Laki valtion eläkelain muuttamisesta 103/1989 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1989 › 103/1989
kumotaan 20 päivänä toukokuuta 1966 annetun valtion eläkelain (280/66) 8§:n 6 momentti ja 8 a§,
sellaisina kuin ne ovat, 8§:n 6 momentti 19 päivänä joulukuuta 1986 annetussa laissa (964/86) ja 8 a§ 18 päivänä heinäkuuta 1975 annetussa laissa (568/75),
muutetaan 1§:n 1 momentti, 2§:n 1 momentin 1-4 kohta, 4§, 5§:n 2 ja 3 momentti, 8§:n 2-4 momentti, 9 b§, 10§:n 2 momentin a ja b kohta ja 3 momentin johdantokappale ja b kohta, 12§:n 3 momentti, 15§:n 2 momentti, 15 a§:n 2 ja 4 momentti, 20§:n 1 momentti ja 26§:n 1 momentti,
sellaisina kuin niistä ovat 1§:n 1 momentti ja 15§:n 2 momentti 10 päivänä joulukuuta 1971 annetussa laissa (851/71), 2§:n 1 momentin 1-4 kohta 13 päivänä tammikuuta 1989 annetussa laissa (21/89), 5§:n 2 momentti 16 päivänä tammikuuta 1987 annetussa laissa (8/87), 5§:n 3 momentti 23 päivänä helmikuuta 1979 annetussa laissa (215/79), 8§:n 4 momentti 16 päivänä tammikuuta 1987 annetussa laissa (9/87), 9 b§, 12§:n 3 momentti, 15 a§:n 2 ja 4 momentti ja 20§:n 1 momentti 19 päivänä huhtikuuta 1985 annetussa laissa (326/85), 10§:n 2 momentin a ja b kohta 19 päivänä joulukuuta 1986 annetussa laissa (964/86) ja 10§:n 3 momentin johdantokappale ja b kohta 27 päivänä marraskuuta 1981 annetussa laissa (809/81), sekä
lisätään 3§:ään uusi 3 momentti, 9§:ään, sellaisena kuin se on osittain muutettuna mainitulla 10 päivänä joulukuuta 1971 annetulla lailla, uusi 2 momentti, jolloin nykyinen 2 ja 3 momentti siirtyvät 3 ja 4 momentiksi, lakiin uusi 9 c ja 9 d§, 10§:ään, sellaisena kuin se on muutettuna mainituilla 27 päivänä marraskuuta 1981 ja 19 päivänä joulukuuta 1986 annetuilla laeilla sekä 23 päivänä joulukuuta 1982, 9 päivänä toukokuuta 1986, 21 päivänä elokuuta 1987 ja 13 päivänä tammikuuta 1989 annetuilla laeilla (1026/82, 333/86, 715/87 ja 21/89), uusi 4 momentti, jolloin nykyinen 4 ja 5 momentti siirtyvät 5 ja 6 momentiksi, lakiin uusi 10 b§, 13§:ään, sellaisena kuin se on 4 päivänä kesäkuuta 1982 annetussa laissa (414/82), uusi 2 momentti, 15§:ään, sellaisena kuin se on muutettuna mainitulla 10 päivänä joulukuuta 1971 annetulla lailla ja 22 päivänä heinäkuuta 1970, 23 päivänä helmikuuta 1979, 27 päivänä marraskuuta 1981 ja 31 päivänä tammikuuta 1985 annetuilla laeilla (527/70, 232/79, 808/81 ja 91/85), mainitulla 27 päivänä marraskuuta 1981 annetulla lailla kumotun 3 momentin sijaan uusi 3 momentti, 18§:ään, sellaisena kuin se on osittain muutettuna mainitulla 19 päivänä huhtikuuta 1985 annetulla lailla, uusi 6-10 momentti sekä 20§:ään, sellaisena kuin se on muutettuna mainituilla 10 päivänä joulukuuta 1971 ja 19 päivänä huhtikuuta 1985 annetuilla laeilla, uusi 4 momentti seuraavasti:
Virka- tai työsuhteessa valtioon olevalla henkilöllä on oikeus vanhuus-, työkyvyttömyys-, työttömyys- ja osa-aikaeläkkeeseen siten kuin tässä laissa säädetään.
1)palvelusta, joka on alkanut edunsaajan täytettyä 65 vuotta;
2)palvelusta sinä aikana, jolta edunsaaja saa virka- tai työsuhteen taikka yrittäjätoiminnan perusteella tämän lain taikka muun lain tai asetuksen mukaista vanhuuseläkettä, varhennettua vanhuuseläkettä lukuunottamatta, taikka sellaista työkyvyttömyyseläkettä, jonka suuruutta määrättäessä on otettu huomioon eläkeiän saavuttamiseen jäljellä oleva aika tai sitä vastaava ansio;
3)palvelusta, joka otetaan huomioon merimieseläkelain (72/56) tai eräiden työsuhteessa olevien taiteilijoiden ja toimittajien eläkelain (662/85) mukaista eläkettä varten;
4)palvelusta, jossa edunsaajan työansio palveluksesta taikka hänen ollessaan samanaikaisesti kahdessa tai useammassa palveluksessa, niistä yhteensä on keskimäärin alle 818,24 markkaa kuukaudessa;
Valtiokonttorissa on yksilöllisen varhaiseläkkeen, varhennetun vanhuuseläkkeen ja osa-aikaeläkkeen soveltamiskäytännön ohjausta ja seurantaa varten varhaiseläkelautakunta, jonka tehtävistä ja kokoonpanosta annetaan tarkemmat säännökset asetuksella.
Eläkeikä on 63 vuotta.
Eläkeikä on kuitenkin 65 vuotta, jos valtion palvelus on päättynyt ennen 63 vuoden eläkeikää.
Eläkeajaksi työkyvyttömyys- tai työttömyyseläkettä varten luetaan myös työkyvyttömyyden tai työttömyyden alkamisen ja 63 vuoden eläkeiän tai tätä alemman eroamisiän saavuttamisen välinen aika, jos työkyvyttömyys tai työttömyys on alkanut ennen kuin palveluksen tai tämän lain mukaisen osa-aikaeläkkeen päättymisestä on kulunut 360 päivää. Edellä tarkoitettuja 360 päivää laskettaessa jätetään huomioon ottamatta päivät, joilta edunsaaja on saanut työttömyysturvalain (602/84) mukaista päivärahaa, kuitenkin enintään siihen määrään saakka, joka vastaa työttömyysturvalain 26§:ssä säädettyä niiden päivien enimmäismäärää, joilta voidaan maksaa ansioon suhteutettua päivärahaa. Jos palvelus ei ole jatkunut yhdenjaksoisesti vähintään 4 kuukautta, luetaan sen perusteella eläkeajaksi eläkeiän saavuttamiseen jäljellä oleva aika vain sikäli kuin edunsaajalla ei ole ennen tätä palvelusta alkaneen virka- tai työsuhteen taikka yrittäjätoiminnan perusteella oikeutta sellaiseen työkyvyttömyys- tai työttömyyseläkkeeseen, jota varten sanottu aika tai sitä vastaava ansio jo otetaan huomioon.
Naispuolisen edunsaajan työkyvyttömyyseläkettä määrättäessä luetaan eläkeajaksi työkyvyttömyyden alkamisen ja 63 vuoden eläkeiän tai tätä alemman eroamisiän saavuttamisen välinen aika, jos hänellä on 2 momentissa mainittujen 360 päivän täyttymisen ja työkyvyttömyyden alkamisen välisen ajan, joka saa olla enintään 9 vuotta, ollut valtion perhe-eläkelain 3§:ssä tarkoitettu kolmea vuotta nuorempi lapsi, ei kuitenkaan jos eläkeikään jäljellä oleva aika tai sitä vastaava ansio on ilman sanottua lapsenhoitoajan huomioonottamista luettava eläkeajaksi muun työ- tai virkasuhteen taikka yrittäjätoiminnan perusteella. Jollei tällaisen naispuolisen edunsaajan palvelus ole jatkunut neljää kuukautta, on eläkeajan määräämisestä soveltuvin osin voimassa, mitä 2 momentissa on säädetty.
Edunsaajalla on oikeus saada vanhuuseläkkeensä varhennettuna aikaisintaan sitä kalenterikuukautta seuraavan kuukauden alusta, jonka aikana hän täyttää 58 vuotta, milloin hänen eläkkeensä määräytyy 10§:n 2 momenttia soveltaen, taikka sitä kalenterikuukautta seuraavan kalenterikuukauden alusta, jonka aikana hän täyttää 60 vuotta, milloin hänen eläkkeensä määräytyy 10§:n 1 momenttia soveltaen. Tällöin eläkkeen määrää vähennetään 10 b §:ssä säädetyllä tavalla. Varhennettuun vanhuuseläkkeeseen sovelletaan muutoin, mitä tässä laissa on vanhuuseläkkeestä säädetty. Oikeutta varhennettuun vanhuuseläkkeeseen ei ole 4 momentin 1 kohdassa tarkoitetulla edunsaajalla. Jos edunsaajalla eläkeajaksi luettavan palveluksen perusteella on oikeus varhennettuun vanhuuseläkkeeseen myös lyhytaikaisissa työsuhteissa olevien työntekijäin eläkelain nojalla, hänen varhennetun vanhuuseläkkeen saamisen edellytyksenä on lisäksi, että hän saa lyhytaikaisissa työsuhteissa olevien työntekijäin eläkelain mukaista varhennettua vanhuuseläkettä.
Tämän lain nojalla osa-aikaeläkettä saavan edunsaajan vanhuuseläkkeen saamisen edellytyksenä 63 vuoden eläkeiässä on, että 9 d §:n 1 momentin 4 kohdassa tarkoitettu osa-aikatyö on päättynyt ja että hän ennen osa-aikaeläkkeen lakkaamista ja osa-aikatyön päättymistä on saavuttanut 63 vuoden eläkeiän.
1) jos sellaisessa upseerin tai toimiupseerin virassa, johon ehdottomana kelpoisuusvaatimuksena on upseerin tai toimiupseerin virkatutkinto, palvelevalla virkamiehellä on sotilasarvo ja hänellä on tällaisessa virassa tai, toimiupseerin viran ollessa kyseessä, yhteensä tällaisessa virassa ja värvätyn, rajavartijan ja merivartijan tehtävissä eläkeaikaa vähintään 20 vuotta, milloin eroamisikä on enintään 50 vuotta, tai vähintään 25 vuotta, milloin eroamisikä on 50 vuotta korkeampi, ja tästä eläkeajasta vähintään 6 kuukautta välittömästi ennen palveluksen päättymistä ja vähintään 3 vuotta palveluksen päättymistä välittömästi edeltäneiden 5 vuoden ajalta; tai
2) jos edunsaaja on saavuttanut eroamisikänsä;
Kun työkyvyttömyyseläke myönnetään 1 momentin d kohtaa soveltaen, se myönnetään joko täytenä eläkkeenä tai osaeläkkeenä taikka yksilöllisenä varhaiseläkkeenä sen mukaan kuin sen perusteena oleva eläke on myönnetty.
Työkyvyttömyyseläke palveluksen päätyttyä alkaneen työkyvyttömyyden perusteella myönnetään joko täytenä eläkkeenä tai osaeläkkeenä. Lain 9§:n 1 momentin c kohtaa sovellettaessa täysi työkyvyttömyyseläke myönnetään edunsaajalle, jonka työkyvyn voidaan arvioida ainakin vuoden ajaksi alentuneen vähintään kolmella viidenneksellä. Jos työkyky on alentunut tätä vähemmän, mutta kuitenkin vähintään kahdella viidenneksellä, myönnetään eläke osaeläkkeenä.
Yksilöllinen varhaiseläke myönnetään täytenä työkyvyttömyyseläkkeenä.
Sen estämättä, mitä 9§:n 1 momentissa on säädetty työkyvyttömyyseläkkeen saamisesta, 55 vuotta täyttäneellä edunsaajalla on oikeus saada työkyvyttömyyseläkettä yksilöllisenä varhaiseläkkeenä, jos hänen työkykynsä huomioon ottaen sairaus, vika tai vamma, ikääntymiseen liittyvät tekijät, palveluksessaolon pitkäaikaisuus, hänelle työstä aiheutunut rasittuneisuus ja kuluneisuus sekä työolosuhteet, on pysyvästi siinä määrin alentunut, ettei hänen kohtuudella voida edellyttää enää jatkavan palvelustaan. Edellytyksenä on kuitenkin, että edunsaaja on lopettanut työntekijäin eläkelain 8§:n 4 momentissa mainituissa laeissa, eläkeohjesäännössä tai eläkesäännöissä tarkoitetun ansiotyön tai että hänen ansiotulonsa näistä töistä voidaan arvioida kuukaudessa keskimäärin pienemmiksi kuin tämän lain 2§:n 1 momentissa tarkoitettu markkamäärä. Yksilöllisen varhaiseläkkeen saamisen edellytyksenä on lisäksi, lukuunottamatta 9§:n 1 momentin d kohdassa tarkoitettua tilannetta, että yksilöllistä varhaiseläkettä määrättäessä voidaan lukea eläkeajaksi myös eläkeiän tai tätä alemman eroamisiän saavuttamiseen jäljellä oleva aika.
Edellä 1 momentissa tarkoitettuja työolosuhteita arvioitaessa on myös otettava huomioon julkisen hallinnon erityisluonteesta johtuvat tietyille tehtäville asetettavat erityiset vaatimukset, jotka liittyvät yleiseen turvallisuuteen, henkilön omaan turvallisuuteen taikka työn vastuullisuuteen yleisen edun kannalta.
Edunsaajalla on oikeus saada ennakkopäätös siitä, täyttääkö hän 1 momentin ensimmäisessä ja viimeisessä virkkeessä ja 2 momentissa mainitut eläkkeen saamisen edellytykset. Päätökseen saa hakea muutosta niin kuin 23§:ssä on säädetty. Myönteinen ennakkopäätös on valtiokonttoria sitova, jos siihen perustuva eläkehakemus tehdään viimeistään kuuden kuukauden kuluessa päätöksen lainvoimaiseksi tulosta.
Oikeutta yksilölliseen varhaiseläkkeeseen ei ole 8§:n 4 momentin 1 kohdassa tarkoitetulla edunsaajalla.
Oikeus saada osa-aikaeläkettä on 58 vuotta täyttäneellä edunsaajalla edellyttäen, että;
1) hän ei saa tämän lain mukaista eläkettä, työntekijäin eläkelain 8§:n 4 momentissa tarkoitettua peruseläkettä tai muuta siihen verrattavaa työ- tai virkasuhteeseen tai yrittäjätoimintaan perustuvaa eläkettä;
2) hän ennen osa-aikaeläkkeen alkamista täyttää 8§:n 1 momentin toisessa virkkeessä vanhuuseläkkeen saamiselle alle 65 vuoden iässä säädetyt palvelus- ja eläkeaikaa koskevat edellytykset ja on ollut tänä aikana sellaisessa kokoaikaisessa palveluksessa, jossa hänen tässä laissa tarkoitettu työansionsa tai työansio tässä laissa tarkoitetussa palveluksessa ja työntekijäin eläkelain 8§:n 4 momentissa mainittujen säännösten piiriin kuuluvassa muussa toiminnassa yhteensä on vähintään tämän lain 2§:n 1 momentissa mainittu markkamäärä nelinkertaisena;
3) hänen tämän lain piiriin kuuluvan palveluksen perusteella otettaisiin eläkettä määrättäessä huomioon eläkeiän tai tätä alemman eroamisiän saavuttamiseen jäljellä oleva aika, jos hän osa-aikaeläkkeen alkamishetkellä olisi tullut työkyvyttömäksi;
4) hänen työaikansa ja ansiotulonsa on tämän lain piiriin kuuluvassa palveluksessa vähentynyt niin, että ansiotulo jäljelle jäävässä työntekijäin eläkelain 8§:n 4 momentissa mainittujen säännösten piiriin kuuluvassa työssä tai yrittäjätoiminnassa, jota jäljempänä kutsutaan osa-aikatyöksi, on yhteensä vähintään 40 prosenttia ja enintään 60 prosenttia ennen vähentämistä hänellä olleesta vakiintuneesta ansiotulosta, kuitenkin vähintään 2§:n 1 momentissa mainitun markkamäärän suuruinen, jolloin työajan vähentyminen ei saa merkittävästi poiketa ansiotulojen vähenemisestä; sekä
5) hän ei ole yhdenjaksoisesti poissa työstä kuutta viikkoa pitempää aikaa, mihin ei lueta vuosilomaa tai muuta siihen verrattavaa aikaa eikä aikaa, jolta hän saa sairausvakuutuslain mukaista päivärahaa.
Osa-aikaeläkettä määrättäessä vakiintuneena ansiotulona pidetään eläkkeen perusteena olevaa palkkaa siinä palveluksessa, jonka perusteella eläkettä määrättäessä otettaisiin huomioon eläkeiän saavuttamiseen jäljellä oleva aika, jos edunsaaja osa-aikaeläkkeen alkamishetkellä olisi tullut työkyvyttömäksi.
Valtiovarainministeriö antaa tarvittaessa tarkemmat määräykset siitä, milloin palvelusta pidetään 1 momentin 2 kohdassa tarkoitetulla tavoin kokoaikaisena, miten 1 momentin 4 kohdassa tarkoitetun osa-aikatyön ansiotaso todetaan ja miten sen kehittymistä seurataan.
Asetuksella voidaan säätää, että 1 momentin 2 kohdassa tarkoitetusta markkamääräisestä ansiorajasta ja 1 momentin 4 kohdassa tarkoitetuista työajan vähentämistä koskevista edellytyksistä saadaan erityisestä syystä poiketa.
Oikeutta osa-aikaeläkkeeseen ei ole 8§:n 4 momentin 1 kohdassa tarkoitetulla edunsaajalla eikä edunsaajalla,joka saa lyhytaikaisissa työsuhteissa olevien työntekijäin eläkelain mukaista osa-aikaeläkettä, jos se perustuu tämän lain mukaista eläkettä varten eläkeajaksi luettavasta palveluksesta saatuun ansioon.
Eläkkeen määrä on kuitenkin kunkin palveluksen osalta eläkeajaksi luetulta täydeltä kuukaudelta 11/60 prosenttia eläkkeen perusteena olevasta palkasta,
a) jos edunsaaja palveluksen päättymistä välittömästi edeltäneet 6 kuukautta on ollut yhdenjaksoisesti jatkuneessa palveluksessa ja tämän päättyessä on saavuttanut eläkeiän tai eroamisiän taikka siirtynyt 8§:n 2 momentissa tarkoitetulle varhennetulle vanhuuseläkkeelle sekä jos hänellä palveluksen päättymistä välittömästi edeltäneiden 5 vuoden kuluessa on eläkeaikaa yhteensä vähintään 3 vuotta, jolloin mainittuja 6 kuukauden ja 3 vuoden aikoja laskettaessa otetaan huomioon myös aikaisempi 8§:n 1 momentissa mainittujen säännösten mukaista eläkettä varten eläkeajaksi luettava palvelusaika;
b) jos työkyvyttömyys- tai työttömyyseläke myönnetään 5§:n 2 momenttia tai vanhuuseläke 8§:n 3 momenttia tai 4 momentin 1 kohtaa soveltaen; taikka
Sellaisen upseerin tai toimiupseerin viran, johon ehdottomana kelpoisuusvaatimuksena on upseerin tai toimiupseerin virkatutkinto, haltijan eläkkeen määrä on, edellyttäen, että haltijalla on sotilasarvo, jokaiselta eläkeajaksi luetulta täydeltä kuukaudelta 11/50 prosenttia eläkkeen perusteena olevasta palkasta, ja sellaisen rajavartiolaitoksen rajavartijan ja ilma-aluksen päällikön, jolla on eläkeaikaa tällaisessa palveluksessa vähintään 20 vuotta, eläkkeen määrä on jokaiselta eläkeajaksi luetulta täydeltä kuukaudelta 11/54 prosenttia eläkkeen perusteena olevasta palkasta,
b) jos työkyvyttömyys- tai työttömyyseläke myönnetään 5§:n 2 momenttia tai vanhuuseläke 8§:n 4 momentin 1 kohtaa soveltaen.
Eläke lasketaan myös siltä ajalta, jonka edunsaaja on ollut tämän lain mukaisella osa-aikaeläkkeellä. Eläkkeen määrä lasketaan niin kuin se olisi laskettu, jos hän olisi ollut tämän ajan valtion palveluksessa ja pitämällä eläkkeen perusteena olevana palkkana sitä 10 b§:n 2 ja 3 momentin mukaista ansiotulojen erotusta, jonka perusteella hänen osa-aikaeläkkeensä on määrätty.
Jos vanhuuseläke myönnetään 8§:n 2 momentin mukaisesti varhennettuna, eläkettä vähennetään puoli prosenttia jokaiselta kuukaudelta, jolta eläkettä maksetaan ennen 63 vuoden eläkeiän täyttämiskuukautta seuraavan kuukauden alkua, milloin eläke määräytyy 10§:n 2 momenttia soveltaen, tai ennen 65 vuoden eläkeiän täyttämiskuukautta seuraavan kuukauden alkua, milloin eläke määräytyy 10§:n 1 momenttia soveltaen. Vähennys lasketaan siitä yhteensovitetusta eläkkeestä, joka edunsaajalle on karttunut eläkkeen alkamisajankohtaan mennessä.
Osa-aikaeläkkeen määrä on, jollei 3 momentista muuta johdu, 50 prosenttia 9 d§:n 1 momentin 2 kohdassa mainitussa tämän lain piiriin kuuluvassa palveluksessa saadun vakiintuneen ansiotulon ja osa-aikatyöstä saadun ansiotulon erotuksesta.
Jos edunsaaja on samanaikaisesti kahdessa tai useammassa 9 d§:n 1 momentin 2 kohdassa tarkoitetussa ansiotyössä, osa-aikaeläkkeen määrä lasketaan työntekijän osa-aikatyöhön siirtymistä edeltäneiden 9 d§:n 2 momentissa tarkoitettujen yhteenlaskettujen ansiotulojen ja osa-aikatyön aikaisten yhteenlaskettujen ansiotulojen erotuksesta. Erotus jaetaan osiin niiden ansion alenemien suhteessa, joista henkilöllä on oikeus osa-aikaeläkkeeseen, kuitenkin enintään siihen määrään asti, joka vastaa kunkin säännöksen piirissä tapahtunutta ansion alenemaa.
Osa-aikaeläkkeen enimmäismäärä on 75 prosenttia siitä 12§:n mukaisesti yhteensovitetusta eläkkeestä, joka edunsaajalle on karttunut työntekijäin eläkelain 8§:n 4 momentissa tarkoitettujen säännösten mukaan osa-aikaeläkkeen alkamisajankohtaan mennessä. Jos edunsaajalla on oikeus saada osa-aikaeläkettä myös muun edellä tarkoitetun säännöksen perusteella ja tässä tarkoitettu rajaus vähentää osa-aikaeläkettä, tehdään vähennys näiden säännösten mukaan ansaittujen eläkeoikeuksien suhteessa.
Vanhuuseläkkeen saajalle suoritetaan siihen saakka, kunnes hän saa oikeuden eläkkeeseen kansaneläkelain nojalla, täydennysosana, mitä kansaneläkkeen huomioon ottamisen johdosta on vähennetty tämän lain mukaisesta eläkkeestä. Täydennysosaa ei kuitenkaan suoriteta varhennetun vanhuuseläkkeen saajalle.
Osa-aikaeläkkeen määrä lasketaan uudelleen, jos osa-aikaeläkkeen saajan osa-aikatyön alaisissa ansiotuloissa on tapahtunut muutos, joka merkittävästi poikkeaa yleisestä palkkakehityksestä.
Vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkettä ei ilman pätevää syytä myönnetä takautuvasti pitemmältä kuin vuoden ajalta ennen eläkehakemuksen tekemistä eikä työttömyyseläkettä tai osa-aikaeläkettä pitemmältä kuin 6 kuukauden ajalta ennen sen hakemista seuraavaa kuukautta.
Osa-aikaeläke myönnetään aikaisintaan sitä kuukautta seuraavan kuukauden alusta, jona edunsaaja on täyttänyt 58 vuotta.
Sen estämättä, mitä 1 momentissa on säädetty, täyttä työkyvyttömyyseläkettä suoritetaan 15§:n mukaisesti, jos eläkehakemus on tehty ennen kuin sairausvakuutuslain mukaista päivärahaa on maksettu 1 momentissa mainituilta 150 ensimmäiseltä suorituspäivältä tai jos työkyvyttömyyseläke myönnetään 9 c§:ssä tarkoitettuna yksilöllisenä varhaiseläkkeenä. Tällöin kuitenkin täyden työkyvyttömyyseläkkeen suorittamisen edellytyksenä on, ettei eläkehakemuksen tekemistä seuraavan kalenterikuukauden loppuun mennessä tai, jos tänä aikana on haettu sairausvakuutuslain mukaista päivärahaa, sen hakemista seuraavan kalenterikuukauden loppuun mennessä ole myönnetty vähintään kuukauden ajalta yhdenjaksoisesti maksettavaa päivärahaa, joka kohdistuu työkyvyttömyyden alkamisen jälkeiseen aikaan tai, jos tähän aikaan kohdistuva päivärahahakemus on hylätty, sen hylkäämisen jälkeiseen aikaan.
Jos täysi työkyvyttömyyseläke myönnetään takautuvasti 1 momentin mukaisesti, suoritetaan eläke sairausvakuutusrahastolle siltä osin kuin se vastaa samalta ajalta maksettua sairausvakuutuslain mukaista päivärahaa. Samoin menetellään jos työkyvyttömyyseläke myönnetään takautuvasti yksilöllisenä varhaiseläkkeenä.
Yksilöllisenä varhaiseläkkeenä myönnetty työkyvyttömyyseläke lakkautetaan, jollei eläkkeen saaja enää täytä 9 c§:n 1 momentissa säädettyjä eläkkeen saamisen edellytyksiä. Muutoin eläkkeestä on soveltuvin osin voimassa, mitä täydestä työkyvyttömyyseläkkeestä on säädetty.
Osa-aikaeläke lakkautetaan, jos edunsaaja ei enää täytä 9 d§:ssä säädettyjä eläkkeen saamisen edellytyksiä. Jos työkyvyttömyys- tai työttömyyseläke myönnetään samalta ajalta, jolta on maksettu osa-aikaeläkettä, katsotaan osa-aikaeläke työkyvyttömyys- tai työttömyyseläkkeen osasuoritukseksi.
Jos osa-aikaeläke on 7 momentin mukaisesti lakkautettu, edunsaajalla on oikeus saada uudelleen osa-aikaeläkettä hänen täyttäessään 9 d§:ssä säädetyt edellytykset. Jos osa-aikaeläke alkaa uudelleen kuuden kuukauden kuluessa aikaisemman osa-aikaeläkkeen päättymisestä, eläke myönnetään entisin perustein, jollei 13§:n 2 momentista muuta johdu.
Edunsaaja on velvollinen ilmoittamaan valtiokonttorille sellaisista muutoksista, jotka vaikuttavat hänen oikeuteensa saada eläkettä tai eläkkeen määrään.
Valtiokonttori voi vaatia edunsaajalta selvityksen eläkkeen määrään vaikuttavista seikoista ja selvityksen siitä, että hän edelleen täyttää eläkkeen saamisen edellytykset. Jollei edunsaaja ole toimittanut sanottua selvitystä valtiokonttorille sen määräämässä kohtuullisessa ajassa, valtiokonttori voi päättää, että eläkkeen maksaminen keskeytetään, kunnes selvitys on toimitettu.
Täysi työkyvyttömyyseläke tai työttömyyseläke, joka on myönnetty 5§:n 2 momenttia soveltaen, muuttuu vanhuuseläkkeeksi palveluksen päätyttyä ja eläkkeen saajan saavuttaessa 63 vuoden eläkeiän, virkasuhteessa olevan eläkkeen saajan osalta kuitenkin viimeistään hänen saavuttaessaan eroamisikänsä. Muussa tapauksessa työkyvyttömyys- tai työttömyyseläke muuttuu vanhuuseläkkeeksi eläkkeen saajan saavuttaessa 65 vuoden iän.
Osaeläkkeenä myönnetty työkyvyttömyyseläke muutetaan edunsaajan hakemuksesta yksilölliseksi varhaiseläkkeeksi sitä kuukautta lähinnä seuraavan kuukauden alusta, jona edunsaaja on täyttänyt 9 c§:n 1 momentissa mainitut eläkkeen saamisen edellytykset, ei kuitenkaan takautuvasti kuutta kuukautta pitemmältä ajalta ennen hakemusta seuraavan kuukauden alkua.
Kunnan ja muun julkisoikeudellisen yhteisön viranomainen tai laitos, eläketurvakeskus, vakuutus- ja eläkelaitos, yksityinen työnantaja sekä sairaala ovat velvolliset pyynnöstä antamaan maksutta valtiokonttorille hallussaan olevat tiedot, jotka voivat vaikuttaa käsiteltävänä olevan eläkeasian ratkaisemiseen tai eläkkeen maksamiseen, noudattaen kuitenkin, mitä muussa laissa on salassapitovelvollisuudessa säädetty. Lääkärin lausunnosta ja -todistuksesta on kuitenkin suoritettava kohtuullinen korvaus.
Tämän lain voimaan tullessa jatkuneessa eläkkeeseen oikeuttavassa palveluksessa olevalla edunsaajalla,
1) joka lain voimaan tullessa on sellaisessa virassa tai tehtävässä, jossa oli ennen lain voimaan tuloa voimassa olleiden säännösten mukaan valtion eläkeasetuksen 5§:ssä tarkoitettu erityinen eläkeikä tai
2) joka vuoden 1999 kesäkuun loppuun mennessä tulee 1 kohdassa tarkoitettuun virkaan tai tehtävään taikka
3) joka kumotun 8 a§:n mukaisesti on ennen lain voimaantuloa ollut 40 ikävuoden täyttämisen jälkeen yhteensä vähintään 12 vuotta 1 kohdassa tarkoitetussa virassa tai tehtävässä,
on oikeus eläkkeeseen tällä lailla muutettujen ennen tämän lain voimaantuloa voimassa olleiden säännösten mukaan, jos hän vuoden 1999 kesäkuun loppuun mennessä joko eläkettä hakiessaan tai muutoin kirjallisesti ilmoittaa valtiokonttorille niin haluavansa.
Edellä 2 momentissa tarkoitetun ilmoituksen tehneeseen edunsaajaan ei sovelleta tällä lailla muutettuja 1 päivään heinäkuuta 1989 voimaan tulevia säännöksiä. Mitä 2 momentissa ja tässä momentissa on säädetty, on voimassa sillä edellytyksellä, että edunsaajalla on oikeus eläkkeeseen 10§:n 2 momenttia soveltaen.
Edunsaajalla, jolla olisi ennen lain voimaantuloa ollut palveluksesta erotessaan oikeus vanhuuseläkkeen saamiseen tällä lailla kumotun 8§:n 6 momentin tai 8 a§:n taikka ennen tämän lain voimaantuloa voimassa olleen 8§:n 3 momentin mukaisesti, on kuitenkin, sen estämättä, mitä edellä on säädetty, oikeus eläkkeen saamiseen mainittujen säännösten mukaisesti.
Edunsaajalla, joka on ennen tämän lain voimaantuloa saanut valtion palvelusta myöhempään virka- tai työsuhteeseen taikka yrittäjätoimintaan perustuvan työntekijäin eläkelain 8§:n 4 momentissa mainittujen säännösten mukaisen yksilöllisen varhaiseläkkeen, on oikeus valtion eläkelain 9§:n 1 momentin d kohdan nojalla myönnettävään yksilölliseen varhaiseläkkeeseen 1 päivästä heinäkuuta 1989 lukien.
Määrättäessä oikeutta 9 c§:ssä säädettyyn yksilölliseen varhaiseläkkeeseen otetaan huomioon myös sellainen työstä luopuminen, joka on tapahtunut ennen tämän lain voimaantuloa.
Määrättäessä oikeutta osa-aikaeläkkeeseen otetaan huomioon myös sellainen osa-aikatyöhön siirtyminen, joka on tapahtunut ennen tämän lain voimaantuloa.
Tällä lailla kumotaan 9 päivänä joulukuuta 1966 annetun valtion eläkeasetuksen (611/66) 5§ siihen myöhemmin tehtyine muutoksineen.
Hallituksen esitys 160/88
Sosiaalivaliok. miet. 31/88
Suuren valiok. miet. 193/88
1 §2 §3 § 4 §5 § 8 § 9 § 9 b §9 c §9 d §10 § 10 b §12 § 13 § 15 § 15 a § 18 § 20 §26 §


text:
Kotiin / HD / tapetti HD
lähettänyt: alas elokuuta 31, 2016 sisään HD Jätä kommentti 2,221 näkymät 0
Here is most beautiful Selection Onas wallpaper HD For Desktops, PC, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. Tässäwallpapermad.com Taustakuva tietokanta voit ladata miljoonia korkealaatuisia taustakuvia . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Meillä on paljon taustakuvia yli kolmekymmentä Plus kategoriat Like Eläimet, Sarjakuva, Kukka, avaruus , Pelit ja Urheilu ,Jne. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia henkilökohtaiseen käyttöön. Jos Like This nas taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook ja muut sosiaalisen median.
Edellinen: merikilpikonna tapetti HD
seuraava: Mopar tapetti HD
Deep House tapetti

matches: HD HD HD HD HD HD HD


text:
Cole ja pojat metsään tapetti HD – wallpapermonkey.com
Mene...Kotiin3D taustakuvaAbstraktiArkkitehtuuriEläimetlinnuthajoamiseen tapettiPyörätautotCartoon taustakuvatJulkkiksetKaupunkivärikäs taustakuvaTietokoneetCool taustakuvatSöpöRuoka & JuomatHauskagrafiikka tapettiPelit taustakuvaTytötteHD VäritaustakuvatLomaKuumalive-taustakuvatLogorakkaus taustakuvaElokuva taustakuvamusiikkiNature tapettipaikatavaruusUrheilu tapettiteknologiaMaailmanUusi vuosi taustakuvamobile	Kotiin / HD Väritaustakuvat / Cole ja pojat metsään tapetti HD	Cole ja pojat metsään tapetti HD
0	Cole ja pojat metsään tapetti HD
Tässä on Cole ja pojat metsään tapetit HD Collection Pöytäkoneet, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä Wallpapermonkey.com, on enemmän kuin 1,75,000 Taustakuvat ovat ladattavissa. Voit ladata Jokainen Taustakuva ilmaiseksi.
cole-ja-pojat-Woods-tapetti-hd
piipittää Tietoja Taustakuva Monkey Edellinen: otetaan pois tapetti HD
seuraava: ristikko tapetti HD
Bender tapetti HDjordan taustakuvatGrafiikka Taustakuva HDrastafari tapetti HDBugatti autot taustakuvia HDGareth Bale tapetti HDHarley Davidson logo taustakuva HDSergio Ramos tapettiMt Rainier tapettigir tapetti HD Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Samsung UE43NU6025KXXC 43" 4K Ultra HD, 358,90 € | V...
Samsung UE43NU6025KXXC 43" 4K Ultra HD
Hinnat Samsung UE43NU6025KXXC 43" 4K Ultra HD
Arvostelut Samsung UE43NU6025KXXC 43" 4K Ultra HD
Tekniset tiedot Samsung UE43NU6025KXXC 43" 4K Ultra HD
UE43NU6025KXXC 43" 4K Ultra HD 5
https://pc.vertaa.fi/500x500/120317798.jpg
https://pc.vertaa.fi/500x500/120317800.jpg
https://pc.vertaa.fi/500x500/120317801.jpg
Samsung Samsung UE43NU6025KXXC 43" 4K Ultra HD UE43NU6025KXXC 43" 4K Ultra HD UE43NU6025KXXC 43" 4K Ultra HD Koe täydellinen elokuvakokemus omalla kotisohvalla ja surffaa netissä vaivattomasti SamsungSmart-TV:llä.Samsung Smart-television UHD on neljä kertaa tarkempi kuin Full HD, minkä ansiosta näet lempiohjelmasi tarkemmin ja yksityiskohtaisemmin kuin koskaan aikaisemmin.HDR (High Dynamic Range) -tekniikka mahdollistaa erittäin tarkan kontrastin sekä entistä laajemman ja terävemmän värimaailman, minkä ansiosta näet hämärämmätkin kohtaukset selkeästi.Samsung smart-televisiossa on erilaisia toimintoj... (52)
120 kWh AVERAGE Muihin televisioihin verrattuna tässä on keskitason energiankulutus, mutta on edullisempi
Seinäkiinnike: Kyllä
Digitaalisignaalin järjestelmämuoto: DVB-C, DVB-T
Pakkauksen paino: 12.4 kg
Kokonaisenergiankulutus: 120 kWh
Tuotteen paino (+jalusta): 9700 g
Laatikon syvyys: 151 mm
Laitteen syvyys (jalustan kanssa): 207 mm
Laitteen korkeus (jalustan kanssa): 605 mm
Laitteen leveys (jalustan kanssa): 970 mm
Laatikon korkeus: 677 mm
Tuotteen korkeus: 563.2 mm
358.90 358.90 EUR 1
Koe täydellinen elokuvakokemus omalla kotisohvalla ja surffaa netissä vaivattomasti SamsungSmart-TV:llä.Samsung Smart-television UHD on n... € 358.90, yli 2 vk (offer_sdt_more_than_2_weeks)
Samsung Samsung 75" 4K HDR SMART-TV UE75MU7005 75" 4K HDR SMART-TV UE75MU7005 75" 4K HDR SMART-TV UE75MU7005 Smart TV. Koe täydellinen elokuvakokemus omalla kotisohvallasi.Q HDR 1000 -sävykuva mahdollistaa erittäin tarkan kontrastin sekä entistä laajemman ja terävemmän värimaailman, minkä ansiosta näet hämärämmätkin kohtaukset selkeästi.UHD kuva on neljä kertaa tarkempi kuin Full HD:ssä, minkä ansiosta näet lempiohjelmasi entistä tarkemmin ja yksityiskohtaisemmin.SamsungSmart- televisio, jonka käyttöjärjestelmä on yksinkertainen ja selkeä. Television katselun lisäksi pystyt kuuntelemaan musiikkia ja... (10)
Samsung Samsung MU6175 55" 4K Ultra HD Smart MU6175 55" 4K Ultra HD Smart MU6175 55" 4K Ultra HD Smart Koe täydellinen elokuvakokemus omalla kotisohvalla ja surffaa netissä vaivattomasti SamsungSmart-TV:llä.Samsung Smart-television UHD on neljä kertaa tarkempi kuin Full HD kuva, minkä ansiosta näet lempiohjelmasi tarkemmin ja yksityiskohtaisemmin kuin koskaan aikaisemmin.HDR (High Dynamic Range) -laajasävykuva mahdollistaa erittäin tarkan kontrastin sekä entistä laajemman ja terävemmän värimaailman, jonka ansiosta näet hämärämmätkin kohtaukset selkeästi.Samsung Smart televisiossa on erilaisia ... (9)
Samsung Samsung UE43RU7405U 43" 4K Ultra HD Smart UE43RU7405U 43" 4K Ultra HD Smart UE43RU7405U 43" 4K Ultra HD Smart Jos olet kiinnostunut IT ja elektroniikka , tykkäät olla ajan tasalla teknologiasta etkä halua missata pienimpiäkään hienouksia, osta Smart-TV Samsung UE43RU7405 43" 4K Ultra HD LED WIFI Musta lyömättömään hintaan. Väri: Musta Näyttö: 43" Resoluutio: 3840 x 2160 px 4K Ultra HD Teknologia: LED 1900 Hz Purcolor Viritin: Digitaalinen DVB-T2/C/S2 -prosessori: Quad Core Liitettävyys: WiFi Ethernet LAN Liitännät: HDMI x 3 RJ45 x 1 USB 2.0 x 2 RF x 1 Käyttöjärjeestelmä: Samsung Smart TV Hbb TV Ääni:... (1)
Samsung Samsung UE50NU6025 4K Ultra HD 50" UE50NU6025 4K Ultra HD 50" UE50NU6025 4K Ultra HD 50" UHD 4K TV, useita yksityiskohtia parempia kokemuksia varten (162)

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


Asetus Kuopion yliopistosta 857/1988 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1988 › 857/1988
Asetus Kuopion yliopistosta
Opetusministerin esittelystä säädetään Kuopion yliopistosta 21 päivänä tammikuuta 1983 annetun lain (129/83) nojalla:
Kuopion yliopiston hallintoa hoitavat hallitus, rehtori, hallintovirasto, tiedekuntaneuvostot, johtokunnat, tiedekuntien dekaanit sekä laitosten johtajat.
Yliopiston päätösvaltaa käyttävän monijäsenisen hallintoelimen jäsenenä voi Kuopion yliopistosta annetun lain (129/83) 6§:n 3 momentin mukaisin poikkeuksin olla vain yliopistoon kuuluva täysivaltainen henkilö, joka on Suomen kansalainen tai virkamies Suomessa.
Yliopiston monijäsenisen hallintoelimen jäseneksi ei voida valita tai määrätä ketään vastoin hänen tahtoaan. Oikeutta kieltäytymiseen ei kuitenkaan ole yliopistoon virkasuhteessa olevalla henkilöllä, jos monijäseniseen hallintoelimeen ei muuten saada riittävää määrää jäseniä tai varajäseniä.
Kuopion yliopistoon kuuluvat sen opettajat, tutkijat ja muu henkilökunta sekä opiskelijat.
Henkilökuntaan kuuluvaksi katsotaan:
3) dosentti ja muu tilapäinen virkamies, tuntiopettajista kuitenkin vain päätoimiset;
4) yliopistoon työsopimussuhteessa oleva päätoiminen henkilö; sekä
Opiskelijaksi katsotaan yliopistoon läsnäolevaksi opiskelijaksi ilmoittautunut henkilö, jolla on oikeus suorittaa yliopistossa tutkinto. Vaaleissa ei opiskelijaksi kuitenkaan katsota henkilöä, joka 2 momentin mukaan kuuluu henkilökuntaan.
Hallitukseen kuuluvat rehtori, vararehtorit ja tiedekuntien dekaanit. Heidän lisäkseen valitaan vaaleilla hallitukseen kolmeksi kalenterivuodeksi kerrallaan kymmenen muuta jäsentä ja yhtä monta varajäsentä. Dekaanin ollessa estynyt on hänen tilallaan hallituksessa varadekaani.
Vaaleissa valitsevat 4§:n 2 momentissa tarkoitetut muut henkilöt kuin vakinaiset ja virkaatoimittavat professorit ja apulaisprofessorit keskuudestaan viisi jäsentä ja varajäsentä, joista opettajia ja tutkijoita tulee olla vähintään kolme, sekä opiskelijat keskuudestaan viisi jäsentä ja yhtä monta varajäsentä.
Jos hallituksen muu jäsen kuin rehtori, vararehtori tai dekaani ei 4§:n mukaan enää kuulu yliopistoon, tulee hänen tilalleen jäljellä olevaksi toimikaudeksi ensimmäisenä oleva varajäsen. Jos varajäseniä ei enää ole, valitaan uusia jäseniä ja varajäseniä 2 momentissa säädetyssä järjestyksessä.
4) hyväksyä kahden tai useamman tiedekunnan opetussuunnitelmiin kuuluvien yhteisten opintojaksojen opetussuunnitelmat sekä valvoa opetussuunnitelmien laatimista ja toteuttamista;
5) hyväksyä yliopiston toiminta- ja taloussuunnitelma ja muut laajakantoiset suunnitelmat sekä tehdä ehdotus yliopiston tulo- ja menoarvioksi;
6) tehdä esitys hallintojohtajan viran täyttämisestä;
7) nimittää ne yliopiston vakinaiset virkamiehet, jotka ovat hallituksen nimitettäviä;
8) päättää yliopistolle erittelemättöminä myönnettyjen määrärahojen käyttösuunnitelmien perusteista;
9) tehdä ehdotus erityismenoarvioksi;
10) määrätä johtokuntien jäsenet;
11) päättää yliopiston laitoksista sekä oppiaineiden ja tieteenalojen jakautumisesta niihin sekä tehdä opetusministeriölle esitys uuden erillisen laitoksen perustamisesta;
12) päättää yliopistolle lahjoitettujen ja testamentattujen varojen vastaanottamisesta, antaa määräykset näiden hoitamisesta ja käyttämisestä, valita tilintarkastajat tarkastamaan rahastojen tilejä sekä päättää niistä toimenpiteistä, joihin tilintarkastajien lausunto antaa aihetta;
13) jakaa dosenttistipendit, apurahat ja avustukset, jollei toisin ole säädetty;
14) määrätä tutkintolautakuntien puheenjohtajat ja jäsenet;
15) päättää yliopistoon vuosittain otettavien opiskelijoiden määrästä ja yleisistä valintaperusteista;
16) päättää vararehtoreiden tehtävistä;
17) ratkaista ne rehtorille tai hallintovirastolle kuuluvat asiat, jotka rehtori tai hallintovirasto niiden laajakantoisuuden tai periaatteellisen tärkeyden vuoksi saattaa hallituksen ratkaistaviksi; sekä
18) käsitellä ja ratkaista muut asiat, jotka on säädetty tai määrätty hallituksen käsiteltäviksi ja ratkaistaviksi.
Hallitus voi ottaa käsiteltäväkseen ja ratkaistavakseen hallintovirastolle 14§:n 1 momentin 13 kohdan nojalla kuuluvan asian.
Hallitus voi siirtää hallintoviraston ratkaistavaksi 1 momentin 2, 9 ja 12-14 kohdassa tarkoitettuja asioita.
Hallitus kokoontuu, milloin rehtori tai hänen tehtäviään hoitava vararehtori katsoo sen tarpeelliseksi tai milloin vähintään neljä hallituksen jäsentä sitä ilmoittamansa asian käsittelyä varten kirjallisesti pyytää.
Kutsu hallituksen kokoukseen on lähetettävä viimeistään kolme arkipäivää ennen kokousta. Kokouskutsussa on mainittava käsiteltävät asiat. Pakottavassa tapauksessa hallitus voi läsnä olevien jäsenten yksimielisellä päätöksellä ottaa käsiteltäväkseen asian, jota ei ole kokouskutsussa mainittu.
Rehtorin sekä ensimmäisen ja toisen vararehtorin valitsee neljäksi lukuvuodeksi kerrallaan vaalikollegio, johon kuuluvat hallituksen ja tiedekuntaneuvostojen jäsenet, hallintojohtaja, toimistopäälliköt sekä erillisten laitosten johtajat.
Vaalikollegion puheenjohtajana toimii virkaiältään vanhin professori.
Sillä, joka on ollut rehtorina viimeiset neljä vuotta, on oikeus kieltäytyä vastaanottamasta rehtorin tai vararehtorin tehtävää. Jos kieltäytymiseen esitetään muu syy, riippuu sen hyväksyminen vaalikollegion harkinnasta.
Rehtorin ja kummankin vararehtorin vaali toimitetaan kukin erikseen umpilipuin. Jollei ensimmäisessä äänestyksessä kukaan saa ehdotonta äänten enemmistöä, toimitetaan uusi äänestys kahden eniten ääniä saaneen kesken. Äänten mennessä tasan ratkaisee vaalin tuloksen arpa.
Rehtori toimii yliopiston esimiehenä ja hallituksen puheenjohtajana sekä johtaa ja valvoo yliopiston toimintaa.
2) valvoa, että yliopistossa noudatetaan järjestystä sekä yliopistoa koskevia säännöksiä ja määräyksiä, että opetusta ja laitoksia hoidetaan asianmukaisesti ja että henkilökunta täyttää tehtävänsä;
3) kehittää ja johtaa yliopiston kansainvälistä toimintaa;
4) jakaa yliopistolle erittelemättöminä myönnetyt määrärahat yliopiston hallituksen päättämien perusteiden mukaisesti;
5) päättää viran sijoittamisesta ja opetusalasta tai opetusalan täsmentämisestä tai muuttamisesta yliopiston hallituksen hyväksymien suunnitelmien mukaisesti, jollei toisin ole säädetty;
6) päättää tiedekuntaneuvoston esityksestä kutsumismenettelyyn ryhtymisestä; sekä
7) käsitellä ja ratkaista muut asiat, jotka on säädetty tai määrätty rehtorin käsiteltäviksi ja ratkaistaviksi.
Hallintovirastoon kuuluu se hallinto- ja huoltohenkilökunta, jonka sijoittamisesta ei ole toisin määrätty.
2) myöntää virkavapaus ja päättää viran hoidosta, jollei toisin ole säädetty;
6) nimittää ja ottaa ne vakinaiset ja tilapäiset virkamiehet, joiden nimittäminen tai ottaminen ei kuulu muulle viranomaiselle tai yliopiston muulle hallintoelimille, sekä ottaa tuntiopettajat;
Hallintojohtaja ratkaisee 14§:n 1 momentin 1, 3-5, 7, 8, 10 ja 12 kohdassa tarkoitetut asiat.
Rehtori ratkaisee ne hallintovirastolle kuuluvat asiat, joita ei ole säädetty tai määrätty hallintojohtajan tai muun virkamiehen ratkaistaviksi. Rehtori voi yksittäistapauksessa ottaa ratkaistavakseen sellaisenkin asian, joka muutoin olisi hallintoviraston virkamiehen ratkaistava.
Tiedekunnan hallintoa hoitavat tiedekuntaneuvosto ja tiedekunnan dekaani, joiden toimikausi on kolme kalenterivuotta.
Tiedekuntaneuvostoon valitaan hallituksen päätöksen mukaan kahdeksan, kaksitoista, kuusitoista tai kaksikymmentä jäsentä ja yhtä monta varajäsentä.
Tiedekunnan vakinaiset ja virkaatoimittavat professorit ja apulaisprofessorit valitsevat keskuudestaan tiedekuntaneuvoston jäsenistä puolet ja kullekin heistä henkilökohtaisen varamiehen siten, että jäseneksi tulee vähintään yksi vakinainen tai virkaatoimittava professori tai apulaisprofessori kustakin tiedekuntaan kuuluvasta laitoksesta taikka hallituksen määräämästä kahden tai useamman laitoksen taikka klinikan muodostamasta ryhmästä. Vähintään puolet näin valituista jäsenistä tulee olla vakinaisia tai virkaatoimittavia professoreita.
Muu henkilökunta kuin vakinaiset tai virkaatoimittavat professorit ja apulaisprofessorit valitsevat tiedekuntaneuvoston jäsenistä ja varajäsenistä neljäsosan ja opiskelijat neljäsosan, kumpikin ryhmä keskuudestaan.
Jos 18§:n 2 momentissa tarkoitettu tiedekuntaneuvoston jäsen tai jäsenen varamies 4§:n mukaan ei enää kuulu yliopistoon, valitaan hänen tilalleen uusi jäsen tai varamies tiedekuntaneuvoston jäljellä olevaksi toimikaudeksi.
Jos 18§:n 3 momentissa tarkoitettu jäsen 4§:n mukaan ei enää kuulu yliopistoon, tulee hänen tilalleen jäljellä olevaksi toimikaudeksi järjestyksessä ensimmäisenä oleva asianomaisen ryhmän varajäsen.
1) johtaa ja kehittää tiedekunnassa annettavaa opetusta ja siellä tehtävää tutkimustyötä sekä tehdä niitä koskevia aloitteita ja esityksiä;
2) käsitellä asiat, jotka koskevat tutkimustoiminnan, tutkintojen, opetuksen ja muiden tiedekunnan tehtävien edellyttämää yhteistoimintaa eri tiedekuntien ja laitosten kesken;
3) tehdä esitys kutsumismenettelyyn ryhtymisestä;
4) valita professorin ja apulaisprofessorin viran täyttämisessä ja dosentin nimittämisessä käytettävät asiantuntijat sekä ratkaista näiden virkojen hakijoiden ja dosentiksi hakevan kelpoisuus;
5) tehdä ehdollepano professorin ja apulaisprofessorin virkaan ja esitys professorin viran täyttämiseksi kutsusta sekä esitys dosentiksi nimittämisestä;
6) tehdä esitys tai antaa lausunto tiedekunnan muun kuin professorin ja apulaisprofessorin viran täyttämiseksi;
7) tehdä esitys tiedekunnan muun henkilökunnan ottamisesta;
8) tehdä esityksiä ja antaa lausuntoja tiedekuntaan kuuluvien virkojen ja toimien viranhoitojärjestelyistä sekä virkavapauksista;
9) tehdä tiedekunnan osalta esitys toiminta- ja taloussuunnitelmaksi ja vuotuiseksi tulo- ja menoarvioksi;
10) päättää tiedekunnalle erittelemättöminä myönnettyjen määrärahojen käyttösuunnitelmien perusteista;
11) päättää yksityiskohtaisista valintaperusteista ja valita opiskelijat tiedekuntaan;
12) antaa todistukset tiedekunnassa suoritetuista tutkinnoista ja erillisistä opinnoista sekä myöntää luonnontieteiden kandidaatin, hammaslääketieteen kandidaatin, lääketieteen kandidaatin, maisterin ja kunniatohtorin arvoja;
13) päättää kuulustelutilaisuuksien järjestämisestä;
14) tehdä esitys tutkintosäännöksi sekä ottaen huomioon hallintoviraston ohjeet opettajien opetus- ja muuta työvelvollisuutta koskevien säännösten, määräysten ja sopimusten soveltamisesta, hyväksyä opetussuunnitelmat koulutusohjelmia, jatkotutkintoja ja muita opintoja varten lukuun ottamatta kahden tai useamman tiedekunnan opetussuunnitelmiin kuuluvien yhteisten opintojaksojen opetussuunnitelmia;
15) määrätä väitöskirjojen, lisensiaattitutkimusten ja muiden vastaavien opintosuoritusten esitarkastajat, tarkastajat ja vastaväittäjät sekä perustutkinnon syventäviin opintoihin kuuluvan tutkielman tarkastajat ja arvostella nämä opintosuoritukset tarkastajien lausuntojen perusteella; sekä
16) käsitellä ja ratkaista muut asiat, jotka on säädetty tai määrätty tiedekuntaneuvoston käsiteltäviksi ja ratkaistaviksi.
Tiedekuntaneuvosto voi siirtää päätösvaltaansa 1 momentin 7, 8 ja 13 kohdassa tarkoitetuissa sekä erikseen mainittavissa merkitykseltään vähäisissä asioissa tiedekunnan dekaanille tai laitoksen johtajalle.
Tiedekuntaneuvosto valitsee keskuudestaan vaaleilla toimikaudekseen dekaaniksi ja varadekaaniksi vakinaisen tai virkaatoimittavan professorin tai apulaisprofessorin.
Kutsu tiedekuntaneuvoston kokoukseen on lähetettävä viimeistään kolme arkipäivää ennen kokousta. Kokouskutsussa on mainittava käsiteltävät asiat. Pakottavassa tapauksessa neuvosto voi läsnä olevien jäsenten yksimielisellä päätöksellä ottaa käsiteltäväksi asian, jota ei ole kokouskutsussa mainittu.
Tiedekuntaneuvosto on päätösvaltainen, kun kokouksen puheenjohtaja ja vähintään puolet muista jäsenistä on läsnä, jollei 53§:ssä toisin säädetä.
Dekaani johtaa ja valvoo tiedekunnan toimintaa sekä ratkaisee ne tiedekunnan toimivaltaan kuuluvat asiat, joita ei ole säädetty tiedekuntaneuvoston ratkaistaviksi.
1) huolehtia, että tiedekunnan opetus- ja tutkimusvälineet ovat asinmukaisessa järjestyksessä ja käytössä;
2) huolehtia tiedekunnan hankinnoista hallintoviraston antamien ohjeiden ja tiedekuntaneuvoston päätösten mukaisesti;
3) tehdä esitys avoinna olevan viran opetusalan täsmentämisestä tai muuttamisesta ja haettavaksi julistamisen siirtämisestä;
4) jakaa tiedekunnalle jakamattomina myönnetyt määrärahat tiedekuntaneuvoston päättämien perusteiden mukaisesti sekä valvoa tiedekunnan määrärahojen käyttämistä ja tulo- ja menoarvion noudattamista;
5) huolehtia siitä, että tiedekuntaneuvoston käsiteltäviksi kuuluvat asiat tulevat valmistelluiksi, esitellyiksi ja toimeenpannuiksi asianmukaisessa järjestyksessa ja ajassa; sekä
6) toimia tiedekuntaneuvoston puheenjohtajana.
Tiedekunnassa voi olla yhden tai useamman oppiaineen ja tutkimusalan muodostamia laitoksia. Laitosjaosta päättää hallitus tiedekuntaneuvoston esityksestä.
Tiedekuntaneuvosto määrää laitoksen johtajaksi vakinaisen tai virkaatoimittavan professorin tai apulaisprofessorin.
Laitoksen hallinnosta ja tehtävistä määrätään johtosäännössä.
Kansanterveyden tutkimuslaitos
Kuopion yliopiston kansanterveyden tutkimuslaitoksen tehtävänä on:
1) suorittaa kansanterveyden tutkimusta erityisesti Itä-Suomessa;
2) edistää yleistä tietämystä kansanterveystieteen alalla harjoittamalla julkaisutoimintaa ja muuta tiedotustoimintaa; sekä
3) edistää kansallista ja kansainvälistä yhteistyötä kansanterveyden alalla.
Tutkimuslaitoksen hallintoa hoitavat johtokunta ja johtaja, joiden toimikausi on kolme kalenterivuotta.
Johtokuntaan kuuluvat tutkimuslaitoksen johtaja puheenjohtajana sekä kuusi hallituksen määräämää kansanterveystieteeseen ja käytännön kansanterveystyöhön perehtynyttä muuta jäsentä. Ainakin yhden muista jäsenistä tulee kuulua tutkimuslaitoksen henkilökuntaan. Kahden muista jäsenistä tulee olla yliopistoon kuulumattomia jäseniä.
Tutkimuslaitoksen johtajana toimii laitoksen vakinainen tai virkaatoimittava johtaja taikka hallituksen määräämä kansanterveystieteen alaa edustava yliopiston professori tai apulaisprofessori.
Tarkemmat määräykset kansanterveyden tutkimuslaitoksen toiminnasta annetaan johtosäännössä.
Valtakunnallinen koe-eläinkeskus
Yliopistossa on erillisenä tutkimuslaitoksena valtakunnallinen koe-eläinkeskus.
Valtakunnallisen koe-eläinkeskuksen tehtävänä on:
1) suorittaa alan tutkimustoimintaa;
2) antaa alan koulutusta;
3) hoitaa koe-eläinalan valtakunnallista neuvonta- ja informaatiopalvelutoimintaa; sekä
4) kasvattaa ja ylläpitää erityisesti harvinaisia koe-eläinkantoja.
Valtakunnallinen koe-eläinkeskus toimii samalla Kuopion yliopiston koe-eläinkeskuksena.
Koe-eläinkeskuksen johtokuntaan kuuluvat koe-eläinkeskuksen johtaja sekä yksitoista muuta jäsentä, joista kullakin on henkilökohtainen varamies. Muista jäsenistä ja vastaavasti varamiehistä hallitus määrää yliopistoon kuuluvista, koe-eläimiä käyttäviä tutkimusaloja edustavista henkilöistä kuusi, maa- ja metsätalousministeriö yhden sekä opetusministeriö kolme. Yhden jäsenen ja tämän varamiehen hallitus määrää keskuksen henkilökunnasta. Johtokunnan toimikausi on kolme vuotta.
Tarkemmat määräykset koe-eläinkeskuksen toiminnasta annetaan johtosäännössä.
Eläinlääketieteellinen koetila
Yliopistossa on erillisenä tutkimuslaitoksena eläinlääketieteellinen koetila.
Eläinlääketieteellisen koetilan tehtävänä on:
1) antaa eläinlääketieteellistä jatko- ja täydennyskoulutusta;
2) suorittaa eläinlääketieteellistä tutkimusta;
3) palvella Eläinlääketieteellisen korkeakoulun ja Kuopion yliopiston opetus- ja tutkimustarpeita; sekä
4) avustaa alueen eläinlääkintähuoltoa.
Koetilan hallintoa hoitavat johtokunta ja johtaja.
Johtokuntaan kuuluvat koetilan johtaja sekä kuusi muuta jäsentä, joista kullakin on henkilökohtainen varamies. Muista jäsenistä ja vastaavasti varamiehistä määrää Kuopion yliopisto kaksi, Eläinlääketieteellinen korkeakoulu kaksi, maa- ja metsätalousministeriö yhden sekä Valtion eläinlääketieteellinen laitos yhden. Jäsenten ja varajäsenten toimikausi on kolme vuotta.
Tarkemmat määräykset eläinlääketieteellisen koetilan toiminnasta annetaan johtosäännössä.
Muut erilliset laitokset
Yliopiston muita erillisiä laitoksia ovat kielikeskus, kirjasto, koulutus- ja kehittämiskeskus, laskentakeskus ja puutarha. Tulo- ja menoarvion rajoissa voidaan yliopistoon opetusministeriön päätöksellä perustaa muitakin erillisiä laitoksia.
Muun erillisen laitoksen hallintoa hoitavat johtokunta ja johtaja tai johtajaksi määrätty yliopiston vakinainen tai virkaatoimittava virkamies. Tarkemmat määräykset laitoksen toiminnasta annetaan johtosäännössä.
Koulutus- ja kehittämiskeskuksen johtokuntaan kuuluvat johtaja ja kahdeksan hallituksen määräämää muuta jäsentä, joista kolme määrätään yliopistoon kuulumattomista henkilöistä. Kullekin jäsenelle johtajaa lukuun ottamatta määrätään henkilökohtainen varamies. Johtokunta valitsee keskuudestaan puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan.
Lahjoitus- ja testamenttivarojen vastaanottamisesta ja käyttämisestä on muilta osin voimassa, mitä yleismääräyksiksi lahjoitus- ja testamenttivarojen vastaanottamisesta ja käytöstä valtion virastoissa ja laitoksissa annetussa valtioneuvoston päätöksessä (35/74) on määrätty.
Hallituksen vaaleilla valittavat jäsenet ja tiedekuntaneuvoston muut kuin professoreita ja apulaisprofessoreita edustavat jäsenet valitaan välittömillä, suhteellisilla ja salaisilla vaaleilla.
Tiedekuntaneuvoston professoreita ja apulaisprofessoreita edustavien jäsenten vaalista määrätään johtosäännössä.
Hallituksen vaaleilla valittavien jäsenten vaalissa ovat vaalioikeutettuja:
1) ensimmäisessä ryhmässä 4§:n 2 momentissa tarkoitettu muu henkilökunta kuin vakinaiset ja virkaatoimittavat professorit ja apulaisprofessorit; ja
2) toisessa ryhmässä viimeistään vaalivuoden syyskuun 30 päivänä läsnäolevaksi ilmoittautuneet opiskelijat, joilla on oikeus suorittaa yliopistossa tutkinto ja jotka eivät kuulu ensimmäiseen ryhmään.
Tiedekuntaneuvostojen 38§:n 1 momentissa tarkoitettujen jäsenten vaalissa ovat vaalioikeutettuja:
1) ensimmäisessä ryhmässä tiedekuntaan kuuluva muu henkilökunta kuin vakinaiset ja virkaatoimittavat professorit ja apulaisprofessorit; ja
2) toisessa ryhmässä tiedekuntaan kuuluvat viimeistään vaalivuoden syyskuun 30 päivänä läsnäolevaksi ilmoittautuneet opiskelijat, joilla on oikeus suorittaa yliopistossa tutkinto ja jotka eivät kuulu ensimmäiseen ryhmään.
Hallitus asettaa vaalia varten vaalilautakunnan, jonka tehtävänä on huolehtia vaalien toimeenpanoon liittyvistä tehtävistä siten kuin siitä on erikseen säädetty tai määrätty.
Vaalilautakunnan puheenjohtajana on hallintojohtaja sekä muina jäseninä kuusi henkilöä, joiden tulee edustaa mahdollisimman tasapuolisesti 4§:ssä mainittuja ryhmiä. Vaalilautakunta valitsee keskuudestaan varapuheenjohtajan. Sihteerinä toimii hallintoviraston määräämä yliopiston virkamies.
Vaalilautakunta laatii luettelon, johon merkitään ne henkilöt, jotka ovat vaalioikeutettuja.
Jokaisesta vaalioikeutetusta merkitään, mihin 39§:ssä mainittuun ryhmään hän kuuluu ja onko hän vaalikelpoinen.
Vaalioikeutetulla on 14 päivän kuluessa lopullisen vaaliluettelon julkistamisesta oikeus asettaa omassa ryhmässään ehdokkaita hallituksen ja tiedekuntaneuvoston jäsenten ja varajäsenten vaalia varten.
Ehdokas asetetaan jättämällä vaalilautakunnalle vaalikelpoisen henkilön vaalilautakunnan vahvistamalla lomakkeella antama kirjallinen suostumus. Ehdokaslistat ovat yhden ehdokkaan listoja.
Ehdokkailla on mahdollisuus 39§:ssä mainittujen ryhmien sisällä muodostaa vaaliliittoja. Ilmoitus vaaliliitosta tulee jättää vaalilautakunnalle 1 momentissa säädetyn ajan kuluessa. Vaaliliitossa saa olla ehdokkaita enintään asianomaisesta ryhmästä valittavien jäsenten kaksinkertainen määrä.
Samaan vaaliliittoon kuuluvien ehdokkaiden keskinäinen järjestys määräytyy heidän henkilökohtaisten äänimääriensä mukaan. Tässä järjestyksessä ehdokkaille annetaan vertausluvut siten, että ensimmäinen ehdokas saa vertailuluvukseen vaaliliiton hyväksi annettujen äänien koko lukumäärän, toinen puolet siitä, kolmas kolmanneksen, neljäs neljänneksen ja niin edelleen. Vaaliliittoon kuulumattoman vertausluvuksi tulee hänen äänimääränsä.
Äänestyksen tuloksen määräämiseksi asetetaan ehdokkaat 39§:ssä mainituissa ryhmissä heidän vertauslukujensa mukaiseen järjestykseen. Vaalilautakunta julistaa valituksi nimisarjan alusta lukien niin monta ehdokasta kuin ryhmästä on valittavia.
Hallituksen ja tiedekuntaneuvoston jäsenten varamiehiksi vaalilautakunta julistaa vertausluvun mukaisessa järjestyksessä jokaisen vaaliliiton ensimmäisistä valitsematta jääneistä ehdokkaista niin monta kuin vaaliliitosta on valittu jäseniä. Vaaliliittojen ulkopuolella valittujen hallituksen ja tiedekuntaneuvoston jäsenten varamiehiksi vaalilautakunta julistaa niistä ensimmäisistä valitsematta jääneistä ehdokkaista, joita ei ole julistettu vaaliliittojen varajäseniksi, 1 momentissa tarkoitetun nimisarjan mukaisessa järjestyksessä niin monta kuin tällaisia jäseniä on tullut valituksi.
Jos vaaliliittojen varajäseniä ei 2 momentin mukaisesti saada täyttä määrää, julistetaan 2 momentissa tarkoitettujen varajäsenten jälkeen järjestyksessä seuraaviksi varajäseniksi 1 momentissa tarkoitetun nimisarjan mukaisessa järjestyksessä ensimmäiset valitsematta jääneet ehdokkaat, joita ei ole julistettu varajäseniksi 2 momentin mukaan.
Jos hallituksen tai tiedekuntaneuvoston toimikauden aikana on kutsuttava hallituksen tai tiedekuntaneuvoston jäsenelle varamies, mutta varajäseniksi määrättyjä ei enää ole, määrää hallitus uusia varajäseniä asianomaisista 39§:ssä tarkoitetuista ryhmistä.
Hallitus, tiedekuntaneuvosto ja johtokunta sekä rehtori ja hallintoviraston päätösvaltaa käyttävä virkamies sekä dekaani tekevät päätöksensä esittelystä. Asian esittelee hallintoviraston määräämä virkamies.
Esittelymenettelyä ei kuitenkaan noudateta tieteellistä pätevyyttä ratkaistaessa eikä opetusnäytettä tai opintosuoritusta arvosteltaessa.
Asioista, jotka käsitellään hallituksen, tiedekuntaneuvoston ja johtokunnan kokouksessa, laaditaan esittelylistat. Esittelylistaan merkitään kunkin asian kohdalle tehty päätös ja päätökseen osallistuneiden nimet. Esittelylistat muodostavat hallintoelimen pöytäkirjan, jonka allekirjoittavat puheenjohtaja sekä esittelijä tai kokouksen sihteeri.
Jos esittelymenettelyä ei ole tai jos asiasta on äänestetty taikka esittelijä on ilmoittanut eriävän mielipiteensä taikka jos puheenjohtaja katsoo sen muutoin tarpeelliseksi, laaditaan erillinen pöytäkirja. Pöytäkirjaan merkitty eriävä mielipide on sen esittäjän allekirjoitettava, ja puheenjohtajan on todettava se esitetyn mukaiseksi.
Hallituksen, tiedekuntaneuvoston ja johtokunnan kokouksessa päätetään muut kuin vaaliasiat erimielisyyden sattuessa yksinkertaisella äänten enemmistöllä. Äänten mennessä tasan voittaa mielipide, jota puheenjohtaja on kannattanut.
Rehtorin ja vararehtorin vaalista on säädetty 9§:ssä.
Ratkaistaessa professorin tai apulaisprofessorin viran hakijoiden tai professorin virkaan kutsuttavaksi ehdotetun takka dosentiksi hakevan tieteellistä pätevyyttä tai annettaessa sitä koskevaa lausuntoa sekä arvosteltaessa opintosuorituksia saavat päätöksentekoon osallistua hallintoelimen puheenjohtajan tai varapuheenjohtajan lisäksi vain vastaavan tieteellisen pätevyyden saavuttaneet taikka vastaavan opintosuorituksen suorittaneet. Hallintoelimen muilla jäsenillä on tällöin kuitenkin puheoikeus kokouksessa.
Jos hallintoelimessä ei ole riittävästi sellaisia jäseniä, jotka saavat osallistua päätöksentekoon, hallitus määrää hallintoelimeen sen esityksestä tarpeellisen määrän lisäjäseniä. Tieteellistä pätevyyttä ratkaistaessa lisäjäsenenä voi toimia myös yliopistoon kuulumaton henkilö. Lisäjäsenen toimikausi on sama kuin asianomaisen hallintoelimen, jollei häntä ole valittu käsittelemään erikseen määrättyä asiaa.
Apulaisprofessorin ja muut kuin 1 momentissa mainitut vakinaiset virkamiehet, joilta vaaditaan korkeakoulututkinto, nimittää ja dosentin ottaa hallitus.
Yliassistentin, assistentin, apulaisopettajan ja apulaisosastonhammaslääkärin virat täytetään enintään viideksi vuodeksi kerrallan. Erikoistutkijan, osastonhammaslääkärin ja amanuenssin virat voidaan täyttää määräajaksi, kuitenkin enintään viideksi vuodeksi kerrallaan siten kuin ohjesäännössä määrätään.
Virkaatoimittavan virkamiehen ottamisesta päättää hallintovirasto. Virkaa toimittavan professorin, apulaisprofessorin ja hallintojohtajan ottamisesta vuotta pitemmäksi ajaksi virkaan päättää kuitenkin hallitus.
Kun professorin tai apulaisprofessorin viran hakuaika tai 59§:ssä tarkoitettu lisäaika on päättynyt, tiedekuntaneuvosto valitsee vähintään kaksi asiantuntijaa täytettävän viran alalta antamaan kirjalliset lausunnot hakijoiden tieteellisestä pätevyydestä virkaan sekä vertailemaan hakijoita tässä suhteessa.
Tieteellistä pätevyyttä arvioivat asiantuntijat tulee valita tasapuolisesti viran tehtäväpiiriin kuuluvilta aloilta sekä hakijoiden edustamilta tieteellisiltä oppisuunnilta. Asiantuntijat eivät saa olla kehenkään hakijaan hallintomenettelylain (598/82) 10§:n 2 momentissa tarkoitetussa suhteessa tai sellaisessa kiinteässä yhteistyösuhteessa taikka kiista- tai muussa suhteessa, joka ilmeisesti vaarantaa asiantuntijoiden puolueettomuutta.
Asiantuntijat voivat neuvotella keskenään. Asiantuntija saa antaa lausuntonsa myös yhdessä yhden tai useamman asiantuntijaksi valitun kanssa.
Ennen virkaehdotuksen tekemistä tulee jokaisen professorin tai apulaisprofessorin viran hakijan antaa opetustaitonsa osoittamiseksi tiedekunnan dekaanin määräämänä aikana julkinen opetusnäyte.
Kun lausuntojen antamiselle asetettu määräaika on kulunut, tiedekuntaneuvoston tulee vähintään kahden asiantuntijan lausunnon saatuaan ratkaista kunkin hakijan osalta, onko hänellä riittävä tieteellinen pätevyys.
Kutsumismenettelyyn ryhtymisestä päättää rehtori tiedekuntaneuvoston kahden kolmasosan äänten enemmistöllä läsnä olevista jäsenistä tekemästä esityksestä.
Rehtorin päätettyä kutsumismenettelyyn ryhtymisestä tiedekuntaneuvosto valitsee vähintään kaksi asiantuntijaa antamaan lausunnot kutsuttavaksi ehdotetun tieteellisestä pätevyydestä. Asiantuntijoille asetettava määräaika ei tällöin saa ilman erityistä syytä olla kuutta viikkoa pitempi. Muilta osin noudatetaan, mitä asiantuntijoista edellä on säädetty.
Opetustaidon osoittamisesta on soveltuvin osin voimassa, mitä 63§:ssä on säädetty.
Mitä 63§:ssä on säädetty opetustaidon osoittamisesta, noudatetaan soveltuvin osin myös täytettäessä yliassistentin, apulaisopettajan ja lehtorin virkoja.
Opetusnäytteen antamisesta on soveltuvin osin voimassa, mitä 63§:ssä on säädetty.
Tiedekuntaneuvoston on hankittuaan vähintään kahdelta asiantuntijalta lausunnot dosentiksi hakevan tieteellisestä pätevyydestä ratkaistava hakijan pätevyys. Asiantuntijoiden valinnasta on soveltuvin osin voimassa, mitä 61§:ssä on säädetty.
Täytettäessä erilliseen laitokseen sijoitettua virkaa tai otettaessa henkilöä työsopimussuhteiseen tehtävään erillisessä laitoksessa huolehtii tiedekunnalle kuuluvista tehtävistä erillisen laitoksen johtokunta.
Virkavapauden sekä tätä vastaavan vapautuksen työsopimussuhteiselle henkilökunnalle myöntää hallintovirasto. Virkavapauden vuotta pitemmäksi ajaksi professorille, apulaisprofessorille ja hallintojohtajalle myöntää kuitenkin hallitus.
Opetusta annetaan opetussuunnitelmissa määrättyinä ajanjaksoina. Opetusta ei kuitenkaan anneta kymmenenä uudenvuodenpäivän edellisenä ja kymmenenä sen jälkeisenä päivänä eikä kolmena pääsiäispäivän edellisenä ja kolmena sen jälkeisenä päivänä.
Tiedekuntaneuvosto hyväksyy opetussuunnitelmat siten kuin siitä erikseen on säädetty. Seuraavan lukuvuoden opetussuunnitelmat on hyväksyttävä ennen toukokuun loppua.
Kukin opettaja toimittaa kuulustelut virkaansa kuuluvassa oppiaineessa siten kuin opetussuunnitelmassa ja kuulusteluja koskevassa johtosäännössä määrätään.
Tiedekunnassa suoritettavista tutkinnoista on voimassa, mitä seuraavissa asetuksissa säädetään ja niiden nojalla määrätään:
2) asetus hammaslääketieteellisistä tutkinnoista (290/76);
3) asetus farmasian tutkinnoista (297/78);
4) asetus luonnontieteellisistä tutkinnoista (1081/78);
5) asetus luonnontieteellisen perustutkinnon järjestämisestä (602/79);
6) asetus yhteiskuntatieteellisistä tutkinnoista (1082/78);
7) asetus yhteiskuntatieteellisten perustutkintojen järjestämisestä (601/79);
8) asetus eräistä terveydenhuollon tutkinnoista (626/84);
9) asetus erikoislääkärin tutkinnosta (691/85); ja
10) asetus erikoishammaslääkärin tutkinnosta (629/84).
Farmaseutin tutkinnosta on voimassa, mitä asetuksessa farmaseutin tutkinnosta (239/80) säädetään ja sen nojalla määrätään.
Yliopistossa kandidaatin tutkinnon suorittanut voi promootiossa tai ilman promootiota saada maisterin arvon.
Luonnontieteiden kandidaatin, hammaslääketieteen kandidaatin ja lääketieteen kandidaatin arvon myöntämisestä on voimassa, mitä luonnontieteellisistä tutkinnoista, hammaslääketieteellisistä tutkinnoista ja lääketieteellisistä tutkinnoista annetuissa asetuksissa on säädetty.
Tiedekuntaneuvostolla on oikeus promootion yhteydessä tai milloin muutoin katsotaan syytä olevan antaa kunniatohtorin arvo suomalaiselle tai ulkomaalaiselle, joka tiedekunnan edustamilla tieteen aloilla saavuttamiensa tai muiden erinomaisten ansioiden perusteella on tämän kunnianosoituksen arvoinen.
Yliopistossa voidaan suorittaa myös tutkintoihin kuulumattomia erillisiä opintoja ja järjestää täydennyskoulutusta.
Opetusministeriö määrää, jollei hyväksi lukemisen perusteista ole muuta säädetty, yliopistoa kuultuaan ne yleiset perusteet, joiden mukaan ulkomaisessa korkeakoulussa suoritetut opinnot luetaan opiskelijalle hyväksi yliopistossa, jollei hyväksi lukemisen perusteista ole erikseen säädetty.
Tiedekuntaneuvosto päättää kotimaisessa korkeakoulussa tai oppilaitoksessa suoritettujen opintojen hyväksi lukemisesta, jollei 77§:ssä mainituista asetuksista muuta johdu.
Lisensiaatin ja tohtorin tutkinnon suorittamisen yleisistä edellytyksistä on voimassa, mitä 77§:ssä mainituissa asetuksissa on säädetty.
Tiedekuntaneuvosto valitsee opiskelijat. Perustutkintojen osalta tämä tapahtuu tiedekuntaneuvoston asettaman valintatoimikunnan tai hallituksen asettaman kahden tai useamman tiedekunnan yhteisen valintatoimikunnan esityksestä. Valintatoimikunta huolehtii valintamenettelyyn liittyvistä käytännön järjestelyistä.
Opetusministeriö voi 1 momentin estämättä määrätä, että opiskelijoiden valinnan suorittaa useamman korkeakoulun opiskelijoiden yhteisvalintaa varten asetettu toimielin.
Opiskelija, joka ei ole ilmoittautunut 86§:ssä säädetyllä tavalla, poistetaan opiskelijaluettelosta.
Täydennyskoulutuksen vuosittaisesta toimintasuunnitelmasta päättää hallitus.
Ennen väitöskirjan ja lisensiaatintutkimuksen arvostelua tekijälle on varattava tilaisuus vastineen antamiseen esitarkastajan, tarkastajan tai vastaväittäjän lausunnosta.
Kirjalliset 2 momentissa tarkoitetut opintosuoritukset on säilytettävä kuukauden ajan tulosten julkistamisesta lukien. Opiskelijalla on oikeus omalla kustannuksellaan saada jäljennös suorituspaperistaan.
Kussakin tiedekunnassa on yksi tai useampi tutkintolautakunta. Tutkintolautakuntaan kuuluvat hallituksen määräämä puheenjohtaja, jonka tulee olla tohtorin tutkinnon tai tohtorin arvoon oikeuttavat opinnäytteet suorittanut yliopiston opettaja, sekä kaksi muuta hallituksen määräämää jäsentä, joista toisen tulee olla yliopiston opettaja.
Tutkintolautakunnan puheenjohtajalle ja muille jäsenille hallitus määrää henkilökohtaiset varamiehet, joilla tulee olla sama kelpoisuus kuin varsinaisilla jäsenillä.
Tutkintolautakunnan toimikausi on yksi lukuvuosi.
Tutkintolautakunnassa saavat opintosuorituksen arvostelua koskevan asian käsittelyyn osallistua vain saman tai samantasoisen opintosuorituksen suorittaneet jäsenet.
Jos puheenjohtaja tai muu jäsen ei 1 momentin mukaan voi osallistua asian käsittelyyn tai on muutoin estynyt, tulee hänen sijaansa hänen varamiehensä. Jollei varamieskään voi osallistua asian käsittelyyn, kutsuu hallitus asiaa varten lisäjäsenen, jolla on 1 momentissa säädetty kelpoisuus.
Opiskelijavalintaan tyytymätön voi pyytää siihen kirjallisesti oikaisua tiedekuntaneuvostolta 14 päivän kuluessa valinnan tuloksen julkistamisesta. Tuloksia julkistettaessa on ilmoitettava, miten pyrkijä voi saada tiedon valinnassa noudatettujen perusteiden soveltamisesta häneen sekä miten valintaan voi pyytää oikaisua.
Opiskelijalle, joka yliopistossa on syyllistynyt opetus- tai tutkimustoimintaan kohdistuneeseen rikkomukseen, voi rehtori antaa muistutuksen. Jos rikkomus on sellainen, että siitä rehtorin harkinnan mukaan voi seurata ankarampi rangaistus, on hänen saatettava asia hallituksen käsiteltäväksi. Hallitus voi antaa syylliselle varoituksen tai erottaa hänet yliopistosta määräajaksi, kuitenkin enintään yhdeksi vuodeksi.
Edellä 97§:ssä tarkoitetun kurinpitoasian esittely kuuluu hallituksen tähän tehtävään määräämälle yliopiston hallinnossa toimivalle virkamiehelle.
Virkarikoksesta syytetään yliopiston rehtoria, vararehtoria, professoria ja hallintojohtajaa Itä-Suomen hovioikeudessa.
Tällä asetuksella kumotaan Kuopion yliopistosta 5 päivänä elokuuta 1983 annettu asetus (701/83) siihen myöhemmin tehtyine muutoksineen.
Yliopiston hallitus ja tiedekuntaneuvostot valitaan tämän asetuksen mukaisesti ensimmäisen kerran kolmivuotiskaudeksi, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 1989.
Rehtori ja ensimmäinen vararehtori valitaan ensimmäisen kerran tämän asetuksen mukaisesti 1 päivänä elokuuta 1990 alkavaksi nelivuotiskaudeksi ja toinen vararehtori toimikaudeksi, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 1989 ja päättyy 31 päivänä heinäkuuta 1990.
Siihen asti kunnes rehtori ja vararehtorit on valittu ja heidän toimikautensa alkanut, jatkavat Kuopion yliopistosta annetun asetuksen (701/83) mukaisessa järjestyksessä valitut rehtori ja vararehtori yliopiston rehtorina ja ensimmäisenä vararehtorina.
Yliopiston osastoihin perustetut professorin ja apulaisprofessorin virat siirretään tällä asetuksella yliopistoon
1 luku - Yleisiä säännöksiä1 §2 §3 §4 §2 luku - Hallitus5 §6 §7 §3 luku - Rehtori ja hallintovirasto8 §9 §10 §11 §12 §13 §14 §15 §16 §4 luku - Tiedekunnat17 §18 §19 §20 §21 §22 §23 §5 luku - Laitokset24 §6 luku - Kansanterveyden tutkimuslaitos25 §26 §27 §7 luku - Valtakunnallinen koe-eläinkeskus28 §29 §30 §31 §8 luku - Eläinlääketieteellinen koetila32 §33 §34 §35 §9 luku - Muut erilliset laitokset36 §10 luku - Rahastot37 §11 luku - Hallituksen ja tiedekuntaneuvostojen vaalit38 §39 §40 §41 §42 §43 §44 §45 §46 §12 luku - Asian ratkaiseminen47 §48 §49 §50 §51 §52 §53 §13 luku - Virkamiesten nimittäminen ja muun henkilökunnan ottaminen54 §55 §56 §57 §58 §59 §60 §61 §62 §63 §64 §65 §66 §67 §68 §69 §14 luku - Virkavapaus70 §15 luku - Opetus, tutkinnot ja oppiarvot71 §72 §73 §74 §75 §76 §77 §78 §79 §80 §81 §16 luku - Opiskeluoikeus ja opiskelijat82 §83 §84 §85 §86 §87 §88 §17 luku - Opiskelijoiden oikeusturva ja kurinpito89 §90 §91 §92 §93 §94 §95 §96 §97 §98 §99 §18 luku - Muutoksenhaku100 §101 §19 luku - Erinäisiä säännöksiä102 §103 §20 luku - Voimaantulo- ja siirtymäsäännökset104 §105 §106 §107 §


Kokous 28.2.2017
Tekninen lautakunta, kokous 28.2.2017
§ 31 Mikkelin kaupungin 9. kaupunginosan (Lähemäki) ja 10. kaupunginosan (Tuppurala) asemakaavan muutos / Ratinlampi
Liite Ratinlampi asemakaavaehdotus 28.2.2017.pdf (pdf, 28708 kt)
§ 27 Vesilaitoksen ja teknisen toimen yhteinen selvitys hulevesilainsäädännön aiheuttamista muutoksista
§ 28 Mikkelin kaupungin teknisen toimen ylläpitämät uimarannat uimakaudella 2017
§ 29 Kadunvarsipysäköinti keskussairaalan lähikaduilla
§ 30 Mikkelin kaupungin 81. kaupunginosan (Metsä-Sairila) osaa koskeva osayleiskaavan muutos / Ecosairilan osayleiskaava
§ 32 Teknisen lautakunnan toimintakertomus 2016
§ 33 Pientalotonttien haettavaksi julistaminen vuonna 2017
§ 34 Päätös oikaisuvaatimukseen koskien tontin 9-71-7 (Ratinlammenkatu 13) uudelleenvuokrausta
§ 35 Tontin myyminen / Pellonlaita 8 / Maanrakennus Petri Hyyryläinen Ky
§ 36 Rakennuspaikan varaaminen / Metsä-Sairilantie/ Lassila & Tikanoja Oyj
§ 37 Rakennuspaikan varaaminen / Ylännetie 8/ Suomen Hoivatilat Oyj
§ 38 Rakennuspaikan varaaminen / Koranterinkuja 4 /Kinos Holding Oy


text:
HD hyvä laatu venäjän porno - rus - porno - clogla.com
HD hyvä laatu venäjän porno - rus - porno
Vaikka hn ei varsinaisesti keskittynytkn ikihmisiin, nosti hn ensimmisi kertoja Suomessa esille kysymyksen HLBTI-ihmisten huomioimisesta vanhuspalveluissa. Erityisen huolenaiheena Nissinen nki tilanteet, joissa ikihmiset ovat riippuvaisia ulkopuolisesta hoidosta. (Nissinen 1995, 50. ) Pro gradu -tutkielmani ksittelee vanhustyntekijiden nkemyksi sukupuolen ja seksuaalisen suuntautumisen moninaisuudesta laitoshoidon kontekstissa.
Sukupuoli- ja seksuaalivhemmistihin kuuluvien vanhusten kohtaaminen ja palveluntarpeiden huomioiminen on vasta nousemassa keskustelunaiheeksi Suomessa, vaikka Nissisen esittmst rys on kulunut jo lhes kaksikymment vuotta. Tieteellist tutkimusta aiheesta ei maassamme ole viel tehty, vaikka sukupuoli- ja HD hyvä laatu venäjän porno - rus - porno kuuluvien kohtaamista ja kokemuksia sosiaali- ja terveyspalveluista onkin tarkasteltu mys suomalaisessa kontekstissa (esim.
Lehtonen 1997; Nissinen 1995; Tuovinen ym. 2011; Vilkka 2010). Sukupuoli- ja seksuaalivhemmistihin kuuluvien omat kokemukset ovat olleet niss teoksissa keskeisi, -- sosiaali- tai terveysalan ammattilaisten ksityksi ole tarkasteltu laajasti. Lisksi keskustelu on paikantunut sosiaali- ja terveyspalveluihin yleisell tasolla, keskittymtt sen erityisemmin vanhuspalveluihin.
Ensimmisen varsinaisena avauksena aiheeseen voi pit Sari Irnin ja Jan Wickmanin laatimaa kansainvliseen tutkimukseen perustuvaa julkaisua Seksuaali- ja sukupuolivhemmistt, vanheneminen ja palveluntarpeet. Vuonna 2010 julkaistussa tutkimuskatsauksessa ksitelln HD hyvä laatu venäjän porno - rus - porno ja seksuaalivhemmistjen vanhenemiseen liittyvi kysymyksi terveys- hoiva- ja asumispalvelujen nkkulmasta.
Katsaus osoittaa, Ilmaista Alasti Porno Leikkeit sukupuoli- ja seksuaalivhemmistihin kuuluvat ikihmiset kokevat sosiaali- ja terveyspalveluiden kyttn liittyvi pelkoja ja huolia erityisesti hoitohenki- Ja jos Raimo oikein villiintyy ja sekoaa, saattaa joutua ihan prono puremaan, ettei kaveri lataa settin mimmin reisille.
Vakavammassa suhteessa asiasta kannattaa vhn jutustellen laattu. Siis ett, millainen Raimo on ja miten se toimii. - Rintaimplanttileikkauksen jlkeen naisen elimist voi alkaa tuottaa maitoa. Maidon tuottaminen saattaa loppua itsestn tai lkityksen avulla. Jos niin ei ky, implantit voidaan joutua poistamaan kokonaan. " Reaktiot miehess: Yritt olla katsomatta tissej ja venjän kohteliaisuussyist.
Yritys huono ja Saksalaista pornoa ilmainen lataa video porno anime. Reaktiot miehess: Housuissa kevyt alkupullotus. Mies hmmentyy, koska ei ole varma tulevasta aktista. Sen sijaan penis tuntuu olevan varsin itsevarma. Pue suihkun jlkeen pyyhe plle ja tee viaton vahinkopyllistyminen. Kirurgisten leikkausten yleiset ongelmat liittyen nukutukseen, infektioihin, verenvuotoon, tuskallisiin jlkikipuihin ym.
20 17 Tss luvussa tarkastelen sukupuoli- ja seksuaalivhemmistihin kuuluvien pono ja vanhuuteen liittyvi asioita tehdyst tutkimuksesta HD hyvä laatu venäjän porno - rus - porno.
MS-tauti ilmaantuu kun myeliini (hermosolujen viejhaarakkeita ympriv rasvainen suoja) tuottavat solut alkavat krsi riittmttmst ravinnonsaannista ja seksikäs aasialaiset milf watched virtauksesta.
Myeliinitupet heikentyvt ja sen myt viejhaarakkeet vaurioituvat. MS-potilaat krsivt aina paksusuolen pitkllisist virhetoimintatiloista, joilla on llaatu imeytymist haittaava vaikutus. Kehon puhdistaminen ja ravitsemuksen parantaminen ovatkin tehokkaimmat keinot taudin hidastamiseen tai mahdollisesti, parantamiseen. Kaikki verenkiertojrjestelmn hirit vaikuttavat aivoihin HD hyvä laatu venäjän porno - rus - porno muuhun hermojrjestelmn. Maksan toimintojen hiriintyminen vaikuttaa erityisesti astrosyytteihin soluihin, jotka toimivat hermotukisoluina.
Astrosyyttien tuhoutumisen myt voi ilmaantua sellaisia oireita kuten apatia, keskittymiskyvyttmyys, aivosumu, sekavuus, lihasjykkyys ja kooma. Suolistosta vereen imeytynyt typpipitoinen kuona voi kulkeutua aivoihin mikli HD hyvä laatu venäjän porno - rus - porno ei pysty riittviss mrin puhdistamaan verta. Muut kuona-aineet, kuten ammoniakki, saattavat muodostaa myrkyllisi konsentraatioita vereen, muuttaa verisuonten lpisevyytt aivoissa ja siten vhent aivoveriesteen toimintakyky, mik mahdollistaa Puolan porno ja suihinotto verkossa myrkyllisten aineiden kulkeutumisen aivoihin ja aiheuttaa lis vahinkoa.
Jos merkittvmpi osa aivojen neuroneista krsii ravinnonpuutoksesta, on seurauksena hermokudoksen atrofia, josta seuraa dementia tai Alzheimerin tauti.
Kun tiettyj aivohormoneja ja vlittjaine-dopamiinia tuottavat neuronit krsivt ravinnonpuutteesta, on seurauksena Parkinsonin tauti. Jatkuva altistuminen ympristn tai kehon sissyntyisille toksiineille voi mys list sairastumisalttiutta. Nivelrikko on rappeuttava, tulehdukseton sairaus. Tauti ilmaantuu nivelruston hitaan uusiutumisen myt. Nivelrusto ohenee, kunnes luupinnat osuvat toisiinsa ja luut alkavat rappeutua. Rappeutumisesta voi olla seurauksena luun epnormaali uusiutuminen ja krooninen tulehdus.
Kuten monet muutkin taudit, mys luutaudit johtuvat pitkaikaisista ruoansulatusongelmista. Luiden ja nivelrustojen ravinnonsaanti hiriintyy sit enemmn, mit vhemmn ravinteita ne pystyvt hydyntmn.
Maksassa olevat sappikivet hiritsevt keskeisimpi imeytymisprosesseja ruz siten, ovat yksi huomattavimmista aiheuttajista nivelrikon Nuoret tytöt lesbot suudella. Miesten kuin naistenkin sukuelinten kunto riippuu pitklti maksan virheettmst toiminnasta.
Lastu estvt sappinesteen kulkua tiehyiss mist seurauksena on heikentynyt ruoansulatus ja maksalohkojen rakenteellinen vristym, jotka yhdess tuhoavat seerumialbumiinin ja hyytymistekijiden tuotannon.
Albumiini on tyypillisin ja runsaiten veress esiintyv proteiini joka vastaa osmoottisen paineen stelyst. Hyytymistekijt ovat vlttmttmi veren potno. Heikko osmoottinen paine vhent solujen ravinnonsaantia mys sukuelinten alueella, joka voi johtaa alueen vhentyneeseen imunestekiertoon. Heikko sukuelinten imunesteaktiivisuus voi aiheuttaa nesteen kertymist ja turvotusta, kuten mys metaboliajtteiden ja kuolleiden solujen kasaantumista.
Kaikki nm tekijt yhdess voivat asteittain heikent seksuaalitoimintoja. Yleens reumaattista artriittia sairastavat ovat krsineet pitkn suoliston ongelmista, kuten mm. turvotuksesta, ilmavaivoista, nrstyksest, ryhtilyst, ummetuksesta, ripulista, ksien ja jalkojen kylmyydest ja turpoamisesta, lisntyneest hikoilusta, vsymyksest, huonosta ruokahalusta ja painonmenetyksest. Siisp on suoraan pteltviss, ett mik tahansa nist tai samankaltaisista oireista liittyy reumaattiseen artriitin syntymiseen.
Suomessa, pidetn kiinte nettikasinot suomi muuntaminen kaikkien saatavilla pelaamista pallo verkossa.

matches: HD HD HD HD HD HD


Pisortat ingerlatsineranni suliassat suliarineqartarnerat pillugu Inatsisartut inatsisaanni nr. 8, 13. juni 1994-imeersumi inatsisartut inatsisaatigut nr. 21, 30. oktober 1998-imeersutigut aamma inatsisartut inatsisaatigut nr. 5, 31. maj 2001-imeersutigut allanngortinneqartumi, makku allanngortinneqarput:
1. Inatsisartut inatsisaanni qallunaatuumi tamani "Landsstyret" taarserneqassaaq taaguummik "Naalakkersuisut" aamma § 14-mi, imm. 1, nr. 1-mi ”landsstyremøder” taarserneqassaaq taaguummik ”naalakkersuisutmøder”.
2. Sumi tamani"Namminersornerullutik Oqartussat" allanngortinneqassaaq "Namminersorlutik Oqartussat"-mut.
3. § 27-imi, imm. 1-imiittoq ”pinerluttuliorneq pillugu inatsisini § 29" "pinerluttuliorneq pillugu inatsisini § 50, imm. 1 aamma 3 aamma §§ 52 – 54” -mut allanngortinneqassaaq.
4. § 27-imi, imm. 4-imiittoq “pinerluttuliorneq pillugu inatsisini § 29" "pinerluttuliorneq pillugu inatsisini § 50, imm. 1 aamma 3 aamma §§ 52 – 54” -mut allanngortinneqassaaq.
5. § 28-imi, imm. 5 innersuussineq “imm. 2, nr. 5”-mut “imm. 2, nr. 1”-mut allanngortinneqassaaq.
Inatsisartut inatsisaat 1. januar 2012 atuutilissaaq.
Kalaallit Nunaanni Namminersorlutik Oqartussat, ulloq 22. november 2011
L_19-2011_bemaerk_kn
L_19-2011_betaenk_kn


text:
pugs tapetti HD
Kotiin / HD / pugs tapetti HD
lähettänyt: alas marraskuuta 22, 2016 sisään HD Jätä kommentti 2,372 näkymät 0
Tässä on kaunein Valinta pugs tapetti HD työasemien, PC, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. Tässäwallpapermad.com Taustakuva tietokanta voit ladata miljoonia korkealaatuisia taustakuvia . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Meillä on paljon taustakuvia yli kolmekymmentä Plus kategoriat Like Eläimet, Sarjakuva, Kukka, avaruus , Pelit ja Urheilu ,Jne. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
pugs-tapetti-hd
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia henkilökohtaiseen käyttöön. Jos Like This Pugs taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook ja muut sosiaalisen median.
Edellinen: violetti tausta taustakuva HD
Seuraava: Mustang gt tapetti HD
Facebook kansilehti & HD taustakuva
ram tapetti HD
Merkki Celty Sturluson taustakuva
Seikkailu aika iPhone tapetti HD
vaihdan tapetti
tapetti bändi HD
kotiin taustakuva
Hetalia tapetti
näön valot taustakuva
yksisarvinen taustakuvia HD

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Laki rakennuksen energiatodistuksesta 50/2013 | EDILEX
Laki rakennuksen energiatodistuksesta 18.1.2013/50
1 §Lain tarkoitus ja soveltamisala
2 – 8 §2 lukuEnergiatodistuksen laatiminen, hankkiminen, käyttö ja voimassaolo
2 §Velvollisuus hankkia energiatodistus ja käyttää sitä
3 §Energiatodistuksen hankkimis- ja käyttövelvollisuuden kohteena olevat rakennukset
4 §Energiatodistuksen kohde
5 §Uudisrakennuksen energiatodistus
6 §Energiatodistus myynti- ja vuokraustilanteissa
7 §Energiatodistuksen nähtävillä olo
8 §Energiatodistuksen voimassaolo
9 – 11 §3 lukuEnergiatodistuksen sisältö
9 §Energiatodistuksen sisältämät tiedot
10 §Energiamäärien määrittäminen
11 §Rakennuksen ominaisuuksien selvittäminen
12 – 16 §4 lukuEnergiatodistuksen laatija ja toiminnan harjoittaminen
12 § Energiatodistuksen laatijan pätevyys
13 §Pätevyyden voimassaolo
14 §Toiminnan harjoittamisen yleiset edellytykset
15 §Pätevyyden toteaminen
16 §Pätevyyden toteajan nimeäminen
17 §5 lukuKevennetty energiatodistusmenettely
17 §Kevennetty energiatodistusmenettely
18 – 23 §6 lukuValvonta sekä tietojen käsittely, säilytys ja luovuttaminen
18 §Valvonta
19 §Valvontaviranomaisen oikeus saada tietoja
20 §Valvontaviranomaisen tarkastusoikeus
23 §Todistuksen laatijan arkisto
24 – 25 §7 lukuKäskyt, kiellot ja seuraamukset
24 §Käskyt ja kiellot
25 §Todistusten laatimiskielto ja nimeämisen peruuttaminen
26 – 27 §8 lukuMuutoksenhaku
28 – 31 §9 lukuVoimaantulo
28 §Voimaantulo
29 §Energiatodistuksia koskevat siirtymäsäännökset
30 §Lain soveltamisen alkamista koskevat siirtymäsäännökset
31 §Tunnuksia ja kelpoisuutta koskevat siirtymäsäännökset
Tämän lain tarkoituksena on erityisesti lisäämällä mahdollisuuksia rakennusten energiatehokkuuden vertailuun edistää rakennusten energiatehokkuutta ja edistää uusiutuvan energian käyttöä rakennuksissa.
Tässä laissa säädetään rakennuksen energiatodistuksesta, sen laatimisesta, hankkimisesta ja käyttämisestä, näiden valvonnasta sekä säännösten rikkomisesta aiheutuvista seuraamuksista.
Energiatodistuksen laatiminen, hankkiminen, käyttö ja voimassaolo
Velvollisuus hankkia energiatodistus ja käyttää sitä
Rakennuksen omistaja vastaa siitä, että rakennuksen energiatodistus hankitaan ja että sitä tai siinä olevia tietoja käytetään tässä laissa säädetyissä tilanteissa, ellei asiasta erikseen toisin säädetä. Jos rakennuksen kunnossapitovastuu on lain tai sopimuksen nojalla taikka muulla tavoin rakennuksen haltijalla, mainittu vastuu on rakennuksen haltijalla.
Jos todistus laaditaan rakennuksen osalle, rakennuksen osan omistajan tai haltijan vastuuseen sovelletaan, mitä tässä laissa säädetään rakennuksen omistajan ja haltijan vastuusta.
3 § (17.11.2017/755) [HE 86/2017]
1) maankäyttö- ja rakennuslain (132/...

matches: §2 §3 §4 §5 §6 §7 §8 §9


text:
Signaali syyskuu by Canal Digital Finland Oy - issuu
KUVA: SF ANYTIME / SHERLOCK HOLMES
VIDEOVUOKRAAMO KOTONASI
Ice Age 3 CANAL+:lla
.Syksyn leffahelmet
Uudistunut HD-digiboksi
Suosittele kaverille!
Syksyn ohjelmistossa on luvassa sarjauutuuksien lisäksi uusia tuotantokausia ja elokuvia. Iloisena uutisena koripallon ystäville NBA palaa tauon jälkeen taas CANAL+:lle. Disneyn odotettu
musikaali saa puolestaan ensi-iltansa syyskuussa!
Näin syksyn kynnyksellä haluamme tarjota sinulle parhaita katselunautintoja, ajankohtaisia
ohjelmia ja hyviä asiakastarjouksia! Kuukausittaisen Signaalin lisäksi lähetämme asiakkaillemme ajankohtaisia sähköisiä uutiskirjeitä. Mikäli et vielä ole mukana uutiskirjejakelussa,
liity nyt ilmoittamalla meille sähköpostiosoitteesi. Katso vinkkejä sisäsivulta.
Tarjoamme nyt elokuvien ystäville enemmän elämyksiä! Uusi Videokirjasto-palvelumme tuo
kotiisi SF Anytimen uutuus- ja klassikkoelokuvien kirjon. Palvelu sisältyy tallentavan HD-digiboksin uuteen ohjelmistoon, joka sisältää nyt muitakin hyviä ominaisuuksia. Lue lisää uudis-
HIUSKARVAN VARASSA 5. KAUSI
Bear pyydystää uusissa jaksoissa
mustekalan, rakentaa akasiapuusta suojan ja syö vastenmielisen
koi- ja sirkka-aterian. 29.9. alkaen
klo 21.30 Discovery Channel.
Mithie ja Shane ovat taas leirillä,
jossa musiikki raikaa! Disneyn menestysmusikaalin toinen osa 17.9.
klo 20.00 (tekstitetty), 18.9. klo
11.30 (dubattu) Disney Channel.
UUSI! NBA – SUORAT PELIT
Viikoittain jopa 6 suoraa NBAottelua CANAL+:lla! Maailman kovimman ammattilaiskoripalloliigan
kausi alkaa 26.10.
tuneesta HD-digiboksista tästä numerosta.
Talviurheilun ystävät voivat hihkaista ilosta, sillä
NHL-kausi alkaa pian Helsingin Hartwall Areenalta.
Tarjoamme sinulle mahdollisuuden päästä nauttimaan kauden avauspelistä paikan päälle! SM-liigafa-
URHOtv puoleen hintaan!
SM-liigan starttaa, ole mukana aloituspeleistä lähtien
Tilaa URHOtv vuodeksi, saat 3 kuukauden katselut -50 %! Tarjous on voimassa syyskuun loppuun asti!
SOITA JA TILAA: 0207 699 008, Mainitse tilatessasi koodi ”URHO 0910”.
nit saavat puolestaan URHOtv:n edullisesti. Tutustu
oheiseen tarjoukseen.
Voita VIP-paketti
HUOM! Tilinumeromme on vaihtunut. Uusi Nordean
NHL Premieriin!
tilinumeromme on 240018-28581. Huomioithan
Erica Kraufvelin
3kk kats
Suomen Mediatuotanto Marko Hannula
tämän laskuja maksaessasi.
ESPN America ja Canal Digital
tarjoavat sinulle mahdollisuuden päästä seuraamaan Hartwall
Areenalle NHL-kauden jännittävää avauspeliä, Carolina Hurricanes vastaan Minnesota Wild.
Osallistu pian kisaan!
Tarjous edellyttää 12 kk sopimusta URHOtv:stä sekä pääpaketista (Perhe HD, Viihde HD tai CANAL+ Total yhdessä MTV3 Kanavapaketin kanssa tai ilman). URHOtv:tä ei voi tilata ilman voimassa olevaa pääpakettia. URHOtv:n hinta 3 kk jälkeen on 9,95 €/
kk. Alennus koskee vain URHOtv-kanavaa. Tarjous on voimassa 30.9.2010 asti.
Tilaa tallentava
Haluathan nauttia ohjelmat
aitona HD-kuvana ja tallentaa
suosikkisarjasi? Soita ja tilaa
0207 699 008.
on nyt uudistunut
Tallentava HD-digiboksimme on nyt saanut uuden ohjelmistopäivityksen, jonka ansiosta boksin käyttö on
entistä helpompaa. Näkyvin muutos nykyiseen verrattuna on ohjelmiston uusi ilme läpinäkyvillä valikoilla.
Lisäksi TV-opas tulee olemaan entistä helppokäyttöisempi. Uusi ohjelmisto tuli käyttöön syyskuun alussa.
Ohjelmisto mahdollistaa myös uutuuspalvelumme, Videokirjaston, käytön.
Uutuus! Videokirjasto
Kaikilla tallentavan HD-digiboksin käyttäjillä on mahdollista nauttia entistä laajemmasta elokuvatarjonnasta uuden Videokirjasto-palvelun avulla. Videokirjastosta voit
vuokrata SF Anytimen elokuvauutuuksien ja klassikoiden katseluoikeuden alkaen hintaan 2 €/elokuva. Tulossa uutena myös Netti-TV! Lue lisää osoitteessa canaldigital.fi.
• Uusi valikkonäkymä
• Uusi palvelu: Videokirjasto
• Helppokäyttöinen TV-opas
• Digiboksi sammuu suljettaessa nopeammin.
• Teräväpiirto-ohjelmien yhteydessä HD-merkintä
• Monikanavaäänet sisältävissä elokuvissa 5.1. -merkintä.
• Mahdollisuus kelata tallenteita 10 minuutin pätkissä edestakaisin käyttämällä kaukosäätimen vihreää ja keltaista nappia.
Lataa täydellinen käyttöopas
osoitteesta: www.canaldigital.fi
Canal Digitalin kilpailun voittaja
Pasi Lahti Kellokoskelta voitti Canal Digitalin täydellisen HD-järjestelmän sekä LG:n 42” taulutelevision (palkinnon arvo 2500 €).
Palkinto arvottiin Canal Digitalin kiertueella kaikkien kilpailuun
osallistuneiden kesken. Kiitos kaikille osallistuneille ja onnea
voittajalle!
UUSI TV-OPAS
UUSI VALIKKONÄKYMÄ
KUVA BBC HD
Omilla sivuilla voit nähdä laskutietosi aiemmilta kuukausilta. Voit lisäksi tarkistaa tuotteesi ja tehdä lisätilauksia. Muistathan myös lisätä sähköpostiosoitteesi, niin lähetämme sinulle ajankohtaista tietoa
ohjelmista ja asiakastarjouksistamme sähköpostitse.
Näin kirjaudut Omille sivuille
OMAT TALLENTEET TV-OPAS
VIDEOKIRJASTO ASETUKSET	Mene osoitteeseen www.canaldigital.fi. Ensimmäistä
kertaa kirjautuessasi rekisteröidy ensin palveluun.
Käyttäjätunnuksesi on asiakasnumerosi, jonka voit
tarkistaa laskusi yläkulmasta.
leffahelmet
URHOtv nu till
Om din vän blir vår
kund sparar du 349 €!
inspelande HD-digibox
Taas on aika kaivaa viltit esiin ja kietoutua sohvan nurkkaan. Syksy tuo tullessaan
kanavillemme Hollywoodin uutuuspätkiä ja klassikkoja. Vietä siis ystävien seurassa
jännittävä tai piristävä leffailta!
Funny People CANAL+:lla
Ranskalainen ohjaaja Marc Caro on ohjannut tämän syvällisiä merkityksiä ja painajaismaista tunnelmaa tarjoavan avaruuselokuvan. Avaruusemalle toimitetaan mielisairaita vankeja lääketieteellisiä kokeita
varten. HD-kuva päästää elokuvan visuaalisuuden valloilleen. Ihastut
tai vihastut, kylmäksi ei jätä! Scifi, Ranska, 2008, 86 min
Torstaina 16.9. Silver HD klo 23.00
Kun konkarikoomikko George Simmons (Adam Sandler) saa
kuulla olevansa parantumattomasti sairas, herää hänellä halu
saada oikeita ystäviä. Hän ottaa nuoren koomikon (Seth Rogen)
siipiensä alle ja pyrkii kohti onnea. Komedia, USA 2009, 140 min
Ensi-ilta perjantai 17.9. CANAL+ Film HD klo 22.00
Al Pacino nähdään kuubalaisena gansterina, ”Tony” Montanana,
jolla nälkä kasvaa syödessä. Rötöstelylle ei näy loppua ja syöksykierre vain kasvaa. Rikos, USA, 1983, 165 min
Lauantaina 18.9. Showtime klo 24.00
Om din vän blir vår kund får han
eller hon, och du, njuta av paketets fantastiska HD-program för
bara leveranspriset (du betalar
bara 60 €)!
Till FM-ligans ära erbjuder vi nu
URHOtv förmånligt!
MED DIN VÄN
0207 699 008
Beställ URHOtv för ett år, du får
3 månader för 50%! Erbjudandet
är i kraft hela september.
RING OCH BESTÄLL: 0207 699 008,
Uppge koden ”URHO 0910” när du
canaldigital.fi/kaveri
OBS! Vårt bankkontonummer har
förändrats. Vårt nya kontonummer är Nordea 240018-28581.
Använd detta konto när du betalar dina fakturor.
• 4 direktsända FM-ishockeymat-	cher i veckan
• 3 direktsända Tipsligamatcher
• FM-korgboll- och volleyboll
NJUT AV LIVE NHL SPEL!
ESPN America HD bjuder på möjligheten att se NHLsäsongens spännande öppningsspel på Hartwall Arena!
Ensi-ilta lauantai 18.9. klo 22.00 CANAL+ Film HD
Vin bilje
www.can PÅ:
aldigital.
Harry Potter ja puoliverinen prinssi CANAL+:lla
En förnyad
Vi förnyade vår inspelande HDdigibox så att den är ännu lättare
att använda. Den synligaste förändringen är programutbudets
utseende; menyerna är genomskinliga. Dessutom kommer TVGuiden att bli ännu lättare att
NYHET! VIDEOBIBLIOTEK
Du som använder en inspelande HDdigibox får njuta av ett ännu bredare filmutbud via vår nya Videobibliotek-tjänst. Ur Videobiblioteket
kan du hyra SF Anytime fimer från
2€/film. Inom kort även nya WebTV! Läs mera på canaldigital.fi.
HÖSTENS FILMPÄRLOR
Tillbringa en spännande eller uppiggande filmkväll!
Premier 23.10.
Tuo kaveri tilaajaksi ja hyödyt 429€
Saatte tallentavan HD-digiboksin vain toimitusmaksun hinnalla!
Imagine That CANAL+:lla
Tuo kaverisi tilaajaksemme, sinä ja kaverisi pääsette nauttimaan pakettiin
sisältyvistä kiehtovista HD-ohjelmista pelkän toimitusmaksun hinnalla!
Kaverisi edut:
• Tallentava HD-digiboksin vain
toimitusmaksun hinnalla (etu 349 €)
• Laitteiden asennus kaupan päälle (etu 150 €)
• Valitse Perhe HD (34,90 €/kk) tai
Viihde HD 49,90 €/kk) -kanavapaketti
• Saat paketissasi olevat HD-kanavat näkyviin
• Saat tallentavan HD-digiboksin vain
toimitusmaksun hinnalla (etusi 349 €)
• Laitteiden asennus kaupan päälle (etusi 80 €)
ETUSI YHTEENSÄ JOPA: 429 €
ETU YHTEENSÄ JOPA: 499 €
ETUSI J
SOITA JA TILAA HETI!
HUOM! Mainitse tilatessasi koodi: “KAVERI”
tai tilaa netistä: canaldigital.fi/kaveri
Edellyttää 24 kk sopimusta
Canal Digital Asiakaspalvelu, Kundtjänst
Asiakaspalvelumme aukioloajat: ma-pe klo 8-20, la klo 10-16
Tarjous edellyttää 24 kuukauden sitovaa sopimusta Perhe HD (34,90 €/kk) tai Viihde HD (49,90 €/kk) -kanavapaketista. Korttimaksu
4,10 €/kk. Tallentavan HD-digiboksin asennusetu edellyttää, että asut valtuutetun asentajan saatavuusalueella. Muussa tapauksessa
korvaamme asennuskulut 80 € asti nykyasiakkaalle ja uudelle asiakkaalle 150 € asti. HD-kanavien katseluun tarvitset HD-digiboksin
lisäksi HD-television. URHOtv tilattavissa erilliskanavana osaksi pakettia. Kampanja-aikana irtisanotussa (ja uudelleen avatussa) sopimuksessa ei voi hyödyntää uuden asiakkaan etuja. Tarjous on voimassa 15.10.2010 asti. Puhelut kiinteästä verkosta: 8,28 snt/puh +
7,00 snt/min matkapuhelimesta: 8,28 snt/puh + 17 snt/min.
AS SIG 0910
Signaali syyskuu
Canal Digitalin asiakaslehti

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD