text:
Tähden hetki valokeilassa | ESO Suomi
Hiljattain muodostunut tähti valaisee ympäröiviä kosmisia pilviä tässä uudessa kuvassa Chilessä sijaitsevalta ESO:n La Sillan observatoriolta. Tähteä HD 97300 ympäröivien laajojen pilvien tomuhiukkaset hajottavat sen valoa, samoin kuin auton valot ympäröivässä sumussa, ja saavat aikaan heijastussumun IC 2631. Vaikka HD 97300 on tällä hetkellä valokeilassa, juurikin sen niin näyttäväksi saava tomu kuuluttaa uusien, mahdollisesti näyttämön valtaavien, tulevien tähtien syntymää.
Tämän MPG/ESO 2.2-metrin teleskoopin uuden kuvan esittämä hohtava alue on nimellä IC 2631 tunnettu heijastussumu. Nämä kohteet ovat kosmisen tomun pilviä, jotka heijastavat läheisen tähden valoa avaruuteen luoden tässä taltioidun kaltaisia vaikuttavia valoesityksiä. IC 2631 on kirkkain sumu Kameleontin tähtienmuodostusalueessa, joka on suuri lukuisia vastasyntyneitä ja muodostumassa olevia tähtiä käsittävä kaasu- ja tomupilvien alue. Alue sijaitsee noin 500 valovuoden etäisyydellä eteläisen taivaan Kameleontin tähdistössä (Chamaeleon).
Sumua IC 2631 valaisee yksi nuorimmista ja sekä massivisimmista että kirkkaimmista naapuruston tähdistä, HD 97300. Tämä alue on täynnä tähtien valmistamiseen soveltuvaa materiaa, mikä on ilmeistä tässä kuvassa IC 2631:n ylä- ja alapuolella näkyvistä pimeistä sumuista. Pimeissä sumuissa on niin tiheässä kaasua ja tomua, että ne estävät taustan tähtien valon kulun.
Tähden HD 97300 aikaansaamien kaltaiset heijastussumut ainoastaan hajottavat tähtien valoa avaruuteen. Paljon suurienergiaisempi tähden valo, kuten hyvin kuumista uusista tähdistä löyhähtävä ultraviolettisäteily, saattaa ionisoida lähialueiden kaasua saaden sen säteilemään itsekseen. Nämä emissiosumut viittaavat kuumempien ja tehokkaampien tähtien läsnäoloon. Aikuisuudessaan ne voi havaita tuhansien valovuosien etäisyydeltä. HD 97300 ei ole niin tehokas ja sen hetki valokeilassa ei tule kestämään kauaa.
Lehdistötiedotteen teksti kertoi alunperin sumun kirkkaimman tähden, HD 97300, olevan T Tauri -tähden. Kirjallisuus on kuitenkin jokseenkin yksimielinen siitä, että kyseessä on jonkin verran massiivisempi pääsarjaa edeltävän vaiheen tähti, jonka luokka on Herbig Ae/Be. Pahoittelemme virhettä.
Valokuvia MPG/ESO 2.2-metrin teleskoopista La Sillalla
MPG/ESO 2.2-metrin teleskoopilla La Sillalla otettuja kuvia
Tämä on ESO:n lehdistötiedotteen käännös eso1605.
Tiedote nr.: eso1605fi
Nimi: IC 2631
PR-kuva eso1605a
PR-kuva eso1605b
PR-kuva eso1605c


text:
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / HD / miten poistaa tapetti raja HD	miten poistaa tapetti raja HD
0	miten poistaa tapetti raja HD
Here is a best collection Of how to remove wallpaper border HD For Desktops, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täälläDownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön. 1.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! If you Like This how to remove wallpaper border HD Collection Give us a Like And Share On Facebook.
piipittää Tietoja Jeya Edellinen: Toshiba tapetti HD
seuraava: suuri taustakuvia HD
näkymät (1071) älä touch puhelimeen taustakuvaksi HD
näkymät (911) Tumblr iPhone tapetti
näkymät (874) kuuma bikinit taustakuva HD
näkymät (712) Hot anime tapetti HD
fornasetti tapettiHedelmät tapetti HDdynaaminen taustakuva HDtaustakuvia autojen HDNature Vihreä Taustakuva HDranta iphone tapetti HDharmaa raidallinen tapetti HDmavericks tapetti HDtapetti lintujen HDMcLaren Cars Taustakuva HD Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Eilen, 29.7.Tänään, 30.7.Huomenna, 31.7.Maanantai 1.8.Tiistai 2.8.Keskiviikko 3.8.Torstai 4.8.Perjantai 5.8.Lauantai 6.8.Sunnuntai 7.8.Maanantai 8.8.Tiistai 9.8. Yle TV1 Lauantai 30.7.
6/9. Pauli pukee/puvustaa nykynaisen 1950-luvun malliksi. Millaisia maljakoita Madsille tarjotaan? Rikke etsii kierrätysaarteita kirpputorilta. Aarrejahtia Tanskan antiikki- ja kirpputorimarkkinoilla. HD Äänitekstitys: suomi.
Kausi 2, 6/10. Superaisti. Sähköankerias hämmensi aikanaan luonnontieteilijöitä, auttoiko se myös keksimään sähkön? Muillakin eliölajeilla on erikoisia, lähes ylimaallisia ominaisuuksia. Löytyykö niille selitys? HD Äänitekstitys: suomi.
Millaista on esittää Mariaa? Vivamon Raamattukylän näyttelijä Johanna Haavisto. (Room. 4:18-21). HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Monia eläinlajeja pidetään söpöinä niiden käytöksen tai ulkonäön perusteella. Mikä on tieteellinen selitys eläinten vetoavuudelle ja miten nämä ominaisuudet auttavat niitä selviytymään luonnossa? T: BBC. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Äänitekstitys: suomi.
Kausi 11, 7/10. Jumalten juoma. Pomo potkii pappapoliiseja pururadalle, joten uusi keikka on mannaa taivaasta. Paperiton siirtolainen pidätetään ja hänen menneisyyteensä liittyy vastausta vailla oleva hankala kysymys. (U) HD Äänitekstitys: suomi. K12 (väkivalta, ahdistus).
Kausi 9, 2/3. Magnum opus. Yliopiston dekaani löytyy metsikön keskeltä surmattuna. Uhrin luo on jätetty viitteitä alkemiaan. Uhrilla on myös erikoinen tatuointi, joka viittaa siihen, ettei tämä surma jää ainoaksi. HD Äänitekstitys: suomi. K12 (ahdistus).
Nyt rokataan manselaisvoimin, kun studioon kolmen soinnun erän saapuvat ottamaan Pate Mustajärvi ja Jussi Aaltonen sekä Juri Lindeman ja Heikki Salo. Tartu Mikkiin ja rokkaa mukana! HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Kausi 2, 8/10. Tukala tilanne. Selina valmistautuu esittelemään kameroille varapresidentin virka-asuntoa Janet Rylandin haastattelussa. Haastattelu osoittautuukin kovien kysymysten ristituleksi. T: HBO. (U) HD Äänitekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Lauantai 30. heinäkuuta 2016, vko 30
1 minUutisklipit: Kaljakellunta houkutteli taas kellujiaTänään 14:33
Elastinen heitti keikan asuntomessuilla – sormus vasemmassa nimettömässäMTV.fi (Televisio) | 12:32, 30.7.Kuvat: 7 hetkeä, joina Jennifer Lopezin ei uskoisi olevan ikäisensäMTV.fi (Televisio) | 10:16, 30.7.Kuvat: Ehtiikö edes vessaan? Kaunarit-tähti avaa vauva-arkeaan kaunistelemattaMTV.fi (Televisio) | 09:13, 30.7.Miia Nuutila elää uusioperheen arkea: Ajattelen tilannetta eräänlaisena bonuksenaMTV.fi (Televisio) | 08:09, 30.7."Liian lihavasta liian laihaksi" – Khloé Kardashian kuittaili arvostelijoilleenMTV.fi (Televisio) | 20:19, 29.7.

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Seksiseuraa Kemi Suomi 24 Gay Seksi / Aikuinen Gay
Seksiseuraa kemi suomi 24 gay seksi
26.02.2018 Rowena Dipiazza Gay-videochat 0
Tetas porno arabes xxx buscar videos amateur interracial latinas chicos maduras porno gratis riley steele sexotube chicas sexo gratis porno mayores follando videoa xxx sexo con videos porn tube porno gold sexo caliente amateur sexo porno duro rubias tetonas follando follando masajes xxx mama follando a su hija porno trio tetas grandes actrices porno chicas chupando pollas videos porno asiatica follando morenas peliculas porno eyaculacion femenina trios maduras follando gorditas porno porno red porn videos pornos travestis con chicas espiadas secretarias rusas porno con porn amateur español videos porno gratis beso negro xvideos hd porn videos gratis transexual vídeos videos ponor gratis porno porn porno abuelas folladas porno castellano team skeet porno español hd masturbaciones porno de tetonas fetichismo pies videos maduritas hd porno xxx abuelas video pormo gratis lesbianas negras gordas gratis video sexo anal duro videos transexuales follando vieos porno de mujeres calientes videos porno super porno africano videos pollas mejores páginas porno descargar videos sexo con travestis gratis videos trios rubias putas gratis tetona sexo con maduras tube hd pornografía gratis culos calientes tetona follando porno trio videos amateur españa masaje con amor porno enfermeras follando en la playa porno para follar video porn porno embarazadas sexo arabe gratis coño sexi porno xxx tias guarras modelos video xxx corrida anal embarazada el culo pajas con abuelas españolas gratis en castellano videos porno putas alexis texas video porno twinks porno videos porno france porno sexo con embarazadas desnudas porno grati video pelos en español gratis juegos porno gratis coumlouder secretarias follando colegialas maduras amateur universitarias calientes enanas porn porno gratis maduras gratis maduras gratis maduras rellenitas tetonas mujeres corriendose a su hija putas rubias 19 porno gratis sexo porno secretarias calientes toro pormo gratis xxx xxx videos porn porno intercambio de travestis videos x porn 18 anal maduritas.
con medias videoa xxx tias buenas desnudas videos porno erotico porno con gorditas pornografia películas pornográficas gratis x maduras videos sasha grey porn videos muy duro chicas sexo chicas negros sexo duro peliculas porno gratis tetona porno xxl porno.
cumlouder gratis videos xxx chicas desnudas culonas videos porno masajistas videos porno gratis peliculas lesbianas negras desnudas follando viejas video sexo amater coños eyaculando videos potno gratis videos porno con mama bailey jay videos xx videos porno porn videos de gordas porn xvideos sasha grey lesbianas mujeres embarazadas desnudas porno mandingo vídeos porno videos gratis desvirgacion anal porno gratis vidos porno castellano películas porno anal maduras follando porn tube porno gratis maduras videos videos transexuales parejasfollando sexo con lesbianas sexo orgias con las mas putas tetonas x-art gratis coumlouder secretarias calientes porno en castellano erotico porno de putas cumlouder videos mamadas pollas negras desnudas bdsm videos gratis en la secretaria porno de chicas sexis gratis videos gratis videos hentai x españoles cumloader español video mamadas 18 años 80 videos porno masajista mujeres follando peliculas x gratis enanas porno trios xxx vidios de bdsm follar gordas mujeres videos xxx nacho vidal coño brutal anal cunnilingus videos porno español vidios porno con tetas naturales follando videos de sexo gorditas travestis porno en español maduras.
con tetas grandes videos de guarras amateur xxx sexo anal hd videos porno en la cocina videos gratis buen porno playa brutal porn negras cachondas videos chicos desnudos porno x videos xx gratis abuelas videos pprno gratis porno manga gratis ver videos viejas follando mujeres fallando videos de sexo con videos videos porno gratis videos porno duro gratis porno negros videos bareback mui zorras mujer cachonda art porn free milfxxx videos porno árabe riley steele sexotube videos porno twink sexo rubias 19 lesbianas follando xxx maduritas.
con pezones gigantes porno doble penetracion maduras videos x video porno gratuito chicos xxxporn peliculas porno gratis de lesvianas chicas asiaticas anal morenas enana follando porno gratis mejores tetas grandes gordas y hijas follando gordas tetonas follando videos sexo voyeur videos eroticos videos lesvianas gratis sexo con gordas sexo videos porrno gratis se la calle orgias videos porno amater español porno gratis video amateur videos porno gratuitos orgias lesbianas videos porno gratuitos videos porno gratis manga hentay porn video porno gratis actrices del porno sexo trans runias 19 los mejores videos gratis porno americanas porno aleman gratis porn party porn hd porn maduras follando videos de chinas gorditas videos amateur culonas porno con pene enorme porno africanas lesbico trios porno porno gratis tetas grandes tetas enormes videos gratis en la playa videos de parejas amateur x videos de hombres negros penes de xexo videos porno jenna haze pornografia follando rusas putas maduras chupando pollas monstruosas pajas femeninas casting español parejas amateur follando tias corriendose a follar con porno españoles videos mejores paginas porno tran porno.
Mua ärsyttää niin paljon se, että mää oon vieläkin neitsyt. Onko kenelläkään tietoa mihin gaybaariin kannattaisin parikymppisen kollin mennä? Oletko varma, että haluat jatkaa? Kun välillä näkee nuorten ihmisten alle 18v laittavan Kik-seuranhakuilmoituksia nettiin, niin onko ne jotain pervoja jotka valehtelev. Mikä tää uus iskurin päivitys on?! Oon noin parikymppinen mies. Siis mitä te ajattelette naisista? Olen kuullut että siellä on rajua me. Onnettomuudesta johtuen olen lievästi liikuntarajoitteinen, mutta sit. Löydä miesseuraa Suomi24 Treffeistä. Olen alaikäinen noin 15 vuotias poika joka on kupin reunalla joko jäämässä kaappiin tai tippunassa sieltä ulos. Oon noin parikymppinen mies. Mistä nyt sitten saan nuore.
Homoseksuaaliseen potenssilääkkeet netistä inka tuominen alastonkuvat
Homo erottinen hieronta bb inka video
Shemale big sex in homo tallinn
isot mustat gay meis kalu kosteana
thai gay hieronta helsinki kallio pumies lyhty jyväskylä
märät kalut homoseksuaaliseen seksiä turusta

matches: hd hd hd hd hd hd


text:
16.08.2012 OKV/427/1/2011 - Valtioneuvoston oikeuskanslerin tietokanta - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Viranomaiset › Valtioneuvoston oikeuskansleri › 2012 › 16.08.2012 OKV/427/1/2011 EtusivuLainsäädäntöOikeuskäytäntöViranomaisetValtiosopimuksetHallituksen esityksetJulkaisut
Olet tässä: Finlex › Viranomaiset › Valtioneuvoston oikeuskansleri › 2012 › 16.08.2012 OKV/427/1/2011 16.08.2012	Diaarinumero:OKV/427/1/2011Antopäivä:
Ratkaisija:AOK
Peruskoulun valvonta- ja kurinpitovallan ulottuvuudesta ja sisällöstä
Peruskoulun rehtorin menettelyä koskevaa kantelua tutkittaessa ilmeni, että peruskoulun järjestyssääntöihin sisältyi kohdat ”tupakkalain ja opetushallituksen määräysten mukaan tupakointi on oppilaalta kouluaikana ja koulumatkoilla kielletty” ja ”koulussa ei saa pitää toisia loukkaavia vaatteita”.
Apulaisoikeuskansleri totesi järjestyssääntöjen mainitut kohdat monessa suhteessa virheelliseksi. Tupakkalaki kieltää tupakoinnin perusopetusta antavien oppilaitosten sisätiloissa ja oppilasasuntoloissa sekä niiden käytössä olevilla ulkoilualueilla, mutta ei kouluaikoina ja koulumatkoilla. Tupakkalain ja sen nojalla annettujen säännösten noudattamisen valvonnasta ja ohjauksesta vastaava Valvira on antanut ohjeen tupakkalain muutoksista oppilaitoksen näkökulmasta, ei opetushallitus. Lukijalle annettiin sellainen virheellinen vaikutelma, että koululla olisi (järjestyssääntöjen rangaistusuhan tukemaa) valvontavaltaa oppilaisiin nähden heidän koulumatkoillaan. Lisäksi kiellon pitää koulussa toisia loukkaavia vaatteita tulisi olla yksilöidympi, koska esimerkiksi paitojen tekstien kohdalla joudutaan ottamaan huomioon sananvapautta koskevat säännökset.
Rehtorin osalta apulaisoikeuskansleri totesi, että hän voi tehtäviään hoitaessaan antaa järjestysmääräyksiä, mutta ne eivät voi olla ristiriidassa lakien tai niiden nojalla annettujen järjestyssääntöjen kanssa. Hän on velvollinen jättämään järjestyssääntöjen selvästi lainvastaiset ja harhaanjohtavat määräykset noudattamatta. Rehtorin tiedotteesta ja huoltajille lähettämästä kirjeestä ilmenevät tupakointia koskevat määräykset olivat kuitenkin samalla tavoin virheellisiä ja harhaanjohtavia kuin järjestyssäännöissä. Rehtorin tiedotteessa oleva maininta koulumatkoilla tapahtuvan ilkivallan ja kiusaamisen hoitamisesta aina koulussa antoi myös väärän kuvan koulun toimivallasta. Tiedotteesta ja kirjeestä ilmenevä tupakkatutkielmien kirjoittaminen oli lakiin perustumaton kurinpitoseuraamus. Rehtorin selvityksessään ilmoittama tukiopetuksen järjestäminen seurauksena koulualueella tupakoimisesta oli perusopetuslain 16 §:n 1 momentin vastaista. Koulussa käytössä olevaan tupakointiin puuttumismalliin kuuluva lomake, jonka allekirjoittaisivat oppilas, rehtori ja huoltaja, sisälsi asiallisesti oppilaan lupauksen noudattaa tupakkalain 12 §:n 1 momentin 2 kohdassa säädettyä tupakointikieltoa. Rehtorilla ei kuitenkaan ole lakiin perustuvaa oikeutta vaatia oppilasta allekirjoittamaan lupausta noudattaa lakia.
Apulaisoikeuskansleri antoi vastaisen varalle huomautuksen sekä rehtorille hänen virheellisestä menettelystään että kaupunginhallitukselle, joka oli vastuussa osin virheellisiksi todetuista järjestyssäännöistä ja joka ei nähnyt rehtorin menettelyssä huomautettavaa tai moitittavaa.
PerustusL 2 § 2 mom.
PerustusL 6 §
PerustusL 7 §
PerustusL 10 § 1 mom.
PerustusL 12 § 1 mom.
PerusopetusL 16 § 1 mom.
PerusopetusL 29 §
PerusopetusL 32 § 1 mom.
PerusopetusL 35 § 2 mom.
PerusopetusL 36 §
TupakkaL 11 §
TupakkaL 12 § 1 mom. 2 k
Olet tässä: Finlex › Viranomaiset › Valtioneuvoston oikeuskansleri › 2012 › 16.08.2012 OKV/427/1/2011 Lainsäädäntö

matches:
§ 2
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 2
§ 1


Muu päätös 3196/2015 - Korkein hallinto-oikeus
Etusivu » Päätöksiä » Muita päätöksiä » Muupaatos » Muu päätös 3196/2015
Muu päätös 3196/2015
Louhinnan ja murskauksen ympäristölupaa koskevat valitukset (Savitaipale)
Taltionumero: 3196
Diaarinumero: 1441/1/15, 1505/1/15 ja 1506/1/15
Valittajat	1) A
3) C, D, E ja F
Vaasan hallinto-oikeus 16.4.2015 nro 15/0217/3
Lappeenrannan seudun ympäristölautakunta on päätöksellään 28.12.2012 (177 §) myöntänyt G:lle ympäristöluvan Savitaipaleen kunnan Kaihtulan kylässä sijaitsevalla Kuusikon tilalla RN:o 9:11 harjoitettavaan luonnonkiven louhintaan ja kalliokiviaineksen murskaukseen.
Lupaan on liitetty päätöksestä tarkemmin ilmenevät lupamääräykset 1–36, joista lupamääräykset 1, 2, 5–7 ja 10–27 kuuluvat seuraavasti:
1. Ympäristölupa myönnetään seuraavasti:
- Vuosittainen alueella käsiteltävän louhittavan kalliokiviaineksen määrä voi olla enintään 30 000 k-m3.
- Alueella käsiteltävän louhittavan kalliokiviaineksen kokonaismäärä voi olla enintään yhteensä 300 000 k-m3.
2. Toimintojen sijoittaminen alueella:
- Louhintaa eikä murskaustoimintaa saa sijoittaa 300 metriä lähemmäs asumiseen tai loma-asumiseen käytettävää rakennusta tai sen välittömässä läheisyydessä sijaitsevaa, oleskeluun tarkoitettua piha-aluetta, tai muuhun häiriölle alttiiseen kohtaan.
5. Irrotus- ja käsittelylouhintaa sekä murskaustoimintaa voidaan tehdä ympärivuotisesti, pois lukien heinäkuu noudattaen seuraavia toiminta-aikoja:
- Poraus arkipäivisin klo 7.00–21.00
- Räjäytykset arkipäivisin, valoisaan aikaan klo 8.00–16.00
- Rikotus arkipäivisin klo 8.00–18.00
- Murskaaminen arkipäivisin klo 7.00–22.00
- Kuormaaminen, kuljetus arkipäivisin klo 7.00–22.00, lukuun ottamatta poikkeustilanteissa, maksimissaan 15 lauantaina vuodessa klo 7.00–18.00 välisenä aikana tapahtuvaa kuormausta ja kuljetusta. Heinäkuussa voidaan satunnaisesti tehdä kuormausta ja kuljetusta.
6. Toiminnanharjoittajan on oltava selvillä alansa parhaan mahdollisen tekniikan kehittymisestä (BAT) ja varauduttava sen käyttöönottoon myös melu-, pöly- ja tärinäpäästöjen ehkäisemisessä.
7. Murskauslaitos tulee sijoittaa maastossa mahdollisuuksien mukaan toiminta-alueen alimmalle tasolle, sellaiselle paikalle, jossa voidaan parhaiten hyödyntää luontaisten olosuhteiden melulta ja pölyämiseltä suojaavia ominaisuuksia.
10. Toiminnasta aiheutuva melutaso ei saa ylittää seuraavia melun raja-arvoja:
- Asuinkiinteistöjen piha-alueilla keskiäänitasoa 55 dB klo 7.00–22.00.
- Vapaa-ajankiinteistöillä piha-alueilla keskiäänitasoa 45 dB klo 7.00–22.00.
11. Meluntorjunta tulee toteuttaa meluselvityksessä (FCG Finnish Consulting Group Oy Pertti Valsi Valsinkallion kivilouhimon meluselvitys 174044-P16142, 22.11.2011) liitteissä AKU 1 – AKU 9 esitettyjen meluesteiden mukaisesti. Mikäli meluntorjunta halutaan toteuttaa muulla kuin edellä esitetyn mukaisten meluesteiden avulla, tulee meluntorjuntasuunnitelma ja sen perusteella oleva laskennallinen melumallinnuksen päivitys esittää hyväksyttäväksi ympäristönsuojelun viranhaltijalle.
12. Toiminnasta aiheutuvaa melua tulee mitata tuotannon eri vaiheissa: alkuvaihe, tasolla +100 ja loppuvaiheessa. Melumittauspisteitä ovat Rapajärven pohjoispuolella oleva vapaa-ajan kiinteistö sekä itäpuolella oleva lähin vakituinen kiinteistö (Paakko). Melumittauksen suorittajan tulee olla ulkopuolinen asiantuntija, jonka ympäristötoimen ympäristönsuojelun viranhaltija on hyväksynyt mittauksen suorittajaksi. Mittaus tulee suorittaa ympäristöministeriön ohjeen 1/1995 "Ympäristömelun mittaaminen" mukaisesti ja mittausjakson tulee sisältää sekä louhintaan, mukaan lukien räjäytykset, murskaukseen että kivien käsittelyyn liittyviä työvaiheita. Ympäristönsuojelun viranhaltija antaa mittausten suorittamisesta tarkempia ohjeita mittausten teknisestä suorittamisesta ennen mittauksen toteuttamista. Ensimmäisen mittausjakso tulee suorittaa ensimmäisen louhinta- ja murskausjakson aikana. Ensimmäisen melumittauksen perusteella ympäristönsuojelun viranhaltija määrittää tarkemmin myöhempien melumittausten suorittamisesta. Mahdollisten valitustapausten yhteydessä ympäristönsuojelunviranhaltija voi määrätä melumittausten suorittamisesta myös muissa kohteissa ja tilanteissa.
13. Mikäli melumittauksen perusteella todetaan, että määräyksessä 10 annetut melun raja-arvot ylittyvät, tulee toiminnanharjoittajan esittää suunnitelma ympäristönsuojelunviranhaltijalle tarvittavista meluntorjuntatoimenpiteistä. Tarvittaessa toiminta voidaan keskeyttää.
14. Louhinta- ja räjäytystyön turvallisuussuunnitelma tulee toimittaa tiedoksi ympäristöluvan valvontaviranomaiselle ennen toiminnan aloittamista.
15. Pölyämisen estäminen
- Porausvaunut tulee varustaa pölynkeräyslaitteilla tai käyttämällä muuta, pölyn leviämisen kannalta parasta käyttökelpoista tekniikkaa.
- Kuormattavan ja murskauslaitoksen kuljettimelta varastokasaan putoavan kiviaineksen pölyämistä on estettävä säätämällä putoamiskorkeus mahdollisimman pieneksi, kiinnittämällä murskauslaitteistojen kuljettimien päähän pölyämistä estävät suojat tai käyttämällä muuta pölyn leviämisen estämisen kannalta parasta käyttökelpoista tekniikkaa.
- Pölyn joutumista ympäristöön on estettävä kastelemalla tai koteloimalla päästölähteet kattavasti ja tiiviisti taikka käyttämällä muuta pölyn torjumisen kannalta parasta käyttökelpoista tekniikkaa.
- Varastokasat ja ajoneuvojen kuormat on tarvittaessa kasteltava ja pölyn leviäminen ajoneuvoista toiminta-alueen ulkopuolelle estettävä.
- Työmaateiden ja varastoalueen kesäaikaisen pölyämisen ehkäisemiseen voidaan käyttää kalsiumkloridia, mikäli pölyämisen ehkäiseminen muilla menetelmillä ei ole riittävää. Samoin talvisin pölyämistä voidaan estää natriumkloridivalmisteella.
16. Toiminnasta ei saa aiheutua asuinkiinteistöjen piha-alueilla ilman hengitettävien hiukkasten (PM10) raja-arvojen ylittymistä:
- Vuorokausiraja-arvopitoisuuden, 50 μg/m3 ylityksiä saa esiintyä enintään 35 kpl vuodessa
- Vuosikeskiarvo 40 μg/m3
- 30 vuorokauden mittausjakson 2. suurin vuorokausikeskiarvo ei ylittää vuorokausiraja-arvopitoisuutta 70 μg/m3.
17. Toiminnanharjoittajan tulee vähintään kertaluonteisesti mittauttaa ulkopuolisella asiantuntijalla toiminnan aloitusvaiheessa hengitettävien hiukkasten (PM10) pitoisuutta itäpuolella olevan asuinkiinteistön (Paakko) piha-alueella. Mittaus tulee suorittaa käyttäen jatkuvatoimista mittauslaitetta. Mittausjakson on kestettävä vähintään kaksi kuukautta siten, että jakso sisältää kaikki louhintaan liittyvät keskeiset työvaiheet kuten porauksen, räjäytyksen ja kiviaineksen muun käsittelyn. Mittaussuunnitelma tulee esittää tarkistettavaksi ympäristönsuojelun viranhaltijalle. Ympäristönsuojelun viranhaltija voi tarvittaessa muuttaa mittaussuunnitelmaa.
18. Kaikki alueella muodostuvat kertymävedet tulee ennen niiden johtamista vesistöön käsitellä laskeutusaltaan tai jonkin muun vähintään vastaavan puhdistustehon omaavan käsittelyjärjestelmän avulla. Toiminta on järjestettävä siten, että siitä ei aiheudu pintavesien tai kaivojen pilaantumista. Käsittelyjärjestelmä tulee varustaa öljyerotusratkaisulla. Toiminnanharjoittajan tulee esittää vesien käsittelyjärjestelmäsuunnitelma hyväksyttäväksi ympäristönsuojelun viranhaltijalle. Toiminnanharjoittajan tulee mitoittaa ja suunnitella käsittelyjärjestelmä siten, että alempiin vesistöihin ei aiheudu kiintoainekuormitusta. Käsittelyjärjestelmän kuntoa ja toimivuutta on seurattava säännöllisesti ja tarvittaessa on ryhdyttävä toimenpiteisiin altaan tyhjentämiseksi tai kunnostamiseksi. Puhdistusjärjestelmän tehokkuutta arvioidaan määräyksessä 19 esitetyn seurantaohjelman pohjalta.
19. Louhimon valumavesien ympäristövaikutuksia tulee seurata seuraavasti:
- Vertailunäyte tulee ottaa ennen toiminnan aloittamista.
- Vesinäytteistä analysoidaan kiintoaines, kokonaistyppi ja kokonaisfosfori sekä öljyhiilivetyjakeet.
- Näytteet otetaan vuodessa kevätvalunnan aikana maalis-huhtikuussa.
Näytteenotot tulee suorittaa käyttäen ulkopuolista asiantuntijaa. Tarvittaessa tarkkailuohjelmaa voidaan muuttaa ympäristönsuojelun viranhaltijan päätöksellä, jos näytteiden pohjalta on osoitettavissa selvää ympäristöhaittaa. Jos toiminnasta aiheutuu tai uhkaa välittömästi aiheutua ympäristön pilaantumista, toiminnanharjoittajan on viipymättä ryhdyttävä tarpeellisiin toimenpiteisiin pilaantumisen ehkäisemiseksi tai jos pilaantumista on jo aiheutunut, sen rajoittamiseksi mahdollisimman vähäiseksi.
20. Ennen toiminnan aloittamista 500 metrin etäisyydellä ottoalueen rajasta olevien kiinteistöjen talousvesikaivoista tulee ottaa vesinäyte, josta määritetään: nitraattityppi, ammoniumtyppi, permanganaattiluku, rauta, mangaani, kloridi, pH, sähkönjohtokyky, haju, ulkonäkö, koliformiset bakteerit, E.coli, suolistoperäiset bakteerit sekä pohjaveden pinnankorkeus. Tämän jälkeen pohjavedenlaatua on tutkittava vuosittain lähimmän asuinkäytössä olevan asuinrakennuksen talousvesikaivosta, josta määritetään nitraattityppi, ammoniumtyppi, permanganaattiluku, rauta, mangaani, kloridi, pH, sähkönjohtokyky, haju, ulkonäkö ja pohjaveden pinnan korkeus. Näytteenotto tulee suorittaa käyttäen ulkopuolista asiantuntijaa. Tutkimustulokset tulee toimittaa ympäristötoimeen välittömästi niiden valmistumisen jälkeen. Tarvittaessa tarkkailuohjelmaa voidaan muuttaa ympäristönsuojelun viranhaltijan päätöksellä.
21. Käymäläjäte tulee käsitellä joko tiivispohjaisessa kuivakäymälässä tai johtaa umpisäiliöön. Mikäli harmaita jätevesiä aiotaan johtaa maastoon, tulee toiminnanharjoittajan hakea maankäyttö- ja rakennuslain mukaista toimenpidelupaa jätevesien käsittelyjärjestelmälle.
22. Ennen toiminnan aloittamista toiminnanharjoittajan tulee esittää ympäristönsuojeluviranomaiselle hyväksyttäväksi polttonesteiden varastointi- ja tankkauspaikan sekä tukitoiminta-alueen rakentamissuunnitelma. Suunnitelmassa tulee esittää työselostus suojauksen toteutuksesta ja asemapiirros. Toiminnan päätyttyä suojausrakenteet ja sade- ja hulevesien johtamiseksi tehdyt rakenteet tulee poistaa ja mahdollisesti likaantunut maa-aines on vietävä pois alueelta asianmukaisesti käsiteltäväksi.
23. Alueella varastoitavien polttonestesäiliöiden on oltava kaksoisvaippasäiliöitä tai kiinteästi valuma-altaallisia säiliöitä. Säiliöt on varustettava tyyppikilvellä, varastosäiliön varoitusmerkein, ylitäytönestimillä ja laponestojärjestelmällä. Tankkauslaitteistot on varustettava lukittavilla sulkuventtiileillä. Mikäli alueella varastoidaan kerralla yli 10 m3 polttonesteitä, tulee polttonesteiden varastointi- ja tankkauspaikka varustaa öljynerottimella ja siihen liittyvillä tiiviillä suojarakenteella. 10 m3 polttoainevarastomäärä voidaan ylittää tilapäisesti esim. murskauslaitoksen toiminnan yhteydessä.
24. Tukitoiminta-alueet on tiivistettävä niin, että polttoaineiden ja muiden ympäristön pilaantumisen vaaraa aiheuttavien aineiden pääsy maaperään ja pohjaveteen on estetty. Rakenteen on oltava nesteitä läpäisemätön esim. vahva ja tiivis muovikalvo, jonka päällä on rikkoutumisen estävä 20–30 cm paksuinen maakerros tai muulla vastaavalla suojauksella. Tiivistysrakenne tulee olla reunoilta korotettu.
25. Vahinko- ja onnettomuustilanteiden varalle on laitosalueella oltava riittävä määrä imeytysmateriaalia saatavilla. Vuotoina ympäristöön päässeet polttoaineet ja muut aineet on kerättävä välittömästi talteen.
26. Urakoitsijat ja asemaa hoitava henkilöstö tulee perehdyttää tämän ympäristöluvan ehtojen sekä poikkeuksellisten vahinkotilanteiden varalle. Henkilökunnan käytössä tulee olla riittävät asemaa koskevat käyttö- ja huolto-ohjeet sekä ohjeet kohteista, jotka on säännöllisesti tarkistettava turvallisen käytön varmistamiseksi.
27. Mahdollisista onnettomuuksista on tehtävä viipymättä ilmoitus pelastus- ja ympäristönsuojeluviranomaiselle. Ilmoitus tulee tehdä Lappeenrannan seudun ympäristötoimelle sekä aluehälytyskeskukselle.
Vaasan hallinto-oikeus on valituksenalaisella päätöksellään muun ohella C:n, D:n, E:n ja F:n, A:n sekä B:n valitukset muutoin hyläten muuttanut ympäristölautakunnan päätöksen lupamääräyksiä 5 ja 11 sekä lisännyt lupamääräyksiin 2 ja 14 uudet toiset kappaleet. Muutettuina kyseiset lupamääräykset kuuluvat kokonaisuudessaan seuraavasti (muutokset kursiivilla):
- Mikäli louhinta- ja murskaustoimintaa suoritetaan 300 metriä lähempänä rantaosayleiskaavassa hyväksyttyjä rakennuspaikkoja siinä vaiheessa, kun rakennuspaikoille haetaan rakennuslupaa, toiminta on tältä osin lopetettava.
5. Irrotus- ja käsittelylouhintaa sekä murskaustoimintaa voidaan tehdä ympärivuotisesti, poislukien heinäkuu noudattaen seuraavia toiminta-aikoja:
- Kuormaaminen, kuljetus arkipäivisin klo 7.00–22.00 (poistettu teksti:, lukuun ottamatta poikkeustilanteissa, maksimissaan 15 lauantaina vuodessa klo 7.00–18.00 välisenä aikana tapahtuvaa kuormausta ja kuljetusta.) Heinäkuussa voidaan satunnaisesti tehdä kuormausta ja kuljetusta.
11. Meluntorjunta tulee toteuttaa ennen toiminnan aloittamista meluselvityksessä (FCG Finnish Consulting Group Oy Pertti Valsi Valsinkallion kivilouhimon meluselvitys 174044-P16142, 22.11.2011) liitteessä AKU 4 esitettyjen meluesteiden mukaisesti. Mikäli lupamääräyksen 2 mukaisesti rantaosayleiskaavassa hyväksytyille rakennuspaikoille haetaan rakennuslupaa, meluntorjunta tulee ennen lomarakennusten käyttöönottoa toteuttaa meluselvityksen liitteessä AKU 7 esitettyjen meluesteiden mukaisesti. Mikäli meluntorjunta halutaan toteuttaa muulla kuin edellä esitetyn mukaisten meluesteiden avulla, tulee meluntorjuntasuunnitelma ja sen perusteella oleva laskennallinen melumallinnuksen päivitys esittää hyväksyttäväksi ympäristönsuojelun viranhaltijalle.
Luvan haltijan tulee ennen toiminnan aloittamista tehdä rakennustekniset katselmukset 500 metrin säteellä olevissa rakennuksissa.
Ympäristönsuojelulain 4 §:n 1 momentin mukaan ympäristön pilaantumisen vaaraa aiheuttavassa toiminnassa on periaatteena, että 1) haitalliset ympäristövaikutukset ehkäistään ennakolta tai, milloin haitallisten vaikutusten syntymistä ei voida kokonaan ehkäistä, rajoitetaan ne mahdollisimman vähäisiksi (ennaltaehkäisyn ja haittojen minimoinnin periaate); 2) menetellään muutoin toiminnan laadun edellyttämällä huolellisuudella ja varovaisuudella ympäristön pilaantumisen ehkäisemiseksi sekä otetaan huomioon toiminnan aiheuttaman pilaantumisen vaaran todennäköisyys, onnettomuusriski sekä mahdollisuudet onnettomuuksien estämiseen ja niiden vaikutusten rajoittamiseen (varovaisuus- ja huolellisuusperiaate).
Ympäristönsuojelulain 42 §:n 1 momentin mukaan luvan myöntäminen edellyttää, ettei toiminnasta, asetettavat lupamääräykset ja toiminnan sijoituspaikka huomioon ottaen, aiheudu yksinään tai yhdessä muiden toimintojen kanssa 1) terveyshaittaa; 2) merkittävää muuta ympäristön pilaantumista tai sen vaaraa; 3) ympäristönsuojelulain 7–9 §:ssä kiellettyä seurausta; 4) erityisten luonnonolosuhteiden huonontumista taikka vedenhankinnan tai yleiseltä kannalta tärkeän muun käyttömahdollisuuden vaarantumista toiminnan vaikutusalueella taikka 5) eräistä naapuruussuhteista annetun lain 17 §:n 1 momentissa tarkoitettua kohtuutonta rasitusta. Pykälän 2 momentin mukaan toimintaa ei saa sijoittaa asemakaavan vastaisesti. Lisäksi sijoittamisessa on noudatettava, mitä 6 §:ssä säädetään.
Ympäristönsuojelulain 43 §:n 1 momentin mukaan luvassa on annettava tarpeelliset määräykset: 1) päästöistä, päästöraja-arvoista, päästöjen ehkäisemisestä ja rajoittamisesta sekä päästöpaikan sijainnista; 2) jätteistä sekä niiden määrän ja haitallisuuden vähentämisestä; 3) toimista häiriö- ja muissa poikkeuksellisissa tilanteissa; 4) toiminnan lopettamisen jälkeisistä toimista, kuten alueen kunnostamisesta ja päästöjen ehkäisemisestä; 5) muista toimista, joilla ehkäistään, vähennetään tai selvitetään pilaantumista, sen vaaraa tai pilaantumisesta aiheutuvia haittoja. Pykälän 3 momentin mukaan lupamääräyksiä annettaessa on otettava huomioon toiminnan luonne, sen alueen ominaisuudet, jolla toiminnan vaikutus ilmenee, toiminnan vaikutus ympäristöön kokonaisuutena, pilaantumisen ehkäisemiseksi tarkoitettujen toimien merkitys ympäristön kokonaisuuden kannalta sekä tekniset ja taloudelliset mahdollisuudet toteuttaa nämä toimet. Päästöraja-arvoa sekä päästöjen ehkäisemistä ja rajoittamista koskevien lupamääräysten tulee perustua parhaaseen käyttökelpoiseen tekniikkaan. Lupamääräyksissä ei kuitenkaan saa velvoittaa käyttämään vain tiettyä määrättyä tekniikkaa. Lisäksi on tarpeen mukaan otettava huomioon energian ja materiaalien käytön tehokkuus sekä varautuminen onnettomuuksien ehkäisemiseen ja niiden seurausten rajoittamiseen.
Valtioneuvoston kivenlouhimojen, muun kivenlouhinnan ja kivenmurskaamojen ympäristönsuojelusta antaman asetuksen (800/2010) 3 §:n 2 momentin mukaan kivenlouhimo, muu kivenlouhinta ja kivenmurskaamo on sijoitettava siten, että melua tai pölyä aiheuttavan toiminnon etäisyys asumiseen tai loma-asumiseen käytettävään rakennukseen tai sen välittömässä läheisyydessä sijaitsevaan oleskeluun tarkoitettuun piha-alueeseen tai muuhun häiriölle alttiiseen kohteeseen on vähintään 300 metriä. Pykälän 3 momentin mukaan kivenmurskaamo voidaan sijoittaa alle 300 metrin päähän häiriöille alttiista kohteesta ainoastaan, jos toiminnanharjoittaja voi sijoittamalla toiminta rakennukseen tai muita teknisiä keinoja käyttäen luotettavasti ja ympäristölupaviranomaisen hyväksymällä tavalla osoittaa, että toiminta häiriöille alttiissa kohteessa ei ylitä 7 §:ssä tarkoitettuja melutason arvoja.
Mainitun asetuksen 8 §:n 1 momentin mukaan jos toiminnan etäisyys melulle alttiista kohteista on alle 500 metriä, ei murskaamista, poraamista, rikotusta tai räjäytyksiä eikä kuormauksia tai kuljetuksia saa tehdä viikonloppuisin eikä arkipyhinä, vaan 1) murskaaminen on tehtävä arkipäivisin kello 7.00 ja 22.00 välisenä aikana, 2) poraaminen on tehtävä arkipäivisin kello 7.00 ja 21.00 välisenä aikana, 3) rikotus on tehtävä arkipäivisin kello 8.00 ja 18.00 välisenä aikana, 4) räjäytykset on tehtävä arkipäivisin kello 8.00 ja 18.00 välisenä aikana ja 5) kuormaaminen ja kuljetus on tehtävä arkipäivisin kello 6.00 ja 22.00 välisenä aikana. Pykälän 3 momentin mukaan ympäristön pilaantumisen ehkäisemiseksi ympäristöluvassa voidaan erityisestä syystä antaa toiminta-ajoista 1 ja 2 momentissa säädettyä ankarampia määräyksiä.
G:n ympäristölupahakemus tarkoittaa kalliokiviaineksen louhintaa ja murskausta sekä tarvekiviblokkien valmistamista Savitaipaleen kunnan Kaihtulan kylässä sijaitsevalla Kuusikon tilalla 9:11. Kiinteistön kokonaispinta-ala on 120,67 hehtaaria, josta ottamisalueen pinta-ala on 4,12 hehtaaria. Alueelta louhittavan kiviaineksen kokonaismäärä on enimmillään 300 000 k-m3 vuosittaisen louhintamäärän ollessa enimmillään 30 000 k-m3. Irrotettu kiviaines käsitellään määrämittaisiksi ja -muotoisiksi rakennuskivi-, luonnonkivi- tai tarvikekiviblokeiksi, jotka soveltuvat ulko- tai sisärakentamiseen. Blokkituotteita valmistetaan vuodessa noin 2 000–4 000 k-m3. Tuotannossa syntynyt sivukivi murskataan ja myydään murskeena. Alkuvaiheessa mursketta käytetään myös tiestön tai suojavallien rakentamiseen. Louhinta etenee ottamissuunnitelman mukaan pengermäisesti alueen eteläosasta pohjoiseen. Ottaminen painottuu ottamisalueen eteläosaan. Hakemuksen mukaan toimintaa harjoitetaan ympäri vuoden heinäkuuta lukuun ottamatta.
Lähin vesistö, Rapajärvi, sijaitsee lähimmillään noin 300 metrin etäisyydellä ottamisalueesta. Karttaselvitysten mukaan (= = =) C:n ja D:n sekä E:n ja F:n asuinrakennukset sijaitsevat yli 500 metrin ja 800 metrin etäisyydellä ottamisalueen reunasta luoteeseen. B:n omistamalla B:n tilalla oleva asuinrakennus sijaitsee yli 600 metrin etäisyydellä ottamisalueen itäpuolella. A:n rakentamaton kiinteistö on suunnitellun ottamisalueen itäpuolella. Alueella ei ole voimassa olevaa asemakaavaa eikä maakuntakaavassa alueelle ole osoitettu erityistä käyttötarkoitusta. Rapajärven itärannalle on Savitaipaleen kunnanvaltuuston 21.5.2012 hyväksymässä kaavoittamattomien vesistöjen rantayleiskaavassa osoitettu kolme uutta loma-asumiseen tarkoitettua rakennuspaikkaa, jotka sijaitsevat noin 240 metrin etäisyydellä ottamisalueen reunasta.
Melu, pöly ja tärinä
Asiakirjoista saadun selvityksen perusteella hakemuksen mukaisen toiminnan merkittävimpiä ympäristövaikutuksia ovat louhinnasta, murskauksesta ja varastoinnista aiheutuva melu ja pöly. Melu ja pöly aiheutuu lähinnä louhintaan liittyvistä räjäytyksistä, porauksesta ja rikotuksesta, murskauksesta, alueen liikenteestä, koneiden käytöstä sekä kuormien lastaamisesta. Hakemuksen mukaan louhintaa suoritetaan arkisin kello 7–22, pääasiassa yhdessä vuorossa ja tarpeen mukaan kahdessa vuorossa. Toiminta-aika vuodessa on noin kymmenen kuukautta. Murskausta harjoitetaan marraskuun ja huhtikuun välisenä aikana yhteensä 1–3 viikkoa vuodessa.
Toiminnasta aiheutuvaa melua on arvioitu 22.11.2011 päivätyssä meluselvityksessä. Suunnitellussa laajuudessaan toteutettuna toiminnasta aiheutuu lähimmissä häiriintyvissä asuinkohteissa päiväohjearvojen 55 dB ja lähimmissä häiriintyvissä vapaa-ajan kohteissa päiväohjearvojen 45 dB ylittäviä melutasoja ilman melusuojausta. Louhimon toiminnan merkittävämmät melulähteet ovat kallion poraus ja sivukiven murskaaminen, joiden meluvaikutuksia pitää rajoittaa meluesteillä, mikäli toimintaa harjoitetaan suunnitellussa laajuudessa. Meluselvityksen mukaan louhimolla voidaan harjoittaa suunniteltua toimintaa, mikäli kallioporaus suoritetaan vähintään kolme metriä korkeiden meluesteiden 1 suojassa ja sivukiven murskaus vähintään neljä metriä korkeiden meluesteiden 2a+b suojassa sekä alueen länsireunalla on viisi metriä korkea melueste. Meluesteet 1 ja 2a+b sijoitetaan mahdollisimman lähelle melulähdettä. Kun ottamistoiminta ja kalliopora on alle tason +100 metriä, kallioporan ympärillä ei tarvita meluesteitä.
Kun otetaan huomioon, mitä valtioneuvoston kivenlouhimojen, muun kivenlouhinnan ja kivenmurskaamojen ympäristönsuojelusta antaman asetuksen 3 §:n 2 momentissa on säädetty toiminnan sijoittumisesta ja se, että noin 240 metrin etäisyydelle suunnitellun ottamisalueen länsipuolelle on osoitettu kolme uutta loma-asumiseen tarkoitettua rakennuspaikkaa, hallinto-oikeus on oikeusvaikutteisessa rantayleiskaavassa osoitetun käyttötarkoituksen varmistamiseksi lisännyt lupamääräykseen 2 uuden toisen kappaleen.
Edellä mainitun valtioneuvoston asetuksen 8 §:n 1 momentin mukaan jos toiminnan etäisyys melulle alttiista kohteista on alle 500 metriä, ei kuormauksia tai kuljetuksia saa tehdä viikonloppuisin eikä arkipyhinä, vaan kuormaaminen ja kuljetus on tehtävä arkipäivisin kello 6.00 ja 22.00 välisenä aikana. Näin ollen hallinto-oikeus on poistanut lupamääräyksestä 5 määräyksen lauantaisin tapahtuvasta kuormauksesta ja kuljetuksesta.
Lupamääräyksessä 11 on edellytetty, että meluntorjunta on toteutettava meluselvityksessä liitteissä AKU 1 – AKU 9 esitettyjen meluesteiden mukaisesti. Selvyyden vuoksi hallinto-oikeus on täsmentänyt lupamääräystä siltä osin, miten melusuojaus toiminta-alueella on toteutettava ennen toiminnan aloittamista ja vastaavasti ennen lomarakennusten käyttöönottoa.
Kun otetaan huomioon etäisyydet lähimpiin häiriintyviin kohteisiin, hallinto-oikeus katsoo, että asiassa on perusteltua edellyttää rakennusteknisten katselmusten suorittamista ratkaisuosasta ilmenevällä tavalla.
Kun otetaan huomioon toimintakiinteistön sijainnista ja sen lähiympäristöstä saatu selvitys, laitosalueen ja muutoksenhakijoiden kiinteistöjen välinen etäisyys, toimintojen sijoittamisesta, toiminta-ajoista, melutasoista, meluntorjunnasta ja melumittauksista sekä tärinä- ja pölyhaittojen ehkäisemisestä annetut lupamääräykset sekä hallinto-oikeuden edellä mainitut muutokset lupamääräyksiin, hallinto-oikeus katsoo, ettei toiminnasta voida katsoa aiheutuvan sellaista melu-, pöly- ja tärinähaittaa, joka estäisi luvan myöntämisen toiminnalle. Asiassa ei ole ilmennyt syitä epäillä, että tehty meluselvitys olisi epäluotettava tai virheellinen. Ympäristölautakunta on antanut toiminnasta aiheutuvien mainittujen haittojen ehkäisemiseksi lupamääräyksiä, joita hallinto-oikeus pitää muutoin riittävinä.
Asiakirjoista ilmenee, että liikenne ottamisalueelle tapahtuu Lemintieltä alueelle rakennettavaa osittain uutta tieyhteyttä pitkin. Tuotteiden kuljetus tapahtuu louhokselta lähdettäessä Takakilventietä pitkin. Luvan hakija on arvioinut, että tuotekuljetuksista johtuva päivittäinen liikennemäärä on noin 1–3 raskasta ajoneuvoa vuorokaudessa.
Ympäristölupaharkinnassa on ympäristönsuojelulain 2 §:n 1 momentin mukaisesti kysymys toiminnasta aiheutuvan ympäristön pilaantumisen ehkäisemisestä. Teiden käyttäjien liikenneturvallisuus ei liity toiminnasta aiheutuvaan ympäristön pilaantumiseen. Tämän vuoksi liikenneturvallisuutta ei voida ottaa huomioon lupaharkinnassa.
Liikennöintiä yksityisillä teillä koskevia kysymyksiä ei voida ratkaista ympäristöluvassa, vaan ne käsitellään yksityisistä teistä annetussa laissa säädetyssä järjestyksessä. Ympäristölupa-asian yhteydessä ei myöskään voida ratkaista yleisen tien huonokuntoisuutta koskevaa vaatimusta.
Kulku toiminta-alueelle tapahtuu Lemintiestä erkanevaa tieyhteyttä pitkin. Ympäristönsuojelulain 6, 41 ja 42 §:ien mukaan ympäristölupa-asiassa voidaan tutkia, soveltuuko toiminnan sijoituspaikka liikennejärjestelyineen tarkoitukseensa sekä aiheutuuko toiminnasta lähialueen liikenteen lisäys mukaan lukien ympäristön pilaantumista tai sen vaaraa taikka naapureille kohtuutonta rasitusta esimerkiksi melun tai pölyn muodossa. Arvioinnissa otetaan huomioon vain sellainen onnettomuusriski, joka voi johtaa pilaantumiseen.
Kun otetaan erityisesti huomioon toiminnan keskimääräisistä liikennemääristä esitetty selvitys, hallinto-oikeus katsoo, että toiminnasta johtuvasta liikenteestä ei aiheudu hakemuksen ja lupamääräysten mukaisesti toimittaessa sellaisia pöly- tai muita haittoja, jotka olisivat luvan myöntämisen esteenä.
Vesien johtaminen ja päästöt vesiin
Toiminta-alue ei sijaitse luokitellulla pohjavesialueella. Etäisyys toiminta-alueen länsipuolella sijaitsevaan Rapajärveen on lyhimmillään noin 300 metriä. Noin 500 metrin etäisyydellä louhinta-alueelta sijaitsee A:n talousvesikaivo. Hakemusasiakirjojen mukaan toiminta-alueen kuivatusvedet on tarkoitus pumpata selkeytysaltaiden kautta alueen ojaverkkoon. Vedet virtaavat noin kahden kilometrin pituista ojastoa pitkin Rapajärveen. Louhimon sosiaalitilojen jätevesi johdetaan umpinaiseen likakaivoon.
Ympäristölle haitallisen kiintoaineen kulkeutumista vesistöön voidaan hallita muun muassa lupahakemuksen mukaisella selkeytysaltailla. Kun lisäksi otetaan huomioon valumavesien laatu ja määrä, hallinto-oikeus katsoo, että selkeytysaltaiden rakentamisen jälkeen vesien johtamisesta toiminta-alueen ulkopuolelle ei aiheudu ennalta arvioiden läheisten vesistöjen tai talousvesikaivojen pilaantumista. Vesien käsittelystä ja vesien pilaantumisen ehkäisemisestä sekä onnettomuuksien ja poikkeuksellisten tilanteiden varalta annetut lupamääräykset ovat riittäviä.
Toiminnasta aiheutuvia maisemahaittoja käsitellään maa-aineslain mukaisessa menettelyssä. Maisemahaitta ei liity toiminnasta aiheutuvaan ympäristön pilaantumiseen. Hallinto-oikeus ei voi tämän ympäristölupa-asian yhteydessä ottaa kantaa toiminnasta mahdollisesti aiheutuvaan maisemahaittaan.
Edellä esitetyn perusteella hallinto-oikeus katsoo, ettei suunnitellusta toiminnasta hakemuksen ja lupamääräysten, sellaisina kuin ne ovat hallinto-oikeuden muuttamassa muodossa, mukaisesti toimittaessa voida katsoa aiheutuvan eräistä naapuruussuhteista annetun lain 17 §:n 1 momentissa tarkoitettua kohtuutonta rasitusta, pohjaveden pilaantumista tai vedenhankinnan kannalta tärkeän muun käyttömahdollisuuden vaarantumista toiminnan vaikutusalueella eikä muutakaan ympäristönsuojelulain 42 §:n 1 momentissa kiellettyä seurausta. Hakemuksen mukaiselle toiminnalle ei ole myöskään ympäristönsuojelulain 42 §:n 2 momentissa tarkoitettua estettä. Ympäristönsuojelulain 41 ja 42 §:issä säädetyt luvan myöntämisen edellytykset ovat siten olleet olemassa.
Valvontaviranomaisen on ympäristönsuojelulain valvontaa ja hallintopakkoa koskevien säännösten nojalla puututtava toiminnasta mahdollisesti aiheutuviin ympäristöhaittoihin sekä lupamääräysten vastaiseen toimintaan.
Ympäristönsuojelulaki (86/2000) 2 § 1 momentti, 3 § 1 momentti 1 kohta, 4 § 1 momentti 1 ja 2 kohta, 6 §, 41 § 1 momentti, 42 § 1 ja 2 momentti sekä 43 § 1 ja 3 momentti
Valtioneuvoston päätös melutason ohjearvoista 2 § 1 ja 2 momentti
Valtioneuvoston asetus kivenlouhimojen, muun kivenlouhinnan ja kivenmurskaamojen ympäristönsuojelusta 1 §, 3 § 2 ja 3 momentti, 4 §
1–3 momentti, 5 §, 6 § 1 ja 2 momentti
Asian ovat ratkaisseet hallinto-oikeuden jäsenet Päivi Jokela, Riikka Mäki ja Juha Väisänen. Asian esittelijä Maria Mickelsson.
1. A on valituksessaan vaatinut, että hallinto-oikeuden päätös kumotaan ja hakemus hylätään.
Vaatimuksensa tueksi A on viitannut asiassa aiemmin lausumaansa ja ELY-keskuksen lausumaan sekä esittänyt muun ohella seuraavaa:
Pölystä ja melusta sekä veden johtamisesta Viidansuon ojaa pitkin aiheutuu A:n maanviljelylle ympäristönsuojelulain 42 §:n mukaisia merkittäviä haittoja. A:n ainoalle käytössä olevalle talousvesikaivolle aiheutuu todennäköisesti merkittävää veden vähenemistä ja laadun heikentymistä.
Lupamääräyksillä ei voida riittävästi ehkäistä kivipölyn laskeutumista viljelyksille ja sitä kautta pölyn päätymistä karjalle käytettävään rehuun. Lisäksi haetusta toiminnasta aiheutuu huomattavia melu- ja tärinähaittoja.
Myönnetty ympäristölupa vaikuttaa ympäristöön lopullisella tavalla eikä sen vaikutuksia voida ehkäistä lupamääräyksillä tai jälkikäteen mahdollisesti tehtävillä korjauksilla.
2) B on valituksessaan vaatinut, että louhimon vesiä ei saa johtaa Viidansuon ojaan eikä B:n omistamien maa-alueiden läpi.
Vaatimuksensa tueksi B on esittänyt muun ohella seuraavaa:
Hakija on ympäristölupaa hakiessaan antanut virheellistä tietoa louhimolta kertyvän veden poistosta. Lappeenrannan seudun ympäristötoimi ei ole ympäristölupaa valmistellessaan tarkastanut B:ltä, onko veden johtamisesta sovittu hakijan kanssa.
Hakijan ilmoittama sopimus H:n ja valittajan isän I:n kanssa tarkoittaa 0,3 hehtaarin peltoa, jossa on käsin kaivetut ojat. Asiasta ei ole tiedossa mitään kirjallista sopimusta eikä asiasta ole mainintaa 21.12.1964 pidetyssä yhtiökokouksessa.
Hakijan isoisä ja B:n isä ovat sopineet nykyisen metsämaan alueelta tulevan veden poistamisesta naapuruussuhdelaissa tarkoitetulla tavalla.
Sopimuksen liittäminen tähän ympäristölupahakemukseen on kohtuutonta, sillä aiotun louhimon paikalla oli metsäalue. Kivilouhimon alueelta tulevan veden määrä on merkittävästi suurempi kuin metsäalueelta.
Viidansuon ojan perkausta koskeva ojituskokous pidettiin 21.12.1964. Viidansuon ojan perkaamiseksi oli tehty anomus Kymen maanviljelysinsinööripiirille, koska omatoiminen ojankaivuu ei tyydyttänyt peltojen kuivaustarvetta. Viidansuon ojasta laadittiin perkaussuunnitelma, jossa määriteltiin ojan kaivusyvyys, rumpujen koko, vaikutusalue, vesimäärä yms. Lisäksi määriteltiin jokaiselle osakkaalle maksuosuus saadun hyödyn perusteella.
Ojitusyhtiön osakkaina ovat tällä hetkellä J, A ja B. Yhtiösopimuksen 4 §:ssä määrätään, että Viidansuon ojan kuivatusalueen päätöksentekoon voivat osallistua vain yhtiön osakkaat.
Yhtiön osakkaiden yksimielinen päätös on se, että louhimon vesiä ei saa johtaa Viidansuon ojaan. Lisäksi B kieltää aiotun louhimon vesien johtamisen omistamiensa maa-alueiden läpi.
Viidansuon oja jatkuu Suoniityn ojana ennen päättymistä Rapajärveen. Suoniityn oja ei kulje koko matkalta hakijan omistamien maiden läpi.
Ympäristöluvassa ei ole mainintaa louhimon veden pois johtamisesta. Siitä pitäisi olla maininta, koska louhimolla käytetään öljyllä voideltavia työkoneita. Huolellinenkaan huolto ei pysty estämään öljyvuodon mahdollisuutta. Koska louhimolla on kivipohja, siitä ei voi kerätä öljyä talteen vahingon tapahduttua. Siten öljy päätyy saostusaltaaseen ja siitä laskuojaan, jos öljyntorjunta epäonnistuu. Näin ollen ympäristövahinko on mahdollinen.
Hakija ei ole ilmoittanut, mistä kohdasta hakemuksessa ilmoitetut pinta-alat on mitattu. Lappeenrannan seudun ympäristötoimikaan ei ole sitä ilmoittanut eikä hakijalta vaatinut. Hallinto-oikeus on päätöstä antaessaan ilmoittanut, ettei louhintaa ja murskaustoimintaa saa tehdä 300 metriä lähempänä vakituista tai loma-asutusta. Asialla on merkitystä ympäristöhaittojen arvioinnissa sekä maankäyttöön liittyvissä asioissa.
3) C asiakumppaneineen on valituksessaan vaatinut, että lupapäätös kumotaan ja hakemus hylätään. Vaatimuksensa tueksi C asiakumppaneineen on esittänyt muun ohella seuraavaa:
Toiminta aiheuttaa melua ja tärinää, joka häiritsee lähialueiden asukkaiden päivittäistä elämistä. Suunniteltu toiminta-aika on 10 vuotta, joten häiriön kestoa ei voida pitää vähäisenä. Räjäytyksistä aiheutuvaan äkilliseen ja yllättävään meluun ei pysty varautumaan, joten se on henkisesti kuormittavaa. Pitkä toiminta-aika huomioon ottaen tätä ei voida pitää vähäpätöisenä seikkana. Toiminnasta aiheutuva melu ei ole tavanomaista tai normaalista elämisestä aiheutuvaa.
Jos lupa myönnetään, ei lähialueen asukkailla ole mahdollisuutta nauttia terveellisestä ja viihtyisästä ympäristöstä. Melu, tärinä ja pöly vaikeuttavat lähialueilla ulkoilua, marjastamista ja luonnossa liikkumista ja alueen virkistyskäyttöä yleensäkin. Nyt suunnitellun louhoksen ympäristö on lähes päivittäin ulkoilukäytössä ja syksyllä alueen lapsiperheet käyttävät aluetta marjastukseen.
Kun otetaan huomioon kaikki haittatekijät eli melu, tärinä, pöly ja alueen virkistyskäytön rajoitukset, ei haittaa ja häiriötä voi pitää kohtuullisena häiriön epätavanomaisuuden, voimakkuuden ja keston vuoksi. Toiminnasta aiheutuva häiriö vaikuttaa lähialueen asukkaiden jokapäiväiseen elämiseen niin suuresti ja häiritsevästi, että lupaa ei voi myöntää.
Tehtyjen koeräjäytysten aiheuttama tärinä on herättänyt huolen kiinteistöille aiheutuvista vaurioista. Tähän ei ole lupaprosessin aikana vastattu. Hakija on todennut, että tärinä on hallittavissa, mutta mitään muuta selvitystä ei ole esitetty. Koelouhinnasta aiheutunut tärinä oli niin voimakasta, että sitä ei voida pitää vähäisenä tai normaaliin elämiseen kuuluvana asiana. Lisäksi pitkäaikainen huoli omaisuudesta aiheuttaa suurta terveydellistä rasitusta.
Alueelle on osoitettu kolme uutta loma-asumiseen tarkoitettua rakennuspaikkaa. Ne sijaitsevat louhoksesta 240 metrin etäisyydellä. Suunniteltu louhos on aivan liian lähellä suunniteltuja rakennuspaikkoja sekä järvialuetta loma-asuntoineen. Toiminnan sijoittaminen tälle alueelle ei ole mahdollista.
Lappeenrannan seudun ympäristölautakunta on valitusten johdosta antamassaan lausunnossa esittänyt, että valitukset hylätään ja lupapäätös pidetään voimassa hallinto-oikeuden tekemin muutoksin. Lisäksi lautakunta on viitannut hallinto-oikeudelle antamaansa lausuntoon sekä esittänyt seuraavaa:
Valituksissa esiin tuodut seikat liittyen meluun, pölyyn, tärinään, pohjaveden ja vesistöjen pilaantumiseen on otettu huomioon ympäristölupapäätöksen lupamääräyksissä ja perusteluissa.
Luvan myöntämisen edellytykset ovat olemassa. Valituksissa ei ole tuotu esiin mitään uutta.
G on valitusten ja ympäristölautakunnan lausunnon johdosta antamassaan vastineessa vaatinut valitusten hylkäämistä sekä esittänyt muun ohella seuraavaa:
Mikäli louhosalueen vesiä ei voi johtaa veden luontaista ja lyhintä reittiä olemassa olevaan ojaan (Viidansuon ojaan ja edelleen Suoniityn ojaan), on vaihtoehtona vesien johtaminen Suoniityn ojaan hakijan omalle maalle tehtävän uuden tai olemassa olevan ojan kautta. Maaston muodoista johtuen uuden ojan uoman kohdalta pitäisi louhia kalliota.
B on vastaselityksessään vaatinut, että oja on sijoitettava siten, että ojan ja rajan väliin jää metrin piennar.
A:lle ja C:lle asiakumppaneineen on varattu tilaisuus vastaselityksen antamiseen.
Korkein hallinto-oikeus on tänään antamallaan päätöksellään asioissa Dnrot 2718, 2746 ja 2862/1/14 ratkaissut Kaakkois-Suomen ELY-keskuksen, B:n ja A:n valitukset Itä-Suomen hallinto-oikeuden päätöksestä 14.7.2014 nro 17/5119/3, joka koskee nyt kyseessä olevan hankkeen maa-aineslain mukaista lupaa.
Korkein hallinto-oikeus muuttaa lupamääräyksiä 11 ja 18. Muutetut lupamääräykset kuuluvat seuraavasti (muutokset kursiivilla):
11. Meluntorjunta tulee toteuttaa ennen toiminnan aloittamista meluselvityksessä (FCG Finnish Consulting Group Oy Pertti Valsi Valsinkallion kivilouhimon meluselvitys 174044-P16142, 22.11.2011) liitteessä AKU 4 esitettyjen meluesteiden mukaisesti. Toiminnan myöhemmissä vaiheissa tulee meluntorjunta toteuttaa liitteissä AKU 5 ja 6 esitetyllä tavalla. Mikäli lupamääräyksen 2 mukaisesti rantaosayleiskaavassa hyväksytyille rakennuspaikoille haetaan rakennuslupaa, toiminta ja meluntorjunta tulee ennen lomarakennusten käyttöönottoa toteuttaa meluselvityksen liitteessä AKU 7 esitetyn mukaisesti ja toiminnan myöhemmissä vaiheissa liitteissä AKU 8 ja 9 esitetyllä tavalla. Mikäli meluntorjunta halutaan toteuttaa muulla kuin edellä esitetyn mukaisten meluesteiden avulla, tulee meluntorjuntasuunnitelma ja sen perusteella oleva laskennallinen melumallinnuksen päivitys esittää hyväksyttäväksi ympäristönsuojelun viranhaltijalle.
18. Kaikki alueella muodostuvat kertymävedet tulee ennen niiden johtamista vesistöön käsitellä laskeutusaltaan tai jonkin muun vähintään vastaavan puhdistustehon omaavan käsittelyjärjestelmän avulla. Laskeutusaltaisiin kertyvät vedet on johdettava luvan saajan omalla maalla kulkeviin ojiin. Toiminta on järjestettävä siten, että siitä ei aiheudu pintavesien tai kaivojen pilaantumista. Käsittelyjärjestelmä tulee varustaa öljyerotusratkaisulla. Toiminnanharjoittajan tulee esittää vesien käsittelyjärjestelmäsuunnitelma hyväksyttäväksi ympäristönsuojelun viranhaltijalle. Toiminnanharjoittajan tulee mitoittaa ja suunnitella käsittelyjärjestelmä siten, että alempiin vesistöihin ei aiheudu kiintoainekuormitusta. Käsittelyjärjestelmän kuntoa ja toimivuutta on seurattava säännöllisesti ja tarvittaessa on ryhdyttävä toimenpiteisiin altaan tyhjentämiseksi tai kunnostamiseksi. Puhdistusjärjestelmän tehokkuutta arvioidaan määräyksessä 19 esitetyn seurantaohjelman pohjalta.
Muilta osin valitukset hylätään. Hallinto-oikeuden päätöstä ei muutoin muuteta.
Lupamääräyksen 11 muuttaminen
Lautakunnan päätöksen lupamääräyksessä 11 ei ole eroteltu sitä, minkä meluselvityksen liitteen (AKU 1–9) mukaan meluesteet on toteutettava. Hallinto-oikeus on päätöksellään täsmentänyt lupamääräystä tältä osin.
Hallinto-oikeus on velvoittanut luvan saajan toteuttamaan meluesteet liitteen AKU 4 mukaan. Tämä liite kuvastaa toiminnan alkuvaihetta ja siinä käytettäviä meluvalleja 1 (porauspaikalla, korkeus 3 m) ja 2a (murskauspaikalla, korkeus 4 m). Liitteet AKU 5–6 puolestaan kuvastavat seuraavia vaiheita, joissa samanlaiset meluvallit (1 ja 2a) ovat eri paikoissa kuin alussa ja osin eri mittaisina ja muotoisina.
Koska hallinto-oikeuden tekemän täsmennyksen perusteella ei ole selvää, miten meluntorjunta on järjestettävä toiminnan alkuvaiheen jälkeen, korkein hallinto-oikeus on täsmentänyt lupamääräystä 11 siten, että siinä on otettu huomioon tarvittavien meluesteiden muuttuminen toiminnan edetessä.
Hallinto-oikeus on lupamääräystä 11 muuttaessaan ottanut huomioon myös sen, että lomarakennuspaikat saatetaan ottaa käyttöön ja velvoittanut tässä tilanteessa luvan saajan toteuttamaan meluesteet liitteen AKU 7 mukaisesti. Kyseinen liite AKU 7 kuvaa louhinnan alkuvaiheen tilannetta, jossa toiminta tapahtuu yhdessä vuorossa ja käytössä ovat meluesteet 1, 2 a+b ja 3. Liitteet AKU 8 ja 9 kuvaavat melutasoja yhdessä vuorossa toimittaessa toiminnan seuraavissa vaiheissa. Meluesteiden sijainti muuttuu toiminnan edetessä.
Koska hallinto-oikeuden tekemän täsmennyksen perusteella ei ole selvää, miten toiminta ja meluntorjunta on toiminnan eri vaiheissa järjestettävä, korkein hallinto-oikeus on täsmentänyt lupamääräystä 11 siten, että luvan saaja on mainitussa tilanteessa velvollinen järjestämään toiminnan yhdessä vuorossa ja toteuttaen meluesteet liitteiden AKU 7–9 mukaisesti.
Lupamääräyksen 18 muuttaminen
Ympäristönsuojelulain (86/2000) 3 §:n 9 kohdan mukaan jätevedellä tarkoitetaan sellaista käytöstä poistettua vettä, pilaantuneelta alueelta johdettavaa vettä tai ympäristön pilaantumisen vaaraa aiheuttavaan toimintaan käytetyltä alueelta johdettavaa vettä, josta voi aiheutua ympäristön pilaantumista.
Ympäristönsuojelulain 48 §:n 1 momentin mukaan ympäristöluvassa voidaan myöntää oikeus jäteveden johtamiseen toisen maalla olevaan ojaan tai noroon, jos johtamisesta ei aiheudu kohtuutonta haittaa muille ja johtaminen on teknisesti ja taloudellisesti perusteltua. Jäteveden johtamiseen avo-ojassa tai norossa ei saa myöntää oikeutta, jos oja tai noro on tontin, rakennuspaikan, uimarannan tai muun vastaavan erityiseen käyttöön otetun alueen välittömässä läheisyydessä. Jätevettä johtavan velvollisuudesta pitää uoma kunnossa ja vastuusta jäteveden johtamisesta aiheutuvista kustannuksista säädetään 103 c §:ssä.
Ympäristölautakunta ja hallinto-oikeus eivät ole ottaneet kantaa siihen, mihin ottamisalueen laskeutusaltaisiin kertyvät vedet pumpataan. Päätöksen kertoelmaosassa on todettu, että vedet pumpataan alueen ojaverkkoon. Suunnitelmapiirroksen mukaan laskeutusaltaat sijaitsevat ottamisalueen kaakkoiskulmassa. Vesien johtamista ei ole kuvissa esitetty. Karttatarkastelun perusteella näyttäisi siltä, että vedet johdettaisiin B:n omistaman kiinteistön 739-404-4-48 läpi kiinteistöillä 739-404-4-15 ja 739-404-4-10 kulkevaan Viidansuonojaan, joka laskee edelleen Suoniitynojaan ja sieltä Rapajärveen. B on kiinteistön 739-404-4-48 omistajana ilmoittanut vastustavansa vesien johtamista Viidansuonojaan.
G on korkeimmalle hallinto-oikeudelle toimittamassaan vastineessa esittänyt, että vedet voidaan johtaa myös hänen omalla maallaan olevaan ojaan.
Koska luvan saaja ei ole hakenut eikä saanut ympäristönsuojelulain 48 §:ssä tarkoitettua oikeutta jäteveden johtamiseen toisen maalla olevaan ojaan, on lupamääräystä 18 täydennetty määräämällä, että vedet on johdettava luvan saajan omalla maalla olevaan ojaan. Mikäli tämä ei ole mahdollista, luvan saajan on muulla tavoin hankittava oikeus jätevesien johtamiseen toisen maalla olevaan ojaan.
Valitusten hylkääminen muilta osin
Kun otetaan huomioon edellä ilmenevät hallinto-oikeuden päätöksen perustelut ja perusteluissa mainitut oikeusohjeet sekä korkeimmassa hallinto-oikeudessa esitetyt vaatimukset ja asiassa saatu selvitys, hallinto-oikeuden päätöksen muuttamiseen muilta osin ei ole perusteita.
Asian ovat ratkaisseet hallintoneuvokset Kari Kuusiniemi, Tuomas Lehtonen, Mika Seppälä, Mikko Pikkujämsä ja Janne Aer sekä ympäristöasiantuntijaneuvokset Olli Dahl ja Seppo Rekolainen. Asian esittelijä Liisa Selvenius-Hurme.


text:
Laki pakkokeinolain muuttamisesta 693/1997 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1997 › 693/1997
693/1997
kumotaan 30 päivänä huhtikuuta 1987 annetun pakkokeinolain (450/87) 1 luvun 22 § ja 2 luvun 9 §:n 3 momentti sekä
muutetaan 1 luvun 9-11 §, 15 §:n 1 momentti, 21, 23 ja 24 § sekä 27 §:n 3 momentti, 2 luvun 3 §, 6 §:n 2 ja 3 momentti, 7 § ja 9 §:n 2 momentti, 3 luvun 2 §:n 2 momentti sekä 4 luvun 11 §:n 2 momentti,
sellaisina kuin niistä ovat 1 luvun 9 § osittain muutettuna 21 päivänä huhtikuuta 1995 annetulla lailla (582/95), 21 § ja 27§:n 3 momentti 27 päivänä huhtikuuta 1990 annetussa laissa (361/90), seuraavasti:
Vangitsemisesta päättää se tuomioistuin, joka on syyteasiassa toimivaltainen. Ennen syytteen nostamista pidätetyn vangitsemisesta saa päättää myös kiinniottamispaikkakunnan tai pidätetyn säilyttämispaikkakunnan yleinen alioikeus ja kiireellisessä tapauksessa muukin alioikeus sen mukaan kuin oikeusministeriö tarkemmin määrää, ei kuitenkaan valtiopetosta ja maanpetosta koskevissa asioissa.
Esitutkinnan aikana vangitsemisvaatimuksen tekee pidättämiseen oikeutettu virkamies. Ennen vaatimuksen tekemistä siitä on ilmoitettava syyttäjälle, joka voi ottaa päätettäväkseen kysymyksen vangitsemisvaatimuksen tekemisestä. Kun asia esitutkinnan päätyttyä on siirretty syyttäjälle, vangitsemisvaatimuksen tekemisestä päättää syyttäjä. Tuomioistuin ei saa omasta aloitteestaan määrätä rikosasian vastaajaa vangittavaksi.
Ilmoitus vangitsemisvaatimuksesta pidätetylle
Vangitsemisvaatimuksesta on viipymättä ilmoitettava pidätetylle ja hänen avustajalleen.
Läsnäolo vangitsemisvaatimusta käsiteltäessä
Vangitsemisvaatimuksen tehneen tai hänen määräämänsä virkamiehen on oltava läsnä vaatimusta käsiteltäessä.
Kun tuomioistuin, joka tulee käsittelemään syytteen, päättää läsnä olevan epäillyn vangitsemisesta, sen on, jollei syytettä jo ole nostettu, asetettava määräaika, jonka kuluessa syyte on nostettava. Kun 20 §:ssä tarkoitettu ilmoitus on saapunut tuomioistuimeen, sen on viipymättä määrättävä aika syytteen nostamiselle. Aikaa syytteen nostamiselle ei saa määrätä pidemmäksi kuin on välttämätöntä esitutkinnan päättämiseksi ja syytteen valmistelemiseksi.
Jos syytteen nostamiselle määrätty aika osoittautuu liian lyhyeksi, tuomioistuin voi syyttäjän mainitun ajan kuluessa tekemästä pyynnöstä pidentää määräaikaa. Vangitulle ja hänen avustajalleen on varattava tilaisuus tulla kuulluksi pyynnöstä. Vangittu on tuotava tuomioistuimeen, jos hän haluaa tullahenkilökohtaisesti kuulluksi.
Jos syyte on määrätty nostettavaksi myöhemmin kuin kahden viikon kuluessa, tuomioistuimen on, kunnes syyte on nostettu, otettava vangitsemisasia käsiteltäväksi vähintään kahden viikon välein. Vangitulle ja hänen avustajalleen on varattava tilaisuus tulla kuulluksi käsittelyssä. Vangittu on tuotava tuomioistuimeen, jos hän haluaa tulla henkilökohtaisesti kuulluksi.
Vangittuna pitäminen pääkäsittelyn peruuttamisen ja lykkäämisen yhteydessä
Kun tuomioistuin peruuttaa tai lykkää pääkäsittelyn asiassa, jossa vastaaja on vangittuna, sen on samalla tutkittava, onko syytä pitää hänet edelleen vangittuna.
Tuomioistuimen on pidättämiseen oikeutetun virkamiehen esityksestä tai omasta aloitteestaan määrättävä vangittu päästettäväksi vapaaksi heti, kun edellytyksiä vangittuna pitämiseen ei enää ole. Vangittu on määrättävä päästettäväksi vapaaksi myös, jos syytettä ei ole nostettu sille määrätyssä ajassa eikä sen kuluessa ole pyydetty määräajan pidentämistä. Vangittua ja hänen avustajaansa ei tarvitse kutsua asian käsittelyyn.
Syytteen nostamiselle määrättyä aikaa ja määräajan pitentämistä koskevaan päätökseen ei saa hakea muutosta valittamalla.
Esitutkinnan aikana matkustuskieltoa koskevasta asiasta päättää pidättämiseen oikeutettu virkamies. Ennen päätöksen tekemistä siitä on ilmoitettava syyttäjälle, joka voi ottaa päätettäväkseen kysymyksen matkustuskiellosta. Kun asia esitutkinnan päätyttyä on siirretty syyttäjälle, matkustuskieltoa koskevasta asiasta päättää syyttäjä. Vangitsemisvaatimusta käsiteltäessä sekä 6 §:n 2 momentissa mainitussa tapauksessa siitä päättää tuomioistuin. Jos tuomioistuin on vangitsemisvaatimusta käsitellessään määrännyt epäillyn vangitsemisen sijasta matkustuskieltoon, se päättää tätä matkustuskieltoa koskevasta asiasta myös ennen syytteen nostamista.
Syytteen nostamisen jälkeen matkustuskieltoa koskevasta asiasta päättää tuomioistuin. Tuomioistuin saa tällöin määrätä syytetyn matkustuskieltoon vain syyttäjän vaatimuksesta. Milloin on vaadittu syytetyn vangitsemista, tuomioistuin saa omasta aloitteestaankin määrätä hänet vangitsemisen sijasta matkustuskieltoon.
Milloin matkustuskiellon on määrännyt pidättämiseen oikeutettu virkamies, tuomioistuin saa jo ennen syytteen nostamista matkustuskieltoon määrätyn vaatimuksesta kumota kiellon tai 2 §:n 2 momentissa tarkoitetun määräyksen kokonaan tai osittain.
Matkustuskielto on kumottava, jollei syytettä nosteta 60 päivän kuluessa kiellon määräämisestä. Tuomioistuin saa virkamiehen edellä tarkoitettuna määräaikana tekemästä pyynnöstä pidentää tätä aikaa.
Ratkaistessaan syyteasian tuomioistuin saa määrätä vastaajan matkustuskieltoon tai hänelle määrätyn matkustuskiellon pidettäväksi edelleen voimassa vain, jos hänet tuomitaan ehdottomaan vankeusrangaistukseen. Vapaana oleva vastaaja saadaan määrätä matkustuskieltoon vain syyttäjän vaatimuksesta. Tuomioistuin saa omasta aloitteestaan määrätä vangitun tai vangittavaksi vaaditun vangitsemisen sijasta matkustuskieltoon. Matkustuskielto on tällöin voimassa, kunnes rangaistuksen täytäntöönpano alkaa tai ylempi tuomioistuin toisin määrää.
Edellä 2 §:n 1 momentissa tarkoitetun tilapäisen poistumisluvan antamista koskeva asia saadaan käsitellä käräjäoikeuden kansliassa. Ennen luvan antamista on kuultava syyttäjää.
Hukkaamiskiellosta ja vakuustakavarikosta päättäminen
Ennen syytteen vireilletuloa vaatimuksen omaisuuden panemisesta hukkaamiskieltoon tai vakuustakavarikkoon voi tehdä tutkinnanjohtaja tai syyttäjä. Syytteen vireille tultua vaatimuksen voi tehdä syyttäjä ja itselleen tulevan korvauksen maksamisen turvaamiseksi asianomistaja.
Takavarikko on kumottava myös, jollei syytettä sen aiheuttaneesta rikoksesta nosteta neljässä kuukaudessa esineen takavarikoimisesta. Tuomioistuin saa pidättämiseen oikeutetun virkamiehen edellä tarkoitettuna määräaikana tekemästä pyynnöstä pitentää tätä aikaa korkeintaan neljäksi kuukaudeksi kerrallaan.
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä lokakuuta 1997.
HE 82/1995
LaVM 9/1997
EV 98/1997
1 luku - Kiinniottaminen, pidättäminen ja vangitseminen9 § - Vangitsemisesta päättävä viranomainen10 § - Vangitsemisvaatimuksen tekijä11 § - Ilmoitus vangitsemisvaatimuksesta pidätetylle15 § - Läsnäolo vangitsemisvaatimusta käsiteltäessä21 § - Määräajan asettaminen syytteen nostamista varten23 § - Vangittuna pitäminen pääkäsittelyn peruuttamisen ja lykkäämisen yhteydessä24 § - Vangitun päästäminen vapaaksi27 § - Muutoksenhaku2 luku - Matkustuskielto3 § - Matkustuskiellosta päättävä viranomainen6 § - Matkustuskiellon kumoaminen7 § - Matkustuskiellon voimassaolo9 § - Täydentäviä säännöksiä3 luku - Hukkaamiskielto ja vakuustakavarikko2 § - Hukkaamiskiellosta ja vakuustakavarikosta päättäminen4 luku - Takavarikko11 § - Takavarikon kumoaminen

matches: Tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin


text:
EPÄILYKSEN POLTTOPISTE: TENNISON ohjelmatiedot - Telsu.fi
BlogitVaihtoautotNauris.fiTietovisatSanakirjaReseptitHoroskooppi
Haulla epäilyksen polttopiste: tennison löytyy 18 aiemmin esitettyä tv-ohjelmaa.
to 21.11.2019 12.30 - 13.15
ti 19.11.2019 17.10 - 17.55
ti 19.11.2019 12.30 - 13.15
4/6. Silasin kuppilasta öisin kantautuva meteli herättää närää naapurissa. Huumediileri nostaa jutun poliisin väkivaltaisuudesta. Diilerillä on silminnäkijä, ja vain yhden ihmisen lausunto voi puhdistaa poliisin maineen. (U) HD
ma 18.11.2019 17.10 - 18.00
ma 18.11.2019 12.35 - 13.20
3/6. Uhrin perhe kiistää epäilyt, tosin tilanne näyttää vakavalta. Yllätyskäänne tuo lisävaloa surmaan, mutta ylittääkö rikospoliisi kohtuullisuuden rajan? Bradfieldin inhokkivanki on nyt vapaa mies - ja heti vauhdissa. HD
Epäilyksen polttopiste: Tennison12
pe 15.11.2019 17.10 - 18.00
pe 15.11.2019 12.30 - 13.20
2/6. Komisario Bradfield on antanut Janelle tilaisuuden näyttää kyntensä ja hän lunastaakin lupaukset. Toisaalta Jane huomaa myös, että poliisin työssä voi syntyä traumoja, joita joutuu kantamaan sisällään kauan. HD
to 14.11.2019 17.10 - 18.00
to 14.11.2019 12.30 - 13.20
1/6. Millaiset olivat Lynda La Planten luoman hahmon ensiaskeleet? Nuori konstaapeli Jane Tennison aloittaa työt poliisiasemalla. Naispuolinen keltanokka joutuu heti kokeneiden kehäraakkien hampaisiin. HD
ke 13.11.2019 17.10 - 18.00
la 24.02.2018 19.40 - 20.23
6/6. Tulihelvetti on räjähtänyt pankin holvissa, eikä mikään ole enää ennallaan. Vain onnekkaimmat selviävät hengissä, mutta heihinkin jää loppuelämän mittainen arpi. Jääkö Julie Annen murha vaille ratkaisua? HD
la 17.02.2018 19.40 - 20.24
5/6. Jane hoksaa, että muuan radioamatööri, poliisin vakituinen riesa, on ison jutun jäljillä. Tennisonin perheessä vietetään häitä. Clifford on puun ja kuoren välissä - mitä tekee nurkkaan ahdistettu rikollinen? HD
la 10.02.2018 19.40 - 20.25
4/6. Silasin kuppilasta öisin kantautuva meteli herättää närää naapurissa. Huumediileri nostaa jutun poliisin väkivaltaisuudesta. Diilerillä on silminnäkijä, ja vain yhden ihmisen lausunto voi puhdistaa poliisin maineen. HD
la 03.02.2018 19.40 - 20.25
la 27.01.2018 19.40 - 20.30
la 20.01.2018 19.40 - 20.25
Uusi sarja. 1/6. Millaiset olivat Lynda La Planten luoman hahmon ensiaskeleet? Nuori konstaapeli Jane Tennison aloittaa työt poliisiasemalla. Naispuolinen keltanokka joutuu heti kokeneiden kehäraakkien hampaisiin. HD
www.telsu.fi > ohjelmatiedot > Epäilyksen polttopiste: Tennison
https://www.telsu.fi/l/epailyksen-polttopiste-tennison_8044114_1.jpg
Arvosana 3.2/5, annettu 32 ääntä.
Kimpassa18:00 - 19:00 Liv Arman Pohjantähden alla18:05 - 19:05 Jim Ruisrock - 50 kesää meren rannalla18:10 - 19:00 Yle TV2 Stugor18:10 - 18:40 Yle TV1 Tanssi kanssain18:30 - 19:00 AlfaTV Kultainen ja hopeinen harmonikka 201919:00 - 21:00 AlfaTV Festariheinäkuu Vikin ja Köpin seurassa19:00 - 19:01 Yle TV2 Vera Stanhope tutkii19:40 - 20:25 Yle TV1 Countrymusiikki20:00 Yle Teema & Fem Rikkaat ja rahattomat20:00 - 21:00 Liv Ruisrock: Vesala20:13 - 21:10 Yle TV2 Tavallinen murhaaja21:00 - 22:00 Frii Entä jos?21:00 - 21:45 Yle TV1 CSI: Miami21:00 - 22:00 FOX Rakkaustarinoita Chile23:00 - 23:15 Liv
Vaaleanpunainen pantteri 219:00 - 20:58 Nelonen IMDb 5.6 Benjamin Buttonin uskomaton elämä19:20 - 22:30 Hero IMDb 7.8 Koko potti21:00 - 22:45 AVA IMDb 6.7 Lions for Lambs21:00 - 22:50 Nelonen IMDb 6.2 Niin se käy21:00 - 23:00 Liv IMDb 5.8 L'Atalante21:11 Yle Teema & Fem IMDb 7.8 Roskisprinssi22:30 - 00:30 Hero IMDb 5.5 Skiptrace22:50 - 01:00 Nelonen IMDb 5.7 American Gangster22:55 - 01:45 Kutonen IMDb 7.8 Uuno Turhapuro muuttaa maalle5.7. klo 00:15 - 02:05 Sub IMDb 6.1
Pinnalla juuri nyt: Dublin Murders - Tappaja Dublinissa, Yle Live: J. Karjalainen, Kimpassa, Casualty, Shetlandsaarten murhat, John Walsh: Rikollisten jäljillä, Emmerdale, CSI: Miami, Timanttinen keikka, Aution saaren elokuvat


Peqqinnissaqarfiup aqunneqarnera, aaqqissuussaanera kiisalu peqqinnissamut tunngasutigut sullissisut aamma tarnip pissusaanik ilisimasallit pillugit Inatsisartut inatsisaanni nr. 27, 18. november 2010-meersumi aammalu Inatsisartut inatsisaatigut nr. 2, 29. maj 2012-imeersukkut allanngortinneqartumi § 9, imm. 1-imit 4-mut aammalu § 11a, imm. 2 naapertorlugit aalajangersarneqarpoq:
Allaffissornikkut aqutsinermi pissutsit
§ 1. Nunatsinni Nakorsaaneqarfik nuna tamakkerlugu atorfeqarfiuvoq nalunaarut una naapertorlugu suliassanik ingerlataqarfinnillu isumaginnittuusoq.
§ 2. Naalakkersuisut Nunatta Nakorsaaneranik atorfinitsitsisuussapput.
Imm. 2. Nunatta Nakorsaanera missingersuutit aqutsinerlu eqqarsaatigalugit atorfeqarfimmut taassumalu ingerlanneqarneranut akisussaasuuvoq, tassungalu ilanngullugu atorfeqarfimmi sulisunut atatillugu nunap nakorsaanera suliatigut aqutsinikkullu pisortatut piginnaatitaaffeqarpoq.
Nunatsinni Nakorsaaneqarfiup nalinginnaasumik suliassai pillugit
§ 3. Nunatsinni Nakorsaaneqarfiup nunami peqqissuseq malinnaaffigissavaa, atorfeqarfiullu innuttaasut peqqissusaannut sunniuteqartussat ineriartorneri malinnaaffigissavai.
Imm. 2. Nunatsinni Nakorsaaneqarfiup peqqinnissaqarfinni unioqqutitsisoqarsimasoq imaluunniit peqqinnissaqarfiup iluani amigaateqartoqartoq paasiguniuk nunami pisortaqarfiit susassaqarfeqartut ilisimatissavai, taamalu pisortanut pitsanngorsaatissat pillugit siunnersuuteqassalluni.
§ 4. Nunatsinni Nakorsaaneqarfiup Peqqissutsimut Naalakkersuisoq suliat peqqinnissamut tunngassuteqartut pillugit siunnersortassavaa, atorfeqarfittut nammineerluni siunnersuisarnermigut imaluunniit Peqqissutsimut Naalakkersuisumit qinnuigineqaruni. Nunatsinni Nakorsaaneqarfiup peqqinnissamut atatillugu suliniutini amigaatit pillugit maluginiagassanik ilisimatittassavaa aammalu pitsanngorsaatissanik siunnersuuteqartassalluni.
Imm. 2. Nunatsinni Nakorsaaneqarfiup pisortaqarfiit allat suliani peqqinnissamut tunngassutilinni siunnersortaaffigai.
§ 5. Pisariaqartillugu Nunatsinni Nakorsaaneqarfiup Peqqissutsimut Naalakkersuisoq peqqinnissamut tunngassutilinni inatsisissanik suliaqarnerani ikiortassavaa.
Imm. 2. Nunatsinni Nakorsaaneqarfik peqqinnissamut tunngassutilinni suliaqartut peqqissaanikkut maleruagassiornermi suliaqartassaaq.
§ 6. Nunatsinni Nakorsaaneqarfiup peqqinnissamut attuumassuteqartunik pingaarutilinnik pisoqartillugu inuiaqatigiit ilisimatittassavai, taamaalilluni innuttaasut peqqissusaannut akornusiisinnaasunut illersorniarumallugit, soorlu tunillaattartunik nappaateqartoqartillugu / nunarsuarmilu siammaattumik nappaalasoqartillugu, avatangiisini peqqissutsimut akornutaasinnaasunik ajornartorsiortoqartillugu, inuussutissat aqqutigalugit nappaalasoqartillugu, imeqarfiit uumasullu inunnut tunillaassuuttunik nappaateqartillugit, allanillu pisoqartillugu innuttaasut ilaasaluunniit peqqissusaannut navianaateqarsinnaasunik.
Peqqinnissaqarfimmi sulisorisanik nakkutilliineq
§ 7. Nunatsinni Nakorsaaneqarfiup peqqinnissamik suliaqarnermut tunngasut peqqinnissaqarfimmi sulisorisanit suliffigineqartut tamaasa nakkutigisarai.
Imm. 2. Nunatsinni Nakorsaaneqarfiup peqqinnissaqarfiup avataani peqqinnissaq pillugu ilinniarsimasutut sulisut aammalu peqqissaanermik avataanni suliaqarfiit namminersortut tamaasa nakkutigisarai.
§ 8. Nunatsinni Nakorsaaneqarfiup peqqinnissamik suliaqarfiit, peqqinnissamik suliaqartut iluani ilinniagaqarsimasunit immikkut inatsisitigut akuerisaasumik pisinnaatinneqartunit suliffigineqartut, nakkutigisarai.
Imm. 2. Nunatsinni Nakorsaaneqarfiup aamma peqqinnissamik suliaqarnermut tunngasut sulisorisanit peqqinnissamik tunngassutilinnik ilinniarsimasunit akuersissummik peqanngitsunit suliarineqartut nakkutigisarai.
§ 9. Nunatsinni Nakorsaaneqarfiup peqqinnissaqarfimmi peqqinnissakkut sulisorisat peqqusinnaavai peqqinnissaqarfimmi sulisorisat suliaannut tunngatillugu Nunatsinni Nakorsaaneqarfimmut unnerluutiginnillutillu nalunaaruteqartaqqullugit.
§ 10. Akuersissummik peqanngikkaluarlutik peqqissaanermik katsorsaanermillu ingerlataqartutut pasitsaanneqarpata Nakorsaqarneq pillugu inatsimmi kapitali 6 nakorsaanatik katsorsaaniartunut tunngasoq unioqqutillugu ingerlatsisut Nunap Nakorsaanerata nalilersuiffigissavai.
Suliffeqarfiit nakkutigineqarneri
§ 11. Nunatsinni Nakorsaaneqarfiup Peqqinnissaqarfiup angerlarsimaffiutaani pissutsit peqqinnissamut tunngassutilimmik suliaqarfiusut tamaasa, tamatumunnga ilanngullugit katsorsaaneq nalinginnaasumillu paaqqinninneq, nerisaqartitsinerit, nakorsaatinik nakutilliineq, perusuersartarfeqarnermullu tunngassut ipeersaarnermilu pissutsit allat pitsaasumik eqqiluisaarnermi periutsit pissusissamisoornersut nakkutigissavai.
Imm. 2. Nunatsinni Nakorsaaneqarfik peqqissaavinni, paaqqutarisarialinnullu angerlarsimaffinni il.il., atuarfinni, ulluuneranilu paaqqinnittarfinni, isertitsivinni assigisaannilu peqqinnissakkut pissutsit pillugit iliuusissanut ilitsersuutinik suliaqarsinnaavoq.
Imm. 3. Ilitsersuutini angerlarsimaffinni suliffeqarfinnilu taaneqartuni nakkutiginninneq allaaserineqassaaq aammalu Nunatsinni Nakorsaaneqarfiup tamakkunani suliassai ilanngullugit.
§ 12. Nunatta Nakorsaanera inuit pineqartut misissuineq tunngavigalugu isumaqaruni inuit § 8-mi pineqartut arlaat sulinermini imminut inoqatiminulluunniit navianaateqartoq, imaluunniit sulinissaminut naleqqutinngilluinnarluniluunniit ilaannakortumik atorsinnaassuseqartoq, Nunatta Nakorsaanerata maleruagassat atuuttut naapertorlugit pineqartoq sulisinnaatitaanermut akuersissutaanik arsaarallarsinnaavaa taamaattoqarneralu oqartussaasunut atorfinitsitsisunut nalunaarutigalugu.
Imm. 2. Pissutsit imm. 1-mi pineqartut peqqinnissaqarfimmi sulisorisanut § 1, immik. 2 naapertorlugu sulisinnaatitaanermut akuersissummik peqartussaanngitsunut atuukkaangata Nunatta Nakorsaanerata pissuseq oqartussaasumut atorfinitsitsisumut nalunaarutigissavaa suliap aalajangiiffigineqarnissaa inassuteqaatigalugu.
Imm. 3. Peqqinnissaqarfimmi sulisorisaq sulisinnaatitaanermut akuersissummik oqartussaasunit Kalaallit Nunaata avataaneersunit nalunaarutigineqarsimasunik arsaarneqarallarpat Nunatta Nakorsaanera pisussaavoq oqartussaasoq sulisinnaatitaanermut akuersissummik tunniussaqarsimasoq arsaarinnikkallarnermik nalunaarfigissallugu.
§ 13. Nunatta Nakorsaanera misissuereernermi isumaqaruni § 7-mi pineqartut ilaat suliinnassaguni aalajangersimasumik piumasaqarfigisariaqartoq, piumasaqaatit taamaattut Nunatsinni Nakorsaanerup aalajangersassavai.
Imm. 2. Nunatta Nakorsaaneqarfia pisussaavoq piumasaqaatit malinneqarnersut nakkutigissallugu. Taamaattorli Nunatta Nakorsaaneqarfiata nunap immikkoortuani eqqaaniluunniit aqutsisut isumaqatigiissuteqarfigineratigut najukkammi peqqinnissaqarfimmi atorfilimmit Nunatsinni Nakorsaaneqarfik ikiorlugu nakkutilliineq tamanna ingerlanneqarsinnaasoq.
Imm. 3. Aammattaaq Nunatta Nakorsaaneqarfia pisussaavoq piumasaqaatit aalajangersarneqarsimasut pisariaarussorineqarpata atorunnaarsissallugit.
Imm. 4. Piumasaqaatit inuit § 7-imi pineqartut arlaata piginnaatitaaffiinut sulineranullu allannguutinik killilersuutinilluunniit kinguneqarpata, nunap immikkoortuani eqqaanilu pisortat allannguut piginnaatitaaffinnulluunniit killiliineq pillugu nalunaarfigineqassapput. Peqqinnissakkut pisortatut sulisorisaq pineqarpat oqartussaasoq atorfinitsitsisoq nalunaarfigineqassaaq.
Imm. 5. Taamatuttaaq Nunatsinni Nakorsaaneqarfik pisussaavoq maleruagassat atuuttut naapertorlugit pissuseq pillugu oqartussaasutut atorfinitsitsisartoq ilisimatissallugu, Nunatsinni Nakorsaaneqarfimmit piumasaqaatit malinneqanngippata.
Imm. 6. Peqqinnissaqarfimmi sulisoq oqartussaasunit Kalaallit Nunaata avataaniittunit sulisinnaatitaanermut akuersissummik tunineqarsimasoq, piumasaqaatinillu nalunaarfigineqarsimappat, sulisoq nunami peqqinnissaqarfianut uterpat oqartussaasoq taanna nalunaarfigineqassaaq. Nunatta Nakorsaaneqarfiata aamma nunani allani oqartussaasut sulisinnaatitaanermut akuersissummik tunniussisartut nalunaarfigisinnaavai.
§ 14. Nunatta Nakorsaaneqarfia isumaqaruni inuit § 7-imi pineqartut ilaat peqqinnissakkut sulinermini politiinit misissuiffigisariaqarluniluunniit suliassanngortittariaqartoq, tamanna pillugu politeeqarfik qaninnerpaaq qinnuigineqassaaq
Imm. 2. Nunatta Nakorsaaneqarfia isumaqaruni inuit § 7-imi pineqartut ilaat peqqinnissakkut sulinermini politiinit misissuiffigisariaqarluniluunniit suliassanngortittariaqartoq, taannalu qallunaat nunaanniluunniit allamiut oqartussaasuinit sulisinnaatitaanermut akuersissummik tunineqarsimappat, inassuteqaat pillugu oqartussasoq pineqartoq akuersissumik tunniussisimasoq taamatuttaaq nalunaarfigineqassaaq.
§ 15. Nunatsinni Nakorsaaneqarfik suliani peqqinnissakkut nakkutilliinermut attuumassuteqartuni, immikkut ilisimasaqarfigisariaqartuni oqartussaasunit immikkut ilisimasalinnik ikiortissarsiorsinnaavoq.
Sulisinnaatitaanermut akuersissutit
§ 16. Nunatsinni Nakorsaaneqarfik peqqissaasunut sulisinnaatitaanermut akuersissutinik tunniussisartuuvoq.
Napparsimasut naammagittaalliutaannik suliat
§ 17. Nunatsinni Nakorsaaneqarfiup suliat napparsimasut naammagittaalliutaannut tunngasut Napparsimasut Maalaarutaannik Aalajangiisartunut maleruagassat naapertorlugit tigussavai piareersarlugillu.
§ 18. Nunatsinni Nakorsaaneqarfiup makku suliaralugillu aalajangiiffigisassavai:
1) Peqqinnissamut tunngasuni atorfillit suliaat Napparsimasut Maalaarutaannik Aalajangiisartut susassaqarfiinut ilaatinneqanngitsut.
2) Peqqinnissaqarfimmi sulisut peqqinnissamut tunngasunik suliaqartut, taamaattorli Napparsimasut Maalaarutaannik Aalajangiisartunut susassaqarfiinut ilaanngitsut.
Imm. 2 Nunatsinni Nakorsaaneqarfiup pisariaqartitsineq naapertorlugu qulakkiissavaa pissutsinik ilisimasalinnik pisup suliarineqarnerani ikiorteqarnissaq.
§ 19. Nunatsinni Nakorsaaneqarfiup nammineerluni sukkulluunniit peqqinnissaqarfimmi sulisut sulinerat pillugu suliassanik aallarniisinnaavoq.
§ 20. Nunatsinni Nakorsaaneq Tarnimikkut Napparsimasut Naammagittaalliortarfianni ilaasortaavoq, Nunatsinnilu Nakorsaaneqarfik allattoqarfittut atorneqarluni.
Pinerluttoqarsimatillugu suliassat
§ 21. Nunatsinni Nakorsaaneqarfiup pinerluttoqarsimatillugu iliuusissanik piumasaqaateqartartut politiillu pisortaat ikiorsissavaat Nunap Nakorsaaneqarfiata peqataanissaanik pisariaqartitsisoqartillugu.
Imm. 2. Ataatassarsiuisoqarnerani Nunatsinni Nakorsaaneqarfik meeqqap qanga naartuulerneranik nalunaaruteqartassaaq. Nunatsinni Nakorsaaneqarfiup pisariaqartitsineq naapertorlugu nalunaarusiani Retslægerådimut saqqummiussinnaavaa.
Imm. 3. Nunatsinni Nakorsaaneqarfiup politiit qamutinik motoorilinnik ingerlatsisinnaanermik uppernarsaatit pillugit suliassani siunnersortassavai.
§ 22. Politiinit eqqartuusivimilluunniit qinnuigineqarnikkut Nunatta Nakorsaanerata imaluunniit peqqinnissaqarfimmi nakorsat piginnaatitaasut Nunatsinni Nakorsaaneqarfik sinnerlugu eqqartuussivinni suliassat makku suliarisinnaavai:
1) Eqqartuussivik sinnerlugu toqungasut timaanik nakorsatut misissuineq inatsisini allani tamanna pillugu aalajangersakkat naapertorlugit.
2) Suliani nakuusernermut kinguaassiuutinullu tunngassutilinni inunnik misissuineq, inuit eqqarsartaatsimikkut pissusaat pillugit oqaaseqaateqarneq ilanngullugu.
3) Imigassartorsimaneq aamma/imal. nakorsaatitorsimaneq pillugit aalajangiiniarnermi aaversinnerit kiisalu tamatumunnga atatillugu nakorsatut misissuinerit.
4) Nammineersinnaajunnaarsitaaneq kiisalu timikkut eqqarsartaatsikkulluunniit akornuteqarneq pissutigalugit sinniisutut nakkutilliisoqarnissaq pillugu suliat pillugit misissuineq.
5) Ataatassarsiuinermi atugassanik misissugassanik tigusinerit.
Isumaginninnermut atatillugu peqqinnissaqarfimmi suliassat
§ 23. Nunatsinni Nakorsaaneqarfiup kommunit oqartussallu allat isumaginninnermut atatillugu peqqissutsikkut suliassani siunnersuisortassavai.
§ 24. Nunatsinni Nakorsaaneqarfiup kommunini oqartussaasunut inunnut ataasiakkaanut tunngassutilinni periarfissat pisariaqassusiallu naapertorlugit isumaginninnermut atatillugu siunnersortassavai.
§ 25. Nunatta Nakorsaaneqarfia Naartuersittarneq pillugu isumalioqatigiit allattoqarfiattut inissisimavoq.
Avatangiisini eqqiluisaarnerlu pillugit sualiassat
§ 26. Nunatsinni Nakorsaaneqarfiup nappaatit tuniluuttartut atugaalersarneri tunillaassuuttarnerallu nakkutigissavai nappaatillu tuniluuttartut akiorneqarnerat pilersaarusioqataaffigissallugu.
§ 27. Nunatsinni Nakorsaaneqarfiup Kalaallit Nunaanni Nersutinut Nakorsaqarfik Inuussutissalerinermullu Oqartussaqarfik suleqatigalugit nappaatit inuussutissat aqqutigalugit tuniluuttut, nappaatillu uumasuniit tuniluuttut pillugit innuttaasunut paasissutissiisarpoq.
§ 28. Nunatsinni Nakorsaaneqarfik Kalaallit Nunaanni Uumasunik Nakorsaqarfik Inuussutissalerinermilu Oqartussaqarfik suleqatigalugu pisariaqaraangat imatut pisoqartillugu oqaaseqaateqarlunilu tamanut ammasumik ilisimatitsissuteqartassaaq:
1) Inuussutissaleriffinni sulisorisanik nappaateqartoqartillugu inuussutissatigut tuniluussinnaasunik.
2) Nappaatit inuussutissanit pisut atugaappata nappaatilluunniit taamaattut pilersinnaanerat ilimagineqarpat.
Imm. 2. Nunatsinni Nakorsaaneqarfiup eqqiluisaarnikkut avatangiisitigullu pissutsit imm. 1. Naapertorlugu peqqissutsimut toqqaannartumik toqqaannanngikkaluartumilluunniit annertuumik pingaaruteqarsinnaasutut paasigunigit, oqartussaasoq pineqartoq ilisimatissavaa oqartussaasorlu siunnersussallugu pitsanngorsaatissanik iluarsiissutissanillu siunnersuutitalinnik.
§ 29. Nunatsinni Nakorsaaneqarfiup pisortat oqartussaasut, tamatumunnga ilanngullugit kommunit avatangiisinut, eqqiluisaarnermut, imermillu pissarsiniarnermut tunngatillugu peqqinnissakkut suliatigut nalinginnaasutigut siunnersortassavai.
Suliassaqarfiit allat
§ 30. Nunatsinni Nakorsaaneqarfiup ingerlaavartumik nappaatit tuniluuttartut nakutigalugillu ilisimatitsissutigisassavai aammalu peqqissuseq pillugu pissutsit allat inuiaqatigiinnut pingaaruteqartut, taamatullu peqqissuseq pillugu pissutsinik soqutiginaatilinnik nalunaaruteqartassalluni.
Imm. 2. Nunatsinni Nakorsaaneqarfiup peqqissutsimik nakkutilliinerminut ilanngullugu suliassaqarfimmi iluani piffissaq aalajangersimasoq qaangiukkaangat peqqissuseq pillugu kisitsisitigut takussutissiortassaaq. Peqqissuseq pillugu kisitsisitigut takussutissiat toqqorneqartarput, taamaalilluni nunami peqqissuseq pillugu ilisimasat attatiinnarneqassallutik.
§ 31. Nunatsinni Nakorsaaneqarfiup ajunaarnersuaqarnissamut sillimaniarneq nalinginnaasoq piareersaasioqataaffigissavaa ajunaarnersuaqartillugulu qitiusumit peqqinnissaqarfimmi suliatigut ajunaarnersuaqartillugu aqutsineq kiisalu Namminersorlutik Oqartussat Sillimaniarneq pillugu ataatsimiititaliami peqataassalluni.
§ 32. Nunatta Nakorsaaneqarfia nalinginnaasumik innuttaasut peqqinnerulernissaannik pitsaaliuinermilu suliniutinut peqataavoq, pingaartumik qitiusumiit pilersaarusiornerni pingaarutilinni tamakkiinerusunilu. Nunatta Nakorsaanera qitiusumik pitsaaliuinermut ataatsimiititaliami ilaasortaavoq.
§ 33. Nunatsinni Nakorsaaneqarfiup ilisimatusarnikkut ileqqorissaarnissami ataatsimiititaliaq allattoqarfittut sullitaraa.
§ 34. Nalunaarut 15. juli 2017-imi atuutilerpoq.
Imm. 2. Tamatumunnga peqatigitillugu Peqqinnissakkut Nakkutilliisoqarfiup sulinera pillugu Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 1, 4. januar 1996-imeersoq - atorunnaarsinneqarpoq.
Namminersorlutik Oqartussat, ulloq 15. juni 2017
kundgrelse_B_07-08_2017_kn