Luettelo "energiakolmikon" kirjelmistä ja kirjoituksista 28.12.2015 - Olen Kalevi Kauhanen
KALEVI KAUHANEN LUETTELO
www.kalevikauhanen.fi (29.01.2008) 28.12.2015
Luettelo ”energiakolmikon” kirjoituksista sekä allekirjoittamista kirjelmistä, taisteltaessa” kuopiolaisten / Kuopion talouden puolesta - monopolien yksityistämistä vastaan, Kuopion Energian ja Kuopion Veden säilyttämiseksi Kuopion / kuopiolaisten omistuksessa
Huom! Tässä luettelossa kyseisen kirjelmän ja/tai kirjoituksen laatijan nimi on kirjoitettu lihavoidulla tekstillä.
SS = Savon Sanomat
13.12.1997 Lehtikirjoitus, SS, mielipide, Kalevi Kauhanen, ”Lypsävää lehmää ei kannata myydä”.
23.12.1997 Lehtikirjoitus, SS, puheenvuoro, Kalevi Kauhanen, ”Myynti olisi melkein epäisänmaallinen teko”.
06.03.1998 Lehtikirjoitus, SS, puheenvuoro, Kalevi Kauhanen, "Myydäänkö vai lahjoitetaanko Kuopion Energia?".
06.03.1998 Lehtikirjoitus, SS, mielipide, Pekka Rantala, "Ei Kuopion Energian myynnille".
6.-8.3.1998 Laskelmat ja selvitykset Kuopion Keskustan valtuustoryhmän / kunnallisjärjestön 8.3.1998 ns. listakokoukseen Kuopiolle ja kuopiolaisille aiheutuvista valtavista tappioista ja menetyksistä, jos Kuopion Energia”lahjoitetaan” Espoon Sähkö Oyj:lle - pörssiyhtiölle, Kalevi Kauhanen, 5 lehteä.
02.04.1998 Muutoksenhaku Kuopion lääninoikeuteen Kuopion kaupunginvaltuuston 9.3.1998 § 19 päätöksen kumoamiseksi, jolla valtuusto myi äänin 51-8 Kuopion Energian Espoon Sähkö Oyj:lle eli pörssiyhtiölle.
Sanottua, ”lahjoittamispäätöstä”, edelsi tahalliseksi harhauttamiseksi katsottava erittäin puutteellinen ja virheellinen laittomaksi katsottava valmistelu, Kalevi Kauhanen, 10 lehteä ja liitteissä (4 kpl) 47 lehteä + videonauha valtuuston 9.3.1998 kokouksesta.
07.04.1998 Toimenpidekiellonhaku Kuopion lääninoikeuteen Kuopion valtuuston 9.3.1998 § 19 päätöksen täytäntöönpanon estämiseksi, Kalevi Kauhanen, 1 lehti.
07.04.1998 Muutoksenhaku Kuopion lääninoikeuteen Kuopion kaupunginvaltuuston 9.3.1998 § 19 päätöksen kumoamiseksi, ks. 02.04.1998, Pekka Rantala, 17 lehteä ja liitteissä (6 kpl) 72 lehteä.
14.04.1998 Muutoksenhaku Kuopion lääninoikeuteen Kuopion kaupunginvaltuuston 9.3.1998 § 19 päätöksen kumoamiseksi, ks. 02.04.1998, Kalle Keinänen, 4 lehteä ja liitteissä (5 kpl) 82 lehteä.
15.04.1998 Lisäys muutoksenhakuun (07.04.1998) Kuopion lääninoikeuteen, Pekka Rantala, 3 lehteä ja liitteissä (2 kpl) 77 lehteä.
27.04.1998 Toimenpidekiellonhaku vastapuolta kuulematta Kuopion lääninoikeuteen Kuopion valtuuston 9.3.1998 / 19 § päätöksen täytäntöönpanon estämiseksi, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 1 lehti ja liitteissä (3 kpl) 60 lehteä.
28.04.1998 Lehtikirjoitus, SS, puheenvuoro, Kalevi Kauhanen, "Vuosisadan kaappausko?".
28.04.1998 Täytäntöönpanokiellon haku Korkeimpaan hallinto-oikeuteen Kuopion valtuuston 9.3.1998 § 19 päätöksen täytäntöönpanon estämiseksi, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 2 lehteä ja liitteissä (5 kpl) 63 lehteä.
05.05.1998 Täytäntöönpanokiellon kiirehtiminen Korkeimman hallinto-oikeuden presidentille, ks. 28.04,1998, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 1 lehti.
19.05.1998 Lehtikirjoitus, SS, mielipide, Kalevi Kauhanen, "Nykyinen verotus ei riittänyt".
23.05.1998 Lehtikirjoitus, SS, mielipide, Pekka Rantala, "Mitä hyötyä Kaupunkienergiasta?".
03.06.1998 Lehtikirjoitus, SS, puheenvuoro, Kalle Keinänen, "Onko pörssipeli kaupunkipeli?".
08.06.1998 Selitys Kuopion lääninoikeuteen Kuopion kaupunginhallituksen vastineesta, ks. 02.04.1998, Kalevi Kauhanen, 10 lehteä ja liitteissä (20 kpl) 51 lehteä.
11.06.1998 Selitys Kuopion lääninoikeuteen Kuopion kaupunginhallituksen vastineesta,
ks. 02.04.1998, Pekka Rantala, 11 lehteä ja liitteissä (7 kpl) 60 lehteä.
12.06.1998 Selitys Kuopion lääninoikeuteen Kuopion kaupunginhallituksen vastineesta, ks. 02.04.1998, Kalle Keinänen, 2 lehteä.
28.06.1998 Lehtikirjoitus, SS, puheenvuoro, Kalevi Kauhanen, "Löylynlyömä päätöskö?".
03.08.1998 Tutkimuspyyntö Rahoitustarkastukseen Espoon Sähkö Oyj:n pörssikurssin mahdollisen tavoitteellisen manipuloinnin vuoksi, ks. 02.04.1998, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 4 lehteä.
04.08.1998 Kirje Kari Häkämiehelle, ks. 02.04.1998, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 1 lehti.
17.08.1998 Ehdotus Kuopion Keskustan kunnallisjärjestölle / valtuustoryhmälle, ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin Kuopion Energian myyntiä Espoon Sähkö Oyj:lle koskevan sopimuksen / myyntipäätöksen purkamiseksi, ks. 02.04.1998, Kalevi Kauhanen ja Teuvo Tirkkonen / Puijonlaakson Keskustaklubi, 1 lehti ja liitteissä (4 kpl) 238 lehteä.
01.09.1998 Rahoitustarkastukseen lisätietoja, ks. 02.04.1998, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 3 lehteä.
11.09.1998 Lehtikirjoitus, SS, puheenvuoro, Kalevi Kauhanen, "Päättäjät fuusiopäätöstä purkamaan".
11.09.1998 Lehtikirjoitus, SS, mielipide, Kalle Keinänen, "Kuumaa ja kallista energiapeliä Kuopiossa".
11.09.1998 Vastine / selitys kaupunginhallituksen vastineeseen ja toimenpidekiellonhaku Kuopion lääninoikeuteen, ks. 02.04.1998, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 7 lehteä.
16.09.1998 Lausunto Kuopion lääninoikeuteen, joka koski Kuopion Energian lahjanluontoista kauppaa Espoon Sähkö Oyj:lle, ks. 02.04.1998, asianajaja Pauli Markkanen, 4 lehteä.
18.09.1998 Alustuksen / selvitysten valmistelu Kuopion Keskustan valtuustoryhmän 20.9.1998 kokoukseen Kuopion kaupunginvaltuuston 9.3.1998 § 19 / Kuopion Energian myyntipäätöksen purkamiseksi, eli ”lahjanomaisen luovutuksen” perumiseksi, ks. 02.04.1998, Kalevi Kauhanen, 4 lehteä.
25.09.1998 Tiedote, ei julkisuuteen, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 4 lehteä.
29.09.1998 Rahoitustarkastukseen lisätietoja, ks. 02.04.1998, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 5 lehteä.
07.10.1998 Lehtikirjoitus, SS, puheenvuoro, Kalevi Kauhanen, "Kuopio ja Espoo yhteistyöhön jo keväällä -97, Itä-Suomen Energia kuin Potemkinin kulissi".
12.10.1998 Rahoitustarkastukseen lisätietoja, ks. 02.04.1998, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 4 lehteä ja liitteessä (1 kpl) 14 lehteä.
12.10.1998 Vastine/selitys Kuopion lääninoikeuteen, ks. 02.04.1998, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Rantala, 4 lehteä ja liitteissä (6 kpl) 10 lehteä + 1 ääninauha 26.1.1998 tiedotustilaisuudesta + 1 ääninauha 9.3.1998 valtuuston kokouksesta.
16.10.1998 Lehtikirjoitus, SS, mielipide, Kalevi Kauhanen, "Vastine Martikan kirjoitteluun".
21.10.1998 Lehtikirjoitus, SS, mielipide, Kalevi Kauhanen, "Oliko lupaa neuvotella fuusiosta?".
21.10.1998 Täytäntöönpanokiellon haku Korkeimpaan hallinto-oikeuteen Kuopion lääninoikeuden hylättyä 6.10.1998 / nro 945 päätöksellään huhtikuussa 1998 tehdyt Kuopion valtuuston 9.3.1998 § 19 / Kuopion Energian myyntipäätöstä koskevat toimenpidekiellonhaut, ks. 02.04.1998, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 2 lehteä ja liitteissä (2 kpl) 38 lehteä.
28.10.1998 Rahoitustarkastukseen lisätietoja, ks. 02.04.1998, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 2 lehteä ja liitteissä (3 kpl) 15 lehteä.
06.11.1998 Vastine/selitys Kuopion lääninoikeuteen, ks. 02.04.1998, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 8 lehteä ja liitteissä (8 kpl) 15 lehteä.
16.11.1998 Rahoitustarkastukseen lisätietoja, ks. 02.04.1998, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 3 lehteä ja liitteessä (1 kpl) 1 lehti.
19.11.1998 Lisäys muutoksenhakuihin Kuopion lääninoikeuteen, ks. 02.04.1998, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 5 lehteä ja liitteissä (2 kpl) 2 lehteä.
21.11.1998 Lehtikirjoitus, SS, mielipide, Kalevi Kauhanen, "Kiitos valtuustoaloitteen allekirjoittajille".
25.11.1998 Lehtikirjoitus, Viikkosavo, mielipide, Kalevi Kauhanen, "Valtuutetuilta salattiin tietoja".
08.12.1998 Lehtikirjoitus, SS, puheenvuoro, Pekka Rantala, "Valittavanamme menestys- tai menetyskierre".
30.12.1998 Lehtikirjoitus, SS, puheenvuoro, Kalevi Kauhanen, "Onko Kuopiolla varaa menettää 60 Mmk vuosittain?".
05.01.1999 Rahoitustarkastukseen lisätietoja, ks. 02.04.1998, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 2 lehteä ja liitteessä (1 kpl) 36 lehteä.
10.01.1999 Kirje TV 4:n ”Palaneen Käryn” tuottaja Tarinatalo Oy:lle, jossa pyydettiin tekemään ohjelma Kuopion Energian ”lahjoittamisesta” Espoon Sähkö Oyj:lle ”pelimiesten metkujen” esiin tuomiseksi, ks. 02.04.1998, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 1 lehti ja liitteissä (2 kpl) 42 lehteä.
11.01.1999 Muutoksenhaku Korkeimpaan hallinto-oikeuteen (Kuopion lääninoikeuden hylättyä 10.12.1998 nro 1232 päätöksellään huhtikuussa 1998 tehdyt muutoksenhaut) Kuopion kaupunginvaltuuston 9.3.1998 § 19 / Kuopion Energian myyntipäätöksen kumoamiseksi, ks. 02.04.1998 ja 07.04.1998, Kalevi Kauhanen ja Pekka Rantala, 10 lehteä ja liitteissä (15 kpl) 267 lehteä.
11.01.1999 Muutoksenhaku Korkeimpaan hallinto-oikeuteen (Kuopion lääninoikeuden hylättyä 10.12.1998 nro 1232 päätöksellään huhtikuussa 1998 tehdyt muutoksenhaut) Kuopion kaupunginvaltuuston 9.3.1998 § 19 / Kuopion Energian myyntipäätöksen kumoamiseksi, ks. 02.04.1998 ja 14.04.1998, Kalle Keinänen, 10 lehteä ja liitteessä (1 kpl) 17 lehteä.
11.01.1999 Tiedote lehdistölle ja radiolle, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 1 lehti ja liitteissä (2 kpl) 4 lehteä.
15.01.1999 Tiedote, ei julkisuuteen, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen, Pekka Rantala, 7 lehteä.
26.01.1999 Lisätietoja Kuopion Energian fuusioimisesta, ei julkisuuteen, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 3 lehteä.
31.01.1999 Lehtikirjoitus, SS, mielipide, Kalevi Kauhanen, "Puuttuuko Kuopion Energian arvosta miljardi markkaa?".
06.02.1999 Muistio, ”Taulukkotietoa Espoon Sähköstä ja Kuopion Energiasta”, TV 4:n ”Palaneen Käry” ohjelmaa (18.2.1999) varten, Kalevi Kauhanen, 2 lehteä.
07.02.1999 Lehtikirjoitus, SS, mielipide, Pekka Rantala, "Onko Kuopiossa tarpeen purkaa aiesopimusta?".
09.02.1999 Muistio, "Taskutietoa Kuopion Energiasta ja Espoon Sähköstä", TV 4:n ”Palaneen Käry” ohjelmaa (18.2.1999) varten, Kalevi Kauhanen, 3 lehteä.
11.02.1999 Muistio, "Mittaritietoa Kuopion Energiasta ja Espoon Sähköstä", TV 4:n ”Palaneen käry” ohjelmaa (18.2.1999) varten, Kalevi Kauhanen, 3 lehteä.
17.02.1999 Muistio, "Kysymyksiä Kuopion Energian ja Espoon Sähkön fuusioimisesta", TV 4:n ”Palaneen Käry” ohjelmaa (18.2.1999) varten, Kalevi Kauhanen, 3 lehteä.
22.02.1999 Muistio, valitusasiakirjojen pyytäminen / lähettäminen Kuopion lääninoikeudesta Korkeimpaan hallinto-oikeuteen ennen 11.1.1999 valitusten vireille tuloa (liitteeksi Eduskunnan oikeusasiamiehelle ja Oikeuskanslerille 24.2.1998 lähetettyä selvityspyyntöä / kantelua varten), ks. 02.04.1998 ja 24.02.1999, Kalevi Kauhanen ja Kalle Keinänen, 2 lehteä.
24.02.1999 Selvityspyyntö / kantelu Eduskunnan oikeusasiamiehelle, ks. 02.04.1998 ja 11.01.1999, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 2 lehteä ja liitteissä (2 kpl) 3 lehteä.
24.02.1999 Selvityspyyntö / kantelu Oikeuskanslerille, ks. 02.04.1998 ja 11.01.1999, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 2 lehteä ja liitteissä (2 kpl) 3 lehteä.
26.02.1999 Lehtikirjoitus, SS, mielipide, Kalevi Kauhanen, "Vieläkö energialla uunotetaan?".
02.03.1999 Lehtikirjoitus, SS, mielipide, Kalevi Kauhanen "Maakunnan edun ja energian puolustajat".
02.03.1999 Lehtikirjoitus, SS, mielipide, Kalle Keinänen, "Jo riittää työn ja pääoman vienti".
04.03.1999 Lehtikirjoitus, mielipide/vastine, Kalevi Kauhanen, "Suliko Kantasen hatusta jäät?", (SS ei julkaissut tätä kirjoitusta).
09.03.1999 Täydennys muutoksenhakuun Korkeimpaan hallinto-oikeuteen, ks. 11.01.1999, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 2 lehteä ja liitteissä (5 kpl) 12 lehteä.
09.03.1999 Rahoitustarkastukseen lisätietoja, ks. 02.04.1998, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 2 lehteä ja liitteissä (2 kpl) 6 lehteä.
09.03.1999 Tiedustelu Helsingin Pörssiin Espoon Sähkö Oyj:n osakkeiden noteerauksesta, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 1 lehti.
25.03.1999 Vastaselitys kaupunginhallituksen selitykseen Korkeimpaan hallinto- oikeuteen, ks. 11.01.1999, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 7 lehteä ja liitteissä (3 kpl) 9 lehteä.
28.03.1999 Muistio Kuopion Energian toimitusjohtajan vs. lausunnosta, ei julkisuuteen, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 14 lehteä ja liitteissä (2 kpl) 6 lehteä.
06.04.1999 Lisävastaselitys Korkeimpaan hallinto-oikeuteen, ks. 11.01.1999, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 7 lehteä ja liitteissä (5 kpl) 17 lehteä.
08.04.1999 Uutinen ja uutisen oikaisu Helsingin Sanomiin, Pekka Rantala, 2 lehteä liitteissä (4 kpl) 8 lehteä.
18.04.1999 Näkemys Kuopion kaupunginvaltuustolle käsiteltäessä 19.4.1999 Kuopion Energian ja Espoon Sähkö Oyj:n liiketoimintojen yhdistämisestä luopumista, ks. 02.04.1998, asianajaja Pauli Markkanen, 2 lehteä.
27.04.1999 Täydennys lisävastaselitykseen Korkeimpaan hallinto-oikeuteen, ks. 11.01.1999, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 6 lehteä ja liitteissä (10 kpl) 48 lehteä.
16.05.1999 Lehtikirjoitus, SS, puheenvuoro, Kalevi Kauhanen, ”Miksi Savon Voiman voitot Dallasin pohatoille?”.
26.07.1999 Lisätäydennys muutoksenhakuun Korkeimpaan hallinto-oikeuteen, ks. 11.01.1999, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 3 lehteä ja liitteessä (1 kpl) 18 lehteä.
08.09.1999 Lehtikirjoitus, SS, puheenvuoro, Kalevi Kauhanen, "Häkämiestä tarvitaan Kuopiossa".
04.10.1999 Toinen lisätäydennys muutoksenhakuun Korkeimpaan hallinto-oikeuteen, ks. 11.01.1999, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 5 lehteä ja liitteessä (1 kpl) 23 lehteä.
20.10.1999 Lehtikirjoitus SS, mielipide, Kalevi Kauhanen, "Palkittiinko energialla seikkailu?".
03.12.1999 Lehtikirjoitus, SS, mielipide, Kalevi Kauhanen, "Markkinavoimat jakavat kansan kahtia".
07.12.1999 Muistio, "Kuopion Energia ja Voimarengas-yhtiö", Kuopion kaupunginvaltuutetuille ja vaikuttajille, Kalevi Kauhanen, 8 lehteä.
16.12.1999 Lehtikirjoitus, SS, puheenvuoro, Kalevi Kauhanen, "Miksi energialla uunottaminen ei lopu?".
21.12.1999 Lehtikirjoitus, SS, mielipide, Pekka Rantala, "Ikiliikkuja on keksitty Kuopiossa?".
02.01.2000 Lehtikirjoitus, SS, mielipide, Kalevi Kauhanen, "Kauhanen vastaa Martikalle".
07.01.2000 Lehtikirjoitus, SS, mielipide, Kalle Keinänen, "Verot kansan verta juovat".
17.01.2000 Kirje kaikille Kuopion kaupunginvaltuutetuille, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 1 lehti; kirjeen liitteenä Kalevi Kauhasen muistio 07.12.1999 ”Kuopion Energia ja Voimarengas-yhtiö”, jossa 8 lehteä.
22.01.2000 Lehtikirjoitus, SS, mielipide, Kalevi Kauhanen, "Miksi Voimarengas-puuhista vaietaan?".
07.02.2000 Kolmas lisätäydennys muutoksenhakuun Korkeimpaan hallinto-oikeuteen, ks. 11.01.1999, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 4 lehteä ja liitteissä (7 kpl) 98 lehteä.
09.02.2000 Lehtikirjoitus SS, mielipide, Kalevi Kauhanen, "Oikaisuna valtuustossa sanailtuun".
17.02.2000 Lehtikirjoitus, SS, mielipide, Kalevi Kauhanen, "Vastaan Pekka Kantaselle".
28.02.2000 Neljäs lisätäydennys muutoksenhakuun Korkeimpaan hallinto-oikeuteen, ks. 11.01.1999, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 4 lehteä ja liitteissä (8 kpl) 53 lehteä.
07.03.2000 Ehdotus toimenpiteistä Kuopion Keskustan kunnallisjärjestölle / valtuustoryhmälle Kuopion kaupunginhallituksen johtosäännön, Kuopion energiatoimen johtosäännön ja Kuopion kaupungin energialaitoksen investointirahaston säännön muuttamiseksi, Kalevi Kauhanen ja Teuvo Tirkkonen / Puijonlaakson Keskustaklubi, 3 lehteä ja liitteissä (4 kpl) 8 lehteä.
16.03.2000 Muistio, "Numerotietoa Kuopion Energiasta", Kalevi Kauhanen, 2 lehteä.
20.03.2000 Muistio, "Kuopion Energiaan ja sen toimintaan liittyvää tietoa", Kalevi Kauhanen, 9 lehteä.
23.03.2000 Lehtikirjoitus SS, mielipide, Kalevi Kauhanen, "Energia-hankkeen kaatuminen pohjautui niukkoihin tietoihin".
28.03.2000 Laskelma energia-hankkeen vaikutuksesta Kuopion talouteen, jos Kuopion Energia olisi ”lahjoitettu” Espoon Sähkö Oyj:lle, Kalevi Kauhanen, 1 lehti.
29.03.2000 Lehtikirjoitus, Viikkosavo / Kuopiosta nähtynä, Kalle Keinänen, "Onko Kuopio tuuliajolla?".
10.04.2000 Kantelu Eduskunnan oikeusasiamiehelle Korkeimman hallinto-oikeuden 17.3.2000 nro 574 päätöksestä, jolla KHO oli hylännyt 11.01.1999 tehdyt muutoksenhaut Kuopion kaupunginvaltuuston 9.3.1998 § 19 / Kuopion Energian myyntipäätöksen kumoamiseksi, ks. 02.04.1998, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 7 lehteä ja liitteissä (26 kpl) 547 lehteä.
02.09.2000 Valitus Euroopan ihmisoikeustuomioistuimelle Korkeimman hallinto-oikeuden 17.3.2000 nro 574 päätöksestä, jolla KHO oli hylännyt 11.01.1999 tehdyt muutoksenhaut Kuopion kaupunginvaltuuston 9.3.1998 § 19 / Kuopion Energian myyntipäätöksen kumoamiseksi, ks. 02.04.1998, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 7 lehteä ja liitteissä (26 kpl) 547 lehteä.
02.09.2000 Lehtikirjoitus, SS, puheenvuoro, Kalevi Kauhanen, "Kuopion kaatopaikan yhtiöittäminen olisi lyhytnäköistä politiikkaa".
19.09.2000 Kuntalaisen valtuustoaloite Kuopion kaupunginvaltuustolle, Kuopion kaupunginhallituksen johtosäännön, Kuopion energialaitoksen investointirahaston säännön ja Kuopion energiatoimen johtosäännön tarkistamiseksi ja muuttamiseksi, ks. 07.03.2000, Kalevi Kauhanen ja Teuvo Tirkkonen / Puijonlaakson Keskustaklubi, 3 lehteä .
24.09.2000 Tiedote lehdistölle ja radiolle, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 2 lehteä ja liitteessä (1 kpl) 7 lehteä.
02.10.2000 Selvitys Euroopan ihmisoikeustuomioistuimelle, joka liittyy aiemmin (02.09.2000) Euroopan ihmisoikeustuomioistuimelle tehtyyn valitukseen, ks. 02.04.1998, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 5 lehteä.
14.10.2000 Tiedote lehdistölle ja radiolle, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 1 lehti ja liitteessä (1 kpl) 5 lehteä.
30.10.2000 Valtuustoaloite Kuopion kaupunginvaltuustolle Kuopion kaupunginhallituksen johtosäännön, Kuopion energialaitoksen investointirahaston säännön ja Kuopion energiatoimen johtosäännön tarkistamiseksi ja muuttamiseksi, ks. 07.03.2000 ja 19.09.2000, Kalle Keinänen, 3 lehteä.
12.11.2000 Muodollinen valitus Euroopan ihmisoikeustuomioistuimelle Korkeimman hallinto-oikeuden17.3.2000 nro 574 päätöksestä, jolla KHO oli hylännyt 11.01.1999 tehdyt muutoksenhaut Kuopion kaupunginvaltuuston 9.3.1998 § 19 / Kuopion Energian myyntipäätöksen kumoamiseksi, ks. 02.04.1998, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 27 lehteä ja liitteissä (36 kpl) 591 lehteä.
01.12.2000 Lehtikirjoitus, SS, puheenvuoro, Kalevi Kauhanen, "Energiameklareista pysyttävä erossa!"
09.12.2000 Kirje Kuopion kaupunginhallituksen jäsenille ja kaupunginjohtaja Kari Häkämiehelle, jossa toivottiin kielteistä päätöstä Energiameklarit Oy:öön liittymisestä, Kalevi Kauhanen ja Pekka Dementjeff, 1 lehti ja liitteissä (4 kpl) 19 lehteä.
15.12.2000 Ennakkoilmoitus muutoksenhausta Kuopion kaupunginhallitukselle, jos kaupunginhallitus päättää delegoida toimivallan Kuopion Energian johtokunnalle liittää Kuopion kaupunki Energiameklarit Oy:n osakkaaksi, ks. 09.12.2000, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 1 lehti ja liitteessä (1 kpl) 1 lehti.
17.12.2000 Avoin kirje Kuopion Energian johtokunnan jäsenille ja varajäsenille sekä kaupunginjohtaja Kari Häkämiehelle, jossa tuotiin esille jo silloin tiedossa ollut Energiameklarit Oy:n huono taloudellinen asema ja heikot tulevaisuuden näkymät sekä pyydettiin etteivät päättäjät liittäisi Kuopion kaupunkia Energiameklarit Oy:n osakkaaksi, ks. 09.12.2000, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 5 lehteä ja liitteissä (3 kpl) 4 lehteä.
29.12.2000 Oikaisuvaatimus/muutoksenhaku Kuopion hallinto-oikeuteen Kuopion kaupunginhallituksen 11.12.2000 § 793 päätöksestä, jolla kaupunginhallitus päätti äänin 8-3 oikeuttaa Kuopion Energian johtokunnan liittämään Kuopion kaupungin Energiameklarit Oy:n osakkaaksi, ks. 17.12.2000, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 10 lehteä ja liitteissä (2 kpl) 21 lehteä.
29.12.2000 Kirje (liitteenä em. oikaisuvaatimus/muutoksenhaku 29.12.2000) Kuopion kaupunginhallituksen jäsenille ja kaupunginjohtaja Kari Häkämiehelle, jossa tuotiin esiin mm. Energiameklarit Oy:n huono taloudellinen asema, heikot tulevaisuuden näkymät ja kielteinen kanta Energiameklarit Oy:n osakkaaksi liittymiselle, ks. 17.12.2000, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 1 lehti ja liitteessä (1 kpl) 10 lehteä.
02.01.2001 Kirje (liitteinä em. oikaisuvaatimus/muutoksenhaku 29.12.2000 ja em. kirje 17.12.2000 Kuopion Energian johtokunnan jäsenille) Kuopion kaupunginhallitukselle, ks. 29.12.2000, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 1 lehti ja liitteissä (2 kpl) 19 lehteä.
04.01.2001 Lehtikirjoitus, SS, mielipide, Pekka Rantala, "Miksi kuopiolainen omistus ja osaaminen ei kelpaa päättäjillemme?"
13.01.2001 Lehtikirjoitus, SS, mielipide, Pekka Rantala, ”Partaselle ja Martikalle Energiameklareista”.
17.01.2001 Ehdotus valtuustossa, Kuopion kaupunginvaltuuston kokouksen esityslistan 22.01.2001 § 8:aan / valtuustoaloite ja kuntalaisen aloite Kuopion kaupungin kaupunginhallituksen johtosäännön, Kuopion energiatoimen johtosäännön ja Kuopion kaupungin energialaitoksen investointirahaston säännön muuttamisesta, ks. 07.03.2000 ja 19.19.2000, Kalevi Kauhanen, 2 lehteä.
29.01.2001 Lehtikirjoitus, mielipide, Kalevi Kauhanen, ”Selvitykset, meklarit ja kuopiolaisten edunvastainen toiminta”. (Savon Sanomat ja Viikkosavo ei julkaissut tätä kirjoitusta).
14.02.2001 Lehtikirjoitus, Viikkosavo, mielipide, Kalevi Kauhanen, ”Johtosääntöjen muutosehdotukset ja äänestykset valtuustossa”. (Savon Sanomat ei julkaissut tätä kirjoitusta).
08.03.2001 Numerotietoa (päivitys) Kuopion Energiasta, Kalevi Kauhanen, 2 lehteä.
09.03.2001 Muistio, ”Kuopion Energiaan ja sen toimintaan liittyvää tietoa”, Kalevi Kauhanen, 11 lehteä.
09.03.2001 Lehtikirjoitus, SS, mielipide, Pekka Rantala, ”Kuntaomaisuuden saalistajat liikkeellä!”.
12.03 2001 Muistio, Kalevi Kauhanen, ”Energian tuotannon ja jakelun huoltovarmuus poikkeusoloissa”, 2 lehteä.
02.04.2001 Muutoksenhaku Kuopion hallinto-oikeuteen Kuopion kaupunginhallituksen 5.3.2001 § 214 päätöksen kumoamiseksi, jolla kaupunginhallitus oli hylännyt 29.12.2000 tehdyn oikaisuvaatimus/muutoksenhaun kaupunginhallituksen 11.12.2000 § 793 päätöksestä, ks. 29.12.2000, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 16 lehteä ja liitteissä (25 kpl) 141 lehteä.
02.04.2001 Tiedote Kuopion kaupunginvaltuutetuille ja tiedotusvälineille, jossa tiedotettiin 02.04.2001 tehdystä muutoksenhausta Kuopion hallinto- oikeuteen, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 1 lehti ja liitteessä (1 kpl) 16 lehteä.
10.04.2001 Saatelehti rehtori Petteri Paroselle Kuopion Energian esittelyaineistoon, Kalevi Kauhanen ja Kalle Keinänen, 1 lehti.
01.05.2001 Tiedustelu valituksen käsittelyn edistymisestä Euroopan ihmisoikeustuomioistuimelle, Kalevi Kauhanen, 1 lehti.
16.5.2001 Vastine kaupunginhallituksen antamaan lausuntoon Kuopion hallinto-oikeuteen, ks. 02.04.2001, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 2 lehteä.
24.05.2001 Lehtikirjoitus, SS, mielipide, Kalevi Kauhanen, ”Kuopion pysyttävä erossa Voimatelistä”.
09.10.2001 Lehtikirjoitus, SS, mielipide, Kalevi Kauhanen, ”Saalistajat jahtaavat energiayhtiöitä”.
20.11.2001 Lehtikirjoitus, SS, mielipide, Kalevi Kauhanen, ”Energiapolitiikkaa Kuopiossa”.
13.12.2001 Lehtikirjoitus, Kuntalehti, mielipide, Kalevi Kauhanen, ”Kuopion Energian yhtiöittäminen kuntalaisten edun vastaista”.
31.12.2001 Kiitoskirje Kuopion kaupunginvaltuutetuille, Kalevi Kauhanen, 1 lehti ja liitteissä (3 kpl) 3 lehteä.
01.01.2002 Kiitoskirje Savon Sanomille, Kalevi Kauhanen, 1 lehti ja liitteissä (3 kpl) 3 lehteä.
20.01.2002 Lehtikirjoitus, SS, mielipide, Kalevi Kauhanen, ”Velkarahojen järveen upottamisesta luovuttava”.
03.05.2002 Lehtikirjoitus, SS, mielipide, Kalevi Kauhanen, ”Kuopion talous säästökuurille”.
09.05.2002 Lehtikirjoitus, mielipide, Kalevi Kauhanen, ”Tarvitsemme lisää ydinvoimaa”, Iisalmen Sanomat,10.5.2002/Keskisuomalainen, 14.5.2002/Kauppalehti,16.5.2002/Suomenmaa sekä 19.05.2002/Savon Sanomat otsikolla ”On parempi tuottaa kuin ostaa ydinvoimaa”.
18.05.2002 Muistio, Kalevi Kauhanen, ”Tarjoukset Savon Voimasta ja Kuopion Energiasta”, 1 lehti.
02.07.2002 Numerotietoa Kuopion Energiasta (päivitys), Kalevi Kauhanen, 2 lehteä.
18.07.2002 Lehtikirjoitus, Savon Sanomat, 19.7.2002/Iisalmen Sanomat, 25.7.2002/Warkauden Lehti,28.7.2002/Keskisuomalainen ja 29.8.2002/Kuntalehti, mielipide, Kalevi Kauhanen, ”Savon Voiman osakkeet ostettava takaisin”.
06.08.2002 Muutoksenhaku Korkeimpaan hallinto-oikeuteen Kuopion kaupunginhallituksen (11.12.2000 § 793) 5.3.2001 § 214 päätöksen kumoamiseksi, jolla kaupunginhallitus päätti liittää Kuopion kaupungin Energiameklarit Oy:n osakkaaksi, ks. 02.04.2001, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 13 lehteä ja liitteissä (13 kpl) 211 lehteä.
06.08.2002 Tiedote tiedotusvälineiden edustajille muutoksenhausta Korkeimpaan hallinto-oikeuteen ja Energiameklarit Oy:n konkurssi alttiista tilasta, ks. 06.08.2002, Kalevi Kauhanen,Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 1 lehti ja liitteessä (1 kpl) 6 lehteä.
06.08.2002 Tiedote Kuopion kaupunginvaltuutetuille ja muille päättäjille (06.08.2002) muutoksenhausta Korkeimpaan hallinto-oikeuteen, ks. 06.08.2002, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 3 lehteä ja liitteessä (1 kpl) 6 lehteä.
14.07.2002 Lehtikirjoitus, Savon Sanomat, 19.7.2002/Iisalmen Sanomat, 14.8.2002/Kuntalahti, mielipide, Kalevi Kauhanen, ”Savon Voiman osakkeet ostettava takaisin”.
19.08.2002 Valtuustoaloite Kuopion kaupunginhallituksen 5.3.2001 § 214 (11.12.2000 § 793) päätöksen purkamiseksi, jolla kaupunginhallitus oikeutti Kuopion Energian johtokunnan liittämään Kuopion Energiameklarit Oy:n osakkaaksi, ks. 01.12.2000 - 02.01.2001, Kalevi Kauhanen, 2 lehteä ja liitteessä (1 kpl) 1 lehti.
03.10.2002 Vastaselitys Korkeimpaan hallinto-oikeuteen Kuopion kaupunginhallituksen 10.09.2002 antamaan lausuntoon, joka koski 06.08.2002 tehtyä muutoksenhakua, ks. 06.08.2002, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 8 lehteä ja liitteissä (8 kpl) 17 lehteä.
10.11.2002 Lehtikirjoitus, mielipide, SS, Kalevi Kauhanen, ”Energiameklareiden osakkaaksi liittävä päätös purettava”.
25.11.2002 Valtuustoaloite Kuopion kaupungin tuottamiseen soveltuvan omaisuuden paremman hyödyntämisen selvittämiseksi, Kalevi Kauhanen, 1 lehti.
08.12.2002 Lehtikirjoitus, mielipide, SS, Kalevi Kauhanen, ”Tuottava omaisuus tavoitteeksi”.
23.12.2002 Muutoksenhaku Kuopion hallinto-oikeuteen Kuopion kaupunginvaltuuston 25.11.2002 / 86 § päätöksen kumoamiseksi asiassa, joka koski 19.08.2002 tehtyä valtuustoaloitetta Kuopion kaupunginhallituksen päätöksen purkamiseksi, jota käsiteltäessä valtuuston puheenjohtaja päätti (keskeytti) asian käsittelyn, katsoen päätösvallan kuuluvan kaupunginhallitukselle, vaikka valtuutetun tekemää purkamisehdotusta oli kahdessa puheenvuorossa kannatettu, ks. kirjoitukset ja kirjelmät 01.12.2000 - 02.01.2001 ja 19.08.2002, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 12 lehteä ja liitteissä (8 kpl) 48 lehteä.
01.01.2003 Tiedote tiedotusvälineille, ks. 23.12.2002, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 1 lehti ja liitteissä (2 kpl) 18 lehteä.
17.03.2003 Vastine Kuopion kaupunginhallituksen antamaan lausuntoon Korkeimpaan hallinto-oikeuteen, ks. 23.12.2002, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 2 lehteä.
31.05.2003 Lehtikirjoitus, mielipide, SS, Pekka Rantala, ”Uunin myyjät asialla?”.
02.06.2003 Lehtikirjoitus, mielipide, Kalevi Kauhanen, ”Kuopion on pysyttävä erossa Atrosta”, (SS ei julkaissut tätä kirjoitusta).
06.08.2003 Numerotietoa Kuopion Energiasta (päivitys), Kalevi Kauhanen, 4 lehteä.
13.12.2003 Lehtikirjoitus, SS, mielipide, Kalevi Kauhanen, ”Vaajasalon silta ykköskohteeksi”.
07.02.2004 Lehtikirjoitus, Kuopion Kaupunkilehti, mielipide, Kalevi Kauhanen, ”Kuka myisi sähköjohtonsa pörssiyhtiölle?”
06.05.2004 Lehtikirjoitus, SS, mielipide, Pekka Rantala, ”Mikä on Kuopion Energian omistajastrategia?”
07.07.2004 Lehtikirjoitus, SS, mielipide, Kalevi Kauhanen, ”Näpit irti Kuopion Vedestä”.
11.08.2004 Lehtikirjoitus, SS, mielipide, Kalevi Kauhanen, ”Kaatopaikan yhtiöittäminen oli kuopiolaisten edunvastaista politiikkaa”.
04.09.2004 Lehtikirjoitus, SS, mielipide, Pekka Rantala, ”Kuopion yhtiöittämisvimma jatkuu?”
28.09.2004 Vastaus Kuopion hallinto-oikeuden lähetteeseen, jossa kyseenalaistettiin muutoksenhakumme oikeudellisuus, ks. 23.12.2002, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 2 lehteä. Sanottu vastaus lähetetty tiedoksi Korkeimmalle hallinto-oikeudelle, Eduskunnan oikeusasiamiehelle ja Oikeuskanslerille, 2 lehteä liitteissä (2 kpl) 21 lehteä.
02.10.2004 Tiedustelu / kysely Kuopion Energian toimitusjohtaja Esa Lindholmille, Kuopion Energian osallistumisesta Jyväskylän Energia Oy:n käynnistämään lauhdevoilaitosprojektiin, Kalevi Kauhanen, 1 lehti ja liitteissä (2 kpl) 2 lehteä.
17.10.2004 Ehdotus / pyyntö kaikkien puolueiden eduskuntaryhmille hallituksen esityksen 127/2004 tarkistamiseksi ja muuttamiseksi, joka koski sähkömarkkinalain muuttamista. Kyseisessä hallituksen esityksessä esitettiin sähkönsiirron eriyttämistä yli 18000 asiakkaan yrityksille, vaikka EU:n direktiivi 2003/54/EY vaati vain yli 100000 asiakkaan yrityksiltä eriyttämistä. Suomen hallitus esitti siis 5,56 kertaa tiukempaa menettelyä oman kansansa yrityksille/kansalaisille, Kalevi Kauhanen, 2 lehteä.
09.11.2004 Muistio kansanedustajille, ”Huomioita Euroopan parlamentin ja neuvoston antamasta direktiivistä 2003/54/EY”, jossa oli mm. tuotu esiin hallituksen ko. direktiiviä kovemmat esitykset, ”miksi meillä vedetään asiat ja pykälät kireämmiksi kuin mitä EU vaatii, miksi pitää aina olla EU:n mallioppilas”, ks. 17.10.2004, Kalevi Kauhanen, 2 lehteä.
10.11.2004 Lehtikirjoitus, SS, mielipide, Kalevi Kauhanen, ”Jyväskylän voimalaitoshankkeista eroon”.
10.11.2004 Kysely Suomen Kuntatarkastus Oy:n (Kuopion) tilintarkastaja Kari Janhoselle, ”Kysely Kuopion Energian osallistumisesta lauhdevoimaprojektiin”, ks. 02.10.2004, Kalevi Kauhanen, 3 lehteä ja liitteissä (5 kpl) yhteensä 14 lehteä.
16.11.2004 Lehtikirjoitus, SS, mielipide, Kalevi Kauhanen, ”Kauhanen tutkii ennen kuin hutkii”.
16.11.2004 Muistio kansanedustajille, ”Sähkönsiirron eriyttäminen”, jossa oli vielä tähdennetty ja ihmetelty hallituksen yli 5 kertaa tiukempaa linjaa kuin mitä EU vaati, ks. 17.10.2004 ja 09.11.2004, Kalevi Kauhanen, 1 lehti.
29.12.2004 Selitys Korkeimpaan hallinto-oikeuteen Kuopion kaupunginhallituksen valituksesta, jossa kaupunginhallitus valitti Kuopion hallinto-oikeuden päätöksestä jolla hallinto-oikeus oli kumonnut Kuopion kaupunginvaltuuston päätöksen 25.11.2002 / 86 §, ks. 23.12.2002, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 2 lehteä ja liitteessä (1 kpl) 3 lehteä.
11.03.2005 Lehtikirjoitus, Uutis-Kukko ja !6.03 Viikkosavo, mielipide, Kalevi Kauhanen, ”Heuru oli myymässä ja yhtiöittämässä Kuopion Energiaa”.
01.04.2005 Lehtikirjoitus, SS, mielipide, Pekka Rantala, ”Kuopiolle uusi suunta”.
01.04.2005 Numerotietoa Kuopion Energiasta (päivitys), Kalevi Kauhanen, 4 lehteä.
09.04.2005 Lehtikirjoitus, SS ja 07.04 Iisalmen Sanomat, mielipide, Kalevi Kauhanen, ”Kuopion Energia on pidettävä Atrosta erillään”.
15.05.2005 Muistio / Kuopion Energiasta, Atrosta, fuusiosta ja yhtiöittämisestä, Kalevi Kauhanen, 5 lehteä.
01.06.2005 Lehtikirjoitus, SS, mielipide, Pekka Rantala, ”Kuopion Energian kaappausyritys”.
07.06.2005 Lehtikirjoitus, SS ja 07.06 Viikkosavo sekä 03.06 Iisalmen Sanomat, mielipide, Kalevi Kauhanen, ”Neuvottelut sähköfuusiosta lopetettava”.
21.06.2005 Lehtikirjoitus, SS ja 29.6 Viikkosavo, mielipide, Kalevi Kauhanen, ”Kuopion Energia myytiin Espoon Sähkölle”.
04.09.2005 Lehtikirjoitus, SS ja 07.09 Viikkosavo, mielipide, Pekka Rantala, ”Kuopion Energian johtosääntö uudistettava”.
05.10.2005 Lehtikirjoitus, SS, mielipide, Pekka Rantala, ”Yhtiöittämiselläkö ”Savon Fortum”?”.
22.10.2005 Lehtikirjoitus, SS, mielipide, Kalevi Kauhanen, ”Jatkaako Pulkkinen puheenjohtajana?”.
27.10.2005 Muistio / Energian hinnoista ja optioista, Kalevi Kauhanen, 1 lehti.
30.10.2005 Lehtikirjoitus, SS, mielipide, Pekka Rantala, ”Yhtiöittämisellä ei ole kiire”.
14.12.2005 Lehtikirjoitus, Viikkosavo ja 21.12 Iisalmen Sanomat, mielipide, Kalevi Kauhanen, ”Energian monopoleilla voi rahastaa”.
28.12.2005 Lehtikirjoitus, Viikkosavo, mielipide, Kalevi Kauhanen, ”Kenen nilkkaan veijari kalahtaaa?”
24.01.2006 Kirje / pyyntö Kuopion kaupunginvaltuutetuille, jossa on selvitetty miksi Kuopion Energiaa ei pidä yhtiöittää, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 2 lehteä ja liitteinä 1) Muistio 15.05.2005, liitteenä 2) Muistio 27.10.2005 ja liitteenä 3) Numerotietoa Kuopion Energiasta 01.04.2005 (liitteissä yht. 10 lehteä).
28.02.2006 Selvityspyyntö Kuopion kaupungin tarkastustoimiston sisäiselle tarkastajalle Kuopion Energian vuosina 2001 - 2005 maksamista asiantuntijapalkkioista, jotka yhteensä olleet n. 3,9 miljoonaa euroa, Kalevi Kauhanen ja Kalle Keinänen, 1 lehti.
08.03.2006 Lehtikirjoitus, SS, mielipide, Pekka Rantala, ”Asumiskustannusten nousu estettävä”.
08.03.2006 Lehtikirjoitus, SS ja 8.3 Viikkosavo, mielipide, Kalevi Kauhanen, ”Mihin Paronen esityksellään tähtää?”.
03.05.2006 Numerotietoa Kuopion Energiasta (päivitys), Kalevi Kauhanen, 4 lehteä.
08.05.2006 Muutoksenhaku Kuopion hallinto-oikeuteen Kuopion kaupunginvaltuuston päätökseen 03.04.2006 / 36 § / Kuopion Energian liiketoimintojen uudelleen järjestely, jolla se oikeutti Kuopion kaupunginhallituksen valmistelemaan asiaa ja tekemään tarvittavat päätökset Kuopion Energian sähköverkkotoiminnan eriyttämiseksi ilman minkäänlaisia vertailulaskelmia sekä hinta- ja tuottovertailuja muihin sähköverkkoliiketoimintojen eriyttämismalleihin, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 11 lehteä ja liitteissä (9 kpl) 112 lehteä.
15.05.2006 Valtuustoaloite Kuopion Energian liiketoimintojen uudelleen järjestelystä, Kalevi Kauhanen, 2 lehteä.
07.08.2006 Vastine Kuopion hallinto-oikeuteen Kuopion kaupunginhallituksen antamaan lausuntoon, joka koski 08.05.2006 tehtyä muutoksenhakua, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 3 lehteä ja liitteessä (1 kpl) 3 lehteä.
13.09.2006 Kirje Kuopion kaupunginjohtajalle ja valtuutetuille (valtuutetuille sähköpostilla) Kuopion Energian liiketoimintojen uudelleen järjestelystä, Kalevi Kauhanen, 1 lehti ja liitteessä 2 lehteä.
21.10.2006 Lehtikirjoitus, SS ja Viikkosavo, mielipide, Kalevi Kauhanen, ”Aloitteet Energiasta jätetty selvittämättä”.
23.10.2006 Valtuustoaloite Kuopion Energian liiketoimintojen järjestelystä, Kalevi Kauhanen, 1 lehti.
29.10.2006 Kirje Kuopion kaupunginhallituksen jäsenille ja kaikille valtuutetuille sähköpostilla Kuopion Energian liiketoimintojen eriyttämisestä, Kalevi Kauhanen, 1 lehti.
20.12.2006 Muutoksenhaku Kuopion hallinto-oikeuteen Kuopion kaupunginvaltuuston päätöksestä 20.11.2006 / 112 §, joka koski Kuopion Energian liiketoimintojen uudelleenjärjestelyä, jonka valtuusto joutui tekemään erittäin puutteellisiksi ja harhauttaviksi katsottavilla tiedoilla, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 12 lehteä ja liitteissä (2 kpl) 24 lehteä.
27.12.2006 Muutoksenhaku Korkeimpaan hallinto-oikeuteen Kuopion hallinto-oikeuden päätöksestä 746/2/29.11.2006, jolla se hylkäsi 08.05.2006 tehdyn muutoksenhaun Kuopion kaupunginvaltuuston päätöksestä / 3.4.2006 / 36 §, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 4 lehteä liitteissä (14 kpl) 149 lehteä.
20.02.2007 Vastine Kuopion hallinto-oikeuteen Kuopion kaupunginhallituksen antamaan lausuntoon 15.01.2006 / 41 §, joka koski 08.05.2006 tehtyä muutoksenhakua, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 2 lehteä.
29.03.2007 Vastaselitys Korkeimpaan hallinto-oikeuteen Kuopion kaupunginhallituksen 26.02.2007 / 166 § antamaan lausuntoon, joka koski 27.12.2006 tehtyä muutoksenhakua, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 2 lehteä.
22.04.2007 Numerotietoa Kuopion Energiasta (päivitys), Kalevi Kauhanen, 6 lehteä.
09.07.2007 Muutoksenhaku Korkeimpaan hallinto-oikeuteen Kuopion hallinto-oikeuden päätöksestä 30.05.2007 / 272/2, jolla se hylkäsi muutoksenhaun 20.12.2006, joka oli tehty Kuopion kaupunginvaltuuston päätöksestä 20.11.2006 / 112 §, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 4 lehteä ja liitteissä (4 kpl) 43 lehteä.
19.09.2007 Vastaselitys Korkeimpaan hallinto-oikeuteen Kuopion kaupunginhallituksen 20.08.2007 / 481 § antamaan selitykseen, joka koski 09.07.2007 tehtyä muutoksenhakua, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 3 lehteä ja liitteenä 10 kpl lehtileikkeleitä / Savon Sanomat.
23.09.2007 Lehtikirjoitus, SS, mielipide, Kalevi Kauhanen, ”Kuopion Vesi on säilytettävä omana liikelaitoksena”.
23.10.2007 Selvityspyyntö Kuopion kaupungin tarkastustoimiston sisäiselle tarkastajalle Kuopion Veden vuosina 2004 – 2007 maksamista asiantuntijapalkkioista, Kalevi Kauhanen ja Kalle Keinänen, 1 lehti. 14.11.2007 Lehtikirjoitus, SS ja 29.11 Kuopion Kaupunkilehti, mielipide, Kalevi Kauhanen, ”Energia, vesi ja monopoli”.
29.01.2008 Lisävastaselitys Korkeimpaan hallinto-oikeuteen Kuopion kaupunginhallituksen 20.08.2007 / 482 § antamaan selitykseen, joka koski 09.07.2007 tehtyä muutoksenhakua, ks. 09.07.2007, Kalevi Kauhanen, Kalle Keinänen ja Pekka Rantala, 4 lehteä ja liitteissä (4 kpl) 4 lehteä.
Tarkastuslautakunnalle ja/tai tilintarkastajalle osoitetut kirjeet / Kalle Keinänen:
Kirje 03.12.1998, 3 lehteä.
Kirje 25.01.1999, 2 lehteä.
Kirje 06.02.1999, 4 lehteä.
Kirje 14.02.1999, 2 lehteä.
Kirje 15.05.1999, 3 lehteä.
Kirje 28.03.2001, 3 lehteä.
Kirje 20.08.2002, 2 lehteä.
Kirje 08.03.2004, 5 lehteä.
Kirje 20.09.2004, 2 lehteä.
Kirje 26.03.2005, 3 lehteä.
Kirje 31.03.2005, 2 lehteä.
Em. kirjelmiä ja kirjoituksia on yhteensä 219 kpl, joissa yhteensä 626 lehteä.
Liitteitä em. kirjelmissä on yhteensä 384 kpl, joissa yhteensä n. 4169 lehteä.
Edellä mainitut tarkastuslautakunnalle ja/tai tilintarkastajalle Kalle Keinäsen nimissä osoitetetut ja lähetetyt kirjeet on laatinut Pekka Rantala.
LUETTELO NIIDEN KIRJELMIEN LAATIJOISTA JA LEHTIKIRJOITUSTEN KIRJOITTAJISTA, JOTKA EIVÄT KÄY SELVILLE EM. LUETTELOSTA LIHAVOIDULLA TEKSTILLÄ KIRJOITETTUNA:
- 14.04.1998 Kalle Keinäsen muutoksenhaun laati Olavi Snellman, saatuaan kopiot Kalevi Kauhasen (02.04.1998) ja Pekka Rantalan (07.04.1998) laatimista muutoksenhauista.
- 27.04.1998 Toimenpidekiellonhaun, Kauhanen, Keinänen ja Rantala, laati Olavi Snellman.
- 28.04.1998 Täytäntöönpanokiellonhaun, Kauhanen, Keinänen, Rantala, laati Olavi Snellman.
- 05.05.1998 Täytäntöönpanokiellon kiirehtiminen, Kauhanen, Keinänen ja Rantala, laati Olavi Snellman.
- 03.06.1998 Kalle Keinäsen lehtikirjoituksen kirjoitti Pekka Rantala.
- 12.06.1998 Kalle Keinäsen selityksen laati Olavi Snellman.
- 11.09.1998 Kalle Keinäsen lehtikirjoituksen kirjoitti Pekka Rantala.
- 11.01.1999 Kalle Keinäsen muutoksenhaun laati Olavi Snellman, saatuaan kopion Kalevi Kauhasen (11.01.1999) laatimasta muutoksenhausta.
- 24.02.1999 Selvityspyynnöt / kantelut Eduskunnan oikeusasiamiehelle ja Oikeuskanslerille, Kauhanen, Keinänen ja Rantala, laati Olavi Snellman.
- 02.03.1999 Kalle Keinäsen lehtikirjoituksen kirjoitti Pekka Rantala.
- 07.01.2000 Kalle Keinäsen lehtikirjoituksen kirjoitti Pekka Rantala.
- 29.03.2000 Kalle Keinäsen lehtikirjoituksen kirjoitti Pekka Rantala.
- 30.10.2000 Kalle Keinäsen valtuustoaloitteeseen tarvittavat muutostyöt teki / laati Pekka Dementjeff, saatuaan kopion Kalevi Kauhasen (19.09.2000) laatimasta kuntalaisen valtuustoaloitteesta.
- 09.12.2000 Kirjeen Kuopion kaupunginhallituksen jäsenille ja kaupunginjohtaja Kari Häkämiehelle kirjoitti Pekka Rantala.
- Kaikki Kalle Keinäsen nimissä Kuopion kaupungin tarkastuslautakunnalle ja/tai tilintarkastajille osoitetut kirjeet on laatinut / kirjoittanut Pekka Rantala.
JATKOA LUETTELOON 29.01.2008
Kirje 20.11.2007, Kysymyksiä Kuopion Energiasta, 1 lehti.
Kirje 06.03.2010, Kysymyksiä tarkastuslautakunnan jäsenenä Kuopion Energia liikelaitoksena, 4 lehteä.
Kirje 15.03.2010, Kysymyksiä tarkastuslautakunnan jäsenenä Kuopion Energia Oy:stä, 5 lehteä.
Kirje 07.03.2011, Kysymyksiä tarkastuslautakunnan jäsenenä tarkastuslautakunnan kokouksessa 8.3.2011 Kuopion Energia liikelaitoksesta, 2 lehteä.
Kirje 14.03.2011, Kysymyksiä tarkastuslautakunnan jäsenenä Kuopion Energia Oy:stä, 6 lehteä.
Kaikki edellä luetellut kirjeet, jotka Kalle Keinänen on omalla nimellään tarkastuslautakunnassa tuonut esiin, on laatinut Pekka Rantala.
Lopuksi vielä todettakoon, että kaikki Kalle Keinäsen lehtikirjoitukset sekä Kuopion kaupungin tarkastuslautakunnalle ja/tai tilintarkastajille osoitetut kirjeet v. 1998 - 2015 on laatinut Pekka Rantala, eli Kalle Keinänen ei ole itse laatinut ja/tai kirjoittanut yhtään tässä luettelossa mainittua kirjelmää eikä lehtikirjoitusta.
Kuopio 28.12.2015


text:
Kaapeli-TV taloyhtiöille - Sonera
Sonera Kaapeli-TV taloyhtiöille
Soneran kaapeliverkko toimii Suomessa usealla paikkakunnalla. Sonera Kaapeli-TV tuo taloyhtiöösi monipuoliset televisio- ja radiokanavat. Ohjelmien katselua varten tarvitset kaapeliverkkoon sopivan vastaanottimen, lisäkanavien tilaamiseen ja katseluun kaapelikortin sekä korttipaikallisen digiboksin tai kortinlukijan. Kortin hankkiminen ja kanavien tilaaminen moninkertaistaa televisiosi ohjelmatarjonnan! Kaapeli-tv-liittymän liittymismaksu on kiinteistökohtainen.
Maksullisten tv-kanavien katseluun tarvitaan kortinlukijalla varustettu digiboksi tai tv. Maksullisten teräväpiirtokanavien katseluun tarvitset Cable Ready HD -merkinnällä varustetun tv:n tai digiboksin. Tämän lisäksi tarvitset kaapelikortin ja HD-laitteen välisen linkityksen. Linkitys mahdollistaa maksu-tv-kanavien katselun Cable Ready HD -laitteella.
Peruskanavien lisäksi tarjoamme runsaasti lisäkanavapaketteja.Tutustu kanavapaketteihin
Soneran Kaapeli-TV:ssä saatavillasi on 25 peruskanavaa ja yli 120 kanavan verran viihdettä, tietoa ja elämyksiä!
Näe terävämmin
Tuomme televisioosi myös laadukkaat teräväpiirtokanavat, kuten Eurosport
HD, Discovery HD, Animal Planet HD, SVT HD, Silver HD ja FashionTV HD.
Kaapeli-TV:n saatavuus paikkakunnittain
Seuraavilla paikkakunnilla on Soneran Kaapeli-TV-verkko ja Soneran maksu-tv-palvelut saatavilla. Huomioithan, että asuinkiinteistössäsi tulee olla Soneran Kaapeli-TV-liittymä.Kaapeli-TV-paikkakunnat (normaali kanavatarjonta*)Alavus, Haapajärvi, Halli, Hamina, Hanko, Joroinen, Joutsa, Jurva, Jämsänkoski, Jääli, Kauhajoki, Kemi, Kemijärvi, Keuruu, Kitee, Kittilä, Kokemäki, Kolppi, Kristiinankaupunki, Kuhmo, Kuusamo, Kuusankoski, Lappfors, Laukaa, Levi + Sirkka, Loimaa, Luosto, Maalahti, Merikarvia, Munsala, Kolppi, Perho, Pieksämäki, Pielavesi, Pudasjärvi, Pyhätunturi, Pälkäne, Ranua, Saarijärvi, Saariselkä, Sodankylä, Taalintehdas, Tammisaari, Teuva, Tornio, Veteli, Viitasaari, Ylitornio, Ylämylly, Ähtäri, Ähtävä, Ämmänsaari, ÄänekoskiKaapeli-TV-paikkakunnat (laajennettu kanavatarjonta*)Espoo, Helsinki, Hyvinkää, Imatra, Joutseno, Jyväskylä, Jämsä, Järvenpää, Kauniainen, Kerava, Kouvola, Kuopio, Lappeenranta, Mäntsälä, Nokia, Oulu, Porvoo, Pälkäne, Raisio, Rovaniemi, Taipalsaari, Tampere, Turku, Tuusula, Valkeakoski, Vantaa, Varkaus*Laaja kanavatarjonta sisältää ns. normaalia kanavatarjontaa enemmän HD-kanavia. SD-kanavien eli kanavien ns. normaaliversioiden määrä on sekä laajassa että normaalissa tarjonnassa sama.
HD-kanavien katseluun tarvitset Cable HD Ready -vastaanottimen ja siihen linkitetyn ohjelmakortin. HD-palvelujen saatavuus vaihtelee normaalin ja laajennetun tarjooman verkoissa.Kaapelikortin ja Cable Ready HD -laitteen linkitysLinkitykseen hyväksytyt laitteet
Ota yhteyttäAsiakaspalvelu kiinteistösopimusasiakkailleSoneran asiakaspalvelu kiinteistösopimusasiakkaille palvelee tv- ja laajakaistapalveluihin liittyvissä asioissa.Soita 0200 11611 (mpm/pvm)ma-pe 8–20la 9–16.30
Soita oman alueesi myyjälle
Teemme sinulle edullisen tarjouksen taloyhtiösi laajakaista-, talotekniikka- sekä kaapeli-TV-yhteyksistä! Voit myös täyttää yhteydenottolomakkeen, niin me soitamme sinulle.Pääkaupunkiseutu,Uusimaa ja Itä-SuomiTaisto Lind, 040 3022046taisto.lind@teliasonera.com(taloyhtiöt)Varsinais-SuomiEsko Koskinen, 040 3028145esko.koskinen@teliasonera.comLänsi-Suomi, Pohjanmaa ja PirkanmaaJukka Harju, 040 5445880jukka.harju@teliasonera.com
Pyydä tarjous taloyhtiöllesi
Ilmoita taloyhtiötäsi koskevat muut asiat
Tutustu Kiinteistöliitto Uusimaan tarjoukseen!
Onko asunnossasi Sonera Kaapeli-TV?
Tutustu Kaapeli-TV-palveluihin
Tutustu Kaapeli-TV-tarjouksiin
Kaapelikortin ja Cable Ready HD -laitteen linkitys
Linkitykseen hyväksytyt laitteet

matches: HD HD HD HD HD HD


text:
KKO:2019:42 - Korkein oikeus
Etusivu » Ennakkopäätökset » Ennakkopäätökset » KKO:2019:42
KKO:2019:42
Oikeudenkäyntikulut - Valituksen peruuttaminen
Diaarinumero: S2017/827
Taltionumero: 780
Antopäivä: 10.5.2019 ECLI:FI:KKO:2019:42
Hovioikeus oli hylännyt A Oy:n kanteen, jossa A Oy oli vaatinut B Oy:ltä korvausta B Oy:n työntekijän aiheuttamasta vahingosta, ja velvoittanut A Oy:n korvaamaan B Oy:n oikeudenkäyntikulut. Kyseisen vahingon aiheuttanut työntekijä oli hovioikeuden tuomion jälkeen suorittanut A Oy:lle korvauksen vahingosta mutta vaatinut seuraavana päivänä suorituksen palauttamista. A Oy:n valitettua hovioikeuden tuomiosta Korkeimpaan oikeuteen työntekijä oli ilmoittanut, ettei hän enää vaadi suoritustaan takaisin. Tämän jälkeen A Oy ilmoitti, ettei se enää vaadi B Oy:n velvoittamista suorittamaan korvausta, mutta esitti vaatimuksen siitä, että B Oy:n vahvistetaan työnantajana olevan vastuussa vahingosta.
OK 21 luku 1 §
Asian tausta, Hyvinkään käräjäoikeuden tuomio (30.6.2016 nro 16/5558) ja Helsingin hovioikeuden tuomio (5.12.2017 nro 1438) kuvataan tarpeellisilta osin Korkeimman oikeuden ratkaisussa.
Asian ovat ratkaisseet käräjäoikeudessa käräjätuomari Tea Kangasniemi ja hovioikeudessa hovioikeuden jäsenet Liisa Lehtimäki, Anna-Liisa Hyvärinen ja Päivi Saukonoja. Esittelijä Suvi Niemelä.
A Oy vaati valituksessaan, että hovioikeuden tuomio kumotaan ja käräjäoikeuden tuomio pysytetään voimassa sekä että B Oy:n vahvistetaan olevan työnantajana korvausvelvollinen vahingosta ja se velvoitetaan korvaamaan vahinko käräjäoikeuden tuomion mukaisesti. Lisäksi A Oy on vaatinut, että B Oy velvoitetaan suorittamaan sille korvauksena oikeudenkäyntikuluista käräjäoikeudessa 20 395,50 euroa, hovioikeudessa 5 012 euroa ja Korkeimmassa oikeudessa 9 906,50 euroa laillisine viivästyskorkoineen.
Vastauksessaan B Oy vaati, että valitus hylätään ja hovioikeuden tuomio pysytetään voimassa. Lisäksi se vaati, että A Oy velvoitetaan suorittamaan sille korvauksena oikeudenkäyntikuluista Korkeimmassa oikeudessa 14 244 euroa laillisine viivästyskorkoineen.
A Oy ilmoitti 25.9.2018, ettei se enää vaadi, että B Oy velvoitetaan korvaamaan vahinko käräjäoikeuden tuomion mukaisesti.
1.B Oy oli järjestänyt työntekijöilleen ja yhteistyöyrityksensä työntekijöille työaikana tilaisuuden, jonka ohjelmaan oli kuulunut ajelu crosskart-autoilla. B Oy oli tilannut tilaisuuteen ohjelman X Oy:ltä, ja A Oy oli X Oy:n kanssa tekemänsä sopimuksen perusteella huolehtinut crosskart-ajelun järjestämisestä. Tilaisuudessa crosskart-ajeluun osallistunut B Oy:n työntekijä C oli ajanut päin kiveä niin, että A Oy:n omistama crosskart-auto oli vahingoittunut.
2. Ajeluun osallistuneet työntekijät olivat ennen ajelua allekirjoittaneet A Oy:n edustajan pyynnöstä ilmoittautumislomakkeet, joiden tekstin mukaan he vahvistavat toimivansa tilaisuudessa omalla vastuullaan ja sitoutuvansa maksamaan järjestäjän määrittelemän korvauksen siinä tapauksessa, että aiheuttaisivat auton rikkoutumisen.
3. A Oy on vaatinut B Oy:ltä korvausta auton korjauskuluista sillä perusteella, että B Oy on työnantajana vahingonkorvauslain 3 luvun 1 §:n 1 momentin nojalla vastuussa työntekijänsä aiheuttamasta vahingosta.
4. B Oy on vastustanut vaatimuksia katsoen, ettei A Oy voi vahingonkorvauslain nojalla esittää vaatimusta, joka nojautui B Oy:n ja X Oy:n väliseen sopimukseen virkistystilaisuuden järjestämisestä ja joka koski vahinkoa, jonka C oli ilmoittautumislomakkeen allekirjoittaessaan sitoutunut korvaamaan. Lisäksi se on katsonut, että kysymys ei ollut työssä aiheutetusta vahingosta.
5. Käräjäoikeus on katsonut, että vahingonkorvausvaatimus ei perustunut sopimukseen ja että siihen soveltui vahingonkorvauslaki. Se on katsonut vahingon työssä aiheutetuksi ja hyväksynyt kanteen perusteeltaan. Hovioikeus on kumonnut käräjäoikeuden tuomion ja hylännyt kanteen katsottuaan, että kysymys on vahingonkorvauslain soveltamisalaan kuuluvasta mutta työnantajan korvausvastuun ulkopuolelle jäävästä vahingosta. Lisäksi se on velvoittanut A Oy:n korvaamaan B Oy:n oikeudenkäyntikulut käräjäoikeudessa ja hovioikeudessa.
6. Hovioikeuden tuomion jälkeen A Oy on vaatinut korvausta auton vahingoittumisesta vahingon aiheuttaneelta C:ltä, joka on suorittanut A Oy:n vaatiman korvauksen. Maksun suorittamisen jälkeisenä päivänä C on kuitenkin ilmoittanut suorittaneensa maksun vahingossa pikaistuksissaan ja vaatinut suoritusta takaisin.
7. A Oy on valituksessaan Korkeimmassa oikeudessa vaatinut vahingonkorvausvaatimuksensa hyväksymistä katsoen edelleen, että kysymys on työssä aiheutetusta vahingosta. B Oy on vastauksessaan vaatinut valituksen hylkäämistä paitsi aiemmin esittämillään perusteilla myös siksi, että A Oy on hovioikeuden tuomion jälkeen saanut korvauksen vahingosta C:ltä.
8. C on Korkeimmalle oikeudelle antamassaan lausumassa ilmoittanut, ettei hän enää vaadi tekemänsä suorituksen palauttamista.
9. C:n lausuman jälkeen A Oy on ilmoittanut, ettei se enää vaadi hovioikeuden tuomion muuttamista siten, että B Oy velvoitetaan suorittamaan vahingonkorvausta. Se on kuitenkin vaatinut, että B Oy:n vahvistetaan olevan työnantajana vastuussa vahingosta. Lisäksi se on edelleen vaatinut, että se vapautetaan hovioikeuden määräämästä velvollisuudesta korvata B Oy:n oikeudenkäyntikuluja ja että B Oy velvoitetaan korvaamaan sen kulut kaikissa oikeusasteissa.
10. B Oy on vaatinut, että A Oy:n vahvistamisvaatimus jätetään tutkimatta tai hylätään. Lisäksi se on vaatinut, että A Oy:n oikeudenkäyntikulujen korvaamista koskevat vaatimukset hylätään ja A Oy velvoitetaan korvaamaan sen oikeudenkäyntikulut Korkeimmassa oikeudessa.
11. Korkeimmassa oikeudessa on ensiksi kysymys siitä, onko A Oy:llä asiassa enää vahingon tultua korvatuksi pääasian osalta oikeussuojan tarvetta eli puuttuuko asiassa sellainen ehdoton prosessinedellytys, jonka tuomioistuin ottaa huomioon viran puolesta. Jos oikeussuojan tarve puuttuu, pääasia on jätettävä tutkimatta tai sillensä. Jos A Oy:llä on oikeussuojan tarve, asiassa on arvioitava sen pääasiassa esittämiä muutosvaatimuksia. Kolmanneksi asiassa on kysymys siitä, miten vastuu oikeudenkäyntikuluista asiassa jakautuu.
12. Korkein oikeus toteaa, että kantajan oikeussuojan tarvetta arvioidaan suhteessa kannevaatimuksiin. Kun kantaja vaatii, että vastaaja velvoitetaan tiettyyn suoritukseen, kantajalla on lähtökohtaisesti oikeus saada tuomioistuimen ratkaistavaksi, onko vastaajalla kyseinen velvollisuus. Oikeussuojan tarvetta arvioitaessa ei vielä ratkaista kysymystä siitä, onko kantajalla oikeus vaatimaansa suoritukseen. Sellaiset seikat, joiden vuoksi kantajalla ei vielä tai enää ole väittämäänsä oikeutta, eivät muodosta estettä kanteen tutkimiselle, vaan ovat perusteita sen hylkäämiselle.
13. Tässä asiassa A Oy on vaatinut, että B Oy velvoitetaan suorittamaan sille vahingonkorvausta. Sillä on ollut oikeudellinen intressi saada ratkaisu siitä, onko B Oy:llä kyseinen velvollisuus. B Oy on Korkeimmassa oikeudessa vastustanut kannetta muun ohella sillä perusteella, että kantaja on jo saanut korvauksen vahingostaan muualta. Väite vahingonkorvausvelvollisuuden lakkaamisesta kolmannen tahon tekemän suorituksen perusteella on suoritusvelvollisuuden olemassaoloa koskeva aineellinen väite, jonka hyväksyminen voi johtaa kanteen hylkäämiseen mutta ei sen jättämiseen tutkimatta.
14. Edellä esitetyillä perusteilla asiassa ei ole sellaista ehdottoman prosessinedellytyksen puutetta, jonka vuoksi A Oy:n alkuperäinen kannevaatimus olisi jätettävä tutkimatta tai sen käsittely jätettävä sillensä.
Pääasiaa koskevat muutosvaatimukset
15. A Oy on Korkeimmassa oikeudessa ilmoittanut, ettei se enää vaadi, että B Oy velvoitetaan suorittamaan sille vahingonkorvausta. Se on kuitenkin vaatinut, että B Oy:n vahvistetaan olevan työnantajana vastuussa vahingosta.
16. Koska A Oy on peruuttanut muutoksenhakemuksensa siltä osin kuin se on vaatinut B Oy:n velvoittamista suorittamaan vahingonkorvausta, lausunnon antaminen kyseisen vaatimuksen osalta raukeaa.
17. Korkein oikeus toteaa, että A Oy:llä ei ole oikeudellista intressiä saada vahvistustuomiota korvausvastuun perusteesta sen jälkeen, kun se on peruuttanut muutoksenhakemuksensa vahingonkorvausvaatimuksesta saatuaan korvauksen vahingosta. Sen vuoksi vahvistusvaatimus on jätettävä tutkimatta. Hovioikeuden tuomio jää siten pääasian osalta pysyväksi.
Oikeudenkäyntikulut käräjäoikeudessa ja hovioikeudessa
18. A Oy on hävinnyt asian hovioikeudessa, kun hovioikeus on hylännyt A Oy:n kanteen. Pääasian osalta hovioikeuden tuomion lopputulos on jäänyt pysyväksi A Oy:n peruutettua sitä koskevan muutoksenhakunsa.
19. Oikeudenkäymiskaaren 21 luvun 1 §:n pääsäännön mukaan asian hävinnyt osapuoli on velvollinen korvaamaan vastapuolen oikeudenkäyntikulut.
20. Oikeudenkäymiskaaren 21 lukuun sisältyy kuitenkin useita säännöksiä, joiden nojalla kyseisestä pääsäännöstä voidaan poiketa. Niiden mukaan kuluvastuun jakautumista arvioitaessa merkitystä on asian lopputuloksen ohella muun muassa niillä syillä, jotka ovat johtaneet kyseiseen lopputulokseen.
21. Oikeudenkäymiskaaren 21 luvun 4 §:n 2 momentin mukaan tuomioistuin voi määrätä, että asianosaisten on pidettävä oikeudenkäyntikulunsa vahinkonaan, jos seikka, josta asian lopputulos aiheutui, ei ennen oikeudenkäyntiä ollut hävinneen osapuolen tiedossa eikä hänen pitänytkään tietää siitä.
22. Oikeudenkäymiskaaren 21 luvun 7 §:n 2 momentin mukaan jos asian käsittely jätetään sillensä sen vuoksi, että asianosainen on peruuttanut kanteensa tai jäänyt saapumatta tuomioistuimeen, hänen on korvattava vastapuolensa kulut, jollei ole erityistä syytä määrätä korvausvelvollisuudesta toisin. Säännöksen perusteluiden (HE 191/1993 vp s. 15-16) mukaan erityinen syy voi olla käsillä esimerkiksi silloin, kun kantaja on peruuttanut kanteensa sen vuoksi, että vastaaja kanteen vireillepanon jälkeen on täyttänyt vaaditun suorituksen. Tällöin kantaja on asiallisesti voittanut juttunsa ja hänen tulee myös saada korvaus kuluistaan.
23. Korkein oikeus on ratkaisuissaan KKO 1990:31 ja KKO 1991:113 arvioinut oikeudenkäyntikulujen korvausvelvollisuutta silloin, kun kantaja on peruuttanut kanteensa oikeudenkäynnin aikana tapahtuneen muutoksen vuoksi. Ratkaisussa KKO 1990:31 kolmas henkilö oli korvannut vahingon, josta kantaja oli vaatinut korvausta. Ratkaisussa KKO 1991:113 vastaajana olleen kiinteistön myyjän saannossa olleet virheet, joiden vuoksi ostajat olivat vaatineet kaupan julistamista mitättömäksi, oli korjattu oikeudenkäynnin aikana. Korkein oikeus katsoi kummassakin ratkaisussa, että vastaaja oli velvollinen korvaamaan kantajan oikeudenkäyntikulut, kun kantajalla oli kanteen nostaessaan ollut perusteltu syy oikeudenkäyntiin. Sovintoon päättyneen pääasian oikeudenkäyntikuluja koskevassa ratkaisussa KKO 1996:131 Korkein oikeus on todennut, että kun tuomioistuimelle on esitetty oikeudenkäyntiaineistoa siinä määrin, että sille on voinut syntyä suhteellisen luotettavalla pohjalla oleva käsitys siitä, miten itse riitakysymys olisi sen mielestä tullut ratkaista, luonnollisena lähtökohtana on, että oikeudenkäyntikuluja koskeva kulukysymys ratkaistaan tuomioistuimen ajatellun pääasiaratkaisun pohjalta.
24. Korkein oikeus katsoo, että jos oikeudenkäynnin lopputulos on johtunut oikeudenkäynnin aikana sattuneesta tapahtumasta, jonka vuoksi alun perin aiheellinen oikeudenkäynti on käynyt tarpeettomaksi, vastuu ennen kyseistä tapahtumaa aiheutuneista oikeudenkäyntikuluista ei voi perustua yksin asian lopputulokseen. Sen ohella merkitystä on edellä mainituista säännöksistä, perustelulausumista ja ratkaisuista ilmenevän periaatteen mukaisesti annettava lopputulokseen johtaneille syille. Jos jutun hävinneen osapuolen vaatimukset ilman kyseistä tapahtumaa olisivat menestyneet, tällä on oikeus korvaukseen kuluistaan, ellei asiassa ole perusteita määrätä toisin esimerkiksi asian oikeudellisen epäselvyyden tai kohtuullisuusnäkökohtien perusteella. Jos osapuoli taas olisi ilman kyseistä tapahtumaakin tuomioistuimen käsityksen mukaan hävinnyt asian, tämä on yleensä velvoitettava korvaamaan vastapuolensa kulut.
25. A Oy on ilmoittanut korvausvaatimusta koskevan muutoksenhakemuksensa peruuttamisen syyksi sen, että C on hovioikeuden tuomion antamisen jälkeen korvannut kysymyksessä olevan vahingon ja Korkeimmalle oikeudelle antamassaan lausumassa erikseen ilmoittanut, ettei hän vaadikaan suoritustaan takaisin. Sen vuoksi oikeudenkäyntikulujen korvausvastuun jakautumista arvioitaessa ratkaisevaa ei ole se, että korvauskanteen hylkäävä hovioikeuden ratkaisu jää voimaan, vaan merkitystä on annettava sille, miten Korkeimmassa oikeudessa esitetyn oikeudenkäyntiaineiston perusteella itse riitakysymys olisi tullut ratkaista. Ratkaisevaa oikeudenkäyntikulujen osalta on siten se, olisiko A Oy:llä ennen C:n maksusuoritusta ollut oikeus vahingonkorvaukseen B Oy:ltä. Korkeimman oikeuden tulee siten tutkia perusteet A Oy:n korvausvaatimukselle.
Vahingonkorvauslain soveltuminen A Oy:n korvausvaatimukseen
26. B Oy on katsonut, ettei A Oy voi perustaa vahingonkorvausvaatimustaan vahingonkorvauslain säännöksiin, koska vahingonkorvauslaki ei koske sopimukseen perustuvaa korvausvastuuta. Virkistyspäivän järjestäminen oli perustunut sopimuksiin yhtäältä B Oy:n ja X Oy:n ja toisaalta X Oy:n ja A Oy:n välillä. Lisäksi ajeluun osallistuneet työntekijät olivat ilmoittautumislomakkeet allekirjoittaessaan sitoutuneet vastaamaan autolle mahdollisesti aiheuttamastaan vahingosta A Oy:lle henkilökohtaisesti.
27. Vahingonkorvauslaki ei 1 luvun 1 §:n mukaan pääsääntöisesti koske sopimukseen perustuvaa korvausvastuuta. Oikeuskäytännössä on katsottu, ettei sopimusvelvoitteen virheelliseen täyttämiseen perustuvaa korvausvaatimusta voida perustaa vahingonkorvauslakiin (ks. esim. KKO 2008:31, kohta 6 ja KKO 2009:92, kohta 8).
28. Korkein oikeus toteaa, että A Oy:n vaatimus ei ole perustunut siihen, että B Oy tai B Oy:n työntekijä olisi rikkonut B Oy:n ja X Oy:n välisen sopimuksen tai väitetyn A Oy:n ja C:n välisen sopimuksen mukaisia sopimusvelvoitteita. Asiassa on riidatonta, että A Oy:n ja B Oy:n välillä ei ole ollut sopimusta. Pelkästään se seikka, että ajelun järjestäminen on perustunut edellä kohdassa 26 mainittuihin sopimuksiin, ei tarkoita, että vahingonkorvauslaki ei soveltuisi ajelun yhteydessä aiheutunutta esinevahinkoa koskevaan korvausvaatimukseen. Tällaista vaikutusta ei ole myöskään C:n ennen ajoa allekirjoittamalla ilmoittautumislomakkeella.
29. Edellä mainituilla perusteilla Korkein oikeus katsoo, että A Oy:n korvausvaatimukseen voidaan soveltaa vahingonkorvauslakia.
Korvausvastuu työntekijän työssään aiheuttamasta vahingosta
30. Vahingonkorvauslain 3 luvun 1 §:n 1 momentin mukaan työnantaja on velvollinen korvaamaan vahingon, jonka työntekijä virheellään tai laiminlyönnillään työssä aiheuttaa. Työntekijän oma vastuu tällaisesta vahingosta on vahingonkorvauslain 4 luvun 1 §:n 1 momentin mukaan rajoitettu ja vahingonkorvauslain 6 luvun 2 §:n mukaan työnantajan vastuuseen nähden toissijainen.
31. Edellä mainittujen säännösten tarkoituksena on suojata yhtäältä työntekijää ja toisaalta vahingonkärsijää kohdistamalla vastuu työssä aiheutetusta vahingosta työnantajalle. Vahingonkorvauslain perustelujen (HE 187/1973 vp s. 9) mukaan riski työnantajan toiminnassa aiheutuvista vahingoista kuuluu työnantajalle, koska tämä saa hyväkseen toiminnasta aiheutuvan taloudellisen hyödyn. Työnantaja on yleensä työntekijää maksukykyisempi ja voi ottaa vastuuvakuutuksen, jolla vähentää sitä taloudellista rasitusta, joka isännänvastuun vuoksi muodostuu. Työntekijä on puolestaan työssä alistettu työnantajalle, joka voi ohjata ja valvoa hänen toimintaansa. Työntekijän aiheuttaman vahingon voidaan usein olettaa olevan seurausta työnantajan tai työnjohdon huolimattomuudesta.
Milloin vahinko on aiheutettu työssä?
32. Vahingonkorvauslain 3 luvun 1 §:n perustelujen (HE 187/1973 vp s. 16) mukaan sitä, onko vahinkoa pidettävä säännöksessä tarkoitetulla tavalla työssä aiheutettuna, voi olla joskus vaikea ratkaista. Koska yksinkertaisella säännöllä ei voida määrittää säännöksen soveltamisalaa vaihtelevissa olosuhteissa, rajatapaukset jäävät oikeuskäytännössä ratkaistaviksi. Se, että säännöksen päätavoitteena on turvata vahingonkärsijälle korvaus työnantajan toiminnan piirissä aiheutuneesta vahingosta, puoltaa säännöksen soveltamista pikemminkin väljästi kuin suppeasti.
33. Perustelujen (HE 187/1973 vp s. 16) mukaan yleisesti voidaan vaatia, että vahinko on aiheutettu työsuorituksen yhteydessä työaikana ja että työnsuorittajan toiminta ei ole olennaisesti poikennut siitä, mitä kysymyksessä olevan luonteisessa työssä yleensä voidaan ottaa lukuun. Kuitenkin myös sellaiset työnsuorittajan teot, jotka eivät ole itse työsuorituksen osia, voivat aiheuttaa työnantajalle korvausvastuun. Esimerkkinä mainitaan työntekijän tupakoinnista työsuorituksen aikana aiheutunut vahinko. Eräissä tapauksissa myös työmatkalla tai matkalla työpaikalta toiselle aiheutettu vahinko voi kuulua korvattavien vahinkojen piiriin.
34. Korkein oikeus toteaa, että esityölausumista ilmenevin tavoin säännös soveltuu ainakin niihin vahinkoihin, jotka työntekijä on aiheuttanut suorittaessaan työtään. Työn suorittamisena voidaan pitää työntekijän työsopimuksen mukaisten tehtävien hoitamista. Se, mitä kunkin työntekijän osalta voidaan pitää työn suorittamisena, vaihtelee huomattavasti eri tehtävissä toimivien työntekijöiden välillä.
35. Työelämään kuuluu kuitenkin myös sellaista työntekijän toimintaa, jossa ei ole kysymys varsinaisesta työn suorittamisesta mutta johon työntekijä osallistuu työsuhteestaan johtuvasta syystä. Vahingonkorvauslain perusteluissa on edellä todettu tunnistetun tällaisena toimintana, jonka osalta työnantajan vastuu voi joissakin tapauksissa tulla kysymykseen, työmatkat ja työntekopaikkojen väliset matkat. Vahingonkorvauslain säätämisen jälkeisten työelämän muutosten vuoksi arvioitavaksi voi nykyisin ja tulevaisuudessa tulla huomattava määrä sellaisiakin työhön ja työsuhteeseen liittyviä tilanteita, joita vahingonkorvauslakia säädettäessä ei ole ollut aihetta ottaa huomioon.
36. Vahingonkorvauslakia uudemmassa työtapaturma- ja ammattitautilaissa on säädetty yksityiskohtaisesti siitä, millaisissa työhön liittyvissä olosuhteissa aiheutuneet tapaturmat voivat tulla korvattaviksi työtapaturmina. Vaikka kyseisestä laista ei voidakaan suoraan tehdä päätelmiä siitä, millaiset vahinkotilanteet vahingonkorvauslakia sovellettaessa kuuluvat työnantajan vastuun piiriin, voidaan sen säännösten perusteella tunnistaa sellaisia tyypillisiä työhön liittyviä olosuhteita, joissa työnantajan vastuu työntekijän aiheuttamasta vahingosta voi tulla kysymykseen.
37. Työtapaturma- ja ammattitautilain 21 §:ssä työntekoon on rinnastettu muun muassa työnantajan asian hoitaminen ja työtehtävästä johtuva matkustaminen. Lain 22 §:n mukaan työtapaturmana pidetään työntekopaikan alueella työntekopaikalla oloon tavanomaisesti liittyvässä toiminnassa sattunutta tapaturmaa. Lain 23 §:n mukaan myös asunnon ja työpaikan välisellä matkalla tai ruokailu- tai virkistystauolla työpaikan ulkopuolella aiheutunut tapaturma voi tulla korvattavaksi. Lain 24 §:ssä säädetään tapaturmasta erityisissä olosuhteissa, muun muassa työnantajan hyväksymään tai järjestämään koulutus- tai virkistystilaisuuteen kuuluvassa toiminnassa.
38. Korkein oikeus katsoo, että ratkaistaessa, onko edellä kuvatun kaltaisissa olosuhteissa aiheutettu vahinko vahingonkorvauslain 3 luvun 1 §:n 1 momentissa tarkoitetulla tavalla työntekijän työssään aiheuttama, on arvioitava, onko työntekijän sivulliselle vahinkoa aiheuttaneella toiminnalla sellainen liityntä työntekijän työhön, että riski vahingosta on perustellumpaa asettaa työnantajan kuin työntekijän kannettavaksi. Kysymystä arvioitaessa on keskeinen merkitys vahingonkorvauslain työssä aiheutettua vahinkoa koskevien säännösten taustalla olevilla perusteilla.
39. Lain edellä kuvatuista perusteluista ilmenevin tavoin säännösten tarkoituksena on kohdistaa riski työnantajan toiminnassa aiheutetuista vahingoista työnantajalle. Tätä on perusteltu muun muassa työnantajan toiminnastaan saamalla taloudellisella hyödyllä, työnantajan mahdollisuuksilla valvoa ja ohjata työtä sekä toisaalta työnantajan ja toisaalta työntekijän taloudellisella kantokyvyllä.
40. Korkein oikeus toteaa, ettei työssä aiheutuneen vahingon tulkinta voi olla sidoksissa työnantajan tai työntekijän taloudelliseen kantokykyyn yksittäistapauksessa. Koska vahingonkorvauslaissa on omaksuttu sääntelymalli, jossa työnantaja vastaa työntekijän aiheuttamasta vahingosta omasta huolimattomuudestaan riippumatta, vahingon korvattavuus ei voi myöskään edellyttää, että työnantajalla olisi juuri kysymyksessä olevassa tapauksessa ollut tosiasiallinen mahdollisuus valvoa ja ohjata työntekijän toimintaa vahinkoriskiin vaikuttavalla tavalla. Valvonta- ja ohjausmahdollisuudelle annettua merkitystä vastaan puhuu myös se, että tosiasialliset valvontamahdollisuudet ovat yleensä sidoksissa työnantajan omiin työn järjestämistä koskeviin valintoihin.
41. Korkein oikeus katsoo, että sen sijaan työnantajan vastuuta on säännösten tarkoitus huomioon ottaen perusteltua arvioida sen mukaan, onko kysymys työnantajan vai työntekijän intressissä tapahtuvasta toiminnasta. Kun työntekijä työsuhteesta johtuvasta syystä osallistuu toimintaan, jonka tarkoituksena on nimenomaan työnantajan tavoitteiden edistäminen, vahinkoriski kuuluu lähtökohtaisesti työnantajalle riippumatta siitä, tapahtuuko toiminta esimerkiksi työajan tai tavanomaisen työpaikan ulkopuolella. Vastaavasti työnantajalle ei ole perusteltua asettaa riskiä pelkästään tai pääasiassa työntekijän omassa intressissä tapahtuvasta toiminnasta, vaikka se tapahtuisikin työajalla, työpaikalla tai muuten työhön liittyvissä olosuhteissa tai olisi työnantajan taloudellisesti tukemaa.
Korvausvastuun arviointi tässä tapauksessa
42. Asiassa on riidatonta, että vahingon on aiheuttanut B Oy:n työntekijä C muulloin kuin varsinaisia työtehtäviään suorittaessaan. Sen vuoksi on arvioitava, onko vahinkotapahtumalla ollut sellainen liityntä työnantajan toimintaan, että vahinko edellä kuvattujen periaatteiden mukaisesti kuuluu työnantajan vastuupiiriin.
43. C on aiheuttanut kysymyksessä olevan vahingon osallistuessaan crosskart-ajeluun, joka on kuulunut hänen työnantajansa X Oy:ltä tilaaman tilaisuuden ohjelmaan. Kyseinen tilaisuus on ollut projektin päätöstilaisuus, johon on osallistunut B Oy:n ja sen yhteistyöyrityksen työntekijöitä. Asiassa esitetystä todistelusta ilmenee, että C on B Oy:n puolesta sopinut tilaisuuden järjestelyistä X Oy:n kanssa. Tilaisuuden ohjelmaan on kuulunut ainakin mainittu ajelu, saunomista ja ruokailu. B Oy:n työntekijät ovat osallistuneet tilaisuuteen työajallaan.
44. Korkein oikeus toteaa, että kysymys on ollut B Oy:n ja toisen yrityksen väliseen yhteistyöprojektiin liittyvästä tilaisuudesta, jossa kummankin yrityksen työntekijät ovat osallistuneet yhdessä B Oy:n tarjoamaan ohjelmaan. Tällaiseen tilaisuuteen on katsottava liittyneen B Oy:n intressissä olevia, yhteistyösuhteiden hoitamiseen liittyviä tavoitteita. Vaikka tilaisuuden ohjelma on ollut virkistysluontoinen, kysymys ei ole ollut pelkästään työntekijöiden omassa intressissä tapahtuvasta, vapaa-ajan viettoon rinnastuvasta toiminnasta.
45. B Oy on vedonnut siihen, ettei ajelu ole tapahtunut sen valvonnassa ja että ajelun järjestelyistä on huolehtinut A Oy. Edellä todetun mukaisesti työnantajan vastuu työntekijän aiheuttamasta vahingosta ei edellytä, että työnantajalla olisi ollut tosiasiallinen mahdollisuus valvoa työntekijää. Työnantajan on mahdollista ottaa valvontamahdollisuuksiensa ulkopuolella oleviin tapahtumiin liittyvä vahinkoriski huomioon päättäessään niiden järjestämisestä tai työntekijöiden osallistumisesta niihin. Työnantajan vastuuta ei estä myöskään se, että tilaisuus, johon työntekijä työnsä vuoksi osallistuu, on ulkopuolisen tahon järjestämä. Asiassa ei ole väitetty, että A Oy olisi laiminlyönyt ajelun valvomisen tai muut järjestelyt vahingonkorvausvastuuseen vaikuttavalla tavalla.
46. B Oy on edelleen vedonnut siihen, että ajeluun osallistuminen on ollut työntekijöille vapaaehtoista. Kuten edellä on todettu, työntekijän toiminta työsuhteesta johtuvasta syystä työnantajan intressissä kuuluu työnantajan vastuun piiriin. Kun työnantajan omassa intressissään järjestämän tilaisuuden ohjelma muodostaa kokonaisuuden, ei ole mielekästä tarkastella sen osia erillisinä ja arvioida työnantajan vastuuta eri osien osalta eri tavoin esimerkiksi sillä perusteella, kuinka merkityksellinen työnantajan intressi juuri kyseiseen osaan on liittynyt tai kuinka vapaasti tilaisuuteen osallistunut työntekijä on voinut päättää siihen osallistumisesta.
47. Edellä esitetyillä perusteilla Korkein oikeus katsoo, että A Oy:lle aiheutunut vahinko on aiheutettu vahingonkorvauslain 3 luvun 1 §:n 1 momentissa tarkoitetulla tavalla työssä.
48. Käräjäoikeus on hyväksynyt A Oy:n kanteen perusteeltaan ja velvoittanut B Oy:n suorittamaan A Oy:lle vahingonkorvausta 10 727,68 euroa. Hovioikeudessa B Oy on vaatinut käräjäoikeuden tuomion muuttamista vain sillä perusteella, ettei vahingonkorvauslaki sovellu vahinkoon ja että kysymys ei ole työssä aiheutetusta vahingosta. Se ei ole muilta osin riitauttanut korvausvastuun edellytyksiä tai vahingon määrää. Korkeimmassa oikeudessa B Oy on edellä mainitun perusteen lisäksi vedonnut C:n maksusuoritukseen.
49. Korkein oikeus on edellä katsonut, että korvausvaatimukseen voidaan soveltaa vahingonkorvauslakia ja että kysymys on vahingonkorvauslain 3 luvun 1 §:ssä tarkoitetusta työnantajan vastuulle kuuluvasta vahingosta. Sen vuoksi A Oy:llä olisi ollut oikeus saada korvaus vahingostaan B Oy:ltä. A Oy:llä on siten ennen C:n maksusuoritusta ollut perusteltu aihe oikeudenkäyntiin.
Korvaus oikeudenkäyntikuluista käräjä- ja hovioikeudessa
50. Koska A Oy:llä on ollut perusteltu aihe oikeudenkäyntiin, sillä on edellä kohdissa 22–25 todetuilla perusteilla oikeus saada B Oy:ltä korvaus oikeudenkäyntikuluistaan käräjä- ja hovioikeudessa. Korvausvelvollisuuden määrää käräjäoikeuden osalta ei ole aihetta arvioida toisin kuin käräjäoikeus. A Oy:n vaatima määrä hovioikeuden osalta on kohtuullinen.
Oikeudenkäyntikulut Korkeimmassa oikeudessa
51. Oikeudenkäymiskaaren 21 luvun 16 §:n 1 momentin mukaan velvollisuus korvata oikeudenkäyntikulut ylemmässä tuomioistuimessa on määrättävä sen mukaisesti, mitä muutoksenhakumenettelyssä on tapahtunut ja onko asianosainen voittanut vai hävinnyt muutoksenhaun. Säännöksen perustelujen (HE 191/1993 vp s. 21) mukaan asianosaisen peruuttaessa muutoksenhakemuksensa tulee soveltuvin osin noudatettavaksi kanteen peruuttamista koskeva 7 §:n 2 momentin säännös.
52. A Oy on osin peruuttanut muutoksenhakemuksensa ja sen vahvistusvaatimus on jätetty tutkimatta. Muutoksenhakemus on kuitenkin menestynyt oikeudenkäyntikuluja koskevalta osalta.
53. Muutoksenhakemuksen peruuttaminen on edellä kuvatuin tavoin johtunut C:n ilmoituksesta, joka on annettu vasta A Oy:n haettua muutosta hovioikeuden tuomioon ja B Oy:n vastattua muutoksenhakemukseen. Ennen kyseistä ilmoitusta A Oy:llä on ollut perusteltu syy hakea muutosta hovioikeuden tuomioon. Kun A Oy on peruuttanut vahingonkorvausvaatimuksensa saatuaan tiedon C:n ilmoituksesta ja kun tutkimatta jätetyn vahvistusvaatimuksen merkitys asiassa ja vaikutus oikeudenkäyntikuluihin on ollut vähäinen, Korkein oikeus katsoo olevan oikeudenkäymiskaaren 21 luvun 7 §:n 2 momentissa tarkoitettu erityinen syy velvoittaa B Oy korvaamaan A Oy:n oikeudenkäyntikulut myös Korkeimman oikeuden osalta.
A Oy:n vahvistusvaatimus jätetään tutkimatta.
Hovioikeuden tuomiota muutetaan siten, että A Oy vapautetaan velvollisuudesta suorittaa B Oy:lle korvausta oikeudenkäyntikuluista käräjäoikeudessa ja hovioikeudessa. B Oy velvoitetaan suorittamaan A Oy:lle korvauksena oikeudenkäyntikuluista käräjäoikeudessa 9 000 euroa ja hovioikeudessa 5 012 euroa, molemmat määrät korkolain 4 §:n 1 momentin mukaisine viivästyskorkoineen siitä lähtien, kun kuukausi on kulunut Korkeimman oikeuden tuomion antopäivästä.
B Oy velvoitetaan suorittamaan A Oy:lle korvauksena oikeudenkäyntikuluista Korkeimmassa oikeudessa 4 808,50 euroa korkolain 4 §:n 1 momentin mukaisine viivästyskorkoineen siitä lähtien, kun kuukausi on kulunut Korkeimman oikeuden tuomion antopäivästä.
Asian ovat ratkaisseet oikeusneuvokset Marjut Jokela (eri mieltä), Jarmo Littunen, Päivi Hirvelä, Mika Ilveskero ja Eva Tammi-Salminen Esittelijä Mia Hoffrén.
Oikeusneuvos Jokela: Olen eri mieltä siitä, miten asia on ratkaistava ja miten oikeudenkäyntikuluvastuu on jaettava, kun muutoksenhakija on maksun saatuaan ilmoittanut, ettei se enää vaadi suoritustuomiota.
Kuultavana ollut työntekijä on Korkeimmalle oikeudelle antamassaan lausumassa ilmoittanut tehneensä lopullisen suorituksen koko siitä vahingonkorvauksesta, joka on ollut oikeudenkäynnin kohteena. Maksu ja sen pysyvyys ovat näin tulleet riidattomiksi. Täysi suoritus on merkinnyt sitä, ettei kantajalla ole enää ollut oikeudellista tarvetta asian käsittelemiseen tuomioistuimessa. Kantaja onkin ilmoittanut, ettei sillä ole syytä vaatia saman vahinkomäärän suorittamista vastaajayhtiöltä ja ettei se pyydä suoritustuomiota. Kantajan ilmoitusta on tulkittava sen todellisen ja olosuhteisiin nähden todennäköisen tarkoituksen mukaisesti, mikä tässä tapauksessa tarkoittaa kanteen eikä vain muutoksenhakemuksen peruuttamista.
Oikeussuojan tarve on vakiintuneesti katsottu välttämättömäksi prosessinedellytykseksi, jonka tuomioistuin ottaa huomioon viran puolesta. Asianosaiset eivät voi prosessitoimillaan vaikuttaa siihen, että riita-asian käsittelyä jatkettaisiin prosessinedellytyksen puuttumisesta huolimatta. Kun kantaja tällaisessa tilanteessa peruuttaa kanteen, vastaaja ei voi oikeudenkäymiskaaren 14 luvun 5 §:n nojalla vaatia pääasian sisällöllistä ratkaisemista.
Se, että kanne peruutetaan vasta muutoksenhakuvaiheessa tapahtuneen prosessinedellytysten raukeamisen perusteella, ei merkitse vain muutoksenhaun päättymistä vaan johtaa siihen, ettei muutoksenhakutuomioistuin anna asiaratkaisua eikä myöskään alemman oikeusasteen tuomio jää voimaan. Näin on yleisestikin silloin, kun kantaja muutoksenhakuvaiheessa voi peruuttaa kanteensa. Jättäessään asian tällöin sillensä muutoksenhakutuomioistuin myös kumoaa alemman oikeuden tuomion (Per Olof Ekelöf – Henrik Edelstam – Mikael Pauli, Rättegång II, 2015 s. 172–173 ja Juha Lappalainen, Siviiliprosessioikeus I, 1995 s. 417).
Näillä perusteilla katson kantajan peruuttaneen suorituskanteensa, jolloin pääasia tulee jättää sillensä ja hovioikeuden tuomio kumota. Kantajalla ei ole maksun saatuaan myöskään oikeussuojan tarvetta sen vahvistamiseen, onko työnantaja ollut korvausvastuussa vahingosta. Jäljelle jää vain kysymys oikeudenkäyntikuluista.
Oikeudenkäymiskaaren 21 luvun 7 §:ssä säädetään oikeudenkäyntikulujen korvausvelvollisuudesta silloin, kun pääasiaa ei tutkita tai asia jää sillensä. Pääsääntönä on, että tällöin kantajan katsotaan hävinneen asian ja olevan siten velvollinen suorittamaan vastapuolen oikeudenkäyntikulut. Asian jäädessä kanteen peruuttamisen johdosta sillensä tuomioistuin voi kuitenkin pykälän 2 momentin mukaan erityisistä syistä määrätä oikeudenkäyntikuluista toisin. Esimerkkinä lain esitöissä on mainittu tilanne, jossa kantaja peruuttaa kanteen sen jälkeen, kun vastaaja on kanteen vireillepanon jälkeen täyttänyt vaaditun velvoitteen (HE 191/1993 vp s. 15–16). Tällöin kantajan voidaan katsoa voittaneen asian, jolloin vastaaja velvoitetaan maksamaan kantajan oikeudenkäyntikulut.
Korkein oikeus on ennen oikeudenkäyntikulusääntelyn uudistamista antamissaan ratkaisuissa KKO 1990:31 ja KKO 1991:113 arvioinut kuluvastuuta sen mukaan, onko kantajalla ollut kanteen nostaessaan perusteltu syy oikeudenkäyntiin, vaikka kanne on oikeudenkäynnin aikana sattuneiden syiden vuoksi peruutettu. Uudempia ennakkoratkaisuja on annettu tilanteesta, jossa oikeudenkäynti pääasian osalta on päättynyt, kun asianosaiset ovat tehneet pääasiasta sovinnon. Korkein oikeus on ratkaisussaan KKO 1996:131 todennut seuraavasti: ˮToisinaan tuomioistuimelle on ennen sovintoa esitetty oikeudenkäyntiaineistoa siinä määrin, että sille on voinut syntyä suhteellisen luotettavalla pohjalla oleva käsitys siitä, miten itse riitakysymys olisi sen mielestä tullut ratkaista. Luonnollisena lähtökohtana on tällöin, että kulukysymys ratkaistaan tuomioistuimen ajatellun pääasiaratkaisun perusteella. Pohja tällaiselle päätöksenteolle voi kuitenkin osaksi tai kokonaan puuttua eikä sovintokaan välttämättä vastaa todennäköistä tuomioistuinratkaisua asiassa. Viime kädessä kulukysymystä koskeva ratkaisu on voitava perustaa melko vapaaseen, soveltuvin osin oikeudenkäymiskaaren 21 luvun säännöksiä noudattelevaan kohtuusharkintaan.ˮ Oikeudenkäyntikuluvastuuta on arvioitu vastaavin perustein myös ratkaisuissa KKO 1997:77 ja KKO 2001:68.
Nyt ratkaistavana olevassa asiassa ulkopuolisen tekemä maksu ei osoita kummankaan osapuolen voittoa tai häviötä. Tällaista suoritusta voidaan pitää sellaisena erityisenä syynä, jonka vuoksi kuluvastuuta ei tule ratkaista vain sen nojalla, että kantaja on peruuttanut kanteensa. Sovellettava 2 momentti jättää tuomioistuimelle laajan harkintavallan, kun se arvioi, miten kuluvastuu on erityisten syiden johdosta määrättävä. Huomioon tulee luonnollisesti ottaa muut oikeudenkäymiskaaren 21 luvun säännökset.
Kanteen peruuttaminen voi tapahtua prosessin eri vaiheissa ja vaihtelevista syistä, joten kulukysymystä ei voida ratkaista yleispätevän ohjeen perusteella. Edellä kuvatusta sovintotilanteita koskevasta oikeuskäytännöstä ilmenevää joustavaa ja kaikki asiaan vaikuttavat seikat huomioon ottavaa tarkastelutapaa voidaan noudattaa silloinkin, kun pääasian jäädessä sillensä ratkaistaan kuluvastuuseen liittyviä kysymyksiä. Merkityksellistä on paitsi peruuttamisen syy myös se, kuinka oikeudellisesti ja tosiasiallisesti selvitetty pääasia on, kun kulukysymys ratkaistaan. Tässä asiassa riita on koskenut varsin tulkinnanvaraista isännänvastuutilannetta. Käräjäoikeus ja hovioikeus ovat päätyneet vastakkaisiin lopputulemiin siitä, oliko vahinko aiheutettu vahingonkorvauslain 3 luvun 1 §:ssä tarkoitetulla tavalla työssä vai ei. Korkein oikeus on myöntänyt valitusluvan, jotta tästä tulkintakysymyksestä voitaisiin antaa ennakkoratkaisu. Perustellun ratkaisun antaminen olisi edellyttänyt paitsi oikeudellisten näkökohtien myös tapauskohtaisten olosuhteiden ja näytön arviointia.
Pääasiassa on ollut kysymys oikeudellisesti niin epäselvästä asiasta, että kummallakin osapuolella on ollut perusteltu syy oikeudenkäyntiin. Oikeudenkäymiskaaren 21 luvun 8 a §:n mukaan tuomioistuin voi tällöin määrätä, että asianosaiset saavat osaksi tai kokonaan vastata itse oikeudenkäyntikuluista. Kulukysymys voidaan ratkaista soveltaen kyseisestä oikeudenkäyntikulusäännöksestä ilmenevää periaatetta ja oikeudenkäymiskaaren 21 luvun säännöksiä noudattelevaa tapauskohtaista kohtuusharkintaa ilman sellaista välivaihetta, jossa tuomioistuin tosiasiassa selvittäisi ja ottaisi oikeudellisen kannan pääasiaan, jota ei tutkita.
Näillä perusteilla päädyn siihen, että suorituskanteen osalta asia jätetään sillensä, vahvistusvaatimus jätetään tutkimatta ja asianosaiset saavat kumpikin vastata omista oikeudenkäyntikuluistaan kaikissa oikeusasteissa.
Julkaistu 10.5.2019 Päivitetty 13.5.2019

matches: tuomioistuin tuomioistuin KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO tuomioistuin tuomioistuin KKO KKO KKO KKO KKO tuomioistuin tuomioistuin