24.7.1998/555 | Lainsäädäntö | ETK:n säädöspalvelu
1 – 3 § 1 luku Yleiset säännökset
1 a § Määritelmät
2 § Työttömyysvakuutusmaksut
3 § Suhdannepuskuri
4 – 8 § 2 luku Työttömyysetuuksien rahoitusosuudet
4 § Ansiopäivärahojen rahoitus
4 a § Lisäpäivien rahoitus
4 b § Omavastuuajalta maksettavan ansiopäivärahan rahoitus
5 § Asuinmaan maksamien ansiopäivärahojen korvausten rahoitus
6 § Muiden etuuksien rahoitus
7 § Työllisyysrahaston rahoittamat etuudet
8 § Peruspäivärahan rahoitus
9 – 11 a § 3 luku Työllisyysrahasto (27.6.2018/522)
9 § Työllisyysrahasto
10 § Työllisyysrahaston tehtävät
11 § Työllisyysrahaston valvonta
11 a § Sosiaali- ja terveysministeriön oikeus saada tietoja ja tarkastaa toimintaa
12 – 14 § 4 luku Työttömyysvakuutusmaksuvelvollisuus (30.12.2015/1653)
12 § Työnantajan ja työntekijän vakuutusmaksuvelvollisuus
12 a § Vakuutusmaksuvelvollisuutta koskevat rajoitukset
12 b § Tarkistaminen palkkakertoimella
13 § Vakuutusmaksuvelvollisuus työskentelystä ulkomailla
15 – 17 § 5 luku Otsikko on kumottu L:lla 30.12.2015/1653. (30.12.2015/1653)
15 § Työttömyysvakuutusmaksun piiriin kuuluvat palvelussuhteet
16 § Yrityksen osaomistajan työttömyysvakuutusmaksu
17 § Palkansaajan työttömyysvakuutusmaksun verovähennyskelpoisuus
18 – 19 a § 6 luku Työttömyysvakuutusmaksujen suuruus
18 § Työttömyysvakuutusmaksujen määrä
19 § Palkansaajan työttömyysvakuutusmaksun peruste
19 a § Työnantajan työttömyysvakuutusmaksun peruste
20 – 22 h § 7 luku Maksu- ja perintämenettely
20 § Palkansaajan työttömyysvakuutusmaksun maksamismenettely
21 § Maksujen määrääminen ja perintä
21 a § Ennakon määrääminen ja muuttaminen
21 b § Työttömyysvakuutusmaksun määrääminen
21 c § Työttömyysvakuutusmaksun määrääminen arvioimalla
21 d § Maksujen erääntyminen
21 e § Työttömyysvakuutusmaksun ja ennakonpalautuksen korko
21 f § Pienin perittävä ja palautettava määrä
21 g § Työttömyysvakuutusmaksujen perintään liittyvä tarkastusoikeus
21 h § Vastuuvelvollinen
21 i § Viivästyskorko
21 j § Maksujen ulosottokelpoisuus
21 k § Koron laskeminen työttömyysvakuutusmaksun määrän muuttuessa
22 § Työllisyysrahaston oikeus tietojen saamiseen
22 a § Työllisyysrahaston oikeus tietojensaamiseen Verohallinnolta
22 b § Työllisyysrahaston oikeus tietojen oma-aloitteiseen luovuttamiseen (27.6.2018/522)
22 c § Tietojen yhdistäminen
22 d § Tietojen maksuttomuus
22 e § Tekninen käyttöyhteys
22 f § Asiakirjojen ja toiminnan julkisuus
22 g § Tekninen käyttöyhteys
22 h §
23 – 23 a § 8 luku Maksuosuuksien siirto
23 § Perusturvaan tilitettävä työttömyysvakuutusmaksukertymä
23 a § Omavastuuajalta maksettavan peruspäivärahan rahoitus
24 – 24 e § 8 a luku Työnantajan työttömyysturvan omavastuumaksu
24 § Maksuvelvollisuus
24 a § Omavastuumaksun määrä
24 b § Omavastuumaksun periminen ja palauttaminen
24 c § Omavastuumaksua koskeva päätös
24 d § Oikeus tietojen saamiseen
24 e § Velvollisuus tietojen antamiseen
24 f – 24 i § 8 b luku Muutoksenhaku ja oikaisu
24 f § Oikaisuvaatimus Työllisyysrahastolle
24 g § Muutoksenhakuoikeus
24 h § Palkansaajan perustevalitus
24 i § Työllisyysrahaston oikeus oikaista työttömyysvakuutusmaksua (27.6.2018/522)
25 – 27 § 9 luku Erinäisiä säännöksiä
26 § Maksujen vanhentuminen
26 a § Työttömyysvakuutusrekisteri
26 b § Viittaus rikoslakiin
26 d § Asiakirjojen säilyttäminen
26 e § Työllisyysrahaston päätöksen antaminen tiedoksi
26 f § Rekisteröidyn oikeuden rajaaminen
27 § Tarkemmat säännökset
28 – 29 § 10 luku Voimaantulo- ja siirtymäsäännökset
28 § Voimaantulo
29 § Siirtymäsäännös
Laki työttömyysetuuksien rahoituksesta 24.7.1998/555 (Työttömyysetuuksien rahoitusL)
(Työttömyysetuuksien rahoitusL)
Työttömyysturvalain (1290/2002) mukaiset työttömyyspäivärahat ja vuorotteluvapaalain (1305/2002) mukaiset vuorottelukorvaukset rahoitetaan perusturvaosuutta vastaavalla valtionosuudella, tämän lain mukaisilla työttömyysvakuutusmaksuilla ja työttömyysturvan työnantajan omavastuumaksuilla (omavastuumaksu) sekä työttömyyskassalain (603/1984) mukaisilla jäsenmaksuilla siten kuin tässä laissa säädetään. Työeläkelainsäädännössä tarkoitetut työeläkelisät ja vakuutusmaksut, aikuiskoulutusetuuksista annetussa laissa (1276/2000) tarkoitetut aikuiskoulutustuet muiden kuin yrittäjien osalta ja ammattitutkintostipendit muiden kuin valtioon virka- tai työsuhteessa olevien henkilöiden osalta sekä palkkaturvalain (866/1998) ja merimiesten palkkaturvalain (1108/2000) mukainen palkkaturva rahoitetaan tämän lain mukaisilla maksuilla siten kuin tässä laissa säädetään. (27.6.2018/522)
Työttömyyskassojen rahoituksesta säädetään työttömyyskassalaissa.
1 momenttia sovelletaan 1.8.2017 alkaen, ks. L:n 1106/2016 voimaantulosäännös.
1 a § (17.4.2020/238)
1) EU:n sosiaaliturva-asetuksilla sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 883/2004 ja sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 883/2004 täytäntöönpanomenettelystä annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 987/2009;
2) kolmannella valtiolla valtiota, johon ei sovelleta EU:n sosiaaliturva-asetuksia eikä Suomea sitovaa sosiaaliturvasopimusta, jossa on työttömyysvakuutusta koskevia määräyksiä;
3) tietosuoja-asetuksella luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2016/679 (yleinen tietosuoja-asetus).
Työnantajan on suoritettava työnantajan työttömyysvakuutusmaksu ja työntekijän palkansaajan työttömyysvakuutusmaksu siten kuin jäljempänä säädetään.
Työttömyysvakuutusmaksut on määrättävä siten, että tässä laissa tarkoitettu Työllisyysrahasto voi suoriutua sen vastattavana olevien työttömyysetuuksien ja aikuiskoulutustuen rahoituksesta sekä 23 ja 24 §:ssä mainituista maksuosuuksien siirroista. (27.6.2018/522)
Työllisyysrahastolla on maksuvalmiuden turvaamiseksi ja ennakoitavissa olevista kansantalouden suhdannevaihteluista johtuvien työttömyysvakuutusmaksujen muutosten tasaamiseksi rahaston varojen ja velkojen erotuksena muodostuva suhdannepuskuri, jonka varojen tai velkojen enimmäismäärää koskeva ennuste työttömyysvakuutusmaksuja määrättäessä voi olla enintään 6,0 prosenttiyksikön työttömyysastetta vastaavien menojen suuruinen. (4.12.2019/1223)
Sen estämättä, mitä 1 momentissa säädetään suhdannepuskurin enimmäismäärästä, työttömyysvakuutusmaksut voidaan tasaisen maksukehityksen turvaamiseksi kaksi kertaa kolmen vuoden aikana määrätä siten, että puskurin varojen enimmäismäärä ennusteen mukaan ylittyy. Tällöin työttömyysvakuutusmaksuja ei kuitenkaan saa määrätä edeltävän vuoden maksuja korkeammiksi. Lisäksi puskurin velan enimmäismäärä voi kuitenkin olla 300 miljoonaa euroa suurempi kuin 6,0 prosenttiyksikön työttömyysastetta vastaavien menojen suuruus. (4.12.2019/1223)
Suhdannepuskurin kokoa määrättäessä omavastuumaksuista kertyneet varat otetaan huomioon siten, että ne kohdennetaan tasaisesti omavastuumaksujen tilitysvuotta seuraaville neljälle kalenterivuodelle.
Työttömyysetuuksien rahoitusosuudet
Ansiopäivärahojen rahoitus
Valtionosuutena työttömyyskassalle maksetaan kustakin ansiopäivärahasta työttömyysturvalain 6 luvun 1 §:n mukaista peruspäivärahaa vastaava määrä. Jos ansiopäiväraha maksetaan työttömyysturvalain 4 luvun mukaisesti soviteltuna tai vähennettynä, valtionosuutena maksetaan se määrä, joka vastaa peruspäivärahan suhteellista osuutta kustakin täydestä työttömyysturvalain 6 luvun 2 §:n 1 momentin mukaan määräytyvästä ansiopäivärahasta. (19.12.2019/1312)
Työttömyysturvalain 6 luvun 9 §:ssä tarkoitettuihin lisäpäiviin ei suoriteta valtionosuutta. Työllisyysrahaston osuutena maksetaan työttömyyskassalle näihin päivärahoihin 94,5 prosenttia menoista. (26.6.2020/505)
2 momentti on L:lla 505/2020 väliaikaisesti muutetussa muodossaan voimassa 1.7.2020–31.12.2020. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Lomautusajalta maksettuihin ansiopäivärahoihin, työttömyysturvalain 1 luvun 5 §:n 1 momentin 12 kohdassa tarkoitetun sääesteen ja 14 kohdassa tarkoitetun lomautukseen rinnastettavan syyn ajalta maksettuihin ansiopäivärahoihin ja mainitun lain 6 luvun 9 §:ssä tarkoitettuihin lisäpäiviin ei suoriteta valtionosuutta. Työllisyysrahaston osuutena maksetaan työttömyyskassalle näihin päivärahoihin 94,5 prosenttia menoista. (27.6.2018/522)
Työttömyyskassan osuus kustakin ansiopäivärahasta on 5,5 prosenttia, jollei 1 ja 2 momentin säännöksistä muuta johdu. Jos ansiopäiväraha maksetaan työttömyysturvalain 6 luvun 2 §:n 2 momentin mukaisesti korotettuna, työttömyyskassan osuus lasketaan kuitenkin mainitun pykälän 1 momentin mukaan määräytyvästä ansiopäivärahasta. (12.12.2014/1049)
Muista kuin 2 momentissa tarkoitetuista ansiopäivärahoista maksetaan Työllisyysrahaston osuutena työttömyyskassalle kustakin ansiopäivärahasta maksetun ansiopäivärahan sekä 1 ja 3 momentin mukaisten määrien erotus. (27.6.2018/522)
Yrittäjäkassan maksamien etuuksien rahoituksesta, palkansaajakassan maksamien yrittäjäetuuksien rahoituksesta, työttömyyskassan hallintokuluihin kohdistuvasta valtionosuudesta ja Työllisyysrahaston osuudesta sekä valtionosuuden ja Työllisyysrahaston osuuden maksamisesta säädetään työttömyyskassalaissa. (27.6.2018/522)
Lisäpäivien rahoitus
Jos lisäpäivämenojen osuus työttömyyskassojen etuusmenoista vuodesta 2015 alkaen kasvaa siitä osuudesta, mikä se oli keskimäärin vuosina 2002–2006, työttömyyskassojen osuutta lisäpäivien rahoituksesta alennetaan tällä suhteellisella osuudella.
Sosiaali- ja terveysministeriön asetuksella säädetään työttömyyskassan ja Työllisyysrahaston prosenttiosuudet 1 momentissa mainituin perustein. (27.6.2018/522)
4 b § (9.4.2020/215)
Omavastuuajalta maksettavan ansiopäivärahan rahoitus
Palkansaajalle omavastuuajalta maksettava ansiopäiväraha rahoitetaan kokonaan valtionosuudella, joka muodostuu perusosasta ja ansio-osasta. Valtion osuus maksetaan Työllisyysrahastolle valtion osuuden ennakon yhteydessä arvioon perustuen. Valtion osuuden lopullinen määrä vahvistetaan työttömyyskassojen rahoitusosuuksien vahvistamisen yhteydessä Finanssivalvonnan työttömyyskassakohtaisten tilastojen perusteella.
L:lla 215/2020 lisätty 4 b § on väliaikaisesti voimassa 15.4.2020–31.12.2020.
Asuinmaan maksamien ansiopäivärahojen korvausten rahoitus
Työllisyysrahaston sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 883/2004 (perusasetus) 65 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti korvatut palkansaajankassan jäsenelle maksetut työttömyyspäivärahat rahoitetaan siten, että kustakin päivärahasta maksetaan valtionosuutena Työllisyysrahastolle työttömyysturvalain 6 luvun 1 §:n mukaista peruspäivärahaa vastaava määrä. Työllisyysrahasto rahoittaa työttömyyspäivärahasta peruspäivärahan määrän ylittävän osan.
Vuorotteluvapaalain mukaisen vuorottelukorvauksen rahoituksessa noudatetaan soveltuvin osin, mitä työttömyyspäivärahasta säädetään 4 ja 8 §:ssä.
Työllisyysrahaston rahoittamat etuudet
Työllisyysrahasto vastaa työntekijän eläkelain (395/2006) 182 §:ssä tarkoitetun vakuutusmaksun, valtion eläkerahastosta annetun lain (1297/2006) 5 §:n 2 momentissa tarkoitetun maksun sekä palkkaturvalain 31 §:n ja merimiesten palkkaturvalain 29 §:n mukaisen määrän suorittamisesta.
Peruspäivärahan rahoitus
Työllisyysrahasto maksaa sosiaali- ja terveysministeriön välityksellä Kansaneläkelaitokselle 23 §:ssä tarkoitetun osuuden työttömyysturvalain mukaisten peruspäivärahojen ja niihin liittyvien lapsikorotusten sekä korotusosien rahoitukseen. Muilta osin menot rahoitetaan Kansaneläkelaitokselle maksettavalla valtionosuudella. (27.6.2018/522)
Valtionosuuden suorittamisesta, valtionosuuden ennakoiden käyttämisestä ja Kansaneläkelaitoksen työttömyysetuuksien hallintokuluista säädetään työttömyysturvalaissa.
Työllisyysrahasto (27.6.2018/522)
Työttömyysvakuutusmaksujen perintää ja työttömyysvakuutusmaksuilla rahoitettavien etuuksien rahoituksen järjestämistä varten on Työllisyysrahasto. Lisäksi Työllisyysrahaston tehtävänä on edistää työssä tarvittavia valmiuksia myöntämällä tukea ammatilliseen koulutukseen ja kehittymiseen.
Työllisyysrahaston ohjesääntö annetaan valtioneuvoston asetuksella. Rahaston hallintoneuvoston jäsenet nimittää valtioneuvosto työnantajien ja työntekijöiden edustavimpien keskusjärjestöjen ehdotuksesta. Hallintoneuvostossa on vähintään 10 ja enintään 18 jäsentä. Jäsenistä puolet edustaa työnantajia ja puolet työntekijöitä. Hallintoneuvosto valitsee keskuudestaan puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan, joista toisen tulee edustaa työnantajia ja toisen työntekijöitä edustavia jäseniä siten, että puheenjohtajuus on vuorovuosin työnantajien ja työntekijöiden edustajilla.
Ks. A Työttömyysvakuutusrahaston ohjesäännöstä 862/1998.
Työllisyysrahaston tehtävät
Työllisyysrahaston tehtävänä on:
1) rahoittaa 1 §:ssä tarkoitetut etuudet siltä osin kuin valtio ja yksittäiset työttömyyskassat eivät ole niistä vastuussa;
2) määrätä ja periä 2 §:ssä tarkoitetut työttömyysvakuutusmaksut ja valvoa tässä laissa säädettyjen työttömyysvakuutusmaksuihin liittyvien velvoitteiden täyttämistä;
3) määrätä ja periä 8 a luvussa säädetty omavastuumaksu;
4) hoitaa Työllisyysrahaston varoja tuottavasti ja turvaavasti siten, että rahaston maksuvalmius on turvattu sekä laatia rahaston varojen sijoittamista koskeva sijoitussuunnitelma, joka on rahaston sijoitustoiminnan laatuun nähden riittävä;
5) maksaa ja periä perusasetuksen 65 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaiset korvaukset työttömyyskassan jäseninä olleille maksetuista työttömyyspäivärahoista;
6) koulutuksen korvaamisesta annetun lain (1140/2013) mukaisten korvausten toimeenpano;
7) aikuiskoulutusetuuksista annetun lain mukaisten aikuiskoulutustuen ja ammattitutkintostipendien myöntäminen.
Työllisyysrahastolla on oikeus ottaa lainoja velvoitteittensa täyttämiseksi. Jos Työllisyysrahaston velat ylittävät sen varat, valtioneuvostolla on oikeus vastavakuuksia vaatimatta antaa valtion omavelkaisia takauksia Työllisyysrahaston ottamien lainojen ja niissä sovittujen ehtojen täyttämisen vakuudeksi. Valtioneuvosto voi asettaa ehtoja antamilleen takauksille. Maksuvalmiutensa turvaamiseksi Työllisyysrahasto voi ottaa lainaa Finanssivalvonnan suostumuksella.
Työllisyysrahaston valvonta
Työllisyysrahastoa valvoo Finanssivalvonta. Rahastolla on oltava sen toiminnan laatuun ja laajuuteen nähden riittävä sisäinen valvonta ja riittävät riskienhallintajärjestelmät. Finanssivalvonta voi antaa tarkempia määräyksiä rahaston sijoitussuunnitelmasta, sisäisestä valvonnasta ja riskienhallinnan järjestämisestä.
Sosiaali- ja terveysministeriön oikeus saada tietoja ja tarkastaa toimintaa
Sosiaali- ja terveysministeriöllä on oikeus salassapitosäännösten ja muiden tiedon saantia koskevien rajoitusten estämättä saada kohtuullisessa ajassa maksutta kirjallinen selvitys Työllisyysrahaston toiminnasta. Työllisyysrahaston on toimitettava vuosittain kahden kuukauden kuluessa tilinpäätöksen vahvistamisesta sosiaali- ja terveysministeriölle kertomus toiminnastaan ja tilastaan sekä selvitys työttömyysvakuutusmaksujen määräämisessä ja perinnässä esiin tulleista seikoista ja toimenpiteistä, joihin havaintojen johdosta on ryhdytty.
Työttömyysvakuutusmaksuvelvollisuus (30.12.2015/1653)
Työnantajan ja työntekijän vakuutusmaksuvelvollisuus
Työnantajalla ja 15 §:ssä tarkoitetulla työntekijällä on velvollisuus maksaa työttömyysvakuutusmaksu työntekijän Suomessa tekemästä työstä, jollei jäljempänä toisin säädetä.
Valtio ei ole velvollinen maksamaan työnantajan työttömyysvakuutusmaksua. Velvollisuus työttömyysvakuutusmaksun maksamiseen on kuitenkin valtion liikelaitoksella. (8.4.2016/246)
Vakuutusmaksuvelvollisuutta koskevat rajoitukset
Työttömyysvakuutusmaksua ei makseta:
1) ajalta ennen sitä seuraavaa kalenterikuukautta, jona työntekijä täyttää 17 vuotta;
2) sen kalenterikuukauden jälkeen, jona ennen vuotta 1965 syntynyt työntekijä täyttää 65 vuotta; (19.12.2019/1419)
2 a) sen kalenterikuukauden jälkeen, jona vuonna 1965 tai sen jälkeen syntynyt työntekijä täyttää työntekijän eläkelain 11 §:ssä tarkoitetun alimman vanhuuseläkeiän; (19.12.2019/1419)
3) jos työnantajan kalenterivuoden aikana maksamat palkat ovat yhteensä enintään 1 300 euroa; (4.12.2019/1223)
4) työttömyysturvalain 1 luvun 6 §:n 1 momentissa tarkoitetusta yrittäjästä;
5) urheilijasta;
6) työntekijästä, joka palvelee meriliikenteessä käytettävien alusten kilpailukyvyn parantamisesta annetun lain (1277/2007) mukaiseen kauppa-alusluetteloon merkityssä suomalaisessa aluksessa ja joka ei asu Suomessa;
7) työntekijästä, johon ei sovelleta Suomen lainsäädäntöä EU:n sosiaaliturva-asetusten tai Suomea sitovan sosiaaliturvasopimuksen sovellettavaa lainsäädäntöä koskevien määräysten perusteella; (14.12.2017/913)
8) työntekijästä, johon sovelletaan kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä kausityöntekijöinä työskentelyä varten annettua lakia (907/2017). (14.12.2017/913)
Edellä 1 momentin 3 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa peritään palkasta kuitenkin palkansaajan työttömyysvakuutusmaksu.
Työttömyysvakuutusmaksua ei makseta kolmannesta valtiosta Suomeen tulevan työntekijän Suomessa tekemästä työstä, jos
1) kysymyksessä on kuljetusliikenteen työ, jonka työntekijä tekee pääosin muualla kuin Suomessa;
2) työntekijä ei asu Suomessa;
3) työnantajan kotipaikka ei ole Suomessa; ja
4) työhön ei sovelleta Suomen lainsäädäntöä EU:n sosiaaliturva-asetusten tai sosiaaliturvasopimuksen sovellettavaa lainsäädäntöä koskevien määräysten perusteella.
Työttömyysvakuutusmaksua ei makseta työntekijästä, joka on Suomessa kokous- tai esiintymismatkalla taikka muulla vastaavalla lyhytkestoisella vierailulla, jonka tarkoitus liittyy työntekijän ulkomailla tekemään työhön, jos:
1) työntekijä ei asu Suomessa;
2) työnantajan kotipaikka ei ole Suomessa; ja
3) työhön ei sovelleta EU:n sosiaaliturva-asetusten mukaan Suomen lainsäädäntöä.
Tarkistaminen palkkakertoimella
Edellä 3 §:n 2 momentissa ja 12 a §:n 1 momentin 3 kohdassa mainittua rahamäärä tarkistetaan kalenterivuosittain työntekijän eläkelain 96 §:n 1 momentissa tarkoitetulla palkkakertoimella. (4.12.2019/1223)
Rahamäärä vastaa vuoden 2020 indeksitasoa. (4.12.2019/1223)
Rahamäärä pyöristetään lähimmäksi sadaksi euroksi.
Vakuutusmaksuvelvollisuus työskentelystä ulkomailla
Työttömyysvakuutusmaksua maksetaan myös sellaisesta ulkomailla työskentelevästä työntekijästä, johon sovelletaan Suomen lainsäädäntöä EU:n sosiaaliturva-asetusten tai Suomea sitovan sosiaaliturvasopimuksen sovellettavaa lainsäädäntöä koskevien määräysten perusteella.
Työttömyysvakuutusmaksua on maksettava myös muusta työntekijästä, jonka suomalainen työnantaja lähettää työhön maahan, jossa ei sovelleta EU:n sosiaaliturva-asetuksia eikä Suomea sitovaa sosiaaliturvasopimusta, edellyttäen, että:
1) työntekijä työskentelee joko lähettävän suomalaisen työnantajan palveluksessa tai sen kanssa samaan taloudelliseen kokonaisuuteen kuuluvan ulkomaisen yrityksen palveluksessa;
2) työntekijän työsuhde lähettäneeseen suomalaiseen yritykseen jatkuu ulkomailla työskentelyn ajan; ja
3) työntekijä kuuluu Suomen sosiaaliturvalainsäädännön alaisuuteen lähtiessään ulkomaille työhön.
Työllisyysrahasto voi työnantajan hakemuksesta päättää, ettei 2 momentissa tarkoitetusta työntekijästä tarvitse enää maksaa työttömyysvakuutusmaksua. Edellytyksenä päätökselle on, että työskentely ulkomailla ei ole enää tilapäistä ja työskentely ulkomailla on jatkunut yli kaksi vuotta. Päätöstä sovelletaan sen lainvoimaiseksi tuloa seuraavan kalenterivuoden alusta. (27.6.2018/522)
14 § on kumottu L:lla 30.12.2015/1653.
Otsikko on kumottu L:lla 30.12.2015/1653. (30.12.2015/1653)
Työttömyysvakuutusmaksun piiriin kuuluvat palvelussuhteet
Työttömyysvakuutusmaksua peritään palkasta tai palkkiosta, joka maksetaan työntekijälle, joka tekee työtä:
1) työsopimuslain (55/2001) 1 §:ssä tarkoitetussa työsuhteessa;
2) merityösopimuslain (756/2011) 1 §:ssä tarkoitettuna työntekijänä;
3) valtion virkamieslain (750/1994) mukaisessa virkasuhteessa;
4) kunnallisesta viranhaltijasta annetussa laissa (304/2003) tarkoitettuna viranhaltijana;
5) kirkkolain (1054/1993) mukaisessa virkasuhteessa;
6) eduskunnan virkamiehistä annetussa laissa (1197/2003) tarkoitettuna virkamiehenä;
7) tasavallan presidentin kanslian virkamiehenä, eduskunnan oikeusasiamiehenä ja apulaisoikeusasiamiehenä;
8) muussa lakiin perustuvassa julkisoikeudellisessa virkasuhteessa;
9) toimitusjohtajana, jos hän ei ole työttömyysturvalain 1 luvun 6 §:n 1 momentissa tarkoitettu yrittäjä.
Yrityksen osaomistajan työttömyysvakuutusmaksu
Työttömyysturvalain 1 luvun 6 §:n 2 momentissa tarkoitetusta yrityksen osaomistajasta maksettava työnantajan ja palkansaajan työttömyysvakuutusmaksu on määrättävä siten, että se vastaa niiden etuuksien rahoitusta, joihin osaomistajat ovat oikeutettuja.
Palkansaajan työttömyysvakuutusmaksun verovähennyskelpoisuus
Palkansaajan työttömyysvakuutusmaksu on verovähennyskelpoinen siten kuin tuloverolaissa (1535/1992) säädetään.
Työttömyysvakuutusmaksujen suuruus
Palkansaajan työttömyysvakuutusmaksu vuonna 2020 on 1,25 prosenttia palkasta. Työnantajan työttömyysvakuutusmaksu on porrastettu työnantajan maksaman palkkasumman mukaan siten, että vuonna 2020 se on 0,45 prosenttia palkasta palkkasumman 2 125 500 euroon asti ja sen ylittävältä osalta 1,70 prosenttia palkasta. (4.12.2019/1223)
Yrityksen osaomistajan palkansaajan työttömyysvakuutusmaksu vuonna 2020 on 0,65 prosenttia palkasta ja yrityksen osaomistajasta maksettava työnantajan työttömyysvakuutusmaksu on 0,45 prosenttia palkasta. (4.12.2019/1223)
Valtion liikelaitoksen työttömyysvakuutusmaksu vuonna 2020 on 0,45 prosenttia liikelaitoksen liiketoiminnasta maksamien palkkojen yhteismäärästä palkkasumman 2 125 500 euroon asti ja sen ylittävältä osalta 0,99 prosenttia palkasta. (4.12.2019/1223)
Yliopistolain (558/2009) 1 §:ssä tarkoitetun yliopiston työttömyysvakuutusmaksu vuonna 2020 on 0,45 prosenttia palkasta palkkasumman 2 125 500 euroon asti ja sen ylittävältä osalta 1,21 prosenttia palkasta. (4.12.2019/1223)
Palkansaajan työttömyysvakuutusmaksu ja työnantajan keskimääräinen työttömyysvakuutusmaksu ovat yhtä suuret. Palkansaajan ja työnantajan työttömyysvakuutusmaksujen muutokset jakautuvat tasan työnantajan keskimääräisen työttömyysvakuutusmaksun ja palkansaajan työttömyysvakuutusmaksun kesken. Työnantajan keskimääräisessä maksussa otetaan huomioon myös omavastuumaksu. Työnantajan työttömyysvakuutusmaksu porrastetaan siten, että siihen osaan palkkasummasta, joka ei ylitä 2 125 500 euroa, kohdistuva maksu on neljäsosa siihen palkkasumman osaan kohdistuvasta maksusta, joka ylittää 2 125 500 euroa. Edellä mainittu neljäsosa ilmaistaan täysinä prosenttiyksikön sadasosina lähimpään viiteen sadasosaan pyöristettynä. (4.12.2019/1223)
Työnantajan työttömyysvakuutusmaksun ja palkansaajan työttömyysvakuutusmaksun maksuprosentit säädetään kalenterivuodeksi kerrallaan. Työllisyysrahaston tulee tehdä seuraavan vuoden maksuja koskeva esitys sosiaali- ja terveysministeriölle elokuun loppuun mennessä. (27.6.2018/522)
Työllisyysrahaston tulee toimittaa arvio seuraavan vuoden ansioturvamenoista, valtion rahoitusosuuden määrästä sekä seuraavan vuoden maksuprosenteista sosiaali- ja terveysministeriölle viimeistään kunkin vuoden toukokuun 15 päivänä. (27.6.2018/522)
Palkansaajan työttömyysvakuutusmaksun peruste
Palkansaajan työttömyysvakuutusmaksun perusteena olevana palkkana pidetään työ- tai virkasuhteessa saatua palkkaa, tulospalkkiota tai muuta vastiketta, joka on maksettu tai sovittu maksettavaksi korvauksena työstä. Tällainen vastike katsotaan palkaksi myös silloin, kun sen maksaa työntekijälle työnantajan sijasta konkurssipesä, palkkaturvalaissa (866/1998) tarkoitettu palkkaturvasta huolehtiva viranomainen tai muu maksaja (sijaismaksaja). Palkkaan luetaan myös työstä maksettava vastike, joka on sovittu osaksi tai kokonaan hyvitettäväksi:
1) yleisöltä saatavilla palvelu- tai lahjarahoilla;
2) vakuutuskassalaissa (1164/1992) tarkoitetun sairauskassan maksamalla päivärahalla, jota työntekijä saa laissa säädetyn tai työehto- tai muussa sopimuksessa sovitun palkan sijasta; taikka
3) lasten kotihoidon ja yksityisen hoidon tuesta annetun lain (1128/1996) mukaisella yksityisen hoidon tuella tai vastaavalla muulla valtion tai kunnan maksamalla tuella.
Palkansaajan työttömyysvakuutusmaksun perusteena olevana palkkana ei kuitenkaan pidetä muun muassa:
1) työnantajalta saatua henkilökuntaetua;
2) korkoetua työsuhteen perusteella saadusta lainasta;
3) etua työsuhteeseen perustuvasta oikeudesta merkitä yhteisön osakkeita tai osuuksia käypää alempaan hintaan, jos etu on henkilöstön enemmistön käytettävissä;
4) tuloverolain 66 §:ssä tarkoitettua työsuhdeoption käyttämisestä syntyvää etua tai sellaista työsuhteeseen perustuvaa suoritusta, joka määräytyy yhtiön osakkeen arvon muutoksen perusteella;
5) palkkiota, joka annetaan työnantajayhtiön tai sen kanssa samaan konserniin tai muuhun vastaavaan taloudelliseen yhteenliittymään kuuluvan yhtiön viranomaisen valvonnan alaisessa arvopaperipörssissä noteerattuina osakkeina, sijoitustalletuksena tai muulla vastaavalla tavalla, taikka osakkeiden sijasta osin tai kokonaan rahana, edellyttäen, että tällaisen palkkiona saatavan edun arvo riippuu kyseisten osakkeiden arvon kehityksestä palkkion lupaamisen jälkeisenä, vähintään vuoden mittaisena aikana;
6) työmatkasta saatua päivärahaa tai muuta kustannusten korvausta;
7) työsopimuslain (55/2001) 2 luvun 14 §:n 1 momentissa tarkoitettua odotusajan palkkaa;
8) työsopimuksen tai virkasuhteen päättämisestä maksettavaa korvausta tai muuta vahingonkorvausta;
9) henkilöstörahastolaissa (934/2010) tarkoitettuja henkilöstörahastoeriä ja niiden lisäosia, jotka on siirretty henkilöstörahastoon tai henkilöstörahastosta nostettua rahasto-osuutta;
10) henkilöstörahastolaissa tarkoitettuja henkilöstörahastoeriä ja niiden lisäosia, jotka on nostettu henkilöstörahastolain 37 §:n perusteella käteisenä rahaston sääntöjen mukaan määräytyvänä palkkiona edellyttäen, että erä on määräytynyt yrityksen kannattavuutta ja muita toiminnan tehokkuutta mittaavien tekijöiden perusteella tai viraston taikka kunnan soveltaman tulospalkkiojärjestelmän mukaisesti;
11) eriä, jotka maksetaan työntekijälle yhtiökokouksen päätöksen perusteella voitonjakona tai käteisenä voittopalkkiona edellyttäen, että käteinen voittopalkkio maksetaan koko henkilöstölle eikä sillä pyritä korvaamaan työehtosopimuksen tai työsopimuksen edellyttämää palkkausjärjestelmää ja että käteisen palkkion määräytymisperusteet ovat 10 kohdan ja henkilöstörahastolain 2 §:n 2 ja 3 kohdan mukaiset ja että yhtiön vapaan pääoman määrä on suurempi kuin yhtiökokouksessa päätettävän käteisen voittopalkkion ja osakkeenomistajille maksettavien osinkojen yhteismäärä;
12) yhtiön osakkaan nostamaa voitto-osuutta tai osinkoa.
Edellä 2 momentin 11 kohdassa tarkoitetussa tilanteessa edellytetään lisäksi, että voittopalkkion maksamisesta ei ole tehty työnantajaa velvoittavaa sopimusta, että omistajat tekevät sitovan päätöksen käteisen voittopalkkion maksamisesta yhtiökokouksessa tilikauden päätyttyä ja että voittopalkkiot maksetaan tämän jälkeen. Lisäksi edellytyksenä on, että asia käsitellään yhteistoiminnasta yrityksissä annetun lain (334/2007) mukaisella tai muulla vastaavalla tavalla. (5.11.2010/943)
Ulkomaan työstä työansiona on 1 ja 2 momentista poiketen pidettävä sitä palkkaa, jota vastaavasta työstä Suomessa olisi maksettava. Jos vastaavaa työtä ei Suomessa ole, työansiona pidetään sitä palkkaa, jonka muutoin voidaan katsoa vastaavan mainittua työtä.
Valtioneuvoston asetuksella voidaan antaa tarkempia säännöksiä siitä, mitä pidetään tässä pykälässä säädettynä palkkana.
Ks. TuloveroL 1535/1992 66 §.
Työnantajan työttömyysvakuutusmaksun perusteena on se yhteenlaskettu palkkasumma, joka muodostuu työnantajan ja sijaismaksajan maksamista, 19 §:ssä tarkoitetuista palkansaajan työttömyysvakuutusmaksun perusteena olevista tuloeristä, ellei 12 ja 12 a §:stä muuta johdu.
Valtion liikelaitoksen työttömyysvakuutusmaksu määrätään liikelaitoksen maksamien ennakkoperintälain (1118/1996) 13 §:ssä tarkoitettujen palkkojen määrän perusteella.
Palkansaajan työttömyysvakuutusmaksun maksamismenettely
Työnantaja pidättää palkansaajan työttömyysvakuutusmaksun 15 §:ssä määritellyltä vakuutusmaksuvelvolliselta työntekijältä jokaisen palkanmaksun yhteydessä.
Jos palkansaajan työttömyysvakuutusmaksu on ilmeisen virheen vuoksi jäänyt palkanmaksun yhteydessä pidättämättä, työnantaja voi pidättää edellisen palkanmaksun yhteydessä pidättämättä jääneen maksun enintään kahden seuraavan palkanmaksun yhteydessä. (5.10.2012/542)
Jos työntekijälle ei palkanmaksun yhteydessä ole maksettu palkansaajan työttömyysvakuutusmaksun pidättämiseen riittävää rahapalkkaa, työnantaja voi pidättää palkansaajan työttömyysvakuutusmaksun kahden vuoden kuluessa seuraavien palkanmaksujen yhteydessä. (5.10.2012/542)
Työnantajan on palkansaajan vaatimuksesta palautettava palkansaajalle aiheettomasti pidättämänsä palkansaajan työttömyysvakuutusmaksu tai lain mukaisen palkansaajan työttömyysvakuutusmaksun ylittävä osa. Vaatimus työttömyysvakuutusmaksun palauttamisesta on tehtävä kahden vuoden kuluessa siitä, kun työnantaja on pidättänyt aiheettomasti työttömyysvakuutusmaksua. (5.10.2012/542)
Maksujen määrääminen ja perintä
Työllisyysrahasto määrää työnantajan työttömyysvakuutusmaksun maksettavaksi neljä kertaa vuodessa työnantajaa kuulematta 19 a §:n mukaisen palkkasumman perusteella noudattaen 18 §:ää, 21 b §:n 3 ja 4 momenttia ja 21 d §:ää. Työllisyysrahasto antaa työttömyysvakuutusmaksusta valituskelpoisen päätöksen, josta käy ilmi tulorekisteriin ilmoitettu palkkasumma ja sen perusteella määräytyvä työttömyysvakuutusmaksu.
Sen estämättä, mitä 1 momentissa säädetään, Työllisyysrahasto voi työnantajan tekemästä pyynnöstä määrätä työttömyysvakuutusmaksun maksettavaksi ennakkona noudattaen 21 a ja 21 b §:ää. Pyyntö on tehtävä Työllisyysrahastolle vakuutusvuotta edeltävän marraskuun 15 päivään mennessä tai toiminnan alkaessa kesken vakuutusvuoden ennen ensimmäisen palkkatietoilmoituksen tekemistä tulorekisteriin. Maksutapaa voidaan muuttaa seuraavan vakuutusvuoden alusta. Maksutavan muutosta tulee pyytää vakuutusvuotta edeltävän marraskuun 15 päivään mennessä.
2 momenttia sovelletaan 1.11.2018 lähtien.
Työnantaja vastaa palkansaajan työttömyysvakuutusmaksun suorittamisesta Työllisyysrahastolle. Työllisyysrahasto määrää ja perii työnantajalta palkansaajan työttömyysvakuutusmaksun 19 a §:n mukaisen palkkasumman perusteella.
Työllisyysrahasto määrittää 1–3 momentissa tarkoitetut palkkasummat työnantajan tulotietojärjestelmästä annetun lain (53/2018) mukaiseen tulorekisteriin, jäljempänä tulorekisteri, ilmoittamien tämän lain 19 ja 19 a §:n mukaisten tulotietojen ja muiden ilmoittamien tietojen perusteella. Päätöstä ei tarvitse perustella hallintolaissa (434/2003) säädetyllä tavalla, jos siinä ei poiketa työnantajan tulorekisteriin ilmoittamasta palkkasummasta.
Ennakon määrääminen ja muuttaminen
Määrättävän ennakon on vastattava mahdollisimman tarkoin maksuvelvollisen työnantajan ja palkansaajan 18 §:ssä säädettyä maksuvelvollisuuden lopullista määrää. Työllisyysrahastolla on oikeus määrätä työttömyysvakuutusmaksun ennakko työnantajaa kuulematta siten, että ennakko perustuu yleiseen palkkakehitykseen ja:
1) työnantajan Työllisyysrahastolle ilmoittamiin tietoihin;
2) työnantajan tulorekisteriin ilmoittamiin, määräämistä välittömästi edeltäviin 12 kuukautta koskeviin tulotietoihin;
3) työnantajan tulorekisteriin ilmoittamiin, 2 kohdassa säädettyä lyhyemmässä ajassa kertyneisiin tulotietoihin, jos tulotietoja on ehtinyt kertyä vain tältä ajalta; tai
4) 21 c §:ssä säädettyyn arvioimalla määrättyyn työttömyysvakuutusmaksuun.
Työllisyysrahasto voi muuttaa määrättyä ennakkoa työnantajan vaatimuksesta. Työnantajan on haettava ennakon alentamista ennen vakuutusvuoden loppua. Ennakkoa ei kuitenkaan voi hakea pienemmäksi kuin mitä tulotietojärjestelmästä annetun lain 6 §:n mukaan on jo siltä vakuutusvuodelta ilmoitettu työttömyysvakuutusmaksujen alaista palkanmaksua. Liikaa maksettu ennakko on viipymättä palautettava. (5.12.2018/1072)
Työllisyysrahasto poistaa aiheettoman ennakon joko omasta aloitteestaan työnantajaa kuulematta tai työnantajan vaatimuksesta viimeistään ennen lopullisen työttömyysvakuutusmaksun määräämistä. (27.6.2018/522)
Ennakosta annetaan päätös, josta käy ilmi perittävä ennakko ja sen määräytymisperusteet. Ennakkoa koskevasta päätöksestä ei saa valittaa. Siltä osin kuin työnantajan vaatimusta ennakon muuttamisesta tai poistamisesta ei ole hyväksytty, työnantajalle annetaan hallintolaissa (434/2003) edellytetyllä tavalla perusteltu valituskelpoinen päätös.
5 momentti on kumottu L:lla 5.12.2018/1072.
Työttömyysvakuutusmaksun määrääminen
Työllisyysrahasto määrää työttömyysvakuutusmaksun kalenterivuosittain vakuutusvuotta seuraavan kesäkuun loppuun mennessä. Työnantajan toiminnan lakatessa Työllisyysrahasto voi määrätä työttömyysvakuutusmaksun kesken vakuutusvuoden. Työttömyysvakuutusmaksu määrätään niiden tietojen perusteella, jotka on ilmoitettu tulorekisteriin. Jos vakuutusvuodelta määrättävä työttömyysvakuutusmaksu on suurempi kuin peritty ennakko, Työllisyysrahasto perii työnantajalta työttömyysvakuutusmaksun ja perityn ennakon välisen erotuksen. Jos työttömyysvakuutusmaksu on pienempi kuin peritty ennakko, Työllisyysrahasto maksaa työnantajalle työttömyysvakuutusmaksun ja perityn ennakon välisen erotuksen.
Työllisyysrahasto antaa työttömyysvakuutusmaksusta valituskelpoisen päätöksen, josta käy ilmi vakuutusvuoden palkkasumma ja sen perusteella määräytyvä työttömyysvakuutusmaksu, vakuutuskaudelta maksettu ennakko sekä 1 momentissa tarkoitettu työnantajalle määrätty tasausmaksu tai työnantajalle maksettava ennakonpalautus. Päätöstä ei tarvitse perustella hallintolaissa säädetyllä tavalla, jos siinä ei poiketa työnantajan tulotietojärjestelmästä annetussa laissa tarkoitettuun tulorekisteriin ilmoittamista tulotiedoista muodostetusta palkkasummasta.
Jos työttömyysvakuutusmaksu on jäänyt määräämättä, Työllisyysrahasto määrää puuttuvan työttömyysvakuutusmaksun maksettavaksi. Päätös on tehtävä kolmen vuoden kuluessa vakuutusvuoden päättymistä seuraavan vuoden alusta.
Työllisyysrahasto voi määrätä työttömyysvakuutusmaksun ennen yritystoiminnassa tapahtunutta järjestelyä vallinneen tilanteen mukaan, jos järjestelyn ilmeisenä tarkoituksena on ollut kiertää työttömyysvakuutusmaksua koskevia säännöksiä. Yritystoiminnassa järjestelyjä tehneen työnantajan on esitettävä selvitys siitä, että järjestelyyn ei ole ryhdytty siinä tarkoituksessa, että yritys vapautuisi työttömyysvakuutusmaksusta. Pyytäessään selvitystä yrityksessä tapahtuneesta järjestelystä Työllisyysrahaston on ilmoitettava työnantajalle, että selvityksen antamatta jättäminen ei estä maksun määräämistä.
Työttömyysvakuutusmaksun määrääminen arvioimalla
Työllisyysrahasto voi määrätä 18 §:n mukaisen työnantajan ja palkansaajan työttömyysvakuutusmaksun arvioimalla sen estämättä, mitä 21 §:n 1 ja 2 momentissa sekä 21 a ja 21 b §:ssä säädetään, jos työnantaja ei ole ilmoittanut tulotietojärjestelmästä annetussa laissa tarkoitettuja tulotietoja tulorekisteriin tai jos työnantajan tulorekisteriin ilmoittamat tulotiedot ovat liian pieniä käytettäessä perusteena Työllisyysrahaston 22 tai 22 a §:n perusteella saamia ja Työllisyysrahaston käytössä olevia muita työnantajan palkanmaksua ja muuta toimintaa koskevia tietoja.
Sen estämättä, mitä 21 a §:ssä säädetään, Työllisyysrahasto voi omasta aloitteestaan muuttaa määrättyä ennakkoa ja määrätä uuden ennakon arvioimalla, jos työnantaja on ilmoittanut ennakkopalkkasumman liian pieneksi ilmeisenä tarkoituksenaan kiertää työttömyysvakuutusmaksua koskevia säännöksiä työttömyysvakuutusmaksujen välttämiseksi.
Työllisyysrahaston on ilmoitettava työnantajalle arviomaksun määrä ja sen perusteet. Työnantajalle on annettava tilaisuus selvityksen antamiseen ennen arviomaksun määräämistä. Selvityksen antamatta jättäminen ei estä arviomaksun määräämistä.
Työllisyysrahasto antaa arviomaksusta valituskelpoisen päätöksen, josta käy ilmi arviomaksun määrä ja sen määräytymisperusteet. Siltä osin kuin päätöksessä poiketaan työnantajan 3 momentin perusteella antamasta selvityksestä, päätös on perusteltava hallintolaissa säädetyllä tavalla.
Maksujen erääntyminen
Edellä 21 §:n 1 momentissa ja 21 c §:ssä tarkoitettujen maksujen erääntymisestä ja 21 §:n 2 momentissa tarkoitettujen maksujen eräpäivistä säädetään valtioneuvoston asetuksella.
Ks. VNa työttömyysvakuutusmaksujen erääntymisestä ja eräpäivistä 1375/2018.
Työttömyysvakuutusmaksun ja ennakonpalautuksen korko
Työllisyysrahasto perii 21 b §:ssä tarkoitetusta työttömyysvakuutusmaksusta ja 21 c §:ssä tarkoitetusta arviomaksusta korkoa ja maksaa 21 b §:ssä tarkoitetulle ennakonpalautukselle korkoa. Koron suuruus on korkolain (633/1982) 12 §:ssä tarkoitettu kutakin kalenterivuotta edeltävän puolivuotiskauden viitekorko vähennettynä kahdella prosenttiyksiköllä, kuitenkin vähintään 0,5 prosenttia. Siltä osin kuin työttömyysvakuutusmaksu tai arviomaksu ylittää 1 000 euroa, maksun korko on kuitenkin viitekorko lisättynä kahdella prosenttiyksiköllä. (5.12.2018/1072)
Korko lasketaan vakuutusvuotta seuraavan vuoden tammikuun 1 päivästä tasausmaksun eräpäivään tai ennakonpalautuksen palautuskuukautta edeltävän kuukauden loppuun.
Korkoa ei peritä maksamattoman ennakon johdosta perittävästä viivästyskorosta.
Jos työnantajalta on peritty työttömyysvakuutusmaksua liian vähän ja virheellinen perintä johtuu Työllisyysrahaston kirjoitusvirheestä, laskuvirheestä tai muusta niihin verrattavasta erehdyksestä tai jos työttömyysvakuutusmaksun koron määrääminen on muutoin kohtuutonta, Työllisyysrahasto voi jättää työttömyysvakuutusmaksun koron määräämättä. (27.6.2018/522)
Pienin perittävä ja palautettava määrä
Jos työnantajalta perittävien palkansaajan ja työnantajan työttömyysvakuutusmaksujen yhteismäärä on enintään 10 euroa, sitä ei peritä.
Jos työttömyysvakuutusmaksua on Työllisyysrahaston tai työnantajan laskuvirheen tai muun erehdyksen johdosta taikka muusta syystä peritty vähemmän tai palautettu enemmän kuin mitä olisi pitänyt ja erotus on 1 momentissa säädettyä määrää pienempi, se jätetään perimättä. Perimiseen voidaan kuitenkin ryhtyä, jos saman maksuvelvollisen virheellisiä suorituksia on ollut useita tai perimiseen on muutoin erityistä aihetta. (27.6.2018/522)
Pienin palautettava määrä on 10 euroa.
Työllisyysrahastolla on oikeus tarkastaa työnantajan asiakirjoista 21 b §:n 4 momentin, 22 §:n 1 momentin 3 kohdan, 24 §:n 4 momentin ja 24 c §:n mukaisen tietojenantovelvollisuuden piiriin kuuluvien tietojen oikeellisuus. (5.12.2018/1072)
Työllisyysrahastolla on oikeus saada poliisilta ja muilta viranomaisilta virka-apua edellä tarkoitettujen tietojen saamiseksi.
Vastuuvelvollinen
Maksuvelvolliselta työantajalta tämän lain nojalla kannettavasta työttömyysvakuutusmaksusta ovat kuin omastaan vastuussa:
1) avoimen yhtiön yhtiömies;
2) kommandiittiyhtiön vastuunalainen yhtiömies;
3) kuolinpesän osakas;
4) tuloverolain 5 §:ssä tarkoitetun yhteisetuuden osakas osuuttaan vastaavalta osalta.
Osakeyhtiö ja osuuskunta vastaavat niin kuin omasta työttömyysvakuutusmaksustaan ennen osakeyhtiön tai osuuskunnan rekisteröimistä harjoitetusta toiminnasta sen puolesta toimineille määrätystä työttömyysvakuutusmaksusta.
Työttömyysvakuutusmaksulle, jota ei ole suoritettu määräaikana, peritään viivästysajalta korkolain 4 §:n 1 momentissa tarkoitetun korkokannan mukainen vuotuinen viivästyskorko.
Maksujen ulosottokelpoisuus
Tässä laissa säädetty työttömyysvakuutusmaksu, 21 e §:n mukainen korko ja 21 i §:n mukainen viivästyskorko ovat suoraan ulosottokelpoisia. Niiden perimisestä säädetään verojen ja maksujen täytäntöönpanosta annetussa laissa (706/2007).
Koron laskeminen työttömyysvakuutusmaksun määrän muuttuessa
Jos tasausmaksun tai arviomaksun määrä nousee, muutoksen johdosta perittävälle maksulle lasketaan 21 e §:n 1 momentissa tarkoitettu korko vakuutusvuotta seuraavan tammikuun 1 päivästä muutoksesta johtuvalle maksulle määrättävään eräpäivään.
Työttömyysvakuutusmaksun muutoksen johdosta palautettavalle ennakonpalautukselle lasketaan 21 e §:n 1 momentissa tarkoitettu korko vakuutusvuotta seuraavan tammikuun 1 päivästä ennakonpalautuksen palautuskuukautta edeltävän kuukauden loppuun.
Työllisyysrahaston oikeus tietojen saamiseen
Työllisyysrahastolla on salassapitosäännösten ja muiden tiedon saantia koskevien rajoitusten estämättä oikeus saada työttömyysvakuutusmaksun määräämistä, perintää ja valvontaa varten:
1) väestörekisteriviranomaisilta henkilötunnuksen perusteella yksilöityjen työnantajien nimeä, osoitetta, henkilötunnuksen muuttumista ja kuolemaa koskevat tiedot;
2) Eläketurvakeskukselta ja työeläkelaitoksilta työnantaja- ja työntekijäkohtaisesti yksilöidyt tiedot maksetuista palkoista ja tiedot yrittäjän eläkelain (1272/2006) tai maatalousyrittäjän eläkelain (1280/2006) mukaisesti vakuutetuista henkilöistä ja ajanjaksoista, joina henkilöt ovat vakuutettuja mainittujen lakien mukaisesti, sekä henkilöille näinä ajanjaksoina maksetuista palkoista sekä palkkaa maksaneiden työnantajien yksilöintitiedot; (5.12.2018/1072)
3) tarpeelliset tiedot työnantajalta;
4) välttämättömät tiedot viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetun lain (621/1999) 4 §:n 1 momentin 1–7 kohdassa tarkoitetulta viranomaiselta sekä 2 momentissa tarkoitetulta yhteisöltä ja laitokselta silloin, kun viimeksi mainituilla on tai voi olla tietoja työttömyysvakuutusmaksun määräämiseen, perintään tai valvontaan liittyvistä seikoista.
Työllisyysrahaston tulee hävittää 1 momentin nojalla saamansa tiedot heti, kun ne eivät ole tarpeen 10 §:ssä tarkoitettujen tehtävien suorittamista varten.
Työllisyysrahaston oikeus tietojensaamiseen Verohallinnolta
Työllisyysrahastolla on oikeus saada salassapitosäännösten ja muiden tiedon saantia koskevien rajoitusten estämättä Verohallinnolta työttömyysvakuutusmaksun määräämistä, perintää ja valvontaa varten tarpeelliset:
1) työnantajien yksilöintitiedot;
2) tiedot työnantajan ilmoittamista työnantajasuorituksista;
3) suorituksensaajittain henkilötunnuksella tai muutoin yksilöidyt tiedot työnantajan tai muun suorituksen maksajan verotusta varten ilmoittamista maksetuista palkoista, niihin rinnastettavista suorituksista ja niihin liittyvistä työnantajasuorituksista sekä palkansaajalta pidätetyistä veroista ja pakollisista vakuutusmaksuista. (5.12.2018/1072)
Työllisyysrahastolla on salassapitosäännösten ja muiden tiedon saantia koskevien rajoitusten estämättä oikeus pyynnöstä saada Verohallinnolta yksilöidyistä suorituksensaajista ja työnantajista 1 momentissa tarkoitettuja tietoja vastaavat, käsiteltävänä olevan asian ratkaisemista varten välttämättömät tiedot suorituksensaajittain yksilöityinä.
Työllisyysrahastolla on oikeus saada salassapitosäännösten ja muiden tiedon saantia koskevien rajoitusten estämättä Verohallinnolta työnantajiin kohdistuneita verotarkastuksia koskevat työttömyysvakuutusmaksun määräämistä, perintää ja valvontaa varten tarpeelliset:
1) työnantajan yksilöintitiedot;
2) työnantajan Verohallinnolle verotusta varten ilmoittamat, palkanmaksua koskevat tiedot ja verotarkastuksessa havaitut palkanmaksuun liittyvien työnantajavelvollisuuksien laiminlyöntiä koskevat tiedot.
Työllisyysrahaston tulee hävittää 1–3 momentin nojalla saamansa tiedot heti, kun ne eivät ole tarpeen 10 §:ssä tarkoitettujen tehtävien suorittamista varten.
Työllisyysrahaston oikeus tietojen oma-aloitteiseen luovuttamiseen (27.6.2018/522)
Työllisyysrahastolla on oikeus sen lisäksi, mitä viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetussa laissa säädetään, salassapitosäännösten ja muiden tiedon saantia koskevien rajoitusten estämättä antaa omasta aloitteestaan palkkasumma- ja työttömyysvakuutusmaksutietoja työttömyysvakuutusmaksuvelvollista työnantajaa koskevine tunnistetietoineen:
1) lakisääteisen tapaturmavakuutuksen toimeenpanosta huolehtivalle vakuutuslaitokselle ja Tapaturmavakuutuslaitosten liitolle niiden laissa säädettyjen tapaturmavakuutusta koskevien tehtävien hoitamiseksi, jos on syytä epäillä, että laissa vakuuttamis- tai maksuvelvolliseksi säädetty työnantaja tai muu maksuvelvollinen ei ole täyttänyt lakiin perustuvaa vakuuttamisvelvollisuuttaan tai lakiin perustuvaa maksuvelvollisuuttaan taikka velvollisuuttaan antaa tapaturmavakuusmaksun määräämiseksi ja perimiseksi tarvittavia tietoja;
2) Eläketurvakeskukselle ja lakisääteistä vakuutusta toimeenpanevalle eläkelaitokselle sille laissa säädettyjen tehtävien hoitamiseksi, jos on syytä epäillä, että laissa vakuuttamisvelvolliseksi säädetty työnantaja tai muu vakuuttamisvelvollinen ei ole täyttänyt lakiin perustuvaa vakuuttamis- tai maksuvelvollisuuttaan;
3) Verohallinnolle, jos tiedot ovat välttämättömiä sille ennakkoperintälaissa säädetyn valvontavelvollisuuden täyttämiseksi silloin, jos on syytä epäillä, että työnantaja ei ole täyttänyt ennakonpidätysvelvollisuuttaan.
Tämän pykälän nojalla saatuja salassa pidettäviä tietoja voidaan antaa edelleen rikosten selvittämistä ja syytteeseenpanoa varten. Tiedot tulee hävittää heti, kun niitä ei tarvita.
Tietojen yhdistäminen
Työllisyysrahastolla on oikeus yhdistää ja käsitellä 22 ja 22 a §:ssä tarkoitettuja henkilötietoja 4, 5 ja 6 luvuissa säädetyn työttömyysvakuutusmaksun sekä 8 a luvussa säädetyn omavastuumaksun määräämistä ja perimistä varten. Yhdistettyjä tietoja voidaan säilyttää siihen asti, kunnes Työllisyysrahaston edellä mainitut tehtävät on suoritettu. Yhdistettyjä tietoja ei saa luovuttaa edelleen.
Tietojen maksuttomuus
Työllisyysrahastolla on oikeus saada maksutta tässä luvussa tarkoitetut tiedot. Jos tiedot tarvitaan määrätyssä muodossa ja siitä aiheutuu tietojen luovuttajalle olennaisia lisäkustannuksia, tietojen luovutuksesta aiheutuvat kustannukset on kuitenkin korvattava.
Työllisyysrahastolla on oikeus saada 22 ja 22 a §:ssä sekä viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetun lain 29 §:n 3 momentissa tarkoitetut tiedot teknisen käyttöyhteyden avulla. (27.6.2018/522)
Viranomaisten toiminnan julkisuudesta annettua lakia sovelletaan Työllisyysrahaston tämän lain toimeenpanoon liittyvien asiakirjojen ja toiminnan julkisuuteen siltä osin kuin mainitun lain 4 §:n 2 momentissa säädetään. (27.6.2018/522)
Tässä laissa säädettyjä tai tämän lain toimeenpanoon liittyviä tehtäviä hoidettaessa saatujen ja laadittujen asiakirjojen ja niihin sisältyvien tietojen salassapitovelvollisuuteen sekä näiden tehtävien hoidossa saatuja tietoja koskevaan vaitiolovelvollisuuteen ja hyväksikäyttökieltoon sovelletaan Työllisyysrahastossa viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetun lain 22–24 ja 35 §:ää myös silloin, kun kysymys ei ole mainitun lain 4 §:n 2 momentissa tarkoitetun julkisen vallan käyttöön kuuluvaa tehtävää varten laadituista tai saaduista asiakirjoista ja tiedoista. Tietojen luovuttamisesta on tällöin soveltuvin osin voimassa, mitä mainitun lain 7 luvussa säädetään. (27.6.2018/522)
Vakuutuslaitoksella, Valtiokonttorilla, Tapaturmavakuutuslaitosten liitolla sekä 22 b §:n 1 momentissa, 24 d §:ssä ja 24 e §:n 1 ja 3 momentissa mainituilla on sen lisäksi, mitä viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetun lain 29 §:n 3 momentissa säädetään, oikeus antaa Työllisyysrahastolle teknisen käyttöyhteyden avulla tiedot, jotka sillä on tämän lain nojalla oikeus saada. (27.6.2018/522)
22 h § on kumottu L:lla 13.12.2013/970.
Maksuosuuksien siirto
Perusturvaan tilitettävä työttömyysvakuutusmaksukertymä
Työllisyysrahasto tilittää sosiaali- ja terveysministeriön välityksellä palkansaajan työttömyysvakuutusmaksun kertymästä Kansaneläkelaitokselle työttömyysturvan peruspäivärahan rahoitukseen määrän, joka keskimäärin vastaa työttömyyskassoihin kuulumattomien työntekijöiden palkansaajan työttömyysvakuutusmaksuista kertyvää määrää kuitenkin siten, että tilitettävä määrä on enintään peruspäivärahamenon verran. Vuosittain tilitettävän määrän vahvistaa sosiaali- ja terveysministeriö pyydettyään lausunnon Työllisyysrahastolta. Tilitettävää määrää voidaan tilitysvuoden aikana tarkistaa tarvittaessa Kansaneläkelaitoksen tai sosiaali- ja terveysministeriön aloitteesta. (5.12.2018/1076)
Edellä 1 momentissa tarkoitetun määrän lisäksi Työllisyysrahasto tilittää Kansaneläkelaitokselle peruspäivärahan rahoitukseen vuosittain 50 300 000 euroa. (27.6.2018/522)
Tilitettävän määrän laskemisesta ja maksamisesta säädetään tarkemmin valtioneuvoston asetuksella.
Ks. VNa työttömyysetuuksien rahoituksesta 1277/2014.
23 a § (9.4.2020/215)
Omavastuuajalta maksettavan peruspäivärahan rahoitus
Palkansaajalle omavastuuajalta maksettava peruspäiväraha rahoitetaan kokonaan valtionosuudella.
L:lla 215/2020 lisätty 23 a § on väliaikaisesti voimassa 15.4.2020–31.12.2020.
8 a luku (30.12.2002/1301)
Työnantajan työttömyysturvan omavastuumaksu
Maksuvelvollisuus
Työttömyysturvan omavastuumaksun on velvollinen maksamaan 12 §:ssä tarkoitettu työnantaja sekä valtion kirjanpitoyksikkö ja liikelaitos, jonka irtisanomisvuotta edeltäneen vuoden työttömyysvakuutusmaksun perusteena ollut palkkasumma tai sitä vastaava valtion kirjanpitoyksikön tai liikelaitoksen palkkasumma on vähintään 2 125 500 euroa, jos:
1) työsuhteen irtisanomisesta tai työntekijän lomauttamisesta johtuva työttömyys jatkuu niin, että henkilölle syntyy oikeus työttömyysturvalain 6 luvun 9 §:n 1 momentin mukaisiin lisäpäiviin; tai
2) henkilöllä työsuhteen irtisanomisesta johtuva 61 vuoden iän täyttämisen jälkeen alkanut oikeus työttömyyspäivärahaan jatkuu hänen täytettyään 64 vuotta tai hän on alkanut saada vanhuuseläkettä 63 vuotta täytettyään ja työttömyyspäiväraha on jatkunut vanhuuseläkkeelle siirtymiseen saakka. (19.12.2019/1419)
(4.12.2019/1223)
Työnantaja ei ole velvollinen maksamaan omavastuumaksua, jos:
1) työsuhde on päättynyt ennen kuin henkilö on täyttänyt 56 vuotta;
2) työsuhde on kestänyt alle kolme vuotta;
3) työsuhde on irtisanottu työsopimuslain (55/2001) 7 luvun 2 §:n perusteella tai purettu työsopimuslain 8 luvun 1 §:n perusteella työntekijästä johtuvasta muusta kuin terveydellisestä syystä;
4) työntekijä on työsuhteen päättymisen jälkeen täyttänyt uudelleen työttömyysturvalain 5 luvun 3 §:ssä tarkoitetun työssäoloehdon muun kuin alun perin irtisanoneen työnantajan palveluksessa; tai
5) työntekijä on omasta aloitteestaan ja ilman työnantajan myötävaikutusta irtisanoutunut.
Mitä 1 ja 2 momentissa säädetään työsuhteesta, sovelletaan myös virkasuhteeseen.
Jos yrityksessä tapahtuneen järjestelyn ilmeisenä tarkoituksena on ollut kiertää omavastuumaksua koskevia säännöksiä, Työllisyysrahasto voi määrätä maksun ennen mainittua järjestelyä vallinneen tilanteen mukaan. Yrityksessä järjestelyjä tehneen työnantajan on esitettävä selvitys siitä, että järjestelyyn ei ole ryhdytty siinä tarkoituksessa, että yritys vapautuisi omavastuumaksusta. Jos tällaista selvitystä ei esitetä, Työllisyysrahaston on määrättävä maksu. Pyytäessään selvitystä yrityksessä tapahtuneesta järjestelystä Työllisyysrahaston on ilmoitettava työnantajalle, että selvityksen antamatta jättäminen ei estä maksun määräämistä. (27.6.2018/522)
Omavastuumaksun määrä
Omavastuumaksun perusteena 24 §:n 1 momentin 1 kohdan tarkoittamissa tilanteissa on se etuusmenoa vastaava määrä, joka irtisanotulle tai lomautetulle työntekijälle tulisi ansiopäivärahan suuruisena maksettavaksi siitä lukien, kun hänen oikeutensa lisäpäiviin alkaa, siihen saakka, kunnes hän täyttää 64 vuotta, kuitenkin vähintään yhden vuoden etuusmenoa vastaava määrä. (19.12.2019/1419)
Omavastuun perusteena 24 §:n 1 momentin 2 kohdassa tarkoitetuissa tilanteissa on se ansiopäivärahan suuruista etuusmenoa vastaava määrä, jolta ajalta irtisanotulle työntekijälle on maksettu työttömyysetuutta työsuhteen päättymisestä siihen saakka, kunnes hän täyttää 64 vuotta. (19.12.2019/1419)
Täysimääräinen omavastuumaksu on 90 prosenttia 1 ja 2 momentissa tarkoitetusta etuusmenosta. Täysimääräinen omavastuumaksu peritään, jos yrityksen 24 §:n 1 momentissa tarkoitettu palkkasumma on vähintään 34 008 000 euroa. Jos palkkasumma on tätä pienempi, omavastuumaksu alenee lineaarisesti siten, että omavastuumaksua ei peritä, jos palkkasumma on enintään 2 125 500 euroa. (4.12.2019/1223)
Omavastuumaksun periminen ja palauttaminen
Omavastuumaksu peritään 24 §:n 1 momentin 1 kohdan mukaisesti lisäpäiväoikeuden alkaessa ja 24 §:n 1 momentin 2 kohdan mukaisesti irtisanotun työntekijän täytettyä 64 vuotta. (19.12.2019/1419)
Työllisyysrahasto palauttaa työnantajalle hakemuksesta sen osan lisäpäivien omavastuumaksusta, jota koskeva osa jää käyttämättä, jos:
1) työnantaja on tehnyt irtisanomansa lisäpäiviin oikeutetun henkilön kanssa toistaiseksi voimassa olevan työsopimuksen tai kutsunut lisäpäiviin oikeutetun henkilön takaisin työhön ja työntekijä on ollut sanotussa työssä vähintään vuoden; jos työnantaja irtisanoo tai lomauttaa työntekijän uudelleen, peritään omavastuumaksu heti työttömyyden alkaessa sen estämättä, mitä 24 §:n 2 momentin 1 kohdassa säädetään; tai
2) työnantajan irtisanoma tai lomauttama henkilö on saanut vähintään vuoden ajan työnantajan järjestämän ja rahoittaman lisäeläkevakuutuksen perusteella vähintään 65 vuoden ikään saakka jatkuvaa vapaaehtoista lisäeläkettä tai muuta siihen rinnastettavaa etuutta taikka lisäeläkkeen eläkesovituksessa huomioon otettavaa eläkettä, minkä vuoksi henkilöllä ei ole oikeutta työttömyysetuuteen tai työttömyysetuus maksetaan vähennettynä.
Työllisyysrahasto voi jättää omavastuumaksun perimättä, jos määrä on vähäinen. Työllisyysrahasto voi myös jättää omavastuumaksun osittain perimättä, jos työnantajan taloudellinen tilanne on omavastuumaksun perusteena olevan irtisanomisen jälkeen merkittävästi heikentynyt ja omavastuumaksujen täysimääräisen periminen vaarantaisi työnantajan toiminnan jatkumisen. (27.6.2018/522)
Omavastuumaksua koskeva päätös
Työllisyysrahasto antaa omavastuumaksun määrästä, palauttamisesta ja omavastuumaksun perimättä jättämisestä työnantajalle kirjallisen päätöksen. Ennen päätöksen antamista Työllisyysrahaston tulee varata työnantajalle mahdollisuus esittää kirjallinen pyyntö omavastuumaksusta vapauttamiseksi sekä mahdollinen omavastuumaksusta vapauttamiseen liittyvä selvitys. Työntekijältä voidaan pyytää selvitys työsuhteen päättymisen syystä, mikäli tämä on asian ratkaisemiseksi tarpeen. (27.6.2018/522)
Päätöksen antamisessa noudatetaan soveltuvin osin mitä hallintomenettelylaissa (598/1982) säädetään.
Päätöksellä asetettu omavastuumaksu saadaan ulosottaa ilman tuomiota siten kuin verojen ja maksujen perimisestä ulosottotoimin annetussa laissa säädetään. Jos maksua ei suoriteta määräajassa, viivästymisajalta on suoritettava vuotuista viivästyskorkoa korkolain 4 §:n 1 momentissa tarkoitetun korkokannan mukaan.
HallintomenettelyL 598/1982 on kumottu HallintoL:lla 434/2003.
Työllisyysrahastolla ja tämän lain mukaisella muutoksenhakuelimellä on oikeus saada salassapitosäännösten ja muiden tiedon saantia koskevien rajoitusten estämättä maksutta 24 §:ssä säädetyn maksuvelvollisuuden ratkaisemista ja toimeenpanoa varten työnantajaa ja työntekijää koskevat välttämättömät tiedot:
1) valtion ja kunnan viranomaiselta sekä muulta julkisoikeudelliselta yhteisöltä;
2) Eläketurvakeskukselta, eläke- ja vakuutuslaitokselta sekä eläkesäätiöltä;
3) työttömyyskassalta ja työpaikkakassalta; sekä
4) työnantajalta.
Kansaneläkelaitoksella ja työttömyyskassalla on 1 momentissa tarkoitettu oikeus saada työnantajalta ne tiedot, jotka ovat välttämättömiä 24 e §:ssä säädetyn tietojenantovelvollisuuden täyttämiseksi.
Velvollisuus tietojen antamiseen
Työttömyyskassoilla ja Kansaneläkelaitoksella on velvollisuus ilmoittaa salassapitosäännösten ja muiden tiedon saantia ja luovutusta koskevien rajoitusten estämättä maksutta Työllisyysrahastolle seuraavat tiedot 24 §:ssä tarkoitetusta henkilöstä:
1) työntekijää koskevat yksilöintitiedot;
2) tiedot työssäoloehtoon luetuista työsuhteista ja niitä koskevat työnantajien yksilöintitiedot;
3) työttömyyspäivärahaa koskevat tiedot; sekä
4) muut tiedot, jotka ovat välttämättömiä 24 §:ssä säädetyn maksuvelvollisuuden ratkaisemiseksi ja toimeenpanemiseksi.
Sosiaali- ja terveysministeriön asetuksella voidaan antaa tarkempia säännöksiä 1 momentissa tarkoitetuista tiedoista sekä siitä, miten ja milloin ne on toimitettava.
Finanssivalvonnan ja Kansaneläkelaitoksen on annettava Työllisyysrahastolle salassapitosäännösten ja muiden tiedon luovuttamista koskevien rajoitusten estämättä:
1) huhtikuun ja lokakuun loppuun mennessä henkilötunnus, työttömyyskassan numero ja tieto ensimmäisestä lisäpäivästä niistä henkilöistä, joiden oikeus lisäpäiviin on alkanut edeltäneiden kuuden kuukauden aikana; ja
2) huhtikuun loppuun mennessä henkilötunnus ja työttömyyskassan numero niistä edellisen kalenterivuoden aikana 64 vuotta täyttäneistä henkilöistä, jotka ovat saaneet työttömyyspäivärahaa 64 vuotta täytettyään ja joiden oikeus työttömyysturvalain mukaisiin lisäpäiviin ei ole alkanut ennen 64 vuoden täyttämistä. (19.12.2019/1419)
Työllisyysrahastolla on oikeus yhdistää ja käyttää tässä pykälässä tarkoitettuja tietoja sille 10 §:n 1 momentin 3 kohdassa säädetyn tehtävän hoitamista varten. Yhdistettyjä tietoja voidaan säilyttää siihen asti, kun edellä mainittu tehtävä on suoritettu. Yhdistettyjä tietoja ei saa luovuttaa edelleen. (27.6.2018/522)
8 b luku (5.10.2012/542)
Muutoksenhaku ja oikaisu
Oikaisuvaatimus Työllisyysrahastolle
Työllisyysrahaston päätökseen työttömyysvakuutusmaksun määrästä saa vaatia oikaisua Työllisyysrahastolta siten kuin hallintolaissa säädetään. Hallintolain 49 c §:ssä säädetystä poiketen oikaisuvaatimus on kuitenkin tehtävä viiden vuoden kuluessa sitä seuranneen kalenterivuoden alusta, jona päätös on tehty.
Työllisyysrahaston päätökseen tyytymätön saa hakea siihen muutosta valittamalla sosiaaliturva-asioiden muutoksenhakulautakuntaan, ja sosiaaliturva-asioiden muutoksenhakulautakunnan päätökseen tyytymätön saa hakea siihen muutosta valittamalla vakuutusoikeuteen. Vakuutusoikeuden päätökseen ei saa hakea muutosta valittamalla. Työllisyysrahaston päätöstä on muutoksenhausta huolimatta noudatettava.
Työllisyysrahaston päätökseen työttömyysvakuutusmaksun määrästä ei saa hakea muutosta valittamalla ennen kuin päätöstä on pyydetty oikaistavaksi Työllisyysrahastolta 24 f §:n perusteella. Työllisyysrahaston 24 f §:n nojalla antamaan päätökseen saa hakea muutosta siten kuin 1 momentissa säädetään.
Muutoksenhaussa Työllisyysrahaston antamaan päätökseen noudatetaan soveltuvin osin, mitä työttömyysturvalain 12 luvun 1 §:n 2 momentissa sekä 4 ja 5–7 §:ssä säädetään. Lisäksi muutoksenhaussa Työllisyysrahaston tämän lain 24 c §:n perusteella antamaan päätökseen noudatetaan mitä työttömyysturvalain 12 luvun 8 §:ssä säädetään.
Palkansaajan perustevalitus
Palkansaaja saa tehdä maksuunpanoa koskevan perustevalituksen, jos hän katsoo, että työnantajan 20 §:n perusteella tekemä palkansaajan työttömyysvakuutusmaksun pidätys on ollut lain vastainen. Perustevalitus on tehtävä kirjallisesti ja se on toimitettava työttömyysturvan muutoksenhakulautakunnalle kahden vuoden kuluessa sitä seuraavan vuoden alusta lukien, jona maksun pidätys on toimitettu.
Työllisyysrahaston oikeus oikaista työttömyysvakuutusmaksua (27.6.2018/522)
Jos työnantajalta on peritty liikaa työttömyysvakuutusmaksua, työttömyysvakuutusmaksun korkoa, arviomaksun korkoa tai palautuskorkoa Työllisyysrahasto voi oikaista työttömyysvakuutusmaksua työnantajan hyväksi. (27.6.2018/522)
Jos työnantaja on muuttanut tulorekisteriin ilmoittamiaan tietoja tai korjannut tulorekisteriin ilmoittamissaan tiedoissa olevan virheen tai virheen, joka johtuu Työllisyysrahaston kirjoitusvirheestä, laskuvirheestä taikka muusta niihin verrattavasta erehdyksestä, Työllisyysrahasto voi oikaista 21 ja 21 c §:n perusteella määrättyjä työttömyysvakuutusmaksuja, työttömyysvakuutusmaksun korkoa, arviomaksun korkoa ja palautuskorkoa niiden muutosta vastaavaksi samalta tai toiselta vakuutusvuodelta. Työllisyysrahasto voi oikaista työttömyysvakuutusmaksua työnantajaa kuultuaan myös, jos työnantaja ei ole tehnyt palkkatietoilmoitusta tulorekisteriin, palkkatietoilmoitus tai muu työnantajan antama tieto on puutteellinen tai virheellinen taikka työnantaja on muuten laiminlyönyt ilmoittamisvelvollisuutensa tulorekisteriin. (5.12.2018/1072)
Edellä 1 ja 2 momentissa tarkoitettu työttömyysvakuutusmaksun oikaisu voidaan tehdä kolmen vuoden kuluessa vakuutusvuoden päättymistä seuraavan vuoden alusta.
Työttömyysvakuutusmaksua ei voida oikaista, jos asia on valitukseen annetulla päätöksellä ratkaistu.
25 § on kumottu L:lla 5.10.2012/542.
Maksujen vanhentuminen
Työnantajan ja palkansaajan oikeus saada takaisin aiheettomasti suoritettu työttömyysvakuutusmaksu tai sen ennakko vanhentuu viiden vuoden kuluttua työttömyysvakuutusmaksun maksupäivästä tai työntekijän työttömyysvakuutusmaksun pidätyspäivästä, jollei vanhentumista ole sitä ennen katkaistu. Vanhentuminen katkeaa siten kuin velan vanhentumisesta annetun lain (728/2003) 10 ja 11 §:ssä säädetään. Vanhentumisajan katkaisemisesta alkaa kulua uusi viiden vuoden vanhentumisaika.
Lisäpäivien omavastuumaksun määrästä ei voi antaa päätöstä sen jälkeen, kun viisi vuotta on kulunut omavastuumaksun perimiselle 24 b §:n 1 tai 2 momentissa säädetystä ajankohdasta.
Omavastuumaksun palautusta on haettava viiden vuoden kuluessa siitä, kun hakemus olisi voitu 24 b §:n 2 momentin mukaan aikaisintaan tehdä. Hakemuksen vireilletulo keskeyttää määräajan kulumisen. Palautettavaa omavastuumaksua koskeva saatava vanhentuu viiden vuoden kuluttua päätöksen antamisesta, jollei vanhentumista ole sitä ennen katkaistu. Vanhentuminen katkeaa siten kuin velan vanhentumisesta annetun lain 10 ja 11 §:ssä säädetään. Vanhentumisen katkeamisesta alkaa kulua uusi viiden vuoden vanhentumisaika.
26 a § (17.4.2020/238)
Työllisyysrahasto pitää sille tässä laissa säädettyjen työttömyysvakuutusmaksuja koskevien asioiden hoitoa varten työttömyysvakuutusrekisteriä.
Rangaistus työttömyysvakuutusmaksun lainvastaisesta välttämisestä ja sen yrittämisestä säädetään rikoslain (39/1889) 29 luvun 1–3 §:ssä.
26 c § on kumottu L:lla 13.12.2013/970.
Työllisyysrahaston on säilytettävä tämän lain mukaisten etuuksien rahoituksen järjestämiseen, työttömyysvakuutusmaksuihin ja omavastuumaksuihin liittyvät asiakirjat siten kuin arkistolaissa (831/1994) säädetään. Jos arkistolaitos ei ole määrännyt säilytettäväksi edellä tarkoitettuja asiakirjoja pysyvästi, Työllisyysrahaston on säilytettävä:
1) työttömyysvakuutusmaksujen määräämisen kannalta tarpeelliset asiakirjat 10 vuotta vakuutusvuotta seuraavan vuoden alusta lukien;
2) omavastuumaksun määräämisen kannalta tarpeelliset asiakirjat sen vuoden loppuun, jona tämän lain 24 §:ssä tarkoitettu henkilö täyttää 75 vuotta;
3) työttömyysvakuutusmaksujen ja omavastuumaksujen perinnän kannalta tarpeelliset asiakirjat perinnän päättymiseen ja viisi sen jälkeistä kalenterivuotta;
4) valitusasiaa koskevat asiakirjat 10 vuotta, jollei niitä ole 1–3 kohdan mukaan säilytettävä tätä pidempää aikaa;
5) työttömyysvakuutusrekisteriin merkityt, henkilötietoja koskevat tiedot 5 vuotta, jollei niitä 1–4 kohdasta johtuen ole säilytettävä tätä pidempää aikaa.
Työllisyysrahaston tulee hävittää asiakirjat ja työttömyysvakuutusrekisteriin merkityt henkilötiedot 1 momentissa säädetyn säilytysajan kuluttua.
Työllisyysrahaston päätöksen antaminen tiedoksi
Työllisyysrahaston päätös annetaan tiedoksi maksuvelvolliselle työnantajalle siten kuin hallintolain 59 §:ssä säädetään. Tiedoksianto on kuitenkin toimitettava työnantajan lailliselle edustajalle tai valtuutetulle, jos työnantajan puolesta työttömyysvakuutusmaksuasioita hoitava edustaja tai valtuutettu on ilmoitettu asianhoitajaksi Työllisyysrahaston asiakasrekisteriin.
26 f § (17.4.2020/238)
Tietosuoja-asetuksessa tarkoitetulla rekisteröidyllä ei ole tietosuoja-asetuksen 18 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaista oikeutta siihen, että Työllisyysrahasto rajoittaa henkilötietojen käsittelyä silloin, kun se hoitaa tämän lain mukaista tehtävää, jos rekisteröidyn vaatimus käsittelyn rajoittamisesta on ilmeisen perusteeton.
Tarkemmat säännökset tämän lain toimeenpanosta annetaan asetuksella.
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 1998. Sitä sovelletaan työttömyysetuuksien rahoitukseen ja työttömyysvakuutusmaksuihin vuoden 1999 alusta. Vuoden 2006 työttömyysvakuutusmaksuja vahvistettaessa ei sovelleta lain 18 §:n 4 momenttia. (23.6.2005/460)
Sen estämättä, mitä muualla laissa säädetään, vuosilta 1993–1998 perittävät palkansaajan työttömyysvakuutusmaksut tilitetään työttömyysvakuutusrahastolle. Palkansaajan työttömyysvakuutusmaksun tuoton käytöstä, tilityksen jakamisesta ja sosiaali- ja terveysministeriön oikeudesta velottaa työttömyysvakuutusrahaston tiliä välittäessään palkansaajan työttömyysvakuutusmaksut työttömyyskassoille noudatetaan vuoden 2002 loppuun, mitä asianomaiselta vuodelta perittävästä palkansaajan työttömyysvakuutusmaksusta annetussa laissa säädetään.
HE 64/1998, StVM 11/1998, EV 84/1998
HE 151/2000, StVM 24/2000, EV 122/2000
Tämä laki tulee voimaan 20 päivänä joulukuuta 2000.
HE 152/2000, StVM 30/2000, EV 174/2000
HE 150/2000, TyVM 11/2000, EV 196/2000
HE 74/2001, StVM 16/2001, EV 63/2001
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2003. Lain 12, 13 ja 15 § tulevat voimaan 1 päivänä tammikuuta 2004. Lain 24 ja 24 a–24 d § tulevat voimaan 1 päivänä tammikuuta 2009. (21.12.2007/1353)
Niiden vuorottelukorvausten rahoitukseen, joita koskeva vuorottelusopimus on vuorotteluvapaakokeilusta annetun lain (1663/1995) 17 §:n mukaisesti tehty 31 päivään joulukuuta 2002 mennessä, sovelletaan lain 6 §:ää sellaisena kuin se oli voimassa tämän lain voimaantullessa.
Työttömyysvakuutusrahasto vastaa Koulutusrahastosta annetun lain 18 §:n 2 ja 3 momentin mukaisten erorahojen ja erorahan aikuiskoulutuslisien rahoituksesta.
HE 243/2002, StVM 47/2002, EV 239/2002
HE 98/2003, TyVM 5/2003, EV 48/2003
HE 86/2003, StVM 15/2003, EV 50/2003
HE 141/2003, TyVM 8/2003, EV 122/2003
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2004. Lain 26 §:n 3 ja 4 momentti tulevat voimaan 1 päivänä tammikuuta 2009.
Tämän lain 26 §:n 1 ja 2 momenttia sovelletaan myös ennen lain voimaantuloa määrättävään vakuutusmaksuun tai saatavaan. Tällöin aikoja laskettaessa otetaan huomioon myös ennen lain voimaantuloa kulunut aika. Oikeus määrätä vakuutusmaksu lakkaa tai saatava vanhentuu kuitenkin tämän lain nojalla aikaisintaan kolmen vuoden kuluttua lain voimaantulosta, jollei se lakkaisi tai vanhentuisi myös aikaisemmin voimassa olleiden säännösten mukaan tätä ennen.
HE 159/2003, StVM 31/2003, EV 133/2003
HE 76/2004, StVM 17/2004, EV 115/2004
Tällä lailla kumotaan 22 päivänä joulukuuta 1998 annettu sosiaali- ja terveysministeriön päätös palkansaajan työttömyysvakuutusmaksusta (1179/1998).
HE 131/2004, TyVM 9/2004, EV 121/2004
HE 140/2004, StVM 24/2004, EV 142/2004
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2005. Lain 7 §:ää sovelletaan myös työntekijäin eläkelain 12 c §:ssä tarkoitettuun työeläkelisää koskevaan vakuutusmaksuun ja valtion eläkerahastosta annetun lain 3 §:ssä mainittuun työeläkelisää koskevan maksuun, sellaisena kuin niistä on säädetty ennen 1 päivänä tammikuuta 2005.
HE 223/2004, StVM 43/2004, EV 223/2004
HE 48/2005, TyVM 6/2005, EV 79/2005
HE 191/2005, StVM 29/2005, EV 163/2005
HE 213/2005, StVM 38/2005, EV 212/2005
HE 17/2006, StVM 8/2006, EV 37/2006
HE 182/2006, StVM 33/2006, EV 167/2006
Tämä laki tulee voimaan valtioneuvoston asetuksella säädettävänä ajankohtana. (L 1282/2007 tuli A:n 128/2008 mukaisesti voimaan 1.3.2008.)
HE 115/2007, LiVM 13/2007, EV 111/2007
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2008. Lain 24, 24 a ja 24 e § tulevat kuitenkin voimaan 1 päivänä tammikuuta 2009.
HE 86/2007, StVM 26/2007, EV 127/2007
Tämän lain 24 b §:n 2 momentin 2 kohtaa sovelletaan myös ennen lain voimaantuloa määrättyyn omavastuumaksuun.
HE 41/2009, StVM 9/2009, EV 33/2009
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2009.
Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon vaatimiin toimenpiteisiin.
HE 39/2009, StVM 11/2009, EV 59/2009
Tämän lain voimaan tultua maksetun julkisesta työvoimapalvelusta annetun lain (1295/2002) mukaisen perustuen ja ansiotuen rahoitukseen sovelletaan, mitä peruspäivärahan ja ansiopäivärahan rahoituksesta säädetään.
HE 179/2009, StVM 50/2009, EV 225/2009
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2010 ja se on voimassa 31 päivään joulukuuta 2010.
Tätä lakia sovelletaan vuonna 2010 maksettujen ansiopäivärahojen rahoitukseen.
HE 234/2009, StVM 48/2009, EV 216/2009
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä maaliskuuta 2010, ja se on voimassa 31 päivään joulukuuta 2011. Sitä sovelletaan kuitenkin 1 päivästä tammikuuta 2010.
Tätä lakia sovelletaan vuosien 2010–2011 työnantajan työttömyysvakuutusmaksuun.
HE 258/2009, StVM 54/2009, PeVM 11/2009, EV 3/2010
HE 44/2010, TyVM 6/2010, EV 132/2010
Ennen tämän lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain voimaantulon edellyttämiin toimenpiteisiin.
HE 177/2010, StVM 27/2010, EV 184/2010
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä joulukuuta 2011.
Lakia sovelletaan kuitenkin jo 1 päivästä toukokuuta 2010.
HE 43/2011, StVM 5/2011, EV 25/2011
HE 87/2011, StVM 18/2011, EV 88/2011
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2012 ja se on voimassa 31 päivään joulukuuta 2013.
Tätä lakia sovelletaan vuosina 2012 ja 2013 maksettujen ansiopäivärahojen rahoitukseen.
HE 131/2011, StVM 17/2011, EV 87/2011
Tämä laki tulee voimaan 10 päivänä lokakuuta 2012.
Lakia sovelletaan ensimmäisen kerran vuoden 2013 työttömyysvakuutusmaksujen määräämiseen ja perimiseen.
Vuoden 2012 tai sitä aikaisempien vuosien työttömyysvakuutusmaksuihin sovelletaan ennen tämän lain voimaantuloa voimassa olleita säännöksiä.
Tätä lakia sovelletaan kuitenkin vakuutuslaitosten ennen tämän lain voimaantuloa perimien työttömyysvakuutusmaksujen perintään ja oikaisuihin, jotka tulevat vakuutuslaitoksissa vireille 1 päivänä tammikuuta 2016 tai tämän jälkeen. Lisäksi lakia sovelletaan Valtiokonttorin ennen tämän lain voimaantuloa perimien työttömyysvakuutusmaksujen perintään ja oikaisuihin, jotka tulevat Valtiokonttorissa vireille 1 päivänä helmikuuta 2013 tai tämän jälkeen. Työttömyysvakuutusrahastolla on oikeus saada maksun oikaisuun tarvittavat tiedot vakuutuslaitoksilta ja Valtiokonttorilta.
Tapaturma-asioiden muutoksenhakulautakunta käsittelee ennen 1 päivänä tammikuuta 2013 tehtyihin työttömyysvakuutusmaksujen maksuunpanoihin liittyvät valitusasiat.
HE 42/2012, StVM 7/2012, PeVL 15/2012, EV 70/2012
HE 135/2012, StVM 18/2012, EV 107/2012
Omavastuumaksuun, joka maksetaan ennen vuotta 1957 syntyneen työntekijän työsuhteen päättymisen johdosta, sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa ollutta 24 a §:n 3 momenttia.
HE 175/2013, StVM 22/2013, EV 158/2013
HE 99/2013, TyVM 10/2013, EV 192/2013
HE 223/2014, StVM 25/2014, EV 188/2014
Esityöviitteet (1047/2014) on oikaistu.
HE 151/2014, StVM 14/2014, EV 143/2014
Esityöviitteet (1049/2014) on oikaistu.
HE 95/2015, StVM 8/2015, EV 43/2015
Lakia sovelletaan ensimmäisen kerran vuoden 2016 työttömyysvakuutusmaksujen määräämiseen ja perimiseen.
Vuoden 2015 tai sitä aikaisempien vuosien työttömyysvakuutusmaksuihin sovelletaan tämän lain voimaantullessa voimassa olleita säännöksiä.
Lain 21 e ja 21 j §:ä sovelletaan myös vuoden 2015 tai sitä aikaisempien vuosien lopullisten työttömyysvakuutusmaksujen määräämiseen ja perimiseen.
Lain 24 b §:n 2 momentin 1 kohtaa sovelletaan myös ennen tämän lain voimaantuloa määrättyyn omavastuumaksuun.
HE 94/2015, StVM 16/2015, EV 106/2015
Tämä laki tulee voimaan 15 päivänä huhtikuuta 2016.
HE 132/2015, MmVM 2/2016, EV 25/2016
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2017. Sen 9 § tulee kuitenkin voimaan vasta 1 päivänä tammikuuta 2018. Lain 3 §:n 1 momentti on voimassa vuoden 2019 loppuun.
Työttömyysvakuutusrahaston hallintoneuvoston jäsenet, jotka olivat tehtävässä tämän lain tullessa voimaan, jatkavat tehtävässä vuoden 2017 loppuun.
Lain 18 §:n 5 momentissa olevaa säännöstä, jonka mukaan palkansaajan työttömyysvakuutusmaksu ja työnantajan keskimääräinen työttömyysvakuutusmaksu ovat yhtä suuret, sovelletaan ensimmäisen kerran 1 päivästä tammikuuta 2018.
HE 170/2016, StVM 20/2016, EV 133/2016
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2017. Sitä sovelletaan kuitenkin vasta 1 päivästä elokuuta 2017.
HE 153/2016, TyVM 6/2016, EV 139/2016
HE 80/2017, HaVM 19/2017, EV 125/2017
HE 136/2017, StVM 11/2017, EV 138/2017
HE 124/2017, StVM 22/2017, EV 184/2017
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2019. Tämän lain 3 §:n 1 momentti tulee kuitenkin voimaan vasta 1 päivänä tammikuuta 2020.
Muussa laissa tai asetuksessa taikka valtioneuvoston tai ministeriön päätöksessä olevalla viittauksella työttömyysvakuutusrahastoon tai Koulutusrahastoon tarkoitetaan tämän lain voimaantulon jälkeen viittausta Työllisyysrahastoon.
Koulutusrahaston tämän lain voimaan tullessa vireillä olevat asiat, tehdyt sopimukset ja sitoumukset samoin kuin niistä johtuvat oikeudet ja velvollisuudet siirtyvät Työllisyysrahastolle.
HE 53/2018, TyVM 6/2018, EV 54/2018
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2019 ja on voimassa vuoden 2019 loppuun.
Tätä lakia sovelletaan ensimmäisen kerran vuoden 2019 työttömyysvakuutusmaksujen määräämiseen ja perimiseen. Sen 21 §:n 2 momenttia sovelletaan 1 päivästä marraskuuta 2018.
Työttömyysvakuutusmaksujen ennakkojen määräämiseen vuosille 2019 ja 2020 sovelletaan kuitenkin tämän lain voimaan tullessa voimassa ollutta 21 a §:ää.
Työnantajille, jotka eivät ole ilmoittautuneet ennakkomalliin viimeistään 15 päivänä marraskuuta 2018, työttömyysvakuutusmaksut määrätään 1 päivästä tammikuuta 2019 noudattaen 21 §:ää ja 21 d §:n 1 momenttia.
Vuoden 2018 tai sitä aikaisempien vuosien työttömyysvakuutusmaksuihin sovelletaan ennen tämän lain voimaantuloa voimassa olleita säännöksiä.
HE 76/2018, StVM 5/2018, EV 118/2018
Lain 23 §:n 1 momenttia sovelletaan myös vuotta 2018 koskevaan Työllisyysrahastosta Kansaneläkelaitokselle tilitettävään määrään. Vuoden 2018 työttömyysvakuutusmaksukertymän ylijäämä tilitetään Kansaneläkelaitoksen vuotta 2018 koskevan tilinpäätöksen vahvistamisen jälkeen sosiaali- ja terveysministeriön välityksellä Työllisyysrahastolle.
HE 161/2018, StVM 13/2018, EV 133/2018
4.12.2019/1223:
HE 41/2019, StVM 6/2019, EV 22/2019
19.12.2019/1312:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2020. Ansiopäivärahaan, jota maksetaan ajalta ennen tämän lain voimaantuloa, sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.
HE 80/2019, StVM 14/2019, EV 70/2019
19.12.2019/1419:
Ennen vuotta 1961 syntyneestä työntekijästä maksettavaan omavastuumaksuun sovelletaan 8 a luvun mukaisia työnantajan työttömyysturvan omavastuumaksua koskevia säännöksiä sellaisina kuin ne ovat voimassa tämän lain voimaan tullessa.
HE 83/2019, StVM 15/2019, EV 71/2019
9.4.2020/215:
Tämä laki tulee voimaan 15 päivänä huhtikuuta 2020 ja on voimassa 31 päivään joulukuuta 2020. (26.6.2020/503)
Tätä lakia sovelletaan, jos omavastuuaika on alkanut 16 päivänä maaliskuuta 2020 tai sen jälkeen, mutta ennen 1 päivää tammikuuta 2021. (26.6.2020/503)
HE 38/2020, StVM 5/2020, EV 32/2020
17.4.2020/238:
26.6.2020/503:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2020.
HE 94/2020, StVM 13/2020, EV 74/2020
26.6.2020/505:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2020 ja on voimassa 31 päivään joulukuuta 2020.
Lakia sovelletaan 1 päivänä huhtikuuta 2020 ja sen jälkeen maksettujen ansiopäivärahojen rahoitukseen.
HE 95/2020, StVM 14/2020, EV 75/2020
Voit linkata dokumentin tähän kohtaan kopioimalla osoitteen selaimen osoitepalkista tai tästä: http://www.saadospalvelu.fi/fi/linkit/lainsaadanto/19980555/%3Asection/20200706


text:
SONY FDRAX33B camcorder 4K Exmor R CMOS 10x optical zoom 120x digital zoom Full HD HDMI NFC WiFi 3inch LCD black | | Smartdeals Webshop
SONY FDRAX33B camcorder 4K Exmor R CMOS 10x optical zoom 120x digital zoom Full HD HDMI NFC WiFi 3inch LCD black
Tuotekoodi: FDRAX33B.CEN
1209,00 € 975,00 €
Ovelle-paketti0,00 €
Kotipaketti0,00 €
Näytön kuvasuhde 16:9
Äänentoistojärjestelmä Dolby Digital 2.0
Komposiittivideon ulostulo 1
Suurin polttoväli (35 mm filmiä vastaava) 298 mm
Tuotteen korkeus 78,5 mm
Tuetut videomuodot AVC,AVCHD,H.264,MP4,MPEG4
Suurin kuvanopeus 50 fps
Videon erottelutarkkuudet 1280 x 720,1440 x 1080,1920 x 1080,3840 x 2160 pikseliä
Tehollista megapikseliä (elokuva) 8.29 MP
Kuvan tehokkaat megapikselit 10,3 MP
Tähtäin 1555200 pikseliä
Itselaukaisin 10 s
Valkotasapaino Auto, Sisätila, Ulkona
Still-kuvien resoluutio (t) 16:9 (6048x3400), 4:3 (4528x3400), 16:9 (4288x2408), 4:3 (3216x2408), 16:9 (1920x1080), 4:3 (640x480)
Kuvan enimmäistarkkuus 6048 x 3400 pikseliä
Sisältää johdot HDMI,USB
Pariston malli NP-FV70
Kameran sulkijan nopeus 1/6 - 1/10000
Kätevä 4K-videokamera, jossa tasapainotettu optinen SteadyShot
4K-kuvanlaatu: Kuvaa 4K-kuvamateriaalia, jossa on noin neljä kertaa enemmän yksityiskohtia kuin Full HD -materiaalissa (3 840 x 2 160 pikseliä vs. 1 920 x 1 080), ja ikuista enemmän upeita yksityiskohtia, jotka herättävät kuvamateriaalin eloon..
Huippukevyt ja huippukompakti runko: FDR-AX33 on yli 30 % pienempi ja yli 20 % kevyempi kuin nykyinen malli FDR-AX100, mikä tekee siitä markkinoiden liikuteltavimman 4K-videokameran..
Tasapainotettu optinen SteadyShot™: Sonyn edistynyt kuvanvakautus tuottaa sumentumatonta kuvamateriaalia silloinkin, kun kuvausolosuhteet ovat kuoppaiset tai tärisevät..
Kehittyneet kuvausominaisuudet: Mukauta laite täysin tarpeisiisi sopivaksi ergonomisilla manuaalisilla ohjaimilla. Säädä zoomia, tarkennusta, valotusta, iiristä, valotusaikaa, automaattivalotusta tai valkotasapainoa intuitiivisella manuaalisella renkaalla, kun olet ensin valinnut tilan manuaalisella painikkeella. Elektroninen etsin tarjoaa tarkan kuvan esikatselun..
Full HD -toisto reunojenpehmennyksen kera: Nauti paremmasta katselukokemuksesta jopa ilman 4K-televisiota. Reunojenpehmennyksen avulla FDR-AX33 skaalaa automaattisesti 4K-kuvamateriaalin poikkeuksellisen yksityiskohtaiseen Full HD -tarkkuuteen..
Toiston rajaus: Korkean 4K-tarkkuuden ansiosta voit valita haluamasi osan kuvasta ja toistaa sen Full HD -tarkkuudessa. Voit myös muuttaa rajauksen kokoa zoomausvivulla tai näytön kuvakkeella..
Usean kameran ohjaus: Mitä enemmän kuvia, sitä enemmän muokkausmahdollisuuksia. Kuvamateriaalin tallentaminen eri kuvakulmista on helppoa, liititpä kamerat suoraan FDR-AX33-laitteeseen tai käytit langatonta laukaisua. Usean kameran ohjaus mahdollistaa kaikkien laitteiden asetusten synkronoinnin..
Live-suoratoistoa Ustream® -suoratoistopalvelulla: Yksittäisistä suorituksista urheilutapahtumiin – jotkin asiat on parasta nähdä reaaliaikaisesti. Jaa tapahtumat korkealaatuisen kuvan ja äänen kera..
Highlight Movie Maker: Highlight Movie Maker on monipuolinen toiminto, joka helpottaa videon muokkausta tarjoamalla lukuisia aikaa säästäviä ominaisuuksia. Voit merkitä huippuhetket samalla kun tallennat, ja antaa videokameran automaattisesti synkronoida siirtymät valitsemaasi ääniraitaan..
Exmor R® CMOS -kenno: Uusi kenno parantaa kuvan selkeyttä, vähentää kohinaa heikosti valaistuissa kuvausolosuhteissa ja mahdollistaa pehmeän taustasumennuksen..
BIONZ X™ -kuvaprosessori: Edistyksellisen BIONZ X -kuvaprosessorin avulla saat eloisaa ja luonnollista kuvanlaatua ja nautit nopeammasta prosessoinnista..
Zeiss Vario-Sonnar® T* -laajakulmaobjektiivi: Tämä 29,8 mm:n Zeiss®-laajakulmaobjektiivi 10-kertaisella optisella zoomilla on hienosäädetty erityisesti 4K-tarkkuutta varten, ja se on ihanteellinen esimerkiksi laajojen maisemien ikuistamiseen..
Huippuluokan kuvanlaatu: XAVC S on tallennusmuoto, joka kehitettiin ammattitason XAVC-muodon pohjalta. Se mahdollistaa huipputason 4K Ultra HD -videon tallennuksen ja korkean bittinopeuden. XAVC S -materiaali kuitenkin pakataan, jotta se on helpommin tavallisen kuluttajan käsiteltävissä..
20,6 megapikselin kuvan tallennus: Joskus et tarvitse – tai halua – videota. Voit asettaa videokamerasi valokuvaustilaan ja ottaa äärimmäisen teräviä valokuvia yhtä helposti kuin tavallisellakin kameralla..
Ylivertaista yökuvausta: Tämä toiminto käyttää infrapunavaloa valokuvien ottamiseen täydessä pimeydessä. NIGHTSHOT-toiminnolla vanhemmat ikuistavat helposti lastensa suloiset, nukkuvat kasvot..
Motion Shot -videokuvaus: Tämän kätevän toiminnon avulla toistat dramaattisen päällekkäisten kuvien sarjan, jotta voit nähdä tilanteen jokaisen siirtymän ja analysoida urheilusuorituksen näytöllä. Toiston aikana voit muuttaa kuvien intervallia tai pysäyttää kuvan valokuviksi, joita voit jakaa ystävillesi..
Kaksoisvideotallennus: Tallenna kaksi videota samaan aikaan ― toinen huippulaatuisessa XAVC S- tai AVCHD-muodossa ja toinen MP4-muodossa. Näin sinulla on pienikokoinen tiedosto valmiina jaettavaksi, mutta myös ammattilaistason tiedosto muokkaamista varten..
Kasvontunnistus ja Smile Shutter: Kasvontunnistuksella optimoit kuvan tärkeimpien kohteiden tarkennuksen, valotuksen ja värisävyt. Voit ohjata tunnistuksen tiettyihin kasvoihin koskemalla niitä LCD-näytöllä. Smile Shutter -toiminnon ansiosta FDR-AX33 voi automaattisesti ikuistaa kuvia upeista (ja ohikiitävistä) hymyistä, vaikka samalla tallentaisit videota..
Lukittuva automaattitarkennus: Parantaa liikkuvien kohteiden seurantaa käyttämällä optimaalista tarkennuspistettä kaikissa tilanteissa ja säätämällä kehyksen kokoa kohteen ominaisuuksien mukaan. Vaihepisteiden automaattitarkennuksen kehityksen ansiosta kohteeseen lukittuminen ja nopeiden kohteiden kuvaaminen on entistäkin tarkempaa..
5.1-kanavainen mikrofoni: Tallenna kirkas ja todenmukainen äänimaailma, ja toista videosi tilaäänen kera kotiteatterijärjestelmässäsi. Tasomittarit LCD-paneelissa näyttävät tietoja eri kanavien tasoista..
Automaattinen tuulen kohinan vaimennus: Edistyksellisen äänianalyysialgoritmin avulla tämä toiminto poistaa tuulen kohinaa, joka on suurin syypää huonoon äänenlaatuun ulkona kuvattaessa..
My Voice Cancelling -toiminto: Vaimenna videokameran takaa kuuluvia ääniä, kuten puhetta tai kuvauskohteen kannustusta..
Golf Shot: Analysoi swingisi ilman monimutkaisia laitteita. Golf Shot -toiminnon avulla tallennat videota and valokuvia swingisi jokaisesta vaiheesta..
Xtra Fine LCD WhiteMagic™ -näyttö: Huipputarkan Xtra Fine LCD:n WhiteMagic-näytössä on valkoisia pikseleitä RGB-pikseleiden lisäksi. Tämä parantaa kuvaruudun kirkkautta ja helpottaa pienten yksityiskohtien ja sävyjen näkemistä kaikissa kuvausympäristöissä ja myös kirkkaassa auringonvalossa..
Sisäänrakennettu USB-kaapeli: Sisäänrakennetulla USB-kaapelilla on säilytyspaikka rannelenkissä, ja sillä lataat ja yhdistät laitteen tietokoneeseen nopeasti. Tilaa vievää USB-kaapelia tai verkkolaitetta ei tarvitse pakata mukaan. Jos haluat ladata ilman tietokonetta, käytä kompaktia AC-USB-sovitinta (saatavana lisävarusteena)..

matches: HD HD HD HD HD HD HD


text:
taustakuvaksi makuuhuone HD
Mene...Kotiin3DAbstraktiAeroArkkitehtuuriEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiViileäVärikäsTietokoneetSöpöLiputKukkaRuoka & JuomatHauskaPelitTytötteLomaKuumaElääLogoRakkausMuutElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisäämobile	Kotiin / HD / taustakuvaksi makuuhuone HD	taustakuvaksi makuuhuone HD
lähettänyt: alas elokuuta 30, 2016
0	taustakuvaksi makuuhuone HD
Here is most beautiful Selection Of wallpaper for bedroom HD For Desktops, PC, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. Tässäwallpapermad.com Taustakuva tietokanta voit ladata miljoonia korkealaatuisia taustakuvia . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Meillä on paljon taustakuvia yli kolmekymmentä Plus kategoriat Like Eläimet, Sarjakuva, Kukka, avaruus , Pelit ja Urheilu ,Jne. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia henkilökohtaiseen käyttöön. Jos Like This taustakuvaksi makuuhuoneen HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook ja muut sosiaalisen median.
piipittää noin Maha Edellinen: Johnny Depp taustakuva HD
seuraava: Dwyane Wade tapetti HD
cia tapetti HDhyvää huomenta taustakuvatpotin lehtiä tapetti HDtumma hd tapettiuskonnolliset tapetti HDgalaxy iphone 5 HD tapettirikkakasvien live tapetti HDKing Kong tapettipitbull koira taustakuva HDhd taustakuvia Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD hd HD


text:
vuoret tapetti
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / HD / vuoret tapetti	vuoret tapetti
lähettänyt: Venkatesh warner syyskuuta 22, 2016
0	vuoret tapetti
Tässä on paras kokoelma vuoret tapetti työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos pitää Thimountains tapetti Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Venkatesh warner Edellinen: Scalamandre tapetti
seuraava: truck tapetti
näkymät (1175) kuuma bikinit taustakuva HD
näkymät (1042) booty tapetti HD
näkymät (905) älä touch puhelimeen taustakuvaksi HD
näkymät (892) r taustakuvia HD
näkymät (749) Harry Potter iphone tapetti HD
näkymät (675) kuuma tyttöjen taustakuva HD
näkymät (647) Kaipaan sinua tapetti HD
näkymät (577) Tumblr iPhone tapetti
näkymät (551) tumblr tapetti iPhone HD
näkymät (547) Satunnainen virkaa
Autumn taustakuvia HDsusi taustakuvatpooh tapetti HDgraffiti tapetti hd HDLegend of Zelda tapettisöpö puhelimen taustakuvia HDYin Yang tapetti HDSOA tapettijeesus taustakuvatTravel wallpaperHD Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD hd


text:
My Chemical Romance iphone tapetti HD
Tässä on kokoelma @my Chemical Romance iPhone tapetti HD Collection Pöytäkoneet, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. täällä Wallpaper-HD.net, on yli 1,75,000 Taustakuvat ovat ladattavissa. Voit ladata Jokainen Taustakuva ilmaiseksi.
Jos Like This @my Chemical Romance iPhone tapetti HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
← Edellinen Story Chicago hd tapetti HD	Seuraava tarina → dual tapetti ikkunat 7 HD	Jätä vastaus Peruuta vastaus	Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *Kommentti Nimi * Sähköposti * verkkosivusto Suosio viestit Widget galaxy taustakuva hd download
näkymät (52) Satunnainen virkaamahtava HD taustakuvia DownloadSports Car Taustakuvavapaa tapetti kuvat HDeeppinen Pokémon tapetti HDpässit tapettimukautetun taustakuvan HDsuper cool taustakuvia HDn7 tapettiikkunat 7 taustakuvia HDikkunat hd taustakuva Download	Mainos

matches: HD HD HD hd HD HD hd HD hd


text:
Welhon HDTV-kanavat Sanomatalossa | tekniikanihmelapsi.com
Welhon HDTV-kanavat Sanomatalossa
elokuvat, kotiteatteri Lisää kommentti
Samalla kun tällä viikolla kävin katsastamassa maailman suurimman plasman Kampissa kävin myös pikavisiitillä Welhon asiakaspalvelupisteessä Sanomatalossa kurkkaamassa heidän HDTV-lähetyksiä. Tavoitteena oli päästä katsomaan miten hyvää kuvaa saadaan nykyisistä HDTV-kanavista verrattuna tavallisiin SDTV-lähetyksiin.
Sanomatalon pisteessä oli onneksi esillä Handan CV-5500 HD -digiboksi ja sitä pääsi jopa itse käyttämään kaukosäätimellä. Boksi oli kiinnitetty johonkin Samsungin HD Ready LCD -televisioon, jonka mallista minulla ei ole parempaa tietoa, kun sitä ei etupaneelissa lukenut ja en ole niin perillä Samsungin LCD-televisioista. Jos joku tietää mikä malli siellä on esillä, voisi ystävällisesti kertoa sen minulle tämän jutun kommenteissa.
Koska piste on esittelypaikka Welhon kanaville, oli boksissa viritetty varmaan kaikki mahdolliset kanavat joita Welholla on tarjota Suomessa. Oli aikamoinen selaaminen kun yritin etsiä HDTV-kanavia kaikkien yli 200:n kanavan joukosta. Handanin EPG:n kautta ei edes näkynyt kanavan koko nimi, vain ehkä seitsemän ensimmäistä kirjainta. HD-merkintä on taas yleensä kanavan nimessä viimeisenä, joten oli aika työ löytää oikeat kanavat. Onneksi Handanin toiminta oli suht ripeää ja yli 200:n kanavan läpiselaaminen pariin kertaan ei tuntunut liian työläältä. Jos itsellä näkyisi nuo kaikki kanavat kotona, niin en varmaan mitään muuta ehtisi päivän aikana tehdä kuin lukea televisio-oppaat läpi ja valita katsottavat ohjelmat. Luulen että jos kaiken mielenkiintoisen yrittäisi katsoa, niin loppuisi kyllä vuorokaudessa tunnit kesken, vaikka jättäisi nukkumisen väliin.
Seuraava ongelma HDTV-kanavia etsiessä oli kellonaika. Viiden aikaan iltapäivällä ei nimittäin yksikään HDTV-kanava lähettänyt mitään oikeaa ohjelmaa. Onneksi Canal+ Film HD kanavalla oli testilähetys ja ohjelmatiedot pyörivät ruudussa. Testilähetyksessä yritetään demonstroida miten teräväpiirtolähetys parantaa kuvaa normaaliin SD-lähetykseen verrattuna puolittamalla kuva kahteen osaan, jossa toisella puolella näkyy SD-lähetys ja toisella puolella HD-lähetys. Testilähetyksen avulla erot käyvät kyllä aika nopeasti selville, mutta itse epäilen aina tuollaisten viimeiseen asti viritettyjen demojen uskottavuutta oikeissa lähetyksissä.
Harmikseni en päässyt tarkastamaan eroja millään oikealla lähetyksellä, mutta kanavalla näkynyt ohjelmatieto-grafiikka antoi jonkinlaista suuntaa HDTV-lähetyksen eduista. Pystyin vertailemaan SDTV-kanavan ja HDTV-kanavan lähetyksissä samanlaista grafiikkaa tulevista ohjelmista. Kuva oli still-kuva, mutta tekstissä näkyi erittäin hyvin teräväpiirron edut nykyiseen digilähetykseen nähden. Teksti oli yhtä terävää kuin olisi tietokoneen ruudulta katsonut. Samsungin HD Ready mallistakin katsottuna teksti näytti erittäin hyvältä, kun taas SD-lähetyksen teksti oli aika suttuista ja epätasaista saman television ruudulta katsottuna. SD-lähetyksien kuva ei ehkä ole niin huono perinteisemmältä kuvaputkitelevisiolta, koska SD-lähetystä joudutaan skaalaamaan ylöspäin jotta se täyttäisi koko 1366 x 768 resoluution Samsungin HD Ready -televisiossa. Ehkä paremmalla televisiolla ja skaalaimella päästäisiin myös parempaan kuvaan SD-lähetyksissä.
Testi oli todella pikainen ja Samsungin LCD-television ominaisuudet eivät ehkä olleet parhaimmat mahdolliset, mutta silti Canal+ Film HD -kanavan HDTV-lähetys näytti todella lupaavalta. Toivottavasti pääsen joskus tarkastamaan oikean HDTV-lähetyksen joltain kunnolliselta teräväpiirto televisiolta, jotta voisin sanoa ovatko HDTV-lähetykset todella niin paljon parempia kuin nykyiset SDTV-lähetykset. Toivottavasti joku kavereistani vaikka hankkisi tuollaisen Handan CV-5500 HD -digiboksin Welholta ja testaisi HDTV-tarjontaa Canalilta. Itse en aio hankkia satelliittia tai maksaa paremmasta kanavapaketeista mitään kuukausihintaa, mutta jos nykyiset televisiokanavat saisi jo nyt HDTV-lähetyksenä kuukausihintaan, niin sitten kyllä miettisin uudestaan.
Jos joku haluaa kutsua minut kotiinsa tarkastamaan Canal Digitalin HDTV-lähetyksiä, niin voi ottaa minuun yhteyttä info-sivulta löytyvällä sähköpostilla. Käynnistä kirjoittaisin varmasti jutun blogiini, johon kutsuja saisi ilmaista mainostilaa, jos sellaista tarvitsisi.
Canal Digital tuo BBC HD -kanavan Skandinaviaan
HDTV-tarjonta tällä hetkellä
Welho wbox HD:n urheilukanavat
Welholta uusia HD kanavia ja tallentava HD digiboksi wbox HD DVR
3 Kommenttia artikkeliin “Welhon HDTV-kanavat Sanomatalossa”
tekniikanihmelapsi.com » Blog Archive » PlusTV näkyy kolme päivää ilmaiseksi antennitalouksissa Says:
October 29th, 2007 at 8:39 pm
[…] Welhon HDTV-kanavat Sanomatalossa […]
tekniikanihmelapsi.com » Blog Archive » Killer Bean is back! Says:
November 13th, 2007 at 7:58 pm
[…] Welhon HDTV-kanavat Sanomatalossa (No Ratings Yet) Loading … […]
April 20th, 2009 at 8:34 pm
Welhon nettiliittymätkin ovat kuulemma hyviä. Tilaa tänään – käytä tänään, pätee varmaan kanavapaketeissakin. 🙂

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Nature Vihreä Taustakuva HD - downloadwallpaper.org
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / Värikäs / Nature Vihreä Taustakuva HD	Nature Vihreä Taustakuva HD
lähettänyt: Jeya helmikuuta 22, 2016
0	Nature Vihreä Taustakuva HD
Tässä on kokoelma Nature Vihreä Taustakuva HD Collection Pöytäkoneet, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org voit ladata tuhansia ilmaisia taustakuvia Desktop. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja jatkuvasti päivitetään. Valitse vapaa taustakuvia yli 20 luokkiin kuten Animals, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. Riippumatta siitä, millaista pc että omistat, voit ladata korkean resoluution taustakuvan jotka on kokoa ja se rajataan sopimaan työpöydälle näytön. Voit tallentaa kuvan tietokoneeseen.
Nature Vihreä Taustakuva
Jos Like This Nature Vihreä Wallpaper HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Jeya Edellinen: BMW Bike Taustakuva HD
seuraava: Skull Horror Taustakuvat HD
näkymät (70) r taustakuvia HD
näkymät (48) Final fantasy 15 HD tapetti
näkymät (48) tavallinen valkoinen tapetti HD
näkymät (47) powerpoint tapetti HD
näkymät (35) Tumblr iPhone tapetti
näkymät (35) HD taustakuvia luonto
näkymät (34) Desktop BMW Taustakuva HD
näkymät (33) afrikka tapetti HD
Duke koripallo tapettikehonrakennus tapettieri taustakuvia HDSeahawk tapettisanomalehti tapettiirrotettava tapettiHämähäkkimies 2 HD tapettiscarface taustakuvat HDgothic tapetti HDDIY tapetti poisto HD Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD