text:
Yhteisön käyttöomaisuusosakkeiden luovutusten verokohtelu - Verohallinto
VH/5673/00.01.00/2019
A54/200/2016, 22.8.2016
Anvisningen finns tyvärr inte ännu på svenska. Vi publicerar den på svenska så snabbt som möjligt.
Tässä ohjeessa käsitellään yhteisöjen käyttöomaisuuteen kuuluvien osakkeiden luovutusten verovapauden edellytyksiä, osakkeiden hankintamenon vähennyskelvottomuutta sekä osakeluovutuksiin liittyvien eräiden menojen ja menetysten vähennyskelpoisuutta.
Ohjetta on päivitetty korkeimman hallinto-oikeuden päätösten KHO 2017:44, 2019:61 ja 2019:129 johdosta sekä eräiden yhteisöjen tulolähdejaon poistamisen vuoksi. Tulolähdejaon poistamista koskevat muutokset tulevat voimaan 1.1.2020. Myös ohjeen kieliasua on täsmennetty.
Yhteisöjen käyttöomaisuusosakkeiden luovutushinta on elinkeinotulon verottamisesta annetun lain (EVL, elinkeinoverolaki) säännösten mukaan tietyin edellytyksin verovapaata tuloa ja hankintameno vähennyskelvotonta menoa. Tämä tarkoittaa, että käyttöomaisuusosakkeiden luovutusvoitto on verovapaa ja luovutustappio vähennyskelvoton.
EVL rajoittaa käyttöomaisuusosakkeiden hankintamenon vähentämistä myös tilanteissa, joissa käyttöomaisuusosakkeiden luovutus ei ole verovapaa. Tällöin luovutushinnan ylittävän hankintamenon osan eli luovutus- tai purkutappion saa vähentää vain veronalaisista käyttöomaisuusosakkeiden luovutushinnoista verovuonna ja viitenä seuraavana verovuonna. Käyttöomaisuusosakkeiden hankintamenosta ei voida myöskään tehdä arvonalentumisen vuoksi poistoa missään yritysmuodossa. Luovutusvoiton ja luovutustappion käsitteiden käyttäminen ei ole elinkeinoverolain säännösten mukaista. Yksinkertaisuuden vuoksi näitä termejä kuitenkin yleisesti käytetään käyttöomaisuusosakkeiden luovutusten yhteydessä.
Eräiden yhteisöjen henkilökohtainen tulolähde (TVL) poistuu verovuoden 2020 alusta lukien. Osakeyhtiön, osuuskunnan, säästöpankin ja keskinäisen vakuutusyhtiön aikaisemmin TVL-tulolähteen varallisuutena käsitelty omaisuus on muutoksen jälkeen yleensä EVL 12 a §:n muuta omaisuutta. Muun omaisuuden perusteella syntyvät tulot ja tulon hankkimiseen liittyvät menot ja menetykset ovat osa elinkeinotulolähteen tuloja ja menoja.
Niillä yhteisöillä, joiden harjoittaman toiminnan varsinaisena tarkoituksena on muu kuin elinkeinotoiminnan harjoittaminen, TVL-tulolähde säilyy. Nämä yhteisöt luetellaan EVL 1 §:n 2 momentissa, ja niitä ovat muun muassa yleishyödylliset yhteisöt sekä asunto-osakeyhtiöt ja keskinäiset kiinteistöosakeyhtiöt). Yhteisöjen tulolähdejaon poistamista käsitellään Verohallinnon ohjeessa Eräiden yhteisöjen tulolähdejaon poistaminen.
Yhteisöjen tulolähdejaon poistamisen yhteydessä ei ole muutettu EVL 12 §:n käyttöomaisuuden käsitettä eikä käyttöomaisuusosakkeiden luovutusten verokohtelua koskevia säännöksiä. Siten aikaisempaa oikeuskäytäntöä sovelletaan edelleen ratkaistaessa sitä, kuuluvatko osakkeet käyttöomaisuuteen (ks. myös HE 257/2018 vp).
2 Luovutusvoiton verovapauden soveltamisala
2.1 Elinkeinotulolähteen käyttöomaisuusosakkeet
Verovapaasti luovutettavia osakkeita voivat olla ainoastaan omistajayhteisön harjoittaman elinkeinotoiminnan käyttöomaisuuteen kuuluvat osakeomistukset. EVL 53 §:n mukaan hyödyke kuuluu elinkeinotoiminnan tulolähteeseen, kun hyödykettä käytetään pääasiallisesti elinkeinotoiminnassa. Luovutusvoiton verovapaus on rajattu koskemaan tilanteita, joissa sekä luovuttajayhteisö että luovutuksen kohdeyhteisö täyttävät EVL 6 §:n 1 momentin 1 kohdassa ja EVL 6 b §:ssä määritellyt edellytykset. Kun luovutushinta on verovapaa, osakkeiden hankintameno on vähennyskelvoton.
Yhteisön omistamia vaihto-, sijoitus- ja rahoitusomaisuuteen tai EVL 12 a §:n muuhun omaisuuteen kuuluvia osakkeita ei voida luovuttaa verovapaasti. Luovutusvoiton verovapaussäännös ei koske myöskään yhteisön henkilökohtaisen (TVL) eikä maatalouden (MVL) tulolähteen osakkeita.
2.2 Luovuttajaa koskevat edellytykset
EVL 6 §:n 1 momentin 1 kohdassa luetellaan tyhjentävästi ne verovelvolliset, jotka voivat luovuttaa käyttöomaisuusosakkeita verovapaasti. Säännöksen mukaan tällaisia yhteisöjä ovat EVL 1 §:n 1 momentissa tarkoitettua elinkeinotoimintaa harjoittavat osakeyhtiö, osuuskunta, säästöpankki ja keskinäinen vakuutusyhtiö. Luovutusvoiton verovapaus koskee myös ulkomaisia yhteisöjä, jos niiden luovuttamat käyttöomaisuusosakkeet kuuluvat Suomessa olevan kiinteän toimipaikan varallisuuteen. Muut yhteisöt sekä yksityiset elinkeinonharjoittajat ja elinkeinoyhtymät eivät voi luovuttaa käyttöomaisuusosakkeita verovapaasti.
EVL 6 §:n 1 momentin 1 kohdan mukainen pääomasijoitustoimintaa harjoittava yhteisö ei luovuttaa käyttöomaisuusosakkeita verovapaasti. Jos pääomasijoittajaksi katsottava yhteisö harjoittaa pääomasijoitustoiminnan ohella muutakin elinkeinotoimintaa, tässä toiminnassa syntyneet käyttöomaisuusosakkeiden luovutusvoitot voivat olla muiden edellytysten täyttyessä verovapaita ja luovutustappiot vähennyskelvottomia. Pääomasijoitustoiminnasta on annettu Verohallinnon ohje Pääomasijoitustoimintaa harjoittavan osakeyhtiön verotus.
2.3 Luovutustapahtuma
EVL 6 §:n 1 momentin 1 kohdassa ja 6 b §:ssä luovutuksella tarkoitetaan osakkeiden omistusoikeuden luovutusta, jollaisena voidaan pitää esimerkiksi osakkeiden kauppaa, vaihtoa ja apporttisijoitusta yhtiöön. Luovutus tapahtuu myös osakeyhtiön hankkiessa tai lunastaessa omia osakkeitaan sekä luovutettaessa osakkeita osinkona.
EVL 6 b §:ssä tarkoitettu luovutusvoitto voi syntyä myös osakeyhtiön pääoman alentamisen yhteydessä (KHO 2005:24). Listaamattoman osakeyhtiön vapaan oman pääoman rahastosta (SVOP) tehtyä varojenjakoa käsitellään tietyissä tilanteissa saajayhtiön verotuksessa luovutuksena EVL 6 c §:n perusteella. Tällöin varojenjakoa voidaan EVL 6 b §:n edellytysten täyttyessä käsitellä käyttömaisuusosakkeiden verovapaana luovutushintana. Vaikka luovutushinta olisi tällaisessa tilanteessa verovapaata tuloa, vähennetään käyttöomaisuusosakkeiden poistamattomasta hankintamenosta luovutuksena käsiteltävä varojen palautus EVL 6 c §:n 2 momentin mukaisesti. Varojen palauttamista SVOP-rahastosta käsitellään Verohallinnon ohjeessa Vapaan oman pääoman rahaston varojenjako verotuksessa.
Osakkeiden luovutus voi tapahtua myös osakeyhtiön purkautuessa, jolloin purkautumista käsitellään jako-osan saajan verotuksessa luovutuksena EVL 51 d §:n 2 momentin mukaisesti (KHO 2005:75). Osakeyhtiön purkautuminen aiheuttaa luovutuksen EVL 51 d §:n 1 momentin mukaisesti myös purkautuvan yhtiön verotuksessa sen omistamien osakkeiden osalta. Osakeyhtiön purkautumista käsitellään Verohallinnon ohjeessa Osakeyhtiön purkautuminen verotuksessa.
Käyttöomaisuusosakkeiden tulolähdesiirto (EVL 51 a §:n 1 momentti) ja omaisuuslajisiirto (EVL 51 §:n 3 kohta) eivät ole EVL 6 b §:n tarkoittamia luovutuksia. Myöskään EVL 52 §:n tarkoittamissa yritysjärjestelyissä ei ole kysymys luovutuksesta.
2.4 Luovutuksen kohdetta koskevista edellytyksistä
Verovapaasti voidaan EVL 6 b §:n mukaan luovuttaa vain osake. Esimerkiksi osuuskunnan osuudet sekä avoimen yhtiön tai kommandiittiyhtiön yhtiöosuudet eivät voi olla verovapaan luovutuksen kohteena. Osuuskuntalain (2013/421) mukaan osuuskunnassa voi olla osakepääomaa ja osakkeita. Osuuskunnan osake poikkeaa merkittävästi osakeyhtiön osakkeesta. Osuuskuntiin ei voida tehdä sellaisia suorasijoituksia kuin osakeyhtiöihin. Osuuskunnan osakkeita ei voida lähtökohtaisesti pitää EVL 6 b §:n mukaisina verovapaasti luovutettavina osakkeina.
Verovapaasti luovutettaviin osakkeisiin liittyvät myös seuraavat edellytykset:
osakkeet kuuluvat luovuttajayhtiön EVL 1 §:n 1 momentissa tarkoitetun elinkeinotoiminnan käyttöomaisuuteen (EVL 12 §)
Jos luovutuksen kohdeyhtiö tai luovuttajayhtiö ei täytä edellä mainittuja edellytyksiä, ovat luovutusvoitot veronalaisia. Osakeluovutus voi olla verovapaa, vaikka luovutuksen kohteena oleva osakeyhtiö ei harjoita elinkeinotoimintaa. Käytännössä on kuitenkin harvinaista, että muuta kuin elinkeinotoimintaa harjoittavan osakeyhtiön osakkeet voitaisiin luovuttaa verovapaasti.
3 Käyttöomaisuusosakkeen käsitteestä
3.1 Käyttöomaisuuden määritelmä
Elinkeinoverolain omaisuuslajijaottelussa osakkeet voivat olla käyttö-, vaihto-, rahoitus-, sijoitus- tai muuta omaisuutta. Luovutuksen kohteena olevan yhtiön osakkeiden omaisuuslaji ratkaistaan kussakin tilanteessa tapauskohtaisesti eri tekijöiden kokonaisarvioinnin perusteella.
EVL 12 §:n mukaan käyttöomaisuutta ovat elinkeinossa pysyvään käyttöön tarkoitetut maa-alueet, arvopaperit, rakennukset, koneet, kalustot ja muut esineet, patentit ja muut erikseen luovutettavissa olevat aineettomat oikeudet sekä soran- ja hiekanottopaikat, kaivokset, kivilouhokset, turvesuot ja muut sellaiset hyödykkeet. Maa-alue, arvopaperit ja muut sellaiset hyödykkeet ovat kulumatonta käyttöomaisuutta.
Hallituksen esityksessä HE 92/2004 vp on yleisperusteluissa muun ohella todettu, että "käyttöomaisuutta ovat elinkeinossa pysyvään käyttöön tarkoitetut hyödykkeet. Tyypillisiä käyttöomaisuusosakkeita ovat esimerkiksi tytäryhtiöosakkeet ja omistusyhteysyritysten osakkeet. Käyttöomaisuutena voidaan pitää myös niin sanottuja strategisia osakeomistuksia. Tällaisia voivat olla esimerkiksi samalla alalla tai lähialalla toimivan yhtiön osakkeet. Käyttöomaisuusosakkeille on tyypillistä, että ne on hankittu pitkäaikaiseen omistukseen ja niiden omistamisella tavoitellaan ensisijaisesti muita tarkoitusperiä kuin osinkotuottoja tai lyhyen aikavälin arvonnousuja."
Hallituksen esityksessä (HE 176/2008 vp) on luonnehdittu käyttöomaisuuden käsitettä, jota ei ehdotettu muutettavaksi. Hallituksen esityksessä todettiin, että "käyttöomaisuutta ovat EVL 12 §:n mukaan elinkeinossa pysyvään käyttöön tarkoitetut hyödykkeet, kuten maa-alueet, arvopaperit, rakennukset, koneet ja kalusto. Käyttöomaisuuden kriteeriksi on asetettu, että hyödykkeen tulee palvella käyttöarvollaan verovelvollisen elinkeinotoimintaa. Pitkäaikaisista sijoituksista käyttöomaisuus eroaa siten, että käyttöomaisuuden hankintameno kohdistuu verovelvollisen varsinaiseen suoritetuotantoon ja on sen kannalta välttämätön. Arvopapereiden on katsottava kuuluvan käyttöomaisuuteen muun muassa silloin, kun verovelvollinen on hankkinut ne lisätäkseen, turvatakseen tai helpottaakseen suoritteidensa menekkiä taikka tehdäkseen tuotannontekijän hankkimisen edulliseksi tai varmemmaksi. Käyttöomaisuudeksi on yleensä katsottu muun muassa tytäryhtiöosakkeet silloinkin, kun tytäryhtiö toimii eri toimialalla. Jos arvopaperit eivät liity verovelvollisen elinkeinotoimintaan, ne luetaan verotuksessa henkilökohtaiseen tulolähteeseen."
Hallituksen esityksessä eduskunnalle laeiksi elinkeinotulon verottamisesta annetun lain, tuloverolain ja eräiden muiden lakien muuttamisesta (HE 257/2018 vp) todetaan, että muun omaisuuden omaisuuslaji oli tarpeen säätää myös eräiden perusteettomien veroetujen estämiseksi. Hallituksen esityksen mukaan "ilman muun omaisuuden omaisuuslajia erilaiset osakesijoitukset olisi luettava lähinnä käyttöomaisuuteen myös silloin, kun ne eivät liittyisi yhteisön varsinaiseen liiketoimintaan. Näin yhtiön kautta tehdyt osakesijoitukset tulisivat käyttöomaisuusosakkeiden luovutusvoiton verovapauden piiriin. Käytännössä verovapaus koskisi lähes kaikenlaisia osakeomistuksia, jotka vastaavat vähintään kymmenen prosentin osuutta osakepääomasta. Muun muassa erilaiset holdingyhtiöt, joiden kautta perhe- ja sukuomisteisten yhtiöiden osakeomistus on yleisesti järjestetty, voisivat luovuttaa omistetut osakkeet verovapaasti. Tämä olisi ristiriidassa käyttöomaisuusosakkeiden verovapaata luovutusta koskevan säännöksen tarkoituksen kanssa. Säännöksen säätämisen tarkoituksena oli tehdä konsernien toimintaympäristöstä kansainvälisesti kilpailukykyinen, ei mahdollistaa yhtiöiden kautta harjoitetun sijoitustoiminnan verovapaus".
Hallituksen esityksessä todetaan myös, että "käyttöomaisuuden käsite säilyisi muutoksen jälkeen ennallaan. Aikaisempaa oikeuskäytäntöä sovellettaisiin edelleen ratkaistaessa sitä, kuuluvatko osakkeet käyttöomaisuuteen. Verovapaasti luovutettavien osakkeiden luovutuksesta syntyneen voiton tai tappion verokohtelu ei muuttuisi nykyisestä."
Tyypillisiä käyttöomaisuusosakkeita ovat muun muassa markkinointi- ja myyntiyhtiöiden sekä erilaisten tuotanto- ja alihankintayhtiöiden osakkeet, jotka palvelevat omistajayhtiön omaa elinkeinotoimintaa. Elinkeinotoimintaa harjoittavan yhtiön osakkeiden omistamista ja hallintaa ei sellaisenaan voida katsoa elinkeinotoiminnaksi. Pelkästään sijoituksia hallinnoiva holdingyhtiö ei siten ole EVL 1 §:n § momentin mukaista toimintaa harjoittava yhtiö eikä sillä voi olla elinkeinotoiminnan käyttöomaisuuteen kuuluvia osakkeita. Omistettujen yhtiöiden lukumäärä tai osakeomistuksen suuruus ei myöskään yksin ratkaise sitä, mihin omaisuuslajiin osakkeet kuuluvat. Myös kokonaan omistetun tytäryhtiön osakkeet voivat kuulua käyttöomaisuuden sijaan esimerkiksi EVL 12 a §:n muuhun omaisuuteen, jos osakkeiden omistaminen ei palvele käyttöarvollaan verovelvollisen omaa elinkeinotoimintaa.
3.2 Käyttöomaisuusosakkeet ja toiminnallinen yhteys oikeuskäytännössä
Osakkeiden tulee palvella omistajayhtiön omaa elinkeinotoimintaa, jotta ne olisivat EVL 12 §:n käyttöomaisuutta. Pelkkä osakkeiden omistaminen ja hallinta ei muodosta omistajayhtiön ja kohdeyhtiön välille sellaista yhteyttä, että osakkeiden voitaisiin katsoa kuuluvan omistajayhtiön käyttöomaisuuteen. Osakeomistuksen lisäksi yhtiöiden välillä tulee olla muu elinkeinotoimintaan liittyvä yhteys, joka kytkee osakeomistuksen omistajayhtiön elinkeinotoimintaan. Oikeuskäytännössä on annettu merkitystä yhtiöiden väliselle toiminnalliselle yhteydelle, arvioitaessa kohdeyhtiön osakkeiden kuulumista käyttöomaisuuteen.
Toiminnallinen yhteys muodostuu useimmiten merkittävästä keskinäisestä liiketoiminnasta. Korkeimman hallinto-oikeuden päätöksessä KHO 1993 taltio 43 A Oy omisti B Oy:n osakkeita. A Oy:n myynnistä 65,5 prosenttia ja ostoista 37,5 prosenttia kulki B Oy:n kautta. A Oy:n omistamat B Oy:n osakkeet katsottiin sen käyttöomaisuudeksi.
Korkein hallinto-oikeus antoi vuonna 2012 kaksi vuosikirjapäätöstä, jotka korostavat toiminnallisen yhteyden merkitystä arvioitaessa osakkeiden kuulumista omistajayhtiön elinkeinotoiminnan tulolähteeseen ja käyttöomaisuuteen.
A Oy oli ollut vuonna 1998 mukana perustamassa B Oy:tä, minkä jälkeen A Oy myi liiketoimintansa B Oy:lle. A Oy:lle oli kertynyt B Oy:n perustamisen yhteydessä solmittuun osakkuussopimukseen perustuvia rojaltituloja vuoteen 2006 mennessä yhteensä noin 236 000 euroa. B Oy oli toiminut tiloissa, jotka A Oy oli hankkinut ja remontoinut tarkoitusta varten ja vuokrannut B Oy:lle. A Oy oli vuokrannut B Oy:n työntekijöille asuntoja ja vuosina 2003–2006 B Oy:n käyttöön henkilöautoja. B Oy oli aloittanut liiketoimintansa 1.8.1998 osin A Oy:n koneilla ja kalustolla. A Oy oli luovuttanut tuotantokoneensa ja -kalustonsa B Oy:n käyttöön veloituksetta kolmen ensimmäisen vuoden ajaksi. Vuoden 2001 joulukuussa B Oy sitoutui maksamaan A Oy:lle tuotantokoneista ja -kalustosta yhteensä 410 000 markan korvauksen. A Oy oli myöntänyt B Oy:lle lainoja sekä taannut tämän lainoja. A Oy:n ainoa osakkeenomistaja ja hallituksen jäsen oli toiminut B Oy:n toimitusjohtajana sekä hallituksen jäsenenä B Oy:n perustamisesta osakkeiden myyntiin vuonna 2006 asti. Kun otettiin huomioon edellä mainitut seikat kokonaisuutena, A Oy:tä oli pidettävä elinkeinotoimintaa harjoittavana yhtiönä ja B Oy:n osakkeet olivat edellä kuvatun toiminnallisen ja hallinnollisen yhteyden perusteella kuuluneet A Oy:n käyttöomaisuuteen. Verovuosi 2006. Äänestys 4–1.Laki elinkeinotulon verottamisesta 1 §, 4 §, 5 § 1 kohta, 6 § 1 momentti 1 kohta, 12 § ja 53 §
A Oy oli myynyt omistamansa 12,6 prosentin osuuden C Oy:n osakkeista. A Oy:n hallituksen puheenjohtaja ja pääosakas B oli toiminut C Oy:ssä konsulttina ja hallituksen jäsenenä. A Oy:n liikevaihto muodostui pörssiosakkeiden myynnistä kertyneistä noin 325 000 euron tuloista ja C Oy:n maksamista 8 000 euron konsulttitoiminnan palkkioista. A Oy:n ja C Oy:n välillä ei katsottu vallitsevan B:n hallitus- ja konsulttityöskentelyn perusteella sellaista toiminnallista yhteyttä, jonka perusteella A Oy:n myymät C Oy:n osakkeet olisivat olleet A Oy:n käyttöomaisuutta, vaan ne olivat A Oy:n liiketoimintaan kuulumatonta omaisuutta. Verovuosi 2007. Laki elinkeinotulon verottamisesta 1 §, 4 §, 5 § 1 kohta, 6 § 1 momentti 1 kohta, 12 § sekä 53 §. Luottamuksensuojaa käsittelevä osa päätöksestä käsitellään luvussa 12.
Päätöksessä KHO 2012:73 A Oy:n ja B Oy:n väliset seikat muodostivat kokonaisuutena arvioiden riittävän toiminnallisen yhteyden yhtiöiden välille ja B Oy:n osakkeiden katsottiin kuuluvan A Oy:n käyttöomaisuuteen. Päätöksessä KHO 2012:74 omistavan yhtiön A Oy:n ja kohdeyhtiön C Oy:n välillä ei katsottu olevan hallitus- ja konsulttityöskentelyn perusteella sellaista käyttöomaisuusosakkeilta edellytettävää toiminnallista yhteyttä, jonka perusteella A Oy:n myymät C Oy:n osakkeet olisivat olleet A Oy:n käyttöomaisuutta. KHO:n päätökset korostavat tapauskohtaista kokonaisarviointia ja useamman yksittäisen eri tekijän huomioon ottamista.
Jotta omistaja- ja kohdeyhtiön välillä olisi käyttöomaisuusosakkeilta edellytettävä toiminnallinen yhteys, tulee yhtiöiden välisen liiketoiminnan olla lähtökohtaisesti varsin laajaa, merkittävää ja kestoltaan usein pitkäaikaista. Toiminnallisen yhteyden tulee palvella osakkeiden omistajayhtiön omaa elinkeinotoimintaa välittömästi tai välillisesti, jotta osakkeet olisivat käyttöomaisuutta (ks. myös KHO 2019:61). Hallinnollinen yhteys (esimerkiksi emoyhtiön edustaja tytäryhtiön hallituksessa) voidaan huomioida osana toiminnallista yhteyttä, kun arvioidaan osakeomistuksen luonnetta. Pelkän hallinnollisen yhteyden perusteella kohdeyhtiön osakkeet eivät voi olla käyttöomaisuutta.
Pelkkien talous-, hallinto- ja erilaisten konsulttipalvelujen tuottamista saman konsernin yhtiöille sekä niistä perittäviä maksuja ei ole yleensä pidetty riittävänä toiminnallisena yhteytenä. Talous- ja hallintopalvelujen tuottaminen voidaan kuitenkin ottaa kokonaisarvioinnissa yhtenä tekijänä huomioon. Tällöin kokonaisarviointiin vaikuttaa esimerkiksi se, tuotetaanko palveluja myös muiden kuin yhtiön osakastyöntekijöiden toimesta.
3.3 Konsernit ja toiminnallinen yhteys
Suurissa konserneissa omistajayhtiön ja kohdeyhtiön toiminnallinen yhteys voi muodostua myös välillisesti tytär- ja osakkuusyhtiöiden kautta. Kohdeyhtiön osakkeet on voitu katsoa käyttöomaisuudeksi, vaikka emoyhtiön ja kohdeyhtiön keskinäinen toiminnallinen yhteys ei ole ollut kovin suurta, jos merkittävä toiminnallinen yhteys on syntynyt tytäryhtiöiden kautta. Myös konserneissa osakeomistusten käyttöomaisuusluonne on arvioitava tapauskohtaisen kokonaisarvioinnin perusteella.
KVL:n ratkaisussa 19/2012 viestintäalan konsernin emoyhtiöllä A Oy:llä oli kymmeniä tuhansia osakkeenomistajia. A Oy:llä oli neljä tytäryhtiötä ja viisi osakkuusyhtiötä. A Oy:n tarkoituksena oli luovuttaa B Oy:n osakkeet, joista se omisti noin 30 %. A Oy:n tytäryhtiöistä C Oy ja D Oy tuottivat B Oy:lle erilaisia liiketoimintaan liittyviä palveluja. D Oy:n liikevaihdosta noin 30 % koostui B Oy:lle myydystä palvelusta. Lisäksi A Oy vuokrasi B Oy:lle neljää toimitilakiinteistöä. A Oy:n palveluksessa oli kaksi henkilöä, jotka olivat B Oy:n hallituksen jäseniä. Kun otettiin huomioon A Oy:n tytär- ja osakkuusyhtiöiden edellä esitetyllä tavalla muodostama viestintäalan yrityskokonaisuus, oli B Oy:n osakkeita näissä olosuhteissa pidettävä A Oy:n pysyvässä käytössä olevana käyttöomaisuutena.
Päätöksessä KHO 2019:61 oli kyse A-konsernista, johon kuului viisi tytäryhtiötä ja kolme osakkuusyhtiötä. Konsernin emoyhtiö A Oy luovutti noin 28 vuotta omistamansa messutoimintaa harjoittaneen B Oy:n osakkeet.
KHO 2019:61
Korkein hallinto-oikeus katsoi, että osakkeet olivat pääasiallisesti palvelleet yhtiön elinkeinotoimintaa välillisesti edistävää tarkoitusta. Ne oli siten tullut lukea yhtiön elinkeinotoiminnan tulolähteeseen. Koska A Oy:n ja B Oy:n välillä oli vallinnut toiminnallinen ja hallinnollinen yhteys, osakkeita oli pidettävä elinkeinotoiminnan käyttöomaisuutena. Osakkeiden luovutushinta oli A Oy:n verovapaata tuloa. Verovuosi 2014. Laki elinkeinotulon verottamisesta 6 b §, 12 § ja 53 §
A-konsernin tytäryhtiöiden kannalta B Oy:n järjestämille messuille osallistuminen merkitsi suurta markkinointipanostusta, joka liittyi tytäryhtiöiden tuotteiden menekin lisäämiseen, turvaamiseen ja helpottamiseen. Myös B Oy:n toiminta kotimaakunnan elinkeinotoiminnan tukemisessa palveli välillisesti A Oy:n elinkeinotoimintaa. KHO:n mukaan A Oy:n omistamien B Oy:n osakkeiden hankkimisessa ei ole keskeisenä pyrkimyksenä ollut A Oy:n harjoittaman liiketoimintana pidetyn arvopaperikaupan tai konserniin muuhun liiketoimintaan liittymättömän sijoitustoiminnan harjoittaminen. Näin ollen KHO katsoi, että B Oy:n osakkeet olivat pääasiallisesti palvelleet A Oy:n elinkeinotoimintaa välillisesti edistävää tarkoitusta.
3.4 Vaihto- ja käyttöomaisuusosakkeiden rajanvetoa
EVL 10 §:n mukaan vaihto-omaisuutta ovat muun muassa sellaisenaan tai jalostettuina luovutettaviksi tarkoitetut kauppatavarat, raaka-aineet, puolivalmisteet ja muut hyödykkeet. Myös arvopaperit kuten myytäväksi tarkoitetut osakeyhtiön osakkeet voivat olla vaihto-omaisuutta.
Osakkeet voivat olla vaihto-omaisuutta silloinkin, kun omistaja- ja kohdeyhtiön välillä on toiminnallinen ja hallinnollinen yhteys. Myös vaihto-omaisuusosakkeet voivat olla omistuksessa varsin pitkän ajan ennen niiden luovuttamista. Ratkaisu siitä, kuuluvatko osakkeet käyttöomaisuuden sijaan vaihto-omaisuuteen, on tehtävä tapauskohtaisesti kussakin tilanteessa eri tekijöiden kokonaisarvioinnin pohjalta.
KHO:n vuosikirjapäätöksessä KHO 2017:44 oli kysymys vaihto- ja käyttöomaisuusosakkeiden rajanvedosta.
KHO 2017:44
A Oy oli käynnistänyt ja kehittänyt tuulivoimahankkeita. A Oy:llä itsellään ei ole ollut hankkeiden rakennus- ja toteuttamisvaiheissa tarvittavia pääomia, vaan yhtiön tarkoituksena on ollut, että kuhunkin hankkeeseen saadaan jossain vaiheessa mukaan ulkopuolinen kumppani, jonka asiantuntemuksella ja rahoituksella hanketta voidaan viedä eteenpäin rakennus- ja tuotantovaiheeseen. A Oy oli vuosina 2012 - 2014 perustanut X Oy:n, Y Oy:n ja kuusi muuta hankekehitysyhtiötä. A Oy oli syksyllä 2014 myynyt X Oy:n ja Y Oy:n osakekannat. Kahden tytäryhtiön kehityshankkeet olivat toistaiseksi keskeytyneet. Lisäksi yksi A Oy:n omistama hankekehitysyhtiö oli myynyt liiketoimintansa joulukuussa 2014.
A Oy:n katsottiin perustaneen X Oy:n ja Y Oy:n, jotta yhtiö voisi myydä uusiutuviin energialähteisiin perustuvia osakeyhtiöiden muodossa harjoitettuja hankkeita. X Oy:n ja Y Oy:n osakkeet olivat siten olleet A Oy:n vaihto-omaisuutta. Osakkeiden omaisuuslajia A Oy:n verotuksessa ei ollut arvioitava toisin sen tähden, että A Oy:n toimitusjohtaja ja muut yhtiön johtoon kuuluvat henkilöt toimivat hankekehitysyhtiöiden hallinnossa. A Oy:n osakkeista saamat luovutushinnat olivat sen veronalaisia tuloja. Ennakkoratkaisu verovuosille 2014 ja 2015.
A Oy oli käynnistänyt ja kehittänyt useita tuulivoimahankkeita siten, että kutakin hanketta varten oli perustettu tytäryhtiö. A Oy:n katsottiin perustaneen hankekehitysyhtiöt, jotta se voisi myydä uusiutuviin energialähteisiin perustuvia osakeyhtiöiden muodossa harjoitettuja hankkeita. Tytäryhtiöiden osakkeet eivät olleet pysyvään käyttöön tarkoitettuja arvopapereita ja A Oy:n luovuttamat tytäryhtiöiden osakkeet katsottiin vaihto-omaisuusosakkeiksi.
KHO:n päätöksen perustelujen mukaan A Oy omisti myös 91 prosenttia Z Oy -nimisestä yhtiöstä, jonka asiakkaita olivat konsernin ulkopuoliset toimijat, mutta myös konserniyhtiöt. Z Oy tuotti muun muassa erilaisia tuulivoima-, sähköasema- ja voimajohtoprojekteihin liittyviä palveluita. KHO katsoi, että hankekehitysyhtiöiden osakkeiden omaisuuslajia A Oy:n verotuksessa ei tullut arvioida toisin sen tähden, että A Oy:n toimitusjohtaja ja muut yhtiön johtoon kuuluvat henkilöt toimivat hankekehitysyhtiöiden hallinnossa, eikä sen tähden, että Z Oy myy hankekehitysyhtiöille palveluja.
KHO:n päätöksessä KHO 1984-B-II-524 oli kyse rakennusliike A Oy:n pääosin omistamasta B Oy:stä, joka oli ostanut rakennusliikkeeltä kiinteistö- ja asunto-osakeyhtiön osakkeita vuokrattavaksi.
KHO1984-B-II-524
Rakennusliike A Oy omisti osake-enemmistön B Oy:ssä, jonka toimialana oli omistaa ja hallita kiinteistöjä ja osakkeita sekä hallita ja vuokrata huoneistoja ravintola- ja majoitustoimintaa sekä muuta siihen liittyvää liiketoimintaa varten. B Oy omisti A Oy:n rakentamien yhden kiinteistöosakeyhtiön ja yhden asunto-osakeyhtiön osakkeita. A Oy oli käsitellyt B Oy:n osakkeita, jotka se oli omistanut yli 5 vuotta, kirjanpidossaan käyttöomaisuutenaan. A Oy sai, myydessään omistamansa B Oy:n osakkeet, veronalaista tuloa. Verovuosi1983 Verovuosi1984 Ennakkotieto.
KHO katsoi, että kun rakennusliike luovutti B Oy:n osakkeet, niitä pidettiin vaihto-omaisuusosakkeina. Näin ollen vaihto-omaisuuden omistaminen väliyhtiön kautta ei muuttanut päätöksessä esillä olleissa olosuhteissa rakennusliikkeen omistamia väliyhtiön osakkeita käyttöomaisuudeksi.
3.5 Omaisuuslajin muuttuminen
Omaisuuslajin määrittelyssä on lähtökohtaisesti ratkaisevaa, mihin tarkoitukseen hyödyke on hankittu. Yrityksen toiminta tai hyödykkeen käyttötarkoitus voi kuitenkin muuttua, jolloin myös omaisuuslaji saattaa vaihtua.
Elinkeinoverolaki ei sisällä säännöksiä siitä, milloin omaisuuserän omaisuuslaji voi muuttua. Yritystoimintaa aloitettaessa, lopetettaessa tai yritystoiminnan luonteen muuttuessa voi nousta esille kysymys hyödykkeen omaisuuslajista. KHO:n päätöksessä KHO 2010:50 A Oy:n omistamat B Oy:n ja C Oy:n osakkeet olivat sen käyttöomaisuutta vuoden 1999 loppuun saakka, jolloin yhtiöiden välillä ollut toiminnallinen yhteys oli päättynyt. Osakkeiden katsottiin kuuluneen käyttöomaisuuden sijaan yhtiön TVL-tulolähteen varallisuuteen, kun ne myytiin vuonna 2005.
KHO:n päätös ei merkitse sitä, että osakkeet olisivat käyttöomaisuutta aina vähintään viisi vuotta toiminnallisen yhteyden päättymisen jälkeen. KHO:n ei em. päätöksessä tarvinnut ottaa kantaa viittä vuotta lyhyempään aikaan toiminnallisen yhteyden päättymisestä. Sille, kuinka kauan osakkeet voivat säilyttää käyttöomaisuusluonteensa, ei voida asettaa tarkkoja aikarajoja. KHO:n päätöksen KHO 2010:50 perusteella voidaan päätellä, että osakkeiden käyttöomaisuusluonne ei voi säilyä viittä vuotta pitempään toiminnallisen yhteyden päätymisen jälkeen (ks. myös KHO 2019:61).
KHO:n päätös KHO 2019:129 koski tilannetta, jossa luovutuksen kohteena olleet osakkeet siirtyivät ennen luovutusta toteutetussa jakautumisessa lähinnä muuta kuin elinkeinotoimintaa harjoittaneelle A Oy:lle, joka luovutti osan osakkeista kohdeyhtiön jakautumisen jälkeen. Osakkeet olivat kuuluneet ennen jakautumista jakautuneen D Oy:n käyttöomaisuuteen.
KHO 2019:129
KHO totesi päätöksen perusteluissa, että jakautumisessa sovellettavan jatkuvuusperiaatteen vuoksi esimerkiksi EVL 6 b §:n 2 momentin 1 kohdassa tarkoitettu osakkeiden omistusaika ei katkea eikä jakautuminen sinällään aiheuta muutosta vastaanottavalle yhtiölle siirtyvien osakkeiden omaisuuslajin osalta.
Päätöksen olosuhteissa luovuttajayhtiö harjoitti lähinnä tuloverolain mukaan verotettavaa vuokraustoimintaa. KHO:n mukaan periaatetta, jossa kiinteistöt voivat säilyttää käyttöomaisuusluonteensa joitakin vuosia elinkeinotoiminnan lopettamisen jälkeen, tulee soveltaa myös osakkeiden luovutuksissa. Käyttöomaisuusosakeluonne voi näin ollen säilyä lyhyen aikaa myös tilanteessa, jossa osakkeet ovat siirtyneet jakautumisessa vastaanottavalle yhtiölle, jonka harjoittamaan elinkeinotoimintaan osakkeet eivät liity. KHO:n päätöksen olosuhteissa käyttöomaisuusluonne säilyi, kun osakkeet luovutettiin vuoden kuluttua jakautumisesta. Sille, kuinka kauan osakkeet säilyttävät käyttöomaisuusluonteensa tällaisessa tilanteessa, ei voida kuitenkaan asettaa tarkkoja aikarajoja.
4 Osakeyhtiön omien osakkeiden luovutusvoitot
Osakeyhtiön omien osakkeiden luovutushinnat ovat verovapaata tuloa EVL 6 §:n 2 kohdan nojalla. Yhtiön omien osakkeiden hankintahinta on vastaavasti vähennyskelvotonta menoa EVL 16 §:n 9 kohdan perusteella lukuun ottamatta EVL 18 §:n 3 momentissa säädettyä osakepohjaista kannustinjärjestelmää koskevaa poikkeusta. Omien osakkeiden luovutushinnan verovapaus sekä hankintamenon vähennyskelvottomuus koskevat yhtiön hankkimia, lunastamia ja myös yhtiön osakeannissa saamia omia osakkeita.
Osakeyhtiön omien osakkeiden luovutusta kohdellaan verotuksessa pääomasijoitukseen rinnastettavana tilanteena. Yhtiön omien osakkeiden verokohtelu on yhdenmukainen kirjanpidollisen ja yhtiöoikeudellisen käsittelyn kanssa. Nämä periaatteet koskevat EVL:n ohella myös maatilatalouden tuloverolain (MVL) mukaan verotettavia osakeyhtiöitä.
5 Luovutettavien osakkeiden omistusosuus ja –aika
5.1 Vähimmäisomistusosuus ja –aika
Käyttöomaisuusosakkeiden vähimmäisomistusosuudesta ja -omistusajasta säädetään EVL 6 b §:n 2 momentin 1 kohdassa. Verovapauden edellytyksenä on, että luovuttava yhteisö on omistanut vähintään 10 prosenttia luovutettavan yhtiön osakepääomasta yhtäjaksoisesti vähintään yhden vuoden ajan.
Ratkaisevaa on omistusosuus yhtiön osakepääomasta eikä osakkeiden äänivallalla ole merkitystä. Omistusosuus lasketaan verovelvolliskohtaisesti, eikä koko konsernin yhteenlasketulla omistuksella ole vaikutusta. Emoyhtiön ja tytäryhtiön omistaessa kumpikin viisi prosenttia kohdeyhtiön pääomasta kummallakaan yhtiöllä ei ole verovapaaseen osakeluovutukseen vaadittavaa omistusosuutta.
Luovutusvoiton verovapauden edellytyksenä on, että 10 prosentin omistuksen on tullut kestää yhtäjaksoisesti vähintään vuoden ajan. Yhtiö on voinut omistaa 9 prosenttia kohdeyhtiön osakepääomasta useita vuosia, jonka jälkeen se hankkii vielä yhden prosentin lisäosuuden. Koko 10 prosentin osakeosuus voidaan luovuttaa verovapaasti vasta sen jälkeen, kun on kulunut vuosi yhden prosentin lisäosuuden hankinnasta.
A Oy on omistanut B Oy:n osakepääomasta 9 prosenttia usean vuoden ajan. A Oy on hankkinut 1.1.2019 lisää B oy:n osakkeita yhden prosentin verran. Osakkeet voidaan luovuttaa verovapaasti 1.1.2020, jos kaikki muutkin verovapaan osakeluovutuksen edellytykset ovat olemassa. Verolainsäädännössä ei ole säännöksiä siitä, miten verovapauteen oikeuttava omistusaika lasketaan. Esimerkissä on käytetty KHO:n päätöksessä 1984-B-II-584 sovellettua periaatetta.
Luovutusvoiton verovapauden edellytyksenä ei kuitenkaan ole, että kerralla luovutettavat osakkeet muodostavat vähintään 10 prosenttia kohdeyhtiön osakepääomasta. Osakkeita voidaan myydä myös useammassa pienemmässä erässä. Jos omistusosuus luovutuksen johdosta laskee alle 10 prosentin, jäljelle jääneet osakkeet ovat verovapaasti luovutettavissa vielä vuoden ajan siitä, kun omistusosuus on laskenut alle 10 prosentin rajan. Omistusosuus voi laskea alle 10 prosentin myös esimerkiksi kohdeyhtiön toteuttaman suunnatun osakeannin vuoksi.
Osakkeet on hankittu 1.11.2008 ja omistusosuus on 20 prosenttia osakepääomasta. Ensimmäinen myynti on tapahtunut 1.6.2019, jolloin myytiin 15 prosenttia osakepääomasta. Jäljellä oleva 5 prosenttia osakkeista voidaan myydä 31.5.2020 saakka verovapaasti, jos kaikki muutkin verovapaan osakeluovutuksen edellytykset ovat olemassa.
5.2 Osakeluovutuksen ajankohta
Osakkeiden omistusaikaa laskettaessa lähtökohtana on, että omistus alkaa ja päättyy silloin, kun molempia osapuolia sitova luovutussopimus on tehty. Perustettavan yhtiön osalta osakkeiden omistusaika alkaa siitä, kun osakkeet on merkitty.
Osakkeiden omistuksen aikarajaa laskettaessa otetaan arvo-osuuksien osalta huomioon EVL 14 §:n 3 momentti, jonka mukaan arvo-osuuksien hankintamenoa määritettäessä arvo-osuudet katsotaan luovutetuiksi siinä järjestyksessä, jossa ne on hankittu (ns. fifo-periaate), ellei verovelvollinen muuta näytä (KHO 2006 T 2469).
5.3 Omistusaika eräissä yritysjärjestelyissä ja toimintamuodon muutoksissa
Osakkeiden luovutustilanteita voi edeltää yritysjärjestely tai toimintamuodon muutos. Sulautumisessa ja jakautumisessa (EVL 52 a-c §) saatujen osakkeiden omistusaikaa laskettaessa huomioidaan yritysjärjestelyjen yleisseuraantoluonne. Edellä mainituissa järjestelyissä saatujen osakkeiden omistusaika lasketaan omaisuuden saannosta ennen sulautumista ja jakautumista edellyttäen, että yritysjärjestelyille lainkohdissa asetetut edellytykset täyttyvät (ks. esimerkiksi KHO 2019:129).
Liiketoimintasiirron (EVL 52 d §) yhteydessä ja purkautumistilanteissa (EVL 51 d §) vastaanotettujen osakkeiden omistusaika lasketaan järjestelyn yhteydessä tapahtuneesta saannosta. Osakevaihdon (EVL 52 f §) yhteydessä hankkivan yhtiön saamien osakkeiden omistusaika lasketaan siitä, kun osakevaihto on tehty.
Muutettaessa henkilöyhtiö osakeyhtiöksi TVL 24 §:n 1 momentin 5 kohdan mukaisena toimintamuodon muutoksena, katsotaan verovelvollisen aiempaa henkilöyhtiöosuutta vastaavien osakeyhtiön osakkeiden omistusajan alkaneen henkilöyhtiön osuuden hankinta-ajankohdasta. Jos yhtymäosuuksia on hankittu eri aikoihin, lasketaan näitä osuuksia vastaavien osakeyhtiön osakkeiden omistusajat yhtymäosuuskohtaisesti näiden hankinta-ajankohdista lukien.
Jos henkilöyhtiö muutetaan osakeyhtiöksi juuri ennen osakkeiden luovutusta, tapausta voidaan arvioida verotusmenettelystä annetun lain (VML) 28 §:n veron kiertämistä koskevan säännöksen näkökulmasta. Tällöin tulee selvittää, onko toimintamuodon muutokseen ryhdytty ilmeisesti siinä tarkoituksessa, että luovutuksen kohteena olevan yhtiön luovutusvoitto saataisiin verovapaana osakeluovutuksen muodossa.
6 Kohdeyhtiön toiminnan merkitys
6.1 Asunto- ja kiinteistöosakeyhtiöt sekä niihin rinnastettava yhtiö
Käyttöomaisuusosakkeiden luovutusvoiton verovapauden ulkopuolelle on rajattu asunto- ja kiinteistöyhtiöiden osakkeet, joilla tarkoitetaan sekä tavallisia että ns. keskinäisiä yhtiöitä. Luovutusvoiton verovapautta koskevia säännöksiä ei sovelleta, jos luovutettavat osakkeet ovat kiinteistö- tai asunto-osakeyhtiön osakkeita (EVL 6 b §:n 2 momentin 2. kohta).
Verovapaussäännöksiä ei voida soveltaa myöskään silloin, jos luovutuksen kohteena on osakeyhtiö, jonka toiminta tosiasiallisesti käsittää pääasiallisesti kiinteistöjen omistamista tai hallintaa. Säännöksellä on haluttu varmistaa kiinteistöjä omistavien yhtiöiden välillä neutraali verokohtelu. Näillä yhtiöillä voi olla kiinteistöjen omistamisen ja hallinnan lisäksi myös elinkeinotoimintaa.
Tosiasiallisen toiminnan luonne ratkaistaan tapauskohtaisesti kokonaisarvioinnissa, jossa otetaan huomioon esimerkiksi kiinteistöomaisuuden ja muun omaisuuden käypien arvojen keskinäinen suhde. Merkitystä on myös kiinteistöistä saatavien tulojen osuudella liikevaihdosta. Työntekijämäärien vertailu ei anna välttämättä oikeaa kuvaa kokonaisarvioinnissa, jos työtehtäviä on yhtiössä ulkoistettu.
Kiinteistöyhtiön omistus voi olla järjestetty myös välillisesti erilaisten hallinnointiyhtiöiden kautta. Konserneissa voi olla apuyhtiönä osakeyhtiö, joka omistaa ja hallinnoi konserniin kuuluvia kiinteistöosakeyhtiöitä. Tällaisen apuyhtiön toiminta voi sen omistamien asunto- ja kiinteistöyhtiöiden vuoksi olla tosiasiallisesti ja pääasiallisesti kiinteistöjen omistamista ja hallintaa. KVL:n ennakkoratkaisussa KVL 24/2010 alakonsernin emoyhtiö D ltd omisti kahdeksan kiinteistöyhtiötä eikä sillä ollut muuta toimintaa. D ltd katsottiin osakeyhtiöksi, jonka toiminta tosiasiallisesti käsitti kiinteistöjen omistamista ja hallintaa.
Keskusverolautakunnan antaman ennakkoratkaisun KVL 63/2004 mukaan yhtiön luonne ei muutu välittömästi kiinteistöyhtiöksi, jos se on aikaisemmin harjoittanut liiketoimintaa. Yhtiön ei katsottu muuttuneen tosiasiallisesti kiinteistöyhtiöksi, kun yhtiön realisointitoimet olivat käynnissä ja varsinaisen elinkeinotoiminnan lopettamisesta oli kulunut noin yksi vuosi. Tällaisen yhtiön osakkeet voivat olla verovapaasti luovutettavissa, jos EVL 6.1 §:n 1 kohdassa ja EVL 6 b §:ssä säädetyt muut edellytykset täyttyvät.
A Oy oli konserniin kuuluva energiayhtiö, joka tuotti sähkö- ja lämpöenergiaa osakkailleen. Yhtiö oli vuoteen 2003 saakka harjoittanut elinkeinotoimintaa useiden vuosien ajan. A Oy oli asetettu selvitystilaan marraskuussa 2003. Joulukuussa 2003 A Oy oli myynyt omistamansa koneet ja laitteet, vaihto-omaisuuden, omistamansa osakkeet sekä muun omaisuuden. Myynnin jälkeen A Oy:n omistuksessa ei ollut juuri muuta kuin kiinteistö ja rahavaroja. Kun otettiin huomioon selvitystilan alkamisesta kulunut lyhyehkö aika, ei liiketoiminnan lopettamiseen liittyvien realisointitoimenpiteiden katsottu muuttaneen yhtiön toiminnan tosiasiallista luonnetta kiinteistöjen omistamiseksi tai hallinnaksi. Näissä olosuhteissa A Oy:tä ei ollut pidettävä sellaisena elinkeinotulon verottamisesta annetun lain 6 b §:n 2 momentissa 2 kohdassa (30.7.2004/717) tarkoitettuna yhtiönä, jonka toiminta tosiasiallisesti käsittää pääasiallisesti kiinteistöjen omistamista tai hallintaa. Ennakkoratkaisu vuodelle 2004.
Yhtiön toiminnan luonteen muuttumista arvioidaan kokonaisuutena eri tekijöiden perusteella huomioiden myös liiketoiminnan lopettamistoimiin kuluva aika.
Asunto- tai kiinteistöyhtiön toiminnan luonne ei välttämättä muutu välittömästi myöskään siinä tapauksessa, kun kiinteistöyhtiö aloittaa varsinaisen elinkeinotoiminnan harjoittamisen. Vähäinen yhtiön nimiin siirretty elinkeinotoiminta ei riitä yhtiön luonteen muuttamiseksi, koska yhtiön toiminnan pääasiallisuus ratkaisee yhtiön luonteen kiinteistöyhtiönä. Tapausten kokonaisarvioinnissa huomiota kiinnitetään kiinteistötoiminnasta erillisen elinkeinotoiminnan määrään, luonteeseen ja kestoon.
6.2 Ulkomaisten yhtiöiden osakkeiden luovutukset
Verovapaan luovutuksen edellytykset voi täyttää myös ulkomainen kohdeyhtiö, joka on suomalaiseen osakeyhtiöön rinnastettava yhtiö ja joka täyttää yhtiötyyppiä, asuinvaltiota ja verovelvollisuutta koskevat kriteerit. EU-oikeuden vuoksi tilannetta, jossa kohdeyhtiö asuu Euroopan unionin jäsenvaltioissa, ei voida yleensä asettaa huonompaan asemaan verrattuna tilanteeseen, jossa kohdeyhtiö asuu Suomessa. EVL 6 b §:n 2 momentin 3 kohdan mukaan käyttöomaisuusosakkeiden luovutusten verovapausjärjestelmää sovelletaan myös, jos luovutuksen kohteena on emo-tytäryhtiödirektiivin 2 artiklassa tarkoitettu yhtiö. Emo-tytäryhtiödirektiiviä sovelletaan yhtiöön, kun seuraavat edellytykset täyttyvät:
Yhtiö on ilman valintamahdollisuutta ja vapautusta velvollinen maksamaan jotakin direktiivissä luetelluista veroista
Verovapaussäännöksiä sovelletaan myös verosopimusvaltiossa asuviin yhtiöihin silloin, kun yhtiön asuinvaltion ja Suomen välillä on verovuonna voimassa kaksinkertaisen verotuksen välttämistä koskeva sopimus, jota sovelletaan yhtiön jakamaan osinkoon.
Muualla kuin EU- tai verosopimusvaltiossa olevien yhtiöiden osakkeiden luovutukset ovat veronalaisia, vaikka tällaisten yhtiöiden osakkeiden luovutuksista syntyneet tappiot ovat kokonaan vähennyskelvottomia (EVL 6 b § 6 momentti).
7 Luovutushintaan tehtävät oikaisut ja luovutushinnasta vähennyskelvottomat menot
7.1 Verovapaaseen luovutushintaan tehtävät oikaisut
Verovapaisiin luovutushintoihin tehdään EVL 6 b §:n 3 momentin mukaan oikaisuja neljän erikseen määritellyn erän osalta, jos ne on verotuksessa aikanaan vähennetty. Verovapaan osakeluovutuksen yhteydessä nämä erät palautetaan yhtiön tuloon siten, että osakkeiden luovutushinta on veronalaista näiden erien osalta. Tuloon palauttamiselle ei ole säädetty mitään aikarajoja.
Verovapaan osakeluovutuksen luovutushinta on veronalaista tuloa siltä osin kuin:
1. Luovutetuista osakkeista on tehty EVL 42 §:n mukainen arvonalennuspoisto, joka palautuu tuloon siltä osin kuin sitä ei ole verotettu EVL 5 a §:n 5 kohdan nojalla realisoitumattomana arvonnousuna.
2. Osakkeiden hankintamenosta on vähennetty varaus.
3. Osakkeen hankintamenoa on katettu EVL 8 §:n 1 momentin 2 kohdassa tarkoitetulla avustuksella.
4. Luovutetuista osakkeista on aikaisemmin konserniyhtiöiden välillä tapahtuneesta luovutuksesta toiselle konserniyhtiölle syntynyt verotuksessa vähennyskelpoinen luovutustappio.
Käyttöomaisuusosakkeiden hankintamenoa on voitu alentaa ennen vuotta 2004 voimassa olleiden säännösten mukaisella EVL 42 §:n mukaisella arvonalennuspoistolla. Luovutusvoitto on veronalaista siltä osin, kuin se johtuu aikaisemmin tehdystä ja verotuksessa hyväksytystä arvonalennuspoistosta. Jos vain osa osakkeista luovutetaan, arvonalennuspoisto ei tuloudu kokonaan EVL 6 b §:n 3 momentin nojalla, koska tuloutus tehdään luovutettujen ja jäljelle jääneiden osakkeiden suhteessa. Jäljelle jääneiden osakkeiden osalta on kuitenkin mahdollista tehdä EVL 5 a §:n 5 kohdan mukainen tuloutus.
Jos arvonalennuspoisto on kohdistunut myöhemmin jakautuneen tai sulautuneen yhtiön omistamiin käyttöomaisuusosakkeisiin, luovutusvoittoihin tehtävät oikaisut kohdistuvat siihen yhtiöön, jolle osakkeet ovat jakautumisen tai sulautumisen yhteydessä siirtyneet. Arvonalennuspoisto voi olla kohdistunut myös jakautuneen yhtiön osakkeisiin. Jos jakautumisen jälkeen luovutetaan vastikeosakkeita, verotuksessa on tehtävä vastaava oikaisu.
X Oy on hankkinut 1.11.2000 100 prosenttia Y Oy:n osakkeista 100 000 eurolla. Vuoden 2003 verotuksessa X Oy on vähentänyt osakkeiden hankintamenosta arvonalennuksena 25 000 euroa. Verotuksessa jäljellä oleva hankintameno on siten 75 000 euroa. Osakkeet myydään 125 000 eurolla 1.7.2019. Muuten verovapaasta luovutushinnasta on veronalaista se osa, joka aiheutuu verotuksessa aikaisemmin vähennetystä arvonalennuksesta, eli 25 000 euroa. Loppuosa voitosta on verovapaata tuloa.
Jos osakkeiden hankintamenoa on aikaisemmin katettu verovaikutteisella varauksella tai EVL 8 §:n mukaisella avustuksella, on näiden erien määrää vastaava osa luovutushinnasta myös veronalaista tuloa.
Veronalaista tuloa on osakkeiden luovutushinta siihen määrään saakka, joka vastaa samoista osakkeista aikaisemmin konsernin sisäisestä osakeluovutuksesta syntynyttä ja verotuksessa vähennettyä luovutustappiota. Luovutustappion tuloon palauttamista koskeva säännös on erilainen kuin muissa oikaisuissa. Aikaisemmin vähennettyä luovutustappiota ei tulouteta vähennyksen tehneen yhtiön tuloon, vaan sen konserniyhtiön tuloon, joka luovuttaa osakkeet myöhemmin verovapaasti.
Konserniyhtiön käsite
Tässä yhteydessä konserniyhtiöllä tarkoitetaan EVL 6 b §:n 7 momentin mukaista konsernia. Konserniyhtiö voi olla osakeyhtiölain (624/2006) 8 luvun 12 §:ssä tarkoitettuun konserniin kuuluva yhtiö, mutta myös sellainen yhtiö, joissa kaikissa yhdellä tai useammalla luonnollisella henkilöllä, oikeushenkilöllä tai näillä yhdessä on osakeyhtiölain 8 luvun 12 §:ssä tarkoitettua määräysvaltaa vastaava määräysvalta. EVL 6 b §:n 7 momentin mukaisina konserniyhtiöinä pidetään esimerkiksi osakeyhtiöitä, joissa sama tai samat luonnolliset henkilöt käyttävät määräysvaltaa. Konserniyhtiön käsitettä on käsitelty tarkemmin verohallinnon ohjeessa Saamisten arvonalenemisten vähennyskelpoisuus elinkeinotulon verotuksessa.
A Oy on vuonna 2002 hankkinut X Oy:n osakkeet 100 000 euron hinnalla.
A Oy on myynyt X Oy:n osakkeet 1.3.2004 40 000 eurolla tytäryhtiö B Oy:lle, jolloin A Oy:lle syntyi 60 000 euron vähennyskelpoinen tappio. B Oy myy X Oy:n osakkeet vuonna 2019 ulkopuoliselle ostajalle 200 000 euron hinnalla. B Oy:lle syntyi 160 000 euron verovapaa luovutusvoitto. B Oy:n verotuksessa 160 000 euron verovapaasta luovutusvoitosta 60 000 euroa on kuitenkin veronalaista tuloa EVL 6 b §:n 3 momentin 2 virkkeen perusteella. Samaan konserniin kuuluneelle A Oy:lle syntynyt 60 000 euron luovutustappio palautui B Oy:n tuloon.
KHO:n päätöksessä KHO 2012:19 konserniyhtiöiden välillä syntynyttä osakkeiden luovutustappiota ei palautettu tuloon, kun osakkeiden tappiollinen ensiluovutus ja voitollinen jatkoluovutus eivät tapahtuneet samassa konsernissa. Asiaa tarkastellaan jatkoluovutuksen hetkellä, jolloin yhtiöt saattavat olla yritysjärjestelyjen tai yrityskauppojen vuoksi eri konserneissa. Lain sanamuodon mukaan luovutustappion tuloon palauttaminen voidaan kuitenkin tehdä, jos ensiluovuttaja ja jatkoluovuttaja kuuluvat jatkoluovutuksen ajankohtana samaan konserniin, vaikka se onkin eri konserni kuin tappiollisen ensiluovutuksen tapahtuessa.
KHO 2012:19
Elinkeinotulon verottamisesta annetun lain 6 b §:n 3 momentin mukaan käyttöomaisuuteen kuuluvien osakkeiden luovutushinta on veronalaista tuloa siihen määrään asti, joka vastaa näiden osakkeiden aikaisemmin konserniyhtiöiden välillä tapahtuneesta luovutuksesta toiselle konserniyhtiölle syntynyttä verotuksessa vähennyskelpoista luovutustappiota. Säännöstä ei sovellettu silloin, kun osakkeiden ensiluovutus vuonna 2000 ja jatkoluovutus vuonna 2006 eivät tapahtuneet samassa konsernissa vaan kahdessa eri konsernissa. Verovuosi 2006.
7.2 Verovapaan tulon hankkimisesta aiheutuneet menot
EVL 6 b §:n 1 momentissa on säädetty vähennyskelvottomaksi vain osakkeen hankintameno. EVL 16 §:n 2 kohdassa rajoitetaan verovapaan tulon hankkimisesta tai säilyttämisestä johtuneiden menojen vähennyskelpoisuutta siten, että vain verovapaan tulon ylittävä osa menoista on vähennyskelpoista. Osakkeiden luovutuksiin liittyy usein myös eri asiantuntijoille maksettuja suorituksia, joita ei lueta myyjäyhtiön osakkeen hankintamenoon. Näiden erien vähennyskelpoisuus määräytyy EVL 16 §:n 2 kohdan mukaisesti.
KHO:n päätöksessä KHO 2012:129 katsottiin, että verovapaan luovutushinnan ylittävä osa asiantuntija- ja tilintarkastuspalkkioista oli vähennyskelpoista menoa. Verovapaalla luovutushinnalla tarkoitetaan EVL 6 b §:n 1 momentissa bruttomääräistä kauppahintaa. Vähennyskelvoton hankintameno koostuu vastaavasti bruttomääräisestä osakkeen hankintahinnasta.
Osakkeiden luovutushinta on 10 000 euroa, osakkeiden hankintameno 100 000 euroa ja osakkeiden myyntikulut 15 000 euroa. Luovutushinta 10 000 on verovapaata tuloa EVL 6 b §:n nojalla, jolloin osakkeiden hankintameno 100 000 euroa on vähennyskelvoton. Osakkeiden myyntikulut ovat EVL 16 §:n 2 kohdan perusteella vähennyskelpoista menoa verovapaan luovutushinnan 10 000 euroa ylittävältä osalta. Myyntikuluista vähennyskelpoista on siten 5 000 euroa (15 000 - 10 000).
8 Käyttöomaisuusosakkeiden luovutustappiot
8.1 Kokonaan vähennyskelvottomat luovutustappiot
Luovutusvoittojen verovapaudesta johtuen käyttöomaisuusosakkeiden luovutustappioiden vähennyskelpoisuutta on rajoitettu. Lähtökohtana on luovutusvoittojen ja luovutustappioiden symmetrinen verokohtelu. Jos osakkeet ovat verovapaasti luovutettavissa, niistä aiheutunut luovutustappio on kokonaan vähennyskelvoton. Lakiteknisesti luovutustappioiden vähennyskelvottomuus on toteutettu säätämällä elinkeinoverolain 6 b §:n 1 momentissa, että verovapaasti luovutettavien osakkeiden hankintameno ei ole vähennyskelpoinen meno.
Tappiollisissa käyttöomaisuusosakkeiden luovutuksissa on ensin selvitettävä, ovatko verovapaan osakeluovutuksen edellytykset EVL 6 b §:n 2 momentin perusteella olemassa. Tappiollisissa luovutuksissa pätevät samat käyttöomaisuuden käsitettä, toiminnallista yhteyttä sekä omistusajan ja omistusosuuden laskentaa koskevat periaatteet kuin luovutusvoitoissakin. Tämän jälkeen voidaan ratkaista kysymys hankintamenon (luovutustappion) vähennyskelvottomuudesta.
EVL 42 §:n 2 momentin mukaan osakkeiden lopullinen menetys konkurssissa vastaa tappiollisen luovutuksen verokohtelua. Verovapaasti luovutettavien osakkeiden menetys on kokonaan vähennyskelvoton. Myös EVL 12 a §:n muuhun omaisuuteen kuuluvien, muussa kuin tulonhankkimistarkoituksessa omistettujen osakkeiden luovutustappio on kokonaan vähennyskelvoton (EVL 42 a § 2 momentti).
Ulkomaisten yhtiöiden osakkeiden luovutustappiot
Jos luovutuksen kohteena on EU:n jäsenvaltiossa asuva, osakeyhtiöön rinnastettava yhtiö, johon sovelletaan emo-tytäryhtiödirektiivin 2 artiklaa tai ns. verosopimusvaltiossa asuva yhtiö, ovat yhtiön osakkeet muiden edellytysten täyttyessä verovapaasti luovutettavissa (ks. tarkemmin luku 6.2). Tällaisen yhtiön osakkeiden luovutustappio on vastaavasti kokonaan vähennyskelvoton.
Jos luovutuksen kohteena oleva yhtiö on muu kuin kotimainen tai emo-tytäryhtiödirektiivin 2 artiklassa tarkoitettu EU:n jäsenvaltiossa taikka ns. verosopimusvaltiossa asuva yhtiö, sen osakkeiden luovutustappiot ovat kokonaan vähennyskelvottomia (EVL 6 b § 6 momentti). Tällaisen yhtiön osakkeiden luovutusvoitot ovat kuitenkin aina veronalaista tuloa.
8.2 Rajoitetusti vähennyskelpoiset luovutustappiot
Käyttöomaisuusosakkeiden luovutuksesta syntyvä tappio on vähennyskelpoinen, jos verovapaan osakeluovutuksen edellytykset eivät täyty. EVL 42 §:n 2 momentin mukaan muiden kuin verovapaasti luovutettavien osakkeiden hankintameno on EVL 6 b §:n 4-6 momentin luovutustappiota koskevien säännösten mukaisesti vähennyskelpoinen, kun osakkeet on luovutettu tai lopullisesti menetetty. Osakkeiden menetys konkurssissa rinnastetaan luovutukseen ja siitä johtuva luovutustappio käyttäytyy kuten osakkeiden myynnistäkin aiheutunut luovutustappio.
Rajoitetusti vähennyskelpoinen luovutustappio voi syntyä kahdessa eri tilanteessa:
1. Käyttöomaisuusosakkeet on omistettu alle yhden vuoden, (kun kohdeyhtiön asuinvaltio on Suomessa, EU:ssa tai verosopimusvaltiossa)
2. Käyttöomaisuusosakkeita on omistettu alle 10 %, (kun kohdeyhtiön asuinvaltio on Suomessa, EU:ssa tai verosopimusvaltiossa)
Rajoitetusti vähennyskelpoinen luovutustappio syntyy myös silloin, kun käyttöomaisuusosakkeita on ollut omistuksessa alle 10 prosenttia, vaikka ne olisi omistettu yli yhden vuoden ajan. Huomattava on, että jos osa verovapaasti luovutettavista osakkeista on myyty ja omistusosuus on laskenut alle 10 prosentin, jäljelle jääneet osakkeet voidaan luovuttaa verovapaasti vielä yhden vuoden kuluessa ensimmäisestä myynnistä. Tässä tilanteessa mahdollinen luovutustappio on kokonaan vähennyskelvoton, koska osakkeet olivat verovapaasti luovutettavissa.
Luovutustappio ei ole vähennyskelpoinen suoraan elinkeinotulosta. EVL 6 b §:n 4 momentin mukaan rajoitetusti vähennyskelpoinen luovutustappio on vähennettävissä vain käyttöomaisuuteen kuuluvien osakkeiden luovutuksesta saaduista veronalaisista voitoista verovuonna ja viitenä sitä seuraavana vuonna. KHO:n päätöksen KHO 2013:45 perusteella EVL 6 b §:n 4 momentissa tarkoitetut rajoitetusti vähennyskelpoiset tappiot vähennetään syntymisjärjestyksessä vanhimmista tappioista alkaen. Yhtiön omistajanvaihdos ei vaikuta luovutustappion vähennyskelpoisuuteen.
Myös EVL 12 a §:n muuhun omaisuuteen kuuluvan, muun kuin EVL 6 b §:n 2 momentin 2 kohdassa tarkoitetun kiinteistöyhtiön osakkeiden luovutustappio on rajoitetusti vähennyskelpoinen (EVL 8 a §).
Avoimen yhtiön tai kommandiittiyhtiön yhtymäosuudet
Luovutustappion vähennysoikeuden rajoituksia sovelletaan EVL 8 §:n 4 momentin nojalla myös yhteisön käyttöomaisuuteen kuuluvan avoimen yhtiön tai kommandiittiyhtiön yhtymäosuuden luovutuksesta tai yhtymän purkautumisesta syntyneeseen tappioon. Säännös ei koske itse yhtymän verotusta, vaan yhtymän osakkaana olevia EVL 6 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitettujen yhteisöjen verotusta, jos niiden käyttöomaisuuteen kuuluu elinkeinoyhtymän yhtiöosuuksia.
Yhteisöjen saamat henkilöyhtiön yhtiöosuuksien luovutusvoitot ovat kuitenkin aina veronalaisia, vaikka luovutus- ja purkutappion vähennyskelpoisuus on rajoitettu. Yhtiöosuuden luovutuksesta syntynyt tappio on vähennyskelpoinen vain yhteisön saamista veronalaisista käyttöomaisuuteen kuuluvien osakkeiden tai yhtymäosuuksien luovutusvoitoista verovuonna ja viitenä seuraavana verovuonna.
Myös EVL 12 a §:n muuhun omaisuuteen kuuluvan avoimen yhtiön tai kommandiittiyhtiön yhtymäosuuden luovutuksesta syntynyt tappio on rajoitetusti vähennyskelpoinen (EVL 8 a §).
TVL 50 §:n mukaisten luovutustappioiden vähentäminen käyttöomaisuusosakkeiden veronalaisista luovutusvoitoista
EVL 1 §:n 2 momentissa tarkoitetuilla tulolähdejaon poistamisen piiriin kuuluvilla yhteisöillä voi olla ennen 1.1.2020 vähentämättä olevia TVL 50 §:n mukaisia luovutustappioita, joiden vähentämisestä säädetään elinkeinoverolain siirtymäsäännöksessä (15.3.2019/308). Nämä tappiot vähennetään 1.1.2020 lähtien ensisijaisesti EVL 12 a §:n mukaisen muun omaisuuden luovutuksesta syntyneistä voitoista. Jos yhteisölle ei ole verovuonna syntynyt muun omaisuuden luovutusvoittoa, TVL-luovutustappio vähennetään siirtymäsäännöksen mukaan käyttöomaisuuskiinteistöjen tai käyttöomaisuuteen kuuluvien muiden kuin verovapaasti luovutettavien osakkeiden luovutuksesta syntyneestä voitosta.
Jos luovutustappiota on samana verovuonna mahdollista vähentää sekä käyttöomaisuuskiinteistön että käyttöomaisuusosakkeiden luovutusvoitoista, luovutustappio vähennetään ensisijaisesti kiinteistön luovutusvoitosta. TVL-luovutustappio vähennetään siirtymäsäännöksen mukaan TVL 50 §:n 1 momentissa säädettynä aikana sitä mukaa kuin luovutuksesta syntyvää voittoa kertyy. Luovutustappion vähentämisaika on siten viisi vuotta alkuperäisen tappion vahvistamisvuodesta.
Jos yhteisöllä on käyttöomaisuusosakkeiden veronalaisia luovutusvoittoja, niistä voi siis tulla tulolähdejaon poistamisen piiriin kuuluvilla yhteisöillä vähennettäväksi kolmenlaisia eriä: käyttöomaisuusosakkeiden vähennyskelpoinen luovutustappio, yhtymäosuuden luovutustappio ja TVL 50 §:n mukainen luovutustappio. Luovutustappioiden vähentämisestä näissä tilanteissa käsitellään tarkemmin ohjeen Eräiden yhteisöjen tulolähdejaon poistaminen, luvussa 4.2.
8.3 Luovutustappion oikaisu alle vuoden omistettujen osakkeiden osalta
EVL 6 b §:n 5 momentin säännöksellä on estetty se, että ennen osakeluovutusta tehtävillä toimenpiteillä kasvatettaisiin vähennyskelpoisen luovutustappion määrää. Tapauksissa, joissa osakkeet on omistettu alle yhden vuoden ajan, luovutustappion määrää pienentävät seuraavat erät:
1. verovelvollisen luovutetulta yhtiöltä saama osinko
2. konserniavustuksesta verotuksessa annetussa laissa (825/1986) tarkoitettu konserniavustus
3. muu näihin verrattava yhtiön varallisuutta pienentävä erä
Oikaisusäännös koskee vain tilanteita, joissa luovutustappio on vähennyskelpoinen alle vuoden omistusajan perusteella. Vastaavia oikaisuja ei tehdä niissä tilanteissa, joissa luovutustappiot ovat vähennyskelpoisia sen johdosta, että omistusosuus luovutuksen kohteesta on alle 10 prosentin osakepääomasta. Osinkoon tai konserniavustukseen rinnastettavana eränä voidaan pitää esimerkiksi kohdeyhtiön suorittamaa alihintaista kauppaa tai omien osakkeiden lunastusta.
X Oy on ostanut Y Oy:n osakkeet 1.1.2019 hintaan 200 000 euroa. Y Oy on jakanut X Oy:lle 1.3.2019 osinkoa 25 000 euroa. Osakkeet myydään 1.7.2019 150 000 eurolla. Koska osakkeet on omistettu alle yhden vuoden, on luovutustappio vähennyskelpoinen, mutta sitä oikaistaan luovutetulta yhtiöltä saatujen osinkojen määrällä. Vähennyskelpoinen luovutustappio on siten 25 000 euroa (200 000 - 25 000 - 150 000).
8.4 Kokonaan vähennyskelpoiset luovutustappiot
Muut verovelvolliset kuin EVL 6 §:n 1 momentin 1 kohdassa mainitut yhteisöt saavat vähentää käyttöomaisuusosakkeiden luovutustappion elinkeinotulostaan. Luovutustappion vähennyskelpoisuutta on rajoitettu vain osakeyhtiön, osuuskunnan, säästöpankin ja keskinäinen vakuutusyhtiön osalta. Osuuskunnan osakkeiden luovutuksesta syntyneen tappion vähentämistä ei ole yleensä rajoitettu, koska ko. osakkeita ei voida lähtökohtaisesti luovuttaa verovapaasti. Pääomasijoitustoimintaa harjoittavat yhtiöt saavat myös vähentää pääomasijoitustoimintaan liittyvät käyttöomaisuusosakkeiden luovutustappiot. Vähennysoikeuden rajoitukset eivät koske myöskään luovutustappioita, jotka ovat syntyneet kiinteistö- ja asunto-osakeyhtiön tai niihin rinnastettavan osakeyhtiön osakkeiden luovutuksesta. Kiinteistöyhtiöiden osakkeiden luovutuksesta syntynyt tappio voidaan vähentää muustakin elinkeinotulosta kuin luovutusvoitoista.
EVL 6 b §:ssä mainitut luovutustappioihin liittyvät rajoitukset koskevat vain EVL 12 §:n käyttöomaisuusosakkeita. EVL 6 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitetut yhteisötkin saavat vähentää vaihto-, rahoitus- ja sijoitusomaisuusosakkeiden tappiot elinkeinotulostaan. Myös EVL 12 a §:n muuhun omaisuuteen kuuluvien kiinteistöyhtiöiden osakkeiden luovutuksesta syntynyt tappio on kokonaan vähennyskelpoinen.
9 Käyttöomaisuusosakkeiden verokohtelu osakeyhtiön purkautuessa
9.1 Purkaminen rinnastetaan osakkeen luovutukseen
Osakeyhtiön purkaminen tapahtuu selvitystilamenettelyllä osakeyhtiölain 20 luvun mukaisesti. Purkaminen merkitsee yhtiön toiminnan lopettamista, jolloin yhtiö luovuttaa varallisuutensa osakkeenomistajille. Osuuskunnan purkamisesta selvitysmenettelyllä säädetään osuuskuntalain 23 luvussa.
Yhteisön purkautumisessa on huomioitava sekä purkautuvalle yhtiölle että sen osakkeenomistajille syntyvät veroseuraamukset. Purkaminen on vaihtoon rinnastettava luovutus verotuksessa. Osakkaan katsotaan verotuksessa luovuttavan osakkeensa ja saavan vastikkeeksi omistustaan vastaan jako-osan purkautuvasta yhtiöstä. Jako-osa arvostetaan osakkaan verotuksessa samaan käypään arvoon kuin yhtiön verotuksessa.
Katso osakeyhtiön purkautumisesta tarkemmin Verohallinnon ohjeesta Osakeyhtiön purkautuminen verotuksessa.
9.2 Purkautuvan yhteisön verotus
Purkautuvan yhteisön verotuksessa rahoitus-, vaihto-, sijoitus- ja käyttöomaisuuden sekä muun omaisuuden luovutushinnaksi katsotaan EVL 51 d §:n 1 momentin mukaan omaisuuden todennäköistä luovutushintaa vastaava määrä. Purkautuvan yhtiön veronalaiseksi tuloksi luetaan edellä mainittujen omaisuuserien käypä arvo.
Purkautuva yhteisö on voinut omistaa käyttöomaisuusosakkeita, joiden käypä arvo luetaan lähtökohtaisesti purkautuvan yhteisön tuloksi. Näissä tilanteissa verovapaan osakeluovutuksen edellytykset on selvitettävä samalla tavalla kuin normaalissa osakeluovutuksessa. Purkautuvan osakeyhtiön, osuuskunnan, säästöpankin ja keskinäisen vakuutusyhtiön omistamien ja verovapaasti luovutettavien käyttöomaisuusosakkeiden todennäköinen luovutushinta on EVL 6 b §:n edellytysten täyttyessä verovapaata tuloa. Purkautuvan yhteisön omistamien ja verovapaasti luovutettavien käyttöomaisuusosakkeiden hankintahinta on vastaavasti kokonaan vähennyskelvotonta menoa.
Elinkeinotoimintaa harjoittanut X Oy on asetettu selvitystilaan. Selvitysmiehet antoivat 1.10.2019 lopputilityksen, jolloin X Oy katsotaan purkautuneeksi. Lopputilityksen mukaan X Oy omistaa käyttöomaisuudeksi katsottavia A Oy:n osakkeita 50 kpl. X Oy on omistanut A Oy:n osakkeita vähintään 10 prosenttia yhtäjaksoisesti vähintään yhden vuoden ajan. A Oy:n osakkeiden käypä arvo 200 000 euroa ja osakkeiden hankintameno 50 000 euroa.
X Oy:n katsotaan saaneen 1.10.2019 tapahtuneessa purkautumisessa A Oy:n osakkeista 150 000 euron luovutusvoiton, mutta se on EVL 6 §:n 1 momentin ja EVL 6 b §:n nojalla verovapaa. A Oy:n osakkeet siirtyvät jako-osana purkautuneen X Oy:n osakkeenomistajalle Y Oy:lle. Jos A Oy:n osakkeista olisi syntynyt luovutustappio, se olisi ollut vähennyskelvoton purkautuvan X Oy:n verotuksessa, koska verovapaan osakeluovutuksen edellytykset olivat olemassa.
Verovapaaseen käyttöomaisuusosakkeen purkuvoittoon voidaan tehdä EVL 6 b §:n 3 momentin mukaiset oikaisut kuten verovapaaseen luovutusvoittoonkin (arvonalennuspoisto, verovaikutteinen varaus ja avustus, konsernin sisäinen luovutustappio luku 7).
Purkautuvalle yhteisölle syntyneitä käyttöomaisuusosakkeiden luovutustappioita kohdellaan samalla tavalla kuin edellä luvussa 8 on käsitelty kotimaisten ja ulkomaisten yhtiöiden osakkeiden luovutustappioita. Purkautuvan yhteisön alle vuoden omistetuista käyttöomaisuusosakkeista syntyneeseen luovutustappioon tehdään luovutustappiota pienentäviä oikaisuja EVL 6 b §:n 5 momentin nojalla.
Purkautuvan yhtiön omistamien asunto- ja kiinteistöyhtiöiden sekä niihin rinnastettavan yhtiön osakkeista syntyvät luovutusvoitot ovat veronalaista tuloa ja tappiot vähennyskelpoista menoa (EVL 6 b § 2 momentti 2 kohta). Rahoitus- vaihto- ja sijoitusomaisuusosakkeiden luovutusvoitot ovat purkautuvalle yhtiölle normaalisti veronalaista tuloa ja luovutustappiot lähtökohtaisesti vähennyskelpoisia.
Myös EVL 12 a §:n muuhun omaisuuteen kuuluvien osakkeiden luovutusvoitot ovat veronalaista tuloa purkautuvalle yhteisölle, mutta luovutustappion vähentämistä on rajoitettu (EVL 8 a §). Muuhun omaisuuteen kuuluvien muussa kuin tulonhankkimistarkoituksessa omistettujen osakkeiden luovutustappio on vähennyskelvoton (EVL 42 a § 2 momentti).
9.3 Purkautuvan osakeyhtiön osakkaan purkuvoiton verotus
Osakeyhtiön purkautuessa sen nettovarat jaetaan jako-osana osakkeenomistajille. EVL 51 d §:n 2 momentissa jako-osuuden saaminen purkautuvasta kohdeyhtiöstä rinnastetaan osakkeiden luovutukseen. Osakkeenomistaja saa osakkeita vastaan jako-osuuden purkautuvasta osakeyhtiöstä.
Luovutusvoiton verovapauden piiriin kuuluvan osakeyhtiön, osuuskunnan, säästöpankin ja keskinäisen vakuutusyhtiön purkautuvasta osakeyhtiöstä saama jako-osuus ei ole veronalaista tuloa, eikä osakkeiden hankintameno vähennyskelpoista menoa, mikäli osakkeet ovat verovapaasti luovutettavia käyttöomaisuusosakkeita. Purkuvoitto on siten EVL 6 §:n 1 momentin 1 kohdan ja 6 b §:n ehtojen täyttyessä verovapaa ja purkutappio vastaavasti kokonaan vähennyskelvoton.
Purkuvoittoa syntyy, jos purkautuvan yhtiön osakkeiden hankintameno on pienempi kuin luovutushinnaksi katsottava purkautuvasta yhtiöstä tulevan jako-osan käypä arvo. Purkutappiossa jako-osan arvo on vastaavasti pienempi kuin osakkeiden hankintameno.
Y Oy on hankkinut 20 000 eurolla vuonna 2017 X Oy:n osakkeet. Yhtiöiden välillä on ollut toiminnallinen yhteys ja X Oy:n osakkeet katsotaan Y Oy:n käyttöomaisuusosakkeiksi. X Oy puretaan selvitysmenettelyssä 1.10.2019. Y Oy saa X Oy:n purkautuessa jako-osana 200 000 euroa rahavaroja. Luovutusvoitto 180 000 euroa (200 000 euroa - 20 000 euroa) on Y Oy:lle EVL 6 §:n 1 momentin ja 6 b §:n nojalla verovapaa käyttöomaisuusosakkeiden luovutusvoittona (vastaavasti tappiotilanteessa olisi ollut kyse vähennyskelvottomasta tappiosta). Jako-osaan voi kuulua muutakin omaisuutta kuin rahavaroja.
Verovapaaseen käyttöomaisuusosakkeen purkuvoittoon voidaan tehdä EVL 6 b §:n 3 momentin nojalla oikaisuja kuten edellä on luvussa 7 selostettu käyttöomaisuusosakkeiden luovutusvoittojen osalta (arvonalennuspoisto, verovaikutteinen varaus ja avustus, konsernin sisäinen luovutustappio).
EVL 6 b §:n 2 momentin 2 kohdassa tarkoitetun asunto- ja kiinteistöyhtiön sekä niihin rinnastettavan yhtiön purkamisesta syntyneet purkuvoitot ovat veronalaista tuloa. Myös pääomasijoittajan saamat pääomasijoitustoimintaan liittyvien kohdeyhtiöiden purkamisesta saamat purkuvoitot ovat veronalaisia.
EVL 51 d §:n 2 momentin säännös koskee vain käyttöomaisuusosakkeita. Jos purkautuvan osakeyhtiön osakkeet ovat jako-osan saajana olevan yhteisön rahoitus-, vaihto- tai sijoitusomaisuutta tai muuta omaisuutta, luovutusvoitto on veronalaista.
9.4 Purkutappion verotus jako-osan saajalla
Käyttöomaisuusosakkeiden purkutappiot ovat jako-osan saajana oleville EVL 6 §:n 1 momentin 1 kohdassa mainituille yhteisöille pääsääntöisesti vähennyskelvottomia.
Käyttöomaisuusosakkeiden purkutappio on EVL 51 d §:n 2 momentin nojalla kokonaan vähennyskelvoton osakeyhtiöille ja muille yhteisöille seuraavissa tapauksissa:
1. purkautuvan yhtiön osakkeet ovat EVL 6 b §:n 1 momentin nojalla verovapaasti luovutettavia käyttöomaisuusosakkeita, jolloin vastaavasti purkutappio on kokonaan vähennyskelvoton
2. jako-osan saajayhteisö on omistanut purkautuvan yhtiön osakkeet alle yhden vuoden ajan ennen purkautumista (purkuvoitto aina veronalaista)
3. purkautuva yhtiö ei ole kotimainen tai sellainen EU:n jäsenvaltiossa asuva, jota tarkoitetaan emo-tytäryhtiödirektiivin 2 artiklassa (purkuvoitto aina veronalaista)
Käyttöomaisuusosakkeen purkutappio on vähennyskelpoinen vain, jos jako-osan saajayhtiö on omistanut purkautuvan yhtiön osakkeet vähintään yhden vuoden ajan ja omistusosuus on alle 10 prosenttia osakepääomasta. Tällainen purkutappio on rajoitetusti vähennyskelpoinen, sillä se voidaan vähentää vain verovuonna ja viitenä seuraavana vuotena saaduista käyttöomaisuusosakkeiden veronalaisista luovutusvoitoista (EVL 6 b § 4 momentti).
EVL 6 b §:n 2 momentin 2 kohdassa tarkoitetun asunto- ja kiinteistöyhtiön sekä niihin rinnastettavan osakeyhtiön purkutappiot ovat edelleen rajoituksetta vähennyskelpoisia. Myös pääomasijoitustoimintaan liittyvät purkutappiot saadaan vähentää.
EVL 51 d §:n 2 momentin purkutappioiden vähennyskelpoisuuden rajoitukset eivät koske tilanteita, joissa purkautuvan osakeyhtiön osakkeet ovat jako-osan saajayhtiön rahoitus-, vaihto- tai sijoitusomaisuutta.
EVL 12 a §:n muuhun omaisuuteen kuuluvien osakkeiden purkutappio on vähennyskelpoinen vain muun omaisuuden luovutuksista syntyneistä veronalaisista voitoista verovuonna ja viitenä seuraavana vuonna (EVL 8 a §). Rajoitus ei koske EVL 6 b §:n 2 momentin 2 kohdassa tarkoitettuja kiinteistöyhtiön osakkeita. Muuhun omaisuuteen kuuluvien muussa kuin tulonhankkimistarkoituksessa omistettujen osakkeiden purkutappio on vähennyskelvoton (EVL 42 a § 2 momentti).
Purkutappion vähennyskelpoisuus voidaan joissakin tilanteissa evätä sillä perusteella, että kyse ei ole aidosta elinkeinotoiminnassa syntyneestä purkutappiosta. Purettavan yhtiön omaisuutta on vähennetty tyhjentämällä yhtiötä keinotekoisesti esimerkiksi osingonjaolla tai konserniavustuksella (KHO 2007:78).
Yhteisön oikeutta vähentää purkutappio on rajoitettu myös purkautuvien yhtymien osalta. EVL 8 §:n 4 momentin mukaan yhteisön käyttöomaisuuteen kuuluvan avoimen yhtiön tai kommandiittiyhtiön yhtiöosuuden hankintameno on yhtiöosuuden luovutushinnan ylittävältä osalta vähennyskelpoinen vain yhteisön saamista veronalaisista käyttöomaisuusosakkeiden tai yhtiöosuuksien luovutusvoitoista verovuonna tai viitenä sitä seuraavana verovuonna. Kysymyksessä on siis rajoitetusti vähennyskelpoinen luovutustappio. Säännöstä sovelletaan myös silloin, kun henkilöyhtiö puretaan.
Rajoitus ei koske itse henkilöyhtiön verotusta vaan avoimen- tai kommandiittiyhtiön yhtiömiehenä olevan osakeyhtiön tai muun EVL 6 §:n 1 momentin 1 kohdassa mainitun yhteisön verotusta. Purkamisesta aiheutuva tappio on itse henkilöyhtiön verotuksessa vähennyskelpoinen muusta elinkeinotulosta.
10 Käyttöomaisuusosakkeiden arvonalentumispoisto
Elinkeinoverolain 42 §:ssä käsitellään muiden arvopapereiden kuin osakkeiden ja muun kulumattoman käyttöomaisuuden kuin maa-alueen arvonalennuspoistoa. Käyttöomaisuuteen kuuluvien osakkeiden hankintamenosta ei voi tehdä verotuksessa vähennyskelpoista poistoa osakkeiden arvonalentumisen perusteella. EVL 42 § ei koske vaihto-, sijoitus- eikä rahoitusomaisuusosakkeiden arvonalennuksia, joista on omat säännöksensä.
Osuuskunnan osuuksia sekä avointen- ja kommandiittiyhtiöiden yhtiöosuuksia pidetään muuna kulumattomana käyttöomaisuutena, joista voidaan edelleen tehdä arvonalennuksia EVL 42 §:n nojalla.
Arvonalennuksen vähennyskelvottomuus koskee myös niitä käyttöomaisuusosakkeita, joita ei voida luovuttaa verovapaasti kuten esimerkiksi asunto- ja kiinteistöosakeyhtiöiden osakkeita. Myöskään elinkeinoyhtymät, yksityiset elinkeinonharjoittajat ja pääomansijoittajat eivät saa tehdä käyttöomaisuusosakkeista arvonalentumispoistoja.
Kirjanpidossa käyttöomaisuusosakkeiden pysyvä arvonalentuminen on pakollinen vähennettävä erä (KPL 5 luku 13 §), mutta se on silti verotuksessa kokonaan vähennyskelvoton.
EVL 5 a §:n 5 kohdassa säädetään ennen verovuotta 2004 EVL 42 §:n 1 momentin nojalla tehdyn arvonalentumispoiston palautumisesta tuloon siltä osin kuin omaisuuden käypä arvo on verovuoden päättyessä sen poistamatonta hankintamenoa olennaisesti suurempi. Tähän säännökseen ei liity aikarajaa. Vanhatkin arvonalentumiset tulee siten palauttaa verotettavaan tuloon, kun käyvän hinnan on osoitettu olennaisesti kohonneen.
Käyttöomaisuusosakkeiden hankintameno vähennetään vain luovutustappiota koskevien säännösten mukaan edellä luvuissa 8-9 esitetyllä tavalla, kun osakkeet on luovutettu, yhtiö purettu tai osakkeet lopullisesti menetetty konkurssissa.
11 Saamisten arvonalennus ja konsernituki (EVL 16 §:n 7 kohta)
EVL 16 §:n 7 kohdan säännös saamisten arvonalenemisten vähennyskelpoisuuden rajoittamisesta on poikkeus EVL 17 §:n 2 kohdassa säädetystä rahoitusomaisuuden menetysten vähennyskelpoisuudesta. Hallituksen esityksen HE 92/2004 mukaan säännöksen tarkoituksena on estää käyttöomaisuusosakkeiden hankintamenon vähennyskelvottomuutta koskevan säännöksen kiertäminen.
EVL 16 §:n 7 kohdan mukaan tulon hankkimisesta tai säilyttämisestä johtuneita menoja eivät ole osakeyhtiön, osuuskunnan, säästöpankin tai keskinäisen vakuutusyhtiön antamat seuraavat erät:
1. muiden saamisten kuin myyntisaamisten menetykset ja arvonalentumiset
2. konsernituki
3. muut vastaavat osakeyhtiön taloudellista asemaa parantavat ilman vastasuoritusta suoritetut menot
Edellä mainittujen erien vähennyskelvottomuuden edellytyksenä on, että saaminen on osakeyhtiöltä tai tuki on annettu osakeyhtiölle, josta yhtiö tai EVL 6 b §:n 7 momentissa tarkoitetut konserniyhtiöt omistavat yksin tai yhdessä vähintään kymmenen prosenttia osakepääomasta. Tuensaajayhtiö voi olla sekä kotimainen että ulkomainen yhtiö tai ulkomaisen yhtiön Suomessa oleva kiinteä toimipaikka. EVL 6 b §:n 7 momentin mukaisina konserniyhtiöinä pidetään osakeyhtiölain 8 luvun 12 §:n mukaiseen konserniin kuuluvien yhtiöiden lisäksi esimerkiksi osakeyhtiöitä, joissa sama tai samat luonnolliset henkilöt käyttävät määräysvaltaa.
EVL 16 §:n 7 kohdan rajoitussäännöstä sovelletaan laajemmin kuin EVL 6 b §:n osakeluovutuksiin liittyviä säännöksiä. Esimerkiksi konsernitukea saavan yhtiön osakkeiden omistusajalla tai niiden omaisuuslajilla ei ole merkitystä tuen vähennyskelvottomuuden kannalta. Tuki on vähennyskelvotonta, vaikka tuensaajayhtiön osakkeet ovat velkojayhtiön vaihto-, rahoitus tai muuta omaisuutta, joita ei voida luovuttaa verovapaasti. Myös asunto- ja kiinteistöyhtiölle annetun lainasaamisen menetys voi olla vähennyskelvotonta, vaikka kiinteistöyhtiön osakkeita ei voida luovuttaa verovapaasti (KHO 2006 taltio 2839).
Konsernisaamisten arvonalentumisen ja konsernituen vähennyskelpoisuutta käsitellään tarkemmin Verohallinnon ohjeessa Saamisten arvonalenemisten vähennyskelpoisuus elinkeinotulon verotuksessa.
12 Luottamuksensuoja osakeluovutusten yhteydessä
VML 26 §:n 2 momentissa säädettyä luottamuksensuojaa voidaan verovelvolliselle antaa, jos seuraavat edellytykset toteutuvat yhtä aikaa:
1. asia on tulkinnanvarainen tai epäselvä
2. verovelvollinen on toiminut vilpittömässä mielessä
3. viranomaisen noudattaman käytännön tai ohjeistuksen mukaisesti.
Korkeimman hallinto-oikeuden ratkaisuissa luottamuksensuojan saamisen edellytyksenä on ollut viranomaisen noudattaman käytännön osalta se, että Verohallinto on tutkinut kyseisen asian tai antanut siitä ennakkoratkaisun. Viranomaisen käytäntö muodostuu verotuksen yhteydessä tehdyistä päätöksistä ja annetuista ennakkoratkaisuista. Viranomaisen noudattamalla käytännöllä tarkoitetaan kannanottoa juuri sellaiseen asiaan, josta kulloinkin on kyse. Käyttöomaisuuden luovutuksen yhteydessä tämä edellyttää nimenomaista kannanottoa osakkeiden käyttöomaisuusluonteesta. Verohallinnon passiivisuus vain hyväksymällä verovelvollisen veroilmoitus ei ole antanut luottamuksensuojaa.
Luottamuksensuojan edellytyksenä on myös, että Verohallinnon ennakkoratkaisun tai nimenomaisen ratkaisun antamisen jälkeen verovelvollisen toiminnassa ei ole tapahtunut merkittäviä muutoksia, jotka vaikuttaisivat esimerkiksi käyttöomaisuusosakkeen luonteeseen tai luovuttajayhtiön verotukseen sovellettavaan verolakiin.
KHO hylkäsi vaatimuksen luottamuksensuojan myöntämisestä muun muassa päätöksessä KHO 2012:74.
KHO 2012:74 (luottamuksensuojan osalta)
Asiassa ei ollut ilmennyt, että veroviranomainen olisi antanut ohjetta siitä, että kysymyksessä olevat osakkeet olisivat A Oy:n käyttöomaisuutta tai että veroviranomainen olisi aikaisemmin tutkinut osakkeiden luonteen. A Oy oli verovuodelta 2006 antamassaan veroilmoituksessa siirtänyt C Oy:n osakkeet vaihto-omaisuudesta käyttöomaisuuteen eikä siihen ollut verotuksessa puututtu. Tämä seikka ei verotusmenettelystä annetun lain 26 §:n 6 momentin mukaisen tutkimisvelvollisuuden laajuus huomioon ottaen yksinään muodostanut sellaista viranomaisen noudattamaa käytäntöä, jonka nojalla A Oy:lle olisi syntynyt saman pykälän 2 momentissa tarkoitettu luottamuksensuoja. Verovuosi 2007. Laki verotusmenettelystä 26 § 2 ja 6 momentti.
KHO:n mukaan asiassa ei ollut ilmennyt, että veroviranomainen olisi antanut ohjetta siitä, että kysymyksessä olevat osakkeet olisivat yhtiön käyttöomaisuutta tai että veroviranomainen olisi aikaisemmin tutkinut osakkeiden luonteen.
Päätöksessä KHO 2012:74 verovelvollinen oli vedonnut myös siihen, että yhtiön veroilmoituksessaan tekemään osakkeiden omaisuuslajisiirtoon vaihto-omaisuudesta käyttöomaisuuteen ei ole asianomaisen vuoden verotuksessa puututtu. KHO:n mukaan VML 26 §:n 6 momentin mukaisen tutkimisvelvollisuuden laajuus huomioon ottaen, tämä ei yksinään muodosta sellaista viranomaisen noudattamaa käytäntöä, jonka nojalla verovelvolliselle syntyisi saman pykälän 2 momentissa tarkoitettu luottamuksensuoja. Tarkemmin luottamuksensuojaa käsitellään Verohallinnon ohjeessa Luottamuksensuoja verotusmenettelyssä.

matches:
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 6
§ 2
§ 6
§ 2
§ 2
§ 4
§ 2
§ 2


text:
Autumn taustakuvia HD
Kotiin / luonto / Autumn taustakuvia HD
lähettänyt: Jeya toukokuussa 19, 2016 sisään luonto Jätä kommentti 3,737 näkymät 0
Tässä on paras kokoelma Autumn taustakuvia HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täälläDownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos Like This Autumn taustakuvia HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
Edellinen: Iskusotilas tapetti HD
seuraava: Fall taustakuvat HD
Lord Rudra tapetti
Janna tapetti
Code Geass Akito maanpaossa taustakuva
taustakuvia ja taustat HD
Bass Fishing tapetti
gateway tapetti HD
Flock Velvet tapetti
artsy tapetti

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Eilen, 27.4.Tänään, 28.4.Huomenna, 29.4.Lauantai 30.4.Sunnuntai 1.5.Maanantai 2.5.Tiistai 3.5.Keskiviikko 4.5.Torstai 5.5.Perjantai 6.5.Lauantai 7.5.Sunnuntai 8.5. Yle TV2 Torstai 28.4.
Tohtori Seitti. Pörri on aivastellut koko yön niin kovasti, että se on estänyt puutarhan muuta väkeä nukkumasta. Seitillä on resepti, jonka avulla hän ja Lilli yrittävät saada Pörrin aivastelun loppumaan. Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Unohdettu sirkus. Popi Kissa haluaa näyttää sirkuksen ilot Hissulle, mutta heidän löytämäänsä sirkusta ei ole enää olemassa. Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Puhumattomuuslupaus. Laura ja Suvi riitelevät. Suvi ei halua kertoa Lauralle salaisesta piilostaan, koska hänen mielestään Laura ei osaa säilyttää salaisuutta. Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Humps ja kaikki tähdet. Sähkökatko saa Humpsin ihmettelemään tähtien valoa. Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Ripan kiireinen päivä. Ripa yrittää parhaansa mukaan rentoutua, mutta muut tarvitsevat jatkuvasti hänen apuaan. Ehtiikö hän istahtaa hetkeksikään teekupposen ja leivoksen ääreen? Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Anniina ja karnevaalit. Jokihyppelyä. Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Äänen voima. Shere Khan menettää äänensä ja kuvittelee menettäneensä samalla voimansa. Masha päättää käyttää tilaisuuden hyväkseen. Mowgli ja Baloo haluavat auttaa tiikeriä. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. K7 (väkivalta, ahdistus).
Viikset. Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Kummitteleva hissi. Katja, Mok ja Pok huomaavat, että talon asukkaat käyttävät hissiä turhaan. He päättävät muuttaa asian. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. K7 (ahdistus).
Yövuoro. Danin keskittyminen herpaantuu, kun hän työskentelee Stephenin kanssa samassa vuorossa. Greg auttaa Sahiraa, mutta ylittää valtuutensa. Eddin nuoren potilaan kovan pinnan alla on haavoittuvainen poika. T: BBC HD Äänitekstitys: suomi. K12 (ahdistus).
Miljoona talipalloa
Århusin tehtaassa valmistuu päivässä miljoona talipalloa, mutta niitä voi valmistaa itsekin. Søren Ryge jututtaa alan asiantuntijoita, jotka kyllä tietävät mistä linnut pitävät. Äänitekstitys: suomi.
Tanskalainen Lone Dröscher Nielsen johtaa maailman laajinta orankien turvakotia Borneossa. Laji on uhanalainen ja on arvioitu, että ellei suojelualueita perusteta lisää, katoavat villit orangit pian luonnosta. Äänitekstitys: suomi.
Kanaa joka tapauksessa. Veljekset ottavat tänään käsittelyynsä Tanskan kansallislinnun eli broilerin. Currykanaan kyllästyneiden on hyvä seurata, kuinka broileri en pepitoria ja pollo sorpresa valmistetaan. 3. kausi. Äänitekstitys: suomi.
Kausi 3, 11/12. Eläinrakas aikuisopiskelija ja yksinhuoltaja pyytää Kukkaron herraksi -ohjelmaa selvittämään velkojaan. Kirsti auttaa Katia katsomaan totuutta suoraan silmiin. (U) HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Kausi 3, 12/12. Kausityötä tekevä karaokekuningas pyytää apua velkaantumisensa katkaisemiseksi. Kirsti auttaa Jaria kiristämään kukkaron nyörejä ja pienentämään ulosottokirjeiden pinoa. (U) HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Jokainen ihminen tarvitsee yllätyksiä, niin myös talk-show -isäntä. Illan vieras on täysi yllätys. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
6/6. Rufus Gifford on työskennellyt Hollywoodissa ja Obaman presidenttikampanjassa. Nyt hän toimii Yhdysvaltojen suurlähettiläänä Tanskassa. Seuraamme hänen työtään ja vapaa-aikaansa. Mitä arvoja hän haluaa edistää? HD Äänitekstitys: suomi.
Kymmenen vuotta koulua
Uusi sarja, 1/3. Tanskalaisluokan oppilaat, jotka aloittivat koulunkäyntinsä tietyssä luokassa kymmenen vuotta sitten, kertovat, mitä he ovat oppineet koulussa? Miten he ovat muuttuneet tuona aikana, ja mitä he tekevät tulevaisuudessa. HD Äänitekstitys: suomi.
Kausi 4. 5/8. Juhaa sattu leukaan, Likkojen ilta, Musavisa, Aas Weckström kysyy, Esko Mörkö koesoitto, Työsuhdeautojen arvonta ja paljon muuta älämölöä. (U) Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. K7 (väkivalta).
Maria ja Simon ovat viimein saaneet Balou-pennun kotiinsa, mutta yhteiselossa on vielä oppimista. Kampaaja Mia on odottanut jo vuosia pentua, koska sille on suunniteltu erikoistehtävä. HD Äänitekstitys: suomi.
8/8. Miten eläintarhan kirahvien ympäristöä voidaan rikastuttaa? Tavataan jälleen elefantti Namsai, joka on nyt yksivuotias. Per perehdyttää hevosten suun hoitoon. Laihtunut kissa ja selkäongelmainen koira saavat hoitoa. HD Äänitekstitys: suomi.
Jakso 558: Valepukuja. Väinön synttärit muuttuvat Minnan ja Askon mittelöksi. Tero yrittää lavastaa Otson. Krista kohtaa kyseenalaisen houkutuksen. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Katsellaan Kaisan kanssa Hermanni Hiiri, Paukkumaissi, Stella ja Sami, Milja, Kasper ja Liisa sekä Anton Siilinen ratkaisee. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Jääkiekon EHT: RUS - FIN
Venäjä - Suomi maaottelu. Selostus Niki Juusela. Moskova, Venäjä. HD
Kotimainen draamasarja 8/10. Konsensuksen nimissä Anita kutsuu Pasasen vaimoineen kotiinsa syömään. Illan aikana tapahtuu yllättävä lähentyminen. Valtsu keksii kahvilan Samille jäynän, jota selvittämään tarvitaan poliisi HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Biletystä ja suhdesopimuksia. Juho pääsee radalle. Henriettan suhde syvenee. Isabella tutustuu maalaistilaan. Susa tekee sopimuksen muslimipojan kanssa ja tuntee löytäneensä paikkansa. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Äänitekstitys: suomi.
Kausi 4. 3/8. Potilas Saarinen käsi, Possu ja kärpänen, Matti Näsällä on asiaa, Sporttivartti karate, Johan Lind norsu, Demis Roussos ja paljon muuta älämölöä. (U) Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Kausi 4. 4/8. Potilas Saarinen, Musavisa, Speedy ja Saku, Luomisen tuskaa jäätanssi, Älykääpiöt, Työkoneiden arvonta, Martti Mielikäinen ja paljon muuta älämölöä. (U) Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
VICE: High Country (K16)
Enää ei vain poltella maria, nyt kuluttajille on tarjolla huumekasveista jatkojalostettuja tuotteita. Kannabiksen myynnin laillistamisen myötä uusi teollisuudenala nousee Coloradossa ja jotkut takovat sillä miljoonia. HD Äänitekstitys: suomi. K16 (päihteet).
Torstai 28. huhtikuuta 2016, vko 17
25 minYle UutisetTänään 20:30
25 minYle Nyheter TV-nyttTänään 19:30
5 minPäivän sää: Etelään saapuu lisää sateitaTänään 19:24
HBO tuo huippusarjan Suomeen 31. toukokuutaFindance.com (Televisio) | 22:27, 28.4.Sylvester Stallone liittyi Kummisedän jatko-osaanV2.fi (Televisio) | 21:20, 28.4.Salkkarit-Sanni vie äitinsä Miian haudalle – Kristiinan reaktio järkyttääMTV.fi (Televisio) | 20:05, 28.4.Kuvat: Krista Siegfridsillä rohkea tyyli – lateksia ja sambabikinitMTV.fi (Televisio) | 19:02, 28.4.Naiskoomikko saa toukokuussa oman komediasarjan Netflixille - tältä se näyttääFindance.com (Televisio) | 17:16, 28.4.

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Nintendo Wii U The Wind Waker HD Premium Pack - Konsolit - Markantalo
Markantalo Pelaaminen KonsolitNintendo Wii U The Wind Waker HD Premium Pack Vertaa tuotteita Lisää vähintään yksi tuote vertailua varten
Poista kaikki tuotteet Nintendo Wii U The Wind Waker HD Premium Pack
Nintendo Wii U The Wind Waker HD Premium Pack is rated
bvseo-cps-cn-Markantalo-FI
Nintendo Wii U -pelikonsoli ja Zelda GamePad. Lataa The Legends of Zelda: The Windwaker HD -peli ja nauti täsivaltaisesta pelielämyksestä.Tuotekoodi WIIU32GBBLZEL
Wii U Premium Pack Zelda EditionPremium Pack tarjoaa useita tarvikkeitaMukana Zelda GamePad-ohjain ja peli Katso tarkempi tuotekuvaus Nintendo Wii U The Wind Waker HD Premium Pack
Lue kysymyksiä & vastauksia tuotteesta Nintendo Wii U The Wind Waker HD Premium Pack
Rated 5 out of 5 by Yazka from
Paras Wii U aloituspaketti
Legend of Zelda Wind Waker on yksi parhaimmista Zeldoista ja tÃ¤mÃ¤ hd versio parantaa paitsi sen ulkonÃ¤kÃ¶Ã¤, myÃ¶s sen pelillisiÃ¤ ominaisuuksia. Wii U itsessÃ¤Ã¤n on tÃ¤nÃ¤ vuonna saamassa melko hyvÃ¤n listan hienoja pelejÃ¤, eikÃ¤ nykyisessÃ¤ pelitarjonnassakaan ole vikaa.
Kaiken pÃ¤Ã¤lle, paketin Wii U on koristeltu hauskalla tavalla Zeldamaiseksi, jolloin se on perinteistÃ¤ mustaa tai valkoista Wii U:ta hienompi. LisÃ¤ksi osaa Wii U:n peleistÃ¤ (kuten paketissa tulevaa Wind Waker HD:ta) voi pelata ilman tv:tÃ¤, kiitos ohjaimen nÃ¤ytÃ¶n.
Jos Wii U on ollut harkinnassa, suosittelen ehdottomasti tÃ¤tÃ¤ pakettia.
Rated 5 out of 5 by Pexi93 from
meilettÃ¶mÃ¤n helmi paketti koska myÃ¶s ohjain on koristeltu Zelda tyylillÃ¤ tykkÃ¤Ã¤n siitÃ¤ todella paljon! vaikka Wii U ei olekkaan tÃ¤mÃ¤n hetken parhaita konsoleita nii kuitenkin se on loistava omalla tavallaa ja se on parempi mitÃ¤ ihmiset vÃ¤ittÃ¤Ã¤ ei kannata uskoa aina muita hauska konsolitÃ¤mÃ¤ on!
Rated 5 out of 5 by Tosuu from
Paras pelikonsoli koko perheelle
Wii U sopii sekÃ¤ pienimmille lapsille ja vanhemmille, sekÃ¤ vaativille pelaajille. Konsolin mukana tulee paljon lisÃ¤tarvikkeita, joten konsolin sÃ¤ilytys, kÃ¤yttÃ¶ ja ohjaimen lataaminen kÃ¤y helposti. Ohjaimen oma nÃ¤yttÃ¶ mahdollistaa pelaamisen silloinkin, kun telkkaria kÃ¤ytetÃ¤Ã¤n muuhun kuin pelaamiseen. Ei siis huolta jos halutaan pelata ja katsoa lempisarjaa samanaikaisesti.
Paketin mukana tulee The Legend Of Zelda: Wind Waker -pelin latauskoodi, joten paketti on valmiina pelaamista varten. Peli sopii noin 12-vuotiaille ja suosittelen vanhempien avustavan pelatessa. Paketin mukana tulee myÃ¶s erikoisohjain Zelda-aiheisella kuvioinnilla, jota saa vain tÃ¤stÃ¤ WiiU-paketista.
Konsolia on mukava kÃ¤yttÃ¤Ã¤ ja sopii kaikenikÃ¤isille, joten suosittelen tÃ¤tÃ¤ tuotetta.
Rated 5 out of 5 by tnnr from
Toisin kuin muilla uuden sukupolven konsoleilla, WiiU:lla riittÃ¤Ã¤ pelattavaa jo jouluna 2013. Pelien lisÃ¤ksi ahkerassa kÃ¤ytÃ¶ssÃ¤ on ollut Netflix, jossa toimii WiiU:llakin superHD-kuvanlaatu.
TÃ¤ssÃ¤ paketissa on kylkiÃ¤isenÃ¤ lisÃ¤ksi peleistÃ¤ parhain: The Legend of Zelda - Wind Waker HD! Yksi Nintendon kaikkien aikojen parhaista peleistÃ¤, nyt vielÃ¤ erittÃ¤in kauniilla tÃ¤ysterÃ¤vÃ¤piirtografiikoilla. KyllÃ¤ kelpaa! Suositeltava ostos, vaikka olisi pelannut GameCube-version jo 10 vuotta sitten.
Rated 4 out of 5 by Enju93 from
WiiU + WWHD paketti
Erinomainen ostos ja hyvÃ¤ konsoli muuhunkin kuin vaan pelaamiseen. Vaikka konsolilla ei vielÃ¤ ehkÃ¤ ole isointa pelivalikoimaa 2014 WiiU:n kokoelmaan tulee erinomaisia pelejÃ¤, ja Nintendon eShopissa on taskurahalla vanhoja klassikkopelejÃ¤ jos ei halua tÃ¤ysihintaseen peliin rahaa laittaa.
Konsoli toimii ilman suurempia ongelmia ja suosittelen WiiU:ta mieluusti paremmin kuin uutta PS4 tai XBOXOnea.
Rated 4 out of 5 by Threekids from
Toimiva paketti kilpailukykyiseen hintaan
Wii-U laite vastasi odotuksia ja on ollut ahkerassa kÃ¤ytÃ¶ssÃ¤. Ladattava peli vaati jonkun verran enemmÃ¤n syventymistÃ¤ mutta toimi sitten moitteettomasti. Zelda- pelissÃ¤ on hyvÃ¤ tarina ja hyvÃ¤ HD. Pelaajien mielestÃ¤ peli olisi kuitenkin liian vaikea 7- vuotiaalle, mm vaatii englanninkieliseen ohjeiden lukua.
Rated 4 out of 5 by TTTTT from
Mahtava paketti Zelda faneille, HD pÃ¤ivitys on todella tehnyt hyvÃ¤Ã¤ tÃ¤lle pelille.
Zelda-faneille mahtava Nintendo Wii U -pelipakkaus. Pakkaukseen sisältyy Wii U Premium Pack, jossa Zelda GamePad-peliohjain ja ladattava The Legends of Zelda: The Windwaker HD -game.
Wii U konsoli on tehokas, korkean resoluution viihdejärjestelmä, jossa on ainutlaatuinen Wii U GamePad -ohjain. Televisio ja Wii U GamePad -peliohjain toimii kahtena integroituna näyttönä.
Wii U Gamepad. Nintendon monikäyttöinen Wii U GamePad ei toimi vain peliohjaimena. Sitä voidaan käyttää myös television kaukosäätimenä. GamePad -ohjaimessa on liikeohjain, kamera, mikrofoni, stereokaiuttimet ja oma GamePad stylus-kynä. Se voidaan liittää ohjaimentunnistimeen, jonka lisäksi GamePad tukee Near Field Communication (NFC) toimintoa. GamePad -ohjainta voidaan käyttää television kaukosäätimenä riippumatta siitä onko kyse pelaamisesta tai vain television katselusta.
GamPad-ohjaimessa on tyylikäs Zelda-kuviointi. Near Field Communication (NFC). Wii U Gamped pystyy luomaan langattoman yhteyden yhteensopivien laitteiden kanssa ja tarjoaa uusia mahdollisuuksia pelaamiseen.
Verkkoselain. Wii U voidaan liittää langattomaan lähiverkkoon ja sillä voidaan surfata netissä.
Miiverse-yhteisöpalvelu. Miiverse on Nintendon verkkoviestintäjärjestelmä, jonka avulla pelaajat ympäri maailmaa voivat jakaa kokemuksia, keskustella peleistä ja löytää uutta pelisisältöä. Miiverse-yhteisön kautta pelaajat voivat haastaa ystävänsä pelaamaan yhdessä, kysyä neuvoja haastavan tason selvittämisessä tai etsiä lisätietoja suosikkipeleistään.
Videokeskustelu. Wii U GamePad -peliohjaimen sisäänrakennetun kameran avulla voidaan käydä videokeskustela muiden Wii U käyttäjien kanssa.
The Legends of Zelda: The Windwaker HD-peli. Nintendo GameCube -klassikkopeli on ehostettu näyttävällä HD 1080p-grafiikalla. Ohjaa Link-hahmoa hänen matkallaan Suurella Merellä etsiessään kidnapattua siskoaan. Purjehsi valtamerillä, kamppaile vihollisia vastaan, kohtaa mahtavia pomoja ja etsi käsiisi legendaarinen Triforce. Alkuperäisen version Tingle Tuner -esine on korvattu uudella Tingle Bottle -esineellä, jonka avulla pelaaja lähettää peliä koskevia viestejä Miiverse-yhteisöön käyttämällä Wii U GamePad -peliohjainta.
The Legend of Zelda: The Wind Waker HD Premium Pack sisältää:
- Wii U -pelikonsoli (musta)
- 32 GB sisäistä flash-muistia
- Musta Wii U GamePad .peliohjain, jossa pelistä tuttu kultaiset symbolit ja tekstit. - Code for downloading The Legend of Zelda: The Wind Waker HD at Nintendo eShop
- Wii U virtalähde
- Wii U GamePad virtalähde
- HDMI-kaapeli (1.5 m)
- Ohjaimentunnistin
- Wii U GamePad jalusta
- Wii U -konsolin jalusta
Tuotteella on 1 vuoden takuu. Tekniset tiedot
Konsolin merkki Nintendo Wii U
Prosessorin tyyppi IBM Power
Grafiikka AMD Radeon HD
A/V liitäntä Kyllä
Flash-muisti (GB) 32
Mukana pelejä The Legends of Zelda: The Windwaker HD
45496311292

matches: HD HD HD HD HD HD HD hd HD HD HD HD HD HD HD


text:
Pyytäisin diaariluettelon kaikista tapauksista, joissa KKO on linjannut katsotaanko jokin huumausaine erittäin vaaralliseksi huumausaineeksi. Olkaa hyvä ja laittakaa kopio vastauksestanne sähköpostiosoitteeseen <<sähköpostiosoite>>
Tapaukset, joissa KKO arvioinut huumausaineen vaarallisuutta [#452]
18. elokuuta 2017 kello 15.52
Hyvä vastaanottaja, Tämä on julkisuuslakiin (http://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1999/19990621) perustuva tietopyyntö. Sähköposti on lähetetty http://tietopyynto.fi-sivustolta. Tähän sähköpostiin vastaamalla lähetät vastauksen tietopyyntöön. Pyytäisin diaariluettelon kaikista tapauksista, joissa KKO on linjannut katsotaanko jokin huumausaine erittäin vaaralliseksi huumausaineeksi. Olkaa hyvä ja laittakaa kopio vastauksestanne sähköpostiosoitteeseen <<sähköpostiosoite>> Pyydän toimittamaan aineiston jäljennöksen viivytyksettä sähköisessä muodossa liitetiedostona vastauksena tähän viestiin. Tietoaineistot avoimena rakenteellisena datana, eli .xls-, .csv-, .sql-, tai muussa rakenteellisessa muodossa. Dokumentit pyydän uudelleenkäytettävässä muodossa, kuten .doc, odf-, .ppt tai pdf/a-muodossa. Olisi toivottavaa että aineisto olisi lisäksi julkisuuslain hengen mukaan vastedes saatavilla organisaationne web-sivulla. Pyydän toimittamaan tiedot julkl 16 § mukaisesti pyydetyllä tavalla pyydetyssä muodossa tai perustelemaan sähköpostitse viivytyksettä mikäli on syy toimittaa toisella tavalla. Huomioittehan että myös käsitelyyn liittyvien virkamiesten nimet on julkisia, "Virkamiehen on esiinnyttävä omalla nimellään." (EOA 686/4/09) Huomioittehan että julkl. 34§ mukaan asiakirjan antamisesta ei peritä maksua, kun julkinen sähköisesti talletettu asiakirja lähetetään tiedon pyytäjälle sähköpostitse. Pyydän toimittamaan tiedot viivytyksettä julkl. 14.4§ mukaisesti, enintään 2 viikon määräajan kuluessa, tai perustelemaan ensi tilassa mikäli tietojen toimittamiseen tarvitaan pidempi kuukauden toimitusaika. Mikäli pyyntöä ei voida täyttää, pyydän 14.4§ mukaisessa 2 viikon määräajan kuluessa valituskelpoisen päätöksen. Pyydän viivytyksettä kuittaamaan viestin vastaanotetuksi ja kertomaan asian diaarinumeron. Ystävällisin terveisin, Humaania Päihdepolitiikkaa Humaania Päihdepolitiikkaa ry <<sähköpostiosoite>> -- Huomautus: Tämä sähköposti on lähetetty Tietopyyntö-portaalista. Vastaukset saatetaan julkaista automaattisesti. If large files are requested, you can upload them at: http://tietopyynto.fi/r/452/up/3e9c2a02c81e5ee6f223b21b66d8888a99e7ac92/
8 kuukautta, 1 viikko sitten18. elokuuta 2017 kello 15.52: Käyttäjä Humaania Päihdepolitiikkaa (Humaania Päihdepolitiikkaa ry) lähetti viestin viranomaiselle Korkein oikeus KKO.
KKO Kirjaamo <> – Korkein oikeus KKO
VS: Tapaukset, joissa KKO arvioinut huumausaineen vaarallisuutta [#452]
Hei, tiedustelemaanne seikkaa eli sitä, onko jokin huumausaine katsottu tuomioistuimen ratkaisussa erittäin vaaralliseksi huumausaineeksi, ei kirjata diaariin. Pyytämäänne luetteloa sellaisista tapauksista, joissa tätä kysymystä on arvioitu, ei sen vuoksi ole muodostettavissa korkeimman oikeuden asianhallinnan hakutoimintojen perusteella. Ystävällisin terveisin, Marina Häggqvist Apulaiskirjaaja Korkein oikeus PL 301, 00171 Helsinki
KKO Kirjaamo <korkein.oikeus@oikeus.fi> – Korkein oikeus KKO
25. elokuuta 2017 kello 16.09
Humaania Päihdepolitiikkaa < <nimi ja sähköpostiosoite> > Hei, tiedustelemaanne seikkaa eli sitä, onko jokin huumausaine katsottu tuomioistuimen ratkaisussa erittäin vaaralliseksi huumausaineeksi, ei kirjata diaariin. Pyytämäänne luetteloa sellaisista tapauksista, joissa tätä kysymystä on arvioitu, ei sen vuoksi ole muodostettavissa korkeimman oikeuden asianhallinnan hakutoimintojen perusteella. Ystävällisin terveisin, Marina Häggqvist Apulaiskirjaaja Korkein oikeus PL 301, 00171 Helsinki…
-----Alkuperäinen viesti----- Lähettäjä: Humaania Päihdepolitiikkaa <<sähköpostiosoite>> Lähetetty: 18. elokuuta 2017 15:53 Vastaanottaja: KKO Kirjaamo < <nimi ja sähköpostiosoite> > Aihe: Tapaukset, joissa KKO arvioinut huumausaineen vaarallisuutta [#452] Hyvä vastaanottaja, Tämä on julkisuuslakiin (http://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa...) perustuva tietopyyntö. Sähköposti on lähetetty http://tietopyynto.fi-sivustolta. Tähän sähköpostiin vastaamalla lähetät vastauksen tietopyyntöön. Pyytäisin diaariluettelon kaikista tapauksista, joissa KKO on linjannut katsotaanko jokin huumausaine erittäin vaaralliseksi huumausaineeksi. Olkaa hyvä ja laittakaa kopio vastauksestanne sähköpostiosoitteeseen <<sähköpostiosoite>> Pyydän toimittamaan aineiston jäljennöksen viivytyksettä sähköisessä muodossa liitetiedostona vastauksena tähän viestiin. Tietoaineistot avoimena rakenteellisena datana, eli .xls-, .csv-, .sql-, tai muussa rakenteellisessa muodossa. Dokumentit pyydän uudelleenkäytettävässä muodossa, kuten .doc, odf-, .ppt tai pdf/a-muodossa. Olisi toivottavaa että aineisto olisi lisäksi julkisuuslain hengen mukaan vastedes saatavilla organisaationne web-sivulla. Pyydän toimittamaan tiedot julkl 16 § mukaisesti pyydetyllä tavalla pyydetyssä muodossa tai perustelemaan sähköpostitse viivytyksettä mikäli on syy toimittaa toisella tavalla. Huomioittehan että myös käsitelyyn liittyvien virkamiesten nimet on julkisia, "Virkamiehen on esiinnyttävä omalla nimellään." (EOA 686/4/09) Huomioittehan että julkl. 34§ mukaan asiakirjan antamisesta ei peritä maksua, kun julkinen sähköisesti talletettu asiakirja lähetetään tiedon pyytäjälle sähköpostitse. Pyydän toimittamaan tiedot viivytyksettä julkl. 14.4§ mukaisesti, enintään 2 viikon määräajan kuluessa, tai perustelemaan ensi tilassa mikäli tietojen toimittamiseen tarvitaan pidempi kuukauden toimitusaika. Mikäli pyyntöä ei voida täyttää, pyydän 14.4§ mukaisessa 2 viikon määräajan kuluessa valituskelpoisen päätöksen. Pyydän viivytyksettä kuittaamaan viestin vastaanotetuksi ja kertomaan asian diaarinumeron. Ystävällisin terveisin, Humaania Päihdepolitiikkaa Humaania Päihdepolitiikkaa ry <<sähköpostiosoite>> -- Huomautus: Tämä sähköposti on lähetetty Tietopyyntö-portaalista. Vastaukset saatetaan julkaista automaattisesti. If large files are requested, you can upload them at: http://tietopyynto.fi/r/452/up/3e9c2a...
8 kuukautta sitten25. elokuuta 2017 kello 18.48: Käyttäjä Humaania Päihdepolitiikkaa (Humaania Päihdepolitiikkaa ry) lisäsi vastauksen, joka oli vastaanotettu paperipostilla.
8 kuukautta sitten25. elokuuta 2017 kello 18.49: Käyttäjä Humaania Päihdepolitiikkaa (Humaania Päihdepolitiikkaa ry) on pyytänyt tietopyyntöä 'Tapaukset, joissa KKO arvioinut huumausaineen vaarallisuutta' julkiseksi.
8 kuukautta sitten25. elokuuta 2017 kello 18.50: Käyttäjä Humaania Päihdepolitiikkaa (Humaania Päihdepolitiikkaa ry) asetti tilaksi 'Tietoa ei ole'.
Re: VS: Tapaukset, joissa KKO arvioinut huumausaineen vaarallisuutta [#452]
27. elokuuta 2017 kello 17.18
Hyvä vastaanottaja, Millä tavoin voi saada tietoonsa, minkä huumausaineiden vaarallisuudesta korkein oikeus on tehnyt ennakkopäätöksen? On kai jokin keino etsiä päätöksiä, joissa tarkastelussa RL 50 luku 5 § 2 mom? Toivomme jälleen vastauksesta kopiota sähköpostiosoitteeseen <<sähköpostiosoite>> Ystävällisin terveisin Humaania Päihdepolitiikkaa Pyynnön numero: 452 Vastaus: <<sähköpostiosoite>> Postiosoite: Humaania Päihdepolitiikkaa Humaania Päihdepolitiikkaa ry …
-- Huomautus: Tämä sähköposti on lähetetty Tietopyyntö-portaalista. Vastaukset saatetaan julkaista automaattisesti. If large files are requested, you can upload them at: http://tietopyynto.fi/r/452/up/3e9c2a...
7 kuukautta, 4 viikkoa sitten27. elokuuta 2017 kello 17.19: Käyttäjä Humaania Päihdepolitiikkaa (Humaania Päihdepolitiikkaa ry) lähetti viestin viranomaiselle Korkein oikeus KKO.
VS: VS: Tapaukset, joissa KKO arvioinut huumausaineen vaarallisuutta [#452]
4. syyskuuta 2017 kello 8.01
Hei, korkeimman oikeuden ennakkopäätökset julkaistaan julkisessa Finlex-palvelussa osoitteessa http://www.finlex.fi/fi/oikeus/kko/kko/ Finlex-palvelussa on mahdollista tehdä hakuja, käyttäen tässä tapauksessa hakusanana esimerkiksi huumausainerikosta ja rajaamalla hakutulosta tarvittaessa muilla kiinnostuksenne kohteena olevaa teemaa kuvaavilla hakusanoilla. Ystävällisin terveisin, Marina Häggqvist Apulaiskirjaaja Korkein oikeus PL 301, 00171 Helsinki…
-----Alkuperäinen viesti----- Lähettäjä: Humaania Päihdepolitiikkaa <<sähköpostiosoite>> Lähetetty: 27. elokuuta 2017 17:19 Vastaanottaja: KKO Kirjaamo < <nimi ja sähköpostiosoite> > Aihe: Re: VS: Tapaukset, joissa KKO arvioinut huumausaineen vaarallisuutta [#452] Hyvä vastaanottaja, Millä tavoin voi saada tietoonsa, minkä huumausaineiden vaarallisuudesta korkein oikeus on tehnyt ennakkopäätöksen? On kai jokin keino etsiä päätöksiä, joissa tarkastelussa RL 50 luku 5 § 2 mom? Toivomme jälleen vastauksesta kopiota sähköpostiosoitteeseen <<sähköpostiosoite>> Ystävällisin terveisin Humaania Päihdepolitiikkaa Pyynnön numero: 452 Vastaus: <<sähköpostiosoite>> Postiosoite: Humaania Päihdepolitiikkaa Humaania Päihdepolitiikkaa ry -- Huomautus: Tämä sähköposti on lähetetty Tietopyyntö-portaalista. Vastaukset saatetaan julkaista automaattisesti. If large files are requested, you can upload them at: http://tietopyynto.fi/r/452/up/3e9c2a...
=?utf-8?q?Marina_H=C3=A4ggqvist=2C_Apulaiskirjaaja=2C_Korkein_oikeus?= <> – Korkein oikeus KKO
VL: VS: Tapaukset, joissa KKO arvioinut huumausaineen vaarallisuutta [#452]
Hei, korkeimman oikeuden ennakkopäätökset julkaistaan julkisessa Finlex-palvelussa osoitteessa http://www.finlex.fi/fi/oikeus/kko/kko/ Finlex-palvelussa on mahdollista tehdä hakuja, käyttäen tässä tapauksessa hakusanana esimerkiksi huumausainerikosta ja rajaamalla hakutulosta tarvittaessa muilla kiinnostuksenne kohteena olevaa teemaa kuvaavilla hakusanoilla. Ystävällisin terveisin,
7 kuukautta, 1 viikko sitten11. syyskuuta 2017 kello 11.31: Käyttäjä Humaania Päihdepolitiikkaa (Humaania Päihdepolitiikkaa ry) lisäsi vastauksen, joka oli vastaanotettu paperipostilla.
7 kuukautta, 1 viikko sitten11. syyskuuta 2017 kello 11.41: Käyttäjä Humaania Päihdepolitiikkaa (Humaania Päihdepolitiikkaa ry) asetti tilaksi 'Tietoa ei ole'.
6 kuukautta, 2 viikkoa sitten9. lokakuuta 2017 kello 16.27: Vastaanotti sähköpostin viranomaiselta Korkein oikeus KKO.
6 kuukautta, 2 viikkoa sitten9. lokakuuta 2017 kello 16.28: Vastaanotti sähköpostin viranomaiselta Korkein oikeus KKO.
6 kuukautta, 1 viikko sitten14. lokakuuta 2017 kello 11.33: Käyttäjä Humaania Päihdepolitiikkaa (Humaania Päihdepolitiikkaa ry) asetti tilaksi 'Information not held'.

matches:
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
§ 2
KKO
KKO
KKO
§ 2
KKO
KKO