text:
Jyväskylä Seksi Free Gay Hd Porn Site - Sugar
Jyväskylä seksi free gay hd porn site
09/03/2018	 09/03/2018	 By	Gilberto Harbin
marraskuu Xxx sexshop jyväskylä seksi joensuu vogue sauna kokemuksia tampere parhaat pornovideot sexsitreffit naisen klitoris finnkino lahti free ilmaiset eroottiset filmit realdoll suihinotto tekniikka naisen tissit sihteeriopisto turku seksi seuraa aikuisviihde dvd 3d hd porn gay Free hd porn site puhelinseksiä. 2. elokuu Hook up with sexy sexi pelit ilmainen seksi black singles. Large, hD, tube Ilmainen Porno, hieronta: , hD videot Free sex videos Cougared oulu Gay, hierontaa, tampere, finland Sexwork / Gay Large, porn, films alastonkuvat free hentai siskon kanssa tantra hämeenlinna citysauna jyväskylä. toukokuu Tytöt Kouvola Tallinnan alkoholimyymälät free hd lesbian porn Naisen pilu sappee hd seksivideot pari etsii naista seksi teija jyväskylä tgirls porno Free gay hd porn site pyllyn nuolenta, Seksi seinäjoki vaasa homo seksi.
Jyväskylä seksi free gay hd porn site -
Porn, tV All models were 18 years of age or older at the time of depiction. Org seksi videot suomi ilmais seksi thai liekki mun leffa panoseuraa strapon domina klitoris videot bb inka tuominen sihteeri opisto seksiseuraa espoon keskus tantra helsinki sexy xxx ilmaiset tampereella peniksen kehittäminen panoseuraa turku laurilan lomamökit sex tampere hot nude girl panoseuraa fi brazilian shemale lauttasaari. Yhtäkkiä kuulin askeleita takanani, ja ennen kuin ehdin reagoida, oli nahkatakkisen miehen toinen käsi uumallani ja toinen rinnoillani. Billeder af kusser tilbud dildo f seksitreffit etsi gratis sex hot hot mäntsälä.
: Jyväskylä seksi free gay hd porn site
SEKSI VIDEO GAY ILMAINEN SABINA SUOMI PORNO 79
Jyväskylä seksi free gay hd porn site Thai Hieronta f Kesto: Ota yhteyttä email protected, häiriöilmoitukset tietoliikenne ja lankapuhelin Puh. We have full length hegre art movies and you can download, share and enjoy the best of them for free. Sex tampere naisseuraa oulu, uusi tyttö thai hieronta Jyväskylä. Keltainen ruusu helsinki bb suomi sex Hieronta - erotic thai. Suomen hippos seksiseuraa porvoo Ryhmäseksi videot dildon korvike Porno foorumi mies siveysvyössä Sihteeriopisto kuopio treffit vaasa. Seksitreffit, tampere Pienin penis nainen etsii nuorempaa miest.
THAI HOMO HIERONTAA KUOPIO ILMAISTA LESBOSEKSIÄ Thai hieronta turussa pissa kakka leikit homoseksuaaliseen
marraskuu Xxx sexshop jyväskylä seksi joensuu vogue sauna kokemuksia tampere parhaat pornovideot sexsitreffit naisen klitoris finnkino lahti free ilmaiset eroottiset filmit realdoll suihinotto tekniikka naisen tissit sihteeriopisto turku seksi seuraa aikuisviihde dvd 3d hd porn gay Free hd porn site puhelinseksiä. 6. marraskuu Org livejamin itsetyydytys tapoja free suomi porn seksilelut netistä sex ryhmäliikunta hd 3d porn xxxsex treffit jyväskylä bondage pics seksi Free dating chat site canada Oulu thai hieronta thai hieroja Web jyväskylä sex work net helsinki gay seksiä treffit iskuri amateurs sex tantra hieronta tampere. helmikuu Suomi lesbo porno kiimainen nainen Jouluristeily riikaan seksi chatit Free hd lesbian porn ilmaisia suomalaisia porno videoita Our site is.
Sex estonia kiihottava mies gay
Seksi videot homo seksi
Homoseksuaaliseen itsetyydytys keinoja sex work tampere
seksitreffit 24 dildon homoseksuaaliseen käyttö
gay suomalainen seksi chat seksiseuraa iisalmi

matches: Hd hd hd hd hD hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd


text:
SNOWHOW - POHJOLAN TALVI ohjelmatiedot - Telsu.fi
TietovisatBlogitReseptitNauris.fiHoroskooppiSanakirjaVaihtoautot
Haulla snowhow - pohjolan talvi löytyy 12 aiemmin esitettyä tv-ohjelmaa.
Snowhow - Pohjolan talviS
su 26.01. klo 08.05 - 09.05
4/4. Talvi katoaa. Kun ilmasto muuttuu, tutut talvipuuhat muuttuvat muistoiksi. Jo nyt hiihtokausi on Etelä-Suomessa keinolumen varassa. Miten käy Grönlannin kymmen tuhatvuotisen jäätikön? HD
la 25.01. klo 21.15 - 22.15
Talvi katoaa. Kun ilmasto muuttuu, tutut talvipuuhat muuttuvat muistoiksi. Jo nyt hiihtokausi on Etelä-Suomessa keinolumen varassa. Miten käy Grönlannin kymmen tuhatvuotisen jäätikön? 4/4. HD
la 25.01. klo 18.40 - 19.40
su 19.01. klo 11.15 - 12.15
3/4. Valon paluu. Luonto tarvitsee talvea. Saimaannorpan selviytyminen on vapaaehtoisten käsissä. Seuraamme petoja Ruotsin vuoristossa ja tutkimuslaivan matkaa Jäämerellä. Kevään valo ruokkii elämän lisäksi myös luovuutta. HD
la 18.01. klo 21.45 - 22.45
la 18.01. klo 18.15 - 19.15
Snowhow - Pohjolan talviSu
su 12.01. klo 10.55 - 11.58
2/4. Jääkiteiden voima. Millaisia mahdollisuuksia ja uhkia lumeen ja jäähän kätkeytyy? Esittelyssä jäätie tukkirekalle ja työtä jäänmurtajalla. Kuulemme myös lumivyörystä selvinneen Jennyn tarinan. HD
la 11.01. klo 21.15 - 22.15
la 11.01. klo 18.40 - 19.40
su 05.01. klo 10.50 - 11.50
Talvi on tulossa. Yhteispohjoismainen sarja esittelee talviosaamista Norjan upeista vuonomaisemista Huippuvuorten kuukausien mittaisen kaamokseen. Suomessa helikopterimoottorisahataan ja hiihdetään avantoon. 1/4. HD
la 04.01. klo 21.15 - 22.15
1/4. Talvi on tulossa. Yhteispohjoismainen sarja esittelee talviosaamista Norjan upeista vuonomaisemista Huippuvuorten kuukausien mittaisen kaamokseen. Suomessa helikopterimoottorisahataan ja hiihdetään avantoon. HD
la 04.01. klo 18.40 - 19.40
www.telsu.fi > ohjelmatiedot > Snowhow - Pohjolan talvi
Totuuden taakka12:30 - 13:15 Yle TV1 Mäkihypyn MC: Rasnov14:55 - 16:50 Yle TV2 Isä Matteon tutkimuksia15:00 Yle Teema & Fem Milanon naisten paratiisi16:05 Yle Teema & Fem Emmerdale16:30 - 16:58 MTV3 Pitääkö olla huolissaan?18:00 - 19:00 Sub Holby Cityn sairaala18:00 - 19:00 Yle TV2 Mitä tänään syötäisiin? Perjantai18:30 - 19:00 MTV3 Durrellin perhe19:00 - 19:50 Yle TV1 Salatut elämät19:30 - 20:00 MTV3 The Voice of Finland20:00 - 21:25 Nelonen Marja Sannikka20:00 - 20:30 Yle TV1 Tanssin tähden21:00 - 21:30 AlfaTV Perjantai21:05 - 21:45 Yle TV1 Sunnuntailounas21:30 - 22:00 MTV3
Wendy and The Refugee Neverland19:00 - 20:20 Yle TV2 IMDb 4.8 Liekeissä19:00 - 21:00 Hero IMDb 6.6 Genius21:00 Yle Teema & Fem IMDb 7.5 Kohtalon valvojat21:00 - 23:05 TV5 IMDb 7.0 Hamekyttä21:00 - 23:05 Sub IMDb 5.2 Fatal Flip21:00 - 22:55 Hero IMDb 4.8 Forrest Gump21:30 - 00:25 Nelonen IMDb 8.8 Viimeinen samurai22:35 - 01:25 MTV3 IMDb 7.7 Unlocked22.2. klo 00:25 - 02:25 Nelonen IMDb 6.2 Hot Shots! 222.2. klo 00:50 - 02:30 FOX IMDb 6.6
Pinnalla juuri nyt: Milanon naisten paratiisi, Yhdistetyn MC: Trondheim, Totuuden taakka, Durrellin perhe, Lemmen viemää, Hiihdon maailmancup: Ski Tour, sprintit, Emmerdale, Posse, Kimpassa, Miehen puolikkaat

matches: HD HD HD HD HD HD


VISK - § 996 Repesi ilosta, suuttui asian johdosta ~ koska en tullut
SISÄLLYS > RAKENNE > Nominaaliset lauseenjäsenet > Adverbiaalit > Adverbiaalien merkitystehtäviä > Syy- ja ehtosuhteen adverbiaalit > Syy, aihe, perustelu > § 996 Repesi ilosta, suuttui asian johdosta ~ koska en tullut
Syy- ja ehtosuhteita ilmaistaan paitsi kausaalisen partikkelin sisältävillä lauseilla, myös adpositio- tai elatiivi- ja illatiivisijaisilla (harvemmin partitiivi-) lausekkeilla, joita kaikkia nimitetään yhteisesti syy- ja ehtosuhteen adverbiaaleiksi. (Tarkemmin lauseidenvälisistä suhteista » § 1128 – 1143.)
Kausaalisia adverbiaaleja ovat tapahtuman syytä, ihmisen toiminnan motivaatiota ja perusteluita ilmaisevat adverbiaalit. Syyn adverbiaalit ilmaisevat asiaintilojen välistä havainnoitavaa aiheutumissuhdetta: A aiheuttaa B:n. Syyn adverbiaalina on yleensä elatiivi- tai adpositiolauseke, mutta myös koska- tai kun-lause on mahdollinen.
Mies loukkaantui sytyttimen räjähdyksestä. (l)
Syy: sytytin räjähti, Seuraus: mies loukkaantui
Halli-Harkimo repesi ilosta. (l) | – – neljä merijalkaväen sotilasta kuoli aliravitsemuksen seurauksena – –. (l) | Tänä kesänä Shell joutui perumaan porauslauttapäätöksensä ostoboikottien takia – –. (l) | Pommi ei räjähtänyt, koska sen sytyttimessä oli toimintahäiriö. (l)
Kausaalinen adverbiaali voi ilmaista myös aihetta. Esimerkiksi adverbiaalin varkaudesta sisältävä lause Poikaa epäiltiin varkaudesta tarkoittaa, että poikaa epäiltiin varkauden takia. Aiheen adverbiaaleiksi tulkittavat ilmaukset ovat yleensä elatiivi- tai adpositiolausekkeita.
Helsingin käräjäoikeus tuomitsi – – NN:n törkeästä huumausainerikoksesta vankilaan jo alkutalvesta. (l) | Tampereen käräjäoikeus vangitsi tapauksen vuoksi torstaina mieshenkilön. (l)
Syyn ja aiheen adverbiaalit eivät ole toisistaan selvästi erotettavia ryhmiä. Myöskään elatiivi- ja adpositioilmaus eivät aina selvästi eroa toisistaan merkitykseltään. Tosin eräissä tapauksissa elatiivilausekkeen ilmaisema syy- tai aihesuhde on yksiselitteisempi. Esimerkiksi ilmauksessa Mies joutui vakuutuspetoksesta vankilaan esitetään miehen joutuneen vankilaan tekemänsä petoksen takia, mutta ilmauksessa Mies joutui vakuutuspetoksen takia vankilaan todetaan vain petoksen ja vankilaan joutumisen välinen aiheutumissuhde, mutta petoksen tekijää ei täsmennetä. Adpositiot johtuen, takia, tähden, vuoksi, ansiosta, johdosta, perusteella, seurauksena ovat kuitenkin selvästi kausaalisia, kun taas elatiivin käyttö on verbikohtaisempaa. Elatiiviadverbiaali ei olekaan esim. seuraavissa mahdollinen: – – on monia hyviä pelaajia, jotka eivät pääse NHL:ään – – kokonsa takia (l); Tietöiden vuoksi paikalla oli viidenkympin rajoitus (l).
Kausaalinen adverbiaali voi esittää myös perustelun toiminnalle. Perustelun adverbiaalit ilmaisevat tulkintoja asiaintilojen yhteyksistä joko tilanteen osallistujien näkökulmasta tai puhujan päätelminä. Esimerkissä (c) 5000 markan nosto tililtä ei aiheudu siitä, ettei tilillä ole enempää rahaa, vaan puhuja perustelee, miksi ei nostanut enempää. Perustelun adverbiaalit ovat tyypillisesti lauseita (d), mutta myös adpositiolausekkeet (e) ovat mahdollisia.
Nostin 5000 markkaa säästötililtä, koska siellä ei ollut enempää. (l)
Samalla hän oli pyytänyt toisia unohtamaan kuulemansa, koska asia on äärimmäisen salainen. (l) | En oikeastaan ole sisustaja, koska minulla ei ole alan koulutusta, – –. (l) | – – jos sitä [huuhteluainetta] nyt välttämättä haluaa käyttää, niin sitten mahdollisimman vähän – huuhteluaineet kun rasittavat luontoa – –. (l)
Näemmehän kaikki asiat omalla tavallamme, johtuen erilaisista kokemuksistamme. (yo) | – – he [yleisurheilun ystävät] kykenevät istumaan puuduttavan pitkiä kilpailuja läpi vain muutaman hyvän hetken tähden. (l) | On turha väittää, että Yhdysvallat hyökkäsi Irakiin sen takia, että Irak ei ole tuhonnut mahdollisia kemiallisia joukkotuhoaseitaan. (E)
Kausaaliset adverbiaalit ovat yleensä lauseen määritteitä. Tunnetilan aiheuttajaa eli ärsykettä ilmaiseva suuntasijainen adverbiaali kuitenkin liittyy pikemminkin verbiin kuin lauseeseen: suutuin asiasta ~ häneen (» § 465 – 467). Näidenkin verbien yhteydessä ovat myös lauseen ja adpositiolausekkeen muotoiset adverbiaalit mahdollisia.
Naisasialiitto Unioni raivostui erään vaateketjun joulukampanjasta. (E) | Kalle Könkkölä suuttui Tampereeseen. (l) | Paikallinen kirkko suuttui tapauksen johdosta – –. (l) | Hän hämmästyi, koska sai enemmänkin kuin pyysi – –. (L) | Museovirasto ei ole ollut erityisen ihastunut rakennelmasta. (l) | Rahkapiirakoihinkin hän on ihastunut – –. (l) | Hotellin portsari ihastui, kun kuuli meidän olevan Suomesta. (E)
Huom. Sellaiset aiheen adverbiaalit kuin innostua asiasta ovat läheisiä puheenaihetta tai kuvauksen kohdetta ilmaiseville elatiivisijaisille adverbiaaleille, jollaisia saavat kommunikaatioverbit kuten puhua, keskustella, jutella, kertoa (asiasta) (» § 483). Aihetta tai teemaa ilmaisevat substantiivien elatiiviadverbiaalit kuten kuva ~ kirja ~ kertomus elämästä (» § 587).


text:
Pyykkituvan kustannusten jakaminen asunto-osakeyhtiössä | Oikeus ja filosofia
Pyykkituvan kustannusten jakaminen asunto-osakeyhtiössä
Posted on 15.03.2017 by Markus Malk
Korkein oikeus on ottanut kantaa siihen, voidaanko asunto-osakeyhtiön yhteisissä tiloissa sijaitsevan pyykkituvan kustannukset kattaa yhtiövastikkeilla. Asunto-osakeyhtiön yhtiökokous oli päättänyt äänestyksen jälkeen mainitusta kustannusten jakamisen periaatteesta. – Teoriassa toinen vaihtoehtohan olisi, että pyykkituvan käytöstä aiheutuvat kustannukset rahoitettaisiin nimenomaisilla käyttömaksuilla.
Ennakkopäätöksen KKO 2016:43 mukaan asunto-osakeyhtiössä oli 92 asuinhuoneistoa. Pyykkitupa oli yhtiön hallinnassa olevassa tilassa, ja sitä saivat asukkaat käyttää vaatteiden ja muiden tekstiilien pesemiseen ja kuivaamiseen.
Aiemmin tuvan koneiden ja laitteiden käytöstä oli peritty maksu. Se oli maksettu pyykinpesun yhteydessä. Koneiden rahastimien anastamisen jälkeen maksusta oli luovuttu, ja pyykkituvan käytöstä aiheuvat kustannukset oli katettu osakkaiden maksamilla yhtiövastikkeilla.
Yhtiökokous oli 3.5.2012 päättänyt äänestyksen jälkeen, että pyykkituvan käytöstä ei edelleenkään peritä erillistä maksua.
Kaksi osakasta moitti päätöstä. Heidän mielestään yhtiökokouksen tekemä päätös oli paitsi yhtiöjärjestyksen myös asunto-osakeyhtiölain vastainen. Moitteen mukaan vastikemaksuilla voitiin kattaa pelkästään yhtiön menoja, jollaisia pyykkituvan käytöstä aiheutuvat kustannukset eivät olleet. Jälkimmäiset olivat asukkaiden vaihtelevia ja vapaaehtoisia elinkustannuksia. Koska pyykkituvan käytöstä aiheutuvat kustannukset katettiin yhtiövastikkeilla, osakkaiden velvollisuus maksaa yhtiövastiketta nousi. Tästä johtuen yhtiökokouksen mainittu päätös olisi edellyttänyt yhtiöjärjestyksen muuttamista ja kaikkien osakkaiden suostumusta.
Moitekanteen jättäneet osakkaat katsoivat edelleen, että yhtiökokouksen päätös loukkasi asunto-osakeyhtiölaissa säädettävää yhdenvertaisuusperiaatetta. Ne osakkaat, jotka käyttivät pyykkitupaa, saivat epäoikeutettua etua siitä, että kyseisen tilan käyttö oli luovutettu heille käypää korvausta edullisemmin. Toisaalta yhtiövastikkeen jyvityksestä seurasi, että yleisesti suurempien huoneistojen omistajat joutuivat maksamaan pyykkituvasta aiheutuvia käyttökustannuksia enemmän kuin osakkaat, joiden hallinnassa oli pienemmät huoneistot.
KKO:n ennakkopäätöksen lähtökohta
Ennakkopäätöksessä KKO pitäytyi alioikeuden ja hovioikeuden kannalle. Kanne hylättiin.
KKO:n argumentaatio perustuu asunto-osakeyhtiölain 1 luvun 2 ja 5 §:stä ilmenevään yhtiön tarkoitukseen. Muodollisesti KKO siis rakentaa ratkaisunsa lain 1 luvun perusperiaatteiden varaan. Ennakkopäätöksessä lausutaan aivan oikein, että asunto-osakeyhtiön tarkoitus on tyydyttää osakkaiden asumistarpeet. – Olen toisaalla kritisoinut tätä asunto-osakeyhtiölain esityössä (HE 24/2009 vp) ilmenevää näkemystä liian kapeaksi, sillä käytännössä asunto-osakeyhtiö tarjoaa asumispalveluja myös muille kuin osakkaille ja osalle osakkaista huoneistoon hallintaan oikeuttavien osakkeiden omistaminen on keino saada pääomatuloja.
Asunto-osakeyhtiön 3 luvun 1 §:n mukaan osakas on velvollinen maksamaan yhtiöjärjestyksessä määrättävien periaatteiden mukaisesti yhtiövastiketta, jolla katetaan yhtiön menoja. Osakashallinnassa olevien tilojen ohella yhtiöillä on tyypillisesti yhteisiä tiloja, joita yhtiö hallinnoi ja joiden pidosta yhtiö vastaa. KKO toteaa tältä osin:
Näiden tilojen määrä ja käyttötarkoitus vaihtelevat eri yhtiöissä. Kyseessä voivat olla kaikkien asukkaiden yhteisessä käytössä olevat tilat, kuten esimerkiksi porrashuoneet. Toisaalta kyseessä voivat olla tilat, joita yhtiön osakkeenomistajat ja asukkaat voivat käyttää varaamansa vuoron perusteella, kuten tyypillisesti sauna- ja pyykkitilat.
Kun asunto-osakeyhtiö hallinnoi yhteisiä tiloja, yhtiölle kuuluu myös valta päättää tilojen käytöstä. KKO huomauttaa, että asunto-osakeyhtiölaissa ei erikseen säännellä mainitun tyyppisten “tilojen käytöstä eikä niiden käytöstä mahdollisesti perittävistä maksuista”. Tästä seuraa KKO:n tulkinta, jonka mukaan yhteisten tilojen käytöstä aiheutuvien kustannusten kattaminen “on siten kussakin yksittäistapauksessa ratkaistava kyseisen yhtiön yhtiöjärjestyksen määräysten ja asunto-osakeyhtiölain säännösten perusteella”.
KKO:n kanta yhtiövastikkeella katettavista kustannuksista
KKO:n ennakkopäätöksen mukaan pyykkituvan tarjoamat palvelut kuuluvat tavanomaisiin asunto-osakeyhtiön osakkaan asumistarpeisiin. Siksi pyykkituvassa tarjottavat palvelut liittyvät elimellisesti asunto-osakeyhtiön pääasialliseen tarkoitukseen, joka on edellä mainittu yhtiön kiinteistön ja rakennusten hallitseminen osakkaiden asumistarpeiden tyydyttämiseksi. Koska pyykkituvan ylläpito ei kyseisessä asunto-osakeyhtiössä muodostu kohtuuttomiksi (1.000-2.000 euroa vuosittain), KKO katsoo yhtiöllä olevan harkintavalta siihen, “milloin… pyykkituvan ylläpito on yhtiön kannalta perusteltua”.
Koska kyse on yhtiön pääasialliseen tarkoitukseen ja toimintaan liittyvästä kustannuksesta, se on KKO:n mukaan mahdollista kattaa asunto-osakeyhtiölain 3 luvun 2 §:n mukaan yhtiövastikkeella, koska yhtiöjärjestyksestä ei muuta johdu. Yhtiöjärjestyksessä ei tässä tapauksessa velvoiteta yhtiökokousta päättämään yhtiövastikkeen lisäksi muista osakkailta perittävistä maksuista. Yhtiöjärjestyksen mukaan vastikkeella on mahdollista “rahoittaa yleisesti ottaen kaikki hallinto- ja hoitokustannukset sekä muut tarpeelliset menot”.
KKO:n kanta yhdenvertaisuusperiaatteen noudattamisesta
Asunto-osakeyhtiön osakkaiden yhdenvertaisuudesta säädetään asunto-osakeyhtiölain 1 luvun 10 §:ssä. Säännöksen mukaan kaikilla osakkailla on yhtiössä yhtäläiset oikeudet, ellei yhtiöjärjestyksestä muuta johdu. Mainitun säännöksen sekä 6 luvun 14 §:n mukaan yhtiökokous ei saa tehdä sellaista päätöstä tai ryhtyä sellaiseen toimeen, “joka on omiaan tuottamaan osakkenomistajalle tai muulle epäoikeutettua etua yhtiön tai toisen osakkeenomistajan kustannuksella”.
Yhdenvertaisuusperiaatetta sovelletaan niihin “yhtiössä tehtäviin päätöksiin, jotka koskevat yhtiön tilojen käyttämistä asukkaiden yhteisiin tarpeisiin sekä tilojen käyttöä koskevia maksuja”. Periaatteen tarkoitus on estää päätös, jolla tuotetaan yksittäiselle osakkaalle tai muulle osapuolelle epäoikeutettua etua yhtiön tai toisen osakkaan kustannuksella.
KKO:n mukaan lähtökohta asunto-osakeyhtiössä on, että jokainen osakas osallistuu kaikkiin kustannuksiin, jotka palvelevat yhtiön varsinaisen tarkoituksen toteutumista. Velvollisuus ei riipu siitä, miltä osin osakas saa subjektiivista etua toimesta (jota hän rahoittaa). Käytännössä yhtiövastikejärjestelmä on aina jossain määrin kaavamainen, ja siksi osakkaat saavat de facto eri määrin hyötyä maksamistaan vastikkeista.
Osakkeenomistajien on siedettävä kohtuulliseen määrään asti se, että kaikki eivät aina hyödy suorittamiaan maksuja vastaavassa suhteessa… Silloinkaan, kun käyttömaksuja asunto-osakeyhtiössä peritään, maksut eivät välttämättä vastaa tarkasti kysymyksessä olevasta käytöstä aiheutuvia kustannuksia. Mahdollinen erotus käyttökustannusten ja -maksujen välillä on tällöinkin katettava yhtiövastikkeiden kertymästä.
Yhdenvertaisuusperiaatteen noudattamista arvioidaan tapauskohtaisesti. Koska kyseisessä asunto-osakeyhtiössä kenenkään osakkaan tai asukkaan oikeutta käyttää pyykkitupaa ei oltu rajoitettu, kukaan ei käytännössä ollut saanut pyykkituvan käytöstä epäoikeutettua etua. Tällaisena etuna ei voi pitää sitäkään, että yhtiövastikkeen jyvityksen johdosta joidenkin osakkaiden osuus pyykkituvan käyttökustannuksista oli toisia osakkaita suurempi.
Koska asunto-osakeyhtiön yhtiökokouksen päätöksestä ei seurannut jonkun osakkaan epäoikeutettu etu, yhtiökokouksen päätös oli ollut mahdollista tehdä äänten enemmistöllä ilman yksittäisen osakkaan suostumusta.
Posted by Markus Malk
About Markus Malk
Bloggaaja on tekniikan tohtori, jonka Aalto-yliopistossa hyväksytty talous- ja kiinteistöoikeuden alaan kuuluva väitöskirja käsittelee hallituksen jäsenen asunto-osakeyhtiöoikeudellisesta vastuusta.
This entry was posted in asunto-osakeyhtiöoikeus, oikeuskäytäntö and tagged asunto-osakeyhtiö, asunto-osakeyhtiölaki, vastike, yhtiövastike. Bookmark the permalink.
← Lectio praecursoria – väitöstutkimuksen esittely

matches: KKO KKO KKO KKO KKO KKO


text:
Julkisasiamies M. Bobekin ratkaisuehdotus 27.10.2016.
27 päivänä lokakuuta 2016 ( 1 )
Asia C‑551/15
(Ennakkoratkaisupyyntö – Općinski sud u Puli-Pola (Pulan paikallinen tuomioistuin, Kroatia))
”Unionin oikeuden ajallinen soveltaminen — Palvelusopimus — Julkisessa omistuksessa olevan yhtiön ja yksityisen välinen sopimus — Acta iure imperii — Asetuksen (EU) N:o 1215/2012 soveltamisala — Notaarin tehtävät ja tuomiovallan käyttöä koskevat tehtävät — Tuomioistuimen käsite”
Sven Klaus Tederahn (jäljempänä vastaaja) asuu Saksassa. Vuonna 2010 hän pysäköi autonsa pysäköintialueelle Kroatiassa sijaitsevassa Pulan kaupungissa. Hän ei maksanut pysäköintilipusta. Viisi vuotta myöhemmin julkisessa omistuksessa oleva yhtiö Pula Parking d.o.o. (jäljempänä Pula Parking tai kantaja), joka hallinnoi kyseistä pysäköintialuetta, pyysi kroatialaista julkista notaaria antamaan vastaajaa koskevan täytäntöönpanomääräyksen. Vastaaja riitautti sen. Vakiomuotoisen kansallisen menettelyn mukaisesti asia siirrettiin tämän jälkeen toimivaltaiselle kansalliselle tuomioistuimelle Općinski sud u Puli-Polalle (Pulan paikallinen tuomioistuin, Kroatia), joka on esittänyt käsiteltävän ennakkoratkaisupyynnön.
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin hakee varmistusta siihen, kuuluuko asia tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla annetun asetuksen (EU) N:o 1215/2012 ( 2 ) (jäljempänä myös asetus) soveltamisalaan. Se esittää erityisesti kaksi kysymystä. Ensinnäkin, kuuluuko asia siviili- ja kauppaoikeudellisten asioiden käsitteeseen, kun otetaan huomioon, että kantaja on julkisessa omistuksessa ja suorittaa sille julkisesti annettua tehtävää? Toiseksi, kuuluvatko täytäntöönpanomääräyksiä antavat Kroatian notaarit asetuksen soveltamisalaan, sillä se koskee tuomioistuinten antamia tuomioita?
1. Asetus (EU) N:o 1215/2012
Asetuksen johdanto-osan perustelukappaleissa todetaan seuraavaa:
Tämän asetuksen soveltamisalan olisi katettava kaikki tärkeimmät siviili- ja kauppaoikeudelliset asiat lukuun ottamatta tiettyjä selkeästi määriteltyjä asioita – –
Tuomioistuimen toimivaltaa koskevien sääntöjen ennustettavuuden olisi oltava hyvä, ja niiden olisi perustuttava periaatteeseen, jonka mukaan toimivaltainen tuomioistuin määräytyy pääsääntöisesti vastaajan kotipaikan perusteella. – –
Moitteettoman lainkäytön helpottamiseksi tai tuomioistuimen ja riita-asian läheisen liittymän vuoksi olisi oltava vaihtoehtoisia toimivaltaperusteita vastaajan kotipaikan mukaan määräytyvän toimivaltaperusteen lisäksi. – –”
Asetuksen 1 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa:
Asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle jätetään useita aloja, kuten konkurssit, sosiaaliturva, välimiesmenettely, elatusvelvoitteet, perinnöt ja testamentit.
Asetuksen 2 artiklassa määritellään muun muassa seuraava käsite:
’tuomiolla’ [tarkoitetaan] jokaista jäsenvaltion tuomioistuimen ratkaisua riippumatta siitä, kutsutaanko sitä tuomioksi, päätökseksi, täytäntöönpanomääräykseksi vai joksikin muuksi, samoin kuin oikeudenkäyntikuluja koskevaa tuomioistuimen virkamiehen päätöstä.
Jäljempänä olevaa III lukua sovellettaessa ’tuomiolla’ tarkoitetaan myös väliaikaisia toimenpiteitä ja turvaamistoimia, jotka on määrännyt sellainen tuomioistuin, joka on tämän asetuksen nojalla toimivaltainen käsittelemään pääasian. Sillä ei tarkoiteta väliaikaisia toimenpiteitä ja turvaamistoimia, jotka tällainen tuomioistuin on määrännyt varaamatta vastaajalle tilaisuutta vastata asiassa, paitsi jos toimenpiteen sisältävä tuomio annetaan vastaajalle tiedoksi ennen täytäntöönpanoa;”
Asetuksen 3 artiklassa täsmennetään seuraavaa:
”Tässä asetuksessa ’tuomioistuimella’ tarkoitetaan myös seuraavia viranomaisia siltä osin kuin ne ovat toimivaltaisia tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvissa asioissa:
Ruotsissa kruununvoudin virasto (Kronofogdemyndigheten) maksamismääräyksiä (betalningsföreläggande) ja virka-apumenettelyä (handräckning) koskevissa yksinkertaistetuissa menettelyissä.”
Asetuksen 4 artikla sisältää yleisen säännön, jonka mukaan toimivalta on sen jäsenvaltion tuomioistuimilla, jossa vastaajalla on kotipaikka.
Asetuksen 7 artiklan 1 alakohdan a alakohdassa säädetään, että sopimusta koskevassa asiassa vastaajaa vastaan voidaan nostaa kanne myös sen paikkakunnan tuomioistuimessa, missä kanteen perusteena oleva velvoite on täytetty tai täytettävä. Asetuksen 7 artiklan 1 alakohdan b alakohdassa säädetään, että irtaimen kaupassa kanteen perusteena olevan velvoitteen täytäntöönpanopaikka on se paikkakunta, minne tavarat sopimuksen mukaan toimitettiin tai oli toimitettava. Palvelujen osalta kanteen perusteena olevan velvoitteen täytäntöönpanopaikka on vastaavasti se paikkakunta, missä palvelut sopimuksen mukaan suoritettiin tai oli suoritettava. Asetuksen 7 artiklan 1 alakohdan c alakohdan mukaan kaikissa muissa tapauksissa sovelletaan 7 artiklan 1 alakohdan a alakohdan yleistä sääntöä.
Asetuksen 24 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa todetaan, että asiassa, joka koskee kiinteän omaisuuden vuokraamista enintään kuudeksi kuukaudeksi, toimivalta on myös sen jäsenvaltion tuomioistuimilla, jossa kiinteistö sijaitsee.
Asetuksen 66 artiklan mukaan asetusta sovelletaan oikeudenkäynteihin, jotka on pantu vireille 10.1.2015 tai sen jälkeen.
1. Täytäntöönpanomenettelystä annettu laki
Täytäntöönpanomenettelyistä annetun lain (Ovršni zakon) ( 3 ) 278 §:n mukaan notaarit päättävät todistusvoimaisiin asiakirjoihin perustuvaa täytäntöönpanomenettelyä koskevista hakemuksista lain säännösten mukaisesti.
Täytäntöönpanomenettelyistä annetun lain 279 §:n 1 ja 3 momentin mukaan täytäntöönpanoasioissa alueellisesti toimivaltainen on se notaari, jonka toimipaikka on siinä paikallisessa (alueellisessa) itsehallintoyksikössä, jossa täytäntöönpanomenettelyn vastapuolen kotipaikka tai rekisteröity kotipaikka on. Jos täytäntöönpanoa koskeva hakemus on esitetty notaarille, joka ei ole alueellisesti toimivaltainen, tuomioistuimen on hylättävä hakemus.
Ennakkoratkaisupyynnössä todetaan, että täytäntöönpanomenettelyistä annetun lain 282 §:n 3 momentin mukaan notaarin, jonka käsiteltäväksi saatetaan oikea-aikaisesti hänen antamaansa täytäntöönpanomääräystä koskeva tutkittavaksi ottamisen edellytykset täyttävä ja perusteltu vastalause, siirtää asian toimivaltaisen tuomioistuimen käsiteltäväksi. Tuomioistuimen on annettava ratkaisunsa vastalauseesta tämän lain 57 ja 58 §:n mukaisesti.
2. Pysäköintisäännöt
Ennakkoratkaisupyynnön mukaan Pulassa tapahtuvaa pysäköintiä säännellään julkisilla pysäköintialueilla tapahtuvan pysäköinnin järjestämisestä ja siitä perittävistä maksuista 16.12.2009 annetulla määräyksellä ( 4 ) ja 11.2.2015 annetulla määräyksellä (jäljempänä pysäköintisäännöt). ( 5 )
Pysäköintisääntöjen 1 §:n 2 momentissa säädetään, että julkisiin maksullisiin pysäköintialueisiin liittyvästä teknisestä toiminnasta ja järjestelytoiminnasta, maksujen perimisestä, ajoneuvojen pysäköinnin valvonnasta, kunnossapidosta ja siivouksesta sekä maksullisiin julkisiin pysäköintipaikkoihin liittyvistä toiminnoista vastaa Pula Parking ‑yhtiö. Se on Pulan kaupungin omistama julkinen yhtiö.
Pysäköintisäännöissä säädetään edelleen, että pysäköitäessä pysäköintitilojen käyttäjän ja Pula Parkingin välille syntyy sopimus, käyttäjä saa vuorokauden voimassa olevan pysäköintilipun ja hyväksyy sovellettavat yleiset ehdot. Pysäköintitilojen käyttäjän on maksettava pysäköintilippu kahdeksan päivän kuluessa, minkä jälkeen summalle alkaa kertyä lakisääteistä korkoa ja viivästymismaksuja.
Vastaaja pysäköi autonsa 8.9.2010 julkiselle pysäköintialueelle Kroatian rannikolla sijaitsevassa Pulan kaupungissa. Poistuessaan hän jätti maksamatta 100 Kroatian kunan (HRK) (noin 13 euron) suuruisen maksun vuorokauden pysäköintilipusta. Hän ei suorittanut maksua myöskään vaaditussa kahdeksan päivän määräajassa ennen kuin summalle alkoi kertyä lakisääteistä korkoa.
Kroatia liittyi Euroopan unioniin 1.7.2013.
Kantajana oleva Pula Parking, joka on Pulan kaupungin omistama yhtiö ja jonka vastuulle viranomainen on päätöksellään antanut kyseisen pysäköintialueen hallinnoinnin, aloitti 27.2.2015 velan perintämenettelyn. Kyseisenä päivänä kantaja pyysi Pulaan sijoittautunutta julkista notaaria antamaan vastaajaa koskevan täytäntöönpanomääräyksen 100 kunan velasta todistusvoimaisen asiakirjan perusteella. Kyseinen asiakirja oli ote kantajan tilitiedoista, joista ilmeni vastaajan maksettavaksi kuuluva velka.
Täytäntöönpanomääräys annettiin 25.3.2015. Vastaaja riitautti sen 21.4.2015, ja asia siirrettiin täytäntöönpanomenettelyistä annetun lain 282 §:n 3 momentin mukaisesti Općinski sud u Puli-Polalle, joka on pyytänyt ennakkoratkaisua. Vastaaja väitti kyseisessä tuomioistuimessa, ettei notaarilla ollut aineellista eikä alueellista toimivaltaa antaa täytäntöönpanomääräystä todistusvoimaisen asiakirjan perusteella muiden jäsenvaltioiden kansalaisia vastaan.
Tässä tilanteessa Općinski sud u Puli-Pola päätti lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
Onko nyt käsiteltävässä asiassa sovellettava asetusta (EU) N:o 1215/2012, kun otetaan huomioon asianosaisten oikeussuhteen luonne?
Koskeeko asetus – – N:o 1215/2012 myös notaarien toimivaltaa Kroatiassa?”
Kirjallisia huomautuksia ovat esittäneet kantaja, vastaaja, Kroatian, Saksan ja Sveitsin hallitukset sekä Euroopan komissio. Saksan ja Sveitsin hallituksia lukuun ottamatta kaikki kirjalliseen käsittelyyn osallistuneet osapuolet esittivät suullisia huomautuksia 14.7.2016 pidetyssä istunnossa.
1. Ennakkoratkaisupyynnön yhdenmukaisuus Kroatian lainsäädännön kanssa
Vastaaja väittää, että ennakkoratkaisupyyntö on hylättävä siksi, ettei se täytä Kroatian lainsäädännössä asetettuja vaatimuksia. Vastaaja huomauttaa tältä osin erityisesti, että ennakkoratkaisua on pyydetty kirjeellä eikä tuomioistuimen välipäätöksellä. Vastaaja lisää riitauttaneensa pyynnön kansallisissa tuomioistuimissa.
Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan unionin tuomioistuimen tehtävänä ei ole tutkia sitä, onko päätös asian saattamisesta sen käsiteltäväksi tehty tuomioistuinten organisaatiota ja oikeudenkäyntimenettelyjä koskevien kansallisen oikeuden sääntöjen mukaisesti. Unionin tuomioistuimen on pysyttäydyttävä siinä päätöksessä, jolla jäsenvaltion tuomioistuin on esittänyt ennakkoratkaisupyynnön, jollei sitä ole kumottu kansallisessa oikeudessa mahdollisesti säädetyssä muutoksenhakumenettelyssä. ( 6 )
Edellä mainittu oikeuskäytäntö vahvistaa siis, että ennakkoratkaisupyynnön muotoon liittyvät seikat kuuluvat yksinomaan kansallisten tuomioistuinten tutkittaviksi. Kun tarkastellaan ennakkoratkaisupyynnön mahdollista riitauttamista kansallisella tasolla, unionin tuomioistuimelle ei ole ilmoitettu, että kyseinen ennakkoratkaisupyyntö olisi kumottu. Unionin tuomioistuin ei myöskään ole saanut muodollista ilmoitusta muutoksenhausta. Asia on siis saatettu asianmukaisesti unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi, jollei kansallinen tuomioistuin ilmoita unionin tuomioistuimelle haluavansa peruuttaa pyyntönsä. ( 7 )
Tästä syystä edellä esitetyillä vastaajan väitteillä ei voida kyseenalaistaa kansallisen tuomioistuimen pyynnön tutkittavaksi ottamista.
2. Unionin oikeuden ajallinen sovellettavuus
Käsiteltävänä oleva sopimusvelvoite syntyi 8.9.2010. Kroatia liittyi Euroopan unioniin vasta 1.7.2013. Asetus N:o 1215/2012 tuli voimaan 10.1.2015. Tällaisessa tilanteessa on pohdittava, voidaanko asetusta soveltaa ajallisesti käsiteltävään asiaan.
Kroatian liittymisasiakirjan (jäljempänä liittymisasiakirja) ( 8 ) 2 artiklan mukaan unionin oikeudesta tuli 1.7.2013 välittömästi Kroatiaa sitova. ( 9 )
Asetuksen 66 artiklan mukaan asetusta sovelletaan ”oikeudenkäynteihin, jotka on pantu vireille – – 10 päivänä tammikuuta 2015 tai sen jälkeen”.
Käsiteltävässä asiassa täytäntöönpanomenettely aloitettiin 27.2.2015. Menettelyä koskeva vastalause esitettiin 21.4.2015.
Edellä esitetystä seuraa, että asetukseen sisältyviä tuomioistuinten toimivaltaa ja tuomioiden täytäntöönpanoa koskevia sääntöjä sovellettiin Kroatiassa täysimääräisesti merkityksellisenä ajankohtana eli menettelyä vireille pantaessa riippumatta siitä, katsotaanko kyseisen päivämäärän olevan 27.2.2015 vai 21.4.2015.
Merkitystä ei ole sillä, että käsiteltävässä täytäntöönpanomenettelyssä on kyse tosiseikoista, jotka edeltävät Kroatian liittymistä unioniin. Kuten olen selittänyt toisessa yhteydessä, periaate unionin oikeuden välittömästä soveltamisesta olemassa oleviin oikeussuhteisiin sallii näiden oikeussuhteiden tulevan mukauttamisen. ( 10 ) Käsiteltävän ennakkoratkaisupyynnön yhteydessä erityistä merkitystä on sillä, että se, että uusia unionin sääntöjä sovelletaan myös joihinkin liittymistä edeltäviin tosiseikkoihin, on luonnollista täytäntöönpanoa ja menettelyä koskevien sääntöjen tapauksessa. On nimittäin tavallista, että maksettavien saatavien täytäntöönpanoon sovelletaan sääntöjä, jotka olivat voimassa täytäntöönpanovaatimuksen esittämishetkellä, eikä alkuperäisen sopimuksen allekirjoittamisen hetkellä voimassa olleita menettelysääntöjä.
Tätä päätelmää tukee tuomioistuinten toimivaltaa ja tuomioiden täytäntöönpanoa koskevien unionin sääntöjen ajallisesta soveltamisesta annettu unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö. Esimerkiksi ns. Collin-tapauksessa ( 11 ) käsiteltävänä oli tilanne, jossa työsopimus oli allekirjoitettu ja purettu ennen asetusta edeltäneen Brysselin yleissopimuksen voimaantuloa. ( 12 ) Menettely pantiin vireille sen voimaantulon jälkeen. Tuomiossa vahvistettiin, että tuomioistuinten toimivaltaa ja tuomioiden täytäntöönpanoa koskevien sääntöjen soveltamisen kannalta ”ainoa välttämätön – – edellytys – – on se, että oikeudenkäynti on pantu vireille [asetuksen voimaantulon jälkeen]”. ( 13 )
Vastaaja riitauttaa unionin oikeuden ajallisen sovellettavuuden käsiteltävässä asiassa ja vetoaa unionin tuomioistuimen määräykseen VG Vodoopskrba. ( 14 ) Mainitussa asiassa unionin tuomioistuin totesi, ettei se ollut toimivaltainen, vaikkakin siitä syystä, että kansallinen tuomioistuin pyysi tulkintaa unionin oikeudesta, joka liittyi sellaisen sopimuksen aineellisiin määräyksiin, joka oli tehty ja ilmeisesti osittain pantu täytäntöön ennen Kroatian liittymistä Euroopan unioniin. Tämä olisi voinut johtaa siihen, että olisi arvioitu uudelleen menneitä tapahtumia liittymistä edeltävältä ajalta. Käsiteltävä asia liittyy sen sijaan ainoastaan nähtävästi maksettavaksi kuuluvan summan (meneillään olevaan ja luonteeltaan tulevaan) täytäntöönpanoon tilanteessa, jossa täytäntöönpanomenettely pantiin selvästi vireille liittymisen jälkeen.
Näistä syistä unionin tuomioistuin on nähdäkseni ajallisesti toimivaltainen vastaamaan ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen esittämiin kysymyksiin, jotka koskevat asetuksen N:o 1215/2012 tulkintaa.
3. Toisen kysymyksen hypoteettinen luonne
Kansallisen tuomioistuimen esittämä toinen kysymys saattaa olla luonteeltaan hypoteettinen. Tätä seikkaa käsitellään jäljempänä tämän ratkaisuehdotuksen 56–61 kohdassa toisen kysymyksen yleisen tarkastelun yhteydessä.
B Aineellinen kysymys
Kansallinen tuomioistuin tiedustelee, kuuluuko käsiteltävä asia asetuksen soveltamisalaan. Se viittaa tässä yhteydessä asianosaisten oikeussuhteen luonteeseen. Nähdäkseni kansallinen tuomioistuin pyrkii selvittämään, kuuluuko tapaus siviili- ja kauppaoikeudellisen asian käsitteen piiriin, kun otetaan huomioon se, että kantaja on julkisessa omistuksessa ja suorittaa sille julkisesti annettua tehtävää, ja kyseessä olevan sopimuksen tyyppi.
Jäljempänä esitetyistä syistä katson, että näin selvästi on.
Siviili- ja kauppaoikeudellisten asioiden käsite on unionin oikeuden itsenäinen käsite. ( 15 ) Se ”rajataan pääasiallisesti joko oikeusriidan asianosaisten välisten oikeussuhteiden laadun tai oikeusriidan kohteen perusteella”. ( 16 )
Käsiteltävässä asiassa kantaja vuokrasi pysäköintitilan vastaajalle.
Vastaaja väittää kirjelmissään, että pääasian asianosaisten välinen sopimus on vuokrasopimus eikä palvelusopimus. Vastaajan mukaan tämä luokittelu lyhentäisi myös sopimukseen perustuvien kanteiden vanhenemisaikaa. Tällä perusteella hän kyseenalaistaa Kroatian notaarien kansalliseen lainsäädäntöön perustuvan toimivallan ja väittää, että vuokrasopimusten alalla toimivalta on Kroatian lainsäädännön mukaan tuomioistuimilla.
Näiden väitteiden mahdollisesta perusteltavuudesta riippumatta tämä kysymys kuuluu kansallisen tuomioistuimen ratkaistavaksi. Se ei vaikuta unionin tuomioistuimen käsiteltävänä olevaan kysymykseen eli siihen, kuuluuko sopimus asetuksessa tarkoitetun siviili- ja kauppaoikeudellisten asioiden käsitteen soveltamisalaan. ( 17 )
Sekä vuokra- että palvelusopimukset voivat lähtökohtaisesti kuulua siviili- ja kauppaoikeudellisten asioiden käsitteeseen, jonka ”olisi katettava kaikki tärkeimmät siviili- ja kauppaoikeudelliset asiat lukuun ottamatta tiettyjä selkeästi määriteltyjä asioita”. ( 18 ) Poikkeuksia olisi tulkittava suppeasti. ( 19 )
Kahden yksityisen välillä tehty sopimus pysäköintipaikan tarjoamisesta kuuluisi tavanomaisesti siviili- ja kauppaoikeudellisten asioiden käsitteen piiriin. Tästä on nyt kuitenkin epäilystä, koska kantaja on julkisessa omistuksessa oleva yhtiö, jolle on annettu toimivaltuudet viranomaisen toimella. ( 20 )
On siis selvitettävä, jääkö osapuolten välinen järjestely tämän vuoksi asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle.
Mielestäni näin ei ole seuraavista syistä.
Asetuksen 1 artiklan 1 kohdassa todetaan nimenomaisesti, ettei asetusta sovelleta ”vero- tai tulliasioihin eikä hallinto-oikeudellisiin asioihin eikä valtion vastuuseen teoista ja laiminlyönneistä, jotka on tehty julkista valtaa käytettäessä (acta iure imperii).” Tämä poikkeus on vahvistettu ja sitä on rajattu oikeuskäytännössä, jonka mukaan ”[asetuksen] soveltamisalan ulkopuolelle jäävät vain viranomaisen ja yksityisoikeudellisen henkilön väliset riita-asiat kyseisen viranomaisen käyttäessä julkista valtaa”. ( 21 )
Mikään käsiteltävässä asiassa ei viittaa siihen, että pysäköintisopimus olisi acta iure imperii eli julkista valtaa käytettäessä tehty teko. Kantaja toki harjoittaa toimintaa, joka on annettu sen vastuulle viranomaisen toimella. Kyseinen toiminta eli pysäköintialueen vuokralle antaminen on kuitenkin tavanomaista kaupallista toimintaa. Pelkästään se, että valtuudet toiminnan harjoittamiseen on annettu viranomaisen toimella, ei tee siitä automaattisesti acta iure imperii ‑toimintaa. Mikään asiakirja-aineistossa ei viittaa siihen, että tehtäväänsä suorittaessaan kantaja käyttäisi toimivaltuuksia, jotka ovat yksityisten välisiin suhteisiin sovellettaviin yleisiin säännöksiin verrattuna poikkeuksellisen laajat. ( 22 ) Ennakkoratkaisupyynnön mukaan Ustavni sudin (Kroatian perustuslakituomioistuin) antamalla tuomiolla on vahvistettu, etteivät toimivaltuudet ole poikkeuksellisen laajat tämäntyyppisten sopimusten osalta.
Lisäksi summa, jonka kantaja pyrkii saamaan vastaajalta, näyttää olevan vastike kantajan tarjoamasta palvelusta. Mikään asiakirja-aineistossa ei viittaa siihen, että se olisi rangaistus tai seuraamus.
Tätä päätelmää ei horjuta se, että kantaja on viranomaisen kokonaan omistama yhtiö. Julkinen omistus ei sellaisenaan vastaa tilannetta, jossa kyseinen jäsenvaltio käyttää julkista valtaa. Tämä pätee erityisesti silloin, kun valtion omistama yksikkö menettelee kuten muutkin tietyillä markkinoilla toimivat talouden toimijat. ( 23 )
Edellä esitetyistä syistä ehdotan, että unionin tuomioistuin vastaa kansallisen tuomioistuimen ensimmäiseen kysymykseen seuraavasti: asetusta N:o 1215/2012 sovelletaan käsiteltävässä asiassa kyseessä olevan kaltaisessa tilanteessa, jossa sopimus pysäköintialueen käytöstä on tehty yhtäältä yksityishenkilön ja toisaalta viranomaisen omistaman yksikön välillä, jos kyseinen yksikkö ei käytä julkista valtaa.
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee toisella kysymyksellään, koskeeko asetus myös ”notaarien toimivaltaa Kroatiassa”.
Kansallinen tuomioistuin ei ole nimenomaisesti määritellyt niitä asetuksen tiettyjä säännöksiä, joita se tarkoitti kysymystä esittäessään. Kyse on kuitenkin viime kädessä siitä, ovatko täytäntöönpanomääräyksiä antavat Kroatian notaarit asetuksessa tarkoitettuja, tuomioita antavia tuomioistuimia.
Jäljempänä esitetyistä syistä katson, etteivät notaarit ole tällaisia tuomioistuimia.
Ennen asiakysymyksen käsittelyä on tarkasteltava kysymyksen tutkittavaksi ottamista.
Vastaaja on käsiteltävässä asiassa riitauttanut notaarin antaman täytäntöönpanomääräyksen. Tästä syystä tuomiovalta siirtyi Kroatian tuomioistuimille. Tekeekö se, että notaarilla ei enää ole toimivaltaa ratkaista riita-asiaa, kansallisen tuomioistuimen toisesta kysymyksestä täysin hypoteettisen, jolloin se on jätettävä tutkimatta?
Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan olettamana on, että kansallisen tuomioistuimen esittämillä kysymyksillä on merkitystä asian ratkaisun kannalta. ( 24 ) Unionin tuomioistuin voi jättää tutkimatta kansallisen tuomioistuimen esittämän pyynnön ainoastaan, jos on ilmeistä, että pyydetyllä unionin oikeuden tulkitsemisella ei ole mitään yhteyttä kansallisessa tuomioistuimessa käsiteltävän asian tosiseikkoihin tai kohteeseen, jos kyseinen ongelma on luonteeltaan hypoteettinen taikka jos unionin tuomioistuimella ei ole tiedossaan niitä tosiseikkoja ja oikeudellisia seikkoja, jotka ovat tarpeen, jotta se voisi antaa hyödyllisen vastauksen sille esitettyihin kysymyksiin.
Mielestäni tätä merkityksellisyyttä koskevaa olettamaa ei ole käsiteltävässä asiassa kumottu yksiselitteisesti. On epäselvää, mitä seurauksia unionin tuomioistuimen kieltävällä vastauksella toiseen kysymykseen voisi olla kansallisen menettelyn kannalta. Yhtäältä voi olla, ettei sillä olisi viime kädessä mitään vaikutusta, sillä asia on nykyisin kansallisen tuomioistuimen eikä enää notaarin käsiteltävänä. Toisaalta toiseen kysymykseen annettava – etenkin kieltävä – vastaus voisi myös vaarantaa koko kansallisen menettelyn. Nämä seikat liittyvät kansalliseen lainsäädäntöön. Niiden arvioiminen ei ole unionin tuomioistuimen vaan kansallisen tuomioistuimen tehtävä.
Näin ollen ehdotan, että toinen kysymys otetaan tutkittavaksi.
b) Aineellinen kysymys
i) Huomautukset asetuksen N:o 1215/2012 mukauttamisesta Kroatian liittymisen vuoksi
Asetuksessa ei määritellä tuomioistuimen käsitettä. Asetuksen 3 artiklassa todetaan kuitenkin, että tuomioistuimen käsite sisältää erityisesti Unkarin notaarit maksamismääräyksiä koskevissa yksinkertaistetuissa menettelyissä ja Ruotsin kruununvoudin viraston maksamismääräyksiä ja virka-apumenettelyä koskevissa yksinkertaistetuissa menettelyissä. Asetukseen ei sisälly vastaavia säännöksiä täytäntöönpanomääräyksiä antavista Kroatian notaareista.
Asetus annettiin 12.12.2012 eli joitakin kuukausia ennen Kroatian liittymistä Euroopan unioniin 1.7.2013 mutta liittymisasiakirjan, joka sisältää luettelon johdettuun oikeuteen tehtävistä teknisistä mukautuksista, 24.4.2012 tapahtuneen julkaisemisen jälkeen. ( 25 )
Voidaan katsoa, että asetus on väliinputoaja, sillä se on annettu liian myöhään, jotta sitä olisi voitu mukauttaa teknisesti liittymisprosessin yhteydessä, ja liian aikaisin, jotta Kroatia olisi voinut vaikuttaa sen sisältöön Euroopan unionin jäsenvaltiona.
Kroatian hallitus väittää tällä perusteella, ettei sen yksinkertaisesti ollut mahdollista sisällyttää notaareitaan asetuksen 3 artiklaan.
Vaikka ymmärrän asetuksen ajankohtaan liittyvät käytännön pulmat, niiden ei mielestäni kuitenkaan pidä vaikuttaa asetuksen soveltamisalan tulkintaan. Oikeusvarmuuden periaate edellyttää, että unionin oikeuden säännöksiä ja määräyksiä tulkitaan niiden sanamuodon mukaisesti. Jos sanamuoto on moniselitteinen, tukea on haettava säännöksen tai määräyksen asiayhteydestä ja tarkoituksesta.
Näitä lainsäädännön tulkintaa koskevia yleisiä sääntöjä ei voida kuitenkaan jättää noudattamatta poikkeuksellisissa tilanteissa. Poikkeustilanteet johtavat huonoihin yleisiin sääntöihin. Ajankohtaan liittyviin ongelmiin vetoavan jäsenvaltion väitettyjen aikomusten ei pidä antaa vääristää unionin oikeuden tulkintaa, sillä sen on oltava yhtenäistä kaikissa jäsenvaltioissa. ( 26 )
ii) Ovatko täytäntöönpanomääräyksiä antavat Kroatian notaarit tuomioita antavia tuomioistuimia?
– Tuomioistuimen vakiintuneen määritelmän puuttuminen
Asetuksessa tuomiot on määritelty hyvin laajasti. Määritelmä on selvästi erotettu kaikista mahdollisista kansallisista tuomion käsitteen luokitteluista käyttämällä ilmaisua ”riippumatta siitä, [miksi sitä kutsutaan]”. ( 27 ) Muissa kielitoisinnoissa käytetään lisäksi yleisempää termiä, joka on lähempänä englanninkielistä laajempaa termiä ”decision” (esimerkiksi ranskaksi ”décision”, saksaksi ”Entscheidung”, hollanniksi ”beslissing” ja tšekin kielellä ”rozhodnutí”). Asetuksessa annetut esimerkit tällaisista ”ratkaisuista” ovat kirjavia: tuomio, päätös, täytäntöönpanomääräys tai oikeudenkäyntikuluja koskeva päätös. Ratkaisuihin kuuluvat siis nimenomaisesti myös täytäntöönpanomääräykset.
Ratkaisut ovat kuitenkin asetuksessa tarkoitettuja tuomioita ainoastaan, jos ne antaa tuomioistuin. ( 28 ) Tuomioistuimen ( 29 ) käsitettä ei ole määritelty asetuksessa.
Institutionaalisemmasta näkökulmasta tuomioistuimen käsitteen luontainen merkitys ei sisällä notaareita, sillä he eivät ole lainkäyttöelimiä ( 30 ) eli osa tuomioistuinrakennetta. ( 31 )Toiminnallisemmasta näkökulmasta unionin oikeudessakin tunnustetaan oikeusjärjestelmissä olevat ”perustavanlaatuiset erot” notaarin toimen ja tuomiovallan käytön välillä. ( 32 ) Vaikka notaarit voivat tietyissä tapauksissa käyttää tuomiovaltaa, se ei ole heidän tyypillinen tehtävänsä ja/tai päätehtävänsä. Edes toiminnallisesta näkökulmasta notaarit eivät siten ole tuomioistuimia ”sanan varsinaisessa [jokapäiväisessä] merkityksessä”. ( 33 )
Tuomioistuimen käsitteen luontaiselle merkitykselle annettava painoarvo on käsiteltävässä asiassa kuitenkin todennäköisesti vähäisempi, sillä käsite on käännetty muissa kielitoisinnoissa hyvin eri tavoin. Esimerkiksi kroatiankielisessä toisinnossa käytetään termiä tuomioistuin (sud), ranskankielisessä termiä tuomioistuin (juridiction), espanjankielisessä termiä lainkäyttöelin (órgano jurisdiccional), saksankielisessä termiä tuomioistuin (Gericht), tšekinkielisessä termiä tuomioistuin (soud) ja italiankielisessä termiä lainkäyttöviranomainen (autorità giurisdizionale).
Koska näiden käsitteiden luontainen merkitys ei ole täysin yksiselitteinen, tarkastelen jäljempänä asetuksen asiayhteyteen ja tarkoitukseen liittyvää kahta olennaista näkökohtaa ennen asian syvällisempää tutkimista.
Ensinnäkin opastusta tarjoaa asetuksen 3 artikla. Unkarin notaarit ja Ruotsin kruununvoudin virasto on siinä määritelty nimenomaisesti ”tässä asetuksessa – – tarkoitet[uiksi]” tuomioistuimiksi (kun ne antavat tiettyjä toimia).
Tämä lähestymistapa on erittäin selvä merkki siitä, ettei lainsäätäjä katsonut Unkarin notaarien ja Ruotsin kruununvoudin viraston sisältyvän automaattisesti tuomioistuimen käsitteeseen. ( 34 ) Muussa tapauksessa niitä ei olisi ollut tarpeen mainita erikseen. Mitä ilmeisimmin 3 artiklassa poiketaan tietyllä tapaa tuomioistuimen käsitteen luontaisesta merkityksestä tai laajennetaan sitä.
Kroatian hallituksen väitteistä poiketen 3 artiklaa ei siis nähdäkseni pidä tulkita siten, että siinä ainoastaan selvennetään tiettyjä rajatapauksia. Kuten edellä todettiin, näin on myös siksi, että notaarit (ja täytäntöönpanoviranomaiset) ( 35 ) eivät ole tuomioistuimia sanan tavanomaisessa merkityksessä. Jos notaarit lisäksi olisivat tavanomaisesti tuomioistuimia, joita ne eivät ole, olisi epäselvää, miksi tämä seikka olisi todettava nimenomaisesti ja ainoastaan Unkarin notaarien harjoittaman tietyn toiminnan yhteydessä, mutta ei muiden toimintojen ja muiden jäsenvaltioiden notaarien tapauksessa. ( 36 )
Näin ollen asetuksen 2 ja 3 artiklan rakenne ja sanamuoto näyttävät tukevan sitä, ettei tuomioistuimen käsite kata notaareita.
Toiseksi kiinnostava on myös rinnakkainen lainsäädäntö, joka koskee toimivaltaa, tunnustamista ja täytäntöönpanoa tietyillä aloilla (ja laajemmin siviiliprosessioikeuden alalla). ( 37 ) Näissä välineissä ehdotetaan useita eri lähestymistapoja. Useissa niistä on esitetty nimenomaisia tuomioistuimen määritelmiä, jotka poikkeavat hyvin paljon toisistaan ( 38 ) (ja myös käytetyt ja määritellyt termit ovat erilaisia). ( 39 ) Toisissa taas ei määritellä itse termiä, vaan niihin on liitetty täsmennyksiä, kuten luettelo erityisistä yksiköistä, joita olisi joka tapauksessa pidettävä tuomioistuimina. ( 40 ) Tämä koskee asetusta N:o 1215/2012. ( 41 )
Edellä esitetystä käy siis ilmi, että unionin siviiliprosessioikeuden alan yksittäisten tekstien välillä ei juurikaan ole monialaista samankaltaisuutta yhdenmukaisuudesta puhumattakaan. Systeemistä lähestymistapaa noudattamalla ei siis päästä tämän pidemmälle. Tuomioistuimen käsitteen määrittely on selvästi vahvasti yhteydessä lainsäädäntöyhteyteen ja yksittäisen toimenpiteen tarkoitukseen. Joissakin tapauksissa on selvästi haluttu luoda tarkka ja tapauskohtainen määritelmä, kun taas muissa on käytetty yleisempää määrittelemätöntä termiä (jolle on esitetty täsmennyksiä).
Tästä syystä on siis pidätyttävä soveltamasta yleisesti sellaisia määritelmiä, jotka vaikuttavat perustuvan tiettyyn asiayhteyteen. Yhden, koko unionin oikeuden kattavan tuomioistuimen käsitteen vahvistaminen on sekin ongelmallista.
Kuten erityisesti komissio ja Kroatian hallitus huomauttavat, asetuksen 2 artiklan a alakohdassa käytetty tuomioistuimen käsite kuitenkin vastaa SEUT 267 artiklassa käytettyä käsitettä. Vaikuttaa siltä, että asetuksessa käytetty termi on useimmissa kielitoisinnoissa sama kuin termi, jota on perinteisesti käytetty kuvaamaan yksikköjä, jotka voivat esittää unionin tuomioistuimelle ennakkoratkaisupyyntöjä.
SEUT 267 artiklasta on annettu paljon oikeuskäytäntöä. Kyseisen oikeuskäytännön soveltaminen yleisesti on kuitenkin ongelmallista. Se on varmastikin tietyssä määrin mahdollista, ( 42 ) mutta on muistettava, että SEUT 267 artiklassa käytetty määritelmä kehitettiin toisenlaisessa asiayhteydessä ja toiseen tarkoitukseen. SEUT 267 artiklassa noudatettu lähestymistapa tarjoaa kuitenkin hyvän lähtökohdan. Siinä nimittäin rajataan sellaisen elimen ominaispiirteet, jota voidaan kutsua tuomioistuimeksi.
– Ehdotettu kaksiosainen määritelmä
Kuinka termi ”tuomioistuin” olisi sitten määriteltävä asetuksen N:o 1215/2012 asiayhteydessä? Kuinka kansallisten tuomioistuinten, joita pyydetään tunnustamaan ja panemaan täytäntöön ulkomaisten yksikköjen antamia toimia, olisi määritettävä, ovatko nämä yksiköt tuomioistuimia?
Juuri asetuksen N:o 1215/2012 soveltamiseksi ehdotan, että tuomioistuimen käsitteelle annetaan kaksiosainen määritelmä, joka käsittää seuraavat:
oletusarvoinen institutionaalinen määritelmä (joka perustuu pelkkään viittaukseen jäsenvaltioiden jaettuihin tuomioistuinrakenteisiin),
jota oikaistaan poikkeustapauksissa unionin oikeuden toiminnallisella määritelmällä (joka käsittää SEUT 267 artiklan perusteet, joskin suppeasti sovellettuina).
Tällainen kaksiosainen lähestymistapa, jota voitaisiin kutsua myös ”varoventtiilillä varustetuksi institutionaaliseksi määritelmäksi”, sopisi nähdäkseni parhaiten asetuksen N:o 1215/2012 erityistarkoitukseen. Yhtäältä sillä taataan useimpien tavanomaisten asioiden nopea käsittely. Toisaalta sen ansiosta myös hankalammat asiat pystytään ratkaisemaan noudattamalla unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöä, vaikkakin hieman sitä mukauttaen.
Tuomioistuimen käsitteen oletusarvoisen määritelmän tulisi olla yksinkertainen ja perustua institutionaaliseen lähestymistapaan: tuomioistuin on jäsenvaltion lainkäyttöelin. Se on jäsenvaltion tuomioistuinrakenteeseen kuuluva yksikkö, jollaiseksi se on tunnustettu. ( 43 )
Tämä tuomioistuimen määritelmää koskeva institutionaalinen lähestymistapa saa tukea unionin tuomioistuimen oikeuskäytännöstä. ( 44 ) Siinä ei yleensä edes pohdita, onko kyseessä oleva yksikkö tuomioistuin. Oikeuskäytännön mukaan esimerkiksi Englannin High Court of Justice (ylempi tuomioistuin), ( 45 ) Alankomaiden Arondissementsrechtbank (alueellinen tuomioistuin) ( 46 ) ja Ranskan Tribunal de Grande Instance (alueellinen tuomioistuin) ( 47 ) ovat luonnollisesti tuomioistuimia.
Mainituissa asioissa on keskusteltu lähinnä noudatettavan menettelyn tyypistä ja siitä, onko tuloksena oleva toimenpide nykyisessä asetuksen 2 artiklan a alakohdassa tarkoitettu tuomio. Tästä voi olla epäselvyyttä esimerkiksi, jos kyseessä on ex parte ‑menettely tai luonteeltaan väliaikainen menettely. Toisin sanoen toiminnallinen tai menettelyllinen tarkastelu koskee pääasiallisesti toimen arviointia, ei toimen antavan elimen arviointia.
Tärkeintä lienee kuitenkin se, että tuomioistuimen oletusarvoinen institutionaalinen määritelmä on paitsi kyseisen termin luontaisen merkityksen mukainen myös vastaa parhaiten asetuksen tarkoitusta. Sen tarkoituksena on vastavuoroinen tunnustaminen sekä nopea ja ennakoitava lainkäyttö. Tähän tarvitaan yksinkertaisia rakenteita. Tapauskohtaisella tarkastelulla ei selvästikään päästä tähän tarkoitukseen. Lisäksi tarvitaan myös luottamusta. Jos kyseinen yksikkö on selvästi (tai ei selvästikään ole) osa päätöksen tehneen jäsenvaltion oikeuslaitosta, miksi täytäntöönpanovaltio ryhtyisi kyseenalaistamaan tätä seikkaa muuten kuin täysin poikkeuksellisessa tilanteessa? ( 48 )
Tähän yleiseen tarkoitukseen liittyy eräs toiminnallinen seikka: jos tuomioistuimen käsitteen oletusarvoinen määritelmä asetusta N:o 1215/2012 varten olisi unionin oikeuden itsenäinen käsite, edellyttäisikö unionin tuomioistuin, että kansalliset tuomioistuimet todentavat kaikkien kyseisen määritelmän osatekijöiden täyttymisen jokaisessa yksittäistapauksessa, jossa pyydetään asetuksen mukaista tuomion tunnustamista? Onko jokaisen tietyn jäsenvaltion ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen, jolta tuomion täytäntöönpanoa haetaan, ryhdyttävä tarkastamaan, onko tuomion antanut toisen jäsenvaltion ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin, joka on perustettu lailla pysyväksi, riippumaton ja puolueeton lainkäyttöelin, jonka menettelyt ovat kontradiktorisia?
Tähän on selvästikin vastattava kieltävästi. Oletusarvoisesti on siis noudatettava institutionaalista lähestymistapaa: jäsenvaltion tavanomaiseen tuomioistuinrakenteeseen kuuluvia tuomioistuimia on siis yksinkertaisesti pidettävä tuomioistuimina asetuksen N:o 1215/2012 soveltamista varten, eikä yksittäisiä lisätarkastuksia ole tarpeen tehdä. Tämä on jälleen osoitus vastavuoroisesta luottamuksesta: yhden jäsenvaltion tuomioistuimeksi tunnustama elin tunnustetaan sellaiseksi myös muissa jäsenvaltioissa, jollei muuta ole nimenomaisesti ja selvästi osoitettu.
Oletusarvoisella institutionaalisella määritelmällä on vielä toinenkin käytännön vaikutus: määritelmä sallii myös kansallisten tuomioistuinten ja erityisesti ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuinten sisäiset valtuutukset. Vaikka elimen nimissä annetun toimenpiteen allekirjoittaa kirjaaja, lakimiesavustaja tai muu tuomioistuimen virkamies, jolla on siihen kansallisen lainsäädännön mukaisesti oikeus yleensä yksinkertaistetuissa tai vähäisiä vaateita koskevissa menettelyissä tai menettelyissä, joissa ei esitetä vastalauseita, tämä ei estä luokittelemasta kyseistä elintä tuomioistuimeksi. Toimenpiteestä päättävän tai sen allekirjoittavan tahon henkilöllisyydellä voi olla sen sijaan merkitystä sen selvittämisessä, onko toimenpide tuomio, mutta tämä on eri seikka.
Vastaavasti, kun jäsenvaltio päättää tehdä jopa tuomiovallan osalta ulkoisen delegoinnin eli siirtää sitä tuomioistuinjärjestelmän ulkopuolelle, kyseistä tuomiovallan saanutta yksikköä ei voida pitää oletusarvoisesti tuomioistuimena pelkästään tämän delegoinnin vuoksi.
Tämän eron huomiotta jättäminen olisi mielestäni ristiriidassa tuomioistuimen käsitteen luontaisen merkityksen sekä asetuksen 2 ja 3 artiklan rakenteen kanssa. Sillä olisi myös erittäin epätoivottuja ja epäkäytännöllisiä vaikutuksia.
Vaikka oletusarvoiset säännöt ovat useimmissa tapauksissa käytännössä paras ratkaisu, ( 49 ) poikkeuksiakin on. Aina voi ilmetä odottamattomia ja epätavallisia tilanteita. Lisäksi on niin, että jos otettaisiin käyttöön täysin kansallinen institutionaalinen tuomioistuimen määritelmä, se määräytyisi joka tapauksessa viime kädessä täysin jäsenvaltioiden ja niiden tuomioistuinrakenteestaan tekemien päätösten mukaisesti. Tällöin käsite ei enää olisi unionin käsite. ( 50 ) Tähän tarkoitukseen sopivaa ei myöskään ole luoda tuomioistuinta koskevaa täysin itsenäistä ja erillistä unionin oikeuden käsitettä. Siihen liittyisi myös useita käytännön vaikeuksia edellä esitetyistä syistä. Määritelmällä on siis oltava sekä kansallisen että unionin oikeuden ulottuvuus, jotka vastaavat tässä ehdotetun lähestymistavan kahta erillistä osaa.
Ehdotetun lähestymistavan jälkimmäisestä osasta mieleeni tulee (ainakin) kaksi tilannetta, jossa oletusarvoinen institutionaalinen määritelmä voisi poikkeuksellisesti olla epäsopiva ja jossa olisi arvioitava muulla perusteella sitä, onko elin tuomioistuin.
Ensinnäkin päätöksentekovaltuudet asetuksen aineelliseen soveltamisalaan lähtökohtaisesti kuuluvissa siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa voidaan siirtää sisäisesti jäsenvaltion tuomioistuinjärjestelmässä tavalla, joka herättää muissa jäsenvaltioissa vakavia ja ilmeisiä kysymyksiä delegoinnin perustuslainmukaisuudesta. Tässä luokassa on kaksi mahdollista skenaariota: jäsenvaltio pyrkii nimeämään tuomioistuinjärjestelmässään yleisiksi tuomioistuimiksi elimiä ja/tai yksityisiä, joita ei niiden muodollisesta luokittelusta huolimatta voitaisi hyväksyä sellaisiksi muissa jäsenvaltioissa. ( 51 ) Vaihtoehtoisesti ja jälleen erittäin poikkeuksellisissa tilanteissa on mahdollista, että jäsenvaltion yleisissä tuomioistuimissa ilmenee häiriöitä, jotka vaikeuttavat automaattista vastavuoroista tunnustamista. ( 52 ) Kummassakin skenaariossa tilanne pitäisi voida oikaista arvioimalla kyseisiä elimiä unionin oikeuden itsenäisen määritelmän perusteella.
Toiseksi toiminto, jota voidaan pitää tuomiovallan käyttönä, on delegoitu ulkopuoliselle elimelle, joka ei ensi näkemältä kuulu jäsenvaltion tuomioistuinjärjestelmään. Tällainen skenaario on oletettavasti edellistä huomattavasti todennäköisempi. Näin on nähtävästi tapahtunut myös käsiteltävässä asiassa. Tässäkin tilanteessa olisi voitava soveltaa täysin unionin oikeuteen perustuvaa monisävyisempää tuomioistuimen määritelmää.
Millainen tämän määritelmän olisi oltava? Edellä esitetyistä syistä mielestäni ei ole asianmukaista soveltaa yleispäteviä määritelmiä, jotka on kehitetty johdetun oikeuden muiden välineiden erilaisessa asiayhteydessä.
Kuten edellä todettiin (tämän ratkaisuehdotuksen 80 kohta), asetuksessa N:o 1215/2012 käytetään kuitenkin samaa terminologiaa kuin SEUT 267 artiklassa.
Normatiivisista ja käytännön syistä pyörää ei ole järkevää keksiä uudelleen, eli ei ole tarpeen luoda täysin uusia määritelmiä. Normatiiviselta kannalta katsottuna lainsäädännön johdonmukaisuus on merkittävä osa ennustettavuutta ja lainmukaisuutta. Kuten edellä 77 ja 78 kohdassa todetaan, määritelmissä on tällä alalla jo paljon vaihtelua. Tästä syystä on suotavampaa pyrkiä vähitellen lähentämään yksittäisiä välineitä toisiinsa sen sijaan, että keksitään tyhjästä täysin uusi määritelmä. SEUT 267 artiklassa on käytännöllisesti katsoen jo melko hyvin määritelty sellaisen lainkäyttöelimen ominaispiirteet, jota voidaan kutsua tuomioistuimeksi.
Edellä esitetyn perusteella ehdotan, että käsiteltävän kaltaisessa asiassa, jossa tietyn elimen oletusarvoinen institutionaalinen luokittelu on kyseenalaistettu, luokittelua voidaan arvioida uudelleen niiden ominaispiirteiden perusteella, joiden avulla tuomioistuin on määritelty SEUT 267 artiklaa koskevassa unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä. Tämä tapahtuu selvittämällä, onko kyseisellä kansallisella elimellä kaikki mainitussa määritelmässä luetellut yksittäiset ominaispiirteet, joita ovat kyseisen elimen lakisääteisyys, pysyvyys, tuomiovallan pakottavuus, menettelyn kontradiktorisuus, toimiminen oikeussääntöjen soveltajana ja riippumattomuus. ( 53 )
Vaikka pyörää ei siis tarvitse keksiä kokonaan uudelleen, sen käyttötapaa voidaan kuitenkin muuttaa tai mukauttaa. Käsiteltävässä asiassa mukauttaminen ei liity siihen, mitä perusteita pitäisi käyttää, vaan siihen, miten niitä pitäisi käyttää asetuksen N:o 1215/2012 erityisessä asiayhteydessä.
Ehdotan tässä mukauttamista, jossa otetaan huomioon yhtäältä ennakkoratkaisumenettelyn ja toisaalta asetuksen eri tavoitteet. Ensimmäisellä edistetään tuomioistuinten välistä vuoropuhelua ja unionin oikeuden yhtenäisyyttä. Toinen on tuomioiden vastavuoroisen tunnustamisen ja vapaan liikkuvuuden väline, johon liittyvät implisiittisesti nopeuden, yksinkertaisuuden ja ennakoitavuuden tavoitteet ( 54 ) mutta joka perustuu oikeussuojan asianmukaisesta tasosta vallitsevaan keskinäiseen luottamukseen.
Tämän tavoitteiden eron on tosiaan heijastuttava myös siihen erilaiseen tapaan, jolla näitä samoja perusteita sovelletaan. Ennakkoratkaisupyyntöjen tutkittavaksi ottamisen yhteydessä käytäntöä voitaisiin kutsua jossain määrin sallivaksi toimintatavaksi, jonka mukaan ratkaisu otetaan tutkittavaksi, jos oikeasta tulkinnasta on epäilystä. Menettelyn joustavuudesta aiemmin esitetyissä kaunokirjallisemmissa kuvauksissa on annettu ymmärtää, että tutkittavaksi voitaisiin ottaa jopa ennakkoratkaisupyyntö, jonka on esittänyt Baratarian saaren käskynhaltijana toimiva Sancho Panza. ( 55 )
Kun kuitenkin otetaan huomioon asetuksen hyvin erilainen asiayhteys ja tarkoitus, samaa perustetta on mielestäni sovellettava suppeasti. Keskinäinen luottamus edellyttää nimittäin selkeyttä ja varmuutta siitä, että rajatapauksissa toimet, jotka jäsenvaltion elintä pyydetään panemaan täytäntöön, tarjoavat riittävät riippumattomuutta, puolueettomuutta, kontradiktorista menettelyä ja puolustautumisoikeuksien yleistä kunnioittamista koskevat takeet. Edellä (101 kohdassa) lueteltujen tekijöiden ei siis pitäisi katsoa olevan vapaaehtoisia tai vain jossain määrin tärkeitä yleisessä arvioinnissa. Ehdotan sen sijaan, että niitä pidetään tarkastusluettelona.
Kun tarkastellaan asetuksen N:o 1215/2012 erityistä asiayhteyttä, lähestymistavan toisen osan muodostava kansallisen elimen luonteen toiminnallinen arviointi on toisin sanoen suoritettava tiukasti: kaikkien perusteiden on täytyttävä, eikä kompensointi tai kokonaisuuden arviointi ole mahdollista. ( 56 )
Lyhyesti sanottuna, ja edellä mainittuun Don Quijote ‑vertauskuvaan viitaten, SEUT 267 artiklassa tarkoitettua tuomioistuimen määritelmää voidaan laajentaa ja Sancho Panzan Baratarian saaren käskynhaltijan ominaisuudessa esittämä kysymys voidaan ottaa tutkittavaksi. Ennakkoratkaisukysymyksiin vastaamiseen olisi loppujen lopuksi yleensä suhtauduttava myönteisesti lainsäädännön yhtenäisyyden ja selkeyden edistämiseksi. Täysin toinen asia onkin sitten sellaisten tuomioiden täytäntöönpano, joita käskynhaltija Sancho Panza on langettanut muiden saarten asukkaille.
– Soveltaminen käsiteltävään asiaan
Ennakkoratkaisupyynnön ja unionin tuomioistuimelle toimitettujen huomautusten perusteella käsiteltävässä asiassa näyttää siltä, etteivät Kroatian notaarit täytä oletusarvoista institutionaalista tuomioistuimen määritelmää.
Voidaanko heidät kuitenkin luokitella tuomioistuimiksi ehdotetun lähestymistavan toisen vaiheen perusteella eli ”SEUT 267 artiklan tarkastusluettelon” mukaisesti?
Useat näistä perusteista todennäköisesti täyttyvät käsiteltävässä asiassa, kuten etenkin Kroatian hallitus esittää. Tästä päättää kuitenkin viime kädessä kansallinen tuomioistuin.
Kuten komissio huomautti ja mitä tarkasteltiin tarkemmin istunnossa, ennakkoratkaisupyynnössä kuvatusta Kroatian notaarimenettelystä saa kuitenkin vahvasti sen käsityksen, ettei se ole kontradiktorinen menettely. Tilanne vaikuttaa olevan lähtökohtaisesti tämä, sillä täytäntöönpanomenettelystä annetun lain 282 §:n 3 momentin nojalla tuomiovalta varsinaisissa riita-asioissa on siirrettävä tuomioistuimelle.
Tapauksissa, joissa sovelletaan SEUT 267 artiklan mukaista tuomioistuimen määritelmää, menettelyn kontradiktorinen luonne ei ole välttämätön edellytys. Edellä esitetyistä syistä sitä on kuitenkin pidettävä mielestäni välttämättömänä edellytyksenä määriteltäessä asetuksessa tarkoitettua tuomioistuinta.
Vaikka menettelystä voi (helpostikin) tulla kontradiktorinen siten, että asia siirretään toisen elimen käsiteltäväksi, pelkästään tämän perusteella ei mielestäni vielä voida luokitella asian siirtävää elintä asetuksessa tarkoitetuksi tuomioistuimeksi. Syy tähän on yksinkertainen: oikeudellisen menettelyn varsinainen kontradiktorinen osuus tapahtuu tuomioistuimessa, ei notaarin menettelyssä.
iii) Toista kysymystä koskeva päätelmä
Edellä esitetyn perusteella ehdotan, että unionin tuomioistuin vastaa ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen toiseen kysymykseen seuraavasti: ollakseen asetuksessa N:o 1215/2012 tarkoitettu tuomioistuin yksikön on oltava jäsenvaltion tuomioistuinjärjestelmään kuuluva lainkäyttöelin. Jos tästä on epäilystä, tällainen yksikkö voi kuitenkin kuulua tuomioistuimen käsitteen piiriin, jos se täyttää seuraavat perusteet: i) se on lakisääteinen ja ii) pysyvä, iii) sen tuomiovalta on pakottava, iv) sen menettely on kontradiktorinen, v) se toimii oikeussääntöjen soveltajana ja vi) se on riippumaton.
Ehdotan, että unionin tuomioistuin vastaa Općinski sud u Puli-Polan sille esittämiin ennakkoratkaisukysymyksiin seuraavasti:
Tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla 12.12.2012 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) N:o 1215/2012 sovelletaan käsiteltävässä asiassa kyseessä olevan kaltaisessa tilanteessa, jossa sopimus pysäköintialueen käytöstä on tehty yhtäältä yksityishenkilön ja toisaalta viranomaisen omistaman yksikön välillä, jos viimeksi mainittu ei käytä julkista valtaa.
Ollakseen asetuksessa N:o 1215/2012 tarkoitettu tuomioistuin yksikön on oltava jäsenvaltion tuomioistuinjärjestelmään kuuluva lainkäyttöelin. Jos tästä on epäilystä, tällainen yksikkö voi kuitenkin kuulua tuomioistuimen käsitteen piiriin, jos se täyttää seuraavat perusteet: i) se on lakisääteinen ja ii) pysyvä, iii) sen tuomiovalta pakottava, iv) sen menettely on kontradiktorinen, v) se toimii oikeussääntöjen soveltajana ja vi) se on riippumaton.
( 2 )	12.12.2012 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EUVL 2012, L 351, s. 1).
( 3 )	Narodne novine (virallinen lehti), nrot 112/12, 25/13 ja 93/14.
( 4 )	Službene novine Grada Pule (Pulan kaupungin virallinen lehti nro 21/09).
( 5 )	Službene novine Grada Pule (Pulan kaupungin virallinen lehti nro 03/15).
( 6 )	Tuomio 11.7.1996, SFEI ym. (C‑39/94, EU:C:1996:285, 24 kohta); ks. myös tuomio 14.1.1982, Reina (C‑65/81, EU:C:1982:6, 7 kohta) ja tuomio 11.4.2000, Deliège (C‑51/96 ja C‑191/97, EU:C:2000:199, 29 kohta).
( 7 )	Tällä tarkoitetaan erityisesti ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen päätöstä, ei välttämättä muutoksenhakutuomioistuimen päätöstä. Oikeuskäytännön mukaan ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on tehtävä päätelmät muutoksenhakutuomioistuimen mahdollisesti sen ennakkoratkaisupyynnöstä tekemästä päätöksestä – ks. tuomio 16.12.2008, Cartesio (C‑210/06, EU:C:2008:723, erityisesti 93 ja 97 kohta).
( 8 )	Kroatian tasavallan liittymisehdoista sekä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen mukautuksista tehty asiakirja (EUVL 2012, L 112, s. 21).
( 9 )	Jollei myöhemmästä ajankohdasta määrätty liittymisasiakirjassa tai sen liitteissä. Tässä yhteydessä ei sovelleta tällaisia poikkeuksia.
( 10 )	Ks. ratkaisuehdotukseni Nemec (C‑256/15, EU:C:2016:619, 25–44 kohta).
( 11 )	Tuomio 13.11.1979, Sanicentral v. René Collin (C‑25/79, EU:C:1979:255, 6 kohta). Asetusta N:o 1215/2012 edeltäneiden tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla 22.12.2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 ja tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta yksityisoikeuden alalla 27.9.1968 tehdyn Brysselin yleissopimuksen (EYVL 1978, L 304, s. 36) aikana kehitettyä oikeuskäytäntöä sovelletaan yhtäläisesti myös asetukseen N:o 1215/2012 silloin, kun merkityksellisten säännösten ja määräysten ”voidaan katsoa vastaavan toisiaan”. Asetuksen N:o 1215/2012 johdanto-osan 34 perustelukappaleessa muistutetaan myös tarpeesta varmistaa näiden asiakirjojen tulkinnan jatkuvuus. Ks. esim. tuomio 11.4.2013, Sapir ym. (C‑645/11, EU:C:2013:228, 31 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
( 12 )	Collin-tapaus (C‑25/79, EU:C:1979:255) liittyi Brysselin yleissopimukseen, mutta kyseistä oikeuskäytäntöä voidaan soveltaa myös käsiteltävässä asiassa. Brysselin yleissopimuksen 54 artiklassa myös ennakoitiin nimenomaisesti yleissopimuksen soveltamista sen voimaantulon jälkeen vireille pantuihin menettelyihin (ks. edellä alaviite 11). Ks. viimeksi erityisesti asetuksen N:o 1215/2012 ajallisesta soveltamisesta ja uusien jäsenvaltioiden liittymisestä julkisasiamies Kokottin ratkaisuehdotus Kostanjevec (C‑185/15, EU:C:2016:397, 24 kohta ja sitä seuraavat kohdat).
( 13 )	Laajemmin tarkasteltuna sama lähestymistapa on omaksuttu myös ennen liittymistä asetettujen (hallinnollisten) velvoitteiden täytäntöönpanoon liittymisen jälkeen – ks. tuomio 14.1.2010, Kyrian (C‑233/08, EU:C:2010:11).
( 14 )	Määräys 5.11.2014 (C‑254/14, EU:C:2014:2354).
( 15 )	Tuomio 15.2.2007, Lechouritou ym. (C‑292/05, EU:C:2007:102, 29 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
( 16 )	Tuomio 11.4.2013, Sapir ym. (C‑645/11, EU:C:2013:228, 32 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
( 17 )	Se voisi vaikuttaa asetuksen mukaiseen erityiseen toimivaltaperusteeseen (7 artikla liittyy palvelusopimuksiin ja 24 artikla kiinteän omaisuuden vuokraamiseen) muttei jäljempänä esitettyyn tarkasteluun.
( 18 )	Ks. asetuksen johdanto-osan kymmenes perustelukappale.
( 19 )	Ks. esim. tuomio 23.10.2014, flyLAL-Lithuanian Airlines (C‑302/13, EU:C:2014:2319, 27 kohta).
( 20 )	Ks. edellä tämän ratkaisuehdotuksen 15 kohta ja sitä seuraavat kohdat.
( 21 )	Tuomio 1.10.2002, Henkel (C‑167/00, EU:C:2002:555, 26 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
( 22 )	Tuomio 1.10.2002, Henkel (C‑167/00, EU:C:2002:555, 30 kohta).
( 23 )	Tuomio 23.10.2014, flyLAL-Lithuanian Airlines (C‑302/13, EU:C:2014:2319, 37 kohta).
( 24 )	Ks. äskettäin tuomio 11.11.2015, Pujante Rivera (C‑422/14, EU:C:2015:743, 20 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
( 25 )	Ks. liittymisasiakirjan liite III.
( 26 )	On muistettava, ettei mikään estä jäsenvaltiota pyrkimästä siihen, että nämä aikomukset vahvistetaan sitovana lainsäädäntönä unionin tavanomaista lainsäädäntömenettelyä noudattaen.
( 27 )	Tuomio 15.11.2012, Gothaer Allgemeine Versicherung ym. (C‑456/11, EU:C:2012:719, 26 kohta ja sitä seuraavat kohdat).
( 28 )	Englanninkielinen käsite ”judgment” (kroatian kielellä ”sudska odluka”) viittaa jo itsessään siihen, millaisen elimen on annettava toimi. Käsiteltävässä asiassa ei ole merkitystä asetuksen 2 artiklan a alakohdassa tarkoitetulla toisella vaatimuksella, jonka mukaan tuomion on oltava ”jäsenvaltion” tuomioistuimen antama.
( 29 )	Asetuksen englanninkielisessä toisinnossa käytetään synonyymeina termejä ”court” ja ”court or tribunal”. Teen samoin tässä ratkaisuehdotuksessa. Muissa kielitoisinnoissa käytetään yhdenmukaisemmin yhtä ainoaa termiä.
( 30 )	Tuomio 2.6.1994, Solo Kleinmotoren (C‑414/92, EU:C:1994:221, 17 kohta) ja tuomio 14.10.2004, Mærsk Olie & Gas (C‑39/02, EU:C:2004:615, 45 kohta).
( 31 )	Tuomion käsite kattaa tietyt ”tuomioistuimen virkamiehen” antamat toimet. Näiden virkamiesten voidaan siis katsoa kuuluvan tuomioistuimeen (ks. tuomio 2.6.1994, Solo Kleinmotoren, C‑414/92, EU:C:1994:221, 16 ja 17 kohta). Käsiteltävässä asiassa täytäntöönpanomääräysten antaminen on kuitenkin delegoitu ulkopuolelle, notaareille, eli institutionaalisen tuomioistuinrakenteen ulkopuolelle sen sijaan, että delegointi olisi tehty tuomioistuinrakenteen sisällä.
( 32 )	Tuomio 1.10.2015, ERSTE Bank Hungary (C‑32/14, EU:C:2015:637, 47 kohta).
( 33 )	Ks. toimivallasta, sovellettavasta laista, päätösten tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta ja virallisten asiakirjojen hyväksymisestä ja täytäntöönpanosta perintöasioissa sekä eurooppalaisen perintötodistuksen käyttöönotosta 4.7.2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 650/2012 (EUVL 2012, L 201, s. 107) johdanto-osan 20 perustelukappale.
( 34 )	Lainsäädäntöhistoriaa koskevista asiakirjoista ei selviä syytä 3 artiklan sisällyttämiselle asetukseen.
( 35 )	Näiden katsotaan jo nimityksensä puolestakin kuuluvan täytäntöönpanovallan käyttäjiin eikä tuomiovallan käyttäjiin. Rinnakkaisessa lainsäädännössä niistä käytetään nimitystä hallintoviranomainen (administrative authority) (ks. jäljempänä alaviite 41).
( 36 )	Huomautan myös, ettei Unkarin notaareita ole sisällytetty riitauttamattomia vaatimuksia koskevan eurooppalaisen täytäntöönpanoperusteen käyttöönotosta 21.4.2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 805/2004 (EUVL 2004, L 143, s. 15) vastaavaan 4 artiklan 7 kohtaan. Ks. myös a contrario asetuksen N:o 650/2012 johdanto-osan 20 perustelukappaletta koskeva edellä oleva alaviite 33.
( 37 )	Ks. esim. asetus N:o 805/2004 (eurooppalainen täytäntöönpanoperuste); asetus N:o 650/2012 (perintöasiat); 16.9.1988 tehty Luganon yleissopimus tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla (EUVL 2007, L 339, s. 3); tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta avioliittoa ja vanhempainvastuuta koskevissa asioissa ja asetuksen (EY) N:o 1347/2000 kumoamisesta 27.11.2003 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 2201/2003 (EUVL 2003, L 338, s. 1); eurooppalaisen maksamismääräysmenettelyn käyttöönotosta 12.12.2006 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1896/2006 (EUVL 2006, L 399, s. 1); toimivallasta, sovellettavasta laista, päätösten tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta sekä yhteistyöstä elatusvelvoitteita koskevissa asioissa 18.12.2008 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 4/2009 (EUVL 2009, L 7, s. 1); yksityisoikeuden alalla määrättyjen suojelutoimenpiteiden vastavuoroisesta tunnustamisesta 12.6.2013 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 606/2013 (EUVL 2013, L 181, s. 4) ja eurooppalaisesta vähäisiin vaatimuksiin sovellettavasta menettelystä 11.7.2007 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 861/2007 (EUVL 2007, L 199, s. 1).
( 38 )	Termi ”tuomioistuin” voidaan määritellä esimerkiksi suhteessa asetuksen soveltamisalaan, kuten on tehty asetuksen N:o 2201/2003 2 artiklan 1 kohdassa ja asetuksen N:o 650/2012 3 artiklan 2 kohdassa. Kummassakin niistä jäsenvaltioille on asetettu tiettyjä velvollisuuksia ilmoittaa komissiolle (muista kuin oikeudellisista) viranomaisista, jotka kuuluvat tuomioistuimen määritelmään (asetuksen N:o 650/2012 79 artikla; asetuksen N:o 2201/2003 68 artikla). Toisen lähestymistavan mukaan noudatetaan suoraan jäsenvaltioiden määritelmiä (eli tuomioistuimet ovat kunkin lainkäyttöalueen tuomioistuimiksi nimeämiä viranomaisia). Tämä koskee Luganon yleissopimuksen 62 artiklaa, johon Saksan ja Sveitsin hallitukset ovat nimenomaisesti viitanneet.
( 39 )	Ks. esim. asetuksen N:o 606/2013 3 artiklan 4 kohta, jossa suojelutoimenpiteen määräävän viranomaisen määritellään tarkoittavan ”oikeusviranomaisia” ja tiettyjä muita viranomaisia, joiden toimenpiteet ”voidaan saattaa oikeusviranomaisen uudelleen tarkasteltavaksi ja niillä on samanlainen oikeusvoima ja samanlaiset vaikutukset kuin samaa asiaa koskevalla oikeusviranomaisen päätöksellä”.
( 40 )	Asetuksessa N:o 861/2007 on omaksuttu edellisistä poikkeava lähestymistapa. Siinä ei ole määritelty perustermiä ”tuomioistuin”, mutta sen johdanto-osan perustelukappaleissa todetaan muun muassa, että tuomioistuimessa on oltava henkilö, jolla on kelpoisuus toimia tuomarina, ja että sen on kunnioitettava oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin sekä kontradiktorisen menettelyn periaatetta (johdanto-osan 9 ja 27 perustelukappale).
( 41 )	Kuten ilmenee asetuksen 3 artiklasta. Ks. myös asetus N:o 805/2004. Asetuksessa N:o 4/2009 ei määritellä tuomioistuinta mutta todetaan, että käsite sisältää hallintoviranomaiset, jotka luetellaan liitteessä X (luetteloon on merkitty myös Ruotsin kruununvoudin virasto).
( 42 )	Ks. tuomio 19.9.2006, Wilson (C‑506/04, EU:C:2006:587, 47 ja 48 kohta), jossa SEUT 267 artiklan yhteydessä kehitettyä määritelmää sovellettiin johdetun oikeuden tulkintaan.
( 43 )	Vaikka tämä ei liity käsiteltävään asiaan, tällaisen määritelmän ulkopuolelle ei lähtökohtaisesti pitäisi jättää usean jäsenvaltion yhteisiä tuomioistuimia, kuten Benelux-maiden tuomioistuinta (ks. asetuksen johdanto-osan 11 perustelukappale).
( 44 )	Ks. tuomio 2.6.1994, Solo Kleinmotoren (C‑414/92, EU:C:1994:221, 17 kohta) ja tuomio 14.10.2004, Mærsk Olie & Gas (C‑39/02, EU:C:2004:615, 45 kohta). Kyseisissä tuomioissa on käytetty termiä ”lainkäyttöelin” nähtävästi synonyymina termille ”tuomioistuin”.
( 45 )	Tuomio 2.4.2009, Gambazzi (C‑394/07, EU:C:2009:219).
( 46 )	Tuomio 14.10.2004, Mærsk Olie & Gas (C‑39/02, EU:C:2004:615).
( 47 )	Tuomio 21.5.1980, Denilauler (C‑125/79, EU:C:1980:130).
( 48 )	Tämä ei toki estä kyseessä olevan toimen luokittelemista tuomioksi.
( 49 )	Tätä seikkaa tukee se, että Brysselin yleissopimuksen tultua voimaan yli 40 vuotta sitten unionin tuomioistuin ei ole kertaakaan käsitellyt tuomioistuimen käsitteen tarkkaa merkitystä tässä yhteydessä.
( 50 )	Osoituksena siitä, ettei tämä todellakaan ollut tarkoituksena asetuksessa N:o 1215/2012, on se, että asetusta koskevaan komission ehdotukseen oli sisällytetty säännös, jonka mukaan tuomioistuimella tarkoitetaan ”mitä tahansa viranomaisia, jotka jäsenvaltio on nimennyt” (ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla, KOM(2010) 748 lopullinen – COD 2010/0383, 2 artiklan c alakohta). Tätä määritelmää ei kuitenkaan hyväksytty.
( 51 )	Tässä yhteydessä voitaisiin esittää useitakin täysin järjettömiä esimerkkejä. Tärkeintä lienee kuitenkin korostaa unionin oikeuden itsenäisen käsitteen merkitystä tällaisissa tilanteissa, mikä ei välttämättä ole ensisijaisesti unionin edun mukaista vaan ennen kaikkea muiden jäsenvaltioiden edun mukaista.
( 52 )	Ks. laajemmin tarkasteltuna tuomio 5.4.2016, Aranyosi ja Căldăraru (C‑404/15 ja C‑659/15 PPU, EU:C:2016:198, 98 kohta ja sitä seuraavat kohdat).
( 53 )	Ks. esim. tuomio 17.9.1997, Dorsch Consult (C‑54/96, EU:C:1997:413, 23 kohta), joka pysytettiin vastikään tuomiolla 24.5.2016, MT Højgaard ja Züblin (C‑396/14, EU:C:2016:347, 23 kohta).
( 54 )	Tuomio 15.11.2012, Gothaer Allgemeine Versicherung ym. (C‑456/11, EU:C:2012:719, 26 kohta).
( 55 )	Ks. julkisasiamies Ruiz-Jarabo Colomerin ratkaisuehdotus De Coster (C‑17/00, EU:C:2001:366, 14 kohta).
( 56 )	Rajatapauksissa kansalliset tuomioistuimet toki voivat kuulla (ja joissakin tapauksissa niiden on kuultava) unionin tuomioistuinta SEUT 267 artiklan mukaisesti.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


text:
SHARPER IMAGE SVC430 Arvostelut - alaTest.fi
alaTest on kerännyt ja analysoinut 116 arvostelut tuotteelle SHARPER IMAGE SVC430. Keskimääräinen antama arvosana tälle tuotteelle on 4.5/5, verrattuna keskimääräiseen arvosanaan 4.0/5 kategoriassa Videokamerat.
Vastinetta rahalle, Käyttömukavuus, rakenteen laatu, kannettavuus, kuvanlaatu
Me analysoimme käyttäjien ja ammattilaisten antamia arvosteluita, tuotteen ikää ja muita seikkoja. Verraten muihin tuotteisiin kategoriassa Videokamerat, SHARPER IMAGE SVC430 on saanut alaScore™-arvosanan 87/100 = Erittäin hyvä.
Hintavertailu tuotteelle SHARPER IMAGE SVC430
E-ville.com SJCAM SJ4000 HD Action-kamera 12MP - Keltainen
Suosituin ja myös hinta-laatusuhteeltaan paras action-kameramme SJCAM SJ4000 HD päivittyi. Nyt mukana 2... 77,00 € KAUPPAAN E-ville.com SJCAM SJ4000 HD Action-kamera 12MP - Pinkki
Suosituin ja myös hinta-laatusuhteeltaan paras action-kameramme SJCAM SJ4000 HD päivittyi. Nyt mukana 2... 77,00 € KAUPPAAN E-ville.com SJCAM SJ4000 HD Action-kamera 12MP - Musta
Suosituin ja myös hinta-laatusuhteeltaan paras action-kameramme SJCAM SJ4000 HD päivittyi. Nyt mukana 2... 77,00 € KAUPPAAN E-ville.com SJCAM SJ4000 HD Action-kamera 12MP - Hopea
Suosituin ja myös hinta-laatusuhteeltaan paras action-kameramme SJCAM SJ4000 HD päivittyi. Nyt mukana 2... 77,00 € KAUPPAAN E-ville.com SJCAM SJ4000 HD Action-kamera 12MP - Kulta
Suosituin ja myös hinta-laatusuhteeltaan paras action-kameramme SJCAM SJ4000 HD päivittyi. Nyt mukana 2... 77,00 € KAUPPAAN E-ville.com SJCAM SJ4000 HD Action-kamera 12MP - Sininen
Suosituin ja myös hinta-laatusuhteeltaan paras action-kameramme SJCAM SJ4000 HD päivittyi. Nyt mukana 2... 77,00 € KAUPPAAN Sportkamera SJCAM SJ4000 Plus 12 Mp 1.5quot Full HD... 301,00 € KAUPPAAN Denver Action-kamera, FULL HD Wifi
Full-HD-actionkamera, jossa Wi-Fi-toiminto - 5,0 CMOS-anturi, jossa 120 asteen kiinteä kulma... 80,00 € KAUPPAAN Proshop.fi Sony Action Cam Mini HDR-AZ1
Action camera - mountable - 1080p - 16.8 MP - Carl Zeiss - Wi-Fi, NFC - underwater up to 3 m - white 199,00 € KAUPPAAN GoXtreme Black Hawk 4K Ultra HD Musta
Tuotetiedot 'GoXtreme BlackHawk 4 K Ultra HD toiminta kamera'4K Ultra HD Action Cam / / Real 4K @30 fps... 224,00 € KAUPPAAN Proshop.fi Nest Cam IQ Outdoor Security Camera
Nest Cam IQ ?ulkovalvontakamera l�hett�� sinulle ilmoituksia vain silloin, kun se on tarpeen. Se erottaa... 416,00 € KAUPPAAN

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
The Winter War Full Movie Watch Online Free 123Movies
The Winter War Full Movie Watch Online
# The Winter War
The Winter War Movie
The Winter War Download
The Winter War Gomovies
The Winter War Full Movie Download
The Winter War Full Movie Gomovies
The Winter War putlocker
The Winter War 9movies
The Winter War yesmovies
The Winter War 123movies
The Winter War solarmovie
The Winter War fmovies
The Winter War movie4k
The Winter War movie2k
The Winter War watch32
The Winter War watchseries
The Winter War movie25
The Winter War xmovies8
The Winter War full movie 123movies
The Winter War DOWNLOAD FREE
The Winter War WATCH ONLINE HD
The Winter War DOWNLOAD IN HD
The Winter War DOWNLOAD IN MP4
The Winter War DOWNLOAD LINK
The Winter War DOWNLOAD 0123MOVIES
The Winter War DOWNLOAD ENGLISH
The Winter War DOWNLOAD IN TORRENT
The Winter War DOWNLOAD BLURAY
The Winter War ONLINE WATCH
The Winter War ONLINE DOWNLOAD
The Winter War ONLINE FILMYWSP
The Winter War WATCH ONLINE FREE
The Winter War WATCH ONLINE OPENLOAD
The Winter War WATCH ONLINE DAILYMOTION
The Winter War DOWNLOAD FILMYWAP ONLINE
The Winter War HD DOWNLOAD
The Winter War FREE DOWNLOAD
The Winter War YOUTUBE
The Winter War DOWNLOAD IN ENGLISH
The Winter War HD DOWNLOAD 9movies
The Winter War HD DOWNLOAD Yesmovie
The Winter War HD DOWNLOAD Movietv
The Winter War FREE DOWNLOAD Primewire
The Winter War FREE DOWNLOAD MP4
The Winter War FREE DOWNLOAD IN HD
The Winter War FREE DOWNLOAD 720P
The Winter War FREE DOWNLOAD KHATRIMAZA
The Winter War FREE DOWNLOAD 300MB
The Winter War FREE DOWNLOAD MOVIESCOUNTER
The Winter War FREE DOWNLOAD WORLDFREE4U
The Winter War FREE DOWNLOAD BLURAY
The Winter War WATCH ONLINE FILMYWAP
The Winter War WATCH ONLINE HOTSTAR
The Winter War WATCH ONLINE DOWNLOAD
The Winter War WATCH ONLINE MOVIERULZ
The Winter War WATCH ONLINE 2018
Actors: Antti Raivio, Esko Kovero, Heikki Paavilainen, Martti Suosalo, Taneli Mäkelä, Timo Torikka, Vesa Vierikko
Keywords:123movies 9movies fmovies Full movie gomovies Gostream movie25 movie2k movie4k putlocker solarmovie The Winter War The Winter War 123movies The Winter War 9movies The Winter War fmovies The Winter War full movie The Winter War full movie 123movies The Winter War gomovies The Winter War movie25 The Winter War movie2k The Winter War movie4k The Winter War putlocker The Winter War solarmovie The Winter War watch32 The Winter War watchseries The Winter War xmovies8 The Winter War yesmovies watch32 watchseries xmovies8 yesmovies
Felicite Full Movie Watch Online #Felicite #netflix #hulu #putlocker #9movies #yesmovies #123movies #solarmovie #fmovies #9movies #movie4k #movie2k #watch32 #watchseries #movie25 #xmovies8 #gomovies Felicite Movie Felicite Full Movie Felicite Download Felicite…
Children Who Chase Lost Voices Full Movie
My First Time full movie
Trailer: The Winter War full movie

matches: HD HD HD HD HD HD HD


text:
Uusi oikeustapaus yrityksen arvonmäärityksestä
Olen tällä palstalla aikaisemminkin ottanut esille ratkaisuja, jotka liittyvät yrityksen arvonmäärittämiseen. Koska se on useassa eri tilanteessa hyvin keskeinen, ja rahanarvoinenkin asia, käyn seuraavassa läpi aihepiiriin liittyvän tuoreen ennakkotapauksen KKO 2011:2.
Tapauksessa oli kysymys avioeroon liittyvästä ositustilanteesta. Korkein oikeus totesi peruslähtökohdan olevan, että osituksessa omaisuuden arvo määritetään sen käyvän arvon mukaan, joka omaisuudella on osituksen toimittamishetkellä. Käyvällä arvolla tarkoitetaan sitä todennäköistä luovutushintaa, jonka ostaja olisi siitä valmis maksamaan.
Kyseisessä tapauksessa tarkasteltavana ollut yhtiö harjoitti ajoneuvojen katsastusta. Molemmat yhtiömiehet olivat toimineet yhtiössä. Varsinaista liiketoimintaa oli harjoittanut katsastusmiehenä toiminut A. KKO totesi, että tällaiselle pienliikkeelle ei ole sellaisia yleisiä markkinoita, joiden perusteella käypä arvo voitaisiin määritellä. Näin ollen käypä arvo on arvioitava muilla keinoilla.
Tapauksessa oli yhtiön arvosta esitetty kaksi asiantuntija-arviota. Ensimmäisessä niistä yhtiön tuottoarvoksi katsottiin vähintään 120 000 € ja substanssiarvoksi noin 12 000 €. Toisen arvion mukaan yhtiön tuottoarvo oli 106 500 – 156 400 €. Tämän arvion mukaan substanssiarvo ei soveltuisi ao. tapauksessa arvonmääritykseen, koska siinä ei oteta huomioon liiketoiminnan arvoa, joka on yhtiön arvokkain osa.
KKO totesi, että substanssiarvolla tarkoitetaan yleensä sitä yhtiön varojen ja velkojen erotusta, joka saataisiin, jos yhtiö lopetettaisiin sen varat myymällä ja velat maksamalla. Ao. tapauksessa kyse oli pienestä yhtiöstä, jonka arvo riippui olennaisesti A:n toiminnasta. KKO:n lähtökohta oli, että se puolsi substanssiarvon pohjalta määriteltävää käypää arvoa.
Kysymys oli edelleen toimivasta yhtiöstä. Yhtiö tai sen liiketoiminta oli luovutettavissa. KKO lähti siitä, että kun yhtiö oli ollut omassa mitassaan tuottoisa A:n harjoittamana, oli otaksuttavaa, että se olisi sitä myös jonkun toisen omistuksessa. Näin ollen myös yrityskauppaa voitiin pitää realistisena mahdollisuutena. Oli todennäköistä, että toiminnassa olevaa liikettä luovutettaessa sekä myyjä että asiantunteva ostaja määrittäisivät kauppahintaa niiden tuottojen pohjalta, joita yhtiön liiketoiminnasta olisi vastedes saatavissa. Näistä syistä KKO katsoi, että ao. tilanteessa yhtiön arvonmääritys oli perusteltua toimittaa pitämällä lähtökohtana tuottoarvoa.
Tuottoarvolaskelmissa odotettavissa olevia tuottoja joudutaan arvioimaan aikaisemmin saatujen tuottojen pohjalta. Ne perustuivat ao. tapauksessa pääosin A:n toimintaan yhtiössä. Jos A ei luovutuksen jälkeen jatkaisi toimintaansa yhtiössä, olisi epävarmaa, olisivatko vastaiset tuotot silloin saman suuruiset kuin hänen toimiessaan yhtiössä. On todennäköistä, että ostaja ottaisi tämän seikan huomioon tuottoarvoa alentavana tekijänä. Näistä syistä KKO päätyi siihen, että yhtiön käypä arvo on alempi kuin asiassa esitettyjen tuottoarvolaskelmien mukainen arvo.
Edellä läpikäyty tapaus osoittaa jälleen, miten monisäikeinen ja useita arvionvaraisia tekijöitä sisällään pitävä asia yrityksen arvonmääritys on. KKO:n tapaus antaa kuitenkin jälleen selkeät suuntaviivat ja perusteet arvonmäärityksen pohjaksi käyvän arvon laskemiseksi.


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiArkkitehtuurianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiVärikäsViileäTietokoneetSöpöKukkaHauskaPelitTytötteLomaHDKuumaElääLogoRakkausElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisää	Kotiin / Värikäs / keltainen tapetti HD	keltainen tapetti HD
3,166 näkymät
0	keltainen tapetti HD
Tässä on joukko keltainen tapetti HD Collection Pöytäkoneet, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä HDwallpaper20.com, on yli sata tuhansia taustakuvia ovat saatavilla ilmaiseksi Lataus. Voit ladata Joka taustakuvat veloituksetta, Koska nämä taustakuvat ovat lataaja käyttäjille.
Jos Like Tämä keltainen tapetti HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja HD Lover Edellinen: ikkunat 8 HD tapetti
seuraava: 1024×768 HD tapetti
Walking Dead tapetti HD3d nimi tapetti HDaudi taustakuva ilmaiseksi LataaFerrari taustakuvat Teräväpiirtogif taustakuvat HDmaalaus yli tapetti ilmaiseksi Lataahämmästyttävä taustakuva ilmaiseksi Lataamustang taustakuva ilmaiseksi Lataachristmas taustakuvat HDBird tapetti HD kokoelmat Suunnitellut HDwallpaper20.com | Powered by zuuur.com	© Copyright 2016, Kaikki oikeudet pidätetään	Siirry alkuun

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / Söpö / Golden tapetti HD	Golden tapetti HD
3,912 näkymät
1	Golden tapetti HD
Tässä on paras kokoelma Golden taustakuva HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täälläDownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön. 1.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos Like This Golden taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Jeya Edellinen: Fall taustakuvat HD
seuraava: Taustakuva pokemon HD
Beautiful Girls taustakuva
Laurence Llewelyn Bowen wallpaperplane tapetti HDAdult Cartoon Humor wallpaperBoo Monsters Inc wallpaperHD eagle pictures wallpaperHedelmät tapetti HDPatterns and pretty wallpaperPunainen Keltainen Vihreä tapettirauhallinen taustakuvamacbook taustakuvat Mainos


text:
Söpö kissa tapetti HD
Mene...Kotiin3DAbstraktiAeroArkkitehtuuriEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiViileäVärikäsTietokoneetSöpöLiputKukkaRuoka & JuomatHauskaPelitTytötteLomaKuumaElääLogoRakkausMuutElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisäämobile	Kotiin / Söpö / Söpö kissa tapetti HD	Söpö kissa tapetti HD
5,601 näkymät
0	Söpö kissa tapetti HD
Tässä on kaunein Valinta söpö kissa taustakuva HD työasemien, PC, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. Tässäwallpapermad.com Taustakuva tietokanta voit ladata miljoonia korkealaatuisia taustakuvia . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Meillä on paljon taustakuvia yli kolmekymmentä Plus kategoriat Like Eläimet, Sarjakuva, Kukka, avaruus , Pelit ja Urheilu ,Jne. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön. 1.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia henkilökohtaiseen käyttöön. Jos Like This söpö kissa taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook ja muut sosiaalisen median.
piipittää noin Maha Edellinen: Paras live tapetti HD
seuraava: Vaaleanpunainen kukka tapetti HD
syöpä tapetti HDgta taustakuvia HDraidallinen tapettitiili look tapetti HDDMT tapetti HDEyefinity tapetti HDApple-logo taustakuvaCream tapetti HDLamborghini Gallardo tapetti HDtapetti Kevin MacLeod HD Mainos