Illuliortiternernut aningaasalersuineq pillugu Inatsisartut inatsisaat nr. 39, 23. november 2017-imeersoq
Illuliortiternernut aningaasalersuineq pillugu Inatsisartut peqqussutaata allanngortinneqarneranik Inatsisartut peqqussutaat nr. 5, 26. maj 2010-meersoq (Attartortup inatsisitigut pisinnaatitaasunut attartortitsinerani pisortanit taarsigassarsilluni illuni attartortitsinermi akiliutissap naatsorsornerani najoqqutassat)
Illuliortiternernut aningaasalersuineq pillugu Inatsisartut peqqussutaat nr. 1, 7. maj 2007-imeersoq
§ 1. Inatsisartut inatsisaat una illunik sanaartornermut, iluarsaassinermut, allilerinermut pitsanngorsaanermullu taarsigassarsinermut atorneqarpoq.
Imm. 2. Inissianut inuussutissarsiutinik ingerlatsiffigineqartussanut imaluunniit ingerlatsiviusunut taarsigassarsisitsisoqarsinnaanngilaq. Taamaattorli inuussutissarsiutit annikinnerusut namminersorfiusut tassani pineqanngillat.
Imm. 3. Inissianik sanaartornermut, iluarsaassinermut, allilerinermut pitsanngorsaanermullu pisortanit tapiiffigineqartut, tapiissutit imaluunniit aningaasalersuineq pillugu inatsisinut allanut ilaasunut inissianut taarsigassarsisitsisoqarsinnaanngilaq.
§ 2. Inissianik sanaartornermut, pitsanngorsaanermut, iluarsaassinermut imaluunniit allilerinermut piffissami sanaartornermi pilersaarusiornermilu inatsimmik atuuttumik naammassinnittumik sanaartornernut taamaallaat taarsigassarsisitsisoqarsinnaavoq.
§ 3. Taarsigassarsisitsinissamut neriorsuummik tunniussisoqannginnerani sanaartornissamut pituttuisumik isumaqatigiissusiorfiusimanngitsunut imaluunniit sanaartornermi sulinernut aallartinneqarsimanngitsunut taamaallaat sanaartornernut taarsigassarsisitsisoqarsinnaavoq.
Nutaanik illuliortiternernut taarsigassarsineq
§ 4. Inissiat nutaat sanaartornerinut aningaasartuutit tamarmiusut ilaannut aningaasalersorneqarnissaannut kommunalbestyrelsi taarsigassarsisitsisinnaavoq, tak. §§ 5-8.
Imm. 2. Inissiami inissiap annertussusia 110 m2 tikillugu annerpaamik taarsigassarsisitsisoqarsinnaavoq, inissiap anginerunera apeqqutaatinnagu.
Imm. 3. Sanaartornermut aningaasartuutit tamarmiusut m2-imut ataatsimut annerpaamik 20.000 kr.-inut taarsigassarsisitsisoqarsinnaavoq, aningaasartuutit annertuneruneri apeqqutaatinnagit.
§ 5. Nuummi aningaasartuutit tamarmiusut 27 %-ii tikillugit kommunalbestyrelsi nutaamik inissialiornissamut taarsigassarsisitsisinnaavoq, taamaattorli § 4, imm. 2 naapertorlugu annerpaamik naatsorsorneqartumik tassa 594.000 kr.-inik annerpaamik taarsigassarsisitsisoqarluni, taamaattoq tak. imm. 2 aamma 3.
Imm. 2. Imm. 1 malillugu taarsigassarsisitsineq imatut annikilliartortinneqassaaq:
1) 2019-imi taarsigassarsisitsinissamut neriorsuutinut 24 %-it, tassa annerpaamik 528.000 kr.-inik taarsigassarsisitsineq
2) 2020-mi taarsigassarsisitsinissamut neriorsuutinut 21 %-it, tassa annerpaamik 462.000 kr.-inik taarsigassarsisitsineq
3) 2021-mi taarsigassarsisitsinissamut neriorsuutinut 18 %-it, tassa annerpaamik 396.000 kr.-inik taarsigassarsisitsineq
4) 2022-mi taarsigassarsisitsinissamut neriorsuutinut 15 %-it, tassa annerpaamik 330.000 kr.-inik taarsigassarsisitsineq
5) 2023-mi taarsigassarsisitsinissamut neriorsuutinut 12 %-it, tassa annerpaamik 264.000 kr.-inik taarsigassarsisitsineq
6) 2024-mi taarsigassarsisitsinissamut neriorsuutinut 9 %-it, tassa annerpaamik 198.000 kr.-inik taarsigassarsisitsineq
7) 2025-mi taarsigassarsisitsinissamut neriorsuutinut 6 %-it, tassa annerpaamik 132.000 kr.-inik taarsigassarsisitsineq
8) 2026-mi taarsigassarsisitsinissamut neriorsuutinut 3 %-it, tassa annerpaamik 66.000 kr.-inik taarsigassarsisitsineq
Imm. 3. 2027-mi januaarip aallaqqaataanit sunniuteqalersumik Nuummi taarsigassarsisitsinissamut neriorsuinermik nalunaaruteqartoqarsinnaanngilaq.
§ 6. Qaqortumi, Sisimiuni aamma Ilulissani kommunalbestyrelsi aningaasartuutit tamarmiusut 30 %-ii tikillugit nutaamik inissialiornissamut taarsigassarsisitsisinnaavoq, taamaattorli § 4, imm. 2 naapertorlugu annerpaamik naatsorsorneqartut, tassa 660.000 kr.-inik annerpaamik taarsigassarsisitsisoqarluni.
§ 7. Maniitsumi, Aasianni aamma Tasiilami kommunalbestyrelsi aningaasartuutit tamarmiusut 35 %-ii tikillugit taarsigassarsisitsisinnaavoq, taamaattorli § 4, imm. 2 naapertorlugu annerpaamik naatsorsorneqartut, tassa 770.000 kr.-inik annerpaamik taarsigassarsisitsisoqarluni.
§ 8. Illoqarfinni nunaqarfinnilu §§ 6 aamma 7-imi taaneqanngitsuni kommunalbestyrelsi aningaasartuutit tamarmiusut 40 %-ii tikillugit taarsigassarsisitsisinnaavoq, taamaattorli § 4, imm. 2 naapertorlugu annerpaamik naatsorsorneqartut, tassa 880.000 kr.-inik annerpaamik taarsigassarsisitsisoqarluni.
§ 9. §§ 5-8 naapertorlugu taarsigassarsisitsineq taamaallaat pisinnaavoq sanaartornermi aningaasartuutit tamarmiusut sinneri taarsigassarsisup nammineq aningaalersorpagit.
§ 10. §§ 5-8 naapertorlugit taarsigassarsisitsinerit inissiami qularnaveeqqusiussinikkut qulakkeerneqassapput. Sanaartornermi aningaasartuutit tamarmiusut sinnerisa sillimmasiinermullu akiliussinerit aningaasalersornissaannut inissiami qularnaveeqqusiilluni taarsigassarsineq taarsigassarsisitsinerit ataqqissavaat.
Imm. 2. Taarsigassarsiat atulernissaanut akuersissummut ulluliussamiit ukiuni 20-ni ernialersorneqarnatillu akilersugassaanngillat, tamatumalu kingorna Nationalbankip erniaritittagai procentinik pingasunik ilallugit erniaqartinneqarlutik amerlaqatigiinnik annertussusilerlugit ukiuni 15-ini akilersugassanngussallutik. Taarsigassarsinermi allagartap qanoq iluseqarnissaa suullu piumasaqaataassanersut kommunalbestyrelsimit aalajangersarneqassapput.
Imm. 3. Taarsigassarsiat akilersornissaannut akiligassallu akilersornissaannut maleruagassanik Naalakkersuisut aalajangersaasinnaapput.
§ 11. § 10, imm. 1-imi illunut pineqartunut atatillugu piginnittut nikinneri tamaasa pillugit kommunalbestyrelsi ilisimatinneqartassaaq. Piginnittut nikinnerini §§ 5-8 naapertorlugit taarsigassarsiat akiligassanngortinneqassanngillat.
Imm. 2. Piginnittut nikinnerini tamani kommunalbestyrelsip taarsigassarsisitsinerani taarsigassarsiat atsiorneqarnerisa angissusiata 15 %-iatut annertutigisumik piginnittut nikinnerannut akiliutissaq akilerneqartassaaq. Kommunalbestyrelsip taarsigassarsisitsineranik tigusinermut piumasarineqarpoq piginnittut nikinneranni akiliutip akilerneqarnissaa.
Imm. 3. Atulernissaanut akuersissutip tunniunneqarnerata kingorna qaammatinik arfinilinnik kingusinnerusumik pisunut inissianik nutaatut sanaartorneqartunik tunisinermi taarsigassarsitinneqarnissamut neriorsuummik tunniussineq piginnittut nikinnerattut isigineqarpoq piginnittut nikinneranni akiliummik akiliisussaaffiusoq.
Imm. 4. Piginnittut nikinnerini, pisisumit tiguneqartut taarsigassarsiat katinneri aamma niuernermi aningaasartuutit missiliussat tapiliunneri ilanngaatigalugit pisinermi akip 90 %-iinik annerpaamik aningaasartaqartut taarsigassarsiat kommunalbestyrelsip taarsigassarsiarititaasa ataqqissavai.
§ 12. Kommunalbestyrelsip §§ 5-8 naapertorlugit taarsigassarsiarititai akiligassaatinneqassapput:
1) Erniat taarsigassarsialluunniit akilersuutit akilerneqanngippata, aamma illumi qularnaveeqqusiussaqarluni taarsigassarsinermi allagartaq naapertorlugu erniat akilersuutillu akilernissaat pillugu maleruagassat malillugit piffissaliussap naanissaa sioqqullugu akiligassanik akilinngisanik taarsigassarsisoq akiliisimanngippat, tak. qularnaveeqqut pillugu Kalaallit Nunaannut inatsit.
2) Taarsigassarsisoq inissiamik illersorneqarsinnaasumik aserfallatsaaliisimanngippat, paasineqarpallu kommunalbestyrelsip qularnaveeqqusiissutikkut qulakkeeriffigisaa taamaalilluni ajornerulersoq.
3) Taarsigassarsisup inissiaq ikuallattoornissamut illullu ajoqusersinnaaneranut sillimmasersimanngippagu.
4) Inissianik attartorneq pillugu inatsisartut peqqussutaanni attartortitsineq pillugu aalajangersakkanut akerliusunik inissiamik taarsigassarsisoq attartortitsippat.
5) Inissiami ininik inuussutissarsiorfiusunik aaqqissuussisoqarsimappat imaluunniit inissiamiit inuussutissarsiummik ingerlatsisoqarpat. Inuussutissarsiutilli annikinnerusut namminersorfiusullu pineqanngillat.
6) Taarsigassarsisoq piginnittut nikinneri pillugu taarsigassarsisitsisumut nalunaaruteqanngitsoorpat aamma pisunik utoqqatsissutaasinnaasunik peqanngippat.
7) Piginnittut nikinnerini piginnittut nikinnerini akiliummik taarsigassarsisoq akiliinngitsoorpat.
Imm. 2. Imm. 1, nr. 4 taamaaqataanik atorneqassaaq inissiaq inatsisitigut pisinnaatitaasumut pisussaatitaasumullu attartortinneqarpat.
Illunik pioreersunik iluarsaassinerit, pitsanngorsaanerit allilerinerillu
§ 13. Kommunalbestyrelsi inissiat pioreersut iluarsaannerinut, pitsanngorsarnerinut allilerneqarnerinullu tassani aningaasartuutit tamarmiusut 40 %-ii tikillugit taarsigassarsisitsisinnaavoq taamaattorli annerpaamik 300.000 kr.-inik.
Imm. 2. Inissiamut ataatsimut iluarsaassinernut, pitsanngorsaanernut imaluunniit allilerinernut ataasiaannarluni taarsigassarsisitsisoqarsinnaavoq.
Imm. 3. Allilerinerup kingorna 110 m2-imik annertunerusumik angissuseqartunut inissianut allilerinermut taarsigassarsisitsisoqarsinnaanngilaq.
§ 14. § 13 naapertorlugu taarsigassarsisitsinermut piumasarineqarpoq:
1) Inissiaq inissiamik piginnittumut, taassuma aappaanut imaluunniit meeqqanut inersimanngitsunut inissiatut atorneqassasoq.
2) Inissiaq piffissami qinnuteqarfiusumi ukiunik 20-inik pisoqaanerussasoq.
3) Inissiaq ikuallattoornissamut illullu ajoqusersinnaaneranut sillimmaserneqarsimassaaq aamma sillimmasiinermi akiliutissatigut kinguaattoortoqarsimanani.
Imm. 2. Iluarsaassinermut, pitsanngorsaanermut allilerinermullu aningaasartuutit tamarmiusut sinnerinut taarsigassarsisoq nammineq aningaasalersuissappat taamaallaat taarsigassarsisitsisoqarsinnaavoq.
Imm. 3. Aappaasumut sanilliunneqarpoq nalunaarsorsimalluni aapparisaq, imaluunniit ukiuni 2-ini kingullerni inooqatigiissimappata, katissimanermut assingusumik inooqatigiinneq.
§ 15. Inuulluarniutitut taaneqarsinnaasunut iluarsaassinernut imaluunniit pitsanngorsaanernut taarsigassarsisitsisoqarsinnaanngilaq.
§ 16. Inissiami qularnaveeqqusiussinikkut qulakkeerneqartumik taarsigassarsiatut ernialersorneqanngitsutut akilersugassaanngitsutullu taarsigassarsisitsisoqassaaq. Inissiami qularnaveeqqusiussinikkut taarsigassarsiaasinnaasut allat taarsigassarsinerup ataqqissavai.
§ 17. Kommunalbestyrelsip taarsigassarsisitsinera, tak. § 13 piginnittut nikinnerini akiligassanngortinneqassaaq, aappariit akornanni piginnittut nikinneri eqqaassanngikkaanni aamma averusernermut imaluunniit avinnermut atatillugu piginnittut nikinneri imaluunniit kommunalbestyrelse allamik aalajangiisimanngippat.
§ 18. Kommunalbestyrelsip taarsigassarsisitsinera tak. § 13 aamma akiligassanngortinneqassaaq:
1) Taarsigassarsisoq inissiamik illersorneqarsinnaasumik aserfallatsaaliisimanngippat, kommunalbestyrelsillu paasippagu kommunalbestyrelsip qularnaveeqqusiissutikkut qulakkeeriffigisaa taamaalilluni ajornerulersoq.
2) Taarsigassarsisup inissiaq ikuallattoornissamut illullu ajoqusersinnaaneranut sillimmasersimanngippagu.
3) Inissianik attartorneq pillugu inatsisartut peqqussutaanni attartortitsineq pillugu aalajangersakkanut akerliusunik inissiamik taarsigassarsisoq attartortitsippat.
4) Inissiami ininik inuussutissarsiornermut aaqqissuussisoqarsimappat imaluunniit inissiamiit inuussutissarsiummik ingerlatsisoqarpat. Inuussutissarsiutilli annikitsut namminersorfiusullu ilaanngillat.
5) Inissiaq taarsigassarsisitsisumut initut atorneqanngippat.
Imm. 2. Imm. 1, nr. 3 taamaaqataanik atorneqassaaq inissiaq inatsisitigut pisinnaatitaasumut pisussaatitaasumullu attartortinneqarpat.
Illunik pioreersunik soraanermusialinnut pigineqartunik iluarsaassinerit
§ 19. Soraarnermusialimmit inissiatut atorneqartunut aamma soraarnermusiaqartoq taassumalu aappariunnagaa marluullutik inissiamik kisimiillutik pigineqartumut inissiamik pioreersumik iluarsaassinermut kommunalbestyrelsi 300.000 kr.-it tikillugit taarsigassarsisitsisinnaavoq.
Imm. 2. Soraarnermusiaqartutut isigineqarput inuit utoqqalinersiuteqarnissamik, siusinaartumik pensionisiaqarnissamik pisinnaatitaasut imaluunniit tjenestemand-itut pensionisiaqartut.
Imm. 4. Peqatigisaanik kapitali 3 naapertorlugu taarsigassarsisitsisoqarsinnaanngilaq.
§ 20. Inissiap atorneqarnerata imaluunniit atugaanerata allanngortinnissaanik siunertaqartunut imaluunniit kinguneqartunut imaluunniit inuulluarniutitut taaneqarsinnaasunut iluarsaassinernut pitsanngorsaanernullu taarsigassarsisitsisoqarsinnaanngilaq.
§ 21. Iluarsaassinissamut taarsigassarsisitsinissamut, tak. § 19 piumasarineqarpoq:
1) Iluarsaassinerup aningaasalersornissaanut aningaaserivimmi imaluunniit illuummik qularnaveeqqusiilluni taarsigassarsisitsisarfimmi nalinginnaasumik piumasaqaatit malillugit taarsigassarsinissamut itigartitaasimaneq.
2) Inissiaq ikuallattoornissamut aamma illup ajoqusersinnaaneranut sillimmaserneqarsimanissaa aamma sillimmasiinermi akiliutissani kinguaattoortoqarsimannginnissaa.
3) Inissiami piginneqataasup aappaasup iluarsaassinermut aamma taarsigassarsinissamut akuersisimanissaa.
§ 22. Kapitali manna malillugu inissiami tamarmiusumi qularnaveeqqusiussinikkut qulakkeerneqartumik taarsigassarsiatut ernialersorneqanngitsutut akilersugassaanngitsutullu taarsigassarsisitsisoqassaaq. Inissiami qularnaveeqqusiussinikkut taarsigassarsiaasinnaasut allat taarsigassarsinerup ataqqissavai.
§ 23. Kommunalbestyrelsip taarsigassarsisitsinera piginnittut nikinnerini akiligassanngortinneqassaaq, taarsigassarsisup taassumalu aappaata akornanni piginnittut nikinneri eqqaassanngikkaanni imaluunniit kommunalbestyrelse allamik aalajangiisimanngippat.
§ 24. Kommunalbestyrelsip taarsigassarsisitsinera tak. § 19 aamma akiligassanngortinneqassaaq:
1) Taarsigassarsisup inissiaq ikuallattoornissamut illullu ajoqusersinnaaneranut sillimmasersimanngippagu.
2) Inissiaq attartortinneqarpat.
3) Inissiaq soraarnermusiaqartumut initut atorneqanngippat.
Taarsigassarsinissamut qinnuteqaatinik aqutsineq il.il.
§ 25. Inatsisartut inatsisaat manna naapertorlugu suliamik suliarinninnermi aningaasartuutinut matussutissatut kommunalbestyrelsip taarsigassarsiarititat 0,5 procentiinik annertussuseqartumik akileeqqusisoqassaaq.
Imm. 2. Piffissami taarsigassarsisup taarsigassarsiat tunniuteqqullugit kommunalbestyrelsimut qinnuteqarfigisaani taarsigassarsisup akitsuut kommunalbestyrelsimut akilissavaa. Taamaattoq taarsigassarsianik tunniussinermi akiliutissaq ilanngaatigineqassasoq, kommunalbestyrelsi aalajangersinnaavoq.
§ 26. Kommunalbestyrelsi qularnaveeqqusiinermut allagartap atsiorneqarneranut atatillugu suliamik suliarinninnermut akitsuummik 1.250 kr.-inik akileeqqusisinnaavoq.
Imm. 2. Kommunalbestyrelsi aningaaserivimmut ataatsimut amerlanerusulluunniit qularnaveeqqusiinermi allagartap atsiorneqarnissaanut kiisalu akitsuummik akileeqqusinissamut piginnaatitsissummik tunniussisinnaavoq.
§ 27. Inissianik nutaanik sanaartornissamut qinnuteqaatit allakkatigut kommunalbestyrelsimut nassiunneqassapput.
Imm. 2. Qinnuteqaammut ilanngunneqassapput:
1) Pilersaarummut nassuiaat inissiat amerlassusaannut inissiamullu ataatsimut inissiap annertussusaa pillugu paasissutissanik imaqartoq.
2) Sanaartornermi aningaasartuutinut tamakkiisunut missingersuutit.
3) Kommunalbestyrelsimiit nunaminertamik immikkoortitsineq imaluunniit nunaminertamik tunineqarneq.
4) Nammineerluni aningaasalersuutissat pissarsiarisimanerinut uppernarsaat, tak. § 9.
5) Qinnuteqartup cpr. normua, najugaqarnermut allagartaq imaluunniit alla kinaassutsimik erseqqissumik takutitsisoq.
6) Qinnuteqartup pisortanut akiitsoqarnera pillugu Akiliisitsiniarnermut oqartussaniit nalunaarut.
Imm. 3. Qinnuteqaatit nassiunneqartut tunngavigalugit qinnutigineqartut aningaasaliissutigineqarsinnaanersut kommunalbestyrelsi isummissaaq.
§ 28. Inissiani pioreersuni iluarsaassinernut, pitsanngorsaanernut allilerinernulluunniit taarsigassarsinissaq pillugu qinnuteqaat, kapitali 3 aamma 4 naapertorlugu, kommunalbestyrelsimut allakkatigut nassiunneqassaaq.
1) Iluarsaassinissamut, pitsanngorsaanissamut allilerinissamulluunniit kissaatigineqartumut nassuiaat.
2) Inissiaq pillugu nassuiaat, tassunga ilanngullugit pisoqaassusaa, angisussaa qanorlu pitsaassuseqarnera.
3) Suliassami aningaasartuutinut tamarmiusunut missingersuusiaq.
4) Sulineq pineqartoq nunaminertamik tunineqarnissamik pisariaqartitsippat kommunalbestyrelsimiit nunaminertamik immikkoortitsineq imaluunniit nunaminertamik tunineqarneq.
5) Nammineq aningaasalersuisinnaanermut uppernarsaat.
6) Qinnuteqartup cpr.normua aamma najugaqarnermut allagartaq.
7) Inissiamut piginnittuuneq pillugu uppernarsaat.
8) Qinnuteqartup pisortanut akiitsoqarnera pillugu Akiliisitsiniarnermut oqartussaniit nalunaarut.
§ 29. 25.000 kr.-it sinnerlugit pisortanut akiitsunik akilerneqartussanik akiliisimanngitsumut qinnuteqartumut taarsigassarsisitsinissamut kommunalbestyrelsi neriorsuuteqarsinnaanngilaq.
§ 30. Taarsigassarsinissamik qinnuteqaat kommunalbestyrelsimit akuerineqarpat taarsigassarsinissamut neriorsuut tunniunneqassaaq, tassanilu taarsigassarsiat annertussuserigallagassaat aammalu taarsigassarsinermi piumasaqaatit allassimassallutik.
Imm. 2. Kommunalbestyrelsip taarsigassarsisitsinerani aningaasaliissutaasunut tunngavigineqartuni aningaasartuutinut missingersuutini allanngortoqarpat, allannguinerlu taarsigassarsiat inaarutaasumik annertussusiannut sunniuteqarpat, taarsigassarsinissamik qinnuteqartoq pisariaqanngitsumik kinguarsaanani tamanna kommunalbestyrelsimut nalunaarutigissavaa. Taamaattoqanngippat inaarutaasumik taarsigassarsiat neriorsuutigineqartuniit annertunerulersinneqarsinnaanngillat.
§ 31. Taarsigassarsiat inaarutaasumik annertussusaat sanaartornermi inaarutaasumik naatsorsuutit tunngavigalugit naatsorsorneqassapput. Sanaartornermi inaarutaasumik naatsorsuutit suliamut attuumassuteqanngitsumit uppernarsarneqassapput.
Imm. 2. Taarsigassarsinissamik qinnuteqartup nammineq sulinerata nalinga aningaasartuutinut tamarmiusunut ilaassanngilaq, tak. imm. 1. Tamannali sanaartornerup iluani taarsigassarsisoq ileqquusumik suliffeqarneranut atasumik taarsigassarsisoq suliaqarpat atuutissanngilaq.
§ 32. Inissiap sanaartorneqarnera, iluarsaanneqarnera, pitsanngorsarneqarnera allilerneqarneralu neriorsuutitut allakkiap tunniunneqarneraniit ukiut marluk iluanni aallartinneqareersimassaaq kiisalu ukiut pingasut iluanni naammassineqarsimallunilu atorneqalereersimassalluni. Taamaattoqanngippat neriorsuut siumoortumik nalunaarutigineqarani atorunnaarsinneqassaaq.
Imm. 2. Taarsigassarsisoq neriorsuutitut allakkiap tunniunneqarneraniit ukiut marluk iluanni suliniut aallartinneqarsimanersoq imaluunniit aallartinneqarsimannginnersoq pillugu kommunalbestyrelsimut paasissutissanik nassiussissaaq.
Imm. 3. Taarsigassarsisoq neriorsuutitut allakkiap tunniunneqarneraniit ukiut pingasut iluanni atuilernermut akuersissutip assilineranik kommunalbestyrelsimut nassiussissaaq.
Imm. 4. Kommunalbestyrelsi immikkut pisuni piffissami killissarititaasut imm. 1-imi allassimasuniit immikkut akuersissuteqarsinnaavoq.
Taarsigassarsianik tunniussineq
§ 33. Sanaartorneq, iluarsaassineq, pitsanngorsaaneq imaluunniit allilerineq naammassineqarpat aamma sanaartornermi naatsorsuutit uppernarsarneqarsimasut aamma qularnaveeqqusiussaqarluni taarsigassarsinermi allagartap uparuagassartaqanngitsup naqeqqaarneranik nalunaarsorneqarsimasup naqissuserneqarsimasullu kiisalu ikuallattoornissamut illullu ajoqusernissaanut sillimmasiisimanermut uppernarsaatip takutinneqarnerisigut taarsigassarsiat tunniunneqassapput. Taamaattorli aningaasaliissutit kommunalbestyrelsip missingersuusiatut akuerisaanni ukiumi ilanngunneqarfianni ukiumi siusinnerpaamik taarsigassarsiat tunniunneqarsinnaallutik.
Imm. 2. Sanaartornermi allilerinermilu taarsigassarsiat pissarsiarineqarnissaannut aamma piumasarineqarpoq atulernissaanut akuersissuteqarnissaq.
§ 34. Inatsisartut inatsisaat una naapertorlugu taarsigassarsiniartumut pisortanut akilerneqarsimanngitsunik akiitsoqartumut taarsigassarsiat tunniunneqarsinnaanngillat. Akiitsut akilerneqarsimanngitsut aaqqinnissaannut taarsigassarsiat Akiliisitsiniartarfimmut kommunalbestyrelsip tunniutissavai. Nuussineq imaluunniit eqqartuussivikkut malersuineq naapertorlugu taarsigassarsianit iluanaarutissat sinneri taarsigassarsisumut imaluunniit pisussaatinneqartumut tunniunneqassapput.
Imm. 2. Taarsigassarsiat tunniunneqarnissaat sioqqullugu kommunalbestyrelsi taarsigassarsisup pisortanut akiitsoqarnersoq pillugu Namminersorlutik Oqartussani Akiliisitsiniartarfimmit nalunaarummik pissarsiniassaaq.
Illup angissusia aamma kvadratmeterimut akit
§ 35. Inissiap annertussusaa inissiami init tamarmik annertussusaattut naatsorsorneqassaaq, tak. imm. 2. Pequusiviit, quit, biilinut oqqussiviit, aneerasaartarfiit imaluunniit biilit unittarfii, illup silammut iigaasa avataaniittut imaluunniit inissiamit immikkoortillugit inissitat naatsorsuinermi ilanngunneqassanngillat, taakku oqorsarlugit inigisassatut atorneqassanngippata.
Imm. 2. Inissiap annertussusaa imatut naatsorsorneqassaaq:
1) Naqqup ataani inissiap annertussusaa naqqup ataata silammut iigaaniit illup takissusaanut silissusaanullu amerlisitsilluni naatsorsuinikkut uuttorneqassaaq. Naqqup ataa tamakkerluni atorneqanngippat, inissiap annertussusaa illup iluani iikkat ininik immikkoortitsissutaasut qeqqaniit uuttuisoqassaaq. Init nateqanngitsut naqqi tamakkerlutik cementimik beton-imiluunniit qallerneqarsimasut uuttortaanermi ilanngunneqassanngillat.
2) Inissiap quleriinnerni init quleriinni nalinginnaasumiittut inissiami ataatsimi silami iikkamiit imaluunniit qaliata silataani iikkamiit, tak. nr. 3, aamma inissiap avinnerata qeqqaniit annertussuseq uuttorneqassaaq. Ilaqutariinnut arlalinnut inissiani uuttortaanermi illup isua iikkatut inissianut immikkoortitsissutaasutut affartut nalilerneqartarpoq. Qisuit qalliutaasut marluuppata ataatsip uuttorneqarnera qisuup alliup silataaniit uuttuisoqassaaq.
3) Qaliani inissiap annertussusaata naatsorsornerani, illup takissusaanut silissusaanullu amerlisitsilluni naatsorsuinikkut uuttuisoqassaaq. Takissuseq inissiap quleriivini nalinginnaasuni uuttuisarnertut uuttorneqassaaq, silissuserlu silami qaliat qalliutaasa qalipaa naqqaniit 1,5 meterinik portussuseqartut akornanni uuttorneqassalluni. Ilassutit, soorlu aniinganerit, iikkat inimut killiliissutaasut silataannit uuttorneqassapput.
Imm. 3. Naqqup ataani qalianilu init imm. 2, nr. 1-imi aamma 3-mi taaneqartut aatsaat najugassatut ilusilersorneqarsimappata, init annertussusaat uuttortaanermut ilanngunneqassapput.
Imm. 4. Init aalajangersimasumik nateqanngitsut uuttortaanermut ilanngunneqassanngillat, taamaattorli tak. imm. 5.
Imm. 5. Inissiami majuartarfiit annertussutsimik uuttortaanermi inini quleriinni atorneqarfigisaminni ilanngunneqassapput. Isertarfiit, majuartarfiit majuartarfiillu sangoriaat ataatsimut atorneqartut, illup silammut iigaasa iluini inini kiassakkani inissisimasut angissusaannut naapertuuttumik uuttortaanermut ilanngunneqassapput, taamaattorli annerpaamik 11 kvadratmeterinik annertussusilerneqassallutik.
§ 36. Inissiap kvadratmeterimut akia inissiap sanaartornerani aningaasartuutit tamarmiusut inissiap initaanit tamarmiusunit agguarneqarnera tunngavigalugu naatsorsorneqassaaq.
Taarsigassarsiat inaarlugit akilerneqarneri
§ 37. Inissianik nutaanik sanaartornermut taarsigassarsiaasunik piffissaq sioqqullugu taarsigassarsisup taarsigassarsianik inaaraluni akiliinerani akiitsut sinneri ullormi qinnuteqaatip tunniunneqarnerani 3 %-imik ernialerlugit Nationalbankip erniaritittagai ilanngullugit akilersukkat kingumut naatsorsorneqassapput. Akiitsut sinneri taarsigassarsisup allakkatigut inaarilluni akiliinissaq pillugu noqqaaneraniit aamma taarsigassarsiani piffissamut ernialersuiffiunanilu akilersuiffiusussaanngitsumut sinneruttumut kingumut naatsorsorneqassapput, taamaattorli taarsigassarsiat tunniunneqarneranniit siusinnerpaamik ukiunut tallimanut.
Atulernissaanut, atorunnaarsitsinermut ikaarsaarnermullu aalajangersakkat
§ 38. Inatsisartut inatsisaat ulloq 1. januar 2018-imi atuutilissaaq.
Imm. 2. Peqatigisaanik illuliortiternermi aningaasalersuineq pillugu Inatsisartut peqqussutaat nr. 1, 7. maj 2007-imeersoq atorunnaarsinneqarpoq.
§ 39. Taarsigassarsiat aamma taarsigassarsinissamut neriorsuinerit, ulloq 1. januar 2018 sioqqullugu tunniunneqarsimasut imaluunniit nalunaarutigineqarsimasut piumasaqaatit allanngortinnagit ingerlatiinnarneqassapput.
Imm. 2. Inatsisartut inatsisaanni matumani § 37-mi pineqarput inissianik nutaanik sanaartornermut taarsigassarsiat aamma taarsigassarsinissamut neriorsuineq 1. januar 2018-ip kingorna tunniunneqartut imaluunniit nalunaarutigineqartut.
§ 40. Qinnuteqartut, ulloq 1. januar 2018 sioqqullugu taarsigassarsinissaq pillugu neriorsorneqarsimasut taarsigassarsiallu tunniunneqarsimanatik, qinnuteqartoqarneratigut inatsisartut inatsisaanni matumani maleruagassat naapertorlugit taarsigassarsinissamut neriorsuummik nutaamik nalunaarfigineqarsinnaapput.
Namminersorlutik Oqartussat ulloq 23. november 2017
L_39-2017_bemaerk_kn
L_39-2017_betaenk_kn


text:
Mac Recovery HD Volume: Asenna uudelleen OS X tai Vianmääritys
Käytä Recovery HD Volume -sovellusta uudelleenasennukseen tai vianmääritykseen OS X: ssä
Recovery HD voi tehdä paljon muutakin kuin vain auttaa asentamaan OS X: n
OS X Lionin käyttöönoton myötä Apple teki perusteellisia muutoksia OS X: n myyntiin ja jakeluun. DVD-levyjen asennus on historiaa; OS X on nyt ladattavissa Mac App Storesta .
Asennetun DVD-levyn poistamisen vuoksi Apple tarvitsi vaihtoehtoisia tapoja asentaa käyttöjärjestelmä, korjata käynnistysasemat ja järjestelmätiedostot sekä asentaa OS uudelleen. Kaikki nämä ominaisuudet olivat aiemmin saatavilla asennuslevyillä.
Applen ratkaisu oli, että OS X: n lataus sisältää asennusohjelman, joka ei ainoastaan asenna käyttöjärjestelmää Mac-tietokoneeseen vaan luo myös piilotetun äänenvoimakkuuden käynnistysasemaan nimeltä Recovery HD. Tämä piilotettu äänenvoimakkuus sisältää minimaalisen OS X -version, joka riittää Macin käynnistämiseen; se sisältää myös erilaisia apuohjelmia.
HD-talteenottoon sisältyvät apuohjelmat
Levytyökalu : vahingoittuneiden asemien ja järjestelmätiedostojen korjaamiseen.
Safari: voit siirtyä verkkoon ja tutkia mahdollisia ongelmia.
Asenna OS X uudelleen, johon voidaan asentaa uuden Mac OS-käyttöjärjestelmän kopion.
Palauta Time Machine -varmuuskopiointi : niille aikoina, jolloin kaikki on mennyt vikaan ja sinun on palautettava tiedot varmuuskopioistasi.
Terminaali : Mac-tiedostojärjestelmään tai tiedostojen muokkaamiseen.
Verkkoapuohjelma: jos verkkoasioiden vianmääritys on tarpeen.
Firmware Password Utility : asentaa tai poistaa firmware-salasanat, yksi OS X: n suojausasetuksista.
Kuten näette, Recovery HD voi tehdä paljon enemmän kuin vain asentaa käyttöjärjestelmä. Se tarjoaa lähes samat palvelut, jotka sisältyivät vanhoihin asennus-DVD-levyihin, aivan eri paikassa.
Palautuksen HD-äänenvoimakkuuden käyttö
Macin tavanomaisissa toiminnoissa et todennäköisesti huomaa Recovery HD -äänen määrää. Se ei liity työpöytään, ja Levytyökalu pitää sen piilotettuna, ellet käytä virheenkorjausvalikkoa piilotettujen tiedostomäärien näkyvyyteen.
Jotta voit hyödyntää Recovery HD -äänenvoimakkuutta, sinun on käynnistettävä Mac uudelleen ja valittava palautuslaite HD: ksi käyttämällä yhtä seuraavista kahdesta tavasta.
Käynnistä uudelleen suoraan Recovery HD -käyttöjärjestelmään
Käynnistä Mac uudelleen samalla, kun pidät komentoa (apilanlehti) ja R- näppäimiä ( komento + R ). Pidä molempia näppäimiä painettuna, kunnes Apple-logo tulee näkyviin.
Kun Apple-logo ilmestyy, Mac käynnistyy Recovery HD -äänenvoimakkuudesta. Bittisen bitin jälkeen (käynnistys voi kestää kauemmin käynnistettäessä Recovery HD: stä, joten ole kärsivällinen), työpöytä tulee näkyviin Mac OS X -apuohjelmien sisältävällä ikkunalla ja perusvalikkorivillä yläosassa.
Käynnistä Käynnistyksen hallintaohjelma uudelleen
Voit myös käynnistää Macin käynnistysohjaimelle. Tämä on sama tapa käynnistää Windows (Bootcamp) tai muut käyttöjärjestelmät, jotka olet mahdollisesti asentanut Mac-tietokoneeseen. Tällä menetelmällä ei ole mitään hyötyä; sisällysimme sen niille teistä, jotka ovat tottuneet käyttämään käynnistyspäällikköä.
Käynnistä Mac uudelleen ja pidä alaspainettuna valintanäppäintä.
Käynnistyksenhallinta tarkistaa kaikki liitetyt laitteet käynnistyville järjestelmille.
Kun käynnistyspäällikkö alkaa näyttää sisäisten ja ulkoisten asemien kuvakkeet, voit vapauttaa valintanäppäimen.
Valitse palautus HD -kuvake vasemmalla tai oikealla nuolinäppäimellä .
Paina palautusnäppäintä, kun käynnistettävä asema (Recovery HD) on korostettuna.
Mac-tietokone käynnistyy Recovery HD: stä. Tämä prosessi voi kestää jonkin verran pidempään kuin tavallinen käynnistys. Kun Mac päättyy käynnistämiseen, se näyttää työpöydälle avoimen Mac OS X Utilities -ikkunan ja perusvalikkorivin yläosassa.
Nyt, kun Mac on käynnistynyt Recovery HD -äänenvoimakkuudesta, olet valmis tekemään yhden tai useamman käynnistyslaitteen tehtävät, joita et pysty suorittamaan, kun käynnistys käynnistettiin aktiivisesti käynnistystilasta.
Jotta voisimme auttaa sinua, olemme sisällyttäneet asianmukaiset oppaat jokaiseen yhteiseen tehtävään, joihin Recovery HD -ohjelmaa käytetään.
Käytä levytyökalua
Valitse OS X -apuohjelmat -ikkunasta Levytyökalu ja valitse sitten Jatka .
Levytyökalu käynnistyy aivan kuin käytät sovellusta tavallisesta käynnistyksestä. Ero on se, että käynnistämällä Disk Utility Recovery HD -äänenvoimasta voit käyttää mitä tahansa levytyökalun työkaluista käynnistysaseman tarkistamiseen tai korjaamiseen. Katso yksityiskohtaiset ohjeet seuraavista oppaista. Muista, että jos opas pyytää sinua käynnistämään levytyökalun, olet jo tehnyt sen tässä vaiheessa.
Muotoile kiintolevyasema käyttämällä levytyökalua
Varmuuskopioi käynnistyslevyt Levytyökalun avulla
Kun olet lopettanut Levytyökalun käytön, voit palata OS X Utilities -ikkunaan valitsemalla Lopeta Disk Utility -valikosta.
Valitse OS X -apuohjelmat -ikkunasta Hae ohjeet verkosta ja valitse sitten Jatka .
Safari käynnistää ja näyttää erityisen sivun, jolla on yleiset ohjeet Recovery HD -äänen käyttämisestä. Et kuitenkaan rajoitu tähän yksinkertaiseen ohjesivuun. Voit käyttää Safaria aivan kuten normaalisti. Vaikka kirjanmerkit eivät ole läsnä, Apple huomauttaa, että Apple on toimittanut kirjanmerkkejä, jotka auttavat sinua Apple, iCloud, Facebook, Twitter, Wikipedia ja Yahoo-sivustot. Löydät myös useita uutisia ja suosittuja sivustoja, jotka on kirjanmerkitty sinulle. Voit myös antaa URL-osoitteen siirtymäksesi haluamaasi verkkosivustoon.
Kun olet lopettanut Safarin käytön, voit palata OS X -apuohjelmat -ikkunaan valitsemalla Lopeta Safari-valikosta.
Asenna OS X uudelleen
Valitse OS X -apuohjelmat -ikkunassa Asenna uudelleen OS X ja valitse sitten Jatka .
OS X Installer käynnistyy ja vie sinut läpi asennusprosessin. Tämä prosessi voi vaihdella riippuen asennetusta OS X -versiosta. Asennusoppaat viimeisimmille OS X -versioille auttavat sinua läpi prosessin.
Päivitä Asenna OS X Yosemite
OS X Mavericksin asennusoppaat
OS X Lion -asennusoppaat
Palauta Time Machine -varmuuskopio
Varoitus: Macin palauttaminen Time Machine -varmuuskopiosta aiheuttaa kaikkien valitun kohdelaitteen tietojen poistamisen.
Valitse OS X -apuohjelmat -ikkunassa Palauta Time Machine Backup ja napsauta Jatka .
Restore Your System -sovellus käynnistyy ja ohjaa sinut palautusprosessin läpi. Muista lukea ja pitää varoituksia Restore Your System -sovelluksessa. Jatka valitsemalla Jatka.
Noudata Järjestelmäasetusten palautus -toiminnossa kuvattuja vaiheita. Kun prosessi on valmis, Mac käynnistyy uudelleen valitsemaltasi kohdeasemasta.
Luo palautus HD-äänenvoimakkuus toiselle asemalle
Recovery HD -äänenvoimakkuus voi olla hengenpelastin, ainakin Mac-ongelmien vianmäärityksessä ja korjauksessa. Mutta Recovery HD -äänenvoimakkuus luodaan vain Macin sisäisessä käynnistyksessä. Jos jotain pitäisi mennä vikaan kyseisen aseman kanssa, saatat löytää itsesi suolassa.
Siksi suosittelemme luomaan toisen kopion Recovery HD -äänenvoimasta ulkoiselle asemalle tai USB-muistitikulle.
Miten hallita Macin Cover Flow View -asetuksia
Kuinka käyttää monipainikkeita hiirtä Macilla
5 vinkkejä Macin telakan piilottamiseen tai näyttämiseen
Kuinka hallita Mac-fontteja fonttikirjalla
Aloituskäynnin ja kotisivun muokkaaminen Mac OS X: ssä
Käytä Fonttikirjaa asentaa ja poistaa fontit Mac-tietokoneellasi
Apple Mailin pikanäppäimet
Aseta lapsilukko Macille
Getting the best out of Spotify iOS App
Tarvitsetko optisen levyaseman?
Vertailu iPod vs. kilpailu: Mid-Level MP3-soittimet
Apple TV: n kotipainikkeiden käyttäytymisen muuttaminen
Opi parhaiden Rolling-laukkujen tunnistamiseen
Miksi ohjelmisto latautuu uuteen tietokoneeseen voi olla ongelma
Lasso-valintatyökalun käyttäminen Paint.NETissä
Erotus "display: none" ja "näkyvyys: piilotettu" CSS: ssä
Apple TV -ohjelman oppaan selitys
HTML-kirjoitus Macintosh TextEdit -ohjelmalla
Päivitysten lataaminen Windows 8.1: ssä
3. sukupolven iPod nanon tarkistus
Suosituimmat Dash Cam-sovellukset
Miten korjata STOP 0x00000006 virheitä
Kuinka jakaa, upottaa ja linkittää YouTube-videoita
3DS Max -työkalujen yleiskatsaus

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
HD DVD- ja Blu-ray-levyt katoamassa viiden vuoden sisällä? - AfterDawn
AfterDawn > Uutiset > HD DVD- ja Blu-ray-levyt katoamassa viiden vuoden sisällä?
HD DVD- ja Blu-ray-levyt katoamassa viiden vuoden sisällä?
Kirjoittaja Kaarlo Räihä @ 15.6.2007 23:57 Kommentteja (56)
Vaikka HD DVD- ja Blu-ray-formaatit eivät ole vielä edes yleistyneet kunnolla, on niiden tulevaisuudella keskinäisen kilpailun lisäksi myös muita uhkia. Microsoftin Richard Doherty uskoo, että molemmat formaatit tulevat katoamaan seuraavan 5-10 vuoden sisällä.
Doherty on Microsoftin viihdesisältöjen konvergenssiyksikön johtaja ja hänen mukaansa kyseessä on optisten levyjen viimeinen sukupolvi. Doherty uskoo, että tulevaisuudessa media tallennetaan kiintolevylle ja siirretään kuluttajalle internetin avulla.
Dohertyn mukaan hyvänä esimerkkinä muutoksesta toimii Xbox LIVE Marketplace, jossa teräväpiirtoinen sisältö on neljä kertaa suositumpaa kuin tavallinen sisältö. Xbox LIVE Marketplacesta käyttäjä voi ladata videoita Xbox 360 -pelikonsolin kiintolevylle ja katsella niitä sitten television kautta.
Dohertyn mukaan Microsoft aikoo tukea HD DVD -formaattia myös jatkossa. Microsoftin syyt HD DVD:n valinnalle ovat levyjen halvemmat valmistuskustannukset verrattuna Blu-ray-levyihin ja paremmat interaktiiviset ominaisuudet Blu-ray-elokuviin verrattuna.
Dohertyn visiot vaativat kuitenkin suurta muutosta, sillä esim. laajakaistayhteyksien nopeudet ovat monin paikoin liian hitaita siihen, että teräväpiirtovideoita voisi siirtää tietokoneelleen tai mediasoittimelleen siedettävässä ajassa. Fyysisen tuotteen katoaminen voi olla myös hankala asia monille kuluttajille, jotka ovat tottuneet omistamaan fyysisen tuotteen, jonka voi tarvittaessa myydä eteenpäin.
<Ylen uusi netti-TV avattu >Blu-ray-levyjen pinnoite lahoaa?
116.6.2007 1:11
Aika hämmentävä uutinen :o
Enpä olisi uskonut että heti ruvetaan povaamaan uusien medioiden käyvän vanhanaikaisiksi noinkin nopeasti, onhan DVD:kin ollut valtamediana jo vuosia..
Itse en usko että muutos tapahtuu noin nopeasti, koska harvalla kuluttajalla on uusien medioiden (Blu-Ray ja HD-DVD) käyttömahdollisuutta, ja tällaiset mielipiteet eivät ainakaan kannusta ostamaan uusia laitteita, kun ne ovat "kohtapuoliin" jo käymässä vanhanaikaisiksi. Itse en usko että vielä 10 vuoden kuluttua HD- ja BR-levyt poistuvat käytöstä...
216.6.2007 1:38
Ei tämä mikään uusi ajatus ole, vaan Microsoft on ennenkin spekuloinut, että BluRay/HD-DVD on viimeinen fyysinen leffamedia... Saattaa se ehkä viimeinen ollakin, mutta kuoleeko se 5-10 vuoden sisällä? Enpä usko.
Fyysinen media tarjoaa tiettyjä etuja ja tuntemuksia, joita virtuaalinen media ei voi tarjota. Sen voi esimerkiksi ostaa helposti lahjaksi, myydä eteenpäin, tai sillä voi sisustaa olohuoneen kirjahyllyä.
Kyllähän tietokonepelejäkin voitaisiin helposti myydä pelkästään Netin kautta jo nyt, ja jo vuosia sitten, mutta silti fyysinen media on käsittääkseni selvästi suosituin edelleen.
Musiikin kohdalla nettilevitys tullee sen sijaan ottamaan suuremman siivun. Musiikin siirto ei vaadi suurta kaistaa ja toisaalta on helppo ostaa vain ne biisit, jotka haluaa, eikä välttämättä koko albumia.
316.6.2007 4:33
Ei ole kauakaan siitä, kun luin jostain lehdestä (taisi muuten olla MikroBitistä) että joku yhtiö on julistanut CD:n kuolleeksi mediaksi. Tämä ehkä on vähän aiheen sivusta, mutta yhtä lailla se koskee asiaa, joka riipaisee ainakin minua sydämestä, nimittäin netin kautta siirrettävästä mediasta.
En käsitä ihmisiä, jotka lataavat musiikkinsa/elokuvansa maksullisesti netin kautta. Itse tahdon ainakin, musiikkia ostaessani, kartuttaa levykokoelmaa, hypistellä kansia, lueskella kansivihkoa ja mahdollisia sanoja jne, mikä ei todellakaan onnistu jos ostan musiikkini mp3:sina netistä.
Mutta itse aiheeseen, en usko että viiden vuoden sisään ovat ainakaan kuolemassa, ja jos Microsoft meinaa, että leffat ladattaisiin jatkossa kovalevylle täällä suomenkin mantereella niin saa kyllä nettiyhteyksienkin nopeus nousta aika roimasti ja hinnat laskea, aika harvalla kuitenkaan käytössä 10 tai 100 megaista liittymää tällä hetkellä. Jossain Ruotsissa asia voikin sitten olla toinen...
416.6.2007 6:16
Lainaus, alkuperäisen viestin kirjoitti Katatonic:
Aivan, en voisi kuvitella ostavani mitään jossa mukana ei tule mitään konkreettista.
516.6.2007 6:30
Mä en välitä onko mulla mitää konkreettista kumminkin kuuntelen musiikkia vain tietokoneella istuessani ja kännykälläni en ole kuunnellut CDitä kunnolla moneen vuoteen ja elokuviakin minulla koneella on ja ne on helppo siirtää USB muisti tikulle tai kovalevylle että ne voi katsoa telkkarista kun laittaa USB:n kiinni DVD soittimeen
Minun puolesta kaikki CD DVD Blu-Ray HD DVD yms. on melkein turhia kyllä niitä DVD:tä joskus tarvii kun siirtää kaverille jotain tai polttaa kuvia talteen sinne mutta yleensä kyllä käytän siihenkin taskukokoista ulkoista kovalevyä. Itselläni on Freecomin 80GB taskukokoinen ulkoinen kovalevy.
616.6.2007 8:16
En kyllä sanoisi noin, että on turhia. Massiivinen, pitkän ajan ja työn tuloksena koottu DVD-elokuva kokoelma hyllyssä jota voi sitten ihastella on melko mukava juttu. Ja täytyy myöntää, että DVD elokuvia saa sikahalvalla ja hyviä elokuvia jos jaksaa vaan nähdä vaivaa ja kuluttaa siihen vähän aikaa. Kyllä molemmissa on niitä hyviä puolia. Se vaan tuntuu jotenkin paremmalta kun saa sen konkreettisen tuotteen käteen kun on siihen ensin rahaa satsannut ja onhan niitä niinkuin joku mainitsi myös helpompi silloin myydä eteenpäin, joka ei ole ollenkaa hassumpaa hommaa. Mutta tuossa että kaikki tulee linjojen välityksellä on omat hyvät puolensa joten ehkä sitten joskus on vaan aika opetella tottumaan siihen.
716.6.2007 8:43
Juuri tuo omistamisen tunne katoaa kun ladataan musiikki internetistä.
Hintojen pitäisi alentua ja laadun parantua. Lisäksi myös drm sotkuista pitäisi päästä eroon. Ei tee hirveästi mieli ostaa fyysisen median hintaista tuotta huonompi laatuisena ja vielä kaiken maailman drm suojaukset kaupanpäälle.
816.6.2007 11:07
Mulla on kadonnut toi omistamisen tarve jo vuosia sitten. Tilalle tuli kuitenkin keräily himo millä ei ole mitään järkevää ajatusta. Olen alkanut keräilemään digiboxsilla musiikkia tietokoneen media sentteriin. Tällä hetkellä esim. musa videoita 1200 ja konsertteja 48. Kaiken kaikkiaan 725 gigaa divixsejä. Niin kuin sanoi ei mitään järkeä. Joku taas kerää niitä mp3 ja kehui että kohta pitäisi mennä sadantuhannen raja rikki.
916.6.2007 12:08
voin uskoo et toine noist kuolee 5vuoden pääst mut ei missää nimes kumpiki ja toho cd juttuu se et on se aito cd mukavampi se toimii varmast ja sen voi ottaa aina mukaa vaik ittekin koneel haen musaa se on vaa mp3 soittimee ja ne cd on kivoi jos niis on viel sanoja
1016.6.2007 12:45
Mä oikeastaan uskon, että 5 vuoden päästä teräväpiirtolevyt eivät ole kunnolla vielä edes elinkaarensa alkupäässä... Todellinen läpimurto alkaa, kun halpoja hybridisoittimia alkaa tulla markkinoille. Tämä myös tarkoittaisi sitä, että molemmat formaatit voivat ihan hyvin säilyä hengissä.
Nettilevitys ei tule korvaamaan levyjä aikoihin, mutta toki voi vaihtoehtoisena levitysmuotona tulla rinnalle.
Yhtenä tulevaisuuden vaihtoehtona on sekin, että kauppoihin tulee päätteitä, joilla voi luoda itselleen haluamansa kiekon ja kannen vartavasten tuhansien elokuvien valikoimasta. Näin kaupan ei tarvitse pitää fyysisessä varastossa muuta kuin tyhjiä levyjä ja koteloita...
1116.6.2007 12:57
Tuo Richard Dohertyhän puhuu asiaa, näinhän siinä tulee käymään, kun miettii syvemmästi asiaa niin näin se on, sekin vois olla hyvä idea laittaa kaikki soveltuva media semmoselle hyvin pienelle muistitikulle, ja flash teknologiahan kehittyy huimasti kokoajan, ehkä tuokin vois olla tulevaisuutta, varsinkin kun levyt vie niin pirusti tilaa verrattuna flashiin, jonka koot pienenee kokoajan verrattuna tilavuuteen, ja ei naarmuuntumisongelmia! :)
1216.6.2007 13:07
Tai entäs semmonen automaatti joka löytyy kaupoista ja siihen pistetään tarvittavan kokonen muistitikku kiinni, valitaan elokuva, pistetään raha koneeseen ja leffa siirtyy tikulle, ja se tikku lukittuis siihen koneeseen siirron ajaksi, ettei sitä sais vahingossakaan irrotettua kesken siirron.. Ja ne koneet ois netissä kiinni ja elokuvayhtiöt vois itte päivittää sitä saatavilla olevien elokuvien kantaa, ja tuo toimis silti hyvin kaupallisena :) Olisko musta insinööriksi.. :P
1316.6.2007 13:48
Lainaus, alkuperäisen viestin kirjoitti maakezu:
Tai entäs semmonen automaatti joka löytyy kaupoista ja siihen pistetään tarvittavan kokonen muistitikku kiinni, valitaan elokuva, pistetään raha koneeseen ja leffa siirtyy tikulle, ja se tikku
Suoraan sanoen mä vähän ihmettelen, ettei musiikin saralla tämäntyyliset päätteet ole yleistyneet jo aikoja sitten... Mediana ei välttämättä tarvitsisi olla muistitikku, vaan yksinkertaisesti tyhjä CD/DVD-kiekko, kuten tuossa aiemmin visioin. Automaatti voisi myös tulostaa kansitaiteen samalla kertaa.
Tosin jos puhutaan pakkaamattomasta CD-tason äänestä, niin kyllähän sekin kaistaa vie jo jonkin verran. Jos ihmiset ostavat automaatista CD-levyn, he tuskin keskimäärin haluavat levylleen mitään MP3-tason ääntä.
1416.6.2007 13:54
5-10 vuotta no eipä siis paljoa, itse myös ne kannet ja levy on osa sitä ellua/musaa..myös joillekkin se 2cd/dvd jossa bonuksia jne. Jos olet ostanut sen netistä ja "heität" sen ellun tv:hen ja katselet, kuuluu piuuum, kiintolevy poks ja ellut/musa samoin...
1516.6.2007 15:22
Siis silleen toki ajattelin sen automaatin että niissä ois kovalevytilaa järjettömästi, julkasijat vaan siirtää sen leffan niihin ja ne leffat voi vaan siirtää siitä masiinasta tikulle.. Ehkä pitäs kehittää semmosia "leffatikkuja" joissa olis semmonen pieni näyttö siinä tikun kyljessä josta näkee leffatiedot jotka toimis levyn kansien korvikkeena, ja siis sillä tulevaisuuden pikku tikulla ois tilavuutta jotain vaikka 20gigaa.. Ja sitten vaikka semmonen muisti ois niissä masiinoissa että ne muistaa mitkä leffat oot jo maksanu, jotta voit ladata uudestaan sen siihen tikulle ilmaseksi.. eikä tuolloin oo väliä vaikka sähköt menis poikki ja leffan siirto epäonnistuis, saat sen aina tulevaisuudessa ilmaseksi. Ja toki tää tikku kävis myös musiikille ja muulle medialle, sekä ihan normaalikäyttöön..
Ei muuten mutta mulle kävis järkeen että tuolla teknologialla ois tulevaisuutta, levyt ja levykaupat ois historiaa jokupäivä, 30€ sais jokupäivä tuommosen "leffatikun", ois aikasten kätevää mun mielestä..
Ja jokupäivä on pelitkin samanlaisia, ja sen tikkuhan vois olla lukollinen, että mediaa ei vois muuta kuin lukea, ja jos se lukko on särjetty niin automaatti ei enään hyväksyis sitä tikkua.. Tai ihan miten sen toteutus vaan parhaiten onnistuis..
1616.6.2007 15:35
Joo mutta 20 gigan kustannustehokas muistitikku on vielä aikamoista utopiaa ja varmaan hyvin kaukaisessa tulevaisuudessa vielä...
Kannattaa muistaa, että tyhjä DVD-aihio ei maksa kuin parikymmentä senttiä.
Toki joskus tulevaisuudessa jos hologrammiteknologia kehittyy, on mahdollista, että jokainen kuljettaa pienellä tikulla mukanaan koko virtuaalista omaisuuttaan... Mutta en tällaista teknologiaa vielä ainakaan 10 vuoteen kyllä odottaisi.
1716.6.2007 15:42
No semmonen 10gigan tikku ois jo aika kiva jos hd leffa vie tilaa sen 4-6 gigaa..
1816.6.2007 15:54
Joo ja jos leffa olisi huono "formatoisi" tikun ja saisi 6 gigan muistitikun...
1916.6.2007 16:05
eikun siis mie puhun semmosesta tikusta jonka se leffalatausmasiina voi "formatoida" ja sinne voi ladata aina uuden leffan..
2016.6.2007 17:37
Kyllä näkee että on Microsoftin ukko puhumassa, voi jumalauta mitä bullshittiä.
2116.6.2007 18:53
taidetaan elää murrosikää mediaformaatissa, vaikka kaikki ei niin halua uskoa, on totta että Vhs ajoista dvd aikaan digitaalisuus siirtyy enemmän ja enemmän interaktiivisuuteen, se on hinta jos halutaan siirtyä eteenpäin teknologiassa, ja ketäpä sen maksaa? se onkin se suuri kysymys? kuluttajat vaiko tuottajat kuluttajien kustannuksella kohti parempaa huomista nähden, toki jokaisen omassa kädessä on tällä hetkellä on se mitä halutaan laadusta maksaa.. sehän se markkinoilla määrää laatu <--VS--> määrä! Asiat on selkeimpiä kun on muutama
tekninen lisä jokaiseen formaattiin tullut, ollaan vasta viisaimpia Silloin! :D
2216.6.2007 19:08
Lainaus, alkuperäisen viestin kirjoitti hek0hek0:
Perusteletko vielä että mikä tossa on bullshittia? Toihan on aika todennäköistä että noin tapahtuu, vaikka itse en ainakaan sitä toivoisi...
2316.6.2007 21:32
BluRay/HD-DVD -laatuinen leffa vie kylläkin tilaa noin 20 GB...
Eikä se halpa 10 gigan tikkukaan ihan lähivuosien juttu ole...
2416.6.2007 22:00
ai, luin vaan jostaki toiselta sivulta pikasesti ja siellä sanottiin että 4-6 gigaa... mutta no, sen näkee sitte mikä asian laita tulee olemaan.
2516.6.2007 23:02
No mä voin sanoa sulle jo nyt heti suoraan, että se 20 GB on useimpien leffojen kohdalla aika lähellä totuutta.
Eikä edes useimmat tavalliset DVD-leffat mahdu 4-6 gigaan...
Ripit ovat sitten asia erikseen, mutta tuskin kuluttajat haluavat mitään heikompilaatuisia "rippejä" käydä ostamaan.
2616.6.2007 23:13
Hmm, jokapaikassa missä nytkin oon käyny niin lukeepi että 4-6gigaa, pitäis varmaan valistaa tätä kansakuntaa...
2716.6.2007 23:19
On tuo kyllä aika järjetön ajatus Microsoftilta. En todellakaan usko, että Blu-Ray ja HD-DVD -levyt katoavat 5-10 vuoden kuluessa.
On myöskin järjetöntä ostaa internetin kautta mitään, joka päätyy vain tallennettavaksi tietokoneelle, tässä tapauksessa elokuvia. Itse henkilökohtaisesti ainakin pidän siitä, että leffakokoelma hyllyssä kasvaa entisestään. On paljon hienompaa omistaa dvd:itä hyllyssä, kuin läjäpäin leffoja tietokoneella.
En usko myöskään siihen, että elokuvien nettimyynti muuttuu niin suosituksi vain 5-10 vuoden sisällä. Se vaatisi niin suuren muutoksen kuluttajien kohdalla. Pitäisi ostaa kalliita ja suuria kiintolevyjä, jotta leffat mahtuvat muun tavaran kanssa tietokoneelle. Varsinkin, jos kyseessä ovat nämä korkealaatuiset Blu-Ray ja HD-DVD elokuvat. Niiden keskimääräinen koko on jotain 20 gigatavun luokkaa. 500 gigatavun kiintolevy maksaa päälle 100 euroa halvimmillaan, jonka päälle vielä lisätään elokuvien hinnat. Eikä 500 gigatavun kiintolevylle mahdu kuin keskimäärin 25 Blu-Ray tai HD-DVD elokuvaa.
Miten käy vanhemman sukupolven? Eivät voi enää hankkia itselleen fyysistä elokuvaa, vaan pitäisi a) opetella käyttämään tietokonetta, b) ostaa internetistä tavaraa luottokortilla, c) opetella niin paljon uusia asioita, joiden oppiminen voi jo käydä hankalaksi, jos ajatellaan "vanhoja" ihmisiä.
Kaiken kaikkiaan täytyy kyllä sanoa, että tämä fyysisten elokuvien poistuminen ja sen sijaan elokuvien internetin kautta myyminen tietokoneille tallennettaviksi on järjettömimpiä ja typerimpiä ajatuksia, joita olen kuullut.
2816.6.2007 23:59
No kerropa yksikin paikka, jossa näin väitetään.
Ja väitetään mitä väitetään, niin ei yksinkertaisesti pidä paikkaansa.
2917.6.2007 0:13
koko on jotain 20 gigatavun luokkaa. 500 gigatavun kiintolevy maksaa päälle 100 euroa halvimmillaan, jonka päälle vielä lisätään elokuvien hinnat. Eikä 500 gigatavun kiintolevylle mahdu kuin keskimäärin 25 Blu-Ray tai HD-DVD elokuvaa.
Tuota... Mitä luulet, paljonko kovalevytilaa 100 eurolla saa 5-10 vuoden päästä?
Jos entinen kehitys jatkuu, niin ainakin 5 teratavua, ehkä 10 tai enemmän...
Tosin jossain vaiheessa kovalevyt lakkaavat olemasta "kovalevyjä" ja ovat teknisesti jotain muuta, mutta se on sitten asia erikseen.
3017.6.2007 0:33
Sen kovalevyn paikkaa flash tai vastaava, sen puolesta elän.. :D
3117.6.2007 2:06
Omaltakohalta tuo fyysisentavaran osto on vähentynnyt 90% siitä kun tietokoneen ostin. En enää kiertele kauppojen aledvd laareja en pyöri kirppareilla ettimässä musaa/elokuvia. Vaan tyhjiä levyjä saa tilattua niin halvalla että ei oikeen kiinnosta maksaa niistä aidoista kansista.
Musta on tavallaan tullut kertakäyttökuluttaja. Nyt vaan lataan koneen täyteen kuttuuria ja nautin sen kerran ja heitän menemään.
Aidoille levyille tuskin raaskisin samaa tehdä. Toivottavasti keksivät järkevät hinnat sittenkun meinaavat vaan netin kautta levittää elokuvia/musaa...
3217.6.2007 6:32
DVD:kään ei mahdu noin pieneen tilaan...:P
3317.6.2007 8:28
No siinä tapauksessa tuossa netin välityksellä jakamisessa ei oo mitään järkeä ellet omista übernopeeta nettiä..
3417.6.2007 8:48
Sehän se tässä länsimaisessa kulttuurissa on idea: osta, osta, osta. kuluta, kuluta, kuluta. Ihmisille on onnistuttu luomaan jonkinlainen tunne, että he tarvitsevat jatkuvasti jotain - kulutus pyörittää maailmaa ja ylikansalliset yhtiöt tahkoavat sillä rahaa. Onneksi ihmisen "luonto" haluaa rajoittaa tuota ylenpalttista kulutusta. Siitä hyvä esimerkki on p2p -verkot ja niiden suosio.
Miksi joku haluaa korkean resoluution leffoja katsella? Onhan niissä parempi kuvanlaatu.. kun 90% leffoista on sisällöltään sellaista paskaa että oksat pois, niin eikö tuo kuvan-/äänenlaadun parantaminen ole vähän pinnallinen ratkaisu joka on puhtaasti kehitetty sen takia, että ihmiset saataisiin kuluttamaan yhä enemmän ja enemmän.
Ihmisten pitää saada parempaa vaikka mikä olisi, mutta Miksi?
Kuitenkin, topikkiin jos palaa niin 5-10v päästä hddvd ja blurayt ovat yleistyneet ja niille alkaa käydä samalla tavalla kuin dvd:lle - kehitetään "olevinaan" jotain parempaa, ja korvaavaa formaattia.
Viestiä on muokattu sen lähettämisen jälkeen. Viestiä on muokattu viimeksi 17.6.2007 @ 08:51
3517.6.2007 9:42
"kun 90% leffoista on sisällöltään sellaista paskaa että oksat pois, niin eikö tuo kuvan-/äänenlaadun parantaminen ole vähän pinnallinen ratkaisu joka on puhtaasti kehitetty sen takia, että ihmiset saataisiin kuluttamaan yhä enemmän ja enemmän. "
Eli haluat sanoa, että tuotekehityksen pitäisi istua kaivamassa nenää ja odotella, että taiteilijat saa aikaiseksi parempia leffoja ennen kuin voivat alkaa kehittämään tekniikkaa paremmaksi?
Nehän nyt on kaksi ihan eri asiaa ja onpa noilla levyillä ja televisioilla vähän jotain muutakin käyttöä kuin elokuvat.
3617.6.2007 10:13
Onko se taiteilijoista kiinni? Mediayhtiöt itse määrittelevät mikä on kannattavaa julkaista ja mikä ei - varsinkin isot monikansalliset yhtiöiden julkaisemista leffoista 90% on heidän kannalta turvallisia "box office hit" -tuotoksia joiden kerronnallinen, kuvallinen tai leffan herättämien tunteiden sisältö on enemmän tai vähemmän kyseenalainen.
Tekniikan pitäisi tukea ydintuotteita. Nyt tuntuu siltä, että mediafirmat syytävät enemmän ja enemmän rahaa epäolennaisiin asioihin - ydintuote, eli leffat ja niiden sisältö on jäänyt taka-alalle.
Yhtiöt voisiva panostaa enemmän ydintuotteisiinsa, voisivat laajentaa valikoimaansa ja ottaa enemmän riskejä julkaisujensa kanssa.
Viestiä on muokattu sen lähettämisen jälkeen. Viestiä on muokattu viimeksi 17.6.2007 @ 10:14
3717.6.2007 10:15
[quote=Yanne]Joo mutta 20 gigan kustannustehokas muistitikku on vielä aikamoista utopiaa ja varmaan hyvin kaukaisessa tulevaisuudessa vielä...
Heh,heh, 20 gigan muistitikku tulee olemaankin utopistinen käsite. Eikös se tikkujen koko ole aina kasvanyt binäärimuotoisesti tyyliin: 256 Mt, 512 Mt, 1024 Mt, yms. mikäli sama suuntaus jatkuu, emme saa koskaan 20 gigan muistitikkuja markkinoille.
3817.6.2007 10:26
Varmaan 20 gigan muistitikkuja jo löytyy kaupoista? Ainakin verkosta löytyi heti 16 gigan tikku ja ei ole mitenkään järjettömän hintainen.
http://www.zecs.net/product_details.php?p=658
3917.6.2007 11:26
Ai, minä luulin että halpa 16giganen vois olla jotain 300€, no ehkä tuo 20 giganen on sittenki jo huomispäivän juttuja :)
4017.6.2007 12:21
"Tekniikan pitäisi tukea ydintuotteita. Nyt tuntuu siltä, että mediafirmat syytävät enemmän ja enemmän rahaa epäolennaisiin asioihin"
Mutta tuo koko ajatus on vähän nurinkurinen... "Mitäs sitä parempia töllöjä tässä edes yrittäisi tehdä, kun leffat on kuitenkin ihan paskoja"
Kyllä varmaan hd pelejen pelaajat arvostavat parempaa tekniikkaa ja kuvaa vaikka kolmoselta tuleekin surkea elokuva.
Ja kun ne kuitenkin on eri yrityksiä jotka tekevät elokuvia ja kehittävät medioita ja laitteita. Eikö samsung saisi tehdä rahaa, koska universal tuottaa velliä?
Viestiä on muokattu sen lähettämisen jälkeen. Viestiä on muokattu viimeksi 17.6.2007 @ 13:08
4117.6.2007 12:37
Mulla on kyllä enemmänkin sellainen fiilis, että BluRay/HD-DVD ovat tulleet markkinoille enemmänkin tyydyttämään kysyntää, kuin luomaan sitä... Vähän sama asia kuin DVD:n kohdalla, joka tuli vuosia "myöhässä" markkinoille.
Asiaa voi ajatella siltäkin kannalta, että olemme katselleet 50 vuotta vanhaan tekniikkaan perustuvaa TV:tä ja sen oheistuotteita jo ikuisuuden, vaikka teräväpiirrosta on puhuttu ainakin 1980-luvulta lähtien. Nyt vihdoin ja viimein olemme siirtymässä teknisesti eteenpäin, ja tähän askeleeseen kuuluu teräväpiirtotelevisioiden ja -lähetysten lisäksi luonnollisesti myös teräväpiirtolevyt.
Ei mulla todellakaan ole teräväpiirtotekniikan suhteen sellainen fiilis, että sitä olisi kenellekään yritetty hirveellä kiireellä väkisin myydä. Päinvastoin. Olisi saaneet alkaa "myymään" jo aikoja sitten.
"Halpa" 20 gigainen tikku tarkoittaa tässä yhteydessä hintaa, joka on mielellään alle yksi euro.
Jos elokuva maksaa pyöreästi noin 20 euroa, niin ei siitä kovin suurta osuutta kyllä pelkän tyhjän median hintaan heltyne..
4217.6.2007 20:05
Philipsillä on litteitä töllöjä ollut tehtaalla käytössä jo vuosi kymmeniä sitten. Ainoa syy miksei niitä ole tuotu yleisölle, on kustannukset. Vanha putkitekniikkaa oli jo aika päiviä sitten saatu "makseltua" kuluttajien kautta pelkäksi voitoksi, jos lasketaan suunnittelut jne. Kun ihmiset alkoivat vonkaamaan uutta, niin sitä annettiin. Jos vieläkin ihmiset olisivat putkitölläihin tyytyväisiä, niin tuskinpa meillä olisi vieläkään LCD telkkuja kuin jossain tehtailla seinillä muistutuksena siitä mitä joskus on tuleva.
Nykyisin ihmiset ampuvat itseään jalkaan. Halutaan uutta ja hieno kokoajan ja mitä olemme saaneet? Olemme saaneet joukon erilaisia standardeja ja ristiriitoja niiden yhteen liittämikseksi ja se maksaa.
Viestiä on muokattu sen lähettämisen jälkeen. Viestiä on muokattu viimeksi 17.6.2007 @ 20:06
4317.6.2007 21:54
En mä nyt sanoisi että se mitään "jalkaan ampumista" on, että halutaan uutta ja hienompaa tekniikkaa... Aika tylsää olisi elämä, jos teknistä high-endiä edustaisi kodeissa joku 70-luvun Telefunken.
4417.6.2007 22:03
Joskus on vain parempi pitää joku tekniikka sivussa.
Mitä esim. nyt voitetaan, kun on kaksi "HD-DVD:tä" kilpasilla? Ei mitään.
4517.6.2007 22:34
No on se parempi että on kaksi standardia kuin ei yhtään. Sitä paitsi hybridisoittimet tulevat takaamaan sen, ettei tällä ole kuluttajalle mitään merkitystä.
4618.6.2007 4:40
...paitsi hinta.
Minä kyllä näkisin paremminkin, että olisi yksi standardi, johon kaikki panostaisivat ja hinnat pysyisivät paremmalla tasolla ja kuluttajien ei tarvitsisi jännätä toimivuuksia.
4718.6.2007 15:59
Tottakai kaikki sitä haluaisivat ja siihen pyrittiin, mutta se ei nyt vaan toteutunut. Tähän on tyytyminen.
4818.6.2007 17:10
Piiripienipyörii... niin kun se ongelma on juuri se, että kun ihmiset haluaa hillitöntä kehitystä, niin tulee töötistä kokoajan uutta kun vielä vanhatkaan keksinnöt ole tulleet markkinoille. Näin ollen olemme tilanteessa, että on miljoona eri standardia maailmassa kun ihmiset hokaa jo uutta.
Sitten vielä sanotaan "äänestämme lompakoilla". Joo, kannattaisi jättää kokonaan tukemati joku osa-alue ja ostaa vain yhtä niin joskus tällänen mielettömyys loppuisi.
4918.6.2007 17:24
En mä koe tilannetta mitenkään ongelmalliseksi... Mielestäni liitoittelet nyt aika pahasti. :)
Ei esimerkiksi videotuotteiden suhteen kyse ole siitä, että joka vuosi pukkaisi jotain uutta markkinoille... Ensin oli Beta/VHS, sitten tuli DVD, ja nyt meillä on BluRay/HD-DVD. Kaksi ensimmäistä on osittain hengissä edelleen. (Lisäksi pari pienempää standardia kävi tyydyttämässä väliajan marginaalikysyntää, eli Video-CD ja D-VHS.)
Ja siinä mielessä kuluttajat äänestävätkin lompakoilla, että teräväpiirtolevyjen standardisotku varmasti hidastaa levyjen yleistymistä ennen kuin halpoja hybridisoittimia alkaa tulla markkinoille.
5018.6.2007 18:07
Naulankaantaan. Siinähän se juuri onkin. Ostetaan kaikkia jonkunverran tai ei ollenkaan ja voimme taata sotkun jatkuvan. Sotkun jatkuminen ei hyödytä ketään. Vähiten aivan peruskuluttajia, jotka vuokraavat levyn vuokraamosta ja menevät kotiin ja huomaavat, ettei toimikkaan.
Mainitsit joitakin muita standardeja ja nehän juuri tippuivat, koska niitä ei selkeästi tuettu. Oikeastihan ne ei tyydyttänyt mitään. Olivat vain pelkkiä visioita, joihin kaikki ei edes koskaan törmänneet.
5118.6.2007 23:00
Mun käsittääkseni Video-CD oli ihan kohtalaisen suosittu Aasiassa... Itseltänikin löytyy yksi Video-CD -levy (pornoa:). Kyseisen standardin elo jäi lyhyeksi lähinnä siksi, että teknisesti parempi DVD tuli pian markkinoille.
Kannattaa myös muistaa, että Video-CD ei varsinaisesti ollut kokonaan uutta tekniikkaa, vaan ainoastaan "paperi" siitä, kuinka MPEG1-videotiedosto tallennetaan tavalliselle CD-levylle.
D-VHS:lle oli ihan selkeä markkinarako teräväpiirtolähetysten toistamisessa ja tallentamisessa aikana ennen BluRay/HD-DVD:tä ja osittain niiden aikanakin. Miksikään kaiken kansan tekniikaksi tätä tuskin oli edes tarkoitettu.
5218.6.2007 23:07
Niin eikä toi Video-CD kokonaan kuollut ole vieläkään.. Kaikki DVD-soittimet ja tietokoneet osaavat toistaa Video-CD -levyjä, ja monet käyttävät tätä tallennusmuotoa esimerkiksi kotivideoita tehdessään.
5319.6.2007 7:10
Kuten sanoit, niin sehän ei ole varsinainen standardi, vaan tapa tallentaa CD:lle. Joten siitä nyt on turha edes keskeustella.
D-VHS kuoli ihan siksi, koska oli tulossa DVD, joka oli huomattavasti halvempi tallennustapa ja siksi sitä ei kustantamot lähteneet tukemaan. Muuten se varmasti olisi tullut VHS:n korvaajaksi.
5419.6.2007 7:22
Eiköhän tämänkin formaattisodan ratkaise porno. Ymmärtääkseni porno ratkaisi tuon Beta/VHS -sodan kun Betalle ei suostuttu laittamaan pornoa mutta VHS:lle kyllä. Ja vaikka nyt isot vuokraamot ovat valitsemassa BlueRay:n niin pornoa näille levyille ei tule. Joten HD-DVD voittoon!
5519.6.2007 7:46
tää on taas tätä vähän niinkuin mietin sitä että miksi onkaan dvd+ ja dvd- levyjä vaikka toinen olisi riittänyt...
noh taas jää kumpikin formaatti markkinoille kuitenkin jos ei muuten onnaa.
5619.6.2007 8:49
Alkuun ajattelin samoin ja varmaan olisi voinutkin ratkaista. Nyt vain on käynyt niin, että pornoa saakin tallentaa Blu-Ray:lle.
Mitä tulee tuohon plus/miinus juttuun, niin se oli yksi älyttömin asia. Onneksi se rajoittuihin lähinnä tallentamiseen (Kotipolttoisuus).

matches: HD HD HD HD HD HD hd hd


text:
Amazon Kindle Fire HD 7 InchTablet tarkistus
Uudet Kindle Fire HD -tabletit ovat nyt saatavilla verkkokauppojen ja vähittäismyymälöiden ostoon eri puolilla maata. Laitteistoa on huomattavasti parannettu alkuperäisen mukaan, ja se mukauttaa Android 4.0 ICS-käyttöjärjestelmää vertailemaan. Tässä on ensimmäinen katsaus uuden tabletin uuden 7 tuuman version pääominaisuuksiin.
Kun Kindle Fire HD -levy oli irroitettu, minulla oli välittömästi vaikutusta sen muotoon verrattuna ensimmäiseen. Se on paljon kevyempi ja ohuempi kuin alkuperäinen. Se on kuitenkin laajempaa, suurempia sivuja kehyksen ympärillä. Tämä tekee siitä vaikeampaa pitää toisessa kädessä kuin kirjan, mutta tekee siitä miellyttävän, kun pidät maisemanäkymässä katsellessasi videota, navigoimalla käyttöliittymää ja selailemassa verkkoa.
Sen perustaminen ei voisi olla helpompaa. Kuten ensimmäinen tulipalo, se on yhteydessä Amazon-tilillesi, joten kaikki elokuvasi, kirjat, sovellukset ja musiikki ovat valmiina ulos laatikosta.
Tämä käyttöliittymä on Amazonin voimakkaasti räätälöity versio Android 4.0 Ice Cream Sandwich ja se on paljon nopeampi kuin alkuperäinen. Yksi outo asia Lock-näytöstä on, että sinun on pyyhkäistävä oikealta vasemmalle avaamaan se - mikä on vastakkainen minkä tahansa muun tabletin tai laitteen kanssa, jota olen käyttänyt.
Jos pyyhkäise vasemmalta oikealle, se tuo sinut Android-säilöön. Vaikka hienovarainen, en voi auttaa, mutta ajattelevat, että tämä on tehnyt tahallisesti Amazonin temppu päästä sinut liikkeelle nopeammin.
Totta, että sana, Kindle Fire HD mukana tulee mainoksia käytössä liian. Mutta voit jättää tämän pois yhden kerran 15 dollarin maksuista. Olipa päätän pois käytöstä, riippuu siitä, kuinka ärsyttävät mainokset päätyvät tulokseen.
Tietenkin voit tarkastella Kindle Fire HD: n sisältöä maisema- tai muotokuva-näkymässä. Kun kääntät tabletin ympärille, se siirtyy joko sujuvasti - toisin kuin alkuperäinen, joka oli hidas.
Videot -sovellus toimii juuri kuten odotit. Siinä on Karuselli kuten käyttöliittymä, josta voit käyttää ostettujen videoiden soittolistaa, katselulistaa ja kirjastoa. Videokaupan etsiminen on saumaton kokemus Prime ja non-Prime-sisällölle. Yksi harmi, jonka huomasin, kestää kauemmin ladata videon pikkukuvat kuin muilla laitteilla.
Tietenkin HD-sisältö maksaa enemmän, vie enemmän tilaa laitteella ja syö enemmän kaistanleveyttä.
Videotoisto oli poikkeuksellinen sekä HD- että SD-sisällölle. 7 "-näyttö on 1280 × 800 resoluutiolla. Siinä on HDMI-lähtöportti, joten voit helposti liittää sen HDTV: hen. Mutta sinun on ostettava mikro-HDMI-kaapeli erikseen, aivan kuten kuulokkeet. Näytön laatu on harppauksia ja rajoja ensimmäisellä.
Toinen groovy uusi ominaisuus Video on Amazon röntgen-tekniikka, joka sisältää IMDB. Katsoessasi elokuvaa napauta ruutua napauttamalla röntgenkuvaa nähdäksesi, mitkä toimijat ovat läsnä. Sitten voit napauttaa näyttelijää katsomaan IMDB-profiilia tai tarkastelemaan koko valokuvan kerralla.
Musiikkisovellus on kuin mitä olet odottanut Amazonilta. Saat 5 Gt vapaata tallennustilaa Amazonin pilvessä musiikkiasi varten ja musiikista ostettu musiikki ei ole raja-arvoinen. Kuten alkuperäisessä Fire-palvelussa, voit luoda soittolistoja ja ladata musiikkia laitteellesi. Lisäksi Amazon Scan and Match -sovelluksella voit käyttää kokoelmasi missä tahansa Wi-Fi-yhteydellä.
Kirjat ja lehtikioski
Fire HD: ssä on paljon lukemista. Sivujen kääntäminen ei ole kovaa kuin se edeltäjänsä kohdalla. Kirjojen kääntyminen on nestettä eikä mutkaista tai epäröintiä, ja sama pätee lehtikioskeihin.
Toinen uusi ominaisuus Kindle Fire HD: ssä on Audible.com-äänikirjat. Saat Audible -sovelluksen ensimmäiseksi, mutta nyt se on oletuksena asennettuna käyttöjärjestelmään.
Sovellusten valinta on edelleen puutteellista. Kun Android on rakennettu, Amazon tarkistaa, mitkä sovellukset ovat saatavilla App Storen kautta. Google Play -kauppaa ei tässä ole, ellet juurikaan ja asenna Google Playta.
Amazonin Silk Browseria on päivitetty ja toimii paremmin kuin ensimmäinen versio. Yksi asia, joka on muuttunut tällä versiolla on, että Bing on oletusselaus nyt verrattuna ensimmäiseen Googleen. Jos haluat Googlen hakukoneen, se on helppo vaihtaa ja tehdä sen oletusasetukseksi.
Dolby Digital Plus -ääni kaksinkertaisen ohjaimen stereokaiuttimien kautta on vaikuttava pieneen tablet-laitteeseen. En käytä kaiuttimia pitkään musiikin kuunteluun, mutta laatu on hyvä katsella videota verkossa tai käyttämällä Read to Me -ominaisuutta. Dolby Digital Plus -sovelluksella siitä saat äänen eri kulmista ja kattaa laajemman alueen laitteen ympärillä. Kaiuttimet ovat paljon parempia kuin muut kannettavat laitteet, joita olen kuunnellut.
Se ei kuitenkaan tule kuulokkeilla, sinun täytyy saada oma. En pidä tätä ongelmana, koska ensimmäinen asia, kun saan uuden gadgetin, on heittää varastossa olevat kuulokkeet, koska he ovat yleensä halpoja ja ääniä kammottavia. Liitin sen HDMI-liitäntään asennetun kotiteatterin vastaanottimeen ja elokuvat ja musiikki kuulosti tiukka, terävä ja voimakas. Yhdistäminen vastaanottimeen on kuin esivahvistin äänitulon edessä.
Siinä on äänenvoimakkuuspainikkeet sen oikealla puolella ja voit säätää sitä myös ruudulta.
Toivottavasti tämä antaa sinulle hyvän käsityksen siitä, mitä odottaa Kindle Fire HD 7 tuuman tabletin avulla. Tässä artikkelissa ei ole paljon muita ominaisuuksia, mutta meillä on varmasti paljon enemmän kattavuutta sen sisälle ja ulos. Pysy kanavalla!
Tämä olisi hyvä ensimmäinen tabletti jokaiselle budjetille, joka ei vielä omista. Tai, jos sinulla on alkuperäinen, sinun on erittäin tyytyväinen tähän uuteen versioon. Vaikka parannuksia on olemassa, Kindle Fire HD on erinomainen laite verrattuna ensimmäiseen versioon, kädet alas.
Windows 10 Creators -päivitys Build 15055 PC: lle ja puhelimelle nyt saatavilla
Windows 10 Mobile Insider -päivitys 10586.71 Saatavilla nyt
Outlook: Etsi sähköposteja helpommin etsimällä kaikkia kansioita
Etätyöpöytä Windowsiin älypuhelimesta tai tablet-laitteesta
Tricks saada maksettu iOS ja Android-sovellukset halvalla tai ilmaiseksi

matches: HD HD HD HD HD HD


text:
Ennakkoratkaisupyyntö – Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue – Oikeudellinen yhteistyö yksityisoikeudellisissa asioissa – Asetus (EY) N:o 44/2001 – 1 artikla – Soveltamisala – Yksityisoikeudellisen vaatimuksen sisältävä asianomistajan rikosilmoitus – 27 artikla – Vireilläolovaikutus – Toisen jäsenvaltion tuomioistuimessa nostettu kanne – Vireillä oleva esitutkinta – 30 artikla – Ajankohta, jona asian katsotaan tulleen vireille tuomioistuimessa
Asiassa C‑523/14,
jossa on kyse SEUT 267 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka Rechtbank Gelderland (Gelderlandin tuomioistuin, Alankomaat) on esittänyt 12.11.2014 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut unionin tuomioistuimeen 20.11.2014, saadakseen ennakkoratkaisun a siassa
Aannemingsbedrijf Aertssen NV ja
Van Sommeren Bestrating BV ja
toimien kokoonpanossa: toisen jaoston puheenjohtaja M. Ilešič, joka hoitaa kolmannen jaoston puheenjohtajan tehtäviä, sekä tuomarit C. Toader (esittelevä tuomari), J.-C. Bonichot, E. Jarašiūnas ja C. G. Fernlund,
– VSB Machineverhuur BV, Van Sommeren Bestrating BV ja Jos van Sommeren, edustajanaan advocaat R. van Seumeren,
– Euroopan komissio, asiamiehinään M. Wilderspin ja G. Wils,
1 Ennakkoratkaisupyyntö koskee tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili‑ ja kauppaoikeuden alalla 22.12.2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 (EYVL 2001, L 12, s. 1) 1, 27 ja 30 artiklan tulkintaa.
2 Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa asianosaisina ovat yhtäältä Belgian oikeuden mukaan perustetut yhtiöt Aannemingsbedrijf Aertssen NV ja Aertssen Terrassements SA (jäljempänä yhdessä Aertssen-yhtiöt) ja toisaalta Alankomaiden oikeuden mukaan perustetut yhtiöt VSB Machineverhuur BV ja Van Sommeren Bestrating BV sekä Jos van Sommeren (jäljempänä yhdessä VSB ym.) ja jossa on kyse petollisesta toiminnasta, josta VSB ym:ita moititaan.
3 Asetuksen N:o 44/2001 johdanto-osan 15 perustelukappaleen sanamuoto on seuraava:
”Lainkäytön yhdenmukaisuus edellyttää, että rinnakkaiset oikeudenkäynnit saadaan mahdollisimman vähiin ja on varmistettava, ettei kahdessa jäsenvaltiossa anneta keskenään ristiriitaisia tuomioita. Olisi säädettävä selkeästä ja tehokkaasta järjestelmästä vireilläolon ja yhdessä käsiteltävien kanteiden ratkaisemiseksi sekä vireilletuloajankohdan määrittämisessä esiintyvien kansallisten erojen välttämiseksi. Kyseinen päivämäärä olisi tämän asetuksen soveltamiseksi määritettävä itsenäisesti.”
4 Kyseisen asetuksen 1 luvussa, jonka otsikko on ”Soveltamisala”, on ainoastaan 1 artikla, jonka 1 kohdassa säädetään seuraavaa:
5 Mainitun asetuksen II luvun 2 jaksoon, jonka otsikko on ”Erityinen toimivalta”, sisältyvässä 5 artiklassa säädetään seuraavaa:
6 Asetuksen N:o 44/2001 II luvussa oleva 9 jakso, jonka otsikko on ”Vireilläolo ja samassa yhteydessä käsiteltävät kanteet”, sisältää 27–30 artiklan. Kyseisen asetuksen 27 artiklassa säädetään seuraavaa:
7 Mainitun asetuksen 28 artiklassa säädetään seuraavaa:
8 Saman asetuksen 30 artiklassa säädetään seuraavaa:
”Tätä jaksoa sovellettaessa asian katsotaan olevan vireillä tuomioistuimessa:
2) jos asiakirja on annettava tiedoksi ennen sen jättämistä tuomioistuimeen, ajankohtana, jona tiedoksiannosta vastaava viranomainen ottaa sen vastaan, edellyttäen, että kantaja ei ole sen jälkeen jättänyt ryhtymättä häneltä edellytettyihin toimiin asiakirjan jättämiseksi tuomioistuimeen.”
9 Siviiliprosessilain (Wetboek van burgerlijke rechtsvordering) 700 §:ssä säädetään seuraavaa:
”1. Vakuustakavarikko edellyttää sen tuomioistuimen turvaamistoimista päättävän tuomarin lupaa, jonka tuomiopiirissä yksi tai useampi asianomaisista esineistä on tai – jos vakuustakavarikko ei koske esineitä – jonka tuomiopiirissä velallisen tai takavarikon kohteena olevan muun henkilön kotipaikka on.
2. Lupaa pyydetään hakemuksella, jossa todetaan suoritettavan takavarikon luonne ja oikeus, johon hakija vetoaa, sekä – jos kyseinen oikeus on rahamääräinen saatava – sen määrä tai – jos saatavan määrää ei ole vielä vahvistettu – sen enimmäismäärä, jollei laissa kyseessä olevan kaltaiselle takavarikolle vahvistetuista erityisvaatimuksista muuta johdu. Turvaamistoimista päättävä tuomari ratkaisee asian summaarisen tutkinnan jälkeen. – –
3. Jollei vaatimusta pääasiassa ole vielä esitetty luvan antamisajankohtana, lupa myönnetään sillä edellytyksellä, että vaatimus esitetään määräajassa, joka turvaamistoimista päättävän tuomarin on tätä varten vahvistettava, mutta viimeistään kahdeksan päivän kuluessa takavarikosta. Turvaamistoimista päättävä tuomari voi pidentää kyseistä määräaikaa, jos takavarikon hakija sitä pyytää ennen mainitun määräajan päättymistä. – – Vaatimuksen esittämiselle pääasiassa asetetun määräajan ylittäminen johtaa takavarikon kumoamiseen.
10 Esitutkintalain (code d’instruction criminelle) 1 osassa, jonka otsikko on ”Rikospoliisi ja sen tehtäviä hoitavat poliisiviranomaiset”, on VI luku, jonka otsikko on puolestaan ”Tutkintatuomarit”. Kyseisessä VI luvussa olevassa 63 §:ssä säädetään seuraavaa:
”Se, joka väittää kärsineensä vahinkoa rikoksen tai rikkomuksen johdosta, voi tehdä rikosilmoituksen ja esittää toimivaltaiselle tutkintatuomarille asianomistajana yksityisoikeudellisen vaatimuksen.
Uhri, joka on esittänyt yksityisoikeudellisen vaatimuksen, voi pyynnöstään tulla kuulluksi asiaa käsittelevän tutkintatuomarin toimesta ainakin kerran.”
11 Aertssen-yhtiöt jättivät 26.3.2013 rechtbank van eerste aanleg te Antwerpenin (Antwerpenin alimman oikeusasteen tuomioistuin, Belgia) tutkintatuomarille esitutkintalain 63 §:n nojalla yksityisoikeudellisen vaatimuksen sisältävän asianomistajan rikosilmoituksen Nicolaas Kraaijeveldistä, Alankomaiden oikeuden mukaan perustetusta yhtiöstä VSB Groep BV:stä ja sen tytäryhtiöistä Van Sommeren Bestrating BV:stä ja VSB Machineverhuur BV:stä sekä Van Sommeren Bestrating BV:stä, Jos van Sommerenista ja X:stä; viimeksi mainitulla kirjaimella tarkoitetaan kaikkia henkilöitä, joiden osallistuminen niihin rangaistaviin tekoihin, jotka on saatettu rikosilmoituksella tuomioistuimen käsiteltäväksi, käy ilmi esitutkinnan aikana.
12 Mainittu rikosilmoitus koski väitettyjä petoksia. Aertssen-yhtiöt totesivat siinä, että ne arvioivat väliaikaisesti vahinkonsa määrän olevan noin 200 000 euroa.
13 Aertssen-yhtiöt tekivät 26.4.2013 voorzieningenrechter te Arnhemille (Arnhemin turvaamistoimista päättävä tuomari, Alankomaat) siviiliprosessilain 700 §:n nojalla hakemuksen saada lupa kohdistaa VSB ym:ihin vakuustakavarikko. Lupa myönnettiin samana päivänä, ja Aertssen-yhtiöt suorittivat kyseisen takavarikon 1.5.2013.
14 VSB ym:iden vaatimuksesta voorzieningenrechter te Arnhem (Arnhemin turvaamistoimista päättävä tuomari) kumosi suoritetut takavarikot 18.7.2013 antamallaan tuomiolla. Kyseisessä tuomiossa katsottiin, ettei yksityisoikeudellisen vaatimuksen sisältävän asianomistajan rikosilmoituksen voida katsoa merkitsevän siviiliprosessilain 700 §:n 3 momentissa tarkoitettua pääasiassa esitettyä vaatimusta.
15 Aertssen-yhtiöt vaativat 19.7.2013 uudelleen voorzieningenrechter te Arnhemia (Arnhemin turvaamistoimista päättävä tuomari) antamaan niille luvan kohdistaa VSB ym:ihin vakuustakavarikko. Kyseinen tuomari hyväksyi tämän vaatimuksen 25.7.2013 asettamalla lupansa edellytykseksi sen, että vaatimus pääasiassa esitetään 30 päivän kuluessa takavarikosta.
16 Aertssen-yhtiöt suorittivat uuden vakuustakavarikon 29.7.2013. Täyttääkseen mainitun tuomarin asettaman edellytyksen Aertssen-yhtiöt nostivat Rechtbank Gelderlandissa (Gelderlandin tuomioistuin) pääasiassa kanteen, jossa ne vaativat, että VSB ym:iden katsotaan olevan vastuussa vahingosta, joka niille on väitetysti aiheutunut petoksesta, johon VSB ym. ovat syyllistyneet, ja että VSB ym. velvoitetaan väliaikaisesti maksamaan 200 000 euron suuruinen summa kyseisen vahingon määrän lopullista vahvistamista odotettaessa.
17 Aertssen-yhtiöt vaativat kuitenkin Rechtbank Gelderlandia (Gelderlandin tuomioistuin) ensisijaisesti toteamaan, ettei se ole toimivaltainen, ja katsomaan, että Belgiassa käsiteltävänä oleva yksityisoikeudellisen vaatimuksen sisältävä asianomistajan rikosilmoitus vastaa siviiliprosessilain 700 §:n 3 momentissa tarkoitettua pääasiassa esitettyä vaatimusta. Aertssen-yhtiöt väittävät tässä yhteydessä asetuksen N:o 44/2001 27 artiklan 2 kohtaan vetoamalla, että kyseinen tuomioistuin ei ole toimivaltainen, jollei yksityisoikeudellisen vaatimuksen sisältävää asianomistajan rikosilmoitusta käsittelevän belgialaisen tuomioistuimen toimivaltaa kiistetä, jolloin ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on omasta aloitteestaan keskeytettävä asian käsittely kyseisen 27 artiklan 1 kohdan nojalla.
18 Aertssen-yhtiöt vaativat toissijaisesti, että Rechtbank Gelderland (Gelderlandin tuomioistuin) lykkää asian ratkaisua kyseisen asetuksen 28 artiklan nojalla sen vuoksi, että pääasia liittyy Belgiassa yksityisoikeudellisen vaatimuksen sisältävän asianomaisen rikosilmoituksen johdosta vireillä olevaan asiaan.
19 Aertssen-yhtiöt vaativat ainakin, että kyseinen tuomioistuin lykkää välittömästi asian ratkaisua siihen saakka, kunnes rechtbank van eerste aanleg te Antwerpenin (Antwerpenin alimman oikeusasteen tuomioistuin) tutkintatuomari on päättänyt siirtää asian rikosasioita käsittelevälle tuomioistuimelle tai päättää asian käsittelyn.
20 VSB ym. väittävät, että Aertssen-yhtiöiden tekemä yksityisoikeudellisen vaatimuksen sisältävä asianomistajan rikosilmoitus on luonteeltaan pääasiallisesti rikosoikeudellinen. Ne päättelevät tämän perusteella, ettei pääasia kuulu asetuksen N:o 44/2001 aineelliseen soveltamisalaan. Ne toteavat lisäksi, ettei kyseisellä rikosilmoituksella ja Rechtbank Gelderlandissa (Gelderlandin tuomioistuin) nostetulla kanteella ole samaa kohdetta eikä samaa perustetta.
21 Rechtbank Gelderland (Gelderlandin tuomioistuin) katsoo yhtäältä, että unionin tuomioistuimen vakiintuneesta oikeuskäytännöstä ilmenee, että mainitun asetuksen soveltamisalaa on rajattu ennen kaikkea sellaisten seikkojen perusteella, jotka luonnehtivat oikeusriidan asianosaisten välisten oikeussuhteiden laatua tai oikeusriidan kohdetta. Koska Aertssen-yhtiöt pyrkivät saamaan korvausta vahingosta, joka niille on väitetysti aiheutunut lainvastaisista toimista, joista ne katsovat VSB ym:iden olevan vastuussa, niiden välinen riita-asia olisi luonnehdittava saman asetuksen 1 artiklassa tarkoitetuksi ”siviili- ja kauppaoikeudelliseksi asiaksi”. Asetusta N:o 44/2001 sovelletaan siis rechtbank van eerste aanleg te Antwerpenin (Antwerpenin alimman oikeusasteen tuomioistuin) tutkintatuomarin käsiteltäväksi saatetun kaltaiseen asiaan, vaikka kyseistä asiaa käsitellään luonteeltaan ensisijaisesti rikosoikeudellisessa menettelyssä.
22 Rechtbank Gelderland (Gelderlandin tuomioistuin) katsoo toisaalta, että yksityisoikeudellisen vaatimuksen sisältävän asianomistajan rikosilmoituksen ainoana kohteena ei ole rikostutkinnan aloittaminen vaan sillä pyritään myös siihen, että rikosilmoituksen tekijä saa vahingonkorvauksen rikosoikeudellisessa menettelyssä. Rechtbank van eerste aanleg te Antwerpenin (Antwerpenin alimman oikeusasteen tuomioistuin) tutkintatuomarin luona ja Rechtbank Gelderlandissa (Gelderlandin tuomioistuin) vireille pantujen menettelyjen kohde on samankaltainen. Tässä yhteydessä kumpikin näistä menettelyistä koskee tarkasteltavana olevien tosiseikkojen osalta tekoja, joiden väitetään olevan petoksia, ja kyseiset teot ovat Aertssen-yhtiöiden mukaan oikeussääntöjen kannalta katsoen paitsi rikoksia myös yksityisoikeudellisia deliktejä. Belgiassa tehty rikosilmoitus on lisäksi kohdistettu asianosaisiin, jotka on haastettu ennakkoratkaisua pyytäneeseen tuomioistuimeen.
23 Tämän perusteella on selvitettävä, onko rechtbank van eerste aanleg te Antwerpenin (Antwerpenin alimman oikeusasteen tuomioistuin) tutkintatuomarille jätettyä yksityisoikeudellisen vaatimuksen sisältävää asianomistajan rikosilmoitusta pidettävä – kun otetaan huomioon se, että esitutkinta ei ole vielä valmistunut – asetuksen N:o 44/2001 27 artiklan 1 kohdan tarkoituksessa tuomioistuimessa nostettuna kanteena, ja jos näin on, minä ajankohtana asian katsotaan tulleen vireille kyseisessä tuomioistuimessa saman asetuksen 30 artiklassa tarkoitetulla tavalla.
24 Näissä olosuhteissa Rechtbank Gelderland (Gelderlandin tuomioistuin) päätti lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1) Kuuluuko Aertssen-yhtiöiden jättämä Belgian rikostutkintalain (Wetboek van Strafvordering) 63 §:ssä tarkoitettu yksityisoikeudellisen vaatimuksen sisältävä asianomistajan rikosilmoitus [asetuksen N:o 44/2001] aineelliseen soveltamisalaan, kun otetaan huomioon menettelyn vireilletulotapa ja tämänhetkinen vaihe?
2) Onko [asetuksen N:o 44/2001] 27 artiklan 1 kohtaa tulkittava siten, että kanne on kyseisen säännöksen mukaisessa merkityksessä nostettu ulkomaalaisessa (belgialaisessa) tuomioistuimessa myös siinä tapauksessa, että belgialaiselle tutkintatuomarille on jätetty yksityisoikeudellisen vaatimuksen sisältävä asianomistajan rikosilmoitus eikä esitutkinta ole vielä valmistunut?
3) Jos kysymykseen vastataan myöntävästi, minä ajankohtana asian, joka on pantu vireille yksityisoikeudellisen vaatimuksen sisältävän asianomistajan rikosilmoituksen jättämisellä, katsotaan tulleen vireille ja/tai kanne katsotaan näin nostetuksi [asetuksen N:o 44/2001] 27 artiklan 1 kohdan ja 30 artiklan soveltamiseksi?
4) Jos kysymyksen vastataan kieltävästi, onko [asetuksen N:o 44/2001] 27 artiklan 1 kohtaa tulkittava siten, että yksityisoikeudellisen vaatimuksen sisältävän asianomistajan rikosilmoituksen jättäminen voi johtaa siihen, että kanne tulee silti kyseisen säännöksen mukaisessa merkityksessä myöhemmin vireille belgialaisessa tuomioistuimessa?
5) Jos kysymykseen vastataan myöntävästi, minä ajankohtana asian katsotaan tulleen vireille ja/tai kanne katsotaan nostetuksi [asetuksen N:o 44/2001] 27 artiklan 1 kohdan ja 30 artiklan soveltamiseksi?
6) Jos asianomistaja on jättänyt yksityisoikeudellisen vaatimuksen sisältävän rikosilmoituksen, mutta [asetuksen N:o 44/2001] 27 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu kanne ei ole sen johdosta vielä vireillä ja se voi tulla myöhemmin kyseisen rikosasian käsittelyn aikana vireille takautuvasti rikosilmoituksen jättämisajankohdasta lähtien, johtaako [asetuksen N:o 44/2001] 27 artiklan 1 kohta siihen, että tuomioistuimen, jossa kanne on tullut vireille sen jälkeen, kun asianomistaja on jättänyt yksityisoikeudellisen vaatimuksen sisältävän rikosilmoituksen belgialaiselle tuomarille, on lykättävä asian ratkaisua, kunnes on selvitetty, onko 27 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu kanne vireillä belgialaisessa tuomioistuimessa?”
25 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee ensimmäisellä kysymyksellään lähinnä, onko asetuksen N:o 44/2001 1 artiklaa tulkittava siten, että esitutkintatuomioistuimelle jätetty yksityisoikeudellisen vaatimuksen sisältävä asianomistajan rikosilmoitus kuuluu kyseisen asetuksen soveltamisalaan siltä osin kuin sen tavoitteena on rahamääräisen korvauksen saaminen ilmoituksen tekijälle väitetysti aiheutuneesta vahingosta.
26 Heti alkuun on huomautettava, että asetuksen N:o 44/2001 1 artiklan 1 kohdan mukaan kyseistä asetusta sovelletaan ”siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa, riippumatta siitä, millaisessa tuomioistuimessa niitä käsitellään”.
27 Kyseisen säännöksen mukaan siis rikostuomioistuimen antamat tuomiot, joilla ratkaistaan yksityisoikeudellisia vaatimuksia, kuuluvat kyseisen asetuksen soveltamisalaan (ks. vastaavasti tuomio Krombach, C‑7/98, EU:C:2000:164, 30 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
28 Asetuksen N:o 44/2001 1 artiklan 1 kohdasta ilmenee lisäksi, että pelkästään tietyt kyseisessä asetuksessa nimenomaisesti mainitut alat on suljettu siviili- ja kauppaoikeudellisten asioiden käsitteen ulkopuolelle (ks. vastaavasti tuomio Mahamdia, C‑154/11, EU:C:2012:491, 38 kohta).
29 Unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan on niin, että sen varmistamiseksi, että mainitusta asetuksesta jäsenvaltioille ja asianomaisille henkilöille syntyvät oikeudet ja velvoitteet ovat mahdollisimman tasapuolisia ja yhdenmukaisia, siviili- ja kauppaoikeudellisen asian käsitettä ei ole tulkittava siten, että siinä ainoastaan viitattaisiin jonkin asianomaisen jäsenvaltion sisäiseen oikeuteen. Kyseistä käsitettä on pidettävä itsenäisenä käsitteenä, jonka tulkinnassa on käytettävä perustana asetuksen N:o 44/2001 tavoitteita ja järjestelmää sekä niitä yleisiä periaatteita, jotka ilmenevät kansallisten oikeusjärjestysten muodostamasta kokonaisuudesta (tuomio Schneider, C‑386/12, EU:C:2013:633, 18 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen ja tuomio flyLAL-Lithuanian Airlines, C‑302/13, EU:C:2014:2319, 24 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
30 Sen selvittämiseksi, kuuluuko asia mainitun asetuksen soveltamisalaan, on tutkittava oikeusriidan asianosaisten välisten oikeussuhteiden laatua tai oikeusriidan kohdetta luonnehtivat seikat (tuomio flyLAL-Lithuanian Airlines, C‑302/13, EU:C:2014:2319, 26 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
31 Tässä yhteydessä on mainittava, että tuomion Sonntag (C‑172/91, EU:C:1993:144) 19 kohdassa on todettu, että vaikka yksityisoikeudellinen vaatimus liittyy rikosoikeudelliseen menettelyyn, kyseinen vaatimus, joka esitetään yksityiselle rangaistavan teon johdosta aiheutuneen vahingon korvaamiseksi, säilyttää kuitenkin yksityisoikeudellisen luonteensa. Sopimusvaltioiden oikeusjärjestyksissä oikeus saada korvausta rikosoikeudellisesti moitittavaksi katsotusta käyttäytymisestä johtuvasta vahingosta on näet tunnustettu yleisesti luonteeltaan yksityisoikeudelliseksi.
32 Vaikka tässä tapauksessa yksityisoikeudellisen vaatimuksen sisältävän asianomistajan rikosilmoituksen tarkoituksena on rikosasian vireille paneminen ja vaikka belgialaisen tuomioistuimen, jonka käsiteltäväksi asia on saatettu, suorittama tutkinta on luonteeltaan rikosoikeudellinen, sen tavoitteena on kuitenkin myös ratkaista oikeusriita, jonka asianosaisina ovat yksityishenkilöt ja joka koskee sellaisen vahingon korvaamista, jonka yksi näistä henkilöistä katsoo kärsineensä muiden petollisen toiminnan johdosta. Pääasiassa kyseessä olevien osapuolten välinen oikeussuhde on siis luonnehdittava yksityisoikeudelliseksi oikeussuhteeksi, ja se kuuluu asetuksessa N:o 44/2001 tarkoitettujen ”siviili- ja kauppaoikeudellisten asioiden” alaan (ks. analogisesti tuomio Realchemie Nederland, C‑406/09, EU:C:2011:668, 41 kohta).
33 Kyseisen asetuksen yleinen järjestelmä ei myöskään edellytä sitä, että liitännäisvaatimuksen kohtalo on välttämättä sidottava päävaatimuksen kohtaloon (ks. analogisesti tuomio de Cavel, 120/79, EU:C:1980:70, 7–9 kohta).
34 Erityisesti on todettava, että asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 4 alakohdalla rikostuomioistuimelle, jonka ratkaisut on selvästi jätetty kyseisen asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle, annetaan toimivalta ratkaista syyteasiaan nähden liitännäinen yksityisoikeudellinen vaatimus, mistä seuraa, että yksityisoikeudellisen vaatimuksen osalta annettu ratkaisu kuuluu kyseisen asetuksen soveltamisalaan. Samasta säännöksestä siis ilmenee, että mainitun asetuksen soveltamisalaan kuuluu sellaiseen syyteasiaan nähden liitännäinen vahingonkorvausvaatimus, joka luonteeltaan rikosoikeudellisena on jätetty sen ulkopuolelle.
35 Vaikka rikostuomioistuimessa esitetty vahingonkorvausvaatimus on syyteasiaan nähden liitännäinen vaatimus, tällainen vaatimus kuuluu siis mainitun asetuksen 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen ”siviili- ja kauppaoikeudellisten asioiden” alaan.
36 Kaikista edellä esitetyistä seikoista seuraa, että asetuksen N:o 44/2001 1 artiklaa on tulkittava siten, että esitutkintatuomioistuimelle jätetty yksityisoikeudellisen vaatimuksen sisältävä asianomistajan rikosilmoitus kuuluu kyseisen asetuksen soveltamisalaan siltä osin kuin sen tavoitteena on rahamääräisen korvauksen saaminen ilmoituksen tekijälle väitetysti aiheutuneesta vahingosta.
37 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee toisella kysymyksellään lähinnä, onko asetuksen N:o 44/2001 27 artiklan 1 kohtaa tulkittava siten, että kanne on nostettu kyseisessä säännöksessä tarkoitetulla tavalla, kun yksityisoikeudellisen vaatimuksen sisältävä asianomistajan rikosilmoitus on jätetty esitutkintatuomioistuimelle, vaikka esitutkinta kyseessä olevassa asiassa ei ole vielä valmistunut.
38 On huomautettava, että mainitun asetuksen 27 artiklassa vireilläolovaikutuksen määrittämiseksi käytettyjä käsitteitä on tulkittava itsenäisesti käyttäen perustana saman asetuksen järjestelmää ja tavoitteita (tuomio Cartier parfums-lunettes ja Axa Corporate Solutions assurances, C‑1/13, EU:C:2014:109, 32 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
39 Eräs asetuksen N:o 44/2001 tavoitteista on, kuten sen johdanto-osan 15 perustelukappaleesta ilmenee, saada rinnakkaiset oikeudenkäynnit mahdollisimman vähiin ja välttää se, että annettaisiin keskenään ristiriitaisia tuomioita, kun useilla tuomioistuimilla on toimivalta ratkaista sama asia. Tämän vuoksi Euroopan unionin lainsäätäjä halusi ottaa käyttöön selkeän ja tehokkaan järjestelmän vireilläolovaikutustilanteiden ratkaisemiseksi. Tästä seuraa, että näiden tavoitteiden saavuttamiseksi mainitun asetuksen 27 artiklaa on tulkittava laajasti (ks. vastaavasti tuomio Mærsk Olie & Gas, C‑39/02, EU:C:2004:615, 32 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen ja tuomio Cartier parfums-lunettes ja Axa Corporate Solutions assurances, C‑1/13, EU:C:2014:109, 40 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
40 Mainitun 27 artiklan mukaan kyseistä artiklaa sovelletaan silloin, kun eri jäsenvaltioiden tuomioistuimissa vireillä olevien kahden oikeusriidan asianosaiset ovat samat ja kun kanteilla on sama peruste ja kohde; mainitussa säännöksessä ei säädetä mistään lisäedellytyksistä (ks. vastaavasti tuomio Gubisch Maschinenfabrik, 144/86, EU:C:1987:528, 14 kohta).
41 Siltä osin kuin on ensinnäkin kyse siitä, että asianosaiset ovat samat asetuksen N:o 44/2001 27 artiklassa tarkoitetulla tavalla, on todettava, että tuomiosta Sonntag (C‑172/91, EU:C:1993:144, 19 kohta) ja tuomiosta de Cavel (120/79, EU:C:1980:70 7–9 kohta) seuraa, että oikeus saada korvausta rikosoikeudellisen menettelyn kohteena olevasta käyttäytymisestä aiheutuneesta vahingosta säilyttää yksityisoikeudellisen luonteensa, koska kyseisen asetuksen yleisen järjestelmän mukaan liitännäisvaatimuksen kohtaloa ei ole välttämätöntä sitoa päävaatimuksen kohtaloon. Sitä, ovatko asianosaiset samoja, on arvioitava riippumatta siitä asemasta, jossa jompikumpi asianosaisista on näissä kummassakin oikeudenkäyntimenettelyssä (tuomio Tatry, C‑406/92, EU:C:1994:400, 31 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
42 Käsiteltävässä tapauksessa se, että syyteoikeuden käyttäminen ei kuulu yksityisoikeudellisen asian asianosaisten oikeuksiin, ei voi muuttaa sitä, että viimeksi mainitut asianosaiset ja ennakkoratkaisua pyytäneessä tuomioistuimessa nostetun kanteen kantajat ja vastaajat ovat samat, koska myös rechtbank van eerste aanleg te Antwerpenin (Antwerpenin alimman oikeusasteen tuomioistuin) tutkintatuomarin käsiteltävänä oleva yksityisoikeudellisen vaatimuksen sisältävä asianomistajan rikosilmoitus koskee niitä.
43 Toiseksi on todettava asetuksen N:o 44/2001 27 artiklassa tarkoitetusta perusteesta, että se sisältää tosiseikat ja oikeussäännön, johon kanteen tueksi on vedottu (ks. vastaavasti tuomio Mærsk Olie & Gas, C‑39/02, EU:C:2004:615, 38 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
44 Nyt käsiteltävässä tapauksessa kahdessa rinnakkaisessa menettelyssä on selvää, että Aertssen-yhtiöt katsovat, että niille on aiheutunut vahinkoa petollisista teoista. Näin ollen ei voida sulkea pois, että kyseisillä menettelyillä on sama peruste, mikä ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on kuitenkin tarkastettava kaikista niistä tosiseikoista ja oikeussäännöistä, joihin asiassa on vedottu, tekemänsä arvioinnin perusteella.
45 Siltä osin kuin kolmanneksi on kyse asetuksen N:o 44/2001 27 artiklassa tarkoitetusta kohteesta, on todettava, että unionin tuomioistuin on täsmentänyt, että kohteella tarkoitetaan kanteen tavoitetta (ks. vastaavasti tuomio Gantner Electronic, C‑111/01, EU:C:2003:257, 25 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen). Viimeksi mainittu käsite ei voi koskea vain vaatimuksia, jotka ovat muodoltaan samanlaisia (ks. vastaavasti tuomio Gubisch Maschinenfabrik, 144/86, EU:C:1987:528, 17 kohta), ja sitä on tulkittava laajasti (ks. vastaavasti tuomio Nipponkoa Insurance Co. (Europe), C‑452/12, EU:C:2013:858, 42 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
46 Nyt käsiteltävässä tapauksessa on selvää, että Aertssen-yhtiöt vaativat, että niille maksetaan korvausta niille aiheutuneesta vahingosta, jonka määräksi on väliaikaisesti arvioitu noin 200 000 euroa.
47 Jollei ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen tarkastuksesta muuta johdu, on siis ilmeistä, että kaikki tämän tuomion 40 kohdassa luetellut edellytykset ovat täyttyneet.
48 Lisäksi on huomautettava aluksi, että asetuksella N:o 44/2001 käyttöön otetun vireilläolovaikutustilanteiden ratkaisemista koskeva järjestelmä on luonteeltaan objektiivinen ja automaattinen (ks. analogisesti tuomio Gantner Electronic, C‑111/01, EU:C:2003:257, 30 kohta), ja se perustuu siihen ajalliseen järjestykseen, jossa asiat on pantu vireille kyseessä olevissa tuomioistuimissa (ks. vastaavasti tuomio Weber, C‑438/12, EU:C:2014:212, 52 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen ja analogisesti tuomio A, C‑489/14, EU:C:2015:654, 30 kohta).
49 Tämän jälkeen on korostettava, että koska asetuksen N:o 44/2001 27 artiklan 1 kohdassa ei ole mitään poikkeusta, se koskee kaikkia kyseisen asetuksen soveltamisalaan kuuluvia vaatimuksia. Kuten unionin tuomioistuin on tämän tuomion 36 kohdassa todennut, esitutkintatuomioistuimelle jätetty yksityisoikeudellisen vaatimuksen sisältävä asianomistajan rikosilmoitus kuuluu tuon soveltamisalan piiriin.
50 Lopuksi on todettava, että – kuten tämän tuomion 39 kohdassa on huomautettu – asetuksen N:o 44/2001 27 artiklaa on, kun otetaan huomioon sillä oleva tavoite, jona on saada rinnakkaiset oikeudenkäynnit ja ristiriitaiset tuomiot mahdollisimman vähiin, tulkittava laajasti. Kun joku henkilö on esittänyt yksityisoikeudellisen vaatimuksen esitutkintatuomioistuimessa, se, että missä tahansa muussa jäsenvaltion tuomioistuimessa saatetaan vireille sama yksityisoikeudellinen asia eli kanne, jonka asianosaiset ovat samat ja jolla on sama peruste ja kohde, johtaisi, jos kyseistä artiklaa ei voitaisi soveltaa, rinnakkaisiin oikeudenkäynteihin ja aiheuttaisi vaaran ristiriitaisten tuomioiden antamisesta, mikä olisi tuon tavoitteen vastaista.
51 Kuten Euroopan komissio on kirjallisissa huomautuksissaan korostanut, tässä yhteydessä ei ole vaikutusta sillä, että esitutkinnan tulos on epävarma. Tällainen epävarmuus on näet ominaista kaikentyyppisille vireillä oleville asioille, ja se on siis olemassa kaikissa niissä tapauksissa, joissa voi olla kyse vireilläolovaikutustilanteesta.
52 Kaikkien edellä esitettyjen seikkojen perusteella toiseen kysymykseen on vastattava, että asetuksen N:o 44/2001 27 artiklan 1 kohtaa on tulkittava siten, että kanne on nostettu kyseisessä säännöksessä tarkoitetulla tavalla, kun yksityisoikeudellisen vaatimuksen sisältävä asianomistajan rikosilmoitus on jätetty esitutkintatuomioistuimelle, vaikka esitutkinta kyseessä olevassa asiassa ei ole vielä valmistunut.
53 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pyytää kolmannella kysymyksellään määrittämään, millä tavalla asetuksen N:o 44/2001 27 artiklan 1 kohtaa ja 30 artiklaa on tulkittava, jotta silloin, kun joku henkilö jättää esitutkintatuomioistuimelle yksityisoikeudellisen vaatimuksen sisältävän asianomistajan rikosilmoituksen, voidaan yksilöidä se ajankohta, jona asia tulee vireille kyseisessä tuomioistuimessa noiden säännösten tarkoituksessa.
54 Yhtäältä on huomautettava, että kyseisen asetuksen 27 artiklan 1 kohdassa säädetään, että jos asia on vireillä eri jäsenvaltioiden tuomioistuimissa, muiden tuomioistuinten kuin sen, jossa kanne on ensin nostettu, on omasta aloitteestaan keskeytettävä asian käsittely, kunnes on ratkaistu, että tuomioistuin, jossa kanne on ensin nostettu, on toimivaltainen. Toisaalta on todettava, että mainitun asetuksen 27 artiklan 2 kohdan mukaan on niin, että kun on ratkaistu, että se tuomioistuin, jossa kanne on ensin nostettu, on toimivaltainen, tulee muiden tuomioistuinten tuon tuomioistuimen toimivallan vuoksi jättää asia tutkimatta.
55 Siltä osin kuin tämän tuomion 40 kohdassa vahvistetut aineelliset edellytykset ovat täyttyneet, vireilläolovaikutus on olemassa siitä hetkestä lähtien, kun kahden eri jäsenvaltion tuomioistuimissa on lopullisesti nostettu kanteet, toisin sanoen ennen kuin vastaajat ovat voineet esittää kantansa (ks. vastaavasti tuomio Gantner Electronic, C‑111/01, EU:C:2003:257, 27 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
56 Asetuksessa N:o 44/2001 ei täsmennetä, missä olosuhteissa on katsottava, että kyseisen asetuksen 27 artiklassa tarkoitetulla tavalla on ”ratkaistu”, että se tuomioistuin, jossa kanne on ensin nostettu, on toimivaltainen (tuomio Cartier parfums-lunettes ja Axa Corporate Solutions assurances, C‑1/13, EU:C:2014:109, 31 kohta). Kuten tämän tuomion 48 kohdassa on huomautettu, kyseisessä artiklassa säädetty menettelysääntö perustuu kuitenkin siihen ajalliseen järjestykseen, jossa asiat on pantu vireille kyseessä olevissa tuomioistuimissa.
57 Mainitun asetuksen 30 artiklassa määritellään yhtenäisesti ja itsenäisesti kyseisen asetuksen II luvun vireilläoloa koskevaa 9 jaksoa sovellettaessa se ajankohta, jona asian katsotaan tulevan vireille tuomioistuimessa. Kyseisen artiklan mukaan asian katsotaan tulevan vireille joko ajankohtana, jona haastehakemus tai vastaava asiakirja jätetään tuomioistuimeen, edellyttäen, että kantaja ei ole sen jälkeen jättänyt ryhtymättä häneltä edellytettyihin toimiin haasteen antamiseksi tiedoksi vastaajalle, tai jos asiakirja on annettava tiedoksi ennen sen jättämistä tuomioistuimeen, ajankohtana, jona tiedoksiannosta vastaava viranomainen ottaa sen vastaan, edellyttäen, että kantaja ei ole sen jälkeen jättänyt ryhtymättä häneltä edellytettyihin toimiin asiakirjan jättämiseksi tuomioistuimeen. Asia voidaan siis saattaa vireille kansallisissa tuomioistuimissa kahdella eri tavalla eli jättämällä haastehakemus tuomioistuimeen tai antamalla kyseinen asiakirja tiedoksi.
58 Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on näin ollen tutkittava nyt käsiteltävässä tapauksessa, oliko Aertssen-yhtiöillä yksityisoikeudellisen vaatimuksen sisältävää asianomistajan rikosilmoitusta jättäessään sovellettavan kansallisen oikeuden mukaan velvollisuus antaa kyseinen rikosilmoitus ensin tiedoksi.
59 Jos tällaista ennalta tiedoksi antamista koskevaa velvollisuutta ei ole, olisi pääteltävä, että asia on saatettu vireille rechtbank van eerste aanleg te Antwerpenissa (Antwerpenin alimman oikeusasteen tuomioistuin) silloin, kun mainittu yksityisoikeudellisen vaatimuksen sisältävä asianomistajan rikosilmoitus jätettiin kyseiselle tuomioistuimelle, kuitenkin sillä edellytyksellä, etteivät Aertssen-yhtiöt ole jättäneet ryhtymättä niiltä kansallisen oikeuden mukaan edellytettyihin toimiin jätetyn asiakirjan antamiseksi tämän jälkeen tiedoksi vastaajille. Ennakkoratkaisupyynnöstä näet ilmenee, että Aertssen-yhtiöt ovat tehneet yksityisoikeudellisen vaatimuksen sisältävän asianomistajan rikosilmoituksen vastaajista, joiden henkilöllisyys on tiedossa, eli tämän tuomion 11 kohdassa mainituista henkilöistä.
60 Kaikista edellä esitetyistä seikoista seuraa, että kolmanteen kysymykseen on vastattava, että asetuksen N:o 44/2001 30 artiklaa on tulkittava siten, että kun joku henkilö tekee esitutkintatuomioistuimelle yksityisoikeudellisen vaatimuksen sisältävän asianomistajan rikosilmoituksen jättämällä asiakirjan, jota ei sovellettavan kansallisen oikeuden mukaan tarvitse antaa tiedoksi ennen asiakirjan jättämistä, ajankohta, joka on otettava huomioon, jotta voidaan katsoa, että asia on tullut vireille kyseisessä tuomioistuimessa, on ajankohta, jona kyseinen rikosilmoitus on jätetty.
61 Koska neljäs kysymys on esitetty tilanteessa, jossa toiseen kysymykseen vastattaisiin kieltävästi, ja koska toiseen kysymykseen on vastattu myöntävästi, siihen ei ole tarvetta vastata. Kun otetaan huomioon ensimmäiseen, toiseen ja kolmanteen kysymykseen annetut vastaukset, myöskään viidenteen ja kuudenteen kysymykseen ei ole tarvetta vastata.
1) Tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili‑ ja kauppaoikeuden alalla 22.12.2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 1 artiklaa on tulkittava siten, että esitutkintatuomioistuimelle jätetty yksityisoikeudellisen vaatimuksen sisältävä asianomistajan rikosilmoitus kuuluu kyseisen asetuksen soveltamisalaan siltä osin kuin sen tavoitteena on rahamääräisen korvauksen saaminen ilmoituksen tekijälle väitetysti aiheutuneesta vahingosta.
2) Asetuksen N:o 44/2001 27 artiklan 1 kohtaa on tulkittava siten, että kanne on nostettu kyseisessä säännöksessä tarkoitetulla tavalla, kun yksityisoikeudellisen vaatimuksen sisältävä asianomistajan rikosilmoitus on jätetty esitutkintatuomioistuimelle, vaikka esitutkinta kyseessä olevassa asiassa ei ole vielä valmistunut.
3) Asetuksen N:o 44/2001 30 artiklaa on tulkittava siten, että kun joku henkilö tekee esitutkintatuomioistuimelle yksityisoikeudellisen vaatimuksen sisältävän asianomistajan rikosilmoituksen jättämällä asiakirjan, jota ei sovellettavan kansallisen oikeuden mukaan tarvitse antaa tiedoksi ennen asiakirjan jättämistä, ajankohta, joka on otettava huomioon, jotta voidaan katsoa, että asia on tullut vireille kyseisessä tuomioistuimessa, on ajankohta, jona kyseinen rikosilmoitus on jätetty.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin