text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiAeroArkkitehtuuriEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiViileäVärikäsTietokoneetSöpöLiputKukkaRuoka & JuomatHauskaPelitTytötteLomaKuumaElääLogoRakkausMuutElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisäämobile	Kotiin / HD / volkswagen tapetti HD	volkswagen tapetti HD
0	volkswagen tapetti HD
Tässä on kaunein valinta Ofvolkswagen tapetti HD työasemien, PC, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. Tässäwallpapermad.com Taustakuva tietokanta voit ladata miljoonia korkealaatuisia taustakuvia . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Meillä on paljon taustakuvia yli kolmekymmentä Plus kategoriat Like Eläimet, Sarjakuva, Kukka, avaruus , Pelit ja Urheilu ,Jne. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia henkilökohtaiseen käyttöön. Jos Like This volkswagen taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook ja muut sosiaalisen median.
piipittää noin Maha Edellinen: taustakuvat vaaleanpunainen HD
violetti tapettiTaustakuva olohuoneArch Linux tapetti HDDetective Conan tapetti HDmuslimi tapetti3d työpöydän taustakuva HDSony Vaio tapetti HDDiamond tarjonta co tapettiNFL iphone tapettiElk tapetti HD Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
näytöt – Mikrobitti
näytötpelinäytöttietokoneen lisälaitteet
Etsitkö uutta pelinäyttöä? Tässä 5 pätevää laitetta
Vaikeaksi on mennyt pelaamiseen sopivan näytön hommaaminen. Ennen ostettiin niin iso ja tarkka näyttö kuin lompakko kesti. Nykyään pitää tietää paneelit, vasteajat, virkistystaajuudet, tahdistukset ja muodot.
hdr-näytötnäytöttietokoneen lisälaitteet
Testasimme uudet hdr-näytöt: yhdessä testilaitteessa ominaisuus ei toiminut Windows-koneen kanssa lainkaan
Hdr-laajasävykuva on tämän vuoden kuumin puheenaihe näyttötekniikassa. Televisioista tuttu hdr pyrkii nyt työpöydällekin.
Nvidia lupaa: viivästyneet huiman tarkat ja nopeat pelinäytöt saapuvat vihdoin
g-syncnäytöt
Luvatut uutuusnäytöt myöhästyvät: liian vaikeaa tekniikkaa
TFT Centralin mukaan myöhästyvistä uutuusnäytöistä ainakin 27-tuumaiset Asus PG27UQ, Acer X27 ja AOC AG273UG tulevat todennäköisesti alkusyksyllä. 35-tuumaiset versiot PG35VQ ja X35 tulisivat ulos vasta vuoden lopulla.
monitoritnäytöttestit
Mikrobitti testasi yötilanäytöt: unensäästäjä suodattaa sinistä valoa
Kirkkaan ja kylmän sinisävyisen näytön katselu iltahämärällä saattaa häiritä unirytmiä, kun keho tulkitsee illan päiväksi. Näyttöjen valmistajat ovatkin tehneet sinisten sävyjen poistosta uuden myyntivaltin huonoista yöunista kärsiville.
Pelinäyttö, joka seuraa silmien liikkeitä
Acerin Predator-pelilaitesarja on saanut kunnianhimoisen lippulaivan. Z1-näyttö nimittäin seuraa käyttäjän silmänliikkeitä ja povaa mullistavansa niin pelaamisen kuin hyötykäytönkin.
kannettavat tietokoneetlaboratorionäytötpuhelimetSpectracal
Tarkemmin ja nopeammin – näin Mikrobitti testaa näytöt
LGnäytötnäyttötekniikka
LG julkaisi kolme huippunäyttöä, luvassa 5K-tarkkuutta ja hdr-värejä
LG on kertonut tuovansa markkinoille kolme huippuluokan näyttöä, jotka hyödyntävät upouutta teknologiaa.
jättinäytötnäytöt
LGnäytöt
LG esitteli 77-tuumaisen oled-näytön, joka on sekä taipuisa että läpinäkyvä
LG esitteli torstaina uusimman voimannäytteensä näyttötekniikassa. 77 tuuman jättimäinen oled-näyttö on sekä taipuisa että läpinäkyvä.
näytötSamsung
Riittävän iso näyttö? Uusi 49-tuumainen mörssäri tarjoaa työtilaa vaativallekin käyttäjälle
Samsung on esitellyt uuden mahtinäytön. Hulppeat 49” kulmasta kulmaan vievä Samsung CHG90 on kaareva erikoisuus, joka uhkaa tehdä useamman näytön ratkaisut turhiksi.
4knäytöt
Halvempien 4k-näyttöjen testivoittaja LG 27UD58P: joustava yleisnäyttö
Mikrobitti testasi edullisempia 4k-näyttöjä helmikuun numerossa. LG:n näytössä hinta ja laatu kohtaavat.
4knäytöttestit
Testissä halvat 4K-näytöt: ”Edullisuus vaatii kompromisseja”
Halvimmat 4k-näytöt maksavat 500 euroa. Testasimme, saako tällä rahalla hyvän näytön vai pitääkö tiskiin latoa paksumpi setelitukko. Lopullisen valinnan ratkaisevat omat tarpeet.
8KDellnäytöt
Delliltä tuli myyntiin 8K-näyttö – pikseliä riittää, mutta on sillä hintaakin
Dell esitteli 31,5-tuumaisen 8K-näytön CES-messuilla tammikuussa. Nyt Ultrasharp 32 on tullut vihdoin myyntiin 5000 dollarin hinnalla, PetaPixel uutisoi
5k-näytötmonitoritnäytöt
Ökyhintaisen 5k-monitorin valmistaja myönsi nolon virheen – korjaus luvassa
LG myöntää langattoman reitittimen ja näytön yhteiselämän ongelmat. ”Muuttamalla joko reitittimen tai näytön sijoitusta ongelmien pitäisi poistua”. Korjauskin on luvassa.
LGnäytötviat
Noloa: Macin näyttö maksaa yli 1000 euroa – mutta ei toimi, jos reititin on lähellä
LG:n mukaan reitittimen aiheuttama ongelma koskee pelkkiä 5k-näyttöjä eikä se vaikuta valmistajan muihin malleihin. 9to5Macin mukaan ongelmasta saattaa tulla suurempi sitä mukaa, kun 5K-näytöt yleistyvät.
näytötpeliluolapelit
Ossi otti 240 hertsin pelinäyttöjä testiin. Ennen kuin supernäytöt laitetaan varsinaisen tehomankelin läpi, oli hyvä kirjoittaa ensivaikutelmia ylös.
Appleimacnäytöt
Apple maksaa korvauksia Macin korjauksesta myös takautuvasti – hyvin spesifi vika
Vuoden 2012 joulukuun ja heinäkuun 2014 välillä myydyissä iMaceissa on havaittu vika näytön saranoiden toiminnassa.
näytötvirtuaalilasitvirtuaalitodellisuus
Virtuaalitodellisuuden perusvaivaan lääke – melkoinen ero vanhaan
Japan Displayn (JDI) kehittää vr-käyttöön 1440×1700 resoluution näyttöä, jossa on 651 pikseliä tuuman matkalla.
Asus MG248Q – kohtuuhintainen 24-tuumainen pelinäyttö
Kohtuuhintainen Asus MG248Q näyttää AMD:n näytönohjaimen omistajille nopeaa ja repeilemätöntä kuvaa.
4knäytötuhd
HP Envy 34c – isojen näyttöjen testin viihdevoittaja
HP soveltuu viihdekäyttöön muuta ryhmää paremmin. Sen äänentoisto on monitoriksi kiitettävän hyvä, joten laite toimii kodissa myös television korvikkeena.
Näyttötestin kakkonen Dell P4317Q – kuin neljä monitoria yhdessä
Dell P4317Q on tehokäyttäjän unelmanäyttö. Tehokas työskentelyala on valtava eikä kirjasimia tai valikkoja ei tarvitse skaalata näytön ison koon ansiosta.
Samsung UE850 – isojen näyttöjen tasavarma testivoittaja
Samsung UE850 on erinomainen valinta monipuoliseen kotikäyttöön. Se pärjää hyvin viihde- ja työkäytössä sekä pelatessa.
Kuka tarvitsee 43-tuumaista näyttöä?
Isoa näyttöä on perusteltua verrata usean näytön kokoonpanoihin. Uhd-näytön tarkkuus vastaa sekä pysty- että vaakasuunnassa kahta full hd -näyttöä.
Mikrobitti testasi tietokonenäyttöjen 4K-jättiläiset
Suurimmat pc-näytöt lähestyvät kooltaan jo televisioita. Testasimme kolme normaalia suurempaa monitoria: 32, 34 ja 43 tuuman kokoiset.
4khdrnäytötuhdultra hd
Hdr tuo syvemmät sävyt ja tarkemmat yksityiskohdat
Hdr-tekniikalla tuotetaan kuvaa, jossa on aiempaa selvästi enemmän dynamiikkaa. Kuvan kirkkaat alueet ovat paljon kirkkaampia ja pimeät alueet pimeämpiä, mutta molemmissa voi silti erottaa enemmän sävyjä ja yksityiskohtia.
4knäytöttarkkuustermitultra hd
4k ja ultra hd, mitä eroa?
4k ja ultra hd (uhd) ovat hieman eri asioita, vaikka niitä usein käytetäänkin synonyymeinä. Termi 4k on lähtöisin digitaalisten elokuvateatterien maailmasta, missä sillä tarkoitetaan 4 096 × 2 160 -tarkkuutta. Ultra hd:n tarkkuus on puolestaan 3 840 × 2 160.
4knäytötultra hd
Opas: Tämä sinun tulee tietää ultra hd -näytöistä – valitse ja osta järkevästi
Teräväpiirtolähetykset ehtivät hädin tuskin käynnistyä Suomessa, kun studiot ja laite-valmistajat alkoivat jo tuoda myyntiin ultrateräväpiirtotelevisioita. Ultra hd tuo kuvanlaadun tälle vuosituhannelle, mutta mitä se tarkoittaa tietotekniikan harrastajalle?
Arduinodigilehtinäytöttestit
Mikrobitti 9/2016: Arduino-projekti, XL-kokoisten näyttöjen testi, karu totuus lukiolaisten läppäreistä…
Uudessa Mikrobitissä käsittelemme muun muassa aloittelijan kehitysympäristöjä sekä näytämme, miten rakennat automaattisen sääaseman Arduinon avulla. Mukana myös esimerkiksi artikkelit autojen tietotekniikasta, nörtin äänentoistojärjestelmästä sekä Chrome OS:stä – sekä paljon muuta.
monitoritnäytötwqhd
Etsitkö isoa ja tarkkaa näyttöä? 5 vaihtoehtoa pelaamiseen tai Excel-jumppaan
Iso näyttö sopii hyvin niin peleihin uppoutumiseen kuin massiivisten Excel-taulukoidenkin pyörittelyyn. Tässä viisi poimintaa testeistämme.
Voi, voi, Windows Phone – taas lähti viestisovellus

matches: hd hd hd hd hd hd hd


text:
talvi iphone tapetti HD
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / HD / talvi iphone tapetti HD	talvi iphone tapetti HD
0	talvi iphone tapetti HD
Tässä on paras kokoelma Ofwinter iPhone tapetti HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos Like Tämä talvi iphone taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Venkatesh warner Edellinen: iphone joulua taustakuvan HD
seuraava: söpö joulu taustakuva HD
näkymät (1037) booty tapetti HD
näkymät (1014) älä touch puhelimeen taustakuvaksi HD
näkymät (846) Harry Potter iphone tapetti HD
näkymät (631) Tumblr iPhone tapetti
näkymät (626) tumblr tapetti iPhone HD
kalloja tapetti HDKratos tapetti HDthrasher tapetti HDkammottava tapetti HDBorderlands tapettiFun tapettitapetti tallentaa HDrentouttava taustakuva HDkauhu taustakuvatpupu tapetti HD Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
persikka tapetti HD
Kotiin / Lisää / persikka tapetti HD
rauha heinäkuu 6, 2016	Lisää
335 näkymät persikka tapetti HD
Tässä on paras valikoimista persikka tapetti HD Tietokoneissa, Pöytäkoneet, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täälläLivewallpaper.info tietokanta voi ladata paljon laadukkaita tapetti eri luokkiin . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Koska nämä kuvat ladataan käyttäjät. vaikka tyyppi tietokoneen näytön koko, että olet yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan jotka ovat uudelleen kokoinen ja se rajataan Asenna pöytämikrossasi näytön koon.
persikka tapetti HD2.
persikka tapetti HD7.
Yksinkertaisuuden, Olemme ladanneet 1920×1080 Resolution Väritaustakuvat, Se sopivat täydellisesti Näistä Major Resolution (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) Huomioithan, Jos jokin taustakuvat loukkaavat Copyright, Lähetä meille Mail yksityiskohdat, Poistamme sen mahdollisimman pian. Kaikki taustakuvat ladataan käyttäjät. Ja taustakuvat ovat ilmainen henkilökohtaiseen käyttöön vain. Jos Like This persikka taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook ja muut sosiaalisen median.
iphone live tapetti HDtapetti HD High Resolution Downloadkana tapetti HDtaustakuvia viileä HDTyöpöydän Tiivistelmä Taustat HDMewtwo tapetti HDnousee vastaan tapetti HDilmainen taustakuva Lataa korkearesoluutioinen Downloadtappaa Bill tapetti HDDesktop Skull Taustakuva HD Powered by livewallpaper.info	© Copyright 2016, Kaikki oikeudet pidätetään

matches: HD HD HD HD HD HD HD


Väylien talvikunnossapito | Mikkeli
Kokous 22.3.2018
Väylien talvikunnossapito
Vammaisneuvosto, kokous 22.3.2018
§ 13 Väylien talvikunnossapito
MliDno-2018-678
Kunnossapitopäällikkö Päivi Turkki kertoi katujen puhtaanapidon tilanteesta ja periaatteista. Ykkösluokan väylien puhdistus aloitetaan 4 cm lumirajalla ja on 4 tunnin aikaraja puhdistamiseen. Kakkosluokan väylillä lähtöraja on 8 cm, puhdistus 8 tunnin aikarajalla.
Laatutasotavoitteena on, että julkinen liikenne ja hälytysajoneuvot pystyvät esteettä liikkumaan. Postilaatikoille pääsy on ollut lumen vuoksi talven aikana ajoittain haasteellista. Ajoväylien ulkopuolella olevien alueiden puhtaanapito kuuluu kiinteistöjen omistajille. Liikennevalojen painnikkeita ei pääse painamaan korkeiden lumivallien vuoksi.
Esteettömyyteen liittyvistä haitoista toivotaan viestejä kunnossapitoon. Palautteet voi lähettää sähköpostilla paivi.turkki(at)mikkeli.fi.
Reunakiven alentamista on tehty kahteen senttimetriin. Savilahdenkadulle on tulossa kevyenliikenteenväylä välille Mikonkatu - Maaherrankatu. Kevyenliikenteenväylien uudistamisessa on huomioitava reunakivissä minimissään kahden senttimetrin reunus, pelkkä asfaltti ei ole riittävä.
Merkitään, että kunnossapitopäällikkö Päivi Turkki poistui kokouksesta tämän pykälän käsittelyn jälkeen.
§ 9 Kokouksen avaus
§ 12 Esityslistan hyväksyminen kokouksen työjärjestykseksi
§ 14 Saimaa Stadiumin mahdollisuudet
§ 15 Kulttuuritapahtuman kuulumiset
§ 16 Kulttuuritalo Tempo
§ 17 Essoten vanhus- ja vammaisneuvoston kuulumiset
§ 18 Avoin kuntalaistilaisuus kyytiasioista 10.4.2018, Cumulus
§ 20 Strategia-Hyvän elämän ohjelman valmistelu, vammaisneuvosto (lisäpykälä)


text:
Virolainen: 537. KKO 2012:11. Merkittävä ennakkopäätös perustuslain etusijasta isyyden vahvistamisasiassa
537. KKO 2012:11. Merkittävä ennakkopäätös perustuslain etusijasta isyyden vahvistamisasiassa
1. Korkein oikeus on antanut tänään merkittävän ennakkopäätöksen isyyslain tulkintaa koskevassa asiassa, jossa korostuu perustuslain etusija tavalliseen lakiin nähden. Kyse ei ole ainoastaan perustuslaillisesta tai perusoikeusmyönteisestä laintulkinnasta, vaan perustuslain 106 §:ssä tarkoitusta tapauksesta, jossa perustuslaille on annettu etusija ja tuomioistuin on jättänyt soveltamatta perustuslain kanssa ilmeisesti ristiriidassa olevan isyyslain kanneaikaa koskevan säännöksen.
Ratkaisusta on annettu erillinen tiedote ja ratkaisu kokonaisuudessaan löytyy tästä.
2. Korkein oikeus ratkaisi asian täysistunnossa, johon siis osallistuivat kaikki jäsenet. Päätös syntyi äänestyksen jälkeen. Ainoastaan yksi jäsenen (Raulos) näyttäisi ollen ratkaisun lopputuloksesta eri mieltä. Presidentti Koskelon perustelut ovat laajat ja monipuoliset ja niissä on keskitytty erityisesti PL 106 §:n tulkintaan.
3. Yleisesti ottaen on sanottava, että Suomessa tuomioistuimet ovat hyvin varovaisia ja liian varovaisia PL 106 §:n soveltamisessa. Kyse on laajemmin ottaen tuomioistuimen oikeutta kehittävästä tai muotoilevasta funktiosta ja tarkoituksesta, joka on monien muiden maiden ylimmissä oikeuksissa paljon yleisempää kuin meillä. Itse olen kannattanut tuomioistuimille ko. suhteessa annettavia vapaampaa liikkumavaraa. Pidän tuomioistuinten ja erityisesti maan ylimpien oikeuksien oikeutta kehittävää roolia täysin luonnollisena asiana. Tämän kannan olen omaksunut jo vuonna 1995 kirjassani Lainkäyttö.
4. Suomessa on kuitenkin perinteisesti oltu ja ollaan mainitussa kysymyksessä edelleen hyvin lakiuskollisia, legalistisia Albert Edelfeltin tauluun vuonna 1899 ikuistetun maaherra Wibeliuksen tutun hokeman "laki, ennen mua syntynyt, myös jälkeheni jää" mukaisesti. Tämä legalistinen perinne on muovannut ja kahlinnut tuomioistuinten roolia ja perustelutapaa, täysin turhaan. Tämän seurauksena oikeudenkäyttö on jäänyt meillä monessa suhteessa jälkeen yleiseurooppalaisesta kehityksestä, mikä tulee ilmi tuon tuostakin eri yhteyksissä.
4a. Suomalaisten tuomareiden enemmistö on sielultaan yhä edelleen legalisteja. Tämän huomaa ratkaisujen perusteluista. Niissä etusija annetaan edelleen pikkutarkalle lain sanamuotoon tiukasti pitäytyvälle tulkinnalle. Perusteluissa asia-argumentit eli reaaliset ja teleologiset näkökohdat sivuutetaan eikä vastakkaista ratkaisuvaihtoehtoa puoltavista seikoista ja argumenteista mainita halaistua sanaa.
5. Vasta 15-20 vuotta sitten korkeimman oikeuden perustelutyyli alkoi vähitellen päästä irti vanhoista malleista, joissa ratkaisua ei itse asiassa lainkaan perusteltu. Perustelut ovat nyt usein avoimia ja seikkaperäisiä ja jopa pro et contra -metodin mukaisia. Poikkeuksia toki löytyy aina viime ajoilta asti. Viittaan esimerkiksi ennakkopäätöksiin KKO 2011:1 ja KKO 2012:1, joita olen kommentoinut.
6. Kuten korkeimman oikeuden ratkaisun perusteluista ilmenee, nyt omaksuttu tulkinta ja etusijan antaminen lain sijasta perustuslaille ei itse asiassa ole isyysjutuissa uusi. Sama näkemys on ilmennyt ainakin kolmessa aiemmin annetussa ratkaisuissa, ensimmäisen kerran vuonna 1984 ratkaisuissa KKO 1984 II 95, jonka tekemiseen itsekin osallistuin. Tuossa ratkaisussa korkein oikeus, viitaten tuolloin voimassa olleen hallitusmuodon 5 §:n kansalaisten yhdenvertaisuutta koskevaan säännökseen, tulkitsi isyyden kumoamista koskevaa isyyslain 42 §:n 1 momenttia sen sanamuodosta poikkeavalla tavalla.
7. Tuolloin 1984 oli siis vielä voimassa vanha perustuslaki eli vuoden 1918 hallitusmuoto, jossa ei ollut nyt PL 106 §:ssä olevaa säännöstä ja jolloin valtiosääntöoppineet pitivät suorastaan pyhäinhäväistyksenä, jos tuomioistuin tavallaan astui lainsäätäjän reviirille ja sivuutti ratkaisussaan perustuslakiin vedoten eduskunnan säätämän lain. Vielä Olavi Heinosen presidenttikaudella, joka päättyi kymmenisen vuotta sitten, oikeusneuvoksia varoiteltiin edes viittaamasta perusteluissaan HM:n tai perustuslain säännöksiin. Presidentti Heinonen itse ei "syyllistynyt" moiseen menettelyyn yhdessäkään ratkaisuissa.
8. Tästä pääsee mainittuun ratkaisuun KKO 1984 II 95, joka syntyi presidentti Curt Olssonin johtamalla jaostolla. Perusteluista eri mieltä ollut Ole Roos päätyi enemmistön kanssa samaan lopputulokseen peruslaillisen laintulkinnan avulla. Kuten näkyy, tuohon aikaan korkein oikeus ei perustellut ratkaisuaan kovinkaan laajasti. Ratkaisussa on nojauduttu yksinomaan HM:n yhdenvertaisuusperiaatteeseen, Euroopan ihmisoikeussopimus ratifioitiin Suomessa vasta myöhemmin. Monet valtiosääntöoppineet, professori Antero Jyränki etunenässä, nostivat ratkaisusta äläkän ja väittivät, että KKO oli tunkeutunut lainsäätäjän reviirille.
9. Korkeimman oikeuden ratkaisu on jälleen yksi uusi sulka jutussa kantajan asiamiehenä toimineen asianajaja Markku Fredmanin hattuun. Fredmanilla on ihmis- ja perusoikeusasioissa useita merkittäviä voittoja sekä ihmisoikeustuomioistuimesta että kotimaan tuomioistuimista.
Lähettänyt Jyrki Virolainen klo 1/30/2012
Tunnisteet: Heinonen Olavi, isyysjutut, KKO 1984 II 95, KKO 2012:11, laintulkinta, legalismi, Olsson Curt, perustuslain etusija, tuomion perustelut
Blogisti antoi aiheellisesti arvoa KKO:n presidentin Pauline Koskelon kirjoittamille perusteluille. Pro & contra toimi; sekä PK:lla että JV:llä.
En ole ehtinyt perehtyä perusteluin tarkemmin, olen käymässä eteläisessä naapurimaassa.
Yksi selvä puute KKO:n perusteluissa ja pres. Koskelon lausumassa on: oikeuslähteenä on sivuutettu oikeuskirjallisuus.
Varmaankin ihan oikeudenmukainen ratkaisu mutta yleisesti jos kauheasti lähdetään soveltamaan julistuksenomaisia lainkohtia perustuslaista ja niillä sivuutetaan lakiin kirjattuja menettelyjä niin eikös siinä tavallisen Matti Meikäläisen kokema oikeusvarmuus ole vähän heikossa hapessa?
Varsinkin kun sitten toisissa asioissa ei järkeä käytetäkään. Tässä ensimmäisenä tulee mieleen yksi pahoinpitelykeissi vuoden-kahden takaa jota ei voinut pitää törkeänä pahoinpitelynä koska pahoinpitely oli tehty pesäpallomailalla. Jos samat vammat olisi aiheutettu kirveellä niin sitten olisi ollut törkeä juttu.
Tuo edellinen oli aina osuva havainto! Meillä on tapana mennä ärimmäisyydestä toiseen, joskus terveen järjen käyttö tuntuu unohtuvan KKO:ltakin. Nykytrendinä on hirmuisen tiukka sitoutuminen EIT:n rtkaisukäytäntöön, se on kaiken a ja oo ! Perustelut suorastaan vilisevät EIT:n ratkaisuja! Toki tuomarin pitää nuo ratkaisut tuntea, mutts liiallisuuksiin mennään, jos mitkään muut oikeuslähteet tai argumentit eivät enää paina punninnassa mitään.
Minusta oikeusneuvos Rauloksen mielipide on parhaiten perusteltu ja ottaa järkevällä tavalla huomioon ne tosiasialliset oikeusvarmuuden kannalta tuhoisat seuraukset, joihin tällaiset taannehtivat tulkinnat voivat johtaa.
Tuntuu aivan lapselliselta kikkailulta tämän jälkeen todeta A:lle, ettet isyyden vahvistamisesta huolimatta saa kuitenkaan perintöä B:ltä, koska perhe-elämän suojasi sattui ulottumaan juuri tuohon isyyden vahvistamisen asti, muttei pidemmälle.
Mielenkiintoni herätti se, että kyseessä on kenties merkittävin KKO:n ennakkopäätös sisiilioikeudenalalla vuosikymmeniin ja media vaikenee täysin?
Suorat oikeusvaikutukset kymmeniin tuhansiin avioliiton ulkopuolella siitettyihin lapsiin..
Tuo 1976 isyyspakkaus tarkoitti 5 vuoden määräajalla kyllä lain esitöissäkin mainittua "siirtymävaihetta". Onhan sitä monia isyyksiä kumottu ja vahvistettu ennen ja jälkeen vuotta 1976!
Blogistin ja muidenkin kannattaa lukea presidentti Koskelon perustelulausuma, joka sinänsä on aika uuvuttava lukukokemus. Lausumassa on otettu kantaa paljolti sellaisiin seikkoihin, jotka eivät ole liittyneet käsiteltävään asiaan. Koskelo itse asiassa, enemmistöstä ja oikeusneuvos Tulokkaasta poiketen, ei vahvista ratkaisullaan isyyttä vaan toteaa, että isyys on todistettu. Koskelo ei siten vahvista isyyttä, mikä tuntuu hovioikeuden ja KKO:n enemmistön perusteluiden valossa virheelliseltä ratkaisulta. Tähän lopputulokseen on päästy perusteluin, joista pääosa on asian vierestä kirjoittelua ja sen selittelyä, että tuomioistuimen ei tule jättää perustuslain 106 §:n nojalla eduskuntalakia soveltamatta. Koskelon kannanotto tuntuisi olevan ristiriidassa EIT:n ratkaisuiden kanssa, jotka ovat asian taustalla. Perustelulausuman valossa voi pitää erinomaisena asiana, että KKO ei ole päällikkövirasto, jossa asiat ratkaistaisiin presidentin kannan mukaan. Enemmistön kanta on perusteltu eikä siihen ole paljon lisättävää.
Triangelidraamassa ihmisoikeudet, oikeudenmukaisuus ja laillisuus, kolmio on aina liian ahdas sille, joka saa vähiten tilaa.
Jos laillisuus ja oikeudenmukaisuus toteutuvat suhteessa asianosaisiin ja heidän vaatimuksiinsa (ei ”yhteisen kansan hyötyyn”) ongelmaa ei pitäisi olla eller hur?
Jos lukee Koskelon eriävän mielipiteen tarkkaan, näkee, että hän yritti kompromissia: "A on B:n siittämä." Eli Koskelo yritti todeta ainoastaan A:n biologisen syntyperän, mutta hän ei olisi antanut tälle päätökselle isyyden vahvistamisen oikeusvaikutuksia.
Koskelon näkemys oli mielenkiintoinen. Hänen ratkaisussaan olisi synnytetty oikeusvaikutukseton sukulaisuussuhde "X:n siittämä", jota ei olisi voitu, lainsäädännön puuttuessa, merkitä viranomaisrekistereihin. Toisaalta olisi vältetty soveltamasta perustuslain 106 pykälää. Myös Tulokas kiinnitti tähän ristiriitaan huomiota: ihmisoikeussopimus ja perustuslaki edellyttävät, että biologinen isyys on selvitettävissä, mutta eivät edellytä varallisuusoikeudellisia vaikutuksia.
Nyt tuomioistuimen enemmistö päätti kävellä eduskunnan yli. Päätös oli kuitenkin konservatiivisempi kuin Koskelon kanta: olisi radikaalimpaa luoda lainkäyttöteitse uusi perheoikeudellinen oikeussuhteen muoto kuin laajentaa jo olemassa olevan takautuvan kanneoikeuden piiriä. Edellisessä ratkaisussa olisi oikeusjärjestelmän rakennukseen rakennettu uusia kantavia seiniä. Nyt vanhoja seiniä vain maalataan uudelleen.
"...ei voinut pitää törkeänä pahoinpitelynä koska pahoinpitely oli tehty pesäpallomailalla."
Oliko tässä se merkittävä ero, että rikosjutuissa keskeisenä oikeusperiaatteena on, että pyritään välttämään laajentavaa tulkintaa syytetyn vahingoksi. Lisäksi törkeän pahoinpitelyn esitöistä käy selkeästi ilmi, että törkeäksi pahoinpitelyksi teon muuttavat tekovälineet haluttiin tietoisesti rajata vain varsinaisiin ampuma- ja teräaseisiin.
Blogistin peräänkuuluttamassa tuomioistuinten profiilin korottamisessa ongelmallista on demokratia ja valtioelinten keskinäinen asema: jos tuomioistuimet kovin laajasti alkavat perustuslain kovin yleisellä tasolla olevien perusoikeuksien nojalla syrjäyttämään yksityiskohtaisten lakien säännöksiä, valta ei enää kuulu kansalle, jota edustaa valtiopäiville kokoontunut eduskunta, jonka kansa on valinnut.
Pitäisin parempana jättää Perustuslain 106 §:n edelleen varaventiiksi hyvin harvinaislaatuisiin poikkeustapauksiin.
Tapausta voi tarkastella myös tuomarivaltioistumisen näkökulmasta. Tuomarivaltio-käsitteellä viitataan kehitykseen, jonka tuloksena tuomioistuimet käyttävät poliittisluonteista päätösvaltaa, jonka demokraattisessa oikeusvaltiossa noudatettavat vallanjako- ja demokratiaperiaatteet osoittavat lainsäätäjälle.
Tuomarivaltioistuminen on nopeasti edennyt eurooppalaistumisen myötä. Tällöin tarkoitetaan sekä Euroopan ihmisoikeussopimusta että EU-oikeutta.
Euroopan ihmisoikeussopimus tarkoittaa sopimusta juuri sen sisältöisenä, millaiseksi Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on sen käytännöllään muovannut. Vastaavasti EU-oikeuden periaatteet ovat kehittyneet nimenomaan EY-tuomioistuimen käytännössä. Tämän olemme oppineet.
Eurooppalaistuminen on lisännyt kansallisen tuomioistuimen itsenäisyyttä kansallisesta lainsäätäjästä. Tässä tapauksessa KKO selätti Eduskunnan lähes kaikilla tuomariäänillä.
tiistai, tammikuu 31, 2012"
Köyliön historiikissa vuodelta 1906 kerrataan Kokemäen pitäjän oikeusjuttuja, ja siellä on tullut erilainen tuomio sen mukaan millä välineellä tappo on tehty. Jos tappo on tehty heinäseipäällä, siitä on voinut päästä vähilläkin seurauksilla, mutta jos tekovälineenä on ollut puukko se on katsottu akkamaiseksi (=suora lainaus aikalaisten tuomiosta) välineeksi ja siitä on aina tuomittu kuolemaan.
Terni "tuomarivaltioistuminen" on minusta paitsi kielellisesti kömpelö, myös täysin turha, koska sitä ilmiötä, josta tuo termi on väännetty, ei oikeesti ole olemassa.
Tuomarivaltio oli juuri se "peikko", jolla Olavi Heinonen, Anteri Jyränki ym. toverit varoittelivat 20-30 vuotta sitten tuomioistuimia ja tuomareita kontrolloimasta, olisiko eduskunnan säätämä laki tai jokin sen säännös mahdollisesti ristiriidassa perustuslain kanssa.
Tuomareiden piti tämän opin tai ideologian mukaan pysytellä visusti poissa lainsäätäjän reviiriltä, jona pidettiin myös lainsäätäjän säätämän lain mukaista oikeuden kehittämistä. Tuomarin piti vain koneellisesti "noudattaa lakia", mitä tämä sitten käytännössä tarkoittikin. Pikkutarkka lakisidonnaisuuden ideologia jylläsi.
Eri asia oliis ollut, jos korkeimman oikeuden tuomareiden nimitysvalta olisi siirretty eduskunnalle eli poliitikoille. Silloin Jyrängin, Heinosen ja kumppaneiden mielestä olisi passannut oikein hyvin, että tumareille olisi uskottu oikeutta kehittävä rooli. Tämä on ymmärrettävää, koska silloin "oikeat miehet ja naiset" olisivat valikoituneet KKO:n ja KHO:n tuomareiksi.
Suomeksi sanottu kaikki valta oli lainsäätäjällä eli eduskunnalla, mikä tarkoitti käytännössä sitä, että vaikka eduskunnan säätämä säännös oli kuinka hassu tai vanhentunut taikka epäoikeudenmukaisiin tuloksiin vievä hyvänsä sekä ilmeisesti perustuslain vastainen, tuomarit ja tuomioistuimet eivät saaneet "pullikoida" lainsäätäjän auktoriteettia vastaan, vaan heidän tuli sokeasti soveltaa lakia ja tuomita lain kirjaimen mukaan, vaikka laki olisikin ollut selvästi perustuslain vastainen.
Mutta eivät tuomarit ja tuomioistuimet ole Suomessa koskaan olleet mitenkään hamuamassa itselleen lainsäätäjän roolia ja valtaa. Kokonaan toinen asia on, että lait ovat nykyisin niin väljiä ja tulkinnanvaraisia, että tuomioistumille jä käytännössä pakosta yhä enemmän tukinta- ja harkintavaltaa.
Lueskelin reissusta palattuani hieman tarkemmin KKO:n ratkaisun perusteluja. Täytyy myöntää, että KKO:n jäsenet ovat tehneet perusteellista ja hyvää työtä pohtiessaan asiaa monelta eri kantilta seikkaperäisesti. Asian merkittävyys on tätä toki edellyttänyt.
Ratkaisussa KKO antoi niin sanotusti huutia edusunnan säätämälle yksiselitteiselle laille, koska kanneaikaa koskeva viiden vuoden määräaika todettiin olevan ristiriidassa perustuslaissa ja ihmisoikeussopimuksessa turvatun yksityiselämän suojan kanssa.
Arvaan, että ratkaisu antaa taas minille valtiosääntöoppineelle aihetta tv-kameroiden edessä tapahtuvaan "nikotteluun" kunhan A.Mölsä ja kumppanit pääsevät ratkaisusta jyvälle.
KKO.n ratkaisulla, on todennäköisesti käytännössä suuri merkitys, sillä antaahan ratkaisuun sisältyvä oikeusohje nyt myös muille ennen isyyslain vuonna 1976 tapahtunutta voimaantuloa avioliiton ulkopuolelle syntyneille "isättömille" lapsille isyyden vahvistamiseen tarvittavan kanneoikeuden. Isyyden vahvistamisen merkittävimpiin oikeusvaikutuksiin kuuluu perintöoikeus, mikä saanee monin "isättömiin" nyt vipinää pyrkiä asianajajan pakeille.
KKO:n ratkaisuun sisältyy eri mieltä olleen presidentti Pauliine Koskelon laaja lausunto, joka on paljon pidempi kuin KKO:n enemmistön perustelut. Lausunto herättää monia kysymyksiä.
Koskelon vootumi on ensinnäkin niin pitkä, että siihen olisi ollut tarpeen kirjoittaa vielä yhteenveto-osa, johon olisi keskitetysti koottu lausunnon pääasiat. Kun lausunto on yli 10 liuskan mittainen, ei lukija loppupuolella enää tahdo muistaa, mitä lausunnon alussa taas sanottiinkaan.
Koskelon johtopäätös on aika merkillinen. Kun kanteessa on vaadittu nimenomaan isyyden vahvistamista, ei Koskelo sano tähän itse asiassa juuta eikä jaata, vaan toteaa lakonisena lausahduksenaan, että hän "tutkii kanteen sikäli kuin se koskee A:n (siis kantajan) biologisen syntyperän selvittämistä." Tämän jälkeen hän toteaa, että "asiassa voidaan pitää todistettuna, että A on B:n (siis vastaajan) siittämä."
Koko "homma" on siis niin sanotusti jäänyt presidentiltä puolitiehen, sillä kantaja A ei ole saanut selvää ja yksiselitteistä vastausta siihen, miltä osin presidentti ei ole hänen kannettaan tutkinut ja jos olisi, niin mihin lopputulokseen hän oli tullut.
Vastaaja B tas voi jäädä ihmettelemään, että mikä oli Koskelon kanta isyys vahvistamiseen, koska presidentti ei lausunut tästä asiasta johtopäätösosassa mitään.
Minusta Koskelon olisi pitänyt antaa lausunto siitä vaatimuksesta, joka kanteessa on esitetty, siis isyyden vahvistamista koskevasta vaatimuksesta. Suomen lain mukaan ei taida olla edes mahdollista, että tuomari tyytyisi lausumaan tuomiossa vain joidenkin tosiseikkojen vahvistamisesta.
Koskelon perusteluista kyllä ilmenee hänen olleen sitä mieltä, ettei isyyttä voida vahvistaa. Miksi hän ei siis ole rohjennut "kakaista" tätä ulos itse johtopäätöslausumassaan? Näin teki sentään oikeusneuvos Kari Raulos omassa lausunnossaan.
Koskelon perusteluista käy moneen kertaan - miltei jankkaamiseen asti - selville se, että hän tekee eron a) isyden biologisen selvittämisen, ja b) isyyden "varsinaisen" vahvistamisen eli isyyteen lain mukaan liittyvien oikeusvaikutusten vahvistamisen välillä.
Koskelon mukaan isyyslain voimaanpanolain kannemääräaikaa koskeva säännös on vain a-kohdan osalta ristiriidassa perustuslain 10 §:n ja EIS 8 artiklan kanssa, ei sen sijaan b-kohdan osalta.
Tätä on vaikea ymmärtää ymmärtää, vaikka lausumassa sitä yritetään moneen otteeseen ja juurta jaksaen selvittää. Kuten KKO:n enemmistö on minusta täysin oikein todennut, Suomen laki nyt vain on sellainen, että lapsen oikeudellinen suhde isään voidaan vahvistaa ainoastaan isyyslain mukaisella tunnustamisella tai tuomioistuimen ratkaisulla.
Laki ei siis tunne sitä Koskelon takaa ajamaa mahdollisuutta, että lapsi voisi vaatia ainoastaan biologisen syntyperänsä selvittämistä eli sitä, että vastaaja on hänet siittänyt.
Kun näin on laita, niin kyllä tuomarin ja tuomioistuimen silloin tulee, katsoessaan kanteessa tarkoitetun biologisen syntyperän selvitetyksi, myös vahvistaa isyys. Ei tästä mihinkään pääse!
Koskelo mainitsee ainakin pariin kertaan, että isyyslain voimaanpanolain kanneaikarajoitusta koskevissa tapauksissa oikeussuojaa hakeva asianosainen on "väistämättä aikuinen ihminen, jonka osalta isyyden oikeusvaikutuksilla on enää merkitystä vain perintöoikeuden ja perillisasemaan liittyvien seikkojen kannalta."
Aika rohkea kannanotto KKO:n presidentiltä! Mistä ihmeestä hän tietää, mitä motiiveja tuollaisissa tapauksissa, joita nyt voi siis putkaa tuomioistuimiin jopa useita satoja, kulloinkin kantajilla on? Mistä Koskelo tietää, mikä oli tässä nimenomaisessa tapauksessa kantajan motiivi ja oliko se vain perintöoikeuden saaminen?
Kyllä "isättömällä" ihmisellä voi hyvinkin olla muitakin motiiveja saada isyys virallisesti vahvistetuksi, ja jos perintöoikeus on yksi niistä, niin ei tuomarin pidä ryhtyä sitä julkisesti "mollaamaan."
Kun "isätön" ihminen vaatii isyyden vahvistamista, ei motiivina aina välttämättä ole ensisijaisesti perintöoikeuden saaminen. Voi olla myös tapauksia, joissa kantaja ei edes halua tulla osalliseksi perinnöstä, van tyytyy vain isyyden vahvistamiseen. On siten aika omituista, jos tuomari mitätöi kantajan motiiveja Koskelon lausumassa mainituilla epäilyllä.
Epäilen että Pekka Haavisto on isäni. En voi tietenkään olla varma, sillä olen Pekkaa pari vuotta vanhempi. Haluaisin kuitenkin asiaa selvitettävän, sillä Guzenina-Richardson'in johdolla SDP on jo mahdollistamassa miesten synnytyksenkin. Kysynkin blogistilta, kannattaako samalla selvittää, jos Pekka onkin äitini? Nim. L.H. Hoppu
Nim. L.H. Hoppu - Tematiikkaan johdattelee Maria, Maria -ohjelmassa Martta October, jossa veisataan biisit "Nyt ei ole lokakuu, mutta hänestä silti näkee sen" ja "Miehen takana on nainen, mutta Pekan takana on Antonio."
Nim. To be or not to be the bi.
Paljon on KKO:ssa käytetty työtunteja pitkien perustelujen laatimiseen. Eikö nyt jo viimeistään olisi aika käyttää KKO:lla olevaa mahdollisuutta esittää lain muuttamista siten, ettei tällaista asiaa enää tarvitsisi tuomioistuimissa pohtia. Asialla on jatkuvasti huomattavaa käytännön merkitystä, sillä ei tarve isyyden selvittämisjuttujen suhteen liene ainakaan merkittävästi vähentymässä.
--Kun "isätön" ihminen vaatii isyyden vahvistamista, ei motiivina aina välttämättä ole ensisijaisesti perintöoikeuden saaminen.
Jos motiivina on vaikka sukunimen valinta (esim. halu pitää elossa muuten häviämässä oleva harvinainen nimi), miten käy?
Motiivilla ei ole isyyden vahvistamisasiassa merkitystä.
Oikeudenkäymiskaaren äänestyssäännöistä (OK 23 luku) ilmenee, että tuomioistuimen jäsenen on lausuttava jokaisesta ratkaistavasta kysymyksestä.
Toisaalta oikeudenkäyntiä koskevasta kysymyksestä on äänestettävä erikseen.
Oikeudenkäyntiä koskeva eli prosessuaalisena kysymyksenä on pidettävä myös kanneoikeutta koskevaa kysymystä.
Kukaan oikeuden jäsen ei siis saa kieltäytyä lausumasta mielipidettään pääasiasta eli jutussa esitetystä kanteesta tai syytteestä, ei siis myöskään silloin, kun joku jäsenen on vastustanut sitä päätöstä, johon enemmistö jäsenistä on päätynyt jossakin oikeudenkäyntiä koskevassa kysymyksessä.
Jos siis kollegion enemmistö katsoo, ettei ole estettä pääasian eli riita-asiassa kannevaatimuksen ratkaisemiselle, on tässä kysymyksessä vähemmistöön jääneiden jäsenten alistuttava enemmistön kantaan ja lausuttava mielipiteensä myös pääasiasta.
Näin on opetettu "iät ja ajat" ja tämä on myös täysin vakiintunut käytäntö.
Näyttäisi siltä, että ko. ratkaisussa presidentti Koskelo ei ole noudattanut tätä "marssijärjestystä", sillä hän ei ole lausunut kantaansa itse pääasiasta eli kanteessa esitetystä isyyden vahvistamista koskevasta vaatimuksesta jäätyään vähemmistöön em. prosessuaalisessa eli kanneoikeutta koskevassa kysymyksessä.
Tosin mainitusta prosessuaalisesta kysymyksestä ei ratkaisuselosteen mukaan ole muodollisesti ottaen äänestetty KKO:ssa erikseen, mutta tämä seikka ei minusta ole ratkaiseva, sillä selosteesta ilmenee, että juuri siitä Koskelo on ollut eri mieltä enemmistön kanssa.
Koskelo on lausunut tarkkaan ottaen vain "puolesta pääasiasta", mutta kuten jo aiemmin totesin, laki ei tunne mahdollisuutta, jonka mukaan kantaja voisi vaatia ainoastaan isyyden "selvittämistä" eli tosiasiassa siittämisen tai biologisen isyyssuhteen toteamista ilman nimenomaista isyyden vahvistamista.
Kanne, jossa vaaditaan ainoastaan isyyden selvittämistä, olisi jätettävä tutkimatta, koska laki ei tunne sellaista kannetyyppiä eikä oikeudessa voida yleensäkään vaatia ainoastaan tietyn tosiseikan vahvistamista.
Eikö Koskelon mielipiteessä ole sellainenkin virhe, että hän on ratkaissut kysymyksen, jota kanteessa itse asiassa ei ole vaadittu?
Noinkin voisi tiukan muodollisesti ajatella.
Mutta toisaalta on selvää, että se kysymys, mistä Koskelo on johtopäätöslausumassaan yksinomaan lausunut, on isyyslain 3 §:n 2 momentin mukaan isyyden vahvistamisen edellytys. Koskelo on siis lausunut siis vain kanteen perusteesta, mutta ei ole antanut vastausta itse kannevaatimukseen. Hän on ratkaissut siis tavallaan vain "puoli pääasiaa."
"Suomalaisten tuomareiden enemmistö on sielultaan yhä edelleen legalisteja. Tämän huomaa ratkaisujen perusteluista. Niissä etusija annetaan edelleen pikkutarkalle lain sanamuotoon tiukasti pitäytyvälle tulkinnalle. Perusteluissa asia-argumentit eli reaaliset ja teleologiset näkökohdat sivuutetaan eikä vastakkaista ratkaisuvaihtoehtoa puoltavista seikoista ja argumenteista mainita halaistua sanaa."
Olisiko kyse osaksi siitä, että mikäli laista päästetään irti, saattaa tulla mutu-ratkaisuja "kaikille saman lain" sijaan?
Osaksi on varmaan myös siitä, että haluttessa joku tietty ratkaisu, sitä tukemaan varmasti löytyy joku lakikin.
Tämä huomiosi Koskelon äänestyslausunnon puutteellisuudesta on periaatteessa oikea. Jos kyse olisi käräjäoikeudesta, tulisi oikeuskanslerin mielestäni harkita virkasyytteen nostamista virkavelvollisuuden laiminlyönnistä.
Nyt esillä olevassa tapauksessa Koskelo näyttäisi kuitenkin olleen sitä mieltä, että KKO voisi lainkäyttöteitse, muodollista lakia kunnioittaen, luoda uuden oikeussuhteen ja kannetyypin. Eli hänen nähdäkseen tämä "tosiasian oikeusvaikutukseton vahvistaminen" olisi pääasiaratkaisu.
Se, mikä on hovioikeuden auskultantin tekemänä virkavirhe, on KKO:n presidentin tekemänä merkittävä ennakkotapaus.
Heh, heh. Oikeuskanslerinvirasto tuskin korviaan lotkauttaisi, vaikka kyse olisi auskultantin virheestä! Sitä paitsi oikeuskanslerinvirastosta tarkastetaan viran puolesta ainoastaan käräjäoikeuksien rikosjutuissa antamia tuomioita.
Voi toki olla, että KKO:n presidentti on ajatellut, että nyt tässä on kerrankin edessä tapaus, jossa KKO voisi rohjeta "kehittää oikeutta" tai jopa "luoda kokonaan uutta oikeutta."
Tällaista otetta ja tuomioistuimen oikeutta kehittävän roolin tunnustamista olen itse jo kauan KKO:lta "perännyt."
Mutta, mutta. Oikeutta tulisi toki kehittää tai muovata niin, että oikeutta vietäisiin eteenpäin ja edistettäisiin ihmisten mahdollisuuksia päästä oikeuksiinsa tarpeettomien ja syrjivien muotosäännösten estämättä.
Koskelon lausumassa näin ei tehdä, vaan siinä ollaan pikemminkin viemässä oikeuden kehitystä taaksepäin.
Koskelon kanta, jonka mukaan isyysjutun kantajan pitäisi tyytyä yksinomaan isyyden selvittämisratkaisuun, vaikka edellytykset isyyden vahvistamiseen ovat lain mukaan olemassa, merkitsisi itse asiassa eduskunnan säätämän yksiselitteisen säännöksen syrjäyttämistä.
Jo oli aikakin saada jotain järkevän suuntaista ennakkoratkaisukäytäntöä "satakutosesta". Edelliset seikkailut esim. omaisuuden suojan suossa jossain helkutin taloyhtiöriidassa eivät ole oikein vakuuttaneet.
Mielestäni Virolaisen kanta on kolmijako-opin lähtökohdistakin aivan tervejärkinen. Varsinkin kun tietää itse, miten sitä "Bismarckin makkaraa" usein ministeriöissä valmistetaan...
"33. A on saanut tiedon oletetusta isästään vuonna 2007, minkä jälkeen hän on viipymättä pyrkinyt selvittämään ja vahvistamaan isyyssuhteen. Koska B on kieltäytynyt tunnustamasta isyyttä, A:lla ei ole ollut muuta mahdollisuutta isyyden vahvistamiseksi kuin nostaa kanne tuomioistuimessa. Korkein oikeus katsoo, ettei A:lla ole laissa asetetussa määräajassa ollut todellista mahdollisuutta isyyskanteen ajamiseen eikä muutakaan keinoa isyyden vahvistamiseen. Tätä vastaan puhuvana seikkana ei voida pitää niiden elatusapusopimusten olemassaoloa, joista A ei ole tiennyt ja jotka eivät edes olisi todistaneet B:n biologista isyyttä."
Tarkoittaako tämä nyt sitä, että jos aikanaan on saanut koko määräajan hyväkseen eli että olisi ollut mahdollisuus nostaa kanne niin nämä henkilöt eivät voisikaan enää nostaa? Kanteen menestyminen edellyttää aina kuitenkin harkintaa esim, että lapsi on ollut koko määräajan alaikäinen (=ei ole itse voinut kannetta nostaa), saanut tiedon isästään määräajan jälkeen tms. eli ei ole ollut todellista mahdollisuutta. Käsittääkseni tätä ei siis voi luka niin, että kaikki ennen 1976 syntyneet au-lapset voisivat kanteen nostaa. Mielenkiinnolla odotan perheoikeuteen perehtynedien proffien näkemyksiä.
"Käsittääkseni tätä ei siis voi luka niin, että kaikki ennen 1976 syntyneet au-lapset voisivat kanteen nostaa. Mielenkiinnolla odotan perheoikeuteen perehtynedien proffien näkemyksiä".
En ole perheoikeuden ekspertti, mutta luulisin, että ihan tavallisella juristin järjellä voidaan todeta, että asia on juuri niin, eli että kaikki ennen 1.10.1976 syntyneet au-lapset eivät ratkaisun KKO 2012:11 nojalla voi nostaa isyyden vahvistuskannetta niin, että se otettaisiin automaattisesti tutkittavaksi.
Tälläkin palstalla esiintynyt Erkki K. L saa varmaan lisäpuhtia asiaansa tämän jälkeen.
Voisiko vastapainona olla nyt myös se, että isyyden voi kiistää, vaikka lapsi on siitetty avioliiton aikana, jolloin aviomies on automaattisesti lapsen isä?
Isyyslaissa tunnetaan myös isyyden kumoamiskanne.

matches: KKO KKO tuomioistuin KKO KKO KKO tuomioistuin KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO