Efterskolit pillugit Inatsisartut inatsisaanni nr. 13-imi, 5. december 2008-meersumi § 20 a, Inatsisartut inatsisaatigut nr. 17, 3. december 2012-imeersukkut allanngortinneqartoq naapertorlugu makku aalajangersarneqarput:
§ 1. Kalaallit Nunaata aamma Danmarkip avataani, inuusuttut atuagarsornikkut, inuttut aamma nunat allat kulturiinut ilisimasaqarnerisa annertusarnissaannik siunertaqartunut (paarlaasseqatigiilluni nunami allaniinnerannut), nalunaarut atuuppoq.
§ 2. Paarlaasseqatigiilluni nunami allamiinnermut atatillugu tulliuttutut allanneqartunut Ilinniartitaanermut Naalakkersuisoqarfik tapiissutinik tunniussisinnaavoq:
1) Peqataasussap akiliutissaanik appartitsineq.
2) Visumimut aningaasartuutit.
3) Sillimmasernernut pisariaqartunut aningaasartuutit.
4) Nakorsamit misissortinnissanut aamma akiuussutissanik kapitinnissanut pisariaqartunut aningaasartuutit.
5) Ilinniarnerup aallartilerneranut naammassineranullu atasumik Kalaallit Nunaannit utimullu inuusuttup angalanera.
6) Angalanermut atatillugu inuusuttup unnuineri pisariaqartut.
7) Angalanermut atatillugu inuusuttup nerisaqartinnissaa pisariaqartoq.
8) Qanigisat napparsimarulunnerannut toqukkulluunniit qimagunnerannut atasumik Kalaallit Nunaannut utimullu inuusuttup angalanera.
9) Inuusuttup napparsimarulunneranut toqukkulluunniit qimagunneranut atasumik Kalaallit Nunaannit utimullu angajoqqaatut oqartussaassuseqartup angalanera.
Imm. 2. Qanigisat pineqartillugit, tak. imm. 1, nr. 8, ima paasineqassaaq qatanngutit, katissimallugu aapparisaq, qitornat, angajoqqaat, angajoqqaatut oqartussaassuseqartut aamma aanaa/aataa. Immikkut ittumik pisoqartillugu Ilinniartitaanermut Naalakkersuisoqarfiup inuit allat qanigisatut isigineqarnissaat aalajangersinnaavaa.
Peqataanissamut akiliummut tapiissutit
§ 3. Kalaallit Nunaata aamma Danmarkip avataani paarlaasseqatigiilluni nunami allamiinnermi peqataanissamut akiliutip appartinnissaanut, isertitanit aallaaveqartumik tapiissutinik Ilinniartitaanermut Naalakkersuisoqarfik tunniussisarpoq. Tapiissutit Ilinniartitaanermut Naalakkersuisoqarfimmut qinnuteqarneq aallaavigalugu inummut ataatsimut tapiissutitut tunniunneqassapput.
§ 4. Tapiissutit naatsorsornerinut aningaasarsiat tunngaviusut tassaapput, angajoqqaatut oqartussaassuseqartut maannakkorpiaq ataatsimoortumik aningaasarsiaat, tak. procenti aaqqiissutissaq aamma maannakkorpiaq aningaasarsiat pillugit Inatsisartut inatsisaat, taamaattoq tak. imm. 2-5. Inuusuttoq katinnikuusimappat, piffissami qinnuteqarfiusumi inuusuttup katissimallugulu aappaata maannakkorpiaq ataatsimoortumik aningaasarsiaat aallaavigineqassapput.
Imm. 2. Angajoqqaatut oqartussaassusillit avissimappata imaluunniit avissaaqqappata, inuusuttup najugaqarfigisaata angajoqqaatut oqartussaasuusup maannakkorpiaq aningaasarsiai, tapiissutit amerlassusilerneqarnissaannut naatsorsuinermi aallaavigineqassapput. Tamanna aamma atuuppoq, inuusuttoq angajoqqaamini marluusuni sivisoqatigiimmik najugaqartaraluarpalluunniit.
Imm. 3. Inuusuttup najugaqarfigisaa angajoqqaatut oqartussaassuseqartoq inummik allamik najugaqatigisaminik aappaqarsimappat, tapiissutit amerlassusilerneqarnissaannik naatsorsuinermi najugaqatigisatut aappaasup maannakkorpiaq aningaasarsiai ilanngullugit naatsorneqassapput, aappariinneq katissimanermik aallaaveqarpat imaluunniit katissimanermut assinguppat aamma piffissami qinnuteqarfiusumi ukiumik ataatsimik sivisunerusimappat.
Imm. 4. Angajoqqaatut oqartussaassusilimmik inummik peqanngippat, tapiissutit amerlassusilernissaannik naatsorsuinermi aningaasarsiat 0 kr.-iusut aallaavigineqassapput.
Imm. 5. Aningaasarsianut tunngaviusoq inuusuttup qatanngutai ataasiakkaat 18-it inorlugit ukiullit tamaasa aallaavigalugit paarlaasseqatigiilluni nunami allamiinnissap aallartinnerani 30.000 kr.-nik appartinneqartassaaq, pineqartoq inuusuttumik najugaqateqarsimappat. Meeqqamut 18-it inorlugit ukiulimmut ataatsimut, aningaasarsianut tunngaviusoq aamma 30.000 kr.-nik appartinneqassaaq, nunami allamiinnerup aallartinnerani meeqqamik najugaqateqartunut, meeraq aapparisatut inooqatigisap meerarippagu, tak. imm. 3.
§ 5. Maannakkorpiaq aningaasarsiat tapiissutillu sanilliunneqarnissaannut uuttuut ukiumut pineqartumut aningaasanut inatsimmi aalajangersarneqartassaaq, taamaattoq tak. imm. 2. Nalunaarummi uani isertitakitsutut isigineqarneq malillugu aningaasarsiat sorliit tapiissutinut attuumassuteqarnersut uuttuummi takuneqarsinnaassaaq.
Imm. 2. Paarlaasseqatigiilluni nunami allamiinnermut peqataanissamut akiliutip appartinnissaanut tapiissutit tunniunneqarsinnaasut amerlanerpaaffissaat, ukiumut pineqartumut aningaasanut inatsimmi aalajangersarneqarsinnaavoq.
Imm. 3. Ukiumoortumik aningaasanut inatsisini aningaasarsiakinnernut angajoqqaat akiliutissaannut tamakkiisumik akiliussisoqarsinnaanera aalajangersarneqarsinnaavoq.
Visummimut, sillimmasiinermut, nakorsamit misissortinnermut aamma akiuussutissamik kapitinnermut tapiissutit
§ 6. Angajoqqaatut oqartussaasup maannakkut aningaasarsiai, appasissumik isertitatut taaneqarsimappata ukiumoortumik aningaasanut inatsimmi uuttuutitut aalajangersarneqarsimasutuut, tak. § 5, imm. 1, aningaasartuutinut matussutissanik tapiisoqartassaaq ukununnga:
1) Visummi.
2) Sillimmasiinernik pisariaqartunik sillimmasiineq.
3) Nakorsamit misissortinnerit pisariaqartut.
4) Akiuussutissamik kapitinnerit pisariaqartut.
Angalanerit, ineqarnerit nerisaqarnerillu akilernissaannut tapiissutit
§ 7. Inuusuttup imaluunniit angajoqqaatut oqartussaassuseqartup angalanerani aningaasartuutit matussusernissaannut tapiissutit, tak. § 2, imm. 1, nr. 5, 8 aamma 9, tunniunneqassapput pisortat angallassissutaannut akikinnerpaamut aningaasartuutit naleqataannik, taamaattoq tak. imm. 4.
Imm. 2. Aqqut alla atorlugu angalasoqarsimappat pisortat angallassisinnaanermik akuerisaannut akikinnerpaamut aningaasartuutit killigalugit akiliussisoqassaaq. Aqqummut Ilinniartitaanermut Naalakkersuisoqarfiup angallassisinnaanermik akuerisaannik angallassisinnaaneq periarfissaqanngippat angalanertut akikinnerpaatut periarfissaasumut aningaasartuutit qaffasinnerpaaffigisinnaasaannik akiliussisoqassaaq.
Imm. 3. Timmisartumut bilitsit suliarereernerisa kingorna allannguinermi aningaasartuutit allineri aningaasartuutit angajoqqaanit akilerneqassapput, tamanna angajoqqaatut oqartussaassuseqartut angalanermut kissaatinik allannguinerannik pissuteqarpat.
Imm. 4. Nunami allamiinneq unitsinneqarpat § 17, imm. 1, nr. 6 malillugu angerlamut angalanissamut tapiissutinik tunniussisoqarneq ajorpoq.
§ 8. Angalanermut atatillugu inuusuttup pisariaqartumik unnuisariaqarnerinut matussutissatut tapiissutit, tak. § 2, imm. 1, nr. 6, tunniunneqassapput aningaasartuutit tamarmiusut ilanngullugit.
Imm. 2. Angalaneq inuusuttup pisuussutiginngisaanik allanngortariaqalersillugu tassanngaannartumik ineqartitsinissaq pisariaqalissappat, ineqarfissaq aningaasartuuteqarnissarlu inissiineq sioqqullugu Ilinniartitaanermut Naalakkersuisoqarfimmit akuerineqaqqaassaaq.
Imm. 3. Angajoqqaatut oqartussaassuseqartut pisinnaatitsissuteqarfimmik tuninikuusaasa, ilaqutariit ineqarfiusussat imaluunniit allat inissaqartinngippassuk, inuusuttup utaqqiisaasumik pisariaqartunik inissisimaffissaanut aningaasartuutit Ilinniartitaanermut Naalakkersuisoqarfiup akilersinnaavai. Pisup kingornatigut angajoqqaatut oqartussaassuseqartunut aningaasartuutit akilersinniarneqassapput.
§ 9. Angalanermut atatillugu pisariaqartumik nerisaqarnermut matussutissatut tapiissutit, tak. § 2 imm. 1 nr. 7, tunniunneqartarput ineqarfigisami nerinermut allagartatut ilusilerlugit.
Imm. 3. Angalanerup ingerlanerani inuusuttup pisuussutiginngisaanik allannguisoqarneratigut nerinissaq pisariaqalersimappat, nerisaqarnermut aningaasartuutigisimasanut uppernarsaatit tunniunnerisigut tapiissutit tunniunneqassapput, nerinerlu ataaseq kr. 100 tikillugu akeqartussaavoq.
Tapiissuteqarnissami piumasaqaatit
§ 10. Paarlaasseqatigiilluni nunami allamiinnermut tapiissutinik pissarsisinnaaniaraanni piumasaqaatit tulliuttutut allanneqartut eqquutsinneqarsimassapput:
1) Inuusuttoq danskisut innuttassuseqassaaq.
2) Nunami allamiinnerup aallartinnerani inuusuttoq aamma angajoqqaatut oqartussaassusillit Kalaallit Nunaanni aalajangersimasumik najugaqassapput aammalu nunami aallamiinnissaq sioqqullugu sivikinnerpaamik ukiumi ataatsimi Kalaallit Nunaanni aalajangersimasumik najugaqarsimassallutik, tak. taamaattoq imm. 2. Kalaallit Nunaata avataani najugaqarnermut ilaatinneqarneq ajorput nunami allamiinnerit ilinniarnermik imaluunniit pilersuisussaanermik patsiseqartumik ingerlanneqartut, nunami allamiinnermi Kalaallit Nunaanni oqartussaasut peqataaffigisimasaat.
3) Paarlaasseqatigiilluni nunami allamiinnerup aallartinnerani inuusuttoq 15-inik ukioqalereersimassaaq kisiannili 18-inik ukioqalereersimassanani.
4) Nunami allamiinneq suliniaqatigiiffimmit, Ilinniartitaanermut Naalakkersuisoqarfimmit akuerineqarsimasumit, tak. § 11, aaqqissuunneqarsimassaaq.
5) Ilaqutariinni najugaqartitsisuni ataatsini arlalinniluunniit inuusuttoq najugaqassaaq.
6) Nunami allamiinneq ukiumik atuarfiusumik ilivitsumik sivisussuseqassaaq.
7) Atuarfimmi, najukkami oqartussaasunit akuerisaasumi, tamakkiisuusumik atuartinneqarnermik nunami allamiinneq ilaqartinneqassaaq.
8) Danmarkimi imaluunniit Kalaallit Nunaanni paarlaasseqatigiilluni nunami allamiinnermut imaluunniit efterskolernermut inuusuttoq siusinnerusukkut tapiissutinik tunineqarsimassanngilaq.
9) Nunami pineqartumi pisariaqartumik sillimmasiissutaasussanit inuusuttoq matussuserneqarsimassaaq.
10) Inuusuttoq nunamut pineqartumut visummeqassaaq.
11) Paarlaasseqatigiilluni nunami allamiinnermut tapiissutinik tamakkiisuusunik allaneersuniit inuusuttoq peqqusaanngilaq.
Imm. 2. Ilinniartitaanermut Naalakkersuisoqarfik immikkorluinnaq pisoqarsimatillugu najukkamut piumasaqaat imm. 1 aamma 2-miittoq saneqqussinnaavaat, soorlu assersuutigalugu ilinniartoq angajoqqaatullu oqartussaassuseqartut ukiuni arlalinni Kalaallit Nunaanni aalajangersimasumik najugaqarsimappata imaluunniit meeraq Kalaallit Nunaanni aalajangersimasumik najugaqarsimappat ukiuni arlaqartuni najugaqareersimappat, taamaalineranilu angajoqqaatut oqartussaassuseqartut nunami allami aalajangersimasumik najugaqarsimappata.
Imm. 3. Imm. 1, nr. 8-mi piumasaqaat immikkut ittumik pisuni Ilinniartitaanermut Naalakkersuisoqarfiup saneqqussinnaavaa, matumani atuartup pissutsit akuerineqarsinnaasut pissutigalugit efterskolimiinnerminik imaluunniit paarlaasseqatigiilluni nunami allamiinnerminik siusinaarluni unitsitsisariaqalernera ilanngullugu.
Suliniaqatigiiffiit akuerineqartarnerat
§ 11. Ilinniartitaanermut Naalakkersuisoqarfiup paarlaasseqatigiinnermik isumagisaqartoq suliniaqatigiiffik akuerisinnaavaa, tapiissutit atorlugit inuusuttumik paarlaasseqatigiilluni nunami allamiisitsilluni allartitsinissaanut, suliniaqatigiiffiup uppernarsaaffigisinnaappagu:
1) suliniaqatigiiffik tassaasoq nammineerluni inatsisitigut akisussaasuusoq,
2) suliniaqatigiiffiup paarlaasseqatigiilluni nunami allamiisitsisarnera tamanut ammasumik neqeroorutigineqartartoq,
3) suliniaqatigiiffiup paarlaasseqatigiilluni nunami allamiisitsisarnera tamatigoortuunermik tamanullu ammasuunermik aallaaveqartoq,
4) suliniaqatigiiffiup paarlaasseqatigiilluni nunami allamiisitsisarnera pitsaassutsikkut qaffasissuusoq, ilinniartup pissarsiaqarnissaanik qularnaarisuusumik § 1-imut naapertuuttumik, aamma
5) suliniaqatigiiffiup inuusuttut misissuiffigisarai taakku paarlaasseqatigiilluni nunami allamiinnissamut inerisimallutillu piareersimanissaat qulakkeerumallugu.
Imm. 2. Imm. 1 naapertorlugu akuersissut atorunnaarsinneqartutut nalunaarutigineqarnissami tungaanut imaluunniit paarlaasseqatigiilluni nunami allaniitsitsisartutut suliniaqatigiiffiup atorunnaarnera tikillugu atuuttarpoq.
Imm. 3. Imm. 1 naapertorlugu akuersissutit tunniunneqarsimasut atorunnaarsinneqarsinnaapput, imm. 1-imi piumasaqaatit ilaat ataaseq arlallilluunniit eqquutsinneqarunnaarsimappata.
Imm. 4. Paarlaasseqatigiilluni nunami allaniitsitsisartutut suliniaqatigiiffittut akuerineqarnissaq pillugu qinnuteqaat paasissutissanik naleqquttunik ilaqartillugu Ilinniartitaanermut Naalakkersuisoqarfimmut kingusinnerpaamik 1. december nassiunneqassaaq, taassuma ukiumi tulliuttumi ukiup allartinneraniit atuuttunngornissaata akuersissutigineqarnissaa siunertaralugu, taamaattoq tak. § 21.
Imm. 5. Suliniaqatigiiffiit naalakkersuisoqarfimmit akuerineqarsimasut pillugit allattorsimaffik, Ilinniartitaanermut Naalakkersuisoqarfiup www.sullissivik.gl aqqutigalugu tamanut saqqummiutissavaa.
Qinnuteqarnermi periutsit il.il.
§ 12. Paarlaasseqatigiilluni nunami allaniinnissamut tapiissutit pillugit qinnuteqaat, Ilinniartitaanermut Naalakkersuisoqarfiup aqutsisuusussatut toqqarsimasaanut nassiunneqassaaq.
Imm. 2. Qinnuteqaat sukkulluunniit nassiunneqarsinnaavoq taamaattoq kingusinnerpaamik paarlaasseqatigiilluni nunami allamiinnissap aallartinnissaa qaammatinik marlunnik sioqqullugu pisassaaq, taamaattoq tak. imm. 3.
Imm. 3. Aqutsisuutitaasoq qinnuteqarnissamut piffissaliunneqartumik saneqqutsisinnaavoq pissutsit immikkut ittut atuussimappata, tak. imm. 2.
§ 13. Tapiissutit pillugit qinnuteqarnermi, Ilinniartitaanermut Naalakkersuisoqarfiup qinnuteqarnermi immersuiffissaq akuerisimasaa atorneqassaaq. Qinnuteqarnermi immersuiffissaq www.sullissivik.gl-imi nassaassaavoq.
Imm. 2. Qinnuteqaammut ilanngussatut kakkiunneqassapput:
1) paarlaasseqatigiilluni nunami allamiisitsisarnermik suliniaqatigiiffimmut isumaqatigiissut,
2) sillimmasiisimanermut uppernarsaat,
3) visummimut uppernarsaat,
4) illoqutigiit oqaluttuarisaanikkut najugaqarnermut uppernarsaataat aamma
5) inuusuttup kuisinnermut allagartaa.
§ 14. Inuusuttumut angajoqqaatut oqartussaassuseqartunut imaluunniit suliniaqatigiiffimmut tapiissutit akilerneqassapput.
Imm. 2. Tapiissutit akilerneqarnerat, angajoqqaatut oqartussaassuseqartut inniminniinerup taamaatinnissaanut sillimasernikuunissamik piumasaqaatitaqarsinnaavoq.
Imm. 3. Inuusuttoq katissimasuusimaguni, nalunaarut una malillugu angajoqqaatut oqartussaassuseqartut pisinnaatitaaffiinut pisussaaffiinullu inuusuttoq akisussaasuussaaq.
Ilisimatitsisussaatitaaneq aamma utertitsilluni akiliineq
§ 15. Tapiissutit pillugit qinnuteqarneq sioqqullugu allaninngaanniit tapiissutinik tigusaqartoqarsimanersoq imaluunniit neriorsuinermik nalunaaruteqartoqarsimanersoq pillugu aqutsisutut Ilinniartitaanermut Naalakkersuisoqarfiup toqqarsimasaanut, tak. § 12, imm. 1, ilisimatitsinissamik qinnuteqarnermut atatillugu angajoqqaatut oqartussaassuseqartut pisussaaffeqarput.
Imm. 2. Tapiissutinut aningaasaliissutit tiguneqarnerisa kingorna allaniit tapiissutinik, tapiissutit tiguneqarnerisa kingorna, tigusaqartoqarsimanersoq pillugu angajoqqaatut oqartussaassuseqartut ilisimatitsissuteqarnissaminnut pisussaaffeqarput.
Imm. 3. Allaniit tapiissutinik pissarsisoqartillugu, tak. imm. 1 aamma 2, nunatta karsianiit tapiissutisiat tamakkiisumik ilaannakuusumilluunniit annaaneqarsinnaapput.
§ 16. Inuusuttup paarlaasseqatigiilluni nunami allamiinnerminik unitsitsiinnarnera, atuarfimmut allamut nuunnera aamma paasissutissanik allanik tapiissutit pigiinnarnissaannut pissutissaqartitsinermut sunniuteqarsinnaasut pillugit aqutsisutut Ilinniartitaanermut Naalakkersuisoqarfiup toqqarsimasaanut nalunaaruteqarnissamik angajoqqaatut oqartussaassuseqartut pisussaaffeqarput.
Imm. 2. Tapiissutit pillugit qinnuteqaatip nalilersuiffiginissaanut pisariaqartut paasissutissat tamakkerlugit, matumani akissarsiaqarnermi pissutsinut paasissutissat ilanngullugit, Ilinniartitaanermut Naalakkersuisoqarfiup aqutsisuusussatut toqqarsimasaata pissarsiariniarsinnaavai.
§ 17. Ilinniartitaanermut Naalakkersuisoqarfiup tapiissutit akilerneqarsimasut utertillugit akilerneqarnissaat tamakkiisumik ilaannakortumilluunniit piumasarisinnaavaa, imaattoqarsimappat:
1) tapiissutit tunniunneqarnerannut sunniuteqarsinnaasunik paasissutissanik eqqortuunngitsunik nalunaaruteqarsimappata imaluunniit pissutsit atukkat allanngorneri pillugit angajoqqaatut oqartussaassuseqartut ilisimatitsisimanngippata,
2) tapiissutit tunngavissaqanngitsumik tiguneqarsimappata,
3) tapiissutit siunertamut aningaasaliiffiusumut atorneqarsimanngippata,
4) paarlaasseqatigiilluni nunami allamiinneq aallartinneqarsimanngippat,
5) paarlaasseqatigiilluni nunami allamiinneq unitsinneqarsimappat aamma unitsitsineq naammaginartumik tunngavilersorneqarsimanngippat, imaluunniit
6) paarlaasseqatigiilluni nunami allamiisitsisartutut suliniaqatigiiffiup aamma inuusuttup akornanni isumaqatigiissut atorunnaarsinneqarsimappat, pinerluuteqarnermik, atuarfimmit anisitaanermik imaluunniit pissutsinit assingusunit suliniaqatigiiffimmit akuerineqanngitsunik patsiseqarsimappat.
Imm. 2. Aningaasanik utertitsilluni akiliuteqarnissamik piumasaqaat, taarsigassarsianngortillugu allanngortinneqarsinnaavoq. Aningaasat utertillugit akilerneqarnissaannik piumasaqaatip taarsigassarsianngortinneqarlutik allanngortinnerata kingorna ulloq siullermiit atuutilersumik taarsigassarsiat ernialersorneqalissapput. Taarsigassarsiat ukiumoortumik ernialersorneqassapput, pisortat qaqugukkulluunniit diskontoat procentimik ataatsimik ilasaq erniarineqartinneqarluni. Ernialiineq ukiut tamaasa 31. december imaluunniit ullormi akiitsut akilerneqarfianni pisassaaq.
Nalunaarummik saneqqutsisinnaaneq aamma naammagittaalliuteqarsinnaaneq
§ 18. Inuusuttut pillugit pissutsit immikkorluinnaq ittut tunngavissaqartitsigaangata inuusuttut ataasiakkaat nalunaarummi aalajangersakkanik atuinnginnissaat Ilinniartitaanermut Naalakkersuisoqarfiup akuerisinnaavaa.
§ 19. Nalunaarut una malillugu aalajangiinerit, allaffissornikkut oqartussaaffeqarfimmut allamut naammagittaalliutigineqarsinnaanngillat.
§ 20. Nalunaarut ulloq 1. august 2019 atuutilerpoq aamma 1. januar 2020 aallarnerfigalugu paarlaasseqatigiilluni nunami allamiinnermut tapiissutinut atuuttussaalluni.
§ 21. Paarlaasseqatigiilluni nunami allamiisitsisartutut suliniaqatigiiffittut akuerineqarnissaq pillugu qinnuteqaat, akuersissut ukiumut qaammatisiutit 2020-imut atuuttussaq eqqarsaatigalugu, paasissutissanik naleqquttunik tamanik ilaqartillugu Ilinniartitaanermut Naalakkersuisoqarfimmut kingusinnerpaamik ulloq 1. september 2019-imi nassiunneqassaaq.


text:
 Muistipaikka 5 Muistipaikka 2020 :: belaboring315vy.online
muistipaikka b digita uhf dvb-t muistipaikka c digita uhf dvb-t muistipaikka e digita uhf dvb-t muistipaikka f anvia uhf dvb-t2 muistipaikka g anvia. 2 5 005 radio yle mondo radio ylen klassinen 003 51 ohjelmien katselu vaatii salauksenpurkukortin ja siihen linkitetyn ca moduulin? canalur-heiluhd 41 yle hd hd test 1. ASUS M570 on ohut, kevyt ja tyylikäs tehokannettava, jota käytät niin kuvankäsittelyyn, elokuvien katseluun kuin pelaamiseen. Sen 21,9 mm:n profiili ja 1,96 kg:n kokonaispaino tekevät siitä yhden kevyimmistä saatavilla olevista tehokannettavista. Linkki on nukkunut 100 -vuosina ja tuolloin hän on menettänyt paljon muistoistaan siitä, mitä aiemmin tapahtui. Vaikka tarina The Legend of Zelda: Breath of the Wild käsittelee Linkin yritettäessä lopettaa Calamity Ganon ja pelastaa Hyrule, on olemassa subplotti palauttaa hänen muistoja. On olemassa 18-muistoja Linkki sinun täytyy hakea koko kuva siitä, mitä tapahtui 100 vuotta sitten.
MUISTIPAIKKA VHF A DNA VHF DVB-T2 MUISTIPAIKKA VHF B DNA VHF DVB-T2 MUISTIPAIKKA VHF C DNA VHF DVB-T2 MUISTIPAIKKA Viasat Film Alfatv 15 Frii LIV 8 MTV3 MAX Viasat History MTV Sport 2 HD 98 Nelonen PRO 1 HD 105 Nelonen Pro 4 104 Nelonen Pro 5 101 C More First HD MTV SPORT 1 HD MTV MAX HD. Novartis Finland Oy. METSÄNNEIDONKUJA 10 02130 ESPOO. Y-tunnus: 0113649-5 Puh: 09 6133 2326. 16.01.2020 4 / 5: Erittäin hyvä ja toimiva autosoitin! Latasin car launcher softan, joka paransi käyttöjärjestelmän yleisilmettä ja käytettävyyttä huomattavasti. Googlemaps toimii moitteetta, kun GPS anturi on asennettu kojelaudalle ja youtubet,. MicroSD-muistipaikka. Maailmanradio Sony ICF-SW30. Radiossa kaikki toimii niin kuin pitääkin. Yksi muistipaikka ei kuitenkaan ole käytössä. Netissä on käyttöohjeet. Voi käyttää lisäantennia liittämällä sen radion omaan antenniin. the Sony ICF-SW30 portable receiver covers AM, FM 76-108 MHz and ten shortwave bands. Acer 15,6" Nitro 5 AN515-54-554R, kannettava pelitietokone, musta. Intel Core i5-9300H 2.4GHz, 8GB DDR4, 512GB SSD, FullHD, NVIDIA GeForce GTX 1650 4GB, Win 10 Home.
Swift 3 soveltuu ihanteellisesti niille, jotka hakevat kannettavaa tietokonetta, jonka suorituskyky riittää kaikkien päivittäisten tehtävien hoitamiseen. Vaikka laite on paksuudeltaan alle 2 cm ja painaa ainoastaan 1,45 kg, siinä riittää tehoa ja virtaa. Muistit ja Tarvikkeet edullisesti ja nopeasti kotimaisesta muistikauppa verkkokaupasta. Yhteystiedot 040-6674 474 ark. 10-16; infoatmuistikauppa.fi.
Lenovo ThinkPad E490 • Mattapintainen 14" Full HD IPS-näyttö • Intel Core i7-8565U Quadcore prosessori • Näytönohjain AMD Radeon RX 550X 2GB GDDR5 • Keskusmuisti 8GB DDR4 keskusmuistin määrä max. 32GB, yksi vapaa muistipaikka • Nopea 256GB SSD.

matches: hd HD HD HD HD HD


VISK - § 444 Verbit sanaluokkana; luvun yleiskatsaus
SISÄLLYS > RAKENNE > Verbit > Yleistä > § 444 Verbit sanaluokkana; luvun yleiskatsaus
§ 444 Verbit sanaluokkana; luvun yleiskatsaus
Verbit ovat sanoja, joiden taivutukseen kuuluvat tempus, modus ja persoona. Näissä kategorioissa taipunut verbinmuoto on finiittinen eli finiittiverbi (» § 106 – 118). Verbien infiniittiset muodot eli nominaalimuodot (infinitiivit ja partisiipit) taipuvat osittain nominin tapaan. Niistä yhtä, A-infinitiivin perusmuotoa, käytetään verbin hakumuotona: olla, puhua, haravoida, pelätä. Finiittiverbi toimii lauseen ytimenä (» § 864 – 866):
Sinä olet ihana. | Äiti puhui minulle aina saksaa. | Täällä on näköjään käynyt vieraita. | Naapurissa haravoidaan jo pihaa. | Kuka nyt joulupukkia pelkäisi.
Verbejä käsitellään tässä luvussa siltä kannalta, millaisia täydennyksiä ne saavat ja millaisissa konstruktioissa ne esiintyvät. Tämä koskee verbejä riippumatta niiden muodon finiittisyydestä tai infiniittisyydestä. Infiniittisillä verbinmuodoilla (» § 490 – 550) ja osittain myös verbikantaisilla substantiiveilla (» § 560 – 561) on samat täydennykset kuin vastaavilla finiittiverbeillä.
Kaikissa tekstilajeissa tavallisimmat verbit ovat olla (» § 456) sekä kieltoverbi ei. Muita erittäin tavallisia verbejä ovat tulla, tehdä, pitää, jäädä ja sanoa sekä modaaliverbit voida ja saada. Verbit ovat avoin luokka, johon tulee jatkuvasti uusia sanoja, etenkin johdoksia (» § 303 – 370). Verbit erottuvat taivutuksensa perusteella nomineista ja taipumattomista sanoista; partisiipit tosin ovat luettavissa paitsi verbinmuodoiksi myös adjektiivijohdoksiksi (» § 297, 521). Lisäksi jotkin infiniittimuodot ovat leksikaalistuneet siten, että niitä voidaan pitää adverbeina kuten sanaa yllättäen tai adpositioina kuten sanoja johtuen ja huolimatta (» § 390). Finiittimuotojen partikkelistumia ovat esim. kuule ja kato (» § 806 – 807, 858).
§ 445 Verbien semantiikkaa
§ 446 Mitä valenssilla ja täydennyksillä tarkoitetaan?
§ 447 Pakollisuus valenssin kriteerinä
§ 448 Muita valenssikriteereitä
Verbien monimerkityksisyys ja täydennysmuotit
§ 449 Hyppiä, hyppiä paikasta toiseen, hyppiä vesi pois korvasta
Moniosaiset predikaatit
Liittomuodot ja muut moniverbiset rakenteet
§ 450 Predikaatteja: teki, ei olisi tehnyt, voi olla muuttumassa
Verbiliitot
§ 451 Mitä verbiliitolla tarkoitetaan?
§ 452 Modaalisia ja aspektuaalisia liittoja: olla tehtävissä, tekemässä
§ 453 Muita verbiliittoja: olla tekevinään, tulla tehdyksi
Verbi-idiomit ja partikkeliverbit
§ 454 Antaa ymmärtää, päästä ~ ottaa ~ tulla selville
§ 455 Lyödä läpi, käydä läpi, antaa ilmi
Verbi olla predikaatin osana
§ 456 Kaikkiruokainen täydennysten suhteen
Verbit ja subjektin laatu
Subjektittomat ja yksipersoonaiset verbit
§ 457 Milloin verbi taipuu vain 3. persoonassa?
Abstrakti subjekti, lausesubjekti ja infinitiivisubjekti
§ 458 Aiheuttaa, ratkaista, käydä ilmi, hävettää, riittää
Intransitiivisuus ja transitiivisuus
Intransitiivisten verbien merkitysryhmiä
§ 459 Muutos, ilmiö, reaktio, oleminen, kertyminen
Yksipaikkaisuus muottina
§ 460 Pojat leipoivat, Raid tappaa, Tanssi kiinnostaa
Transitiivisten verbien merkitysryhmiä
§ 461 Yleiskatsaus transitiiviverbeihin
Transitiivisuus, kausatiivisuus ja verbijohdokset
§ 462 U-verbien ja (t)ta-verbien tyypillinen suhde
§ 463 Kausatiivisuus semanttisena ominaisuutena
Transitiivisuus muottina
§ 464 Naukua kolikoita, kaatua hyppy, sykkiä odotusta
Tunne- ja tuntemusverbit
Kontaktiverbit ja erottamattoman omistuksen muotti
§ 468 Koskea puuta ~ puuhun, koskea toista käteen
Lause- tai infinitiivitäydennyksen saavat verbit
Täydennyksenä infinitiivilauseke
§ 469 A-infinitiivi ja kolme verbiryhmää: haluta, aikoa, voida
§ 470 MA-infinitiivi vaihtoehtoineen: ehtiä tehdä ~ mukaan juhlimaan
Objektina NP, infinitiivilauseke tai lause
§ 471 Vaihtelua ja eroja: Ymmärsi lähteä ~ että hän lähti
Objektina alisteinen kysymyslause tai että-lause
§ 472 Mentaalisten ja kommunikaatioverbien lausetäydennykset
Objektina referatiivirakenne tai lause
§ 473 Luulin että se tapahtuu ~ sen tapahtuvan
Adverbiaalitäydennykset muoteissa ja verbin valenssissa
Olo- ja suuntasijaiset muotit
§ 474 Verbi + johonkin ~ jollekulle ~ joksikin ~ tekemään jotakin
Oleminen ja pistäytyminen
§ 475 Täydennys olosijassa: pysyä, pitää, asua, käväistä
Siirtyminen ja asettuminen
§ 476 Lähtökohta ja määränpää tai vain määränpää
§ 477 Abstrakti tai implisiittinen paikan muutos
Antaminen, ottaminen ja hyötyminen
§ 478 Habitiiviadverbiaali: hallintaan, hyväksi tai vahingoksi
Suuntautuminen ja vaikuttaminen: MA-infinitiivi muotissa
§ 479 Verbi + johonkin ~ tekemään jotain ~ joku tekemään jotain
Asettamismuotti ja objektin valinta
§ 480 L astata puut lavalle ~ lava täyteen
Tilanmuutosmuotti ja resultatiivimuotti
§ 481 Tulla joksikin, tehdä ~ tarkoittaa jokin joksikin
§ 482 Resultatiivimuotti: Syödä vatsansa ~ itsensä kipeäksi
Arviointi ja kommunikaatio
Kommunikaatioverbit ja referointimuotti
§ 483 Puhuja, puhuteltava, aihe ja sisältö
§ 484 Mitä objektina: sanoa esimerkki, lohduttaa toista, että...
Arviointimuotti
§ 485 Katsoa jokin jonkilaiseksi, osoittautua joksikin
Resiprookkiset verbit
§ 486 Tapella, kätellä, törmätä, samastaa
Rektioverbejä
§ 487 Sija määräytyy verbistä: ihastua ja verrata johonkin
Vaikutelmaverbit
§ 488 Maistua, kuulua, vaikuttaa
Tavan ja välineen ilmaukset verbin täydennyksinä
§ 489 Sujua ja käyttäytyä jotenkin, varustaa jollakin


text:
sateinen päivä tapetti HD
Kotiin / luonto / sateinen päivä tapetti HD
rauha elokuu 23, 2016	luonto Jätä kommentti 1,353 näkymät
Tässä on paras valikoimista sateinen päivä tapetti HD Tietokoneissa, Pöytäkoneet, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täälläLivewallpaper.info tietokanta voi ladata paljon laadukkaita tapetti eri luokkiin . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Koska nämä kuvat ladataan käyttäjät. vaikka tyyppi tietokoneen näytön koko, että olet yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan jotka ovat uudelleen kokoinen ja se rajataan Asenna pöytämikrossasi näytön koon.
Yksinkertaisuuden, Olemme ladanneet 1920×1080 Resolution Väritaustakuvat, Se sopivat täydellisesti Näistä Major Resolution (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) Huomioithan, Jos jokin taustakuvat loukkaavat Copyright, Lähetä meille Mail yksityiskohdat, Poistamme sen mahdollisimman pian. Kaikki taustakuvat ladataan käyttäjät. Ja taustakuvat ovat ilmainen henkilökohtaiseen käyttöön vain. Jos Like This sateinen päivä tapetti HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook ja muut sosiaalisen median.
ulkomaalainen tapetti
hd kukka tapetti
new york iPhone tapetti
Pittsburgh Steelers taustakuva
Italian tapetti
Huomenta tapetti High Resolution Download
punainen iPhone tapetti HD
Parkway Drive tapetti

matches: HD HD HD HD hd HD


text:
Eilen, 22.10.Tänään, 23.10.Huomenna, 24.10.Tiistai 25.10.Keskiviikko 26.10.Torstai 27.10.Perjantai 28.10.Lauantai 29.10.Sunnuntai 30.10.Maanantai 31.10.Tiistai 1.11.Keskiviikko 2.11. Yle TV1 Sunnuntai 23.10.
Sekä kuuluisat että tavalliset naiset toimivat monissa tehtävissä ensimmäisessä maailmansodassa. Nämä urheat naiset puolustivat kotimaataan ja taistelivat vihollista vastaan neljä pitkää vuotta. Väritettyä arkistokuvaa. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Sukupuolineutraali Suomi-neito? Vieraina kansanedustajat Timo Harakka (sd.) ja Simon Elo (ps.) sekä teatteriohjaaja Susanna Kuparinen. Juontajana Ruben Stiller. #pressiklubi Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Menestys. Hiihtovalmentaja Kari-Pekka Kyrö ja Jounin Kaupan kauppias Sampo Kaulanen. Perjantai-dokkari Ilman varasuunnitelmaa kertoo nuoren kartingkuljettajan formulaunelmasta. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Suomalainen koomikko Ali Jahangiri matkaa Kreikkaan rantautuvien pakolaisten kanssa halki Euroopan. Dokumenttielokuva rakentuu pakolaisten tarinoista ja kohtaamisista, joita uutiskuvat eivät tavoita. O: Hamy Ramezan. (U) HD Sallittu kaiken ikäisille.
(Evil Under the Sun/Britannia 2001) N: David Suchet, Hugh Fraser. Poirot on lomalla pienellä etelärannikon saarella, kun eräs hotellivieraista löytyy surmattuna rannalta. Miksi hän kuoli? (U) K12 (väkivalta, ahdistus).Arviot: IMDb 7.9Lue lisää: IMDb ∙ Leffatykki
Kausi 3, 1/15. Mies varjossa. Isä Brown huomaa sekaantuneensa taas asioihin. Lady Felicia näyttää olevan avainasemassa, mutta hylkääkö hän ystävänsä oman menneisyytensä suojelemiseksi? HD K12 (väkivalta).
Kausi 1, 6/6. Terroristin tunnustus. Terrorismista pitkän tuomion istunut mies vapautuu vankilasta ja keltainen lehdistö on heti hänen kimpussaan. Kun mies katoaa, poliisi löytää katoamiselle mahdollisen motiivin. HD K12 (väkivalta, ahdistus).
Marokon dinosaurukset. Ryhmä paleontologeja suuntaa Atlasvuorille Marokkoon etsimään dinosaurusten fossiileja. Tutkijoiden tavoitteena on saada lisää tietoa näistä yli 180 miljoonaa vuotta sitten eläneistä jättiläisistä.
Vieraana Nordean, Sampo-konsernin ja UPM:n hallitusten puheenjohtaja Björn Wahlroos. Seija Rautio haastattelee. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Tamperelainen pallivaha viedään käsistä: "Tämä on juuri sitä miltä kuulostaa"Tänään 14:45
Nyt meni kone läheltä - lentoharjoituksissa hurja tilanneTänään 14:03
Valvontavideo puistattaa: Aikuinen lähetti lapsensa tekemään rikoksenTänään 11:05
Eini tuskaili tulevan esityksensä kanssa kyyneliin asti: Kauhean kipeä paikkaMTV.fi (Televisio) | 13:45, 23.10.Saara Aalto hehkuttaa MTV:lle: "Ensimmäistä kertaa ihmiset ymmärtävät, mitä haluan tehdä"MTV.fi (Televisio) | 12:36, 23.10.Kurkista kulisseihin: Näin Saara Aalto valmistautui upeaan X Factor -esitykseensäMTV.fi (Televisio) | 10:07, 23.10.Emmerdale-tähdeltä paljastus: Järkyttävä kolari voi viedä kolmen hengenMTV.fi (Televisio) | 09:53, 23.10.Ex-Salkkarit-tähti Jarmo Koski tunteikkaana: Se oppi teki minusta paremman isänMTV.fi (Televisio) | 08:12, 23.10.

matches: HD HD HD HD HD HD


text:
Itä-Suomen HO 25.11.2014 14/150398 - Hovrättsavgöranden - FINLEX ®
Du är här: Finlex › Rättspraxis › Hovrätter › 2014 › Itä-Suomen HO 25.11.2014 14/150398
Itä-Suomen HO 25.11.2014 14/150398
Ampuma-aserikos - Rikosoikeudellinen laillisuusperiaate
I-SHO:2014:10
Rikoslain 41 luvun 1 §:n 1 momentti ja ampuma-aselain muutettu 2 § eivät täyttäneet laillisuusvaatimuksen rikoslainsäädännölle asettamaa täsmällisyysvaatimusta.
Niin sanottujen starttiaseiden luvanvaraisuutta oli lain muutoksen jälkeen eri viranomaisissa eri puolilla Suomea tulkittu eri tavoin. Ampuma-aselain määritelmässä ei mainittu, minkälainen ampuma-aseen tuli olla. Tämän vuoksi lain sanamuodosta ei voitu myöskään päätellä, minkälainen esine muistuttaa ampuma-asetta. Ampuma-aselain määritelmä ampuma-aseesta oli ristiriidassa lain säätämiseen johtaneiden hallituksen esitysten ja Euroopan yhteisöjen neuvoston direktiivin mukaisen tuliaseen määritelmän kanssa siitä, onko aseessa oltava piippu. Asia oli siten tulkinnanvarainen ja epäselvä eikä rangaistavuuden ala ollut kohtuudella tekijän ennalta arvattavissa. Muun ohella tämän vuoksi A:ta ei voitu tuomita ampuma-aserikoksesta rangaistukseen ja syyte sekä menettämisseuraamusvaatimus oli hylättävä.
POHJOIS-SAVON KÄRÄJÄOIKEUDEN TUOMIO 19.6.2014
8510/R/0002708/13
Ampuma-aselaki 2 § 1 mom., 6 § ja 18 § 1 mom. 1 kohta
26.08.2013 Kuopio
A on ampuma-aselain vastaisesti luvattomasti pitänyt hallussaan ampuma-aseita: jäljempänä yksilöityjä kuutta ns. starttipistoolia, jotka muistuttavat ampuma-asetta ja jotka rakenteensa tai valmistusmateriaalinsa puolesta ovat ilman erityistietoja ja -taitoja muunnettavissa toimiviksi ja luvanvaraisiksi revolveriksi tai pienoisrevolveriksi, merkinantopistooliksi tai kaasuaseiksi tahi jotka sellaisinaan ovat kaasuaseita (2-5).
1) Nagant-revolverin kopio: teräsrunkoinen, patruunapesään sopii 22 cal short -patruuna ja helposti muutettavissa ampuma-aseeksi poistamalla poraamalla pois piipun takaosan tulppa. Aseella voi ampua myös 7,62 luotipatruunaa, kun siitä poistetaan patruunapesien holkit tai avaamalla aseen piippu poraamalla tai poistamalla aseen piippu kokonaan.
2) Parabellum-pistoolin kopio ME P08 cal 9 mm: valmistusmateriaali metalliseosta, aseella voi ampua kaasupatruunoita ja piipun etupään kierteisiin asennettavalla lisälaitteella valoammuksia, jolloin peruspanoksena toimii paukkupatruuna.
3) Kaksi (2) Colt -revolverin kopiota Bruni Magnum cal 9 mm: valmistusmateriaali metalliseosta ja aseella voi ampua kaasupatruunoita.
4) Colt 1911 -pistoolin kopio Kimar 911 cal 8 mm: valmistusmateriaali metalliseosta ja aseella voi ampua kaasupatruunoita.
5) Beretta 92 -pistoolin kopio Bruni Mod 92 cal 8 mm: valmistusmateriaali metalliseosta ja aseella voi ampua kaasupatruunoita.
Ampuma-aseen menettäminen syytekohdassa 1
A on tuomittava menettämään valtiolle laittomasti hallussapitämänsä aseet
- revolveri Nagant (nro 10),
- pistooli Parabellum MeP08- merkinantopistooli (nro 11),
- revolverit kaksi kappaletta Magnum Bruni 380 (nro 12),
- pistooli Kimar 1911 (nro 13) ja
- pistooli Bruni MOD 92 (nro 14).
Takavarikkopöytäkirja nro 8150/R/2708/13/TVP/1
Rikoslaki 10 luku 5 §
A on velvoitettava korvaamaan valtiolle todistelukustannukset.
A on kiistänyt syytteen. Syyte, menettämisseuraamusvaatimus sekä todistelukustannusvaatimus on hylättävä. Suomen valtio on velvoitettava korvaamaan vastaajan oikeudenkäyntikulut asiassa laillisine korkoineen.
A:lta puuttuu tahallisuus. Hän ei ole tiennyt eikä hänen ole pitänytkään tietää, että starttiaseet olisivat tekoajankohdaksi merkittynä päivämääränä 26.08.2013 luvanvaraisia. Teko ole rikos ennen kuin starttiaseiden luvanvaraisuudesta on Suomen oikeusjärjestyksen mukaisessa säätämisjärjestyksessä yksityiskohtaisesti säädetty.
Ampuma-aselaissa ei ole säädetty, että kaikki starttiaseet olisivat luvanvaraisia, vaan ainoastaan muunnettavissa olevat. Muunnettavuusmäärityksen tulee perustua teknisiin tutkimuksiin ja niistä laadittuihin virallisiin dokumentteihin. Epätäsmällisyyden poistamiseksi tulisi asetuksella vahvistaa, mitkä starttiaseet tulisivat kysymykseen ampuma-aselain 2 §:ssä tarkoitettuina ampuma-aseiksi muunnettavissa olevina esineinä. Poliisihallituksen asehallinto, jolle ampuma-aselaissa tarkoitettu neuvonta ja ohjeistus lain mukaan kuuluu, ei ole ohjeistanut sitä, mitkä starttiasemallit mahdollisesti ovat muunnettavissa. A ei ole 26.08.2013 voinut eikä hänen ole pitänytkään tietää sellaista, mitä ei ampuma-aselain ohjeistusta ja valvontaa toimittava poliisihallituskaan tiedä.
Lakia on sovellettava syytetylle lievemmän vaihtoehdon mukaisesti. Asia on ratkaistava syytetyn eduksi ja syyte sekä menettämisseuraamusvaatimus hylättävä.
Aseiden muunnettavuudesta:
1) Nagant revolverin kopio:
Aseella ei voi ampua 22 Short patruunoita. Iskuri ei sytytä patruunaa, koska ase on tehty keskisytytteisiä patruunoita ampuvaksi. Aseella ampuminen ei aiheuttaisi vaaraa ihmiselle luodin alhaisen lähtönopeuden vuoksi.
2) Parabellum -pistoolin kopio ME P08 cal 9 mm:
Materiaaliltaan ase on sinkkivalua, joka ei kestä luodin ampumista. Kyseessä ei ole ampuma-aselain 6 §:ssä tarkoitettu kaasuase. Näyttöä ei ole, että aseella voitaisiin ampua valoammus.
3) Colt -revolverin kopio Bruni Magnum 9 cal: Ase on valmistettu halvasta silumiinivalusta. Aseella ei voi ampua kaasupatruunaa kaliberissa 380/GR/9 mm R GR. Selvitystä ei ole siitä, mikä tekninen ominaisuus mahdollistaa kaasupatruunan ampumisen.
4) Colt 1911 -pistoolin kopio Kimar 911 cal 8 mm:
Ase on valmistettu halvasta silumiinivalusta. Aseella ei voi ampua 8 mm kaasupatruunaa. Ase ei kestä minkäänlaista kovaa patruunaa.
5) Beretta 92 -pistoolin kopio Bruni Mod 92 cal 8 mm:
Ase on valmistettu sinkkivalusta. Se ei kestä minkäänlaisen kovan patruunan ampumista. Aseen piipussa on pitkä kovametallipala, jonka poraaminen ei ole mahdollista ilman, että ase kuumenee niin paljon, että sinkkivalu sulaa ja menettää muotoaan niin, ettei sillä voi ampua.
Ampuma-aselain 2 §:n mukaan ampuma-aseella tarkoitetaan välinettä, jolla ruutikaasunpaineen, nallimassan räjähdyspaineen tai muun räjähdyspaineen avulla voidaan ampua luoteja, hauleja tai muita ammuksia taikka lamaannuttavia aineita siten, että siitä voi aiheutua vaaraa ihmiselle.
Ampuma-aseeksi katsotaan myös sellainen esine, joka muistuttaa ampuma-asetta ja joka rakenteensa tai valmistusmateriaalinsa puolesta on ilman erityistietoja ja -taitoja muunnettavissa toimivaksi ampuma-aseeksi. Ampuma-aseeksi katsotaan myös sellainen esine, joka muistuttaa ampuma-asetta ja joka rakenteensa tai valmistusmateriaalinsa puolesta on ilman erityistietoja ja -taitoja muunnettavissa toimivaksi ampuma-aseeksi.
A on myöntänyt hallussapidon, mutta katsonut tahallisuuden tekoon puuttuvan. Jutussa on riitaista, ovatko syytteen tarkoittamat aseet ilman erityistietoja- ja taitoja muunnettavissa luvanvaraisiksi ampuma- tai kaasuaseiksi. Toiseksi on kyse A:n tiedosta tai velvollisuudesta tietää, että aseet ovat luvanvaraisia.
KRP:n rikosteknisen laboratorion lausunnon (todiste 3) mukaan ase 1) voidaan muuntaa luoteja ampuvaksi aseeksi, ase 2) on muuntamattakin kaasuase ja muut aseet voidaan muuntaa kaasuaseiksi.
A on kiistänyt todisteen 3 merkityksen, koska muunnostöitä ei ole tehty eikä asiakirjaa ole allekirjoitettu. Aseessa 5 on piipussa kovametallipala, joka estää muutostyön.
Todistaja vanhempi rikoskonstaapeli F, joka on toiminut tutkijana asiassa ja tutustunut aseisiin, on vahvistanut tutkimustulokset. F:n mukaan, jos aseella onnistuu yhdenkin luoti- tai kaasupatruunan laukaiseminen, ase on luvanvarainen. Aseen piipussa voi olla vaikka kovametallipala, jos se ei estä kaasupatruunan laukaisemista.
Todistaja G on toiminut 15 vuotta teknisessä tarkastuskeskuksessa aseasioissa. Hän on nyt eläkkeellä. G on todistelun yhteydessä tutkinut kyseiset aseet, jotka ovat olleet nähtävillä käräjäoikeuden istunnossa. G:llä on ollut työvälineinä valaisin, metallipuikko ja pihdit. G:n johtopäätös on ollut, että yhtäkään aseista ei voi muuttaa yksinkertaisin työvälinein ampuma-aseeksi, vaan tehtävään tarvitaan asesepän työkalut.
Käräjäoikeus katsoo todisteen 3) riittäväksi selvitykseksi siitä, että aseet ovat ampuma-aselain tarkoittamia luvanvaraisia ampuma-aseita. Todisteessa on kuvattu, että kaikki muutostyöt ovat tehtävissä poraamalla tai sahaamalla. Tämä täyttää edellytyksen siitä, että teko on tehtävissä ilman erityistietoja tai -taitoja. Kaasupatruunan ampuminen aseilla niiden muuten vankka rakenne huomioonottaen on mahdollista. Allekirjoituksen puuttuminen ei vähennä virkavastuulla tehdyn tutkimuksen merkitystä.
A:n esittämistä todisteista 4-8 ilmenee, että tulkinnassa siitä, mitkä starttipistoolit ovat ampuma-aselain mukaisia ampuma-aseita, on horjuvuutta. Ohjeistuksen tekeminen on Poliisihallituksessa kesken. Varsinais-Suomen käräjäoikeudessa syyttäjä on katsonut, ettei vastaajilla ole ollut tahallisuutta tekoon ja luopunut syytteestä.
Tässä jutussa esitetty näyttö johtaa kuitenkin toiseen lopputulokseen.
Käräjäoikeus katsoo, että A on tiennyt tai hänen on pitänyt tietää, että aseet ovat olleet luvanvaraisia ampuma-aseita vuonna 2011 tapahtuneen lainmuutoksen jälkeen, vaikka ne eivät olisi sellaisia olleetkaan hankittaessa. A on kertonut harrastaneensa aseiden keräilyä yli 30 vuotta ja että hänellä on ollut yli 50 asetta. A on myös myynyt itse starttipistooleita. A:n kertomuksen lisäksi muuta selvitystä siitä, millaisin ilmoituksin kyseisiä aseita on nettikaupoissa myyty, ei ole.
Käräjäoikeus katsoo, että tapauksessa on vastuuvapausperusteen olemassaoloa muistuttava tilanne. Lain sisältö on sillä tavoin vaikeaselkoinen, että teko on anteeksiannettavaan tekoon rinnastettava. Tällä perusteella käräjäoikeus on jättänyt A:n tuomitsematta rangaistukseen.
Vaadittu menettämisseuraamus on määrätty. Rikoksen kohteena olleet aseet on tuomittu valtiolle menetetyksi, koska niiden hallussapito on ollut rangaistavaa.
Laamanni Hannu Lindgren
ITÄ-SUOMEN HOVIOIKEUDEN TUOMIO 25.11.2014
A on käräjäoikeuden tuomiossa selostetusta vastauksestaan ilmenevillä perusteilla vaatinut, että syyte ja menettämisseuraamusvaatimus hylätään ja että valtio velvoitetaan korvaamaan hänen oikeudenkäyntikulunsa käräjä- ja hovioikeudessa hänen oikeusavun omavastuuosuuttaan vastaavalla määrällä korkoineen.
Kihlakunnansyyttäjä B on vastavalittajana vaatinut, että A tuomitaan käräjäoikeuden hänen syykseen lukemasta ampuma-aserikoksesta sakkorangaistukseen ja että A velvoitetaan korvaamaan valtiolle sen varoista hovioikeuden pääkäsittelyssä maksettavaksi määrättävät todistelukustannukset. Syyttäjä on hovioikeuden pääkäsittelyssä tarkistanut syytettään siten, että syytteessä kuvatut kaksi Colt-revolverin kopiota, Bruni Magnum cal 9 mm, valmistusmateriaali metalliseosta, olivat helposti muutettavissa toimiviksi ampuma-aseiksi sahaamalla piippu kokonaan pois, jolloin niillä pystyi ampumaan luotipatruunaa.
A ja syyttäjä ovat vastustaneet toistensa muutosvaatimuksia perusteettomina.
Rikoslain 41 luvun 1 §:n mukaan ampuma-aserikokseen syyllistyy muun ohella se, joka ampuma-aselain vastaisesti pitää hallussaan ampuma-aseen. Rikoslaki ei sisällä ampuma-aseen määritelmää.
Ampuma-aseen määritelmä
Ampuma-aselain 2 §:n 1 momentin mukaan ampuma-aseella tarkoitetaan välinettä, jolla ruutikaasunpaineen, nallimassan räjähdyspaineen tai muun räjähdyspaineen avulla voidaan ampua luoteja, hauleja tai muita ammuksia taikka lamaannuttavia aineita siten, että siitä voi aiheutua vaaraa ihmiselle. Ampuma-aseeksi katsotaan myös sellainen esine, joka muistuttaa ampuma-asetta ja joka rakenteensa tai valmistusmateriaalinsa puolesta on ilman erityistietoja ja -taitoja muunnettavissa toimivaksi ampuma-aseeksi.
Mainitun lainkohdan muuttamiseen johtaneen hallituksen esityksen (HE 106/2009 vp s. 37) mukaan ampuma-aseen määritelmää esitettiin muutettavaksi YK:n ampuma-asepöytäkirjasta ja asedirektiivin muuttamisesta annetun direktiivin edellyttämällä tavalla. Ampuma-aseen perusmääritelmän oli tarkoitus säilyä entisellään. Asedirektiivin muuttamisesta annettu direktiivi edellytti, että tietyt helposti ampuma-aseeksi muunnettavissa olevat esineet määritellään ampuma-aseiksi. Tarkoituksena on ollut sisällyttää ampuma-aseen määritelmän piiriin sellaiset startti- ja kaasupistoolit, jotka ovat muunnettavissa toimiviksi ampuma-aseiksi. Säännöksen soveltaminen ei kuitenkaan olisi riippuvainen siitä, mihin tarkoitukseen esine alun perin on tehty, vaan tosiasiallisesta muuntamismahdollisuudesta.
Hallituksen esityksessä ei tarkemmin kuvata, minkälainen esine muistuttaa ampuma-asetta. Hallituksen esityksessä mainitaan esimerkkeinä ampuma-asetta muistuttavista esineistä aselelut, toimintakelvottomaksi tehdyt ampuma-aseet ja starttipistoolit. Hallituksen esityksessä ei ole myöskään täsmennetty sitä, minkälainen esineen rakenteen tai valmistusmateriaalin tulee olla, jotta se on ilman erityistietoja ja -taitoja muunnettavissa toimivaksi ampuma-aseeksi.
Ampuma-aselain säätämiseen johtaneessa hallituksen esityksessä (HE 183/1997 vp s. 60) mainitaan, että ampuma-aselain 3 §:ssä tarkoitetut aseen osat olisivat aseen toiminnan kannalta olennaisia, ruutikaasunpaineen tai muun räjähdyspaineen alaisia osia. Ilman niitä kaikkia ei ole mahdollista koota toimivaa ampuma-asetta. Hallituksen esityksen mukaan aseessa tulee siten olla muun ohella piippu.
Euroopan yhteisöjen neuvoston direktiivin 91/477/ETY muuntamisesta annetun direktiivin 2008/51/EY mukaisen määritelmän mukaan direktiivissä ’tuliaseella’ tai ’ampuma-aseella’ tarkoitetaan kannettavaa piipulla varustettua asetta, jolla voidaan palavan ajoaineen avulla ampua hauleja, luoteja tai muita ammuksia, joka on tarkoitettu niiden ampumiseen tai joka voidaan muuntaa ampumakelpoiseksi.
Ampuma-aselain määritelmässä ei mainita, minkälainen ampuma-aseen tulee olla. Tämän vuoksi lain sanamuodosta ei voida myöskään päätellä, minkälainen esine muistuttaa ampuma-asetta. Ampuma-aselain määritelmä ampuma-aseesta on ristiriidassa lain säätämiseen johtaneiden hallitusten esitysten ja Euroopan yhteisöjen neuvoston direktiivin mukaisen tuliaseen määritelmän kanssa siitä, onko aseessa oltava piippu. Ampuma-aselain 3 § kuitenkin mainitsee luvanvaraisena aseen osana muiden ohella piipun, jota ilman ei lain esitöidenkään mukaan ole mahdollista koota toimivaa ampuma-asetta.
Poliisihallitus, joka ampuma-aselain 115 §:n mukaan valvoo ampuma-aselain säännösten noudattamista, taikka mikään muukaan taho ei ole antanut ohjeita siitä, minkälainen on ampuma-aselain muutoksessa tarkoitettu esine, joka muistuttaa ampuma-asetta ja joka rakenteensa tai valmistusmateriaalinsa puolesta on ilman erityistietoja ja -taitoja muunnettavissa toimivaksi ampuma-aseeksi. Epäselvää on, tuleeko muunnetunkin esineen vielä muistuttaa ampuma-asetta tai minkälainen esineen rakenteen tai valmistusmateriaalin tulee olla, jotta se olisi muunnettavissa ampuma-aseeksi lain tarkoittamalla tavalla. Ampuma-aselain säätämiseen johtaneen hallituksen esityksen mukaan (HE 183/1997 vp s. 59) lain soveltamisalan ulkopuolelle on nimenomaisesti rajattu starttipistoolit. Muutetun lain säätämiseen johtaneen hallituksen esityksen (HE 106/2009 vp s. 37) mukaan sellaiset starttipistoolit, jotka ovat lain tarkoittamalla tavalla muunnettavissa ampuma-aseiksi, kuuluvat lain soveltamisalaan, eivät kuitenkaan kaikki.
Rikoslain 3 luvun 1 §:n mukaan rikokseen syylliseksi saa katsoa vain sellaisen teon perusteella, joka tekohetkellä on laissa nimenomaan säädetty rangaistavaksi. Rangaistuksen ja muun rikosoikeudellisen seuraamuksen on perustuttava lakiin. Vastaava periaate on lausuttu Suomen perustuslain 8 §:ssä sekä Euroopan neuvoston ihmisoikeussopimuksen 7 artiklassa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan 49 artiklassa. Rikosoikeudellinen laillisuusvaatimus tarkoittaa muun muassa sitä, että niiden säännösten, joiden sisältö viime kädessä määrää rangaistavuuden alan, tulee olla kirjoitettu tavalla, joka vastaa rikoslainsäädännölle asetettavia täsmällisyysvaatimuksia ja että rangaistussäännöstä soveltaessaan tuomioistuin ei saa mennä lain kirjaimen ulkopuolelle eikä täydentää lakia analogiapäätelmään turvautumalla (HE 44/2002 vp s. 29). Kuten korkein oikeus on todennut esimerkiksi ratkaisuissaan KKO 2002:11, KKO 2004:46, KKO 2005:27, KKO 2007:67 ja KKO 2013:12, käsitteiden tulkinta on välttämätöntä ja oikeutettua myös yksittäisiä rikostunnusmerkistöjä sovellettaessa, mutta se edellyttää, että tulos on sopusoinnussa tunnusmerkistöstä ilmenevän, rangaistusuhalla tavoitellun suojan tarkoituksen kanssa, ja että lopputulos on kohtuudella tekijän ennalta arvattavissa.
Ampuma-aselain 2 §:n muutos (124/2011) perustuu Euroopan yhteisöjen neuvoston direktiiviin. Säännöksen yhteisöoikeudellinen alkuperä ei kuitenkaan oikeuta poikkeamaan laillisuusperiaatteen edellyttämästä täsmällisyysvaatimuksesta erityisesti, kun otetaan huomioon, että säännöksen seurauksena suurin osa aikaisemmin luvallisista esineistä on tullut luvanvaraisiksi. Säännöksen kohderyhmää eivät näin ollen ole pelkästään asekeräilijät tai ampumaurheilua harrastavat henkilöt.
Hovioikeuden pääkäsittelyssä esitetystä selvityksestä ilmenee, että luvanvaraisuutta on eri viranomaisissa eri puolilla Suomea tulkittu eri tavoin. Asia on siten tulkinnanvarainen ja epäselvä eikä rangaistavuuden ala ole kohtuudella tekijän ennalta arvattavissa. Tämän vuoksi A:ta ei voida tuomita ampuma-aserikoksesta rangaistukseen ja syyte sekä menettämisseuraamusvaatimus on hylättävä.
Lisäksi hovioikeus toteaa, että asiassa ei ole esitetty selvitystä siitä, ovatko syytteessä mainitut Nagant-revolverin kopio tai kaksi Colt-revolverin kopiota olleet helposti muutettavissa ampuma-aseiksi syytteessä väitetyin tavoin tai että A:lta takavarikoidut esineet sellaisinaan olisivat kaasuaseita.
Keskusrikospoliisin lausunnon 14.5.2014 mukaan syytteessä mainitut, A:lta takavarikoidut esineet ovat luvanvaraisia ampuma-aseita. Lausuntoa ei ole allekirjoitettu eikä asiassa ole selvitetty, kuka lausunnon on laatinut. Kysymys on siten niin sanotusta anonyymista todistelusta. Suomen perustuslain 21 §:n ja Euroopan neuvoston ihmisoikeussopimuksen 6 artiklan takaamien oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin periaatteiden mukaisesti syytetyllä on oikeus kuulustella tai kuulustuttaa todistajia, jotka kutsutaan todistamaan häntä vastaan. A on riitauttanut Keskusrikospoliisin lausunnosta ilmenevät tiedot. Kun A:lta on tässä tapauksessa puuttunut mahdollisuus kuulustella tai kuulustuttaa lausunnon laatijaa, ei lausuntoa ainakaan yksinään voida pitää riittävänä osoituksena siitä, että syytteessä mainitut esineet olisivat ampuma-aselain tarkoittamia ampuma-aseita.
Hovioikeudessa kuullut todistajat C ja D ovat kertoneet, että A:lta takavarikoidut esineet ovat ampuma-aselain tarkoittamia ampuma-aseita. C ja D eivät kuitenkaan ole tutkineet nyt kysymyksessä olevia esineitä tai niiden muunneltavuuden mahdollisuutta, vaan ovat hovioikeudessa kertoneet yleisesti aseiden muunneltavuudesta esineistä otettujen valokuvien taikka vastaavan tyyppisistä esineistä saamiensa ja kuulemiensa kokemusten perusteella ja sen mukaan tehneet johtopäätökset myös A:n hallusta takavarikoiduista esineistä. Tämän vuoksi C:n ja D:n kertomukset eivät osoita, että A:lta takavarikoidut esineet olisivat ampuma-aselain tarkoittamia ampuma-aseita.
Todistaja E on hovioikeudessa kertonut tekemästään kokeesta Bruni Magnum cal 9 mm starttiaseen muuntamisesta piipun pois sahaamalla toimivaksi ampuma-aseeksi. Hovioikeus pitää E:n kertomusta sinänsä uskottavana. Hovioikeus kuitenkin toteaa, että mainitusta kokeesta ei ole tehty minkäänlaista pöytäkirjaa taikka muutakaan riittävää dokumentaatiota eikä A:lla ole ollut myöskään mahdollisuutta osallistua mainittuun kokeeseen tai tehdä muutoinkaan siitä havaintoja. Tämän vuoksi myöskään mainittu koe ei edes yhdessä edellä mainitun keskusrikospoliisin lausunnon kanssa osoita, että A:lta takavarikoidut esineet olisivat ampuma-aselain tarkoittamia ampuma-aseita.
Koska asiassa on jäänyt näyttämättä, että A:lta takavarikoidut esineet olisivat ampuma-aselaissa tarkoitettuja ampuma-aseita, on syyte ja menettämisseuraamusvaatimus myös tällä perusteella hylättävä.
Hovioikeus hylkäsi syytteen ja menettämisseuraamusvaatimuksen.
Pekka Pärnänen, Juha Halijoki, Markku Hämäläinen
Korkeimman oikeuden ratkaisu 1.6.2016 : Ei valituslupaa

matches:
§ 1
§ 1
tuomioistuin
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO


ti 20.05.2008 klo 18.30
§ 22 PÖYTÄKIRJANTARKASTAJIEN VALINTA
§ 23 VIRANHALTIJAPÄÄTÖKSET AJALTA 01.01.-31.03.2008
§ 24 KIRJASTON TOIMINTATILASTO VUODELTA 2007
§ 25 KOULUTULOKKAIDEN TUTUSTUMISPÄIVÄ
§ 26 KOULUTULOKKAIDEN SIJOITTELU
§ 27 TOIMINTAKERTOMUS/ TAVOITTEIDEN............................... TOTEUTUMINEN 31.12.2007
§ 28 TALOUSARVION TOTETUMINEN AJALTA 1.1.-31.12.2007
§ 30 TOIMINTASUNNITELMA/ KOULUN ULKOPUOLINEN TOIMINTA
§ 31 ELINTARVIKETOIMITUKSET SYKSY 2008 - KEVÄT 2010
§ 32 KÄYTETTÄVÄN TUNTIRESURSSIN JAKO JÄMIJÄRVEN KOULUJEN JA PERUSOPETUKSEN KESKEN
§ 33 LUOKANOPETTAJAN VIRKA (virka n:o 0004)
§ 34 PERUSOPETUKSEN TUNTIOPETUSTEHTÄVIÄ LV 2008- 2009 / KUVAAMATAITO, TIETOTEKNIIKKA, OPINTO- OHJAUS/ NÄPPÄILYTAITO JA ILMAISUTAITO SEKÄ ....... TIETOTEKNIIKKAVASTAAVAN TYÖ
§ 35 KOULUKURAATTORIN PALVELUIDEN JÄRJESTÄMINEN
§ 36 MAHDOLLISESTI MUUT ESILLE TULEVAT ASIAT
Jämijärven kunta KOKOUSPÖYTÄKIRJA 3/08
20.05.2008 klo 18.30 - 20.05
Pasi Huhtanen, §§ 21-30 ja 32- 37
Kati Mansikkamäki, klo 18.45 – 20.05, §§ 29 – 37
Tuija Ranta, kh:n edustaja
§§ 21- 37
Jämijärvi ___.___. 2008
Kirsi Leppihalme Tarja Pajulahti
Pöytäkirjantarkastajiksi valittiin Kirsi Leppihalme ja Tarja Pajulahti.
Tarkastus päätettiin pitää to 22.5.2008 klo 12.00.
Ehdotus: Sivistyslautakunta merkitsee tietoon saatetuksi rehtorin viranhaltijapäätökset ajalta 1.1.- 31.3.2008.
Liitteenä 24.1. on yleisten kirjastojen toimintatilasto Jämijärven kunnan osalta vuodelta 2007.
Ehdotus: Sivistyslautakunta saattaa tietoon liitteen 24.1. mukaisen Jämijärven kunnan kirjaston toimintatilaston.
Koulunsa syksyllä 2008 aloittavat oppilaat ilmoittautuivat 3.3.2008 mennessä ja heille järjestettiin kouluun tutustumispäivä. Tutustumispäivä oli 25.4.2008 kaikilla kouluilla.
Koulutulokkaille on järjestetty kaikkien koulujen yhteinen vanhempainilta Keskuskoululla 15.4.2008.
Ehdotus: Sivistyslautakunta merkitsee asian tiedoksi.
Päätös: Sivistyslautakunta merkitsi asian tiedokseen.
Koulutulokkaiden eli kuluvana vuonna 7 vuotta täyttävien ( vuonna 2001 syntyneet) tai sellaisien aiemmin syntyneiden oppilaiden, jotka eivät vielä ole aloittaneet oppivelvollisuuttaan. Koulunsa aloittavia oppilaita on ilmoittautunut yhteensä 19.
Perusopetuslain 6 ':n mukaan perusopetus tulee kunnassa järjestää siten, että oppilaiden koulumatkat ovat asutuksen, koulujen ja muiden opetuksen järjestämispaikkojen sijainti sekä liikenneyhteydet huomioon ottaen mahdollisimman turvallisia ja lyhyitä. Kunta osoittaa oppilaalle lähikoulun tai muun soveltuvan paikan, jossa oppilaalla on oikeus saada perusopetusta. Kunnan osoittamaan lähikouluun oppilaalla on subjektiivinen oikeus päästä.
Perusopetuslain 25 ':n mukaan oppivelvollisuus alkaa sinä vuonna, jona lapsi täyttää seitsemän vuotta. Oppivelvollisuus päättyy, kun perusopetuksen 9-vuotinen oppimäärä on hyväksytysti suoritettu tai, kun oppivelvollisuuden alkamisesta on kulunut 10 vuotta. Jos perusopetuksella säädettyjä tavoitteita ei lapsen vammaisuuden tai sairauden vuoksi ilmeisesti ole mahdollista saavuttaa yhdeksässä vuodessa, alkaa oppivelvollisuus vuotta aikaisemmin ja kestää 11 vuotta. Tämä 11-vuotinen oppivelvollisuus koskee fyysisesti tai henkisesti vaikeasti vammaisia tai sairaita lapsia. Pidennetty oppivelvollisuus voi perustua näkövamman, kuulovammaan tai muuhun fyysiseen vammaan taikka sairauteen. Pidennetyn oppivelvollisuuden perusteena voi olla vaikea kehitysvamma. Pidennetyssä oppivelvollisuudessa olevan tulee osallistua vuoden kestävään esiopetukseen, joka kuuluu oppivelvollisuuteen. Oppilas, jonka oppivelvollisuus kestää 11 vuotta, otetaan aina perusopetuslain 17 ':n 2 momentissa tarkoitettuun erityisopetukseen.
Erityisopetukseen siirtämisestä tulee tehdä päätös ja siirrossa tulee noudattaa asetuksessa säädettyjä menettelytapoja.
Ehdotus: Sivistyslautakunta päättää sijoittaa vuonna 2008 koulunkäyntinsä aloittavat oppilaat kouluihinsa. Ensisijaisesti oppilas sijoitetaan lähikouluunsa. Mikäli vanhemmat ovat halunneet viedä lapsensa muuhun kuin lähikouluunsa, tulee heidän tällöin itse järjestää ja maksaa koulukuljetus.
Koivumäki Jesse
Niemi Benjamin
Ranta Silja
Sällilä Neea - Maija
Vuorenmaa Juhani
Palokosken koulu:
Kivilahti Aleksi
Koivumäki Jemina
Maja Julia
Ojakoski Marika
Palomäki Severi
Saraketo Miia
Suurimaan koulu:
Niemi Janette
Saarinen Sofia
Tykköön koulu:
Heikkilä Santeri (Ikaalinen)
Rantakytö Jenna
Teelmäki Helena (lähikoulu Jämijärven keskuskoulu).
§ 27 TOIMINTAKERTOMUS/ TAVOITTEIDEN TOTEUTUMINEN 31.12.2007
Liitteenä 27.1. on toimintakertomus vuodelta 2007 koulutoimen tavoitteiden toteutumisesta.
Ehdotus: Sivistyslautakunta päättää hyväksyä liitteen 27.1. mukaisen toimintakertomuksen tavoitteiden toteutumisesta vuodelta 2007.
Esityslistan liitteenä on talousarvion toteutuminen ajalta 1.1.-31.12.2007.
Ehdotus: Sivistyslautakunta merkitsee tietoon saatetuksi talousarvion toteutumisen ajalta 1.1.- 31.12.2007.
- Jämijärven keskuskoulun 4. ja 5.lk palkintomatka Arla-viestiin 18.-19.3.2008 Sotkamoon/Vuokatti, liite 30.1.
- Jämijärven keskuskoulun 8.- 9. luokkien valinnaisliikunnan ryhmän laskettelumatka 29.3.2008 Jämsään/ Himos, liite 30.2.
- Jämijärven keskuskoulun saksanopiskelijoiden opintomatka 3.-8.4.2008 Saksaan/ystävyyskoulu Kastellaunissa, liite 30.3.
- Jämijärven keskuskoulun 3.-6 lk:n tyttöjen liikuntakerhon matka 10.4.2008 Ikaalisten kylpylään, liite 30.4.
- Jämijärven keskuskoulun 1-3 luokkien teatterimatka Poriin 6.5.2008, liite 30.5.
- Suurimaan koulun opintoretki Tampereelle 20.5.2008, liite 30.6.
- Palokosken, Suurimaan ja Tykköön ja Jämijärven keskuskoulun oppilaiden Green Card palkintomatka Tampereelle 24.5.2008, liite 30.7.
-Palokosken koulun opintoretki Alahärmä /Powerpark 28.5.2008, liite 30.8.
-Tykköön koulun yöretki/ Pikku-Itävalta 22.-23.5.2008, liite 30.9.
-Tykköön koulun opintoretki Virroille 29.5.2008.. liite 30.10.
Ehdotus: Sivistyslautakunta merkitsee liitteinä olevat toimintasuunnitelmat tiedokseen.
Päätös: Sivistyslautakunta merkitsi tiedokseen em. toimintasuunnitelmat.
Sivistyslautakunta ja perusturvalautakunta ovat hankkineet yhdessä elintarvikkeet ao. hallintokuntien keittiöihin edellisen kaksivuotiskaudenkin.
Elintarviketarjoukset pyydettiin samanaikaisesti ja tässä vaiheessa pyyntö koskee seuraavaa kaksivuotiskautta syksystä 2008 alkaen, paitsi vanhainkodin osalta tarjouspyyntö koskee vain syksyn 2008 osalta. Vanhainkoti siirtyy vuoden 2009 alusta lukien liikelaitoksen piiriin. Molemmat lautakunnat päättävät omien yksiköidensä elintarvikkeiden toimittajat tarpeidensa mukaan.
Tarjoukset pyydettiin liitteenä 31.1. olevalla tarjouspyynnöllä. Tarjoukset pyydettiin seuraavilta: K- Market Jämijärvi , Suurimaan Tukku Oy, Kespro Oy, Jämin Rahtipalvi Oy, Ruoka - Saarioinen Oy, HK- Ruokatalo Oy, Atria Suomi Oy, Valio Oy , Kanta-Hämeen tuoretuote ja Juha-Pekka Kierikka.
Yrjö Alarotu ja Ritva Mäkinen avasivat tarjoukset 9.5.2008 . Esityslistan liitteenä on määräaikaan mennessä tarjouksensa jättäneiden tarjousten avauspöytäkirja liitteineen.
Ehdotus. Sivistyslautakunta päättää hankkia elintarvikkeet koulutoimen osalle ajalla 1.8.2008 - 31.7.2010 Kespro Oy:ltä ns.kuivatavara sekä hedelmät/vihannekset, Valio Oy:ltä lähinnä maitotaloustuotteet (Valio hoitaa osaltaan maitotuen hakemisen kunnan puolesta), lihatuotteet Atria Oy:ltä ja perunat Juha Kierikalta.
Pasi Huhtanen poistui tämä pykälän käsittelyn ajaksi.
Koulukohtainen käytettävissä oleva tuntimäärä määräytyy sen mukaan, mikä on opetuksen järjestäjän kannalta tarkoituksenmukaista ja täyttää Vnp:n asetuksen peruskoulun tuntijaosta. Kaikki luokat 1-9 noudattavat asetusta 20.12.2001/ 1435.
POA3 §:n (Perusopetusasetus nro 852/1998) mukaan: Perusopetusta annetaan ensimmäisellä ja toisella vuosiluokalla oppilaalle keskimäärin vähintään 19, kolmannella ja neljännellä vuosiluokalla keskimäärin vähintään 23, viidennellä ja kuudennella vuosiluokalla keskimäärin vähintään 24 ja sen jälkeisillä luokilla keskimäärin vähintään 30 oppituntia työviikossa
POL 16 §:n (Perusopetuslaki nro 628/1998) mukaan: Opinnoissa tilapäisesti jälkeen jääneille tai muutoin erityistä tukea tarvitseville tulee antaa tukiopetusta.
POA 4§:n mukaan : Esiopetuksessa ja perusopetuksen kahdelle ensimmäisellä vuosiluokalla oppilaan työpäivään saa kuulua enintään 5 oppituntia ja muina vuosina sekä lisäopetuksessa enintään 7 oppituntia.
POL 37 §:n mukaan jokaisella koululla tulee olla toiminnasta vastaava rehtori. Opetuksen järjestäjällä tulee olla opetuksen järjestämismuoto huomioon ottaen riittävä määrä opettajan virkoja tai työsopimussuhteisia opettajia. Lisäksi opetuksen järjestäjällä voi olla tuntiopettajia, koulunkäyntiavustajia ja muuta henkilöstöä. Rehtorin ja opettajien kelpoisuusvaatimuksista säädetään asetuksella. Asianomainen ministeriö voi erityisestä syystä myöntää niistä erivapauden.
Jämijärven kunnan koulujen käyttämät tuntiresurssit lukuvuonna 2007-2008:
- Palokoski 56 vkt, Suurimaa 56 vkt ja Tykköö 56 vkt, Jämijärven keskuskoulu, vuosiluokat 1-6 154 vkt (sisältää Jämijärven kunnan 5-6 luokkien oppilaiden vapaaehtoisen saksan kielen tunnit 4 vkt) ja Jämijärven keskuskoulu, vuosiluokat 7-9 192 vkt (sisältää 7 luokan vapaaehtoisen saksan kielen tunnit 2 vkt).
Lisäksi erityisopetus:
- osa-aikainen erityisopetus (koulujen yhteinen) 25 vkt.
- pienryhmäopetus 24 vkt.
Ehdotus: Sivistyslautakunta hyväksyy koulujen tuntiresurssit lukuvuonna 2008-2009:
1. Opetustunnit: Kyläkoulut Palokoski 56 vkt, Suurimaa 56 vkt, Tykköö 56 vkt, Jämijärven keskuskoulu, vuosiluokat 1-6 156 vkt ja Jämijärven keskuskoulu, vuosiluokat 7-9 190 vkt.
2. Jämijärven kunnan koulujen vapaaehtoisen saksan kielen opiskelua varten vuosiluokille 4-7 enintään 8 vkt (Jämijärven keskuskoulun 4-6 luokkien tunnit 6 vkt ja 7 luokka 2 vkt, sisältyvät jo kohdan 1. opetustunteihin)
3. Tukiopetustunnit: Kukin koulu voi käyttää tukiopetukseen lukuvuoden 2008-2009 aikana seuraavasti; Jämijärven keskuskoulu, lk 1-6 8 vkt, Jämijärven keskuskoulu, lk 7-9 10 vkt, Palokosken koulu 3 vkt, Suurimaan koulu 3 vkt ja Tykköön koulu 3 vkt
4. Kouluille kerhotuntikiintiö: kyläkoulut kukin 2 vkt, Jämijärven keskuskoulu, 1-6 lk 4 vkt ja Jämijärven keskuskoulu, 7-9 lk 4 vkt.
5. Opettajien harkinnanvaraiset tunnit pidetään ennallaan ja maksetaan opetusalan VES:n mukaan.
6. Erityisopetuksen tunnit: a) Osa-aikaiseen erityisopetukseen (koulujen yhteinen) käytettävissä 25 vkt. Tunnit jaetaan lukuvuosittain kouluille kunkin koulun tarpeiden mukaisesti.
b) pienryhmäopetus 24 vkt.
Pienryhmän erityisopettaja opettaa pientä ryhmää vuosiluokilla 1-9. Pienryhmänopettaja tekee alustavasti keväällä ja lopullisesti syksyllä koulun alkaessa kartoituksen tuen tarpeessa olevista oppilaista. Tämän perusteella hän laatii suunnitelman ja lukujärjestyksen, jonka mukaisesti opettaa oppilaita syksyllä. Oppilailla on tehtynä hojks, jonka mukaisesti oppilas saa opetusta. Oppilaat opiskelevat pääsääntöisesti kuitenkin omassa luokassa, ellei toisin sovita.
c) resurssiopetus 24 vkt
Opetuksen järjestämistapaa voidaan nimittää resurssiopetukseksi, koska siinä käytetään hyväksi koulun omaa työvoimaa, jota voidaan kohdentaa muuttuviin tarpeisiin parhaimmalla mahdollisella tavalla.
Järjestelmän tulee olla joustava vastaamaan koulun haasteita. Resurssiopettaja arvioi oman resurssituntinsa osalta tehokkaimman tavan auttaa vaikeuksissa olevaa oppilasta, antamalla esim. tuki/lisäopetusta. Samanaikaisesti resurssiopettajan tehtäviä hoitava opettaja on valmiudessa vastaanottamaan mahdollisesti luokasta poistettuja oppilaita "parkkiin".
Luokanopettajan virka (n:o 0004) on täytettynä väliaikaisesti 1.8.2007 -31.7.2008, virkaa on hoitanut luokanopettaja Anna Uusmies.
Jämijärven kunnan oppilasennuste näyttää alenevaa oppilasmäärää, jonka johdosta ei ole tarkoituksenmukaista täyttää kyseessä olevaa virkaa toistaiseksi. Opetuksen järjestäminen on selvitystyön alla mm. varhaiskasvatuskeskus.
Sivistyslautakunta on julkaissut liitteenä 33.1. olevan ilmoituksen kunnan virallisella ilmoitustaululla sekä ilmoittanut työvoimatoimistolle.
Määräaikaan mennessä virkaa haki 8 henkilöä, viisi heistä oli muodollisesti kelpoisia.
Ehdotus: Sivistyslautakunta päättää valita määräaikaiseen luokanopettajan virkaan (n:o 0004) ajalle 1.8.2008 - 31.7.2009 Anna Uusmiehen. Virka täytetään kuuden kuukauden koeajalla.
§ 34 PERUSOPETUKSEN TUNTIOPETUSTEHTÄVIÄ LV 2008-2009 / KUVAAMATAITO, TIETOTEKNIIKKA, OPINTO-OHJAUS/ NÄPPÄILYTAITO JA ILMAISUTAITO SEKÄ TIETOTEKNIIKKAVASTAAVAN TYÖ
Jämijärven keskuskoululla tuntiopetustehtävissä on ollut lukuvuonna 2007-2008 opetustehtävissä muodollista kelpoisuutta vailla olevia henkilöitä, jonka vuoksi opetustunteja tulee asettaa yleisesti haettaviksi lukuvuodeksi 2008-2009.
Kuvaamataitoa 10 vkt, tietotekniikkaa 4 vkt, ilmaisutaitoa 2 vkt, opinto-ohjaus (näppäilytaito) 2 vkt ,sekä tietotekniikkavastaavan työ.
Sivistyslautakunta on julkaissut liitteenä 34.1. olevan ilmoituksen kunnan virallisella ilmoitustaululla sekä ilmoittanut työvoimatoimistolle.
Määräaikaan mennessä tuntiopetustehtäviä haki 3 henkilöä. Kellään ei hakijalla ei ollut muodollista kelpoisuutta em. tehtäviin.
Ehdotus: Sivistyslautakunta päättää, että hakijoista Saija Holma ja Pertti Salo kutsutaan haastatteluun.
Siikainen 1pvä /vko
Karvia 1-2pvä/ vko
Jämijärvi 1pvä/ vko
Päätös: Sivistyslautakunta saattaa tiedoksi, että Opetusministeriö on myöntänyt Jämijärven kunnalle 15.000 € erityisavustusta perusopetuksen laadun kehittämiseen vuosille 2008-2009.


text:
PocketBook Touch HD – trendikäs punainen versio - PocketBook
Tietoja yhteistyökumppaneista
PocketBook Touch HD – trendikäs punainen versio
PocketBook esittelee uuden trendikkään lippulaivamallinsa: PocketBook Touch HD viehkeän muodikkaassa Ruby Red -värissä. Uusi trendikäs PocketBook Touch HD Ruby Red tarjoaa täydellisen miellyttävän lukuelämyksen ja uudenlaisia aistinautintoja.
Tämän uuden e-kirjojen lukulaitteen ylellinen väri edustaa sekä klassista tyylikkyyttä että uusimpia muotivirtauksia. Tyylikäs Ruby Red -väri herättää uudenlaisia intohimoja ja unelmia.
Ylellisessä PocketBook Touch HD Ruby Redissä on perusmallin tavoin nykyaikaiset ominaisuudet, jotka tekevät e-kirjojen lukemisesta todellisen elämyksen. Uudessa e-kirjojen lukulaitteessa on infrapunaa käyttävä E Ink Carta -monianturinäyttö HD-resoluutiolla (1072 х 1448) ja 300 DPI:llä. Tämän ansiosta e-kirjan sivuilla on hyvä kontrasti ja ne näkyvät terävinä. Integroidun LED-etuvalon ansiosta voit lukea miellyttävästi valaistuksesta riippumatta.
Integroidut ääniominaisuudet ilahduttavat äänikirjojen ystäviä ja niitä, jotka haluavat kuunnella musiikkia lukiessaan. PocketBook Touch HD Ruby Red tukee mp3-tiedostoja, ja siinä on tavallinen 3,5 mm:n ääniliitäntä. Huolellisesti valitsemasi äänimaailma taustalla vahvistaa lukuelämystä. Toinen hyödyllinen ominaisuus on teksti puheeksi -toiminto, joka muuttaa tekstin puheeksi. Sen ansiosta e-kirjojen lukulaite voi lukea tuetussa muodossa olevia tekstitiedostoja ääneen.
E-kirjojen lukulaitteessa on 8 gigatavua sisäistä muistia ja microSD-korttipaikka (enintään 32 Gt), jotta voit säilyttää digitaalista kirjastoasi ja äänikirjojasi. PocketBook Touch HD Ruby Red tukee muuntamatta 17 suosittua kirjatiedostomuotoa ja neljää kuvatiedostomuotoa (JPEG, BMP, PNG ja TIFF). Lisäksi PocketBook Touch HD Ruby Redin kirjastossa on valmiina 97 maksutonta e-kirjaa 14 kielellä, mukaan lukien kahdeksan englanninkielistä kirjaa. Laitteessa on myös Abbyy Lingvo® -sanakirjat, jotka ovat erittäin käteviä luettaessa vieraskielisiä kirjoja.
Kompakti e-kirjojen lukulaite on täydellinen kumppani esimerkiksi matkalla, töissä ja kotona: sen mitat ovat vain 113,5 x 175 x 9 mm, ja se painaa vain 180 grammaa. Se asettuu mukavasti käteen, sillä siinä on pehmeä kotelo ja miellyttävä rei'itetty tausta, josta saa hyvän otteen. Edessä on ergonomiset sivunvaihtopainikkeet, joita voi käyttää yhdessä kosketusnäytön kanssa. Näin laitteen käyttökokemus on mahdollisimman miellyttävä.
Langattoman Wi-Fi-yhteyden sekä Dropbox-, Send-to-PocketBook-, PocketBook Sync- ja PocketBook Cloud -palveluiden avulla laitteeseen voi siirtää mitä tahansa e-sisältöä helposti ja nopeasti, eikä sitä tarvitse liittää tietokoneeseen.
Esittelyssä PocketBook Touch HD Ruby Red – uusi trendikäs lippulaivamalli!

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD