text:
Eilen, 26.11.Tänään, 27.11.Huomenna, 28.11.Lauantai 29.11.Sunnuntai 30.11.Maanantai 1.12.Tiistai 2.12.Keskiviikko 3.12.Torstai 4.12.Perjantai 5.12.Lauantai 6.12.Sunnuntai 7.12. Yle Fem Torstai 27.11.
4/14. Rolf, 68, jäi leskeksi noin vuosi sitten. Hän uskoo, ettei enää löydä sitä oikeaa. Rolf menee treffeille porvoolaisen Kerstinin kanssa. Magnus käy tansseissa. Five Corners Production, 2013. (U) HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: ruotsi.
Granskande samhällsprogram. Del 14 av 15. Spåren efter pengar från det omtalade bygget av sjukhuset Nya Karolinska leder till ett skatteparadis - dit miljardbelopp ska slussas. Programledare: Janne Josefsson. Från 26/11. Catch up
Klassisk svensk dramaserie från 1976 av Bengt Bratt. Vi fortsätter att är följa utvecklingen i en by - stadd i förvandling - i mellansverige. Del 2 av 8. I rollerna: Ulf Dohlsten, Carl-Ivar Nilsson, Ulf Qvarsebo, Christina Stenius, Gunilla Nyroos m.fl. Även 28/11 4:3-format Textat sid. 199
Danskt program från 2010. Julgodis och julbak med den danska konditorn Mette Blomsterberg. Denna gång: kokostryfflar och nougatmarsipankulor. Från 2013
Frågesport. Rickard Olsson leder de tävlande genom SVT:s frågesport som kan handla om allt från Abba till atomer. Förutom bred allmänbildning krävs också ett strategiskt tänkande. Från 26/11. Catch up Textat sid. 199
Del 7 av 8. Anna åker till Karlstad och träffar Anna-Lena, som kallar sig medium och säger sig kunna hitta försvunna saker, tala med döda och se vem som kommer runt knuten. Anna-Lena är född i Lappland och fick veta redan när hon var liten att hon hade särskilda gåvor, men vem som helst kan lära sig, menar hon och tar med Anna ut för att öva. Programledare: Anna Lindman. Från 26/11. Catch up 5.1-ljud. Textat sid. 199
Del 5 av 7. Bob hund är ett av Sveriges största rockband, men numera har de varken replokal eller instrument. Sommaren 2013 sålde Bob hund ut allt de ägde på auktion. Så hur fungerar man som band då? Dom kallar oss artister följde med Bob hund till Skövde med uppdrag att göra en spelning, med lånade instrument. Men får de ihop tillräckligt med utrustning för att genomföra en konsert? Och låter Bob hund som Bob hund vad de än spelar på? Från 26/11. Catch up Textat sid. 199
Osa 24/26: Pinky pelastaa Mustan rouvan. Kapteeni Sapelihammas hallitsee seitsemällä merellä. Kotisataman asukkaat hän armahtaa, mutta kapinoitsijat pannaan kävelemään lankulle. Merirosvoseikkailu. svenska.yle.fi/hajbo (U) Sallittu kaiken ikäisille.
2. kausi, osa 8/10. Avaruusolio Pax koettaa löytää suklaasuihkulähteen Maa-planeetalta. Golfkentän pahimmalla hienostelijalla menee päivä pilalle, kun vihreätukkainen olento irrottelee viheriöllä. buu.yle.fi/storabarn HD
3/7. Tänään pojat kokeilevat, kuinka pitkälle ruokaa voi heittää ja mitä tapahtuu haulikonpatruunalle, kun sen laittaa keittolevylle. Entä kuinka paljon vettä vesisängyn patja kestää halkeamatta? HD Äänitekstitys: ruotsi.
6/10. Frank näyttää afrikkalaisille vierailleen, kuinka viljaa leikataan sirpillä. Leikkimökkiin laitetaan olkikatto, mutta tilan päärakennus saa katolleen aurinkopaneelit. Myös työt uudisrakennuksella jatkuvat. Äänitekstitys: ruotsi.
Eiríkur Örn Norddahlin romaanissa uusnatsi ja keskitysleirillä kuolleen jälkeläinen rakastuvat. Miten pahuus nykyisin ilmenee? Noudatammeko yhä muiden käskyjä sokeasti? Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: ruotsi. Äänitekstitys: ruotsi.
Bärtil hukkaa Ullisin. Onko Fia-varis varas? Pumpelot: Hyvä teko. Pumpelokoulun oppilaat saavat kotitehtäväkseen tehdä hyvän teon. Valdemarin kertomukset: Kuinka laululintu lakkasi laulamasta. buu.yle.fi
Osa 25/28: Kitaratunti. Tommi tulee Fannyn luo kylään. Draamasarja 11-vuotiaasta Fannystä ja hänen elämästään. Lisää videoita ja tuoreet bloggaukset osoitteessa svenska.yle.fi/fanny HD Sallittu kaiken ikäisille.
Osa 11/16: Homo-Boye. Luokan pojat alkavat homotella Boyea, ja hän alkaa epäillä, että se johtuu erosta Louisen kanssa. svenska.yle.fi/hajbo Äänitekstitys: ruotsi. K7 (väkivalta, seksi).
Lumotut tanssikengät. Nina Patalo on utelias ja kekseliäs tyttö, jolla on elävä mielikuvitus. Hän asuu eriskummallisten otusten kanssa ja sattuu mitä ihmeellisimpiin seikkailuihin. svenska.yle.fi/hajbo Äänitekstitys: ruotsi. Sallittu kaiken ikäisille.
9/10. Raakel Lignell ja Maggie Lindholm kokkaavat herkkuja suurella sydämellä eri kansallisuutta edustavien vieraiden kanssa. Hyvää ruokaa, keskustelua kulttuureista, ruuasta ja lähes mistä vain. Mediatehdas Dakar, 2014. HD Äänitekstitys: ruotsi.
Teemana treeni. Kiekkolegenda Juhani Tamminen kertoo miten pysyt kunnossa. Martina Aitolehti valmistaa smoothiet keittiössä ja viestintävalmentaja Petteri Väänänen arvioi juontajien suoritukset ohjelman aikana. svenska.yle.fi/efternio, Parad Media 2014. Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: ruotsi. Äänitekstitys: ruotsi.
(Femmefille, Saksa, 2014) Isabelle Caro tuli maailman tietoisuuteen osallistuttuaan kiistanalaiseen mainoskampanjaan. Hän sairasti anoreksiaa 13-vuotiaasta asti ja kuoli 28-vuotiaana marraskuussa 2010. HD Äänitekstitys: ruotsi.
Dansk programserie från 2013. Del 5 av 8: Själsfränder. Programledaren Jan Hellesøe, expert på psykologisk manipulation undersöker ordlös kommunikation. Finns det tankeöverföring mellan musiker och hur fungerar det när man avslutar varandras meningar? Allt är inte vad det ser ut att vara. I en rad experiment och helt utan övernaturliga krafter försöker programledaren Jan Hellesøe lära din hjärna att skilja på verklighet och manipulation. Även 28/11
Från studion i Stockholm med fokus på dagens matcher. Direktintervjuer från arenorna runt om i landet, inslag om profiler, reportage och analyser. Även 29/11 Textat sid. 199
Norsk underhållningsserie från 2013. Del 4 av 8. Nästan direktsänd humorpratshow. Från sina fällstolar på Karl Johans gate i centrala Oslo bjuder Erik Solbakken och Hasse Hope in sina gäster bland de förbipasserande på gatan. Dessutom, oförglömliga inslag som "Brorsan" och "Folkets film". Även 28/11 samt 29/11
Poliisi ampui leikkiasepojan sekunteja puistoon saapumisestaTänään 07:17
Illalla televisiossa: Tämä klassikko toi kauhun elokuviin: "Sinun on tultava Caligariksi!"Ilta-Sanomat (Televisio) | 06:42, 27.11.Kuva: Vappu Pimiä uudisti hiustyyliään tanssikisan päätyttyäMTV.fi (Televisio) | 06:33, 27.11.Viivi Pumpanen Mosambikissa - rankka reissu päättyi itkuunMTV.fi (Televisio) | 06:10, 27.11.Kuva: Nuoret Putous-fanit Kissinä ja Salme Pasina – mikä yhdennäköisyys!MTV.fi (Televisio) | 05:07, 27.11.Valheen vangit -sarjassa hurjia salaisuuksia – mikä oli lopputulos?Nelonen.fi (Televisio) | 22:40, 26.11.

matches: HD HD HD HD HD HD


text:
EUR-Lex - 52006DC0159 - FI
Komission tiedonanto suuntaviivoista, jotka koskevat palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvaa työntekijöiden lähettämistä työhön toiseen jäsenvaltioon {SEK(2006) 439}
/* KOM/2006/0159 lopull. */
asiakirjan: 04/04/2006
lähetyksen 13/04/2006; Siirretty neuvostolle
Työntekijöiden vapaa liikkuvuus, sijoittautumisvapaus ja palvelujen tarjoamisen vapaus, Sisämarkkinat
52006SC0439 Liittyy Kaikki tähän asiakirjaan viittaavat asiakirjat
Bryssel 4.4.2006
KOM(2006) 159 lopullinen
suuntaviivoista, jotka koskevat palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvaa työntekijöiden lähettämistä työhön toiseen jäsenvaltioon
1. TIEDONANNON TAVOITE
EY:n perustamissopimuksen (jäljempänä ’EY’) 49 artiklassa vahvistetaan periaate, jonka mukaan jäsenvaltioiden on varmistettava palvelujen tarjoamisen vapaus yhteisössä. Tähän perusvapauteen kuuluu jäsenvaltioon sijoittuneen palvelujen tarjoajan oikeus lähettää työntekijöitä tilapäisesti toiseen jäsenvaltioon palvelun tarjoamista varten. Oikeuskäytännöstä johtuu, että perustamissopimuksessa taattuna perusperiaatteena palvelujen tarjoamisen vapautta voidaan rajoittaa ainoastaan sellaisilla määräyksillä, jotka perustuvat EY 46 artiklassa lueteltuihin ja yleisen edun edellyttämiin pakottaviin syihin, sekä syrjimättömyyden ja suhteellisuuden periaatteita noudattaen.
Direktiivissä 96/71/EY (jäljempänä ’direktiivi’) yksilöidään vastaanottajavaltiossa voimassa olevat pakottavat säännöt, joita on sovellettava lähetettyihin työntekijöihin luomalla työehtojen ja -olojen ”kova ydin” ja tekemällä säännöt pakollisiksi yrityksille, jotka lähettävät työntekijöitä muuhun kuin siihen jäsenvaltioon, jonka alueella kyseiset työntekijät tavallisesti työskentelevät. Direktiivillä on selvä sosiaalinen tavoite: varmistaa, että työnantajat noudattavat toiseen jäsenvaltioon lähettämisen aikana lähetetyille työntekijöille kuuluvia kyseisessä valtiossa voimassa olevia suojelusääntöjä. Kyseiset säännöt koskevat erityisesti seuraavia seikkoja:
- vähimmäispalkat
- raskaana olevien naisten ja äskettäin synnyttäneiden naisten sekä lasten ja nuorten työehtoihin ja -oloihin sovellettavat suojatoimenpiteet.
Jäsenvaltiot ovat oikeudellisesti velvoitettuja antamaan tarvittavat säännökset direktiivin panemiseksi täytäntöön, toteuttamaan asianmukaiset toimenpiteet, jos kyseisiä säännöksiä ei noudateta, ja varmistamaan, että työntekijöiden ja/tai heidän edustajiensa käytettävissä on sopivia keinoja direktiivissä määriteltyjen velvollisuuksien noudattamisen valvomiseksi, sekä järjestettävä asiaa koskevaa viranomaisten välistä yhteistyötä.
Direktiivillä pyritään sovittamaan yhteen toisaalta yritysten oikeus tarjota rajatylittäviä palveluita EY 49 artiklan mukaisesti, toisaalta kyseisten palvelujen tarjoamista varten tilapäisesti ulkomaille lähetettyjen työntekijöiden oikeudet.
Euroopan parlamentin hyväksyttyä 16. helmikuuta 2006 lainsäädäntöpäätöslauselman ehdotuksesta direktiiviksi palveluista sisämarkkinoilla komissio esitti muutetun ehdotuksen, josta oli poistettu alkuperäisen ehdotuksen 24 ja 25 artikla työntekijöiden lähettämistä koskevista erityissäännöksistä. Kyseisessä artiklassa komissio oli ehdottanut eräiden työntekijöiden lähettämistä koskevien hallinnollisten vaatimusten poistamista. Vaatimusten poistamiseen liittyi toimenpiteitä, joilla pyrittiin tehostamaan jäsenvaltioiden välistä hallinnollista yhteistyötä.
Komissio on sitoutunut vahvistamaan suuntaviivoja, jotka heijastavat yhteisön oikeuden nykytilaa 24 ja 25 artiklassa käsiteltyjen hallinnollisten menettelyiden suhteen. Tässä tiedonannossa osoitetaan jäsenvaltioille suunta, jota on noudatettava yhteisön säännöstön panemiseksi täytäntöön sellaisena kuin se on tulkittuna EY 49 artiklaa koskevassa Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännössä ja direktiivissä edellytettyjen tulosten saavuttamisen tehostamiseksi. Tiedot, jotka komissio on koonnut tähän tiedonantoon liitettyyn raporttiin SEK(2006) 439[1], osoittavat, että tiedonsaantia, hallinnollista yhteistyötä ja lainsäädännön noudattamisen valvontaa voidaan huomattavasti tehostaa erityisesti parhaita toimintatapoja määrittelemällä ja levittämällä.
Tällä tiedonannolla ei ole vaikutusta perustamissopimuksessa määrättyihin komission valtuuksiin valvoa yhteisön oikeuden noudattamista jäsenvaltioissa eikä viisumivaatimuksia koskeviin yleisiin sääntöihin.
2. SUUNTAVIIVOJA: VALVONTATOIMET
EY:n tuomioistuin on hyväksynyt oikeuskäytännössään[2] periaatteen, jonka mukaan jäsenvaltiot voivat itse tarkistaa, ettei palvelujen tarjoamisen vapautta väärinkäytetä esimerkiksi sijoittamalla kolmansien maiden työntekijöitä vastaanottajavaltion työmarkkinoille. Tuomioistuin on hyväksynyt perustelluiksi myös valvontatoimet, joita tarvitaan sen tarkistamiseksi, että yleisestä edusta johtuvia vaatimuksia noudatetaan. Komissio muistuttaa kuitenkin, että direktiivin täytäntöönpanon yhteydessä suoritettavissa tarkastuksissa jäsenvaltioiden on noudatettava EY 49 artiklaa ja pidättäydyttävä luomasta tai ylläpitämästä perusteettomia ja suhteettomia rajoituksia palvelujen tarjoamisen vapaudelle yhteisössä. Tuomioistuin on tähdentänyt useaan otteeseen, että tarkastusten avulla on suhteellisuusperiaatetta noudattaen voitava päästä asetettuihin tavoitteisiin ilman että kyseistä vapautta rajoitetaan enemmän kuin on välttämätöntä[3].
2.1 Yleiset täytäntöönpanotoimet
Eräiden jäsenvaltioiden täytäntöön panemissa valvontatoimissa on sellaisia, jotka vaativat selkeyttämistä EY 49 artiklaan perustuvan yhteisöjen oikeuskäytännön pohjalta. Seuraavat vaatimukset ovat erityisen merkittäviä[4]:
- vaatimus ilmoituksen teosta
- vaatimus sosiaaliasiakirjojen laatimisesta ja säilyttämisestä vastaanottavan valtion alueella ja/tai sen alueelle sovellettavin edellytyksin.
a) Vaatimus paikallisen edustajan asettamisesta vastaanottavan jäsenvaltion alueelle
Yhteisöjen tuomioistuin[5] on katsonut, että vaatimuksella sivuliikkeen saamisesta vastaanottajavaltion alueelle ” estetään palvelujen tarjoamista koskevan perusvapauden toteutuminen ”. Palvelujen tarjoajalle asetettava velvoite paikallisen edustajan nimeämisestä jäsenvaltioon palvelujen tarjoamiseksi siellä muistuttaa tuomioistuimen tuomitsemaa vaatimusta tiedoksianto-osoitteesta hyväksytyn edustajan luona eikä siis vaikuta yhteensopivalta EY 49 artiklan kanssa[6].
Tuomiossa Arblade ym. [7] tuomioistuin katsoo, että velvollisuus pitää saatavilla ja säilyttää tiettyjä asiakirjoja sellaisen luonnollisen henkilön kotipaikassa, jolla on kotipaikka vastaanottavassa jäsenvaltiossa ja joka pitää näitä asiakirjoja hänet nimenneen työnantajan asiamiehenä tai edustajana, jopa sen jälkeen, kun työnantajan palveluksessa ei enää ole työntekijöitä tässä valtiossa, voidaan hyväksyä vain, jos kansalliset viranomaiset eivät pysty suorittamaan valvontatehtäväänsä tehokkaasti ilman että tällaista velvollisuutta on asetettu. Kyseistä oikeuskäytäntöä on tulkittava tapaus kerrallaan, mutta voidaan katsoa, että yhden henkilön, esimerkiksi työnjohtajan nimeäminen lähetettyjen työntekijöiden joukosta pitämään yhteyttä ulkomaisen yrityksen ja jäsenvaltion työsuojeluhallinnon välillä tulisi riittää valvontatehtävän täyttämiseksi.
Päätelmät: Nykyisen oikeuskäytännön perusteella on pääteltävä, että vaatimus, jonka eräs jäsenvaltio on esittänyt sen alueelle työntekijöitä lähettäville yrityksille paikallisen edustajan asettamisesta vastaanottavaan jäsenvaltioon, on kyseisten työntekijöiden työehtojen valvontatavoitteeseen nähden kohtuuton. Yhden henkilön, esimerkiksi työnjohtajan nimeäminen lähetettyjen työntekijöiden joukosta pitämään yhteyttä ulkomaisen yrityksen ja toimivaltaisen valvontaviranomaisen välillä tulisi riittää. |
b) Vaatimus luvan saannista vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisilta viranomaisilta, kirjaamisesta kyseisten viranomaisten rekistereihin tai muusta vastaavasta velvollisuudesta
Yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan kansallista lainsäädäntöä, jossa ehdoksi sille, että muuhun jäsenvaltioon sijoittautunut yritys saa tarjota palveluja valtion alueella, asetetaan yleisesti ja kaikkien elinkeinojen osalta vaatimus hallinnollisesta luvasta, on pidettävä EY 49 artiklassa tarkoitettuna palvelujen tarjoamisen vapauden rajoituksena (ks. erityisesti tuomio asiassa Vander Elst[8]).
Eräiden elinkeinojen harjoittaminen on säännelty jäsenvaltioissa laein tai asetuksin, joihin sisältyy kullekin elinkeinolle tarkoitettu erityinen lupajärjestelmä. Merkittävällä joukolla jäsenvaltioita on kotimarkkinoilla esimerkiksi vuokratyöyrityksille tarkoitettuja lupajärjestelmiä, joilla pyritään varmistamaan, että kyseiset yritykset tarjoavat riittävät takeet toimintansa harjoittamiseksi.
Vastaanottavalla jäsenvaltiolla on oikeus vaatia ennakkolupa vain tiettyjen elinkeinojen harjoittajilta toiseen jäsenvaltioon lähettämisestä riippumatta edellyttäen, että ennakkolupaa voidaan perustella yleisestä edusta johtuvin pakottavin syin ja että se on oikeasuhteinen ja yhteensopiva asianmukaisten palveluntarjoamisen vapautta koskevien perustamissopimuksen määräysten kanssa. Vaatimuksessa on otettava huomioon lähettävässä jäsenvaltiossa jo suoritetut valvonta- ja tarkastustoimet.
Päätelmät: Nykyisen oikeuskäytännön perusteella on pääteltävä, että sääntely, jolla työntekijöiden lähettäminen toiseen jäsenvaltioon saatettaisiin järjestelmällisen ennakkovalvonnan alaiseksi, lähettämistä koskeva erityinen ennakkolupa tai – rekisteröinti mukaan luettuna, olisi kohtuuton. |
c) Vaatimus ilmoituksen teosta
Melkein puolet jäsenvaltioista edellyttää palvelujen tarjoajilta, jotka lähettävät työntekijöitä niiden alueelle, että tarjoajat tekevät ennakkoilmoituksen kyseisten valtioiden viranomaisille[9]. Ilmoitusten tarkoituksena näyttää olevan toisaalta antaa kansallisille viranomaisille mahdollisuus tarkistaa lähettämisistä saadut tiedot itse työkohteissa tehdyissä tarkastuksissa ja toisaalta auttaa työsuojeluhallintoa suorittamaan riskinarviointi ja kohdentamaan tarkastuksensa erityisen riskialttiisiin tilanteisiin tai yrityksiin.
Tuomioistuin ei ole toistaiseksi antanut tuomiota lähettämisilmoitusta koskevan velvollisuuden hyväksyttävyydestä. Asiassa komissio vastaan Luxemburg [10], jossa oli kyse työluvan vaatimisen edellyttäminen kolmannesta valtiosta olevalta lähetetyltä työntekijältä palvelun tarjoamisen yhteydessä, tuomioistuin totesi seuraavaa: ” Velvollisuus, jonka mukaan palveluja tarjoavan yrityksen on ilmoitettava etukäteen paikallisille viranomaisille, että sen palveluksessa on yksi tai useampia siirrettyjä työntekijöitä, tämän siirron arvioitu kesto ja ne palvelut, joiden tarjoamiseksi siirto tapahtuu, olisivat yhtä tehokas ja vähemmän rajoittava keino kuin kanteen kohteena oleva vaatimus. Se olisi luonteeltaan sellainen, että kyseiset viranomaiset voisivat valvoa, että Luxemburgin työlainsäädäntöä noudatetaan siirron aikana, ottaen huomioon ne velvoitteet, joita yrityksen on jo noudatettava lähtövaltiossaan sovellettavien työoikeuden säännösten nojalla ”.
Kysymykseen siitä, että yhteisön alueelta oleva palvelujen tarjoaja lähettää kolmannesta valtiosta olevia työhön toiseen jäsenvaltioon, tuomioistuin on todennut asiassa komissio vastaan Saksa [11] antamassaan tuomiossa seuraavaa: ” – – kuten julkisasiamies toteaa ratkaisuehdotuksensa 27 kohdassa, palveluja tarjoavalle yritykselle asetettava velvollisuus toimittaa etukäteen pelkkä ilmoitus siitä, että kyseessä olevien työntekijöiden tilanne on lainmukainen (– –) siinä jäsenvaltiossa, jossa he ovat tämän yrityksen palveluksessa, antaisi kansallisille viranomaisille vähemmän rajoittavalla ja yhtä tehokkaalla tavalla kuin työkomennukselle lähettämisen ennakkovalvonta takeen näiden työntekijöiden tilanteen lainmukaisuudesta ja siitä, että he harjoittavat pääasiallista toimintaansa siinä jäsenvaltiossa, johon palvelut tarjoava yritys on sijoittautunut. Tämä velvollisuus antaisi kansallisille viranomaisille mahdollisuuden valvoa näitä tietoja jälkeenpäin ja suorittaa tarvittavat toimenpiteet siinä tapauksessa, että kyseessä olevien työntekijöiden tilanne on laiton ”.
Tässä tuomioistuimen oikeustapauksessa hyväksytään ilmoitus samalla kertaa yhtä tehokkaaksi ja vähemmän rajoittavaksi toimenpiteeksi kuin ennakkoilmoitus, jotta jäsenvaltioiden tiedot niiden alueella oleskelevista kolmansista maista olevista lähetetyistä työntekijöistä ovat joka hetki ajan tasalla.
Jäsenvaltioiden on pidättäydyttävä käyttämästä ilmoituksia muihin tarkoituksiin kuin tiedottamiseen, varsinkaan palveluja tarjoavien yritysten valvontaan tai rekisteröintiin, sillä se olisi lupajärjestelmään rinnastettava toimenpide.
Päätelmät: Nykyisen oikeuskäytännön perusteella komissio katsoo, että jotta vastaanottava jäsenvaltio voisi tarkistaa direktiivissä vahvistettujen työehtojen noudattamisen, sen olisi suhteellisuusperiaatetta noudattaen voitava vaatia palvelujen tarjoajalta viimeistään työn alkaessa ilmoitus, joka sisältää tiedot lähetetyistä työntekijöistä sekä heidän työsuhteensa kestosta, kohteesta ja tyypistä. Ilmoitus voisi sisältää osoituksen siitä, että kolmansista maista olevien lähetettyjen työntekijöiden tilanne on lainmukainen palvelujen tarjoajan sijoittautumismaassa myös viisumivaatimusten osalta ja että he työskentelevät siellä laillisesti. |
d) Vaatimus sosiaaliasiakirjojen laatimisesta ja säilyttämisestä vastaanottavan valtion alueella ja/tai sen alueelle sovellettavin edellytyksin
Tuomioistuin on ottanut kantaa lähetettyjä työntekijöitä koskevien sosiaaliasiakirjojen pito- ja säilytysvelvollisuuksiin vastaanottavissa jäsenvaltioissa.
Asiassa Arblade ym. [12] antamassaan tuomiossa tuomioistuin toteaa, että työntekijöiden tehokas suojelu, erityisesti turvallisuuden ja terveyden sekä työajan osalta, voi edellyttää, että tiettyjä asiakirjoja on pidettävä saatavilla vastaanottavan jäsenvaltion alueella olevassa paikassa, johon tämän valtion valvontaviranomaisten on helppo päästä ja joka on näiden kannalta selvästi yksilöity, ” varsinkin silloin kun ei ole järjestetty direktiivin 96/71/EY 4 artiklassa tarkoitetun kaltaista jäsenvaltioiden välistä yhteistyö- tai tiedonvaihtojärjestelmää ”.
Samassa tuomiossa tuomioistuin täsmentää kuitenkin, että ennen kuin vastaanottava jäsenvaltio asettaa palvelujen tarjoajalle tällaisen velvoitteen, sen toimivaltaisten viranomaisten on selvitettävä, eikö kyseisten työntekijöiden suojelua voitaisi turvata riittävästi esittämällä kohtuullisessa määräajassa sijoittautumisjäsenvaltiossa pidetyt asiakirjat[13]. Asiassa Finalarte [14] tuomioistuin on hyväksynyt, että vastaanottavan jäsenvaltion ulkopuolelle asettautuneet yritykset voivat joutua antamaan enemmän tietoja kuin kyseiseen jäsenvaltioon asettautuneet yritykset, jos tämän erilaisen kohtelun voidaan katsoa johtuvan näiden yritysten ja vastaanottavaan jäsenvaltioon sijoittautuneiden yritysten välisistä objektiivisista eroista.
Toisaalta tuomioistuin on niin ikään päättänyt, että on tarkistettava, ovatko sijoittautumisjäsenvaltion lainsäädännössä vaadituista asiakirjoista saatavat tiedot kokonaisuudessaan riittävät, jotta vastaanottavassa jäsenvaltiossa voidaan tehdä asianmukaiset tarkastukset[15].
Direktiivin täytäntöönpanon määräajan päätyttyä vuonna 1999 ja 4 artiklassa tarkoitetun yhteistyön tietojen toimittamisessa vaiheittain käynnistyttyä jäsenvaltioiden mahdollisuus vaatia tiettyjen sosiaaliasiakirjojen pitoa vastaanottajavaltiossa rajoittuu. Komissio katsoo vastaanottavan jäsenvaltion voivan kuitenkin aina vaatia, että työpaikalla pidetään eräitä asiakirjoja, joita siellä on välttämättä laadittava ja pidettävä, kuten työaikakirjanpito tai työpaikan työterveys- ja työturvallisuusoloja koskevat asiakirjat. Jotta vastaanottavan jäsenvaltion viranomaiset voivat tarkistaa, että työehdot ovat direktiivin mukaiset, ne voivat vaatia palvelujen tarjoajaa esittämään tarpeellisiksi katsotut asiakirjat, jotta kyseiset tarkastukset voidaan suorittaa kohtuullisessa määräajassa.
Ei kuitenkaan voida hyväksyä, että vastaanottava jäsenvaltio vaatii uutta oman lainsäädäntönsä mukaista asiakirjaerää vain siksi, että sijoittautumisjäsenvaltion lainsäädännön mukaisiin asiakirjoihin nähden on tiettyä muodollista tai sisällöllistä eroa. Myöskään sosiaaliturva-asiakirjojen vaatimista ei voida hyväksyä, sillä ne ovat lähettävässä maassa erityismenettelyn kohteena asetuksen (ETY) N:o 1408/71 mukaisesti. Sitä vastoin tuomioistuin on tunnustanut asiassa Arblade ym. [16] antamassaan tuomiossa, että ” sijoittautumisjäsenvaltion ja vastaanottavan jäsenvaltion lainsäädännössä vaaditut (– –) tiedot voivat olla siinä määrin erilaisia, että vastaanottavan jäsenvaltion lainsäädännössä edellytettyjä tarkastuksia ei voida suorittaa sijoittautumisjäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti pidettyjen asiakirjojen perusteella ”.
Päätelmät: Edellä mainitun oikeuskäytännön perusteella on pääteltävä, että jotta vastaanottava jäsenvaltio voi tarkistaa direktiivissä vahvistettujen ehtojen noudattamisen, sen on voitava suhteellisuusperiaatetta noudattaen vaatia, että työpaikalla ylläpidetään siellä luonnostaan tuotettavia asiakirjoja kuten työaikakirjanpitoa tai työpaikan työterveys- ja työturvallisuusoloja koskevia asiakirjoja. Vastaanottava jäsenvaltio ei voi vaatia uutta asiakirjaerää, jos sijoittautumisjäsenvaltion lainsäädännön perusteella vaadituista asiakirjoista saatavat tiedot ovat kokonaisuudessaan riittävät tarvittavien tarkastusten suorittamiseksi vastaanottavassa jäsenvaltiossa. |
2.2 Kolmansista maista oleviin lähetettyihin työntekijöihin sovellettavat toimenpiteet
Palvelujen tarjoamisen vapautta koskevassa, EY 49 artiklaan perustuvassa nykyisessä oikeuskäytännössään (ks. esim. tuomiot asioissa Vander Elst [17] ja komissio vastaan Luxemburg [18]) tuomioistuin oli päättänyt, että jos työntekijät ovat säännöllisesti ja tavanomaisesti (lähettävään) jäsenvaltioon asettautuneen palvelujen tarjoajan palveluksessa, heidät voidaan lähettää työhön toiseen (vastaanottavaan) jäsenvaltioon ilman että heiltä edellytetään kyseisen toisen jäsenvaltion hallinnollisten muodollisuuksien täyttämistä, esimerkiksi työluvan hankkimista.
Tuomioistuin on myös katsonut, että lisäehdot, joita eräät jäsenvaltiot asettavat kolmansista maista oleville lähetetyille työntekijöille, ovat kohtuuttomat. Asiassa komissio vastaan Saksa [19] EY-tuomioistuin on katsonut, että Saksan lainsäädännössä toiseen jäsenvaltioon asettautuneen yrityksen lähettämille kolmansista maista oleville työntekijöille asetettu ehto siitä, että heidän on ollut oltava vähintään vuoden ajan kyseisen yrityksen palveluksessa saadakseen oleskeluluvan, ei ole EY 49 artiklan mukainen. Tuomioistuin on vahvistanut tässä tuomiossa ottamansa kannan asiassa komissio vastaan Luxemburg [20] ja katsonut, että lainsäädäntö, jossa edellytetään työsuhteen alkamista kuutta kuukautta ennen lähettämistä toiseen jäsenvaltioon, ylittää sen, mitä voidaan vaatia kolmannesta valtiosta olevien työntekijöiden sosiaalisen suojelun tavoitteen nojalla, eikä edellytys niin muodoin ole perusteltu. Viimeksi mainitussa tuomiossa tuomioistuin on niin ikään torjunut vaatimuksen toistaiseksi voimassa olevasta työsopimuksesta.
Päätelmät: Nykyisen oikeuskäytännön perusteella on pääteltävä, että vastaanottava jäsenvaltio ei voi vaatia kolmansista maista olevilta lähetetyiltä työntekijöiltä ylimääräisten hallinnollisten muodollisuuksien tai ehtojen täyttämistä, jos he työskentelevät säännönmukaisesti toiseen jäsenvaltioon sijoittautuneen palvelujen tarjoajan palveluksessa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta vastaanottajavaltion oikeutta tarkistaa, että kyseiset ehdot on täytetty palvelujen tarjoajan sijoittautumisjäsenvaltiossa. |
3. YHTEISTYÖ TIETOJEN TOIMITTAMISESSA
a) Tietojen saanti
Direktiivin 4 artiklan 3 kohdassa velvoitetaan selvästi jäsenvaltiot toteuttamaan aiheelliset toimenpiteet, jotta työehtoja ja -oloja koskevat tiedot olisivat yleisesti ulkomaisten palveluntarjoajien ja työntekijöiden saatavilla.
Lähettämisen aikaisia työehtoja ja -oloja sekä täytettäviä velvollisuuksia koskevien tietojen levitykseen tarkoitettujen välineiden käyttöä voidaan huomattavasti parantaa. Seuraavien näkökohtien tuntuva kehittäminen vaatii lisäponnistuksia:
- Lähettämistä koskevien kansallisten Internet-sivustojen lukumäärä on oleellisesti kasvanut, ja on välttämätöntä, että jäsenvaltiot hyödyntävät paremmin Internetin tarjoamia mahdollisuuksia ja kehittävät kansallisilla web-sivustoilla[21] tarjottavien tietojen saatavuutta ja selkeyttä.
- Jäsenvaltioiden on täsmennettävä, mitä niiden kansallisen lainsäädännön osaa ulkomaisten palveluntarjoajien on sovellettava, ja vältettävä vain työoikeutta yleisesti koskevien tietojen antamista ilman että samalla osoitetaan, mitä ehtoja on sovellettava lähetettyihin työntekijöihin.
- Tietojen olisi oltava saatavissa muilla kuin vastaanottajamaan kansalliskielellä/-kielillä.
- Yhteysvirastoilla on oltava henkilöstöä ja muita resursseja, joiden avulla ne voivat täyttää tiedotusvelvollisuutensa.
- Jäsenvaltioiden olisi nimettävä yhteyshenkilö, jonka tehtävänä olisi käsitellä tiedonsaantipyyntöjä, sillä siten saadaan parempia tuloksia kuin suuren hahmottoman rakenteen avulla.
- Myös yhteysvirastojen on toimittava tehokkaalta perustalta. Niiden on voitava toimia tietoja kysyvien henkilöiden ja toimivaltaisten kansallisten viranomaisten yhdyssiteinä.
Jotta jäsenvaltiot voisivat täyttää velvollisuutensa, niitä kehotetaan lisäponnistuksin parantamaan ja helpottamaan tiedonsaantia työehdoista ja -oloista, joita palvelujen tarjoajien on sovellettava, sekä varmistamaan, että yhteysvirastot voivat täyttää tehtävänsä tehokkaasti. Komissio jatkaa jäsenvaltioiden tukemista tällä alalla erityisesti asiantuntijaryhmien puitteissa ja seuraa niiden työskentelyä varmistaakseen, että ne tähtäävät parhaisiin toimintatapoihin. |
b) Jäsenvaltioiden välinen yhteistyö
Direktiivin 4 artiklan 1 ja 2 kohdassa asetetaan selkeät velvoitteet kansallisten viranomaisten väliselle yhteistyölle, ja siinä annetaan jäsenvaltioiden tehtäväksi luoda yhteistyön edellytykset. Velvollisuuteen kuuluu sellaisen valvontaviranomaisen perustaminen, joka voi vastata perusteltuun pyyntöön esimerkiksi sen selvittämiseksi, onko rajatylittäviä palveluja tarjoava yritys todella sijoittautunut lähettävään jäsenvaltioon, tai asiakirjojen saamiseksi sen osoittamiseksi, pidetäänkö työntekijää työntekijänä vastaanottavan jäsenvaltion lainsäädännössä.
Tiedonsaantipyyntö voi liikkua myös toiseen suuntaan, jos lähetetty työntekijä haluaa esimerkiksi työnsä päätyttyä toisessa jäsenvaltiossa tietää, onko hän saanut kaiken, mihin hänellä oli oikeus lähettämisen aikana.
Direktiivin 4 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on valvottava, että yhteysvirastot ja valvontaviranomaiset organisoidaan ja varustetaan siten, että ne voivat hoitaa tehtävänsä tehokkaasti ja vastata tiedusteluihin nopeasti. Tässä yhteydessä voi osoittautua tarpeelliseksi, että yhteysvirastot ja/tai valvontaviranomaiset suorittavat tutkimuksia tai hankkivat tietoja muista lähteistä tai muilta organisaatioilta (esimerkiksi sosiaaliturvalaitoksilta). Ne menettelevät silloin kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti samoin kuin sisäisissä asioissa.
Aloitteet, jotka komissio tekee asiantuntijaryhmissä (erityisesti menettelysääntöjen laatiminen hyvää yhteistyötä varten ja monikielisen lomakkeen laatiminen viranomaisten väliseen tietojenvaihtoon), voivat osaltaan parantaa rajatylittävää yhteistyötä. Tiedonvaihtoa voidaan helpottaa käyttämällä tarvittaessa sähköistä järjestelmää, jonka komissio luo palveluja koskevan direktiivin tarpeita varten.
Jäsenvaltioita kehotetaan toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet velvollisuuksiensa täyttämiseksi, jotta niiden yhteysvirastot ja/tai valvontaviranomaiset saavat asianmukaiset varusteet ja resurssit voidakseen vastata tehokkaasti toisten jäsenvaltioiden toimivaltaisilta viranomaisilta saataviin tiedonsaantia ja rajatylittävää yhteistyötä koskeviin tiedusteluihin. Komissio jatkaa jäsenvaltioiden tukemista alalla erityisesti toimittamalla käyttöön asianmukaisempia sähköisiä järjestelmiä ja seuraa tiiviisti jäsenvaltioiden edistymistä. |
4. DIREKTIIVIN NOUDATTAMISEN VALVONTA JA SEN NOUDATTAMATTA JÄTTÄMISEN TAKIA TOTEUTETTAVAT TOIMENPITEET
Jäsenvaltioilla on velvollisuus taata alueelleen lähetetyille työntekijöille tietyt työehdot ja -olot direktiivin 3 artiklan nojalla ja toteuttaa toimenpiteitä, joilla estetään ja torjutaan kaikkea palvelujen tarjoajien laitonta käyttäytymistä, erityisesti kieltäytymistä turvaamasta kyseisiä työehtoja ja -oloja. Tämä on perusedellytys luotaessa rehdit kilpailuedellytykset, jotka turvaavat työntekijöiden lähettämisen luotettavuustakeet rajatylittävän palvelujen tarjoamisen puitteissa. Jäsenvaltioiden on siis huolehdittava siitä, että työntekijöiden lähettämistä koskevien täytäntöönpanotoimien noudattaminen varmistetaan tarvittavin mekanismein.
Lähetetyillä työntekijöillä ja/tai heitä edustavilla organisaatioilla olisi oltava mahdollisuus valittaa suoraan vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle. Työntekijöiden tai kilpailevien yritysten valituksilla olisi voitava käynnistää asianmukaiset toimenpiteet. Tällä mahdollisuudella voidaan osaltaan parantaa lainsäädännön valvontaa ja täytäntöönpanoa, mutta se edellyttää myös, että valvontaviranomaisella on käytössään tarvittavat resurssit ja valtuudet valitusten seurannan varmistamiseksi.
Jäsenvaltioiden velvollisuutena on jatkuvasti arvioida työsuojeluhallinnon ja muiden valvontajärjestelmien tehokkuutta sekä pohtia keinoja niiden kehittämiseksi direktiivin nojalla jäsenvaltioille kuuluvien velvollisuuksien mukaisesti. Kyseistä toimintaa voidaan tukea vahvistamalla direktiivin soveltamisalaan kuuluvien näkökohtien valvonnasta vastaavien kansallisten viranomaisten (myös työsuojelutarkastajien) yhteistyötä. Työsuojeluhallinnon ja muiden direktiivin täytäntöönpanosta vastaavien tahojen edustajien olisi kokoonnuttava vähintään kerran vuodessa työntekijöiden lähettämistä käsittelevässä asiantuntijaryhmässä
Jos jäsenvaltiot eivät noudata direktiivistä johtuvia velvollisuuksia, niiden on direktiivin 5 artiklan nojalla toteutettava aiheelliset toimenpiteet. Ne voivat valita tarkoitukseen sopivat oikeusvälineet, mutta näiden on oltava luonteeltaan sellaiset, että niiden avulla suojataan tehokkaasti asianomaisten henkilöiden oikeudet. Lisäksi niiden on oltava yhdenmukaisia puhtaasti kansallisissa tilanteissa kansallisen oikeuden rikkomisiin sovellettavien oikeusvälineiden kanssa.
Jos havaitaan sääntöjenvastaisuuksia, on jäsenvaltioiden tehtävä toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet ja niihin liittyvät tehokkaat, oikeasuhteiset ja varoittavat seuraamukset. Ne voivat myös vahvistaa asianmukaisia menettelyitä, joiden avulla työntekijät ja/tai heidän edustajansa voivat puolustaa oikeuksiaan. Välttämättömänä edellytyksenä tässä yhteydessä on, että helpotetaan lähetettyjen työntekijöiden pääsyä tuomioistuimiin, myös välimies- ja sovittelumenettelyihin, niin että heillä on samat mahdollisuudet kuin jäsenvaltion omilla työntekijöillä.
Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on määritellyt kantansa ennakkoratkaisukysymystä koskevassa asiassa[22] urakoitsijoiden tai emoyritysten yhteisvastuujärjestelmästä. Tuomioistuin katsoo, että direktiivin 5 artiklassa ei EY 49 artiklan taustaa vasten tulkittuna aseteta estettä kyseisen järjestelmän käytölle vaan se on asianmukainen toimenpide, jos direktiivin noudattaminen on laiminlyöty. Tuomioistuin vahvistaa myös, että tällainen toimenpide ei saa olla laajempi kuin on tarpeen asetetun tavoitteen saavuttamiseksi, ja se on palauttanut asian kansalliselle tuomioistuimelle tuomion täytäntöönpanoa varten.
Jäsenvaltioita kehotetaan arvioimaan, mikä vaikutus olisi tällaisen oikeasuhteisen ja syrjimättömän säännöksen sisällyttämisellä kansalliseen lainsäädäntöön. Jäsenvaltioiden, joilla jo on vastaava järjestelmä, olisi arvioitava sen tehokkuus oikeasuhteisena ja syrjimättömänä toimenpiteenä tapauksissa, joissa direktiivin noudattaminen on laiminlyöty.
Jotta jäsenvaltiot voisivat täyttää velvollisuutensa, niitä kehotetaan tarkistamaan direktiivin täytäntöönpano- ja valvontajärjestelmänsä. Erityisesti niitä kehotetaan varmistamaan, että käytössä on asianmukainen mekanismi laiminlyöntien korjaamiseksi sekä tarvittavia oikeasuhteisia valvontatoimia ja että sääntöjä rikkoneita palvelujen tarjoajia voidaan tehokkaasti rangaista. Komissio sitoutuu suunnittelemaan jäsenvaltioiden kanssa, miten työsuojeluhallinnon rajatylittävää yhteistyötä voidaan kehittää työntekijöiden lähettämistä koskevan direktiivin kattamilla aloilla. |
On kiireesti selvitettävä, mihin valvontatoimiin jäsenvaltiot voivat ryhtyä EY 49 artiklan nojalla tuomioistuimen tuomioissa tulkitulta pohjalta, sekä parannettava tiedonsaantia ja hallinnollista yhteistyötä. Jäsenvaltioiden olisi toimittava siten, että tässä tiedonannossa esitetyt suuntaviivat johtavat mahdollisimman pian konkreettisiin tuloksiin. Komissio hyväksyy seuraavien kahdentoista kuukauden kuluessa kertomuksen, jossa selvitetään kaikkien jäsenvaltioiden tilanne tässä tiedonannossa käsiteltyjen näkökohtien kannalta alalla toteutettujen edistysaskelien arvioimiseksi. Jäsenvaltioissa vallitsevan tilanteen kehittymisen seuraamiseksi ja puolueettoman arvion laatimiseksi edellä esitettyjen suuntaviivojen pohjalta komissio toteuttaa seuraavat toimenpiteet:
- Kansallisille viranomaisille ja työmarkkinajärjestöille osoitetaan mahdollisimman pian yksityiskohtainen kysely, jossa niitä pyydetään paitsi kommentoimaan omia toimenpiteitään, myös osoittamaan, miten ne kokevat ja arvioivat toisten viranomaisten tai työmarkkinajärjestöjen toteuttamat toimenpiteet tai toiminnot.
- Käyttäjien saataville asetetaan komission Internet-sivustolla lomake, jolla käyttäjät voivat tiedottaa myönteisistä tai kielteisistä kokemuksistaan tiedonsaannissa, kansainvälisessä yhteistyössä sekä lainsäädännön valvonnassa ja täytäntöönpanossa.
- Jäsenvaltioiden toteuttamia toimenpiteitä seurataan ja arvioidaan säännöllisesti tarkoituksena tiedonsaannin helpottaminen, hyviä toimintatapoja koskevien sääntöjen täytäntöönpano ja vakioidun tiedonvaihtolomakkeen käyttöönotto.
Jos komissio joutuu tämän seurannan jälkeen toteamaan, että kyseisessä tapauksessa sovellettavien yhteisön säännösten noudattamisessa ja/tai direktiivin 4 ja 5 artiklassa tarkoitetussa jäsenvaltioiden välisessä yhteistyössä ei ole tapahtunut oleellista parannusta, se ryhtyy kaikkiin tarvittaviin toimiin tilanteen korjaamiseksi.
[1] Raportti on jatkoa pyynnölle, jonka Euroopan parlamentti osoitti komissiolle 15. tammikuuta 2004 antamassaan päätöslauselmassa P5_TA (2004)0030.
[2] Asia C-113/89 (Rush Portuguesa Lda vastaan Office national d’immigration), tuomio 27 päivänä maaliskuuta 1990, 17 kohta, sekä yhdistetyt asiat C-369/96 ja 376/96 (rikosoikeudenkäynti vastaan Jean-Claude Arblade ym.), tuomio 23 päivänä marraskuuta 1999, 62 kohta.
[3] Ks. esim. seuraavat tuomiot: komissio vastaan Luxemburg, asia C-445/03, tuomio 21 päivänä lokakuuta 2004, 40 kohta, ja komissio vastaan Saksa, asia C-244/04, tuomio 19 päivänä tammikuuta 2006, 36 kohta.
[4] Vaatimukset on yksilöity komission kertomuksessa neuvostolle ja Euroopan parlamentille palvelujen sisämarkkinatilanteesta – KOM(2002) 441, 30.7.2002.
[5] Asia C-279/00 (komissio vastaan Italian tasavalta), tuomio 7 päivänä helmikuuta 2002, 18 kohta.
[6] Ks. esim. tuomioistuimen tuomio 6 päivänä maaliskuuta 2003 asiassa C-478/01, 19 kohta.
[7] Ks. alaviite 2, tuomion 76 kohta.
[8] Asia C-43/93 (Raymond Vander Elst vastaan Office des migrations internationales), tuomio 9 päivänä elokuuta 1994.
[9] Kyse on seuraavista jäsenvaltioista: Itävalta, Belgia, Saksa, Espanja, Ranska, Kreikka, Luxemburg, Unkari, Latvia, Malta, Alankomaat ja Portugali. Slovenia et Tšekki edellyttävät vastaavaa velvoitetta palvelujen saajilta.
[10] Ks. alaviite 3, tuomion 31 kohta.
[11] Ks. alaviite 3, tuomion 41 kohta.
[12] Ks. alaviite 2, tuomion 61 kohta.
[13] Ks. alaviite 2, tuomion 65 kohta.
[14] Yhdistetyt asiat C-49/98, 50/98, 52/98, 54/98, 68/98 ja 71/98 (Finalarte Sociedade de Construção Civil Lda vastaan Urlaubs- und Lohnausgleichskasse der Bauwirtschaft ym.), tuomio 25 päivänä lokakuuta 2001, 69–74 kohta.
[15] Ks. alaviite 2, tuomion 64–65 kohta.
[16] Ks. alaviite 2, tuomion 63 kohta.
[17] Ks. alaviite 8.
[18] Ks. alaviite 3.
[20] Ks. alaviite 3.
[21] Työntekijöiden lähettämistä koskevalla komission Internet-sivustolla on linkkejä kansallisiin web-sivustoihin: http://europa.eu.int/comm/employment_social/labour_law/postingofworkers_en.htm
[22] Asia C-60/03 (Wolff & Müller GmbH & Co. KG vastaan José Filipe Pereira Félix), tuomio 12 päivänä lokakuuta 2004, 37 kohta.

matches: tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin


text:
Homoseksuaaliseen Keino Vagina Sexi Tarinat / Vapaa Homoseksuaali
11/01/2018 11/01/2018 Charley Mcgarrah
Actrices maduras con gorditas videos anal gratis pollas enormes follando anal videos de gordas desnudas vídeos gratis vídeos porno en español maduras jinx maze ver vidios pornos españoles panties porn tub videos porno gat chicas negros penes casting español gratis pollas de soltera porno gratis maduras rusas porno tias fallando videos porno negros zorras peludas maricones follando porno xxl gratis videos porno sadomaso porno sexo con heteros follando videoa xxx porno peludos videos de chinas gordo follando con polla larga porno gratis nacho vidal anal extremo chicas sexo sado ancianas tetonas porno putas modelos rubias desnudas madre despedida soltera porno españoles porno de porno mujeres porno gai porno espa vidios pornos travestis porno amateur pelirrojas porno maduras peludas follando xxx video porno transexuales gratis rubias tetonas videos gratis tias buenas mamadas porno libre puta xxx españolas gratis sasha grey sexo ancianas putas cachondas xxx videos gratis porno por el culo chica xxx viejos tias en cordoba videos porno gratis videos porno de lesbianas gordas videos de maduras velludas viejas folladas porno tetonas desnudas viejas peludas gordas videos follando jenna jamenson gordas gratis viejas porno duro videos abuelas sex toro pormo alexis texas desnudos video porno completos porno gratis ver videos porno italianas gang bang tube guarras amateur vides xxx faking porno en español gratis coños peludos chicas cachondas videos porno españolas porno bdsm gratis xicas desnudas porno gratis sado videos porno de gordas x video porno manga videos pornograficos gratis porno gordas follando con pene enorme porno videos de maduras porno sexo grati videos xxx videosdesexo porn videos porno masaje anal lesbianas negras desnudas mujeres follando hd maduras sexo videos trans porno gratis videos porno gratis de abuelas porno para mujeres desnudas en la folla porno español mujer follando al fontanero follando coñitos calientes vídeos de tetas grande porno porno de casa porno tubes masajes lesbianas gratis maduras videos x video chochos porno abuelas follando hentai videos porno hd gorditas intercambio de rebeca linares pornos video mamadas jovenes porno clasic follando viejas cumloader videos gratis faking sexp gratis chochos jovenes ver vídeos de coños peludos chicas exhibicionistas vídeos porn videos x-art video porno de porno playa videos porno amateur porno viejas peludas madura lesbiana porno anal porngratis vidios de mujeres tocandose moras xxx mujeres corriendose follando pajas femeninas grandes porno lesbianas putas porno negra videos pornos maduras gratis mujeres hentaixxx videos porno 18 xxx pajas femeninas pelis porno gratis coños peludos desnudos mujeres porno columber en castellano porno con rubias 19 porno coños peludos desnudos videos xxx gratis abuelas masturbandose videos xxx trios peliculas porno es porno xx xxx gratis porn tube madelyn monroe videos pollas reales viejas folladas xxx gratis sexo negro video porno juegos porno sexy porno de chinas pono grati videos gorda xxx porno x videos porn party sado videos porno español embarazadas porno gratis lesbianas españolas haciendo pajas sexo xxx español porno pelirrojas maduras negras desnudas prno gratis videos porno de parejas porno con amor chicas porno lesbianas calientes xxx maduras follando videos anal tetona masturbandose pareja amateur videos porno rubias x trios videos de maduras julia de actrices xxx porno arabe video pormo alexis texas porno de tetonas porno eapañol videos gratis vídeos gratis lesbianas putas videos xxx rubias x sexo asiatico porno gratis xxx porno gratis 69 porno fuertes videos porno de gordas follando trios gratis español petardash video porno gratis tetonas jovenes putas mamando penes videos mujeres muy guarras amateur gorditas folladoras videos xxx español mujer xxx videos porno español los mejores tetas naturales follando samia duarte sexso gratis de negros xxx gratis pelicula porno videos rubias 19 sexo con negros travestis follando madre porno.
con virgenes xxx porno de lesbianas teniendo sexo grtis follando porno españa porno videos porno gei brooklyn lee maduras peliculas porno prono xxx rubias desnudas playa video porno gratos mejor video lesbianas maduras xxx gold sexo duro joven chupa pollas lesbianas gratis videos sexo en tetas enormes naturales porno xxx japonesas xxx gratis video porno lesbianas pelis xxx japonesas porno pollas enormes naturales video porno madurita videos de solteras videos potno gratis videos latinos animacion porno sado porno gratuito amateur español madre e hijas follando con porn video maduritas.
con asiaticas porno porno duro xxx faking sexp gratis xxx lesvianas porn anal extremo videos porno de sexo arabe gratis trios porno hd porno gratis fotos porno de porno 3d tias buenas mamadas 18 xxx porno tetas vidios eroticos gratis xxx gratis mia magma porno gratis los mejores vídeos pornos online putas video porno gratis xxx voyeur seso gratis x-art videos de maduras amateur porn party mujeres maduras cachondas videos porno clasic desvirgacion anal porno perras calientes peliculas xxx en castellano gratis porno trio ruvia 19 ver videos pornos gratis chicas jovenes follando interracial mujeres negras maduritas x bdsm follar video gratis hentai vidios porno español grati orgia swinger sex free hd webcam sexo anal gratis xxx castellano porno x shizuka desnuda sofia rose videos porno peliculas porno gordas maduras gordas gratis mujeres calientes videos eroticos gratis videos de sexo con viejas video mamadas videos porno bueno porno en fiestas sexo duro sexo xxx videosporno escenas porno caliente videos cumloader en español vidios ponos mujeres fallando maduras.
con embarazadas desnudas videos de lesbianas videos cortos porno de lesbianas tias con sexo amateur porno gratis bbw pajas transexuales porno madre e hija follando pornstars ver videos jovenes putas viejas maduras pelis porn tub tube hd tetas grandes follando gordo follando en la playa peliculas porno lesbico chicas con maduros lesbianas sexo grates rubias18 universitarias calientes porno trios videos de mujeres follando tios hentaies porno x shizuka desnuda sofia rose xxx gratis gais follando en la calle tios follando coños chicas foyando porno gordas sexis desnudas embarazadas porno gey gratis x en alta definicion videos porno despedidas de putas peliculas pornos gratis swingers follando videos xxx tias desnudas trio amateur porn hd porn porno de porno pelirojas es.
: Homoseksuaaliseen keino vagina sexi tarinat
ASIAN HOMO SEX MASSAGE SEKSITREFFIT HIERONTA Tyttären kalua suomalaisten julkkisten alastonkuvat homoseksuaaliseen
ISOA GAY KYRPÄÄ LIVESEXCHAT 309
Isoja kaluja homoseksuaaliseen seksi oulu Seksiseuraa heti homo deitti homo
Homoseksuaaliseen keino vagina sexi tarinat Ei, vaan tarkoitan enemmänkin kuvitteellista lankeamista ja "ihailun" kohteena olemista. D Koskaan ei siis todellakaan ole hyvä: Itse olen kiinnostavien miesten kanssa aina päätynyt pornotyöläinen puhelinseuraa homoseksuaaliseen hyvin varhaisessa vaiheessa, koska olen ollut niin kiinnostunut siitä ihmisestä joka mielessä ja siitä kerrasta suhde on sitten jatkunut vuosia. Sitä paitsi itse näen, että seksin harrastamisessa ei ole mitään pahaa. Olin ensin, että en sano mitään. Toivottavasti tosiaan näin, että suurin osa ihmisistä ajattelee hieman toisin asiasta kuin nämä tapaukset. Niinpä, miksiköhän kaikki naiset eivät mene heti ekoilla treffeillä sänkyyn.
Homoseksuaaliseen keino vagina sexi tarinat Gay peltolan ammattikoulu turku panoseuraa fi
SUOMALAISIA PORNOTÄHTIÄ HOMO RIGA ESCORTS
Rekisteröitymällä Lilyyn kommentoit kätevämmin ja voit perustaa oman blogin. Onhan se intiimiä juu ja osa ihmisistä tarvitsee jonkinlaisen vahvan tunnesiteen, että pystyy ylipäätään intiimiin kanssakäyntiin Mutta onneks Renttu on tän aiheen tiimoilta sitä mieltä, että ei oo hyvä alku suhteelle hypätä ensimmäisenä sänkyyn. Sitä paitsi itse näen, että seksin harrastamisessa ei ole mitään pahaa. Eeeääägghhh mä tähän osaa vastata, kun sexshop lahti helemies gay blogi ole samaa mieltä edes kysymyksestä! Niin, naisille ilmeisesti ainoa syy pidättäytyä seksistä on se, että halutaan parantaa osakkeiden arvoa miesten silmissä ja miehet ei halua parisuhdetta naisten kanssa, jotka harrastavat seksiä ekoilla kerroilla.
Vídeos vídeos sexo con tetas películas pornográficas gratis putas gordas desnudas videos de putas sexo tori black hd sex toro porno gratis beso negro xvideos sandra milka mujeres tetonas hd cumlauder en la ducha pono gratis negras mamando amateur porn 18 porn party corridas femeninas anal hd videos travestis con jóvenes escenas porno xxx gorditas vídeos porno gratis transexual xxx videos de bdsm porn videos porno ancianas sexo en tetas naturales chicas guarras chicas pajeandose secretaria porno gratis de solteras follando dildos gigantes folladas en la calle latinas porno para chicas jovenes follando video porno mature porn masage rooms porno mamadas de coño buscar videos abuelas videos porno en español porno lesbianas viejaspeludas videos de porno casting sexo grati sexo duro teens chicas porno asiático rubias tetonas gratis lesbianas latinas calientes porno en castellano videos x-art video sexo gratis español cams sexo duro xxx rubias 19 videos de gordas tetonas negras videos de madurasxxx porno con maduras sex porn free lesbianas calientes poeno gratis de tias buenas desnudas culonas y desnudas videos heroticos videos pprno videos porno gratis lesbianas viejas gratis chupando pollas follando en espanol video porno porno gratis peluda follando con maduras cachondas videos porno familiar porno gratis 19rubias porno gratis videos porno lesbico casero vídeos porno de putas vergas grandes y desnudas madre hija porno de folladas por webcam xxx chicas lesvianas gratis videos maduras videos gratis maduras sexo duro rubias porno eyaculacion femenina videos de porno parejas vaginas abiertas videos de porno gratis porbo gratis porno con viejas peludas porno mamadas porno gratis lesbicos videos gratis negras enormes porno madre hija follando gratis 18 porn maduras enfermeras porno castings porno peliculas porno porn videos bdsm masaje porno playa video videos porno madre porno espqñol universitarias calientes sexo duro porno manga gratis lesbico maduras tetonas maduras.
con videos porno en la abuela maduras culos sexo amateur tetas muy grandes videos pornos trios porno viejas gratis viejos xxx chicas des nudas follando videos caseros maduras tias buenas mamadas jovenes calientes videos hd maduros xxx abuelos porno negritas petardash porni gratis videos porno con enanas porno homosexual follando despedida sexo gratis putas alexis texas porno xxx putas peliculas xxx japonesas porno para chicas con porn bien chicas haciendo el coño caliente amateur negras grandes follando mujeres gratis porno folladas videos porno con maduras zorrras páginas porno gratis mamadas porno hd chicas desnudas casting sexo sado videos coumluder videos x putas en castellano gratis video porno mamadas corridasenlaboca tetas morenas calientes porno casting porno barbosa hardporn xvideos porno porno porno tias meando penes videos gratis abuela folla a hombres videos porno gratis eroticos de tetonas hd masturbaciones masculinas tetas grandes ver porno duro gratis parejas maduras en español tetonas follando muy grandes porno porno español maduras julia de madres pelicula porno sexo amateur videos de gordas trios x españoles videos mujeres gratis porbo español gratis porno eyaculacion femenina porno hd xxx negras gordas porn chat porno tias buenas jovenes video porno maduras hd gratis xxx lesbiana putas follando con tetas grande trios x videos videos pornos gratis peludas videos pprno gratis coñito maduras.
cumlouder pollas grandes follando videos porno español videos gratis muyzorrras putas hd vídeos gratis es.
vaimo nai vierasta homo bb veera alasti
anime gay porn pics vierasta kullia
homo thai hieronta itäkeskus kellariravintola hällä
hymy lehti homoseksuaaliseen alastonkuvat suomalainen pornovideo
seksiä vaasa gay seksiasentoja kuvina
homo vaimolle mustaa miestä pelottava karvainen kalu
Homo seksi pori mansen sex shop
Seuraa lahdesta sihteeri espoo homoseksuaaliseen
Puh sex gay sex mies
Ilmaista seksi homo videoita panoseuraa
Seksi suomi24 seksiseuraa gay riihimäki

matches: hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd


Patenttiasetus 669/1980 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1980 › 669/1980
669/1980
Annettu Helsingissä 26. päivänä syyskuuta 1980
Patenttihakemus ja päiväkirja.
Kansainvälinen patenttihakemus, joka käsittää Suomen, tehdään viranomaiselle tai kansainväliselle järjestölle, joka Washingtonissa 19 päivänä kesäkuuta 1970 tehdyn patenttiyhteistyösopimuksen ja sen sovellutussääntöjen mukaan on toimivaltainen vastaanottava viranomainen. Patenttivirastosta vastaanottavana viranomaisena säädetään 45-51 §:ssä.
Tämän asetuksen patenttihakemusta koskevia säännöksiä sovelletaan, jollei jonkin säännöksen osalta toisin säädetä, vain:
1) suomalaiseen patenttihakemukseen; ja
2) kansainväliseen patenttihakemukseen, jota on jatkettu Suomen osalta patenttilain 31 §:n mukaan tai joka on otettu käsiteltäväksi saman lain 38 §:n mukaan.
Suomalaisen patenttihakemuksen tulee käsittää kirjelmä (hakemuskirja) liitteineen.
4) milloin useat yhdessä hakevat patenttia, ilmoitus siitä, onko joku heistä oikeutettu kaikkien puolesta vastaanottamaan patenttiviraston ilmoitukset; sekä
5) ilmoitus hakemuskirjan liitteistä.
2) jos hakijaa edustaa asiamies, tälle annettu erillinen valtakirja, jollei asiamiestä ole valtuutettu hakemuskirjassa; sekä
3) milloin joku muu kuin haltija on tehnyt keksinnön, asiakirja, joka näyttää toteen hakijan oikeuden.
Jollei asiakirjaa ole laadittu patenttilain 8 §:n 5 momentin mukaisella kielellä, on hakijan annettava patenttivirastolle myös sen suomentai ruotsinkielinen käännös. Kun on kysymys muusta asiakirjasta kuin selityksestä, tiivistelmästä tai patenttivaatimuksista sekä kun on kysymys sellaisesta suomalaisen patenttihakemuksen selityksen tai patenttivaatimusten tekstistä, joka ei sisälly 21 §:n 1 momentin mukaan perusasiakirjoihin, patenttivirasto voi kuitenkin olla vaatimatta käännöstä tai hyväksyä käännöksen muulle kielelle kuin suomeksi tai ruotsiksi.
Selitys, tiivistelmä ja patenttivaatimukset on laadittava mustalla värillä konekirjoittamalla tai painamalla valkoiselle A 4 -kokoa (210 mm x 297 mm) olevalle paperille.
Piirustuksen tulee olla laadittu tummin, mieluimmin mustin viivoin vaalealle, mieluimmin valkoiselle pohjalle, joka on kestävää A 4 -kokoa olevaa ainetta.
Selityksen piirustuksineen sekä patenttivaatimusten ja tiivistelmän tulee olla painatusta varten soveliaassa muodossa.
Patenttivirasto antaa tarkempia määräyksiä niiden asiakirjain laadusta ja lukumäärästä, jotka hakijan on annettava virastoon.
Patenttivirasto pitää päiväkirjaa saapuneista patenttihakemuksista. Päiväkirja on julkinen.
1) hakemuksen päiväkirjanumero ja luokat, joihin hakemus on luokitettu;
2) asiaa käsittelevän tutkijainsinöörin nimi;
7) onko hakemus suomalainen vai kansainvälinen patenttihakemus;
8) jos hakemus on suomalainen patenttihakemus, hakemuksen tekemispäivä sekä, jos alkupäivä on muu kuin tekemispäivä, alkupäivä;
9) jos hakemus on kansainvälinen patenttihakemus, kansainvälinen tekemispäivä sekä päivä, jona hakemusta on patenttilain 31 §:n mukaan jatkettu tai hakemus on saman lain 38 §:n mukaan jätetty;
10) jos etuoikeutta on pyydetty, missä etuoikeuden perustaksi ilmoitettu aikaisempi hakemus on tehty sekä tämän hakemuksen tekemispäivä ja numero;
12) jos hakemuksen jakamisella tai lohkaisemisella on syntynyt uusi hakemus, jaetun tai lohkaistun hakemuksen päiväkirjanumero;
13) jos hakemus on tullut patenttilain 22 §:n 3 momentin mukaan julkiseksi, julkiseksitulopäivä;
14) jos hakemus on kansainvälinen patenttihakemus, kansainvälinen hakemusnumero;
15) asiassa saapuneet kirjelmät ja suoritetut maksut; sekä
16) asiassa tehdyt päätökset.
Patenttivirasto laatii viikoittain luettelon saapuneista patenttihakemuksista. Luettelon tulee sisältää kustakin hakemuksesta 7 §:n 2 momentin 1, 3, 5-11 ja 14 kohdassa mainitut tiedot.
Patenttivirasto laatii lisäksi viikoittain luettelon Suomen käsittävistä kansainvälisistä hakemuksista niiden tietojen perusteella, jotka patenttivirasto on saanut maailman henkisen omaisuuden järjestön kansainväliseltä toimistolta. Luettelon tulee sisältää mikäli mahdollista kustakin hakemuksesta patenttiyhteistyösopimuksen 30 artiklan 2 kappaleen b kohdan mukaiset tiedot.
Luetteloita tulee vahvistetusta maksusta olla jokaisen saatavissa.
Tullakseen osalliseksi patenttilain 6 §:ssä mainitusta etuoikeudesta hakijan on kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun hakemus tehtiin tai on katsottava tehdyksi, kirjallisesti pyydettävä etuoikeutta ja samalla ilmoitettava, missä ja milloin etuoikeuden perustaksi ilmoitettu hakemus on tehty sekä, niin pian kuin mahdollista, sen numero. Jos kyseessä on kansainvälinen patenttihakemus, etuoikeutta on pyydettävä itse hakemuksessa, jossa myös on ilmoitettava, missä ja milloin etuoikeuden perustaksi ilmoitettu hakemus on tehty sekä, jos etuoikeuden perustana oleva hakemus on kansainvälinen hakemus, ainakin yksi niistä valtioista, jotka se käsittää. Etuoikeuden perustaksi ilmoitetun hakemuksen numero on tällöin ilmoitettava maailman henkisen omaisuuden järjestön kansainväliselle toimistolle 16 kuukauden kuluessa siitä päivästä, josta etuoikeutta on pyydetty.
Etuoikeutta pyytäneen hakijan tulee 16 kuukauden kuluessa siitä päivästä, josta etuoikeutta pyydetään, toimittaa virastoon etuoikeuden perustana olevan hakemuksen vastaanottaneen viranomaisen antama todistus hakemuksen tekemispäivästä ja hakijan nimestä sekä saman viranomaisen oikeaksi todistama jäljennös hakemuksesta. Jäljennös on annettava patenttiviranomaisen määräämässä muodossa. Kysymyksen ollessa kansainvälisestä patenttihakemuksesta on todistus kuitenkin annettava vasta patenttiviraston antaman tätä koskevan välipäätöksen jälkeen. Tällaisen hakemuksen osalta voidaan etuoikeusasiakirja antaa patenttiyhteistyösopimuksen sovellutussäännön 17.1 mukaisesti myös 8 §:ssä mainitulle kansainväliselle toimistolle tai hakemuksen vastaanottaneelle viranomaiselle tahi esittää viimeksi taa mainitulle pyyntö etuoikeusasiakirjan toimittamisesta kansainväliselle toimistolle.
Mitä 2 momentissa on säädetty, on vastaavasti sovellettava patenttihakemukseen, jonka tekemispäivä on siirtynyt.
Patenttivaatimukset, selitys ja tiivistelmä.
Keksinnön tulee mikäli mahdollista kuulua joko tuote-, laite-, menetelmä tai käyttöryhmään.
Jos keksinnön kohde on sen luonteinen, ettei määrättyyn ryhmään kuuluvaa keksintöä voida sopivasti esittää yhdessä itsenäisessä vaatimuksessa, voidaan samaan hakemukseen ottaa useita samaan ryhmään kuuluvia itsenäisiä vaatimuksia. Hakemus ei tämän johdosta saa kuitenkaan sisältää kahta tai useampaa toisistaan riippumatonta keksintöä.
Patenttihakemuksen ei missään tapauksessa voida katsoa käsittävän toisistaan riippumattomia keksintöjä, jos se sisältää:
1) tuotetta tarkoittavan itsenäisen vaatimuksen ohella sellaisen itsenäisen vaatimuksen, joka koskee tämän tuotteen valmistamiseksi keksittyä menetelmää, ja itsenäisen vaatimuksen, joka koskee tuotteelle keksittyä käyttöä; tai
2) tuotetta tarkoittavan itsenäisen vaatimuksen ohella sellaisen itsenäisen vaatimuksen, joka koskee tuotteen valmistamiseksi keksittyä menetelmää, ja itsenäisen vaatimuksen, joka koskee tuotteen valmistamiseksi keksittyä välikappaletta; tai
3) menetelmää tarkoittavan itsenäisen vaatimuksen ohella sellaisen itsenäisen vaatimuksen, joka koskee menetelmän toteuttamiseksi keksittyä välikappaletta.
Jos kansainvälisessä hakemuksessa on kansainvälisen uutuustutkimusviranomaisen vahvistama tiivistelinä, sen sisältö on hyväksyttävä. Muussa tapauksessa patenttivirasto vahvistaa myös tällaisen hakemuksen tiivistelmän. Viimeksi mainitussa tapauksessa on sovellettava 1 momentin säännöksiä.
Patenttihakemuksen muutokset.
Kansainvälisestä patenttihakemuksesta ei uutuustutkimuksen johdosta annettavaa lausuntoa saa antaa ennen patenttilain 34 §:n 1 tai 2 momentin mukaisen määräajan päättymistä, ellei hakija siihen suostu.
Suomalaisen patenttihakemuksen ja patenttilain 38 §:n mukaan käsiteltäväksi otettavan patenttihakemuksen perusasiakirjana pidetään tässä asetuksessa suomen- tai ruotsinkielistä selitystä piirustuksineen sekä patenttivaatimuksia, jotka sisältyivät hakemukseen, kun hakemus tehtiin tai on katsottava tehdyksi. Jolleivat nämä asiakirjat ole sanottuna ajankohtana sisältyneet hakemukseen, perusasiakirjana pidetään tämän jälkeen ensiksi annettua suomen- tai ruotsinkielistä selitystä ja patenttivaatimuksia, jos näiden asiakirjain sisältö selvästi vastaa mainittuna ajankohtana virastossa olevien asiakirjojen sisältöä.
Patenttilain 31 §:n mukaisesti jatketun kansainvälisen patenttihakemuksen perusasiakirjaksi katsotaan sanotun pykälän mukaisesti annettu selityksen ja patenttivaatimusten käännös niine muutoksineen, joita siihen on tehty ennen patenttilain 34 §:n 1 ja 2 momentissa säädetyn määräajan päättymistä tai ennen kuin hakemus on hyväksytty pantavaksi julkisesti nähtäväksi tai hylätty viimeksi mainitun pykälän 3 momentin mukaan.
Jos patenttihakemusta tehtäessä ilmoitetaan, se että samaa keksintöä koskeva suojahakemus on annettu Suomen ulkopuolella olevalle patenttiviranomaiselle, on katsottava, mikäli ulkomaisen hakemuksen tekemispäivä ja numero on ilmoitettu, tämän hakemuksen myöhemmin annetun, oikeaksi todistetun jäljennöksen saapuneen patenttivirastoon samanaikaisesti, kun hakemus Suomessa tehtiin.
Jakaminen ja lohkaiseminen.
Milloin perusasiakirjoissa on esitetty useita keksintöjä, hakija voi jakaa hakemuksen useiksi hakemuksiksi. Tällöin on hakijan pyynnöstä alkuperäisestä hakemuksesta (kantahakemuksesta) erotettua keksintöä tarkoittava uusi hakemus katsottava tehdyksi samanaikaisesti kuin kantahakemus. Jakamalla aikaansaatu uusi hakemus voi käsittää ainoastaan sellaista, mikä patenttilain 19 §:n 2 momentin säännös huomioon ottaen olisi voitu sisällyttää kantahakemuksen patenttivaatimuksiin uutta hakemusta patenttivirastoon annettaessa.
Jos hakemus jaetaan sen johdosta, että se käsittää kaksi tai useampia toisistaan riippumattomia keksintöjä, uusi hakemus katsotaan tehdyksi samanaikaisesti kuin kantahakemus ainoastaan, jos uusi hakemus on tehty viimeistään neljä kuukautta sen jälkeen, kun vastaava supistus oli tehty kantahakemukseen.
Jos selitykseen tai patenttivaatimuksiin tehdyllä lisäyksellä tai muulla tavoin patenttihakemuksessa on esitetty keksintö, joka ei ilmene perusasiakirjoista, voidaan alkuperäisestä hakemuksesta (kantahakemuksesta) lohkaisemalla tehty, tätä keksintöä tarkoittava uusi hakemus hakijan pyynnöstä katsoa annetuksi silloin, kun asiakirja, jossa keksintö oli esitetty, saapui patenttivirastoon.
Lohkaisu voi tapahtua ainoastaan huomioon ottamalla patenttilain 19 §:n 2 momentin säännös ja edellytyksellä, että uudessa hakemuksessa haetaan suojaa vain sille, mikä uutta asiakirjaa annettaessa ilmeni kantahakemuksen asiakirjoista.
Hakemuksen julkisuus.
Jos patenttihakemuksen asiakirjat ovat patenttilain 22 §:n 2 tai 3 momentin perusteella tulleet julkisiksi ennen nähtäväksi panoa, on tiivistelmä painettava heti, kun sen lopullinen muoto on vahvistettu. Patenttivirasto voi päättää myös hakemuksen muiden osien painamisesta yhdessä tiivistelmän kanssa. Näitä asiakirjoja tulee vahvistetusta maksusta olla jokaisen saatavissa.
Patenttilain 22 §:n 4 momentin mukaisessa kuulutuksessa tulee ilmoittaa hakemuksen numero ja luokka, tekemispäivä, alkupäivä, jos se on muu kuin tekemispäivä, keksinnön nimitys sekä hakijan ja keksijän nimi ja osoite. Jos etuoikeutta on pyydetty, on kuulutuksessa ilmoitettava myös, missä aikaisempi hakemus, johon vedotaan, on tehty sekä tämän hakemuksen tekemispäivä ja numero.
Jos selityksen tai patenttivaatimusten käännöstä on 21 §:n 2 momentin mukaan muutettu sen jälkeen, kun asiakirjat ovat tulleet julkisiksi, muutoksesta on kuulutettava.
Patenttihakemuksen käsittely.
Patenttilain 2 §:ssä tarkoitettuja patentin myöntämisen edellytyksiä tutkiessaan patenttiviraston on otettava huomioon kaikki seikat, jotka se saa tietoonsa.
Patenttiviraston tutkimus suoritetaan Suomen, Norjan, Ruotsin, Tanskan, Amerikan Yhdysvaltojen, Ison-Britannian, Ranskan, Saksan liittotasavallan, entisen Saksan valtakunnan ja Euroopan patenttiviraston patenttijulkaisujen ja kuulutusjulkaisujen tai julkaistujen patenttihakemusten taikka niistä laadittujen supistelmien tahi julkiseksi tulleiden kansainvälisten patenttihakemusten tai niiden supistelmien sekä Suomessa julkisiksi tulleiden patenttihakemusten perusteella. Lisäksi voidaan tutkia muutakin saatavissa olevaa kirjallisuutta, mikäli se katsotaan aiheelliseksi.
Patenttivirasto antaa tarkemmat määräykset tutkimuksen suorittamisesta. Sellaiset määräykset voivat erityisten olosuhteiden niin vaatiessa poiketa 2 momentin säännöksistä.
Patenttivirasto antaa määräaikoja ja niiden pidentämistä koskevat määräykset. Hakemuksen nähtäväksipanon lykkäys voidaan kuitenkin myöntää ainoastaan, jos hakemus on hyväksytty pantavaksi julkisesti nähtäväksi ennen kuin se on tullut julkiseksi patenttilain 22 §:n perusteella. Nähtäväksipano voidaan tällöin hakijan pyynnöstä lykätä siihen asti, kunnes hakemus tulee julkiseksi sanotun lainkohdan perusteella.
Patenttihakemuksen julkisesti nähtäväksi paneminen.
Patenttivirasto huolehtii selityksen ja siihen kuuluvien piirustusten, patenttivaatimusten ja tiivistelmän painattamisesta (kuulutusjulkaisu) patenttilain 21 §:ssä tarkoitettua nähtäväksipanoa varten. Painatus on aloitettava mahdollisimman pian hakemuksen hyväksymisen jälkeen.
Kuulutusjulkaisussa tulee olla kuulutuspäivä ja siinä on ilmoitettava:
1) hakemuksen päiväkirjanumero ja ne luokat, joihin hakemus on luokitettu;
2) hakijan nimi, kotipaikka ja osoite;
3) jos hakijaa edustaa asiamies, asiamiehen nimi;
5) onko hakemus suomalainen vai kansainvälinen patenttihakemus;
6) jos hakemus on suomalainen patenttihakemus, hakemuksen tekemispäivä sekä, jos alkupäivä on muu kuin tekemispäivä, myös alkupäivä;
7) jos hakemus on kansainvälinen patenttihakemus, kansainvälinen tekemispäivä sekä päivä, jona hakemusta on patenttilain 31 §:n mukaan jatkettu tai hakemus on saman lain 38 §:n mukaan jätetty;
8) pyydetty etuoikeus, sekä missä etuoikeuden perustaksi ilmoitettu aikaisempi hakemus on tehty, sen tekemispäivä ja numero;
9) jos hakemus on kansainvälinen patenttihakemus, kansainvälinen hakemusnumero;
10) jos hakemus on aikaansaatu jakamalla tai lohkaisemalla, kantahakemuksen päiväkirjanumero. sekä
11) viitejulkaisut.
Patenttilain 21 §:ssä tarkoitettua nähtäväksipanoa koskevan kuulutuksen tulee sisältää keksinnön nimitys sekä ne tiedot, jotka 31 §:n mukaan on ilmoitettava kuulutusjulkaisussa, viitejulkaisuja lukuunottamatta.
Väite patenttihakemusta vastaan sekä hakijan ja väitteentekijän myöhemmät kirjelmät liitteineen on annettava patenttivirastoon niin monena kappaleena kuin virasto määrää.
Väitettä tehtävissä on ilmoitettava sen peruste.
Milloin väitteentekijää edustaa asiamies, on patenttivirastoon toimitettava asiamiehelle annettu valtakirja.
Hakijalle on toimitettava kappaleet kaikista väitteentekijän antamista kirjelmistä.
Milloin hakija antaa lausuman väitteen johdosta, patenttivirasto päättää jatkuvan kirjelmien vaihdon tarpeellisuudesta.
Jos patenttivirastoon annetaan patenttihakemusta käsiteltäessä hakemuksen tutkimisen kannalta merkityksellinen kirjelmä muuna kuin väitteen tekoa varten määrättynä aikana, on siitä ilmoitettava hakijalle. Jos joku on antanut sellaisen kirjelmän ennen kuin hakemus on pantu nähtäväksi, tulee patenttiviraston, jollei ole kysymys paremmasta oikeudesta keksintöön, huomauttaa hänelle väitteentekomahdollisuudesta, jos hakemus pannaan nähtäväksi.
Tarkempien määräysten antaminen.
Patenttivirasto antaa tarkempia määräyksiä patenttihakemuksesta ja sen käsittelystä.
Patenttirekisteri.
Kun patentti on myönnetty, se on merkittävä patenttirekisteriin.
1) patenttihakemuksen päiväkirjanumero sekä patentin rekisterinumero ja luokat;
2) patentinhaltijan nimi, kotipaikka ja osoite;
3) jos patentinhaltijaa edustaa asiamies, asiamiehen nimi, kotipaikka ja osoite;
5) seuraavat päivämäärät:
a) jos patentti perustuu suomalaiseen patenttihakemukseen, hakemuksen tekemispäivä sekä päivä, josta patenttiaika alkaa, jollei se ole sama kuin hakemuksen tekemispäivä;
b) jos patentti perustuu kansainväliseen patenttihakemukseen, kansainvälinen tekemispäivä tai päivä, jona hakemus patenttilain 38 §:n 3 momentin mukaan on katsottava tehdyksi;
c) hakemusasiakirjojen julkiseksitulopäivä; d) päivä, jona patenttihakemuksen nähtäväksipanosta patenttilain 21 §:n mukaan kuulutettiin; ja
e) patentin myöntämispäivä;
6) pyydetty etuoikeus sekä ilmoitus siitä, missä etuoikeuden perustaksi ilmoitettu hakemus on tehty, sen tekemispäivä ja numero;
7) kansainvälinen hakemusnumero, jos patentti on myönnetty kansainvälisen patenttihakemuksen perusteella; sekä
8) keksinnön nimitys.
Patenttilain 26 §:ssä tarkoitetun, patentin myöntämistä koskevan kuulutuksen tulee sisältää patentin numero ja luokat, keksinnön nimitys, patentinhaltijan nimi, hakemuksen päiväkirjanumero sekä päivä, jona nähtäväksipanosta kuulutettiin patenttilain 21 §:n mukaisesti.
Milloin joku on patenttivirastolle ilmoittanut nostaneensa kanteen patentin mitättömyydestä, patentin siirrosta tai pakkoluvan myöntämisestä, on siitä tehtävä merkintä rekisteriin.
Kun jäljennös tuomiosta patenttilain 70 §:n mukaan on toimitettu patenttivirastolle, on siitä tehtävä merkintä patenttirekisteriin. Kun tuomio on saanut lainvoiman, on siitä tehtävä sellainen merkintä, että rekisteristä ilmenee jutun pääasiallinen ratkaisu.
Jos patenttivirasto patenttilain 54 §:n mukaan on lakkauttanut patentin, on siitä tehtävä merkintä rekisteriin.
Patenttiviraston kuulutukset.
Erityinen kannevalta.
Patenttilain 52 §:n 3 momentissa tarkoitettua kannetta ajaa virallinen syyttäjä, jollei valtioneuvosto erityistä asiaa varten määrää muuta viranomaista.
Kansainvälisiä patenttihakemuksia vastaanottava viranomainen.
Patenttivirasto on kansainvälisiä patenttihakemuksia vastaanottava viranomainen, kun hakijana on Suomen kansalainen tai henkilö, jolla on kotipaikka tässä maassa, Suomen lain mukaan muodostettu oikeushenkilö taikka se, joka harjoittaa liikettä tässä maassa.
Jos kansainvälisen patenttihakemuksen tekevät useat hakijat ja jos joku näistä on 1 momentissa tarkoitettu luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, on hakemuksen tekemiseen sovellettava 1 momentin säännöksiä.
Hakijan on tällöin suoritettava patenttivirastolle seuraavat maksut:
1) perusmaksu, jota tarkoitetaan patenttiyhteistyösopimuksen sovellutussäännössä 15.1, yhden kuukauden kuluessa hakemuksen vastaanottamisesta;
2) nimeämismaksu, jota tarkoitetaan sovellutussäännössä 15.1, vuoden kuluessa hakemuksen kansainvälisestä tekemispäivästä tai, jos etuoikeutta pyydetään, päivästä, josta etuoikeutta on pyydetty; maksu voidaan kuitenkin aina suorittaa yhden kuukauden kuluessa hakemuksen vastaanottamisesta;
3) uutuustutkimusmaksu, jota tarkoitetaan sovellutussäännössä 16.1, yhden kuukauden kuluessa hakemuksen vastaanottamisesta; sekä
4) lähettämismaksu patenttiviraston vastaanottavana viranomaisena hakemukselle suorittamista toimenpiteistä yhden kuukauden kuluessa hakemuksen vastaanottamisesta.
Ellei 2 momentissa tarkoitettua maksua ole suoritettu säädetyssä ajassa tai se on määräajan päättyessä suoritettu riittämättömänä, patenttivirasto ottaa puuttuvan määrän 8 §:ssä mainitun kansainvälisen toimiston tililtä sovellettu säännön 16 bis mukaisesti. Tililtä siten otettu määrä katsotaan suoritettavaksi oikeassa ajassa.
Patenttivirasto huolehtii hakijan pyynnöstä erikseen vahvistettua maksua vastaan siitä, että virastoon aikaisemmin jätetyn hakemuksen jäljennös lähetetään sovellutussäännön 17.1 b mukaisesti 8 §:ssä mainitulle kansainväliselle toimistolle. Maksu on suoritettava samassa ajassa kuin sanotun säännön mukainen pyyntö on esitettävä.
Patenttivirastoon annettava kansainvälinen patenttihakemus tehdään yhtenä kappaleena. Se on laadittava suomeksi, ruotsiksi tai englanniksi taikka muulla patenttiviraston hyväksymällä kiellä.
Patentinhakijalla, jolla ei ole kotipaikkaa Suomessa, tulee olla täällä asuva asiamies joka on oikeutettu edustamaan häntä patenttivirastossa hakemusta koskevissa asioissa.
Jollei maanpuolustukselle merkityksillisistä keksinnöistä annetun lain (551/67) mukaan ole estettä sille, patenttiviraston on patenttiyhteistyösopimuksen ja sen sovellutussääntöjen mukaisesti toimitettava vastaanottamansa kansainvälinen hakemus edelleen maailman henkisen omaisuuden järjestön kansainväliseen toimistoon. Jos hakija on hakemusta tehdessään kirjallisesti pyytänyt saada itse toimittaa hakemuksen edelleen kansainväliseen toimistoon, hänelle on sovellutussäännön 22. 2 mukaisesti annettava tähän tilaisuus, jollei ole edellä sanottua estettä hakemuksen edelleen toimittamiselle.
Kansainvälisen patenttihakemuksen käännös.
Jatkettaessa kansainvälistä patenttihakemusta patenttilain 31 §:n mukaan sekä esitettäessä saman lain 38 §:n 1 momentin mukainen tutkimuspyyntö on soveltuvin osin noudatettava tämän asetuksen 3 §:n käännöstä koskevia säännöksiä. Patenttivirasto voi kuitenkin antaa määräyksiä, joissa hakijan velvollisuutta antaa käännös helpotetaan siinä tapauksessa, että kansainvälistä hakemusta vain osittain jatketaan Suomessa.
Patenttihakemukseen, joka on käsiteltävä ja ratkaistava ennen patenttilain muuttamisesta G päivänä kesäkuuta 1980 annetun lain (407/ 80) voimaantuloa voimassa olleiden säännösten mukaan, sovelletaan tämän asetuksen sijasta 53 §:n 2 momentissa mainittua aikaisempaa patenttiasetusta.
Patenttiin, johon sovelletaan patenttilain 51 §:ää sellaisena kuin se oli ennen patenttilain muuttamisesta annetun, 1 momentissa mainitun lain voimaantuloa, sovelletaan tämän asetuksen 41 §:n sijasta aikaisemman patenttiasetuksen 445 §:ää.
Helsingissä 26. päivänä syyskuuta 1980
1 §2 §3 §4 §5 §6 §7 §8 §9 §10 §11 §12 §13 §14 §15 §16 §17 §18 §19 §20 §21 §22 §23 §24 §25 §26 §27 §28 §29 §30 §31 §32 §33 §34 §35 §36 §37 §38 §39 §40 §41 §42 §43 §44 §45 §46 §47 §48 §49 §50 §51 §52 §53 §54 §


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiArkkitehtuurianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiVärikäsTietokoneetViileäSöpöKukkaHauskaPelitTytötteHDLomaKuumaElääLogoRakkausElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisää	Kotiin / autot / Autot taustakuvat HD	Autot taustakuvat HD
6,251 näkymät
0	Autot taustakuvat HD
Tässä on kokoelma Autot taustakuvia HD Collection Pöytäkoneet, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä 5dwallpaper.com, on yli satoja tuhansia taustakuvat ovat ladattavissa. Voit ladata Jokainen Taustakuva ilmaiseksi.
Jos Like This Autot taustakuvia HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Love Peace Edellinen: Call of duty tapetti HD
näkymät (1122) tumblr tapetti Resolution Download
näkymät (296) Tumblr tapetti 15 HD kokoelmat
näkymät (259) tapetti tytöt HD
näkymät (244) pikachu tapetti HD
näkymät (227) Harley Quinn tapetti HD
baseball tapetti HDgif taustakuva HDironman tapetti HDmobiili taustakuva High Resolution Downloadtyttö taustakuva hd Downloadart deco tapetti HDplayboy tapetti HDreddit taustakuvat HDamerican flag tapetti HDhyvä taustakuva HD Suunnitellut 5dwallpaper.com | Powered by zuuur.com	© Copyright 2016, Kaikki oikeudet pidätetään	Siirry alkuun

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD hd HD


text:
Syyntakeisuusarviointien muutokset – syyt ja seuraukset - Haaste
Etusivu » Lehtiarkisto » Haaste 1/2013 » Syyntakeisuusarviointien muutokset – syyt ja seuraukset
Mielenterveysongelman käsite voi olla venyvä riippuen siitä, tulkitaanko sitä lääketieteellisin tai juridisin perustein taikka yleisen elämäkokemuksen perusteella. Lääkärit voivat pohtia lähinnä hoidon tarvetta, kun taas oikeustoimijat haluavat kartoittaa henkilön syyllisyyttä rikokseen ja sen astetta. Mielenterveyden ja syyntakeisuuden jonkinasteinen vaje voi olla lääkärin näkökulmasta tarpeeton ja suorastaan epätieteellinen kategoria, kun se voi hyvinkin palvella kriminaalipoliittisia tarpeita. Tällä asian kiistanalaisuudella on ollut todellisia seurauksia rikosoikeudenkäyntien lopputulosten kehitykseen, kuten seuraavassa voimme havaita.
Syyntakeisuutta ja mielentilan tutkimus lainsäädännössä
Lainsäädännön sisältö ja siinä tapahtuneet muutokset sekä niiden lisäksi oikeuskäytäntö ovat muokanneet mielentilaratkaisuja ja niiden määrien kehitystä merkittävällä tavalla. Keskeiset säännökset ovat rikoslaissa, oikeudenkäymiskaaressa ja mielenterveyslaissa.
Rikoksesta voidaan tuomita rangaistukseen tekijä, joka on teon hetkellä täyttänyt 15 vuotta ja hän on syyntakeinen (RL 3:4.1). Syyntakeisuuden sijasta laissa on määritelty syyntakeettomuus. Kaikki rikoksentekijät, joita ei ole todettu syyntakeettomiksi, ovat syyntakeisia. Syyntakeisia ovat sekä täydessä ymmärryksessä toimineet että alentuneesti syyntakeisiksi todetut.
Vuoden 2004 lainmuutoksen mukaisesti tekijä on syyntakeeton, jos hän ei tekohetkellä kykene mielisairauden, syvän vajaamielisyyden taikka vakavan mielenterveyden tai tajunnan häiriön vuoksi ymmärtämään tekonsa tosiasiallista luonnetta tai oikeudenvastaisuutta taikka hänen kykynsä säädellä käyttäytymistään on sellaisesta syystä ratkaisevasti heikentynyt (RL 3:4.2). Laki pitää sisällään kaksiportaisen arvion tekijän psyykkisestä kunnosta. Ensin arvioidaan se, onko henkilö mielisairas, vajaamielinen tai kärsiikö hän vakavasta mielenterveyden tai tajunnan häiriöstä. Jos tässä päädytään sairautta osoittavaan diagnoosiin, on vielä tutkittava se, oliko sairaudella syy-yhteys joko siihen, ettei tekijä ymmärtänyt tekonsa luonnetta tai siihen, että hänen kykynsä kontrolloida käyttäytymistään on ratkaisevasti heikentynyt. Se milloin ymmärrys- tai kontrollointikyky on ratkaisevasti heikentynyt, jää lopulta oikeuskäytännössä ratkaistavaksi.
Alentuneessa syyntakeisuudessa on puolestaan kyse siitä, että tekijän kyky ymmärtää tekonsa tosiasiallinen luonne tai oikeudenvastaisuus tai kyky säädellä käyttäytymistään on mielisairauden tai muun edellä luetellun syyn vuoksi merkittävästi alentunut (RL 3:4.3). Vajaamielisyyden ei tarvitse olla tässä tapauksessa syvää eikä mielenterveyden tai tajunnan häiriön vakavaa. Eroa on myös siinä, että syyntakeettomuudessa tekijän kyvyn pitää olla ratkaisevasti heikentynyt, kun taas alentuneessa syyntakeisuudessa riittää, että se on merkittävästi alentunut. Alentunut syyntakeisuus ei vuodesta 2004 lähtien ole enää vaikuttanut rangaistusasteikon maksimiin, minkä vuoksi henkilö voidaan poikkeustapauksissa tuomita täyteen rangaistukseen.
Päihtymystä tai muuta tilapäistä tajunnan häiriötä, johon tekijä on itsensä saattanut, ei oteta syyntakeisuusarvioinnissa huomioon, ellei siihen ole erityisen painavia syitä (RL 3:4.4). Alkoholin tai muun päihteen pitkäaikainen väärinkäyttö voi kuitenkin johtaa sellaiseen mielenterveyden häiriöön kuten juoppohulluuteen, joka voidaan huomioida jopa niin, että se poistaa rangaistusvastuun kokonaan. Näissä voi käytännössä esiintyä vaikeita rajanveto-ongelmia.
Syyntakeettomuusperusteita ovat mielisairaus, syvä vaajamielisyys sekä vakava mielenterveyden tai tajunnan häiriö. Tällaisten sairauksien luotettava diagnoosi edellyttää lääketieteellistä asiantuntemusta. Tämän vuoksi laissa on säädetty menettelystä, jolla asiantuntemus saatetaan tuomioistuimen tietoon.
Menettelyä koskeva lainsäädäntöuudistus tuli voimaan 1.10.2006. Sen perusteella (OK 17:45) tuomioistuin voi määrätä vastaajan mielentilan tutkittavaksi, jos 1) hänet on annetussa välituomiossa todettu syylliseksi rikokseen, 2) mielentilan tutkiminen on perusteltua ja 3) vastaaja suostuu mielentilatutkimukseen tai hän on vangittuna tai häntä syytetään rikoksesta, josta voi seurata ankarampi rangaistus kuin vuosi vankeutta. Ennen uudistusta syyllisyyttä ei tarvinnut todeta ja riitti, että mielentilan tutkiminen oli tarpeellista. Tuomioistuin voi kuitenkin edellä olevasta poiketen määrätä mielentilan tutkittavaksi jo esitutkinnan aikana tai ennen pääkäsittelyä, jos rikoksesta epäilty on tunnustanut syyllisyyteensä tai jos tarve on muutoin selvä. Samoin mielentila pitää tutkia aina ennen kuin on mahdollista tehdä päätös koko rangaistusajan suorittamisesta vankilassa.
Kaiken kaikkiaan tuomioistuimella on mahdollisuus ja vapaus toimia asiassa kolmella eri tavalla. Ensimmäinen on mielentilalausunnon pyytäminen Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselta, joka määrää, missä tutkimus suoritetaan. Tutkiva lääkäri sekä THL:n asettama lautakunta antavat asiassa lausunnon ja kummatkin lausunnot toimitetaan tuomioistuimelle. Toiseksi tuomioistuimella on mahdollisuus pyytää syytetystä asiakirjalausunto. Kolmas mahdollisuus on se, että tuomioistuin jättää vapaaseen harkintaansa perustuen mielentilalausunnon pyytämättä ja hyödyntää päätöksessään esimerkiksi aiemmin tehtyjä mielentilatutkimuksia.
Mielentilaratkaisujen määrä on vähentynyt
Pyydettyjen ja annettujen lausuntojen vuosittaiset määrät ovat ajan kuluessa vähentyneet merkittävästi. Vuosina 1980–1997 annettujen lausuntojen määrä oli 200–300 vuodessa, mutta vuosina 2006–2012 eli menettelytapanormien muutoksen jälkeen määrä on enää 110–130 vuodessa (kuvio 1). Koska lainsäädäntö jättää tuomioistuimille edelleen melko paljon liikkumatilaa lausuntojen pyytämisessä, myös tuomioistuinkohtaiset erot voivat olla suuria.
Kuvio 1. Terveydenhoitoviranomaisten mielentilaratkaisut ja niiden sisällön mukainen jakauma 1980–2012 (Lähde: THL)
Lausuntojen määrän vaihteluun vaikuttaa myös eräiden törkeiden rikosten kuten henkirikosten ja tuhotyörikosten vuosittaisten määrien muutokset, koska käytännössä mielentilatutkimukset tehdään pääasiallisesti vakaviin väkivaltarikoksiin ja tuhotyöhön syyllistyneistä. Vuodesta 2005 alkaen tällaisten rikosten määrät ovat vähentyneet 1990-luvun ja 2000-luvun alun tasosta. Mielentilatutkimuksista valtaosa koskee henkirikoksia ja muita väkivaltarikoksia (vuosittain noin 80 %). Loput ovat lähinnä tuhotyöhön tai seksuaalirikoksiin syyllistyneitä.
Annetuissa lausunnoissa täydessä ymmärryksessä olleiden osuus on noussut noin 20 prosentista noin 60 prosenttiin 30 vuoden aikana. Vastaavasti alentuneesti syyntakeisten osuus on vähentynyt noin 60 prosentista 12 prosenttiin. Alentuneesti syyntakeisten absoluuttiset määrät ovat myös vähentyneet tuntuvasti 120–180 lausunnon vuositasosta (1980-luku) 10–20 lausunnon vuositasoon vuoden 2005 jälkeen. Syyntakeettomien osuus on pysynyt noin 20–25 prosentissa vuodesta 1980 lähtien (kuvio 1).
Muutos liittyy arvioon syyntakeisuuden ja alentuneen syyntakeisuuden välisestä suhteesta. Kun tekijä arvioidaan alentuneesti syyntakeiseksi, tällä ei ole hoidollisia seurausvaikutuksia toisin kuin syyntakeettomuusarvioinneilla useimmiten on.
Tuomioistuimella on ollut vuodesta 2007 alkaen mahdollisuus pyytää mielentilalausunto myös esitutkintavaiheessa. Tällaisia pyyntöjä on tullut THL:lle vuosittain noin 5–20 vuosina 2007–2012.
Tuomioistuin on katsonut tekijän – laskettuna päärikokseen syyllisistä – syyntakeettomaksi noin 50 kertaa vuodessa 2008–2011. Syyntakeettomien absoluuttinen määrä on vähentynyt tasaisesti noin kolmannekseen ja suhteellinen osuus syylliseksi todetuista samoin lähes kolmannekseen 1990-luvun alusta. Alentuneesti syyntakeisina tuomittiin 50 henkilöä vuonna 2011 eli suunnilleen sama määrä kuin todettiin syyntakeettomiksi. Alentuneesti syyntakeisina tuomittujen määrä ja osuus syyllisistä ovat vähentyneet noin kolmasosaan vuodesta 2004 (kuvio 2). Vuotta 2004 edeltäviltä vuosilta ei ole tilastointimuutosten vuoksi saatavissa vertailukelpoista tietoa alentuneesti syyntakeisten määristä, mutta käytettävissä olevan tiedon (säännöksen soveltamiskertojen suhde tuomittujen rikosten määrään) pohjalta voidaan kuitenkin päätellä, että määrän vähentyminen oli tuntuvaa jo ennen sitä eli 1990-luvun alusta lähtien.
Kuvio 2. Tuomioistuimen syyntakeettomiksi ja alentuneesti syyntakeisiksi tuomitsemien (%) osuus syyllisistä päärikoksen mukaan 1990–2011 (lähde: Tilastokeskus).
Syyntakeettomien ja alentuneesti syyntakeisten määrän vähentyminen vastaa odotetusti suunnilleen kehitystä annettujen mielentilalausuntojen määrässä. Syyntakeettomina tuomittujen määrä on kuitenkin noin kaksinkertainen ja alentuneesti syyntakeisten määrä yli nelinkertainen verrattuna mielentilalausuntoihin vuosina 2004–2011. Tämä tarkoittaa todennäköisesti sitä, että tuomioistuimet tekevät huomattavan määrän mielentilaa koskevia päätöksiä ilman mielentilatutkimusta. Näistä tapauksista valtaosa – arviolta 80–90 % – koskee kuitenkin lieviä rikoksia ja niissäkin on tavallisesti ollut käytössä muu lääketieteellinen asiantuntija-arvio.
Yhtenä syynä vähentymiselle on vuoden 2004 lain muutos, sillä aiemmin syyntakeettomuutta oli mahdollisuus tulkita laajemmin kuin nykyisin. Oikeuskäytännön kiristyminen 1980-luvulta alkaen tarkoitti kuitenkin käytännössä rajanvedon tiukentamista niin, että syyntakeettomaksi toteamisen edellytyksenä oli yleensä psykoositasoinen mielenterveydenhäiriö.
Syyntakeettomina tuomituista 42 % todettiin syylliseksi henki- tai pahoinpitelyrikokseen ja 17 % tuhotyöhön vuonna 2011. Alentuneesti syyntakeisina tuomituista puolestaan 36 % tuomittiin henki- tai pahoinpitelyrikoksesta rangaistukseen. Suhteellisesti eniten sekä syyntakeettomia että alentuneesti syyntakeisia on henkirikoksiin ja tuhotyöhön syyllistyneissä. Henkirikoksen tehneistä 8 % oli syyntakeettomia ja 3 % alentuneesti syyntakeisia vuonna 2011. Vastaavat luvut tuhotyöhön osalta olivat 12 % (syyntakeettomat) ja 5 % (alentuneesti syyntakeiset). Kaikista oikeudessa tuomituista rikoslakirikoksista sekä syyntakeettomia että alentuneesti syyntakeisia oli 0,1 % syyllisistä (päärikosperuste).
Vuoden 2004 lainmuutoksen nojalla tekijä on ollut mahdollista tuomita täyteen rangaistukseen, vaikka hänet katsottaisiinkin alentuneesti syyntakeiseksi. Tarkoituksena ei ole ollut kuitenkaan muuttaa ennen vallinnutta pääsääntöä, jonka mukaan alentuneesti syyntakeinen tuomitaan lievennetyn rangaistusasteikon mukaan. Säännöksellä haluttiin lähinnä antaa tuomioistuimelle mahdollisuus tuomita poikkeuksellisen törkeään murhaan syyllistynyt aina elinkautiseen vankeuteen. Poikkeustapauksiin alun perin tarkoitettua säännöstä on sovelluttu ilmeisen laajasti murhatuomioissa. Seurauksena on ollut tuomioiden koventuminen ja vankimäärän kasvu, koska henkirikoksista elinkautista vankeusrangaistusta kärsivien määrä on lisääntynyt noin kuusinkertaisiksi 20 vuoden aikana (kuvio 3).
Kuvio 3. Elinkautisvangit ja murhatuomiot 1991–2011 (lähde: Rikosseuraamuslaitos ja Tilastokeskus).
Oikeustoimen ja psykiatrian yhteensovitus – onnistuuko?
Mielentilatutkimuspyyntöjen ja mielentilalausuntojen määrä on laskenut selvästi. Ennen muuta vähentyminen on koskenut alentuneesti syyntakeisten kategoriaa. Tässä on nähtävissä kahden eri näkökulman eli lääketieteen ja oikeustoimen yhteensovittamattomuutta kuten edellä on tuotu esiin. Mielenterveyslaki ei lisäksi sääntele lainkaan niitä tilanteita, joissa mielentila tutkitaan esitutkintavaiheessa. Tämä sääntelemättömyys on aiheuttanut juridisia pulmatilanteita.
Tahdonvastaisen hoidon edellytyksenä on lain mukaan ainoastaan mielisairaus. Alaikäinen voidaan määrätä pakkohoitoon myös vakavan mielenterveyden häiriön perusteella. Tuomioistuin voi siten tuomita syyntakeettomiksi myös sellaisia henkilöitä, joita ei voi lain mukaan määrätä tahdonvastaiseen hoitoon. Tämän rikoslainsäädännön ja terveydenhuoltolainsäädännön saumakohdan on arveltu siis jossain määrin vuotavan, mikä on herättänyt toisinaan yleistä huolta ja jopa pelkoa. Hoitokäytännössä rajanveto mielisairauden ja persoonallisuushäiriöiden välillä on ollut kuitenkin liukuva ja rankaisematta jääneet voivat olla hoidon piirissä muulla kuin pakkohoitoperusteella.
Mielentilatutkimuksessa syyntakeettomiksi todetut määrätään kuitenkin säännönmukaisesti pakkohoitoon. Viime vuosina hoitoon määräämispäätöksiä on ollut noin 30 vuodessa. Sen ohella on tehty joitain päätöksiä (4 vuonna 2012) myös myöhemmin. Kaikista syyntakeettomista arviolta kymmenkunta vuodessa on jäänyt määräämättä tahdonvastaiseen hoitoon. Ratkaisuksi on esitetty pakkohoidon kriteerien väljentämistä ja velvoitteista avohoitoa. Avohoidon tarve koskee ennen muuta sairaalasta uloskirjattuja kriminaalipotilaita ja niitä harvinaisia tapauksia, joissa tekijä todetaan syyntakeettomaksi tekohetkellä, muttei ole enää sen jälkeen tahdonvastaisen sairaalahoidon tarpeessa.
Päätöksen pakkohoitoon määräämisestä tekee Terveyden ja hyvinvoinnin laitos. Päätös tehdään aina mielentilatutkimuksen päätteeksi. Muulloin eli lähinnä silloin, kun syyntakeettomuuspäätös tehdään THL:ltä saatujen asiakirjojen nojalla (OK 17:44), tuomioistuimen tulee saattaa kysymys hoidon tarpeesta THL:n selvitettäväksi, jollei se ole ilmeisen tarpeetonta silloin, kun tuomioistuin on jättänyt rikoksesta syytetyn hänen mielentilansa vuoksi rangaistukseen tuomitsematta (RL 3:4.5). Tarpeelliseksi selvityksen teko on koettu käytännössä silloin, kun rikos on kohdistunut uhrin henkilökohtaiseen koskemattomuuteen eli tekijän voidaan arvioida olevan vaaraksi muille ihmisille. Käytäntöä voi arvostella psykiatrisen hoidon näkökulmasta, koska tekijän itsensä tarvetta saada hoitoa ei huomioida.
Tuomioistuimen ratkaisu tuomitun alentuneesta syyntakeisuudesta voi myös olla hoitonäkökulmasta ongelmallinen. Todetaan siis, että rikoksentekijä kärsii psyykkisistä ongelmista, mutta hänet toimitetaan vakavasta rikoksesta sairaalan sijasta vankilaan. Vankiloissa on mahdollista saada mielenterveyspalveluja, mutta tavanomaiset vankilaolosuhteet tuskin vastaavat mielenterveyspotilaiden tarpeita. Yksi mahdollisuus voisi olla se, että jostakin vankilasta rakennettaisiin erityinen "hoitovankila", jossa voisi saada vahvennettuja mielenterveyspalveluja.
Kuten aiemmin todettiin, mielentilalausunnoissa mutta myös oikeuskäytännössä alentuneesti syyntakeiseksi on määritelty vuosien mittaan yhä harvempi. Tässäkin törmäävät yhteen lääketieteen näkökulma hoidon tarpeesta ja kriminaalipoliittinen näkemys syyntakeisuudesta enemmän jatkumona kuin joko–tai-kysymyksenä.
Nykyinen kahden toimijan järjestelmä on tuottanut ailahtelevuutta ratkaisutoimintaan ja järjestelmien yhteensovittamispulmia. Ailahtelevuus näkyy tilastoissa varsinkin alentuneesti syyntakeisina tuomittujen määrän romahtamisena ilman, että olisi tehty tätä kehitystä edistävää lainsäädäntömuutosta. Vuoden 2004 lainmuutoskaan ei selitä kehitystä, koska se oli nähtävissä jo vuosia ennen. Joidenkin syyntakeettomiksi todettujen mutta silti hoitoa paitsi jääneiden hoitoon saattaminen voitaisiin ratkaista ehkä nykyistä paremmin niin, että tuomioistuin päättäisi asiasta kokonaisvaltaisesti. Toinen tai rinnakkainen mahdollisuus olisi sosiaali- ja terveysministeriön työryhmän vuonna 2005 tekemä ehdotus väljentää pakkohoidon edellytyksiä ja luoda uusia toimintamalleja kuten velvoittava avohoito.
Kirjoittaja on erikoissuunnittelija Oikeuspoliittisessa tutkimuslaitoksessa.
Kotilainen, Irma: Mielentilatutkimusprosessi. . Esitelmä Oikeuspsykiatrian päivillä 3.9.2012.
Lappi-Seppälä, Tapio (2005) Syyntakeettomuussäännösten soveltamiskäytäntöjen tutkimisesta. Teoksessa Rikos, rangaistus ja prosessi: Juhlajulkaisu Eero Backman.
Lappi-Seppälä, Tapio & Niemi, Hannu (2012) Rangaistuskäytännön yleiskuvaus. Teoksessa Rikollisuustilanne 2011. OPTL:n tutkimuksia 262.
Piirtola, Hilppa (2004) Alentunut syyntakeisuus ja enimmäisrangaistuksen käyttö. Teoksessa Lahti ym. Rikosoikeuden uudistuneet yleiset opit.
Rikos- ja mielenterveyslain yhteensovittaminen. Kriminaalipotilaita koskevat säännökset. Sosiaali- ja terveysministeriön työryhmämuistioita 2005:20.
Suontaka, Marika, Lindberg, Nina & Putkonen Hannu (2007) Kriminaalipotilaille harkitaan velvoitteista avohoitoa. Duodecim.
Tuhkanen, Harri (2012) Rikollisuuden syyt, syyntakeisuus ja mielentilan tutkiminen. Tutkielma. Kriminologia. Lapin yliopisto.
Alentuneesti syyntakeiseksi katsottu tekijä on ollut mahdollista tuomita täyteen rangaistukseen 2004 lainmuutoksen nojalla. Poikkeustapauksiin tarkoitettua säännöstä on sovellettu laajasti murhatuomioissa. Seurauksena on ollut tuomioiden koventaminen ja vankimäärän kasvu.

matches: tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


text:
Yle HD -teräväpiirtonakanava aloittaa lähetykset ehkä 2.5.2011 | Digilelut
Yle HD -teräväpiirtonakanava aloittaa lähetykset ehkä 2.5.2011
Uusimman huhun mukaan Yle HD -kanava voisi aloittaa lähetyksensä jo ensi viikon maanantaina 2.5.2001. Huhun mukaan neuvottelut teräväpiirtosignaalin jakelusta ovat edelleen kesken operaattorien kanssa, mutta lähetykset voisivat kuitenkin alkaa mahdollisesti jo ensi maanantaina.
Avainsanat: hd, kanavat, lähetykset, tv, yle
Dippikauha kirjoitti	30.4.2011 kello 13:22
Hyvässä lykyssä eräs nimeltä mainitsematon Elisa tulee veloittamaan YLE:n lähetyksien katselemisesta kaapelikorttimaksun verran.
nimetön. kirjoitti	30.4.2011 kello 20:31
Ei vain Elisa vaan Yle HD tulee olemaan maksullinen kaikkien operaattoreiden kautta katseltuna. Tai ei varsinaisesti maksullinen mutta maksaahan se pelkkä korttikin jotain. Eli ilmaiseksi et voi katella Yle HD:ta mitään kautta.
Myös Nelonen HD ja MTV3 HD tulee ainakin antenniverkossa olemaan korttikanavia. Tosin kuka viitsii katsoa jotain Nelosen skaalattua kuvaa maksua vastaan, kun telkkarikin voi hoitaa sen tavallisen Nelosen skaalauksen. Sama kuvalähdehän noilla loppujen lopuksi on.
Nimetön kirjoitti	2.5.2011 kello 19:00
YLE HD on siirtovelvoitteen (must carry) alainen kanava, joten se näkyy myös kaapeli-tv-verkossa. Kaapelitalouksissa kanavan katseluun vaaditaan Cable HD Ready -merkitty vastaanotin ja salauksenpurkukortti. YLE HD -kanava on katsojalle myös kaapeli-tv-verkossa maksuton.
nimetön. kirjoitti	3.5.2011 kello 2:00
”YLE HD on siirtovelvoitteen (must carry) alainen kanava, joten se näkyy myös kaapeli-tv-verkossa. Kaapelitalouksissa kanavan katseluun vaaditaan Cable HD Ready -merkitty vastaanotin ja salauksenpurkukortti. YLE HD -kanava on katsojalle myös kaapeli-tv-verkossa maksuton.”
Pitää paikkansa se että Yle HD on siirtovelvoitteen alainen niin antenni- kuin kaapeliverkossa (kaapelissa ainakin heinäkuuhun asti). Silti se ei näy missään kaapeliverkossa vielä edes kortilla. Toisaalta voidaan kyseenalaistaa voiko siirtovelvoitteen alainen kanava olla ylipäätään kortin takana.
Ja meneehän siitä itse katselukortistakin kuukausimaksu, vaikka ei nyt, mutta myöhemmin kuitenkin alkaa mittari raksuttaa siinäkin joten voidaankin kysyä että onko kyseinen kanava aidosti maksuton. Mun mielipide on että ei, jos siihen tarvitaan kuukausimaksullisia kortteja vaikka varsinaista tilausmaksua ei menisikään.
Nimetön kirjoitti	4.5.2011 kello 16:55
Ilmoittivat asiakaspalvelusta, että ei näy elisan kaapeliverkossa YLE HD ainakaan vielä. Kuulemma neuvottelut kesken. Kiitos Elisa!

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD