Ympäristö- ja kaavoituslautakunta 316 21.06.2011 22
Ympäristö- ja kaavoituslautakunta 429 24.10.2011 4
Kaupunginhallitus 167 02.04.2012 24
Kaupunginhallitus 190 16.04.2012 12
5246-2010 (613, 627)
Asemakaavan- ja tonttijako/tonttijaonmuutosehdotus; (Papinsaari) 58 kaupunginosa korttelit 1 (osa), 2 ja 3 sekä Uiskovalkama, Uiskoranta osa ja Pitkäsalminiminen vesialueen osa (os. Papinsalmenkatu 8, 14, 16 ja 18) "Papinvalkama" (10/2010) (Yj)
Papinsaaren pohjoisrannalle on osoitettu uusia pientalotontteja, ajoyhteys puiston läpi sekä venevalkama-alueen laajentamista. Asemakaavanmuutosehdotukseen on nähtävillä olon jälkeen tehty muistutuksen johdosta kaksi muutosta, joista toisessa on käsitteellinen ristiriita maankäyttö- ja rakennuslakiin nähden. Tämän vuoksi kaupunginhallitukselle esitetään asemakaavanmuutosehdotuksen palauttamista ympäristö- ja kaavoituslautakunnalle valmisteltavaksi lain käsitteitä vastaavaksi.
Ympkaalk § 316
Asemakaavatoimisto/Marjatta Tamminen 17.6.2011:
Asemakaavatoimisto on laatinut otsikossa mainitulle alueelle 17.5.2010 päivätyn ja 23.9.2010, 10.5.2011 sekä 15.6.2011 muutetun asemakaavanmuutosehdotuksen.
Asemakaavanmuutoksen laadinta perustuu korttelin 1 osalta maanomistajien Eija ja Rolf Lindin anomukseen.
Ympäristö- ja kaavoituslautakunta on 9.9.2008 § 577 esittänyt ”Taimelanrinteen” asemakaavanmuutosluonnoksen hyväksyttyään kaava-alueen laajentamista korttelin 1 länsipuolelle.
Suunnittelualuetta on laajennettu lautakunnan esityksen sekä Saarni Yhtiöt Oy/ Kari Saarnin ja Turun kaupungin edustajien välillä 30.12.2009 käydyn neuvottelun perusteella. Kaava-alueen laajennus koskee kaavaluonnoksen 22/2007 länsipuolella sijaitsevia eräitä korttelialueita, Uiskoranta-nimisen puiston osaa ja Pitkäsalmi-nimisen vesialueen osaa.
Kaavaehdotus pohjautuu 9.9.2008 hyväksyttyyn luonnokseen. Muutosaluetta on laajennettu länteen päin. Luonnoksessa Papinsaari 1. korttelissa tontteja oli 7 kpl, kaavaehdotuksessa 6 kpl. Kaavaehdotuksessa rakennusten kerrosluvut tarkistetaan.
Asemakaavanmuutoksen tavoitteena on täydennysrakentamisen mahdollistaminen Papinsaari 1. korttelissa, 4 metrin levyisen puistokaistaleen liittäminen Papinsaari 2. korttelin pohjois- ja luoteislaidoille, tonttijakojen uudelleen järjestelyn mahdollistaminen suunnittelualueen kortteleissa, ajoyhteyden kaavoittaminen Uiskoranta-nimiseen puistoon korttelien Papinsaari 2. ja 3. väliselle alueelle, venevalkama-alueen LV-1 laajentaminen sekä kulkuyhteyksien rakentamisen mahdollistaminen puistossa korttelin Papinsaari 2. ja venevalkamien LV-2 ja LV-3 välille.
Ilmoitus kaavanmuutoksen vireille tulosta sisältäen osallistumis- ja arviointisuunnitelman on lähetetty kirjeitse osallisille 6.6.2007 ja 31.8.2007. Asemakaavanmuutoskartan kaavatunnus oli tuolloin 22/2007.
Lisäksi osallisille on lähetetty kirje ja täydennetty osallistumis- ja arviointisuunnitelma 19.5.2010, ”Papinvalkama” (10/2010).
Osallistumis- ja arviointisuunnitelmasta ei ole tullut kirjallisia mielipiteitä. Muutoinkin yhteydenotot asiasta ovat olleet vähäisiä.
Ympäristönsuojelutoimisto on 19.5.2010 ilmoittanut, että ”Suunnittelualueella ei tiedostojemme perusteella ole epäilyksiä mahdollisesti pilaantuneista maa-alueista, joten kyseisen asian osalta ei vaadita toimenpiteitä.”
TeliaSonera Finland Oyj on 20.5.2010 ilmoittanut, että: ”TeliaSonera Finland Oyj:llä ei ole kommentoitavaa asemakaavamuutokseen.”
Asemakaavanmuutos kuulutetaan ja asetetaan nähtäville lautakuntakäsittelyn jälkeen.
Lausuntopyyntö lähetettiin Kiinteistöliikelaitokselle, rakennusvalvontatoimistolle, Vesiliikelaitokselle, Turku Energia Sähköverkot Oy:lle, Turku Energialle (kaukolämpö ja kaukokylmä), ympäristönsuojelutoimistolle, Liikuntapalvelukeskukselle, Varsinais-Suomen aluepelastuslaitokselle, suunnittelutoimisto/liikenne- ja katusuunnittelulle sekä maisema- ja miljöösuunnittelulle sekä TeliaSonera Finland Oyj:lle.
Muutoksesta ovat antaneet lausuntonsa Kiinteistöliikelaitos, rakennusvalvontatoimisto, ympäristönsuojelutoimisto, Liikuntapalvelukeskus, Vesiliikelaitos ja Turku Energia Sähköverkot Oy.
Ympäristönsuojelutoimisto toteaa lausunnossaan mm. seuraavaa:
Ympäristönsuojelutoimiston tiedossa ei ole kaava-alueelta todettuja pilaantuneen maaperän riskikohteita.
”Yleisesti voidaan todeta, että asemakaavaehdotus ei toteuta juuri lainkaan niitä MRL:n yleisiä tavoitteita, joilla luotaisiin edellytykset hyvälle elinympäristölle ja edistettäisiin ekologisesti, taloudellisesti, sosiaalisesti ja kulttuurisesti kestävää kehitystä. Myös osayleiskaavan tarkoitus ja siinä tavoiteltava kehitys jää varsin löyhästi huomioiduksi. Hirvensalon osayleiskaava 2020 sisältää yleisen kaavamääräyksen, jonka mukaan ”Kaikessa rakennustoiminnassa tulee pyrkiä välttämään kallion louhintaa”. Määräyksen taustalla on tavoite maisemallisesti herkkien kallioalueiden säilyttämisestä. Papinvalkaman kaavaehdotus tulee jyrkkään rinteeseen sijoittuvana alueena käytännössä synnyttämään Pitkänsalmen suuntaan avautuvan ”urbaanin avolouhoksen”, jonka tieltä vallitseva metsäympäristö katoaa ja paikalle syntyy pelkkää rakennettua ympäristöä. Valtaosa puustosta vioittuu ja kuolee viimeistään rakennusaikaisten vaurioiden seurauksena. Kortteliin 1 osoitetut, sinänsä tavoitteeltaan hyvät, kaavamerkinnät luonnontilaisena säilytettävästä alueen osasta (L ja L-1) eivät tämänkaltaisessa maastossa voi näin pienialaisina käytännössä toteutua ja toisaalta niiden toteutumisen valvonta on hankalaa.
Ympäristönsuojelutoimistolla ei ole muuta huomautettavaa asemakaavanmuutosehdotuksesta.”
Kiinteistöliikelaitos toteaa lausunnossaan mm., että: ”Kaupunginvaltuuston 22.1.2007 § 21 hyväksymän maapolitiikan periaatteiden mukaan kaupunki tekee yksityisen kiinteistönomistajan kanssa maankäyttösopimuksen kun asemakaavan tai poikkeamishakemuksen seurauksena aiheutuu yhdyskuntarakennekustannuksia ja kiinteistönomistaja saa asemakaavan tai poikkeamisluvan seurauksena taloudellista hyötyä. Maankäyttösopimuksella kaupungille perittävän korvauksen määrää laskettaessa otetaan huomioon muodostuvat yhdyskuntakustannukset sekä kiinteistöllä tapahtuva hankkeen kokonaistaloudellinen arvonmuutos.
Papinsaaren kaupunginosassa on viime vuosina tehty huomattavia kunnallistekniikan rakentamistöitä ja asemakaavanmuutoksen myötä tonttien Papinsaari-1-1 ja 2 arvo nousee huomattavasti, joten maanomistajan ja kaupungin välille edellytetään maankäyttösopimuksen tekemistä kunnallistekniikan investointien korvaamiseksi. Kiinteistöliikelaitos tulee tekemään kiinteistöliikelaitoksen johtokunnalle erillisen esityksen maankäyttösopimuksesta kun maanomistajan kanssa käytävä sopimusneuvottelu on saatu valmiiksi. Kiinteistöliikelaitoksella ei ole muuta huomautettavaa asemakaavaehdotuksesta.”
Turku Energia Sähköverkot Oy toteaa lausunnossaan mm., että: ”Turku Energia Sähköverkot Oy:llä on asemakaavan muutosalueella maakaapeli, joka tulee merkitä rasitealueena. Rakennusala ei voi olla rasitealueen päällä. Asemakaavaan tulee merkitä: ”Sähkönjakelun maanalainen johto”, rasitealueen leveys kaksi (2) metriä.”
Muilla lausunnonantajilla ei ole huomautettavaa muutoksesta.
Lisäksi asemakaava-alueelta on tullut yksi kirjallinen mielipide, 25.7.2010 päivätty sähköposti, jossa esitetään, että ”Korttelilla 3 sijaitsevan saunarakennuksen käyttäjille tarkoitetun autojen pysäköimisalue on nykyisessä kaavaehdotuksessa mahdoton. Pysäköimispaikka on sijoitettava kaavaan sille paikalle, missä se jo sijaitsee, optimaalisessa paikassa, rakennusalueella, omalla tontillaan. Ennen kuin asemakaavamuutosehdotus on korttelin 3 P-paikan osalta korjattu, ei kaavaehdotusta tule esitellä ympäristö- ja kaavoituslautakunnalle.”
Asemakaavatoimisto
Kiinteistöliikelaitoksen lausunnossa mainittu maankäyttösopimus laaditaan Papinsaari-1. kortteliin.
Turku Energia Sähköverkot Oy:n lausunnossa mainittu maakaapeli ei ole kaavaehdotuksen mukaisella rakennusalalla. Maakaapelille tulee perustaa johtorasite. Asemakaavatoimiston käytettävissä olevien tietojen mukaan johtorasitetta alueelle ei ole perustettu. Tontin-/maanomistajan tulee anoa johtorasitteen perustamista.
Kaavaehdotusta on muutettu lausuntokierroksen jälkeen. Kaavakartasta on poistettu Papinsaari-3. korttelista pysäköimispaikan aluerajaus ja p-merkintä sekä kartan asemakaavamerkinnät ja -määräykset osasta teksti ”pysäköimispaikka”.
Ympäristö- ja kaavoituslautakunta palautti 26.10.2010 § 524 kaavaehdotuksen uudelleen valmisteltavaksi. Tuolloin tehdyt muutokset koskivat pääasiassa kortteleissa Papinsaari-2. ja 3., Uiskoranta-nimisessä puistossa (virkistysalueella) tehtyjä tarkistuksia sekä Pitkäsalmi-nimisen vesialueen venevalkamajärjestelyjä.
Ympäristö- ja kaavoituslautakunta käsitteli muutettua kaavaehdotusta 24.5.2011 § 251. Asia pantiin tuolloin pöydälle, lisäksi päätettiin suorittaa paikalla katselmus 31.5.2011.
Ympäristö- ja kaavoituslautakunta suoritti katselmuksen kaavanmuutosalueella 31.5.2011. Katselmuksessa mukana olivat alueen yksityisistä maanomistajista Eija ja Rolf Lind sekä Kari Saarni.
Lautakunta kokoontui katselmuksen jälkeen ja päätti palauttaa asian uudelleen valmisteltavaksi, 31.5.2011 § 264.
Kaavaehdotusta on katselmuksen jälkeen muutettu 15.6.2011:
- tonttien Papinsaari-1.-10 ja 11 sekä Papinsaari-2.-3 rakennusten kerroslukua on tarkistettu
- korttelissa Papinsaari-2. on molempien kadun puoleisten tonttien (2 ja 3) rakennusalat sijoitettu ajorasitteen rajaan kiinni, lisäksi lännen puoleisen tontin (2) rakennusalan länsi- ja luoteisrajoja on tarkistettu
- saman korttelin pohjoisosan tonttien (4 ja 5) rakennusalat on sijoitettu kahden metrin etäisyydelle korttelin rajoista; aiemmin etäisyys oli viisi metriä, tonttien 4 ja 5 rakennusalojen muita rajoja ei ole tarkoituksenmukaista siirtää
- AP-1 -korttelialueen asemakaavamääräykseen on lisätty teksti: ”Korttelialueella saa asuntoja sijoittaa maastoa mukaellen päällekkäin. Kellarikerrokseen saa sijoittaa rakennuksen pääkäyttötarkoituksen mukaisia tiloja kaavakarttaan merkittyä rakennusoikeutta ylittäen.”
- Papinsaari-3. korttelissa rakennusalan rajaa on tarkistettu rakennusalan pohjois- ja itälaidalla, rakennusalalle on myös lisätty merkintä rakennuksen vesikaton ylimmän kohdan korkeusasemasta +8.5.
- Korttelin Papinsaari-3. rakennuslupa-asioita käsitellessään lupaviranomaisen tulee huomioida, ettei Turun kaupunki joudu korvausvelvolliseksi rakennuksen liian alhaisen korkeusaseman vuoksi, joka on huomattavasti alle +2.65.
- AH-1 -korttelialueen asemakaavamääräykseen on lisätty teksti: ”Rakennuksen pääkäyttötarkoituksen mukaisten tilojen lattiatason tulee olla vähintään tasolla +2.65 m.”
Uiskoranta-nimisessä puistossa/virkistysalueella sijaitsevan vl-2 alueen rajaa on laajennettu itään päin (alueelle on perustettu nykyisen rajauksen mukainen kulkuyhteysrasite). Papinsaari-2. korttelin nykyisten tonttien 2, 3 ja 5 omistaja on esittänyt vl-2 alueen merkitsemistä kaavaan nykyisen rasitteen välittömään läheisyyteen sen itäpuolelle. Asemakaavatoimisto ei pidä tarkoituksenmukaisena alueen siirtämistä kyseiselle paikalle kaavassa.
Kaavoitustoimenjohtaja Markku Toivonen:
EhdotusYmpäristö- ja kaavoituslautakunta päättää esittää kaupunginhallitukselle, että 17.5.2010 päivätty ja 23.9.2010, 10.5.2011 sekä 15.6.2011 muutettu Papinsaaren kaupunginosan kortteleille 1 (osa), -2 ja -3 sekä Uiskovalkamalle, Uiskorannan osalle sekä Pitkäsalmi-nimisen vesialueen osalle laadittu asemakaavanmuutosehdotus hyväksytään ja esitetään edelleen kaupunginvaltuuston hyväksyttäväksi. Asemakaavanmuutoksen yhteydessä hyväksytään sitova tonttijako/ tonttijaonmuutos: PAPINSAARI-1.-10-15.
Samalla ympäristö- ja kaavoituslautakunta päättää maankäyttö- ja rakennuslain 59 §:n ja 82 §:n perusteella periä asemakaavanmuutoksen hakijoilta kaavan laatimisesta ja käsittelystä sekä tonttijaon laatimisesta aiheutuneina kustannuksina:
- asemakaavakarttojen laatimiskuluja 2 460 euroa
- kuulutuskuluja 117 euroa
- tonttijaon laatimiskuluja 742 euroa
yhteensä 3 319 euroa
Kaavoituskustannukset jakautuvat seuraavasti:
- Eija ja Rolf Lindiltä peritään kaavan laatimisesta ja käsittelystä sekä tonttijaon laatimisesta aiheutuneina kustannuksina yhteensä 2030,50 euroa.
- Saarni Yhtiöt Oy/ Kari Saarnilta peritään kaavan laatimisesta ja käsittelystä yhteensä 1288,50 euroa.
Maksut laskutetaan sen jälkeen kun kaupunginvaltuusto on päätöksen hyväksynyt.
PäätösEhdotus hyväksyttiin äänestyksen jälkeen äänin 9-4 Oksasen tehtyä Mastomäen kannattamana liitteen mukaisen ehdotuksen. Oksasen ehdotuksen puolesta äänestivät Oksanen, Mastomäki, Sundqvist ja Uotila. Esittelijän päätösehdotuksen puolesta äänestivät Ekroth, Vehniäinen, Talvitie, Mäki, Aaltonen, Kerttula, Lammi, Kari ja Hellstén.
Liite 4Oksasen ehdotus
Oksasen muutosehdotus:
Muutosesitys: Ympäristö- ja kaavoituslautakunta päättää esittää Kaupunginhallitukselle, että 17.5.2010 päivätty ja 23.9.2010, 10.5.2011 sekä 15.6.2011 muutettu Papinsaaren kaupunginosan kortteleille 1 (osa), -2 ja -3 sekä Uiskovalkamalle, Uiskorannan osalle sekä Pitkäsalmi-nimisen vesialueen osalle laadittu asemakaavanmuutosehdotus ja tonttijako hylätään.
Perustelu: Kaavaehdotus on liian tehokas ja kalliolouhinta pilaa maisemallisesti alueen.
Ympkaalk § 429
Asemakaavatoimisto/Marjatta Tamminen 19.9.2011:
Asemakaavanmuutosehdotus Papinvalkama on ollut julkisesti nähtävänä 1.8. - 30.8.2011 välisen ajan. Nähtävilläoloaikana on kaavanmuutosehdotusta vastaan jätetty yksi muistutus.
Saarni Yhtiöt, 29.8.2011:
1) Korttelissa 3 on alimman sallitun lattiapinnan tason merkintä poistettava nykyisen rakennuksen ja mahdollisesti sen tilalle myöhemmin rakennettavan rakennuksen osalta, koska se on ristiriidassa kaavan muiden määräysten kanssa.
Nykyisen rakennuksen alimman kerroksen pinta-alasta noin puolet on jo lainvoimaisen luvan perusteella pääkäyttötarkoituksen mukaista takkatilaa. Uuden kaavan kerroslukumerkinnällä II ja rakennusoikeusmerkinnällä 150 k-m2, on tarkoitus ottaa pääkäyttötarkoituksen mukaiseen käyttöön loputkin, eli runsaat 40 m2 kellarikerroksen tiloista. Niiden lattiapinta on alempana kuin uusi kaavamerkintä +2,65, joten merkintä on poistettava nykyisen rakennuksen osalta. Merkinnän on oltava sellainen, että se mahdollistaa rakennuksen uudelleenrakentamisen, jos nykyinen tuhoutuu esimerkiksi tulipalossa.
Kaupunkia ei kuitenkaan ole tarkoitus laittaa vastuuseen mahdollisista meriveden nousun vaikutuksista lisäneliöiden osalta, vaan niistä vastaa rakennuksen omistaja.
2) Kompensoivaa lisärakennusoikeutta on osoitettava kortteliin 2 vähintään 15 %.
Jo kaavan valmisteluvaiheessa pyysimme, että se osoitetaan korttelin läntisimmälle rakennusalalle. Korttelissa 2 rakennusoikeuden kokonaismäärä alenee, kun rakennuslain aikainen kaava vaihtuu MRL:n alaiseen kaavaan.
Kyseisessä korttelissa sijaitsevalla 600 m2:n tontilla, joka on muiden omistama, rakennusoikeutta on korotettu 200 k-m2:stä 230 k-m2:iin, mutta meidän omistamiemme tonttien osalta vastaavaa korotusta ei ole tehty.
Meidän omistamiemme tonttien rakennusoikeuden yhteismäärä poistuvassa kaavassa on 1.100 k-m2, joten lisäyksen pitäisi olla 165 k-m2.
Naapurikortteliin 1 lisärakennusoikeutta on osoitettu merkittävästi enemmän.
3) Korttelin 2 itäpuolella sijaitsevan vl-alueen ja korttelin 1 väliselle rajalle pyydettiin laittamaan merkintä, joka sallii aidan rakentamisen.
Asemakaavatoimisto:
1) Rakennuspaikan soveliaisuutta ja kelvollisuutta harkittaessa on mm. otettava huomioon, ettei rakennuspaikalla ole tulvan vaaraa. Kyseinen rakennusala sijaitsee aivan rannassa, joten määräys korkeusasemasta on tarpeen, jotta rakennusala yleensä voidaan kyseiselle paikalle osoittaa. Toinen vaihtoehto on, että rakennusala siirretään ylemmäs rinteeseen. Tätä ei kuitenkaan ole pidetty perusteltuna, koska paikalla on jo rakennus.
Olemassa olevan rakennuksen alemman kerroksen lattiataso on tasolla +1.76 ja ylempi pulpettikaton räystäs tasolla +8.30 nykyisen korkeusjärjestelmän N2000 mukaan. Jos paikalle rakennettaisiin uusi rakennus siten, että alemman kerroksen lattiataso on edellytetyllä tasolla +2.65, vastaavasti samalle kattokaltevuudelle suunnitellun pulpettikaton korkeustaso nousisi 0,9 metriä tasolle +9.20. Kaavaehdotuksessa vesikaton ylimmän kohdan korkeusasemaksi muutetaan +9.2. Alemmalle korkeustasolle kuin +2.65 pääkäyttötarkoituksenmukaisen tilan lattiaa rakennettaessa edellytetään rakennusluvan yhteydessä rakentajalta sitoumusta vastuun ottamisesta mahdollisessa tulvatilanteessa.
2) Rakennuslain aikaiset maanpäälliset kellarit ja sekakerrokset eivät vaikuta rakennusoikeuden määrään vaan rakennusmassojen kokoon.
Kortteliin 2 kolmelle muulle rakennusalalle on osoitettu rakennusalat kolmelle asuinpientalolle, joiden rakennusoikeudet ovat 350 k-m2 ja 400 k-m2. Tätä suurempien pientalojen rakentaminen rantamaisemaan näin tiheästi ei ole maisemallisten seikkojen vuoksi mahdollista. Myös teholuvultaan osoitettuja rakennusoikeuksia ei voi pitää vaatimattomina (kts. taulukko 1).
Korttelissa Papinsaari-2. tontin 4 rakennusoikeutta on korotettu tasapuolisuuden vuoksi. Korttelin muiden tonttien kaavaehdotuksen mukainen tehokkuusluku on e = 0.30-0.32. Ilman rakennusoikeuden korotusta tontilla 4 tehokkuusluku olisi korttelin muita tontteja alhaisempi e = 0.29. Tontin tehokkuusluku rakennusoikeuden korottamisen jälkeen on e = 0.30, yhtä suuri kuin saman korttelin tontilla 2 (kts. taulukko 1).
Nykyinen voimassa olevan asemakaavan mukainen rakennusoikeus on 1100 k-m2 Saarnin mailla sama kuin kaavaehdotuksessa.
Korttelien 1 ja 2 välinen rakennusoikeus/tonttitehokkuusvertailu ilmenee myös taulukosta 1.
3) Kaavamerkintä aidan rakentamisen sallimisesta on tarpeeton, sillä asemakaava-alueella aidan rakentaminen ratkaistaan rakennusluvalla.
Taulukossa 1 on tonttikohtaisesti esitetty tonttien pinta-alat, rakennusoikeudet ja tehokkuusluvut:
Tontin pinta-ala,
Tehokkuus-
1.-10 963 250 e = 0.26
-11 1503 300 e = 0.20
-12 1591 300 e = 0.19
-13 2978 425 e = 0.14
-14 2484 375 e = 0.15
-15 3835 500 e = 0.13
2.-2 1183 350 e = 0.30
-3 1296 400 e = 0.31
-4 755 230 e = 0.30
-5 1106 350 e = 0.32
3.-(3) 1756 150 e = 0.09
Kaavaehdotuksen mukaan korttelissa Papinsaari-1. korttelitehokkuusluku on e = 0,16, korttelissa 2. korttelitehokkuusluku on e = 0,31 ja korttelissa 3. korttelitehokkuusluku on e = 0,09.
Oheismateriaali 1Saarni Yhtiöt Oy:n muistutus 29.8.2011
EhdotusYmpäristö- ja kaavoituslautakunta päättää esittää kaupunginhallitukselle, että Papinvalkama asemakaavanmuutosta vastaan tehty muistutus ei anna aihetta ehdotuksen muuttamiseen muutoin kuin vesikaton ylimmän kohdan korkeusaseman osalta ja, että AP-1 korttelialueella on rakennusoikeuden estämättä mahdollista rakentaa maanpäällinen kellarikerros.
Päätös tehtiin esittelijänä toimineen asemakaavapäällikkö Timo Hintsasen kokouksessa täydentämästä ehdotuksesta.
Kh § 167
Vs. kaupunginsihteeri Satu Lehto:
Asemakaavanmuutosehdotus Papinvalkama on ollut julkisesti nähtävänä 1.8.-30.8.2011, jonka aikana ehdotuksesta jätettiin yksi muistutus. Muistutuksen perusteella nähtävillä olleeseen kaavanmuutosehdotukseen tehtiin kaksi muutosta.
Asemakaavatoimisto esitti muutosta AH-1 -korttelialueen rakennusalaa koskevaan vesikaton ylimpään korkeusasemaan siten, että se muutettiin +8,5 metristä +9,2 metriin. Muutoksen myötä rakennusalalle voidaan rakentaa nykyistä rakennusta vastaava rakennus noudattaen kaavamääräyksessä edellytettyä +2,65 metrin alinta lattiatasoa.
Tämän muutoksen lisäksi ympäristö- ja kaavoituslautakunta päätti, että AP-1 -korttelialueella on rakennusoikeuden estämättä mahdollista rakentaa maanpäällinen kellarikerros. Kellarin rakentamista koskeva osa AP-1 -korttelialueen kaavamääräys ennen muutosta oli seuraava: Kellarikerrokseen saa sijoittaa rakennuksen pääkäyttötarkoituksen mukaisia tiloja kaavakarttaan merkittyä rakennusoikeutta ylittäen. Lautakunnan päätöksen perusteella kyseinen osa määräyksestä muutettiin muotoon: Korttelialueella saa kaavassa mainitun kerrosluvun ja rakennusoikeuden estämättä rakentaa maanpäällisen kellarikerroksen, johon saa sijoittaa asuin- tai työhuoneita. Kellarikerrokseen ei saa sijoittaa rakennuksen pääkäyttötarkoituksen mukaisia tiloja kaavakarttaan merkittyä rakennusoikeutta ylittäen.
Lautakunnan tekemä muutos kaavamääräykseen on ongelmallinen, sillä maankäyttö- ja rakennuslaki ei tunne maanpäällistä kellaria vaan kaikki kokonaan maanpäällä olevat osat ovat kerroksia (MRL 115 §). Rakennuslainkaan aikana maanpäälliseen kellariin ei saanut sijoittaa pääkäyttötarkoituksen mukaisia tiloja (esim. asuinhuoneita). Rakennettaessa AP-1 -korttelialueelle kaavakartan kerroslukumerkinnän mukaisesti näyttäytyvät rakennukset merelle päin kolmikerroksisena. Kun tähän lisätään muutetun kaavamääräyksen mukainen lisäkerros, nousee kerrosluku neljään.
Mikäli lautakunnan tarkoituksena on ollut sallia AP-1 -korttelialueen rakennuksiin yksi ylimääräinen kerros, tulee tämä sekä sitä vastaava rakennusoikeuden määrä merkitä kaavakarttaan. Kaavanmuutosehdotus on näin ollen syytä palauttaa uudelleen valmisteltavaksi, jotta lautakunnan tahto käy yksiselitteisesti ilmi kaavamääräyksestä ja kaavakartalta ilman kaavamääräyksessä nyt olevaa käsitteellistä ristiriitaa maankäyttö- ja rakennuslain 115 §:ään nähden.
EhdotusKaupunginhallitus päättää palauttaa asemakaavanmuutosehdotuksen ympäristö- ja kaavoituslautakunnalle valmisteltavaksi siten, että AP-1 -korttelialueen kaavamääräystä ja kerroslukumerkintää tarkennetaan vastaamaan maankäyttö- ja rakennuslain käsitteitä.
PäätösAsia pantiin pöydälle Mannin Lepän kannattamana tekemästä ehdotuksesta yksimielisesti.
Kh § 190
Pöydältä 2.4.2012 § 167
PäätösKaupunginhallitus päätti palauttaa asemakaavanmuutosehdotuksen esittelijälle valmisteltavaksi siten, että AP-1 -korttelialueen kaavamääräystä ja kerroslukumerkintää tarkennetaan vastaamaan maankäyttö- ja rakennuslain käsitteitä.
Päätös asiassa tehtiin äänin 9-4.
Suoritetussa nimenhuutoäänestyksessä päätökseksi tulleen Mannin Lundahnin kannattamana tekemän ehdotuksen puolesta äänestivät heidän lisäkseen Raaska, Elo, Hihnala, von Frenckell-Ramberg, Keskinen, Leppä ja Palonheimo.
Esittelijän ehdotuksen puolesta äänestivät Rinne, Artesola, Laaksonen ja Sarlund.
palVirtanen Jarkko
Liite 1:Selostus (Papinsaari) 58 kaup.osa, korttelit 1 osa, 2 ja 3 "Papinvalkama"
Liite 2:Tilastolomake (Papinsaari) 58 kaup.osa, korttelit 1 osa, 2 ja 3 "Papinvalkama"
Liite 3:Kartta (Papinsaari) 58 kaup.osa, kortteli 1 osa, 2 ja 3 "Papinvalkama"
Liite 4:Oksasen ehdotus
Liite 1:Selostus "Papinvalkama"
Liite 2:Tilastolomake "Papinvalkama"
Liite 3:Kartta "Papinvalkama"


Uudenmaan kuntien yhteinen kirjastojärjestelmä ja
Lähikoulun osoittamisen ja oppilaaksi ottamisen periaatteiden
Koulujen työ- ja loma-ajat lukuvuosina 2016-2017, 2017-2018 ja
Länsikaaren koulun johtokunnan täydentäminen
Lasten kotihoidon tuen kuntalisän seuranta ajalla
1.10.2002-31.3.2015
Peruskoulujen ja lukioiden työsuunnitelmat lukuvuodelle
Lausunto Vihtijärven osakuntaliitoksesta
Koulujen johtokuntien pöytäkirjat ja viranhaltijapäätökset
08.10.2015 klo 17:00 - 18:15
Korhonen Virpi, KESK
Aittakallio Minna, KOK
Aronen Jari, PerusS
Jalava Markku, KOK
Oral Nezir, SDP
Palonen Eetu, PerusS
Pispala Leni, VIHR
Valli Mika, RKP
Viitala-Aaltio Ritva, KESK
Viljakainen Sanna, SDP
Kuosmanen Patrik
Sandelin Marja-Leena
Hyvämäki Kirsi
Saapui klo 17.12
Poissa Suolaniemi Teemu, KESK jäsen
Laine Marja-Leena
Luostarinen Kati
Sorvali Anu
klo 17.00 - 17.12
Pöytäkirjan tarkastajiksi valittiin Minna Aittakallio ja Mika Valli
16.10.2015 klo 9:00
Uudenmaan kuntien yhteinen kirjastojärjestelmä ja asiakasliittymä
SIVIS § 63
Uudenmaan yleiset kirjastot ovat lokakuusta 2014 lähtien
”Uudenmaan kirjastojen yhteistyö” -hankerahoituksen tuella
kartoittaneet yhteisiä kehittämisalueita, joista kaikille tärkein on
yhteisen tietojärjestelmän aikaan saaminen. Kirjastot (pois lukien
Helmet-kirjastot eli Helsingin, Espoon, Kauniaisten ja Vantaan
kirjastot) päättivät 15.6.2015 yhteisen kirjastojärjestelmähankkeen
valmistelusta. Tavoitteena on avoimeen lähdekoodiin pohjautuvan
Koha-kirjastojärjestelmän ja Finna-asiakasliittymän käyttöönotto
vaiheittain vuosina 2016–2018. Päätös perustuu Uudenmaan
yleisten kirjastojen ja muualla Suomessa käytössä olevien
tietojärjestelmien käyttökokemuksiin, faktojen vertailuun, vireillä
oleviin hankkeisiin ja yleisten kirjastojen toiminnan ja talouden
kehittämistarpeisiin.
Uudenmaan kirjastojärjestelmähankkeessa on mukana 21 kuntaa:
Askola, Hanko, Hyvinkää, Järvenpää, Karkkila, Kirkkonummi,
Lapinjärvi, Lohja, Loviisa, Myrskylä, Mäntsälä, Nurmijärvi,
Pornainen, Porvoo, Pukkila, Sipoo, Siuntio, Tuusula ja Vihti. Lisäksi
mukana ovat Hausjärvi ja Riihimäki. Uudenmaan kunnista hankkeen
ulkopuolelle ovat jättäytyneet toistaiseksi Raseborg , Inkoo ja
Kerava. Lohja, Vihti ja Karkkila ovat ilmoittaneet lähtevänsä mukaan
hankkeeseen vuonna 2019. Valmisteluvaiheeseen ilmoittautuneet
kunnat/kaupungit tekevät päätökset varsinaiseen
kirjastojärjestelmäyhteistyöhön liittymisestä syksyn 2015 aikana.
Hanke pohjautuu ”Uudenmaan kirjastojen yhteistyö” -hankkeessa
tehdylle selvitykselle kirjastojen yhteistyötarpeista. Hanketta isännöi
Porvoon kaupunginkirjasto – Uudenmaan maakuntakirjasto.
Porvoon sivistyslautakunta (2.9.2015) ja Porvoon kaupunginhallitus
(21.9.2015) ovat hyväksyneet Porvoon toimimisen hankkeen
isäntäkuntana.
Kohan ylläpitäjänä ja kehittäjänä tullee toimimaan mukana olevien
kuntien omistama osakeyhtiö Koha-Suomi Oy. Yhtiötä valmistelee
Kohti Kohaa -hanke, johon osallistuvat Mikkelin kaupunginkirjasto –
Etelä-Savon maakuntakirjasto, Kouvolan
kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto/KYYTI-kirjastot, Oulun
kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto/OUTI-kirjastot, Rovaniemen
kaupunginkirjasto – Lapin maakuntakirjasto/Lapin kirjastot ja Turun
kaupunginkirjasto – Varsinais-Suomen maakuntakirjasto. Mikkelin
kaupunginkirjasto – Etelä-Savon maakuntakirjasto toimii
vastuuorganisaationa ja hankkeen on rahoittanut Itä-Suomen
aluehallintovirasto. Asukkaita em. hankkeessa mukana olevissa
kunnissa on yli 1,5 miljoonaa. Mikäli Uusimaa liittyy Kohaan,
asiakaspohja nousee kahteen (2) miljoonaan.
Kohan käyttöönotto Uudellamaalla toteutetaan maakunnallisena
hankkeena, jossa vastuukuntana toimii Porvoo. Hanke vastaa
käyttöönottoprojektista, konversiosta sekä koulutuksesta
yhteistyössä Koha-Suomi Oy:n ja Uudenmaan kirjastojen kanssa.
Kohan kansallisesta ylläpidosta ja kehittämisestä tulee jatkossa
vastaamaan Koha-Suomi Oy, joka mahdollisesti neuvottelee myös
yhteiset sopimukset palvelinten ylläpidosta.
Kohan käyttöönoton investointina on kuntien yhtiöön sijoitettava
osakepääoma. Käyttöönottokustannukset muodostuvat nykyisten
järjestelmien datan ulosluvusta ja hankkeen henkilöstökuluista (n.
12,25 htv 3 vuoden aikana), matkakuluista, vuokrista, laitteista,
koulutuksista sekä kirjastojen henkilöstökuluista (noin 1 htv /v/kunta)
sisältäen työryhmiin osallistumisen ja paikallisen yhteyshenkilön.
Osa palveluista ostetaan mahdollisesti ostopalveluna. Laskelmat
ovat alustavia ja tarkentuvat suunnitelmien valmistuessa.
Käyttökustannukset tulevat muodostumaan Koha-Suomi Oy:n
vuosimaksuista sekä maakunnallisen yhteistietokannan ja Finnan
ylläpidon kustannuksista (käyttöjaksolla maakunnallisesti 1–2 htv/v.)
oheiskuluineen. Alustavat kuntakohtaiset laskelmat käyttöönotto- ja
käyttökustannuksista kunnittain on tehty. Niitä päivitetään
tarvittaessa, kun Koha-Suomen talousarviot ja maakunnallinen
hallintomalli ja muut suunnitelmat ovat valmiina.
Vertailtujen kirjastojärjestelmien toiminnallisuuksissa ei ole
merkittäviä eroja lukuun ottamatta osakohteiden käsittelyä. Osa
kirjastojärjestelmistä vaatii työasemalle asennettavan
asiakasohjelman (client) ja osa toimii selainpohjaisesti, mikä on
tärkeää sen yksinkertaisemman päivitettävyyden ja erilaisilla laitteilla
sekä käyttöjärjestelmillä käytön takia.
Tärkeimmät perusteet avoimen lähdekoodin valintaan ovat
kirjastojen mahdollisuudet vaikuttaa järjestelmän kehittämiseen ja
oman tietokannassa olevan datan hallintaan sekä julkisen hallinnon
tiedon avoimuuteen ja yhteen toimivuuteen. Myös avoimet
rajapinnat mahdollistavat laajemman liitettävyyden erilaisiin
palveluihin, jolloin toiminta tehostuu ja tulee taloudellisesti
edullisemmaksi. Uudenmaan kirjastojen seuraava järjestelmäkokous
on 9.10.2015. Hanke etenee hankeaikataulun mukaisesti.
Kohan kehittäminen ja ylläpito tapahtuvat jatkossa kansallisesti
Koha-Suomi Oy:ssä, Valtionvarainministeriön tuotteenhallintamallin
mukaisesti. Kirjastojärjestelmäyhteistyön vastuukunta hoitaa alueen
kuntien ja Koha-Suomen välistä yhteistyötä ja tukipalveluja sekä
osallistuu järjestelmän ja maakunnallisen toiminnan kehittämiseen.
Kirjastojen rooli ei poikkea merkittävästi nykyisestä. Paikalliset
pääkäyttäjät osallistuvat järjestelmän ylläpitoon ja kehittämiseen
yhteistyössä vastuukunnan kanssa. Lisäksi alueen kunnat
osallistuvat kirjastojärjestelmäyhteistyön hallintoon, tietojen antoon
ja sovittuihin kehittämisryhmiin.
Tärkeimmät lähiajan toimenpiteet ovat kuntien budjetointi
kirjastojärjestelmää varten ja Koha-Suomi Oy:n osakkeiden
ostaminen. Yhtiön perustamisen valmistelut ovat vireillä. Asiasta
tiedotetaan ja asiakirjat toimitetaan kunnille. Päätös
maakunnalliseen kirjastojärjestelmähankkeeseen ja sen
kustannuksiin sitoutumisesta tulee tehdä loka-marraskuun 2015
aikana. Kustannukset jakautuvat osallistujakuntien kesken kuntien
asiakasluvun perusteella. Vastuukuntamallisopimus
maakunnallisesta yhteisjärjestelmästä toimitetaan kunnille
Finnan käyttöönotosta laaditaan palvelusopimus Kansalliskirjaston
kanssa alkuvuodesta 2016. Porvoon kulttuuri- ja
vapaa-aikapalvelut/kaupunginkirjasto – Uudenmaan
maakuntakirjasto tuottaa asian esittelytekstit ja liitemateriaalit
kaikkien kuntien käyttöön päätöksentekoa varten.
1. Uudenmaan kirjastojärjestelmän hallintomalli. Sopimus
Uudenmaan kirjastojen kirjastojärjestelmästä. Luonnos 25.8.2015
2. Kirjastojärjestelmä- ja asiakasliittymähankkeen alustava aikataulu
2015 - 2020. Luonnos 16.8.2015
3. Finna-asiakasliittymän käyttöönottoprosessin luonnos 16.8.2015
4. Uudenmaan kirjastojen kirjastojärjestelmä- ja asiakasliittymä
5. Kuntakohtaiset käyttöönotto- ja käyttökustannusarviot 25.8.2015
6. Kohan liiketoimintasuunnitelma, luonnos 25.8.2015, ei julkinen
7. Koha-kirjastojärjestelmän tuotteenhallintamalli, luonnos 16.8.2015
8. Kirjastojärjestelmän hankinta- ja käyttöönottokustannusarviot
13.8.2015, ei julkinen
9. Käyttökustannusarviot, koko Uusimaa, ei julkinen
Perustelut päätöksen taloudellisille vaikutuksille sekä vaikutukset
ympäristöön ja ilmastonmuutokseen:
Sivistyslautakunta esittää kunnanhallitukselle, että Nurmijärven
- osallistuu Koha-tietojärjestelmäyhteistyöhön ja sen kustannuksiin
- valtuuttaa kirjastonjohtajan olemaan mukana Koha-Suomi Oy:n
perustamisvalmisteluissa
- ostaa Koha-Suomi Oy:n osakkeita
Lisätietoja: kirjastonjohtaja Anu Sorvali puh. 040 3172517
Päätökseen kuuluu liitteet 1 - 9 (liitteet 6 - 9 eivät ole julkisia).
SIVIS § 90
Sivistystoimen toimialan johtosäännön 4.6. kohdan mukaan sivistyslautakunta päättää koulupiirijaosta sekä oppilaaksi ottamisen perusteista. Tällä hetkellä käytössä olevat lähikoulun osoittamisen ja oppilaaksi ottamisen periaatteet on hyväksytty sivistyslautakunnan kokouksessa 9.12.2010 §:ssä 107.
Näiden periaatteiden mukaan alakoulujen oppilaaksi ottaminen perustuu ns. lukittuihin ja harmaisiin oppilaaksiottoalueisiin. Kullekin
alakoululle on määritelty ns. lukittu oppilaaksiottoalue, jolla asuville
koulutulokkaille osoitetaan lähikouluksi kyseinen koulu. Harmailla
alueilla asuvien koulutulokkaiden lähikoulun osoittamisen valmistelevat aluerehtorit ja päätöksen oppilaaksi ottamisesta tekee sivistyslautakunnan toimintasäännössä määrätty viranhaltija tai toimielin.
Yläkoulujen oppilaaksi ottaminen perustuu pääsääntöisesti ns. syöttäviin alakouluihin. Suurimmalle osalle alakouluista on määritelty yläkoulu, johon alakoulun oppilaat menevät siirtyessään yläkouluun.
Tämä yläkoulu on kyseistä alakoulua käyvien oppilaiden lähikoulu
vuosiluokkien 7 - 9 osalta.
Ne alakoulut, joiden oppilaille ei ole määritelty yläkoulua, johon oppilaat siirtyvät, muodostavat ns. harmaan alueen liittyen yläkoulun
(vuosiluokkien 7 - 9) oppilaaksiottoon. Näitä alakouluja ovat Nummenpään, Uotilan ja Valkjärven koulut. Siirryttäessä 6. luokalta 7.
luokalle näiden koulujen oppilaiden lähikoulun osoittamisen yläkoulun osalta valmistelevat aluerehtorit yhteistyössä yläkoulujen rehtoreiden kanssa. Päätöksen oppilaaksi ottamisesta tekee sivistyslautakunnan toimintasäännössä määrätty viranhaltija tai toimielin.
Harmailla alueilla asuvien oppilaiden lähikoulun osoittamista ohjaavat seuraavat, tärkeysjärjestyksessä olevat periaatteet, joiden mukaan aluerehtorit valmistelevat ala- ja yläkoulujen oppilaaksi ottamisen:
Sisaruksen tulee olla päätöksentekohetkellä oppilaana kyseisessä
koulussa. Perustetta ei sovelleta, jos sisarus on sijoitettu kyseiseen
kouluun erityisopetuspäätöksen perusteella tai sisarus on hakemuksesta toissijaisesti ko. koulussa
2. Oppilaalla on terveydentilaan liittyvä tai muu oppilashuollollinen
syy, jonka perusteella koulu määritellään
Tähän perusteeseen vedotessa huoltajien tulee toimittaa kouluun ilmoittautumisen yhteydessä koululle lääkärinlausunto, jos hakemuksen perusteena on terveydentilaan liittyvä syy tai asiantuntijalausun-
to, jos kyseessä on muu oppilashuollollinen syy. Syyn täytyy vaikuttaa suoranaisesti siihen, mikä koulu lapselle soveltuu. Terveydentilaan liittyvä syy voi olla esimerkiksi sellainen, että oppilas liikkumisesteen johdosta ei pärjää hissittömässä koulussa. Muu oppilashuollollinen syy on sellainen lapseen kiinteästi liittyvä seikka, joka estää
tiettyyn kouluun menemisen.
Edellä mainittujen kriteereiden (kohdat 1. ja 2.) mukaan tehdyn sijoittelun jälkeen lähikoulu osoitetaan siten, että oppilaiden koulumatkat
muodostuvat olosuhteet huomioon ottaen mahdollisimman turvallisiksi ja lyhyiksi, ottaen huomioon koulukuljetusjärjestelyt. Koulumatka mitataan lyhintä käyttökelpoista reittiä pitkin kotitontin portilta koulutontin portille.
Poikkeuksena ovat ruotsinkieliseen perusopetukseen tulevat ensiluokkalaiset, jotka sijoitetaan kaikki Vendlaskolaniin asuinpaikasta
Edellä esiteltyjen periaatteiden perusteella on määritelty harmailla
alueilla asuvien oppilaiden lähikoulu kahden eri lukuvuoden aikana.
Periaatteet ovat osoittautuneet toimiviksi, mutta saatujen kokemusten perusteella 1. kohdassa mainittua sisarusperustetta tulee tarkentaa seuraavasti (tarkennettava kohta kursivoitu). Lisäksi termi erityisopetuspäätös muutetaan termiksi erityisen tuen päätös 1.1.2011
muuttuneen perusopetuslain mukaisesti:
koulussa vuosiluokalla 1 – 5 tai 7 - 8. Perustetta ei sovelleta, jos sisarus on sijoitettu kyseiseen kouluun erityisen tuen päätöksen perusteella tai sisarus on hakemuksesta toissijaisesti ko. koulussa.
Tällöin sisarusperuste ei ohjaa niiden oppilaiden lähikoulun osoittamista, joiden sisarus on keväällä päätöksentekohetkellä jonkin koulun oppilas, mutta on syksyllä koulun alkaessa siirtynyt toiseen kouluun tai oppilaitokseen.
Tarkennetut lähikoulun osoittamisen ja oppilaaksi ottamisen periaatteet ovat kokonaisuudessaan liitteenä (liite 1).
ympäristöön ja ilmastonmuutokseen:Esitys:
Sivistyslautakunta hyväksyy liitteen mukaiset tarkennetut lähikoulun
osoittamisen ja oppilaaksi ottamisen periaatteet. Tarkennetut periaatteet otetaan käyttöön valmisteltaessa lukuvuonna 2013 – 2014 1.
ja 7. vuosiluokalla aloittavien oppilaiden lähikoulun osoittaminen.
SIVIS § 64
Sivistystoimen toimialan johtosäännön 4.6. kohdan mukaan
sivistyslautakunta päättää koulupiirijaosta sekä oppilaaksi ottamisen
perusteista. Tällä hetkellä käytössä olevat lähikoulun osoittamisen ja
oppilaaksi ottamisen periaatteet on hyväksytty sivistyslautakunnan
kokouksessa 9.12.2010 §:ssä 107 ja niitä on tarkennettu ns.
sisarusperusteen osalta 22.11.2012 §.ssä 90. Lisäksi
sivistyslautakunta muutti ns. harmaiden oppilaaksiottoalueiden
nimen avoimiksi oppilaaksiottoalueiksi kokouksessaan 20.11.2014
(§ 92).
Voimassa olevien lähikoulun osoittamisen ja oppilaaksi ottamisen
periaatteiden mukaan alakoulujen oppilaaksi ottaminen
perustuu ns. lukittuihin ja avoimiin oppilaaksiottoalueisiin. Kullekin
koulutulokkaille osoitetaan lähikouluksi kyseinen koulu. Avoimilla
alueilla asuvien koulutulokkaiden lähikoulun osoittamisen
valmistelevat aluerehtorit ja päätöksen oppilaaksi ottamisesta tekee
sivistyslautakunnan toimintasäännössä määrätty viranhaltija tai
toimielin.
Yläkoulujen oppilaaksi ottaminen perustuu pääsääntöisesti ns.
syöttäviin alakouluihin. Suurimmalle osalle alakouluista on määritelty
yläkoulu, johon alakoulun oppilaat menevät siirtyessään yläkouluun.
Ne alakoulut, joiden oppilaille ei ole määritelty yläkoulua, johon
oppilaat siirtyvät, muodostavat ns. avoimen alueen liittyen yläkoulun
(vuosiluokkien 7 - 9) oppilaaksiottoon. Näitä alakouluja ovat
Nummenpään ja Uotilan koulut. Siirryttäessä 6. luokalta 7.
luokalle näiden koulujen oppilaiden lähikoulun osoittamisen
yläkoulun osalta valmistelevat aluerehtorit yhteistyössä yläkoulujen
rehtoreiden kanssa. Päätöksen oppilaaksi ottamisesta tekee
Avoimilla alueilla asuvien oppilaiden lähikoulun osoittamista
ohjaavat seuraavat, tärkeysjärjestyksessä olevat periaatteet, joiden
mukaan aluerehtorit valmistelevat ala- ja yläkoulujen oppilaaksi
ottamisen:
koulussa vuosiluokalla 1 – 5 tai 7 - 8. Perustetta ei sovelleta, jos
sisarus on sijoitettu kyseiseen kouluun erityisen tuen päätöksen
perusteella tai sisarus on hakemuksesta toissijaisesti ko. koulussa.
Tähän perusteeseen vedotessa huoltajien tulee toimittaa kouluun
ilmoittautumisen yhteydessä koululle lääkärinlausunto, jos
hakemuksen perusteena on terveydentilaan liittyvä syy tai
asiantuntijalausunto, jos kyseessä on muu oppilashuollollinen syy.
Syyn täytyy vaikuttaa suoranaisesti siihen, mikä koulu lapselle
soveltuu. Terveydentilaan liittyvä syy voi olla esimerkiksi sellainen,
että oppilas liikkumisesteen johdosta ei pärjää hissittömässä
koulussa. Muu oppilashuollollinen syy on sellainen lapseen kiinteästi
liittyvä seikka, joka estää tiettyyn kouluun menemisen.
Edellä mainittujen kriteereiden (kohdat 1. ja 2.) mukaan tehdyn
sijoittelun jälkeen lähikoulu osoitetaan siten, että oppilaiden
koulumatkat muodostuvat olosuhteet huomioon ottaen
mahdollisimman turvallisiksi ja lyhyiksi, ottaen huomioon
koulukuljetusjärjestelyt. Koulumatka mitataan lyhintä käyttökelpoista
reittiä pitkin kotitontin portilta koulutontin portille.
Poikkeuksena ovat ruotsinkieliseen perusopetukseen tulevat
oppilaat, jotka sijoitetaan kaikki Vendlaskolaniin asuinpaikasta
Edellä esitellyt periaatteet ovat osoittautuneet toimiviksi, mutta
saatujen kokemusten perusteella 1. kohdassa mainittua
sisarusperustetta tulee edelleen tarkentaa seuraavasti
(tarkennettava kohta kursivoitu):
koulussa vuosiluokalla 1 – 5 tai 7 - 8. Poikkeuksena tästä ovat ne
oppilaat, joiden lähikouluksi osoitetaan yhtenäiskoulu. Tällöin
koulussa vuosiluokalla 1-8. Perustetta ei sovelleta, jos sisarus on
sijoitettu kyseiseen kouluun erityisen tuen päätöksen perusteella tai
sisarus onhakemuksesta toissijaisesti ko. koulussa. Sisarusperuste
koskee myös samassa osoitteessa vakituisesti asuvia uusperheen
Lähikoulun osoittamisen ja oppilaaksi ottamisen
periaatteet ovat kokonaisuudessaan liitteenä 10.
ympäristöön ja ilmastonmuutokseen: Yritysvaikutusten arviointi: Esitys:
Sivistyslautakunta päättää hyväksyä sisarusperusteen osalta
tarkennetut lähikoulun osoittamisen ja oppilaaksi ottamisen
periaatteet. Tarkennetut periaatteet otetaan käyttöön
valmisteltaessa lukuvuonna 2016 – 2017 1. ja 7. vuosiluokalla
aloittavien oppilaiden lähikoulun osoittaminen.
Päätökseen kuuluu liite 10.
Koulujen työ- ja loma-ajat lukuvuosina 2016-2017, 2017-2018 ja 2018-2019
SIVIS § 65
Perusopetuslain 23 §:n mukaan lukuvuosi alkaa 1. päivänä elokuuta
ja päättyy 31. päivänä heinäkuuta. Lukuvuodessa on 190 työpäivää.
Lukuvuoden työpäivistä vähennetään kuitenkin muuksi arkipäiväksi
kuin lauantaiksi sattuva itsenäisyyspäivä, loppiainen ja vapunpäivä.
Tämän perusteella lukuvuonna 2016-2017 on 187 työpäivää,
lukuvuonna 2017-2018 188 työpäivää ja lukuvuonna 2018-2019 188
työpäivää.
Lukuvuoden koulutyön päättymisjankohdasta säädetään
perusopetusasetuksen 7 §:ssä. Sen mukaan lukuvuoden koulutyö
päätetään viikon 22 viimeisenä arkipäivänä. Opetuksen järjestäjä
puolestaan päättää milloin koulutyö aloitetaan ja miten lomat
sijoitetaan lukuvuoteen.
Lukion työajoista ei ole säädöksiä uudessa koululainsäädännössä.
Näin ollen koulutuksen järjestäjä päättää opetuksen alkamis- ja
päättymisajankohdasta sekä loma-aikojen jaksottamisesta. Tarkoituksenmukaista on entiseen tapaan lähteä siitä, että lukion työ- ja loma-ajat lukion ylintä luokka-astetta lukuun ottamatta ovat samat kuin
Nurmijärven kunnan sivistyslautakunnan toimintasäännön 1.4. kohdan mukaan sivistyslautakunta päättää koulujen työ- ja loma-ajoista.
Koulujen oppilaskuntia, johtokuntia (henkilökuntaa kuultuaan) ja
nuorivaltuustoa on pyydetty antamaan lausuntonsa liitteenä 11
olevasta esityksestä kolmen seuraavan lukuvuoden työ- ja
loma-ajoiksi. Oppilaskunnat, johtokunnat ja nuorisovaltuusto ovat
voineet lausunnossaan joko hyväksyä pohjaesityksessä olleet työ- ja
loma-ajat tai tehdä oman esityksensä.
Koulujen oppilaskuntien, johtokuntien ja nuorisovaltuuston
kommenteista on tehty yhteenveto (liite 12). 26 oppilas- ja
johtokuntaa sekä nuorisovaltuusto ovat hyväksyneet pohjaesityksen
sellaisenaan. 19 oppilas- ja johtokuntaa tekivät pohjaesitykseen
jonkin muutosesityksen. Kaksi niistä liittyi lukuvuoden koulutyön
aloittamisajankohdan aikaistamiseen ja yksi myöhäistämiseen.
Lisäksi tehtiin erilaisia esityksiä lauantaityöpäivien järjestämisestä.
Näistä suosituin oli esitys yhden lauantaityöpäivän lisäämisestä
jokaiselle lukuvuodelle (13 esitystä). Kolmen koulun oppilaskunnalta
ei tullut kommentteja.
Edellä esitetyn perusteella lukuvuosien 2016-2017, 2017-2018 ja
2018-2019 työ ja loma-ajat määräytyvät kouluille toimitetun
pohjaesityksen mukaisesti.
ympäristöön ja ilmastonmuutokseen: -
Yritysvaikutusten arviointi: Esitys:
Sivistyslautakunta päättää hyväksyä lukuvuosien 2016-2017,
2017-2018 ja 2018-2019 työ- ja loma-ajat seuraavasti:
Lukuvuosi 2016-2017:
Syyslukukausi 10.8. - 21.12.2016
Koulu alkaa ke 10.8.2016
Syysloma 17 - 23.10.2016 (vk 42)
Talviloma 20. - 26.2.2017 (vk 8)
Pääsiäisloma 14. -17.4.2017
Lukuvuoden päätöspäivä la 3.6.2017
Syysloma 16 - 22.10.2017 (vk 42)
Kevätlukukausi 8.1. - 2.6.2018
Talviloma 19. - 25.2.2018 (vk 8)
Syysloma 15 - 21.10.2018 (vk 42)
Talviloma 18. - 24.2.2019 (vk 8)
Pääsiäisloma 19.- 22.4.2019
Lisäksi sivistyslautakunta merkitsee saaneensa tiedoksi Lukkarin
koulun vanhempainyhdistyksen vetoomuksen liittyen
lauantaityöpäivien järjestämiseen.
Päätökseen kuuluu liitteet 11 - 12.
SIVIS § 66
Länsikaaren koulun johtokunnan opettajajäsen Auli Kangas-Mero on
siirtynyt toisiin tehtäviin. Koulun opettajien varajäsen Riikka
Ahoniemi on virkavapaalla 1.8.2015 - 31.7.2016. Opettajien
kokouksessa 11.8.2015 on päätetty esittää johtokunnan
varsinaiseksi opettajajäseneksi luokanopettaja Sanne-Maija
Moreliusta ja Riikka Ahoniemen virkavapausajalle opettajien
varajäseneksi Jonna Harjua.
ympäristöön ja ilmastonmuutokseen:Yritysvaikutusten arviointi:-
Sivistyslautakunta valitsee Sanne-Maija Moreliuksen Länsikaaren
koulun johtokunnan opettajajäseneksi jäljellä olevaksi
johtokuntakaudeksi ja Jonna Harjun varajäseneksi 1.8.2015 31.7.2016 väliseksi ajaksi.
Lasten kotihoidon tuen kuntalisän seuranta ajalla 1.10.2002-31.3.2015
Lasten kotihoidon tuen kuntalisä on nykyisessä muodossa ollut
voimassa 1.8.2006 alkaen. Päättäessään kuntalisästä, valtuusto
päätti myös, että kuntalisän vaikutuksista raportoidaan vuosittain
osavuosikatsauksen yhteydessä.
Kuntalisän suuruus on 200 euroa kuukaudessa ja sitä maksetaan
heti vanhempainrahakauden jälkeen perheen nuorimmalle lapselle
siihen saakka kunnes lapsi täyttää kaksi vuotta. Ehtona on, etteivät
perheen muutkaan lapset käytä subjektiivista oikeuttaan
kunnalliseen tai yksityiseen päivähoitoon.
Lasten kotihoidontuen piirissä olevista lapsista on tehty erillinen
raportti, jota päivitetään vuosittain (liite 13).
* alle kuusivuotiaiden lasten määrä vuonna 2014 oli 90 lasta
pienempi kuin vuonna 2013
* 1-vuotiaiden osuus päivähoitopalvelujen käyttäjinä laski vuonna
2015 merkittävästi vuoteen 2014 verrattaessa (9,26 %). Alle
kolmivuotiaiden lasten osuus päivähoitopalvelujen käyttäjänä laski
kokonaisuudessaan verrattuna vuoteen 2014.
* Alle kolmivuotiaiden lasten osuus kotihoidon piirissä on lisääntynyt
1.9 %-yksikköä vuoteen 2013 verrattuna.
* 1-vuotiaiden lasten osuus kotihoidossa on lisääntynyt 2.2
%-yksikköä vuoteen 2013 verrattuna ja 8.7 %-yksikköä vuoteen
2006 verrattuna.
Vuoden 2015 heinäkuussa kotihoidon tuen kuntalisän turvin
hoidettiin kunnassamme 346 lasta.
Kotihoidon tuen kuntalisän saajien määrä vaihtelee jonkin verran
kuukausittain, mutta on viime vuosina vakiintunut kuitenkin 300-350
lapseen kuukaudessa.
Esitetään, että sivistyslautakunta merkitsee lasten kotihoidontuen
käytön seurantaraportin tiedoksi ja antaa sen edelleen tiedoksi
kunnanhallitukselle ja - valtuustolle.
Päätökseen kuuluu liite 13.
Peruskoulujen ja lukioiden työsuunnitelmat lukuvuodelle 2015-2016
SIVIS § 68
Perusopetusasetuksen 9 §:n mukaan opetuksen järjestäjän tulee
laatia lukuvuosittain opetussuunnitelmaan perustuva suunnitelma,
jossa määrätään opetuksen yleisestä järjestämisestä,
opetustunneista ja opetuksen yhteydessä järjestettävästä muusta
toiminnasta sekä työajoista, koulun ulkopuolella annettavasta
opetuksesta sekä muista tarpeellisista opetuksen järjestämiseen
Nurmijärven kunnan sivistyslautakunnan toimintasäännön 2.2.2.2.
kohdan mukaan koulun johtokunnan tehtävänä on hyväksyä koulun
opetussuunnitelma ja vuotuinen työsuunnitelma.
Peruskoulut ja lukiot ovat toimittaneet johtokuntiensa hyväksymät
työsuunnitelmat koulutuspalveluihin ja ne ovat kokouksessa
ympäristöön ja ilmastonmuutokseen: Yritysvaikutusten arviointi: -
Sivistyslautakunta merkitsee saaneensa tiedoksi peruskoulujen ja
lukioiden lukuvuodelle 2015-2016 laatimat työsuunnitelmat.
SIVIS § 69
Vihtijärven kyläyhdistys ry on toimittanut Nurmijärven kuntaan
esityksen osakuntaliitoksesta, jossa Vihdin kunnan Vihtijärven kylä
liitettäisiin Nurmijärven kuntaan. Esitys on liitteessä 14.
Esityksen perusteena kyläyhdistys esittää, että Vihtijärvi kuuluisi
luonnollisimmin Nurmijärveen sijainnin, liikenneyhteyksien,
palveluiden saavutettavuuden ja kylän elinvoimaisuuden
säilyttämiseen tähtäävän kehittämisen puolesta.
Maantieteellisesti Vihtijärven kylä sijaitsee Vihdin kunnan
koillisnurkassa ja siellä asuu n. 600 henkilöä. Alue on pinta-alaltaan
n. 72,5 km2.
Hallintojohtaja Jukka Anttila on 20.8.2015 lähettämässään
sähköpostissa pyytänyt lausuntoa lautakunnilta 9.10.2015
mennessä. Toimielinten lausuntojen keskeinen tarkoitus on
vaikutusluonnoksen ja muun tiedon pohjalta arvioida
kuntarakennelain 4 §: n perusteella, että parantaisiko liitos
1. kunnan toiminnallisia ja taloudellisia edellytyksiä vastata
palvelujen järjestämisestä ja tuottamisesta tai muuten edistää
kunnan toimintakykyä
2. alueen asukkaiden palveluja tai elinolosuhteita
3. alueen elinkeinojen toimintamahdollisuuksia tai
4. alueen yhdyskuntarakenteen toimivuutta.
Nykytila sivistystoimialan toiminnan näkökulmasta
Koulu: Vihtijärven koulu toimii kahdessa eri rakennuksessa, joista
toisen omistaa kyläyhdistys. Kyläyhdistyksen kanssa on
vuokrasopimus vuoteen 2019 saakka. Vihtijärven koulussa on
lukuvuonna 2015 - 2016 oppilaita 49. Koulussa työskentelee kolme
luokanopettajaa ja koulunkäynnin ohjaaja. Vuoden 2014
tilinpäätöksen mukaan koulun nettomenot olivat 355 015 euroa.
Koulutiloista maksettiin sisäistä vuokraa 69 096 euroa.
Varhaiskasvatus:Vihtijärven päiväkoti on kylän monitoimitalolla.
Kiinteistön omistaa kunta. Tällä hetkellä päiväkodissa on 19 lasta,
joista 8 on esiopetuksessa. Lapset ovat 3 - 6 -vuotiaita.
Päiväkodissa on viisi työntekijää. Vuoden 2014 tilinpäätöksen
mukaan päiväkodin nettomenot olivat 268 484 euroa, joista sisäisten
vuokrien osuus oli 30 312 euroa. Kylällä toimii yksi kunnallinen
perhepäivähoitaja.
Koululaisten iltapäivätoiminta: Vihtijärven koululla toimii
koululaisten iltapäiväkerho, jonka toiminnasta vastaa
vanhempainyhdistys. Iltapäiväkerhossa on tällä hetkellä 1 - 2 luokan
oppilaita yhteensä seitsemän.
Kirjastopalvelut: Vihdillä on tällä hetkellä Vihtijärvellä kuusi
iltapysäkkiä ja yksi koulupysäkki, joilla kirjastoauto käy joka toinen
viikko. Pysäkkiaikaa on 4,5 tuntia. Kävijöitä on noin 100 ja lainoja
noin 250 / viikko.
Koulu: Jos koulun toimintaa päätetään jatkaa osakuntaliitoksen
jälkeen, siirtyvät kouluun liittyvät kustannukset Nurmijärven kunnalle.
Arvioidut kustannukset ovat n. 360 000 euroa vuodessa. Tämän
hetken arvion mukaan Vihtijärven oppilaat mahtuisivat Röykän
kouluun. Jos oppilaat kuljetaan Röykän kouluun, lisääntyvät
koulukuljetuskustannukset vähintään 58 888 euroa sekä tarvitaan
yhteensä 24 250 euron määräraha kouluruokailuun sekä
oppikirjoihin ja koulutarvikkeisiin.Vihtijärven kylän keskeinen toive on
oman koulun säilyminen kylässä. Tämän hetken oppilasennusteen
mukaan oppilasmäärä on laskeva.
Varhaiskasvatus: Jos Vihtijärvi liitetään Nurmijärven kuntaan,
joudutaan oman päiväkodin tulevaisuus arvioimaan. Tällä hetkellä
Nurmijärvellä on pyritty aktiivisesti eroon pienistä
päivähoitoyksiköistä. Vihtijärven perheiden työmatka suuntautuu
etelään, joten lapset voidaan tulevaisuudessa hoitaa Nurmijärvellä,
todennäköisesti Klaukkalan alueen päiväkodeissa. Kustannusten
lisäyksenä mahdollisesta osakuntaliitoksesta on noin 20 lapsen
hoitokustannukset n. 200 000 euroa. Perhepäivähoito voisi olla
kylällä annettavaa lähipalvelua. Perhepäivähoidon aiheuttama
kustannus olisi 2000 euroa kuukaudessa eli vuodessa n. 24 000
euroa. Päivähoidon tulot Vihtijärven osalta ovat n. 41 000 euroa.
Iltapäivätoiminta: Jos Vihtijärvellä säilyy osakuntaliitoksen jälkeen
koulu ja siellä järjestää edelleen vanhempainyhdistys
iltapäiväkerhotoimintaa, Nurmijärven kunta tukee iltapäivätoiminnan
palveluntuottajaa 75 euroa / lapsi / kk. Vuositasolla kustannukset
ovat 5 000 euroa.
Kirjastopalvelut: Jos Nurmijärven kirjastoauton reitti ulotetaan
Vihtijärvelle, joudutaan vähentämään kirjastoauton palveluja muualla
Nurmijärvellä. Toinen vaihtoehto on ostaa kirjastoautopalveluja
Vihdistä. Oman kirjastoauton palvelujen ulottaminen Vihtijärvelle
lisää kustannuksia 500 - 1000 euroa.
Vihtijärven liittäminen Nurmijärveen lisäisi sivistystoimen
kustannuksia 700 000 - 750 000 euroa ja tuloja 41 000 euroa
vuodessa. Vihtijärveläisten näkökulmasta nykyiset sivistystoimeen
liittyvät palvelut Vihtijärven alueella voivat pysyä nykyisellään tai
palvelut tullaan tarjoamaan nykyisen Nurmijärven alueella.
Sivistyslautakunta toteaa lausuntonaan edellä esitetyn perusteella,
että Vihtijärven liittäminen Nurmijärveen lisää sivistystoimen
palvelujen järjestämisen kustannuksia. Lisäksi on mahdollista, että
Vihtijärven liittäminen Nurmijärveen heikentää vihtijärveläisten
palveluja sivistystoimen tarjoamien palvelujen osalta. Mahdollisen
uuden alueen palvelujen järjestäminen voi heikentää sivistystoimen
palvelujen osalta nykyistä palvelutasoa. Taustatietoa liitteessä 15 (ei
Päätökseen kuuluuu liitteet 14 - 15 (liite 15 ei ole julkinen).
765/12.00.01.00/2015, 802/12.00.01.00/2015, 804/12.00.01.00/2015, 805/12.00.01.00/2015
SIVIS § 70
Kuntalain mukaan sivistyslautakunta tai lautakunnan puheenjohtaja
voi ottaa lautakunnan käsittelyyn asian, joka on kuntalain nojalla siirretty lautakunnan alaisen viranhaltijan toimivaltaan ja jossa asianomainen viranhaltija on tehnyt päätöksen, ellei kunnanhallitus, kunnanhallituksen puheejohtaja tai kunnanjohtaja ole ilmoittanut asian
ottamisesta kunnanhallituksen käsittelyyn.
Lautakunnan käsiteltäväksi ei kuitenkaan saa ottaa yksilöön kohdistuvia opetustoimen asioita.
Koululautakunta on lisäksi 19.10.1995 §:ssä 65 rajannut otto-oikeuden ulkopuolelle päätöksessä tarkemmin määrätyt asiat.
Sivistystoimenjohtajan, hallintopäällikön, opetuspäällikön, varhaiskasvatuspäällikön, kirjastonjohtajan, kulttuurijohtajan ja kuljetussuunnittelijan päätökset ajalta 10.9. - 7.10.2015 ovat kokouksessa
Sivistyslautakunnalle on toimitettu seuraavat koulujen johtokuntien
-Klaukkalan koulun johtokunta 9.9.2015
-Nummenpään koulun johtokunta 15.9.2015
-Röykän koulun johtokunta 23.9.2015
-Lukkarin koulun johtokunta 24.9.2015
-Suomiehen koulun johtokunta 22.9.2015
-Rajamäen koulun johtokunta 22.9.2015
-Nukarin koulun johtokunta 21.9.2015
ympäristöön ja ilmastonmuutokseen:-
Sivistyslautakunta merkitsee tiedoksi kokouksessa nähtävillä olevat
viranhaltijapäätökset ajalta 10.9. - 7.10.2015 sekä koulujen johtokuntien pöytäkirjat ja toteaa, ettei se ota käsittelyynsä em. päätöksiä.
SIVIS § 71
- Tiedoksi 9. luokkalaisten sijoittuminen jatko-opintoihin (liite 16).
- Opetussuunnitelmaseminaari järjestetään torstaina 22.10.2015 klo
17.00 - 20.00 valtuustosalissa.
- Mikko Saarisen, PerusS, tilalle sivistyslautakuntaan nimetty Eetu
Palonen, PerusS, nimetään myös Saarisen tilelle lukiotyryhmän
Lisätietoja: hallintopäällikkö Kirsi Hyvämäki, puh. 040 3172400
Päätökseen kuuluu liite 16.
SIVIS § 72
Keskusteltiin kouluihin liittyvistä ajankohtaisista asioista.
Muutosta 65 - 66 §:issä tehtyihin päätöksiin voi hakea Nurmijärven
sivistyslautakunnalta kirjallisella oikaisuvaatimuksella, joka on toimitettava Nurmijärven kunnanviraston kirjaamoon viimeistään ennen kunnanviraston aukioloajan päättymistä neljäntenätoista (14) päivänä päätöksen tiedoksisaannista.
64 - 65, 67 - 72 §:istä ei voi tehdä oikaisuvaatimusta, koska päätökset koskevat
vain valmistelua tai täytäntöönpanoa.
Muutosta - §:issä tehtyihin päätöksiin voi hakea Helsingin hallinto-oikeudelta kirjallisella valituksella (kunnallisvalitus), joka on toimitettava valitusviranomaiselle
viimeistään ennen viraston aukioloajan päättymistä kolmantenakymmenentenä
(30) päivänä tiedoksisaannista.
Oikaisuvaatimuksen johdosta annettuun päätökseen saa hakea muutosta vain
se, joka on tehnyt oikaisuvaatimuksen. Mikäli päätös on oikaisuvaatimuksen johdosta muuttunut, saa päätökseen hakea muutosta asianosainen ja kunnan jäsen.
65 - 66 §:istä ei saa valittaa, koska päätöksestä tehdään ensimmäisessä
vaiheessa 1. kohdan mukaisesti oikaisuvaatimus.
64 - 65, 67 - 72 §:istä ei saa valittaa, koska päätökset koskevat vain valmistelua
OHJEITA MUUTOKSENHAUSTA
Oikaisuvaatimus-/valituskirjelmä
Oikaisuvaatimus/valitus on tehtävä kirjallisesti ja siinä on ilmoitettava:
1) valittajan nimi, ammatti ja postiosoite (asiamiehen osalta vastaavat tiedot);
2) päätös, johon haetaan muutosta;
3) miltä osin päätökseen haetaan muutosta ja muutos, jota siihen vaaditaan tehtäväksi; sekä
4) muutosvaatimuksen perusteet.
Kirjelmä on vaatimuksen tekijän itsensä tai hänen valtuuttamansa asiamiehen allekirjoitettava ja siihen on liitettävä päätös, johon haetaan muutosta sekä selvitys
siitä, mistä päivästä oikaisuvaatimuksen/valituksen tekemisen aika seuraavassa
todetun mukaisesti lasketaan.
Oikaisuvaatimus-/valitusaika
Oikaisuvaatimus- ja valitusaika lasketaan tiedoksisaannista.
Asianosaiselle (se, johon päätös on kohdistettu tai jonka oikeuteen, velvollisuuteen tai etuun päätös välittömästi vaikuttaa) lähetetään päätöstä koskeva pöytäkirjanote erikseen tiedoksi kirjeellä. Asianosaisen katsotaan saaneen päätöksestä tiedon, jollei muuta näytetä, seitsemän päivän kuluttua kirjeen lähettämisestä.
Kunnan jäsenen katsotaan saaneen päätöksestä tiedon, kun pöytäkirja on asetettu yleisesti nähtäville.
Oikaisuvaatimuksen/valituksen toimittaminen muutoksenhakuviranomaiselle
Oikaisuvaatimus- tai valituskirjelmä on muutoksenhakijan itsensä tai hänen valtuuttamansa asiamiehen toimitettava taikka postitse lähetettävä oikaisuvaatimus- tai valitusviranomaisen kirjaamoon ennen valitusajan päättymistä.
Tuomioistuinten ja eräiden oikeushallintoviranomaisten suoritteista perittävistä
maksuista annetun lain (701/93) 3 §:n nojalla muutoksenhakijalta peritään oikeudenkäyntimaksua hallinto-oikeudessa 97 euroa.
Muutoksenhakuviranomaisten osoitteet
Nurmijärven sivistyslautakunta
Katuosoite: Keskustie 2, 01900 Nurmijärvi
Katuosoite: Radanrakentajantie 5, 00520 Helsinki
myvntiesite myvdään ulosmitattu loma
Edison-tiedote


text:
vaaleanpunainen pantteri tapetti HD
Kotiin / HD / vaaleanpunainen pantteri tapetti HD
lähettänyt: alas syyskuuta 20, 2016 sisään HD Jätä kommentti 1,512 näkymät 0
Here is most beautiful Selection Ofpink panther wallpaper HD For Desktops, PC, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. Tässäwallpapermad.com Taustakuva tietokanta voit ladata miljoonia korkealaatuisia taustakuvia . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Meillä on paljon taustakuvia yli kolmekymmentä Plus kategoriat Like Eläimet, Sarjakuva, Kukka, avaruus , Pelit ja Urheilu ,Jne. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia henkilökohtaiseen käyttöön. Jos pitää Thispink pantteri tapetti HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook ja muut sosiaalisen median.
Edellinen: star wars vanhan tasavallan tapetti HD
seuraava: charlie brown taustakuva HD
j tapetti
Neuvonta HD Sovellukset Taustakuva
Lee Priest Mr 4×6 tapetti

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Suomalainen pornovideo sensual titty fuck / Uhkeat rinnat
28-01-2018 alkaen Ahola Kai kanssa Kommentit Pois Päältä päälle Suomalainen pornovideo sensual titty fuck
Sensual Jane Titty Fuck Porn Videos sensual jane titfuck Search Close-Up: Sensual Tit Fuck Handjob Watch, sensual, jane, titty Fuck porn videos for free, here. Discover the growing collection of high quality Most Relevant XXX movies and clips. No other sex tube is more popular and features more. 24:00 (busty milf) Kenzie Taylor Blowjob, titty Fuck m 12:33, juicy Big Boobs M 18:01, spyfam Stepsis Lena Paul Persuades Stepbrother Into Sensual, jane, titty Fuck scenes
Sensual Jane Titty Fuck Porn Videos sensual jane titfuck Search Close-Up: Sensual Tit Fuck Handjob Watch, sensual, jane, titty Fuck porn videos for free, here. Discover the growing collection of high quality Most Relevant XXX movies and clips. No other sex tube is more popular and features more. 24:00 (busty milf) Kenzie Taylor Blowjob, titty Fuck m 12:33, juicy Big Boobs M 18:01, spyfam Stepsis Lena Paul Persuades Stepbrother Into Sensual, jane, titty Fuck scenes than Pornhub! Browse through our impressive selection of porn videos in HD quality on any device you own. 902 sensual jane titfuck free videos found on xvideos for this search. COM, account Join for free Log. Sensual, jane gets an award winning, titty Fuck.
Video Removed Undo, have you ever noticed me? Advertisement, remove Ads, remove Ads, remove Ads, remove Ads. Kiinnitä huomiota nuoria tyttöjä, jotka ovat juuri alkaneet oppia lihallinen nautinnon iloista, hauskaa tyttöystäviä pitkän viedä sinua mielenrauhaa. M - ilmaiset seksivideot! Kaikki sivuston kuvat täyttävät : n vaatimukset Ota yhteyttä. Video Removed Undo, perfekt blowjob, video Removed Undo cum in the face, video Removed Undo. Autoplay Next Video, this video is part of the following collections : Thanks for voting! Thumbnails, video Removed Undo, stepmother swallows son's load, video Removed Undo. Ilmainen eroottinen video suomalaista koti pornoa - Porno videot, suomi.
Sinun tarvitsee vain tehdä valinta, ja voit katsella näitä online videoita lesbo läketieteen fetissi niche ilmaiseksi ja ilman rajoituksia. Lisäksi iloisesti yllättynyt eri tyyppisiä tyttöjä brunette blondi, hoikka ja pieni, malli näyttä ja village typerys, Busty naisia, naisten Euroopan, Aasian ja latinalaisia kirjaimia. Login or sign kiihkeä nainen seksiseuraa mikkeli up to add videos to your collections. Blowjob fun with innocent looking teen. Video Removed Undo, rode Hard pt 3/4, video Removed Undo nordic porn in nature. By signing up today, you get one week free access, no Ads Exclusive Content HD Videos Cancel Anytime. Start now, watch this exclusive video only on pornhub premium. Video Removed Undo, jules Jordan - Lana Rhoades 19 Year Old Busty Teen Gets Covered In Cream. Ilmainen eroottinen video suomalaista koti pornoa - Kauneinta pornoa. Claim your 7 day free access. Video Removed Undo, morning Creampie For Layla London, video Removed Undo. HD-tasoiset, täyspitkät hardcore porno videot, kokoillan pornofilmit, anaaliseksi, suomalaiset amatörivideot, ryhmäseksi, pornotähdet. Tai ehkä rakkaus kokenut seductresses? Video Removed Undo, jasper Blue Cum For Lunch. Monet naiset pitävät enemmän romanttisesta seksistä, kiihkeä nainen seksiseuraa mikkeli kuin perinteisestä. Romanttista pornoa vain sinua varten naisen valinta -kategoriasamme. Beautiful quick deepthroat and cum swallow POV! Video Removed Undo, teeny Lovers salaista seksi seuraa quuntele - Great creampie for hot teeny. Add To Collection, please login or register to add a video to collections. Copyright m - All Rights Reserved.
Watch this hd video now, you will never see ads again! Video Removed Undo, rode Hard pt 4/4, video Removed Undo, danish buko Amateur Girl hooked up for threesome, all Comments (0 download Full Video, embed Video. Tämän takia naiset rakastavat korkealaatuista pornoa. Video Removed Undo, she takes off his blue shirt. Eruption, video Removed Undo very very sensual blowjob with big load, aLL comments, add To Collection, please login or register to add a video to collections. Watch this hd video now, by upgrading today, you get one week free access, no Ads Exclusive Content HD Videos Cancel Anytime.
Recommended Videos, premium HD, thumbnails, video Removed Undo, sarah likes to fuck the machines! Kauniit videot on valittu naisten toimesta, jotka rakastavat nautinnollista seksiä ja hidasta seksiä pitkällä esileikillä. Tarjoamme sinulle laajan valikoiman eri teemalla video varmasti löydät mitä tarvitset. Luckily you can have free 7 day access! Haluamme tarjota sinulle ehdottomasti maan suurimman valikoiman ilmaisia seksivideoita, siksi lisämmekin joka viikko satoja uusia seksi- ja pornovideoita katsottavaksi ilmaiseksi. Sponsorit t finnish porn suomipornovideo amatöripornoa. Ei ihme ja sekoittaa, koska kiusallista rikkauksia!
Suomalainen pornovideo sensual titty fuck 974
suomalainen pornovideo sensual titty fuck Video Removed Undo!0 seconds to blast off. Sponsorit, jÄsenten kirjautuminen, statistiikat, julkiset videot: 640, privaatti videot: 0, käyttäjät. Free 7 day premium access, no Ads Exclusive Content HD Videos Cancel Anytime.
Härmälä k market eturauhanen hieronta 314
Asian nuru massage vyborg escort Itämainen hieronta seksi bileet

matches: HD HD hd hd HD HD


text:
Kotiin / HD / islam tapetti HD
lähettänyt: Jeya elokuuta 30, 2016 sisään HD Jätä kommentti 4,065 näkymät 0
Tässä on paras kokoelma islamin tapetti HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos pitää Thiislam tapetti HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
Edellinen: kromi taustakuvat HD
Victoria Secret taustakuva

matches: HD HD HD HD HD HD


Liikenneministeriön päätös tieliikenteen… 552/1990 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1990 › 552/1990 EtusivuLainsäädäntöOikeuskäytäntöViranomaisetValtiosopimuksetHallituksen esityksetJulkaisut
Kokeile myös tarkennettua hakua. Katso ohjeet. Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1990 › 552/1990 552/1990 Dokumentin versiot
Annettu Helsingissä 18 päivänä kesäkuuta 1990
Liikenneministeriön päätös tieliikenteen liikennevaloista Liikenneministeriö on 3 päivänä huhtikuuta 1981 annetun tieliikennelain (267/81) 50§:n sekä 5 päivänä maaliskuuta 1982 annetun tieliikenneasetuksen (182/82) 54§:n nojalla päättänyt:
1 Luku Yleisiä määräyksiä
Käytettäessä liikennevaloja liikenteen ohjaamiseksi tieliikennelain (267/81) 2§:ssä tarkoitetulla tiellä on noudatettava tämän päätöksen määräyksiä.
Liikennevaloja saa käyttää vain tiellä, jolla ajoneuvon suurin sallittu nopeus on enintään 70 km/h.
Liikennevalojen asettamisessa on noudatettava tieliikennelain 51 ja 54§:n säännöksiä.
Ennen liikennevalojen asettamista suojatien yhteyteen on näkövammaisia edustavalle järjestölle varattava tilaisuus lausunnon antamiseen asiassa.
Liikennevalot on tämän päätöksen määräyksiä noudattaen sijoitettava siten, että ne ovat mahdollisimman hyvin havaittavissa ja että selvästi ilmenee, mille liikennesuunnalle kukin opaste on tarkoitettu. Liikennevalolaitteista ei saa olla haittaa tai vaaraa liikenteelle eikä kohtuutonta haittaa tien kunnossapidolle.
2 Luku Liikennevalot risteyksessä
Ajoneuvo-opastimet
Liikenteen ohjaamiseksi risteyksessä näytetään ajoneuvo-opastimella kiinteää punaista, keltaista tai vihreää valoa.
Risteyksessä olevilla liikennevaloilla on niiden ollessa toiminnassa ohjattava kaikkia liikennesuuntia. Pihakatu, tonttiliittymä tai muu vähäliikenteinen tulosuunta voidaan jättää valo-ohjauksen ulkopuolelle, jos se on erotettu reunakivellä eikä menettelystä aiheudu vaaraa.
Keskikorokkeella varustettu suojatie, joka sijaitsee vähintään 10 metrin etäisyydellä kolmihaaraisen risteyksen lähimmästä reunasta, ja jonka kohdalla on enintään yksi ajokaista kumpaankin suuntaan, voidaan kuitenkin ohjata valoin siten, että itse risteys jätetään valo-ohjaamattomaksi. Risteyksen sivusuunnan tulee tällöin olla vähäliikenteinen.
Mikäli 1 ja 2 momentin mukaisissa tapauksissa voi syntyä epäselvyyttä väistämisvelvollisuudesta, on se osoitettava liikennemerkein.
Kolmiokorokkeella tulosuunnan muista liikennesuunnista selvästi erotettu oikealle kääntyvä liikennevirta, joka ei risteä kevyen liikenteen kanssa tasossa, voidaan jättää valo-ohjauksen ulkopuolelle, jollei siitä aiheudu vaaraa. Kyseinen liikennevirta on merkittävä muuhun liikenteeseen nähden väistämisvelvolliseksi, ellei sille ole varattu risteyksen jälkeen selkeästi omaa ajokaistaansa.
Jos suojatie sijaitsee enintään 100 metriä ennen valo-ohjatun risteyksen pääopastinta tiellä, jolla suurin sallittu ajonopeus on yli 50 km/h, ja muulla tiellä enintään 60 metriä ennen valo-ohjatun risteyksen pääopastinta, se tulee varustaa liikennevaloin. Tiellä, jolla suurin sallittu ajonopeus on enintään 50 km/h, tämä määräys ei koske suojatietä, jonka kohdalla on yksi ajokaista kumpaankin suuntaan, eikä suojatietä, joka sijaitsee valo-ohjaamattomassa risteyksessä. Suojatie, joka sijaitsee enintään 30 metrin etäisyydellä valo-ohjatun risteyksen lähimmästä reunasta, on kuitenkin aina varustettava liikennevaloin.
Ajoneuvo-opastimessa on oltava kolme päällekkäin sijoitettua valoaukkoa, joista punaisen valon aukko on ylinnä ja vihreän alinna. Kolmiaukkoisia opastimia voi olla useampia vierekkäin.
Milloin valoaukkoja erityistapauksessa ei voida sijoittaa päällekkäin, ne on sijoitettava vierekkäin siten, että punaisen valon aukko on vasemmalla ja vihreän oikealla.
Valoaukon on oltava pyöreä. Vihreän valon aukko voi kuitenkin olla tieliikenneasetuksen 22§:n mukaisen nuolen muotoinen.
Opastimessa, jossa vihreän valon aukko on nuolen muotoinen, toistetaan punaisen ja keltaisen valon aukoissa vihreän nuolen suuntaan osoittava nuoli mustin ääriviivoin tieliikenneasetuksen 22§:n mukaisesti.
Edellä 9§:n 1 momentissa tarkoitetun ajoneuvo-opastimen vierellä saa olla yksi tai kaksi lisäopastinta, joissa on yksi tai kaksi valoaukkoa.
Yksiaukkoisessa lisäopastimessa on valoaukko vihreälle valolle ja kaksiaukkoisessa vihreälle ja keltaiselle valolle taikka 34§:n 2 momentin mukaisessa lisäopastimessa punaiselle ja keltaiselle valolle. Vihreän valon aukko on tällöin nuolen muotoinen ja keltaisen tai punaisen valon aukossa on vihreän nuolen suuntaan osoittava nuoli mustin ääriviivoin. Lisäopastimen valoaukkojen tulee olla samalla korkeudella kuin vastaavan väriset valoaukot viereisessä kolmiaukkoisessa opastimessa.
Valo-opaste annetaan pääopastimella ja samanaikaisesti vähintään yhdellä toisto-opastimella. Tämä ei kuitenkaan koske 11§:ssä tarkoitettuja yksiaukkoisia lisäopastimia. Niinikään voidaan työmaan vuoksi lyhytaikaista tarvetta varten asetetuissa liikennevaloissa toisto-opastin jättää pois edellyttäen, että tulosuunnassa on vain yksi ajokaista ja että tulosuunta on tarkoitettu yksinomaan työmaan liikenteelle.
Jos samassa tulosuunnassa on kolme tai useampia ajokaistoja, käytetään vähintään kahta toisto-opastinta.
Pää- ja toisto-opastimien on oltava sijoitettu siten, että risteystä lähestyvän tai pysäytysviivalle pysähtyneen ajoneuvon kuljettaja voi havaita hänelle tarkoitetun pää- tai toisto-opastimen.
Pääopastin sijoitetaan ennen risteystä oikealle puolelle tai asianomaisen ajoradan osan yläpuolelle.
Tulosuunnan vasemmanpuoleisen ajokaistan tai vasemmanpuoleisten ajokaistojen erikseen ohjatun liikenteen pääopastin sijoitetaan kuitenkin asianomaisen ajoradan osan vasemmalle puolelle tahi kaksisuuntaisen ajoradan keskikorokkeelle taikka asianomaisen ajoradan osan yläpuolelle.
Pääopastin sijoitetaan pysäytysviivan kohdalle tahi ajosuunnassa enintään viisi metriä pysäytysviivan jälkeen, kuitenkin aina ennen suojatietä.
Toisto-opastin sijoitetaan ajoneuvon kulkusuuntaan nähden vastakkaiselle puolelle kuin pääopastin. Yksiajokaistaisen tulosuunnan toisto-opastin voidaan kuitenkin sijoittaa samalle puolelle kuin pääopastin.
Toisto-opastin sijoitetaan ajoradalla olevalle korokkeelle, ajosuunnassa ajoradan vasemmalle puolelle tai ajoradan yläpuolelle.
Toisto-opastin sijoitetaan ensisijaisesti ennen risteystä, ellei sen havaittavuus tai sijoittaminen toisen toisto-opastimen rinnalle edellytä muuta sijoitusta. Yhden toisto-opastimen tulee olla vähintään kaksi ja puoli metriä pääopastimen jälkeen.
Opastimen alareunan tulee olla vähintään kahden ja enintään neljän ja puolen metrin korkeudella ajoradan pinnasta. Tämä ei kuitenkaan koske ajoradan yläpuolelle sijoitettua opastinta eikä pääopastimen pylvääseen sijoitettua toisto-opastinta.
Valo-opasteet on annettava seuraavassa järjestyksessä: punainen, punainen ja keltainen samanaikaisesti, vihreä, keltainen, punainen. Liikennevaloissa, jotka koskevat myös rautatien tasoristeystä, saadaan samanaikaisesti punaisella ja keltaisella annetusta opasteesta siirtyä suoraan punaiseen, milloin tällainen järjestely erityisen painavista syistä on tarpeen.
Yksi- ja kaksiaukkoisten lisäopastimien sallitut vaihtumisjärjestykset ovat liitteen kuvan mukaiset. Muunlaiset lisäopastimien vaihtumisjärjestykset ovat kiellettyjä.
Samanaikaisesti punaisella ja keltaisella valolla annetun opasteen kestoaika saa olla yhdestä puoleentoista sekuntiin. Keltaisen valo-opasteen kestoaika on pääsääntöisesti riippuvainen ajosuunnan nopeusrajoituksesta seuraavasti:
SANopeusrajoitus Keltaisen kestoaika (km/h) (s) >SA70 5 SA60 4 SA40-50 3 Kääntyvien liikennesuuntien ohjauksessa voidaan poiketa edelläolevassa taulukossa esitetyistä arvoista. Keltaisen valo-opasteen kestoaikaa voidaan liikennetieto-ohjatusti lyhentää vähintään kahden sekunnin pituiseksi.
Liikennevaloilla tulee pääsääntöisesti aina ohjata liikennettä. Jos liikenne on hyvin vähäistä, esimerkiksi kello 24-06 välisenä aikana, voidaan liikennevalot kuitenkin tänä aikana kytkeä pimeäksi, ellei siitä aiheudu vaaraa.
Jos valo-ohjaus on keskeytyneenä lyhyen tilapäisen syyn tai teknisen vian takia, tulee liikennevalot mahdollisuuksien mukaan kytkeä näyttämään vilkkuvaa keltaista valoa.
Opastimien asennuksen aikana ja milloin valo-ohjaus tarkoituksellisesti keskeytetään yli vuorokauden ajaksi, opastimiin tulee sijoittaa valkoinen risti vihreän valon aukkojen päälle tai opastimien tulee näyttää vilkkuvaa keltaista valoa tahi ne on peitettävä.
Käytettäessä liikennevaloja muun kuin risteykseen liittyvän suojatien kohdalla, raitiotien tasoristeyksessä taikka paikassa, jossa ajoneuvoliikenteen suunnat risteävät keskenään muualla kuin risteyksessä, on soveltuvin kohdin noudatettava tässä luvussa olevia määräyksiä.
Edellä tässä luvussa mainituissa liikennevaloissa voi olla pyörätietä käyttäville polkupyöräilijöille ja mopoilijoille erityinen ajoneuvo-opastin (polkupyöräopastin). Polkupyöräopastimesta on soveltuvin osin voimassa, mitä 5-18 ja 38-39§:ssä on ajoneuvo-opastimesta määrätty, jollei jäljempänä olevasta muuta johdu.
Polkupyöräopastimen yläpuolella on oltava sininen kilpi, jossa on tieliikenneasetuksen 25§:n mukainen valkoinen polkupyörän tunnus. Tunnuksen tulee olla valaistu.
Polkupyöräopastimen alareunan tulee olla vähintään 1,2 metrin ja enintään 2,0 metrin korkeudella ajoradan tai pyörätien pinnasta. Toisto-opastinta ei tarvitse asentaa, elleivät erityiset olosuhteet sitä edellytä.
Liikennevaloissa tulee suojatien kohdalla olla erityiset jalankulkijoille tarkoitetut valo-opastimet.
Jalankulkijaopastimessa on oltava kaksi päällekkäin sijoitettua valoaukkoa, joista ylempi näyttää kiinteää punaista ja alempi kiinteää vihreää valoa.
Jalankulkijaopastimella näytetään joko punaista tai vihreää valoa. Punainen valo esittää seisovaa henkilöä ja vihreä valo kävelevää henkilöä tieliikenneasetuksen 28§:n mukaisesti.
Milloin ajoneuvo-opastimet on sammutettu tai niillä näytetään vilkkuvaa keltaista valoa, on jalankulkijaopastimien oltava sammutettuina.
Jalankulkijaopastin sijoitetaan kulkusuunnassa suojatien tai välittömästi opastimen tarkoittaman tien osan taakse ja sen tulee näkyä koko suojatielle tai opastimen tarkoittamalle tien osalle.
Jos tien ylitys on järjestetty useassa osassa, eri osia koskevat valo-opastimet sijoitetaan peräkkäin samalle puolelle suojatietä.
Milloin liikennevaloilla ohjatun suojatien jatkeena on raitiotien ylityskohta, on liikennettä myös siinä ohjattava liikennevaloin.
Milloin jalankulkijoiden valo-opasteisiin liittyy näkövammaisille tarkoitettuja ääniopasteita, vastaa nopea katkoääni vihreää ja hidas katkoääni punaista valoa.
Nopeassa katkoäänessä ääni katkeaa 300 kertaa minuutissa, äänen ja tauon aikasuhde on 1:1. Hitaassa katkoäänessä ääni katkeaa 30 kertaa minuutissa, äänen ja tauon aikasuhde on 1:4.
Jos ääniopasteista aiheutuu ympäristölle kohtuutonta häiriötä, ne voidaan kello 22-07 välisenä aikana kytkeä pois käytöstä, vaikka valo-ohjaus muuten olisikin toiminnassa.
3 Luku Vuorottaista liikennettä varten tarkoitetut liikennevalot
Milloin tien osalla ohjataan ajoneuvoliikennettä liikennevaloin vuoroin kumpaankin suuntaan, noudatetaan soveltuvin osin 2 luvun määräyksiä, jollei jäljempänä olevasta muuta johdu.
Työmaan vuoksi tai muusta sellaisesta syystä lyhytaikaista tarvetta varten asetetuissa liikennevaloissa voidaan toisto-opastin jättää pois.
Milloin vuorottaisen liikenteen ohjaaminen ei koske polkupyörä- tai mopoliikennettä, se on ilmaistava opastimen yhteyteen sijoitetulla tekstillisellä keltaisella kilvellä. Jos ohjaus koskee myös jalankulkijoita, tämä tulee ilmaista vastaavalla tavalla.
4 Luku Liikennevalot tiellä, jolla on suljettuja tai vaihtuvasuuntaisia ajokaistoja
Tiellä, jolla yhtä tai useampaa ajokaistaa voidaan käyttää vuoroin kummankin suuntaiseen liikenteeseen, tai jokin ajokaista voidaan sulkea liikenteeltä, on ajoneuvoliikenteen ohjaamiseen tarkoitetuissa liikennevaloissa käytettävä opastimia, joissa on valoaukko kiinteää punaista, vilkkuvaa keltaista ja kiinteää vihreää valoa varten.
Niiden ajokaistojen yläpuolella, joilla ei ole vaihtuvasuuntaista liikennettä tai jotka eivät ole suljettuina, saa kuitenkin käyttää opastimia, joilla voidaan näyttää ainoastaan vihreää tai ainoastaan punaista valoa.
Opastimet on sijoitettava ajokaistojen yläpuolelle vaihtuvasuuntaisen tai suljettavan ajokaistan alkamiskohtaan, ennen ajokaistan alkamiskohtaa sekä ajokaistan varrelle olosuhteiden edellyttämin välimatkoin.
Punaisen valon on oltava vinoristin muotoinen, keltaisen valon 45 asteen kulmassa alaspäin suunnatun nuolen muotoinen ja vihreän valon alaspäin suunnatun nuolen muotoinen tieliikenneasetuksen 27§:n mukaisesti. Keltaisia nuolia voi olla yksi tai kaksi.
Milloin opastimessa on useampia valoaukkoja, on punaisen valon aukon oltava vasemmalla, keltaisen keskellä ja vihreän oikealla. Valoaukkojen on oltava samalla korkeudella.
5 Luku Liikennevalot rautatien tasoristeyksessä, nosto- tai kääntösillan ja paloaseman kohdalla sekä lauttapaikalla
Liikennevaloissa, jotka on tarkoitettu tieliikenteen ohjaamiseen rautatien tasoristeyksessä, on käytettävä opastimia, joissa on yläpuolella yksi tai kaksi pyöreää valoaukkoa vilkkuvaa punaista valoa ja alapuolella yksi pyöreä valoaukko vilkkuvaa valkoista valoa varten. Opastimilla on aina näytettävä joko punaista tai valkoista valoa. Jos punaisen valon aukkoja on kaksi, tulee niiden olla vierekkäin samalla korkeudella ja valojen vilkkua vuorotellen.
Vilkkuvaa valkoista valoa ei saa käyttää muissa kuin 1 momentissa sekä 37§:ssä mainituissa liikennevaloissa.
Liikennevaloissa, jotka on tarkoitettu tieliikenteen ohjaamiseen nosto- tai kääntösillan tahi paloaseman kohdalla taikka lauttapaikalla, voidaan käyttää opastimia, joissa on yläpuolella yksi tai kaksi pyöreää valoaukkoa vilkkuvaa punaista valoa ja alapuolella yksi pyöreä valoaukko vilkkuvaa ja kiinteää keltaista valoa varten. Jos punaisen valon aukkoja on kaksi, tulee niiden olla vierekkäin samalla korkeudella ja valojen vilkkua vuorotellen.
Raitiovaunuliikennettä risteävän tieliikenteen ohjaamiseen voidaan myös käyttää 1 momentissa mainittuja liikennevaloja.
Valo-opasteet on annettava seuraavassa järjestyksessä: vilkkuva keltainen, kiinteä keltainen, vilkkuva punainen, vilkkuva keltainen. Kun tarvetta ohjaukseen ei ole, pidetään opastimet sammutettuina.
Edellä 29 ja 30§:ssä tarkoitettu opastin on sijoitettava ajoradan oikealle puolelle. Milloin kulkusuunnassa on kaksi tai useampia ajokaistoja tai milloin siihen muutoin on syytä, sijoitetaan toinen opastin ajoradan yläpuolelle, keskikorokkeelle tai ajoradan vasemmalle puolelle. Jos opastimia on useita, ne on sijoitettava samalle tien poikkilinjalle, jollei erityisistä olosuhteista muuta johdu.
Milloin edellä tässä luvussa mainitut opastimet eivät koske liikennettä jalkakäytävällä tai pyörätiellä, se on ilmaistava opastimen yhteyteen sijoitetulla tekstillisellä keltaisella kilvellä.
Vilkkuvaa punaista valoa ei saa käyttää muissa kuin edellä tässä luvussa mainituissa liikennevaloissa. Rautatien tasoristeyksessä, nosto- tai kääntösillalla tai lauttapaikalla olevat puomit saa kuitenkin varustaa vilkkuvin punaisin valoin, jotka ovat toiminnassa, kun puomi laskee, on alhaalla tai nousee.
Sellaisessa rautatien tasoristeyksessä, joka sijaitsee liikennevaloin ohjatussa tienristeyksessä tai sen välittömässä läheisyydessä, voidaan tienristeyksen liikennevalot järjestää niin, että ne käsittävät myös tasoristeyksen. Tällaisia opastimia ei saa kytkeä pimeäksi tai näyttämään vilkkuvaa keltaista valoa paitsi, milloin junaliikenne rautatiellä on vähäistä ja rautatienkunnossapitäjän toimesta on järjestetty tieliikenteen tarpeellinen varoittaminen.
Edellä tarkoitetussa risteyksessä voidaan käyttää kaksiaukkoisia lisäopastimia, joilla näytetään liitteessä olevan kuvan kohdan 5 mukaisia opasteita. Näiden opastimien tulee olla sammutettuina silloin kun risteyksessä ei ole rautatieliikennettä.
6 Luku Muut liikennevalot
Liikennevaloissa, jotka on tarkoitettu tieliikenteen ohjaamiseen tulliasemalla, voidaan käyttää pyöreitä kaksiaukkoisia opastimia, joissa punaisen valon aukko on vihreän yläpuolella. Jos pysäytyskohdassa on risteävää liikennettä tai jos pysäytettävien ajoneuvojen nopeus ei ole alhainen, on kuitenkin käytettävä kolmiaukkoisia opastimia.
Milloin raitiovaunuliikenteestä kiskojen poikkeuksellisen sijainnin vuoksi tai muusta sellaisesta syystä saattaa aiheutua vaaraa ajoneuvoliikenteelle taikka milloin muutoin on syytä varoittaa ajoneuvoliikennettä erityisestä vaarasta, voidaan varoitusmerkin yhteydessä käyttää opastimia, joissa on enintään kaksi pyöreätä valoaukkoa vilkkuvaa keltaista valoa varten. Jos opastimessa on kaksi valoaukkoa, tulee niiden olla vierekkäin samalla korkeudella ja valojen tulee vilkkua vuorotellen.
Edellä 1 momentissa mainittua valoa voidaan käyttää myös suojatietä tai väistämisvelvollisuutta risteyksessä osoittavan liikennemerkin yhteydessä, milloin siihen suojatien tai risteyksen sijainnin vuoksi tahi muuten on erityistä syytä.
Milloin raitiovaunuliikennettä ohjataan muusta liikenteestä erillään, voidaan käyttää erityisiä valkoista valoa näyttäviä opastimia, joissa S-kirjain vastaa punaista valoa, vaakasuora viiva keltaista ja nuolen muotoinen opaste vihreää valoa.
7 Luku Yhteiset määräykset
Valo-ohjaus on ajoitettava siten, että liikennevalon sen salliessa risteystä, tietä tai tien osaa ylittämään lähtenyt ajoneuvo tai jalankulkija voi turvallisesti ylittää risteyksen, tien tai tien osan.
Polkupyöräopastimella saadaan ohjata liikennettä samanaikaisesti risteävän suunnan jalankulkijaopastimella ohjatun polkupyörä- ja jalankulkijaliikenteen kanssa edellyttäen, että risteämiskohta on vähintään kahden ja puolen metrin etäisyydellä autoliikenteen ajoradasta.
Niin ikään saadaan jalankulkijaopastimella ohjata liikennettä samanaikaisesti risteävän suunnan jalankulkijaopastimella ohjatun liikenteen kanssa.
Jos vihreän nuolen muotoisella opasteella ohjataan kääntyvää liikennettä, ei tätä suuntaa risteävälle ajoneuvo-, jalankulku- tai raitiovaunuliikenteelle saa samanaikaisesti näyttää vihreää valoa eikä raitiovaunuliikenteelle muuta ajon sallivaa opastetta.
Jalankulkijoille tarkoitettu vihreä valo-opaste ei saa syttyä sen jälkeen kun autoliikenteelle on syttynyt vihreä pyöreä valo-opaste sellaiselle tulosuunnalle, jolta voi kääntyä edellä tarkoitetun suojatien yli. Liikennetilanteen mukaan toimivassa valo-ohjauksessa voidaan menetellä toisin, mikäli kääntyvää autoliikennettä ei kyseisellä hetkellä ole.
Opastimen valoaukon halkaisija on 200 ± 10 mm tai 300 ± 10 mm. Opastimen yhteydessä voidaan käyttää taustalevyä.
Taustalevyä on yleensä käytettävä ajoradan yläpuolelle sijoitetuissa opastimissa sekä pääsuunnan opastimissa teillä, joilla on 60 km/h tai 70 km/h nopeusrajoitus.
Polkupyöräopastimen valoaukon halkaisija on 80 ± 5 mm tai 100 ± 5 mm.
Tienpitäjän tulee huolehtia siitä, että liikennevalolaitteille järjestetään asianmukainen tekninen ja liikennetekninen kunnossapito. Lamppuvikojen vähentämiseksi tulee järjestää riittävän usein toistuva lamppujen kausivaihto.
Punaisten liikennevalo-opastimien lampuille on järjestettävä automaattinen valvonta siten, että jalankulkijaopastimen, pääopastimen, ainoan toisto-opastimen tai useamman kuin yhden toisto-opastimen punaisen lampun rikkoutuminen kytkee tieliikennettä ohjaavat liikennevalot näyttämään vilkkuvaa keltaista valoa.
8 Luku Voimaantulo
Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä marraskuuta 1990.
Tällä päätöksellä kumotaan 14 päivänä kesäkuuta 1978 annettu liikenneministeriön päätös tieliikenteen liikennevaloista (459/78) siihen myöhemmin tehtyine muutoksineen.
Tämän päätöksen voimaan tullessa jo käytössä olevat liikennevalojärjestelyt on muutettava tämän päätöksen mukaisiksi vuoden 1995 loppuun mennessä. Näkövammaisille tarkoitetut ääniopastimet on kuitenkin muutettava 24§:n mukaisiksi vuoden 2000 loppuun mennessä.
Vanhojen määräysten mukaisia näkövammaisille tarkoitettuja ääniopastimia saa asentaa uusiin valo-ohjattuihin risteyksiin yhden vuoden ajan tämän päätöksen voimaantulosta. Vanhojen ja uusien määräysten mukaisia ääniopastimia ei saa käyttää samassa risteyksessä.
Helsingissä 18 päivänä kesäkuuta 1990
Liikenneministeri Raimo Vistbacka
Yli-insinööri Olli Hintikka
Yksi- ja kaksiaukkoisten lisäopastimien sallitut käyttötavat ja vaihtumisjärjestykset Yksiaukkoinen lisäopastin
1 Etuvihreä oikealle
2 Jälkivihreä vasemmalle
Kaksiaukkoinen lisäopastin
3 jälkivihreä oikealle
4 ylimääräinen vihreä oikealle
5 Rautatien tasoristeyksessä liikennevalojen lisäopastin oikealle *
* lisäopastin vasemmalle on myös mahdollinen
›Ruotsinkieliset säädökset ›Ajantasainen lainsäädäntö ›Säädösmuutosten hakemisto ›Saamenkieliset säädökset ›Uusimmat oikaisut/De nyaste rättelserna Sisällysluettelo552/19901 Luku - Yleisiä määräyksiä1 §2 §3 §4 §2 Luku - Liikennevalot risteyksessä5 §6 §7 §8 §9 §10 §11 §12 §13 §14 §15 §16 §17 §18 §19 §20 §21 §22 §23 §24 §3 Luku - Vuorottaista liikennettä varten tarkoitetut liikennevalot25 §4 Luku - Liikennevalot tiellä, jolla on suljettuja tai vaihtuvasuuntaisia ajokaistoja26 §27 §28 §5 Luku - Liikennevalot rautatien tasoristeyksessä, nosto- tai kääntösillan ja paloaseman kohdalla sekä lauttapaikalla29 §30 §31 §32 §33 §34 §6 Luku - Muut liikennevalot35 §36 §37 §7 Luku - Yhteiset määräykset38 §39 §40 §41 §42 §8 Luku - Voimaantulo43 §
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1990 › 552/1990 Lainsäädäntö


text:
Samsung SyncMaster T220 Arvostelut - alaTest.fi
1561 arvostelu
Käyttömukavuus (335)
Vastinetta rahalle (288)
Tyylikkyys (273)
koko (90)
alaTest on kerännyt ja analysoinut 1561 arvostelut lehdistä ja verkkosivustoilta.
(Perustuen 1561:n arvosteluun)
Näyttää 1 - 6, 6:sta Näytä arvostelut: Suomi:ksi | muissa kielissä (705)
Testit kehu vasteaikaa ja inputlagin puutetta ja näin ne piti kutinsa tällä kertaa. Pidin rinnakkain 21" CRT ja tätä T220 ja kuvassa ei juurikaan ollut eroa nopeissa liikkeissä. Toki CRT vastasi nopeammin, mutta ei huomattavan ärsyttävästi. 24"...
Kattavilla liitännöillä varustettu, ja ominaisuuksiltaankin kattava taulu-TV/näyttö. On itselläni toimittanut pääasiassa TV:n virkaa moitteettomasti ja tietokoneen näyttönä pelatessa/leffoja katsellessa ja pieksää oman varsinaisen näyttöni niissäkin....
+Kuva +Vasteaika +Tyylikäs +Värit -Valovuotoa, mutta ei häiritsevästi
Hyvä näyttö vaikka tuota valovuotoa hieman onkin niin ei se haittaa. Erittäin tyylikäs ulkomuoto. Värilämpötilan vaihdoin lämpimälle heti alkuun. Hyvin on toiminut peli/leffa käytössä.
Tämmönen tuli viimeviikolla poimittu gigantista mukaan. Värit/kontrastit oli perusasetuksiltaan pielessä. Pienen säädön jälkeen, ne kumminkin sain kohdalleen. plussat -Kuva. -Värit on hyvät(säädön jälkeen). -Nopea vasteaika. -Ehkä yksi tyylikkäimmistä...
Ollut käytössä muutaman kuukauden ja mitään negatiivista sanottavaa en keksi. Vasteaika on pieni (2ms) joten sopii mm. pelaamiseen todella hyvin. Jonkin verran valovuotoa havaittavissa, mutta itseäni se ei häiritse. Ainut seikka minkä lisäisin...
Hintavertailu tuotteelle Samsung SyncMaster T220
Proshop.fi Samsung 27" N�ytt� CH80 Series C27H800FCU - hopea...
LED-n�ytt�, kaareva, 27", 1920 x 1080 Full HD (1080p), VA, 250 cd/m�, 3000:1, 5 ms, HDMI, DisplayPort, USB... 276,00 € KAUPPAAN Proshop.fi Samsung 21" N�ytt� SE450 Series S22E450M - musta - 5 ms
LED-n�ytt�, 24", 1920 x 1080 Full HD (1080p), TN, 250 cd/m�, 1000:1, 5 ms, DVI, VGA, musta 127,00 € KAUPPAAN Proshop.fi Samsung 43" N�ytt� CJ89 Series C43J890DKU - musta...
LED-n�ytt�, kaareva, 43" (43.4 katseltava), 3840 x 1200, VA, 300 cd/m�, 3000:1, 5 ms, HDMI, DisplayPort... 892,00 € KAUPPAAN Proshop.fi Samsung 24" N�ytt� SE450 Series S24E450D - musta - 5 ms
LED-n�ytt�, 23.6", 1920 x 1080 Full HD (1080p), Plane to Line Switching (PLS), 250 cd/m�, 1000:1, 4 ms... 171,00 € KAUPPAAN Proshop.fi Samsung 27" N�ytt� CFG7 Series C27FG73FQU - musta...
LED-n�ytt�, kaareva, 27" (27" katseltava), 1920 x 1080 Full HD (1080p), VA, 250 cd/m�, 3000:1, 4 ms, HDMI... 242,00 € KAUPPAAN Proshop.fi Samsung 27" N�ytt� CJG5 Series C27JG50QQU - musta...
LED-n�ytt�, kaareva, 27" (26.9" katseltava), 2560 x 1440 WQHD, VA, 300 cd/m�, 3000:1, 4 ms, 2xHDMI... 355,00 € KAUPPAAN Proshop.fi Samsung 32" N�ytt� CF391 Series C32F391FWU...
LED-n�ytt�, kaareva, 32", 1920 x 1080 Full HD (1080p), VA, 250 cd/m�, 3000:1, 4 ms, HDMI, DisplayPort... 253,00 € KAUPPAAN Proshop.fi Samsung 28" N�ytt� UD590 Series U28E590D - musta - 1...
LED-n�ytt�, 28", 3840 x 2160 4K UHD (2160p), TN, 370 cd/m�, 1 ms, 2xHDMI, DisplayPort, musta, shiny 295,00 € KAUPPAAN Proshop.fi Samsung 32" N�ytt� *DEMO* C32JG50 - musta - 4 ms
LED-n�ytt�, kaareva, 32" (31.5" katseltava), 2560 x 1440 WQHD, VA, 300 cd/m�, 3000:1, 4 ms, 2xHDMI... 381,00 € KAUPPAAN Proshop.fi Samsung 32" N�ytt� UH85 Series U32H850UMU - musta...
LED-n�ytt�, 32" (31.5" katseltava), 3840 x 2160 4K, VA, 250 cd/m�, 3000:1, 4 ms, 2xHDMI, DisplayPort, Mini... 489,00 € KAUPPAAN Proshop.fi Samsung 24" N�ytt� SF350 Series S24F350FHU - musta...
LED-n�ytt�, 24", 1920 x 1080 Full HD (1080p), Plane to Line Switching (PLS), 250 cd/m�, 1000:1, 4 ms, HDMI... 119,00 € KAUPPAAN Proshop.fi Samsung 24" N�ytt� SE450 Series S24E450M - musta - 5 ms
LED-n�ytt�, 24", 1920 x 1080 Full HD (1080p), TN, 250 cd/m�, 1000:1, 5 ms, DVI, VGA, kaiuttimet, musta 157,00 € KAUPPAAN Proshop.fi Samsung 24" N�ytt� SF356 Series S24F356FHU - musta...
LED-n�ytt�, 24", 1920 x 1080 Full HD (1080p), Plane to Line Switching (PLS), 200 cd/m�, 4 ms, HDMI, VGA... 129,00 € KAUPPAAN Proshop.fi Samsung 24" N�ytt� CF396 Series C24F396FHU - musta...
LCD monitor, curved, 24", 1920 x 1080 Full HD (1080p), VA, 250 cd/m�, 3000:1, 4 ms, HDMI, VGA, glossy black 164,00 € KAUPPAAN Proshop.fi Samsung 27" N�ytt� CF591 Series C27F591FDU - hopea...
LED monitor, curved, 27", 1920 x 1080 Full HD (1080p), VA, 250 cd/m�, 4 ms, HDMI, VGA, DisplayPort... 259,00 € KAUPPAAN Proshop.fi Samsung 27" N�ytt� SE310 Series S27E330H - musta - 1 ms
LED-n�ytt�, 27", 1920 x 1080 Full HD (1080p), TN, 300 cd/m�, 1000:1, 1 ms, HDMI, VGA, musta 172,00 € KAUPPAAN Proshop.fi Samsung 27" N�ytt� CF398 Series C27F398FWU - musta...
LED-n�ytt�, kaareva, 27", 1920 x 1080 Full HD (1080p), VA, 250 cd/m�, 3000:1, 4 ms, HDMI, DisplayPort... 214,00 € KAUPPAAN

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Sub21:30
Sub.doc: Luolayhteyden luotaaja
Luolayhteyden luotaaja. Luolatutkija Kieran McKay lähtee etsimään yhdyskäytävää kahden laajan, uusiseelantilaisen luolaston välillä. Onnistuessaan löytö voitaisiin julistaa eteläisen pallonpuoliskon suurimmaksi yhtenäiseksi luolaksi, mutta tehtävä on kaikkea muuta kuin helppo. Itävaltalaisessa seikkailusarjassa maailman kokeneimmat extremeurheilijat ja omien rajojensa kokeilijat vievät katsojat mahtaviin maisemiin, hengenvaarallisiin maastoihin ja jopa kuoleman rajalle.
Naisten välieräottelut. Pariisi, Ranska. Selostus Christer Sarlin ja Ville Nygård. Ruotsinkielinen selostus Janne Karinkanta. HD
Jalkapallon naisten EM-karsinnat: FIN - IRL
Suomi - Irlanti 1. puoliaika. Selostus Matti Härkönen. Valkeakoski. Ruotsinkielinen selostus Janne Isaksson. HD
Miesten välieräottelut. Pariisi, Ranska. Selostus Christer Sarlin ja Ville Nygård. Ruotsinkielinen selostus Janne Karinkanta. HD
Yle TV212:15
Yle TV215:56
Naisten loppuottelu. Pariisi, Ranska. Selostus Ville Nygård. Ruotsinkielinen selostus Janne Karinkanta. HD
Naisten joukkuekisa. Bern, Sveitsi. Selostus Marika Aho. HD
Yle TV211:00
Toinen osakilpailu. Selostus Jussi Eskola. Mikkeli. HD
Superpesis LIVE: Sotkamo - Koskenkorva
Miesten loppuottelu. Pariisi, Ranska. Selostus Ville Nygård. Ruotsinkielinen selostus Janne Karinkanta. HD
Toto76-kierros Mikkelissä. Selostus Marko Lähteenmäki. Juontaja Sara Perttunen. Haastattelut Joanna Kuvaja.
Yle TV219:15
Naisten välinefinaalit. Bern, Sveitsi. Selostus Marika Aho. HD
Kooste edellisen yön kilpailuista. Mm. rullalautailun ja BMX:n tupla- big airin finaalit. Moto X:n best whip & quarter pipen finaali. Austin, Yhdysvallat. Selostus Sami Saarenpää, Aaro Linnalaakso ja Ilkka Salo. HD
Jalkapallon naisten EM-karsinnat: FIN - POR
Suomi - Portugali 1. puoliaika. Selostus Matti Härkönen. Helsinki. Ruotsinkielinen selostus Janne Isaksson. HD
Yle TV223:50
Jalkapallon EURO 2016: Avajaiskonsertti
Avajaiskonsertissa Pariisissa esiintyy David Guetta. HD
Jalkapallon EURO 2016: FRA - ROU
Ranska - Romania. Selostus Matti Härkönen. Ruotsinkielinen selostus Christoffer Herberts. HD

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
 Oppo F7 Timantti Mustat Kuvat - nx5y.com
Full HD 1080p - Vapaa Taustakuvia Älypuhelimeen: 1080x1920 - Free Photo Taustat. Ilmaiseksi Ladattavia Taustakuvia Mobiililaitteille, Free Kuvia Oman Älypuhelimet, Alkuperäinen Taustakuva Download. Tapetti Gallerian - Ilmainen Lataus.
2160x1920 Rotujen Kissojen Iso Tassut. Musta Pennut. Armo. 2160x1920 Android Täysikokoinen Taustakuva 1080x1920 Laitteet, 21601920 Kuvia. Valokuvia 2160-1920. Ilmainen Taustakuva Eläimet Kissanpentu Taustakuva. 2160/1920 Valokuva, Vapaa Taustakuvia: AmbientCat, Eläin, Musta Kissa.
1080x1920 - Ilmainen Työpöydän Taustat, Hd Taustakuvia. Acer Allview Amoi Android OS Apple Archos Asus Atom Mobile Avvio BBK BLU BQ BenQ Bkav BlackBerry Blaupunkt Bluboo BungBungame Cherry Mobile ConCorde Coolpad Cubot DEXP Dakele Doov Ecoo. 1080x1920 - Ilmainen Taustakuva Kuvia, Vapaa Taustat Kuvat. 1080x1920 - Ilmainen Taustakuva Kuvia Vapaa Taustat Kuvat, Alkuperäinen Taustakuva Download. Tapetti Gallerian - Ilmainen Lataus.
IPhone 6s Plus - Ilmainen Taustakuva Kuvia, Ilmainen Työpöydän Taustat. IPhone 6s Plus - Ilmainen Taustakuva Kuvia, Ilmainen Työpöydän Taustat, Alkuperäinen Taustakuva Download Tapetti Gallerian Tietokanta - Feeniksin artikkelit Björkqvist, Ben I. I.V.L. A. Hansa Brandenburg Konetyyppihistoriaa 9 Hielm, Börje Reverssiä kolmosella Epätavallinen lasku Sundsvalliin DC-:lla 950-luvun lopussa. Tulossa miljoonan kuvan postaus ja osa kuvista ei välttämättä sovi herkille, tämä varoitukseksi. Lauantai starttasi Proseccon poksauttamisella Monan kanssa, tytöille kuohuvaa tottakai. nelliina olivia rouge Ja siinä missä me mekkoihmiset juoruttiin sohvalla ja kiinniteltiin irtoripsiä, mitä t. 1920x1080 - Ilmainen Taustakuva Kuvia, Ilmainen Työpöydän Taustat. 1920x1080 - Ilmainen Työpöydän Taustat, Ilmainen Taustakuva Kuvia, Alkuperäinen Taustakuva Download. Tapetti Gallerian
Eilisen illan asua. Pilkullinen valkoinen mekko on eBay-löytö, I love it! Peter Pan -kaulukset ovat aina vaan kauniita. Tosin tein pienimuotoisen virhearvioinnin, kun en ottanut neuletakkia mukaan. Ihan vähän tuli vilu, kun taisteli ensin Prisman sohjoisella parkkipaikalla kärryjen kanssa ja myö. 20.8.2019 - Tutustu käyttäjän maijalkoponen Pinterest-tauluun Ruusut. Katso muita ideoita: Kukat,Kukka ja Kauniita kukkia. Full HD 1080x1920 - Vapaa Taustakuvia Älypuhelimeen: 1080x1920 - Free Photo Taustat. Mistä Saa Taustakuvia Älypuhelimille? Juuri Täällä, Juuri Nyt! Ilmaiseksi Ladattavia Taustakuvia Mobiililaitteille, Free Kuvia Oman Älypuhelimet, Alkuperäinen Taustakuva Download. Tapetti.
Osta helposti Prisma verkkokaupasta. Laaja valikoima kodinkoneita, elektroniikkaa, kodin-, lasten-, sekä urheilutuotteita. Myymälänouto aina 0. Laskulla jopa 60 päivää korotonta maksuaikaa.
Full HD 1920x1080 - Vapaa Taustakuvia Työpöydälle Tai Älypuhelimen: 1920x1080 - Free Photo Taustat. Mistä Saa Taustakuvia Tietokoneisiin Tai Älypuhelimiin? Juuri Täällä, Juuri Nyt! Ilmaiseksi Ladattavia Taustakuvia Mobiili Tai Työpöydän, Free Kuvia Oman Työasemat Tai.
Ilmainen Työpöydän Kuvat - 1080x1920 - Free Photo Taustat. Ilmainen Työpöydän Kuvat - 1080x1920 - Free Photo Taustat, Alkuperäinen Taustakuva Download. Tapetti Gallerian - Ilmainen Lataus. Issuu is a digital publishing platform that makes it simple to publish magazines, catalogs, newspapers, books, and more online. Easily share your publications and get them in front of Issuu’s. 1080x1920 - Ilmainen Työpöydän Taustat, Hd Taustakuvia. 1080x1920 - Ilmainen Työpöydän Taustat, Hd Taustakuvia, Alkuperäinen Taustakuva Download. Tapetti Gallerian - Ilmainen Lataus. Mutta, tältä sivustolta tuollaiset kuvat voi karsia pois. On väärin että kuva on hyväksyttyjen puolella, koska sillä on potentiaalia aiheuttaa lukijalle itsemurha. 2013-09-25 20:18:39 Pitäisi huomata että nuo kissat saattavat valehdella. Sillä perusteella koko kuva.
8.2.2019 - Tutustu käyttäjän InkaFin Pinterest-tauluun Waist workouts. Katso muita ideoita: Liikunta,Kuntoilu ja Treenit. Haluatko ostaa tämän lehden? Vaikuttaako lehti kiinnostavalta? Voit lukea koko lehden valitsemalla "Lisää ostoskoriin". Mukavia lukuhetkiä!
Franquinin Mustat Sivut albumin ensimmäinen painos priimana, mikä voisi olla arvo? Huudossa ei ollut ollut kuin uudenpaa painosta. x-men lehtien arvoon voisi karkeasti sanoa 1-1.50€/kpl huutonettiin laitettuna. Kannattaa myydä isompana kasana. Toimitamme pumput, varaosat, tarvikkeet ja kokoonpano työkalut kaikkien moottoreiden. 4-723-998-111Television Reference Guide GB Guide de référence FR Guía de referencia ES Referentiegids NL Referenzanleitung DE Guia de referência PT Guida di riferimento IT Referensmaterial SE Referencevejledning DK Viiteopas FI Referanseveiledning NO Przewodnik PL Referenční příručka CZ Referenčná príručka SK Felhasználói útmutató HU Ghid de referinţă RO.
Puh. Edessä 290 mm levyjarrut. Saatavana myös ABS-jarruilla. $ SUZUK I Ride the winds of chWl1'ge Maahantuoja: Suzuki. s;.ozl! k i.!l. Säädettävä ohjaustangon ja istuimenkorkeus. 656 cm 3, DOHC, 4-sylinterinen moottori. Krista Jylhä /profile/05258028024390363684 noreply@ Blogger 88 1 25 tag:,1999:blog-2830534289052780987.post.
12/8/2013 · Nyblinin tietolipas - tiedonantoja Suomen valokuvaus-kaupasta 3 / 1908 Nyt on jälleen aika ryhtyä uudelleen värikuvauskokeiluihin, jotka tal. 4/26/2017 · Dictionarium Polygraphicum: Or, The Whole Body of Arts Regularly Digested. Vol I. London: Printed for C. Hitch and C. Davis in Pater-noster. Ehkä jopa meikäläisellekin joissain tapauksissa. Mutta kuitenkin asiasta sen enempää niin kuvat oli joka tapauksessa mielenkiintoisia ja mun mielestä on hienoa nähdä tollasta innostuneisuutta 16 vuotiaan ajatuksissa, on ainakin tavotteet selvillä! Ja vielä selvennykseksi, että en tässä nyt halunnut mitenkään mollata teikäläistä.
From: Matti Lattu Newsgroups: sfnet.harrastus.elektroniikka Subject: Re: PC peaper Date: 29 Mar 1999 11:58:36 GMT Organization: University of Helsinki Lines: 9. Enjoy the videos and music you love, upload original content, and share it all with friends, family, and the world on YouTube. SNDS Magazine 20103 Editorial. Hello! a new face in town – at least in the bottom left corner of the colophon on page 2. As announced in issue 2-2010, Jørgen Høg has decided to leave the. Kävelyreitti III Jäällä kävely avaa aina hauskoja ja erikoisia näkökulmia kaupunkiin. Vähän samanlainen tunne kuin silloin, kun ystävämme vei meidät kerran ylöstuomio.
LUKU 1 - Pinnacle.

matches: HD Hd HD HD Hd Hd


Selvitykset tarkastuslautakunnan arviointikertomukseen vuodelta 2015 | Mikkeli
Kokous 3.10.2016
Selvitykset tarkastuslautakunnan arviointikertomukseen vuodelta 2015
Kaupunginhallitus, kokous 3.10.2016
§ 364 Selvitykset tarkastuslautakunnan arviointikertomukseen vuodelta 2015
Kaupunginhallitus esittää, että kaupunginvaltuusto merkitsee tiedoksi selvitykset arviointikertomuksessa esitetyistä kysymyksistä ja havainnoista sekä kuvaukset toimenpiteistä, joihin aiotaan ryhtyä arviointikertomuksessa esitettyjen epäkohtien korjaamiseksi.
Liite Selvitykset arviointikertomukseen.pdf (pdf, 107 kt)
§ 356 Kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus
§ 357 Pöytäkirjan tarkastus
§ 358 Ilmoitusasiat
§ 359 Otto-oikeus/lautakuntien/viranhaltijoiden päätökset
§ 360 Valtuuston jäsenyydestä eroaminen, Marja Hämäläinen
§ 361 Eron myöntäminen Marja Hämäläiselle Haukivuoren aluejohtokunnan varajäsenyydestä ja uuden varajäsenen valitseminen
§ 362 Intendentin virka
§ 363 Talouden seuranta 7/2016, kaupunginhallitus
§ 365 Viinamäen vesiosuuskunnan lainatakaus