text:
HE 148/2011 - Hallituksen esitykset - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Hallituksen esitykset › 2011 › HE 148/2011
Esityksessä ehdotetaan muutettavaksi elinkeinotulon verottamisesta annetun lain osakevaihtoon liittyvää maastapoistumisverotusta koskevaa sääntelyä siten, että verovelvollisen siirtyessä Euroopan talousalueeseen kuuluvassa valtiossa asuvaksi osakevaihdossa verottamatta jätettyä luovutusvoittoa ei verotettaisi verovelvollisen tulona. Jos verovelvollinen luovuttaisi osakevaihdossa vastikkeeksi saamansa osakkeet sen jälkeen, kun hän on siirtynyt asumaan toisessa Euroopan talousalueeseen kuuluvassa valtiossa, ja luovutus tapahtuisi ennen kuin viisi vuotta on kulunut sen verovuoden päättymisestä, jona osakevaihto tapahtui, osakevaihdossa syntynyt, mutta verottamatta jätetty luovutusvoitto luettaisiin verovelvollisen tuloksi.
Jos verovelvollinen siirtyisi muussa kuin Euroopan talousalueeseen kuuluvassa valtiossa asuvaksi ennen kuin viisi vuotta on kulunut sen verovuoden päättymisestä, jona osakevaihto tapahtui, osakevaihdossa syntynyt luovutusvoitto luettaisiin veronalaiseksi tuloksi.
Elinkeinotulon verottamisesta annettua lakia ja tuloverolakia ehdotetaan muutettavaksi myös siten, että osakevaihtoa pidettäisiin jatkossa luovutuksena, mutta osakevaihdossa syntynyttä voittoa ei katsottaisi veronalaiseksi tuloksi eikä tappiota vähennyskelpoiseksi menoksi. Osakevaihdon verokohtelu ei siten tältä osin muuttuisi.
Lait on tarkoitettu tulemaan voimaan 1 päivänä maaliskuuta 2012. Lakeja sovellettaisiin ensimmäisen kerran vuodelta 2012 toimitettavassa verotuksessa. Ehdotettua maastapoistumisverotusta koskevaa sääntelyä sovellettaisiin niihin osakevaihtoihin, jotka ovat tapahtuneet 1 päivänä tammikuuta 2009 tai sen jälkeen.
Osakevaihtoa koskeva sääntely
Elinkeinotulon verottamisesta annetun lain (360/1968), jäljempänä elinkeinoverolaki, 52 f §:n 2 momentin mukaan osakevaihtoa ei pidetä verotuksessa luovutuksena. Vaihdossa vastaanotettujen osakkeiden hankintamenona pidetään luovutettujen osakkeiden verotuksessa poistamatta olevaa hankintamenon osaa. Näin ollen osakevaihdossa syntyneen luovutusvoiton verotus lykkääntyy hetkeen, jolloin osakkeenomistaja luovuttaa vaihdossa vastaanottamansa osakkeet edelleen. Jos osakevaihdossa käytetään rahavastiketta, pidetään osakevaihtoa kuitenkin rahavastikkeen osalta veronalaisena luovutuksena.
Elinkeinoverolain 52 f §:n 3 momentissa säädetään maastapoistumisverotuksesta, jota sovelletaan silloin, kun osakevaihdossa uusia osakkeita saanut henkilö Suomen lainsäädännön tai kaksinkertaisen verotuksen välttämistä koskevan sopimuksen mukaan siirtyy asuvaksi muussa valtiossa kuin Suomessa ennen kuin kolme vuotta on kulunut sen verovuoden päättymisestä, jonka aikana osakevaihto on tapahtunut. Tällöin se määrä, joka olisi ollut veronalaista tuloa ilman osakevaihtoa koskevaa erityissäännöstä, luetaan sen verovuoden tuloksi, jona henkilö siirtyy muualla asuvaksi. Maastamuuttotilanteessa verotuksen kohteena on siten se luovutusvoitto, joka on syntynyt osakevaihdon hetkellä, mutta jota ei ole elinkeinoverolain 52 f §:n huojennussäännöksen perusteella verotettu.
Elinkeinoverolain 52 f §:n säätämistä koskeneen hallituksen esityksen (177/1995 vp) mukaisesti puheena olevalla maastamuuttotilannetta koskevalla säännöksellä on haluttu varmistaa se, ettei syntynyt tulo siirry lopullisesti Suomen verotusvallan ulkopuolelle, jos henkilö muuttaa Suomesta. Säännös on siten ratkaisu siihen Euroopan unionissa tunnustettuun periaatteeseen, että jäsenvaltioilla on verotusoikeus siihen omaisuuden arvonnousuun, joka on syntynyt sen alueella (niin sanottu alueperiaate). Elinkeinoverolain 52 f §:n 3 momentin säännös on poikkeussäännös, jonka tavoite on turvata kansallista verotusoikeutta tilanteessa, jossa se muutoin lopullisesti menetettäisiin.
Tuloverolain (1535/1992) 45 §:n 2 momentissa säädetään vastaavalla tavalla tuloverolain nojalla verotettavien verovelvollisten osalta, että elinkeinoverolain 52 f §:n tarkoittamaa osakevaihtoa ei pidetä luovutuksena. Lisäksi säännöksessä viitataan 52 f §:n 3 momentin maastapoistumisverotusta koskevaan säännökseen.
1.2 Euroopan unionin sääntely ja oikeuskäytäntö
Euroopan unionin toiminnasta solmitun sopimuksen, jäljempänä SEUT, 49 artiklassa kielletään rajoitukset, jotka koskevat jäsenvaltion kansalaisten vapautta sijoittautua toisen jäsenvaltion alueelle. Vuonna 1992 Euroopan talousalueesta solmitun sopimuksen, jäljempänä ETA-sopimus, nojalla SEUT:n mukaisia perusvapauksia sovelletaan soveltuvin osin myös Euroopan talousalueeseen kuuluvissa valtioissa, jäljempänä ETA-valtioissa.
Sijoittautumisvapauden rajoittaminen on sallittua vain, jos toimenpiteellä pyritään SEUT:n kanssa yhteen soveltuvaan lailliseen tavoitteeseen ja jos se voidaan perustella yleistä etua koskevilla pakottavilla syillä. Lisäksi vaaditaan, että toimenpiteen soveltamisella voidaan taata näin halutun tavoitteen toteutuminen ja ettei sillä ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi. Jäsenvaltioiden välisen verotusvallan jaon säilyttäminen on Euroopan unionin tuomioistuimen tunnustama oikeutettu tavoite.
SEUT:n mukainen sijoittautumisvapaus on otettava huomioon myös kansallista verolainsäädäntöä säädettäessä.
Elinkeinoverolain 52 f §:n osakevaihtoa koskeva säännös perustuu Euroopan unionin neuvoston direktiiviin 90/434/ETY, eri jäsenvaltioissa olevia yhtiöitä koskeviin sulautumisiin, jakautumisiin, osittaisjakautumisiin, varojensiirtoihin ja osakkeiden vaihtoihin sekä eurooppayhtiön (SE) tai eurooppaosuuskunnan (SCE) sääntömääräisen kotipaikan siirtoon jäsenvaltioiden välillä sovellettavasta yhteisestä verojärjestelmästä (direktiivin kodifioitu toisinto 2009/133/EY, annettu 19 päivänä lokakuuta 2009), jäljempänä yritysjärjestelydirektiivi. Yritysjärjestelydirektiivin 8 artiklan 1 kohdan mukaan osakevaihdon yhteydessä tapahtuva hankkivan yhtiön yhtiöpääomia vastaavien arvopapereiden jakaminen hankitun yhtiön osakkeenomistajalle vastikkeeksi jälkimmäisen yhtiön yhtiöpääoman vastaavista arvopapereista ei saa itsessään johtaa osakkeenomistajan tulon, voiton tai pääomavoiton verottamiseen. Samaisen artiklan 6 kohdassa todetaan, että edellä olevan 1 kohdan soveltaminen ei estä jäsenvaltioita verottamasta vastaanotettujen arvopapereiden myöhemmästä luovutuksesta johtuvaa voittoa samalla tavalla kuin ennen hankintaa olemassa olevien arvopapereiden luovutuksesta johtuvaa voittoa.
Yritysjärjestelydirektiivillä on siten tarkoitus myöntää vain verotuksen lykkäävä etu, ei luovutuksen lopullista verovapautta. Yritysjärjestelydirektiivi myöntää oikeuden verottaa lopullista osakeluovutusta samalla tavoin kuin olisi verotettu alkuperäisten osakkeiden luovutusta. Ajatus perustuu jatkuvuusperiaatteelle, jonka mukaan osakevaihdossa luovutettujen osakkeiden sijaan tulevat uudet osakkeet, joiden hankintamenona pidetään luovutettujen osakkeiden hankintamenoa. Elinkeinoverolain 52 f §:n osakevaihtosäännös perustuu tälle periaatteelle.
Sijoittautumisvapautta koskeva oikeuskäytäntö
Euroopan unionin tuomioistuin on ratkaisuissa C-9/02 Hughes de Lasteyrie du Saillant v. Ministère de l’Économie, des Finances et de l’Industrie, jäljempänä asia de Lasteyrie, ja C-470/04 N v. Inspecteur van de Belastingdienst Oost, jäljempänä asia N, ottanut kantaa luonnollisten henkilöiden sijoittumisvapauden tulkintaan.
Asiassa de Lasteyrie oli kyse Ranskan lainsäädännöstä, jonka mukaan arvopapereiden realisoitumatonta arvonnousua verotettiin verovelvollisen luonnollisen henkilön muuttaessa verotuksellisen asuinpaikkansa pois Ranskasta. Kun henkilö muutti vuonna 1998 Ranskasta Belgiaan, hänelle määrättiin veroa eräästä ranskalaisesta yhtiöstä omistamiensa osakkeiden vielä realisoitumattoman arvonnousun perusteella.
Euroopan unionin tuomioistuin katsoi, että kyseessä oleva Ranskan lainsäädäntö rajoitti sijoittautumisvapautta. Ranskan lainsäädännöllä katsottiin olevan vähintään hillitsevä vaikutus muuhun jäsenvaltioon sijoittautumista suunnitteleviin verovelvollisiin, koska heitä verotetaan toteutumattomista tuloista valtiossa, josta he muuttavat, pelkästään sen vuoksi, että he muuttavat verotuksellisen asuinpaikkansa Ranskan ulkopuolelle. Näin ollen heitä syrjitään sellaisiin henkilöihin nähden, joiden verotuksellinen asuinpaikka säilyy Ranskassa.
Asiassa N oli kyse maastamuuttoveron määräämisestä Alankomaissa tilanteessa, jossa henkilöä ei enää katsottu Alankomaissa yleisesti verovelvolliseksi. Asian kohdista 42—46, ilmenee se periaate, että kun jonkin jäsenvaltion kansalainen muuttaa toiseen jäsenvaltioon, se jäsenvaltio, josta hän muuttaa, voi määrittää ja vahvistaa ne tulot, joiden osalta se haluaa säilyttää verotusoikeutensa. Tämä ei saa kuitenkaan johtaa veron välittömään perimiseen eikä maksun lykkäämiselle saa asettaa muitakaan ehtoja. Esimerkiksi vakuuden asettamisen vaatimusta lykkäyksen saamisen ehtona ei pidetä hyväksyttävänä. Vaatimusta, jonka mukaan verovelvolliselta kotipaikkansa siirron hetkellä edellytetään tuloveron laskemiseksi välttämättömän veroilmoituksen antamista, ei voida pitää suhteettomana vaatimuksena. Asian kohdasta 54 ilmenee myös, että oikeasuhtaiseksi katsotaan ainoastaan sellainen arvopaperituloja koskeva verojärjestelmä, jossa otetaan täysin huomioon arvonalennukset, jotka saattavat aiheutua kotipaikan siirron jälkeen, ellei näitä oteta huomioon jo vastaanottavassa jäsenvaltiossa.
Komission tiedonannon KOM(2006) 825 mukaan luonnollisten henkilöiden muutosta aiheutuvat verot kuulunevat lähtökohtaisesti työntekijöiden vapaan liikkuvuuden piiriin (SEUT:n artikla 45 ja ETA-sopimuksen artikla 28). Tuomioissa de Lasteyrie ja N käsiteltyjen maastapoistumisverojen, joita sovellettiin merkittävän osakeomaisuuden omaaviin luonnollisiin henkilöihin, todettiin olevan sijoittautumisvapauden vastaisia. Koska samaa perusvapautta sovelletaan ETA-sopimuksen perusteella ETA-valtioihin, asioissa de Lasteyrie ja N annetut tuomiot koskevat myös näitä valtioita.
Euroopan unionin tuomioistuin on antanut marraskuussa 2011 tuomion yritysten maastapoistumisveroja koskevassa asiassa, C-371/10, National Grid Indus, jäljempänä asia National Grid Indus. Asiassa oli sovellettu maastapoistumisverotusta yhtiöön, joka oli siirtänyt verotuksellisen kotipaikkansa Alankomaista Yhdistyneeseen Kuningaskuntaan. Tuomiossa katsottiin, että sijoittautumisvapaus ei ole esteenä sellaiselle jäsenvaltion lainsäädännölle, jonka mukaan yhtiön omaisuuserien piileviin arvonnousuihin kohdistuvan veron määrä vahvistetaan lopullisesti, – ottamatta huomioon mahdollisesti myöhemmin realisoituvia arvonalentumisia tai arvonnousuja – silloin, kun yhtiö lakkaa saamasta veronalaisia voittoja kyseisessä jäsenvaltiossa siksi, että se on siirtänyt tosiasiallisen johtonsa toiseen jäsenvaltioon. Sijoittautumisvapaus on kuitenkin esteenä jäsenvaltion lainsäädännölle, jossa säädetään tosiasiallisen johtonsa toiseen jäsenvaltioon siirtävän yhtiön omaisuuserien piileviin arvonnousuihin kohdistuvan veron välittömästä kantamisesta kyseisen siirron hetkellä. Tuomioistuin otti päätöksessään huomioon, että yhtiöiden tosiasiallisen johdon siirtymiseen voi liittyä se, että myös suuri määrä varoja siirtyy. Tällöin verojen maksun lykkäämiseen liittyvä omaisuuserien tarkka rajatylittävä seuranta niihin sisältyvien piilevien arvonnousujen realisoitumiseen saakka voi johtaa hallinnolliseen rasitukseen, joka ei rajoittaisi sijoittautumisvapautta vähemmän kuin veron välitön periminen. Tuomioistuin toteaa, että kansallinen lainsäädäntö, jossa tarjotaan yhtiölle mahdollisuus valita yhtäältä veron määrän välittömän maksamisen ja toisaalta kyseisen veron määrän ja sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaan mahdollisesti kertyvien korkojen lykätyn maksamisen välillä, rajoittaa sijoittautumisvapautta vähemmän kuin veron välitön perintä.
Euroopan unionin tuomioistuimessa on vireillä myös muita yhtiöiden verotusta koskevia tapauksia, joissa tarkastellaan sijoittautumisvapauden rajoittamista tilanteessa, jossa yhtiö siirtää kotipaikkansa tai muutoin omaisuuseriä toiseen valtioon. Komissio on nostanut kanteen Portugalia (C-38/11, komissio v. Portugali), Espanjaa (C-64/11, komissio v. Espanja), Tanskaa (C-261/11, komissio v. Tanska) ja Alankomaita (C-301/11, komissio v. Alankomaat) vastaan katsoen, että maiden kansallinen lainsäädäntö rajoittaa SEUT 49 artiklassa vahvistettua sijoittautumisvapautta. Kyseisten maiden lainsäädännön mukaan yhtiöiden siirtäessä esimerkiksi kotipaikkansa tai varoja toiseen valtioon, omaisuuseriin sisältyvä realisoitumaton arvonnousu verotetaan tässä kyseisessä maassa.
1.3 Komission Suomea vastaan käynnistämä rikkomusmenettely
Komissio lähetti Suomelle lokakuussa 2008 virallisen huomautuksen (komission kirje 23.9.2008 SG-Greffe (2008)D/205669), jossa se halusi kiinnittää huomiota ulkomaille muuttavien henkilöiden verotusta koskevan osakevaihtosäännöksen mahdolliseen ristiriitaan EY:n perustamissopimuksen, nykyisin SEUT:n, mukaisten velvoitteiden kanssa. Komissio katsoo, että kyseinen lainsäädäntö saattaa olla esteenä työntekijöiden vapaalle liikkuvuudelle (perustamissopimuksen 39 artikla, nykyisin SEUT:n 45 artikla, asia C-152/03, Ritter-Coulais, tuomion 33 kohta), sijoittautumisoikeudelle (perustamissopimuksen 43 artikla, nykyisin SEUT:n 49 artikla, asia C-9/02, de Lasteyrie du Saillant) ja pääoman vapaalle liikkuvuudelle (perustamissopimuksen 56 artikla, nykyisin SEUT:n 63 artikla, asia C-101/05 A, tuomion 40 kohta).
Komissio ei kyseenalaistanut jäsenvaltioiden oikeutta kantaa veroa luovutusvoitoista, jotka ovat kertyneet, kun henkilön verotuksellinen kotipaikka on ollut kyseisessä jäsenvaltiossa. Sen mielestä ei ole kuitenkaan mitään perusteita kantaa veroa toteutumattomista luovutusvoitoista osakkeenomistajan siirtäessä asuinpaikkansa toiseen jäsenvaltioon, jos toteutumattomista luovutusvoitoista ei veroteta tapauksissa, joissa osakkeenomistaja jää Suomeen.
Asiasta de Lasteyrie seuraa, että verovelvollisilta, jotka käyttävät vapaata sijoittautumisoikeuttaan muuttamalla toiseen jäsenvaltioon, ei saa periä veroa aikaisemmin tai enemmän kuin samaan jäsenvaltioon jääviltä verovelvollisilta. Jäsenvaltio, joka haluaa käyttää verotusoikeuttaan erotukseen, joka vallitsee asuinpaikan siirtohetkenä varojen verotusarvon ja markkina-arvon välillä, voi vahvistaa tulojen määrän, johon se haluaa käyttää verotusoikeuttaan, jos tämä ei johda verojen välittömään perimiseen eikä verottamisen lykkäämiselle ole asetettu muita ehtoja.
Komissio katsoi, että Suomen lainsäädännössä mennään pidemmälle kuin on tarpeen verojärjestelmän tehokkuuden varmistamiseksi. Suomen lainsäädännössä olisi sovellettava samoja sääntöjä riippumatta siitä, jääkö osakevaihtoon osallistunut osakkeenomistaja Suomeen asumaan vai ei. Vero olisi siis kannettava vasta omaisuuden arvonnousun realisoinnin jälkeen, kuten tehdään silloin, kun osakkeenomistaja jää asumaan Suomeen.
Komission käsityksen mukaan Suomen osakevaihtoa koskevan säännöksen oikeuttavia perusteita ei ole ja näin ollen komissio katsoo, että edellä tarkoitettu Suomen verotus saattaa olla ristiriidassa sijoittautumisvapauden kanssa. Kirjelmässä katsotaan lisäksi, että Suomen verotus saattaa olla esteenä myös työntekijöiden ja pääomien vapaalle liikkuvuudelle.
Tyypillisesti maastapoistumisvero ei kohdistu pelkästään osakevaihtoihin, vaan se kohdistuu luonnollisen henkilön osakeomistukseen laajemminkin. Sääntely toteutetaan tällöin niin sanottua alueperiaatetta noudattaen yleisenä maastapoistumisverotuksena siten, että vero määrätään omaisuuden arvosta maastapoistumishetkellä. Esimerkiksi Saksassa ja Ranskassa säädetään maastapoistumisverosta luonnollisille henkilöille tilanteessa, jossa henkilöt lakkaavat olemasta kyseisessä maassa yleisesti verovelvollisia. Vero määrätään maastamuuton hetkellä. Euroopan unionin tuomioistuinkäytäntö huomioon ottaen veroa ei kuitenkaan peritä välittömästi tuolloin, jos henkilö muuttaa ETA-alueella sijaitsevaan valtioon.
Tanskassa ei ole osakevaihtoon liittyvää erillistä maastapoistumisveroa, vaan luonnollisten henkilöiden osakeomistuksiin sovelletaan yleistä maastapoistumisveroa.
Maastapoistumisveroa sovelletaan, jos henkilö on ollut Tanskassa yleisesti verovelvollinen seitsemänä verovuotena kymmenestä ennen yleisen verovelvollisuuden päättymistä. Henkilön muuttaessa pois maasta siten, että häntä ei enää pidetä yleisesti verovelvollisena, määrätään hänelle omistamiensa osakkeiden osalta vero, jonka maksuun on kuitenkin mahdollisuus hakea lykkäystä. Jos henkilö muuttaa Euroopan unioniin kuuluvaan valtioon tai toiseen Pohjoismaahan, ei lykkäyksen saamiselle vaadita vakuuden asettamista.
Jos henkilö maastamuuton jälkeen myy omistamansa osakkeet, veronmaksun lykkäysetu päättyy. Luovutuksen johdosta ulkomailla maksettavaksi tulevan veron määrän ollessa alhaisempi kuin vastaava Tanskassa maksettavaksi tuleva vero, tulee näiden erotus maksettavaksi Tanskaan. Jos ulkomailla maksettavaksi tuleva vero on puolestaan korkeampi, maksetaan vain ulkomailla veroa.
Lykkäysetu päättyy myös siinä tilanteessa, jos yhtiö, jonka osakkeista on kyse, jakaa osinkoa, taikka yhtiö jakaa muutoin varoja tavalla, joka voi vaikuttaa negatiivisesti osakkeiden arvoon. Tällaisessa tilanteessa osingosta peritty lähdevero Tanskassa katsotaan osaksi Tanskassa suoritettavaa veroa.
Henkilön muuttaessa takaisin Tanskaan osakkeille asetetaan niin sanottu maahantuloarvo, joka määritetään osakkeiden maahanmuuttohetken mukaisen käyvän arvon perusteella vähennettynä maksamatta olevan maastapoistumisveron määrällä.
Mikäli henkilön osakesalkun arvo ei ylitä 100 000 Tanskan kruunua, maastamuuttoveroa ei määrätä.
Ruotsissa ei ole laajempaa, luonnollisten henkilöiden osakeomistusta koskevaa erityistä maastapoistumisveroa, vaan vastaavalla tavalla kuin Suomessa, maastapoistumisverotus kohdistuu osakevaihtotilanteisiin. Ruotsilla on kuitenkin oikeus tietyin edellytyksin verottaa rajoitetusti verovelvollisen saamia luovutusvoittoja maastamuuton jälkeen.
Ruotsin kansallisen lainsäädännön mukaan Ruotsilla on oikeus verottaa rajoitetusti verovelvollisen saamia luovutusvoittoja, jos henkilö on ollut Ruotsissa asuva luovutusvuonna tai jonain luovutusta edeltävänä kymmenenä kalenterivuotena. Tätä niin sanottua kymmenen vuoden sääntöä sovelletaan myös osakevaihdossa verottamatta jääneeseen luovutusvoittoon, jos verovelvollinen muuttaa Euroopan talousalueen ulkopuolelle kymmenen vuoden sisällä siitä, kun hän muutti Ruotsista pois. Ruotsin solmimien verosopimuksien perusteella sovellettava määräaika kuitenkin vaihtelee eli verosopimuksella määräaika on voitu rajoittaa lyhyemmäksi kuin kymmenen vuotta.
Luonnollisten henkilöiden verotusta osakevaihtotilanteissa koskevat säännökset ovat pääosin Ruotsin tuloverolain (Inkomstskattelag) 48 a luvussa. Säännösten mukaisesti luovutusvoiton verotus lykkääntyy siihen hetkeen, jolloin osakevaihdossa vastaanotetut osakkeet luovutetaan. Tällöin osakevaihdossa vastaanotettujen osakkeiden hankintamenoksi katsotaan osakevaihdossa luovutettujen osakkeiden hankintameno.
Ruotsissa aikaisemmin voimassa olleen lainsäädännön mukaan osakevaihtoa koskeva säännös soveltui silloin, kun osakkeiden myyjä asui tai oleskeli vakituisesti Ruotsissa. Mikäli henkilö muutti pysyvästi pois Ruotsista, osakevaihdossa syntynyt luovutusvoitto luettiin henkilön tuloksi sinä verovuonna, jolloin hän ei enää asunut Ruotsissa.
Komission vaatimuksesta Ruotsi muutti vuodesta 2011 alkaen osakevaihtoa koskevaa lainsäädäntöä siten, että osakevaihdossa syntynyttä luovutusvoittoa ei veroteta maastamuuton yhteydessä silloin, kun henkilö muuttaa Euroopan talousalueeseen kuuluvaan valtioon. Muutoksen jälkeen osakevaihdossa syntynyt luovutusvoitto verotetaan silloin, kun osakevaihdossa vastikkeeksi saadut osakkeet luovutetaan tai silloin, kun henkilö muuttaa muuhun kuin Euroopan talousalueeseen kuuluvaan valtioon.
Luonnollisen henkilön luovuttaessa osakevaihdossa vastikkeeksi saamansa osakkeet hänen asuessa toisessa ETA-valtiossa, on Ruotsilla näin ollen kansallisen lainsäädäntönsä nojalla oikeus verottaa näitä luovutusvoittoja. Tällaisessa tilanteessa osakevaihdossa verottamatta jäänyt määrä tulee verotettavaksi osana vastikeosakkeiden luovutusvoittoverotusta, jollei verosopimuksesta muuta johdu.
Henkilön muuttaessa Euroopan talousalueen ulkopuolelle verotuksen kohteena on puolestaan osakevaihdossa syntynyt ja verottamatta jäänyt luovutusvoitto. Tämä määrä katsotaan muuttovuoden verotettavaksi tuloksi.
Norjassa luonnollisten henkilöiden osakeomistuksiin sovelletaan yleistä maastapoistumisveroa.
Luonnollisen henkilön muuttaessa pois maasta, hän on verovelvollinen osakeomistukseensa sisältyvästä realisoitumattomasta arvonnoususta. Maastapoistumisvero määrätään, kun henkilö lakkaa olemasta Norjassa asuva. Veron perustana on osakkeiden käypä arvo maastamuuttohetkellä. Veron suorittamiseen on mahdollisuus saada lykkäystä siihen saakka, kunnes osakkeet luovutetaan. Jos henkilö muuttaa ETA-valtioon, jonka kanssa Norja on solminut verojen perintää koskevan sopimuksen, ei lykkäyksen saamiselle edellytetä vakuuden asettamista.
Jos henkilö maastamuuton jälkeen luovuttaa omistamansa osakkeet, luovutuksesta ulkomailla maksettavaksi tuleva vero hyvitetään maastapoistumisveron määrästä. Jos luonnollinen henkilö ei luovuta omistamiaan osakkeita viiden vuoden kuluessa siitä, kun hän muutti maasta, maastamuuttovero mitätöityy.
Maastapoistumisveroa ei määrätä, mikäli veron peruste ei ylitä 500 000 Norjan kruunua.
Norjan lainsäädäntö on vuoden 2011 alusta lukien mahdollistanut tietyt rajat ylittävät osakevaihdot. Tältä osin Norjassa ei kuitenkaan ole säädetty erillistä osakevaihtoihin liittyvää maastapoistumisveroa, vaan sovellettavaksi tulee edellä kuvattu yleisempi maastapoistumisvero.
1.5 Nykytilan arviointi ja ehdotetut muutokset
Johtopäätökset komission käynnistämästä rikkomusmenettelystä
Suomen lainsäädännössä olevien osakevaihtoa koskevien säännösten muuttaminen olisi tarpeellista, jotta varmistettaisiin Suomen säännösten yhteensopivuus Euroopan unionin säännösten kanssa.
Osakevaihdossa syntynyttä, mutta verottamatta jätettyä luovutusvoittoa ei pitäisi komission käsityksen mukaan verottaa ennen vastikkeeksi saatujen osakkeiden luovutusta. Suomi saisi turvata oman verotusvaltansa siten, että se voisi laskea verotettavan tulon määrän maastamuuttamisen hetkellä. Veron maksaminen voisi toteutua kuitenkin vasta silloin, kun verovelvollinen luovuttaa osakevaihdossa saamansa osakkeet edelleen tai muuttaa Euroopan talousalueen ulkopuolelle.
Ottaen huomioon asiat de Lasteyrie ja N vakuuden vaatiminen veron maksun vakuudeksi ei olisi kuitenkaan mahdollista, koska siitä aiheutuisi verovelvolliselle kohtuuton taloudellinen rasite.
Elinkeinoverolain 52 f §:n muuttaminen
Maastapoistumisverotusta koskevan säännöksen kumoamista ei voida pitää Suomen verotusvallan ja verojärjestelmän yhtenäisyyden kannalta mahdollisena ratkaisuna. Kysymys on kuitenkin lähtökohtaisesti siitä, että osakkeiden vaihtaminen toisiin osakkeisiin on ilman erityistä säännöstä verollinen tapahtuma, joka on jo toteutunut. Toisin sanoen verovelvollinen on Suomessa asuessaan luovuttanut aikaisemmin omistamansa osakkeet ja saanut vaihdossa niiden sijaan uudet vastikeosakkeet. Jos näiden osakkeiden arvo on ollut suurempi kuin alkuperäisten osakkeiden hankintameno, on verovelvollinen saanut vaihdossa taloudellista hyötyä, koska tulon verottamista on elinkeinoverolain 52 f §:n 2 momentin nojalla lykätty. Tarkoitus ei ole ollut kokonaan vapauttaa osakkeenomistajia luovutusvoittoverotuksesta. Osakevaihtosäännöstä koskevan hallituksen esityksen (HE 177/1995 vp) perusteluista käy ilmi, että direktiivin vaatimus välittömien veroseuraamusten estämisestä on lainsäädäntöteknisistä syistä toteutettu Suomen lainsäädännössä siten, että tällaista vaihtoa ei pidetä luovutuksena.
Osakevaihdon verotus maastamuuttotilanteessa voitaisiin toteuttaa esimerkiksi siten, että tuloksi lukeminen ja verotettavan tulon määrän laskeminen tapahtuisi sillä hetkellä, kun verovelvollinen muuttaa Suomesta ja veron maksamista lykättäisiin siihen, kun verovelvollinen tulevaisuudessa luovuttaa osakevaihdossa saamansa osakkeet tai muuttaa Euroopan talousalueen ulkopuolelle. Tämä vastaisi komission edellä mainitussa tiedonannossaan asian N perusteella esittämää mallia. Osakkeiden maastapoistumishetken arvon määrittäminen olisi kuitenkin ongelmallista ja malli tulisi muutoinkin paremmin kyseeseen osana yleisempää maastapoistumisverotusta.
Maastapoistumisverosta voidaan säätää yleisemminkin eikä pelkästään osakevaihtoon liittyen. Jäsenvaltioiden välisen verotusvallan jaon säilyttäminen on Euroopan unionin tuomioistuimen tunnustama oikeutettu tavoite. Suomi voisi jäsenvaltioissa yleisesti noudatetun mallin mukaisesti turvata verotusvaltansa tilanteessa, jossa maasta muuttava luonnollinen henkilö omistaa osakkeita, joihin sisältyy realisoitumatonta arvonnousua. Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön perusteella Suomella olisi mahdollisuus tällaisessa tilanteessa laskea osakeomistukseen sisältyvän realisoitumattoman arvonnousun perusteella vero maastamuuttohetkellä, mutta vero voitaisiin periä vasta, kun osakkeet luovutettaisiin. Tällaisesta yleisestä maastapoistumisverosta säätäminen edellyttäisi kuitenkin laajan selvitystyön tekemistä, johon ei ole mahdollisuuksia asian tässä vaiheessa. Tällöin tulisi arvioida laajemmin myös sitä, mitkä ovat ne verovelvollistahot, joihin maastapoistumisverotus tulisi sovellettavaksi. Tällä hetkellä Euroopan unionin tuomioistuimessa on vireillä useita yritysten verotusta koskevia komission nostamia kanteita, joten eurooppaoikeuden tulkinta ei ole täysin selvä.
Edellä oleva huomioon ottaen elinkeinoverolain osakevaihtosäännöstä ehdotetaan muutettavaksi siten, että maastapoistumisverotuksen kohteena olisi voimassa olevan lain mukaisesti se määrä, joka on jäänyt osakevaihtosäännöksen perusteella verottamatta, ja tuloksi lukeminen tapahtuisi silloin, kun verovelvollinen muuttaa Euroopan talousalueen ulkopuolelle tai luovuttaa vastikkeeksi saamansa osakkeet muutettuaan ETA-valtioon. Tätä ratkaisumallia puoltaa se, että tällöin voitaisiin poistaa nykysäännöksen ristiriita henkilöiden vapaan liikkuvuuden kanssa ja varmistaa, että Suomen osakevaihtoa koskeva verosääntely on eurooppaoikeuden mukainen. Samalla kuitenkin voitaisiin säilyttää säännöksen alkuperäinen tarkoitus estää osakevaihdon yhteydessä lykkääväksi tarkoitetun veronhuojennuksen muuttuminen Suomessa lopulliseksi verovapaudeksi ja jo aikaisemmin syntyneen tulon siirtyminen lopullisesti pois Suomen verotusvallasta. Verotettavan voiton laskeminen olisi tässä vaihtoehdossa myös yksinkertaisempaa, koska voiton laskeminen perustuisi jo aiemmin tapahtuneeseen osakevaihtoon.
Voimassa olevan säännöksen mukaan maastapoistumisverotus tulee kyseeseen vain kolmena osakevaihtovuotta seuraavana vuotena. Elinkeinoverolain 52 f §:n säätämistä koskevassa hallituksen esityksessä (HE 177/1995 vp) ei ole perusteltu määräajan pituutta. Kolmen vuoden määräaikaa on pidettävä verrattain lyhyenä ottaen huomioon esimerkiksi Ruotsin kymmenen vuoden pituinen verotusoikeus. Tämän takia ehdotetaan, että Suomessa määräaika olisi lainmuutoksen jälkeen viisi vuotta.
Lailla 1077/2008 muutettiin elinkeinoverolain yritysjärjestelysäännöksiä siten, että vastikeosakkeina voidaan käyttää myös yhtiön hallussa olevia omia osakkeita. Voimassa olevan elinkeinoverolain 52 f §:n 3 momenttia ehdotetaan täsmennettäväksi siten, että maastapoistumisverotus voisi koskea myös tilannetta, jossa osakevaihdossa on annettu vastineeksi yhtiön hallussa olevia omia osakkeita.
Voimassa olevan elinkeinotulon verottamisesta annetun lain 52 f §:n 3 momentin tarkoituksena on alueperiaatteen mukaisesti verottaa maastamuuttotilanteessa luovutusvoitto, joka on jäänyt verottamatta osakevaihtosäännöksen johdosta. Tältä osin ei ole tarkoituksenmukaista rinnastaa osakevaihdossa mahdollisesti syntynyttä tappiota osakevaihdossa syntyneeseen voittoon maastamuuttotilanteessa.
Verotusmenettelylain 7 §:n 1 momentin nojalla verovelvollisen on verotusta varten ilmoitettava veroviranomaiselle veronalaiset tulonsa, niistä tehtävät vähennykset, tiedot varoistaan ja veloistaan sekä muut verotukseen vaikuttavat tiedot. Verohallinto antaa tarkemmat määräykset veroilmoituksen antamisajankohdasta ja -tavasta sekä muusta menettelystä veroilmoituksen antamiseksi. Osakevaihdon maastapoistumisveroa koskevan sääntelyn muuttuessa on tarpeen, että maasta pois muuttaneelle henkilölle asetetaan myös velvollisuus toimittaa tarvittavat tiedot verotuksen toimittamista varten.
Arvonalennuksen vaikutus
Asiat N ja de Lasteyrie koskevat luonnollisten henkilöiden maastapoistumisveroa tilanteessa, jossa henkilö on maastapoistumishetkellä omistanut merkittävän osuuden yhtiön osakkeista. Näissä molemmissa tapauksissa lähtövaltio määräsi veron omaisuuden arvosta maastapoistumishetkellä maastamuuton takia. Asiassa N Euroopan unionin tuomioistuin totesi, että oikeasuhtaiseksi voidaan katsoa ainoastaan sellainen arvopaperituloja koskeva verotusjärjestelmä, jossa otetaan täysin huomioon arvonalennukset, jotka saattavat aiheutua kyseisen verovelvollisen asuinpaikan siirron jälkeen, ellei näitä arvonalennuksia ole otettu huomioon jo vastaanottavassa jäsenvaltiossa.
Yhtiön verotusta koskevassa asiassa National Grid Indus katsottiin puolestaan, että lähtövaltion ei tarvitse ottaa huomioon mahdollisia arvonalennuksia vastaanottavassa valtiossa. Tuomioistuin perusteli tätä eroa asiaan N muun muassa sillä, että yhtiön varoja käytetään suoraan voittoa kerryttävään taloudelliseen toimintaan. Lisäksi yhtiön veronalaisen voiton suuruuteen vaikuttaa osittain varojen arvostaminen yhtiön taseessa, koska poistot alentavat veron perustetta.
Nyt ehdotetussa lakimuutoksessa ei ole kyse maastapoistumisverotuksesta, jossa vero määrättäisiin omaisuuden arvosta maastapoistumishetkellä, vaan kyse on aiemmin tapahtuneesta osakevaihdosta, joka ilman erityissäännöstä olisi ollut veronalainen. Verotuksen kohteena on alueperiaatteen mukaisesti luovutusvoitto, joka on jäänyt aikanaan verottamatta. Tämän takia ei ehdoteta myöhemmin tapahtuneen arvonalennuksen huomioonottamista veron määrässä. Osakevaihdon jälkeistä arvonnousua ei myöskään ehdoteta otettavaksi huomioon veron määrässä.
Verovelvolliset, joihin maastamuuton verottamista koskeva säännös soveltuu
Elinkeinoverolain 52 f §:n 3 momentissa käytetään termiä ”henkilö” määritettäessä sitä, kenelle voidaan määrätä vero osakevaihdossa verottamatta jääneestä luovutusvoitosta maastamuuttotilanteessa. Laissa tai asiaa koskevassa hallituksen esityksen perustelussa (HE 177/1995 vp) ei tarkemmin määritetä sitä, mitä tässä yhteydessä tarkoitetaan henkilöllä. Asiasta ei myöskään ole olemassa oikeuskäytäntöä. Kysymys on tällöin siitä, tarkoitetaanko henkilöllä pelkästään luonnollista henkilöä vai myös yhteisöjä, joita ovat muun muassa osakeyhtiöt. Hallituksen esityksen perusteluissa todetaan vain, että säännöstä sovelletaan sekä siinä tapauksessa, että asianomainen henkilö muuttuu rajoitetusti verovelvolliseksi, että silloin, kun henkilö pysyy yleisesti verovelvollisena, mutta hänen verosopimuksen mukaiseksi asuinvaltioksi tulee toinen sopimusvaltio.
Tuloverolain 9 §:n 1 momentissa määritellään yleisen ja rajoitetusti verovelvollisen käsite. Kyseisessä lainkohdassa käytetään termiä ”henkilö” viittaamaan luonnolliseen henkilöön. Muilla kotimaisilla yhteisöillä kuin eurooppayhtiöillä ei ole mahdollisuutta siirtää Suomen verolainsäädännön mukaista kotipaikkaansa pois Suomesta ilman purkautumismenettelyä, joten ne eivät voi tulla Suomessa rajoitetusti verovelvollisiksi. Eurooppayhtiöt voivat puolestaan lainsäädännön mukaan muuttua Suomessa rajoitetusti verovelvolliseksi. Elinkeinotulon verottamisesta annetun lain 52 f §:n 3 momentin soveltaminen pelkästään eurooppayhtiöihin asettaisi ne kuitenkin eri asemaan kuin kotimaiset yhteisöt, jolloin säännöksen soveltaminen eurooppayhtiöihin voisi olla Euroopan unionin lainsäädännön vastaista.
On siis mahdollista, että elinkeinoverolain 52 f §:n 3 momentti voisi nykyisessäkin sanamuodossaan käytännössä tulla sovellettavaksi pelkästään luonnollisiin henkilöihin. Elinkeinoverolain osakevaihtosäännöksen sanamuotoa ehdotetaankin täsmennettäväksi siten, että maastapoistumisverotusta koskeva säännös koskisi luonnollisia henkilöitä.
Myös muut kuin luonnolliset henkilöt voivat vaihtaa verosopimuksen mukaista asuinvaltiota, jolloin olisi perusteltua säätää 3 momentin sanamuoto mahdollistamaan verotuksen kohdistaminen selkeästi myös muihin kuin luonnollisiin henkilöihin. Ottaen huomioon Euroopan unionin tuomioistuimessa vireillä olevat yritysten verotusta koskevat tapaukset ja, että eurooppaoikeuden tulkinta maastapoistumisverotuksesta ei ole tältä osin vielä täysin selvää, sääntelyä ei kuitenkaan ehdoteta sovellettavaksi muihin kuin luonnollisiin henkilöihin.
Osakevaihdon verottaminen maastamuuton jälkeen
Luonnollinen henkilö, jota ei katsota Suomessa asuvaksi, on tuloverolain mukaan verovelvollinen pelkästään Suomesta saadusta tulosta. Kyseessä on niin sanottu rajoitettu verovelvollisuus. Esimerkiksi Suomen kansalaisten katsotaan lähtökohtaisesti olevan Suomessa asuvia, kunnes kolme vuotta on kulunut maastamuuttovuoden päättymisestä. Tuloverolain 10 §:ssä on luettelo niistä tuloista, joita pidetään Suomesta saatuna, ja joihin Suomella on verotusoikeus, vaikka henkilö olisi rajoitetusti verovelvollinen. Tuloverolain 10 §:n mukaan osakkeiden luovutuksesta saatua voittoa pidetään Suomesta saatuna tulona ainoastaan, jos sen yhtiön, jonka osakkeista on kyse, kokonaisvaroista enemmän kuin 50 prosenttia muodostuu yhdestä tai useammasta täällä olevasta kiinteistöstä, taikka jos kyse on asunto-osakeyhtiöstä. Muunlaisten osakkeiden luovutusvoiton osalta Suomella ei siten ole verotusoikeutta silloin, kun osakkeiden myyjä on Suomessa rajoitetusti verovelvollinen, vaikka henkilö olisi esimerkiksi saanut osakkeet omistukseensa Suomessa asuessaan. Suomen sisäisen lainsäädännön lisäksi myös vieraiden valtioiden kanssa tehdyt sopimukset kaksinkertaisen verotuksen välttämisestä voivat rajoittaa Suomen verotusoikeutta.
Jos osakevaihdon jälkeistä maastapoistumisverotusta koskevaa säännöstä muutetaan ehdotetulla tavalla, osakevaihdon verotuksen lykkäysetu säilyisi tilanteessa, jossa verovelvollinen muuttaa Euroopan talousalueen sisällä. Tällöin osakevaihdossa syntynyt luovutusvoitto tulisi verotettavaksi vasta vastikeosakkeita luovutettaessa taikka siinä vaiheessa, kun henkilö muuttaa Euroopan talousalueen ulkopuolelle. On mahdollista, että henkilöä pidetään Suomessa rajoitetusti verovelvollisena, kun verotuksen laukaiseva seikka toteutuu. Tällaisessa tilanteessa osakevaihto on kuitenkin tapahtunut verovelvollisen ollessa Suomessa yleisesti verovelvollinen, joten Suomella olisi jo tämän perusteella oikeus verottaa osakevaihdossa verottamatta jäänyt luovutusvoitto ilman erillistä säännöstä. Yleisesti verovelvollinen on velvollinen suorittamaan Suomessa veroa täältä ja muualta saamastaan tulosta.
Tulkintaepäselvyyksien välttämiseksi tuloverolain säännöstä selkeytettäisiin kuitenkin siten, että myös osakevaihdossa syntynyttä voittoa pidetään Suomesta saatuna tulona, johon Suomella on verotusoikeus kansallisen lainsäädännön nojalla.
Tuloverolain säännöksistä huolimatta vieraiden valtioiden kanssa tehdyt sopimukset kaksinkertaisen verotuksen välttämisestä saattavat kuitenkin rajoittaa Suomen verotusoikeutta. Verosopimusten mukaan osakkeiden luovutusvoittojen verotusoikeus on yleensä asuinvaltiolla. Osakevaihdossa verottamatta jääneen luovutusvoiton osalta verosopimusten tulkinta ei tältä osin ole välttämättä selvä ottaen huomioon osakevaihtohetken ja veronmaksun realisoivan hetken välinen aikajänne.
Osakevaihdon verokohtelu on lainsäädäntöteknisistä syistä toteutettu Suomen lainsäädännössä siten, että osakevaihtoa ei pidetä verotuksessa luovutuksena. Tulkintaepäselvyyksien välttämiseksi myös tältä osin elinkeinoverolain 52 f §:n 2 momentin osakevaihtoa koskevaa säännöstä ehdotetaan muutettavaksi siten, että osakevaihtoa sinällään pidettäisiin luovutuksena, mutta osakevaihdon johdosta ei syntyisi verotettavaa tuloa taikka vähennyskelpoista tappiota. Muutos on tarpeen sen vuoksi, ettei jatkossa tulisi tulkinnanvaraisia tilanteita sen suhteen, onko osakevaihdossa verotuksen näkökulmasta tapahtunut luovutus vai ei. Muutoksella ei ole kuitenkaan tarkoitus muuttaa tulon veronalaisuutta.
Vastaava muutos ehdotetaan tehtäväksi tuloverolain 45 §:n 2 momenttiin. Kyseiseen momenttiin sisältyy myös lakiviittaus kumottuun osakeyhtiölain (734/1978) 5 luvun 1 §:ään koskien vaihtovelkakirjan vaihtamista yhtiön osakkeisiin ja optiolainaan liittyvän osakkeiden merkintäoikeuden käyttämistä. Kyseinen kohta ei ole nyt ehdotettujen muutosten kohteena eikä sitä tässä yhteydessä muuteta ottaen huomioon, että asiaa tulisi tarkastella laajemminkin eikä pelkästään lakiteknisenä muutoksena, koska nykyisen osakeyhtiölain käsitteistö on erilainen kuin lakiviittauksessa mainittu osakeyhtiölain mukainen käsitteistö.
Koska osakevaihtoa koskevaa sääntelyä ehdotetaan muutettavaksi siten, että osakevaihtoa pidettäisiin luovutuksena, on tarpeen tuloverolaissa erikseen säätää osakevaihdossa vastaanotettujen osakkeiden hankinta-ajankohdasta, joka määräytyisi osakevaihdossa luovutettujen osakkeiden hankinta-ajankohdan mukaan. Myös tämä vastaisi nykyistä oikeustilaa.
Vaikutukset verotuloihin
Elinkeinoverolain 52 f §:n 3 momentin säännöstä ei ole käytännössä juurikaan sovellettu. Ehdotetuilla muutoksilla ei ole merkittäviä vaikutuksia verotuloihin.
2.2 Organisaatio- ja henkilöstövaikutukset
Ehdotetuilla muutoksilla ei arvioida olevan vaikutuksia Verohallinnon organisaatioon. Muutokset lisäisivät jonkin verran Verohallinnon työmäärää, kun se joutuisi tutkimaan Euroopan talousalueella asuvien rajoitetusti verovelvollisten osalta mahdolliset luovutukset ja heidän asuinvaltionsa. Tietojen saaminen perustuu Euroopan unionin jäsenvaltioiden osalta tietojenvaihtodirektiiviin ja Euroopan talousalueen jäsenvaltioiden osalta kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi tehtyjen verosopimusten tietojenvaihtoa koskeviin artikloihin. Liechtensteinin osalta tietojenvaihto perustuu veroasioita koskevasta tiedonvaihdosta tehtyyn sopimukseen, joka ei ole vielä voimassa. Myös ETA-valtioissa asuvien henkilöiden tekemät ilmoitukset luovutuksista ja muutosta Euroopan talousalueen ulkopuolelle saattaisivat lisätä Verohallinnon työmäärää.
Esitys on valmisteltu valtiovarainministeriössä. Esityksestä on pyydetty lausunnot Verohallinnolta, Elinkeinoelämän Keskusliitto ry:ltä, Keskuskauppakamarilta, Suomen Veroasiantuntijat ry:ltä, Veronmaksajain keskusliitto ry:ltä sekä professori Seppo Penttilältä. Lausunnoissa esitettyjä näkökohtia on otettu huomioon hallituksen esityksen valmistelussa soveltuvin osin.
1.1 Elinkeinotulon verottamisesta annettu laki
52 f §. Pykälän 2 momentista poistettaisiin maininta siitä, että osakevaihtoa ei pidetä verotuksessa luovutuksena. Osakevaihto olisi luovutus. Muutoksella ei ole tarkoitus asiallisesti muuttaa osakevaihdon verokohtelua. Muutetussa 2 momentissa säädettäisiin, että osakevaihdon johdosta ei synny veronalaista voittoa taikka vähennyskelpoista tappiota osakevaihdon verovuonna. Jos osakevaihdossa saadaan pykälän 1 momentin tarkoittamalla tavalla vastikkeena rahaa, osakevaihtoa pidettäisiin kuitenkin rahavastikkeen osalta veronalaisena luovutuksena.
Pykälän 3 momenttia muutettaisiin siten, että osakevaihdon verotus voidaan toteuttaa, jos luonnollinen henkilö viiden vuoden kuluessa osakevaihtovuoden päättymisestä siirtyy pois Euroopan talousalueelta. Silloin, kun luonnollinen henkilö lakkaa olemasta Suomessa asuva tuloverolain tai kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi tehdyn sopimuksen mukaan ja muuttaa johonkin muuhun ETA-valtioon, ei verotusta toteuteta. Jos sama henkilö muuttaa myöhemmin, mutta ennen kuin viisi vuotta on kulunut osakevaihtovuoden päättymisestä, valtioon, joka ei kuulu Euroopan talousalueeseen, Suomi verottaa osakevaihdossa verottamatta jääneen luovutusvoiton. Osakevaihdossa verottamatta jääneen luovutusvoiton määrä laskettaisiin normaaliin tapaan luovutusvoittoverosäännösten perusteella.
Esimerkiksi, jos henkilö A osallistuu osakevaihtoon vuonna 2013, ehdotetun lain ollessa voimassa, sovelletaan elinkeinoverolain 52 f §:n mukaista osakevaihtosäännöstä ja luovutusvoiton verotus lykätään siihen hetkeen, kun A luovuttaa osakevaihdossa saamansa vastikeosakkeet. Jos A muuttaa ETA-valtioon, ei verotusta toteuteta. Jos A muuttaa esimerkiksi viimeistään kalenterivuonna 2018 ETA-valtiosta valtioon, joka ei ole ETA-valtio, Suomi verottaa vuonna 2013 syntyneen luovutusvoiton. Jos A:n osakevaihdossa luovuttamien osakkeiden hankintameno olisi ollut 10 000 euroa ja hänen osakevaihdossa saamiensa osakkeiden arvo olisi ollut 15 000 euroa, lykätyn luovutusvoiton määrä olisi ollut 5 000 euroa. Vuonna 2018 verotettavaan tuloon lisättävä luovutusvoitto olisi näin ollen 5 000 euroa.
Pykälän 3 momentin sanamuotoon tehtäisiin myös täsmennys, jonka mukaan osakevaihtoon liittyvä maastapoistumisvero koskee pelkästään luonnollisia henkilöitä. Lisäksi momentin sanamuotoa täsmennettäisiin siten, että maastapoistumisverotus voi koskea myös tilannetta, jossa osakevaihdossa on annettu vastineeksi yhtiön hallussa olevia omia osakkeita.
Pykälään lisättäisiin uusi 4 momentti, jossa säädettäisiin osakevaihdon verottamisesta tilanteessa, jossa luonnollinen henkilö luovuttaa osakevaihdossa saamiansa osakkeita sen jälkeen, kun hän on siirtynyt asuvaksi toisessa ETA-valtiossa 3 momentissa tarkoitetulla tavalla. Mikäli henkilö luovuttaisi osakevaihdossa saamiansa osakkeita sinä aikana, kun hän asuu Euroopan talousalueeseen kuuluvassa valtiossa ja luovutus tapahtuisi viiden vuoden sisällä osakevaihtovuoden päättymisestä, Suomi verottaisi osakevaihdossa tältä osin lykätyn luovutusvoiton.
10 §. Elinkeinoverolain 52 f §:n 3 ja 4 momenttia sovellettaisiin, kun osakevaihto on tapahtunut verovelvollisen ollessa Suomessa yleisesti verovelvollinen, joten Suomella olisi jo tämän perusteella oikeus verottaa osakevaihdossa verottamatta jäänyt luovutusvoitto. Pykälään ehdotetaan kuitenkin selvyyden vuoksi lisättäväksi uusi 13 kohta, jonka mukaan myös osakevaihdossa syntynyttä voittoa pidettäisiin Suomesta saatuna tulona tilanteessa, jossa osakevaihtoon liittyvä verotuksen lykkäysetu päättyy joko henkilön muuttaessa toisesta ETA-valtiosta kolmanteen valtioon taikka ETA-valtiossa asuvan henkilön luovuttaessa osakevaihdossa saamansa osakkeet. Koska pykälään lisättäisiin uusi 13 kohta, kohtaan 12 tehtäisiin tekninen muutos.
45 §. Pykälän nykyisestä 2 momentista poistettaisiin osakevaihtoa koskevat maininnat ja lisättäisiin uusi osakevaihtoa koskeva 5 momentti. Uusi 5 momentti vastaisi sisällöltään ehdotettua elinkeinotulon verottamisesta annetun lain 52 f §:n 2 momenttia. Uudessa 5 momentissa säädettäisiin, että osakevaihdon johdosta ei synny veronalaista voittoa taikka vähennyskelpoista tappiota osakevaihdon verovuonna. Jos osakevaihdossa saadaan elinkeinoverolain 52 f §:n 1 momentin tarkoittamalla tavalla vastikkeena rahaa, osakevaihtoa pidettäisiin kuitenkin rahavastikkeen osalta veronalaisena luovutuksena. Rahavastikkeen osalta syntyvä luovutusvoitto tai -tappio laskettaisiin luovutusvoittoverosäännösten mukaisesti.
46 §. Pykälään lisättäisiin uusi 9 momentti, jossa todettaisiin, että osakevaihdossa vastaanotettujen osakkeiden hankinta-ajankohtana pidettäisiin osakevaihdossa luovutettujen osakkeiden hankinta-ajankohtaa. Tällä on merkitystä lähinnä tuloverolain 46 §:n 1 momentin mukaista hankintameno-olettamaa sovellettaessa. Vastaavasti elinkeinotulon verottamisesta annetun lain 52 f §:n 3 ja 4 momenttia sovellettaessa huomioitaisiin se aika, jonka henkilö on osakevaihdon jälkeen omistanut osakevaihdossa saamansa osakkeet.
Lait ehdotetaan tuleviksi voimaan 1 päivänä maaliskuuta 2012.
Lakeja sovellettaisiin ensimmäisen kerran vuodelta 2012 toimitettavassa verotuksessa. Jos osakevaihto olisi tapahtunut ennen 1 päivä tammikuuta 2009, nykyisen elinkeinoverolain 52 f §:n 3 momentin mukainen kolmen vuoden määräaika on kulunut umpeen viimeistään vuoden 2011 loppuun mennessä. Näin ollen tämän lain 52 f §:n 3 ja 4 momentin säännöstä ei ole syytä ulottaa koskemaan näitä osakevaihtoja.
Laki elinkeinotulon verottamisesta annetun lain 52 f §:n muuttamisesta
muutetaan elinkeinotulon verottamisesta annetun lain (360/1968) 52 f §:n 2 ja 3 momentti, sellaisina kuin ne ovat laissa 1733/1995, sekä
lisätään 52 f §:ään, sellaisena kuin se on laeissa 1733/1995 ja 1077/2008, uusi 4 momentti seuraavasti:
Osakkeita luovuttaneen osakkeenomistajan verotuksessa osakevaihdossa syntynyttä voittoa ei katsota veronalaiseksi tuloksi eikä tappiota vähennyskelpoiseksi menoksi. Vaihdossa vastaanotettujen osakkeiden hankintamenona pidetään luovutettujen osakkeiden verotuksessa poistamatta olevaa hankintamenon osaa. Siltä osin kuin vastikkeena saadaan rahaa, osakevaihtoa pidetään veronalaisena luovutuksena.
Jos osakevaihdossa osakkeita saanut luonnollinen henkilö Suomen lainsäädännön tai kaksinkertaisen verotuksen välttämistä koskevan sopimuksen mukaan siirtyy asuvaksi muussa valtiossa kuin Euroopan talousalueeseen kuuluvassa valtiossa ennen kuin viisi vuotta on kulunut sen verovuoden päättymisestä, jonka aikana osakevaihto on tapahtunut, määrä, joka olisi ollut veronalaista tuloa, jos siihen ei olisi sovellettu 2 momenttia, luetaan sen verovuoden tuloksi, jona henkilö siirtyy muualla kuin Euroopan talousalueella sijaitsevassa valtiossa asuvaksi. Sama koskee tilannetta, jossa luonnollinen henkilö on osakevaihdon jälkeen siirtynyt toisessa Euroopan talousalueeseen kuuluvassa valtiossa asuvaksi ja henkilö tuon valtion kansallisen lainsäädännön tai valtion solmiman kaksinkertaisen verotuksen välttämistä koskevan sopimuksen mukaan siirtyy asuvaksi muussa valtiossa kuin Euroopan talousalueeseen kuuluvassa valtiossa ennen kuin viisi vuotta on kulunut sen verovuoden päättymisestä, jonka aikana osakevaihto on tapahtunut.
Jos luonnollinen henkilö luovuttaa osakevaihdossa saamiaan osakkeita asuessaan toisessa Euroopan talousalueeseen kuuluvassa valtiossa ja luovuttaminen tapahtuu ennen kuin viisi vuotta on kulunut sen verovuoden päättymisestä, jonka aikana osakevaihto on tapahtunut, näitä luovutettuja osakkeita vastaava määrä, joka olisi ollut veronalaista tuloa, jos osakevaihtoon ei olisi sovellettu 2 momenttia, luetaan sen verovuoden tuloksi, jona vastikeosakkeiden luovutus tapahtui.
Lakia sovelletaan ensimmäisen kerran vuodelta 2012 toimitettavassa verotuksessa. Tämän lain 52 f §:n 3 ja 4 momenttia ei kuitenkaan sovelleta niihin osakevaihtoihin, jotka ovat tapahtuneet ennen 1 päivää tammikuuta 2009.
muutetaan tuloverolain (1535/1992) 10 §:n 12 kohta ja 45 §:n 2 momentti, sellaisina kuin ne ovat, 10 §:n 12 kohta laissa 1741/2009 ja 45 §:n 2 momentti laissa 1136/2005, sekä
lisätään 10 §:ään, sellaisena kuin se on osaksi laeissa 1549/1995, 716/2004, 1223/2006 ja 1741/2009, uusi 13 kohta, 45 §:ään, sellaisena kuin se on osaksi laeissa 980/1999, 1136/2005 ja 1078/2008, uusi 5 momentti sekä 46 §:ään, sellaisena kuin se on osaksi laeissa 1502/1993, 728/2004 ja 1085/2008, uusi 9 momentti seuraavasti:
12) eläketulo tai muu suoritus, joka on saatu toisesta valtiosta otetun vapaaehtoisen yksilöllisen eläkevakuutuksen perusteella, siltä osin kuin vakuutuksen maksuja on vähennetty Suomen verotuksessa;
13) osakevaihdossa syntynyt luovutusvoitto, joka olisi ollut veronalaista tuloa, jos siihen ei olisi sovellettu elinkeinotulon verottamisesta annetun lain 52 f §:n 2 momenttia, mainitun lain 52 f §:n 3 ja 4 momentissa tarkoitetuissa tilanteissa.
Luovutuksena ei pidetä osakeyhtiölain (734/1978) 5 luvun 1 §:ssä mainitun vaihtovelkakirjan vaihtamista yhtiön osakkeisiin eikä siinä mainittuun optiolainaan liittyvän osakkeiden merkintäoikeuden käyttämistä. Tällaista osaketta luovutettaessa omistusaika lasketaan vaihtovelkakirjan tai osakkeiden merkintäoikeuden saannosta.
Elinkeinotulon verottamisesta annetun lain 52 f §:n 1 momentissa tarkoitetussa osakevaihdossa syntynyttä voittoa ei katsota veronalaiseksi tuloksi eikä tappiota vähennyskelpoiseksi menoksi, jollei mainitun lain 52 h §:stä muuta johdu. Vaihdossa vastaanotettujen osakkeiden hankintamenona pidetään luovutettujen osakkeiden verotuksessa poistamatta olevaa hankintamenon osaa. Siltä osin kuin vastikkeena saadaan rahaa, osakevaihtoa pidetään veronalaisena luovutuksena. Lisäksi noudatetaan, mitä mainitun lain 52 f §:n 3 ja 4 momentissa säädetään.
Luovutusvoiton laskeminen
Jos luovutetut osakkeet on saatu elinkeinotulon verottamisesta annetun lain 52 f §:n 1 momentissa tarkoitetussa osakevaihdossa, osakkeiden omistusaika lasketaan osakevaihtoa edeltävästä saannosta. Mainitun pykälän 3 ja 4 momentissa tarkoitetuissa tilanteissa 1 momentissa säädettyä luovutushinnasta vähintään vähennettävää määrää laskettaessa otetaan huomioon se aika, jonka henkilö on osakevaihdon jälkeen omistanut vaihdossa vastikkeeksi saamansa osakkeet siihen hetkeen saakka, kun henkilö siirtyy muualla kuin Euroopan talousalueella sijaitsevassa valtiossa asuvaksi tai luovuttaa Euroopan talousalueella sijaitsevassa valtiossa asuessaan osakevaihdossa vastikkeeksi saamansa osakkeet.
ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖYLEISPERUSTELUT1 Nykytila ja ehdotetut muutokset1.1 Lainsäädäntö ja käytäntöOsakevaihtoa koskeva sääntely1.2 Euroopan unionin sääntely ja oikeuskäytäntöSijoittautumisvapautta koskeva oikeuskäytäntö1.3 Komission Suomea vastaan käynnistämä rikkomusmenettely1.4 Kansainvälinen vertailuYleistäTanskaRuotsiNorja1.5 Nykytilan arviointi ja ehdotetut muutoksetJohtopäätökset komission käynnistämästä rikkomusmenettelystäElinkeinoverolain 52 f §:n muuttaminenArvonalennuksen vaikutusVerovelvolliset, joihin maastamuuton verottamista koskeva säännös soveltuuOsakevaihdon verottaminen maastamuuton jälkeen2 Esityksen vaikutukset2.1 Taloudelliset vaikutuksetVaikutukset verotuloihin2.2 Organisaatio- ja henkilöstövaikutukset3 Asian valmisteluYKSITYISKOHTAISET PERUSTELUT1 Lakiehdotusten perustelut1.1 Elinkeinotulon verottamisesta annettu laki1.2 Tuloverolaki2 VoimaantuloLakiehdotuksetLaki elinkeinotulon verottamisesta annetun lain 52 f §:n muuttamisesta52 f §Laki tuloverolain muuttamisesta10 § - Suomesta saatu tulo45 § - Luovutusvoiton veronalaisuus46 § - Luovutusvoiton laskeminen

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin


text:
Yle avaa t�n��n ter�v�piirtokanavan
Yle ja TV Viihde aloittivat HD-l�hetykset / Viihde / Digitoday
Ylen uusi ulkotuotantoyksikk� l�hett�� HD-kuvaa.Kuva: Yle
2.5.2011 15:27 Yleisradio k�ynnist�� t�n��n kello 17 ensimm�iset ter�v�piirtol�hetyksens�. My�s TV Viihde aloittaa t�n��n ter�v�piirtol�hetykset antenniverkossa.
Yleisradio aloittaa tänään ensiimmäiset teräväpiirtolähetyksensä. Yle ryhtyy näyttämään teräväpiirtoa antenniverkossa ja F-kanavanipussaan. HD-lähetykset alkavat tänään kello 17.
Ylellä ei ole aiemmin ollut pysyvää jakelutietä HD-lähetyksissä. Yle ei ole näyttänyt teräväpiirtoisia lähetyksiä kaapelikanavilla eikä satelliittiverkossa.
– Olemme kyllä osallistuneet erilaisiin pilottihankkeisiin kaikilla jakeluteillä, johtaja Olli-Pekka Heinonen sanoo.
Heinosen mukaan Ylen laajentumiseen HD-tarjontaan on vaikuttanut muun muassa päätelaitteiden saatavuus. Ensimmäisten kahden viikon aikana Yle näyttää teräväpiirtona vain TV2:n ohelmia. Toukokuussa teräväpiirtona voi seurata myös Eurovision laulukilpailuja ja jääkiekon MM-finaalia.
Myöhemmin Yle laajentaa teräväpiirtotarjontaansa. Se ryhtyy näyttämään teräväpiirtona TV1:n ohjelmia viikonloppuisin ja TV2:n ohjelmia arkipäivisin.
Heinosen mukaan Yle kerää alussa kokemuksia kuluttajien kiinnostuksesta HD-lähetyksiä kohtan. Myöhemmin Yle miettii palvelujen laajentamista.
– Pitkällä aikavälillä lähetykset muuttuvat HD-lähetyksiksi, Heinonen näkee.
HD tulee maksulliseksiantenniverkkoon Ensimmäisenä kaupalliset teräväpiirtolähetykset antenniverkossa aloittaa TV Viihde. Viime syksynä perustettu TV Viihde kuulu samaan TDF-konserniin jakeluyhtiö Digitan kanssa.
TV Viihde tarjoaa teräväpiirtoa maksuttomana elokuun loppuun saakka. Syksystä lähtien tv-katsojan pitää maksaa teräväpiirrosta siirtomaksua, joka on 3,95 euroa kuukaudessa. Teräväpiirto edellyttää TV Viihde –katselukorttia ja Antenna Ready HD-hyväksyttyä päätelaitetta. TV Viihde näyttää teräväpiirtona MTV3:n, Nelosen ja Ylen ohjelmia.
TV Viihde toi maaliskuun alussa tarjolle maksu-tv –palvelunsa. Palvelu on tähän asti kattanut standardeja SD-kanavia. Nyt tarjolle tulevat teräväpiirtoiset HD-lähetykset. TV Viihde aikoo myöhemmin tänä vuonna tuoda tarjolle maksulliset HD-kanavat, tilausvideopalvelut ja internetin kautta lähetettävät maksu-tv –kanavat.
Yle perustaa uuden ter�v�piirtokanavan 12.4.2012
Yle v�hent�� satelliittiljakelua 14.12.2011
Elisa ei pysty n�ytt�m��n Ylen HD-l�hetyst� 9.5.2011
Antenniverkon HD-l�hetykset alkavat l�hiaikoina 29.4.2011
Ter�v�piirtol�hetykset saavat alkaa Suomessa 31.3.2011
Yle aloittaa kev��ll� ter�v�piirtol�hetykset 16.2.2011
Yle haluaa avata ter�v�piirtokanavan 14.12.2010
Yle kilpailuttaa ter�v�piirto-operaattoria 1.10.2010
"Toukokuussa ter�v�piirtona voi seurata my�s Eurovision laulukilpailuja ja j��kiekon MM-finaalia."Eik� tuu muut l�tk�matsit ku finaali HD:n�? Oisin kyll� mielell��n katsonu muutkin ottelut HD:n�...
2.5.2011 16:03	Anonyymi
NBelj� vuotta sitten ylen p��johtaja Junger hehkutti ett� ei tule ter�v�piirtoa ylelle kymmeneen vuoteen. J�tk� valehteli saatana...Maailma muuttuu.
2.5.2011 16:48	Anonyymi
Junger hehkutti, ett� siirtym� ei ole yht� nopea eik� pakollinen. Ihan hyv� n�in, ett� nyt ne, jotka HD kuvaa tahtovat voivat siihen siirty�.
2.5.2011 16:52	Anonyymi
Superteksti-tv:t� odotellessa.
2.5.2011 17:31	Anonyymi
sittenh�n punamedian YLEnannilta ei en�� puutukaan kuin sis�lt�!
2.5.2011 18:01	Anonyymi
Mihis kaapelin yle HD h�vis? muistaakseni kattelin viime kes� olympialaisia sielt�.
2.5.2011 18:05	Anonyymi
Mihis kaapelin yle HD h�vis? muistaakseni kattelin viime kes� olympialaisia sielt�.Dnan ja Welhon kautta ainakin n�kyy, tosin vaatii katselukortin. Elisalla ei n�y viel�, kuuleman mukaan jokin neuvottelukysymys vaikka kanavan pit�isi olla must-carry kanava joten se pit�isi olla velvoitteen mukaan v�litett�v� kanava, velvoitteisiin tulee kaapelitv:n osalta muutoksia vasta hein�kuussa.
2.5.2011 18:24	Anonyymi
sittenh�n punamedian YLEnannilta ei en�� puutukaan kuin sis�lt�!El�tk� s� viel�kin 80-luvulla? T�m�n p�iv�n Yle on kyll� PORVARIMEDIA! Melkein kaikki vasemmistopuolueita edustavat on savustettu ulos Ylest�, siit�h�n SIN� tykk��t. Mutta ei kaikki ole kanssasi samaa mielt�.
2.5.2011 18:25	Anonyymi
Toimittajalle vaan tiedoksi ett� Yle HD vaatii kortin kaikilla l�hetysteill�, eli my�s kaapelissa. Ainoat poikkeukset on ne IPTV-jakelut joissa operaattorin boksissa ei ole toimivaa korttipaikkaa (k�yt�nn�ss� Elisa Viihde ja Maxivision). Soneran Koti-tv:ss�kin varmasti tulee vaatimaan kortin, koska Soneran IPTV:ss� k�ytet��n korttipaikallista boksia.Eli ei ole mitenk��n erikoista ett� antenniverkossa vaaditaan katselukortti Yle HD:n katseluun.
2.5.2011 18:28	Anonyymi
Ensin tv uutiset kertoo ett� antenni hd alkaa t�n��n, eli 2.5., mutta ei kerro miten ne saa n�kym��n. Tosi tasokasta tiedottamista taas kerran YLE. Sitten netist� l�ytyy tipottain tietoa, Yle viihteelt� saa ilmaiseksi katselukortin.. ei vaan Huomaa kyll� ett� on pisness miehet ja poliitikkonaiset olleet ajan tasalla t�ss� suunnitelmassa.
t�m� l�hestyy vitsi�
2.5.2011 18:40	Sivut:

matches: HD HD HD HD HD hd


text:
C-pentue - KENNEL AJAWIXEN'S
KENNEL AJAWIXEN'S
Koiramme-Our Dogs
Tsekinpaimenkoirat -Chodsky pes
Rodut|Breeds
Pennut-Puppies
Chodsky Pes Suunnitelmat-Puppy Plans
Kasvattimme-Bred By Us
s. 29.11.2018
Ajawixen's Cheap Thrills
Ajawixen's Coco Chanel
Cooper Preberry
''Darro''
(Brit z Horské samoty x Orchidea Lukato Gold)
*Tsekkien jalostustietokannassa|Pedigree*
s. 15.06.2010
Jalostustarkastettu Tsekeissä.
Bonitation code: K2,W5/B2
Näyttelyistä|Shows:
V, CAC
''Darro'' on suorittanut 2013 terapiakoirakokeen hyväksytysti ja vierailee harrastuksenaan palvelutaloissa ja tapahtumissa ilahduttamassa ihmisiä. / ''Zkoušky 2013: canisterapeutické zkoušky''
Madison z Letinské kovárny
''Mallu''
(Laskarr Daraskár x Chantel z Letinské kovárny)
*KoiraNet*
s. 27.11.2015
DM: N/A
LTV: 1 VA: 0
Bonitation code: I1,K2,W2-3-4-6
RYP- 3 (BIG-3)
2 x SERT (CAC)
2 x ROP (BOB)
ERI 3- Erikoisnäyttelystä 2017
VSP-pentu Erikoisnäyttely 2016
Taustaa pentueesta
*Pentueen sukutaulu*
Pentueen sukusiitos 0% neljällä polvella laskettuna
Pentueen isä Darro on 7,5 vuotias herrasmies, joka vaikuttaa Tsekeissä. Darro on tutkittu lonkiltaan A/A, sekä DM testattu N/N eli DM-terveeksi. Darro on koko elämänsä ollut perusterve, eikä kärsi kutinoista tai allergioista. Darrolla on Tsekeissä 10 pentueen eli yhteensä 60 pennun edestä jälkeläisnäyttöä, joista 21 kpl tutkittu lonkkien osalta, kaikki A-C. Jälkeläisistä on tutkittu 4 kpl HD C, 7 kpl HD B ja 10 kpl HD A. Darrolla on toistaiseksi Suomessa vain yksi jälkeläinen, joka on tutkittu Suomessa lonkiltaan, kyynäriltään ja selästään hyvin tuloksin. Darro on suorittanut kotimaassaan 2013 vuonna terapiakoirakokeen hyväksytysti ja harrastuksena vierailee laitoksissa ja tapahtumissa ilahduttamassa ihmisiä.
Pentueen emä Mallu on viittä vaille kaksi vuotias Tsekin tuontini, joka asustaa sukulaiseni luona yya-sopimuksella. Mallu on tutkittu lonkiltaan A/A (Suomessa lausuttu Annie Limanin toimesta ja Tsekeissä lausuttu B/B), kyynäriltään 0/0, selkä VA 0 ja LTV 1 (jakautunut keskiharjanne). Mallu on itse DM-kantaja, joka on otettu jalostusvalinnoissa huomioon. Mallu on 7 pennun pentueesta, josta Mallun lisäksi on tutkittu toistaiseksi 3 koiraa. Mallun kaksi sisarta Tsekeissä on tutkittu HD B/B, sekä yksi sisko Norjassa HD B/B ED 0/0.
Mallu on perusterve eikä ole joutunut vierailemaan eläinlääkärillä, kuin rokotuksilla ja PEVISA-tarkastuksissa. Mallu ei kärsi herkkävatsaisuudesta tai kutinoista. Mallu on luonteeltaan temperamenttinen ja tasapainoinen, hyvin helppo koira arjessa. Mallu osaa hyvin rauhoittua kotioloissa, mutta syttyy tekemisestä eikä sillä virta lopu kesken. Mallu suhtautuu uusiin tilanteisiin tsekeille tyypilliseen tapaan järkevästi eikä arastele alustoja tai ääniä. Mallu suhtautuu kaikkiin ihmisiin avoimen välinpitämättömästi ja tulee järjestään kaikkien muiden koirien kanssa toimeen, joka toki on tarpeellinen taito tämän vieraillessa minun kotonani sekalauman keskellä, joka koostuu pienistä ja isoista koirista. Mallu on ollut minun lainakoirana ja ''koekaniinina'' kesän 2016 jolloin kuljimme pentutottiksessa, sekä parilla jälkikurssilla, kun oma kotona kasvava tsekki oli vasta parikuinen. Nenänkäyttö on hyvin luontevaa Mallulle, kuten melkein kaikille tsekinpaimenkoirille. Mallu on jalostustarkastettu Tsekeissä saaden luonne/käyttäytymisosiosta täydet pisteet.
Kummatkin koirat ovat niin luonteiden, kuin ulkomuodon puolesta rodunomaisia tsekinpaimenkoiria. Kummatkin koirat on jalostustarkastettu Tsekeissä hyvin arvosanoin ilman huomautuksia rakenteissa ja ne ovat ihanteellisen kokoisia. Yhdistelmän sukusiitosprosentti on 0% laskettuna neljällä sukupolvella ja yhdistelmä täyttää, sekä Suomen että Tsekin rotuyhdistyksen vaatimukset.
Rodun kotimaassa rodulla ei ole vastaavaa PEVISA:a, kuin mitä meillä Suomessa. Jalostuskoirilta vaaditaan Tsekeissä lonkkalausunto, hyväksytty näyttelytulos ja jalostustarkastus. Tsekeissä koirien lonkat ilmoitetaan lyhynteellä DKK ja tulos ilmoitetaan numeroin. A=0, B=1, C=2, D=3 ja E=4. Kyynärät ilmoitetaan Tsekeissä DLK asteella 0-3, mutta niitä ei toistaiseksi tutkita yhtä rutiinisti, kuin mitä meillä Suomessa. Muualta maailmassa, kuin Suomesta ei toistaiseksi ole mahdollista saada selän osalta VA tai LTV lausuntoja. Tsekeissä koirilta on mahdollista saada SP ja OCD lausuntoja, mutta harvempi niitä tutkituttaa tällä hetkellä. Suomessa on annettu selistä virallisia selkälausuntoja vasta 2013 lähtien (LTV) ja toistaiseksi LTV:n periytyvyys ei ole tunnettua. Yli 50% Suomessa tutkituilla tsekinpaimenkoirilla on jonkin asteinen LTV-muutos, mutta on toki hyvä muistaa, ettei LTV:n periytyvyydestä ole tällä hetkellä tarkkaa tietoa eikä esimerkiksi LTV 1 aiheuta nykytietämyksen valossa koiralle oireita.
Hyvää luettavaa tsekinpaimenkoiraa harkitsevalle:
Lisää tietoa LTV:stä ja sen luokittelusta löytyy täältä: LTV:n luokittelu
Lisää tietoa kennelliiton selkälausunnoista ja perinnöllisistä selkämuutoksista löytyy täältä: Perinnölliset selkämuutokset
Tsekinpaimenkoiran rotumääritelmä: Rotumääritelmä
Tsekinpaimenkoirien jalostuksentavoiteohjelma: Jalostuksentavoiteohjelma
Tsekinpaimenkoirien PEVISA ja Suomen Tsekinpaimenkoirat ry suositukset: PEVISA
KoiraNet: jalostus.kennelliitto.fi/frmEtusivu.aspx
About Cooper & Madison
*Pedigree*
Inbreeding 0% on 4 generations
A few words about breeding chodsky pes in Finland to start of with so that I can better explain some of the mothers health results (LTV/VA). :) In Finland we have breeding program (PEVISA) according Finnish Kennel Club making it mandatory to health test and x-ray all breeding chodsky pes on hips, elbows and back. Hips need to be A-C, elbows 0-1 and the back has to checked for VA (vertebral anomaly) and LTV (lumbosacral transitional vertabra). Unfortunately this article is only in Finnish but here are clear pictures showing what the LTV is about. *CLICK* The Finnish chodsky pes association also recommends that all breeding dogs are x-rayed for spondolosis after the age of 24 months and that DM-test is taken from parents. When breeding abroad with foreign dogs the bitch needs to be tested according to the PEVISA but the male has an exception and only needs HD statement that the FKC accepts.
And a few words about the parents of my my winter litter...
The father of this litter ''Darro'' is a 7,5 year old gentleman from the Czech Republic. Darro has A/A hips and is DM N/N (free). So far Darro has been healthy and does not suffer from any allergies, ect. Darro has 10 litters consisting of 60 puppies in the Czech Republic, of whom 21 have been x-rayed and all with acceptable A-C hips. Hips are scored in the Czech Republic by letters A=0, B=1, C=2, D=3 and E=4. Out of the 21 scored puppies 4 have HD C, 7 have HD B and 10 have HD A. Darro has only one puppy in Finland which is part of the reason I was so keen on using him for my breeding. This dog has been x-rayed with good results from hips, elbows and back here in Finland. Darro has passed the Czech dog therapy exam in 2013 and has been visiting people since then as therapy dog.
The mother of the litter ''Mallu'' is my Czech import who is co-owned with my relative. Mallu has been screened on hips, elbows and back. Hips are A/A in Finland (B/B in Czech), elbows 0 and back VA (vertabra anomaly) 0 and LTV 1 (lumbosacral vertabrae) which is minor fault meaning that she has a divided medium crest in S1-S3 vertabrae. Finland is at the moment the only country that scores LTV and VA on regular basis and we have found that over 50% of all x-rayed dogs have some degree of LTV. Mallu is DM N/A which means that she is a carrier and this has been taken into account and we will breed her only with DM N/N (free) males. Mallu comes from a litter of 7 puppies,3 of her siblings have been x-rayed to this day. Two siblings in the Czech Republic and one in Norway all have HD score of B.
So far Mallu has been healthy and has only needed to see the vet for her vaccinations and mandatory health test. Mallu does not have any allergies or symptoms of allergies. Mallu is very typical chodsky pes. She has very nice teperament and is balanced, she is very easy dog in everyday life. At home she is able to calm down but has the needed drive when necessary. Mallu does not have any problems with different surfaces (stairs, slippery surfaces, ect.) or sounds (fireworks, gunshots, ect.). Mallu gets along with all kinds of people and dogs, which makes her a easy and reliable companion in every day life. Mallu has taken part in the Czech bonitation (exam for breeding dogs) and got full points in the behavior/working sections of the test.
Both parents of this litter are very typical chodsky pes inside and out and have scored well in the bonitation in Czech republic. In the Czech Republic bonitation is mandatory for all breeding dogs. At the bonitation dogs are inspected and scored on exterior from head to tail and they have to take part in behaviour/working section as well. In order to take part in bonitation dog needs to be at least 18 months old, have hip score A-C and have V or VD from specialty show. Both parents of this litter are of ideal size and the inbreeding prosent of this litter is 0% when counting on 4 generations.
My biggest thanks to Madison's breeder Mr. Peroutka, Darro's owner Ms. Vlasata and everyone else who has taken part in planning this litter with me! We are very excited to see what the future holds in store for us! :)
On the left side are useful links about chodsky pes, unfortunately most of them are only available in Finnish.
Pennut luovutetaan vain harrastaviin koteihin, joissa ne pääsevät toteuttamaan itseään rodunomaisen harrastamisen parissa!
ajawixens(at)gmail.com
~ +358 45 267 6121

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiArkkitehtuurianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiVärikäsTietokoneetViileäSöpöKukkaHauskaPelitTytötteHDLomaKuumaElääLogoRakkausElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisää	Kotiin / Pelit / Prince of Persia tapetti HD	Prince of Persia tapetti HD
4,308 näkymät
0	Prince of Persia tapetti HD
Here Is a Collection Of Prince Of Persia wallpaper HD collection For Desktops, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä 5dwallpaper.com, on yli satoja tuhansia taustakuvat ovat ladattavissa. Voit ladata Jokainen Taustakuva ilmaiseksi.
piipittää Tietoja Love Peace Edellinen: vaaleanpunainen tapetti HD Collection
seuraava: Vesiputous taustakuva Beautiful Collection
videopeli taustakuvat HD DownloadSasuke taustakuva HDGame of Thrones taustakuvat HDvaaleanpunainen tapetti HD CollectionHunter X Hunter taustakuva HDmotocross tapetti HD Downloadpilvi tapetti HDystävyys taustakuvat LataaBeautiful Girl taustakuvat High Resolution Downloadgirly tapetti HD Suunnitellut 5dwallpaper.com | Powered by zuuur.com	© Copyright 2016, Kaikki oikeudet pidätetään	Siirry alkuun

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
R9 295X2 avulla i7-4770K vertailu arvot Ultra avu aikaa avu laskeva - GPUCheck
R9 295X2 avulla i7-4770K vertailu arvot Ultra avu aikaa avu laskeva
Kustannusten osalta hinnoittelu on selvästikin todellinen kysymys, ja hinta R9 295X2 on yksinkertaisesti naurettava. Joidenkin viritys, on R9 295X2 mielekästä pelaajille 4k näytöt. Vaikka vakava pelaajat tuskin pelata 4k. Niille on 1080p tai jopa 1440p valvoo, R9 295X2 on erittäin kallista ja on parempi arvo valintoja lyhyellä aika välillä. On syytä huomata, että R9 295X2 on hyvin valtaa nälkäinen kortti ja vaatii kunnon virta lähde. Tämä yhdistelmä välillä R9 295X2 ja Intel Core i7-4770K @ 3.50GHz on alle 8% pullon kaula monissa peleissä ja on täydellinen ottelu välttää FPS tappio. Kotona lyhytfilmi esitys on epänormaali, paikalla ' ei asia että nyt kuluva on ainoa-lta enimmät voimakas ainoa GPU rikki paikalla kotona 2014 . Tämä yhdistelmä R9 295X2 ja Intel Core i7-4770K @ 3.50GHz on täydellinen ottelu välttää FPS tappio. Nykyisellä 4096 MB RAM R9 295X2 , voi olla hyvin vähän muistia liittyviä pullon kauloja enemmän nykyaikaisia pelejä.
€ 1,319.1
54/100 Hyväksyttävää
Vertaa kohteeseen Select.. AMD Radeon HD 6850 - € 175AMD Radeon HD 6870 - € 175AMD Radeon HD 6950 - € 220AMD Radeon HD 6970 - € 263AMD Radeon HD 6990 - € 615AMD Radeon HD 7750 - € 123AMD Radeon HD 7790 - € 131AMD Radeon HD 7850 - € 219AMD Radeon HD 7950 - € 131AMD Radeon HD 7970 - € 263AMD Radeon HD 7970 GHz Edition - € 263AMD Radeon HD 7990 - € 879AMD Radeon R7 250 - € 84AMD Radeon R7 265 - € 131AMD Radeon R7 370 - € 178AMD Radeon R9 270 - € 242AMD Radeon R9 280 - € 308AMD Radeon R9 280X - € 308AMD Radeon R9 285 - € 334AMD Radeon R9 290 - € 273AMD Radeon R9 290X - € 351AMD Radeon R9 380 - € 263AMD Radeon R9 380X - € 202AMD Radeon R9 390 - € 409AMD Radeon R9 390X - € 436AMD Radeon R9 FURY - € 483AMD Radeon R9 FURY X - € 571AMD Radeon R9 Nano - € 1,346AMD Radeon RX 470 - € 301AMD Radeon RX 480 - € 351AMD Radeon RX 550 - € 65AMD Radeon RX 560 - € 87AMD Radeon RX 570 - € 108AMD Radeon RX 580 - € 133AMD Radeon RX 590 - € 188AMD Radeon RX Vega 56 - € 237AMD Radeon RX Vega 64 - € 369AMD Radeon VII - € 584ATI Radeon HD 4870 - € 263NVIDIA GeForce GT 1030 - € 70NVIDIA GeForce GT 640 - € 70NVIDIA GeForce GTS 450 - € 175NVIDIA GeForce GTX 1050 - € 114NVIDIA GeForce GTX 1050 Ti - € 114NVIDIA GeForce GTX 1060 3GB - € 150NVIDIA GeForce GTX 1060 6GB - € 140NVIDIA GeForce GTX 1070 - € 290NVIDIA GeForce GTX 1070 Ti - € 443NVIDIA GeForce GTX 1080 - € 459NVIDIA GeForce GTX 1080 Ti - € 710NVIDIA GeForce GTX 1650 - € 131NVIDIA GeForce GTX 1660 - € 194NVIDIA GeForce GTX 1660 Ti - € 246NVIDIA GeForce GTX 260 - € 395NVIDIA GeForce GTX 260 Core 216 - € 263NVIDIA GeForce GTX 280 - € 571NVIDIA GeForce GTX 285 - € 219NVIDIA GeForce GTX 470 - € 263NVIDIA GeForce GTX 480 - € 439NVIDIA GeForce GTX 550 Ti - € 175NVIDIA GeForce GTX 560 - € 135NVIDIA GeForce GTX 560 Ti - € 194NVIDIA GeForce GTX 570 - € 307NVIDIA GeForce GTX 580 - € 351NVIDIA GeForce GTX 590 - € 615NVIDIA GeForce GTX 650 - € 43NVIDIA GeForce GTX 650 Ti - € 56NVIDIA GeForce GTX 650 Ti Boost - € 149NVIDIA GeForce GTX 660 - € 70NVIDIA GeForce GTX 660 Ti - € 263NVIDIA GeForce GTX 670 - € 70NVIDIA GeForce GTX 680 - € 427NVIDIA GeForce GTX 690 - € 386NVIDIA GeForce GTX 750 Ti - € 246NVIDIA GeForce GTX 760 - € 282NVIDIA GeForce GTX 770 - € 158NVIDIA GeForce GTX 780 - € 312NVIDIA GeForce GTX 780 Ti - € 361NVIDIA GeForce GTX 950 - € 78NVIDIA GeForce GTX 960 - € 78NVIDIA GeForce GTX 970 - € 395NVIDIA GeForce GTX 980 - € 219NVIDIA GeForce GTX 980 Ti - € 545NVIDIA GeForce GTX TITAN - € 572NVIDIA GeForce GTX TITAN BLACK - € 879NVIDIA GeForce GTX TITAN X - € 967NVIDIA GeForce RTX 2060 - € 307NVIDIA GeForce RTX 2070 - € 413NVIDIA GeForce RTX 2080 - € 610NVIDIA GeForce RTX 2080 Ti - € 1,045NVIDIA TITAN RTX - € 2,199NVIDIA TITAN V - € 2,639NVIDIA TITAN Xp - € 1,055
Vaihda suoritin Select.. AMD Athlon 5000 Dual-Core - € 88AMD Athlon 5200 Dual-Core - € 26.4AMD Athlon 64 X2 Dual Core 4200+ - € 114.4AMD Athlon 64 X2 Dual Core 4400+ - € 52.8AMD Athlon 64 X2 Dual Core 4600+ - € 316.8AMD Athlon 64 X2 Dual Core 4800+ - € 404.8AMD Athlon 64 X2 Dual Core 5000+ - € 291.7AMD Athlon 64 X2 Dual Core 5200+ - € 46.7AMD Athlon 64 X2 Dual Core 5400+ - € 46.6AMD Athlon 64 X2 Dual Core 5600+ - € 132AMD Athlon 64 X2 Dual Core 5800+ - € 22AMD Athlon 64 X2 Dual Core 6000+ - € 40.4AMD Athlon 64 X2 Dual Core 6400+ - € 228.8AMD Athlon 7550 Dual-Core - € 52.8AMD Athlon 7750 Dual-Core - € 130.9AMD Athlon 7850 Dual-Core - € 184.5AMD Athlon Dual Core 5000B - € 83.6AMD Athlon II X2 215 - € 10.6AMD Athlon II X2 220 - € 28.3AMD Athlon II X2 240 - € 30.8AMD Athlon II X2 245 - € 30.8AMD Athlon II X2 250 - € 34.3AMD Athlon II X2 255 - € 57.4AMD Athlon II X2 260 - € 17.6AMD Athlon II X2 265 - € 72.9AMD Athlon II X2 270 - € 21.1AMD Athlon II X2 B22 - € 31.6AMD Athlon II X2 B24 - € 35.2AMD Athlon II X2 B28 - € 43.2AMD Athlon II X3 425 - € 91.7AMD Athlon II X3 435 - € 44AMD Athlon II X3 440 - € 41.3AMD Athlon II X3 445 - € 80.1AMD Athlon II X3 450 - € 35.2AMD Athlon II X3 455 - € 102.8AMD Athlon II X3 460 - € 44AMD Athlon II X4 620 - € 52.8AMD Athlon II X4 630 - € 37.8AMD Athlon II X4 631 Quad-Core - € 70.4AMD Athlon II X4 635 - € 61.6AMD Athlon II X4 640 - € 70.4AMD Athlon II X4 641 Quad-Core - € 80.5AMD Athlon II X4 645 - € 44AMD Athlon X4 740 Quad Core - € 243.8AMD Athlon X4 760K Quad Core - € 40.5AMD Athlon X4 840 - € 69.3AMD Athlon X4 845 - € 44AMD Athlon X4 860K - € 56.3AMD Athlon X4 870K - € 70.4AMD Athlon X4 880K - € 79.2AMD Athlon X4 950 - € 52.8AMD E2-3200 APU - € 7AMD FX-4100 Quad-Core - € 114.4AMD FX-4130 Quad-Core - € 66.9AMD FX-4170 Quad-Core - € 88AMD FX-4200 Quad-Core - € 200.8AMD FX-4300 Quad-Core - € 47AMD FX-4350 Quad-Core - € 114.4AMD FX-6200 Six-Core - € 299.2AMD FX-6300 Six-Core - € 51.9AMD FX-6350 Six-Core - € 114.4AMD FX-8120 Eight-Core - € 88AMD FX-8150 Eight-Core - € 337.5AMD FX-8300 Eight-Core - € 70.9AMD FX-8320 Eight-Core - € 70AMD FX-8320E Eight-Core - € 87AMD FX-8350 Eight-Core - € 70.4AMD FX-8370 Eight-Core - € 118.8AMD FX-8370E Eight-Core - € 158.4AMD FX-9370 Eight-Core - € 157.4AMD FX-9590 Eight-Core - € 107.4AMD Phenom 8250e Triple-Core - € 41.4AMD Phenom 8450 Triple-Core - € 26.4AMD Phenom 8600 Triple-Core - € 46.6AMD Phenom 8600B Triple-Core - € 46.6AMD Phenom 8650 Triple-Core - € 44AMD Phenom 9100e Quad-Core - € 35.2AMD Phenom 9150e Quad-Core - € 35.2AMD Phenom 9350e Quad-Core - € 2976.2AMD Phenom 9450e Quad-Core - € 92.4AMD Phenom 9500 Quad-Core - € 52.8AMD Phenom 9550 Quad-Core - € 35.2AMD Phenom 9600 Quad-Core - € 44AMD Phenom 9600B Quad-Core - € 129.5AMD Phenom 9650 Quad-Core - € 48.4AMD Phenom 9750 Quad-Core - € 52.8AMD Phenom 9850 Quad-Core - € 44AMD Phenom 9950 Quad-Core - € 158.4AMD Phenom II X2 545 - € 38.7AMD Phenom II X2 550 - € 44AMD Phenom II X2 555 - € 125.1AMD Phenom II X2 565 - € 26.4AMD Phenom II X2 B55 - € 42.2AMD Phenom II X3 705e - € 134.1AMD Phenom II X3 710 - € 74.4AMD Phenom II X3 720 - € 61.6AMD Phenom II X3 B73 - € 66AMD Phenom II X4 805 - € 153.1AMD Phenom II X4 810 - € 102.1AMD Phenom II X4 820 - € 66AMD Phenom II X4 840 - € 79.2AMD Phenom II X4 905e - € 186.9AMD Phenom II X4 910 - € 88AMD Phenom II X4 910e - € 138.2AMD Phenom II X4 920 - € 59AMD Phenom II X4 925 - € 140.8AMD Phenom II X4 940 - € 105.6AMD Phenom II X4 945 - € 44AMD Phenom II X4 955 - € 114.5AMD Phenom II X4 960T - € 118.8AMD Phenom II X4 965 - € 52.4AMD Phenom II X4 B95 - € 64.2AMD Phenom II X4 B97 - € 79.2AMD Phenom II X6 1035T - € 166.3AMD Phenom II X6 1045T - € 154AMD Phenom II X6 1055T - € 162.8AMD Phenom II X6 1075T - € 228.8AMD Phenom II X6 1090T - € 348.6AMD Phenom II X6 1100T - € 176AMD Phenom X3 8550 - € 149.6AMD Ryzen 3 1200 - € 83.6AMD Ryzen 3 1300X - € 110AMD Ryzen 3 2200G - € 86.2AMD Ryzen 5 1400 - € 117.9AMD Ryzen 5 1500X - € 127.5AMD Ryzen 5 1600 - € 136.4AMD Ryzen 5 1600X - € 157AMD Ryzen 5 2400G - € 139.9AMD Ryzen 5 2600 - € 132AMD Ryzen 5 2600X - € 184.8AMD Ryzen 7 1700 - € 167.2AMD Ryzen 7 1700X - € 176AMD Ryzen 7 1800X - € 220AMD Ryzen 7 2700 - € 219.3AMD Ryzen 7 2700X - € 268.4AMD Ryzen Threadripper 1900X - € 308AMD Ryzen Threadripper 1920X - € 369.6AMD Ryzen Threadripper 1950X - € 598.4AMD Ryzen Threadripper 2950X - € 792AMD Ryzen Threadripper 2990WX - € 1513.6Intel Core i3-2100 @ 3.10GHz - € 52.8Intel Core i3-2102 @ 3.10GHz - € 51Intel Core i3-2105 @ 3.10GHz - € 70.4Intel Core i3-2120 @ 3.30GHz - € 26.4Intel Core i3-2125 @ 3.30GHz - € 175.1Intel Core i3-2130 @ 3.40GHz - € 61.6Intel Core i3-3210 @ 3.20GHz - € 88Intel Core i3-3220 @ 3.30GHz - € 30.7Intel Core i3-3225 @ 3.30GHz - € 88Intel Core i3-3240 @ 3.40GHz - € 40.5Intel Core i3-3245 @ 3.40GHz - € 70.4Intel Core i3-3250 @ 3.50GHz - € 83.6Intel Core i3-4130 @ 3.40GHz - € 123.2Intel Core i3-4150 @ 3.50GHz - € 228.8Intel Core i3-4160 @ 3.60GHz - € 123.2Intel Core i3-4170 @ 3.70GHz - € 132Intel Core i3-4330 @ 3.50GHz - € 158.4Intel Core i3-4340 @ 3.60GHz - € 149.6Intel Core i3-4350 @ 3.60GHz - € 149.6Intel Core i3-4360 @ 3.70GHz - € 246.4Intel Core i3-4370 @ 3.80GHz - € 396Intel Core i3-530 @ 2.93GHz - € 17.6Intel Core i3-540 @ 3.07GHz - € 18.5Intel Core i3-550 @ 3.20GHz - € 158.4Intel Core i3-560 @ 3.33GHz - € 26.4Intel Core i3-6098P @ 3.60GHz - € 117.7Intel Core i3-6100 @ 3.70GHz - € 146.2Intel Core i3-6300 @ 3.80GHz - € 125.8Intel Core i3-6320 @ 3.90GHz - € 140.8Intel Core i3-7100 @ 3.90GHz - € 149.6Intel Core i3-7300 @ 4.00GHz - € 184.8Intel Core i3-7320 @ 4.10GHz - € 153.8Intel Core i3-7350K @ 4.20GHz - € 202.4Intel Core i3-8100 @ 3.60GHz - € 114.4Intel Core i3-8300 @ 3.70GHz - € 157.9Intel Core i3-8350K @ 4.00GHz - € 161.9Intel Core i5 750S @ 2.40GHz - € 88Intel Core i5-2300 @ 2.80GHz - € 70.4Intel Core i5-2310 @ 2.90GHz - € 70.4Intel Core i5-2320 @ 3.00GHz - € 171.8Intel Core i5-2380P @ 3.10GHz - € 79.2Intel Core i5-2400 @ 3.10GHz - € 73.9Intel Core i5-2400S @ 2.50GHz - € 57.8Intel Core i5-2405S @ 2.50GHz - € 144.7Intel Core i5-2450P @ 3.20GHz - € 79.2Intel Core i5-2500 @ 3.30GHz - € 92.4Intel Core i5-2500K @ 3.30GHz - € 109.1Intel Core i5-2500S @ 2.70GHz - € 66Intel Core i5-2550K @ 3.40GHz - € 114.4Intel Core i5-3330 @ 3.00GHz - € 88Intel Core i5-3330S @ 2.70GHz - € 83.6Intel Core i5-3340 @ 3.10GHz - € 230.6Intel Core i5-3340S @ 2.80GHz - € 132Intel Core i5-3350P @ 3.10GHz - € 149.6Intel Core i5-3450 @ 3.10GHz - € 112.6Intel Core i5-3450S @ 2.80GHz - € 88Intel Core i5-3470 @ 3.20GHz - € 110Intel Core i5-3470S @ 2.90GHz - € 123.3Intel Core i5-3475S @ 2.90GHz - € 126.3Intel Core i5-3550 @ 3.30GHz - € 290.4Intel Core i5-3550S @ 3.00GHz - € 300.1Intel Core i5-3570 @ 3.40GHz - € 123.2Intel Core i5-3570K @ 3.40GHz - € 126.7Intel Core i5-3570S @ 3.10GHz - € 250.8Intel Core i5-4430 @ 3.00GHz - € 158.4Intel Core i5-4430S @ 2.70GHz - € 140.8Intel Core i5-4440 @ 3.10GHz - € 149.6Intel Core i5-4440S @ 2.80GHz - € 407.4Intel Core i5-4460 @ 3.20GHz - € 149.6Intel Core i5-4460S @ 2.90GHz - € 580.8Intel Core i5-4570 @ 3.20GHz - € 154Intel Core i5-4570S @ 2.90GHz - € 195Intel Core i5-4590 @ 3.30GHz - € 162.8Intel Core i5-4590S @ 3.00GHz - € 174.2Intel Core i5-4670 @ 3.40GHz - € 165.4Intel Core i5-4670K @ 3.40GHz - € 220Intel Core i5-4670R @ 3.00GHz - € 242.9Intel Core i5-4690 @ 3.50GHz - € 176Intel Core i5-4690K @ 3.50GHz - € 176Intel Core i5-4690S @ 3.20GHz - € 237.5Intel Core i5-5675C @ 3.10GHz - € 352Intel Core i5-6400 @ 2.70GHz - € 176Intel Core i5-6402P @ 2.80GHz - € 167.2Intel Core i5-650 @ 3.20GHz - € 88Intel Core i5-6500 @ 3.20GHz - € 206.3Intel Core i5-655K @ 3.20GHz - € 52.8Intel Core i5-660 @ 3.33GHz - € 43.1Intel Core i5-6600 @ 3.30GHz - € 193.6Intel Core i5-6600K @ 3.50GHz - € 254.2Intel Core i5-661 @ 3.33GHz - € 88Intel Core i5-670 @ 3.47GHz - € 79.2Intel Core i5-680 @ 3.60GHz - € 79.2Intel Core i5-7400 @ 3.00GHz - € 187.9Intel Core i5-750 @ 2.67GHz - € 141.2Intel Core i5-7500 @ 3.40GHz - € 184.8Intel Core i5-760 @ 2.80GHz - € 88Intel Core i5-7600 @ 3.50GHz - € 211.2Intel Core i5-7600K @ 3.80GHz - € 220.9Intel Core i5-7640X @ 4.00GHz - € 220Intel Core i5-8400 @ 2.80GHz - € 176Intel Core i5-8500 @ 3.00GHz - € 210.3Intel Core i5-8600 @ 3.10GHz - € 215.1Intel Core i5-8600K @ 3.60GHz - € 332.3Intel Core i5-9400F @ 2.90GHz - € 149.6Intel Core i5-9600K @ 3.70GHz - € 246.4Intel Core i7-2600 @ 3.40GHz - € 132Intel Core i7-2600K @ 3.40GHz - € 174.2Intel Core i7-2600S @ 2.80GHz - € 176Intel Core i7-2700K @ 3.50GHz - € 176Intel Core i7-3770 @ 3.40GHz - € 157.5Intel Core i7-3770K @ 3.50GHz - € 219.1Intel Core i7-3770S @ 3.10GHz - € 176Intel Core i7-3820 @ 3.60GHz - € 176Intel Core i7-3930K @ 3.20GHz - € 351.1Intel Core i7-3960X @ 3.30GHz - € 704Intel Core i7-3970X @ 3.50GHz - € 839.5Intel Core i7-4770 @ 3.40GHz - € 211.2Intel Core i7-4770K @ 3.50GHz - € 250.8Intel Core i7-4770S @ 3.10GHz - € 220Intel Core i7-4771 @ 3.50GHz - € 264Intel Core i7-4790 @ 3.60GHz - € 245.5Intel Core i7-4790K @ 4.00GHz - € 270.2Intel Core i7-4790S @ 3.20GHz - € 301.5Intel Core i7-4820K @ 3.70GHz - € 440Intel Core i7-4930K @ 3.40GHz - € 351.1Intel Core i7-4960X @ 3.60GHz - € 677.6Intel Core i7-5775C @ 3.30GHz - € 396Intel Core i7-5820K @ 3.30GHz - € 264Intel Core i7-5930K @ 3.50GHz - € 439.1Intel Core i7-5960X @ 3.00GHz - € 677.6Intel Core i7-6700 @ 3.40GHz - € 381.7Intel Core i7-6700K @ 4.00GHz - € 294.8Intel Core i7-6800K @ 3.40GHz - € 369.6Intel Core i7-6850K @ 3.60GHz - € 484Intel Core i7-6900K @ 3.20GHz - € 1056Intel Core i7-6950X @ 3.00GHz - € 1386.9Intel Core i7-7700 @ 3.60GHz - € 286.1Intel Core i7-7700K @ 4.20GHz - € 312.4Intel Core i7-7740X @ 4.30GHz - € 307.1Intel Core i7-7800X @ 3.50GHz - € 325.6Intel Core i7-7820X @ 3.60GHz - € 818.4Intel Core i7-8086K @ 4.00GHz - € 486.6Intel Core i7-860 @ 2.80GHz - € 255.2Intel Core i7-860S @ 2.53GHz - € 176Intel Core i7-870 @ 2.93GHz - € 272.8Intel Core i7-8700 @ 3.20GHz - € 400Intel Core i7-8700K @ 3.70GHz - € 325.5Intel Core i7-875K @ 2.93GHz - € 176Intel Core i7-880 @ 3.07GHz - € 513Intel Core i7-920 @ 2.67GHz - € 153.1Intel Core i7-930 @ 2.80GHz - € 52.8Intel Core i7-940 @ 2.93GHz - € 62.2Intel Core i7-950 @ 3.07GHz - € 215.6Intel Core i7-960 @ 3.20GHz - € 88Intel Core i7-965 @ 3.20GHz - € 123.2Intel Core i7-970 @ 3.20GHz - € 132Intel Core i7-9700K @ 3.60GHz - € 360.8Intel Core i7-975 @ 3.33GHz - € 158.4Intel Core i7-980 @ 3.33GHz - € 176Intel Core i7-980X @ 3.33GHz - € 193.6Intel Core i7-990X @ 3.47GHz - € 308Intel Core i9-7900X @ 3.30GHz - € 1214.4Intel Core i9-7920X @ 2.90GHz - € 965.1Intel Core i9-7940X @ 3.10GHz - € 1049.1Intel Core i9-7960X @ 2.80GHz - € 1760Intel Core i9-7980XE @ 2.60GHz - € 1764.8Intel Core i9-9900K @ 3.60GHz - € 734.8Intel Core2 Duo E4300 @ 1.80GHz - € 139Intel Core2 Duo E4400 @ 2.00GHz - € 7.9Intel Core2 Duo E4500 @ 2.20GHz - € 35.2Intel Core2 Duo E4600 @ 2.40GHz - € 139Intel Core2 Duo E4700 @ 2.60GHz - € 88Intel Core2 Duo E6300 @ 1.86GHz - € 11.4Intel Core2 Duo E6320 @ 1.86GHz - € 44Intel Core2 Duo E6400 @ 2.13GHz - € 17.6Intel Core2 Duo E6420 @ 2.13GHz - € 44Intel Core2 Duo E6550 @ 2.33GHz - € 13.2Intel Core2 Duo E6600 @ 2.40GHz - € 13.2Intel Core2 Duo E6700 @ 2.66GHz - € 26.4Intel Core2 Duo E6750 @ 2.66GHz - € 11.4Intel Core2 Duo E6850 @ 3.00GHz - € 44Intel Core2 Duo E7200 @ 2.53GHz - € 66Intel Core2 Duo E7300 @ 2.66GHz - € 17.6Intel Core2 Duo E7400 @ 2.80GHz - € 25.5Intel Core2 Duo E7500 @ 2.93GHz - € 13.2Intel Core2 Duo E7600 @ 3.06GHz - € 105.6Intel Core2 Duo E8200 @ 2.66GHz - € 44Intel Core2 Duo E8300 @ 2.83GHz - € 17.6Intel Core2 Duo E8400 @ 3.00GHz - € 8.6Intel Core2 Duo E8500 @ 3.16GHz - € 35.2Intel Core2 Duo E8600 @ 3.33GHz - € 44Intel Core2 Extreme Q6800 @ 2.93GHz - € 990Intel Core2 Extreme Q6850 @ 3.00GHz - € 1316.4Intel Core2 Extreme X6800 @ 2.93GHz - € 232Intel Core2 Extreme X9650 @ 3.00GHz - € 799.9Intel Core2 Extreme X9770 @ 3.20GHz - € 1415.9Intel Core2 Extreme X9775 @ 3.20GHz - € 1589.2Intel Core2 Quad Q6600 @ 2.40GHz - € 35.2Intel Core2 Quad Q6700 @ 2.66GHz - € 39.6Intel Core2 Quad Q8200 @ 2.33GHz - € 20.2Intel Core2 Quad Q8300 @ 2.50GHz - € 44Intel Core2 Quad Q8400 @ 2.66GHz - € 87.6Intel Core2 Quad Q9300 @ 2.50GHz - € 44Intel Core2 Quad Q9400 @ 2.66GHz - € 29.9Intel Core2 Quad Q9450 @ 2.66GHz - € 294.8Intel Core2 Quad Q9500 @ 2.83GHz - € 30.8Intel Core2 Quad Q9505 @ 2.83GHz - € 167.2Intel Core2 Quad Q9550 @ 2.83GHz - € 43.1Intel Core2 Quad Q9650 @ 3.00GHz - € 61.4Intel Pentium G2010 @ 2.80GHz - € 30.7Intel Pentium G2020 @ 2.90GHz - € 28.9Intel Pentium G2030 @ 3.00GHz - € 36.1Intel Pentium G2120 @ 3.10GHz - € 40.5Intel Pentium G2130 @ 3.20GHz - € 44Intel Pentium G2140 @ 3.30GHz - € 44Intel Pentium G3220 @ 3.00GHz - € 105.6Intel Pentium G3240 @ 3.10GHz - € 70.4Intel Pentium G3250 @ 3.20GHz - € 96.8Intel Pentium G3258 @ 3.20GHz - € 156.9Intel Pentium G3260 @ 3.30GHz - € 92.4Intel Pentium G3420 @ 3.20GHz - € 96.8Intel Pentium G3430 @ 3.30GHz - € 79.2Intel Pentium G3440 @ 3.30GHz - € 140.7Intel Pentium G3450 @ 3.40GHz - € 88Intel Pentium G3460 @ 3.50GHz - € 253.6Intel Pentium G3470 @ 3.60GHz - € 91.8Intel Pentium G4400 @ 3.30GHz - € 70.4Intel Pentium G4500 @ 3.50GHz - € 75Intel Pentium G4520 @ 3.60GHz - € 97.6Intel Pentium G4560 @ 3.50GHz - € 90.7Intel Pentium G4600 @ 3.60GHz - € 88Intel Pentium G4620 @ 3.70GHz - € 93.2Intel Pentium G640 @ 2.80GHz - € 22Intel Pentium G645 @ 2.90GHz - € 83.6Intel Pentium G840 @ 2.80GHz - € 30.8Intel Pentium G850 @ 2.90GHz - € 26.4Intel Pentium G860 @ 3.00GHz - € 26.4Intel Pentium G870 @ 3.10GHz - € 85.4Intel Pentium Gold G5400 @ 3.70GHz - € 109Intel Pentium Gold G5500 @ 3.80GHz - € 88.3Intel Pentium Gold G5600 @ 3.90GHz - € 88.8
Compare R9 295X2 Variants Performance in Ultra avu
R9 295X2 Eritelmät

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD