text:
Seksitreffit Suomalaiset Homo Seksivideot / Discreet Gay Dating
Lesbico porno porno rubias videos pornos españoles mui zorras lesbianas spanish porn maduras tetas muy grandes follando coños peludos videos porno árabe trans videos x peliculas porno gratis en la cocina videos porno interacial vídeos gratis en español porno gratis de maduritas x de maduras jinx maze lesbianas grandes follando xxx gratis spanish porn videos bdsm videos videos porno español hd videos maduras maduras.
cumlouder pollas videos de vídeo xxx mature videos de lesbianas viejas follando muy grandes videos porno xx porn videos sasha grey videos de putas videos de porno maduritas porno maduras x videos de gusto videosexo videosporno gratis videos porno gratis xxx abuelas xx porn porno español video porno xxl gratis follando fotos gordas gratis cosplay babes porno de putas japonesas video gratis putas x gigi love indias follando xxx maduros porno gratis follar madres pelicula porno gratis kitty jane videos maduras gratis travestis videos gratis juegos porno español anal videos porrno gratis xxx folladas pollas grandes tetas de putas viciosas hentay gordasfollando porno de travestis gratis porbo sexo interracial videos de maduras hannah montada videos sadomaso porno gratis coñito maduras.
cumlouder porno france porno sexo en la playa maduras follando suegras orientales follando con amigos videos pornos de gorditas maduras con tetas naturales perfectas coños peludos gratis mujeres en casa cachonda vídeos gratis culos de porno madura chicas xxx madres porno en linares mature manga porno gratiss mujeres corriendose pezones enormes videos bdsm gratis españoles abuelas videos travestis en alta definicion videos masajes madura follando videos porno x video videos videos free latina porno gratis madres abuelas asiaticas porno fotos de sexo rico vidios porno español xxx pollas follando en la cocina orgias maduras en español videos bondage porno real tias en español trios gratis travestis sado videos de orgias lesbianas abuelas videos de masajes maduras gratis videos pprno actrices del sexo transexuales doble penetracion descargar videos pornos de sexo xxx corridas de trios porno caliente videos porno anal porno fotos de porno masajistas lesbianas videos porno con porno lesbicos peliculas xxx videos porno italianas gang bang porno tias buenas gordas xxx videos lesbicos peliculas pormo porno gratis videos porno maduritas garganta profunda porno videos manga porno peliculas porno hd follando tetas negras videos porno gratis buenas desnudas vaginas peludas vidios xxx videos porno español grati tetas super porno sexo video porno maduras mejores páginas porno pelirrojas rubias hd porn videos porno guey sexoporno vídeos porno fiestas sexo video maduras mature putillas follando con peliculas xxx follando madre video de parejas calientes pollas grande vaya culos grandes penes gigantes videos gratis cumlouder porno lesvianas jasmine webb zorras peliculas porno trios de gorditas peliculas porno videos de maduras putitas jovenes seso gratis chicas amateur culos gratis polla actrices porno videos de parejas porno para mujeres free hd porno viejas peludas embarazadas porno madura con maduras torbe trio streaming porn tube masaje anal porno caliente chochos rubios bideos pornos de maduras casting pornos de coños sexy porno pelirrojas rubias ver videos de penes gigantes videos hentai tetonas folladas gratis maduras maserati xxx ver porno fakings xxx conchas peludas videos de parejas porno asiatica corridas maduras x gratuitos transexuales gratis enfermeras buenas videos amateurs follando vidios xx porno putas viejas follar mamadas videos de porno playa lamidas de maduras con maduritas pornstars hd porn chicas gorditas xxx mature porn viejas lesbianas latinas silvia rubi videos porno chicos follando masajes erotico porno 80 moras xxx amateur porno gratiss mujeres maduras hard porn videos amateurs gratis porno español trios amateurs follando tetas masage erotico video hentai maduras.
con bdsm porn video videos porno gratis xxx rubias 19 lesbianas putas mamando xxx gratis vidios porno americanas porno gratis videos de lesbianas tetas naturales abuelos videos porno de maduras gratis coumluder videos xx maduras porno voyeur videos porno de putas muy porno las mejores peliculas porno porno embarazadas porno videos porno gratis mayores follando porno maduros follando cumlauder en castellano porno español alexis texas madura xvideos esperanza gomez follar chicas porno gratis en la playa fetichismo pies videos porno de soltera ver videos de lesbianas amateur porno amater rusas putas follando muizoras brasileñas follando jenna jamenson videos pornos lesbianas gratis video pormo gratis gorditas porno videos x gigi rivera videos porno gratis peli porno duro hd videos de viejos porno negros xxx follando penetracion nekane actriz porno español película porno gey gratis duro hd tios follando xxx español parejas rusas porno videos follando vieos porno españolas folladas porno gordas tetonas porno free hd videos porno castellano xxx maduras videos de hombres videos porno vintage videos porno gratis de travestis ferrol videos videoa xxx rubias xxx culonas silvie deluxe maduras lesbiana rubias videos hd viejas gratis de folladas videos negras anal hd porno xxx chicos mujeres sado porno de masajes orgias hd sexo anal amateur porno xxx porno tias buenas videos cunlauder los mejores videos porrno gratis porno en grupo rubias porno gratis maduras calentorras tori black porn abuelas follando porno maduras mejores paginas pornos gratuitos videos porno gratis para follar videos de sexo xxx pelis porn porno español triple penetracion vaginal mujeres tetonas videos hentai gratis porno transex porno porno travesti porno sexo ancianas putas porno duro gratis fotos porno lesbianas videos gordas naturales hombres xxx gorditas el culo putasgratis xxx hombres xxx tetas muy porno español videos d sexo duro xxx videos caseros porno negra follando duro chocho mojado porno masajes streaming porn porno aleman gratis videos pornos gratis folladas sexo gorditas videos porno maduritas folladoras maduras follando gorditas intercambio de latinas folladas porno folladas follar porno gratis tetas jovenes ver videos gratis pareja joven porno para chicas amater lesbianas follando con rubias tetonas rubias peludas follando gratis porno maduras españolas follando blanca nieves porno manga porn es.
: Seksitreffit suomalaiset homo seksivideot
Seksitreffit suomalaiset homo seksivideot Märkä hiki lentää ja pyllyyn pannaan. Mikä on Fiamax maksu? Hae videoita Muut hakevat nyt: Haarojen välissä pullottaa joten pojat vaihtavat rajumpaan ja kiihkeämpään kanssakäymiseen. Ostos laskutetaan puhelinlaskusi yhteydessä. Ohjeet oman videon tekoon. Ongelmia koodin tai sivuston käytössä?
AVIOMIES KALUA HELSINKI GAY CALL POJAT 517
Guntele chat mies päällä asento homoseksuaaliseen Massage nuru homo kellariravintola hällä
maaliskuu Julkaistu ja porno video suomi homo treffit. Video Suomi, homo, treffit suomipornovideo seksitreffit, suomi Porn, gay, videos Suomi homo seksi. huhtikuu Homo seksi videot seksitreffit nainen etsii voit hot sexvideos?suomalainen dating palveluita suomalais-ugrilaisia kieliä opiskelevalle. 5. kesäkuu Eka suomalainen Gay-video - pornovideot, seksivideot ja alastonvideot Kaksi komeaa nuorta suomalaista homo-poikaa nauttii yhteisestä. Kaksi komeaa nuorta suomalaista homo-poikaa nauttii yhteisestä laatuajasta. Gay Anaali Radical Pictures « Takaisin. Jamie ja Fox Tämä video kuuluu näihin kategorioihin. Suomen kuumin seksi -sivusto © Seksitreffit - Anna palautetta tai pyydä apua klikkaamalla tästä » Kesto: Ostos laskutetaan puhelinlaskusi yhteydessä. Lopulta pojat roiskii spermat toistensa päälle yhtä aikaa kovan miehekkään karjunnan saattelemana.

matches: hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd


text:
Kaikki 102 cm:n / 40 tuuman LCD-televisiot | Televisiot | Sony
Kaikki 28 cm:n / 11 tuuman OLED-televisiot
Kaikki 47 cm:n / 19 tuuman LCD-televisiot
Kaikki 51 cm:n / 20 tuuman LCD-televisiot
Kaikki 55 cm:n / 22 tuuman LCD-televisiot
Kaikki 61 cm:n / 24 tuuman LCD-televisiot
Kaikki 66 cm:n / 26 tuuman LCD-televisiot
Kaikki 80 cm:n / 32 tuuman LCD-televisiot
Kaikki 94 cm:n / 37 tuuman LCD-televisiot
Kaikki 102 cm:n / 40 tuuman LCD-televisiot
Kaikki 107 cm:n / 42 tuuman LCD-televisiot
Kaikki 117 cm:n / 46 tuuman LCD-televisiot
Kaikki 119 cm:n / 47 tuuman LCD-TV-näytöt
Kaikki 132 cm:n / 52 tuuman LCD-televisiot
Kaikki 139 cm:n / 55 tuuman LCD-televisiot
Kaikki 153 cm:n / 60 tuuman LCD-televisiot
Kaikki 162 cm:n / 65 tuuman LCD-televisiot
Kaikki 178 cm:n / 70 tuuman LCD-televisiot
Kaikki 214 cm:n / 84 tuuman LCD-televisiot
102 cm / 40 tuumaa, Full HD 3D -TV ja Dynamic Edge LED, X-Reality PRO, sisäänrakennettu Wi-Fi® ja Sony Internet TV
102 cm / 40 tuumaa, Full HD 3D ja Dynamic Edge LED, X-Reality, sisäänrakennettu Wi-Fi® ja Sony Internet TV
102 cm (40"), Full HD -TV sekä Edge LED, X-Reality, sisäänrakennettu Wi-Fi® ja Sony Internet TV
Vaihda edulliseen täyden teräväpiirron katselukokemukseen
40" (102 cm), Full HD 1080 LCD -TV: multimedialiitännät ja valotunnistin
Full HD -televisio ja Internet-yhteys aina saatavillasi
102 cm:n / 40 tuuman Full HD 1080 -LCD-televisio: WLAN-valmius Internet-videoita ja Skypeä™ varten
102 cm:n / 40 tuuman teräväpiirtovalmis BRAVIA-LCD-TV, jossa 100 Hz, 10-bittinen paneeli, BRAVIA ENGINE, 3 HDMI®-liitäntää ja BRAVIA Theatre Sync
102 cm:n / 40 tuuman täyden 1080-teräväpiirron (Full HD) BRAVIA-LCD-TV, jossa BRAVIA ENGINE, LIVE COLOUR CREATION ja S-Force Front Surround -ääni
102 cm:n / 40 tuuman tyylikäs täyden 1080-teräväpiirron (Full HD) BRAVIA-LCD-kuvakehystelevisio, joka sopii upeasti mihin tahansa sisustukseen
102 cm:n / 40 tuuman täyden 1080-teräväpiirron (Full HD) LCD-kuvakehystelevisio, jossa Motionflow 100Hz
102 cm:n / 40 tuuman ohut, seinään saumattomasti sopiva täyden 1080-teräväpiirron LCD-kuvakehystelevisio, jossa langaton HD-liitäntä
Loistava täyden teräväpiirron katseluelämys
40" (102 cm), Full HD 1080 LCD -TV: virtaa säästävä tunnistin, digivirittimet ja 4 HDMI®-liitäntää
Uskomaton Full HD -kokemus yhdessä kaikenkattavassa paketissa
40" (102 cm), Full HD 1080 LCD -TV: Wireless LAN Ready, sisäinen Blu-ray Disc™ -soitin ja HDMI®-liitännät
102 cm:n / 40 tuuman Full HD 1080 -LCD-TV, jossa Wireless LAN Ready -toiminto, Motionflow 100Hz, verkkopalvelut, ekotoiminnot
Paranna kotiviihteesi tasoa LED- ja Internet-televisiolla
102 cm:n / 40 tuuman Full HD Edge LED -televisio, jossa X-Reality, Internet-video, Skype™ ja älykkäät tunnistimet
Täydellinen yhdistelmä suorituskykyä ja tyyliä edulliseen hintaan
40" (102 cm), Full HD 1080 LCD -TV: Edge LED, ohut kehys, ekotoiminnot ja multimedialiitännät
102 cm:n / 40 tuuman Full HD 1080 -LCD-TV, jossa Edge LED ja Wireless LAN Ready -toiminto verkkosisällön käyttöön
Täydellisen monipuolinen TV, joka myös säästää ympäristöä
40" (102 cm), Full HD 1080 LCD -TV: Wireless LAN Ready, Edge LED -näyttö, Motionflow 100Hz, ekotoiminnot
102 cm:n / 40":n Full HD 1080 LCD -TV: Wireless LAN Ready, Edge LED -näyttö, Motionflow 100Hz, ekotoiminnot
Full HD 3D -televisio koko perheelle
102 cm:n / 40 tuuman Full HD 3D -televisio, jossa Edge LED, Motionflow XR 200, Internet-video ja Skype™
Täydellinen leffaelämys – lisää vain popcornit
40 tuuman (102 cm) Full HD 1080 LCD -TV: Monolithic Design ja Motionflow 200Hz
Nauti Internetin ja 3D:n jännityksestä isolla ruudulla
102 cm:n / 40 tuuman Full HD 3D -televisio, jossa Dynamic Edge LED, Motionflow XR 400, Internet-video ja Skype™
Teatterilaatuista toimintaa huippuohuella ruudulla
40 tuumaa (102 cm), Full HD 1080, 3D LCD TV, Dynamic Edge LED ja Motionflow 200Hz PRO
102 cm:n / 40 tuuman Full HD 1080 -3D-LCD-TV, Dynamic Edge LED ja Motionflow 200Hz PRO
102 cm:n / 40 tuuman täyden 1080-teräväpiirron (Full HD) BRAVIA-LCD-TV, jossa Bravia Engine 2 PRO, tyylikäs kelluva muotoilu ja läpikuultava etupaneeli
Full HD 3D vie kotiviihteen aivan uuteen ulottuvuuteen
40" (102 cm), Full HD 1080, integroitu 3D, LCD-TV, jossa Edge LED ja Wi-Fi®-yhteys verkkosisältöön
102 cm:n / 40 tuuman Full HD 1080 -LCD-TV, integroitu 3D, Edge LED ja Wi-Fi®-yhteys verkkosisältöön
Tee vaikutus huippuohuella tyylillä ja 3D-katselukokemuksella
102 cm:n / 40":n Full HD 1080 -3D-LCD-TV, jossa Dynamic Edge LED, Monolithic Design ja Wi-Fi®-yhteys
102 cm:n / 40 tuuman Full HD 1080 -3D-LCD-TV, jossa Dynamic Edge LED, Monolithic Design ja sisäänrakennettu Wi-Fi®-yhteys
KDL-40NX721
Muotoilun taidonnäyte, joka luo yhteyden verkkoviihteen maailmaan
40 tuuman (102 cm) Full HD 1080 LCD -TV: Monolithic Design, Edge LED, sisäinen Wi-Fi®-yhteys
HD Ready P-sarjan BRAVIA Engine -tekniikka, dynaaminen kontrasti ja 2 HDMI®-tuloa takaavat korkealaatuisen kuvan
HD Ready 102 cm:n / 40 tuuman S-sarja on varustettu tehokkaalla LCD-näytöllä, BRAVIA ENGINE -tekniikalla ja tehokkaalla LCD-paneelilla.
102 cm:n / 40 tuuman teräväpiirtovalmis BRAVIA-LCD-TV, jossa BRAVIA ENGINE, LIVE COLOUR CREATION ja 3 HDMI®-liitäntää
102 cm:n / 40 tuuman täyden 1080-teräväpiirron (Full HD) BRAVIA-LCD-TV, jossa BRAVIA ENGINE 2
102 cm:n / 40 tuuman täyden teräväpiirron (Full HD) BRAVIA T3500 -LCD-TV, jossa upea 6,2 megapikselin tarkkuus, BRAVIA Engine -kuvanparannus, sisäinen maanpäällisen verkon digitaalinen viritin ja 2 HDMI®-tuloa helppoon teräväpiirtolaitteiden, kuten Blu-ray Disc™ -soittimen, liittämiseen
U2000-sarjan teräväpiirtovalmiit (HD Ready) digitaaliset LCD-televisiot tuottavat laadukasta kuvaa.
Teräväpiirtovalmis 40-tuumainen U2520 on erinomaisen kuvanlaadun tarjoava LCD-televisio, jonka ominaisuuksiin kuuluu Virtual Dolby® -tilaääni 2 etukaiuttimella ja 2 HDMI®-liitäntää helppoon teräväpiirtolaitteiden, kuten Blu-ray Disc™ -soittimen, liittämiseen
HD Ready 102 cm:n / 40 tuuman V-sarja hyödyntää Sonyn uutta Live Colour Creation- ja BRAVIA ENGINE -tekniikkaa. Suorituskykyinen LCD-kuvapaneeli tuottaa uskomattoman tarkan kuvanlaadun. Lisäksi sarjassa on kehittyneet ja helppokäyttöiset liitännät
102 cm:n / 40 tuuman täyden 1080-teräväpiirron (Full HD) BRAVIA-LCD-TV, jossa BRAVIA ENGINE, LIVE COLOUR CREATION ja Photo TV HD
102 cm:n / 40 tuuman täyden 1080-teräväpiirron (Full HD) BRAVIA-LCD-TV, jossa BRAVIA ENGINE 2, 24p True Cinema™ ja BRAVIA Sync
102 cm:n / 40 tuuman täyden 1080-teräväpiirron (Full HD) BRAVIA-LCD-TV, jossa BRAVIA ENGINE 3
102 cm:n / 40 tuuman täyden 1080-teräväpiirron (Full HD) BRAVIA-LCD-TV, jossa Live Colour Creation ja BRAVIA ENGINE
102 cm:n / 40 tuuman täyden 1080-teräväpiirron (Full HD) BRAVIA-LCD-TV, jossa BRAVIA ENGINE EX ja S-Force Front Surround -ääni
102 cm:n / 40 tuuman täyden 1080-teräväpiirron (Full HD) BRAVIA-LCD-TV, jossa draw the LINE -muotoilu
102 cm:n / 40 tuuman täyden 1080-teräväpiirron (Full HD) BRAVIA-LCD-TV, jossa Motionflow 100Hz
102 cm:n / 40 tuuman täyden 1080-teräväpiirron (Full HD) ympäristöystävällinen LCD-TV, jossa matala virrankulutus
102 cm:n / 40 tuuman Full HD Sony BRAVIA X2000 -LCD-TV, jonka Live Colour Creation- ja BRAVIA Engine EX -tekniikat takaavat laadukkaan kuvan. X2000:ssa vakiona hopeanväriset reunukset. Saatavilla myös muita värejä, mm. musta, punainen, valkoinen, ruskea ja sininen (jos saatavilla)
102 cm:n / 40 tuuman täyden 1080-teräväpiirron (Full HD) BRAVIA-LCD-TV, jossa kelluva lasimuotoilu ja BRAVIA Engine PRO
102 cm:n / 40 tuuman täyden 1080-teräväpiirron (Full HD) BRAVIA-LCD-TV, jossa Motionflow 200Hz
102 cm:n / 40 tuuman huippuohut ja tyylikäs täyden 1080-teräväpiirron (Full HD) BRAVIA-LCD-TV, jossa Edge LED -tekniikka
Tyylikäs muotoilu ja Full HD -kuvanlaatu
102 cm:n / 40 tuuman Full HD 1080 -LCD-televisio, jossa on tyylikäs muotoilu, tarkka kuva ja multimedialiitännät

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
EUR-Lex - 61978CJ0110 - EN - EUR-Lex
EUR-Lex - 61978CJ0110 - EN
Document 61978CJ0110
Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 18 päivänä tammikuuta 1979.
Ministère public et "Chambre syndicale des agents artistiques et impresarii de Belgique" ASBL vastaan Willy van Wesemael ym..
Ennakkoratkaisupyynnöt: Tribunal de première instance de Tournai - Belgia.
Palvelujen tarjonnan vapaus.
Yhdistetyt asiat 110 ja 111/78.
Judgment of the Court of 18 January 1979. # Ministère public and"Chambre syndicale des agents artistiques et impresarii de Belgique" ASBL v Willy van Wesemael and others. # References for a preliminary ruling: Tribunal de première instance de Tournai - Belgium. # Freedom to provide services - Fee-charging employment agencies. # Joined cases 110 and 111/78.
English special edition IV 00285
ECLI identifier: ECLI:EU:C:1979:8
Yhdistetty asia ? 61978CJ0111
** AFFAIRE 111/1978 **
*A9* Tribunal de 1re instance de Tournai, 5e chambre, jugement du 21/03/1978 (17)
*P1* Tribunal de 1re instance de Tournai, 5e chambre, jugement du 19/06/1979 (38)
*A9* Tribunal de 1re instance de Tournai, 5e chambre, jugement du 21/03/1978 (18)
*P1* Tribunal de 1re instance de Tournai, 5e chambre, jugement du 19/06/1979 (37)
Huisman, Franklin: Journal des tribunaux du travail 1979 p.139-142
Vermeulen, W.H.: S.E.W. ; Sociaal-economische wetgeving 1980 p.343-344
D.S.: Journal du droit international 1981 p.154-157
Morse, Geoffrey: Provision of Services: The Professional Supervision Exception, European Law Review 1979 p.375-377
Banu, Mihai: Jurisprudenţǎ Europeanǎ. CJCE, hotărârea din 18 ianuarie 1979, cauzele conexate 110 şi 111/78, Ministère Public şi Chambre syndicale des agents artistiques et impresarii de Belgique ASBL/Willy van Wesemael şi alţii, Revista română de drept al afacerilor 2011 nº 6 p.138-142
Streil, Jochen: Dienstleistungsfreiheit nach dem EWG-Vertrag und Recht der internationalen Arbeitsorganisation, Europäische Grundrechte-Zeitschrift 1979 p.617-623
11957E008-P7: N 25
11957E052: N 5
11957E055: N 5
11957E059-L1: N 24
11957E059: N 19 22 26 29 37
11957E060: N 22
11957E061: N 22
11957E062: N 22
11957E063: N 22 26
11957E064: N 22
11957E065: N 22
11957E066: N 22 23
11957E177: N 21
31961X1201: N 12
31961X1201-N1: N 13
31961X1201-N2: N 13
31961X1201-N3: N 13
31961X1201-N4: N 13
31961X1201-N5: N 13
31967L0043: N 12 20 22
Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 18 päivänä tammikuuta 1979. - Ministère public ja "Chambre syndicale des agents artistiques et impresarii de Belgique" ASBL vastaan Willy van Wesemael ym.. - Tribunal de première instance de Tournain esittämä ennakkoratkaisupyyntö. - Palvelujen tarjonnan vapaus - Maksulliset työnvälitystoimistot. - Yhdistetyt asiat 110/78 ja 111/78.
Oikeustapauskokoelma 1979 sivu 00035
Portugalink. erityispainos sivu 00027
1. Ennakkoratkaisukysymykset - Yhteisöjen tuomioistuimen toimivalta - Toimivallan rajat
2. Palvelut - Palvelujen tarjoamisen vapaus - Rajoitukset - Rajoitusten poistaminen - Välitön sovellettavuus
(ETY:n perustamissopimuksen 59, 60 ja 63 artikla)
3. Palvelut - Palvelujen tarjoamisen vapaus - Esiintyvien taiteilijoiden työnvälitystoimistot - Toiminnan harjoittaminen - Velvollisuus hankkia toimilupa tai turvautua sellaisen työnvälitystoimiston palveluihin, joka on toimiluvan haltija - Perustamissopimuksen vastainen rajoitus - Perusteet
$$1. Kun on kysymys perustamissopimuksen 177 artiklalla käyttöön otetusta oikeudellisesta yhteistyöstä kansallisten tuomioistuinten ja yhteisöjen tuomioistuimen välillä, joiden on vaikutettava suoraan ja vastavuoroisesti yhteisön oikeuden yhtenäiseen soveltamiseen kaikissa jäsenvaltioissa, yhteisöjen tuomioistuin voi kansallisen tuomioistuimen antamien tietojen perusteella eritellä kansallisen tuomioistuimen muotoilemista kysymyksistä ne yhteisön oikeuteen liittyvät seikat, jotka ovat välttämättömiä, jotta kansallinen tuomioistuin voisi ratkaista sen käsiteltäväksi saatetun oikeudellisen kysymyksen yhteisön oikeuden mukaisesti.
2. Perustamissopimuksen 59 artiklan pakottavista määräyksistä, jotka oli saatettava asteittain voimaan siirtymäkauden aikana 63 artiklassa tarkoitetuilla direktiiveillä, tuli mainitun siirtymäkauden päätyttyä välittömästi ja ehdottomasti sovellettavia. Kysymyksessä olevat pakottavat määräykset edellyttävät kaikkien sellaisten rajoitusten poistamista, jotka kohdistuvat palvelujen tarjoajaan hänen kansalaisuutensa perusteella tai sen vuoksi, että hän on sijoittautunut muuhun jäsenvaltioon kuin siihen, jossa palvelua on määrä tarjota.
3. Silloin kun esiintyvien taiteilijoiden maksullisten työnvälitystoimistojen toiminnanharjoittaminen siinä jäsenvaltiossa, jossa palvelua tarjotaan, edellyttää toimiluvan hankkimista, kyseinen jäsenvaltio ei voi velvoittaa muuhun jäsenvaltioon sijoittautuneita palvelujen tarjoajia täyttämään kyseisen edellytyksen tai toimimaan sellaisen maksullisen työnvälitystoimiston kautta, jolla on toimilupa, jos palvelua tarjotaan jonkin jäsenvaltion julkishallinnon alaisuuteen kuuluvan työnvälitystoimiston kautta tai jos palvelujen tarjoajalla on siinä jäsenvaltiossa, johon hän on sijoittautunut, toimilupa, jonka myöntämisen ehdot vastaavat sen jäsenvaltion asettamia ehtoja, jossa palvelua tarjotaan, ja jos palvelujen tarjoajan toiminta siinä jäsenvaltiossa, johon hän on sijoittautunut, on riittävän, koko työnvälitystoimintaa koskevan valvonnan alainen riippumatta siitä, missä jäsenvaltiossa palvelua tarjotaan.
Yhdistetyissä asioissa 110/78 ja 111/78,
jotka Tribunal de première instance de Tournai on saattanut ETY:n perustamissopimuksen 177 artiklan nojalla yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi saadakseen tässä kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevassa
asiassa 110/78
1) Ministère public (syyttäjä),
2) Chambre syndicale des agents artistiques et impresarii de Belgique, ASBL, kotipaikka Charleroi,
1) Willy van Wesemael, Bryssel,
2) Jean Poupaert, Lille (Ranska),
ja asiassa 111/78
3) Albert Gérard, Liège,
1) Romano Follachio, Peruwelz (Belgia),
2) Robert Leduc, Valenciennes (Ranska)
ennakkoratkaisun sijoittautumisoikeutta ja palveluja koskevien ETY:n perustamissopimuksen määräysten tulkinnasta sekä 12.1.1967 annetun neuvoston direktiivin 67/43/ETY tulkinnasta (EYVL 1967, 10/140),
1 Tribunal de première instance de Tournai on esittänyt yhteisöjen tuomioistuimelle kahdella 21.3.1978 tekemällään päätöksellä, jotka ovat saapuneet yhteisöjen tuomioistuimeen 8.5.1978, ETY:n perustamissopimuksen 177 artiklan nojalla useita ennakkoratkaisukysymyksiä 12.1.1967 annetun neuvoston direktiivin 67/43/ETY (EYVL N:o 10/140) sekä tiettyjen palvelujen tarjoamisen vapautta koskevien ETY:n perustamissopimuksen määräysten tulkinnasta.
2 Nämä kysymykset on esitetty kahdessa eri rikosoikeudenkäynnissä kahta Belgiaan sijoittautunutta henkilöä ja kahta ranskalaista Ranskaan sijoittautunutta taiteilijoiden välitystoimistoa vastaan; vastaajia syytetään esiintyvien taiteilijoiden maksullisten työnvälitystoimistojen toiminnasta 28.11.1975 annetun Belgian kuninkaan asetuksen (arrêté royal) 6 ja 20 §:n säännösten rikkomisesta.
3 Kyseisten säännösten mukaan "esiintyvien taiteilijoiden maksullisten työnvälitystoimistojen toiminta edellyttää työvoima-asioita hoitavan ministeriön myöntämää toimilupaa" ja "sikäli kuin asianomaisilla valtioilla ja Belgialla ei ole vastavuoroista sopimusta, ulkomaiset esiintyvien taiteilijoiden työnvälitystoimistot eivät voi harjoittaa työnvälitystoimintaa Belgiassa, elleivät ne toimi sellaisen maksullisen työnvälitystoimiston kautta, joka on toimiluvan haltija".
4 Kummassakin oikeudenkäynnissä syytettiin ensimmäistä syytettyä siitä, että hän oli turvautunut esiintyvien taiteilijoiden palkkaamiseksi sellaisen Ranskaan sijoittautuneen maksullisen työnvälitystoimiston palveluihin, jonka omistajalla ei ole toimilupaa Belgiassa, ja jälkimmäistä syytettyä välitystoiminnan harjoittamisesta kyseisessä jäsenvaltiossa ilman, että asianomainen olisi toiminut sellaisen välitystoimiston kautta, jolla on toimilupa Belgiassa.
5 Syytetyt ovat puolustuksekseen esittäneet, että edellä mainitut kansalliset säännökset ovat perustamissopimuksen vastaisia, koska niissä estetään 52, 55, 59 ja 60 artiklassa tarkoitettu palvelujen tarjoamisen vapaus.
6 Koska asiat on jo yhdistetty suullista käsittelyä varten, on tarkoituksenmukaista käsitellä ne yhdistettyinä myös tuomion antamista varten.
7 Koska käsiteltävänä olevassa tapauksessa on kysymys toiminnasta, joka luokitellaan kuuluvaksi palvelun tarjoamiseen, kansallisen tuomioistuimen esittämien kysymysten tutkiminen on pääsääntöisesti aloitettava "palveluja" koskevien perustamissopimuksen määräysten tutkimisesta.
8 Ensimmäisessä kysymyksessä pyritään selvittämään, luokitellaanko esiintyvien taiteilijoiden maksullisten työnvälitystoimistojen toiminta kansainvälisen ISIC- luokituksen ryhmään 839 käsitteeseen "työnvälitystoimistot".
9 Siinä tapauksessa, että tähän kysymykseen vastataan myöntävästi, seuraavaksi kysytään, onko edellä mainittujen työnvälitystoimistojen toiminta vapautettu tosiasiallisesti ja asianmukaisesti 12.1.1967 annetulla neuvoston direktiivillä 67/43/ETY.
10 Siinä tapauksessa, että edellä esitettyyn kysymykseen vastataan myöntävästi, kansallinen tuomioistuin pyytää kolmannessa kysymyksessä selvitystä siitä, sallitaanko perustamissopimuksen 62 artiklassa se, että jäsenvaltio sisällyttää uudelleen lainsäädäntöönsä sellaisia syrjiviä säännöksiä, jotka aikaisemmin kuuluivat sen lainsäädäntöön, muuttamatta näitä säännöksiä syrjivämmiksi.
11 Mikäli käy ilmi, etteivät edellä mainitut työnvälitystoimistot kuulu ryhmään 839, kansallinen tuomioistuin tiedustelee neljännessä kysymyksessään, vahvistaako yhteisöjen tuomioistuin tulkinnan, jonka mukaan työnvälitystoimistot kuuluvat ISIC-ryhmään 842, "ei vielä vapautetut".
12 Perustamissopimuksen 54 ja 63 artiklan nojalla sekä neuvoston 18.12.1961 laatiman yleisen toimintaohjelman, "Yleinen toimintaohjelma palvelujen tarjoamisen vapautta koskevien rajoitusten poistamiseksi" (EYVL 1962, 2/32), nojalla 12.1.1967 annettu neuvoston direktiivi koskee sijoittautumisvapauden ja palvelujen tarjoamisen vapauden toteuttamista niiden itsenäisten ammatinharjoittajien osalta, jotka kuuluvat tiettyihin ryhmiin Yhdistyneiden kansakuntien tilastotoimiston laatimassa luokituksessa "Kansainvälinen kaikkien taloudellisten toimialojen teollinen standardiluokitus" (ISIC).
13 Kyseiseen yleiseen toimintaohjelmaan, jonka liitteissä I-IV luetellaan kaikki toimialat, joiden asteittainen vapauttaminen oli toteutettava siirtymäkauden aikana V osastossa säädetyn aikataulun mukaisesti, on otettu edellä mainittu kansainvälinen luokitus jokaisen toimialan tai toimialaryhmän osalta siten, että kansainvälinen luokitus muodostaa tässä suhteessa olennaisen osan yhteisön lainsäädäntöä.
14 Ensimmäisellä kysymyksellä pyritään määrittämään riidanalaisen toimialan luokitus suhteessa ISIC-luokituksen ryhmään 839.
15 Tässä luokituksessa määritellään osaston 8 (Palvelut) pääryhmään 82 kuuluva ryhmä 839 ylijäämäryhmänä, joka käsittää "yrityksille tarjottavat palvelut, jotka eivät kuulu muihin ryhmiin".
16 Vuonna 1964 laaditussa yksityiskohtaisessa toisinnossa täsmennetään nimenomaan, että vaikka "työnvälitystoimistot" kuuluvat ryhmään 839, teatterin ja radion henkilöstöä työnvälitys kuuluu tämän kyseisen ryhmän ulkopuolelle.
17 Tässä toisinnossa luokitellaan "näyttelijöiden ja avustajien kiinnittäminen" kuuluvaksi ryhmään 841 elokuvan ja siihen liittyvien avustuspalvelujen alalla sekä palvelujen ryhmään 842 sellaiset kuin "teatterihenkilökunnan työnvälitystoimistot" teatterin ja siihen liittyvien palvelujen alalla.
18 Tästä seuraa, että maksullisia esiintyvien taiteilijoiden työnvälitystoimistoja ei luokitella kuuluvaksi kansainvälisen ISIC-luokituksen ryhmään 839 käsitteeseen "työvoimatoimistot".
19 Toisesta ja kolmannesta kysymyksestä käy ilmi, että kansallinen tuomioistuin on ottanut esiin kysymyksen riidanalaisen toimialan ISIC-luokituksesta ainoastaan sen määrittelemiseksi, onko kyseinen toimiala vapautettu palvelujen tarjoamisen vapautta koskevien perustamissopimuksen 59 artiklan määräysten mukaisesti.
20 Neljännen kysymyksen lopussa esitetty käsite "ei vielä vapautettu" antaa aiheen olettaa, että esittäessään tämän kysymyksen kansallinen tuomioistuin on lähtenyt edellytyksestä, että toimialojen vapauttamista voidaan pitää siirtymäkauden päätyttyäkin toteutettuna ainoastaan siltä osin kuin siitä säädetään yhteisön lainsäädännössä, kuten edellä mainitussa neuvoston direktiivissä 67/43/ETY.
21 Kun on kysymys perustamissopimuksen 177 artiklalla käyttöön otetusta oikeudellisesta yhteistyöstä kansallisten tuomioistuinten ja yhteisöjen tuomioistuimen välillä, joiden on vaikutettava suoraan ja vastavuoroisesti yhteisön oikeuden yhtenäiseen soveltamiseen kaikissa jäsenvaltioissa, yhteisöjen tuomioistuin voi eritellä kansallisen tuomioistuimen muotoilemista kysymyksistä - kansallisen tuomioistuimen antamien tietojen perusteella ja ottaen erityisesti huomioon sen esittämän yleisen kysymyksen, joka koskee "riidanalaisen kuninkaan asetuksen (arrêté royal) yhteensoveltuvuutta Rooman sopimuksen kanssa" - ne yhteisön oikeuteen liittyvät seikat, jotka ovat välttämättömiä, jotta kansallinen tuomioistuin voisi ratkaista sen käsiteltäväksi saatetun oikeudellisen kysymyksen yhteisön oikeuden mukaisesti.
22 Sen vuoksi käsiteltävänä olevassa asiassa on tutkittava, missä määrin kyseiset toimialat on vapautettu perustamissopimuksen 59-66 artiklan mukaisesti, myös sellaisen neuvoston antaman säädöksen kuin edellä mainitun direktiivin puuttuessa.
23 Tämä kysymys on ratkaistava tarkastellen palveluja koskevaa lukua kokonaisuutena ja ottaen lisäksi huomioon sijoittautumisvapautta koskevat määräykset, joihin viitataan 66 artiklassa.
24 Perustamissopimuksen 59 artiklan ensimmäisen kohdan mukaan " - - siirtymäkauden aikana poistetaan asteittain rajoitukset, jotka koskevat muuhun yhteisön valtioon kuin palvelujen vastaanottajan valtioon sijoittautuneen jäsenvaltion kansalaisen vapautta tarjota palveluja yhteisössä".
25 Perustamissopimuksen 8 artiklan 7 kohdan valossa tulkittuna 59 artiklassa, jossa siirtymäkauden päättyminen asetetaan ajankohdaksi, johon mennessä palvelujen tarjoamisen vapaus on toteutettava, asetetaan velvoite tietyn tavoitteen saavuttamiseen, jota on tarkoitus helpottaa saattamalla voimaan asteittaisten toimenpiteiden ohjelma, joka ei kuitenkaan ole ehto tämän tavoitteen saavuttamiselle.
26 Tästä seuraa, että perustamissopimuksen 59 artiklan pakottavista määräyksistä, jotka oli saatettava asteittain voimaan siirtymäkauden aikana 63 artiklassa tarkoitetuilla direktiiveillä, tuli mainitun siirtymäkauden päätyttyä välittömästi ja ehdottomasti sovellettavia.
27 Mainitut pakottavat määräykset, joissa määrätään palvelujen tarjoamisen vapaudesta, edellyttävät kaikkien sellaisten rajoitusten poistamista, jotka kohdistuvat palvelujen tarjoajaan hänen kansalaisuutensa perusteella tai sen vuoksi, että hän on sijoittautunut muuhun jäsenvaltioon kuin siihen, jossa palvelua on määrä tarjota.
28 Ottaen huomioon tiettyjen palvelujen tarjoamisen erityisluonne, kuten esiintyvien taiteilijoiden työnvälitys, ei voida katsoa, että palvelujen tarjoajille asetetut erityisvaatimukset, joiden lähtökohtana on ammatillisten sääntöjen soveltaminen ja jotka ovat perusteltuja yleisen edun vuoksi tai taiteilijoille taattavan suojan sanelemasta välttämättömyydestä ja jotka velvoittavat kaikkia kyseisen jäsenvaltion alueelle sijoittautuneita, olisivat ristiriidassa perustamissopimuksen kanssa, siltä osin kuin palvelun tarjoajaa eivät koske vastaavanlaiset säännökset siinä jäsenvaltiossa, johon hän on sijoittautunut.
29 Kuitenkin silloin kun kysymyksessä olevan työnvälitystoiminnan harjoittaminen on alistettu toimivaltaisen viranomaisen valvontaan ja edellyttää toimilupaa jäsenvaltiossa, jossa palvelua tarjotaan, kyseinen jäsenvaltio voi perustamissopimuksen 59 artiklan pakottavia määräyksiä rikkomatta vaatia muuhun jäsenvaltioon sijoittautuneita palvelujen tarjoajia joko täyttämään tällaiset edellytykset tai toimimaan sellaisen työnvälitystoimiston kautta, jolla on toimilupa, ainoastaan siinä tapauksessa, että tällainen vaatimus on objektiivisesti välttämätön ammatillisten sääntöjen noudattamisen takaamiseksi ja mainitun suojan varmistamiseksi.
30 Sellainen vaatimus ei ole objektiivisesti välttämätön silloin, kun toimintaa harjoitetaan jonkin jäsenvaltion julkishallinnon alaisuuteen kuuluvan työnvälitystoimiston kautta, tai jos palvelujen tarjoajalla on siinä jäsenvaltiossa, johon hän on sijoittautunut, toimilupa, jonka myöntämisen ehdot vastaavat sen jäsenvaltion asettamia ehtoja, jossa palvelua tarjotaan, ja jos palvelujen tarjoajan toiminta siinä jäsenvaltiossa, johon hän on sijoittautunut, on riittävän, koko työnvälitystoimintaa koskevan valvonnan alainen riippumatta siitä, missä jäsenvaltiossa palvelua tarjotaan.
31 Belgian hallitus korostaa, että kysymyksessä olevaa työnvälitystoimintaa koskevat Kansainvälisen työjärjestön hyväksymän maksullisia työnvälitystoimistoja koskevan sopimuksen n:o 96 määräykset (muutettu Genevessä 1.7.1949), joiden mukaan toimivaltaiset viranomaiset voivat toteuttaa toimenpiteitä kyseisten toimistojen valvomiseksi.
32 Belgian hallituksen mukaan tätä sopimusta, jonka Belgia hyväksyi 3.3.1958 annetulla lailla, "noudatetaan ehdottomasti 28.11.1975 annetulla kuninkaan asetuksella (arrêté royal), jonka yleisenä periaatteena on, että maksullisten työnvälitystoimistojen toiminta on kiellettyä (2 §) ja että tästä yleisestä periaatteesta sallitaan vain yksi ainoa 'poikkeus', joka koskee ainoastaan esiintyvien taiteilijoiden työnvälitystoimistoja sillä nimenomaisella edellytyksellä, että niiden toiminta täyttää laissa säädetyt ehdottomat edellytykset".
33 Mainitussa kansainvälisessä sopimuksessa asetetaan yleiseksi periaatteeksi, että voittoa tavoittelevat maksulliset työnvälitystoimistot kielletään ja tässä tarkoituksessa sopimuksen 3 artiklan 1 kohdassa määrätään, että nämä toimistot "on lakkautettava määräajan kuluessa, jonka pituuden asianomainen viranomainen määrää".
34 Toisaalta sopimuksen 5 artiklan 1 kohdassa määrätään, että "asianomainen viranomainen voi erikoistapauksissa myöntää poikkeuksia tämän sopimuksen 3 artiklan 1 kohdan määräyksistä niiden kansallisessa lainsäädännössä tarkasti määriteltyjen henkilöryhmien suhteen, joiden työnvälitystä ei voida sopivasti järjestää julkisen työnvälityksen puitteissa - - ".
35 Näin ollen, koska maksullisten työnvälitystoimistojen säilyttäminen ei vastaa sopimuksesta n:o 96 johtuvaa velvoitetta, Belgian hallitus ei voi vedota kyseiseen sopimukseen palvelujen tarjoamisen vapautta koskevien perustamissopimuksen määräysten syrjäyttämiseksi.
36 Sopimuksesta n:o 96 johtuvat velvoitteet eivät voi sen vuoksi estää yhteisön oikeuden säännösten ja määräysten soveltamista kysymyksessä olevalla alalla.
37 Lisäksi kyseisessä sopimuksessa ei millään tavoin estetä sitä, että jäsenvaltio, joka soveltaa 5 artiklassa tarkoitettua poikkeusta, soveltaa kyseistä määräystä muuhun jäsenvaltioon sijoittautuneeseen palvelun tarjoajaan edellä esitettyjen perustamissopimuksen 59 artiklan vaatimusten mukaisella tavalla.
38 Toisaalta Belgian 28.11.1975 antaman kuninkaan asetuksen (arrêté royal) 20 §:stäkin käy ilmi, että siinä tapauksessa, että Belgialla ja asianomaisilla valtioilla on vastavuoroinen sopimus, ulkomaiset esiintyvien taiteilijoiden työnvälitystoimistot voivat harjoittaa työnvälitystoimintaa Belgiassa toimimatta sellaisen maksullisen työnvälitystoimiston kautta, joka on belgialaisen toimiluvan haltija.
39 Edellä esitettyjen syiden perusteella on vastattava, että silloin kun esiintyvien taiteilijoiden maksullisten työnvälitystoimistojen toiminnan harjoittaminen siinä jäsenvaltiossa, jossa palvelua tarjotaan, edellyttää toimiluvan hankkimista, kyseinen jäsenvaltio ei voi velvoittaa muuhun jäsenvaltioon sijoittautuneita palvelujen tarjoajia täyttämään kyseisen edellytyksen tai toimimaan sellaisen maksullisen työnvälitystoimiston kautta, jolla on toimilupa, jos palvelua tarjotaan jonkin jäsenvaltion julkishallinnon alaisuuteen kuuluvan työnvälitystoimiston kautta tai jos palvelujen tarjoajalla on siinä jäsenvaltiossa, johon hän on sijoittautunut, toimilupa, jonka myöntämisen ehdot vastaavat sen jäsenvaltion asettamia ehtoja, jossa palvelua tarjotaan, ja jos palvelujen tarjoajan toiminta siinä jäsenvaltiossa, johon hän on sijoittautunut, on riittävän, koko työnvälitystoimintaa koskevan valvonnan alainen riippumatta siitä, missä jäsenvaltiossa palvelua tarjotaan.
40 Yhteisöjen tuomioistuimelle huomautuksensa esittäneille Belgian hallitukselle ja Euroopan yhteisöjen komissiolle aiheutuneita oikeudenkäyntikuluja ei voida määrätä korvattaviksi.
41 Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely yhteisöjen tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikuluista.
on ratkaissut Tribunal de première instance de Tournain 21.3.1978 tekemällään päätöksellä esittämät kysymykset seuraavasti:
1) Esiintyvien taiteilijoiden maksullisten työnvälitystoimistojen toimintaa ei luokitella kansainvälisen ISIC-luokituksen ryhmään 839 käsitteeseen "työnvälitystoimistot".
2) Perustamissopimuksen 59 artiklan pakottavista määräyksistä, jotka oli saatettava asteittain voimaan siirtymäkauden aikana 63 artiklassa tarkoitetuilla direktiiveillä, tuli mainitun siirtymäkauden päätyttyä välittömästi ja ehdottomasti sovellettavia.
3) Silloin kun esiintyvien taiteilijoiden maksullisten työnvälitystoimistojen toiminnan harjoittaminen siinä jäsenvaltiossa, jossa palvelua tarjotaan, edellyttää toimiluvan hankkimista, kyseinen jäsenvaltio ei voi velvoittaa muuhun jäsenvaltioon sijoittautuneita palvelujen tarjoajia täyttämään kyseisen edellytyksen tai toimimaan sellaisen maksullisen työnvälitystoimiston kautta, jolla on toimilupa, jos palvelua tarjotaan jonkin jäsenvaltion julkishallinnon alaisuuteen kuuluvan työnvälitystoimiston kautta tai jos palvelujen tarjoajalla on siinä jäsenvaltiossa, johon hän on sijoittautunut, toimilupa, jonka myöntämisen ehdot vastaavat sen jäsenvaltion asettamia ehtoja, jossa palvelua tarjotaan, ja jos palvelujen tarjoajan toiminta siinä jäsenvaltiossa, johon hän on sijoittautunut, on riittävän, koko työnvälitystoimintaa koskevan valvonnan alainen riippumatta siitä, missä jäsenvaltiossa palvelua tarjotaan.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


text:
Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio (ensimmäinen jaosto) 22 päivänä tammikuuta 2009.
Finanzamt Speyer-Germersheim vastaan STEKO Industriemontage GmbH.
Yhteisövero - Siirtymäsäännökset - Ulkomailla asuvista yhtiöistä omistettujen osuuksien arvon alenemisen vähentäminen.
Asia C-377/07.
Asia C-377/07
Yhteisövero – Siirtymäsäännökset – Ulkomailla asuvista yhtiöistä omistettujen osuuksien arvon alenemisen vähentäminen
Pääomien vapaa liikkuvuus – Rajoitukset – Verolainsäädäntö – Yhteisövero
(EY 56 artikla)
Olosuhteissa, joissa maassa asuva pääomayhtiö omistaa toisesta pääomayhtiöstä alle 10 prosentin suuruisen osuuden ja vähentää voittojaan viimeksi mainitusta yhtiöstä omistamiensa osuuksien osa-arvopoistojen vuoksi, EY 56 artiklaa on tulkittava siten, että se on esteenä sille, että kielto vähentää tällaiseen osuuteen liittyvien voittojen vähentyminen tulee ulkomailla asuvista yhtiöistä omistettujen osuuksien osalta voimaan aiemmin kuin kotimaassa asuvista yhtiöistä omistettujen osuuksien osalta.
Tällainen erilainen kohtelu, joka perustuu siihen, mihin pääomasijoitukset on tehty, voi vähentää osakkeenomistajan halukkuutta sijoittaa pääomaansa yhtiöön, joka on sijoittautunut johonkin toiseen jäsenvaltioon, ja sillä voi myös olla rajoittava vaikutus muihin valtioihin sijoittautuneisiin yhtiöihin nähden siten, että se estää niitä keräämästä pääomia asianomaisessa jäsenvaltiossa. Lisäksi tieto siitä, että mahdollisuus pienentää verotettavia voittoja osa-arvopoistojen avulla lakkaa aikaisemmin ulkomailla asuvasta yhtiöstä omistetun osuuden osalta kuin maassa asuvasta yhtiöstä omistetun osuuden osalta, on omiaan vaikuttamaan siten, että asianomainen yhtiö on vähemmän halukas pitämään edelleen omistuksessaan osuuksia ulkomailla asuvasta yhtiöstä ja on valmis luopumaan niistä nopeammin kuin maassa asuvasta yhtiöstä omistamistaan osuuksista. Tältä osin ei ole merkitystä sillä, että erilaista kohtelua on esiintynyt vain rajoitetun ajan, koska pelkästään tämä seikka ei estä sitä, että erilainen kohtelu aiheuttaa merkittäviä seurauksia ja että este pääomien vapaalle liikkuvuudelle on näin ollen todellinen.
Siltä osin kuin kysymys on maassa asuvan yhtiön mahdollisuudesta vähentää verotettavista tuloistaan sen osuuksien osa-arvopoistoista aiheutuvat voiton vähentymiset sen mukaan, omistetaanko osuudet maassa asuvasta yhtiöstä vai ulkomailla asuvasta yhtiöstä, erilainen kohtelu ei perustu objektiivisesti erilaisiin tilanteisiin.
Tällainen erilainen kohtelu ei ole perusteltavissa liikkumavaralla, joka jäsenvaltioilla on siirtymäjärjestelmän toteuttamiseksi, jotta saadaan kansallinen yhteisöverojärjestelmä yhteensopivaksi yhteisön oikeuden kanssa ja poistetaan mahdollinen syrjintä. Perusvapauksien noudattaminen ja erityisesti pääomien vapaan liikkuvuuden noudattaminen asettavat aina rajat tälle liikkumavaralle. Vaikka tällainen siirtymäjärjestelmä voi olla selitettävissä legitiimillä pyrkimyksellä varmistaa sujuva siirtyminen vanhasta järjestelmästä uuteen ja vaikka on olemassa argumentteja, joilla voidaan selittää syyt, joiden vuoksi uusi säännöstö otettiin käyttöön myöhemmin niiden yhtiöiden osalta, jotka omistavat osuuksia maassa asuvista yhtiöistä, näillä argumenteilla ei voida perustella tätä epäedullista kohtelua pääasiassa kysymyksessä olevan kaltaisten yhtiöiden vahingoksi, joilla on osuuksia ulkomailla asuvissa yhtiöissä.
Tämä erilainen kohtelu ei myöskään ole perusteltu tarpeella taata verojärjestelmän johdonmukaisuus, koska siinä, että myöhemmin on mahdollista saada vapautus luovuttamisen yhteydessä saaduista luovutusvoitoista, mikäli voittoa saadaan riittävästi, ei ole kyse verojärjestelmän johdonmukaisuuteen liittyvästä näkökohdasta, jolla voidaan perustella se, että evätään oikeus vähentää välittömästi tappiot, joita on aiheutunut yhtiöille, jotka omistavat osuuksia ulkomailla asuvista yhtiöistä.
Siltä osin kuin kysymys on tarpeesta taata verovalvonnan tehokkuus, tällainen yleistä etua koskeva pakottava syy on joka tapauksessa vailla merkitystä silloin, kun ulkomailla asuvasta yhtiöstä omistettujen osuuksien arvon alennus johtuu pörssikurssien laskusta.
(ks. 27–29, 35, 49, 50 ja 54–56 kohta sekä tuomiolauselma)
22 päivänä tammikuuta 2009 (*)
Asiassa C‑377/07,
jossa on kyse EY 234 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka Bundesfinanzhof (Saksa) on esittänyt 4.4.2007 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut yhteisöjen tuomioistuimeen 8.8.2007, saadakseen ennakkoratkaisun asiassa
Finanzamt Speyer- Germersheim
toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja P. Jann sekä tuomarit M. Ilešič, A. Tizzano, A. Borg Barthet ja E. Levits (esittelevä tuomari),
– Saksan hallitus, asiamiehinään M. Lumma ja C. Blaschke,
– Euroopan yhteisöjen komissio, asiamiehinään R. Lyal ja W. Mölls,
1 Ennakkoratkaisupyyntö koskee EY 56 artiklan tulkintaa.
2 Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa asianosaisina ovat Finanzamt Speyer-Germersheim (jäljempänä Finanzamt) ja STEKO Industriemontage GmbH (jäljempänä STEKO) ja jossa on kysymys STEKO:n yhtiöille vuosilta 2001 ja 2002 määrättävän elinkeinoveron ja yhteisöveron laskentaperustan määrittämisestä.
3 Vuoden 1999 yhteisöverolain (Körperschaftsteuergesetz 1999), sellaisena kuin se on muutettuna 14.9.2000 (jäljempänä KStG:n vanha versio), 8 b §:n 2 momentin ensimmäisen virkkeen mukaan tässä säännöksessä tarkoitettujen yleisesti verovelvollisten yhteisöjen, jotka omistavat osuuden ulkomaisesta yhtiöstä, tämän osuuden luovutuksesta saamaa voittoa ei oteta huomioon verotettavaa tuloa laskettaessa. Kyseisestä säännöksestä, kun se luetaan yhdessä saman lain 8 b §:n 5 momentin tai 26 §:n 2 ja 3 momentin kanssa, seuraa, että tältä osin edellytetään vähintään 10 prosentin suuruista osuutta.
4 KStG:n vanhan version 8 b §:n 2 momentin toisessa virkkeessä asetetaan samoin edellytyksin osuuksien myynnistä aiheutuneiden tappioiden vähennyskielto. Kansallinen tuomioistuin toteaa tältä osin, että tämä kielto ei koske sellaisia voittojen vähentymisiä, jotka liittyvät osuuksien pienempään osa-arvoon kirjaamiseen (Teilwertabschreibung, osa-arvopoisto).
5 Siltä osin kuin maassa asuva yhtiö omistaa osuuden maassa asuvasta yhtiöstä – omistusosuuden suuruudesta riippumatta – tai alle 10 prosentin suuruisen osuuden ulkomailla asuvasta yhtiöstä, voittojen määrittämiseen sovelletaan KStG:n vanhan version 8 §:n 2 momenttia ja tuloverolain (Einkommensteuergesetz) 4 §:n 1 momenttia.
6 Näiden säännösten mukaan maassa asuvan pääomayhtiön osuuksien luovutuksesta saamat voitot ovat verotettavia ja näiden osuuksien luovutuksesta aiheutuvat tappiot sekä osuuksien osa-arvopoistosta aiheutuvat tappiot voidaan ottaa verotuksessa huomioon.
7 Siirryttäessä yhteisöverotuksessa aiemmin sovelletusta hyvitysjärjestelmästä järjestelmään, jossa tuloverosta vapautetaan 50 prosenttia osuuksista saaduista tuloista, yhteisöverolakia muutettiin verokantojen laskemisesta ja yritysverotuksen uudistuksesta vuosina 2001 ja 2002 23.10.2000 annetulla lailla (Gesetz zur Senkung der Steuersätze und zur Reform der Unternehmensbesteuerung 2001/2002) (BGBl. 2000 I, s. 1433).
8 Sittemmin yhteisöverolain, sellaisena kuin se on muutettuna 23.10.2000 (jäljempänä KStG:n uusi versio), 8 b §:n 2 momentin ensimmäisen virkkeen nojalla kyseisessä virkkeessä mainituista yhteisöistä ja henkilöyhteenliittymistä omistettujen osuuksien myynnistä saatuja voittoja ei oteta enää huomioon siitä riippumatta, omistetaanko osuus maassa vai ulkomailla asuvasta yhtiöstä ja minkä suuruinen osuus on.
9 KStG:n uuden version 8 b §:n 3 momentissa säädetään, että sellaisia voittojen vähentymisiä, jotka liittyvät osuuksien pienempään osa-arvoon kirjaamiseen (osa-arvopoisto) tai osuuksien luovutukseen, ei oteta huomioon verotettavaa voittoa määritettäessä.
10 KStG:n uuden version 34 §:n 4 momentin ensimmäisen virkkeen 2 kohta on saman lain 8 b §:n 2 ja 3 momentin soveltamista koskeva siirtymäsäännös.
11 Tämän säännöksen mukaisesti on niin, että jos omistetaan osuus maassa asuvasta yhtiöstä, KStG:n uuden version 8 b §:n 2 ja 3 momenttia voidaan soveltaa ensimmäisen kerran vasta verovuoden 2002 verotuksessa ja sitä voidaan soveltaa verovuoden 2001 osalta vain, jos pääomayhtiö on vuonna 2001 vahvistanut tilikaudekseen kalenterivuoden sijasta jonkin muun ajanjakson.
12 Sitä vastoin kansallisen tuomioistuimen mukaan silloin, kun kysymys on osuuksista ulkomailla asuvassa yhtiössä, KStG:n uuden version 8 b §:n 2 ja 3 momenttia sovelletaan verovuoden 2001 osalta, jos pääomayhtiön tilikausi vastaa kalenterivuotta.
13 STEKO:n, joka on Saksaan sijoittautunut rajavastuuyhtiö, pysyviin vastaaviin kuului vuonna 2001 osuuksia ulkomailla asuvista yhtiöistä. Kyse oli alle 10 prosentin osuuksista. Kansallinen tuomioistuin toteaa, että sen tiedossa ei ole, omistiko STEKO muihin jäsenvaltioihin vai kolmansiin valtioihin sijoittautuneista yhtiöistä.
14 STEKO merkitsi kyseiset omistusosuudet 31.12.2001 päättyneen tilikauden taseeseen kurssilaskun vuoksi aiempaa kirjanpitoarvoa 220 021,09 Saksan markkaa (DEM) alempaan osa-arvoon 139 775, 35 DEM. Tämä johti verotettavien voittojen vähenemiseen 80 245,74 DEM:lla.
15 Finanzamt hyväksyi alempaan osa-arvoon kirjaamisen, koska osakekurssien laskeminen merkitsi pysyvää arvonalennusta. Se katsoi kuitenkin, että voittojen vähentymistä ei voitu ottaa verotuksessa huomioon, koska KStG:n uuden version 8 b §:n 3 momenttia ja näin ollen sen mukaista tällaisen tappion vähennyskieltoa sovellettiin verovuodesta 2001 lukien ulkomailla asuvista yhtiöistä omistettuihin osuuksiin.
16 Finanzgericht Rheinland-Pfalz hyväksyi 29.9.2005 antamassaan tuomiossa STEKO:n Finanzamtin tällä perusteella tekemästä verotuspäätöksestä nostaman kanteen, minkä vuoksi Finanzamt haki tähän tuomioon muutosta Revision-menettelyssä Bundesfinanzhofissa.
17 Kansallinen tuomioistuin toteaa, että STEKO ei voinut vuoden 2001 osalta vähentää KStG:n uuden version 8 b §:n 3 momentin nojalla summaa, joka vastasi sen ulkomailla asuvista yhtiöistä omistamiin osuuksiin liittyvää voittojen vähentymistä. Kyseistä säännöstä sovellettiin sitä vastoin maassa asuvista yhtiöistä omistettuihin osuuksiin lähtökohtaisesti aikaisintaan vuodesta 2002 lukien. STEKO:n tekemät osa-arvopoistot olisi voitu ottaa huomioon maksettavia veroja vähentävänä tekijänä, jos ne olisivat liittyneet maassa asuvista yhtiöistä omistettuihin osuuksiin, koska osa-arvopoistoista johtuvien tappioiden vähentäminen ei ollut kiellettyä.
18 Bundesfinanzhof katsoo, että sellaisia osuuksia ulkomailla asuvissa yhtiöissä, joiden osalta on ennustettavissa, että arvon alentuminen on pysyvää, kohdeltiin verotuksessa epäedullisesti samanlaisiin maassa asuvista yhtiöistä omistettuihin osuuksiin nähden. Kun kuitenkin otetaan huomioon käsiteltävänä olevan asian erityisolosuhteet, kyseinen tuomioistuin pohtii, merkitseekö tämä ero pääomien vapaan liikkuvuuden loukkausta.
19 Bundesfinanzhof on ensiksi epävarma siltä osin, voiko epäyhdenvertainen kohtelu, joka on kestoltaan suhteellisen lyhyt, estää verovelvollisia sijoittamasta ulkomailla asuviin yhtiöihin tai vaikuttaa kielteisesti niiden halukkuuteen tehdä tällaisia sijoituksia.
20 Kansallinen tuomioistuin katsoo toiseksi, että mahdollinen pääomien vapaan liikkuvuuden rajoitus voitaisiin hyväksyä siirtymäajaksi, kun siirtyminen aiemmin sovelletusta hyvitysjärjestelmästä järjestelmään, jossa 50 prosenttia tuloista vapautetaan verosta, on edullinen ulkomailla asuvista yhtiöistä omistettujen osuuksien osalta.
21 Kansallinen tuomioistuin pohtii kolmanneksi, onko tällainen rajoitus siltä osin, kuin kysymys on kolmansiin valtioihin sijoittautuneista yhtiöistä omistetuista osuuksista, perusteltu tarpeella turvata verovalvonta, ja toteaa samalla, että tämä näkökulma voisi olla ratkaiseva siinä tapauksessa, että kysymyksessä olevien voittojen vähentyminen perustuisi pelkästään tietystä yhtiöstä omistettujen osuuksien arvon sellaiseen alenemiseen, joka liittyy pääsääntöisesti vain olosuhteisiin, jotka vallitsevat yhtiössä, josta osuudet omistetaan, mutta sillä ei todennäköisesti olisi mitään merkitystä, jos tällainen arvon aleneminen olisi seurausta osakekurssien laskusta.
22 Näissä olosuhteissa Bundesfinanzhof päätti lykätä asian käsittelyä ja esittää yhteisöjen tuomioistuimelle seuraavan ennakkoratkaisukysymyksen:
”Onko EY 56 artikla esteenä sellaiselle jäsenvaltion säännökselle, jonka mukaan voittojen vähentymisten vähennyskieltoa sovelletaan ulkomailla asuvista yhtiöistä omistettuihin osuuksiin aiemmin kuin maassa asuvista yhtiöistä omistettuihin osuuksiin tapauksissa, joissa pääomayhtiö on osakkaana toisessa pääomayhtiössä?”
23 On palautettava mieleen, että toimenpiteisiin, jotka EY 56 artiklan 1 kohdassa kielletään pääomanliikkeiden rajoituksina, sisältyvät toimenpiteet, joilla aiheutetaan se, että toisessa valtiossa asuvat henkilöt ovat vähemmän halukkaita tekemään sijoituksia jäsenvaltiossa, tai se, että kyseisessä jäsenvaltiossa asuvat henkilöt ovat vähemmän halukkaita tekemään niitä muissa valtioissa (ks. vastaavasti asia C‑513/03, van Hilten-van der Heijden, tuomio 23.2.2006, Kok., s. I-1957, 44 kohta; asia C-370/05, Festersen, tuomio 25.1.2007, Kok., s. I-1129, 24 kohta ja asia C-101/05, A, tuomio 18.12.2007, Kok., s. I-11531, 40 kohta).
24 EY 56 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuiksi ”rajoituksiksi” on luokiteltava paitsi toimenpiteet, jotka ovat omiaan estämään osakkeiden hankinnan muihin valtioihin sijoittautuneista yhtiöistä tai rajoittamaan sitä (asia C-112/05, komissio v. Saksa, tuomio 23.10.2007, Kok., s. I-8995, 19 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen), myös toimenpiteet, jotka ovat omiaan vähentämään halukkuutta tällaisten muihin valtioihin sijoittautuneista yhtiöistä omistettujen osuuksien säilyttämiseen (ks. analogisesti asia C-324/00, Lankhorst-Hohorst, tuomio 12.12.2002, Kok., s. I-11779, 32 kohta ja asia C-524/04, Test Claimants in the Thin Cap Group Litigation, tuomio 13.3.2007, Kok., s. I-2107, 61 kohta).
25 Pääasian osalta ennakkoratkaisupyynnöstä ilmenee, että maassa asuva yhtiö ei voinut vuoden 2001 verotuksessa vähentää verotettavista tuloistaan voittojen vähentymistä, joka aiheutui ulkomailla asuvista yhtiöistä omistettujen osuuksien osa-arvopoistoista. Sitä vastoin saman vuoden osalta ja muutoin samanlaisissa olosuhteissa maassa asuva yhtiö saattoi vähentää verotettavista tuloistaan tällaiset voittojen vähentymiset, kun ne liittyivät maassa asuvista yhtiöistä omistettuihin osuuksiin.
26 Kuten kansallinen tuomioistuin toteaa, maassa asuvat yhtiöt, jotka omistavat ulkomailla asuvista yhtiöistä osuuksia, joiden arvo on alentunut, olivat vuonna 2001 epäedullisemmassa tilanteessa niihin yhtiöihin nähden, jotka omistivat tällaisia osuuksia maassa asuvista yhtiöistä.
27 Tällainen erilainen kohtelu, joka perustuu siihen, mihin pääomasijoitukset on tehty, ja joka otettiin käyttöön KStG:n uudella versiolla ennen verovuotta, jolloin tämä laki tuli voimaan, voi vähentää osakkeenomistajan halukkuutta sijoittaa pääomaansa yhtiöön, joka on sijoittautunut johonkin muuhun valtioon kuin Saksan liittotasavaltaan, ja sillä voi myös olla rajoittava vaikutus muihin valtioihin sijoittautuneisiin yhtiöihin nähden siten, että se estää niitä keräämästä pääomia Saksassa.
28 Kuten lisäksi Euroopan yhteisöjen komissio on todennut, tieto siitä, että mahdollisuus pienentää verotettavia voittoja osa-arvopoistojen avulla lakkaa aikaisemmin ulkomailla asuvasta yhtiöstä omistetun osuuden osalta kuin maassa asuvasta yhtiöstä omistetun osuuden osalta, on omiaan vaikuttamaan siten, että asianomainen yhtiö on vähemmän halukas pitämään edelleen omistuksessaan osuuksia ulkomailla asuvasta yhtiöstä ja on valmis luopumaan niistä nopeammin kuin maassa asuvasta yhtiöstä omistamistaan osuuksista.
29 Tältä osin ei ole merkitystä sillä, että erilaista kohtelua on esiintynyt vain rajoitetun ajan (asia C-436/06, Grønfeldt, tuomio 18.12.2007, Kok., s. I‑12357, 15 kohta). Pelkästään tämä seikka ei nimittäin estä sitä, että erilainen kohtelu aiheuttaa merkittäviä seurauksia, kuten pääasian tosiseikat sitä paitsi osoittavat, ja että este pääomien vapaalle liikkuvuudelle on näin ollen todellinen.
30 Oikeuskäytännöstä ilmenee, että jotta kansallisten verosäännösten, joiden mukaan verovelvollisia kohdellaan eri tavalla sen mukaan, mihin paikkaan heidän pääomansa on sijoitettu, voitaisiin katsoa soveltuvan yhteen pääomien vapaata liikkuvuutta koskevien EY:n perustamissopimuksen määräysten kanssa, erilaisen kohtelun on koskettava tilanteita, jotka eivät ole objektiivisesti katsoen toisiinsa rinnastettavissa, tai erilaisen kohtelun on oltava perusteltu yleistä etua koskevista pakottavista syistä (ks. asia C-194/06, Orange European Smallcap Fund, tuomio 20.5.2008, 59 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen, ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa).
31 Saksan hallitus toteaa, että verovuoden 2001 osalta ei ollut voimassa vain yhtä verojärjestelmää, jonka piiriin eivät kuuluneet osuuksia ulkomailla asuvista yhtiöistä omistavat yhtiöt, vaan kaksi erillistä verohelpotusjärjestelmää. Yhtiöihin, jotka omistivat osuuksia maassa asuvista yhtiöistä, sovellettiin näet yhä vanhaa verohelpotusjärjestelmää, kun taas yhtiöihin, jotka omistivat osuuksia ulkomailla asuvista yhtiöistä, sovellettiin uutta, 50 prosentin vapautukseen perustuvaa järjestelmää.
32 Kyseisen hallituksen mukaan tästä seuraa, että maassa asuvasta yhtiöstä osuuksia omistavan ja ulkomailla asuvasta yhtiöstä osuuksia omistavan yhtiön tilannetta ei voida objektiivisesti rinnastaa toisiinsa.
33 Tätä väitettä ei voida hyväksyä. Eri verojärjestelmien soveltamista maassa asuvaan yhtiöön sen mukaan, omistaako se osuuksia maassa asuvasta vai ulkomailla asuvasta yhtiöstä, ei voida pitää pätevänä kriteerinä tilanteiden objektiivisen rinnastettavuuden arvioimiseksi ja näin ollen objektiivisen eron tekemiseksi niiden välillä. Eri verojärjestelmien soveltaminen on nimenomaan sen erilaisen kohtelun perusteena, jonka perusteltavuutta on arvioitava.
34 Lisäksi on palautettava mieleen, että yhteisöjen tuomioistuin on jo todennut siltä osin, kuin kysymys oli tappioista, joita Saksassa asuville emoyhtiöille aiheutui niille tytäryhtiöistä omistettujen osuuksien arvosta tehdyistä poistoista, että emoyhtiöt olivat rinnastettavassa tilanteessa riippumatta siitä, oliko kyse Saksaan vai toisiin jäsenvaltioihin sijoittautuneista tytäryhtiöistä omistetuista osuuksista. Yhteisöjen tuomioistuin totesi, että näissä molemmissa tapauksissa yhtäältä tappiot, joiden vähentämistä vaaditaan, aiheutuvat emoyhtiöille ja toisaalta kyseisten tytäryhtiöiden voitoista ei kanneta veroa emoyhtiöiltä, olivatpa nämä voitot peräisin Saksassa verovelvollisista tytäryhtiöistä tai muissa jäsenvaltioissa verovelvollisista tytäryhtiöistä (asia C-347/04, Rewe Zentralfinanz, tuomio 29.3.2007, Kok., s. I-2647, 34 kohta).
35 Siirtyminen hyvitysjärjestelmästä 50 prosentin vapautusta koskevaan järjestelmään sellaisten maassa asuvien yhtiöiden osalta, jotka omistavat osuuksia ulkomailla asuvista yhtiöistä, ei muuttanut näitä seikkoja. On siis katsottava, että siltä osin kuin kysymys on maassa asuvan yhtiön mahdollisuudesta vähentää verotettavista tuloistaan sen osuuksien osa-arvopoistoista aiheutuvat voiton vähentymiset sen mukaan, omistetaanko osuudet maassa asuvasta yhtiöstä vai ulkomailla asuvasta yhtiöstä, erilainen kohtelu ei perustu objektiivisesti erilaisiin tilanteisiin.
36 Näin ollen on tutkittava, onko pääasiassa kysymyksessä olevan kaltainen erilainen kohtelu perusteltu yleistä etua koskevalla pakottavalla syyllä.
37 Ensiksi Saksan hallitus katsoo kansallisen tuomioistuimen tavoin, että kyseinen erilainen kohtelu on hyväksyttävä, koska se on osa siirtymäjärjestelmää, jota sovelletaan rajoitetun ajan, ja uuden järjestelmän vähittäinen voimaantulo liittyy täyden hyvityksen järjestelmän asteittaiseen korvaamiseen 50 prosentin vapautusjärjestelmällä, joka toteutettiin, jotta voidaan varmistaa yhteisöverojärjestelmän yhteensopivuus yhteisön oikeuden kanssa.
38 Saksan hallitus selittää, että täyden hyvityksen järjestelmän mukaisesti pääomayhtiötä verotettiin lähtökohtaisesti 40 prosentin verokannan mukaan. Sen osakkeenomistajilleen jakamaa voittoa verotettiin vain 30 prosentin verokannan mukaan. Osakkeenomistajan oli uudelleen maksettava veroa jaetuista voitoista saamistaan tuloista henkilökohtaisessa verotuksessaan. Se saattoi kuitenkin vähentää kokonaisuudessaan tästä henkilökohtaisesta verostaan pääomayhtiöiden Saksassa jo maksaman yhteisöveron. Näin vältettiin voittojen kaksinkertainen verotus.
39 Sitä vastoin siltä osin kuin kysymys on tulojen 50 prosentin vapautuksesta, sama hallitus toteaa, että pääomayhtiötä verotetaan voitoistaan vain yhdenmukaisen 25 prosentin verokannan mukaisesti riippumatta siitä, jakaako se toteutunutta voittoa osakkeenomistajilleen vai ei. Jaettujen osinkojen kaksinkertainen verotus vältetään siten, että vain puolet osingoista sisällytetään osakkeenomistajan tuloveron laskentaperustaan, kun taas yhtiön toiselle yhtiölle suorittamaa osingonjakoa lähtökohtaisesti koskee osinkoja koskeva yleinen vapautus. Näin vältetään se, että sellaisen yhtiön, joka on jo velvollinen maksamaan yhdenmukaista 25 prosentin yhteisöveroa, voitoista jouduttaisiin uudelleen maksamaan yhteisöveroa toiselle yhtiölle tapahtuvan uudelleen jaon yhteydessä.
40 Koska osuuksien luovutus vastaa Saksan hallituksen mukaan taloudellisesti täyttä voitonjakoa, tätä luovutusta käsitellään voitonjakona. Tästä seuraa, että samalla tavoin kuin KStG:n uuden version 8 b §:n 1 momentissa säädetyn voitonjaon vapautuksen, myös saman pykälän 2 momentin mukaisen osuuksien luovutusvoittojen vapautuksen tarkoituksena on kaksinkertaisen verotuksen välttäminen, kun kysymys on omistusosuuksien ketjusta. Sitä vastoin osuuksien luovutuksiin liittyviä tappioita ja niiden arvon alentumisesta johtuvia tappioita ei enää kyseisen pykälän 3 momentin mukaan voida ottaa verotuksessa huomioon.
41 Saksan hallitus täsmentää, että 50 prosentin vapautusjärjestelmä tuli lähtökohtaisesti voimaan vuodesta 2001 lukien voittoa jakavien yhtiöiden osalta.
42 Sen takaamiseksi, että voitoista, joista pääomayhtiön tasolla on verotettu hyvitysjärjestelmän mukaisesti, verotettaisiin vielä saman järjestelmän mukaisesti osuuksien omistajan tasolla, ja sen mahdollistamiseksi, että viimeksi mainittu voi vielä viimeisen kerran vähentää henkilökohtaisesta verovelastaan tämän yhtiön maksaman veron, päätettiin tämä järjestelmä kuitenkin pitää vuoden 2001 osalta voimassa osuuksien omistajan tasolla, kun osingot on maksettu maassa asuvan yhtiön vuoden 2000 tavanomaisessa osingonjaossa.
43 Sen vuoksi, että hyvitysjärjestelmä ei ollut sovellettavissa ulkomailla asuvien pääomayhtiöiden jakamiin osinkoihin, uutta järjestelmää, jossa verosta vapautetaan 50 prosenttia tuloista, voitiin soveltaa osuuksien omistajien tasolla vuodesta 2001 lukien.
44 Saksan hallitus lisää, että jäsenvaltiolla on oltava tiettyä liikkumavaraa, kun se pyrkii toteuttamaan yhteisön oikeuden mukaisen verojärjestelmän, mikä merkitsee, että sillä ei ole velvollisuutta järjestää siirtymäjärjestelmää jollakin muulla tavalla kuin se on tehnyt eikä erityisesti ulottaa ulkomailla asuvista yhtiöistä omistettuihin osuuksiin järjestelmää, jota sovelletaan maassa asuvista yhtiöistä omistettuihin osuuksiin, kyseisen järjestelmän viimeisenä soveltamisvuonna.
45 Saksan hallitus katsoo toiseksi, että verovuotta 2001 koskevat säännökset ovat perusteltuja verojärjestelmän johdonmukaisuuteen liittyvistä syistä, kun järjestelmää tarkastellaan kokonaisuutena. Sen mukaan kansallinen verojärjestelmä on laadittu siten, että se tarjoaa pääomayhtiöille täysin symmetrisiä etuja ja haittoja riippumatta siitä, ovatko viimeksi mainittujen yhtiöiden omistamat osuudet ulkomailla asuvissa vai maassa asuvissa yhtiöissä.
46 Tämän hallituksen mukaan on niin, että jos pääomayhtiö verovuonna 2001 myi ulkomailla asuvasta pääomayhtiöstä omistamansa osuuden ja sai tästä myynnistä voittoa, se saattoi saada tämän voiton KStG:n uuden version 8 b §:n 2 momentin mukaisesti yhteisöverosta vapautettuna, mutta sen oli vastapainoksi hyväksyttävä, että vastaavaa tappiota – joka johtui joko suoraan osuuksien luovutuksesta tai niiden kirjaamisesta alempaan osa-arvoon – ei enää otettaisi huomioon tämän veron osalta. Saman logiikan mukaan on niin, että jos pääomayhtiö sai voittoa omistamiensa maassa asuvan yhtiön osuuksien luovutuksesta, voitto oli veronalaista, mutta tätä veroa kompensoi se, että näihin osuuksiin liittyvä tappio voitiin käyttää veron laskentaperustan pienentämiseksi. Kyseinen verojärjestelmä on siis johdonmukainen.
47 Saksan hallitus toteaa kolmanneksi, että jos kyse on osakkuuksista kolmansissa valtioissa asuvissa yhtiöissä, erilainen kohtelu voi olla perusteltu tarpeella turvata tehokas verovalvonta.
48 Saksan hallituksen esittämiä perusteluja ei voida hyväksyä.
49 Sen väitteen osalta, jonka mukaan jäsenvaltiolla, jonka tavoitteena on saada kansallinen yhteisöverojärjestelmä yhteensopivaksi yhteisön oikeuden kanssa ja poistaa mahdollinen syrjintä, on oltava tietty liikkumavara siirtymäjärjestelmää toteutettaessa, vastaukseksi riittää, että yhteisöjen tuomioistuin on jo todennut, että perusvapauksien noudattaminen ja erityisesti pääomien vapaan liikkuvuuden noudattaminen asettavat aina rajat tälle liikkumavaralle (ks. em. asia Grønfeldt, tuomion 32 kohta).
50 Vaikka pääasiassa kysymyksessä olevan kaltainen siirtymäjärjestelmä voi olla selitettävissä legitiimillä pyrkimyksellä varmistaa sujuva siirtyminen vanhasta järjestelmästä uuteen ja vaikka Saksan hallituksen väitteillä voidaan selittää syyt, joiden vuoksi uusi 50 prosentin vapautusjärjestelmä tulojen osalta otettiin käyttöön vasta vuodesta 2002 lukien niiden yhtiöiden osalta, jotka omistavat osuuksia maassa asuvista yhtiöistä, näillä argumenteilla ei voida perustella epäedullista kohtelua pääasiassa kysymyksessä olevan kaltaisten yhtiöiden vahingoksi, joilla on osuuksia ulkomailla asuvissa yhtiöissä.
51 Vaikka yhtiöt, joilla on osuuksia ulkomailla asuvissa yhtiöissä, eivät kuulu täyden hyvityksen järjestelmän alaan, kuten Saksan hallitus toteaa, tämän hallituksen huomautuksista itsestään seuraa kuitenkin, että verovuoteen 2001 asti maassa asuvaa yhtiötä, jonka osuudet ulkomailla asuvasta yhtiöstä olivat alle 10 prosenttia, kohdeltiin samalla tavoin kuin maassa asuvaa yhtiötä, jolla oli osuuksia maassa asuvassa yhtiössä, siltä osin kuin kysymys oli osuuksien osa-arvon alentamisesta, joka voitiin ottaa verotuksessa huomioon.
52 Koko verojärjestelmän johdonmukaisuuden turvaamisen tarvetta koskevan väitteen osalta on syytä palauttaa mieleen, että yhteisöjen tuomioistuin on todennut, että tällaisen oikeuttamisperusteen hyväksymiseksi on selvitettävä, että kyseinen verotuksellinen etu on suorassa yhteydessä siihen, että tämä etu kompensoidaan kantamalla tietty vero (ks. asia C-293/06, Deutsche Shell, tuomio 28.2.2008, Kok., s. I-1129, 38 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
53 Lisäksi on selvitettävä kyseisellä verolainsäädännöllä tavoitellun päämäärän valossa se, että tämä yhteys on suora asianomaisten verovelvollisten tasolla siten, että vähennyskelpoinen erä vastaa aina verotettavaa erää (em. asia Deutsche Shell, tuomion 39 kohta).
54 Siltä osin kuin kysymys on sellaisten maassa asuvien yhtiöiden verotettavan tulon määrittämisestä, jotka omistavat osuuksia ulkomailla asuvista yhtiöistä, yhteisöjen tuomioistuin on jo todennut, että siinä, että myöhemmin on mahdollista saada vapautus luovuttamisen yhteydessä saaduista luovutusvoitoista, mikäli voittoa saadaan riittävästi, ei ole kyse verojärjestelmän johdonmukaisuuteen liittyvästä näkökohdasta, jolla voidaan perustella se, että evätään oikeus vähentää välittömästi tappiot, joita on aiheutunut yhtiöille, jotka omistavat osuuksia ulkomailla asuvista yhtiöistä (ks. analogisesti em. asia Rewe Zentralfinanz, tuomion 67 kohta).
55 Lopuksi siltä osin kuin kysymys on väitteestä, joka koskee tarvetta taata verovalvonnan tehokkuus, ja siltä osin kuin oletetaan, että se on yleistä etua koskeva pakottava syy, johon voidaan vedota sellaisten pääomien vapaan liikkuvuuden rajoittamiseksi, jotka ovat lähtöisin kolmansista valtioista tai joiden määränpäänä on kolmas valtio, on todettava, että tällainen yleistä etua koskeva pakottava syy on joka tapauksessa vailla merkitystä silloin, kun ulkomailla asuvasta yhtiöstä omistettujen osuuksien arvon alennus johtuu pörssikurssien laskusta, kuten pääasiassa.
56 Edellä esitetty huomioon ottaen esitettyyn kysymykseen on vastattava, että pääasiassa kysymyksessä olevan kaltaisissa olosuhteissa, joissa maassa asuva pääomayhtiö omistaa toisesta pääomayhtiöstä alle 10 prosentin suuruisen osuuden, EY 56 artiklaa on tulkittava siten, että se on esteenä sille, että kielto vähentää tällaiseen osuuteen liittyvien voittojen vähentyminen tulee ulkomailla asuvista yhtiöistä omistettujen osuuksien osalta voimaan aiemmin kuin kotimaassa asuvista yhtiöistä omistettujen osuuksien osalta.
57 Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely yhteisöjen tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta. Oikeudenkäyntikuluja, jotka ovat aiheutuneet muille kuin näille asianosaisille huomautusten esittämisestä yhteisöjen tuomioistuimelle, ei voida määrätä korvattaviksi.
Pääasiassa kysymyksessä olevan kaltaisissa olosuhteissa, joissa maassa asuva pääomayhtiö omistaa toisesta pääomayhtiöstä alle 10 prosentin suuruisen osuuden, EY 56 artiklaa on tulkittava siten, että se on esteenä sille, että kielto vähentää tällaiseen osuuteen liittyvien voittojen vähentyminen tulee ulkomailla asuvista yhtiöistä omistettujen osuuksien osalta voimaan aiemmin kuin kotimaassa asuvista yhtiöistä omistettujen osuuksien osalta.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


Nähtävillä ja vireillä olevat kaavat | Kemi
Nähtävillä ja vireillä olevat ...
Kaavaehdotuksen on oltava julkisesti nähtävillä vähintään 30 päivää. Jos asemakaavamuutos on vähäinen, puolet riittää eli nähtävilläoloaika on vähintään 14 päivää. Kaupunkilaiset ja muut osalliset voivat näinä ajanjaksoina tehdä kirjallisen muistutuksen kaavaehdotuksesta.
Kaavan osallisia ovat
alueen maanomistajat,
ne, joiden asumiseen, työntekoon tai muihin oloihin kaava saattaa huomattavasti vaikuttaa,
viranomaiset ja yhteisöt, joiden toimialaa suunnittelussa käsitellään.
Kaupunki tiedottaa kaavoihin liittyvistä ajankohtaisista asioista omilla nettisivuillaan Lounais-Lappi -lehdessä.
Osallistumis- ja arviointisuunnitelma (OAS) on se asiakirja, jossa tiedotetaan kaavamuutoksen osallistumis- ja vuorovaikutusmenettelystä sekä kaavan vaikutusten arvioinnista.
Kemijokisuun ja Karihaaran yleiskaavan sekä pohjoisten alueiden yleiskaavan muutos, joka koskee Sahansaarenkadun ympäristöä. Kaavamuutoksen tavoitteena on mahdollistaa Karihaaran alueen liikenneverkon kehittäminen vastaamaan paremmin tehdashankkeen logistisia tarpeita ja parantaa alueen liikenneturvallisuutta.
Yleiskaavan valmisteluaineisto sekä kaavaluonnokset olivat nähtävillä 23.9.–22.10.2019.
Kaavoihin liittyvä kuulemistilaisuus pidettiin maanantaina 14.10.2019 kulttuurikeskuksen isossa auditoriossa.
Sahansaarenkadun ympäristön yleis- ja asemakaavan ehdotusaineistot olivat nähtävänä 27.12.2019–27.1.2020.
Kaavoja koskeva kuulemistilaisuus pidettiin maanantaina 20.1.2020 kulttuurikeskuksen isossa auditoriossa.
Kaupunginhallitus hyväksyi yleiskaava muutoksen 16.3.2020 §93
Kaupunginvaltuusto hyväksyi yleiskaava muutoksen 23.3.2020 §31
Siirry tästä Sahasaarenkadun kaava-aineistoon
Siirry tästä Sahasaarenkadun erillisliitteisiin
Asemakaavan muutos Sahansaarenkadun ympäristössä Marttalan, Karihaaran, Torvisen ja Vainion kaupunginosissa. Muutos koskee kortteleita 427, 431, 435, 441, 448-450, 508-511, 606, 624, 625, 628, 652, 729–731, 759 sekä katu-, pysäköinti-, rautatie-, vesi-, puisto-, lähivirkistys-, suojaviher-, urheilu ja virkistyspalvelujen alueita. Kaavamuutoksella tutkitaan uuden raideyhteyden rakentamista tehdasalueelle Sahansaarenkadun viereen. Uuden raideyhteyden myötä katujärjestelyihin ja liittymiin sekä mahdollisesti myös rakennusalueisiin tulee muutoksia.
Asemakaavan valmisteluaineisto sekä kaavaluonnokset olivat nähtävänä 23.9.–22.10.2019.
Sahansaarenkadun ympäristön yleis- ja asemakaavan ehdotusaineistot olivat nähtävänä 27.12.2019–27.1.2020
Tekininen lautakunta hyväksyi asemakaavamuutoksen 10.2.2020 §17
Kaupunginhallitus hyväksyi yleiskaava muutoksen 16.3.2020 §94
Kaupunginvaltuusto hyväksyi yleiskaava muutoksen 23.3.2020 §32
Asemakaavan muutos ja laajennus koskien 13. kaupunginosaa, Peurasaarta sekä Kalkkinokkaa ja Laitakaria, on meneillään. Muutos koskee kortteleita 1306, 1313, 1315, 1323, 1328, 1331–1335, 1341, 1342, 1347, 1350, 1355, 1359 ja 1360 sekä puisto-, rautatie-, katu- ja vesialuetta sekä Laitakarin ja Kalkkinokan niemen osalta osin asemakaavoittamatonta aluetta.
Kaavamuutoksella tutkitaan muun muassa uuden asuinrakentamisen sijoittamista niin kutsuttuun entiseen pienteollisuuskortteliin 1306 sekä Kalkkinokan niemelle. Muutoksessa selvitetään myös Ajokseen kulkevan radan siirtämistarvetta yleiskaavan mukaiselle sijainnille Peurasaarentien itäpuolelle. Muutokseen sisältyy myös muiden kortteleiden aluevarausten ja käyttötarkoitusten tarkastelua, mukaan lukien pienveneiden talvisäilytysalueen kaavoittaminen vedenpuhdista-mon kaakkoispuolelle.
Peurasaarenrannan asemakaavan valmisteluaineisto sekä kaavaluonnokset olivat nähtävänä 27.12.2019–27.1.2020.
Siirry tästä Peurasaarenrannan kaava-aineistoon.
Kortteleita 1156 ja 1173 sekä Perämerentien ei valtatie E 75:n ja Kiveliönkadun väliin rajautuvien viheralueiden asemakaavan muutos on tullut vireille kaupunginhallituksen hyväksymässä kaavoituskatsauksessa 22.1.2018. Kaavan tavoitteena on saada liiketoimintaa näkyvälle, liikenteellisesti keskeiselle ja helposti saavutettavalle paikalle ohikulkutien varteen. Alueelle on tarkoitus sijoittaa paitsi kauppaa, myös esimerkiksi pieniä tuotantolaitoksia, joihin liittyy myymälätiloja.
Osallistumis- ja arviointisuunnitelma on ollut nähtävillä 26.2.2108 alkaen.
Asemakaavan valmisteluaineisto ja kaavaluonnos olivat nähtävillä 29.8.–27.9.2018.
Asemakaavaehdotus on nähtävänä 1.4-30.4.2020
Siirry tästä Tervaharjun hankkeen kaava-aineistoon.
Nauskan asuinalueen asemakaavan laajennus on tullut vireille kaupunginhallituksen hyväksymän kaavoituskatsauksen yhteydessä 11.3.2019. Suunnittelualueelle laaditaan asemakaava, jossa tutkitaan alueen käyttöä omakotivaltaisena asuntoalueena. Tavoitteena on lisätä kaupungin tonttitarjontaa.
Kaavamuutos on tullut vireille kaavoituskatsauksen 2.020 yhteydessä, jonka kaupunginhallitus on hyväksynyt 17.2.2020 §47
Siirry Nauskan asuinalueen kaava-aineistoon.
Muut vireillä olevat ja vuonna 2020 aloitettavat kaavat
Kaavoituskatsaus 2020
Kaavoituskatsauksessa esitellään lyhyesti suunnittelussa olevat ja käynnistyvät kaavoituskohteet.
Seuraavat kaavamuutokset ovat tulleet vireille kaavoituskatsauksen 2020 yhteydessä, jonka kaupunginhallitus on hyväksynyt 17.2.2020 §47
Vilmilä. Asemakaavan laajennuksella osoitetaan uusia teollisuus- ja toimitilatontteja Pohjois-Kemiin.
Mansikkanokka. Kaavamuutoksen tavoitteena on tarkastella Rantabulevardin varrelle sijoitettujen asuinkortteleiden järjestelyjä ja mitoitusta sekä kadun linjausta jalkapallokentän säilyessä nykyisellä sijainnillaan.
Täikön torialueen ja kävelykeskustan ympäristön asemakaavamuutos – Rautatien seudun asemakaava-alueen laajennus. Asemakaavamuutoksella ratkaistaan keskustan alueen kehittämislinjat meneillään olevan hankkeen myötä. Tämä aiheuttanee muutoksia asemakaavaan.
Eteläntien ja Etelänväylän ympäristö. Kaavamuutoksella tarkastellaan tie- ja katualueiden ympäristössä olevien suojaviheralueiden tarvetta ja vaihtoehtoista käyttöä esimerkiksi liiketontteina. Lisäksi muutoksen tavoitteena on ratkaista entisen koulurakennuksen suojelukysymys ja varautua kasvavan matkailupalvelutoiminnan aluetarpeisiin.
Selkäsaaren asemakaavan muutos ja laajennus. Selkäsaaressa tutkitaan matkailualuevarausten laajentamista. Pikkuleton saarten alueelle suunnitellaan matkailu- ja virkistyspalvelurakentamista.
Pohjoisen Kemin liike- ja teollisuusalueiden osayleiskaava.
Vuoden 2021 aikana aloitettavia kohteita
Takajärvenrannan asuinalueen laajennus.
Itätuulen kiinteistö.
Asuinrakentamisen tonttien riittävyys
Asumiseen varattujen tonttien riittävyys on Kemissä turvattu lähivuosien ajaksi Nauskan pientaloaluevarausta laajentamalla. Laajennusalueelle tulee mahtumaan arviolta 80–100 tonttia.
Saija Alakare
Vs. Suunnittelupäällikkö
050 410 2969
saija.alakare@kemi.fi
Valatakatu 26	Kemi
Päivi Koskimäki
Kaavoitussihteeri
050 431 4240
paivi.koskimaki@kemi.fi
Peter Brusila
Maankäyttösuunnittelija
040 725 4750
peter.brusila@kemi.fi


Qaasuitsup Kommuniani imigassanik aalakoornartortalinnik nioqquteqartarneq sassaallertarnerlu pillugit Namminersorlutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 5, 4. marts 2011-meersoq Atuussimasoq (Historisk)
Qaanaap Kommuniani imigassanik 15% sinnerlugu aalakoornartortalinnik nioqquteqartannginnissaq sassaallertannginnissarlu pillugit Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 11, 20. juni 2007
Kommuneqarfik Upernaviup nunaqarfiini imigassanik aalakoornartulinnik nioqquteqarnerup killiliivigineqarnera pillugu Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 7, 21. marts 2002-imeersoq
Namminersorlutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 26, 4. november 2016-meersoq Qaasuitsup Kommuniani imigassanik aalakoornartortalinnik nioqquteqartarneq sassaallertarnerlu pillugit
Imigassanik aalakoornartortalinnik nioqquteqartarneq sassaallertarnerlu pillugit Inatsisartut inatsisaat nr. 11, 11. november 2000-imeersoq
Imigassanik aalakoornartortalinnik nioqquteqartarneq sassaallertarnerlu pillugit Inatsisartut inatsisaanni nr. 11-mi, 11. november 2000-meersumi, Inatsisartut inatsisaata allanngortinneratigut Inatsisartut inatsisaatigut nr. 3-kkut, 31. maj 2001-imeersukkut allanngortinneqartumi, § 26, imm. 1, nr. 2, aamma § 27, imm. 3, malillugit aalajangersarneqarput:
Atuuffii
§ 1. Nalunaarut Qaanaamut aamma nunaqarfinnut Qeqertanut, Savissivimut, Siorapalummut, Aappilattumut, Kangersuatsiamut, Kullorsuarmut, Innaarsunnut, Naajaanut, Nuussuarmut, Tasiusamut, Nutaarmiunut aamma Upernavik Kujallermut atuuppoq.
Imarisai pingaarnerit
§ 2. Qaanaami kiisalu nunaqarfinni Qeqertani, Savissivimmi aamma Siorapalummi imigassanik 15 procentitut, taannaluunniit sinnerlugu, kimittutigisumik aalakoornartortalinnik nioqquteqartarneq sassaallertarnerlu inerteqqutaapput.
§ 3. Nunaqarfinni Aappilattumi, Kangersuatsiami, Kullorsuarmi, Innaarsunni, Naajaani, Nuussuarmi, Tasiusami, Nutaarmiuni aamma Upernavik Kujallermi kingorna nassiunneqartussanik inniminneereernikkut imigassanik kimittuunik kimikitsunillu taamaallaat nioqquteqartoqarsinnaavoq. Nassiussineq Upernavimmiit imaluunniit Kalaallit Nunaanni illoqarfimmit allamiit pissaaq. Imigassat pisiariniakkat pisiniartumut toqqaannartumik imaluunniit nunaqarfimmi pisiniarfik aqqutigalugu tunniunneqassapput.
Imm. 2. Imigassanik siuningaaniit inniminnikkanik tunniussineq taamaallaat pisinnaavoq, imigassanik aalakoornartortalinnik nioqquteqartarneq sassaallertarnerlu pillugit sukkulluunniit Inatsisartut inatsisaanni atuuttumi nioqquteqarnissamut piffissaliussat aalajangersakkat iluini.
§ 4. §§-inik 2-3-mut unioqqutitsisoqartillugu pineqaatissiissummik akiliisitsisoqarsinnaavoq.
Atortuulersinneqarnera
§ 5. Nalunaarut ulloq 4. marts 2011 atortuulersinneqarpoq.
Imm. 2. Peqatigitillugu Qaanaap Kommuniani imigassanik 15% sinnerlugu aalakoornartortalinnik nioqquteqartannginnissaq sassaallertannginnissarlu pillugit Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 11, 20. juni 2007-imeersoq, kiisalu Kommuneqarfik Upernaviup nunaqarfiini imigassanik aalakoornartulinnik nioqquteqarnerup killiliivigineqarnera pillugu Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 7, 21. marts 2002-meersoq, atorunnaarsinneqarput.
Namminersorlutik Oqartussat, ulloq 4. marts 2011
Agathe Fontain


text: VideokameratVideokameratLisätarvikkeetLisätarvikkeet0 TuotettaLajitteluperuste:EsiteltävätEsiteltävätHinta - suurimmasta pienimpäänHinta - pienimmästä suurimpaanUusiarviotEsiteltävätHinta - suurimmasta pienimpäänHinta - pienimmästä suurimpaanUusiarviot0 TuotettaSuodinSISÄINEN MUISTI< 16 Gt32 Gt64 GtHUIPPUTARKKUUSParas kuva- ja videolaatu, mitä tällä mallilla saa aikaan, vaatii suuremman tiedostokoon.4KFull HDHINTA € €0 € - 500 €500 € - 800 €800 € - 1 200 €1 200 € - 1 500 €1 500 € +OMINAISUUDETObjektiivi- ja kennokokoonpanoa voi säätää tarpeen mukaan, jotta otoksista tulee mahdollisimman teräviä.Tasapainotettu optinen SteadyShot-kuvanvakainEri objektiiveilla on erilaiset kuvausominaisuudet. Valitse omasi Sonyn laajasta valikoimasta.Vaihdettava objektiiviKatso otoksiasi! Voit katsoa kuvat tai videot heti tai käyttää laitetta osana kotiteatteria.Sisäänrakennettu projektoriSOPIVIMMAT KÄYTTÖTARKOITUKSETVapaa-ajan valokuvausHelppokäyttöinen ja kannettava, mukana optinen zoomSeikkailu ja matkatPienet, vankat ja vedenkestävät mallitAmmattitason valmiusHuippuominaisuuksilla televisiolähetysten laatua0 Hakusi tuotti tulostaTyhjennä kaikkiAX53 4K Handycam®, jossa Exmor R® CMOS -kennoFDR-AX534K Ultra HD (3 840 x 2 160) -tallennuksella lisää yksityiskohtia ja väriäTasapainotettu optinen SteadyShot™, jossa älykäs aktiivitila26,8 mm:n ZEISS® Vario-Sonnar® T* -objektiivi, jossa 20x zoomausalueAX53 4K Handycam®, jossa Exmor R® CMOS -kennoFDR-AX534K Ultra HD (3 840 x 2 160) -tallennuksella lisää yksityiskohtia ja väriäTasapainotettu optinen SteadyShot™, jossa älykäs aktiivitila26,8 mm:n ZEISS® Vario-Sonnar® T* -objektiivi, jossa 20x zoomausalueSVH1 050,00 €(VAT)Handycam® CX625, jossa Exmor R® CMOS -kennoHDR-CX625 (11)Tasapainotettu optinen SteadyShot™, jossa älykäs aktiivitila30x optinen zoomista 26,8 mm:n laajakulmaanÄlykäs automaattitarkennus toimii erittäin tasaisesti, nopeasti ja tarkastiHandycam® CX625, jossa Exmor R® CMOS -kennoHDR-CX625 (11)Tasapainotettu optinen SteadyShot™, jossa älykäs aktiivitila30x optinen zoomista 26,8 mm:n laajakulmaanÄlykäs automaattitarkennus toimii erittäin tasaisesti, nopeasti ja tarkastiSVH570,00 €(VAT)Handycam® CX450, jossa Exmor R® CMOS -kennoHDR-CX450 (11)Optinen SteadyShot™, jossa älykäs aktiivitila26,8 mm:n laajakulmaobjektiivi, jossa 30x optinen zoomÄlykäs automaattitarkennus toimii erittäin tasaisesti, nopeasti ja tarkastiHandycam® CX450, jossa Exmor R® CMOS -kennoHDR-CX450 (11)Optinen SteadyShot™, jossa älykäs aktiivitila26,8 mm:n laajakulmaobjektiivi, jossa 30x optinen zoomÄlykäs automaattitarkennus toimii erittäin tasaisesti, nopeasti ja tarkastiSVH410,00 €(VAT)AXP33 4K Handycam®, jossa sisäänrakennettu projektoriFDR-AXP33 (11)4K Ultra HD (3 840 x 2 160) -tallentaminenTasapainotettu optinen SteadyShot™29,8 mm:n Zeiss Vario-Sonnar® T* -objektiiviAXP33 4K Handycam®, jossa sisäänrakennettu projektoriFDR-AXP33 (11)4K Ultra HD (3 840 x 2 160) -tallentaminenTasapainotettu optinen SteadyShot™29,8 mm:n Zeiss Vario-Sonnar® T* -objektiiviSVH1 320,00 €(VAT)AX33 4K Handycam®, jossa Exmor R® CMOS -kennoFDR-AX33 (44)4K Ultra HD (3 840 x 2 160) -tallentaminenTasapainotettu optinen SteadyShot™29,8 mm:n Zeiss Vario-Sonnar® T* -objektiiviAX33 4K Handycam®, jossa Exmor R® CMOS -kennoFDR-AX33 (44)4K Ultra HD (3 840 x 2 160) -tallentaminenTasapainotettu optinen SteadyShot™29,8 mm:n Zeiss Vario-Sonnar® T* -objektiiviSVH900,00 €(VAT)Handycam® PJ620, jossa sisäänrakennettu projektoriHDR-PJ620 (22)Tasapainotettu optinen SteadyShot™26,8 mm:n laajakulmaobjektiivi, jossa 30x optinen zoom50 Mb/s:n suuren bittinopeuden tallennusHandycam® PJ620, jossa sisäänrakennettu projektoriHDR-PJ620 (22)Tasapainotettu optinen SteadyShot™26,8 mm:n laajakulmaobjektiivi, jossa 30x optinen zoom50 Mb/s:n suuren bittinopeuden tallennusSVH560,00 €(VAT)Handycam® PJ410, jossa sisäänrakennettu projektoriHDR-PJ410Optinen SteadyShot™, jossa älykäs aktiivitila26,8 mm:n laajakulmaobjektiivi, jossa 30x optinen zoom50 Mb/s:n suuren bittinopeuden tallennusHandycam® PJ410, jossa sisäänrakennettu projektoriHDR-PJ410Optinen SteadyShot™, jossa älykäs aktiivitila26,8 mm:n laajakulmaobjektiivi, jossa 30x optinen zoom50 Mb/s:n suuren bittinopeuden tallennusSVH410,00 €(VAT)Handycam® CX405, jossa Exmor R® CMOS -kennoHDR-CX405 (33)Optinen SteadyShot™, jossa älykäs aktiivitila26,8 mm:n laajakulmaobjektiivi, jossa 30x optinen zoom50 Mb/s:n suuren bittinopeuden tallennusHandycam® CX405, jossa Exmor R® CMOS -kennoHDR-CX405 (33)Optinen SteadyShot™, jossa älykäs aktiivitila26,8 mm:n laajakulmaobjektiivi, jossa 30x optinen zoom50 Mb/s:n suuren bittinopeuden tallennusSVH310,00 €(VAT)4K-videokamera AX100FDR-AX100E (33)Elokuvateatterilaatuinen 4K Ultra HD -tallennus1.0-tyypin Exmor R® CMOS -kennoZEISS Vario-Sonnar® T* -objektiivi ja 12x optinen zoom4K-videokamera AX100FDR-AX100E (33)Elokuvateatterilaatuinen 4K Ultra HD -tallennus1.0-tyypin Exmor R® CMOS -kennoZEISS Vario-Sonnar® T* -objektiivi ja 12x optinen zoomSVH2 100,00 €(VAT)CX900E Handycam®, jossa 1,0-tyypin kennoHDR-CX900E (22)1.0-tyypin Exmor R® CMOS -kennoZEISS Vario-Sonnar® T* -objektiivi ja 12x optinen zoomJaa helposti Wi-Fi®- ja NFC-yhteydelläCX900E Handycam®, jossa 1,0-tyypin kennoHDR-CX900E (22)1.0-tyypin Exmor R® CMOS -kennoZEISS Vario-Sonnar® T* -objektiivi ja 12x optinen zoomJaa helposti Wi-Fi®- ja NFC-yhteydelläSVH1 550,00 €(VAT)Handycam® HDR-CX240E, jossa Exmor R® CMOS -kennoHDR-CX240E (1616)Kuvaa hämärässä Exmor R® CMOS -kennollaBIONZ-kuvaprosessori vähentää kohinaaKuvaa enemmän: ZEISS-laajakulmaobjekt.Handycam® HDR-CX240E, jossa Exmor R® CMOS -kennoHDR-CX240E (1616)Kuvaa hämärässä Exmor R® CMOS -kennollaBIONZ-kuvaprosessori vähentää kohinaaKuvaa enemmän: ZEISS-laajakulmaobjekt.SVH260,00 €(VAT)VG900 täyden koon Handycam® vaihdettavalla objektiivillaNEX-VG900E35 mm täyden koon Exmor® HD CMOS -kenno5.1-kanavainen tilaäänen tallennusMukana monikäyttöinen A-tyypin objektiivin sovitinVG900 täyden koon Handycam® vaihdettavalla objektiivillaNEX-VG900E35 mm täyden koon Exmor® HD CMOS -kenno5.1-kanavainen tilaäänen tallennusMukana monikäyttöinen A-tyypin objektiivin sovitinSVH3 440,00 €(VAT)VG30 Handycam® vaihdettavalla objektiivillaNEX-VG30 / VG30H (11)Exmor® APS-C -kenno5.1-kanavaisen tilaäänen tallennusLuovuutta laajoilla manuaalisilla säädöilläVG30 Handycam® vaihdettavalla objektiivillaNEX-VG30 / VG30H (11)Exmor® APS-C -kenno5.1-kanavaisen tilaäänen tallennusLuovuutta laajoilla manuaalisilla säädöilläAlkaen:SVH1 870,00 €(VAT)Ammattimainen AX1 4K Handycam®FDR-AX1Elokuvateatterilaatuinen 4K Ultra HD -tallennusSonyn tarkka G-objektiivi ja 20x zoomManuaaliset säädöt luovaan käyttöönAmmattimainen AX1 4K Handycam®FDR-AX1Elokuvateatterilaatuinen 4K Ultra HD -tallennusSonyn tarkka G-objektiivi ja 20x zoomManuaaliset säädöt luovaan käyttöönSVH4 990,00 €(VAT)OHJETee omia 4K-videoita

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD