Pöytäkirja 23.05.2018
Pöytäkirja 23.05.2018/Pykälä 36
Liite 1 Valtiovarainministeriön lausuntopyyntö: Kuuleminen luottamushenkilöiden pidättämisestä luottamustoimista
Liite 2 Liite 1: Kittilän kunnan selvitysryhmän arviointi ja toimenpide-ehdotukset 27.2.2018 /Valtiovarainministeriön lausuntopyyntö: Kuuleminen luottamushenkilöiden pidättämisestä luottamustoimista
Liite 3 Liite 2: Luonnos valtiovarainministeriön päätökseksi / Valtiovarainministeriön lausuntopyyntö: Kuuleminen luottamushenkilöiden pidättämisestä luottamustoimista
Liite 4 Vs. kunnanjohtajan esitys Khall 22.5.2018: Lausunto asiassa, joka koskee luottamushenkilöiden pidättämistä luottamustoimistaan VM/2016/00.02.07/2017
Liite 5 Pohjois-Suomen HAO:ssa vireillä olevat asiat/17.4.2018
Liite 6 Ahti Ovaskaisen ja Tuula Mertaniemen esitys/eriävä mielipide / Khall 22.5.2018 § 178
Liite 7 Marita Toivasen esitys/lisäykset lausuntoon valtiovarainministeriölle / Khall 22.5.2018 § 178
Liite 8 Kunnanhallituksen päätös 22.5.2018 § 178/esitys valtuustolle: Lausunto asiassa, joka koskee luottamushenkilöiden pidättämistä luottamustoimistaan VM/2016/00.02,07/2017
Liite 9 Kittilän kunnan tiedote 4.5.2018 ´Kittilän tilinpäätös 2017 toi hyvän tuloksen´
Liite 10 OMK:n, Vihreiden ja Kokoomuksen esitys/eriävä mielipide / Kvalt 23.5.2018 § 36
Liite 11 Keskustan valtuustoryhmän puheenjohtaja Yrjötapio Kivisaaren ryhmäpuheenvuoro/Kvalt 23.5.2018 § 36
Lausunto valtiovarainministeriölle kuntalain 109 a §:n mukaisesta luottamushenkilöiden pidättämisestä luottamustoimistaan selvitysryhmän esityksen ja VM:n päätösluonnoksen mukaisesti
Khall 22.05.2018 § 178
(Lisätietoja: Vs. kunnanjohtaja, puh. 040 653 0774)
Valtiovarainministeriö päätti 20.12.2017 kuntalain 109 a §:n perusteella käynnistää poikkeuksellisissa hallinnollisissa vaikeuksissa olevaa kuntaa koskevan selvitysmenettelyn Kittilän kuntaan ja asetti kunnan hallintoa selvittämään kuntalain 109 b §:ssä tarkoitetun selvitysryhmän. Selvitysryhmä luovutti 27.2.2018 Kittilän kunnalle ehdotuksensa ja suosituksensa.
Kittilän kunnanvaltuusto on käsitellyt kokouksessaan 26.3.2018 valtiovarainministeriön asettaman selvitysryhmän ehdotuksia ( § 24 Valtiovarainministeriön selvitysryhmän arviointiraportin ehdotusten ja suositusten tiedoksianto valtuustolle). Kunnanvaltuusto on äänestyksen jälkeen hyväksynyt kunnanhallituksen ehdotuksen, jonka mukaan: "päätöksenä Valtiovarainministeriön selvitysryhmän toimenpide-ehdotukseen numero 1, joka koskee syytteessä olevien luottamushenkilöiden pidättämistä luottamustoimistaan todetaan, että Kittilän kunnanvaltuusto on 31.10.2017 §:ssä 80 käsitellyt Kuntalain mukaisesti kyseisen asian ja päättänyt, että se pidättää syytteessä olevat luottamushenkilöt osallistumasta asioiden käsittelyyn asioissa, joista he ovat syytteessä tai muusta syystä esteellisiä, siihen saakka, kunnes kyseisiä luottamushenkilöitä vastaan nostetut syytteet on käsitelty lainvoimaisella tuomiolla toimivaltaisessa tuomioistuimessa. Valtuusto katsoo, että tämä päätös turvaa riittävällä tavalla Kittilän kunnan päätöksenteon uskottavuuden ja luotettavuuden ja samalla myös vaaleilla valittujen luottamusmiesten oikeusturva otetaan huomioon ja kunnioitetaan syyttömyysolettamaa, joka on keskeinen ihmisoikeuksien periaate."
Kittilän kunnan syytteessä olevat luottamusmiehet eivät ole yhtä lukuun ottamatta pidättäytyneet luottamustoimesta itse kuntalain 85 §:n 3 momentin perusteella eikä myöskään valtuuston puheenjohtaja ole päättänyt väliaikaisesta pidättämisestä em. lainkohdan perusteella.
Päätösluonnoksen mukaan valtiovarainministeriö katsoo, että päätöksessä nimettyjen henkilöiden pidättäminen luottamustoimesta oikeudenkäynnin ajaksi on välttämätöntä kunnan päätöksenteon saattamiseksi lain mukaiseksi sekä kunnan päätöksenteon uskottavuuden ja luotettavuuden turvaamiseksi ottaen huomioon epäillyn rikoksen vakavuus, mahdollinen toistuvuus ja muut seikat. Päätös laitettaisiin täytäntöön heti.
Kunnanhallitus päättää, että Kittilän kunta antaa valtiovarainministeriön lausuntopyynnön VM/2016/00.02.07/2017 johdosta liitteenä olevan lausunnon.
Hallintojohtaja Esa Mäkinen poistui esteellisenä asian käsittelyn ajaksi (HallintoL 28 § 1 mom 7. kohta).
Pöytäkirjanpitäjäksi tämän asian osalta saapui sivistystoimenjohtaja Tiina Nikander-Koivukangas.
Kunnanhallituksen 1. varapuheenjohtaja Tarmo Salonen poistui esteellisenä asian käsittelyn ajaksi, koska asia koskee häntä itseään. Varajäsen Antti Pekkala saapui paikalle asian käsittelyn ajaksi.
Puheenjohtaja Pekka Rajalan ja 1. varapuheenjohtaja Tarmo Salosen poissa ollessa puheenjohtajana tämän pykälän osalta toimi kunnanhallituksen 2. varapuheenjohtaja Tuula Mertaniemi.
Jäsen Vuokko Mäntymaa poistui esteellisenä asian käsittelyn ajaksi, koska asia koskee häntä itseään. Hänen tilalleen ei tullut varajäsentä.
Varajäsen Susanna Kantola poistui asian käsittelyn ajaksi varovaisuussyistä, koska asia koskee häntä itseään.
Jäsen Merja Korva poistui asian käsittelyn ajaksi, koska asia koskee häntä itseään. Varajäsen Yrjötapio Kivisaari saapui paikalle asian käsittelyn ajaksi.
Jäsen Vilho Molkoselkä poistui asian käsittelyn ajaksi, koska asia koskee häntä itseään. Varajäseneksi saapui Pekka Kenttälä asian käsittelyn ajaksi.
Jäsen Raili Fagerholm poistui asian käsittelyn ajaksi, koska asia koskee häntä itseään. Varajäseneksi saapui Marita Toivanen asian käsittelyn ajaksi.
Toiseksi pöytäkirjantarkastajaksi esteellisen Vuokko Mäntymaan tilalle tämän pykälän osalta valittiin Marita Toivanen.
Pöytäkirja päätettiin tarkastaa tämän asian osalta kokouksessa.
Jäsen Ahti Ovaskainen teki Tuula Mertaniemen kannattamana seuraavan vastaesityksen vs. kunnanjohtaja Sanna Ylinamman tekemään esitykseen:
"Esitämme, että kunnanhallitus esittää lausuntonaan kunnanvaltuustolle, että koska kunnanvaltuusto ei ole kyennyt suorittamaan velvollisuuttaan pidättää vakavista virkarikoksista syytteessä olevat luottamushenkilöt luottamustoimistaan lainvoimaisiin tuomioihin saakka, vaikka kuntalaki velvoittaa kunnanvaltuuston pidättämistoimiin, Kittilän kunta pyytää valtiovarainministeriötä ryhtymään toimiin syytteessä olevien luottamushenkilöiden pidättämiseksi.
= = = "
Esitys perusteluineen kokonaisuudessaan pöytäkirjan liitteenä.
Varajäsen Marita Toivanen teki vastaesityksen lisäyksineen (pöytäkirjan liitteenä) vs. kunnanjohtajan Sanna Ylinamman tekemään esitykseen. Antti Pekkala kannatti Marita Toivasen tekemää vastaesitystä lisäyksineen.
Puheenjohtaja teki äänestysesityksen, koska on tehty kaksi vs. kunnanjohtajan esityksen vastaista esitystä. Äänestysesitys hyväksyttiin.
Ensin äänestettiin Ahti Ovaskaisen tekemä esitys vastaan Marita Toivasen tekemä vastaesitys.
Äänestys suoritettiin seuraavasti: Ahti Ovaskaisen tekemä vastaesitys JAA ja Marita Toivasen tekemä vastaesitys EI.
Äänestyksessä annettiin 2 (kaksi) jaa-ääntä ja 5 (viisi) ei-ääntä. Kaksi (2) oli poissa.
Jaa-ääniä antoivat Tuula Mertaniemi ja Ahti Ovaskainen. Ei-ääniä antoivat Marita Toivanen, Sakari Kautto, Yrjötapio Kivisaari, Pekka Kenttälä ja Antti Pekkala. Poissa olivat Vuokko Mäntymaa ja Susanna Kantola.
Puheenjohtaja teki toisen äänestyksen osalta seuraavan äänestysesityksen, joka hyväksyttiin:
Marita Toivasen tekemä vastaesitys EI ja vs. kunnanjohtaja Sanna Ylinamman pohjaesitys JAA.
Äänestyksessä annettiin viisi (5) ei-ääntä, kaksi (2) äänesti tyhjää, jaa-ääniä ei annettu ja kaksi (2) oli poissa.
Ei-ääniä antoivat Marita Toivanen, Sakari Kautto, Yrjötapio Kivisaari, Pekka Kenttälä ja Antti Pekkala. Tyhjää äänestivät Tuula Mertaniemi ja Ahti Ovaskainen. Poissa olivat Vuokko Mäntymaa ja Susanna Kantola.
Puheenjohtaja totesi, että Marita Toivasen tekemä vastaesitys on tullut kunnanhallituksen päätökseksi esitykseksi kunnanvaltuustolle.
Ahti Ovaskainen ja Tuula Mertaniemi esittivät eriävän mielipiteen päätökseen (pöytäkirjan liitteenä).
Tauko pidettiin klo 15:50 - 17:23.
Kvalt 23.05.2018 § 36
Asia päätettiin käsitellä kokouksessa ensimmäisenä.
Kunnanvaltuuston puheenjohtaja Aki Nevalainen esitti kysymyksen onko esteellisiä paikalla.
Hallintojohtaja Esa Mäkinen ilmoitti olevansa esteellinen samalla perusteella kuin kunnanhallituksen kokouksessa 22.5.2018 ja poistui paikaltaan tämän asian käsittelyn ajaksi.
Sivistystoimenjohtaja Tiina Nikander-Koivukangas saapui pöytäkirjanpitäjäksi tämän asian osalta.
Valtuutettu Susanna Kantola poistui paikaltaan esteellisenä eikä osallistunut tämän asian käsittelyyn. Hänellä ei ollut varajäsentä.
Valtuutettu Merja Korva poistui paikaltaan esteellisenä eikä osallistunut tämän asian käsittelyyn. Hänellä ei ollut varajäsentä.
Valtuutettu Akseli Erkkilä poistui paikaltaan esteellisenä eikä osallistunut tämän asian käsittelyyn. Hänen tilalleen tuli varajäsen Sauli Lepola.
Valtuutettu Vuokko Mäntymaa poistui paikaltaan esteellisenä, koska asia koskee häntä itseään, eikä osallistunut tämän asian käsittelyyn. Hänellä ei ollut varajäsentä.
Valtuutettu Tarmo Salonen poistui paikaltaan esteellisenä eikä osallistunut tämän asian käsittelyyn. Hänen tilalleen tuli varajäsen Jussi Mäkitalo.
Valtuutettu Raili Fagerholm poistui paikaltaan, koska asia koskee häntä itseään, eikä osallistunut tämän asian käsittelyyn. Hänen tilalleen tuli varajäsen Jukka Ylisuvanto.
Valtuuston 2. varapuheenjohtaja Inkeri Yritys teki OMK:n, Vihreiden ja Kokoomuksen valtuustoryhmien puolesta seuraavan esityksen:
"Esitämme, että kunnanvaltuusto päättää, että koska kunnanvaltuusto aiemmin ei ole kyennyt suorittamaan velvollisuuttaan pidättää vakavista virkarikoksista syytteessä olevat luottamushenkilöt luottamustoimistaan lainvoimaisiin tuomioihin saakka, vaikka kuntalaki velvoittaa kunnanvaltuuston pidättämistoimiin, Kittilän kunta pyytää valtiovarainministeriötä ryhtymään toimiin syytteessä olevien luottamushenkilöiden pidättämiseksi.
= = ="
Valtuutettu Marita Toivanen käytti Vasemmistoliiton ryhmäpuheenvuoron ja esitti pohjaesityksenä olevan kunnanhallituksen esityksen hyväksymistä valtiovarainministeriölle toimitettavaksi lausunnoksi.
Valtuuston 1. varapuheenjohtaja Yrjötapio Kivisaari käytti Keskustan ryhmäpuheenvuoron ja toimitti sen kirjallisena (pöytäkirjan liitteenä).
Vs. kunnanjohtaja Sanna Ylinampa käytti vastauspuheenvuoron.
Valtuutettu Maija Linnala ja Tiina Huilaja kannattivat Inkeri Yrityksen esittämää OMK:n; Vihreiden ja Kokoomuksen valtuustoryhmien esitystä.
Koska oli tehty kunnanhallituksen pohjaesityksestä poikkeava OMK:n, Vihreiden ja Kokoomuksen valtuustoryhmien vastaesitys valtuuston puheenjohtaja totesi, että asiasta on äänestettävä, ja teki seuraavan äänestysesityksen, joka hyväksyttiin:
Ne, jotka kannattavat kunnanhallituksen pohjaesitystä äänestävät "jaa".
Ne, jotka kannattavat OMK:n, Vihreiden ja Kokoomuksen valtuustoryhmien tekemää vastaesitystä, äänestävät "ei".
Suoritetussa nimenhuutoäänestyksessä annettiin neljätoista (14) jaa-ääntä, kahdeksan (8) ei-ääntä ja poissa oli viisi (5).
Jaa-ääniä antoivat Lepola Sauli, Ylisuvanto Jukka, Moksi Aila, Kenttälä Toni, Kivisaari Yrjötapio, Nevalainen Aki, Kenttälä Pekka, Toivola Juha, Pekkala Antti, Jauhojärvi Pirkko, Niskanen Maarit, Hangasvaara Sirkka, Mäkitalo Jussi ja Toivanen Marita. Ei-ääniä antoivat Huilaja Tiina, Kangas Pentti, Linnala Maija, Mertaniemi Tuula, Ovaskainen Ahti, Sieppi Taru, Vanhatalo Leena ja Yritys Inkeri. Poissa olivat Kantola Susanna, Korva Merja, Mäkitalo Markku, Mäntymaa Vuokko ja Saarela Mikko.
Puheenjohtaja totesi kunnanhallituksen esityksen tulleen kunnanvaltuuston päätökseksi.
Inkeri Yrityksen tekemään OMK:n, Vihreiden ja Kokoomuksen vastaesitykseen perustuen eriävän mielipiteen päätökseen jättivät Inkeri Yritys, Ahti Ovaskainen, Leena Vanhatalo, Tiina Huilaja, Tuula Mertaniemi, Pentti Kangas, Maija Linnala ja Taru Sieppi.
Tauko pidettiin klo 13:05 - 14:17.


text:
C_2014207FI.01000201.xml
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY täytäntöönpanemisesta tilalämmittimien ja yhdistelmälämmittimien ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta annetun komission asetuksen (EU) N:o 813/2013 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/30/EU täydentämisestä tilalämmittimien, yhdistelmälämmittimien, tilalämmittimestä, lämmönsäätölaitteesta ja aurinkolämpölaitteesta koostuvien kokoonpanojen sekä yhdistelmälämmittimestä, lämmönsäätölaitteesta ja aurinkolämpölaitteesta koostuvien kokoonpanojen energiamerkinnän osalta annetun komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 811/2013 täytäntöönpanoon liittyvä komission tiedonanto
1. Väliaikaisesti sovellettavien mittaus- ja laskentamenetelmien (1) nimet ja viitetiedot asetuksen (EU) N:o 813/2013 ja erityisesti sen liitteiden III ja IV sekä asetuksen (EU) N:o 811/2013 ja erityisesti sen liitteiden VII ja VIII täytäntöönpanoa varten.
2. Kursivoidut parametrit määritellään asetuksessa (EU) N:o 813/2013 ja asetuksessa (EU) N:o 811/2013.
3. Viitetiedot
Viite/nimi
Kaasumaista polttoainetta käyttävät kattilatilalämmittimet ja kattilayhdistelmälämmittimet
η, P, laitetyypit, Pstby , Pign
EN 15502-1:2012 Kaasulämmitteiset lämmityskattilat. Osa 1: Yleiset vaatimukset ja testaus
EN 15502-1:2012 korvaa standardit EN 297, EN 483, EN 677, EN 656, EN 13836 ja EN 15420.
Hyötylämpöteho nimellislämpöteholla P4 ja hyötysuhde nimellislämpöteholla η4 lämpötilassa 80/60 °C
§ 3.1.6 Nimellisteho (määritelmä, symboli Pn);
§ 3.1.5.7 Hyötysuhde (määritelmä, symboli ηu);
§ 9.2.2 (testi)
Kaikki hyötysuhdearvot ilmoitetaan ylemmän lämpöarvon perusteella.
Laitetyypit, määritelmät
§ 3.1.10. Kattilatyypit ja määritelmät ”yhdistelmäkattila”, ”matalalämpökattila” ja ”kondenssikattila”;
§ 8.15. Kondensaatin muodostuminen (vaatimukset ja testi)
Hyötylämpöteho 30 %:ssa nimellislämpötehosta P1 ja hyötysuhde 30 %:ssa nimellislämpötehosta η1 osapolttoaineteholla ja matalilla lämpötila-asetuksilla
§ 3.1.5.7. Hyötysuhde (määritelmä, symboli ηu);
§ 9.3.2. Hyötysuhde osakuormalla, testit
Testit tehdään 30 %:ssa nimellisestä polttoainetehosta, ei pienimmällä jatkuvalla polttoaineteholla.
Testien paluulämpötilat ovat 30 °C (kondenssikattila), 37 °C (matalalämpökattila) tai 50 °C (vakiokattila).
Standardin prEN 15502-1:2013 mukaan
η4 on hyötysuhde nimellisellä polttoaineteholla tai vaihtuvatehoisilla kattiloilla suurimman ja pienimmän hyötypolttoainetehon aritmeettisella keskiarvolla;
η1 on hyötysuhde 30 %:ssa nimellisestä polttoainetehosta tai vaihtuvatehoisilla kattiloilla 30 %:ssa suurimman ja pienimmän hyötypolttoainetehon aritmeettisesta keskiarvosta.
Valmiustilan lämpöhäviö Pstby
§ 9.3.2.3.1.3 Valmiustilan häviöt (testi)
Sytytyspolttimen tehonkulutus Pign
§ 9.3.2 Taulukot 6 ja 7: Q3 = jatkuvatoiminen sytytyspoltin
Koskee sytytyspolttimia, jotka toimivat pääpolttimen ollessa pois päältä -tilassa.
Typen oksidien päästöt NOx
EN 15502-1:2012
§ 8.13. NOX (luokittelu, testi- ja laskentamenetelmät)
NOX-päästöt ilmoitetaan ylemmän lämpöarvon perusteella.
Nestemäistä polttoainetta käyttävät kattilatilalämmittimet ja kattilayhdistelmälämmittimet
Yleiset testiolosuhteet
EN 304:1992; A1:1998; A2:2003; Lämmityskattilat. Testausohje sumutusöljypolttimella varustettuja lämmityskattiloita varten;
Jakso 5 (Testit)
EN 304 kuten edellä;
§ 5.7 Valmiustilan häviön määrittäminen
Pstby = q × (P4/η4), ”q” on määritelty EN 304:ssa.
EN 304:ssa kuvattu testi tehdään arvolla Δ30K.
Tilalämmityksen kausittainen energiatehokkuus aktiivitilassa ηson , testitulokset hyötyteholle P
Kondenssikattiloilla:
EN 15034:2006. Lämmityskattilat. Polttoöljykäyttöiset kondenssikattilat; § 5.6 Hyötysuhde.
EN 15034:2006 koskee öljykäyttöisiä kondenssikattiloita.
Vakio- ja matalalämpökattiloilla:
Lämmityskattiloihin, joiden polttimot on varustettu palamisilmapuhaltimella, sovelletaan standardien EN 303-1, EN 303-2 ja EN 303-4 vastaavia osia. Injektiopolttimiin, jotka eivät ole puhallinavusteisia, sovelletaan standardia EN 1:1998.
Parametrien η1 ja η4 testiolosuhteet (teho- ja lämpötila-asetukset) ovat samat kuin edellä kuvatuilla kaasulämmitteisillä kattiloilla.
Nestemäisiä polttoaineita käyttävät automaattiset palamisilmapuhaltimella varustetut polttimot;
§ 4.8.5. NOX- ja CO-päästöjen raja-arvot;
§ 5. Testaus. LIITE B. Päästöjen mittaukset ja korjaukset.
Sovelletaan polttoaineen viitetyppipitoisuutta 140 mg/kg. Jos mitataan jokin muu typpipitoisuus, ainoastaan lämmityspetrolia lukuun ottamatta, sovelletaan seuraavaa korjausyhtälöä:
NOX(EN 267) on NOX-arvo korjattuna viiteolosuhteisiin, kun polttoöljyn typpipitoisuudeksi on valittu 140 mg/kg;
NOXref on B.2 kohdan mukaisesti mitattu NOX-arvo;
Nmeas on polttoöljyn typpipitoisuus (mg/kg);
Standardin vaatimusten noudattamisen todentamisessa käytetään arvoa NOX(EN 267).
Sähkökattilatilalämmittimet ja sähkökattilayhdistelmälämmittimet
Sähkökattilatilalämmittimien ja sähkökattilayhdistelmälämmittimien tilalämmityksen kausittainen energiatehokkuus ηs
Tämän tiedonannon 4 kohta
Lisätekijöitä kattilatilalämmittimien, kattilayhdistelmälämmittimien ja yhteistuotantotilalämmittimien tilalämmityksen kausittaiseen energiatehokkuuteen liittyviä mittauksia ja laskelmia varten.
Yhteistuotantotilalämmittimet
Yhteistuotantotilalämmittimen hyötylämpöteho nimellislämpöteholla lisälämmitin kytkettynä pois päältä PCHP100+Sup0 . Yhteistuotantotilalämmittimen hyötylämpöteho nimellislämpöteholla lisälämmitin kytkettynä päälle PCHP100+Sup100 .
Yhteistuotantotilalämmittimen hyötysuhde nimellislämpöteholla lisälämmitin kytkettynä pois päältä ηCHP100+Sup0 . Yhteistuotantotilalämmittimen hyötysuhde nimellislämpöteholla lisälämmitin kytkettynä päälle ηCHP100+Sup100 .
Yhteistuotantotilalämmittimen sähköhyötysuhde nimellislämpöteholla lisälämmitin kytkettynä pois päältä ηel,CHP100+Sup0 . Yhteistuotantotilalämmittimen sähköhyötysuhde nimellislämpöteholla lisälämmitin kytkettynä päälle ηel,CHP100+Sup100 .
Kaasulaitteet. Yhdistetyt lämmön- ja sähköntuotantolaitteet, joiden nimellinen polttoaineteho on enintään 70 kW
Lämpötehot:
6.3 Polttoaineteho ja lämpö- ja sähköteho; 7.3.1 ja 7.6.1;
7.6.1 Hyötysuhde (Hi) ja 7.6.2.1 Hyötysuhde – Tilalämmityksen kausittainen energiatehokkuus – muuntaminen ylempään lämpöarvoon perustuvaksi hyötysuhteeksi
PCHP100+Sup0 vastaa arvoa
standardissa FprEN 50465:2013
PCHP100+Sup100 vastaa arvoa
ηCHP100+Sup0 vastaa arvoa ηHs,th CHP_100+Sup_0
ηCHP100+Sup100 vastaa arvoa ηHs,th,CHP_100+Sup_100
ηel,CHP100+Sup0 vastaa arvoa ηHs,el,CHP_100+Sup_0
ηel,CHP100+Sup100 vastaa arvoa ηHs,el,CHP_100+Sup_100
FprEN 50465 on viiteasiakirja ainoastaan laskettaessa arvoja PCHP100+Sup0 , PCHP100+Sup100 , ηCHP100+Sup0 , ηCHP100+Sup100 , ηel,CHP100+Sup0 ja ηel,CHP100+Sup100 .
Yhteistuotantotilalämmittimien arvojen ηs ja ηson käytetään tässä tiedonannossa kuvattua menetelmää.
§ 7.6.4 Valmiustilan häviöt Pstby
§ 7.6.5 Jatkuvatoimisen sytytyspolttimen polttoaineteho Qpilot
Pign vastaa arvoa Qpilot standardissa FprEN 50465:2013.
§ 7.8.2 NOX (Muut epäpuhtaudet)
NOX-päästöarvot mitataan milligrammoina polttoainepanoksen kilowattituntia kohti ja ilmaistaan ylempänä lämpöarvona. Testin aikana tuotettua sähköenergiaa ei oteta huomioon NOX-päästöjen laskennassa.
Kattilatilalämmittimet, kattilayhdistelmälämmittimet ja yhteistuotantotilalämmittimet
Lisäsähkönkulutus täydellä kuormalla elmax, osakuormalla elmin ja valmiustilassa PSB
EN 15456:2008: Lämmityskattilat. Lämmöntuottolaitteiden sähkönkulutus
EN 15502:2012 kaasulämmitteisille kattiloille
Yhteistuotantotilalämmittimille
§ 7.6.3 Energiaan liittyvien tuotteiden lisäsähkönkulutus
Mittaus ilman kiertovesipumppua.
elmax vastaa arvoa Pelmax standardissa FprEN 50465:2013
elmin vastaa arvoa Pelmin standardissa FprEN 50465:2013
Arvoja elmax, elmin ja PSB määritettäessä otetaan huomioon päälämmönkehittimen lisäsähkönkulutus.
Äänitehotaso LWA
Äänitehotaso sisällä mitattuna:
EN 15036-1: Lämmityskattilat. Lämmönkehittimien ilmassa kantautuvia melupäästöjä koskevat testausohjeet. Osa 1: Lämmönkehittimien ilmassa kantautuvat melupäästöt
Akustiikan osalta EN 15036-1:ssä viitataan standardiin ISO 3743-1 Akustiikka. Melulähteiden äänitehotasojen määrittäminen. Tekninen menetelmä pienille siirrettäville melulähteille kaiuntakentässä. Osa 1: Vertailumenetelmä kovaseinäisessä mittaushuoneessa, sekä muihin sallittuihin menetelmiin, joista kullakin on omat tarkkuutensa.
Kattilatilalämmittimien, kattilayhdistelmälämmittimien ja yhteistuotantotilalämmittimien tilalämmityksen kausittainen energiatehokkuus ηs
Tämän tiedonannon 4 kohta.
Lämpöpumpputilalämmittimet ja lämpöpumppuyhdistelmälämmittimet
Testimenetelmät, sähkökäyttöiset höyry-puristuslämpöpumput
Sisätilojen lämmitykseen ja jäähdytykseen tarkoitetut, sähkökäyttöisellä kompressorilla toimivat huoneilmastointilaitteet, nestejäähdyttimet ja lämpöpumput. Testaus ja luokitus osakuormaolosuhteissa ja kausittaisen suorituskyvyn laskenta
Jakso 8: Testimenetelmät kapasiteettien ja EERbin(Tj)- ja COPbin(Tj)-arvojen testaamiseksi aktiivitilassa osakuormaolosuhteissa
Jakso 9: Testimenetelmät sähkönkulutukselle termostaatti pois päältä-, valmius- ja kampikammion lämmitys -tilassa
Testimenetelmät, nestemäistä tai kaasumaista polttoainetta käyttävät moottorikäyttöiset höyry-puristuslämpöpumput
Jakso 9: Testimenetelmät sähkönkulutukselle termostaatti pois päältä-, valmius- ja kampikammion lämmitys ‐tilassa
Kunnes uusi eurooppalainen standardi julkaistaan. Työasiakirjaa laaditaan CEN/TC299 WG3 -asiantuntijaryhmässä.
Testimenetelmät, nestemäistä tai kaasumaista polttoainetta käyttävät sorptiolämpöpumput
Lämmitykseen ja/tai jäähdytykseen käytettävät kaasukäyttöiset sorptiolaitteet, joiden polttoaineteho on enintään 70 kW. Testimenetelmät
Sähkökäyttöiset tai nestemäistä tai kaasumaista polttoainetta käyttävät moottorikäyttöiset höyry-puristuslämpöpumput
Ilma-vesi-, suolavesi-vesi- ja vesi-vesi-laitteiden testiolosuhteet keskilämpötilan sovelluksille keskimääräisissä, kylmissä ja lämpimissä ilmasto-olosuhteissa lämmityskauden lämpökertoimen SCOP laskemiseksi sähkökäyttöisille lämpöpumpuille ja lämmityskauden primäärienergiakertoimen SPER laskemiseksi nestemäistä tai kaasumaista polttoainetta käyttäville moottorikäyttöisille lämpöpumpuille
Luku 5.4.4, taulukot 18,19 ja 20 (ilma-vesi)
Luku 5.5.4, taulukot 30,31 ja 32 (suolavesi-vesi, vesi-vesi)
Palstalla ”muuttuva ulostulo” ilmoitettuja ulostulolämpötiloja sovelletaan lämpöpumppuihin, jotka säätävät ulostuloveden (virtauksen) lämpötilaa lämmöntarpeen mukaan. Lämpöpumpuilla, jotka eivät säädä ulostuloveden (virtauksen) lämpötilaa lämmöntarpeen mukaan, vaan joiden ulostulolämpötila on kiinteä, ulostulolämpötilan on asetettava palstan ”vakioulostulo” mukaisesti.
Standardia EN 14825:2013 sovelletaan nestemäistä tai kaasumaista polttoainetta käyttäviin moottorikäyttöisiin lämpöpumppuihin uuden eurooppalaisen standardin julkaisemiseen saakka.
Keskilämpötila vastaa standardin EN 14825:2013 korkeaa lämpötilaa.
Testit tehdään standardin EN 14825:2013 jakson 8 mukaisesti:
Kiinteän kapasiteetin laitteilla testejä sovelletaan standardin EN 14825:2013 luvun 8.4 mukaisesti. Testin aikaiset ulostulolämpötilat ovat joko ne, joilla saavutetaan standardin EN 14825:2013 mukaisia ilmoituspisteitä vastaavat keskimääräiset ulostulolämpötilat, TAI nämä tiedot on johdetaan lineaarisella interpolaatiolla / ekstarpolaatiolla standardin EN 14511-2:2013 testauspisteistä, täydennettynä tarvittaessa muilla ulostulolämpötiloilla tehdyillä testeillä.
Muuttuvan kapasiteetin laitteilla sovelletaan standardin EN 14825:2013 lukua 8.5.2. Testiolosuhteet ovat joko samat kuin mainitussa standardissa määritellyissä ilmoituspisteissä TAI testit voidaan suorittaa muissa ulostulolämpötiloissa ja osakuormaolosuhteissa ja tulokset voidaan interpoloida / ekstrapoloida lineaarisesti standardin EN 14825:2013 mukaisia ilmoituspisteitä koskevien tietojen määrittämiseksi.
Testiolosuhteiden A–F lisäksi, ”jos TOL on alle -20 °C, on otettava ylimääräinen laskentapiste olosuhteita -15 °C vastaavalla kapasiteetilla ja COP-arvolla” (EN 14825:2013, § 7.4). Tämän tiedonannon soveltamiseksi tätä pistettä kutsutaan nimellä ”G”.
Nestemäistä tai kaasumaista polttoainetta käyttävät sorptiolämpöpumput
Ilma-vesi-, suolavesi-vesi- ja vesi-vesi-laitteiden testiolosuhteet keskilämpötilan sovelluksille keskimääräisissä, kylmissä ja lämpimissä ilmasto-olosuhteissa lämmityskauden primäärienergiakertoimen SPER laskemiseksi
Lämmitykseen ja/tai jäähdytykseen käytettävät kaasukäyttöiset sorptiolaitteet, joiden polttoaineteho on enintään 70 kW. Osa 3: Testiolosuhteet
Luku 4.2, taulukot 5 ja 6
Keskilämpötila vastaa standardin prEN 12309-3:2012 korkeaa lämpötilaa.
Ilma-vesi-, suolavesi-vesi- ja vesi-vesi-laitteiden testiolosuhteet matalan lämpötilan sovelluksille keskimääräisissä, kylmissä ja lämpimissä ilmasto-olosuhteissa lämmityskauden lämpökertoimen SCOP laskemiseksi sähkökäyttöisille lämpöpumpuille ja lämmityskauden primäärienergiakertoimen SPER laskemiseksi nestemäistä tai kaasumaista polttoainetta käyttäville moottorikäyttöisille lämpöpumpuille
Luku 5.4.2, taulukot 11,12 ja 13 (ilma-vesi)
Luku 5.5.2, taulukot 24,25 ja 26 (suolavesi-vesi, vesi-vesi)
Samat huomautukset kuin keskimääräisillä ilmasto-olosuhteilla ja keskilämpötilan sovelluksilla, lukuun ottamatta huomautusta ”Keskilämpötila vastaa standardin EN 14825:2012 korkeaa lämpötilaa”.
Ilma-vesi-, suolavesi-vesi- ja vesi-vesi-laitteiden testiolosuhteet matalan lämpötilan sovelluksille keskimääräisissä, kylmissä ja lämpimissä ilmasto-olosuhteissa lämmityskauden primäärienergiakertoimen SPER laskemiseksi
Sähkökäyttöiset höyry-puristuslämpöpumput
Lämmityskauden lämpökertoimen SCOP laskeminen
Jakso 7: Viitearvojen SCOP, SCOPon ja SCOPnet laskentamenetelmä
Nestemäistä tai kaasumaista polttoainetta käyttävät moottorikäyttöiset höyry-puristuslämpöpumput
Lämmityskauden primäärienergiakertoimen SPER laskeminen
Uusia eurooppalaisia standardeja laaditaan.
SPER-kaavat määritellään analogisesti sähkökäyttöisten höyry-puristuslämpöpumppujen SCOP-kaavojen kanssa: arvot COP, SCOPnet , SCOPon ja SCOP korvataan arvoilla GUEGCV , PER, SPERnet , SPERon ja SPER.
prEN12309-6:2012
Lämmitykseen ja/tai jäähdytykseen käytettävät kaasukäyttöiset sorptiolaitteet, joiden polttoaineteho on enintään 70 kW. Osa 6: Kausittaisten kertoimien laskeminen
Arvo SPER vastaa arvoa SPERh standardissa prEN12309-6:2012.
Lämpöpumpputilalämmittimien ja lämpöpumppuyhdistelmälämmittimien tilalämmityksen kausittainen energiatehokkuus ηs
Tämän tiedonannon 5 kohta.
Lisätekijöitä lämpöpumpputilalämmittimien ja lämpöpumppuyhdistelmälämmittimien tilalämmityksen kausittaiseen energiatehokkuuteen liittyviä laskelmia varten
Uutta eurooppalaista standardia laaditaan CEN/TC299 WG3 -asiantuntijaryhmässä.
Ainoastaan muuttuvan kapasiteetin laitteilla NOX-päästöt mitataan komission asetuksen 813/2013 liitteessä III olevassa taulukossa 3 määritellyissä nimellisolosuhteissa käyttäen ”moottorin ekvivalenttia kierroslukua (Erpmequivalent)”.
Erpmequivalen lasketaan seuraavasti:
Xi= moottorin kierrosluku 70 %:ssa, 60 %:ssa, 40 %:ssa, 20 %:ssa nimellisestä polttoainetehosta
X1, X2, X3, X4 = moottorin kierrosluku 70 %:ssa, 60 %:ssa, 40 %:ssa, 20 %:ssa nimellisestä polttoainetehosta
Fpi = standardin EN15502-1:2012 kohdassa 8.13.2.2 määritellyt painotuskertoimet
Jos Xi on pienempi kuin laitteen moottorin vähimmäiskierrosluku (Emin), Xi = Xmin.
Uutta eurooppalaista standardia laaditaan CEN/TC299 WG2 -asiantuntijaryhmässä.
Kohta 7.3.13 ”NOX-mittaukset”
NOX-päästöarvot mitataan milligrammoina polttoainepanoksen kilowattituntia kohti ja ilmaistaan ylempänä lämpöarvona.
Mitään vaihtoehtoista menetelmää NOX-päästöjen ilmaisemiseksi milligrammoina tehon kilowattituntia kohti ei saa käyttää.
Lämpöpumpputilalämmittimien ja lämpöpumppuyhdistelmälämmittimien äänitehotaso (LWA )
Äänitehotaso sisällä ja ulkona mitattuna:
EN 12102:2013 Sisätilojen lämmitykseen ja jäähdytykseen tarkoitetut, sähkökäyttöisellä kompressorilla toimivat huoneilmastointilaitteet, nestejäähdyttimet, lämpöpumput ja kuivaimet. Ilmassa kantautuvan melun mittaaminen. Äänitehon määrittäminen
Käytetään myös nestemäistä tai kaasumaista polttoainetta käyttävillä sorptiolämpöpumpuilla.
Lämmönsäätölaitteiden luokkien määrittely, lämmönsäätölaitteiden vaikutus tilalämmittimestä, lämmönsäätölaitteesta ja aurinkolämpölaitteesta koostuvien kokoonpanojen ja yhdistelmälämmittimestä, lämmönsäätölaitteesta ja aurinkolämpölaitteesta koostuvien kokoonpanojen tilalämmityksen kausittaiseen energiatehokkuuteen ηs
Tämän tiedonannon 6 kohta.
Lisätekijöitä laskelmiin, jotka liittyvät lämmönsäätölaitteiden vaikutukseen tilalämmittimestä, lämmönsäätölaitteesta ja aurinkolämpölaitteesta koostuvien kokoonpanojen ja yhdistelmälämmittimestä, lämmönsäätölaitteesta ja aurinkolämpölaitteesta koostuvien kokoonpanojen tilalämmityksen kausittaiseen energiatehokkuuteen
Yhdistelmälämmittimien vedenlämmityksen energiatehokkuus ηwh , Qelec ja Qfuel
Komission asetus 814/2013, liitteessä IV olevan 3 kohdan a alakohta
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY täytäntöönpanemisesta vedenlämmittimien ja kuumavesisäiliöiden ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta annetun komission asetuksen (EU) N:o 814/2013 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/30/EY täydentämisestä vedenlämmittimien, kuumavesisäiliöiden ja vedenlämmittimestä ja aurinkolämpölaitteesta koostuvien kokoonpanojen energiamerkinnän osalta annetun komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 812/2013 täytäntöönpanoon liittyvä komission tiedonanto 2014/C 207/03.
Arvojen Qfuel ja Qelec mittaaminen ja laskeminen: ks. tiedonanto 2014/C 207/03 saman vedenlämmitintyypin ja energialähteen(-lähteiden) osalta.
4. Lisätekijöitä kattilatilalämmittimien, kattilayhdistelmälämmittimien ja yhteistuotantotilalämmittimien tilalämmityksen kausittaiseen energiatehokkuuteen liittyviä mittauksia ja laskelmia varten
4.1 Testauspisteet
kattilatilalämmittimet ja kattilayhdistelmälämmittimet: hyötysuhteen arvot η4 , η1 ja hyötylämpötehon arvot P4 , P1 mitataan;
yhteistuotantotilalämmittimet:
yhteistuotantotilalämmittimet, joita ei ole varustettu lisälämmittimillä: hyötysuhteen arvo ηCHP100+Sup0 , hyötylämpötehon arvo PCHP100+Sup0 ja sähköhyötysuhteen arvo ηel,CHP100+Sup0 mitataan;
yhteistuotantotilalämmittimet, jotka on varustettu lisälämmittimillä: hyötysuhteen arvot ηCHP100+Sup0 , ηCHP100+Sup100 , hyötylämpötehon arvot PCHP100+Sup0 , PCHP100+Sup100 ja sähköhyötysuhteen arvot ηel,CHP100+Sup0 , ηel,CHP100+Sup100 mitataan.
4.2 Tilalämmityksen kausittaisen energiatehokkuuden laskeminen
Tilalämmityksen kausittainen energiatehokkuus ηs määritellään seuraavasti:
ηson on 4.3 kohdan mukaisesti laskettu tilalämmityksen kausittainen energiatehokkuus aktiivitilassa prosentteina ilmaistuna;
F(i) on 4.4 kohdan mukaisesti laskettu korjaustekijä prosentteina ilmaistuna.
4.3 Tilalämmityksen kausittaisen energiatehokkuuden aktiivitilassa laskeminen
Tilalämmityksen kausittainen energiatehokkuus aktiivitilassa ηson lasketaan seuraavasti:
polttoainekäyttöiset kattilatilalämmittimet ja polttoainekäyttöiset kattilayhdistelmälämmittimet:
sähkökattilatilalämmittimet ja sähkökattilayhdistelmälämmittimet:
η4 = P4 / (EC × CC), ja jossa
EC = hyötylämpötehon P4 tuottamisesta aiheutuva sähkönkulutus
yhteistuotantotilalämmittimet, joita ei ole varustettu lisälämmittimillä:
yhteistuotantotilalämmittimet, jotka on varustettu lisälämmittimillä:
4.4 Korjaustekijän F(i) laskeminen
Korjaustekijä F(1) vastaa sitä negatiivista vaikutusta lämmittimien tilalämmityksen kausittaiseen energiatehokkuuteen, joka johtuu 6.2 kohdassa esitetystä lämmönsäätölaitteiden mukautetusta vaikutuksesta tilalämmittimestä, lämmönsäätölaitteesta ja aurinkolämpölaitteesta koostuvien kokoonpanojen ja yhdistelmälämmittimestä, lämmönsäätölaitteesta ja aurinkolämpölaitteesta koostuvien kokoonpanojen tilalämmityksen kausittaiseen energiatehokkuuteen. Kattilatilalämmittimillä, kattilayhdistelmälämmittimillä ja yhteistuotantotilalämmittimillä korjaustekijä F(1) = 3 %.
Korjaustekijä F(2) vastaa lisäsähkönkulutuksen negatiivista vaikutusta tilalämmityksen kausittaiseen energiatehokkuuteen. Se ilmaistaan prosentteina ja määritetään seuraavasti:
F(2) = 2,5 × (0,15 × elmax + 0,85 × elmin + 1,3 × PSB ) / (0,15 × P4 + 0,85 × P1 )
TAI voidaan soveltaa standardissa EN 15316-4-1 annettua oletusarvoa.
Korjaustekijä F(3) vastaa valmiustilan lämpöhäviön negatiivista vaikutusta tilalämmityksen kausittaiseen energiatehokkuuteen. Se määritetään seuraavasti:
Korjaustekijä F(4) vastaa sytytyspolttimen tehonkulutuksen negatiivista vaikutusta tilalämmityksen kausittaiseen energiatehokkuuteen. Se määritetään seuraavasti:
Korjaustekijä F(5) vastaa yhteistuotantotilalämmittimillä sähköhyötysuhteen positiivista vaikutusta tilalämmityksen kausittaiseen energiatehokkuuteen. Se määritetään seuraavasti:
F(5) = - 2,5 × (0,85 × ηel,CHP100+Sup0 + 0,15 × ηel,CHP100+Sup100 )
5. Lisätekijöitä lämpöpumpputilalämmittimien ja lämpöpumppuyhdistelmälämmittimien tilalämmityksen kausittaiseen energiatehokkuuteen liittyviä laskelmia varten
5.1 Tilalämmityksen kausittaisen energiatehokkuuden laskeminen
sähkökäyttöiset lämpöpumpputilalämmittimet ja lämpöpumppuyhdistelmälämmittimet:
ηs = (100/CC) × SCOP - ΣF(i)
polttoainekäyttöiset lämpöpumpputilalämmittimet ja lämpöpumppuyhdistelmälämmittimet:
ηs = SPER - ΣF(i)
F(i) on 5.2 kohdan mukaisesti laskettu korjaustekijä prosentteina ilmaistuna. SCOP ja SPER lasketaan 5.3 kohdassa olevien taulukoiden mukaisesti ja ilmaistaan prosentteina.
5.2 Korjaustekijän F(i) laskeminen
Korjaustekijä F(1) vastaa sitä negatiivista vaikutusta lämmittimien tilalämmityksen kausittaiseen energiatehokkuuteen, joka johtuu 6.2 kohdassa esitetystä lämmönsäätölaitteiden mukautetusta vaikutuksesta tilalämmittimestä, lämmönsäätölaitteesta ja aurinkolämpölaitteesta koostuvien kokoonpanojen ja yhdistelmälämmittimestä, lämmönsäätölaitteesta ja aurinkolämpölaitteesta koostuvien kokoonpanojen tilalämmityksen kausittaiseen energiatehokkuuteen. Lämpöpumpputilalämmittimillä ja lämpöpumppuyhdistelmälämmittimillä korjaustekijä F(1) = 3 %.
Korjaustekijä F(2) vastaa lämmönkeruupiirin vesipumpun(-pumppujen) sähkönkulutuksen negatiivista vaikutusta tilalämmityksen kausittaiseen energiatehokkuuteen prosentteina ilmaistuna. Vesi-/suolavesi-vesi-lämpöpumpputilalämmittimillä ja -lämpöpumppuyhdistelmälämmittimillä korjaustekijä F(2) = 5 %.
5.3 SCOP- ja SPER-arvojen laskennassa käytettävät tuntimäärät
SCOP- ja SPER-arvojen laskemiseksi käytetään seuraavia viitetuntimääriä, joiden ajan laite on aktiivi-, termostaatti pois päältä-, valmius-, pois päältä - ja kampikammion lämmitys -tilassa.
Pelkän lämmityksen osalta käytettävä tuntimäärä
aktiivinen toimintatila
termostaatti pois päältä -tila
pois päältä -tila
kampikammion lämmitys -tila
Keskimääräiset ilmasto-olosuhteet (h/v)
Lämpimät ilmasto-olosuhteet (h/v)
Kylmät ilmasto-olosuhteet (h/v)
Kaksitoimisilla lämpöpumpuilla käytettävä tuntimäärä
HHE , HTO, HSB, HCK, HOFF = Tuntimäärä, jonka laitteen katsotaan olevan aktiivi-, termostaatti pois päältä-, valmius-, kampikammion lämmitys - ja pois päältä -tilassa.
6. Lisätekijöitä laskelmiin, jotka liittyvät lämmönsäätölaitteiden vaikutukseen tilalämmittimestä, lämmönsäätölaitteesta ja aurinkolämpölaitteesta koostuvien kokoonpanojen ja yhdistelmälämmittimestä, lämmönsäätölaitteesta ja aurinkolämpölaitteesta koostuvien kokoonpanojen tilalämmityksen kausittaiseen energiatehokkuuteen
Komission asetuksessa (EU) N:o 813/2013 ja komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 811/2013 annettujen määritelmien lisäksi sovelletaan seuraavia määritelmiä:
’Moduloivalla lämmittimellä’ tarkoitetaan lämmitintä, joka pystyy muuttamaan lämpötehoaan jatkuvassa toiminnassa.
Lämmönsäätölaitteiden luokkien määritelmät
— Luokka I – Kaksiasentoinen huonetermostaatti: Huonetermostaatti, joka ohjaa sitä, onko lämmitin päällä vai pois päältä. Suorituskykyparametrit, kuten kytkentäero ja huonelämpötilan säädön tarkkuus, riippuvat termostaatin mekaanisesta rakenteesta.
— Luokka II – Sääolosuhteita kompensoiva säätölaite, joka on tarkoitettu käytettäväksi moduloivien lämmittimien kanssa: Lämmittimen virtauslämpötilan säätölaite, joka muuttaa lämmittimestä lähtevän veden virtauslämpötilan asetusarvoa siten, että lämmittimen toiminta riippuu vallitsevasta ulkolämpötilasta ja valitusta säätilan kompensointikäyrästä. Säätö toteutetaan muuttamalla lämmittimen antotehoa.
— Luokka III – Sääolosuhteita kompensoiva säätölaite, joka on tarkoitettu käytettäväksi kaksiasentoisten lämmittimien kanssa: Lämmittimen virtauslämpötilan säätölaite, joka muuttaa lämmittimestä lähtevän veden virtauslämpötilan asetusarvoa siten, että lämmittimen toiminta riippuu vallitsevasta ulkolämpötilasta ja valitusta säätilan kompensointikäyrästä. Lämmittimen virtauslämpötilaa säädetään ohjaamalla sitä, onko lämmitin päällä vai pois päältä.
— Luokka IV – TPI-huonetermostaatti, joka on tarkoitettu käytettäväksi kaksiasentoisten lämmittimien kanssa: Elektroninen huonetermostaatti, joka ohjaa sekä termostaatin syklien taajuutta että lämmittimen syklin aikaista auki-/kiinni-suhdetta suhteessa huonelämpötilaan. TPI-säätöstrategia alentaa keskimääräistä veden lämpötilaa ja parantaa huonelämpötilan säädön tarkkuutta ja järjestelmän tehokkuutta.
— Luokka V – Moduloiva huonetermostaatti, joka on tarkoitettu käytettäväksi moduloivien lämmittimien kanssa: Elektroninen huonetermostaatti, joka muuttaa lämmittimestä lähtevän veden virtauslämpötilaa sen mukaan, kuinka paljon mitattu huonelämpötila poikkeaa huonetermostaatin asetusarvosta. Säätö toteutetaan muuttamalla lämmittimen antotehoa.
— Luokka VI – Sääolosuhteita kompensoiva säätölaite ja huoneanturi, joka on tarkoitettu käytettäväksi moduloivien lämmittimien kanssa: Lämmittimen virtauslämpötilan säätölaite, joka muuttaa veden virtauslämpötilaa siten, että lämmittimen toiminta riippuu vallitsevasta ulkolämpötilasta ja valitusta säätilan kompensointikäyrästä. Huonelämpötilasensori seuraa huonelämpötilaa ja säätää kompensaatiokäyrän yhdensuuntaissiirtymää huoneen lämpömukavuuden parantamiseksi. Säätö toteutetaan muuttamalla lämmittimen antotehoa.
— Luokka VII – Sääolosuhteita kompensoiva säätölaite ja huoneanturi, joka on tarkoitettu käytettäväksi kaksiasentoisten lämmittimien kanssa: Lämmittimen virtauslämpötilan säätölaite, joka muuttaa veden virtauslämpötilaa siten, että lämmittimen toiminta riippuu vallitsevasta ulkolämpötilasta ja valitusta säätilan kompensointikäyrästä. Huonelämpötilasensori seuraa huonelämpötilaa ja säätää kompensaatiokäyrän yhdensuuntaissiirtymää huoneen lämpömukavuuden parantamiseksi. Lämmittimen virtauslämpötilaa säädetään ohjaamalla sitä, onko lämmitin päällä vai pois päältä.
— Luokka VIII – Monianturinen huonelämpötilan säätölaite, joka on tarkoitettu käytettäväksi moduloivien lämmittimien kanssa: Elektroninen säätölaite, joka on varustettu kolmella tai useammalla anturilla ja joka muuttaa lämmittimestä lähtevän veden virtauslämpötilaa sen mukaan, kuinka paljon mitattu yhdistetty huonelämpötila poikkeaa huoneantureiden asetusarvoista. Säätö toteutetaan muuttamalla lämmittimen antotehoa.
6.2 Lämmönsäätölaitteiden vaikutus tilalämmittimestä, lämmönsäätölaitteesta ja aurinkolämpölaitteesta koostuvien kokoonpanojen ja yhdistelmälämmittimestä, lämmönsäätölaitteesta ja aurinkolämpölaitteesta koostuvien kokoonpanojen tilalämmityksen kausittaiseen energiatehokkuuteen
Arvo prosentteina
7. Energiapanokset
’Mittauksen tarkkuudella’ tarkoitetaan tarkkuutta, jolla laite tai laiteketju pystyy edustamaan tarkasti kalibroidulla mittausreferenssillä määriteltyä todellista arvoa.
’Sallitulla poikkeamalla (testausjakson keskiarvona)’ tarkoitetaan suurinta joko negatiivista tai positiivista eroa, joka sallitaan testausjakson keskiarvona määritetyn mitatun parametrin ja asetusarvon välillä.
’Yksittäisten mitattujen arvojen sallituilla poikkeamilla keskiarvoista’ tarkoitetaan suurinta joko negatiivista tai positiivista eroa, joka sallitaan mitatun parametrin ja kyseisen parametrin testausjakson ajalta määritetyn keskiarvon välillä.
a) Sähkö ja fossiiliset polttoaineet
Mitattava parametri
Sallittu poikkeama (testausjakson keskiarvo)
Jännite, testausjakso > 48 h
Jännite, testausjakso < 48h
Jännite, testausjakso > 1 h
Testikaasut EN 437
Alempi lämpöarvo (NCV) ja
Ylempi lämpöarvo (GCV)
m3/s tai l/min
Koostumus, hiili/vety/rikki
Typpifraktio
Alempi lämpöarvo (NCV, Hi)
Ylempi lämpöarvo (GCV, Hs)
Tiheys ρ15 lämpötilassa 15 °C
b) Aurinkoenergia aurinkokeräintesteissä
Testisäteilyvoimakkuus (kokonais-G, lyhytaalto)
± 50 W/m2 (testi)
± 10 W/m2 (sisällä)
Hajasäteily (osa kokonais-G:stä)
Lämpösäteilyn vaihtelu (sisällä)
Fluidin lämpötila keräimen sisääntulossa/ulostulossa
°C/ K
välillä 0–99 °C
Fluidin lämpötilaero sisääntulo/ulostulo
Kohtauskulma (pystytasoon nähden)
Keräimen kanssa yhdensuuntainen ilmannopeus
Fluidin virtausnopeus (myös simulaattorilla)
0,02 kg/s keräimen valoaukon pinta-alan neliömetriä kohtia
± 10 % testien välillä
Keräinpiirin putkiston lämpöhäviö testissä
c) Ilman lämpöenergia
Sallitut poikkeamat (yksittäiset testit)
Suolavesi- tai vesilämmönlähde
Veden/suolaveden sisääntulolämpötila
Staattinen paine-ero
± 5 Pa/ 5 %
Ilmalämmönlähde
Ulkoilman kuivalämpötila Tj
Poistoilman lämpötila
d) Testiolosuhteet ja tuotosten toleranssit
°C tai K
Puhallusnopeus, lämpöpumppu (vedenlämmitys pois päältä)
Puhallusnopeus, muu
Kylmän veden lämpötila, aurinkolämpö
Kylmän veden lämpötila, muu
Kylmän veden paine, kaasulämmitteiset vedenlämmittimet
Kylmän veden paine, muu (paitsi sähkökäyttöiset läpivirtauslämmittimet)
Kuuman veden lämpötila, kaasulämmitteiset vedenlämmittimet
Kuuman veden lämpötila, sähkökäyttöiset läpivirtauslämmittimet
Veden lämpötila (sisään-/ulostulo), muu
Tilavuusvirta, lämpöpumppuvedenlämmittimet
Tilavuusvirta, sähkökäyttöiset läpivirtauslämmittimet
Tilavuusvirta, muut vedenlämmittimet
(1) Nämä väliaikaiset menetelmät on tarkoitus myöhemmin korvata yhdenmukaistetu(i)lla standard(e)illa. Hyväksytyn standardin tai standardien viitetiedot julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä direktiivin 2009/125/EY 9 ja 10 artiklan mukaisesti.
(2) Oletusarvo, jos arvoa ei ole määritelty kalorimetrisesti. Vaihtoehtoisesti, jos tilavuuspaino ja rikkipitoisuus tunnetaan (esim. perusanalyysin tuloksena), alempi lämpöarvo (Hi) voidaan määrittää seuraavasti:
Hi = 52,92 - (11,93 × ρ15) - (0,3 - S); MJ/kg

matches:
§ 3
§ 3
§ 9
§ 3
§ 8
§ 3
§ 9
§ 9
§ 9
§ 8
§ 5
§ 5
§ 4
§ 5
§ 7
§ 7
§ 7
§ 7
§ 7


text:
PUTKIREMONTTI ohjelmatiedot - Telsu.fi
Haulla putkiremontti löytyy 123 aiemmin esitettyä tv-ohjelmaa.
PutkiremonttiSu
ma 11.06. klo 12:20 - 12:50
10/10. Loppu hyvin, kaikki hyvin - vai onko? Satopihlajan asukkaat nostavat maljan urakalle. Rakennusfirma pakkaa parakkinsa ja lähtee. Mutta onko kaikki niin kuin on sovittu? #putkiremontti (U) HD
2018-06-11 12:202018-06-12 12:50Europe/HelsinkiPutkiremontti (TV Finland)10/10. Loppu hyvin, kaikki hyvin - vai onko? Satopihlajan asukkaat nostavat maljan urakalle. Rakennusfirma pakkaa parakkinsa ja lähtee. Mutta onko kaikki niin kuin on sovittu? #putkiremontti (U) HDTelsu.fi
ma 11.06. klo 12:05 - 12:35
2018-06-11 12:052018-06-12 12:35Europe/HelsinkiPutkiremontti (Yle TV1)10/10. Loppu hyvin, kaikki hyvin - vai onko? Satopihlajan asukkaat nostavat maljan urakalle. Rakennusfirma pakkaa parakkinsa ja lähtee. Mutta onko kaikki niin kuin on sovittu? #putkiremontti (U)Telsu.fi
su 10.06. klo 16:05 - 16:35
2018-06-10 16:052018-06-11 16:35Europe/HelsinkiPutkiremontti (Yle TV1)10/10. Loppu hyvin, kaikki hyvin - vai onko? Satopihlajan asukkaat nostavat maljan urakalle. Rakennusfirma pakkaa parakkinsa ja lähtee. Mutta onko kaikki niin kuin on sovittu? #putkiremontti (U) HDTelsu.fi
su 10.06. klo 15:40 - 16:08
2018-06-10 15:402018-06-11 16:08Europe/HelsinkiPutkiremontti (TV Finland)10/10. Loppu hyvin, kaikki hyvin - vai onko? Satopihlajan asukkaat nostavat maljan urakalle. Rakennusfirma pakkaa parakkinsa ja lähtee. Mutta onko kaikki niin kuin on sovittu? #putkiremontti (U) HDTelsu.fi
to 07.06. klo 07:00 - 07:30
2018-06-07 07:002018-06-08 07:30Europe/HelsinkiPutkiremontti (TV Finland)10/10. Loppu hyvin, kaikki hyvin - vai onko? Satopihlajan asukkaat nostavat maljan urakalle. Rakennusfirma pakkaa parakkinsa ja lähtee. Mutta onko kaikki niin kuin on sovittu? #putkiremontti (U) HDTelsu.fi
to 07.06. klo 06:25 - 06:55
2018-06-07 06:252018-06-08 06:55Europe/HelsinkiPutkiremontti (Yle TV1)10/10. Loppu hyvin, kaikki hyvin - vai onko? Satopihlajan asukkaat nostavat maljan urakalle. Rakennusfirma pakkaa parakkinsa ja lähtee. Mutta onko kaikki niin kuin on sovittu? #putkiremontti (U) HDTelsu.fi
ke 06.06. klo 18:00 - 18:30
2018-06-06 18:002018-06-07 18:30Europe/HelsinkiPutkiremontti (TV Finland)10/10. Loppu hyvin, kaikki hyvin - vai onko? Satopihlajan asukkaat nostavat maljan urakalle. Rakennusfirma pakkaa parakkinsa ja lähtee. Mutta onko kaikki niin kuin on sovittu? #putkiremontti (U) HDTelsu.fi
ti 05.06. klo 20:00 - 20:30
2018-06-05 20:002018-06-06 20:30Europe/HelsinkiPutkiremontti (Yle TV1)10/10. Loppu hyvin, kaikki hyvin - vai onko? Satopihlajan asukkaat nostavat maljan urakalle. Rakennusfirma pakkaa parakkinsa ja lähtee. Mutta onko kaikki niin kuin on sovittu? #putkiremontti (U) HDTelsu.fi
ti 05.06. klo 19:00 - 19:30
2018-06-05 19:002018-06-06 19:30Europe/HelsinkiPutkiremontti (TV Finland)10/10. Loppu hyvin, kaikki hyvin - vai onko? Satopihlajan asukkaat nostavat maljan urakalle. Rakennusfirma pakkaa parakkinsa ja lähtee. Mutta onko kaikki niin kuin on sovittu? #putkiremontti (U) HDTelsu.fi
ma 04.06. klo 12:35 - 13:05
9/10. Kirotut saumat. Tunnelma kiristyy, kun saumaongelmiin ei löydy ratkaisua. Pekka ei luovuta taistelua. #putkiremontti (U) HD
2018-06-04 12:352018-06-05 13:05Europe/HelsinkiPutkiremontti (Yle TV1)9/10. Kirotut saumat. Tunnelma kiristyy, kun saumaongelmiin ei löydy ratkaisua. Pekka ei luovuta taistelua. #putkiremontti (U) HDTelsu.fi
ma 04.06. klo 12:10 - 12:45
2018-06-04 12:102018-06-05 12:45Europe/HelsinkiPutkiremontti (TV Finland)9/10. Kirotut saumat. Tunnelma kiristyy, kun saumaongelmiin ei löydy ratkaisua. Pekka ei luovuta taistelua. #putkiremontti (U) HDTelsu.fi
su 03.06. klo 13:45 - 14:15
2018-06-03 13:452018-06-04 14:15Europe/HelsinkiPutkiremontti (TV Finland)9/10. Kirotut saumat. Tunnelma kiristyy, kun saumaongelmiin ei löydy ratkaisua. Pekka ei luovuta taistelua. #putkiremontti (U)Telsu.fi
la 02.06. klo 13:35 - 14:05
2018-06-02 13:352018-06-03 14:05Europe/HelsinkiPutkiremontti (Yle TV1)9/10. Kirotut saumat. Tunnelma kiristyy, kun saumaongelmiin ei löydy ratkaisua. Pekka ei luovuta taistelua. #putkiremontti (U) HDTelsu.fi
to 31.05. klo 17:00 - 17:30
2018-05-31 17:002018-06-01 17:30Europe/HelsinkiPutkiremontti (TV Finland)9/10. Kirotut saumat. Tunnelma kiristyy, kun saumaongelmiin ei löydy ratkaisua. Pekka ei luovuta taistelua. #putkiremontti (U) HDTelsu.fi
to 31.05. klo 07:00 - 07:30
2018-05-31 07:002018-06-01 07:30Europe/HelsinkiPutkiremontti (TV Finland)9/10. Kirotut saumat. Tunnelma kiristyy, kun saumaongelmiin ei löydy ratkaisua. Pekka ei luovuta taistelua. #putkiremontti (U)Telsu.fi
to 31.05. klo 05:55 - 06:25
2018-05-31 05:552018-06-01 06:25Europe/HelsinkiPutkiremontti (Yle TV1)9/10. Kirotut saumat. Tunnelma kiristyy, kun saumaongelmiin ei löydy ratkaisua. Pekka ei luovuta taistelua. #putkiremontti (U) HDTelsu.fi
ti 29.05. klo 20:00 - 20:30
2018-05-29 20:002018-05-30 20:30Europe/HelsinkiPutkiremontti (Yle TV1)9/10. Kirotut saumat. Tunnelma kiristyy, kun saumaongelmiin ei löydy ratkaisua. Pekka ei luovuta taistelua. #putkiremontti (U) HDTelsu.fi
ti 29.05. klo 19:00 - 19:30
2018-05-29 19:002018-05-30 19:30Europe/HelsinkiPutkiremontti (TV Finland)9/10. Kirotut saumat. Tunnelma kiristyy, kun saumaongelmiin ei löydy ratkaisua. Pekka ei luovuta taistelua. #putkiremontti (U) HDTelsu.fi
ma 28.05. klo 12:10 - 12:40
8/10. Kylpyhuoneissa paljastuu isoja ongelmia. Koko urakka joutuu vakavaan tarkasteluun. Ensimmäiset asukkaat palaavat koteihinsa, mutta se ei suju saumattomasti. #putkiremontti (U) HD
2018-05-28 12:102018-05-29 12:40Europe/HelsinkiPutkiremontti (Yle TV1)8/10. Kylpyhuoneissa paljastuu isoja ongelmia. Koko urakka joutuu vakavaan tarkasteluun. Ensimmäiset asukkaat palaavat koteihinsa, mutta se ei suju saumattomasti. #putkiremontti (U) HDTelsu.fi
ma 28.05. klo 11:55 - 12:30
2018-05-28 11:552018-05-29 12:30Europe/HelsinkiPutkiremontti (TV Finland)8/10. Kylpyhuoneissa paljastuu isoja ongelmia. Koko urakka joutuu vakavaan tarkasteluun. Ensimmäiset asukkaat palaavat koteihinsa, mutta se ei suju saumattomasti. #putkiremontti (U) HDTelsu.fi
su 27.05. klo 14:20 - 14:51
2018-05-27 14:202018-05-28 14:51Europe/HelsinkiPutkiremontti (Yle TV1)8/10. Kylpyhuoneissa paljastuu isoja ongelmia. Koko urakka joutuu vakavaan tarkasteluun. Ensimmäiset asukkaat palaavat koteihinsa, mutta se ei suju saumattomasti. #putkiremontti (U) HDTelsu.fi
su 27.05. klo 13:35 - 14:05
2018-05-27 13:352018-05-28 14:05Europe/HelsinkiPutkiremontti (TV Finland)8/10. Kylpyhuoneissa paljastuu isoja ongelmia. Koko urakka joutuu vakavaan tarkasteluun. Ensimmäiset asukkaat palaavat koteihinsa, mutta se ei suju saumattomasti. #putkiremontti (U) HDTelsu.fi
pe 25.05. klo 17:30 - 18:00
2018-05-25 17:302018-05-26 18:00Europe/HelsinkiPutkiremontti (TV Finland)8/10. Kylpyhuoneissa paljastuu isoja ongelmia. Koko urakka joutuu vakavaan tarkasteluun. Ensimmäiset asukkaat palaavat koteihinsa, mutta se ei suju saumattomasti. #putkiremontti (U) HDTelsu.fi
to 24.05. klo 07:00 - 07:30
2018-05-24 07:002018-05-25 07:30Europe/HelsinkiPutkiremontti (TV Finland)8/10. Kylpyhuoneissa paljastuu isoja ongelmia. Koko urakka joutuu vakavaan tarkasteluun. Ensimmäiset asukkaat palaavat koteihinsa, mutta se ei suju saumattomasti. #putkiremontti (U) HDTelsu.fi
to 24.05. klo 05:55 - 06:25
2018-05-24 05:552018-05-25 06:25Europe/HelsinkiPutkiremontti (Yle TV1)8/10. Kylpyhuoneissa paljastuu isoja ongelmia. Koko urakka joutuu vakavaan tarkasteluun. Ensimmäiset asukkaat palaavat koteihinsa, mutta se ei suju saumattomasti. #putkiremontti (U) HDTelsu.fi
ti 22.05. klo 20:00 - 20:30
2018-05-22 20:002018-05-23 20:30Europe/HelsinkiPutkiremontti (Yle TV1)8/10. Kylpyhuoneissa paljastuu isoja ongelmia. Koko urakka joutuu vakavaan tarkasteluun. Ensimmäiset asukkaat palaavat koteihinsa, mutta se ei suju saumattomasti. #putkiremontti (U) HDTelsu.fi
ti 22.05. klo 19:00 - 19:30
2018-05-22 19:002018-05-23 19:30Europe/HelsinkiPutkiremontti (TV Finland)8/10. Kylpyhuoneissa paljastuu isoja ongelmia. Koko urakka joutuu vakavaan tarkasteluun. Ensimmäiset asukkaat palaavat koteihinsa, mutta se ei suju saumattomasti. #putkiremontti (U) HDTelsu.fi
ma 21.05. klo 13:05 - 13:35
7/10. Mauri murehtii rakkaan ammeensa kohtaloa. Tunnelmaa synkistää ongelmat saumoissa ja saunan laatoissa, kun remontti on puolivälissä. #putkiremontti (U) HD
2018-05-21 13:052018-05-22 13:35Europe/HelsinkiPutkiremontti (Yle TV1)7/10. Mauri murehtii rakkaan ammeensa kohtaloa. Tunnelmaa synkistää ongelmat saumoissa ja saunan laatoissa, kun remontti on puolivälissä. #putkiremontti (U) HDTelsu.fi
ma 21.05. klo 08:25 - 08:55
2018-05-21 08:252018-05-22 08:55Europe/HelsinkiPutkiremontti (TV Finland)7/10. Mauri murehtii rakkaan ammeensa kohtaloa. Tunnelmaa synkistää ongelmat saumoissa ja saunan laatoissa, kun remontti on puolivälissä. #putkiremontti (U) HDTelsu.fi
su 20.05. klo 12:40 - 13:10
2018-05-20 12:402018-05-21 13:10Europe/HelsinkiPutkiremontti (Yle TV1)7/10. Mauri murehtii rakkaan ammeensa kohtaloa. Tunnelmaa synkistää ongelmat saumoissa ja saunan laatoissa, kun remontti on puolivälissä. #putkiremontti (U) HDTelsu.fi
to 17.05. klo 07:00 - 07:30
2018-05-17 07:002018-05-18 07:30Europe/HelsinkiPutkiremontti (TV Finland)7/10. Mauri murehtii rakkaan ammeensa kohtaloa. Tunnelmaa synkistää ongelmat saumoissa ja saunan laatoissa, kun remontti on puolivälissä. #putkiremontti (U) HDTelsu.fi
to 17.05. klo 05:55 - 06:25
2018-05-17 05:552018-05-18 06:25Europe/HelsinkiPutkiremontti (Yle TV1)7/10. Mauri murehtii rakkaan ammeensa kohtaloa. Tunnelmaa synkistää ongelmat saumoissa ja saunan laatoissa, kun remontti on puolivälissä. #putkiremontti (U) HDTelsu.fi
ti 15.05. klo 20:00 - 20:30
2018-05-15 20:002018-05-16 20:30Europe/HelsinkiPutkiremontti (Yle TV1)7/10. Mauri murehtii rakkaan ammeensa kohtaloa. Tunnelmaa synkistää ongelmat saumoissa ja saunan laatoissa, kun remontti on puolivälissä. #putkiremontti (U) HDTelsu.fi
ti 15.05. klo 19:00 - 19:30
2018-05-15 19:002018-05-16 19:30Europe/HelsinkiPutkiremontti (TV Finland)7/10. Mauri murehtii rakkaan ammeensa kohtaloa. Tunnelmaa synkistää ongelmat saumoissa ja saunan laatoissa, kun remontti on puolivälissä. #putkiremontti (U) HDTelsu.fi
ma 14.05. klo 12:05 - 12:35
6/10. Yhtiökokouksessa tunteet kuumina. Yhteisen saunan laatat jakavat rajusti mielipiteet. Putkiremontti hämmentää, kuka osaisi vastata asukkaiden kysymyksiin? #putkiremontti (U) HD
2018-05-14 12:052018-05-15 12:35Europe/HelsinkiPutkiremontti (Yle TV1)6/10. Yhtiökokouksessa tunteet kuumina. Yhteisen saunan laatat jakavat rajusti mielipiteet. Putkiremontti hämmentää, kuka osaisi vastata asukkaiden kysymyksiin? #putkiremontti (U) HDTelsu.fi
ma 14.05. klo 11:55 - 12:25
2018-05-14 11:552018-05-15 12:25Europe/HelsinkiPutkiremontti (TV Finland)6/10. Yhtiökokouksessa tunteet kuumina. Yhteisen saunan laatat jakavat rajusti mielipiteet. Putkiremontti hämmentää, kuka osaisi vastata asukkaiden kysymyksiin? #putkiremontti (U) HDTelsu.fi
2018-05-10 07:302018-05-11 08:00Europe/HelsinkiPutkiremontti (Yle TV1)6/10. Yhtiökokouksessa tunteet kuumina. Yhteisen saunan laatat jakavat rajusti mielipiteet. Putkiremontti hämmentää, kuka osaisi vastata asukkaiden kysymyksiin? #putkiremontti (U) HDTelsu.fi
to 10.05. klo 07:00 - 07:30
2018-05-10 07:002018-05-11 07:30Europe/HelsinkiPutkiremontti (TV Finland)6/10. Yhtiökokouksessa tunteet kuumina. Yhteisen saunan laatat jakavat rajusti mielipiteet. Putkiremontti hämmentää, kuka osaisi vastata asukkaiden kysymyksiin? #putkiremontti (U) HDTelsu.fi
ti 08.05. klo 20:00 - 20:30
2018-05-08 20:002018-05-09 20:30Europe/HelsinkiPutkiremontti (Yle TV1)6/10. Yhtiökokouksessa tunteet kuumina. Yhteisen saunan laatat jakavat rajusti mielipiteet. Putkiremontti hämmentää, kuka osaisi vastata asukkaiden kysymyksiin? #putkiremontti (U) HDTelsu.fi
ti 08.05. klo 19:00 - 19:30
2018-05-08 19:002018-05-09 19:30Europe/HelsinkiPutkiremontti (TV Finland)6/10. Yhtiökokouksessa tunteet kuumina. Yhteisen saunan laatat jakavat rajusti mielipiteet. Putkiremontti hämmentää, kuka osaisi vastata asukkaiden kysymyksiin? #putkiremontti (U) HDTelsu.fi
5/10. Evakkoelämän ahdistavuus. Pekka ja Arja muuttavat yksiöön poikansa nurkkiin. Saavatko Mauri ja Marjatta ikinä tavaroitaan turvaan? #putkiremontti (U) HD
2018-05-07 12:002018-05-08 12:30Europe/HelsinkiPutkiremontti (Yle TV1)5/10. Evakkoelämän ahdistavuus. Pekka ja Arja muuttavat yksiöön poikansa nurkkiin. Saavatko Mauri ja Marjatta ikinä tavaroitaan turvaan? #putkiremontti (U) HDTelsu.fi
2018-05-07 11:002018-05-08 11:30Europe/HelsinkiPutkiremontti (TV Finland)5/10. Evakkoelämän ahdistavuus. Pekka ja Arja muuttavat yksiöön poikansa nurkkiin. Saavatko Mauri ja Marjatta ikinä tavaroitaan turvaan? #putkiremontti (U) HDTelsu.fi
su 06.05. klo 13:55 - 14:25
2018-05-06 13:552018-05-07 14:25Europe/HelsinkiPutkiremontti (Yle TV1)5/10. Evakkoelämän ahdistavuus. Pekka ja Arja muuttavat yksiöön poikansa nurkkiin. Saavatko Mauri ja Marjatta ikinä tavaroitaan turvaan? #putkiremontti (U) HDTelsu.fi
to 03.05. klo 07:00 - 07:30
2018-05-03 07:002018-05-04 07:30Europe/HelsinkiPutkiremontti (TV Finland)5/10. Evakkoelämän ahdistavuus. Pekka ja Arja muuttavat yksiöön poikansa nurkkiin. Saavatko Mauri ja Marjatta ikinä tavaroitaan turvaan? #putkiremontti (U) HDTelsu.fi
to 03.05. klo 05:55 - 06:25
2018-05-03 05:552018-05-04 06:25Europe/HelsinkiPutkiremontti (Yle TV1)5/10. Evakkoelämän ahdistavuus. Pekka ja Arja muuttavat yksiöön poikansa nurkkiin. Saavatko Mauri ja Marjatta ikinä tavaroitaan turvaan? #putkiremontti (U) HDTelsu.fi
ti 01.05. klo 20:00 - 20:30
2018-05-01 20:002018-05-02 20:30Europe/HelsinkiPutkiremontti (Yle TV1)5/10. Evakkoelämän ahdistavuus. Pekka ja Arja muuttavat yksiöön poikansa nurkkiin. Saavatko Mauri ja Marjatta ikinä tavaroitaan turvaan? #putkiremontti (U) HDTelsu.fi
ti 01.05. klo 19:00 - 19:30
2018-05-01 19:002018-05-02 19:30Europe/HelsinkiPutkiremontti (TV Finland)5/10. Evakkoelämän ahdistavuus. Pekka ja Arja muuttavat yksiöön poikansa nurkkiin. Saavatko Mauri ja Marjatta ikinä tavaroitaan turvaan? #putkiremontti (U) HDTelsu.fi
ma 30.04. klo 12:05 - 12:35
4/10. Asukkaiden on jätettävä rakas kotinsa, kun putkifirma valtaa asunnot. Ehtivätkö kaikki suojata asuntonsa ennen kuin maailmanlopun meininki alkaa? #putkiremontti (U) HD
2018-04-30 12:052018-05-01 12:35Europe/HelsinkiPutkiremontti (Yle TV1)4/10. Asukkaiden on jätettävä rakas kotinsa, kun putkifirma valtaa asunnot. Ehtivätkö kaikki suojata asuntonsa ennen kuin maailmanlopun meininki alkaa? #putkiremontti (U) HDTelsu.fi
ma 30.04. klo 11:40 - 12:15
2018-04-30 11:402018-05-01 12:15Europe/HelsinkiPutkiremontti (TV Finland)4/10. Asukkaiden on jätettävä rakas kotinsa, kun putkifirma valtaa asunnot. Ehtivätkö kaikki suojata asuntonsa ennen kuin maailmanlopun meininki alkaa? #putkiremontti (U) HDTelsu.fi
su 29.04. klo 14:20 - 14:49
2018-04-29 14:202018-04-30 14:49Europe/HelsinkiPutkiremontti (Yle TV1)4/10. Asukkaiden on jätettävä rakas kotinsa, kun putkifirma valtaa asunnot. Ehtivätkö kaikki suojata asuntonsa ennen kuin maailmanlopun meininki alkaa? #putkiremontti (U) HDTelsu.fi
www.telsu.fi > ohjelmatiedot > Putkiremontti
Lentoturmatutkinta03:00 National Geographic Channel Lemmen viemää07:05 - 08:00 AVA u Emmerdale09:35 - 10:05 MTV3 u Murha paratiisissa10:00 - 10:55 Yle TV1 u Yle Uutiset Pirkanmaa11:28 - 11:35 Yle TV1 Salatut elämät17:25 - 17:55 MTV3 u Suomen huutokauppakeisari19:00 - 20:00 Nelonen u Huvila & Huussi19:00 - 20:00 Liv Metsien kätkemä20:00 - 20:30 Yle TV1 u Ensitreffit alttarilla Australia20:20 - 21:00 AVA Tuntematon potilas21:00 - 22:00 AlfaTV Autoilun parhaaksi: Konela 1947 - 196722:32 Yle Teema & Fem
Pinnalla juuri nyt: Emmerdale, Ensitreffit alttarilla, Poliisit, Ex on the Beach Ruotsi, Keisari Aarnio, Nuori Morse, Tulosruutu, Lemmen viemää, Napakymppi, Simpsonit

matches: HD HD HD HD HD HD HD


text:
Onko sennheiser hd 598 ja hd 599 kuulokkeissa eroja äänessä? (4 vastausta) - X2.fi
Onko sennheiser hd 598 ja hd 599 kuulokkeissa eroja äänessä?
Entä muuta eroa?
Anonyymi käyttäjä 06.08.2018 klo 00:48
Tuskin on mitään järkeä ostaa uusia jos on Sennheiser HD 598.Sama kuuloke,598 on vain vuodelta 2012.Pidä vanhat jollei tule mitään vikaa,äänellisesti et hyödy mitään.Esim. Shennheiser HD 600 on valmistettu jostain 2000 luvun alusta,ja on vieläkin testeissä ja käytössä huippu kuuloke.
Anonymous User 8. elokuu, 2018 7:43
Kummatkin on High End kuulokkeita saman sarjan.Teknisesti rinnakkaismalleja,599 uudenpi.Mainittavia eroja ei ole joita korva nyt pahemmin erottaisi.
Anonymous User 7. elokuu, 2018 15:08
Omistan hd 598 kuulokkeet. Mietin että olisiko mitään järkeä päivittää hd 599 malliin?
-Kysyjä-
Anonymous User 8. elokuu, 2018 0:09
Valmistajan sivuilla selviää.
Anonymous User 6. elokuu, 2018 19:50

matches: hd hd hd hd HD HD hd hd


text:
Homoseksuaaliseen Fleshlight Hinta Naisseuraa / Gay Dating Sites
Virgenes videos porno amas de trios tetas grandes video gratis de porno negro vidios prono gratis de negros videos porno sexo videos parejas sextube porno hd porno con maduras porno gratis de viejas calientes videos porno gratis xxx pollas mamis cachondas ancianas sexo asiatico chicos follando con gorditas alyssa branch videos folladas duras videos de sexo con tetonas porno con negros follando chicas 19 amater tube tetona follando folladoras porno buen porno sadomasoquista rubias porno gratis pollas gordas bbw videos sexis porno españoles cumloader parejas españolas videos prono xxx tríos porno interracial latinas indias follando con tetas grande porno español video porno hd porn porno gratis videos porno tetas grandes naturales porno gordas follando a tope porno gratis runias 19 pirno porno maduras video porno viejas follando masajes videos porno en español gordas naturales viejas mujeres maduras pajas sexo en español garganta profunda porno para parejas amateur españoles penes grandes maduras follando trios peliculas porno clasico gratis porno xxx videos lesbianas pelis x free videos lesvicos gratis maduritas porno de eyaculaciones femeninas videos gratis video porno ancianas putas team skeet sexo amater porno vintage orgias hd bajar porno pelirojas videos de maduras hd potno gratis xxx putas cumlouder pollas grandes follando porno de putas viejas maduras pajas españolas follando latinas chicas con rubias fontanero hd porn tube porn hd tube chicas es.
con asiaticas lesbianas en hd videos caseros maduras videos de sexo con lesbianas muy gordas maduras vídeo xxx pies video porno asiatico chicos xxxporn dibujos adriana deluxe maduras gratis duro porno de tetonas ama de sexo gratis de despedidas de sexo maduras follando gordas sexo lesvico gratis maduras putitas gratis lesbianas besandose porno cocina pornotube hd videos españoles porno gratis mujer mujeres vestidas y chicas espiadas masajes lesbicos peliculas pornos en castellano gratis duro hd embarazada alexistexas muyputas teen anal duro chocho mojado viejas follando vidios de polla jesse jane videos porno castellano videos xxgratis vidios porno xxx spanish porn videos de casa cachonda lesbianas travesti xxx 18 vids porn bien chicas caliente sexogratis maduras follando mujeres porno gratis porno xxx madres porno gitanas porn videos porno trios x vintage porno videos anal fetiche de lesvianas jasmine webb zorras xxx peliculas porno videos mujeres maduras caliente hentai video hentai gonzo porno masaje vaginal chicas latinas maduras gratis travestis follando asiaticas porno coumlouder tetas grande vaya culos grandes casting porno gratis porn videos de españolas fontanero xxx videos universitarias follando chicas haciendo pajas transexuales doble penetracion vaginal mujeres maduras sexo con chicas jovenes follando videos porno enfermeras porno animado asiaticas porno de travestis gratis de putas x en playas nudistas porno fiestas petardas asiaticas cachondas free videos porno gratis porno sado gratis morena follando en español gordas gratis videos deputas follando con viejos tias calientes follando de gordas naturales viejas chupando pollas grandes gratis maserati xxx follando xxx brutal tetas de gratis fetichismo pies lesvianas videos porno gratis en español tetonas españolas videos potno gratis espanol gratis sexo voyeur sexo entre lesvianas gratis españoles orgias amater videos hentai maduras.
con xxx porno asiatico porn party porn interracial chicas amateur gordas naturales porno hentai porno gratis maduras rusas castingcouch-x pono hd madura caliente chochos porno como locas culos hd follando actrices porno bdsm porn xxxporno cumlouder vidios porno gratis video amateur videos de trios de trios porno suave paja española masajes eroticos putas videos sadomaso vídeo xxx videos videos de maduras follando follando joven nenas masturbandose muy guarras lesbianas españolas porno nuria porno por dinero torbe videos porno de maduras video porno h follando sexo porn anal maduras velludas vides porno gat maduras gratis de tetonas follando descargar videos latinos videos de putas videos porno bueno negros desnudos super porno gratis videos porno gei penetracion porno videos trabestis videos de travestis videos de viejas peludas joven porno gratis porno trio streaming porn tetas grandes maduras mamadas corridasenlaboca tetas chicas porn hd cumlauder videos porno chochos maduras videos porno de xexo gratis tetas jovenes calientes parejas pilladas por el amor milf madre hija follando travestis maduras videos porno duro maduras mujeres en español exhibicionistas vídeos pornos pollas enormes videos de sexo travesti cordoba porno lesbianas negras actricesporno cincuentonas cachondas folladas a hombres pajas femeninas anal videos videos porno manga gratis casting porno travestis gratis video x videos amateurs películas xxx trios sexo con las tetas travestis follando viejos follando maduras videos xxx gratis lesvianas porn maduras gratis pelis porno transex porno de putas porno español maduras porno grati tetas perfectas peliculas porno bbw putas rectuve videos porno porno en español gratis paris hilton porn videos porno gratis porno japones hd porn videos gratis chicas caliente videos hd free videos xxx videos de putas team skeet porno videos rubias peludas chinos follando rusas porno xl tube hombres desnudos videos porno pelirrojas desnudas videos de gusto videosexo videosporno gratis folladas pollas videosdesexogratis xxx chicas para parejas españolas folladas de xexo porno mamadas porno alexis texas video pornos gratis maduritas videos porno de maduras calientes xxx maduras peludas peliculas porno gratis sexo viejas folladoras maduras tetonas folladas chicasguarras lesbianas cuarentonas cachondas gratis lesbicos gratis porno pollas de tias buenas videos pornoxx tias follando vidios porno culos calientes porno gratis porno 80 estudiantes follando con polla bbw porno secretarias blacksonblondes peluda follando con pollas mejores videos de madres videos anal duro nekane actriz porno tetonas mujeres con mujeres muy guarras amateur vides porno free videos amateur videos de parejas españolas follando en español porno gratis vidios por dinero torbe porno retro gratis bideos de lesvianas gratis cougar porn 18 cunnilingus videos bixesuales sasha gray porno homosexual peliculas porno gratus ver videos de trios amateur enanos follando masage rooms ama de lesbianas maduras cachonda porno videos lesvianas videos mangas hentai xxx orgia gordas peludas viejos ver video porno gratis abuela chupa pollas videosdesexogratis sexo de maduritas mujeres tetonas porno masaje porno en linares pornos gratis pelis porno hd paginas porno porno free maduras gratis porn videos masajes erotico porno maduritas porotube follando web cam porno corrida anal porno videos porno español videos maduras ver videos pornos gratis duro peliculas sexo con asiaticas porno real videos x grati actrices porno amas de negros porno español maduras mujer xxx grati orgia gordas actores porno eyaculacion femenina video porn videos gratis hd vídeos porno travesti follando vídeos pornos gratis enfermeras follando duro peli porno gratis porno español videos amateur culonas mamadas rubias videos de sexo porno actrices porno gratis chica desnudandose nekane sweet porno porno bbw triple penetracion maduras vestidas y desnudas maduras amateur viejos tias buenas porno gold camaras porno maduras follando porno esperanza gomez xxx chicas amateur porno con maduras sexo porno xxx sexo suave porno videos de madura caliente virgen xxx maduras culitos calientes porno gratis xxx maduras porno sexo con jovenes nenas masturbandose super pollas de actrices porno x masajes orgias erotico hombres abuelos porno de putas espanolas follando videos de maduras penetracion chupando pollas calientes follando madre se la playa amateurs tetonad melani rios porno videos porno gratis anal videos xxx follando porni español gratis videos porno españolas free videos sexo videos gigi love indias follando pollones videos gratis lesbianas porno viejas gratis vecina vídeos porno clasico gratis embarazadas desnudas madre porno.
Ja voit hakea juuri sellaista seuraa kuin haluat. Seuraavan kerran kun hänet tansseissa tapasin kysyin että ketä se meidän ukko käy naimassa nykyään, jos kerrot niin saat pillua enkä puhu sinusta mitään ja voit olla varma luottamuksesta ettei myös vaimosi saa mitään tietää. Tämä kaunis nainen teki profiilin ja etsii seikkailua! Eihän minulla ole mitään pientä vääryyttä vastaan kunhan vaan lammasjuhliin ehtii. Kaikki mitä pystytte kokemaan, tulee olemaan aivan taivaallista! Minä emmin vähän kun oli jo ollut yksi huono kokemus netissä, mutta poikaystänä loi meilla yhteisen Flirtfair -profiilin, jossa kerrottiin minkälainen pariskunta täällä ruudun takana on. Näkyy olevan vuoden viimeinen päivä. Itse olen saanut uusia ystäviä, ystävieni ystävistä. Ensin kyselivät kuinka kaikki haluan ja sitten ne rupes hommiin. Päätin laittaa kirjeenvaihtoilmoituksen, koska tänään minulle valkeni, että minulla on hyvin vähän oikeita mahdollisuuksia muutokseen ilman jonkinlaista tukiverkkoa ja mielekästä tekemistä. Kyllä oli taas hyvä Teemakurssi. Julia stayed in Finland, where she goes to marketing and business administration school. On nämä vuodenajat kuitenkin mukavia.
isoäiti seksi ryhmä sex homo

matches: hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd


(19.12.2019/1376)
L lasten päivähoidosta 36/1973 on kumottu VarhaiskasvatusL:lla 540/2018. PerhehoitajaL 312/1992 on kumottu PerhehoitoL:lla 263/2015. SosiaalihuoltoL 710/1982 on kumottu pääosin SosiaalihuoltoL:lla 1301/2014. KemikaaliL 744/1989 on kumottu KemikaaliL:lla 599/2013. LääkeL:n 8 luku on kumottu L:lla 1046/1993. KirjastoL 904/1998 on kumottu L:lla yleisistä kirjastoista 1492/2016. L kuntien kulttuuritoiminnasta 728/1992 on kumottu L:lla kuntien kulttuuritoiminnasta 166/2019.
11) kuntouttavasta työtoiminnasta annetun lain 24 §:n perusteella maksettavasta valtion korvausta vastaavasta osuudesta; (4.12.2019/1215)
12) terveydenhuollon opetuksen ja tutkimuksen järjestämisestä siltä osin kuin siitä maksetaan terveydenhuoltolain (1326/2010) 59, 59 a, 60, 60 a ja 61 §:n perusteella valtion korvausta; (4.12.2019/1215)
13) lääketieteellisten asiantuntijalausuntojen laatimisesta siltä osin kuin siitä maksetaan terveydenhuoltolain 68 a §:n perusteella valtion korvausta. (4.12.2019/1215)
2) perushinnalla «kunnan» valtionosuuden perusteena olevien laskennallisten kustannusten perusteena käytettävää asukaskohtaista laskennallista perustetta tai määräytymisperusteiden asukaskohtaista hintaa;
3) asukastiheydellä «kunnan» asukasmäärää maaneliökilometrillä varainhoitovuotta edeltävää vuotta edeltäneen vuoden lopussa;
7) työpaikkaomavaraisuudella kunnassa työssäkäyvien määrän ja «kunnan» työllisen työvoiman määrän välistä suhdetta; (22.8.2014/676)
8) vieraskielisellä henkilöä, joka on ilmoittanut väestötietojärjestelmästä ja Digi- ja väestötietoviraston varmennepalveluista annetun lain (661/2009) 3 §:ssä tarkoitettuun väestötietojärjestelmään äidinkielekseen muun kielen kuin suomen, ruotsin tai saamen kielen; (29.11.2019/1177)
9) saamenkielisellä henkilöä, joka on ilmoittanut väestötietojärjestelmästä ja Digi- ja väestötietoviraston varmennepalveluista annetun lain 3 §:ssä tarkoitettuun väestötietojärjestelmään äidinkielekseen saamen kielen; (29.11.2019/1177)
Tässä laissa «kunnan» asukkaalla tarkoitetaan henkilöä, jonka kotikunta kyseinen kunta on kotikuntalain (201/1994) mukaan.
«Kunnan» asukas ja asukasmäärä sekä ikäluokka määräytyvät, jollei tässä laissa toisin säädetä, väestötietojärjestelmästä ja Digi- ja väestötietoviraston varmennepalveluista annetussa laissa tarkoitetussa väestötietojärjestelmässä varainhoitovuotta edeltävää vuotta edeltäneen vuoden lopussa olevien tietojen mukaan. (29.11.2019/1177)
«Kunnan» «peruspalvelujen» valtionosuus
«Kunnan» «peruspalvelujen» valtionosuuden laskemisen perusteina (valtionosuusperusteet) käytetään:
2) syrjäisyyden, työpaikkaomavaraisuuden ja saamelaisten kotiseutualueen «kunnan» lisäosien määräytymisperusteita.
Kunnalle myönnetään valtionosuutta 1 §:ssä tarkoitettujen valtionosuustehtävien järjestämisestä aiheutuviin kustannuksiin euromäärä, joka saadaan, kun 6–13 §:n mukaisesti määräytyvät laskennalliset kustannukset lasketaan yhteen ja saadusta summasta vähennetään 55 §:ssä tarkoitettu «kunnan» omarahoitusosuus. Näin saatuun euromäärään lisätään «kunnan» 26–28 §:ssä tarkoitetut syrjäisyyden, työpaikkaomavaraisuuden ja saamelaisten kotiseutualueen «kunnan» lisäosat. (22.8.2014/676)
«Kunnan» «peruspalvelujen» valtionosuuden laskennalliset kustannukset
«Kunnan» peruspalvelujen valtionosuuden laskennalliset kustannukset saadaan laskemalla yhteen tulot, jotka saadaan kertomalla ikäluokittaiset perushinnat asianomaisiin ikäluokkiin kuuluvien «kunnan» asukkaiden määrällä. Näin saatuun summaan lisätään «kunnan» sairastavuuden, työttömyyden, vieraskielisyyden, kaksikielisyyden, saaristoisuuden, asukastiheyden ja koulutustaustan perusteella määritellyt laskennalliset kustannukset.
«Kunnan» «peruspalvelujen» valtionosuuden laskennallisten kustannusten perushinnat määrätään erikseen seuraaville ikäluokille:
Sairastavuuden perusteella määräytyvät laskennalliset kustannukset saadaan kertomalla asukasta kohden määritelty sairastavuuskertoimen perushinta «kunnan» asukasmäärällä ja «kunnan» sairastavuuskertoimella.
«Kunnan» työttömyyskerroin lasketaan jakamalla «kunnan» työttömien osuus «kunnan» työvoimasta koko maan vastaavalla osuudella. Kerrointa laskettaessa käytetään työ- ja elinkeinoministeriön työnvälitystilaston tietoa varainhoitovuotta edeltävää vuotta edeltäneen vuoden työttömien osuudesta työvoimasta.
Työttömyyden perusteella määräytyvät «kunnan» laskennalliset kustannukset lasketaan kertomalla asukasta kohden määritelty työttömyyden perushinta «kunnan» asukasmäärällä ja työttömyyskertoimella.
«Kunnan» vieraskielisyyskerroin saadaan laskemalla vieraskielisten asukkaiden osuus «kunnan» asukasmäärästä ja vähentämällä tästä sen «kunnan» vastaava osuus, jossa vieraskielisten osuus «kunnan» asukasmäärästä on koko maan pienin. Kerrointa laskettaessa käytetään väestötietojärjestelmän tietoja vieraskielisten määrästä varainhoitovuotta edeltävää vuotta edeltäneeltä vuodelta.
Vieraskielisyyden perusteella määräytyvät «kunnan» laskennalliset kustannukset lasketaan kertomalla asukasta kohden määritelty vieraskielisyyden perushinta «kunnan» asukasmäärällä ja vieraskielisyyskertoimella.
Kaksikieliselle kunnalle kaksikielisyyden perusteella määräytyvät «kunnan» laskennalliset kustannukset lasketaan kertomalla asukasta kohden määritelty kaksikielisyyden perushinta «kunnan» asukasmäärällä ja kertomalla tulo luvulla 0,07. Edellä mainittuun kustannukseen lisätään euromäärä, joka saadaan kertomalla kaksikielisyyden perushinta «kunnan» ruotsinkielisten asukasmäärällä ja kertomalla tulo luvulla 0,93. «Kunnan» kaksikielisyydestä säädetään kielilain 5 §:ssä.
Saaristokunnalle saaristoisuuden perusteella määräytyvät «kunnan» laskennalliset kustannukset lasketaan kertomalla asukasta kohden määritelty saaristoisuuden perushinta «kunnan» asukasmäärällä.
Saaristokunnalle, jonka asukkaista vähintään puolet asuu ilman kiinteää tieyhteyttä mantereeseen, saaristoisuuden perusteella määräytyvät «kunnan» laskennalliset kustannukset lasketaan kertomalla asukasta kohden määritelty saaristoisuuden perushinta «kunnan» asukasmäärällä ja kertomalla näin saatu tulo luvulla 3.
Saaristo-osakunnalle saaristoisuuden perusteella määräytyvät «kunnan» laskennalliset kustannukset lasketaan kertomalla asukasta kohden määritelty saaristo-osakunnan perushinta «kunnan» asukasmäärällä ja saaristossa asuvien osuudella «kunnan» asukasmäärästä. (29.12.2016/1485)
«Kunnan» asukastiheyskerroin lasketaan jakamalla koko maan keskimääräinen asukastiheys «kunnan» asukastiheydellä. Kerrointa laskettaessa käytetään väestötietojärjestelmän tietoja asukasmääristä varainhoitovuotta edeltävästä vuodenvaihteesta sekä Tilastokeskuksen kunnittaisia tietoja maapinta-alasta.
Asukastiheyden perusteella määräytyvät «kunnan» laskennalliset kustannukset lasketaan kertomalla asukasta kohden määritelty asukastiheyden perushinta «kunnan» asukasmäärällä ja asukastiheyskertoimella. Kerroin on enintään 20.
«Kunnan» koulutustaustakerroin saadaan laskemalla ilman perusasteen jälkeistä tutkintoa olevien 30–54-vuotiaiden asukkaiden osuus «kunnan» vastaavasta ikäryhmästä ja vähentämällä tästä sen «kunnan» vastaava osuus, jossa ilman perusasteen jälkeistä tutkintoa olevien 30–54-vuotiaiden asukkaiden osuus vastaavasta ikäryhmästä on koko maan pienin. Kerrointa laskettaessa käytetään Tilastokeskuksen koulutustilaston tietoja ilman tutkintoa olevien lukumäärästä varainhoitovuotta edeltävää vuotta edeltäneeltä vuodelta.
Koulutustaustakertoimen perusteella määräytyvät «kunnan» laskennalliset kustannukset lasketaan kertomalla asukasta kohden määritelty koulutustaustakertoimen perushinta «kunnan» asukasmäärällä ja koulutustaustakertoimella.
Syrjäisyyden, työpaikkaomavaraisuuden ja saamelaisten kotiseutualueen «kunnan» lisäosat
Kunnalle myönnetään syrjäisyyden perusteella määräytyvänä lisäosana euromäärä, joka lasketaan kertomalla asukasta kohden määritelty syrjäisyyden perushinta «kunnan» asukasmäärällä ja syrjäisyysluvulla. Jos «kunnan» syrjäisyysluku on vähintään 1,5 ilman pyöristystä, «kunnan» lisäosa on kolminkertainen.
Jos «kunnan» syrjäisyysluku on pienempi kuin 1,5 ilman pyöristystä, mutta vähintään 1,0 ilman pyöristystä, «kunnan» lisäosa on 1,5-kertainen.
Työpaikkaomavaraisuuden perusteella määräytyvä «kunnan» lisäosa lasketaan kertomalla asukasta kohden määritelty työpaikkaomavaraisuuden perushinta «kunnan» asukasmäärällä ja työpaikkaomavaraisuuskertoimella.
Työpaikkaomavaraisuuskerroin saadaan vähentämällä «kunnan» työpaikkaomavaraisuutta osoittavasta luvusta sen «kunnan» vastaava luku, jossa työpaikkaomavaraisuus on pienin.
Saamelaisten kotiseutualueen «kunnan» lisäosa
Saamelaisten kotiseutualueen kunnalle myönnetään saamenkielisyyden perusteella lisäosana euromäärä, joka lasketaan kertomalla asukasta kohden määritelty saamelaisten kotiseutualueen «kunnan» perushinta «kunnan» asukasmäärällä ja «kunnan» saamenkielisten osuudella.
Kunnalle myönnetään verotuloihin perustuvaa valtionosuuden lisäystä (tasauslisä), jos «kunnan» laskennallinen verotulo asukasta kohden on pienempi kuin euromäärä, joka saadaan jakamalla kaikkien kuntien yhteenlasketut laskennalliset verotulot kuntien yhteenlasketulla asukasmäärällä (tasausraja). Kunta saa tasauslisää 80 prosenttia tasausrajan ja kunnan asukasta kohden lasketun laskennallisen verotulon erotuksesta. (22.8.2014/676)
Jos «kunnan» laskennallinen verotulo asukasta kohden ylittää tasausrajan, tehdään «kunnan» valtionosuuteen tasausvähennys. Tasausvähennys on 30 prosenttia tasausrajan ylittävästä asukaskohtaisesta euromäärästä lisättynä mainitun ylityksen luonnollisella logaritmilla. Luonnollinen logaritmi muunnetaan prosenttiyksiköiksi. (22.8.2014/676)
«Kunnan» laskennallista verotuloa laskettaessa otetaan huomioon kunnallisvero ja «kunnan» osuus yhteisön tuloverosta (yhteisövero). Näiden lisäksi laskennallista verotuloa laskettaessa otetaan huomioon 50 prosenttia ydinvoimalaitosten kiinteistöverolain (654/1992) 14 §:n 1 momentissa tarkoitetusta laskennallisesta kiinteistöverosta. Verotuloihin perustuvassa valtionosuuden tasauksessa huomioon otettavista verotuloista annetaan tarkempia säännöksiä valtioneuvoston asetuksella. (22.8.2014/676)
«Kunnan» valtionosuutta voidaan korottaa hakemuksesta harkinnanvaraisesti valtion talousarvion rajoissa, jos kunta ensisijaisesti poikkeuksellisten tai tilapäisten kunnallistaloudellisten vaikeuksien vuoksi on lisätyn taloudellisen tuen tarpeessa. Taloudellisen tuen tarpeeseen vaikuttavina seikkoina otetaan huomioon myös paikalliset erityisolosuhteet.
Valtionosuuden korotuksen myöntämisen ehtona on, että kunta on hyväksynyt suunnitelman taloutensa tasapainottamiseksi toteutettavista toimenpiteistä. Suunnitelma tulee liittää valtionosuuden korotusta koskevaan hakemukseen. Valtionosuuden korotuksen myöntämiselle ja käytölle voidaan asettaa myös muita «kunnan» talouteen liittyviä ehtoja. Valtionosuuden korotus voidaan seuraavina vuosina jättää myöntämättä tai se voidaan myöntää alennettuna, jos suunnitelmaa tai asetettuja ehtoja ei ole noudatettu.
Tasauksessa «kunnan» valtionosuuteen lisätään tai siitä vähennetään vuosittain euromäärä, joka saadaan vertaamalla kunnalle vuonna 2010 maksettavia valtionosuuksia ja «kunnan» maksamia ja saamia kotikuntakorvauksia sekä opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetun lain (1705/2009) 11 §:ssä, 13 §:n 1 ja 2 momentissa, 14 ja 15 §:ssä sekä 44 §:n 3 momentissa tarkoitettua rahoitusta niihin vastaavien tehtävien valtionosuuksiin, joita kunta olisi saanut mainittuna vuonna, jos valtionosuudet olisi laskettu vuoden 2009 loppuun voimassa olleen kuntien valtionosuuslain (1147/1996), sosiaali- ja terveydenhuollon suunnittelusta ja valtionosuudesta annetun lain (733/1992) sekä opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetun lain (635/1998) mukaisesti.
Edellä 2 momentissa tarkoitetussa vertailulaskelmassa otetaan huomioon myös kuntien valtionosuuslain 12 c §:ssä tarkoitettu vuonna 2009 toteutettujen veronkevennysten vaikutus «kunnan» valtionosuuksiin. Vertailulaskelmassa ei oteta huomioon 26–28 §:ssä tarkoitettuja erityisen harvan asutuksen, saaristokunnan sekä saamelaisten kotiseutualueen «kunnan» lisäosia eikä kunnille maksettavaa 30 §:ssä tarkoitettua harkinnanvaraista valtionosuuden korotusta. Vertailulaskelmassa ei myöskään oteta huomioon joustavan perusopetukseen järjestämiseen myönnettävää rahoitusta.
Valtionosuusmuutos lasketaan vähentämällä vuodelle 2014 myönnettävä «kunnan» valtionosuus niistä valtionosuuksista, jotka kunnalle olisi myönnetty, jos tämän lain mukaiset määräytymisperusteet olisivat olleet voimassa vuonna 2014. Vertailulaskelmassa ei oteta huomioon 30 §:ssä tarkoitettua harkinnanvaraista valtionosuuden korotusta eikä 37–39 §:ssä tarkoitettua kotikuntakorvausta.
«Kunnan» valtionosuuden 2 momentin mukaisesti laskettu muutos asukasta kohti rajataan valtionosuuteen lisättävällä tai siitä vähennettävällä siirtymätasauksella enintään 50 euroon vuonna 2015, 100 euroon vuonna 2016, 180 euroon vuonna 2017, 260 euroon vuonna 2018 ja 380 euroon vuonna 2019.
«Kunnan» valtionosuutta lisätään tai vähennetään kuntien vastuulla olevien työmarkkinatuki- ja toimeentulotukimenojen perusteella 2 ja 3 momentissa säädetyllä tavalla lasketulla euromäärällä. Tässä pykälässä tarkoitettujen laskelmien perusteena ovat vuoden 2003 tiedot vuoden 2005 kustannustasossa.
Valtionosuuden lisäystä tai vähennystä laskettaessa työmarkkinatukiin, jotka on maksettu kunnassa asuville vähintään 500 päivältä työmarkkinatukea työttömyyden perusteella saaneille, lisätään kunnalle perustoimeentulotuesta aiheutuneet menot ja tämä euromäärä jaetaan kahdella. Näin saadusta euromäärästä vähennetään se osuus perustoimeentulotuen laskennallisesta kustannuksesta, jota siihen myönnetty valtionosuus ei ole laskennallisesti kattanut, sekä ne «kunnan» valtionosuuden lisäykset, jotka vuodesta 2006 ovat aiheutuneet sosiaali- ja terveydenhuollon valtionosuusprosentin noususta 0,56 prosenttiyksiköllä ja tasausrajan nostamisesta 90 prosentista yhdellä prosenttiyksiköllä.
«Kunnan» «peruspalvelujen» valtionosuutta lisätään tai vähennetään työmarkkinatuen kustannusosuuden ja yhteisöverotuoton erotuksella kuntakohtaisesti. Laskelmien perusteena ovat vuoden 2013 tiedot työmarkkinatuen määrästä sekä vuoden 2014 tiedot kuntien yhteisöverotulojen jako-osuudesta.
«Kunnan» «peruspalvelujen» valtionosuuden tasaus lasketaan siten, että sen vaikutukset kuntiin ovat asukaskohtaisesti tasasuuruiset. Tasauksen laskennassa otetaan huomioon työmarkkinatuen kustannusten ja yhteisöveron kasvu kuntakohtaisesti.
«Kunnan» «peruspalvelujen» valtionosuuden vähentäminen kuntaan maksetun perustoimeentulotuen määrällä
Toimeentulotuesta annetun lain 5 b §:ssä tarkoitettu «kunnan» rahoitusosuus perustoimeentulotuen menoista toteutetaan vähentämällä «kunnan» valtionosuutta määrällä, joka vastaa «kunnan» osuutta kuntaan kohdistuvasta tämän pykälän 2 momentissa tarkoitettujen tietojen mukaisesta vuositasolla maksetusta perustoimeentulotuesta.
35 § (19.12.2019/1376)
35 § on kumottu L:lla 19.12.2019/1376.
36 § (19.12.2019/1376)
Vuonna 2020 «kunnan» «peruspalvelujen» valtionosuudesta vähennetään 42,56 euroa asukasta kohden liittyen kilpailukykysopimuksen toteuttamisesta kunnille aiheutuviin säästöihin.
Vuonna 2020 «kunnan» «peruspalvelujen» valtionosuudesta vähennetään 4,12 euroa asukasta kohden pitkäaikaistyöttömien eläketuen menojen vähennyksestä johtuen.
Vuonna 2020 «kunnan» «peruspalvelujen» valtionosuudesta vähennetään 4,10 euroa asukasta kohden lääkintä- ja lääkärihelikopteritoiminnan rahoittamiseksi.
Vuonna 2020 «kunnan» «peruspalvelujen» valtionosuudesta vähennetään 7,29 euroa asukasta kohden liittyen kuntien digitalisaation kannustinjärjestelmän toteuttamiseen.
7 a luku (19.12.2019/1376)
36 a § (19.12.2019/1376)
«Kunnan» kunkin varainhoitovuoden verotulojen menetystä laskettaessa sovelletaan varainhoitovuotta edeltänyttä vuotta edeltäneen vuoden verotustietoja ja varainhoitovuotta edeltäneen vuoden veroprosenttia sekä asukaslukua varainhoitovuotta edeltäneen vuoden lopussa.
36 b § (30.4.2020/293)
Jos esi- ja perusopetusta saavalla 6–15-vuotiaalla tai muulla kotikuntakorvauksen piiriin kuuluvalla oppivelvollisella oppilaalla ei ole kotikuntalain mukaista kotikuntaa Suomessa, valtio on velvollinen maksamaan opetuksen järjestäjälle kotikuntakorvauksen. Kotikuntakorvauksen peruste määräytyy sen «kunnan» mukaan, jossa opetuksen järjestäjän opetus pääasiassa järjestetään. Yksityisen opetuksen järjestäjän kotikuntakorvaukseen sovelletaan lisäksi, mitä säädetään 38 §:n 4 momentissa.
Jos esi- ja perusopetusta saavalla 6–15-vuotiaalla tai muulla kotikuntakorvauksen piiriin kuuluvalla oppivelvollisella oppilaalla on kotikunta Ahvenanmaan maakunnassa sijaitsevassa kunnassa, valtio on velvollinen maksamaan asianomaiselle kunnalle tai opetuksen järjestäjälle kotikuntakorvauksen. Kotikuntakorvauksen peruste määräytyy sen «kunnan» mukaan, jossa opetuksen järjestäjän opetus pääasiassa järjestetään.
Jos kunnat ovat erimielisiä, onko toinen kunta oikeutettu saamaan tai velvollinen maksamaan 1 momentissa mainittuja kustannuksia, asiaa koskeva riita käsitellään hallintoriita-asiana hallinto-oikeudessa. Asian käsittelystä säädetään oikeudenkäynnistä hallintoasioissa annetussa laissa (808/2019). (19.12.2019/1376)
LukioL 629/1998 on kumottu LukioL:lla 714/2018. Ammatillisesta koulutuksesta annettu L 630/1998 on kumottu L:lla ammatillisesta koulutuksesta 531/2017. HallintolainkäyttöL 586/1996 on kumottu L:lla oikeudenkäynnistä hallintoasioissa 808/2019.
«Kunnan» ja muun opetuksen järjestäjän on toimitettava valtiovarainministeriölle kotikuntakorvauksien keskitettyä maksamista varten tiedot esi- ja perusopetusta saavien oppilaiden määristä jaoteltuina ikäluokittain ja kotikunnittain niiden oppilaiden osalta, joille ne ovat järjestäneet 37 §:ssä ja 38 §:n 1–5 momentissa sekä 39 ja 40 §:ssä tarkoitettua kotikuntakorvaukseen oikeuttavaa esi- ja perusopetusta varainhoitovuotta edeltävää vuotta edeltäneen vuoden lopussa.
45 § (19.12.2019/1376)
Ks. VNa «kunnan» «peruspalvelujen» valtionosuudesta 1446/2014 4 §. KuntaL 365/1995 on kumottu KuntaL:lla 410/2015.
Päätös valtionosuuden myöntämisestä sekä veroperustemuutoksista johtuvien verotulomenetysten korvauksesta (19.12.2019/1376)
Valtiovarainministeriö myöntää kunnalle valtionosuuden sekä korvauksen veroperustemuutoksista johtuvista verotulomenetyksistä hakemuksetta viimeistään varainhoitovuotta edeltävän vuoden loppuun mennessä. (19.12.2019/1376)
Valtionosuuksien, kotikuntakorvauksien ja veroperustemuutoksista johtuvien verotulomenetysten korvauksen maksaminen (19.12.2019/1376)
Valtion talous- ja henkilöstöhallinnon palvelukeskus maksaa tässä laissa tarkoitetun valtionosuuden, veroperustemuutoksista johtuvien verotulomenetysten korvaukset ja kotikuntakorvaukset sekä opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetussa laissa sekä vapaasta sivistystyöstä annetussa laissa tarkoitetut valtionosuudet ja muun rahoituksen yhtenä kokonaisuutena siten kuin tässä pykälässä säädetään. (19.12.2019/1376)
1) 48 §:ssä tarkoitetut valtionosuuspäätökset sekä päätökset veroperustemuutoksista johtuvien verotulomenetysten korvauksista; (19.12.2019/1376)
Valtionosuusprosentti ja «kunnan» omarahoitusosuus sekä valtion ja kuntien välinen kustannustenjako
Valtionosuusprosentti ja «kunnan» omarahoitusosuus
«Kunnan» 6–13 §:ssä tarkoitetut laskennalliset kustannukset jakautuvat siten, että kuntien valtionosuus on 25,46 prosenttia (valtionosuusprosentti) ja kuntien omarahoitusosuus on 74,54 prosenttia. (19.12.2019/1376)
Uusissa ja laajentuvissa valtionosuustehtävissä valtionosuus on 100 prosenttia uusien ja laajentuvien tehtävien laskennallisista kustannuksista ellei valtionosuustehtäviin tehdä vastaavan suuruisia vähennyksiä. (30.12.2014/1406)
«Kunnan» omarahoitusosuus
«Kunnan» omarahoitusosuus on kaikissa kunnissa asukasta kohden yhtä suuri. «Kunnan» omarahoitusosuus asukasta kohden saadaan vähentämällä kaikkien kuntien 6–13 §:n mukaisten laskennallisten kustannusten yhteismäärästä siitä 55 §:ssä säädetyn valtionosuusprosentin mukaisesti laskettu osuus ja jakamalla näin saatu euromäärä maan asukasmäärällä. (22.8.2014/676)
«Kunnan» omarahoitusosuus lasketaan kertomalla asukasta kohden määritelty omarahoitusosuus «kunnan» asukasmäärällä.
5) kustannuksia, joihin myönnetään erikseen lakiin tai valtion talousarvioon perustuvaa valtion rahoitusta, jos rahoituksen myöntämisessä edellytetään «kunnan» rahoitusosuutta;
6) «kunnan» maksullisen palvelutoiminnan kustannuksia;
Kuntien yhdistyessä uuden «kunnan» valtionosuudet sekä verotuloihin perustuva valtionosuuden tasaus lasketaan «kunnan» niiden tietojen perusteella, jotka ovat kuntajaon muutoksen voimaantulovuoden valtionosuuden määräämisen perusteena.
«Kunnan» asukasmääränä pidetään kuntajaon muutoksen kohteena olevien kuntien yhteenlaskettuja kuntajaon muutoksen voimaantulovuotta edeltävää vuotta edeltäneen vuoden lopun asukasmääriä.
Valtionosuuden määräytyminen siirrettäessä «kunnan» osa toiseen kuntaan
Jos «kunnan» osa siirretään toiseen kuntaan, laajentuvan «kunnan» valtionosuudet sekä verotuloihin perustuva valtionosuuden tasaus lasketaan «kunnan» laajentuvan alueen osalta niiden tietojen perusteella, jotka ovat kuntajaon muutoksen voimaantulovuonna supistuvan «kunnan» valtionosuuden määräämisen perusteena.
Valtionosuudet ja verotuloihin perustuva valtionosuuden tasaus sen «kunnan» osalta, josta siirretään osa toiseen kuntaan, jaetaan kuntajaon muutoksen voimaantulovuonna supistuvan ja laajentuvan «kunnan» tai laajentuvien kuntien kesken siinä suhteessa, jossa supistuvan «kunnan» asukasluku jakautuu niiden kesken.
Valtionosuuden määräytyminen «kunnan» alueen jakamistapauksissa
Jos kunta yhdistetään kahteen tai useampaan kuntaan, lakkaavan «kunnan» alueen osalta lasketaan uusien tai laajentuvien kuntien valtionosuudet ja verotuloihin perustuva valtionosuuden tasaus lakkaavan «kunnan» niiden tietojen perusteella, jotka olisivat kuntajaon muutoksen voimaantulovuoden valtionosuuden määräämisen perusteena.
Edellä 1 momentissa tarkoitetut valtionosuudet jaetaan kuntajaon muutoksen voimaantulovuonna uusien tai laajentuvien kuntien kesken siinä suhteessa, jossa lakkaavan «kunnan» asukasmäärä jakautuu muiden kuntajaon muutoksen kohteena olevien kuntien kesken.
«Kunnan» alueiden asukasmäärän perusteena pidetään kuntajaon muutoksen voimaantulovuotta edeltävää vuotta edeltäneen vuoden lopun asukasmäärää.
Jos kunta, kuntayhtymä tai opetuksen järjestäjä on valtionosuustehtäviä järjestäessään jättänyt noudattamatta laissa tai lain nojalla säädetyn tai määrätyn velvoitteen, aluehallintovirasto voi, asianomaista ministeriötä kuultuaan, sakon uhalla määrätä «kunnan» tai kotikuntakorvauksen saajan noudattamaan velvoitetta.
64 § (19.12.2019/1376)
Oikaisuvaatimuksen johdosta annettuun päätökseen saa hakea muutosta valittamalla. Muutoksenhausta säädetään oikeudenkäynnistä hallintoasioissa annetussa laissa. (19.12.2019/1376)
Tällä lailla kumotaan 20 päivänä joulukuuta 1996 annettu kuntien «valtionosuuslaki» (1147/1996) siihen myöhemmin tehtyine muutoksineen.
Edellä 6 §:n 2 momentissa tarkoitettujen ikäluokkien perushinnoiksi, 7–13 §:ssä tarkoitettujen sairastavuuskertoimen, työttömyyskertoimen, vieraskielisyyskertoimen, kaksikielisyyden, saaristoisuuden, asukastiheyskertoimen ja koulutustaustakertoimen perushinnoiksi sekä 26–28 §:ssä tarkoitettujen syrjäisyyden, työpaikkaomavaraisuuden ja saamelaisten kotiseutualueen «kunnan» lisäosien perushinnoiksi säädetään vuoden 2014 perusteiden mukaan lasketut ikäluokkien perushinnat sekä määräytymisperusteiden ja lisäosien perushinnat tarkistettuna vuoden 2015 kustannustasoon. Tässä momentissa tarkoitetut perushinnat ovat vuoden 2014 tasossa seuraavat:
Saamelaisten kotiseutualueen «kunnan» lisäosa 2 615,00
Sen estämättä, mitä 38 §:ssä säädetään kotikuntakorvausten määräytymisestä, vuoden 2015 kotikuntakorvausten kustannuspohjana käytetään vuoden 2014 esi- ja perusopetuksen laskennallisia kustannuksia korotettuna vuoden 2015 «kunnan» «peruspalvelujen» hintaindeksillä.
8.11.2019/1059:
Tämä laki tulee voimaan 11 päivänä marraskuuta 2019.
HE 30/2019, HaVM 2/2019, EV 14/2019
29.11.2019/1177:
4.12.2019/1215:
19.12.2019/1376:
HE 31/2019, HaVM 11/2019, EV 58/2019
30.4.2020/293:
HE 32/2020, HaVM 6/2020, EV 36/2020
1 luku - Yleiset säännökset1 § - Soveltamisala2 § - Poikkeukset soveltamisalasta3 § - Suhde muuhun lainsäädäntöön4 § - Määritelmät2 luku - Kunnan peruspalvelujen valtionosuus5 § - Kunnan peruspalvelujen valtionosuus3 luku - Kunnan peruspalvelujen valtionosuuden laskennalliset kustannukset6 § - Kunnan peruspalvelujen valtionosuuden laskennalliset kustannukset7 § - Sairastavuuskerroin8 § - Työttömyyskerroin9 § - Vieraskielisyyskerroin10 § - Kaksikielisyys11 § - Saaristoisuus4 luku - Otsikko on kumottu L:lla 22.8.2014/676. (22.8.2014/676)12 § - Asukastiheyskerroin13 § - Koulutustaustakerroin14–20 §21 § - Kertoimien ja määräytymistekijöiden laskenta eräissä tapauksissa5 luku 6 luku - Syrjäisyyden, työpaikkaomavaraisuuden ja saamelaisten kotiseutualueen kunnan lisäosat26 § - Syrjäisyyden lisäosa27 § - Työpaikkaomavaraisuuden lisäosa28 § - Saamelaisten kotiseutualueen kunnan lisäosa7 luku - Verotuloihin perustuva valtionosuuden tasaus sekä valtionosuuteen tehtävät vähennykset ja lisäykset29 § - Verotuloihin perustuva valtionosuuden tasaus30 § - Harkinnanvarainen valtionosuuden korotus31 § 32 § - Perusopetuksen aloittamisen johdosta maksettavan rahoituksen vähentäminen33 § - Valtionosuusjärjestelmämuutoksen tasaus33 a § - Siirtymätasaus vuosina 2015–201934 § - Työmarkkinatuen ja toimeentulotuen huomioon ottaminen valtionosuudessa34 a § - Työmarkkinatuen rahoitusvastuun siirrosta aiheutuvien kustannusten kasvun tasaus34 b § - Kunnan peruspalvelujen valtionosuuden vähentäminen kuntaan maksetun perustoimeentulotuen määrällä35 § 35 a § 36 § - Määräaikaiset kuntien valtionosuuteen kohdistuvat vähennykset ja lisäykset7 a luku - Veroperustemuutoksien huomioon ottaminen36 a § - Veroperustemuutoksista johtuvien verotulomenetysten korvaus36 b § - Verotulojen viivästymisestä johtuva määräaikainen korvaus8 luku - Kotikuntakorvaus37 § - Kotikuntakorvauksen maksuvelvollisuus38 § - Kotikuntakorvauksen määräytyminen39 § - Kotikuntaa vailla olevan kotikuntakorvaus40 § - Kotikuntakorvaus oppilaan kotikunnan ollessa Ahvenanmaan maakunnassa41 § - Erikoissairaanhoidossa olevan, koulukotiopetuksen tai lastensuojelun vuoksi sijoitetun oppilaan korvaus41 a § - Korvaus opiskeluhuollon psykologi- ja kuraattoripalvelujen järjestämisestä42 § - Arvonlisäveron huomioon ottaminen yksityiselle opetuksen järjestäjälle maksettavissa kotikuntakorvauksissa43 § - Kotikuntakorvausta koskevien tietojen toimittaminen44 § - Kotikuntakorvausta koskeva tiedonsaantioikeus45 § - Kotikuntakorvausta koskeva riita9 luku - Valtionosuuden hallinnointi ja maksaminen46 § - Valtionosuuden hallinnointi ja maksaminen47 § - Valtionosuutta koskeva neuvottelu48 § - Päätös valtionosuuden myöntämisestä sekä veroperustemuutoksista johtuvien verotulomenetysten korvauksesta (19.12.2019/1376)49 § - Valtionosuuksien, kotikuntakorvauksien ja veroperustemuutoksista johtuvien verotulomenetysten korvauksen maksaminen (19.12.2019/1376)50 § - Laskuvirheen oikaisu51 § - Saamatta jääneen etuuden suorittaminen52 § - Perusteettoman edun palauttaminen53 § - Suoritusvelvollisuuden raukeaminen10 luku - Valtionosuusprosentti ja kunnan omarahoitusosuus sekä valtion ja kuntien välinen kustannustenjako54 § - Laskennallisten kustannusten ja lisäosien perushinnoista säätäminen (22.8.2014/676)55 § - Valtionosuusprosentti ja kunnan omarahoitusosuus56 § - Kunnan omarahoitusosuus57 § - Valtionosuustehtävän ja kustannustentason muutos58 § - Kustannustenjaon tarkistaminen59 § - Kustannustenjaon tarkistuksessa huomioon otettavat käyttökustannukset60 § - Käyttökustannuksia koskeva tietojen keruu ja tietopohja11 luku - Erinäisiä säännöksiä61 § - Valtionosuuden määräytyminen kuntien yhdistyessä62 § - Valtionosuuden määräytyminen siirrettäessä kunnan osa toiseen kuntaan63 § - Valtionosuuden määräytyminen kunnan alueen jakamistapauksissa63 a § 63 b § - Uhkasakko12 luku - Muutoksenhaku64 § - Oikaisumenettely65 § - Muutoksenhaku13 luku - Voimaantulo- ja siirtymäsäännökset66 § - Voimaantulo67 § 68 § - Perushintojen määräytyminen vuonna 201069 § - Kustannustenjaon tarkistus70 § - Kotikuntakorvauksen määräytyminen vuonna 201071 § - Eräiden vähennysten tekeminen vuonna 2010Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:30.12.2010/1347:30.12.2010/1405:29.12.2011/1510:28.12.2012/982:30.12.2013/1188:30.12.2013/1271:30.12.2013/1294:22.8.2014/676:30.12.2014/1406:10.4.2015/414:24.4.2015/525:26.6.2015/816:20.11.2015/1339:30.12.2015/1701:29.6.2016/506:29.6.2016/557:21.12.2016/1244:29.12.2016/1485:29.12.2016/1508:11.8.2017/547:28.12.2017/1126:19.12.2018/1236:8.11.2019/1059:29.11.2019/1177:4.12.2019/1215:19.12.2019/1376:30.4.2020/293: