Ilinniartitsisussanik ilinniartitsineq katersuutsitaq pillugu Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 19, 31. juli 2000-imeersoq Atuussimasoq (Historisk)
Ilinniartitsisussanik ilinniartitsineq siammartitaq pillugu Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 8, 24. april 2003-meersoq
Meeqqat atuarfianni ilinniartitsisussanik ilinniartitsineq pillugu Inatsisartut peqqussutaanni nr. 2-mi ulloq 2. maj 1996-imeersumi § 14, imm. 5 aamma § 15 tunngavigalugit aalajangersarneqarput:
Ilinniartitsinerup siunertaa
§ 1. Ilinniartitsisussanik ilinniartitsinermi siunertarineqarpoq meeqqat atuarfianni ilinniartitsisussanik ilinniartitsinissaq aamma meeqqanut, inuusuttunut inersimasunullu inuussutissarsiutinik ilinniartitsinissamut sunngiffimmilu atuartitsinermi ilinniartitsinissamut tunngaviliinissaq, tak. meeqqat atuarfianni ilinniartitsisussanik ilinniartitsineq pillugu Inatsisartut peqqussutaanni nr. 2-mi 2. maj 1996-imeersumi § 1, imm. 1.
Imm. 2. Ilinniartitsisussanik ilinniartitsineq atuartitsissutitigut perorsaanikkullu paasisaqartitsissaaq sungiusaataassalluni ilinniartitsisutut sulinerup isumagineqarnissaanut pisariaqartumik, aammalu ilinniartut inuttut ineriartornerannik siunnerfeqarluni sulissuteqassalluni, tak. meeqqat atuarfianni ilinniartitsisussanik ilinniartitsineq pillugu Inatsisartut peqqussutaanni nr. 2-mi, 2. maj 1996-imeersumi § 1, imm. 2.
Ilinniarnerup imaa
§ 2. Ilinniarneq ukiunik sisamanik sivisussusiligaavoq semesterinilu arfineq-pingasuni ingerlanneqartassalluni.
§ 3. Ukioq atuartitsiviusoq aggustip aallaqqaataaniit juulip 31-ianut sivisussuseqarpoq.
§ 4. Semesterit immikkoortortalersorneqassapput sapaatip-akunnerinik soqutigisanik ataatsimoorussilluni ingerlassaqarfinnik, suliamik misiliivinnik, kursuserfinnik aamma soraarummeerfinnik. Pilersaarusiaq taanna, pilersaarusiamik allanngortinneqarsinnaasumik taaneqartartoq, rektorimit ukiut tamaasa kingusinnerpaamik augustip aallaqqaataani nassiunneqartassaaq Ilinniartitaanermut Pisortaqarfimmi akueritinniarlugu.
Imm. 2. Semesterini lektionit atuartitsinermi atorneqartussat, tiimit agguaanneqarnerannut pilersaarummik taaneqartoq, Ilinniartitaanermut Pisortaqarfimmi akuereqqaarneqartussanngorlugu rektorimit ukiut tamaasa kingusinnerpaamik aggustip aallaqqaataani nassiunneqartassaaq.
§ 5. Atuartitsissutinik neqeroorutigineqarsinnaasunik annerusumik sammisassanik (liniefag), atuartitsissutinik toqqagassanik aammalu atuartitsissutinik neqeroorutigineqarsinnaasunik pilersitsinissamut piumasarineqarpoq ilinniartut ikinnerpaamik tallimat nalunaarsimanissaat, taamaattorli pissutsit immikkut ittut tamanna ajornartinngippassuk ilinniartitaanermi tassani rektorip tamanna saneqqunneqassasoq immikkut akuersissutigisinnaavaa.
Imm. 2. Atuaqatigiit ilinniartut nalunaarsimasut qassiuneri tunngavigalugit avinneqartarnissaat kattunneqartarnissaallu pillugu maleruagassat ilinniarnerup aaqqissuussaanerani aalajangersarneqassapput.
Ilinniarnermi ilinniagassat aaqqissuussaanerat
§ 6. Ilinniarfissuup ilinniartitaaneq aaqqissuutissavaa, minnerpaamik makkuninnga imaqartussaq
1) atuartitsissutit ataasiakkaat, kursusit, ullut suliamik misiliivissat, naammassiniagaqarluni suliassat kiisalu suliassat tunniutassat, nalunaarusiat specialillu imassaannik soraarummeerutissartaannullu ilitsersuutinik kiisalu tamakkua ilinniarnerup ingerlanerani qanoq inissinneqarnerinik,
2) misilitsilluni allaaseralugit suliat, nalunaarusiat specialillu tunniunneqartarnissaat pillugu maleruagassanik, tamatumunnga ilanngullugu ilinniartut ataasiakkaarlutik suleqatigiikkuutaarlutilluunniit tunniussisinnaanersut / tunniussisassanersut,
3) ilinniarnerup ingerlanerani misilitsittarnissat allaaserinerannik kiisalu tamakkua ilinniarnerup ingerlanerani qanoq inissinneqarnerinik,
4) misilitsinnerit qanoq iluseqartarnerisa allaaserinerannik,
5) takussutissamik misilitsinnerni suni karakteeriliisoqartarneranut, aamma misilitsinnerni suni naliliisoqartarnersoq "angusivoq", "angusinngilaq", imaluunniit "akuerineqarpoq" "akuerineqanngilaq" atorlugit naliliisoqartarnersoq,
6) "angusivoq"/"angusinngilaq" aamma "akuerineqarpoq"/"akuerineqanngilaq" atorlugit nali-liinerni pissutaasunut ilaasartunik, ilanngullugit tamakkuninnga naliliissagaanni pissutaanerusartut,
7) iliuutsit suut suliffimmi misiliinermik naliliinissami suliffimmi misiliiffiusumut ingerlasussat erseqqissarneri, tak. § 51, imm. 2.
8) napparsimalluni soraarummeertarnissanik misilitseqqittarnissanillu,
9) atuaqatigiit ilinniartut nalunaarsimasut qassiuneri tunngavigalugit avinneqartarnissaat kattunneqartarnissaallu pillugit maleruagassanik aamma
10) takkuttarnissanut malittarisassat kiisalu ilinniagaqartut ilinniagaqarfinnit anisitaanissaannut piumasaqaatit
Imm. 2. Ilinniarnerup aaqqissuunnerata Ilinniarfissuaq ilinniarnerup aaqqissuunnerani aalaja-ngersakkanik sanioqqutsisissinnaalersinnaavaa.
Imm. 3. Ilinniarnerup aaqqissuunnera Ilinniartitaanermut Pisortaqarfiup akuereqqaagassaraa.
Imm. 4. Ilinniagassat aaqqissuussaanerat allannguutaallu annertunerusut ukiup ilinniarfiusup aallartinnerani atortuulertassapput.
Atuaqataasussaatitaaneq, qulliunerusumut ingerlaqqinneq aamma
ilinniarnermik kipititamik nangitseqqinneq
§ 7. Atuartitsinermi peqataanissaq pisussaaffiuvoq.
Imm. 2. Ilinniartitaanermut Pisortaqarfiup rektorip siunnersuuteqarnera malillugu atuaqataasussaanermut pisussaatitaanermik aalajangersakkap sanioqqukkallarneqarnissaa akuerisinnaavaa. Sanioqqutsisinnaaneq akuerineqarsinnaavoq atuartitsissutinik annerusumik sammisassanik ilinniarnerup ukiuini kingullerni marlunni aamma misiliinermut imaluunniit ilinniarnermik ineriartortitsiniarnermut ilagitillugu. Tamatumunnga peqatigitillugu misiliinerup sivisussusissaa nalunaarusiornerullu qanoq iluseqarnissaa aalajangersarneqassapput.
§ 8. Semesterip tullianut ingerlaqqinnissaq taamaallaat pisinnaavoq atuartitsinermi peqataasarneq, nalunaarsorneqartartoq, suliamik tunniussaqartarneq kiisalu ilinniakkanik aallussineq ilinniartitsisoqatigiinnit akuerineqarsimappata.
Imm. 2. Ukiup aappaanut ingerlaqqissagaanni piumasarineqarportaaq misilitsinnermi, pin-ngortitanut tunngasunut mernguernartunullu naliliunneqarsimappat "angusivoq", tak. § 47, imm. 1, nr. 4 aamma nr. 7.
Imm. 3. Suliamik misiliinerit angusiffigineqarsimassapput, ilinniagaqartoq ilinniarnerup sinnerani peqataasinnaassappat.
Atuartitsissutit aaqqissuussaanerat
§ 9. Atuartitsissutini pinngitsoorani ilinniartariaqartuni lektionit ima amerlassuseqarput.
1) Atuartitsissutit perorsaanermut tunngasut, immikkut ilinniagaq ilanngullugu lektionit 560.
2) Kalaallit oqaasii, ataatsimoorussassaq lektionit 280.
3) Pinngortitalerinermut tunngasut lektionit 56.
4) Ilinniartitsissutit paasissutissiiviusut lektionit 224.
5) Kristumiussuseq lektionit 56.
6) Mernguernartut I lektionit 112.
7) Danskit oqaasii (killiffik 1) lektionit 112.
8) Tuluit oqaasii (killiffik 1) lektionit 112.
9) Kisitsineq/matematik (killiffik 1) lektionit 112.
Imm. 2. Atuartitsissutit toqqagassat ilusilersuineq, illumi suliassat, assassorneq / ammerineq, timersorneq, erinarsorneq/nipilersorneq aamma sananeq neqeroorutigineqassapput atuartitsissutit tamaasa immikkut 168-inik lektioneqartillugit. Atuartitsissutit toqqagassat danskit oqaasii, tuluit oqaasii, kisitsineq /matematik aamma fysik/kemii neqeroorutigineqassapput atuartitsissutit tamaasa 112-inik lektionilerlugit.
Imm. 3. Atuartitsissutit annerusumik sammisassat neqeroorutigineqassapput atuartitsissutit tamaasa immikkut 280-inik lektionilerlugit.
Imm. 4. Atuartitsissutit neqeroorutigineqarsinnaasut neqeroorutigineqassapput atuartitsissutit tamaasa immikkut 56-inik lektionilerlugit.
Imm. 5. Atuarfinni suliamik misiliineq aaqqissuunneqassaaq sapaatit akunnerini 14-ini sapaatip akunneranut katillugit 20-nik lektioneqartillugu, ilinniarfigisamilu suliamik misiliineq aaqqissuunneqassaaq sap. akunnerini sisamani atuartitsissutit tamaasa sap. akunneranut sisamanik lektioneqartillugit, kiisalu atuartitsinerni periutsinut, atuartitsissummut ataatsimut lektionit 16-it naatsorsuullugit. Pikkortissarfiusussat sap. ak. arfineq pingasut sap. akunneranut lektioninik 30-nik imallit pilersaarusiorneqassapput.
Imm. 6. Lektioni ataaseq tassaavoq minutsini 45-ni atuartitsivik.
Imm. 7. Pissutsit immikkut ittut tamanna ajornartinngippassuk imm. 1-5-imi aalajangersakkat atuutinnginnissaat Ilinniartitaanermut Pisortaqarfiup immikkut akuersissutigisinnaavaa.
§ 10. Ilinniartitsissut toqqagassaq aamma ilinniartitsissut annerusumik sammisassaq taakkuninnga atuartitsilernissaq sioqqullugu ilinniartumit toqqarneqassapput. Atuartitsissutinik allan-ngortitsisoqassappat tamanna pissaaq atuartitsinerup aallartinnerata kingornagut kingusinnerpaamik sap. akunneri sisamat qaangiutsinnagit.
Imm. 2. Atuartitsissut neqeroorutigineqarsinnaasoq atuartitsissummik taassuminnga atuartitsinissap aallartinnissaa sioqqullugu toqqarneqassaaq.
§ 11. Ilinniartitaanermut Pisortaqarfiup, pissutsit immikkut ittut pisariaqartippassuk, ilinniartoq atuartitsissutini § 9-mi taaneqartuni ataatsimik arlalinnilluunniit malinninnginnissaanut immikkut akuerisinnaavaa.
§ 12. Atuartitsissutinik annerusumik sammisassanik danskit oqaasiinik, tuluit oqaasiinik, kisitsinermik/matematikimik aamma fysik/kemiimik ilinniartussatut tiguneqarnissamut piumasarineqarpoq atuartitsissutini taaneqartuni kingullermik atuarfigisami semesterit sisamaanni minnerpaamik 6-imik karakteereqarsimanissaq.
Imm. 2. Taamaattorli atuartitsissutini annerusumik sammisassani ilinniartussatut tiguneqarneq pisinnaavoq, atuartitsissummik ilinniartitsisoq semesterip aappaata naanerani isumaqarpat ilinniartoq atuartitsissummi tassani naammaginarluartumik angusaqarsimasoq.
Atuartitsissutit ataasiakkaat siunertaat
Atuartitsissutit pinngitsoorani ilinniartariaqartut
§ 13. Atuartitsissutit perorsaanermut/ilinniartitsinermut tunngasut siunertaraat ilinniartut atu-artitsissummik suliaqarnerminni inuttut ineriartornerannik siuarsaanissaq, ilinniartullu ilisimasaqalernissaat aamma paasisimasaqarnerujartorlutillu piginnaanngoriartornerunissaat
1) perorsaanermi/ilinniartitsinermi tarnillu pissusiinik ilisimaqqaagassanik (teoriinik) atuinissamut,
2) ilinniartitsisutut suliamik, sulinermi atugarisanik aamma ilinniarnerup ingerlannerani avataanilu periarfissanik paasiniaanissamut nalilersuisarnissamullu,
3) ilaqutariinnermi, atuarfimmi inuiaqatigiinnilu pissutsit allanngorarneranni meeqqanik inuusuttunillu atuartitsinermik allaaserinninnissamut, pilersaarusiortarnissamut, aaqqissuisarnissamut aamma nalilersuisarnissamut,
4) ilinniartitaaneq perorsaanerlu pillugit apeqqutinut tunngavilimmik isummertarnissamut,
5) atuarfimmi sungiusarfimmik suleqateqarluni atuartumut atuaqatigiinnullu siunertalimmik ilitsersuisarnissamut,
6) atuaqatigiinnik, suleqatinik, angajoqqaanik, atuarfimmik isumaginninnermilu oqartussaasunik suleqateqartarnissamut aamma
7) perorsaanermik, atuartitsinermik ilinniartitaanermillu ineriartortitsinermut nutaanngorsaanermullu ikiuunnissamut.
Imm. 2. Ukiut ilinniarfiusut sisamassaanni perorsaanikkut immikkut sammisamik ilinniagaqartut suliaqartinneqassapput. Immikkut sammisakkut tassuuna siunertarineqarpoq ilinniagaqartut immikkut sammisamik namminersorlutik suliaqarnertik aqqutigalugu ilinniartitaanerup perorsaanikkut, tarnip pissusiinut inooqatigiinnermullu tunngasutigut imarisai pillugit itinerusumik paasisimasaqalernissaat, atuartitsinermi sulinermilu periutsinut suliamillu misiliinermut ataqatigiissaagaasumik.
§ 14. Kaalaallit oqaasiinik ataatsimoorutassanik, tuluit oqaasiinik danskillu oqaasiinik ilinniartitsinermi siunertaavoq ilinniartut semesterit siullianni aappaannilu atuartitsissutinik assigiin-ngitsunik suliaqarnertik tunngavigalugu:
1) Oqaatsinik nalinginnaasumik ilisimasaqalernissaat oqaatsillu pingasut taakku assigiissutaannik assigiinngissutaannillu ilisimasaqalernissaat.
2) Oqaatsinik atuartitsinerup tunngaviusumik suussusiinik paasisimasaqalernissaat.
3) Oqalulluni allallunilu oqaatsinik atuinermi ilisimaqqaagassanut pisinnaasaqalernissaat.
§ 15. Kalaallit oqaasiinik ataatsimoorutassanik semesterip pingajuani sisamaanilu meeqqat atuarfianni ilinniartitsinermi siunertaavoq ilinniartut ilinniarnerup ingerlanerani pinngitsoorani peqataaffigisassami atuartitsinissamut pikkorissarnissaat makkununnga pisinnaalernermikkut:
1) Oqaatiginnittarnermik allaatiginnittarnermillu sungiusarnikkut atuartitsissummik ilinniartitsinermi periaatsinut allanngorartunut.
2) Oqaasertanik allanngorartunik paasiniaasarnikkut misissuinikkullu allanneqaqqaarfiinik nutsikkanillu paasinninnissamut.
3) Atuakkatigut oqaatsinillu atuinermut sungiusarnikkut oqaatsit qanoq katitigaallutillu atorneqartarnerannik ilisimasaqarlualernermut.
4) Oqaatsinik ilisimasaqalernissamut taamalu paasisaqarnissamut atuartitsissutip atuarfimmi inuiaqatigiinnilu immikkut ittumik inissisimaneranut.
5) Nammineerluni oqaatsitut allallu oqaasiisut ilinniartitsinissamut pisinnaassuseqarlernermut.
6) Atuartitsissummik ilinniartitsinermi iluaqusersuutinik ilisimasaqalernermut.
7) Atuartitsissutip atuartitsissutiginerani periaasissanik paasisimasaqalernermut.
§ 16. Atuartitsissummi kisitsineq/matematikimi siunertaasoq tassaavoq ilinniartut:
1) Matematikimut tunngasunik nalinginnaasunik paasinninnissamut ilisimasatigut pillaqqissutsikkullu tunngavissaqalernissaat.
2) Atuartitsissutip atuartitsissutinut allanut tunngasutigut inuiaqatigiinnilu atorneqartarneranut ilisimasaqalernissaat suliassanillu tamakkunannga pisunik inerlugit suliaqarsinnaalernissaat.
3) Matematikip inuit ataasiakkaat ineriartornerannut sunniuteqarsinnaaneranik paasinninnissaat.
§ 17. Atuartitsissummik pinngortitanut tunngasumik ilinniartitsinermi siunertaavoq ilinniartut uumasulerinermik, nunalerutinik, fysikimik kemiimillu tunngaveqartumik ilinniartitaanikkut
1) Pinngortitamut nalinginnaasumik paasinninnissamut ilisimasatigut pillaqqissutsikkullu tunngavissaqalersinniarnissaat.
2) Pinngortitaq pillugu isummanik assigiinngitsunik paasisimasaqalersinniarnissaat.
3) Pinngortitami uumasumi uumaatsumilu nukiit, allanngoriartortarnerit, sananeqaatit nunarsuullu ukiup ingerlanerani allanngorarnerisa imminnut ataqatigiinnerannik paasisimasaqalersinnissaat.
4) Inuussutissarsiutit, teknikip, nioqqutissiornerup avatangiisillu, tamakkununnga ilanngullugit soqutigisat assigiinngitsut pinngortitap inuiaqatigiillu ineriartornerannut atasut, imminnut ataqatigiinnerannik paasisimasaqalersinnissaat.
5) Pinngortitamik laboratoriani atuartitsissutit periaasiinik ikiuutissaannillu atuinikkut misissuinermut pikkorissarnissaat.
§ 18. Atuartitsisssutini paasissutissiiviusuni siunertarineqarpoq ilinniartut uumassusilerinermik, nunalerutinik, nalerput pillugu ilisimasassanik nassuiaanermik oqaluttuarisaanermillu tunngaveqartumik ilinniartitaanikkut meeqqat atuarfianni ilinniarnerup ingerlanerani pinngitsoorani peqataaffigisassami atuartitsinissamut pikkorissarnissaat
1) Pinngortitanut, inunnut tunngasunut aamma inuiaqatigiinnut tunngasutigut oqaluuserisassatut toqqakkat oqaluuserineqartarnissaanni atuarsimanikkut tunngavissaqalernissamut piginnaanngornissamullu.
2) Atuartitsissutinik tamakkuninnga atuartitsissutinillu allanik atuartitsinermi atortussanut tamakkualu qanoq atornissaannut.
3) Atuartitsissutini aalajangersimasuni atuartitsinermi periaatsinik paasisimasaqalernissamut atuartitsinerullu aaqqissuunnissaanut ingerlanneqarneranullu tunngavissaqarlualernissamut.
§ 19. Kristumiussutsimik atuartitsissummi siunertarineqarpoq ilinniartut meeqqat atuarfianni atuarnerup ingerlanerani pinngitsoorani peqataaffigisassami atuartitsinissamut pikkorissarnissaat
1) Testamentitoqqamut pingaartumillu Testamentitaamut tunngasunik oqaluuserisassatut toq-qakkat oqaluuserineqartarnissaanni atuarsimanikkut tunngavissaqalernissamut piginnaan-ngornissamullu.
2) Atuartitsissutit taakkua imminut ilisarilersitsisinnaanerannik paasinninnissamut kiisalu atuartitsissutit taakkua piorsarsimassutsikkut inuiaqatigiinnermullu pingaarutaannik ilisimasaqalernissamut.
3) Atuartitsissutip atuartitsissutiginissaanut atortussanik atuartitsissutigineranilu periaatsinik kiisalu atuartitsissutinut tunngasutigut periaaseqarnikkullu ilisimalluagassanik ilisimasaqalernissamut.
§ 20. Mernguernartut I-imik atuartitsissummi siunertarineqarpoq ilinniartut ilusilersuinermik, timersornermik, nipilersornermik, assassornermik aamma/imaluunniit. sanaassanik suliaqarneq aallaavigalugit
1) Kusanartuliornermut tunngasunik paasisimasaqalernissaat.
2) Meeqqat atuarfianni atuartitsissutinik allanik atuartitsinermi suleriaatsinik pilersitsissutaasinnaasunik atuinissamut pillaqqissunngornissaat.
3) Isiginnaagassianik (aliikkutaanerunngitsunik) suliaqartarnissamut tunngavissaqalersinnissaat.
4) Ilinniarnermi ingerlatassat ilaattut assassornikkut allatigullu suliaqarsinnaanermut meeqqap pisariaqartitaanik paasisimasaqalersinnissaat.
Atuartitsissutit qinigassat
§ 21. Danskit oqaasiinik atuartitsissummi (killiffik 2) siunertarineqarpoq ilinniartut ilinniarnerup ingerlanerani meeqqat atuarfianni pinngitsoorani peqataaffigisassami atuartitsinissamut pikkorissarnissaat makkununnga:
1) Danskit oqaasiinik oqalunnermi allannermilu atorneqartunik paasinnilluarsinnaalernissamut namminnerlu oqaatsinik taakkuninnga ajunngitsumik oqalussinnaalernissaannut allassinnaalernissaannullu.
2) Danskit oqaasiinik kiisalu danskisut naqitaasunik naqitaanngitsunillu oqaasilerisinnaalernissamut naliliisinnaalernissamullu.
3) Atuartitsissutip suleriaasiinut ilinniagassartaasigut atuartitsissutigeriarnissaannilu eqqarsaatigilluagassartaanut paasisimasaqalernissamut.
§ 22. Tuluit oqaasiinik atuartitsissummi (killiffik 2) siunertarineqarpoq ilinniartut ilinniarnerup ingerlanerani meeqqat atuarfianni pinngitsoorani peqataaffigisassami atuartitsinissamut pikkorissarnissaat makkununnga:
1) Tuluit oqaasiinik oqalunnermi allannermilu atorneqartunik paasinnilluarsinnaalernissamut namminnerlu oqaatsinik taakkuninnga ajunngitsumik oqalussinnaalernissaannut allassinnaalernissaannullu.
2) Tuluit oqaasiinik kiisalu tuluttut naqitaasunik naqitaanngitsunillu oqaasilerisinnaalernissamut naliliisinnaalernissamullu.
3) Nunarsuarmi tuluit oqaasiinik atuiffiusuni piorsarsimassutsimut inuiaqatigiillu inuunerannut tunngasunik ilisimasaqalernissamut.
4) Atuartitsissutip ikiuutaanik, suleriaasiinik atuartitsissutigeriarnissaannilu eqqarsaatigilluagassartaannik pigiliussilluarnissamut.
§ 23. Kisitsineq/matematikimik atuartitsissummi (killiffik 2) siunertarineqarpoq ilinniartut ilinniarnerup ingerlanerani meeqqat atuarfianni pinngitsoorani peqataaffigisassami atuartitsinissamut pikkorissarnissaat
1) atuartitsissutip tunngaviusumik taamaattuusorisaanerinik (teoriivinik), suussusiinik suleriaasiinillu paasisimasaqalernikkut.
2) Matematikimik ilinniarnermi isummanik assigiinngitsunik matematikkimillu ilisimasassanik pigiliussinissaq pillugu isummanik ilisimasaqalernikkut.
3) Atuartitsissutip imaasa, suleriaatsit suussutsillu matematikimut tunngasut tapersersoqatigiittarnerannik nalilersuilluarsinnaalernikkut.
4) Atuartitsissutip atuartitsissutiginissaanut atortussanik tamakkulu atorlugit atuartitsinermi periaatsinik ilisimasaqalernikkut.
§ 24. Fysik/kemiimik atuartitsissummi siunertarineqarpoq ilinniartut ilinniarnerup ingerlanerani pinngitsoorani peqataaffigisassami atuartitsinissamut pikkorissarnissaat
1) Atuartitsissutip tunngaviusumik taamaattuusorisaanerinik, suussusiinik suleriaasiinillu ili-simasaqalernikkut.
2) Sammisassanik fysikimut kemiimullu tunngasunik ilisimasaqalernikkut.
3) Atuartitsissutip perorsaanermut/ilinniartitsinermut tunngasutigut periarfissaanik, atuartitsissutigeriarnissaani eqqarsaatigilluagassanik ilaqartussanik, paasisimasaqalernikkut.
§ 25. Ilusilersuinermik atuartitsissummi siunertarineqarpoq ilinniartut, ilinniarnerup ingerlanerani pinngitsoorani peqataaffigisassami atuartitsinissaq siunertaralugu, aamma atuartitsissutip atuarfimmi suliat nalinginnaasut suliarineqarneranni atornissaa eqqarsaatigalugit,makkuninnga ilikkartinnissaat:
1) Ilinniagassat assigiinngitsut pillugit tunngaviusumik ilisimasassanik.
2) Atuartitsinissamut pilersaarusiornermik, atuartitsinermik ingerlatsinermik nalilersuinermillu.
3) Marlunnik pingasunillu sammivilinnik ilusilersuisinnaanermik aammalu ilusilersuinermik piginnaalikkat oqaatiginiakkatut nalunaarutitullu atorneqarsinnaanerannik.
4) Atuartitsissutip atuarfimmi perorsaanermut tunngatillugu periarfissaanik.
§ 26. Illumi suliassanik atuartitsissummi siunertarineqarpoq ilinniartut makkuninnga ilikkartinnissaat:
1) Atuartitsinissamut pilersaarusiornermik, atuartitsinermik ingerlatsinermik nalilersuinermillu.
2) Atuartitsissutip sammisassartaasa iluanni suliassanik suliarinnissinnaanermik tunngavissaasutigullu ilisimasassanik.
3) Nerisassat inuussutissaqarluartut eqqiluisaarluarnerullu pingaassusiinik paasinninnermik.
4) Atuartitsissutip perorsaanermut tunngasutigut periarfissaanik.
§ 27. Assassornermik/ammerinermik atuartitsissummi siunertarineqarpoq ilinniartut makkuninnga ilikkartinnissaat:
1) Suliassanik suliarinnissinnaalernermik aamma ilinniagassat assigiinngitsut pillugit tunngaviusumik ilisimasassanik.
3) Atuartitsissutip perorsaanermut tunngasutigut periarfissaanik.
§ 28. Timersornermik atuartitsissummi siunertarineqarpoq ilinniartut makkuninnga ilikkartinnissaat:
1) Atuartut timikkut, anersaakkut inooqataassutsikkullu ineriartornissaat pingaartillugu suliniutinik suliarinnissinnaalernermik aamma tunngavissaasutigut ilisimasassanik.
2) Atuartitsissutip perorsaataasinnaaneranik atuartitsissummilu suleriaasissanik kiisalu timersornermik atuartitsissutip atuartitsissutiginissaanut pilersaarusiornermik, atuartitsinermik ingerlatsinermik nalilersuinermillu.
3) Atuartitsissutip atuarfimmi inuiaqatigiinnilu sulissutigeqqinnissaanut soqutiginninnermik kajumissuseqarnissamillu, tamakkulu aqqutigalugit atuartunik timersornermut soqutiginnittuaannartunngortitsiniarnissamik.
§ 29. Erinarsornermik/nipilersornermik atuartitsissummi siunertarineqarpoq ilinniartut erinarsorneq nipilersuutinillu atuineq aqqutigalugit makkuninnga ilikkarnissaat:
1) Nipilersornermut tunngasutigut paasisimasassanik.
2) Tunngavissaasutigut teknikimullu tunngasutigut ilisimasassanik.
3) Atuartitsissutip atuartitsissutiginerani periaasissanik.
§ 30. Sananermik atuartitsissummi siunertarineqarpoq ilinniartut makkuninnga ilikkarnissaat:
1) Assassorluni sulinermi suleriaatsinik, aamma misilittagaqalernissaat kiisalu nutaanik pilersitsisinnaanerminnik sananermullu pisinnaassutsiminnik ineriartortitsisinnaanermik.
2) Suleriaatsitigut ilinniartitsinermilu ilisimasassanik.
3) Assassorluni sulinermik nuannarisaqarnermik.
4) Nammineersinnaanermik ooqattaarisarnikkullu paasiniaasarnermik.
Atuartitsissutit annerusumik sammisassat
§ 31. Kalaallit oqaasiinik atuartitsissummi siunertarineqarpoq ilinniartut:
1) Atassuteqaqatigiittarnermut tunngasutigut suliaqarsinnaalernissaat.
2) Kalaallit oqaasii atorlugit suliaqarsinnaalernissaat.
3) Sulinermi kalaallisut atuakkianik atuisinnaalernissaat..
4) Allanit ikiorneqarnatik oqalullutik allallutillu oqaatiginiakkaminnik oqaatiginnilluarsinnaalernissaat.
5) Inuit oqaasiinik atuakkiaannillu ilisimasaqalersinnissaat.
6) Atuartitsissutip atuartitsissutiginerani periaasissanik paasisimasaqalernissaat, tamatumunnga ilanngullugu allamiut oqaasiinik ilisimasaqalernissaat, taamaalillutik atuartitsissummik atuartitsisinnaaleqqullugit ilinniarnerup ingerlanera tamakkerlugu.
§ 32. Danskit oqaasiinik atuartitsissummi siunertarineqarpoq ilinniartut:
1) Atassuteqaqatigiittarnerit assigiinngitsut ilusaannik namminneerlutik suliarinnissinnaalerlutillu nalilersuisinnaalernissaat.
2) Atuartitsissutip piorsarsimassutsit inooqatigiinnermullu tunngasut ataqatigiinneranni inissisimaneranik paasinninnissaat.
3) Allanit ikiorneqaratik oqalullutik allallutillu oqaatiginiakkaminnik oqaatiginnilluarsinnaalernissaat.
4) Atuartitsissutip atuartitsissutiginerani periaasissanik paasisimasaqalernissaat, taamaalillutik ilinniartut atuartitsissummik atuartitsisinnaaleqqullugit ilinniarnerup ingerlanera tamakkerlugu.
§ 33. Tuluit oqaasiinik atuartitsissummi siunertarineqarpoq ilinniartut:
1) Sammisassat assigiinngitsut iluanni atassuteqaqatigiittarnerit assigiinngitsut ilusiinik namminneerlutik paasiniaaqqissaarsinnaalerlutillu nalilersuisinnaalernissaat.
2) Oqalullutik allallutillu oqaatiginiakkaminnik oqaatiginnilluarsinnaalernissaat.
3) Tuluttut oqaluttartut piorsarsimassusianni pingaarutilinnut assigiinngitsunut ilisimasaqalernissaat.
4) Atuartitsissutip atuartitsissutiginerani periaasissanik paasisimasaqalernissaat, taamaalillutik atuartitsissummik atuartitsisinnaaleqqullugit meeqqat atuarfianni klassini tamani.
§ 34. Kisitsinermik/matematikimik atuartitsissummi siunertarineqarpoq ilinniartut:
1) Matematikimut tunngasutigut ilisimasariaqartunik pingaarnernik aamma matematikip perorsaanermut/ilinniartitsinermut tunngasortaanik ima annertutigisumik paasisimasaqalernissaat, ilisimasariaqartut tamakku imminnut tapersersoqatigiilersillugit imminnullu paasinarsaaqatigiilersillugit. Sammisassanik suleriaasissanillu qinersineq tunngaveqartinneqassaaq meeqqat atuarfianni atuartitsissummik taassuminnga atuartitsinermik atuartitsissutillu taassuma oqallisigineqartarneranik.
2) Atuartitsissutip aaqqissuussaaneranik eqqarsarsinnaassutsimillu atuinissamik ilisimasaqalersinnissaat.
3) Matematikimik paasisimasaqalernissamut matematikimilli paasinnittarnernik assigiinngitsunik ilisimasaqalernissaat, tamatumunnga ilanngullugu matematikimi paasisimasariallit imaasa suliarineqartarnerisalu tapersersoqatigiittarnerat pillugu apeqqutinik namminneerlutik paasiniaaqqissaarsinnaalernissaat isummerfiginnittarsinnaalernissaallu.
4) Atuartitsissutip atuartitsissutiginerani periaasissanik paasisimasaqalernissaat, taamaalillutik ilinniartut regningimik/matematikimik atuartitsisinnaaleqqullugit ilinniarnerup ingerlanerani tamarmi.
§ 35. Fysik/kemiimik atuartitsissummi siunertarineqarpoq ilinniartut:
1) Sammineqarsinnaasunik immikkut toqqakkanik, inuiaqatigiinnermut ullutsinni pingaaruteqartunik paasisimasaqalernissaat.
2) Fysikimi kemiimilu tunngaviusumik isummiussanik, paasisimasarialinnik suleriaatsinillu paasisimasaqalernissaat.
3) Misileraalluni sulisinnaanngornissaat sulianillu nalilersuisinnaanngornissaat, kiisalu tamakkuninnga suliaqarnermi isumannaallisaanermut avatangiisinullu tunngasutigut ajornartorsiutaasartunik ilisimasaqalernissaat.
4) Atuartitsissutip atuartitsissutiginerani periaasissanik paasisimasaqalernissaat, taamaalillutik atuartitsissummik taassuminnga atuartitsisinnaaleqqullugit ilinniarnerup ingerlanerani ta-marmi.
§ 36. Nunalerutinik atuartitsissummi siunertarineqarpoq ilinniartut:
1) Nunap sananeqaataanut tunngasunik ilisimasaqarnissaat kiisalu ilinniagassanik nunanut aamma inuit taakkualu suliarisartagaannut tunngasunik, inuit nunarsuup ilaani assigiinngitsuniittut atugarisaannik paasiniaalluarnerusalernissamut tunngavissaqalersitsisussanik, nunat assigiinngitsut atassuteqaqatigiittarnerannut kiisalu pisuussutit, nioqqutissiornerup avatangiisillu nunani ataasiakkaani nunanilu assigiinngitsorpassuarni imminnut ataqatigiinnerannut tunngasunik paasisimasaqalernissaat.
2) Atuartitsissutip qangaaniilli nunanik allanik ilisimasaqalissutissatut inuiaqatigiillu akornanni paaseqatigiissutaalissutissatut atortuuneranik nalinginnaasumillu ilisimasaqalissutaasinnaaneranik paasisimasaqalernissaat.
3) Atuartitsissummi najoqqutassaqarfinnik sanileriissitsisarnikkut avatangiisinillu inunnit pilersitaanngitsunik aamma piorsarsimassutsip pilersitaanik misissuisarnikkut paasiniaalluarsinnaalernissaat nunanik assigiinngitsunik tamakkunanilu ajornartorsiutaalersartunik.
4) Atuartitsissutip atuartitsissutiginerani periaasissanik paasisimasaqalernissaat.
§ 37. Uumassusilerinermik atuartitsissummi siunertarineqarpoq ilinniartut:
1) Sammineqarsinnaasunik immikkut toqqakkanik ullumikkut pingaaruteqartunik paasisimasaqalernissaat.
2) Uumassusilerinermi isummiussanik, paasisimasarialinnik suleriaatsinillu paasisimasaqalernissaat.
3) Misileraalluni sulisinnaanngornissaat sulianillu nalilersuisinnaanngornissaat, kiisalu tamakkuninnga suliaqarnermi isumannaallisaanermut avatangiisinullu tunngasutigut ajornartorsiutaalersartunik ilisimasaqalernissaat.
4) Atuartitsissutip atuartitsissutiginerani periaasissanik paasisimasaqalernissaat, taamaalillutik atuartitsissummik taassuminnga atuartitsisinnaaleqqullugit ilinniarnerup ingerlanerani tamarmi.
§ 38. Oqaluttuarisaanermik atuartitsissummi siunertarineqarpoq ilinniartut:
1) Oqaluttuarisaanermik atuartitsissutillu taassuma immikkut issusianik ilisimasaqalerlutillu paasisaqarnissaat atuartitsissutillu atuartitsissutiginerani suleriaatsinik paasisimasaqalernissaat.
2) Ukiut ullullu, inuiaat nunallu assigiinngitsut, inuiaqatigiinni pissutsit piorsarsimassutsimullu tunngasut pillugit assigiinngitsunik arlalinnik Kalaallit Nunaanni pissutsit pingaarnerutillugit suliaqartarnikkut ilisimasaqalerlutik paasinninnissaat.
3) Oqaluttuarisaanermi allaaserineqartut pillugit apersuilluarsinnaalernissaat tunngaveqartumillu akissutinik isumasisinnaalernissaat.
§ 39. Atuartitsissummi inuiaqatigiilerinermi siunertarineqarpoq ilinniartut:
1) Inuiaqatigiinni kalaallini inuiaqatigiinnilu allani inooqatigiinnermut, aningaasarsiornermut naalakkersuinermullu tunngasunik paasisimasaqalernissaat kiisalu paasiniaasarnissaat ta-makkununnga tunuliaqutaasunik.
2) Ilisimasaqalernissaat inuiaqatigiinni pissutsinik, tamakkununnga ilanngullugit nunatsinni nunanilu allani naalakkersuinikkut periaatsinik aaqqissuussaanernillu, taamaalillutik soqutigisat isummallu tunuliaqutaasut tunngavigalugit inuiaqatigiinni oqallinnermik paasiniaaqqissaarsinnaaleqqullugit nalilersuisarsinnaaleqqullugillu.
3) Sammisamut ilisimatuutut isummiussinikkut ajornartorsiutaalersartunut aalajangersimasumik ilisimatuutut isummiussanik tunngavissaqalernissaat.
§ 40. Upperisarsiornermik atuartitsissummi siunertarineqarpoq ilinniartut:
1) Kristumiussutsimik kiisalu upperisarsiornernik inuunermillu paasinneriaatsinik allanik ilinniarnikkut atuartitsissutip piorsarsimassutsimi qangarsuarli isumaasartuni assigiinngitsuni inissisimaneranik paasinninnissaat.
2) Atuartitsissutip periaasiinik atuilluarsinnaalernissaat naliliisinnaallualernissaallu kiisalu ilinniartitsissutiginissaani eqqarsaatigilluagassanik suliaqarluarsinnaalernissaat.
3) Atuartitsissutip perorsaanikkut periarfissarisaanik atugassarisaanillu paasinninnissaat, taa-maalillutik ilinniartut kristumiussutsimut tunngasuni ilisimasassanik atuartitsisinnaaleqqullugit ilinniarnerup ingerlanerani tamarmi.
Atuartitsissutit neqeroorutigineqarsinnaasut
§ 41. Atuartitsissutinik neqeroorutigineqarsinnaasunik ilinniartitsinermi ilaatigut siunertarineqarpoq sammisassani immikkut ittuni itisilerisitsiniarsinnaalersitsinissaq, ilaatigullu atuartitsissutinik atuartitsissutigisaviit avataanniittunik suliaqarsinnaanissaq.
Imm. 2. Atuartitsissummik neqeroorutigineqarsinnaasumik atuartitsilernissaq sioqqullugu atuartitsissummi siunertarisassat imassallu nassuiarneqaqqaassapput.
Suliamik misiliineq
§ 42. Atuartitsinermik misiliinerup siunertaraa ilinniartut:
1) Ilinniartitsisup suliarisartagaanik tamanik paasisimasaqalernissaat, taamaalillutik atuartut, angajoqqaat atuarfimmilu sulisut allat peqatigalugit Kalaallit Nunaanni meeqqat atuarfiini tamani atuartitsinermik assigiinngisitaartumik ingerlatsisinnaaleqqullugit.
2) Ilinniartitsisup suliassaanik ullut tamaasa nalliuttartunik allanngorartartunillu misissuisarnermik, paasiniaaqqissaartarnermik paasisaminnillu isummerfiginnittarnissamut sungiusarneqarnissaat.
3) Pissusiviusut tunngavigalugit atuartitsinermik taamatullu ilinniartitsisup suliassaanik allanik ajunngitsumik aaqqissuussisinnaalerlutillu, ingerlatsisinnaalerlutillu nalilersuisinnaalernissaat kisimiillutik aammalu allanik suleqateqarlutik.
Ilinniarnermi misilitsinnerit
Ilinniarnermi misilitsinnerit siunertaat
§ 43. Ilinniarnermi misilitsinnerit siunertaraat paasiniassallugu ilinniartup angusimasai ilinniartitaanermi siunertanut piumasarisanullu peqqussummi, Nalunaarummi uani aamma ilinniarnerup aaqqissuunnerani il.il. aalajangersakkanut naapertuunnersut. Misilitsinnerni angusineq tunngaviliisuussaaq inissummik soraarummeernerup allagartaata atsiorneqarnissaanut.
Ilinniarfimmi avataanilu misilitsinnerit nassuiagaanerat
§ 44. Misilitsinnerit ilinniarfimmi avataanilu misilitsinnerupput.
Imm. 2. Ilinniarfimmi misilitsinnerit tassaapput misilitsinnerit nalilerneqartut soraarummeersitsisumit ataatsimit imaluunniit soraarummeersitsisunit arlalinnit.
Imm. 3. Avataani misilitsinnerit tassaapput misilitsinnerit nalilerneqartut soraarummeersitsisumit imaluunniit soraarummeersitsisunit aamma nalileeqataasartumit ataatsimit arlalinnilluunniit Ilinniartitaanermut Pisortaqarfimmitt toqqagaasunit.
Avataaniit allattariarsorluni misilitsinnerit
§ 45. Avataaniit allattariarsorluni misilitsissutissat Ilinniartitaanermut Pisortaqarfimmit suliarineqartassapput.
Imm. 2. Misilitsinnerit soraarummeertunut tamanut assigiissapput.
Imm. 3. Soraarummeerutissatut siunnersuutit, tamakkununnga ilanngullugit ikiuutissatut aku-erisassat, soraarummeerutissaliortoqatigiinnit suliarineqartassapput. Soraarummeerutissaliortoqatigiit tamarmik Ilinniartitaanermut Pisortaqarfimmitt tamakkulerisartunngortinneqartassapput ukiuni pingasuni atuuttussatut.
Imm. 4. Misilitsinnerni nakkutilliisoqartassaaq.
Imm. 5. Ilinniarneq naammassippat ilinniartup akissutimi imminut tunniunneqarnissaat piumasarisinnaavaa.
Avataaniit oqaluttariarsorluni misilitsinnerit
§ 46. Soraarummeersitsinermi apersuineq ingerlanneqassaaq ilinniartitsisumit imaluunniit ilinniartitsisunit atuartitsissummi atuartitsisuusimasumit/atuartitsisuusimasunit. Apersuineq sapinngisamik soraarummeersitsisumik soraarummeertumillu oqaloqatigiissitsiniarnerussaaq nalileeqataasussap peqataaffigisinnaasaanik. Allaatigissat ilinniartup atuartitsissummik soraarummeerutissamik suliaqartarsimaneranut uppernarsaataasunut amerlanerulissutaasinnaasut soraarummeertumut apersuinermi ilanngunneqarsinnaapput.
Imm. 2. Soraarummeernermi apeqqutit soraarummeertunut makitsissutigitinneqartassapput. Ilinniagaqartup misilitsinnginnermini toqqarsimasaa allagarlu pingaarnersiugaq ilinniartitsisumik akuerineqarsimasoq aallavigalugu apeqquteqartoqarsinnaavoq. Soraarummeertussallu allaatigisimasaasa arlaat sammineqassappat taanna apersuinermut tunngaviussaaq.
Imm. 3. Nalileeqataasoq soraarummeernermilu apersuisuusoq karakteeriliinissami kisimiissapput. Soraarummeertoq karakteeriliinerup kingornagut karakteeriliunneqartumut pissutaasumik naatsumik oqaatsit atorlugit ilisimatinneqarsinnaavoq.
Imm. 4. Ilinniartoq piareersarfissaqartitaappat, piareersarnera nakkutigisaassaaq.
Imm. 5. Oqaluttarissanik misilitsinnerit tamanut ammapput.
Misilitsinnerit naliliinerillu
§ 47. Atuartitsissutit §§ 13-20 naapertorlugit pinngitsoorani ilinniartariaqartut misilitsinnerit naliliinerillu makku imaraat:
1) Atuartitsissutit perorsaanermut/atuartitsinermut tunngasut: Ukiut ilinniarfiusut pingajuat naggaserneqassaaq oqaluttariarsorluni ilinniarfiup avataani misilitsinnermik, aallaaveqartumik allallugu nalunaarusiamik ukiut ilinniarfiusut pingajuanni suliarineqartumik. Oqaluttuarinninneq allallugulu nalunaarusiaq ataatsimut nalilerneqassapput. Ukiut ilinniarfiusut sisamaanni oqaluttariarsornermik ilinniarfiup avataani misiliisoqassaaq, aallaaveqartumik perorsaanermut tunngasumik specialimik, ataatsimullu nalilerneqassallutik.
2) Danskit oqaasii aamma tuluit oqaasii (killiffik 1): Atuartitsissutit naggataarnerini ta-mani angusimasanut karakteeriliisoqartassaaq. Angusimasanut karakteerit ilinniarfimmi atortuupput § 64-ilu naapertorlugu ilanngullugit naatsorsuutigineqartussaanatik.
3) Kalaallit oqaasiinik atuartitsissut ukiup aappaani ataatsimoorutassaq: Atuartitsissut naggataarneqassaaq oqaluttariarsorluni ilinniarfiup avataani misilitsinnermik aamma allattariarsorluni ilinniarfiup avataani misilitsinnermik. Misilitsinnerit tamarmik assigiimmik oqimaalutarneqartassapput, ataatsimullu nalilerneqartassallutik.
4) Atuartitsissut pinngortitamut tunngasoq: Atuartitsissutip inaarneqarnerani misilitsinneq nalilerneqassaaq "angusivoq" imaluunniit "angusinngilaq" atorlugit, ilinniagassamik ilinniartitseriaatsimik periutsinillu paasisimasaqarnermik tunuliaqutaqartumik naliliisoqarluni.
5) Atuartitsissut paasissutissiiviusoq: Atuartitsissutip inaarneqarnerani angusimasanut karakteeriliisoqassaaq ilinniartup suliai, ilisimaqqaagassanik ilisimasai aamma atuartitsissummik ilinniartitsinermi periaatsinik iliuuserisartakkanillu paasisimasai tunngavigalugit.
6) Kristumiussuseq: Atuartitsissutip inaarneqarnerani nalilerneqartassaaq "akuerineqarpoq" imaluunniit "akuerineqanngilaq" atorlugit. Naliliineq ilinniartup eqqarsaatikkuinnaq ilisimasaanik kiisalu suliassanut ataasiakkaanut naliliinera tunngavigalugu pisassaaq.
7) Mernguernartut I: Atuartitsissutip inaarneqarnerani misilitsinneq nalilerneqassaaq "angusivoq" imaluunniit "angusinngilaq" atorlugit. Naliliineq ilinniartup kisimiilluni suleriaatsinik atorluaaneranik ataatsimoorussaqarnermilu peqataassuseqarneranik tunngavilimmik ingerlanneqartassaaq.
8) Kisitsineq/matematik (killiffik 1): Atuartitsissut inaarneqassaaq angusimasanut karakteeriliinermik. Angusimasanut karakteeri ilinniarfimmiinnaq atortuuvoq ilanngunneqartussaannanilu § 64 naapertorlugu.
Imm. 2. Pissutsit immikkut ittut tamanna ajornartinngippassuk imaluunniit ilinniartitaanerup ineriartortinneqarneranut ilaatillugu imm. 1-imi aalajangersakkat atuutsinneqannginnissaat Ilinnartitaanermut Pisortaqarfiup immikkut akuersissutigisinnaavaa.
§ 48. Atuartitsissutit §§ 21-30 naapetorlugit qinigassat misilitsinnerit naliliinerillu makku imaraat:
1) Danskit oqaasii (killiffik 2) aamma kisitsineq/matematik (killiffik 2): Atuartitsissutit tamarmik naggaserneqassapput ilinniarfiup avataani misilitsinnermik. Misilitsinneq oqaluttariarsorneruvoq allattariarsornerullunilu, nalilerneqassappullu ataatsimut karakteerimik.
2) Tuluit oqaasii (killiffik 2): Atuartitsissut taanna naggaserneqassaaq ilinniarfiup avataani misilitsinnermik ataatsimik marlunnilluunniit, atuartitsissullu tamatigut oqaluttariarsornermik naggaserneqartussanngorlugu pilersaarusiorneqartassalluni.
3) Fysik/kemii: Atuartitsissut taanna naggaserneqassaaq ilinniarfiup avataani oqaluttariarsorluni misilitsinnermik, nalilerneqartussamik karakteerimik ataatsimik.
4) Ilusilersuineq aamma assassorneq/ammerineq: Atuartitsissutit tamarmik naggataarnerini angusimasanut karakteeriliisoqassaaq ilinniartup suliaanik, ilisimaqqaagassanik ilisimasaanik aamma atuartitseriaatsinik atuartitsissutigineranilu ilikkartitseriaatsinik ilisimasaanik naliliineq tunngavigalugu.
5) Timersorneq, erinarsorneq/nipilersorneq sananerlu: Atuartitsissutit tamarmik naggataarnerini angusimasanut karakteeriliisoqassaaq ilinniartup pillaqqissusianik, ilisimaqqaagassanik ilisimasaanik aamma atuartitseriaatsinik atuartitsissutigineranilu ilikkartitseriaatsinik ilisimasaanik naliliineq tunngavigalugu.
6) Illumi suliassat: Atuartitsissutip naggataarnerani angusimasanut karakteeriliisoqassaaq ilin-niartup nalunaarusiaanik, pillaqqissusianik aammalu atuartitseriaatsinik atuartitsissutigineranilu ilikkartitseriaatsinik ilisimasaanik naliliineq tunngavigalugu.
Imm. 2. Pissutsit immikkut ittut tamanna ajornartinngippassuk imaluunniit ilinniartitaanerup ineriartortinneqarneranut ilaatillugu imm. 1-imi aalajangersakkat atuutsinneqannginnissaat Ilinniartitaanermut Pisortaqarfiup immikkut akuersissutigisinnaavaa.
§ 49. Atuartitsissutit §§ 31-40 naapertorlugit annerusumik sammisassat misilitsinnerit naliliinerillu makku imaraat:
1) Kalaallit, danskit tuluillu oqaasii aamma kisitsineq/matematik: Atuartitsissutit tamarmik naggaserneqassapput ilinniarfiup avataani misilitsinnermik. Misilitsinneq oqaluttariarsornerullunilu allattariarsorneruvoq, misilitsinnerillu nalilerneqassapput ataatsimut karakteerimik. Oqaluttariarsornermi misilitsissutaassapput apeqqutit, ilaatigut sammisamiittut ilaatigullu allallugu nalunaarusiamiittut.
2) Fysik/kemii: Atuartitsissut naggaserneqassaaq fysikimi ilinniarfiup avataani oqaluttariarsorluni misilitsinnermik aamma kemiimi ilinniarfiup avataani oqaluttariarsorluni misilitsinnermik. Misilitsinnerit assigiimmik oqimaalutarneqassapput nalilerneqassallutillu ataatsimut karakteerimik.
3) Nunalerutit, uumassusilerineq, oqaluttuarisaaneq, inuiaqatigiilerineq upperisarsiornerlu: Atuartitsissutit tamarmik naggaserneqassapput ilinniarfiup avataani oqaluttariarsorluni misilitsinnermik, kiisalu allattariarsorluni misilitsinnermik Misilitsinnerit ataatsimut karakteeriliilluni nalilerneqassapput.
Imm. 2. Pissutsit immikkut ittut tamanna ajornartinngippassuk imaluunniit ilinniartitaanerup ineriartortinneqarneranut ilaatillugu imm. 1-imi aalajangersakkat atuutsinneqannginnissaat Ilin-nartitaanermut Pisortaqarfiup immikkut akuersissutigisinnaavaa.
§ 50. Ilinniartup tapiutitut pikkorissarnermi atuartitsissummilu neqeroorutigineqarsinnaasumi peqataanera nalilerneqassaaq "akuerineqarpoq" imaluunniit "akuerineqanngilaq" atorlugit.
§ 51. Piffissat suliamik misiliiviusut tamarmik ilinniartup nalilerneqarneranik naggaserneqartassapput. Naliliineq suliamik misiliivimmit Ilinniarfissuarmut tunniunneqartassapput. Piffissanik suliamik misiliiviusunik ataasiakkaanik suliamik misiliivimmit naliliineq tunuliaqutaralugu Ilinniarfissuaq ataatsimut "angusivoq" imaluunniit "angusinngilaq" atorlugu naliliisassaaq.
Imm. 2. "Angusivoq" imaluunniit "angusinngilaq" atorlugu naliliinissamut piumasaqaatit ilin-niarnermi aaqqissuussinermi aalajangersarneqartassapput. Aammattaaq suliamik misiliiviit ilinniartunik naliliinerinut suut ilanngunneqartassanersut aalajangersarneqartassapput.
Ilinniarnermi misilitsinnerni peqataajumanermik nalunaarneq piumasarineqartullu
§ 52. Ilinniarnermi pinngitsoorani ingerlassimasassami nalunaarneq pissaaq ilinniarnissamut tiguneqarsimaneq tunngavigalugu.
Imm. 2. Atuartitsissutini toqqagassani, atuartitsissutini annerusumik sammisassani aamma atuartitsissutini neqeroorutigineqarsinnaasuni nalunaarneq pissaaq atuartitsissutinut taakkununnga tiguneqarsimaneq tunngavigalugu.
§ 53. Ilinniakkanik aallussineq nalunaarsorneqassaaq atuartitsinermi aamma suliamik tunniussaqarnermi peqataanertut, ilinniartitsisoqatigiinnillu akuerineqaqqaassalluni ilinniartoq atuartitsissutini ataasiakkaani misilitsinnerni peqataasinnaalertinnagu.
Misilitseqqinniarneq
§ 54. Ilinniartoq atuartitsissutini 6 inorlugu karakteereqarfigisamini misilitseqqinniartarsinnaavoq.
Imm. 2. Ilinniartoq atuartitsissummi taannaasumi marloriaannarluni misilitseqqinniartarsinnaavoq.
Imm. 3. Misilitseqqinniarnerup ilinniartoq pisinnaatissavaa atuartitsissummi misilitsinnissami tullermi peqataanissaanut. Semesterit arfineq-pingajuanni naggataarutaasumik misilitsinnissami misilitseqqinniarnerup ilinniartoq pisinnaatissavaa ukiumi tassani aggustimi misilitsinnissami peqataanissaanut.
Imm. 4. Ilinniartoq atuartitsissummi taannaasumi ataasiaannarani naggataarutaasumik misilitsissimappat karakteeri angusaasoq annerpaaq atortuussaaq.
Imm. 5. Ilinniartitaanermut Pisortaqarfik immikkut ittunik pissutissaqartillugu imm. 1-4-mi aalajangersakkat sanioqqunnissaannut immikkut akuersissuteqarsinnaavoq.
§ 55. Ilinniartunut nappaammik imaluunniit taamatut atuannginnermik uppernarsaateqartumik imaluunniit nakorsamit allagarserneqartumik pissuteqarlutik misilitsissimanngitsunut immikkut ittumik misiliisoqartassaaq, tamanna Ilinniartitaanermut Pisortaqarfiup aalajangersimappagu, taamaattorli misiliineq taanna atuartitsissummi tassani tullianik misiliisoqalerpat kingusinnerpaamik pisussanngorlugu.
§ 56. Ilinniartoq misilitsinnissamut takkutinngippat, peqataannginnissanilu ilisimatitsissutigisimanngippagu misilitsinneq angusiffiunngitsutut isigineqassaaq.
Soraarummeerutissat soraarummeernermilu apeqqutit
§ 57. Soraarummeerutissaq tassaavoq soraarummeerut ilinniartut atuartitsissutini ataasiakkaani misilitsinneranni apersuinissamut tunngaviusussaq. Soraarummeerutissaq ilinniartitsisup imaluunniit ilinniartitsisut atuartitsissummik soraarummeerutissamik atuartitsisimasup/atuartitsisimasut ilinniartoq oqaloqatigeqqaarlugu toqqassavaa / toqqassavaat.
Imm. 2. Soraarummeernermi apeqqutissat tassaapput apeqqutit apersuinermut tunngavigisassat. Soraarummeernermi apeqqutissat allattorlugit suliarineqassapput ilinniartitsisumit imaluunniit ilinniartitsisunit atuartitsissummik soraarummeerutissamik atuartitsisimasumit / atuartitsisimasunit.
Imm. 3. Soraarummeernermi soraarummeertussap allallugu suliaasa ilaannik apersuisoqassappat, allallugu suliaq taanna apersuinermi aamma tunngavigineqassaaq.
§ 58. Soraarummeerutissaq soraarummeernermilu apeqqutissat nalileeqataasussamut akue- ritinniarlugit saqqummiunneqassapput kingusinnerpaamik misilitsinnissat / misilitsinnissaq sap. ak. sisamanik sioqqullugu.
Imm. 2. Soraarummeerutissanut apeqqutissanullu oqaaseqaatit nassiunneqassapput taakku tigunerinit ullut arfineq-marluk qaanngiutsinnagit. Ullut taakku naaneranni Ilinniarfissuaq oqaaseqaatinik tigusaqarsimanngippat soraarummeerutissat soraarummeernermilu apeqqutissat nalileeqataasussamit akuerineqarsimasutut isigineqassapput.
Imm. 3. Soraarummeertussap allaatigisaa apersuinissamut tunngaviusussaappat, tak. § 57, imm. 3, allaatigisaa taanna misissoqqullugu nalileeqataasussamut nassiunneqassaaq kingusinnerpaamik misilitsinnissaq sap. ak. sisamanik sioqqullugu.
Nalileeqataasartussat
§ 59. Nalileeqataasussat toqqarneqassapput Ilinniartitaanermut Pisortaqarfimmitt. Nalileeqataasartussat peqataasassapput atuartitsissutini tamani, ilinniarfiup avataani misilitsiffigineqartuni.
§ 60. Nalileeqataasartut nakkutigissavaat:
1) ilinniarnermi misilitsinnerni, aamma allallugit suliaqarnerni, piumasarisat siunertanut peqqussummi, Nalunaarutini aamma ilinniarnerup aaqqissuunnerani aalajangerneqartunut naapertuunersut,
2) misilitsinnerit ingerlanneqartarnissaat malittarisassat atortuusut naapertorlugit aamma
3) ilinniartut assigiimmik eqqortumillu pineqarnissaat, aamma suliaasa tatiginartumik nalilerneqarnissaat karakteeriliisarneq pillugu malittarisassat naapertorlugit.
Misilitsinnerni pissusissaanngitsunik iliornerit
§ 61. Ilinniartitaanermut rektori ilinniarnermi misilitsinnerit tamakku pillugit maleruagassat aalajangersarneqartut naapertorlugit ingerlanneqarnissaannut akisussaavoq.
Imm. 2. Misilitsinnerit ingerlanneqarneranni pissusissaanngitsumik iliornerit piaartumik Ilin-niartitaanermut Pisortaqarfimmut nalunaarutigineqartassapput.
Imm. 3. Ilinniartitaanermut Pisortaqarfik Ilinniarfissuarmi misilitsittarnerit ingerlanneqartarnerat pillugu malittarisassaliorsinnaavoq.
§ 62. Ilinniartitaanermut rektorip misilitsittoq misilitsinnermit peeqqusinnaavaa:
1) Soraarummeertoq taanna taamaalioqqusaanani allanit ikiorneqarsimappat, iluaqusersuutinik akuerisaanngitsunik atuisimappat imaluunniit allap suliaa ilumoorani nammineq suliarinerarpagu.
2) Soraarummeertoq taamaalioqqusaanani misilitsinnermi allanik ikiuisimappat imaluunniit ikiuiniaraluarsimappat.
Imm. 2. Taamaattorli misilitsinnerup ingerlanerani peeqqusinissamut tunngavissaqarsorinaraluartoq Ilinniarfissuup soraarummeertoq misilitsinnerani ingerlaannaqqusinnaavaa. Misiliineq naammassiniariarpat ilinniartitaanermut rektorip aalajangissavaa misilitsinnermit peeqqusisoqassanersoq. Aamma taama aalajangiisoqassaaq misiliineq qaangiutereersoq aatsaat imaluunniit akissutip nalilerneqarnerani peeqqusinissamut tunngavissaqarsorinarsippat.
Imm. 3. Soraarummeertoq misilitsinnermit peeqqusaaguni soraarummeerfiup ingerlanerani misilitsinnerni peqataaqquneqartussaajunnaassaaq, soraarummeerfiullu nalaani misilitsinnerni karakteererisimasaq atorunnaassaaq.
Karakteeriliineq
§ 63. Atuartitsissutini misilitsiffiusuni kiisalu atuartitsissutini angusimasanut karakteeriliiffiusuni 13-skala atorlugu karakteeriliisoqartassaaq.
Imm. 2. 13-skala atorlugu makku karakteeriliunneqartassapput:
1) 13 karakteeriliunneqartassaaq namminersorluinnartumik pitsaalluinnartumillu suliaqarnermut.
2) 11 karakteeriliunneqartassaaq pitsaasumik namminersortumillu suliaqarnermut.
3) 10 karakteeriliunneqartassaaq pitsaasumik sungiussiinnarpasissumilli suliaqarnermut.
4) 9 karakteeriliunneqartassaaq pitsaasumik, tassa akunnakusoortumit pitsaanerulaartumik, suliaqarnermut.
5) 8 karakteeriliunneqartassaaq akunnakusoortumik suliaqarnermut.
6) 7 karakteeriliunneqartassaaq naammaannartumik, tassa akunnakusoortumit ajornerulaartumik, suliaqarnermut.
7) 6karakteeriliunneqartassaaq nalornisoortumik taamaattorli naammaginarsinnaasumik suliaqarnermut.
8) 5 karakteeriliunneqartassaaq nalornisumik naammaginanngitsumillu suliaqarnermut.
9) 03 karakteeriliunneqartassaaq nalornisooqisumik, amigaqisumik naammaginanngeqisumillu suliaqarnermut.
10) 00 karakteeriliunneqartassaaq atorsinnaanngilluinnartumik suliaqarnermut.
Imm. 3. Karakteerit aalajangerneqartassapput nalileeqataasumit soraarummeersitsisumillu. Taakku siullermik immikkoorlutik karakteeriliissapput, nalileeqataasup karakteeriliussaa taaneqaqqaassalluni, kingornatigullu karakteeriliussassavik isumaqatigiinniutigissallugu. Nalileeqataasoq soraarummeersitsisorlu isumaqatigiissinnaanngippata karakteeriliussassaq aalajangerneqartassaaq karakteeriliussat taakku kateriarlugit agguaqatigiissitsinikkut. Kisitsit agguaqatigiissitsinerup inernera kisitsisit 13-skalamiittut akornanniinngippat nalileeqataasullu karakteeriliussaa anneruppat karakteeriliunneqassaaq kisitsit angineq siulerisaa, nalileeqataasulli karakteeriliussaa minneruppat kisitsit minnerusoq tulleq.
Imm. 4. Karakteeriliussassaq karakteerit arlallit katinnerisigut aalajangerneqassappat kisitsisillu katitat inernerat karakteeriliussassaniinngippat katitat inernerat taanna akunnaallineqassaaq karakteerimut anginermut qaninnerpaamut, tassunga qaninnerpaat imaluunniit karakteerip anginerusup qaninnerpaap minnerusullu qaninnerusup akornanniippat. Taamaanngippat kisitsit akunnaallineqassaaq karakteerimut appasinnerulluni qaninnerusumut tullermut.
Angusissagaanni tunngavissat
§ 64. Ilinniartitsisutut angusisinnaanermut piumasarineqarput:
1) karakteerit tamarmik katinnerat karakteerit amerlassusiisa 6-imik amerlisarneqarlutik inernerattut angissuseqassasoq imaluunniit annerussasoq,
2) atuartitsissutini annerusumik sammisani aammalu atuartitsissutini perorsaanermut tunngasuni kiisalu immikkut sammisani soraarummeernermi karakteeri minnerpaamik 6-iussasoq,
3) atuartitsissutini allani tamani karakteeri minnerpaamik 5-iussasoq, taamaattorli atuartitsissummi ataatsimi karakteerigineqarsinnaavoq 03, aamma
4) atuartitsissut "akuerineqarpoq"-mik imaluunniit "akuerineqanngilaq"-mik nalinerneqartoq angusineruvoq.
Imm. 2. Atuartitsissutini neqeroorutaasuni karakteerit, takuuk § 50, kiisalu § 47-mi imm. 1-imi nr. 2-mi aamma nr. 8-mi taaneqartut imm. 1-imi pineqanngillat.
Allattuiffiit aamma inaarutaasumik soraarummeernerup allagartaa
§ 65. Rektori allattuiffinnik ingerlatsissaaq, tassungalu ilinniartut tamarmik allattorneqarfeqassapput. Allattorneqarfimmut allanneqartassapput ilinniartitsisunngorniartup inuttaa pillugu paasissutissat, atuartitsissutinik toqqartuisimanera, atsiukkat, peqataasinnaajunnaarsitsinerit nalunaarullu manna tunngavigalugu allaasunik iliuuseqarnerit, misilitsinnermi karakteerit aamma angusimasanik naliliineq, kiisalu pinngortitalerinermi aamma mernguernartut 1-imi piffissap qiteqqunnerani naliliinerit soraarummeernermi karakteerit aammalu angusaqarisimasat pillugit karakteerit.
Imm. 2. Ilinniartitaanermut Pisortaqarfik allattuiffiit iluseqarnissat pillugu aalajangersaasinnaavoq.
§ 66. Ilinniartitsisunngorniartut ilinniartitsisutut soraarummeernermi angusisimasut tamatumunnga uppernarsaammik tunineqassapput. Uppernarsaat inummut ataatsimut tunngasunik oqaasertaqarpoq aammalu tamanut tunngasunik assigiinnik oqaasertaqarluni.
Imm. 2. Inummut ataatsimut tunngasunik oqaasertatigut ilisimatitsissutigineqassapput:
1) ilinniartitsisunngorniartup inuttaa pillugu paasissutissat aamma ulloq ilinniarnerup naammassiffia,
2) suliamik misiliinermi nalilerneqarneq,
3) atuartitsissutit annerusumik sammisassat suut aamma atuartitsissutit qinigassat suut ilinniartitsisunngorniartup sammisimanerai aammalu atuartitsissutini ataasiakkaani tamani naliliineq § 64 malillugu ilanngullugu naatsorsuutigineqartoq,
4) § 7 naapertorlugu atuartitsissutinut peqataasinnaajunnaarsimasinnaaneq,
5) tapertaasumik kursusernerni peqataaneq, ilinniartitsisunngorniartoq nalilerneqarsimappat "akuerineqarpoq"-mik, lektionit qassiuneri nalunaarlugit, aamma
6) atuartitsissutini neqeroorutigineqarsinnaasuni peqataaneq, ilinniartitsisunngorniartoq nalilerneqarsimappat "akuerineqarpoq"-mik, lektionit qassiuneri nalunaarlugit.
Imm. 3. Tamanut tunngasunik oqaasertani allassimassapput nalunaarummi matumani §§-ini 2-mi, 9-mi aamma 64-imi oqaasertat.
Imm. 4. Soraarummeersimanermut uppernarsaat rektorimit suliarineqassaaq ilinniartitsisun-ngorniartup allattorneqarfigisimasaa najoqqutaralugu. Rektorip uppernarsaat atsiussavaa.
Imm. 5. Ilinniartup ilinniarnini naammassinagu ilinniarunnaartup qinnuteqarnini tunngavigalugu misilitsinnernut angusiffigisaminut suliamillu misiliinerminut angusiffigisaminut kiisalu atuartitsissutinut angusaniknaliliinermik naggaserneqartunut allagartat uppernarsaatit pisinnaavai.
Imm. 6. Ilinniartitaanermut Pisortaqarfik inaarutaasumik soraarummeersimanerup allagartaata qa-noq isikkoqarnissaa pillugu maleruagassaliorsinnaavoq.
Atuutilerfia il.il.
§ 67. Nalunaarut atulerpoq ulloq 1. august 2000.
Imm. 2. Tamatumunnga peqatigitillugu Kalaallit Nunaanni ilinniartitsisunngorniat sammisassaat pillugit Namminersornernerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 38 ulloq 28. august 1990-imeersoq, ilinniartitsisussanik ilinniartitsisarneq katersuutsitaq eqqarsaatigalugu, kiisalu.Kalaallit Nunaanni meeqqat atuarfianni ilinniartitsisussat ilinniartitaasarnerat pillugu Namminersornernerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 36 ulloq 28. august 1990-imeersoq atorunnaarput.
Namminersornerullutik Oqartussat, ulloq 31. juli 2000.


Ilomantsin kunta > aloite > vihjeet Ilomantsin kunta
Aloitteet 2010
Suihko Sami
Ruhkarannan alueen kaavoituksen toteutusaloite >
Kunnanhallitus § 28 25.01.2010 Kunnanhallitus päättää aloitteen johdosta antaa tekniselle toimelle tehtäväksi jatkaa kaavoitusta Ruhkarannassa niillä alueilla, joissa kaavoitus voidaan toteuttaa 21
<?xml:namespace prefix = o />Mauri Hyttinen
Kuntapalveluista valtuutettujen havainnot tietoon valtuuston kokouksissaaloite >
Kunnanhallitus § 44 15.02.20101. antaa aloitteen kunnanvaltuuston puheenjohtajalle, joka kokouskäytänteitä miettiessään voi ottaa aloitteessa sanotut asiat soveltuvin osiin huomioon.2. että, aloite ei anna aihetta muihin toimenpiteisiin.
Polttopuiden myynti kuntalaisillealoite >
Tekninen lautakunta § 13 09.02.2010Tekninen lautakunta päättää, että varastossa olevia polttopuita ei myydä käytetään kunnan omiin tarpeisiin lähivuosien aikana. Lautakunta toteaa, että aloite ei anna aihetta jatkotoimenpiteisiin.
Kuntaisten asialla Viestintäviraston puoleenaloite >
Kunnanhallitus § 45 15.02.2010 1. esittää viestintävirastolle, että se ryhtyisi tarvittaviin toimenpiteisiin kännykkä-yhteyksien toimivuuden parantamiseen Ilomantsin kunnan alueella. Perusteena on pinta-alaltaan suuri kunta, jossa asiointi-matkat ovat pitkiä. Kännyköilläkään asioiden hoito ei suju heikon kuuluvuuden takia. Lisäksi yleisen turvallisuuden vuoksi yhteydet ovat tärkeitä.
2. esittää viestävirastolle, että posti-palveluita ei heikennetä haja-asutusalueella ja viime aikoina jo tehdyt heikennykset perutaan.
3. esittää muille pitkien etäisyyksien kunnille, joissa on samoja ongelmia, että kunnat yhdessä esittäisitävt vetoomuksensa viestintäministeriöön.
Kaivostoimintaan johtaneen löydön palkitseminenaloite >
Kunnanhallitus § 21 16.01.2012Kunnanhallitus päättää, että perusteita 11.5.1979 tehdyn kunnanvaltuuston päätöksen mukaiseen palkitsemiseen ei ole löytynyt. Aloite on loppuun käsitelty
Karjalainen, aluetoimittaja Leila Virnes ja Pogostan Sanomat, päätoimittaja Aino Pesu
Ilomantsin valtuustoseminaarien tiedottamisestaaloite >
Kunnanhallitus § 68 15.03.2010Kunnanhallitus päättää esittää valtuustolle, että valtuuston puheenjohtajat ja kunnanjohtaja laativat lehdistötiedotteen tai tarvittaessa järjestävät tiedotustilaisuuden seminaarissa käsitellyistä asioista.
Pälvilä Anna-Liisa
Kylien tapahtumakalenteri kunnan kylät netti-sivuillealoite >
Kunnanhallitus § 126 17.05.2010
Kunnanhallitus päättää todeta, että Ilomantsin kunnan kotisivustolla on toimiva tapahtumakalenteriosio, jota yhdistykset ja yhteisöt voivat hyödyntää ilmoittamalla tapahtumistaan kunnan viestintätiimille sähköpostise: viestintatiimi@ilomantsi.fi, kunnan kotisivuilla olevan paluteosion kautta tai kansalaisen tapahtumailmoitusosion kautta.
Uimahallin aukioloaikoihin muutos kaudelle 2010-2011aloite >
Vapaa-aikalautakunta § 57 18.08.2010
Vapaa-aikalautakunta toteaa, että 1. kuntalaisia on kuultu aukioloaikojen toiveista kuntalaiskyselyllä
2. liikuntasihteeri on neuvotellut asiasta Pääskynpesän kanssa
3. liikuntasihteeri on tehnyt viranhaltijapäätöksen kyselyn ja neuvottelun pohjalta ajalle 1.9.2010-31.5.2011
Möhkön Matkailuyhdistys Oy
Koitajoen ylittävän sillan tienoon valaistus Möhkön kylän läpi menevällä tieosuudellaaloite >
Tekninen lautakunta 19.8.2010Tekninen lautakunta päätti esittää, että kunta ei rakenna kyseiselle osuudelle tievalaistusta. Peruste: Teknisen lautakunnan talousarviossa ei ole varattu määrärahoja hankkeeseen. Mikäli valtuusto osoittaa teknisen ltk:n talousarvioon määrärahan valaistuksen rakentamiseen ja vuotuiseen ylläpitoon, asiaan palataan uudelleen.
mattojen pesupaikkaaloite
Tekninen lautakunta § 103 14.09.2010Tekninen lautakunta päättää, että mattojen pesupaikkaa Ilomantsin kunnan taajamaan ei rakenneta
Junnilainen Pekka
valtuutetun aloite, nopeusrajoitusmerkin siirtäminen Suuruntiellä yleisen tien päähänaloite >
Tekninen lautakunta § 53 11.05.2010
Tekninen lautakunta päättää esittää Savo-Karjalan Tiepiirille, että se asentaisi uuden merkin yhdystien 15778 alkupäähän.
Tuire Nygren
Puhelinliittymäongelma keskitetysti kunnan kerättäväksi ja edelleen TeliaSonerallealoite >
Kunnanhallitus 19.4.2010.Kunnanhallitus päätti, että 1. työtä viestinnän haittojen ehkäisemiseksi jatketaan edunvalvonnan ja yhteyksien rakentamisen keinoin, 2. aloite ei aiheuta muita toimenpiteitä.
Valtuuston kyselytuntialoite >
Kunnanhallitus 19.4.2010.Kunnanhallitus päätti, että seuraavan valtuuston kokouksen yhteydessä järjestetään aloitteessa sanottu kyselytunti nuorisotyöttömyydestä.
Vapaa-aikalautakunnan avustusjärjestelmän uusiminen, järjestöjen kuuleminenaloite >
Kunnanhallitus 19.4.2010.Kunnanhallitus päätti, 1. todeta, että vapaa-aikalautakunta on järjestänyt asiasta järjestöille tilaisuuden, 2. ehdottaa vapaa-aikalautakunnalle, että saaduista kokemuksista järjestetään järjestöille uusi tilaisuus, johon kutsutaan myös valtuutetut, 3. ettei aloite anna aihetta muihin toimenpiteisiin.
Ilomantsin Luonnonystävät ry
Suojelualoite törmäpääskyjen pesimäkolonioiden ja pesimäseinämien suojelemiseksi Ilomantsin kunnan alueella sijaitsevilla maa-ainesten ottoalueillaaloite >yhteenveto >
Ympäristölautakunta § 18,31.05.2010 päätös >
Aidatun koirapuiston rakentaminenaloite >
Tekninen lautakunta 10.8.2010.Tekninen lautakunta päätti esittää, että Ilomantsin kunta ei ryhdy valmistelemaan koirapuiston rakentamista. Kunta voi kuitenkin luovuttaa alueen ko tarkoitukseen, mikäli esim joku yhdistys ottaa vastatakseen koirapuiston toteutuksesta ja huollosta. Mikäli valtuusto antaa koirapuiston rakentamista ja vuotuista kunnossapitoa varten määrärahat, asiaan voidaan palata uudelleen.
Koitereen rantaosayleiskaavan muuttamiseksialoite >
liikennemerkin vaihtamisesta Näätäkujan ja Vepsänmäentien risteykseenaloite >
Kunnanhallitus 17.5.2010.Kunnanhallitus päätti, että Koitereen rantaosayleiskaavaa ryhdytään muuttamaan tilan Ottola 6:31 osalta.
Tekninen lautakunta § 122 05.10.2010Tekninen lautakunta päättää, että Näätäkujan ja Vepsänmäentien risteyksessä oleva pakollista pysäyttämistä osoittava liikennemerkki vaihdetaan liikennemerkkiin "väistämisvelvollisuus risteyksessä"..
Tuire Nygrén ja Taisto Vanhanen
Ei vain vihreä ja siisti, vaan myös viihtyisäaloite >
Tekninen lautakunta § 120 05.10.2010Tekninen lautakunta päättää1. todeta, että Ilomantsin kirkonkylän puistoalueet eivät suinkaan ole vähenemässä. Valtaosa taajaman puistoalueista on ns. luonnontilaisia puistoja, ja ne on myös tarkoitus säilyttää sellaisina.2. todeta, että aloite ei anna aihetta jatkotoimenpiteisiin
MLL:n Ilomantsin paikallisyhdistys, Romppanen Tanja ja 210 muuta allekirjoittanutta
Kotihoidon tuen kuntalisän maksaminenaloite >
Varhaiskasvatus- ja koulutuslautakunta § 70 18.08.2010 Varhaiskasvatus- ja koulutuslautakunta pitää aloitetta kannatettavana ja vie aloitteen 23. - 24.8. pidettävän valtuustoseminaarin pohdittavaksi sivistysosaston toiminnan kehittämis- ja muutostarpeissa.
Polvikosken tiekunta
Kunnan avustuksen maksuperusteetaloite >
Tekninen lautakunta § 101 14.09.2010Tekninen lautakunta päättää, että Polvikosken tielle maksetaan jatkossa avustusta lautakunnan vahvistamien ohjeiden mukaisesti ja lisäksi ylimääräinen avustus 43 €/km 7,5 km:lle (puolet loppuosan tiepituudesta) eli yhteensä 365,50 euroa vuodessa.
Kylätien ja Hattuvaaran liittymän liikenneturvallisuuden parantaminen Korentovaarassaaloite >
Tekninen lautakunta § 102 14.09.2010Tekninen lautakunta esittää Tiehallinnolle asian pikaista selvittämistä. Lautakunnan mielestä Tiehallinnon tulee tehdä nopea ratkaisu liikenneturvallisuuden parantamiseksi kyseisessä risteyksessä
Toimenpiteitä Kirkkotien kaahailun lopettamiseksialoite >
Tekninen lautakunta § 104 14.09.2010Tekninen lautakunta päättää, että hidastetöyssyjä rakennetaan liikenneturvallisuussuunnitelman mukaisesti esitettyihin paikkoihin. Vuoden 2011 aikana hidastetöyssyt tulisivat Kirkkotielle, vuonna 2012 Kukkostielle ja Ylätielle. Rahaa kohteisiin esitetään varattavaksi talousarvioon investointikohtaan liikenneturvallisuussuunnitelman pienet kohteet.
Terveyskeskuksen ilmastointialoite >
Perusturvalautakunta § 72 26.08.2010Perusturvalautakunta päättää, että aloite ei anna aihetta toimenpiteisiin, koska toimenpiteet ilman vaihdon parantamiseksi ovat meneillään terveyskeskuksessa. Asiaa tarkastellaan uudestaan, kun meneillään olevat toimenpiteet ovat suoritettu.
Pirkko Ranki-Pesonen
S-Marketin edessä olevan suojatien korottaminenaloite >
Tekninen lautakunta § 105 14.09.2010Tekninen lautakunta päättää, että suojatie rakennetaan korotettuna hidastetöyssynä, mikäli pieniin liikenneturvallisuuskohteisiin saadaan riittävä määräraha vuoden 2011 talousarvioon.
Tanja Romppanen
Lasten leikkipaikan kunnostaminen Kalevalantie 33aloite > 307
Niemi Reino
Piljantien kunnostamiseen Yhtiöntieltä alkaen (umpitie) aloite >
Tekninen lautakunta § 121 05.10.2010Tekninen lautakunta päättääTekninen lautakunta esittää, että Piljantien peruskorjaushanke otetaan huomioon vuosien 2012-2014 taloussuunnitelman valmistelun yhteydessä.
100 Megan laajakaista Ilomantsiinaloite >
Kunnanhallitus § 237 22.11.2010
Kunnanhallitus päättää järjestää yhdessä Ilomantsin omakotiyhdistyksen kanssa tilaisuuden laajakaista-asiasta helmikuun lopulla 2011.
Katuvalot Katri Valan tiellealoite > Tekninen lautakunta § 137 09.11.2010
Tekninen lautakunta päättää, ettei uutta valaistusta tässä vaiheessa rakenneta Katri Valan tielle.
Möhkön sillan valaiseminenaloite>
Kunnanhallitus § 259 13.12.2010Kunnanhallitus päättää, että Möhkön sillan valaisemisesta käydään Ely-keskuksen (Pohjois-Savo ), Destian ja kunnan välinen neuvottelu.
Kunnallisneuvoksen arvonimen hakeminen pitkäaikaiselle kunnanvaltuutetulle, kunnanhallituksen puheenjohtaja Pauli Baullealoite >
Kyläkauppojen kuljetustuen korotusaloite >
Kunnanhallitus § 238 22.11.2010 Kunnanhallitus päättää 1. siirtää asian käsittelyn maaseutulautakunnalle ja 2. todeta, että maaseutulautakunta voi talousarvionsa puitteissa kohdentaa sille myönnetyt määrärahan parhaaksi katsomallaan tavalla.
Turvakotipalvelun järjestäminen perusturvalautakunnantoimestaaloite >


text:
Valtioneuvoston päätös valtion virkamiesten… 1351/1994 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1994 › 1351/1994
Valtioneuvoston päätös valtion virkamiesten erorahan suuruudesta
Valtioneuvosto on 19 päivänä elokuuta 1994 annetun valtion virkamieslain (750/94) 41 §:n nojalla valtiovarainministeriön esittelystä päättänyt:
Valtion virkamieslain (750/94) 41 §:ssä ja valtion virkamiesten eroraha-asetuksessa (999/94) säädetyin edellytyksin valtion virkamiehelle myönnettävän erorahan suuruus määräytyy tämän päätöksen mukaisesti.
1) 50 vuotta täyttäneelle edunsaajalle maksetaan 5 vuotta käsittäneen palveluksen perusteella 4 000 markkaa ja siihen lisätään 201 markkaa kultakin 5 vuotta ylittävältä täydeltä palvelusvuodelta;
2) 45 vuotta ei 50 vuotta täyttäneelle edunsaajalle hänen täysien ikävuosiensa ja palvelusvuosiensa summan ollessa 50―55 maksetaan 4 000 markkaa ja siihen lisätään 201 markkaa kultakin summan 55 ylittävältä vuodelta.
Palvelusvuosia laskettaessa otetaan huomioon aika, jonka edunsaaja on ollut vähintään kuukauden yhdenjaksoisesti jatkuneessa palvelussuhteessa valtioon. Eri palvelusjaksoja yhteenlaskettaessa otetaan huomioon kuitenkin vain täydet kuukaudet. Milloin työ tai virantoimitus palveluksen jatkuessa on ollut keskeytyneenä yhdenjaksoisesti enemmän kuin 30 päivää, ei tätä aikaa oteta huomioon, ellei siltä ajalta ole suoritettu palkkaa. Palveluksen ollessa keskeytyneenä palkatta, otetaan aika 30 päivän jälkee kuitenkin huomioon, mikäli edunsaajalle on samalle ajalle myönnetty sairausvakuutuslain 21 ja 23 §:ään perustuen äitiys-, isyys- tai vanhempainraha taikka hän on valtion virkamiesasetuksen (971/94) 24 §:n 5 momentin tai työsopimuslain (320/70) 34 §:n mukaisella hoitovapaalla.
Mikäli edunsaajan kuukausiansio on alle 3 816 markkaa, ei ansiolla ole vaikutusta erorahan suuruuteen. Ansion ollessa 3 816 markkaa kuukaudessa tai sitä enemmän korotetaan 2 §:n mukaisesti määräytyvää erorahaa lisäksi seuraavasti.
3 816― 4 603 1 560
4 604― 5 390 1 823
5 391― 6 178 2 086
6 179― 6 966 2 349
6 967― 7 754 2 612
7 755― 8 542 2 875
8 543― 9 330 3 138
9 331―10 118 3 401
10 119―10 906 3 664
10 907― 3 927
Eroraha on 45―50 -vuotiaille 50 prosenttia edunsaajan yksilöllisin perustein lasketusta täydestä erorahasta.
Milloin edunsaajalle myönnetään erorahaa vasta valtion virkamiesten eroraha-asetuksen 16 §:ssä tarkoitetun uuden työpaikan menettämisen jälkeen, määräytyy erorahan suuruus uuden palvelussuhteen päättymisajan mukaan.
Mikäli edunsaajan viikottainen työaika on palvelussuhteen päättymistä edeltäneiden viiden vuoden aikana ollut pääasiallisesti vähintään 35 tuntia, hänellä on oikeus saada eroraha täysimääräisenä. Jos viikottainen työaika on ollut 27―34 tuntia, hänellä on oikeus saada kolme neljäsosaa ja jos työaika on ollut 20―26 tuntia viikossa, hänellä on oikeus saada puolet täydestä erorahasta, kuitenkin niin, että erorahan suuruus on vähintään 4 000 markkaa, ellei 3 §:n 2 momentista muuta johdu. Mikäli edunsaajan viikottainen työaika on ollut alle 20 tuntia, mutta kuitenkin vähintään 16 tuntia, on hänellä oikeus saada puolet erorahasta.
Mikäli edunsaajana olevan opettajan opetusvelvollisuuteen luettavien oppituntien tai tehtävien määrä on palvelussuhteen päättymistä edeltäneiden viiden vuoden aikana pääasiallisesti ollut vähintään opetusvelvollisuuden tuntimäärä, hänellä on oikeus saada eroraha täysimääräisenä. Jos opetusvelvollisuuteen luettavien oppituntien tai tehtävien määrä on pääasiallisesti ollut vähintään 27/35 opetusvelvollisuuden tuntimäärästä, hänellä on oikeus saada 3/4 täydestä erorahasta ja muussa tapauksessa puolet täydestä erorahasta. Erorahan suuruus on kuitenkin vähintään 4 000 markkaa, ellei 3 §:n 2 momentista muuta johdu.
Erorahan aikuiskoulutuslisän suuruus on 1 100 markkaa koulutuskuukautta kohden.
Ammattikoulutusrahan suuruus on 1 400 markkaa koulutuskuukautta kohden.
Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1995. Päätöstä sovelletaan edunsaajiin, joiden erorahaoikeus on syntynyt sen voimaantulon jälkeen.
Päätöstä sovelletaan kuitenkin myös edunsaajiin, joiden erorahaoikeus on syntynyt joulukuussa 1994. Tällaisten edunsaajien erorahan määrä lasketaan siten, kuin määrättiin valtioneuvoston päätöksessä (1188/93) valtion virkamiesten erorahan suuruudesta annetun valtioneuvoston päätöksen muuttamisesta.
Edunsaajiin, jotka ovat 43―44-vuotiaita ja joiden palvelussuhde on päättynyt ennen tammikuun 1 päivää 1995, noudatetaan 2 §:n 1 momentin 2 kohtaa ja 3 §:n 2 momenttia sovellettaessa ikärajan 45 vuotta sijasta ikärajaa 43.
1 §2 §3 §4 §5 §6 §7 §

matches: §2 §3 §4 §5 §6 §7


text:
islamic tapetti HD
Mene...Kotiin3DAbstraktiArkkitehtuurianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiVärikäsViileäTietokoneetSöpöKukkaHauskaPelitTytötteLomaHDKuumaElääLogoRakkausElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisää	Kotiin / Lisää / islamic tapetti HD	islamic tapetti HD
4,103 näkymät
0	islamic tapetti HD
Here Is a Bunch Of islamic wallpaper HD collection For Desktops, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä HDwallpaper20.com, on yli sata tuhansia taustakuvia ovat saatavilla ilmaiseksi Lataus. Voit ladata Joka taustakuvat veloituksetta, Koska nämä taustakuvat ovat lataaja käyttäjille.
piipittää Tietoja HD Lover Edellinen: Harmaa taustakuva HD
seuraava: jeesus tapetti HD
Lenovo taustakuva ilmaiseksi LataaLääkäri, joka tapetti HDtapetti kuiluun HDteräväpiirtotelevisio taustakuvia ilmaiseksi Lataapanda taustakuva ilmaiseksi Lataadiablo 3 Taustakuva Free Downloadlive-taustakuvat 15 kaunis kokoelmatanonyymi taustakuva ilmaiseksi Lataarasta tapetti HDtapetti galaxy ilmaiseksi Lataa Suunnitellut HDwallpaper20.com | Powered by zuuur.com	© Copyright 2016, Kaikki oikeudet pidätetään	Siirry alkuun

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Etusivu / Tietokoneet / Komponentit / Prosessorit
Näytetään 1 - 90 / 274 tuotteesta
Tuotekoodi: 2RX96AA
9 281,30 € (sis. ALV)
LENOVO DCG Intel Xeon Processor E5-2699v4 22C 2.2GHz 55MB Cache 2400MHz 145W
Tuotekoodi: 00YD958
Intel Xeon E5-2699V4 - 2.2 GHz - 22-ytiminen - 44 säiettä - 55 MB cache malleihin Flex System x240 M5
7 103,37 €
8 808,18 € (sis. ALV)
LENOVO DCG TopSeller Intel Xeon CPU E5-2699 v4 22C 2.2GHz 55MB 2400MHz 145W
Tuotekoodi: 00YJ211
6 185,65 €
7 670,21 € (sis. ALV)
LENOVO ThinkSystem SN550 Intel Xeon Gold 6152 22C 140W 2.1GHz Processor Option Kit
Tuotekoodi: 7XG7A04624
5 798,38 €
7 189,99 € (sis. ALV)
LENOVO EBG E7-4870, 30MB L3, 130Watt
Tuotekoodi: 69Y1893
Intel Xeon E7-4870 - 2.4 GHz - 10-ytiminen - 20 säiettä - 30 MB cache - LGA1567 Socket malleihin System x3850 X5; x3950 X5
Prosessori socket: LGA 1567 (Socket LS)
5 744,67 €
7 123,39 € (sis. ALV)
HP Intel Xeon Gold 6134 processor
Tuotekoodi: 1XM66AA
7 119,24 € (sis. ALV)
LENOVO EBG Intel Xeon 10C Processor Model E7-8860 130W 2.26GHz 24MB
Tuotekoodi: 69Y1898
Intel Xeon E7-8860 - 2.26 GHz - 10-ytiminen - 20 säiettä - 24 MB cache - LGA1567 Socket malleihin System x3850 X5 7143; x3950 X5 7143
5 093,93 €
6 316,47 € (sis. ALV)
Tuotekoodi: 1XM44AA
5 005,48 €
6 206,80 € (sis. ALV)
LENOVO EBG Intel Xeon 10C Processor Model E7-4860 130W 2.26GHz/24MB
Tuotekoodi: 69Y1892
Intel Xeon E7-4860 - 2.26 GHz - 10-ytiminen - 20 säiettä - 24 MB cache - LGA1567 Socket malleihin System x3850 X5; x3950 X5
4 943,76 €
6 130,26 € (sis. ALV)
LENOVO DCG X6 DDR4 Compute Book Intel Xeon Processor E7-4850 v3 14C 2.2GHz 115W
Tuotekoodi: 00ML962
Lenovo Compute Book - Suoritinlevy Intel Xeon E7-4850V3 - 2.2 GHz - 14 ydintä - 35 MB cache - FRU malleihin System x3850 X6; x3950 X6
Prosessori socket: LGA 2011 (Socket R)
5 852,40 € (sis. ALV)
LENOVO EBG Intel Xeon Processor E5-2697v4 18C 2.3GHz 45MB Cache 2400MHz 145W
Tuotekoodi: 00YD959
4 680,35 €
5 803,63 € (sis. ALV)
LENOVO ThinkStation Intel Xeon E5-2687Wv3 3.1GHz 10 Cores 160W
Tuotekoodi: 4XG0H00488
Intel Xeon E5-2687WV3 - 3.1 GHz - 10-ytiminen - 20 säiettä - 25 MB cache malleihin ThinkStation P500; P700; P900
5 593,27 € (sis. ALV)
Tuotekoodi: 1XM69AA
4 417,93 €
5 478,23 € (sis. ALV)
LENOVO ThinkStation Intel Xeon E5-2667v3 3.2GHz 8 Cores 135W
Tuotekoodi: 4XG0H00486
Intel Xeon E5-2667V3 - 3.2 GHz - 8-ydin - 16 säiettä - 20 MB cache malleihin ThinkStation P500; P700; P900
4 333,05 €
5 372,98 € (sis. ALV)
LENOVO DCG TopSeller Intel Xeon CPU E5-2697 v4 18C 2.3GHz 45MB Cache 2400MHz 145W
Tuotekoodi: 00YJ103
4 936,13 € (sis. ALV)
LENOVO DCG Intel Xeon E5-2697 v2 Processor for ThinkServer RD540/RD640
Tuotekoodi: 0C19546
Intel Xeon E5-2697v2 - 2.7 GHz - 12-ytiminen - 24 säiettä - 30 MB cache - CRU malleihin ThinkServer RD540; RD640
4 841,95 € (sis. ALV)
LENOVO DCG TopSeller Intel Xeon CPU E5-2697 v4 18C 2.3GHz 45MB 2400MHz 145W
Tuotekoodi: 00YJ204
4 808,26 € (sis. ALV)
LENOVO THINKSYSTEM SN550 INTEL XEON GOLD 6140 18C 140W 2.3GHZ PROCESSOR OPTION KIT
Tuotekoodi: 7XG7A04627
3 853,63 €
4 778,50 € (sis. ALV)
LENOVO ThinkSystem SR650 Intel Xeon Gold 6140 18C 140W 2.3GHz Processor Option Kit
Tuotekoodi: 7XG7A05603
LENOVO DCG TopSeller Intel Xeon 12C Processor Model E5-2697 v2 130W 2.7GHz/1866MHz/30MB
Tuotekoodi: 46W4224
Intel Xeon E5-2697v2 - 2.7 GHz - 12-ytiminen - 24 säiettä - 30 MB cache malleihin System x3650 M4 HD
3 828,19 €
4 746,96 € (sis. ALV)
LENOVO DCG TopSeller Intel Xeon 12C Processor Model E5-2697v2 130W 2.7GHz/1866MHz/30MB
Tuotekoodi: 46W2834
Intel Xeon E5-2697v2 - 2.7 GHz - 12-ytiminen - 24 säiettä - 30 MB cache malleihin System x3550 M4
LENOVO DCG TopSeller Intel Xeon 12C Processor Model E5-2697v2 130W 2.7GHz/1866MHz/30MB Upgrade Kit
Tuotekoodi: 46W9127
Intel Xeon E5-2697v2 - 2.7 GHz - 12-ytiminen - 24 säiettä - 30 MB cache malleihin System x3500 M4
LENOVO DCG Xeon 12C Processor Model E5-2697v2 130W 2.7GHz/1866MHz/30MB
Tuotekoodi: 00Y2849
Intel Xeon E5-2697v2 - 2.7 GHz - 12-ytiminen - 24 säiettä - 30 MB cache malleihin Flex System x240 Compute Node 8737
LENOVO EBG E7-8850, 24MB L3, 130Watt
Tuotekoodi: 88Y5357
Intel Xeon E7-8850 - 2 GHz - 10-ytiminen - 20 säiettä - 24 MB cache - LGA1567 Socket malleihin System x3850 X5 7143; x3950 X5 7143
4 438,08 € (sis. ALV)
LENOVO DCG Intel Xeon Processor E5-2690v4 14C 2.6GHz 35MB Cache 2400MHz 135W
Tuotekoodi: 00YD960
4 353,84 € (sis. ALV)
LENOVO ThinkSystem SR630 Intel Xeon Gold 6134 8C 130W 3.2GHz Processor Option Kit
Tuotekoodi: 7XG7A05560
3 493,38 €
4 331,79 € (sis. ALV)
LENOVO ThinkSystem SR650 Intel Xeon Gold 6134 8C 130W 3.2GHz Processor Option Kit Til 7X06A02SEA
Tuotekoodi: 7XG7A05605
LENOVO DCG TopSeller Intel Xeon 12C Processor Model E5-2695v2 115W 2.4GHz/1866MHz/30MB
Tuotekoodi: 46W4373
Intel Xeon E5-2695V2 - 2.4 GHz - 12-ytiminen - 24 säiettä - 30 MB cache malleihin System x3650 M4
4 161,73 € (sis. ALV)
LENOVO DCG TopSeller Intel Xeon 12C Processor Model E5-2695v2 115W 2.4GHz/1866MHz/30MB Upgrade Kit
Intel Xeon E5-2695V2 - 2.4 GHz - 12-ytiminen - 24 säiettä - 30 MB cache malleihin System x3500 M4
LENOVO DCG TopSeller Intel Xeon Processor E5-2695v2 12C 2.4GHz 30MB Cache 1866MHz 115W
Tuotekoodi: 00Y2848
Intel Xeon E5-2695V2 - 2.4 GHz - 12-ytiminen - 24 säiettä - 30 MB cache malleihin Flex System x240 Compute Node 8737
LENOVO EBG TopSeller Intel Xeon 12C Processor Model E5-2695 v2 115W 2.4GHz/1866MHz/30MB
Tuotekoodi: 46W4223
Intel Xeon E5-2695V2 - 2.4 GHz - 12-ytiminen - 24 säiettä - 30 MB cache malleihin System x3650 M4 HD
LENOVO Intel Xeon 12C Processor Model E5-2695v2 115W 2.4GHz/1866MHz/30MB
Tuotekoodi: 46W2833
Intel Xeon E5-2695V2 - 2.4 GHz - 12-ytiminen - 24 säiettä - 30 MB cache malleihin System x3550 M4
LENOVO Intel Xeon E5-2643 v3 3.4GHz 6-core 135W f/ Thinkstation
Tuotekoodi: 4XG0H00489
3 214,30 €
3 985,73 € (sis. ALV)
HP Intel Xeon Gold 5122 processor
Tuotekoodi: 1XM72AA
3 202,93 €
3 971,63 € (sis. ALV)
LENOVO ThinkSystem SR530/SR570/SR630 Intel Xeon Gold 6230 20C 125W 2.1GHz Processor Option Kit w/o FAN
Tuotekoodi: 4XG7A37890
3 090,08 €
3 831,70 € (sis. ALV)
LENOVO ThinkStation Intel Xeon E5-2660v3 2.6GHz 10 Cores 105W
Tuotekoodi: 4XG0H00487
Intel Xeon E5-2660V3 - 2.6 GHz - 10-ytiminen - 20 säiettä - 25 MB cache - LGA2011-v3 Socket malleihin ThinkStation P700; P900
3 776,99 € (sis. ALV)
LENOVO DCG TopSeller Intel Xeon CPU E5-2690 v4 14C 2.6GHz 35MB 2400MHz 135W
Tuotekoodi: 00YJ200
Intel Xeon E5-2690V4 - 2.6 GHz - 14 ydintä - 28 kierrettä - 35 MB cache malleihin System x3550 M5
3 739,05 € (sis. ALV)
LENOVO DCG TopSeller Intel Xeon CPU E5-2690v4 14C 2.6GHz 35MB 2400MHz 135W
Tuotekoodi: 00YE899
LENOVO ThinkSystem SR550/SR590/SR650 Intel Xeon Gold 6230 20C 125W 2.1GHz Processor Option Kit w/o FAN
Tuotekoodi: 4XG7A37889
3 001,25 €
3 721,55 € (sis. ALV)
LENOVO DCG TopSeller x3500M5 Xeon 8C E5-2630v3 85W 2.4GHz/1866MHz/20MB 1x16GB O/Bay HS 2.5Zoll SATA/SAS SR M5210 750W Tower
Tuotekoodi: 5464K5G
Lenovo System x3500 M5 5464 - Palvelin - torni - 5U - 2-teinen - 1 x Xeon E5-2630V3 / 2.4 GHz - RAM 16 GB - SAS - pikavaihto 2.5" - ei kiintolevyä - G200eR2 - GigE - ei KJ - monitori: ei ole - TopSeller
3 707,58 € (sis. ALV)
LENOVO DCG Intel Xeon E5-2690 v2 Processor for ThinkServer RD540/RD640
Tuotekoodi: 0C19548
Intel Xeon E5-2690v2 - 3 GHz - 10-ytiminen - 20 säiettä - 25 MB cache - CRU malleihin ThinkServer RD540; RD640
3 674,86 € (sis. ALV)
LENOVO EBG Intel Xeon E5-2690 Processor for ThinkServer RD630
Tuotekoodi: 0A89429
Intel Xeon E5-2690 - 2.9 GHz - 8-ydin - 16 säiettä - 20 MB cache - LGA2011 Socket malleihin ThinkServer RD630
3 628,19 € (sis. ALV)
LENOVO DCG TopSeller Intel Xeon 10C Processor Model E5-2690v2 130W 3.0GHz/1866MHz/25MB
Tuotekoodi: 46W4377
Intel Xeon E5-2690v2 - 3 GHz - 10-ytiminen - 20 säiettä - 25 MB cache malleihin System x3650 M4
2 905,71 €
3 603,08 € (sis. ALV)
LENOVO DCG TopSeller Intel Xeon Processor E7-2820 8C 2.00Hz 18MB L3 Cacje 105Watt
Tuotekoodi: 46W9137
Intel Xeon E5-2690v2 - 3 GHz - 10-ytiminen - 20 säiettä - 25 MB cache malleihin System x3500 M4
LENOVO DCG Xeon 10C Processor Model E5-2690v2 130W 3.0GHz/1866MHz/25MB
Tuotekoodi: 00Y2859
Intel Xeon E5-2690v2 - 3 GHz - 10-ytiminen - 20 säiettä - 25 MB cache malleihin Flex System x240 Compute Node 8737
LENOVO EBG TopSeller Intel Xeon 10C Processor Model E5-2690 v2 130W 3.0GHz/1866MHz/25MB
Tuotekoodi: 46W4297
Intel Xeon E5-2690v2 - 3 GHz - 10-ytiminen - 20 säiettä - 25 MB cache malleihin System x3650 M4 HD
LENOVO Intel Xeon 10C Processor Model E5-2690v2 130W 3.0GHz/1866MHz/25MB
Tuotekoodi: 46W2844
Intel Xeon E5-2690v2 - 3 GHz - 10-ytiminen - 20 säiettä - 25 MB cache malleihin System x3550 M4
LENOVO DCG TopSeller Intel Xeon CPU E5-2667 v4 8C 3.2GHz 25MB 2400MHz 135W
Tuotekoodi: 00YJ102
2 884,25 €
3 576,47 € (sis. ALV)
Tuotekoodi: 00YJ201
2 836,78 €
3 517,61 € (sis. ALV)
LENOVO DCG ThinkSystem SR630 Intel Xeon Gold 6126 12C 125W 2.6GHz Processor Option Kit
Tuotekoodi: 7XG7A05546
2 824,66 €
3 502,58 € (sis. ALV)
LENOVO DCG Intel Xeon Proc E5-2680 v3 12C 2.5GHz 30MB Cache 2133MHz 120W
Tuotekoodi: 00JX053
Intel Xeon E5-2680v3 - 2.5 GHz - 12-ytiminen - 24 säiettä - 30 MB cache - LGA2011-v3 Socket malleihin Flex System x240 M5
2 813,94 €
3 489,29 € (sis. ALV)
LENOVO DCG TopSeller Intel Xeon 8C Processor Model E5-2667v2 130W 3.3GHz/1866MHz/25MB
Tuotekoodi: 46W2848
Intel Xeon E5-2667V2 - 3.3 GHz - 8-ydin - 16 säiettä - 25 MB cache malleihin System x3550 M4
2 757,92 €
3 419,82 € (sis. ALV)
Tuotekoodi: 46W9141
Intel Xeon E5-2667V2 - 3.3 GHz - 8-ydin - 16 säiettä - 25 MB cache malleihin System x3500 M4
LENOVO EBG TopSeller Intel Xeon 8C Processor Model E5-2667 v2 130W 3.3GHz/1866MHz/25MB
Tuotekoodi: 46W4222
Intel Xeon E5-2667V2 - 3.3 GHz - 8-ydin - 16 säiettä - 25 MB cache malleihin System x3650 M4 HD
LENOVO ThinkSystem SR630 Intel Xeon Gold 6128 6C 115W 3.4GHz Processor Option Kit
Tuotekoodi: 7XG7A05544
3 359,76 € (sis. ALV)
LENOVO DCG TopSeller x3500M5 Xeon 6C E5-2620v3 85W 2.4GHz/1866MHz/15MB 1x16GB O/Bay HS 3.5inch SATA/SAS SR M5210 750W p/sTower
Tuotekoodi: 5464K7G
Lenovo System x3500 M5 5464 - Palvelin - torni - 5U - 2-teinen - 1 x Xeon E5-2620V3 / 2.4 GHz - RAM 16 GB - SAS - pikavaihto 3.5" - ei kiintolevyä - G200eR2 - GigE - ei KJ - monitori: ei ole - TopSeller
3 330,89 € (sis. ALV)
Saatavilla arviolta 16.1.2020
LENOVO ThinkSystem SR550/SR590/SR650 Intel Xeon Gold 5217 8C 115W 3.0GHz Processor Option Kit w/o FAN
Tuotekoodi: 4XG7A37919
2 644,69 €
3 279,42 € (sis. ALV)
HP Intel Xeon Silver 4116 processor
Tuotekoodi: 1XM73AA
3 272,56 € (sis. ALV)
LENOVO DCG TopSeller x3500M5 Xeon 6C E5-2620v3 85W 2.4GHz/1866MHz/15MB 1x16GB O/Bay HS 2.5inch SATA/SAS SR M5210 750W p/sTower
Tuotekoodi: 5464K8G
Lenovo System x3500 M5 5464 - Palvelin - torni - 5U - 2-teinen - 1 x Xeon E5-2620V3 / 2.4 GHz - RAM 16 GB - SAS - pikavaihto 2.5" - ei kiintolevyä - G200eR2 - GigE - ei KJ - monitori: ei ole - TopSeller
2 613,19 €
3 240,36 € (sis. ALV)
LENOVO DCG Intel Xeon E5-2695 v2 Processor for ThinkServer RD540/RD640
Tuotekoodi: 0C19547
Intel Xeon E5-2695V2 - 2.4 GHz - 12-ytiminen - 24 säiettä - 30 MB cache - CRU malleihin ThinkServer RD540; RD640
2 601,24 €
3 225,54 € (sis. ALV)
LENOVO DCG TopSeller Intel Xeon CPU E5-2680 v4 14C 2.4GHz 35MB 2400MHz 120W
Tuotekoodi: 00YJ686
Intel Xeon E5-2680V4 - 2.4 GHz - 14 ydintä - 28 kierrettä - 35 MB cache malleihin System x3550 M5
3 088,77 € (sis. ALV)
LENOVO EBG Intel Xeon E5-2667 v2 Processor for ThinkServer RD540/RD640
Tuotekoodi: 0C19553
Intel Xeon E5-2667V2 - 3.3 GHz - 8-ydin - 16 säiettä - 25 MB cache - CRU malleihin ThinkServer RD540; RD640
LENOVO ThinkStation Intel Xeon E5-2650v3 2.3GHz 10 Cores 105W
Tuotekoodi: 4XG0H12084
Intel Xeon E5-2650V3 - 2.3 GHz - 10-ytiminen - 20 säiettä - 25 MB cache - LGA2011-v3 Socket malleihin ThinkStation P700; P900
2 458,89 €
3 049,02 € (sis. ALV)
LENOVO DCG Intel Xeon Processor E5-2658 v2 10C 2.4GHz 25MB Cache 1866MHz 95W
Tuotekoodi: 00AE512
Intel Xeon E5-2658V2 - 2.4 GHz - 10-ytiminen - 20 säiettä - 25 MB cache malleihin Flex System x240 Compute Node
3 025,23 € (sis. ALV)
LENOVO DCG ThinkSystem SR570 Intel Xeon Gold 5120 14C 105W 2.2GHz Processor Option Kit
Tuotekoodi: 4XG7A07232
2 438,51 €
3 023,75 € (sis. ALV)
Tuotekoodi: 46W9136
Intel Xeon E5-2680V2 - 2.8 GHz - 10-ytiminen - 20 säiettä - 25 MB cache malleihin System x3500 M4
2 433,74 €
3 017,84 € (sis. ALV)
LENOVO DCG Xeon 10C Processor Model E5-2680v2 115W 2.8GHz/1866MHz/25MB
Tuotekoodi: 00Y2858
Intel Xeon E5-2680V2 - 2.8 GHz - 10-ytiminen - 20 säiettä - 25 MB cache malleihin Flex System x240 Compute Node
LENOVO EBG TopSeller Intel Xeon 10C Processor Model E5-2680 v2 115W 2.8GHz/1866MHz/25MB
Tuotekoodi: 46W4220
Intel Xeon E5-2680V2 - 2.8 GHz - 10-ytiminen - 20 säiettä - 25 MB cache malleihin System x3650 M4 HD
LENOVO EBG Intel Xeon E5-2680 Processor for ThinkServer RD530/RD630
Tuotekoodi: 0A89430
Intel Xeon E5-2680 - 2.7 GHz - 8-ydin - 16 säiettä - 20 MB cache - LGA2011 Socket malleihin ThinkServer RD530; RD630
2 428,30 €
3 011,09 € (sis. ALV)
Tuotekoodi: 00YJ202
2 392,53 €
2 966,74 € (sis. ALV)
Tuotekoodi: 1XM49AA
2 351,28 €
2 915,59 € (sis. ALV)
LENOVO DCG IntelXeon 10C Processor Model E5-2670v2 115W 2.5GHz/1866MHz/25MB
Tuotekoodi: 94Y5267
Intel Xeon E5-2670V2 - 2.5 GHz - 10-ytiminen - 20 säiettä - 25 MB cache malleihin BladeCenter HS23 7875
2 202,53 €
2 731,14 € (sis. ALV)
LENOVO DCG TopSeller Intel Xeon 10C Processor Model E5-2670v2 115W 2.5GHz/1866MHz/25MB
Tuotekoodi: 46W2842
Intel Xeon E5-2670V2 - 2.5 GHz - 10-ytiminen - 20 säiettä - 25 MB cache malleihin System x3550 M4
Tuotekoodi: 46W4369
Intel Xeon E5-2670V2 - 2.5 GHz - 10-ytiminen - 20 säiettä - 25 MB cache malleihin System x3650 M4
Intel Xeon E5-2670V2 - 2.5 GHz - 10-ytiminen - 20 säiettä - 25 MB cache malleihin System x3500 M4
LENOVO EBG TopSeller Intel Xeon 10C Processor Model E5-2670 v2 115W 2.5GHz/1866MHz/25MB
Tuotekoodi: 46W4219
Intel Xeon E5-2670V2 - 2.5 GHz - 10-ytiminen - 20 säiettä - 25 MB cache malleihin System x3650 M4 HD
LENOVO TS/Intel Xeon Gold 5122 CPU
Tuotekoodi: 4XG0Q17166
2 201,06 €
2 729,31 € (sis. ALV)
LENOVO EBG Intel Xeon E5-2667 Processor for ThinkServer RD530/RD630
Tuotekoodi: 0A89435
Intel Xeon E5-2667 - 2.9 GHz - 6-ydin - 12 säiettä - 15 MB cache - LGA2011 Socket malleihin ThinkServer RD530; RD630
2 695,97 € (sis. ALV)
Intel Xeon E5-2667 - 2.9 GHz - 6-ydin - 12 säiettä - 15 MB cache - LGA2011 Socket malleihin Flex System x240 Compute Node 8737
2 682,37 € (sis. ALV)
LENOVO ThinkServer Intel Xeon E5-2470v2 Processor Option for ThinkServer TD340
Tuotekoodi: 0C19561
Intel Xeon E5-2470v2 - 2.4 GHz - 10-ytiminen - 20 säiettä - 25 MB cache malleihin ThinkServer TD340
Prosessori socket: LGA 1356 (Socket B2)
Tuotekoodi: 00Y2862
Intel Xeon E5-2643V2 - 3.5 GHz - 6-ydin - 12 säiettä - 25 MB cache malleihin Flex System x240 Compute Node 8737
2 666,10 € (sis. ALV)
LENOVO DCG TopSeller Intel Xeon 6C Processor Model E5-2643v2 130W 3.5GHz/1866MHz/25MB
Tuotekoodi: 46W2847
Intel Xeon E5-2643V2 - 3.5 GHz - 6-ydin - 12 säiettä - 25 MB cache malleihin System x3550 M4
Tuotekoodi: 46W4371
Intel Xeon E5-2643V2 - 3.5 GHz - 6-ydin - 12 säiettä - 25 MB cache malleihin System x3650 M4
Intel Xeon E5-2643V2 - 3.5 GHz - 6-ydin - 12 säiettä - 25 MB cache malleihin System x3500 M4
LENOVO EBG TopSeller Intel Xeon 6C Processor Model E5-2643 v2 130W 3.5GHz/1866MHz/25MB
Tuotekoodi: 46W4221
Intel Xeon E5-2643V2 - 3.5 GHz - 6-ydin - 12 säiettä - 25 MB cache malleihin System x3650 M4 HD
Tuotekoodi: 4XG0Q17159
2 133,64 €
2 645,71 € (sis. ALV)
LENOVO ThinkStation Intel Xeon E5-2637v3 3.5GHz 4 Cores 135W
Tuotekoodi: 4XG0H00490
2 102,41 €
2 606,99 € (sis. ALV)
Tuotekoodi: 00AE511
2 561,17 € (sis. ALV)
LENOVO ThinkStation Intel E5-2660 v2 10C CPU
Tuotekoodi: 4XG0E76794
Intel Xeon E5-2660 - 2.2 GHz - 8-ydin - 16 säiettä - 20 MB cache - CRU
2 058,88 €
2 553,01 € (sis. ALV)
LENOVO EBG Intel Xeon E5-2680 v2 Processor for ThinkServer RD540/RD640
Tuotekoodi: 0C19549
Intel Xeon E5-2680V2 - 2.8 GHz - 10-ytiminen - 20 säiettä - 25 MB cache - LGA2011 Socket malleihin ThinkServer RD540; RD640
2 550,08 € (sis. ALV)

matches: HD HD HD HD HD HD HD