text:
Shinko SR-777 lisää rengaskokoja! - MP renkaat
By mprenkaat-store | 4.3.2015
Shinko SR-777 malliin lisää kokoja
Shinko SR 777 rengasmalliin lisää rengaskokoja ja vaihtoehtoja
Etelä korealainen Shinko on tuonut markkinoille lisää rengaskokoja malliin SR-777. Kyseessä on custom / cruiser rengas. Tämä rengasmalli on erittäin edullinen ja sen saa hankkitua pienellä rahalla. Rengas on valmistajan mukaan kestävä ja sen kuvionti takaa hyvän pidon kaikissa olosuhteissa. SR-777 Shinko rengasta saa myös valkosivuisena.
130/90-16 HD H 73 3 25.2 5.08 4 805 42 T/L
130/90-16 HD / valkosivu H 73 3 25.2 5.08 4 805 42 T/L
90/90-21 H 54 2.15 27.36 3.54 4 467 42 T/L
80/90-21 HD H 54 1.85 26.65 3.15 4 467 42 T/L
100/90-19 HD H 61 2.5 26.1 3.98 4 567 42 T/L
100/90-19 HD / valkosivu H 61 2.5 26.1 3.98 4 567 42 T/L
120/90-17 H 64 2.75 25.51 4.69 4 617 42 T/L
140/80-17 H 69 3.5 25.83 5.6 4 717 42 T/L
140/80-17 valkosivu H 69 3.5 25.83 5.6 4 717 42 T/L
120/90-18 H 65 2.75 26.5 4.69 4 639 42 T/L
110/90-19 H 62 2.5 26.81 4.29 4 584 42 T/L
90/90-21 valkosivu H 54 2.15 27.36 3.54 4 467 42 T/L
130/80-17 H 65 3 25.2 5.08 4 639 42 T/L
130/80-17 valkosivu H 65 3 25.2 5.08 4 639 42 T/L
130/60-23 H 75 3.5 29.1 5.1 4 853 42 T/L
120/70-21 V 68 3.5 27.6 4.7 4 695 42 T/L
120/70-21 valkosivu V 68 3.5 27.6 4.7 4 695 42 T/L
120/50-26 H 73 3.5 30.7 4.7 4 805 42 T/L
140/90-16 H 3.5 25.91 5.59 4 761 42 T/L
150/80-16 HD H 77 3.5 25.43 5.91 4 908 42 T/L
130/90-16 HD H 73 3 25.2 5.08 6 805 49 T/L
130/90-16 HD / valkosivu H 73 3 25.2 5.08 6 805 49 T/L
150/80-16 HD / valkosivu H 77 3.5 25.43 5.91 4 908 42 T/L
150/90-15 HD H 80 3.5 25.63 5.91 4 992 42 T/L
150/90-15 HD / valkosivu H 80 3.5 25.63 5.91 4 992 42 T/L
160/80-15 H 74 3.75 25.08 6.3 4 827 42 T/L
170/70-16 H 75 4.5 25.35 6.61 4 853 42 T/L
170/70-16 valkosivu H 75 4.5 25.35 6.61 4 853 42 T/L
170/80-15 HD H 83 4 25.71 6.69 4 1074 42 T/L
170/80-15 HD / valkosivu H 83 4 25.71 6.69 4 1074 42 T/L
160/70-17 HD H 81 4 1019 42 T/L
160/70-17 HD / valkosivu H 81 4 1019 42 T/L
180/65-16 HD H 81 5 25.2 7.09 4 1019 42 T/L
180/65-16 HD / valkosivu H 81 5 25.2 7.09 4 1019 42 T/L
← Suosituimmat moottoripyörän renkaat Moottoripyörän rengaskauppa on täydessä vauhdissa →

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Sosiaali- ja terveysministeriön päätös… 1341/1999 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1999 › 1341/1999
Sosiaali- ja terveysministeriön päätös perusteista, joiden mukaan työntekijäin eläkelain 19 b §:ssä säädetty kertasuoritus lasketaan
Sosiaali- ja terveysministeriö on 8 päivänä heinäkuuta 1961 annetun työntekijäin eläkelain (395/1961) 19 b §:n 5 momentin, sellaisena kuin se on laissa 1331/1999, nojalla päättänyt:
Vanhuuseläkkeen, joka ei sisällä lapsikorotusta, kertasuoritus lasketaan kertomalla vuotuinen eläke eläkkeensaajan ikää vastaavalla alla olevan taulukon kertoimella. Jos eläkkeensaaja on nainen, kerrointa määrättäessä vähennetään kuitenkin hänen iästään kahdeksan vuotta.
44 tai alle 21,47 65 13,43
45 21,14 66 13,01
46 20,81 67 12,59
47 20,47 68 12,17
48 20,12 69 11,75
49 19,76 70 11,33
50 19,40 71 10,92
51 19,04 72 10,50
52 18,67 73 10,09
53 18,29 74 9,69
54 17,91 75 9,29
55 17,52 76 8,89
56 17,13 77 8,50
57 16,73 78 8,11
58 16,33 79 7,74
59 15,92 80 7,37
60 15,52 81 7,00
61 15,10 82 6,65
62 14,69 83 6,31
63 14,27 84 5,97
64 13,85 85 tai yli 5,65
18 15,94 42 13,36
19 15,97 43 13,07
20 15,99 44 12,75
21 16,00 45 12,42
22 16,00 46 12,07
23 15,99 47 11,70
24 15,97 48 11,30
25 15,93 49 10,88
26 15,89 50 10,43
27 15,83 51 9,97
28 15,76 52 9,47
29 15,68 53 8,95
30 15,59 54 8,39
31 15,48 55 7,81
32 15,36 56 7,20
33 15,23 57 6,55
34 15,08 58 5,87
35 14,92 59 5,16
36 14,75 60 4,40
37 14,56 61 3,61
38 14,35 62 2,78
39 14,13 63 1,90
40 13,89 64 0,97
41 13,63 65 0,00
Edunsaajan kertasuoritusten perusteeksi otettava eläke saadaan kertomalla hänen vuotuinen eläkkeensä seuraavasta taulukosta ilmenevällä, edunsaajina olevien lasten lukumäärästä riippuvalla kertoimella.
Kertasuorituksen perusteeksi otettava eläke muunnetaan kertasuoritukseksi kertomalla se eläkkeensaajan ikää vastaavalla kertoimella. Lesken ja edunjättäjän entisen puolison kerroin saadaan taulukosta A, jolloin kerrointa määrättäessä edunsaajana olevan miehen ikään on lisättävä kahdeksan vuotta. Lapsen kerroin saadaan taulukosta B. Kun kysymyksessä on perhe-eläke, jota suoritetaan työkyvyttömälle lapselle eläkkeen pääteiän täyttämisen jälkeiseltä ajalta, käytetään kuitenkin 2 §:n mukaisesti määrättyä kerrointa, jota korotetaan, jos eläke on myönnetty toistaiseksi, luvulla 1,00.
17 tai alle 29,22 54 20,81
18 29,08 55 20,47
19 28,94 56 20,12
20 28,80 57 19,76
21 28,65 58 19,40
22 28,50 59 19,04
23 28,34 60 18,67
24 28,18 61 18,29
25 28,01 62 17,91
26 27,84 63 17,52
27 27,67 64 17,13
28 27,49 65 16,73
29 27,30 66 16,33
30 27,11 67 15,92
31 26,92 68 15,52
32 26,72 69 15,10
33 26,51 70 14,69
34 26,30 71 14,27
35 26,08 72 13,85
36 25,86 73 13,43
37 25,63 74 13,01
38 25,40 75 12,59
39 25,16 76 12,17
40 24,91 77 11,75
41 24,66 78 11,33
42 24,40 79 10,92
43 24,14 80 10,50
44 23,87 81 10,09
45 23,59 82 9,69
46 23,31 83 9,29
47 23,02 84 8,89
48 22,72 85 8,50
49 22,42 86 8,11
50 22,11 87 7,74
51 21,79 88 7,37
52 21,47 89 7,00
53 21,14 90 tai yli 6,65
Lapsen ikä Kerroin, kun eläkkeen pääteikä on
Tätä päätöstä sovellettaessa lasketaan ajanjaksot sekä eläkkeensaajan ja eläkkeensaajan lapsen ikä kuukauden tarkkuudella ottamatta huomioon täysien kuukausien yli meneviä päiviä. Kertoimet määrätään 1, 2 ja 4 §:ssä olevista taulukoista sadasosan tarkkuudella suoraviivaista väliarvolaskumenettelyä käyttäen.
Tällä päätöksellä kumotaan sosiaali- ja terveysministeriön 19 päivänä joulukuuta 1990 samasta asiasta antama päätös (1218/1990).
1 §2 §	3 §	4 §5 §6 §7 §

matches:
§2
§	3
§	4
§5
§6
§7


text:
Vähäinen taustakuvia HD
Kotiin / Uncategorized / Vähäinen taustakuvia HD
lähettänyt: alas toukokuussa 3, 2016 sisään Uncategorized Jätä kommentti 5,658 näkymät 0
Tässä on kaunein Valinta Vähäinen taustakuvia HD työasemien, PC, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. Tässäwallpapermad.com Taustakuva tietokanta voit ladata miljoonia korkealaatuisia taustakuvia . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Meillä on paljon taustakuvia yli kolmekymmentä Plus kategoriat Like Eläimet, Sarjakuva, Kukka, avaruus , Pelit ja Urheilu ,Jne. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Vähäinen tapetti HD
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia henkilökohtaiseen käyttöön. Jos Like This Vähäinen taustakuvia HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook ja muut sosiaalisen median.
Edellinen: Bear tapetti
Seuraava: Nintendo tapetti HD
Taustakuva syntymäpäivänään
Tokyo tapetti HD
kimalaisten tapetti HD
Vaaleanpunainen Kylpyhuoneissa tapetti
Anime Manga Free HD taustakuva
kumagawa misogi tapetti

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
2976:2014 | Oikeuskäytäntö | ETK:n säädöspalvelu
2976:2014
Työeläke - Eläkkeeseen oikeuttavat työansiot - Vakuutuspalkka - Työskentely ulkomailla
Asianumero 2976:2014
Työnantajan ja työntekijän jättäessä sopimatta ennen ulkomaan työkomennusta vakuutuspalkasta eläkkeen perusteena olevana työansiona ulkomaan työkomennuksen aikana voidaan käyttää työnantajan eläkevakuutusyhtiöön vuosittain ilmoittamaa vakuutuspalkkaa.
A pyysi eläkelaitosta selvittämään, onko hänen eläkkeen perusteena olevana työansionsa määritelty oikein hänen työskennellessä suomalaisen työnantajan palveluksessa Kiinassa vuosina 2005 – 2013.
Eläkelaitos antoi A:lle 23.8.2013 päätöksen, jonka mukaan A:n vakuutuspalkka ulkomaantyöskentelyn ajalta on oikein määrätty. Eläkelaitos totesi, että asiassa esitettyyn selvitykseen nähden A:n vakuutuspalkka vastaa palkkaa, jota vastaavasta työstä Suomessa olisi maksettu.
A haki päätökseen muutosta. A vaati muutoksia vakuutuspalkkaansa ja että siihen lisätään lomakorvaukset, puhelinetu 20 euroa kuukaudessa sekä kaksinkertaisten työtuntien ylityökorvaukset.
Työnantaja ja työntekijä määrittelevät yhdessä vakuutuspalkan. Työntekijäin eläkelain (TEL) 7 §:n 5 momentissa, sellaisena kuin se oli voimassa 1.2005 - 31.12.2006, on säädetty ulkomaantyön eläkkeen perusteena käytettävistä ansioista eli vakuutuspalkasta (nykyisin TyEL 72 §:ssä on vastaava säännös). Säännöksen mukaan työntekijän eläkkeen perusteena olevana työansiona ulkomaantyössä pidetään sitä palkkaa, jota vastaavasta työstä Suomessa olisi maksettava. Jos vastaavaa työtä ei Suomessa ole, työansiona pidetään palkkaa, jonka muuten voidaan katsoa vastaavan sanottua työtä.
Esitetyn selvityksen mukaan A ja C Oy (työnantaja) ovat 1.11.2005 allekirjoitetulla toimitusjohtajasopimuksella sopineet A:n siirtymisestä toimitusjohtajaksi työnantajan kiinalaiseen tytäryhtiöön. Sopimuksen kohdassa 5 on sovittu palkkiosta ja muista taloudellisista etuuksista. Kuukausipalkkio on määrätty 3.200 euroksi kuukaudessa. Luontoisedut ovat sopimuksen mukaan asunto- ja puhelinetu. Sopimuksen 5.6. kohdan mukaan A:n lakisääteinen sosiaaliturva määräytyy ulkomaankomennuksen ajan Suomen lainsäädännön mukaisesti.
Työnantajan ja A:n välisessä ulkomaantyötä koskevassa sopimuksessa ei ole mainintaa eläkkeen perusteena olevasta työansiosta, eli vakuutuspaikasta. A on solminut työstään Kiinassa erillisen toimitusjohtajasopimuksen, jossa hänen työnsä ja vastuunsa on määritelty. Palkka on sovittu 3.200 euroksi kuukaudeksi. Myöhemmin on myös sovittu paikallisesti palkanmaksusta. Esitettyjen sähköpostiviestien mukaan työnantajan eläkelaitokselle ilmoitettu palkkasumma on sisältänyt sekä Suomesta maksetun palkan osan että Kiinasta maksetun palkan osan.
Jos työntekijä on ennen ulkomaankomennusta ollut saman työnantajan palveluksessa Suomessa ulkomaantyötä vastaavissa tehtävissä, voidaan lähtökohdaksi ottaa hänen Suomessa tästä työsuhteesta saamansa palkka. Ansaintarekisterin mukaan A on ollut työnantajan palveluksessa 25.9.1992 - 8.2.1996, jollain hänen eläkkeensä perusteena oleva ansionsa on ollut 2.676,83 euroa. Hän on ennen siirtymistään uudestaan työnantajan palvelukseen ollut 2.1.1996 - 31.12.2004 E Oy:n palveluksessa, jolloin hänen eläkkeensä perusteena oleva palkkansa on ollut 2.052,58 euroa kuukaudessa. Työnantajan eläkelaitokselle ilmoitetut vuosipalkat ovat olleet seuraavat: vuonna 2005 25.760 euroa, vuonna 2006 37.187,92 euroa, vuonna 2007 47.921 euroa, vuonna 2008 51.457,70 euroa, vuonna 2009 52.431,76 euroa, vuonna 2010 58.913,32 euroa, vuonna 2011 58.208,78 euroa ja vuonna 2012 58.958,92 euroa.
Muutoksenhakulautakunnalla käytössä olleista palkkatiedoista ilmenee, että A:n ilmoitetut työansiot vuosina 2005 - 2012 ansiokehitys huomioon ottaen vastaavat pitkälti ulkomaan komennusta edeltävää palkkatasoa. A:n ansaintarekisterissä olevat ansiot on arvioitava vastanneen sitä palkkaa, mitä vastaavasta työstä Suomessa olisi maksettava tai palkkaa, jonka muutoin voidaan katsoa vastaavan sanottua työtä.
A haki muutosta työeläkeasioiden muutoksenhakulautakunnan päätökseen ja vaati, että hänen vakuutuspalkkansa Kiinassa työskentelyn ajalta vuosina 2005 – 2013 määrätään vastaamaan samasta työstä Suomessa maksettavaa eläkevakuutusmaksua. Hän katsoi että vakuutuspalkan tulee olla ajoilta 2.5.2005 – 30.6.2006 5.440 euroa kuukaudessa, 1.7.2006 – 30.9.2007 6.460 euroa kuukaudessa, 1.10.2007 – 30.9.2008 6.790 euroa kuukaudessa, 1.10.2008 – 30.9.2009 7.306 euroa kuukaudessa, 1.10.2009 – 30.9.2010 7.364 euroa kuukaudessa, 1.10.2010 – 31.3.2011 7.540 euroa kuukaudessa, 1.4. - 31.12.2011 8.429 euroa kuukaudessa ja 1.1.2012 – 8.3.2013 6.000 euroa kuukaudessa lisättyinä lomakorvauksilla, puhelinedulla 20 euroa kuukaudessa, autoedulla sekä kaksinkertaisten työtuntien ylityökorvauksilla.
A totesi, että hänen komennustaan koskevaa kolmikantasopimusta tehtäessä oli sovittu muiden osakkeiden kanssa, että hänelle maksetaan vastaava nettopalkka kuin muille osakkaille suhteessa toimenkuvaan. Eläkevakuutuspalkasta ei oltu tehty erillistä sopimusta vaan sen osalta oli todettu, että se tuli maksaa Suomen lakien mukaan. A:n mukaan ajalta 2.5.2005 – 30.6.2006 eläkevakuutuspalkka on määräytynyt todellisen maksetun palkan, 3.200 euroa kuukaudessa, mukaisesti ja jos tästä määräytyy eläkekertymä, se tarkoittaa sitä, että Suomessa vastaava palkka olisi ollut bruttopalkka, jolloin nettopalkaksi olisi tullut noin 2.000 euroa kuukaudessa 37 prosentin ennakkopidätyksellä. A katsoi, että tämä ei vastaa tehdyn kolmikantasopimuksen henkeä, eikä toimitusjohtajan palkkatasoa kyseisessä yrityksessä tai muuallakaan yrityksissä Suomessa.
A totesi ajanjakson 1.7.2006 – 31.12.2011 osalta, että kirjallinen kolmikantasopimus oli loppunut 1.8.2006, mutta kesäkuussa 2006 oli sovittu suullisesti osakkaiden kanssa työn jatkumisesta Kiinassa ja palkkauksen osalta siten, että heinäkuusta 2006 lähtien käytännön syistä 1.500 euron osa kuukausipalkasta oli siirretty maksettavaksi Kiinan tytäryhtiöstä ja samalla kokonaiskuukausipalkaksi oli korotettu 3.800 euroa, jolloin Suomessa maksettavan kuukausipalkan osuudeksi oli tullut 2.300 euroa.
A kertoi, että vuonna 2006 eläkevakuutusmaksuja oli maksettu todellisen palkan mukaisesti. Vakuutuspalkka oli 1.7.2006 palkankorotuksen jälkeen määräytynyt vain Suomesta maksetun kuuden kuukauden säännön mukaisen 2.300 euron suuruisen kuukausipalkan mukaan eikä Kiinasta maksettua palkan osuutta oltu huomioitu eläkevakuutusmaksuissa. Tämä oli johtunut siitä, että pääosakkaat olivat unohtaneet ilmoittaa Kiinasta maksettavasta palkkaosuudesta palkkavastaavalle ja tilitoimistolle. Vuoden 2007 jälkeen eläkevakuutusmaksuja oli maksettu todellisen palkan mukaisesti Suomesta ja Kiinasta maksettujen nettopalkkojen mukaan. Hänen toimenkuvansa oli laajentunut vuonna 2007 koskemaan myös perustettua yrityksen B tytäryhtiön toimitusjohtajuutta. Uudessa, suullisesti tehdyssä, sopimuksessa ei oltu määritelty sopimuksen kestoa, joten myöskään kiinteää vakuutuspalkkaa ei oltu voitu määrittää koko toimitusjohtajuuden ajaksi ja siksi vakuutuspalkka tulisi määrittää vuosittain vuosille 2006 – 2011. Hän katsoi, että eläkevakuutuspalkan tulisi olla ulkomaantyöstä vastaavasta työstä Suomessa maksettavan palkan suuruinen bonuksineen ja luontaisetuuksineen sekä ylitöiden kompensaatioineen kaksinkertaisesti työtunneista. A jatkoi, että vuonna 2012 palkanmaksu oli siirretty kokonaan Kiinasta maksettavaksi lomarahoja lukuun ottamatta. Hänen toimenkuvansa oli 1.2.2011 alkaen muuttunut, mutta vasta uuden palkkasopimuksen myötä hänen nettopalkkansa oli ollut samalla tasolla suhteessa muihin suomalaisiin Kiinan tytäryhtiössä.
A vaati, että hänen aikaisempaa työhistoriaansa ei tule verrata bruttopalkan perustana, koska vastuut ja työmäärät olivat olleet aivan eri luokkaa. Hänen aiemmat asemansa olivat liittyneet pienten yksittäisten projektien hallintaan kun taas nyt kyseessä olevana aikana hänen toimenkuvansa on muun muassa ollut yrityksen perustaminen ja sen johtaminen sekä myöhemmin myös toisen yrityksen perustaminen. Hän katsoikin, että vertailu tulisi perustua pienten yritysten toimitusjohtajien Suomessa olleisiin bruttopalkkoihin.
A totesi vielä, että muut osakkaat Suomessa ovat saaneet lain mukaiset eläkekertymät palkka, bonus ja luontaisedut Suomen lakien mukaisesti. Hänen mukaansa vakuutuspalkkaa ei oltu määritelty työntekijän ja työnantajan välisissä sähköposteissa vaan kyseessä oli ollut sähköpostikirjeenvaihtoa työntekijöiden ja tilitoimiston välillä hänen palkkaansa liittyvissä asioissa.
Työntekijän eläkelain 75 §:n 1 momentin 1 kohdan mukaan, työntekijälle, joka on 18–67 -vuotias, annetaan hänen eläkkeeseen oikeuttavista ansioistaan työeläkeote. Työeläkeotteessa ilmoitetaan kuudelta otteen antamisvuotta edeltäneeltä kalenterivuodelta eläkkeeseen oikeuttavat työeläkelakien mukaiset työansiot työnantajittain.
Työntekijän eläkelain 75 b §:n 1 momentin mukaan, jos 75 §:ssä tarkoitetun työeläkeotteen saanut työntekijä toteaa 75 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitetuissa eläkkeeseen oikeuttavissa tiedoissaan puutteen tai virheen, hänen tulee esittää otteen antaneelle eläkelaitokselle vaatimus tietojen oikeellisuuden selvittämisestä. Työntekijän on tarvittaessa esitettävä vaatimuksensa perusteista sellainen selvitys kuin häneltä kohtuudella voidaan edellyttää. Eläkelaitoksella ei ole velvollisuutta selvittää yksityisten alojen tietoja takautuvasti pidemmältä ajalta kuin kuudelta työeläkeotteen antamisvuotta edeltävältä kalenterivuodelta.
Työntekijän eläkelain 75 b §:n 2 momentin mukaan, jos työntekijä osoittaa riidattomasti, että hänellä on ollut edellä mainittua kuutta vuotta aikaisemmin sellaisia eläkkeeseen oikeuttavia yksityisten alojen 75 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitettuja ansioita tai etuuksia, joita ei ole otettu huomioon oikein eläkkeeseen oikeuttavina, eläkelaitos ottaa tiedot huomioon takautuvasti.
Työntekijän eläkelain 72 §:n mukaan, kun työntekijä lähetetään Suomesta ulkomaille työskentelemään tai kun hänet otetaan ulkomailla palvelukseen siten, että hän kuuluu työntekijän eläkelain soveltamisalaan, eläkkeen perusteena olevana työansiona on pidettävä sitä palkkaa, jota vastaavasta työstä Suomessa olisi maksettava. Jos vastaavaa työtä Suomessa ei ole, työansiona pidetään sitä palkkaa, jonka muutoin voidaan katsoa vastaavan sanottua työtä. Ennen 1.1.2007 voimaan tullutta työntekijän eläkelakia vakuutuspalkan määräytymisestä on säädetty vastaavalla tavalla työntekijäin eläkelain 7 §:n 5 momentissa, jota sovelletaan asiaan sellaisena, kuin se oli voimassa 1.1.2005 alkaen.
Työntekijän eläkelakia koskevan hallituksen esityksen (HE 45/2005) mukaan riidattomalla näytöllä tarkoitettaisiin työsuhteen olemassa olosta ja työsuhteesta saaduista ansioista selvitystä, jonka perusteella ansiot voidaan ottaa eläkettä määrättäessä huomioon.
Vakuutusoikeus toteaa, että A:lle on annettu työeläkeote 24.4.2013, joten hänen tulee esittää vakuutuspalkan määrästä ajalta 2.5.2005 – 30.12.2006 riidaton näyttö ja ajalta 1.1.2007 – 8.3.2013 sellainen selvitys kuin häneltä kohtuudella voidaan edellyttää.
Asiakirjoista ilmenevien tietojen mukaan A on työskennellyt C Oy:n (työnantaja) palveluksessa niin sanottuna lähetettynä työntekijänä Kiinassa ajalla 2.5.2005 – 8.3.2013. A:lla on ollut rekisteröityjä eläkkeeseen oikeuttavia ansioita työnantajan vuosi-ilmoitusten mukaisesti vuonna 2005 25.760,00 euroa, vuonna 2006 37.187,92 euroa, vuonna 2007 47.921,00 euroa, vuonna 2008 51.457,70 euroa, vuonna 2009 52.431,76 euroa, vuonna 2010 58.913,32 euroa, vuonna 2011 58.208,78 euroa ja vuonna 2012 58.958,17 euroa.
Määräaikaisessa, ajalle 1.11.2005 – 1.8.2006 solmitussa, 1.11.2015 päivätyssä toimitusjohtajasopimuksessa A:n palkkioksi on sovittu 3.200 euroa kuukaudessa sekä asuntoetu ja puhelinetu. Työajan osalta on todettu, ettei sitä ole. Sopimuksen mukaan A:n tehtävinä on ollut operatiivisten tehtävien hoito, uusien toimittajien ja alihankkijoiden hankkiminen Kiinasta, sales- ja after sales -toiminnot, projektitoiminnan koordinointi ja markkinatilanteen seuraaminen. Tarkempia määräyksiä tehtävistä antaa emoyhtiön hallitus ja toimitusjohtaja. A:n mukaan sittemmin tehdyt jatkosopimukset on solmittu suullisesti. Organisaatiokaavion mukaan kyseessä on ollut noin 30 hengen yritys.
A:n työnantaja on touko - kesäkuussa 2013 ilmoittanut eläkelaitokselle A:n työsuhdeselvittelyn yhteydessä, ettei vuoden 2005 palkkatietoihin ole enää pääsyä laskentaohjelmien vaihtumisen ja arkistointirajan johdosta. Työnantaja on lisäksi ilmoittanut, että A:n rekisteröidyt eläkkeeseen oikeuttavat ansiot ovat sisältäneet A:lle Kiinasta ja Suomesta maksetut palkanosat ja että kyseiset summat ovat sen suuruiset, kuin vakuutuspalkan oli tarkoitus olla. Summien on ilmoitettu sisältävän puhelinedun, lomarahat- ja korvaukset sekä lyhyeltä ajanjaksolta vuonna 2006 asuntoedun, johon A:lla ei olisi ollut Suomessa oikeutta. Työnantaja on edelleen viitannut työnantajan ja A:n väliseen sähköpostikirjeenvaihtoon, jonka työnantaja on todennut koskevan vakuutuspalkkaa, jonka lisäksi kirjeenvaihdosta käy ilmi, että vuoden 2006 vakuutuspalkan ilmoitus oli jäänyt tekemättä. Työnantaja on vielä todennut, että 1.7.2006 Suomesta maksettu palkka laskettiin 3.200 eurosta 2.300 euroon ja että vuodesta 2012 alkaen palkanmaksu on siirtynyt kokonaan Kiinan yhtiön vastuulle.
Vakuutusoikeus toteaa, että viitatun sähköpostikirjeenvaihdon mukaan työnantaja on 11.1.2008 ilmoittanut A:lle, että A:n taustatiedoista on puuttunut hänen vakuutuspalkkansa ja koska vuoden 2007 vuosi-ilmoitusta ei vielä oltu annettu, vakuutuspalkkaa koskeva ilmoitus on voitu vielä tehdä kyseisen vuoden osalta. Työnantaja on tässä yhteydessä tiedustellut A:lta hänen Kiinasta maksetun palkkansa määrää ja todennut, että mikäli A haluaa vaihtoehtoisesti niin ilmaista, vakuutuspalkkansa suuruuden. A on vastannut Kiinasta maksetun palkan osuutensa olevan 1.500 euroa ja työnantajan tietävän jo hänen Suomesta maksetun palkan osuuden. 21.3.2011 A on vielä pyytänyt työnantajaa tarkistamaan, onko hänen eläkevakuutusmaksunsa maksettu koko palkasta, vai vain Suomesta maksetusta osuudesta. Työnantaja on pyytänyt tilitoimistoa vahvistamaan, että A:n eläkevakuutusmaksut perustuvat vakuutuspalkkaan, eikä pelkkään Suomesta maksettavaan palkkaan. Tilitoimiston edustajan mukaan A:lla on näkynyt vakuutuspalkka vuodesta 2007 ja se on sisällytetty vakuutusyhtiölle ilmoitettuihin vuosiansioihin. Työnantaja on 23.3.2011 ilmoittanut A:lle, että hänen eläkevakuutusmaksunsa on hoidettu vakuutuspalkan mukaisesti. Työnantaja on vielä viitannut A:lle heidän väliseensä sähköpostikirjeenvaihtoon tammikuulta 2008, jossa työnantaja on todennut määritelleensä yhdessä A:n kanssa hänen vakuutuspalkkansa.
Vakuutusoikeus toteaa, ettei A ole tehnyt ennen ulkomaan työkomennustaan työnantajansa kanssa varsinaista vakuutuspalkkasopimusta, joten eläkelaitos on voinut määritellä eläkepalkan jälkikäteen. Arvioissa on voitu ottaa huomioon mitä laissa on säädetty näyttövelvollisuuden jakautumisesta vakuutetun vaatiessa selvitystä eläkkeeseen oikeuttavissa tiedoissaan sekä vakuutuspalkan määrittelyä koskeva vakiintunut soveltamiskäytäntö. Lähtökohtana vakuutuspalkkaa määriteltäessä on lain mukaan palkkaa, jota vastaavasta työstä Suomessa olisi maksettava. Muun selvityksen puuttuessa soveltamiskäytännön mukaan vakuutuspalkkaa arvioitaessa voidaan ottaa huomioon myös työntekijän saamat todelliset ansiot. Työsuhteen kestäessä tapahtuneet muutokset työtehtävissä ja niistä johtuvat ansiomuutokset voidaan ottaa huomioon jälkikäteisessä arvioinnissa. Ulkomaankomennuksen aikana vakuutuspalkkaa voidaan muuttaa, jos työtehtävät ulkomailla muuttuvat tai jos vastaavasta työstä Suomessa maksetun palkan taso muuttuu.
Vakuutusoikeus katsoo, että A:n työtehtävät saman työnantajan palveluksessa ovat ennen vuonna 2005 Kiinassa alkanutta työkomennusta oletettavasti olleet siinä määrin erilaisia, ettei hänen vakuutuspalkkaansa määrittelyä voida perustaa hänen ansiotasoonsa ajalta ennen ulkomaan työkomennusta. A:n työtehtävistä 2005 alkaen ei kuitenkaan ole saatu sellaista selvitystä, jonka perusteella hänelle maksettua alkujaan 3.220 euron suuruista kuukausipalkkaa, joka on sisältänyt 20 euron puhelinedun, voisi pitää siinä määrin alimitoitettuna, että vakuutuspalkka voitaisiin jälkikäteen yksin tällä perusteella arvioida hänelle vakuutusyhtiöön vuosittain ilmoitettua vakuutuspalkkaa suuremmaksi. Asiasta ei käy ilmi, että A olisi saanut Kiinassa autoetua. Koska hänellä ei työnantajan selvityksen mukaan olisi ollut Suomessa asuntoetua, kyseistä etua on pidettävä kulukorvauksena, eikä sitä voida ottaa huomioon A:n vakuutuspalkassa. A:n tehtäviensä suorittamiseksi käyttämästä ajasta ei ole esitetty selvitystä, eikä vakuutuspalkkaa voida tälläkään perusteella määritellä huomioitua suuremmaksi.
Työnantajan lähettäessä työntekijän Suomesta ulkomaille työskentelemään lähtökohtana on pidettävä, että työnantajan ja työntekijän tulee yhdessä määrittää vakuutuspalkan määrä samalla kun he sopivat ulkomaantyön työ- ja palkkaehdoista. Tällaista sopimusta ei ole tehty, mutta tammikuussa 2008 ja maaliskuussa 2011 A:n ja hänen työnantajansa välillä käydystä sähköpostikirjeenvaihdosta on pääteltävä, että A on hyväksynyt hänelle määritellyn vakuutuspalkan määräytymisen hänelle Suomesta ja Kiinasta maksettujen palkkojen yhteismäärän perusteella, jossa käsityksessä työnantaja on myös sittemmin ilmoittanut pysyvänsä.
Saadun selvityksen mukaan A:n työnantajan ilmoittamat vakuutuspalkat vastaavat ajanjaksoa 1.7. - 31.12.2006 koskevaa mahdollista poikkeusta lukuun ottamatta hänelle tosiasiallisesti maksettuja palkkoja. Ottaen kuitenkin huomioon vuotta 2006 koskeva riidattoman näytön vaatimus, vakuutusoikeus katsoo, että A:n vakuutuspalkkaa ei ole edellytyksiä arvioida hänelle rekisteriin vuosille 2005 – 2012 merkittyjen työansioiden määrä suuremmiksi.
Työntekijäin eläkelaki 7 § 5 mom., sellaisena kuin se oli voimassa 1.1.2005 lukien
Työntekijän eläkelaki 72 §, 75 § 1 mom. sekä 75 b § 1 ja 2 mom.
Työntekijäin eläkelaki 7 § 5 mom., sellaisena kuin se oli voimassa 1.1.2005 lukien Työntekijän eläkelaki 72 §, 75 § 1 mom. sekä 75 b § 1 ja 2 mom.

matches:
§ 5
§ 1
§ 1
§ 5
§ 1
§ 1


text:
VakO 4406:2017 - Vakuutusoikeus
Etusivu » Ratkaisuja » VakO 4406:2017
11.1.2019 VakO 4406:2017
Vapaaehtoinen tapaturmavakuutus - Vakuuttaminen
Diaarinumero: 4406:2017
Sovellettu lainsäädäntö: Tapaturmavakuutuslaki 1 § 1 ja 3 mom., 2 § 1 mom., 31 § 1 mom., 32 § sekä 57 § 1, 2 ja 5 mom., ...Työtapaturma- ja ammattitautilaki 8 § 1 mom. 1 kohta, 9 § 1 mom. 1 kohta, 2 ja 4 mom., 15 § 1 mom., 187 § sekä 199 § 1 ja 2 mom.
Tapaturmailmoituksen mukaan A:lle oli sattunut tapaturma 11.4.2016 vapaa-ajalla.
X Oy:n lakisääteistä tapaturmavakuutusta koskevan vakuutuskirjan 17.2.2015 mukaan A oli vakuutettuna myös X Oy:n ottamalla vapaa-ajan yksilöllisellä vakuutuksella tapaturmavakuutuslain 57 §:n 2 momentin mukaisesti vastuun alkaessa 10.12.2014 ja vakuutuskauden ollessa 10.12.2014 - 31.12.2015. Vakuutuskirjan 27.12.2015 mukaan A oli vakuutettuna X Oy:n ottamalla vapaa-ajan yksilöllisellä vakuutuksella työtapaturma- ja ammattitautilain 199 §:n mukaisesti vastuun alkaessa 10.12.2014 ja vakuutuskauden ollessa 1.1.2016 - 31.12.2016.
Palkkailmoituksen 9.5.2016 mukaan A:n ammattinimike X Oy:ssä oli siivooja, hän oli X Oy:n hallituksen jäsen ja hän omisti yksin 30 prosenttia X Oy:n osakkeista. A:n isä B oli X Oy:n toimitusjohtaja ja omisti yhtiöstä 52 prosenttia.
Väestötietojärjestelmästä saatujen tietojen mukaan A oli asunut 21.5.2015 alkaen samassa osoitteessa hänen isänsä B:n kanssa.
Vakuutuslaitos katsoi päätöksissään 24.8.2016, ettei A:lle makseta työtapaturma- ja ammattitautilain mukaista korvausta. A:lle annetussa päätöksessään vakuutuslaitos totesi, että vakuutuksen voimassaolo oli lakannut 21.5.2015, joten oikeutta korvaukseen vapaa-ajan vapaaehtoisesta yksilöllisestä vakuutuksesta ei ollut.
A ja X Oy hakivat muutosta vakuutuslaitoksen päätöksiin vaatien korvausten maksamista vakuutuksesta. Valittajat vetosivat muun ohella siihen, että vakuutuslaitos oli laittanut vielä tammikuussa 2016 laskun tästä vakuutuksesta, joka myös maksettiin. Lisäksi he totesivat, että X Oy on kantanut vastuunsa ilmoittaa muuttuneista olosuhteista ja että X Oy:llä on ollut lailliset perusteet uskoa, että sille on myyty vakuutus kaiken sen vakuutusturvan kattavana, millaisena se myytiin.
A:lla on ollut X Oy:n ottama tapaturmavakuutuslain 57 §:n 2 momentin mukainen vapaa-ajan yksilöllinen vakuutus vastuun alkaessa 10.12.2014 ja vakuutuskauden ollessa 10.12.2014-31.12.2015. Vakuutuskirjan 27.12.2015 mukaan A on vakuutettu X Oy:n toimesta vapaa-ajan yksilöllisellä tapaturmavakuutuksella, joka perustuu työtapaturma- ja ammattitautilakiin ja vakuutusehtoihin. Vakuutuskausi on 1.1.2016-31.12.2016. Sopimus on ollut jatkuva vakuutusyhtiön vastuun alettua 10.12.2014. Vakuutuslaitos on ilmoittanut, että se on selvittänyt vakuutukseen kuulumiseen vaikuttavat seikat X Oy:n edustajalle joulukuussa 2014. Muutoksenhakulautakunta katsoo, että asiassa ei ole esitetty sellaista selvitystä, jonka perusteella vakuutuslaitoksen tähän asiaan liittyvää ilmoitusta olisi pidettävä epäluotettavana.
A omistaa X Oy:stä 30 % ja on yhtiön hallituksen jäsen. Yhtiön toimitusjohtajana ja myös yhtiön omistajana 52 %:n osuudella on A:n isä B. Väestörekisteritietojen mukaan A:n vakituinen osoite on ollut 21.5.2015 alkaen sama kuin hänen isänsä osoite.
A:lle on sattunut 11.4.2016 vapaa-ajalla tapaturma. Vakuutuslaitos on 2.11.2016 antanut vahvistuksen lakisääteisen tapaturmavakuutuksen päättymisestä 21.5.2015 vedoten siihen, että X Oy:llä ei ole palveluksessa lakisääteisen tapaturmavakuutuksen piiriin kuuluvia työntekijöitä.
Käytettävissä olevan selvityksen perusteella muutoksenhakulautakunta katsoo, että X Oy ja A eivät ole riittävästi huolehtineet siitä, että A:n olosuhteisiin liittyvä muutos, vakituisen osoitteen muuttuminen samaksi kuin B:n osoite, tulee vakuutuslaitoksen tietoon. A on maininnut kotivakuutukseen liittyvän asian hoitamisen yhteydessä osoitteen muutoksesta, mutta tässä yhteydessä ei ole käytettävissä olevan selvityksen perusteella mainittu mitään siitä, että hän on muuttamassa samaan osoitteeseen vanhempansa kanssa. Näin ollen 21.5.2015 tapahtuneen olosuhdemuutoksen myötä A:lle otettu, tapaturmavakuutuslain 57 §:n 2 momentin ja työtapaturma- ja ammattitautilain 199 §:n mukainen, 10.12.2014 alkaen voimassa ollut vapaa-ajan yksilöllinen vakuutus on päättynyt 21.5.2015 alkaen 1.1.2012 alkaen voimassa olleiden vakuutusehtojen kohdan 6.2 nojalla A:n työntekijän asemassa tapaturmavakuutuslain 1 §:ssä tarkoitetulla tavalla työskentelyn päättymisen vuoksi.
Esitetyn selvityksen mukaan A:n tapaturmavakuutuslaissa ja myös työtapaturma- ja ammattitautilaissa tarkoitettu työntekijäasema X Oy:ssä on päättynyt 21.5.2015. Vakuutuslaitos ei ole tällöin saanut tietoa siitä, että A on muuttanut samaan osoitteeseen yhtiössä myös osakkaana olevan isänsä kanssa. Nyt kyseessä olevat vakuutukset ovat jääneet irtisanomatta, koska A:n tai X Oy:n ei voida katsoa täyttäneen tapaturmavakuutuksen vakuutusehdoissa mainittua tai laissa tarkoitettua ilmoittamisvelvollisuuttaan.
Muutoksenhakulautakunta katsoo, että A:n kuuluminen työntekijänä X Oy:n työntekijöiden pakolliseen tapaturmavakuutukseen on määräytynyt olosuhdemuutoksen (vakuutuksenottajan talouteen muuttaminen) tapahtuessa vuoden 2015 toukokuussa voimassa olleen tapaturmavakuutuslain (608/1948) 1 §:n mukaan. A:n asema suhteessa työnantajana olleeseen X Oy:öön ei ole enää 21.5.2015 alkaen täyttänyt tapaturmavakuutuslain 1 §:ssä säädettyjä pakolliseen vakuutukseen kuulumisen edellytyksiä, koska A:n on vanhempansa kanssa samaan talouteen muutettuaan katsottava omistavan yhdessä perheenjäsenensä kanssa enemmän kuin puolet X Oy:n osakepääomasta. Siten hän ei ole myöskään kuulunut enää työntekijöiden pakolliseen tapaturmavakuutukseen liitettyyn vapaa-ajan vakuutukseen. Vakuutuslaitos on olosuhdemuutoksen tapahtuessa voimassa olleiden vakuutusehtojen mukaisesti, muutoksen tietoonsa saatuaan, 2.11.2016 ilmoittanut lakisääteisen tapaturmavakuutuksen päättymisestä takautuvasti olosuhdemuutoksen vuoksi 21.5.2015 alkaen. Kyseinen vapaa-ajan vakuutus ei siten ole ollut voimassa A:n tapaturman 11.4.2016 sattuessa.
Valituksenalainen päätös on koskenut ainoastaan oikeutta korvaukseen tapaturmavakuutuslain ja työtapaturma- ja ammattitautilain nojalla työntekijän vapaa-ajan tapaturmavakuutuksen perusteella. Muutoksenhakulautakunta on käsitellyt asian samassa laajuudessa. Mahdollisten muiden voimassa olevien vakuutusten osalta vakuutuslaitos käsittelee korvausasian erikseen.
A ja X Oy hakivat muutosta tapaturma-asioiden muutoksenhakulautakunnan päätökseen ja vaativat korvausten maksamista A:lle hänelle 11.4.2016 sattuneen tapaturman johdosta. He katsoivat, että tapaturma-asioiden muutoksenhakulautakunta ei ollut huomioinut heidän antamiaan kirjallisia ja aukottomia todisteita. Heidän näkemyksenään oli, että he ovat todistaneet kaikki vakuutuslaitoksen väittämät vääriksi. Muutoksenhakijat viittasivat asiassa esitettyyn selvitykseen sekä totesivat, että olemassa oleva kirjallinen aineisto osoittaa sen, että A:n olosuhteisiin liittyvä muutos oli tuotu selkeästi esiin vakuutuslaitokselle ja että vakuutuslaitos on siksi korvausvelvollinen tässä asiassa.
Tapaturma-asioiden muutoksenhakulautakunnan päätöksen lopputulosta ei muutettu. Valitus hylättiin.
Vakuutusoikeus hyväksyy tapaturma-asioiden muutoksenhakulautakunnan päätöksen perustelut asiakirjoista ilmenevän keskeisen selvityksen sekä sovellettujen säännösten osalta.
Vakuutusoikeus toteaa lisäksi, että asiassa esitetyn selvityksen mukaan A on asunut 21.5.2015 lukien samassa osoitteessa yhdessä isänsä B:n kanssa.
Vakuutusoikeus on Finlex-tietokannassa julkaistussa päätöksessään 29.6.2018/416:2018 katsonut, että tapaturmavakuutuslain voimassaolon aikana alkanut tapaturmavakuutuslain mukainen yrittäjien tapaturmavakuutus on ollut erillinen vakuutus työtapaturma- ja ammattitautilain voimaantulon vuoksi 1.1.2016 alkaneisiin yrittäjän vapaaehtoisiin vakuutuksiin nähden, sillä työtapaturma- ja ammattitautilakiin ei sisälly siirtymäsäännöstä tapaturmavakuutuslain mukaisten vapaaehtoisten vakuutusten jatkumisesta työtapaturma- ja ammattitautilain voimaantulon jälkeen. Vakuutusoikeus toteaa, että työtapaturma- ja ammattitautilakiin ei sisälly siirtymäsäännöstä myöskään tapaturmavakuutuslain mukaisen pakollisen vakuutuksen jatkumisesta työtapaturma- ja ammattitautilain voimaantulon jälkeen. Näin ollen tässä tapauksessa ajanjaksolle 1.1. - 31.12.2016 myönnettyjen työtapaturma- ja ammattitautilain mukaisten vakuutusten on katsottava olevan erillisiä vakuutuksia ajalle 10.12.2014 - 31.12.2015 myönnettyihin tapaturmavakuutuslain mukaisiin vakuutuksiin nähden.
A:lle on 11.4.2016 sattunut vapaa-ajalla tapaturma. Koska tapaturma on sattunut työtapaturma- ja ammattitautilain tultua voimaan, asiassa on sovellettava työtapaturma- ja ammattitautilain säännöksiä ratkaistaessa sitä, ovatko A ja X Oy oikeutettuja korvauksiin kyseisen tapaturman johdosta.
Vakuutusoikeus toteaa, että A on ollut X Oy:n hallituksen jäsen ja siten työtapaturma- ja ammattitautilain 9 §:ssä tarkoitetulla tavalla johtavassa asemassa X Oy:ssä. A on omistanut yhdessä perheenjäsenensä B:n kanssa yli 50 prosenttia yhtiön osakkeista vapaa-ajan tapaturman 11.4.2016 sattuessa. A ei ole siten ollut tapaturman 11.4.2016 sattuessa työtapaturma- ja ammattitautilain 8 §:ssä tarkoitettu työntekijä eikä lain 9 §:ssä tarkoitettu työntekijään rinnastettava henkilö, mikä on edellytyksenä työntekijän pakollisen vakuutuksen piiriin kuulumiselle. Koska A ei ole täyttänyt työtapaturma- ja ammattitautilain mukaisen työntekijän pakollisen vakuutuksen piiriin kuulumiselle säädettyjä edellytyksiä tapaturman sattuessa 11.4.2016, ei hän ole voinut kuulua myöskään mainitulle työntekijän pakolliselle vakuutukselle liitännäisen työtapaturma- ja ammattitautilain 199 §:ssä tarkoitetun vapaaehtoisen vapaa-ajan vakuutuksen piiriin. Näin ollen A ei ole oikeutettu korvaukseen mainitusta työtapaturma- ja ammattitautilain 199 §:n mukaisesta vakuutuksesta 11.4.2016 sattuneen tapaturman johdosta. Edellä mainittu huomioon ottaen ei asian ratkaisun kannalta ole merkitystä, onko työnantaja/vakuutuksenottaja täyttänyt tapaturmavakuutuslaissa ja työtapaturma- ja ammattitautilaissa säädetyn ilmoitusvelvollisuutensa. Valituksenalaisen tapaturma-asioiden muutoksenhakulautakunnan päätöksen lopputulosta ei siten ole syytä muuttaa.
Tapaturmavakuutuslaki 1 § 1 ja 3 mom., 2 § 1 mom., 31 § 1 mom., 32 § sekä 57 § 1, 2 ja 5 mom.
Työtapaturma- ja ammattitautilaki 8 § 1 mom. 1 kohta, 9 § 1 mom. 1 kohta, 2 ja 4 mom., 15 § 1 mom., 187 § sekä 199 § 1 ja 2 mom.

matches:
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1


Mikkelin Kaupunginvaltuusto | Riihimäki Uutiset
Mikkelin kaupunginvaltuusto hyväksyi toriparkkiin.
– Mikkelin kaupunginvaltuusto on hyväksynyt maanantai-iltana niin sanotun toriparkin rakentamiseen liittyvän asemakaavamuutoksen. Entinenkin asemakaava on mahdollistanut maanalaisen pysäköintilaitoksen rakentamisen kaupungin keskustan Hallitustorin alle, mutta kaavamuutoksessa rakentamiseen sallittua aluetta on laajennettu.
Tämä oli tärkeä askel Mikkelin kaupungille, sillä nyt kaikki kaupungin virastot saatiin saman katon alle. Kaupunginvaltuusto kokoontui ensimmäisen kerran kaupungintalolla 17.10.1912. Valtuusto ryhtyi heti pohtimaan innokkaasti kaupungin asioita, ja se piti kokouksia ennen maamme itsenäistymistä hieman useammin kuin kerran kuussa.
Mikkelin kaupungin sekä Hirvensalmen ja Ristiinan kunnan.
– Mikkelin kaupungin sekä Hirvensalmen, Ristiinan, Mäntyharjun, Pertunmaan ja Suomen-niemen kunnan ympäristönsuojelumää-räykset Mikkelin kaupunginvaltuusto 11.6.2012 § 54 Hirvensalmen kunnanvaltuusto 18.6.2012 § 26 Ristiinan kunnanvaltuusto 1.10.2012 § 65 Mäntyharjun kunnanvaltuusto 5.9.2012 § 20 Pertunmaan kunnanvaltuusto 18.6.2012 § 25
Kaupunginvaltuusto Liite 7 MIKKELIN KAUPUNGIN HENKILÖSTÖRAPORTTI Sisällysluettelo 1. JOHDANTO HENKILÖSTÖN LUKUMÄÄRÄ JA RAKENNE HENKILÖSTÖN MÄÄRÄ SELITE ORGANISAATIOMUUTOKSISTA.
Kaupunginvaltuusto hyväksyi Mikkelin tasapainoisen kasvun ja talouden ohjelman. Ohjelmaa päivite in kevään ja syksyn 2014 aikana ja uudet toimenpiteet sisältyvät vuoden 2015 talousarvioon. Palveluverkkoa on iviste y sekä varhaiskasvatuksessa e ä perusopetuksessa: Siekkilän, Lehmuskylän, Pankarannan ja Taitolan loissa toimineet ryhmät yhdiste in Kalevankankaan.
Mikkelin kaupunginvaltuusto hyväksyi kaupunginhallituksen esityksen Sodan ja rauhan keskus Muistin tukisäätiön ja Sodan ja rauhan keskus Muisti Oy:n perustamisesta kokouksessaan 20.8. Syksyllä 2014 alkanut Sodan ja rauhan keskus Muistin sinnikäs suunnittelu- ja perustamistyö on tuottamassa tulosta. Mikkelin kaupunginvaltuuston päätöksen myötä tukisäätiö ja operatiivista
Kokoomus Mikkelin Kaupunginvaltuustossa. Kaupunginvaltuusto on kaupungin ylin päättävä elin, joka päättää kaikista tärkeimmistä asioista kuten kaupungin strategiasta sekä vuotuisesti talousarviosta, jossa määritellään kunkin hallinnonalan käytössä olevat määrärahat ja toiminnan keskeisimmät tavoitteet.
Kaupunginvaltuusto vahvisti Mikkelin Taideohjelman taidehankkeiden ohjenuoraksi October 27, 2018 Maija Kovari. Kahden vuoden mittaisen projektin päätteeksi on Mikkelin kaupungin kaupunginvaltuusto julkaissut ja hyväksynyt laatimamme Mikkelin Taideohjelman ohjaamaan kaupungin tulevien julkisten taideteosten toteutusta.
MIKKELIN LASTEN JA NUORTEN HYVINVOINNIN TOIMINTAOHJELMA VUOSILLE 2014 – 2017. Kaupunginvaltuusto 19.1.2015 § 9 Liite 4


text:
Laki naisten vapaaehtoisesta asepalveluksesta 194/1995 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 1995 › 17.2.1995/194
17.2.1995/194
(14.4.2000/365)
2 § (5.3.2010/148)
Asepalvelus järjestetään asevelvollisuuslaissa (1438/2007) säädetyn varusmiespalveluksen yhteydessä ja se suoritetaan samalla tavalla kuin varusmiespalvelus sekä rinnastetaan siihen kaikissa suhteissa, jollei 7 §:stä muuta johdu. (8.5.2009/308)
Naisten osallistumisesta vapaaehtoisiin harjoituksiin ja koulutukseen sekä muuhun vapaaehtoistoimintaan säädetään vapaaehtoisesta maanpuolustuksesta annetussa laissa (556/2007). (11.5.2007/558)
4 § (5.3.2010/148)
5 § (8.5.2009/308)
14.4.2000/365:
11.5.2007/558:
8.5.2009/308:
5.3.2010/148:
1 §2 § 3 §4 § 5 § 6 §7 §8 §Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:14.4.2000/365:11.5.2007/558:8.5.2009/308:5.3.2010/148:

matches:
§2
§ 3
§4
§ 5
§ 6
§7
§8


text:
HE 23/2000 - Hallituksen esitykset - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Hallituksen esitykset › 2000 › HE 23/2000
Esityksessä ehdotetaan säädettäväksi laki Valtion taidemuseosta, joka korvaisi nykyisen valtion taidemuseosta annetun lain ja valtion taidemuseosta annetun lain voimaanpanosta annetun lain.
Laissa säädettäisiin, että kuvataiteen museotoimintaa ja maan taidemuseoalan kehittämistä varten on Valtion taidemuseo. Ehdotuksen mukaan Valtion taidemuseoon kuuluisivat Ateneumin taidemuseo, Sinebrychoffin taidemuseo, Nykytaiteen museo Kiasma ja Kuvataiteen keskusarkisto sekä muita toimintayksikköjä siten kuin valtioneuvoston asetuksella säädetään tai työjärjestyksellä määrätään. Valtion taidemuseossa olisi uutena hallintoelimenä johtokunta, jonka kokoonpanosta, tehtävistä ja asettamisesta säädettäisiin valtioneuvoston asetuksella. Lisäksi lakiehdotus sisältää muita tarpeellisia tarkistuksia voimassa olevaan lakiin verrattuna.
Valtion taidemuseo on perustettu 1 päivänä syyskuuta 1990, jolloin Suomen taideakatemian säätiön ylläpitämät Ateneumin taidemuseo, näyttely- ja tiedotusosasto sekä hallintotoimisto siirrettiin valtion omistukseen. Samalla valtion ylläpitämät, säätiön omistamat kansalliset taidekokoelmat siirtyivät valtion omistukseen.
Valtion taidemuseosta säädetään valtion taidemuseosta annetulla lailla (185/1990), jäljempänä taidemuseolaki, ja valtion taidemuseosta annetun lain voimaanpanosta annetulla lailla (186/1990), jäljempänä voimaanpanolaki. Taidemuseolain nojalla on annettu asetus valtion taidemuseosta (379/1990). Taidemuseolain ja mainitun asetuksen säännösten nojalla valtion taidemuseon toiminnasta ja organisaatiosta määrätään tarkemmin työjärjestyksellä, joka tuli voimaan 3 päivänä syyskuuta 1990.
Taidemuseolain 1 §:ssä säädetään valtion taidemuseon asemasta valtakunnallisena keskustaidemuseona. Valtion taidemuseon tehtävänä on tukea ja edistää kuvataiteita ja niiden tutkimusta, kartuttaa, säilyttää, pitää nähtävänä ja tutkia taidekokoelmia sekä kehittää ja avustaa taidemuseolaitosta. Valtion taidemuseo on opetusministeriön alainen valtion laitos.
Lain 2 §:n 1 momentissa säädetään, että valtion taidemuseo voi valtion talousarvion rajoissa tehdä sopimuksia toimialaansa kuuluvien asiantuntijatehtävien suorittamisesta sekä toimialaansa kuuluvissa tehtävissä yhteistoimintasopimuksia yhteisöjen ja henkilöiden kanssa.
Pykälän 2 momentin nojalla valtion taidemuseolta tilatuista suoritteista peritään maksuja, jotka vahvistetaan valtion maksuperustelaissa (150/1992), jäljempänä maksuperustelaki, säädettyjen perusteiden mukaisesti. Valtion taidemuseon suoritteiden maksuista säädetään tarkemmin valtion taidemuseon suoritteiden maksullisuudesta annetussa opetusministeriön päätöksessä (1170/1999).
Pykälän 3 momentin mukaan pääsy valtion taidemuseon järjestämiin maksullisiin näyttelyihin ja muihin tilaisuuksiin voi olla maksuton asetuksella säädettäviin erikoisryhmiin kuuluville, jos maksuttomuus on taidekasvatuksen, tutkimuksen, ammatillisen toiminnan, museotoiminnan edistämisen tai muun vastaavan syyn kannalta perusteltua.
Taidemuseolain 3 §:ssä säädetään, että valtion taidemuseo voi ottaa vastaan lahjoituksia ja testamentteja. Tarkemmin lahjoitusten ja testamenttien vastaanottamisesta säädetään yleismääräyksiksi lahjoitus- ja testamenttivarojen vastaanottamisesta ja käytöstä valtion virastoissa ja laitoksissa annetussa valtioneuvoston päätöksessä (35/1974).
Lain 4 §:n 1 momentissa säädetään, että opetusministeriön antamien määräysten mukaan valtion taidemuseon hoidossa voi olla museon kokoelmiin kuulumattomia ja muualle sijoitettuja valtion omistamia taideteoksia.
Pykälän 2 momentin mukaan valtion taidemuseon hoidossa voi olla myös muita kuin valtion omistamia, museoon sijoitettuja taideteoksia.
Lain 5 §:ssä säädetään, että opetusministeriön vahvistamien perusteiden mukaan valtion taidemuseo voi luovuttaa hoidossaan ja hallussaan olevia taideteoksia valtion viranomaisille ja muille taidemuseoille säilytettäviksi ja esillä pidettäviksi.
Lain 6 §:n mukaan tarkemmat säännökset lain täytäntöönpanosta annetaan asetuksella.
Voimaanpanolain 1 §:ssä säädetään, että Suomen taideakatemia ― Finlands konstakademi -nimisen säätiön ylläpitämät Ateneumin taidemuseo, näyttely- ja tiedotusosasto ja hallintotoimisto otetaan valtion taidemuseosta annetun lain voimaan tullessa varoineen ja velkoineen valtion omistukseen sen mukaisesti kuin Suomen valtion ja Suomen taideakatemia ― Finlands konstakademi -nimisen säätiön kesken on sovittu 5 päivänä lokakuuta 1989 tehdyssä esisopimuksessa. Voimaanpanolaissa säädetään myös säätiön palveluksessa olleiden henkilöiden siirtymisestä valtion taidemuseon palvelukseen. Lain mukaan säätiön palveluksessa siirtymähetkellä ollut henkilö nimitettiin suostumuksensa perusteella vastaavaan valtion virkaan valtion taidemuseossa virkaa haettavaksi julistamatta.
Voimaanpanolain 3 §:n 1 momentissa säädetään, että henkilö, joka voimaanpanolaissa tarkoitetulla tavalla on nimitetty valtion taidemuseon virkaan tai otettu tilapäiseksi virkamieheksi, saa ikälisää ja vuosilomaa varten lukea hyväkseen sen palveluksen, joka hänelle on vastaavia etuja varten luettu hyväksi säätiön palveluksessa. Pykälän 2 momentin mukaan etuus palvelusvuosilisän ja vuosiloman laskemisessa koskee myös henkilöitä, jotka siirtyivät valtion taidemuseoon työsopimussuhteeseen.
Voimaanpanolain 4 §:ssä säädetään eläke-etuuden määräytymisestä.
Valtion taidemuseosta annetun asetuksen 1 §:ssä säädetään, että valtion taidemuseon tulee harjoittaa julkaisu- ja tiedotustoimintaa, taidekasvatuksen avulla perehdyttää yleisöä kuvataiteeseen, ylläpitää yhteyksiä maan taiteilijakuntaan sekä ylläpitää taidemuseoalan ja kuvataiteen kansainvälisiä suhteita ja toimia asiantuntijaorganisaationa toimialaansa kuuluvissa asioissa. Asetuksessa säädetään taidemuseon toimintayksiköistä, joita asetuksen 2 §:n mukaan ovat Suomen taiteen museo, ulkomaisen taiteen museo, nykytaiteen museo, kuvataiteen keskusarkisto sekä yleinen osasto.
Asetuksen 3 §:ssä säädetään, että taidemuseon päällikkönä on ylijohtaja, kunkin museoyksikön päällikkönä museonjohtaja, keskusarkiston päällikkönä keskusarkistonjohtaja ja yleisen osaston päällikkönä hallintojohtaja.
Lisäksi asetuksessa säädetään yksiköiden johtajien tehtävistä (5 §), asioiden käsittelystä ja ratkaisemisesta (10 §), ylijohtajan ratkaistavista asioista (12 §) sekä museonjohtajan, keskusarkistonjohtajan tai hallintojohtajan ratkaistavista asioista (13 §). Taidekokoelmien kartuttamisesta päättää museonjohtaja Suomen taiteen museossa ja ulkomaisen taiteen museossa intendentin esittelyn pohjalta sekä nykytaiteen museossa museonjohtaja intendentin esittelystä hankintalautakunnan käsittelyn perusteella. Ylijohtaja nimeää hankintalautakuntaan yhden jäsenen ja hänelle varajäsenen keskeisiä kuvataidejärjestöjä kuultuaan (15 §). Asetuksessa säädetään myös valtion taidemuseon neuvottelukunnasta, jonka opetusministeriö asettaa kolmeksi vuodeksi kerrallaan. Neuvottelukunta toimii taidemuseon asiantuntijaelimenä (18 ja 19 §). Asetuksessa säädetään myös taidemuseon virkojen täyttämisestä sekä virkavapaudesta ja sitä vastaavasta vapautuksesta (7―9 §).
Taidemuseon organisaatiosta määrätään myös työjärjestyksessä. Toimintayksiköiden lisäksi ylijohtajan välittömässä alaisuudessa toimii konservointiyksikkö ja museopedagoginen yksikkö, jotka palvelevat yhteisesti koko museota. Työjärjestyksessä määrätään myös eri yksiköiden tehtävät. Toiminnan yleistä suunnittelua ja yhteensovittamista varten työjärjestyksellä on asetettu johtoryhmä, johon ylijohtajan lisäksi kuuluvat museonjohtajat, keskusarkistonjohtaja ja hallintojohtaja.
Keskeinen taidemuseolle laissa säädetty toiminta-alue liittyy kansallisen taidekokoelman kartuttamiseen, säilyttämiseen ja sen pitämiseen yleisön nähtävillä. Museo hankkii taideteoksia täydentäen jo olemassa olevaa kokoelmaa ja seuraten taiteen uutta kehitystä. Taidehankintojen lisäksi kokoelmat karttuvat lahjoituksilla ja testamenteilla. Kokoelmien kartuttamisesta ja esilläpidosta huolehtivat museot, jotka yhdessä konservointiyksikön kanssa vastaavat kokoelmien asianmukaisesta säilyttämisestä sekä kokoelmiin kuuluvien teosten lainaamisesta ja tallettamisesta. Kuvataiteen keskusarkisto vastaa kokoelmien dokumentoinnista valokuvaamalla ja digitoimalla. Toiminnan tavoitteena on tietoaineistojen hyödyntäminen sekä museon omassa että valtakunnallisessa ja kansainvälisessä tutkimustoiminnassa.
Valtion taidemuseon kokoelmiin kuuluu nykyään noin 26 500 taideteosta. Suomen taiteen museon kokoelmat sisältävät noin 17 500 teosta. Kotimaista taidetta on 1750-luvulta aina sellaisten taiteilijoiden teoksiin, joiden ensinäyttely on ollut viimeistään 1950-luvulla, muutamia sovittuja nykytaiteen kokoelmiin siirrettyjä teoksia lukuun ottamatta. Ulkomaista taidetta on 1800-luvulta vuoteen 1960. Ulkomaisen taiteen museon kokoelmat käsittävät noin 3 500 teosta 1200-luvulta 1700-luvun loppuun ja nykytaiteen museon kokoelmat noin 5 500 teosta alkaen 1960-luvulta.
Kokoelmia ja muita taiteen ilmiöitä käsittävä dokumenttiaineisto on laaja ja monimuotoinen sisältäen muun muassa valokuvia, dioja, lehtileikkeitä, nauhoitteita sekä digitaalisessa muodossa olevia dokumentteja. Esimerkiksi keskusarkiston valokuva-aineisto sisältää noin 330 000 valokuvaa sekä taidekirjoittelua käsittävä leikearkisto, jonka kerääminen on aloitettu vuonna 1897, satoja tuhansia leikkeitä.
Vaihtuvat näyttelyt ja taiteiden välinen esitystoiminta ovat tärkeä osa museon toimintaa. Museot järjestävät vuosittain kymmeniä näyttelyitä, joista osa on laajoja taidehistoriallisia näyttelyitä ja osa pienimuotoisempia taiteilijaesittelyjä ja produktioita. Taiteen rajojen avartuessa maalausten, veistosten ja grafiikan lisäksi sijansa museon näyttelytoiminnassa on saanut muun muassa tilataide, performanssi, katoava taide, ympäristötaide ja mediataide. Museossa on lisäksi Ateneum-sali ja Kiasma-teatteri, joissa on opetus- ja luentotoimintaa. Lisäksi museon toiminta koostuu esitys- ja näyttämötaiteen ohjelmistosta, elokuvista ja videoista, multimediasta, musiikkiesityksistä sekä erityisprojekteista.
Museopedagogia lähentää yleisöä kuvataiteeseen muun muassa opastustoiminnan, näyttelyihin ja kokoelmiin liittyvien oheisohjelmistojen ja tiedonvälityksen avulla. Sen piirissä on toteutettu taidemuseon kotisivut ja kävijätutkimukset sekä tuotettu muun muassa hypermediasovelluksen muodossa olevaa aineistoa suomalaisesta kuvataiteesta. Jokaisessa museorakennuksessa toimii yleisölle tarkoitettu työpaja.
Museon julkaisutoiminta käsittää näyttely- ja kokoelmaluetteloiden lisäksi tieteellisiä sarjoja ja laajemmalle yleisölle tarkoitettuja julkaisuja ja lehtiä. Lisäksi museo lainaa kokoelmateoksiaan koti- ja ulkomaisiin näyttelyihin sekä tallettaa niitä esillä pidettäviksi muun muassa tasavallan presidentin linnassa, pääministerin virka-asunnossa, valtioneuvoston kansliassa ja juhlahuoneistossa, ministerien ja kansliapäälliköiden virkahuoneissa tai keskeisissä edustustiloissa ja Suomen ulkomaan edustustoissa. Museo antaa tieto- ja asiantuntijapalveluita sekä järjestää ja osallistuu erilaisiin taidemuseolaitoksen kehittämishankkeisiin. Taidemuseon yksiköt toteuttavat lukuisia yhteistyöprojekteja muiden taidemuseoiden ja kulttuurilaitosten kanssa. Yhteistyötä erityisesti markkinoinnin ja viestintäteknologian alueella on kehitetty myös liikeyritysten kanssa.
Museoiden oma tutkimustoiminta liittyy ensisijaisesti näyttelyiden valmistamiseen ja kokoelmiin. Kuvataiteen keskusarkisto luo edellytyksiä kansalliselle ja kansainväliselle tutkimustoiminnalle muodostamalla kuvataiteeseen liittyviä tietovarantoja. Tutkijoita, opiskelijoita, julkista sanaa ja muita tiedontarvitsijoita varten museolla on myös kirjasto tutkijapaikkoineen, leike- ja valokuva-arkisto sekä muita arkistopalveluja. Yhteistyössä tuotetaan laajempia valtakunnallisia tutkimusprojekteja. Konservointiyksikkö harjoittaa taideteosten aitouteen, tekniikkaan ja materiaaleihin liittyvää tutkimusta.
Museon toiminta keskustaidemuseona on ilmennyt ennen muuta verkostojen luomisessa ja opetustoiminnassa. Kuvataiteen keskusarkisto on järjestänyt maan taidemuseoille suunnattujen kyselyjen perusteella teemapäiviä ja koulutusta. Tärkeä on myös yhdessä aluetaidemuseoiden kanssa toteutettu Valtteri-tietokantahanke. Se sisältää teksti- ja kuvamuotoisen sähköisen informaation museoiden kokoelmiin kuuluvista teoksista. Museo järjestää valtakunnallisia erillisprojekteja, joista esimerkkinä on laatuhanke sekä Saavutettavuus-projekti, joka tutkii liikunta- ja toimintarajoitteisten mahdollisuuksia päästä osalliseksi museoiden toiminnasta. Keskustaidemuseona annetaan myös asiantuntijapalveluita ja lausuntoja käsittäen muun muassa museoiden organisaatioon ja sopimusoikeuteen liittyviä asioita.
Kulttuuriesineiden ja taideteosten maastavienti on luvanvaraista sen mukaan kuin kulttuuriesineiden maastaviennin rajoittamisesta annetussa laissa (115/1999) ja kulttuuriesineiden maastaviennin rajoittamisesta annetussa asetuksessa (189/1999) säädetään. Lain 10 §:n mukaan lupaviranomaisena toimii valtion taidemuseo laissa tarkoitettujen taideteosten osalta.
Valtion taidemuseon toimintamenoihin myönnetty nettomääräraha valtion vuoden 2000 talousarviossa on noin 84,8 miljoonaa markkaa ja tuloarvio 13,1 miljoonaa markkaa. Nettomäärärahaan sisältyvät ensimmäisen kerran taidemuseon toimitilojen Valtion kiinteistölaitokselle maksettavat vuokrat, joiden osuus on 35,1 miljoonaa markkaa.
Ateneum-rakennuksen pinta-ala on 14 287 mý, Kiasman 12 400 mý ja Sinebrychoffin talon 2 682 mý.
Vakinaista henkilökuntaa taidemuseossa on vuoden 2000 alusta 190. Lisäksi taidemuseossa on määräaikaista henkilökuntaa, jonka määrä vaihtelee 40:stä 50:een. Tähän sisältyy myös työministeriön työllisyysvaroilla palkattuja henkilöitä.
Valtion taidemuseon toimintaympäristö on sen perustamisen jälkeen merkittävästi muuttunut. Taiteen sisäinen kehitys ja taiteiden välisen vuorovaikutuksen voimistuminen sekä nykytaiteen museon toiminnan aloittaminen Kiasmassa ovat tuoneet uusia mahdollisuuksia ja velvollisuuksia vastata ajan haasteisiin. Perinteisen taiteen rinnalle on tullut uusia ilmaisumuotoja. Kysymyksessä voi olla tapahtuma tai prosessi, kuten katoava taide, performanssi, ympäristö- tai kaupunkiprojekti, jossa taiteilijan ja museon läsnäolo määräytyy perinteestä olennaisesti poikkeavalla tavalla. Tämä kehitys on vaikuttanut merkittävästi museon toimintaan sekä kuvataiteen ilmiöiden tutkimukseen ja dokumentointiin. Nykyisin jokainen museo toimii omassa rakennuksessaan, mikä mahdollistaa museoiden omien profiilien ja yleisösuhteen kehittämisen museoiden omista lähtökohdista käsin. Tätä kehitystä vastaavasti voimassa olevassa taidemuseolaissa ei ole määritelty museoita ja kuvataiteen keskusarkistoa toimintayksikköinä ja lain museolle asettamat tehtävät eivät enää kaikilta osiltaan vastaa kuvataiteen kehityksen toiminnalle asettamia uusia haasteita.
Myös valtionhallinnossa on tapahtunut merkittäviä muutoksia taidemuseon perustamisen jälkeen. Muutoksilla on pyritty pääosin selkeyttämään hallinnon ohjausta sekä lisäämään virastojen toiminnallista itsenäisyyttä. Virastojen normiohjausta on muutettu siten, että virastot itse päättävät työjärjestyksensä sisällöstä ja samalla aiemmin virastoja koskeviin lakeihin ja erityisesti asetuksiin sisältyviä asioita on siirretty työjärjestykseen. Tulosohjaus ja -budjetointi on otettu käyttöön koko hallinnon kattavina, virallisina ohjausjärjestelminä. Maksullisessa toiminnassa on perinteisen omakustannushinnoittelun ja bruttobudjetoinnin ohella mahdollistettu liiketaloudellinen hinnoittelu ja nettobudjetointi. Valtion virastoissa on siirrytty yhä enenevässä määrin johtokuntien tai vastaavien sellaisten toimielinten käyttöön, joissa valtaosa jäsenistä edustaa viraston ulkopuolisia sidosryhmiä.
Valtion taidemuseo on toiminut lähes kymmenen vuotta nykyisen lainsäädännön pohjalta. Sen organisaatio pohjautuu kolmitasoiselle perusrakenteelle, johon kuuluvat toimintaa yleisellä tasolla ohjaava opetusministeriö, valtion taidemuseo toimintayksiköt yhdistävänä hallinnollisena kokonaisuutena sekä varsinaista toimintaa järjestävät museoyksiköt ja kuvataiteen keskusarkisto. Tukitoiminnot, kuten museopedagogia ja konservointi, on järjestetty joko yksikköinä tai muulla tavoin.
Toimintaympäristön muutoksiin liittyen opetusministeriö määräsi 3 päivänä marraskuuta 1998 oikeustieteen tohtori Pirkko K. Koskisen arvioimaan museon asemaa, hallintoa, tehtäviä, toimivaltasuhteita sekä museon toimintaa ohjaavien säädösten kehittämistä. Valtion taidemuseota koskevan selvityksen keskeisenä kohteena on ollut valtion taidemuseon asema hallinnollisena kokonaisuutena suhteessa toiminnan sisällöistä vastaaviin yksikköihin (Selvitys Valtion taidemuseosta, selvitysmies Pirkko K. Koskinen, Opetusministeriö, Kulttuuripolitiikan osaston julkaisusarja Nro 2/1999). Organisaation ja toiminnan kehittämisen kohteiksi nousivat muun muassa seuraavat asiat: valtion taidemuseon ylijohtajan ja toimintayksiköiden välinen työnjako, johtaminen, asioiden valmistelu ja esittely, sisäinen tiedonkulku sekä museon asema ja toiminta keskustaidemuseona. Lisäksi tukitoimintojen järjestelyt nousivat esille.
Esityksen tavoitteena on vastata taidemuseon toimintaympäristössä sekä valtion hallinnossa ja lainsäädännössä tapahtuneisiin muutoksiin. Tarkoituksena on säilyttää Valtion taidemuseo hallinnollisena kokonaisuutena.
Esityksessä ehdotetaan säädettäväksi laki Valtion taidemuseosta, joka korvaisi nykyisen taidemuseolain sekä voimaanpanolain. Voimaanpanolain 3 ja 4 §:ää sovellettaisiin kuitenkin edelleen.
Museoiden ja kuvataiteen keskusarkiston toiminnallista asemaa sisältöjä tuottavina yksikköinä ehdotetaan vahvistettavaksi. Ehdotuksen mukaan Valtion taidemuseoon kuuluisivat Ateneumin taidemuseo, Sinebrychoffin taidemuseo, Nykytaiteen museo Kiasma ja Kuvataiteen keskusarkisto sekä muita toimintayksikköjä siten kuin valtioneuvoston asetuksella säädetään tai työjärjestyksellä määrätään.
Toimintaympäristössä tapahtuvan kehityksen vuoksi taidemuseon tehtävistä ei ole perusteltua säätää yksityiskohtaisesti lain tasolla. Tehtävistä ehdotetaan säädettäväksi tarkemmin valtioneuvoston asetuksella.
Nykyisessä taidemuseolaissa säädetään, että valtion taidemuseo on valtakunnallinen keskustaidemuseo. Muun muassa taidemuseoiden omistussuhteista johtuen valtion taidemuseolla ei ole kuitenkaan muodollista toimivaltaa valtakunnallisena keskustaidemuseona. Museo on täyttänyt keskustaidemuseon tehtävää toiminnallisella tasolla. Esityksessä luovutaan nimikkeestä keskustaidemuseo. Ehdotuksessa pyritään korostamaan Valtion taidemuseon asemaa valtakunnallisena museona sen tehtävien kautta.
Nykyisin valtion taidemuseolla on neuvottelukunta, joka opetusministeriön nimittämänä toimii museon asiantuntijaelimenä. Neuvottelukunnan tehtävänä on tehdä aloitteita ja ehdotuksia ylijohtajalle taidemuseon toimialaan kuuluvissa asioissa. Neuvottelukunnalla ei ole päätäntävaltaa, joten taidemuseon ylijohtajalla on museon toimintaa koskevissa asioissa poikkeuksellisen suuri valta. Neuvottelukunnan sijaan ehdotetaan laissa säädettäväksi Valtion taidemuseon johtokunnasta, joka käyttää päätäntävaltaa asetuksella tarkemmin säädettävissä asioissa.
Esityksellä ei ole merkittäviä taloudellisia vaikutuksia. Uutena hallintoelimenä Valtion taidemuseoon ehdotetaan asetettavaksi johtokunta. Esityksellä ei ole muita organisaatio- eikä henkilöstövaikutuksia.
Opetusministeriö määräsi 3 päivänä marraskuuta 1998 oikeustieteen tohtori Pirkko K. Koskisen laatimaan selvityksen ja tekemään tarpeelliset ehdotukset valtion taidemuseon aseman, hallinnon, tehtävien, toimivaltasuhteiden sekä museon toimintaa ohjaavien säädösten kehittämiseksi. Selvitys on luovutettu opetusministeriölle 26 päivänä toukokuuta 1999.
Selvityksen valmistuttua opetusministeriö asetti työryhmän, jonka tehtävänä oli tehdä ehdotus Koskisen selvityksen pohjalta tarpeelliseksi katsomistaan muutoksista valtion taidemuseota koskevaan lainsäädäntöön. Työryhmän tuli ottaa huomioon myös muut valtion taidemuseota koskevan lainsäädännön muutostarpeet sekä laatia luettelo Valtion taidemuseon työjärjestykseen tulevista asioista. Työryhmän muistio valmistui tammikuussa 2000.
Työryhmä ehdotti, että valtion taidemuseosta annettu laki ja asetus sekä työjärjestys uusitaan kokonaisuudessaan. Ehdotuksen mukaan Valtion taidemuseon tehtävänä olisi kuvataiteen museotoiminta ja maan taidemuseolaitoksen kehittäminen. Muutoin laissa ei enää säädettäisi yksityiskohtaisesti taidemuseon tehtävistä, vaan niistä säädettäisiin valtioneuvoston asetuksella. Laissa todettaisiin, että Valtion taidemuseoon kuulu- vat Ateneumin taidemuseo, Sinebrychoffin taidemuseo, Nykytaiteen museo Kiasma ja Kuvataiteen keskusarkisto. Valtion taidemuseota ei enää nimitettäisi keskustaidemuseoksi. Valtion taidemuseolla olisi uutena hallintoelimenä johtokunta, jonka tehtävistä, kokoonpanosta ja asettamisesta säädettäisiin valtioneuvoston asetuksella.
Työryhmän muistiosta ovat antaneet lausunnon valtion taidemuseo, museovirasto ja Suomen museoliitto.
Lausunnonantajat ovat suhtautuneet myönteisesti lakiehdotukseen.
Esityksen valmistelua on jatkettu virkatyönä opetusministeriössä.
1 §. Pykälässä ehdotetaan säädettäväksi, että kuvataiteen museotoimintaa ja maan taidemuseoalan kehittämistä varten on opetusministeriön alainen Valtion taidemuseo. Lainkohdassa ehdotetaan luovuttavaksi nimikkeestä keskustaidemuseo ja korostetaan toiminnallisista lähtökohdista Valtion taidemuseon valtakunnallista tehtävää.
Lain 1 §:ssä ehdotetaan Valtion taidemuseon toimintayksikköinä mainittavaksi Ateneumin taidemuseo, Sinebrychoffin taidemuseo, Nykytaiteen museo Kiasma ja Kuvataiteen keskusarkisto. Nykyisin museoiden nimet ovat Suomen taiteen museo, ulkomaisen taiteen museo ja nykytaiteen museo. Muista toimintayksiköistä ehdotetaan säädettäväksi valtioneuvoston asetuksella ja määrättäväksi työjärjestyksellä.
Ehdotus eroaa nykyisestä laista siten, että voimassa olevien säännösten mukaan toimintayksiköistä säädetään asetuksen tasolla. Pykälän sisältö eroaa nykyisestä laista myös siten, että taidemuseon tehtävistä säädetään yksityiskohtaisemmin valtioneuvoston asetuksella.
2 §. Pykälässä ehdotetaan, että Valtion taidemuseossa on johtokunta, jonka tehtävistä, kokoonpanosta ja asettamisesta säädettäisiin valtioneuvoston asetuksella. Johtokunnan perustaminen vastaa valtion hallinnon kehittämisessä yleisesti noudatettua linjaa museoon rinnastettavissa laitoksissa, kuten museovirastossa tai valtion tutkimuslaitoksissa. Johtokunta päättäisi tärkeimmistä Valtion taidemuseon asioista, kuten Valtion taidemuseon yleisistä toimintalinjoista ja muista niihin rinnastettavista merkittävistä asioista, toiminta- ja taloussuunnitelmasta, talousarvioehdotuksesta, ehdotuksesta taidemuseon tulostavoitteiksi sekä tilinpäätöksen ja työjärjestyksen hyväksymisestä.
3 §. Pykälässä ehdotetaan säädettäväksi, että Valtion taidemuseo voi talousarvion rajoissa tehdä sopimuksia toimialaansa kuuluvien asiantuntijatehtävien suorittamisesta sekä toimialaansa koskevissa tehtävissä yhteistoimintasopimuksia yhteisöjen ja henkilöiden kanssa.
Valtion taidemuseo ja sen eri yksiköt tekevät jatkuvasti yhteistyötä eri kulttuurilaitosten ja organisaatioiden kanssa. Yhteistyöprojekteissa Valtion taidemuseo saa myös projektikohtaista rahoitusta niihin osallistuvilta tahoilta. Tällainen rahoitus ei kuulu museon maksullisen palvelutoiminnan piiriin. Voimassa olevan lain 2 §:ssä on otettu huomioon museon valtakunnallisesta asemasta johtuva yhteistyö ja rahoituksellinen pohja.
Taidemuseon toimintaan on kuvataiteen kehityksen myötä tullut uusia muotoja muun muassa näyttelytoiminnan ja taiteiden välisen toiminnan saadessa tuotannollisen yhteistyön piirteitä. Osatuottajuus ja tuotantoyhteistyö alalla toimivien laitosten ja yritysten samoin kuin taiteilijoiden kanssa on mahdollistanut uusien taidemuotojen ja taiteeseen liittyvien projektien tukemisen ja esiin tuomisen museossa. Tämä on edellyttänyt museon sopimustoiminnan kehittämistä vastaamaan nykyistä tilannetta. Säännöksen merkitys museon toiminnan kehittyessä on entisestään korostunut.
Ehdotetun säännöksen sisältö vastaisi voimassa olevaa säännöstä. Säännös on edelleen tarpeellinen.
4 §. Pykälän mukaan Valtion taidemuseo voi ottaa vastaan lahjoitus- ja testamenttivaroja. Kokoelmat karttuvat vuosittain lahjoituksilla ja testamenttisaannoilla. Ehdotetun säännöksen sisältö vastaa nykyistä 3 §:ää. Säännös on edelleen tarpeellinen.
5 §. Pykälän 1 momentin mukaan Valtion taidemuseon suoritteista perittäisiin maksuja sen mukaan kuin maksuperustelaissa säädetään. Ehdotus vastaa nykyisen lain 2 §:n 2 momenttia. Taidemuseon maksulliset suoritteet ovat maksuperustelain mukaisesti liiketaloudellisesti hinnoiteltavia, mutta samalla niille myönnetään vuosittain talousarviossa hintatukea.
Pykälän 2 momentin mukaan pääsy Valtion taidemuseon järjestämiin maksullisiin näyttelyihin ja muihin tilaisuuksiin voi olla maksuton erikoisryhmiin kuuluville, jos maksuttomuus on taidekasvatuksen, tutkimuksen, ammatillisen toiminnan, museotoiminnan edistämisen tai muun vastaavan syyn kannalta perusteltua. Ehdotus vastaa nykyisen lain 2 §:n 3 momenttia.
6 §. Pykälän 1 momentissa ehdotetaan säädettäväksi, että Valtion taidemuseon hoidossa voi olla sen kokoelmiin kuulumattomia ja muualle sijoitettuja valtion omistamia taidehistoriallisesti arvokkaita teoksia.
Pykälän 2 momentissa ehdotetaan säädettäväksi, että Valtion taidemuseon hoidossa voi olla myös muita kuin valtion omistamia, sen museoihin sijoitettuja taideteoksia.
Vastaavat säännökset sisältyvät nykyisen lain 4 §:ään. Nykyiseen 4 §:ään nähden 1 momenttia muutettaisiin siten, että Valtion taidemuseolla itsellään olisi toimivalta sen kokoelmiin kuulumattomien ja muualle sijoitettujen valtion omistamien taidehistoriallisesti arvokkaiden teosten hoidosta. Ehdotettu 2 momentti vastaa täysin nykyistä 4 §:n 2 momenttia.
7 §. Pykälässä ehdotetaan säädettäväksi, että Valtion taidemuseo voi luovuttaa hoidossaan ja hallussaan olevia taideteoksia muille valtion viranomaisille ja muille taidemuseoille säilytettäviksi ja esillä pidettäviksi. Teoksia voitaisiin luovuttaa muun muassa tasavallan presidentin linnaan, tasavallan presidentin virka-asuntoon (Mäntyniemi) ja Kultarantaan, valtioneuvoston juhlahuoneistoon, Säätytaloon, pääministerin virka-asuntoon (Kesäranta) ja Suomen ulkomaan edustoihin. Säännös vastaa sisällöllisesti nykyistä 5 §:ää. Erona nykyiseen 5 §:ään olisi, että opetusministeriö ei enää päätä perusteista, joiden mukaan Valtion taidemuseo voi luovuttaa hoidossaan ja hallussaan olevia taideteoksia valtion viranomaisille ja muille taidemuseoille säilytettäviksi ja esillä pidettäviksi. Tarvittavat tarkemmat säännökset voidaan antaa 8 §:n nojalla valtioneuvoston asetuksella.
8 §. Tarkemmat säännökset lain täytäntöönpanosta annettaisiin valtioneuvoston asetuksella ja sen nojalla määrättäisiin työjärjestyksellä. Tarkempia säännöksiä tarvittaisiin muun muassa Valtion taidemuseon tehtävistä, hallinnosta sekä viroista ja niiden kelpoisuusehdoista.
9 §. Pykälä sisältää tavanomaisen voimaantulosäännöksen. Laki on tarkoitettu tulemaan voimaan mahdollisimman pian sen jälkeen kun se on hyväksytty ja vahvistettu. Sillä kumottaisiin nykyinen taidemuseolaki ja voimaanpanolaki. Voimaanpanolain 3 ja 4 §:ää sovellettaisiin kuitenkin edelleen, koska niissä säädetään henkilöstölle tulevista vuosilomaan, ikä- ja palveluslisään sekä eläkkeisiin liittyvistä etuisuuksista.
Sen lisäksi, mitä Valtion taidemuseosta ehdotetussa laissa säädettäisiin, valtioneuvoston asetuksella säädettäisiin yksityiskohtaisemmin taidemuseon tehtävistä. Museon kokoelmiin liittyviä tehtäviä ovat kokoelmien ja tietovarantojen kartuttaminen, dokumentointi, säilyttäminen ja konservointi. Lisäksi valtioneuvoston asetuksella on tarpeen säätää koti- ja ulkomaisten näyttelyiden sekä taiteiden välisen ohjelmiston järjestämisestä. Taiteen tuntemuksen lisäämisestä yleisölle taidekasvatuksen avulla sekä museon harjoittamasta tutkimuksesta, julkaisutoiminnasta sekä viestintään ja markkinointiin liittyvästä toiminnasta tulisi myös säätää valtioneuvoston asetuksella. Taidemuseon tulisi lisäksi toimia maan taidemuseoalan kehittämiseksi yhteistyössä muiden taidemuseoiden kanssa, seurata alan kehitystä, tehdä aloitteita ja esityksiä Suomen kuvataiteen kehittämiseksi sekä antaa lausuntoja kuvataiteeseen liittyvistä kysymyksistä, ylläpitää ja kehittää taidemuseoalan ja kuvataiteen kansainvälisiä suhteita sekä antaa asiantuntija-apua toimialaansa liittyvissä kysymyksissä.
Valtioneuvoston asetukseen on tarkoitus ottaa säännös johtokunnan asettamisesta, kokoonpanosta ja tehtävistä. Johtokunta päättäisi taidemuseon yleisistä toimintalinjoista, toiminta- ja taloussuunnitelmasta, talousarvioehdotuksesta, ehdotuksesta tulostavoitteiksi ja tilinpäätöksen hyväksymisestä sekä taidemuseon työjärjestyksestä. Toiminnan sisältöihin liittyvä ratkaisuvalta taidemuseossa olisi ylijohtajalla, toimintayksiköiden päälliköillä tai muilla virkamiehillä siten kuin valtioneuvoston asetuksella säädettäisiin.
Valtioneuvoston asetukseen tulisi ottaa säännökset asioiden ratkaisemisesta taidemuseossa. Toiminnan sisältöihin liittyvistä ylijohtajan ja toimintayksiköiden ratkaista-vista asioista on tarkoitus säätää myös valtioneuvoston asetuksella.
Työjärjestyksessä tulisi keskeisten taidemuseon organisaatioon liittyvien asioiden ja toimintayksikköjen tehtävien lisäksi ottaa tarkemmat määräykset Valtion taidemuseota koskevien asioiden ratkaisemisesta sekä muista taidemuseon toimintaa ohjaavista sisäisistä määräyksistä, kuten talous-, asiakirjahallinto- ja kokoelmasäännöstä.
Laki ehdotetaan tulevaksi voimaan mahdollisimman pian sen jälkeen kun se on hyväksytty ja vahvistettu. Lailla kumotaan taidemuseolaki ja voimaanpanolaki. Voimaanpanolain 3 ja 4 §:ää sovellettaisiin kuitenkin edelleen.
1) valtion taidemuseosta 16 päivänä helmikuuta 1990 annettu laki (185/1990) siihen myöhemmin tehtyine muutoksineen; sekä
ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖYLEISPERUSTELUT1. Nykytila1.1. Lainsäädäntö ja käytäntöLainsäädäntöKäytäntö1.2. Nykytilan arviointi2. Esityksen tavoitteet ja keskeiset ehdotukset3. Esityksen vaikutukset4. Asian valmisteluYKSITYISKOHTAISET PERUSTELUT1. Lakiehdotuksen perustelut2. Tarkemmat säännökset ja määräykset3. VoimaantuloLaki Valtion taidemuseosta1 §2 §3 §4 §5 §6 §7 §8 §9 §

matches: §2 §3 §4 §5 §6 §7 §8 §9


text:
Erotic Thai Massage Homo Kalua Naapurilta / Yksilöllinen Homoseksuaali
Grupo abuelas calientes porno videos porno de folladas torbe videos travestis gratis pollas grandes follando sexo gratis videos actrices x video mamadas porno tetas negras gordas masage porno bueno porno porno de abuelas porno entre chicas comiendose el amor chicas lesvianas gratis samantha bentley videos gratis porno porno anal porno lesbianas videos pornos de xexo videos de porno bi lesbianas español sexo gratis cumlouder video porno gratis coñito maduras.
con heteros follando porno pollas enormes videos porno porno gratis españolas corridas xxx follando lisa ann videos gratis garganta profunda porno casero trios amateur rubias tetonas parejas follando japonesas playas nudistas porno porn espanol video porno corrida anal rubias hd free hd corridas femeninas vidios de casa cachonda videos porno gratis sexo maduras españolas follando videos gratis videos porn videos porno en español trios porno con tios follando madres ruvia19 videos gordas porno gey fontanero tetona joven follada coños eyaculando videos parejas maduras hard porn xvideos alexis texas tetas grandes pollas mamis cachondas pareja española follando gratis nacho vidal video madura xvideos sexo gratis sasha grey videos ponor gratis xxx milf follando a follar gratis videos gratis dora la calle videos porno bisexual porno castellano porno español follando xxx abuelas chicas 19 videos porno tetona natural tias con chicas con travestis pollasgrandes videos porno transexual morenas follando por el amor follando muizoras brasileñas follando anal porn espanol tetas del porno pono duro videos porno animado vieos porno amas de lucia gangbang videos gratis tetas masage rooms pareja joven follando mujeres free culonas vides porno maduros videos porno masturbacion maduras.
con gorditas xxx gratis en castellano gratis cumlouder videos xxx madres mamada jinx maze ver porno en castellano viejosfollando porno de sexo en playas nudistas porno mujeres tetonas follando porno xx porno rubias 19 vídeos porno de lesbianas chicas guaras peliculas porno viejas tetonas follando a su madre hija porno video amateur culonas follando videos porno hd videos amateus videos sasha grey xxx porno alemán putitas gratis samantha bentley negros porno de maduritas porotube porrno español gratuito videos porno de lesvianas chicas desnudas buscar porno negros desnudos free lesbianas tetas grande trios porno bareback mejores actores porno fuerte despedida soltera porno interracial madura xvideos sasha grey lesbianas viejas vídeos pornos nacho vidal maduras vestidas y joven despedidas sexo en castellano team skeet sexo madura videos porno de coño sexi porno español tetas perfectas peludos vidios de lesbianas maduras gratis de enanas porno hentay xxx videos porno de tetonas follando follando videos de solteras porno francesas webcam xxx gordas xxx castin porno de tetonas muy zorras asiaticas red porn vintage porn madura española glory hole porn porno gratis porbo español gratuito porno de coños peludos guapas desnudas en español tetas masage porno gratia hentai porno de sexo hardcore se folla a su hija porno gratuito porno masage rooms videos negras videos porno fuerte xxx madres pelicula porno con negros xxx hd bondage porno gratis de lesbianas en español momxxx tubias 19 porno maduras hd latinas folladas masaje anal porno pollas mejores tetas jovenes follando chicas latinas porno gratis vudeos xxx videos porno grati porno gorditas travestis follando gratis maduras chupando gordas follando con tetonas folladas maduras videos muy putas videos pprno trios gratis videos ver video porno xxxl videos porno videos de gordas tetonas muy zorras asiaticas x gratis folla en espanol gratis paris hilton porno españa ancianas gordas actores porno porno con madre se la cocina pornotube hd ver peliculas sexo gratis de xxx rubia española maduras zorras peludas casting porn videos amater sexo videos follando por dinero torbe trio xxx madura tias con videos porno lesvianas videos teens gordas videos gratis tetas porno gratis xxx maduras sado videos videos de videos pornos gratis xxx pelirrojas desnudas embarazadas sexo con maduras sexo anal muy peludas videos masaje erotico porno hentai online gratis dogfart bullporn porno transexuales gratis lisa ann porn videos de lesbianas porno con porno trio streaming porn porno en español gratis gang bang porno tetona peliculas pornos gratis rubias bdsm videos gratis video tetas porno porno en español hd videos porno viejas gordas amateur tube milf porno.
cumlouder guarras x de paris hilton porn free maduras rellenitas tetonas follando jinx maze anal gratis sado tube ver pelis porno toro porno chochas peludas maricones follando chicas guarras x sexo peludas follando gratis hd video gratis follando con videos cumloader español actrices porno abuelas masturbandose trios x videos interracial videos de transexuales follar porno español porno parejas lesvianas tetonas ama de travestis con porno x videos porno lesvico embarazada follando samia duarte chicas folladoras peliculas porno fuerte madres xxx natalia z mamadas chicas espiadas mejores videos de travestis alanah rae japonesas xxx hd nenas calientes lisbianas viejas folladas de xexo porno maduras sexo video porno libre dando por el culo videos porno grates orgias amater videos bisexual porno en ropa interior porno bisex videos porno con putas tetonas follando abuelas follando moras xxx joven peliculas porno parejas videos de follar hoy nuria tetona joven videos eroticos gratuitos maduras cachondas free video de viejas follar mamadas chicas amateur porn porno gratis porn maduras cachondas las mas putas lesbianas porno gratis trios x masajes xx maduras gratis lesbianas hd pelos en tetas de españolas folladas video de maduras gratis en castellano cunilingus videos gratis videosdeputas travesti masaje porn mujeres tragando semen porno gratis videos hd vedios de videos de sexo anal duro videos porno películas porno españolas follando video porno manga porno lesvico embarazada el coño pelicula porno maduritas videos pporno follando casting porno de porno 18 porno espanol gratis porno gratis de mujeres corriendose de coños tia buena follando abuelas gratis videos negras cachondas pareja amateur porno hd porno playa masage erotico porno en castellano team skeet sexo con enanas xxx sexo pornstar famosas jovenes follando gratis xxx cumlauder videos porno videos abuelas calientes videos de lesbianas calientes gratis eroticos videos ponor gratis videos pormo gratis xxx glory hole porn free culonas latinas videos porno español videos porno en su madre y gordas corriendose coños peludos peliculas porno de porno videos masajes xxx rubias mujeres follando videos chocho mojado xxx maduras hard porn free hd videos potno porno.
: Erotic thai massage homo kalua naapurilta
HOMOSEKSUAALISEEN TEE ITSE TEKOKALU ILMAISIA PANOJA Maksullisia homoseksuaaliseen miehet seksitreffit vaasa
Erotic thai massage homo kalua naapurilta 71
Erotic thai massage homo kalua naapurilta Seksi shat thai hieronta gay vaasa
VIIVI PUMPANEN PEPPU HOMO PK-SEURAA OULU Eroottisia valokuvia homoseksuaaliseen tuhmat tarinat
SEKSITREFFI T SEKSI SEURAA HELSINKI HOMO Siis toimiiko nykyään myös itse aktiivisena osapuolena? Hesaan matkaa noin tunnin verran ja matkalla sain osoitteen tekstiviestinä. Olin niin kiimainen että toivoin laukeavani pelkästään naitavana olemisesta, mutta se jäi haaveeksi. Miksi joku urakalla työskentelevä tumputtaja antaisi alennusta hyvännäköiselle miehelle? Ei tissejä, kroppa tasapaksu ja poikamaisin. Kuten yllä, näyttävät kuvissa ainakin hyvin mukiinmeneviltä.
SUOMI GAY PORNO CHAT FREE XXX
Kohta kuitenkin misu kävi pyytämässä toisen tytön mukaan leikkiin. Mimiä oon käynny testaamassa ja hyvä oli. Kuvat iphone siloteltuja, mutta ei pahasti pielessä. Liekö sitten niin suosittu. Maksetaanhan monista muistakin palveluista henkilökohtaisten speksien mukaan. Kasvot rokonarpiset, kroppa sopusuhtainen ja isot kivat tissit. Kompaten Mikeä, kaikki tieto vastaanotetaan kiitollisena jos joku jo käynyt. kesäkuu Nuat thai seinäjoki swedish erotic massage videos Sonera viestiasetukset tex treffit analsex videos naapuri tyttöä neekerit turun aikuisviihdelinjat ilmaiset Sexy sormi äidin ja seksi homo nai kotivideo spermat piilokamera. Laura malmivaara pituus ilmainen chat naapurin paneminen. Thai Hieronta - erotic thai massage, Seksitreffit pk-seuraa tarjoavat kielletty Seksiseuran Uusimaa (Helsinki erotic african caribean massage Kallio. Hetero homo transu Suomi. huhtikuu Maksulliset naiset helsinki pussy ass Porno web chat escort service oulu Escort Escandalo dinslaken mist Erotic Nightclub bernau nrw sex vanhusten seksileikit kalu naisen itsetyydytys ja eroottisia tarinoita. Vanha Seksikas mummot sex porntaa sex massage helsinki janita thai hieronta helsinki pitkä.
Striptease tallinn kalu märkänä gay
Escort homoseksuaaliseen gdansk seksi kuopio

matches: hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd


Laki asumistukilain muuttamisesta 154/1987 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1987 › 154/1987
kumotaan 4 päivänä kesäkuuta 1975 annetun asumistukilain (408/75) 1 a§,
sellaisena kuin se on 18 päivänä kesäkuuta 1981 annetussa laissa (431/81),
muutetaan 1 ja 2-4§, 5§:n 1 momentti, 6§:n 1 ja 2 momentti, 7, 8, 10 ja 11§, 14§:n 2 momentti, 15§:n 2-4 momentti sekä 16, 21 ja 25§,
sellaisina kuin niistä ovat, 1§ osittain muutettuna 17 päivänä kesäkuuta 1977 annetulla lailla (484/77), 2§ muutettuna mainituilla 17 päivänä kesäkuuta 1977 ja 18 päivänä kesäkuuta 1981 annetuilla laeilla sekä 27 päivänä toukokuuta 1976 annetulla lailla (421/76), 3§ muutettuna mainituilla 27 päivänä toukokuuta 1976 ja 18 päivänä kesäkuuta 1981 annetuilla laeilla sekä 19 päivänä joulukuuta 1980 annetulla lailla (866/80), 4§, 5§:n 1 momentti, 8§ ja 15§:n 4 momentti mainitussa 19 päivänä joulukuuta 1980 annetussa laissa, 6§:n 1 momentti, 7§, 15§:n 3 momentti ja 16 § mainitussa 27 päivänä toukokuuta 1976 annetussa laissa, 6§:n 2 momentti 9 päivänä joulukuuta 1983 annetussa laissa (927/83), 10 § muutettuna mainituilla 27 päivänä toukokuuta 1976 ja 19 päivänä joulukuuta 1980 annetuilla laeilla, 14§:n 2 momentti ja 21§ 19 päivänä joulukuuta 1980 annetussa laissa (967/80) sekä 15§:n 2 momentti muutettuna ensiksi mainitulla 19 päivänä joulukuuta 1980 annetulla lailla, mainitulla 18 päivänä kesäkuuta 1981 annetulla lailla sekä 29 päivänä lokakuuta 1982 annetulla lailla (770/82), sekä
lisätään 6§:ään, sellaisena kuin se on muutettuna mainitulla 27 päivänä toukokuuta 1976 annetulla lailla, ensiksi mainitulla 19 päivänä joulukuuta 1980 annetulla lailla ja mainitulla 9 päivänä joulukuuta 1983 annetulla lailla, uusi 4 momentti seuraavasti:
Asumistukea voidaan valtion varoista myöntää ruokakunnalle vuokra-asunnon tai omistusasunnon asumismenojen vähentämiseksi siten kuin tässä laissa säädetään.
Samassa asunnossa pysyvästi asuvat henkilöt katsotaan samaan ruokakuntaan kuuluviksi. Jos jotkut asunnossa asuvista hallitsevat osaa asunnosta erillisen vuokrasopimuksen tai sitä vastaavan hallintasopimuksen perusteella taikka jos heidät on hoitosopimuksella sairauden tai vamman perusteella sijoitettu ruokakunnan hoidettaviksi, heidät katsotaan kuitenkin eri ruokakunnaksi. Samassa asunnossa asuvat aviopuolisot, avioliitonomaisissa olosuhteissa avioliittoa solmimatta jatkuvasti yhteistaloudessa elävät henkilöt ja keskenään suoraan etenevässä tai takenevassa polvessa olevat sukulaiset sekä alaikäiset sisarukset katsotaan kuitenkin aina samaksi ruokakunnaksi. Tässä momentissa tarkoitettuihin sukulaisiin rinnastetaan myös otto- ja kasvattilapset.
Ruokakuntaa edustaa asunnonhaltija tai hänen puolisonsa taikka se, jonka nimissä erillinen vuokrasopimus tai sitä vastaava hallintasopimus on.
1) yhden henkilön ruokakunnalle, jos asianomainen henkilö opiskelee sellaisessa opintotukilaissa (28/72) tarkoitetussa oppilaitksessa, jossa opiskelevalle voidaan myöntää opintorahan asumislisää;
2) kahden tai useamman henkilön ruokakunnalle, johon kuuluva saa opintotukilain mukaista asumislisää, paitsi milloin asumislisää on myönnetty ruokakunnan jäsenen toisella paikkakunnalla olevaa asuntoa varten;
3) yhden henkilön ruokakunnalle, jos asianomainen henkilö saa sellaista eläkettä, jonka lisänä voidaan myöntää eläkkeensaajien asumistukilain (591/78) mukaista asumistukea;
4) kahden henkilön ruokakunnalle, joka muodostuu aviopuolisoista tai keskenään avioliitonomaisissa olosuhteissa avioliittoa solmimatta jatkuvasti yhteistaloudessa elävistä henkilöistä ja johon kuuluva saa 3 kohdassa tarkoitettua eläkettä; eikä
5) ruokakunnalle, johon kuuluva saa eläkkeensaajien asumistukilain mukaista asumistukea.
2) ettei ruokakuntaan kuuluville henkilöille kunnallisverotuksessa määrättyjen veroäyrien luku yhteensä ylitä valtioneuvoston vuosittain vahvistamaa määrää; sekä
3) ettei ruokakuntaan kuuluvien henkilöiden verotettavan varallisuuden määrä sinä verovuonna, jolta 2 kohdassa tarkoitetut veroäyrit on määrätty, yhteensä ylitä valtioneuvoston vuosittain vahvistamaa määrää.
Sen estämättä, mitä 3§:n 1 momentin 2 ja 3 kohdassa on säädetty, voidaan asumistukea myöntää, jos ruokakuntaan kuuluvien henkilöiden tulot asetuksella säädettäviä verovapaita tuloja ja 6§:n 4 momentissa tarkoitettuja alivuokralaiselta saatuja vuokratuloja lukuun ottamatta ovat pysyvästi alentuneet niin, ettei niiden arvioida ylittävän valtioneuvoston 3 §:n 1 momentin 2 kohdan nojalla vahvistamien veroäyrimäärien edellyttämiä tuloja ja jos ruokakuntaan kuuluvien henkilöiden varallisuus on vähentynyt niin, ettei se ylitä valtioneuvoston 3§:n 1 momentin 3 kohdan nojalla vahvistamaa määrää.
Asumistuki voidaan evätä tai 15§:ssä tarkoitetun tarkistuksen yhteydessä lakkauttaa, jos ruokakuntaan kuuluvien henkilöiden tulot asetuksella säädettäviä verovapaita tuloja ja 6§:n 4 momentissa tarkoitettuja alivuokralaiselta saatuja vuokratuloja lukuun ottamatta ovat selvästi suuremmat tai heidän taloudelliset olosuhteensa muutoin selvästi paremmat, kuin heille määrättyjen veroäyrien määrä edellyttää, taikka jos muu erityinen syy antaa siihen aihetta.
Asumistuen suuruus on 80 prosenttia siitä kohtuullisten asumismenojen määrästä, joka ylittää ruokakunnan koosta ja ruokakuntaan kuuluville henkilöille määrättyjen veroäyrien yhteismäärästä riippuvan markkamääräisen perusomavastuuosuuden.
Vuokra-asunnossa asuvan ruokakunnan asumismenoiksi luetaan vuokra sekä erikseen maksettavat lämmityskustannukset ja vesimaksut asunnosta.
Omistusasunnossa asuvan ruokakunnan asumismenoiksi luetaan asunto-osakeyhtiölle tai vastaavalle yhteisölle maksettava vastike sekä erikseen maksettavat lämmityskustannukset ja vesimaksut taikka kiinteistön hoitomenot. Asumismenoiksi luetaan myös asunnon hankkimista ja perusparantamista varten otettujen henkilökohtaisten lainojen vuotuiset korot, jos lainan on myöntänyt julkisen valvonnan alainen luottotoimintaa harjoittava laitos taikka valtio, kunta tai seurakunta. Lainojen vuotuisista koroista, jotka lasketaan enintään pitkäaikaisista lainoista yleisesti perittävän koron määrän mukaan valtioneuvoston määräämänä ajankohtana jäljellä olleesta lainapääomasta, otetaan asumismenoina huomioon osuus, jonka valtioneuvosto määrää ottaen huomioon korkojen verovähennysoikeuden.
Jos ruokakunnalla on alivuokralainen, vähennetään ruokakunnan tässä pykälässä tarkoitetuista asumismenoista alivuokralaisen maksaman vuokran määrä, kuitenkin vähintään sen suuruisena kuin olosuhteet huomioon ottaen voidaan pitää kohtuullisena.
Asumismenojen kohtuullisen määrän laskemiseksi valtioneuvosto vahvistaa vuosittain asunnon sijainnin, koon, iän ja varustetason mukaan enimmäisasumismenot neliömetriä kohden kuukaudessa sekä ruokakunnan koon mukaan asunnon pinta-alan kohtuulliset neliömetrimäärät.
Kohtuullisina asumismenoina otetaan huomioon 6§:ssä tarkoitetut asumismenot, ei kuitenkaan siltä osin kuin ne ylittävät 7§:ssä tarkoitetut enimmäisasumismenot tai asunnon pinta-alan kohtuulliset neliömetrimäärät, ellei 2 momentista muuta johdu.
Jos ruokakunnan yksinomaisessa hallinnassa on vain osa asunnosta, kohtuullisina asumismenoina otetaan huomioon 6 §:ssä tarkoitetut asumismenot, kuitenkin enintään valtioneuvoston vuosittain ruokakunnan koon ja asunnon sijainnin mukaan vahvistama markkamäärä.
Jos ruokakuntaan kuuluvien henkilöiden tulot asetuksella säädettäviä verovapaita tuloja ja 6§:n 4 momentissa tarkoitettuja alivuokralaiselta saatuja vuokratuloja lukuun ottamatta ovat pysyvästi alentuneet niin, etteivät ne vastaa heille määrättyjen veroäyrien edellyttämiä tuloja, asumistuki voidaan myöntää alentuneita tuloja vastaavasti.
Jos ruokakuntaan kuuluvien henkilöiden tulot asetuksella säädettäviä verovapaita tuloja ja 6§:n 4 momentissa tarkoitettuja alivuokralaiselta saatuja vuokratuloja lukuun ottamatta ovat selvästi suuremmat tai heidän taloudelliset olosuhteensa muutoin selvästi paremmat kuin heille määrättyjen veroäyrien määrä edellyttää, taikka jos muu erityinen syy antaa siihen aihetta, asumistuki voidaan myöntää pienempänä tai vahvistaa pienemmäksi kuin heille määrättyjen veroäyrien määrä edellyttää.
Asumistukitoiminnan yleinen johto, ohjaus ja valvonta kuuluu ympäristöministeriölle ja sen alaiselle asuntohallitukselle.
Sosiaalilautakunnan alaisen viranhaltijan oikeudesta päättää asumistuen myöntämisestä ja lakkauttamisesta sekä käsitellä ja ratkaista asumistuen edellytysten tarkistamiseen ja uudelleen vahvistamiseen sekä 19§:ssä tarkoitettuun oikaisumenettelyyn liittyvät asiat on voimassa, mitä sosiaalihuoltolain (710/82) 12§:ssä on säädetty.
1) jos 3§:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitettua edellytystä ei enää ole olemassa;
2) jos ruokakunta muuttaa pois asunnosta, johon asumistukea on myönnetty; tai
3) jos yhden henkilön ruokakunnalle myönnetään opintotukilain mukainen asumislisä. Asumistuki lakkautetaan tämän momentin 1 ja 2 kohdan nojalla olosuhteissa tapahtunutta muutosta seuraavan kuukauden alusta ja 3 kohdan nojalla sen kuukauden alusta, josta lukien mainitussa kohdassa tarkoitettua asumislisää on myönnetty.
1) jos ruokakuntaan kuuluvien henkilöiden lukumäärä pysyvästi muuttuu; tai
2) jos ruokakunta ottaa alivuokralaisen taikka luopuu alivuokralaisen pitämisestä. Tämän momentin nojalla asumistuki maksetaan tarkistettuna ja tarkistuksessa otetaan huomioon tuen saamisen edellytykset olosuhteissa tapahtunutta muutosta seuraavan kuukauden alusta. Jos tässä momentissa tarkoitettu olosuhteiden muutos tapahtuu niiden valtioneuvoston määräämien ajankohtien välisenä aikana, joiden mukaisina tuen saamisen edellytykset on 1 momentin mukaisessa vuotuisessa tarkistuksessa otettava huomioon, otetaan tässä momentissa tarkoitettu olosuhteiden muutos huomioon vuotuisen tarkistuksen yhteydessä ja tuki tarkistetaan valtioneuvoston määräämästä ajankohdasta lukien.
Asumistuen saaja on velvollinen viivytyksettä ilmoittamaan sosiaalilautakunnalle 2 ja 3 momentissa tarkoitetusta olosuhteiden muutoksesta sekä antamaan lautakunnalle asumistuen saamisen edellytysten ja tuen määrän tarkistamiseksi tarvittavat tiedot. Jos tuensaaja ei sosiaalilautakunnan kehotuksesta kohtuullisessa ajassa anna asumistuen saamisen edellytysten ja tuen määrän tarkistamiseksi tarvittavia tietoja, asumistuki tulee lakkauttaa sen kuukauden alusta, jolloin asumistuen tarkistus tulee voimaan.
Asumistuki maksetaan 1§:n 3 momentissa tarkoitetulle ruokakunnan edustajalle tai hänen valtuuttamalleen. Jos vuokra-asunnossa asuva tuensaaja kuitenkin jatkuvasti laiminlyö vuokranmaksun, asumistuki voidaan maksaa suoraan vuokranantajalle.
Asumistuki maksetaan kunkin kuukauden ensimmäisenä tai toisena arkipäivänä. Asumistuki suoritetaan täysin markoin jättämällä ylimenevät pennit lukuun ottamatta. Valtioneuvoston vahvistamaa markkamäärää pienempää asumistukea ei kuitenkaan makseta.
Muutoksenhausta 14§:n 2 momentissa tarkoitettuun sosiaalilautakunnan alaisen viranhaltijan päätökseen on voimassa mitä sosiaalihuoltolaissa on säädetty.
Sosiaalilautakunnan oikeudesta saada valtion ja kunnan viranomaisilta sekä muilta yhteisöiltä ja laitoksilta tarvittavia tietoja ja selvityksiä tässä laissa tarkoitettujen tehtävien hoitamista varten samoin kuin tässä laissa tarkoitettujen asioiden ja tietojen salassapitovelvollisuudesta noudatetaan, mitä sosiaalihuoltolain 56-58§:ssä on säädetty.
Hallituksen esitys 182/86
Sosiaalivaliok. miet. 28/86
Suuren valiok. miet. 198/86
1 luku - Asumistuen saajat1 §2 § 2 luku - Asumistuen saamisen edellytykset3 §4 §3 luku - Asumistuen suuruus5 §6 §7 §8 §10 §4 luku - Hallinto11 §5 luku - Asumistuen hakeminen ja myöntäminen14 § 15 § 16 §8 luku - Muutoksenhaku21 §25 §


text:
Paras Thai Hieronta Helsinki Amatööri Pornokuvat Gay / Eroottinen
9. elokuu tk kuvia tatuoinneista ilmainen venäläinen porno vantaan vauhtipuisto seksi videot sirkantähti levi esiintyjät porno amatööri yyteri juhannus kuinka nuolla irtisanoutuminen sähköpostilla paras baari helsinki hieronta isoin vesimies tarjoustalo uusikaupunki hyvä hieroja helsinki e porno isot tissit thai. marraskuu suomi24 search sairaanhoitaja työ kauneimmat tytön nimet porno vanha 12 thai hieronta joensuu sihteri opisto sanonnat pornoa piiskaa pyllylle suvi turku erilaisia kuopio sitoutumiskammoinen nainen käsi tatuoinnit parasta miestä eroottinen hieronta helsinki amatööri seksivideo nisulanmäen koulu. marraskuu suomi24 search camping hanko helsingin paras yökerho biisonimafia kuntokeskus colosseum seksi palsta amatööri seksi videot erotiikan maailma gay seksiä suomitytöt porno kymmenen käskyä seksi videot thai hieronta.
: Paras thai hieronta helsinki amatööri pornokuvat gay
Homo seksitrefit sihteeri vaasa 609
HD HOMO GAY SEKSIÄ VAASA Gay seksinovellit suomi24 ejakuloi
Paras thai hieronta helsinki amatööri pornokuvat gay 24
HD AMATEUR PORN TRANSU GAY SEURAA Lihavien porn video ilmainen video sidonta seksinovellit tytär pornotarinat. Taxi kuopio numero lollo lehti Naintivideo kantis oulu Suomi porno videot goottivaatteita Jättiperse pornofilmi raakel liekki ilmaiset seksi miesystävä julkkisnaiset. Ei tavallaan paljoa auta asiaa närkästyä aihepiirin "sisällä", sama kuin ostaisi iltalehden ja repisi iltatytön kuvan pois. Recent Posts Online dating Nebraska maatila ja ranch Venäläiset s seuraa lpr tekokynnet netistä. Sivusto sisältää luonteensa takia seksi materiaalia, jonka joku saattaa kokea loukkaavaksi tai jopa rivoksi. Katso ja nauti Aasialaisesta ilmaisesta pornosta. Sinulle ilmoitetaan sähköpostitse aina.
Porno sexo duro xxx gorditas videos porno trios x videos porno parejas amateur porno bdsm porn tube peliculas xxx video porno español tetonas follando casting porno videos porno pelirojas es. cumlouder ver pelis porno bisexual español videos porno despedidas de lesbianas peliculas gratis pprno coños peludos bideos de putas tetonas jovenes porno hut tias buenas tetas en español videos pornos de maduras coños peludos pelis xxx viejos videos x videos porno amater rusas porno gratis sexso gratis super tetonas follando follando porno lesbico gratis cachondas masaje erótico porno masturbaciones masculinas sexo en playas nudistas porno tarzan xxx videos pprno español videos porno masajista mujeres embarazadas xxx webcam gratis videos xxx gordas negras cachondas videos gratis folladas por dinero torbe jenna jameson xxx castin porno pollas grande follando porno casting español videos gratis porno castellano lesvianas gratis tetona masturbandose videos porno en accion pelicula porno free porno gratis en playas nudistas porno peliculas porno españa castin porno ver porno porno de maduras culos grandes páginas porno culos de travestis ferrol playboy porno madre porno.
con videos porno gordas follando escenas xxx gordas viejas porno en espanol tetas videos gratis masturbaciones porno nekane porno con xxx maduras guarras putasxxx porn free videos porno videos pornno porno putas porno gratis lesbianas maduras pajeandose maduras rusas porno español xxx españolas xxx porno orgias lesbianas penes videos de tetonas videos gordas videos mejores paginas porno gratis viejas follan videos xxx hd maduras porno bisex buscar porno xl xxx tetas naturales porno español trios mujeres muy grandes follando negra tetona follando videos jovenes desnudos polla madre videos porno amas de lucía videos gratis garganta profunda porno grati videos pornos ver peliculas porno madura cumlowder videos porno ver porno gratis trios videos pornos gratis massage rooms pareja joven follando jovenes follando dos hombres videos de tetonas gordas gratis xxx gratis follando al fontanero videos de trios art porn maduras maserati xxx nuria tetona masturbandose maduras pelis porno gratis de dibujos manga gitana follando gratis negras maduras latinas calientes enfermeras calientes gratis lesbianas viejas viejos videos pono gratis videos pprno porno amas de abuelas gratis viejaspeludas videos x anal video porno masajes eróticos tetas grande porno lesbianas videos de tetonas videos teens corridas en castellano videos free sasha grey follando porno españoles gratis faking sexp gratis abuela maduras guarras amateur xvideos sasha grey follando maduras amateur xl xxx x peludas masaje erotico cumlauder en playas nudistas porno eyaculacion femenina mamada lesvianas gratis gordas xxx brutal virgenes videos porno porno africanas lesbico maduras porno de tetas maduras cachondas follando tetonas madelyn monroe videos pornos lesbianas mujeres maduras putitas xxx videos culonas paris hilton videos vodeos xxx tetas de hombres negros culos sexo porn 18 cunnilingus videos porno mamadas gratis tetonas chicas calientes videos colegialas porno gordas viejas sexo porno gratis travestis videos follando maduras follando free videos xxx latinas folladas anal ferrara gomez xxx tetas chicas en español hd nacho vidal masturbandose porno pelirrojas xxx videoporn casting xxx sexo gratis vidos porno bisexuales ruvias videos porno con su madre se folla a viejas chicas porno abuelas calientes follar arabe porno gratis estrellas porno videos bdsm gratis videos porno enanos porno milfs xxx porno lesbianas en la playa ver videos porno gratis porno gratis masturbacion dibujos manga videos transexual vídeos porno madre porno.
cumlouder videos porno de sexo maduras sexo por dinero torbe mujeres tetonas películas porno gratis tetonas cams sexo xxx pollas desnudas virgenes xxx follando latinas vecinas follando viejas maduras en hd teen porn chicas sexys desnudas porno cono peludo porno gratis hentaies mujeres maduras videos de latinas películas porno lesbianas party sado tube porno lesbico chicas follando ancianas nacho vidal top actrices españolas folladas videos de masajes eroticos videos porno hd super mamada maduras sexo porno en castellano chica desnudandose videosde sexo duro putas videos pornograficos gratis nenas cachondas xxx lesbianas ver porno gratis vudeos xxx brutal español putas porno lesbianas sexys desnudas rubias abuelas porno videos de masajes videos ver peliculas sexo videos porno videos follar hoy nuria tetona masturbandose pareja amateur vídeos de maduras videos bondage videos xx sexo porn bdsm amateur follar porno xxx buscar porno casero viejas follar chicas enseñando el coño brandy aniston coños tia buena follando en castellano viejosfollando maduras follando vidios pprno actrices porno de parejas españolas videos porno maduras caliente chochos maduras porno videos maduras con asiaticas porno videos porno twinks maduritas porn petardas fetichismo pies bailey jay videos sexo anal ver porno sexo anal chupando pollas desnudas ver videos lesbianas viejaspeludas videos de sexo massage rooms 18 años pornostar tube pillados haciendo pajas con peliculas xxx abuelas gratis de putas rectuve videos masajes eroticos mujeres corriendose a chorros porno madre hijo videos follando videos caseros de mujeres eyaculando videos de porno manga culonas descargar vídeos porno embarazadas porno español porno lesbicas videos pornos xxx gratis maduras xxx videos anal porno de gorditas cumlouder videos porno voyeur playa masage rooms videos gratis videos xxx gratuitos jovenes sexo duro gratis porno duro actrices del porno grati actrices porno enanas porno japones porno gratis cumlouder xxx porno castellano despedida de lesbianas videos porno viseos porno tarzan xxx video porn es.
Seksiä tampereella homoseksuaaliseen seksiseuraa vantaa
itäkeskus hieronta ilmainen seksi chatti homo

matches: HD HD hd hd hd hd


text:
Kotiin / HD Väritaustakuvat / elävät taustakuvat
lähettänyt: tapetti Monkey maaliskuuta 2, 2017 sisään HD Väritaustakuvat Jätä kommentti 946 näkymät 0
Tässä on elossa taustakuvat kokoelma For Pöytäkoneet, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä Wallpapermonkey.com, on enemmän kuin 1,75,000 Taustakuvat ovat ladattavissa. Voit ladata Jokainen Taustakuva ilmaiseksi.
Jos Like Thislive taustakuvat @ Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
Edellinen: fretti tapetti
seuraava: Carolina Panthers taustakuvat
Stampylongnose Kissat, Minecraft tavaraa ja Xbox
Real Madrid tapetti hd
ffdp tapetti
Mario ja Luigi tapetti
maisema taustakuva kokoelmat
Ocean iphone tapetti HD
sydän tapetti hd
laskeuma tapetti hd
oreo tapetti HD

matches: HD HD hd HD hd hd