Kommentit Lampisen selityksiin KHO | Nurmes
Kommentit Nurmeksen kaupunginkamreeri Jari Lampisen selityksiin KHO:lle
Bomban myyntisopimus ja Sotkan myynti Jukolan Osuuskaupalle menee EU-komissioon
Nurmeksen kaupunginkamreeri Jari Lampinen on pitänyt yrittäjäomistajia matkailualalla 'saastuttajina'. Jukolan roolista kirjoitettiin jo kesäkuussa 2003, Lampinen väittää muuta. Liiketoimintasuunnitelma oli Bomban myyntiehto. Sitä ei edellytetty Jukolalta, vaikka ei ollut mitään matkailualan kokemusta. Jukola ilmoitti, että ei selviä, jos vanhat pienet velkarasitteet siirtyvät sille, silti muka potentiaalinen vaihtoehto? Valtuuston Bomban myyntipäätös 2004 oli sitova, Sotka-kylpylä oli pakko myydä Jukolalle. Muita vaihtoehtoja ei edes kartoitettu.
Nurmeksen kaupunginkamreeri Jari Lampinen on tehnyt kaupunginhallituksen selitykset Kiinteistö Oy Säästöloman ja Nurmesviikot Oy:n kunnallisvalituksiin. Kaupunginhallitus hyväksyi ne 17.11.2008. Kamreeri Lampinen tuo selityksissään tn. Suomen hyvään hallintotapaan liittyviä lapsellisia vihjauksia ja vääriä tietoja mm. allekirjoittaneesta ja www.pielisenkarjala.com -sivustosta.
Julkishallinnon ylläpitämän www.nurmes.fi -sivulle Lampisen esittämiin väitteisiin Suomessa ei ole perustuslaillista oikeutta saada vastinetta julkaistavaksi, kommenteista puhumattakaan. Nurmeksen johtavat viranhaltijat saavat heittää vaikka mitä törkyä julkisissa esityslistoissa ja pöytäkirjoissa niin yksittäisistä kansalaisista kuin paikallisista yrityksistä/ yrittäjistä. Tällaisten virkamiesten kannattaisi ehkä keskittyä omien tekemisiensä selittelyyn.
Olen seurannut ko. asiaan liittyvän keskustelun niin alueen tiedotusvälineissä kuin kaupungin verkkosivujen esityslistoissa ja pöytäkirjoissa vuodesta 2003 lähtien. Lähes kaikki on koottu Pienen piirin matkailubisnestä -muistioon, netissä www.pielisenkarjala.com, jota myös Jari Lampinen mainostaa.
Korostan, että siteerattujen lehtitietojen osalta Nurmeksen kaupungin virkamiehet tai luottamusmiehet eivät ole tehneet oikaisuja tai vastineita.
Ainoana poikkeuksena Jari Lampisen kommentti Ylä-Karjalan entisen pitkäaikaisen päätoimittaja Seppo Harjun pääkirjoitukseen joulukuussa 2003, jossa Harju ihmetteli Bomban ja Sotkan myyntineuvottelujen käymistä jopa salaa Nurmeksen kaupunginvaltuutetuilta. Jari Lampisen vastinekirjoitus tuolloin osoitti, että hän ei edes kunnioittanut uuden kunnallislain hyvän tiedottamisen periaatteita. Vastasin tuolloin Lampiselle kunnallislain (1995) hyvän tiedottamisen periaatteista ja siitä asti ole seurannut ko. asian etenemistä kaikkine käänteineen.
Kommentit Jari Lampisen selityksiin Kiinteistö Oy Säästöloman kunnallisvalitukseen:
Lampinen: “Lainvastaisten valtiotukitoiminnan tunnusmerkit ovat: 1. julkisten varojen kanavointi yrityksiin, 2. toimenpide vääristää kilpailua, 3. etu on valikoiva ja 4. toimenpide vaikuttaa jäsenmaiden väliseen kauppaan. Jotta toiminta olisi lainvastaisesta, kaikkien tunnusmerkkien tulisi täyttyä.”
- Kaikki tunnusmerkit täyttyvät. Lue lisää…
Lampinen: “Valittaja väittää toimenpiteen vääristävän kilpailua, koska Jukolan osuuskaupan asema vahvistui alueella. Jukolan Osuuskauppa ei saavuttanut alueella vuosina 2004-2006 toiminnasta luopuneen Bomba-Lomat Oy:n liikevaihdon tasoa. Alueen kilpailutilanne ei muuttunut Bomba-Lomat Oy:n vaihtuessa kilpailun jälkeen Jukolan Osuuskaupaksi.”
- Jukola ei esim. maksanut Sotka-kylpylästä mitään vuokraa 2004-2006.
- Kuinka temppu tehtiin? Todennäköisesti niin, että Jukolalla ei ollut mitään todellista tarvetta pyrkiä tekemään tulosta. Sotkan toiminnan pyörittäminen oli sille täysin ilmaista, kaupunki maksoi myös kaikki ylläpito- ja huoltokulut sekä Jukolan valitseman tahon tekemän kuntokartoituksen.
- Huonoilla tulosluvuilla ja kiinteistön huonolla kunnolla oli helppo valmistella Sotkan ostamista, olihan etuosto-oikeudesta päätetty vuonna 2004 Bomban myyntipäätöksen yhteydessä. Yhtenä myyntihinnan perusteena yhtiön tulos.
- Lampisen ajatuksenjuoksu on mielenkiintoista myös siksi, että näköjään kaupungin miljoonaomaisuuden antaminen jollekin käytännössä ilmaiseksi (vaikka vain vuokralle) ei muka vääristäisi kilpailua? Vrt. miksi muilla Nurmeksen kaupungin tiloissa vuokralla toimivilla yrityksillä ei ole tätä samaa etua? Kaupungin vuokrakäytäntö ei ollut yhtenäinen.
Lampinen: “Kaupungin arvion mukaan Nurmesviikot Oy on hyötynyt kehityshaluisen ja –kykyisen kilpailijan tulosta alueelle.”
- Mielenkiintoinen väite, kun Jukola sai kaiken ilmaiseksi omalle toiminnalle ja suunnitelmissa oli vielä kaupungin rahoittama hotellilaajennus vuoden 2004 myyntisopimuksen mukaan.
- Tämän ajattelun mukaanhan Nurmes hyötyisi eniten, jos Nurmes “annettaisiin” Lieksalle tai liitettäisiin Valtimoon ilman mitään ehtoja, vaikka yhdellä eurolla. Miksi ei ole jo annettu?
Lampinen: “Valittaja viittaa kilpailuolosuhteiden puutteelliseen selvittämiseen asian valmistelussa. E.m. kaupungin 23.4.2008 päiväyssä lausunnossa kaupunki viittaa konsultti Ilkka Järvisen tekemään selvitykseen. Nyt kun raportin luovuttamisesta on kulunut viisi vuotta voidaan kertoa, että selvittelyssä käytiin läpi suurimmat potentiaaliset vaihtoehdot : Tradeka-konserni/ Restel Oy, Lomaliitto ry, Holiday Club Finland Oy, S-ryhmä ja erikseen Jukolan osuuskauppa sekä Bomba-Lomat Oy.”
- Jos tämä on totta, niin nämä kaikki tahot olisi pitänyt tuoda esille asiasta päättäneille valtuutetuille, mutta ei, nekin salattiin?
- Tässä yhteydessä syrjittiin alueella jo toimivia matkailualan yrittäjiä. Heihin ei oltu missään yhteydessä Nurmeksen kaupungin taholta.
- Mutta sehän tavallista Nurmeksessa muutenkin, kunnallisten rakennushankkeiden tarjouksiakaan ei edes pyydetä kaikilta paikkakuntalaisilta yrityksiltä.
- Miten Bomba-Lomat Oy olisi ollut muka “potentiaalinen vaihtoehto“? Yhtiöhän oli konkurssin partaalla, ja ajettiin alas kevään aikana kaupungin piikkiin. Olisi ollut ensitöikseen selvitystilassa, sen takiahan Bombaa ryhdyttiin myymään?
Lampisen lapsellisuuksia: “Kelaa ei käyty läpi koska Kelan toimintamalli on yleisesti tunnettu.”
- Kelahan on tunnetusti merkittävä suhdetoimintaa korostava julkinen taho, luulisi, että sen kähmintä olisi nimenomaan kiinnostanut Nurmeksen päättäjiä. Kelahan voiteli poliitikkojakin Savonlinnan Oopperajuhlilla.
- Ehkä se olisi ollut parempi yhteistyötaho veronmaksajien kannalta, kuin Matkailukehitys Nordea saatavien turvaaminen ja maksaminen Nurmeksen kaupungin verorahoista, ilman mitään riskiä. Oli siis täysin ymmärrettävää, että Bomban ja Sotkan ostajaksi haluttiin taho, että saman kaupan yhteydessä voitiin maksaa Matkailukehitys Nordian sijoitukset takaisin sille.
Lampinen: “Toimialaa tuntevat tietävät, että S-ryhmän toimintalinjakaupunkikeskusten ulkopuolisiin matkailukeskuksiin muuttui selvitysajankohdan aikana syksyllä 2003, mutta lienee erikseen syytä todeta valittajataholle, ettei se tapahtunut Jukolan osuuskaupan vuoksi tai Nurmesviikot Oy:tä vastaan.”
- Taas näitä Lampisen lapsellisia lausahduksia, ei voi muuta sanoa.
- Huomatkaa, että tässä yhteydessä Lampinen puhuu S-ryhmästä, mutta EU-komission kilpailua vääristävän kantelun yhteydessä Lampinen korostaa Jukolan Osuuskauppaa vain paikallisena pienenä toimijana. Täysin ristiriitaista vedätystä.
- Kilpailutilanteen arvioiminen on ollut jo tämänkin Lampisen toteamuksen perusteella erittäin heikolla ja puutteellisella pohjalla.
Lampinen: “Yksityiskohtaiset tiedot olivat yksin valmistelijan hallussa kunnes asia valmisteltiin joulukuun alussa kaupunginhallituksen listalle.”
- Tiedot olivat senkin jälkeen vain Lampisen tiedossa, ks. aikaisemmat kommentit, kun valtuutetut eivät tienneet päätöksi tehtäessä joulukuussa juuri mitään.
Lampinen: “Tiedot eivät valuneet siksi millekään osapuolelle, mikä aiheutti voimakkaita reaktioita muissakin toimijoissa kuin Nurmesviikot Oy:ssä. Tämä tehtiin kilpailun aikaansaamiseksi. Valtuusto pääsi valitsemaan kahden potentiaalin yhteistyökumppanivaihtoehdon välillä.”
- Voi tätä Lampisen vedätystä. Bomba-Lomat Oy oli velkaantunut konkurssikypsäksi, todella potentiaalinen yhteistyökumppani kaupungille?
- Jo edellisenä keväänä 2003 Jukolan Osuuskauppa on ollut Lampisen valmistelevissa kuvioissa mukana. Karjalaisessa 9.6.2003 todetaan: “Mustana hevosena neuvotteluissa on otettu esille paikallinen Jukolan Osuuskauppa. Virallisia neuvotteluja ei ole tällä erää vielä käyty, mutta Jari Lampinen antaa ymmärtää, että myös Jukolaan otetaan yhteyttä.”
- Siis viimeistään jo tuolloin Jukolan kanssa oltiin neuvotteluja käynnistämässä ja yksityiskohtaisia tietoja on kerrottu Jukolan Osuuskaupalle. Miksi Lampinen nyt toteaa:“Tiedot eivät valuneet millekään osapuolelle…tämä tehtiin kilpailun aikaansaamiseksi”. Ja Jukolasta puhuttiin jo julkisuudessa keväällä 2003.
- No Korkein hallinto-oikeus menee varmaan tältäkin osin halpaan?
- Lisäksi Nurmeksen kaupunginvaltuusto oli laittanut 2003 yhdeksi keskeiseksi Bomban ja Sotkan myyntiehdoksi, että tarjouksen jättäjällä edellytetään (“että olisi potentiaalinen vaihtoehto”) liiketoimintasuunnitelma matkailualueen kehittämiseksi.
- Kas kummaa, Jukolan Osuuskaupalta sitä ei vaadittu, vaikka Jukolalla ei ollut myöskään mitään aikaisempaa kokemusta matkailutoiminnasta. Jukolan Osuuskauppa kertoi tehneensä oman liiketoimintasuunnitelman vasta kesäkuussa 2004.
Jukolan Osuuskaupan tarjouksen kustannusvaikutukset Nurmeksen kaupungille:
Nurmeksen kaupunginvaltuutettu, tarkastuslautakunnan jäsen Liisa Honkanen (sit.) toteaa Ylä-Karjalassa 4.3.04: "Valtuusto on päätöksellään hyväksynyt Jukolan Osuuskaupan ehdot. Kaupunki on sitoutunut rakentamaan vuosina 2005-2006 Sotkan hotellin laajennuksen, 30-40 huonetta, ja liikuntasalin. Suunnittelu alkaa vuonna 2004. Investointeihin tulee käyttää vähintään miljoona euroa. Kaupunki vastaa korjausinvestoinneista vuokrasopimuskaudella 10 vuotta eteenpäin (aika näyttää, mitä ne ovat). Sotkan liiketoiminta alkaa myös puhtaalta pöydältä. Näin kaupunki antaa avoimen valtakirjan yrittäjälle”, (siis toimijalle Jukolan Osuuskaupalle).
Liisa Honkasen mukaan (em. Ylä-Karjala) myynti/vuokrasopimus maksaa kaupungille sopimuksen mukaan seuraavaa: Bomba-Lomat Oy:n osakkeet 61 045,99 euroa, Yyterin Kylpylähotellin osakkeet 32 391,75 euroa, Nordian saamiset Bomba-Lomat Oy:ltä Sotka Oy:lle 1 131 954,01 euroa, Nollakorkoinen laina 10 vuodeksi (alaskirjauksen kohdat 9 ja 10) 800 000 euroa, Bomba-Lomat Oy:n osakkeiden arvo 103 000 euroa, Kaupungin pääomalaina 130 000 euroa, Kaupungin saatavat 336 954,01 euroa, Kiinteistö Oy Bomban osakkeiden arvo (sijoitus, kohta 11) 400 000 euroa. Lisäksi kaupunki sijoittaa kehitysinvestointeihin (2005-2006) 1 000 000 euroa. Nämä kustannukset voivat nousta jopa 3 miljoonaan euroon, koska avustuksista ei ole neuvoteltu. Avustusten saaminen Jukolan Osuuskaupan yritystoiminnan tukemiseen on kyseenalaista mm. kilpailua vääristävänä.
Kaupunginvaltuutettu Liisa Honkanen (sit.) toteaa Ylä-Karjalassa 4.3.04 valtuuston äänestyspäätöksen jälkeen: "Tällaiset sopimukset avoimine valtakirjoineen romuttavat jo aiemmin sovitut raskaat päätökset. Mielestäni kaikki nurmekselaiset yritykset, jotka ovat vuokrasuhteessa kaupunkiin, ovat oikeutettuja vaatimaan samanlaiset sopimusehdot, kuten Sotkan sopimus on (Jukolan Osuuskaupan kanssa). Näin turvataan tasapuolisuus kaikille."
Nurmeksen kaupungille Jukolan Osuuskaupan tarjouksen hyväksyminen merkitsee siis tämän laskelman mukaan ainakin 4 miljoonan euron laskua (3 995 345,70 euroa) eli mummonmarkoissa lähes 24 miljoonan markan menoja kaupungille.
Nurmeksen kaupunki on pyrkinyt vuodesta 2000 lähtien sopeuttamaan talouttaan tuloihin, ja kaupunki on tehnyt ihmisten kannalta raskaita päätöksiä ja on supistanut toimintaansa ja vähentänyt henkilökuntaa sopeuttamisohjelmallaan vuodesta 2000 lähtien.
Lampinen: “Valittaja väittää että Jukolan Osuuskaupalle on myönnetty valikoiva tuki muodollisesti objektiivisin perustein. Valittaja väittää, että kaupunki ei ole esitellyt Nurmesviikot Oy:n tarjouksen hylkäämisen syitä. Nurmesviikot Oy esitti tarjouksessaan kylpylän osalta järjestelyä, joka olisi merkinnyt pääoma- ja ylläpitokustannusten jäämistä Nurmeksen kaupungille. Yhtiö siis esitti valikoivaa tukea itselleen, mitä kaupunki ei voinut hyväksyä.”
- Anteeksi vain Lampinen, mutta Nurmesviikot Oy esitti kaupungille, että kaupunki osallistuisi vain kuntalaisten uintimaksuihin kuntaosuudella.
- Sitä Lampisen “valikoivaa tukea” Nurmeksen kaupunki tekee tällä hetkellä Jukolan Osuuskaupalle, ensi vuodenkin kohdalla 84 000 eurolla tuetaan uintimaksuja. Taitaa siis Jukolakin saada mm. tätä valikoivaa tukea, mutta Lampinen haluaa kääntää tämänkin asian päälaelleen.
Lampinen mustamaalaa yrittäjää oikein urakalla: “Nurmesviikot Oy:llä ei ollut kaupungin eikä minkään matkailun asiantuntijatahon mukaan riittäviä taloudellisia tai muita edellytyksiä toimia alueen vastuullisena kehittäjänä.”
- Mielenkiintoista huomata, että ilman julkisia tukia yli 30 vuotta toiminut matkailualan yritys Nurmesviikot Oy ei kelvannut kaupungille.
- Mutta Jukolan Osuuskauppa, joka ilmoitti toimitusjohtajan suulla ostotarjouksensa julkaisemisen yhteydessä tammikuussa 2004, että he eivät selviä matkailualalla, jos vanhat velat siirtyvät sille.
- Kylläpä Jukola kelpasi “vastuulliseksi kehittäjäksi” Lampiselle, kun Lampinen pystyi esittämään ja hoitamaan Bomba-Lomat Oy tekemät vanhat velat verorahoista.
- Ja Jukolan Osuuskaupalla ei ollut mitään aikaisempaa kokemusta matkailualalta, eikä ollut valtuuston aikaisemmin edellyttämää matkailualan liiketoimintasuunnitelmaa? Mietipä Lampinen tätä yhtälöä kuvioissasi “vastuullisesta kehittäjästä“ ja “talousedellytyksistä“, kun Jukola nyysi eniten verorahoja “köyhänä” tullessaan täysin uutena matkailualalle?
Lampinen: “Koska kaupunki ei mitenkään ole halunnut vaikeuttaa ko. yhtiön liiketoimintaa, asia ilmaistiin lyhykäisesti.”
- Voi näitä Lampisen kiemuroita selitellessään hallinto-oikeudelle.
- Ja jatkuu Lampiselta: “Valittajan erikoiseen tulkintatapaan vaikuttanee se, että valittajatahon valmisteleva asiantuntija Risto Boxberg on ilmoittanut kirjoittavansa kirjaa ”Nurmeksen matkailuoppi”.”
Lampinen: “Nurmesviikot Oy:n asiakumppaneineen tekemässä kunnallisvalituksessa 30.3.2004 (kohta 4. sivu 3) valtuuston päätökseen ilmenee hieman viitteitä siitä, miksi kaupunki ei arvioinut Nurmesviikot Oy:tä kyvykkääksi toimijaksi. Valituksen allekirjoittajan kirjoittaman tekstin mukaan kamreeri Lampinen vaati asiattomasti neuvotteluissa yhtiötä maksamaan vesilaskunsa. Kaupunki liittää lausuntonsa liitteeksi kaupungin kiistattomien saamisten velkomisprosessin lopputuloksen osoittavat asiakirjat.”
- Otapa Lampinen päivämääräkin huomioon, näinkö Nurmeksen kaupunki aloitti heti yrityksien painostamisen, kun tietoon tuli, että he olisivat tehneet ko. kunnallisvalituksen?
- Tämä on kaiken huippu Lampiselta, kun muilta yrittäjiltä kaupunki ei ole heti ensimmäisenä ikinä ollut perimässä jotakin vesilaskua velkomisprosessin kautta, katsopa Lampinen muiden yritysten laskujen juoksua kaupungilla, onpa joustoja järjestynyt.
- Van onhan se varmaan kiva kiusata yrittäjiä tällaisellakin asialla, kun ryhtyivät valittamaan Bomban myyntipäätöksestä, samalla kun kaupungin omat vesijohdot vuotivat vuosikausia Mikonniemellä.
Tämä on Lampiselta parasta vääntöä: “Valittaja väittää toimenpiteen vaikuttavan jäsenmaiden väliseen kauppaan, koska matkailualan asiakkaat ovat valtaosin eurooppalaisia ja valittajataho osittain kansainvälisesti verkostunut (Huom. pitäisi olla ‘verkottunut‘). Koska alueen liikevaihto ei noussut markkinaosuuksia muuttavasti, ei liene mitenkään osoitettavissa, että toimenpide olisi vaikuttanut jäsenmaiden kauppaan. Valittaja ei ole siis osoittanut, että kyseessä olisi valikoiva tuki, toimenpide vääristäisi kilpailua tai vaikuttaisi jäsenmaiden väliseen kauppaan."
- Nyt Lampinen ei taida muistaa, että Jukolan Osuuskauppa on osa S-ketjua. Aikaisemmin hän korosti S-ketjun roolia ja asemaa. Jukolan Osuuskaupan yhteyksillä perusteltiin myös Bomban myyntipäätöstä ja sopimusta S-ketjun Jukolan Osuuskaupan kanssa 2004, nimenomaan markkinoinnin osalta. Kannattaisi Lampisenkin lukea kotiläksynsä uudestaan. Lue lisää…
Lampinen: “valituksella haettaisiin aineistoa mielipidekirjan kirjoittamista varten.”
- Ei ole Lampinen tainnut oppia valitusrumpasta mitään. Ei olisi ollut suuri asia myydä Bombaa ja Sotkaa julkisesti, eikä niin, että verorahoilla maksetaan kaikkien saatavat, että Jukola pääsee aloittamaan puhtaalta pöydältä, kuten päätöksiä aikoinaan perusteltiin.
Lampinen: “Kaupungille aiheutuneen työn maksavat veronmaksajat.”
- Nytkö löytyikin veronmaksajat, ei silloin, kun verorahoilla rakennettu omaisuus myytiin ja maksettiin verorahoille kaikkien osapuolten saatavat ja päästettiin Jukola aloittamaan puhtaalta pöydältä, kun muuten ei olisi pärjännyt.
- Onpahan Lampisellakin jotakin “työtä” palkkansa eteen. Veronmaksajat maksavat se palkan Lampiselle kuitenkin, vaikka saisi vain pyöritellä sormiaan pitkin päivää.
- Eikö Lampisella ja kumppaneilla ole vielä “naksahtanut”, että olisi voinut ehkä toimia toisin Bomban ja Sotkan myyntiä junaillessa 2003-2004.- Kaupunginhallituksen jäsen kommentoi tammikuussa 2004 suoraan mm. että
“Nurmesviikot Oy:lle ei myydä missään tapauksessa”. Kun tällaisella asenteella verorahoilla rakennettua miljoonaomaisuutta halutaan “siirtää” vain jollekin taholle, niin herää todella monia kysymyksiä, jotka ovat varmasti osaltaan johtaneet myös yrittäjien kunnallisvalituksiin.
Lampisen lausahdukset:
- “Valittajan erikoiseen tulkintatapaan vaikuttanee se, että valittajatahon valmisteleva asiantuntija Risto Boxberg on ilmoittanut kirjoittavansa kirjaa Nurmeksen matkailuoppi.”
- “Perusoikeusluonteisesta valituksesta kunta ei voi vaatia korvausta, vaikka valitus olisi perusteeton ja valituksella haettaisiin aineistoa mielipidekirjan kirjoittamista varten.”
- Nämä kertovat kaiken kaupunginkamreeri Jari Lampisesta, valitettavasti. Kyllä pitää olla jo “pientä”, kun luulee, että kirjan aineiston takia alueen matkailuyrittäjät ovat tehneet kunnallisvalituksen.
Lampinen: “Kaupungin näkemyksen mukaan on kohtuullista, että valittajat maksavat kolmannelle osapuolelle aiheutuneet oikeudenkäyntikulut.”
- Eli Jukolalle pitäisi maksaa joitakin oikeudenkäyntikuluja, niinkö pienistä rahoista on jo kyse tällä Lampisen korostamalla “matkailualan potentiaalisella toimijalla”.
- Ja tulisi muistaa, että yrittäjät ovat tehneet kunnallisvalitukset Nurmeksen kaupungin päätöksistä, ei Jukolan Osuuskaupan. Taitaa vain olla niin, että kaupunki on käyttänyt Jukolan Osuuskaupan palveluja valitusasioiden käsittelyssä, onhan kaupunki mm. yhtynyt Jukolan Osuuskaupan tekemiin lausuntoihin. Kaupungin ehkä pitäisi tälläkin perusteella maksaa Jukolan Osuuskaupalle.
NURMEKSEN KAUPUNKI LAUSUNTO/JAL (eli Jari Lampinen)
Kaupunginhallitus 16.04.2008
LAUSUNTO KIINTEISTÖ OY SÄÄSTÖLOMAN LAUSUMASTA
Korkein hallinto-oikeus katsoo kuitenkin, että hallinto-oikeus ei ole päätöksessään antanut ratkaisua Kiinteistö Oy Säästöloman lausumaan em. valituksessa siltä osin kuin siinä on tulkittava tarkoitetun väittää, että kaupunginvaltuuston päätös on lainvastainen myös sillä perusteella, että päätöksellä on toteutettu Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan ja 88 artiklan 3 kohdan säännösten vastaisesti valtiontukijärjestely. Tämän vuoksi hallinto-oikeuden päätös on kumottu ja tältä osalta palautettu hallinto-oikeudelle uudelleen käsiteltäväksi. Kuopion hallinto-oikeus varaa Nurmeksen kaupungille tilaisuuden antaa lausuntonsa valituksesta myös tältä osin 12.5.2008 mennessä.
Kiinteistö Oy Säästöloma on 30.3.2004 yhtyessään Nurmesviikot Oy:n valitukseen lausunut seuraavaa: ”Yhdymme edellä olevaan valitukseen. Sen lisäksi, mitä siinä on sanottu, toteamme vielä, että valituksenalainen valtuuston päätös sisältää kohtuuttoman kilpailuedun Jukolan Osuuskaupalle siinäkin muodossa, että Nurmeksen kaupunki sitoutuu rakentamaan majoitushuoneistoja (30-40 kappaletta) määrittelemättömällä hinnalla ja määrittelemätöntä vuokraa vastaa.
Kiinteistö Oy Säästöloma on 29.12.2003 pidetyssä yhtiökokouksessaan päättänyt pyytää kilpailuviranomaisia selvittämään Nurmeksen matkailuyritysten kilpailutilanteen lainmukaisuuden. Valituksenalainen Nurmeksen kaupunginvaltuuston päätös 26.2.2004 liitetään tähän Suomen ja Euroopan Unionin kilpailuviranomaisille laadittuun kanteluun.”
Lampinen: “Nurmeksen kaupunginvaltuusto hyväksyi e.m. päätöksellään Jukolan Osuuskaupan yhteistyökumppaniksi alueen kehittämisessä, mutta ei tehnyt mitään päätöstä, jolla Jukolan Osuuskaupalle olisi myönnetty mitään EU:n perustamissopimuksen vastaista yritystukea. Päätös ja sen jälkeiset toimenpiteet osoittavat, ettei laitonta tukea ole missään vaiheessa myönnetty. Jukolan valinnassa yhteistyökumppaniksi painoi Jukolan resurssit toteuttaa alueella majoitustilojen lisäinvestointeja.”
- Kannattaisi Lampisen ottaa yhteyttä vaikka tarkastuslautakunnan jäsen Liisa Honkaseen tietojensa päivittämiseksi.
- Mitkä resurssit, kun entiset velat olisivat olleet liikaa Jukolan Osuuskaupalle.
- Eihän heiltä oltu vaadittu edes sitovaa liiketoimintasuunnitelmaa.
Lampinen: “Nurmesviikot Oy:llä ei arvioitu olevan edellytyksiä ja halua alueen Kehittämisinvestointeihin.”
- Kuka arvioi ja millä leimalla? Lampinen vai Matkailukehitys Nordia, joka edellytti sijoituksiensa saamista takaisin, sitä ei ehkä kaikki ostajaehdokkaat olisi hyväksyneet julkisessa kaupassa?
Kiinteistö Oy Säästöloman väitteet
Lampinen: "Kiinteistö Oy Säästöloma väittää lausumassaan, että päätöksen mukaan kaupunki rakentaisi hotellilaajennuksen määrittelemättömällä hinnalla ja vuokralla Jukolan Osuuskaupalle. Väite ei pidä paikkaansa, koska kaupungin valtuuston päätös sisälsi hotellikiinteistön laajennuksen osalta vain kehotuksen kylpyläkiinteistöyhtiölle aloittaa hotellilaajennuksen ja liikuntatilan suunnittelu. Suunnittelutoimeksianto ei sisällä päätöstä rakentamisesta."
- Lue Lampinen jälleen ensin Liisa Honkasen kirjoitus. Lue lisää…
- Tai edes kaupunginvaltuuston pöytäkirja Bomban myyntipäätöksestä, siellä on Jukolan Osuuskaupan tarjouksen kustannusvaikutukset. Lue lisää…
- Nurmes haki Jukolan kanssa tehdyn myyntisopimuksen perusteella TE-keskukselta tukia Sotka-kylpylän laajennukseen ja liikuntahalliin. TE-keskus hylkäsi hakemuksen, koska katsoi päätöksessään, että “Jukolan maksama vuokra on liian alhainen kulujen kattamiseksi”. TE-keskus olisi myöntänyt vain normaalia yritystukea kylpylän laajennukseen, jos hakijana olisi ollut yritys. Tämä sopimuskohta ei siis täyttynyt, jonka mukaan kaupunki olisi rakentanut kylpylän laajennuksen. Seuraavaksi Jukola osti Sotka-kylpylän osto-oikeutensa turvin, joka oli myös määritelty Bomban myyntisopimuksessa 2004. Sotkasta ei käyty minkäänlaista ostajavertailua, eikä sitä yritettykään myydä julkisesti saati tarjota edes joillekin muille.
Lampinen: "Kaupunki hyväksyi päätöksellään yhteistyökumppaniksi Jukolan Osuuskaupan, mutta ei hyväksynyt Osuuskaupan 12.2.2004 päivättyä tarjousta sellaisenaan. Jukolan tarjous sisälsi myös tarjoajan neuvottelutavoitteita ja teknisiä yksityiskohtia, joita ei ollut tarvetta hyväksyä tai hylätä valtuuston päättäessä yhteistyökumppanista."
- Lue Bomban myyntipäätös valtuustossa helmikuussa 2004. Kuule muuta ei tarvitse lukea mihin kaupunki sitoutui sopimuksessaan Jukolan Osuuskaupan kanssa.
Lampinen: "Kaupunginvaltuuston päätöksessä määriteltiin, miltä osin kaupunki hyväksyi tarjouksen ja miltä osin tarjous muodosti pohjan jatkovalmistelulle ja mikä osa oli ratkaisusta johtuvaa kaupungin omaa taloudellista päätöksentekoa. Täten kaupunginvaltuuston päätös oli osin vastatarjous, jonka Jukolan Osuuskauppa hyväksyi aloittamalla jatkovalmistelun kaupunginvaltuuston päätöksen mukaisesti."
- Voi tätä kiemurtelua. Lue Nurmeksen kaupunginvaltuuston päätös 26.2.2004, siinä valtuutetut ovat päättäneet myyntiehdoista, ei vain jostakin epämääräisestä jatkoneuvotteluja varten.
Lampinen: “Hotellin rakentamisen suunnittelupäätös toteutui myöhemmästä valtuuston 31.5.2007 päätöksessä, jolla ammatillisen kiinteistöarvioinnin jälkeen Osuuskauppa osti kylpyläkiinteistön.”
- Huomatkaa, että Lampinen itsekin puhuu tässä suunnittelupäätöksestä, myyntipäätös ja etuosto-oikeus päätettiin jo valtuuston kokouksessa 26.2.2004. Eihän Sotka-kylpylää muille tarjottukaan myynnin alla.
- Arvioiksi ei hyväksytty paikallisia kiinteistöarvioijia, jotka olisivat tienneet paremmin taustat ja osanneet paremmin määritellä todellisen arvon. Yleensä arvioinneissa käytetään edes yhtä paikallista arvioijaa.
Lampinen: Väitettä hotellilaajennuksen vuokran määrittelystä ei voi käsitellä, koska kylpyläkiinteistöyhtiö tai kaupunki ei rakentanut hotellilaajennusta Jukolan Osuuskaupan käyttöön.
- Miksi Lampinen sotkee asioita, kysymys on Sotkan vuokran määrityksestä 26.2.2004 päätöksen yhteydessä. Onko tarkoitus sotkea kaupunginhallituksen jäseniä vai Korkeinta hallinto-oikeutta?
- Sotkan vuokra, ennen hotellilaajennusta, oli liian alhainen jo Sotkan kuluihin nähden. Sen totesi myös TE-keskus hylätessään kaupungin tekemän laajennuksen rahoitushakemuksen. Myös kaupunki joutui tekemään päätöksen, jolla se myönsi yhtiövastiketta vuokralaiselle, Jukolan Osuuskaupalle. Asia näkyy kaupunginhallituksen pöytäkirjoissa.
Kiinteistö Oy Säästöloma rooli valituksessa
Lampinen: “Kiinteistö Oy Säästöloman on katsottava toimivan asiassa Nurmesviikot Oy:n asiamiehenä. Nurmesviikot Oy:n kiinnostukseen ko.yhtiöön vaikuttaa paitsi ns. asuntosäästäjäryhmän tausta myös se, että kiinteistöyhtiö omistaa yhden Loma-Nurmes Oy:n osakkeen.” Nurmesviikot Oy:n Jouko Mustonen valittiin 28.3.2008 edelleen Kiinteistö Oy Säästöloman hallitukseen asuntosäästäjäryhmän hallituslistalta. Yhtiön hallituksessa ei ole muita kuin ko. ryhmittymän edustajia. Yhtiön hallituksen 25.8.2004 päivätyn muistion mukaan yhtiö siirtää kilpailuoikeudellisen prosessin Nurmesviikot Oy:lle, koska yhtiö ei ole matkailuyritys. Kiinteistö Oy Säästöloman hallituksen muistion perusteella olisi pääteltävissä, että yhtiö olisi luopunut valitusprosessin ajamisesta. Näin ei todennäköisesti kuitenkaan ole, koska yhtiö on edelleen asuntosäästäjäryhmän määräysvallassa.”
- Tähän varmasti riittää Lampisen näkemys, jonka mukaan yrittäjäomistajat ovat saastuttajia.
- Nurmeksen kaupunginkamreeri Jari Lampisen tavaksi on tullut kaupunginhallituksen ja -valtuuston esityslistatiedoissa asioiden vääristelyn lisäksi leimata muita tahoja. Sellainen ei kuulu hyvään hallintomenettelyyn esityslistatiedoissa.
- Nurmeksen kaupunginhallituksen 20.8.2007 kokouksen pöytäkirjassa Loma-Nurmes Oy:n ja kaupungin välisen sopimuksen uudistaminen (pykälä 195) kaupunginkamreeri Jari Lampinen toteaa mm. seuraavaa:
”Loma-Nurmes Oy:llä on edelleen kaksi, yhden osakkeen omistavaa vähemmistöosakasta, mikä tekee yhtiöstä hankintalain katsannossa saastuneen yhtiön. Omistusjärjestely aiheuttaa yhtiölle toiminnallista haittaa ja kustannuksia.”
- Tässä näkyy taas kamreeri Jari Lampisen asenne yrittäjiin, tässä tapauksessa yrittäjänä arvostettuun Reijo Ikoseen ja Säästöloma Oy:öön, jotka omistavat Loma-Nurmes Oy:n osakkeet. Lampisen mielestä he ovat siis saastuttajia.
- Tämä Lampisen yrittäjien leimaaminen osoittaa, kuinka kaupungin edustaja(t) haluaisivat toimia Hyvärilässä ja Loma-Nurmes Oy:ssä mahdollisimman pienellä porukalla, salassa kaikilta ulkopuolisilta.
Samassa yhteydessä Lampinen myös toteaa: ”Valtuusto on asettanut tavoitteeksi vuoden 2007 talousarviossa kaupungin nuorisokeskusmaksuosuuden alentamisen. Tavoitteen asettaminen perusteita ei ollut perusteellisesti valmisteltu. Kilpailuoikeuden ja nuorisokeskustoiminnan logiikan kannalta on terveempää nostaa ensin vuokraa ja arvioida kaupungin rahoitusosuutta vasta tämän jälkeen.”
- Näin Lampinen kääntää asian, kun pyrkii siihen, että liian alhainen vuokra nuorisokeskus- sekä hotelli- ja ravintolatoiminnasta Hyvärilässä ei olisi kilpailulainsäädännön mukaista laitonta toimintatukea. Todellisuudessa tämä johtaa kuitenkin kaupungin Hyvärilän toimintaa koskevan rahoitusosuuden kasvamiseen nimellisen vuokrankorotuksen jälkeen.
Nurmeksen kaupunginvaltuuston pöytäkirja 28.6.2007, pykälä 34:
”Kaupunki pääsi neuvottelutulokseen kylpylän kiinteistöyhtiön myynnistä Jukolan Osuuskaupalle. Koska ostaja halusi kiinteistökaupan, kaupunki osti kylpylän ja sen tontin kylpyläkiinteistöyhtiöltä, myydäkseen ne edelleen määräalojen ja Bomban torin rakennusten kanssa. Ratkaisu merkitsi kaupunginvaltuuston asettaman irtautumistavoitteen toteutumista. Irtautumista on vaatinut myös Bomban hotellin myynnistä valittanut, alueella toimiva yrittäjätaho, joka on aiemmin kieltäytynyt yhteistyöstä vedoten kaupungin omistukseen. Nyt yhteistoiminnasta kieltäytymisen perusteeksi ei käy enää kaupungin kiinteistöomistus.”
- On se Lampisella ajatuksenjuoksua, kun ei tiedä yrittämisestä mitään. Bomban ja Sotkan alueen majoitus- ja matkailuyrittäjät ovat koko toimintansa ajan tehneet yhteistyötä alueen muiden toimijoiden kanssa, niin kylpylä- kuin ravintolapalvelujen sekä ohjelmapalvelujen osalta ja muutenkin. Lampinen jaksaa vain leimata oikeita yrittäjiä, kun eivät ole kaupungin virka- ja luottamusmiesjohdon talutusnuorassa. Miksi Nurmeksen paikallinen yrittäjäjärjestö ei ota mitään kantaa tällaiseen kaupungin virkamiehen toimintaan, puheenjohtajana on Kalevi Kämäräinen?
Lampinen: “Kiinteistö Oy Säästöloman hallituksen puheenjohtajan esittämä valtiontukiväitteet 8.2.2008 päivätyssä muistiossa. Yhtiön hallituksen entinen puheenjohtaja, nykyinen tilintarkastaja Risto Boxberg toimitti KHO:lle Nurmesviikot Oy:n toimeksiannosta 8.2.2008 päivätyn ns. asiantuntijalausunnon, jossa todistellaan valtuuston päätöksien sisältävän mm. laitonta valtiontukea. Tästä syystä ja asian käsittelyn nopeuttamiseksi kaupungin lausunnossa käydään läpi myös Boxbergin kirjoituksessa valtiontukiväitteet valtuuston päätöksen 26.2.2004. Boxbergin kirjoituksen mukaan päätöksessä on neljä eri erilaista valtiontukipäätöstä:
1. Jukolan Osuuskaupan ja Nurmesviikkojen tarjouksen erotus 180.000 euroa,
2. Matkailunkehitys Nordia Oy:lle maksettu 1.194.000 euroa.
3. Kylpylän vastikkeettomasta hallinnasta ja ylläpidosta kaupungin
myöntämän lainan ja yhtiövastikkeiden turvin Jukolan Osuuskaupalle
Boxbergin arvioima tuotto noin 2,5 miljoonaa euroa vuodessa eli
yhteensä 10 miljoonaa euroa neljässä vuodessa.
4. Alueen kehittämisinvestointeihin vuosille 2004-2006 varattu yksi miljoona euroa.
Kiinteistö Oy Bomba myi kiinteistön Jukolan Osuuskaupalle hinnalla, joka oli muotoutunut kilpailevien yhteistyökumppanuusneuvottelujen ja -tarjousten jälkeen. Risto Boxberg väittää, että myyntihinta olisi alle markkinahinnan. Väitteen perusteluksi esitetään Bomban talon suosiota matkailukohteena, rakennuskustannuksia, kiinteistön pinta-alaa ja sijaintia. Väite vuokraamisesta ilman vuokraa on edellä estetyn perusteella pidä paikkaansa. Vuokra oli markkinaehtoinen ja käypä.”
- Miten vuokra oli muka käypä, kun esimerkiksi Pohjois-Karjalan TE-keskus piti sitä liian alhaisena, jotta Sotka-kylpylän laajennusta TE-keskus olisi voinut tukea. Ns. vuokra ei riittänyt edes ylläpitokuluihin.
Lampinen: “Risto Boxberg todistelee kirjoituksessaan kaupungin kylpyläkiinteistöyhtiölle myöntämän korottoman lainan ja yhtiön osakkeiden muuttamisen vastikkeellisiksi mahdollistaneen kylpylän vastikkeettoman hallinnan ja ylläpidon. Laina ja vastike arvioidaan luvattoman valtiontuen kanavoimiseksi vuokralaiselle. Kaupunki myönsi 800.000 euron lainan omistamalleen kiinteistöyhtiölleen, jotta konserniyhtiön korkorasitus olisi alentunut. Lainalla maksettiin pois korollisia kiinnitysvakuudella olleita lainoja (ns.konvertointi). Se, että lainojen konvertointi mainitaan Jukolan Osuuskaupan tarjouksessa, ei tarkoita, että kaupunki olisi ratkaissut asian tarjouksen pohjalta. Kaupunki lunasti kylpyläkiinteistöyhtiön vähemmistöosakkaat pois ja muutti osakkeet vastikkeellisiksi. Järjestelyllä ja yhtiövastikejärjestelyllä vahvistettiin yhtiön taseen kestävyyttä, jotta kaupungin asema olisi parantunut yhteistyökumppanin kanssa käytävissä kylpyläkiinteistön kauppaneuvotteluissa. Kiinteistön arvoa alensi mahdollisuus spekuloida yhtiön oman pääoman riittävyydellä ja liiketoiminnan häiriöillä. Liiketoiminnan jatkuvuus antoi mahdollisuuden laskea tuottoarvoa rakennukselle. Puheet kylpyläkiinteistön yhden euron arvosta päättyivät vastikejärjestelyn jälkeen. Kiiinteistöyhtiön laina- ja vastikejärjestelyt eivät mitenkään valuneet vuokralaisen eduksi vaan edistivät kiinteistön arvon säilymistä.”
- Sotkan arvohan laski koko ajan vuosina 2004-2007, kun mentiin sammutetuin lyhdyin kohti edullista ostosopimusta. Ostamisen jälkeen on paikkoja kunnostettu.
- Herää kysymys, onko kaupunki tehnyt Jukolan Osuuskaupan kanssa jonkin “kassakaappisopimuksen” siitä, kuka maksaa laskut jos EU-komissio perii valtiolle takaisin Jukolan Osuuskaupan saamia tukia? Siltä tämä Lampisen vääntö tuntuu.
Lampinen: “Suunnittelutoimeksiannossa ollut liikuntatilahanke on muuttunut Hyvärilän alueen liikuntahallihankkeeksi ja golfkentän laajennushanke on edennyt yleissuunnitelmaan ja kaavoituksen tarkistamiseen. Julkisella ja yksityisellä rahoituksella toteutettavien liikuntatilojen katsominen yhden yrityksen yritystueksi on vähintäänkin erikoista.”
- ‘Suunnittelutoimeksianto’, tämä sana tulee nyt tietokoneellekin ensimmäisen kerran Lampisen selittelyissä, konekin herjaa sanaa. Ei ole aikaisemmin tullut edes esille kaupungin pöytäkirjoissa.
- Bomban myynnin yhteydessä valtuutetut ja kaupunginhallituksen edustajat totesivat mm., että ostajaksi etsitään tahoa, joka myös panostaa muuhun alueen kehittämiseen, mm. golfkentän laajentamiseen. Tämä on todettu jopa paikallislehti Ylä-Karjalan haastattelussa. Kaupunki siis haki myös rahoittajaa golfkentän laajennukseen, mutta Jukolan Osuuskauppa ei nyt osallistu siihen mitenkään, vaan kaupunki maksaa suurimmat kulut.
Lampinen: “Nurmeksen kaupunki korostaa, että valtuuston päätöstä 26.2.2004 arvioitaessa ratkaisevaa on päätöksen sisältö, ei Jukolan Osuuskaupan tarjousten sisältö, Nurmesviikot Oy:n tarjouksen sisältö ja tarjoajan omat oletukset tai valtuustopäätöksen sisällöstä esitetty valikoiva lehdistökeskustelu tai nettikirjoittelu.”
- Päätöksen 26.2.2004 sisällöstä päättivät valtuutetut valtuuston kokouksessa, siinä ovat myyntiehdot ja myös Jukolan Osuuskaupan tarjouksen sisältö. Kaupunginjohtajahan jätti päätökseen eriävän mielipiteen, miksiköhän?
LAMPISEN SELITYKSIÄ NURMESVIIKOT OY: YM. KYLPYLÄN OSTOA JA MYYNTIÄ KOSKEVAAN KUNNALLISVALITUKSEEN
Nurmesviikot Oy on tehnyt jatkovalituksen Kuopion hallinto-oikeuden päätöksestä 18.9.2008, joka koski Nurmeksen kaupunginvaltuuston päätöksiä 31.5.2007 § 27 ja 28 §. Alkuperäiseen valitukseen olivat yhtyneet Kiinteistö Oy Viikko-Sirmakka 3 ja Kiinteistö Oy Viikko-Sirmakka 4. Jatkovalituksessa joukkoon on liittynyt myös Kiinteistö Oy Säästöloma. E.m. valtuuston päätöksistä ensimmäinen koskee kylpyläkiinteistö ostoa Nurmeksen kaupungille Nurmeksen virkistys- ja koulutuskeskus Sotka Oy:ltä ja toinen kylpyläkiinteistön ja maa-alueiden myyntiä Jukolan osuuskaupalle. Hallinto-oikeuden ratkaisun mukaan valtuuston päätöksen valmistelu oli asianmukaista ostettavien ja myytävien kiinteistöjen arvon määrittelyssä. Hallinto-oikeus toteaa, että myyjällä on vapaus valita ostaja ja päätökset eivät sisältäneet laitonta yritystukea tai peiteltyä osingonjakoa. Valittajat vaativat Korkeimmassa hallinto-oikeudessa hallinto-oikeuden ja valtuuston päätöksien kumoamista, koska valittajatahon näkemyksen mukaan 1. valtuusto on ylittänyt toimivaltansa, 2. kyseessä on laiton valtiontuki (muu lainvastaisuus) ja 3. valtuuston päätökset ovat syntyneet virheellisessä järjestyksessä. Lisäksi valittajat väittävät, että hallinto-oikeus ei ole perustellut päätöstä asianmukaisesti. Valittajataho vaatii lisäksi 1. valtuuston päätöksien täytäntöönpanokieltoa, 2. oikeudenkäyntikulujensa korvaamista ja 3. suullista käsittelyä KHO:ssa ja katselmusta.
Lampinen: “Valittaja on luopunut väitteestä, että päätöksissä olisi kyse peitellystä osingonjaosta. Tämän on katsottava merkitsevän myös valittajatahon epäsuoraa myöntöä siihen, että päätöksissä ei ole kyse laittomasta valtiontuesta. Kun valmistelussa peitellyn osingonjaon väitemahdollisuus on poistettu menettelyllä, jossa kaupungin ostaman kylpyläkiinteistön arvon ovat määritelleet asianmukaisesti kaksi toisistaan ja toimeksiantajistaan riippumaton arvioijaa, kaupungin ostohinta on määritelty markkinaehtoisesti käyvän hinnan mukaan.”
Lampinen: “Kun kylpyläkiinteistön luovutus toisessa valtuuston päätöksessä on edelleen tapahtunut samalla hinnalla, ei voida osoittaa mitään alihinnoittelua ja siten luvatonta valtiontukea.”
- Voi tätä vääntämistä joksikin muuksi.
- “Toisessa valtuuston päätöksessä“, eihän Nurmeksen valtuustossa edes keskustella, kun ryhmäjohtajat ovat asioista etukäteen päättäneet kabinetissa.
Lampinen: “Erillismyynti olisi johtanut alueen työpaikkojen häviämiseen ja kaupungin omistuksen arvon tietoiseen alentamiseen.”
- Paskapuhetta Lampiselta. Jo Bomban myynti aiheutti YT-neuvottelut ja yhden työntekijän työsuhteen lopettamiseen ja toisen siirtämiseen muihin tehtäviin.
Lampinen: “Valittajatahon lainvastaisuuden keskeinen väite on laittoman valtiontuen myöntäminen tehdyillä päätöksillä. Valtiontukipäätöksiksi valittajat katsovat 1. kylpyläkiinteistöyhtiön korottoman lainan, 2. kylpyläkiinteistöyhtiön vastikkeen, 3.kylpyläkiinteistöyhtiön osakkeiden arvonalennuksen ja akordin ja 4. kylpyläkauppaan liittyvän tontin hinnoittelun ja muun rakennusoikeuden myynnin.”
Lampinen: “Merkittävää on myydyn ja myytävän alueen rakennusoikeuden alentaminen väljyyden lisäämiseksi.”
- Jukola on suunnitellut 50 mökin rakentamista, lisäksi alueen ranta-alueelle on suunniteltu useita isompia lomahuoneistoja, mistä rakennusoikeuden alentamisesta väljyyden lisäämiseksi Lampinen puhuu pilkkahinnalla myynnin perusteeksi?
Lampinen: “Valittaja väittää toimenpiteen vääristävän kilpailua, koska Jukolan osuuskaupan asema vahvistui alueella. Jukolan Osuuskauppa ei saavuttanut alueella vuosina 2004-2006 toiminnasta luopuneen Bomba-Lomat Oy:n liikevaihdon tasoa. Alueen kilpailutilanne ei muuttunut Bomba-Lomat Oy:n vaihtuessa kilpailun jälkeen Jukolan osuuskaupaksi. Valittaja ei esittänyt mitään objektiivista perustetta väitteelle.”
- Jukola ei varmasti halunnutkaan saavuttaa 2004-2006 Bomba-Lomat Oy:n liikevaihtoa, saihan se sen halvemmalla ostettua Sotkan aikaisemmin tehdyn etuosto-oikeussopimuksen perusteella.
Lampinen seuraavassa lauseessa jo ristissä ajatustensa kanssa: “Kaupungin arvion mukaan Nurmesviikot Oy on hyötynyt kehityshaluisen ja –kykyisen kilpailijan tulosta alueelle.”
- Edellisessä kappaleessa Jukolasta ei ollut mihinkään vuosina 2004-2006, nyt se onkin jo ‘kyky’ Lampiselle.
Lampinen: “Valittaja väittää että Jukolan Osuuskaupalle on myönnetty valikoiva tuki muodollisesti objektiivisin perustein. Valtuuston hyväksymässä konserniohjeen mukaisessa kylpyläkiinteistön vuokrasopimuksessa vuokralaisella oli oikeus kiinteistön ja siihen kuuluvien rakennusten ostamiseen vuokra-ajan kuluessa osapuolten välillä erikseen sovittavalla kauppahinnalla. Kauppahinnan määrittelyssä on noudatettu kiinteistöjen arvon arvioinnin periaatteita läpinäkyvästi. Lopputulos täyttää vero- ja kilpailulainsäädännön vaatimukset. Valittaja väittää toimenpiteen vaikuttavan jäsenmaiden väliseen kauppaan, koska matkailualan asiakkaat ovat valtaosin eurooppalaisia ja valittajataho osittain kansainvälisesti verkostunut. Koska alueen liikevaihto ei noussut markkinaosuuksia muuttavasti, ei liene mitenkään osoitettavissa, että toimenpide olisi vaikuttanut jäsenmaiden kauppaan.”
- Ei S-ketjun tarvitse kuin harjoittaa yritystoimintaa EU:n alueella, kysymys ei ole Nurmeksen tai Bomban alueen liikevaihdon noususta.
Lampinen: “Tapahtumat on esitetty vain siltä osin kuin ne tukevat valittajien kertomusta kaupungin johdon salaliitosta Matkailunkehitys Nordian ja Jukolan osuuskaupan kanssa kaupungin varallisuuden siirtämiseksi Jukolan osuuskaupalle, tapahtumakulkua on vääristelty tai mitätöity, jos ne eivät tue kertomusta. Kansanomaisesti sanottuna kyseessä on salaliittoteoriaan nojaava historiikki, jossa konnan osa etukäteen on annettu Nurmeksen kaupungille.”
- Kysymys on Lampinen verorahojen käytöstä, jos tahdot muistaa.
- Eikös vapaamuurareilla ole niitä salaliittoja asioiden järjestelemiseksi entistä suurempiin ja harvempien päätettäviksi kokonaisuuksiksi kabineteissa?
Lampinen: “Valittajatahon valmisteleva asiantuntija Risto Boxberg on ilmoittanut kirjoittavansa kirjaa ”Nurmeksen matkailuoppi”. Vastaavia kertomuksia löytyy esimerkiksi sivustolla www.pielisenkarjala.com.”
- Kannattaa lukea muistio Pienen piirin matkailubisneksestä Nurmeksessa sivulta www.pielisenkarjala.com
Lampinen: “Valittajatahon kantelu EU:n komissiolle eivät luo mitään uutta perustetta täytäntöönpanokiellolle. Nurmeksen kaupunki toteaa, että valittajataho ei ensi vaiheessa hakenut täytäntöönpanokieltoa. Minkään seikan ei osoitettu muuttuneen siten, että täytäntöönpanokiellolle olisi perusteita.”
- Alueella on rakennettu erittäin voimakkaasti vaikka asiakokonaisuus on valituksenalainen. Sillä myös pyritään tietoisesti vaikuttamaan oikeusprosessiin.
- Kylläpä on kaupunki valinnut köyhän tahon Bomban ja Sotkan pyörittämiseen, varsinkin kun kaupunki on yhtynyt Jukolan Osuuskaupan pukkaamiin lausuntoihin lehtitietojenkin mukaan. Eikö kaupunki voisi maksaa verorahoista tälle Jukolan Osuuskaupalle jo köyhänapua, kun on sen valinnut ‘potentiaaliseksi tahoksi’ matkailusuunnitelmiinsa?
Lampinen: “Suulliseen käsittelyyn tai katselmukseen kaupunki ei näe mitään tarvetta.”
- Tietysti Lampinen haluaa estää julkisen käsittelyn, ja että näkevät että kysymys on muustakin kuin ränsistyneestä lato- ja navettarakennuksesta. Voi vaikuttaa alueen arvon määrittelyyn, joka halutaan näin estää.
Lampinen: “Valittaja on toimittanut oikeusistuimiin asian selvittämisen kannalta tarpeetonta materiaalia.”
- Taitaa nämä Lampisen lausahdukset ja selitykset olla tarpeettomimmat veronmaksajien kannalta.
NURMEKSEN KAUPUNKI OTE PÖYTÄKIRJASTA 1
Kaupunginhallitus § 169 06.08.2007
SELITTELYT NURMESVIIKOT OY:N YM. KUNNALLISVALITUKSEEN
KYLPYLÄKIINTEISTÖN OSTOSTA JA MYYNNISTÄ
KHAL § 169
Kaupunginkamreeri: Nurmesviikot Oy valittaa 4.7.2007 Nurmeksen kaupunginvaltuuston päätöksistä 31.5.2007 § 27 ja 28 §. Valitukseen on yhtyneet Kiinteistö Oy Viikko-Sirmakka 3 ja Kiinteistö Oy Viikko-Sirmakka 4.
Ko. valtuuston päätöksistä ensimmäinen koskee kylpyläkiinteistö ostoa Nurmeksen kaupungille Nurmeksen virkistys- ja koulutuskeskus Sotka Oy:ltä ja toinen kylpyläkiinteistön ja maa-alueiden myyntiä Jukolan osuuskaupalle. Valittaja vaatii e.m. päätöksen kumoamista, koska valittajan näkemyksen mukaan kaupunginvaltuuston päätökset ovat kuntalain ja hyvän hallintotavan vastaisia ja koska päätöksiin sisältyy peiteltyä osingonjakoa ja laitonta valtiontukea.
NURMEKSEN KAUPUNKI OTE PÖYTÄKIRJASTA 2
Väite alihinnoittelusta ja luvattomasta yritystuesta
Lampinen: “Kylpylän rakennuksen ja liittymien hinta on 519.415,33 euroa ja maapohjan 129.120 euroa. Vertailussa esitetyn kiinteistöosakeyhtiön osakkeen hinta sisältää osuuden rakennukseen, liittymiin ja tonttiin. Valittajan hinta-arviokritiikki perustuu Kiinteistö Oy Säästöloman osakkeilla tehtyihin kauppoihin. Loma-asuntojen markkinat eivät ole kylpyläkiinteistö- tai hotellikiinteistömarkkinoita. Valittaja ilmoittaa kohteen hankinta-arvon olevan kahdeksan miljoonaa euroa. Kauppoja ei tehdä alkuperäisen vuoden 1991 hankintamenon vaan markkinahinnan pohjalta.”
- Lampinen on asiakirjoissakin todennut Bomban ja alueen rakennukset vanhaksi latokasaksi, siinä mielessäkin KHO:n kannattaisi käydä paikanpäällä.
- Lisäksi esim. Padasjoen kunta myi pelkän 3 hehtaarin maa-alueen kylpyläkäyttöön 1 miljoonalla eurolla (Ylen Hämeen alueuutiset 30.8.2007).
- Nurmeksessa 1,26 miljoonalla eurolla myytiin Bomban alueen reilun 14 hehtaarin maa-alueet laajoine rakennusoikeuksineen, kaikki Bomban rakennukset ja Sotka-kylpylähotellikiinteistö S-ketjun paikalliselle toimijalle.
- Kuusi lomahuoneistoa maksaa enemmän: Nurmeksen kaupungin Hyvärilän matkailukeskukseen rakennetaan julkisella tuella ja kaupungin verorahoilla 6 omatoimiseen lomailuun soveltuvaa huoneistoa, joiden hinnaksi tulee urakkasopimusten mukaan ainakin 1 321 100 euroa. Lisäksi suunnittelurahaa osoitettiin aikoinaan 150 000 euroa, eli julkista rahaa laitetaan TE-keskuksen tuella ainakin 1 471 100 euroa alueen yritystoiminnan kanssa kilpailevaan majoitustoimintaan.
Lampinen: “Kiinteistöjen arvonmäärityksen suoritti kaksi riippumatonta ja toisistaan tietämättä valittua keskuskauppakamarin auktorisoimaa kiinteistöarvioijaa. Toisen valitsi Jukolan osuuskauppa ja toisen Nurmeksen kaupunki. Arvon määritykseen liittyvät arviokirjat ovat julkisia ja ne jaettiin valtuutetuille valtuustoasiakirjojen mukana.”
- Miksi ei käytetty paikallista tai alueen tuntevaa arvioijaa? Arvio olisi varmaasti ollut toisenlainen.
NURMEKSEN KAUPUNKI OTE PÖYTÄKIRJASTA 3
Lampinen: “Kaupunki linjasi matkailun kiinteistöyhtiöstä irtautumista siten, että kaupunki tavoittelee matkailukaupungin työpaikkojen säilymistä ja alueen liiketoiminnan kehittymistä. Tätä varten vuoden 2003 kesällä kaupunginhallituksen asettama työryhmä palkkasi yrityskonsultti Ilkka Järvisen selvittämään kylpylä-, ravintola- ja majoitusalan yritysten kiinnostusta liiketoiminnan kehittämiseen alueella.”
- Kaupunginvaltuusto edellytti vuoden 2003 päätöksellään myös mahdolliselta ostajalta liiketoimintasuunnitelmaa. Jukolan Osuuskauppa ei toimittanut sitä tarjouksen jättämisen yhteydessä tammikuussa 2004, ilmoitti siitä vasta kesä-heinäkuussa 2004.
- Se oli valtuuston asettama ehto, jota Lampinen ja kaupunginjohtaja Vainionpää valmistelussa eivät noudattaneet. Selvä virhe.
Lampinen: “Toimeksianto sulki pois yksittäiset kiinteistösijoittajat ja yritykset, joilta puuttuvat kehittämiseen riittävät voimavarat. Rajoituksista huolimatta kaupunki ei estänyt halukkaita kuten valittajatahoa jättämästä omaa tarjoustaan.”
- Miten köyhänä itseään pitänyt ja paikallislehdessäkin todettu Jukolan Osuuskauppa tai velkojen takia alasajettu Bomba-Lomat olivat näitä ns. voimavaratahoja?
Lampinen: “Valituskirjoituksessa esitetään runsaasti kommentointia lehdistön uutisointiin kylpylän kaupasta tai kaupan osapuolten lausumista. Valittajan tulkinnat lehtikirjoitusten sisällön merkityksestä eivät vastaa tosiasioita. Kaupunki ei katso tarpeelliseksi osallistua mielipidekeskusteluun, jota valittajataho avustajineen ja liittolaisineen käy valituskirjelmässä, lehtien yleisönosastoissa tai internet-sivuilla.”
- Omalta kohdalta voin todeta, että en ole kenenkään avustaja tai liittolainen, kuten Lampinen yhdistää kiinnostukseni asiaan ja sen käsittelyyn www.pielisenkarjala.com -sivulla.
- Taitaa olla niin, että Lampiselle ovat tutumpia nuo liittolais- ja salaseurakuviot ja kuppikunnat Nurmeksessa, tai kuten paikallislehti Ylä-Karjalakin kirjoitti 2004 “Nurmeksen kabinettipäätökset”. Mutta kaikkihan pitääkin yrittää Lampisen kääntää toisinpäin, niin näissä kaikissa Lampisen selityksissä.
Tiedoksi myös Korkeimmalle hallinto-oikeudelle em. perustein liitteineen.
KESKEISIÄ MATKAILUPÄÄTÖKSIÄ NURMEKSESSA
Kokous 26.02.2004 / Pykälä 16
Kaupunginhallitus § 5416.02.2004Kaupunginvaltuusto§ 1626.02.2004
MATKAILUYHTIÖJÄRJESTELY
85/05.055/2004
KHAL § 54
KHAL § 342
Kaupunginkamreeri:
Nurmeksen kaupunki on asettanut tavoitteeksi irtautumisen Bomba-Lomat Oy:n eli liiketoimintayhtiön ja Kiinteistö Oy Bomban ja Nurmeksen virkistys- ja koulutuskeskus Sotka Oy:n eli alueen kiinteistöyhtiöiden omistuksesta. Samalla on edellytetty toiminnan volyymin ja työpaikkojen säilyttämistä ja toiminnan kehittämistä alueella. Toimijan on edellytetty esittävän tarvittaessa liiketoimintasuunnitelmansa alueen kehittämiseksi.
Kaupunginhallitus on käsitellyt 7.4.2003 § 114 kannanottoa Bomba-Lomat Oy:n oman pääoman turvaamiseen liittyvistä toimista. Valtuustoseminaarin 5.5.2003 keskustelun jälkeen kaupunginvaltuusto hyväksyi 27.5.2003 § 56 matkailuyhtiöiden myyntikunto-ohjelman.
Kaupunginhallituksen 19.5.2003 § 165 asettama työryhmä on konsultti Ilkka Järvisen avulla selvittänyt kaupunginhallitukselle kiinnostusta aloittaa Nurmeksen kaupungin kanssa neuvottelut Nurmeksen matkailukaupungin kiinteistöyhtiöiden omistuksesta ja alueen liiketoiminnan järjestämisestä. Työryhmän alkuperäinen määräaika oli 15.9.2003 ja sitä jatkettiin 15.10.2003 saakka. Työryhmä on saanut tehtävänsä suoritettua 6.11.2003, jolloin kaupunginhallitus antoi jatkovalmisteluohjeet kaupungin neuvottelijoille.
Neuvotteluohjeen jälkeen on käyty neuvottelut, jotka ovat johtaneet 1. jatkovalmisteluun Bomba-Lomat Oy:n esityksen 26.9.2003 pohjalta ja 2. neuvottelukosketukseen, jossa ehdotetaan jatkoaikaa selvittelylle 31.1.2004 saakka.
Ratkaisua valmisteltaessa on otettu huomioon, että Bomba-Lomat Oy:llä on vuoden 2002 tuloksen jälkeen yhtiökokouksesta vuosi aikaa hoitaa yhtiön oma pääoma osakeyhtiölain mukaiselle tasolle. Tämän vuoksi asiasta on saatava ratkaisu aikaan kuluvan joulukuun valtuustossa, koska kaupunki on arvioinut konkurssivaihtoehdon kaupungille kalleimmaksi.
Kaupunginjohtaja on 6.11.2003 jättänyt eronpyynnön Nurmeksen virkistys- ja koulutuskeskus Sotka Oy:n, Kiinteistö Oy Bomban ja Bomba-Lomat Oy:n hallituksen jäsenyydestä.
Vaihtoehto 1: Jatkovalmistelu Bomba-Lomat Oy:n esityksen pohjalta
Kaupunginhallituksen toimintalinja on tarkentunut kaupunginhallituksen keskusteluissa marraskuussa 2003.
Kaupunginvaltuuston alkuperäinen tavoite irtautua kerralla matkailusta on osoittautunut mahdottomaksi tässä toimintaympäristössä. Tosiasiassa kilpailevat kunnat ovat voimakkaasti mukana matkailun kehittämisinvestoinneissa. Nurmeksen matkailun volyymi on Bomba-brandistä huolimatta piirisarjassa.
Kylpylän valmistumisen vuoden 1991 alun jälkeen alueella ei ole tehty kehittämisinvestointeja. Alueella on tehty rahoitus- ja omistusjärjestelyjä vuosina 1994, 1998 ja 2001. Kaupunki myönsi alueen kiinteistöyhtiöille toukokuun lopussa 2003 myyntikunto-ohjelmassa 404 000 euron akordin. Alueen liiketoiminta ei ole kannattavaa nykyisillä rakenteilla ja rahoituksella. Alueen yhteistyösuunnitelmat eivät ole toteutuneet alkuperäisten suunnitelmien mukaisesti. Liiketoiminnan loppuminen on kaupungin kannalta suurin riski. Liiketoimintaa jatketaan Terveyskylpylä liikeidean pohjalta. Järjestelyjen lopullisena tavoitteena on terve itsenäinen kylpylähotelli.
Liiketoiminnan kehittäminen kestävälle, voitolliselle pohjalle edellyttää:
1.Alueen velkojen leikkaamista edelleen,
2.Käyttöpääoman lisäämistä,
3.Liiketoiminnan jatkuvaa kehittämistä ympärivuotisena toimintana ja
4.Uusinvestointien suunnittelua ja toteutusta.
Kaupungin ratkaisu perustuu siihen että kaupungin osallistuminen liiketoimintayhtiöön arvioidaan epätarkoituksenmukaiseksi ja toisaalta jos kaupunki on mukana niin se keskittyy tarvittaessa kiinteistöyhtiöiden omistukseen. Kaupunki on tähän asti ollut liiketoimintayhtiössä vähemmistöosakkaana. Siirtyminen selvemmin yrittäjävetoiseen järjestelmään on ollut kaupungin tavoite koko ajan.
Nurmeksen matkailustrategian toteutuminen laajemmin edellyttää positiivista liikahdusta keskeisissä hankkeissa. Kaupungin kannalta esitetty kehittämisinvestointeihin osallistuminen merkitsee riskin kaksinkertaistamista, mutta samalla irtautumisen onnistumismahdollisuuden moninkertaistumista. Ratkaisussa kaupunki irtautuu liiketoimintayhtiöstä, myy Kiinteistö Oy Bomban osakekannan liiketoimintayhtiölle, joka fuusioi tytäryhtiön emoon. Fuusiossa pienomistajien osakkeet (n. 900 kappaletta) lunastetaan. Liiketoimintayhtiö säilyttää karjalaisen kulttuurin vaalimisen yhtiöjärjestyksessä. Lisäksi kaupunki ottaa suoraan vastuulleen kylpylän kiinteistöyhtiön kulut ja velat ja valmistelee kehittämisinvestoinnit kylpyläkiinteistöyhtiön kautta. Järjestelyllä pyritään rajoittamaan Bomba-Lomat Oy:n vuoden 2003 tappio enintään 100.000 euroon. Kaupunki sijoittaa kehittämisinvestointeihin miljoona euroa.
Valmistelu ja päätöksenteko tapahtuvat pala kerrallaan. Järjestelyllä tavoitellaan paitsi liiketoimintayhtiön tuloksen parantumista ja myös oman pääoman vahvistamista siten että kaupungin toissijainen lunastusvelvollisuus eli takaus voi pienentyä ja poistua Nordian pääomalainan lyhentämisen myötä. Liiketoimintayhtiön tuloksen myötä lyhenee myös kylpyläyhtiön laina kaupungille.
Tarkennettu ratkaisumalli
Bomba-Lomat Oy:n esityksen pohjalta neuvoteltu ratkaisu jakautuu seuraaviin osiin:
- kaupunki luopuu matkailukaupunkialueen liiketoimintayhtiön vähemmistöosakkuudesta myymällä joulukuussa 2003 Bomba-Lomien osakkeet 600 kpl nykyiselle yrittäjätaholle 10 eurolla ja varata oikeuden nimetä kaksi kaupungin edustajaa yhtiön hallitukseen sinä aikana kun kaupungilla on takausvastuuta yhtiön pääomalainoista
- kaupunki irtautuu osittain matkailun kiinteistöyhtiöistä myymällä Kiinteistö Oy Bomban osakkeet 130.495 kpl Bomba-Lomille 2000 eurolla siten että kauppa toteutetaan 2004 tammikuussa ja varaa mahdollisuuden ostajalle tehdä tarjouksen Sotkan osakkeista tai sen kiinteistöstä Sotkan vuokra-aikana
- kaupunki antaa ohjeen Nurmeksen virkistys- ja koulutuskeskus Sotka Oy.lle tehdä Sotkasta Bomba-Lomien kanssa liiketoimin-tayhtiön tulokseen (50 % nettotuloksesta) perustuvan uuden kymmenen vuoden vuokrasopimuksen, joka koskee yhtiön vuokria 1.1.2003 alkaen
- kaupunki antaa Nurmeksen virkistys- ja koulutuskeskus Sotka Oy:lle tehtäväksi suunnitella ja valmistella yhteistyössä liiketoimintayhtiön kanssa hotellilaajennuksen, tarpeellisten kylpylän tilojen korjauksen ja muutoksen ja liikuntatilan. Suunnitelmat on hyväksyy kaupunginhallitus.
- kaupunki sijoittaa alueen kehittämisinvestointeihin lähivuosina yhteensä miljoona euroa,
- kaupunki ottaa vastatakseen Sotkan 720.000 euron lainasalkun ja 150.000 euron käyttöpääoman järjestämisen (josta vuoden 2003 vuokran palautukseen liiketoimintayhtiölle 66.240 euroa) sekä alentaa yhtiön osakepääomaa lähemmäksi kaupungin tase arvoa ennen kehittämisinvestointien toteuttamista.
Ratkaisumalli antaa kaupunginhallitukselle valtuudet tehdä tarpeelliset kaupat ja tehtävän valmistella valtuustolle yksityiskohtaiset päätökset asianmukaisen valmistelun jälkeen. Tehtävää ratkotaan pala kerrallaan. Kaiken kattavaa kertaratkaisua ei tavoitella.
Esityksen taloudellinen vaikutus kaupungin budjettitalouteen:
-Bomba-Lomat Oy:n osakkeiden myyntitappio vuonna 2003 10.081,28 euroa
-Kiinteistö Oy Bomban osakkeiden myyntitappio vuonna 2004 398.000 euroa
-Sijoitukset alueen kehittämisinvestointeihin vuoteen 2008 1.000.000 euroa
-Riski Sotkan konvertoiduista lainoista ja käyttöpääomalainasta 870.000 euroa
-Kaupunki vastaa lisäksi Sotkan korjausinvestoinneista sopimus-kaudella.
-Riskin toteutumisaste riippuu kaupungin omista toimista.
Kaupungille jää edelleen Bomba-Lomien toissijainen takaus 605.000 euroa, jonka pääomaa on mahdollista lyhentää liiketoimintayhtiön tuloksen mukaan kun fuusion jälkeen oma pääoma on positiivinen. Lisäksi on huomattava että kaupungin omistuksen arvo tällä hetkellä Sotkassa on 600.000 euroa.
Kaupunginjohtajan vuosien 2004-2006 investointiohjelmaesitykses-sä on yhteensä alueen liikuntatilojen rahoitukseen nettona varattu 950.000 euroa. Järjestely ei siten muuta kaupungin investointiohjelman laajuutta.
Jos kaupunki jäisi Bomba-Lomat Oy:n osakkaaksi, kaupungin tulisi varautua omistusosuutensa mukaiseen osuuteen kassa- ja remonttilainasta sekä Kiinteistö Oy Bomban tilojen korjausinvestointien omarahoitukseen.
Ratkaisun rahoituskustannusten painopiste on kaupungilla, koska kyse on vanhoista rasitteista. Muiden toimijoiden panokset näkyvät käyttöpääomarahoituksessa ja kehittämishankkeissa. Bomba-Lomat Oy:n omistus muuttuisi Matkailunkehitys Nordian ja yrittäjätahon välillä siten että molemmat omistaisivat suoraan tai välillisesti Yyterin Kylpylähotelli Oy:n kautta 50 % yhtiöstä. Yhtiö ei tulisi näin kummankaan omistajatahon konserniin.
Muiden toimijoiden panos on seuraava edellyttäen että kaupunki hyväksyy ratkaisun:
Matkailunkehitys Nordia Oy pääomittaa viimeisen 103.000 euron lainan Bomba-Lomat Oy:lle. Yrittäjä, Matkailunkehitys Nordia ja rahoittaja (haetaan Finnvera Oyj:ltä) toteuttavat 300.000 euron käyttöpääomalainan Bomba-Lomat Oy:lle.
Kiinteistö Oy Bomban lainasalkku yhteensä 348.000 euroa siirtyy liiketoimintayhtiön vastuulle kaupan myötä. Myöhempien investointien rahoitus selviää suunnitteluvaiheen jälkeen.
Vaihtoehto 2: jatkoaikaa selvittelylle
Selvittelyn ja neuvottelujen tuloksena on löytynyt toimija, joka ei ole tehnyt tarjousta vaan haluaa jatkaa selvittelyä tammikuun loppuun 2004 ilman että kaupunki saa taetta tarjouksen esittämisestä. Toimijan tarkoitus on laatia liiketoimintasuunnitelma. Toimijan pyynnöstä vastausaikaa jatkettiin syyskuun lopusta lokakuun loppuun. Kaupunginhallituksen neuvottelijoiden kierroksen jälkeen 11-12.11.2003 toimijalle annettiin mahdollisuus tehdä esitys 3.12.2003 mennessä kuten Bomba-Lomat Oy:lle. Toimijan valmistelulähtökohta on ollut saada alueen kaikki kiinteistöt omistukseensa. Toimija edellyttää että nykyisen liiketoimintayhtiö taseongelma hoidetaan ja toiminta jatkuu.
Jatkoaika merkitsee sitä että ensivaiheessa ratkaistaan vain Bomba-Lomat Oy:n taseongelma. Yhtiön omistajatahot eivät osallistu vakautusratkaisuun, koska kokonaisratkaisu ei ole varmistunut. Näin Bomba-Lomat Oy:n taseen oikaisu tapahtuu kokonaan kaupungin rahoituksella ja riskillä.
Ratkaisumalli voisi olla seuraava:
1. Kun kaupunki ei halua liiketoimintayhtiön osake-enemmistöä, kaupunki myöntää nollakorkoisen 130.000 euron pääomalainan yhtiölle ja 70.000 euron nollakorkoisen käyttöpääomalainan Sotkalle, joka voi palauttaa vuoden 2003 vuokran liiketoimintayhtiölle. Bomba-Lomien tulos vakautetaan tällä järjestelyllä 100.000 euron tap-pioon vuodelta 2003 (ks. edellä vaihtoehto 1:n vastaava toimenpide).
2. Kaupunginhallitus keskeyttää Bomba-Lomat Oy:n ehdotuksen jatkovalmistelun toistaiseksi ja aloittaa tarkemman selvitystyön neuvotteluosapuolen kanssa ja kauppaneuvottelut liiketoimintayhtiön osakkeiden lunastamisen ehdoista, kaupan laajuudesta ja kehittämishankkeista 31.1.2004 mennessä.
3. Kaupunginhallitus tuo mahdollisen vastauksen käsittelyyn, jolloin vaihtoehtona on joko 1 tehdä esitys sopimuksen tekemisestä toimijan kanssa tai 2. todeta ettei tarjousta ole tai se ei kelpaa kaupungille ja asiaa palataan valmistelemaan vaihtoehto 1:n mukaisesti päivitetyn tilanteen mukaan.
Esityksen taloudellinen vaikutus kaupungin budjettitalouteen, jos toimijan kanssa päästään sopimukseen, on esitettävä maksimiriskien kartoituksena:
-Bomba-Lomat Oy:n pääomalaina 130.000 euroa
-Sotkan käyttöpääomalaina vuokranpalauttamiseksi Bomba-Lomat Oy:lle 70.000 euroa
-riski Bomban, Sotkan ja Bomba-Lomat Oy:n osakkeiden alaskirjauksesta enintään 1.011.000 euroa
-riski Bomba-Lomat Oy:n taseen puhdistamisesta enintään 790.000 euroa.
-Sijoitukset alueen kehittämisinvestointeihin tulevina vuosina 1.000.000 euroa
- kehittämishankkeiden suunnittelun käynnistyminen viivästysriski
Vaihtoehto 1.ssä kaupungin riskit ovat alhaisemmat ja kehittämis-hankkeet ovat nopeammin saatavissa liikkeelle.
Kaupunginhallitus päättänee esittää kaupunginvaltuustolle vaihto-ehto 1 pohjalta että valtuusto päättäisi
1. myydä 600 kappaletta Bomba-Lomat Oy:n (0971684-9) osaketta Yyterin Kylpylähotelli Oy:lle (1106370-1) 10 euron kauppahinnasta ja varata oikeuden nimetä Bomba-Lomat Oy:n hallitukseen kaksi kaupungin edustajaa niin kauan kuin kaupungin on toissijainen lu-nastussitoumus yhtiön Matkailunkehitys Nordia Oy:lta saamaan päälainaehtoiseen vvk-lainaan on voimassa
2. valtuuttaa kaupunginhallituksen myymään 2000 eurolla Bomba-Lomat Oy:lle Kiinteistö Oy Bomban (0207647-1) 130.495 osaketta ja sitoutumaan samalla antamaan ostajalle mahdollisuuden tehdä tarjouksen Nurmeksen virkistys- ja koulutuskeskus Sotka Oy:n (0765034-8) osakkeista tai sen hallitsemasta kiinteistöstä vuokra-aikana,
3. antaa Nurmeksen virkistys- ja koulutuskeskus Sotka Oy:lle tehtäväksi suunnitella ja valmistella yhteistyössä liiketoimintayhtiön kanssa hotellilaajennuksen, tarpeellisten kylpylän tilojen korjauksen ja muutoksen sekä liikuntatilan ja valtuuttaa kaupunginhallituksen käsittelemään suunnitelmat kaupungin puolesta,
4. antaa ohjeen Nurmeksen virkistys- ja koulutuskeskus Sotka Oy.lle tehdä uuden liiketoimintayhtiön tulokseen perustuvan kymmenen vuoden vuokrasopimuksen, joka koskee yhtiön vuokria 1.1.2003 alkaen
5. sijoittaa alueen kehittämisinvestointeihin lähivuosina yhteensä miljoona euroa,
6. myöntää Nurmeksen virkistys- ja koulutuskeskus Sotka Oy:lle 870.000 euron nollakorkoisen kymmenen vuoden lainan, jonka pääomaa lyhennetään liiketoimintayhtiön maksaman vuokran mukaan, yhtiön lainakannan konvertoimiseksi ja käyttöpääoman turvaamiseksi
7. antaa kaupunginhallituksen tehtäväksi valmistella muut tarpeelli-set sopimukset ja päätökset sekä velvoittaa kaupunginhallituksen raportoimaan tämän päätöksen toteutumisesta konserniraportoinnin yhteydessä.
8. kirjata vuoden 2003 tilinpäätöksessä satunnaisiin kuluihin 10.081,28 euroa ja vuoden 2004 talousarviossa 398.000 euroa satunnaisiin kuluihin ja 870.000 euroa antolainoihin
Merkitään että esteellisenä asian käsittelyn ajaksi poistuivat hallituksen jäsenet Matti Kämäräinen, Matti Tolvanen ja Hanne Savolainen ja kaupunginsihteeri Eeva Piironen. Asian käsittelyn ajaksi kokoukseen saapuivat klo 17.35 varajäsenet Pertti Ryynänen ja Jussi Säämänen.
Kokouksen sihteerinä asian käsittelyn ajan toimi kaupunginkamreeri Jari Lampinen.
Käydyn keskustelun jälkeen puheenjohtaja tiedusteli, voiko kaupunginhallitus hyväksyä asian valmistelun vaihtoehto 2:n mukaisesti. Puheenjohtaja totesi kaupunginhallituksen yksimielisesti hyväksyneen vaihtoehto 2:n, jonka mukaisesti siis kaupunginhallitus päätti
1. keskeyttää Bomba-Lomat Oy:n ehdotuksen jatkovalmistelun toistaiseksi ja antaa kaupungin neuvottelijoille tehtäväksi jatkaa neuvotteluja vaihtoehto 2:n pohjalta selvitystyötä esittäneen neuvotteluosapuolen kanssa enintään 31.1.2004 saakka,
2. esittää kaupunginvaltuustolle, että valtuusto päättäisi myöntää Bomba-Lomat Oy:lle nollakorkoisen 130.000 euron pääomalainan ja Nurmeksen virkistys- ja koulutuskeskus Sotka Oy:lle 70.000 euron nollakorkoisen käyttöpääomalainan.
Merkitään että asian käsittelyn jälkeen kokouksesta poistuivat varajäsenet Ryynänen ja Säämänen kello 18.55.
Kaupunginjohtaja pyysi merkittäväksi päätökseen eriävän mielipiteensä. Merkitään. Liite nro 1/342 §.
311/05/055/03
KVAL § 109
Merkitään että kaupunginsihteeri Eeva Piironen poistui esteellisenä kokouksesta kello 22.30 asian käsittelyn alkaessa. Pöytäkirjanpitäjän asian käsittelyn ajan toimi kaupunginkamreeri Jari Lampinen.
Keskustelun aikana valtuutettu Yrjö Räsänen esitti valtuutettu Jukka Juntusen kannattamana että valtuusto päättää lopettaa Bomba-Lomat Oy:n ehdotuksen jatkovalmistelun.
Puheenjohtaja totesi että keskustelun aikana valtuutettu Räsänen on tehnyt kaupunginhallituksen esityksestä poikkeavan kannatetun esityksen, joten asiasta on äänestettävä. Puheenjohtaja esitti että asiasta suoritetaan nimenhuutoäänestys, jossa ne jotka kannattavat kaupunginhallituksen esitystä äänestävät JAA ja ne jotka kannattavat valtuutettu Räsäsen esitystä äänestävät EI. Äänestysmenettelyehdotus hyväksyttiin.
Suoritetussa äänestyksessä annettiin 33 JAA -ääntä ja 2 EI- ääntä.
Liite nro 1/109 §.
Puheenjohtaja totesi kaupunginvaltuuston hyväksyneen äänin 33-2 kaupunginhallituksen esityksen.
- Tässä kohtaa pöytäkirjaote kertoo, että kaupunginvaltuutetuille ei kerrottu, minkä tahon kanssa kaupunki käy neuvotteluja omaisuuden myymisestä: http://www.nurmes.fi/ptekohaku/dynasty/kokous/KOKOUS-29.HTM
Tarkoitus on salata asioiden todellinen kulku: Nurmeksen kaupunginvaltuusto päätti 15.12.03 jäädä odottamaan ns. mustan hevosen tarjousta tammikuun 2004 loppuun. Valtuutetuille ei edes kerrottu, että kysymys olisi Jukolan Osuuskaupasta ja sen mahdollisesta tarjouksesta. Se paljastui vasta kun Jukola jätti tarjouksensa 30.1.04.
Netissä oleva pöytäkirjaote jatkuu ja asiassa hypätään jo helmikuun 2004 tapahtumiin:
Jukolan osuuskauppa on jättänyt valtuuston antamalla lisäajalla tarjouksen 30.1.2004, joka on neuvottelujen jälkeen korvattu 12.2.2004 jätetyllä tarjouksella. Lisäksi Nurmesviikot Oy on jättänyt 31.1.2004 tarjouksen Kiinteistö Oy Bomban osakkeista. Nurmesviikot Oy:n vahvistaa 12.2.2004 klo 11.55 saapuneella faksilla aiemman tarjouksensa ja tarjoutuu hoitamaan kylpylän ja tarvittaessa takaamaan kylpylän palvelumyynnin.
Kaupungin neuvottelijat ovat neuvotelleet Jukolan kanssa neljästi ja Nurmesviikkojen kanssa kerran ja lisäksi em. tarjousten kokonaiskustannusten arvioimiseksi on neuvoteltu Matkailunkehitys Nordian kanssa irtautumisen ehdoista.
Tarjouksien arviointiperusteet
Tarjouksien arvioinnissa ja vertailussa on otettava huomioon paitsi eri vaihtoehtojen kunnallistaloudelliset vaikutukset myös työllisyysvaikutukset, liiketoimitoiminnan kehitysarvio investointien ja muiden kehittämistoimien osalta. Lisäksi arvioinnissa on otettava huomioon, mitkä ovat riskit siitä, että päätöstä ei tehdä ja miten asian käsittely vaikuttaa toimintaedellytyksiin eri vaihtoehdoissa.
Kaupungin näkökulmasta kiinteistöjen myynnin ja vuokrauksen arvioinnin pohjana on nykyisen liiketoimintayhtiön vastuukate, joka on ollut viimeisen seitsemän vuoden aikana keskimäärin 278.000 euroa, vuonna 2003 186.000 euroa. Vastuukatteella hoidetaan vuokrat ja poistot.
Tarjouksista Nurmesviikot Oy:n tarjous ei vastaa perusratkaisultaan kaupungin tavoitteita ratkaista koko alueen toimintaa. Yhtiön esittämä toimintamalli merkitsisi kylpylän kustannusten jäämistä kokonaisuudessaan kaupungille. Esitystä voi pitää esittäjän kannalta tarkoituksenmukaisena, mutta kaupungin kannalta se merkitsee riskien realisoitumista kerralla, jota alentaa saatava kauppahinta. Kunnallistaloudellinen kustannusvaikutus oli kaupungille 2,9 miljoonaa euroa. Koska tarjous ei vastaa kaupungin asettamia kriteereitä, se tulee hylätä.
Jukolan ja Bomba-Lomien ovat varsin identtisiä perusmalliltaan. Bomban tilat ostetaan ja Sotkan vuokrataan.
Bomba-Lomien ja Jukolan tarjouksien keskeisenä erona on se että Jukola vaihtoehdossa kaupunki maksaa entisen liiketoiminnan purkamisen kustannukset kaupungin Nordian kanssa neuvotteleman tuloksen mukaisesti ja toisaalta kaupunki sitoutuu vuokraamaan rakentamansa hotelli- ja liikuntasalilaajennuksen osuuskunnalle Jukolan tarjouksessa esitettyyn hintaan. Jukola ei ostaisi Bomban eikä liiketoimintayhtiö Bomba-Lomien osakkeita vaan Bomban kiinteistöt. Jukolan tarjouksen hyvöksyminen merkitsee Bomba-Lomat Oy:n alasajoa.
Jukola esittää tarjouksessaan mahdollisuuden toteuttaa viidessä vuodessa 1-1,5 M€:n kehittämisinvestoinnit alueella.
Jukola on neuvotteluissa vakuuttanut että tarjouksessa mainittu liiketoimintasiirto tapahtuu säännösten mukaan ja sopimusten siirrossa noudatetaan hyvää liiketapaa.
Bomba-Lomat Oy:n tarjouksessa toiminta jatkuisi nykyisen liiketoimintayhtiön puitteissa, mutta Kiinteistö Oy Bomban osakekanta myytäisiin liiketoimintayhtiölle, johon ostettu kiinteistöyhtiö fuusioitaisiin. Kehittämisinvestointien suunnittelun jälkeen sovitaan ko. investointien vuokrausehdoista. Kaupunginvaltuuston joulukuisen päätöksen mukaisesti kaupunki lainasi Nurmeksen virkistys- ja koulutuskeskus Sotka Oy:lle 70.000 euroa, joten yhtiön rahoitustarve on vastaavasti pienempi.
Matkailunkehitys Nordia Oy:n sijoitukset Bomba-Lomat Oy:öön ovat laskennallisine korkoineen 1.565.050,23 €. Merkittävää on huomata että sijoituksesta Bomba-Lomat Oy:n perustamisen yhteydessä sijoitettiin molempien kiinteistöyhtiöiden taseen oikaisuun mm. irtaimistokaupoilla yhteensä 403.651,02 eurolla eikä liiketoimintaan.
Matkailunkehitys Nordia Oy:n kanssa irtautumishinta 7.2.2004 neuvotteluissa sovittiin seuraavasti: Nurmeksen kaupunki maksaa ostaa Matkailunkehitys Nordialta Bomba-Lomat Oy:n osakkeet ja Nordian saamiset Bomba-Lomat Oy.ltä yhteensä 1,194 miljoonalla eurolla.
Kauppahinnasta maksetaan 1/3 kaupan yhteydessä, 1/3 vuoden kuluttua kaupasta ja 1/3 kahden vuoden kuluttua kaupasta. Maksamattomalle kauppahinnalle ei makseta korkoa.
Osakkeiden arvoksi määritellään yhtiöön alun perin sijoitettu pääoma ja Nordian saamaa osakekohtaista hintaa sovelletaan myös Yyterin kylpylähotelli Oy:öön, jos Jouko Manninen hyväksyy tarjouksen.
Nordian osalta osakkeiden kauppahinta on 61.045,99 € ja Yyterin kylpylähotelli Oy:n 32.391,75 €. Matkailunkehitys Nordia Oy hallitus on hyväksynyt 11.2.2004 neuvottelutuloksen. Jouko Manninen on suullisesti hyväksynyt osakkeen hintaperusteen.
Tarjousten kunnallistaloudellinen vertailu:
Liitteessä on esitetty eri vaihtoehtojen vaikutus kaupunginbudjettitalouteen huonoimmassa ja parhaimmassa tilanteessa ilman arviota toteutumisaikataulusta, jolloin suoritukset voisi diskontata. Mikään vaihtoehto ei toteutune sellaisenaan. Lisäksi on esitetty keskeiset laadulliset arviot.
Vaihtoehtojen ja toteutumisriskien haarukointi antaa mahdollisuuden kahteen toimintalinjaan: Joko hyväksyä Bomba-Lomien tarjous tai hyväksyä Jukolan tarjous. Nurmesviikot Oy:n tarjous ei ole kaupungin kannalta taloudellisesti mahdollinen. Valinta kokonaisratkaisujen osalta on riippuu kehitysarvioista seuraavan 5-10 vuoden ajanjaksolla.
Vaihtoehto 1: Bomba-Lomat Oy jatkaa yhteistyökumppanina
Kaupunginhallitus päättää esittää kaupunginvaltuustolle että valtuusto päättää
1. myydä 600 kappaletta Bomba-Lomat Oy:n (0971684-9) osaketta Yyterin Kylpylähotelli Oy:lle (1106370-1) 10 euron kauppahinnasta ja varata oikeuden nimetä Bomba-Lomat Oy:n hallitukseen kaksi kaupungin edustajaa niin kauan kuin kaupungin on toissijainen lunastussitoumus yhtiön Matkailunkehitys Nordia Oy:lta saamaan päälainaehtoiseen vvk-lainaan on voimassa
4. sijoittaa alueen kehittämisinvestointeihin lähivuosina yhteensä miljoona euroa,
5. antaa ohjeen Nurmeksen virkistys- ja koulutuskeskus Sotka Oy.lle tehdä uuden liiketoimintayhtiön tulokseen perustuvan kymmenen vuoden vuokrasopimuksen, joka koskee yhtiön vuokria 1.1.2004 alkaen,
6. antaa Nurmeksen virkistys- ja koulutuskeskus Sotka Oy:lle tehtäväksi suunnitella ja valmistella yhteistyössä liiketoimintayhtiön kanssa hotellilaajennuksen, tarpeellisten kylpylän tilojen korjauksen ja muutoksen sekä liikuntatilan ja valtuuttaa kaupunginhallituksen käsittelemään suunnitelmat kaupungin puolesta,
7. myöntää Nurmeksen virkistys- ja koulutuskeskus Sotka Oy:lle 800.000 euron nollakorkoisen kymmenen vuoden lainan, jonka pääomaa lyhennetään liiketoimintayhtiön maksaman vuokran mukaan yhtiön lainakannan konvertoimiseksi,
8. antaa kaupunginhallituksen tehtäväksi valmistella muut tarpeelliset sopimukset ja päätökset sekä velvoittaa kaupunginhallituksen raportoimaan tämän päätöksen toteutumisesta konserniraportoinnin yhteydessä ja
9. myöntää vuoden 2004 talousarviossa satunnaisiin kuluihin 408.081,28 euroa ja 800.000 euroa antolainoihin
Vaihtoehto 2: Jukolan osuuskauppa yhteistyökumppaniksi
Kaupunginhallitus päättää esittää kaupunginvaltuustolle että valtuusto päättää hyväksyä matkailukaupungin alueen kehittämisessä yhteistyökumppaniksi Jukolan Osuuskaupan tarjouksen pohjalta,
2. ostaa Matkailunkehitys Nordia Oy:ltä Bomba-Lomat Oy:n osakkeet 61.045,99 eurolla ja Yyterin kylpylähotelli Oy:ltä 32.391,75 eurolla ja Nordian saamiset Bomba-Lomat Oy.ltä
1.132.954,01 eurolla neuvotteluissa sovituin ehdoin ja maksuaikatauluin,
3. antaa ohjeen Kiinteistö Oy Bomballe toteuttaa Jukolan tarjouksen mukainen Bomban alueen rakennuksien ja maapohjan sekä Bomba-nimen myynti sekä toteuttaa yhtiön toiminnan alasajoon liittyvät kaupungin kannalta taloudellisesti tarkoituksenmukaiset ja tarpeelliset toimet,
4. antaa ohjeen Nurmeksen virkistys- ja koulutuskeskus Sotka Oy:lle tehdä Jukolan tarjouksen mukaisesti vuokrasopimuksen,
5. sitoutua samalla antamaan vuokraajalle mahdollisuuden tehdä jatkovuokrasopimuksen vuokra-ajan päättyessä ja tarjouksen Nurmeksen virkistys- ja koulutuskeskus Sotka Oy:n (0765034-8) osakkeista tai sen hallitsemasta kiinteistöstä vuokra-aikana,
6. antaa Nurmeksen virkistys- ja koulutuskeskus Sotka Oy:lle tehtäväksi suunnitella ja valmistella yhteistyössä Jukolan kanssa hotellilaajennuksen ja liikuntatilan sekä valtuuttaa kaupunginhallituksen käsittelemään suunnitelmat kaupungin puolesta,
8. antaa konserniin tulevalle Bomba-Lomat Oy:lle ohjeen myydä Bomba-Lomat Oy:n kalusto 10.000 eurolla ja toteuttaa muut liiketoiminnan siirtoon liittyvät mm. kylpylän kuntalaiskäytön sopimuksen siirron sekä yhtiön toiminnan alasajoon liittyvät tarpeelliset toimet,
9. kirjata alas Bomba-Lomat Oy:n osakkeiden arvo 103.519,02 euroa, kaupungin 130.000 euron pääomalaina ja 336.954,01 euron saatava,
10. kirjata alas Kiinteistö Oy Bomban osakkeiden arvoa 400.000 euroa,
11. sijoittaa alueen kehittämisinvestointeihin 2004-2006 yhteensä miljoona euroa,
12. antaa kaupunginhallituksen tehtäväksi valmistella muut tarpeelliset sopimukset ja päätökset sekä velvoittaa kaupunginhallituksen raportoimaan tämän päätöksen toteutumisesta konserniraportoinnin yhteydessä ja
13. myöntää vuoden 2004 talousarviossa osakkeiden ostoon 93.437,74 euroa, satunnaisiin kuluihin 970.473,03 euroa ja 800.000 euroa antolainoihin.
Edellä esitetyn kokonaistaloudellisen vertailun perusteella suosittelen, että kaupunginhallitus päättää esittää valtuustolle vaihtoehto 1:n mukaista ratkaisua.
Merkitään että kokoukseen saapui varajäsen Jorma Pikkarainen asian käsittelyn alkaessa klo 18.10. Pöytäkirjanpitäjänä toimi asian käsittelyn aikana kaupunginkamreeri Jari Lampinen.
Käydyn keskustelun aikana jäsen Karjalainen esitti, että asia jätetään pöydälle keskiviikkoon. Pöydällepanoehdotusta ei kannatettu, joten puheenjohtaja totesi ehdotuksen rauenneen kannattamattomana. Jäsen Karjalainen pyysi merkitsemään eriävän mielipiteen päätökseen. Merkitään.
Käsittelyn jatkuessa jäsen Mustonen esitti jäsen Pikkaraisen kannattamana että kaupunginhallitus esittäisi valtuustolle vaihtoehto 2:n (Jukolan osuuskauppa yhteistyökumppaniksi) hyväksymistä.
Puheenjohtaja totesi keskustelun aikana jäsen Mustosen tehneen kaupunginjohtajan päätösesityksestä poikkeavan kannatetun ehdotuksen, joten asiasta on äänestettävä.
Puheenjohtaja esitti suoritettavaksi kättennostoäänestyksen, jossa ensin käden nostavat kaupunginjohtajan esityksen kannattajat ja sitten jäsen Mustosen ehdotuksen kannattajat. Äänestysmenettely hyväksyttiin.
Suoritetussa äänestyksessä kaupunginjohtajan esitys ei saanut kannatusta ja jäsen Mustosen ehdotus seitsemän ääntä (puheenjohtaja Moilanen, jäsenet Mustonen, Naumanen, Pikkarainen, Ryynänen, Säämänen ja Määttä). Jäsen Karjalainen äänesti tyhjää.
Puheenjohtaja totesi kaupunginhallituksen äänin 7-0, 1 tyhjä hyväksyneen jäsen Mustosen ehdotuksen asiassa.
Kaupunginjohtaja pyysi merkitsemään päätökseen eriävän mielipiteensä. Merkitään.
KVAL § 16
Merkitään että esteellisenä asian käsittelyn ajaksi poistui kaupunginsihteeri Eeva Piironen. Pöytäkirjanpitäjänä asian käsittelyn ajan toimi kaupunginkamreeri Jari Lampinen.
Asian käsittelyn aikana valtuutettu Veikko Malk valtuutettu Ilpo Koskikallion kannattamana esitti, että valtuusto hyväksyisi vaihtoehdon 1 (Bomba-Lomat Oy jatkaa yhteistyökumppanina).
Valtuutettu Pertti Oila esitti valtuutettu Jukka Juntusen kannattamana seuraavaa:
” Nurmeksen kaupunginvaltuusto on aikaisemmin päättänyt, että kaupungin tulee irrottautua liiketoimintayhtiö Bomba-Lomista, Kiinteistö Oy Bombasta ja Nurmeksen Virkistys- ja Koulutuskeskus Sotka Oy:stä.
Myyntiedellytyksiä selvittänyt työryhmä on esittänyt kaupunginhallitukselle ja edelleen -valtuustolle käsiteltävänä olevaa ratkaisua, joka toteutuessaan ei olisi valtuuston aikaisemman tahdonilmaisun mukainen.
Koska ratkaisu on kustannusvaikutuksiltaan kunnallistaloudelle todella raskas ja jopa lopullisilta kustannuksiltaan avoin, se oleellisesti romuttaisi jo pitkään jatkuneen kaupungin talouden onnistuneen sopeuttamisen.
Toisaalta rakaisu ei myöskään tule ainakaan lähivuosina katkaisemaan kaupungin jatkuvaa maksuvelvoitetta matkailun tukemiseen joten lopullinen irrottautuminen siltä osin jää vain haaveeksi.
Kaiken edellä olevan perusteella esitän/esitämme, että neuvoteltua ratkaisua ei tule hyväksyä valtuustossa vaan on jatkettava ponnisteluja kaupungin talouden kannalta paremman neuvottelutuloksen aikaansaamiseksi.”
Lisäksi valtuutettu Taisto Hakkarainen esitti asian yhteydessä hyväksyttäväksi lausumaa: Tällä ratkaisulla ei saa vaarantaa muita investointeja ja peruspalveluja. Tämän ratkaisun rahoitus on toteutettava lainavaroilla.
Puheenjohtaja totesi keskustelun aikana tehdyn kaksi kannatettua kaupunginhallituksen esityksestä poikkeavaa esitystä, joista on äänestettävä. Ensimmäisessä äänestyksessä vastakkain ovat kaupunginhallituksen ja valtuutettu Malkin esitys ja toisessa äänestyksessä ensimmäisessä äänestyksessä voittanut valtuutettu Oilan esitystä vastaan. Äänestysjärjestys hyväksyttiin.
Puheenjohtaja esitti äänestyksen toteutettavaksi nimenhuudolla. Menettely hyväksyttiin. Puheenjohtaja esitti ensimmäisessä äänestyksessä niitä, jotka kannattavat kaupunginhallituksen esitystä äänestämään JAA ja niitä, jotka kannattavat valtuutettu Malkin esitystä äänestämään Ei.
Suoritetussa äänestyksessä annettiin 29 JAA-ääntä, 3 EI-ääntä ja 3 tyhjää. Puheenjohtaja totesi kaupunginhallituksen esityksen voittaneen ensimmäisen äänestyksen äänin 29-3, 3 tyhjää. Liite 1/16 §.
Puheenjohtaja esitti toisessa äänestyksessä niitä, jotka kannattavat kaupunginhallituksen esitystä äänestämään JAA ja niitä, jotka kannattavat valtuutettu Oilan esitystä äänestämään Ei.
Suoritetussa äänestyksessä annettiin 29 JAA-ääntä, 3 EI-ääntä ja 3 tyhjää. Puheenjohtaja totesi kaupunginhallituksen esityksen tulleen valtuuston päätökseksi äänin 29-3, 3 tyhjää. Liite 2/16 §.
Puheenjohtaja totesi, että valtuutettu Hakkaraisen lausuma kannattamattomana raukeaa.
(C) Documenta Oy <javascript:co()>
NURMEKSEN KAUPUNKI OTE PÖYTÄKIRJASTA
Kaupunginhallitus 31.05.2004 ,-- -- - ---
BOMBA-LOMAT OY:N ALASAJOON LIITTYVÄT KANNANOTOT
85/05/055/2004
KHAL § 145
Nurmeksen kaupunki on matkailuyhtiöjärjestelyyn liittyen ostanut koko
yhtiön osakekannan ja ostanut Matkailunkehitys Nordia Oy:n saatavat
Bomba-Lomat Oy:ltä. Ostetut saatavat 100.9012,73 euron tavallinen
velkakirjalaina ja 790.483,25 euron pääomalaina ovat veIkakirjaehtojen
mukaisesti korollisia. Tavallisen velkakirjalainan korko
on 5% ja edellinen koronmaksupäivä on ollut 31.8.2003. Pääomalainan
osalta velkakirjaehtojen mukaan korko ei ole kirjautunut kuluksi,
mutta taseen liitetietoihin on 31.12.2003 saakka kirjattu 343.119,72
euron korkovelka. Kaupungin haltuunoton toteutus edellyttää tavallisen
velkakirjalainan muuttamista korottamaksi 1.9.2003 lukien ja
pääomalainojen osalta 1.1.2004 lukien.
Yhtiö selvittää verottajan kannan velkakirjalainojen ja pääomalainojen
ja niiden korkojen anteeksiannosta. Selvitystyön jälkeen on mahdollista
ratkaista tarkempi alasajosuunnitelma aikatauluineen. Järjestelyn
tarkoitus on saada kaupunki yhtiön ainoaksi velkojaksi. Yhtiön
tilintarkastajan kanssa käydyn neuvottelun perusteella on mahdollista
toteuttaa yhtiön purku vapaaehtoisesti ilman selvitystilatasetta
ja yhtiökokousta, jos kaupunki ei vaadi selvitystilaa. Järjestelyllä
nopeutetaan ja kevennetään alasajoa.
Yhtiö on toimittanut taseen per 31.3.2004, jolloin liiketoiminta siirtyi
Jukolan Osuuskaupalle ja toimittaa taseen per 31.5.2004, jolloin 10-
mapalkkavelka Jukolan Osuuskaupalle maksetaan. Maaliskuun lopun
taseessa on siirtoveloissa korkovelkaa kaupungille 6.867,68 euroa.
Kaupunki ei ole tehnyt kirjanpidossaan ko. tulokirjausta. Alasajossa
ei ole ilmennyt mitään yllättävää, johon ei olisi varauduttu.
Kaupunki on maksanut pois yhtiön Finnveran lainan 43.249,52 euroa
nollakorkoista velkasitoumusta vastaan.
Yhtiö pystyy suoriutumaan muista kuin kaupungille olevista velvoitteistaan.
Mahdollinen jako-osuus hallintokustannusten jälkeen voidaan
suorittaa tavallisten velkakirjalainojen Iyhennyksenä. Kaupungin
saamisten poisto voidaan toteuttaa tämän jälkeen kerralla.
Matkailunkehitys Nordialta ostetut loput saamiset yhteensä 796.000
euroa poistetaan maksuerien mukaisesti maaliskuussa 2005 ja
1. muuttaa tavallisen velkakirjalainan pääomaltaan 100.9012,73 euroa
muuttamista korottamaksi 1.9.2003 lukien ja pääomalainat pääomaltaan
790.483,25 euroa korottomiksi 1.1.2004 lukien ja
2. antaa Bomba-Lomat Oy:lle konserniohjeen siitä että kaupunki ei
vaadi yhtiöltä selvitystilatasetta vaan edellyttää että yhtiön purku toteutetaan
vapaaehtoisesti kaupungin vastuulla.
Merkitään, että jäsen Hannu Pääkkönen ja kaupunginsihteeri Eeva
Piironen poistuivat kokoushuoneesta esteellisinä tämän asian käsittelyn
ajaksi. Pöytäkirjanpitäjänä tämän asian osalta toimi kaupunginjohtaja
Pertti Vainionpää.
Merkitään, että kaupunginhallitukselle oli jaettu pöydälle Bomba-Lomat
Oy:n tase 31.5.2004.
Kokous 08.11.2004 / Pykälä 262
Edellinen asia <KOKOUS-158-6.HTM> | Seuraava asia <KOKOUS-158-8.HTM>
Kaupunginhallitus§ 26208.11.2004
KONSERNIOHJE NURMEKSEN VIRKISTYS- JA KOULUTUSKESKUS SOTKA OY:LLE
587/06.061/2004
KHAL § 262
Nurmeksen virkistys- ja koulutuskeskus Sotka Oy on saanut valmiiksi hankesuunnitelman hotelli- ja liikuntatilalaajennuksesta. Liite.
Yhtiön hallitus esittää yhteensä 2,784 miljoonan euron laajennus- ja muutosinvestointia.
Kaupunginvaltuuston päätöksen mukaisesti suunnitelmat hyväksyy kaupunginhallitus.
Hankkeen rahoitushakemuksen käsittely edellyttää kaupungin kannanottoja. Kaupungin ohjauskeino on tässä suhteessa konserniohjeen antaminen.
Hankkeen rahoituksen osalta kaupungin on otettava kantaa valtuuston päättämän yhden miljoonan euron sijoittamisesta sekä muista laajennushankkeen rahoitusjärjestelyistä. Ennen sijoitusta kaupungin tulee ottaa kantaa kiinteistöyhtiön yhtiöjärjestyksen muuttamiseen, vähemmistöosakkaiden osakkeiden ostamiseen, osakepääoman alentamiseen ja vastikkeen suorittamiseen.
Kaupungin miljoonan sijoituksen yhtiön hallitus esittää toteutettavaksi siten, että puolet olisi osakepääomasijoitusta ja toinen puoli korotonta pääomalainaa. Yhtiö esittää avustusosuuden ylittävältä osalta rahoitusta korollisella kaupungin taseen kautta otetulla lainalla. Esitetty osakepääoma sijoitus on perusteltu. Pääomalainan myöntäminen sijaan kaupunki myöntää korottoman 500.000 euron lainan tässä vaiheessa. Laina on mahdollista muuttaa pääomalainaksi, jos yhtiön oma pääoma sitä edellyttää.
Matkailukaupungin kiinteistöyhtiöiden rahoituksessa ennen helmikuista päätöstä linjana oli rahoittaa hankkeet korkean korkomarginaalin kiinnitysvakuudella. Kaupungin yleisissä rahoitusperiaatteissa on ollut rahoittaa konserniyhtiöt kaupungin taseen kautta, jollei jostakin erityisestä syystä muuta johdu. Kuitenkin kaupungin linjana on ollut taata konserniyhtiöiden lainat rahoituskustannusten alentamiseksi. Sotkan laajennuksen rahoitus esitetään hoidettavaksi siten, että yhtiö hakee enintään 950.000 euron korollista lainaa, jolle kaupunki antaa takauksen.
Yhtiön osakepääoman alentaminen on välttämätön toimi, jotta laajennuksen rahoitus voisi onnistua. Kaupungin kannalta järjestely ei aiheuta alaskirjaustarvetta, koska kaupunki on alentanut osakkeiden arvoa riittävästi. Yhtiöjärjestyksen muutos siten, että yhtiö voi periä vastiketta osakkailta, on perusteltu yhtiön lainanhoitokyvyn turvaamiseksi nykyisellä vuokratasolla. Vuotuinen vastike nousee esitetyllä rahoitusrakenteella 85.000 euroon. Vastikkeen periminen edellyttää, että kaupunki ostaa 27 vähemmistöosakkaalta 772 osaketta (1,66 % yhtiön osakkeista). Yhtiön osakkeiden arvo kaupungin taseessa on 13,15 euroa kappaleelta. Hallintokustannusten säästämiseksi kaupunki voinee tarjota omaa tasehintaansa vähemmistöosakkaille. Osakkeiden ostosta aiheutuu siten yhteensä 10.200 euron kustannus.
1. hyväksyä em. hotelli- ja liikuntatilalaajennussuunnitelman mukaan lukien yhtiön taseen ja tuloksen vakauttamiseen liittyvät toimet seuraavissa kohdissa esitetyin tarkennuksin,
2. antaa Nurmeksen virkistys- ja koulutuskeskus Sotka Oy:lle konserniohjeen , jonka mukaan hankkeen rahoitusta on haettava siten että
a. 500.000 euron pääomalainan sijaan kaupunki myöntää nollakorkoisen lainan, joka on myöhemmin muutettavissa pääomalainaksi, jos yhtiön oman pääoman tilanne sitä vaatii,
b. kaupunki myöntää takauksen enintään 950.000 euron korolliselle lainalle, sekä
3. tehdä yhtiön vähemmistöosakkaille osakkeiden ostotarjouksen hintaan 13,15 euroa kappaleelta.
Merkitään, että esteellisinä asian käsittelyn ajaksi kokoushuoneesta poistuivat valtuuston varapuheenjohtaja Timonen, hallituksen jäsenet Mustonen, Naumanen, Savolainen ja Tolvanen.
Kokous 29.11.2004 / Pykälä 309
Edellinen asia <KOKOUS-169-11.HTM> | Seuraava asia <KOKOUS-169-13.HTM>
Kaupunginhallitus§ 30929.11.2004BOMBA-LOMAT OY:N AKORDI
618/05.055/2004
KHAL § 309
Kaupunginvaltuusto on 26.2.2004 matkailuyhtiöjärjestelyn yhteydessä päättänyt ostaa Bomba-Lomat Oy:n osakekannan ja saatavat. Samalla kaupunki on päättänyt velvoittaa yhtiön myymään liiketoiminnan Jukolan osuuskaupalle ja ajamaan yhtiön toiminnan alas. Edelleen samassa päätöksessä kaupunki on kirjannut alas Bomba-Lomat Oy:n osakkeiden arvon103.519,02 euroa, kaupungin 130.000 euron pääomalainan ja 336.954,01 euron saatavan.
Kaupungin saatavat ovat seuraavat:
-Nurmeksen kaupungille 17.3.2003 siirretty, 4.600.000 markan vaihtovelkakirjalaina muutoksineen, josta jäljellä velkapääomaa 655.932,91 euroa. Nurmeksen kaupunki ei peri lainasta korkoa.
-Nurmeksen kaupungille 17.3.2003 siirretty, 800.000 markan vaihtovelkakirjalaina muutoksineen, josta jäljellä velkapääomaa 134.550,34 euroa. Nurmeksen kaupunki ei peri lainasta korkoa.
-Nurmeksen kaupungin myöntämä 130.000 euron pääomalaina, jonka pääoma on edelleen 130.000 euroa. Nurmeksen kaupunki ei peri lainasta korkoa.
-Nurmeksen kaupungille 17.3.2004 siirretty, 700.000 markan velkakirja, josta velkapääomaa on jäljellä 100.912,77 euroa. Nurmeksen kaupunki ei peri lainasta korkoa.
-Nurmeksen kaupungin myöntämä 43.249,52 euron laina, jonka pääoma on edelleen 43.249,52 euroa.
Nurmeksen kaupungin saatavat ovat siten yhteensä 1.064.645,02 euroa.
Bomba-Lomat Oy:n selvitysmies Seija Puoskari ilmoittaa 16.11.2004, että yhtiön purkaminen on edennyt vaiheeseen, jossa on mahdollista Nurmeksen kaupungin puolelta myöntää akordi niille veloille, josta yhtiö ei pysty takaisin suoritukseen. Yhtiö pystyy maksamaan kaupungille 43.249,52 euron lainasta takaisin 39.575,06 euroa. Em. kaupungin saamisten akordi olisi siten yhteensä 1.025.070,48 euroa. Akordin tarkka määrä selviää suoritushetken mukaan.
Kaupungin kannalta järjestely merkitsee hyväksytyn suunnitelman loppuun saattamista. Mitään poikeavaa suunnitelmaan nähden ei ole toteutunut. Kaupunginvaltuuston päätöksessä saatavia poistettiin jo 466.954,01 euron osalta. Poistamatta on edelleen 558.116,47 euron saatava.
Akordista päättää kaupunginhallitus, määrärahoista kaupunginvaltuusto.
1. myöntää Bomba-Lomat Oy:lle Nurmeksen kaupungin edellä esitetyille saamisille yhteensä 1.025.070,48 eudron akordin ja
2. esittää kaupunginvaltuustolle, että valtuusto myöntää akordin toteuttamiseen menokohdalle 3037 satunnaiset kulut 558.116,47 euron määrärahan.
Merkitään, että hallituksen 1.vpj Hannu Pääkkönen ja 2.vpj Matti Kämäräinen sekä jäsenet Tarja Naumanen ja Hanne Savolainen sekä kaupunginsihteeri Eeva Piironen poistuivat kokoushuoneesta esteellisinä tämän asian käsittelyn ajaksi. Pöytäkirjanpitäjänä toimi kaupunginjohtaja.
Esityslista 16.12.2004 / Asia 98
Edellinen asia <KOKOUS-166-8.HTM> | Seuraava asia <KOKOUS-166-10.HTM>
Kaupunginhallitus§ 30929.11.2004Kaupunginvaltuusto16.12.200498
BOMBA-LOMAT OY:N AKORDI
- Nurmeksen kaupungille 17.3.2003 siirretty, 4.600.000 markan vaihtovelkakirjalaina muutoksineen, josta jäljellä velkapääomaa 655.932,91 euroa. Nurmeksen kaupunki ei peri lainasta korkoa.
- Nurmeksen kaupungille 17.3.2003 siirretty, 800.000 markan vaihtovelkakirjalaina muutoksineen, josta jäljellä velkapääomaa 134.550,34 euroa. Nurmeksen kaupunki ei peri lainasta korkoa.
- Nurmeksen kaupungin myöntämä 130.000 euron pääomalaina, jonka pääoma on edelleen 130.000 euroa. Nurmeksen kaupunki ei peri lainasta korkoa.
- Nurmeksen kaupungille 17.3.2004 siirretty, 700.000 markan velkakirja, josta velkapääomaa on jäljellä 100.912,77 euroa. Nurmeksen kaupunki ei peri lainasta korkoa.
- Nurmeksen kaupungin myöntämä 43.249,52 euron laina, jonka pääoma on edelleen 43.249,52 euroa.
Bomba-Lomat Oy:n selvitysmies Seija Puoskari ilmoittaa 16.11.2004, että yhtiön purkaminen on edennyt vaiheeseen, jossa on mahdollista Nurmeksen kaupungin puolelta myöntää akordi niille veloille, josta yhtiö ei pysty takaisin suoritukseen.
Yhtiö pystyy maksamaan kaupungille 43.249,52 euron lainasta takaisin 39.575,06 euroa. Em. kaupungin saamisten akordi olisi siten yhteensä 1.025.070,48 euroa. Akordin tarkka määrä selviää suoritushetken mukaan.
Kaupungin kannalta järjestely merkitsee hyväksytyn suunnitelman loppuun saattamista. Mitään poikkeavaa suunnitelmaan nähden ei ole toteutunut.
Kaupunginvaltuuston päätöksessä saatavia poistettiin jo 466.954,01 euron osalta. Poistamatta on edelleen 558.116,47 euron saatava.
1. myöntää Bomba-Lomat Oy:lle Nurmeksen kaupungin edellä esitetyille saamisille yhteensä 1.025.070,48 euron akordin ja
Merkitään, että hallituksen 1. vpj Hannu Pääkkönen ja 2. vpj Matti Kämäräinen sekä jäsenet Tarja Naumanen ja Hanne Savolainen sekä kaupunginsihteeri Eeva Piironen poistuivat kokoushuoneesta esteellisinä tämän asian käsittelyn ajaksi. Pöytäkirjanpitäjänä toimi kaupunginjohtaja.
Kokous 21.02.2005 / Pykälä 71
VASTINE HALLINTO-OIKEUDELLE JUKOLAN OSUUSKAUPAN JA NURMESVIIKOT OY YM. VASTINEISIIN MATKAILUYHTIÖJÄRJESTELYÄ KOSKEVAAN KUNNALLISVALITUKSEEN
239/07.071/2004
KHAL § 71
Hallinto-oikeus varaa Nurmeksen kaupungille mahdollisuuden antaa vastineen 1.3.2005 mennessä Jukolan osuuskaupan ja Nurmesviikot Oy ym. vastineisiin Nurmeksen kaupunginvaltuuston matkailukaupungin järjestelypäätöksestä tehtyyn kunnallisvalitukseen.
Olen laatinut liitteenä olevan 16.2.2005 päivätyn vastineluonnoksen. Liite 1/ §.
Kaupunginhallitus päättää antaa em. luonnoksen mukaisen vastineen Kuopion hallinto-oikeudelle.
Merkitään, että hallituksen 1.vpj Hannu Pääkkönen sekä jäsenet Seija Puoskari ja Hanne Savolainen sekä kaupunginsihteeri Eeva Piironen poistuivat kokoushuoneesta esteellisenä tämän asian käsittelyn ajaksi. Pöytäkirjanpitäjänä toimi kaupunginjohtaja.
Kokous 19.09.2005 / Pykälä 229
Nurmeksen virkistys- ja koulutuskeskus Sotka Oy
Kaupunginvaltuuston hyväksymässä vuoden 2005 talousarviossa on asetettu seuraavat tavoitteet ja toimintaohjeet:
Tulostavoite: Enintään poistojen suuruinen alijäämä vuonna 2005
Muut tavoitteet: Hotellilaajennuksen toteuttaminen (2,8 M€) vuoden 2005 aikana
Toimintaohjeet: Yhtiö alentaa osakepääoman 1/10 nykyisestä, alipoistot kirjataan kerralla kuluksi.
Yhtiöjärjestyksen muuttaminen vastikkeen perimisen mahdollistamiseksi.
Kaupungin sitoumukset: Kaupunki tekee ostotarjouksen 27 vähemmistöosakkaille yhteensä 772 osakkeesta (1,66 %)
Kaupunki sijoittaa 500.000 euroa yhtiön osakepääomaan ja lainaa yhtiölle nollakorolla 500.000 euroa. Laina on mahdollista myöhemmin muuttaa pääomalainaksi.
Kaupunki takaa yhtiön rakentamiseen ottaman enintään 950.000 euron lainan.
Kaupunki maksaa yhtiölle ylläpitovastiketta 85.000 euroa.
Nurmeksen virkistys- ja koulutuskeskus Sotka Oy on 12.9.2005 toimittanut puolivuotisraportin. Raportin mukaan yhtiö on toteuttanut kaupungin valtuuston päätöksen mukaisia rahoitusjärjestelyjä ja kylpylän laajennushankkeen suunnittelua. Maaliskuussa 2005 alueen liiketoimintayhtiö Jukolan Osuuskauppa ilmoitti, että kylpylän laajennushankkeeseen otetaan vuoden aikalisä. Kaupunginhallitus antoi kokouksessaan 21.5.2005 ohjeen Nurmeksen virkistys- ja koulutuskeskus Sotka Oy:lle edelleen jatkaa konserniohjeen mukaisia rahoitusjärjestelyjä; vastikejärjestelmä, alipoistojen kirjaaminen kuluksi ja yhtiön osakepääoman alentaminen tappioiden kattamiseksi. Järjestelyn edellytys oli, että Nurmeksen kaupunki hankkii omistukseensa 100 % yhtiön osakekannasta. Kaupungin 100 %:n omistuksen toteuduttua heinäkuussa 2005, yhtiö on jatkanut yllämainittuja rahoitusjärjestelyjä sekä lähettänyt ne rekisteröitäväksi patentti- ja rekisterihallitukseen. Yhtiön liikevaihto on ollut heinäkuun loppuun mennessä 35.000,00 euroa ja tulos poistojen jälkeen tappiollinen -1.336.386 euroa. Tulokseen sisältyy 1.240.098 euron suuruisten alipoistojen kirjaus kuluiksi. Tämänhetkisten arvioiden mukaan on varauduttava siihen, että kiinteistöyhtiölle ei kerry vuokratuottoja vuodesta 2005. Mahdollisen vuokrapalautuksen huomioinnin jälkeen yhtiön tulosennuste kuluvalle vuodelle on -1.469.139 euroa tappiollinen.
Loma-Nurmes Oy
Kaupungin sitoumukset: Nuorisokeskuksen hoitokorvaus on 80.000 euroa. Nuorisokeskuksen valtionosuus välitetään kaupungin talousarvion kautta. Nurmeksen kaupunki toteuttaa talousarviossa vahvistetun ohjelman mukaisen investointiohjelman kuitenkin Opetusministeriön rahoitusehdolla Nuorisokeskus Hyvärilän osalta.
Loma-Nurmes Oy on 26.8.2005 toimittanut puolivuotisraportin. Raportin mukaan:
Raportointijaksolla koko yhtiön liikevaihto on laskenut 4,1 prosenttia ja liiketoiminnan muut tuotot ovat laskeneet noin 25,6 prosenttia. Liiketoiminnan muiden tuottojen lasku johtuu avustuspäätösten ja avustusten jaksottumisesta vuoden jälkimmäiselle puoliskolle verraten viime vuoteen.
Matkailukeskuksen käyttöaste vuoteen 2003 verrattuna on laskenut noin 6,5 prosenttia.
Kokous 21.05.2007 / Pykälä 133
Kaupunginhallitus §133 21.05.2007KYLPYLÄKIINTEISTÖN OSTO NURMEKSEN VIRKISTYS- JA KOULUTUSKESKUS SOTKA OY:LTÄ
207/43/431/2007
KHAL § 133
Kaupunki on kaupunginvaltuuston päätöksellä 26.2.2004 valinnut Jukolan osuuskunnan yhteistyökumppaniksi kaupungin irtautumiseksi Bomban alueen matkailua palvelemista kiinteistöyhtiöistä ja liiketoimintayhtiöistä. Kaupungin päämääränä on ollut turvata ratkaisulla alueen työpaikat ja varmistaa alueen liiketoiminnan kehittyminen.
Irtautumistavoite jäi keskeneräiseksi, koska yhteistyökumppani jäi kylpylän vuokralaiseksi 1.4.2004 lukien. Tosin vuokrasopimuksessa on sovittu mahdollisuudesta tehdä kylpyläkiinteistöstä kaupat.
Kaupunki ja osuuskunta ovat käyneet neuvotteluja kylpyläkiinteistön kaupasta vuoden 2004 lopusta alkaen. Neuvotteluissa oli vuoden tauko maaliskuusta 2005 Jukolan pyynnöstä liiketoiminnan vakauttamiseksi. Vuokralaisen liiketoimintatulos ei ole tähän mennessä riittänyt vuokranmaksuun. Tauon aikana kaupunki järjesti uudelleen kylpylän kiinteistöyhtiön tulorahoituksen siirtymällä vastikeperusteiseen rahoitukseen. Tätä ennen kaupunki hankki koko yhtiön osakekannan.
Neuvottelut alkoivat uudelleen talvella 2006. Neuvottelujen aikana vuokralainen on valmistellut kohteen laajennushanketta. Jukolan osuuskauppa jätti investointitukihakemuksen vuoden 2006 lopulla TE-keskukselle. Jatkoneuvotteluissa kaupan ainoaksi toteuttamistavaksi jäi kiinteistökauppamalli, jossa kaupunki ostaa kylpylän kiinteistöyhtiöltä rakennuksen ja tontin ja myy kylpyläkiinteistön edelleen suunnitelmansa loppuunsaattamiseksi Jukolan osuuskaupalle samaan hintaa kuin on ostanut osana laajempaa kauppaa ja esisopimusta. Ratkaisu merkitsee kylpyläkiinteistöyhtiön purkamista kaupan jälkeen. Purkamisessa kaupungin kannalta kriittinen seikka on kaupungin 810.000 euron lainan takaisinmaksun mahdollisuudet. Toinen kriittinen seikka on kauppahinnan osoitettu asianmukaisuus, jotta ei olisi kyse peitellystä osingonjaosta. Kaupunki ei voi ostaa siis liian alhaisella hinnalla täysin omistamansa yhtiön omaisuutta. Tämän vuoksi kauppahinnan määrittelyssä on käytetty kahden riippumattoman auktorisoidun kiinteistöarvioijan arviokirjaa. Molemmat osapuolet tilasivat erikseen arviokirjan. Neuvottelutulos hinnasta arviokirjojen pohjalta syntyi 10.5.2007. Olen kaupungin edustajana on informoinut neuvottelutuloksesta kylpylänkiinteistöyhtiön hallituksen puheenjohtajaa ja toimitusjohtajaa. Kylpylänkiinteistöyhtiön hallitus käsittelee kauppakirjaa 29.5.2007.
Kiinteistön markkina-arvon määrittelyssä on käytetty sekä kauppahinta- että tuottoarvomenetelmää arvioimalla kohteen liikevaihdon vuokratuoton nykyarvoa syrjäisten seutujen tuottovaatimusten mukaisesti. Asian oheismateriaalina jaetaan arviokirjat ja laatimani yhteenveto.
Kylpyläkiinteistön kauppahinnaksi on sovittu 648.535,33 euroa. Kauppahinta suoritetaan kuittaamalla kaupungin 810.000 euron lainasta kauppahinta. Tämä merkitsee sitä, että yhtiölle jää lainaa 161.464,67 euroa. Yhtiön purkaminen edellyttää, että kaupunki myöntää yhtiölle enintään ko. jäännöspääoman suuruisen akordin. Yhtiön omaisuuden myynti merkitsee, että yhtiön osakkeet tulevat arvottomiksi ja siksi kaupunki joutuu kirjaamaan niiden arvon 610.304,10 euroa arvonalennuksena kuluksi.
Kiinteistön kauppakirjasta ja esisopimuksesta on laadittu 16.5.2007 päivätty luonnos. Kauppakirja on tarkoitus allekirjoittaa heti yhtiön hallituksen hyväksymisen jälkeen.
Kaupunginhallitus päättää esittää kaupunginvaltuustolle, että kaupunginvaltuusto päättää
1. hyväksyä kiinteistökaupan Nurmeksen virkistys- ja koulutuskeskus Sotka Oy:n kanssa 16.5.2007 päivätyn kiinteistökauppaluonnoksen mukaisesti,
2. myöntää yhtiölle enintään 161.464,67 euron akordin,
3. kirjata alas Nurmeksen virkistys- ja koulutuskeskus Sotka Oy:n osakkeiden arvon 610.304,10 euroa ja
4. myöntää 161.464,67 euroa määrärahaa menokohdalle 8130.8000 ja 610.304,10 euroa määrärahaa menokohdalle 7230.8000.
Merkitään, että jäsen Hannu Pääkkönen poistui kokoushuoneesta esteellisenä tämän asian käsittelyn ajaksi.
Kokous 21.05.2007 / Pykälä 134
Kaupunginhallitus §134 21.052007KYLPYLÄKIINTEISTÖN JA MAA-ALUEIDEN MYYNTI JUKOLAN OSUUSKAUPALLE
208/43/431/2007
KHAL § 134
Edellisessä asiakohdassa on päätetty ostaa kylpylän kiinteistöyhtiöltä kylpylärakennus ja tontti kaupungille, jotta se voitaisiin myydä edelleen kaupungin suunnitelman loppuunsaattamiseksi Jukolan osuuskaupalle samaan hintaa kuin on ostettu osana laajempaa kauppaa ja esisopimusta. Kylpylän arvon määrityksessä molemmat arvioijat toteavat liiketoiminnan suurimmaksi esteeksi liian alhaisen vuodepaikkojen määrän alueella. Jukolan Osuuskaupan kanssa käydyssä neuvottelussa on päästy sopimukseen noin 28.150 m2:n tontin ja määräalojen myynnistä samassa kaupassa ja esisopimukseen noin 28.200 m2:n määräalojen myynnistä asemakaavoitusprosessin jälkeen. Ostajan tarkoitus on rakennuttaa kylpyläkiinteistön tontille hotellilaajennus ja muille hankkimilleen alueille yhteensä 9.500 kerrosneliömetriä loma-asuntoja. Asemakaavoitusprosessissa alennetaan ensivaiheessa myytävien määräalojen rakentamisoikeutta tyypillisestä asuinrakentamisesta loma-asumiseen soveltuvaksi. Luovutettavien alueiden osalta on sanktioitu rakentamattomana myynti kaupungin tontinluovutusperiaatteiden mukaisesti.
Alueen vuodepaikkojen määrän kasvu lisää alueen muiden toimijoiden kannattavan liiketoiminnan mahdollisuuksia. Ratkaisu merkitsee myös sitä, että kaupunki tai sen yhtiöt eivät omista alueen majoitus- ja palvelukiinteistöjä. Julkisuudessa toistuvasti ymmärtämättömyyden tai tarkoitushakuisuuden perusteella esitettävien totuudenvastaisten väitteiden vuoksi on selvennettävä, ettei kaupunki tai sen määräysvallassa oleva yhtiö ole toiminut alueella matkailuliiketoiminnan harjoittajana. Kaupunki oli olosuhteiden pakosta vähemmistöasemassa liiketoimintayhtiössä, Bomba-Lomat Oy:ssä. Kyseinen yhtiökin siirtyi yrittäjävetoiseksi kaupungin ja kehittämisyhtiön tavoitteen mukaisesti.
Neuvotteluissa on päästy yksimielisyyteen rakennusten ja maa-alueiden hinnoittelusta. Kokonaiskauppahinta on 842.000 euroa. Kylpylän hinnoittelussa on noudatettu arviokirjojen pohjalta tehtyä hinnan määrittelyä ja rakennusoikeus on hinnoiteltu lunastuslain mukaisesti loma-asumisen Nurmeksen markkinahinnan mukaan ottaen huomioon kaavoitusprosessin vaatima aikataulu.
Kaupalla on tulosvaikutusta tonttien ja määräalojen osalta yhteensä noin 118.000 euroa, josta noin 100.000 euroa toteutuu vasta esisopimuksen mukaisen asekaavamuutoksen jälkeisten kauppojen jälkeen.
Neuvottelujen jälkeen on laadittu 16.5.2007 päivätty luonnos Jukolan Osuuskaupan kanssa tehtävästä kauppakirjasta ja esisopimuksesta. Esitän, että valtuusto valtuuttaa kaupunginhallituksen tekemään esisopimuksen mukaisen lopullisen kauppakirjan ja siihen tarpeelliset yksityiskohtaisten ehtojen muutokset.
Kauppakirja ja esisopimus on tarkoitus allekirjoittaa heti sen jälkeen kun kylpyläkiinteistön ostoa koskeva kauppakirja on allekirjoitettu.
Kaupunginhallitus päättää esittää kaupunginvaltuustolle, että valtuusto päättää 1. hyväksyä 16.5.2007 päivätyn luonnoksen mukaisen kauppakirjan ja esisopimuksen Jukolan Osuuskaupalle myytävistä rakennuksista ja maa-alueista ja 2.valtuuttaa kaupunginhallituksen tekemään esisopimuksen ehtojen mukaisen lopullisen kaupan yksityiskohtiin ja muihin ehtoihin tarpeelliset muutokset.
Kokous 31.05.2007 / Pykälä 27
Liitteet: OSTO SOTKALTA
KYLPYLÄKIINTEISTÖN OSTO NURMEKSEN VIRKISTYS- JA KOULUTUSKESKUS SOTKA OY:LTÄ
KVAL § 27
Merkitään, että valtuutettu Väinö Jänönen ilmoitti olevansa esteellinen tämän asian ja seuraavana esityslistalla olevan asian aikana ja poistui kokouksesta tämän asian käsittelyn alkaessa kello 20.00. Hänen tilalleen kokouksen loppuajaksi saapui SDP:n ja vasemmistoliiton (vaaliliitto) varavaltuutettu Seija Ylönen.
Merkitään, että valtuutetut Riitta Korhonen, Matti Pellikka, Hannu Pääkkönen ja Matti Tolvanen ilmoittivat olevansa esteellisiä tämän asian käsittelyn aikana ja poistuivat kokoushuoneesta. Kokouksessa olivat saapuvilla tämän asian käsittelyn aikana varajäseninä SDP:n ja vasemmistoliiton varavaltuutetut Hannu Juutinen, Jari Puustinen ja Pete Nykänen.
Kokous 31.05.2007 / Pykälä 28
Liitteet: MYYNTI JUKOLALLE
JUKOLAN KAUPAN LIITEKARTTA 070516
KYLPYLÄKIINTEISTÖN JA MAA-ALUEIDEN MYYNTI JUKOLAN OSUUSKAUPALLE
Edellisessä asiakohdassa on päättetty ostaa kylpylän kiinteistöyhtiöltä kylpylärakennus ja tontti kaupungille, jotta se voitaisiin myydä edelleen kaupungin suunnitelman loppuunsaattamiseksi Jukolan osuuskaupalle samaan hintaa kuin on ostettu osana laajempaa kauppaa ja esisopimusta. Kylpylän arvon määrityksessä molemmat arvioijat toteavat liiketoiminnan suurimmaksi esteeksi liian alhaisen vuodepaikkojen määrän alueella. Jukolan Osuuskaupan kanssa käydyssä neuvottelussa on päästy sopimukseen noin 28.150 m2:n tontin ja määräalojen myynnistä samassa kaupassa ja esisopimukseen noin 28.200 m2:n määräalojen myynnistä asemakaavoitusprosessin jälkeen. Ostajan tarkoitus on rakennuttaa kylpyläkiinteistön tontille hotellilaajennus ja muille hankkimilleen alueille yhteensä 9.500 kerrosneliömetriä loma-asuntoja. Asemakaavoitusprosessissa alennetaan ensivaiheessa myytävien määräalojen rakentamisoikeutta tyypillisestä asuinrakentamisesta loma-asumiseen soveltuvaksi. Luovutettavien alueiden osalta on sanktioitu rakentamattomana myynti kaupungin tontinluovutusperiaatteiden mukaisesti.
Kaupunginhallitus päättää esittää kaupunginvaltuustolle, että valtuusto päättää
1. hyväksyä 16.5.2007 päivätyn luonnoksen mukaisen kauppakirjan ja esisopimuksen Jukolan Osuuskaupalle myytävistä rakennuksista ja maa-alueista ja
2.valtuuttaa kaupunginhallituksen tekemään esisopimuksen ehtojen mukaisen lopullisen kaupan yksityiskohtiin ja muihin ehtoihin tarpeelliset muutokset.
KVAL § 28
Merkitään, että valtuutetut Riitta Korhonen, Hannu Pääkkönen ja Matti Tolvanen ilmoittivat olevansa esteellisiä, eivätkä osallistuneet tämän asian käsittelyyn. Kokouksessa olivat saapuvilla tämän asian käsittelyn aikana varajäseninä SDP:n ja vasemmistoliiton (vaaliliitto) varavaltuutetut Hannu Juutinen ja Jari Puustinen.
Merkitään, että valtuutettu Pauli Kuosmanen poistui kokouksesta tämän asian käsittelyn aikana kello 20.40.
Merkitään, että valtuutettu Vesa Pyykönen poistui kokouksesta tämän asian käsittelyn jälkeen kello 20.45.