text:
KHO:2017:64 - Korkein hallinto-oikeus
Etusivu » Päätöksiä » Vuosikirjapäätökset » Vuosikirjapaatos » KHO:2017:64
KHO:2017:64
Maankäyttö ja rakentaminen – Ranta-asemakaava – Selvitysten riittävyys – Mitoitus – Rakentamiskelvoton ranta – Luonnonsuojelualue – Korvattavat rakennuspaikat
Vuosikirjanumero: KHO:2017:64
Taltionumero: 1947
Diaarinumero: 933/1/16
ECLI-tunniste: ECLI:FI:KHO:2017:64
Maanomistajan laatimassa ranta-asemakaavassa oli osoitettu järven ranta-alueelle luonnonsuojelualue (SL). SL-alueelle oli osoitettu 22 valtion korvattavaksi tarkoitettua rakennuspaikkaa. Kaava-asiakirjojen mukaan SL-alueella oli laajoja rantaluhtia.
Korkeimmassa hallinto-oikeudessa oli valituksen johdosta otettava kantaa muun ohella siihen, oliko asiassa ollut perusteita osoittaa SL-alueelle valtion korvattavaksi tarkoitettuja rakennuspaikkoja. Asiaa arvioitaessa oli samalla otettava kantaa myös niihin yleisiin edellytyksiin, joiden nojalla kaavassa voidaan ylipäätään osoittaa alueita luonnonsuojelualueiksi.
Korkein hallinto-oikeus totesi, että valtion toteutettavaksi tarkoitetun SL-alueen osoittaminen kaavassa edellytti, että kysymys oli valtakunnallisiin luonnonsuojeluohjelmiin kuuluvasta alueesta tai muusta valtakunnallisesti tai maakunnallisesti merkittävästä alueesta, joka täytti luonnonsuojelulain 10 §:n 2 momentissa säädetyt luonnonsuojelualueen perustamisen edellytykset. Kaavaa varten laadittujen selvitysten perusteella jäi epäselväksi, olivatko kysymyksessä olevan SL-alueen luonnonarvot sellaisia, että alue olisi ollut perustettavissa luonnonsuojelualueeksi. Kaavan laatijan mukaan suojeluneuvottelut oli tarkoitus käydä vasta sen jälkeen, kun kaava oli saanut lainvoiman. Tähän nähden kaavaa laadittaessa ei ollut maankäyttö- ja rakennuslain 9 §:ssä edellytetyllä tavalla riittävästi selvitetty, voitiinko SL-alueet toteuttaa muodostamalla ne luonnonsuojelulain mukaisiksi luonnonsuojelualueiksi.
Maankäyttö- ja rakennuslain mukaisessa ranta-alueen maankäyttöä järjestävässä kaavassa voidaan osoittaa korvattavaksi tarkoitettuja rakennuspaikkoja alueelle, joka sinänsä on rakentamiseen soveltuva, mutta jolle ei voida sen luonnonarvojen vuoksi sijoittaa toteutettavaa rakentamista. Tältä osin korkein hallinto-oikeus viittasi kysymyksessä olevan alueen luonnonarvoista ja luonnonsuojelualueen perustamisedellytyksistä lausumaansa. Asiassa ei ollut esitetty puheena olevan SL-alueen luonnonarvoista sellaista selvitystä, joka olisi voinut olla perusteena valtion korvattavaksi tarkoitettujen rakennuspaikkojen merkitsemiselle. Lisäksi oli otettava huomioon, että korvattavia rakennuspaikkoja ei voida osoittaa alueelle, joka ei sovellu rakentamiseen. Kysymyksessä olevaan kaavaan liittyvien selvitysten perusteella jäi epäselväksi, oliko korvattavia rakennuspaikkoja osoitettu alueille, joille niiden rakennuskelvottomuuden vuoksi ei olisi voitu osoittaa toteutettavaa rakennusoikeutta.
Ranta-asemakaava ei ollut muun ohella edellä lausutuilta osin perustunut maankäyttö- ja rakennuslain 9 §:ssä tarkoitetulla tavalla sellaisiin kaavan edellyttämiin selvityksiin, joiden perusteella olisi voitu arvioida kaupunginvaltuuston päätöksellä hyväksytyn kaavaratkaisun lainmukaisuutta. Kaupunginvaltuuston päätös kaavan hyväksymisestä ja hallinto-oikeuden päätös, jolla sille tehdyt valitukset oli hylätty, kumottiin.
Maankäyttö- ja rakennuslaki 9 § (202/2005), 50 §, 55 § 3 momentti, 66 § 2 momentti, 73 §
Maankäyttö- ja rakennusasetus 1 § 1 momentti (895/1999)
Pohjois-Suomen hallinto-oikeus 29.2.2016 nro 16/0064/1
Kuhmon kaupunginvaltuusto on 18.2.2014 tekemällään päätöksellä (§ 6) hyväksynyt Jonkerin ranta-asemakaavan. Kaava-alue sijoittuu Tornator Oyj:n omistamalle maa-alueelle ja se käsittää miltei koko Jonkeri-järven ranta-alueen.
Jonkerin kyläseura ry ja muiden ohella A ja B yhdistyksen asiakumppaneina sekä Kainuun luonnonsuojelupiiri ry ja Lentua-Seura ry ovat valittaneet kaupunginvaltuuston päätöksestä Pohjois-Suomen hallinto-oikeudelle.
Jonkerin kyläseura ry ja sen asiakumppanit ovat valituksessaan vaatineet, että valtuuston päätös kumotaan. Vaatimuksensa tueksi muutoksenhakijat ovat esittäneet muun ohella seuraavaa:
Kaavaa laadittaessa ei ole tarkasteltu suunniteltua rakentamista ranta-alueiden mitoituksen, rantamaiseman, vesiensuojelun ja riittävien yhtenäisten rakentamattomaksi jätettävien alueiden kannalta.
Kaava muuttaisi luonnontilaisen ja erämaisen rakentamattoman ympäristön rakennetuksi vapaa-ajan asumisen ja matkailurakentamisen alueeksi. Jonkeri-järvi on maantieteelliseltä ja liikenteelliseltä sijainniltaan erittäin syrjäinen. Kaava ei tukeudu olemassa oleviin matkailu- ja lomarakennuskeskittymiin.
Kaavaa laadittaessa Jonkeri-järven rantaviiva ja rakentamisen mitoitusarvot on määritelty virheellisesti, koska niissä ei ole otettu huomioon suorantojen suurta osuutta järven rannoista. Rantaviivaa muunnettaessa ei ole ilmeisesti otettu myöskään huomioon kapeita niemiä ja salmia. Todellinen rakentamistiheys on 2–3 kertaa suurempi kuin kaava-asiakirjoissa esitetään. Rakentamisen mitoituksen virheellisyys ilmenee välillisesti kaavamääräyksestä, jolla on osoitettu valtion korvattavaksi noin 20 rakennuspaikan rakennusoikeudet. Korvausvelvollisuuden on katsottu syntyvän, koska luonnonsuojelualueelta ei ole ollut mahdollista siirtää rakennuspaikkoja muualle. Tämä johtuu siitä, että alueen kaikki tai lähes kaikki rakentamiskelpoiset rannat on kaavoitettu rakennuspaikoiksi.
Kaavassa ei ole varattu riittävästi ranta-alueita jokamiehen oikeuksiin kuuluvaan virkistyskäyttöön. Pisimmät yhtenäiset rannat sijaitsevat järven pohjoisrannalla ja itäpäässä valtaosin rantautumiskelvottomilla suo- ja luhta-alueilla sekä kaavassa suojelualueiksi osoitetuilla alueilla. Suorannat eivät palvele jokamiehenoikeuksia, koska niille ei voi rantautua eikä leiriytyä.
Kainuun luonnonsuojelupiiri ry ja Lentua-Seura ry ovat valituksessaan vaatineet, että valtuuston päätös on kumottava. Vaatimuksensa tueksi muutoksenhakijat ovat esittäneet muun ohella seuraavaa:
Kaavan kokonaismitoitus on laskettu virheellisesti. Mitoituksesta ei ilmene, kuinka poikkeava Jonkeri-järvi on sellaisten rantojen osalta, jotka ovat rakentamiseen tai virkistäytymiseen sopimattomia. Tällaisia ovat muun muassa märät, soiset rannat. Rakentamiseen ja virkistyskäyttöön kelpaamattomien suorantojen osuus rannoista on yli kolmasosa. Kaavan rakennuspaikkamitoitus on liian korkea, kun otetaan huomioon alueen erityiset luontoarvot.
Kaavassa rakennusoikeuksia on perusteettomasti siirretty perustettavalta suojelualueelta valtion korvattavaksi noin 20 rakennuspaikan verran, koska rakennuspaikkoja ei perustelujen mukaan ole voitu siirtää muualle. Tämä osoittaa kaavan ylimitoitetuksi. Rakennusoikeuksia ei ole voitu siirtää muualle, koska kaavaan merkityillä uusilla rakennuspaikoilla on käytetty kaikki niin sanotut kovat rannat. Kaava-alueelle ei jää käytännössä lainkaan yleiseen virkistykseen sopivia rantoja. Siitä, miten ja miksi valtuusto on päättänyt synnyttää valtiolle korvausvelvollisuuden, ei ole esitetty dokumentteja. Päätös valtion korvausvelvollisuudesta on siten perusteeton.
Kaupunginhallitus on valitusten johdosta antamassaan lausunnossa esittänyt, että valitukset hylätään.
Tornator Oyj on kaava-alueen maanomistajana antanut valitusten johdosta selityksen.
Jonkerin kyläseura ry ja sen asiakumppanit sekä Kainuun luonnonsuojelupiiri ry ja Lentua-Seura ry ovat antaneet vastaselitykset.
Pohjois-Suomen hallinto-oikeus on hylännyt Jonkerin kyläseura ry:n ja sen asiakumppanien sekä Kainuun luonnonsuojelupiiri ry:n ja Lentua-Seura ry:n valitukset.
Hallinto-oikeus on perustellut valitusten hylkäämistä muun ohella seuraavasti:
Asiakirjoista ilmenee, että pinta-alaltaan noin 37 neliökilometrin suuruinen suunnittelualue sijaitsee Kuhmon kaupungin Jonkerin kylässä Jonkerin (Jonkerinjärvi) ranta-alueella keskustaajaman kaakkoispuolella noin 40 kilometrin päässä kaupungin keskustasta. Ranta-asemakaavan laadinta on tullut vireille kaava-alueen maanomistajan Tornator Oyj:n aloitteesta. Alue on lähes rakentamatonta ja metsätalouskäytössä. Kaikki suunnittelualueen yli hehtaarin suuruiset saaret ovat rakentamattomia. Jonkerin rannalla on 11 olemassa olevaa rakennuspaikkaa, joista kaksi sijaitsee suunnittelualueella. Suunnittelualueen rakennuspaikoilla sijaitsevat asuinrakennukset ovat Tornator Oyj:n omistuksessa ja lomakäytössä.
Kainuun maakuntakaavassa 2020 suunnittelualueen maa-alueet on osoitettu maa- ja metsätalousvaltaiseksi alueeksi (M). Suunnittelualueen eteläosan poikki on osoitettu moottorikelkkailureitti. Suunnittelualueelle on osoitettu kohdemerkinnällä kaksi maakunnallisesti merkittävää muinaismuistokohdetta Kirkkoniemi ja Kalmosaaret (yhteinen merkintä) sekä Jonkerin kivi, (Stolbovan rauhan rajakivi).
Suunnittelualueella ei ole voimassa yleiskaavaa.
Jonkerin ranta-asemakaava, joka on maankäyttö- ja rakennuslain 74 §:ssä tarkoitettu ranta-asemakaava, koskee osaa Tornator Oyj:n omistamasta tilasta RN:o 27:5. Asemakaavalla muodostuvat korttelit 1–7, 16–33 ja 35 sekä virkistysalueet, venevalkamat, luonnonsuojelualueet, maa- ja metsätalousalueet sekä vesialueet. Kaavaselostuksen mukaan ranta-asemakaavan tarkoituksena on osoittaa suunnittelualueelle lomarakennuspaikkoja ja matkailurakentamista sekä retkeilyyn liittyviä virkistystoimintoja. Ranta-asemakaavan tavoitteena on kehittää Jonkerin aluetta virkistys-, vapaa-ajanvietto- ja matkailukohteena ihmisille, jotka etsivät luonnon rauhaa ja erämaisia olosuhteita.
Kaavassa suunnittelualueen luoteis- ja pohjoisosiin Pyykönniemeen ja Pullusenniemeen sekä myös alueen itä- ja koillisosiin on osoitettu yhteensä 72 lomarakennuspaikkaa loma-asuntojen korttelialueille (RA ja RA-2). Kaksi lomarakennuspaikoista on olemassa olevia. Kaavaselostuksen mukaan loma-asuntojen korttelialueilla tonttien koko on noin 6 000 neliömetriä, leveys noin 60 metriä ja syvyys noin 100 metriä. Rakennuspaikat on ryhmitelty pääasiassa 3–5 rakennuspaikan kokoisiin kortteleihin.
Kaavassa Kylmäniemeen (kortteli 16) ja Kaunisniemeen (kortteli 20) on osoitettu matkailupalvelujen alueet (RM ja RM-1). Mainituille matkailupalvelujen alueille on osoitettu rakennusoikeutta yhteensä 11 700 kerrosalaneliömetriä, josta 10 000 kerrosalaneliömetriä Kylmäniemeen ja 1 700 kerrosalaneliömetriä Kaunisniemeen. Kaavaselostuksen mukaan matkailupalvelujen alueille osoitetut rakennusoikeudet kerrosaloina vastaavat noin 34:ää omarantaista rakennuspaikkaa.
Kaavassa Jonkerin kaakkois- ja eteläosan rantavyöhyke, eteläosan saaret, Ahvenniemi ja Kylmävaaran länsiosa on osoitettu luonnonsuojelualueiksi (SL). Luonnonsuojelualuetta koskevissa kaavamääräyksissä on muun ohella määrätty, että alueella ei saa suorittaa ennen luonnonsuojelualueen perustamista sen luonnontilaa muuttavia toimenpiteitä. Suojelumääräys on voimassa, kunnes alueesta on muodostettu luonnonsuojelulain mukainen luonnonsuojelualue.
Kaavassa on osoitettu valtion toimesta korttelikohtainen korvattavien rakennuspaikkojen lukumäärä luonnonsuojelualueella merkinnällä RA-korv, jonka yhteydessä on alleviivatulla luvulla ilmaistu korvattavan rakennusoikeuden määrä tonttikohtaisesti. Poistettavia rakennuspaikkoja on kaavassa merkitty luonnonsuojelualueelle kaikkiaan 22, joilla olisi rakennusoikeutta laskennallisesti 4 040 kerrosalaneliömetriä.
Kaava-alueelle on aluerajausmerkinnällä (luo) osoitettu useita luonnon monimuotoisuuden kannalta erityisen tärkeitä alueita, jotka kaavamääräyksen mukaan säilytetään luonnontilaisina.
Alue Kirkkoniemestä ja Kalmosaaret on osoitettu muinaismuistoalueiksi (SM-6 ja SM-7). Kaava-alueelle on aluerajausmerkinnöillä (sm) osoitettu alueen osia, joilla sijaitsee muinaismuistolailla rauhoitettu kiinteä muinaisjäännös.
Suunnittelualue on muutoin osoitettu pääosin maa- ja metsätalousalueeksi (M) tai maa- ja metsätalousvaltaiseksi alueeksi (M). Lähinnä alueen pohjoisosiin erityisesti saariin on osoitettu virkistysalueita (V ja V-1). Suunnittelualueelle on osoitettu neljä venevalkamaa (LV).
Keskeiset vaikutusten selvittämiseen ja kaavan sisällölliseen lainmukaisuuteen liittyvät sovellettavat oikeusohjeet
Valtioneuvoston 30.11.2000 hyväksymien ja päätöksellään 13.11.2008 tarkistamien valtakunnallisten alueidenkäyttötavoitteiden kohdan 4.3. (Eheytyvä yhdyskuntarakenne ja elinympäristön laatu) tarkistettujen yleistavoitteiden mukaan yhdyskuntarakennetta kehitetään siten, että palvelut ja työpaikat ovat hyvin eri väestöryhmien saavutettavissa ja mahdollisuuksien mukaan asuinalueiden läheisyydessä siten, että henkilöautoliikenteen tarve on mahdollisimman vähäinen. Mainitun kohdan erityistavoitteiden mukaan alueidenkäytössä tulee edistää energian säästämistä. Alueidenkäyttötavoitteiden kohdan 4.4. (Kulttuuri- ja luonnonperintö, virkistyskäyttö ja luonnonvarat, 13.11.2008) erityistavoitteiden mukaan alueidenkäytön suunnittelussa on otettava huomioon ekologisesti tai virkistyskäytön kannalta merkittävät ja yhtenäiset luonnonalueet. Alueidenkäyttöä on ohjattava siten, ettei näitä aluekokonaisuuksia tarpeettomasti pirstota. Alueidenkäytön suunnittelussa rantaan tukeutuva loma-asutus on suunniteltava siten, että turvataan luontoarvoiltaan arvokkaiden ranta-alueiden säilyminen sekä loma-asumisen viihtyisyys.
Alueidenkäyttötavoitteiden kohdan 4.7. (Luonto- ja kulttuuriympäristöinä erityiset aluekokonaisuudet, 13.11.2008) yleistavoitteiden mukaan alueidenkäytöllä edistetään muiden ohella Vuoksen vesistöalueen säilymistä luonto- ja kulttuuriarvojen kannalta erityisen merkittävänä aluekokonaisuutena. Samalla varmistetaan, että asumisen ja elinkeinotoiminnan harjoittamisen edellytykset säilyvät. Alueiden erityispiirteet tunnistetaan ja alueidenkäyttö sovitetaan mahdollisimman tasapainoisesti yhteen poikkeuksellisten luonnonolojen, luonnon kestokyvyn ja kulttuuriarvojen turvaamiseksi. Samalla tuetaan luonnonoloihin sopeutuneiden omaleimaisten kylä- ja kulttuuriympäristöjen säilymistä ehyinä. Vuoksen vesistöalueella ohjataan matkailua, vesistöjen virkistyskäyttöä ja vesiliikennettä sekä rakentamista ja muuta maankäyttöä siten, että järviluonnon, maiseman ja kulttuuriperinnön erityispiirteet säilyvät.
Valtakunnallisten alueidenkäyttötavoitteiden kohdan 4.7. yleistavoitteiden toteuttamisen edistämiseksi on laadittu Vuoksen vesistöaluetta koskeva alueidenkäyttötavoitteita täydentävä selvitys "VAT Vuoksi, Valtakunnalliset alueidenkäyttötavoitteet Vuoksen vesistöalueella" (Etelä-Savon ympäristökeskuksen raportteja 4/2007).
Ranta-asemakaavan sisältö
Maankäyttö- ja rakennuslain 32 §:n maakuntakaava on ohjeena laadittaessa ja muutettaessa yleiskaavaa ja asemakaavaa. Lain 39 §:n 1 momentin yleiskaavaa laadittaessa on maakuntakaava otettava huomioon siten kuin siitä edellä säädetään.
Maankäyttö- ja rakennuslain 54 §:n 4 momentin mukaan, jos asemakaava laaditaan alueelle, jolla ei ole oikeusvaikutteista yleiskaavaa, on asemakaavaa laadittaessa soveltuvin osin otettava huomioon myös mitä yleiskaavan sisältövaatimuksista säädetään.
Maankäyttö- ja rakennuslain 73 §:n 1 momentin mukaan laadittaessa asemakaavaa (ranta-asemakaava) pääasiassa loma-asutuksen järjestämiseksi ranta-alueelle on sen lisäksi, mitä yleis- tai asemakaavasta muutoin säädetään, katsottava, että:
Muinaismuistolain 1 §:n 1 momentin mukaan kiinteät muinaisjäännökset ovat rauhoitettuja muistoina Suomen aikaisemmasta asutuksesta ja historiasta. Pykälän 2 momentin mukaan ilman tämän lain nojalla annettua lupaa on kiinteän muinaisjäännöksen kaivaminen, peittäminen, muuttaminen, vahingoittaminen, poistaminen ja muu siihen kajoaminen kielletty.
Kaava-alueen rajaus
Kaava-alue muodostuu tilan RN:o 27:5 Jonkerin ranta-alueella ja järven saarissa sijaitsevista alueista, jotka ovat Tornator Oyj:n omistuksessa. Alue käsittää valtaosan järven rannoista ja saarista. Ottaen huomioon suunnittelualueen yhtenäisyyden, pinta-alan ja rantaviivan pituuden sekä suunnitellun maankäytön hallinto-oikeus katsoo, että ranta-asemakaava muodostaa maankäyttö- ja rakennuslain 74 §:n 2 momentissa tarkoitetulla tavalla tarkoituksenmukaisen kokonaisuuden. Valtuuston päätös ei ole Kainuun luonnonsuojelupiiri ry:n ja Lentua-Seura ry:n valituksessaan tältä osin esittämillä perusteilla lainvastainen.
Kaavaselostuksen mukaan Jonkerilla on todellista rantaviivaa noin 88 kilometriä saaret mukaan luettuina ja olevia rakennuspaikkoja 11. Suunnittelualueen rantaviivan pituus on 75,4 kilometriä ja muunnetun rantaviivan pituus 51,2 kilometriä. Suunnittelualueella on kaksi olemassa olevaa rakennuspaikkaa. Kaavan mitoituslaskelmat perustuvat tilan rantaviivan pituuteen. Mitoituslaskelmissa on otettu huomioon kaikki Jonkerin ranta-asemakaava-alueella sijaitsevat rakennuspaikat. Saarten rantaviiva on otettu huomioon mitoituslaskelmissa. Kaavan toteutuessa rakennuspaikkojen tiheys Jonkerilla kasvaa noin 0,04 rakennuspaikasta noin 2,07 rakennuspaikkaan muunnettua rantaviivakilometriä kohti. Kaavan toteutuminen vähentää laskennallisesti vapaan rannan osuutta noin 7,1 kilometriä (75,2 kilometriä → 68,1 kilometriä). Kokonaisuudessaan uuden rakenteen toteutuminen vähentää vapaata rantaviivaa yhdeksällä prosentilla. Rakennettua rantaviivaa on kaavan toteuttamisen jälkeen noin 7,3 kilometriä, mikä on noin 14 prosenttia muunnetun rantaviivan määrästä. Mitoituslaskelmissa lomarakennuspaikan on katsottu varaavan rantaa keskimäärin 80 metriä ja matkailupalvelujen korttelialueiden yhteensä noin 1 500 metriä.
Valitusten johdosta annetun kaupunginhallituksen lausunnon mukaan rantaviivan määrittämisessä on käytetty niin sanottua Etelä-Savon mallia, jossa periaatteena on, että kapean vesistön/niemen rannalle voidaan sijoittaa vähemmän rakentamista. Rantaviiva on mitattu numeerisesta kartta-aineistosta. Kaavan toteutumisesta seuraava rakennuspaikkojen tiheys Jonkerilla on Kuhmon alueella käytettyä yleistä mitoitusta alempi (yleisesti käytetty 4–5 rakennuspaikkaa/muunnettu rantaviivakilometri). Kaavaratkaisussa esitetyt korvattavat rakennuspaikat luonnonsuojelualueella perustuvat Kuhmossa yleisesti käytettyyn mitoitukseen, ja ne on osoitettu informatiivisena tietona, jotta Kuhmon alueella toteutuisi maanomistajien tasapuolinen kohtelu.
Rantarakentamista ohjaavan kaavan sisältövaatimuksia koskevassa maankäyttö- ja rakennuslain 73 §:ssä ei ole säädetty kilometrikohtaisesta lomarakennusten enimmäismäärästä tai rantaviivan mittaustavasta. Kunnalle jää näin ollen varsin laaja liikkumavara päättää ranta-alueille sijoitettavan lomarakentamisen määrästä edellyttäen, että mitoitusperusteita soveltaen laadittu kaava täyttää mainitussa lainkohdassa ranta-asemakaavalle asetetut sisältövaatimukset. Kaavaa laadittaessa käytettävät mitoitusperusteet ovat vesistökohtaisia, ja ne tulee valita ensisijaisesti kunkin vesistön ja sen rannan ominaispiirteiden ja rantojen rakennettavuuden perusteella. Jonkerin erityiset luontoarvot on otettava huomioon ranta-asemakaavan mitoituksen kohtuullisuutta arvioitaessa.
Valituksiin liitetyistä Kainuun elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen järvikorteista ilmenee, että Jonkerin rantaviivan pituus on 73,55 kilometriä. Asiakirjoista ei ilmene, onko järvikortissa rantaviivan pituuteen laskettu myös saarten rantaviiva, kuten kaavaa laadittaessa on tehty. Asiassa ei ole selvitystä siitä, että kaavaselostuksessa mainittu rantaviivan pituus olisi virheellisesti laskettu. Muutoinkaan jonkinlaiset poikkeamat järvikortin ja kaava-aineiston tiedoissa eivät sellaisenaan osoita, että kaava olisi perustunut virheellisiin tietoihin.
Kaavakartoista ja valituksesta saatavien tietojen mukaan Jonkerin rannoista osa on maaperältään kosteita. Hallinto-oikeus katsoo, ettei kosteiden rantojen osuus Jonkerilla ole niin merkittävä, ettei kaavan mitoitusta laskettaessa olisi voitu ottaa huomioon Jonkerin rantaviiva kokonaisuudessaan. Kaavaa valmisteltaessa käytettyä Jonkerin rantaviivan laskentatapaa ei ole pidettävä valituksissa esitetyillä perusteilla lainvastaisena.
Kaavassa valtaosa Jonkerin rannoista on osoitettu alueiksi, joita ei ole varattu rakentamiseen. Luonto- ja maisema-arvoiltaan merkittävimmille alueille ei ole osoitettu rakentamista. Lomarakennusten rakennuspaikkojen osoittaminen pääosin ryhmiin ja matalahko mitoitus ovat mahdollistaneet laajempien yhtämittaisten rakentamattomien ranta-alueiden osoittamisen myös kaava-alueen pohjoisosiin, eivätkä virkistyskäyttöpaineet kohdistu yksinomaan alueen eteläosaan luontoarvoiltaan merkittävimmille alueille. Edellä todettuun nähden kaavan mitoitusta ei voida pitää edes Jonkerin erityiset maisema- ja luontoarvot huomioon ottaen liian korkeana, eikä mitoitus sellaisenaan osoita kaavan olevan siltä edellytettyjen sisältövaatimusten vastainen.
Suojelualueelta poistettujen rakennuspaikkojen korvaamista koskevalla kaavamerkinnällä ja -määräyksellä on osoitettu, mikä olisi Tornator Oyj:lle maanomistajana kuuluva rakennusoikeus, jos kaavassa olisi sovellettu yleisesti Kuhmon alueella sovellettua rantarakentamisen mitoitusta. Mainittu kaavamerkintä ja -määräys ovat luonteeltaan informatiivisia, eikä niillä ole oikeudellisesti sitovaa merkitystä ratkaistaessa mahdollisia korvauskysymyksiä suojelualueelta poistettujen rakennuspaikkojen osalta. Kaava ei ole valittajien tältäkään osin esittämillä perusteilla lainvastainen.
Vesistön ominaispiirteiden huomioon ottaminen
VAT Vuoksi -raporttia ei ole kirjattu Jonkerin ranta-asemakaavan suunnittelua ohjaaviin lähtötietoihin, eikä kaava-aineistoon myöskään sisälly erillistä arviointia kaavan toteuttamisen suhteesta Vuoksen vesistöalueen erityispiirteiden vaalimista koskeviin tavoitteisiin tai muutoinkaan Jonkerinjärven erityispiirteiden huomioon ottamiseen. Kun otetaan huomioon kaavan mitoitus, kaavaratkaisut sekä kaavamerkinnät ja -määräykset kokonaisuudessaan, kaavassa on kuitenkin tosiasiallisesti kiinnitetty huomiota Jonkerin vesistön erityispiirteisiin ranta-asemakaavan sisältövaatimuksissa edellytetyllä tavalla.
Myöskään kaavan vaikutuksia Jongunjoen vesistöön ja eläimistöön ei ole erikseen selvitetty. Mainitut vaikutukset ovat kuitenkin arvioitavissa kaava-aineiston perusteella ilman erillistä selvitystäkin.
Kaava perustuu edellä mainituilta osin riittäviin selvityksiin ja täyttää siltä edellytetyn sisältövaatimuksen vesistön ominaispiirteiden huomioon ottamisesta. Kaava ei ole valituksissa tältä osin esitetyillä perusteilla lainvastainen.
Ranta-asemakaavassa Kylmäniemeen matkailupalvelujen alueen (RM) läheisyyteen on osoitettu ohjeellinen yhdyskuntateknistä huoltoa palvelevien rakennusten ja laitosten alue (ET), jolle kaavamääräyksen mukaan voidaan rakentaa vedenpuhdistamo. Kaavassa on lisäksi annettu erikseen vesihuoltoa koskevia määräyksiä. Niissä on määrätty muun ohella, että rakennuslupahakemuksissa on osoitettava, että puhdasta vettä on saatavissa ja että jätevesistä huolehditaan siten, ettei pohja- ja pintavesien pilaantumisvaaraa aiheuteta.
Kun otetaan huomioon edellä mainitut ja muutkin kaavassa annetut vesihuoltoa koskevat määräykset sekä kaavan mitoitus, kaavaa laadittaessa on riittävästi otettu huomioon mahdollisuudet vesihuollon järjestämiseen. Kaavan laatiminen ei ole edellyttänyt erityistä veden riittävyyden arviointia. Valtuuston päätös ei ole lainvastainen Jonkerin kyläseura ry:n ja sen asiakumppaneiden valituksessaan tältä osin esittämillä perusteilla.
Kaavaa valmisteltaessa on laadittu 21.11.2011 päivätty luontoselvitys ja 9.11.2012 päivätyt täydentävät luontoselvitykset liito-oravainventointi ja vanhan metsän alueen rajaus. Luontoselvityksen ja sen täydennykset on laatinut FCG Finnish Consulting Group Oy/FCG Suunnittelu ja tekniikka Oy, joka on myös laatinut kaavan. Mainittujen selvitysten lisäksi kaavaselostuksessa on arvioitu kaavan vaikutuksia luontoon ja luonnonympäristöön.
Luontoselvityksestä ilmenee, että sen laatimiseksi on suoritettu maastoinventointi maankäytön yleissuunnittelun yhteydessä vuonna 2010. Inventoinnissa on keskitytty alueen luonnon yleiskuvaukseen, kansallisten lakien mukaisten luontokohteiden paikantamiseen, alueellisesti ja paikallisesti edustavien sekä luonnon monimuotoisuuden kannalta muutoin edustavien kohteiden paikantamiseen, linnuston elinympäristöinä merkittävien alueiden sijoittumiseen sekä maisemallisten seikkojen huomioimiseen luonnonmaiseman ja erämaisuuden näkökulmasta. Kaavatyön edetessä tarkemmat maastoinventoinnit on suoritettu kesäkuussa 2011, jolloin maastotarkastelut on kohdennettu potentiaalisille rakentamisalueille. Ennen maastotöitä selvitettiin alueelta tiedossa oleva uhanalaisten lajien paikkatieto ympäristöhallinnon uhanalaisrekisteristä. Luontoselvityksen täydennyksiä laadittaessa Jonkerilla on suoritettu täydentävä ja tarkentava maastoinventointi 18.10.2012. Kaavaselostuksesta ilmenee, että kaava-alueella on suoritettu 11.7.2013 maastoinventointi, jossa on selvitetty kuikan elinympäristöt ja Kylmäniemen petolinnun pesä.
Luontoselvityksissä ei ole selvitetty tai arvioitu kaikkia valituksissa esiin tuotuja seikkoja, ja niihin sisältyy joitakin virheellisiä tietoja, kuten tieto siitä, ettei kuikka kuulu lintudirektiivin liitteen I lajistoon. Laadittuja luontoselvityksiä on kuitenkin pidettävä kokonaisuutena arvioiden riittävinä sen arvioimiseksi, täyttääkö kaava siltä edellytetyt vaatimukset luonnonympäristön ja luonnonarvojen vaalimisesta sekä luonnonsuojelun huomioon ottamisesta. Luontoselvityksiä ei ole pidettävä valittajien esittämillä perusteilla siten puutteellisina, että kaava tulisi puutteellisuuksien johdosta kumota. Luontoselvitykset eivät ole maankäyttö- ja rakennuslain vastaisia silläkään perusteella, että niitä ei ole annettu ulkopuolisen asiantuntijan laadittavaksi tai että luontoselvitysten tekemiseen ei valittajien näkemyksen mukaan ole varattu riittävästi aikaa.
Kuikan pesintää Jonkerilla on kaava-aineiston perusteella pidettävä mahdollisena, vaikka pesintää ei olekaan maastoinventoinnin yhteydessä kyetty varmistamaan. Myöskään selkälokin, suokukon ja liron pesinnät alueella eivät ole poissuljettuja. Kun otetaan huomioon, että erityisesti kaava-alueen kaakkois- ja eteläosan rannat sekä etelä- ja keskiosan saaret on suurelta osin osoitettu luonnonsuojelualueiksi (SL) ja että järven rannat muutoinkin jäävät kaavan toteuttamisen jälkeen valtaosaltaan rakentamattomiksi maa- ja metsätalousalueiksi (M), kaavaa laadittaessa on riittävästi otettu huomioon edellä mainittujen lintulajien elin- ja pesintämahdollisuudet Jonkerilla. Kaava täyttää tältä osin siltä edellytetyn sisältövaatimuksen luonnonarvojen vaalimisesta.
Ranta-asemakaavassa Kutusaari on osoitettu luonnonsuojelualueeksi (SL). Saareen on osoitettu kohdemerkinnällä laavu ja aluerajausmerkinnällä virkistysalueen rakennusala. Virkistysalueen rakennusalaa koskevan kaavamääräyksen mukaan alueelle voidaan toteuttaa matkailupalvelujen tukitoimintoja, kuten pienimuotoisia enintään 40 kerrosalaneliömetrin suuruisia yöpymistiloja ja 20 kerrosalaneliömetrin suuruisia saunarakennuksia. Rakennukset tulee rakentaa vähintään 20 metrin etäisyydelle rantaviivasta.
Mainitunlaisen vähäisen rakentamisen osoittaminen luonnonsuojelualueeksi osoitettuun Kutusaareen on mahdollista suojelutavoitteita olennaisesti heikentämättä, eikä se sellaisenaan osoita, että kaava olisi tällä perusteella siltä edellytetyn luonnonsuojelun huomioon ottamista koskevan sisältövaatimuksen vastainen. Kaavassa Kutusaareen osoitetun virkistysalueen rakennusala on erikseen rajattu.
Kaavan luontoselvityksen mukaan alueella ei ole havaittu esiintyvän luonnonsuojelulain 29 §:n mukaisia arvokkaita luontotyyppejä, joihin lukeutuu muun muassa Jonkerin kyläyhdistys ry:n ja sen asiakumppaneiden valituksessa mainitut luonnontilaiset hiekkarannat. Valittajat eivät ole esittäneet tarkempaa selvitystä tällaisten hiekkarantojen esiintymisestä kaava-alueella, eikä kaavaratkaisu ole valittajien tältä osin esittämillä perusteilla lainvastainen.
Kylmäniemeen osoitettu matkailupalvelujen alue (RM) on osoitettu Kylmäniemen rantaan siten, että sitä ympäröi Kylmävaaran suuntaan maa- ja metsätalousalue (M). Kaavamääräyksen mukaan Kylmäniemen matkailupalvelujen alueen (RM) rakennusoikeus on 10 000 kerrosalaneliömetriä, josta saa enintään 5 800 kerrosalaneliömetriä olla hotelli- ja ravintolatiloja sekä enintään 4 200 kerrosalaneliömetriä lomamökkejä. Maisemansuojelun kannalta arvokas Kylmävaaran länsirinne on aluerajausmerkinnällä osoitettu luonnon monimuotoisuuden kannalta erityisen tärkeäksi alueeksi (luo). Kaavamääräyksen mukaan alue säilytetään luonnontilaisena. Alue on myös osoitettu SL-alueeksi.
Kaavassa annettujen rakennuspaikan käyttöä ja rakentamistapaa koskevien määräysten mukaan rakennusten tulee sopeutua malliltaan, materiaaliltaan, mittasuhteiltaan ja väritykseltään luonnonmaisemaan. Rakennetun alueen maisemakuva on muutoinkin säilytettävä luonnonmukaisena. Rakennuksen etäisyyden rantaviivasta ja rakennusten sijainnin rakennuspaikalla tulee olla sellainen, että maiseman luonnonmukaisuus mahdollisuuksien mukaan säilyy. Rantavyöhykkeelle on varmistettava riittävä suojavyöhykkeen muodostuminen.
Kaavan toteuttamisesta seuraa väistämättä huomattava muutos maisemakuvassa Kylmäniemen kohdalla, minkä vuoksi havainnekuvan laatiminen Kaunisniemen kärjestä katsottuna kohti Kylmäniemeä olisi voinut olla perusteltua. Se, täyttääkö kaava siltä edellytetyn sisältövaatimuksen maisema-arvojen huomioon ottamisesta, on kuitenkin arvioitavissa ilman havainnekuvaakin 20.9.2012 laaditun maisemaselvityksen ja muun kaava-aineiston perusteella, eikä kaavaa ole yksin tällä perusteella pidettävä riittämättömiin maisemaselvityksiin perustuvana. Maisemaselvitykset eivät ole maankäyttö- ja rakennuslain vastaisia silläkään perusteella, että niitä ei ole annettu ulkopuolisen asiantuntijan laadittavaksi.
Kylmäniemeen osoitettu rakentaminen muuttaa järvimaisemaa erityisesti sen lähialueilla ja vähentää Jonkerin alueen erämaaluonteisuutta, mutta kokonaisuutena alueen erämaaluonteisuus ja erityiset maisema-arvot pääosin säilyvät kaavan toteutumisesta huolimatta. Maisemallisesti arvokas Kylmävaaran länsirinne on rajattu rakentamisen ulkopuolelle. Kaavassa on pyritty mahdollisuuksien mukaan hyödyntämään olemassa olevia teitä. Uusien teiden rakentamistarvetta on saatu vähennettyä rakennuspaikkojen sijoittamisella ryhmiin. Teiden ja rakennusten rakentamisen ei voida arvioida merkittävästi tuhoavan maisemaa Pyykönniemessä tai Pullusenniemessä. Edellä todettuun nähden ja kun otetaan huomioon kaavassa rakentamiseen osoitettujen ranta-alueiden määrä verrattuna rakentamattomaksi jääviin ranta-alueisiin sekä edellä mainitut kaavamerkinnät ja -määräykset, kaava täyttää siltä edellytetyn sisältövaatimuksen maisema-arvojen huomioon ottamisesta.
Virkistyskäyttömahdollisuudet
Kaavassa virkistysalueiksi (V) on osoitettu alue Lahonautiosta ja Kirvesniemi sekä virkistysalueiksi (V-1) saari Kylmäniemen edustalta ja suunnittelualueen pohjoisosan saaret Uittosaari, Lehtosaari, Akonsaari, Onkisaari, Autiosaari ja Malvisaari. Kutusaareen, Kontusaareen, Lihasaareen ja Uittosaareen on kohdemerkinnällä osoitettu laavu. Uittosaareen ja Kutusaareen on osoitettu virkistysalueen rakennusala.
Virkistysaluetta V-1 koskevan kaavamääräyksen mukaan alue varataan jokamiehen oikeudella tapahtuvaan ulkoiluun ja virkistykseen sekä alueen matkailupalvelujen tarpeisiin. Alueille voidaan rakentaa kalastusta ja melontaa palvelevia laitureita, laavuja ja nuotiopaikkoja.
Virkistysalueiksi osoitettujen alueiden ohella suunnittelualue soveltuu virkistyskäyttöön maa- ja metsätalousalueiden sekä luonnonsuojelualueiden osalta. Kaava-alueesta suurin osa on varattu muuhun kuin rakentamiseen, ja näillä alueilla kartta-aineiston perusteella on rantautumis- ja virkistyskäyttöön soveltuvia rantoja. Kaavassa rakentamiseen osoitetut loma-asuntojen korttelialueet on osoitettu pääosin ryhmiin, minkä vuoksi myös kaava-alueen pohjoisosiin on voitu osoittaa laajempia yhtämittaisia rakentamattomia, virkistyskäyttöön soveltuvia ranta-alueita. Jokamiehen oikeudella tapahtuvaan ulkoiluun ja virkistykseen soveltuvat alueet eivät siten vastoin valittajien esittämää rajoitu pelkästään Jonkerin eteläosan luonto- ja maisema-arvoiltaan merkittävimmille alueille ja saariin. Kun otetaan huomioon edellä todettu, kaavassa on otettu riittävästi huomioon virkistystarpeet eikä kaava ole valittajien tältä osin esittämillä perusteilla lainvastainen.
Muinaismuistokohteet ja arkeologiset arvot
Kaavaa valmisteltaessa heinäkuussa 2011 Jonkerilla on suoritettu muinaisjäännösinventointi. Inventointityön on suorittanut Kulttuurintutkijain Osuuskunta Aura. Maastoinventointiin on käytetty kolme maastotyöpäivää. Laaditun muinaisjäännösinventoinnin mukaan inventoinnin aikana on käyty läpi työn tilaajan kanssa ennalta sovitut alueet Jonkerin rannoilta. Kyseisillä alueilla sijaitsevien aikaisemmin tunnettujen kiinteiden muinaisjäännösten nykytila tarkastettiin ja alueilta pyrittiin myös paikallistamaan aikaisemmin tuntemattomia muinaisjäännöskohteita.
Muinaisjäännösinventoinnin mukaan Jonkerin alueelta aikaisemmin tunnetut kiinteät muinaisjäännökset ovat inventoinnin kohdealueilla Jakin torppa, Jonkerin kivi, Jonkerin Kirkkoniemi ja Kettula. Aiemmin tunnettujen muinaisjäännösten lisäksi inventoinnin aikana Pyykönniemeltä dokumentointiin kaksi uutta muinaisjäännöskohdetta: varsin edustavassa kunnossa säilynyt tervahauta sekä pienen tervahaudan ja kahden kiviröykkiön muodostama muinaisjäännösryhmä. Inventoinnin tulosten perusteella maankäyttöön vaikuttavia muinaisjäännöksiä on järven pohjoispäässä sijaitsevan Jonkerin kiven lisäksi ainoastaan Pyykönniemellä. Pyykönniemen kohteista aiemmin tunnetut Jonkerin Kirkkoniemi ja Jakin torppa ovat varsin laaja-alaisina voimakkaasti maakäyttöä rajoittavia ja muinaisjäännöksinä vähintäänkin alueellisesti merkittäviä. Kuitenkin myös muiden Pyykönniemen muinaisjäännösten olemassaolo on alueen mahdollisissa maankäyttösuunnitelmissa asianmukaisesti huomioitava. Muilla läpikäydyillä alueilla ei tavattu muinaismuistolain piiriin lukeutuvia jäännöksiä. Inventoinnin yhteydessä dokumentoitiin kaksi rakennuksen rauniota Kaunisniemen kärjestä, mutta inventoinnin laatija ei ole pitänyt Kaunisniemen raunioita muinaisjäännöksinä. Jonkerin Kaunisniemen asuinpaikat on kuitenkin kirjattu muinaisjäännösinventointiin muuna kohteena.
Hyväksytyssä kaavassa alue Kirkkoniemestä ja Kalmonsaaret on osoitettu muinaismuistoalueiksi (SM-6 ja SM-7). Kaavamääräyksen mukaan alueen kaivaminen, peittäminen, muuttaminen ja muu siihen kajoaminen on muinaismuistolain nojalla kielletty. Aluetta koskevista toimenpiteistä ja suunnitelmista on kuultava museovirastoa tai Kainuun museota.
Muinaisjäännösinventoinnissa mainittujen muinaisjäännösten suojelemiseksi kaavassa on lisäksi aluerajausmerkinnällä (sm) osoitettu alueen osia, jolla sijaitsee muinaismuistolailla rauhoitettu kiinteä muinaisjäännös. Tällainen alueen osa on osoitettu muun muassa Multiniemeen (sm-5). Mainittuja alueita koskevan kaavamääräyksen mukaan alueen kaivaminen, peittäminen, muuttaminen ja muu siihen kajoaminen on muinaismuistolain nojalla kielletty. Aluetta koskevista toimenpiteistä ja suunnitelmista on kuultava museovirastoa tai Kainuun museota.
Hyväksytyssä kaavassa Kirkkoniemen muinaismuistoalueen välittömään läheisyyteen ei ole osoitettu rakentamista tai teitä, vaan aluetta ympäröi maa- ja metsätalousvaltainen alue (M), millä ratkaisulla voidaan osaltaan turvata alueen koskemattomuutta. Multiniemen kivikautinen asuinpaikka sijaitsee niemen kärjessä, ja Multiniemen alue on muutoin osoitettu maa- ja metsätalousalueeksi (M). Multiniemen kivikautinen asuinpaikka sijaitsee Kaunisniemen matkailupalvelujen alueeksi (RM-1) osoitettuun alueeseen nähden siten erillään, että Kaunisniemeen osoitetusta rakentamisesta ei voida arvioida aiheutuvan vaaraa Multiniemen kivikautisen asuinpaikan koskemattomuudelle.
Kainuun museo on ensimmäisestä kaavaehdotuksesta 21.3.2013 antamassaan lausunnossa katsonut, että kaavaehdotuksessa on otettu hyvin huomioon museon kaavaluonnoksesta aiemmin antama lausunto, jossa oli esitetty lukuisia korjauksia muinaisjäännösten huomioon ottamisessa. Museon mukaan sen kaavaluonnoksesta antamassaan lausunnossa esittämät muun ohella Kirkkoniemen asuinpaikan ympäristöä koskevat tien siirtämistä ja rakennuspaikkojen siirtämistä/poistamista koskevat vaatimukset on toteutettu kaavaehdotuksessa. Museo ei ole antanut lausuntoa uudelleen nähtävillä olleen kaavaehdotuksen johdosta. Kainuun museo ei ole antamissaan lausunnoissa edellyttänyt Kaunisniemen raunioiden lisäämistä muinaisjäännösluetteloon, eikä asiassa ole esitetty muutoinkaan sellaista selvitystä, että Kaunisniemen raunioita olisi tullut pitää muinaisjäännöksenä.
Kaavaratkaisun lainmukaisuus muinaisjäännösten huomioon ottamisen osalta on arvioitavissa kaavaa valmisteltaessa laadittujen selvitysten perusteella, eikä selvityksiä ole pidettävä maankäyttö- ja rakennuslain vastaisina sillä perusteella, että niiden tekemiseen ei valittajien näkemyksen mukaan ole varattu riittävästi aikaa. Kaavaratkaisuissa sekä muinaisjäännösten suojelemiseen tähtäävissä kaavamerkinnöissä ja -määräyksissä on otettu riittävästi huomioon muinaisjäännösinventoinnissa esitetyt näkökohdat ja muinaismuistolain vaatimukset sekä huolehdittu alueen arkeologisten arvojen vaalimisesta. Mikäli alueelta löytyy uusia kiinteitä muinaisjäännöksiä, ovat ne joka tapauksessa jo suoraan muinaismuistolain nojalla rauhoitettuja. Valtuuston päätös ei ole lainvastainen valituksissa tältä osin esitetyillä perusteilla.
Kaavaselostuksessa on arvioitu kaavan sosiaalisia vaikutuksia. Arviointia on pidettävä riittävänä sen arvioimiseksi, täyttääkö kaava siltä edellytetyt sisältövaatimukset.
Kaavassa on osoitettu ohjeellisia veneilyreittejä ja neljä venevalkamaa. Jonkerin pohjoisosiin osoitettu rakentaminen erityisesti kapeiden vesialueiden rannoille voi jossain määrin rajoittaa kalastusta alueella. Järvelle jää kaavan toteuttamisesta huolimatta edelleen runsaasti kalastukseen soveltuvia vesi- ja ranta-alueita, eikä kaavasta muutoinkaan ole odotettavissa kohtuutonta haittaa osakaskunnalle tai muillekaan vesialueiden omistajille.
Mahdollisen veneilyn rajoittaminen luontoarvoiltaan vähemmän herkille alueille ei ole kaavoituksen yhteydessä ratkaistava asia, eikä ranta-asemakaavassa ole tullut antaa veneilyn rajoittamista koskevia määräyksiä.
Maankäyttö- ja rakennuslain säännökset huomioon ottaen kaupunginvaltuustolla on lähtökohtaisesti laaja harkintavalta kaavan sisältövaatimuksia ohjaavien säännösten rajoissa päättää kaavan sisällöstä. Valtuuston Jonkerin ranta-asemakaavan hyväksymistä koskeva päätös ei ole lainvastainen sillä perusteella, että kaavaratkaisussa ei ole Kainuun luonnonsuojelupiiri ry:n ja Lentua-Seura ry:n näkemyksen mukaan otettu riittävästi huomioon paikallisten asukkaiden näkemyksiä Jonkerin kehittämisen lähtökohdista.
Valituksenalaiselta osin Jonkerin ranta-asemakaava perustuu maankäyttö- ja rakennuslain 9 §:n ja maankäyttö- ja rakennusasetuksen 1 §:n 1 momentin säännökset huomioon ottaen riittäviin selvityksiin ja vaikutusten arviointeihin. Maakuntakaava on ollut maankäyttö- ja rakennuslaissa edellytetyllä tavalla ohjeena ranta-asemakaavaa laadittaessa. Valituksissa esitetyillä perusteilla ranta-asemakaava ei ole sille maankäyttö- ja rakennuslain 39 §:ssä, 54 §:ssä ja 73 §:n 1 momentissa asetettujen sisältövaatimusten vastainen.
Valtakunnallisten alueidenkäyttötavoitteiden kohdassa 6. Tavoitteiden oikeusvaikutukset on muun ohella todettu, että yleistavoitteisiin on tarkoitettu sovellettaviksi maankäyttö- ja rakennuslain 24 §:n 2 momentissa määriteltyjä, alueidenkäytön suunnittelua koskevia oikeusvaikutuksia vain yleispiirteisen kaavoituksen osalta. Yleistavoitteita ei siten ole tarkoitettu käytettäväksi asemakaavojen eikä rakentamista ja maankäyttöä tietyllä alueella suoraan ohjaavien yleiskaavojen sisällön oikeudelliseen arviointiin. Näin ollen valtakunnallisten alueidenkäyttötavoitteiden Vuoksen vesistöaluetta koskevilla yleistavoitteilla tai muillakaan valituksissa mainituilla valtakunnallisten alueidenkäyttötavoitteiden yleistavoitteilla ei sellaisenaan ole välitöntä oikeudellista merkitystä Jonkerin ranta-asemakaavan lainmukaisuuden arvioinnissa.
Sen sijaan valituksissa mainitut valtakunnallisten alueidenkäyttötavoitteiden erityistavoitteet on tullut ottaa sellaisenaan huomioon kaavaa laadittaessa. Loma-asuntojen rakennuspaikkojen sijoittaminen ryhmiin ja Jonkerin pohjoisosan suhteellisen kapeisiin niemiin voi jossain määrin vähentää loma-asumisen viihtyisyyttä. Kuitenkin tällä ja muillakin kaavassa tehdyillä ratkaisuilla on voitu turvata yhtenäiset virkistysalueet ja luonnonarvoiltaan arvokkaiden ranta-alueiden säilyminen. Ranta-asemakaavassa on sitä kokonaisuutena arvioitaessa riittävästi huolehdittu maankäyttö- ja rakennuslain 24 §:n 2 momentissa tarkoitetulla tavalla valtakunnallisten alueidenkäyttötavoitteiden huomioon ottamisesta.
Valtuuston päätös ei ole valituksissa esitetyillä perusteilla lainvastainen, eikä päätöstä ole syytä kumota valitusten johdosta.
Kuntalaki (365/1995) 90 § 1 ja 2 momentti (1375/2007) ja 93 §
Maankäyttö- ja rakennuslaki 73 § 2 momentti, 188 § 1 momentti ja 197 § 1 ja 3 momentti
Muinaismuistolaki 13 §
Asian ovat ratkaisseet hallinto-oikeuden jasenet Aino Oksala, Martti Raunio ja Marja-Riitta Tuisku. Esittelija Renne Pulkkinen.
Jonkerin kyläseura ry, A ja B sekä Kainuun luonnonsuojelupiiri ry ja Lentua-Seura ry ovat yhteisessä valituksessaan vaatineet, että hallinto-oikeuden ja kaupunginvaltuuston päätökset kumotaan.
Vaatimuksensa tueksi muutoksenhakijat ovat uudistaneet hallinto-oikeudelle tekemissään valituksissa esittämänsä valitusperustelut sekä lisäksi lausuneet muun ohella seuraavaa:
Asiassa ei ole tutkittu maankäyttö- ja rakennuslain säännöksistä johtuvia esteitä kaavan hyväksymiselle. Kaavassa ei ole muun ohella otettu huomioon suorantojen vaikutusta muunnetun rantaviivan laskemisessa.
Kaavan toteuttamisen johdosta alue muuttuisi rakennetuksi loma-asumisen ja matkailun alueeksi. Tällaisen kaavan laatiminen syrjäseudulla sijaitsevalle erämaiselle, rakentamattomalle järvelle on yhteiskuntataloudellisesti, sosiaalisesti, kulttuurisesti ja luontoarvojen kannalta epätarkoituksenmukainen ja epärealistinen.
Kaavaa laadittaessa ei ole riittävästi otettu huomioon valtakunnallisten alueidenkäyttötavoitteiden (kohta 4.4.) erityistavoitteita, joiden mukaan alueidenkäytön suunnittelussa on otettava huomioon ekologisesti tai virkistyskäytön kannalta merkittävät ja yhtenäiset luonnonalueet. Kaavalla erämainen alue pilkotaan kesämökkialueisiin, hotelli- ja matkailualueisiin sekä luonnonvaraisiin alueisiin. Toisin kuin hallinto-oikeus on katsonut, tulee myös valtakunnallisten alueidenkäyttötavoitteiden (kohta 4.4.) yleistavoitteet, joiden mukaan alueidenkäytöllä edistetään luonnon virkistyskäyttöä sekä luonto- ja kulttuurimatkailua parantamalla moninaiskäytön edellytyksiä, ottaa huomioon ranta-asemakaavaa laadittaessa Kaavassa ei ole myöskään riittävästi otettu huomioon Vuoksen vesistöalueen erityispiirteitä.
Kaava-asiakirjojen mukaan matkailukeskus on sijoitettu Kylmäniemeen keskeiselle paikalle järveä ja matkailupalvelujen alue Kaunisniemeen maisemallisesti edustavalle paikalle. Etenkin Kylmävaaran rinteille suunniteltu hotellirakennelma tulisi hallitsemaan järvimaisemaa. Rakentaminen kohdistuu nimenomaan järven kauneimpaan sekä rakentamis- ja rantautumiskelpoisimpaan osaan. Rakentamattomaksi jäävät rannat ja suojelualueeksi (SL) osoitetusta alueesta suurin osa ovat soista luhta-aluetta.
Kaavan laatimisen yhteydessä tehdyt selvitykset ovat puutteellisia ja virheellisiä.
Kuhmon kaupunginhallitus on antanut selityksen, jossa se on esittänyt, että valitus hylätään.
Tornator Oyj on antanut selityksen.
Valittajat ovat antaneet vastaselityksen. Vastaselitys on annettu tiedoksi Tornator Oyj:lle.
Korkein hallinto-oikeus on tutkinut asian. Pohjois-Suomen hallinto-oikeuden ja Kuhmon kaupunginvaltuuston päätökset kumotaan.
Arvioitaessa Jonkerin ranta-asemakaavan lainmukaisuutta asiassa on Jonkerin kyläseura ry:n ja sen asiakumppanien valituksesta otettava kantaa muun ohella kaavan perusteena olevaan rakennusoikeuden mitoitukseen sekä siihen, onko asiassa ollut perusteita osoittaa suojelualueelle valtion korvattavaksi tarkoitettuja rakennuspaikkoja.
2 Sovellettavat ja asiaan liittyvät oikeusohjeet
2.1 Maankäyttö- ja rakennuslain ja -asetuksen säännökset
Maankäyttö- ja rakennusasetuksen 1 §:n 1 momentin (895/1999) mukaan edellä mainitussa pykälässä tarkoitettuja kaavan vaikutuksia selvitettäessä otetaan huomioon kaavan tehtävä ja tarkoitus, aikaisemmin tehdyt selvitykset sekä muut selvitysten tarpeellisuuteen vaikuttavat seikat. Selvitysten on annettava riittävät tiedot, jotta voidaan arvioida suunnitelman toteuttamisen merkittävät välittömät ja välilliset vaikutukset:
Maankäyttö- ja rakennuslain 54 §:n 3 momentin mukaan asemakaavalla ei saa asettaa maanomistajalle tai muulle oikeuden haltijalle sellaista kohtuutonta rajoitusta tai aiheuttaa sellaista kohtuutonta haittaa, joka kaavalle asetettavia tavoitteita tai vaatimuksia syrjäyttämättä voidaan välttää.
Maankäyttö- ja rakennuslain 73 §:ssä säädetään ranta-alueiden loma-asutusta koskevan yleis- ja asemakaavan erityisistä sisältövaatimuksista. Pykälän 1 momentin mukaan laadittaessa yleiskaavaa tai asemakaavaa (ranta-asemakaava) pääasiassa loma-asutuksen järjestämiseksi ranta-alueelle on sen lisäksi, mitä yleis- ja tai asemakaavasta muutoin säädetään, katsottava, että:
Maankäyttö- ja rakennuslain 55 §:n 3 momentin mukaan kaavaselostuksessa esitetään kaavan tavoitteiden, eri vaihtoehtojen ja niiden vaikutusten sekä ratkaisujen perusteiden arvioimiseksi tarpeelliset tiedot.
Maankäyttö- ja rakennuslain 66 §:n 1 momentti koskee maakuntakaavan valmistelemista. Pykälän 2 momentin mukaan valmisteltaessa muuta kaavaa, joka koskee valtakunnallisia tai tärkeitä seudullisia alueidenkäyttötavoitteita tai joka muutoin on yhdyskuntarakenteellisten vaikutusten, luonnonarvojen tai kulttuuriympäristön kannalta erityisen merkittävä taikka valtion viranomaisen toteuttamisvelvollisuuden kannalta tärkeä, on oltava yhteydessä elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskukseen. Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen ja kunnan kesken on järjestettävä neuvottelu tällaisen kaavan laadintaan liittyvien valtakunnallisten, seudullisten ja muiden keskeisten tavoitteiden selvittämiseksi.
Jos maa asemakaavassa tai 43 §:n 2 momentissa tarkoitetun määräyksen nojalla yleiskaavassa on osoitettu käytettäväksi muuhun tarkoitukseen kuin yksityiseen rakennustoimintaan eikä maanomistaja sen vuoksi voi kohtuullista hyötyä tuottavalla tavalla käyttää hyväkseen aluettaan, kunta tai, jos alue on kaavassa tarkoitettu tai osoitettu valtion tarpeisiin, tämä on maankäyttö- ja rakennuslain 101 §:n 1 momentin mukaan velvollinen lunastamaan alueen tai suorittamaan haitasta korvauksen. Kohtuullista hyötyä arvioitaessa otetaan huomioon yleiskaavasta tai ranta-asemakaavasta maanomistajalle johtuva hyöty. Lunastus- tai korvausvelvollisuus ei koske 75 §:ssä tarkoitettua yhteiskäyttöaluetta, 91 §:ssä tarkoitettua aluetta, 93 §:ssä tarkoitettua yleisen tien tiealuetta eikä 94 §:ssä tarkoitettua katualuetta. Tässä momentissa tarkoitettu lunastus- tai korvausvelvollisuus voi koskea maa- ja metsätaloutta varten osoitettua aluetta vain, jos kaavassa on asetettu sen käyttöä koskevia erityisiä rajoituksia.
Maankäyttö- ja rakennuslain 102 §:n 1 momentin mukaan kunnan tai valtion 101 §:ssä säädetty lunastus- tai korvausvelvollisuus tulee voimaan vasta kun maanomistajan hakemus saada poikkeus rajoituksesta on hylätty ja päätös on saanut lainvoiman. Pykälän 2 momentin mukaan kunta ja valtio vapautuvat lunastus- tai korvausvelvollisuudestaan, jos yleiskaavan tai asemakaavan muutoksen johdosta aluetta voidaan käyttää kohtuullista hyötyä tuottavalla tavalla yksityisiin tarpeisiin eikä lunastus- tai korvausvelvollisuutta koskevaa asiaa ole vielä lainvoimaisesti ratkaistu.
2.2 Luonnonsuojelulain säännökset
2) alueella on luontodirektiivin liitteessä IV (a) tarkoitettuihin eläinlajeihin kuuluvien yksilöiden lisääntymis- ja levähdyspaikkoja;
3) alueella on erikoinen tai harvinainen luonnonmuodostuma;
4) alue on erityisen luonnonkaunis;
5) alueella on harvinaistuva perinneluontotyyppi;
6) luontotyypin tai eliölajin suotuisan suojelutason säilyttäminen tai saavuttaminen sitä vaatii; tai
7) alue on muutoin niin edustava, tyypillinen tai arvokas, että sen suojelu voidaan katsoa luonnon monimuotoisuuden tai kauneuden säilyttämisen kannalta tarpeelliseksi.
Luonnonsuojelulain 24 §:n 1 momentin mukaan V: 1.1.2010 A: 22.12.2009elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus voi maanomistajan hakemuksesta tai suostumuksella perustaa 10 §:n 1 momentin 3 kohdassa tarkoitetun muun luonnonsuojelualueen 10 §:n 2 momentissa tarkoitetulle alueelle. Harkittaessa alueen perustamista on otettava huomioon myös muut yleiseen etuun liittyvät näkökohdat. Luonnonsuojelualueen perustamispäätöstä ei saa antaa, elleivät maanomistaja ja elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus ole sopineet alueen rauhoitusmääräyksistä ja aluetta koskevista korvauksista.
3 Asiassa saatu selvitys
3.1 Luonnonympäristö
Kaavaselostuksessa todetaan lähtökohtina luonnonympäristön osalta seuraavaa:
"Suunnittelualue on talouskäytössä olevaa metsäaluetta, missä puustoltaan lähes luonnontilaiset saaret ovat säästyneet hakkuilta. Alueen arvokkaimpia luontokohteita edustavat laajat rantaluhdat, joilla on erityisesti merkitystä pesimälinnuston kannalta. Laajat luhta-alueet ovat osin metsälain mukaisia arvokkaita luontokohteita. Kylmävaaran alueelle sijoittuu muuna luontokohteena edustavaa rinnekuusikkoa, johon liittyy Metso-monimuotoisuusohjelman kohteita. Alueelle sijoittuu muutamia karuja puustoisia soita sekä pienvesien lähiympäristöjä ja puronsuun luhtia, jotka luetaan metsälain mukaisiksi kohteiksi. Tuupasenniemen itäpuolelle sijoittuu aitokorpiin luettava metsäkortekorpi, joka runsaslahopuustoisena luetaan muihin metsälain arvokkaisiin elinympäristöihin. Kirvesniemen lähde on vesilain mukainen kohde. Alueelle sijoittuu myös muutamia pienvesiä, jotka ovat metsälain lisäksi vesilain mukaisia kohteita."
Kaavaselostuksen liitteenä on FCG Finnish Consulting Group Oy:n laatima 21.11.2011 päivätty luontoselvitys (Tornator Oy, Jonkerin ranta-asemakaava). Selvityksen mukaan alueella ei esiinny luonnonsuojelulain 29 §:n mukaisia arvokkaita luontotyyppejä. Metsälain 10 §:n mukaisina arvokkaina elinympäristöinä selvityksessä on mainittu rantaluhdat ja karut rämeet sekä pienvesien välittömät lähiympäristöt. Selvityksessä todetaan muun ohella seuraavaa: "Alueen arvokkaimpia luontokohteita ovat järven itäosan sekä Ahvenniemen laajat rantaluhdat, jotka jäävät rakentamiselle epäsopivina luonnollisesti rakentamisalueiden ulkopuolelle."
3.2 Kaavan mitoitus
Kaavaselostuksessa todetaan ranta-asemakaavassa osoitetun rakentamisen mitoituksen osalta seuraavaa:
"Suunnittelualueen rantaviivan pituus on 75,4 km ja muunnetun rantaviivan pituus 51,2 km. Suunnittelualueella on kaksi olemassa olevaa rakennuspaikkaa.
Uusia omarantaisia rakennuspaikkoja (RA ja RA-2) kaavassa on 70 kpl. Matkailupalveluille osoitetut kerrosalat vastaavat noin 34 omarantaista rakennuspaikkaa (RM-1 4 kpl, RM 30 kpl).
Mitoituslaskelmat perustuvat tilan rantaviivan pituuteen. Mitoituslaskelmissa on huomioitu kaikki Jonkerin ranta-asemakaava-alueella sijaitsevat rakennuspaikat. Saarten rantaviiva on huomioitu mitoituslaskelmissa.
Uuden rakenteen toteutuessa rakennuspaikkojen tiheys rannalla kasvaa noin 2,03 rakennuspaikkaan/muutettu rantaviivakilometri.
Kaavan toteutuminen vähentää laskennallisesti vapaan rannan osuutta noin 7,1 kilometriä (75,2 km → 68,1 km). Kokonaisuudessaan uuden rakenteen toteutuminen aiheuttaa vapaalle rantaviivalle 9 % vähennyksen. Rakennettua rantaviivaa on kaavan toteuttamisen jälkeen noin 7,3 km. Tämä on noin 14 % muunnetun rantaviivan määrästä. Toisin sanoen 86 % ns. muunnetusta rantaviivasta jää vapaaksi."
Kaavaselostuksen mitoituslaskelmissa on otettu huomioon toteutettavaksi tarkoitetut rakennuspaikat.
3.3 Luonnonsuojelualueet ja korvattavat rakennuspaikat
Kaavassa on osoitettu useita luonnonsuojelualueita (SL), jotka sijoittuvat mannerrannoille ja saariin.
SL-aluetta koskevan kaavamääräyksen mukaan alueella ei saa suorittaa ennen luonnonsuojelualueen perustamista sen luonnontilaa muuttavia toimenpiteitä. Suojelumääräys on voimassa, kunnes alueesta on muodostettu luonnonsuojelulain mukainen luonnonsuojelualue. Mikäli alueelle ei viiden (5) vuoden kuluessa kaavan lainvoimaistumisesta ole perustettu luonnonsuojelualuetta, maanomistajilla on oikeus hakea alueen lunastustoimitusta.
Kaavan etelä- ja itäosassa sijaitsevalle laajalle ja yhtenäiselle SL-alueelle on osoitettu yhteensä 22 valtion toimesta korvattavaa rakennuspaikkaa (RA-korv). Kaavamääräyksen mukaan kaavamerkintään (RA-korv) liittyvä kauttaviivalla erotettu luku osoittaa korvattavien korttelikohtaisten rakennuspaikkojen lukumäärän ja siihen liittyvä alleviivattu luku osoittaa kerrosneliömetreinä korvattavan rakennusoikeuden tonttikohtaisesti. Tonttikohtainen kerrosneliömetrimäärä vaihtelee 150–250 neliömetrin välillä.
Kaavassa osoitetut SL-alueet on kaavaselostuksessa jaoteltu tarkastelua varten viiteen osa-alueeseen (1–5). Edellä mainittu kaavan etelä- ja itäosassa sijaitseva laaja ja yhtenäinen SL-alue käsittää osa-alueet 3 ja 5. Kaavaselostuksen mukaan Tuupasenniemi–Kontuvaara väliselle ranta-alueelle (osa-alue 3) sijoittuu vanhanmetsän piirteitä omaava kohde, joka sisältää metsälain arvokkaita elinympäristöjä ja liito-oravan inventoidun lisääntymis- ja levähdysalueen. Järven etelä- ja itäosaan (osa-alue 5) sijoittuvat laajemmat luhtanevat, joiden linnustollinen arvo on merkittävä. Avoimet luhtanevat vaihettuvat laiteillaan pensasluhdiksi ja edelleen saranevojen kautta erilaisiksi korpityypeiksi.
4 Oikeudellinen arviointi
Rakennusoikeuksien mitoituslaskelmat perustuvat toisaalta mitoituksessa huomioon otettavaan rantaviivan määrään ja toisaalta kaavassa osoitettuihin rakennuspaikkoihin. Jonkerin ranta-asemakaavan kaavaselostukseen ei sisälly selvitystä siitä, miten kaavan rakennusoikeuden mitoituslaskelmien perusteena ollut rantaviivan määrä on laskettu.
Tornator Oyj:n hallinto-oikeudelle antamassa 15.7.2014 päivätyssä selityksessä on todettu, että rantaviivan muunto on tapahtunut niin sanotun Etelä-Savon mallin mukaisesti. Yhtiön selityksen liitteenä on ollut osa ympäristöministeriön julkaisemasta Ympäristöoppaasta 120 "Rantojen maankäytön suunnittelu", jossa kyseistä mallia selvitetään. Korkein hallinto-oikeus toteaa, että oppaan mukaan rakentamiseen täysin soveltumatonta rantaa, kuten tulva-aluetta tai laajoja kosteikkoja ei yleensä lasketa lainkaan mukaan muunnettuun rantaviivaan.
Karttatarkastelun perusteella suo- ja kosteikkorantojen osuus kaava-alueen rantaviivasta on merkittävä. Tätä käsitystä vahvistaa kaavaselostuksen kuvaus alueen luonnonympäristöstä ja kaavaa varten laadittu luontoraportti. Kaavaselostuksesta ei kuitenkaan ilmene, onko ja miten mahdollinen ranta-alueen rakennuskelvottomuus ja muutoinkin rantaviivan erilainen soveltuvuus rakentamiseen otettu huomioon rantaviivaa muunnettaessa.
4.2 Luonnonsuojelualueet ja korvattavat rakennuspaikat
Arvioitaessa sitä, onko kaavassa osoitetulle luonnonsuojelualueelle voitu merkitä valtion korvattavaksi tarkoitettuja rakennuspaikkoja, on samalla otettava kantaa myös niihin yleisiin edellytyksiin, joiden nojalla kaavassa voidaan ylipäätään osoittaa alueita luonnonsuojelualueiksi.
Valtion toteuttavaksi tarkoitettujen SL-alueiden osoittaminen kaavassa edellyttää, että kysymys on valtakunnallisiin luonnonsuojeluohjelmiin kuuluvista alueista taikka muista valtakunnallisesti tai maakunnallisesti merkittävistä alueista, jotka täyttävät luonnonsuojelulain 10 §:n 2 momentissa säädetyt luonnonsuojelualueen perustamisen edellytykset. Ennen alueen osoittamista valtion toteutettavaksi luonnonsuojelualueeksi on elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen kanssa neuvoteltava maankäyttö- ja rakennuslain 66 §:n 2 momentissa edellytetyllä tavalla.
Nyt kysymyksessä olevaa kaavaa varten laadittujen selvitysten perusteella jää epäselväksi, ovatko kaavassa osoitettujen SL-alueiden luonnonarvot sellaisia, että alueet olisivat perustettavissa luonnonsuojelualueiksi. Kaavan laatijan mukaan suojeluneuvottelut on tarkoitus käydä vasta sen jälkeen, kun kaava on saanut lainvoiman. Edellä lausuttu huomioon ottaen korkein hallinto-oikeus katsoo, että kaavaa laadittaessa ei ole maankäyttö- ja rakennuslain 9 §:ssä edellytetyllä tavalla riittävästi selvitetty, voidaanko SL-alueet toteuttaa muodostamalla ne luonnonsuojelulain mukaisiksi luonnonsuojelualueiksi.
Korkein hallinto-oikeus toteaa myös, että lunastus- ja korvausvelvollisuuden edellytyksistä asemakaava-alueella säädetään maankäyttö- ja rakennuslaissa. Tähän nähden SL-alueen kaavamääräys, jonka mukaan maanomistajalla olisi oikeus määräajan jälkeen hakea alueen lunastustoimitusta, on oikeusvaikutuksiltaan epäselvä.
Maankäyttö- ja rakennuslain mukaisessa ranta-alueen maankäyttöä järjestävässä kaavassa voidaan osoittaa korvattavaksi tarkoitettuja rakennuspaikkoja alueelle, joka sinänsä on rakentamiseen soveltuva, mutta jolle ei voida sen luonnonarvojen vuoksi sijoittaa toteutettavaa rakentamista. Tältä osin korkein hallinto-oikeus viittaa edellä nyt kysymyksessä olevan alueen luonnonarvoista ja luonnonsuojelualueen perustamisedellytyksistä lausumaansa. Asiassa ei ole esitetty puheena olevan SL-alueen luonnonarvoista sellaista selvitystä, joka voisi olla perusteena valtion korvattavaksi tarkoitettujen rakennuspaikkojen merkitsemiselle. Lisäksi on otettava huomioon, että korvattavia rakennuspaikkoja ei voida osoittaa alueelle, joka ei sovellu rakentamiseen. Nyt kysymyksessä olevaan kaavaan liittyvien selvitysten perusteella jää epäselväksi, onko korvattavia rakennuspaikkoja osoitettu alueille, joille niiden rakennuskelvottomuuden vuoksi ei olisi voitu osoittaa toteutettavaa rakennusoikeutta.
Siltä osin kuin korvattavien rakennuspaikkojen osoittamista kaavassa on perusteltu Kuhmossa yleisesti käytetyllä mitoituksella ja vaatimuksella maanomistajien tasapuolisesta kohtelusta korkein hallinto-oikeus viittaa edellä mitoituksen osalta lausumaansa. Kun otetaan huomioon rantaviivan mitoitukseen liittyvät yleiset lähtökohdat ja kaava-alueen rantaviivan rakennettavuudesta saatu selvitys, asiassa on jäänyt epäselväksi myös se, onko korvattavan rakennusoikeuden osoittaminen ollut tarpeen maankäyttö- ja rakennuslain 54 §:n 3 momentissa säädetyn kohtuuttoman haitan välttämiseksi.
4.3 Yhteenveto ja lopputulos
Edellä lausuttu huomioon ottaen korkein hallinto-oikeus katsoo, että kaava ei ole perustunut maankäyttö- ja rakennuslain 9 §:ssä tarkoitetulla tavalla sellaisiin kaavan edellyttämiin selvityksiin, joiden perusteella voitaisiin arvioida kaupunginvaltuuston päätöksellä hyväksytyn kaavaratkaisun lainmukaisuutta. Tämän vuoksi hallinto-oikeuden ja kaupunginvaltuuston päätökset on kumottava.
Koska päätökset on kumottu, muista valitusperusteista ei ole tarvetta lausua.
Asian ovat ratkaisseet oikeusneuvokset Riitta Mutikainen, Hannu Ranta, Mika Seppälä, Kari Tornikoski ja Taina Pyysaari. Asian esittelijä Joonas Ahtonen.
Julkaistu 27.4.2017 Päivitetty 28.4.2017

matches:
§ 3
§ 2
§ 1
§ 1
§ 2
§ 1
§ 1


text:
Hot anime tapetti HD
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / Sarjakuvat / Hot anime tapetti HD	Hot anime tapetti HD
10,900 näkymät
1	Hot anime tapetti HD
Tässä on paras kokoelma Hot anime tapetti HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täälläDownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos Like This Hot anime taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
guild wars 2 tapetticompaq tapetti HDsöpö lainausmerkit taustakuvat HDtapettiIskusotilas tapetti HDAmazing 3D tapettijooga tapetti HDTaustakuvagalleriathrasher tapetti HDmotivoiva iphone tapetti Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD


text:
Homoseksuaaliseen Kellariravintola Hällä Paras Porno Sivu / Homoseksuaalit Miehet
Homoseksuaaliseen kellariravintola hällä paras porno sivu
By Kareem Lobdell in Gay-videochat 15-01-2018
En kadu päätöstäni rakastajan hankkimisesta, sillä Nörttipojan ansioista olen nyt paljon rauhallisempi ja itsevarmempi kuin ennen. Minulle on tärkeää, että voin tuntea itseni seksikkääksi ja haluttavaksi; se sokkona itselleen aina vain syvempää kuoppaa kaivanut työteliäs mutta äärimmäisen tylsistynyt myyrä heräsi eräänä aamuna ja huomasi, että on kasvattanut siivet.
Nyt vain taivas on rajana. Tulin töistä kotiin ja huomasin ruokapöydällä kortin, joka ihmeekseni paljastui pääsiäiskortiksi.
Ajattelin, että nyt sillä anopilla viiraa ja paljon, mutta kortti olikin vihje lahjastani. Ellet muuten keksi, niin kurkkaapa takapihalle! Kädestä eivät vielä uskalla syödä — ehkä jo ensi viikolla? Suhtaudun kanoihin vähän kaksijakoisesti: Bonuksena tietysti, että nyt on tämänkin rouvan munansaanti toistaiseksi taattu. Äitini puolestaan tuki bloggaajanuraani ostamalla minulle uuden laptopin; lapsen harrastuksiahan tulee aina tukea huolimatta siitä, kuinka vanha lapsi on - tai siitä, minkälainen harrastus on kyseessä.
Voin siis tulevaisuudessa blogata muuallakin kuin töissä! Lisäksi sain kasvovoidetta, luomiväriä, pari puseroa, pyjaman, koruja, suklaata ja ihan kylmää käteistä joka tulee hyvään tarpeekseen huhtikuun Helsinginviikonloppuna. Työkaverit muistivat vaaleanpunasävyisellä kukkakimpulla ja tulivat jokainen vuorollaan henkilökohtaisesti onnittelemaan, useat halasivatkin.
Tuoksuin koko päivän kymmeneltä eri partavedeltä. Kahvin kanssa tarjosin paikallisesta leipomosta tilattuja leivoksia jotka syötiin parempiin suihin ennen kuin ehdin ottaa kuvan. Itse annoin itselleni lahjaksi Himalajan suolakristalleista tehdyt tuikkupidikkeet; tarkoituksenani on polttaa niitä pihasaunassa. Saunan pukuhuoneesta olemme nimittäin tuunanneet ns. Mutta oikeasti ihan tajuttoman rauhoittavaa niin sielulle kuin kehollekin — suosittelen!
Tänään taidan töistä päästyäni popsauttaa jääkaapissa joulusta asti patsastelleen shampanjapullon ja skoolata itselleni — sille vihdoinkin ainakin melkein aikuiselle naiselle, joka ei enää turhia hötkyile. Aion juoda koko pullon ihan yksin naistenlehtiä selaillen, häh hää. Kippis ja hauskaa viikonloppua kaikille! Mahtavaa, että sait kanoja - ihan jo pelkästään siksikin, että pääsit mainitsemaan munansaannin. Onnea ja pitkää ikää! Uskomatonta ettei miehesi antanut mitään lahjaa..
Tai tietenkin jos teillä ei tapana ole lahjoja toisillenne antaa niin ehkä sitten ymmärrän.. Mutta jos on, niin aika.. Niin siis en tajua mistä on päätelty että appivanhemmat asuisivat eri maassa - ihan samassa maassa asutaan kaikki: D Itseasiassa asuvat turhankin lähellä, n. Siitä kun miehesi on ulkomaalainen ja hänen takiaan asuit Norjassa jo kun mies oli ulkomaankomennuksella tmv.
Ja kun jotenkin oon päätellyt et miehesi on englannin kieliseltä alueelta. Debbie plus englantilainen aamiainen plus googlella kääntäminen enkuksi.
Ja kun sanoit, että miehesi ei osaa yhtään suomea. Ei siis kuulosta maahanmuuttajaulkomaalaiselta, jolla on vanhemmat täällä. Eli kuulosti siltä, että miehesi vain teki töitä täällä ulkkiksena ja se muutti kokonaan tänne sun perässä. En tajua, et miten voi olla et sun mies ei osaa suomea, jos sen vanhemmat asuu täällä. Että nekään ei osaa suomea?
Millaiset tarkalleen ottaen olivat nämä legendaariset vintage-housut? Entä oliko Daily News homobaari ennen tätä skandaalia vai tekikö vasta skandaali Daily Newsista homobaarin? Tyttöystävä osoittautui varttimanneksi Kova paikka mutta pakko se oli jättää. Mitkä fetissit ovat isänmaallisimpia? Yrittäjän isänmaallisuus Miten isänmaallista se on kun hankitaan halpaa työvoimaa esim. Muistaakseni ne olivat joko kermanvalkoiset tai pastellisävyisen lilat pellava-silkki-sekoitteiset Luhdan Don Johnson -malliston suorat, mutta rennot kesähousut kultaiselta luvulta.
Mikkohan piti niistä jossain yhteydessä kokonaisen luennon jossa samaan syssyyn sätti kansallismielisten reinojen formaalista ja homofobian sävyttämää äijämuotia Karjala-lippiksineen ja Prisman mustine Levi's farkkukopioineen.
Kaikista mahdollisista puutteistaan huolimatta Mikko oli kansallismielisen alakulttuurin yksi suurimpia uudistajia, ei ainoastaan muodin ja mintunväristen, sateenvarjolla koristeltujen sokerireunaisten drinkkien saralla, vaan ennen kaikkea henkisen taantumuksen vastaisena voimatekijänä, auktoriteettiuskonnon murskaajana ja luonnollisen miehisen feminiinisyyden puolestapuhujana.
Turun katukuvassa, avoautonsa ratissa, pastellisävyisessä avonaisessa 2-nappisessa pikkutakissa Mikko Ellilä oli heteromaisempi kansallismielinen kuin yksikään homofobinen, nahkamaihareihin ja -liiveihin sonnustautunut paskalta haiseva kaljupäinen örisevä lihaskimppu. Sanalla sanoen Mikko Ellilä oli kansallismielisyyden heteroikoni Ellilän kultakausi oli ohi yhtä nopeasti kuin hänen rakettimainen nousunsa liikkeen johtopaikoille.
Niin, reinot ja heidän iänikuiset homovitsinsä Männerbund on reinoille jotain täysin käsittämätöntä, sillä he ovat mitä ilmeisimmin saaneet kaiken oppinsa ja tietonsa miesten välisistä suhteista internetin pornosivujen homovideoista joita tietysti katsovat "vain läpällä" Oma esikuvani on jo pitkään ollut Jack Donovan, joka omasta homoseksuaalisuudestaan huolimattakin on kenties parhaiten onnistunut kuvaamaan miesten välistä, veljeydelle perustuvaa ei-seksuaalista suhdetta. Kansallismielisessä Sarastus verkkolehdessä on mainio Jack Donovanin haastattelu jonka myös heterot voivat lukea koska se ei ole lainkaan sellainen streotyyppinen homoseksuaalisuuden ylistysvirsi ja puolustuspuhe kuten tällaiset homojen henkilöhaastattelut liian usein tuppaavat olemaan.
Sarastuksessa on myös monia monia muita hyviä Donovania käsitteleviä tekstejä. Miksi koko kämy-skene on joko hillittyä vihjailua homoseksuaalisuudesta tai sitten ankaraa persepanoa miesten kesken? Eikö "alalla" ole yhtään heteroa? Loppumattomille homojutuille on kaksi syytä ylitse muiden. Ensimmäinen syy ovat reinot, joiden mielestä mikään ei ole niin hauskaa kuin kertoa matalaotsaisia homovitsejä kaikkialla, kaikille ja aina.
Toinen syy ovat kämyskenen viholliset, joiden mielestä näköjään mikään ei ole niin loukkaavaa kuin toisen nimittäminen homoksi, joten he nimittelevät kaikkia tietämiään kämyjä homoiksi aina ja kaikkialla. Ruskean Reiän Ritari Kolmas syy on Turun Ruskea Talo Se on jännä miten kansallismielinen alakulttuuri käy vuosikymmenestä toiseen tätä samaa keskustelua seksuaalisuudestaan. Homomyönteisys tai -kielteisyys on aina poikkeuksetta tapetilla, koskaan ei näytä koittavan hetki jolloin homoseksistä - ei - vain - puhuttaisi - lainkaan - koskaan - milloinkaan.
Joka ainut keskusteluketju, oli sitten kansallissosialismi. Entä liikkeen johto, anteeksi, liikkeen ne kaikkein eniten oletettua heterouttaan korostavat johtohahmot? Ja siinä on tyyppiesimerkki kämyskenelle vihamielisestä homottelijasta. Hankamäki oli listatuista ainoa homoseksuaali, joten se "lukemattomista kansallismielisistä julkihomoista". Saanen tiedustella mistä sinä tiedät Hankamäen olevan edellä mainituista ainoa homoseksuaali? Vintage-diskohousuihin ja napapaitaan pukeutunut Mikko "Rotuliberaali" Ellilä ehdottaa yhteisellä saaristoretkellä käyneitä maahanmuuttokriittisiä lähtemään kanssaan tutustumaan Turun yöelämään.
Kun saavutaan Ellilän ehdottamaan paikkaan, Jussi "Rotutohtori" Halla-aho huomauttaa kuivasti, että mikäs homopaikka se tämä on.
Hullunhauska ei oikeastaan Jari "Reino" Leino huomauttaa, että Ellilää pitäisi vetää turpaan, koska hän toi maahanmuuttokriittiset moiseen mestaan. Ellilä, jolle on jo vittuiltu hänen mielestään katu-uskottavista vaatteistaan, vetää herneet nenään, maahanmuuttokriittinen liike hajoaa. Muutaman kohdan tuosta voisin tarkentaa omien muistikuvieni virkistämiseksi. Paikasta oli sovittu jo ennalta. Helsingissä tuolloin asunut Perussuomalaiset lehden nykyinen päätoimittaja Matias Turkkilan oli määrä hoitaa hommapyöräilyn tekninen puoli, mm.
Turun yöelämän suoranaisena playboyna tunnettu Mikko Ellilä ottaisi itseoikeutetusti seurueen haltuunsa illan sarastaessa. Jos joku Turun yöelämän kansallismielisistä tuntee, pintaliitopaikoista kaikkein kuumimpiin yökerhoihin, lihatiskeistä hillittyihin jazz-klubeihin, niin Ellilähän tuon puolen Turusta handlaa kuin muotoon ommellut silkkiset taskunsa. Turun Hommakerhon vakituinen pitopaikka Ravintola Apteekkihan ei tuolloin sopinut ahtautensa ja suoranaisen harmaan tylsyytensä vuoksi jatkojen kohteeksi.
Apteekkihan sekin muuten osoittautui myöhemmin homobaariksi mm. Johannes Niemisen suoranaiseksi kauhuksi. Vantaalaisen kunnanvaltuutettu Niemisen turkulaisista vakipaikoista nyt siis jo kaksi oli osoittautunut homopubeiksi. Sanomattakin selvää ettei Mikon kantapaikka, erittäin in tuolloin ollut pub Safari tullut kysymykseenkään tuolloisena kertana, olihan siitä nälvitty Mikkoa tälläkin palstalla jo kuukausia ennen tuota kohtalokasta iltaa.
Juuri noista ilkeämielisistä huhupuheista reinokin ammensi tuon illan kyynisen sarkastiset iskunsa Ellilän koko persoonaa ja identiteettiä vastaan. Tämä oli se primäärisyy miksi Daily News valikoitui jatkopaikaksi. Ja sikäli kun oikein muistan Mikko valitsi paikan myös siksi ettei se ollut lainkaan tyypillisen homobaarin oloinen minään kirkkaine neonmainoksine, pauhaavine techno-biitteine ja strobovaloine, vaan päinvastoin hillityn konservatiivinen, sellainen aina-muodissa-tyylinen, aikuisen ihmisen valinta jonka olisi luullut kelpaavan myös seurueen homovarovaisille jäsenille.
Vaan turha toivohan se oli mukavaa iltaa odottaa kun reinot ja halla-ahot oli pr-mielessä väkisin raahattu mukaan vaikkei kaiketi kukaan seurueesta olisi jaksanut pidempään kaksikon ainaista valittamista ja itsensä nostattamista seurata.
. ja hyisen hallan häätää Kiinan tai Egyptin ihmisoikeustilanteesta, Turunen kirjoittaa 700profitclub.net -sivulla. Äänestys sisälsi kategoriat paras yöelämä, paras ruoka, hienoimmat rannat ja hauskin .. # Israel ja homoseksuaalisuus . Jumala vihaa internet-pornoa ja sen katsojia, julisti Jaakkola useampaan kertaan. huhtikuu Maaliskuu Sivumäärä – Number of pages. .. brittiläisessä music hall - teatterissa, jossa draamalliset burleskit15 olivat juuri tuona. maaliskuu Aion juoda koko pullon ihan yksin naistenlehtiä selaillen, häh hää. Kippis ja hauskaa . Paras marinoitu punasipuli · Ruuhkavuodet. BLOGIN.
: Homoseksuaaliseen kellariravintola hällä paras porno sivu
Ilmais seksiä lingam hieronta homo helsinki Thai homoseksuaaliseen hieronta pori porno malli
Homoseksuaaliseen kellariravintola hällä paras porno sivu Homo porno kuinka saada kalua
Citysauna homo jyväskylä x hamster Kosteat kalut homo tissi tube
Homoseksuaaliseen kellariravintola hällä paras porno sivu Amatööri seksi videot gay kotivideo seksi
APOTEEKKI THAIHIERONTA JYVÄSKYLÄ GAY 692
Homo teko penis elisa numerohaku
X pajas masculinas bdsm videos porno melani rios juegos porno viejas jenna jamenson chicas jovenes follando xxx muy peludas pilladas por no gratis duro rubias tetonas parejas lesvianas videos porno porno descargar videos xxx chicas follando ver porno con porn es.
cumlouder español gratuito chicos follando chicos follando como chupar un coño buscar porno actrices porno africanas videos potno porno. con videos porno fuertes videos pprno videos follar con jovenes follando por el mejor porno gei brooklyn lee maduras porno vidios de chicas peludas nacho vidal en playas nudistas porno en español sexo gratis videos pornno las mejores videos porno homosexual follando películas porno gratis porno con porno españoles porno gratis tetonas follando duro videos x españoles chicas con polla negra tetona xxx bideos pornos español de lesbianas maduras gratis trios hd vedios de maduras lesvianas gratis mujeres negras porno chicos follando peliculas gratis mejores páginas porno cumlouder video porno gratis cumlauder gratis videos de hombres maduros pelis porno online gratis bideos de travestis negros desnudos porno gratis travestis porno.
con enanas follando follando se folla en español porno travesti los mejores vídeos porno gratis asiaticas follando penetracion nekane porno porno gonzo porno intercambios de abuelas franceska jaime mejor porno videos porn xvideos sandra milka mujeres alexis texas follando hd pareja española glory hole porn hd xxx madura video porno de porno brianna banks vidios pono español polla cumloader españa peliculas porno ancianas cachondas blacksonblondes xx porn videos trios videos gratis xxx amateur porno de mujeres gordas x gordas videos porno porno español madre spanish porn ver películas porno ver porno masaje ancianas putas maduras hentai xxx videos transexuales follar con mama bailey jay videos maduras tube pillados follando vodeos xxx conos peludos videos de casa cachonda pajas femeninas anal porn porno interacial videos porno alemán putitas xxx culonas descargar videos porno actrices x masajes erotico pollas grandes actrices porno porno interacial videos porno españolas follando rusas follando porno zorras profesoras follando nenas putas espanolas viejas españolas tetona xxx videosx hd hd mujeres tetonas videos videos porno gratuito porno amater lesbianas porno gratis super porno cocina videos porno gratis hentay porn tube virgen xxx tetas videos pornos travestis lesvianas videos viejos videos jovenes videos porno español videos eroticos videos porno gorditas follando culonas mamadas porno mujeres cachondas pareja española videos gratis en español videos de sexo anal hd travestis follando gorditas guapas desnudas chicas follando trios laura lion paris porn chat mujeres hentaixxx viejas gratis videos porno de sexo gratis coño maduras en la playa tetas muy putas maduras chicas orinando sexo culonas videos porno porno negros trios bisexuales mujer cachonda lesbianas ver vidios porno españoles películas pornos xx gratis lesbianas pelis porno tetonas follar culos hd travestis porno gratis de sexo chicas gorditas pornoanal videos porno en español hd las tetas grandes videos xxx peliculas porno españolas videos folladas caseras pollas porno vintage videos porn porno trans peliculas porno gratis vídeos porno fiestas petardas follando porno gratis xxx porno espanol videos caseros de maduras chicas enseñando el coño culos follando porno duro peliculas xxx japonesas chicas desnudas virgenes porno lesbiana rubias tube madelyn monroe videos porno striptease xxx videos poeno video porno gratis haciendo el culo chica xxx follar arabe porno cachondo petardas lesbianas abuelas porno videos morenas peliculas porno hd sexo por el mejor video porno lesvianas videos videos sexis gratis peli porno xxxl videos pornos lesbianas gordas ver porno de españolas videos porn espanol videos porno gordas gratis de actrices porno orgias amater es.
ilmainen seksi homoseksuaaliseen videot kuvakasa
vaasa seksi porno tarina homo
hotpojat gay helsinki pornchat
Gay porno tarinoita blondi kalu
Seinäjoki seksi isot kalu kuvat homo

matches: hd hd hd hd hd hd hd hd


text:
Virolainen: 503. KKO 2011:91: Salassapitomääräysten vastaisesti poliisille annettuja potilastietoja saatiin hyödyntää oikeudessa syytettä tukevina todisteina
503. KKO 2011:91: Salassapitomääräysten vastaisesti poliisille annettuja potilastietoja saatiin hyödyntää oikeudessa syytettä tukevina todisteina
1. Korkein oikeus on antanut tänään mielenkiintoisen ennakkopäätöksen (KKO 2011:91) lääkärin ja terveydenhoitohenkilöstön salassapitovelvollisuudesta ja eräiden todistelua koskevien periaatteiden merkityksestä rikosjutussa. Prosessuaalisesti merkittävintä ratkaisussa on korkeimman oikeuden kannanotto todisteiden hyödyntämiskieltoon. Kyseinen prejudikaatti lienee laatuaan ensimmäinen, jossa termi "hyödyntämiskielto" on otettu ennakkopäätöksen asiasanaksi.
2. Lääkärien ja muiden terveydenhoitohenkilöiden salassapitovelvollisuuden ja sen rikkomisen osalta tapaus on selvä. Potilaslain ja terveydenhuollon ammattihenkilöistä annetun lain mukaan potilasasiakirjoihin sisältyvät tiedot on pidettävä salassa. Tapa, jolla puheena olevassa tapauksessa lääkärit ja sairaanhoitajat ovat vaitiolovelvollisuutensa vastaisesti antaneet poliisille salassa pidettäviä potilastietoja ja siten ilmiantaneet A:n rikoksesta, jonka tämä oli heille sairaalassa tunnustanut tehneensä, on omalaatuinen ja yllättävä. Tapausselosteen mukaan A olisi rikoksesta kertoessaan vielä nimenomaan vedonnut hoitohenkilökunnan vaitiolovelvollisuuteen.
3. Mutta voitiinko lääkäreiden ja sairaanhoitajien kertomukset tai lääkärinlausunnot, joista A:n tunnustuksen sisältänyt lausuma ilmeni, ottaa mainitusta syystä eli sen takia, että ne oli saatu lainvastaisesti, ylipäätään huomioon syytettä tukevina todisteina? Tämä on tapauksen clou eli ydinkysymys. Jos mainitut todisteet saatiin ottaa huomioon eli hyödyntää todisteina, niin mikä näyttöarvo niille voitiin tuomiossa antaa?
4. Voimassa oleva todistusoikeus perustuu vapaan todistusteorian eli vapaan todistusten harkinnan periaatteelle. Tämä ilmenee oikeudenkäymiskaaren (OK) 17 luvun 2 §:n 1 momentista, joka kuuluu näin: "Oikeuden tulee, harkittuaan huolellisesti kaikkia esiintulleita seikkoja, päättää, mitä asiassa on pidettävä totena."
5. OK 17:2.1:n mainittu säännös on lyhyt ja ytimekäs, mutta siihen sisältyy kuitenkin kaksi merkittävää asiaa, joista käytetään nimityksiä vapaa todistelu ja vapaa todistusharkinta. Ensiksi mainittu sisältää sen, että tuomioistuin saa ottaa todisteiden harkinnassa lähtökohtaisesti huomioon kaikki esiintulleet seikat riippumatta sitä, millä tavalla ne on saatettu tuomioistuimen tietoon ja sisällytetty oikeudenkäyntiaineistoon. Vapaa todistusharkinta, joka ilmenee ko. lainkohdassa mainituista sanoista "harkittuaan huolellisesti," tarkoittaa puolestaan sitä, että tuomioistuin saa harkita yksityisten todisteiden samoin kuin kokonaisnäytön todistusvoiman vapaasti; eri todisteiden todistusarvoa ei siis ole laissa määritelty.
6. Aiemmin eli muodollisesti ennen vuotta 1948 voimassa olleen legaalisen eli lakimääräisen todistusteorian mukaan sen sijaan todisteiden todistusvoima oli, jos mahdollista, puettu laissa aritmeettiseen muotoon esimerkiksi säätämällä, että kahden todistajan yhtäpitävät lausumat samasta todistusteemasta muodostavat täyden näytön, kun taas yhden todistajan puhe käy vain puolesta näytöstä. Selvää on, että vapaa todistusharkinta edellyttää seikkaperäistä näytön harkintaa koskevien perustelujen ilmoittamista tuomiossa.
7. Vapaasta todistelusta on kuitenkin säädetty laissa useita poikkeuksia tai kieltoja, jotka rajoittavat tiettyjen tietoja sisältävien todisteiden esittämistä oikeudenkäynnissä. Näistä kielloista käytetään yhteistä nimitystä todistamiskiellot (todistuskiellot). Lainsäädännössä on esimeriksi yksittäisiä säännöksiä, joissa kielletään todistamasta jostakin seikasta tai joissa todistaja oikeutetaan vaikenemaan jostakin asiasta (OK 17:23 ja 24). Näiden ns. todistusteemakieltojen lisäksi laissa voi olla säännöksiä todistuskeinokielloista (esimerkiksi kirjallisen todisteen kiellosta eräissä tapauksissa, mm. OK 7:11) ja todistusmetodikielloista. Viimeksi mainituissa on kyse kiellosta, joka estää sinänsä sallitusta teemasta ja sallitulla todistuskeinolla esitettävän todistelun, jos menettely todistetta hankittaessa on ollut tai olisi virheellinen; esimerkiksi todistajaa kuulusteltaessa on käytetty panostusta tai kiellettyjä johdattelevia kysymyksiä.
8. Näistä todistamiskielloista on systemaattisesti erotettava todisteen hyödyntämiskielto. Sillä tarkoitetaan kieltoa käyttää tietyn todistamiskiellon vastaisesti saatua todistetta todistusaineistona eli hyödyntää sanotunlaista todistetta esitutkinnassa, syyteharkinnassa tai oikeudenkäynnissä. Hyödyntämiskielto on todistamiskieltoon liittyvä prosessuaalinen sanktio.
9. Lakiin ei kuitenkaan sisälly yleistä todisteiden hyödyntämistä koskevaa kieltoa, vaan ainoastaan joitakin yksittäisiä ja vain tiettyihin tapauksiin soveltuvia kieltoja. Vallalla olevan käsityskannan mukaan todistuskiellon rikkomiseen ei liity sellaisenaan todisteen hyödyntämiskieltoa, ellei toisin ole jonkin tilanteen varalta nimenomaan säädetty. Käsitystä perustellaan edellä mainitulla vapaan todistusharkinnan periaatteella eli siis sillä, että tuomari voi harkita kaikkia oikeudenkäyntiaineiston välityksellä tietoonsa saatettuja tosiseikkoja päättäessään, mitä asiassa on pidettävä totena. Yleisen hyödyntämiskiellon puutetta voidaan pitää epäkohta, vaikka toisaalta on myönnettävä, että hyödyntämiskieltojen säätämiseen liittyy hankalia juridisia ongelmia. Laissa voitaisiin kuitenkin mainita ainakin se, että tuomioistuin päättää kussakin tapauksessa erikseen lainvastaisesti hankitun todisteen hyödyntämisestä ja näyttöarvosta.
10. Hyödyntämiskiellon asettamista puoltaa rikoksesta epäillyn oikeusturvaintressi, kun taas todisteiden hyödyntämisen puolesta - vaikka siis todistamiskieltoa olisi rikottu - puhuu rikosvastuun selvittämis- ja toteuttamisintressi. Hyödyntämiskieltoa on vastustettu sillä perustella, että kielto vaikeuttaisi aineellisen totuuden selvittämistä oikeudenkäynnissä. Rikosten selvittämisintressi on siis ottanut niskalenkin syytetyn oikeusturvaintressistä.
11. Oikeuskirjallisuudessa mainittu näkemys on kuitenkin viime aikoina kyseenalaistettu. Todisteen hyödyntämiskieltoa turvaavien intressien katsotaan olevan merkittävimpiä kuin todisteen merkityksen aineellisen totuuden löytämisessä. Tuomioistuinten oikeuskäytännössä tämä näkemys ei kuitenkaan ole vielä saanut kannatusta. Kuitenkin Korkeimman oikeuden ennakkopäätöksissä asia näyttää tulevan aika ajoin esille. Olen käsitellyt näitä tapauksia esimerkiksi blogikirjoituksessa 190/18.11.2009 koskien ratkaisua KKO 2009:88, blogissa 492/13.10.201 koskien laitonta kotietsintää sekä blogissa 499/24.10.2011 koskien niin sanottua todisteprovokaatiota. Todistuskieltoja ja hyödyntämiskieltoja pohdittaneen parhaillaan meneillään olevan OK 17 luvun kokonaisuudistuksen yhteydessä.
12. Puheena olevassa tapauksessa korkein oikeus on, pohdittuaan kysymystä pro et contra (perustelujen kappaleet 11-14), päätynyt siihen, että lääkäreiden ja muiden hoitohenkilökuntaan kuuluvien ihmisten todistajankertomusten käyttäminen todisteena asiassa ei loukannut syytetyn oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin eikä asiassa siten ollut estettä sallia näiden todisteiden hyödyntämistä näyttönä asiassa. Tähän samaan lopputulokseen päädyttiin myös käräjäoikeudessa ja hovioikeudessa. Alemmat oikeusasteet eivät kuitenkaan - ainakaan KKO:n ratkaisuselosteen mukaan - perustelleet kantaansa juuri mitenkään, perustelut saatiin vasta KKO:n tuomiosta.
13. Mikä sitten oli sanottujen todisteiden näyttöarvo jutussa? Tältä osin käräjäoikeus ja hovioikeus ovat perustelleet ratkaisujaan sentään jollakin tavoin. Käräjäoikeus ei antanut sanotulle näytölle juurikaan merkitystä. Sitä vastoin hovioikeus on, yllättävää kyllä, päätynyt ilman tarkempia perusteluja arvioon, jonka mukaan lääkärien ja muun hoitohenkilökunnan kertomat arviot A:n sairaalassa antamasta tunnustuksesta olivat luotettavia ja siten "vahva näyttö A:n syyllisyydestä."
14. Korkein oikeus on kuitenkin päätynyt näytön arvioinnissa (perustelujen kappaleet 15-20) täysin toisenlaiseen johtopäätökseen kuin hovioikeus ja katsonut, etteivät puheena olevat lääkäreiden ja sairaanhoitajien kertomukset ja lääkärinlausunnot olleet riittävä näyttö A:n syyllisyydestä. Perusteluissa ei ole viitattu tunnustuksen osalta OK 17 luvun 4 §:ään, jonka mukaan tunnustuksella ei ole rikosasiassa sitovaa vaikutusta, vaan ainoastaan jokaisessa tapauksessa erikseen arvioitava todistusvaikutus. Perusteluissa viitataan sen sijaan ennakkopäätöksestä KKO 2000:35 ilmenevään ratkaisuohjeeseen, jonka mukaan langettavaa rikostuomiota ei voida perustaa yksin tai pääasiassa epäillyn esitutkinnassa antamaan, mutta sittemmin peruuttamaan tunnustusta tarkoittavaan lausumaan. Ko. tapauksessa epäilty ei ollut antanut tunnusta edes esitutkinnassa, vaan sitä ennen ollessaan hoidettavana sairaalassa. Tällaisella oikeudenkäynnin ulkopuolella annetulla lausumalla, jota ei tarkkaan ottaen voida edes pitää tunnustuksena ja joka on peruutettu heti esitutkinnassa, ei voi olla juuri minkäänlaista näyttöarvoa. Väärän tunnustuksen mahdollisuus on syytä ottaa rikosjutussa yleensä aina huomioon.
15. Muuna syytettä tukevana näyttönä jutussa vedottiin KRP:n rikosteknisen laboratorion DNA-tunnisteita koskeviin lausuntoihin. Palopaikan läheisyydessä olleista jäteastioista oli löydetty erilaisia vaatekappaleita, muun muassa kangashousut, joista on tavattu A:n DNA-tunniste. Korkein oikeus katsoi, että housujen löytyminen samoista jäteastioista, joissa on ollut ilmeisesti palopaikalta käytettyjä esineitä, ei ollut riittävä osoitus siitä, että housut olivat päätyneet jäteastiaan nimenomaan A:n toimesta, koska samoista housuista oli taltioitu myös toisen henkilön DNA-tunniste. A on kertonut vieneensä kyseiset housut edellisenä vuonna ilmaiskirpputorille, mistä joku oli voinut ottaa ne käyttöönsä.
16. Lopuksi korkein oikeus on "ojentanut" hovioikeutta syytetyn vaitiolo-oikeudesta, jota hovioikeus ei ollut ottanut huomioon, vaan vedonnut syytteen tueksi siihen, että A ei ollut halunnut kertoa mitään asiasta eikä auttaa poliisia rikoksen tutkinnassa. (perustelujen kappale 25). Tätä osin hovioikeuden perustelut ovatkin todella hämmästyttäviä.
17. Korkein oikeus on päätynyt siihen johtopäätökseen(kappale 26), ettei A:n ollut näytetty syyllistyneen törkeän tuhotyön yritykseen. Yleensä rikosjutun näyttökynnyksenä mainitaan tuomioiden perusteluissa syyllisyyttä koskeva järkevä epäily tai sen puute. Miksi nyt ei ole käytetty tätä perustelua? Selitys näyttäisi piilevän näytön kattavuudessa. Kaikkia rikosjuttuja ei ole syytä eikä käytännössä edes mahdollista tutkia yhtä kattavasti. Mitä törkeämmästä tai vakavammasta rikoksesta on kyse, sitä kattavampaa syytteen tueksi esitettävän selvityksen ja näytön tulee olla, jotta syyte voisi menestyä. Jos tämä niin sanottu selvittämiskynnys ei ylity, ei järkevän epäilyn pohdintaan ole aihetta, vaan syyte hylätään, kuten po. tapauksessakin on tehty, sillä perustella, ettei riittävää (riittävän kattavaa) näyttöä syyllisyydestä ole esitetty. Tässä tapauksessa korkein oikeus onkin lopuksi torjunut pyynnön suullisen käsittelyn toimittamisesta sillä perusteella, ettei syytteen tueksi esitetty todistelu voi riittää langettavaan tuomion antamiseen.
18. Ratkaisu KKO 2011:91 on oikeastaan aika klassinen tapaus, jossa joudutaan ottamaan kantaa erilaisiin todistusoikeudellisiin kysymyksiin. Tapaus kelpaisi hyvin prosessioikeuden tenttitapaukseksi. Miten sitten kolme oikeusastetta olisivat selvinneet tentistä? Puhtaat paperit voidaan antaa ainoastaan korkeimmalle oikeudelle. Käräjäoikeus on ikään kuin "arvannut" lopputuloksen oikein, mutta prosessin tentissä tämä ei tietenkään riitä, vaan perustelut ratkaisevat. Niiden osalta käräjäoikeus on vaikeuksissa, mitä tentin läpimenoon tulee. Korkeimman oikeuden ratkaisuselosteen mukaan käräjäoikeus ei ole maininnut perusteluissaan yhtään ainoata lainkohtaa eli säännöstä, ei myöskään ainoatakaan ihmisoikeustuomioistuimen ratkaisua. Tämä olisi tentissä paha puute. Lääkärien ym. salassapitovelvollisuuden käräjäoikeus on noteerannut vain välillisesti ottaessaan kantaa näytön riittävyyteen jne.
19. Jos käräjäoikeus vielä olisi selvinnyt tentistä jotenkuten eli nippa nappa rimaa hipoen läpi, olisi hovioikeus kyllä, näin pelkään, reputtanut perusteluillaan koko tentin. Myöskään hovioikeuden tuomion perusteluista ei löydy, ainakaan jos KKO:n ratkaisuselostetta on uskominen, yhtään ainoata lainkohtaa tai viittausta ihmisoikeussopimukseen taikka ihmisoikeustuomioistuimen ratkaisukäytäntöön. Lääkärien ja sairaanhoitajien salassapitovelvollisuuteen ja todisteiden hyödyntämiskiellon pohdintaan hovioikeus ei ole kiinnittänyt perusteluissaan minkäänlaista huomiota. Pahin moka on kuitenkin vetoaminen syytettä tukevana näyttönä syytetyn haluttomuuteen edesauttaa oman rikoksen selvittämistä. Eivätkö hovioikeuden jäsenet ole kuulleet puhuttavan mitään syytetyn myötävaikuttamattomuusperiaatteesta, syytetyn oikeudesta vaieta tai ylipäätään oikeudenkäynnissä noudatettavista ihmisoikeusperiaatteista? Minusta Turun hovioikeuden presidentin olisi kyllä syytä vakavasti harkita jäsenistönsä passittamista paikallisen yliopiston prosessioikeuden luennoille kertaamaan hieman perusasioita.
20. Joka tapauksessa tuomareiden olisi syytä huolehtia kotiläksyjen tekemisestä nykyistä paremmin. Onhan tämä todella outoa: tuomioistuimien pitäisi tietää ja tuntea ihmisoikeustuomioistuimen ratkaisut, mutta jos seuraa oikeuskäytäntöä, niin yleisistä tuomioistuimista vain korkein oikeus viittaa ratkaisuissaan EIT:n ratkaisuihin, alemmat oikeudet eivät mainitse yleensä perusteluissaan edes ihmisoikeussopimuksen ao. artikloja. Tuomareita on kyllä kurssitettu vuosikausia ihmisoikeuksista, mutta kovin heppoista näyttää näiden kurssien anti ja tuomareiden osaaminen käytännössä olevan.
21. Korkein oikeus hallitsee kiitettävästi ihmisoikeusoikeudet ja EIT:n ratkaisukäytännön. Muutenkin perustelut vakuuttavat moitteettomilta ja niistä löytyy jopa allekirjoittaneen usein "peräämää" pro et contra -argumentointia. Mutta täyttä kymppiä ei edes korkein oikeus tästä tapauksesta minusta ansaitse, ei ainakaan, jos kyse olisi prosessioikeuden tentissä olevan tehtävän ratkaisemisesta. Prosessin tentissä on nimittäin muistettava vedota oikeuslähteenä muiden lähteiden ohella myös oikeuskirjallisuuden kannanottoihin, tässä tapauksessa siis todistusoikeutta koskevaan oikeuskirjallisuuteen. Tämä puoli puuttuu korkeimman oikeuden ratkaisusta samoin kuin yleensä aina korkeimman oikeuden ennakkopäätösten perusteluista tyystin.
22. Korkein oikeus vetoaa yleensä aina ihmisoikeuksiin ja ihmisoikeustuomioistuimen (EIT) ratkaisuihin, mikä on toki sinänsä hyvä asia. On kutenkin syytä muistaa, että EIT:n ratkaisut eivät edusta läheskään aina mitään "uutta ja ihmeellistä", sillä samoihin johtopäätöksiin on päädytty usein ja monasti jo paljon aikaisemmin oikeuskirjallisuudessa. Toki EIT:n ratkaisuilla, jotka kotimaiset tuomioistuimet ovat velvollisia tuntemaan, on institutionaalisen oikeuslähteen asema, kun taas oikeuskirjallisuus kuuluu "vain" sallittuihin oikeuslähteisiin. Muiden maiden ylimpien oikeusasteiden ennakkopäätösten perusteluissa oikeuskirjallisuuden kannanotot ovat kuitenkin usein, joissakin maissa jopa säännönmukaisesti, näyttävästi esillä ja niihin vedotaan tai niiden pohjalta käydään tuomion perusteluissa mielenkiintoista keskustelua.
23. Suomi on tässä vertailussa ainoita maita tai kenties jopa ainoa maa - Latvian korkeimman oikeuden käytäntöön en tosin ole perehtynyt - jossa näin ei tapahdu, vaan jossa oikeuskirjallisuuteen vetoamista tai jopa siihen viittaamista pidetään päin vastoin jonkinlaisena pahana. Tiedän, että jotkut oikeusoppineet ovat kehottaneet tuomioistuimia ja tuomareita välttämään perusteluissaan oikeuskirjallisuuteen viittaamista. Jotkut heistä ovat käyneet kertomassa sanomaansa myös KKO:ssa järjestetyissä tuomareiden ja tutkijoiden palavereissa. Omasta puolestani olen sen sijaan aina suositellut lämpimästi tuomareille oikeuskirjallisuuteen viittaamista ja vetoamista samoin kuin ylipäätään keskustelevaa perusteluotetta oikeuskirjallisuuden kannanottojen pohjalta. Alempien oikeuksien eli siis käräjäoikeuksien ja hovioikeuksien ratkaisujen perusteluissa löytyykin nykyisin jo aika usein viittauksia oikeuskirjallisuuteen. Jos oikeuskirjallisuuteen viittaaminen ja vetoaminen käy päinsä muiden pohjoismaiden ja länsi-eurooppalaisten tuomioistuinten ratkaisujen perusteluissa, niin siihen ei toki pitäisi olla mitään estettä myöskään suomalaisissa tuomioistuimissa.
Lähettänyt Jyrki Virolainen klo 11/02/2011
Tunnisteet: hyödyntämiskielto, KKO 2011:91, lääkärin salassapitovelvollisuus, oikeuskirjallisuus oikeuslähteenä, todistelu, todistusharkinta, todistuskielto, tunnustus rikosasiassa, tuomion perustelut
Ko. juttu on varmaankin hyvä esimerkki tapauksessa, jolloin tuomarit, tässä tapauksessa siis hovioikeuden jäsenet, ovat olleet henkilökohtaisesti vakuuttuneita A:n syyllisyydestä ja ratkaisseet jutun todellisuudessa tällä perusteella.
Mutta jos näyttö ei riitä, tulee syyte hylätä, vaikka tuomari olisi henkilökohtaisesti kuinka vakuuttunut syytetyn syyllisyydestä.
KKO, samoin kuin blogisti, toteavat varsin selkein sanoin, että terveydenhuoltohenkilökunta rikkoi virkaansa liittyvää velvollisuutta potilastietojen salassapitämisestä. Siltä se vaikuttaa maallikostakin.
En ole nähnyt missään otettavan kantaa siihen, onko kyseessä sellainen virkavelvollisuuden rikkominen, jonka pitäisi johtaa jonkinlaiseen tutkintaan. Vai mahtaako olla vain niin, että jos virkavelvollisuutta rikotaan tutkinnasta vastaavan viranomaisen hyödyksi, ovat viranomaiset "ymmärrettävistä syistä" haluttomia puuttumaan asiaan?
Lontoolainen vetoomustuomioistuin High Court, koko nimeltään The High Court of England and Wales (lyh. EWHC), antoi tänään kauan odotetun päätöksensä Wikileaksin perustajan Julian Assangen valitukseen koskien A:n luovuttamista eurooppalaisen pidätysmääräyksen nojalla Ruotsiin, jossa häntä aiotaan syyttää raiskauksesta ynnä muista rikoksista. Tuomarit Lordi John Thomas ja Mr. Justice Duncan Ouseley hylkäsivät Assangen neljällä eri perusteella tehdyn valituksen kaikilta osin.
43-sivuinen tuomio on brittiläiseen tapaan hyvin perusteellinen ja sisältää lukuisia viittauksia muun muassa brittiläiseen oikeuskäytäntöön ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen ratkaisuihin.
Ratkaisussa viittaan muutamassa kohdin myös alan oikeuskirjallisuudessa esitettyihin kannanottoihin, kuten esimerkiksi tunnettuihin oppikirjoihin Smith and Hogan, Criminal Law (12. painos) ja Rook & Ward, Sexual Offences sekä pariin kolmeen artikkeliin (John R. Spencer ja Vogel & Spencer).
Lääkärien ym. mahdollista virkavelvollisuuden rikkomista ei käsitelty A:ta vastaan nostetun rikosjutun yhteydessä. Tiedossa ei ole, onko siitä kenties nostettu eri syyte tai käsitelläänkö asia kenties hallintomenettelyssä.
Ilmeisesti lääkäritkin joutuvat rikoslain 15 luvun 10§:n nojalla ilmoittamaan törkeistä rikoksista etukäteen poliisille kun rikos on vielä estettävissä.
Asiasta sivuun: oliskohan blogistilla kommenttia siihen miten kovasti kiireisen korkeimman oikeuden jäsenet ehtivät tekemään kolminkertaiset ansiot (ja ilmeisesti kolminkertaisen määrän tunteja) välimiesjuttujen ratkaisuun? Jos normaali työaika on noin 40 tuntia, ja sen lisäksi tekee vielä 120 tunnin edestä sivuhommia, yöunet alkavat jäämään kovin vähäisiksi. Mitenköhän tuollainen unenpuute mahtaa vaikuttaa korkeimman oikeuden jäsenten kykyyn ratkaista asioita?
Olisihan tuon voinut kokonaisharkinnassa käyttää toisinkin.
a) syytetyllä on oikeus kieltäytyä todistamasta itseään vastaan
b) hoitohenkilökuntaa voitaisiin tulkita myös KKO:n kumoama hyödyntämiskielto huomioiden normaaleina todistajina - jotka siis kertovat todistuksessaan, kuten he ovat epäillyn kuulleet kertovan. Ilmeisesti kyseessä on useampi todistaja.
c) epäillyn DNA-näyte on löytynyt rikostodisteiden joukosta
a+b+c = langettava tuomio?
Olisin vielä kaivannut blogistin lisäpohdintaa itse hyödyntämiskieltoratkaisuun. Lääkärin vaitiolovelvollisuuttahan perustellaan sillä, että henkilö voi kääntyä terveydenhuollon puoleen pelkäämättä ikäviä seuraamuksia. Nyt koko juttu lähti vireille noista lääkäristä ja hoitajista. Oliko KKO:n punninnan lopputulos onnistunut?
Viittaan KKO:n kannanoton "onnistuneisuuden" osalta kirjoitukseeni.
Joku täällä ihmetteli KKO:n välimiestehtävissä kunnostautuneiden oikeusneuvosten jaksamista ja unentarvetta.
Kysymys onkin varmaan jonkinlaisista supertuomareista - oikeuskirjallisuudessa puhutaan joskus ilmiöstä nimeltään "Herkules-tuomari." Tämä hallitsee suvereenisti kaikki asiat ja tekee aina vain oikeita päätöksiä.
Tuomareilla ei ole minkäänlaista virka-aikaa virassaan, mikä osaltaan selittänee KKO:n jäsenten ehtimistä joka paikkaan.
Selkeämpää olisi olla hylätä syytä katsomalla, ettei todisteeseen saa vedota. Nythän vetoamiskielto torjuttiin, mutta hylättiin syyte hieman keinotekoisin perustein. Eipä tuossa oikeasti mitään järkevää epäilystä jäänyt.
Omalla tavallaan tällainen on heikkoa päätöksentekoa. Halutaan ehkä olla tekemättä erityistä vääryyttä ja varsinkaan sellaista vääryyttä, mihin EIT tarttuisi, mutta ollaan vähän ryhdittömiä hyödyntämiskiellon suhteen ja keksitään sitten toinen keinotekoinen kiertotie.
Edellinen anonyymi korostaa EIT:n roolia. Enpä olisi siitäkään niin varma. Oikeuselämän oma valtapoliittinen pyrkyri on VKSV. Täytyy muistaa, että sillä on oma edustajansa EIT:ssä. Valitettavasti kasvattajaorganisaatio jättää hajun vaatteisiin.
Noin vaativiin tehtäviin nimittämisen pitäisi edellyttää vahvaa näytöä tuomarin tehtävistä eikä pelkkää akkusatoorin jakelulistaan kuulumista.
Soo, soo! Päivi Hirvelä on sentään väitellyt tohtoriksi hyvällä todistusoikeutta käsittelevällä väitöskirjallaan. Siihen ei joka tuomari-poika pysy, ei edes siellä torin laidan oikeustalossa.
"Soo, soo! Päivi Hirvelä on sentään väitellyt tohtoriksi hyvällä todistusoikeutta käsittelevällä väitöskirjallaan."
Taisi mennä Hirvelä ja Saranpää seikaisin. Hirvelän väitöskirja ei koske todistusoikeutta. Olisi kuitenkin mukava kuulla, mikä Hirvelän väitöskirjasta tekee hyvän? Kuulusteluissa käytettävien audiovisuaalisten laitteistojen kommentointi?
Jostain syystä PH:n väitöskijaa ei julkaistu A-sarjassa, vaikka senviimeistely tapahtuikin taiteilijoiden suosimassa Caprin -saaren maisemissa.

matches: KKO KKO tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin KKO KKO KKO KKO