HE 142/2001 - Hallituksen esitykset - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Hallituksen esitykset › 2001 › HE 142/2001
HE 142/2001
Hallituksen esitys Eduskunnalle laiksi kiinteistötoimitusmaksusta annetun lain muuttamisesta
Esityksessä ehdotetaan muutettavaksi kiinteistötoimitusmaksusta annettua lakia siten, että kiinteistötoimitusmaksun määräytymisperusteena käytettäisiin aikaisemman henkilökuntaryhmiin perustuvan työaikahinnoittelun sijasta tehtävän hinnoittelua. Toimituksen suorittamiseen kuluneen työajan mukaan määrättävään työkorvaukseen sisältyisivät toimituksesta aiheutuvien keskimääräisten palkkauskustannusten lisäksi Maanmittauslaitokselle tai kunnalle toimituksen suorittamisesta aiheutuvat keskimääräiset muut kustannukset.
Kiinteistötoimitusmaksun osamaksun perimistä koskevia säännöksiä ehdotetaan muutettavaksi siten, että osamaksun periminen ei olisi sidottu enää kalenterivuoteen, vaan osamaksu voitaisiin periä harvemmin tai useammin toimituksen etenemisestä riippuen. Ehdotuksen mukaan osamaksu voitaisiin periä myös toimituksen lopettamisen jälkeen. Se voitaisiin näin periä myös silloin, kun lopullisen kiinteistötoimitusmaksun periminen viivästyy kiinteistötoimitusta koskevan oikeudenkäynnin vuoksi. Lisäksi esityksessä ehdotetaan, että osamaksu voitaisiin määrätä tehtyjen töiden arvioitua valmistumisastetta vastaavana osuutena toimituskorvauksesta, jos toimituksen tai tehtävän lopullinen kiinteistötoimitusmaksu on määrättävä toimituskorvauksena.
Kiinteistötoimitusmaksun lakisääteinen panttioikeus kiinteistöön ehdotetaan säädettäväksi koskemaan myös ennakkomaksua.
Säännös kiinteistötoimitusmaksun alentamisesta kartoituskustannusten osalta Inarin, Enontekiön tai Utsjoen kunnassa sijaitsevalla kiinteistöllä suoritetussa toimituksessa ehdotetaan kumottavaksi, koska nykyiset alennusperusteet ovat menettäneet merkityksensä.
Uusjaosta perittävän kiinteistötoimitusmaksun määräämistä koskevaa säännöstä ehdotetaan muutettavaksi siten, että kiinteistötoimitusmaksun määräämättä jättäminen ei koskisi enää sellaisen kiinteistönmuodostamislain 68 §:n 2 momentissa tarkoitetun hankeuusjaon edellytysten ja laajuuden selvittämistä ja ratkaisemista, joka tulee vireille hankkeen toteuttajan hakemuksesta.
Lisäksi lakiin ehdotetaan tehtäväksi eräitä lähinnä teknisluonteisia muutoksia, jotka johtuvat muun lainsäädännön muuttumisesta.
Kiinteistönmuodostamislain (554/1995) 207 §:n 1 momentin mukaan kiinteistötoimituksen toimituskustannuksiin kuuluvat toimitusmenot ja kiinteistötoimitusmaksu. Toimitusmenot on määritelty mainitun pykälän 2 momentissa, ja niitä ovat muun muassa maastotöiden suorittamiseen käytetyistä apuhenkilöistä, tarvikkeista ja työvälineistä aiheutuneet menot ja korvaukset sekä uskotuille miehille, toimitsijoille ja asiantuntijoille suoritetut palkkiot ja korvaukset. Vaikka toimitusmenot maksetaan etukäteen valtion tai kunnan varoista sitä mukaa kuin niitä aiheutuu, ne peritään takaisin asianosaisilta aiheutuneiden menojen suuruisena. Toimitusmenoja ei siten määrätä kiinteistötoimitusmaksusta annetun lain mukaan, vaan laki koskee ainoastaan toimituskustannuksiin kuuluvaa kiinteistötoimitusmaksua, josta kiinteistönmuodostamislain 207 §:n 3 momentin mukaisesti säädetään erikseen. Säännökset siitä, miten toimituskustannukset jaetaan asianosaisten maksettavaksi, sisältyvät kiinteistönmuodostamislakiin.
Kiinteistötoimitusmaksusta annetun lain (558/1995) 1 §:n 2 momentin mukaan sanotun lain mukaisesti maksu peritään kiinteistönmuodostamislain mukaisten toimitusten ja toimenpiteiden lisäksi myös sellaisista muiden lakien mukaisista kiinteistönmuodostamislain mukaiseen toimitukseen tai tehtävään verrattavasta toimituksesta tai tehtävästä, jonka kiinteistönmuodostamisviranomainen pyynnöstä suorittaa, jollei näiden osalta maksusta ole erikseen säädetty tai määrätty. Tällaisia toimituksia ja tehtäviä ovat muun muassa yleistietoimitus, yksityistietoimitus sekä lunastustoimitus ja muut lunastuslain mukaiset toimenpiteet.
Kiinteistötoimitusmaksusta annettu laki sisältää säännökset kiinteistötoimitusmaksun määräytymisen perusteista sekä maksun määräämisestä ja perimisestä. Kiinteistötoimitusmaksulla katetaan toimituksen tai muun kyseisessä laissa tarkoitetun tehtävän suorittamisesta valtiolle tai kunnalle aiheutuneet kustannukset. Lain lähtökohtana on, että kiinteistötoimituksista Maanmittauslaitokselle ja kunnalle aiheutuneista kustannuksista vastaavat toimitusten asianosaiset omakustannusarvon mukaisesti.
Kiinteistötoimitusmaksu koostuu voimassa olevan lain mukaan kahdesta osatekijästä, työaikakorvauksesta ja yleiskustannuskorvauksesta. Työaikakorvauksen määräämisen lähtökohtana on omakustannusarvo siten, että sen perusteena käytetään toimituksen tai tehtävän suorittamiseen osallistuneiden eri henkilökuntaryhmien keskimääräisestä palkkauksesta aiheutuneita kustannuksia toimituksen tai tehtävän suorittamiseen käytetyn työajan mukaan laskettuna. Yleiskustannuskorvauksella puolestaan katetaan toimitusmatkoihin ja toimitusten yhteisiin tehtäviin käytettyjen työaikojen palkkauskustannukset ja muut näistä tehtävistä aiheutuneet suoranaiset kustannukset sekä toimituksista johtuva osuus Maanmittauslaitokselle tai kunnalle aiheutuvista muista kustannuksista, kuten toimitilojen vuokrista ja muista toimitilakustannuksista sekä laitteistoista aiheutuvista kustannuksista. Yleiskustannuskorvauksen suuruus Maanmittauslaitoksen osalta määräytyy asetuksella säädettävän prosentin mukaan laskettavana osuutena työaikakorvauksesta. Kunnan osalta yleiskustannuskorvauksesta määrätään kunnanvaltuuston päättämässä kiinteistötoimitusmaksutaksassa.
Kiinteistötoimitusmaksu voidaan toimituslajeittain kokonaan tai osaksi määrätä toimituksista aiheutuvien keskimääräisten työaika- ja yleiskustannuskorvauksen perusteella toimituskorvauksena. Lain 4 §:n nojalla tästä päättää maa- ja metsätalousministeriö. Nykyisin kiinteistötoimitusmaksu määrätään toimituskorvauksena lohkomistoimitusten osalta niissä tapauksissa, joissa muodostettu lohkokiinteistö tai siirrettävä määräala on enintään viisi hehtaaria. Toimituskorvaus on jaettu kahteen luokkaan sen mukaan, onko erotettavan alueen pinta-ala enintään yksi hehtaari vai enintään viisi hehtaaria. Erotettavan alueen ollessa yli viisi hehtaaria toimitusmaksu määrätään työaika- ja yleiskustannuskorvauksena, kuitenkin niin, että maksu on vähintään viiden hehtaarin suuruisen lohkokiinteistön muodostamista vastaava toimituskorvaus.
Lain 5 §:ssä on säännös siitä, että toimituskorvausta alennetaan vastaavalla osuudella, jos toimituksessa on maksuvelvollisen toimesta tehty sellaisia tehtäviä, joiden suorittaminen kuuluu maanmittaustoimistolle. Tarkemmat alennusperusteet on määrätty maa- ja metsätalousministeriön asetuksessa.
Lakia on arvosteltu muun muassa sen vuoksi, että työaikakorvauksen suuruus riippuu siitä, mihin henkilökuntaryhmään kuuluva henkilö tekee toimitukseen kuuluvia tehtäviä.
Maanmittaustoimistojen työjärjestyksissä ovat määräykset siitä, miten toimituksiin kuuluvat tehtävät jaetaan toimiston palveluksessa oleville henkilöille. Vaikka eri tehtävät jaetaan tehtävien laadun, niiden edellyttämän kokemuksen ja laissa säädettyjen kelpoisuusehtojen mukaan siten, että henkilöresurssit käytetään eri tehtäviin mahdollisimman tarkoituksenmukaisesti, saattaa henkilöstön rakenteesta ja työtilanteesta johtua, että vaativuudeltaan samanlaisia tehtäviä suorittavat eri henkilökuntaryhmiin ja siten myös eri palkkausryhmiin kuuluvat henkilöt. Tällöin työaikakorvauksen määräytymisperuste näissä tehtävissä on erilainen.
Samoin arvostelua on aiheuttanut se, että yleiskustannuskorvauksen suuruus on sidottu tehtävän suorittavan henkilön palkkaukseen, vaikka yleiskustannukset, kuten esimerkiksi matkustamiskustannusten korvaukset taikka toimitila- ja työvälinekustannukset, ovat pääosin tehtävän suorittaneen henkilön palkasta riippumattomia. Toimitustuotannon tietojärjestelmien ylläpidon kustannukset ovat myös toimituksen tekijän palkkauskustannuksista riippumattomia yleiskustannuksia.
Kiinteistötoimitusmaksun määräytymisperusteita on tarkoitus uudistaa siten, että toimituksesta tai tehtävästä perittävä kiinteistötoimitusmaksu olisi tulevaisuudessa mahdollisimman monen toimituksen tai tehtävän osalta kiinteä, eikä siten riippuisi yksittäisen toimituksen tai tehtävän suorittajasta tai käytetystä työajasta. Asianosaiset joutuisivat maksamaan samanlaatuisista tehtävistä samansuuruisen maksun. Tällöin asianosainen voisi etukäteen tietää hakemastaan toimituksesta perittävän toimitusmaksun suuruuden. Niissäkin tapauksissa, joissa yksittäisten toimitusten tai tehtävien erilaisuudesta johtuen maksu ei olisi kiinteä, se määräytyisi käytetyn työajan ja kyseisen toimituksen tai tehtävän keskimääräisen palkkauskustannuksen ja muiden kustannusten perusteella. Merkitystä ei olisi enää sillä, kuka yksittäisen toimituksen tai tehtävän on suorittanut. Valtiolle perittävien maksujen suuruudet samanlaisista toimituksista ja tehtävistä olisivat samat koko maassa. Myös kunnille perittävien maksujen laskentaperusteet, joista määrätään kunnallisissa kiinteistötoimitusmaksutaksoissa, määräytyisivät samojen laissa säädettyjen perusteiden mukaan.
Kiinteisiin maksuihin siirtyminen edellyttää kiinteistötoimituksen tuotteistamista ja tuotteistuksen mukaista kustannusten seurantaa. Edellytyksenä kiinteisiin maksuihin siirtymiseksi on nykyistä yksityiskohtaisempi kustannusseuranta, jotta saataisiin selville tuotteiden kustannukset. Kun kustannuksista on riittävää tietoa, tuotteisiin perustuvat kiinteähintaiset maksut voidaan määrittää.
Kiinteistötoimitusmaksusta annettua lakia ehdotetaan edellä sanotun perusteella muutettavaksi siten, että kiinteistötoimitusmaksujen määräytymisperusteena käytettäisiin aikaisemman henkilökuntaryhmiin perustuvan työaikahinnoittelun sijasta tehtävien eli tuotteiden hinnoittelua. Työaikaveloitteisten toimitusten ja tehtävien osalta ehdotetaan luovuttavaksi erillisestä työaikakorvauksesta ja yleiskustannuskorvauksesta ja niiden sijasta tehtävistä määrättäisiin yksi työkorvaus, joka sisältäisi palkkauskustannusten lisäksi muut kustannukset. Työkorvaus olisi riippumaton yksittäisen tehtävän suorittajan koulutuksesta ja palkkauksesta. Korvaus määrättäisiin ottaen huomioon kysymyksessä olevan tehtävän vaativuus ja sen suorittajien keskimääräiset palkkauskustannukset, joihin lisättäisiin kysymyksessä olevaan tehtävään kohdistuvat keskimääräiset muut kustannukset. Siitä, mitä muita suoranaisia kustannuksia palkkauskustannusten lisäksi ja mitä yleiskustannuksia työkorvaukseen luettaisiin, säädettäisiin valtioneuvoston asetuksella.
Esityksellä ei ole organisatorisia eikä henkilöstövaikutuksia.
Muutoksella ei olisi vaikutuksia Maanmittauslaitoksen tai kuntien kiinteistötoimitusmaksutuloihin, koska näiden maksujen laskentaperusteet määräytyisivät edelleen omakustannusarvon mukaisiksi.
Palvelun käyttäjän kannalta ehdotus johtaisi siihen, että asianosaiset tulisivat nykyistä tasaarvoisempaan asemaan, kun samanlaisista toimituksista ja tehtävistä perittäisiin samansuuruinen maksu.
Esitys perustuu Maanmittauslaitoksen aloitteeseen. Maa- ja metsätalousministeriö on varannut esitysehdotuksesta tilaisuuden lausunnon antamiseen valtiovarainministeriölle, liikenne- ja viestintäministeriölle, Suomen kuntaliitolle ja asianomaisille järjestöille sekä eräille kunnille ja kaupungeille. Annetuissa lausunnoissa kannatettiin ehdotusta. Lausunnoissa esitetyt yksityiskohtia koskeneet huomautukset on pyritty ottamaan mahdollisuuksien mukaan esityksen valmistelussa huomioon.
3 §. Pykälän 1 momenttiin ehdotetaan otettaviksi säännökset kiinteistötoimitusmaksun määräytymisperusteista. Ehdotuksen mukaan kiinteistötoimitusmaksun tulisi vastata valtiolle tai kunnalle toimituksesta aiheutuvien kokonaiskustannusten määrää (omakustannusarvo). Yksittäisen toimituksen kustannuksia ei kuitenkaan seurattaisi toimituksittain eikä jokaiselle toimitukselle määriteltäisi toimituskohtaisesti omakustannusarvoa, vaan kiinteistötoimitusmaksun laskutusperusteet määriteltäisiin siten, että samanlaatuisista toimituksista ja tehtävistä perittäisiin samansuuruinen maksu, vaikka toimituskohtaisessa vertailussa toteutuneissa kustannuksissa olisikin eroja. Laskutusperusteet määrättäisiin sellaisiksi, että perittävät kiinteistötoimitusmaksut vastaisivat keskimäärin toimituksista valtiolle tai kunnalle aiheutuvia kokonaiskustannuksia.
Pykälän 2 momentin mukaan kiinteistötoimitusmaksu voitaisiin määrätä työkorvauksena tai toimituskorvauksena. Useita eri työvaiheita käsittävissä toimituksissa kiinteistötoimitusmaksu voitaisiin määrätä joidenkin työvaiheiden osalta kiinteänä toimituskorvauksena ja joidenkin osalta puolestaan työkorvauksena. Esimerkiksi tilikorvausten arviointiin liittyvät tehtävät poikkeavat niin paljon toisistaan, että niiden osalta maksu saattaa olla tarpeen määrätä työkorvauksena, vaikka muilta osin toimituksesta maksu määrättäisiin toimituskorvauksena.
Ehdotetun 3 momentin mukaan työkorvauksen määräytymisperusteena olisivat toimituksesta aiheutuvat keskimääräiset kokonaiskustannukset. Työkorvauksen suuruuteen vaikuttaisivat palkkauskustannukset ja muut Maanmittauslaitokselle tai kunnalle toimituksen suorittamisesta aiheutuneet kustannukset. Työkorvauksen laskemisperusteet yksittäisestä toimituksesta tai tehtävästä perittävän maksun laskemiseksi määrättäisiin mainitussa maa- ja metsätalousministeriön asetuksessa tai kunnan kiinteistötoimitusmaksutaksassa siten, että toimituslaji- tai tehtäväkohtaisesti määrättäisiin työaikaveloitteinen yksikköhinta. Siitä, miten muut kustannukset palkkauksen lisäksi otetaan huomioon työkorvauksen suuruuden laskemisessa, säädettäisiin tarkemmin valtioneuvoston asetuksella.
Ehdotetun 4 momentin mukaan toimituskorvaus on suuruudeltaan kiinteä maksu, jonka suuruus määriteltäisiin 4 §:n nojalla toimituslajeittain maa- ja metsätalousministeriön asetuksella tai kunnan valtuuston päättämässä kiinteistötoimitusmaksutaksassa keskimääräisten kustannusten perusteella. Maksun suuruus olisi siten riippumaton kyseessä olevan toimituksen tekijästä sekä yksittäiseen toimitukseen käytetystä työajasta ja muista nimenomaisesti siihen kohdistuneista kustannuksista.
Voimassa olevan 3 §:n 3 momentin mukaan erityisestä syystä kiinteistötoimitusmaksu saadaan määrätä säädettyjä maksuja alemmaksi. Tämä säännös on osoittautunut käytännössä liian väljäksi ja vaikeaksi soveltaa. Tämän vuoksi 5 momenttiin ehdotetaan otettavaksi säännös siitä, että valtioneuvoston asetuksella tarkennettaisiin, millaisia seikkoja voidaan pitää sellaisina erityisinä syinä, joiden perusteella kiinteistötoimitusmaksu voitaisiin määrätä säädettyä alemmaksi tai jättää kokonaan määräämättä.
Tässä pykälässä säädetyt kiinteistötoimitusmaksun määräytymisperusteet tulisivat sovellettaviksi kaikkiin lain 1 §:ssä tarkoitettuihin toimituksiin, toimenpiteisiin ja tehtäviin.
4 §. Edellä 3 §:ssä säädettäisiin maksujen määräämisen yleiset perusteet. Ehdotettuun 4 §:ään sisältyisi nykyistä 4 §:ää vastaava säädösvallan delegointia ja toimivallan jakoa koskeva säännös. Yksittäisen maksun suuruus tai sen laskentaperusteet määrättäisiin maa- ja metsätalousministeriön asetuksella tai kunnan valtuuston hyväksymällä taksalla. Maksun määrä voitaisiin asetuksessa tai taksassa määrätä toimituslajeittain saman suuruisena keskimääräisten kokonaiskustannusten perusteella (toimituskorvaus) tai siten, että yksittäisestä toimituksesta perittävälle maksulle määrättäisiin lain mukaiset laskentaperusteet.
Pykälän ensimmäisen lauseen sanamuotoa ehdotetaan selvennettäväksi ja pykälästä ehdotetaan poistettavaksi viittaus kiinteistönmuodostamislain 18 lukuun, joka on kumottu 1 päivänä tammikuuta 2000 voimaan tulleella kiinteistönmuodostamislain muuttamisesta annetulla lailla (322/1999).
6 §. Pykälän 1 momentti sisältää säännöksiä kiinteistötoimitusmaksun määräämisestä yksittäistapauksessa pienemmäksi kuin se määräytyisi voimassa olevassa 3 §:ssä mainittujen perusteiden mukaisesti ja maksun määräämättä jättämisestä. Kun myös tässä momentissa mainitut tapaukset perustuvat ehdotetussa 3 §:n 5 momentissa tarkoitettuihin erityisiin syihin, ja näistäkin perusteista säädettäisiin valtioneuvoston asetuksella, ehdotetaan 1 momentti kumottavaksi.
Pykälän 2 momenttiin sisältyy säännös kiinteistötoimitusmaksun alentamisesta kartoituskustannusten osalta Inarin, Enontekiön tai Utsjoen kunnissa suoritetuissa toimituksissa sen mukaan kuin asetuksella tarkemmin säädetään. Kiinteistötoimitusmaksusta annetun asetuksen (942/1996) 3 §:n mukaan isojaosta ja verollepanosta sekä valtion maalla olevien vuokra-alueiden lunastamisesta Inarin, Enontekiön ja Utsjoen kunnissa annetun lain (157/1925) mukaisesti muodostetuilla tiloilla suoritetusta lohkomis- ja halkomistoimituksesta määrättävä kiinteistötoimitusmaksu alennetaan 30 prosenttia niiden toimituksessa muodostettujen tilojen osalta, jotka toimituksessa kartoitetaan ensi kerran.
Lohkomisessa laaditaan nykyään vain rajakartta ja tiluskartan laatiminen lohkomisen yhteydessä on lisäveloitettava tehtävä. Isojaon suorittamisesta on pohjoisimmassakin Suomessa kulunut jo niin paljon aikaa, että sen yhteydessä mahdollisesti laadittuja tiluskarttoja ei voida enää sellaisenaan käyttää esimerkiksi halkomisen tiluskarttana. Maastotietojen tarkistamisessa ja kartan laatimisessa on käytettävissä yleisen kartaston ja ilmakuvien tietoja. Pykälässä tarkoitettujen kiinteistöjen erityisasemalle muihin kiinteistöihin nähden ei ole edellä sanotusta johtuen enää perusteita. Säännöksen soveltaminen halkomisissakin on ollut hyvin vähäistä. Kysymyksessä olevaa alennusta koskeva säännös ehdotetaan tämän vuoksi kumottavaksi.
7 §. Pykälän 2 momentissa ovat säännökset siitä, mistä toimituksista ja tehtävistä ei määrätä kiinteistötoimitusmaksua. Momentin 2 kohdan mukaan kiinteistötoimitusmaksua ei peritä uusjaosta siltä osin kuin siinä on tutkittu ja ratkaistu toimituksen edellytykset ja laajuus.
Uusjakoja on kahta eri tyyppiä. Ensisijaisesti uusjaoilla pyritään alueellisen kiinteistörakenteen parantamiseen suorittamalla alueellinen tilusjärjestely ja siihen liittyviä tiestön ja kuivatusverkon perusparannustöitä. Näillä toimenpiteillä pyritään parantamaan alueen peruselinkeinojen toimintaedellytyksiä, minkä vuoksi valtio on tukenut tätä tilusjärjestelytoimitusta muun muassa siten, ettei uusjaosta peritä asianosaisilta kiinteistötoimitusmaksua uusjaon edellytysten ja laajuuden selvittämisen osalta.
Uutena uusjakotyyppinä kiinteistönmuodostamislainsäädäntöön on otettu ns. hankeuusjaot, joita koskeva säännös sisältyy nykyään kiinteistönmuodostamislain 68 §:n 2 momenttiin. Tällaisen uusjaon tarkoituksena on poistaa tai vähentää jonkin maankäyttöhankkeen, kuten yleisen tien, rautatien, voimanjohtolinjan, lentokentän tai vastaavanlaisen hankkeen kiinteistöjen omistajille aiheuttamia haittoja ja siten muun ohella alentaa hankkeen toteuttajan maksettavaksi tulevia vahingon ja haitan korvauksia. Tällaista uusjakoa voi hakea myös edellä tarkoitetun hankkeen toteuttaja. Kun hankkeen toteuttaja hakee uusjakoa, hänelle on odotettavissa erityistä etua uusjaosta maksettavien korvausten vähenemisen johdosta. Tämän vuoksi ehdotetaan, että hankkeen toteuttajan hakemuksesta vireille tulleesta uusjaosta perittäisiin kiinteistötoimitusmaksu myös toimituksen edellytysten ja laajuuden tutkimisen ja ratkaisemisen osalta. Tätä tarkoittava muutos ehdotetaan tehtäväksi 2 momentin 2 kohtaan.
10 §. Pykälään sisältyvät säännökset kiinteistötoimitusmaksun perimisajankohdasta. Kun kiinteistötoimituksesta tehty valitus voi vaikuttaa maksun suuruuteen tai sen ositteluun asianosaisten kesken, pykälän 1 momentin säännöstä ehdotetaan selkiytettäväksi siten, että lopullinen kiinteistötoimitusmaksu kiinteistötoimituksesta voidaan kaikissa tapauksissa määrätä vasta sen jälkeen kun toimitus on lainvoimainen.
Lain 1 §:n mukaan kiinteistötoimitusmaksu määrätään ja peritään myös eräistä muista tehtävistä kuin kiinteistötoimituksista. Kun eräät tällaiset toimenpiteet eivät sisällä ratkaisuja eivätkä ne tämän vuoksi voi saada erikseen lainvoimaa, selvyyden vuoksi ehdotetaan 10 §:n 1 momenttiin lisättäväksi nimenomainen säännös siitä, että näistä muista toimenpiteistä ja tehtävistä peritään kiinteistötoimitusmaksu toimenpiteen tai tehtävän tultua suoritetuksi.
Voimassa olevan pykälän 2 momentin mukaan ennen lopullisen kiinteistötoimitusmaksun perimistä voidaan keskeneräisestä toimituksesta periä vuosittain tehtyjä töitä ja niistä aiheutuneita kustannuksia vastaava kiinteistötoimitusmaksun osamaksu. Varsinkin laajoja alueita koskevat jakotoimitukset, joista voidaan valittaa toimitusten kestäessä erikseen, sekä laajat lunastustoimitukset ja yleistietoimitukset kestävät useita vuosia ja esimerkiksi oikeuskäsittelystä johtuen toimitus etenee eri ajankohtina eri tavoin. Tämän vuoksi ehdotetaan säännöstä muutettavaksi siten, ettei osamaksun periminen olisi sidottu kalenterivuoteen, vaan osamaksua voitaisiin periä harvemmin tai useammin toimituksen tai tehtävän etenemisestä riippuen.
Säännöstä ehdotetaan muutettavaksi myös siten, ettei osamaksun määräämismahdollisuus olisi sidottu toimituksen keskeneräisyyteen, vaan osamaksu voitaisiin määrätä myös toimituksen lopettamisen jälkeen. Näin osamaksu voitaisiin määrätä myös kun lopullisen kiinteistötoimitusmaksun määrääminen ja periminen viivästyy toimituksen lopettamisen jälkeen tehdyn valituksen ja oikeuskäsittelyn vuoksi.
Lisäksi momenttia ehdotetaan muutettavaksi siten, että osamaksu voidaan määrätä toimituksessa tehtävien töiden valmistumisastetta vastaavan arvion mukaisena osuutena toimituskorvauksesta, jos toimituksen lopullinen kiinteistötoimitusmaksu tulee perittäväksi toimituskorvauksena. Toimituksen lopettamisen jälkeen osamaksu olisi mahdollista määrätä lopullisen toimituskorvauksen suuruisena siitä huolimatta, että jotkut toimituksen tehtävät eivät vielä olisi täysin valmiita. Tällaisella toimituskorvauksen osalaskuttamisella voitaisiin vähentää tarvetta periä vähäisiä kiinteistötoimitusmaksueriä toimituksen lainvoimaiseksi tulemisen jälkeen.
Voimassa olevan pykälän 3 momentin mukaan asianosaisilta voidaan periä kiinteistötoimitusmaksun ennakkoa ja vaatia vakuus maksun suorittamisen vakuudeksi sen mukaan kuin asetuksella säädetään. Lain 8 §:n mukaan kiinteistö, jonka osalta kiinteistötoimitusmaksu määrätään suoritettavaksi, on panttina kiinteistötoimitusmaksusta ja sille laskettavasta korosta niin kuin maakaaren (540/1995) 20 luvussa säädetään. Käytännössä on esiintynyt tarvetta soveltaa kiinteistötoimitusmaksun panttioikeutta myös ennakkomaksuun, jotta vireillä olevasta toimituksesta saataisiin perityksi kiinteistötoimitusmaksu niissä tilanteissa, joissa toimituksen kohteena oleva kiinteistö toimituksen aikana ulosmitataan tai siihen kohdistetaan turvaamistoimenpide taikka sen omistaja joutuu konkurssiin. Kun maakaaren 20 luvun 1 §:n mukaan panttioikeudesta tulee säätää lailla, ehdotetaan momenttiin lisättäväksi säännös, jonka mukaan kiinteistötoimitusmaksun ennakkomaksusta on voimassa, mitä kiinteistötoimitusmaksun panttioikeudesta on säädetty.
12 a §. Pykälän 1 momenttiin ehdotettu muutos johtuu siitä, että Suomen Pankin sijasta pykälässä tarkoitetun viitekoron vahvistaa asianomainen ministeriö.
13 §. Pykälän 2 momenttiin ehdotettu muutos johtuu siitä, että lääninoikeuden sijaan on tullut hallinto-oikeus.
14 §. Pykälässä olevaa asetuksenantovaltuutta koskevaa säännöstä ehdotetaan täsmennettäväksi siten, että tarkentavat säännökset annetaan valtioneuvoston asetuksella.
Tämän lain 14 §:ään ehdotetun säännöksen mukaan tarkemmat säännökset muista perintää koskevista seikoista ja muusta lain täytäntöönpanosta annettaisiin valtioneuvoston asetuksella.
Kiinteistötoimitusmaksusta annettua asetusta (942/1996) sekä kiinteistötoimitusmaksusta annettua maa- ja metsätalousministeriön asetusta (150/2001) on tarpeen tarkistaa vastaamaan ehdotetun lain sisältöä.
Laki on tarkoitettu tulevaksi voimaan vuoden 2002 alusta.
Ehdotuksen mukaan ennen lain voimaantuloa lopetettuihin toimituksiin ja toimenpiteisiin sovellettaisiin aikaisempia maksusäännöksiä. Toimituksen tai tehtävän ollessa keskeneräinen, ennen lainmuutosta tehdyistä töistä perittäisiin maksu aikaisempien säännösten mukaisesti ja lainmuutoksen voimaantulon jälkeen tehdyistä töistä uusien säännösten mukaisesti. Poikkeuksena edellä sanotusta pääsäännöstä olisivat kuitenkin ne toimitukset tai tehtävät, joista tämän lain voimaantulon jälkeen kiinteistötoimitusmaksu määrättäisiin toimituskorvauksena. Näiden osalta toimituskorvaus määrättäisiin aina uusien säännösten mukaan, koska muu menettely ei ole käytännössä mahdollista.
Inarin, Enontekiön ja Utsjoen kunnissa suoritettavassa toimituksessa voitaisiin soveltaa kumottavan 6 §:n 2 momentin ja sen nojalla annettuja säännöksiä kiinteistötoimitusmaksun alentamisesta myös tämän lain voimaantulon jälkeen, jos toimitus on keskeneräinen tämän lain tullessa voimaan.
Perustuslain 80 §:n 1 momentin mukaan valtioneuvosto ja ministeriö voivat antaa asetuksia perustuslaissa tai muussa laissa säädetyn valtuuden nojalla. Lailla on kuitenkin säädettävä yksilön oikeuksien ja velvollisuuksien perusteista. Lakiehdotuksessa hallintoviranomaisille ehdotettu maksuja koskeva säädösvalta tarkoittaa teknistä ja vähäisiä yksityiskohtia koskevaa sääntelyä, johon ei liity merkittävää harkintavallan käyttöä. Ehdotusta valmisteltaessa on tämän vuoksi katsottu, että laki voidaan säätää tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä.
kumotaan kiinteistötoimitusmaksusta 12 päivänä huhtikuuta 1995 annetun lain (558/1995) 6 §, sekä
muutetaan 3 ja 4 §, 7 §:n 2 momentin 2 kohta, 10 §, 12 a §:n 1 momentti, 13 §:n 2 momentti ja 14 §, sellaisina kuin niistä ovat 3 § osaksi laissa 878/1996 sekä 4 §, 12 a §:n 1 momentti ja 13 §:n 2 momentti mainitussa laissa (878/1996) seuraavasti:
Kiinteistötoimitusmaksun suuruuden tulee vastata kiinteistötoimituksesta valtiolle tai kunnalle aiheutuvien kokonaiskustannusten määrää (omakustannusarvo). Samanlaatuisista toimituksista voidaan määrätä samansuuruinen maksu silloinkin, kun yksittäisten toimitusten suorittamisesta aiheutuvat kokonaiskustannukset poikkeavat toisistaan.
Kiinteistötoimitusmaksu määrätään työkorvauksena tai toimituskorvauksena. Toimituksesta perittävä kiinteistötoimitusmaksu voidaan määrätä osaksi työkorvauksena ja osaksi toimituskorvauksena.
Työkorvaus määrätään toimituksen suorittamiseen käytetyn työajan, keskimääräisten palkkauskustannusten sekä, sen mukaan kuin valtioneuvoston asetuksella tarkemmin säädetään, toimituksen suorittamisesta maanmittauslaitokselle tai kunnalle aiheutuneiden muiden kustannusten perusteella.
Toimituskorvaus määrätään toimituslajeittain samansuuruisena toimituksista aiheutuvien keskimääräisten kokonaiskustannusten perusteella.
Erityisestä syystä kiinteistötoimitusmaksu saadaan jättää määräämättä tai määrätä edellä tässä pykälässä säädettyjä maksuja alemmaksi sen mukaan kuin valtioneuvoston asetuksella säädetään.
Kiinteistötoimituksesta, johon toimitus-määräyksen antaa kunnan kiinteistörekisterin pitäjä, maksu tai sen laskentaperusteet määrätään kiinteistötoimitusmaksutaksassa, josta päättää kunnan valtuusto. Muusta toimituksesta perittävästä maksusta tai sen laskenta-perusteista säädetään maa- ja metsätalous-ministeriön asetuksella.
Kiinteistötoimitusmaksua ei myöskään määrätä:
2) uusjaosta siltä osin kuin siinä on tutkittu ja ratkaistu toimituksen edellytykset ja laajuus, eikä kysymyksessä ole kiinteistön-muodostamislain 68 §:n 2 momentissa tarkoitettu hankkeen toteuttajan hakemuksesta vireille tullut uusjako;
Kiinteistötoimituksen kiinteistötoimitus-maksu määrätään ja peritään sen jälkeen, kun toimitus on lainvoimainen. Muusta toimenpiteestä tai tehtävästä määrätään ja peritään kiinteistötoimitusmaksu toimenpiteen tai tehtävän tultua suoritetuksi.
Ennen lopullisen kiinteistötoimitusmaksun määräämistä voidaan määrätä ja periä tehdyistä töistä aiheutuneita kustannuksia tai tehtyjen töiden arvioitua valmistumisastetta vastaava osuus kiinteistötoimitusmaksusta (osamaksu). Jos lopullinen kiinteistötoimitus-maksu tulee määrättäväksi toimituskorvauksena, lopetetusta toimituksesta perittävä osamaksu voidaan kuitenkin määrätä lopullisen kiinteistötoimitusmaksun suuruiseksi. Osamaksun suuruus voi olla enintään lopullisen kiinteistötoimitusmaksun suuruinen.
Toimituksen hakijalta ja muilta asianosaisilta voidaan periä kiinteistötoimitusmaksun ennakkoa (ennakkomaksu) ja vaatia vakuus kiinteistötoimitusmaksun suorittamisen vakuudeksi sen mukaan kuin valtioneuvoston asetuksella säädetään. Ennakkomaksusta on voimassa, mitä 8 §:ssä kiinteistötoimitusmaksusta säädetään.
Liikaa tai väärin peritty kiinteistötoimitusmaksu palautetaan ja sille maksetaan korko-lain (633/1982) 3 §:n 2 momentissa tarkoitetun korkokannan mukaista korkoa vähennettynä kahdella prosenttiyksiköllä.
Kiinteistötoimitusmaksusta on voimassa, mitä verojen ja maksujen perimisestä ulosottotoimin annetussa laissa (367/1961) säädetään. Laissa tarkoitettu perustevalitus tehdään asianomaiselle hallinto-oikeudelle.
Tarkemmat säännökset muista perintää koskevista seikoista ja muusta tämän lain täytäntöönpanosta annetaan valtioneuvoston asetuksella.
Ennen tämän lain voimaantuloa lopetettuun toimitukseen tai toimenpiteeseen sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita kiinteistötoimitusmaksua koskevia säännöksiä ja niiden nojalla annettuja määräyksiä.
Jos tämän lain voimaan tullessa keskeneräisenä olevasta toimituksesta tai tehtävästä aikaisempien säännösten ja määräysten mukaan kiinteistötoimitusmaksu olisi määrättävä työaikakorvauksena ja yleiskustannuskorvauksena ja tämän lain ja sen nojalla annettujen säännösten ja määräysten mukaan työkorvauksena, määrätään tällaisesta toimituksesta kiinteistötoimitusmaksu ennen lain voimaan tuloa suoritetuista töistä aikaisempien säännösten ja määräysten mukaan ja lain voimaan tulon jälkeen suoritetuista töistä tämän lain ja sen nojalla annettujen säännösten ja määräysten mukaan.
Sellaisesta tämän lain voimaan tullessa keskeneräisenä olevasta toimituksesta tai tehtävästä, josta tämän lain tai sen nojalla annettujen säännösten ja määräysten mukaan kiinteistötoimitusmaksu määrätään toimitus-korvauksena, kiinteistötoimitusmaksu määrätään koko toimituksesta noudattaen tätä lakia ja sen nojalla annettuja säännöksiä ja määräyksiä.
Tämän lain voimaan tullessa keskeneräisenä olevaan toimitukseen sovelletaan kumottua 6 §:n 2 momenttia ja sen nojalla kiinteistötoimitusmaksun alentamisesta annettuja säännöksiä.
Helsingissä 28 päivänä syyskuuta 2001
ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖYLEISPERUSTELUT1. Nykytila2. Nykytilan arviointi3. Esityksen tavoitteet ja keskeiset ehdotukset4. Esityksen vaikutukset5. Asian valmisteluYKSITYISKOHTAISET PERUSTELUT1. Lakiehdotusten perustelut2. Tarkemmat säännökset ja määräykset3. Voimaantulo4. SäätämisjärjestysLakiehdotusLaki kiinteistötoimitusmaksusta annetun lain muuttamisesta3 §4 §7 §10 §12 a §13 §14 §


text:
AMD julkaisi Radeon HD 6670 - ja HD 6570 -näytönohjaimet - Hardware.fi
Hardware.fi > Uutiset > AMD julkaisi Radeon HD 6670 - ja HD 6570 -näytönohjaimet
AMD julkaisi Radeon HD 6670 - ja HD 6570 -näytönohjaimet
Kirjoittaja Teemu Laitila, 19. huhtikuu, 2011 12:43 19.04.2011 12:43
AMD on tänään odotetusti julkaissut kaksi uutta näytönohjainta, jotka hintansa puolesta sijoittuvat tiukasti kilpailtuun alle sadan dollarin budjettiluokkaan. Radeon HD 6670- ja HD 6570 perustuvat Turks-nimiseen grafiikkapiiriin, joka on leikelty versio HD 6800 -sarjassa käytetystä Barts-piiristä.
Molemmat näytönohjaimet ovat fyysiseltä kooltaan vain puolileveitä ja jäähdytysjärjestelmät on saatu pidettyä yhden korttipaikan mittojen sisällä. Ne sopivat siis pienen kokonsa puolesta hyvin esimerkiksi pienempiin HTPC-käyttöön suunniteltuihin koteloihin.
Radeon HD 6670 koostuu 480 Stream-prosessorista ja GPU:n kellotaajuus on asetettu 800 MHz:n. Ohjain siäsltää gigatavun GDDR5-muistia, joka toimii 1000 MHz:n taajuudella 128-bittisen muistiväylän päässä. Radeon HD 6570 sisältää 400 Stream-prosessoria ja GPU:n kelloja on laskettu 650 MHz:n. Muistia on puolet vähemmän eli 512 MB 1000 Mhz:n taajuudella ja muistiväylä on sama 128-bittiä. Tarjolle on tulossa myös gigatavun DDR3-muistilla varustettu versio.
Molempien korttien tehontarve saadaan tyydytettyä PCIe-väylän kautta eikä niissä ole tarvetta erilliselle lisävirralle. Nopeamman kortin TDP-arvo on 66 wattia ja hitaamman 60 tai 40 wattia.
Radeon HD 6670 on julkaisuhetkellä hinnoiteltu 99 dollariin ja HD 6570 79 dollariin.
Tom's Hardware julkaisee huomenna molemmista ohjaimista tarkemman suomenkielisen suorituskykyanalyysin kattavine vertailutaulukoineen.
AMD AMD Radeon HD 6670 AMD Radeon HD 6570
Edellinen: Nvidia julkaisi WHQL-sertifioidut ajurit 270.61-versionumerolla
Seuraava: HD-kuvaa USB-väylästä adapterin avulla

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


Oikaisuvaatimus viranhaltijapäätöksestä § 7/ 19.2.2016 palomestari Timo Merivirran virantoimitusvelvollisuuden muuttamista | Mikkeli
Kokous 14.4.2016
Oikaisuvaatimus viranhaltijapäätöksestä § 7/ 19.2.2016 palomestari Timo Merivirran virantoimitusvelvollisuuden muuttamista
Etelä-Savon pelastuslautakunta, kokous 14.4.2016
§ 20 Oikaisuvaatimus viranhaltijapäätöksestä § 7/ 19.2.2016 palomestari Timo Merivirran virantoimitusvelvollisuuden muuttamista
MliDno-2016-121
Palomestari Timo Merivirta on vaatinut pelastusjohtaja Seppo Lokan viranhaltijapäätöstä § 7/ 19.2.2016 kumottavaksi ja paikallisneuvotteluiden käynnistämistä. Hakija on esittänyt vaatimuksensa perusteeksi sen, että hän ei koe muutosta positiivisesti, koska hänelle oli viime syksynä syntynyt käsitys, että hänen tehtäväkuvaansa ei muuteta ja hän on tyytymätön esitettyyn palkkaan. Hakija katsoo myös, että hänelle on luvattu palkantarkastuksia aikaisemminkin, mutta ne eivät ole toteutuneet. Lisäksi hakija katsoo, että siirtyminen päivätyöhön aiheuttaa huomattavan ansionmenetyksen.
Hakija katsoo, että palkka määräytyy Etelä-Savon pelastuslaitoksella kunnallisen teknisen henkilöstön virka- ja työehtosopimuksen (TS) mukaan ja toimivaltainen viranomainen päättää tehtäväkohtaisesta palkasta. Tehtäväkohtaisen palkan määrityksessä on otettava huomioon TS:n II luvun 9 §:n määräykset. Tehtäväkuvausten pitää olla vertailukelpoisia.
Hakija on pyytänyt palomestari Himasen ja palomestari Mäkelän tehtäväkuvauksia. Tehtäväkohtaiset palkat ovat hakija mukaan julkisia ja tehtäväkuvaukset ovat julkisia.
Toimivalta ja perusteltu syy muuttaa virantoimitusvelvollisuutta
Laki kunnallisesta viranhaltijasta (viranhaltijalaki, 304/2003) 23 §:n mukaan toistaiseksi voimassa olevaan virkasuhteeseen ottamisesta päättävä kunnan viranomainen voi varattuaan viranhaltijalle tilaisuuden tulla kuulluksi päättää, että viranhaltijan virantoimitusvelvollisuutta muutetaan, jos toiminnan uudelleen järjestely tai muu perusteltu syy sitä edellyttää.
Palomestari Timo Merivirralle järjestettiin kuulemistilaisuus 15.2.2016. Kuulemisen tuloksena pelastusjohtaja Seppo Lokka totesi, että Mikkelin kaupunki/Etelä-Savon pelastuslaitoksella oli viranhaltijalain 23 §:n mukainen muu perusteltu syy muuttaa palomestari Timo Merivirran virantoimitusvelvollisuutta.
Työnantajan näkemyksen mukaan palomestari Timo Merivirran virantoimisuusvelvollisuutta muutettiin, koska hänen pääasiallinen työpanos haluttiin ohjata entistä enemmän pelastuslaitoksen viestivälineiden, tietoverkkojen ja muiden tietojärjestelmien ylläpitoon ja kehitystehtäviin. Timo Merivirran virantoimitusvelvollisuuden muuttamisen taustalla oli työnantajan halu kehittää ja parantaa Etelä-Savon pelastuslaitoksen: viestijärjestelmien ja atk- järjestelmien ylläpitoon liittyviä tehtäviä. Työnantajan näkemyksen mukaan Timo Merivirran työpanos ja osaaminen tulevat parhaiten hyödynnettyä em. tehtävissä. Edelleen työnantajan näkemyksen mukaan näitä tehtäviä on niin paljon, että Timo Merivirran työaikaa ei jää juurikaan muihin tehtäviin.
Asiaan vaikutti myös se, että Etelä-Savon pelastuslaitoksen johtamisjärjestelmää oli muutettu. Johtamisjärjestelmän muutos vaikutti siten asiaan, että työnantaja halusi supistaa pelastustoiminnan johtamistyötä pääasiallisena tehtävänään tekevien henkilöiden määrää. Kun samalla oli tarve siirtää Timo Merivirran työpanosta muualle, niin työnantajan näkemyksen mukaan muutokselle oli perusteltu syy. Työnantaja päätti, että Timo Merivirran tehtäviin kuuluvat Etelä-Savon pelastuslaitoksen viestimestarin tehtävät. Päivystävän pelastusviranomaisen tehtäviä Timo Merivirta tekee satunnaisesti. Timo Meriviran tehtäviin kuuluvat Etelä-Savon pelastuslaitoksen: viestijärjestelmien ylläpito (mm. VIRVE, GSM puhelimet, lankaliittymät, Sssoy:n varaverkon radiot, satelliittipuhelimet), pelastuslaitoksen atk järjestelmät (välineet, järjestelmät, sovellukset), ESVIJOKE:n välineistö, PEKE/KEJO, Pronto, Merlot ja Jotke pääkäyttäjän tehtävät, vss hälyttimet sekä aiemmin mainittujen järjestelmien kunnossapidon ja hankintojen suunnittelu ja muut esimiehen määräämät tehtävät.
Toimivalta päättää yksittäisen viranhaltijan palkasta
Muutokseen liittyen Etelä-Savon pelastuslaitos esitti Mikkelin kaupunginhallituksen jaostolle, että Timo Merivirran palkka on 1.3.2016 alkaen 3255,41 euroa, koska tehtäväkohtainen palkka määräytyy kunnallisen teknisen henkilöstön virka-ja työehtosopimuksen mukaan ja muutos vaikuttaa Timo Merivirran työnvaativuuden arviointiin. Mikkelin kaupungin hallintosäännön 10 §:n mukaan kaupunginvaltuusto voi kaupunginhallituksen esityksestä asettaa kaupunginhallitukselle jaostoja. Asettaessaan jaoston kaupunginvaltuusto samalla määrää jaoston jäsenten määrän, tehtävät ja ratkaisuvallan. Kaupunginhallituksen jaoston asettaminen on päätetty Mikkelin kaupungin valtuustossa 19.11.2012 8 §:ssa. Kaupunginhallituksen jaoston tehtäväksi on muun muassa annettu päätösvalta virka- ja työehtosopimusten täytäntöönpanoon liittyvät yksittäisiä viranhaltijoita tai työntekijöitä koskevat asiat.
Viranhoitomääräys ja palkkauksen määräytyminen
Etelä-Savon pelastuslaitoksella annetaan viranhaltijalain 9 §:n mukainen kirjallinen viranhoitomääräys, josta ilmenee ainakin viranhaltijan virkanimike, virkasuhteen kestoaika, määräaikaisuuden peruste, mahdollinen koeaika, virantoimituksen alkamisajankohta, pääasialliset tehtävät tai niiden määräytymisperuste ja palkkauksen perusteet.
Viranhaltijan palkkaus arvioidaan Kunnallisen teknisen henkilöstön virka- ja työehtosopimuksen mukaisesti. II luvun 7 §:n mukaan TS:n soveltamisalalla kunnassa ja kuntayhtymässä on oltava yhtenäinen tämän luvun mukainen palkkausjärjestelmä, jonka perusteiden on oltava henkilöstön tiedossa. Palkkausjärjestelmä edellyttää tehtäväkohtaisen palkan ja henkilökohtaisen lisän määrittämistä koskevien paikallisten arviointijärjestelmien (paikallisten yleisten periaatteiden) vahvistamista. Etelä-Savon pelastuslaitoksella noudatetaan Mikkelin kaupungin kunnallisen teknisen sopimuksen henkilöstön virka- ja työehtosopimuksen soveltamisjärjestelmää.
Timo Merivirran palkka on määritelty voimassaolevan teknisen sopimuksen henkilöstön virka- ja työehtosopimuksen soveltamisjärjestelmän perustella ja se on oikeassa suhteessa muihin viranhaltijoihin nähden. Työhön liittyvät työaikakorvaukset maksetaan toteuman mukaan.
Kunnalliset palkkatiedot ovat julkisia, mutta laki viranomaisten toiminnan julkisuudesta (julkisuuslaki 621/1999) 24 §:n 1 momentin 29 kohdan mukaan palkkauksen perusteita varten tehdyt arvioinnit ovat salassa pidettäviä eikä niitä saa luovuttaa luvatta sivullisille.
Asiaa on käsitelty esimerkiksi KHO:2012:55 vuosikirjaratkaisussa ja Kuntatyönantajan yleiskirjeessä 19/99 3.11.1999. Palkkatiedot ovat julkisia, mutta eivät ne tiedot, joiden perusteella palkkaus määräytyy. Hakijalle on pyynnöstä toimitettu julkiset palkkatiedot ja julkiset viranomaisen asiakirjat, joista käy ilmi muun muassa palomestareiden Mäkelä ja Himanen pääasialliset tehtävät ja tehtäväkohtainen palkka.
Paikallisneuvottelut
Mikkelin kaupungin paikallisneuvotteluissa noudatetaan kunnallisen pääsopimuksen 3 §:n 2 mom. mukaan asianomainen kunnallinen viranomainen sekä ne pääsopijajärjestöt tai niiden rekisteröidyt alayhdistykset, joita asia koskee, neuvottelevat ja sopivat paikallisesta sopimuksesta, käyvät paikallista sopimusta koskevat tulkinta- ja soveltamisneuvottelut sekä käyvät pääsopimuksen 2 §:n 2 mom. 2 kohdassa tarkoitetut paikallisneuvottelut. Sopimuskohdan soveltamisohjeen mukaan pääsopijajärjestön alayhdistyksellä tarkoitetaan tässä pääsopijajärjestön paikallisyhdistystä, valtakunnallista liittotason alayhdistystä tai tällaisen alayhdistyksen paikallisyhdistystä. Pääsopijajärjestön puhevaltaa voi käyttää järjestön pääluottamusmies/luottamusmies. Mikkelin kaupungin Etelä-Savon pelastuslautakunnalla ei ole toimivaltaa aloittaa paikallisneuvottelua asiaan liittyen. Mikkelin kaupungille ei ole esitetty kunnallisen pääsopimuksen mukaista neuvottelupyyntöä asiaan liittyen. Paikallisneuvottelupyyntö pitää esittää pääsopijajärjestön pääluottamusmiehen tai luottamusmiehen toimesta, eikä yksittäisellä viranhaltijalla ole mahdollisuutta vaatia paikallisneuvottelujen käymistä.
Oikaisuvaatimuksessa ei ole esitetty mitään oikeudellisesti vaikuttavia eikä tarkoituksenmukaisuus syitä, joiden perusteella pelastusjohtaja Seppo Lokan viranhaltijapäätöstä § 7/ 19.2.2016 tekemä päätös pitäisi kumota.
Etelä-Savon pelastuslautakunta päättää, että palomestari Timo Merivirran tekemä oikaisuvaatimus hylätään perusteettomana.
§ 19 Mikkelin VPK:n avustushakemus miehistöauton hankintaan ja varusteluun
§ 21 Pelastuslautakunnan ilmoitusasiat 14.4.2016


text:
Ruotsalaisuuden päiväS
ke 07.11.2018 08:25 - 09:45
Illan ohjelmassa on palkintojen jakoa ja kotimaisten artistien musiikkiesityksiä. Lavalle nousevat mm. Tika Sevón Liljegren, Johanna Grüssner, Kasmir, Osmo Ikonen ja Emma Klingenberg. Lisäksi nähdään osia Turun ruotsalaisen teatterin ajankohtaisesta näytelmästä Jane Eyre - kotiopettajattaren romaani, ja lavalle nousevat myös ylioppilaskuorot Brahe Djäknar ja Florakören. Illan juontavat Sonja Kailassaari ja Mårten Svartström, ja ihmisvilinästä raportoi Thomas Lundin. Tuotanto: Parad Media ja Svenska Yle. HD
2018-11-07 08:252018-11-08 09:45Europe/HelsinkiRuotsalaisuuden päivä (Yle Teema & Fem)Illan ohjelmassa on palkintojen jakoa ja kotimaisten artistien musiikkiesityksiä. Lavalle nousevat mm. Tika Sevón Liljegren, Johanna Grüssner, Kasmir, Osmo Ikonen ja Emma Klingenberg. Lisäksi nähdään osia Turun ruotsalaisen teatterin ajankohtaisesta näytelmästä Jane EyrTelsu.fi
Vem vet mest?Su
ke 07.11.2018 09:45 - 10:26
Johan Wester kysyy kilpailijoilta kiperiä kysymyksiä, jotka voivat koskea mitä tahansa Abbasta atomeihin. Kisassa vaaditaan hyvän yleissivistyksen lisäksi aimo annos strategista ajattelua. Ruotsalainen tietokilpailu. HD
2018-11-07 09:452018-11-08 10:26Europe/HelsinkiVem vet mest? (Yle Teema & Fem)Johan Wester kysyy kilpailijoilta kiperiä kysymyksiä, jotka voivat koskea mitä tahansa Abbasta atomeihin. Kisassa vaaditaan hyvän yleissivistyksen lisäksi aimo annos strategista ajattelua. Ruotsalainen tietokilpailu. HDTelsu.fi
Laatua lyhyestiS
ke 07.11.2018 10:26 - 10:30
Nahka. Sarja vaatteissamme käytettävistä materiaaleista. HD
2018-11-07 10:262018-11-08 10:30Europe/HelsinkiLaatua lyhyesti (Yle Teema & Fem)Nahka. Sarja vaatteissamme käytettävistä materiaaleista. HDTelsu.fi
RuokamakasiiniSu
ke 07.11.2018 10:30 - 11:00
2/10. Chia-siemeniä, goji-marjoja ja kvinoaa kutsutaan superruoiksi. Millaisia hyötyjä näistä tuotteista on, ja löytyykö tavallisista ruoista mitään vastaavaa? Ruokamakasiini tutkii tanskalaisen ruokakulttuurin myyttejä. HD
2018-11-07 10:302018-11-08 11:00Europe/HelsinkiRuokamakasiini (Yle Teema & Fem)2/10. Chia-siemeniä, goji-marjoja ja kvinoaa kutsutaan superruoiksi. Millaisia hyötyjä näistä tuotteista on, ja löytyykö tavallisista ruoista mitään vastaavaa? Ruokamakasiini tutkii tanskalaisen ruokakulttuurin myyttejä. HDTelsu.fi
StrömsöSu
ke 07.11.2018 11:00 - 11:30
Anders kokkaa lohitartaria ja carpacciota pelkkää kokkiveistä käyttäen. Samalla opitaan taitavan veitsenkäytön niksit. Alexandra tekee luonnollisen hiuskiinteen sitruunasta. svenska.yle.fi/stromso HD
2018-11-07 11:002018-11-08 11:30Europe/HelsinkiStrömsö (Yle Teema & Fem)Anders kokkaa lohitartaria ja carpacciota pelkkää kokkiveistä käyttäen. Samalla opitaan taitavan veitsenkäytön niksit. Alexandra tekee luonnollisen hiuskiinteen sitruunasta. svenska.yle.fi/stromso HDTelsu.fi
Spotlight : Uinuva ÖstersundomSu
ke 07.11.2018 11:30 - 12:00
Kymmenen vuotta sitten osa Sipoosta liitettiin Helsinkiin. Alue piti suunnitella ja rakentaa nopeasti, mutta toistaiseksi Östersundomissa ei ole tapahtunut mitään. Miksi ei? Toimittaja: Johan Gullmets. HD
2018-11-07 11:302018-11-08 12:00Europe/HelsinkiSpotlight : Uinuva Östersundom (Yle Teema & Fem)Kymmenen vuotta sitten osa Sipoosta liitettiin Helsinkiin. Alue piti suunnitella ja rakentaa nopeasti, mutta toistaiseksi Östersundomissa ei ole tapahtunut mitään. Miksi ei? Toimittaja: Johan Gullmets. HDTelsu.fi
Francon jälkeen - Alcantaran perhe7u
ke 07.11.2018 12:00 - 13:10
Osa 320. Elokuu. Herminia täyttää 86 vuotta ja juhlat järjestetään Benidormissa, jonne myös Ines ja Carlos lähtevät. Antonio innostuu uudesta liikeideasta ja aikoo kertoa siitä juhlissa, mutta hän ei ole ainoa perheenjäsen, jolla on uusi idea. Maria vakoilee yhdessä Abrahamin kanssa Miguelin naapuria. Ineksen tunteet ovat vuoristoradalla. HD
2018-11-07 12:002018-11-08 13:10Europe/HelsinkiFrancon jälkeen - Alcantaran perhe (Yle Teema & Fem)Osa 320. Elokuu. Herminia täyttää 86 vuotta ja juhlat järjestetään Benidormissa, jonne myös Ines ja Carlos lähtevät. Antonio innostuu uudesta liikeideasta ja aikoo kertoa siitä juhlissa, mutta hän ei ole ainoa perheenjäsen, jolla on uusi idea. Maria vakoilee yhdessä Telsu.fi
Pariisin afroamerikkalaiset taiteilijatSu
ke 07.11.2018 13:10 - 14:05
Viihdetaiteilijat Josephine Baker ja Sydney Bechet sekä taidemaalari Henry O. Tanner jättivät rotuerottelun leimaaman USA:n ja asettuivat Pariisiin I maailmansodan jälkeen. Millaiseksi heidän elämänsä muodostui? (U) HD
2018-11-07 13:102018-11-08 14:05Europe/HelsinkiPariisin afroamerikkalaiset taiteilijat (Yle Teema & Fem)Viihdetaiteilijat Josephine Baker ja Sydney Bechet sekä taidemaalari Henry O. Tanner jättivät rotuerottelun leimaaman USA:n ja asettuivat Pariisiin I maailmansodan jälkeen. Millaiseksi heidän elämänsä muodostui? (U) HDTelsu.fi
Timanttinen keikkaSu
ke 07.11.2018 14:05 - 15:00
Laulaja, lauluntekijä Laura Sippola esiintyy Timanttisella keikalla Tuki-bändinsä kanssa. Hyväntuulinen kesäillan keikka täydentyy Lauran ja Sami Kuoppamäen keskusteluilla musiikista ja sen merkityksistä. HD
2018-11-07 14:052018-11-08 15:00Europe/HelsinkiTimanttinen keikka (Yle Teema & Fem)Laulaja, lauluntekijä Laura Sippola esiintyy Timanttisella keikalla Tuki-bändinsä kanssa. Hyväntuulinen kesäillan keikka täydentyy Lauran ja Sami Kuoppamäen keskusteluilla musiikista ja sen merkityksistä. HDTelsu.fi
Viisi mestaritaloa: Le CabanonSu
ke 07.11.2018 15:05 - 16:05
Arkkitehti Le Corbusier piirsi minimalistisen piilomökin lahjaksi puolisolleen Yvonne Gallis'lle. Asiantuntija Juhani Pallasmaa, lukija Pekka Milonoff, ohjaus Rax Rinnekangas. (U)
2018-11-07 15:052018-11-08 16:05Europe/HelsinkiViisi mestaritaloa: Le Cabanon (Yle Teema & Fem)Arkkitehti Le Corbusier piirsi minimalistisen piilomökin lahjaksi puolisolleen Yvonne Gallis'lle. Asiantuntija Juhani Pallasmaa, lukija Pekka Milonoff, ohjaus Rax Rinnekangas. (U)Telsu.fi
Isä Matteon tutkimuksia7u
ke 07.11.2018 16:05 - 17:00
Kausi 6. Francesca ja susi. Kaupungissa liikkuva susi herättää kauhua. Kun metsästä löytyy ruumis, syytökset on helppo kohdistaa petoeläimeen. (U)
2018-11-07 16:052018-11-08 17:00Europe/HelsinkiIsä Matteon tutkimuksia (Yle Teema & Fem)Kausi 6. Francesca ja susi. Kaupungissa liikkuva susi herättää kauhua. Kun metsästä löytyy ruumis, syytökset on helppo kohdistaa petoeläimeen. (U)Telsu.fi
Toteutuuko unelmani?Su
ke 07.11.2018 17:00 - 17:19
6/6. Kaikki unelmoivat jostakin, mutta kuinka tehdä haaveesta totta? Tapaamme joukon nuoria saamelaisia, jotka ovat uskaltaneet lähteä rohkeasti matkalle, kohti unelmiensa täyttymystä. (U) HD
2018-11-07 17:002018-11-08 17:19Europe/HelsinkiToteutuuko unelmani? (Yle Teema & Fem)6/6. Kaikki unelmoivat jostakin, mutta kuinka tehdä haaveesta totta? Tapaamme joukon nuoria saamelaisia, jotka ovat uskaltaneet lähteä rohkeasti matkalle, kohti unelmiensa täyttymystä. (U) HDTelsu.fi
ke 07.11.2018 17:25 - 17:55
5. tuotantokausi, osa 2/10. Vuohet heruvat maitoa niin paljon, että Frank ryhtyy juustontekoon. Pikkuporsaille rakennetaan kunnon suoja. Frankilla on myös mehiläisiä, joten rippilahjaksi saatu välineistö pääsee taas käyttöön. (U)
2018-11-07 17:252018-11-08 17:55Europe/HelsinkiTanskalainen maajussi (Yle Teema & Fem)5. tuotantokausi, osa 2/10. Vuohet heruvat maitoa niin paljon, että Frank ryhtyy juustontekoon. Pikkuporsaille rakennetaan kunnon suoja. Frankilla on myös mehiläisiä, joten rippilahjaksi saatu välineistö pääsee taas käyttöön. (U)Telsu.fi
ke 07.11.2018 17:55 - 18:00
2018-11-07 17:552018-11-08 18:00Europe/HelsinkiYle Nyheter TV-nytt (Yle Teema & Fem)Viimeisimmät uutiset, uutisanalyysit ja reportaasit ruotsinkieliseltä rannikkoseudulta, muualta Suomesta ja maailmalta. HDTelsu.fi
ke 07.11.2018 18:00 - 18:30
Malin askartelee roskilla ja katsoo sarjoja Hittehatt, Inui sekä Kiivi ja Strit. buu.yle.fi HD
2018-11-07 18:002018-11-08 18:30Europe/HelsinkiBUU-klubben (Yle Teema & Fem)Malin askartelee roskilla ja katsoo sarjoja Hittehatt, Inui sekä Kiivi ja Strit. buu.yle.fi HDTelsu.fi
Älä kokeile tätä kotonaSu
ke 07.11.2018 18:30 - 19:00
Kausi 4, 2/6. Lipun nostaminen salkoon ei vie kauan, kun käytössä ovat oikeat välineet. Lisäksi päivän aiheita ovat sisäpuutarha ja savustettu lohi. Norjalaisessa tiedesarjassa tehdään vaarallisia mutta viihdyttäviä kokeita. (U) HD
2018-11-07 18:302018-11-08 19:00Europe/HelsinkiÄlä kokeile tätä kotona (Yle Teema & Fem)Kausi 4, 2/6. Lipun nostaminen salkoon ei vie kauan, kun käytössä ovat oikeat välineet. Lisäksi päivän aiheita ovat sisäpuutarha ja savustettu lohi. Norjalaisessa tiedesarjassa tehdään vaarallisia mutta viihdyttäviä kokeita. (U) HDTelsu.fi
SportmagasinetS
ke 07.11.2018 19:00 - 19:30
Palo oli jo kerran sammunut, mutta nyt Robert Heleniuksen MM-haaveet ovat heränneet henkiin. Pyöräsuunnistaja Antonia Haga - Australian kautta MM-hopealle. Paavo Tonterin tavoitteena ovat formula ykköset. HD
2018-11-07 19:002018-11-08 19:30Europe/HelsinkiSportmagasinet (Yle Teema & Fem)Palo oli jo kerran sammunut, mutta nyt Robert Heleniuksen MM-haaveet ovat heränneet henkiin. Pyöräsuunnistaja Antonia Haga - Australian kautta MM-hopealle. Paavo Tonterin tavoitteena ovat formula ykköset. HDTelsu.fi
ke 07.11.2018 19:30 - 20:00
2018-11-07 19:302018-11-08 20:00Europe/HelsinkiYle Nyheter TV-nytt (Yle Teema & Fem)Viimeisimmät uutiset, uutisanalyysit ja reportaasit ruotsinkieliseltä rannikkoseudulta, muualta Suomesta ja maailmalta. HDTelsu.fi
La otra mirada - Toinen katse7
ke 07.11.2018 20:00 - 21:15
Osa 1/16, Tupakkaa, housuja ja jazzia. Uusi sarja sijoittuu 1920-luvun Sevillan tyttökouluun, jonne nelikymppinen Teresa pääsee opettajaksi. Hän tuo kouluun raikkaita uusia tuulia ja ajatuksia, mutta kaikki eivät pidä sitä hyvänä asiana. Teresalla on salaisuus menneisyydessään ja koulu on hänelle pakopaikka. Mutta pääseekö hän menneisyyttään karkuun? HD
2018-11-07 20:002018-11-08 21:15Europe/HelsinkiLa otra mirada - Toinen katse (Yle Teema & Fem)Osa 1/16, Tupakkaa, housuja ja jazzia. Uusi sarja sijoittuu 1920-luvun Sevillan tyttökouluun, jonne nelikymppinen Teresa pääsee opettajaksi. Hän tuo kouluun raikkaita uusia tuulia ja ajatuksia, mutta kaikki eivät pidä sitä hyvänä asiana. Teresalla on salaisuus menneisyydTelsu.fi
Ruokamatka MeksikoonS
ke 07.11.2018 21:15 - 22:15
1/7. San Francisco - Monterey. Kansainvälinen ruokaseikkailija Rick Stein lähtee kauan haaveilemalleen ruokamatkalle Yhdysvaltain länsirannikolta kohti Meksikoa. Matka alkaa San Franciscosta, missä Rick maistelee alueen legendaarisia ruokia ja vierailee Alice Watersin Chez Panisse -ravintolassa. HD
2018-11-07 21:152018-11-08 22:15Europe/HelsinkiRuokamatka Meksikoon (Yle Teema & Fem)1/7. San Francisco - Monterey. Kansainvälinen ruokaseikkailija Rick Stein lähtee kauan haaveilemalleen ruokamatkalle Yhdysvaltain länsirannikolta kohti Meksikoa. Matka alkaa San Franciscosta, missä Rick maistelee alueen legendaarisia ruokia ja vierailee Alice Watersin Chez PaTelsu.fi
Mitä tuleman pitää12
ke 07.11.2018 22:15 - 23:55
Nathalien, perheenäidin ja lukion filosofianopettajan elämä murenee kun kaikki mikä on hänelle tärkeää katoaa. Mia Hansen-Löven draama sinnikkäästä elämän tarkoituksen uudelleen keksimisestä tähdittä Isabelle Huppert. (L'avenir, Ranska 2016). HD
2018-11-07 22:152018-11-08 23:55Europe/HelsinkiMitä tuleman pitää (Yle Teema & Fem)Nathalien, perheenäidin ja lukion filosofianopettajan elämä murenee kun kaikki mikä on hänelle tärkeää katoaa. Mia Hansen-Löven draama sinnikkäästä elämän tarkoituksen uudelleen keksimisestä tähdittä Isabelle Huppert. (L'avenir, Ranska 2016). HDTelsu.fi
Yle Live: Paperi TSu
ke 07.11.2018 23:55 - 00:55
Runoilijaräppärin soolokeikka Ruisrockin Rantalavalla heinäkuussa 2018. Keikalla kuultiin kokonaisuudessaan Paperi T:n toinen albumi Kaikki on hyvin. Mukana artistin haastattelu. HD
2018-11-07 23:552018-11-08 00:55Europe/HelsinkiYle Live: Paperi T (Yle Teema & Fem)Runoilijaräppärin soolokeikka Ruisrockin Rantalavalla heinäkuussa 2018. Keikalla kuultiin kokonaisuudessaan Paperi T:n toinen albumi Kaikki on hyvin. Mukana artistin haastattelu. HDTelsu.fi
Ulos luontoon Kevätseuranta09:30 - 10:00 Yle TV1 u Kauniit ja rohkeat09:36 - 10:00 MTV3 u Euromuoti 196912:01 Yle Teema & Fem I am Walker14:18 Yle Teema & Fem u Historia: Kuningatar Viktorian lapset19:00 - 19:45 Yle TV1 Salatut elämät19:30 - 20:00 MTV3 Kokkisota20:00 - 21:00 MTV3 Dok: Lindan kaipuu20:30 Yle Teema & Fem u Greyn anatomia21:00 - 22:00 Liv West of Liberty22:00 Yle Teema & Fem Apua, olen vihainen22:45 Yle Teema & Fem Avoimena: Christian pelkää sänkyhommia23:15 - 23:45 Yle TV2
Matkalla seikkailuun13:15 - 14:51 Yle TV1 IMDb 4.7 Blade Runner21:00 - 23:20 Sub IMDb 8.2 End of Watch - Poliisit21:00 - 23:10 Hero IMDb 7.6 Colossal21:30 - 23:15 Yle TV2 IMDb 6.2 Love Records - Anna mulle Lovee22:30 - 00:50 Nelonen IMDb 5.8 Erin Brockovich23:00 - 01:50 TV5 uIMDb 7.2
Pinnalla juuri nyt: Emmerdale, Rillit huurussa, Murdochin murhamysteerit, Pitääkö olla huolissaan?, CSI: Miami, George Gentlyn tutkimukset, Gladiaattorit, Kadonneen jäljillä, Isä Matteon tutkimuksia, Syke

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
World of Warcraft tapetti HD
Mene...Kotiin3DAbstraktiArkkitehtuurianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiVärikäsTietokoneetViileäSöpöKukkaHauskaPelitTytötteHDLomaKuumaElääLogoRakkausElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisää	Kotiin / Pelit / World of Warcraft tapetti HD	World of Warcraft tapetti HD
5,850 näkymät
0	World of Warcraft tapetti HD
Tässä on kokoelma World of Warcraft tapetti HD Collection Pöytäkoneet, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä 5dwallpaper.com, on yli satoja tuhansia taustakuvat ovat ladattavissa. Voit ladata Jokainen Taustakuva ilmaiseksi.
Jos Like This World of Warcraft tapetti HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Love Peace Edellinen: talvi taustakuvia HD
seuraava: wow tapetti HD
näkymät (342) kauhu tapetti HD
näkymät (155) taustakuva joulu HD
ainutlaatuinen tapetti HDGucci tapetti HDOrange taustakuva HD kokoelmathor tapetti HD Downloadsodanjumalan tapetti HD DownloadSalama tapetti HD kokoelmatstar wars taustakuvat HD DownloadLeague of Legends taustakuviaCool taustakuvat paras 10 kokoelmat |5DwallpaperIntian tapetti HD Suunnitellut 5dwallpaper.com | Powered by zuuur.com	© Copyright 2016, Kaikki oikeudet pidätetään	Siirry alkuun

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


Rakennuskieltojen jatkaminen ja asettaminen | Tampere esityslistat ja pöytäkirjat
Rakennuskieltojen jatkaminen ja asettaminen
Yhdyskuntalautakunta, kokous 11.2.2020
§ 33 Rakennuskieltojen jatkaminen ja asettaminen
TRE:1020/10.03.01/2020
Montonen Hanna, Yhdyskuntasuunnittelupäällikkö
Yhdyskuntasuunnittelupäällikkö Hanna Montonen, puh. 040 801 6952, etunimi.sukunimi@tampere.fi
Tampereen kaupungissa on eräillä alueilla ollut voimassa rakennuskielto asemakaavan muuttamista varten. Rakennuskieltoja on tarpeen mukaan jatkettu kahden vuoden välein.
Maankäyttö- ja rakennuslain 53 §:n mukaan kunta voi määrätä rakennuskiellon alueelle, jolla asemakaavan laatiminen tai muuttaminen on vireillä. Kielto päättyy, kun alueelle laadittu uusi asemakaava saa lainvoiman, ja se on voimassa enintään kaksi vuotta. Kunta voi kaavoituksen keskeneräisyyden vuoksi pidentää kieltoaikaa kaksi vuotta kerrallaan.
Yhdyskuntalautakunta on edellisen kerran 20.2.2018, 29 §, jatkanut näitä rakennuskieltoja 20.2.2020 saakka. Asemakaavatyön aloittamisen vuoksi eräillä alueilla rakennuskielto on syytä asettaa uutena ja tietyillä alueilla sen voimassaoloaikaa on syytä jatkaa kaavoituksen keskeneräisyyden tai vanhentuneen asemakaavan vuoksi.
Tampereen lautakuntien johtosäännön mukaan rakennuskiellosta päättäminen kuuluu yhdyskuntalautakunnan toimivaltaan. Poikkeuksen myöntäminen asemakaavan laatimiseksi tai muuttamiseksi annetusta rakennuskiellosta kuuluu asemakaavapäällikön toimivaltaan.
Tammerkosken (II) kaupunginosan korttelista 10 jätetään voimaan rakennuskielto tontilla 11 asemakaavan keskeneräisyyden vuoksi.
Keskustassa ja Tammelan kaupunginosassa on muutamilla tonteilla ollut rakennuskielto jo yli 40 vuotta. Kyseisten tonttien asemakaavat ovat osin 1800- ja 1930-luvulta ja siksi vanhoja, että on perusteltua jatkaa niiden rakennuskieltoa. Asemakaavat uusitaan sitä mukaa, kun tontin haltijat hakevat muutoksia. Asemakaavojen tullessa voimaan rakennuskiellot raukeavat.
Kalevassa Sarvijaakonkadun eteläpuolella sekä sen itäpäässä paikalliskeskuksen ydinalueella on syytä jatkaa aiemmin asetettuja rakennuskieltoja, koska kohteissa on kaavoitusohjelman mukaisesti tulossa vireille asemakaavamuutoksia. Sammonkadun itäpäässä, sen pohjoispuolisen asemakaavan 8489 voimaan tulemisen myötä 6.8.2019 on alueelle aiemmin asetettu rakennuskielto rauennut.
Nekalassa on rauennut rakennuskielto, joka asetettiin rakennuskannan suojelevan asemakaavamuutoksen nro 8644 laatimiseksi. Rakennuskielto raukesi asemakaavan tultua voimaan 29.10.2019.
Lakalaiva on kantakaupungin yleiskaavan määrittämä aluekeskus, jonka kehittymistä tämän tavoitteen mukaiseksi turvataan jatkamalla sen rakennuskieltoa. Mukaan liitetään kortteli 6035 Automiehenkadun eteläpuolelta, johon tulee kaavoitusohjelman mukaisesti vireille Peltolammin hyvinvointikeskuksen asemakaavamuutos.
Hervantaan on asemakaavamuutosten laatimiseksi tarpeen asettaa rakennuskielto Hervannan valtaväylän ja Hervannantien väliselle alueelle. Alueella on jo vireillä ja tulossa vireille asemakaavamuutoksia Tampereen yliopiston kampukselle.
Ylä-Pispalan, Ala-Pispalan ja Santalahden kaupunginosissa on vireillä II-vaiheen asemakaavamuutokset nro 8309 ja 8310, joiden vuoksi on syytä jatkaa aiemmin asetettua rakennuskieltoa lukuun ottamatta asemakaava-alueesta nro 8309 poisrajattuja kiinteistöjä. Pispalan asemakaavoituksen jäljellä olevan III-vaiheen rakennetun kulttuuriympäristön RKY-alueen osalta on asemakaavamuutos ajoitettu kaavoitusohjelmassa valmistuvaksi v. 2022, jonka vuoksi korttelit on tarpeen asettaa rakennuskieltoon.
Lielahden kaupunginosassa Hiedanrannan alueella on asemakaavamuutoksia vireillä ja tulossa vireille maankäytön yleissuunnitelman hyväksymisen jälkeen kaavoitusohjelman mukaisesti v. 2020-2023. Tällä Paasikiventien ja Pahvitehtaankadun sekä Teivaalantien välisellä alueella jatketaan aiemmin asetettua rakennuskieltoa asemakaavojen laatimiseksi.
Myllypuron ja Tesomajärven kaupunginosassa on syytä jatkaa rakennuskieltoa osayleiskaavan tavoitteiden toteuttamiseksi.
Länsi-Tampereella on maankäytön suunnitelmia, joissa teollisuustonttien kortteli muutetaan asuinkortteleiksi ja alueiden rakennuskielto on syytä jatkaa keskeneräisen asemakaavoituksen vuoksi. Lamminpäässä Tesoman valtatien ja rautatien välisellä alueella on vireillä asemakaavamuutos nro 8585 Vaasantien ja Suonsivunkadun välisellä alueella. Raholassa on laadittu asemakaavan pohjaksi yleissuunnitelma, jonka jälkeen asemakaava 8707 on tullut vireille asemakaavoitusohjelman mukaisesti v. 2019. Rakennuskieltoa on syytä jatkaa asemakaavan keskeneräisyyden vuoksi.
Ristimäen kaupunginosassa tontit on tarpeen asettaa rakennuskieltoon rautatien, Tesoman valtatien ja Kohmankaaren rajaamalla alueella, jotta voidaan varmistaa kantakaupungin yleiskaavan 2040 määräykset asemanseudun kehittämisestä monipuolisena asumisen ja palvelujen alueena. Samalla voidaan varmistaa Tesoman lähijuna-aseman saavutettavuuden edellytyksiä. Tesoman valtatien itäpuolelle varataan mahdollisuus jatkaa seisakkeen laituria. Lähijuna-asemaa koskeva ratasuunnitelma on ollut nähtävillä.
Lapin ja Käpylän kaupunginosassa on tullut 7.10.2019 voimaan pientaloalueen kulttuuriympäristön suojeleva asemakaava nro 8182. Aiemmin asetettu rakennuskielto on sen myötä rauennut.
Rakennuskiellot määrätään liitteen mukaisiin kohteisiin, joista osa perustetaan uutena ja osia jatketaan 11.2.2022 saakka.
Päätös tulee voimaan 20.2.2020 ennen sen lainvoimaisuutta.
Asia palautettiin uudelleen valmisteluun.
Elina Karppinen oli paikalla kokouksessa asiantuntijana.
Ossi Aho ehdotti, että asia palautetaan uudelleen valmisteluun. Matti Höyssä kannatti Ahon palautusehdotusta. Koska ehdotusta ei voitu hyväksyä yksimielisesti, asiasta oli äänestettävä.
Puheenjohtaja teki seuraavan kättennostolla tapahtuvan äänestysesityksen:
JAA=Esittelijän päätösehdotus
EI=Ahon palautusehdotus
Esittelijän päätösehdotus 4 ääntä (Harmaala, Lydén, Nisumaa-Saarela, Sirén)
Ahon palautusehdotus 6 ääntä (Jäntti, Sirniö, Aho, Höyssä, Järvinen, Eskelinen)
Tyhjää 2 ääntä (Kampman, Vatanen)
Poissa 1
Puheenjohtaja totesi Ahon palautusehdotuksen tulleen hyväksytyksi äänin 6 - 4, tyhjää 2, poissa 1.
Pirkanmaan ELY-keskus, rakennusvalvonta/Annika Alppi, paikkatieto/Anna Mustajoki, kiinteistötoimi/Heli Toukoniemi, kuulutus, asemakaavoitus/Elina Karppinen
Liite Yla 11.2.2020 Rakennuskieltoalueet 2020-2022.pdf (pdf, 18299 kt)
Liite Yla 11.2.2020 Rakennuskieltoalueet kiinteistöittäin 2020-2022.pdf (pdf, 128 kt)
Kuuntele Liite Yla 11.2.2020 Rakennuskieltoalueet 2020-2022.pdf
Kuuntele Liite Yla 11.2.2020 Rakennuskieltoalueet kiinteistöittäin 2020-2022.pdf
§ 29 Läsnäolo- ja puheoikeuden myöntäminen
§ 30 Ajankohtaiset asiat
§ 31 Automaattisen liikennevalvonnan sijoittamisen yleissuunnitelma
§ 32 Kantakaupungin yleiskaava valtuustokausi 2017-2021 -luonnoksen asettaminen nähtäville
§ 34 Asemakaavaehdotuksen asettaminen nähtäville: XV Tammela, Kullervonkatu 30 täydennysrakentaminen, asemakaava nro 8785
§ 35 Asemakaavaehdotuksen asettaminen nähtäville: Kaukajärvi, Keskisenkatu 20, tontin käyttötarkoituksen muuttaminen ja asuinrakennusten rakentaminen, asemakaava nro 8671
§ 36 Asemakaava nro 8727, Olkahinen, Jenseninkatu 11, käyttötarkoituksen muutos
§ 37 Oikaisuvaatimus rakennuttamisjohtajan päätökseen tärinävaurioista Leinolankadulta
§ 38 Oikaisuvaatimus kiinteistön 837-270-2574-0003 hulevesimaksusta
§ 39 Matkalippujen tarkastajan virkojen (2 kpl) perustaminen pysäköinninvalvontaan
§ 40 Valvontaeläinlääkärin viran perustaminen kaupunkiympäristön palvelualueen ympäristöterveyteen
§ 41 Viranhaltijoiden päätösten otto-oikeus


text:
Ongelmia signaalin kanssa - linuxtv.fi
Koti Etusivu Yleiset Laitteistot
Ongelmia signaalin kanssa
Viesti Kirjoittaja noeikujoo » 17.03.2014 17:29
Laitoin koneeseen pitkästä aikaa Anyseen E30C DVB-C USB vastaanottimen kiinni, kun tilasin MTV Total paketin ja tarvitsin lisää virittimiä. Huomaisin kuitenkin pian, että YLE1 HD- ja YLE Teema HD-kanavilla kuva palikoituu jatkuvasti Anysee viritintä käytettäessä. Femon näyttää signaalin voimakkuudeksi vähän yli 40% ja BER-laskurin arvo vaihtelee holtittomasti. UNC-laskuri näyttää kuitenkin nollaa koko ajan. Muilla virittimillä signaalin voimakkuus on 52-89% virittimestä riippuen. Virittimet on "ketjutettu" peräkkäin siten, että ensin antennikaapelissa on Terratecin Cinery C1200 DVB-C kortit (2xTDA10021 + TDA10023) ja viimeisenä Anysee E30C (TDA10023). Riittäisiköhän signaali paremmin, jos antennisignaalin jakaisi jokaiselle virittimelle erikseen esim. 4-kanavaisella vahvistimella? Tällä hetkellä välissä ei ole mitään haarottimia ja seinästä tuleva antennikaapelikin on mahdollisimman lyhyt (alle 3m). Viimeksi kun Anysee oli käytössä, noita Ylen HD-kanavia ei ollut vielä saatavilla.
Re: Ongelmia signaalin kanssa
Viesti Kirjoittaja noeikujoo » 17.03.2014 18:54
Lisää tietoa tästä ongelmasta. Kokeilin nyt YLE1 HD kanavaa ja kuva oli hetkittäin pelkkää vihreää palikkamössöä. Femon näytti nyt UNC virheitäkin. Laitoin kokeeksi väliin T-haaroittimen, josta vedin johdot suoraan Anyseelle ja Terratecin virittimile. Kokeilu loppui lyhyeen, kun Anysee ei enää suostunut lukittumaan YLE1 HD nippuun. Muilla virittimillä YLE1 HD näkyy virheettä, vaikka BER-laskuri näyttää kahdella Terratecin virittimellä (TDA10021) 3-4 numeroisia lukemia.
Liittynyt: 22.05.2007 18:19
Viesti HendriXXX
Viesti Kirjoittaja HendriXXX » 17.03.2014 22:02
Kaverille tekemässäni digiboxissa oli vähä samantyyppisiä ongelmia kahden virittimen lisäyksen jälkeen. Alunperin oli muistaakseni vain 1501 viritin ja nuo myöhemmin hommatut oli 1500:set. Haarottimilla oli jaettu korteille ekaks. Homma tais alkaa vasta sitte toimii kunnolla ku laitto just useempi kanavaisen vaffarin eteen ja jako siitä korteille. Ebaystä se sen tilasi, mallia enkä merkkiä en muista. Eikä ollu muistaakseni kallis..
Joku ihme juttu siinä tais olla vielä, olikohan niin että vaffarin vahvistus piti olla minimissä ni toimi hyvin, jos nosti vahvistusta ni meni palikoiksi.. jotenni noin se meni.
Sitte vielä se että femonin signaalipalkit tais pysyä samana oli vaffari käytössä tai ei.. sinänsä tuolle sama kuhan se vaan toimii nyt.
Viesti Kirjoittaja noeikujoo » 18.03.2014 8:59
HendriXXX kirjoitti: Joku ihme juttu siinä tais olla vielä, olikohan niin että vaffarin vahvistus piti olla minimissä ni toimi hyvin, jos nosti vahvistusta ni meni palikoiksi.. jotenni noin se meni.
Vahvistuksen lisääminen huonontaa aina jonkin verran signaali-kohinasuhdetta, joten 0dB vahvistuksella varmaankin saadaan paras tulos lyhyillä kaapeleilla. Vahvistusta täytyy nostaa silloin, jos käytössä pidemmät kymmenien metrien kaapelit.
Itselläni signaali riittää juuri ja juuri silloin, jos kytken antennikaapelin suoraan Anyseehen. T-haaroitin vaimentaa signaalia 3.5dB, mikä on liikaa. Otin toistaiseksi Anyseen irti, koska koneeni ei tykkää noista antennikaapelien irrottelusta ja kiinnittelystä. Eilen illalla kone jopa boottasi itsestään, minkä jälkeen usb-laitteet eivät toimineet lainkaan.
Onko ehdotuksia hyvästä 4-kanavaisesta antennivahvistimesta? Ei tarvitse olla halpa.
Viesti Kirjoittaja P.Kosunen » 18.03.2014 12:56
Antennivahvistin, 4-tie
Tuollainen Clas Ohlsonin vahvistin on toiminut minulla ok minimi 10dB vahvistuksella. Kaapelinetti-haaroitin -> vahvistin -> 3x Anysee DVB-C + TV, paksut antennikaapelit käytössä.
http://www.bonfib.fi/ (nettihaaroitin taisi olla tuolta)
Viesti Kirjoittaja noeikujoo » 18.03.2014 13:55
P.Kosunen kirjoitti: Antennivahvistin, 4-tie
Kiitti vinkistä! Onko tietoa, mistä saisi kunnollisia lyhyitä (<0,5m) valmiita UROS-UROS antennikaapeleita? Kaupoista löytyy usein vain 1,8m pitkiä halpoja ja ohuita kaapeleita.
Viesti Kirjoittaja nm » 18.03.2014 15:44
noeikujoo kirjoitti: Otin toistaiseksi Anyseen irti, koska koneeni ei tykkää noista antennikaapelien irrottelusta ja kiinnittelystä. Eilen illalla kone jopa boottasi itsestään, minkä jälkeen usb-laitteet eivät toimineet lainkaan.
Kuulostaa maalenkiltä, joka saattaa häiritä myös vastaanottoa. Galvaaninen erotin (vaippavirran erotin) ratkaisisi ehkä molemmat ongelmat.
Viesti Kirjoittaja P.Kosunen » 18.03.2014 15:48
Tuolta Bonfibilta saa luultavasti tilattua valmiiksi tehtynä lyhyitä pätkiä jollei huvita askartelut. Partco tekee myös, mutta heillä ei taida olla yhtä hifejä liittimiä.
Viesti Kirjoittaja noeikujoo » 18.03.2014 16:44
nm kirjoitti: Kuulostaa maalenkiltä, joka saattaa häiritä myös vastaanottoa. Galvaaninen erotin (vaippavirran erotin) ratkaisisi ehkä molemmat ongelmat.
Maalenkistä varmaankin on kyse, mutta vaippavirranerotin ei ole ratkaissut ongelmia. Olen monta kertaa testannut antennijohdossa galvaanista erotinta, mutta sen lisäämisen jälkeen joillakin kanavilla alkaa esiintyä palikoitumista.
Viesti Kirjoittaja noeikujoo » 19.03.2014 6:55
Ostin kokeeksi 2-tie antennivahvistimen, kun 4-tie mallia ei ollut saatavilla. Kytkin kaapelit siten, että yhteen lähtöön tuli kaksi viritintä peräkkäin ketjutettuna. Sain YLE1 HD:n näkymään kaikilla virittimillä, kun jonkin aikaa säätelin vahvistusta, mutta sen jälkeen tuli ongelmia muiden kanavien (esim. Liv ja Nelonen HD) kanssa. Sain lopulta kaikki kanavat näkymään virheetömästi ilman antennivahvistinta, kun vaihdoin Anyseelle Partcolta ostetun "laadukkaan" 1,5m johdon tilalle itsetehdyn 30cm antennijohdon. Ilmeisesti signaali on ihan siinä rajoilla, kun jos korjautuu noin pienellä muutoksella? Kokeilin vielä vaippavirranerotintakin, mutta silloin Anysee ei enää lukittunut YLE1 HD kanavalle.
Viesti Kirjoittaja nm » 19.03.2014 17:53
noeikujoo kirjoitti: Kokeilin vielä vaippavirranerotintakin, mutta silloin Anysee ei enää lukittunut YLE1 HD kanavalle.
Vaippavirran erottimissakin on eroja ja jotkut mallit voivat heikentää signaalia huomattavasti joillain taajuusalueilla. Aika huono signaali teillä kyllä on kaapelissa, ellei ongelma johdu maalenkistä.
Viesti Kirjoittaja noeikujoo » 19.03.2014 21:26
Vaippavirran erottimissakin on eroja ja jotkut mallit voivat heikentää signaalia huomattavasti joillain taajuusalueilla.
Olen ostanut tuon joskus Partcolta. Laadusta en tiedä.
Tähän asti signaali on riittänyt, mutta YLE1 HD- ja YLE Teema HD-kanavilla signaali tuntuu olevan heikompaa. 30M kaapelimodeemin kanssa oli aluksi ongelmia, mutta ne ratkesivat, kun kaapeli-tv:n asentaja kävi vaihtamassa talon ulkoseinällä olevaan laatikkoon jakajan, jossa 0dB ja -10dB lähdöt. Aiemmin siinä oli kaksi -3dB lähtöä. Asentaja vaan tuumasi, ettei tämän paremmaksi signaalia saa. Kuulemma alueella on paljon kaapeli-tv -liittymiä ja liian harvassa vahvistimia.
Viesti Kirjoittaja noeikujoo » 29.03.2014 19:07
Piti ottaa tuo Anysee E30C pois käytöstä, sillä ilmaiskanavilla esiintyi turhan usein palikoitumista. Täytyy nyt vaan yrittää pärjätä kolmella virittimellä.
Viesti Kirjoittaja HendriXXX » 30.03.2014 8:07
Meillä hajosi vasta seinän tv-pistoke niin että murtu siitä valurauta rungosta se tv-töpselin ulkokehä irti. Oireet oli vuorokautta aiemmin semmoset että katos pelkästään yle1 hd, teema hd ja fem hd. Kaikki muut kanavat sitten näky vain välttävästi eli palikoitu ja ääni rätisi niin prkleesti. Meikä vaihto aiemmin piuhaa ja jakajaa, putsasin korttipaikkoja yms ja mikään ei auttanu..
Vaihdoin sitte makkarista samanlaisen tilalle ja nyt on paremmat signaalit vuosikausiin.
Viesti Kirjoittaja noeikujoo » 02.04.2014 7:07
Vaihdoin eilen kokeeksi 34v vanhan antennirasian uuteen. Vaihdon jälkeen JIM kanavalta tullut Poliisit -sarjan jakso näkyi ilman yhtäkään palikoitumusta.Toivottavasti tuo ei ollut vain sattumaan. Ennen antennirasian vaihtoa Poliisit -sarjan tallenteissa on esiintynyt palikoitumista. Anyseen viritintä en vielä kytkenyt paikalleen.
Palaa sivulle “Laitteistot”

matches: HD HD HD HD HD hd


text:
USKO, TOIVO JA TIEDE ohjelmatiedot - Telsu.fi
Haulla usko, toivo ja tiede löytyy 16 aiemmin esitettyä tv-ohjelmaa.
Usko, toivo ja tiedeSu
pe 20.09. klo 16.50 - 17.20
2019-09-20 16.502019-09-21 17.20Europe/HelsinkiUsko, toivo ja tiede (Yle Teema & Fem)4/4. Niels Hvidt tutkii uskon vaikusta terveyteen. Miten voi sekä uskoa ikuiseen elämään että tehdä tiedettä, joka liittyy sairauteen ja kuolemaan? Neljä eturivin tanskalaistutkijaa kertoo suhteestaan uskontoon. (U) HDTelsu.fi
to 19.09. klo 16.50 - 17.20
3/4. Astrofyysikko Johan Fynbo tutkii päivätyössään kaukaisia galakseja ja niiden syntyä, mutta samalla hän uskoo, että Jumala loi kaiken. Neljä eturivin tanskalaistutkijaa kertoo suhteestaan uskontoon. (U) HD
2019-09-19 16.502019-09-20 17.20Europe/HelsinkiUsko, toivo ja tiede (Yle Teema & Fem)3/4. Astrofyysikko Johan Fynbo tutkii päivätyössään kaukaisia galakseja ja niiden syntyä, mutta samalla hän uskoo, että Jumala loi kaiken. Neljä eturivin tanskalaistutkijaa kertoo suhteestaan uskontoon. (U) HDTelsu.fi
ke 18.09. klo 16.50 - 17.20
2/4. Aivotutkija Morten Overgaard työskentelee päivittäin ihmismielen ja tietoisuuden parissa. Uskooko hän sielun olemassaoloon? Neljä eturivin tanskalaistutkijaa kertoo suhteestaan uskontoon. (U) HD
2019-09-18 16.502019-09-19 17.20Europe/HelsinkiUsko, toivo ja tiede (Yle Teema & Fem)2/4. Aivotutkija Morten Overgaard työskentelee päivittäin ihmismielen ja tietoisuuden parissa. Uskooko hän sielun olemassaoloon? Neljä eturivin tanskalaistutkijaa kertoo suhteestaan uskontoon. (U) HDTelsu.fi
ti 17.09. klo 16.50 - 17.20
1/4. Neljä eturivin tanskalaistutkijaa kertoo suhteestaan uskontoon. Evoluutiobiologi Eske Willerslev etsii päivittäin tieteellisiä selityksiä ihmisen kehitykselle, mutta uskoo samalla henkiolentoihin. (U) HD
2019-09-17 16.502019-09-18 17.20Europe/HelsinkiUsko, toivo ja tiede (Yle Teema & Fem)1/4. Neljä eturivin tanskalaistutkijaa kertoo suhteestaan uskontoon. Evoluutiobiologi Eske Willerslev etsii päivittäin tieteellisiä selityksiä ihmisen kehitykselle, mutta uskoo samalla henkiolentoihin. (U) HDTelsu.fi
to 24.01. klo 09.05 - 09.35
2019-01-24 09.052019-01-25 09.35Europe/HelsinkiUsko, toivo ja tiede (Yle Teema & Fem)4/4. Niels Hvidt tutkii uskon vaikusta terveyteen. Miten voi sekä uskoa ikuiseen elämään että tehdä tiedettä, joka liittyy sairauteen ja kuolemaan? Neljä eturivin tanskalaistutkijaa kertoo suhteestaan uskontoon. (U) HDTelsu.fi
to 17.01. klo 09.03 - 09.32
2019-01-17 09.032019-01-18 09.32Europe/HelsinkiUsko, toivo ja tiede (Yle Teema & Fem)3/4. Astrofyysikko Johan Fynbo tutkii päivätyössään kaukaisia galakseja ja niiden syntyä, mutta samalla hän uskoo, että Jumala loi kaiken. Neljä eturivin tanskalaistutkijaa kertoo suhteestaan uskontoon. (U) HDTelsu.fi
to 10.01. klo 09.05 - 09.35
2019-01-10 09.052019-01-11 09.35Europe/HelsinkiUsko, toivo ja tiede (Yle Teema & Fem)2/4. Aivotutkija Morten Overgaard työskentelee päivittäin ihmismielen ja tietoisuuden parissa. Uskooko hän sielun olemassaoloon? Neljä eturivin tanskalaistutkijaa kertoo suhteestaan uskontoon. (U) HDTelsu.fi
to 03.01. klo 10.00 - 10.30
2019-01-03 10.002019-01-04 10.30Europe/HelsinkiUsko, toivo ja tiede (Yle Teema & Fem)1/4. Neljä eturivin tanskalaistutkijaa kertoo suhteestaan uskontoon. Evoluutiobiologi Eske Willerslev etsii päivittäin tieteellisiä selityksiä ihmisen kehitykselle, mutta uskoo samalla henkiolentoihin. (U) HDTelsu.fi
la 20.01.2018 10.00 - 10.33
4/4. Niels Hvidt tutkii uskon vaikusta terveyteen. Miten voi sekä uskoa ikuiseen elämään että tehdä tiedettä, joka liittyy sairauteen ja kuolemaan? Neljä eturivin tanskalaistutkijaa kertoo suhteestaan uskontoon. HD
2018-01-20 10.002018-01-21 10.33Europe/HelsinkiUsko, toivo ja tiede (Yle Teema & Fem)4/4. Niels Hvidt tutkii uskon vaikusta terveyteen. Miten voi sekä uskoa ikuiseen elämään että tehdä tiedettä, joka liittyy sairauteen ja kuolemaan? Neljä eturivin tanskalaistutkijaa kertoo suhteestaan uskontoon. HDTelsu.fi
Usko, toivo ja tiedeS
to 18.01.2018 19.00 - 19.30
2018-01-18 19.002018-01-19 19.30Europe/HelsinkiUsko, toivo ja tiede (Yle Teema & Fem)4/4. Niels Hvidt tutkii uskon vaikusta terveyteen. Miten voi sekä uskoa ikuiseen elämään että tehdä tiedettä, joka liittyy sairauteen ja kuolemaan? Neljä eturivin tanskalaistutkijaa kertoo suhteestaan uskontoon. HDTelsu.fi
la 13.01.2018 10.00 - 10.30
3/4. Astrofyysikko Johan Fynbo tutkii päivätyössään kaukaisia galakseja ja niiden syntyä, mutta samalla hän uskoo, että Jumala loi kaiken. Neljä eturivin tanskalaistutkijaa kertoo suhteestaan uskontoon. HD
2018-01-13 10.002018-01-14 10.30Europe/HelsinkiUsko, toivo ja tiede (Yle Teema & Fem)3/4. Astrofyysikko Johan Fynbo tutkii päivätyössään kaukaisia galakseja ja niiden syntyä, mutta samalla hän uskoo, että Jumala loi kaiken. Neljä eturivin tanskalaistutkijaa kertoo suhteestaan uskontoon. HDTelsu.fi
to 11.01.2018 19.00 - 19.30
2018-01-11 19.002018-01-12 19.30Europe/HelsinkiUsko, toivo ja tiede (Yle Teema & Fem)3/4. Astrofyysikko Johan Fynbo tutkii päivätyössään kaukaisia galakseja ja niiden syntyä, mutta samalla hän uskoo, että Jumala loi kaiken. Neljä eturivin tanskalaistutkijaa kertoo suhteestaan uskontoon. HDTelsu.fi
la 06.01.2018 10.00 - 10.30
2/4. Aivotutkija Morten Overgaard työskentelee päivittäin ihmismielen ja tietoisuuden parissa. Uskooko hän sielun olemassaoloon? Neljä eturivin tanskalaistutkijaa kertoo suhteestaan uskontoon. HD
2018-01-06 10.002018-01-07 10.30Europe/HelsinkiUsko, toivo ja tiede (Yle Teema & Fem)2/4. Aivotutkija Morten Overgaard työskentelee päivittäin ihmismielen ja tietoisuuden parissa. Uskooko hän sielun olemassaoloon? Neljä eturivin tanskalaistutkijaa kertoo suhteestaan uskontoon. HDTelsu.fi
to 04.01.2018 19.00 - 19.30
2018-01-04 19.002018-01-05 19.30Europe/HelsinkiUsko, toivo ja tiede (Yle Teema & Fem)2/4. Aivotutkija Morten Overgaard työskentelee päivittäin ihmismielen ja tietoisuuden parissa. Uskooko hän sielun olemassaoloon? Neljä eturivin tanskalaistutkijaa kertoo suhteestaan uskontoon. HDTelsu.fi
la 30.12.2017 08.38 - 09.07
1/4. Neljä eturivin tanskalaistutkijaa kertoo suhteestaan uskontoon. Evoluutiobiologi Eske Willerslev etsii päivittäin tieteellisiä selityksiä ihmisen kehitykselle, mutta uskoo samalla henkiolentoihin. HD
2017-12-30 08.382017-12-31 09.07Europe/HelsinkiUsko, toivo ja tiede (Yle Teema & Fem)1/4. Neljä eturivin tanskalaistutkijaa kertoo suhteestaan uskontoon. Evoluutiobiologi Eske Willerslev etsii päivittäin tieteellisiä selityksiä ihmisen kehitykselle, mutta uskoo samalla henkiolentoihin. HDTelsu.fi
to 28.12.2017 19.00 - 19.30
2017-12-28 19.002017-12-29 19.30Europe/HelsinkiUsko, toivo ja tiede (Yle Teema & Fem)1/4. Neljä eturivin tanskalaistutkijaa kertoo suhteestaan uskontoon. Evoluutiobiologi Eske Willerslev etsii päivittäin tieteellisiä selityksiä ihmisen kehitykselle, mutta uskoo samalla henkiolentoihin. HDTelsu.fi
www.telsu.fi > ohjelmatiedot > Usko, toivo ja tiede
Perttu - tehtävä Kiinassa12:00 - 13:00 MTV3 Suurin pudottaja Suomi13:30 - 14:30 Nelonen Sannikka & Ukkola14:30 - 15:00 Yle TV1 u Love Island Suomi15:00 - 16:00 MTV3 u Rytmisen MM15:20 - 16:40 Yle TV2 La Scalan filharmonikot esiintyvät15:20 Yle Teema & Fem Tanssii Tähtien Kanssa19:30 - 20:30 MTV3 Toivomus: Tanja Poutiainen-Rinne20:00 Yle Teema & Fem Ensitreffit alttarilla20:00 - 21:00 AVA u Atlantin yli20:00 - 21:00 TV5 Vain elämää21:00 - 23:15 Liv Roba23:35 - 00:35 MTV3 u
Bonneville12:15 - 13:50 Hero IMDb 6.2 The Love Guru13:50 - 15:15 Hero uIMDb 3.8 Karkausvuosi17:00 - 19:00 Frii IMDb 6.5 Liekeissä17:00 - 19:00 Hero uIMDb 6.6 The Next Three Days19:00 - 21:25 Hero uIMDb 7.3 Sel8nne21:00 - 23:20 Sub IMDb 7.2 Kaiken se kestää21:05 - 22:25 Yle TV1 IMDb 5.8 2 yötä aamuun21:25 - 23:10 Hero IMDb 6.2
Pinnalla juuri nyt: Ostoskanava Tvins.com, Milanon naisten paratiisi, Pienten perhe, Frendit, MasterChef Australia, Maajussille morsian, Casualty, CSI: Miami, Poldark, Tulosruutu

matches: HD HD HD HD HD HD HD


Rovaniemen brändikirja | Rovaniemi
Kaupunginhallitus, kokous 16.3.2020
§ 102 Rovaniemen brändikirja
ROIDno-2019-180
Kaupunginhallitus, 25.11.2019
Riikka Heikkilä, viestintäpäällikkö, riikka.heikkila@rovaniemi.fi
Rovaniemi uudistaa kaupunkibrändinsä syksyn ja talven aikana. Tavoitteena on luoda kaikkia rovaniemeläisiä ja vierailijoita yhtenäisellä tavalla puhutteleva brändi, jonka avulla elinvoimaisen arktisen pääkaupungin vetovoima ja pitovoima kasvavat entisestään.
Brändityö pohjautuu Rovaniemen vahvuuksiin, olemassaoleviin brändeihin ja kaupunkistrategiaan. Työhön ovat päässeet vaikuttamaan kaupungin asukkaat, henkilöstö, yrittäjät, matkailutoimijat ja muut sidosryhmät. Syksyllä ja alkutalvella julkaistuihin kyselyihin on tullut noin 2000 vastausta. Seuraava asukaskysely avautuu joulukuussa 2019. Kyselyjen lisäksi projektissa on jalkauduttu asukkaiden pariin niin kaupungin keskustassa kuin kylissä. Laajan osallistamisen lisäksi työhön sisältyy muun muassa tiedon analysointia, viestintätoimenpiteitä sekä konsernitasoinen brändikirja ja brändin jalkauttamiseen liittyvien kampanjoiden suunnittelua ja toteutuksia.
Työ on edennyt konseptointivaiheeseen. Brändikonsepti sisältää muun muassa linjauksen kaupungin identiteetistä ja arvomaailmasta. Lisäksi se määrittelee brändihierarkian sekä brändiviestinnän perusteet. Konseptiin perustuva varsinainen brändikirja on tavoitteena tuoda kaupunginhallituksen käsittelyyn viimeistään alkuvuonna 2020.
Brändityö sisältyy vuosien 2019-2020 talousarvioihin ja kaupunginhallitus on hyväksynyt työn osana viestintäohjelmaa 2019-2020 (17.12.2018 § 482).
Kaupunginhallitus merkitsee brändityön tilanteen tiedokseen ja hyväksyy työn etenemisen konseptin pohjalta varsinaisen brändikirjan laadintaan.
Rovaniemen kaupunkibrändiä uudistetaan. Kaupunginhallitus on hyväksynyt brändityön marraskuussa 2018 osana viestintäohjelmaa 2019-2020.
Brändityöprojekti (brändikirjan laatiminen ja visuaalisen ilmeen uudistaminen ja yhtenäistäminen) käynnistyi elokuussa 2019. Työtä on tehty laajassa vuorovaikutuksessa kaupungin yhtiöiden, henkilöstön, kaupunkilaisten, yritysten ja matkailutoimijoiden kanssa. Syksyllä ja talvella tehtyihin kyselyihin vastasi lähes 2000 henkilöä. Brändityössä hyödennettyjä kyselyitä ja tuloksia on koottu next.rovaniemi.fi-sivustolle ja työstä on tiedotettu mm. omilla verkkosivuilla ja sosiaalisessa mediassa sekä mediatiedottein. Vuoropuhelua on käyty asukkaiden kanssa jalkautumalla niin keskustaan kuin kyliinkin. Brändityötä on koordinoinut kaupunginjohtajan nimeämä ohjausryhmä.
Brändikirja nojaa kaupungin strategisiin linjauksiin vahvistaen Rovaniemeä elinvoimaisena, arktisena pääkaupunkina. Se linjaa Rovaniemen punaisen langan ja tuottaa inspiraatiota kaupungista kertomiseen erilaisille kohdeyleisöille sekä auttaa strategiasta viestimiseen. Tavoitteena on luoda Rovaniemestä entistäkin houkuttelevampi kaupunki asukkaille, osaajille, vierailijoille ja yrityksille.
Brändikirja ja uusi visuaalinen ilme julkaistaan asukkaille ja henkilöstölle toukokuun aikana, jonka jälkeen työ jatkuu brändityön jalkauttamisena ja erilaisin kampanjoin.
Kaupunginjohtaja esittää, että kaupunginhallitus:
hyväksyy liitteenä olevan brändikirjaluonnoksen ja valtuuttaa viestintäpäällikön tekemään siihen tarvittavat teknisluontoiset muutokset ja korjaukset.
hyväksyy, että brändikirjan pohjalta laaditaan tarkempi graafinen ohjeistus, jonka hyväksyy ja jonka päivittämisestä vastaa viestintäpäällikkö. Graafinen ohjeistus laaditaan 1.5.2020 mennessä.
päättää, että brändikirjan linjauksia käytetään ja sovelletaan kaikessa kaupunkikonsernin toiminnassa, viestinnässä ja markkinoinnissa.
päättää, että graafisen ohjeistuksen käyttöönotto ja soveltaminen aloitetaan kaupungin toimialoilla ja hallinto- ja tukipalveluissa 15.5.2020 lähtien.
valtuuttaa viestintäpäällikön valmistelemaan kaupunginjohtajan päätettäväksi 1.10.2020 mennessä suunnitelman visuaalisen ilmeen soveltamisesta erityiskohteissa ja konserniyhteisöissä.
Kaupungin johtoryhmä, konserniyhteisöjen johto
Rovaniemi_Brändikirja_03_2020_KH
Salassa pidettävä, Julkisuuslaki (621/1999) § 6, kohta 9
§ 89 Kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus sekä työjärjestyksen hyväksyminen
§ 90 Pöytäkirjan tarkastus
§ 91 Ajankohtaiset asiat
§ 92 Poikkeamislupahakemus Kaplastie 17, Saarenkylä
§ 93 Paavalniemen osayleiskaava
§ 94 Asemakaavan laatiminen Apukan alueelle
§ 95 Maankäyttösopimuksen rakentamisvelvoitteen jatkaminen tonteilla 1-10-3 ja 10 sekä niihin rajoittuvat yleiset alueet
§ 96 Palvelujen hankinta Eduro säätiöltä
§ 97 Toimielinten palvelualuejako
§ 98 Edustajan nimeäminen Ikääntyneen väestön hyvinvointisuunnitelma vuoteen 2025 -ohjausryhmään
§ 99 Ounasvaaran koordinaatioryhmän nimeäminen
§ 100 Rovaniemen Kehitys Oy:n yhtiöjärjestyksen muuttaminen ja varajäsenen nimeäminen hallitukseen
§ 101 Ulla-Kirsikka Vainion johtajasopimus
§ 103 Valtuustoaloite kaupunginvaltuutetut mukaan taloustalkoisiin / kokouspalkkioiden puolittaminen
§ 104 Valtuustoaloite Kemijoen rantojen siistiminen Yläkemijoen kylien alueella (Autti-Tennilä väli) työllisyystöinä
§ 105 Valtuustoaloite Rovaniemi, kylien kaupunki
§ 106 Valtuustoaloite lähiruokaa kerran kuussa
§ 107 Valtuustoaloite ulkomaisten elintarvikkeiden kulutuksen puolittamiseksi vuoteen 2025 mennessä
§ 108 Valtuustoaloite Rovaniemelle oma ruokakulttuuristrategia
§ 109 Valtuustoaloite omistajaohjaus osaksi organisaatiouudistusta
§ 110 Valtuustoaloite ostolaskutietojen julkaisemiseksi
§ 111 Valtuustoaloite sateenkaariliputus Rovaniemelle / oikaisuvaatimus
§ 112 Valtuustoaloitteet ja kuntalaisaloitteet
§ 113 Viranhaltijoiden, lautakuntien ja jaoston päätösten otto-oikeus
§ 114 Ilmoitusasiat
§ 115 LISÄPYKÄLÄ: Koronavirukseen varautuminen (lisäpykälä)
§ 116 LISÄPYKÄLÄ: Asukastoiminnan toiminta- ja kehittämistuet 2020 (lisäpykälä)
§ 117 LISÄPYKÄLÄ: Toimielinten sähköiset kokoukset (lisäpykälä)