text:
Laki oikeudenkäymiskaaren muuttamisesta 441/2001 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 2001 › 441/2001
Annettu Helsingissä 1 päivänä kesäkuuta 2001
muutetaan oikeudenkäymiskaaren 13 luku, 15 luvun 3 §:n 3 momentti ja 22 luvun 2 §:n 3 momentti,
sellaisina kuin ne ovat 13 luku siihen myöhemmin tehtyine muutoksineen, 15 luvun 3 §:n 3 momentti laissa 497/1958 ja 22 luvun 2 §:n 3 momentti laissa 1064/1991, seuraavasti:
Tuomari ei saa käsitellä asiaa, jos hän on tässä luvussa tarkoitetuin tavoin esteellinen.
Tuomari saa kuitenkin 1 momentin estämättä ratkaista kiireellisen kysymyksen, joka ei vaikuta pääasiassa tehtävään ratkaisuun, jollei esteetöntä tuomaria ole viivytyksettä saatavissa.
Tämän luvun tuomaria koskevia säännöksiä sovelletaan myös tuomioistuimen muuhun jäseneen, esittelijään, pöytäkirjanpitäjään ja siihen, joka tuomioistuimessa ratkaisee asian tai voi olla läsnä asiaa ratkaistaessa.
Mitä tässä luvussa säädetään asianosaisesta, koskee myös asianomistajaa, väliintulijaa ja asianosaiseen rinnastettavaa kuultavaa. Todistajalla tarkoitetaan myös muuta todistelutarkoituksessa kuultavaa henkilöä.
Läheisellä tarkoitetaan tässä luvussa:
1) tuomarin puolisoa sekä tuomarin lasta, lapsenlasta, sisarusta, vanhempaa, isovanhempaa ja tuomarille muuten erityisen läheistä henkilöä samoin kuin tällaisen henkilön puolisoa;
2) tuomarin vanhempien sisarusta sekä hänen puolisoaan, tuomarin sisarusten lapsia ja tuomarin entistä puolisoa; sekä
3) tuomarin puolison lasta, lapsenlasta, sisarusta, vanhempaa ja isovanhempaa samoin kuin tällaisen henkilön puolisoa sekä tuomarin puolison sisarusten lapsia.
Puolisoilla tarkoitetaan aviopuolisoita ja avioliitonomaisissa olosuhteissa eläviä henkilöitä. Edellä 1 momentissa tarkoitettuna läheisenä pidetään myös vastaavaa puolisukulaista.
Asianosaisen tulee tehdä väite tuomarin esteellisyydestä heti ryhtyessään käyttämään asiassa puhevaltaa ja saatuaan tiedon asian käsittelyyn osallistuvista tuomareista. Jos asianosainen saa myöhemmin tiedon seikasta, jolla saattaa olla merkitystä esteellisyyttä arvioitaessa, siihen perustuva väite on esitettävä viipymättä. Asianosaisen on perusteltava väite ja samalla ilmoitettava, milloin peruste siihen tuli hänen tietoonsa. Asianosainen ei voi vedota tiedossaan olleeseen, esteellisyyden arvioinnin kannalta harkinnanvaraiseen seikkaan enää sen jälkeen, kun tuomari on ratkaissut asian, paitsi jos asianosainen osoittaa, että hänellä oli pätevä syy olla tekemättä väitettä aikaisemmin.
Väite tuomarin esteellisyydestä ratkaistaan siinä tuomioistuimessa, jossa pääasia on käsiteltävänä. Väite voidaan ratkaista myös kirjallisessa menettelyssä. Tuomioistuin voi myös omasta aloitteestaan ottaa ratkaistavakseen kysymyksen esteellisyydestä.
Käräjäoikeus on päätösvaltainen tuomarin esteellisyyttä koskevassa asiassa, kun siinä on yksi lainoppinut jäsen. Hovioikeuden ja korkeimman oikeuden päätösvaltaisuudesta säädetään erikseen.
Esteelliseksi väitetty tuomari saa itse ratkaista väitteen esteellisyydestään vain, jos tuomioistuin ei ole ilman häntä päätösvaltainen eikä hänen tilalleen ole ilman huomattavaa viivytystä saatavissa esteetöntä tuomaria. Esteelliseksi väitetty tuomari saa myös ratkaista väitteen, joka on selvästi perusteeton.
Se, joka on asiaa käsittelevään oikeuden jäseneen sellaisessa suhteessa kuin 13 luvun 3 §:ssä tarkoitetaan, ei saa avustaa asianosaista tai toimia tämän asiamiehenä asiassa. Asiamiehenä tai avustajana ei saa myöskään toimia se, joka on osallistunut asian käsittelyyn tuomioistuimen jäsenenä, esittelijänä tai pöytäkirjanpitäjänä taikka ollut siinä vastapuolen asiamiehenä tai avustajana.
Käräjäoikeuden pöytäkirja
Pöytäkirjan laatii puheenjohtajan ohjeiden mukaisesti tuomioistuimen virkamies taikka erityisestä syystä puheenjohtaja tai hänen määräämänsä tuomioistuimen lainoppinut jäsen.
Ennen tämän lain voimaantuloa vireille tulleissa asioissa sovelletaan kuitenkin tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.
HE 78/2000
LaVM 6/2001
EV 33/2001
13 luku - Tuomarin esteellisyydestä1 §2 §3 §4 §5 §6 §7 §8 §9 §15 luku - Oikeudenkäyntiasiamiehestä3 §22 luku - Käräjäoikeuden pöytäkirja2 §

matches: Tuomioistuin tuomioistuin §2 §3 §4 §5 §6 §7 §8 §9 §15 §22


Laki rikesakkorikkomuksista 986/2016 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 2016 › 18.11.2016/986
2 § (10.8.2018/733)
2 § on kumottu L:lla 10.8.2018/733, joka tulee voimaan 1.6.2020. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Jalankulkijalle määrätään 20 euron rikesakko, jos hän tahallaan tai huolimattomuudesta menettelee
1) tieliikennelain (267/1981) 3 §:n 2 momentin liikenteen estämis- tai häiritsemiskiellon, 4 §:n liikenteen ohjaajan tai liikenteen ohjauslaitteen osoittaman merkin tai ohjeen noudattamisvelvollisuuden, 6 §:n hälytysajoneuvolle tai kulkueelle esteettömän kulun antamista koskevan säännöksen taikka 40–44 §:n jalankulkijaa koskevan liikennesäännön vastaisesti taikka
3 § (10.8.2018/733)
3 § on kumottu L:lla 10.8.2018/733, joka tulee voimaan 1.6.2020. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Polkupyöräilijälle tai muulle moottorittoman ajoneuvon kuljettajalle määrätään 40 euron rikesakko, jos hän tahallaan tai huolimattomuudesta menettelee
Tieliikennelain 45 §:n 2 momentissa tarkoitetun jalankulkua avustavan tai korvaavan liikkumisvälineen käyttäjälle määrätään 40 euron rikesakko tämän pykälän 1 momentissa tarkoitetusta menettelystä, jos hän tällöin kuljetti liikkumisvälinettä kävelynopeutta nopeammin.
4 § (10.8.2018/733)
4 § on kumottu L:lla 10.8.2018/733, joka tulee voimaan 1.6.2020. Aiempi sanamuoto kuuluu:
1) ajoneuvolain 66 a §:n 2 momentissa;
2) tieliikennelaissa tai sen nojalla;
3) maanteiden kansainvälisen tavaraliikenteen markkinoille pääsyä koskevista yhteisistä säännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1072/2009 4 artiklan 6 kohdassa tai kansainvälisen linja-autoliikenteen markkinoille pääsyä koskevista yhteisistä säännöistä ja asetuksen (EY) N:o 561/2006 muuttamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/2009 19 artiklan 1 kohdassa;
4) ajokorttilain (386/2011) 32 §:ssä;
5) liikenteen palveluista annetun lain (320/2017) 39 §:ssä. (29.3.2019/389)
5 § (10.8.2018/733)
5 § on kumottu L:lla 10.8.2018/733, joka tulee voimaan 1.6.2020. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Kuljettajalle, omistajalle tai pysyvälle haltijalle määrätään 70 euron rikesakko, jos hän tahallaan tai huolimattomuudesta rikkoo, mitä säädetään
6 § (10.8.2018/733)
6 § on kumottu L:lla 10.8.2018/733, joka tulee voimaan 1.6.2020. Aiempi sanamuoto kuuluu:
7 § (10.8.2018/733)
7 § on kumottu L:lla 10.8.2018/733, joka tulee voimaan 1.6.2020. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Jos suurin sallittu nopeus on tieliikennelain 25 §:n 1 momentin tai tieliikennelain nojalla annetun säännöksen mukaisesti enintään 60 kilometriä tunnissa, moottorikäyttöisen ajoneuvon kuljettajalle määrätään suurimman sallitun nopeuden tahallisesta tai huolimattomuudesta tapahtuneesta ylityksestä
1) enintään 15 kilometrillä tunnissa 170 euron rikesakko,
Jos suurin sallittu nopeus on yli 60 kilometriä tunnissa, moottorikäyttöisen ajoneuvon kuljettajalle määrätään suurimman sallitun nopeuden tahallisesta tai huolimattomuudesta tapahtuneesta ylityksestä
1) enintään 15 kilometrillä tunnissa 140 euron rikesakko,
8 § (10.8.2018/733)
8 § on kumottu L:lla 10.8.2018/733, joka tulee voimaan 1.6.2020. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Moottorikäyttöisen ajoneuvon kuljettajalle määrätään 100 euron rikesakko, jos hän tahallaan tai huolimattomuudesta rikkoo tieliikennelain
1) 8 §:n 1 momenttia tai 9 §:ää ajoneuvon kuljettamisesta ajoradalla,
2) 11 §:ää ryhmittymisestä, 12 §:n 2 momenttia kääntymisestä tai 15 §:n 2 momenttia ajosta risteykseen,
3) 16 §:ää kohtaamisesta,
4) 24 a §:ää viestintälaitteen käytöstä ajon aikana,
5) 34 §:n 1 momenttia ääni- tai valomerkin antamisesta,
6) 35 §:n 1 momenttia merkin antamisesta suunnanosoittimella tai muulla näkyvällä tavalla,
7) 36 §:ää, 37 §:n 1 tai 4 momenttia taikka 38 §:ää valojen käytöstä taikka
Moottorikäyttöisen ajoneuvon kuljettajalle määrätään 1 momentin mukaisesti rikesakko myös, jos hän tahallaan tai huolimattomuudesta rikkoo tieliikennelain tai sen nojalla annettua säännöstä tai määräystä
1) ajoneuvolta vaadittavasta vähimmäisnopeudesta tai ajoneuvon hinaamisesta taikka tietyn kaistan käyttämisestä kuljetettaessa ajoneuvoa tai ohitettaessa moottoritiellä tai moottoriliikennetiellä,
2) liikennevalojen vihreän tai keltaisen valon noudattamisesta,
3) ajamisesta ajokaistaviivan päällä,
4) valkoisen sulkuviivan tai sulkualueen ylittämisestä tai päällä ajamisesta taikka ajoneuvon kuljettamisesta, pysäyttämisestä tai pysäköinnistä valkoisella sulkualueella taikka
9 § (10.8.2018/733)
9 § on kumottu L:lla 10.8.2018/733, joka tulee voimaan 1.6.2020. Aiempi sanamuoto kuuluu:
10 § (10.8.2018/733)
10 § on kumottu L:lla 10.8.2018/733, joka tulee voimaan 1.6.2020. Aiempi sanamuoto kuuluu:
11 § (10.8.2018/733)
11 § on kumottu L:lla 10.8.2018/733, joka tulee voimaan 1.6.2020. Aiempi sanamuoto kuuluu:
12 § (19.6.2019/788)
12 § on kumottu L:lla 19.6.2019/788, joka tulee voimaan 1.6.2020. Aiempi sanamuoto kuuluu:
5) vesikulkuneuvon kuljettamisesta pitämättä mukana 9 §:n nojalla säädettyä muuta vesikulkuneuvon perusvarustetta kuin pelastusliivejä tai vastaavaa henkilön turvavarustetta 70 euroa.
5) 7 §:n 1 momentissa säädetyn kiellon vastaisesta seksuaalipalvelujen ostamisesta tai maksullisesta tarjoamisesta 100 euroa;
11) 15 §:n 1 momentissa säädetyn kiellon vastaisesta ratsastamisesta tai ajamisesta 40 euroa.
2) poliisin 85 §:n 2 momentin nojalla antaman, alkoholijuoman nauttimista julkisella paikalla koskevan kiellon noudattamatta jättämisestä 40 euroa;
3) 83 §:n 2 momentin vastaisesta alkoholijuoman hallussa pitämisestä alle 18-vuotiaana 40 euroa;
4) 83 §:n 2 momentin vastaisesta väkevän alkoholijuoman hallussa pitämisestä 18, mutta ei 20 vuotta täyttäneenä 40 euroa;
10.8.2018/733:
29.3.2019/389:
19.6.2019/788:
1 § - Soveltamisala2 § 2 § - Jalankulkijan rikkomukset3 § 3 § - Moottorittoman ja siihen rinnastettavan ajoneuvon kuljettajan rikkomukset4 § 4 § - Moottorikäyttöisen ajoneuvon asiakirjoja koskevat rikkomukset5 § 5 § - Moottorikäyttöisen ajoneuvon rakennetta, varusteita ja kuntoa koskevat rikkomukset6 § 6 § - Henkilökohtaisen turvalaitteen käyttöä koskevat rikkomukset7 § 7 § - Nopeusrajoituksen rikkominen moottorikäyttöisellä ajoneuvolla8 § 8 § - Muut moottorikäyttöisen ajoneuvon kuljettajan liikennesääntörikkomukset9 § 9 § - Moottorikäyttöisen ajoneuvon häiritsevä ja tarpeeton ajo10 § 10 § - Ajoneuvon katsastusta ja rekisteröinti-ilmoitusta koskevat rikkomukset11 § 11 § - Moottorikäyttöisen ajoneuvon henkilökuljetusta koskevat rikkomukset12 § 12 § - Vesiliikennettä koskevat rikkomukset13 § - Kalastonhoitomaksua koskeva rikkomus14 § - Järjestysrikkomukset15 § - Toisen vahingoittamiseen soveltuvat esineet ja aineet16 § - Roskaamiskiellon vähäinen rikkominen17 § - Alkoholirikkomukset18 § - VoimaantuloMuutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:2.11.2017/729:28.12.2017/1106:4.5.2018/346:10.8.2018/733:29.3.2019/389:19.6.2019/788:


Asetus kauppa- ja teollisuusministeriöstä 225/1993 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1993 › 225/1993
225/1993
Annettu Helsingissä 26 päivänä helmikuuta 1993
Asetus kauppa- ja teollisuusministeriöstä
Kauppa- ja teollisuusministerin esittelystä säädetään valtioneuvoston ministeriöiden lukumäärästä ja yleisestä toimialasta 30 päivänä maaliskuuta 1922 annetun lain (78/22) sekä asiain ratkaisemisesta valtioneuvostossa ja sen ministeriöissä samana päivänä annetun lain (79/22) nojalla:
Kauppa- ja teollisuusministeriössä on sen toimialaan kuuluvien asioiden käsittelyä varten hallinnon kehittämisosasto, kauppaosasto, teollisuusosasto, energiaosasto ja yrityskehitysosasto.
Ministeriössä ja sen osastoissa voi olla johtoryhmiä ja muita toimintayksiköitä siten kuin ministeriön työjärjestyksessä tai sen nojalla osaston työjärjestyksessä määrätään.
Kauppa- ja teollisuusministeriön yrityspalvelun piiritoimistoista säädetään erikseen.
Ministeriön alaiset virastot ja laitokset
Ministeriön hallinnonalaan kuuluvat:
1) kuluttajavirasto,
2) kuluttajavalituslautakunta,
3) kilpailuvirasto,
4) elintarvikevirasto,
5) kuluttaja-asiamiehen toimisto,
6) patentti- ja rekisterihallitus,
7) kuluttajatutkimuskeskus,
8) lisenssivirasto,
9) mittatekniikan keskus,
10) teknillinen tarkastuskeskus,
11) geologian tutkimuskeskus,
12) valtion teknillinen tutkimuskeskus,
13) teknologian kehittämiskeskus,
14) Valtiontakuukeskus,
15) matkailun edistämiskeskus,
16) valtion hankintakeskus,
17) puolustustaloudellinen suunnittelukunta, sekä
18) Huoltovarmuuskeskus.
Kukin osasto käsittelee toimialansa osalta 1 momentissa tarkoitettuja virastoja ja laitoksia koskevat asiat.
Hallinnon kehittämisosasto
Hallinnon kehittämisosasto käsittelee asiat, jotka koskevat:
1) talousarvioehdotusta;
2) hallinnonalan toiminta- ja taloussuunnittelua ja ministeriölle tilivirastona kuuluvia asioita sekä suunnittelu- ja seurantajärjestelmiä;
3) ministeriön hallinnonalan yleistä tehokkuus- ja talousvalvontaa, hallinnon kehittämistä sekä tietojärjestelmien ja automaattisen tietojenkäsittelyn yhteensovittamista;
4) virka- ja työsuhteita, ministeriön työjärjestystä, koulutusta sekä muita henkilöstöhallinnollisia kysymyksiä;
5) lainsäädäntöä sekä viranomaisille annettavien esitysten, kertomusten ja lausuntojen valmistelua, mikäli ne eivät kuulu muun osaston käsiteltäviin tai mikäli ne koskevat useamman kuin yhden osaston toimialaa;
6) ministeriön edustamista oikeusasioissa;
7) asiakirjojen kirjaamista, arkistointia, tietopalvelua ja nimikirjanpitoa;
8) ulkomaalaislupia ja elinkeinolupajärjestelmien purkamista;
9) ministeriön valmiusasioita;
10) Saimaan Kanavalaivat Oy:tä; sekä
11) muita ministeriön toimialaan kuuluvia kysymyksiä, mikäli tässä asetuksessa ei ole toisin säädetty.
Kauppaosasto
Kauppaosasto käsittelee asiat, jotka koskevat:
1) viennin edistämistä;
2) kauppasopimusten valmisteluun ja toteuttamiseen liittyviä toimenpiteitä;
3) ulkomaankaupan säännöstelyä;
4) kaupan alaan liittyvien elinkeinojen valvontaa;
5) kuluttajakysymyksiä;
6) elintarvikevalvontaa;
7) taloudellisen kilpailun edistämistä ja muuta kilpailupolitiikkaa;
8) julkisia hankintoja;
9) matkailua;
10) kotimaankauppaa ja kauppakamarilaitosta;
11) osaston toimialaan liittyvää tutkimustoimintaa;
12) hinnanerokorvausten alaisten maataloustuotteiden vientiä;
13) huoltovarmuusrahastoa;
14) kansanhuoltoa; sekä
15) osaston käsiteltäviin asioihin liittyvää lainsäädäntöä.
Teollisuusosasto käsittelee asiat, jotka koskevat:
1) yleistä teollisuuspolitiikkaa;
2) teknologiapolitiikkaa ja kansainvälistä teknistaloudellista yhteistyötä;
3) teollisuuspoliittisesti merkittävää teollisuuden rahoitusta ja sen yhteensovittamista ministeriössä;
4) alueellista teollisuuspolitiikkaa yhteistyössä yrityskehitysosaston kanssa;
5) teollisuuden merkittävää koulutuspolitiikan suunnittelua ja kehittämistä yhteistyössä yrityskehitysosaston kanssa;
6) teollisuuden ja ympäristönsuojelun yhteisiä kysymyksiä;
7) teknillistä turvallisuus- ja tarkastustoimintaa;
8) tuotannollista toimintaa harjoittavia valtionyhtiöitä ja niiden toimintaperiaatteiden yhteensovittamista valtionhallinnossa;
9) Kera Oy:tä omistajavalvontaan kuuluvien kysymysten osalta;
10) Valtiontakuukeskusta ja Suomen Vientiluotto Oy:tä;
11) ulkomaalaisomistusta suomalaisissa yrityksissä yhteistyössä hallinnon kehittämisosaston kanssa;
12) teollisoikeuksia ja kaupparekisteriä;
13) kirjanpito- ja tilintarkastusjärjestelmiä; sekä
14) osaston käsiteltäviin asioihin liittyvää lainsäädäntöä.
Energiaosasto käsittelee asiat, jotka koskevat:
1) yleistä energiapolitiikkaa ja sen toteuttamista;
2) energiatalouteen liittyvää tutkimus- ja kehittämistyötä;
3) energiahuoltoa ja -tuotantoa sekä energian säästöä ja käyttöä;
4) energiatalouden rahoitusta;
5) poikkeusolojen energiahuollon turvaamista;
6) sähköenergian siirtämistä maan rajojen yli;
7) sähkö-, ydin- ja säteilyturvallisuutta;
8) energiahuollon ja ympäristönsuojelun yhteisiä kysymyksiä;
9) energiahuoltoon liittyviä lunastusasioita;
10) ydinjätehuoltorahastoa; sekä
11) osaston käsiteltäviin asioihin liittyvää lainsäädäntöä.
Yrityskehitysosasto
Yrityskehitysosasto käsittelee asiat, jotka koskevat:
1) pienen ja keskisuuren yritystoiminnan edistämispolitiikan valmistelua;
2) pienten ja keskisuurten yritysten kehittämispalveluihin sekä yrittäjäkoulutukseen ja -neuvontaan sekä muihin kehittämispalveluihin liittyviä asioita;
3) pienten ja keskisuurten yritysten valtiontukiin, Kera Oy:n toimintaan sekä yritysten alueelliseen ja vastaavaan muuhun erityisrahoitukseen liittyvää valmistelua ja yhteensovittamista;
4) kauppa- ja teollisuusministeriön yrityspalvelun piiritoimistoja; sekä
5) osaston käsiteltäviin asioihin liittyvää lainsäädäntöä.
Ministeriössä on kansliapäällikkö. Osaston päällikkönä on osastopäällikkö. Hallinnon kehittämisosaston päällikkönä on kuitenkin hallitusneuvos osastopäällikkönä.
Lisäksi ministeriössä on muita vakinaisia virkamiehiä sekä muuta virkasuhteista ja työsopimussuhteessa olevaa henkilöstöä.
Ministeriön virkojen sekä tilapäisen ja työsopimussuhteisen henkilöstön sijoittamisesta osastoihin ja muihin 1 §:n 2 momentissa tarkoitettuihin toimintayksikköihin määrää kansliapäällikkö.
Kauppaosaston, teollisuusosaston, energiaosaston ja yrityskehitysosaston osastopäälliköllä on ylijohtajan arvonimi.
Kansliapäällikön tehtävänä on sen lisäksi, mitä valtioneuvoston ohjesäännössä (995/43) säädetään, ministerin lähimpänä apuna:
1) johtaa ministeriön toimintaa;
2) sovittaa yhteen ja valvoa ministeriön eri osastojen toimintoja sekä osallistua laajakantoisten tai muutoin tärkeiden asioiden valmisteluun ja toteuttamiseen;
3) seurata ja arvioida kehitystä ministeriön hallinnonalalla sekä tehdä tarpeellisia aloitteita lainsäädännöllisiksi ja muiksi uudistuksiksi;
4) käsitellä asiat, jotka ministeri on niiden laadun vuoksi antanut hänen käsiteltävikseen; sekä
5) ratkaista toimivaltaansa kuuluvat asiat.
Kansliapäällikkö voi pidättää käsiteltäväkseen asian, joka tämän asetuksen tai työjärjestyksen mukaan kuuluisi ministeriön muulle virkamiehelle.
Osastopäällikön tai muun yksikön päällikön tehtävänä on:
1) johtaa yksikön toimintaa ja seurata, että yksikölle kuuluvat tehtävät hoidetaan tuloksellisesti;
2) seurata ja arvioida kehitystä yksikön toimialalla sekä tehdä tarpeellisia aloitteita uudistuksiksi;
3) valmistella ja esitellä tärkeimmät yksikölle kuuluvat asiat sekä asiat, jotka hän on pidättänyt käsiteltävikseen;
4) ratkaista toimivaltaansa kuuluvat asiat; sekä
5) huolehtia yksikön henkilöstön kehittämisestä.
Kansliapäällikön ja osastopäällikön sijaisesta määrätään ministeriön työjärjestyksessä.
Sijaisen tulee olla tasavallan presidentin nimittämä virkamies. Muun virkamiehen ollessa estynyt määrää tehtävien hoidosta asianomaisen osaston päällikkö.
Asioiden valmistelu ja ratkaiseminen
Kansliapäällikkö, osastopäällikkö sekä muut virkamiehet ratkaisevat ministeriössä päätettävät 15-25 §:ssä tarkoitetut asiat. Ministeriön virkojen täyttämisestä ja muiden palvelussuhdetta koskevien asioiden ratkaisemisesta säädetään 27-34 §:ssä.
Milloin asia, jonka virkamies tämän asetuksen perusteella saisi ratkaista, on periaatteellisesti tärkeä tai laajakantoinen taikka milloin siitä on hankittava valtioneuvoston raha-asiainvaliokunnan lausunto, ratkaisee asian ministeri.
Ministeri voi pidättää itselleen päätösvallan asiassa, jonka virkamies muutoin saisi ratkaista. Sama oikeus on yksittäistapauksessa kansliapäälliköllä ja osaston päälliköllä asiassa, jonka ratkaiseminen on annettu hänen alaiselleen virkamiehelle.
1) lausunnon antamista asiassa, joka kuuluu useamman kuin yhden osaston toimialaan; sekä
2) virkavapauden myöntämistä ministeriön alaisen viraston tai laitoksen päällikölle tai johtajalle enintään yhdeksi vuodeksi sekä näiden virkojen väliaikaisen hoitajan ottamista enintään vuodeksi tai hoitamista enintään vuoden virkavapauden aikana.
Lisäksi kansliapäällikkö ratkaisee ministeriön sisäiseen hallintoon kuuluvat asiat, jotka koskevat:
1) ministeriön yhteiseen käyttöön osoitettuja määrärahoja ja niiden jakamista osastojen ja yksiköiden käytettäväksi;
2) virkamatkamääräysten antamista osastopäällikölle; sekä
3) muuta ministeriön sisäistä hallintoa ja järjestystä, jos asia on periaatteellinen tai muuten tärkeä.
1) lausunnon antamista osaston toimialaan kuuluvassa asiassa;
2) osastolle osoitettujen tai käytettäväksi asetettujen määrärahojen myöntämistä, jakamista ja käyttämistä sekä niitä koskevien menojen hyväksymistä ministeriön työjärjestyksessä määrätyin ehdoin;
3) virkamatkamääräysten antamista osaston henkilöstölle; sekä
4) osaston toimialaan kuuluvan komitean mietintöjä, palkkioita ja korvauksia sekä komitean käytettäväksi asetettuja muita varoja päätoimisen henkilökunnan palkkausta lukuun ottamatta, siltä osin kuin asia ei kuulu komitean vahvistettavaksi.
Lisäksi osastopäällikkö ratkaisee, jollei tässä asetuksessa toisin säädetä, ne ministeriössä päätettävät asiat, jotka koskevat ministeriön alaisen viraston tai laitoksen tulosohjausta, henkilöstöä ja muuta sisäistä hallintoa.
Hallinnon kehittämisosaston osastopäällikkö ratkaisee 16 §:ssä, 27 §:n 3 momentissa sekä 30, 32 ja 33 §:ssä tarkoitettujen asioiden lisäksi asiat, jotka koskevat:
1) ministeriön sisäistä hallintoa ja järjestystä, jollei asia kuulu kansliapäällikön ratkaistavaksi;
2) ministeriön yhteisiin toimintamenoihin osoitettujen määrärahojen käyttämistä sekä kansainvälisestä yhteistyöstä aiheutuvia muita menoja;
3) ministeriön ratkaistavaksi säädettyjen lupien myöntämistä elinkeinon harjoittamiseen Suomessa taikka toimimiseen suomalaisen yhteisön perustajana, hallintoelimen jäsenenä tai muuna edustajana.
Kauppaosaston osastopäällikkö ratkaisee 16 §:ssä tarkoitettujen asioiden lisäksi asiat, jotka koskevat vähittäiskaupan ja eräiden työliikkeiden liikeajasta annetussa laissa (435/69) kauppa- ja teollisuusministeriön ratkaistaviksi määrättyjä poikkeuslupia.
Yrityskehitysosaston osastopäällikkö ratkaisee 16 §:ssä tarkoitettujen asioiden lisäksi asiat, jotka koskevat kauppa- ja teollisuusministeriön yrityspalvelun piiritoimistojen virkojen ja työsopimussuhteessa olevan henkilöstön sijoittamista piiritoimistoihin, lukuun ottamatta piiripäällikön viran sijoittamista.
Ministeriön työjärjestyksessä määrätty hallinnon kehittämisosaston hallitusneuvos ratkaisee 28 §:ssä tarkoitettujen asioiden lisäksi asiat, jotka koskevat:
1) ministeriön virkamiehille ja työsopimussuhteisille henkilöille myönnettäviä ikälisiä tai palvelusvuosilisiä, vuosilomakorvauksia sekä muita virka- ja työehtosopimuksiin ja palvelussuhteen ehtoja koskeviin säännöksiin tai määräyksiin perustuvia palkanlisiä ja lisäpalkkioita;
2) todistuksen antamista irtisanoutumisesta ja virkasuhteen päättymisestä ministeriön henkilöstöön kuuluvalle;
3) lupaa oman auton käyttämiseen virkamatkoilla;
4) kaluston ja muun siihen verrattavan irtaimen omaisuuden poistamista;
5) edellä 4 kohdassa tarkoitetun poistetun omaisuuden lahjoittamista yleishyödylliseen tarkoitukseen;
6) tileistä poistoa;
7) yleisten asiakirjain julkisuudesta annetun lain (83/51) 20 §:ssä tarkoitettuja lupia; sekä
8) sairausvakuutuslaista (364/63) ministeriölle aiheutuvia tehtäviä.
1) ministeriölle tilivirastona kuuluvia tehtäviä;
2) palkkausmenojen ja matkalaskujen hyväksymistä;
3) tileistä poistoa ministeriön alaisten virastojen ja laitosten kirjanpidosta;
4) menorästien edelleen tileissä pitämistä; sekä
5) aikaisempaan vuoteen kohdistuvan menon maksamista kulumassa olevan varainhoitovuoden määrärahasta.
Ministeriön työjärjestyksessä määrätty kauppaosaston kaupallinen neuvos, ylitarkastaja tai tarkastaja ratkaisee asiat, jotka koskevat:
1) turvavarastolain (970/82) 8 §:n 2 ja 3 momentin mukaisten tilapäisten käyttölupien myöntämistä;
2) tuontipolttoaineiden velvoitevarastointilain (303/83) 6, 10 ja 15 §:n mukaisten poikkeuslupien myöntämistä;
3) osaston toimialaan liittyvän tutkimustoiminnan yksittäisiin hankkeisiin liittyvien menojen hyväksymistä;
4) hinnanerokorvausten alaisten maataloustuotteiden vientiä koskevat asiat; sekä
5) vienninedistämishankkeiden tilityksiin liittyvien menojen hyväksymistä.
Ministeriön työjärjestyksessä määrätty teollisuusosaston teollisuusneuvos tai ylitarkastaja ratkaisee asiat, jotka koskevat:
1) teknologiapolitiikan ja kansainvälisen teknistaloudellisen yhteistyön yksittäisiin päätöksiin ja sopimuksiin liittyvien menojen hyväksymistä;
2) kaivoslain 6, 7, 9, 10, 17, 19, 21, 26, 27, 29, 38, 49, 51, 52, 54, 64, 77 ja 78 §:ssä sekä kaivosasetuksen (663/65) 2, 3, 17 ja 28 §:ssä mainittuja asioita; sekä
3) ministeriön kaivosasetuksen 29 §:n nojalla antamien tai annettavien määräysten perusteella ministeriön ratkaistavaksi määrättyjä asioita.
Ministeriön työjärjestyksessä määrätty energiaosaston teollisuusneuvos tai hallitusneuvos ratkaisee asiat, jotka koskevat:
1) yksittäisiin energiainvestointeihin myönnettyihin valtionavustuksiin liittyvien menojen hyväksymistä;
2) yksittäisiin maaseudun sähköistämiseen myönnettyihin valtionavustuksiin liittyvien menojen hyväksymistä;
3) ydinenergia-asetuksen (161/88) 50 ja 56 §:ssä kauppa- ja teollisuusministeriön ratkaistaviksi määrättyjä vientiä, tuontia ja kuljetuksia koskevia lupia sekä näitä toimintoja koskevia ydinenergialain (990/87) 8 §:ssä tarkoitettuja ennakkotietoja;
4) ydinenergia-alan tutkimusta, suunnittelua ja valvontaa sekä teknologista kehittämistoimintaa koskeviin yksittäisiin rahoituspäätöksiin liittyvien menojen hyväksymistä;
5) energia-alan tiedotusta ja neuvontatoimintaa koskeviin yksittäisiin rahoituspäätöksiin liittyvien menojen hyväksymistä;
6) energian käytön ja tuotannon tutkimusta koskeviin yksittäisiin rahoituspäätöksiin liittyvien menojen hyväksymistä;
7) energiatalouden suunnittelua koskeviin yksittäisiin rahoituspäätöksiin liittyvien menojen hyväksymistä;
8) energiateknologian tutkimusta ja koetoimintaa koskeviin yksittäisiin rahoituspäätöksiin liittyvien menojen hyväksymistä; sekä
9) energiahuollon tutkimus-, suunnittelu- ja valvontatoimintaa koskeviin yksittäisiin rahoituspäätöksiin liittyvien menojen ja osaston toimialaan kuuluvien tulojen hyväksymistä.
Ministeriön työjärjestyksessä määrätty yrityskehitysosaston teollisuusneuvos ratkaisee asiat, jotka koskevat:
1) kauppa- ja teollisuusministeriön yrityspalvelun piiritoimistojen sekä pienten ja keskisuurten yritysten kehittämispalvelujen kulutusmenomäärärahojen jakamista piiritoimistoille asianomaisen piiripäällikön hyväksyttäväksi piiritoimiston menoihin;
2) menojen hyväksymistä 1 kohdassa tarkoitetuista määrärahoista siltä osin, kuin niitä ei ole jaettu kauppa- ja teollisuusministeriön yrityspalvelun piiritoimistoille;
3) matkamääräyksen antamista piiripäällikölle ja tämän vuosiloman vahvistamista; sekä
4) kuljetusten alueellisesta tukemisesta annetun lain (954/81) mukaisen kuljetustuen myöntämistä sekä siitä johtuvien menojen hyväksymistä.
1) kansliapäälliköllä ylempi korkeakoulututkinto sekä hyvä perehtyneisyys talouselämään ja hallintoon;
2) hallinnon kehittämisosaston hallitusneuvoksella osastopäällikkönä oikeustieteen kandidaatin tutkinto ja hyvä perehtyneisyys hallintotehtäviin;
3) kauppaosaston, teollisuusosaston, energiaosaston ja yrityskehitysosaston osastopäälliköllä ylempi korkeakoulututkinto sekä hyvä perehtyneisyys osaston toimialaan ja hallintoon;
4) apulaisosastopäälliköllä ja neuvottelevalla virkamiehellä ylempi korkeakoulututkinto sekä riittävä perehtyneisyys virkaan kuuluviin tehtäviin ja hallintoon;
5) hallitusneuvoksella ja hallitussihteerillä, mitä valtioneuvoston ohjesäännön 29 §:ssä säädetään;
6) teollisuusneuvoksella, kaupallisella neuvoksella, suunnittelujohtajalla ja talousjohtajalla ylempi korkeakoulututkinto sekä perehtyneisyys virkaan kuuluviin tehtäviin ja hallintoon;
7) tiedotuspäälliköllä, ylitarkastajalla, erikoistutkijalla, koulutuspäälliköllä, pääsihteerillä, yritystutkijalla, kaupallisella sihteerillä ja esittelijällä ylempi korkeakoulututkinto ja perehtyneisyys virkaan kuuluviin tehtäviin;
8) suunnittelijalla ja tutkijalla korkeakoulututkinto ja perehtyneisyys virkaan kuuluviin tehtäviin;
9) ylikielenkääntäjällä ja kielenkääntäjällä virkaan soveltuva korkeakoulututkinto sekä viran hoitamiseen tarvittava kielitaito; sekä
10) muilla virkamiehillä sellainen taito ja kyky, jota viran menestyksellinen hoitaminen edellyttää.
Lisäksi virkamieheltä voidaan vaatia, jos viran tehtävien hoito sitä edellyttää, vieraan kielen taitoa.
Virkojen täyttäminen ja muut palvelussuhdetta koskevat säännökset
Tasavallan presidentti nimittää valtioneuvoston esityksestä 26 §:n 1 momentin 1-6 kohdassa mainitut virkamiehet. Momentin 1-3 kohdassa mainitut virat täytetään niitä haettavaksi julistamatta.
Ministeri nimittää 26 §:n 1 momentin 7-9 kohdassa mainitut virkamiehet.
Hallinnon kehittämisosaston osastopäällikkö nimittää muut vakinaiset virkamiehet sekä ottaa vastaavat tilapäiset virkamiehet ja vastaavan työsopimussuhteisen henkilöstön ja vahvistaa heidän palkkauksensa.
Virkavapautta, johon virkamiehellä on oikeus lain tai asetuksen taikka valtion virkaehtosopimuksen nojalla, sekä tätä virkavapautta vastaavan vapautuksen työsopimussuhteessa olevalle myöntää työjärjestyksessä määrätty hallinnon kehittämisosaston hallitusneuvos.
Muun kuin 28 §:ssä tarkoitetun virkavapauden tai vapautuksen myöntää:
1) tasavallan presidentin nimittämälle virkamiehelle enintään yhdeksi vuodeksi ministeri ja sitä pidemmäksi ajaksi valtioneuvosto;
2) ministerin nimittämälle virkamiehelle kansliapäällikkö;
3) muulle virkamiehelle ja työsopimussuhteessa olevalle se, joka nimittää virkaan tai ottaa tehtävään.
Viran väliaikaisen hoitajan ottamisesta avoinna olevaan virkaan ja viran hoitamisesta virkavapauden aikana päättää se, joka 29 §:n mukaan myöntää virkavapauden.
Vuosilomista sekä vuosiloma-aikojen vahvistamisesta ja ajoista poikkeamisesta määrätään ministeriön työjärjestyksessä.
Valtion virkamieslain (755/86) 24 §:ssä tarkoitettua sivutointa koskevista asioista päättää kansliapäällikkö. Edellä 27 §:n 3 momentissa tarkoitetun henkilöstön osalta niistä päättää kuitenkin hallinnon kehittämisosaston osastopäällikkö.
Hallinnon kehittämisosaston osastopäällikkö ratkaisee asiat, jotka koskevat palkkauksen maksamista ministeriön henkilöstölle opintoja tai tuomioistuinharjoittelua varten myönnetyn virkavapauden ajalta.
Mitä 30-33 §:ssä säädetään virasta ja virkamiehestä, koskee soveltuvin osin myös työsopimussuhteessa olevaa.
Yhteistoiminnassa ministeriön ja henkilöstön välillä noudatetaan, mitä yhteistoiminnasta valtion virastoissa ja laitoksissa annetussa laissa (651/88) säädetään ja sen nojalla tehdyissä sopimuksissa määrätään.
Ministeriön yleisistä menettelytavoista, asioiden valmistelusta, sisäisestä hallinnosta, osastojen ja muiden 1 §:n 2 momentissa tarkoitettujen toimintayksiköiden tehtävistä sekä toimintayksikköjen välisestä työnjaosta samoin kuin siitä, kenen ratkaistavaksi asia kuuluu, määrätään tarkemmin ministeriön työjärjestyksessä. Ministeriön työjärjestyksen vahvistaa ministeri.
Osaston johto- ja muista työryhmistä sekä osaston virkamiesten tehtävistä ja osaston muusta järjestämisestä määrätään tarkemmin osastopäällikön vahvistamassa osaston työjärjestyksessä.
Mikäli tässä asetuksessa ei toisin säädetä, noudatetaan valtioneuvoston ohjesääntöä.
Tällä asetuksella kumotaan kauppa- ja teollisuusministeriöstä 25 päivänä toukokuuta 1990 annettu asetus (474/90) siihen myöhemmin tehtyine muutoksineen.
Helsingissä 26 päivänä helmikuuta 1993
1 §2 §3 §4 §5 §6 §7 §8 §9 §10 §11 §12 §13 §14 §15 §16 §17 §18 §19 §20 §21 §22 §23 §24 §25 §26 §27 §28 §29 §30 §31 §32 §33 §34 §35 §36 §37 §38 §


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiArkkitehtuurianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiVärikäsTietokoneetViileäSöpöKukkaHauskaPelitTytötteHDLomaKuumaElääLogoRakkausElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisää	Kotiin / Lisää / taustakuvia facebook HD	taustakuvia facebook HD
1,975 näkymät
0	taustakuvia facebook HD
Here Is a Collection Of wallpapers for facebook HD collection For Desktops, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä 5dwallpaper.com, on yli satoja tuhansia taustakuvat ovat ladattavissa. Voit ladata Jokainen Taustakuva ilmaiseksi.
If you Like This wallpapers for facebook HD Collection Give us a Like And Share On Facebook.
piipittää Tietoja Love Peace Edellinen: vinyyli tapetti HD
seuraava: seepra tapetti HD
näkymät (798) xmas tapetti HD
näkymät (280) taustakuva joulu HD
näkymät (176) talvi tapetti HD kokoelmat
näkymät (155) Harley Quinn tapetti HD
näkymät (145) Tumblr tapetti 15 HD kokoelmat
Salama tapetti HD kokoelmatmustang tapetti HDiphone hd tapetti HD Downloadmatrix taustakuva HDScarlett Johansson tapetti HDkristillinen taustakuvia HDsantabanta tapetti HDBMW tapetti HD Collectionflash tapetti HDanimal taustakuvat 15 HD kokoelmat Suunnitellut 5dwallpaper.com | Powered by zuuur.com	© Copyright 2016, Kaikki oikeudet pidätetään	Siirry alkuun

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD hd HD HD HD