Kaupparekisteriasetus 208/1979 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 1979 › 23.2.1979/208
Sulautumista koskevien ilmoitusten perusteella tehdään avoimen yhtiön, kommandiittiyhtiön, osuuskunnan ja osakeyhtiön osalta merkinnät rekisteriin sekä sulautuvan että vastaanottavan yhteisön kohdalle. (14.2.1997/157)
Osakeyhtiön tai osuuskunnan jakautumisen täytäntöönpanoa koskevan ilmoituksen perusteella tehdään merkintä sekä jakautuvan että vastaanottavan yhteisön kohdalle. (28.12.2001/1498)
Rekisteriin merkittyä elinkeinonharjoittajaa koskevista asiakirjoista on tehtävä erityinen asiakirjavihko, joka varustetaan elinkeinonharjoittajan yritys- ja yhteisötunnuksella. Vihkoon on merkittävä muutosilmoitukset ja tiedonannot.
Jos yksityinen elinkeinonharjoittaja on elinkeinon harjoittamisen oikeudesta annetun lain (122/1919) 1 §:n 2 momentissa tarkoitettu luonnollinen henkilö, on perusilmoitukseen liitettävä selvitys rekisteriviranomaisen myöntämästä luvasta harjoittaa elinkeinoa.
Avoimen yhtiön perusilmoitukseen on liitettävä yhtiösopimus alkuperäisenä. (29.4.1988/392)
Jos rekisteriviranomainen on antanut elinkeinon harjoittamisen oikeudesta annetun lain 1 §:n 2 momentissa tarkoitetun luvan elinkeinon harjoittamiseen avoimen yhtiön yhtiömiehenä, on perusilmoitukseen liitettävä selvitys luvan antamisesta. (31.10.2002/898)
Jos rekisteriviranomainen on antanut elinkeinon harjoittamisen oikeudesta annetun lain 1 §:n 2 momentissa tarkoitetun luvan elinkeinon harjoittamiseen kommandiittiyhtiön vastuunalaisena yhtiömiehenä, on perusilmoitukseen liitettävä selvitys luvan antamisesta. (31.10.2002/898)
Aatteellisen yhdistyksen perusilmoitukseen on tarvittaessa liitettävä selvitys yhdistyksen oikeudesta harjoittaa elinkeinoa ja hallituksen puheenjohtajan vaalista. Ote yhdistysrekisteristä ja yhdistyksen säännöt hankitaan kuitenkin viran puolesta.
Säätiön perusilmoitukseen on tarvittaessa liitettävä selvitys säätiön oikeudesta harjoittaa elinkeinoa. Ote säätiörekisteristä ja säätiön säännöt hankitaan kuitenkin viran puolesta.
Osakeyhtiön perusilmoitukseen on liitettävä alkuperäinen perustamissopimus, osakeyhtiölain (624/2006) 2 luvun 8 §:n 3 momentissa tarkoitettu hallituksen jäsenten ja toimitusjohtajan vakuutus ja tilintarkastajien todistus sekä osakeyhtiölain 2 luvun 8 §:n 4 momentissa tarkoitettu tilintarkastajan lausunto. Tarvittaessa ilmoitukseen on liitettävä selvitys yhtiön hallituksen ja hallintoneuvoston jäsenen, mainittujen toimielinten varajäsenen ja puheenjohtajan, yhtiön toimitusjohtajan ja toimitusjohtajan sijaisen sekä yhtiön tilintarkastajan ja varatilintarkastajan valinnasta sekä selvitys edustamisoikeuden antamisesta. Lisäksi ilmoitukseen on tarvittaessa liitettävä arvo-osuusjärjestelmästä annetun lain (826/1991) 25 §:n 2 momentissa tarkoitettu arvopaperikeskuksen suostumus yhtiön osakkeiden liittämiselle arvo-osuusjärjestelmään. (24.8.2006/748)
Jos osakeyhtiön yhtiöjärjestykseen on saatava asianomaisen viranomaisen vahvistus, perusilmoitukseen on myös liitettävä alkuperäisenä tai virallisesti oikeaksi todistettuna jäljennöksenä yhtiöjärjestyksen vahvistamista koskeva päätös. Vakuutusyhtiön perusilmoitukseen on myös liitettävä vakuutusyhtiölain (1062/79) 2 luvun 11 §:n 2 momentissa tarkoitetut yhtiön hallituksen vakuutus ja tilintarkastajien todistus. (22.12.1993/1411)
Jos rekisteriviranomainen on antanut osakeyhtiölain 6 luvun 10 §:n 2 momentissa tai 19 §:n 1 momentissa tarkoitetun luvan, ilmoitukseen on liitettävä selvitys luvan antamisesta. (24.8.2006/748)
Osuuskunnan perusilmoitukseen on liitettävä alkuperäinen perustamiskirja ja osuuskuntalain (1488/2001) 2 luvun 3 §:n 2 momentissa tarkoitettu hallituksen jäsenten ja toimitusjohtajan vakuutus. Tarvittaessa ilmoitukseen on liitettävä selvitys osuuskunnan hallituksen ja hallintoneuvoston jäsenen, varajäsenen ja puheenjohtajan, osuuskunnan toimitusjohtajan ja toimitusjohtajan sijaisen sekä osuuskunnan tilintarkastajan ja varatilintarkastajan valinnasta, selvitys mainittujen henkilöiden ja tilintarkastusyhteisön suostumuksesta tehtävään, hallituksen ja hallintoneuvoston puheenjohtajan tehtävää lukuun ottamatta, sekä selvitys toiminimen kirjoittamisoikeuden antamisesta.
Jos osuuskunnan säännöille on saatava asianomaisen viranomaisen vahvistus, perusilmoitukseen on myös liitettävä alkuperäisenä tai virallisesti oikeaksi todistettuna jäljennöksenä sääntöjen vahvistamista koskeva päätös.
Jos rekisteriviranomainen on antanut osuuskuntalain 5 luvun 5 §:n 1 momentissa tarkoitetun luvan, on ilmoitukseen liitettävä selvitys luvan antamisesta. (31.10.2002/898)
Muualla rekisteröidyn etuyhtymän Suomessa olevaa toimipaikkaa koskevaan perusilmoitukseen on liitettävä selvitys elinkeinon harjoittamisen oikeudesta annetun lain 6 §:n 3 momentissa tarkoitetun edustajan asettamisesta. Perusilmoitukseen on liitettävä etuyhtymän kotipaikan rekisterissä olevista asiakirjoista käännökset suomeksi tai ruotsiksi.
Ulkomaisen elinkeinonharjoittajan sivuliikkeen perusilmoitukseen on liitettävä selvitys sivuliikkeen perustamisesta, elinkeinon harjoittamisen oikeudesta annetun lain 6 §:n 3 momentissa tarkoitetun edustajan asettamisesta, elinkeinonharjoittajan lakisääteisenä toimielimenä tai tällaisen elimen jäsenenä edustamiseen kelpoisista henkilöistä, toiminimen kirjoittamisoikeuden antamisesta sekä siitä, miten toiminimi kirjoitetaan. Lisäksi ilmoitukseen on liitettävä ote rekisteristä, johon ulkomainen elinkeinonharjoittaja on kotimaassaan merkitty, tai muu selvitys elinkeinonharjoittajan olemassaolosta sekä suomen- tai ruotsinkielinen jäljennös tai laillisesti pätevä käännös elinkeinonharjoittajan perustamiskirjasta, yhtiöjärjestyksestä, säännöistä tai muista vastaavista asiakirjoista. (12.1.1996/19)
Jos ulkomainen elinkeinonharjoittaja on elinkeinon harjoittamisen oikeudesta annetun lain 1 §:n 2 momentissa tarkoitettu ulkomainen yhteisö tai säätiö, on perusilmoitukseen liitettävä selvitys siitä, että tämä on saanut rekisteriviranomaisen myöntämän luvan harjoittaa elinkeinoa. (31.10.2002/898)
3 momentti on kumottu A:lla 29.3.2001/289.
Sähköisessä ilmoitusmenettelyssä on tässä asetuksessa ilmoituksen liitteeksi oheistettavaksi säädettyjen alkuperäisten asiakirjojen asemasta liitettävä ilmoitukseen asiakirjasta skannattu kuva tai sähköisesti allekirjoitettu asiakirja.
Osakeyhtiölain sulautumista koskevissa säännöksissä määrätyt yhtiöiden ilmoitukset rekisteriviranomaiselle on tehtävä vastaanottavan ja jokaisen sulautuvan yhtiön yhteisellä ilmoituksella, jollei osakeyhtiölaissa toisin säädetä. (14.2.1997/157)
Jos sulautuminen sulautumissuunnitelman rekisteröinnin jälkeen raukeaa, on sulautuvan yhtiön tehtävä tästä muutosilmoitus. (28.12.2001/1498)
Sulautumisen yhteydessä vastaanottavaa yhtiötä koskeva muutosilmoitus tai perustettavaa uutta yhtiötä koskeva perusilmoitus on tehtävä samanaikaisesti sulautumisen täytäntöönpanosta tehtävän muutosilmoituksen kanssa. (28.12.2001/1498)
Eurooppayhtiötä koskevaan perusilmoitukseen ja muutosilmoitukseen sovelletaan soveltuvin osin, mitä tässä asetuksessa säädetään osakeyhtiön perus- ja muutosilmoituksesta, jollei eurooppayhtiölaissa (742/2004) tai tässä asetuksessa muuta säädetä. Ilmoitukseen on liitettävä selvitys myös muusta eurooppayhtiön (SE) säännöistä annettuun neuvoston asetukseen (EY) N:o 2157/2001, jäljempänä eurooppayhtiöasetus, perustuvasta eurooppayhtiön rekisteröinnin edellytyksenä olevasta seikasta.
Eurooppayhtiölain 6 ja 13 §:n ja eurooppayhtiöasetuksen 32 artiklan 2 kohdan, 37 artiklan 4 kohdan ja 66 artiklan 3 kohdan perusteella tehtävään ilmoitukseen on liitettävä perustamista tai yhteisömuodon muuttamista koskeva suunnitelma. Eurooppayhtiölain 6 §:n ja eurooppayhtiöasetuksen 33 artiklan 3 kohdan perusteella tehtävässä ilmoituksessa on mainittava kunkin eurooppayhtiön perustamiseen osallistuvan yhtiön osalta perustettavalle yhtiölle tarjottujen osakkeiden lukumäärä ja yhteenlaskettu äänimäärä osakelajeittain.
Jos eurooppayhtiö perustetaan absorptiosulautumisella siten, että toisessa valtiossa rekisteröity vastaanottava yhtiö muutetaan Suomeen rekisteröitäväksi eurooppayhtiöksi,sulautumisen rekisteröintiä koskevaan ilmoitukseen on liitettävä selvitys toisessa Euroopan talousalueeseen kuuluvassa valtiossa rekisteröidystä yhtiön osakepääomasta ja, jos osakepääomaa korotetaan, osakeyhtiölain 11 luvun 4 §:ssä tarkoitettu hallituksen jäsenten ja toimitusjohtajan vakuutus ja tilintarkastajien todistus. Sama koskee ilmoitusta eurooppayhtiön kotipaikan siirtämisestä Suomeen. (24.8.2006/748)
4 momentti on kumottu A:lla 19.10.2006/914.
Eurooppaosuuskuntaa koskevaan perusilmoitukseen ja muutosilmoitukseen sovelletaan soveltuvin osin, mitä tässä asetuksessa säädetään osuuskunnan perus- ja muutosilmoituksesta, jollei eurooppaosuuskuntalaissa (906/2006) tai tässä asetuksessa muuta säädetä. Ilmoitukseen on liitettävä selvitys myös muusta eurooppaosuuskunnan (SCE) säännöistä annettuun neuvoston asetukseen (EY) N:o 1435/2003, jäljempänä eurooppaosuuskunta-asetus, perustuvasta eurooppaosuuskunnan rekisteröinnin edellytyksenä olevasta seikasta.
Eurooppaosuuskunta-asetuksen 35 artiklan 3 kohdan ja 76 artiklan 3 kohdan perusteella tehtävään ilmoitukseen on liitettävä yhteisömuodon muuttamista koskeva suunnitelma.
Jos valtioiden rajat ylittävää sulautumista tai jakautumista koskevaan ilmoitukseen tai hakemukseen taikka eurooppayhtiön tai eurooppaosuuskunnan perustamista tai kotipaikan siirtämistä koskevaan ilmoitukseen liitettäviä asiakirjoja ja selvityksiä ei ole laadittu suomeksi tai ruotsiksi, ilmoitukseen ja hakemukseen on liitettävä myös kielilain (423/2003) 21 §:n 1 momentissa tarkoitettu virallinen käännös muulla kielellä laaditusta asiakirjasta tai selvityksestä. Patentti- ja rekisterihallitus voi ilmoitusvelvollisen hakemuksesta antaa suostumuksen asiakirjojen ja selvitysten antamiseen muulla kielellä.
Jos valtioiden rajat ylittävän sulautumisen tai jakautumisen täytäntöönpano rekisteröidään Suomeen, täytäntöönpanoilmoitukseen on liitettävä edellä tässä asetuksessa mainitun lisäksi selvitys siitä, että sulautumiseen tai jakautumiseen osallistuvat ulkomaiset yhteisöt ovat hyväksyneet sulautumista tai jakautumista vastustaneiden suomalaisen osakeyhtiön osakkeenomistajien lunastusoikeuden tai suomalaisen osuuskunnan jäsenien ja muiden oikeudenhaltijoiden ylimääräisen palautusoikeuden taikka oikeuden lunastukseen. Ilmoitukseen on lisäksi liitettävä selvitys siitä, että henkilöstön edustamista koskevat säännöt on määritelty henkilöstön edustuksesta yritysten hallinnossa annetun lain (725/1990) mukaisesti.
Jos valtioiden rajat ylittävän sulautumisen tai jakautumisen täytäntöönpano rekisteröidään toiseen valtioon, sulautumisen tai jakautumisen täytäntöönpanolupahakemukseen on liitettävä edellä tässä asetuksessa mainitun lisäksi selvitys siitä, että sulautumiseen tai jakautumiseen osallistuvat ulkomaiset yhteisöt ovat hyväksyneet 1 momentissa mainitut lunastus- tai palautusoikeudet. Hakemukseen on lisäksi liitettävä selvitys henkilöstön osallistumisen järjestämisestä vastaanottavassa ulkomaisessa yhteisössä.
Osuuskuntalain sulautumista koskevissa säännöksissä määrätyt osuuskuntien ja osakeyhtiöiden ilmoitukset rekisteriviranomaiselle on tehtävä vastaanottavan ja jokaisen sulautuvan yhteisön yhteisellä ilmoituksella, jollei osuuskuntalaissa toisin säädetä.
Sulautumisen yhteydessä vastaanottavaa osuuskuntaa koskeva muutosilmoitus tai perustettavaa uutta osuuskuntaa koskeva perusilmoitus on tehtävä samanaikaisesti sulautumisen täytäntöönpanosta tehtävän muutosilmoituksen kanssa.
Patentti- ja rekisterihallitus voi ilmoitusvelvollisen hakemuksesta antaa suostumuksen 1 momentissa tarkoitettujen asiakirjojen ja selvitysten antamiseen muulla kielellä.
Sivuliikkeen perustanutta ulkomaista elinkeinonharjoittajaa koskeviin, kaupparekisterilain 18 §:n 5 momentissa tarkoitettuihin ilmoituksiin on liitettävä asianmukainen selvitys sen mukaan kuin patentti- ja rekisterihallitus tarkemmin määrää.
Prokuraa koskevassa ilmoituksessa on mainittava prokuristin henkilötiedot sekä se, kirjoittaako prokuristi toiminimen yksin vai jonkun toisen kanssa. Ilmoitukseen on liitettävä selvitys prokuran antamisesta. (31.10.2002/898)
26 § on kumottu A:lla 13.2.2003/121.
27 § on kumottu A:lla 29.3.2001/289.
28 § on kumottu A:lla 21.5.2015/615.
Rekisteriviranomainen antaa säädettyä maksua vastaan todistuksia ja otteita kaupparekisteristä sekä jäljennöksiä siihen liittyvistä, hallussaan olevista asiakirjoista. Jäljennöksiä rekisteriviranomaisen hallussa olevista osakeyhtiön asiakirjoista on pyydettäessä annettava sähköisessä muodossa. Jos asiakirjan toimittamisesta rekisteriviranomaiselle tai paikallisviranomaiselle on kulunut kymmenen vuotta asiakirjan jäljennöksen saamista koskevan pyynnön esittämiseen mennessä, jäljennöstä ei tarvitse antaa sähköisessä muodossa. (21.5.2015/615)
2 momentti on kumottu A:lla 28.6.2017/439. (28.6.2017/439)
30 § on kumottu A:lla 29.3.2001/289.
Tämän asetuksen 17 § tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1995 ja 16 a § 1 päivänä maaliskuuta 1995.
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/58/EY (32003L0058); EUVL N:o 221, 4.9.2003, s. 13
Ennen tämän asetuksen voimaantuloa paikallisviranomaiselle jätetyn ilmoituksen tai asiakirjapyynnön käsittelee Patentti- ja rekisterihallitus.
1 § 2 § 3 § 4 § 5 § 6 § 7 § 7 a § 8 § 9 § 10 § 11 § 12 § 13 § 14 § 15 § 16 § 16 a § 17 § 18 § 19 § 19 a § 20 § 20 a § 20 b § 20 c § 20 d § 21 § 21 a § 22 § 23 § 24 § 25 § 26 § 27 § 28 § 29 § 30 § 31 § 32 §Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:4.12.1981/835:3.12.1982/899:29.4.1988/392:22.12.1989/1243:9.3.1990/234:22.12.1993/1411:22.12.1994/1370:12.1.1996/19:14.2.1997/157:29.3.2001/289:28.12.2001/1498:31.10.2002/898:13.2.2003/121:30.9.2004/876:24.8.2006/748:19.10.2006/914:28.12.2006/1439:28.12.2007/1430:21.5.2015/615:28.6.2017/439:


Pöytäkirja 25.02.2015/Pykälä 34
Asianro 1349/10.00.02.01/2015
Omakotitonttien luovuttaminen Hiltulanlahdesta
Hiltulanlahti on tulevien vuosien pientalorakentamisen painopistealue. Hiltulanlahti asemakaavoitetaan useassa vaiheessa. Hiltulanlahden ensimmäinen asemakaava tuli voimaan 25.4.2014. Asemakaava-alueella on yhteensä 126 kaupungin omistamaa omakotitonttia.
Kaupunkirakennelautakunnalle esitetään, että omakotitontit luovutetaan kaupunkirakennelautakunnan 16.3.2011 § 71 ja 28.9.2011 § 240 hyväksymien omakotitonttien yleisten luovutusperiaatteiden mukaisesti. Luovutusehtoihin ja -periaatteisiin esitetään eräitä jäljempänä tarkemmin selostettuja muutoksia ja tarkennuksia.
Hiltulanlahden sijainti on esitetty oheisessa kartassa.
Tontit on asemakaavassa osoitettu erillispientalojen korttelialueiksi (AO). Rakennusoikeus määräytyy asemakaavassa määritellyn tehokkuusluvun mukaisesti.
Alue on tarkoitus luovuttaa vaiheittain siten, että ensimmäisessä vaiheessa tontteja luovutettaisiin keväällä 2015 ja toisessa vaiheessa loppuvuodesta 2015. Ensimmäisessä vaiheessa luovutettaville tonteille kunnallistekniikka valmistuu kesällä 2015 ja toisessa vaiheessa luovutettaville tonteille kesällä 2016.
Ensimmäisessä ja toisessa vaiheessa luovutettavien omakotitonttien sijainnit on esitetty oheisessa kartassa.
Omakotitontit esitetään luovutettaviksi voimassa olevilla kaupunkirakennelautakunnan päätöksien 16.3.2011 § 71 ja 28.9.2011 § 240 mukaisilla luovutusperiaatteilla.
Tontit esitetään luovutettaviksi vuokraamalla. Vuotuinen vuokra on 4 % tontin arvosta. Vuokrat sidotaan elinkustannusindeksin pistelukuun 1 910 (joulukuu 2014).
Kaupunkirakennelautakunnan 16.3.2011 § 71 päätöksen mukaisesti tontit, jotka ovat kerran olleet julkisesti haettavana, siirretään teknisen lautakunnan päätöksessä 21.5.2008 § 161 määriteltyyn jatkuvaan hakumenettelyyn. Päätökset näiden tonttien varaamisesta tai luovuttamisesta tekee kaupunkiympäristön palvelualueen toimintasäännön (kaupunkirakennelautakunta 12.1.2011 § 10) mukaan kiinteistöjohtaja, tonttipäällikkö, kiinteistöasiamies ja maankäyttöinsinööri kuukausittain. Mikäli tällöin samaan tonttiin tulee useita hakemuksia, tontin saaja valitaan maaomaisuuden hallintapalveluiden suorittamalla arvonnalla, jossa läsnä on kaupunkirakennelautakunnan edustaja.
Jatkuvaa hakumenettelyä on toteutettu pääsääntöisesti kuukauden kestävällä hakuajalla. Jatkuvassa hakumenettelyssä tonttihakemukset on käsitelty pääsääntöisesti kalenterikuukausittain. Kuukauden vaihtuessa saapuneet hakemukset on käsitelty ja tonttitiedot päivitetty paperisiin esitteisiin, jotka on myös julkaistu kaupungin internetsivuilla. Maaomaisuuden hallintapalveluissa on valmisteilla kaupungin karttapalvelun uudistaminen, mikä mahdollistaa vapaiden omakotitonttien tietojen julkaisemisen karttapalvelun kautta. Järjestelmän ansiosta vapaiden tonttitietojen julkaiseminen nopeutuu, minkä ansiosta kuukausittaista hakemusten käsittelyaikaa on mahdollista lyhentää siten, että saapuneita tonttihakemuksia käsiteltäisiin noin kahden viikon välein.
Kaupungin tonttipalvelut toteutti yhdessä asemakaavoituksen kanssa omakotitontinhakijoille suunnatun asiakaskyselyn helmikuun alussa 2015. Jatkuvaan tonttihakuun sovellettaviin luovutusehtoihin esitetään muutoksia, jotka liittyvät tontinsaajien valintaan. Muutosesityksissä on otettu huomioon asiakaskyselyn tulokset. Jatkuvassa haussa esitetään tontinhakijoiden jakamista kahteen arvontaryhmään samalla tavoin, kuin ensimmäistä kertaa haussa olevien tonttien haussa käytetään. Ensisijaisessa arvontaryhmässä olisivat ne yksityishenkilöt, jotka eivät ole viimeisen 10 vuoden sisällä rakentaneet kaupungin tontille. Toissijaisessa arvontaryhmässä olisivat kaikki muut tontinhakijat eli mm. ammattirakentajat, rakennusliikkeet ja 10 vuoden sisällä kaupungin luovuttamalle tontille rakentaneet yksityishenkilöt. 10 vuoden määräaika alkaa vuokrasopimuksen/kauppakirjan allekirjoittamisesta. Tonttia ei osoitettaisi hakijalle, jolla tai jonka kanssa avoliitossa, avioliitossa tai rekisteröidyssä parisuhteessa asuvalla on hallinnassaan kaupungin osoittama tontti (myyty, vuokrattu tai varattu), jonka rakentamista ei ole hakemusta jätettäessä aloitettu tai jonka rakentaminen on kesken (loppukatselmus pitämättä).
Kaupungin luovuttamilla tonteilla on käytössä kolmen (3) vuoden rakentamisvelvoiteaika. Vuokrasopimuksessa tontinsaaja sitoutuu rakentamaan tontille asemakaavan, rakennusjärjestyksen ja hyväksyttyjen piirustusten mukaisia uudisrakennuksia, jotka ovat vähintään 50 % rakennusoikeudesta. Tontinsaaja sitoutuu aloittamaan rakentamisen vuoden ja saattamaan rakentamisen kolmen vuoden kuluessa vuokrasopimuksen allekirjoittamisesta siihen valmiusasteeseen, että rakennusvalvontaviranomainen on suorittanut rakennuksissa maankäyttö- ja rakennuslain edellyttämän hyväksyttävän käyttöönottokatselmuksen. Maanvuokrasopimuksen ehtojen laiminlyönnistä vuokrasopimuksen mukainen sopimussakko on ollut vuosivuokra viisikymmenkertaisena. Käytössä oleva sopimusehto on edellyttänyt sovintosopimusneuvotteluita sopimusrikkomistilanteissa. Rakentamisvelvoitteen laiminlyöntitilanteisiin esitetään sanktioksi 2-kertaisen maanvuokran perimistä siltä ajalta, kun määräajat ylittyvät. Tällainen automaattinen kannustin edistäisi nykyistä käytäntöä paremmin tontin rakentumista tai vuokratontista luopumista mahdollisissa ongelmatilanteissa. Kaupungilla on sopimusrikkomistilanteissa myös oikeus yksipuolisesti purkaa maanvuokrasopimus mm. rakentamisvelvoitteen laiminlyöntitapauksissa.
Hiltulanlahden asemakaava-alue sijaitsee noin kymmenen minuutin ajomatkan päässä Kuopion keskustasta. Kaava-alue rajoittuu lännessä moottoritiehen sekä lisäksi Vitostie ja sähkölinjat halkaisevat kaava-alueen. Omakotitonttien sijainneissa ja tonteilta aukeavissa näkymissä on merkittäviä eroja kaava-alueen eri osissa. Osa omakotitonteista sijaitsee moottoritien läheisyydessä, osa tonteista rajoittuu etelärajoiltaan lähivirkistysalueeseen sekä osalta tonteista avautuu maaseutumainen järvinäköala Vanuvuoren suuntaan. Täten tonttien sijainnilla katsotaan olevan merkitystä tonttien hinnoittelussa.
Tonttien perusneliöhinnaksi esitetään 20 euron neliöhintaa. Korttelissa 30 tonttien pihat avautuvat etelän suuntaan ja tontit rajoittuvat etelärajoiltaan lähivirkistysalueeseen. Täten korttelin 30 tonteille esitetään 25 euron neliöhintaa. Korttelin 27 tontit 4 ja 5 sekä korttelin 34 tontit 13 ja 14 sijaitsevat alueilla, joilla edellytetään meluaidan rakentamista tonteille. Täten korttelin 27 tonteille 4 ja 5 sekä korttelin 34 tonteille 13 ja 14 esitetään neliöhinnaksi 15 euroa/m².
Sormulanraitin varressa Vanuvuoren suuntaan avautuville tonteille esitetään kiinteitä hintoja. Sormulanraitin länsipuolelle sijaitseville korttelin 34 tonteille 16, 17 ja 19 ja korttelin 35 tontille 2 esitetään hinnaksi 35 000 euroa/tontti. Sormulanraitin itäpuolella sijaitseville korttelin 36 tontille 1 ja korttelin 37 tontille 7 esitetään hinnaksi 40 000 euroa/tontti.
Tontit esitetään luovutettavaksi vuokraamalla. Tontin vuotuinen vuokra on 4 % tontin hinnasta. Vuokrat sidotaan elinkustannusindeksin pistelukuun 1 910 (joulukuu 2014).
Tonttien hinnat on esitetty oheisessa kartassa.
Esitys Esitän kaupunkirakennelautakunnalle, että Hiltulanlahden kaupunginosan kortteleiden 27, 28, 31, 32 ja 33 tontit, korttelin 29 tontit 6 - 11, korttelin 30 tontit 6 - 11, korttelin 34 tontit 4 - 14, 16 - 17 ja 19, korttelin 35 tontit 2 - 4, korttelin 36 tontti 1 sekä korttelin 37 tontti 7 vuokrataan seuraavin luovutusperiaattein ja luovutusehdoin.
Tonttien luovutusperiaatteet:
− Kaupunkiympäristön palvelualueen maaomaisuuden hallintapalvelut järjestää tonttien hakukierrokset parhaaksi katsominaan ajankohtina.
− Tontinhakijat jaetaan kahteen arvontaryhmään: ensisijainen ryhmä ja toissijainen ryhmä. Ensisijaiseen ryhmään luetaan ne yksityishenkilötontinhakijat, jotka eivät ole 10 vuoden sisällä rakentaneet kaupungin luovuttamalle tontille. Toissijaiseen ryhmään kuuluvat kaikki muut hakijat. Toissijaiseen ryhmään lasketaan mukaan myös ammattirakentajat ja rakennusliikkeet. 10 vuoden määräaika alkaa vuokrasopimuksen/kauppakirjan allekirjoittamisesta. Ensin suoritetaan arvonnat ryhmien sisäisen järjestyksen määrittämiseksi. Tämän jälkeen ryhmät yhdistetään liittämällä toissijainen ryhmä ensisijaisen ryhmän jälkeen, jolloin muodostuu valintajärjestyslista.
− Tontit varataan hakijoille näiden erillisessä valintatilaisuudessa suorittamien tonttivalintojen mukaisesti noudattaen arvontojen ja ryhmien yhdistämisen jälkeen muodostunutta valintajärjestyslistaa. Tonttia ei osoiteta hakijalle, jolla tai jonka kanssa avoliitossa, avioliitossa tai rekisteröidyssä parisuhteessa asuvalla on hallinnassaan kaupungin osoittama tontti (myyty, vuokrattu tai varattu), jonka rakentamista ei ole hakemusta jätettäessä aloitettu tai jonka rakentaminen on kesken (loppukatselmus pitämättä).
− Tontit varataan hakijoille varausmaksua vastaan. Valintatilaisuudessa tehdään tontin hakijan kanssa varaussopimus. Vuokrauspäätös ja vuokrasopimus on tehtävä varausaikana. Muutoin varaus raukeaa. Tonttien varausmaksu on maapoliittisen ohjelman mukainen.
− Tontin hallintaoikeuden, rakennusluvan saannin ja rakennustöiden aloittamisen edellytyksenä on kaupungin ja tontin saajan välinen maanvuokrasopimus.
− Tontit, jotka ovat kerran olleet julkisesti haettavana, siirretään teknisen lautakunnan päätöksessä 21.5.2008 § 161 määriteltyyn jatkuvaan hakumenettelyyn. Päätökset näiden tonttien varaamisesta tai luovuttamisesta tekee kaupunkiympäristön palvelualueen toimintasäännön (kaupunkirakennelautakunta 12.1.2011 § 10) mukaan kiinteistöjohtaja, tonttipäällikkö, kiinteistöasiamies ja maankäyttöinsinööri pääsääntöisesti noin kahden viikon välein. Mikäli tällöin samaan tonttiin tulee useita hakemuksia, tontin saaja valitaan maaomaisuuden hallintapalveluiden suorittamalla arvonnalla. Tontinhakijat jaetaan kahteen arvontaryhmään. Ensisijaisessa arvontaryhmässä ovat ne yksityishenkilöt, jotka eivät ole viimeisen 10 vuoden sisällä rakentaneet kaupungin tontille. Toissijaisessa arvontaryhmässä olisivat ammattirakentajat, rakennusliikkeet ja 10 vuoden sisällä kaupungin luovuttamalle tontille rakentaneet yksityishenkilöt. 10 vuoden määräaika alkaa vuokrasopimuksen/kauppakirjan allekirjoittamisesta. Tonttia ei osoiteta hakijalle, jolla tai jonka kanssa avoliitossa, avioliitossa tai rekisteröidyssä parisuhteessa asuvalla on hallinnassaan kaupungin osoittama tontti (myyty, vuokrattu tai varattu), jonka rakentamista ei ole hakemusta jätettäessä aloitettu tai jonka rakentaminen on kesken (loppukatselmus pitämättä).
Tonttien luovutusehdot
Tontit luovutetaan vuokraamalla.
− Hiltulanlahden kaupunginosan tonttien neliövuokrat ovat seuraavat:
Vuokra (€/m²)/vuosi
Korttelin 27 tontit 1 – 3 ja tontit 6 - 8
Kortteli 27 tontit 4 - 5
Kortteli 28 tontit 1 - 9
Kortteli 29 tontit 6 - 11
Kortteli 30 tontit 6 - 11
Kortteli 31 tontit 1 - 5
Kortteli 32 tontit 1 - 6
Kortteli 33 tontit 1 - 4
Kortteli 34 tontit 4 - 12
Kortteli 34 tontit 13 - 14
Kortteli 34 tontit 16
Kortteli 34 tontti 17
Kortteli 34 tontti 19
Kortteli 35 tontti 2
Kortteli 35 tontit 3 - 4
Kortteli 37 tontti 7
Vuokrat sidotaan elinkustannusindeksin pistelukuun 1910 (joulukuu 2014).
− Maanvuokrasopimuksen mukainen omakotitonttien rakentamisvelvoite on pääsääntöisesti vähintään 50 % asemakaavan mahdollistamasta rakennusoikeudesta. Maanvuokrasopimuksen mukainen tontin rakentamisvelvoiteaika on 3 vuotta. Rakentamattoman tontin edelleen luovuttaminen ilman kaupungin kirjallista suostumusta on kielletty. Erityisistä syistä rakentamisvelvollisuudesta voidaan myöntää poikkeus toimintasäännön mukaisesti.
− Omakotitontin maanvuokrasopimuksen mukainen sopimussakko on pääsääntöisesti vuosivuokra viisikymmenkertaisena. Kiinteistöjohtajalla on perustellusta syystä oikeus korottaa tai alentaa sopimussakon määrää tapauskohtaisesti harkiten.
− Kaupungin luovuttamilla omakotitonteilla rakentamisvelvoitteen laiminlyönnistä aiheutuva sopimussakko on 2-kertainen vuosivuokra viivästysajalta.
− Tontinsaaja on velvollinen maksamaan tontin lohkomiskustannukset kaupungin kulloinkin voimassa olevan taksan mukaisesti.
− Muutoin vuokrasopimuksessa noudatetaan tavanomaisia asuntotonttien vuokrausehtoja.


text:
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / HD / ikkuna 7 HD tapetti	ikkuna 7 HD tapetti
1,035 näkymät
0	ikkuna 7 HD tapetti
St. Louis Cardinals tapetti HDkauneuden ja peto tapetti HDsuunnittelija taustakuvia HD1600×900 tapettihuone tapetti1366×768 HD tapettisininen palo tapetti HDHQ taustakuva HDmeksikolainen tapettiZedge soittoääniä ja taustakuvia HD Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD


text:
Luxury 20 Samantha Anjaan Sikandar Wallpapers
Home»3D Wallpaper»Luxury 20 Samantha Anjaan Sikandar Wallpapers
samantha anjaan sikandar wallpapers – surya at anjan movie Anjan Movie Stills Nikhil Kumar okilpaikokil on Pinterest The 785 best South India movies actors â¤ images on Pinterest in The 88 best Samantha images on Pinterest in 2018 Nikhil Kumar okilpaikokil on Pinterest Nikhil Kumar okilpaikokil on Pinterest The 20 best Samantha Ruth Prabhu images on Pinterest Geetha Madhuri HD s Anjaan biggest release for Suriya 1623 Best Samantha Akkineni images in 2018
Hot and south Indian tollywood Actress Samantha Ruth Prabhu very cute and tempting navel saari photos and wallpapers of samantha anjaan sikandar wallpapers – The 88 best Samantha images on Pinterest in 2018
ee7f b57cc7e703e photo wallpaper hd wallpaper of samantha anjaan sikandar wallpapers – Nikhil Kumar okilpaikokil on Pinterest
954ff6c6598db17a37e005f24b0b009c of samantha anjaan sikandar wallpapers – Nikhil Kumar okilpaikokil on Pinterest
samantha Latest s samantha s samantha s samantha hot pictures samantha hot of samantha anjaan sikandar wallpapers – The 20 best Samantha Ruth Prabhu images on Pinterest
Geetha Madhuri HD s of samantha anjaan sikandar wallpapers – Geetha Madhuri HD s
samantha anjaan sikandar wallpapers Opinion
surya at anjan movie 0d c12f190b89dd686e4bffb5813 Samantha Ruth South India Hot Actresses Saree Queens Sari Saris Hot and south Indian tollywood Actress Samantha Ruth Prabhu very cute and tempting navel saari photos and wallpapers ee7f b57cc7e703e photo wallpaper hd wallpaper 954ff6c6598db17a37e005f24b0b009c samantha Latest s samantha s samantha s samantha hot pictures samantha hot Geetha Madhuri HD s Actor Suriya starrer Tamil actioner "Anjaan" which is releasing Friday is going to open in a record number of 1 400 cinemas worldwide making it the Traditional Sam Stylish Chay
samantha anjaan sikandar wallpapers Top search
moviestalkbuzz Samantha Double Bonaza
surya at anjan movie
0d c12f190b89dd686e4bffb5813
Samantha Ruth South India Hot Actresses Saree Queens Sari Saris
Hot and south Indian tollywood Actress Samantha Ruth Prabhu very cute and tempting navel saari photos and wallpapers
ee7f b57cc7e703e photo wallpaper hd wallpaper
954ff6c6598db17a37e005f24b0b009c
samantha Latest s samantha s samantha s samantha hot pictures samantha hot
Geetha Madhuri HD s
Actor Suriya starrer Tamil actioner "Anjaan" which is releasing Friday is going to open in a record number of 1 400 cinemas worldwide making it the
Traditional Sam Stylish Chay
Singam2 Movie New Posters
Other Collections of Luxury 20 Samantha Anjaan Sikandar Wallpapers
Previous post link 20 Fresh Alia Bhatt Beautiful 4k Wallpapers
Best Of 20 Reese witherspoon Big Little Lies 2017 Wallpapers Next post link

matches: HD hd HD HD hd HD hd HD


kalajoki-ploki: Piiri pieni pyörii – lainvastainen kaavan laadinta, josta syyttömät joutuvat kärsimään
Leirikuja, joka oli ennen kaavoitusta kuja, jonka kautta ei ollut läpikulkuliikennettä. Tontit ovat pieniä ja tontinostajilla on ollut se käsitys, että kuja on kuja jatkossakin eli läpiajoliikennettä ei tule,
Leirintäalueelle Etelänkylän jakokunta ja alueen yrittäjä halusivat rakentaa korkeatasoisempia mökkejä. Alunperin kulku noille mökeille oli suunniteltu leirintäalueen kautta.
Etelänkyän jakokunta ja leirintäelueen yrittäjä halusivat , että liikenne mökeille ohjataan muualta kuin leirintäalueen kautta. Niinpä alue erotettiin leirintäalueesta ja liikenne ohjattiin Leirikujan kautta selvittämättä mitä vaikutuksia sillä on elinoloihin, elinympäristöön ja liikenteeseen. Tehtiin siis kaavallinen virhe. Oliko virhe tahallinen?
Leirikujan kaavallinen tilanne ennen leirintäalueen mökkien rakentamista.
Leirikujan tilanne kun leirintäalueen mökkejä ei vielä oltu erotettu leirintäalueesta.
Leirikujan tilanne kun leirintäalueen mökit on erotettu leirintäalueesta ja liikenne on ohjattu Leirikujan asukkaita kuulematta Leirikujan kautta ja tekemättä lain edellyttämiä selvityksiä esim. liikenteestä ja muista asioista.
Kalajoen kaupunki ja Etelänkylän
jakokunta ovat ikäänkuin naimisissa keskenään. Niiden
yhteneväiset edut ohittavat ykistyisten edut ja ylittävät lain. Etelänkylän jakokunta on Suomen suosituimman leirintäalueen
pääasiallinen maanomistaja ja siinä vuokralaisena on ollut
Kalajoen Hiekkasärkät Oy, mikä on lähes yksinomaan Kalajoen
kaupungin omistuksessa. Elinkeino- ja maankäyttötoimikunta on
eräänlainen epävirallinen salaseura, joka käyttää lähes
rajatonta valtaa Kalajoella. Elinkeino- ja maankäyttötoimikuntaan valintaan vain sopivia henkilöitä.
Kalajoen kaupungin elinkeino- ja
maankäyttötoimikunta on käsitellyt 5.8.2004 § 85 Leirintäalueen
asemakaavan muutosta. Kaavanmuutosta varten on tehty osallistusmis-
ja arviontisuunnitelma. Elinkeino- ja maankäyttötoimikunta esittää
kaupunginhallitukselle, että leirintäalueen asemaan muutos
saatetaan virelle osallistumis- ja arviointisuunnitelman mukaisesti.
Kaupunginhallitus käsitteli asiaa
16.8.2004 § 182. Kaupunginjohtajan esityksestä kaupunginhallitus
hyväksyi elinkeino- ja maankäyttötoimikunnan ehdotuksen.
Leirintäalueen kaavoituksen
osallistumis- ja arviointisuunnitelma on ollut nähtävillä
26.8.-17.9.2004 välisen ajan. Viranomaisneuvottelu on pidettu
26.10.2004. Leirintäalueen laajennus on merkitty maastoon.
Elinkeino- ja maankäyttötoimikunta
käsitteli asiaa 19.1.2005. Silloin on toivottu Leirikuan liikennettä
rauhoitettavaksi. Lisäksi alueen käyttäjiltä ja asukkailta tuli
useita ympäristön, tiestön hoitoon ja kunnallistekniikaan
liittyviä toivomuksia.
Elinkeino- ja maankäyttötoimikunta on
käsitellyt asiaa 22.3.2006 § 23. Leirintäalueen asemakaavan
muutoksen ja laajennuksen kaavaluonnos ja valmisteluvaiheen aienisto
oli nähtävllä kaupungintalolla, pääkirjastossa ja kaupungin
kotisivuilla 17.2.-15.3.2005.
Uudesta tilanteesta johtuvat seuraavat
kaavan valmisteluperiaatteet:
Leirialueen mökkialue erotetaan
leirintäalueesta.
käsitellyt asiaa 2.6.2006 § 44. Leirintäalueella toimivan yhtiön
( Juha Laitalan yhtiö) kanssa on neuvoteltu. Elinkeino- ja
maankäyttötoimikunta esittäää kaupunginhallitukselle, että
leirintäalueen asemakaavaehdotus asetetaan julkisesti nähtäville.
12.6.2006 § 153. Kaupunginhallitus hyväksyy elinkeino- ja
maankäyttötoimikunnan esityksen.
käsitellyt aisaa 1.8.2006 § 49. Leirintäalueen asemakaavan
muutosehdotus on ollut julkisesti nähtävillä 21.6.-21.7.2006
välisen ajan. Kaavaehdotukseen on jätetty kaksi muistutusta. Kaupunginhallitus käsitteli asiaa
7.8.2006 § 192. Kaupunginhallitus hyväksyy elinkeino- ja
asiaa 29.8.2006 § 81.
Asian juridinen puoli
Ympäristöministerin esittelystä säädetään 5 päivänä
helmikuuta 1999 annetun maankäyttöja rakennuslain (132/1999)
nojalla:
Vaikutusten selvittäminen kaavaa
laadittaessa
Maankäyttö- ja rakennuslain (132/1999) 9 §:ssä
tarkoitettuja kaavan vaikutuksia selvitettäessä otetaan
huomioon kaavan tehtävä ja tarkoitus, aikaisemmin tehdyt
selvitykset sekä muut selvitysten tarpeellisuuteen
vaikuttavat seikat. Selvitysten on annettava riittävät
tiedot, jotta voidaan arvioida suunnitelman toteuttamisen
merkittävät välittömät ja välilliset vaikutukset:
1) ihmisten elinoloihin ja
elinympäristöön;
3) kasvi- ja eläinlajeihin, luonnon monimuotoisuuteen ja
luonnonvaroihin;
4) alue- ja yhdyskuntarakenteeseen, yhdyskunta- ja
energiatalouteen sekä liikenteeseen;
5) kaupunkikuvaan, maisemaan, kulttuuriperintöön ja
Jos yleis- tai asemakaavan maankäyttö- ja rakennuslain 9
§:ssä tarkoitetut olennaiset vaikutukset ulottuvat toisen
kunnan alueelle, kaavan vaikutuksia selvitettäessä tulee
olla tarpeellisessa määrin yhteydessä tähän kuntaan. Jos
kaavan olennaiset vaikutukset ulottuvat toisen maakunnan
liiton alueelle, tulee vastaavasti olla yhteydessä tähän
Miten on menetelty?
Kaavanmuutoksen arkkitehteinä
ovat olleet Kalajoen kaupunki ( kaupunginjohtaja Jukka Puoskari)
ja leirintäalueen silloinen yrittäjä Juha Laitala. He ovat
halunneet muuttaa liikenteen kulkemaan ns. leirintäalueen
arvokkaimmille mökeille muuta kautta kuin leirintäalueen
portinkautta. Tällöin niitä on parempi vuokrata ja
omistaja-asikkaatkin pääsevät mökeilleen milloin heille sopii.
Koska mökit ovat vuokrattavia mökkejä suurimmaksi osaksi niin
siellä asukkaat vaihtuvat varsinkin kesäaikana tiheään.
Liikenne mökeille päätettiin järjestää Leirikujan kautta.
Valitettavasti kaavan laadinnassa unohtui liikenneselvityksen
tekeminen sekä Leirikujan asukkaiden, jotka eivät ole
rajanaapureita kuulumeinen. Vaikka henkilöt eivät olleet
rajanaapureita niin heidän tilanteensa tien uusien käyttäjien
määrän ja laadun takia muuttui jopa katastrofaalisen paljon.
Ennen suljetusta Leirikujasta tuli ympärivuorokautinen rallirata.
Heiltä ei edes kysytty mitä mieltä he
ovat asiasta. Menettely on selkeästi maankäyttö- ja
rakennusasetuksen vastainen, koska kaavanlaadinnassa on
selvitettävä asetuksen 1 §:n mukaan kaavan vaikutus ihmisten
elinoloihin ja elinympäristöön sekä vaikutus liikenteeseen.
Nämä kaikki asiat jätettiin selvittämättä, koska se oli
Etelänkylän jakokunnan ja Hiekkasärkkien leirintäalueen
silloisen yrittäjän edun mukaista.
Leirikujan asukas, joka katsoo, että kaavoitus on ollut
virheellinen, on tehnyt asemakaavan muutosesityksen. Hänen
mukaansa Leirikujan kautta osoitettu kulku on aiheuttanut
kotuutonta haittaa jo vuosia kohtuuttoman autoilun johdosta.
Leirikujan asukas katsoo, että Leirikujan tontit ovat pieniä ja asukkaiden
terassit ja autot lähellä tietä, mistä syystä näin suuren
automäärän salliminen Leirikujalla on ollut kaavoituksellinen
virhe. Leirikujan asukas vaatii liikennejärjestelyiden muuttamista
nnin, että Leirikuja suljetaan läpiajoliikenteeltä.
Maanmittausteknikko esittää, että
elinkeino- ja maankäyttötoimikunta esittää
kaupunginhallitukselle, että Kuusikkonokan alueen
liikennejärjestelyjen muuttamista ei tarkastella kaavallisesti.
Elinkeino- ja maankäyttötoimikunta käsitteli asiaa 10.03.2011 §
23.05.2011 § 157 ja hyväksyi elinkeino- ja maankäyttötoimikunnan
Leirikujan asukas teki asiasta
oikaisuvaatimuksen. Leirikujan asukas toteaa oikaisuvaatimuksessaan,
että oletteko todella sitä mieltä, että on oikein kun 40 autoa
rallaa aamuyöhän tätä ahdasta kujaa? Jakokunnan mökit
leirintäalueen sisään, vaati Leirikujan asukat.
Oikaisuvaatimuksen voi tehdä jos 1)
päätös on syntynyt virheellisessä järjestyksessä 2) päätöksen
tehnyt viranomainen on ylittänyt toimivaltansa tai 3) päätös on
muuten lainvastainen.
Kaupunginhallitus on käsittelyt
oikaisuvaatimusta ja todennut, että Leirikujan jakokunnan maalla
sijaitsevia mökkejä ei voida enää liittää leirintäalueeseen,
koska mökit ovat yksityisessä omistuksessa. Kulku mökeille on
osoitettava joko Lieirkujan tai Kallenkujan kautta. Kulun
osoittaminen Kallenkujan kautta siirtäisi runsaasta liikenteestä
ohtuvan ongelman toiseen paikkaan, ei ratkaisisi sitä. Lisäksi
Kallenkuja liittyy Keskuskarintiehen paikassa, jossa näkemä on tien
mutkaisuuden ja mäkisyden vuoksi huono. Leirikujalla on mökkien
katiivisen vuokrauksen vuoksi paljon liikennettä. Kaupunginhalllitus
päätti hylätä Leirikujan asukkaan oikaisuvaatimuksen 27.06.2011 §
Leirikujan asukas valitti asiasta
Oulun hallinto-oikeuteen. Hän vaati, että Leirikujan läpiajoa
muutetaan siten, että Leirikuja suljetaan kääntöpaikan
jälkeiseltä osalta. Leirikujan asukkaan mukaan virheellisen
kaavapäätöksen johdosta on aiheutunut kohtuutonta haittaa jo
useita vuosia. Leirikujan vilkas ja usein aamuyöhön jatkuvat
autoliikkenee häiritsee mainitun kujan vapaa-ajan asunnon omistavien
vapaa-ajan käyttöä. Kulku Leirintäalueen mökeille olisi pitänyt
järjestää alkuperäisen suunnitelman mukaisesti leirintäalueen
kautta. Leirikujan asukat on vaatinut, että kaupunginhallituksen
päätökset on kumottava ja Leirikuja on suljettava alkuperäiseen
tilaan. Leirikujan alkupaan tonttien (18 kpl) myyntihetkellä vuonna
2001 Leirikuja oli mekritty päättyväksi kääntöpaikalle, eikä
tiellä ollut läpiajoa.
Oulun hallinto-oikeudelle Kalajoen
kaupunginhallitus on todennut, että asemakaavassa leirintäalueen sisään rakennetut mökit erotettiin omistajien, maanomistajien ja
leirintäalueen yrittäjän toiveesta ja kulku niille osoitettiin
Leirikujan kautta.
Oulun hallinto-oikeus hylkäsi
Leirikujan asukkaan valituksen. Oulun hallinto-oikeuden mukaan
maankäyttö- ja rakennuslain 51 §: mukaan asemakaava on laadittava
ja pidettävä ajan tasalla sitä mukaan kuin kunnan kehitys ja
maankäytön ohjaustarve sitä edellyttää. Oulun hallinto-oikeus
toteaa lisäksi, että lausunnon hankkiminen kaavoitusteknikolta ei
ole tarpeen. Oulun hallinto-oikeus ei ottanut
siihen kantaa, että kaava olin alunperinkin laadittu lainvastaisesti
ja jätetty lain vastaisesti asianosaiset kuulematta niistä
vaikutuksista, mitä kaavan muutos aiheutta elinoloihin, ympäristöön
ja liikenteeseen.
Taas kerran tuli osoitettua se, että
Oulun hallinto-oikeus on pelkkä hallinnon jatke. Oulun
hallinto-oikeuden lakkauttaminen olisi mielestäni vakavasti
harkittava asia, koska Oulun hallinto-oikeuden päätöksillä on
lain ja oikeuden kanssa kovin vähän yhtymäkohtia. Päätöksen
antopäivä 11.1.2013, päätösnuemro 13/0007/1 diaarinumero
00698/11/2299. Esittelijä Renne Pulkkinen. Asian ratkaisseet
hallinto-oikeuden jäsnet Aino Oksala, Pirjo Jalonen ja Anne-Mari
Piiri pieni pyörii – lainvastainen kaavan laadinta...
Sote-uudistus Kalajoen kannalta katsottuna
Kaikkien aikojen ennätys Kalajoen satamassa


text:
Maahanmuuttomyyttien murskaaja: Eurooppalainen monimuotoisuuspolitiikka ja liberalismin uudet haasteet
Eurooppalainen monimuotoisuuspolitiikka ja liberalismin uudet haasteet
Kukin yksilö on kiinnostunut siitä, miten omassa elinympäristössä saa toimia – oli ympäristönä sitten perhe, kaveripiiri, asuinalue tai laajempi poliittinen yhteisö. Rajoja asettavat niin omat läheiset, opettajat kuin hallitsijatkin.
Aikoina jolloin uskonnollinen kokemus oli kokonaisvaltaisempi tapa ymmärtää maailmaa, toimintavapaudet ja toisten sietäminen määrittyivät ennen kaikkea uskontokunnan perusteella. Saksan keisarikunnassa lyötiin Augsburgin uskonrauhalla 1555 lukkoon Cuius regio, eius religio – periaate, joka määräsi että ruhtinaskunnan asukkaiden tuli seurata ruhtinaan uskontoa.
Muiden uskontokuntien edustajat saivat vapauden säilyttää henkensä sen sijaan että heidät olisi poltettu kerettiläisinä. He myös saivat oikeuden poistua maasta menettämättä omaisuuttaan tai kunniaansa. (Saukkonen 2007, 67)
Osmanivaltakunnassa puolestaan Millet- järjestelmä tunnusti alueen merkittävimpien ei-islamilaisten uskonnollisten yhteisöjen eli juutalaisten, kreikkalaiskatolisten ja Armenian kirkkoon kuuluvien olemassaolon ja sisäinen lainkäytön. Yhteisöillä oli veronkanto-oikeus, vastuu koulutuksen järjestämisestä sekä oikeus omaan oikeuslaitokseen perintö- ja perheoikeudellisissa asioissa. (Saukkonen 2007, 71)
Jälleen valistusaikana Immanuel Kant kirjoitti mainiona pitämästään valtiaasta Fredrik II Suuresta, joka sanoi: ”järkeilkää niin paljon kuin haluatte ja mistä ikinä haluatte, mutta totelkaa!” (Kant 1784)
Järkeilynvapauden todelliset käyttömahdollisuudet saattoivat olla hyvinkin rajatut herra Hohenzollernin valistuneen itsevaltiuden oloissa. Voltaire oli Fredrikin hovissa tervetulleempi vieras kuin vaikkapa Hellenser Intelligenzblattin Fredrik-kriittiset oppineet tai Itävallan Maria Teresian sotajoukot, jotka halusivat takaisin pyytämättä ja yllätyksenä viedyn vauraan Sleesian.
Fredrikin ilmauksessa kuitenkin kiteytyy se, mitä erilaisuuden poliittisen organisoinnin on tarkoitus omankin aikamme yhteiskunnassa olla: säilyttää valtion territoriaalinen, demografinen ja taloudellinen hallinta oloissa, joissa väestön jäsenillä on keskenään erilaisia uskomuksia, haluja ja mielipiteitä silmänkantamattomiin.
Pasi Saukkonen (2007) jakaa erilaisuuden poliittisen organisoinnin keinot kolmeen luokkaan: maahanmuuttopolitiikan keinoihin, maahanmuuttajapolitiikan keinoihin ja monimuotoisuuspolitiikan keinoihin.
• Maahanmuuttopolitiikan keinot kiteytyvät passi- ja viisumijärjestelmään, rajavalvontaan ja oleskelulupajärjestelmään. Sen puitteissa päätetään, ketkä ovat kelpoja astumaan territoriolle ja ketkä jätetään ulkopuolelle.
• Maahanmuuttajapolitiikan keinot tähtäävät uudessa yhteiskunnassa tarvittavien tietotaitojen perehdyttämiseen vaiheessa, jossa pysyvä oleskelu territoriolla on jo sallittua.
• Monimuotoisuuspolitiikka tarkoittaa kaikkia toimia, joita tehdään koko yhteiskunnan valmistamiseksi etniseen ja kulttuuriseen monimuotoistumiseen, eri kehityksen lieveilmiöiden ennakoimiseksi sekä kielteisten seurausten ehkäisemiseksi ja kontrolloimiseksi. Perinteinen vähemmistöpolitiikka on osa sitä, mutta lisäksi myös valtaväestön oletetaan muuttuvan ja tarvitsevan uusia tietoja, taitoja ja asenteita.
Monimuotoisuuspolitiikalla on takanaan suvaitsemattomuuden historia
Eurooppa on aina ollut alueellisesti, etnisesti ja kulttuurisesti monimuotoinen ja muuttuva. Baskit, katalaanit, bretagnelaiset, friulit, ruteenit, etelätirolilaiset, walesilaiset ja romanit ovat olleet Euroopassa ties kuinka monta vuosisataa, puhumattakaan saamelaisväestöstä. Useat uskonnolliset suuntaukset ja poliittiset päätökset uskonnollisten vähemmistöjen asemasta ovat muovanneet Euroopan ja koko maailman karttaa. Puola on välillä ollut suurvalta, välillä hävinnyt kokonaan vain ilmestyäkseen uudelleen Euroopan kartalle ja pienentyäkseen jälleen.
Suurimman osan Euroopan historiaa hallitsijoiden tavoitteena oli ennemmin erojen eliminoiminen, korkeintaan niiden sietäminen kuin erilaisten vapauksien turvaaminen. Vähemmistön annettiin olla rauhassa vain, jos hallitsija ei nähnyt sitä uhaksi auktoriteetilleen.
Sanaa ”refugee” (ransk. refugié) käytettiin ensimmäisen kerran niistä Ranskan hugenoteista, jotka pakenivat Britanniaan vuonna 1685, Nantesin ediktin mitätöimisen jälkeen. Nantesin edikti oli turvannut hugenoteille veristen uskonsotien jälkeen yhtäläiset uskonnonvapaudet ja elinkeinovapau det katolisiin nähden. Ludvig XIV paitsi peruutti ediktin, myös määräsi hugenottien kirkot tuhottaviksi, koulut suljettaviksi ja legitimoi jo aiemmin alkaneet pakkokäännytykset katolisuuteen. Koska monet pelkäsivät noin vuosisata aiemmin päättyneiden uskonsotien ja hugenottien massamurhien alkavan jälleen, satojatuhansia Ranskan protestantteja pakeni Englannin lisäksi myös Uuteen Maailmaan sekä Ranskaa reunustaviin protestanttivaltaisiin maihin. (Alcock 2000, 6-7)
Protestanttinen Englanti ei ollut erityisen suvaitsevainen omia vähemmistöuskontojaan kohtaan. Elisabetin aikana protestantismista tuli valtionuskonto ja kuningattaresta kirkon pää. Uskonharjoitusta säädeltiin ankarasti, joten myös protestanttien alavähemmistöt kuten puritaanit ja anabaptistit saivat tuntea kruunun rautavoiman nahoissaan (Sihvola 2011, 231).
Katolisia alettiin vainota 1500 – luvun lopulla osittain Espanjan ekspansiopyrkimysten ja Elisabetiin kohdistuvien paavillisten törkystunttibullien vuoksi. Kuitenkin myös pitkään Espanjan ”Voittamattoman Armadan” murskaamisen jälkeen ”papisteihin” suhtauduttiin varsin vihamielisesti. Katolinen Jaakko II ehti kyllä olla kuninkaanakin vähän aikaa, mutta hänet syrjäytettiin, ja epäonnistuneen kruunun takaisinvaltausyrityksen jälkeen 1695 katolisuus kiellettiin, eivätkä katoliset voineet ostaa maata, äänestää tai toimia julkisessa virassa (Alcock 2000, 20-21).
Tyystin oma kysymyksensä oli suhtautuminen aluevähemmistöihin sekä heidän kieleensä ja kulttuuriinsa, johon liitettiin autonomiapyrkimykset ja epälojaalisuus hallitsijaan.
Kuninkaanvallan väheneminen ja nationalismiaatteen nousu silti ennemmin heikensi kuin paransi vähemmistöjen asemaa. Esimerkiksi Ranskassa bretagnen kielen ja kulttuurin systemaattinen poistamistyö sai voimaa etenkin Suuren Vallankumouksen jälkeen. Myös Ranskan lounaisosien baskien ja katalaanien oli pidettävä puupalaa (symbolé) kaulojensa ympärillä vielä varsin pitkälle 1800-lukua rangaistuksena kielensä käyttämisestä. Myöskään Yhdistyneessä Kuningaskunnassa vähemmistökieliä ei erityisemmin suvaittu: vielä 1920–1930-lukujen Skotlannissa gaelinkielistä lasta pidettiin kehitysvammaisena, ja kielen puhumisesta rangaistiin koulussa. (Alcock 2000, 11–20)
Moderni monimuotoisuuspolitiikka alkoi kehittyä toisen maailmansodan jälkeen
Varsinaiseen monimuotoisuuspolitiikkaan on Euroopassa siirrytty katkonaisesti ja hiljalleen, ja sen siemeniä on ollut itämässä jo ennen maailmansotia muun muassa uskonnonvapauskysymyksiä sekä alueellisia kielikysymyksiä ratkottaessa.
Suomen uskonnonvapauslaki 1922 sai aikoinaan Kansainliiton kiitokset. Siinä missä autonomian aikana vain kristityillä oli mahdollisuus tulla Suomen kansalaisiksi, itsenäisessä Suomessa myös juutalaisille ja muslimeille avattiin tämä mahdollisuus (Leitzinger 2011, 12).
Will Kymlickan mukaan kuitenkin toisen maailmansodan traumasta ponnistanut institutionaalinen ihmisoikeuksien hallinnan järjestelmä on ollut erityisen merkittävä tekijä, joka on ohjannut vähemmistöpolitiikkaa kohti todellisempaa monimuotoisuuspolitiikkaa (Kymlicka 2010, 35).
Kymlicka ja Wayne Norman pitävät tärkeänä eritellä neljä vähemmistöryhmää, joiden suhdetta kanssakansalaisiin ja hallitsijoihin monimuotoisuuspolitiikalla säädellään. Näitä ovat kansalliset vähemmistöt, maahanmuuttajaryhmät, uskonnolliset ryhmät sekä sui generis – ryhmät. (Kymlicka & Norman 2000, 18–24; Saukkonen 2007, 42-47)
Kansalliset vähemmistöt. Kansallisia vähemmistöjä ovat 1) alkuperäiskansat kuten saamelaiset Skandinaviassa, intiaanit Yhdysvalloissa ja Kanadassa ja aboriginaalit Australiassa. Lisäksi tähän ryhmään kuuluvat 2) valtiottomat kansakunnat: ryhmät, jotka ovat historiallisesti muodostaneet poliittisen yhteisön, mutta eivät tällä hetkellä ole voineet organisoitua valtioksi. Näitä ovat esimerkiksi baskit ja katalaanit Espanjassa, skotit, pohjoisirlantilaiset ja walesilaiset Britanniassa, quebecilaiset Kanadassa, bretonit Ranskassa, suomenruotsalaiset Suomessa ja etelätirolilaiset ja friulit Italiassa, ruteenit Ukrainassa, Slovakiassa, Valko-Venäjällä ja Puolassa.
Maahanmuuttajaryhmät. Maahanmuuttajaryhmien asema vaihtelee runsaasti riippuen maahantulotavasta, maassaolon muodosta ja sen kestosta.
Maahantulotavat voidaan Annika Forsanderia (2004, 106) mukaillen jakaa
1) työperusteiseen muuttoon
- asiantuntijamuutto
- muu ammattitaitoinen työvoima
- keikkatyöläiset
- kansainväliset harjoittelijat
- Au- pairit ja muut kotitaloustyöntekijät
- urheilijat, valmentajat
- au-pairit ja muut kotitaloustyöntekijät
- sesonkityövoima
2) perheperusteiseen muuttoon
- avioliitot ulkomaalaisten kanssa
- perheenjäsenten jälleenyhdistäminen
3) etnisperusteiseen muuttoon
- inkerinsuomalaisten paluumuutto Suomessa (lakkautettiin 1.7.2011)
- ”etnisten saksalaisten” muutto Saksaan
4) opiskeluun perustuvaan muuttoon
- tutkinto-opiskelijat
- vaihto-opiskelijat
5) eläkeläisten muuttoliikkeeseen
- eläkeläisten paluumuutto
- rotaatiomuutto, esimerkiksi ”etelän” ja Suomen välillä vuodenaikojen vaihtuessa
6) kansainvälisen suojelun perusteella tapahtuvaan muuttoon
- turvapaikkaprosessissa oleskeluluvan saaneet
7) dokumentoimattomaan muuttoon
- oleskeluluvan ja viisumin ylittäjät
- ilman matkustusdokumentteja ja/tai väärennetyillä matkustusdokumenteilla maahan saapuneet tai muutoin viranomaisia harhauttamalla maahan saapuneet; maahan jääneet kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneet
- dokumentoimattomasti maassa oleva ja työskentelevä työvoima
- eristäytyvät ryhmät
- ei-eristäytyvät ryhmät
Sui generis – ryhmät
- afrikkalais-amerikkalaiset Yhdysvalloissa
- romanit Euroopassa
- eräiden Entisen Neuvostoliiton tasavaltojen venäläiset
Monimuotoisuuspolitiikka ja kansalliset vähemmistöt
Kymlickan ja Alcockin mukaan valtiottomilla kansakunnilla voi olla esimerkiksi eri tavoin organisoitu alueellinen itsehallinto (Etelä-Tiroli, Baskimaa, Pohjois-Irlanti, Ahvenanmaa) ja heidän äidinkielellään virallinen asema (esimerkiksi ruotsin kielen asema Suomessa). Niillä voi olla myös oma edustus kansainvälisissä instituutioissa ja vaikkapa oma jalkapallomaajoukkue (Pohjois-Irlanti, Wales ja Skotlanti). Usein niiden erillinen asema ilmaistaan valtion perustuslaissa. (Kymlicka 2010, 36-37; Alcock 2000, 88-122)
Valtiottomien kansakuntien itsehallinnolliset ja kielelliset oikeudet ovat vahvistuneet toisen maailmansodan jälkeen selkeästi, vaikkakin epätahtisesti. Esimerkiksi Pohjois-Irlannin, Baskimaan ja Korsikan konfliktit eskaloituivat verisiksi kriiseiksi juuri samaan aikaan, kun kansainvälinen oikeus alkoi kehittyä entistä kokonaisvaltaisemmin ottamaan huomioon kansallisten vähemmistöjen oikeudet (Alcock 2000, 122-134).
Alkuperäiskansan asema takaa usein erilliset maanomistusoikeudet metsästysmaihin ja pyhiin paikkoihin. Suomi ei kuitenkaan ole ratifioinut ILO:n alkuperäis- ja heimokansoja koskevaa sopimusta 169 eikä näin ole myöskään antanut saamelaisväestölle yhtä laajoja maanomistusoikeuksia kuin esimerkiksi Yhdysvallat osalle intiaaniväestöään (ILO 2011). Alkuperäiskansan asema takaa myös erillisen edustuselimen (esimerkiksi saamelaiskäräjät Suomessa) ja vähemmistökielelle tunnustetun aseman (Kymlicka 2010, 36-37).
Monimuotoisuuspolitiikka ja maahanmuuttajaryhmät
Maahanmuuttajaryhmillä monimuotoisuuspoliittisten toimenpiteiden intensiteetti riippuu runsaasti siitä, mistä maahanmuuttajaryhmästä on kyse. Pysyväisluonteisella oleskeluluvalla maassa asuvat ihmiset ovat laajemmin huomioituja julkisessa taloudessa ja lainsäädännössä kuin dokumentoimattomat henkilöt, opiskelijat ja lyhytaikainen työvoima.
Toisin kuin kansallisilla vähemmistöillä joiden kohdalla korostuu juridis-poliittisen erityisaseman saavuttaminen, maahanmuuttajaryhmien kohdalla tavoitteena on ennemmin yhdenvertaisten toimintamahdollisuuksien turvaaminen, taloudellisen ja sosiaalisen huono-osaisuuden estäminen sekä viranomaisten tietotaitojen vahvistaminen (Kymlicka 2010, 38-39; Saukkonen 2007, 204).
Syrjinnänvastainen lainsäädäntö on syytä mainita tässä yhteydessä. Yhdenvertaisuuslaki kieltää ihmisen syrjimisen ”iän, etnisen tai kansallisen alkuperän, kansalaisuuden, kielen, uskonnon, vakaumuksen, mielipiteen, terveydentilan, vammaisuuden, sukupuolisen suuntautumisen tai muun henkilöön liittyvän syyn perusteella” (Yhdenvertaisuuslaki = YVL 2004/21, § 6). Se myös velvoittaa viranomaisia edistämään sellaisia hallinto- ja toimintatapoja, jotka edistävät yhdenvertaisuuden toteutumista (YVL 2004/21, § 4).
Positiivinen erityiskohtelu on yksi keinoista, jolla on mahdollista edistää laissa säädettyä tavoitetta tosiasiallisesta yhdenvertaisuudesta. Se eroaa syrjinnänkielloista siinä, että se ei ole esimerkiksi työnantajan velvollisuus, vaan sallittu poikkeus syrjinnänkiellosta (Rask 2009, 74).
Sen kohteena ei voi olla mikä tahansa henkilöryhmä tai sen yksittäinen edustaja. Erityistoimien on kohdistuttava ryhmään, joka on jollakin laissa tarkoitetulla syrjintäperusteella epäedullisemmassa asemassa kuin verrokkiryhmä ja/tai jonka olosuhteet ovat epäedullisemmat kuin verrokkiryhmällä. Positiivinen erityiskohtelu ei voi myöskään olla luonteeltaan pysyvää, vaan se on sallittua vain niin kauan kuin tosiasiallinen eriarvoisuus vallitsee. (Rask 2009, 82-83)
Positiivisen erityiskohtelun täytyy näin ollen perustua kulloinkin yhdenvertaisuuden edistämistä koskevaan suunnitelmaan, jossa suosimisen perusteet, rajat ja kriteerit on määritelty (Rask 2009, 82). Esimerkiksi Helsingin kaupunki toteuttaa positiivista erityiskohtelua opetustoimessaan siten, että ne koulut, joiden oppilaaksiottoalueen väestörakenne ennustaa heikoimpia oppimistuloksia, saavat lisäresursseja (Ala-Outinen 2010, 39).
Maahanmuuttajaryhmien kohdalla on syytä myös mainita neuvottelukunnat (Suomessa etnisten suhteiden neuvottelukunta ETNO ja alueelliset ETNO:t), joiden tehtävänä on ETNO:sta annetun asetuksen mukaan ” viranomaisten, kansalaisjärjestöjen ja eduskunnassa edustettuina olevien puolueiden sekä maahanmuuttajien ja etnisten vähemmistöjen välisen vuoropuhelun kehittäminen valtakunnallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla.”
Vuoropuhelu, laadukkaan tiedon hankinta ja sosiaalisen foorumin rakentaminen ovatkin asioita jotka korostuvat ETNO:n työssä. Se ei voi olla poliittisluontoinen edustuselin siitäkään syystä, että maahanmuuttajaryhmien sisäiset poliittiset näkemyserot ovat suuria. Esimerkiksi Suomen somaleja on ollut eduskuntavaaleissa ehdokkaana kaikissa tällä hetkellä eduskunnassa edustettuina olevissa puolueissa Perussuomalaisia lukuun ottamatta. Ihmiset eivät identifioidu ainoastaan etnisyyteen tai kansallisuuteen, vaan myös ikä, sukupuoli, asema työmarkkinoilla, koulutus sekä muu yksilöllinen kokemushistoria vaikuttavat siihen, mitkä asiat kukin yksilö kokee tärkeiksi.
Monimuotoisuuspolitiikka ja Sui Generis ryhmät - esimerkkinä Suomen romanit
Sui Generis – ryhmät ovat huomattavasti pitkäaikaisempia vähemmistöjä kuin ne maahanmuuttajaryhmät, jotka ovat muuttaneet Euroopan valtioihin enemmälti vasta toisen maailmansodan jälkeen. Euroopan romanivähemmistön historia ja organisoitumisen tapa on myös varsin erilainen verrattuna Bretagnen, Walesin tai Etelä-Tirolin kaltaisiin valtiottomiin kansakuntiin. Vaikka valtiottomat kansakunnatkin saattoivat kokea usein vainoa hallitsijataholta, syynä olivat ennen kaikkea itsenäistymis- ja autonomiapyrkimykset tai niiden pelko.
Romanit eivät rajautuneet tietylle territoriolle, vaan liikkuva elämäntapa jakoi väestön ympäri Eurooppaa. Romanien kohdalla vainon syyt liittyivät siihen, että vallitsevan aluepohjaisen ajattelujärjestelmän puitteissa heidät nähtiin epälojaaliksi kurjalistoksi, joka ei kykene elämään vastuullista elämää.
Ruotsi-Suomessa tuli 1637 voimaan hirttolaki, joka antoi luvan tappaa Ruotsi-Suomessa tavatut romanit, ja Romaneilta kiellettiin kaikki kirkolliset toimitukset ja sairaanhoito. Hirttolakien kumoamisenkin jälkeen romanit nähtiin lähtökohtaisesti irtolaisina, ja Suomessa 1900 - luvun puoliväliin saakka romaniväestön assimiloimiseen pyrittiin romanikielen kieltämisellä sekä aktiivisilla huostaanotoilla. (Sosiaali – ja terveysministeriö 2004, 6)
Erityisesti 1970 – luvulta lähtien alkanut romaniväestön olojen hiljattainen kohentuminen Suomessa on konkretisoitunut muun muassa siten, että romanien oikeus kieleensä ja kulttuuriinsa on turvattu perustuslaissa. Romanit ovat Suomessa 1990-luvun lopusta lukien olleet virallinen vähemmistö ja heidän kielellään on vähemmistökielen asema.
Näistä syistä Suomen osalta heidät on erityisesti vuoden 2000 perustuslakiuudistuksen jälkeen syytä nähdä kansallisena vähemmistönä. Tämä kertoo siitä, että ihmisten oikeudellinen, taloudellinen ja poliittinen asema muuttuu, eivätkä jaottelut erilaisiin ryhmiin voi tästäkään syystä olla kiveen kirjoitettuja.
Samanaikaisesti myös neuvottelukunnat (romaniasiain neuvottelukunta) sekä yhdenvertaisuuspoliittiset toimenpiteet koskevat monella tavoin myös Suomen romaneja heidän yhä haasteellisen sosioekonomisen asemansa vuoksi. (Sosiaali- ja terveysministeriö 2004)
Monimuotoisuuspolitiikka ja uskonnolliset ryhmät
Uskonnollisten ryhmien kohdalla monimuotoisuuspoliittinen keskustelu kiteytyy siihen, kuinka laajaa julkista tilaa ja resursointia uskonnon – ja omatunnonvapauden toteuttaminen käytännössä vaatii, kuinka paljon poikkeuksia uskonnollisille ja katsomuksellisille ryhmille sallitaan kaikkia kansalaisia koskevien lakien soveltamisessa ja mikä on kulloinkin katsottu valtion kannalta ”pakottavaksi intressiksi” uskonnon- ja omatunnon vapauden rajoittamiseen (Sihvola 2011, 279).
Mahdollisuuksien tasa-arvo on ollut toisen maailmansodan jälkeisessä YK- järjestelmässä asteittain voimistunut periaate, jonka nojalla uskonnon- ja omantunnonvapautta on pyritty niin suojaamaan kuin rajoittamaankin. Tämän periaatteen mukaan yksilöille on annettava yhtäläiset mahdollisuudet kehittää kykyjään ja edetä elämässä riippumatta etnisyydestä, sukupuolesta ja vakaumuksesta, ja tämä velvoite koskee niin valtioita kuin katsomuksellisia yhteisöjäkin. (Pentikäinen 2008, 165 -173)
Useimmat ihmisoikeussopimukset kannustavat uskonnollisten yhteisöjen hyväksymiseen ja kunnioittamiseen. Uskonnollisten yhteisöjen on puolestaan suostuttava ainakin kahden periaatteen kunnioittamiseen. Ensinnäkin uskonnon- ja omatunnonvapaus pitää sisällään velvollisuuden elää rauhanomaisesti muunlaisia vakaumuksia edustavien yksilöiden ja yhteisöjen kanssa. Toiseksi uskonnollisten yhteisöjen tulee myös antaa jäsenilleen vapaa harkintavalta päätöksenteossa yhteisöön liittymisestä ja siitä eroamisesta. Muutoin yksilöllinen omantunnonvapaus jäisi reaalisesti toteutumatta. (Vrt. Sihvola 2011, 276)
Euroopan ihmisoikeussopimus kieltää ihmisten syrjinnän uskontokunnan perusteella, ja myös sen artiklassa 8 turvattu perhe-elämän perus- ja ihmisoikeussuoja kattaa sen, että lapsen huoltajilla on oikeus päättää lapsensa kasvatuksesta ja myös oikeus kasvattaa lastaan uskonkäsitystensä vaatimusten mukaisesti.
Erilaisten fyysisen ja henkisen väkivallan muotojen katsotaan merkittävällä tavalla rajoittavan ja heikentävän ihmisen kasvumahdollisuuksia, ja siksi perinteellä perusteltuun ruumiillisen koskemattomuuden loukkaamiseen suhtaudutaan yhä penseämmin (vrt. Taskinen 2003).
Uskonnollispohjainen vihapuhe, uhkailu ja liikkumisvapauden rajoitukset, ruumiillisen koskemattomuuden loukkaukset sekä yhteisön kunnialla perusteltu väkivalta eivät nykyisin ole ainoastaan kriminalisoituja. Ihmisoikeussopimukset myös velvoittavat niiden aktiiviseen vähentämistyöhön. Esimerkiksi historiallisesti katsoen tuore, vuonna 1979 laadittu kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskeva yleissopimus (CEDAW) sisältää laajoja velvoitteita poistaa perinteestä kumpuavat käyttäytymiskaavat, joiden nojalla sukupuolet asetetaan eriarvoiseen asemaan yhteiskunnan eri osa-alueilla (Kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskeva yleissopimus, 5§)
Poikkeuksia lakien soveltamisessa sallitaan uskonnollisille yhteisöille yleensä vain, jos niiden uskotaan vahvistavan vähemmistön lojaaliutta lailliseen esivaltaan ja olevan yhteensopivia hallitsijalle tärkeän – 2000-luvulla yleensä mahdollisuuksien tasa-arvoon ja liberalismiin sitoutuneen arvopohjan - kanssa.
Esimerkiksi Britanniassa moottoripyörää käyttävän sikhin ei ole pakko käyttää kypärää. Tämä vapaus pukeutua omantunnon mukaisesti muodostaakin vaaratilanteen vain erivapautta käyttävälle yksilölle onnettomuustilanteessa, muttei vaikeuta ympäröivän yhteisön valinnanvapauksia.
Toisenlainen on ollut suhtautumistapa uskontojen perintö- ja perheoikeudellisiin oikeusistuimiin, koska niiden perustana olevat uskonnolliset oppitekstit asettavat eri sukupuolet tuomioistuimissa lähtökohtaisesti eriarvoiseen asemaan. Britannia on kuitenkin sallinut perintö- ja perheoikeudellisissa kysymyksissä juutalaisen Beth Din – tuomioistuimen. Se ei voi kuitenkaan korvata valtiollisia tuomioistuimia, vaan kuhunkin oikeusasiaan täytyy saada myös lainvoimainen siviilituomioistuimen päätös. Beth Din on myös toimintakykyinen vain, jos molemmat osapuolet hyväksyvät sen. Samoilla yksilönvapaudet turvaavilla reunaehdoilla toimivaan islamilaiseen Sharia- tuomioistuimeen on otettu kielteinen kanta. Tämä kertoo osittain vaikeuksista rajata sallitut poikkeukset yleispätevästi ja siten, että uskonnollisten ryhmien välisen yhdenvertaisuuden periaate säilyy. (BBC News 2008)
Lopuksi – monimuotoisuuspolitiikka ja autoritaarinen liberalismi
Historiallinen katsanto osoittaa, että uskonnollinen, etninen ja kulttuurinen monimuotoisuus on koettu haasteeksi yhteiskunnan integriteetille ja hallittavuudelle aina. Oma aikamme ei tältä osin ole erilainen verrattuna aikaisempiin vuosisatoihin.
Ero on ennemmin erilaisuuden organisoinnin tavassa. Yksilöitä vaaditaan integroitumaan enemmän liberalismin poliittiseen kulttuuriin kuin kansallisiin kertomuksiin ja niiden pohjalta rakennettuihin tapakulttuureihin. (Joppke 2010, 142-144)
Vähemmistöoikeuksien ja ihmisoikeusinstituutioiden vahvistuminen on tarkoittanut sitä, että ihmisen henkilökohtaisilla ominaisuuksilla kuten sukupuolella, ulkonäöllä, etnisyydellä ja uskonnolla pitäisi olla yhä vähemmän merkitystä sen suhteen, pääseekö ihminen poliittisen yhteisön täysivaltaiseksi jäseneksi. Olennaisempaa on yksilöiden omantunnonvapauksien ja kehittymismahdollisuuksien turvaaminen. Oma vakaumus ei myöskään saa muodostaa kykyjen ja kapasiteettien kehittämisen estettä muille henkilöille.
2000 – luvulla on kuitenkin lyöty läpi käytäntöjä, jotka ovat selkeässä ristiriidassa niin uskonnon-, omantunnon-, kuin ilmaisunvapaudenkin kanssa. Niitä on perusteltu liberalistisella retoriikalla, mutta käytännössä niillä heikennetään ihmisten keskeisimpiä perusvapauksia ja yksilöiden mahdollisuuksia päättää itse, millaisia he voivat olla.
Saksan kansalaisuuden hakijat ovat vuodesta 2000 allekirjoittaneet lupauksen, jossa he lupaavat noudattaa maan perustuslakia. Lisäksi Baden-Württembergissä otettiin vuonna 2005 käyttöön haastattelutesti, jossa tarkastetaan, ovatko lupaukseen sitoutuneen henkilön arvot "aidosti" yhtenevät maan perustuslain kanssa. Haastatteluissa udellaan muun muassa mielipidettä homoseksuaalisuudesta, sukupuolirooleista ja terrorismista. Haastattelutestin tekee syrjiväksi ensinnäkin se, että se tehdään vain muslimeille. Omantunnon- ja ilmaisunvapauden kanssa ristiriitaisen testistä tekee se, että väärästä ”arvovalinnasta” haastattelukysymyksissä voi seurata kansalaisuuden myöntämättä jättäminen. (Joppke 2010, 141)
Käytäntö sai oikeusoppineiden tuomion. He katsoivat, että erilaiset mielipiteet eivät muodosta uhkaa liberaalille poliittiselle järjestykselle vaan ovat sen elinehto. Saksan perustuslaki turvaa mielipiteenvapauden. Ihmistä saisi sanktioida vasta, kun mielipiteet muuttuvat konkreettiseksi toiminnaksi ihmisten turvallisuutta ja laillista järjestystä vastaan. Haastattelutestistä ei silti luovuttu senkään jälkeen kun testi itse todettiin perustuslain vastaiseksi. (Joppke 2010, 142)
Myös Ranskan huivikieltoja on perusteltu liberaalilla poliittisella järjestyksellä ja naisten oikeuksilla. Saksansyyrialaisen islamiin erikoistuneen koulutusalan tutkijan, Lamya Kaddorin, mukaan päähuivin käyttöön ei omana aikanamme ole uskonnollista velvoitetta, ja tästä syystä hän ei myöskään itse käytä huivia, vaikka onkin muslimi. Samalla hän muistuttaa, että huivi ei myöskään koskaan ole merkinnyt fundamentalismin symbolia ja univormua kuin vain tiettyjen, erityisesti 1970-luvulta lähtien voimistuneiden uskonnollisten liikkeiden keskuudessa (Kaddor 2011). Näiden liikkeiden totuus ei ole koko totuus, ja varsin moni huiviin pukeutuja pyrkii myös vahvistamaan sen moderneja, vapauksia korostavia sisältöjä (Enderwitz 2009). Vaikka Kaddor ei itse käytä huvia, hän vastustaa huivikieltoa.
Kun Ranska kielsi huivin käytön julkisissa kouluissa ja burqan käytön kaikissa julkisissa tiloissa perusteena ”liberaali ja sekulaari Ranska”, se näin käytännössä kielsi naisia itse päättämästä mitä huivi heille merkitsee. Se myös vahvisti muslimiyhteisön sisäisessä huividebatissa fundamentalistista tulkintaa huivista, ja myös sulki huiviin pukeutuvat naiset entistä voimakkaammin ulos julkisesta tilasta ja niistä kouluista, joissa heillä olisi ollut parhaat mahdollisuudet riisua huivista sen ääriuskonnolliset merkitykset.
Tyystin oma asiansa on Ranskan sisäministeri Eric Bessonin ehdotus siitä, että burqaan pukeutuvilta naisilta evättäisiin Ranskan kansalaisuus (Schmid 2010). Muutos tarkoittaisi käytännössä sitä, että myös naisten poliittiset oikeudet taantuisivat tasolle, jolla ne ovat niissä maissa, joissa huivi on säädetty pakolliseksi.
Liberalismi, kuten mikä tahansa ajattelujärjestelmä, voi tällä tavoin muuttua autoritaarisuudeksi ja fundamentalismiksi, jossa häntä alkaa heiluttaa koiraa ja käytännöt muovautuvat periaatteiden irvikuviksi.
”Monikulttuurisuus” etnisenä ja kulttuurisena monimuotoisuutena ja sitä ohjaavana politiikkana ei muodosta uhkaa ihmisten vapauksien ja toimintakykyjen kehittämiselle. Islamofobian sekä muutospaniikin ohjaama harkitsematon monimuotoisuuspolitiikka puolestaan muodostaa.
Niin tutkijoiden kuin tavan kansalaisten velvollisuutena on ohjata monimuotoisuuspolitiikkaa suuntaan, jossa ihminen voi osallistua julkiseen elämään ja keskusteluun riippumatta siitä, miltä hän näyttää, mihin hän kokee kuuluvansa, mitä hän pitää päällään ja mihin hän uskoo.
Ala-Outinen, Annina (2010) Hyvinvoinnin tukiverkko koetuksella. Helsingin palveluvirastojen toiminta kaupunginosien eriytymisen ennaltaehkäisemiseksi. Helsinki: Helsingin kaupungin tietokeskus. Tutkimuksia 2010: 3. http://www.hel2.fi/tietokeskus/julkaisut/pdf/10_11_12_Tutkimuksia_3_Ala_Outinen.pdf; tarkistettu 29.6.2011
Alcock, Antony (2000): A history of the protection of regional cultural minorities in Europe: From the Edict of Nantes to the present day. Houndmills, Basingstoke, Hampshire, London: Macmillan press ltd.
BBC News (2008): Religious courts already in use. http://news.bbc.co.uk/2/hi/uk_news/7233040.stm tarkistettu 29.6.2011
Enderwitz, Sabine: The headscarf is not the headscarf. http://en.qantara.de/The-Headscarf-Is-Not-the-Headscarf/9589c9688i1p663/ tarkistettu 29.6.2011
Forsander, Annika: Maahanmuuton merkitys väestökehityksen kannalta. Teoksessa Väestökehitykseen vaikuttaminen – tulisiko syntyvyyttä ja maahan muuttoa lisätä? Tulevaisuusselonteon liiteraporrti 2. Valtioneuvoston kanslia, Helsinki 2004
ILO (2011) Convention N:o 169. http://www.ilo.org/indigenous/Conventions/no169/lang--en/index.htm 29.6.2011
Kaddor, Lamya (2011) Why I as a Muslim Woman don’t wear a headscarf. http://en.qantara.de/Why-I-as-a-Muslim-Woman-Dont-Wear-a-Headscarf/15855c15997i1p77/index.html tarkistettu 29.6.2011
Kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskeva yleissopimus. http://www.finlex.fi/fi/sopimukset/sopsteksti/1986/19860068/19860068_2 tarkistettu 29.6.2011
Kant, Immanuel (1784) Vastaus kysymykseen: mitä on valistus? Suomentanut Tapani Kaakkuriniemi. Teoksessa Koivisto, Juha, Mäki, Markku & Uusitupa, Timo(1995, 2007): Mitä on valistus? Tampere: Vastapaino. http://www.vastapaino.fi/vp/ekirjat/valistus.pdf tarkistettu 29.6.2011
Kymlicka, Will (2010) The rise and fall of multiculturalism? New debates on inclusion and accommodation in diverse societies. Teoksessa Vertovec, Steven ja Wessendorf, Susanne: The Multiculturalism Backlash. European Discourses, policies and practices. London: Routledge
Kymlicka, Will & Norman, Wayne (toim.) (2000) Citizenship in Diverse Societies. Oxford: Oxford University Press.
Leitzinger, Antero (2010) Mansikkamaan Vartijat - Muistelmia ulkomaalaishallinnosta eri vuosikymmeniltä. Helsinki: Maahanmuuttovirasto, East West Books <http://www.migri.fi/download.asp?id=Mansikkamaan+vartijat+-historiikki;2039;%7B307E2A5C-B0BA-4D54-BB3A-5F76BFFE16B4%7D> tarkistettu 29.6.2011
Pentikäinen, Merja (2008) Creating an Integrated society and recognising differences. The Role and Limits of Human Rights, with Special Reference to Europe. Rovaniemi: Lapland University Press. http://www.doria.fi/bitstream/handle/10024/66750/Merja_Pentik%C3%A4inen_v%C3%A4it%C3%B6skirja.pdf?sequence=1 tarkistetty 29.6.2011
Rask, Riikka (2009) Positiivinen erityiskohtelu työelämässä. Teoksessa Jalanko, Risto, Siiki, Maria: Kirjoituksia työoikeudesta. Helsingin hovioikeuden julkaisuja. Helsinki: Hakapaino. http://www.oikeus.fi/uploads/l0aqld391v1ju.pdf tarkistettu 29.6.2011
Saukkonen, Pasi (2007): Politiikka monikulttuurisessa yhteiskunnassa. Helsinki: WSOY oppimateriaalit.
Schmid, Bernhard (2010): Burka not welcome. http://en.qantara.de/Burka-not-Welcome/9591c9690i1p663/ tarkistettu 29.6.2011
Sihvola, Juha (2011): Maailmankansalaisen uskonto. Keuruu: Otava.
Sosiaali- ja terveysministeriö (2004): Suomen Romanit – Finitiko romaseele. Helsinki: Sosiaali- ja terveysministeriön esitteitä 2004:2. http://www.stm.fi/c/document_library/get_file?folderId=28707&name=DLFE-3778.pdf&title=Suomen_romanit____Finitiko_romaseele_fi.pdf tarkistettu 29.6.2011
Taskinen, Sirpa (toim.) (2003): Lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja pahoinpitelyn selvittäminen. Asiantuntijaryhmän suositukset sosiaali- ja terveydenhuollon henkilöstölle. Stakes. Oppaita 55. Saarijärvi.
Yhdenvertaisuuslaki. http://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2004/20040021 tarkistettu 29.6.2011
Lähettänyt Heikki Kerkkänen klo 7:42 ip.
Eurooppalainen monimuotoisuuspolitiikka ja liberal...

matches:
sui generis
Sui generis
§ 6
§ 4
Sui Generis
Sui Generis


text:
Venäjän porno HD Video - 24 - scrapbook-archivers.com
Venäjän porno HD Video - 24
Elinten on tietyt muodot ja suorittaa erilaisia yksittisi toimintoja. Maksassa, esimerkiksi, on elintrke elin, joka on vastuussa monista asioista kuten detoxifying elimistn ja tuottaa biokemikaalit, nimeltn sappi, auttaa ruoansulatusta. Maksan koostuu hermostunut, Side ja lihaskudoksen. Koska viime tekniikkaa, jonka avulla tutkijat voivat perehty aivot hypnoosi myt olemme voineet itse nhd muutokset, jotka tapahtuvat aikana.
Kyttmll positroni pstjen tekniikka (PET) Skannaa ja magneettikuvaus (MK) sek rsykkeiden (EEG), Vide ovat seuranneet aivot reagoivat hypnoosi ja he ovat lytneet, ett aivojen kokea tietyt, hyvin todellisia muutoksia hypnoosin aikana. d) Venäjään, ristiseln ja coccygeal hermot. Kuva tmn henkiln, he kvell hitaasti, he romahti hartiat, ne nyttvt synkk, silmt on katsoa alas lattialle. Mit net. Joku, joka on masentunut. Kukaan ptt olla masentunut, mutta se ei ole vain henkinen tila, kuten olemme nhneet, on mys tiettyj kehon kuva (tai erityisen elimen fysiologia).
Tekemll nin ne ovat alitajuisesti edelleen tekemn ptksen olla masentunut. On niin paljon tietoa oppia kova aihe. Suurin osa opiskelijoista Venäjän porno HD Video - 24 oppimista Vennäjän nimi esim lihaksia, hankala. Tissue - leiptekstiss vain 4 kudostyyppej: lihasten; hermostuneita; epiteelin; ja sidekudoksen. Kudos koostuu solun ryhmiss ymprivn asiaa, jotka molemmat toimivat yhdess Venäjän porno HD Video - 24 Venääjn.
Kntpuoli haluat Venäjän porno HD Video - 24 liian opiskelua liian. Jos teill ei ole elm ulkopuolella anatomia tutorials, voit Ryhmä pornoa perdos - sivu 2 tulla palanut ja harkita pudottamalla kurssin. Lisksi oman opiskelun laatu on uhattuna.
On Vide trke saada oikeat fysiologia kysymyksi auttaa siirt teidn tentit. Olen hieroja.
Toinen pojista kuoli nuorena sairauteen. Mntyranta Vdeo ensimminen suomalainen urheilija, joka antoi positiivisen dopingnytteen. Vuoden Viddo amfetamiinikryn taustoista ja syist on kiistelty viime vuosiin asti. Ruotsalaisen Venäjän porno HD Video - 24 ptoimittaja kysyi kerran pkirjoituksessaan, miss kohtaa sisustaminen alkaa ja pttyy.
Sellaiseen kysymykseen en min, herra paratkoon, osaa antaa vastausta, mutta tiedn Venäjän porno HD Video - 24, ett meill sisustaminen ei ainakaan ala eteisest. Itsellni on changen urheilurintsikat. Litist kohtuu mukavasti, mutta eihn nuo nyt ihan paikoillaan pysy. :( Haluaisin, ett meill olisi kutsuva eteinen. Olen nyt kaksi kuukautta yrittnyt oorno aikaiseksi ottaa siit valokuvan, jotta voisin lhett kuvan ystvlleni. Hn on luvannut korjata eteisemme. Hnen eteisessn ei ole mitn.
VUOSIKYMMENEN TAITTEESSA Mntyranta pyysi ystvns hoitamaan kokoelma-asian tyylikksti maaliin. Joissakin kodeissa tiet jo eteisess, Venämän kaikki on harmonista ja oikein. Feng shui virtaa. On tasapainoista. Jarno : Sisustus on syntynyt, kun yhdistimme tavaramme ja tydensimme kokonaisuutta kirppis- ja antiikkilydill. Pidmme molemmat elm nhneist ja uniikeista asioista, joten suurin osa tavaroista ja huonekaluista on hankittu kytettyin.
M en myskn ymmrr tt vanhaa koulukuntaa, jonka mukaan lapsen pit antaa itke. Vaikka musta vlill tuntuu, ett Minime ei en itsekn muista, mit oikein itki, kyll nin pienell lapsella on aina joku syy itkuunsa, jotain se yritt kertoa.
Ei se sit kiusallaan Femdom Mature Porn Tube, vaikka siltkin vlill tuntuu.

matches: HD HD HD HD HD HD HD