Auran kulttuuritoimen perusavustukset | Aura
Kokous 6.6.2019
Auran kulttuuritoimen perusavustukset
Vapaa-aikalautakunta, kokous 6.6.2019
§ 24 Auran kulttuuritoimen perusavustukset
AurDno-2019-273
Marjaana Tamminen, Vapaa-aikasihteeri, marjaana.tamminen@aura.fi
Kulttuuritoimen talousarviossa avustuksiin on varattu vuonna 2019 yhteensä 2.000 €. Vuonna 2019 kulttuuritoimen avustukset jaetaan perusavustuksena ja kohdeavustuksena (vapaa-aikaltk 21.3.2019). Kulttuuritoimen perusavustukset olivat haettavana huhtikuun 2019 ajan.
Kulttuuritoimen avustusten myöntämisessä on noudatettu seuraavia periaatteita:
Auran kunnan kulttuuritoimen avustusten tarkoituksena on edistää auralaisten kulttuurialan harrastusmahdollisuuksia sekä lisätä kunnan viihtyisyyttä tuottamalla kulttuuripalveluja kaikenikäisille kuntalaisille. Kohdeavustusta myönnetään paikalliseen kulttuuritoimintaan.
"Kuntien kulttuuritoiminnasta annetussa laissa kulttuuritoiminnalla tarkoitetaan tässä laissa taiteen harjoittamista ja harrastamista, taidepalvelusten tarjontaa ja käyttöä, kotiseututyötä sekä paikallisen kulttuuriperinteen vaalimista ja edistämistä. "(Laki kuntien kulttuuritoiminnasta 728/92, §2.)
Määräaikaan mennessä hakemuksensa jättivät seuraavat auralaiset yhdistykset:
- Auran Nuorisoseura ry (sirkuskoulu, teatteripainotteinen päiväleiri sekä väri-ilottelu vanhemmalle väelle).
- MLL Auran yhdistys ry (tanssitan vauvaa, satutunnit, lasten kauneimmat joululaulut)
- Taideyhdistys Ars Auranmaa ry (Runon ja suven ilta, jurytettu "Kesäkuvia" -näyttely)
Vuonna 2017-2018 myönnetyt sekä kuluvana vuonna 2019 haetut perusavustussummat nähtävissä alla:
HAKIJA 2017 2018 2019
Auran Nuorisoseura ry 1000
MLL Auran 200 500 300
yhdistys ry
Taideyhdistys 200 300
Ars Auranmaa ry
Yhteensä 200 700 1600
Vapaa-aikalautakunta myöntää vuodelle 2019 kulttuuritoimen perusavustukset seuraavasti:
Auran Nuorisoseura ry 1000e
MLL Auran yhdistys ry 300e
Taideyhdistys ARS Auranmaa 300e
- Tuen maksamisen edellytyksenä on että kaikki avustusohjeessa pyydetyt liitteet toimitettava ennen tuen maksamista.
- Avustusta saanut yhdistys on velvollinen antamaan lautakunnalle seuraavan vuoden maaliskuun 31. päivään mennessä selvityksen myönnettyjen varojen käytöstä sitä varten laaditulle raportointilomakkeelle. Yhdistyksen saama avustus tulee käyttää siihen tarkoitukseen, johon se on myönnetty. Mikäli yhdistys ei anna hyväksyttävää selvitystä saamansa avustuksen käytöstä voidaan myönnetty avustus periä takaisin..
- Mikäli yhdistys on jo saanut avustusta Auran kunnalta toimintaansa, tätä avustusta ei voida käyttää jo tuetun toiminnan tukemiseen.
Jäljelle jäävä summa 400e julistetaan haettavaksi kohdeavustuksena.
Päätösehdotuksen mukaan.
Ritva Vainio jääväsi itsensä pykälän käsittelyn ajaksi.
Avustusohje2019.pdf.pdf (pdf, 41 kt)
Päätökseen tyytymätön voi tehdä kirjallisen oikaisuvaatimuksen.
Viranomainen, jolle oikaisuvaatimus tehdään, osoite ja postiosoite
Auran vapaa-aikalautakunta
PL 24, Nikkarinkuja 8
Oikaisuvaatimus on tehtävä 14 päivän kuluessa päätöksen tiedoksisaannista. Kunnan jäsenen katsotaan saaneen päätöksestä tiedon seitsemän päivän kuluttua siitä, kun pöytäkirja on asetettu yleisesti nähtäväksi. Asianosaisen katsotaan saaneen päätöksestä tiedon, jollei muuta näytetä, seitsemän päivän kuluttua kirjeen lähettämisestä, saantitodistuksen osoittamana aikana tai erilliseen tiedoksisaantitodistukseen merkittynä aikana.
§ 20 Kokouksen työjärjestys
§ 21 Pöytäkirjantarkastus
§ 22 Auran nuorisovaltuusto v.2019-2020
§ 23 Auran vapaa-aikatoimen perusavustukset
§ 25 Muut asiat


Kaavoitus | Utsjoki
Koulujen tiedotteet
Kaavoittaminen on maankäytön suunnittelua, jota ohjaa maankäyttö- ja rakennuslaki.
Kaavoituksesta yleisesti
Suunnittelujärjestelmän perustana on yleispiirteisestä yksityiskohtaiseen etenevä kaavajärjestelmä. Maakuntakaavan laatimisesta vastaa maakunnan liitto ja sen hyväksyy maakunnan liiton liittovaltuusto. Kaavan vahvistaa ympäristöministeriö, minkä jälkeen se saa lainvoiman. Kunnan tehtävänä on laatia yksityiskohtaisemmat yleiskaavat ja asemakaavat. Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus seuraa kunnan kaavoitustoimea ja sillä on mahdollisuus puuttua oikaisukehotuksella ja valittamalla kunnan päätöksiin, jos ne eivät ole lain mukaisia.
Kaavoista muodostuu ns. kaavahierarkia. Sillä tarkoitetaan, että ylemmänasteinen kaava ohjaa alemmanasteisen kaavan laatimista. Kun kaava on valmistunut ja se on hyväksytty, se korvaa ylemmänasteisen kaavan. Siten yhdellä alueella on aina voimassa vain yksi kaava.
puh. 0400 158 561
Maakuntakaava on yleispiirteinen maakunnan alueidenkäyttösuunnitelma, jonka lähtökohtana ovat maakuntasuunnitelman tavoitteet ja strategiat. Maakuntakaava on ohjeena laadittaessa tai muutettaessa alueellisesti alemmanasteisia kaavoja, eli yleis- ja asemakaavoja sekä ryhdyttäessä muutoin toimenpiteisiin alueidenkäytön järjestämisessä.
Maakuntakaavoituksesta Utsjoen, Inarin ja Sodankylän kuntien alueella huolehtii Lapin liitto. Pohjois-Lapin maakuntakaava on tullut lainvoimaiseksi 27.12.2007.
Yleiskaavoituksen tehtävänä on kunnan tai sen osan yhdyskuntarakenteen ja maankäytön yleispiirteinen ohjaaminen sekä toimintojen yhteen sovittaminen. Yleiskaava -nimitystä käytetään silloin, jos samassa yhteydessä suunnitellaan kunnan alue kokonaisuudessaan. Yleiskaava voidaan laatia myös vaiheittain, jolloin maankäyttöä suunnitellaan teema tai osa-alue kerrallaan. Osayleiskaavaksi kutsutaan yleiskaavaa, joka ei koske koko kuntaa, vaan on laadittu jollekin kunnan osa-alueelle.
Pulmankijärven rantayleiskaava hyväksyttiin kunnanvaltuustossa 9.11.2001
Nuorgamin osa-alueen osayleiskaava sai lainvoiman 5.6.2007
Tenonlaakson rantaosayleiskaavan muutos Nuorgamin kyläalueella hyväksyttiin kunnanvaltuustossa 5.9.2014
Karigasniemen osa-alueen osayleiskaava sai lainvoiman 28.9.2011
Asemakaavassa säännellään yksityiskohtaisesti kunnan rakentamista ja muuta maankäyttöä. Asemakaava voi koskea kokonaista asuntoaluetta asuin-, työ- ja virkistysalueineen tai joskus jopa vain yhtä tonttia. Asemakaavan laatii kunta kunnan kehityksen tai maankäytön ohjaustarpeen edellyttämässä tahdissa. Ajantasa-asemakaava on koostekartta hyväksytyistä ja lainvoiman saaneista asemakaavoista.
Utsjoen kirkonkylälle on laadittu ajantasakaava rakennuskaavoista vuonna 1995. Ennen vuotta 2000 hyväksytyt rakennuskaavat ovat maankäyttö- ja rakennuslain säädösten mukaan nykyisin asemakaavoja. Muilla taajama-alueilla ei ole asemakaavoitusta.
Utsjoen kirkonkylän asemakaavan ajantasaistaminen ja laajentaminen tulee vireille vuoden 2021 aikana.
Maankäyttö- ja rakennuslain mukaan rannoille ei saa rakentaa ilman asemakaavaa tai rakentamisen ohjaamiseen tarkoitettua yleiskaavaa. Jos kaavaa ei ole, rakentamiseen tarvitaan poikkeamispäätös. Ranta-alueiden rakentamista voidaan ohjata ranta-asemakaavalla, jonka laatii maanomistaja.
VOIMASSAOLEVAT RANTA-ASEMAKAAVAT
Aittisuvannon ranta-asemakaava:
Hyväksytty kunnanvaltuustossa 28.10.2004, § 32
Alakönkään rantakaava:
Hyväksytty kunnanvaltuustossa 28.12.1999, § 58
Päätös Lapin ympäristökeskuksessa 21.3.2000
Kuninkaankiven rantakaava:
Hyväksytty kunnanvaltuustossa 11.7.1978, § 44
Vahvistettu Lapin lääninhallituksessa 08.3.1979
Laajennus hyväksytty kunnanvaltuustossa 19.11.1981, § 140
Laajennus vahvistettu Lapin lääninhallituksessa 30.12.1982
Nillavarrin rantakaava:
Hyväksytty kunnanvaltuustossa 29.9.1987, § 72
Vahvistettu Lapin lääninhallituksessa 03.6.1988
Osman ranta-asemakaava:
Hyväksytty kunnanvaltuustossa 29.8.2007, § 54
Osman ranta-asemakaavan muutos:
Hyväksytty kunnanvaltuustossa 20.6.2016, § 25
Ylä-Jalven ranta-asemakaava:
Hyväksytty kunnanvaltuustossa 20.8.2003, § 253
Utsjoen kirkonkylän asemakaavan muutos ja laajennus
Osallistumis- ja arviointisuunnitelma Oassálastin- ja árvvoštallanplána
Asemakaavakartta, luonnos
Asemakaavamerkinnät ja -määräykset S
Maisema ja kulttuuriarvot
Maankäyttö- ja rakennuslain 7 §:n mukaan kunnan tulee vähintään kerran vuodessa laatia katsaus kunnassa ja maakunnan liitossa vireillä olevista ja lähiaikoina vireille tulevista kaava-asioista, jotka eivät ole merkitykseltään vähäisiä (kaavoituskatsaus).
Kaavoituskatsauksen tavoitteena on antaa kokonaiskuva kunnan tämänhetkisestä yleis- ja asemakaavasuunnittelusta. Katsauksessa esitettyjen kohteiden lisäksi voi käynnistyä myös muita hankkeita, joista tiedotetaan erikseen.
Utsjoen kunnanvaltuusto on 29.4.2016 § 16 hyväksynyt korttelit 3,7 ja 8 sekä VR- ja katualueita käsittävän Aittisuvannon asemakaavan. Valtuuston päätöksestä ei ole valitettu, päätös on lainvoimainen.


text:
Eilen, 29.11.Tänään, 30.11.Huomenna, 1.12.Keskiviikko 2.12.Torstai 3.12.Perjantai 4.12.Lauantai 5.12.Sunnuntai 6.12.Maanantai 7.12.Tiistai 8.12.Keskiviikko 9.12.Torstai 10.12. Yle TV1 Maanantai 30.11.
6.42 Lakot ja työmarkkinatilanne 6.52 Osa lapsista ei osaa tehdä kuperkeikkaa 7.13 Ilmastokokous alkaa Pariisissa 7.18 Vihreiden puheenjohtaja Ville Niinistö 7.48 Isac Elliot 8.19 Yhteisöllinen kasvatus 8.44 Jälkihiki HD
Kun Juha Rekola lähti vakoilemaan isosiskon mahdollista poikaystävää vasemmistonuorten kokoukseen, alkoi samalla hänen retkensä Suomen Teiniliiton ytimeen. Mikä tuhosi vaikutusvaltaisen järjestön muutamassa vuodessa? Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Pakkoruotsista valitetaan, mutta vaikeampi juttu on pakkosuomi. Miten pärjätä arjessa ja sopeutua paikkaan, jossa oma äidinkieli on vähemmistön kieli? Suunnittelu ja ohjaus Jenni Siitonen ja Jenny Nyroos. T: Mandart Production. Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Äänitekstitys: suomi.
Tuhmat kuvat. Murdoch tutkii nuoren naisen kuolemaa ja saa selville tämän poseeranneen uskaliaissa alastonkuvissa. Kuvien ottaneen valokuvaajan luota Murdoch saa peräti mieluisan henkilön epäiltyjen listalle. (U) HD Äänitekstitys: suomi. K12 (ahdistus).
Suorassa lähetyksessä haastateltavina valtioneuvos Riitta Uosukainen, näyttelijä-käsikirjoittaja Niina Lahtinen sekä kaikissa maailman itsenäisissä valtioissa käynyt Samu Viljanen. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Erikoislähetys miehen elämästä ja terveydestä. Kuinka jaksaa suomalainen mies? Miksi miehet eivät halua käydä lääkärissä? Vuoden isän puheenvuoro. Ultraäänihoitoa erektiohäiriöön? Lisätietoja: teksti-TV s. 374. Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Osa 4/4. Sotaonni kääntyy raskaaksi rauhaksi. Torjuntavoitot takasivat itsenäisyyden, mutta rauha koetteli suomalaisten oikeustajua. Miten mielialat nyt hoidettaisiin? Viihde pääsi siviiliin, mutta ei unohtanut sotaa. (U) Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Ulkoministeriö on käyttänyt vuosia ja miljoonia suojatakseen kansallisesti tärkeää viestiliikennettä. Konsulttien vetämä operaatio on saavuttanut kyseenalaisia tuloksia. Toimittajana Marko Niemi. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Piiskaavatko jättisäästöt yliopistoja parempiin tuloksiin? Tieteen tuottavuudesta on riidelty koko syksy, mitä sanoo opetusministeri nyt. HD
Vissarioniitit asustavat Siperian taigalla ja uskovat että heidän salaperäinen johtajansa Vissarion, entinen liikennepoliisi nimeltä Sergei, on uudestisyntynyt Jeesus. O: Jaak Kilmi & Arbo Tammiksaar HD Äänitekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Kausi 2, 2/9. Operaatio Genua. Uutistiimi penkoo Yhdysvaltojen terrorismin vastaista politiikkaa ja saa vihiä salaisesta operaatiosta. Wall Streetin protestiliikkeestä raportoiva Neal joutuu pidätetyksi. T: HBO. HD Äänitekstitys: suomi. K7 (väkivalta).
Valtakunnansovittelija: Postin kiistaan on syntynyt sopuTänään 15:30
Mitä yhteiskuntasopimuksen kaatumisesta tai syntymisestä seuraisi?Tänään 15:30
Kendall Jenner jymäytti Instagramissa – fanit sekosivat nakukuvastaMTV.fi (Televisio) | 16:26, 30.11.Putous-tähden rohkeaa vatsatanssia ylistetään somessa: Herkku vartalo, ei yhtään tönkkö!MTV.fi (Televisio) | 15:45, 30.11.Atlantan täydelliset naiset -tähden diivailu suututti ohjelmantekijät – “Hän ei piittaa säännöistä”Mesta.net (Televisio) | 15:24, 30.11.Fitness-Eevi rajusta arvostelusta: Kisaamiseni nostatti ihmisissä suoranaista vihaaMTV.fi (Televisio) | 15:18, 30.11.Kuva: Rillit huurussa -tähti juhli synttäreitään söpössä seurassaMTV.fi (Televisio) | 14:16, 30.11.

matches: HD HD HD HD HD HD HD


text:
10KM 5.8G 1-suuntainen HD / SD-video-audio-digitaalisen Studio-lähettimen linkki STL-järjestelmä FM / TV-asemalle -
FM-lähetin & TV lähetin-IPTV Encoder Kiina toimittaja > Tuotteet > Studio Lähetin Link STL > Digitaalinen STL > Näkymät
10KM 5.8G 1-tie HD / SD Video Audio Digital Studio Lähetin Link STL System for FM / TV-asema
Yhteensä: 3500 USD
Tuote: 3500 USD Toimitus: 0 USD
FMUSER 5.8GHz linkki sarja on täydellinen digitaalinen STL-järjestelmän (Studio Lähetin Link) niille, jotka tarvitsevat lähettää videon ja äänen studiosta etäsijoitettu lähettimen (yleensä vuoren huipulla). Linkin takaa uskomattoman äänen ja videon laatu - punch ja selkeys. Järjestelmä voidaan liittää 110 / 220V AC linja. Encoder on varustettu 1 tapa audiotuloja tai 1 tapa Hdmi / SDI videotulon with1080i / p 720p. STL tarjoaa jopa 10km etäisyyttä riippuen sen sijainnista (egaltitude) ja optinen näkyvyys.
HD Encoder Osa: FC2205 HD SD Video Audio Encoder AV + HDMI + SDI + YPbPr-
High Definition Multimedia Interface, tuki HDCP
SD: 720 × 480 × 60i (NTSC), 720 x 576 × 50i (PAL)
TS DVB-standardi, BNC-liitäntä
1 on 20Mbps
Decoder Osa: FC6401 HD SD Video Audio- dekooderi AV + HDMI + SDI + YPbPr ulos
1pcs FC2205 HD SD Video Audio Encoder AV + HDMI + SDI + YPbPr-
2pcs DSTL-10 10KM STL Link (40CM antenni)
4pcs 3 Meter Gigabit Ethernet-kaapeli
2pcs Virtakaapeli
<< 10KM 5.8G 4 Point Lähetetyt 1 Station Digital HD Video Audio Studio Lähetin Link STL System for FM / TV-asema10KM 5.8G 4-tie SD Video Audio Digital Studio Lähetin Link STL System for FM / TV-asema >>
Kirje Taivas nähneet Lähetä aika 16 / 07 / 02


text:
Eroottinen Seksi Homo Eturauhanen Orgasmi / Eroottinen
Eroottinen seksi homo eturauhanen orgasmi
25.01.2018 Shanell Martines
Tetonas maduras hd viejas gordas sexo gorditas peliculas porno secretarias milf amateur videos dibujos manga gratis de lesbianas tias follando xvideos porno madura follando madre folla video videos porno viejas viejos rusas castingcouch-x videos porno de abuelas zorras dunia montenegro tiffany star porno sexo manga porno gratis xxx porno gratis videos de maduras grandes tube abuelas anal gratis follar bien videos de abuelas masturbandose pareja amateur follando maduras con culos calientes porno de gordas quiero ver porno duro chupadas de lesbianas porn bbw videos ñorno mujeres maduras hard porn party sado videos gratis mujeres vestidas y joven follada romantica enanas moms xxx madura con el colegio orgia swinger sex peliculas porno abuelas chicas calientes chicas amater videos negras grandes follando francheska jaimes porno dibujos manga porno en la playa porno lesbico maduras 18 porno peludas lesbianas amateur xxx madres porno hd tias buenas mamadas jovenes videos porno con bdsm gratis eroticos videos porno sexo gratis lesvianas videos porno follar chicas buenas mamadas chicas masturvandose abuelas ancianas gordas xxx videos porno tetona porno en coños peludos vidios de xxx maduras porno con travestis porno 3d mature putillas follando viejas cachondas blacksonblondes peluda follando vicky storm maduras videos analporn videos hd latinas xxx hd vídeos porno interacial videos porno mature porn videos anal vicky storm maduras tetonas porno gratis sexoxxx video vídeos porno gordos trio follando en casa estrellas porno gratis videos teens viejos porno putas videos porno hratis chochos jovenes ver porno gratis diario ver vídeos de mujeres follando video porno videos tetonas x-art videos de porno intercambios de xexo porno hd teen porn mujeres las mejores videos de travestis follando vídeos porno de chinas xxx vintage español buscar porno hd 1080 porno gratis video porno sexo videopornogratis folladas por webcam sexo fuerte coño pelicula porno manga gratis morena follando tetas jovenes follando sexo transexual vídeos porno amateur español es.
cumlouder videos eroticos pelis porno videos porno xx porn videos de lesbianas gratis porno en castellano erotico trios sexo rico vidios pprno gratis de gordas tetonas follando al fontanero tetudas maduras morenas cachondas videos porno chica xxx hd travestis follando tetonas tori black porn porno españolas sexo hardcore tios buenos follando juntas videos muy guarras videos viejas sexo anal duro porno españoles xxx free culonas y chicas ardientes porno chica xxx gratuitos orgias amater follando gratis amateur porn videos interracial videos de parejas porno playa tetas naturales xxx videos teens gordas mujeres corriendose follando actrices porno follando videos porno videos porno gai sexo videos viejasputas putillas follando con camara oculta xxx videos porno videos de maduras trios amateur x videos porno xxx video porno violacion lisa ann porn 18 porno trios polla larga videos gratis swingers tetona grandes pollas mamada maduras maserati xxx solo porno gratis videos sexo peludo porn porno gartis videos porno maduras videos gratis toro pormo gratis videos tranx videos folladas porno x pierre woodman videos porno videos porno folladas por el mejor porno modelos pelis porn bien videos sasha grey follando gratis latinas chicas desnudas super tetonas follando gratis 18 porno playa paginas porno antiguo follar viejas gratis lesbianas españolas free hombres follando vídeos porno gratis kitty jane anal hd porn tube abuelas video videos amateurs tetona joven tetona masturbandose videos porno gratis en castellano gratis actrices porno gratis videos hentai porno en grupo nuria sexo vidios de tetas jovenes videos morenas videos de paris hilton porn videos travestis peliculas porno gitanas porn videos videos de porno películas porno jovenes sexo masajes videos porno espanol porno viejas gratis de intercambio de parejas follando como follan videos demaduras lenceria porno de viejas peludas follando chicas sexo xxx videos porno lesbico x videos hd videos analporn sexo videopornogratis folladas en castellano gratis xxx castin porno transexuales videos de maduras porno español videos porno bdsm follar de parejas rusas porno gratis maduritas pprno porno asiatica follando putas porno negros chicos porno despedida soltera ver videos videos vodeos xxx maduras chicas chupando polla madre e hija xxx amateur españoles penes grandes tetas xx porno abuelas masturbandose muy zorras mujer mujeres haciendo el coño xxx amateur pelirrojas porno espanol tetas morenas xxx cumlouder español gordas follando xxx chicas buenas folladas es porno asiaticos maduras como follar por el amor videos intercambios orgias videos porno parejas calientes porno amaters polla videos videos cortos porno para parejas haciendo sexo peludo es.
con hombres desnudos tias fallando lesbianas monjas ama de lesbianas muy peludas videos pornos grati como follar gordas tetonas porno lesbianas porno cachas videos pornos gratis blacks on blondes cumlouder gratis bbw videos x de tetonas morenas chicas jovenes follando viejas gratis maduritas gratis de lucía videos masturbacion femenina asiaticas cachondas casting español gratis x ver videos gratis videos porno erotico hentai xxx chicos fetiche madura x ver videos porno eyaculacion femenina porno 3d mature videos porno en español videos maduras rusas putas maduras.
con maduritas videos porno x video porno videos gratis videos viejas gordas masagerooms porno gratis ver videos pornoxx asiaticas masaje y hijo manga gratis xicas desnudas playa peliculas pormo español porno gratis actrices españolas maduras videos porno gratis pollas grande porno anal hd videos viejas prno español videos gordas folladas por culo putasgratis xxx tube ver video porno gordas videos porno amateur follando xx sexo xxx lesbiana rubias tetonas follando fotos gordas maduras sex videos porno gratis nacho vidal anal videos pornos gratis orgias amater follando videos d sexo trans videos porno bueno porno descargar vídeos porno geys chicas follando vifeos porno bbw putas lesbianas penetracion descargar videos de tetonas morenas enana follando jovenes follando en español polla videos porno de maduras videos porno transesual maduras putitas jovenes lesvianas videos porno pollas monstruosas pajas femeninas sex famosa follando porno strapon porno negros penes videos manga sexo duro xxx amateur porn bbw maduras.
... No tietenkin siinä on valta-asetelma, kun toinen on fyysisesti paljon vahvempi. Myös haluaisin kokea anaaliseksiä ja tuntea kun Se laukeaa ja sykkii sisään spermaa. Se toki on kinkyä, jos asetelma kännetään luonnolliseen nähden ylösalaiseksi, jolloin mies alistuu naiselle, kuten sinun tapauksessasi. Se tuntuu ihan hyvältä, mutta itse eturauhasorgasmista olen vielä kaukana. Tästähän myös näkee esim. Minusta tuota "valta asetelmaa" kuvaa hyvin sanonta "nainen antaa miehelle". Minulla on samanlainen kokemus, mutta toisesta näkökulmasta. Jotkut hakee nimenomaan sitä anaaliorgasmia, jopa ilman oman kalun käsittelyä, jotkut vaan haluavat tuntea kalun sisällään. Mies piteli minua myöhemmin hellästi ja kertoi kuinka ihana olen. Saan kyllä peppuorgasmin sauvalla, Aneroksella tai BadBoyllä helpostikin ja ihan kaluun koskematta. Nykyään on kehitetty kannabisperäsuppo, jonka avulla mies saa anaaliorgasmin helposti.
: Eroottinen seksi homo eturauhanen orgasmi
Seksin salat kalev gay spa hinnasto Homoseksuaaliseen hd porn vids rajua panoa
Eroottinen seksi homo eturauhanen orgasmi Hänestä tuleekin sitten ainoa joka tulee mun "pimppiin" sisään. Itse pystyn myös keskittymällä saamaan pelkän siemensyöksyn ilman orgasmituntemuksia. Mistä kohtaa tuntuu hyvältä jne. Tähän voisi vielä lisätä että nämä ovat vähän kuin saman kolikon kaksi eri puolta. P Jonain päivänä vielä makaat sidottuna Raavaan Miehen käsittelyssä, tulet kokemaan sellaisia tuntemuksia, joita et osaa kuvitellakaan. Kun välillä näkee nuorten ihmisten alle 18v laittavan Kik-seuranhakuilmoituksia nettiin, niin onko ne jotain pervoja jotka valehtelevat ikänsä ja haluavat raiskata lapsia vai ovatko he sen ikäisiä mitä väittävätkin olevansa. Eroottinen seksi homo eturauhanen orgasmi naiset ohjaavat kalunkin sisäänsä itse varmaan peläten että mies yrittää kakkoseen:
HOT POJAT SEX HOMOSEKSUAALISEEN KYLPYLÄT ETELÄSUOMI 645
KINKY NOVELLIT GAY ITÄKESKUS HIERONTA
Helsinki escort helsinki gay escorts
Teijan seksi homoseksuaaliseen panokoulu
Seksiasennot kuvia 3d anime porn homoseksuaaliseen
gay hotpojat tampere sihteeri escorts
seksiasennot kuvat thai hieronta homoseksuaaliseen porvoo

matches: hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiArkkitehtuurianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiVärikäsTietokoneetViileäSöpöKukkaHauskaPelitTytötteHDLomaKuumaElääLogoRakkausElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisää	Kotiin / Abstrakti / tie väriaine tapetti HD	tie väriaine tapetti HD
3,435 näkymät
0	tie väriaine tapetti HD
Tässä on kokoelma tie väriaine tapetti HD työasemien, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä 5dwallpaper.com, on yli satoja tuhansia taustakuvat ovat ladattavissa. Voit ladata Jokainen Taustakuva ilmaiseksi.
Saumaton Toistuvat Solmuvärjäys Taustaa
Jos Like This tie väriaine taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Love Peace Edellinen: Star Trek tapetti HD
seuraava: victorian taustakuva HD
rikkakasvien taustakuvia HDHarley Davidson tapetti HDsöpö taustakuvia hd Downloadhipster tapetti High Resolution DownloadNFL tapetti HD DownloadMural tapetti HDLouis Vuitton tapetti HDriikinkukko tapetti HDgirly taustakuvia HDtaustakuvia Android Resolution Download Suunnitellut 5dwallpaper.com | Powered by zuuur.com	© Copyright 2016, Kaikki oikeudet pidätetään	Siirry alkuun

matches: HD HD HD HD HD HD HD hd HD


Verohallituksen päätös ennakonpidätyksen… 74/1997 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1997 › 74/1997
Verohallitus on 20 päivänä joulukuuta 1996 annetun ennakkoperintälain (1118/96) 6 §:n 3 momentin 2 kohdan nojalla määrännyt:
Ennakonpidätys palkasta ja muusta ennakonpidätyksen alaisesta tulosta toimitetaan siten kuin 20 päivänä joulukuuta 1996 annetun ennakkoperintäasetuksen (1124/96) 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12 ja 15 §:ssä on säädetty ja tällä päätöksellä määrätään.
Ennakonpidätys yhteissuorituksesta ja merityötulosta
Suorituksesta, joka maksetaan kahdelle tai useammalla yhteisesti, ennakonpidätys toimitetaan 50 %:n suuruisena. Lääninverovirasto jakaa tulon ja ennakonpidätyksen suorituksen saajien kesken, jos lääninverovirastolle toimitetaan asiasta selvitys.
Tuloverolain (1535/92) 74 ja 75 §:ssä tarkoitetusta merityötulosta ennakonpidätys toimitetaan merityötuloa varten verokorttiin merkittyjen pidätysprosenttien mukaan siten kuin ennakkoperintäasetuksen 4, 5, 6 §:ssä sekä 8 §:n 2 ja 3 momentissa on säädetty. Merityötuloa varten säädettyjen pidätysprosenttien puuttuessa ennakonpidätys toimitetaan muuta palkkatuloa kuin merityötuloa varten määrättyjen pidätysprosenttien mukaan 7 prosenttiyksiköllä alennettuna. Jos verokorttiin on merkitty ennakkoperintäasetuksen 4 §:ssä tarkoitettu perus- ja lisäprosentti, alennetaan edellä tarkoitetulla tavalla vain perusprosenttia. Näin saadusta ennakonpidätyksen määrästä vähennetään 200 mk jokaiselta kalenterikuukaudelta, jolta palkansaaja on oikeutettu tuloverolain 97 §:n 4 momentissa tarkoitettuun vähennykseen (cross-trade -vähennys).
Eläkkeestä, määräaikaisena työkyvyttömyyseläkkeenä maksettavasta kuntoutustuesta ja elinkorosta ennakonpidätys on toimitettava verovelvolliselle eläkettä varten määrätyn henkilökohtaisen prosenttiluvun mukaan, jos verovelvollinen esittää verokortin tai muun määräyksen henkilökohtaisesta pidätysprosentista, tai maksaja on saanut tiedon eläkkeestä toimitettavasta pidätysprosentista ennakkoperintälain 10 §:ssä tarkoitetulla tavalla tahi erikseen verotoimistosta.
Jos verovelvolliselle ei ole määrätty eläkkeestä toimitettavaa ennakonpidätystä varten henkilökohtaista pidätysprosenttia, ennakonpidätys eläkkeestä ja elinkorosta on toimitettava siten kuin palkasta ennakkoperintäasetuksen 4, 5 ja 6 §:ssä on säädetty.
Maksettaessa eläkettä tai elinkorkoa aikaisemmin maksetun eläkkeen tai elinkoron lisäksi tahi kertasuorituksena taikka taannehtivasti useammalta maksukaudelta ennakonpidätys toimitetaan 50 %:n suuruisena. Ennakonpidätystä ei kuitenkaan toimiteta, jos tässä tarkoitettu suoritus on enintään 100 markkaa.
Kansaneläkkeestä ja perhe-eläkelain mukaisesta perhe-eläkkeestä ennakonpidätys on toimitettava jäljempänä esitetyin rajoituksin siten kuin 4 §:ssä on määrätty.
Perhe-eläkelain mukaisesta lesken eläkkeestä ennakonpidätys toimitetaan 30 %:n suuruisena, ellei maksajalla ole 4 §:ssä tarkoitettuja verovelvollisen ennakonpidätystietoja.
Kansaneläkkeestä ja perhe-eläkelain mukaisesta perhe-eläkkeestä ennakonpidätys toimitetaan 4 §:n 3 momentissa tarkoitetuissa tapauksissa 30 prosentin suuruisena. Ennakonpidätystä ei kuitenkaan toimiteta, jos tässä tarkoitettu suoritus on enintään 100 markkaa.
Jos kansaneläke tai perhe-eläkelain mukainen muu eläke kuin lesken alkueläke on enintään 450 markkaa kuukaudessa tai verovelvollinen saa perhe-eläkelain mukaista ennen 1.7.1990 alkanutta lapsen eläkettä tahi pelkästään perhe-eläkelain mukaista muuta eläkettä kuin lesken alkueläkettä, eläkkeestä ei ole toimitettava ennakonpidätystä, ellei kansaneläkelaitokselle ole annettu ennakonpidätykseen velvoittavaa määräystä ennakkoperintälain 10 §:ssä määrätyllä tavalla tai erikseen verotoimistosta. Ennakonpidätystä ei myöskään toimiteta täysimääräistä kansaneläkettä tai ennen 1.7.1990 alkanutta perhe-eläkelain mukaista lapsen eläkettä tahi pelkkää perhe-eläkelain mukaista muuta eläkettä kuin lesken alkueläkettä saavalle maksettavasta 4 §:n 3 momentissa tarkoitetusta kansaneläkkeestä tai perhe-eläkkeestä, joka on kertynyt vain maksuvuodelta.
Kansaneläkelaitoksen maksaessa takautuvasti muulta kuin maksuvuodelta veronalaista eläkettä samalta ajalta, jolta verovelvollinen on saanut kansaneläkelaitoksen maksamaa verovapaata eläkettä, ennakonpidätys toimitetaan eläkkeiden erotuksesta 15 %:n suuruisena. Maksuvuodelta takautuvasti maksettavasta eläkkeestä ennakonpidätys on 15 % koko takautuvan eläkkeen määrästä kuitenkin enintään eläkkeiden erotus. Jos aikaisemmin maksettu eläke on ollut veronalaista, ennakonpidätys eläkkeiden erotuksesta toimitetaan siten kuin 4 §:n 3 momentissa on säädetty.
Vakuutetulle suoritettavasta sairausvakuutuslain mukaisesta päivärahasta ja erityishoitorahasta, kuntoutusrahalain (611/91) 14, 15 ja 17 §:n mukaisesta ja muusta kuin eläkkeen lisäksi maksettavasta kuntoutusrahasta sekä muusta sairausvakuutuslain tai kansaneläkelain nojalla tulojen tai elatuksen vähentymisestä maksettavasta korvauksesta ennakonpidätys on toimitettava ennakkoperintäasetuksen 4 ja 5 §:ssä säädetyllä tavalla palkkaa varten määrättyjen pidätysprosenttien mukaan korotettuna 2 prosenttiyksiköllä. Pidätysprosenttia ei koroteta, jos verokortissa on määräys, jonka mukaan pidätysprosentti nousee tulojen kasvaessa tai jos verokortissa on verotoimiston ennakkoperintälain 18 §:n nojalla antama määräys pidätysprosentin suuruudesta.
Jos suorituksen maksaja ei ole saanut ennakkoperintälain 10 §:ssä tarkoitetulla tavalla pidätyksen toimittamista varten tietoja eikä verovelvollinen esitä suorituksen maksajalle verokorttia, ennakonpidätys toimitetaan prosenttimääräisenä seuraavasti:
Sairausvakuutuslain mukainen korvaus ja muu kuin eläkkeen lisäksi maksettava kuntoutusraha mk/päivä Ennakonpidätysprosentti
Ennakonpidätys sairausvakuutuslain nojalla maksettavasta enintään 60 markan määräisestä päivärahasta on toimitettava 1 ja 2 momentista poiketen 20 %:n suuruisena. Ansiotyössä olevalle verovelvolliselle vähimmäismääräisenä maksettavasta äitiys- tai vanhempainrahasta ennakonpidätys on kuitenkin toimitettava 40 %:n suuruisena. Ennakonpidätystä ei kuitenkaan toimiteta edellä tässä momentissa tarkoitetuista suorituksista eikä kuntoutusrahasta, jos suoritus on enintään 20 markkaa päivää kohti.
Tartuntatautilain (583/86) nojalla maksettavasta päivärahasta ja ansionmenetyskorvauksesta ennakonpidätys toimitetaan edellä 1―3 momentissa tarkoitetulla tavalla.
Eläkkeensaajan saadessa lisäksi kuntoutusrahaa, toimitetaan kuntoutusrahasta ennakonpidätys 40 %:n suuruisena. Jos eläke, jonka lisäksi kuntoutusrahaa maksetaan, on enintään 450 markkaa kuukaudessa, eikä siitä ole 5 §:n 3 momentin nojalla toimitettava ennakonpidätystä, ei ennakonpidätystä ole toimitettava myöskään kuntoutusrahasta, ellei maksajalle ole annettu ennakonpidätyksen toimittamiseen velvoittavaa määräystä erikseen verotoimistosta.
Harkinnanvaraisesta kuntoutusavustuksesta ennakonpidätys toimitetaan siten kuin ennakkoperintäasetuksen 4 ja 5 §:ssä on säädetty. Jos verovelvollinen saa samanaikaisesti muuta ennakonpidätyksenalaista tuloa, ennakonpidätys toimitetaan siten kuin ennakkoperintäasetuksen 6 §:ssä on sivutuloista säädetty.
1) jos kassa maksaa täyttä palkkaa vastaavaa täydennyspäivärahaa tai samanaikaisesti sairausvakuutuslain mukaista päivärahaa sekä sairausajan palkan ja sairausvakuutuslain mukaisen päivärahan erotusta (täydennyspäivärahaa), ennakonpidätys toimitetaan ennakkoperintäasetuksen 4 ja 5 §:ssä säädetyllä tavalla palkkaa varten määrättyjen pidätysprosenttien mukaan korotettuna 2 prosenttiyksiköllä. Pidätysprosenttia ei koroteta, jos verokortissa on määräys, jonka mukaan pidätysprosentti nousee tulojen kasvaessa tai jos verokortissa on verotoimiston ennakkoperintälain 18 §:n nojalla antama määräys pidätysprosentin suuruudesta,
2) jos kassa maksaa samanaikaisesti sairausajan palkan jälkeiseltä ajalta korvausta (lisäpäivärahaa) ja sairausvakuutuslain mukaista päivärahaa, ennakonpidätys toimitetaan ennakkoperintäasetuksen 4 ja 5 §:ssä määrätyllä tavalla palkkaa varten määrättyjen pidätysprosenttien mukaan korotettuna 2 prosenttiyksiköllä. Pidätysprosenttia ei koroteta, jos verokortissa on määräys, jonka mukaan pidätysprosentti nousee tulojen kasvaessa tai jos verokortissa on verotoimiston ennakkoperintälain 18 §:n nojalla antama määräys pidätysprosentin suuruudesta,
3) jos suorituksen maksaja ei ole saanut ennakkoperintälain 10 §:ssä tarkoitetulla tavalla pidätyksen toimittamista varten tarvittavia tietoja eikä verovelvollinen esitä maksajalle verokorttia, ennakonpidätys toimitetaan edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuista suorituksista 6 §:n 2 momentissa olevan taulukon osoittaman prosenttiluvun suuruisena,
4) jos vakuutuskassalaissa tarkoitettu kassa maksaa pelkästään täydennys- tai lisäpäivärahaa, ennakonpidätys toimitetaan ennakkoperintäasetuksen 6 §:ssä säädetyllä tavalla.
Kun vahingoittuneelle suoritetaan pakollisen tapaturma- tai liikennevakuutuksen, potilasvakuutuksen tai rikosvahinkojen korvaamisesta valtion varoista annetun lain (935/73) nojalla muuta korvausta kuin eläkettä tai elinkorkoa, ennakonpidätys toimitetaan ennakkoperintäasetuksen 4 ja 5 §:ssä säädetyllä tavalla palkkaa varten määrättyjen pidätysprosenttien mukaan korotettuna 2 prosenttiyksiköllä. Pidätysprosenttia ei koroteta, jos verokortissa on määräys, jonka mukaan pidätysprosentti nousee tulojen kasvaessa tai jos verokortissa on verotoimiston ennakkoperintälain 18 §:n nojalla antama määräys pidätysprosentin suuruudesta.
Kun maksetaan 1 momentissa tarkoitettuja suorituksia aikaisemmin maksettujen korvausten lisäksi tai kertasuorituksena tahi useammalta kaudelta yhdellä kertaa taikka taannehtivasti muulta ajalta kuin verovuodelta, ennakonpidätys toimitetaan 50 %:n suuruisena.
1) tuloverolain (1535/92) 78 §:ssä tarkoitetuista henkilövahingon johdosta maksettavista korvauksista;
2) tuloverolain 79 §:ssä tarkoitetuista vapaaehtoisten vakuutusten vakuutussuorituksista;
3) vapaaehtoisten eläkevakuutusten vakuutusmaksujen palautuksena tai takaisinostolla taikka muutosarvona saaduista suorituksista;
4) tuloverolain 81 §:n 2 momentissa tarkoitetusta kertamaksullisen eläkevakuutuksen tuotosta ja
Tapaturmavakuutuslain perusteella korvattavasta kuntoutuksesta annetun lain (625/91) ja liikennevakuutuslain perusteella korvattavasta kuntoutuksesta annetun lain (626/91) nojalla kuntoutusajalta maksettavista ansionmenetyskorvauksista ennakonpidätys toimitetaan siten kuin 4 §:ssä ja 8 §:n 1 ja 2 momentissa on määrätty.
Ennakonpidätys työttömyysturva-etuuksista, lakkoavustuksesta ja vuorottelukorvauksesta
Työttömyysturvalain (602/84) nojalla maksettavista etuuksista, työvoimapoliittisesta aikuiskoulutuksesta annetussa laissa (763/90) tarkoitetusta koulutustuesta ja työllisyysasetuksen (130/93) nojalla yrittäjäksi ryhtyvälle työttömälle henkilölle maksettavasta työllistämistuesta ennakonpidätys toimitetaan ennakkoperintäasetuksen 4, 5 tai 6 §:ssä säädetyllä tavalla palkkaa varten määrättyjen pidätysprosenttien mukaan korotettuna 2 prosenttiyksiköllä. Pidätysprosenttia ei koroteta, jos verokortissa on määräys, jonka mukaan pidätysprosentti nousee tulojen kasvaessa tai jos verokortissa on verotoimiston ennakkoperintälain 18 §:n nojalla antama määräys pidätysprosentin suuruudesta.
Ennakonpidätys toimitetaan 20 %:n suuruisena:
1) työttömyysturvalain nojalla maksettavasta peruspäivärahasta;
2) työvoimapoliittisesta aikuiskoulutuksesta annetussa laissa (763/90) tarkoitetusta peruspäivärahan suuruisesta koulutustuesta;
3) työllisyysasetuksen (130/93) nojalla työttömälle maksettavasta työharjoittelutuesta;
4) työvoimapalveluihin liittyvistä etuuksista annetussa asetuksessa (1253/93) tarkoitetusta vajaakuntoiselle ja ammatinvalinnanohjauksessa olevalle maksettavasta päivärahasta;
5) valtioneuvoston päätöksen nojalla maksettavasta nuorten kesätyötuesta ja
6) työmarkkinatuesta annetun lain (1542/93) nojalla maksettavasta työmarkkinatuesta.
Työttömyysturvalain mukainen korvaus mk/päivä Ennakonpidätysprosentti
1,00―156,00 20
156,01―230,00 25
230,01―270,00 30
270,01―376,00 35
376,01―597,00 40
597,01―926,00 45
926,01― 50
Jos suorituksen maksaja ei ole saanut ennakkoperintälain 10 §:ssä tarkoitetulla tavalla pidätyksen toimittamista varten tarvittavia tietoja eikä verovelvollinen esitä maksajalle verokorttia, ennakonpidätys toimitetaan edellä 4 momentissa olevan taulukon mukaan myös 1 momentissa tarkoitetuista suorituksista.
Työllisyysasetuksen muuttamisesta annetun asetuksen (51/94) nojalla maksettavasta osa-aikalisästä ennakonpidätys toimitetaan seuraavasti:
Osa-aikalisä mk/kuukausi Ennakonpidätysprosentti
1,00―3 000,00 20
3 000,01―4 000,00 25
4 000,01― 30
Työtaistelun johdosta asianomaisen työmarkkinajärjestön suorittamasta veronalaisesta lakkoavustuksesta tai muusta siihen rinnastettavasta avustuksesta ennakonpidätys toimitetaan 10 §:n 4 momentissa olevan taulukon osoittaman prosenttiluvun suuruisena.
Vuorottelukorvauksesta annetussa laissa (1663/95) tarkoitetusta vuorottelukorvauksesta ennakonpidätys toimitetaan ennakkoperintäasetuksen 4, 5 ja 6 §:ssä säädetyllä tavalla palkkaa varten määrättyjen pidätysprosenttien mukaan alennettuna 3 prosenttiyksiköllä. Pidätysprosenttia ei alenneta, jos verokortissa on määräys, jonka mukaan pidätysprosentti nousee tulojen kasvaessa tai jos verokortissa on verotoimiston ennakkoperintälain 18 §:n nojalla antama määräys pidätysprosentin suuruudesta.
Ennakonpidätys lasten kotihoidon tuesta ja omaishoidon tuesta
Lasten kotihoidon tuesta ja sairaan tai vammaisen lapsen vanhemmalle maksettavasta omaishoidon tuesta ennakonpidätys toimitetaan ennakkoperintäasetuksen 4 ja 5 §:ssä säädetyllä tavalla palkkaa varten määrättyjen pidätysprosenttien mukaan korotettuna 2 prosenttiyksiköllä. Pidätysprosenttia ei koroteta, jos verokortissa on määräys, jonka mukaan pidätysprosentti nousee tulojen kasvaessa tai jos verokortissa on verotoimiston ennakkoperintälain 18 §:n nojalla antama määräys pidätysprosentin suuruudesta.
Jos verovelvollinen saa samanaikaisesti muuta ennakonpidätyksen alaista tuloa, josta ennakonpidätys toimitetaan 1 §:ssä tarkoitetun päätoimen tuloa varten määrätyn pidätysprosentin mukaan, ennakonpidätys toimitetaan kotihoidon tuesta ja edellä 1 momentissa tarkoitetusta omaishoidon tuesta siten kuin sivutulosta ennakkoperintäasetuksen 6 §:ssä on säädetty.
Ennakonpidätys opintotuesta
Opintotukilain (65/94) 2 §:ssä tarkoitetusta aikuisopintorahasta ennakonpidätys toimitetaan 20 prosentin suuruisena.
Opintotukilain (65/94) 2 §:ssä tarkoitetusta opintorahasta ennakonpidätys toimitetaan 10 prosentin suuruisena.
Jos suoritus on vähintään 20 markkaa ja enintään 7 500 markkaa, ennakonpidätys on 30 prosenttia. Suorituksen siitä osasta, joka ylittää 7 500 markkaa, ennakonpidätys on 50 prosenttia.
Jos maksajana on palkkaturvalain 3 a §:n 2 momentissa (1587/92) tarkoitettu konkurssipesä, ennakonpidätys toimitetaan siten kuin ennakkoperintäasetuksen 4, 5 ja 6 §:ssä on säädetty.
Valtion virkamieslain (750/94) nojalla maksettavasta toistuvasta korvauksesta ennakonpidätys toimitetaan siten kuin ennakkoperintäasetuksen 4, 5 ja 6 §:ssä on säädetty.
Urheilijan palkkioista ennakonpidätys on toimitettava siten kuin ennakkoperintäasetuksen 4, 5 ja 6 §:ssä on säädetty.
Maatalousyrittäjien luopumiskorvauksesta annetun lain (1330/92) mukaisesta luopumiskorvauksesta ennakonpidätys toimitetaan siten kuin ennakkoperintäasetuksen 4, 5 ja 6 §:ssä on määrätty.
Avolaitoksessa rangaistusta suorittavan vangin saamasta toimintarahasta ennakonpidätys toimitetaan siten kuin ennakkoperintäasetuksen 4 ja 5 §:ssä on määrätty.
Työministeriön Kymen työvoimapiirin perustaman selvittely-yksikön toimiessa kotitalouden asiamiehenä, ennakonpidätys toimitetaan seuraavan taulukon osoittaman prosenttimäärän suuruisena:
Palkka mk/päivä Ennakonpidätysprosentti
20,00―132,00 30
132,01―165,00 35
165,01―231,00 40
231,01―330,00 45
330,01― 50
Ennakonpidätys muusta kuin edellä tässä päätöksessä mainituista ansiotulona pidettävistä suorituksista toimitetaan siten kuin ennakkoperintäasetuksen 4, 5 ja 6 §:ssä on säädetty.
Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä helmikuuta 1997.
Tällä päätöksellä kumotaan verohallituksen 22 päivänä joulukuuta 1995 antama päätös (1806/95) siihen 20 päivänä helmikuuta 1996 ja 19 päivänä kesäkuuta 1996 tehtyine muutoksineen (125/96 ja 482/96) kuitenkin niin, että sitä sovelletaan tammikuussa 1997 maksettaviin suorituksiin siltä osin kuin 20 päivänä joulukuuta 1996 annetussa ennakkoperintäasetuksessa (1124/96) ei toisin määrätä.
Päätöksen 14 §:n 2 momenttia sovelletaan kuitenkin vasta 1 päivänä kesäkuuta 1997 alkaen, lukuvuodelta 1997―1998 maksettaviin suorituksiin.
1 luku - Ennakonpidätyksen yleissäännös1 §2 luku - Ennakonpidätys yhteissuorituksesta ja merityötulosta2 §3 §3 luku - Ennakonpidätys eläkkeestä ja elinkorosta4 §5 §4 luku - Ennakonpidätys kuntoutusrahasta, vakuutus- ja vahingonkorvauksista sekä vakuutusmaksujen palautuksesta6 §7 §8 §9 §5 luku - Ennakonpidätys työttömyysturva-etuuksista, lakkoavustuksesta ja vuorottelukorvauksesta10 §11 §12 §6 luku - Ennakonpidätys lasten kotihoidon tuesta ja omaishoidon tuesta13 §7 luku - Ennakonpidätys opintotuesta14 §8 luku - Ennakonpidätys palkkaturvalain ja valtion virkamieslain nojalla maksettavasta suorituksesta15 §9 luku - Ennakonpidätys urheilijan palkkiosta16 §10 luku - Ennakonpidätys maatalousyrittäjien luopumiskorvauksesta17 §11 luku - Ennakonpidätys avolaitosvangille maksettavasta toimintarahasta18 §12 luku - Muut ennakonpidätyksen toimittamista koskevat määräykset19 §20 §21 §22 §


Edellinen jakso: Ajatuksia luonnollisista oikeuksista, § 1
Seuraava jakso: Ajatuksia luonnollisista oikeuksista, § 3
Aiheita tämän asian ajattelemiseen ja siitä kirjoittamiseen on meidän aikanamme ilmennyt runsaasti. Kun vain avaan 21. elokuuta 1739 annetun Kuninkaallisen asetuksen palvelusväestä ja palkollisista ja katson sen 1. luvun 1. pykälää, en voi kylmiä väreitä tuntematta lukea näitä sanoja: Maankiertäjiä, irtolaisia, laiskureita ja loisia älköön maassamme ja valtakunnassamme suvaittako. Näillä useilla häpäisevillä nimityksillä tarkoitetaan vain ihmisiä, jotka ovat jääneet vuosipalveluksen ulkopuolelle, ja heidät julistetaan Ruotsin valtakunnan rajojen sisällä lainsuojattomiksi, etenkin kun 2. § sanoo: Älköönkä mikään puolustelu antako rengille, piialle tai muullekaan työkykyiselle palvelusväkeen kuuluvalle oikeutta jättäytyä vuosipalveluksen ulkopuolelle joidenkin muiden toimeentulokeinojen varaan, joihin he voivat vedota tai joita he voivat esittää tekosyikseen. 4. § määrää 10–20 taalerin sakon ihmisille, jotka majoittavat näitä lainsuojattomia ja osoittavat heille jonkinlaista inhimillisyyttä, ja 5. § komentaa liikkeelle valtakunnan koko virkamieslauman, manttaalikomissaarit, maaherrat,6 maistraattien virkamiehet, kirkkoherrat, kirkonisännät ja kuudennusmiehet,1Omaa kyläkuntaansa edustava pitäjän luottamusmies, jonka tehtäviin kuului mm. järjestyksen valvominen. rovastit ja piispat, kruununvoudit, nimismiehet ja neljännesmiehet,2Pitäjät oli jaettu neljänneskuntiin, joista kullakin talonpoikien joukosta valittu neljännesmies auttoi kruunun virkamiehiä veronkannossa ja järjestyksenpidossa. ylikäskynhaltijat, viskaalit jne. viimeistä myöten, etsimään näitä onnettomia ihmisiä ja kyyditsemään heidät linnoitus-, kuritushuone- ja kehruuhuonetyöhön ja vuosipalvelukseen.
Valtakunnan korkeasti kunnioitetut säädyt havaitsivat itse, että tämä irtolaisiin kohdistuva ajojahti saisi nämä kauhistumaan ja pakenemaan kauas näin turvattomilta seuduilta, ja tästä syystä virkamiehet saavat 8. pykälässä uudet ohjeet pitää heidät tiukasti valtakunnan rajojen sisäpuolella. Tämä säädös on karkottanut tuhansia Ruotsissa syntyneitä ulos maasta ja estänyt monien ulkomaalaisten muuton meidän palvelukseemme. Rohkenen silti sanoa, että jos tätä palkollissääntöä olisi kaikkialla noudatettu mm. irtolaisia, maatilojen työntekijöiden määriä, säädettyjä pestirahoja ja vuosipalkkoja koskevilta osilta, Ruotsissa olisi varmastikin puoli miljoonaa asukasta vähemmän kuin nyt. Tämä sama ihmismäärä on tallella ainoastaan enemmistön runsaasti kiittelemän lain rikkomisen takia.
Tarkastellaanpa vuoden 1766 valtiopäivien kamari- ja talousvaliokunnan valmistelemaa ehdotusta.3vuoden 1766 valtiopäivien kamari- ja talousvaliokunnan valmistelemaa ehdotusta: Viittaa muistioon Project till tjenstehjons stadga, Betänkanden från kammar-, ekonomi- och kommersdeputation 1765–66, R 929, nr. 286, Frihetstidens utskottshandlingar, SRA. Sen kolmas pykälä määrää, että kaikki isännät ja palkolliset on rekisteröitävä. Pykälät 18–27 selittävät lainsuojattomiksi ja sakkorangaistukseen sekä kehruuhuone- ja julkisiin töihin tuomittaviksi kaikki, jotka eivät ole pestautuneet vuosipalvelukseen. Lisään tähän vielä sen, että heidän vapaata aikaansa4vapaata aikaansa: Vuoden 1739 palvelussäännön mukaan talonpoika tai palkollinen saattoi irtisanoa palvelussuhteen Olavin- ja Laurinpäivän välisenä aikana (29.7.–10.8). Tämän jälkeen seurasi seitsemän viikon jakso, jona aikana palkollinen sai etsiä uutta palveluspaikkaa ja isäntä vastaavasti uutta työntekijää. Palveluskausi päättyi Mikkelinpäivänä 29.9. Tämän jälkeen seurasi palvelusväen vapaaviikko, jona aikana palveluspaikkaa vaihtavien oli hakeuduttava uuden isännän luo. lyhennettäisiin tämän ehdotuksen mukaan edellisen säännön mukaisesta 7 viikosta7 14 päivään, ja elleivät he sinä aikana olisi ennättäneet saada itselleen isäntää, heidät saisi ottaa palvelukseensa se, joka ensimmäisenä pyytää. Ei siis todellakaan puutu syitä tarkastella asiaa, joka vaikuttaa sangen voimakkaasti ihmisoikeuksiimme ja koko valtakunnan kasvuun.
Uudemmat tapahtumat ovat kuitenkin antaneet oikeastaan erityisesti aihetta keskusteluun tästä asiasta juuri nyt. Västernorrlandissa ja etenkin Gävleborgin läänissä on yleisesti valitettu, ettei palvelusväkeä ole saatavissa, että heidän palkkaamisensa on sietämättömän kallista ja he ovat lisäksi laiskoja työssään, omavaltaisia ja kurittomia, niin että asukkaat ovat pelänneet joutuvansa hylkäämään tilansa. Tämä on antanut aiheen käsitellä asiaa muutamissa maakuntakokouksissa, joissa on määritelty rengille ja piialle tietty palkka, päätetty isäntien ja palkollisten rekisteröinnistä ja muuttohaluisten jakamisesta tarvitseville arpomalla jne. Ja kuninkaan käskynhaltijat5kuninkaan käskynhaltijat: maaherrat ovat eräissä lääneissä ryhtyneet soveltamaan palkollissäännössä lainsuojattomiksi määrättyjä irtolaisen, maankiertäjän ja mäkitupalaisen nimikkeitä ja hankkineet tällä tavalla isännille melko runsaan palkollissaaliin.
Tällä ei kuitenkaan olisi ollut yleisemmin erityisen suurta merkitystä, elleivät naapuriläänien talonisännät olisi saaneet tästä tietoa ja ellei yleisö, joka on lukenut kertomuksen tästä Kuninkaallisen isänmaallisen seuran tiedonannoista,6Kuninkaallisen isänmaallisen seuran tiedonannoista: viitataan luultavasti kirjoitukseen ”Berättelse om lands-ting, hållit i Hälsingeland”, Hushållnings-Journal 1777, s. 423–427 8 olisi närkästynyt siitä, ettei se ollut päässyt mukaan saaliinjakoon, ja näytti sen takia vaativan maaherrojaan suorittamaan samanlaisen palvelusväen tasajaon kohtuullisilla ehdoilla. Monia tällaisia valituksia julkaistiin saman seuran tiedonannoissa7Ks. esim. ”Bref ifrån en landsort om tjenstefolk” (nimimerkki ”En idog hushållare”), Hushållnings-Journal 1777, s. 476–477, ”Om legostämmo-tid för tjenstefolk” (nimimerkki ”Publicola”), Hushållnings-Journal 1777, s. 483–499 ja ”Förslag till förbättringar af tjenstehjons stadgan”, Hushållnings-Journal 1777, s. 595–601. ja myös siltä vaadittiin apua asiassa. Dagligt Allehanda oli hukkua sellaisten isäntien avunhuutoihin, jotka uskoivat tilojensa viljelyn ja kaikkien töiden pysähtyvän, ellei pikaista apua tulisi. Kukaan ei kuuntele, kukaan ei vastaa, kaikki valittavat, kunnes muuan tärkeilevä mies poistaa tyhmyyksissään naamioinnin koko suunnitelman edestä ja vaatii suureen ääneen säädöksiä, joiden perusteella isännillä olisi suorastaan ius vitae et necis8ius vitae et necis: Lat. oikeus päättää elämästä ja kuolemasta. Roomalaisen oikeuden mukaan isännällä oli oikeus teloittaa palveluksessaan oleva henkilö. palvelijoihinsa, ja ehdottaa kuritushuoneita ym. perustettavaksi maatiloille.9kunnes muuan tärkeilevä mies ... perustettavaksi maatiloille: viitataan luultavasti nimimerkki ”Sat Sapientin” kirjoitukseen Dagligt Allehanda 17.6.1778, nro 134, ks. s. 560–563 LINKKI Se oli niin kovaa ja selvää tekstiä, etten voinut kauhistumatta sitä lukea, ja kuohutti mieltäni siinä määrin, että minun oli mahdotonta olla vastaamatta siihen, ja kun äänensävy oli kaikissa lehdissä yleisesti sama, pelkäsin, että ihmisyydelle taottiin keskuudessamme jo uusia kahleita. Tämän kirjoitelman tarkoituksena on estää niiden taonta, mikäli mahdollista, ja nostaa tarkasteltavaksi asia, jossa suuri enemmistö kulkee virran mukana omaa etuaan tavoitellen ja päätään vaivaamatta.
Omaa kyläkuntaansa edustava pitäjän luottamusmies, jonka tehtäviin kuului mm. järjestyksen valvominen.
Pitäjät oli jaettu neljänneskuntiin, joista kullakin talonpoikien joukosta valittu neljännesmies auttoi kruunun virkamiehiä veronkannossa ja järjestyksenpidossa.
vuoden 1766 valtiopäivien kamari- ja talousvaliokunnan valmistelemaa ehdotusta: Viittaa muistioon Project till tjenstehjons stadga, Betänkanden från kammar-, ekonomi- och kommersdeputation 1765–66, R 929, nr. 286, Frihetstidens utskottshandlingar, SRA.
vapaata aikaansa: Vuoden 1739 palvelussäännön mukaan talonpoika tai palkollinen saattoi irtisanoa palvelussuhteen Olavin- ja Laurinpäivän välisenä aikana (29.7.–10.8). Tämän jälkeen seurasi seitsemän viikon jakso, jona aikana palkollinen sai etsiä uutta palveluspaikkaa ja isäntä vastaavasti uutta työntekijää. Palveluskausi päättyi Mikkelinpäivänä 29.9. Tämän jälkeen seurasi palvelusväen vapaaviikko, jona aikana palveluspaikkaa vaihtavien oli hakeuduttava uuden isännän luo.
kuninkaan käskynhaltijat: maaherrat
Kuninkaallisen isänmaallisen seuran tiedonannoista: viitataan luultavasti kirjoitukseen ”Berättelse om lands-ting, hållit i Hälsingeland”, Hushållnings-Journal 1777, s. 423–427
Ks. esim. ”Bref ifrån en landsort om tjenstefolk” (nimimerkki ”En idog hushållare”), Hushållnings-Journal 1777, s. 476–477, ”Om legostämmo-tid för tjenstefolk” (nimimerkki ”Publicola”), Hushållnings-Journal 1777, s. 483–499 ja ”Förslag till förbättringar af tjenstehjons stadgan”, Hushållnings-Journal 1777, s. 595–601.
ius vitae et necis: Lat. oikeus päättää elämästä ja kuolemasta. Roomalaisen oikeuden mukaan isännällä oli oikeus teloittaa palveluksessaan oleva henkilö.
kunnes muuan tärkeilevä mies ... perustettavaksi maatiloille: viitataan luultavasti nimimerkki ”Sat Sapientin” kirjoitukseen Dagligt Allehanda 17.6.1778, nro 134, ks. s. 560–563 LINKKI
Anledningar at tänka och skrifva i detta ämne hafva i vår tid varit mångfaldige. Så ofta jag slår up Kongl. Förordningen om Tienstefolk och Legohion af den 21 Augusti 1739, och des I. Art. §. 1. kan jag ej utan rysning läsa dessa orden: Inge landstrykare, lösdrifvare, lättingar eller inhyseshion böra uti vårt land och rike tålas.10Inge landstrykare, ... och rike tålas: Citatet är inte från 1739 års stadga, Kongl. maj:ts förnyade stadga och förordning, angående tienstefolck och legohion, utan från Riksens höglofl. ständers kammar oeconomie och commerce deputations utlåtande, jemte project til en förnyad och förbättrad stadga och förordning, angående legofolck och tienstehion 31.3.1752, Betänkanden från justitie-, kammar-, ekonomi och kommerse-, protokolls-, bergs- och tulldeputationerna 1751–1752, vol. R 899, nr 15, Frihetstidens utskottshandlingar, SRA. Första artikeln i förordningens § 1 lyder: ”Inge Landstrykare, Lösdrifware, Lättingar eller Inhyses-hjon böra tålas, hwarken i Städerne, eller på Landet”. Med hvilka flera smäde-titlar ej förstås andre, än de som äro ledige ifrån årstienst, och förkunnas om dem, at de äro inom Svea rikets gränsor fridlöse, helst det §. 2. heter: Och gälle ingen ursäkt, hvarken för dräng, piga eller annat tienstefört hion, at afhålla sig ifrån årstiensten, för andra närings-medels skuld, som the sig åberopa eller förebära kunna.11Och gälle ingen ... förebära kunna.: Citatet är inte från 1739 års stadga, utan från samma utlåtande som i not 13. I förordningen lyder motsvarande ställe: ”... och giälle ingen ursäckt, hwarken för dräng, piga, eller annat tiänstfört hjon, at afhålla sig ifrån års-tiensten för andre näringsmedel, som de förebära kunna”. §. 4. Belägger dem med 10 a 20 dalers plikt,12böter som hysa dem och åt dessa fridlösa bevilja någon mennisklighet; och 5:te §. sätter hela rikets embetsmanna hop, Mantals-Commissarier, Lands6höfdingar, Magistrats-personer, Kyrkoherdar, Kyrkovärdar och Sexmän,13socknens, församlingens eller byalagets förtroende- och ordningsmän Probstar och Biskopar, Krono-Befalningsmän, Läns- och Fierdingsmän,14Socknarna var delade i fjärdingar (fjärdedelar), ur vilka man bland bönderna valde en fjärdingsman vars uppgift var att bistå vid indrivningen av skatter och upprätthållandet av ordningen. Öfverståthållare, Fiskaler &c. alla dem i rörelse, at söka up detta olyckeliga folk, och befordra dem til fästnings- tukt- och spinhus-arbete och årstienst.
Riksens Höglofl. Ständer sågo sielfve, at denna klapp-jagt efter lösdrifvare skulle sätta dem i bäfvan och at fly långt ifrån så fridlösa trakter, derföre få Embetsmännerne nya ordres i den 8:de artikelen, at inspärra dem hårdt inom rikets gränsor, och jag vågar säga: ehuru denna stadga förjagat flera tusende Svenska infödingar ut, och hindrat många utlänningars inflyttning i tienst hos oss, at om denna Tienstehions-Ordning hade noga allestädes blifvit efterlefvad, hvad lösdrifvare, och et vist antal arbetare på hemmanen, och de faststälte stedslar och årslöner, med mera, anbelangar, så vore Sverige vist half million fattigare på folk, än det nu är, som nu likväl är i behåll endast genom en af största delen högt berömd lags öfverträdelse.
Ser jag på det Project, som vid 1766 års Riksdag utarbetades i Kammar- och Oeconomie-Deputation,15Ser jag på ... Kammar- och Oeconomie-Deputation: Åsyftar Project till tjenstehjons stadga, Betänkanden från kammar-, ekonomi- och kommersdeputation 1765–66, R 929, nr 286, Frihetstidens utskottshandlingar, SRA. som §. 3. anbefaller enroulleringen16här: antecknande på en lista, förtecknande af alla husbönder och tienstehion: Betraktar jag §. 18. alt til den 27, som förklarar alla dem för fridlösa, och til plikt, spinhus- och publikt arbete17publikt arbete: straffarbete, tvångsarbete förfalna, som ej antagit årstienst, och lägger det dertil, at deras frihets tid ifrån 7 veckor18deras frihets tid ifrån 7 veckor: Enligt förordningen 1739 kunde antingen husbonden eller tjänstehjonet säga upp tjänsteförhållandet mellan Olavsmässan och Larsmässan (29.7–10.8). Efter detta följde en period på sju veckor under vilken tjänstehjonet skulle söka upp en ny anställning och husbonden, om han så ville, ett nytt tjänstehjon. Arbetsåret tog slut vid Mickelsmässan den 29 september. Efter detta följde tjänstehjonens lediga vecka under vilken de som bytte tjänsteställe skulle söka upp sin nya husbonde. i den förra Förordningen, här skulle7 förkortas til 14 dagar, och om de på den tiden ej hunnit få sig husbonde, hette det: Tage då den, som först begärar, sådant tienstehion i sin tienst: Så kan ingalunda anledningar fattas, at granska et ämne af så mycket inflytande på vår menniskliga rätt, och hela rikets tilväxt.
Men nyare händelser äro egenteligen de, som satt denna sak i synnerhet nu under ventilation. Uti Vester-Norrland och i synnerhet i Gefleborgs Län har blifvit förd en almän klagan deröfver, at tienstefolk ej vore at tilgå, at de vore odrägeligit dyrlegde,19dyrlejda, dyra att anställa och derjemte i sina tienster late, sjelfsvåldige och öfverdådige, så at inbyggarne fruktade för sina hemmans ödesmål, hvilket gifvit anledning til några Landtdagars hållande och öfverlägningar i detta ämne, vid hvilka blifvit utstakad en viss lön för dräng och piga, at husbönder och tienstehion skulle enroulleras, och de som ville flytta, skulle med lott fördelas på de behöfvande, med mera: Och hafva Konungens Befalningshafvande20Konungens Befalningshafvande: landshövdingarna i några Län, at förskaffa Länets inbyggare ymnogare tilgång på tienstefolk, uptagit den i Tienstehions-Stadgan fridlösa lösdrifvare- landsstrykare- och backstuguhions titel, och derigenom förvärfvat husbönderne et någorlunda rikt byte af tienstehion.
Detta hade dock icke varit af serdeles betydelse för almänheten, om ej de husbönder, som bodt i nästgränsande Län blifvit detta varse, och almänheten, som läst berättelsen härom i Kongl. Patriotiska Sälskapets Handlingar,21berättelsen härom i Kongl. Patriotiska Sälskapets Handlingar: Åsyftar troligen ”Berättelse om lands-ting, hållit i Hälsingeland”, som ingick i samma sällskaps Hushållnings-Journal 1777, s. 423–427, och inte Kongl. Svenska Patriotiska Sällskapets Handlingar 1776 eller 1777. 8 blifvit förtrytsame,22missnöjda, förargade at de ej fått vara med i delningen af detta byte, och syntes derföre vilja utkräfja af sina Landshöfdingar et likadant jemnskifte af tienstefolk, för drägeliga vilkor. Flere klagomål häröfver infördes i samma Sälskaps handlingar,23Se t.ex. ”Bref ifrån en landsort om tjenstefolk” (av ”En idog hushållare”), Hushållnings-Journal 1777, s. 476–477, ”Om legostämmo-tid för tjenstefolk” (av ”Publicola”), Hushållnings-Journal 1777, s. 483–499 och ”Förslag till förbättringar af tjenstehjons stadgan”, Hushållnings-Journal 1777, s. 595–601. och man påstod24krävde, yrkade på äfven hielp ifrån den handen. Dageligt Allehanda öfverhopades med nödrop af husbönder, som trodde nu vara ute med alt hemmans bruk och handteringar, om ej snar hielp komme. Ingen hör, ingen svarar, alle klaga, tils en myndig man af oförstånd tar masken af hela planen, och påstår högeligen förfatningar, som skulle lemna husbönderna föga mindre, än jus vitæ et necis25jus vitæ et necis: lat. rätt över liv och död; rätten att avrätta, som husbönder enligt den romerska rätten hade över sitt husfolk öfver sina tienare, och gifver förslag til tukthus &c. vid gårdarna.26en myndig man ... vid gårdarna.: åsyftar troligen pseudonymen Sat Sapientis debattinlägg i Dagligt Allehanda 17.6.1778, nr 134, se s. 546–549 LINKKI Det var så hårdt, och så positivt,27handgripligt, påtagligt, kraftigt at jag ej utan fasa kunde läsa det, och det rörde mig så, at det ej stod i min frihet lemna det obesvaradt, och när rösten i alla papper28tidningar var så almän, fruktade jag, at man redan för menniskligheten ibland oss smidde på nya bojor. At mota dem, om det vore möjeligit, är afsigten med denna skrift, och at frambringa et ämne under granskning, hvaruti största hopen egennyttigt och tanklöst följer med strömen.
Inge landstrykare, ... och rike tålas: Citatet är inte från 1739 års stadga, Kongl. maj:ts förnyade stadga och förordning, angående tienstefolck och legohion, utan från Riksens höglofl. ständers kammar oeconomie och commerce deputations utlåtande, jemte project til en förnyad och förbättrad stadga och förordning, angående legofolck och tienstehion 31.3.1752, Betänkanden från justitie-, kammar-, ekonomi och kommerse-, protokolls-, bergs- och tulldeputationerna 1751–1752, vol. R 899, nr 15, Frihetstidens utskottshandlingar, SRA. Första artikeln i förordningens § 1 lyder: ”Inge Landstrykare, Lösdrifware, Lättingar eller Inhyses-hjon böra tålas, hwarken i Städerne, eller på Landet”.
Och gälle ingen ... förebära kunna.: Citatet är inte från 1739 års stadga, utan från samma utlåtande som i not 13. I förordningen lyder motsvarande ställe: ”... och giälle ingen ursäckt, hwarken för dräng, piga, eller annat tiänstfört hjon, at afhålla sig ifrån års-tiensten för andre näringsmedel, som de förebära kunna”.
socknens, församlingens eller byalagets förtroende- och ordningsmän
Socknarna var delade i fjärdingar (fjärdedelar), ur vilka man bland bönderna valde en fjärdingsman vars uppgift var att bistå vid indrivningen av skatter och upprätthållandet av ordningen.
Ser jag på ... Kammar- och Oeconomie-Deputation: Åsyftar Project till tjenstehjons stadga, Betänkanden från kammar-, ekonomi- och kommersdeputation 1765–66, R 929, nr 286, Frihetstidens utskottshandlingar, SRA.
publikt arbete: straffarbete, tvångsarbete
deras frihets tid ifrån 7 veckor: Enligt förordningen 1739 kunde antingen husbonden eller tjänstehjonet säga upp tjänsteförhållandet mellan Olavsmässan och Larsmässan (29.7–10.8). Efter detta följde en period på sju veckor under vilken tjänstehjonet skulle söka upp en ny anställning och husbonden, om han så ville, ett nytt tjänstehjon. Arbetsåret tog slut vid Mickelsmässan den 29 september. Efter detta följde tjänstehjonens lediga vecka under vilken de som bytte tjänsteställe skulle söka upp sin nya husbonde.
dyrlejda, dyra att anställa
Konungens Befalningshafvande: landshövdingarna
berättelsen härom i Kongl. Patriotiska Sälskapets Handlingar: Åsyftar troligen ”Berättelse om lands-ting, hållit i Hälsingeland”, som ingick i samma sällskaps Hushållnings-Journal 1777, s. 423–427, och inte Kongl. Svenska Patriotiska Sällskapets Handlingar 1776 eller 1777.
missnöjda, förargade
Se t.ex. ”Bref ifrån en landsort om tjenstefolk” (av ”En idog hushållare”), Hushållnings-Journal 1777, s. 476–477, ”Om legostämmo-tid för tjenstefolk” (av ”Publicola”), Hushållnings-Journal 1777, s. 483–499 och ”Förslag till förbättringar af tjenstehjons stadgan”, Hushållnings-Journal 1777, s. 595–601.
krävde, yrkade på
jus vitæ et necis: lat. rätt över liv och död; rätten att avrätta, som husbönder enligt den romerska rätten hade över sitt husfolk
en myndig man ... vid gårdarna.: åsyftar troligen pseudonymen Sat Sapientis debattinlägg i Dagligt Allehanda 17.6.1778, nr 134, se s. 546–549 LINKKI
handgripligt, påtagligt, kraftigt
Aiheita tämän asian ajattelemiseen ja siitä kirjoittamiseen on meidän aikanamme ilmennyt runsaasti. Kun vain avaan 21. elokuuta 1739 annetun Kuninkaallisen asetuksen palvelusväestä ja palkollisista ja katson sen 1. luvun 1. pykälää, en voi kylmiä väreitä tuntematta lukea näitä sanoja: Maankiertäjiä, irtolaisia, laiskureita ja loisia älköön maassamme ja valtakunnassamme suvaittako. Näillä useilla häpäisevillä nimityksillä tarkoitetaan vain ihmisiä, jotka ovat jääneet vuosipalveluksen ulkopuolelle, ja heidät julistetaan Ruotsin valtakunnan rajojen sisällä lainsuojattomiksi, etenkin kun 2. § sanoo: Älköönkä mikään puolustelu antako rengille, piialle tai muullekaan työkykyiselle palvelusväkeen kuuluvalle oikeutta jättäytyä vuosipalveluksen ulkopuolelle joidenkin muiden toimeentulokeinojen varaan, joihin he voivat vedota tai joita he voivat esittää tekosyikseen. 4. § määrää 10–20 taalerin sakon ihmisille, jotka majoittavat näitä lainsuojattomia ja osoittavat heille jonkinlaista inhimillisyyttä, ja 5. § komentaa liikkeelle valtakunnan koko virkamieslauman, manttaalikomissaarit, maaherrat,6 maistraattien virkamiehet, kirkkoherrat, kirkonisännät ja kuudennusmiehet,29Omaa kyläkuntaansa edustava pitäjän luottamusmies, jonka tehtäviin kuului mm. järjestyksen valvominen. rovastit ja piispat, kruununvoudit, nimismiehet ja neljännesmiehet,30Pitäjät oli jaettu neljänneskuntiin, joista kullakin talonpoikien joukosta valittu neljännesmies auttoi kruunun virkamiehiä veronkannossa ja järjestyksenpidossa. ylikäskynhaltijat, viskaalit jne. viimeistä myöten, etsimään näitä onnettomia ihmisiä ja kyyditsemään heidät linnoitus-, kuritushuone- ja kehruuhuonetyöhön ja vuosipalvelukseen.
Tarkastellaanpa vuoden 1766 valtiopäivien kamari- ja talousvaliokunnan valmistelemaa ehdotusta.31vuoden 1766 valtiopäivien kamari- ja talousvaliokunnan valmistelemaa ehdotusta: Viittaa muistioon Project till tjenstehjons stadga, Betänkanden från kammar-, ekonomi- och kommersdeputation 1765–66, R 929, nr. 286, Frihetstidens utskottshandlingar, SRA. Sen kolmas pykälä määrää, että kaikki isännät ja palkolliset on rekisteröitävä. Pykälät 18–27 selittävät lainsuojattomiksi ja sakkorangaistukseen sekä kehruuhuone- ja julkisiin töihin tuomittaviksi kaikki, jotka eivät ole pestautuneet vuosipalvelukseen. Lisään tähän vielä sen, että heidän vapaata aikaansa32vapaata aikaansa: Vuoden 1739 palvelussäännön mukaan talonpoika tai palkollinen saattoi irtisanoa palvelussuhteen Olavin- ja Laurinpäivän välisenä aikana (29.7.–10.8). Tämän jälkeen seurasi seitsemän viikon jakso, jona aikana palkollinen sai etsiä uutta palveluspaikkaa ja isäntä vastaavasti uutta työntekijää. Palveluskausi päättyi Mikkelinpäivänä 29.9. Tämän jälkeen seurasi palvelusväen vapaaviikko, jona aikana palveluspaikkaa vaihtavien oli hakeuduttava uuden isännän luo. lyhennettäisiin tämän ehdotuksen mukaan edellisen säännön mukaisesta 7 viikosta7 14 päivään, ja elleivät he sinä aikana olisi ennättäneet saada itselleen isäntää, heidät saisi ottaa palvelukseensa se, joka ensimmäisenä pyytää. Ei siis todellakaan puutu syitä tarkastella asiaa, joka vaikuttaa sangen voimakkaasti ihmisoikeuksiimme ja koko valtakunnan kasvuun.
Uudemmat tapahtumat ovat kuitenkin antaneet oikeastaan erityisesti aihetta keskusteluun tästä asiasta juuri nyt. Västernorrlandissa ja etenkin Gävleborgin läänissä on yleisesti valitettu, ettei palvelusväkeä ole saatavissa, että heidän palkkaamisensa on sietämättömän kallista ja he ovat lisäksi laiskoja työssään, omavaltaisia ja kurittomia, niin että asukkaat ovat pelänneet joutuvansa hylkäämään tilansa. Tämä on antanut aiheen käsitellä asiaa muutamissa maakuntakokouksissa, joissa on määritelty rengille ja piialle tietty palkka, päätetty isäntien ja palkollisten rekisteröinnistä ja muuttohaluisten jakamisesta tarvitseville arpomalla jne. Ja kuninkaan käskynhaltijat33kuninkaan käskynhaltijat: maaherrat ovat eräissä lääneissä ryhtyneet soveltamaan palkollissäännössä lainsuojattomiksi määrättyjä irtolaisen, maankiertäjän ja mäkitupalaisen nimikkeitä ja hankkineet tällä tavalla isännille melko runsaan palkollissaaliin.
Tällä ei kuitenkaan olisi ollut yleisemmin erityisen suurta merkitystä, elleivät naapuriläänien talonisännät olisi saaneet tästä tietoa ja ellei yleisö, joka on lukenut kertomuksen tästä Kuninkaallisen isänmaallisen seuran tiedonannoista,34Kuninkaallisen isänmaallisen seuran tiedonannoista: viitataan luultavasti kirjoitukseen ”Berättelse om lands-ting, hållit i Hälsingeland”, Hushållnings-Journal 1777, s. 423–427 8 olisi närkästynyt siitä, ettei se ollut päässyt mukaan saaliinjakoon, ja näytti sen takia vaativan maaherrojaan suorittamaan samanlaisen palvelusväen tasajaon kohtuullisilla ehdoilla. Monia tällaisia valituksia julkaistiin saman seuran tiedonannoissa35Ks. esim. ”Bref ifrån en landsort om tjenstefolk” (nimimerkki ”En idog hushållare”), Hushållnings-Journal 1777, s. 476–477, ”Om legostämmo-tid för tjenstefolk” (nimimerkki ”Publicola”), Hushållnings-Journal 1777, s. 483–499 ja ”Förslag till förbättringar af tjenstehjons stadgan”, Hushållnings-Journal 1777, s. 595–601. ja myös siltä vaadittiin apua asiassa. Dagligt Allehanda oli hukkua sellaisten isäntien avunhuutoihin, jotka uskoivat tilojensa viljelyn ja kaikkien töiden pysähtyvän, ellei pikaista apua tulisi. Kukaan ei kuuntele, kukaan ei vastaa, kaikki valittavat, kunnes muuan tärkeilevä mies poistaa tyhmyyksissään naamioinnin koko suunnitelman edestä ja vaatii suureen ääneen säädöksiä, joiden perusteella isännillä olisi suorastaan ius vitae et necis36ius vitae et necis: Lat. oikeus päättää elämästä ja kuolemasta. Roomalaisen oikeuden mukaan isännällä oli oikeus teloittaa palveluksessaan oleva henkilö. palvelijoihinsa, ja ehdottaa kuritushuoneita ym. perustettavaksi maatiloille.37kunnes muuan tärkeilevä mies ... perustettavaksi maatiloille: viitataan luultavasti nimimerkki ”Sat Sapientin” kirjoitukseen Dagligt Allehanda 17.6.1778, nro 134, ks. s. 560–563 LINKKI Se oli niin kovaa ja selvää tekstiä, etten voinut kauhistumatta sitä lukea, ja kuohutti mieltäni siinä määrin, että minun oli mahdotonta olla vastaamatta siihen, ja kun äänensävy oli kaikissa lehdissä yleisesti sama, pelkäsin, että ihmisyydelle taottiin keskuudessamme jo uusia kahleita. Tämän kirjoitelman tarkoituksena on estää niiden taonta, mikäli mahdollista, ja nostaa tarkasteltavaksi asia, jossa suuri enemmistö kulkee virran mukana omaa etuaan tavoitellen ja päätään vaivaamatta.
There have been many reasons in our time for thinking and writing about this subject. Whenever I look up the Royal Ordinance on Servants and Hired Workers of 21 August 1739 and its article 1, § 1, I cannot avoid shuddering on reading these words: No vagrants, vagabonds, idlers or dependent lodgers ought to be tolerated in our country and our realm. These and other insulting designations refer to none other than those who are not engaged under annual service contracts, and it is decreed with regard to them that they are outlawed within the borders of Sweden, as stated in § 2: And no excuse shall be valid, whether for a farmhand, maid or any other servant fit for work, to evade an annual service contract for the sake of other employment that they may cite or allege as a pretext. Paragraph 4 imposes a fine of 10 to 20 daler on those who harbour them and show some humanity towards these outlaws, and § 5 sets in motion the entire body of officials in the realm – census commissioners, county6 governors, magistrates, clergymen, churchwardens and sextons, deans and bishops, sheriffs, district police superintendents and parish constables, governors, public prosecutors, etc. – to seek out these unhappy people and send them to hard labour in fortresses and male and female penitentiaries and to annual service contracts.
The honourable Estates of the Realm themselves realized that this hue and cry after vagabonds would put them in fear and cause them to flee far away from such troubled regions, and therefore the officials are given new orders in article 8 to confine them strictly within the borders of the kingdom, and I venture to say that although this regulation has driven out several thousand Swedish natives and has prevented the immigration of many foreigners to take service among us, had this statute on servants been strictly observed everywhere, as regards vagabonds and a limited number of servants per farm and the prescribed hiring fees and yearly wages and other things, then Sweden would certainly have half a million fewer inhabitants than it has now, who have all the same been retained only by infringing a law that is highly praised by the majority.
When I look at the scheme elaborated during the Diet of 176638. . . the scheme elaborated during the Diet of 1766: as Pentti Virrankoski notes, Chydenius here remembers incorrectly, as the mentioned “scheme” was quite liberal in its tone and critical towards harsh measures against the unemployed (P. Virrankoski, Anders Chydenius: Demokratisk politiker i upplysningens tid, Stockholm: Timbro, 1995, p. 297f.). in its Finance and Trade Committee, which in § 3 recommends the enrolment of all masters and servants; when I consider § 18 through to 27, which declares all those who have not accepted an annual service contract liable to a penalty or hard labour in female penitentiaries and on public works, and add to this that their period of freedom,39their period of freedom: according to the statute on servants of 1739, a servant wishing to leave his or her master had to find new employment during a sevenweek period before 29 September. See also The Causes of Emigration, § 4, note 1. which was seven weeks under the previous ordinance, should now7 be shortened to 14 days, and if they had not found a new master during that period it stated that he who applies first shall then take such servants into his service, there can be no lack of reasons to inquire into a subject that so greatly affects our human rights and the growth of the entire realm.
But it is really more recent events that have brought this matter up for debate at this particular time. In Västernorrland, and in particular in the county of Gävleborg, a general complaint has arisen that there is a shortage of servants and that they are intolerably expensive to hire and, furthermore, lazy, wilful and reckless in their work, so that the residents feared that their farms would become wasteland, which has led to some county assemblies being convened and deliberations held on this subject, during which it has been proposed that certain wages should be paid to a farmhand and a maid, that masters and servants should be enrolled, and that those who wish to move should be distributed by lot among those who require them, as well as other things; and in some counties the governors, in order to obtain a more plentiful supply of servants for the inhabitants of the county, have adopted from the statute on servants the designations of outlawed vagabonds, vagrants and cottars and thereby procured for the masters a reasonably large haul of servants.
This would not, however, have been of any particular significance to the general public had not those masters who lived in neighbouring counties become aware of it and the public, having read the account of it in the Transactions of the Royal Patriotic Society,40Transactions of the Royal Patriotic Society: this society was founded in 1766 under the auspices of King Adolphus Frederic in order to support the arts and trades of Sweden as well as its industriousness. Its members during its first decades of existence were made up of industrial leaders, politicians, noble landowners and learned men with a patriotic zeal for reforming and developing the Swedish economy. From the start, the Patriotic Society published a monthly journal called HushållningsJournal. 8 become resentful that they had not been allowed to participate in the division of these spoils and thus appeared to be intent on demanding from their county governors a similar parcelling out of servants, on reasonable terms. Several complaints about it were published in the transactions of that Society, and there were even demands for assistance from that body. The newspaper Dagligt Allehanda41Dagligt Allehanda: the first Swedish daily newspaper, which started in 1769 and existed until 1849. was inundated with cries of distress from masters who believed that all farming and rural crafts would now be doomed unless relief were soon at hand. No one listens, no one responds, everyone complains, until one person in authority imprudently unmasks the whole plan, loudly demands regulations that would give the masters scarcely less than jus vitae et necis42jus vitae et necis: “the right over life and death”. over their servants and proposes penitentiaries etc. by the farms. This was so harsh and so definite that I could not read it without horror, and it moved me so deeply that I was unable to leave it without a response, and as the opinion in all the papers was so general, I feared that new fetters were already being forged for humankind among us. To forestall these, should that prove possible, is the purpose of this publication, as well as to bring under scrutiny a subject on which the majority selfishly and unthinkingly drift with the current.
. . . the scheme elaborated during the Diet of 1766: as Pentti Virrankoski notes, Chydenius here remembers incorrectly, as the mentioned “scheme” was quite liberal in its tone and critical towards harsh measures against the unemployed (P. Virrankoski, Anders Chydenius: Demokratisk politiker i upplysningens tid, Stockholm: Timbro, 1995, p. 297f.).
their period of freedom: according to the statute on servants of 1739, a servant wishing to leave his or her master had to find new employment during a sevenweek period before 29 September. See also The Causes of Emigration, § 4, note 1.
Transactions of the Royal Patriotic Society: this society was founded in 1766 under the auspices of King Adolphus Frederic in order to support the arts and trades of Sweden as well as its industriousness. Its members during its first decades of existence were made up of industrial leaders, politicians, noble landowners and learned men with a patriotic zeal for reforming and developing the Swedish economy. From the start, the Patriotic Society published a monthly journal called HushållningsJournal.
Dagligt Allehanda: the first Swedish daily newspaper, which started in 1769 and existed until 1849.
jus vitae et necis: “the right over life and death”.
Anledningar at tänka och skrifva i detta ämne hafva i vår tid varit mångfaldige. Så ofta jag slår up Kongl. Förordningen om Tienstefolk och Legohion af den 21 Augusti 1739, och des I. Art. §. 1. kan jag ej utan rysning läsa dessa orden: Inge landstrykare, lösdrifvare, lättingar eller inhyseshion böra uti vårt land och rike tålas.43Inge landstrykare, ... och rike tålas: Citatet är inte från 1739 års stadga, Kongl. maj:ts förnyade stadga och förordning, angående tienstefolck och legohion, utan från Riksens höglofl. ständers kammar oeconomie och commerce deputations utlåtande, jemte project til en förnyad och förbättrad stadga och förordning, angående legofolck och tienstehion 31.3.1752, Betänkanden från justitie-, kammar-, ekonomi och kommerse-, protokolls-, bergs- och tulldeputationerna 1751–1752, vol. R 899, nr 15, Frihetstidens utskottshandlingar, SRA. Första artikeln i förordningens § 1 lyder: ”Inge Landstrykare, Lösdrifware, Lättingar eller Inhyses-hjon böra tålas, hwarken i Städerne, eller på Landet”. Med hvilka flera smäde-titlar ej förstås andre, än de som äro ledige ifrån årstienst, och förkunnas om dem, at de äro inom Svea rikets gränsor fridlöse, helst det §. 2. heter: Och gälle ingen ursäkt, hvarken för dräng, piga eller annat tienstefört hion, at afhålla sig ifrån årstiensten, för andra närings-medels skuld, som the sig åberopa eller förebära kunna.44Och gälle ingen ... förebära kunna.: Citatet är inte från 1739 års stadga, utan från samma utlåtande som i not 13. I förordningen lyder motsvarande ställe: ”... och giälle ingen ursäckt, hwarken för dräng, piga, eller annat tiänstfört hjon, at afhålla sig ifrån års-tiensten för andre näringsmedel, som de förebära kunna”. §. 4. Belägger dem med 10 a 20 dalers plikt,45böter som hysa dem och åt dessa fridlösa bevilja någon mennisklighet; och 5:te §. sätter hela rikets embetsmanna hop, Mantals-Commissarier, Lands6höfdingar, Magistrats-personer, Kyrkoherdar, Kyrkovärdar och Sexmän,46socknens, församlingens eller byalagets förtroende- och ordningsmän Probstar och Biskopar, Krono-Befalningsmän, Läns- och Fierdingsmän,47Socknarna var delade i fjärdingar (fjärdedelar), ur vilka man bland bönderna valde en fjärdingsman vars uppgift var att bistå vid indrivningen av skatter och upprätthållandet av ordningen. Öfverståthållare, Fiskaler &c. alla dem i rörelse, at söka up detta olyckeliga folk, och befordra dem til fästnings- tukt- och spinhus-arbete och årstienst.
Ser jag på det Project, som vid 1766 års Riksdag utarbetades i Kammar- och Oeconomie-Deputation,48Ser jag på ... Kammar- och Oeconomie-Deputation: Åsyftar Project till tjenstehjons stadga, Betänkanden från kammar-, ekonomi- och kommersdeputation 1765–66, R 929, nr 286, Frihetstidens utskottshandlingar, SRA. som §. 3. anbefaller enroulleringen49här: antecknande på en lista, förtecknande af alla husbönder och tienstehion: Betraktar jag §. 18. alt til den 27, som förklarar alla dem för fridlösa, och til plikt, spinhus- och publikt arbete50publikt arbete: straffarbete, tvångsarbete förfalna, som ej antagit årstienst, och lägger det dertil, at deras frihets tid ifrån 7 veckor51deras frihets tid ifrån 7 veckor: Enligt förordningen 1739 kunde antingen husbonden eller tjänstehjonet säga upp tjänsteförhållandet mellan Olavsmässan och Larsmässan (29.7–10.8). Efter detta följde en period på sju veckor under vilken tjänstehjonet skulle söka upp en ny anställning och husbonden, om han så ville, ett nytt tjänstehjon. Arbetsåret tog slut vid Mickelsmässan den 29 september. Efter detta följde tjänstehjonens lediga vecka under vilken de som bytte tjänsteställe skulle söka upp sin nya husbonde. i den förra Förordningen, här skulle7 förkortas til 14 dagar, och om de på den tiden ej hunnit få sig husbonde, hette det: Tage då den, som först begärar, sådant tienstehion i sin tienst: Så kan ingalunda anledningar fattas, at granska et ämne af så mycket inflytande på vår menniskliga rätt, och hela rikets tilväxt.
Men nyare händelser äro egenteligen de, som satt denna sak i synnerhet nu under ventilation. Uti Vester-Norrland och i synnerhet i Gefleborgs Län har blifvit förd en almän klagan deröfver, at tienstefolk ej vore at tilgå, at de vore odrägeligit dyrlegde,52dyrlejda, dyra att anställa och derjemte i sina tienster late, sjelfsvåldige och öfverdådige, så at inbyggarne fruktade för sina hemmans ödesmål, hvilket gifvit anledning til några Landtdagars hållande och öfverlägningar i detta ämne, vid hvilka blifvit utstakad en viss lön för dräng och piga, at husbönder och tienstehion skulle enroulleras, och de som ville flytta, skulle med lott fördelas på de behöfvande, med mera: Och hafva Konungens Befalningshafvande53Konungens Befalningshafvande: landshövdingarna i några Län, at förskaffa Länets inbyggare ymnogare tilgång på tienstefolk, uptagit den i Tienstehions-Stadgan fridlösa lösdrifvare- landsstrykare- och backstuguhions titel, och derigenom förvärfvat husbönderne et någorlunda rikt byte af tienstehion.
Detta hade dock icke varit af serdeles betydelse för almänheten, om ej de husbönder, som bodt i nästgränsande Län blifvit detta varse, och almänheten, som läst berättelsen härom i Kongl. Patriotiska Sälskapets Handlingar,54berättelsen härom i Kongl. Patriotiska Sälskapets Handlingar: Åsyftar troligen ”Berättelse om lands-ting, hållit i Hälsingeland”, som ingick i samma sällskaps Hushållnings-Journal 1777, s. 423–427, och inte Kongl. Svenska Patriotiska Sällskapets Handlingar 1776 eller 1777. 8 blifvit förtrytsame,55missnöjda, förargade at de ej fått vara med i delningen af detta byte, och syntes derföre vilja utkräfja af sina Landshöfdingar et likadant jemnskifte af tienstefolk, för drägeliga vilkor. Flere klagomål häröfver infördes i samma Sälskaps handlingar,56Se t.ex. ”Bref ifrån en landsort om tjenstefolk” (av ”En idog hushållare”), Hushållnings-Journal 1777, s. 476–477, ”Om legostämmo-tid för tjenstefolk” (av ”Publicola”), Hushållnings-Journal 1777, s. 483–499 och ”Förslag till förbättringar af tjenstehjons stadgan”, Hushållnings-Journal 1777, s. 595–601. och man påstod57krävde, yrkade på äfven hielp ifrån den handen. Dageligt Allehanda öfverhopades med nödrop af husbönder, som trodde nu vara ute med alt hemmans bruk och handteringar, om ej snar hielp komme. Ingen hör, ingen svarar, alle klaga, tils en myndig man af oförstånd tar masken af hela planen, och påstår högeligen förfatningar, som skulle lemna husbönderna föga mindre, än jus vitæ et necis58jus vitæ et necis: lat. rätt över liv och död; rätten att avrätta, som husbönder enligt den romerska rätten hade över sitt husfolk öfver sina tienare, och gifver förslag til tukthus &c. vid gårdarna.59en myndig man ... vid gårdarna.: åsyftar troligen pseudonymen Sat Sapientis debattinlägg i Dagligt Allehanda 17.6.1778, nr 134, se s. 546–549 LINKKI Det var så hårdt, och så positivt,60handgripligt, påtagligt, kraftigt at jag ej utan fasa kunde läsa det, och det rörde mig så, at det ej stod i min frihet lemna det obesvaradt, och när rösten i alla papper61tidningar var så almän, fruktade jag, at man redan för menniskligheten ibland oss smidde på nya bojor. At mota dem, om det vore möjeligit, är afsigten med denna skrift, och at frambringa et ämne under granskning, hvaruti största hopen egennyttigt och tanklöst följer med strömen.
Aiheita tämän asian ajattelemiseen ja siitä kirjoittamiseen on meidän aikanamme ilmennyt runsaasti. Kun vain avaan 21. elokuuta 1739 annetun Kuninkaallisen asetuksen palvelusväestä ja palkollisista ja katson sen 1. luvun 1. pykälää, en voi kylmiä väreitä tuntematta lukea näitä sanoja: Maankiertäjiä, irtolaisia, laiskureita ja loisia älköön maassamme ja valtakunnassamme suvaittako. Näillä useilla häpäisevillä nimityksillä tarkoitetaan vain ihmisiä, jotka ovat jääneet vuosipalveluksen ulkopuolelle, ja heidät julistetaan Ruotsin valtakunnan rajojen sisällä lainsuojattomiksi, etenkin kun 2. § sanoo: Älköönkä mikään puolustelu antako rengille, piialle tai muullekaan työkykyiselle palvelusväkeen kuuluvalle oikeutta jättäytyä vuosipalveluksen ulkopuolelle joidenkin muiden toimeentulokeinojen varaan, joihin he voivat vedota tai joita he voivat esittää tekosyikseen. 4. § määrää 10–20 taalerin sakon ihmisille, jotka majoittavat näitä lainsuojattomia ja osoittavat heille jonkinlaista inhimillisyyttä, ja 5. § komentaa liikkeelle valtakunnan koko virkamieslauman, manttaalikomissaarit, maaherrat,6 maistraattien virkamiehet, kirkkoherrat, kirkonisännät ja kuudennusmiehet,62Omaa kyläkuntaansa edustava pitäjän luottamusmies, jonka tehtäviin kuului mm. järjestyksen valvominen. rovastit ja piispat, kruununvoudit, nimismiehet ja neljännesmiehet,63Pitäjät oli jaettu neljänneskuntiin, joista kullakin talonpoikien joukosta valittu neljännesmies auttoi kruunun virkamiehiä veronkannossa ja järjestyksenpidossa. ylikäskynhaltijat, viskaalit jne. viimeistä myöten, etsimään näitä onnettomia ihmisiä ja kyyditsemään heidät linnoitus-, kuritushuone- ja kehruuhuonetyöhön ja vuosipalvelukseen.
Tarkastellaanpa vuoden 1766 valtiopäivien kamari- ja talousvaliokunnan valmistelemaa ehdotusta.64vuoden 1766 valtiopäivien kamari- ja talousvaliokunnan valmistelemaa ehdotusta: Viittaa muistioon Project till tjenstehjons stadga, Betänkanden från kammar-, ekonomi- och kommersdeputation 1765–66, R 929, nr. 286, Frihetstidens utskottshandlingar, SRA. Sen kolmas pykälä määrää, että kaikki isännät ja palkolliset on rekisteröitävä. Pykälät 18–27 selittävät lainsuojattomiksi ja sakkorangaistukseen sekä kehruuhuone- ja julkisiin töihin tuomittaviksi kaikki, jotka eivät ole pestautuneet vuosipalvelukseen. Lisään tähän vielä sen, että heidän vapaata aikaansa65vapaata aikaansa: Vuoden 1739 palvelussäännön mukaan talonpoika tai palkollinen saattoi irtisanoa palvelussuhteen Olavin- ja Laurinpäivän välisenä aikana (29.7.–10.8). Tämän jälkeen seurasi seitsemän viikon jakso, jona aikana palkollinen sai etsiä uutta palveluspaikkaa ja isäntä vastaavasti uutta työntekijää. Palveluskausi päättyi Mikkelinpäivänä 29.9. Tämän jälkeen seurasi palvelusväen vapaaviikko, jona aikana palveluspaikkaa vaihtavien oli hakeuduttava uuden isännän luo. lyhennettäisiin tämän ehdotuksen mukaan edellisen säännön mukaisesta 7 viikosta7 14 päivään, ja elleivät he sinä aikana olisi ennättäneet saada itselleen isäntää, heidät saisi ottaa palvelukseensa se, joka ensimmäisenä pyytää. Ei siis todellakaan puutu syitä tarkastella asiaa, joka vaikuttaa sangen voimakkaasti ihmisoikeuksiimme ja koko valtakunnan kasvuun.
Uudemmat tapahtumat ovat kuitenkin antaneet oikeastaan erityisesti aihetta keskusteluun tästä asiasta juuri nyt. Västernorrlandissa ja etenkin Gävleborgin läänissä on yleisesti valitettu, ettei palvelusväkeä ole saatavissa, että heidän palkkaamisensa on sietämättömän kallista ja he ovat lisäksi laiskoja työssään, omavaltaisia ja kurittomia, niin että asukkaat ovat pelänneet joutuvansa hylkäämään tilansa. Tämä on antanut aiheen käsitellä asiaa muutamissa maakuntakokouksissa, joissa on määritelty rengille ja piialle tietty palkka, päätetty isäntien ja palkollisten rekisteröinnistä ja muuttohaluisten jakamisesta tarvitseville arpomalla jne. Ja kuninkaan käskynhaltijat66kuninkaan käskynhaltijat: maaherrat ovat eräissä lääneissä ryhtyneet soveltamaan palkollissäännössä lainsuojattomiksi määrättyjä irtolaisen, maankiertäjän ja mäkitupalaisen nimikkeitä ja hankkineet tällä tavalla isännille melko runsaan palkollissaaliin.
Tällä ei kuitenkaan olisi ollut yleisemmin erityisen suurta merkitystä, elleivät naapuriläänien talonisännät olisi saaneet tästä tietoa ja ellei yleisö, joka on lukenut kertomuksen tästä Kuninkaallisen isänmaallisen seuran tiedonannoista,67Kuninkaallisen isänmaallisen seuran tiedonannoista: viitataan luultavasti kirjoitukseen ”Berättelse om lands-ting, hållit i Hälsingeland”, Hushållnings-Journal 1777, s. 423–427 8 olisi närkästynyt siitä, ettei se ollut päässyt mukaan saaliinjakoon, ja näytti sen takia vaativan maaherrojaan suorittamaan samanlaisen palvelusväen tasajaon kohtuullisilla ehdoilla. Monia tällaisia valituksia julkaistiin saman seuran tiedonannoissa68Ks. esim. ”Bref ifrån en landsort om tjenstefolk” (nimimerkki ”En idog hushållare”), Hushållnings-Journal 1777, s. 476–477, ”Om legostämmo-tid för tjenstefolk” (nimimerkki ”Publicola”), Hushållnings-Journal 1777, s. 483–499 ja ”Förslag till förbättringar af tjenstehjons stadgan”, Hushållnings-Journal 1777, s. 595–601. ja myös siltä vaadittiin apua asiassa. Dagligt Allehanda oli hukkua sellaisten isäntien avunhuutoihin, jotka uskoivat tilojensa viljelyn ja kaikkien töiden pysähtyvän, ellei pikaista apua tulisi. Kukaan ei kuuntele, kukaan ei vastaa, kaikki valittavat, kunnes muuan tärkeilevä mies poistaa tyhmyyksissään naamioinnin koko suunnitelman edestä ja vaatii suureen ääneen säädöksiä, joiden perusteella isännillä olisi suorastaan ius vitae et necis69ius vitae et necis: Lat. oikeus päättää elämästä ja kuolemasta. Roomalaisen oikeuden mukaan isännällä oli oikeus teloittaa palveluksessaan oleva henkilö. palvelijoihinsa, ja ehdottaa kuritushuoneita ym. perustettavaksi maatiloille.70kunnes muuan tärkeilevä mies ... perustettavaksi maatiloille: viitataan luultavasti nimimerkki ”Sat Sapientin” kirjoitukseen Dagligt Allehanda 17.6.1778, nro 134, ks. s. 560–563 LINKKI Se oli niin kovaa ja selvää tekstiä, etten voinut kauhistumatta sitä lukea, ja kuohutti mieltäni siinä määrin, että minun oli mahdotonta olla vastaamatta siihen, ja kun äänensävy oli kaikissa lehdissä yleisesti sama, pelkäsin, että ihmisyydelle taottiin keskuudessamme jo uusia kahleita. Tämän kirjoitelman tarkoituksena on estää niiden taonta, mikäli mahdollista, ja nostaa tarkasteltavaksi asia, jossa suuri enemmistö kulkee virran mukana omaa etuaan tavoitellen ja päätään vaivaamatta.
When I look at the scheme elaborated during the Diet of 176671. . . the scheme elaborated during the Diet of 1766: as Pentti Virrankoski notes, Chydenius here remembers incorrectly, as the mentioned “scheme” was quite liberal in its tone and critical towards harsh measures against the unemployed (P. Virrankoski, Anders Chydenius: Demokratisk politiker i upplysningens tid, Stockholm: Timbro, 1995, p. 297f.). in its Finance and Trade Committee, which in § 3 recommends the enrolment of all masters and servants; when I consider § 18 through to 27, which declares all those who have not accepted an annual service contract liable to a penalty or hard labour in female penitentiaries and on public works, and add to this that their period of freedom,72their period of freedom: according to the statute on servants of 1739, a servant wishing to leave his or her master had to find new employment during a sevenweek period before 29 September. See also The Causes of Emigration, § 4, note 1. which was seven weeks under the previous ordinance, should now7 be shortened to 14 days, and if they had not found a new master during that period it stated that he who applies first shall then take such servants into his service, there can be no lack of reasons to inquire into a subject that so greatly affects our human rights and the growth of the entire realm.
This would not, however, have been of any particular significance to the general public had not those masters who lived in neighbouring counties become aware of it and the public, having read the account of it in the Transactions of the Royal Patriotic Society,73Transactions of the Royal Patriotic Society: this society was founded in 1766 under the auspices of King Adolphus Frederic in order to support the arts and trades of Sweden as well as its industriousness. Its members during its first decades of existence were made up of industrial leaders, politicians, noble landowners and learned men with a patriotic zeal for reforming and developing the Swedish economy. From the start, the Patriotic Society published a monthly journal called HushållningsJournal. 8 become resentful that they had not been allowed to participate in the division of these spoils and thus appeared to be intent on demanding from their county governors a similar parcelling out of servants, on reasonable terms. Several complaints about it were published in the transactions of that Society, and there were even demands for assistance from that body. The newspaper Dagligt Allehanda74Dagligt Allehanda: the first Swedish daily newspaper, which started in 1769 and existed until 1849. was inundated with cries of distress from masters who believed that all farming and rural crafts would now be doomed unless relief were soon at hand. No one listens, no one responds, everyone complains, until one person in authority imprudently unmasks the whole plan, loudly demands regulations that would give the masters scarcely less than jus vitae et necis75jus vitae et necis: “the right over life and death”. over their servants and proposes penitentiaries etc. by the farms. This was so harsh and so definite that I could not read it without horror, and it moved me so deeply that I was unable to leave it without a response, and as the opinion in all the papers was so general, I feared that new fetters were already being forged for humankind among us. To forestall these, should that prove possible, is the purpose of this publication, as well as to bring under scrutiny a subject on which the majority selfishly and unthinkingly drift with the current.
paikat: Gävleborgin lääni Ruotsi Västernorrland


text:
Yle TV2 12.01.2019
00.07 Uutisikkuna
06.51 Nimipäiväonnittelu: 12.1.
Onnea, Toini!
06.52 Hau Hau, Piip ja Veli: Oma koti -seikkailu
Oma koti kullan kallis. Tässä seikkailussa pohditaan, mitä koti merkitsee. Tutkitaan myös millaisia koteja eri eläimillä on. HD
07.29 Arvaa kuinka paljon sinua rakastan: Lumivaippa
Eräänä aamuna, kun Pikku Pupu herää, maa on peittynyt paksuun lumikerrokseen. Näyttää siltä kuin kaikki tutut paikat ja tavarat olisivat hävinneet.
07.39 Tilkkupeiton tarinoita
08.06 Tete ja Mama: Raketti
Maman pitäisi lähteä kauppaan, mutta Tete tahtoo koota raketin pahvilaatikoista. Mama lupaa auttaa Teteä ennen lähtöä, mutta kun raketti on valmis, Tete ei malttaisikaan lähteä mukaan. HD
Odottamaton sankari. Petterin ja ystävät kutsuvat Jeremias Rimppakintun seikkailemaan kanssaan. Sammakosta on apua yllättävissä tilanteissa. HD
Pingviinejä Päivänpaisteen puistossa. Retki-Roope harjoittelee eläinten ääniä. Pingviineitä alkaa ilmestyä eri puolille puistoa. HD
09.02 Otso ja sopulit: Kauko-ohjailua
Otson selkä on kipeä ja liikkuminen hankalaa. Ehkä sopulien erikoista lelua voisi hyödyntää apuvälineenä. Se kun muuntuu moneksi. HD
09.08 Meidän luokka
Auttaako yhteispeli ulos pakohuoneesta? Kilpailemassa Aseman koulun 4. luokka Urjalasta. Juontajina Valtteri Lehtinen sekä Visa ja Turska. HD
09.34 Urheilustudio
09.35 Mäkihypyn MC: Sapporo
Mäkihypyn naisten kilpailu HS137. Sapporo, Japani. HD
10.55 Yhdistetyn MC: Val di Fiemme
Joukkuesprintin mäkiosuus, HS135. Val di Fiemme, Italia. Selostus Mikko Hannula. HD
11.45 Alppihiihdon MC: Adelboden
12.40 Alppihiihdon MC: St. Anton
Naisten syöksylasku. St. Anton, Itävalta. HD
13.40 Ampumahiihdon MC: Naisten takaa-ajokilpailu
14.30 Alppihiihdon MC: Adelboden
15.15 Yhdistetyn MC: Val di Fiemme
Joukkuesprintin hiihto-osuus. Val di Fiemme, Italia. Selostus Mikko Hannula. HD
16.55 Mäkihypyn MC: Val di Fiemme
18.50 Urheilustudio
19.00 Hiihdon Ski Classics
Kaiser Maximilian Lauf -osakilpailu, 60 km. Seefeld, Itävalta. Selostus Bror-Erik Wallenius. HD
19.30 Lumilautailun maailmancup: Kreischberg
Lumilautailun slopestyle. Kreischberg, Itävalta. Selostus Sami Saarenpää. HD
20.20 Luottomies 2: Teatteriretki
S02E05. Tommi (Antti Luusuaniemi) pyytää Juhiksen (Kari Ketonen) seurakseen kummityttönsä harrastajateatterin esitykseen. Krapulainen Juhis ottaa esityksen hiukan liian tosissaan ja aiheuttaa välikohtauksen. HD
20.29 Luottomies 2: Tyttöystävä
S02E06. Juhiksella (Kari Ketonen) on tyttöystävä. Harriet (Maria Ylipää) ja Tommi (Antti Luusuaniemi) kutsuvat heidät illalliselle. Illallisella Juhikselle paljastuu tyttöystävästään yllättäviä asioita. HD
20.40 Luottomies 2: Auringonpolttamat
20.49 Luottomies 2: Shoppi.fi
S02E08. Tommi (Antti Luusuaniemi) luottaa liikaa netissä pyöränsä ostaneeseen mieheen. Juhis (Kari Ketonen) epäilee ostajan tarkoitusperiä ja järjestää pienen operaation. Kaikki menee loppuun saakka lähes hyvin. HD
21.00 Ride
22.30 Freestylen maailmancup: Calgary
Kumparelasku. Calgary, Kanada. Selostus Lauri Kottonen. HD

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


§ 218 Kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus § 219 Pöytäkirjan tarkastus § 220 Läsnäolo- ja puheoikeus § 221 Tiedoksi merkittävät asiat § 222 Tarkastuslautakunnan täydennysvaali § 223 Asemakaava nro 8591, Risso, Rissonkadun jatke § 224 Valtuustoaloite valtakunnallisen logistiikkakeskuksen perustamiseksi Tampereen alueelle - Tampereen Sosialidemokraattinen valtuustoryhmä § 225 Valtuustoaloite tietohallinnon käyttökatkojen kustannusten ja muiden vaikutusten selvittämiseksi - Juhana Suoniemi § 226 Valtuustoaloite Tampereen palkinnon myöntämiseksi Tapparalle ja Ilvekselle - Pekka Salmi ym. § 227 Valtuustoaloite perusopetuksen laatukriteerien toteutumisen seuraamiseksi - Tampereen vihreä valtuustoryhmä § 228 Valtuustoaloitteet kokouksessa