text:
1. Alioikeuksien ja hovioikeuksien, samoin kuin hallinto-oikeuksien, henkilöstöhallinto sekä määräaikaisten tuomareiden nimittämiskäytäntö on kokenut viimeisten 10-20 vuoden aikana melkoisia muutoksia.
2. Omalta ukkotuomariajaltani (kihlakunnantuomarina vv. 1978-1990) muistelen, miten tarkasti tuomiokunnan hallinto oli lainkäyttöhenkilöstön osalta hovioikeuden seurannan ja päätösvallan alaisena. Esimerkiksi tuomareiden lomalistat oli lähetettävä aina hyvissä ajoin hovioikeuden syynättäviksi ja vahvistettaviksi ja hovioikeus myönsi tuomareille myös virkavapauden ja määräsi tuomareiden sijaiset olipa sitten kysymys miten lyhyestä sijaisuudesta ja määräaikaisuudesta tahansa. Ei siis tullut kysymykseenkään, että ukkotuomari olisi tuomiokunnan päällikkönä voinut päättää sijaisuuksista tai määräaikaisen tuomarinviran hoidosta. Hovioikeus antoi myös tuomiokunnan notaareille määräyskirjan, tosin aina kihlakunnantuomarin esityksen mukaisesti, ja vahvisti, jos nyt oikein muistan, myös ne ajanjaksot, jolloin notaari toimi käräjätuomarin sijaisena ja sai siten myös oikeuden istua käräjiä kihlakunnanoikeuden puheenjohtajana.
5. Tilanne on nyt pääpiirteittäin sellainen, että vakinaiseen virkaan tuomarit nimittää tasavallan presidentti. Määräajaksi tasavallan presidentti nimittää vain korkeimman oikeuden ja korkeimman hallinto-oikeuden tuomarit. Muiden määräaikaisten tuomareiden osalta nimitystoimivalta määräytyy sen mukaan, kuinka pitkästä määräajasta on kyse. Vuotta pidemmäksi määräajaksi tuomarin hovioikeuteen ja käräjäoikeuteen nimittää korkein oikeus, hallinto-oikeuteen, vakuutusoikeuteen ja markkinaoikeuteen puolestaan korkein hallinto-oikeus.
6. Jos sen sijaan on kysymys enintään vuoden määräaikaisesta tuomarinvirasta, tuomarin nimittää käräjäoikeudessa, hovioikeudessa, hallinto-oikeudessa, vakuutusoikeudessa ja markkinaoikeudessa täysistunnon tai vastaavan monijäsenisen toimielimen asemesta asianomaisen tuomioistuimen päällikkö, siis esimerkiksi hovioikeuden presidentti tai käräjäoikeuden laamanni. Ylimmät tuomioistuimet nimittävät kuitenkin hovioikeuden, käräjäoikeuden ja muiden mainittujen tuomioistuinten päällikkötuomarit määräajaksi sen kestosta riippumatta.
9. Krogerus puhuu asiaa, vaikka käytännössä ongelmia ei yleensä esiinny - niistä ei ainakaan paljon puhuta, eikö rohjeta puhua? Mutta mitkä seikat puoltaisivat päällikkötuomareiden vallan kasvattamista nykyisiin mittoihin? Kuten sanottu, muutosta on perusteltu ensisijassa tuomioistuinten hallinnon keventämispyrkimyksellä. Tässä näkyy työryhmän puheenjohtajana toimineen Mikko Könkkölän "kädenjälki", sillä onhan Könkkölän johtama Helsingin hovioikeus selvästi maan suurin hovioikeus, jonka hallinto on siis paljon laajempaa kuin muissa hovoikeuksissa. Könkkölä on siis halunnut keventää lähinnä "oman hovioikeutensa" hallintoa. Toisena perusteena mainitaan pyrkimys parantaa tuomioistuimen johtamisedellytyksiä. Siis jotta esimerkiksi hovioikeuden presidentti voisi johtaa "tehokkaasti" tuomioistuintaan, hänellä tulisi olla enemmän valtaa ja nimitysasioissa suorastaan diktatorinen valta.
10. Mutta mihin tässä hötäkässä on unohtunut tuomioistuinten riippumattomuudesta huolehtiminen ja tuomioistuimen työskentelyilmapiirin turvaaminen? Entä ihmisten oikeusturva, jonka pitäisi olla kaiken a ja o myös tuomareita virkoihin nimitettäessä? Eikö lainmuutosta valmistaessa todella ymmärretty tai kerrottu, että päällikkötuomarille isossa tuomioistuimessa keskitetty nimitysvalta voi vaikuttaa myös yksittäisten oikeusjuttujen ratkaisemiseen? Eikö Könkkölän työryhmää työtä valvomaan asetettu ohjausryhmäkään tätä vaaraa kyennyt havaitsemaan? Kerrotun mukaan KKO asettui lausunnossaan vastustamaan Könkkölän työryhmän mietintöä, mutta presidentti Pauliine Koskelo oli eri mieltä ja siis hyväksyi könkköläläisten ajatukset ja sen kaavaileman päällikötuomareiden ja Mikko Könkkölän oman nimitysvallan kasvattamisen.
Lähettänyt Jyrki Virolainen klo 5/31/2013 26 kommenttia:
Tunnisteet: hovioikeuden presidentit, käräjänotaari, Könkkölä MIkko, laamannit, määräaikaiset tuomarit, nepotismi, riippumattomuus (tuomioistuinten), tuomarinimitykset, tuomioistuinharjoittelu, ukkotuomari
Lähettänyt Jyrki Virolainen klo 5/29/2013 17 kommenttia:
9. Näyttää siltä, etteivät haastemiehet olleet ryhtyneet kaikkiin käytettävissä olleisiin toimenpiteisiin, joiden avulla A olisi tavoitettu haasteen tiedoksiantamista varten. Haastemiehet ovat menetelleet haasteen tiedoksiannossa rutiininomaisesti, vaikka he ovat olleet tietoisia siitä, että rikoksen syyteoikeuden vanhentuminen oli hyvin lähellä. Haastemiehillä on tapana pyytää haastettavia itse noutamaan haaste välttyäkseen asiassa enemmiltä toimenpiteiltä. Tähän metodiin haastemiehet ovat turvautuneet myös tässä tapauksessa, vaikka asian kiireellisyys olisi edellyttänyt tehokkaampien ja varmempien keinojen käyttöä. Sen jälkeen kun haastemiehet olivat keskiiviikona 26.9. soittaneet A:lle ja pyytäneet häntä noutamaan haasteasiakirjat virastosta, he ovat yrittäneet tavoitella A:ta seuraavan kerran vasta tiistaina 2.10., jolloin oli enää kolme päivää siihen, kun rikosten syyteoikeus vanhenisi. Ensimmäisestä yhteydenotosta kului siis lähes viikko siihen kun haastemiehet yrittivät seuraavan kerran tavoitella A:ta. Tämä on kyllä ko. suhteessa aivan liian pitkä aika ja osoitus tiedoksiantomenettelyn tehottomuudesta. Tällaista virkatehtävän tehottomuutta ei voida lukea A:n syyksi pakoiluna, kun otetaan huomioon, että A oli oleskellut ilmeisesti koko ajan samassa pienehkössä kaupungissa ja ollut siis melko helposti haastemiesten löydettävissä, jos etsintöihin olisi ryhdytty välittömästi sen jälkeen, jolloin ilmeni, ettei A tullut noutamaan haastetta. Huomattakoon myös, että haastemiehellä on oikeus pyytää ja saada poliisilta tiedoksiantotehtävän suorittamiseksi tarpeellista virka-apua (Haastemieslaki 5 §).
10. On syytä muistaa, että rikoksesta epäillyllä ja syytetyllä ei ole velvollisuutta myötävaikuttaa oman syyllisyytensä selvittämiseen (itsekriminointisuoja). Hän voi kieltäytyä vastaamasta kysymyksiin ja vaieta vaikkapa kokonaan eikä hänellä ole totuusvelvollisuutta. Tähän nähden on johdonmukaista katsoa, ettei syytetyllä ole myöskään velvollisuutta myötävaikuttaa häntä vastaan esitetyn syytteen tai haasteen tiedoksiannon onnistumiseen. Syytteen tiedoksiannon suoranainen pakoilu voi tietyin edellytyksin johtaa syyteoikeuden vanhentumisajan jatkamiseen, mutta yksinomaan syytetyn passiivisuutta tai välttelyä haasteen tiedoksiannossa ei voida pitää laissa tarkoitettuna pakoiluna. Viranomaisena haastemies ei voi tyytyä syytetyn haastamisessa ja etsimisessä rutiininomaisiin haastamistoimenpiteisiin, vaan hänellä on velvollisuus ryhtyä kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin, jottei syyteoikeus pääsisi syytetyn passiivisuuden takia vanhenemaan.
13. Korkeimman oikeuden ennakkopäätöstä 2013:40 ei tule tulkita niin, että syytettävän kannattaa aina vältellä tai pakoilla syytteen tai haasteen tiedoksiantoa. Kuten sanottu, selvä pakoilu johtaa syyteoikeuden vanhenemisajan jatkumiseen. Toisaalta on syytä korostaa, että syyteoikeuden vanhentumisajan jatkaminen on poikkeuksellinen menettely. Syytetyn väitettyä pakoilua, kuten syyteoikeuden vanhentumisajan jatkamisen edellytyksiä yleensäkin, tulee siten tulkita suppeasti, ei laajentavasti.
14. Ratkaisua KKO 2013:40 on syytä lukea ja tulkita niin, että RL 8 luvun 4 §:n 3 kohdassa mainittuna pakoiluna ei voida pitää pelkästään sitä, että syytetty jättää noutamatta haasteen haastemiehen otettua häneen yhteyttä tai pysyttelee muuten passiivisena, mikäli tähän ei liity selkeää erehdyttämistä tai muunlaista tietoista pakoilua. Pakoilusta ei ole kysymys, jos haastamistoimiin on ryhdytty myöhään tai haastettavaa ei ole pyritty tavoittamaan riittävän aktiivisesti. Ennakkopäätöksellään korken oikeus näyttäisi haluavan korostaa viranomaisten ja tässä tapauksessa ennen muuta haastemiesten toiminnan aktiivisuuden merkitystä. Syyteoikeuden vanhentumisajan jatkamisella ei ole ollut tarkoitus korvata haastemiehen normaaleja ja aktiivisia toimenpiteitä haastettavan tavoittamiseksi. On syytä huomata, ettei rikoksesta epäillylle tai syytetylle ole säädetty velvollisuutta itse hakea haaste tai muullakaan tavalla myötävaikuttaa haastamisen onnnistumiseen.
Lähettänyt Jyrki Virolainen klo 5/27/2013 13 kommenttia:
Tunnisteet: haastemies, itsekriminointisuoja, KKO 2013:40, pakoilu (syytetyn), rikoksen vanhentuminen, syyteoikeus, syytetty, tiedoksianto (tuomioistuimessa), vanheneminen (syyteoikeuden)
1. Raiskauksista ja muista seksuaalirikoksista tuomittavien rangaistusten oikeudenmukaisuus herättää usein julkista keskustelua. Rangaistuksen mittaaminen ja rangaistustaso näyttää olevan aihe, josta ei ilmeisesti koskaan päästä täydelliseen yksimielisyyteen.
2. Raiskauksista tuomittavien rangaistusten lievyys hämmästyttää jatkuvasti tiedotusvälineitä ja suurta yleisöä. Tiedotusvälineissä ja sosiaalisessa mediassa ihmetellään erityisesti raiskauksista tuomittavia ehdollisia rangaistuksia, joita osa ihmisistä ei pidä lainkaan rangaistuksina tai ainakaan kunnon rangaistuksina.
5. Hm, mitä keskustelusta voisi tai viitsisi sanoa? Keskustelijat eli kaksi rikosoikeuden professoria, hovioikeudenneuvos ja Rikosuhripäivystyksen edustaja panivat kyllä parastaan, mutta silti keskustelusta jäi vaisu ja sekava vaikutelma. Keskustelun puheenjohtaja ei nimittäin ollut - ilmeisesti kokemattomuuttaan - oikein tehtävänsä tasalla, minkä vuoksi ohjelman seuraamisesta muodostui aika tuskastuttava kokemus.
6. Professori Kimmo Nuotio ja hovioikeudenneuvos Timo Ojala tuntuivat lähinnä puolustelevan nykyistä rangaistuskäytäntöä, kun taas professori Matti Tolvanen arvosteli sitä erityisesti raiskauksista tuomittavien ehdollisten rangaistusten johdosta. Rikosuhripäivystyksen edustajalla ei tuntunut olevan selvää kantaa rangaistustason suhteen, sillä häntä kiinnosti lähinnä se, miten rikoksen uhria eli asianomistajaa kohdellaan oikeudessa ja katsotaanko syyte toteen näytetyksi.
7. Selvää on, että laissa olevat rangaistusasteikot ovat jo nyt sinänsä riittävät ankaria ja mahdollistaisivat nykyistä ankarampien rangaistusten tuomitsemisen. Vika, jos sellaisesta halutaan puhua, on siis lainkäyttäjissä eli tuomareissa ja syyttäjissä.
8. Tuomioistumet määräävät rangaistuksen yleensä aina laissa säädetyn asteikon alapäästä, eivätkä syyttäjät valita rangaistuksen mittaamisesta ja vaadi rangaistuksen korottamista tai koventamista. Tuomioistuimet perustelevat ehdollisen rangaistuksen tuomitsemista usein rikoksentekijän henkilökohtaisilla olosuhteilla, eli esimerkiksi sillä, että tekijä on saanut rikoksen jälkeen vakinaisen työpaikan tai solminut uuden parisuhteen, vaikka näillä seikoilla ei lain mukaan ole rangaistuslajin valinnassa merkitystä.
10. Itse asiassa näissä päätössanoissa (vasta) tultiinkin asian ytimeen. Olisi pitänyt kysyä, ohjaako korkein oikeus riittävän tehokkaasti rangaistuksen mittaamista ja onko sillä tässä suhteessa edes mahdollisuutta toimia riittävän tehokkaasti. Tähän kysymhykseen kukaan keskustelijoista ei ihme kyllä hoksannut tai halunnut puuttua.
11. Kuten olen blogijutussa nro 720/26.4.2013 "Lievät raiskaustuomiot ihmetyttävät" todennut, suomalaisen rangaistuskäytännön epäyhtenäisyys ja lievyys johtuu suureksi osaksi siitä, ettei korkein oikeus anna rangaistuksen mittaamista koskevia ennakkopäätöksiä. Hovioikeuksien julkaistuissa ratkaisuissa (Finlex) kiinnitetään vielä harvemmin huomiota käräjäoikeuksien tuomitsemiin rangaistuksiin. Muissa pohjoismaissa ja erityisesi Norjassa ja Ruotsissa tilanne on tässä suhteessa aivan erilainen: siellä ylimmät oikeudet antavat runsaasti rangaistuksen mittaamista koskevia ennakkopäätöksiä.
(18) Vertailun vuoksi voidaan todeta, että Norjan ylin tuomioistuin Høyesterett julkaisi vuonna 2012 yhteensä 130 ennakkopäätöksen luontoista ratkaisua, jotka käsiteltiin tuomioistuimen normaalissa eli viisijäsenisessä kokoonpanossa. Niistä kaikkiaan kolmessakymmenessä (30) tapauksessa oli kysymys rangaistuksen mittaamisesta (straffutmåling). Lisäksi Høysterettin kolmijäseninen kokoonpano (ankeutvalget) julkaisi 12 rangaistuksen mitaamista koskevaa ratkaisua. Vuonna 2012 Norjan korkein oikeus siis antoi ja julkaisi yhteensä 42 ratkaisua, jotka koskivat nimenomaisesti rangaistuksen mittaamista. Suomessa sitä vastoin korkein oikeus antoi ja julkaisi samana vuonna tasan tarkkaan yhden (1) rangaistuksen mittaamista koskevan ennakkopäätöksen.
(19) Mitä tästä, arvoisat lukijat, voidaan päätellä sen suhteen, kummassa maassa ylin tuomioistuin haluaa ja käytännössä myös todella ohjaa alempien oikeuksien rangaistuksen mittaamista koskevaa lainkäyttöä ja kummassa maassa rangaistuskäytäntö mahtaa olla yhtenäisempi, Suomessa vai Norjassa? Kenties kysymys on osaksi siitä, että Høysterettin tuomarit eivät haali itselleen erilaisia sivutoimia (esim. työryhmien ja toimikuntien jäsenyydet ja välimiestehtävät) siinä määrin kuin suomalaiset kollegansa KKO:ssa, jolloin heiltä säästyy aikaa ja voimia tuomarinvirkansa hoitamiseen. Vaikea sanoa, mutta onhan mainittu ero rangaistuksen mittaamista koskevien ennakkopäätösten määrässä todella silmiinpistävän suuri.
(20) Suomessa syyttäjiä kehotetaan ylimmän syyttäjäviranomaisen (VKSV) toimesta olemaan valittamatta "turhaan" ja hakemasta valituslupaa KKO:lta. Tämä kuuluu ilmeisesti osana Matti Nissisen ja kumppanien syyttäjätoimen tehokkuuskampanjaan. Syyttäjä on tehokas, kun hän ei tee mitään "ylimääräistä".
Lähettänyt Jyrki Virolainen klo 5/23/2013 57 kommenttia:
Tunnisteet: ehdollinen rangaistus, ennakkopäätökset, Korkein oikeus, kriminaalipolitiikka, raiskausrikokset, rangaistuksen mittaaminen, rangaistuskäytäntö, valtakunnansyyttäjä
9. Apulaisoikeusasiamies Sakslinin päätös kokonaisuudessaan löytyy tästä.
10. Sakslinin päätös on pitkä ja perusteellinen, suppeammillakin perusteluilla asia olisi kyllä hyvin selvinnyt. Olen itse sivunnut ohimennen Gallen-Kallella-Sirénin jääviyttä blogijutussa 546/20.2.2012 "Korruptiota, kähmintää, jääviyttä, hyviä veljiä, poliittisia virkanimityksiä...siis hyvää hallintoa" kohdassa 21. Minusta GKS:n esteellisys on selvä kuin pläkki hallintolain 28 §:n 1 momentin 7 kohdan nojalla.
13. Ilmeistä on, että GKS viivytteli selvityksensä antamista, koska hän oli hakenut edellä mainittua museonjohtajan paikkaa Yhdysvalloissa. Samasta syystä apulaisoikeusasiamies puolestaan lienee pantannut langettavaa päätöstään esteellisyysasiassa. Siis sen vuoksi, jottei GKS:lle vain koituisi "harmia" tulossa olevan päätöksen johdosta. Tämä on kyllä hienotunteista, mutta samalla varsin tehottoman tuntuista laillisuusvalvontaa. Miten kanteluasiassa olisi mahtanut käydä, jos Helsingin kaupunki olisikin hyväksynyt Guggenheim-hankkeen?
14. Tämä on yksi tapaus loputtoman pitkältä tuntuvassa johtavien virkamiesten esteellisyyttä koskevassa sarjassa; katso eräiden tällaisten esteellisyystapausten johdosta edellä mainittua blogikirjoitusta nro 546/20.2.2012. Jatkuvasti esille putkahtavat esteellisyystapaukset osoittavat, etteivät johtavat virkamiehet tunnu käytännössä välittävän pätkän vertaa esteellisyyttä koskevista normeista. Luultavasti tämä johtuu osaksi siitä, että laillisuusvalvonta on kovin verkkaista ja muutenkin tehottoman tuntuista.
17. Helsingin kaupunki ei sentään turvautunut GKS:n tapauksessa samaan kikkaan kuin Jutta Urpilaisen johtama valtiovarainministeriö Kreikan vakuussopimuksen julkisuusasiassa, eli hankkinut virkamiehen esteellisyydestä liikejuridiikkaan erikoistuneen asianajotoimiston lausuntoa.
Lähettänyt Jyrki Virolainen klo 5/22/2013 9 kommenttia:
Tunnisteet: esteellisyys, Guggenheim-museohanke, hyvä hallinto, laillisuusvalvonta, oikeusasiamies, Sakslin Maija
2. Voimassa olevan lain mukaan liikennerikokseen tai -rikkomukseen syyllistyneeltä ei voida ottaa käteis- tai korttimaksua vastaan tien päällä, jossa poliisi kirjoittaa lainrikkojalle rikesakon tai rangaistusmääräysmenettelyssä käsiteltävän päiväsakon.
3. Gumball- rallin tapauksessa rikoksiin syyllistyneet saivat toki haasteen aikanaan pidettävään käräjäoikeuden istuntoon. Mutta koska kaikki rikoksiin syyllistyneet ovat ulkomaalaisia, aikanaan tuomittavat sakot jäävät todennäköisesti maksamatta ja perimättä. Suomella on tiettävästi kahdenkeskeinen sopimus sakkojen perimisestä ainoastaan Hollannin kanssa.
4. Rikesakkolakia valmisteltaessa ehdotettiin, että rikesakko voitaisiin maksaa välittömästi poliisille tien päällä. Eduskunnan lakivaliokunta ei kuitenkaan hyväksynyt ajatusta, että poliisi sakottaisi ja perisi edes rikesakon, päiväsakosta puhumattakaan. Lain valmisteluun osallistuneen lainsäädäntöneuvos Jaakko Raution mukaan lakivaliokunta katsoi, että ehdotus olisi niin sanottu "vaarallinen työyhdistelmä" (Helsingin Sanomat 21.5)..
7. Nykyisin poliisi voi antaa sakkorangaistusvaatimuksen, jonka vahvistaa syyttäjä. Menettely edellyttää rangaistusvaatimuksen saaneen suostumusta. Jos rangaistusvaatimuksen saanut vastustaa vaatimusta, syyttäjä voi hylätä sen, määrätä lievemmän rangaistuksen tai viedä asian syytteenä käräjäoikeuteen. Sakotettavan ei kuitenkaan tarvitse jäädä odottelemaan syyttäjän ratkaisua, vaan hän voi maksaa poliisin kirjoittaman sakon, samoin kuin rikesakon, heti sakkolapun saatuaan asianomaiselle tilille.
8. MIksi näin ei sitten menetelty myös edellä mainitussa Gumball-rallin tapauksessa? Tämä johtuu siitä, että ko. kuskit syyllistyivät törkeään liikenteen varantamiseen eli rikokseen, josta poliisi ei voi lain mukaan antaa sakkorangaistusvaatimusta, vaan asia on käsiteltävä aina oikeuden istunnossa. Törkeästä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta ei välttämättä edes selviä sakolla, sillä siitä voidaan tuomita myös vankeutta aina kahteen vuoteen asti. Rangaistusmääräysmenettelyssä ei voida tuomita myöskään ajokieltoa.
Lähettänyt Jyrki Virolainen klo 5/21/2013 19 kommenttia:
Tunnisteet: esitutkintayhteistyö, Gumball 3000 -ralli, liikennerikokset, Nissinen Matti, pikaoikeudenkäynti, poliisi, rangaistusmääräysmenettely, rikesakko, sakko, syyttäjä, ylinopeus
Lähettänyt Jyrki Virolainen klo 5/21/2013 10 kommenttia:
Lähettänyt Jyrki Virolainen klo 5/17/2013 85 kommenttia:
3. Vakuussopimuksessa oli Kreikan vaatimuksesta maininta, että se on pidettävä salassa. Myös pankkien kanssa tehdyt sopimukset salattiin. Valtiovarainministeriö kieltäytyi useista tietopyynnöistä huolimatta antamasta kaikkia vakuussopimukseen liittyviä asiakirjoja vetoamalla sopimusten ehtoihin sekä julkisuuslain liikesalaisuuksia ja ulkosuhteita koskeviin salassapitopykäliin. Asiakirjoja pyysivät useat toimittajat, kaksi kansanedustajaa ja yksi tutkija. Valtiovarainministeriö antoi 27.4.2012 kirjallisen päätöksen, jolla mainitut tietopyynnöt hylätiin. Tästä päätöksestä tehtiin KHO:een toistakymmentä valitusta.
4. KHO antoi eilen 14.5. kaikkiaan 12 ratkaisua vakuussopimukseen liittyvien asiakirjojen julkisuudesta. Näistä päätöksistä yksi eli kansanedustaja Pirkko Ruohonen-Lernerin (persut) tekemää valitusta koskeva päätös on julkaistu ennakkopäätöksenä eli ns. vuosikirjaratkaisuna (KHO 2013:90).
5. Miksi juuri mainittua valitusta koskeva päätös on julkaistu? Oletettavasti siksi, että Ruohonen-Lernerin valitus on hyvin perusteltu ja siitä käyvät ilmi asiakirjojen julkisuutta puoltavat näkökohdat. Ruohonen-Lerner on itsekin "melkein juristi" eli koulutukseltaan varanotaari. Luulen kuitenkin, että Pirkko on saanut valitusta tehdessään kattavaa asiantuntija-apua persujen eduskuntaryhmän siihteerinä toimivalta emeritusprofessori Erkki Havansilta - innokas persupoliitikko hänkin.
Lähettänyt Jyrki Virolainen klo 5/15/2013 48 kommenttia:
Tunnisteet: asiakirjajulkisuus, julkisuusperiaate, KHO 2013:90, Kreikan vakuussopimus, liikesalaisuus, salassapidettävät asiakirjat, Timo Soini, Urpilainen Jutta
Lähettänyt Jyrki Virolainen klo 5/13/2013 9 kommenttia:
Tunnisteet: eettiset periaatteet (tuomarin), hovioikeusprosessi, jatkokäsittelylupa, KKO 2013:30, kärsimyskorvaus, tuomion perustelut

matches: KKO KKO KKO tuomioistuin tuomioistuin KKO


text:
HILJAINEN TODISTAJA ohjelmatiedot - Telsu.fi
Haulla hiljainen todistaja löytyy 215 aiemmin esitettyä tv-ohjelmaa.
Hiljainen todistaja16
pe 27.12.2019 22.05 - 23.00
Kausi 22, 10/10. Petetty 2/2. Onko lääkefirman huippututkijoiden tiimissä tekeillä jotain, mikä ylittää etiikan rajat? Nikkin kurimus syvenee ja myös Thomasilla on oma ongelmansa. Kuinka Nikki selviää epäilyksestä? HD
pe 20.12.2019 22.20 - 23.15
Kausi 22, 9/10. Petetty 1/2. Nikki joutuu todistamaan oikeudessa. Hänen väitetään tehneen vakavan virheen erään uhrin ruumiinavauksessa - onko väitteessä perää? Muu ryhmä tutkii joesta löytyneen uhrin kuolinsyytä. HD
pe 13.12.2019 22.00 - 22.55
Kausi 22, 8/10. Kolmanteen polveen 2/2. Onko Pohjois-Irlannin poliittinen tilanne kiristymässä ja uusia iskuja Lontooseen odotettavissa? Vai onko tuoreiden iskujen takana jotain muuta? Surulla on näet usein norsun muisti. HD
la 07.12.2019 00.00 - 00.55
Kausi 22, 7/10. Kolmanteen polveen 1/2. Lontoon esikaupungissa räjähtää autopommi. Iskussa kuolee nainen, mutta oliko hän kohde vai sivullinen uhri? Tutkinta paljastaa asioita, jotka herättävät Jackissa kipeitä muistoja. HD
pe 29.11.2019 22.00 - 22.55
Kausi 22, 6/10. Brightonin tragedia 2/2. Kuinka monta uhria Brightonista vielä löytyykään ja liittyvätkö tapaukset toisiinsa? Onko kaiken takana raakuudestaan tunnettu japanilaistyylinen mafia, vai jotain kotoperäistä? HD
pe 22.11.2019 22.00 - 22.55
Kausi 22, 5/10. Brightonin tragedia 1/2. Lomalaisten suosiman rantakaupungin kaatopaikalta löytyy ruumiinosia, joissa on taidokkaat tatuoinnit. Onko uhri hankkinut ne Japanista vai Britanniasta ja mikä on tatuointien merkitys? HD
pe 15.11.2019 22.00 - 22.55
Kausi 22, 4/10. Nuoret toivot 2/2. Huumekuolemia tulee lisää, mutta millä tavalla aine joutui uhreihin? Koulun rehtori kantaa syvää huolta yhteisöstään - voiko kukaan pysäyttää tätä huumekierrettä? HD
pe 08.11.2019 22.00 - 22.55
Kausi 22, 3/10. Nuoret toivot 1/2. Huumekuriirina toiminut koulupoika kuolee räjähdyksessä. Pian hänet on korvattu uudella, ja koulun nuoret ovat yhä suuremmassa vaarassa. Poliisi on voimaton. HD
pe 01.11.2019 22.00 - 22.55
Kausi 22, 2/10. Jaettu sielu 2/2. Transsukupuolisen uhrin murha ei jää ainoaksi. Poliisi tekee virhearvion ja maksattaa sen sivullisilla. Lyellin tiimi kaivautuu byrokratian ja sukupuoli-identiteetin pimeään puoleen. HD
pe 25.10.2019 22.00 - 22.55
Kausi 22, 1/10. Jaettu sielu 1/2. Mies on surmattu raa'asti yleisessä vessassa. Uhrilla oli yhteys transsukupuolisten henkilöiden tukikeskukseen. Oliko teko viharikos vähemmistöryhmää vastaan, ja mikä on sen motiivi? HD
pe 18.10.2019 22.00 - 22.50
Kausi 21, 10/10. Perhetragedia 2/2. Raaka perhesurma herättää tunteita rutinoituneissakin tutkijoissa, erityisesti näin joulun aikaan. Sen jälkeen on hyvä palata normaaliin, itse kukin oman perheensä pariin. HD
pe 11.10.2019 22.00 - 22.50
Kausi 21, 9/10. Perhetragedia 1/2. Jouluaamun rauha keskeytyy äkillisesti karuun työtehtävään. Kokonainen perhekunta on surmattu, ja Nikki ja kumppanit ryhtyvät selvittämään, mitä surmatalossa oikein tapahtui. HD
pe 04.10.2019 22.00 - 22.55
Kausi 21, 8/10. Eräänä kauniina päivänä 2/2. Erityisesti Clarissa uumoilee, että hoivakodin toiminta ei kestä päivänvaloa. Pelkkä epäilys ei kuitenkaan riitä, ja kuolemansyyntutkijoilla on vain yksi keino todistaa se. HD
pe 27.09.2019 22.00 - 22.50
Kausi 21, 7/10. Eräänä kauniina päivänä 1/2. Liikenneonnettomuudessa kuolee ihminen. Tekoa on syytä epäillä tahalliseksi, ja tekijäksi epäillään hoivakodin asukasta. Lyellin tiimi ei niele syytöstä suorin vartaloin. HD
pe 20.09.2019 22.00 - 22.50
Kausi 21, 6/10. Erityinen suhde 2/2. Toteuttaako jo toinen Yhdysvaltain kansalaisen surma jotain outoa kaavaa? Nikki keskittää kaiken voimansa rikospaikkakuvien analysointiin, mikä tuottaakin lopulta tulosta. HD
pe 13.09.2019 22.00 - 22.50
Kausi 21, 5/10. Erityinen suhde 1/2. Kun amerikkalaisdiplomaatti surmataan Britannian maaperällä, syntyy auktoriteettiongelma. Onko tutkinta poliisi- vai poliittinen asia? Surma ei jää ainoaksi - mistä oikein on kysymys? HD
pe 06.09.2019 22.10 - 23.05
Kausi 21, 4/10. Velvollisuus puhua totta 2/2. Kauneusklinikan mahdollisten epäselvyyksien peittely estää Nikkiä saamasta tarvitsemiaan tietoja, mutta onneksi heillä on keinonsa. Ja sitten kiristäjä astuu estradille... HD
pe 30.08.2019 22.05 - 22.55
Kausi 21, 3/10. Velvollisuus puhua totta 1/2. Meksikon kokemus vaatii yhä työstöä, ja Nikki ja Jack tekevät sitä tahoillaan. Raskaana olleen naisen surma työllistää heitä. Onko syyllinen uhrin aviomies? HD
pe 23.08.2019 22.05 - 23.00
Kausi 21, 2/10. Antautumisen hetki 2/2. Kollegan ja ystävän katoaminen raastaa Nikkiä syvältä, ja hän paneutuu kiihkeästi tutkimuksiin. Kenelle kuuluvat epäillyn autosta löytyneet verijäljet? Onko ystävä enää elossa? HD
pe 16.08.2019 22.05 - 22.55
Uusia jaksoja. Kausi 21, 1/10. Antautumisen hetki 1/2. Nikkillä on vaikeuksia palata normiarkeen Meksikon kokemusten jälkeen. Onneksi on ystävä lähellä. Kun tämä ei vastaa enää puheluihin, Nikki huolestuu - turhaanko? HD
to 15.08.2019 22.50 - 23.40
Kausi 20. Havahtumisen hetki 2/2. Huolestunut Thomas lähettää Jackin Nickin avuksi, mutta kollegan tilanne on vielä tukalampi kuin ensin näyttikään. Jackilla ei ole hetkeäkään hukattavaksi ja kaikki keinot on otettava käyttöön. HD
pe 09.08.2019 22.00 - 22.50
to 08.08.2019 22.55 - 23.45
Kausi 20. Havahtumisen hetki 1/2. Nikki kaipaa omaa tilaa ja etäisyyttä. Matka Meksikoon tuntuu hyvältä ajatukselta mutta ei suo helpotusta pitkäksi aikaa. Ystävän kuolema sotkee suunnitelmat, ja Nikki on itse pulassa. HD
pe 02.08.2019 22.00 - 22.50
to 01.08.2019 23.45 - 00.35
Kausi 20. Yhteisellä sopimuksella 2/2. Nikki käy läpi rankkoja muistoja, eikä Jackilla ole juurikaan helpompaa. Onko yksi Lyellin tiimistä vaihtamassa maisemaa, ja saadaanko tuore tutkinta maaliin ennen sitä? HD
pe 26.07.2019 22.05 - 23.00
to 25.07.2019 22.55 - 23.45
Kausi 20. Yhteisellä sopimuksella 1/2. East Endissä isä ja poika kuolevat rajussa kolarissa. Tutkinnassa Nikki ja Jack törmäävät poliisin asenteellisuuteen, ja Clarissa pyytää tiimin avuksi erityisasiantuntijan. HD
pe 19.07.2019 22.05 - 23.00
to 18.07.2019 22.55 - 23.45
Kausi 20. Kadonneen muistolle 2/2. Liittyykö vuosia sitten kadonneen naisen tapaus ja viranomaisten toiminta ja tuore ruumislöytö toisiinsa. Epäluottamus synnyttää huonoa ilmaa ja Nikki joutuu ikävään tilanteeseen. HD
pe 12.07.2019 22.05 - 22.55
to 11.07.2019 22.55 - 23.50
Kausi 20. Kadonneen muistolle 1/2. Thamesista löytyy ruumis, jonka henkilöllisyyttä Nikki ja Jack kutsutaan selvittämään. Jäljet johtavat läheisessä jokivarressa majailevaan yhteisöön, jossa on sattunut aikanaan tragedia. HD
pe 05.07.2019 22.00 - 22.55
to 04.07.2019 22.55 - 23.45
Kausi 20. Ikävä löytö 2/2. Kahden erilaisista taustoista olevan nuoren naisen tapauksen väliltä löytyy yhteys, ja koko tiimi tutkii nyt molempia juttuja. Tunsivatko uhrit toisiaan, ja miksi he joutuivat väkivallan kohteeksi? HD
pe 28.06.2019 22.10 - 23.00
to 27.06.2019 22.50 - 23.45
Kausi 20. Ikävä löytö 1/2. Viehättävä nuori naisopettaja on kadonnut jäljettömiin. Katoamisesta syntyy kiivas mediamylläkkä, jonka keskelle Jack ja Nikki joutuvat. Thomas keskittyy tutkimaan toisen nuoren naisen outoa kuolemantapausta. HD
pe 21.06.2019 22.05 - 23.00
to 20.06.2019 23.15 - 00.05
Kausi 20. Turvattomat 2/2. Muutenkin tukalassa asemassa olevat laittomasti maahan saapuneet ovat saaneet peräänsä raa'an sarjamurhaajan - miksi? Clarissa ja Nikki panevat kaikkensa peliin keksiäkseen, minne tekijä aikoo seuraavaksi iskeä. HD
pe 14.06.2019 22.10 - 23.00
to 13.06.2019 23.10 - 00.05
Kausi 20. Turvattomat 1/2. Lontoon Citystä on löydetty ruumis. Nikkin tiimi selvittää, kuka uhri oli ja kuoliko hän rikoksen uhrina. Uhrin henkilöllisyys johtaa Nikkin paperittomien siirtolaisten jäljille. Kuka siellä on hyvä, kuka paha? HD
pe 07.06.2019 22.15 - 23.10
to 06.06.2019 23.10 - 00.05
Kausi 19. Jokivarrella 2/2. Menneisyyden haamu ei jätä Amya rauhaan. Poliisitutkinta jakaantuu jyrkästi kahdelle eri linjalle, ja Nikki ja Jack paneutuvat omaan tutkimukseensa huomaamatta vaaran merkkejä. Onko tapauksella kohtalokas päätös? HD
pe 31.05.2019 22.15 - 23.10
to 30.05.2019 22.50 - 23.45
Kausi 19. Jokivarrella 1/2. Malt-joen lähellä piknikillä ollut perhe kuolee sala-ampujan luoteihin. Oliko tekijä surmatun perheen äidin väkivaltainen ex-mies? Yksi poliisin tutkijoista on varma miehen syyllisyydestä, mutta kollega haluaa tutkia tapausta perusteellisemmin. HD
pe 24.05.2019 22.15 - 23.10
to 23.05.2019 23.25 - 00.20
Kausi 19. Aivan silmien edessä 2/2. Virkatehtävissä asetta kantava poliisi on surmattu. Joku on selvästi ottanut tähtäimeensä poliisin, mutta mikä on tekijän motiivi. Jack ryhtyy penkomaan Lontoon asekauppaa. Löytyykö sieltä vihje tekijästä? HD
pe 17.05.2019 22.00 - 22.55
to 16.05.2019 23.10 - 00.05
pe 10.05.2019 22.00 - 22.55
to 09.05.2019 23.55 - 00.50
Kausi 19. Ehdollinen armahdus 2/2. Nikki ja Jack ryhtyvät tutkimaan 15 vuotta vanhaa rikosjuttua. Valehdeltiinko silloin, ja kenen hyväksi? Voiko murhaaja tehdä parannusta? Ei näytä siltä, sillä raaka tappaja vain kiristää tahtia. Ratkeaako juttu psykologisin vai kuolinsyyntutkinnallisin keinoin? HD
pe 03.05.2019 22.00 - 22.55
www.telsu.fi > ohjelmatiedot > Hiljainen todistaja
https://www.telsu.fi/l/hiljainen-todistaja_8145047.jpg
Arvosana 4.3/5, annettu 214 ääntä.
Selviytyjät17:00 - 18:00 Sub Flinkkilä & Tastula17:10 - 18:00 Yle TV1 Mäkihypyn MC: Zakopane17:15 - 19:00 Yle TV2 Villa Hintikka19:00 - 20:00 AVA Koripallon Suomen cup: Miesten loppuottelu19:00 - 21:00 Yle TV2 Simpanssien sota19:00 - 21:00 Kutonen Putous19:30 - 21:00 MTV3 Midsomerin murhat19:40 - 20:30 Yle TV1 Huvila & Huussi20:00 - 21:00 Liv Kimpassa21:00 - 22:00 Liv Rehtori21:00 - 21:30 MTV3 SuomiLOVE21:15 - 22:15 Yle TV1 Hamilton22:35 - 23:35 MTV3 Ruusun nimi23:10 - 00:00 Yle TV1 Tee se itse -elämä: Combat Rockin tarina23:20 Yle Teema & Fem
Nanny McPhee - satumainen lastenvahti19:00 - 21:00 TV5 IMDb 6.5 Noidan oppipoika20:45 - 22:55 Hero IMDb 6.2 As Above, So Below21:00 - 22:55 Kutonen IMDb 6.2 Rakastunut Shakespeare21:00 - 23:30 TV5 IMDb 7.1 Kenraali22:00 Yle Teema & Fem IMDb 8.1 Keinottelua22:15 - 00:20 FOX IMDb 6.6 12 apinaa22:55 - 01:35 Kutonen Mr. Right23:00 - 00:55 Frii IMDb 6.3 American Pie: Beta House23:30 - 01:10 TV5 IMDb 5.3 Wallander: Kaipaus23:35 - 01:20 MTV3 IMDb 6.0
Pinnalla juuri nyt: Hiihdon maailmancup: Sprintit, Posse, Kadonneen jäljillä, Lemmen viemää, Koripallon Suomen cup: Miesten loppuottelu, Unelmahäät, Midsomerin murhat, Kauniit ja rohkeat, Sydämen asialla, Emmerdale

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


Kiinteistö Oy Tampereen Monitoimiareenalle myönnettävä lainarahoitus | Tampere esityslistat ja pöytäkirjat
Kokous 4.2.2020
Kiinteistö Oy Tampereen Monitoimiareenalle myönnettävä lainarahoitus
Kaupunginhallitus, kokous 4.2.2020
§ 53 Kiinteistö Oy Tampereen Monitoimiareenalle myönnettävä lainarahoitus
TRE:553/02.04.00/2020
Liiketoiminta- ja rahoitusjohtaja Arto Vuojolainen, puh. 050 345 1397 ja hankekehityspäällikkö Juha Kaivonen, puh. 040 680 0179, etunimi. sukunimi@tampere.fi
Kaupunginlakimies Jouko Aarnio, puh. 040 514 4884, etunimi. sukunimi@tampere.fi
Kiinteistö Oy Tampereen Monitoimiareena (yhtiö) rakennuttaa Tampereen aseman kupeeseen rautatien päälle rakennetulle kannelle uutta monipuolista vapaa-ajan ja kulttuurin käyttöön tulevaa areenakohdetta, joka valmistuu 2021 ja mahdollistaa jopa 15 000 katsojapaikkaa. Tampereen kaupunki omistaa yhtiöstä 40 prosenttia ja sijoittajakumppaneina toimivat SRV, OP-ryhmä, Ilmarinen ja LähiTapiola-ryhmä yhteensä loput 60 prosenttia. Hankkeen rahoitus rakentui seuraavista osista: osakepääomasijoitus 10 milj. euroa, osakkaiden lainat 44,0 milj. euroa, pankkilaina 40,0 milj. euroa ja valtion investointituki 18,0 milj. euroa, yhteensä 112,0 milj euroa. Pankkilainan myöntää rahoittajakonsortio, johon kuuluvat Nordea, TSOP, Handelsbanken ja LähiTapiola.
Valtuusto hyväksyi Tampereen Kansi ja Areenan hankkeen hankintapäätöksen ja toteutussopimuksen kokouksessaan 2.5.2016. Kantavana ajatuksena on ollut kaupungin rooli tasavertaisena sijoittajana ja rahoittajana yhdessä muiden sijoittajakumppaneiden kanssa. Kaupunginhallitus hyväksyi yhtiön osakassopimuksen, kaupungin osakepääomasijoituksen ja antolainan kokouksessaan 15.5.2017. Konsernijohtaja on päätöksillään 20.6.2018 ja 18.2.2019 hyväksynyt kaupungin antolainan velkakirjan ja lainalle tulevan vakuuden.
Yhtiön toiminta ja areenan rakennuttaminen on edennyt nykyiseen vaiheeseen osakkaiden osakepääomasijoituksen ja lainarahoituksen turvin. Nämä varat tullaan arvion mukaan käyttämään kokonaisuudessaan loppukesään mennessä, jolloin ensimmäisen pankkilainan nosto tulee ajankohtaiseksi.
Pankkirahoituksen ehtojen mukaan pankit edellyttävät ennen ensimmäistä lainannostoa, että sijoittajien tulee vielä hankkia 4,0 milj. euron suuruinen lisärahoituspuskuri hankkeen odottamattomien kustannusten varalle. Tämän puskurin tarkoituksena on toimia ensisijaisena rahoituksena pankkeihin päin, mikäli hankkeessa ilmenisi jotain odottamatonta, eikä pankkien tarvitsisi ensimmäisenä myöntää hankkeelle lisää lainaa. Lisärahoituspuskurista Tampereen kaupungin osuus olisi 40 prosenttia eli 1,6 milj. euroa. Mikäli rahoitusta tultaisiin tarvitsemaan, myönnettäisiin sekin junior-ehtoisena lainana, kuten jo päätetty kaupungin 22,0 milj. euron suuruinen laina. Kyseessä ei siis ole avustus, eikä tällaiselle lainalle ole tällä hetkellä tiedossa olevaa käyttöä, vaan hanke etenee odotetusti. Asiaa ei ollut mahdollista päättää aikaisempien valtuuston ja kaupunginhallituksen päätösten yhteydessä, koska mainittua pankkirahoituksen ehtoa ei silloin ollut vielä tiedossa. Tarkoituksena oli ensin myös, että tälle puskurille haetaan rahoitus muualta, mutta siitä käytyjen selvitysten ja neuvotteluiden jälkeen todettiin, että tällainen ratkaisu ei joko ollut mahdollinen tai se olisi muodostunut ehdoiltaan epäedulliseksi osakkeenomistajien näkökulmasta.
Pankkilainan ehtojen mukaan puskurista voidaan edellyttää rahoitusta tietyissä tilanteissa. Näitä tilanteita voisivat olla mm. areenan kaupallisten sopimusten jääminen ehdoissa sovittujen tasojen alle, areenan rakentamisen kustannusylitys, jota ei ole muutoin osakkaiden toimesta rahoitettu, tai lainan eräännyttämisehdoista jonkun toteutuminen. Myös areenan tilojen vuokrauksen, kaupallisten sopimusten tai valmiusasteen mukaisten ehtojen täyttymättä jääminen tarkasteluhetkellä voisi edellyttää lisärahoitusta. Rahoituskokonaisuuden ehtojen mukaan osakkaiden myöntämien lainojen korko pääomitetaan eikä lainaa lähtökohtaisesti saa lyhentää sinä aikana, kun nykyisen pankkilainan pääomaa on maksamatta. Lisäksi laina on esimerkiksi konkurssissa etusijajärjestykseltään pankkilainoja heikommalla etusijalla.
Kuntalain 129 §:n mukaan kunnan myöntämä laina ei saa vaarantaa sen kykyä suoriutua laissa määrätyistä tehtävistä. Lisäksi kunnan edut tulee turvata riittävillä vakuuksilla. Konsernijohtajan aiemmin tekemillä päätöksillä on hankittu pääomaltaan 50 prosenttia kattava vakuus alkuperäiselle 22,0 milj. euron lainalle. Nyt esitettävälle uudelle rahoitukselle ei edellytetä lisävakuutta, sillä lainan myöntäminen ei pääoman määrä huomioiden vaaranna Tampereen kaupungin vastuunkantokykyä eikä se oleellisesti lisää hankkeeseen sisältyvää riskiä.
Areenan kaupalliset neuvottelut ovat edenneet hyvin. Areenan tilojen vuokrauksessa ja vuokralaisten valinnassa painotetaan sitä, että vuokralaiset ovat osa areenaan sopivaa yhtenäistä ja vetovoimaista palvelukokonaisuutta. Areenan vuokrasopimuksia neuvoteltaessa on sekä areenayhtiön ja vuokralaisten etu, että tilat palvelevat toimintaa mahdollisimman hyvin. Tämä saattaa vaatia tilojen muokkaamista paremmin tulevan käyttäjän toiminnan tarpeisiin sopiviksi. Aikaisemmin rahoituksesta ja urakkasopimuksista päätettäessä vuokrattavien tilojen käyttötarkoituksesta ja niiden edellyttämistä rakenteista, kiinteistötekniikasta sekä niiden tasosta on ollut sen hetken käsitys ja tavoite. Nämä ovat hankkeen edetessä ja kaupallisten neuvotteluiden yhteydessä muovautuneet tämän hetken tilannetta vastaaviksi. Tällaiset muutokset saattavat olla muutoksia areenan alkuperäiseen urakkasisältöön ja voivat edellyttää sijoittajilta lisärahoitusta. Lähtökohtana alalla on, että vuokralaiset hankkivat kaiken tarvitsemansa irtaimiston ja saattavat tehdä vähäisiä muutoksia tiloihin. Merkittävämmät muutokset tiloihin ja rakenteisiin voivat vaikuttaa tilan arvoon, jatkokäyttömahdollisuuksiin sekä turvallisuuteen. Tämän vuoksi on tärkeää, että vuokranantaja eli yhtiö huolehtii näistä muutoksista.
Hyvät vuokralaiset ovat areenakiinteistön omistajien etu ja sillä varmistetaan areenan kilpailukyky. Kun yhtiö investoi vuokralaisten laadukkaisiin toimintaedellytyksiin, varmistetaan tavoiteltu tuotto sekä maksukykyiset vuokralaiset. Alan tyypillinen käytäntö kiinteistökehityshankkeissa on, että kiinteistön omistajat sijoittavat muutoksiin, joilla on myönteinen vaikutus rakennuksen arvoon sekä tuottoon. Areenan sijoittajien kannattaa yhdessä varautua tällaisiin muutostarpeisiin 5 milj. euron lisärahoitusvarauksella. Yksityisten sijoittajien osuus on tästä 60 prosenttia ja kaupungin 40 prosenttia eli 2 milj. euroa. Tämä varaus varmistaa yhtiölle asiakasneuvotteluissa mahdollisesti ilmenevien käyttäjämuutostarpeiden ratkaisukyvyn.
Kaupungin 1,6 milj. euron suuruinen sitoutuminen KOy Tampereen Monitoimiareenalle odottamattomien kustannusten varalle myönnettävään lainaan hyväksytään.
Kaupungin enintään 2,0 milj. euron suuruinen sitoutuminen KOy Tampereen Monitoimiareenalle vuokralaisista aiheutuvien muutostöiden rahoittamiseksi myönnettävään lainaan hyväksytään.
Konsernijohtaja oikeutetaan hyväksymään velkakirjojen ehdot.
Vuoden 2020 talousarviota muutetaan siten, että antolainoihin lisätään 3,6 milj euroa.
Kaupunginhallitus myönsi läsnäolo- ja puheoikeuden liiketoiminta- ja rahoitusjohtaja Arto Vuojolaiselle. Hän oli asiantuntijana läsnä kokouksessa asian käsittelyn aikana.
Arto Vuojolainen, Juha Kaivonen
§ 51 Valtuuston päätösten täytäntöönpano
§ 52 Muutokset vuoden 2020 talousarvion investointeihin
§ 54 Korkeimman hallinto-oikeuden päätös kantakaupungin yleiskaavaa 2040 koskevassa asiassa
§ 55 Lautakuntien ja jaostojen ym. sekä viranhaltijoiden ym. päätösten otto-oikeus
§ 56 Tiedoksi merkittävät asiat


text:
lumoava tapetti HD
Mene...Kotiin3DAbstraktiAeroArkkitehtuuriEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiViileäVärikäsTietokoneetSöpöLiputKukkaRuoka & JuomatHauskaPelitTytötteLomaKuumaElääLogoRakkausMuutElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisäämobile	Kotiin / HD / lumoava tapetti HD	lumoava tapetti HD
0	lumoava tapetti HD
Here is most beautiful Selection Of glamorous wallpaper HD For Desktops, PC, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. Tässäwallpapermad.com Taustakuva tietokanta voit ladata miljoonia korkealaatuisia taustakuvia . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Meillä on paljon taustakuvia yli kolmekymmentä Plus kategoriat Like Eläimet, Sarjakuva, Kukka, avaruus , Pelit ja Urheilu ,Jne. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia henkilökohtaiseen käyttöön. Jos Like Thisglamorous tapetti HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook ja muut sosiaalisen median.
tapetti ideoita makuuhuoneensöpö taustakuvia HDtytöt tapettimod tapetti HDSkandinavian tapetti HDharmaa ja valkoinen tapetti HDlataa taustakuva ilmainen HDjoulu taustakuvia ilmaiseksi HDDallas Cowboys kuvia taustakuvia HDkuvat tapetti HD Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Korkokengät Pumppujen Ageemi Luistaa Piikkejä Tuomioistuin Aprikoosi Bowknot Kengät Mokka Naiset Kanssa wIqIgZ at iskusnykh.com
Korkokengät Luistaa Kengät Bowknot Piikkejä Aprikoosi Tuomioistuin Kanssa Pumppujen Ageemi Naiset Mokka Mokka Bowknot Aprikoosi Kanssa Pumppujen Naiset Korkokengät Luistaa Tuomioistuin Piikkejä Kengät Ageemi Lähetä
Pumppujen Aprikoosi Piikkejä Mokka Luistaa Kanssa Korkokengät Tuomioistuin Naiset Ageemi Kengät Bowknot Aprikoosi Tuomioistuin Mokka Naiset Pumppujen Kanssa Kengät Luistaa Piikkejä Ageemi Bowknot Korkokengät Sulje haku
Kulta Nousi Nilkkalenkki Flatforms Muoti Nastoitettu Heelberry® Nro Kengät Janoinen Sandaalit Naisten Metallinen Tasainen Naisten zAqFzxvAsuntoja Waldläufer 202 Naisten Metallia Loafer 329501 095 wAP1qXT
Piikkejä Luistaa Mokka Tuomioistuin Ageemi Naiset Bowknot Kengät Aprikoosi Kanssa Pumppujen Korkokengät Lähetä
OstoskoriNaisten Lightgold Waldläufer glitter Eclis Cor Horta Peltro Kenkä Monivärinen Pukeutuminen Bhutan 644RdCnq Naiset Korkokengät Bowknot Aprikoosi Luistaa Tuomioistuin Piikkejä Kengät Kanssa Pumppujen Mokka Ageemi Ostoskori
Kengät Bowknot Ageemi Piikkejä Luistaa Naiset Mokka Korkokengät Pumppujen Tuomioistuin Aprikoosi Kanssa Musta Top Waldläufer Waldläufer Naisten Naisten Matalan qwg0XnR translation missing: fi.layout.navigation.toggle
Pumppujen Piikkejä Ageemi Kanssa Mokka Aprikoosi Korkokengät Naiset Tuomioistuin Kengät Bowknot Luistaa
Luistaa Piikkejä Pumppujen Mokka Tuomioistuin Ageemi Kengät Kanssa Korkokengät Aprikoosi Bowknot Naiset
Pyöräilijä Pitkät Wdjjjnnnv Naisen 38 Korkeita Plus Saappaat Cross Muodikas Retro Polven Velvet Hihna Aprikoosi Reiteen ZxqxnBgHw7
© 2018, Prinssi Prinsessa Villi Hovinarri Kengät Keskiaikainen Cp Liveroolipeli Gras Nro schuhe Urheilullinen Mardi Karnevaali 6 qwtTEHnUH6 Naiset Piikkejä Tuomioistuin Aprikoosi Korkokengät Mokka Bowknot Ageemi Kanssa Luistaa Kengät Pumppujen Piikkejä Ageemi Korkokengät Luistaa Kanssa Tuomioistuin Bowknot Pumppujen Kengät Mokka Naiset Aprikoosi Powered by Shopify
Autoilumokkasiini Kenkiä Herneet Vapaa Nupukista Nahka ajan Meijili Asuntoja Tyhjäntoimittaja Naisten Purplered p0qwpP6

matches: Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin


Suomen Pankin päätös valuuttalain… 620/1988 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1988 › 620/1988
Annettu Helsingissä 21 päivänä kesäkuuta 1988
kumonnut mainitun päätöksen soveltamisesta samana päivänä antamansa päätöksen (979/85) 7 luvun 4 ja 5§:n ja 8 a§:n 3 momentin sekä 11 luvun 3§:n 2 momentin sellaisina kuin 7 luvun 4§ ja 8 a§:n 3 momentti ovat 13 päivänä toukokuuta 1987 annetussa Suomen Pankin päätöksessä (513/87), 7 luvun 5§ 15 päivänä joulukuuta 1987 annetussa Suomen Pankin päätöksessä (4/88) ja 11 luvun 3§:n 2 momentti 18 päivänä huhtikuuta 1986 annetussa Suomen Pankin päätöksessä (344/86),
muuttanut mainitun päätöksen (979/85) 3 luvun 9§:n, 5 luvun 1§:n a)-kohdan, 6 a luvun 1§:n, 7 luvun otsikon, 7 luvun 3 ja 7§:n ja 8 a§:n 1 ja 2 momentin ja 9§:n sekä 8 luvun 1 ja 2§:n, näistä 3 luvun 9§:n, 5 luvun 1§:n a)-kohdan, 6 a luvun 1§:n, 7 luvun 3§:n ja 8 a§:n 1 ja 2 momentin ja 9§:n sekä 8 luvun 1§:n sellaisina kuin ne ovat 13 päivänä toukokuuta 1987 annetussa Suomen Pankin päätöksessä (513/87), sekä 7 luvun otsikon sellaisena kuin se on 18 päivänä huhtikuuta 1986 annetussa Suomen Pankin päätöksessä (344/86), sekä
lisännyt 6 lukuun uuden 5 b§:n, 7 luvun 9§:ään uuden 2 momentin sekä 7 lukuun uudet 10 ja 11§:n, 8 luvun 1§:ään uuden 3 momentin ja 2§:ään uuden 2 momentin, seuraavasti:
Kotiuttamisvelvollisuus ei koske 7 luvun 3§:n 2 momentissa, 8 a§:n 2 momentissa eikä 9§:n 2 momentissa mainittuja ulkomaisten sijoitusten tuottoja ja myyntituloja eikä 8 luvun 1 ja 2§:ssä mainittuja rahalaitossaamisia eikä myöskään Suomessa asuvan Suomessa olevia maksuvälineitä, joiden arvo on enintään 10 000 Suomen markkaa.
a) ulkomailta Suomeen tuotavan tavaran maksaminen tähän tarkoitukseen hankitulla Suomesta mukana vietävällä valuutalla, jos yksittäisen tavaraostoksen arvo ylittää 100 000 Suomen markkaa, tai matkavaluutalla, jos yksittäisen tavaraostoksen arvo ylittää 10 000 Suomen markkaa, ellei tavaraa hankita Suomen Pankin erikseen määrittelemää tilapäistä ulkomailla oleskelua varten;
Suomessa asuva, joka ostaa ulkomailla asuvalta ulkomailla sijaitsevan asunnon, asunnon osa-aikaosuuden taikka asuin- tai muun kiinteistön, saa ottaa vastaan ulkomailla asuvalta myyjältä toimitusluottoa, jos luottoaika on enintään 12 kuukautta.
Suorat sijoitukset ulkomaille ovat sallittuja Suomen Pankin erikseen antamien määräysten mukaisesti. Jos sijoittaja on Suomessa asuva luonnollinen henkilö tai Suomen Pankin erikseen määrittelemä rahoitussektorilla toimiva yhtiö tai jos sijoitus tehdään maksusopimusmaahan tai rahoitussektorilla toimivaan yritykseen ulkomaille, sijoitus edellyttää kuitenkin Suomen Pankin erityislupaa.
Arvopaperi-, asunto-, kiinteistö- ja tavarasijoitukset
Ulkomailla julkisesti noteerattuja ulkomaisia arvopapereita saadaan ostaa ulkomailla asuvalta, valuuttapankilta tai muulta arvopapereiden välittäjältä Suomen Pankin erikseen antamien määräysten mukaisesti, jos Suomesta arvopapereiden ja 9§:n 1 momentissa mainittujen ulkomaisten tavarasijoitusten hankintaan siirrettävien varojen määrä yhdessä joko suoraan tai 8 luvun 1§:n 1 momentissa tarkoitetulle ulkomaiselle tilille ulkomaisten arvopapereiden ja ulkomaisten tavarasijoitusten hankintaan aiemmin siirrettyjen varojen kanssa on enintään 300 000 Suomen markkaa hankkijaa kohti. Tähän enimmäismäärään lasketaan mukaan myös ennen 1.8.1988 ulkomailla julkisesti noteerattuihin arvopapereihin sijoitetut varat. Tämän lisäksi Suomesta saa siirtää arvopapereiden sekä 9§:n 1 momentissa mainittujen tavarasijoitusten hankintaan määrän, joka on kotiutettu ulkomailta ulkomaisten arvopapereiden tuottoina tai myyntituloina tai saatu Suomesta ulkomaisten arvopapereiden myynnistä valuuttapankille tai muulle arvopapereiden välittäjälle.
Ulkomaisten arvopapereiden tuottoja ja myyntituloja saa käyttää kotiuttamatta ulkomaisten arvopapereiden hankkimiseen ulkomailla sekä 8 a§:n 1 momentissa mainittujen asunto- ja kiinteistösijoitusten sekä 9§:n 1 momentissa mainittujen tavarasijoitusten tekemiseen.
Suomessa asuva saa lisäksi hankkia ulkomailla asuvalta Suomen Pankin erikseen hankittavaksi hyväksymiä ulkomaisia arvopapereita ilman 1 momentissa mainittua 300 000 Suomen markan rajoitusta. Lisäksi Suomessa asuva saa hankkia Helsingin Arvopaperipörssistä tai Suomen Pankin hyväksymiltä OTC-markkinoilta ulkomaisia arvopapereita, jos Suomen Pankki on erikseen hyväksynyt niiden myynnin Suomessa asuvalle. Tässä momentissa mainittujen arvopapereiden tuotoilla ja myyntituloilla ei saa hankkia ulkomaisia arvopapereita ulkomailta eikä tehdä ulkomaisia asunto-, kiinteistö- tai tavarasijoituksia.
Suomessa olevan kiinteän omaisuuden hankkiminen ulkomailla asuvalta on sallittua Suomen Pankin erikseen antamien määräysten mukaisesti.
Suomessa asuva saa hankkia ulkomailla sijaitsevia asuntoja, asuntojen osa-aikakäyttöön oikeuttavia osuuksia taikka asuin- tai muita kiinteistöjä ulkomailla asuvalta, jos hankintojen kokonaishinta on yhteensä enintään 1 000 000 Suomen markkaa ja hankinnassa noudatetaan Suomen Pankin erikseen antamia määräyksiä. Tähän enimmäismäärään lasketaan mukaan myös ennen 1.8.1988 ulkomaisiin asuntoihin ja kiinteistöihin sijoitetut varat. Tämän lisäksi Suomesta saa siirtää asunto- ja kiinteistösijoitusten hankintaan määrän, joka on kotiutettu ulkomailta ulkomaisten asunto- ja kiinteistösijoitusten tuottoina ja myyntituloina.
Ulkomaisten asunto- ja kiinteistösijoitusten tuottoja ja myyntituloja saa käyttää kotiuttamatta ulkomaisiin asunto- ja kiinteistösijoituksiin.
Suomessa asuva saa tehdä sijoituksia ulkomaille jääviin tavaroihin Suomen Pankin erikseen antamien määräysten mukaisesti, jos Suomesta ulkomaisten tavarasijoitusten ja 3§:n 1 momentissa mainittujen ulkomaisten arvopapereiden hankintaan siirrettävien varojen määrä joko suoraan tai 8 luvun 1§:n 1 momentissa tarkoitetulle ulkomaiselle tilille ulkomaisten tavarasijoitusten tai ulkomaisten arvopapereiden hankintaan aiemmin siirrettyjen varojen kanssa on enintään 300 000 Suomen markkaa hankkijaa kohti. Tämän lisäksi Suomesta saa siirtää tavarasijoituksiin ja 3§:n 1 momentissa mainittuihin arvopaperisijoituksiin määrän, joka on kotiutettu ulkomailta ulkomaisten tavarasijoitusten tuottoina ja myyntituloina.
Ulkomaisten tavarasijoitusten tuottoja ja myyntituloja saa käyttää kotiuttamatta ulkomaisiin tavarasijoituksiin sekä 3§:n 1 momentissa mainittuihin ulkomaisiin arvopaperisijoituksiin ja 8 a§:n 1 momentissa mainittuihin asunto- ja kiinteistösijoituksiin.
Tässä luvussa mainittujen ulkomaisten arvopapereiden, ulkomaille jäävien tavaroiden ja ulkomailla sijaitsevien asuntojen ja asuntojen osa-aikakäyttöön oikeuttavien osuuksien sekä kiinteistöjen takaisin myyminen ulkomailla asuvalle on sallittua, jos sijoitukset on tehty valuuttamääräysten sallimalla tavalla tai Suomen Pankin erityisluvalla. Suomen Pankki voi kuitenkin asettaa erikseen rajoituksia tämän luvun 3§:n 3 momentissa tarkoitettujen tai Suomen Pankin erityisluvalla tehtyjen sijoitusten takaisin myymiselle.
Suomessa asuva saa myydä toiselle Suomessa asuvalle valuuttamääräysten sallimalla tavalla omistukseensa tulleita, tässä luvussa mainittuja ulkomaisia arvopapereita, ulkomaille jääviä tavaroita, ulkomailla sijaitsevia asuntoja ja asuntojen osa-aikakäyttöön oikeuttavia osuuksia sekä kiinteistöjä. Suomen Pankki voi kuitenkin asettaa erikseen rajoituksia Suomen Pankin erityisluvalla hankittujen ulkomaisten arvopapereiden myymiselle Suomessa asuvalle. Ulkomaisten arvopapereiden ostamista valuuttapankilta tai muulta arvopapereiden välittäjältä koskevat kuitenkin tämän luvun 3§:n 1 momentissa olevat rajoitukset. Suomalaisilta vakuutusyhtiöiltä tai sijoitusrahastotoimintaa harjoittavilta suomalaisilta rahastoyhtiöiltä Suomessa asuva saa hankkia vain tämän luvun 3§:n 3 momentissa mainittuja ulkomaisia arvopapereita.
Suomessa asuva saa siirtää Suomesta ulkomaisissa rahalaitoksissa oleville tileilleen varoja 7 luvun 3§:n 1 momentissa, 8 a§:n 1 momentissa ja 9§:n 1 momentissa sekä 8 luvun 2§:n 1 momentissa mainittuihin tarkoituksiin. Lisäksi Suomessa asuva saa jättää kotiuttamatta tai siirtää Suomesta näille tileilleen varoja enintään 10 000 Suomen markan arvoisina yksittäisinä suorituksina sekä 8 luvun 2§:ssä mainittuihin tarkoituksiin. Varojen siirrossa Suomesta on noudatettava Suomen Pankin erikseen antamia määräyksiä.
Tilivaroja saa käyttää 7 luvun 3§:n 1 momentissa, 8 a§:n 1 momentissa sekä 9§:n 1 momentissa mainittuihin ulkomaisiin sijoituksiin sekä 8 luvun 2§:n 1 momentissa mainittuihin tarkoituksiin ja muihin valuuttamääräysten mukaan sallittuihin enintään 10 000 Suomen markan arvoisiin yksittäisiin valuuttatoimiin.
Tilillä saa kotiuttamatta pitää edellä mainittujen varojen lisäksi 7 luvun 3§:n 2 momentissa, 8 a§:n 2 momentissa sekä 9§:n 2 momentissa mainitut tuotot ja myyntitulot sekä tilivaroille kertyneet korot.
Suomessa asuva saa oleskellessaan ulkomailla työn, opiskelun tai muun vastaavan syyn vuoksi pitää varoja tilillään ulkomaisessa rahalaitoksessa tai vaihdettavalla tilillä valuuttapankissa ja käyttää niitä valuuttamääräysten mukaan sallittuihin valuuttatoimiin.
Ulkomailla oleskelun päätyttyä tilivarat voidaan jättää kotiuttamatta käytettäväksi 7 luvussa sallittuihin sijoituksiin taikka 8 luvun 1§:ssä mainittuihin enintään 10 000 Suomen markan arvoisiin yksittäisiin valuuttatoimiin. Tilillä saa kotiuttamatta pitää edellä mainittujen varojen lisäksi 7 luvun 3§:n 2 momentissa, 8 a§:n 2 momentissa sekä 9§:n 2 momentissa mainittujen sijoitusten tuotot ja myyntitulot sekä tilivaroille kertyneet korot.
Valuuttaa saa hankkia ulkomailla asuvalle annettaviin avustuksiin ja lahjoituksiin Suomen Pankin erikseen antamien määräysten mukaisesti.
Helsingissä 21 päivänä kesäkuuta 1988
3 luku - Valuutan kotiuttaminen9 §5 luku - Juoksevat valuuttatoimet1 §6 luku - Luotot ja vakuudet5 b §6 a luku - Suorat sijoitukset1 §7 luku - Arvopaperi-, asunto-, kiinteistö- ja tavarasijoitukset3 §7 §8 a §9 §10 §11 §8 luku - Suomessa asuvan tilit ulkomailla ja vaihdettavat tilit Suomessa1 §2 §11 luku - Muut pääomanliikkeet3 §


Asetus ammattioppilaitoksista 491/1987 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1987 › 491/1987
491/1987
Asetus ammattioppilaitoksista
Ammattioppilaitoksessa annetaan teollisuuden, rakennustoiminnan, liikenteen ja ravitsemispalvelujen sekä eräiden palvelualojen ammatillista peruskoulutusta kouluasteella ammattitaitoisen työntekijän tehtäviin ja opistoasteella suunnittelu- ja työnjohtotehtäviin.
Ammattioppilaitoksen ylläpitäjänä voi olla valtio, kunta tai kuntainliitto taikka rekisteröity suomalainen yhteisö tai säätiö.
1)ylläpitäjän nimi ja kotipaikka;
2)oppilaitoksen nimi ja sijaintipaikka;
3)opetuskieli;
5)opetus- ja muut tilat;
6)arvio perustamis- ja käyttökustannuksista sekä rahoitussuunnitelma; sekä
7)oppilaitoksen toiminnan aloittamisaika.
Ammattioppilaitoksen ylläpitäjä valitsee johtokunnan jäsenet ja varajäsenet enintään neljäksi vuodeksi kerrallaan. Ylläpitäjä nimeää valituista johtokunnan puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan.
2) seurata oppilaitoksessa edustettuina olevien alojen kehitystä ja oppilaitoksesta valmistuvien työhön sijoittumista;
5) päättää oppilaitoksen työjärjestyksestä ja opettajien työnjaosta, jollei sitä ole johtosäännössä määrätty rehtorin tehtäväksi;
9) ottaa kunnallisen ja yksityisen oppilaitoksen rehtori, apulaisrehtori, lehtorit, aikuiskoulutusosaston johtaja, tuntiopettajat, talouspäällikkö ja muu henkilökunta sekä myöntää heille vapautusta virasta, toimesta tai tehtävästä ja ero, jollei johtosäännössä ole toisin määrätty; sekä
Jollei oppilaitokseen ole perustettu rehtorin virkaa tai tointa, valitaan joku oppilaitoksen vakinaisista opettajista rehtoriksi enintään neljäksi vuodeksi kerrallaan.
Jollei oppilaitokseen ole perustettu apulaisrehtorin virkaa tai tointa, oppilaitokseen voidaan valita opettajakunnan keskuudesta enintään neljäksi vuodeksi kerrallaan apulaisrehtori, joka rehtorin alaisena hoitaa osan rehtorin tehtävistä. Jos oppilaitoksessa on apulaisrehtori, hän toimii myös rehtorin sijaisena.
Rehtorin, apulaisrehtorin ja vararehtorin määrää johtokunta. Ennen rehtorin, apulaisrehtorin tai vararehtorin valitsemista on opettajakunnalle varattava tilaisuus tulla kuulluksi. Rehtorille, apulaisrehtorille ja vararehtorille annettu määräys voidaan peruuttaa, kun siihen on syytä.
Ammattioppilaitoksen lukuvuosi jakaantuu syys- ja kevätlukukauteen.
Oppilaitoksen työpäiväksi luetaan opetussuunnitelman ja työjärjestyksen mukainen päivä, muuksi arkipäiväksi kuin lauantaiksi sattuva itsenäisyyspäivä ja vapunpäivä sekä syyslukukauden alkamispäivä ja lukukausien päättymispäivät. Työpäiviksi luetaan lukuvuodessa lisäksi kaksi muuta oppilaitoksen toimintaan liittyvää täyttä työpäivää.
Oppitunti kestää kuusikymmentä minuuttia. Oppituntiin, työnopetuksessa kuitenkin kahteen oppituntiin, sisältyy enintään viisitoista minuuttia kestävä välitunti. Opetukseen käytettävä aika ja välitunnit voidaan opetettavan aineen tai opetusmenetelmän vuoksi tai muusta erityisestä syystä työpäivää lyhentämättä järjestää toisinkin.
Ruokailutauko pidetään opetukseen käytettävää aikaa lyhentämättä, ja se kestää vähintään kolmekymmentä minuuttia.
Työpaikalla tapahtuvassa opetuksessa ja harjoittelussa voidaan poiketa oppilaitoksen työajoista.
Opetussuunnitelmaan voi sisältyä oppilaitoksen valvonnan tai seurannan alaisena järjestettyä opetusta ja harjoittelua työpaikoilla.
Opetusryhmässä tulee olla 10-36 opiskelijaa, työnopetuksessa kuitenkin 10-18 opiskelijaa, jollei lääninhallitus erityisestä syystä myönnä tästä poikkeusta. Opetusryhmän muodostamisen perusteista päättää tarvittaessa tarkemmin opetusministeriö.
Oppilaitoksessa suoritettavista tutkinnoista päättää tarvittaessa ammattikasvatushallitus.
Ammattioppilaitokseen voidaan ottaa opiskelijaksi henkilö, joka on suorittanut peruskoulun oppimäärän tai muutoin hankkinut vastaavat tiedot. Muu kuin edellä tarkoitettu oppivelvollisuusiän sivuuttanut henkilö voidaan ottaa opiskelijaksi muutoin vapaaksi jäävälle paikalle.
Erikoistumislinjalle voidaan ottaa opiskelijaksi myös muu kuin peruslinjan yleisjakson suorittanut henkilö siten kuin siitä on erikseen säädetty.
Erikoistumislinjalle tai opintolinjalle, jonka opetus rakentuu suoritetulle ammatilliselle koulutukselle, voidaan ottaa opiskelijaksi myös henkilö, joka on hankkinut muun vastaavan ammattikasvatushallituksen hyväksymän koulutuksen tai työkokemuksen.
Opiskelijaksi pääsemiseksi vaaditaan sellainen terveys, joka ei ole esteenä asianomaisen alan tehtävissä toimimiselle.
Opiskelijan hyväksytyt suoritukset arvioidaan käyttäen asteikkoa kiitettävä (5), hyvä (4-3) ja tyydyttävä (2-1). Jollei opiskelija ole saavuttanut vähintään arvosanaa tyydyttävä, tehdään todistukseen merkintä vain kyseisen aineen opetukseen osallistumisesta arvosanatta.
Päättötodistuksen saamiseksi vaaditaan, että opiskelija koulutukseen kuuluvissa oppiaineissa on saanut vähintään arvosanan tyydyttävä.
Valtion ammattioppilaitoksessa voi olla rehtorin virka sekä apulaisrehtorin ja lehtorin virkoja. Lisäksi oppilaitoksessa voi olla virkasuhteisia tuntiopettajia sekä talouspäällikön virka ja tarpeellisia muita virkoja, tilapäisiä virkamiehiä ja työsopimussuhteista henkilökuntaa.
Kunnallisessa oppilaitoksessa voi olla rehtorin virka sekä apulaisrehtorin ja lehtorin virkoja. Lisäksi oppilaitoksessa voi olla virkasuhteisia tuntiopettajia sekä talouspäällikön virka ja tarpeellisia muita virkoja, tilapäisiä viranhaltijoita ja työsopimussuhteista henkilökuntaa.
Yksityisessä oppilaitoksessa voi olla rehtorin toimi ja lehtorin toimia. Lisäksi oppilaitoksessa voi olla tuntiopettajia sekä talouspäällikkö ja muuta tarpeellista työsopimussuhteista henkilökuntaa.
Rehtorin ja opettajan viran tai toimen haltijalta vaaditaan, että hän on joko saanut oppilaitoksen opetuskielellä koulusivistyksensä sekä, jos kelpoisuusvaatimuksena on korkeakoulututkinto, sillä kielellä suorittanut kirjallisen kypsyysnäytteen, tai suorittanut opettajankoulutuksen oppilaitoksen opetuskielellä taikka osoittanut täydellisesti hallitsevansa oppilaitoksen opetuskielen sen mukaan kuin siitä on erikseen säädetty.
Erityisenä kelpoisuusvaatimuksena rehtorin ja apulaisrehtorin virkaan tai toimeen vaaditaan ammattioppilaitoksen lehtorin kelpoisuus ja ylempi korkeakoulututkinto taikka insinöörin tai rakennusarkkitehdin tutkinto. Lisäksi rehtorilta ja apulaisrehtorilta vaaditaan, että hän on toiminut ammattioppilaitoksen päätoimisena opettajana vähintään kolme vuotta. Rehtorin viran tai toimen haltijalta vaaditaan myös, että hän on suorittanut ammattikasvatushallinnon tutkinnon.
1) lehtorilta (ammatilliset aineet) virkaan tai toimeen soveltuva ylempi korkeakoulututkinto ja siinä tai erillisinä vähintään 55 opintoviikon laajuiset opinnot soveltuvalla tieteenalalla ja vähintään kahden vuoden käytännön kokemus vastaavalla alalla taikka insinöörin tai rakennusarkkitehdin tahi muu alansa korkeimman koulutusasteen tai ammatinopettajan tutkinto virkaan tai toimeen soveltuvalla koulutusalalla sekä kaikissa tapauksissa vähintään kolmen vuoden käytännön kokemus vastaavalla alalla;
2) lehtorilta (äidinkieli, toinen kotimainen kieli, vieraat kielet, kansalaistieto, matematiikka, fysiikka, kemia ja tietotekniikka) virkaan tai toimeen soveltuva ylempi korkeakoulututkinto ja siinä tai erillisinä yhdessä virkaan tai toimeen kuuluvassa aineessa vähintään 55 opintoviikon ja muussa virkaan tai toimeen kuuluvassa aineessa vähintään 35 opintoviikon laajuiset opinnot;
3) lehtorilta (liikunta ja terveystieto) virkaan tai toimeen soveltuva liikuntatieteiden kandidaatin tai liikuntakasvatuksen kandidaatin taikka voimistelunopettajan tutkinto;
4) lehtorilta (taide- ja ympäristökasvatus) virkaan tai toimeen soveltuva korkeakoulututkinto tai opistoasteen tutkinto; sekä
5) talouspäälliköltä virkaan tai toimeen soveltuva korkeakoulututkinto tai opistoasteen tutkinto sekä perehtyneisyyttä julkisen talouden hoitoon.
Lehtoriksi (matematiikka, fysiikka, kemia ja tietotekniikka) on kelpoinen myös henkilö, joka on suorittanut diplomi-insinöörin tutkinnon virkaan tai toimeen soveltuvalla tieteenalalla ja jolla on vähintään kahden vuoden käytännön kokemus vastaavalla alalla.
Lehtoriksi (tietotekniikka) on kelpoinen myös henkilö, joka on suorittanut insinöörin tutkinnon virkaan tai toimeen soveltuvalla koulutusalalla ja jolla on vähintään kolmen vuoden käytännön kokemus vastaavalla alalla.
Jos viran tai toimen haltijalta edellytetään kelpoisuusvaatimuksena opintoja soveltuvalla tieteenalalla tai soveltuvalla koulutusalalla, ammattikasvatushallitus päättää tarvittaessa siitä, mikä on soveltuva tieteenala tai koulutusala.
Valtion oppilaitoksen apulaisrehtorin, lehtorin ja aikuiskoulutusosaston johtajan sekä muut viran haltijat nimittää ja muun henkilökunnan ottaa oppilaitoksen johtokunta hankittuaan opettajakunnan lausunnon opettajan tehtävää hakeneiden kelpoisuudesta ja sopivuudesta.
Edellä 2 momentissa tarkoitettujen muiden kuin opettajan viran haltijoiden nimittäminen sekä muun henkilökunnan ottaminen voidaan johtosäännössä siirtää rehtorin tai oppilaitoksen muun viran haltijan tehtäväksi.
Milloin opetuksen järjestäminen vaatii, voi johtokunta velvoittaa opettajan ottamaan ylitunteja. Ylituntien enimmäismäärästä on voimassa, mitä siitä on opetusministeriön päätöksellä määrätty tai erikseen sovittu.
3) valvoa palvelu- ja työtoiminnan tarkoituksenmukaisuutta sekä koneiden ja muun kaluston hoitoa;
4) avustaa rehtoria oppilasvalintaan kuuluvissa tehtävissä ja todistusten antamisessa sekä vuosikertomuksen ja työjärjestyksen laatimisessa;
5) toimia luokanvalvojana ja suorittaa oppilaitoksen toimintaan kuuluvia työnjohto-, valvonta- ja muita tehtäviä samoin kuin osallistua opetussuunnitelman mukaisen työpaikalla tapahtuvan opetuksen ja harjoittelun järjestämiseen sen mukaan kuin rehtori määrää;
Erityisopetusta annetaan opiskelijalle, joka vamman, henkisen kehityksen jälkeenjääneisyyden taikka tunne-elämän häiriön tai muun niihin rinnastettavan syyn takia tarvitsee ammattioppilaitoksessa erityisiä opetus-, oppilaanohjaus- tai oppilashuoltopalveluja.
Erityisopetuksessa on opetus mukautettava siten, että opiskelija mahdollisimman suuressa määrin saavuttaa saman pätevyyden kuin muussa ammatillisessa koulutuksessa.
Oppilaitoksen tulee järjestää erityisopetusta sitä tarvitseville samassa opetusryhmässä muiden opiskelijoiden kanssa. Eri opetusryhmä voidaan kuitenkin muodostaa lääninhallituksen luvalla.
Erityisopetuksessa saadaan ammattikasvatushallituksen määräämin perustein poiketa opiskelijaksi ottamista, koulutuksen pituutta, työajan pituutta, opetusryhmien kokoa ja oppilasarviointia koskevista säännöksistä.
Aikuiskoulutuksena järjestettävän ammatillisen peruskoulutuksen sekä jatkolinjoina annettavan ja muun pitempikestoisen lisäkoulutuksen järjestämiseen ammattioppilaitoksessa antaa luvan ammattikasvatushallitus.
Aikuiskoulutuksena järjestettävän ammatillisen peruskoulutuksen opetussuunnitelmista on soveltuvin osin voimassa, mitä 19§:ssä on säädetty, ottaen huomioon, että työaika ja opetus sekä opetusmenetelmät on sovitettava työssä olevien tai työkokemusta omaavien opiskelijoiden tarpeisiin.
Jatkolinjoina annettavan ja muun pitempikestoisen lisäkoulutuksen opetussuunnitelmista on soveltuvin osin voimassa, mitä 19§:ssä on säädetty. Lyhytkestoisen koulutuksen ja muun koulutustoiminnan opetussuunnitelmista päättää johtokunta.
Aikuiskoulutuksena järjestettävän ammatillisen peruskoulutuksen opiskelijaksipääsyvaatimuksista päättää ammattikasvatushallitus ottaen soveltuvin osin huomioon, mitä 24§:ssä on säädetty. Oppilaitoksessa järjestettävän lisäkoulutuksen ja kurssien pääsyvaatimuksista päättää tarvittaessa ammattikasvatushallitus.
Yksityisopiskelijaksi pääsemiseksi vaaditaan soveltuvin osin, mitä 24 §:ssä on säädetty. Lisäksi hakijalta vaaditaan vähintään 25 vuoden ikä ja vähintään kahden vuoden hyväksyttävä työkokemus, jollei lääninhallitus erityisestä syystä myönnä niistä poikkeusta.
Aikuiskoulutuksena järjestettävän ammatillisen peruskoulutuksen oppilasarvioinnista on soveltuvin osin voimassa, mitä 27§:ssä on säädetty. Ammatillisen lisäkoulutuksen oppilasarvioinnista antaa ammattikasvatushallitus tarvittaessa ohjeita.
Milloin oppilaitoksessa on aikuiskoulutusosasto, siinä voi olla aikuiskoulutusosaston johtajan virka tai toimi, johon vaaditaan 35§:n 2 momentin 1 kohdassa tarkoitettu lehtorin kelpoisuus. Yhteisen aikuiskoulutusosaston johtajan virkaan tai toimeen on kelpoinen henkilö, jolla on mainittu kelpoisuus johonkin 1 momentissa tarkoitetuista oppilaitoksista.
Ammattioppilaitoksen kiinteistöä, huoneistoa tai irtaimistoa saadaan korvauksetta tai kohtuullisesta korvauksesta käyttää muihin kuin oppilaitoksen omiin tarpeisiin, mikäli siitä ei aiheudu sanottavaa haittaa oppilaitoksen toiminnalle. Asiasta päättää johtokunta, ellei johtosäännössä ole toisin määrätty.
Ammattioppilaitoksessa, jossa järjestetään toiseen oppilaitosmuotoon kuuluvaa koulutusta, ja yhdistetyssä oppilaitoksessa on työajasta ja opetuksesta, opiskelijoista sekä viroista ja toimista sekä henkilöstöstä soveltuvin osin voimassa, mitä asianomaisesta oppilaitosmuodosta on säädetty tai määrätty.
Oppilaitoksessa voi olla pääsääntöisesti muulla paikkakunnalla kuin pääkoulu sijaitseva tai muulla tavoin pääkoulusta erillinen pysyvästä ja huomattavasta koulutustehtävästä huolehtiva sivukoulu. Sivukouluun voidaan valita apulaisrehtori.
Oppilaitoksessa, jossa on sivukoulu, oppilaskunta ja oppilaitostoimikunta voivat jakaantua sen mukaan kuin johtosäännössä määrätään. Niin ikään sivukouluun voidaan asettaa opettajakunnan jaosto.
Oppilaitos voi järjestää ammatillisen koulutuksen kehittämiseksi tarpeellista kokeilua ammattikasvatushallituksen hyväksymän kokeiluohjelman mukaisesti. Kokeilussa voidaan poiketa koulutusrakennetta, koulutuspituutta, työaikaa ja opetusryhmiä koskevista ammatillisista oppilaitoksista annetun lain (487/87) ja tämän asetuksen säännöksistä sekä niiden nojalla annetuista tai keskiasteen koulutuksen kehittämisestä annetun lain (474/78) 9 §:ssä tarkoitetun kehittämisohjelman määräyksistä.
Opetusministeriö voi, milloin kokeilulla on yleistä merkitystä ammatillisen koulutuksen kehittämiselle, päättää, että kokeilusta aiheutuvista lisätehtävistä suoritetaan korvausta ja määrätä korvausten kokonaismäärän perusteet.
Mitä 1 momentissa on säädetty, on voimassa myös kuntainliiton liittohallituksen päätöksestä silloin, kun liittohallitus toimii oppilaitoksen johtokuntana.
Lääninhallituksen päätökseen ei saa valittamalla hakea muutosta, jos päätös koskee 25 §:n 3 momentissa tai 28 §:n 3 momentissa tarkoitettua asiaa taikka viran väliaikaisen hoitajan tai viransijaisen ottamista.
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä elokuuta 1987 ja sillä kumotaan niihin myöhemmin tehtyine muutoksineen ja lisäyksineen:
1) ammattioppilaitoksista 16 päivänä tammikuuta 1959 annettu asetus (3/59) kuitenkin siten, että asetuksen 22§:n 2 momenttia sovelletaan edelleenkin soveltuvin osin kuntien oppilaspaikkavarauksiin;
2) yleisten ammattikoulujen oppilaitosneuvoston jäsenten vaaleista 20 päivänä joulukuuta 1974 annettu asetus (937/74); sekä
3) työrauhan ylläpitämisestä yleisissä ammattikouluissa 20 päivänä joulukuuta 1974 annettu asetus (938/74).
Ennen tämän asetuksen voimaantuloa aloitettu koulutus on saatettava loppuun sille hyväksytyn opetussuunnitelman mukaisesti.
Aikaisempien säännösten mukaisesti perustettu kurssiosasto muuttuu tämän asetuksen voimaantullessa aikuiskoulutusosastoksi.
Rehtori, apulaisrehtori, ammattiaineiden opettaja, ammatinopettaja, työnopettaja, yleisaineiden opettaja, kurssiosaston johtaja ja talouspäällikkö, joka on nimitetty virkaansa tai toimeensa ennen tämän asetuksen voimaantuloa ja joka on täyttänyt aikaisemmin voimassa olleiden säännösten mukaiset kelpoisuusvaatimukset, on edelleen kelpoinen virkaansa tai toimeensa tai sitä lähinnä vastaavaan virkaan tai toimeen ja voi tämän asetuksen säännösten estämättä tulla nimitetyksi toiseen vastaavaan virkaan tai toimeen. Niin ikään päätoiminen tuntiopettaja, joka on otettu tehtäväänsä ennen tämän asetuksen voimaantuloa ja joka on täyttänyt silloin voimassa olleet vastaavaan opettajan virkaan tai toimeen edellytetyt kelpoisuusvaatimukset, säilyttää tämän kelpoisuutensa ja voi tämän asetuksen säännösten estämättä tulla nimitetyksi vastaavaan tai lähinnä vastaavaan virkaan tai toimeen.
Lehtoriksi (ammatilliset aineet) antamaan työnopetusta voidaan vuoden 1995 loppuun saakka ottaa myös henkilö, joka on suorittanut teknikon tutkinnon tai hankkinut lähinnä vastaavan koulutuksen virkaan tai toimeen soveltuvalla koulutusalalla ja jolla on vähintään kolmen vuoden käytännön kokemus vastaavalla alalla.
Lehtorin (ammatilliset aineet) virkaan tai toimeen siirretty 1 momentissa tarkoitettu työnopettaja ja 2 momentissa tarkoitettu lehtori saavuttavat kelpoisuuden opettaa työnopetuksen lisäksi myös muita ammatillisia aineita suoritettuaan vuoden 1995 loppuun mennessä opetusministeriön määräämät lisäopinnot.
Lehtorin (ammatilliset aineet) virkaan tai toimeen siirretty ammattiaineiden opettaja ja ammatinopettaja on edelleen kelpoinen opettamaan matematiikkaa, fysiikkaa, kemiaa, tietotekniikkaa ja taloustietoa. Sama kelpoisuus on niin ikään niillä lehtorin (ammatilliset aineet) virkaan tai toimeen vuoden 1995 loppuun mennessä otetuilla henkilöillä, jotka täyttävät 35§:n 2 momentin 1 kohdassa säädetyt kelpoisuusvaatimukset.
Ennen tämän asetuksen voimaantuloa ammatillisten oppilaitosten opettajankoulutuksen suorittanut henkilö, joka muutoin täyttää aikaisemmin voimassa olleiden säännösten mukaiset kelpoisuusvaatimukset, säilyttää kelpoisuutensa tämän asetuksen mukaisiin vastaaviin tai lähinnä vastaaviin virkoihin ja toimiin. Sama kelpoisuus on niin ikään niillä opettajankoulutuksen suorittavilla ja muutoin aikaisemmin voimassa olleiden säännösten mukaiset kelpoisuusvaatimukset täyttävillä henkilöillä, jotka tämän asetuksen voimaantullessa ovat opettajankoulutuksessa tai ennen tämän asetuksen voimaantuloa on hyväksytty opettajankoulutukseen.
Tämän asetuksen voimaantullessa sivukoulun rehtorin viran haltija siirretään apulaisrehtorin virkaan ja sivukoulun rehtorina toimiva opettajan viran haltija toimii tässä tehtävässä toimikautensa päättymiseen saakka.
1) virkojen, toimien ja tehtävien nimet säilyvät tämän asetuksen 32§:n ja 45 §:n 2 momentin säännösten estämättä entisinä;
4) edellä 36§:n 2 ja 4 momentin viran haltijoita koskevia säännöksiä sovelletaan myös toimeen nimittämisessä sekä ylimääräiseen toimeen ja tilapäiseen tehtävään ottamisessa;
1 luku - Yleisiä säännöksiä1 §2 luku - Ylläpitäminen2 §3 §4 §3 luku - Hallinto5 §6 §7 §8 §9 §10 §11 §12 §13 §14 §15 §4 luku - Työaika ja opetus16 §17 §18 §19 §20 §21 §22 §23 §5 luku - Opiskelijat24 §25 §26 §27 §28 §29 §30 §31 §6 luku - Virat ja toimet sekä henkilöstö32 §33 §34 §35 §36 §37 §38 §7 luku - Ammatillinen erityisopetus39 §40 §41 §8 luku - Ammatillinen aikuiskoulutus42 §43 §44 §45 §9 luku - Kiinteistö ja irtaimisto46 §10 luku - Erinäisiä säännöksiä47 §48 §49 §50 §51 §52 §53 §54 §11 luku - Voimaantulo- ja siirtymäsäännökset55 §56 §57 §58 §59 §60 §


Rikoslaki 39/1889 | EDILEX
1 – 15 §1 lukuSuomen rikosoikeuden soveltamisalasta
1 §Suomessa tehty rikos
2 §Suomalaiseen alukseen liittyvä rikos
3 §Suomeen kohdistunut rikos
4 §Virkarikos ja sotilasrikos
5 §Suomalaiseen kohdistunut rikos
6 §Suomalaisen tekemä rikos
7 §Kansainvälinen rikos
8 §Muu Suomen ulkopuolella tehty rikos
9 §Oikeushenkilön rangaistusvastuu
10 §Rikoksen tekopaikka
11 §Kaksoisrangaistavuuden vaatimus
12 §Valtakunnansyyttäjän syytemääräys
13 §Ulkomainen tuomio
14 §Viittaussäännös
15 §Suomea velvoittavat sopimukset ja kansainvälisoikeudellinen käytäntö
1 – 18 §2 lukuRangaistuksista
1 – 9 §2 a lukuSakosta, muuntorangaistuksesta ja rikesakosta
1 §Päiväsakkojen lukumäärä
2 §Päiväsakon rahamäärä
3 §Sakon kokonaisrahamäärä
4 §Muuntorangaistuksen määrääminen
5 §Muuntorangaistuksen pituus
6 §Sakon tai sen osan muuntamatta jättäminen
7 §Uhkasakon muuntamatta jättäminen
8 §Rikesakko
9–11 §
1 – 5 §2 b lukuEhdollinen vankeus
3 §Ehdollisen vankeuden sisältö
4 §Tuomion vaikutuksista ilmoittaminen
5 §Ehdollisen vankeuden määrääminen täytäntöönpantavaksi
1 – 14 §2 c lukuVankeudesta ja yhdistelmärangaistuksesta (1.12.2017/800)
1 §Vankeuden sisältö
2 §Vankeuden pituus
3 §Vankeusrangaistuksen aikayksiköt
4 §Vankeusrangaistusten yhteenlaskeminen
5 §Ehdonalaisen vapauttamisen määritelmä ja määräytyminen
6 §Ehdonalainen vapauttaminen yhteisestä vankeusrangaistuksesta
7 §Ehdonalainen vapauttaminen samalla kertaa täytäntöön pantavista määräaikaisista vankeusrangaistuksista
8 §Valvottu koevapaus
9 §Ehdonalaisen vapauttamisen lykkääminen
10 §Ehdonalainen vapauttaminen elinkautisesta vankeudesta
10 a §Elinkautisvangin vankilassaoloajan laskeminen
11 §Yhdistelmärangaistus
12 §Yhdistelmärangaistus koventamisperusteena
13 §Ehdonalaisen vapauden koeaika
14 §Jäännösrangaistuksen määrääminen täytäntöön pantavaksi
1 – 7 §3 lukuRikosoikeudellisen vastuun yleisistä edellytyksistä
1 §Laillisuusperiaate
2 §Ajallinen soveltuvuus
3 §Laiminlyönnin rangaistavuus
4 §Vastuuikäraja ja syyntakeisuus
5 §Syyksiluettavuus
6 §Tahallisuus
7 §Tuottamus
1 – 7 §4 lukuVastuuvapausperusteista
1 §Tunnusmerkistöerehdys
2 §Kieltoerehdys
3 §Vastuusta vapauttavaa seikkaa koskeva erehdys
4 §Hätävarjelu
5 §Pakkotila
6 §Voimakeinojen käyttö
7 §Rangaistusvastuun lievennys
1 – 8 §5 lukuYrityksestä ja osallisuudesta
1 §Yritys
2 §Yrityksestä luopuminen ja tehokas katuminen
3 §Rikoskumppanuus
4 §Välillinen tekeminen
5 §Yllytys
6 §Avunanto
7 §Erityiset henkilöön liittyvät olosuhteet
8 §Oikeushenkilön puolesta toimiminen
1 – 16 §6 lukuRangaistuksen määräämisestä
1 §Rangaistuslajit
2 §Rangaistusasteikko ja siitä poikkeaminen
3 §Rangaistuksen määräämisen lähtökohdat
4 §Yleisperiaate
5 §Koventamisperusteet
6 §Lieventämisperusteet
7 §Kohtuullistamisperusteet
8 §Rangaistusasteikon lieventäminen
8 a §Rangaistusasteikon lieventäminen tunnustuksen perusteella
9 §Valinta ehdollisen ja ehdottoman vankeuden välillä
10 §Ehdollisen vankeuden oheisseuraamukset
10 a §Nuorisorangaistus
11 §Yhdyskuntapalvelu
11 a §Valvontarangaistus
12 §Rangaistuksen tuomitsematta jättäminen
13 §Vapaudenmenetysajan ja vapauden rajoituksen ajan vähentäminen
14 §Ulkomailla tuomitun rangaistuksen vähentäminen
15 §Vangin tai tutkintavangin kurinpitorangaistuksen vähentäminen
1 – 9 §7 lukuYhteisestä rangaistuksesta
1 §Yhteisen vankeusrangaistuksen määrääminen
2 §Määräaikaisen vankeusrangaistuksen enimmäis- ja vähimmäisaika
3 §Yhteinen sakkorangaistus
3 a §Sakko ja rikesakko
3 b §Rikesakko
4 §Muut seuraamukset
5 §Yhteisen rangaistuksen mittaaminen
6 §Aikaisemmin tuomitun vankeusrangaistuksen tai yhdistelmärangaistuksen huomioon ottaminen (1.12.2017/800)
7 §Aikaisemmin tuomitun yhdyskuntapalvelurangaistuksen ja valvontarangaistuksen huomioon ottaminen
8 §Aikaisemmin tuomitun nuorisorangaistuksen huomioon ottaminen
9 §Vieraassa valtiossa annetun tuomion huomioon ottaminen
1 – 18 §8 lukuVanhentumisesta
1 §Syyteoikeuden vanhentuminen
2 §Syyteoikeuden vanhentumisajan alkaminen
3 §Syyteoikeuden vanhentumisen katkeaminen
3 a §Syyteoikeuden vanhentumisen katkeaminen tuomioesityksen perusteella
4 §Syyteoikeuden vanhentumisajan jatkaminen
5 §Menettely syyteoikeuden vanhentumisaikaa jatkettaessa
6 §Rangaistuksen tuomitsemisen estävä vanhentuminen
7 §Yhteisösakkoa koskevan vaateen vanhentuminen
8 §Asetetun uhkasakon tuomitsemisen estävä vanhentuminen
9 §Menettämisseuraamuksen tuomitsemisen estävä vanhentuminen
10 §Tuomitun vankeusrangaistuksen raukeaminen
10 a §Tuomitun yhdistelmärangaistuksen raukeaminen
11 §Tuomitun yhdyskuntapalvelurangaistuksen ja valvontarangaistuksen raukeaminen
12 §Tuomitun rangaistuksen täytäntöönpanon raukeaminen eräissä tapauksissa
12 a §Tuomitun nuorisorangaistuksen raukeaminen
13 §Tuomitun sakkorangaistuksen raukeaminen
14 §Tuomitun menettämisseuraamuksen raukeaminen
15 §Ulosmittauksen vaikutus
16 §Kuoleman vaikutus täytäntöönpanoon
17 §Vanhentumisajan päättyminen
18 §Viittaussäännös
1 – 10 §9 lukuOikeushenkilön rangaistusvastuusta
2 §Rangaistusvastuun edellytykset
3 §Rikoksentekijän ja oikeushenkilön välinen suhde
4 §Tuomitsematta jättäminen
5 §Yhteisösakko
6 §Yhteisösakon mittaamisperusteet
7 §Rangaistusvaatimuksen tekemättä jättäminen
8 §Yhteinen yhteisösakko
10 §Yhteisösakon täytäntöönpano
1 – 11 §10 lukuMenettämisseuraamuksista
1 §Menettämisseuraamuksen yleiset edellytykset
2 §Hyödyn menettäminen
3 §Laajennettu hyödyn menettäminen
4 §Rikoksentekovälineen menettäminen
5 §Muun omaisuuden menettäminen
5 a §Säilytysvälineen menettäminen
6 §Menettämisen rajoitukset
7 §Menettämisseuraamuksen raukeaminen
8 §Arvon menettäminen
9 §Menettämisseuraamusasian käsittely
10 §Menettämisseuraamuksen kohtuullistaminen
11 §Erinäisiä säännöksiä
1 – 15 §11 lukuSotarikoksista ja rikoksista ihmisyyttä vastaan
1 §Joukkotuhonta
2 §Joukkotuhonnan valmistelu
3 §Rikos ihmisyyttä vastaan
4 §Törkeä rikos ihmisyyttä vastaan
4 a §Hyökkäysrikos
4 b §Hyökkäysrikoksen valmistelu
5 §Sotarikos
6 §Törkeä sotarikos
7 §Lievä sotarikos
7 a §Jalkaväkimiinakiellon rikkominen
8 §Kemiallisen aseen kiellon rikkominen
9 §Biologisen aseen kiellon rikkominen
9 a §Kidutus
10 §Kiihottaminen kansanryhmää vastaan
10 a §Törkeä kiihottaminen kansanryhmää vastaan
11 §Syrjintä
12 §Esimiehen vastuu
13 §Alaisen rikoksen ilmoittamatta jättäminen
14 §Hallituksen määräys ja esimiehen käsky
14 a §Rajoitussäännös
14 b §Syyteoikeus
15 §Oikeushenkilön rangaistusvastuu
1 – 12 §12 lukuMaanpetosrikoksista
1 §Suomen itsemääräämisoikeuden vaarantaminen
2 §Sotaan yllyttäminen
3 §Maanpetos
4 §Törkeä maanpetos
5 §Vakoilu
6 §Törkeä vakoilu
7 §Turvallisuussalaisuuden paljastaminen
8 §Tuottamuksellinen turvallisuussalaisuuden paljastaminen
9 §Luvaton tiedustelutoiminta
10 §Puolueettomuusmääräysten rikkominen
11 §Maanpetoksellinen yhteydenpito
12 §Rajoitussäännös
1 – 4 §13 lukuValtiopetosrikoksista
1 §Valtiopetos
2 §Törkeä valtiopetos
3 §Valtiopetoksen valmistelu
4 §Laiton sotilaallinen toiminta
1 – 7 §14 lukuRikoksista poliittisia oikeuksia vastaan
1 §Vaalirikos
2 §Vaalilahjonta
3 §Vilpillinen äänestäminen
4 §Vaalituloksen vääristäminen
5 §Poliittisten toimintavapauksien loukkaaminen
6 §Kokouksen estäminen
7 §Määritelmäsäännös
1 – 13 §15 lukuRikoksista oikeudenkäyttöä vastaan
1 §Perätön lausuma tuomioistuimessa
2 §Perätön lausuma viranomaismenettelyssä
3 §Törkeä perätön lausuma tuomioistuimessa
4 §Tuottamuksellinen perätön lausuma
5 §Yritetty yllytys perättömään lausumaan
6 §Väärä ilmianto
7 §Todistusaineiston vääristeleminen
8 §Törkeä todistusaineiston vääristeleminen
9 §Oikeudenkäytössä kuultavan uhkaaminen
10 §Törkeän rikoksen ilmoittamatta jättäminen
11 §Rikoksentekijän suojeleminen
12 §Ulkomailla tai kansainvälisessä tuomioistuimessa tehty perätön lausuma
12 §Ulkomailla tehty perätön lausuma
12 a §Rikokset Kansainvälisen rikostuomioistuimen oikeudenkäyttöä vastaan
13 §Rajoitussäännös
1 – 20 §16 lukuRikoksista viranomaisia vastaan
1 §Virkamiehen väkivaltainen vastustaminen
2 §Virkamiehen vastustaminen
3 §Haitanteko virkamiehelle
4 §Niskoittelu poliisia vastaan
4 a §Niskoittelu rajavartiomiestä vastaan
4 b § Niskoittelu tullimiestä vastaan
5 §Väärän henkilötiedon antaminen
6 §Sakkovilppi
7 §Rekisterimerkintärikos
8 §Väärän todistuksen antaminen viranomaiselle
9 §Virkavallan anastus
9 a §Lähestymiskiellon rikkominen
10 §Omaisuutta koskevan viranomaiskiellon rikkominen
11 §Liiketoimintakiellon rikkominen
12 §Viranomaisen hallussa olevan todistuskappaleen hävittäminen
13 §Lahjuksen antaminen
14 §Törkeä lahjuksen antaminen
14 a §Lahjuksen antaminen kansanedustajalle
14 b §Törkeä lahjuksen antaminen kansanedustajalle
15 §Vangin laiton vapauttaminen
16 §Vangin karkaaminen
17 §Vangin varustautuminen aseella
18 §Oikeushenkilön rangaistusvastuu
19 §Rajoitussäännös
20 §Soveltamisalasäännökset
1 – 25 §17 lukuRikoksista yleistä järjestystä vastaan
1 §Julkinen kehottaminen rikokseen
1 a §Järjestäytyneen rikollisryhmän toimintaan osallistuminen
2 §Mellakka
3 §Väkivaltainen mellakka
4 §Väkivaltaisen mellakan johtaminen
5 §Yleisen järjestyksen aseellisen rikkomisen valmistelu
6 §Järjestystä ylläpitävän henkilön vastustaminen
6 a §Luvaton turvallisuusalan elinkeinotoiminnan harjoittaminen
7 §Valtionrajarikos
7 a §Lievä valtionrajarikos
7 b §Maahantulokiellon rikkominen
7 c §Alueloukkaus
8 §Laittoman maahantulon järjestäminen
8 a §Törkeä laittoman maahantulon järjestäminen
9 §Omankädenoikeus
10 §Uskonrauhan rikkominen
11 §Uskonnonharjoituksen estäminen
12 §Hautarauhan rikkominen
13 §Ilkivalta
13 a §Laiton naamioituminen
14 §Eläinsuojelurikos
14 a §Törkeä eläinsuojelurikos
15 §Lievä eläinsuojelurikos
15 a §Kissan tai koiran turkiksen markkinoillesaattamisrikkomus
16 §Uhkapelin järjestäminen
16 a § Rahapelirikos
16 b §Arpajaisrikos
16 c §Rahankeräysrikos
16 d §Lievä rahankeräysrikos
17 §Väkivaltakuvauksen levittäminen
18 §Sukupuolisiveellisyyttä loukkaavan kuvan levittäminen
18 a §Törkeä sukupuolisiveellisyyttä loukkaavan lasta esittävän kuvan levittäminen
18 b §Kuvaohjelman laiton esittäminen tai levittäminen alaikäiselle
19 §Sukupuolisiveellisyyttä loukkaavan lasta esittävän kuvan hallussapito
20 §Sukupuolisiveellisyyttä loukkaava markkinointi
21 §Sukupuolisiveellisyyden julkinen loukkaaminen
22 §Sukupuoliyhteys lähisukulaisten kesken
23 §Eläintenpitokielto
23 a §Eläinsuojelurikokseen liittyvä menettämisseuraamus
23 b §Uhkapeliin liittyvä menettämisseuraamus
24 §Oikeushenkilön rangaistusvastuu
25 §Syyteoikeus
1 – 3 §18 lukuRikoksista sukuoikeuksia vastaan
§19 luku
1 – 13 §20 lukuSeksuaalirikoksista
1 §Raiskaus
2 §Törkeä raiskaus
4 §Pakottaminen seksuaaliseen tekoon
5 §Seksuaalinen hyväksikäyttö
5 a §Seksuaalinen ahdistelu
6 §Lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö
7 §Törkeä lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö
7 a §Rajoitussäännös
7 b §Törkeä lapsenraiskaus
8 §Seksikaupan kohteena olevan henkilön hyväksikäyttö
8 a §Seksuaalipalvelujen ostaminen nuorelta
8 b §Lapsen houkutteleminen seksuaalisiin tarkoituksiin
8 c §Sukupuolisiveellisyyttä loukkaavan lasta koskevan esityksen seuraaminen
9 §Paritus
9 a §Törkeä paritus
10 §Määritelmät
11 §Syyteoikeus
13 §Oikeushenkilön rangaistusvastuu
1 – 18 §21 lukuHenkeen ja terveyteen kohdistuvista rikoksista
1 §Tappo
2 §Murha
3 §Surma
4 §Lapsensurma
5 §Pahoinpitely
6 §Törkeä pahoinpitely
6 a §Törkeän henkeen tai terveyteen kohdistuvan rikoksen valmistelu
7 §Lievä pahoinpitely
8 §Kuolemantuottamus
9 §Törkeä kuolemantuottamus
10 §Vammantuottamus
11 §Törkeä vammantuottamus
12 §Tappeluun osallistuminen
13 §Vaaran aiheuttaminen
14 §Heitteillepano
15 §Pelastustoimen laiminlyönti
16 §Syyteoikeus
18 §Soveltamisalasäännös
1 – 6 §22 lukuSikiön, alkion ja perimän loukkaamisesta
1 §Laiton raskauden keskeyttäminen
2 §Törkeä laiton raskauden keskeyttäminen
3 §Laiton alkioon puuttuminen
4 §Laiton perimään puuttuminen
5 §Laiton sukusolujen käyttö
6 §Lapsen identiteetin loukkaaminen
1 – 12 §23 lukuLiikennerikoksista
1 §Liikenneturvallisuuden vaarantaminen
2 §Törkeä liikenneturvallisuuden vaarantaminen
3 §Rattijuopumus
4 §Törkeä rattijuopumus
5 §Vesiliikennejuopumus
6 §Ilmaliikennejuopumus
7 §Junaliikennejuopumus
8 §Kulkuneuvon luovuttaminen juopuneelle
9 § Liikennejuopumus moottorittomalla ajoneuvolla
10 §Kulkuneuvon kuljettaminen oikeudetta
11 §Liikennepako tieliikenteessä
11 a §Liikenteen häirintä
12 §Määritelmät
1 – 13 §24 lukuYksityisyyden, rauhan ja kunnian loukkaamisesta
1 §Kotirauhan rikkominen
1 a §Viestintärauhan rikkominen
2 §Törkeä kotirauhan rikkominen
3 §Julkisrauhan rikkominen
4 §Törkeä julkisrauhan rikkominen
5 §Salakuuntelu
6 §Salakatselu
7 §Salakuuntelun ja salakatselun valmistelu
8 §Yksityiselämää loukkaava tiedon levittäminen
8 a §Törkeä yksityiselämää loukkaava tiedon levittäminen
9 §Kunnianloukkaus
10 §Törkeä kunnianloukkaus
11 §Määritelmä
12 §Syyteoikeus
13 §Oikeushenkilön rangaistusvastuu
1 – 10 §25 lukuVapauteen kohdistuvista rikoksista
1 §Vapaudenriisto
2 §Törkeä vapaudenriisto
3 §Ihmiskauppa
3 a §Törkeä ihmiskauppa
3 b §Laiton adoptiosuostumuksen hankkiminen
3 c §Laiton adoptionvälitys
4 §Panttivangin ottaminen
4 a §Panttivangin ottamisen valmistelu
5 §Lapsen omavaltainen huostaanotto
5 a §Lapsikaappaus
6 §Tuottamuksellinen vapaudenriisto
7 §Laiton uhkaus
7 a §Vainoaminen
8 §Pakottaminen
9 §Syyteoikeus
9 a §Toimenpiteistä luopuminen
10 §Oikeushenkilön rangaistusvastuu
§26 luku
§27 luku
1 – 15 §28 lukuVarkaudesta, kavalluksesta ja luvattomasta käytöstä
1 §Varkaus
2 §Törkeä varkaus
3 §Näpistys
4 §Kavallus
5 §Törkeä kavallus
6 §Lievä kavallus
7 §Luvaton käyttö
8 §Törkeä luvaton käyttö
9 §Lievä luvaton käyttö
9 a §Moottorikulkuneuvon käyttövarkaus
9 b §Törkeä moottorikulkuneuvon käyttövarkaus
9 c §Lievä moottorikulkuneuvon käyttövarkaus
10 §Luvaton pyynti
11 §Hallinnan loukkaus
12 §Vakuusoikeuden loukkaus
12 a §Murtovälineen hallussapito
13 §Määritelmät
14 §Jokamiehen oikeuksista
15 §Syyteoikeus
1 – 12 §29 lukuRikoksista julkista taloutta vastaan
1 §Veropetos
2 §Törkeä veropetos
3 §Lievä veropetos
4 §Verorikkomus
4 a §Työeläkevakuutusmaksupetos
4 b §Törkeä työeläkevakuutusmaksupetos
4 c §Tapaturmavakuutusmaksupetos
5 §Avustuspetos
6 §Törkeä avustuspetos
7 §Avustuksen väärinkäyttö
7 a §Törkeä avustuksen väärinkäyttö
8 §Avustusrikkomus
9 §Määritelmät ja vastuun kohdentaminen (19.5.2006/398)
11 §Veron- ja tullinkorotuksen suhde veropetokseen ja verorikkomukseen
12 §Laiminlyöntimaksun suhde työeläke- ja tapaturmavakuutusmaksupetokseen
1 – 15 §30 lukuElinkeinorikoksista
1 §Markkinointirikos
1 a §Alkoholijuoman markkinointirikos
2 §Kilpailumenettelyrikos
3 §Kuluttajaluottorikos
3 a §Matkapalvelurikos
3 b §Matkapalvelurikkomus
4 §Yritysvakoilu
5 §Yrityssalaisuuden rikkominen
6 §Yrityssalaisuuden väärinkäyttö
7 §Lahjominen elinkeinotoiminnassa
7 a §Törkeä lahjominen elinkeinotoiminnassa
8 §Lahjuksen ottaminen elinkeinotoiminnassa
8 a §Törkeä lahjuksen ottaminen elinkeinotoiminnassa
9 §Kirjanpitorikos
9 a §Törkeä kirjanpitorikos
10 §Tuottamuksellinen kirjanpitorikos
10 a §Tilintarkastusrikos
14 §Soveltamisalasäännökset
15 §Menettämisseuraamus
1 – 4 §31 lukuRyöstöstä ja kiristyksestä
1 §Ryöstö
2 §Törkeä ryöstö
2 a §Törkeän ryöstön valmistelu
3 §Kiristys
4 §Törkeä kiristys
1 – 14 §32 lukuKätkemis- ja rahanpesurikoksista (31.1.2003/61)
1 §Kätkemisrikos
2 §Törkeä kätkemisrikos
3 §Ammattimainen kätkemisrikos
4 §Tuottamuksellinen kätkemisrikos
5 §Kätkemisrikkomus
6 §Rahanpesu
7 §Törkeä rahanpesu
8 §Salahanke törkeän rahanpesun tekemiseksi
9 §Tuottamuksellinen rahanpesu
10 §Rahanpesurikkomus
11 §Rajoitussäännökset
12 §Menettämisseuraamus
14 §Oikeushenkilön rangaistusvastuu
1 – 7 §33 lukuVäärennysrikoksista
1 §Väärennys
2 §Törkeä väärennys
3 §Lievä väärennys
4 §Väärennysaineiston hallussapito
5 §Maastomerkin väärennys
7 §Oikeushenkilön rangaistusvastuu
1 – 14 §34 lukuYleisvaarallisista rikoksista
1 §Tuhotyö
2 §Liikennetuhotyö
3 §Törkeä tuhotyö
4 §Terveyden vaarantaminen
5 §Törkeä terveyden vaarantaminen
6 §Ydinräjähderikos
7 §Yleisvaaran tuottamus
8 §Törkeä yleisvaaran tuottamus
9 §Yleisvaarallisen rikoksen valmistelu
9 a §Vaaran aiheuttaminen tietojenkäsittelylle
9 b §Tietoverkkorikosvälineen hallussapito
10 §Perätön vaarailmoitus
11 §Kaappaus
14 §Määritelmät
1 – 8 §34 a lukuTerrorismirikoksista
1 §Terroristisessa tarkoituksessa tehdyt rikokset
1 a §Terroristisessa tarkoituksessa tehty radiologista asetta koskeva rikos
2 §Terroristisessa tarkoituksessa tehtävän rikoksen valmistelu
3 §Terroristiryhmän johtaminen
4 §Terroristiryhmän toiminnan edistäminen
4 a §Koulutuksen antaminen terrorismirikoksen tekemistä varten
4 b §Kouluttautuminen terrorismirikoksen tekemistä varten
4 c §Värväys terrorismirikoksen tekemiseen
5 §Terrorismin rahoittaminen
5 a §Terroristiryhmän rahoittaminen
5 b §Matkustaminen terrorismirikoksen tekemistä varten
5 c §Terrorismirikoksen tekemistä varten tapahtuvan matkustamisen edistäminen
7 §Syyteoikeus
8 §Oikeushenkilön rangaistusvastuu
1 – 9 §35 lukuVahingonteosta
1 §Vahingonteko
2 §Törkeä vahingonteko
3 §Lievä vahingonteko
3 a §Datavahingonteko
3 b §Törkeä datavahingonteko
3 c §Lievä datavahingonteko
4 §Yhteinen omaisuus
5 §Rajoitussäännös
7 §Toimenpiteistä luopuminen
9 §Määritelmät
1 – 9 §36 lukuPetoksesta ja muusta epärehellisyydestä
1 §Petos
2 §Törkeä petos
3 §Lievä petos
4 §Vakuutuspetos
5 §Luottamusaseman väärinkäyttö
6 §Kiskonta
7 §Törkeä kiskonta
8 §Syyteoikeus
1 – 14 §37 lukuMaksuvälinerikoksista
1 §Rahanväärennys
2 §Törkeä rahanväärennys
3 §Lievä rahanväärennys
4 §Rahanväärennyksen valmistelu
5 §Väärän rahan käyttö
6 §Väärän rahan hallussapito
7 §Rahajäljitelmän levitys
8 §Maksuvälinepetos
9 §Törkeä maksuvälinepetos
10 §Lievä maksuvälinepetos
11 §Maksuvälinepetoksen valmistelu
1 – 13 §38 lukuTieto- ja viestintärikoksista
1 §Salassapitorikos
2 §Salassapitorikkomus
3 §Viestintäsalaisuuden loukkaus
4 §Törkeä viestintäsalaisuuden loukkaus
5 §Tietoliikenteen häirintä
6 §Törkeä tietoliikenteen häirintä
7 §Lievä tietoliikenteen häirintä
7 a §Tietojärjestelmän häirintä
7 b §Törkeä tietojärjestelmän häirintä
8 §Tietomurto
8 a §Törkeä tietomurto
8 b §Suojauksen purkujärjestelmärikos
9 §Tietosuojarikos
9 a §Identiteettivarkaus
10 §Syyteoikeus
11 §Menettämisseuraamus
12 §Oikeushenkilön rangaistusvastuu
1 – 9 §39 lukuVelallisen rikoksista
1 §Velallisen epärehellisyys
1 a §Törkeä velallisen epärehellisyys
2 §Velallisen petos
3 §Törkeä velallisen petos
4 §Velallisen vilpillisyys
5 §Velallisrikkomus
6 §Velkojansuosinta
8 §Määritelmä
1 – 14 §40 lukuVirkarikoksista (12.7.2002/604)
1 §Lahjuksen ottaminen
2 §Törkeä lahjuksen ottaminen
3 §Lahjusrikkomus
4 §Lahjuksen ottaminen kansanedustajana
4 a §Törkeä lahjuksen ottaminen kansanedustajana
5 §Virkasalaisuuden rikkominen ja tuottamuksellinen virkasalaisuuden rikkominen
7 §Virka-aseman väärinkäyttäminen
8 §Törkeä virka-aseman väärinkäyttäminen
8 a §Euroopan unionin varojen väärinkäyttö kansanedustajana
8 b §Törkeä Euroopan unionin varojen väärinkäyttö kansanedustajana
9 §Virkavelvollisuuden rikkominen
10 §Tuottamuksellinen virkavelvollisuuden rikkominen
11 §Määritelmät
12 §Soveltamisalasäännökset
13 §Sotilasvirkarikokset
13 a §Viittaussäännökset
14 §Menettämisseuraamus
1 – 8 §41 lukuAserikoksista
1 §Ampuma-aserikos
2 §Törkeä ampuma-aserikos
3 §Lievä ampuma-aserikos
4 §Vaarallisia esineitä koskevien säännösten rikkominen
5 §Vaarallisen esineen hallussapito
6 §Toisen vahingoittamiseen soveltuvan esineen tai aineen hallussapito
7 §Toisen vahingoittamiseen soveltuvan esineen luovuttaminen alaikäiselle
7 a §Ampumaratarikos
1 – 7 §42 lukuValtion turvallisuutta tahi yleistä järjestystä varten annettujen määräysten rikkomisesta
5–5 a §
1 – 8 §43 lukuHyviä tapoja koskevain määräysten rikkomisesta
1 – 17 §44 lukuTerveyttä ja turvallisuutta vaarantavista rikoksista
1 §Terveysrikos
2 §Terveydensuojelurikkomus
3 §Luvaton terveydenhuollon ammattitoimen harjoittaminen
4 §Luvaton eläinlääkärinammatin harjoittaminen
4 a §Eläintaudin leviämisvaaran aiheuttaminen
5 §Lääkerikos
5 a §Kuluttajamarkkinoilta kielletyn psykoaktiivisen aineen kiellon rikkominen
6 §Dopingrikos
7 §Törkeä dopingrikos
8 §Lievä dopingrikos
9 §Geenitekniikkarikos
10 §Ydinenergian käyttörikos
11 §Räjähderikos
12 §Varomaton käsittely
12 a §Radioaktiivisen aineen hallussapitorikos
13 §Vaarallisten aineiden kuljetusrikos
14 §Vaaranmerkintärikkomus
15 §Eläimen vartioimatta jättäminen
17 §Oikeushenkilön rangaistusvastuu
1 – 29 §45 lukuSotilasrikoksista
1 §Palvelusrikos
2 §Törkeä palvelusrikos
3 §Lievä palvelusrikos
4 §Tuottamuksellinen palvelusrikos
5 §Vartiorikos
6 §Törkeä vartiorikos
7 §Lievä vartiorikos
8 §Tuottamuksellinen vartiorikos
9 §Luvaton poissaolo
10 §Karkaaminen
11 §Esimiehen väkivaltainen vastustaminen
12 §Törkeä esimiehen väkivaltainen vastustaminen
13 §Haitanteko esimiehelle
14 §Niskoittelu
15 §Yhteinen niskoittelu
16 §Esimiesaseman väärinkäyttäminen
17 §Törkeä esimiesaseman väärinkäyttäminen
18 §Sotilaan sopimaton käyttäytyminen
19 §Luvaton poliittinen toiminta
20 §Sotilasrikos sota-aikana
21 §Taisteluvelvollisuuden rikkominen
22 §Sotakarkuruus
23 §Vaarallinen sotilasrikos
24 §Salahanke vaarallisen sotilasrikoksen tekemiseksi
25 §Sotavankeudesta pakeneminen
26 §Sotavangin pakenemisen edistäminen
26 b §Esimiehen käsky
27 §Sotilaat
28 §Sota-aika
29 §Soveltamisrajoitukset
1 – 16 §46 lukuMaahantuontiin ja maastavientiin liittyvät rikokset (12.6.2009/425)
1 §Säännöstelyrikos (24.7.1997/706)
2 §Törkeä säännöstelyrikos
3 §Lievä säännöstelyrikos
4 §Salakuljetus
5 §Lievä salakuljetus
6 §Laiton tuontitavaraan ryhtyminen
6 a §Lievä laiton tuontitavaraan ryhtyminen
7 §Tulliselvitysrikos
8 §Törkeä tulliselvitysrikos
9 §Lievä tulliselvitysrikos
10 §Vientitavaran alkuperää koskevan väärän tiedon antaminen
11 §Puolustustarvikkeiden maastavientirikos
12 §Kaksikäyttötuotteiden vientivalvontailmoituksen laiminlyönti
15 §Rajoitussäännös
16 §Veron- ja tullinkorotuksen suhde salakuljetukseen ja tulliselvitysrikokseen
1 – 9 §47 lukuTyörikoksista
1 §Työturvallisuusrikos
2 §Työaikasuojelurikos
3 §Työsyrjintä
3 a §Kiskonnantapainen työsyrjintä
4 §Työntekijöiden edustajien oikeuksien loukkaaminen
5 §Työntekijöiden järjestäytymisvapauden loukkaaminen
6 §Työnvälityksen maksukiellon rikkominen
6 a §Luvattoman ulkomaisen työvoiman käyttö
7 §Vastuun kohdentuminen
8 §Määritelmät
1 – 10 §48 lukuYmpäristörikoksista
1 §Ympäristön turmeleminen
2 §Törkeä ympäristön turmeleminen
3 §Ympäristörikkomus
4 §Tuottamuksellinen ympäristön turmeleminen
5 §Luonnonsuojelurikos
5 a §Törkeä luonnonsuojelurikos
6 §Rakennussuojelurikos
10 §Ulkomaiselta alukselta talousvyöhykkeellä tehty ympäristörikos
1 – 7 §48 a lukuLuonnonvararikoksista
1 §Metsästysrikos
1 a §Törkeä metsästysrikos
2 §Kalastusrikos
3 §Metsärikos
3 a §Laiton Etelämanneralueen mineraaliesiintymään kajoaminen
3 b §Puutavararikos
4 §Laittoman saaliin kätkeminen
4 a §Törkeä laittoman saaliin kätkeminen
5 §Syyteoikeus
6 §Metsästyskielto
6 a §Oikeushenkilön rangaistusvastuu
7 §Ulkomaiselta alukselta talousvyöhykkeellä tehty kalastusrikos ja kalastusrikoksella saadun laittoman saaliin kätkeminen
1 – 7 §49 lukuEräiden aineettomien oikeuksien loukkaamisesta
1 §Tekijänoikeusrikos
2 §Teollisoikeusrikos
3 §Teknisen suojauksen kiertäminen
4 §Teknisen suojauksen kiertämiskeinorikos
5 §Oikeuksien sähköisten hallinnointitietojen loukkausrikos
1 – 8 §50 lukuHuumausainerikoksista
1 §Huumausainerikos
2 §Törkeä huumausainerikos
2 a §Huumausaineen käyttörikos
3 §Huumausainerikoksen valmistelu
4 §Huumausainerikoksen edistäminen
4 a §Törkeä huumausainerikoksen edistäminen
6 §Menettämisseuraamus
1 – 6 §50 a lukuAlkoholirikoksista
1 §Alkoholirikos
2 §Törkeä alkoholirikos
3 §Lievä alkoholirikos
5 §Oikeushenkilön rangaistusvastuu
6 §Veron- ja tullinkorotuksen suhde alkoholirikokseen
1 – 8 §51 lukuArvopaperimarkkinarikoksista
1 §Sisäpiirintiedon väärinkäyttö
2 §Törkeä sisäpiirintiedon väärinkäyttö
2 a §Sisäpiirintiedon ilmaiseminen
3 §Markkinoiden manipulointi
4 §Törkeä markkinoiden manipulointi
5 §Arvopaperimarkkinoita koskeva tiedottamisrikos
6 a §Soveltamisala
7 §Rajoitussäännös
1 luku (16.8.1996/626) [HE 1/96]
1 § (16.8.1996/626) [HE 1/96]
Suomen lain soveltamisesta Suomen talousvyöhykkeellä tehtyyn rikokseen säädetään Suomen talousvyöhykkeestä annetussa laissa (1058/2004) ja merenkulun ympäristönsuojelulaissa (1672/2009). (29.12.2009/1680) [HE 248/2009]
Ks. A rikoslain voimaanpanemisesta 39B/1889 2 §, L Suomen talousvyöhykkeestä 1058/2004 5 luku ja Merenkulun ympäristönsuojeluL 1672/2009 1 luku 3 §.
2 § (16.8.1996/626) [HE 1/96]
2) aluksen ollessa vieraan valtion alueella taikka ilma-aluksen ollessa tällaisella alueella tai sen yläpuolella ja rikoksen on tehnyt aluksen päällikkö tai sen miehistön jäsen taikka sen matkustaja tai ma...