text:
7 päivänä marraskuuta 2018 (*)
Ennakkoratkaisupyyntö – Ympäristö – Direktiivi 92/43/ETY – Luontotyyppien suojelu – Luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelu – Tienrakennushanke – Ympäristövaikutusten asianmukainen arviointi – Perusteluvelvollisuuden laajuus – Direktiivi 2011/92/EU – Tiettyjen hankkeiden vaikutusten arviointi – Liitteessä IV oleva 3 kohta – 5 artiklan 3 kohdan d alakohta – Käsitteen ”tärkeimmät vaihtoehdot” ulottuvuus
Asiassa C‑461/17,
jossa on kyse SEUT 267 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka High Court (ylempi piirituomioistuin, Irlanti) on esittänyt 5.5.2017 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut unionin tuomioistuimeen 28.7.2017, saadakseen ennakkoratkaisun asiassa
Noric Guilfoyle ja
National Parks and Wildlife Servicen (NPWS)
toimien kokoonpanossa: kolmannen jaoston puheenjohtaja A. Prechal, joka hoitaa toisen jaoston puheenjohtajan tehtäviä, sekä tuomarit C. Toader (esittelevä tuomari) ja A. Rosas,
ottaen huomioon kirjallisessa käsittelyssä ja 16.5.2018 pidetyssä istunnossa esitetyn,
– Brian Holohan, Richard Guilfoyle, Noric Guilfoyle ja Liam Donegan, edustajinaan D. Browne ja C. Hugues, BL, sekä P. O’Higgins ja J. Devlin, SC, C. Herlihyn, L. O’Sullivanin ja B. Harringtonin, solicitors, valtuuttamina,
– An Bord Pleanála, edustajinaan F. Valentine, BL, ja N. Butler, SC, M. Larkinin ja A. Doylen, solicitors, valtuuttamina,
– Irlanti, asiamiehinään M. Browne, G. Hodge ja A. Joyce, avustajinaan G. Simons, SC, ja M. Gray, BL,
– Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus, asiamiehenään aluksi G. Brown, avustajanaan C. Banner, barrister, sittemmin asiamiehinään R. Fadoju ja J. Kraehling, avustajinaan T. Buley ja C. Banner, barristers,
– Euroopan komissio, asiamiehinään C. Hermes, E. Manhaeve ja M. Noll-Ehlers,
1 Ennakkoratkaisupyyntö koskee luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21.5.1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY (EYVL 1992, L 206, s. 7; jäljempänä luontodirektiivi) sekä tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 13.12.2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/92/EU (EUVL 2012, L 26, s. 1; jäljempänä YVA-direktiivi) tulkintaa.
2 Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa asianosaisina ovat yhtäältä Brian Holohan, Richard ja Noric Guilfoyle sekä Liam Donegan ja toisaalta An Bord Pleanála (kaavoitusasioiden valituslautakunta, Irlanti) (jäljempänä valituslautakunta) ja joka koskee lupaa Kilkennyn kaupungin (Irlanti) pohjoisen kehätien laajennushankkeelle (jäljempänä rakennushanke).
3 Luontodirektiivin johdanto-osan ensimmäisessä ja kolmannessa perustelukappaleessa todetaan seuraavaa:
”ympäristön laadun säilyttäminen, suojelu ja parantaminen, johon kuuluu luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelu, on yhteisön noudattaman yleisen edun mukainen, [SEUT 191] artiklassa määrätty ensisijainen tavoite.
tämän direktiivin ensisijaisena tavoitteena on edistää luonnon monimuotoisuuden säilyttämistä, ottaen huomioon taloudelliset, sosiaaliset, sivistykselliset ja alueelliset vaatimukset, ja direktiivi edistää yleistä kestävän kehityksen tavoitetta; luonnon monimuotoisuuden säilyttäminen saattaa tietyissä tapauksissa vaatia ihmisen toimenpiteiden ylläpitämistä ja jopa niiden kannustamista.”
Luontotyypin ”suojelun taso” katsotaan ”suotuisaksi” jos:
k) ’yhteisön tärkeänä pitämällä alueella’ aluetta, joka luonnonmaantieteellisellä alueella tai alueilla, joihin se kuuluu, edistää merkittävästi liitteessä I olevan luontotyypin tai liitteessä II olevan lajin suotuisan suojelun tason säilyttämistä tai ennalleen saattamista ja joka voi myös edistää merkittävästi 3 artiklassa tarkoitetun ”Natura 2000:n” yhtenäisyyttä, ja/tai edistää osaltaan merkittävästi luonnon monimuotoisuuden säilyttämistä kyseisellä luonnonmaantieteellisellä alueella tai alueilla.
6 Luontodirektiivin 3 artiklan 1 kohdan sanamuoto on seuraava:
”Perustetaan erityisten suojelutoimien alueiden yhtenäinen eurooppalainen ekologinen verkosto, ”Natura 2000”. Tämän verkoston avulla, joka koostuu alueista, joilla on liitteessä I lueteltuja luontotyyppejä ja liitteessä II lueteltujen lajien elinympäristöjä, on varmistettava kyseisten luontotyyppien ja lajien elinympäristöjen suotuisan suojelun tason säilyttäminen tai tarvittaessa ennalleen saattaminen niiden luontaisella levinneisyysalueella.
7 Kyseisen direktiivin 6 artiklassa säädetään seuraavaa:
8 Luontodirektiivin 7 artiklan mukaisesti direktiivin 6 artiklan 2–4 kohdasta aiheutuvia velvoitteita sovelletaan luonnonvaraisten lintujen suojelusta 30.11.2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/147/EY (EUVL 2010, L 20, s. 7; jäljempänä lintudirektiivi) tarkoitettuihin erityisiin suojelualueisiin.
9 Lintudirektiivin 4 artiklan 1 kohdan neljännessä alakohdassa säädetään seuraavaa:
”Jäsenvaltioiden on osoitettava erityisiksi suojelualueiksi näiden lajien suojelemiseen lukumäärältään ja kooltaan sopivimmat alueet sillä maantieteellisellä vesi- ja maa-alueella, johon tätä direktiiviä sovelletaan.”
10 YVA-direktiivin 1 artiklassa säädetään seuraavaa:
”1. Tämä direktiivi koskee sellaisten julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arviointia, joilla todennäköisesti on merkittäviä ympäristövaikutuksia.
a) ’hankkeella’
– rakennustyön tai muun laitoksen tai suunnitelman toteuttamista,
– muuta luonnonympäristöön ja maisemaan kajoamista mukaan lukien maaperän luonnonvarojen hyödyntäminen;
b) ’hankkeen toteuttajalla’ yksityistä hanketta varten tarvittavan luvan hakijaa tai julkista viranomaista, joka on tehnyt aloitteen hankkeesta;
c) ’luvalla’ toimivaltaisen viranomaisen tai viranomaisten päätöstä, joka oikeuttaa hankkeen toteuttajan ryhtymään hankkeen toteuttamiseen;
d) ’yleisöllä’ yhtä tai useampaa luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä taikka, kansallisen lainsäädännön tai käytännön mukaisesti, näiden yhteenliittymiä, järjestöjä tai ryhmiä;
e) ’yleisöllä, jota asia koskee’ yleisöä, johon 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut ympäristöä koskevat päätöksentekomenettelyt vaikuttavat tai todennäköisesti vaikuttavat, taikka yleisöä, jonka etua ne koskevat; tämän määritelmän mukaisesti katsotaan, että asia koskee ympäristönsuojelua edistävien ja kansallisen lainsäädännön mahdolliset vaatimukset täyttävien valtiosta riippumattomien järjestöjen etua;
f) ’toimivaltaisella viranomaisella tai toimivaltaisilla viranomaisilla’ jäsenvaltioiden tämän direktiivin perusteella syntyneiden velvoitteiden toteuttamista varten nimeämää yhtä tai useampaa viranomaista.
11 Kyseisen direktiivin 2 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa:
12 Mainitun direktiivin 3 artiklan sanamuoto on seuraava:
”Ympäristövaikutusten arvioinnilla tunnistetaan, kuvataan ja arvioidaan tarkoituksenmukaisella tavalla, kussakin yksittäistapauksessa ja 4–12 artiklan mukaisesti hankkeen suorat ja välilliset vaikutukset seuraaviin tekijöihin:
a) ihmisiin, eläimiin ja kasveihin;
b) maaperään, veteen, ilmaan, ilmastoon ja maisemaan;
c) kiinteään ja irtaimeen omaisuuteen ja kulttuuriperintöön;
d) a, b ja c alakohdassa tarkoitettujen tekijöiden vuorovaikutukseen.”
13 YVA-direktiivin 4 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa:
”Jollei 2 artiklan 4 kohdassa säädetystä muuta johdu, liitteessä I luetellut hankkeet arvioidaan 5–10 artiklan mukaisesti.”
14 Kyseisen direktiivin 5 artiklassa säädetään seuraavaa:
”1. Niiden hankkeiden osalta, joiden ympäristövaikutukset on 4 artiklan mukaan arvioitava tämän artiklan ja 6–10 artiklan mukaisesti, jäsenvaltioiden on toteutettava tarpeelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että hankkeen toteuttaja toimittaa asianmukaisessa muodossa liitteessä IV tarkemmin yksilöidyt tiedot silloin, kun:
b) jäsenvaltiot katsovat, että hankkeesta vastaava voidaan kohtuudella velvoittaa kokoamaan nämä tiedot ottaen huomioon muun muassa sen hetkinen tietämys ja arviointimenetelmät.
3. Hankkeesta vastaavan 1 kohdan mukaisesti toimittamissa tiedoissa on oltava ainakin:
c) tarvittavat tiedot niiden olennaisten ympäristövaikutusten tunnistamiseksi ja arvioimiseksi, joita hanke todennäköisesti aiheuttaa;
d) selostus hankkeesta vastaavan tutkimista tärkeimmistä vaihtoehdoista ja tiedot hänen valintaansa vaikuttaneista pääasiallisista syistä ottaen huomioon ympäristövaikutukset;
15 Kyseisen direktiivin liitteen IV, jonka otsikko on ”Tiedot, joita tarkoitetaan 5 artiklan 1 kohdassa”, 3 kohdan sanamuoto on seuraava:
”Kuvaus ehdotetun hankkeen todennäköisten merkittävien vaikutusten kohteena olevan ympäristön tilasta, mukaan lukien erityisesti väestöä, eläimistöä, kasvistoa, maaperää, vettä, ilmaa ja ilmastoa koskevat tekijät, aineelliset arvot kuten arkkitehtoninen ja kulttuurinen perintö, maisema sekä edellä mainittujen tekijöiden keskinäiset vaikutussuhteet.”
16 Direktiivin 2011/92 muuttamisesta 16.4.2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/52/EU (EUVL 2014, L 124, s. 1) 3 artiklan 2 kohdassa säädetään seuraavaa:
”Hankkeisiin sovelletaan [YVA-direktiivin], sellaisena kuin se oli ennen sen muuttamista tällä direktiivillä, 3 ja 5–11 artiklassa tarkoitettuja velvoitteita, jos ennen 16 päivänä toukokuuta 2017
a) aloitettiin [YVA-direktiivin] 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua lausuntoa koskeva menettely; tai
b) annettiin [YVA-direktiivin] 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tiedot.”
17 Vuoden 2000 kaavoitus- ja maankäyttölain (Planning and Development Act 2000) XAB osassa olevan 177V osaston 1 kohdassa säädetään seuraavaa:
”Osana tämän osan mukaisesti toteutettua asianmukaista arviointia [luonto]direktiivin 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun toimivaltaisen viranomaisen on määritettävä, voiko maankäyttösuunnitelmaluonnos tai ehdotettu hanke vaikuttaa [Euroopan] unionissa sijaitsevan alueen koskemattomuuteen, ja toimivaltaisen viranomaisen on toteutettava asianmukainen arviointi aina, kun kyseinen viranomainen on todennut 177U osaston 4 kohdan mukaisesti, että asianmukainen arviointi oli tarpeen ennen – – luvan myöntämistä ehdotetulle hankkeelle.”
18 Kyseisen 177V osaston 2 kohdassa säädetään seuraavaa:
”Edellä 1 kohdassa tarkoitettua asianmukaista arviointia suorittaessaan toimivaltaisen viranomaisen on otettava huomioon seuraavat seikat: a) tapauksen mukaan Natura-ympäristövaikutuskertomus tai ‑selostus; b) kaikki kyseistä kertomusta tai selostusta koskevat esitetyt lisätiedot, c) tarvittaessa kaikki hakijan viranomaisen pyynnöstä toimittamat lisätiedot, jotka koskevat Natura-ympäristövaikutusselostusta; d) kaikki toimivaltaiselle viranomaiselle tämän pyynnöstä toimitetut lisätiedot, jotka koskevat Natura-ympäristövaikutuskertomusta; e) kaikki toimivaltaisen viranomaisen saamat tiedot tai neuvot; f) tarvittaessa kaikki toimivaltaiselle viranomaiselle osoitetut kirjalliset huomautukset tai muistutukset, jotka koskevat ehdotetun hankkeen lupahakemusta, ja g) kaikki muut asian kannalta merkitykselliset tiedot.”
19 Vuoden 2000 kaavoitus- ja maankäyttölain 217B osastossa annetaan valituslautakunnalle lupa pyytää tieviranomaisilta lisätietoja ja kehottaa viimeksi mainittuja esittämään täsmällisiä muutoksia ehdotetun tiehankkeen yksityiskohtiin.
20 Vuoden 1993 tielain (Roads Act 1993) 50 osastossa säädetään seuraavaa:
”2) Ympäristövaikutusselostuksessa on oltava seuraavat erityistiedot:
d) selostus tieviranomaisen tutkimista tärkeimmistä vaihtoehdoista ja tiedot sen valintaan vaikuttaneista pääasiallisista syistä ympäristövaikutukset huomioiden – –”
21 Kyseisen lain 50 osaston 5 kohdan mukaisesti lausunto arvioinnin soveltamisalan supistamisesta eli kirjallinen lausunto, joka koskee tietoja, jotka kyseisessä ympäristövaikutusselostuksessa on oltava, on esitettävä hankkeen toteuttajan pyynnöstä.
22 Pääasian kantajat haluavat, että kansallinen tuomioistuin antaa certiorari-määräyksen, jolla kumotaan valituslautakunnan 11.7.2014 tekemä päätös, joka sisälsi Kilkenny County Councilille (Kilkennyn kreivikunnanvaltuusto, Irlanti) myönnetyn rakennushanketta koskeneen luvan. Kyseiseen rakennushankkeeseen kuuluu noin 1,5 km pituisen yksikaistaisen tien rakentaminen, yhden liikenneympyrän rakentaminen ja toisen mukauttaminen, jalkakäytävän ja pyörätien rakentaminen kaupungin puolelle sekä erilaisia muita töitä.
23 Ehdotettu tie kulkee kahden Natura 2000 ‑alueen halki: nämä ovat Norejoen erityinen suojelualue, jonka Irlanti on osoittanut lintudirektiivin nojalla, ja Barrow- ja Norejoen yhteisön tärkeänä pitämä alue, joka on esiintynyt yhteisön tärkeänä pitämien alueiden luettelossa, johon se on luontodirektiivin nojalla lisätty, vuodesta 2004 lähtien.
24 Pääasian kantajat väittävät lähinnä ensiksi, että valituslautakunta teki virheen, kun se jätti tutkimatta tärkeimpien tutkittujen vaihtoehtojen ympäristövaikutukset; toiseksi, että väitetysti toteutettu asianmukainen arviointi oli riittämätön, ja kolmanneksi, että vastaaja teki virheen, kun se hyväksyi rakennushankkeen ja Kilkennyn kreivikunnanvaltuuston esittämän Natura-ympäristövaikutusselostuksen, koska kyseinen valtuusto jätti toteuttamatta mainittua hyväksyntää edeltävät ekologiset tutkimukset.
25 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin toteaa, että hankkeen toteuttaja eli Kilkennyn kreivikunnanvaltuusto laati Natura-ympäristövaikutusselostuksen rakennushanketta varten toukokuussa 2013. Kyseisen tuomioistuimen mukaan Natura-ympäristövaikutusselostuksessa, joka perustui National Parks and Wildlife Servicen (kansallispuistoista sekä luonnonvaraisesta eläimistöstä ja kasvistosta vastaava yksikkö, Irlanti) 19.7.2011 laatimaan asiakirjaan, joka koski suojelutavoitteita ja jossa esitettiin saavutettavat tavoitteet erityisten suojelutoimien alueen luokittelemiseksi, ei analysoida täysimääräisesti vaikutuksia muihin kuin niihin lajeihin, joita varten Barrow- ja Norejoen alue oli luetteloitu, eikä se koske vaikutuksia suojeltuihin lajeihin tai elinympäristöihin, jotka sijaitsevat asianomaisten alueiden rajojen ulkopuolella.
26 Vuoden 2013 joulukuussa hankkeen toteuttaja laati niin ikään ympäristövaikutusselostuksen, ja se pyysi 16.12.2013 valituslautakunnalta lupaa rakennushankkeen toteuttamiseksi.
27 Kun tätä oli vastustettu ja kuuleminen vuoden 2014 huhtikuussa järjestetty, kyseistä pyyntöä koskenut tarkastuskertomus julkaistiin vuoden 2014 kesäkuussa. Kertomuksessaan tarkastaja katsoi, että kyseisessä hakemuksessa, ympäristövaikutusselostuksessa ja Natura-ympäristövaikutusselostuksessa esitetyt tiedot olivat riittämättömät ja että muita tärkeitä tietoja tarvittiin. Tarkastaja pyysi lisätietoja muun muassa rakennusvaiheesta, tieteellisen perustasotutkimuksen ja mittakaavassa olevat piirustukset, joihin on merkitty suojeltujen lajien tai elinympäristöjen sijainti tai mahdollinen sijainti, sekä lisätietoja ”ylitysvaihtoehdosta”, joka muodostui sillan rakentamisesta tulva-alueen yli. Kyseisestä tarkastuskertomuksesta huolimatta toimivaltainen viranomainen teki vuoden 2014 heinäkuussa päätöksen luvan myöntämisestä rakennushankkeen toteuttamiseksi.
28 Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen mukaan ympäristövaikutusselostuksessa ei käsitellä yksityiskohtaisesti ”ylitysvaihtoehtoa”, koska Kilkennyn kreivikunnanvaltuusto oli hylännyt kyseisen vaihtoehdon ”varhaisessa vaiheessa” ja valinnut sen sijaan ”taloudellisesti edullisemman ratkaisun”. Se lisää, että ympäristövaikutusselostuksessa ei myöskään analysoida tarkemmin asianomaisen hankkeen vaikutuksia kaikkiin siinä yksilöityihin lajeihin.
29 Tässä tilanteessa High Court (ylempi piirituomioistuin, Irlanti) päätti lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1) Seuraako [luontodirektiivistä], että Natura-ympäristövaikutusselostuksessa on yksilöitävä kaikki ne elinympäristöt ja lajit, joiden osalta alue on lisätty luetteloon?
2) Seuraako [luontodirektiivistä], että Natura-ympäristövaikutusselostuksessa on yksilöitävä hankkeen mahdolliset vaikutukset kaikkiin (eikä vain suojeltuihin) lajeihin, jotka myötävaikuttavat suojeltuun elinympäristöön ja ovat osa sitä, ja tarkasteltava näitä vaikutuksia?
3) Seuraako [luontodirektiivistä], että Natura-ympäristövaikutusselostuksessa on nimenomaisesti tarkasteltava suunnitellun hankkeen vaikutusta sekä erityisten suojelutoimien alueella esiintyviin suojeltuihin lajeihin ja elinympäristöihin että sen ulkopuolella esiintyviin lajeihin ja elinympäristöihin?
4) Seuraako [YVA-direktiivistä], sellaisena kuin se on muutettuna, että ympäristövaikutusselostuksessa on nimenomaisesti tarkasteltava sitä, vaikuttaako suunniteltu hanke merkittävästi selostuksessa yksilöityihin lajeihin?
5) Onko vaihtoehto, jota hankkeen toteuttaja harkitsi ja tarkasteli ympäristövaikutusten arvioinnissa ja/tai jota osa sidosryhmistä kannatti ja/tai jota toimivaltainen viranomainen tarkasteli, [YVA-direktiivin], sellaisena kuin se on muutettuna, 5 artiklan 3 kohdan d alakohdassa tarkoitettu ’tärkein vaihtoehto’, vaikka hankkeen toteuttaja hylkäsi sen jo hankkeen varhaisessa vaiheessa?
6) Seuraako [YVA-direktiivistä], sellaisena kuin se on muutettuna, että ympäristövaikutusten arviointiin olisi sisällyttävä riittävästi tietoa kunkin vaihtoehdon ympäristövaikutuksista, jotta eri vaihtoehtojen suotuisuutta ympäristön kannalta voidaan verrata, ja/tai että ympäristövaikutusselostuksessa on esitettävä selkeästi, miten eri vaihtoehtojen ympäristövaikutukset otettiin huomioon?
7) Sovelletaanko [YVA-direktiivin], sellaisena kuin se on muutettuna, 5 artiklan 3 kohdan d alakohtaan sisältyvää edellytystä, jonka mukaan hankkeen toteuttajan valinta on perusteltava ’ottaen huomioon ympäristövaikutukset’, ainoastaan valittuun vaihtoehtoon vai myös tutkittuihin tärkeimpiin vaihtoehtoihin siten, että se edellyttää näiden vaihtoehtojen tutkimista niiden ympäristövaikutusten tarkastelemiseksi?
8) Onko [luontodirektiivin] tavoitteiden saavuttamisen kanssa yhteensopivaa se, että rakennusvaiheen yksityiskohdista (kuten rakennuskompleksin sijoituspaikasta ja kuljetusreiteistä) voidaan päättää vasta luvan saamisen jälkeen tehtävässä päätöksessä, ja jos on, voiko toimivaltainen viranomainen sallia myönnetyn rakennusluvan yhteydessä, että hankkeen toteuttaja päättää tällaisista seikoista yksipuolisella päätöksellä ja että niistä pelkästään ilmoitetaan toimivaltaiselle viranomaiselle eivätkä ne edellytä viranomaisen hyväksyntää?
9) Seuraako [luontodirektiivistä], että hälventääkseen sille esitetyn tieteellisen lausunnon merkitykseen ja vaikutukseen liittyvät epäilyt toimivaltainen viranomainen on velvollinen esittämään riittävän yksityiskohtaisesti ja selkeästi, missä määrin tällainen tieteellinen lausunto tukee lisätietojen hankkimista ennen rakennusluvan myöntämistä?
10) Seuraako [luontodirektiivistä], että toimivaltaisen viranomaisen on esitettävä perustelut tai yksityiskohtaiset syyt sen tarkastajansa tekemän päätelmän hylkäämiseen, jonka mukaan ennen rakennusluvan myöntämistä tarvitaan lisätietoja tai tieteellinen tutkimus?
11) Seuraako [luontodirektiivistä], että asianmukaista arviointia tehdessään toimivaltaisen viranomaisen on esitettävä yksityiskohtaiset ja nimenomaiset perusteet päätöksensä kullekin osatekijälle?”
30 Aluksi on muistutettava, että luontodirektiivin 6 artiklassa asetetaan jäsenvaltioille joukko velvoitteita ja erityisiä menettelyjä, joiden tarkoituksena on sen 2 artiklan 2 kohdan mukaan unionin tärkeänä pitämien luontotyyppien ja luonnonvaraisten eläin- ja kasvilajien suotuisan suojelun tason säilyttäminen tai tarvittaessa sen ennalleen saattaminen kyseisen direktiivin yleisemmän tavoitteen, joka on ympäristönsuojelun korkean tason takaaminen sen nojalla suojelluilla alueilla, toteutumiseksi (tuomio 17.4.2018, komissio v. Puola (Białowieżan metsä), C‑441/17, EU:C:2018:255, 106 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
31 Täsmällisemmin sanottuna luontodirektiivin 6 artiklan 3 kohdassa säädetään arviointimenettelystä, jonka tarkoituksena on taata ennakkovalvonnan avulla, että suunnitelma tai hanke, joka ei liity suoranaisesti alueen käyttöön tai ole sen kannalta tarpeellinen mutta joka on omiaan vaikuttamaan tähän alueeseen merkittävästi, hyväksytään vain, jos se ei vaikuta alueen koskemattomuuteen. Kyseisessä säännöksessä säädetään näin ollen kahdesta vaiheesta. Ensimmäisessä vaiheessa, jota säännöksen ensimmäinen virke koskee, jäsenvaltioiden edellytetään arvioivan asianmukaisesti suunnitelman tai hankkeen vaikutukset suojeltuun alueeseen, kun on todennäköistä, että suunnitelma tai hanke vaikuttaa kyseiseen alueeseen merkittävästi. Luontodirektiivin 6 artiklan 3 kohdan toisessa virkkeessä tarkoitetussa toisessa vaiheessa, joka seuraa asianmukaista arviointia, rajoitetaan tällaisen suunnitelman tai hankkeen hyväksymistä siten, että se ei saa vaikuttaa kyseisen alueen koskemattomuuteen (ks. vastaavasti tuomio 21.7.2016, Orleans ym., C‑387/15 ja C‑388/15, EU:C:2016:583, 43–46 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
32 Kolmella ensimmäisellä kysymyksellään, joita on tarkasteltava yhdessä, ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee lähinnä, onko luontodirektiivin 6 artiklan 3 kohtaa tulkittava siten, että yhtäältä ”asianmukaisessa arvioinnissa” on luetteloitava kaikki elinympäristötyypit ja lajit, joita varten alue on suojeltu, ja toisaalta siinä on yksilöitävä sekä ehdotetun hankkeen vaikutukset alueella esiintyviin lajeihin, joita varten sitä ei ole lisätty luetteloon, että vaikutukset alueen ulkopuolella oleviin elinympäristötyyppeihin ja lajeihin, ja tarkasteltava näitä vaikutuksia.
33 Luontodirektiivin 6 artiklan 3 kohdan nojalla tehtävä alueelle suunnitelmasta tai hankkeesta aiheutuvien vaikutusten asianmukainen arviointi merkitsee sitä, että alaa koskeva paras tieteellinen tieto huomioon ottaen on ennen suunnitelman tai hankkeen hyväksymistä yksilöitävä suunnitelman tai hankkeen kaikki sellaiset näkökohdat, jotka voivat yksinään tai yhdistettyinä muiden suunnitelmien tai hankkeiden kanssa vaikuttaa kyseisen alueen suojelutavoitteisiin. Toimivaltaiset kansalliset viranomaiset voivat hyväksyä toiminnan suojellulla alueella vasta varmistuttuaan siitä, että se ei vaikuta haitallisesti kyseisen alueen koskemattomuuteen. Näin on silloin, kun ei ole olemassa mitään tieteelliseltä kannalta perusteltua epäilyä tällaisten vaikutusten aiheutumatta jäämisestä (tuomio 8.11.2016, Lesoochranárske zoskupenie VLK, C‑243/15, EU:C:2016:838, 42 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
34 Kyseisen säännöksen perusteella tehdyssä arvioinnissa ei saa olla aukkoja, ja siinä pitää olla täydellisiä, täsmällisiä ja lopullisia toteamuksia ja päätelmiä, joilla voidaan hälventää kaikenlainen perusteltu tieteellinen epäilys asianomaisella suojelualueella suunniteltujen töiden vaikutuksista (tuomio 25.7.2018, Grace ja Sweetman, C‑164/17, EU:C:2018:593, 39 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
35 Se, ettei alueen koskemattomuuteen luontotyyppinä vaikuteta luontodirektiivin 6 artiklan 3 kohdan toisessa virkkeessä tarkoitetulla tavalla, edellyttää alueen suotuisan suojelun tason säilyttämistä, mikä merkitsee alueen niiden perustavanlaatuisten ominaispiirteiden kestävää säilyttämistä, jotka liittyvät sellaisen luontotyypin esiintymiseen, jonka suojelutavoite on oikeuttanut asianomaisen alueen merkitsemisen yhteisön tärkeänä pitämien alueiden luetteloon direktiivissä tarkoitetulla tavalla (tuomio 17.4.2018, komissio v. Puola (Białowieżan metsä), C‑441/17, EU:C:2018:255, 116 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
36 Sen velvollisuuden ulottuvuus, joka koskee suunnitelmasta tai hankkeesta asianomaiselle alueelle aiheutuvien vaikutusten asianmukaista arviointia, on määritettävä edellä mainitut suojelutavoitteet huomioiden.
37 Kuten tämän tuomion 33 ja 34 kohdassa todettiin, koska kaikki näkökohdat, jotka voivat vaikuttaa kyseisiin tavoitteisiin, on yksilöitävä ja koska arvioinnissa on oltava tämän osalta täydelliset, täsmälliset ja lopulliset toteamukset ja päätelmät, on katsottava, että kaikki elinympäristöt ja lajit, joita varten kyseinen alue on suojeltu, on luetteloitava. Jos tällaisessa arvioinnissa ei yksilöidä kaikkia elinympäristöjä ja lajeja, joita varten alue on lisätty luetteloon, edellä mainitut vaatimukset jätetään huomiotta, jolloin – kuten julkisasiamies lähinnä ratkaisuehdotuksensa 31 kohdassa huomautti – se ei olisi omiaan hälventämään tieteelliseltä kannalta perusteltua epäilyä siitä, että suojellun alueen koskemattomuuteen ei vaikuteta haitallisesti (ks. vastaavasti tuomio 26.4.2017, komissio v. Saksa, C‑142/16, EU:C:2017:301, 33 kohta).
38 On myös lisättävä, että koska arvioinnissa on osoitettava selvästi syy, jonka vuoksi suojeltuihin elinympäristötyyppeihin ja lajeihin ei vaikuteta, saattaa olla riittävää osoittaa – kuten julkisasiamies huomautti ratkaisuehdotuksensa 30 kohdassa –, että vain tietyt suojellut elinympäristötyypit ja lajit esiintyvät suojellun alueen osalla, jota hanke koskee, ja että muihin alueella esiintyviin suojeltuihin elinympäristötyyppeihin ja lajeihin ei todennäköisesti vaikuteta.
39 Muista alueella esiintyvistä elinympäristötyypeistä tai lajeista, joita varten aluetta ei ole lisätty luetteloon, sekä alueen ulkopuolella olevista elinympäristötyypeistä ja lajeista on palautettava mieleen – kuten luontodirektiivin 6 artiklan 3 kohdan sanamuodosta ilmenee –, että direktiivissä säädettyä ympäristönsuojelujärjestelmää sovelletaan ”kaikkiin suunnitelmiin tai hankkeisiin, jotka eivät liity suoranaisesti alueen käyttöön tai ole sen kannalta tarpeellisia, mutta ovat omiaan vaikuttamaan tähän alueeseen merkittävästi”. Kuten julkisasiamies totesi ratkaisuehdotuksensa 43 ja 48 kohdassa, tämän tuomion 35 kohdassa mieleen palautetusta luontodirektiivin suojelutavoitteesta seuraa, että tyypilliset elinympäristöt tai lajit on arvioitava asianmukaisesti, jos suojellun alueen osalta luetteloon lisättyjen elinympäristötyyppien ja lajien suojelu niitä edellyttää.
40 Edellä esitetyn perusteella kolmeen ensimmäiseen kysymykseen on vastattava, että luontodirektiivin 6 artiklan 3 kohtaa on tulkittava siten, että yhtäältä ”asianmukaisessa arvioinnissa” on luetteloitava kaikki elinympäristötyypit ja lajit, joita varten alue on suojeltu, ja toisaalta siinä on yksilöitävä sekä ehdotetun hankkeen vaikutukset alueella esiintyviin lajeihin, joita varten sitä ei ole lisätty luetteloon, että vaikutukset alueen ulkopuolella oleviin elinympäristötyyppeihin ja lajeihin ja tarkasteltava näitä vaikutuksia, sikäli kuin kyseiset vaikutukset ovat omiaan vaikuttamaan alueen suojelutavoitteisiin.
Kahdeksas kysymys
41 Kahdeksannella kysymyksellään, jota on käsiteltävä toiseksi, ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee lähinnä, onko luontodirektiivin 6 artiklan 3 kohtaa tulkittava siten, että sen mukaan toimivaltainen viranomainen voi antaa luvan suunnitelmalle tai hankkeelle, jossa jätetään myöhemmin tehtävässä päätöksessä määritettäväksi tietyt rakentamisvaiheeseen liittyvät parametrit, joita ovat esimerkiksi rakennuskompleksin sijoituspaikka ja kuljetusreitit, ja jos tähän vastataan myöntävästi, voiko hankkeen toteuttaja määrittää nämä parametrit yksipuolisesti tässä myöhäisemmässä vaiheessa ja yksinomaan antaa ne tiedoksi kyseiselle viranomaiselle.
42 On palautettava mieleen, että luontodirektiivin 6 artiklan 3 kohdasta ilmenee, että toimivaltaiset viranomaiset antavat hyväksyntänsä suunnitelmalle tai hankkeelle, joka ei liity suoranaisesti alueen käyttöön tai ole sen kannalta tarpeellinen mutta on omiaan vaikuttamaan tähän alueeseen merkittävästi, vasta sen jälkeen, kun ne ovat varmistuneet asianmukaisessa arvioinnissa siitä, että se ei vaikuta haitallisesti asianomaisen alueen koskemattomuuteen.
43 Tämän tuomion 33 ja 34 kohdassa mieleen palautetun oikeuskäytännön mukaisesti hankkeen tai suunnitelman suojeltuun alueeseen aiheuttamien vaikutusten asianmukainen arviointi merkitsee ensinnäkin sitä, että ennen kyseisen suunnitelman tai hankkeen hyväksymistä yksilöidään kaikki mainitun suunnitelman tai hankkeen näkökohdat, jotka voivat vaikuttaa kyseisen alueen suojelutavoitteisiin. Toiseksi on niin, että ei voida katsoa, että tällainen arviointi on asianmukainen, jos siinä on puutteita ja se ei sisällä täydellisiä, täsmällisiä ja lopullisia toteamuksia ja päätelmiä, joilla voidaan hälventää kaikenlainen perusteltu tieteellinen epäily kyseisen suunnitelman tai hankkeen vaikutuksista asianomaiseen alueeseen. Kolmanneksi on todettava, että kaikki asianomaisen suunnitelman tai hankkeen näkökohdat, jotka voivat yksinään tai yhdistettyinä muiden suunnitelmien tai hankkeiden kanssa vaikuttaa kyseisen alueen suojelutavoitteisiin, on yksilöitävä alaa koskeva paras tieteellinen tietämys huomioon ottaen.
44 Luontodirektiivin 6 artiklan 3 kohdan sanamuodon mukaisesti nämä velvoitteet eivät kuulu hankkeen toteuttajalle, vaikka tämä olisi – kuten käsiteltävässä asiassa – viranomainen, vaan toimivaltaiselle viranomaiselle eli sille, jonka jäsenvaltiot ovat nimenneet direktiiviin perustuvien tehtävien suorittamiseksi.
45 Tästä seuraa, että kyseisessä säännöksessä edellytetään, että ennen asianomaisen luvan myöntämistä toimivaltainen viranomainen luetteloi ja arvioi suunnitelman tai hankkeen kaikki näkökohdat, jotka voivat vaikuttaa suojellun alueen suojelutavoitteisiin.
46 Kuten myös julkisasiamies totesi ratkaisuehdotuksensa 56 ja 57 kohdassa, yksinomaan parametrit, joiden osalta ei ole mitään tieteellistä epäilyä siitä, että ne eivät voi vaikuttaa alueeseen, voidaan jättää kokonaan hankkeen toteuttajan myöhemmän päätöksen varaan.
47 Edellä esitetyn perusteella kahdeksanteen kysymykseen on vastattava, että luontodirektiivin 6 artiklan 3 kohtaa on tulkittava siten, että sen mukaan toimivaltainen viranomainen voi antaa luvan suunnitelmalle tai hankkeelle, jossa jätetään hankkeen toteuttajan myöhemmin vapaasti määritettäväksi tietyt rakentamisvaiheeseen liittyvät parametrit, joita ovat esimerkiksi rakennuskompleksin sijoituspaikka ja kuljetusreitit, vain siinä tapauksessa, että on varmaa, että luvassa vahvistetaan riittävän tiukat ehdot, joilla taataan se, että kyseisillä parametreilla ei vaikuteta alueen koskemattomuuteen.
Yhdeksäs, kymmenes ja yhdestoista kysymys
48 Yhdeksännellä, kymmenennellä ja yhdennellätoista kysymyksellään, joita on käsiteltävä yhdessä, ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee lähinnä, onko luontodirektiivin 6 artiklan 3 kohtaa tulkittava siten, että kun toimivaltainen viranomainen hylkää tieteellisen asiantuntijalausunnon päätelmät, joissa suositellaan lisätietojen hankkimista, ”asianmukaisessa arvioinnissa” on esitettävä nimenomaiset ja yksityiskohtaiset perustelut, joiden ansiosta voidaan saada varmuus siitä, että tällaisesta lausunnosta huolimatta minkäänlaista perusteltua tieteellistä epäilyä suunniteltujen töiden ympäristövaikutuksista kyseisissä päätelmissä tarkasteltuun alueeseen ei ole.
49 Muun muassa unionin tuomioistuimen luontodirektiivin 6 artiklan 3 kohtaa koskevasta oikeuskäytännöstä, josta esitetään yhteenveto tämän tuomion 43 kohdassa, ilmenee, että luontodirektiivin 6 artiklan 3 kohdan perusteella tehdyssä arvioinnissa ei saa olla aukkoja ja siinä pitää olla täydellisiä, täsmällisiä ja lopullisia toteamuksia ja päätelmiä, jotka ovat omiaan hälventämään kaikenlaisen perustellun tieteellisen epäilyn suunniteltujen töiden vaikutuksista asianomaiseen alueeseen.
50 Jos tällaisia päätelmiä, jotka ovat omiaan hälventämään kaikki perustellut epäilyt käytettävissä olevien tietojen riittävyydestä, ei ole, arviointia ei voida pitää luontodirektiivin 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla ”asianmukaisena”.
51 Pääasiassa kyseessä olevan kaltaisessa tilanteessa kyseinen vaatimus merkitsee sitä, että toimivaltainen viranomainen kykenee esittämään riittävällä tavalla syyt, joiden vuoksi se on saanut ennen luvan myöntämistä varmuuden siitä, että huolimatta tarkastajansa lausunnosta, jossa sitä kehotetaan hankkimaan lisätietoja, minkäänlaista perusteltua tieteellistä epäilyä suunniteltujen töiden ympäristövaikutuksista asianomaiseen alueeseen ei ole.
52 Edellä esitetyn perusteella yhdeksänteen, kymmenenteen ja yhdenteentoista kysymykseen on vastattava, että luontodirektiivin 6 artiklan 3 kohtaa on tulkittava siten, että kun toimivaltainen viranomainen hylkää tieteellisen asiantuntijalausunnon päätelmät, joissa suositellaan lisätietojen hankkimista, ”asianmukaisessa arvioinnissa” on esitettävä nimenomaiset ja yksityiskohtaiset perustelut, jotka ovat omiaan hälventämään kaiken perustellun tieteellisen epäilyn suunniteltujen töiden vaikutuksista asianomaiseen alueeseen.
53 Vaikka ennakkoratkaisupyynnössä viitataan direktiivillä 2014/52 käyttöön otettuihin muutoksiin, on todettava, että kyseisen direktiivin 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti kyseisiä muutoksia sovelletaan yksinomaan, jos tietyt menettelyn vaiheet on saatu päätökseen 16.5.2017 jälkeen.
54 Pääasiassa riidanalainen päätös tehtiin 11.7.2014.
55 Tästä seuraa, että YVA-direktiiviä koskevia kysymyksiä on tarkasteltava kyseisen direktiivin alkuperäinen versio huomioon ottaen.
56 Neljännellä kysymyksellään ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee lähinnä, onko YVA-direktiivin 5 artiklan 1 ja 3 kohtaa ja sen liitettä IV tulkittava siten, että niissä velvoitetaan hankkeen toteuttaja esittämään tietoja, joissa tarkastellaan nimenomaisesti mahdollisesti merkittäviä vaikutuksia kaikkiin kyseisten säännösten mukaisesti esitetyssä selostuksessa yksilöityihin lajeihin.
57 YVA-direktiivin 5 artiklan 1 kohdan mukaan hankkeen toteuttaja toimittaa saman direktiivin liitteessä IV yksilöidyt tiedot. Kyseisen liitteen 3 kohdassa säädetään tästä nimenomaisesti, että YVA-direktiivin 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin tietoihin kuuluu ”kuvaus ehdotetun hankkeen todennäköisten merkittävien vaikutusten kohteena olevan ympäristön tilasta, mukaan lukien erityisesti – – eläimistöä, kasvistoa, – – koskevat tekijät, – – sekä edellä mainittujen tekijöiden keskinäiset vaikutussuhteet”. Kyseisen direktiivin 5 artiklan 3 kohdan c alakohdassa hankkeen toteuttaja velvoitetaan lisäksi esittämään ”tarvittavat tiedot niiden olennaisten ympäristövaikutusten tunnistamiseksi ja arvioimiseksi, joita hanke todennäköisesti aiheuttaa”.
58 Kuten julkisasiamies totesi ratkaisuehdotuksensa 84 ja 85 kohdassa, edellä mainituista säännöksistä ilmenee, että tarkoitettu velvoite ei ulotu kaikkiin esiintyviin lajeihin kohdistuviin kaikkiin vaikutuksiin, vaan se rajoittuu merkittäviin vaikutuksiin, ja kyseistä käsitettä on tulkittava YVA-direktiivin 1 artiklan 1 kohta ja 2 artiklan 1 kohta huomioiden; kyseisten säännösten sanamuodon mukaan hankkeiden, joilla todennäköisesti on merkittäviä ympäristövaikutuksia, vaikutukset on arvioitava.
59 Edellä esitetyn perusteella neljänteen kysymykseen on vastattava, että YVA-direktiivin 5 artiklan 1 ja 3 kohtaa ja sen liitettä IV on tulkittava siten, että niissä velvoitetaan hankkeen toteuttaja esittämään tietoja, joissa tarkastellaan nimenomaisesti sen hankkeen merkittäviä vaikutuksia kaikkiin kyseisten säännösten mukaisesti esitetyssä selostuksessa yksilöityihin lajeihin.
Viides, kuudes ja seitsemäs kysymys
60 Viidennellä, kuudennella ja seitsemännellä kysymyksellään, joita on tarkasteltava yhdessä, ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee lähinnä, onko YVA-direktiivin 5 artiklan 3 kohdan d alakohtaa tulkittava siten, että hankkeen toteuttajan on toimitettava tiedot sekä hyväksytyn ratkaisun että kunkin hankkeen toteuttajan tutkiman tärkeimmän vaihtoehdon ympäristövaikutuksista sekä esitettävä valintansa syyt ottaen huomioon niiden ympäristövaikutukset jopa siinä tapauksessa, että tällainen vaihtoehto on hylätty varhaisessa vaiheessa.
61 YVA-direktiivin 3 artiklan sanamuodon mukaan kyseisen direktiivin tavoitteena on muun muassa se, että hankkeiden ympäristövaikutukset tunnistetaan, kuvataan ja arvioidaan.
62 YVA-direktiivin 5 artiklassa vahvistetaan tämän osalta luettelo tiedoista, jotka täsmennetään liitteessä IV ja jotka hankkeen toteuttaja toimittaa asianmukaisessa muodossa toimivaltaisille viranomaisille, jotta nämä voivat arvioida sen esittämän hankkeen ympäristövaikutuksia.
63 Erityisesti YVA-direktiivin 5 artiklan 3 kohdan d alakohdassa täsmennetään, että hankkeen toteuttajan on ainakin esitettävä ”selostus hankkeesta vastaavan tutkimista tärkeimmistä vaihtoehdoista ja tiedot hänen valintaansa vaikuttaneista pääasiallisista syistä ottaen huomioon ympäristövaikutukset”.
64 Kyseisen säännöksen sanamuodosta ilmenee nimenomaisesti, että hankkeen toteuttajan on esitettävä toimivaltaisille viranomaisille selostus hankkeesta vastaavan tutkimista tärkeimmistä vaihtoehdoista ja tiedot hänen valintaansa vaikuttaneista pääasiallisista syistä ottaen huomioon ympäristövaikutukset.
65 Tästä on todettava ensiksi, että YVA-direktiivissä ei määritellä saman direktiivin 5 artiklan 3 kohdan d alakohdassa tarkoitettua käsitettä ”tärkeimmät vaihtoehdot”. Kuten julkisasiamies totesi ratkaisuehdotuksensa 94 ja 95 kohdassa, on kuitenkin katsottava, että ratkaisevaa ”tärkeimmiksi” katsottavien vaihtoehtojen yksilöimiseksi on se, mikä niiden suhde hankkeen ympäristövaikutuksiin on. Tämän osalta ajankohta, jona hankkeen toteuttaja hylkää vaihtoehdon, on merkityksetön.
66 Seuraavaksi on todettava, että koska YVA-direktiivin 5 artiklan 3 kohdan d alakohdan sanamuodon mukaan eri vaihtoehdoista on esitettävä vain yksi selostus, on katsottava, että kyseisessä säännöksessä ei velvoiteta siihen, että tärkeimpien tutkittujen vaihtoehtojen vaikutukset arvioidaan samalla tavoin kuin hyväksytyn hankkeen vaikutukset. Siinä kuitenkin edellytetään, että hankkeen toteuttaja esittää valintansa syyt ainakin ympäristövaikutukset huomioiden. Hankkeen toteuttajan velvollisuudella selostaa tärkeimmät vaihtoehdot pyritään nimittäin muun muassa siihen, että tämä perustelee valintansa.
67 Hankkeen toteuttajan edellä mainittu velvollisuus mahdollistaa seuraavaksi sen, että toimivaltainen viranomainen voi suorittaa sellaisen perusteellisen ympäristövaikutusten arvioinnin, jossa luetteloidaan, kuvataan ja arvioidaan asianmukaisesti valitun hankkeen ympäristövaikutukset YVA-direktiivin 3 artiklan mukaisesti.
68 Lopuksi on todettava, että kyseisessä säännöksessä tarkoitettu selostus on esitettävä kaikkien hankkeen toteuttajan tutkimien tärkeimpien vaihtoehtojen osalta, olivatpa nämä sellaisia, joita tämä tai toimivaltainen viranomainen alun perin suunnitteli, tai sellaisia, joita tietyt osapuolet suosittelivat.
69 Kaiken edellä esitetyn perusteella viidenteen, kuudenteen ja seitsemänteen kysymykseen on vastattava, että YVA-direktiivin 5 artiklan 3 kohdan d alakohtaa on tulkittava siten, että hankkeen toteuttajan on toimitettava tiedot sekä hyväksytyn ratkaisun että kunkin hankkeen toteuttajan tutkiman tärkeimmän vaihtoehdon ympäristövaikutuksista sekä esitettävä valintansa syyt ottaen huomioon ainakin niiden ympäristövaikutukset jopa siinä tapauksessa, että tällainen vaihtoehto on hylätty varhaisessa vaiheessa.
70 Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely unionin tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta. Oikeudenkäyntikuluja, jotka ovat aiheutuneet muille kuin näille asianosaisille huomautusten esittämisestä unionin tuomioistuimelle, ei voida määrätä korvattaviksi.
1) Luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21.5.1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY 6 artiklan 3 kohtaa on tulkittava siten, että yhtäältä ”asianmukaisessa arvioinnissa” on luetteloitava kaikki elinympäristötyypit ja lajit, joita varten alue on suojeltu, ja toisaalta siinä on yksilöitävä sekä ehdotetun hankkeen vaikutukset alueella esiintyviin lajeihin, joita varten sitä ei ole lisätty luetteloon, että vaikutukset alueen ulkopuolella oleviin elinympäristötyyppeihin ja lajeihin ja tarkasteltava näitä vaikutuksia, sikäli kuin kyseiset vaikutukset ovat omiaan vaikuttamaan alueen suojelutavoitteisiin.
2) Direktiivin 92/43 6 artiklan 3 kohtaa on tulkittava siten, että sen mukaan toimivaltainen viranomainen voi antaa luvan suunnitelmalle tai hankkeelle, jossa jätetään hankkeen toteuttajan myöhemmin vapaasti määritettäväksi tietyt rakentamisvaiheeseen liittyvät parametrit, joita ovat esimerkiksi rakennuskompleksin sijoituspaikka ja kuljetusreitit, vain siinä tapauksessa, että on varmaa, että luvassa vahvistetaan riittävän tiukat ehdot, joilla taataan se, että kyseisillä parametreilla ei vaikuteta alueen koskemattomuuteen.
3) Direktiivin 92/43 6 artiklan 3 kohtaa on tulkittava siten, että kun toimivaltainen viranomainen hylkää tieteellisen asiantuntijalausunnon päätelmät, joissa suositellaan lisätietojen hankkimista, ”asianmukaisessa arvioinnissa” on esitettävä nimenomaiset ja yksityiskohtaiset perustelut, jotka ovat omiaan hälventämään kaiken perustellun tieteellisen epäilyn suunniteltujen töiden vaikutuksista asianomaiseen alueeseen.
4) Tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 13.12.2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/92/EU 5 artiklan 1 ja 3 kohtaa sekä sen liitettä IV on tulkittava siten, että niissä velvoitetaan hankkeen toteuttaja esittämään tietoja, joissa tarkastellaan nimenomaisesti sen hankkeen merkittäviä vaikutuksia kaikkiin kyseisten säännösten mukaisesti esitetyssä selostuksessa yksilöityihin lajeihin.
5) Direktiivin 2011/92 5 artiklan 3 kohdan d alakohtaa on tulkittava siten, että hankkeen toteuttajan on toimitettava tiedot sekä hyväksytyn ratkaisun että kunkin hankkeen toteuttajan tutkiman tärkeimmän vaihtoehdon ympäristövaikutuksista sekä esitettävä valintansa syyt ottaen huomioon ainakin niiden ympäristövaikutukset jopa siinä tapauksessa, että tällainen vaihtoehto on hylätty varhaisessa vaiheessa.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


text:
Transponderi uutinen 04.08.2016 – Satelliitti ja IPTV vastaanottimet Android OpenELEC Enigma2 ja LibreELEC
Transponderi uutinen 04.08.2016
mennessä Guru · 04.08.2016
HD версия ‘H2 Venäjä’ Hän ilmestyi 12093V (Venäjän palkki), DVB-S2/8PSK/MPEG-4/HD/DigCo 2, SR 45000, FEC 2/3
‘H2 Venäjä’ ilmestyi 12153V (Venäjän palkki), DVB-S2/8PSK/MPEG-4/DigCo 2, SR 45000, FEC 2/3
‘ Live!’ ушел с 11473V
11480 V 6295 dvbs2/8psk/MPEG-4 3/4 — "Kurdsat HD" появился на спутнике
11488 V 5185 dvbs2/8psk/MPEG-4 2/3 — "Kurdsat News HD" появился на спутнике
Инфо-карта "Pasto TV" заменила другую инфо-карту "" на 12341 V 27500 3/4
"Fox Life Turkki HD", "Nat Geo Ihmiset HD Türkiye", "National Geographic Channel HD-Turkki", "FX HD-Turkki", "24 Keittiö Turkki HD", "Fox crime HD-Turkki", "Nat Geo Wild HD Türkiye" появились на 12461 (H) 20800 3/4, DVB-S2/8PSK/MPEG-4, koodattu Videoguardia
"Medyam 14" palasi 12303 V 27500, ОТКРЫТО
Eutelsat 36B/36C/Ilmaista-AMU1 36°E
11230 (H) 14400 2/3, DVB-S2/8PSK/MPEG-4-pakkauksen kanssa Georgian TV "Imedi-TV", "GDS-TV HD", "Rustavi 2", "Marao"TV, "Tabula", "Komedia Arkhi", "Objieqtivi TV uudelleen skannattu ja saatavilla katseltavaksi kotitalouksien vastaanottimet
Myymälä&Näytä ilmestyi NTV Plus-paketti 11785 R 27500 3/4 DVB-S2 / 8PSK / MPEG-4 Viaccess
Astra 1 19,2°E
HD-versio LALIGA BEIN ilmestyi 10817 V 22000 paikka
‘Cihan-TV-Verkon’ vasemmalla 12698H
‘EST TV’ vasemmalla 12725V
‘EST TV’ ilmestyi 12737H (Euroopan FSS-palkki), DVB-S2/8PSK/MPEG-4/HD/ОТКРЫТО, SR 1480, FEC 8/9
36(E): Georgian TV-kanavia ilman T2-MI
Uusi Georgian jakelualustana, joka esiteltiin äskettäin satelliitti Eutelsat 36B 36°E tilassa T2-MI, nyt saatavilla perinteiset vastaanottimet.
Трансляция программ в настоящее время ведется в классическом DVB-S2 мультиплексе с модуляцией 8PSK. Ei ole vielä selvää, onko se tekninen testaus tai pysyvä muutos jakelu ohjelmat. Georgian kanavanipun lähetykset taajuudella
11,230 GHz, Pol. (H), (SR 14400, FEC 3/5, DVB-S2 / 8PSK)
В пакете доступны локальные каналы в MPEG-4/SD: Komedia, Imedi, Marão, Obieqtivi, Rustavi 2, pöytä, on MPEG-4/HD-kanava HD GDS. Kaikki kanavat ovat ilmaisia (FTA). Saada multiplex tarvitaan antenni, jonka halkaisija on noin 90 ks..
M7-Ryhmä pois päältä tp at 9E, TVT Kansainvälinen eri taajuudella
Luxemburgin yhtiö M7-Ryhmä on valmis työskentelemään yhdessä transponderit, että Eutelsat 9B asennossa 9 (E).
Емкость ранее служила для венгерской pay-tv платформы AustriaSat Magyarorszag, joka huhtikuussa lopettanut toiminnan. Afrikan ohjelman TVT Kansainvälinen vapaa pääsy, käytetty kapasiteetti M7-Ryhmä, nyt lähettää eri taajuudella 12,073 GHz. Lisäksi asemien uusi taajuus myös saatavilla TV-kanava d1-TV, ducktv HD, Nautical-Kanavan ja Playboy-3D (Kaikki koodattu),ja FTA ohjelmat Gong Radio, Radio Radio-Lome ja Kara, koodattu Lanchid Radio.
Uudet tekniset parametrit – TVT Kansainvälinen:
Eutelsat 9B (9° E), taajuus 12,073 GHz, Pol. V, SR 27500, FEC 3/4, DVB-S2 / 8PSK
Entinen tekniset parametrit:
Eutelsat 9B (9° E), taajuus 11,747 GHz, Pol. (H), SR 27500, FEC 2/3, DVB-S2 / 8PSK
Nollywood Elokuvat pysyvät FTA
Kuten aiemmin on raportoitu, kesäkuun alussa tänä vuonna, Brittiläinen elokuva kanava Nollywood Elokuvia satelliitti Astra 2G (28,2° E) keskeyttää signaalin koodaus.
Как оказалось, mukaisesti tiedot näkyä ruudulla, säilyttää nykyiset, vapaa-lomake jakelu. Nollywood Elokuvat channel broadcast tammi 2008 vuoden 24 tuntia päivässä. Kunkin kuukauden kanava tarjoaa enemmän kuin 30 elokuvat, ammuttiin viime kerralla Nigeriassa. Ilman draamaa, Komedia, melodraama, jännitystä, fantasia ja elokuvia. Useimmat tuotteet ovat saatavilla englanti, Kuitenkin, on olemassa myös elokuvia ja TV-ohjelmia kielellä Joruba, Hausa-ja Igbo, jotka ovat broadcast, tekstitys englanniksi.
Tekniset parametrit:
TP. 89 (11,464 GHz, Pol. (H), SR: 22000, FEC: 5/6; DVB-S / QPSK)
TUNNUS: Nollywood
PID V: 2327 (MPEG-2 / SD)
PID: 2328 (ENG)
PID-PCR: 2327
SID: 54217
ERÄ PID: 267
Tarjoaja: BSkyB Kodirovanie: ei FTA (yleensä: Cisco Videoguardia)
Nigerian AIT Kansainvälisen FTA alkaen 28.2°E
1 Tämän vuoden elokuussa Nigerian kanavan AIT-Kansainvälinen (Afrikan Riippumattoman Television) keskeyttää signaalin koodaus.
Станция вещает со спутника Astra 2G (28,2° E) vahva Eurooppa-palkki ja sen vastaanotto koko Puolan alueella on tarpeeksi antenni 60 ks.. Muistuttaa, kesäkuun alussa, toinen kanava Nigeriasta, näytetään elokuvia ja TV-ohjelmia – Nollywood Elokuvia myös keskeytti koodaus signaalin ja FTA saatavilla tänään. Nigerian AIT International on kansainvälinen versio yksityinen kanava MTA (Afrikan Riippumattoman Television), toimisto sijaitsee kohteessa Lagos.Muutama vuosi sitten, kanava on ollut saatavilla FTA satelliitti Hot Bird 13°E. Noin vuoden jälkeen yleisradio, kanava muutti radan asema 28.2°E ja oli heti koodattu järjestelmä NDS Videoguard (Cisco Videoguardia) foorumi Sky UK. Tänään kanava on käytettävissä FTA jälleen, kuitenkin, kuinka kauan tämä kestää,ei vielä tiedetä. AIT Kansainvälinen – kanava Yleisiä aiheita, ilman, että yleisö voi löytää tietoa, journalistinen, dokumentti-ja urheilu-ohjelmia,sekä elokuvia ja TV-ohjelmia. Euroopan ulkopuolella asemalla on saatavilla lisämaksusta Afrikan maissa (myös satelliitti-alustan DSTV-Afrikka), ja Pohjois-Amerikan alle alustan satelliitti-TV Dish Network.Kanavan lähetyksiä englanti kielellä, kuitenkin, on olemassa myös ohjelmia kielellä Joruba.
TUNNUS: AIT Int ' l
PID V: 2332 (MPEG-2 / SD)
PID: 2333 (ENG)
PID-PCR: 2332
SID: 54220
ERÄ PID: 276
Tarjoaja: BSkyB Kodirovanie: Ei, tilapäisesti FTA (yleensä: Cisco Videoguardia)
Fightklub HD järjestelmä Viaccess Oranssi
2 Elokuu 2015 vuoden urheilukanava Fightklub HD, saatavana transponderi alustan nc+ n 15 Eutelsat Hot Bird 13 C (13,0° E) taajuudella
11,488 GHz, Pol. (H), (SR: 27500, FEC: 3/4; DVB-S2 / 8PSK)
mukana koodausjärjestelmän Viaccess PC 3.0, platform-specific Oranssi.
Ehkä, tämä tuo, lopulta, jos haluat lisätä asemalle tarjoavat satelliitti-alustan.
Tekniset parametrit Fightklub HD:
TP. 15 (11,488 GHz, Pol. (H), SR: 27500, FEC: 3/4; DVB-S2 / 8PSK)
TUNNUS: Fightklub HD
PID V: 164 (MPEG-4 / HD)
PID: 96 (Pol, AC3)
PID-PCR: 164
SID: 5105
ERÄ PID: 1005
Tarjoaja: NC + Kodirovanie: Conax (NC +), Nagra MA (S4 / N3 - NC +), Viaccess PC 3.0 (Oranssi)
Dorcel TV 13°E vain HD
Eroottinen kanava Dorcel-TV 2 Aug saatavilla kanta 13°E yksinomaan high definition.
Oli käytössä rinnakkain stream MPEG-2/SD, joka kesti vähän yli 2 kuukautta (kanssa 31 voi). Kaikki kortinhaltijat eroottinen kanavia, kuka oli pääsy versio SD, on oltava pääsy HD-lähetyksiä, saatavuuden asianmukaiset tekniset parametrit HD-vastaanotin.Stream teräväpiirto puolan yleisö on toinen etu – kuten aiemmin on raportoitu, joissakin elokuvia ääniraidan näkyy puola käännös.
TUNNUS: Dorcel TV HD PID V: 401 (MPEG-4 / HD)
PID: 402 (FRA), 403 (ENG), 404 (Spa), 405 (Pol)
PID-PCR: 401
ERÄ PID: 400
Tarjoaja: AB Istui
Koodaus: DigCo 2, Nagra MA, Viaccess PC 3.0/4.0/5.0
Nykyiset tekniset parametrit:
"Tlum HD" paketti "Single" Tricolor TV
TV-kanavan "Tlum HD" on saatavilla tilaajille "Tricolor TV" paketti "Yksi" 05 Elokuu 2016 vuoden.
"Tlum HD" on kiehtova venäjän sarjakuva kanava lapsille (ennen 12 vuotta) ja heidän vanhempansa, kääntäminen osuu venäläisten ja ulkomaisten animaatio HD-laadulla. Olet odottanut kuuluisa sarjakuva sarja: "Masha ja Bear", "Barboskiny", "Mi-mi-karhu", "Paperit", "Luntik", "Fixies", "Pikku Pingviini Pororo", "Mikado", "Munkki", "Malang" ja monet muut. Monet suosittu sarjakuva-sarjan high-definition standardi venäläinen yleisö on käytettävissä vain TV-kanava "Tlum HD".
Kanava on saatavilla välisenä aikana 05 jäsenen 11 Elokuu 2016 vuoden tilaajille "Tricolor TV", omistajat vastaanottavat laitteet, vastaanottaa signaalin lähetyksiä satelliitista, "Express–АМУ1 ja Eutelsat 36B, при наличии оплаченной подписки на пакет "Единый".
Etiketti: uutiskanavatSatelliitti TV-uutisetUutiskanaviatransponderi Uutiset
Seuraava tarina Lataa firmware E2 HDMU 15771 2644 asentaa muistikortille vastaanotin WeTeK Play
Edellinen tarina Lataa firmware OpenATV 5.3 asennus sisäinen NAND muisti WeTek Play R@xOne
Transponderi uutinen 31.01.2017
mennessä Guru · Julkaistu 31.01.2017
Transponderi uutinen 23.12.2016
mennessä Guru · Julkaistu 22.12.2016
Transponderi uutinen 15.10.2016
mennessä Guru · Julkaistu 15.10.2016
Transponderi Uutiset 27 Joulukuuta 2017
Transponderi Uutiset 26 Joulukuuta 2017

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD


Kisermaassinermut aalajangersakkat
§ 1. Namminersorlutik Oqartussat Kalaallit Nunaanni, Kalaallit Nunaannut aamma Kalaallit Nunaanniit nalunaarasuartaatitigut atassuteqarnermik neqerooruteqartartutut, kiisalu Kalaallit Nunaanni nalunaarasuartaatitigut attaveqarnermut atortunik, pilersuisut atuisullu akornanni attaveqaatit naapiffiisa (nettermineringspunkt) akornanni imaluunniit illoqarfiit nunaqarfiillu akornanni aammalu nunanut allanut atortut elektroniskiusut atorlugit attaveqaqatigiinnissamik ajornarunnaarsitsisut sanaartornerini ingerlanneqarnerinilu kisermaassisuupput.
Imm 2. Imm. 1 naapertorlugu kisermaassinermi pineqanngillat:
1) radiukkut atassuteqarneq aamma radiukkut aallakaatitsinermi frekvensenik atugassanngortitsineq, aamma
2) imaatigut ajunaalernerni isumannaallisaanikkullu sullissinerit.
Imm. 3. Namminersorlutik Oqartussat kisermaassineranni ilaatinneqanngillat atortut soorlu:
1) naalagaaffimmi oqartussat kommunilluunniit taamaallaat namminneq oqartussaaffimminni nalunaarasuartaatitigut attaveqarnissamut pisariaqartitsinerannut immikkut ittunut atugassat nalunaarasuartaatitigut aqqusersuutini tamanut ammasuni nalinginnaasuni periarfissiinngitsut, imaluunniit
2) illuutigisap iluani imaluunniit illuutigisat arlariit ataatsimik piginnittoqartut akornanni taamaallaat atorneqartut, atortut illoqarfimmi nunaqarfimmiluunniit ataatsimiippata, imaluunniit.
§ 2. Kisermaassinermut § 1, imm. 1-imi taaneqartumut ammanerulersitsineq pillugu Naalakkersuisut aalajangiisinnaapput.
Imm. 2. Nalunaarasuartaateqarnermi kiffartuussiviit uku ammanerulersinneqarput:
1) Paasissutissat ingerlaarnerinut kiffartuussivik.
2) Internetimik kiffartuussivik.
3) Radiukkut TV-kullu aallakaatitanik siaruarterineq.
Imm. 3. Nalunaarasuartaateqarnermik attaveqaqatigiinnermi atortut uku ammanerulersinneqarput:
1) Silaannakkut aallakaatitsinermut attaveqaqatigiinnermut atortut.
2) Radiukkut TV-kullu aallakaatitanik satellitikkut tigooraasinnaanermut attaveqaqatigiinnermut atortut.
3) Radiukkut TV-kullu aallakaatitat siaruarternissaannut attaveqaqatigiinnermut atortut.
Imm. 4. Imm. 1-imi nalunaarasuartaatitigut atortut, pilersuisut atuisullu akornanni attaveqaatit naapiffiisa (nettermineringspunkt) akornanni imaluunniit illoqarfiit nunaqarfiillu akornanni aammalu nunanut allanut atortut elektroniskiusut atorlugit attaveqaqatigiinnissamik ajornarunnaarsitsisut pineqanngillat.
Imm. 5. Naalakkersuisut nalunaarasuartaatitigut attaveqarnermut imm. 4-mi taaneqartut ammanerulersinneqarnissaannik aalajangiisinnaapput, tassani teknologi pineqartoq silaannakkut aallakaatitsissutit atorlugit nuussisarneq aallaavigineqarpat, aammalu taamaallaat illoqarfiit imaluunniit nunaqarfiit ataasiakkaat iluanni atorneqartussatut naatsorsuussaappata. Ammanerulersitsinissaq aalajangiunneqarpat Nalunaarasuartaateqarnermi Aqutsisut (Telestyrelsen) pisuni immikkut ittuni teknologimi pineqartut atortut kabelillit atorlugit atuinissamut immikkut ittumik akuersissuteqarsinnaapput.
Imm. 6. Naalakkersuisut nalunaarasuartaatitigut kiffartuussinerit aamma nalunaarasuartaatitigut attaveqaatit ammanerulersinneqartut pillugit maleruagassanik aalajangersaassapput.
§ 3. Naalakkersuisut apparatinik atortunillu, nalunaarasuartaatitigut attaveqaatinut atatillugu attavilerneqartunik imaluunniit atorneqartunik, kiisalu sanaartukkanik immikkut ittumik siunertaqarfiusumik atorneqartunik ammanerulersitsisoqassanersoq pillugu aalajangiisinnaapput.
Imm. 2. Naalakkersuisut apparatit atortullu tamanut ammasumik nalunaarasuartaatitigut attaveqarnermi aqqutinut atassuserneqartut taakkununngaluunniit atatillugu atorneqartut pillugit malittarisassanik piumasaqaatinillu aalajangersaasinnaapput:
1) Aaqqissuussaaneri,suliarineqarneri, inissinneqarneri, ingerlanneqarneri atorneqarnerilu pillugit.
2) Atortunik apparatinillu akuersissuteqartarneq pillugu.
3) Atortulersuutit ikkussukkallu nakkutiginerat takusartarnerallu pillugu.
§ 4. Inatsisartut inatsisaanni matumani nalunaarasuartaatitigut kiffartuussinermi pineqartut tassaapput kiffartuussinerit, nipitut, assitut, allakkatut taakkuluunniit akuleriisillugit radiukkut nalunaarasuartaatitigulluunniit attaveqaqatigiinnermi atortut atorlugit pilersuisut atuisullu akornanni attaveqaatit naapiffiisa (nettermineringspunkt) akornanni tamakkiisumik ilaannaasumilluunniit elektroniskiusumik nuunneqartartut, taakkununnga ilaallutik siumut utimullu attaveqaqatigiinnerit imaluunniit siumuinnaq attaveqarnerit, aallaavimmiit aallaavimmut attaveqaqatigiinnerit aammalu aallaavimmiit aallaavimmut tamanut atuuttumut attaveqaqatigiinnerit.
Imm. 2. Inatsisartut inatsisaanni matumani pilersuisut atuisullu akornanni attaveqaatit naapiffiat (nettermineringspunkt) pineqartoq tassaavoq nalunaarasuartaatitigut attaveqaatit ilusilersugaaneranni atortulersuutit imaluunniit atortut naaffii, atuisuusup attassusiivigisai. Naalakkersuisut atortut naaffii taaneqartut qanoq paasineqarnissaat pillugu maleruagassiorsinnaapput.
Imm. 3. Inatsisartut inatsisaanni matumani atuisuusutut taaneqartut tassaapput nalunaarasuartaatitigut kiffartuussinernik atuisut, niuernermik tunngaveqarani nalunaarasuartaatitigut kiffartuussinernik pineqartunik allanut atugassiisuusut.
Akuersissummi aalajangersakkat
Akuersissummik nalunaaruteqarneq
§ 5. Naalakkersuisut sanaartukkanut, nalunaarasuartaatitigut attaveqaqatigiinnermut atortut ingerlanneqarnerinut aamma nalunaarasuartaatitigut, taakkununngalu qaammataasatigut ilangullugit, kiffartuussinernik neqerooruteqarnermut akuersissutinik nalunaaruteqarsinnaapput.
Imm. 2. Akuersissummik pigisaqartup akuersissuteqarfiusumi ammanerulersitsinikkut imaluunniit suliassaqarfinnut imm. 1-imi taaneqartunut immikkut pisinaatitaaffeqartitsinerup atuutsinneqalerneratigut annikillissutissat sapissanngilai.
Imm. 3. Naalakkersuisut akuersissummut tunngatillugu maleruagassiorsinnaapput:
1) Sullississutini pineqartuni atorsinnaassusissatut sullissinerullu qaffasissusissaatut piumasaqaatinik.
2) Akilersueriaatsinik atuinermullu piumasaqaatinik akuersissuteqarnissamut.
3) Akuersissummik pigisaqartup maleruagassiornermi piumasaqaatinillu aalajangersaanermi, kiisalu nakkutilliinermi misissuinermilu suleqataanissamut pisussaaffeqarneranut.
4) Akuersissummik pigisaqartup immikkut iluanaaruteqarani imaluunniit toqqaannartumik amigartooruteqarani suliassanik immikkut ittunik suliaqarnissamut pisussaaffeqarneranut.
5) Nalunaarasuartaatitigut attaveqaqatigiinnermi inuiaqatigiinnut pingaarutilimmi immikkut pisoqartillugu tamatuma Namminersorlutik Oqartussanut aningaasartuutaanngitsumik ingerlanneqarnissaanik qulakkeerinissamut ingerlatsinissamullu.
6) Akuersissummik pigisaqartup akeqanngitsumik nunat allat nunallu iluani suleqatigiiffinni peqataaneranut.
7) Akuersissummik pigisaqartup ingerlaneranik nakkutilliinermut, tassunga ilaallutik taarsigassarsisarnermik periaatsinik, kiisalu nalunaarasuartaatitigut attaveqaqatigiinnermut atortunik ineriartortitsinermik aserfallatsaaliuinissamillu aalajangersaaneq.
Nalunaarasuartaatitigut attaveqaatinik, kabelinik ledninginillu il.il. inissiineq.
§ 6. Akuersissummik pigisaqartoq nunaminertanik atuinermut pilersaarusiornermullu Inatsisartut inatsisaanni maleruagassat naapertorlugit nalunaarasuartaatitigut attaveqaatinik ikkussuisinnaavoq, tassanissaarlu aamma nalunaarasuartaatinut kabelit pineqarput.
Imm. 2. Akuersissummik pigisaqartoq nalunaarasuartaateqarnermut atortulersuutinik illuutini pisortanit namminersortunillu pigineqartuni ikkussuinissamut pisinnaatitaavoq. Suliassat suliarineqarnerini piginnittup atuisulluunniit atortut inissiffissaattut kissaataasa annertunerpaamik malinniarneqarnissaat sapinngisamik anguniarneqassaaq.
Imm 3. Akuersissummik pigisaqartoq nalunaarasuartaateqarnermi attaveqaatit pisinnaasaannik allanngutsaaliuinermut atatillugu tamanna pisariaqartinneqarpat, aammalu atuisumut imaluunniit piginnittumut siumoortumik ilisimatitsereernikkut nalunaarasuartaatitigut atortulersuutinik nakkutilliinermut suliaqarnermullu atatillugu uppernarsaammik iluameersumik eqqartuussivitsigut aalajangigaanngitsumik takutitsinikkut illuutinut pisortanit namminersortunillu allanit pigineqartunut isernissamik piumasaqarsinnaavoq.
Imm 4. Illuutini pisortanit namminersortunilluunniit allanit pigineqartuni nalunaarasuartaatitigut atortulersuutinik kabelinillu ikkussuinermut aserfallatsaaliuinermullu, aammalu taakkuninnga nakkutilliinermut atatillugu annaasat taarsiiffigineqarnissamut maleruagassat atuuttut malillugit taarsiiffigineqarsinnaapput.
§ 7. Ikkussuiffinnik kabeleqarfinnilluunniit akuersissummik pigisaqartup pigisaanik ikkussuiffiusimasuni akuersissummik pigisaqartoq akuersiteqqaarnagu illuliortoqarsinnaanngilaq nunaluunniit assallugu sulisoqarsinnaanani imaluunniit allanik iliuuseqartoqarsinnaanani, nalunaarasuartaateqarnermi atortut akornusersorneqarnissaannik ajoquserneqarnissaannilluunniit kinguneqarsinnaasunik.
§ 8. Akuersissummik pigisaqartoq atortuni, Namminersorlutik Oqartussat kisermaassisuuffigisaani akornusersuinerup, kinguaattoornerup, maskiinanik unittoornerup imaluunniit ingerlatsinermi kukkusumik suliaqarnerup kingunerisaanik annaasanut taarsiissuteqarnissamut pisussaatitaanngilaq.
Naalakkersuisunut ilisimatitsisarneq
§ 9. Naalakkersuisutakuersissummik pigisaqartup siulersuisuini siulittaasoq taassumalu tullia pissutsinik akuersissummik pigisaqartup suliffeqarfiutaanut tunngasunik ilisimasariaqartunik Naalakkersuisunut ilisimatitsisarnissamik pisussaatissinnaavaat.
Imm. 2. Akuersissummik pigisaqartup siulersuisuini siulittaasup taassumalu tulliata Naalakkersuisunut soqutiginaateqartutut isumaqarfigineqarsinnaasut pillugit nammineerlutik Naalakkersuisut ilisimatittassavaat.
Nalunaarasuartaateqarnermut Aqutsisut
Nalunaarasuartaateqarnermi Aqutsisut suliassaat
§ 10. Nalunaarasuartaateqarnermi Aqutsisut aqutsisoqarfiuvoq nammineq ingerlalluni nammineq pisortaqartoq.
Imm. 2. Nalunaarasuartaateqarnermi Aqutsisut nalunaarasuartaatitigut atassuteqarnermi ilaatigut suliassaraat:
1) Naalakkersuisunut siunnersuisarneq.
2) Ineriartornermik nakkutilliineq
3) Kisitsisitigut paasissutissanik katersineq.
4) Inatsisissanik siunnersuusiorneq.
5) Nalunaarasuartaatititugt kiffartuussinerni piumasaqaatissanik akinillu siunnersuusiorneq.
6) Akuersissummik, pilersuisussaatitaanermik sullissisunillu allanik nakkutilliineq.
7) Inatsisartut inatsisaata matuma malinneqarnissaanik aamma taanna naapertorlugu maleruagassatut piumasaqaatitullu aalajangersakkat malinneqarnissaannik nakkutilliineq.
8) Naalakkersuisut suleqatigalugit nunani tamalaani aaqqissuussanut atassuteqarnernik isumagisaqarneq.
9) Nalunaarasuartaateqarnermi tunngasunut Danmarkip Kalaallit Nunaatalu akornanni atassuteqarnernik isumagisaqarneq Naalakkersuisut suleqatigalugit.
Imm. 3. Aammattaaq nalunaarasuartaateqarnermi aqutsisut radiukkut atassuteqarneq ingerlatarissavaat.
Imm. 4. Naalakkersuisut suliassat imm. 2-mi 3-milu taaneqartut saniatigut suliassanik allanik Nalunaarasuartaateqarnermi Aqutsisunut suliakkiisinnaapput.
Naalakkiisinnaaneq
§ 11. Naalakkersuisut Nalunaarasuartaateqarnermi Aqutsisunut suliassani aalajangersimasuni oqartussaasutut suliassat isumaginissaannut, suliani ataasiakkaani sullissinerup aalajangiinissallu isumaginissaannut imaluunniit peqqussutip matuma taassumalu nassatarisaanik allaffissornikkut peqqussutaasut malitsinnissaat qulakkeerniarlugu Nalunaarasuartaateqarnermi Aqutsisut nakkutilliisussaatitaanerminik isumagisaqarnissaanut naalakkersinnaanngilaat.
§ 12. Nalunaarasuartaateqarnermi Aqutsisut nakkutilliinissaq, isumaqatigiissitsiniarnissaq, aalajangiinissaq allanilluunniit misissuinissaq siunertaralugu paasissutissanik attuumassuteqartutut naliliiffigineqartunik tamanik nalunaarasuartaatitigut kiffartuussinernik sullissisunut piumasaqarsinnaapput.
§ 13. Nalunaarasuartaateqarnermi Aqutsisuni sulisut Kalaallit Nunaanni pinerluttulerinermut inatsit naapertorlugu akisussaaffeqarlutik inuinnaat imaluunniit suliffeqarfiit aningaasaqarnikkut inissisimanerannut paasissutissat suliassaminnik isumagisaqarnerminni ilisimalikkatik eqqarsaatigalugit susassaqanngitsunut pinngitsooratik nipangiussisussaatitaanertik ataqqissavaat.
Imm. 2. Taamatut pisussaaffiliineq aammattaaq ikiortinut sulianik paasisimasalinnut, kiisalu allanut, Nalunaarasuartaateqarnermi Aqutsisut isumaqatigiissuteqarfiginerisigut suliassamik tigusisimasunut pissutsinillu pineqartunik ilisimasaqalersimasunut tamanut atuuppoq.
Imm. 3. Tamanna suliffeqarfimmut isumaqatigiissutaasimappat, taamatut pisussaaffiliineq sulisunut suliffimmi sulinerminni pissutsinik imm. 2-mi taaneqartunik ilisimasaqalersunut tamanut atuuppoq.
§ 14. Nalunaarasuartaateqarnermi Aqutsisut pissutsit Nalunaarasuartaateqarnermi Aqutsisut aqutsinerannut tamakkiisumut attuumassuteqartut pillugit Naalakkersuisunut nalunaarusiortussaatitaapput, taassunga ilaallutik suliassat ataasiakkaat annertunerusut, Naalakkersuisunut ilisimassallugit soqutiginaateqartutut isumaqarfigineqarsinnaasut.
§ 15. Nalunaarasuartaateqarnermi Aqutsisut nakkutilliinerminnut atatillugu namminneerlutik misissuisassapput, paasiniaasassapput il.il. Taamatut paasiniaaneq misissuinerlu nalunaarasuartaateqarnermik suliassaqarfimmit aningaasalersorneqartassaaq.
Imm. 2. Nalunaarasuartaateqarnermi Aqutsisut ukiumoortumik nalunaarasuartaateqarnerup iluani suliassaqarfinnut imaluunniit isummerfigisassanut, ukiuni tulliuttuni nalunaarasuartaateqarnermi aqutsisut immikkoortortanut annertunerusunik aningaasaliissuteqarnikkut paasiniaanernik misissuinernillu aallartitsinissamik pisariaqartitsiviusut pillugit Naalakkersuisunut siunnersuuteqartassapput.
Imm. 3. Naalakkersuisut paasiniagassanik allanik nalunaarasuartaateqarnermi Nalunaarasuartaateqarnermi Aqutsisunut suliakkiisinnaapput.
§ 16. Nalunaarasuartaateqarnermi Aqutsisut ukiumoortumik nalunaarummik Naalakkersuisunut saqqummiussisassapput:
1) Nalunaarasuartaateqarnermi Aqutsisut suliaat pillugit,
2) inatsimmut atuuttumut misilittagaat pillugit, kiisalu
3) nalunaarasuartaateqarnermi pissutsit pilersuisussaatitaanermut atuisunullu illersuinermut attuumassuteqartut.
Nalunaarasuartaateqarnermi Maalaaruteqartarfik
§ 17. Naalakkersuisut Nalunaarasuartaateqarnermi Maalaaruteqartarfimmik arlaannulluunniit attuumassuteqanngitsumik pilersitsisinnaapput, nalunaarasuartaatitigut attaveqaqatigiinnermi maalaarutinik suliaqartartussamik.
Imm. 2. Nalunaarasuartaateqarnermi Maalaaruteqartarfik siulittaasoqassaaq, tassunga sinniisussamik ataatsimik arlalinnilluunniit ilaasortaqassalluni, aammalu aningaasaqarnermik nalunaarasuartaateqarnermilu teknikkimut tunngasunik ilisimasalinnik marlunnik ilaasortaqassalluni.
Imm. 3. Nalunaarasuartaateqarnermi Maalaaruteqartarfimmi ilaasortat ukiuni marlunni atuuttussanngorlugit qinerneqartassapput, qinigaaqqissinnaanermut periarfissaqartitsisoqarluni.
Imm. 4. Kalaallit Nunaanni Landsdommeri maalaaruteqartarfimmi siulittaasussamik taassumalu sinniisussaanik, inatsisilerinermi soraarummeersimasumik toqqaassaaq. Siulittaasoq eqqartuussivimmi fuldmægtigissamik toqqaaniarnermi piumasarineqartutut piginnaaneqassaaq misilittagaqassallunilu.
Imm. 5. Naalakkersuisut Kalaallit Nunaanni nalunaarasuartaateqarnermik suliassaqarfimmit innersuussisoqareerneratigut ilaasortassanik marlunnik toqqaassapput.
Imm. 6. Naalakkersuisut Nalunaarasuartaateqarnermi Maalaaruteqartarfiup oqaaseqaataanik piniareernermikkut taassuma suleriaasissaanik aalajangersaassapput.
Imm. 7. Naalakkersuisut allattoqarfittut ikiorsiisussanik Nalunaarasuartaateqarnermi Maalaaruteqartarfimmut atugassiissapput.
§ 18. Nalunaarasuartaateqarnermi Maalaaruteqartarfiup Nalunaarasuartaateqarnermi Aqutsisut akuersissutinik pigisaqartut, kiffartuussinernik tuniniagaqartut allat aamma pilersuisussaatitaasut pillugit aalajangiinerinut maalaarutit suliarisassavai.
Imm. 2. Nalunaarasuartaateqarnermi Maalaaruteqartarfiup pissutsit imm. 1-imi taaneqartut pillugit maalaarutinut aalajangiineri sapinngisamik Nalunaarasuartaateqarnermi Maalaaruteqartarfimmut saqqummiunneqarneranniit kingusinnerpaamik qaammatit pingasut qaangiunnerini piareersimassapput.
Imm. 3. Suliassat suliarineqarnerat allakkatigut ingerlanneqassaaq.
§ 19. Naalakkersuisut Nalunaarasuartaateqarnermi Maalaaruteqartarfiup sulineranut maleruagassanik sukumiinerusunik aalajangersaassapput.
§ 20. Nalunaarasuartaateqarnermi Maalaaruteqartarfiup maalaarutinik suliaqarnerminut atatillugu akuersissummik pigisaqartoq, pilersuisussaatitaallutik sullissisut aamma nalunaarasuartaateqarnermi tuniniagaqartut paasissutissanik aalajangiinissamut attuumassuteqartutut nalilerneqartunik piniarfigisinnaavai.
§ 21. Nalunaarasuartaateqarnermi Maalaaruteqartarfimmi sulisut Kalaallit Nunaanni pinerluttulerinermut inatsit naapertorlugu akisussaaffeqarlutik inuinnaat imaluunniit suliffeqarfiit aningaasaqarnikkut, inuussutissarsiornikkut imaluunniit inuttut inuunermut inissisimanerannut paasissutissat, suliassaminnik isumagisaqarnerminni ilisimalikkatik eqqarsaatigalugit susassaqanngitsunut pinngitsooratik nipangiussisussaatitaanertik ataqqissavaat.
Imm. 2. Taamatut pisussaaffiliineq aammattaaq ikiortinut sulianik paasisimasalinnut, kiisalu allanut, Nalunaarasuartaateqarnermi Maalaaruteqartarfiup isumaqatigiissuteqarfiginerisigut suliassamik tigusisimasunut pissutsinillu pineqartunik ilisimasaqalersimasunut tamanut atuuppoq.
Imm. 3. Tamanna suliffeqarfimmut isumaqatigiissutaasimappat, taamatut pisussaaffiliineq sulisunut suliffimmi sulinerminni pissutsinik siuliani taaneqartunik ilisimasaqalersunut tamanut atuuppoq, tak. imm. 2.
§ 22. Nalunaarasuartaateqarnermi Maalaaruteqartarfiup aalajangigai allaffissornikkut oqartussaasunut allanut ingerlateqqinneqarsinnaanngillat.
Imm. 2. Nalunaarasuartaateqarnermi Maalaaruteqartarfiup aalajangiineri aalajangiinerup pineqartumut nalunaarutigineqarneraniit kingusinnerpaamik sapaatit akunnerisa arfineq pingasut qaangiunnerini eqqartuussivinnut ingerlateqqinneqarsinnaapput.
Pilersuisussaatitaasussamik pilersuutissatullu pisussaaffinnik toqqaaneq
§ 23. Naalakkersuisut pilersuisussaatitaanerup iluani kiffartuussissutinik ammanerulersinneqartunik sullissisussamik ataatsimik amerlanerusunilluunniit toqqaasinnaapput sukumiinerusunillu maleruagassiorsinnaallutik:
1) Nalunaarasuartaateqarnermik kiffartuussinerni arlaat pilersuisussaatitaaffiussanersoq.
2) Pilersuisussaatitaanermi nalunaarasuartaateqarnermik sullissinerit qanoq annertussuseqassanersut, taassuma ataani atortulersuutit sullississutillu suut tamatumunnga attuumassuteqassanersut.
3) Pilersuinissamut pisussaatitaaffik qanoq annertussuseqassanersoq, tak. imm. 2.
Imm. 2. Pilersuisussaatitaanermi pineqarpoq pilersuisussaatitaanerup iluani kiffartuussissutinik sullissisussanik, kikkunnulluunniit tamanna pillugu qinnuteqartunut pilersuisussaatitaanermi sullississutinik pilersuisussamik tuniniagaqartussamilluunniit toqqaanissamut pisussaatitaaffik, tamannalu aamma imm. 3 tunngavigalugu maleruagassiat piumasaqaatillu naapertorlugit pissaaq.
Imm. 3. Naalakkersuisut nalunaarasuartaateqarnermi kiffartuussissutinik pilersuisussaatitaaffiusunik akinik aalajangersaasarnermut maleruagassanik aalajangersaasinnaapput.
Pilersuisussaatitaanermi amigartoorutinut aningaasaliisarneq
§ 24. § 23, imm. 1 naapertorlugu pilersuisussaatitaanerup iluani kiffartuussissutinik sullissisussatut toqqarneqartoq pisinnaatitaavoq amigartoorutit, suliassaqarfimmi ammanerulersinneqartumi pilersuisussaatitaanermik suliakkerneqarnerup kingunerisaanik pilersimasinnaasut uppernarsarneqartut tamaasa matussusertissallugit.
Imm. 2. Naalakkersuisut pilersuisussaatitaanerup iluani kiffartuussissutinik sullissisup naatsorsuutaasa ilusissaannut, amigartoorutinik naatsorsueriaasissamik uppernarsaasioriaasissamillu piumasaqaatit pillugit maleruagassanik sukumiinerusunik aalajangersaasinnaapput, tak. imm. 1.
Imm. 3. Nalunaarasuartaateqarnermi Aqutsisut pilersuisussaatitaanerup iluani kiffartuussissutinik sullissisoq imm. 1-imi taaneqartutut amigartoorutiminut matussusiiffigineqarnissaminut naammattunik uppernarsaasiisimanersoq aalajangissavaat.
Imm. 4. Nalunaarasuartaateqarnermi Aqutsisut imm. 3 naapertorlugu uppernarsaammik akuersinerat kiffartuussissummik pilersuisussaatitaanermi amigartoorutit matussusertinneqarnissaannik pisinnaatitsissaaq, tak. imm. 1.
Imm. 5. Naalakkersuisut amigartoorutinut matussusiisarnerup imm. 1-imi taaneqartup naatsorsorneqarnissaannut maleruagassanik sukumiinerusunik aalajangersaassapput.
Pilersuisussaatitaanerup iluani tuniniagaqartunut piumasaqaatit
§ 25. Naalakkersuisut pilersuisussaatitaanerup iluani kiffartuussissutinik tuniniagaqarnermut pilersuinermullu atatillugu atuisut pisinnaatitaaffiinut tunngaviusussanik qulakkeerinissaq eqqarsaatigalugu, pilersuisussaatitaanerup iluani kiffartuussissutinik sullissisussatut toqqarneqartup pisussaaffii pillugit maleruagassanik aalajangersaasinnaapput.
Imm. 2. Maleruagassat imm. 1 naapertorlugu aalajangersarneqartut piumasaqaatit nalinginnaasut, pilersuisussaatitaanerup iluani kiffartuussissutinik sullissisup atuisullu akornanni atuuttussat imaannut aalajangersakkanik immikkut piumasaqaateqarfiusunik imaqarsinnaapput, taamaattorli tak. § 28.
Imm. 3. Naalakkersuisut isumaqatigiissutini piumasaqaatit imm. 2-mi taaneqartut Nalunaarasuartaateqarnermi Aqutsisunit akuerineqartarnissaannut maleruagassiorsinnaapput.
Nalunaarasuartaateqarnermi Aqutsisut, Nalunaarasuartaateqarnermi Maalaaruteqartarfik pilersuisussaatitaanermilu amigartoorutit aningaasalersorneqarnissaat
§ 26. Nalunaarasuartaateqarnermik suliaqartut Nalunaarasuartaateqarnermi Aqutsisut, Nalunaarasuartaateqarnermi Maalaaruteqartarfik pilersuisussaatitaanermilu amigartoorutaasinnaasut aningaasalersussavaat.
Imm. 2. Taakkununnga aningaasalersuutissatut ungasianiit attaveqaqatigiinnermik atuinermut immikkut akiliummik akiliisitsisoqartassaaq, taannalu akuersissummik pigisaqartup Nalunaarasuartaateqarnermi Aqutsisunut akilertassavaa.
Imm. 3. Akiliut imm. 1 naapertorlugu Inatsisartut Aningaasaqarnermut Inatsisaatigut aalajangersarneqartassaaq. Ungasissumit attaveqaqatigiinnermut akiliut amerlasuukkaaraluni tuniniaavimmut atatillugu akilersinneqartassaaq.
Nalunaarasuartaatitigut atassuteqarnermi atortulersuutinik nalunaarasuartaateqarnermilu kiffartuussissutinik piginnittunut tuniniagaqartunullu piumasaqaatit minnerpaaffiat
§ 27. Naalakkersuisut Naalakkersuisut atuisut kalerrisaarivimmut tamanut ammasumut aamma normunik paasiniaavinnut atassuteqarsinnaanissaat qulakkeerniarlugu nalunaarasuartaatitigut atassuteqarnermi atortulersuutinik piginnittut aamma nalunaarasuartaatitigut atassuteqarnermi atortulersuutinik nalunaarasuartaateqarnermilu kiffartuussissutinik tuniniagaqartut pisussaaffilerneqarnissaat eqqarsaatigalugu maleruagassanik aalajangersaasinnaapput, tamatuma ataani pisussaaffiliinerup tamatuma imassaanut sukumiinerusunik maleruagassiorneq.
Kingulliullutik atuisut pisinnaatitaaffii tunngaviusut
§ 28. Naalakkersuisut nalunaarasuartaatitigut kiffartuussissutinik tuniniagaqartut atuisunut sullissisuusut pilersuinissamut isumaqatigiissuteqarnermut atatillugu atuisut pisinnaatitaaffiinut tunngavissanik arlalinnik qulakkeerinissaq anguniarlugu nalunaarasuartaatitigut kiffartuussissutinik tuniniagaqartut atuisunut sullissisut pisussaaffilerneqarnissaat eqqarsaatigalugu maleruagassanik aalajangersaasinnaapput.
Imm. 2. Imm. 1 naapertorlugu maleruagassat ilaatigut aalajangersakkanik imaattunik imaqarsinnaapput
1) Tunngaviusumik sullitanut attaveqarnermi qanorluunniit ittumi allakkatigut isumaqatigiissuteqarsimanissaq, isumaqatigiissusiassap ilusissaanut piumasaqaatit minnerpaaffilerneqarnerat, sullissisup paasissutissiisussaatitaanera, kiisalu isumaqatigiissutip imassaanut isumaqatigiissummilu piumasaqaatigineqartussanut piumasaqaatit minnerpaaffissaat, matumani ilaallutik isumaqatigiissummi piumasaqaatit imassaanni piffissap pituttorsimaffiusussap, akinik piumasaqaatinillu allannguinermi siumut ilisimatitsinissap, qularnaveeqqusiinissap, taamaatitsinissap aammalu ilaatigut atuisup tungaaniit sumiginnaasoqarneranut atatillugu attaveersinerup sivisunerpaaffissaanut piumasaqaatit minnerpaaffissaat.
2) Terminalinut atortunut teknikkikkullu atortulersuutinik immikkut ittunik atugassiissutinik atassusiinermut atuinermullu piumasaqaatit minnerpaaffissaat.
3) Atugassanik atortunillu immikkut ittunik atuisunut atugassiinissamut pisussaaffeqarneq, matumani ilaalluni atugassat atortullu taakku atuisunut akeqanngitsumik atugassiisinnaanermut, aammalu atugassat atortullu pineqartut pillugit atuisunut ilisimatitsinissamut pisussaaffeqarneq.
4) Immikkut ittumik atuisuusut, tamatumani ilaallutik innarluutillit, pisariaqartitaannik naammassinninnissaq.
Imm. 3. Imm. 1 aamma 2 naapertorlugit maleruagassiornermi aalajangerneqarsinnaavoq pineqartut taamaallaat isumaqatigiissutinut aalajangersimasunut atuutissasut, matumani ilaallutik atuisunut inuussutissarsiutinik ingerlataqanngitsunut isumaqatigiissutit, aammalu maleruagassat isumaqatigiissutigineqareernerminni sanioqqunneqarsinnaassanngitsut.
§ 29. Naalakkersuisut nalunaarasuartaatitigut kiffartuussissutinik atuisunut tuniniagaqartut tuniniaanerminnut atatillugu atuisut ammasumik assigiimmillu periarfissaqarfiusumik nalunaarasuartaatitigut kiffartuussivinnik tuniniagaasunik atuinissamut periarfissinneqarnissaat qulakkeerniarlugu maleruagassanik aalajangersaasinnaapput.
§ 30. Naalakkersuisut oqarasuaatinik akiliilluni atorneqartartunik, tuniniagaqartunut oqarsuaatinik akiliilluni atorneqartartunik pilersitsinissamut ingerlatsinissamullu piumasaqaatit annikinnerpaaffissaannik imaqartunik maleruagassiorsinnaapput.
Nalunaarasuartaatitigut attaveqaqatigiinnernik isertuussineq
§ 31. Nalunaarasuartaatitigut attaveqaqatigiinnermut atortunik piginnittut, nalunaarasuartaatitigut attaveqarnermut atortunik imaluunniit nalunaarasuartaatitigut kiffartuussinernik tuniniagaqartut kiffartuussissummik allat atuinerat pillugu paasissutissat taakkuluunniit imaasa susassaqanngitsunit pissarsiarineqarsinnaannginnissaat qulakkeerniarlugu iliuuseqassapput.
Imm. 2. Nalunaarasuartaatitigut attaveqaqatigiinnermut atortunik imaluunniit nalunaarasuartaatitigut kiffartuussinernik piginnittut tuniniagaqartullu, inuinnaat imaluunniit suliffeqarfiit aningaasaqarnikkut inissisimanerannut paasissutissat, suliassaminnik isumagisaqarnerminni ilisimalikkatik eqqarsaatigalugit susassaqanngitsunut pinngitsooratik nipangiussisussaatitaanertik ataqqissavaat.
Imm. 3. Taamatut pisussaaffiliineq aammattaaq maanna sulisuusunut siornatigullu sulisorineqarsimasunut, piginnittumut imaluunniit tuniniagaqartumut sullissinerminni pissutsinik taamaattunik ilisimalersimasaqalersimasunut atuuppoq.
Imm. 4. Pisussaaffiliineq aama atuutissaaq ikiortaallutik sulisunut immikkut ilisimasalinnut aammalu kikkunnulluunniit tamanut piginnittumik neqerooruteqartumilluunniit isumaqatiginnillutik sulilersimasumut taannalu aqqutigalugu pissutsinik taamaattunik ilisimasaqalersimasunut. Tamanna suliffeqarfimmut isumaqatigiissutaasimappat, taamatut pisussaaffiliineq sulisunut suliffimmi sulinerminni pissutsinik siuliani taaneqartunik ilisimasaqalersunut tamanut atuuppoq.
Inuit pillugit paasissutissanik suliaqarneq normunillu isertortunik ingerlatitseqqittarneq
§ 32. Naalakkersuisut nalunaarasuartaatitigut kiffartuussinermik tuniniagaqartut nalunaarasuartaatitigut atassuteqarnermut atatillugu inuit pillugit paasissutissanik oqarasuaatillu normuinik isertortunik suliaqarnerannut maleruagassanik aalajangersaasinnaapput.
Nalunaarasuartaatitigut attaveqarneq inuiaqatigiinnut pingaarutilik
§ 33. Naalakkersuisut nalunaarasuartaatitigut attaveqarnermi atortulersuutinik sullissisut aamma nalunaarasuartaatitigut kiffartuussissutinik sullissisut inuiaqatigiinni nalunaarasuartaatitigut attaveqarneq pingaarutilik qulakkeerniarlugu pilersaarusiortarnissaat iliuuseqartarnissaallu pillugu maleruagassanik aalajangersaasinnaapput.
Imm. 2. Nalunaarasuartaatitigut attaveqaatit upalungaarsimanerni pisunilu allani immikkut ittuni attaveqaqatigiinnermut tunngavissiisut, matumani ilaallutik immikkut atortussiat, Namminersorlutik Oqartussanut aningaasartuutaanngitsumik atortunik immikkut ittunik pilersuinissamut pisussaaffeqassaaq.
Imm. 3. Naalakkersuisut maleruagassanik imm. 1-imi taaneqartut assinginik, pisortani oqartussaasunut kiisalu pisortat namminersortullu suliffeqarfiutaannut sullissiviutaannullu atuutsinneqartussanik aalajangersaasinnaapput.
Pineqaatissiisinnaanermut aalajangersakkat
§ 34. § 1, imm. 1-ip aamma § 7-ip unioqqutinneqarneri Kalaallit Nunaanni pinerluttulerinermut inatsimmi maleruagassat naapertorlugit akiliisussanngortitsinermik kinguneqarsinnaavoq.
Imm. 2. § 31-p unioqqutinneqarnera Kalaallit Nunaanni pinerluttulerinermut inatsimmi maleruagassat naapertorlugit akiliisussanngortitsinermik pinerluuteqarsimasunilluunniit inissiisarfimmiittussanngortitsinermik kinguneqarsinnaavoq.
Imm. 3. § 8, imm. 1, § 12 aamma § 23, imm. 2 naapertorlugit peqqussuteqarnerup malinneqannginnerini Kalaallit Nunaanni pinerluttulerinermut inatsimmi maleruagassat naapertorlugit akiliisussanngortitsisoqarnissaa aalajangerneqarsinnaavoq.
Imm. 4. § 3, § 23, § 25, § 27 aamma § 29 naapertorlugit peqqussuteqarnerni Kalaallit Nunaanni pinerluttulerinermut inatsimmi maleruagassat naapertorlugit akiliisussanngortitsisoqarnissaa aalajangerneqarsinnaavoq.
Imm. 5.Inatsisartut inatsisaanni imaluunniit Inatsisartut inatsisaat naapertorlugu peqqussitini akiligassanngortitsinissap aalajangerneqarnissaa inatsisitigut tunngavissinneqarpat, Kalaallit Nunaanni pinerluttulerinermut inatsimmi maleruagassat naapertorlugit suliffeqarfinnut akiliisussanngortitsisoqarsinnaavoq.
Imm. 6. Imm. 1-5 naapertorlugit suliat Kalaallit Nunaata Eqqartuussivianut siullertut suliakkiissutigineqartassapput.
Imm. 7. Imm. 1-5 naapertorlugit akiligassiinerit Nunatta karsianut nakkartinneqassapput.
§ 35. Inatsisartut inatsisaanni matumani imaluunniit taanna naapertorlugu peqqussutini aalajangersakkanik unioqqutitsinerni Pinerluttulerineq pillugu inatsimmi arsaarinninnermut malittarisassat taamatuttaaq atuutissapput.
Imm. 2. Imm. 1 naapertorlugu arsaarinnissutit Nunatta karsianut nakkartinneqassapput.
Atulerfissaanut aalajangersakkat il.il.
§ 36. Inatsisartut inatsisaat manna atuutilerpoq ulloq 31. januar 2018-imi.
Imm. 2. Tamatumunnga peqatigitillugu nalunaarasuartaatitigut attaveqarneq sullissinerillu pillugit Inatsisartut peqqussutaat nr. 17 20. novembari 2006-imeersoq atorunnaarsinneqarpoq.
Imm. 3. Allaffissornikkut peqqussutit, Inatsisartut peqqussutaanni taaneqartumi imm. 2 naapertorlugu atulersinneqartut imaluunniit atuutsiinnarneqartut Inatsisartut Inatsisaat manna naapertorlugu taarserneqarnissamik atorunnaarsinneqarnissamilluunniit tungaanut atuutiinnassapput.
§ 37. Danskit-amerikamiut illersornissamut suliassaqarfiinut Inatsisartut peqqussutaat nr. 10, 28. oktober 1993-imeersoq, danskit-amerikamiut illersornissamut suliassaqarfiini nalunaarasuaartaatitigut attaveqaqatigiinneq aamma nalunaarasuartaatitigut sullissinerit pillugit Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaatigut nr. 31-ikkut, 10. august 2001-imeersukkut, isumaqatigiissut 27. april 1951-imeersoq naapertorlugu atuutsinneqalersoq tunngavigalugu atuutsinneqalersoq atuutiinnassaaq, imm. 2 naapertorlugu Inatsisartut peqqussutaata matuma atuutilernissaata tungaanut.
Imm. 2. Inatsisartut peqqussutaat manna Kalaallit Nunaannut inatsimmi nr. 1089-imi, 29. december 1997-imeersumi § 3 naapertorlugu aamma ilinniartitaanermut Ilisimatusarnermullu Ministerip isumaqatigiissuteqarfigineratigut danskit amerikamiullu ataatsimut illersornissamut suliaqarfiinut, Kalaallit Nunaanni illersornissaq pillugu aalajangersagaq 27. august 1951-imeersoq naapertorlugu pilersinneqarsimasunut atuutsinneqalersinnaavoq.
L_31-2017_forslag_kn
L_31-2017_bemaerk_kn
L_31-2017_betaenk1_kn
L_31-2017_aendring1_kn
L_31-2017_betaenk2_kn
L_31-2017_aendring2_kn
L_31-2017_aendring3_kn


text:
Janne Salminen: Kolmas näytös – Perustuslakiblogi
Janne Salminen: Kolmas näytös 13.07.2016 Kirjoittanut Blogin toimitus Jätä kommentti Ison-Britannian kansanäänestyksen tuloksen käsittelyn varjoon on jäänyt Euroopan unionin kannalta juhannuksen tienoilta toinen niin ikään merkittävä tapahtuma.
Kesäkuun 21 päivänä Saksan liittovaltion valtiosääntötuomioistuin näet antoi odotetun ratkaisunsa Euroopan keskuspankin OMT-ohjelmaa koskevassa asiassa, jota on kommentoitu aikaisemmin myös täällä.
Valtiosääntötuomioistuin hylkäsi valitukset. Ohjelma on siis myös saksalaiselta kannalta laillinen. Jo aikaisemmin Euroopan unionin tuomioistuin on omassa ratkaisussaan pitänyt ohjelmaa unionioikeuden mukaisena.
Aikaisemmassa yhteydessä pidin hyvänä, että saksalainen tuomioistuin teki ennakkoratkaisupyynnön, kun kerran siellä oli herännyt epäilyksiä Euroopan keskuspankin toimivallasta ja OMT-ohjelman unionioikeudenmukaisuudesta sekä siitä tuomioistuimen itsensä tekemien tulkintojen sopimisesta saksalaisen valtiosäännön raameihin. Parempi niin kuin että se olisi käynyt ratkomaan asiaa omin päin. Unionioikeudellisen kysymyksen nostamista unionitasolle unionioikeus edellyttääkin. Ennakkoratkaisupyyntö oli historiallinen etenkin siltä kannalta, että aikaisemmin valtiosääntötuomioistuin oli esittänyt unionioikeuden sisällöstä tulkintoja ottamatta keskusteluun mukaan Euroopan unionin tuomioistuinta. Nyt saksalaisen tuomioistuimen ymmärrys OMT-ohjelmasta tuli asianmukaisella foorumilla keskusteltavaksi, ja asia, joka on selkeästi koko unionia koskeva, tuli koko unionin tasolla käsittelyyn. Sinänsä kuten saksalaisesta ennakkoratkaisupyyntöä koskevasta ratkaisusta käy ilmi, osa tuomareista Saksassa katsoi, että asia olisi voitu jättää myös tutkimatta, mihin minusta olisi ollut kaikkein vahvimmat perusteet, mutta tilanteessa, jossa saksalainen tuomioistuin katsoi asian täyttävän tutkittavaksi ottamisen edellytykset, eteneminen myös unionituomioistuimeen oli minusta asianmukaista.
Kun unionituomioistuin antoi oman tuomionsa saksalaisten ennakkoratkaisukysymysten johdosta Gauweiler-tuomiossaan, unionituomioistuin osoitti asiassa selkeät unionioikeudelliset puitteet, niin tämän menettelyn kuin itse materiaalisen kysymyksenkin osalta. Siinä tuli myös esille näkemys siitä, kuinka ymmärrettynä OMT-ohjelmaa olisi pidettävä unionioikeuden mukaisena. Kaiken kaikkiaan unionin tuomioistuin minusta taitavalla ja kokonaisuudessaan rakentavalla tavalla hallitsi omassa ratkaisussaan saksalaisen tuomioistuimen osin virheellisiin premisseihin perustuvaa lähestymistapaa ja osoitti sille asian unionioikeudellisen jäsennyksen.
Omasta mielestäni unionituomioistuimen ratkaisu myös tarjosi saksalaiselle tuomioistuimelle mahdollisuuden peruuttaa kulmasta, johon se oli lähestymistavallaan itseään kuljettanut. ’Kyllä, mutta’ -perustelutavalle olisi jälleen tilausta: sitähän valtiosääntötuomioistuin oli itse monissa aikaisemmissakin unionia koskevissa asioissa soveltanut.
’Ja, aber’, vai jotakin muuta? Mitä nyt siis tapahtui? Saksalaisen tuoreen ratkaisun tarkemman analyysin aika varmasti seuraa vielä, mutta jo tässä vaiheessa voidaan mielestäni sanoa, että jälleen kerran tämä totuttu perustelutapa näyttäisi olevan käytössä. Saksalainen tuomioistuin myös antaa valtioelimille, liittopäiville ja liittohallitukselle, läksyä ja kehittelee edelleen niin sanotun ultra vires -tarkastelunsa arviointikehikkoa.
Koko prosessi on selventänyt Euroopan keskuspankin asemaa ja sen toimivallan rajoja. Tuoreimman ratkaisun valtiosääntöoikeuden kannalta mielenkiintoiset osat eivät kuitenkaan koske keskuspankkia ja OMT-ohjelmaa vaan saksalaisten ultra vires -tarkastelujen edelleenkehittelyjä ja sitä, kuinka valtiosääntötuomioistuin korostaa liittopäivien ja liittohallituksen roolia Eurooppa-politiikassa ja myös niiden oikeudellista vastuuta sen osana.
Valtiosääntötuomioistuin hylkää valitukset ja esittää vielä näkemyksiään siitä, miten tulkittuna OMT-ohjelma on hyväksyttävissä. Ehkä asian käsittelyyn käytetty aikakin ja ennen kaikkea ennakkoratkaisupyynnön ja unionituomioistuimen ratkaisun johdosta käydyissä laajoissa keskusteluissa esille tulleet monipuoliset näkökulmat ovat hieman lieventäneet saksalaisen tuomioistuimen aikaisempia näkemyksiä. Silti saksalainen tuomioistuin ei ole täysin vakuuttunut unionituomioistuimen tulkinnoista, mutta edellyttää asianmukaisesti, että niitä seurataan. Samalla kun se hylkää valitukset, sen ratkaisun perusteella on selvää, että OMT-ohjelman mahdollista tulevaa toteutusta edelleen seurataan myös oikeudelliselta kannalta. Tuomioistuimen mukaan saksalainen keskuspankki saa osallistua ohjelmaan vain siinä tapauksessa, että unionituomioistuimen määrittelemät kriteerit täyttyvät ohjelman toteutuksessa.
Näin siis OMT-ohjelma nyt yhtäältä hyväksytään oikeudellisesti myös siltä osin kuin se koskee Saksan keskuspankkia keskuspankkijärjestelmän osana. Tämä on tärkeää OMT-ohjelman kannalta, koska kiistakysymys OMT-ohjelman laillisuudesta on ratkaistu pois pöydältä. Toisaalta OMT-ohjelman kannalta päätös tällaisenaan pitää yllä tiettyä epävarmuutta tulevasta, vaikka epävarmuus tietysti on merkittävästi heikentynyt tähän mennessä annettujen unionituomioistuimen ja saksalaisen tuomioistuimen ratkaisujen myötä.
Vaikka saksalainen tuomioistuin on edelleen osin erilaisilla kannoilla itse asiasta unionin tuomioistuimen kanssa, se sitoutuu lopputuleman kannalta riittävästi unionin tuomioistuimen näkemyksiin. Tosin saksalainen tuomioistuin ei valitettavasti taivu muuhun kuin ottamaan ne vakavasti huomioon. Paikoin jää jossain määrin epäselväksi, kuinka ongelmallisina se niitä pitää. Joka tapauksessa on selvää, että se ei kuitenkaan katso niiden olevan ilmeisesti unionioikeuden vastaisia, koska se olisi valtiosääntötuomioistuimen omien – varsinkin Honeywell-ratkaisussa esittämien – tulkintojen perusteella käsittääkseni johtanut toisenlaiseen lopputulemaankin. Juuri tältä osin ratkaisu on mielestäni aikaisempiin linjauksiin nähden epäselvin: näyttäisi näet siltä, että ilmeisyys-kriteerin ja rakenteellisen vääristymän kriteerin rinnalle on tullut muutakin. Ainakin niiden artikulaatio nyt poikkeaa hieman aikaisemmasta. Nämä ultra vires -tarkasteluja koskevat kehittelyt edellyttävät lähempää tutkimusta.
Valtiosääntötuomioistuimen mukaan saksalaisten valtioelinten, etenkin liittohallituksen ja liittovaltiopäivien, tulee omien valtiosääntöisten tehtäviensä vuoksi vaikuttaa siihen, että Euroopan unionin toimielimet pysyvät toimivaltansa puitteissa ja osaltaan toteuttaa tämän valvontaa myös oikeudellisin keinoin. Jos esimerkiksi Euroopan keskuspankki ilmeisellä tavalla ylittäisi toimivaltansa, saksalainen valtiosääntöidentiteetti – ja sen sisältämäksi tulkittu kansalaisten oikeus demokratiaan Saksassa – voisi vaarantua ja saksalaisten valtioelinten tulisi ryhtyä toimenpiteisiin. Muutettavat muuttaen tämä näkemys tietysti sen mukaan soveltuu muihinkin tilanteisiin. Ensisijainen vastuu ja harkinta tarvittavien toimenpiteiden sisällöstä kuuluu näille toimielimille. Saksalaisten demokraattisten vaikutusmahdollisuuksien toteutuminen edellyttää, että toimivaltaa siirtyy unionitasolle vain perustuslaissa säädetyssä menettelyssä. Tämä liittyy osin myös saksalainen tuomioistuin käsityksiin demokratian mahdollisuuksista unionitasolla. Nytkään se ei tarkista niistä omaksumaansa varsin kapeata käsitystä.
Valtiosääntötuomioistuin alleviivaa kansallisen parlamentin ja liittohallituksen vastuuta integraatioprosessissa. Osana sitä valtioelimillä pitäisi olla selkeät toimintatavat myös siltä osin kuin on tarvetta tunnistaa ja mahdollisesti reagoida epäiltyihin unionin toimivallan ylityksiin. Kokonaisuudessaan tuomioistuin kiinnittää huomiota eri valtioelinten tehtäviin saksalaisessa EU-politiikassa sekä muistuttaa – kuten itse asiassa aikaisemminkin – aktiivisen parlamentaarisen ohjauksen välttämättömyydestä.
Valtiosääntötuomioistuin antaa merkitystä eurooppaoikeusmyönteiselle tulkinnalle, jonka se nojaa Saksan perustuslakiin. Lisäksi se pitää yllä ja mielestäni myös edelleenkehittelee sen aikaisemmasta oikeuskäytännöstä tuttuja rajoja tälle tulkinnalle. Samalla se kuitenkin ohittaa mahdollisuudet kehittää näkemystään Euroopan unionin konstitutionaalisesta luonteesta.
Filed Under: Janne Salminen Tagged With: Euroopan unioni, Euroopan unionin tuomioistuin, OMT-ohjelma, Perustuslakituomioistuin« Pauli Rautiainen: Vammaiset kohtaavat Suomessa runsaasti syrjintääSakari Melander: Miksi järjestäytynyttä rasismia ei kriminalisoitaisi? »	Vastaa Peruuta vastaus	Kirjoita kommenttisi tähän...

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


text:
720 HD - video - ja online - seksiä mustat katsella - clogla.com
720 HD - video - ja online - seksiä mustat katsella
Vika taitaakin olla sinussa, ei kaikissa miehiss. jos haluat itsellesi tasokkaan, lykkn ja sellaisen miehen jonka ykks prioriteetti ei ole pst takaisin sinne mist on tullutkin, on sinun itsekkin ruvettava tasokkaaksi, lykkksi ja tyttystv-materiaali yksilksi. Kuinka usein nm jantterit sitten saavat. Onko kyse siit, ett pit saada joka piv vai ovatko kroonisessa puutteessa, jolloin 70 ei 720 HD - video - ja online - seksiä mustat katsella juuri mitn. Ulkonaalaisen naisen kanssa psee nopeammin suhteeseen kun ne ei heti erita erikoista persoonallisuutta kulttuurierosta.
Varmaan aika lailla kaikkialta muualta paitsi 70. Minusta tuntuu aina seksin jlkeen silt, ett minua on kytetty jotenkin hyvksi. Seksi ei tunnu miltn. Ei ole koskaan tuntunut. Se pilaa elmni, sill minulla ei sen takia ole koskaan ollut mustwt parisuhdetta. Saako ensitreffeill snkyyn suostuva nainen "huonon naisen" leiman. Harkitseeko mies edes suhdetta, jos hn on pssyt petipuuhiin liian nopeasti.
AVA kysyi ja miehet vastasivat. ensinnkin, suurin osa osoittautuu jonkin ajan tapailun jlkeen todella kapeakatseisiksi, tylsiksi, puheenaiheiltaan varsinkin, vtyksiksi joilla ei ole pulkan narua suurempi selkranka, sovinisteiksi jotka ajattelevat naisensa olevan vhempi arvoinen, miest palvelemaan kuuluva sukupuoli tai todella itserakas idiootti. 720 HD - video - ja online - seksiä mustat katsella kun mahtuu moneen junaan. miehikin. joten eips osoitella sormella naisia, vai vittk todella jokaisen 7200 miehen olevan kuin itse kuvaat itsesi.
et siis ovi sanoa ett JOKAINEN suomalainen nainen on tuollainen. joo alepubissahan m kynki joka viikonloppu. Jos miehet oikeasti ajattelisivat seksi joka seitsems sekunti, se tarkoittaisi pasiassa sit, ett he eivt justat tekemn oikeastaan mitn muuta.
Tm ajatus viedo siis unohtaa. Totta kuitenkin on, ett miehet ajattelevat seksi useammin kuin naiset, mutta ei kuitenkaan joka seitsems sekunti. Suuret tissit video opiskeluvuonnaan Harry alkaa seurustella Ronin sisaren Ginny Weasleyn kanssa. Suhde nytt olevan vakava Harrylle, ja hn ptt erota Ginnyst kirjan lopussa suojellakseen tt Voldemortilta. Harry on sit mielt, ett hnen on tuhottava loput hirnyrkit ja lopuksi Voldemort, eik kukaan voi silloin auttaa hnt.
Ron ja Hermione kuitenkin vaativat saada pysy Harryn rinnalla, tuli vastaan sitten mit tahansa.
Ei ole mahdollista kuljettaa korkea on tytt ja suuruudeltaan alhainen on poika, joka on yleinen myytti lydetty kiertvn monien naisten. Huolestuneet jos tietyt vaaraton tavaraa kuten hedelmi tai auringonpimennyksen voi mitn vaikuttaa sikin.
Ihana uutuus tulossa Exuviancelta loka-marraskuun aikana. It will make you glow. glow Kokoomateos Porno Elokuvat exuviance kaunisiho. Se ei ole totta. Mutta, sinun ei pitisi muuttaa lemmikin hiekkalaatikko, koska se voi aiheuttaa vaaraa toksoplasmoosi-infektion.
Voit kuitenkin halata lemmikkisi ja se ei maksa mitn. Useimmat meist uskovat, ett kun minknlaista stressi raskauden aikana on huono sikille. Mutta viimeaikaiset tutkimukset osoittavat, ett ottaen kohtalainen stressi on hyv sikille.
Se nopeuttaa lapsen kehitykseen ja ni jopa sikin hermoston. Pikkulapset idit kokivat kohtalainen stressi on nopeampi tyskentely aivot kuin itien ilman stressi. Mys pikkulapsille on korkeampi psyykkisten ja motoristen kykyjen syntynyt painottaa kokeneiden itien. Katsella porno esineit emttimeen pillua Suklaa on suuri poikkeus. Tutkimukset osoittavat, ett raskaana olevat naiset, joilla on suklaata snnllisesti on vauvoja, jotka nauravat useammin ja nyt vhemmn pelkoa ja hymyill.
Mys raskaana olevat naiset, jotka syvt suklaata viisi ja useampia kertoja viikossa raskauden viimeisen kolmanneksen aikana on 40 pienempi riski kokea korkea verenpaine. - kahdet vaunut, toiset ostin itse ja toiset itini osti "mummolavaunuiksi" halvemmalla. Vlill on tosi ilonen fiilis mutta toisinaan masentaa ja ahdistaa. mik nyt onkin normaalia kun on iso elmnmuutos 720 HD - video - ja online - seksiä mustat katsella. Voi vitsi mi odotan sit, ett alan tuntee sen olemassaolon tuolla masussa.
Mill viikoilla ne suunilleen sulla alkoi tuntumaan. :) Mulla ku ei ole 720 HD - video - ja online - seksiä mustat katsella tietoa. Olet todennkisesti lievity tutustumalla raskauden myytinmurtajat, mutta silti, vanhanaikainen tti voi vaatia hukkua sinulle enemmn myyttej. Vaikka saatat trmnnyt nm myytit koko ajan, ota kaikki hyv tarkoittavia neuvoja ripaus suolaa ja vain kuunnella lkrin tai Gynaec.
- odottamassa meit on muualla hoitolipasto, paljon vauvojen tekstiileit (harsoja, patjansuojuksia jne.

matches: HD HD HD HD HD HD