Hervannan Makkarajärven-Viitastenperän luonnonsuojelualue | Tampere esityslistat ja pöytäkirjat
Hervannan Makkarajärven-Viitastenperän luonnonsuojelualue
Asunto- ja kiinteistölautakunta, kokous 21.11.2018
§ 160 Hervannan Makkarajärven-Viitastenperän luonnonsuojelualue
TRE:4707/11.01.03/2017
Yhdyskuntalautakunnan ympäristö- ja rakennusjaosto, 20.6.2017
Tampereen kaupungin ympäristönsuojeluyksikkö ja kiinteistötoimi ovat valmistelleet Hervannan Makkarajärven-Viitastenperän alueen perustamista luonnonsuojelualueeksi 85,5 hehtaarin laajuisena. Luonnonsuojelualueen rajaus poikkeaa kolmella hehtaarilla luonnonsuojeluohjelmassa esitetystä rajauksesta. Myös liikuntatoimelta ja Tampereen Taivaltajilta on saatu kommentteja koskien alueella kulkevia polkureittejä. Perustaminen on osa Tampereen kaupungin luonnonsuojeluohjelmaa, joka hyväksyttiin kaupunginvaltuustossa 10.12.2012.
Suojelualueesta käytetään virallista nimeä Makkarajärven-Viitastenperän luonnonsuojelualue.
Kiinteistötoimi on suorittanut Makkarajärven-Viitastenperän luonnonsuojelualueella METSO-kartoituksen ja on hakemassa korvausta luonnonsuojelualueen perustamisesta aiheutuvista taloudellisista menetyksistä METSO-ohjelman kautta.
Luonnonsuojelualue sijaitsee Tampereella, Hervannassa, noin 12 km Tampereen kaupungin keskustasta kaakkoon ja sijoittuu kiinteistöille 2:36, 2:38, 4:2, 5:25, 5:0 ja 14:0. Kohde on varttunutta sekä tuoreen kankaan että kuivan kankaan metsää. Alueen pohjoispuolella on myös lehtomaisia piirteitä ja soistumia. Alueeseen kuuluu yksi järvi, 1,9 hehtaarin laajuinen Makkarajärvi. Metsässä on runsaasti lahopuuta.
Alue on tärkeää virkistysaluetta retkeilijöille, luonnontarkkailijoille, sienestäjille ja marjastajille. Alueella on runsas polkuverkosto, jota pidetään kunnossa. Lisäksi siellä ylläpidetään pitkospuita, nuotiopaikkoja ja latureittejä. Edelleen siellä kulkee Makkarajärven-Viitastenperän luontopolku. Alueella on myös metsäkirkko, jota saadaan pitää yllä ja järjestää pienimuotoisia tapahtumia.
Alueelta on löydetty kuusi uhanalaisluokitukseen kuuluvaa kääväkäslajia, harvinaisimpana vaarantuneeksi luokiteltu poimukääpä. Makkarajärvellä pesii kaakkuri ja sen rannoilla tavataan EU:n direktiivin liitteen IVb mukaista lajia, sirolampikorentoa. Muuta linnustoa edustavat vanhan metsän lajit kanahaukka, varpus- ja viirupöllö sekä pohjantikka. Perhoslajistossa on tavattu muutamia harvinaisuuksia kuten aaltopikkumittari, suomenpikkumittari ja vaaleaharmoyökkönen. Viimeksi mainittu on luokiteltu vaarantuneeksi (VU). Viitastenperän kallioilta on löydetty useita harvinaisia jäkälä- ja sammallajeja, kuten vain muutamia kertoja Suomesta tavattu jauhejäkälä. Rauhoitettuja kasvilajeja edustaa valkolehdokki. Uhanalaisluokitukseen kuuluvia kasvilajeja ovat hentosara ja kellotalvikki (silmällä pidettäviä, NT) ja alueellisesti uhanalainen harajuuri. Nisäkkäistä alueella on tavattu liito-oravia ja myös karhuista ja ilveksistä on lukuisia havaintoja.
Suojelualueen tavoitteena on suojella vanhan metsän ja Makkarajärven ominaispiirteitä ja tässä ympäristössä elävää eliölajistoa. Lisäksi on tarkoituksena säilyttää maisemallisesti ja jäkälä- sekä sammallajistoltaan arvokkaan kallioalueen ominaispiirteet. Viitastenperän kallio on luokiteltu valtakunnallisesti hyvin arvokkaaksi kallioalueeksi. Kallioalueella katsotaan olevan merkittäviä maisemallisia, geologisia ja biologisia arvoja.
Suojelualueen luoteiskulma rajautuu osayleiskaavan mukaisiin asuntoalueisiin, pientalovaltaiseen asuntoalueeseen (AP-5) ja kerrostalovaltaiseen asuntoalueeseen (AK-9).
Yleiskaavoituksella ei ole huomauttamista Kantakaupungin yleiskaava 2040 mukaisen Makkarajärven-Viitastenperän luonnonsuojelualueen perustamiselle, mutta toteaa, että alueen laajentaminen Hervantajärven eteläpuolella edellyttää luonnonsuojeluohjelman tarkistamista eikä puolla rajauspäätöstä nykyisen luonnonsuojeluohjelman esitystä laajempana. Ympäristönsuojeluyksikön tekemän tarkistuksen mukaan laajennusalue on ympäristöltään hyvin samanlaista kuin Hervantajärven eteläpuolinen luonnonsuojeluohjelmaan sisältyvä rajausalue, josta on mm. löydetty hyvin harvinainen jauhejäkälälaji. Tästä syystä katsottiin tarpeelliseksi laajentaa aluetta kolmella hehtaarilla.
Luonnonsuojelualueelle on laadittu rajaus ja rauhoitusmääräykset. Hoito- ja käyttösuunnitelmaa valmistellaan yhdessä intressiryhmien kanssa ja vahvistetaan myöhemmin ELY-keskuksessa. Alue on kokonaisuudessaan Tampereen kaupungin omistama.
Pasi Halme, Katupäällikkö, Pasi.Halme@tampere.fi
Esitetään kaupunginhallituksen päätettäväksi:
Makkarajärven-Viitastenperän luonnonsuojelualueelle haetaan Pirkanmaan ELY-keskuksen rauhoituspäätös 85,5 hehtaarin laajuiselle alueelle luonnonsuojelulain edellyttämällä tavalla.
Asian esittelijä ympäristönsuojelupäällikkö Pasi Halme peruutti esityksensä.
Yhdyskuntalautakunnan ympäristö- ja rakennusjaosto, 5.12.2017
Tampereen kaupungin ympäristönsuojeluyksikkö on valmistellut yhteistyössä kaupungin muiden yksiköiden kanssa Hervannassa sijaitsevan Makkarajärvi-Viitastenperän alueen perustamista luonnonsuojelualueeksi. Alue on 85,9 hehtaarin laajuinen ja kokonaisuudessaan Tampereen kaupungin omistama. Alueen rauhoittaminen on osoitettu Tampereen kaupungin luonnonsuojeluohjelmassa, joka hyväksyttiin kaupunginvaltuustossa 10.12.2012. Alue on Pirkanmaan maakuntakaavassa 2040 esitetty suojelualueena (S). Tampereen kaupunginvaltuuston 15.5.2017 hyväksymässä mutta valituksen alaisessa kantakaupungin yleiskaavassa 2040 alue on osoitettu luonnonsuojelualueeksi, jonka tarkempi rajaus ja suojelun perusteet määritellään luonnonsuojelulain mukaisella rajaus- tai perustamispäätöksellä. Alue suojellaan myös osana ympäristö- ja maa- ja metsätalousministeriön ”Luontolahjani satavuotiaalle Suomelle” -kampanjaa, jossa kannustetaan maanomistajia rauhoittamaan alueita luonnonsuojelualueiksi. Suomen luonnonsuojeluliiton Pirkanmaan Luonnonsuojelupiiri ry ja Luonnonsuojeluliitto Tampere ry ovat tehneet 6.10.2017 Tampereen kaupungille kuntalaisaloitteen osallistumisesta kampanjaan esimerkiksi Makkarajärvi-Viitastenperän ja Kintulammin alueilla.
Suojelualueen tavoitteena on suojella alueen luonnon, erityisesti vanhan metsän ja soiden ominaispiirteitä ja verkostoa sekä näissä ympäristöissä elävää eliölajistoa. Lisäksi on tarkoituksena säilyttää maisemallisesti, geologisesti ja jäkälä- sekä sammallajistoltaan arvokkaan kallioalueen ominaispiirteet. Alueen virkistyskäyttö ja polku-, latu- ja ulkoilureittien ylläpito on rauhoitusmääräyksissä huomioitu. Myös marjastus ja sienestys voi alueella jatkua. Alueen hoito- ja käyttösuunnitelma valmistellaan yhdessä intressiryhmien kanssa vuoden 2018 aikana ja se vahvistetaan myöhemmin ELY-keskuksessa. Tärkeimpänä suunnittelun tavoitteena tulee olemaan alueen runsaan ja todennäköisesti kasvavan virkistyskäytön ohjaaminen sille sopiville alueille ja rakenteille.
Päätettävänä olevat rajausehdotus ja rauhoitusmääräykset on valmisteltu yhdessä kiinteistötoimen, liikuntapalveluiden sekä kaupunkiympäristön suunnittelun asemakaavoituksen, yleiskaavoituksen, viheralueiden ja hulevesien ja liikennesuunnittelun kanssa.Tampereen Taivaltajilta sekä Luonnonsuojeluliiton Pirkanmaan piiriltä ja Luonnonsuojeluliiton Tampereen yhdistykseltä on saatu kommentteja valmistelutyön kuluessa. Tampereen hallintokuntien kesken pidettiin 17.11.2017 palaveri, jonka mukaisesti alueen rajausta ja rauhoitusmääräyksiä on muokattu. Rajausta on tarkennettu luonnonsuojeluohjelman mukaisesta rajauksesta. Tarkennuksia on tehty alueen arvokkaiden luontotyyppien ja lajien esiintymien pohjalta sekä huomioiden tarkentunut ympäröivien alueiden nykyinen ja tuleva maankäyttö. Alueen keskelle, rauhoituksen ulkopuolelle jää 1,9 hehtaarin laajuinen Makkarajärvi, joka on yhteistä vesialuetta. Etelässä alue sijoittuu Hervantajärven Viitastenperän lahdenpohjukan ympärille siten, että rajauksessa mukana ovat valtakunnallisesti arvokkaat jylhäpiirteiset kallioalueet lahdenpohjukan ympärillä.
Makkarajärvi-Viitastenperä sijaitsee Tampereella, Hervannassa, noin 12 km Tampereen kaupungin keskustasta kaakkoon Lempäälän ja Kangasalan rajalla. Kohde on maastonmuodoiltaan hyvin vaihtelevaa varttunutta tuoreen kankaan ja kuivan kankaan metsää. Metsissä on paikoitellen runsaasti lahopuuta. Alueen pohjoisosissa on myös lehtomaisia piirteitä. Alueen arvoa nostavat useat ojittamattomat suoalueet. Alueella esiintyy niin rämeitä kuin korpiakin.
Alueelta on löydetty kuusi uhanalaisluokitukseen kuuluvaa kääväkäslajia, harvinaisimpana vaarantuneeksi luokiteltu poimukääpä. Alueen kääväkäslajisto on muutenkin edustava, sisältäen huomionarvoisia lajeja yhteensä 27. Makkarajärvellä pesii kaakkuri ja sen rannoilla tavataan EU:n luontodirektiivin liitteen IVb mukaista lajia, sirolampikorentoa. Muuta linnustoa edustavat vanhan metsän lajit, uhanalaisluokituksessa silmälläpidettävä kanahaukka, varpus- ja viirupöllö sekä pohjantikka. Alueella tavataan myös viimeisimmän uhanalaisluokituksen mukaan runsaasti vähentyneitä ja siten vaarantuneiksi luokiteltuja metsien varpuslintuja, hömötiasta, töyhtötiasta ja punatulkkua. Perhoslajistossa on tavattu muutamia harvinaisuuksia kuten aaltopikkumittari, suomenpikkumittari ja vaaleaharmoyökkönen. Viimeksi mainittu on luokiteltu vaarantuneeksi (VU). Viitastenperän kallioilta on löydetty useita harvinaisia jäkälä- ja sammallajeja, kuten alueellisesti uhanalainen pohjankorvajäkälä. Silmälläpidettäväksi luokitellulla raidankeuhkojäkälällä on alueella kolme kasvupaikkaa, joista yksi on raitiotien varikolta siirrettyjen yksilöiden siirtoistutuspaikka. Rauhoitettuja kasvilajeja edustaa valkolehdokki. Uhanalaisluokitukseen kuuluvia kasvilajeja ovat hentosara ja kellotalvikki (silmälläpidettäviä, NT) ja alueellisesti uhanalainen harajuuri. Nisäkkäistä alueella on tavattu liito-oravia ja myös karhuista ja ilveksistä on lukuisia havaintoja.
Makkarajärvi-Viitastenperän alueelle haetaan liitteen 2 mukaisilla rauhoitusmääräyksillä liitteen 1 mukaiselle 85,9 hehtaarin alueelle Pirkanmaan ELY-keskuksen rauhoituspäätös luonnonsuojelulain edellyttämällä tavalla Tampereen kaupungin luontolahjana satavuotiaalle Suomelle.
Kaupunginhallitus, 18.12.2017
Kaupunginhallitus päätti hylätä esityksen.
Lisäksi hyväksyttiin seuraava toivomusponsi:
Pyritään neuvottelemaan Kangasalan ja Lempäälän kanssa laajemmasta luonnonsuojelualueesta, johon osa Makkarajärven aluetta voisi kuulua.
Olga Haapa-aho, Jaakko Mustakallio, Minna Minkkinen, Suvi Mäkeläinen
Keskustelun kuluessa Ilkka Sasi teki seuraavan muutosehdotuksen.
"Kaupunginhallitus päättää hylätä esityksen."
Lisäksi hän teki seuraavan toivomusponsiehdotuksen:" Pyritään neuvottelemaan Kangasalan ja Lempäälän kanssa laajemmasta luonnonsuojelualueesta, johon osa Makkarajärven aluetta voisi kuulua." Atanas Aleksovski ja Lassi Kaleva kannattivat Sasin ehdotuksia.
Sasin muutosehdotuksia ei hyväksytty yksimielisesti, joten niistä oli äänestettävä.
Puheenjohtajan äänestysesitys: Esittelijän päätösehdotus KYLLÄ, Sasin hylkäysehdotus EI
Sasin hylkäysehdotus hyväksyttiin äänin 9-4.
Anneli Kivistö
Puheenjohtajan äänestysesitys: Sasin toivomusponsi KYLLÄ, hylkäys EI
Sasin toivomusponsiehdotus hyväksyttiin äänin 9-1, 3 tyhjää.
Kaupunginhallitus, 28.5.2018
Kaupunginvaltuustossa 22.1.2018 on jätetty yhteensä 41 valtuutetun allekirjoittama valtuustoaloite Makkarajärven-Viitastenperän luonnonsuojelualueen perustamiseksi Tampereen luonnonsuojeluohjelman, Pirkanmaan maakuntakaavan sekä Tampereen kantakaupungin yleiskaavan osoittamalla tavalla.
Tampereen kaupungin ympäristönsuojeluyksikkö on valmistellut yhteistyössä kaupungin muiden yksiköiden kanssa Hervannassa sijaitsevan Makkarajärvi-Viitastenperän alueen perustamista luonnonsuojelualueeksi. Alue on 85,9 hehtaarin laajuinen ja kokonaisuudessaan Tampereen kaupungin omistama. Alueen rauhoittaminen on osoitettu Tampereen kaupungin luonnonsuojeluohjelmassa, joka hyväksyttiin kaupunginvaltuustossa 10.12.2012. Alue on Pirkanmaan maakuntakaavassa 2040 esitetty suojelualueena (S). Tampereen kaupunginvaltuuston 15.5.2017 hyväksymässä mutta valituksen alaisessa kantakaupungin yleiskaavassa 2040 alue on osoitettu luonnonsuojelualueeksi, jonka tarkempi rajaus ja suojelun perusteet määritellään luonnonsuojelulain mukaisella rajaus- tai perustamispäätöksellä.
Suojelualueen tavoitteena on suojella alueen luonnon, erityisesti vanhan metsän ja soiden ominaispiirteitä ja verkostoa sekä näissä ympäristöissä elävää eliölajistoa. Lisäksi on tarkoituksena säilyttää maisemallisesti, geologisesti ja jäkälä- sekä sammallajistoltaan arvokkaan kallioalueen ominaispiirteet. Alueen virkistyskäyttö ja polku-, latu- ja ulkoilureittien ylläpito on rauhoitusmääräyksissä huomioitu. Myös marjastus ja sienestys voi alueella jatkua. Alueen hoito- ja käyttösuunnitelma valmistellaan yhdessä intressiryhmien kanssa vuoden 2018 aikana ja se vahvistetaan myöhemmin ELY-keskuksessa. Tärkeimpänä suunnittelun tavoitteena tulee olemaan alueen runsaan ja todennäköisesti kasvavan virkistyskäytön ohjaaminen sille sopiville alueille ja rakenteille.
Päätettävänä olevat rajausehdotus ja rauhoitusmääräykset on valmisteltu yhdessä kiinteistötoimen, liikuntapalveluiden sekä kaupunkiympäristön suunnittelun asemakaavoituksen, yleiskaavoituksen, viheralueiden ja hulevesien ja liikennesuunnittelun kanssa. Tampereen Taivaltajilta sekä Luonnonsuojeluliiton Pirkanmaan piiriltä ja Luonnonsuojeluliiton Tampereen yhdistykseltä on saatu kommentteja valmistelutyön kuluessa. Tampereen hallintokuntien kesken pidettiin 17.11.2017 palaveri, jonka mukaisesti alueen rajausta ja rauhoitusmääräyksiä on muokattu. Rajausta on tarkennettu luonnonsuojeluohjelman mukaisesta rajauksesta. Tarkennuksia on tehty alueen arvokkaiden luontotyyppien ja lajien esiintymien pohjalta sekä huomioiden tarkentunut ympäröivien alueiden nykyinen ja tuleva maankäyttö. Alueen keskelle, rauhoituksen ulkopuolelle jää 1,9 hehtaarin laajuinen Makkarajärvi, joka on yhteistä vesialuetta. Etelässä alue sijoittuu Hervantajärven Viitastenperän lahdenpohjukan ympärille siten, että rajauksessa mukana on Tampereen puollelle sijoittuva osa valtakunnallisesti arvokkaasta kallioalueesta.
Makkarajärvi-Viitastenperä sijaitsee Tampereella, Hervannassa, noin 12 kilometriä Tampereen kaupungin keskustasta kaakkoon Lempäälän ja Kangasalan rajalla. Kohde on maastonmuodoiltaan hyvin vaihtelevaa varttunutta tuoreen kankaan ja kuivan kankaan metsää. Metsissä on paikoitellen runsaasti lahopuuta. Alueen pohjoisosissa on myös lehtomaisia piirteitä. Alueen arvoa nostavat useat ojittamattomat suoalueet. Alueella esiintyy niin rämeitä kuin korpiakin.
Alueelta on löydetty kuusi uhanalaisluokitukseen kuuluvaa kääväkäslajia, harvinaisimpana vaarantuneeksi luokiteltu poimukääpä. Alueen kääväkäslajisto on muutenkin edustava sisältäen huomionarvoisia lajeja yhteensä 27. Makkarajärvellä pesii kaakkuri ja sen rannoilla tavataan EU:n luontodirektiivin liitteen IVb mukaista lajia, sirolampikorentoa. Muuta linnustoa edustavat vanhan metsän lajit, uhanalaisluokituksessa silmälläpidettävä kanahaukka, varpus- ja viirupöllö sekä pohjantikka. Alueella tavataan myös viimeisimmän uhanalaisluokituksen mukaan runsaasti vähentyneitä ja siten vaarantuneiksi luokiteltuja metsien varpuslintuja, hömötiasta, töyhtötiasta ja punatulkkua. Perhoslajistossa on tavattu muutamia harvinaisuuksia kuten aaltopikkumittari, suomenpikkumittari ja vaaleaharmoyökkönen. Viimeksi mainittu on luokiteltu vaarantuneeksi (VU). Viitastenperän kallioilta on löydetty useita harvinaisia jäkälä- ja sammallajeja, kuten alueellisesti uhanalainen pohjankorvajäkälä. Silmälläpidettäväksi luokitellulla raidankeuhkojäkälällä on alueella kolme kasvupaikkaa, joista yksi on raitiotien varikolta siirrettyjen yksilöiden siirtoistutuspaikka. Rauhoitettuja kasvilajeja edustaa valkolehdokki. Uhanalaisluokitukseen kuuluvia kasvilajeja ovat hentosara ja kellotalvikki (silmälläpidettäviä, NT) ja alueellisesti uhanalainen harajuuri. Nisäkkäistä alueella on tavattu liito-oravia ja myös karhuista ja ilveksistä on lukuisia havaintoja.
Kaupunginhallitus käsitteli asiaa kokouksessaan 18.12.2017. Kaupunginhallitus hylkäsi esityksen ja päätti toivomuspontenaan, että pyritään neuvottelemaan Kangasalan ja Lempäälän kanssa laajemmasta luonnonsuojelualueesta, johon osa Makkarajärven aluetta voisi kuulua. Neuvottelu Kangasalan ja Lempäälän johdon kanssa järjestettiin 19.4.2018. Lempäälän kunta ja Kangasalan kaupunki eivät näe perustetta jatkaa neuvotteluja.
Pirkanmaan Ely-keskukselta haetaan luonnonsuojelulain mukaista rauhoituspäätöstä 85,9 hehtaarin suuruiselle rajaukselle Makkarajärvi-Viitastenperän alueella liitteiden 1 ja 2 mukaisesti.
Kaupunginhallitus päätti 28.5.2018 § 257 hakea Pirkanmaan Ely-keskukselta luonnonsuojelulain mukaista rauhoituspäätöstä 85,9 hehtaarin suuruiselle rajaukselle Makkarajärvi-Viitastenperän alueella.
Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus on tehnyt 9.11.2018 päätöksen Makkarajärvi-Viitastenperän luonnonsuojelualueen perustamisesta. Suojelualuetunnus on YSA241865. Suojelualueen pinta-ala on noin 86,2 hehtaaria. Alueen omistaa Tampereen kaupunki.
Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen päätös Makkarajärvi-Viitastenperän luonnonsuojelualueen perustamisesta merkitään tiedoksi.
Anne J Tuominen, Virpi Ekholm, Pia Hastio, Elina Karppinen, Anna Henttonen, Timo Koski, Katri Jokela, Pekka Heinonen, Petri Pulli /Tampereen Vesi
Liite Akila 21.11.2018 ELYn päätös 9.11.2018.pdf (pdf, 8701 kt)
Kuuntele Liite Akila 21.11.2018 ELYn päätös 9.11.2018.pdf
§ 152 Kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus
§ 154 Läsnäolo- ja puheoikeus
§ 155 Ajankohtaiskatsaus
§ 156 Sammon koulun laajennus ja päiväkoti, tarveselvitys
§ 157 Pispalan haulitornin hanke- ja korjaussuunnitelma
§ 158 Hakemus Hupakankorven luonnonsuojelualueen perustamiseksi
§ 159 Hakemus Kolmenkulman Pahaluoman luonnonsuojelualueen perustamiseksi
§ 161 Kaupungin ja Asunto Oy Metammelat -nimisen yhtiön välisen maankäyttösopimuksen hyväksyminen liittyen kaavaan 8664
§ 162 Maankäyttösopimus yksityisen maanomistajan kanssa asemakaavaan nro 8550 liittyen
§ 163 Vaihtokirjan oikaisu Tampereen kaupungin ja Sandvik Mining and Construction Oy:n kesken
§ 164 Asuntotontin 837-327-7690-1 (Vuores), varaaminen Suomen Kiinteistökehittäjät Oy:lle perustettavan yhtiön lukuun
§ 165 Luovutusehtojen vahvistaminen tontille 837-119-835-39 ja tontin vuokraaminen
§ 166 Tilojen vuokraaminen Tampereen Kokoelmahallit Oy:ltä
§ 167 Viranhaltijoiden päätösten otto-oikeus (lisäpykälä)


text:
Kirjoittaja Juha_H
Aihe: Videopää suosituksia?
Morjensta, Haluan hommata kevyen videopään Rollei C5i jalustaan. Onko teillä kokeneemmilla heittää vinkkejä mikä videopää kannattaisi hommata? Kuvaan pääosin Canon 6D järkkärillä, 70-300mm putkella rannalta purjesurffausta ja muuta vesiurheilua jossa kohde liikkuu kovaa. Tässä https://vimeo.com/2126...
Aihe: O: Nestevaimennettu Videopää
O: Nestevaimennettu Videopää
Moikka, Ostan hyväkuntoisen ja kevyen videopään Rollei C5i jalustaan. Kuvaan pääosin Canon 6D järkkärillä, pitkällä putkella, rannalta purjesurffausta, jossa kohde liikkuu kovaa. Tässä https://vimeo.com/212660141 ja tässä https://youtu.be/q5sg8pdYRt8 esimerkkejä millaiseen tarpeeseen tarvitsen video...
11.05.2015 14:48
Aihe: Contour GPS HD ja vesitiivis kotelo
Contour GPS HD ja vesitiivis kotelo
Myydään hyväkuntoinen Contour GPS HD 1080. Kamera on erinomaisessa kunnossa, enkä ole ehtinyt juuri käyttämään sitä. Mukana tulee vesitiivis kotelo. Hinta: Contour GPS HD 100 Euroa ja vesitiivis kotelo 30 Euroa. Laita mailia juhahaanpera(ät)gmail.com ja tarjoa. Kameran speksejä: 1080p Full HD at 30f...
Aihe: Contour HD
Luettu: 23239
Mulla on wanhempi Contour GPS 1080p malli ja ihan riittävänlaatuista kuvaa sekin piirtää, vaikka noi uudet Contour mallit ovat kuvalaadultaan, kuin toiselta planeetalta. Onko jollain haisua mistä voisin ostaa lisäakun Contour GPS:ään? Verkkokauppa.com näyttää myyvän uuteen Contour kameraan akkua, mu...
Aihe: Mistä KVM kytkin?
Hei, löysin pöytäkoneesta ja kannettavan telakasta yhden VGA ja DVI ulostulon. Jos pitäisin toisen näytön DVI:ssä ja toisen VGA:ssa, niin sen pitäisi toimia. Onko tuossa DVI:ssä parempi laatu verrattuna wanhaan VGA liityntään? Vai onko jotain muuta syytä miksi näytön ulostulot ovat vaihtuneet VGA:st...
Muistatko mikä Atenin malli oli kyseessä? Kävin viikonloppuna Verkkokaupassa kyselemässä kytkintä, jossa olisi kaksi DVI ulostuloa, mutta heillä ei ollut sellaista myynnissä.
Hmm...mitenköhän tuon nyt ratkoisi?
Mistä KVM kytkin?
Moi, Onko haisua mistä voisin ostaa KVM kytkimen kahdella DVI liittimellä? Haluaisin saada pöytäkoneen ja kannettavan vaihdettua samoihin näyttöihin, hiireen ja näppikseen. Läppärin telakasta näyttää tulevan DVI ja VGA liitännät ulos. Pöytökoneesta tulee haaroittimen avulla kaksi liityntää DVI näytt...
Aihe: Uusi Sony Vegas Pro 11
Luettu: 11443
Uusia päivityksiä näyttää putkahtavan kuukausittain -> http://dspcdn.sonycreativesoftware.com/ ... me_enu.htm . Syksyllä Vegas Pro 11 on jo varmaan vakaampi.
Aihe: Miten kloonata Windows systeemilevy
Luettu: 6405
Mikä ghostin versio sinulla oli ? Ainakin mulla toimi copy my hard drive wizard. Ainoastaan täytyi käyttää asennuslevyä kerran uudella että sain bootin toimimaan. En käyttänyt asennuslevyä joten se varmaan oli vikana. Ei aika riittänyt puljaamaan kloonauksen kanssa vaan otin koneen kainaloon ja vei...
Soitto Microsoftin aktivointiin... Windowsin aktivointi ei ole primääri ongelma vaan se että käyttis rampautui pahasti kloonauksessa. Control panel, Computer management, Windowsupdate tai muut hallintatyökalut eivät aukea. Kun yritän klikkailla hallintatyökaluja auki, niin saan muun muassa alla ole...
Moi, Käytin Nortonin Ghostia kloonaamiseen. Olisiko kloonausta pitänyt valmistella jotenkin? Tein kloonauksen Ghostin wizardilla, joka kesti yli 10 tuntia. Vaihdoin levyt ja käynnistin Windowsin. Windowsiin pääsi kirjatumaan, mutta jostain syystä mikään sovellus ei käynnisty ja työpöydän alareunaan ...
Moi, Tarkoitin Vegas Pro 11 version laadulla ensisijaisesti bugeja, joista on saanut lukea muun muassa täällä -> http://forums.creativecow.net/thread/24/943086 . Tuli vaan mieleen, että ovatko kaikki muutkin markkinoille tulevat ohjelmat, kuten Premiere Pro noin keskeneräisiä? Luultavasti Vegas Pro ...
Miten kloonata Windows systeemilevy
Moi, Ajattelin hommata uuden kovalevyn pöytäkoneeseen. Alkuperäinen kovalevy on vain 500gb kokoinen ja tuntuu, että se on aika hidas. Millä saisin Windows 7 systeemilevyn kloonattua wanhasta uuteen kovalevyyn? Windows 7 asennus on vain pari kuukautta wanha, joten haluaisin siirtää käyttiksen ja soft...
Onko 11-versiossa niin paljon uutta 10-versiosta, että kannattaako tarttua Sonyn tarjoamaan $149.95 päivitykseen? Suurimman toivon laittan GPU renderöintiin, minkä toiminnallisuutta on kuulemma kehitetty. Mistään en ole löytänyt kommentteja tai hyvää testiä mistä olisi saanut tiedot toimiiko nVidia...
Aihe: Terävöitys & Vegas Pro ?
Olettehan lukeneet seuraavan tutorialin: http://www.jazzythedog.com/testing/DNxHD/HD-Guide.aspx Oho! Tämä oli huikean mielenkiintoinen artikkeli skaalauksesta ja nettiformaattiin pakkaamisesta. Käytättekö tuota Jazzydogin workflowta? Tässä on vielä lisää keskustelua videon työstämisestä veppiformaa...

matches: HD HD HD HD HD HD


text:
Smart Zoom IP-kamerat valmistajat ja toimittajat - Smart Zoom IP kamerat Factory - WODSEE
Etusivu > Tuotteet > Smart Zoom-kamerat > Smart Zoom IP-kamerat
WIPHAT CH60 H.264 wifi ulkouima valvonta poe cmos ir johti cctv auto kamera mikro sd cardFeatures pakkaus: H.265/MJPEG/H.264 yhteensopiva Hikvision oma pöytäkirjan Smart alhainen valo
WIPHAT CR60 matala valaistus hälytys wifi Sisäuima turvallisuus dome p2p Pelcon IP 2.4 auto zoom ip cameraFeatures pakkaus: H.265/MJPEG/H.264 yhteensopiva Hikvision oma pöytäkirjan Smart Low Illuminati
WIPHAT HT60 H.265 Metal asuntojen P2p vandalismin kestävä verkko Wifi Varifocal liukuobjektiivi linssi Cctv Ip-kamera
WIPHAT HT60 H.265 metal asuntojen p2p vandalismin kestävä verkko wifi varifocal liukuobjektiivi linssi cctv ip cameraFeatures pakkaus: H.265/MJPEG/H.264 ulkoisesti säätää Zoom & Focus C
WIPHAT JTA40 kaksisuuntainen Audio Sisäuima yö visio Dome Varifocal Auto Zoom Wifi Ip valvontakamera Sd-kortti
WIPHAT JTA40 kaksi tapaa audio Sisäuima yö visio dome varifocal auto zoom wifi ip valvontakamera ja sd cardFeatures pakkaus: H.265/MJPEG/H.264 yhteensopiva Hikvision yksityiset pöytäkirjan 2.8-12mm
WIPHAT MTC60 vedenpitävä P2p verkko Langaton infrapuna hälytys, Poe H.265 Automaattinen zoomaus Ip-kamera
WIPHAT MTC60 vedenpitävä p2p verkko Langaton infrapuna hälytys, poe h.265 automaattinen zoom ip cameraFeatures vesitiivis IP Bullet kamera 60m ir led night vision etäisyys
WIPHAT-SA60 Motion Detection verkon Smart Bullet Outdoor 60m Ir Led etäisyys Varifocal Auto Zoom Ip Cctv kamera
WIPHAT-SA60 Motion detection verkon smart bullet ulkouima 60m ir led etäisyys varifocal auto zoom ip cctv cameraFeatures pakkaus: H.265/MJPEG/H.264 tuki mobiili r
WIPHAT SD40 Motion Detection Bullet Outdoor 60m Ir Led etäisyys Varifocal Auto Zoom Ip Cctv kamera
WIPHAT SD40 Motion detection bullet ulkouima 60m ir led etäisyys varifocal auto zoom ip cctv cameraFeatures 2.8-12mm moottoroitu Zoom-objektiivi pakkaus: H.265/MJPEG/H.264 yritysten
WIPHAT SE40 Metal asuntojen P2p verkko Langaton infrapuna hälytys, Poe H.265 moottoroitu Zoom Ip-kamera
WIPHAT SE40 Metal asuntojen p2p verkko Langaton infrapuna hälytys, poe h.265 moottoroitu zoom ip cameraFeatures ulkoisesti säätää Zoom & keskittyä pakattavaksi: H.265/MJPEG/H.264 C
WIPHAT SH60 matala valaistus hälytys Wifi Sisäuima Dome P2p Pelcon IP 2.4 Auto Smart Zoom H.265 Ip valvontakamera
WIPHAT SH60 matala valaistus hälytys wifi Sisäuima turvallisuus dome p2p Pelcon IP 2.4 auto smart zoom h.265 ip cameraFeatures Metal Housing, vandalismin kestävä pakkaus: H.265
WIPHAT V60 HD moottoroitu Zoom-objektiivi Hd Varifocal Zoom infrapuna reaaliajassa Smart Security Dome verkkokamera
WIPHAT V60 HD moottoroitu Zoom-objektiivi hd varifocal zoom infrapuna reaaliajassa fiksu arvopaperi verkko dome cameraFeatures pakkaus: H.265/MJPEG/H.264 yhteensopiva Hikvision oma pöytäkirjan Smart Low Il
WIPHAT-VK60 2.0MP Hd moottoroitu Varifocal Zoom objektiivi 60 m Ir etäisyys luoti H.265 Ip Security Camera
WIPHAT-VK60 2.0MP hd moottoroitu varifocal zoom-objektiivi 60 m ir etäisyys luoti h.265 ip security cameraFeatures pakkaus: H.265/MJPEG/H.264 tuki kaukosäädin mobileAr
WIPHAT VR60 valmistaja Varifocal kaukosäädin mobiili Motion Detection Full Hd 1080p ulkona Cctv Ip Camera
WIPHAT VR60 valmistaja varifocal kaukosäädin mobiili motion detection full hd 1080p ulkouima cctv ip cameraFeatures Metal Housing, IP66 pakkaus: H.265/M
WODSEE on paras smart zoom IP kamerat valmistajat ja toimittajat ja meillä on yksi kuuluisa smart zoom IP kamerat merkkejä. Voit ostaa tai tukku laadukkaita ja uusin smart zoom IP nokka, smart zoom verkkokamerat, smart zoom-verkkokamerat, smart zoom IPC tehtaallamme CE-sertifioinnissa.

matches: HD Hd HD hd Hd hd Hd hd


text:
UNIONIN TUOMIOISTUIMEN LAUSUNTO 1/09 (täysistunto)
8 päivänä maaliskuuta 2011
SEUT 218 artiklan 11 kohdan nojalla annettu lausunto – Sopimusluonnos – Yhdistetyn patenttioikeudenkäyntijärjestelmän perustaminen – Eurooppapatentti- ja yhteisöpatenttituomioistuin – Sopimusluonnoksen yhteensopivuus perussopimusten kanssa
Luonnos sopimukseksi eurooppapatentti- ja yhteisöpatenttituomioistuimesta
Sopimusluonnoksen määräykset
Neuvoston lausuntopyynnössään esittämät arviot
Unionin tuomioistuimelle esitettyjen huomautusten tiivistelmä
Huomautukset lausuntopyynnön tutkittavaksi ottamisesta
Huomautukset, joiden mukaan sopimusluonnos on ristiriidassa perussopimusten kanssa
Huomautukset, joiden mukaan sopimusluonnos sopii yhteen perussopimusten kanssa, mikäli sopimusluonnosta muutetaan
Huomautukset, joiden mukaan sopimusluonnos sopii yhteen perussopimusten kanssa
Unionin tuomioistuimen kannanotto
Lausuntopyynnön tutkittavaksi ottaminen
Sopimusluonnoksen yhteensopivuus perussopimusten kanssa
Lausuntoasiassa 1/09,
jossa on kyse SEUT 218 artiklan 11 kohtaan perustuvasta lausuntopyynnöstä, jonka Euroopan unionin neuvosto on esittänyt unionin tuomioistuimelle 6.7.2009,
UNIONIN TUOMIOISTUIN (täysistunto)
toimien kokoonpanossa: presidentti V. Skouris, jaostojen puheenjohtajat J. N. Cunha Rodrigues, K. Lenaerts, J.-C. Bonichot, K. Schiemann, A. Arabadjiev, J.-J. Kasel ja D. Šváby sekä tuomarit A. Rosas, R. Silva de Lapuerta (esittelevä tuomari), E. Juhász, G. Arestis, A. Borg Barthet, M. Ilešič, U. Lõhmus, E. Levits, A. Ó Caoimh, L. Bay Larsen, P. Lindh, T. von Danwitz, C. Toader, M. Safjan ja M. Berger,
kirjaaja: yksikönpäällikkö M.-A. Gaudissart,
ottaen huomioon kirjallisessa käsittelyssä ja 18.5.2010 pidetyssä istunnossa esitetyn,
– Euroopan unionin neuvosto, asiamiehinään J.-C. Piris, F. Florindo Gijón, L. Karamountzos ja G. Kimberley,
– Belgian hallitus, asiamiehinään C. Pochet, J.-C. Halleux ja T. Materne,
– Tanskan hallitus, asiamiehinään V. Pasternak Jørgensen, R. Holdgaard ja C. Vang,
– Saksan hallitus, asiamiehinään M. Lumma ja J. Kemper,
– Irlanti, asiamiehenään D. J. O’Hagan, jota avustavat E. Fitzsimons, SC, ja N. Travers, BL,
– Kreikan hallitus, asiamiehinään A. Samoni-Rantou, G. Alexaki ja K. Boskovits,
– Ranskan hallitus, asiamiehinään E. Belliard, B. Beaupère-Manokha, G. de Bergues ja A. Adam,
– Italian hallitus, asiamiehinään G. Palmieri ja M. Fiorilli, joita avustaa vice-avvocato generale dello Stato G. Nori,
– Kyproksen hallitus, asiamiehinään V. Christoforou ja M. Chatzigeorgiou,
– Liettuan hallitus, asiamiehenään I. Jarukaitis,
– Luxemburgin hallitus, asiamiehenään C. Schiltz, jota avustaa avocat P.-E. Partsch,
– Alankomaiden hallitus, asiamiehinään C. Wissels ja Y. de Vries,
– Puolan hallitus, asiamiehinään M. Dowgielewicz ja M. Szpunar,
– Portugalin hallitus, asiamiehinään L. Fernandez, J. Negrão ja M. L. Duarte,
– Romanian hallitus, asiamiehinään A. Popescu ja M.-L. Colonescu, joita avustavat conseillère E. Gane ja conseillère A. Stoia,
– Slovenian hallitus, asiamiehinään V. Klemenc ja T. Mihelič Žitko,
– Suomen hallitus, asiamiehinään A. Guimaraes-Purokoski ja J. Heliskoski,
– Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus, asiamiehinään I. Rao ja F. Penlington, joita avustaa barrister A. Dashwood,
– Euroopan parlamentti, asiamiehinään E. Perillo, K. Bradley ja M. Dean,
– Euroopan komissio, asiamiehinään L. Romero Requena, J.-P. Keppenne ja H. Krämer,
kuultuaan 2.7.2010 pidetyssä suljetussa istunnossa ensimmäistä julkisasiamiestä P. Mengozzia sekä julkisasiamiehiä J. Kokott, E. Sharpston, Y. Bot, J. Mazák, V. Trstenjak, N. Jääskinen ja P. Cruz Villalón,
lausunnon
1 Euroopan unionin neuvosto on pyytänyt unionin tuomioistuimelta lausuntoa seuraavasta kysymyksestä:
”Onko suunniteltu sopimus yhdistetyn patenttioikeudenkäyntijärjestelmän perustamisesta (tällä hetkellä nimetty eurooppapatentti- ja yhteisöpatenttituomioistuimeksi) sopusoinnussa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen määräysten kanssa?”
2 Neuvosto on toimittanut unionin tuomioistuimelle pyyntönsä liitteinä
– neuvoston puheenjohtajavaltion teollis- ja tekijänoikeuksien työryhmälle (patentit) esittämän 7.4.2009 päivätyn neuvoston asiakirjan 8588/09, joka koskee tarkistettua ehdotusta neuvoston asetukseksi yhteisöpatentista
– eurooppapatentti- ja yhteisöpatenttituomioistuinta koskevaa sopimusluonnosta ja tämän tuomioistuimen perussääntöluonnosta koskevaa tarkistettua puheenjohtajavaltion ehdotusta käsittelevän 23.3.2009 päivätyn neuvoston asiakirjan 7928/09
– 23.3.2009 päivätyn neuvoston asiakirjan 7927/09, joka koskee komission suositusta neuvostolle komission valtuuttamisesta aloittamaan neuvottelut kansainvälisen sopimuksen tekemiseksi ”yhdistetyn patenttioikeudenkäyntijärjestelmän perustamisesta” eurooppa- ja yhteisöpatenttien osalta.
3 Münchenissä 5.10.1973 allekirjoitettu eurooppapatentista tehty yleissopimus (jäljempänä Euroopan patenttisopimus) on sopimus, jossa ovat tällä hetkellä sopimuspuolina 38 valtiota, joiden joukossa ovat kaikki Euroopan unionin jäsenvaltiot. Euroopan unioni ei ole Euroopan patenttisopimuksen sopimuspuoli. Kyseisessä yleissopimuksessa määrätään Euroopan patenttiviraston (jäljempänä EPO) toteuttamasta yhtenäisestä eurooppapatenttien myöntämismenettelystä. Vaikka tämän suojan myöntämismenettely on yhtenäinen, eurooppapatentti jakautuu joukoksi kansallisia patentteja, joista jokainen on patentin haltijan nimeämien valtioiden sisäisen oikeuden alainen.
4 Vuonna 2000 Eurooppa-neuvosto aloitti uudestaan keskustelun tulevasta yhteisöpatentista. Euroopan komissio antoi 5.7.2000 ehdotuksen neuvoston asetukseksi yhteisöpatentista (KOM(2000) 412 lopullinen); ehdotuksen mukaan yhteisö liittyy Euroopan patenttisopimukseen, luodaan koko yhteisössä voimassa oleva yhtenäinen teollisoikeuslaji ja kyseisen suojan myöntää EPO.
5 Kilpailukykyasioita käsitelleen 4.12.2006 kokoontuneen neuvoston päätelmien sekä 8. ja 9.3.2007 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien seurauksena komissio esitti Euroopan parlamentille ja neuvostolle 3.4.2007 tiedonannon, jonka otsikkona on ”Euroopan patenttijärjestelmän parantaminen” (KOM(2007) 165 lopullinen).
6 Komissio on ehdottanut muun muassa yhtenäisen järjestelmän perustamista eurooppapatenttia ja tulevaa yhteisöpatenttia varten. EPO myöntäisi yhteisöpatentin Euroopan patenttisopimuksen määräysten mukaisesti. Yhteisöpatentti olisi luonteeltaan yhtenäinen ja riippumaton, sen vaikutukset olisivat samat koko unionin alueella ja se voitaisiin myöntää, siirtää, mitätöidä tai se voisi raueta vain koko unionin osalta. Euroopan patenttisopimuksen määräyksiä sovellettaisiin yhteisöpatenttiin siltä osin kuin yhteisöpatentista annettavassa asetuksessa ei säädetä erityissäännöistä.
7 Neuvostossa on laadittu myös luonnos jäsenvaltioiden, Euroopan unionin ja kolmansien valtioiden, jotka ovat Euroopan patenttisopimuksen sopimuspuolia, välillä tehtäväksi kansainväliseksi sopimukseksi (jäljempänä sopimusluonnos), jolla perustetaan eurooppa- ja yhteisöpatentteja koskevissa oikeusriidoissa toimivaltainen tuomioistuin.
8 Suunnitellulla sopimuksella perustettaisiin eurooppapatentti- ja yhteisöpatenttituomioistuin (jäljempänä ECPC), joka muodostuisi ensimmäisenä oikeusasteena toimivasta tuomioistuimesta, johon kuuluisi keskusjaosto sekä paikallis- ja aluejaostoja, ja muutoksenhakutuomioistuimesta, joka olisi toimivaltainen käsittelemään muutoksenhaut tämän ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen ratkaisuista. ECPC:n kolmantena elimenä olisi yhteinen kirjaamo.
9 Sopimusluonnoksen 14 a artiklassa määrätään seuraavaa:
”Sovellettava oikeus
1) Käsitellessään tämän sopimuksen mukaisesti käsiteltäväkseen saatettuja asioita [ECPC:n] on noudatettava yhteisön oikeutta ja sen päätösten on perustuttava:
a) tähän sopimukseen;
b) sellaisenaan sovellettavaan yhteisön oikeuteen, erityisesti yhteisöpatenttia koskevaan neuvoston asetukseen – – sekä yhteisön oikeuden täytäntöön panemiseksi annettuun sopimusvaltioiden kansalliseen lainsäädäntöön;
c) Euroopan patenttisopimukseen ja kansalliseen lainsäädäntöön, jonka sopimusvaltiot ovat antaneet Euroopan patenttisopimuksen mukaisesti; sekä
d) niiden kansainvälisten sopimusten määräyksiin, joita sovelletaan patentteihin ja jotka sitovat kaikkia sopimusvaltioita.
2) Niiltä osin kuin [ECPC:n] päätökset perustuvat sopimusvaltioiden kansalliseen lainsäädäntöön, sovellettava oikeus määritetään seuraavien mukaisesti:
a) sellaisenaan sovellettavien yhteisön oikeuden säännösten perusteella; tai
b) jos sellaisenaan sovellettavia yhteisön oikeuden säännöksiä ei ole, niiden kansainvälistä yksityisoikeutta koskevien kansainvälisten välineiden perusteella, joiden osapuolia kaikki sopimusvaltiot ovat; tai
c) jos edellä a ja b alakohdassa tarkoitettuja säännöksiä tai määräyksiä ei ole, [ECPC:n] määrittämien kansainvälistä yksityisoikeutta koskevien kansallisten säännösten perusteella.
3) Sopimusvaltio, joka ei ole Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen sopimuspuoli, saattaa voimaan aineelliseen patenttioikeuteen liittyvän yhteisön oikeuden noudattamiseksi tarvittavat lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset.”
10 Sopimusluonnoksen 15 artiklassa määrätään seuraavaa:
”Toimivalta
1) [ECPC:llä] on yksinomainen toimivalta seuraavissa asioissa:
a) kanteet, jotka koskevat patenttien ja lisäsuojatodistusten toteutunutta tai uhkaavaa loukkausta, ja niihin liittyvät vastineet, mukaan lukien käyttölupia koskevat vastakanteet;
a 1) kanteet sen vahvistamiseksi, että loukkausta ei ole tapahtunut;
b) kanteet, jotka koskevat väliaikaisia toimenpiteitä ja turvaamistoimia sekä kieltoja;
c) kanteet tai vastakanteet, jotka koskevat patenttien kumoamista;
d) kanteet, jotka koskevat vahingonkorvausta tai korvausta ja jotka perustuvat julkaistun patenttihakemuksen antamaan väliaikaiseen suojaan;
e) kanteet, jotka koskevat keksinnön käyttöä ennen patentin myöntämistä tai patentin aiempaan käyttöön perustuvaa oikeutta;
f) kanteet, jotka koskevat yhteisöpatentteja koskevien pakkolupien myöntämistä tai kumoamista; sekä
g) kanteet, jotka koskevat – – käyttölupia koskevia korvauksia.
2) Sopimusvaltioiden kansallisilla tuomioistuimilla on toimivalta yhteisöpatentteihin ja eurooppapatentteihin liittyvissä kanteissa, jotka eivät kuulu [ECPC:n] yksinomaiseen toimivaltaan.”
11 ECPC:n ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen eri jaostojen alueellinen toimivalta rajataan sopimusluonnoksen 15 a artiklan 1 kohdassa seuraavasti:
”15 artiklan 1 kohdan a, b, d ja e alakohdassa tarkoitetut kanteet nostetaan:
a) sen sopimusvaltion paikallisjaostossa, jossa toteutunut tai uhkaava loukkaus on tapahtunut tai saattaa tapahtua, tai siinä aluejaostossa, johon kyseessä oleva sopimusvaltio kuuluu; tai
b) sen sopimusvaltion paikallisjaostossa, jossa vastaajan kotipaikka on, tai siinä aluejaostossa, johon kyseessä oleva sopimusvaltio kuuluu.
Niitä vastaajia koskevat kanteet, joiden kotipaikka on sopimusvaltioiden alueen ulkopuolella, nostetaan a alakohdan mukaisessa paikallis- tai aluejaostossa.
Jos kyseessä olevassa sopimusvaltiossa ei ole paikallisjaostoa eikä se osallistu aluejaostoon, kanteet nostetaan keskusjaostossa.”
12 Sopimusluonnoksen 48 artiklassa määrätään seuraavaa:
”1) Jos [EY:n] perustamissopimuksen tulkintaa tai Euroopan yhteisön toimielinten säädösten pätevyyttä ja tulkintaa koskeva kysymys otetaan esiin ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa, se voi pyytää – – yhteisöjen tuomioistuinta tekemään kysymystä koskevan päätöksen, jos tämä on sen mielestä tarpeen, jotta se voisi tehdä päätöksen. Jos tällainen kysymys otetaan esiin muutoksenhakutuomioistuimessa, se pyytää – – yhteisöjen tuomioistuinta tekemään kysymystä koskevan päätöksen.
2) [EY:n] perustamissopimuksen tulkintaa tai Euroopan yhteisön toimielinten säädösten pätevyyttä ja tulkintaa koskeva – – yhteisöjen tuomioistuimen päätös sitoo ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuinta ja muutoksenhakutuomioistuinta.”
13 Neuvosto ilmoittaa, että ”enemmistö [sen jäsenistä] uskoo, että suunniteltu sopimus on oikeudellisesti mahdollinen tapa saavuttaa suunnitellut tavoitteet. – – on kuitenkin otettu esiin muutamia oikeudellisia kysymyksiä ja niistä on keskusteltu”. Neuvosto täsmentää, että ”eri kysymykset on tarkoitus esitellä neutraalilla tavalla viittaamatta eri näkökantojen saamaan kannatukseen ja että [se] ei asetu minkään vaihtoehdon taakse”.
14 Neuvoston mielestä suunnitellulla sopimuksella ei muuteta unionin tuomioistuimelle annetun toimivallan olennaista luonnetta. Jäsenvaltioiden olisi voitava järjestää tarkoitetun tuomioistuinjärjestelmän rakenne sellaiseksi kuin ne katsovat tarkoituksenmukaiseksi – myös perustamalla luonteeltaan kansainvälinen tuomioistuin.
15 Neuvosto toteaa, että ECPC:n velvoitteen noudattaa unionin oikeutta on tarkoitus olla erittäin laaja-alainen ja koskea perussopimusten ja toimielinten säädösten ohella myös unionin oikeusjärjestyksen yleisiä periaatteita ja unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöä.
16 Esitetyissä huomautuksissa katsotaan, että lausuntopyyntö on jätettävä tutkimatta tai että sopimusluonnos on ristiriidassa perussopimusten kanssa tai että sopimusluonnokseen on tehtävä muutoksia, jotta voidaan varmistaa, että se on perussopimusten mukainen, tai että suunniteltu sopimus sopii yhteen perussopimusten kanssa.
17 Euroopan parlamentti ja Espanjan hallitus katsovat pääasiallisesti, että lausuntopyyntö on ennenaikainen ja perustuu puutteellisiin ja riittämättömiin tietoihin, kun otetaan huomioon suunnitellun sopimuksen kohde, esitöiden vaihe sekä institutionaalinen ja oikeudellinen asiayhteys. Parlamentti puolestaan katsoo myös, että siltä osin kuin neuvosto ei ole kuullut parlamenttia yhteisöpatenttia koskevasta asetusehdotuksesta on loukattu toimielinten välisen tasapainon periaatetta.
18 Irlanti ilmoittaa tukevansa lausuntopyyntöä mutta on samalla sitä mieltä, että unionin tuomioistuimen on varmistuttava siitä, että sillä on toimivalta lausua tästä pyynnöstä, kun otetaan erityisesti huomioon, mihin vaiheeseen neuvotteluprosessissa on päästy. Teksti, josta unionin tuomioistuimelta pyydetään lausuntoa, on nimittäin vielä pitkälti vasta valmisteluasiakirja, josta kaikki neuvoston jäsenet eivät ole yksimielisiä.
19 Irlannin, Espanjan hallituksen (toissijaisesti) sekä Kreikan, Italian, Kyproksen, Liettuan ja Luxemburgin hallitusten mielestä sopimusluonnos on ristiriidassa perussopimusten kanssa.
20 Irlannin mukaan sopimusluonnoksessa ei varmisteta, että unionin oikeuden säännösten ja määräysten, joihin voitaisiin vedota ECPC:ssä vireillä olevissa oikeusriidoissa, ensisijaisuutta kunnioitetaan. Siinä ei myöskään taata, että tällä tuomioistuimella olisi tulkintavelvollisuus, jonka tarkoituksena olisi välttää mahdollisimman pitkälti ristiriidat unionin oikeuden säännösten ja määräysten, joita sen olisi sovellettava, ja muiden mahdollisesti sovellettavien kansallisten ja kansainvälisten säännösten ja määräysten välillä.
21 Kreikan hallitus toteaa, että sopimusluonnoksen määräykset, jotka koskevat kolmansissa valtioissa sijaitsevien ja yhteisöpatenttien osalta toimivaltaisten ECPC:n ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen jaostojen perustamista ja toimintaa, herättävät kysymyksen unionin oikeusjärjestyksen ja tuomioistuinjärjestelmän itsenäisyyden suojaamisesta. Perussopimuksissa nimittäin määrätään sitovasta oikeudellisesta kehyksestä, jossa unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden on toimittava, kun ne valitsevat niin sen yleisen menetelmän kuin ne konkreettiset määräyksetkin, jotka koskevat teollisoikeudelliseen suojaan liittyvien oikeusriitojen ratkaisua.
22 Espanjan hallitus toteaa toissijaisesti, että sopimusluonnos on ristiriidassa perussopimusten kanssa ja erityisesti vastoin SEU 19 ja SEUT 344 artiklaa, koska sen takia vaarantuu unionin tuomioistuimen yksinomainen toimivalta ratkaista oikeusriidat, jotka koskevat unionin oikeutta. Lisäksi suunnitellulla järjestelmällä ei taata unionin oikeuden ensisijaisuutta, koska ECPC ei kuulu minkään jäsenvaltion tuomioistuinrakenteeseen; tällöin ei voida mitenkään tutkia, onko tämä tuomioistuin jättänyt noudattamatta unionin oikeutta.
23 Italian hallitus korostaa, että sopimusluonnos on muodoltaan kansainvälisen oikeuden toimi, jolla jäsenvaltiot ja Euroopan patenttisopimuksen sopimusvaltiot siirtävät perustuslaillista tuomiovaltaansa kansainväliselle tuomioistuimelle. Koska tällä hetkellä ei ole olemassa patenttilajia, joka kattaisi kaikkien jäsenvaltioiden alueen, ja koska tällä alalla ei myöskään ole yhtenäistä riitojenratkaisujärjestelmää, unionilla ei ole oikeutta siirtää tuomiovaltaansa kansainväliselle elimelle. Unionin liittyminen Euroopan patenttisopimukseen ei vaikuta tähän arvioon, koska kansainvälinen tuomioistuin, joka on tarkoitus perustaa, ei olisi Euroopan patenttisopimuksen piiriin kuuluva elin. Oikeusperustan puuttuessa suunniteltu sopimus ei siis sovi yhteen perussopimusten määräysten kanssa.
24 Kyproksen hallituksen mukaan ECPC:n perustaminen on vastoin unionin tuomioistuimelle ja unionin yleiselle tuomioistuimelle annettua yksinomaista toimivaltaa, sellaisena kuin se ilmenee perussopimuksissa määrätyissä eri oikeussuojakeinoissa.
25 Liettuan hallitus katsoo, että kun otetaan huomioon, että suunniteltua sopimusta ei voida tehdä perussopimusten määräysten nojalla, kyseinen sopimus on ristiriidassa perussopimusten kanssa. Sopimusluonnoksessa ei taata, että unionin oikeuden itsenäisyys ja unionin toimielimille perussopimuksissa annetun toimivallan olennainen luonne säilyvät.
26 Luxemburgin hallituksen mukaan perussopimuksissa ei ole mitään oikeusperustaa, jonka nojalla sopimusluonnoksessa tarkoitetun kaltaista toimivaltaa voitaisiin siirtää ECPC:n kaltaiselle tuomioistuimelle. Unionin oikeuden säännökset ja määräykset sekä unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö, joilla säännellään unionin oikeusjärjestyksen ja tuomioistuinjärjestelmän itsenäisyyttä ja yhtenäisyyttä, ovat tällaisen tuomioistuimen perustamisen esteenä. Perussopimuksissa ja unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä edellytetään, että toimivaltaa, joka on suunnitellulla sopimuksella tarkoitus antaa ECPC:lle, voi käyttää vain unionin tuomioistuin itse.
27 Parlamentti katsoo toissijaisesti ja Belgian ja Ranskan hallitukset sekä komissio katsovat, että sopimusluonnos sopii lähtökohtaisesti yhteen perussopimusten kanssa, mutta niiden mukaan sopimusluonnokseen on tehtävä joitakin muutoksia.
28 Siltä varalta, että unionin tuomioistuin ottaa tutkittavaksi neuvoston pyynnön, parlamentti katsoo, että itse sopimustekstissä olisi asianmukaista mainita, että ECPC:n velvollisuus noudattaa unionin oikeutta ja unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöä, mukaan luettuina tämän tulevat tuomiot, on soveltamisalaltaan hyvin laaja. Olisi myös syytä täsmentää, että ECPC:n on taattava perusoikeuksien suoja.
29 Suunnitellusta ennakkoratkaisumenettelystä parlamentti huomauttaa, että olisi asianmukaista ottaa käyttöön järjestelmä, jonka avulla komissio voisi osallistua ECPC:ssä vireille pantuihin menettelyihin. Lisäksi voisi osoittautua hyödylliseksi asettaa ECPC:lle nimenomainen velvollisuus saattaa unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi kaikki kysymykset, jotka koskevat unionin oikeussäännöksen pätevyyttä.
30 Belgian hallitus ehdottaa, että unionin tuomioistuin vastaisi neuvoston lausuntopyyntöön siten, että suunniteltu sopimus sopii yhteen perussopimusten kanssa, kunhan unionin tuomioistuimelle annettua ennakkoratkaisuvaltaa täydennetään mekanismeilla, joilla voidaan varmistaa, että unionin oikeuden ensisijaisuutta ja tehokkuutta kunnioitetaan.
31 Ranskan hallituksen mielestä sopimusluonnos sopii lähtökohtaisesti yhteen perussopimusten kanssa. Siinä määrättyä ennakkoratkaisumenettelyä olisi kuitenkin täydennettävä sopimuspuolille ja/tai tarvittaessa jäsenvaltioille ja komissiolle avoimella mekanismilla sen takaamiseksi, että ECPC noudattaa unionin oikeutta ja kunnioittaa sen ensisijaisuutta. Lisäksi voitaisiin harkita, että käyttöön otetaan komission tai jäsenvaltion aloitteesta yleisen edun nimissä tehtävä muutoksenhaku tai uudelleenkäsittelymenettely, jossa unionin tuomioistuin käsittelee uudelleen ECPC:n muutoksenhakutuomioistuimen tuomiot, jos on olemassa vakava vaara siitä, että unionin oikeuden yhtenäisyyttä tai johdonmukaisuutta vahingoitetaan.
32 Komission mukaan suunniteltu sopimus sopii yhteen perussopimusten määräysten kanssa, kunhan paitsi kolmansille valtioille myös unionille ja jäsenvaltioille tunnustetaan nimenomaisesti oikeus irtisanoa kyseinen sopimus milloin tahansa.
33 Tšekin, Tanskan, Saksan, Viron, Alankomaiden, Puolan, Portugalin, Romanian, Slovenian, Suomen, Ruotsin ja Yhdistyneen kuningaskunnan hallitusten mukaan sopimusluonnos sopii yhteen perussopimusten kanssa.
34 Tšekin hallituksen mukaan sopimusluonnos sopii yhteen perussopimusten kanssa, koska siinä noudatetaan vaatimuksia, jotka koskevat unionin oikeuden itsenäisyyden ja ensisijaisuuden suojaa, ja erityisesti koska ECPC voi esittää unionin tuomioistuimelle ennakkoratkaisupyyntöjä.
35 Tanskan hallitus huomauttaa, että sopimusluonnos ei ole vastoin perussopimuksiin sisältyviä institutionaalisia sääntöjä ja että niin unionin kuin sen jäsenvaltioidenkin olisi tehtävä sopimus SEUT 81 ja SEUT 114 artiklan nojalla.
36 Saksan hallituksen mukaan sopimusluonnoksessa määrätty tuomioistuinvalvontaa koskeva järjestelmä on perussopimusten mukainen. Se toteaa erityisesti, ettei SEUT 262 artikla ole tämän järjestelmän esteenä. Lisäksi unionin oikeusjärjestyksen ensisijaisuus ja itsenäisyys on suojattu. Suunnitellusta tuomioistuinjärjestelmästä ei aiheudu unionin tuomioistuimen toimivallan ”vääristymistä” eikä myöskään sitä, että unioni olisi sisäisen toimivaltansa käytössä sidottu oikeussääntöjen tiettyyn tulkintaan.
37 Viron hallitus toteaa, että sopimusluonnos koskee paitsi unionin toimivaltaa myös jäsenvaltioiden toimivaltaa, joten SEUT 352 artikla on suunnitellun sopimuksen tekemisen asianmukainen oikeusperusta. Sopimusluonnos ei vaaranna unionin oikeusjärjestyksen ensisijaisuutta eikä sen itsenäisyyttä eikä myöskään unionin tuomioistuimen toimivaltaa.
38 Alankomaiden hallitus korostaa, ettei SEUT 262 artikla ole sopimusluonnoksen esteenä. Lisäksi on niin, ettei sopimusluonnoksella vahingoiteta unionin oikeuden yhtenäisyyttä ja eheyttä. Suunnitellusta sopimuksesta ei myöskään seuraa, että kansallisten tuomioistuinten ja unionin tuomioistuinten toteuttama oikeussuojaa ja tuomioistuinvalvontaa koskeva järjestelmä, sellaisena kuin siitä määrätään perussopimuksissa, muuttuu tai vahingoittuu.
39 Puolan hallitus katsoo, että suunnitellun toimivallan myöntäminen ECPC:lle sopii lähtökohtaisesti yhteen perussopimusten kanssa eikä SEUT 262 artikla ole sen esteenä. Kun otetaan huomioon, ettei patenttialalla ole unionin säädöksiä, unionin tuomioistuimelle ole annettu yksinomaista toimivaltaa tällä alalla. Sopimusluonnos ei myöskään ole vastoin unionin oikeuden ensisijaisuutta. Sopimusluonnoksessa määrätyllä ennakkoratkaisumenettelyllä taataan unionin oikeuden yhdenmukaisuus ja johdonmukaisuus kyseisellä alalla.
40 Portugalin hallituksen mukaan suunnitellun toimivallan myöntäminen ECPC:lle sopii yhteen perussopimusten kanssa. Väitteet, joiden mukaan unionin oikeusjärjestyksen ensisijaisuuteen ja itsenäisyyteen kohdistuu riskejä, eivät ole perusteltuja. Koska kyseessä oleva ala on monitahoinen ja koska tavoitteena on perustaa Eurooppaan yhtenäinen järjestelmä immateriaalioikeuksien suojaamiseksi, on pyrittävä ”joustaviin ratkaisuihin”, joilla tähän tavoitteeseen voidaan päästä. Sopimusluonnoksella vastataan tähän haasteeseen.
41 Romanian hallitus toteaa, että unionin oikeusjärjestyksen itsenäisyys taataan ECPC:lle asetettavalla velvollisuudella noudattaa unionin oikeutta, ECPC:lle annettavalla mahdollisuudella tai sille asetettavalla velvollisuudella esittää unionin tuomioistuimelle ennakkoratkaisukysymyksiä sekä unionin tuomioistuimen tässä menettelyssä antamien tuomioiden sitovuudella. Mikään perussopimusten määräys ei myöskään ole esteenä sille, että kansainvälisellä sopimuksella myönnetään unionin tuomioistuimelle toimivalta tulkita tällaisen sopimuksen määräyksiä sen mahdolliseksi soveltamiseksi kolmansissa valtioissa.
42 Slovenian hallituksen mielestä yksinomaisen toimivallan myöntäminen ECPC:lle yhteisöpatentin pätevyyttä ja/tai vaikutuksia koskevissa oikeusriidoissa sopii yhteen perussopimusten kanssa. SEUT 257 ja SEUT 262 artikla eivät vaikuta tuomioistuinjärjestelmän valintaan tällä alalla. Sopimusluonnoksen 14 a ja 48 artiklassa taataan unionin oikeusjärjestyksen itsenäisyys ja kunnioittaminen.
43 Suomen hallitus toteaa, että siltä osin kuin suunnitellun sopimuksen tarkoituksena ja sisältönä on patentteja koskevan kansainvälisen tuomioistuinjärjestelmän perustaminen, tämän sopimuksen tekeminen unionin puolesta tulee perustaa SEUT 262 ja SEUT 352 artiklaan. Suomen hallitus katsoo lisäksi, ettei sopimusluonnos ole ongelmallinen siltä osin kuin kyse on sen yhteensopivuudesta perussopimusten kanssa.
44 Ruotsin hallitus korostaa, että sopimusluonnoksella taataan, että unionin oikeutta sovelletaan yhdenmukaisesti. Unionin tuomioistuimen toimivalta ei vääristy, eikä sillä olevaa yksinomaista toimivaltaa tutkia unionin oikeudellisten toimien laillisuus aseteta kyseenalaiseksi.
45 Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen mukaan suunniteltu sopimus on tehtävä jaetun toimivallan sopimuksena. Unionin tuomioistuimen toimivallan olennainen luonne säilyy suunnitellussa sopimuksessa määrätyn riitojenratkaisujärjestelmän yhteydessä, koska unionin tuomioistuimen yksinomainen toimivalta ja sen ratkaisujen sitovuus eivät vaarannu. Toimivallan antaminen ECPC:lle asioissa, jotka koskevat yhteisöpatenttien pätevyyttä ja/tai soveltamista, sopii yhteen EUT-sopimuksen kanssa. Suunnitellussa sopimuksessa määrätyssä riitojenratkaisujärjestelmässä taataan unionin oikeuden ensisijaisuus. Sopimusluonnoksen 48 artiklassa määrätty ennakkoratkaisumenettely, jossa ECPC:llä on oikeus esittää kysymyksiä unionin tuomioistuimelle, sopii yhteen perussopimusten kanssa.
46 Huomautukset, jotka on esitetty lausuntopyynnön tutkittavaksi ottamisesta, koskevat pääasiallisesti kolmea kysymystä, nimittäin ensinnäkin suunnitellun sopimuksen sisällön tarkkuutta, toiseksi esitöiden tilaa ja kolmanneksi toimielinten välisen tasapainon kunnioittamista.
47 Ennen näihin kolmeen kysymykseen vastaamista on palautettava mieleen, että SEUT 218 artiklan 11 kohdan mukaan parlamentti, neuvosto, komissio tai jäsenvaltio voi hankkia unionin tuomioistuimen lausunnon siitä, onko suunniteltu sopimus sopusoinnussa perussopimusten määräysten kanssa. Kyseisen määräyksen tarkoituksena on ehkäistä vaikeuksia, jotka voisivat aiheutua oikeudenkäynneistä, jotka koskisivat unionia sitovien kansainvälisten sopimusten yhteensoveltuvuutta perussopimusten kanssa (ks. lausunto 2/94, 28.3.1996, Kok., s. I-1759, 3 kohta ja lausunto 1/08, 30.11.2009, Kok., s. I-11129, 107 kohta).
48 On nimittäin niin, että tuomioistuimen päätöksestä, jossa mahdollisesti todetaan unionia sitovan kansainvälisen sopimuksen tekemisen jälkeen, että tällainen sopimus on joko sisältönsä tai sopimuksen tekemisessä käytetyn menettelytavan vuoksi yhteensopimaton perussopimusten määräysten kanssa, aiheutuisi paitsi unionin sisällä myös kansainvälisissä suhteissa vakavia vaikeuksia ja päätöksestä voisi aiheutua vahinkoa kaikille osapuolille, joita asia koskee, kolmannet valtiot mukaan lukien (ks. lausunto 3/94, 13.12.1995, Kok., s. I-4577, 17 kohta).
49 Ensinnäkin sopimusluonnoksen tarkkuudesta on muistutettava, että kun unionin tuomioistuimen tehtävänä on lausua suunnitellun sopimuksen määräysten yhteensopivuudesta perussopimuksen sääntöjen kanssa, sillä on oltava käytössään riittävästi tietoa itse kyseisen sopimuksen sisällöstä (ks. em. lausunto 2/94, 20–22 kohta).
50 Tässä tapauksessa neuvosto on toimittanut unionin tuomioistuimelle sopimusluonnoksen täydellisen tekstin, jossa on muun muassa määräyksiä ECPC:n organisaatiosta ja toimintatavoista, sen toimivallasta ja eri muutoksenhakukeinoista sekä sovellettavasta oikeudesta ja tämän tuomioistuimen ratkaisujen vaikutuksista.
51 Lisäksi on huomattava, että lausuntopyynnössä esitetään sopimusluonnoksen asiayhteys. Luonnos nimittäin kuuluu toimenpidekokonaisuuteen, joka on parhaillaan tutkittavana unionin eri elimissä ja jossa on kyse muun muassa yhteisöpatentin perustamisesta uudeksi teollisoikeuslajiksi ja unionin liittymisestä Euroopan patenttisopimukseen.
52 Näin ollen unionin tuomioistuin katsoo, että sillä on käytössään riittävästi tietoa suunnitellun sopimuksen sisällöstä ja asiayhteydestä.
53 Toiseksi siitä, onko sopimusluonnosta koskeva päätöksentekoprosessi edennyt riittävän pitkälle, jotta unionin tuomioistuin voi lausua sopimusluonnoksen yhteensopivuudesta perussopimusten kanssa, on palautettava mieleen, että unionin tuomioistuimelle voidaan esittää lausuntopyyntö ennen kansainvälisten neuvottelujen aloittamista silloin, kun suunnitellun sopimuksen kohde on tiedossa, vaikka kyseessä olevien tekstien muotoilulle olisikin vielä useita mahdollisia vaihtoehtoja ja vaikka siitä olisikin vielä mielipide-eroja, jos unionin tuomioistuin voi sille toimitettujen asiakirjojen perusteella arvioida riittävän varmasti neuvoston esittämää kysymystä (ks. vastaavasti lausunto 1/78, 4.10.1979, Kok., s. 2871, Kok. Ep. IV, s. 561, 34 kohta), eikä lausuntopyynnön tutkittavaksi ottamista voida vastustaa sillä perusteella, ettei neuvosto ole vielä tehnyt päätöstä kansainvälisten neuvottelujen käynnistämisestä (ks. em. lausunto 2/94, 13 kohta).
54 Nyt käsiteltävänä olevasta pyynnöstä on huomautettava, että kun se esitettiin unionin tuomioistuimelle, luonnos yhdistetyn patenttituomioistuinjärjestelmän perustamisesta oli neuvoston käsiteltävänä. Se, että sopimusluonnoksella tai tietyillä siihen kiinteästi liittyvillä lainsäädäntötoimia koskevilla ehdotuksilla, kuten yhteisöpatenttia koskevalla asetusehdotuksella, ei tällä hetkellä ole yksimielistä kannatusta neuvostossa, ei voi osaltaan vaikuttaa tämän lausuntopyynnön tutkittavaksi ottamiseen.
55 Kolmanneksi toimielinten välistä tasapainoa koskevasta kysymyksestä on todettava, että SEUT 218 artiklan 11 kohtaan perustuva mahdollisuus esittää lausuntopyyntö ei edellytä, että toimielimet, joita asia koskee, ovat ensin päässeet keskenään lopulliseen yhteisymmärrykseen. On nimittäin niin, että neuvostolle, parlamentille, komissiolle ja jäsenvaltioille annettua oikeutta pyytää lausuntoa unionin tuomioistuimelta voidaan käyttää erillisesti ilman minkäänlaista yhteistoimintaa ja joutumatta odottamaan asiaan liittyvän lainsäädäntömenettelyn lopputulosta. Parlamentti joka tapauksessa säilyttää oikeuden siihen, että se itse esittää lausuntopyynnön.
56 Näin ollen se, että kyseinen sopimus voidaan tehdä vasta parlamentin kuulemisen tai jopa hyväksynnän jälkeen ja että siihen liittyvät mahdolliset unionin lainsäädäntötoimet, kuten tuleva asetus yhteisöpatentista, on annettava mainitun toimielimen osallistumista edellyttävässä lainsäädäntömenettelyssä, ei vaikuta mahdollisuuteen, joka neuvostolla on SEUT 218 artiklan 11 kohdan nojalla, pyytää lausuntoa unionin tuomioistuimelta.
57 Neuvoston esittämä lausuntopyyntö voidaan siis ottaa tutkittavaksi.
58 Vaikka tässä lausuntopyynnössä ja unionin tuomioistuimelle esitetyissä huomautuksissa on viitattu unionisopimuksen ja EY:n perustamissopimuksen määräyksiin, käsiteltävien kysymysten arvioinnin on perustuttava unionisopimuksen ja EUT-sopimuksen määräyksiin, jotka tulivat voimaan 1.12.2009, kun neuvosto sitä vastoin esitti pyyntönsä 6.7.2009.
59 On myös täsmennettävä, että tämän lausuntopyynnön keskeisenä kysymyksenä ei ole ECPC:n toimivalta eurooppapatentin alalla vaan sen toimivalta, joka koskee tulevaa yhteisöpatenttia.
60 Unionin tuomioistuin pitää heti aluksi hyödyllisenä vastata muutamien jäsenvaltioiden esittämiin näkemyksiin, joiden mukaan SEUT 262 ja SEUT 344 artikla voisivat olla esteenä suunnitellulle toimivallan siirrolle.
61 SEUT 262 artiklasta on todettava, ettei se voi olla ECPC:n perustamisen esteenä. Vaikka onkin totta, että tämän artiklan nojalla unionin tuomioistuimelle voidaan antaa toimivaltaa, jota on tarkoitus antaa ECPC:lle, kyseisessä artiklassa määrätty menettely ei ole ainoa mahdollinen yhdistetyn patenttituomioistuimen perustamiseksi.
62 SEUT 262 artiklassa nimittäin määrätään mahdollisuudesta ulottaa unionin tuomioistuinten toimivalta koskemaan riitoja, jotka liittyvät sellaisten unionin säädösten soveltamiseen, joilla luodaan eurooppalaisia immateriaalioikeuslajeja. Siinä ei siis määrätä unionin tuomioistuimen yksinomaisesta toimivallasta kyseessä olevalla alalla, eikä siinä oteta ennalta kantaa sellaisen tuomioistuinjärjestelmän valintaan, joka voidaan perustaa immateriaalioikeuksia koskevia yksityisten välisiä riitoja varten.
63 ECPC:n perustaminen ei voi olla vastoin myöskään SEUT 344 artiklaa, koska tässä artiklassa vain kielletään jäsenvaltioita ratkaisemasta perussopimusten tulkintaa tai soveltamista koskevia riitoja muulla kuin perussopimuksissa määrätyllä tavalla. ECPC:lle sopimusluonnoksen mukaan annettava toimivalta koskisi kuitenkin vain pelkkiä yksityisten välisiä patenttiriitoja.
64 Koska sopimusluonnoksessa on pääasiallisesti kyse uuden tuomioistuinrakenteen perustamisesta, ensinnäkin on palautettava mieleen unionin oikeusjärjestyksen ja tuomioistuinjärjestelmän peruselementit, sellaisina kuin ne on käsitetty perussopimuksissa ja kehitetty unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä, jotta voidaan arvioida, sopiiko ECPC:n perustaminen yhteen kyseisten elementtien kanssa.
65 Vakiintuneesta oikeuskäytännöstä ilmenee, että toisin kuin tavanomaisilla kansainvälisillä sopimuksilla, unionin perussopimuksilla on perustettu uusi oikeusjärjestys, jolla on omat toimielimet, jonka hyväksi valtiot ovat rajoittaneet suvereeneja oikeuksiaan yhä laajemmilla aloilla ja jonka oikeussubjekteja ovat sekä jäsenvaltiot että niiden kansalaiset (ks. mm. asia 26/62, Van Gend & Loos, tuomio 5.2.1963, Kok., s. 1, 3, Kok. Ep. I, s. 161 ja asia 6/64, Costa, tuomio 15.7.1964, Kok., s. 1141, 1149, Kok. Ep. I, s. 211). Tällä tavoin perustetun unionin oikeusjärjestyksen olennaisia ominaispiirteitä ovat erityisesti sen ensisijaisuus jäsenvaltioiden oikeuteen nähden ja lukuisien niiden kansalaisiin ja niihin itseensä sovellettavien säännösten ja määräysten välitön oikeusvaikutus (ks. lausunto 1/91, 14.12.1991, Kok., s. I-6079, Kok. Ep. XI, s. I-565, 21 kohta).
66 Kuten SEU 19 artiklan 1 kohdasta ilmenee, unionin tuomioistuin ja jäsenvaltioiden tuomioistuimet huolehtivat siitä, että unionin oikeusjärjestystä ja tuomioistuinjärjestelmää kunnioitetaan.
67 Lisäksi unionin tuomioistuimen tehtävänä on valvoa, että perussopimuksissa täten luodun unionin oikeusjärjestyksen itsenäisyyttä kunnioitetaan (ks. em. lausunto 1/91, 35 kohta).
68 On myös huomattava, että kunkin jäsenvaltion on erityisesti vilpittömän yhteistyön periaatteen, josta määrätään SEU 4 artiklan 3 kohdan ensimmäisessä alakohdassa, mukaisesti varmistettava alueellaan, että unionin oikeutta sovelletaan ja noudatetaan (ks. vastaavasti asia C-298/96, Oelmühle ja Schmidt Söhne, tuomio 16.7.1998, Kok., s. I-4767, 23 kohta). Lisäksi tämän saman määräyksen toisen alakohdan mukaan jäsenvaltiot toteuttavat kaikki yleis- tai erityistoimenpiteet, joilla voidaan varmistaa perussopimuksista tai unionin toimielinten säädöksistä johtuvien velvoitteiden täyttäminen. Tässä yhteydessä kansallisten tuomioistuinten ja unionin tuomioistuimen tehtävänä on taata unionin oikeuden täysi soveltaminen kaikissa jäsenvaltioissa ja yksityisillä oikeussubjekteilla unionin oikeuden nojalla olevien oikeuksien oikeussuoja (ks. vastaavasti asia C-432/05, Unibet, tuomio 13.3.2007, Kok., s. I-2271, 38 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
69 On nimittäin niin, että kansallinen tuomioistuin toteuttaa yhteistyössä unionin tuomioistuimen kanssa niille yhteisesti annettua tehtävää turvata se, että perussopimusten tulkinnassa ja soveltamisessa noudatetaan lakia (ks. asia 244/80, Foglia, tuomio 16.12.1981, Kok., s. 3045, Kok. Ep. VI, s. 251, 16 kohta ja yhdistetyt asiat C-422/93–C-424/93, Zabala Erasun ym., tuomio 15.6.1995, Kok., s. I-1567, 15 kohta).
70 Unionin tuomioistuinjärjestelmä koostuu lisäksi täysin kattavasta oikeussuojakeinojen ja menettelyjen kokonaisuudesta, jonka tarkoituksena on varmistaa toimielinten toimiin kohdistuva laillisuusvalvonta (ks. mm. asia C-50/00 P, Unión de Pequeños Agricultores v. neuvosto, tuomio 25.7.2002, Kok., s. I-6677, 40 kohta).
71 ECPC:n ominaispiirteistä on todettava ensinnäkin, että ECPC on unionin toimielin- ja tuomioistuinrakenteen ulkopuolella. Se ei nimittäin kuulu SEU 19 artiklan 1 kohdassa määrättyyn tuomioistuinjärjestelmään. ECPC on organisaatio, joka itse on oikeushenkilö kansainvälisen oikeuden nojalla.
72 Sopimusluonnoksen 15 artiklan määräysten mukaan ECPC:llä on yksinomainen toimivalta tutkia merkittävä määrä kanteita, joita yksityiset nostavat patenttialalla. Sillä on tämä toimivalta muun muassa seuraavissa asioissa: kanteet, jotka koskevat patenttien toteutunutta tai uhkaavaa loukkausta, käyttölupia koskevat vastakanteet, kanteet sen vahvistamiseksi, että loukkausta ei ole tapahtunut, kanteet, jotka koskevat väliaikaisia toimenpiteitä ja turvaamistoimia, kanteet tai vastakanteet, jotka koskevat patenttien kumoamista, kanteet, jotka koskevat vahingonkorvausta tai korvausta ja jotka perustuvat julkaistun patenttihakemuksen antamaan väliaikaiseen suojaan, kanteet, jotka koskevat keksinnön käyttöä ennen patentin myöntämistä tai patentin aiempaan käyttöön perustuvaa oikeutta, kanteet, jotka koskevat yhteisöpatentteja koskevien pakkolupien myöntämistä tai kumoamista, sekä kanteet, jotka koskevat käyttölupia koskevia korvauksia. Näissä asioissa sopimusvaltioiden tuomioistuimilla, mukaan lukien jäsenvaltioiden tuomioistuimet, ei ole kyseistä toimivaltaa ja niillä säilyy siten vain toimivalta, joka ei kuulu ECPC:n yksinomaiseen toimivaltaan.
73 On lisättävä, että sopimusluonnoksen 14 a artiklan mukaan ECPC:n on tehtäviään hoitaessaan tulkittava ja sovellettava unionin oikeutta. ECPC:lle annetaan pääosa siitä aineellisesta toimivallasta, joka tavallisesti kuuluu kansallisille tuomioistuimille ja jonka nojalla se käsittelee yhteisöpatentin alaan kuuluvia riitoja ja varmistaa tällä alalla unionin oikeuden täyden soveltamisen ja yksityisillä oikeussubjekteilla unionin oikeuden nojalla olevien oikeuksien oikeussuojan.
74 Unionin tuomioistuin on tosin katsonut kansainvälisestä sopimuksesta, jossa määrätään tällaisen sopimuksen määräysten tulkinnasta vastaavan tuomioistuimen perustamisesta, ettei tällainen sopimus lähtökohtaisesti ole yhteensopimaton unionin oikeuden kanssa. On nimittäin niin, että toimivaltaan, joka unionilla on kansainvälisissä suhteissa, ja sen kelpoisuuteen tehdä kansainvälisiä sopimuksia sisältyy pakostakin valta alistua päätöksiin, joita tällaisten sopimusten nojalla perustettu tai nimetty tuomioistuin antaa sopimusten määräysten tulkinnasta ja soveltamisesta (ks. em. lausunto 1/91, 40 ja 70 kohta).
75 Unionin tuomioistuin on lisäksi korostanut, että kolmansien valtioiden kanssa tehdyssä kansainvälisessä sopimuksessa voidaan myöntää unionin tuomioistuimelle uutta tuomiovaltaa, jollei tällä myöntämisellä vääristetä unionin tuomioistuimen tehtävää sellaisena kuin se käsitetään unioni- ja EUT-sopimuksissa (ks. analogisesti lausunto 1/92, 10.4.1992, Kok., s. I-2821, Kok. Ep. XII, s. I-71, 32 kohta).
76 Unionin tuomioistuin on myös täsmentänyt, että kansainvälinen sopimus voi vaikuttaa sen omaan toimivaltaan, kunhan tämän toimivallan luonteen säilyttämistä koskevat olennaiset edellytykset täyttyvät eikä unionin oikeusjärjestyksen itsenäisyyttä siis loukata (ks. lausunto 1/00, 18.4.2002, Kok., s. I-3493, 21, 23 ja 26 kohta).
77 Edellä mainittujen lausuntojen kohteena olleet tuomioistuinjärjestelmät oli kuitenkin tarkoitettu pääasiallisesti sellaisten riitojen ratkaisuun, jotka koskivat juuri kyseessä olleiden kansainvälisten sopimusten määräysten tulkintaa tai soveltamista. Lisäksi oli niin, että vaikka näiden järjestelmien mukaan kolmansien valtioiden tuomioistuimilla oli erityinen toimivalta esittää unionin tuomioistuimelle ennakkoratkaisupyyntöjä, kyseiset järjestelmät eivät vaikuttaneet jäsenvaltioiden tuomioistuinten toimivaltaan unionin oikeuden tulkinnassa ja soveltamisessa eivätkä myöskään niillä olleeseen oikeuteen tai velvollisuuteen esittää ennakkoratkaisupyyntöjä unionin tuomioistuimelle ja tämän toimivaltaan vastata niihin.
78 Nyt käsiteltävässä sopimusluonnoksessa suunnitellun kansainvälisen tuomioistuimen on sitä vastoin tarkoitus tulkita ja soveltaa paitsi kyseisen sopimuksen määräyksiä myös tulevaa yhteisöpatentista annettavaa asetusta sekä muita unionin oikeuden toimia, erityisesti asetuksia ja direktiivejä, joiden kanssa mainittua asetusta olisi tarvittaessa luettava yhdessä, nimittäin säännöksiä muista immateriaalioikeusjärjestelmistä sekä EUT-sopimuksen sääntöjä sisämarkkinoista ja kilpailuoikeudesta. ECPC voi samoin joutua ratkaisemaan siinä vireillä olevan oikeusriidan unionin oikeudessa taattujen perusoikeuksien ja unionin oikeuden yleisten periaatteiden kannalta tai jopa tutkimaan unionin toimen pätevyyden.
79 Unionin tuomioistuimen tutkittavana olevasta sopimusluonnoksesta on huomattava, että ECPC
– toimii sopimusluonnoksen 15 artiklassa määrätyn yksinomaisen toimivaltansa alalla kansallisten tuomioistuinten asemesta
– estää tällöin viimeksi mainittuja käyttämästä mahdollisuuttaan esittää unionin tuomioistuimelle ennakkoratkaisupyyntöjä kyseisellä alalla
– tulee yksinomaisen toimivaltansa alalla unionin tuomioistuimen ainoaksi tuomioistuinten välisen vuoropuhelun kumppaniksi ennakkoratkaisumenettelyssä, joka koskee unionin oikeuden tulkintaa ja soveltamista, ja
– on kyseisen toimivallan yhteydessä sopimusluonnoksen 14 a artiklan mukaisesti velvollinen tulkitsemaan ja soveltamaan unionin oikeutta.
80 Vaikka onkin totta, ettei unionin tuomioistuimella ole toimivaltaa ratkaista yksityisten välisiä kanteita patenttien alalla, koska tämä toimivalta kuuluu jäsenvaltioiden tuomioistuimille, jäsenvaltiot eivät voi antaa toimivaltaa tällaisten riitojen ratkaisuun kansainvälisellä sopimuksella perustettavalle tuomioistuimelle siten, että toimivallan siirrolla estettäisiin kansallisia tuomioistuimia toteuttamasta unionin oikeusjärjestyksen ”yleisinä” tuomioistuimina unionin oikeuden täytäntöönpanoa koskevaa tehtäväänsä ja siten estettäisiin niitä käyttämästä niille SEUT 267 artiklassa annettua mahdollisuutta tai noudattamasta niille asetettua velvollisuutta esittää ennakkoratkaisupyyntö kyseessä olevalla alalla.
81 Sopimusluonnoksessa määrätään ennakkoratkaisumekanismista, jonka mukaan vain ECPC:llä on kyseisen sopimuksen soveltamisalalla mahdollisuus esittää ennakkoratkaisupyyntö, eikä siinä anneta tällaista mahdollisuutta kansallisille tuomioistuimille.
82 On korostettava, että sopimusluonnoksessa ECPC:lle suunniteltu asema poikkeaisi Benelux-tuomioistuimen asemasta, josta oli kyse asiassa C-337/95, Parfums Christian Dior, 4.11.1997 annetussa tuomiossa (Kok., s. I-6013, 21–23 kohta). Koska tämä viimeksi mainittu nimittäin on usean jäsenvaltion yhteinen tuomioistuin ja kuuluu siksi unionin tuomioistuinjärjestelmään, sen ratkaisuihin voidaan soveltaa mekanismeja, joilla voidaan varmistaa unionin normien täysi tehokkuus.
83 On muistutettava myös siitä, että SEUT 267 artiklan, joka on olennainen perussopimuksilla luodun oikeuden unioniluonteen säilyttämisessä, tarkoituksena on varmistaa kaikissa olosuhteissa, että unionin oikeudella on sama vaikutus kaikissa jäsenvaltioissa. Täten perustetun ennakkoratkaisumekanismin tarkoituksena on ehkäistä eroavaisuudet unionin oikeuden, jota kansallisten tuomioistuinten on sovellettava, tulkinnassa ja varmistaa tämä soveltaminen antamalla kansallisille tuomioistuimille keino voittaa vaikeudet, joita saattaa aiheutua vaatimuksesta antaa unionin oikeudelle täysi vaikutus jäsenvaltioiden tuomioistuinjärjestelmissä. Lisäksi kansallisilla tuomioistuimilla on mitä laajin oikeus ja jopa velvollisuus saattaa asia unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi, jos ne katsovat, että niiden käsiteltävänä olevassa asiassa on tullut esille niiden ratkaisua edellyttävä kysymys unionin oikeuden säännösten tai määräysten tulkinnasta tai pätevyyden arvioinnista (ks. vastaavasti asia 166/73, Rheinmühlen-Düsseldorf, tuomio 16.1.1974, Kok., s. 33, Kok. Ep. II, s. 195, 2 ja 3 kohta ja asia C-458/06, Gourmet Classic, tuomio 12.6.2008, Kok., s. I-4207, 20 kohta).
84 SEUT 267 artiklassa määrätyssä järjestelmässä perustetaan siten unionin tuomioistuimen ja kansallisten tuomioistuinten välille suora yhteistyö, jossa viimeksi mainitut osallistuvat kiinteästi unionin oikeuden asianmukaiseen soveltamiseen ja yhdenmukaiseen tulkintaan sekä unionin oikeusjärjestyksessä yksityisille annettujen oikeuksien suojaamiseen.
85 Kaikista näistä seikoista ilmenee, että kansallisille tuomioistuimille ja unionin tuomioistuimelle annetut tehtävät ovat olennaisia perussopimuksilla luodun oikeuden luonteen säilyttämisessä.
86 Tätä on täsmennetty oikeuskäytännössä siten, että periaatetta, jonka mukaan jäsenvaltion on korvattava sen syyksi luettavalla unionin oikeuden rikkomisella yksityisille aiheutetut vahingot, sovelletaan kaikkiin tapauksiin, joissa on rikottu unionin oikeutta, riippumatta siitä, mikä kyseisen valtion toimielin on toiminnallaan tai laiminlyönnillään aiheuttanut kyseisen rikkomisen, ja kyseistä periaatetta sovelletaan tietyin erityisedellytyksin myös lainkäyttöelimiin (ks. vastaavasti asia C-224/01, Köbler, tuomio 30.9.2003, Kok., s. I-10239, 31 ja 33–36 kohta; asia C-173/03, Traghetti del Mediterraneo, tuomio 13.6.2006, Kok., s. I-5177, 30 ja 31 kohta ja asia C-154/08, komissio v. Espanja, tuomio 12.11.2009, 125 kohta).
87 On lisättävä, että kun kansallinen tuomioistuin rikkoo unionin oikeutta, SEUT 258, SEUT 259 ja SEUT 260 artiklassa määrätään mahdollisuudesta saattaa asia unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi, jotta voidaan todeta, että kyseessä oleva jäsenvaltio on jättänyt noudattamatta jäsenyysvelvoitteitaan (ks. asia C-129/00, komissio v. Italia, tuomio 9.12.2003, Kok., s. I-14637, 29, 30 ja 32 kohta).
88 On kuitenkin todettava, että sellainen ECPC:n ratkaisu, jossa rikottaisiin unionin oikeutta, ei voisi olla jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevan menettelyn kohteena eikä se voisi myöskään aiheuttaa yhdelle tai usealle jäsenvaltiolle minkäänlaista vahingonkorvausvastuuta.
89 On siis katsottava, että se, että suunnitellussa sopimuksessa myönnetään kansainväliselle tuomioistuimelle, joka ei kuulu unionin toimielin- ja tuomioistuinjärjestelmään, yksinomainen toimivalta käsitellä merkittävä määrä yhteisöpatenttiin liittyviä yksityisten nostamia kanteita ja yksinomainen toimivalta tulkita ja soveltaa unionin oikeutta tällä alalla, estäisi jäsenvaltioiden tuomioistuimia käyttämästä toimivaltaansa tulkita ja soveltaa unionin oikeutta ja unionin tuomioistuinta käyttämästä omaa toimivaltaansa antaa ennakkoratkaisuja kyseisten tuomioistuinten esittämistä kysymyksistä, joten mainitun toimivallan myöntäminen vääristäisi perussopimuksissa unionin toimielimille ja jäsenvaltioille annettua toimivaltaa, joka on olennaista unionin oikeuden luonteen säilyttämisessä.
Näin ollen unionin tuomioistuin (täysistunto) antaa seuraavan lausunnon:
Suunniteltu sopimus yhdistetyn patenttioikeudenkäyntijärjestelmän perustamisesta (tällä hetkellä nimetty eurooppapatentti- ja yhteisöpatenttituomioistuimeksi) ei ole sopusoinnussa unionisopimuksen ja EUT-sopimuksen määräysten kanssa.

matches: TUOMIOISTUIN tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


Asetus valtiontalouden tarkastuksesta annetun… 733/1996 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1996 › 733/1996
Annettu Helsingissä 18 päivänä lokakuuta 1996
kumotaan valtiontalouden tarkastuksesta 19 päivänä maaliskuuta 1993 annetun asetuksen (267/1993) 1 §:n 1 momentin 7 kohta,
muutetaan 1 §:n 1 momentin 5 ja 6 kohta sekä 3, 5, 13, 14 ja 24 §,
näistä 14 § sellaisena kuin se on osittain muutettuna 16 päivänä joulukuuta 1994 annetulla asetuksella (1197/1994), sekä
lisätään asetukseen uusi 18 a § seuraavasti:
Valtiontalouden tarkastusviraston tehtävänä on valtiontalouden tarkastuksesta annetun lain (967/1947) mukaisesti, lain 2 §:n 1 momentissa säädetyin poikkeuksin:
5) pitää huolta ja valvoa, että tarkastuksissa ilmitulleet virheellisyydet ja puutteellisuudet oikaistaan ja että ryhdytään asianmukaisiin toimenpiteisiin valtiolle aiheutetun vahingon korvaamiseksi; sekä
6) seurata kehitystä toimialallaan, tehdä tarvittaessa ehdotuksia muutoksiksi niihin lakeihin, asetuksiin ja määräyksiin, joiden noudattamisen valvonta kuuluu tarkastusvirastolle, samoin kuin tehdä muita tarpeelliseksi katsomiaan uudistusehdotuksia.
Tarkastusneuvoston puheenjohtajana on viraston pääjohtaja ja jäseninä toimintayksiköiden päälliköt.
Tarkastusvirastossa on pääjohtajan virka ja muita tarpeellisia virkoja.
Pääjohtajan ollessa estynyt toimivat hänen sijaisinaan valtiovarainministeriön määräämät toimintayksiköiden päälliköt. Muiden virkamiesten sijaisista määrää pääjohtaja.
Yleisenä kelpoisuusvaatimuksena tarkastusviraston virkoihin on sellainen taito ja ky-ky, jota viran menestyksellinen hoitaminen edellyttää. Lisäksi pääjohtajalta vaaditaan virkaan soveltuva ylempi korkeakoulututkinto sekä hyvä perehtyneisyys julkiseen talouteen ja valtion hallintoon.
Jos valtion viranomaisen tai laitoksen hoitamissa varoissa on havaittu väärinkäytös, tulee sen viivytyksettä ilmoittaa siitä tarkastusvirastolle.
Tarkastusviraston pääjohtajaa syytetään virkarikoksesta Helsingin hovioikeudessa.
Helsingissä 18 päivänä lokakuuta 1996
1 §3 §5 §13 §14 §18 a §24 §


text:
Yle TV2 Tiistai 16.1.
Kausi 19, 38/64. Toiveita. Palaako Jac liian pian töihin? Entä onko hän valmis kohtaamaan tunteensa? Donna Jackson palaa Holby Cityyn ja ottaa heti yhteen Fletchin kanssa. Sachan äiti järjestää pojalleen treffit. T: BBC. HD Äänitekstitys: suomi. K12 (ahdistus).
Jututettuaan manaajaa Jonathan joutuu seikkailuun, josta ei puutu filippiiniläisvampyyreja, uskolla parantajia tai silmänkääntäjiä. Salatieteisiin perehtymisen lisäksi polkaistaan pystyyn missikilpailut. (U) HD Äänitekstitys: suomi.
Lisää Kioskin lyhytvideoita Yle Areenassa! HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Ali Jahanigirin vieraaksi saapuu Laura Malmivaara. Näyttelijä nousi suuren yleisön tietoon Levottomat-elokuvien myötä vuonna 2000, minkä jälkeen hän on tehnyt rooleja valkokankaalla ja televisiossa. (U) HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Ali Jahangiri saa vieraakseen käsikirjoittaja ja ohjaaja Anna Dahlmanin. Dahlman on käsikirjoittanut useita tv-sarjoja, sekä käsikirjoittamisen lisäksi myös ohjannut Siskonpeti-sarjan. (U) HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
9/9. Jørgenin ampujantaidot joutuvat kovalle koetukselle tänään, sillä tähtäimessä on siksakia lentävä taivaanvuohi. Jos tulee huti, pataan päätyy supikoira. HD Äänitekstitys: suomi.
2/10. Frank on löytänyt uuteen taloon vanhan hienon oven. Sitä pitäisi madaltaa, mutta työhön tarvitaan erikoishöylä. Ilmakuivattu naudanpaisti alkaa olla valmista, joten on koemaistamisen aika. HD Äänitekstitys: suomi.
2/3. Sofie on karannut osastolta, ja Jessin oireet ovat pahentuneet. 13-vuotiaalla Jonaksella on vakava masennus. Tanskalainen dokumenttisarja lapsista, jotka ovat joutuneet sairaalahoitoon mielenterveysongelmien vuoksi. HD Äänitekstitys: suomi.
3/6. Treffikumppanit alkavat löytyä. Mette tapaa seuralaisensa ensimmäistä kertaa lentokentällä, ja Kenneth on löytänyt Mariansa. Rickie saa odottamatonta tietoa, joka tuo kyyneleet silmiin. Tanskalainen realitysarja. (U) HD Äänitekstitys: suomi.
Rouva varapresidentti (7)
Kausi 3, 7/10. Erityinen suhde. Selina edustaa maataan vanhalla mantereella, missä kunnioitetaan toisen maailmasodan satavuotispäivää. Kuinka naispuolinen "pesunkestävä jenkki" pärjää kuninkaallisten hovissa? HD Äänitekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Hautajaiset lopettavat ihmisen vaelluksen maan päällä. Surun ja luopumisen tunteiden ohi saattaa kuitenkin kiilata ajatus mahdollisesta perinnöstä. (U) HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
8/8. Erica ja Niku. Kaksi sinkkua paljastavat salaisuutensa sokkotreffeillä. Pystyykö Niku ymmärtämään Erican taustaa entisenä anorektikkona? Kuinka Erica kokee Nikun parisuhdehistorian? Syttyykö romanttinen kipinä? (U) HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Jakso 717: Kiven vartijat. Niklas saa apua yllättävästä suunnasta. Kaisla joutuu musisoimaan. Tomi kääntää tappion voitoksi. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Katsellaan Iinan kanssa lasten lähettämiä piirustuksia sekä ohjelmat Kikattava Kakkiainen, Simo, Kati ja Töppö, Kynä käteen!, Puput, Tie tähtiin sekä Iltasatu. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
2/3. Miesten ulkonäköpaineet. Fitness-buumi on iskenyt todenteolla nuoriin brittimiehiin. Täydellistä six packia tavoitellaan kuntosalilta, mutta myös kauneuskirurgian ja hormonivalmisteiden avulla. HD Äänitekstitys: suomi.
Jakso 718: Viikinkejä näkyvissä. Krista tekee virheen. Tero hurmaantuu viikingeistä. Otso ja Lissu puhuvat asiat halki. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Osa 2. Esittelyssä jääspeedway, intialainen kamppailulaji nimeltään kabbadi, argentiinalainen palloilulaji bossaball ja ikivanhat skotlantilaiset voimanmittelöt. HD Äänitekstitys: suomi.
Villin kortin parhaat palat. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Fortitude - ikiroudan kirous (16)
5/12. Väkivaltaisen pidätyksen takia Dan siirretään syrjään kuulustelusta. Hän kääntyy vanhan ja viisaan ystävänsä puoleen, joka näkee heti hänen lävitseen. Frank vakuuttaa syyttömyyttään, mutta Morton on ehdoton. (U) HD Äänitekstitys: suomi. K12 (väkivalta, ahdistus).
6/12. Todiste vapauttaa Frankin murhaepäilystä, mutta uusi käänne järkyttää yhteisöä. Kuinka ihmeessä syyllinen voisi olla juuri tämä henkilö? Dan kertoo Mortonille Pettigrew'n kuolemasta. Ronnie jatkaa pakoaan. (U) HD Äänitekstitys: suomi. K12 (ahdistus, päihteet).
Kaikilla perheillä on salaisuuksia. Toiset pysyvät salassa, kun taas toiset paljastuvat ja muuttavat kaiken. Emilie ja Christel kertovat, miten heidän isänsä salainen seksuaalisuus paljastui ja muutti heidän perhettään. HD Äänitekstitys: suomi.

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD