Pisortani atorfillit oqaaseqarsinnaatitaanerat. Suliami illua’tungiusup isumaanik usarniaaneq aamma tunngavilersuineq | Inatsisartut Ombudsmandiat
Eqqartuussissusersoq D sulinermi kattuffik F sinniisuuffigalugu Peqqissutsimut Attaveqarnermullu Naalakkersuisoqarfiup sulisut sinniisaanut A-mut napparsimmavissuarmi immikkoortortami sulinermut pissutsinik tusagassiuutinut oqaaseqaateqarsimanerata kinguneranik naalasseriitsuliorsimasutut mianersoqqussummik tunniussinera Ombudsmandimut naammagittaalliuutigaa.
Ombudsmandi isumaqarpoq Naalakkersuisoqarfiup mianersoqqussummik pineqartumik A-mut tunniussisimanera isorisalerujussuusoq. Taamaalilluni Ombudsmandip paasinninnera unaavoq aalajangiineq malittarisassanik pisortani atorfillit oqaaseqaateqarsinnaanerannut atuuttunik erseqqissumik unioqqutitsinerusoq.
Ombudsmandi aammattaaq isumaqarpoq Naalakkersuisoqarfiup suliamik ataatsimut suliarinninnera – suliami illua’tungiusup isumaanik tusarniaaneq aamma aalajangiinermut tunngavilersuineq – iluarinanngitsuusoq ajuusaarnartuusorlu (oqaaseqaat 17. september 2014-imeersoq, j. normu 2014-321-0007).
Aviisimi sapaatit akunnerannut saqqummertartumi V-mi […]-imeersumi “Nunatsinnukarusuttut arlaqanngitsuinnaasut”-mik qulequtaqartumik allaaserisaqartoqarsimavoq. Y-p Napparsimmavissuani immikkoortortaqarfimmi X-imi nakorsanik immikkut ilisimasalinnik sulisussarsiniarnermi ajornartorsiutit allaaserisami tassani pineqarput. Immikkoortortaqarfimmi pissutsit sulinermilu atugassarititaasut allaaserisami aammattaaq eqqartorneqarput, matumani Suliffeqarfinnik Nakkutilliisut annersaasoqarsinnaaneranik aamma annersaaniarluni sioorasaarisoqarsinnaaneranik pinaveersaartitseqqusilluni peqqusissuteqarsimanera ilanngullugu eqqarsaatigalugu.
Allaaserisamit tassannga makku ilaatigut erserput:
Sulisut tatineqartut
Aqutsisut najuutinnginnerannik misigisaq sulisut annertuumik tatineqarnerannik kinguneqarsimasoq immikkoortortaqarfimmi sullivimmi avatangiisinut tunngasuni sinniisoq oqarpoq.
- Sulisut tatisimaneqartuaannarput. Ullumikkut aqutsisorineqartutut ajortigisoqarsimanngisaannarpoq, imikkoortortaqarfimmi X-imi perorsaasutut atorfilik B oqarpoq.
Piffissami sivisujaami pissutsit ilungersunarsimanerat sulisut sinniisaata A-p aamma ilumoornerarpaa.
- Piffissami sivisuumi ingerlanerluttoqarsimavoq, aamma aqutsisut ilumoortumik amigaataasimapput. Allaammi ukiut marluk ingerlaneranni, tassa suliassaqarfimmik aqutsisoq maanna aqutsisup siulia soraarmalli. Allaanngivippoq attaveqatigiinneq ammuinnaq ingerlasimasoq. A atuagassiamut sapaatit akunnerannut saqqummersartumut V-imut oqarpoq.
Ullumikkut aqutsisuusut sioqqullugit sullivimmi avatangiisit aamma ajornartorsiutaasimanerat kattuffimmit F-imit taamani nakorsaanermut aqutsisuusumut C-mut ernumanermik allakkani 16. marts 2011-mi ullulerneqartuni takuneqarsinnaavoq.
Tassani atuarneqarsinnaavoq sulisunut nakuuserneq nakuusernissamillu sioorasaarisarneq pitsaaliorniarlugit eqeersimaartumik suliniuteqartoqarnersoq F-imit ernummatigineqartoq.
Mianersortumik isumalluartut
Peqqusissuteqarneq sulinermi pissutsit pitsanngoriaateqarnerannik kinguneqassagunarpoq, aamma sulisut aqutsisullu akornanni.
Sulisummi sinniisaat naapertorlugu pitsanngoriaatinut takussutissaqalaaminerpoq.
- Isumaqarpunga allanngortoqarnera malugisinnaallugu. Qasukkaamisoqarpoq, suleqatigiinnissamullu piumassuseq annertunerulerluni. Kisiannili tamanna oqaatigineqareerpat sulisut aqutsisunut tamakkiisumik tatiginnilernissaannut suli ungaseqaaq, A oqarpoq.”
Peqqissutsimut Attaveqarnermullu Naalakkersuisoqarfiup (Peqqissutsimik Pinaveersaartitsinermillu Aqutsisoqarfiup) A allakkatigut mianersoqqussamaarini allakkatigut 2. maj 2014-imeersutigut nalunaarfigaa.
Allakkanit taakkunannga makku ilaatigut erserput:
“Atuagassiami sap. ak. saqqummertartumi V-mi […]-imeersuni napparsimmavissuarmi Y-mi immikkoortortaqarfimmi X-imi suliffiit pillugu oqaaseqaateqarsimavutit Peqqissutsimut Qullersaqarfik allakkatigut ilinnut mianersoqqusissamaalersillugu.
Mianersoqqussut taanna imaattunik oqaasertaqassaaq:
“Peqqissutsimik Pinaveersaartitsinermillu Aqutsisoqarfimmi Peqqissutsimut Qullersaqarfiup aviisimi sapaatit akunnerannut saqqummertartumi V-mi […]-imi oqaaseqaatitit issuarneqartut pissutigalugit allakkatigut mianersoqqussummik matuminnga tunissavaatit.
Peqqissutsimut Qullersaqarfiup paasinninnera unaavoq sinniisutut suliassannut ataneqartinneqarsinnaanngitsunik oqaaseqaateqarsimasutit. Tamatumunnga atatillugu suliassaqarfimmut tassunga atuuttumi “Kattuffinni Peqqinnissaq Pillugu Kattuffinnik suleqateqarnermi peqataasuni, taamaattorli atorfeqartitaasut Peqqissaasut Kattuffiata isumaqatiginninniutigissallugit pisinnaatitaaffeqarfii ilanngunnagit, isumaqatigiissut imaluunniit atorfiit inissinneqarnissaat pillugit isumaqatigiissut tunngavigalugu sulisunut sinniiisit pillugit isumaqatigiissut“-mi § 3, imm. 1 aamma imm. 2 innersuussutigissavavut.
Peqqissutsimut Qullersaqarfiup oqaaseqaatitit immikkoortortaqarfimmi X-imi aamma Peqqissutsimut Qullersaqarfimmi pisortaqatigiinnut ilumoorfiginninngitsumik iliuuseqarnertut isigaat, tamannalu Peqqissutsimut Qullersaqarfiup matumuuna qisuariarfigaa.
Mianersoqqussuteqarneq isumaqarpoq qaammatit tulliuttut arfinillit iluanni tamatuma pissuseqataanik unioqqutitsisumik iliuuseqaqqikkuit atorfinitsitsisarneq pillugu inatsiseqartitsineq tunngavigalugu pineqaatissiisoqarnissaa naatsorsuutigisariaqarit.”
[...]” (Atorfeqarfimmi nutsigaavoq)
Mianersoqqussuteqassamaarneq eqqartuussissuserisup D-p Peqatigiiffik F sinnerlugu allakkatigut 5. maj 2014-imeersutigut akerliliissuteqarfigaa. Eqqartuussissuserisup D-p ilaatigut oqaatigaa A-p oqaaseqaataasa marluk issuarneqartut arlaat sorleq mianersoqqusissamaarnermut tunngaviusimanersoq Peqqissutsimut Attaveqarnermullu Naalakkersuisoqarfiup erseqqissarsimanngikkaa. Eqqartuussissuserisup D-p pisortani atorfeqartitaasut annertuumik kiffaanngissuseqarlutik oqaaseqaateqarsinnaatitaanerat tamatuma saniatigut tunngaviginiarpaa, tamatumunngalu atatillugu Folketingip Ombudsmandiata oqaaseqaatai ilaatigut innersuussutigalugit.
Peqqissutsimut Attaveqarnermullu Naalakkersuisoqarfiup (Peqqissutsimik Pinaveersaartitsinermillu Aqutsisoqarfiup) A allakkatigut 21. maj 2014-imeersutigut mianersoqquaa. Allakkat taakkua imaasa suliami illua’tungiusup isumaanik tusarniaalluni allakkat imaat annertuutigut assigaat, eqqartuussissuserisullu D-p tusarniaanermut akissutaa Naalakkersuisoqarfiup isumaanik allanngortitsinissamut pissutissaqalersitsinngitsoq Naalakkersuisoqarfiup tamatuma saniatigut naatsumik nalunaarutigaa.
Eqqartuussissuserisoq D uannut allakkatigut 16. juni 2014-imeersutigut naammagittaalliorpoq.
Peqqissutsimut Attaveqarnermullu Naalakkersuisoqarfik allakkatigut 25. juni 2014-imeersutigut qinnuigaara suliaq pillugu oqaaseqaateqaqqullugu suliamilu allagaatit uannut nassiuteqqullugit. Naalakkersuisoqarfik qinnuigaara pisortani atorfeqartitaasut kiffaanngissuseqarlutik oqaaseqaateqarsinnaatitaanerannik mianerinninneq Naalakkersuisoqarfiup suliamut atatillugu mianersoqqusineq sioqqullugu isumaliutersuutaani ilaatinneqarsimanersoq – taamaappallu qanoq annertutigusumik ilaatinneqarsimanersoq – pillugu aamma oqaaseqaammini tassani nassuiaateqaqqullugu.
Peqqissutsimut Attaveqarnermullu Naalakkersuisoqarfik suliami allakkatigut 14. juli 2014-imeersutigut oqaaseqaateqarpoq, suliamilu allagaatit nassiullugit.
Naalakkersuisoqarfiup oqaaseqaataanit makku ilaatigut erserput:
1. Suliassamut ataatsimoortumik nassuiaat
Suliassap piviusumik ingerlanera:
Illoqarfimmi Z-imi Napparsimmavissuarmi Y-mi tarniluutilinnut immikkoortortaqarfimmi X-imi pissutsit pillugit allaaserisaq aviisimi sapaatit akunnerannut saqqummertartumi V-mi […]-imi saqqummersinneqarpoq. Tusagassiortup E-p aqutsisutut nakorsaanerup G-p kajumissaarineratigut immikkoortortaqarfimmut pulaarnerata ilaatigullu sulisut sinniisaannik A-mik apersuinissamut periarfissaqarsimanerata kingorna allaaserisaq saqqummiunneqarpoq.
Allaaserisap saqqummiunnera sioqqullugu Peqqissutsimut Qullersaqarfimmut misissugassanngorlugu nassiunneqarpoq, Peqqissutsimut Qullersaqarfiup eqqortumik issuarneqarnera qulakkeerniarlugu. Tassunga peqatigitillugu Peqqissutsimut Qullersaqarfiup E kajumissaarpaa A-p eqqortumik issuarneqarnera aamma qulakkeeqqullugu.
Allakkatigut 28. april 2014-imeersutigut, mailikkut [...] nassiunneqartutigut ilaatigut F-imit, A-p sulisutut kattuffianit sinniisut aggersarneqarput, inissisimalerneq oqaluuseriniarlugu. Ataatsimiinnermi aqutsisoqarfiup pisortaata H-p oqaatigaa A-p allakkatigut mianersoqqussummik tunineqarnissaa Peqqissutsimut Qullersaqarfiup isumaliutigigaa. Peqqissutsi-mut Qullersaqarfiup ataatsimiinnermi aamma ilisimatitsissutigaa issuaanerit saqqummiunneqartut immikkoortortaqarfimmi X-imi suleqatigiinnermik siuarsaanermut naleqqutinngitsut kattuffiup A-mut nalunaarutigissappagit taava isumaliutigineqartut unitsinneqassasut. Tamanna A-p kattuffiata kissaatiginngilaa, sulisunut sinniisup kiffaanngissuseqarluni oqaaseqarsinnaanera innersuussutigalugu.
Mianersoqqusiniarnermut atatillugu siunnersoqqulluni ilitsersoqqullunilu Aningaasaqarnermik Sulisoqarnermillu Aqutsisoqarfik ulloq 2. maj 2014 atassuteqarfigineqarpoq. Tamanna mianersoqqusiniarnerup oqaatsitigut naleqqussarneranik taamaallaat malitseqarpoq.
Ulloq 2. maj 2014 mianersoqqusiniarneq mailikkut allakkatigullu nalinginnaasutigut A-mut nassiunneqarpoq, tassani allassimalluni aviisikkut allaaserineqartumi siuliani pineqartumi issuaanerit tunngavigalugit Peqqissutsimut Qullersaqarfiup angutip taassuma allakkatigut mianersoqqussummik tunineqarnissaa siunniusimagaa. Tusarniaaneq 9. maj 2014-imut killilerneqarpoq, taamaattorli eqqartuussissuserisup I-p qinnuteqarneratigut ulloq 16. maj 2014-imut sivitsortinneqarluni.
Ulloq 6. maj 2014 Peqqissutsimik Pinaveersaartitsinermillu Aqutsisoqarfimmi [...] tusarniaanermi akissut qqartuussissuserisumit D-mit, F-mut sinniisumit, A-mut sinniisuusumit, tiguaa.
Ulloq 13. maj 2014 tusarniaanerup sivitsornera taamaalillunilu mianersoqqussummik tunniussinissaq pillugu aalajangiinerup kinguartinnera F-imit akuerineqarpoq, [...].
Allakkatigut mianersoqqussut A-mut mailikkut 22. maj 2014-imeersukkut nassiunneqarpoq. Ulloq 16. juni 2014 Inatsisartut Ombudsmandiannut naammagittaalliuutip assilinera Peqqissutsimut Pinaveersaartitsinermullu Aqutsisoqarfiup eqqartuussissuserisumit D-mit tiguaa.
Peqqissutsimut Qullersaqarfiup naliliinera:
Peqqissutsimik Pinaveersaartitsinermillu Aqutsisoqarfiup suliassamik saqqummiussinermut siuliani pineqartumut erseqqissaatigissavaa mianersoqqussummik tunniussinissaq pillugu aalajangiisoqarnerani aviisimi allaaserisami pineqartumi issuaanerit kisimik aallaavigineqarmata. Peqqissutsimut Qullersaqarfik isumaqarpoq oqaaseqaatit ima pissuseqartut tusaanngitsuusaarneqarsinnaanatik. Mianersoqqusinermik saamanerusumik qisuariarsinnaaneq isumaliutigineqarpoq itigartinneqarlunili, Peqqissutsimut Qullersaqarfik isumaqarmat A-mit oqaaseqaatit immikkoortortaqarfimmik aqutsisut aamma Peqqissutsimut Qullersaqarfik eqqarsaatigalugit kanngunarsaanerusut, ilumoortuunngitsut suliffeqarfimmilu tatiginninnginnermik pilersitsisinnaasut.
2. Mianersoqqusinermut atatillugu pisortani atorfillit kiffaanngissuseqarlutik oqaaseqarsinnaanerat eqqarsaatigalugu Peqqissutsimut Qullersaqarfiup qanoq eqqarsarsimaneranik nassuiaat
Peqqissutsimut Qullersaqarfik mianersoqqussummik tunniussinermi A-p tamanut ammasumik oqaaseqarsinnaatitaanera sukumiisumik isumaliutigaa, aamma pissutsinik taassuma suliffimminut tunngasunik, Peqqissutsimut Qullersaqarfik tunngaviulluinnartumik isumaqarmat pisortani atorfillit nunami innuttaasut allat tamaasa naligalugit oqaaseqarsinnaatitaasut. Peqqissutsimut Qullersaqarfik taamaattoq aamma isumaqarpoq oqaaseqarneq tamatigut akisussaaffilimmik pisartoq, tassungalu atatillugu sulisitsisumut tatiginartuunermik pisussaaffik oqimaatsuusoq.
Maannakkut inissisimanermi immikkoortortaqarfimmi X-imi napparsimasut atugaat pillugit tusagassiuutinut oqaaseqarsinnaanera akerlerineqanngitsoq A-p Peqqissutsimut Qullersaqarfimmit nalunaarut tiguaa, soorlu Ombudsmandimut naammagittaalliuummi allassimasoq. Erseqqissarneqassaaq atuagassiami sapaatit akunnerannut saqqummertartumi V-mi tusagassiortup immikkoortortaqarfimmi X-imi sulisut oqaloqatiginissaat kissaatigimmagu, tamannalu oqaatigineqartutut akuerineqarluni. Taamaattumik A Peqqissutsimut Qullersaqarfiup imaluunniit immikkoortortaqarfimmik aqutsisut tungaannit oqaaseqarnissaminut siumoortumik killilersugaanngilaq.
Oqaaseqaatit suliassami pineqartumi tusagassiuutitigut saqqummiunneqartut Peqqissutsimut Qullersaqarfiup isumaa malillugu pisortani atorfillit oqaaseqarfigisinnaasaattut akuerineqarsinnaanngillat. Pingaartumik maannakkutut inissisimanermi, tassani sulisut sinniisaat, immikkoortortaqarfimmik aqutsisunik assigiinngitsorpassuartigut qanimut suleqateqartoq pineqartillugu.
Peqqissutsimut Attaveqarnermullu Naalakkersuisoqarfiup oqaaseqaataa eqqartuussissuserisumut D-mut tusarniaatitut allakkatigut 16. juli 2014-imeersutigut nassiuppara, taannalu e-mailikkut 3. september 2014-imeersukkut suliami allanik oqaaseqaatissaqarnani nalunaaruteqarpoq.
“1. Misissuinerma killissalersorneqarnera Suliami matumani pineqartoq tassaavoq A-p aviisimut sapaatit akunnerannut saqqummertartumut V-mut oqaaseqaatai imaannersut Peqqissutsimut Attaveqarnermullu Naalakkersuisoqarfik taakku pissutigalugit mianersoqqussuteqarsinnaalluni. Apeqqut taanna immikkoortumi 3-mi sukumiinerusumik isummerfigaara.
Mianersoqqussutilli inatsiseqartitsinikkut suussusia aallaqqaasiutitut immikkoortumi 2-mi naatsumik isummerfigaara.
Peqqissutsimut Attaveqarnermullu Naalakkersuisoqarfiup suliassat suliarineqartarnerat pillugu malittarisassanik nalinginnaasunik, matumani suliassat suliarineqartarnerat pillugu inatsimmi suliami illua’tungiusup isumaanik tusarniaasarneq aamma tunngavilersuisarneq pillugit malittarisassat ilanngullugit eqqarsaatigalugit, atuinera immikkoortumi 4-mi isummerfigaara.
Sulinermut atatillugu mianersoqqussut suliami matumani “Peqqissutsimik Pinaveersaartitsinermillu Aqutsisoqarfimmit” tunniunneqarpoq. Oqaatigaara Aqutsisoqarfik taanna Peqqissutsimut Attaveqarnermullu Naalakkersuisoqarfiup ataani oqartussaasutut nammineertutut isigineqarsinnaanersoq oqaaseqaammi matumani isummerfiginngikkiga, tassami Aqutsisoqarfiup aalajangiinerata Naalakkersuisoqarfimmut naammagittaalliuutigineqarsinnaanera Aqutsisoqarfiup Naalakkersuisoqarfiup ataani oqartussaasutut nammineertutut isigineqarnerata nassatarisussaammagu. Taamaalillunga Aqutsisoqarfik Naalakkersuisoqarfillu oqartussaasutut taannaasutut (Naalakkersuisoqarfittut) ataasiusut Naalakkersuisoqarfiup paasinninnera – massakkut – tunngavigaara.
Oqartussaasunik ilusilersuineq pillugu ajornartorsiut eqqarsaatigalugu 2013-imi nalunaarutinni immikkoortoq 6.1 innersuussutigaara. Taanna pillugu oqaatigaara Naalakkersuisut Siulittaasuata Naalakkersuisoqarfiata allakkatigut 24. marts 2014-imeersutigut nalunaarfigigaanga qitiusumik allaffeqarfissuarmi oqartussaassutsimik ilusilersuineq Naalakkersuisoqarfiup ataatsimut isigalugu misissorniaraa, apeqqullu taanna Naalakkersuisoqarfiup 2014-ip ingerlanerani qulaajarniarniaraa.
2. Mianersoqqussutip inatsiseqartitsinikkut suussusia
Sulinermut atatillugu mianersoqqussutit inatsiseqartitsinikkut tunngavigisat assigiinngitsut marluk tunngavigalugit tunniunneqarsinnaapput, tassalu naliliineq tunngavigalugu aamma naalasseriitsuliorneq pissutigalugu.
Naliliinikkut qisuariarneq naliliinikkut mianersoqqusinertut ittoq tassaavoq sulisitsisup aqutsisinnaatitaanerata nalinginnaasup piviusunngortinneqarnera, suliffiup nalinginnaasumik ingerlanerata qulakkeerneqarnissaa siunertaralugu, matumani suliassanik isumaginninneq ilanngullugu eqqarsaatigalugu. Taamaalilluni naliliinikkut qisuariarneq assersuutigalugu atorfeqartitaasup atorfimminik ingerlatsinissaminut naleqquttuuneranik naliliineranut atatillugu imaluunniit suleqatigiinnermi ajornartorsiutit nalinginnaasut pakkersimaarniarlugit atorneqarsinnaavoq.
Naalasseriitsuliorneq pissutigalugu qisuariarneq (pineqaatissiineq) naalasseriitsuliorneq pissutigalugu mianersoqqusinertut ittoq tassaavoq sulinermut atatillugu unioqqutitsiniviup – assersuutigalugu atorfeqartitaasup nipangiussisussaatitaanerminik unioqqutitsinerata – atorfeqartitaasup annikinnerpaaffiatigut mianersuaalliorneratut isigineqarsinnaasup nassatarisaanik qisuariarneq.
Sulinermut atatillugu mianersoqqussut – naliliinikkut imaluunniit naalasseriitsuliortoqarnera pissutigalugu pisoq – tassaavoq suliassat suliarineqartarnerat pillugu inatsimmi aalajangiinermik oqartarnertut aalajangiineq, tak. inatsimmi tassani § 2, imm. 2, taamaattumillu inatsimmi tassani malittarisassat (ass. suliami illua’tungiusup isumaanik tusarniaasarneq pillugu malittarisassat) malinneqassapput. Tamatumunnga tunngaviusoq tassaavoq mianersoqqussutip unioqqutitseqqinnermi sunniuneqarsinnaanera, taamaalillunilu pisut qanoq issusiat apeqqutaatillugu sulineq pillugu kingusinnerusukkut suliami sulinermut tunngasumi toqqaannartumik ilaasinnaanera; mianersoqqussut allatut oqaatigalugu inatsiseqartitsinikkut qilersuisuusumik sunniuteqarpoq.
Oqaaseqaatiga 24. april 2014-imeersoq (2011-320-0001-imik j. normoqartoq) nittartakkanni tamanut saqqummiunneqarsimasoq 2014-imilu ukiumoortumik nalunaarutinni ilanngunneqartussaq aammattaaq innersuussutigaara.
Suliami matumani pineqartoq tassaavoq mianersoqqussutip pisoq – tassalu aviisimut sapaatit akunnerannut saqqummertartumut V-mut oqaaseqaateqarneq - tunngavigalugu A-mut tunniunneqarsimanera, oqaaseqaatillu Peqqissutsimut Attaveqarnermullu Naalakkersuisoqarfimmit tassunga avoqqaarinnissutigineqarnerat, tassa ilumoorfiginnittussaatitaanermik unioqqutitsinertut, tak. immikkoortoq 3. Taamaalilluni uanga paasinninnera unaavoq mianersoqqussut naalasseriitsuliortoqarnera pissutigalugu tunniunneqarsimanera qularutissaanngitsoq.
3. A-p pisortani atorfeqartitaasut kiffaanngissuseqarlutik oqaaseqaateqarsinnaatitaanerat tunngavigalugu oqaaseqaateqarnissamut periarfissaa
3.1. Aallaqqaasiutitut oqaaseqaatit
Pisortani atorfeqartitaasut innuttaasutut allatulli Tunngaviusumik Inatsimmi § 77-imi aamma Inuit Europami Pisinnaatitaaffii pillugit Isumaqatigiissummi artikel 10-mi kiffaanngiissuseqarluni oqaaseqaateqarsinnaatitaaneq pillugu aalajangersakkani pineqartunut ilaatinneqarput.
Aalajangersakkanit taaneqartunit ersertutut kiffaanngissuseqarluni oqaaseqaateqarsinnaatitaaneq piumasaqaatitaqanngivissunngilaq. Taamaalilluni kiffaanngissuseqarluni oqaaseqaateqarsinnaatitaaneq aalajangersakkatigut taakkunatigut akuerineqartoq aalajangersimasutigut killissalersorneqarsinnaavoq.
Pisortani atorfeqartitaasut kiffaanngissuseqarlutik oqaaseqaateqarsinnaatitaanerat pillugu inatsiseqartitsinerup pisariitsumik eqikkarniarnera ajornakusoortuuvoq, matumani kiffaanngissuseqarnermi tassani killissaliussat ilanngullugit eqqarsaatigalugit. Pisortanili atorfeqartitaasut eqqarsaatigalugit sulinermut atatillugu kiffaanngissuseqarluni oqaaseqaateqarsinnaatitaaneq pingaarnertigut isigalugu nipangiussisussaatitaaneq tunngavigalugu killissalersorneqartutut isigineqartariaqarpoq (ass. tak. suliassat suliarineqartarnerat pillugu inatsimmi § 27, tak. pinerluttulerineq pillugu inatsimmi § 50, imm. 1 aamma imm. 3 kiisalu §§-it 52-imit 54-imut), ilumoorfiginnittussaatitaaneq (tak. Folketingip Ombudsmandiata 1987-imi ukiumoortumik nalunaarutaani quppernerit 237 tulliilu) aamma atorfimmut naapertuuttumik ataqqinassuseqartumik tatiginassuseqartumillu pissusilersornissamik piumasaqaat (tak. Anders Jørgensenip atuakkiaani “Decorumkravet for præster”-mi 2011-meersumi quppernerit 74 tulliilu, innersuussutitallit) tunngavigalugit. Kiffaanngissuseqarluni oqaaseqaateqarsinnaatitaanermi suliamut atatillugu oqaaseqaatinik taaneqartartut aammattaaq pineqartunut ilaatinneqanngillat, tassa oqaaseqaatit suliamut atatillugu oqaatigineqartut.
Suliat kiffaanngissuseqarluni oqaaseqaateqarsinnaatitaanerup killissaanik unioqqutitsinerusinnaasunut tunngasut erseqqilluinnartumik aamma kiffaanngissuseqarluni oqaaseqaateqarsinnaatitaaneq naleqartitatut tunngavittulluunniit mianerilluinnarlugu aalajangiivigineqartariaqarput. Kiffaanngissuseqarluni oqaaseqaateqarsinnaatitaaneq inuiaqatigiinnut tamat oqartussaaqataanerannik inatsiseqartitsinermillu tunngaveqartunut aalajangiisuulluinnartumik pingaaruteqarpoq.
3.2. Ilumoorfiginnittussaatitaaneq
Peqqissutsimut Attaveqarnermullu Naalakkersuisoqarfiup A-mut aalajangiinera 21. maj 2014-imeersoq (kiisalu Naalakkersuisoqarfiup uannut oqaaseqaataa) imatut paasivara Naalakkersuisoqarfik isumaqartoq A oqaaseqaateqarnermigut ilumoorfiginnittussaatitaanerminik unioqqutitsisimasoq.
Ilumoorfiginnittussaatitaaneq ingerlatsineq pillugu inatsiseqartitsinermi taamaassorinninneq tunngavigalugu sulisussaatitaanerup pisortani atorfeqartitaasunut pingaarnertut pisussaatitaaffiliussat sisamaasut ilaattut ataatsitut ilaavoq. Pingaarnertut pisussaaffiit pingasut allat tassaapput nipangiussisussaatitaaneq, naalattussaatitaaneq aamma atorfimmut naapertuuttumik ataqqinassuseqartumik tatiginassuseqartumillu pissusilersornissamik piumasaqaat (decorum officiale-krav). Hans Gammeltoft-Hansenip allallu atuakkiaanni “Forvaltningsret”-imi 2002-meersumi quppernerni 188-imi tulliinilu Kaj Larsenip allaaserisaa innersuussutigaara.
Folketingip Ombudsmandiata 1987-imi nalunaarummini (quppernerni 237-mi tulliinilu), aamma tak. Folketingip Ombudsmandiata 1995-imi nalunaarutaa (quppernerit 381 tulliilu) aamma Justitsministereqarfiup pisortani atorfeqartitaasut kiffaanngissuseqarlutik oqaaseqaateqarsinnaatitaanerat pillugu ilitsersuusiaa nr. 87, 14. september 2006-imeersoq, ilumoorfiginnittussaatitaanerup kiffaanngissuseqarluni oqaaseqaateqarsinnaatitaanermut killissalersuisutut qanoq ililluni sunniuteqarsinnaanera sukumiinerusumik isummerfigaa. Taamaalilluni Folketingip Ombudsmandiata makku oqaatigai:
“[...] ilimagineqarpoq pisortani oqartussaasut pisuni immikkut ittuni iluminni aalajangiiniarnerisa suliarinnissinnaassuseqarnerisalu atorfeqartitaasut kiffaanngissuseqarlutik oqaaseqaateqarsinnaatitaanerannik killissaliineq nassatarisinnaagaat. Immikkut killissaliinerit taamaattut qaqugukkut, qanoq annertutigisumik atorfeqartitaasunullu sorlernut atuuttarnersut sukumiilluinnartumik allaaserissallugu ajornarunarpoq. Isummalli pingaarnerit arlallit oqaatigineqarsinnaapput:
1. Killissaliinerni taamaallaat ilaatinneqarput pineqartut namminneq suliassaqarfiisa iluini suliat pillugit oqaaseqaatit. Pisortani atorfeqartitaasut innuttaasutut allatulli ingerlatsiveqarfinni ulluinnarni sulinerminni attuumassuteqarfiginngisaminni suliat pillugit oqaaseqaateqarnissaminnut kiffaanngissuseqarput.
2. Nammineq suliassaqarfigisap iluani oqaaseqaateqarnermi pineqartoq oqartussaasup aalajangiiniarnerani suliaminut ilaatillugu sukumiisumik peqataasimanersoq (peqataanersorluunniit) aalajangiisuuvoq. Killissalersuinerni atorfeqartitaasut naalakkersuinikkut aqutsinikkulluunniit aalajangiisartunut ungasissuni sulisut nalinginnaasumik ilaatinneqassanngillat.
3. Oqaaseqaateqarneq aalajangiineq sioqqullugu aalajangiinerulluunniit kingornatigut pisimanersoq apeqqutaavoq. Suliap aalajangiivigineqannginnerani oqaaseqaateqarsinnaanermut periarfissaq – nammineq ilumi aalajangiiniarnerup illersorneqarnissaa eqqarsaatigalugu – kingusinnerusukkut oqaaseqaateqarsinnaanermut periarfissamit annikinneruvoq.
4. Pisortani atorfeqartitaasut namminneq suliassaqarfigisamik iluini, apeqqutip atorfeqartitaasup siunissami pissutsinut atorfeqartitaaneranut sulineranullu tunngasunut annertuumik pingaaruteqarfigisinnaasaanut, atugassiissutit pillugit apeqqutit pillugit oqaaseqaateqarnissaminnut annertuumik kiffaanngissuseqarnerat periaaseq malillugu aalajangersimavoq.
Pisortani atorfeqartitaasut kiffaanngissuseqarlutik oqaaseqaateqarsinnaatitaaneranni killissaliunneqartut akuerineqassappata pissutissat oqimaalutaanermi immikkut oqimaassuseqartut ilaatigut piumasaqaataanerat, pissutissallu taakku taamaallaat sulisut qitiusumik inissisimasut aalajangiinerup assortuussutigineqartup pileriartornerani peqataasut peqataasimasulluunniit eqqarsaatigalugit nalinginnaasumik piusarnerat qulaani oqaatigineqartut nassataraat.” (Atorfeqarfimmi nutsigaavoq)
Qulaani oqaatigineqartuni takuneqarsinnaasutut ilumoorfiginnittussaatitaanerup pisortani atorfeqartitaasup kiffaanngissuseqarluni oqaaseqaateqarsinnaatitaanera taamallaat pisuni immikkut ittuni – aalajangiiniarnermullu atatillugu – taamaalilluni killissalersinnaavaa. Kiffaanngissuseqarluni oqaaseqaateqarsinnaatitaanermi killissaliunneqartut akuerineqassappata pissutissat oqimaalutaanermi immikkut oqimaassuseqartut attuunnissaat ilaatigut piumasaqaataavoq, pissutissallu taakku taamaallaat sulisut qitiusumik inissisimasut aalajangiinerup assortuussutigineqartup pileriartornerani peqataasut peqataasimasulluunniit eqqarsaatigalugit nalinginnaasumik piusarput.
Suliami matumani pineqartoq tassaavoq A-p Napparsimmavissuarmi Y-mi immikkoortortaqarfimmi X-imi pissutsit sulinermi avatangiisinut tunngasut pillugit ataatsimut oqaaseqaateqarsimanera.
Uanga paasinninnera unaavoq oqaaseqaatit taakkua aalajangiiniarnerup ilaatut ilaannginnerat pissutigalugu ilumoorfiginnittussaatitaaneq A-mut atuuttoq A-p naalasseriitsuliorneq pissutigalugu pineqaatissinneqarneranut tunngaviutinneqarsinnaanngitsoq.
3.3. Kiffaanngissuseqarluni oqaaseqaateqarsinnaatitaanermut killissaliissutit allat
Immikkoortumi 3.1-imi oqaatigineqartutut pisortani atorfeqartitaasut kiffaanngissuseqarlutik oqaaseqaateqarsinnaatitaanerat nipangiussisussaatitaanermit aamma atorfimmut naapertuuttumik ataqqinassuseqartunik tatiginassuseqartumillu pissuseqarnissamut piumasaqaammit (decorum officiale-krav) killissalerneqarsinnaavoq. A-p oqaaseqaatai pisussaaffinnik taakkuninnga unioqqutitsisuusinnaanersut naatsumik isumaliutersuutigaara.
Uanga paasinninnera unaavoq manna erseqqilluinnartoq, tassalu A taamatut oqaaseqaateqarnermigut ipangiussisussaatitaanerminik unioqqutitsisimanngitsoq. Pissutsit suliffimmi avatangiisinut ataatsimut tunngasut qaqutiguinnaq isertuussassaasartussaallutillu nipangiussisussaatitaaneq pillugu malittarisassani pineqartunut ilaatinneqartartussaapput. Aamma oqaatigaara uanga paasinninnera unaammat, tassalu A-p aviisimit sapaatit akunnerannut saqqummertartumit V-mit apersorneqarnera immikkoortortaqarfiup pisortaqatigiivisa akuersinerisigut pisimasoq.
Kalaallit Nunaanni Namminersornerullutik Oqartussani kommuninilu tjenestemandit pillugit Inatsisartut inatsisaanni nr. 21-mi, 18. december 2003-meersumi § 12, imm. 1-imi oqaaseqaatigiit aappaasigut aalajangersarneqarpoq tjenestemandi atorfimmut naapertuuttumik ataqqinassuseqarnissamik tatiginassuseqarnissamillu piumasaqaataasumik eqqortitsisinnaanini sulinermini sulinermilu avataani takutissagaa. Atorfimmut naapertuuttumik ataqqinassuseqartumik tatiginassuseqartumillu pissuseqarnissamik piumasaqaat taanna (decorum officiale-krav) tjenestemandiunngitsunut aamma atuuppoq, inatsiseqartitsinikkut tunngavik inatsisikkut aalajangersagaanngitsut tunngavigalugu, ass. tak. Jørgen Mathiassenip atuakkiaani “Forvaltningspersonellet – tjenestemænd og overenskomstansatte”-mi 2000-imeersuni quppernerit 94 tullialu, kiisalu Hans Gammeltoft-Hansenip allallu atuakkiaanni “Forvaltningsret”-imi 2002-meersuni quppernermi 195-imi Kaj Larsenip allaaserisaa.
Oqaaseqaatit atorfimmut naapertuuttumik ataqqinassuseqartumik tatiginassuseqartumillu pissusilersornissamik piumasaqaammik unioqqutitsisuusinnaasut tassaagajuttartussaapput oqaaseqaatit ilutsimikkut nalinginnaasumillu paasinnittarneq tunngavigalugu akuerineqarsinnaasussaanngitsut.
Oqaaseqaatit isummanik nalinginnaasumik saqqummiussisut taamaallaat pisuni immikkut ittuni atorfimmut naapertuuttumik ataqqinassuseqartumik tatiginassuseqartumillu pissusilersornissamik piumasaqaammik unioqqutitsisuusinnaapput. Suliami matumani pineqartoq tassaavoq A-p napparsimmavissuarmi Y-mi immikkoortortaqarfimmi X-imi ataatsimut pissutsit sulinermi avatangiisinut tunngasut pillugit oqaaseqaateqarnera. Oqaaseqaatit taakku nalinginnaasumik paasinninneq tunngavigalugu atorfimmut naapertuuttumik ataqqinassuseqarnissamik tatiginassuseqarnissamillu piumasaqaammut A-mut atuuttumut qanoq ilillutik nanertuutaasinnaanerat, tassa imaappoq atorfimmut naapertuuttumik ataqqinassuseqartunik tatiginassuseqartumillu pissusilersornermik takutitsisuujunnaarsinnaanerat, takujuminaappoq.
3.4. A-p sinniisutut sulinera
Peqqissutsimut Attaveqarnermullu Naalakkersuisoqarfiup aalajangiinermini 21. maj 2014-imeersumi Kattuffinni Peqqinnissaq Pillugu Kattuffimmik suleqateqarnermi peqataasuni, taamaattorli atorfeqartitaasut Peqqissaasut Kattuffiata isumaqatiginninniutigissallugit pisinnaatitaaffeqarfii ilanngunnagit, isumaqatigiissut imaluunniit atorfiit inissinneqarnissaat pillugit isumaqatigiissut tunngavigalugu sulisunut sinniisut pillugit isumaqatigiissummi § 3, imm. 1 aamma imm. 2 ilaatigut innersuussutigai.
Isumaqatigiissummi taaneqartumi § 3 imaattunik oqaasertaqarpoq:
“§ 3. Sinniisup sulinera.
Sinniisup kattuffinnut Naalakkersuisunullu pisussaaffia tassaavoq suliffimmi pissutsinik eqqissisimanartunik siuarsaaniarluni allanngutsaaliuiniarlunilu pitsaanerpaamik iliuuseqarnissaq. Pisussaaffiup taassuma pissuseqataa Naalakkersuisut taakkualu sinniisaata pisussaaffigaat.
Imm. 2. Sinniisoq atorfeqartitat qinersisigisani sinnerlugit oqaaseqartartutut aamma atuuppoq, taamaattuusutullu atorfeqartitaasut siunnersuutaannik, inassuteqaataannik naammagittaalliuutaannillu suliffeqarfiup pisortaqatigiivinut saqqummiussisinnaalluni kiisalu suliffigisami pineqartumi apeqqutit isumaqatiginninniutigisinnaallugit.
Eqqartuussissuserisup D-p aamma oqaatigisaatut Folketingip Ombudsmandiata sinniisoq tusagassiuutinut kommunip ikiuisarnermut immikkoortortaqarfiani pissutsit sulinermut tunngasut pillugit oqaaseqaateqarsimasoq pillugu suliaq 1995-imi nalunaarummini (quppernerni 381-imi tulliinilu) isummerfigaa. Suliap taaneqartup suliaq manna assigisorujussuuaa. Folketingip Ombudsmandia suliami tassani imaattunik oqaaseqaateqarpoq:
“Sinniisut pillugit malittarisassat [suliami matumani malittarisassat atorneqartut asserluinnaannik oqaasertaqartut, uanga ilanngussara] kommunip tunngaviginiagai isumaqatigiissutikkut (overenskomst) akuerineqarsimapput, taamaalillutillu pisortat pillugit inatsiseqartitsinertut pissuseqaratik.
Uanga paasinninnera unaavoq aalajangersakkat qulaani issuarneqartut sinniisoqartitsinermik aaqqissuussinikkut anguniagassatut atituumik oqaasertalerneqarsimasutut paasisariaqartut. Aalajangersakkat tamatuma saniatigut suliami illua’tungeriit sulinermi sunik anguniagaqarlutik peqataasarnissaat pillugu ilitsersuummik aalajangersimasumik imaqarput.
Uanga paasinninera unaavoq sinniisunik soraarsitsinissamut periarfissaq sinniisullu pisussaaffii pillugit malittarisassat kiisalu suleqatigiinnermut ataatsimiititaliani ilaasortat pillugit malittarisassat apeqqummut pineqartumut sunniuteqanngitsut.
Sinniisut aamma suleqatigiinnermut ataatsimiititaliani ilaasortat pisortani atorfeqartitaasutut allatut tamanut ammasumik oqaaseqaateqarnissaminnut periarfissaqannginnerannik ilimaginninneq uanga paasinninnera malillugu atuakkianit piusunit periaatsimillu ikorfartorneqanngilaq, aalajangersakkallu taanneqartut oqaasertaannit aamma ikorfartorneqaratik.
Malittarisassanik isumaqatigiissutaasunik taamaattunik unioqqutitsisimaneraanernut atatillugu qisuariaatit sulineq pillugu inatsiseqartitsinermi ingerlatseriaaseq aqqutigalugu aamma qulaajarneqartariaqarput, sulisitsisup pisinnaatitaanerani ilaasutut sulisoqarneq pillugu inatsiseqartitsineq tunngavigalugu qisuariarnikkuunngitsoq.
Tamatumunnga atatillugu oqaatigineqartariaqarpoq kiffaanngissuseqarluni tigussaasutigut oqaaseqaateqarsinnaati-taanermik killissalersuisoqassappat tamanna inatsiseqartitsinikkut qularnaatsumik tunngavissaqartutut ilimagineqarpat aatsaat pisinnaasoq, tak. Folketingip Ombudsmandiata 1983-imi ukiumoortumik nalunaarutaani qupp. 248 (pingaartumillu qupp. 250) aamma Lars Nordskov Nielsenip allaaserisaa “Responsum om offentligt ansattes ytringsfrihed – med særligt sigte på overenskomstansatte DJØF’ere”, DJØF-ip atuagassiaani nr. 22/1987-imi qupp. 7-imi tamanut saqqummiunneqartoq.
Tamakku tunngavigalugit isumaqarpunga kiffaanngissuseqarluni oqaaseqaateqarsinnaatitaaneq sinniisut pillugit malittarisassatigut killissalersorneqarsimasoq isumaqassalluni tunngavissaqanngitsoq.” (Atorfeqarfimmi nutsigaavoq)
Folketingip Ombudsmandiata inatsiseqartitsinermik paasinninnera taanna tamakkiisumik ilalersinnaavara.
Uanga tamatuma kingornatigut paasinninnera unaavoq sinniisut pillugit malittarisassat Peqqissutsimut Attaveqarnermullu Naalakkersuisoqarfiup tunngaviutinniagai A-p malittarisassat atuuttut tunngavigalugit suut atuunnerat eqqarsaatigalugu kiffaanngissuseqarluni oqaaseqaateqarsinnaatitaanerata killissalersorniarneqarnerani tunngaviusinnaanngitsut, tak. immikkoortoq 3.1.
3.5 Eqikkaaneq
Peqqissutsimut Attaveqarnermullu Naalakkersuisoqarfiup A-mik aviisimut sapaatit akunnerannut saqqummertartumut V-mut oqaaseqaateqarsimanera pillugu naalasseriitsuliorsimasutut mianersoqqusisimanera qulaani taaneqartut tunngavigalugit isorisarialerujussuartut isigaara. Uanga paasinninnera unaavoq aalajangiineq malittarisassanik pisortani atorfeqartitaasut kiffaanngissuseqarlutik oqaaseqaateqarsinnaatitaanerannut atuuttunik erseqqissumik unioqqutitsinerusoq.
4. Naalakkersuisoqarfiup suliamik suliarinninnera
Qulaani immikkoortumi 2-mi oqaatigineqartutut sulinermi naalasseriitsuliorneq pissutigalugu mianersoqqusineq tassaavoq suliassat suliarineqartarnerat pillugu inatsimmi aalajangiinermik oqartarnertut aalajangiineq.
Tamatuma pineqartutut pineqaatissiinermi suliassat suliarineqartarnerat pillugu inatsimmi malittarisassat malinneqartussaanerat nassataraa, matumani suliami illua’tungiusup isumaanik tusarniaasoqartussaanera (inatsimmi § 19) aamma tunngavilersuisoqartussaanera (inatsimmi kapitali 6, §§-it 22-mit 24-mut) ilanngullugit eqqarsaatigalugit.
Suliami illua’tungiusup isumaanik tusarniaanissamut annertusisamik pisussaaffik pillugu inatsisikkut aalajangersagaanngitsumik malittarisassaq (inatsiseqartitsinikkut tunngavik) naalasseriitsuliorneq pissutigalugu mianersoqqusinermi malinneqartussaagunarpoq, tak. Niels Fengerip atuakkiaani “Forvaltningsret med kommentarer”-mi 2013-imeersumi quppernerit 520 tullialu.
Suliami illua’tungiusup isumaanik tusarniaanissamut annertusisamik pisussaaffeqarnerup manna nassataraa, tassalu oqartussaasup (suliami pissusiviusut pillugit tusarniaanerup saniatigut, tak. suliassat suliarineqartarnerat pillugu inatsimmi § 19) atorfeqartitaasoq suliamik paasinneqqaarnini pillugu ilisimatissagaa, matumani inatsiseqartitsinermik paasinninneq kiisalu – suliami uppernarsaasersuineq pillugu apeqqutinik piusoqarpat - oqartussaasup uppernarsaatinik naliliiviginninnera ilanngullugu eqqarsaatigalugu, tak. Niels Fengerip atuakkiaani siusinnerusukkut taaneqartumi quppernerit 518 tullialu.
Suliami illua’tungiusup isumaanik tusarniaasarneq pillugu malittarisassat aamma tunngavilersuisarneq pillugu malittarisassat suliap sapinngisamik pitsaanerpaamik paasissutissartalersorneqarnissaa suliamilu eqqortumik inatsisinillu unioqqutitsisuunngitsumik aalajangiisoqarnissaa qulakkiissavaat.
Suliami matumani pineqartoq tassaavoq Peqqissutsimut Attaveqarnermullu Naalakkersuisoqarfiup suliami illua’tungiusup isumaanik tusarniaalluni allakkamini aamma aalajangiinermini ilumoorfiginninnittussaatitaanermut innersuussuteqarsimanera, tamanna sukumiinerusumik itisilernagu.
Uanga paasinninnera unaavoq ilumoorfiginnittussaatitaanerup tunngaviata imarisaatalu sukumiinerusumik qaatigineqannginnerat suliami illua’tungiusup isumaanik tusarniaasarneq pillugu malittarisassamik inatsisikkut aalajangersagaanngitsumik aamma suliassat suliarineqartarnerat pillugu inatsimmi § 24-mik unioqqutitsinerusoq, tassuunami aalajangersarneqarmat tunngavilersuut inatsiseqartitsinermi malittarisassanut aalajangiinermi tunngavigineqarsimasunut innersuussummik imaqassasoq (tak. Hans Gammeltoft-Hansenip allallu atuakkiaanni siusinnerusukkut taaneqartumi 2002-meersumi qupperneq 558). Suliami matumanisut ittumi inatsiseqartitsinermik naliliinerup malittarisassaq inatsisikkut aalajangersagaanngitsoq tunngavigalugu piffiani ilumoorfiginnittussaatitaanerup erseqqissarneqarnera suliami illua’tungiusup isumaanik tusarniaanerup aalajangiinerullu paasineqarnissaannut immikkut pingaaruteqarpoq.
A-p oqaaseqaatigisimasaanik allaaserinninermi suliamut atatillugu mianersoqqussuteqarnissamut pissutissaqalersitsisumi oqaatigineqartut “oqaaseqaatitit issuarneqartut pissutigalugit”, “sinniisutut suliassannut ataneqartinneqarsinnaanngitsunik oqaaseqaateqarsimasutit” aamma “oqaaseqaatitit [...] pisortaqatigiinnut ilumoorfiginninngitsumik iliuuseqarnertut isigaat” suliassat suliarineqartarnerat pillugu inatsimmi § 24, imm. 2-mi aamma § 24, imm. 1-imi oqaaseqatigiit aappaanni suliami pissusiviusunik naliliinermillu aalajangiinermut sunniuteqartunik paasissutissiineq pillugit aalajangersakkat tunngavigalugit tunngavilersuutitut amigarluinnartutut aammattaaq isigisariaqarpakka. Allaaserinninneq suliami illua’tungiusup isumaanik tusarniaasarneq pillugu malittarisassanik eqqortitsissaguni aammattaaq amigarluinnarpoq.
Aammattaaq malugaara eqqartuussissuserisup D-p suliami illua’tungiusutut – pissutissaqarluinnartumik - saqqummiussai Peqqissutsimut Attaveqarnermullu Naalakkersuisoqarfiup aalajangiinermini isummerfiginngilluinnarsimagai, oqaatigiinnarluguli “Tusarniaanermulli akissut taanna [Naalakkersuisoqarfiup] isummaminik allanngortitsinissaanut pissutissaqalersitsinngilaq,
Suliami illua’tungiusup sinniisaata illua’tungiusup saqqummiussaanik il.il. tamanik tunngavilersuummi pulaffiginninnissaq nalinginnaasumik pisussaaffiunngilaq, saqqummiussalli pineqartumut attuumassuteqarpata taakku tunngavilersuummi eqqaaneqassasut naatsorsuutigineqartarpoq, tak. Hans Gammeltoft-Hansenip allallu atuakkiaanni “Forvaltningsret”-imi 2002-meersumi quppernermi 562-imi Hans Gammeltoft-Hansenip allaaserisaa.
Peqqissutsimut Attaveqarnermullu Naalakkersuisoqarfiup suliamik suliarinninnera ataatsimut isigalugu naammaginanngitsutut ajuusaarnartutullu isigaara.”


text:
Tehonkulutus, lämpötila ja äänekkyys - ATI Radeon HD 5830: Kompromissi 5700:n ja 5800:n välille
Hardware.fi > Artikkelit > ATI Radeon HD 5830: Kompromissi 5700:n ja 5800:n välille > Tehonkulutus, lämpötila ja äänekkyys
Yllätyksiä tehonkulutuksessa tuli pari. Uusi 5830 kuluttaa sähköä hieman enemmän kuin tehokkaampi 5850 lepotilassa. Syynä saattaa olla 5830:ssä käytetty HD 5870:n piirilevy. Rasituksessa osat vaihtuvat päälaelleen.
Tulos on päinvastainen AMD:n spesifikaatioihin nähden, joiden mukaan 5830 kuluttaa vähemmän levossa, mutta enemmän rasituksessa, 5850:een nähden. 4890:n pienempi tehonkulutus verrattuna GTX 260:een nähden yllätti myös. Asus ENGTX260 Matrix ei ole referenssiohjain, joten Asuksen optimointien vaikutuksista emme osaa sanoa mitään. Joka tapauksessa kuvittelimme marssijärjestyksen olevan täysin eri.
Huomaa miten vähällä Radeon HD 5770 pärjäilee. Tulos on ihmeellinen, kun kyseinen tuote on läheistä sukua Radeon HD 5830:lle.
Lämpötilat pysyvät kohtuullisuuden rajojen sisäpuolella. Huomionarvoinen seikka on, että Radeon HD 5830 tuottaa selvästi vähemmän lämpöä kuin muut näytönohjaimet vaikka selässä onkin vain referenssijäähdytin. Paremmin ajatellen tulos on ihan luonnollinen, sillä jäähdytysratkaisu oli alun perin suunniteltu pitämään lämmöt aisoissa tehokkaammassa Radeon HD 5870:ssä. Asuksen oma jäähdytysratkaisu näyttäisi toimivan kelvollisesti GeForce GTX 260:ssa.
Radeon HD 5830 päästää ilmoille erittäin vähän melua, koska tuulettimen ei tarvitse pyöriä niin nopeasti kiitos muutoin “ylimitoitetun" jäähdytysratkaisun. Radeon HD 5830 on edukseen verrattuna äänekkäämpään Radeon HD 4890:een verrattuna.
Edellinen sivuTestitulokset: Left 4 Dead ja AA/AF

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Seksiseuraa Gay Oulusta Suomi 24 Gay / Kaunis Homo
homo turku seksi osoitetiedot ilmaiseksi eniro
Santiago Shira 26-01-2018	Gay-klubi
Porno el mejor porno porno videos maduras gratis porno sado tube nacho vidal coño buscar porno italianas transexual tube ver videos de chinas gordo follando con gordas angy pink sexo porno grati tori black hd español de casa calientes anal sexo grtis gorditas calientes porno mandingo videos mangas hentai porno cam porno porno amateur culos calientes poeno español webcams sexo negras video x porno videos pornno las mejores actrices españolas gratis silvie deluxe xxx videos anal rubias putas xxx gordas videospornoxxx videos transexuales hombres pajas sexo transexuales lesvianas gratis videos xxx porno paja xxx viejos follando negra tetona mujeres coños muy putas arabes follar con maduras follando en castellano hd vedios de parejas amateur putas gordas culonas gratis porno de sexo anal lesbianas trio follando hombres desnudos en español actrices porno tias en español tetonas video chochos porno español porno.
cumlouder porno pelirojas pollas de mujeres maduras gratis negras anal porn chupando pollas xxx tias follando viejas follando porno chocho mojado masajes trio con pene videos gratis enanas porn videos mujeres maduras porno gratis follando gordo follando rusas porno libre puta xxx tetas perfectas peliculas porno gratis videos porno de putas arabes xxx sexo entre chicas tetonas videos de eyaculaciones femeninas grandes videos cumloader en tetas del mundo videos prono gratis rubias lesbianas videos pornos travestis follando actrices del porno extremo chicas buenas mamadas rubias porno español videos tetas grandes y desnudas mujeres muy guarras alexis texas hd porn tube cumlauder videos maduras follando francheska jaimes ver videos teens corridas femeninas pelis gratis hentaixxx abuelas morenas porno lesbico chicas follando juntas videos porno gratis maduras gratis famosa follando hentai video xxx trios porno gratis videos gratis sexo xxx follando culonas sexo gratis bbw maduras.
cumlouder porno intercambio de mujeres fallando lesbianas haciendo pajas gratis pornografia películas pornos de viejas porno porno de lesvianas xxx morenas videos porno gratis cumlouder maduritas. cumlouder videos lesvianas gratis chicas con bideos pornos sexo gratis porno en publico porno de madura chicas desnudas porno gratis chupa pollas muy zorras lesbianas porno trio amateur pollas peludas chinos follando abuela chupa pollas peludas videos lesbianas follando enfermeras porno france vides porno españolas gratis en la playa sexo porno españoles porno masajes eroticos videos porno peludos pelis porno grati gordas gratis videos xxx maduras mangas hentai videos porno casero maduras vaginas abiertas madres follando hd abuelas web cam vídeos de lucia gangbang videos masajes eroticos mujeres jovenes porno videos porno porno prono gratis maduras gratis parejas calientes viejasfollando porno castingcouch-x pono español chochos porno anal en español grati porno abuela analporn sexo duro actrices porno gratuitos chicas follando abuela xxx free hd follando porno clasic desvirgacion anal brutal tetas muy zorras maduras con porno en hd videos sexo con tetas pequeñas puta xxx abuelas masturbandose videos porno de madres cumouder amater lesbianas amateur porn hd las mas putas porno gratis maduras en español gratis videos porno actrices porno ver porno xxx videos masajes porno esperanza gomez como chupar un coño peludo maduritas videos porno español gratis madres follando samia duarte sexso gratis descargar videos lesbianas porno parejas haciendo el culo julia de parejas panties porn tube hd cachondas las tetas grandes mamadas cachondas free videos porno ama de sexo con viejos xxx spanish porn sexo de sexo porn free videos actrices porno orgias con jovenes videos porno de travestis follando con tios follando vídeos pornos en la playa maduras peludas sasha grey follando actrices porno folladas porno chicas desnudas trio fetiche de porno en hd travestis españoles gratis vidios de asiaticas rubias bdsm vidios de actrices porno gratis tetas grandes videos amateur videos porno español momxxx sonia baby follando trios x secretaria follando videos porno preñadas porn chicas rubias abuelas orgias lesbicas videos porno español gratis maduras vestidas y chicas latinas porno zorras lesbianas mayores follando follando maduras pelis x de asiaticas anal videos de travestis cordoba porno lesbicas video amateur xxx morenas videos porno largos gratis videos x laura lion ver videos eroticos de hombres negros embarazadas porno masajistas videos porno hd videos dunia montenegro videos videos cumloader xxx vídeos porno gratis chicas haciendo pajas masculinas sexo amateur español película porno x chicas rubias desnudas trio con descargar videos de gorditas folladoras videos gratis travestis con chicas putas xxx brutal lesbianas videos trabestis porno h porno lesbicas videos prono gratis sexo anal porno gratis lisbianas sexo videos de maduras porno porno de madres follando películas porno hd videos pprno xxx porn xxx porno g follando porno bareback mui zorras maduras gratis en la calle videos de chicas porno.
cumlouder video porno de xxx video porno putas espanolas follando coñitos calientes enanas follando gorditas porno manga porno pene enorme porno gratis xxx porno doble penetracion anal japonesas xxx madura española masajes video x videos demaduras lenceria porno nuria porno mamadas porno cachas videos x videos bideos xxx viejos gordas videos porno danes videos bdsm extremo videos porno casting porno transexuales follar abuelas follando maduras gordas cuarentonas tetonas porno sexo anal porno gordas videos x videos de sexo grati video xxx nuria sexo anal gratis xxx cumlouder videos masajes sexo por el coño xxx videos pornos gratis maduras la calle porno de madres follando porno pornstars famosas porno español follando por dinero torbe vídeos porno grati sexo travesti masaje erotico video de negros desnudos video travestis en playas nudistas porno porno gratis video maduritas.
: Seksiseuraa gay oulusta suomi 24 gay
Seksiseuraa gay oulusta suomi 24 gay Omia seksikuvia penis hieronta homo
Seksiseuraa gay oulusta suomi 24 gay Kik turvallisuus Kun välillä näkee nuorten ihmisten alle 18v laittavan Kik-seuranhakuilmoituksia nettiin, niin onko ne jotain pervoja jotka valehtelevat ikänsä ja haluavat raiskata lapsia vai ovatko he sen ikäisiä mitä väittävätkin olevansa. Kun välillä näkee nuorten ihmisten alle 18v laittavan Kik-seuranhakuilmoituksia nettiin, niin onko ne jotain pervoja jotka valehtelevat ikänsä ja haluavat raiskata lapsia vai ovatko he sen ikäisiä mitä väittävätkin olevansa, seksiseuraa gay oulusta suomi 24 gay. Kun välillä näkee nuorten ihmisten alle 18v laittavan Kik-seuranhakuilmoituksia nettiin, niin onko ne jotain pervoja jotka valehtelevat ikänsä ja haluavat raiskata lapsia homo ilmainen sex video seksiseuraa seinäjoelta ovatko he sen ikäisiä mitä väittävätkin olevansa. Olen siis homo ja myös vielä neitsyt. Kun välillä näkee nuorten ihmisten alle 18v laittavan Kik-seuranhakuilmoituksia nettiin, niin onko ne jotain pervoja jotka valehtelevat ikänsä ja haluavat raiskata lapsia vai ovatko he sen ikäisiä mitä väittävätkin olevansa. Onko keskustassa joku mesta missä voisi käydä leimaantumatta?
Monstercocks seksi homoseksuaaliseen deitit 889
Keskustelua käydään myös chatissa Gay Bar-huoneessa.Löydä miesseuraa Löydä miesseuraa Suomi24 Treffeistä. Seksiseuraa Oulusta. 4. helmikuu Tulkaa kikkaan gayouluboooy Jos ootte kiinnostunu 16v salillakäyvästä bottom poitsusta:). Keskustelua käydään myös chatissa Gay Bar-huoneessa.Löydä miesseuraa Varsinais-suomesta Kik seuraa kuva must on proffas 15v oulusta suihinottoa.
Keskustelua käydään myös chatissa Gay Bar-huoneessa. Eli oon 13w gay oulusta ja etin seksiseuraa, mielummi haluun jonku ihanan pojan w jonkakaa. 2. toukokuu VAIN OULUN ALUEvuotias komeaksi kehuttu poika etsii seuraa, pelkkää seksiseuraa zamalekegypt.netää kikissä tai snäpissä joonaslapo. Keskustelua käydään myös chatissa Gay Bar-huoneessa.Löydä miesseuraa Varsinais-suomesta Kik seuraa kuva must on proffas 15v oulusta suihinottoa.

matches: hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd


text:
Elisa Viihde -sovelluksella tallennat ja katsot tv-ohjelmia älytelevision kautta – sekä puhelimella, tabletilla, tai tietokoneella. Voit myös vuokrata ja ostaa elokuvia (Android) sekä katsella tilaamiesi ohjelmakirjastojen (mm. Aitio ja HBO Nordic) sisältöjä.
Aitiosta löydät tuhansia elokuvia, alkuperäissarjoja ja lastenohjelmia. Elisa Viihde -sovelluksella tallennat ja katsot tv-ohjelmia älytelevision kautta – sekä puhelimella, tabletilla, tai tietokoneella. Voit lisämaksusta myös vuokrata tai ostaa leffoja.
Aitio + Viaplay Leffat ja Sarjat
Elisa Viihteen oma Aitio-ohjelmakirjasto sisältää eniten kotimaisia elokuvia, ulkomaisia suosikkielokuvia sekä runsaasti laadukkaita TV-sarjoja ja lastenohjelmia. Aition sisältöä päivitetään säännöllisesti Viaplayn elokuvat ja sarjat -paketilla näet uusimmat hittielokuvat, suosituimmat lastenohjelmat ja menestyssarjojen kokonaisia tuotantokausia, sekä dokumentteja.
Elisa Viihteen oma Aitio-ohjelmakirjasto sisältää eniten kotimaisia elokuvia, ulkomaisia suosikkielokuvia sekä runsaasti laadukkaita TV-sarjoja ja lastenohjelmia. Aition sisältöä päivitetään säännöllisesti. Voit katsoa Aitiota Elisa Viihde -sovelluksen kautta puhelimella, tabletilla, tietokoneella ja televisiosta smart tv-sovelluksen avulla tai Elisa Viihteen digiboksin kautta. Saat siis suurkattauksen viihdettä missä ja milloin haluatkin.
Viaplayn elokuvat ja sarjat -paketilla näet uusimmat hittielokuvat, suosituimmat lastenohjelmat ja menestyssarjojen kokonaisia tuotantokausia, sekä dokumentteja. Voit katsoa sisältöjä niin paljon kuin haluat ja monilla eri laitteilla. Ohjelmia voi myös ladata älylaitteille ja katsoa ilman nettiyhteyttä missä ja milloin vain.
Elisa Viihde Sport tarjoaa kotimaista ja eurooppalaista urheilua, jota et muualta näe: Korisliiga, koripallon Bundesliiga, Liga ACB, Ykkönen, Allsvenskan, e-urheilua ja paljon muuta. Katso Elisa Viihde Sport -ohjelmakirjastosta ja kahdeksalta kanavalta.
C More Total + Elisa Viihde Sport (Norm. hinta 34,95e/kk + 9,90e/kk = 44,85e/kk) hintaetu 9,90e/kk. C More Total -paketti tarjoaa suomalaisten suosikkiurheilulajeja ja viihdettä koko perheelle samassa paketissa. C More Totalin kanavilta näet huippu-urheilua, yli 300 elokuvaensi-iltaa vuodessa ja uutuussarjoja, lasten oman C More Juniori -kanavan sekä laadukkaita dokumentteja. Urheilusta tarjolla on mm. Formula 1, GP2 ja GP3 -sarjat, ratamoottoripyöräilyn MotoGP, monipuolista huippujääkiekkoa: miesten MM-kisat, CHL ja SHL, huippufutista: UEFA Champions League, UEFA Europa League, La Liga ja Ranskan Cup, yleisurheilun hallikisat, IAAF:n Timanttiliiga ja World Challenge, golfin PGA Tour ja raveja kuutena päivänä viikossa. Elisa Viihde Sport tarjoaa kotimaista ja eurooppalaista urheilua, jota et muualta näe. Korisliiga, koripallon Bundesliiga, Liga ACB, futiksen Ykkönen, e-urheilua ja paljon muuta. Elisa Viihteen digiboksin lisäksi voit katsoa lähetyksiä myös Elisa Viihde -sovelluksella ja selaimella osoitteessa elisaviihde.fi/sport.
C More Sport + Elisa Viihde Sport (Norm. hinta 29,95e/kk + 9,90e/kk = 39,85e/kk) hintaetu 9,90e/kk. C More Sport -paketin urheilutarjonta avaa mahdollisuuden nauttia mielenkiintoisista urheilusarjoista kotimaisten asiantuntijoiden seurassa ympäri vuoden. Mukana on Formula 1, GP2 ja GP3- sarjat, ratamoottoripyöräilyn MotoGP, monipuolista huippujääkiekkoa: miesten MM-kisat, Euroopan parhaat CHL:ssä ja Ruotsin huiput SHL:ssä, sekä huippufutista: UEFA Champions League, UEFA Europa League, La Liga ja Ranskan Cup. Mukana on yleisurheilun hallikisat, IAAF:n Timanttiliiga ja World Challenge, golfin PGA Tour ja raveja kuutena päivänä viikossa. Elisa Viihde Sport tarjoaa kotimaista ja eurooppalaista urheilua, jota et muualta näe. Korisliiga, koripallon Bundesliiga, Liga ACB, futiksen Ykkönen, e-urheilua ja paljon muuta. Elisa Viihteen digiboksin lisäksi voit katsoa lähetyksiä myös Elisa Viihde -sovelluksella ja selaimella osoitteessa elisaviihde.fi/sport.
C More Sport + Viasat Urheilu (Norm. hinta 29,95e/kk + 34,95e/kk = 64,90e/kk) hintaetu 15e/kk. C More Sport + Viasat Urheilu on monipuolinen urheilupaketti täynnä maailman kovimpia futis- ja jääkiekkoliigoja sekä F1:ä ja muuta huippu-urheilua. Jalkapallosta kattaukseen kuuluvat niin Valioliiga, La Liga, Bundesliiga, Ligue 1, UEFA Champions League, UEFA Europa League, Englannin Championship, FA Cup, Capital One Cup, Ranskan Cup kuin Huuhkajien ottelut. Lätkästä tarjolla ovat NHL, CHL, SHL, KHL, kaikki Jokerien ottelut ja MM-kisat. Lisäksi voit nauttia mm. MotoGP:stä, yleisurheilun Timanttiliigasta, suorista Toto 65 ja Toto 4 –ravilähetyksistä, koripallon Euroliigasta, amerikkalaisen jalkapallon NFL:stä sekä golfin US Openista, British Openista, PGA Championshipista, European Tourista ja PGA Tourista. Elisa Viihteessä pakettiin sisältyy lisäksi Viaplayn koko urheilutarjonta.
Viasat Jalkapallo on futiksen ystävien unelmapaketti. Näet Valioliigan, Bundesliigan, Ligue 1:n, Englannin Championshipin, Skotlannin Valioliigan, FA Cupin, Capital One Cupin sekä Huuhkajien ottelut. Paketti sisältää kaksi täysin jalkapalloon keskittynyttä kanavaa, joista Viasat Jalkapallo HD -kanavalla on myös studiolähetyksiä ennen mielenkiintoisimpia otteluita. Lisäksi mukana on urheilukanavia, joilta tulee jalkapallon lisäksi muuta urheilua.Elisa Viihteessä pakettiin sisältyy lisäksi Viaplayn jalkapallotarjonta.
Viasat Jääkiekko on lätkän ystävien unelmapaketti. Näet yksinoikeudella NHL-otteluita ja Jokereiden KHL-otteluita. Paketissa on kaksi täysin jääkiekkoon keskittynyttä kanavaa, joista Viasat Jääkiekko HD -kanavalla on myös studiolähetyksiä ennen mielenkiintoisimpia otteluita. Lisäksi mukana ovat NHL Xtra -kanavat ja Viasat Urheilu HD, jolta näet myös muuta urheilua. Elisa Viihteessä pakettiin sisältyy lisäksi Viaplayn jääkiekkotarjonta.
Viasat Golf –paketilla näet yksinoikeudella European Tourin, major-turnaukset US Open, The Open/British Open ja PGA Championship, sekä Euroopan ja Yhdysvaltojen välisen joukkueturnauksen Ryder Cupin! Lisäksi tarjolla ovat LPGA Tourin parhaat palat sekä makasiiniohjelmia. Elisa Viihteessä pakettiin sisältyy lisäksi Viaplayn golftarjonta.
Viasat Viihde on sinulle, joka rakastat viihdettä, elokuvia ja dokumentteja. Paketti sisältää eri teemoihin keskittyviä elokuvakanavia, joilta näet ensi-ilta elokuvien lisäksi myös uusia ja palkittuja elokuvia Hollywoodista ja Pohjoismaista. Paketissa ovat mukana myös Viasatin omat dokumenttikanavat, joilta näet laadukkaita ja palkittuja dokumentteja, sekä iki-ihanat Disneyn lastenkanavat. Elisa Viihteessä pakettiin sisältyy lisäksi Viaplayn monipuolinen elokuva- ja sarjatarjonta.
Viasat Kulta täyttää kaikkien toiveet. Penkkiurheilijoille on tarjolla maailman parhaat jalkapallo- ja jääkiekkoliigat, kuten Valioliiga, Bundesliiga, Ligue 1, Englannin Championship, Skotlannin Valioliiga, NHL, KHL ja monet muut. Lisäksi näet Huuhkajien ottelut, amerikkalaisen jalkapallon NFL:n, koripallon Euroliigan, moottoriurheilua ja golfin US Openin, British Openin, PGA Championshipin, Ryder Cupin, European Tourin ja LPGA Tourin. Viihteen ystäville löytyy uutuuselokuvia pursuavat elokuvakanavat sekä laadukkaita ja palkittuja dokumentteja esittävät Viasatin dokumenttikanavat. Tarjolla ovat myös iki-ihanat Disneyn lastenkanavat. Elisa Viihteessä pakettiin sisältyy lisäksi Viaplay ja sen koko monipuolinen tarjonta.
Viasat Urheilu sisältää Viasatin koko urheilutarjonnan. Näet jalkapallon Valioliigan, Bundesliigan, Ligue 1:n, Englannin Championshipin, Skotlannin Valioliigan, FA Cupin ja Capital One Cupin, sekä jääkiekon NHL:n ja KHL:n. Lisäksi tarjolla ovat Huuhkajien ottelut, amerikkalaisen jalkapallon NFL, koripallon Euroliiga, moottoriurheilua ja golfin US Open, British Open, PGA Championship, Ryder Cup, European Tour ja LPGA Tour. Viasat Jalkapallo HD ja Viasat Jääkiekko HD -kanavilta näet myös ennakkostudioita ennen mielenkiintoisimpia otteluita. Elisa Viihteessä pakettiin sisältyy lisäksi Viaplayn koko urheilutarjonta.
Viasat Urheilu + Elisa Viihde Sport (Norm. hinta 34,95e/kk + 9,90e/kk = 44,85e/kk) hintaetu 9,90e/kk. Viasat Urheilu sisältää Viasatin koko urheilutarjonnan. Näet jalkapallon Valioliigan, Bundesliigan, Ligue 1:n, Englannin Championshipin, Skotlannin Valioliigan, FA Cupin ja Capital One Cupin, sekä jääkiekon NHL:n ja KHL:n. Lisäksi tarjolla ovat Huuhkajien ottelut, amerikkalaisen jalkapallon NFL, koripallon Euroliiga, moottoriurheilua ja golfin US Open, British Open, PGA Championship, Ryder Cup, European Tour ja LPGA Tour. Viasat Jalkapallo HD ja Viasat Jääkiekko HD -kanavilta näet myös ennakkostudioita ennen mielenkiintoisimpia otteluita. Elisa Viihteessä pakettiin sisältyy lisäksi Viaplayn koko urheilutarjonta. Elisa Viihde Sport tarjoaa kotimaista ja eurooppalaista urheilua, jota et muualta näe. Korisliiga, koripallon Bundesliiga, Liga ACB, futiksen Ykkönen, e-urheilua ja paljon muuta. Elisa Viihteen digiboksin lisäksi voit katsoa lähetyksiä myös Elisa Viihde -sovelluksella ja selaimella osoitteessa elisaviihde.fi/sport.

matches: HD HD HD HD HD HD


text:
Laki vapaasta sivistystyöstä 632/1998 | EDILEX
1 §Vapaan sivistystyön tarkoitus ja tavoitteet
2 §Lain piiriin kuuluva toiminta
3 §Muut tehtävät ja yhteistyö
4 §Oppilaitoksen ylläpitäminen
5 §2 lukuHenkilöstö
5 §Henkilöstö
6 – 7 §3 lukuKoulutus (8.5.2015/579)
6 §Koulutuksen järjestäminen
6 a §Kansanopiston ja liikunnan koulutuskeskuksen koulutukseen sisältyvä työssäoppiminen
7 §Koulutuksen arviointi
8 – 13 a §4 lukuKäyttökustannusten valtionosuus
8 §Valtionosuuden laskennallinen peruste
9 §Valtionosuuden määrä
10 §Valtionosuuden laskemisessa käytettävien suoritteiden määrän vahvistaminen
11 §Yksikköhinta
11 b §Oppilaitosten yksikköhinnasta tehtävät vähennykset
12 §Kustannustason sekä toiminnan laajuuden ja laadun muutos
13 §Yksikköhintoja laskettaessa huomiotta jätettävät kustannukset
13 a §Arvonlisäveron huomioon ottaminen yksityisen oppilaitoksen ylläpitäjän yksikköhinnassa
14 – 15 §5 lukuValtionavustukset
14 §Erityisavustukset ja ylimääräiset avustukset
15 §Valtionavustus perustamishankkeeseen
16 – 21 b §6 lukuMuut rahoitusta ja tiedonsaantia koskevat säännökset (29.12.2005/1200)
16 §Valtionapuviranomainen
17 §Valtionosuuden myöntäminen
18 §Maksaminen
18 a §Maksatuksen keskeytys
19 §Saamatta jääneen etuuden suorittaminen ja perusteettoman edun palauttaminen
20 §Suorituksen maksamatta ja perimättä jättäminen
21 §Tietojen toimittaminen ja tarkastus (26.6.2009/493)
21 a §Tietojensaantioikeus
21 b §Valtionavustuslain soveltaminen
22 – 25 §7 lukuErinäiset säännökset
22 §Muutoksenhaku
23 §Rahapeliyhtiön tuoton käyttäminen
24 §Opiskelijoilta perittävät maksut
25 §Tarkemmat säännökset
26 – 30 §8 lukuVoimaantulo- ja siirtymäsäännökset
27 §Ylläpitämislupaa koskeva siirtymäsäännös
28 §Rahoitusta koskeva siirtymäsäännös
29 §Henkilöstöä koskeva siirtymäsäännös
1 § (29.12.2009/1765) [HE 175/2009]
Ks. tasa-arvon toteuttamisesta koulutuksessa, toimenpiteistä sen edistämiseksi ja syrjinnästä L naisten ja miesten välisestä tasa-arvosta 609/1986 5, 6 b, 8 b ja 10 a §.
2 § (29.12.2009/1765) [HE 175/2009]
Kesäyliopistot ovat alueellisen koulutustarjonnan oppilaitoksia, joiden...

matches: §2 §3 §4 §5 §6 §7 §8


text:
Blu-ray korvaa DVD:n kolmessa vuodessa? - AfterDawn
Blu-ray korvaa DVD:n kolmessa vuodessa?
Kirjoittaja Lauri Jämsä @ 15.3.2007 20:31 Kommentteja (18)
Tänään CeBIT-messuilla Saksan Hannoverissa Blu-ray Disc Association (BDA) teki rajun väitteen. Blu-ray Association Europeanin toimitusjohtajan, Frank Simonisin, mukaan kolmessa vuodessa Blu-ray tulee olemaan ainoa käytettävä media elokuvamarkkinoilla.
Blu-rayn tiimi luottanee paljon PlayStation 3:n tuomaan etuun. Blu-ray johtaakin elokuvamarkkinoita Yhdysvalloissa, jossa PS3 on saatavilla. Vaikka vastustaja HD DVD olisikin voitettavissa, vanha DVD-formaatti pysyttelee kuitenkin sinnikkäästi mukana. Jopa teräväpiirtomateriaalin tallentaminen DVD:lle onnistuu käyttämällä uusia pakkausalgoritmeja.
HD DVD:n korvaaminen mahdollisimman nopeasti vaatisi Blu-ray -soittimien hintojen nopeaa laskua. Huhuja onkin ollut liikkeellä jopa 300 dollarin soittimien saapumisesta markkinoille. Varmuudella Sony on luvannut tuoda 600 dollarin hintaluokkaan sijoittuvan BDP-S300 -soittimensa saataville kesään mennessä. PS3:n Euroopassa 23.3. tapahtuva julkaisu tulee toki kasvattamaan Blu-rayn vahvuutta entisestään, mutta vaikka HD DVD:n voittaminen olisi mahdollista, tarvitsisi HD DVD:n ja DVD:n syrjäyttäminen ihmeen tapahtuakseen kolmessa vuodessa.
Sonyn mukaan Japanin ja Pohjois-Amerikan markkinoilla on myyty 1,84 miljoonaa PS3-konsolia jo ennen tammikuun 2007 alkua ja miljoonan pelikonsolin kerrotaan olevan valmiina Euroopan julkaisua varten.
<Sony PSP myy Japanissa kolme kertaa vastustajaansa vähemmän
>Motorola investoi langattomaan HD-siirtoon
18 kommenttia 115.3.2007 21:20
"Blu-ray Association Europeanin toimitusjohtajan, Frank Simonisin, mukaan kolmessa vuodessa Blu-ray tulee olemaan ainoa käytettävä media elokuvamarkkinoilla."
Hmm... Ja kuu on tehty juustosta.
216.3.2007 2:03
Tää on samaa sarjaa näiden musiikkikauppauutisten kanssa :D
"vuoteen 2011 mennessä verkkomusiikin myynti on kymmenkertaistunut"
316.3.2007 2:19
Saahan sitä haaveilla. Itsekkin olen joka viikko ajatellut voittavani lauantai-iltana lotossa, mutta hyvin ovat vuodet toistensa perään kuluneet ja köyhiä ollaan edelleen :)
416.3.2007 3:28
516.3.2007 4:03
Kova väite, ja sen ymmärtäsin jos olisi ollut puhe molemista formaateista mutta vain blue-ray? No kaveri onkin töissä Blu-ray Disc Association:lla joten eipä tarvitse ihmetellä, minusta tuo herättää lähinnä hilpeyttä...
616.3.2007 6:17
"Blu-ray korvaa DVD:n kolmessa vuodessa" ja pah... en ainakaa itse osta blu-ray soitinta (ehkä jos hinta tippuu 50 euroa asemalta).. normaalit dvd on ihan tarpeeksi hyviä muutenki...
716.3.2007 7:51
tää on taas tätä eihän sitä VHS:ää oo vielä poistettu kaupoista kokonaan ja nyt pitäis lähtee jo dvd:t
816.3.2007 8:58
No jaa, ei taida pelkkä elokuvien myyminen uusilla levyillä riittää normi-dvd:n syrjäyttämiseen. Tuskin myöskään elokuvien levityksessä tulee voittamaan, ilman että levyt ovat yhteensopivia muiden laitteiden, kuin dvd-soitinten kanssa.
Lainaus:HD DVD:n korvaaminen mahdollisimman nopeasti vaatisi Blu-ray -soittimien hintojen nopeaa laskua. Huhuja onkin ollut liikkeellä jopa 300 dollarin soittimien saapumisesta markkinoille.
Ei tule kesää, en varmasti uusi soitintani, jos maksavat vähintään 300€. heidän tavoitteensa olisi realistisempi jos soittimet maksaisivat sen >~100€, halvimman dvd-soittimet kun ovat sen 50€.
Samoin en maksa tietokoneen levyasemasta 800€, niinkuin taisin jossain nähdä kirjoittavan blu-ray aseman maksavan.. Näidenkin hinta pitää tiputtaa ensin siihen 50€ luokkaan, ennenkuin ruvetaan edes puhumaan entisen formaatin päihittämisestä.
Tai no jos levyvalmistajat haluavat valloittaa dvd-levityksen levyillään, niin onnistuu se 3 vuodessa jos rupeavat kiekottamaan elokuvia myös omille uusille levyille, joiden hinta on se 5€/kpl ja vanhat maksavat 30€/kpl. Tokihan tämä passaa vallan mainiosti elokuvayhtiöille.
916.3.2007 10:14
DVD:tä tuskin tulee kokonaan korvaamaan mikään 10-20v sisällä, eikä ainakaan blu-ray :p
1016.3.2007 12:49
Samoin en maksa tietokoneen levyasemasta 800€, niinkuin taisin jossain nähdä kirjoittavan blu-ray aseman maksavan.http://www.verkkokauppa.com/popups/prodinfo.php?id=20659
LGGBW-H10N 572.90€ ettei ne ny sentää niin törky hintasii oo. Ja muistappa ku polttavat dvd-asemat tuli nii ei alle 1000€ saanu joten tämähä o suorastaan halpaa siihe verrattuna :).
joiden hinta on se 5€/kpl ja vanhat maksavat 30€/kpl. Tokihan tämä passaa vallan mainiosti elokuvayhtiöille.[/quote]noh 20€ maksaa oikeesti, mutta siinä oikeessa oot että ihan törky hintasii. Siin vaihees ku hinta tippuis toho 5€ nii vois ajatella todellakin hankintaa ku sais sopivasti tyhjennettyy kovot johonki 4:jää dl-br levylle. Toivottavasti halpenis vaa nopeesti nii ite oisin iha valmis siirtyy noihi. Jos sais 300€ br-soittimen nii vois jo hyvin alkaa harkita tähänki perheesee hankintaa.
1116.3.2007 13:14
Lainaus, alkuperäisen viestin kirjoitti mufasalol:DVD:tä tuskin tulee kokonaan korvaamaan mikään 10-20v sisällä, eikä ainakaan blu-ray :pAllekirjotan, mutten tota pilkun jälkeistä. "eikä ainakaan blu-ray :p"
Varmasti, kun hinnat tulevat alas jne, alkaa tämä suurempi kapasiteetti kiinnostaa niin elokuvalevittäjiä, kun varmuuskopsaajia ja vartiointiliikkeitä (saa meinaan pari viikkoa matskua/per levy) jne jne...
Viestiä on muokattu sen lähettämisen jälkeen. Viestiä on muokattu viimeksi 16.3.2007 @ 13:16
1218.3.2007 3:17
toivottavasti blu-ray voittaa ettei vaan kävisi kun betamaxille
1318.3.2007 4:54
kuluttajat määräävät miten tässäkin käy.hinnat ei houkuttele blu-ray aseman ostoon.entäs sitten levyjen valtava tallennus mahdollisuus,ei kiitos,täyteen pakattu dvd-levykin on jo tarpeeksi työläs selata läpi.ainoa keino päihittää dvd-markkinat on tiputtaa hinnat perus käyttäjille sopivaksi,koska niitähän täältä löytyy eniten.itse en ole edes siirtynyt käyttämään dl-levyjä(double layer),koska senkään suurempi tallennus mahdollisuus ei ole ollut tarpeen.
1420.3.2007 17:54
Lainaus:Jopa teräväpiirtomateriaalin tallentaminen DVD:lle onnistuu käyttämällä uusia pakkausalgoritmeja. Mun mielestä pitäs tehä ennemmin noin, ja niinhän varmaan tehtäski jos kuluttajilta kysyttäis, mutta koska uusien formaattien markkinoillepukkaamisesta päättävät ne, jotka siitä hyötyvät meillä on Blu-ray ja HD DVD.
Tietysti tätä menoa DVD:n tallennuskapasiteetti tulee vastaan, mutta 8,5 gigaa on vielä aika paljon (todistaa Xbox 360) ja sillä pärjättäisiin vielä pidempään kuin monet arvaavatkaan. Pelien kanssa varsinkin (googleta "kkrieger") jos vaan intoa riittää, tai jos se olisi innosta kiinni.
Ihmisille luodaan tunne jonkin asian tarpeellisuudesta tunkemalla sitä joka paikkaan, ja sitten sillä rahastetaan. Formaattisota on parasta mainosta, koska se nostaa tuotteet esille ja saa ihmiset ajattelemaan, että ainakin jompi kumpi noista on pakko ostaa. Ja kun Blu-rayn ja/tai HD DVD:n hinnat ovat laskeneet sen verran, että valmistajat eivät saa niistä enää rökäle voittoja, aletaan kaavailla uutta formaattia.
Aivan hyvin Blu-ray voi olla kolmen vuoden päästä ainoa media markkinoilla, jos vaan saadaan HD DVD kampitettua ja DVD:t pois hyllyistä. Vähän lobbausta vaan eikä meillä ole kohta paljon valinnan varaa, jollei halua lopettaa leffojen katselua kotona tai alkaa piraatiksi.
1522.3.2007 21:07
korvashan se Minidiskikin CDn...EIKU...
1622.3.2007 22:29
Lainaus, alkuperäisen viestin kirjoitti funcom:"Blu-ray Association Europeanin toimitusjohtajan, Frank Simonisin, mukaan kolmessa vuodessa Blu-ray tulee olemaan ainoa käytettävä media elokuvamarkkinoilla."
BS Mitenkäs kävi aikoinaan kun Betamax tuli markkinoille? Pitikö sen vallata markkinat ja olla ylivoimainen verrattuna VHS:ään?
Vaan miten kävi :)
Viestiä on muokattu sen lähettämisen jälkeen. Viestiä on muokattu viimeksi 22.3.2007 @ 22:32
1723.3.2007 13:26
Olihan betamax ylivoimainen VHS:ssään verrattuna, mutta samalla kalliimpi...
1823.3.2007 21:44
Aivan tarkoitin lopputulosta

matches: HD HD HD HD HD HD HD


text:
Desktop Destiny Taustakuva HD - downloadwallpaper.org
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / HD / Desktop Destiny Taustakuva HD	Desktop Destiny Taustakuva HD
lähettänyt: Jeya helmikuuta 25, 2016
1,635 näkymät
0	Desktop Destiny Taustakuva HD
Tässä on kokoelma Desktop Destiny Wallpaper HD Collection Pöytäkoneet, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org voit ladata tuhansia ilmaisia taustakuvia Desktop. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja jatkuvasti päivitetään. Valitse vapaa taustakuvia yli 20 luokkiin kuten Animals, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. Riippumatta siitä, millaista pc että omistat, voit ladata korkean resoluution taustakuvan jotka on kokoa ja se rajataan sopimaan työpöydälle näytön. Voit tallentaa kuvan tietokoneeseen.
Jos Like This Desktop Destiny Wallpaper HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Jeya Edellinen: Desktop Tiger Wallpaper HD
seuraava: Apple Taustakuva HD
tapetti tallentaa HDSunset Beach Taustakuva HDDesktop Lapset Taustakuva HDSekirei Taustakuva HDNaruto Shippuden tapetti hd HDAudi R8 tapettikala live tapettiparas ystävä tapetti HDvioletti perhonen taustakuvaGolden tapetti HD Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD hd HD


Suliniutini angisuuni illuliortiternernik sanaartornernillu suliassat pillugit Inatsisartut inatsisaanni nr. 25, 18. december 2012-imeersumi imaattunik allannguuteqartitsisoqassaaq:
1. § 10-p qulequtaa imatut oqaasertalerneqassaaq:
”Sulisut nunanit allaneersut akissarsiassaat atorfeqarnerminnilu atugarisassaat, akissarsiat minnerpaaffissaat aammalu ataatsimoorussamik isumaqatigiissutit il.il.”
2. § 10 imatut oqaasertalerneqassaaq:
”§ 10. Sulisutut nunanit allaneersutut paasineqassapput §§-ini 10 a-10 h-mut pineqartut sulisartut kikkulluunniit piumasaqaatinik tulliuttuni pineqartunik naammassinnittut:
1) Sulisoq nalinginnaasumik Kalaallit Nunaata avataani suliffeqartuusartoq
2) sulisoq Kalaallit Nunaanni piffissami aalajangersimasumi sulisutut ingerlatsissaaq suliniummi angisuumi Inatsisartut inatsisaat una naapertorlugu akuersissut tunngavigalugu suliniutaasumi, aamma
3) sulisoq imm. 2-mi pineqartumik suliaqassaaq suliniummik ingerlatseqatigiiffimmut suliamik ingerlatsisuusumut isumaqatigiissuteqarneq naapertorlugu, imaluunniit ingerlatseqatigiiffimmut isumaqatigiissuteqarluni suliamik ingerlatsisoq, taassumaluunniit sulisitaani il.il. sulisuusutut.
Imm. 2. Ingerlatseqatigiiffiup suliniummik ingerlatsisuusup isumaqatigiissuteqarfigisaatut paasineqassapput imm. 1, nr. 3-mi aamma § 10 a-mi pineqartut ingerlatseqatigiiffiup suliniummik tigumiaqartup entreprenørii, pisiniartarfii imaluunniit kiffartuussisui.
Imm. 3. Ingerlatseqatigiiffiup suliniummik ingerlatsisuusup isumaqatigiissuteqarfigisaata isumaqatigiissuteqarfigisaatut paasineqassaaq imm. 1, nr. 3-mi, aamma § 10 a-mi pineqartut ingerlatseqatigiiffup suliniummik tigumiartup entreprenørii, pisiniartarfii imaluunniit kiffartuussisui.
Imm. 4. Naalakkersuisut ersarinnerusunik aalajangersagaliorsinnaapput sulisussat nunanit allaneersut killilersorneqarnissaat pillugu, takuuk imm. 1, aamma isumaqatigiissuteqarfigeqatigiittut, takukkit imm. 1-3.
3. § 10-ip kingorna ikkunneqassaaq:
”§ 10a. Suliniummik ingerlatseqatigiiffiup isumagissavaa sulisup nunamit allameersup akissarsiatigut sulinerminnilu atugassarisamigut naammaginartunik nakerisarsiunngitsunik piviusorsiortunillu Inatsisartullu inatsisaannut matumunnga naapertuuttunik atugassaqartinneqarnissaa.
Imm. 2. Suliniummik ingerlatseqatigiiffiup aamma isumannaassavaa akissarsiat sulinermilu atugassarititaasut imm. 1-imi pineqartut naapertorlugit atugassaqartitsisoqarnissaa sanaartugassanik neqeroortitsinerni, sanaartugassanik suliassiinerni, sanaartugassanut atatillugu isumaqatigiissuteqarnerni aammalu piumasaqaateqassalluni isumaqatigiissuteqarfigisatut suleqataasussap sanaartugassanut isumaqatigiissutinik eqqortitsinissaa pillugu.
Imm. 3. Suliniummik ingerlatseqatigiiffiuttaaq isumannaassavaa suleqatissatut isumaqatigiissuteqarfigisat, takuuk § 10, imm. 2, aammalu suliniummik ingerlatseqatigiiffiup suleqatissatut isumaqatigiissuteqarfigisaata aamma suleqatissatut isumaqatigiissuteqarfigisaasa, takuuk § 10, imm. 3, taamatuttaaq isumannaassagaat akissarsiatigut sulinermilu atugassarititaasutigut imm. 1-imi pineqartutut, sanaartugassanik neqerooruteqarnerni, sanaartugassanut isumaqatigiissuteqarnerni isumaqatigiissuteqarfigisat sanaartugassanut isumaqatigiissutaasunik eqqortitsinissaat pillugu.
§ 10b. Sulisoq nunamit allameersoq kalaallit sulinermik inuutissarsiuteqartut kattuffiannut ilaasortaasinnaavoq, nunani allani sulinermik inuutissarsiuteqartut kattuffiannut ilaasortaasinnaavoq imaluunniit sulinermik inuutissarsiuteqartut kattuffiisa arlaannaannulluunniit ilaasortaassanani aalajangersinnaalluni.
Imm. 2. Sulisoq nunamit allameersoq kalaallit sulinermik inuutissarsiuteqartut kattuffiannut ilaasortaappat, kattuffik taanna sulisumut nunamit allameersumut isumaqatigiinniussisinnaatitaassaaq, tamatumunnga ilanngullugu pisinnaatitaassalluni ataatsimoorussamik isumaqatigiissuteqarsinnaanermut aammalu akissarsiat sulinermilu atugassarititaasut allat pillugit sulisut nunanit allaneersut isumaqatigiinniussinnaassallugit, Kalaallit Nunaanni ataatsimoorussanik isumaqatigiissuteqartarneq ataatsimoorussamillu sulisartut eqqartuussiveqarnerannut aalajangersakkat naapertorlugit.
Imm. 3. Sulisoq nunamit allameersoq sulinermik inuutissarsiuteqartut kattuffiannut nunami allamiittumut ilaasortaappat kattuffik taanna sulisumut nunamit allameersumut sinniisutut isumaqatigiinniussisinnaatitaavoq, tamatumunnga ilanngullugu ataatsimoorussamik isumaqatigiinniarsinnaatitaaneq isumaqatigiissuteqarsinnaatitaanerlu, aammalu sulisumut nunamit allameersumut akissarsianut atorfeqarnermilu atugassarititaasunut tunngatillugu isumaqatigiissuteqarsinnaalluni, Kalaallit Nunaanni nalinginnaasumik ataatsimoorussamik isumaqatigiissuteqartarneq ataatsimoorussamillu sulisartut eqqartuussiveqarnerannut aalajangersakkat naapertorlugit. Kattuffillu aammattaaq akerleriissuteqartoqarneratigut suliumajunaarsitsisinnaanermut ataatsimoorussamik pisinnaatitaaffeqarpoq, ataatsimoorussamik isumaqatigiissuteqarniarnermut tapersiutitut, sulisunut nunanit allaneersunut tunngatillugu, Kalaallit Nunaanni ataatsimoorussanik isumaqatigiissuteqartarneq ataatsimoorussamillu sulisartut eqqartuussiveqarnermut aalajangersakkat naapertorlugit.
Imm. 4. Kalaallit sulinermik inuutissarsiuteqartut kattuffiat ataatsimoorussamik akerleriissuteqarnermi alloriarnernik iliuuseqarsinnaavoq sulisitsisumut kalaallimut imalunniit nunami allamiumut, sulisut nunami allamiut kalaallit kattuffianni allami imaluunniit nunami allamiut kattuffianni ilaasortaasumut tapersersuinerminut atatillugu, ataatsimoorussamik isumaqatigiissuteqarnissamut anguniagaqarneranni, Kalaallit Nunaanni sulisartut eqqartuussiveqarneranni ataatsimoorussamik isumaqatigiissutit tamanna periarfissaqartippassuk, taamaattoq takuuk imm. 5.
Imm. 5. Kalaallit sulinermik inuutissarsiuteqartut kattuffiat taamaallaat ataatsimoorussamik akerleriissuteqarnermi alloriarnernik imm. 4-mi pineqartutut iliuuseqarsinnaavoq kattuffiup tamanna sioqqullugu uppernarsarsimappagu ataatsimoorussamik isumaqatigiissutaasut naapertorlugit akissarsiaritinneqartut isumaqatigiissummi Kalaallit Nunaannut tamarmut atuuttumi akissarsiaritinneqartunut naapertuuttuusut, aammalu isumaqatigiissutit pineqartut Kalaallit Nunaanni suliffeqarnermi illuatungeriinnit suliffeqarnermi ingerlatsisuusunut amerlanerusunut sinniisuusunit isumaqatigiissutigineqarsimasut ataatsimoorussamik isumaqatigiissutip atortuuffigisassaani pineqartut.
Imm. 6. Ataatsimoorussamik isumaqatigiissutit imm. 2 aamma 3 –mi eqqaaneqartut sulisut kattuffiannit ataatsimit sulisitsisut kattuffiinut arlaqartunut isumaqatigiissutigineqarsinnaap-put, aamma nunami ataatsimi kattuffinnut arlaqartunut.
Imm. 7. Sulisut nunanit allaneersut arlaqartut ataatsimoorussamik sulisut kattuffianiit ilaasortaajunnaarpata, sulisut suli kattuffiup isumaqatigiissutaa ilaasortaajunnaarnerup nalaani atuuttuusoq naapertorlugu pisussaaffeqassapput, piffissami isumaqatigiissutip atuuffiani tamarmiusumi.
§ 10c. Ataatsimoorussamik isumaqatigiissummi imaluunniit atorfininnermut atatillugu isumaqatigiissutaasumi sulisumut nunamit allameersumut atuuttumi nal. ak. appasinnerusumik akissarsialiisoqarsinnaanngilaq nal. ak. tunngavigisatut akissarsiamut akorternermi ujariatsinermut tapiuliummik ilasamik akissarsiaritinneqartumit annikinnerusumik, ataatsimoorussamik isumaqatigiissummi kalaallit suliffeqarnermik ingerlatsiviini illuatungeriit amerlanernut sinniisuusut isumaqatigiissutaannut sanilliullugit.
Imm. 2. Sulisup nunamit allameersup sulisitsisuata isumagissavaa sulisuusup nerisaqar-neranut, ineqarneranut, sullisinut, akiliunneqarluni angalasarneranut sillimmaserneqar-neranullu aningaasartuutit matussusernissaat.
Imm. 3. Ataatsimoorussamik isumaqatigiissutini imaluunniit atorfininnermut isumaqatigiis-summi aalajangerneqartut tunngavigalugit akissarsiat naatsorsorneqarneranni sulisumut nunamit allameersumut nerisaqarnerup, ineqarnerup, sullisit, akiliunneqarluni angalasarnerit aamma sillimmasiinerit nalingi ilaasutut naatsorsorneqarsinnaapput, pineqartut ataatsimut nalingat sapaatip akunneranut aalajangersimasumik angissusileriikkamit qaffasin-nerunngippat, takuuk imm. 4.
Imm. 4. Naatsorsuinermi imm. 3-mi pineqartumi aningaasat nalingat ilanngaatigineqarsin-naasoq Naalakkersuisunit aalajangersarneqartassaaq tamanna pillugu nalunaarummik su-liaqarnikkut, aammalu Naalakkersuisut naliliinerat tunngavigalugu nerisaqarnermut aamma ineqarnermut, sullisinut, akiliunneqarluni angalanernut aamma sillimmasiinernut aningaasartuutinut tunngatillugu. Januaarip aallaqqaataa aallarnerfigalugu ukiup Naalakkersuisut nalunaarummik suliaqarnerata qaangiunnerani nalunaarummi aningaasat amerlassusii aalajangersarneqarsimasut atuisunut akit qaffakkiartornerat tunngavigalugu iluarsiivigineqartassapput.
§ 10d. Sulisoq nunamit allameersoq Kalaallit Nunaanni sulilluni aallartinnerminiit sulinngiffeqarnissaminut katersilluni aallartittassaaq. Qaammatisiutit ukiuat sulinngiffeqarnissamut katersiffiusarpoq. Sulisoq nunamit allameersoq Kalaallit Nunaanni qaammatisiutit ukiuata iluani qaammatinit 12-init sivikinnerusumik sulisimaguni piffissaq sulinngiffeqarnissamut katersiffigisaa piffissamit suliffigisimasaanit taamaallaat tunngaveqassaaq.
Imm. 2. Piffissaq sulinngiffeqarfissaq katersorneqartassaaq nalunaaquttap akunneri suliffiusut tamaasa ukiumi sulinngiffeqarnissamut katersiffiusumi 0,096 time-mik immikkoortitsisarnikkut. Ukiumi sulinngiffeqarnissamut katersiffiusumi nalinginnaasumik sapaatip akunneranut nal. ak. 40-ni sulisarnikkut nalunaaquttap akunneri sulinngiffeqarfiusussat 200 katersorneqassapput. Nalunaaquttap akunnerini ikinnerusuni sulisarnikkut nalunaaquttap akunneri sulinngiffeqarfiusussat tamatumunnga naapertuuttut katersorneqartassapput. Ukiumi sulinngiffeqarnissamut katersiffiusumi sulisoq nunamit allameersoq annerpaamik nalunaaquttap akunnerinik sulinngiffeqarfiusussanik 200-nik katersisinnaavoq, sapaatip akunnerisa suliffiusartut tallimat assigisaannik, imaluunniit ullut suliffiusartut 25-it, sapaatip akunneranut ulluni tallimani sulisarnermi. Sulisoq nunamit allameersoq piffissamik sulinngiffeqarfigisassaminik katersisassaaq piffissami suliffigisamini, sulinngiffeqarnermini imaluunniit napparsimanini ajoqusersimaniniluunniit pissutsigalugu sulinnginnermini.
Imm. 3. Piffissaq sulinngiffeqarfiusussatut katersorneqartoq ukiumi sulinngiffeqarfiusussami piffissami qaammatit 12-it iluanni ukiup katersiffiusup kingorna atorneqassaaq, takuuk imm. 1. Sulisoq sulisitsisumi qaammatinit 12-init sivikinnerusumik sulisuusimaguni, takuuk imm. 1, piffissaq sulinngiffeqarfiusussaq sivikinnerussaaq. Sulisitsisup sulisoq isumaqatigiinniareerlugu sulinngiffeqarnerup qaqugukkut ingerlanneqarnissaa aalajangertarpaa. Sulisorli pisinnaatitaavoq piffissap sulinngiffeqarfiusussap ukiumi sulinngiffeqarfiusussami ataqatigiissumik tamakkiisumillu atornissaanut.
Imm. 4. Sulisup sulinngiffeqarnerani sulisitsisup akilissavaa nalunaaquttap akunnerinut sulinngiffeqarfiusimasunut tamanut sulinngiffeqarnersiummik. Sulinngiffeqarnersiut aningaasanngorlugu sulisuusup ukiumi sulinngiffeqarnissamut katersiffigisaani agguaqatigiissillugu nal. ak. naapertuutissaaq.
Imm. 5. Sulisitsisoq sulisup atorfininnermut soraarnermullu angalanernut atatillugu angerlarsimaffittut nunagisamini sulinngiffeqartarnissaanut periarfissiissaaq.
Imm. 6. Malittarisassat imm. 1-imiit 5-imut pineqartut killiliisuunngillat ataatsimoorussamik isumaqatigiissutit naapertorlugit imaluunniit atorfininnermut isumaqatigiissut naapertorlugu annertunerusunik pisinnaatitaaffinnut.
§ 10e. Naalakkersuisut pissutsit §§ 10a-miit 10d-mut pineqartut pillugit ersarinnerusunik maleruagassiorsinnaapput, tamatumunnga ilanngullugit suliffeqarnermi illuatungeriit kattuffiisa sorliit amerlanerusunut sinniisuusutut isigineqarsinnaanerat, aammalu isumaqatigiissutit suliamut attuumassuteqartut suuneri, sulisut kattuffiisa isumaqatigiinniarsinnaatitaanerat suliumajunnaartitsisinnaanerallu, akissarsianik naatsorsuisarneq nal. ak. tunngaviusumik akissarsiat ataatsimoorussamik isumaqatigiissutit naapertorlugit, aammalu sulinngiffeqarneq pillugu.
§ 10f. Sulisup nunamit allameersup taassumalu sulisitsisuata akornanni isumaqatigiissuteqarnermi sulisuusup akissarsiaanut sulinerminilu atugassarisaanut tunngatillugu ataatsimoorussanik isumaqatigiissutaasunik saneqqutsisoqarsinnaanngilaq sulisuusumut ajoqutaasumik, takuuk § 10b. imm. 2 imaluunniit 3, sulinermik inuutissarsiuteqartup kattuffianit isumaqatigiissutigineqarsimasunik, imaluunniit sulisumut atugassarititaasut sulisup sulisitsisullu namminneq akornanni isumaqatigiissutigineqarsimasut eqqarsaatigalugit.
§ 10g. Akissarsiat sulinermilu atugassarititaasut sulisumut nunamit allameersumut atuuttut Kalaallit Nunaanni eqqartuussiveqarnikkut aalajangersakkanut atuuttunut imalunniit Kalaallit Nunaata nunarsuarmioqataasunut pisussaaffiinut akerliussanngillat.
Imm. 2. Kiisalu Kalaallit Nunaanni sulisartut eqqartuussiveqarnerannut tunngasumik aalajangersakkat ataatsimoorussat sulisunut nunanit allaneersunut, kalaallit sulisitsisuinut, nunanillu allanit sulisitsisunut atuupput, tamatumunnga ilanngullugu ataatsimoorussamik isumaqatigiinniartarnernut isumaqatigiissuteqartarnernullu aammalu taamatut anguniagaqarnerup kingunerisaanik saqitsaassuteqarluni ataatsimoorussamik alloriartarnernut atuullutik.
§ 10h. Sunaluunniit akerleriissutaasoq pissutsinut §§-ini 10 -miit 10g - mut pineqartuni, tamatumunnga ilanngullugu sulisut nunanit allaneersut akissarsiaannut sulinerminnilu atugassaannut, atorfininnermut isumaqatigiissutaannut, sulisutut kattuffiannut, ataatsimoorussamik isumaqatigiissutaannut, ataatsimoorussamik akerleriissuteqarnerni saqitsaassutaannut aamma sulinngiffeqartarnerannut tunngasut Kalaallit Nunaanni eqqartussivimmi suliarinniffittut siullertut suliarineqartassapput.
Imm. 2. Sunaluunniit akerleriissutaasoq, imm. 1-imi eqqaaneqartutut Kalaallit Nunaannut atuuttut kalaallit danskillu malittarisassaat akuersissuteqartarnernilu atugassarititaat naapertorlugit aalajangiiffigineqartassapput, tamatumunnga ilanngullugu Inatsisartut inatsisaat una, aammalu isumaqatigiissutigineqarsimasut atorsinnaasut ataatsimoorussamillu isumaqatigiissutit tunngavigalugit aalajangiiffigineqartassapput, Kalaallit Nunaata nunarsuarmioqatigiinnut pisussaaffiinik pissuteqartumik allatut aalajangersagaqanngippat.”
4. § 11, nr. 3-mi ”napparsimmavimmi passunneqarnermut” ”katsorsarneqarnermut”-mut allanngortissaaq.
5. § 11, nr. 4-mi ” sulisut nunanit allaneersut” ”nunanit allamiut sulisartut”-nut allanngortissaaq.
6. § 13 imatut oqaasertalerneqassaaq:
”§ 13. Usinik imaatigut assartuinermut inatsisit Kalaallit Nunaanniit utimullu aammalu nunap iluani suliniutinut Inatsisartut inatsisaat una naapertorlugu akuersissutaasimasut tunngavigalugit ingerlanneqartunut atuutinngilaq, assartuisitsisup uppernarsarsinnaappagu usinik imaatigut assartuinermi pissutsit imaattut:
1) Annertuumik akitsorsaataassaaq imaluunniit kinguarsaataassalluni usinik imaatigut assartuineq angallassisartumit usinik imaatigut assartuinermi kisermaassisussaatitaasumit nassiussanik Kalaallit Nunaanniit aammalu Kalaallit Nunaannut assartuinermut Inatsisartut peqqussutaanni § 4, imm. 2 naapertorlugu pisinnaatitaaffeqartumit ingerlanneqarpat.
2) Angallassisartoq nr. 1-imi eqqaaneqartoq teknikkikkut aningaasarsiornikkulluunniit angallassinissamut atatillugu unammillersinnaassuseqanngippat angallassinermik ingerlatsisuunissaminut.”
7. § 14-mi allanngortinneqassaaq "sulisunut nunanit allaneersunut” imaalillugu: "sulisorisanut nunanit allaneersunut".
8. § 14-imi allanngortinneqassaaq"§ 10" imaalillugu: "§§ 10 - 10 h-mut".
9. § 18, imm. 4, allanngortinneqassaaq"§ 10, imm. 2" imaalillugu: "§ 10 b, imm. 2 aamma 3".
10. § 18, imm. 4, allanngortinneqassaaq "sulisartunut nunanit allaneersunut" imaalillugu: "sulisunut nunanit allaneersunut".
Inatsisartut inatsisaat atortuulerpoq 1. januar 2014.
L_13-2013_forslag_kn
L_13-2013_bemaerk_kn
L_13-2013_betaenk_kn
L_13-2013_aendring_kn
L_13-2013_betaenk2_kn


text:
Tämä tuomio tulee lopulliseksi Sopimuksen artiklan 44 � 2 mukaisessa järjestyksessä. Toistaiseksi tekstin muutokset ovat mahdollisia.
1) Käännöksessä on joissain kohdin epävarmuutta ja tulkintavaikeuksia. Petitillä kirjoitetut sitaatit on käännetty englannista suomeksi, eikä otettu alkuperäisistä asiakirjoista sen vuoksi, että käännös englanniksi ei täysin vastaa suomenkielistä alkuperäistekstiä. Etenkin � 178:ssä oleva hallituksen tulkinta 8 ja 13 artiklojen välisestä suhteesta on niin moniselitteinen, että se on jätetty kääntämättä. Lukija voi tarkistaa koko tekstin alkuperäisestä englanninkielisestä versiosta, joka löytyy Pesueen sivuilta ja myös siellä olevasta linkistä Euroopan Ihmisoikeustuomioistuimen sivulle, joilta se löytyy valitusnumeron ja päivämäärän perusteella.
Eemeli: Tapauksessa K. ja T. v. Suomi
2. Valituksen syy oli saada päätös siitä, olivatko tapauksessa esitetyt tosiasiat vastaajavaltion tekemä loukkaus artikloita 5, 6 � 3 (c) ja (d), 8, 10 ja 12 vastaan, tarkasteltuna joko yksinään tai yhdessä artikla 13:n kanssa.
5. Protokollan No 11, sekä artiklan 5 � 2 mukaan, tapaus siirtyi Tuomioistuimen tutkittavaksi 1. marraskuuta 1998, Työjärjestyksen sääntöjä noudattaen.
Tuomioistuimen Työjärjestyksen 52 � 1 mukaan Tuomioistuimen presidentti, Mr L.Wildhaber, siirsi asian neljännen section käsittelyyn. Chamber'iin kuuluivat Mr M. Pellonpää, joka edustaa Suomea (Sopimuksen artikla 27 � 2 ja Tuomioistuimen sääntö 26 � 1 (a)), sekä Mr G. Ress, virkaa hoitavana section presidenttinä sekä Chamber'in presidenttinä (Sääntö 12 ja 26 � 1 (a)) Muut, jälkimmäisen nimeämät Chamber'ia täydentävät jäsenet olivat Mr I. Cabral Barreto, Mr V. Butkevych, Mrs N. Vajic, Mr J. Hedigan ja Mrs S. Botoucharova (sääntö 26 � 1 (b))
8. 11. toukokuuta 1999 Chamber'in presidentti päätti Tuomioistuimen säännön 33 �� 3 ja 4 perusteella, että kaikki asiaan liittyvät dokumentit ja valittajien nimet ovat salassapidettäviä. Hän päätti myös, että valittajille myönnetty maksuttomuus on voimassa koskien myös heidän edustamistaan Chamber'issa.
30. 15.8.1993 sosiaalilautakunta vahvisti J:n ja M:n pakkohuostaanotot vedoten samoihin syihin, jotka mainittiin kiireellisessä huostaanottopäätöksessä (ks. � 22 ylempänä), sekä jatkoi K:n tapaamisrajoitusta 15.9.1993 asti. K:n sallittiin tavata lapsia ainoastaan henkilökohtaisen hoitajansa läsnäollessa. Lautakunta painotti, että K:n psyykkinen terveys oli horjuva, että hänellä oli aggressiivisia ja kontrolloimattomia tunteenpurkauksia ja että huostaanotto oli potilaalle psyykkisesti raskas tapahtuma. J:tä koskien lautakunta katsoi sen vuoksi, että hänen henkilökohtainen turvallisuutensa oli vaarassa, jos tapaamiset olisivat valvomattomia. M:n suhteen lautakunta pelkäsi, että K:n vierailut lastenkodissa 'eivät olleet henkilökunnan kontrolloitavissa, mikä ei ollut hänen etunsa mukaista'. Ennen 15.7. tehtyjä päätöksiä valittajia oli kuultu ja he ehdottomasti vastustivat huostaanottoa.
131. Hallitus myönsi kirjallisissa havainnoissaan, että valittajien 8. artiklan takaamaan oikeuteen perhe-elämäänsä kohdistuvasta kunnioituksesta oli kajottu. Hallitus kuitenkin toteaa, että kajoaminen ei sisältänyt artiklan loukkausta, koska se 'perustui lakiin' Sopimuksen artiklan 8 � 2. momentin merkityksessä ja se oli 'välttämätöntä demokraattisessa yhteiskunnassa'.
132. Tuomioistuin huomauttaa, että lasten ja vanhempien oikeus nauttia toistensa seurasta on perhe-elämän peruselementti, ja että sellaiset kansalliset menettelytavat, jotka rajoittavat tätä oikeutta ovat puuttumista Sopimuksen 8. artiklan suojaamaan oikeuteen (ks. mm. Johansen v. Norja, tuomio elokuu 1996, Reports of Judgments and Decisions 1996-III, � 52). Kiistanalaiset menettelytavat, joita ei ole kielletty, selvästi sisältävät kajoamisen Sopimuksen 8 artiklan 1 momentin takaamaan oikeuteen. Sellainen kajoaminen on artiklan loukkaus, jos se ei tapahdu 'lakiin perustuen' ja johdu sellaisista pyrkimyksistä, jotka ovat laillisia artiklan 8. 2:n momentin merkityksessä siten, että kajoaminen on ollut 'välttämätöntä demokraattisessa yhteiskunnassa'.
135. Sen päättämiseksi, olivatko kiistanalaiset menettelytavat 'välttämättömiä demokraattisessa yhteiskunnassa', Tuomioistuin tutkii ensin koko tapauksen valossa, olivatko esitetyt perustelut, joita käytettiin asianmukaisia ja riittäviä Sopimuksen 8 artiklan 2 momentin merkityksessä (ks. esim. Olsson v. Sweden (no. 1) tuomio 24.3.1988, Series A no 130, � 68).
Näin tehdessään Tuomioistuin ottaa huomioon sen tosiasian, että näkemykset siitä, miten tarpeellista viranomaisten on puuttua lapsista huolehtimiseen, vaihtelevat allekirjoittajamaasta toiseen, johtuen sellaisista tekijöistä kuin perheen rooliin liittyvät traditiot ja valtiovallan menettely perhe-asioissa, sekä käytössä olevat resurssit tällä erityisalueella. Joka tapauksessa sen arvioiminen, mikä on lapsen etu on kaikissa tapauksissa ensisijaisen tärkeää. Lisäksi on pidettävä mielessä, että kansallisilla viranomaisilla on etunaan suora yhteys henkilöihin, joista on kyse (ks. Olsson v. Sweden (no.2) tuomio 27.11.1992, Series A no. 250, � 90), usein juuri siinä tilanteessa, kun huostaanottoa suunnitellaan ja välittömästi sen jälkeen. Tästä arviosta johtuen Tuomioistuimen tehtävä ei ole asettua paikallisen viranomaisen asemaan heidän hoitaessaan tehtäviään lasten huostaanotoissa ja huostaanotettujen lasten vanhempien oikeuksien toteuttamisessa, vaan paremminkin tarkastella Sopimuksen valossa, miten viranomaiset käyttävät harkintavaltaansa (ks. esimerkiksi Hokkanen v. Finland, tuomio 23.9.1994, Series A no. 299-A, � 55; ylempänä mainittu Johansen tuomio, � 64; ja päätös 8.2.2000 valituksen käsittelyynottopäätös No. 34745/97 tapauksessa Scott v. the United Kingdom, Third Section, julkaisematon).
Kansallisille, toimivaltaisille viranomaisille annettu harkintavalta vaihtelee, johtuen asian laadusta ja kyseessä olevien intressien tärkeydestä. Tuomioistuin toteaa sen vuoksi, että viranomaisilla on laaja harkintavalta, kun he arvioivat lasten huostaanoton tarpeellisuutta. Tarkempaa harkintaa tarvitaan kuitenkin, jos kyseessä ovat lisärajoitukset, kuten rajoitukset, joita viranomaiset asettavat vanhempien tapaamisoikeuksille, tai sille lain antamalle turvalle, joka tehokkaasti suojelee vanhempien ja lasten oikeutta keskinäiseen perhe-elämään. Tällaiset lisärajoitukset sisältävät sen vaaran, että vanhempien ja pienten lasten välisiä perhesuhteita voimakkaasti vähennetään (ylempänä mainittu Johansen päätös, � 64).
<SPAN style="FONT-SIZE: 11pt">(a) Huostaanotto
147. Valittajat toteavat, että huostaanoton kesto oli arvioitu pitkäaikaiseksi ja hallitus on useita kertoja toistanut, että perheen fyysinen jälleenyhdistäminen ei ilmeisesti tule lainkaan tapahtumaan. Valittajien mielestä huostaanoton tulisi olla väliaikainen toimenpide, joka tulisi lopettaa niin pian kuin olosuhteet sen sallivat. Valittajien vanhemmuuden ja tapaamisoikeuksien riistäminen oli luonteeltaan pysyvää, ja olisi ollut välttämätöntä 8. artiklan 2 �:n mukaan vain erityisen vahvoilla perusteilla. Sellaisia perusteita ei kuitenkaan ollut.
155. Tuomioistuin palauttaa mieliin ylempänä todetun 8. artiklan loukkauksen (katso � 146). Tästä toteamuksesta huolimatta Tuomioistuin katsoo, että kieltäytyminen huostaanoton lopettamisesta ja perheen jälleenyhdistämisestä on tässä tapauksessa tutkittava erillisenä asiana.
156. Tuomioistuin muistuttaa, että syntyneen case law'n mukaan lapsen huostaanotto tulee normaalisti nähdä väliaikaisena toimena ja se on lopetettava heti kun olosuhteet sallivat, ja kaikkien menettelyjen tulee perimmältään tähdätä siihen, että lapsi ja vanhempi saatetaan yhteen (katso erityisesti ylempänä mainittu Olssonin tapaus [no 1] � 81). Tässä merkityksessä on löydettävä oikea tasapaino niiden etujen välille, jotka huostaanoton jatkaminen tarjoaa lapselle, verrattuna siihen, mitä perheen jälleenyhdistäminen merkitsee vanhemmille (ks. esimerkiksi ylempänä mainittu Olssonin päätös [no 2] � 90). Tässä tasapainottamisessa Tuomioistuin kiinnittää erityistä huomiota lapsen etuun, joka voi mennä vanhempien edun edelle. Erityisesti on niin, että Ihmisoikeussopimuksen 8. artiklan mukaan vanhemmalla ei ole oikeutta toimia siten, että he vahingoittavat lapsen terveyttä ja kehitystä.
163. K:n myöhempi tervehtyminen ei ole johtanut huostassapidon uudelleen arviointiin. Tällaisen parantumisen on todennut tri K.P. lausunnoissaan 10.9.1996 (ks. � 77) ja 3.6.1998 (ks. � 83).
164. Tapauksesta muodostuu sellainen kuva, että viranomainen on päättänyt olla harkitsematta huostaanoton purkua varteenotettavana vaihtoehtona, lukuun ottamatta satunnaisia viittauksia tähän mahdollisuuteen. Viranomainen näyttää lähteneen vankasti siitä ennakko-olettamasta, että tarve pitkäaikaiseen huostaanottoon ja sijoitukseen on olemassa. Vaikka tällä ei ole tarkoitettu heidän puoleltaan mitään pahaa, on perheen jälleenyhdistäminen nyt tullut hyvin vaikeaksi, jollei mahdottomaksi. Tätä kehitystä on epäilemättä edistänyt hakijoiden tapaamisrajoitukset lastensa suhteen. Toukokuusta 1994 tämä oikeus on rajoitettu kerraksi kuukaudessa, toisinaan päätöksin, jotka osoittavat enemmän pyrkimystä vahvistaa lasten ja sijaisperheen välisiä siteitä, kuin pyrkiä perheen jälleenyhdistämiseen (ks. � 71).
176. Tuomioistuin katsoo ylempänä olevan (� 164) johtopäätöksen valossa, että ei ole tarpeen tutkia tapaamisrajoituksia erillisenä asiana, paitsi siltä osin, kun kyse on nykyisestä tilanteesta.
179. Tuomioistuin toteaa, että valittajat ovat voineet valittaa hallinnollisiin tuomioistuimiin huostaanottoa koskien, huostaanoton purusta kieltäytymisestä sekä lukuisista tapaamisrajoituksista. On totta, että valittajien valitukset eivät onnistuneet. Kuitenkaan keinon tehokkuus 13 artiklan merkityksessä, ei ole riippuvainen myönteisen lopputuloksen varmuudesta (ks Vereinigung Demokratischer Soldaten Österreichs sekä Gubi v. Austria tuomio 19.12.1994, Series A no. 302, � 55). Ei ole mitään osoitusta siitä, että suomalainen hallinto-oikeus ei yleensä täyttäisi 'tehokkaan oikeuskeinon' vaatimuksia 13. artiklan merkityksessä. Ottaen huomioon myös muut keinot, jotka hallitus toi esiin, Tuomioistuin toteaa, että valittajilla oli käytössään sellaiset keinot jotka täyttävät vaatimukset. Näin ollen kyseessä ei ollut artiklan 13 loukkaus.
Olen tässä tapauksessa äänestänyt sen lopputuloksen puolesta, että tapauksessa on kyse artiklan 8 loukkauksesta. Olen kuitenkin eri mieltä enemmistön kanssa tämän lopputuloksen syistä. Mielestäni lasten huostaanotto ei sellaisenaan loukannut 8. artiklaa, mutta olen samaa mieltä siitä, että huostaanottopäätöksen jälkeinen kehitys osoittaa sellaista näkemystä, joka ei kunnioita valittajien oikeutta nauttia perhe-elämänsä kunnioitusta, jonka tämä artikla takaa. Lyhyesti sanottuna, en jaan sitä käsitystä, joka ilmaistaan � 146:ssa, mutta allekirjoitan sen, mitä todetaan � 164:ssä.
Tukeutuen niihin faktoihin, jotka tuomiossa on todettu, totean, että K. oli ollut useaan otteeseen sairaalahoidossa mielenterveyden ongelmien vuoksi, johon kuului myös pakkohoitojakso hieman yli vuosi ennen päätöksen tekoa. 19.3.1993 K:n äiti oli ilmaissut tyytymättömyytensä mielenterveysasiantuntijoiden tuen puutteesta ja pelkonsa, että jotain saattaisi tapahtua, jos hänen tytärtään ei saada hoitoon. Pian tämän jälkeen 24.3.1993, K. oli todellakin tarkkailtavana sen suhteen, pitikö hänet määrätä psykiatriseen pakkohoitoon, mutta edellytykset eivät täyttyneet (ks. � 14.). 7.6.1993 T. oli sanonut, että K. tarvitsi sairaalahoitoa (� 16). Muutama päivä myöhemmin, 11.6.1993 sosiaalityöntekijä, joka oli perehtynyt perheen tilanteeseen ilmaisi huolensa K:n ja tulevan lapsen terveydestä (� 20).
Punnittaessa väitettä K:n kontrolloimattomasta käyttäytymisestä ja sen traumatisoivan vaikutuksen lapsiin, mielestäni asiakirjoissa on viitteitä sellaisesta käyttäytymisestä (�� 14, 17) sekä todisteita M:n kehityksen häiriintymisestä (� 16).
Kiinnitän huomiota siihen, että viranomaiset eivät ole ryhtyneet huostaanottoon hätiköiden. Sosiaaliviranomaisten ja perheen välillä on ollut kanssakäymistä vuodesta 1989 ja he ovat monin tavoin auttaneet perhettä taloudellisissa ja sosiaalisissa vaikeuksissa. Myös valittajien sukulaiset ovat olleet yhteydessä sosiaaliviranomaisiin, mutta eivät näytä voineen tarjota merkittävää apua (ks. � 18).
Selväksi käy, että huostaanoton mahdollisuus oli esillä ensimmäistä kertaa myöhään maaliskuussa 1993 (ks. � 17). Ennen lopullista päätöstä sosiaalilautakunta hankki kahden sellaisen lääkärin lausunnon, jotka olivat hoitaneet K:ta lukuisten sairaalassaolojen aikana. Lausunnossaan 12.5.1993 lääkärit toteavat, että vaikka K:n mielenterveys ei ollut pysyvä este M:n hoitamiseen, hän oli sillä hetkellä kyvytön huolehtimaan hänestä.
Edellisen jälkeen, olen kuitenkin samaa mieltä siitä, että tapa, jolla J:n kiireellinen huostaanotto toteutettiin oli karkea, vaikka otetaan huomioon sen hetken vaikeat olosuhteet. Se ei kuitenkaan muuta kiireellistä huostaanottopäätöstä tai sen perusteita mielivaltaisiksi ja Sopimuksen 8. artiklan kannalta asiaankuulumattomiksi. Vaikka tapaa, jolla J:n kiireellinen huostaanotto toteutettiin voidaan pitää erillisenä ihmisoikeusloukkauksena, pidän tärkeänä arvioida tätä tapauksen yksityiskohtaa sen suhteen, miten huostaanottopäätös tässä tapauksessa toteutettiin. Tapaamisrajoituksia, jotka asetettiin heti J:n syntymän jälkeen, ja joita Tuomioistuin on hyvin osuvasti kuvannut sanoilla: 'eivät edesauttaneet normaalin äiti-lapsi suhteen luomista' (� 159), voidaan pitää osoituksena viranomaisten tiukasta asenteesta perheen jälleenyhdistämistä vastaan. Tapa, jolla kiireellinen huostaanotto toteutettiin yhdessä muiden pykälissä 156-164 esitettyjen tuomion perustelujen kanssa, oikeuttaa sen johtopäätöksen, että kyseessä on 8. artiklan loukkaus.

matches: Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin