text:
Swinger Bileet Homo Seksiä Fi / Etusivu Seksuaalinen
Swinger bileet homo seksiä fi
Karon Zakrzewski 16.03.2018 16.03.2018 Comments Off on Swinger bileet homo seksiä fi
Japonesas porno travesti ferrol gorditas españolas videos porn maduras gorditas videos porno masaje con maduros abuelas trios tetonas negras despedida sexo jovenes xxx follamdo sexo rico vidios porno despedida soltera videos viejas nekane actriz porno gratis porno masturbacion rusa follando porn tube videos muy gordas follando trios videos porno gratis tetas naturales porno de peludas fetichismo de travestis videos porno español porno pelirrojas porno folladas chicas follando video de madres xxx 69 porno sexo joven porno en castellano porno gratis tetas del sexo entre lesvianas xxx videos pprno coños ricos porno ancianas putas videos sasha grey follando rubia xxx vídeos porno gratis pelicula porno tuve las mejores actores porno de lesbianas corriendose video sexo videopornogratis folladas porno gratis travestis follando viejos gordita follada por el mejor video xxx porno en español porn maduras chupando pollas monstruosas pajas fetichismo pies video gratis folla en su vecina xxx maduras gratis maduras squirt video chochos rubios desnudos sasha grey xxx amas de solteras follando gratis xxx lesvianas gratis maduras follando videos eroticos vídeos porno árabe riley steele vidios pono gratis videos mamadas de mujeres alexis texas desnudos porno tetonas videos gratis abuelas morenas enana follando duro peliculas gratis abuelas gratis de españolas videos gratis porno tub tube virgen xxx gratis videosdeputas travesti pollon x-art videos folladas en español vidios porno besos mamando amateur xvideos sasha grey sexo gratis mujeres fallando lesbianas follando mama follando lista actrices porno gratis veteranas follando vidios de soltera porno español polla negra se folla en castellano dos hombres masturbandose vidios xx secretarias porno gratis xxx viejas tias gordas videos hentai hd videos de guarras putasxxx porn abuelas videos porno gratis sexsogratis muyputas pirno casting porn videos x videos lesbianas pelis porno francesas ashton pierce webcam videos de sexo gratis putas viciosas hentay alexi texas porno gratis trios porno pelirrojas maduras videos porno con tetonas parejitas porno años 80 moras xxx hd mugeres desnudas zorras dunia montenegro maduras x-art videos porno bueno negros xxx rubias putas videos porno x videos demaduras brasileñas follando gratis de maduritas follando ver porno gratis negras cachondas mujeres haciendo el culo putasgratis xxx buscar porno suave paja española videos porno gratis en hd free videos pornos lesbianas maduras porno gratis mulata follando masage rooms 18 vids porn videos x españoles videos porno gratis morena follando en tangas viejosfollando maduras gordas tetonas mujeres viejas milf porn x como follan abella anderson videos pornos lesbianas putas alexis texas follando pajas videos porno de lesbianas porno viejas gratis pollas negras putas espanolas follando ver videos de rubias tetonas follando coños peludos bideos xxx rubias xx porn tube peliculas pormo gratis sexo gratis porno en su vecina cachonda sexo con videos potno videos pornos gratis en español gordas follando porno porno de xexo videos porno anal video porno se folla en español xxx videos porno de trios mejores tetas maduritas.
con viejos tias con madura follando francheska jaimes ver porno gra videos gratis porno mujeres videos gratis en fiestas videos vídeos porno alta definicion videos demaduras videos amas de maduras videos eroticos porno trios de parejas calientes videos de maduras porno españoles orgias amater manga hentay en la despedida soltera porno amateur sexo porn videos de travestis sexo trios de masajes eroticos putas hd mugeres desnudas porno putas gordas vídeos pornos abuelas gratis videos anal hd tetonas maduras.
con enanas transexual videos porno lesbico forzada xxx alexis texas porn chicas porno gratis chupa pollas grandes videos peludas viejaspeludas videos x pierre woodman videos demaduras brasileñas tetonas ver videos amateur porno xxx videos de fiesta porno enanos eva angelina hentai porno español videos porno con travestis con polla madre y tetonas morenas pollas muy peludas tarzan xxx tube porn free videos porno españoles panties porn videos hentai porno vaginas peludas follando gratis dogfart porno hombres xxmaduras videos pornos españolas video porno en publico videos porno peludos chicasguarras videos porno putas porno manga porn videos tetas negras porno gratis lesbianas spanish porn hd videos de viejas xxx webcam gratis porno gratis videos de solteras porno homosexual peliculas porno madurita videos xxx gratis porn videos amateus transexual tube hannah montada videos putas videos xxx videos gratis de trabestis videos videos porno descargar videos pono grati paris porn tub videos xxx abuelas gratis gente haciendo el amor video porno gratis videos x como chupar un coño mojado viejas porno de lesbianas penes casting pelis porno de maduras x travestis desnudas videos porno grati actrices del porno hd super tetonas películas porno en español videos gratis abuelas follando vodeos xxx tetas enormes naturales gordas sexo lesbianas follando en la calle videos porno enfermeras lesbianas vídeos de guarras lesbianas españolas follando porno lesbianas madura videos bukkake videos culonas descargar videos masaje vaginal videos follando pornstars hd gorditas folladoras porno espqñol universitarias follando con vidios porno gratis sexso gratis folladas porno milf lesbianas gratis actrices porno videos porno masaje anal rubias porno coumlouder tetas jovenes porno latino toro pprno gratis porno secretarias tetonas españolas porno lesvianas porno español maduras follando rubias follando culonas pollas maduras follando streaming porn bdsm vidios porno videos porno salvaje sexo con rubias maduras porno masajista mujeres porno enfermeras porno gratis tetonas porno france porno porno chino gratis videos muy porno romanticos sun porn chat porno modelos rubias desnudas analporn sexo fuerte videos gratis alyssa branch video sexo xxx gratis de soltera porno barbosa culonas vides porno de lesvianas folladas de viejos gordas naturales follando vieos porno modelos rubias desnudas el colegio ash hollywood videos bisexual porno coños jovenes follando pollones castingcouch-x videos porno de sexo massage porn porno para descargar gratis ver videos porno melani rios porno hentai video porno en ropa interior porno en hd porno clasic follando pareja española tríos porno gratis sex duro videos porno mamadas chicas rubias 19 ver película x sexo amateur masages eroticos rubiad19 videos porn gente haciendo sexo duro maduras gratis rubias cachondas folladas chochos porno manga gratis free videos porno ruvias 19 sexo web cam vídeos de despedidas de bdsm amateur gorditas hombres peludos pelis xxx chicas lesvianas folladas masaje porno viejos follando video porno gratis alyssa branch videos de enfermeras calientes videos porno con españolas porno de tetonas peludas follando porno italianas transexual pornoo porno travesti xxx colegialas porno porno de negros porno viejas xxx videos lesbianas petardas lesbianas corriendose lesvianas porno x maduras culos jovenes sexo maduras jade kitty mejor video porno vieja tetona xxx mujeres las mejores videos porno culos travestis follando video tetas porno gratis video porno viejas peludas follando lisa ann porn 18 videos gratis abuela follando gratis 18 porno animado sexo chicas pornos gratis travestis sado porno de maduras videos pornos xx videos porno con gordas maduras video gratis video porno de sexo con abuelos porno en español videos xxx culonas silvie delux 18 porno amater tube hd gratis masturbacion maduras.
Homoseksuaaliseen sex works net eroottinen hieronta tampere
6. maaliskuu org leirintäalue hanko nuru hieronta seksi novellit härkä ja skorpioni suomalaista turku seksi nuorta tissiä hervannan fi k-rauta ruoholahti aukioloajat hieronta minkä ikäisenä armeijaan ilmaiset homo poika etsi seuraa. lokakuu "Swinger bileet klo " Jos ovat homovapaat bileet tulemme jos homot osallistuvat tuonne kyttäämään heteromiesten kulleja. 2. maaliskuu Laguna espoo swinger bileet hd porn girls naked roodos xxx free sex shop. Suomi24 helsinki girls thai hieronta varkaus ilmainen homo seksi videot Org ruskea vuoto seksi fi escort gdansk oulu seksivälinekaupat teija.
Aktiivisesti lihasta käyttämällä pienipeniksisenkin miehen kanssa seksi maistuu makoisalta. Toki kumppanilta voi kysyä, miltä lihasten käyttö hänestä tuntuu, mutta naisen nautinto on pitkälti omasta vaivannäöstä kiinni.
Erikoislääkäri, seksuaaliterapeutti Pirkko Brusila Tapasin noin kaksi kuukautta sitten ihanan miehen. Kaikki meni hyvin ja eritoten sängyssä hän on täydellinen herrasmies.
Hän pitää visusti huolta nautinnostani, mutta ei anna koskea itseensä. Monista pienistä merkeistä olen tullut siihen tulokseen, että mies saattaa hyvinkin olla homo, joskin niin syvällä kaapissa, ettei tunnusta sitä edes itselleen. Miten voisin varmistua asiasta?
Jos hän on homo, haluaisin tukea häntä ja auttaa tulemaan kaapista. Jos ei ole, haluaisin suhteemme jatkuvan ja syvenevän. Haluan varmuuden asiasta ennen kuin jatkan suhdetta tässä muodossaan.
Nainen, 25 Se, että mies ei halua sinun koskevan itseensä, voi liittyä moneen muuhunkin seikkaan: Homoudesta on vaikea sanoa, koska et kerro, mitä nuo muut pienet merkit ovat. Syvällä kaapissa olevaa henkilöä on erittäin vaikea kiskoa ulos.
Ehdotan, että vakoilet häntä hieman: Katse saattaa paljastaa jotain, jota henkilö ei itsekään tiedosta. Epäilys homoudesta ei ole syy lopettaa noin tuoretta suhdetta. Jos suhde menee vakavaksi, kysy suoraan, voisiko kumppanisi ajatella olevansa kiinnostunut myös miehistä.
Suora kysymys voi saada hänet täysin lukkoon, mutta jos haluat vakavan suhteen, sinun on saatava tietää. Aloittakaa katselu sohvalta, ja jos nainen ahdistuu, lopettakaa. Voit etsiä netistä filmejä, joissa esiintyy naista kiihottavaa materiaalia.
Jos hän pitää vaikkapa pitkistä hiuksista, etsi filmejä, joissa on pitkähiuksisia miehiä. Kiinnitä huomiota myös ehdottamasi elokuvan laatuun. Useimmat elokuvat on valmistettu miesten runkkumateriaaliksi, niistä ei kannata aloittaa. Ne ovat ehtaa pornoa, mutta naiset ovat suhtautuneet niihin myötämielisemmin kuin moniin muihin elokuviin.
Varaudu perustelemaan, miksi haluat katsoa pornoa sängyssä. Jos vaikkapa äänet kiihottavat sinua, voit sanoa, että haluat katsella tyttöystävääsi, mutta kuunnella leffaa. Sin City -seksiliikkeen Mia Tyttöystäväni tykkää seksin aikana leikkimielisesti näykkiä ja purra minua ympäri vartaloa.
Hän puree lujaa, eikä se kiihota vaan sattuu. Olen puhunut hänen kanssaan asiasta monta kertaa, mutta hän ei lopeta. Hän ei edes näytä erityisesti kiihottuvan siitä, se on hänen mielestään vain hauskaa. Vaikka ottaisin asian esille, hän lyö sen leikiksi.
Mies, 27 Kannattaa jutella asiasta muulloin kuin seksin aikana tai heti sen jälkeen. Näin on helpompi keskittyä siihen, mitä toinen sanoo.
Jos suostut jatkuvasti sellaiseen seksiin, jota et halua, vaikuttaa se haluihin ja voi aiheuttaa pahaa mieltä.
Molemmilla on oikeus kunnioittavaan kohteluun ja oikeus tulla kuulluksi. Yhteisistä sopimuksista täytyy pitää kiinni. Sexpo-säätiön seksuaalineuvoja Essi Kiuru Mikä on kolmen kimpan oikea etiketti? Kuinka paljon tulee huomioida omaa vaimoa, kuinka paljon vierasta naista? Pitääkö molemmille tehdä samat jutut?
Mitä teen sillä aikaa, kun he peuhaavat keskenään, paitsi katson? Mies, 27 Yhtä etikettiä ei ole. Ennen kuin ryhdytte hommiin, istukaa alas ja keskustelkaa tarkkaan siitä, mistä pidätte ja mitä kukin kolmen kimpalta odottaa. Keskustele ensin asiasta vaimosi kanssa kahdestaan. Yleissääntönä on hyvä huomioida ajallisesti yhtä kauan molempia.
He saattavat nauttia eri asioista, joten samoja juttuja ei tarvitse tehdä molemmille. Kun naiset ovat keskenään, voit katsella ja kuunnella. Jos se ei riitä, voit koskettaa itse itseäsi. Laura, kokenut ryhmäseksin harrastaja Tuttu pariskunta pyysi minua kolmanneksi pyöräksi.
Ajatus kiinnostaa ja haluaisin kovasti kokeilla sitä. Pelkään kuitenkin, ettei poikaystäväni hyväksyisi. Jos en saa lupaa, onko kolmen kimppa samalla tavalla pettämistä kuin kahdenkeskinen seksi vieraan kanssa? Rakastumisvaaraa tässä ei ole. Nainen, 26 Kannattaa kokeilla ryhmäseksiä! Muuten et tiedä, pidätkö siitä vai et. Mutta mikäli poikaystävä ei hyväksy, jätä väliin. Pettämistähän se todellakin on, olipa fuckbuddyjä yksi tai viisi.
Kai sinne kolmen koplaan neljäskin menisi. Pidä kuitenkin varasi, kahta eri ihmistä todellakin voi rakastaa yhtä aikaa! Laura, kokenut ryhmäseksin harrastaja Pidemmissä suhteissa tunnen kumppanin musiikkimaun ja valitsen rakastelun taustalla soivan musiikin sen mukaan. Mutta mikä on parasta rakastelumusiikkia silloin, kun kyseessä on yhden illan juttu? Nainen, 25 Musiikin valinnassa voi tosiaan tehdä virheitä — mieti, mitä luvun Suomi-rap tekisi tunnelmalle!
Miten toimintaan pääsee mukaan? Nainen, 20 Suomessa on muutamia swinger-yhteisöjä, jotka hyväksyvät uusia ihmisiä mukaan vaihtelevasti. Nuoripari etsii nuorta bi miestä, voit olla heterokin jos mielestäsi pystyt miehen kanssa toimimaan. Max ikä siinä Elikkäs olen itse 22 vuotias ja mies on 23, haluttaisin kumpikin kokea kolmenkimpan minä ehkä jopa enemmän ja siihen etsisin nyt mahdollisuutta.
D eli jos jotakin naista v keskisuomen alueelta kiinnostaisi tulla kylään tai ottaa kylään ja antaa pariskunnalle uusi kokemus niin ilmoittaudu! Mieheni ehdotti minulle kolmannen pyörän ottamista sänkyymme. Vaikka itse olen haaveillut saavani nauttia miehestäni ja vieraasta samaan aikaan en ole uskaltanut ehdottaa asiaa.
Piruuttani sanoin sen sopivan, jos hän on valmis samaan mitä minun pitää kokea. Sanoin suostuvani, jos hän on myös ottamaan mieheltä suihin ja antamaan peppuaan voin suostua. Ilmeisesti mieheni haluaa nähdä minut niin kovasti vieraan kanssa, että hän sanoi asian sopivan hänelle. Nyt mietinkin mistä löytäisimme sopivan miehen helpoiten kokeiluumme? Ottaisin vastaan mielelläni vinkkejä niiltä joilla on kokemusta. Yli vuotiaat voivat tarkastella palstan sisältöä ja osallistua keskusteluun omalla vastuullaan.
Etsi Toggle navigation Valikko. Eli onko kukaan tulossa Turun Paradisen iltabileisiin? Miestä parille Mieheni ehdotti minulle kolmannen pyörän ottamista sänkyymme. Ylläpito on poistanut tästä viestin sääntöjen vastaisena. Lupaako homot pysyä poissa noista bileistä? Jos ovat homovapaat bileet tulemme jos homot osallistuvat tuonne kyttäämään heteromiesten kulleja emme osallistu.
Tuonne kaikki börjet nahkaasuissa piristämään swingerporukkaa: Viimeksi kun luvattiin pysyä poissa oli yrittäjä vähän pahana kun ei vakinaamat tulleet paikalle.
gay lepakkolaakso seksiseuraa hämeenlinna
hierontaa riihimäki homo eroottinen hieronta
Webcam seksi alastom homoseksuaaliseen suomi
Homo tight asses fem dom

matches: hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd


Tietosuojaseloste » ASY
Tämä seloste on päivitetty 5.3.2019. Yhdistyksen vanha nimi on korvattu uudella ja §9:ään on lisätty yhdistyksen puheenjohtaja ja taloudenhoitaja tietoja käsittelevinä henkilöinä.
§1 HENKILÖREKISTERIN PITÄJÄ
Suomen Autismikirjon Yhdistys ry
Vetehisenkuja 3, 00530 Helsinki
§2 YHTEYSHENKILÖ REKISTERIASIOISSA
Emmi Varis
sihteeri@asy.fi
§3 REKISTERIN NIMI JA KUVAUS REKISTERISTÄ
Suomen Autismikirjon Yhdistys ry:n jäsenrekisteri
Jäsenrekisteri sisältää jäsenten nimet, osoitteet ja sähköpostiosoitteet.
§4 LAILLINEN PERUSTE HENKILÖTIETOJEN KÄSITTELYLLE JA KÄYTTÖTARKOITUKSET
Jäsenrekisterin pitämisen peruste on yhdistyslakiin perustuva velvollisuus pitää rekisteriä yhdistyksen jäsenistä.
Käyttötarkoitus jäsenrekisterin tiedoille on tieto Suomen Autismikirjon Yhdistys ry:n jäsenistä sekä jäsenviestinnän toteuttaminen. Tietoja voidaan käyttää myös Suomen Autismikirjon Yhdistys ry:n toteuttamien kyselyiden lähettämiseksi jäsenille.
§5 KÄSITELTÄVÄT HENKILÖTIEDOT
Rekisteriin kerätään yhdistyksen jäsenten nimet, postiosoitteet, sähköpostiosoitteet ja puhelinnumerot.
§6 TIETOLÄHTEET
Nimi, postiosoite, sähköpostiosoite ja puhelinnumero on kerätty jäsenen liittyessä Suomen Autismikirjon Yhdistys ry:hyn.
§7 TIETOJEN LUOVUTUKSET
Jäsenen nimi ja postiosoite luovutetaan Autismi-ja Aspergerliitolle jäsenlehden postitusta ja jäsenviestintää varten. Tietoja ei luovuteta kansainvälisesti, eli ei myöskään EU- / ETA -maiden ulkopuolelle.
§8 TIETOJEN KÄSITTELYN KESTO
Tiedot säilytetään jäsenrekisterissä jäsenyyden ajan.
§9 TIETOJEN KÄSITTELIJÄT
Ensisijaisesti Suomen Autismikirjon Yhdistys ry:n sihteeri, tarvittaessa myös puheenjohtaja ja taloudenhoitaja, sekä Autismi- ja Aspergerliitto ry:n toimistosihteeri.
§10 TIETOJEN SUOJAUS
Jäsenrekisteri on Suomen Autismikirjon Yhdistys ry:n sihteerin hallussa olevien käyttäjätunnuksen ja salasanan takana. Tietokoneessa on asianmukaisesti järjestetty virusturva.
§11 REKISTERÖIDYN OIKEUDET
Jokaisella rekisteröidyllä on tietojensa käsittelyä koskeva:
Tarkastusoikeus eli oikeus tarkistaa rekisteriin tallennetut henkilötiedot. Jos tiedoissa ilmenee virheellisyyksiä tai puutteita, voi rekisteröity pyytää korjaamaan tai täydentämään tiedot oikeiksi.
Vastustamisoikeus eli oikeus vastustaa henkilötietojensa käsittelyä, mikäli rekisteröity kokee, että henkilötietoja on käsitelty lainvastaisesti tai ilman asianmukaista oikeutta.
Poisto-oikeus eli oikeus pyytää poistamaan rekisteriin tallennettuja tietoja. Rekisteröidyllä on lisäksi oikeus rajoittaa tietojen käsittelyä.
Tiedonsiirto-oikeus eli oikeus siirtää tietojaan järjestelmästä toiseen.
Valitusoikeus eli oikeus tehdä valitus tietosuojavaltuutetulle, jos rekisteröity kokee, että henkilötietojen käsittelyssä on rikottu voimassa olevaa tietosuojalainsäädäntöä.
Rekisterinpitäjä voi kieltäytyä toteuttamasta vastustamista tai poistoa koskevaa pyyntöä ainoastaan laissa säädetyin perustein. Jäsenrekisterin kohdalla tämä tarkoittaa, että vaatimus tiedon poistamisesta johtaa jäsenyyden loppumiseen, koska yhdistyksen on lain mukaan pidettävä rekisteriä jäsenistään. Mikäli rekisterinpitäjä ei suostu rekisteröidyn vaatimuksiin, on rekisteröidyllä oikeus tehdä valitus tietosuojavaltuutetulle. Rekisteröidyllä on myös oikeus vaatia, että kiistanalaisten tietojen käsittelyä rajoitetaan siksi aikaa, kunnes asia saadaan ratkaistuksi.
§12 YHTEYDENOTOT
Kaikki tätä selostetta koskevat yhteydenotot ja pyynnöt tulee esittää kirjallisesti tai henkilökohtaisesti kohdassa kaksi (2) nimetylle henkilölle.
§13 TIETOSUOJASELOSTEEN MUUTOKSET


text:
Eilen, 5.7.Tänään, 6.7.Huomenna, 7.7.Keskiviikko 8.7.Torstai 9.7.Perjantai 10.7.Lauantai 11.7.Sunnuntai 12.7.Maanantai 13.7.Tiistai 14.7.Keskiviikko 15.7.Torstai 16.7. Yle Fem Maanantai 6.7.
Direktsänt tal av Jan Björklund (FP). Idag är Folkpartiets dag i politikerveckan i Almedalen, och partiledaren Jan Björklund håller dagens tal. Talet kommenteras av Margit Silberstein. Programledare: Per Malm
Direkt efter sina tal i Almedalen kommer partiledarna till Debatt för en intervju, därefter blir det aktuell debatt med spännande gäster. Programledare: Belinda Olsson och Axel Gordh Humlesjö.
SVT: Kulturpengar
För kortfilmen "Nudisten" belönades dokumentärfilmaren My Sandström med filmpriset "Startsladden". Då en del av prissumman visade sig vara villkorad uppstod idén till en ny film. Mot att få filma hur pengarna spenderades gav My helt enkelt bort 1000 kronor till människor hon träffade på stan.
Kausi 2, 11/11. Maailman ympäri puolessa tunnissa ulkomailla asuvien suomalaisten mukana. Tutustumme Christofferiin, Frejaan, Katarinaan, Ingridiin ja Kimiin. T: Haldin Communication / Lontoo, 2015. HD Äänitekstitys: ruotsi.
Kiia ja kissa
BUU: Osa 22/52: Pesupulma. Kiia ja kissa yrittävät saada maatilalla käymässä olevat teinit pesemään eläimet putipuhtaiksi. buu.yle.fi HD Sallittu kaiken ikäisille.
BUU: Sankari. Kuka on sankari? Voiko kenestä tahansa tulla sankari? buu.yle.fi HD Sallittu kaiken ikäisille.
BUU: Osa 10/26: Maan alla. Mami putoaa kaivoon! Hauveli ja Nasse laskeutuvat pelastamaan häntä, mutta mihin ihmeeseen hän oikein on kadonnut? buu.yle.fi K7 (ahdistus).
BUU: Kurkistetaan taas keittiön kaappiin! Sinne on tullut uusia ruokatavaroita, jotka viihdyttävät toisiaan kertomalla päivät pitkät hassuja juttuja. buu.yle.fi HD Sallittu kaiken ikäisille.
4/8. Ruotsalaistoimittaja Anja Kontor tapaa ihmisiä, jotka ovat käyneet läpi suuren elämänmuutoksen. Menestyskirjailija Börge Hellström kertoo häntä vuosikymmeniä piinanneesta häpeästä, joka oli koitua kuolemaksi. HD
1/6. Ole Arnold Bønå on palannut Vistenvuonon rannoille Helgelandiin ja ryhtynyt jatkamaan tilanhoidon ohella myös vanhempiensa perustamaa leirikoulutoimintaa. Lisäksi hän tarjoaa turvapaikan ongelmanuorille. HD Äänitekstitys: ruotsi.
3/9. Miksei äiti ole kotona? Tanskassa yleensä molemmat vanhemmat käyvät töissä, jolloin työn ja perhe-elämän yhteensovittaminen on vaikeaa. Millä tavalla vanhempien alituinen kiire vaikuttaa lapsiin? HD Äänitekstitys: ruotsi.
Hauki. Kevät on tullut, ja Jørgen ja Nikolaj lähtevät hauenpyyntiin. Esivalmistelut saaliin varalta on tehty hyvissä ajoin, eli tunkki ja nokkoset ovat jo valmiina. Äänitekstitys: ruotsi.
2/8. Thommy Berggren on Ruotsin vaikutusvaltaisimpia ja menestyneimpiä teatteriohjaajia. Mitä varten hän kieltäytyi Hollywoodista tulleesta työtarjouksesta? Ja miksi hän on monien mielestä hankala työtoveri? HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: ruotsi.
4/7. Mikä on koulun rooli yhteiskunnassa? Ennen koulu tuotti kuuliaisia työntekijöitä, mutta nykyään halutaan luovia yrittäjiä. Koulu on aina ollut ideologisten vastakkainasettelujen ja läpikotaisten muutosten areena. HD Äänitekstitys: ruotsi.
Varför har du ritat siffror på din arm farmor. Journalisten Rolf Tardell bokdebuterar med "Varför har du ritat siffror på din arm farmor". Han skildrar livet i Frankrike före och under andra världskriget, och berättar historien om sin judiska mamma och hennes tid i Auschwitz. Intervjuare: Ulrika Kärnborg. UR.
1 minYle Uutiset Keski-Suomi: Veistos saa lopullisen muotonsa vasta aamullaTänään 17:02
Kohujulkkis jälleen raskaana, paljasti asian exälleen (=tulevalle isälle) tekstarillaMesta.net (Televisio) | 18:16, 6.7.Delhiläisopiskelija Jyoti kuoli joukkoraiskauksen aiheuttamiin vammoihin – kohudokumentti tänään TV1:ssä ja Yle AreenassaYLEX (Televisio) | 17:10, 6.7.Näin Virve Rostista tuli koko kansan "Vicky"Nelonen.fi (Televisio) | 14:38, 6.7.Nelosen illassa klassikkoelokuvan hulvaton uusioversioNelonen.fi (Televisio) | 13:52, 6.7.Maajussi-Laura aloitti armeijan – ensimmäinen päivä täynnä häslinkiäMTV.fi (Televisio) | 13:36, 6.7.

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD


Vanhusneuvoston toimintasääntö | Mikkeli
Kokous 26.4.2017
Vanhusneuvosto, kokous 26.4.2017
§ 39 Vanhusneuvoston toimintasääntö (lisäpykälä)
MliDno-2017-647
Vanhusneuvosto keskusteli ja linjasi oman esityksensä vanhusneuvoston toimintasäännöksi. Pykälässä 3 oli kaksi vaihtoehtoa, joista valittiin vanhusneuvoston esitys.
Mikkelin kaupungin vanhusneuvoston toimintasääntöesitys
Mikkelin kaupungin vanhusneuvosto on Mikkelin kaupungin ja sen alueella toimivien eläkeläis-, vanhustyö- ja veteraanijärjestöjen yhteistyöelin.
Mikkelin kaupungin vanhusneuvoston tarkoituksena on:
parantaa ikäihmisten mahdollisuutta osallistua elinoloihinsa vaikuttavien päätösten valmisteluun ja tarvitsemiensa palvelujen kehittämiseen kunnassa
edistää ikäihmisten hyvinvointia, terveyttä ja toimintakykyä ja itsenäistä suoriutumista asumisessa, sosiaali- ja terveyspalvelujen saamisessa sekä kulttuuri- ja vapaa-ajan toiminnoissa
seurata ikäihmisten näkökulmasta kaupungin päätöksentekoa erityisesti heille tarkoitettujen palvelujen, tukitoimien ja muiden etuuksien järjestämiseksi sekä niiden saatavuuden parantamiseksi
vaikuttaa ympäristön ja asuinalueiden suunnitteluun ja toteutukseen siten, että julkiset tilat ja kaupunkiympäristö soveltuvat myös ikäihmisten, vammaisten ja sairaiden tarpeisiin
tehdä esityksiä ja aloitteita sekä antaa lausuntoja kunnan viranomaisille ikäihmisiä koskevissa kysymyksissä sekä hoitaa muut neuvoston toimialaan kuuluvat ja kaupunginhallituksen sille antamat tehtävät.
Vanhusneuvostoon kuuluu kaksitoista (12) neljäksi (4) vuodeksi valittua varsinaista jäsentä ja heidän henkilökohtaiset varajäsenensä. Kaupunginhallitus nimeää kaupungissa toimivien eläkeläis-, vanhustyö- ja veteraanijärjestöjen esityksestä yhdeksän (9) jäsentä ja jokaiselle henkilökohtaisen varajäsenen sekä yhden (1) edustajan hyvinvoinnin ja osallisuuden lautakunnasta, kaupunkiympäristölautakunnasta ja kaupunginhallituksesta sekä kullekin henkilökohtaisen varajäsenen.
Kaupunginhallitus nimeää jäsenistä yhden puheenjohtajaksi ja yhden varapuheenjohtajaksi.
Vanhusneuvostoon kuuluu yhdeksän (9) neljäksi (4) vuodeksi valittua varsinaista jäsentä ja heidän henkilökohtaiset varajäsenensä. Kaupunginhallitus nimeää kaupungissa toimivien eläkeläis-, vanhustyö- ja veteraanijärjestöjen esityksestä yhdeksän (9) jäsentä ja jokaiselle henkilökohtaisen varajäsenen. Vanhusneuvosto nimeää edustajat (1) hyvinvoinnin ja osallisuuden lautakuntaan, (1) kaupunkiympäristölautakuntaan ja (1) kaupunginvaltuustoon ja kullekin edustajalle henkilökohtaisen varajäsenen.
Vanhusneuvoston sihteerin nimeää hyvinvoinnin ja osallisuuden lautakunta
Vanhusneuvosto on päätösvaltainen, kun puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja ja vähintään neljä (4) jäsentä on läsnä.
Päätetään vanhusneuvoston esitys toimintasäännöksi.
Toimintasääntöesityksen pykälästä 3 päätettiin esittää vaihtoehto 2 mukaista esitystä toimintasääntöön. Muilta osin toimintasääntöesitys hyväksyttiin esitetyn mukaisesti.
§ 26 Kokouksen avaus
§ 27 Kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus
§ 28 Kokouksen työjärjestys ja pöytäkirjantarkastajien valinta
§ 29 Essoten vanhus- ja vammaisneuvoston kokouskuulumisia 13.2.2017 ja 4.4.2017
§ 30 Vanhusneuvostopäivän 5.4.2017 terveisiä
§ 31 Vanhusneuvoston valintakokouksen siirtyminen 3.5.2017 klo 14.00 valtuustosalissa
§ 32 Vanhusneuvoston toimintakauden 2013-2016 päättyminen
§ 33 Kansalaistoiminta ja kumppanuus maakuntauudistuksen tukena
§ 34 Voimaa vanhuuteen tutuksi ja tavaksi kärkiseminaari
§ 35 Lautakuntien jäsenten puheenvuorot
§ 36 Muut asiat
§ 37 Kokouksen päättäminen
§ 38 Edunvalvontavaltuutus (lisäpykälä)


text:
Hämeenlinnan hallinto-oikeuden päätös jätelautakunnan kuljetusjärjestelmäpäätöstä koskevaan valitukseen - Heinola
Hallinto-oikeus kumoaa 11.5.2018 päätöksellään 18/0173/2 Päijät-Hämeen jätelautakunnan päätöksen 16.2.2017 § 6 ja korjauspäätöksen 30.3.2017 § 9 ja palauttaa asian jätelautakunnalle uudelleen käsiteltäväksi. Päätös löytyy täältä.
Päätös on julkisesti nähtävillä 24.5–25.6.2018 Asikkalan, Heinolan, Hollolan, Orimattilan, Myrskylän, Padasjoen, Pukkilan ja Sysmän yleisessä tietoverkossa sekä Lahden kaupungin internet-sivuilla. Lisätietoja antaa jäteasiamies Tiia Yrjölä, jatelautakunta@lahti.fi tai p. 044 416 3634.
Päijänne-Tavastland avfallsnämnd beslutade i sitt möte 16.2.2017 § 6 och 30.3.2017 § 9 att fortsätta avfallstransport som fastighetsinnehavaren ordnad transport i Asikkala, Heinola, Hollola, Lahtis, Orimattila, Mörskom, Padasjoki, Pukkila och Sysmä. beslutet inte gäller transport av bioavfall i Orimattila, avfall i Heinolas glesbygdsområde, bioavfall i Heinola, avfall i Sysmäs glesbygdsområde, avfall i Artjärvi i Orimattila och avfall i Kärkölä.
Tavastehus förvaltningsdomstol upphäver 11.5.2018 (18/0173/2) Päijänne-Tavastland avfallsnämnds beslut 16.2.2017 § 6 och korrigering av beslut 30.3.2017 § 9 och återförvisar ärendet för ny behandling.
Beslutet hålls offentligt framlagd under tiden 24.5.-25.6.2018 på Asikkalas, Heinolas, Hollolas, Orimattilas, Mörskoms, Padasjokis, Pukkilas och Sysmäs nätverk samt på Lahtis stadens webbplats. Tilläggsuppgifter ger avfallsombud Tiia Yrjölä, jatelautakunta@lahti.fi tai p. 044 416 3634.
Kategoria: Valtion viranomaisten ilmoitukset Kokoukset, pöytäkirjat Ilmoitukset

matches:
§ 6
§ 9
§ 6
§ 9
§ 6
§ 9


text:
6 päivänä syyskuuta 2012 (*)
Muutoksenhaut – Kumoamiskanne – Kanteen tutkimatta jättäminen – Edustus unionin tuomioistuimissa – Asianajaja – Riippumattomuus
Yhdistetyissä asioissa C‑422/11 P ja C‑423/11 P,
joissa on kyse Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 56 artiklaan perustuvista valituksista, jotka on pantu vireille 5.8.2011,
Prezes Urzędu Komunikacji Elektronicznej, kotipaikka Varsova (Puola), edustajinaan radca prawny D. Dziedzic-Chojnacka ja radca prawny D. Pawłowska, ja
Puolan tasavalta, asiamiehinään M. Szpunar, A. Kraińska ja D. Lutostańska,
Euroopan komissio, asiamiehinään G. Braun ja A. Stobiecka-Kuik, prosessiosoite Luxemburgissa,
toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja A. Prechal sekä tuomarit K. Schiemann (esittelevä tuomari) ja E. Jarašiūnas,
ottaen huomioon kirjallisessa käsittelyssä ja 4.6.2012 pidetyssä istunnossa esitetyn,
1 Valituksillaan Prezes Urzędu Komunikacji Elektronicznej (sähköisen viestinnän valvontaviraston presidentti, jäljempänä PUKE) ja Puolan tasavalta vaativat kumottavaksi unionin yleisen tuomioistuimen asiassa T‑226/10, Prezes Urzędu Komunikacji Elektronicznej vastaan komissio, 23.5.2011 antaman määräyksen (Kok., s. II‑2467; jäljempänä valituksenalainen määräys), jolla kyseinen tuomioistuin jätti tutkimatta PUKE:n kanteen, jossa vaadittiin sähköisten viestintäverkkojen ja ‑palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä (puitedirektiivi) 7.3.2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/21/EY (EYVL L 108, s. 33) 7 artiklan 4 kohdan mukaisesti 3.3.2010 annetun komission päätöksen K(2010) 1234 kumoamista.
2 Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 19 artiklan ensimmäisessä, kolmannessa ja neljännessä kohdassa, joita saman perussäännön 53 artiklan mukaan sovelletaan unionin yleiseen tuomioistuimeen, määrätään seuraavaa:
”Unionin tuomioistuimessa jäsenvaltioita ja unionin toimielimiä edustaa kutakin asiaa varten määrätty asiamies; asiamiehellä voi olla apunaan avustaja tai asianajaja. − −
Vain asianajaja, jolla on oikeus esiintyä jonkin jäsenvaltion tai jonkin Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen sopimuspuolena olevan valtion tuomioistuimessa, voi edustaa tai avustaa jotain asianosaista unionin tuomioistuimessa.”
3 Kyseisen 19 artiklan puolankielisessä versiossa viitataan sanan ”asianajaja” tilalla ”asianajajaan tai oikeudelliseen neuvonantajaan (radca prawny)”.
4 Unionin yleisen tuomioistuimen työjärjestyksen 113 artiklassa määrätään seuraavaa:
”Unionin yleinen tuomioistuin voi milloin tahansa omasta aloitteestaan, asianosaisia kuultuaan ratkaista, onko asia jätettävä tutkimatta ehdottoman prosessinedellytyksen puuttumisen vuoksi, tai todeta, että kanteesta on tullut perusteeton ja lausunnon antaminen asiassa raukeaa − −”
5 Asianajajan ammatin ohella Puolan oikeudessa tunnetaan oikeudellisen neuvonantajan ammatti. Oikeudelliset neuvonantajat voivat pyytää merkitsemistään asianajajayhteisöön, jolloin he voivat edustaa asianmukaisesti asiakkaitaan tai työnantajiaan puolalaisissa tuomioistuimissa.
6 Oikeudellisten neuvonantajien ammattikunta perustettiin Puolan tasavallan perustuslain 17 §:n 1 momentin mukaisesti. Oikeudellisen neuvonantajan ammattikuntaa säännellään oikeudellisista neuvonantajista 6.7.1982 annetulla lailla, ja sen jäseniä sitovat oikeudellisen neuvonantajan etiikkasäännöt (Kodeks Etyki Radcy Prawnego). Niissä on useita säännöksiä, joilla vahvistetaan nimenomaisesti oikeudellisten neuvonantajien oikeusapupalvelujen tarjoamista koskevat säännöt, ja niillä pyritään takaamaan, että he voivat harjoittaa ammattiaan täysin riippumattomasti siitä riippumatta, toimivatko he työ- tai palvelussuhteen perusteella, joka heillä mahdollisesti on neuvomaansa asianosaiseen, vai eivät.
7 Televiestintäoikeudesta 16.7.2004 annetun lain (Ustawa z dnia 16 lipca 2004 r. Prawo telekomunikacyjne; Dz. U., nro 171, järjestysnumero 1800), sellaisena kuin sitä sovelletaan asian tosiseikkoihin, 193 §:n 1 momentin mukaisesti PUKE toimii Urzędu Komunikacji Elektronicznejin (sähköisen viestinnän valvontavirasto, jäljempänä UKE) välityksellä.
8 Julkishallinnosta 21.11.2008 annetun lain (ustawa z dnia 21 listopada 2008 r. o slużbie cywilnej; Dz. U., nro 227, järjestysnumero 1505), sellaisena kuin sitä sovelletaan asian tosiseikkoihin, 25 §:n 4 momentin 1 ja 2 kohdan mukaisesti UKE:n pääjohtajan eikä sen presidentin on huolehdittava kyseisen viraston toiminnasta ja työn jatkuvuudesta, sen toiminnan harjoittamisedellytyksistä sekä sen työn järjestämisestä. UKE:n pääjohtajan eikä sen presidentin on myös huolehdittava henkilöstöhallinnosta ja toteutettava työoikeuden piiriin kuuluvat toimet kyseisen viraston henkilöstön osalta.
Kanne unionin yleisessä tuomioistuimessa ja valituksenalainen määräys
9 PUKE nosti unionin yleisen tuomioistuimen kirjaamoon 14.5.2010 jättämällään kannekirjelmällä kanteen, jossa se vaati tämän tuomion 1 kohdassa mainitun päätöksen kumoamista.
10 Kannekirjelmän esittivät unionin yleisessä tuomioistuimessa oikeudelliset neuvonantajat (radcowie prawni) H. Gruszecka ja D. Pawłowska.
11 Prosessinjohtotoimena unionin yleinen tuomioistuin pyysi PUKE:tä täsmentämään, olivatko oikeudelliset neuvonantajat, jotka olivat allekirjoittaneet kannekirjelmän sen nimissä, kanteen nostamishetkellä palvelussuhteessa PUKE:hen.
12 Vastauksena tähän pyyntöön PUKE totesi, että H. Gruszecka ja D. Pawłowska olivat palvelussuhteessa UKE:hen eivätkä PUKE:hen. PUKE totesi lisäksi ensinnäkin, että Puolan lainsäädännön mukaan oikeudellisten neuvonantajien palvelussuhteen perustamisesta, kestosta ja voimassa pitämisestä päättää UKE:n pääjohtaja eikä sen presidentti, toiseksi, että oikeudellisten neuvonantajien tehtävät ovat itsenäisiä tehtäviä, jotka on sijoitettu suoraan UKE:n pääjohtajan alaisuuteen, ja kolmanneksi, että oikeudellisiin neuvonantajiin sovellettavan Puolan lainsäädännön mukaan oikeudellinen neuvonantaja, joka harjoittaa ammattiaan toisen palveluksessa, on itsenäisessä tehtävässä, joka kuuluu suoraan organisaatioyksikön johtajan alaisuuteen.
13 Unionin yleinen tuomioistuin tarkasteli tämän jälkeen kannekirjelmän tutkittavaksi ottamista perussäännön niiden määräysten valossa, jotka koskevat vaatimuksia, jotka liittyvät asianosaisten edustamiseen kyseisessä tuomioistuimessa, ja totesi valituksenalaisen määräyksen 16−23 kohdassa seuraavaa:
”16 − − erityisesti perussäännön 19 artiklan kolmannessa kohdassa käytetystä käsitteestä ’edustaja’ johtuu vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan, että nostaakseen kanteen unionin yleisessä tuomioistuimessa tässä artiklassa tarkoitettu ’asianosainen’ ei voi toimia itse vaan sen on käytettävä sellaisen ulkopuolisen palveluita, jolla on oikeus esiintyä asianajajana jonkin jäsenvaltion tai jonkin Euroopan talousalueesta (ETA) tehdyn sopimuksen osapuolena olevan valtion tuomioistuimessa (ks. asia T‑94/07, EREF v. komissio, määräys 19.11.2009, 14 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen, ei julkaistu oikeustapauskokoelmassa).
17 Tämä ulkopuolisen palveluiden käyttöä koskeva vaatimus perustuu sellaiseen käsitykseen asianajajan tehtävästä, jonka mukaan tämän katsotaan avustavan oikeudenhoidon toteuttamisessa ja antavan riippumattomasti ja oikeudenhoidon ylempien etujen mukaisesti asiakkaalle tämän tarvitsemaa oikeudellista neuvontaa. Tällainen käsitys vastaa jäsenvaltioiden yhteisiä oikeudellisia perinteitä, ja se on myös osa unionin oikeusjärjestystä, kuten Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 19 artiklasta nimenomaan ilmenee ([em.] asia EREF v. komissio, määräys 19.11.2009, 15 kohta).
18 Käsiteltävässä asiassa on heti aluksi korostettava, ettei kantajan viittaus oikeudellisen neuvonantajan ammatin harjoittamista koskevien sääntöjen mukaisiin velvoitteisiin toimia riippumattomasti voi sellaisenaan osoittaa, että − − Gruszecka ja Pawłowska olisivat olleet oikeutettuja edustamaan kantajaa unionin yleisessä tuomioistuimessa. Asianajajan riippumattomuuden käsitettä ei nimittäin määritellä vain positiivisesti, eli viittaamalla ammattieettisiin sääntöihin liittyviin sitoumuksiin, vaan se määritellään myös negatiivisesti, eli työ- tai palvelussuhteen puuttumisen perusteella (ks. vastaavasti − − asia [C‑550/07 P,] Akzo Nobel Chemicals ja Akcros Chemicals v. komissio − −, [Kok., s. I‑8301,] tuomion 44 ja 45 kohta sekä − − [yhdistetyt asiat C‑74/10 P ja C‑75/10 P,] EREF v. komissio, määräys 29.9.2010, 53 kohta).
19 [Seuraavaksi] on todettava kantajan myöntäneen, että − − Gruszecka ja Pawłowska ovat palvelussuhteessa UKE:hen. Tältä osin kantaja ilmoittaa, että UKE:n pääjohtaja päättää ’heidän palvelukseen ottamisestaan, heidän [palvelussuhteensa ehdoista] ja heidän [palvelussuhteensa] irtisanomisesta’.
20 Lopuksi kantaja on edelleen lausunut, että UKE:n tehtävänä on avustaa sen presidenttiä tälle lainsäädännössä annettujen tehtävien hoitamisessa.
21 Vaikka oletettaisiin, että UKE:n presidentin ja UKE:n välillä voitaisiin tehdä selvä ero ja ettei kantajan ja sen oikeudellisten neuvonantajien välillä olisi muodollisesti olemassa [palvelussuhdetta], on kuitenkin niin, että edellä 16 ja 17 kohdassa mainitussa oikeuskäytännössä täsmennetyt vaatimukset eivät täyty nyt käsiteltävässä asiassa. Työnjohto-oikeuden olemassaolo UKE:ssä – vaikka tämä oikeus olisi vain UKE:n pääjohtajalla – [silloin, kun] UKE:n ainoa tehtävä on kantajan avustaminen, heikentää nimittäin sitä riippumattomuutta, joka oikeudellisella neuvonantajalla tai asianajajalla on harjoittaessaan ammattiaan asiakkaaseensa nähden ulkopuolisessa toimistossa.
22 Kantajan viittaukset oikeudellisen neuvonantajan ammatin harjoittamista koskevaan Puolan lainsäädäntöön eivät kumoa tätä johtopäätöstä. Kuten edellä 18 kohdassa on korostettu, ammatin harjoittamista koskevat säännöt eivät voi yksinään osoittaa, että riippumattomuutta koskeva vaatimus täyttyy. Lisäksi oikeuskäytännön mukaan muiden kuin [etuoikeutettujen] asianosaisten edustamista unionin yleisessä tuomioistuimessa koskevia määräyksiä on tulkittava mahdollisuuksien mukaan itsenäisesti ja viittaamatta kansalliseen oikeuteen ([em.] asia EREF v. komissio, määräys 19.11.2009, 16 kohta).
23 Edellä todetusta seuraa, että − − Gruszeckan ja − − Pawłowskan palvelussuhde UKE:n kanssa on kantajan edustamista unionin yleisessä tuomioistuimessa koskevien määräysten vastainen.”
14 Edellä esitetyn perusteella unionin yleinen tuomioistuin katsoi, että koska kannekirjelmän olivat allekirjoittaneet yksinomaan Gruszecka ja Pawłowska, kannetta ei ollut nostettu perussäännön 19 artiklan kolmannen ja neljännen kohdan ja 21 artiklan ensimmäisen kohdan eikä unionin yleisen tuomioistuimen työjärjestyksen 43 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti, minkä vuoksi se oli jätettävä tutkimatta.
Asianosaisten vaatimukset ja oikeudenkäyntimenettely unionin tuomioistuimessa
15 PUKE vaatii, että unionin tuomioistuin
– kumoaa valituksenalaisen määräyksen ja palauttaa asian unionin yleiseen tuomioistuimeen uudelleen tutkittavaksi
16 Puolan tasavalta vaatii valituksenalaisen määräyksen kumoamista.
17 Komissio vaatii, että unionin tuomioistuin
18 Asiat C‑422/11 P ja C‑423/11 P yhdistettiin unionin tuomioistuimen presidentin 8.12.2011 antamalla määräyksellä suullista käsittelyä ja tuomion antamista varten.
19 Unionin tuomioistuimen presidentti hylkäsi 16.4.2012 antamillaan määräyksillä Krajowa Izba Radcόw Prawnychin (oikeudellisten neuvoantajien kansallinen edunvalvontaelin) ja European Company Lawyers Associationin 29.11.2011 sekä Law Society of England and Walesin 2.12.2011 unionin tuomioistuimen kirjaamoon toimittamat hakemukset, joissa pyydettiin saada osallistua oikeudenkäyntiin PUKE:n ja Puolan tasavallan vaatimusten tukemiseksi.
20 Tarvitsematta tutkia perussäännön 19 artiklan valossa, voidaanko PUKE:n tekemä valitus ottaa tutkittavaksi, koska nimenomaan tätä tutkittavaksi ottamista koskeva oikeudellinen kysymys on tämän valituksen kohteena, on todettava, että PUKE esittää viisi perustetta valituksensa tueksi, ja näistä ensimmäinen, toinen, neljäs ja viides vastaavat tässä järjestyksessä Puolan tasavallan valituksensa tueksi esittämää ensimmäisen perusteen kahta osaa sekä toista ja kolmatta perustetta.
PUKE:n ensimmäinen valitusperuste ja Puolan tasavallan ensimmäisen valitusperusteen ensimmäinen osa, jotka koskevat Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 19 artiklan virheellistä tulkintaa
21 Valittajat moittivat unionin yleistä tuomioistuinta perussäännön 19 artiklan virheellisestä tulkinnasta, koska tämä katsoi, että kyseisessä määräyksessä edellytetään, että neuvonantaja, joka edustaa asianosaista unionin tuomioistuimissa, on tietyssä määrin tästä asianosaisesta riippumaton, mikä ei toteudu niiden oikeudellisten neuvonantajien kohdalla, jotka nostivat kanteen unionin yleisessä tuomioistuimessa.
22 Ne väittävät tästä, että asianomaiset kaksi oikeudellista neuvonantajaa ovat palvelussuhteessa UKE:hen eivätkä PUKE:hen. He ovat lisäksi UKE:ssä riippuvaisia pääjohtajasta, joka on valittajien mukaan yksin vastuussa kyseisen viraston toiminnasta ja muun muassa henkilöstöhallinnosta. Oikeudellisen neuvonantajan ammatin harjoittamista ohjaavalla säännöstöllä taataan valittajien mukaan joka tapauksessa neuvonantajien oikeudellisen työn täydellinen riippumattomuus jopa heidän työnantajaansa nähden.
23 Tästä on muistutettava, kuten unionin yleinen tuomioistuin perustellusti katsoi valituksenalaisen määräyksen 17 kohdassa, että jäsenvaltioiden yhteisiin oikeudellisiin perinteisiin perustuva käsitys, johon Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 19 artikla perustuu, asianajajan tehtävästä unionin oikeusjärjestyksessä on se, että tämä avustaa oikeudenhoidon toteuttamisessa ja antaa riippumattomasti ja oikeudenhoidon ylempien etujen mukaisesti asiakkaalle tämän tarvitsemaa oikeudellista neuvontaa (ks. vastaavasti asia 155/79, AM & S Europe v. komissio, tuomio 18.5.1982, Kok., s. 1575, Kok. Ep. VI, s. 427, 24 kohta; em. asia Akzo Nobel Chemicals ja Akcros Chemicals v. komissio, tuomion 42 kohta ja em. yhdistetyt asiat EREF v. komissio, määräys 29.9.2010, 52 kohta).
24 Asianajajan riippumattomuuden vaatimus merkitsee työ- tai palvelussuhteen puuttumista asianajajan ja tämän asiakkaan välillä (ks. em. yhdistetyt asiat EREF v. komissio, määräys 29.9.2010, 53 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen). Kuten unionin yleinen tuomioistuin nimittäin perustellusti totesi valituksenalaisen määräyksen 18 kohdassa, asianajajan riippumattomuuden käsitettä ei määritellä vain positiivisesti, eli viittaamalla ammattieettisiin sääntöihin liittyviin sitoumuksiin, vaan se määritellään myös negatiivisesti, eli työ- tai palvelussuhteen puuttumisen perusteella (em. asia Akzo Nobel Chemicals ja Akcros Chemicals v. komissio, tuomion 45 kohta).
25 Tätä päättelyä sovelletaan samalla tavoin tässä asiassa kyseessä olevien oikeudellisten neuvonantajien tilanteen kaltaisessa tilanteessa, jossa asianajajien työnantaja on yksikkö, joka on sidoksissa asianajajien edustamaan asianosaiseen. Oikeudellisten neuvonantajien palvelussuhde UKE:hen voi vaikuttaa heidän riippumattomuuteensa, vaikka UKE onkin muodollisesti erillään PUKE:stä, koska UKE:n ja PUKE:n intressit ovat pääosin samat. On nimittäin olemassa vaara siitä, että kyseisten neuvonantajien ammatillinen toimintaympäristö vaikuttaa ainakin osittain heidän ammatilliseen mielipiteeseensä.
26 Lisäksi syistä, jotka esitettiin tämän tuomion 24 kohdassa, valittajien argumentit, joilla pyritään osoittamaan, että asianajaja, joka työskentelee edustamansa asiakkaan palveluksessa, on tähän nähden yhtä riippumaton kuin itsenäisesti toimiva asianajaja, ovat tässä asiassa merkityksettömiä.
27 Lopuksi on hylättävä Puolan tasavallan perustelut, jotka koskevat mahdollisia käytännön vaikeuksia, joita tarve käyttää asianajajan palveluksia saattaa sen mukaan merkitä. Velvollisuudesta turvautua ulkopuoliseen asianajajaan ei aiheudu lisäkustannuksia yksinomaan UKE:n kaltaisille viranomaisille vaan myös kaikille yksityishenkilöille. Ei myöskään ole osoitettu, että ongelmat, jotka liittyvät oikeuteen saada tutustua viranomaisten luottamuksellisiin tietoihin tai hankintalainsäädännön säännöksiin, muodostaisivat huomattavan esteen viranomaisten edustamiselle unionin tuomioistuimissa.
28 Edellä esitetyn perusteella PUKE:n ensimmäinen valitusperuste ja Puolan tasavallan ensimmäisen valitusperusteen ensimmäinen osa on hylättävä perusteettomina.
PUKE:n toinen valitusperuste ja Puolan tasavallan ensimmäisen valitusperusteen toinen osa, jotka koskevat Puolan oikeudellisen neuvonantajan ammatin erityispiirteiden ja riippumattomuuden huomioimatta jättämistä
29 Valittajat toteavat, että perussäännön 19 artiklan neljännessä kohdassa viitataan kansalliseen oikeuteen ja että kyseisen perussäännön tulkinnassa ei siis voida jättää huomiotta kansallisia lainsäädäntöjä, toisin kuin unionin yleinen tuomioistuin esittää valituksenalaisen määräyksen 22 kohdassa. Valittajien mukaan nimenomaan kansallisessa oikeudessa ja tässä asiassa Puolan oikeudessa määritellään asianajajien oikeus esiintyä kansallisissa tuomioistuimissa ja siis unionin tuomioistuimissa.
30 PUKE viittaa oikeuskäytäntöön, jonka mukaan jokainen jäsenvaltio voi vapaasti säännellä asianajajan ammatin harjoittamista alueellaan, jos tästä ei ole unionin oikeuden erityissääntöjä, ja tähän ammattiin sovellettavat säännöt voivat tämän vuoksi sen mukaan poiketa huomattavasti toisistaan eri jäsenvaltioiden välillä.
31 Valittajat toteavat tässä yhteydessä, että kun on kyse asianajajien oikeudesta edustaa asiakasta oikeudenkäyntimenettelyssä, asianajajien ammattipätevyyden tunnustamista koskevissa unionin johdetun oikeuden säännöksissä ei tehdä minkäänlaista eroa sen perusteella, ovatko he työ- tai palvelussuhteessa asianosaiseen, jonka lukuun he toimivat, vai eivät. Näissä säännöksissä säädetään yksinomaan jäsenvaltioiden mahdollisuudesta tällaisen eron tekemiseen, jos niiden kansallisessa oikeudessa kielletään työ- tai palvelussuhteessa olevia asianajajia edustamasta työnantajaansa tuomioistuimessa.
32 Kun kansallisessa säännöstössä taataan asianajajalle riippumattomuus tilanteestaan siten, että hänen sallitaan edustaa työnantajaansa kansallisissa tuomioistuimissa, valittajien mukaan millään ei siis voida perustella sitä, että tältä evätään oikeus edustaa asianosaisia unionin tuomioistuimissa. Puolan oikeus- ja etiikkasäännöissä ei niiden mukaan tehdä mitään eroa oikeudellisten neuvonantajien välillä sen mukaan, toimivatko he sellaisen työ- tai palvelussuhteen perusteella, joka heillä on edustamaansa asianosaiseen, vai eivät, ja niissä taataan riittävästi oikeudellisten neuvonantajien riippumattomuus. Valituksenalaisessa määräyksessä tehty ero johtaa Puolan tasavallan mukaan syrjintään oikeudellisen neuvonantajan palvelujen yhden suoritusmuodon ja siihen turvautuvien haitaksi.
33 Tästä on todettava aluksi, että kun perussäännön 19 artiklan neljännessä kohdassa määrätään, että yksinomaan asianajaja, joka voi esiintyä jäsenvaltion tuomioistuimessa, voi edustaa asianosaista unionin tuomioistuimessa, siinä asetetaan välttämätön edellytys, joka muun asianosaisen kuin jäsenvaltion tai unionin toimielimen nimissä unionin tuomioistuimissa toimivien asianajajien on täytettävä. Kyseistä edellytystä ei kuitenkaan voida tulkita riittäväksi edellytykseksi siinä mielessä, että kaikki asianajajat, jotka voivat esiintyä jäsenvaltion tuomioistuimessa, hyväksyttäisiin automaattisesti esiintymään unionin tuomioistuimissa.
34 Vaikka käsitys asianajajan tehtävästä unionin oikeusjärjestyksessä perustuu jäsenvaltioiden yhteisiin oikeudellisiin perinteisiin, kuten tämän tuomion 23 kohdassa todettiin, tätä käsitettä on kuitenkin sovellettava objektiivisesti ja väistämättä kansallisista oikeusjärjestyksistä riippumattomasti asioissa, jotka on saatettu unionin tuomioistuinten käsiteltäviksi.
35 Unionin yleinen tuomioistuin katsoi näin ollen perustellusti valituksenalaisen määräyksen 22 kohdassa, että muiden kuin etuoikeutettujen asianosaisten edustamista unionin tuomioistuimissa koskevia määräyksiä on tulkittava mahdollisuuksien mukaan itsenäisesti ja viittaamatta kansalliseen oikeuteen.
36 Samoista syistä SEUT 67 artiklan 1 kohdalla, johon PUKE vetoaa tukeakseen väitettään siitä, että jäsenvaltioiden erilaisia oikeusjärjestelmiä ja -perinteitä ei ole kunnioitettu, ei tässä yhteydessä ole merkitystä, koska perussäännön 19 artiklalla, jolla on merkitystä tässä asiassa, säädellään asianosaisten edustusta unionin tuomioistuimissa eikä kansallisissa tuomioistuimissa.
37 PUKE:n toinen valitusperuste ja Puolan tasavallan ensimmäisen valitusperusteen toinen osa on näin ollen hylättävä perusteettomina.
PUKE:n kolmas valitusperuste, joka koskee rajoitetun erityistoimivallan periaatteen ja toissijaisuusperiaatteen loukkaamista
38 PUKE vetoaa SEU 5 artiklan 1 ja 2 kohtaan, tarkasteltuina yhdessä SEU 4 artiklan 1 kohdan kanssa, perustuvan rajoitetun erityistoimivallan periaatteen loukkaamiseen. Se väittää, että kun unionin yleinen tuomioistuin rajoitti perussäännön 19 artiklan kolmannen kohdan soveltamisen asianajajiin, jotka eivät toimi työsopimuksen perusteella, se loukkasi jäsenvaltioiden toimivaltaa määrittää, onko henkilö asianajaja, ja tämän vuoksi rajoitetun erityistoimivallan periaatetta. Unionin oikeuden tarkoituksena ei voi olla sen määrittäminen, mitkä edellytykset asianajajan ammatin harjoittamiseksi on täytettävä.
39 PUKE väittää myös, että valituksenalaisella määräyksellä loukataan toissijaisuusperiaatetta, koska millään ei voida perustella väitettä, jonka mukaan asianajajien tai oikeudellisten neuvonantajien riippumattomuuden tavoitetta ei voitaisi saavuttaa kansallisella tasolla.
40 Tästä riittää, kun muistutetaan, että nämä valitukset eivät koske asianajajan ammatin harjoittamisen järjestämistä jäsenvaltion alueella vaan asianosaisten edustamista unionin tuomioistuimissa, sellaisena kuin siitä määrätään perussäännössä. Asianajajan käsitteen tulkinnalla perussäännön 19 artiklan yhteydessä ei sitä paitsi ole vaikutusta asianosaisten edustamiseen jäsenvaltion tuomioistuimissa, joten sillä ei voida loukata rajoitetun erityistoimivallan periaatetta eikä toissijaisuusperiaatetta.
41 PUKE:n kolmas valitusperuste on näin ollen hylättävä perusteettomana.
PUKE:n neljäs valitusperuste ja Puolan tasavallan toinen valitusperuste, jotka koskevat suhteellisuusperiaatteen loukkaamista
42 Valittajat väittävät, että perussäännön 19 artiklan kolmannen ja neljännen kohdan tulkintaa, jonka mukaan oikeudelliset neuvonantajat, jotka ovat työ- tai palvelussuhteessa asianosaiseen, eivät voi edustaa tätä unionin tuomioistuimissa, ei voida perustella tarpeella suojata oikeudenhoitoa unionissa tai varmistaa, että asianosaiset saavat riippumattoman oikeudellisen neuvonantajan tarjoamia palveluja. Tällainen tulkinta on näin ollen niiden mukaan SEU 5 artiklan 4 kohdassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen vastainen.
43 Ne väittävät, että on olemassa vähemmän rajoittavia aineellisia ja muodollisia toimenpiteitä, joiden ansiosta voidaan saavuttaa unionin tuomioistuimessa käytävän oikeudenkäynnin asianosaisen edustajan riippumattomuuden tavoite ilman, että on tarpeen sulkea kokonaisuudessaan pois työsopimuksen perusteella ammattiaan harjoittavien oikeudellisten neuvonantajien ammattiluokkaa. Ne väittävät, että Puolassa on toteutettu tällaisia toimenpiteitä erilaisin lainsäädännöllisin ja eettisin toimenpitein, joilla säännellään oikeudellisten neuvonantajien ammatin harjoittamista.
44 Tästä on todettava, ettei missään tapauksessa vaikuta siltä, että valittajien mainitsemilla aineellisilla ja muodollisilla toimenpiteillä voitaisiin taata asianajajan riippumattomuus samalla tavoin kuin sillä, että tämä ei ole minkäänlaisessa työ- tai palvelussuhteessa asiakkaaseensa.
45 PUKE:n neljäs ja Puolan tasavallan toinen valitusperuste on näin ollen hylättävä perusteettomina.
PUKE:n viides ja Puolan tasavallan kolmas valitusperuste, jotka koskevat valituksenalaisen määräyksen puutteellisia perusteluja
46 Valittajat muistuttavat vakiintuneesta oikeuskäytännöstä, jonka mukaan päätöksen perusteluissa on esitettävä selvästi ja täsmällisesti unionin yleisen tuomioistuimen päättely, jotta asianosaiset saavat niiden avulla selville syyt, joiden vuoksi kyseiset toimenpiteet on toteutettu, ja unionin tuomioistuimella on käytettävissään riittävät tiedot, jotta se kykenee harjoittamaan laillisuusvalvontaansa.
47 Ne katsovat, että tässä asiassa unionin yleinen tuomioistuin ei viitannut riittävästi PUKE:n esittämiin selvityksiin, jotka koskivat sen ja sitä edustaneiden oikeudellisten neuvonantajien välisiä suhteita. Niiden mukaan unionin yleinen tuomioistuin jätti valituksenalaisen määräyksen 22 kohdassa myös täysin huomiotta argumentit, jotka koskivat oikeudellisten neuvonantajien riippumattomuutta. Niiden mukaan unionin yleinen tuomioistuin ei voinut perustellusti antaa kyseistä määräystä analysoimatta ennakolta perusteellisesti kansallisen oikeuden säännöksiä, joilla säännellään oikeudellisen neuvonantajan ammatin harjoittamista.
48 Tästä on muistutettava, että perusteluvelvollisuus ei velvoita unionin yleistä tuomioistuinta esittämään selvitystä, jossa seurattaisiin tyhjentävästi ja kohta kohdalta kaikkia riidan asianosaisten esittämiä päätelmiä, ja että perustelut voivat siten olla implisiittisiä, kunhan asianosaiset saavat niiden avulla selville syyt, joiden vuoksi unionin yleinen tuomioistuin ei ole hyväksynyt asianosaisten argumentteja, ja unionin tuomioistuimella on käytettävissään riittävät tiedot, jotta se kykenee harjoittamaan laillisuusvalvontaansa (yhdistetyt asiat C‑120/06 P ja C‑121/06 P, FIAMM ym. v. neuvosto, tuomio 9.9.2008, Kok., s. I‑6513, 96 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
49 Kuten tämän tuomion 35 kohdassa todettiin, unionin yleinen tuomioistuin katsoi perustellusti valituksenalaisen määräyksen 22 kohdassa, että muiden kuin etuoikeutettujen asianosaisten edustamista unionin tuomioistuimissa koskevia määräyksiä on tulkittava mahdollisuuksien mukaan itsenäisesti ja viittaamatta kansalliseen oikeuteen. Unionin yleisen tuomioistuimen velvollisuutena ei siis suinkaan ollut analysoida oikeudellisten neuvonantajien palvelussuhteen erityistä muotoa Puolassa, heidän riippumattomuutensa eri asteita eikä myöskään kansallisen oikeuden säännöksiä, joilla säännellään heidän toimintaansa.
50 PUKE:n viides ja Puolan tasavallan kolmas valitusperuste on näin ollen hylättävä perusteettomina.
51 Koska ensimmäistäkään valittajien esittämää valitusperustetta ei voida hyväksyä, valitukset on hylättävä.
52 Unionin tuomioistuimen työjärjestyksen 69 artiklan 2 kohdan mukaan, jota sovelletaan saman työjärjestyksen 118 artiklan nojalla valitusmenettelyyn, asianosainen, joka häviää asian, velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut, jos vastapuoli on sitä vaatinut. Koska komissio on vaatinut valittajien velvoittamista korvaamaan oikeudenkäyntikulut ja koska valittajat ovat hävinneet asian, ne on velvoitettava korvaamaan oikeudenkäyntikulut.
Näillä perusteilla unionin tuomioistuin (kahdeksas jaosto) on ratkaissut asiat seuraavasti:
2) Prezes Urzędu Komunikacji Elektronicznej ja Puolan tasavalta velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


text:
Hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen lautakunnan kokouksiin osallistuvat viranhaltijat ja muut tahot 2019 | Tuusula
Kokous 22.1.2019
Hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen lautakunnan kokouksiin osallistuvat viranhaltijat ja muut tahot 2019
Hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen lautakunta, kokous 22.1.2019
§ 3 Hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen lautakunnan kokouksiin osallistuvat viranhaltijat ja muut tahot 2019
TUUDno-2019-101
Hallintosäännön 113 § mukaan toimielimen jäsenten ja esittelijän lisäksi toimielimen kokouksessa on läsnäolo- ja puheoikeus pormestarilla, kunnanhallituksen varapuheenjohtajilla apulaispormestareilla ja kansliapäälliköllä muiden toimielinten kokouksessa, ei kuitenkaan tarkastuslautakunnan eikä valtuuston tilapäisen valiokunnan kokouksessa eikä vaalilaissa säädettyjen vaalitoimielinten kokouksissa.
Toimielin päättää muiden henkilöiden läsnäolo- ja puheoikeudesta. Nuorisovaltuusto voi nimetä lautakuntien kokouksiin edustajansa, jolla on läsnäolo- ja puheoikeus. Nuorisovaltuuston edustajalla ei kuitenkaan ole läsnäolo-oikeutta lautakuntien erikseen rajaamissa asioissa.
Toimielimen esittelijä tai puheenjohtaja voi päättää asiantuntijan kuulemisesta yksittäisessä asiassa. Asiantuntija voi olla läsnä kokouksessa asiasta käytävän keskustelun päättymiseen asti.
Hallintosäännön 120§ mukaan hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen lautakunnan esittelijänä toimii kansliapäällikkö tai määräämänsä viranhaltija. Kansliapäällikön päätöksellä hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen lautakunnan sihteeriksi on määrätty kuntatoimialan kehittämispäällikkö.
Hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen lautakunnan sihteerinä toimii osallisuuskoordinaattori. Hallintopalvelusihteeri toimii lautakunnan sihteerinä, kunnes osallisuuskoordinaattori aloittaa tehtävässään.
Kunnan uuden hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen mallin valmistelussa on noussut esiin tarve vahvistaa neuvostojen ja lautakuntien yhteistyötä. Neuvostojen sekä hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen lautakunnan yhteistyön rakentamiseksi ja tiedonkulun parantamiseksi esitetään, että jokaisesta neuvostosta nimetään yksi edustaja hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen lautakuntaan.
että, viranhaltijoista hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen lautakunnan kokouksiin vakituisesti osallistuvat esittelijän lisäksi sihteeri
pyytää nuorisovaltuustoa, vammaisneuvostoa, ikäihmisten neuvostoa sekä lapsi- ja perheasiainneuvostoa valitsemaan jäsenistään edustajan hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen lautakunnan kokouksiin lautakunnan toimiajaksi
että, lautakunnan puheenjohtajalla ja esittelijällä on oikeus kutsua kokouksiin asiakohtaisia asiantuntijoita.
Esittelijä muutti päätösehdotuksen 3. kohtaa seuraavaksi:
että, lautakunnan puheenjohtajalla ja esittelijällä on oikeus kutsua kokouksiin asiakohtaisia asiantuntijoita tai sidosryhmien edustajia.
ikäihmisten neuvosto, lapsi- ja perheasiain neuvosto, vammaisneuvosto ja nuorisovaltuusto.
§ 4 Hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen lautakunnan toiminta 2019
§ 5 Hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen lautakunnan kokoukset 2019
§ 6 Hyvinvointikertomus 2017 - 2018 ja -suunnitelma 2019 - 2021
§ 7 Osallistuva budjetointi 2019, hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen lautakunta
§ 8 Ilmoitus- ja muut asiat

matches:
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8


text:
R9 380 avulla i7-4790K vertailu arvot Ultra avu aikaa avu laskeva - GPUCheck Finland / Finland
R9 380 avulla i7-4790K vertailu arvot Ultra avu aikaa avu laskeva
Nykyisellä 2048 MB RAM R9 380 , voi olla vakavia muistiin liittyviä pullon kauloja enemmän nykyaikaisia pelejä. Nykyisellä 2048 MB RAM R9 380 , voi olla hyvin vähän muistia liittyviä pullon kauloja enemmän nykyaikaisia pelejä.
59/100 Hyväksyttävää
Vertaa kohteeseen Select.. AMD Radeon 530 Mobile - € 560AMD Radeon 540 Mobile - € 956AMD Radeon HD 6850 - € 175AMD Radeon HD 6870 - € 175AMD Radeon HD 6950 - € 220AMD Radeon HD 6970 - € 263AMD Radeon HD 6990 - € 615AMD Radeon HD 7750 - € 123AMD Radeon HD 7750M - € 755AMD Radeon HD 7790 - € 131AMD Radeon HD 7850 - € 219AMD Radeon HD 7850M - € 848AMD Radeon HD 7950 - € 131AMD Radeon HD 7950M - € 900AMD Radeon HD 7970 - € 263AMD Radeon HD 7970 GHz Edition - € 263AMD Radeon HD 7970M - € 950AMD Radeon HD 7990 - € 879AMD Radeon Pro WX 7100 Mobile - € 1,724AMD Radeon R5 - € 625AMD Radeon R5 - € 617AMD Radeon R7 250 - € 84AMD Radeon R7 265 - € 131AMD Radeon R7 370 - € 178AMD Radeon R9 270 - € 242AMD Radeon R9 280 - € 308AMD Radeon R9 280X - € 308AMD Radeon R9 285 - € 334AMD Radeon R9 290 - € 273AMD Radeon R9 290X - € 351AMD Radeon R9 295X2 - € 1,319AMD Radeon R9 380X - € 202AMD Radeon R9 390 - € 409AMD Radeon R9 390X - € 436AMD Radeon R9 FURY - € 483AMD Radeon R9 FURY X - € 571AMD Radeon R9 M270X - € 894AMD Radeon R9 M280X - € 942AMD Radeon R9 M280X 2GB - € 942AMD Radeon R9 M290X - € 1,064AMD Radeon R9 M380 - € 945AMD Radeon R9 Nano - € 1,346AMD Radeon RX 460 - € 123AMD Radeon RX 470 - € 301AMD Radeon RX 470 Mobile - € 1,059AMD Radeon RX 480 - € 351AMD Radeon RX 480 Mobile - € 1,122AMD Radeon RX 540 Mobile - € 568AMD Radeon RX 550 - € 65AMD Radeon RX 550 Mobile - € 812AMD Radeon RX 550X Mobile - € 812AMD Radeon RX 560 - € 87AMD Radeon RX 560 Mobile - € 869AMD Radeon RX 560X Mobile - € 564AMD Radeon RX 560X Mobile 2GB - € 869AMD Radeon RX 570 - € 108AMD Radeon RX 570 Mobile - € 1,109AMD Radeon RX 5700 - € 307AMD Radeon RX 5700 XT - € 351AMD Radeon RX 580 - € 133AMD Radeon RX 580 Mobile - € 1,150AMD Radeon RX 580X Mobile - € 1,150AMD Radeon RX 590 - € 188AMD Radeon RX VEGA 10 - € 556AMD Radeon RX VEGA 3 - € 499AMD Radeon RX VEGA 6 - € 985AMD Radeon RX VEGA 8 - € 529AMD Radeon RX Vega 56 - € 237AMD Radeon RX Vega 56 Mobile - € 1,390AMD Radeon RX Vega 64 - € 369AMD Radeon VII - € 584ATI Radeon HD 4870 - € 263NVIDIA GeForce GT 1030 - € 70NVIDIA GeForce GT 640 - € 70NVIDIA GeForce GTS 450 - € 175NVIDIA GeForce GTX 1050 - € 114NVIDIA GeForce GTX 1050 Max-Q - € 1,128NVIDIA GeForce GTX 1050 Mobile - € 660NVIDIA GeForce GTX 1050 Mobile 2GB - € 935NVIDIA GeForce GTX 1050 Ti - € 114NVIDIA GeForce GTX 1050 Ti Max-Q - € 1,118NVIDIA GeForce GTX 1050 Ti Mobile - € 771NVIDIA GeForce GTX 1060 3GB - € 150NVIDIA GeForce GTX 1060 6GB - € 140NVIDIA GeForce GTX 1060 Max-Q - € 1,043NVIDIA GeForce GTX 1060 Mobile - € 869NVIDIA GeForce GTX 1070 - € 290NVIDIA GeForce GTX 1070 Max-Q - € 973NVIDIA GeForce GTX 1070 Mobile - € 1,372NVIDIA GeForce GTX 1070 Ti - € 443NVIDIA GeForce GTX 1080 - € 459NVIDIA GeForce GTX 1080 Max-Q - € 1,720NVIDIA GeForce GTX 1080 Mobile - € 1,634NVIDIA GeForce GTX 1080 Ti - € 710NVIDIA GeForce GTX 1650 - € 131NVIDIA GeForce GTX 1650 Max-Q - € 1,090NVIDIA GeForce GTX 1650 Mobile - € 1,013NVIDIA GeForce GTX 1660 - € 194NVIDIA GeForce GTX 1660 Ti - € 246NVIDIA GeForce GTX 1660 Ti Max-Q - € 1,043NVIDIA GeForce GTX 1660 Ti Mobile - € 1,547NVIDIA GeForce GTX 260 - € 395NVIDIA GeForce GTX 260 Core 216 - € 263NVIDIA GeForce GTX 280 - € 571NVIDIA GeForce GTX 285 - € 219NVIDIA GeForce GTX 470 - € 263NVIDIA GeForce GTX 480 - € 439NVIDIA GeForce GTX 550 Ti - € 175NVIDIA GeForce GTX 560 - € 135NVIDIA GeForce GTX 560 Ti - € 194NVIDIA GeForce GTX 570 - € 307NVIDIA GeForce GTX 580 - € 351NVIDIA GeForce GTX 590 - € 615NVIDIA GeForce GTX 650 - € 43NVIDIA GeForce GTX 650 Ti - € 56NVIDIA GeForce GTX 650 Ti Boost - € 149NVIDIA GeForce GTX 660 - € 70NVIDIA GeForce GTX 660 Ti - € 263NVIDIA GeForce GTX 660M - € 869NVIDIA GeForce GTX 670 - € 70NVIDIA GeForce GTX 670M - € 931NVIDIA GeForce GTX 670MX - € 931NVIDIA GeForce GTX 680 - € 427NVIDIA GeForce GTX 680M - € 953NVIDIA GeForce GTX 690 - € 386NVIDIA GeForce GTX 750 Ti - € 246NVIDIA GeForce GTX 760 - € 282NVIDIA GeForce GTX 760M - € 912NVIDIA GeForce GTX 770 - € 158NVIDIA GeForce GTX 770M - € 968NVIDIA GeForce GTX 780 - € 312NVIDIA GeForce GTX 780 Ti - € 361NVIDIA GeForce GTX 780M - € 1,023NVIDIA GeForce GTX 780M - € 1,023NVIDIA GeForce GTX 950 - € 78NVIDIA GeForce GTX 960 - € 78NVIDIA GeForce GTX 960M - € 938NVIDIA GeForce GTX 970 - € 395NVIDIA GeForce GTX 970M - € 1,099NVIDIA GeForce GTX 970M 6GB - € 1,099NVIDIA GeForce GTX 980 - € 219NVIDIA GeForce GTX 980 Mobile - € 1,184NVIDIA GeForce GTX 980 Ti - € 545NVIDIA GeForce GTX 980M - € 1,184NVIDIA GeForce GTX 980MX - € 1,184NVIDIA GeForce GTX TITAN - € 572NVIDIA GeForce GTX TITAN BLACK - € 879NVIDIA GeForce GTX TITAN X - € 967NVIDIA GeForce RTX 2060 - € 307NVIDIA GeForce RTX 2060 Mobile - € 972NVIDIA GeForce RTX 2060 SUPER - € 352NVIDIA GeForce RTX 2070 - € 413NVIDIA GeForce RTX 2070 Max-Q - € 1,334NVIDIA GeForce RTX 2070 Mobile - € 1,517NVIDIA GeForce RTX 2070 SUPER - € 439NVIDIA GeForce RTX 2080 - € 610NVIDIA GeForce RTX 2080 Max-Q - € 1,559NVIDIA GeForce RTX 2080 Mobile - € 1,709NVIDIA GeForce RTX 2080 SUPER - € 615NVIDIA GeForce RTX 2080 Ti - € 1,045NVIDIA TITAN RTX - € 2,199NVIDIA TITAN V - € 2,639NVIDIA TITAN Xp - € 1,055
R9 390 saattaa olla extreme lippulaiva viimeisimmässä GCN 3.0 -näytönohjaimessa, mutta niiden hinnat pitävät ne poissa useimpien high-end PC-pelaajien ulottuvilta. Toisaalta R9 380 on lähempänä sitä, että se on kohtuudella edullinen hintaan € 175.1. Hyvä uutinen on, että julkaistuaan R9 380X R9 380 hinta on saanut enemmän alennusta.
AMD xx80 -kortit on aina määritelty high-end extreme suorituskyvyllä, joka koputtaa extreme -näytönohjaimen ovelle - etenkin kun ylikellotettu. Kun olemme käyttäneet aikaa GCN 3.0 näytönohjaimen täydelliseen testaamiseen R9 380 sisällä, voimme epäilemättä todeta, että se jatkaa trendiä. R9 380 on paljon halvempaa kuin R9 280 koska se maksaa € 175.1. Vertaa tätä R9 280, AMD Radeon R9 280X, joka tuli alun perin hintaan € 245.5, € 263.1. Samaan aikaan NVIDIA lähin vastine kortti on GTX 970 joka maksaa € 289.5.
Compare R9 380 Variants Performance in Ultra avu
R9 380X R9 380 istuu R9 380X ja GTX 960 , putoamalla hitaammin kuin R9 380X 5.3 % ja nopeammin kuin GTX 960 0 %. Sillä on vahva suhteellinen suorituskyky kaikkia kaikkia näytönohjaimia vastaan. Lisäksi R9 380 oli myös nopeampi kuin R9 280 . Verrattuna sen pienempiin sisaruksiin - R7 370 - näemme R9 380 yli 20% nopeamman suorituskyvyn.
GTX 950 R9 380 istuu GTX 950 ja R9 380X , putoamalla hitaammin kuin GTX 950 6.3 % ja nopeammin kuin R9 380X 0 %. Sillä on keskimääräinen suhteellinen suorituskyky jokaista näytönohjainta kohden.
R9 380 Eritelmät

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
KHO:2016:214 - Korkein hallinto-oikeus
Etusivu » Päätöksiä » Vuosikirjapäätökset » Vuosikirjapaatos » KHO:2016:214
KHO:2016:214
Ennakkoratkaisupyyntö unionin tuomioistuimelle – Vammaispalvelu – Kunnan järjestämisvelvollisuus – Kotikunta Suomessa – Vakinaista oleskelua lähenevä oleskelu toisessa Euroopan unionin jäsenvaltiossa – Henkilökohtainen avustaja toisessa jäsenvaltiossa suoritettavien opintojen ajaksi – Sairausetuus – Unionin kansalaisen liikkumisvapaus
Vuosikirjanumero: KHO:2016:214
Taltionumero: 5491
ECLI-tunniste: ECLI:FI:KHO:2016:214
Laki vammaisuuden perusteella järjestettävistä palveluista ja tukitoimista (3.4.1987/380) 1 §, 3 §, 8 § 2 momentti, 8 c § ja 8 d §
Sosiaalihuoltolaki (17.9.1982/710) 13 § 1 momentti 1 kohta ja 14 § 1 momentti
Sopimus Euroopan unionin toiminnasta 10, 20 ja 21 artikla
Euroopan unionin perusoikeuskirja 21 artiklan 1 kohta, 26 artikla ja 45 artikla
Sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta 29.4.2004 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 883/2004 1 artiklan l alakohta, 3 artikla, 7 artikla, 21 artiklan 1 kohta ja 70 artikla
Vammaisten henkilöiden oikeuksia koskeva Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimus 19 artikla
Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 11.7.1996, asia C‑25/95, Otte, EU:C:1996:295
Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 5.3.1998, asia C‑160/96, Molenaar, EU:C:1998:84
Unionin tuomioistuimen tuomio 16.9.2015, asia C‑433/13, komissio v. Slovakia, EU:C:2015:602
1. Korkeimmassa hallinto-oikeudessa ratkaistavana olevassa asiassa on kysymys siitä, onko Suomessa sijaitsevan Espoon kaupungin myönnettävä vuonna 1992 syntyneelle A:lle, joka katsoo kotikuntansa olevan Espoo, vammaisuuden perusteella järjestettävistä palveluista ja tukitoimista annetussa laissa (3.4.1987/380; jäljempänä vammaispalvelulaki) tarkoitettua henkilökohtaista apua Viron tasavaltaan Tallinnan kaupunkiin, missä A on suorittanut päätoimisesti opiskellen oikeustieteen kandidaatin kolmivuotista tutkintoa.
2. A on hakenut Espoon sosiaali- ja terveystoimeen 13.8.2013 saapuneella hakemuksella vammaispalvelulain mukaista henkilökohtaista apua noin viisi tuntia viikossa kotona toimimiseen, muun ohella kaupassa käyntiin, pyykin pesuun ja siivoukseen. A on hakemuksen tekohetkellä ollut muuttamassa Tallinnaan opiskelemaan oikeustiedettä.
3. A:n Espoon sosiaali- ja terveystoimeen toimittaman hakemuksen liitteenä olleen lääkärinlausunnon mukaan A:lla on cp-vamma sekä huomattavia liikkumisvaikeuksia ja pakkoliikkeitä. Hän on selvästi vaikeavammainen ja hänellä on huomattava ja selkeä avun tarve jo päivittäisten toimien suorittamisessa.
4. Espoon sosiaali- ja terveyslautakunnan yksilöasioiden jaoston alainen viranhaltija on päätöksellään 12.11.2013 hylännyt A:n hakemuksen hänelle myönnettävästä henkilökohtaisesta avusta. Päätöksen mukaan A on kertonut olevansa Tallinnassa maanantai-illasta torstaihin viikoittain ja hankkivansa väliaikaisen asunnon Tallinnasta. Päätöksen mukaan A:n oleskelua ulkomailla on pidettävä muuna kuin satunnaisena oleskeluna, vaikka A:n kotikunta ei muuttuisikaan. Kunnalla ei ole velvollisuutta järjestää palveluja ja tukitoimia ulkomaille, koska oleskelun luonne ulkomailla lähenee vakinaisen oleskelun käsitettä.
5. A on vaatinut viranhaltijan päätöksen oikaisemista siten, että hänelle myönnetään oikeus saada henkilökohtaista apua Viroon.
6. Espoon sosiaali- ja terveyslautakunnan yksilöasioiden jaosto on päätöksellään 4.2.2014 pysyttänyt viranhaltijan päätöksen. Päätöksessä on todettu, että henkilökohtaista apua voidaan järjestää ulkomaille suuntautuvien loma- ja työmatkojen ajaksi. Korvausta ei suoriteta, mikäli henkilön kotikunta muuttuu ulkomailla oleskelun vuoksi tai jos kysymyksessä on muuten pitkäkestoinen tai vakituinen asuminen ulkomailla. A on aloittanut useamman vuoden yliopisto-opinnot Tallinnassa. Vaikka opintojen alkaessa hänen lukujärjestyksensä sisältää opintoja vain maanantai-illasta torstai-iltaan, A:n säännöllistä, useamman vuoden kestävää opiskelua Tallinnassa ei voida pitää satunnaisena oleskeluna ulkomailla. A:n oleskelu ulkomailla lähenee vakinaisen oleskelun käsitettä, joten kunnalla ei ole velvollisuutta järjestää henkilökohtaisen avun palvelua ulkomaille.
7. A on hakenut mainittuihin viranhaltijan ja yksilöasioiden jaoston päätöksiin muutosta Helsingin hallinto-oikeudelta. Valituksen tueksi on vedottu muun ohella Yhdistyneiden kansakuntien vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan yleissopimuksen itsenäistä elämistä ja osallisuutta yhteisössä koskevaan 19 artiklaan sekä erityisesti koulutusta koskevaan 24 artiklaan.
8. Helsingin hallinto-oikeus on 27.6.2014 antamallaan valituksenalaisella päätöksellä hylännyt A:n valituksen. Päätöksen mukaan kunnan velvollisuus palveluiden järjestämiseen ei ulotu Suomen ulkopuolelle kuin poikkeuksellisesti. Hallinto-oikeus on katsonut, että kun otetaan huomioon A:n opintojen kesto ja opintojen edellyttämä viikoittainen oleskeluaika Tallinnassa, opiskelun mahdollistamista varten haetussa palvelussa ei ole kysymys sellaisesta vammaispalvelulain 8 §:n 2 momentissa tarkoitetusta avun tarpeesta, johon kunnan olisi myönnettävä henkilökohtaista apua.
9. A on valituksessaan korkeimmalle hallinto-oikeudelle uudistanut vaatimuksensa sekä todennut, että päätös olla myöntämättä hänelle henkilökohtaista apua loukkaa hänen oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen ja on siten unionin oikeuden vastainen.
10. Espoon sosiaali- ja terveyslautakunnan yksilöasioiden jaosto on esittänyt korkeimmassa hallinto-oikeudessa, että kaupungilla ei ole vammaispalvelulain mukaan velvollisuutta järjestää henkilökohtaista apua Tallinnassa tapahtuvaa päätoimista opiskelua varten. Päätös ei loukkaa A:n oikeutta vapaaseen liikkuvuuteen.
11. A on antanut vastaselityksen.
Kansallinen lainsäädäntö ja oikeuskäytäntö
12. Tässä asiassa sovellettavaksi tulevan sosiaalihuoltolain (17.9.1982/710), joka on sittemmin pääosin kumottu, 13 §:n 1 momentin 1 kohdan mukaan kunnan on huolehdittava sosiaalipalvelujen järjestämisestä asukkailleen.
13. Sosiaalihuoltolain (17.9.1982/710) 14 §:n 1 momentin mukaan kunnan asukkaalla tarkoitetaan kyseisessä laissa henkilöä, jolla on kunnassa kotipaikka. Kotipaikasta eli nykyään kotikunnasta säädetään kotikuntalaissa (11.3.1994/201). Asianosaiset ovat korkeimman hallinto-oikeuden käsityksen mukaan yhtä mieltä siitä, että A:n kotikuntalain mukainen kotikunta on hänen Tallinnassa opiskelustaan huolimatta pysynyt Espoossa.
14. Vammaispalvelulain 1 §:n mukaan "tämän lain tarkoituksena on edistää vammaisen henkilön edellytyksiä elää ja toimia muiden kanssa yhdenvertaisena yhteiskunnan jäsenenä sekä ehkäistä ja poistaa vammaisuuden aiheuttamia haittoja ja esteitä".
15. Saman lain 3 §:n 1 momentin mukaan "kunnan on huolehdittava siitä, että vammaisille tarkoitetut palvelut ja tukitoimet järjestetään sisällöltään ja laajuudeltaan sellaisina kuin kunnassa esiintyvä tarve edellyttää".
16. Lain 3 §:n 2 momentin (19.12.2008/981) mukaan "tämän lain mukaisia palveluja ja tukitoimia järjestettäessä on otettava huomioon asiakkaan yksilöllinen avun tarve".
17. Lain 8 §:n 2 momentin (19.2.2010/134) mukaan kunnan on järjestettävä vaikeavammaiselle henkilölle muun ohella henkilökohtaista apua, jos henkilö vammansa tai sairautensa johdosta välttämättä tarvitsee palvelua suoriutuakseen tavanomaisista elämän toiminnoista.
18. Vammaispalvelulain 8 c §:ssä (19.12.2008/981) säädetään seuraavaa:
"Henkilökohtaisella avulla tarkoitetaan tässä laissa vaikeavammaisen henkilön välttämätöntä avustamista kotona ja kodin ulkopuolella:
Henkilökohtaisen avun tarkoitus on auttaa vaikeavammaista henkilöä toteuttamaan omia valintojaan 1 momentissa tarkoitettuja toimia suorittaessaan. (---)
Henkilökohtaista apua järjestettäessä vaikeavammaisena pidetään henkilöä, joka tarvitsee pitkäaikaisen tai etenevän vamman tai sairauden johdosta välttämättä ja toistuvasti toisen henkilön apua suoriutuakseen 1 momentissa tarkoitetuista toiminnoista (---).
19. Vammaispalvelulain 8 d §:n (19.12.2008/981), jonka otsikko on "Henkilökohtaisen avun järjestämistavat", 1 ja 2 momentissa säädetään seuraavaa:
"Henkilökohtaisen avun järjestämistavoista päätettäessä ja henkilökohtaista apua järjestettäessä kunnan on otettava huomioon vaikeavammaisen henkilön oma mielipide ja toivomukset sekä palvelusuunnitelmassa määritelty yksilöllinen avun tarve ja elämäntilanne kokonaisuudessaan.
3) hankkimalla vaikeavammaiselle henkilölle avustajapalveluita julkiselta tai yksityiseltä palvelujen tuottajalta tai järjestämällä palvelun itse taikka sopimuksin yhdessä muun kunnan tai muiden kuntien kanssa."
20. Vammaispalvelulaissa ei erikseen säädetä henkilökohtaisen avun myöntämisestä ulkomaille. Suomen eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunta on vammaispalvelulain henkilökohtaista apua koskevasta lakimuutoksesta antamassaan mietinnössä (StVM 32/2008 vp) todennut, että henkilökohtaista apua voi olla tarpeen järjestää myös ulkomaille suuntautuvien loma- ja työmatkojen ajaksi. Näin on myös katsottu korkeimman hallinto-oikeuden oikeuskäytännössä (KHO 2014:14).
21. Sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annetun lain (3.8.1992/734) 4 §:n 5 kohdan mukaan vammaispalvelulain 8 §:n 2 momentissa tarkoitettu henkilökohtainen apu on käyttäjälleen maksutonta. Henkilökohtaisen avun myöntämisestä aiheutuvista kustannuksista vastaa apua järjestävä kunta, joka rahoittaa henkilökohtaisen avun järjestämisestä aiheutuneet kustannukset julkisten menojensa kattamiseen tarkoitetuilla pakollisilla kunnallisilla tulo- ja kiinteistöveroilla sekä valtion kunnille erityisen lainsäädännön nojalla myöntämällä avustuksella.
Unionin oikeuden merkitykselliset oikeussäännöt ja oikeuskäytäntö
22. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (jäljempänä SEUT) 10 artiklan mukaan unioni pyrkii politiikkojensa ja toimiensa määrittelyssä ja toteuttamisessa torjumaan muun ohella kaiken vammaisuuteen perustuvan syrjinnän.
23. SEUT 20 ja 21 artiklalla taataan jokaiselle unionin kansalaiselle oikeus vapaasti liikkua ja oleskella jäsenvaltioiden alueella.
24. Euroopan unionin perusoikeuskirjan 21 artiklan 1 kohdan mukaan kielletään kaikenlainen syrjintä, joka perustuu muun ohella vammaisuuteen.
25. Euroopan unionin perusoikeuskirjan 26 artiklan mukaan unioni tunnustaa vammaisten oikeuden päästä osallisiksi toimenpiteistä, joilla edistetään heidän itsenäistä elämäänsä, yhteiskunnallista ja ammatillista sopeutumistaan sekä osallistumistaan yhteiskuntaelämään, ja kunnioittaa tätä oikeutta.
26. Euroopan unionin perusoikeuskirjan 45 artiklan mukaan jokaisella unionin kansalaisella on oikeus vapaasti liikkua ja oleskella jäsenvaltioiden alueella.
27. Sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta 29.4.2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 883/2004 1 artiklan l alakohdan mukaan asetuksessa tarkoitetaan "lainsäädännöllä" "kunkin jäsenvaltion osalta lakeja, asetuksia, määräyksiä sekä muita täytäntöönpanotoimenpiteitä, jotka liittyvät 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin sosiaaliturvan aloihin".
28. Kyseisen asetuksen 3 artiklassa, jonka otsikko on "Asiallinen soveltamisala", säädetään seuraavaa:
"1. Tätä asetusta sovelletaan kaikkeen seuraavia sosiaaliturvan aloja koskevaan lainsäädäntöön:
2. Jollei liitteen XI säännöksistä muuta johdu, tätä asetusta sovelletaan yleisiin ja erityisiin sosiaaliturvajärjestelmiin riippumatta siitä, ovatko ne maksuihin perustuvia vai maksuihin perustumattomia (---)
a) lääkinnälliseen ja sosiaalihuoltoon (---)"
29. Asetuksen N:o 883/2004 7 artiklassa säädetään seuraavaa:
"Jollei tässä asetuksessa toisin säädetä, yhden tai useamman jäsenvaltion lainsäädännön taikka tämän asetuksen nojalla maksettavia rahaetuuksia ei saa pienentää, muuttaa, keskeyttää, peruuttaa tai tuomita menetettäviksi sen vuoksi, että etuudensaaja asuu tai hänen perheenjäsenensä asuvat muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, jossa etuuksien myöntämisestä vastuussa oleva laitos sijaitsee."
30. Asetuksen N:o 883/2004 21 artiklan 1 kohdan mukaan "vakuutettu ja hänen perheenjäsenensä, jotka asuvat tai oleskelevat muussa kuin toimivaltaisessa jäsenvaltiossa, ovat oikeutettuja rahaetuuksiin, jotka toimivaltainen laitos antaa soveltamansa lainsäädännön mukaisesti. Toimivaltaisen laitoksen ja asuin- tai oleskelupaikan laitoksen välisen sopimuksen mukaisesti tällaiset etuudet voi kuitenkin myöntää asuin- tai oleskelupaikan laitos toimivaltaisen laitoksen kustannuksella toimivaltaisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti."
31. Asetuksen N:o 883/2004 70 artiklassa säädetään seuraavaa:
"1. Tätä artiklaa sovelletaan erityisiin maksuihin perustumattomiin rahaetuuksiin, jotka myönnetään sellaisen lainsäädännön perusteella, jossa sen henkilöllisen soveltamisalan, tavoitteiden ja/tai myöntämisedellytysten takia on piirteitä sekä 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta sosiaaliturvalainsäädännöstä että sosiaalihuollosta.
2. Tässä luvussa 'erityisillä maksuihin perustumattomilla rahaetuuksilla' tarkoitetaan etuuksia,
a) joilla on tarkoitus antaa (---)
ii) yksinomaan vammaisten erityissuojelua ja jotka liittyvät läheisesti henkilön sosiaaliseen ympäristöön kyseisessä jäsenvaltiossa;
b) jotka rahoitetaan yksinomaan yleisten julkisten menojen kattamiseen tarkoitetuilla pakollisilla veroilla ja joiden myöntämis- ja laskemisedellytykset eivät ole riippuvaisia etuudensaajan maksuista. Maksuihin perustuvan etuuden lisänä myönnettyjä etuuksia ei kuitenkaan yksin tästä syystä ole pidettävä maksuihin perustuvina etuuksina,
c) jotka on mainittu liitteessä X."
32. Unionin tuomioistuin on useissa ratkaisuissaan tarkastellut sitä, onko jokin kansallinen etuus asetuksessa N:o 883/2004 tarkoitettu sosiaaliturvaetuus. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan asetuksen N:o 883/2004 soveltamisalaan kuuluvien etuuksien ja sen soveltamisalan ulkopuolelle jäävien etuuksien välinen ero tehdään pääasiallisesti kunkin etuuden tunnusomaisten osatekijöiden, erityisesti sen tarkoituksen ja myöntämisedellytysten, perusteella eikä sillä perusteella, katsotaanko etuus kansallisessa lainsäädännössä sosiaaliturvaetuudeksi vai ei (ks. esim. tuomio 5.3.1998, asia C‑160/96, Molenaar, EU:C:1998:84, 19 kohta ja tuomio 16.9.2015, asia C‑433/13, komissio v. Slovakia, EU:C:2015:602, 70 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
33. Etuutta voidaan pitää sosiaaliturvaetuutena, jos sen myöntäminen etuudensaajille perustuu tiettyyn laissa määriteltyyn tilanteeseen tapauskohtaisesta tarveharkinnasta riippumatta ja jos etuus liittyy johonkin asetuksen N:o 883/2004 3 artiklan 1 kohdassa nimenomaisesti mainittuun vakuutustapahtumaan (ks. esim. tuomio 5.3.1998, asia C‑160/96, Molenaar, EU:C:1998:84, 20 kohta ja tuomio 16.9.2015, asia C‑433/13, komissio v. Slovakia, EU:C:2015:602, 71 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen). Ensimmäinen näistä kahdesta edellytyksestä täyttyy, jos etuus myönnetään sellaisten objektiivisten kriteerien kannalta, jotka täyttyessään synnyttävät oikeuden etuuteen siten, ettei toimivaltainen viranomainen voi ottaa huomioon muita henkilökohtaisia olosuhteita (ks. tuomio 16.9.2015, asia C‑433/13, komissio v. Slovakia, EU:C:2015:602, 73 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
34. Erityisten maksuihin perustumattomien rahaetuuksien osalta oikeuskäytännössäkin on todettu, että kyseisen etuuden täytyy olla asetuksen N:o 883/2004 70 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti mainittu sen liitteessä X (ks. esim. tuomio 8.3.2001, asia C‑215/99, Jauch, EU:C:2001:139, 21 kohta sekä julkisasiamiehen ratkaisuehdotus 20.5.2014 asiassa C‑333/13, Dano, EU:C:2014:341, 45 kohta).
35. Kansallinen lainsäädäntö, jolla tietyt oman maan kansalaiset asetetaan huonompaan asemaan pelkästään sen vuoksi, että he ovat käyttäneet vapauttaan liikkua ja oleskella toisessa jäsenvaltiossa, on SEUT 21 artiklan 1 kohdassa jokaiselle unionin kansalaiselle tunnustettuja vapauksia koskeva rajoitus. Tällainen rajoitus voi olla unionin oikeuden perusteella oikeutettu ainoastaan, jos se perustuu objektiivisiin, yleistä etua koskeviin ja kyseessä olevien henkilöiden kansallisuudesta riippumattomiin syihin ja se on oikeassa suhteessa kansallisessa oikeudessa hyväksyttävästi tavoiteltuun päämäärään (ks. esim. tuomio 26.10.2006, asia C‑192/05, Tas-Hagen ja Tas, EU:C:2006:676, 31 ja 33 kohta).
36. Vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen 19 artikla, jonka otsikko on "Eläminen itsenäisesti ja osallisuus yhteisössä", on olennaisilta osiltaan seuraava:
"Tämän yleissopimuksen sopimuspuolet (---) toteuttavat tehokkaat ja asianmukaiset toimet tehdäkseen vammaisille henkilöille helpommaksi nauttia tästä oikeudesta täysimääräisesti sekä helpottaakseen heidän täysimääräistä osallisuuttaan ja osallistumistaan yhteisöön, muun muassa varmistamalla, että:
37. Kyseinen yleissopimus on hyväksytty Euroopan unionin puolesta vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta 26.11.2009 annetulla neuvoston päätöksellä 2010/48/EY. Unionin tuomioistuin on vahvistanut yhdistetyissä asioissa C‑335/11 ja C‑337/11, HK Danmark, 11.4.2013 antamassaan tuomiossa (EU:C:2013:222), että mainitun yleissopimuksen määräykset olivat tulleet erottamattomaksi osaksi unionin oikeusjärjestystä (30 kohta) ja että tuossa asiassa merkityksellistä unionin säädöstä oli tulkittava niin pitkälle kuin mahdollista yleissopimuksen mukaisesti (32 kohta).
38. Suomi ratifioi vammaisten oikeuksien yleissopimuksen ja yleissopimuksen valinnaisen lisäpöytäkirjan 11.5.2016. Yleissopimus ja sen valinnainen lisäpöytäkirja tulivat voimaan Suomessa 10.6.2016.
39. Korkeimmassa hallinto-oikeudessa on ratkaistavana kysymys siitä, onko kunnan järjestettävä vammaispalvelulain 8 §:n 2 momentin mukaista henkilökohtaista apua asukkaalleen tämän toisessa unionin jäsenvaltiossa tapahtuvan tutkintoon johtavan opiskelun ajaksi.
40. Asiassa ei varsinaisesti ole asetettu kysymyksenalaiseksi sitä kotikuntalain mukaan määräytyvää ja kansallisesti ratkaistavaa seikkaa, että A:n kotikunta on Espoo siitä huolimatta, että hän opintojensa vuoksi asuu osan viikosta Tallinnassa.
41. Espoon kaupunki oli aikaisemmin myöntänyt A:lle henkilökohtaisen avustajan lukio-opintoihin. Nyt hänen hakemuksensa henkilökohtaisen avustajan palkkakustannuksia varten on Espoossa hylätty sillä perusteella, ettei kunnalla ole velvollisuutta järjestää palveluja ja tukitoimia ulkomaille, koska opiskelun luonne lähenee vakinaista oleskelua.
42. Korkeimman hallinto-oikeuden käsiteltävänä olevan asian ratkaisemiseksi on välttämätöntä ensinnä selvittää, sovelletaanko asiassa asetusta N:o 883/2004, jonka 7 ja 21 artiklan mukaan muussa kuin toimivaltaisessa jäsenvaltiossa asuva tai oleskeleva vakuutettu on oikeutettu rahaetuuksiin, jotka toimivaltainen laitos antaa soveltamansa lainsäädännön mukaisesti.
43. Korkein hallinto-oikeus katsoo, että koska vammaispalvelulain mukaisesti myönnettyjä etuuksia ei ole mainittu asetuksen N:o 883/2004 liitteessä X, ne eivät voi olla asetuksen N:o 883/2004 70 artiklassa tarkoitettuja erityisiä maksuihin perustumattomia rahaetuuksia, vaikka ne muutoin luonteeltaan muistuttavatkin kyseisessä artiklassa tarkoitettuja etuuksia.
44. Asiassa on seuraavaksi arvioitava, voitaisiinko vammaispalvelulain mukaista henkilökohtaista apua, jonka kunta voi järjestää esimerkiksi korvaamalla vaikeavammaiselle henkilölle henkilökohtaisen avustajan palkkaamisesta aiheutuvat kustannukset, pitää unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön perusteella asetuksen N:o 883/2004 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna sairausetuutena. Suomen tasavalta ei ole ilmoittanut vammaispalvelulain kuuluvan asetuksen N:o 883/2004 soveltamisalaan, mutta yhteisöjen tuomioistuin on jo muussa asiassa todennut, ettei ilmoittamatta jättämisestä seuraa sellaisenaan, että tietty laki jäisi asetuksen N:o 883/2004 asiallisen soveltamisalan ulkopuolelle (tuomio 11.7.1996, asia C‑25/95, Otte, EU:C:1996:295, 19 ja 20 kohta).
45. Henkilökohtainen apu on kunnan erityisen järjestämisvelvollisuuden alainen palvelu, johon vaikeavammaisella henkilöllä on subjektiivinen oikeus. Henkilökohtaista apua on myönnettävä laissa säädetyn määritelmän täyttävälle vaikeavammaiselle henkilölle, jos apu on välttämätöntä suhteessa kyseisen vaikeavammaisen henkilön yksilölliseen avun tarpeeseen vammaispalvelulain 3 §:n 2 momentin mukaisesti.
46. Unionin tuomioistuin on asiassa C‑433/13, komissio v. Slovakia (tuomio 16.9.2015, EU:C:2015:602, 78, 79 ja 83 kohta) todennut, ettei komissio ollut osoittanut, että Slovakian tiettyjen etuuksien, muun muassa henkilökohtaista apua koskevan etuuden, myöntämisessä viranomaisella ei ollut harkintavaltaa. Slovakian lainsäädännön tavoitteena oli myöntää vaikeavammaisille henkilöille sellainen etuus, joka on asianmukaisin heidän tarpeidensa kannalta. Etuuksien myöntämisessä lääketieteellinen ja sosiaalinen asiantuntija-arviointi sekä moniosainen asiantuntijalausunto perustuivat kuitenkin objektiivisiin ja laissa säädeltyihin kriteereihin. Unionin tuomioistuin katsoi, etteivät kyseiset etuudet olleet asetuksessa N:o 883/2004 tarkoitettuja sosiaaliturvaetuuksia.
47. Korkein hallinto-oikeus arvioi, ettei vammaispalvelulain mukaista henkilökohtaista apua välttämättä voida pitää asetuksessa N:o 883/2004 tarkoitettuna "sairausetuutena", koska sen myöntäminen edellyttää asiakkaan yksilöllisen avun tarpeen arviointia. Kyse olisi lähinnä sosiaalihuollon luonteisesta palvelusta, joten kyseinen etuus ei siten kuuluisi asetuksen N:o 883/2004 soveltamisalaan.
48. Korkein hallinto-oikeus pitää kuitenkin asian ratkaisun kannalta välttämättömänä, että unionin tuomioistuimelle esitetään ennakkoratkaisukysymys siitä, voidaanko vammaispalvelulain mukaista henkilökohtaista apua pitää asetuksessa N:o 883/2004 tarkoitettuna sosiaaliturvaetuutena, kun otetaan huomioon sen luonne lakisääteisenä etuutena, jonka saamisen edellytyksistä säädetään vammaispalvelulaissa, johon asianomaisella on saman lain nojalla subjektiivinen oikeus ja jonka myöntäminen ei riipu esimerkiksi asianomaisen henkilön tai kunnan taloudellisista resursseista.
49. Kolmanneksi on vielä selvitettävä SEUT 20 ja 21 artiklan merkitys kansallisen lainsäädännön tulkinnassa, vaikka vammaispalvelulain mukainen henkilökohtainen apu ei kuuluisikaan asetuksen N:o 883/2004 soveltamisalaan. Tältä osin on arvioitava, ovatko SEUT 20 ja 21 artikla esteenä sellaiselle jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön tulkinnalle, jonka mukaan kyseisen jäsenvaltion kansalaiselle ei voida myöntää henkilökohtaista apua toisen jäsenvaltion alueelle, kun tämä henkilö opiskelee noin kolmen vuoden ajan kyseisessä toisessa jäsenvaltiossa, jos saman lainsäädännön nojalla henkilökohtaista apua kuitenkin myönnettäisiin hakemuksen mukaisesti, mikäli opiskelu tapahtuisi ensin mainitussa jäsenvaltiossa muualla kuin henkilökohtaista apua myöntävän kunnan alueella, kun kansallisessa lainsäädännössä ei ole säädetty tämänkaltaisen etuuden myöntämisestä ulkomaille siellä tapahtuvien opintojen ajaksi. Asiassa on selvitettävä ensiksi, rajoitetaanko tällaisella lainsäädännön tulkinnalla SEUT 20 ja 21 artiklassa tarkoitettuja unionin kansalaisten oikeuksia liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella, ja toiseksi, onko tällainen rajoitus oikeutettu unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä esiin tuotujen edellytysten nojalla.
50. Korkein hallinto-oikeus arvioi, että sikäli kuin vammaispalvelulain mukaista henkilökohtaista apua ei myönnetä A:n kaltaisessa tilanteessa olevalle vaikeavammaiselle henkilölle toisessa jäsenvaltiossa suoritettavien opintojen ajaksi, vaikka sitä myönnettäisiin hänelle, mikäli hän opiskelisi Suomessa, on kyseessä vapaan liikkuvuuden rajoitus. Suomen lainsäädäntö on A:lle tältä osin epäedullinen siksi, että hän on käyttänyt mahdollisuuttaan vapaaseen liikkuvuuteen.
51. Korkeimman hallinto-oikeuden käsityksen mukaan ei kuitenkaan ole poissuljettua, että mahdollinen rajoitus voitaisiin oikeuttaa yleiseen etuun liittyvillä pakottavilla perusteilla.
52. Vammaispalvelulain 8 d §:n 2 momentin mukaan kunta voi järjestää henkilökohtaista apua vaikeavammaiselle henkilölle usealla eri tavalla. Velvollisuuden myöntää henkilökohtaista apua toiseen jäsenvaltioon siten voitaisiin katsoa jossain määrin rajoittavan kunnan mahdollisuutta päättää henkilökohtaisen avun järjestämistavasta ja täten heikentävän vammaispalvelulain mukaisen henkilökohtaisen avun järjestelmän johdonmukaisuutta ja toimivuutta. Korkein hallinto-oikeus pohtii, voisiko lain mukaisen henkilökohtaisen avun järjestelmän johdonmukaisuuden ja toimivuuden säilyttäminen olla yleistä etua koskeva perusteltu syy, josta johtuisi, ettei kunnalle syntyisi velvollisuutta myöntää henkilökohtaista apua muuhun jäsenvaltioon, kun otetaan huomioon tuomioistuimen oikeuskäytännössä hyväksytyt oikeuttamisperusteet (ks. esimerkiksi tuomio 21.7.2011, asia C‑503/09, Stewart, EU:C:2011:500, 89 ja 90 kohta).
53. Koska vireillä olevan asian ratkaiseminen edellyttää SEUT 20 ja 21 artiklan tulkintaa, myös tältä osin asiassa on tarpeen esittää unionin tuomioistuimelle ennakkoratkaisupyyntö.
54. A:lle, Espoon sosiaali- ja terveyslautakunnan yksilöasioiden jaostolle ja sosiaali- ja terveysministeriölle on varattu tilaisuus lausua ennakkoratkaisun pyytämisestä unionin tuomioistuimelta.
55. A:n mukaan ei ole mitään syytä, miksi henkilökohtaisen avun myöntämisen esteet EU:n jäsenvaltioihin eivät olisi vapaan liikkuvuuden vastaisia. Henkilökohtaisen avun järjestämistavan yhtenäisyyden säilyttäminen ei voi olla sellainen tekijä, joka voisi konstituoida yleistä etua koskevan perustellun syyn. Kaikkia järjestämistapoja voidaan varsin hyvin toteuttaa myös ulkomailla.
56. Espoon sosiaali- ja terveyslautakunnan yksilöasioiden jaoston mukaan vammaispalvelulain mukaista henkilökohtaista apua ei voida pitää asetuksessa N:o 883/2004 tarkoitettuna sosiaaliturvaetuutena. Mahdollinen A:n vapaan liikkuvuuden rajoitus voidaan oikeuttaa yleiseen etuun liittyvillä pakottavilla perusteilla, koska Espoo ei voisi toteuttaa vammaispalvelulain mukaista valvontavelvollisuuttaan eikä päättää avun järjestämistavasta, mikäli apua annettaisiin muussa jäsenvaltiossa. Tilanne on tällaisen palvelun osalta täysin erilainen kuin esimerkiksi rahassa maksettavien etuuksien osalta.
57. Sosiaali- ja terveysministeriön mukaan A:lla säilyy asiakirjoista ilmenevien tietojen mukaan kiinteä yhteys Espooseen ja kotikunta siellä. A:n opiskelua voidaan tässä nimenomaisessa tapauksessa vammaispalvelulain mukaisen henkilökohtaisen avun järjestämisen näkökulmasta verrata tilanteeseen, jossa hän opiskelisi jossain muualla Suomessa kotikunnan muuttumatta. Kotikunta olisi tuolloin velvollinen järjestämään A:lle hänen vammaisuutensa vuoksi välttämättömät palvelut. Sosiaali- ja terveysministeriö katsoo, että asia voitaisiin ratkaista A:n eduksi kansallisen lainsäädännön perusteella huolimatta hänen tilapäisestä oleskelustaan muualla kuin kotikunnassaan.
58. Korkein hallinto-oikeus katsoo kuitenkin, että sosiaali- ja terveysministeriön esittämään tulkintaan ei päädyttäisi vammaispalvelulain sanamuodon ja lain esitöiden perusteella. Vammaispalvelulakiin ei sisälly lainkaan erityissääntelyä ulkomailla tapahtuvaa oleskelua varten ja kunnan on lain 3 §:n 1 momentin mukaan järjestettävä vammaispalvelut sisällöltään ja laajuudeltaan sellaisina kuin kunnassa esiintyvä tarve edellyttää. Tässä asiassa kysymys on myös muusta kuin lain esitöissä ja oikeuskäytännössä tarkastellusta tavanomaisesta loma- tai työmatkasta, joten kansallisen oikeuden tulkinnan kannalta on olennaista selvittää, mitä unionin oikeudesta johtuu. Vammaispalvelulakia olisi siten korkeimman hallinto-oikeuden alustavan arvion mukaan tulkittava Helsingin hallinto-oikeuden päätöksestä ilmenevällä tavalla, mikäli unionin oikeus ei edellytä toisenlaista tulkintaa. Näin ollen ennakkoratkaisupyynnön esittäminen unionin tuomioistuimelle on asian ratkaisemiseksi välttämätöntä.
59. Korkein hallinto-oikeus on päättänyt lykätä asian käsittelyä ja pyytää unionin tuomioistuimelta SEUT 267 artiklan nojalla ennakkoratkaisun asetuksen N:o 883/2004 ja SEUT 20 ja 21 artiklan tulkinnasta. Ennakkoratkaisun pyytäminen on tarpeen korkeimmassa hallinto-oikeudessa vireillä olevan asian ratkaisemiseksi. Asialla on oikeudellista merkitystä ajan kulumisesta huolimatta ottaen huomioon A:lla oleva mahdollisuus myös opintojensa päättymisen jälkeen esittää kunnalle vaatimuksia mahdollisen vammaispalvelulain rikkomisen perusteella.
60. Korkein hallinto-oikeus esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:

matches:
§ 2
§ 1
§ 1
tuomioistuin
tuomioistuin
tuomioistuin
tuomioistuin
tuomioistuin