FINLEX ® - Säädökset alkuperäisinä: 243/1997
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1997 › 243/1997 EtusivuLainsäädäntöOikeuskäytäntöViranomaisetValtiosopimuksetHallituksen esitykset
Kokeile myös tarkennettua hakua. Katso ohjeet. Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1997 › 243/1997 243/1997 Dokumentin versiot
Laki patenttilain muuttamisesta Eduskunnan päätöksen mukaisesti
kumotaan 15 päivänä joulukuuta 1967 annetun patenttilain (550/1967) 14 §, sellaisena kuin se on osittain muutettuna 10 päivänä toukokuuta 1985 annetulla lailla (387/1985),
muutetaan 2 luvun otsikko, 13, 19―21 §, 22 §:n 1, 2, 5 ja 7 momentti, 23―27, 34 ja 35 §, 36 §:n 2 momentti, 52 §:n 1 momentti, 60 §, 61 §:n 1 momentti, 67 §:n 1 momentti, 9 a luvun otsikko, 70 a §, 71 §:n 2 momentti, 72 § sekä 74 §:n 1 momentti,
sellaisina kuin niistä ovat 13, 19 ja 20 § ja 22 §:n 2 momentti 6 päivänä kesäkuuta 1980 annetussa laissa (407/1980), 21 § osittain muutettuna viimeksi mainitulla lailla, 22 §:n 7 momentti ja 34 § mainitussa 10 päivänä toukokuuta 1985 annetussa laissa, 25 ja 72 § 26 päivänä kesäkuuta 1992 annetussa laissa (577/1992), 52 §:n 1 momentti muutettuna mainituilla 6 päivänä kesäkuuta 1980 ja 10 päivänä toukokuuta 1985 annetuilla laeilla, 60 § osittain muutettuna mainitulla 6 päivänä kesäkuuta 1980 annetulla lailla, 61 §:n 1 momentti 21 päivänä huhtikuuta 1995 annetussa laissa (717/1995) ja 9 a luvun otsikko ja 70 a § 28 päivänä kesäkuuta 1994 annetussa laissa (593/1994), sekä
lisätään 12 §:ään uusi 2 momentti, 61 §:ään, sellaisena kuin se on osittain muutettuna mainitulla 21 päivänä huhtikuuta 1995 annetulla lailla, uusi 3 momentti ja 71 §:ään uusi 4 momentti seuraavasti:
Patenttihakemuksen käsittely ja väitemenettely
Jos patenttihakemusta koskevaa päätöstä ei ole saatu annettua tiedoksi hakijalle tämän ilmoittamaan osoitteeseen, tiedoksianto voi tapahtua kuuluttamalla asiasta patentti- ja rekisterihallituksen julkaisemassa patenttilehdessä. Tiedoksiantamisen katsotaan tapahtuneen, kun edellä mainitut toimenpiteet on suoritettu.
Patenttihakemusta ei saa muuttaa siten, että patenttia haetaan johonkin, mikä ei ole käynyt selville hakemuksesta, kun hakemus on tehty.
Jos hakemus on säännösten mukainen eikä katsota olevan estettä hakemuksen hyväksymiselle, patenttiviranomaisen on ilmoitettava hakijalle, että hakemus voidaan hyväksyä.
Kun 1 momentissa tarkoitettu ilmoitus on annettu patentinhakijalle, ei 11 §:ssä tarkoitettua vaatimusta saa tehdä eikä patenttivaatimuksia saa muuttaa siten, että patenttisuoja laajenee.
Hakijan on suoritettava vahvistettu painatusmaksu kahden kuukauden kuluessa siitä, kun hänelle on annettu 1 momentin mukainen ilmoitus. Hakemus on jätettävä sillensä, jos maksua ei suoriteta. Sillensä jätetty hakemus otetaan uudelleen käsiteltäväksi, jos hakija neljän kuukauden kuluessa mainitun ajan päättymisestä suorittaa painatusmaksun sekä vahvistetun maksun hakemuksen ottamisesta uudelleen käsiteltäväksi.
Milloin keksijä hakee patenttia ja pyytää vapautusta painatusmaksusta kahden kuukauden kuluessa siitä, kun hänelle on annettu 1 momentin mukainen ilmoitus, patenttiviranomainen voi myöntää hänelle sanotun vapautuksen, jos maksun suorittamisen katsotaan tuottavan hänelle huomattavia vaikeuksia. Jos pyyntö hylätään, on kahden kuukauden kuluessa hylkäämisestä suoritettu maksu katsottava suoritetuksi oikeassa ajassa.
Kun hakija on tehnyt sen, mitä häneltä 19 §:n mukaan vaaditaan, tulee patenttiviranomaisen, jollei estettä edelleenkään ole, hyväksyä hakemus. Hakemuksen hyväksymisestä on kuulutettava.
Patentti on myönnetty sinä päivänä, kun hakemuksen hyväksymisestä on kuulutettu. Myönnetty patentti on merkittävä patenttiviranomaisen pitämään patenttirekisteriin. Patentinhaltijalle on annettava patenttikirja.
Patenttiviranomaisen on pidettävä patentin myöntämispäivästä lukien yleisön saatavana patenttijulkaisua, joka sisältää keksinnön selityksen, patenttivaatimukset ja tiivistelmän sekä ilmoituksen patentinhaltijasta ja keksijästä.
Patenttia koskevat asiakirjat ovat julkisia patentin myöntämispäivästä lukien.
Asiakirjat ovat myös julkisia, kun 18 kuukautta on kulunut patenttihakemuksen tekemispäivästä tai, jos etuoikeutta pyydetään, siitä päivästä, josta etuoikeutta on pyydetty, vaikka patenttia ei vielä ole myönnetty. Jos hakemus on jätetty sillensä tai hylätty, asiakirjat tulevat kuitenkin julkisiksi vain siinä tapauksessa, että hakija pyytää hakemuksen ottamista uudelleen käsiteltäväksi tai hakee muutosta taikka tekee 71 a tai 71 b §:n mukaisen esityksen.
Jos asiakirja sisältää liikesalaisuuden ja jollei tämä koske keksintöä, johon patenttia haetaan tai jolle patentti on myönnetty, patenttiviranomainen voi vaadittaessa erityisestä syystä määrätä, ettei asiakirja ole julkinen. Jos sellainen vaatimus on tehty, asiakirja ei ole julkinen ennen kuin vaatimus on hylätty lainvoiman saaneella päätöksellä.
Ennen kuin patentti on myönnetty tai 20 vuoden ajan patenttihakemuksen tekemispäivästä, jos patenttihakemus on ratkaistu lopullisesti sen johtamatta patenttiin, näyte talletuksesta saadaan 6 momentin ensimmäisen virkkeen säännöksestä huolimatta luovuttaa ainoastaan erityiselle asiantuntijalle, jos hakija tätä pyytää. Asetuksella säädetään, milloin tällainen pyyntö voidaan tehdä ja ketä näytteen pyytäjä voi käyttää asiantuntijana.
Jos julkiseksi tullut hakemus jätetään sillensä tai hylätään, on päätöksestä kuulutettava sen saatua lainvoiman.
Kuka tahansa voi tehdä väitteen myönnettyä patenttia vastaan. Väite on tehtävä patenttiviranomaiselle yhdeksän kuukauden kuluessa patentin myöntämispäivästä. Väite on tehtävä kirjallisesti ja se on perusteltava.
Kun patenttia vastaan on tehty väite, se on saatettava patentinhaltijan tietoon ja patentinhaltijalle on varattava tilaisuus antaa siitä lausumansa. Patentinhaltijalla, jolla ei ole kotipaikkaa Suomessa, tulee väitekäsittelyn aikana olla patenttilain 12 §:ssä tarkoitettu asiamies.
Patenttiviranomainen voi, jos siihen on erityisiä syitä, ottaa väitteen huomioon, vaikka patentti on rauennut tai raukeaa 51 §:n mukaisesti taikka lakkautetaan 54 §:n mukaisesti tai vaikka väite peruutetaan. Jos väitteentekijä peruuttaa väitteensä, ei hän voi hakea muutosta patenttiviranomaisen tekemään päätökseen.
Patenttiviranomaisen tulee väitteen johdosta kumota patentti, milloin:
1) patentti on myönnetty, vaikkei 1 ja 2 §:ssä säädettyjä ehtoja ole täytetty;
2) patentti tarkoittaa keksintöä, jota ei ole esitetty niin selvästi, että ammattimies voi sen perusteella käyttää keksintöä;
3) patentti käsittää sellaista, mikä ei ole ilmennyt hakemuksesta sitä tehtäessä; tai
4) patenttisuojaa on laajennettu sen jälkeen, kun 19 §:n 1 momentissa tarkoitettu ilmoitus on annettu.
Patenttiviranomaisen tulee hylätä väite, jos patentin voimassa pysyttämiselle ei ole mitään 1 momentissa tarkoitettua estettä.
Jos patentinhaltija on väitekäsittelyn aikana muuttanut patenttia siten, ettei patentin pysyttämiselle voimassa muutetussa muodossa ole mitään 1 momentissa tarkoitettua estettä, patenttiviranomaisen on ilmoitettava patentinhaltijalle, että patentti voidaan pysyttää voimassa muutetussa muodossa.
Patentinhaltijan on 3 momentissa tarkoitetussa tapauksessa suoritettava vahvistettu maksu patentin uudelleen painamisesta kahden kuukauden kuluessa siitä, kun hänelle on lähetetty 3 momentin mukainen ilmoitus. Jos maksua ei suoriteta, patentti on kumottava. Mitä 19 §:n 4 momentissa säädetään keksijän mahdollisuudesta saada vapautus painatusmaksusta, koskee soveltuvin osin myös patentinhaltijan mahdollisuutta saada vapautus patentin uudelleen painamista koskevasta maksusta.
Jos patentti pysytetään voimassa muutetussa muodossa, on patenttiviranomaisen pidettävä muutettu patenttijulkaisu yleisön saatavana.
Patenttiviranomaisen on kuulutettava väitteen johdosta tehdystä päätöksestä tämän saatua lainvoiman.
Patenttiviranomaisen patenttihakemusta koskevaan lopulliseen päätökseen hakija voi hakea muutosta, jos päätös on hänelle vastainen. Patentinhaltija tai väitteentekijä voi hakea muutosta patenttiviranomaisen väitteen johdosta antamaan lopulliseen päätökseen, jos päätös on hänelle vastainen. Jos väitteentekijä peruuttaa valituksensa, voidaan asia kuitenkin tutkia, jos siihen on erityisiä syitä.
Päätökseen, jolla 15 §:n 3 momentissa tai 19 §:n 3 momentissa tarkoitettu pyyntö hakemuksen ottamisesta uudelleen käsiteltäväksi on hylätty tai 18 §:ssä tarkoitettu vaatimus hakemuksen siirtämisestä hyväksytty, hakija voi hakea muutosta. Päätökseen, jolla vaatimus hakemuksen siirtämisestä on hylätty, vaatimuksen tekijä voi hakea muutosta.
Päätökseen, jolla vaatimus 22 §:n 5 momentissa tarkoitetun määräyksen antamisesta on hylätty, voi vaatimuksen tekijä hakea muutosta.
Muutosta 26 §:ssä tarkoitetuissa tapauksissa haetaan valittamalla patentti- ja rekisterihallituksen valituslautakunnalta 60 päivän kuluessa siitä päivästä, jona valittaja on saanut tiedon päätöksestä. Valittajan on saman ajan kuluessa suoritettava vahvistettu maksu. Ellei maksua suoriteta, ei valitusta oteta tutkittavaksi.
Muutosta valituslautakunnan päätökseen haetaan valittamalla korkeimmalta hallinto-oikeudelta 60 päivän kuluessa siitä päivästä, jona valittaja on saanut tiedon päätöksestä.
Mitä 22 §:n 5 momentissa säädetään patenttia koskevan asiakirjan julkisuudesta, koskee soveltuvin osin myös asiakirjoja, jotka annetaan valituslautakunnalle ja korkeimpaan hallinto-oikeuteen.
Kansainvälisen patenttihakemuksen hyväksymisestä ei saa antaa 19 §:n 1 momentissa tarkoitettua ilmoitusta eikä tällaista patenttihakemusta saa hylätä ennen asetuksella säädettävän määräajan päättymistä, ellei hakija suostu siihen, että hakemus ratkaistaan sitä ennen.
Patenttiviranomainen ei saa ilman hakijan suostumusta julkaista kansainvälistä patenttihakemusta painettuna tai vastaavalla tavalla eikä myöntää tällaisen patenttihakemuksen kohteena olevaan keksintöön patenttia ennen kuin maailman henkisen omaisuuden järjestön kansainvälinen toimisto on julkaissut hakemuksen tai 20 kuukautta on kulunut kansainvälisestä hakemispäivästä tai, jos etuoikeutta on pyydetty, siitä päivästä, josta etuoikeutta pyydetään.
Hakija voi hakea muutosta 1 momentissa tarkoitettuun päätökseen, jossa patenttiviranomainen on katsonut, että patenttihakemus käsittää toisistaan riippumattomia keksintöjä. Tällöin on soveltuvin osin noudatettava, mitä 27 §:n 1 ja 2 momentissa säädetään.
Tuomioistuimen tulee julistaa patentti mitättömäksi sitä tarkoittavan kanteen perusteella, milloin:
1) patentti tarkoittaa keksintöä, joka ei täytä 1 ja 2 §:ssä säädettyjä ehtoja;
2) patentti tarkoittaa keksintöä, jota ei ole niin selvästi esitetty, että ammattimies voi sen perusteella käyttää keksintöä;
Jos joku sen jälkeen, kun hakemusasiakirjat 22 §:n mukaan ovat tulleet julkisiksi, käyttää ammattimaisesti hyväksi keksintöä, johon on haettu patenttia, on patentinloukkausta koskevia säännöksiä vastaavasti sovellettava, jos patentti sittemmin myönnetään. Ennen kuin patentti on 20 §:n mukaan myönnetty, patenttisuoja käsittää kuitenkin ainoastaan sen, mikä ilmenee sekä niistä patenttivaatimuksista, jotka hakemuksessa olivat hakemuksen tullessa julkiseksi, että itse patentin patenttivaatimuksista. Rangaistukseen ei tällöin voida tuomita, ja vahingonkorvaus sellaisesta hyväksikäyttämisestä, joka on tapahtunut ennen kuin patentti on myönnetty, voidaan määrätä ainoastaan 58 §:n 2 momentin mukaan.
Vahingonkorvausta koskevan 58 §:n 3 momentin säännöksiä ei sovelleta, jos korvauskanne nostetaan vuoden kuluessa patenttia koskevan väiteajan päättymisestä tai jos väite on tehty, vuoden kuluessa siitä, kun patenttiviranomainen on päättänyt, että patentti pysytetään voimassa.
Jos patentti on kumottu lainvoiman saaneella päätöksellä tai julistettu mitättömäksi lainvoiman saaneella tuomiolla, ei 57―60 §:ssä säädettyä rangaistusta, korvausta tai muuta seuraamusta voida tuomita.
Tuomioistuin voi harkinnan mukaan lykätä oikeudenkäymiskaaren 24 luvun 1 §:ssä tarkoitettua pääasian ratkaisua sellaisessa patentin mitättömäksi julistamista koskevassa asiassa, joka on pantu vireille laillisessa tuomioistuimessa ennen kuin patentin myöntämisen jälkeinen väiteaika on päättynyt tai ennen kuin väitteestä on annettu lainvoimainen päätös.
Käräjäoikeus määrää kalenterivuodeksi kerrallaan tarpeellisen määrän 66 §:ssä tarkoitettuja asiantuntijoita. Ennen määräyksen antamista oikeuden on hankittava valtion teknillisen tutkimuskeskuksen lausunto. Ilman laillista syytä ei saa kieltäytyä ottamasta vastaan edellä mainittua tehtävää.
Lisäsuojatodistus
Lisäsuojatodistuksista säädetään lääkkeiden lisäsuojatodistuksen aikaansaamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 1768/92 ja kasvinsuojeluaineiden lisäsuojatodistuksen käyttöön ottamisesta annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1610/96. Lisäsuojatodistuksista on lisäksi voimassa, mitä tässä luvussa säädetään.
Jos patentinhaltijalla ei ole 1 momentissa mainittua asiamiestä, voi tiedoksiantaminen tapahtua lähettämällä tiedoksi annettava asiakirja hänelle postitse kirjattuna kirjeenä hänen patenttirekisteriin merkityllä osoitteellaan. Jollei rekisteriin ole merkitty osoitetta, tiedoksiantaminen voi tapahtua kuuluttamalla patenttilehdessä. Tiedoksiantamisen katsotaan tapahtuneen, kun edellä mainitut toimenpiteet on suoritettu.
Jos väitettä koskevaa päätöstä ei ole saatu annettua tiedoksi väitteentekijälle tämän ilmoittamaan osoitteeseen, tiedoksianto voi tapahtua kuuluttamalla asiasta patenttilehdessä. Tiedoksiannon katsotaan tapahtuneen, kun edellä mainitut toimenpiteet on suoritettu.
Muutosta patenttiviranomaisen tämän lain nojalla antamaan muuhun kuin 26 §:ssä tarkoitettuun lopulliseen päätökseen sekä 42, 71 a tai 71 b §:ssä tarkoitettuun päätökseen haetaan valittamalla patentti- ja rekisterihallituksen valituslautakunnalta. Valitusmenettelystä ja asian käsittelystä valituslautakunnassa säädetään erikseen.
Tarkemmat säännökset patenttihakemuksesta, kuulutuksesta patenttiasioissa, hakemusasiakirjojen painattamisesta, väitemenet-telystä, patenttirekisteristä ja sen pitämisestä sekä patenttiviranomaisesta annetaan asetuksella.
Patenttihakemus, joka ennen tämän lain voimaantuloa on hyväksytty pantavaksi julkisesti nähtäväksi, käsitellään ja ratkaistaan ennen tämän lain voimaantuloa voimassa olleiden säännösten mukaan.
Ennen tämän lain voimaantuloa tehtyyn patenttihakemukseen sovelletaan patenttilain 14 §:ää.
HE 254/1996
TaVM 1/1997
EV 6/1997
›Ruotsinkieliset säädökset ›Ajantasainen lainsäädäntö ›Säädösmuutosten hakemisto ›Saamenkieliset säädökset Sisällysluettelo243/19972 luku - Patenttihakemuksen käsittely ja väitemenettely12 §13 §19 §20 §21 §22 §23 §24 §25 §26 §27 §34 §35 §36 §52 §60 §61 §67 §9 a luku - Lisäsuojatodistus70 a §71 §72 §74 §
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1997 › 243/1997 Lainsäädäntö


text:
lähettänyt: Rakasta rauhaa maaliskuussa 8, 2016
6,521 näkymät
2	Abstract taustakuva HD kokoelmat
Jos asetat nämä HD taustakuvat Kuten taustakuvaa taustakuva työasemien tai Kannettavat tai tabletteja tai Mobiles, Se antaa edelleen Lisää hyviä Look For Laitteen, Taustakuva kokoelmat Käytettävissä at5dwallpaper.com Will täysin sovi seuraaville Näyttötarkkuudet.
abstrakti taustakuva 1366×768 sininen väri
Jos Like This Abstract taustakuva HD kokoelmat Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Love Peace Edellinen: Nature tapetti
seuraava: Sunny Leone hd taustakuvia Paras 15 kokoelmat
ainutlaatuinen tapetti HDAnimaatio tapetti HD kokoelmatBike tapetti HDtapetti valkoinen HDkukka tapetti hd Downloadultra hd taustakuva DownloadFerrari tapetti HDHD tapetti top 10 Lovely kokoelmatmalli taustakuvia Kauneimmat kokoelmatKim Kardashian tapetti HD Suunnitellut 5dwallpaper.com | Powered by zuuur.com	© Copyright 2016, Kaikki oikeudet pidätetään	Siirry alkuun

matches: HD HD HD hd HD hd hd HD


Isumaginninnermik suliassaqarfimmi pissaanermik atuineq pillugu Inatsisartut inatsisaata allanngortinneqarneranik Inatsisartut inatsisaat nr. 38, 23. november 2017-imeersoq (Inatsisip kalaallisut oqaasertaani § 13, imm. 1-imi erseqqissaaneq)
Immikkoortoq I
Aallarniutitut aalajangersakkat
Pissaanermik atuineq
§ 1. Pissaanermik atuineq isumassuinermut isumaginninnikkullu perorsaalluni ikiuunnermut taarsiullugu atorneqanngisaannassaaq, pisariaqarluinnartunullu killilerneqassalluni, aammalu pissaanermik atuinikkut anguniakkanut naapertuutissalluni.
Inuit pineqartut
§ 2. Immikkoortuni I aamma II-mi meeqqat 18-it inorlugit ukiulit, ulloq unnuarlu paaqqinniffimmut inissinneqarsimasut pineqarput.
§ 3. Immikkoortuni I aamma III-mi inersimasut 18-inik ukioqalereersut, tarnikkut pissutsimikkut annertuumik ataavartumillu piginnaanikillisimasut pineqarput, pisortat sulissutiginninnerisigut inuttut suliassanillu ikiorneqartut, kiisalu isumaginninnikkut perorsaanermik, passunneqarnermik paaqqutarineqarnermillu ikiorneqartut, imaluunniit sammisassaqartitaanissamik allatigullu neqeroorfigineqartut aamma §§ 32-36 naapertorlugit iliuuseqarfigineqarnermut akuersinngitsut. Tarnikkut pissutsikkut piginnaasakillisimaneq suliamut attuumassuteqartumik pisariaqartinneqartumik uppernarsaaserneqarsimassaaq.
Immikkoortoq II
Nalinginnaasut
§ 4. Meeqqanik timikkut attorlugit pillaaneq inerteqqutaavoq. Aalajangerlugit nikissinnaajunnaartitsineq inerteqqutaavoq. Aalajangerlugit nikissinnaajunnaartitsinermi pineqarput qitequtinik, paffinnut qilerutinik, isikkanut qilerutinik, timimilluunniit nikitsaaliuissutinik pinngitsaaliissutitut atuineq, allatullu ittunik aalajangerlugit qilerussineq. Nikassaasumik, asissuisumik allatigulluunniit nikanarsaataasumik tarnikkut pinninneq inerteqqutaavoq.
§ 5. Meeqqamik aalajangerlugu tigumminnilluni, imaluunniit inimut allamukaassilluni timikkut pissaanermik atuineq akuerisaavoq, imaappat:
1) meeraq imatut pissusilersuuteqarpat, inimi ataatsimoorfiusumi najuutiinnarnissaa illersorneqarsinnaanani, imaluunniit
2) meeqqat imminik allanilluunniit ajoqusiinissaa taamatut iliornikkut pinngitsoortinneqarpat.
Imm. 2. Imm. 1 naapertorlugu pissaanermik atuineq pisuni ataasiakkaani pissutsinut tulluartuussaaq, pisariaqarnerpaamillu qaangiisuussanani.
Ulloq unnuarlu paaqqinniffinni isumannaallisagaanngitsuni meeqqamut pissaanermik atuineq
§ 6. Meeqqanut ulloq unnuarlu paaqqinniffinni § 5 naapertorlugu timikkut pissaanermik atuisoqarsinnaavoq.
Imm. 2. Meeqqanut ulloq unnuarlu paaqqinniffinni isumannaallisagaanngitsuni ulloq unnuarlu paaqqinniffiup matuinik silarlernik unnuaanerani parnaarsisoqarsinnaavoq, qaqutiguinnarlu ulluunerani piffissani sivikitsuni parnaarsisoqarsinnaalluni.
Imm. 3. Meeqqamut ulloq unnuarlu paaqqinniffimmut isumannaallisagaanngitsumut inissinneqarsimasumut meeqqap inuttaanik inimilluunniit sumiiffigisaanik misissuilluni pissaanermik atuisoqarsinnaavoq, tak. § 8.
Imm. 4. Tamatuma saniatigut allaffigeqatigiittarnerit, oqarasuaatikkut oqaloqateqarnerit allatigullu attaveqaqatigiinnerit nakkutiginerisigut, meeqqamut ulloq unnuarlu paaqqinniffimmut isumannaallisagaanngitsumut inissinneqarsimasumut pissaanermik atuisoqarsinnaavoq, tak. § 13.
Imm. 5. Aammattaaq meeraq ulloq unnuarlu paaqqinniffimmi isumannaallisagaanngitsumi inissinneqarsimasoq piffissami sungiussiniarfigisassaani, Inatsisartut inatsisaanni § 15-imi taaneqartut assigisaannik piumasaqaateqarluni, ullut 14-it tikillugit anitsaaliorneqarsinnaavoq.
Ulloq unnuarlu paaqqinniffinni isumannaallisakkani pissaanermik atuineq
§ 7. Meeqqanut ulloq unnuarlu paaqqinniffinni isumannaallisakkani § 5 naapertorlugu timikkut pissaanermik atuisoqarsinnaavoq.
Imm. 2. Meeqqamut ulloq unnuarlu paaqqinniffimmut isumannaallisakkamut inissinneqarsimasumut meeqqap inuttaanik inimilluunniit sumiiffigisaanik misissuilluni akuliuttoqarsinnaavoq, tak. § 8 aamma § 9.
Imm. 3. Tamatuma saniatigut meeqqamut ulloq unnuarlu paaqqinniffimmut isumannaallisakkamut inissinneqarsimasumut allaffigeqatigiittarnerit, oqarasuaatikkut oqaloqateqarnerit allatigullu attaveqaqatigiinnerit nakkutigalugit akuliuttoqarsinnaavoq, tak. § 13 aamma § 14.
Meeqqap inuttaanik inimillu sumiiffigisaanik misissuineq
Nalinginnaat
§ 8. Ulloq unnuarlu paaqqinniffinni, ilanngullugit ulloq unnuarlu paaqqinniffinni isumannaallisakkani, meeqqap pigisanik tigussaasunik pigisaqarneranik isumaqarnissamut aalajangersimasunik tunngavissaqarpat, tak. § 10, pigisaqarnerullu kingunerissallugu torersuunissamik aalajangersakkat malinneqarsinnaannginnerat, imaluunniit isumannaallisaanikkut mianerisassat mianerineqarsinnaannginnerat, meeqqap inuttaanik inimillu sumiiffigisaanik misissuisoqarnissaa inissinneqarfiup pisortaata, allalluunniit taamatut piginnaatitaasup aalajangersinnaavaa.
Imm. 2. Imm. 1 naapertorlugu taamaallaat misissuisoqarsinnaavoq, akuliunnerup siunertaa akuliunnerullu kanngunarsagaanermik iluaaginninnermillu misiginerit akuliunnerup kingunerisinnaasaatut isumaqarfigineqartariaqartut, imminnut atsikkutigiippata. Misissuinissamut piumasaqaataavoq periutsit allat sakkukinnerusut misilereersimanissaat, misissuinermilu siunertat angunissaannut periutsit taakku naammassimassanatik. Meeraq pigisanik tigussaasunik peqaruni, nammineq tunniunnissaannut kaammattorneqassaaq.
Imm. 3. Pissutsit aallaavigalugit sapinngisamik qajassuartumik misissuisoqassaaq. Taamaasilluni misissuineq imatut ingerlanneqassaaq, meeqqap kanngunarsagaasutut misiginera sapinngisamik annikinnerpaasunngorlugu.
Imm. 4. Meeqqap inuttaanik inimilluunniit sumiiffigisaanik misissuisoqalertinnagu, misissuinerup aallartinneqarneranut pissutaasunik meeraq paasitinneqarnissamut pisinnaatitaaffeqarpoq, pissutsit immikkut ittut taamatut iliornissaq illuatungilinngippassuk.
Imm. 5. Meeqqap inuttaanik inimilluunniit sumiiffigisaanik misissuinermi sulisut ikinnerpaamik marluk tamatigut peqataasassapput. Taamaattoq pissutsit immikkut ittut pisariaqartippassuk, misissuineq sulisumit ataasiinnarmit ingerlanneqarsinnaavoq. Meeqqap inuttaanik inimilluunniit sumiiffigisaanik misissuinermi meeqqanik allanik najuuttoqaqqusaanngilaq.
Imm. 6. Tigussaasumik pigisat meeqqap pigisaatut nassaarineqartut arsaarinnissutigineqarnissaat paaqqinniffiup pisortaata tamatumunngaluunniit piginnaatitaasup aalajangersinnaavaa, taamatut iliorneq torersuunissamut isumannaallisaanikkulluunniit qajassuussassatigut pisariaqartinneqartutut nalilerneqarpat.
Imm. 7. Pigisat meeqqap pigisai arsaarinnissutigineqarpata, pigisat arsaarinnissutigineqartut allattorsimaffiannik inissiiffigisaq suliaqassaaq. Arsaarinnissutiginninneq pillugu meeraq ilisimatinneqassaaq, allattukkallu assilineqarneranik tunineqarluni.
Imm. 8. Pigisaq inissiiffigisap pigippagu, ingerlaannaq arsaarinnissutigineqarsinnaavoq.
§ 9. Ulloq unnuarlu paaqqinniffiup isumannaallisakkap aammattaaq meeraq paaqqinniffimmut inissinneqartoq inimi sumiiffigisamini pigisanik tigussaasunik sunik pigisaqarnersoq misissorsinnaavaa, torersuunissamik aalajangersakkat isumannaallisaanikkullu mianerisassat malinnissaasa qulakkeernissaannut misissuineq taamatut ittoq pisariaqartinneqarpat:
1) meeraq inuusuttorluunniit ulloq unnuarlu paaqqinniffimmut isumannaallisakkamut inissinneqarpat,
2) pulaartoqarneq sioqqullugu pulaartoqarnerullu kingorna, aamma
3) ulloq unnuarlu paaqqinniffimmik isumannaallisakkamik qimatsineq sioqqullugu utereernerullu kingorna.
Aalajangersimasunik tunngavissaqarluni inummik inimillu sumiiffigisaanik misissuineq
§ 10. § 8, imm. 1 naapertorlugu aalajangersimasunik tunngavissaasinnaapput meeqqap ikiaroornartumit imigassamilluunniit sunnertisimasutut isikkoqarnera, paaqqinniffiup igaffianit sannavianilluunnit sakkunik ipittunik amigaateqartoqarnera, imaluunniit paaqqinniffimmi sulisunit takunnittoqarsimappat, paaqqinniffiup pisortaanik, imaluunniit sulisumik tamatumunnga piginnaatitaasumik isumaqalersitsisumik meeraq tigussaasumik pigisanik torersaarnissamut malittarisassanik unioqqutitsisunik, imaluunniit meeqqamut namminermut allanulluunniit uloriarsinnaasunik pigisaqartoq.
Inimik sumiiffigisamik misissuineq pillugu immikkut
§ 11. Meeqqap inimik sumiiffigisaanik misissuineq inimi sumiiffigisaani meeqqap tigussaasumik pigisaanik misissuinermik kinguneqarpat, meeraq misissuinermi najuunnissamut neqeroorfigineqassaaq, misissuinerulluunniit kingorna ingerlaannaq misissuineq inernerilu pillugit nassuiaanneqassalluni, taamatut iliornissamut pissutsit immikkut ittut aporfiussanngippata. Misissuinerup ingerlanneqarsimanera pillugu ilisimatitsissutiginerata peqatigisaanik misissuineq pillugu nassuiaanneqarnissamut neqeroorut allakkatigut tunniunneqarsinnaavoq.
Imm. 2. Inatsisartut inatsisaanni matumani ini sumiiffigisaq pillugu eqqarsaataapput ini, sikaaviit ineeqqalluunniit allat meeqqap atorsinnaasai. Pigisat pillugit eqqarsaataapput assersuutigalugu siniffiit, amusarissat, toqqorsiviit matusartut, taskit pooqattallu inimi sumiiffigisamiittut.
Inummik misissuineq pillugu immikkut
§ 12. Meeqqap inuttaanik misissuinermi eqqarsaataapput akuliunnerit, inuup timaanut pulatitsinertaqanngitsut, timimillu imatut attuualaarinertaqanngitsut. Taamaallaat atisat qaavisiguut pattalaarisoqarsinnaavoq aammalu kaasarfiit kamippaallu misissorneqarlutik. Meeqqalli qaatiguuminik peersinissaa, nasaarnissaa kamippaarnissaalu paaqqinniffiup sulisuisa piumasarisinnaavaat.
Imm. 2. Meeqqap timimini pigisanik tigussaasunik sunik peqarneranik misissuinermi, inuit meeqqamit aallaanermik suiaassuseqartut taamaallaat qaqutigorluinnaq najuussinnaapput.
Allaffigeqatigiittarnernik, oqarasuaatitigut oqaloqatigiinnernik allatigullu attaveqaqatigiinnernik nakkutilliineq
§ 13. Meeqqanut ulloq unnuarlu paaqqinniffinni aamma meeqqanut ulloq unnuarlu paaqqinniffinni isumannaallisakkani, allaffigeqatigiinnernik, oqarasuaatikkut oqaloqatigiinnernik allatigullu inunnik erseqqinnerusumik taaneqartunik paaqqinniffiup avataaniittunik attaveqaqatigiinnernik piffissami aalajangersimasumi nakkutilliisoqarnissaa kommunimi sumiiffigisami kommunalbestyrelsip aalajangersinnaavaa, tamanna meeqqap atugarissaassusia ineriartorneralu mianeriniarlugit pisariaqarpat, taamaattoq tak. imm. 2-6.
Imm. 2. Aatsaat meeraq najuutsillugu allakkanik isertunik anisunillu ammaasoqarsinnaavoq meeraq akuersisimappat najuunneranilu pissalluni. Tusarnaaqataassutit atorlugit oqarasuaatikkut oqaloqatigiinnernik nakkutilliinerit taamaallaat pisinnaapput meeraq akuersisimatillugu. Tusarnaaqataassutit atorlugit tusarnaartoqarpat, tamanna pillugu inuk oqaloqatigineqartoq ilisimatinneqassaaq.
Imm. 3. Allakkap isertup ammarneqarnissaa meeqqap kissaatiginngippagu, taanna ammarnagu nassiussisumut utertinneqarsinnaavoq allakkiamik nassuiaammik ilallugu. Allakkap anisup ammarneqarnissaa meeqqap kissaatiginngippagu, allagaq suujunnaarsinneqassaaq.
Imm. 4. Meeqqap sianerfigitinnermini tusarnaaqataassutinik tusarnaartoqarnissaa kissaatiginngippagu, sianersimasoq nassuiaateqarfigalugu oqarasuaatikkut oqaloqatigiinneq kipitinneqarsinnaavoq. Meeqqap sianernermini tusarnaaqataassutinik tusarnaaqataasoqarnissani kissaatiginngippagu, oqaloqatigiinnissaa pissanngilaq.
Imm. 5. Taamaattoq pisortat oqartussaasuinut pisortallu oqartussaasuinit aamma taamaattoqarpat eqqartuussisuserisumut eqqartuussisuserisumillu imaluunniit meeqqat illersuisuanut illersuanilluunniit allakkanut allatigullu saaffiginnissutinut imm. 1-4 atuutinngillat.
Imm. 6. Politiit pulaarlutik allaffigeqatigiittarnernik, oqarasuaatikkut oqaloqatigiinnernik allatigullu attaveqaqatigiinnernik nakkutilliineranni imm. 1-5 atuutinngillat, tak. § 14, nakkutilliineq Kalaallit Nunaanni Eqqartuussisaaseq pillugu inatsit naapertorlugu politiit pineqaatissiinerannut attuumassuteqarpat.
Ulloq unnuarlu paaqqinniffinni isumannaallisakkani allaffigeqatigiittarnernik, oqarasuaatikkut oqaloqatigiinnernik allatigullu attaveqaqatigiinnernik nakkutilliineq pillugu immikkut
§ 14. Meeqqanut Kalaallit Nunaanni Eqqartuussisaaseq pillugu inatsit § 361 naapertorlugu tigummisaagallarnermut taarsiullugu ulloq unnuarlu paaqqinniffinnut isumannaallisakkanut inissinneqarsimasunut, eqqartuussisaaseq pillugu inatsimmi § 379, § 380 kiisalu § 381, pulaartoqarneq allaffigeqatigiittarnerlu il.il. pillugit aalajangersagaasut assigisaanik atorneqassapput.
Imm. 2. Meeraq meeqqap kommunimi sumiiffiani aamma kommunimi angerlarsimaffiani kommunalbestyrelsinut, Naalakkersuisunut pisortallu oqartussaasuinut allanut kiisalu Inatsisartunut ilaasortanut nakkutigisaanngitsumik allaffeqateqartarsinnaavoq taakkunanngalu pulaarneqartarsinnaalluni.
Imm. 3. Aammattaaq meeraq eqqartuussivimmik, unnerluussisutut oqartussaasunik, politiinik, Inatsisartut Ombudsmandiannik, Folketingip Ombudsmandiannik, Inuit Pisinnaatitaaffii pillugit Europami Eqqartuussivimmik, Naalliutsitsineq pillugu Europamiut ataatsimiititaliaannik, Meeqqat Inuusuttullu Oqaloqatiginnittarfiannik meeqqallu illersuisuannik nakkutigisaanngitsumik allaffigeqatigiittarnissamut taakkunanngalu pulaarneqarnissamut pisinnaatitaaffeqarpoq.
Imm. 4. Meeraq nunami allamioq nunami angerlarsimaffigisami nunanut allanut aallartitatut attaveqaataanik imaluunniit konsulitut sinniisuinik nakkutigisaanngitsumik allaffigeqatigiittarnissamut pisinnaatitaaffeqarpoq, tigummisaagallarnermi siunertat mianeriniarlugit pissutsit immikkut illuinnartut pissutigalugit politiit tamanna akerlerinngippassuk. Kalaallit Nunaanni Eqqartuussisaaseq pillugu Inatsit § 380 naapertorlugu politiit allakkanik nakkutiginninnissaq aalajangersarsimappassuk, allakkat politiit aqqutigalugit nassiunneqassapput.
Imm. 5. Tigummisaagallarnermi siunertat mianeriniarlugit meeqqap tigummisaagallarnermut taarsiullugu paaqqutarineqartup oqarasuaatikkut oqaloqateqarnissaa allatigullu attaveqaqateqartarnissaa politiit akerlerisinnaavaat, imaluunniit oqarasuaatikkut oqaloqatigiinnerni allatigullu attaveqaqatigiinnerni oqaloqatigiinnerup tusarnaarneqarnissaa piumasaqaatigisinnaallugu, taamaattoq tak. imm. 2-4.
Imm. 6. Imm. 5 naapertorlugu politiit aalajangernerannik meeraq ilisimatinneqassaaq, tamatumalu eqqartuussivimmut aalajangigassanngorlugu saqqummiunneqarnissaa piumasaqaatigisinnaallugu.
Inissinneqarnerup kingorna ulluni 14-ini piffissaq sungiussiartorfik
§ 15. Ulloq unnuarlu paaqqinniffinni isumannaallisagaanngitsuni meeqqat inissinneqarnermik kingorna ullut 14-it tikillugit ulloq unnuarlu paaqqinniffimmit pineqartumit najugaqarfigisaminnilluunniit pineqartumit anitsaaliugaasinnaanerat pillugu kommunimi sumiiffigisami kommunalbestyrelsi aalajangiisinnaavoq, imaappat:
1) meeqqap immikkut ittumik ikiorneqarnissamut pisariaqartitsinera iliuuseqarfiginiarlugu tamanna annertuumik pingaaruteqartutut isigineqarpat, aamma
2) isumaginninnikkut perorsaalluni sullissinermut tamanna aalajangiisumik pingaaruteqartutut isigineqarpat.
Imm. 2. Ulluni siullerni 14-ini meeqqap qanoq sivisutigisumik anitsaaliugaanissaa kommunalbestyrelsip aalajangissavaa.
Imm. 3. Meeqqap isumai tamatigut ilaatinneqartassapput, qassinillu ukioqarneranut inerisimassusianullu naapertuuttumik tulluartumillu sunniuteqartinneqartassallutik.
Imm. 4. Timikkut pissaanermik atuilluni meeraq uninngatinneqarsinnaavoq taamaallaat inissinneqarfigisaminik qimatsinissaa pinngitsoortinniarlugu.
Imm. 5. Aalajangersagaq manna naapertorlugu pissaanermik atuineq pisuni ataasiakkaani pissutsinut tulluarsagaassaaq, pisariaqarnerpaamillu qaangiisuussanani, anitsaaliuinermillu anguniakkamut sanilliullugu naammaginartumik sakkortussuseqassalluni.
Meeqqanut tarnikkut pissutsimikkut piginnaasakitsunut kalerrisaarutit sumiiffissiutilluunniit inunnut ataasiakkaanut atugassiat
§ 16. Kommunimi sumiiffigisami kommunalbestyrelsi ulloq unnuarlu paaqqinniffiup qinnuteqaateqarneratigut, meeqqanut ulloq unnuarlu paaqqinniffimmut najugaqarfimmulluunniit inissinneqarsimasunut, aammalu tarnikkut pissutsimikkut annertuumik ataavartumillu piginnaasakitsunut kalerrisaarutit sumiiffissiutillu inunnut ataasiakkaanut atugassiat piffissami killilikkami atorneqarnissaat pisuni immikkut ittuni aalajangersinnaavaat, imaappat:
1) meeqqap ulloq unnuarlu paaqqinniffimmik qimatsinermigut timikkut ajoqusernissamut imminut allanilluunniit ulorianartorsiortitsilernissaa aarlerinaateqarpat,
2) kalerrisaarutit sumiiffissiutilluunniit inunnut ataasiakkaanut atugassiat aarlerinartup tamatuma pinngitsoortinnissaanut tapertaasinnaappata, aamma
3) kalerrisaarutit sumiiffissiutilluunniit inunnut ataasiakkaanut atugassiat atornissaannut angajoqqaatut oqartussaasut akuersisimappata. Angajoqqaatut oqartussaassuseq ataatsimoorunneqarpat, angajoqqaatut oqartussaasut tamarmik marluullutik akuersisimassapput.
Imm. 2. Imm. 1 naapertorlugu iliuutsit aallartinnissaannut piumasaqaatinik naliliinermi, tulliuttut pigineqarnerat kommunalbestyrelsip qulakkiissavaa:
1) pineqartup piginnaasakissusia pillugu suliamut attuumassuteqartumik uppernarsaatit pisariaqartinneqartut,
2) perorsaariaatsikkut periutsit, iliuuseqarfiginninnerup aallartinneqannginnerani atorlugit misilinneqarsimagaluartut pillugit nassuiaat, siunertallu angunissaanut periutsit sooq naammassimannginnerannut nassuiaat ilanngullugu, aamma
3) meeqqap inissinneqarfigisap avataani nammineerluni ingerlasinnaanngornissaa anguniarlugu perorsaariaatsikkut periutsit, iliuuseqarfiginninnerup peqatigisaanik atorlugit misilinneqartussat pillugit nassuiaat.
Imm. 3. Imm. 1 naapertorlugu iliuutsip aallartinnissamut piumasaqaatit eqqortinneqarsimaneranik naliliinermi, meeqqap ukioqqortussusianut inerisimassusianullu naapertuuttumik meeqqap isummersuutai naammaginartumik pingaartinneqarsimanersut kommunalbestyrelsip ilanngullugu misissussavaa.
§ 17. Iliuuseqarfiginninneq, tak. § 16, sivisunerpaamik qaammatit sisamakkaarlugit aallartinneqarsinnaavoq. Pisuni ataasiakkaani piviusunik naliliineq tunuliaqutaralugu piffissap sivisussusissaa aalajangersarneqassaaq. Iliuuseqarfiginninnerup atornissaanik aalajangiinermut piumasaqaatit eqqortinneqarsinnaajunnaarpata, iliuuseqarfiginninneq unitsinneqassaaq.
§ 18. § 16 naapertorlugu kalerrisaarutinik sumiiffissiutinillu inunnut ataasiakkaanut atugassianik atuinissamut aalajangiisinnaanermut, atortut meeqqap ingerlaffiinik ataavartumik nakkutiginninnermut atorneqarsinnaasut ilaanngillat.
Nalunaarsuineq nalunaarutiginninnerlu
Aalajangersakkat nalinginnaat
§ 19. Pissaanermik atuinerit assigiinngitsut tamarmik nalunaarsorneqassapput, kommunimilu sumiiffigisami aamma kommunimi angerlarsimaffigisami kommunalbestyrelsinut aamma Naalakkersuisunut, kiisalu meeqqat ataasiakkaat taamaattoqarpata meeqqatut illersuisuannut ulloq unnuarlu paaqqunniffimmit nalunaarutigineqassallutik.
Imm. 2. Inatsit manna naapertorlugu nalunaaruteqarnissamut immersugassat Naalakkersuisut suliarissavaat. Ulloq unnuarlu paaqqinniffiit taakkuninnga atuinissamut pisussaaffeqarput.
Timikkut pissaanermik atuineq akuerisaq
§ 20. Ulloq unnuarlu paaqqinniffinni, aamma ulloq unnuarlu paaqqinniffinni isumannaallisakkani § 5 naapertorlugu timikkut pissaanermik atuinermi, ulloq unnuarlu paaqqinniffiup pisortaata taassumaluunniit tullersortaata paasissutissat tulliuttut nalunaaruteqarnermut immersugassamut siunertamut tamatumunnga suliarineqartumut nalunaaquttap akunneri 24-t qaangiutsinnagit nalunaarsussavai:
1) meeqqap aqqi qassinillu ukioqarnera,
2) akuliunnermi piffissap qanoq ilinera,
3) akuliunnerup qanoq sivisutiginera,
4) akuliunnerup qanoq ittuunera, aamma
5) akuliunnermut tunngavilersuutit.
Imm. 2. Meeraq pisimasumut akuliunnermut aallartitsisumut akuusimasoq immersukkamut immersuineq pillugu ilisimatinneqassaaq, pisimasumullu nammineq nassuiaamminik ilanngussinissamut periarfissaqassalluni. Meeraq nalunaarummut oqaaseqaatiminik imminersuinerminut illersuisumit, inummit tatigisaminit isumassuisumilluunniit ulloq unnuarlu paaqqinniffimmi sulisumit, pisimasumi akuusimanngitsumit ikiorneqarnissamik neqeroorfigineqassaaq.
Imm. 3. Immersugassaq ulloq unnuarlu paaqqinniffimmi protokolimi tamatumunnga immikkut naatsorsuussami pigineqassaaq.
Imm. 4. Ulloq unnuarlu paaqqinniffiup pisortaata taassumaluunniit tullersortaata nalunaaruteqarnermut immersugassap assilineqarnera nammineq oqaaseqaatiminik ilallugu kommunimut sumiiffigisamut, kommunimut angerlarsimaffigisamut, Naalakkersuisunut taamaattoqarpallu meeqqap meeqqatut illersuisuanut ullut pingasut qaangiutsinnagit nassiutissavaa.
Inuup timaanik inimillu sumiiffigisaanik misissuinerup nalunaarsornera
§ 21. Ulloq unnuarlu paaqqinniffinni, aamma ulloq unnuarlu paaqqinniffinni isumannaallisakkani meeqqap timaanik inimillu sumiiffigisaanik misissuinerni, tak. kapitali 3, paasissutissat tulliuttut paaqqinniffiup pisortaata taassumaluunniit tullersortaata nalunaaquttap akunneri 24-t qaangiutsinnagit nalunaarsussavai:
1) meeqqap aqqi ukiuilu,
2) misissuinermi nalunaaquttap qanoq ilinera,
3) misissuinerup sivisussusaa,
4) misissuinerup qanoq ittuunera,
5) inuit kikkut misissuisuunersut,
6) pissutigisat aalajangersimasut, misissuinerup ingerlaneqarneranut tunngavissiisut, aamma tigussaasumik pigisat suut nassaarineqarsimanersut, aamma
7) § 8 naapertorlugu misissuinerni pissutigisat aalajangersimasut, misissuinerup pisariaqartilerneranut tunngavissiisut nassuiaatigineqassapput.
Imm. 2. Meeraq inuttaminik inimilluunniit sumiiffigisaminik misissuiffigitittoq nalunaaruteqarneq pillugu ilisimatinneqassaaq, pisimasumullu nammineq nassuiaamminik ilanngussinissamut periarfissaqassalluni. Meeraq nalunaarummut oqaaseqaatiminik imminersuinerminut illersuisumit, inummit tatigisaminit isumassuisumilluunniit ulloq unnuarlu paaqqinniffimmi sulisumit, pisimasumi akuusimanngitsumit ikiorneqarnissamik neqeroorfigineqassaaq.
Imm. 3. Nalunaaruteqarnermut immersugassaq ulloq unnuarlu paaqqinniffimmi protokolimi tamatumunnga immikkut naatsorsuussami pigineqassaaq.
Imm. 4. Ulloq unnuarlu paaqqinniffiup pisortaata taassumaluunniit tullersortaata nalunaaruteqarnermut immersugassap assilineqarnera nammineq oqaaseqaatiminik ilallugu kommunimut sumiiffigisamut, kommunimut angerlarsimaffigisamut, Naalakkersuisunut taamaattoqarpallu meeqqap meeqqatut illersuisunanut ullut pingasut qaangiutsinnagit nassiutissavaa.
Pissaanermik atuineq inerteqqutaasoq
§ 22. §§ 4-18-imi, tak. imm. 2, malittarisassanik unioqqutitsinerit, nalunaarsorneqassapput, aamma kommunimut sumiiffigisamut, kommunimut angerlarsimaffigisamut Naalakkersuisunullu nalunaarutigineqassallutik.
Imm. 2. Pisuni imm. 1-imi taaneqartuni sulisoq akuusoq, kingusinnerpaamik pisimasup imm. 1-imi taaneqartup aqaguani, tamanna pillugu ulloq unnuarlu paaqqinniffiup pisortaanut allakkatigut nalunaaruteqassaaq, nalunaarullu taanna pisortap nammineq oqaaseqaatiminik inuillu pisimasumik takunnittut oqaaseqataannik ilallugu kommunimut sumiiffigisamut, kommunimut angerlarsimaffigisamut Naalakkersuisunullu ullut pingasut qaangiutsinnagit nassiutissavaa. Nalunaarut paasissutissanik tulliuttunik imaqassaaq:
2) iliuutsip akuliunnissamut tunngavissiisup piffissap qanoq ilinerani pisimanera,
3) akuliunnerup piffissap qanoq ilinerani pisimanera,
4) akuliunnerup qanoq sivisutiginera,
5) akuliunnerup qanoq ittuuneranik nassuiaat,
6) akuliunnerup siunertaanik nassuiaat,
7) kina akuliuttuua,
8) piffissami akuliunnerup pinerani meeqqap qanoq issusia, aamma
9) pissutsit immikkut ittut, akuliunnissamut tunngavissiisut.
Imm. 3. Meeraq pisimasumut pissaanermik atuinissamut tunngavissiisumut akuusoq nalunaaruteqarneq pillugu ilisimatinneqassaaq, pisimasorlu pillugu nammineq nassuiaatiminik ilanngussinissamut periarfissaqassalluni. Meeraq nalunaarummut oqaaseqaatiminik imminersuinerminut illersuisumit, inummit tatigisaminit isumassuisumilluunniit ulloq unnuarlu paaqqinniffimmi sulisumit, pisimasumi akuusimanngitsumit ikiorneqarnissamik neqeroorfigineqassaaq.
Imm. 4. Iliuuseq pisortanit unnerluussutaasinnaalluni pineqaatissiissutaasinnaaneranik tunngavissaqartumik pasitsaassisoqarpat, ulloq unnuarlu paaqqinniffiup pisortaataa taassumaluunniit tullersortaata tamanna pillugu nalunaarut ingerlaannaq kommunimut sumiiffigisamut, kommunimut angerlarsimaffigisamut Naalakkersuisunullu nassiutissavaa. Naalakkersuisut politiinut attaveqassapput.
Imm. 5. Sulisoq alla pisimasumik isiginnissimasoq, nalunaarummullu paasissutissanik ilanngussinissamut aqaguani qinnuigineqarsimanngitsoq, nassuiaamminik ulloq unnuarlu paaqqinniffiup pisortaanut taassumaluunniit tullersortaanut nalunaarutiginninnisamut pisussaaffeqarpoq.
Imm. 6. Sulisoq alla, pisimasoq pillugu tunngavissaqartumik ilisimasaqalersoq, ilisimasani pillugit ulloq unnuarlu paaqqinniffiup pisortaanut taassumaluunniit tullersortaanut aammattaaq nalunaarnissamut pisussaaffeqarpoq.
Imm. 7. Ulloq unnuarlu paaqqinniffiup pisortaa taassumaluunniit tullersortaa kommunimut sumiiffigisamut, kommunimut angerlarsimaffigisamut Naalakkersuisunut taamaattoqarpallu meeqqap meeqqatut illersortaanut nalunaaruteqarnermi, nalunaarutimi assilineqarneranik sulisumut akuusumut peqatigisaanik tunniussissaaq, nalunaaruteqarnermillu angajoqqaatut oqartussaassuseqartoq ilisimatissallugu.
Imm. 8. Sulisoq akuusoq tassaappat ulloq unnuarlu paaqqinniffiup pisortaa, kommunimut sumiiffigisamut, kommunimut angerlarsimaffigisamut Naalakkersuisunullu toqqaannartumik nalunaaruteqartoqassaaq. Pisumi taamatut ittumi ulloq unnuarlu paaqqinniffimmi tullersortip, nalunaarutimi assilineqarnera ulloq unnuarlu paaqqinniffiup pisortaanut tunniutissavaa. Taamatut pisoqaraangat angajoqqaatut oqartussaasut nalunaarut pillugu ilisimatinneqarnissaat Naalakkersuisut isumagisussaavaat.
Imm. 9. Nalunaaruteqarnermik suliap tiguneqarneraniit sapaatit akunneri arfinillit qaangiutsinnagit nalunaaruteqarnermik suliap ingerlatsinermut kinguneri pillugit Naalakkersuisut aalajangiissapput. Kommuni sumiiffigisaq, kommuni angerlarsimaffigisaq angajoqqaatullu oqartussaasut taamaattoqarpat ingerlatsinermut kinguneri pillugit ilisimatinneqassapput.
Nakkutilliineq, naammagittaalliuuteqarnissamut aqqutissat, kingunerititat il.il. pillugit
§ 23. Immikkoortoq II-mi malittarisassat atorneqarnerat Naalakkersuisut nakkutigissavaat.
Imm. 2. Pissaanermik atuinerit pillugit nalunaarutinik Naalakkersuisut nakkutilliinissamut, nalilersueqqissaarnissamut qisuariaateqarnissamullu pisussaaffeqarput, tak. kapitali 7.
§ 24. Immikkoortoq II-mi aalajangersakkanik unioqqutitsinerit pillugit naammagittaalliutit kommunimi sumiiffigisami kommunalbestyrelsimut apuunneqassapput.
§ 25. Kommunimi sumiiffigisami kommunalbestyresi aalajangiinnginnermini Naalakkersuisut oqaaseqaammik qinnuigissavai. Sulisup pissutsinik naammagittaalliuutigineqartunik ilisimasaqartup nassuiaataa oqaaseqaammut ilanngullugu nassiunneqassaaq. § 20, imm. 1, § 21, imm. 1, imaluunniit § 22, imm.1 naapertorlugit nalunaarsuisoqarsimappat, immersukkamut nalunaarsukkat assilineqarnerat nassuiaammut ilanngunneqassaaq.
Imm. 2. Tamatuma saniatigut ulloq unnuarlu paaqqinniffiup pisortaa taassumaluunniit tullersortaa sapinngisamik sukkanerpaamik misissuissaaq, misissuinermut ilaassallutik meeqqamik oqaloqateqarneq, sulisunik pissutsinik naammagittaalliuutigineqartunik ilisimannittunik oqaloqateqarneq, pisimasumillu isiginnittuusimasinnaasunik oqaloqateqarneq. Oqaloqatiginninnerit pineqartut pillugit nalunaarusiortoqassaaq, nalunaarusiarlu, paasissutissanik imm. 1-imi taaneqartunik imaqartoq pisortap inassuteqaataanik ilallugu, kommunimi sumiiffigisami kommunalbestyrelsimut nassiunneqassalluni.
§ 26. Kommunimi sumiiffigisami kommunalbestyrelsip immikkoortoq II-mi malittarisassat naapertorlugit aalajangigaanik naammagittaalliutit Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfimmut apuunneqarsinnaapput.
§ 27. Meeqqat inissinneqarsimasut aamma angajoqqaatut oqartussaassuseqartut immikkoortumi matumani malittarisassanik, kommunimilu sumiiffigisami kommunalbestyrelsimut aamma Isumaginninnermit Naammagittaalliuuteqartarfimmut naammagittaalliornissamut aqqutissanik meeqqat inissineqarsimasut angajoqqaatullu oqartussaasut ilisimatinneqarnissaat ulloq unnuarlu paaqqinniffimmi pisortap qulakkiissavaa, tak. §§ 24 aamma 26.
§ 28. Aammattaaq nakkutilliisunut, tunngaviusumik inatsimmi § 71, imm. 7 naapertorlugu inunnik allaffissornikkut aalajangikkamik kiffaanngissusiiagaasunik nakkutilliisussatut pilersinneqartunut saaffiginnittoqarsinnaanera ilisimatitsissutigineqassaaq.
§ 29. Inatsisartut inatsisaat manna ulloq unnuarlu paaqqinniffinni tamani inatsimmi matumani ilaatinneqartunut sulisunut tamanut tunniunneqassaaq. Sulisoq inatsisip tigunera pillugu ulloq unnuarlu paaqqinniffiup pisortaanut atsiussaaq.
Immikkoortoq III
Atorneqarfia
§ 30. Pissaanermik atuinerit allatigulluunniit nammineq aalajangiinissamut pisinnaatitaaffimmut akuliunnerit qanorluunniit ittut atorneqalersinnagit, iliuuseqarfiginninnernut pisariaqartinneqartunut inuk pineqartoq nammineq piumassutsimik peqataatinniarlugu kommune sumiiffigisaq periarfissanik tamanik atuissaaq.
Imm. 2. Pissaanermik atuineq anguniakkamut naleqqiullugu imminnut naapertuuttumik atsikkutigiissapput. Iliuuseqarfiginninnerit minnerusumik akuliuffiusut naammappata, taakku atorneqassapput.
Imm. 3. Pissaanermik atuineq sapinngisamik mianersortumik sapinngisamillu sivikinnerpaamik pissaaq, aamma pineqartumut allanullu najuuttunut sapinngisamik mianerinnilluni pissalluni, taamaasilluni pisariaqanngitsumik kanngunarsaasoqassanngimmat akornutissarsisoqaraniluunniit. Nikanarsaataasumik, asissuisumik allatigulluunniit nikassaasumik pinninneq inerteqqutaavoq.
Imm. 4. Akuliunnerup suliamut attuumassuteqartumik imminut illersorsinnaassusianik pisariaqassusianillu kiisalu pineqartup peqqissutsimigut qanoq issusianik inunnut ataasiakkaanut naliliisoqarsimanissaa immikkoortoq manna naapertorlugu akuliunnernut piumasaqaataavoq.
Kalerrisaarutit sumiiffissiutillu inunnut ataasiakkaanut atugassiat kiisalu matunik ammaassutit immikkut ittut
§ 31. Najugaqarfittut ulluuneraniluunniit neqeroorummi pisortap, imaluunniit sulisup, pisortamit taamatut iliornissamut piginnaatinneqartup kallerisaarutit sumiiffissiutillu inunnut ataasiakkaanut atugassiat piffissami killilikkami atorsinnaagai kommunimi sumiiffigisami kommunalbestyrelsi aalajangiisinnaavoq, imaappat
1) inuup najugaqarfittut ulluuneraniluunniit neqeroorummik qimatsinermigut timikkut ajoqusernissamut imminut allanilluunniit ulorianartorsiortitsilernissaa aarlerinaateqarpat, aamma
2) aarlerinaatip tamatuma pinngitsoortinnissaanut pisuni ataasiakkaani pissutsit tamanna pisariaqartippassuk.
Imm. 2. Kalerrisaarutinik sumiiffissiutinillu inunnut ataasiakkaanut atugassianik imm. 1 naapertorlugu atuigallarnissamut aalajangiisinnaanermut, atortut inuup angerlarsimaffimminik qimatsinerata paasinissaanut imaluunniit inuup angerlarsimaffimminik qimatsisimasup sumiiffissinissaanut taamaallaat atorneqarsinnaasut pineqarput. Kalerrisaarutinik sumiiffissiutinillu inunnut ataasiakkaanut atugassianik imm. 1 naapertorlugu atuinissamut aalajangiisinnaanermut, atortut inuup ingerlaffiinik ataavartumik nakkutiginninnermut atorneqarsinnaasut ilaanngillat.
Imm. 3. Inunnut, eqqarsartaatsikkut sanngiillisimanerup kinguneranik annertusiartortumik piginnaasakillisimasunut kalerrisaarutit sumiiffissiutillu inunnut ataasiakkaanut atugassiat atorneqalersinnaapput, pineqartoq tamatumunnga akerliunngippat. Kalerrisaarutit sumiiffissiutillu inunnut ataasiakkaanut atugassiat atorneqarnissaannut inuk akerliuppat, taakkuninnga atuinissaq kommunalbestyrelsip aalajangersinnaavaa, tak. imm. 1. Oqaaseqatigiit aappaat naapertorlugu aalajangiineq piffissamut killiligaanngitsumut atuuttussanngortinneqarsinnaavoq. Iliuuserinninnerli unitsinneqassaaq taamatut iliuuserinninnissamik aalajangiinissamut piumasaqaatini imaritinneqartut eqqortinneqarsinnaajunnaarpata.
Imm. 4. Najugaqarfittut ulluuneraniluunniit neqeroorummi pisortap, imaluunniit sulisup, pisortamit taamatut iliornissamut piginnaatinneqartup matunik ammaassutit immikkut ittut inummut ataatsimut arlaqartunulluunniit atorsinnaagai kommunalbestyrelsi aalajangiisinnaavoq, imaappat
1) inuup inuilluunniit arlallit najugaqarfittut ulluuneraniluunniit neqeroorummik qimatsinermigut/qimatsinermikkut timikkut annertuumik ajoqusernissamut imminut allanilluunniit ulorianartorsiortitsilernissaa aarlerinaateqarpat, aamma
2) aarlerinaatip tamatuma pinngitsoortinnissaanut pisuni ataasiakkaani pissutsit tamanna pisariaqarluinnartippassuk, aamma
3) inatsimmi periarfissat sinneri kinguneqanngitsumik atorneqareersimappata.
Imm. 5. Imm. 4 naapertorlugu matunik ammaassutinut immikkut ittunut ilaapput matup tigummivii marloqiusat, matumik ammaanissamut marloriarluni toorsineq assigisaallu. Iliuuserisaq imatut matumik parnaarinnissutaassanngilaq, pineqartulli killilersugaanani ingerlasinnaaneranut atatillugu kinguarsaataassalluni, taamaasilluni sulisut maluginiarsinnaassammassuk pineqartoq anisoq.
Imm. 6. Imm. 4 naapertorlugu iliuuserisaq aallartinneqarpat, najugaqartut killilersugaanatik ingerlasinnaanerat mianeriniarlugu matumi kalerrisaarummik ikkussisoqassaaq, taamaasilluni najugaqartut matumik ammaassummik immikkut ittumik namminneq atuisinnaanngisut matumik ammaanissamut pisariaqartitaminnik ikiorneqassammata. Najugaqartut imm. 4 naapertorlugu iliuuserinninnermut ilaasut, aatsaat anitsaaliorneqarsinnaapput § 34-mi aalajangersagaq tamatuma peqatigisaanik atorneqarpat.
Aalajangerlugu tigumminninneq il.il.
§ 32. Inummik aalajangerlugu tigumminnilluni, imaluunniit inimut allamukaassilluni timikkut pissaanermik atuineq inerteqqutaanngilaq, imaappat:
1) inuup timikkut annertuumik ajoqusernissamut imminut allanilluunniit ulorianartorsiortitsilernissaa ilimanavissumik aarlerinaateqarpat, aamma
2) pisuni ataasiakkaani pissutsit tamanna pisariaqarluinnartippassuk.
Imm. 2. Imm. 1 naapertorlugu pissaanermik atuineq pisuni ataasiakkaani pissutsinut tulluarsagaassaaq, pisariaqarluinnartumillu qaangiissanani.
Imm. 3. Pissaanermik atuineq pinasuartumik pisariaqarsinnaasoq, Kalaallit Nunaanni Pinerluttulerinermut Inatsimmi illersuisariaqalerneq ajornartuulermilu pisinnaatitaaneq pillugit aalajangersakkanut ilaassaaq, tak. pinerluttulerinermut inatsimmi kapitali 2.
§ 33. Kommunimi sumiiffigisami kommunalbestyrelsi qaqutigut aalajangiisinnaavoq najugaqarfittut ulluuneraniluunniit neqeroorummi pisortaq, imaluunniit sulisoq, pisortamit taamatut iliornissamut piginnaatinneqartoq inummik aalajangersimasumik tigumminnilluni pissaanermik atuisinnaasoq, inuttut eqqiluisaarnermut atatillugu pineqartup isumassorneqarnissaata isumaginissaanut tamanna pisariaqarluinnartutut isigineqarpat. Inuttut eqqiluisaarnermut atatillugu pissaanermik atuinerup siunissami pinngitsoornissaa peqatigisaanik qulakkeerniarneqassaaq.
Imm. 2. Imm. 1 naapertorlugu timikkut pissaanermik atuineq eqqiluisaarnermik pisuni tulliuttuni akuerineqarsinnaassaaq:
1) Kigutinik saliineq.
2) Unngiarneq.
3) Qulinneq, uffarneq atisanillu taarsiineq.
4) Nujaajartinneq kukiiartinnerlu.
5) Nangernik nalequttanillu taarsiineq.
6) Amerissaaneq.
7) Ulussat iluini qarngullu iluani nerisat sinnikuinik peersineq.
Imm. 3. Kommunalbestyrelsip aalajangiinerani eqqiluisaarnermi pissutsit piviusut suut aalajangiinermi pineqarnersut erseqqissaatigineqassaaq.
Imm. 4. Aalajangersimasumik tigumminninnermut ikiuutitut atortunik atuisoqassanngilaq, aamma aalajangersimasumik tigumminneriaaseq taamatullu iliornikkut anguniagaasoq imminnut naleqqiullutik atsikkutigiissallutik.
Imm. 5. Aalajangersagaq manna naapertorlugu timikkut pissaanermik atuineq piffissami qaammatit pingasut tikillugit sivisussusilimmi akuerineqarsinnaavoq. Kommunalbestyrelsi piffissamik sivitsuisinnaavoq, qaammatinilli 6-nik sivisunerunngitsumik, pineqartumi eqqiluisaarnikkut pissutsit pitsaanerulersinniarlugit periutsit allat peqatigisaanik ineriartortinneqassammata, tak. imm. 2, oqaaseqatigiit aappaat.
Imm. 6. Inuup imm. 1 naapertorlugu siusinnerusukkut aalajangiiffigineqareersup tarnikkut pissutsimigut annertuumik ataavartumillu piginnaasakillisimanera suli ajorseriaateqaqqippat, pisuni eqqiluisaarnermut tunngasuni aalajangersimasumik tigumminnilluni timikkut pissaanermik atuinissamut akuersissut piffissamut qaammatit pingasut tikillugit atuuttussaq pillugu aalajangiisoqaqqissinnaavoq, piffissaq qaammatit 6 tikillugit sivitsorneqarsinnaalluni.
Angerlarsimaffimmit anitsaaliugaaneq
§ 34. Inuup angerlarsimaffimminik qimatsinissaa pinngitsoortinniarlugu, imaluunniit pineqartoq angerlarsimaffianut ingerlateqqinniarlugu § 31, imm. 4-mi piumasaqaatit assigisaat piumasaqaatigalugit kommunimi sumiiffigisami kommunalbestyrelsi aalajangiisinnaavoq najugaqarfittut ulluuneraniluunniit neqeroorummi pisortaq, imaluunniit sulisoq, pisortamit taamatut iliornissamut piginnaatinneqartoq inummik aalajangersimasumik tigumminnilluni pissaanermik atuisinnaasoq.
Imm. 2. Angerlarsimaffimmit anitsaaliugaanerup piffissami qanoq sivisutigisumi atuunnissaa kommunalbestyrelsip aalajangiiffigissavaa, iliuuserinninnerullu minnerusumik akuliuffiusup atorneqarsinnaanera ataavartumik nalilersortassallugu.
Annoraaminernit ujatsiutaasanik atuineq
§ 35. Inuup timimigut annertuumik ajoqusernissaa nalorninaatsumik aarlerinaateqarpat, pisunilu ataasiakkaani pissutsit tamanna pisariaqartilluinnarpassuk, najugaqarfittut ulluuneraniluunniit neqeroorummi pisortaq, imaluunniit sulisoq, pisortamit taamatut iliornissamut piginnaatinneqartoq, inuup nakkarnissaa pinngitsoortinniarlugu annoraaminernit ujatsiutaasat atorlugit issiavimmut kaassuartakkamut allatigulluunniit ikiorsiissummut, siniffimmut, issiavimmut, perusuersarfimmulluunniit aalajangiisinnaasoq, kommunimi sumiiffigisami kommunalbestyrelsi aalajangiisinnaavoq.
Imm. 2. Illersuiniarnermut atortut imm. 1-mut ilaatinneqartut piffissami qanoq sivisutigisumi atorneqarsinnaanerat pillugu kommunalbestyrelsi aalajangiissaaq, iliuuserinninnerullu minnerusumik akuliuffiusup atorneqarsinnaanera ataavartumik nalilersortassallugu.
Najugaqarfissatut neqeroorummut akuersinani tigutinneq
§ 36. Inuup nuunnissamut akerliusup imaluunniit tamatumunnga paasinartumik akuersinissamut piginnaasaqanngitsup, taamaattoq tak. imm. 2, isumaginninnermut inatsisit naapertorlugit najugaqarfissatut neqeroorummut aalajangersimasumut tigutinnissaa aalajangiiffigeqqullugu kommunimi sumiiffigisami kommunalbestyrelsi, tak. § 42, Ilaqutariinnermut Naalakkersuisumut inassuteqarsinnaavoq, imaappat:
1) pineqartup pisariaqartitaminik ikiorneqarsinnaanissaanut tamanna pisariaqarluinnarpat, aamma
2) ikiuineq inuup maannamut angerlarsimaffigisaani ingerlanneqarsinnaanngippat, aamma
3) pineqartup iliuutsimi kinguneri paasisinnaanngippagit, aamma
4) pineqartoq inuttut annertuumik ajoqusernissamut imminut aarlerinartorsiortippat, aamma
5) nuunnissaata isumagineqannginnera illersorneqarsinnaanngippat.
Imm. 2. Inunnut tarnikkut pissutsimikkut annertuumik ataavartumillu piginnaasakillisimasunut, nuunnissamut akerliunngitsunut, nuunnissamulli paasinartumik akuersinissamut piginnaasaqanngitsunut, tarnikkullu pissutsikkut piginnaasakillineq eqqarsartaatsikkut piginnaasakillinerup ajorsiartuaartup kingunerippagu, kommunimi sumiiffigisami kommunalbestyrelsi aalajangiisinnaavoq najugaqarfittut neqeroorummut aalajangersimasumut tigutissasoq, kommunalbestyrelsip inassuteqaataa nakkutilliisumit kredsrettimit ivertinneqartumit isumaqatigineqarpat, tak. § 42, imm. 4, imaappat
1) pineqartoq pisariaqartitaminik ikiorneqarsinnaassappat najugaqarfittut neqeroorummi najugaqarnissaa pisariaqarpat, aamma
2) pisumi tassani aalajangersimasumi pineqartumut isumassuinermut atatillugu tamanna naapertuunnerpaasutut nalilerneqarpat.
Imm. 3. Inuk najugaqarfissatut neqeroorummi imm. 1-imi taaneqartumi najugaqartoq, aamma paasinartumik akuersinissamut piginnaasaqanngitsoq, naak imm. 1, nr. 1-5-imi piumasaqaatit eqqortinneqarsimanngikkaluartut, nuunnissaq pineqartup soqutigisaatut nalilerneqarpat, aammattaaq pineqartoq ilaquttaminut attaveqartuaannarsinnaaqqullugu, najugaqarfimmut allamut assigisaanut pineqartup isumassorneqarfigisinnaasaanut nuunneqarsinnaassasoq kommunalbestyrelsi Ilaqutariinnermut Naalakkersuisumut pisuni immikkorluinnaq ittuni inassuteqarsinnaavoq.
Imm. 4. Kommunalbestyrelsip imm. 1 aamma 2 naapertorlugit naliliinerani, taamaattoqarpat uiusup nuliaasulluunniit, inooqatigisap allatigulluunniit ilaqutaasup pineqartup pisariaqartitaanik ikiuunnissamik nakkutilliinissamillu isumaginnissinnaajunnaarsimanera ilaatinneqassaaq.
Stk. 5. Imm. 2 naapertorlugu kommunalbestyrelsip aalajangiinera Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfimmut naammagittaalliuutigineqarsinnaavoq. Kommunalbestyrelsip aalajangernera angajoqqaatut oqartussaasumit kredsrettip ivertitaanit, tak. § 42, imm. 4, isumaqatigineqanngippat, pineqartup imm. 2 naapertorlugu najugaqarfissatut neqeroorummut aalajangersimasumut tigutinnissaa nuunnissaaluunniit aalajangiiffigeqqullugu kommunalbestyrelsip Ilaqutariinnermut Naalakkersuisumut inassutigissavaa.
Pulaartoqarnermut killilersuutit il.il. malittarisassaqartinnerat
§ 37. Inuit najugaqarfissatut neqeroorutini sulisoqartuni ininillu ataatsimoorussanik peqartuni najugaqartut kimit pulaarneqarnissartik namminneq aalajangissavaat, taamaattoq tak. § 38, imm. 1, aamma § 39, imm. 2.
§ 38. Najugaqariaatsini § 37-imi taaneqartuni ininut ataatsimoorussanut pulaartut ilaasa isersinnaanerat killilersorneqassasoq kommunimi sumiiffigisami kommunalbestyrelsi aalajangiisinnaavoq, imaappat:
1) pulaartoq najugaqartunut allanut sulisunulluunniit nakuuserpat nakuusernissamilluunniit qunusaarippat, imaluunniit najugaqartut sinnerinut sulisunulluunniit ulorianartorsiortitsisumik pissusilersuuteqarpat,
2) pulaartoq, timikkut nakuuserneq pinngikkaluarlugu, najugaqartunut allanut sulisunulluunniit ajoqusersuippat imaluunniit uumisaaraluni ajoqusersuippat, imaluunniit
3) inini ataatsimoorussaniinnerni pulaartup pissusilersornera nalinginnaasumik toqqissisimajunnaarsitsinermigut, imaluunniit inini ataatsimoorfiusuni avatangiisinik naakkittaannerulersitsinermigut, imaluunniit ikiuinermik pisariaqartinneqartumik suliaqarnissamut ajornakusoornerulersitsinermigut najugaqartut sinnerinut sulisunulluunniit annertuumik ajoqusersuutaappat.
Imm. 2. Pulaartup najugaqarfiup ilaanut najugaqartup kisimi atorsinnaasaanut isersinnaanissaa kommunalbestyrelsip imm. 1 naapertorlugu aalajangiinermini qulakkiissavaa.
§ 39. Pulaartut aalajangersimasut inip ilaanut najugaqartup kisimi atorsinnaasaanut isersinnaanerannik killiliisunik kommunimi sumiiffigisami kommunalbestyrelsi aalajangiisinnaanngilaq.
Imm. 2. Taamaattoq pulaartut aalajangersimasut sulisunut § 38, imm. 1, nr. 1-imi 2-milu taaneqartunik pissusilersuuteqartut, ikiuinerup pisariaqartitap suliarinerata nalaani najugaqarfiup ilaani tassani isersimaqqusaajunnaarlugit kommunalbestyrelsi aalajangiisinnaavoq.
§ 40. § 38, imm. 1, aamma § 39, imm. 2 naapertorlugit aalajangiinerit, kommunimi sumiiffigisami kommunalbestyrelsip ataatsimiititalialluunniit ataavartup ataatsimiinnerani aalajangigaassapput.
Imm. 2. Taamaattoq sulianik maannakkorpiaq pisariaqartitsineq pissutigalugu kommunalbestyrelsip ataatsimiititalialluunniit ataavartup ataatsimiinneranni, tak. imm. 1, suliarineqarnissamut utaqqinneqarsinnaanngitsunik ingerlatsivik § 38, imm. 1 aamma § 39, imm. 2 naapertorlugit aalajangiigallarsinnaavoq.
Imm. 3. Imm. 2 naapertorlugu aalajangiigallarneq aalajangiigallarnerup atuutilersinnerata kingorna, oqartussaasunut imm. 1 naapertorlugu aalajangiisinnaatitaasunut akuerisassanngorlugu sapinngisamik piaartumik saqqummiunneqassaaq.
Imm. 4. § 38 aamma § 39, imm. 2 naapertorlugit aalajangiinerit pisuni ataasiakkaani sapinngisamik pisariaqarnerpaaginnarnut killeqartinneqassapput. Pulaartumut killilersuutit qanoq annertutiginerat piffissamilu qanoq sivisutigisumi atuuttussaanerat aalajangiinermi takuneqarsinnaassaaq. Suliniutit minnerusumik akuliuffiusut pulaartumut atornissaasa misilinneqarsimanissaat aalajangiinissamut piumasaqaataavoq.
Imm. 5. § 38 aamma § 39, imm. 2 naapertorlugit aalajangiinerit pulaartoq najugaqartorlu pillugit aalajangigaassapput.
Sulianik suliarinninneq, allaffissorneq il.il.
Kommunalbestyrelsip aalajangiinerinut tunngaviit
§ 41. §§ 31, 33, 34 aamma 35 naapertorlugit kommunalbestyrelsip aalajangiinerinut tunngavittut tulliuttut pigineqassapput:
1) piginnaanikillineq pillugu suliamut attuumassuteqartumik uppernarsaatit pisariaqartinneqartut,
2) pineqaatit aallartinnissaat pillugu aalajangiisoqarnissaa siunniunneqartinnagu isumaginninnikkut perorsaalluni ikiuunneq paaqqutarinninnerlu pillugit paasissutissat,
3) piffissaq qanoq sivisutigisoq pineqaatit pisariaqarfissaattut naatsorsuutigineqartoq pillugu paasissutissat, aamma
4) pineqaatitut eqqarsaatigineqartut pillugit ilaquttat taamaattoqarpallu nakkutilliisup oqaaseqaataat.
Najugaqarfissatut neqeroorummut akuersinani tigutinnermut Ilaqutariinnermut Naalakkersuisup aalajangiineri
§ 42. Kommunimi sumiiffigisami kommunalbestyrelsip inassuteqarneratigut najugaqarfissatut neqeroorummut akuersinani tigutinnissamut Ilaqutariinnermut Naalakkersuisoq § 36 naapertorlugu aalajangiissaaq. Kommunalbestyrelsip inassuteqaataata tiguneranit kingusinnerpaamik sapaatit akunneri marluk qaangiutsinnagit aalajangiisoqassaaq.
Imm. 2. Inassuteqaat tulliuttut pillugit nassuiaammik imaqassaaq:
1) § 36, imm. 1-imi 3-milu piumasaqaatit eqqortinneqarsimasutut isigineqarnerannut tunngavik,
2) piginnaanikillisimaneq pillugu suliamut attuumassuteqartumik uppernarsaatit pisariaqartinneqartut,
3) najugaqarfissatut neqeroorummut immikkut ittumut tigutinnissamik inassuteqarnissaq aalajangiunneqartinnagu, pineqartumut ilaqutaasunulluuniit ikiuunneq paaqqutarinninnerlu ingerlanneqarsimasoq neqeroorutigineqarsimasorluunniit,
4) najugaqarfiup nutaap pequtsersugaanera, inuttut ikiorneqarneq, paaqqutarineqarneq tapersersorneqarnerlu il.il., pineqartumut atugassiissutigineqarsinnaasut, aamma
5) inuup pineqartup nammineq ilaqutaasullu, taamaattoqarpallu nakkutilliisup nuunnissaq pillugu oqaaseqaataat.
Imm. 3. Uiusoq nuliaasorluunniit allatigulluunniit qanigisaq, inummik suliami pineqartumik najugaqateqartoq, pineqartup najugaqarfissatut neqeroorummut immikkut ittumut aalajangersagaq manna naapertorlugu tigutinnissaanik inassuteqarnissamut kommunalbestyrelsip itigartitsinerata naammagittaalliuutiginissaanut pisinnaatitaaffeqarpoq. Naammagittaalliut Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfimmut apuunneqassaaq.
Imm. 4. Pineqartoq nakkutilliisoqariinngippat, nuunnissamut inassuteqartoqartillugu oqartussaassuseq pillugu inatsit naapertorlugu nakkutilliisumik ivertitsinissamik kommunalbestyrelsip kredsretti qinnuigissavaa.
Imm. 5. Nuunnissamik aalajangiineq piviusunngortinniarlugu kommunip politiit pisariaqarpat ikiuuteqqullugit qinnuigisinnaavai.
Eqqartuussisuserisumit ikiorneqarneq
§ 43. Suliap ingerlanerata nalaani pineqartup soqutigisaminik isumaginnittussamik eqqartuussisuserisumit ikorneqarnissaa kommunalbestyrelsip isumagissavaa, suliani makkunani:
1) pineqartup piumanngisaanik § 34 naapertorlugu angerlarsimaffimmit anitsaaliugaaneq, imaluunniit
2) najugaqarfissatut neqeroorummut § 36, imm. 1 naapertorlugu tigutinneq.
Imm. 2. Eqqartuussisuserisumut aningaasartuutit kommunalbestyrelsip akilissavai, taannalu Kalaallit Nunaanni Eqqartuussisaaseq pillugu Inatsimmi kapitali 21 naapertorlugu sulianut eqqartuussivimmi akeqanngitsumik ingerlanneqartunut malittarisassat assigisaat atorlugit aningaasarsissaaq akiliutigigallarsimasaminillu utertiffigineqarluni.
§ 44. Pineqaatinik iliuuseqarfigineqartoq nammineq eqqartuussisuserisussaminik tamatigut toqqaasinnaavoq.
Imm. 2. Eqqartuussisuserisup inummit namminermit sulisussarsiarineqartup sullitamut, sullitalluunnit uianut nuliaanulluunniit, ilaqutaanut, allanullu. attuumassuteqarnini pissutigalugu suliamut akuusinnaajunnaannginnissaa kommunalbestyrelsip Ilaqutariinnermullu Naalakkersuisup nakkutigissavaat.
Kommunalbestyrelsimut naammagittaalliorneq
§ 45. Immikkoortumi matumani aalajangersakkanik unioqqutitsinernut naammagittaalliutit kommunimi sumiiffigisami kommunalbestyrelsimut apuunneqassapput.
§ 46. § 45 naapertorlugu naammagittaalliut aalajangiiffigitinnagu, kommunimi sumiiffigisami kommunalbestyrelsip najugaqarfittut ulluuneraniluunniit neqeroorut inassuteqaammik qinnuigissavaa. Najugaqarfittut ulluuneraniluunniit neqeroorutip pisortaa taassumaluunniit tullersortaa sapinngisamik sukkanerpaamik misissuissaaq, inummik naammagittaalliummi pineqartumik oqaloqateqarneq, sulisunik pissutsinik naammagittaalliutigineqartunik ilisimannittunik oqaloqateqarneq, taamaattoqarpallu pisimasumut isiginnittunik oqaloqateqarneq misissuinermut ilaassallutik. Oqaloqatigiinnerit taakku pillugit nalunaarusiortoqassaaq, nalunaarusiarlu pisortap inassuteqaataanik ilallugu kommunimi sumiiffigisami kommunalbestyrelsimut nassiunneqassalluni. Taamaattoqarpat nalunaaruteqarnermut immersukkat, tak. § 53, imm. 2, nalunaarusiamut inassuteqaammullu ilanngullugit nassiunneqassapput.
§ 47. Kommunimi sumiiffigisami kommunabestyrelsip § 45 naapertorlugu aalajangiineri pillugit naammagittaalliuutit, Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfimmut apuunneqarsinnaapput.
Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfimmut naammagittaalliorneq
§ 48. §§ 31, 33, 34, 35, 36, imm. 2, 38, 39, imm. 2 aamma § 42, imm. 3 naapertorlugit kommunalbestyrelsip aalajangiineri Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfimmut apuunneqarsinnaapput.
Imm. 2. Inuk aalajangiinermi pineqartoq nammineq naammagittaalliuteqarsinnaanngippat, uiusup nuliaasulluunnit, ilaquttap, nakkutilliisup imaluunniit allap inummut pineqaammik pineqartumut sinniisup kommunalbestyrelsip aalajangiinera naammagittaalliutigisinnaavaat.
§ 49. Najugaqarfissatut neqeroorutinut aalajangersimasunut § 36, imm. 1 aamma 3 naapertorlugit tigutinnermut Ilaqutariinnermut Naalakkersuisup § 42 naapertorlugu aalajangiineri, tigunerani sapaatit akunneri sisamat qaangiutsinnagit Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfimmut apuunneqarsinnaapput.
Imm. 2. Aalajangiinernut imm. 1-imi taaneqartunut inuk aalajangiinermi pineqartoq kommunalbestyrelsiluunniit naammagittaalliuuteqarsinnaapput.
Imm. 3. Inuk aalajangiinermi pineqartoq nammineq naammagittaalliuteqarsinnaanngippat, uiusup nuliaasulluunniit, ilaquttap, nakkutilliisup imaluunniit allap inummut pineqaammik pineqartumut sinniisup Ilaqutariinnermut Naalakkersuisup aalajangiinera naammagittaalliutigisinnaavaat.
Imm. 4. Imm. 1-3 naapertorlugit Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfimmut naammagittaalliuutit kinguartitsissutitut sunniuteqartarput. Pissutsit immikkut ittut pisariaqartippassuk, Ilaqutariinnermut Naalakkersuisup § 42 naapertorlugu aalajangiinermi peqatigisaanik tigutinneq ingerlaannaq piviusunngortinneqassasoq aalangersinnaavaa. Kinguartitsissutitut sunniutaata atorunnaarsinneqarnera Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfimmut suliassanngortinneqarsinnaanngilaq.
Eqqartuussivimmi milisinneqarnera nakkutilliinerlu
§ 50. Naammagittaalliuteqartup Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup aalajangiinera Kalaallit Nunaanni Eqqartuussisaaseq pillugu Inatsimmi kapitali 28-mi malittarisassat naapertorlugit eqqartuussivimmut saqqummiunneqarnissaa piumasaqaatigisinnaavaa, Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup aalajangiineri makkununnga tunngappata:
1) § 34 naapertorlugu angerlarsimaffimmit il.il. anitsaaliugaaneq, imaluunniit
2) § 36 naapertorlugu najugaqarfissatut neqeroorummut immikkut ittumut tigutinneq.
§ 51. Inuit § 34 naapertorlugu pineqaatinut ilaasut, tunngaviusumik inatsimmi § 71, imm. 7 naapertorlugu inunnik allaffissornikkut aalajangikkamik kiffaanngissusiiagaasunik nakkutilliineq pillugu Folketingip ataatsimiitialiaanut saaffiginnissinnaanertik pillugu ilisimatinneqassapput. Aamma taamatut ippoq pineqaammut akuersisoqarsimappat.
Nalileeqqinneq, nalunaarsuineq nalunaaruteqarnerlu
§ 52. Suliani pineqaatit § 31, imm. 1, § 31, imm. 4 aamma § 34 naapertorlugit aallartinneqarfigisaanni, pineqaatip atorneqarnerata ingerlaqqinnissaa kommunimit ataavartumik nalilersoqqinneqartassaaq, pineqaatillu aallartinneqarnissaanik kommunalbestyrelsip aalajangiineraniit kingusinnerpaamik qaammatit arfineq pingasut qaangiutsinnagit nalilersoqqinneqassalluni.
Imm. 2. Suliani pineqaatit § 35 naapertorlugu aallartinneqarfigisaanni, pineqaatip atorneqarnerata ingerlaqqinnissaa ataavartumik nalilersoqqinneqartassaaq, kommunalbestyrelsilli pineqaat pillugu kingullermik aalajangiineraniit kingusinnerpaamik qaammatit 18-it qaangiutsinnagit nalilersoqqinneqassalluni.
§ 53. § 36 naapertorlugu najugaqarfissatut neqeroorummut tigutinneq pissaanermillu atuinerit assigiinngitsut tamarmik, ilanngullugit §§ 30-35 naapertorlugit pineqaatinut atatillugu pissaanermik atuinerit, najugaqarfittut neqeroorummit nalunaarsorneqassapput, kommunimilu sumiiffigisami kommunalbestyrelsimut Naalakkersuisunullu nalunaarutigineqassallutik.
Imm. 2. Immikkoortoq III naapertorlugu nalunaarsuineq nalunaaruteqarnerlu pissaaq nalunaaruteqarnermut immersugassat immikkut ittut Naalakkersuisunit suliarineqartut atorlugit.
§ 54. Malittarisassanik unioqqutitsisoqartillugu, pissaanermik atuinerup ingerlaqqiinnarnissaanik aalajangiisoqarsimatinnagu, imaluunniit illersuisariaqalernermut ajornartuulernermiluunniit pisinnaatitaanermut atatillugu akuliunneq pisimappat, ingerlaannaq nalunaarsuisoqassaaq, pineqaatillu aallartinneraniit kingusinnerpaamik aqaguani nalunaarsuisoqassalluni.
Imm. 2. Pineqaatit imm. 1 naapertorlugu nalunaarsorneqartut ingerlaannaq, kingusinnerpaamillu ullut pingasut qaangiutsinnagit kommunimi sumiiffigisami kommunalbestyrelsimut Naalakkersuisunullu nalunaarutigineqassapput.
§ 55. § 31, imm.1, § 31, imm. 3, oqaaseqatigiit aappaat, § 31, imm. 4 kiisalu §§ 32-35 naapertorlugit pineqaatit ingerlaannaq nalunaarsorneqassapput, akuliunnerullu pinerata kingusinnerpaamik aqaguani nalunaarsorneqassallutik.
Imm. 2. Pineqaatit imm. 1 naapertorlugu nalunaarsorneqartut kommunimut sumiiffigisamut Naalakkersuisunullu qaammatikkaartumik nalunaarutigineqartassapput.
§ 56. Nuutitsineq § 36 naapertorlugu aallartinneqartoq qaammatip nuutitsinerup aallartinneqarfiata naannginnerani nalunaarsorneqassaaq.
Imm. 2. Pineqaatit imm. 1 naapertorlugu nalunaarsuineq kommunimut sumiiffigisamut Naalakkersuisunullu qaammatit pingasukkaarlugit nalunaarutigineqartassaaq.
§ 57. §§ 53-56 naapertorlugit nalunaarsuineq inummit akuliunnermik pineqaammilluunniit aallartitsisumit suliarineqassaaq, imaluunniit inummut akuliunnermik pineqaammilluunniit aallartitsisumut ilitsersuisussaatitaasit suliarineqassalluni.
§ 58. Pissaanermik atuinerup allatigullu inuttut kiffaanngissuseqarnermut akuliunnerit qanoq allanngoriartuuteqarnerisa malinnaaffiginissaat kommunimi sumiiffigisami kommunalbestyrelsip pisussaaffigaa, malinnaaqqinnissamut pisariaqartitsinerup nalilernissaa siunertaralugu.
Imm. 2. Pissaanermik atuinerup allatigullu inuttut kiffaanngissuseqarnermut akuliunnerit qanoq allanngoriartuuteqarnerat pillugu nalunaarut kommunalbestyrelsimut Naalakkersuisunullu ukiumoortumik saqqummiunneqartassaaq.
Immikkoortoq IV
Atuutilernera
§ 59. Inatsit 1. december 2013-imi atuutilissaaq.
Imm. 2. Meeqqanut inuusuttunullu kiisalu annertuumik innarluutilinnut ulloq unnuarlu paaqqinniffiit pillugit Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 64, 29. december 1994-imeersumi kapitali 8 peqatigisaanik atorunnaarsinneqassaaq.
Namminersorlutik Oqartussat, ulloq 21. november 2013
kundgørelse_L_01-2013_kn
L_01-2013_bemaerk_kn
L_01-2013_betaenk_kn


text:
Disneyn johtaja ihmettelee Paramountin toimia - AfterDawn
Disneyn johtaja ihmettelee Paramountin toimia
Kirjoittaja Kaarlo Räihä @ 19.9.2007 14:23 Kommentteja (12)
Disneyn toimitusjohtaja Robert Iger on näreissään, koska Viacomin omistama Paramount Pictures ja sen siipien alle kuuluvat elokuvastudiot päättivät noin kuukausi sitten tukea ainoastaan HD DVD -formaattia. Igerin mukaan kyseiset tahot juoksevat vain helpon rahan perässä, jolla Iger viittaa spekuloituun 150 miljoonan dollarin summaan, minkä HD DVD -leiri maksoi Paramountille, jotta studio luopuisi kokonaan Blu-ray-levyistä.
Disney tukee ainoastaan Blu-ray-formaattia ja Igerin mielestä kaikkien pitäisi tukea ainoastaan Blu-rayta. Iger sanoo, että Disney ei ole ottanut vastaan minkäänlaisia rahallisia lahjoja, jotka olisivat johtaneet Disneyn Blu-rayn puolelle, koska Disney uskoo Blu-rayn olevan parempi ratkaisu.
Myös Blu-rayn leiriin kuuluvan News Corpin johtaja Rupert Murdoch sanoi, että Paramountin päätöksen takana on pelkästään maksetut miljoonat. Murdochin mukaan kuluttajat haluavat Blu-rayn voittavan formaattien välisen kilpailun ja Murdoch sanoi myös, että kuluttajat osaavat erottaa formaatit toisistaan.
Tutkimusyhtiö NPD Groupin tekemän tutkimuksen mukaan 29 prosenttia kuluttajista tietää mikä on HD DVD ja vastaavasti 20 prosenttia kuluttajista tiesi mikä on Blu-ray. Samat kuluttajat olivat myös kiinnostuneempia HD DVD -formaatista sen edullisemman hinnan takia.
Viacomin toimitusjohtaja Philippe Dauman sanoi HD DVD -formaatin valinnan johtuvan formaatin edullisuudesta, jonka myötä HD DVD:n käyttö tulee studioille edullisemmaksi. Dauman ei kuitenkaan kieltänyt tietoa maksetuista rahoista, mutta hän ei suostunut paljastamaan tarkkaa rahasummaa, jonka studio saa lopetettuaan Blu-rayn tukemisen.
Disney ei aio luottaa pelkkiin sanoihin, vaan yritys on aloittanut Yhdysvalloissa kiertueen, jossa Blu-rayn etuja esitellään maan suurimmissa ostoskeskuksissa. Lähteet:
<HDMI-laitteita yli 700 valmistajalta
>E-kanavanippua huolletaan ja laajennetaan
12 kommenttia 119.9.2007 14:34
Saas nähä miten käy,isoista rahoista on kyllä kysymys.
219.9.2007 14:39
Alkaa vaikuttamaan siltä, että sota päättyy tasapeliin. Jos kustantajat sitoo itsensä noinkin mittavilla rahoilla johonkin formaattiin, niin tuskin ne vaihtaa toiseen leiriin kovin hepposin syin.
Ainoa tapa olisi tehdä kolmas, paljon kehittyneempi formaatti, jolloin nämä kaksi formaattia unohdettaisiin kokonaan.
319.9.2007 14:50
Lainaus:Iger sanoo, että Disney ei ole ottanut vastaan minkäänlaisia rahallisia lahjoja, jotka olisivat johtaneet Disneyn Blu-rayn puolelle, koska Disney uskoo Blu-rayn olevan parempi ratkaisu. Saanen epäillä Herr Igerin sanomisia: Ehkä suoraan Disneyn tilille ei ole napsahtanut miljoonia, mutta helposti herrat osaavat pienet "lahjukset" piilottaa jonkun näennäisen "yhteistyösopimuksen" sisään.
419.9.2007 14:52
Enää ei ole Neuvostoliittoa, joten jenkit käyvät kylmää sotaa nähtävästi keskenään.
519.9.2007 14:59
Lainaus, alkuperäisen viestin kirjoitti Shadown: Alkaa vaikuttamaan siltä, että sota päättyy tasapeliin. Jos kustantajat sitoo itsensä noinkin mittavilla rahoilla johonkin formaattiin, niin tuskin ne vaihtaa toiseen leiriin kovin hepposin syin.
http://plaza.fi/muropaketti/hd-dvd-ja-blu-ray-saavat-kilpailijan
http://www.digitoday.fi/page.php?page_id=11≠ws_id=200722071
näköjään täälläkin oltu hereillä:
http://fin.afterdawn.com/uutiset/arkisto/8596.cfm
Viestiä on muokattu sen lähettämisen jälkeen. Viestiä on muokattu viimeksi 19.9.2007 @ 15:15
619.9.2007 15:22
Enpä katso tuota kilpailijaksi, vaihtoehdoksi kylläkin, jos tolle formaatille nyt mitään isompaa painetaan.
Mutta eihän sitä tiedä miten käy, mutta monelta osa-alueeltaan kuitenkin heikompi esitys.
719.9.2007 15:35
Lainaus:Enpä katso tuota kilpailijaksi, vaihtoehdoksi kylläkin, jos tolle formaatille nyt mitään isompaa painetaan.
Mutta eihän sitä tiedä miten käy, mutta monelta osa-alueeltaan kuitenkin heikompi esitys.No potentiaalia terävämpään kuvaan ja halvempaan hintaan kuin kilpailijoilla ainakin lupaavat:
"Beyond cost and infrastructure advantages, red-laser discs have a maximum data transfer rate of 40Mbps versus 36 Mbps for HD DVD and Blu-ray, which gives it the potential of sharper, more detailed pictures over the competing Blu-ray and HD DVD formats, the company said."
http://displaydaily.com/2007/09/17/red-l...w-life-to-dvds/
Viestiä on muokattu sen lähettämisen jälkeen. Viestiä on muokattu viimeksi 19.9.2007 @ 15:37
819.9.2007 16:24
Lainaus:Igerin mukaan kyseiset tahot juoksevat vain helpon rahan perässä, jolla Iger viittaa spekuloituun 150 miljoonan dollarin summaan, minkä HD DVD -leiri maksoi Paramountille, jotta studio luopuisi kokonaan Blu-ray-levyistä. En kyllä oikein ymmärrä syytä, että mikseivät luopuisi, ja jotenkin on semmonen kutina että ei Disneykään suostunut käyttämään Blu-rayta ilman mitään varsinaista etua...
919.9.2007 16:54
Lainaus:No potentiaalia terävämpään kuvaan ja halvempaan hintaan kuin kilpailijoilla ainakin lupaavat:
http://displaydaily.com/2007/09/17/red-l...o-dvds/
Kuten sanoin, niin edelleenkin monilla osa-alueilla silti häviää. Pahin on tuo tilan vähyys.
1019.9.2007 17:07
Kun "kaikissa" laitteissa on jo kiintolevyt niin eikö nuo cd/dvd/bluray/hd dvd sun muut härpäkkeet jätettäisi pois ja keskityttäisiin vain internetissä olevaan materiaaliin. Netti yhteyksien nopeudet nousisivat, tuotteen hinta laskisi ja kuluttajille jäisi enemmän rahaa kun ei tarvitse joka neljäs vuosi ostaa uutta monitoimilaitetta kotiin. Ps. myös luonto säästyisi
1120.9.2007 3:42
"Igerin mukaan kyseiset tahot juoksevat vain helpon rahan perässä"
"Disney tukee ainoastaan Blu-ray-formaattia ja Igerin mielestä kaikkien pitäisi tukea ainoastaan Blu-rayta."
Ymmärtäisin valituksen, jos Disney tukisi molempia. Mutta turha tässä on valittaa, jos itsekin tukee vain toista formaattia. Samaahan Paramountin pomot voisivat ruveta valittaa Disneylle, että hd-dvd on parempi ja kaikkien pitäisi alkaa käyttää sitä.
1226.9.2007 17:46
Kunhan nyt jompikumpi tippus pois niin päästäisiin tästäkin pähkäilystä. En viitsi ostaa HD-tason soitinta jos en ole varma sen tarjonnasta myös tulevaisuudessa. Ja tätä ennen en tarvitse HD-tason televisiotakaan, tai en tarvitse niin paljon jotta viitsisin ostaa.
Pelkän konsolipelaamisen takiakaan ei viitsi. 360 varmaankin jouluksi kotiin, mutta pari vuotta vanhaan 28" samppaan menee kiinni.

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD