text:
MAO:323/17 - Markkinaoikeus
Etusivu » Ratkaisut » Hankinta-asiat » MAO:323/17
MAO:323/17
Raaseporin kaupunki - koulu- ja päivätoimintakuljetukset
Diaarinumero: 2016/3
Raaseporin kaupunki on ilmoittanut 14.10.2015 julkaistulla EU-hankintailmoituksella koulu- ja päivätoimintakuljetusten hankinnasta. Tarjouspyynnössä sopimusajaksi on ilmoitettu 1.2.2016–1.6.2018 sekä lisäksi kaksi yhden vuoden optiokautta.
Raaseporin kaupungin hankintajohtokunta on 27.11.2015 tekemällään hankintapäätöksellä § 74 valinnut liikennöitsijäksi valittajan reiteille A1, B1, D1, E1, F1, I1, N2 ja X1 sekä muille reiteille muun ohella Ampers Busstrafik Ab:n, Tilausliikenne Raasepori Oy:n ja Hangö Trafik, Friman & Co - Hangon Liikenne, Friman & Co:n.
Raaseporin kaupungin hankintajohtokunta on 8.12.2015 tekemällään hankintaoikaisupäätöksellä § 82 korjannut edellä mainittua hankintapäätöstä siten, että valittajan sijaan Ampers Busstrafik Ab on valittu toimittajaksi reiteille A1 ja F1, Tilausliikenne Raasepori Oy reiteille B1 ja I1 sekä Hangö Trafik, Friman & Co - Hangon Liikenne, Friman & Co reitille N2.
Hankinnan ennakoitu arvonlisäveroton kokonaisarvo on hankintayksikön ilmoituksen mukaan muutoksenhaun kohteena olevien reittien osalta ollut noin 1,382 miljoonaa euroa.
Finn Charter Oy on vaatinut, että markkinaoikeus kumoaa muutoksenhaun kohteena olevan hankintaoikaisupäätöksen ja velvoittaa hankintayksikön korjaamaan virheellisen menettelynsä. Valittaja on myös vaatinut, että markkinaoikeus velvoittaa hankintayksikön maksamaan sille hyvitysmaksua ja vahingonkorvauksena menetetystä katteesta 86.800 euroa. Lisäksi valittaja on vaatinut, että markkinaoikeus velvoittaa hankintayksikön korvaamaan sen arvonlisäverottomat oikeudenkäyntikulut 3.400 eurolla.
Valittaja on valittu 27.11.2015 tehdyllä hankintapäätöksellä reittien A1, B1, D1, E1, F1, I1, N2 ja X1 liikennöitsijäksi. Hankintayksikkö on hankintaoikaisupäätöksellään muuttanut aiempaa hankintapäätöstään siten, että valittajan voittamista reiteistä reitit A1, B1, F1, I1 ja N2 on siirretty muille toimittajille.
Tarjouspyynnössä on selkeästi ilmoitettu, että hankintamenettely on avoin ja tarjoukset hyväksytään siten, että on mahdollista tarjota kaikkia reittejä, osaa reiteistä tai vain yhtä reittiä. Tarjouspyynnön mukaan tarjouksen on voinut antaa useammasta reitistä, vaikka reiteille tarvittavien ajoneuvojen yhteenlaskettu määrä olisi ylittänyt liikenneluvassa määritellyn ajoneuvojen määrän. Tarjoajan on tullut selkeästi ilmoittaa tarjouksessaan se ajoneuvomäärä, jolla hän osallistuu tarjouskilpailuun.
Valittaja on tarjonnut suurinta osaa reiteistä. Valittaja on myös selvittänyt hankintayksikölle, millä kalustolla reitit tullaan ajamaan. Liikennelupia ei kustannussyistä ole mahdollista hankkia varalle. Vaikka jollain tarjoajista mahdollisesti on ollut tarjouspyynnön sisältämään reittimäärään nähden riittävä lukumäärä liikennelupia, kyseiset liikenneluvat eivät kuitenkaan ole olleet vapaana, vaan ne ovat sidottuja tarjoajien muihin reitteihin.
Hankintayksikkö on tulkinnut tarjouspyyntöä virheellisesti siten, että tarvittavat lupien on tullut olla käytettävissä tarjousta jätettäessä. Tämä ei toteudu myöskään silloin, jos luvat ovat jo käytössä muussa liikennöinnissä. Tarjoaja ei voi perustaa tarjoustaan muuhun kuin tarjouspyynnössä esitettyihin vaatimuksiin. Hankintayksikkö ei voi jälkikäteen muuttaa tarjouspyynnössä esitettyjä vaatimuksia. Hankintayksikkö ei ole tarkistanut liikennelupien käytettävyyttä muilta tarjoajilta kuin valittajalta. Tämä ei ole ollut omiaan turvaamaan tarjoajien tasapuolista kohtelua hankintamenettelyssä.
Raaseporin kaupunki on vaatinut, että markkinaoikeus hylkää valituksen ja velvoittaa valittajan korvaamaan sen arvonlisäverottomat oikeudenkäyntikulut 1.200 eurolla.
Hankintayksikkö on tarjouspyynnössään varannut itselleen mahdollisuuden rajoittaa kullekin tarjoajalle tulevien reittien lukumäärää, mikäli se katsoo, että tarjoajalla ei ole edellytyksiä palvelun tuottamiseen. Tarjouksen jättöhetkellä valittajalla on ollut liikennelupa kolmelle linja-autolle. Valittajalla ei siten ole ollut riittävää kalustoa eikä tarvittavia liikennelupia sen tarjoamalle kahdeksalle koulukuljetusreitille.
Varmistuakseen tarjoajan riittävistä taloudellisista ja teknisistä edellytyksistä hankinnan toteuttamiseen hankintayksikkö on rajoittanut viran puolesta valittajalle myönnettävien reittien määrää. Valittaja on valittu sen voimassa olevien liikennelupien lukumäärää vastaavalle määrälle reittejä siten, että ne kolme reittiä, jotka valittaja on saanut hoidettavakseen, ovat hankintayksikön kannalta edullisimmat. Tammikuussa 2016 valittajalla on liikennelupajärjestelmän tietopalvelun mukaan ollut lupa vain kolmelle linja-autolle.
Hankintayksikkö on rajoittanut myönnettäviä reittejä myös muiden tarjoajien osalta. Samat tarjouspyynnön vaatimukset ovat koskeneet kaikkia tarjoajia.
Ampers Busstrafik Ab ja Tilausliikenne Raasepori Oy ovat kumpikin antaneet lausunnon.
Hangö Trafik, Friman & Co - Hangon Liikenne, Friman & Co ei ole sille varatusta tilaisuudesta huolimatta antanut lausuntoa.
Valittaja on esittänyt, että hankintayksiköllä on hankintapäätöstä tehdessään ollut käytettävissään kaikki tieto tarjoajista. Valittajalla on ollut tarjouspyynnössä vaaditut liikennöintiluvat. Liikenneluvat ovat maksullisia ja reittikohtaisia, eikä niitä haeta ilman voimassa olevaa reittiä. Valittaja on osoittanut nykyisen toimintansa perusteella taloudellisen ja teknisen kykynsä toteuttaa kuljetukset tarjoamiensa reittien osalta.
Valittaja on vaatinut, että markkinaoikeus velvoittaa hankintayksikön maksamaan sille vahingonkorvausta menetetystä katteesta 86.800 euroa.
Asiaan sovellettavan julkisista hankinnoista annetun lain (348/2007, hankintalaki) 107 §:n 3 momentin mukaan vahingonkorvausta koskevissa asioissa toimivaltainen tuomioistuin on oikeudenkäymiskaaren 10 luvun mukainen alioikeus. Valittajan vahingonkorvausvaatimus on näin ollen jätettävä markkinaoikeuden toimivaltaan kuulumattomana tutkimatta.
Hankintalain 56 §:n 1 momentin mukaan hankintayksikkö voi esittää ehdokkaiden tai tarjoajien rahoituksellista ja taloudellista tilannetta, teknistä suorituskykyä ja ammatillista pätevyyttä sekä laatua koskevia vaatimuksia sekä vaatia ehdokkaita ja tarjoajia esittämään niihin liittyviä selvityksiä.
Sanotun pykälän 2 momentin mukaan vaatimusten ja niiden täyttymisen todistamiseksi pyydettävien selvitysten tulee liittyä ehdokkaan ja tarjoajan edellytyksiin toteuttaa hankinta, ja ne on suhteutettava hankinnan luonteeseen, käyttötarkoitukseen ja laajuuteen. Vaatimuksista ja selvityksistä on ilmoitettava hankintailmoituksessa. Ehdokkaat tai tarjoajat, jotka eivät täytä hankintayksikön asettamia vähimmäisvaatimuksia, on suljettava tarjouskilpailusta.
Tarjouspyynnön mukaan hankinnan kohteena on Raaseporin kaupungin oppilaskuljetukset ja vanhusten ryhmäkuljetukset päivätoimintaan. Reitit on määritelty tarjouspyynnön liitteessä 1.
Tarjouspyynnössä on mainittu, että tarjota voi kaikkia reittejä, osaa reiteistä tai vain yhtä reittiä. Tarjouspyynnön mukaan vaihtoehtoisia tai yhdistettyjä tarjouksia ei hyväksytä ja jokaiselle reitille tulee antaa oma hinta.
Tarjouspyynnössä on edelleen todettu, että tarjouksen voi antaa useammasta reitistä, vaikka reiteille tarjottavien ajoneuvojen yhteenlaskettu määrä ylittää liikenneluvassa määritellyn ajoneuvojen määrän. Tarjoajan tulee selkeästi ilmoittaa se ajoneuvomäärä, jolla se osallistuu tarjouskilpailuun. Tarjouspyynnön mukaan hankintayksikkö tulee viran puolesta rajoittamaan tarjoajalle mahdollisesti myönnettävien reittien määrää siten, että reittien liikennöinti voidaan suorittaa sillä ajoneuvomäärällä, jonka tarjoaja on tarjouksessaan ilmoittanut.
Tarjouspyynnön kohdassa "Liikenneluvan voimassaolo" on todettu, että liikennöitsijällä tulee tarjousta jättäessään olla ostoliikenteen harjoittamiseen oikeuttava lupa.
Tarjouspyynnön mukaan tarjouksen valintaperusteena on halvin hinta. Kunkin reitin tarjoushinnat vertaillaan keskenään ja valituksi tulee halvin tarjous. Tarjouspyyntöön liitetyssä hintaliitteessä on ollut mahdollisuus ilmoittaa hinta 28 reitin osalta.
Valittaja on tarjouksessaan ilmoittanut, että sen käytössä olevien autojen lukumäärä, jolla se osallistuu kilpailutukseen, on 30 kappaletta. Tarjouksessa on ilmoitettu, että bussit ovat varattuja ja valmiina liikenteeseen 1.2.2015, minkä on tulkittava tarkoittavan ajankohtaa 1.2.2016, ja että lopullinen bussien määrä on se, joka tarvitaan niiden reittien hoitamiseen, jotka tarjoaja voittaa. Valittaja on tarjouksensa hintaliitteessä ilmoittanut hinnan 28 reitin osalta.
Valittaja on 27.11.2015 tehdyssä hankintapäätöksessä § 74 valittu kahdeksan reitin eli reittien A1, B1, D1, E1, F1, I1, N2 ja X1 toimittajaksi. Valittajan tarjous on ollut näiden reittien osalta hinnaltaan edullisin.
Hankintayksikön 18.12.2015 tekemässä hankintaoikaisupäätöksessä § 82 on todettu valittajan ilmoittaneen tarjouksessaan osallistuvansa tarjouskilpailuun 30 autolla ja että autot ovat varattuina liikennöintiin 1.2.2016 alkaen. Päätöksessä on myös mainittu tarjouspyynnössä esitetty vaatimus siitä, että liikennöitsijällä tulee tarjousta jättäessään olla ostoliikenteen harjoittamiseen oikeuttava lupa. Hankintaoikaisupäätöksen mukaan lähtökohtana on ollut, että tarvittavat luvat ovat käytettävissä.
Hankintaoikaisupäätöksen mukaan 27.11.2015 tehtyä hankintapäätöstä on korjattava siten, että valittaja saa niin yhtä monta reittiä kuin sillä on liikennelupia. Päätöksen mukaan tarjousta jättäessään valittajalla on ollut kolme lupaa, ja sen vuoksi hankintayksikkö on rajoittanut reittien lukumäärän kolmeen hankintayksikön kannalta edullisimpaan.
Asiassa on valittajan valituksen johdosta arvioitava, onko hankintayksikkö menetellyt hankintasäännösten mukaisesti, kun se on tekemässään hankintaoikaisupäätöksessä valinnut toimittajiksi kolme muuta tarjoajaa valittajan sijasta niille viidelle reitille, joiden osalta valittaja on alkuperäisessä hankintapäätöksessä valittu toimittajaksi. Valittaja on esittänyt, että sen tarjous on täyttänyt kaikki hankintayksikön asettamat vaatimukset.
Tarjouspyynnön mukaan tarjouksen on voinut antaa useammasta reitistä, vaikka reiteille tarvittavien ajoneuvojen yhteenlaskettu määrä ylittää liikenneluvassa määritellyn ajoneuvojen määrän. Tarjouspyynnössä on edelleen ilmoitettu, että yhdelle tarjoajalle myönnettävien reittien lukumäärää voidaan rajoittaa siten, että reittien liikennöinti voidaan suorittaa sillä ajoneuvomäärällä, jonka tarjoaja on tarjouksessaan ilmoittanut. Liikenneluvan osalta tarjouspyynnössä on ainoastaan edellytetty, että liikennöitsijällä tulee tarjousta jättäessään olla ostoliikenteen harjoittamiseen oikeuttava lupa.
Valittaja on tarjouksessaan ilmoittanut osallistuvansa tarjouskilpailuun 30 linja-autolla, ja että kalusto on valmiina liikenteeseen 1.2.2015, oikeastaan 1.2.2016. Tarjouksessa on ilmoitettu, että lopullinen käyttöön otettavien linja-autojen määrä tulee vastaamaan niiden reittien lukumäärää, joiden liikennöitsijäksi valittaja valitaan.
Hankintayksikkö on muutoksenhaun kohteena olevalla hankintaoikaisupäätöksellä ilmoittanut rajoittavansa valittajalle myönnettyjen reittien määrän siten, että valittaja on tullut valituksi kolmen reitin liikennöitsijäksi. Päätös on perustunut siihen, että valittajalla on hankintayksikön esittämän mukaan ollut tarjouksen antohetkellä vain kolme liikennelupaa.
Markkinaoikeus toteaa, että tarjouksen tekemisellä tarjoaja sitoutuu hankinnan toteuttamiseen tarjouspyynnössä vaaditulla tavalla. Oikeuskäytännössä on vakiintuneesti katsottu, että tarjoajalla ei lähtökohtaisesti tarvitse olla tarjouspyynnössä edellytettyjä resursseja vielä tarjouksen tekohetkellä, vaan riittävää on, että tarjouksessa on luotettavalla todennäköisyydellä sitouduttu tarjouspyynnön mukaisen hankinnan toteuttamiseen siinä asetettujen vaatimusten mukaisesti. Toisaalta hankinnan laatu tai muu syy voi olla perusteena sille, että hankintayksikkö voi esimerkiksi taloudellisen asemansa tai hankittavan palvelun häiriöttömyyden turvaamiseksi edellyttää hankinnan toteuttamiseen vaadittavien voimavarojen olevan tarjoajan käytettävissä jo ennen sopimuskauden alkua.
Valittaja on tarjouksessaan ilmoittanut käytössään olevan hankintakauden alkaessa riittävän määrän ajoneuvoja. Valittaja on lisäksi liittänyt tarjoukseensa otteen valtakunnallisen liikennelupajärjestelmän tietokannasta. Otteen mukaan valittajalla on 1.12.2015 ollut muun ohella joukkoliikennelupa.
Markkinaoikeus katsoo, että tarjouspyynnössä, jossa valintaperusteena on ollut reittikohtaisesti halvin hinta, kysymys edellytettyjen resurssien olemassaolosta on liittynyt lähinnä tarjoajan soveltuvuuden arviointiin. Hankintayksikkö on resurssien osalta viitannut tarjoajan liikennelupien lukumäärään ja rajoittanut valittajan reittejä tällä perusteella. Tarjouspyynnössä liikenneluvalla on katsottava tarkoitetun joukkoliikennelain 9 §:ssä tarkoitettua joukkoliikennelupaa. Hankintayksikkö ei ole tarjouspyynnössä kuitenkaan asettanut voimassaolevien joukkoliikennelupien määrää koskevaa vaatimusta tai vaatinut selvitystä siitä, että tarjoajalla olisi lisäksi muu liikennöintiin mahdollisesti tarvittava lupa, kuten esimerkiksi reittiliikennelupa.
Asiassa ei ole esitetty selvitystä siitä, että hankintayksiköllä olisi ollut perusteltu syy epäillä valittajan tarjouksessaan ilmoittamien tietojen oikeellisuutta. Valittaja on tarjouksessaan sitoutunut siihen, että sillä on riittävä määrä ajoneuvoja liikenteen hoitamiseen hankintakauden alkaessa. Valittaja on myös esittänyt selvityksen siitä, että sillä on tarjouspyynnössä vaaditulla tavalla joukkoliikennelupa. Edellä lausuttu huomioon ottaen markkinaoikeus katsoo, että hankintayksikkö on menetellyt virheellisesti sulkiessaan valittajan hankintamenettelystä muutoksenhaun kohteena olevien viiden reitin osalta liikennöintiin tarvittavien lupien lukumäärän perusteella.
Hankintalain 94 §:n 1 momentin 1 kohdan mukaan, jos hankinnassa on menetelty tämän lain tai sen nojalla annettujen säännösten vastaisesti, markkinaoikeus voi kumota hankintayksikön päätöksen osaksi tai kokonaan.
Hankintasopimusta ei hankintayksikön ilmoituksen mukaan ole allekirjoitettu eikä hankintaoikaisupäätöstä ole muutoinkaan pantu täytäntöön. Näin ollen muutoksenhaun kohteena oleva hankintaoikaisupäätös voidaan hankintalain 94 §:n 1 momentin 1 kohdan nojalla kumota ja sen täytäntöönpano tältä osin kieltää.
Siltä osin kun 1.2.2016 alkanut hankintakausi on jo kulunut, markkinaoikeus toteaa, että hankintalain 95 §:n 1 momentin mukaan hyvitysmaksu voidaan määrätä maksettavaksi, jos 94 §:n 1 momentin 1–3 kohdassa tarkoitettu toimenpide saattaisi aiheuttaa hankintayksikölle, muiden oikeuksille tai yleisen edun kannalta suurempaa haittaa kuin toimenpiteen edut olisivat taikka jos valitus on pantu vireille vasta hankintasopimuksen tekemisen jälkeen. Hyvitysmaksua määrättäessä otetaan huomioon hankintayksikön virheen tai laiminlyönnin laatu, valituksen kohteena olevan hankinnan arvo ja hakijalle aiheutuneet kustannukset ja vahinko. Markkinaoikeus voi kuitenkin jättää hyvitysmaksun määräämättä, jos hankintayksikkö on pidättäytynyt hankintapäätöksen täytäntöönpanosta markkinaoikeuskäsittelyn ajaksi.
Ottaen huomioon, että hankintayksikkö on jo vastineessaan ilmoittanut pidättäytyvänsä valituksenalaisen hankintaoikaisupäätöksen täytäntöönpanosta ja siten omalla toiminnallaan pyrkineensä varmistamaan, että markkinaoikeuden käytettävissä ovat hankintalain 94 §:n 1 momentin 1–3 kohdan mukaiset ensisijaiset oikeussuojakeinot, markkinaoikeus katsoo, ettei hyvitysmaksun määräämiselle tässä asiassa ole perusteita.
Markkinaoikeus jättää Finn Charters Oy:n vahingonkorvausvaatimuksen tutkimatta.
Markkinaoikeus kumoaa Raaseporin kaupungin hankintajohtokunnan 18.12.2015 tekemän hankintaoikaisupäätöksen § 82. Markkinaoikeus kieltää Raaseporin kaupunkia tältä osin tekemästä hankintasopimusta sanotun päätöksen perusteella tai panemasta sitä muutoin täytäntöön nyt asetetun 100.000 euron sakon uhalla.
Markkinaoikeus hylkää Finn Charters Oy:n vaatimuksen hyvitysmaksun määräämisestä.
Markkinaoikeus velvoittaa Raaseporin kaupungin korvaamaan Finn Charters Oy:n oikeudenkäyntikulut 3.400 eurolla.
Markkinaoikeus hylkää Raaseporin kaupungin vaatimuksen oikeudenkäyntikulujensa korvaamisesta.
Asian ovat yksimielisesti ratkaisseet markkinaoikeuden ylituomari Kimmo Mikkola sekä markkinaoikeustuomarit Ville Parkkari ja Pekka Savola.
Asiasta on valitettu. Asia on ratkaistu korkeimmassa hallinto-oikeudessa 17.9.2018 taltionumero 4192.

matches:
§ 74
§ 82
tuomioistuin
§ 74
§ 82
§ 82


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiAeroArkkitehtuuriEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiViileäVärikäsTietokoneetSöpöLiputKukkaRuoka & JuomatHauskaPelitTytötteLomaKuumaElääLogoRakkausMuutElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisäämobile	Kotiin / Eläimet / Scorpion tapetti HD	Scorpion tapetti HD
1,899 näkymät
0	Scorpion tapetti HD
Here is most beautiful Selection Of Scorpion wallpaper HD For Desktops, PC, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. Tässäwallpapermad.com Taustakuva tietokanta voit ladata miljoonia korkealaatuisia taustakuvia . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Meillä on paljon taustakuvia yli kolmekymmentä Plus kategoriat Like Eläimet, Sarjakuva, Kukka, avaruus , Pelit ja Urheilu ,Jne. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön. 1.
skorpioni tapetti
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia henkilökohtaiseen käyttöön. If you Like This Scorpion wallpaper HD Collection Give us a Like And Share On Facebook and other Social Media.
piipittää noin Maha Edellinen: Bulls tapetti HD
seuraava: toile tapetti
näkymät (526) Lisa Ann tapetti HD
näkymät (263) christmas taustakuva
näkymät (211) musiikki HD wallpaper HD
kimalaisten tapetti HDmusta punainen tapetti HDsuunnittelijat kilta tapettiSpider mies tapettisädekehä 2 HD tapettiVihreä päivä tapettilive tapettimelko taustakuvan puhelimen HDFoo Fightersin tapetti HDGrimmjow tapetti HD Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


Lausunto Tampereen Seudun Keskuspuhdistamo Oy:n lupahakemuksesta, Viinikanlahden ja Sulkavuoren välisen jäteveden siirtotunnelin ja purkutunnelin louhinta ja jäteveden siirtotunnelin louhinta Vihiojan alitse sekä valmistelulupa | Tampere esityslistat ja pöytäkirjat
Kokous 5.12.2017
Lausunto Tampereen Seudun Keskuspuhdistamo Oy:n lupahakemuksesta, Viinikanlahden ja Sulkavuoren välisen jäteveden siirtotunnelin ja purkutunnelin louhinta ja jäteveden siirtotunnelin louhinta Vihiojan alitse sekä valmistelulupa
Yhdyskuntalautakunnan ympäristö- ja rakennusjaosto, kokous 5.12.2017
§ 173 Lausunto Tampereen Seudun Keskuspuhdistamo Oy:n lupahakemuksesta, Viinikanlahden ja Sulkavuoren välisen jäteveden siirtotunnelin ja purkutunnelin louhinta ja jäteveden siirtotunnelin louhinta Vihiojan alitse sekä valmistelulupa
TRE:8018/11.01.02/2017
ympäristötarkastaja Sanna Markkanen p. 050 524 2536 ja ympäristötarkastaja Salla Leppänen p. 0408004975, etunimi.sukunimi@tampere.fi
päätösvalmistelusihteeri Jonna Koivumäki p. 040 124 1626, etunimi.sukunimi@tampere.fi
Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto pyytää Tampereen kaupungin ympäristönsuojeluviranomaiselta lausuntoa Tampereen Seudun Keskuspuhdistamo Oy:n vesilain mukaisesta hakemuksesta (LSSAVI/3667/2017). Lausuntoa pyydetään 7.12.2017 mennessä. Tampereen Seudun Keskuspuhdistamo Oy hakee vesilain mukaista lupaa Viinikanlahden puhdistamon, Vihilahden ja Sulkavuoren väliselle alueelle sijoittuvan jäteveden siirtotunnelin ja purkutunnelin louhintaan ja jäteveden siirtotunnelin louhintaan Vihiojan alitse sekä valmistelulupaa.
Sulkavuoreen suunnitellun jätevedenpuhdistamon ja nykyisen Viinikanlahden puhdistamon välille (pituus noin 2,9 km) ja Sulkavuoresta Vihilahden rantaan (pituus noin 1,3 km) louhittavat kalliotunnelit saattavat alentaa kallioperässä olevan pohjaveden pintaa ja tämä alennus saattaa aiheuttaa vesilaissa luvanvaraiseksi säädettyä haitallista vaikutusta.
Siirtotunnelin linjaus kulkee Viinikanlahdesta kohti Vihilahtea ja yhdistyy siellä Vihiojan kuiluun, josta edelleen suoraan kohti Sulkavuorta purkutunnelin vieressä. Tunnelit kulkevat 30-50 metriä maanpinnan alapuolella. Hakemuksen mukaan kalliopohjaveden mahdollisella alenemisella ei ole merkittävää vaikutusta kalliopinnan yläpuoliseen maaperässä olevaan pohjaveden korkeuteen. Hakemuksen mukaan Viinikanlahden ja Vihilahden välisellä alueella pohjaveden korkeus noudattelee Pyhäjärven vedenpinnan korkeutta.
Tunnelin mahdolliseksi vaikutusalueeksi kalliopohjaveteen on arvioitu 100 metriä tunnelilinjasta. Tunneleiden lähialueella on hakijan tietojen mukaan 6 energiakaivoa, yksi porakaivo ja kaksi suunniteltua energiakaivoa. Vaikutusalueella olevien energiakaivojen pinnankorkeuksia on esitetty tarkkailtavaksi tarkkailusuunnitelmassa. Mahdolliset yksityiset haitankärsijät voivat vesilain mukaan myös sopia luvanhakijan kanssa mahdollisista haitoista. Tarkkailusuunnitelmassa on esitetty myös vaikutusalueen rakennusten painumaseurantaa.
Hakemuksen mukaan tunneleiden louhinnalla ei ole vaikutuksia vesistöihin (järvi ja purot), eikä hankkeen vaikutusalueella ole vesilain tarkoittamaa pohjavesiesiintymää (pohjavesialue). Louhintatyön aikaiset kuivatusvedet johdetaan kaupungin jätevedenpuhdistamolle.
Louhinnasta aiheutuville melu-, pöly- ja tärinävaikutuksille annetaan määräykset erillisessä melupäätöksessä.
Ympäristönsuojeluyksikkö katsoo, että hankkeelle voidaan myöntää vesilain mukainen lupa sekä valmistelulupa seuraavin huomioin ja ehdoin:
Rakennustöissä muodostuvat lietteet tulee toimittaa vastaanottopaikkaan, jolla on ympäristölupa kyseisen jätteen vastaanottoon. Sopivan vastaanottopaikan löytyminen on aikaisemmissa louhintahankkeissa osoittautunut haastavaksi, joten vastaanottopaikka tulee selvittää hyvissä ajoin ennen töiden aloittamista.
Maanpäällisten rakennuskaivantojen vedet tulee selkeyttää ennen niiden johtamista sadevesiviemäreihin ja sieltä vesistöön. Rakentamisen aikaisten vesien hallinnasta tulee laatia tarkempi suunnitelma, josta käy ilmi, kuinka paljon ja minkä laatuisia vesiä arvioidaan muodostuvan, miten vedet käsitellään, mihin ne johdetaan ja, kuinka poisjohdettavan veden laatua seurataan.
Rakennustöihin liittyvä puuston poisto on tarpeen tehdä lintujen pesimäajan sekä vilkkaimman virkistyskäyttökauden ulkopuolella, syys-maaliskuun välisenä aikana.
Vihilahdessa tapahtuvissa rakennustöissä tulee huomioida alueen lepakot ja kynäjalavat. Suunnitelmien mukaan rakentamistoimia kohdistuu alueelle, jolla on kaavassa (nro 8611) lepakkomerkintä slep-4. Kyseisellä alueella lepakoiden elinolosuhteiden ja kulkureittien turvaamiseksi tulee säilyttää ja istuttaa lepakoille suotuisaa puustoa. Näin ollen toiminnanharjoittaja tulee velvoittaa istuttamaan puustoa poistettujen puiden tilalle. Toimenpidealueiden vieressä on tärkeänä lepakkoalueena säilytettäviä alueen osia (slep-2) ja aluetta, jolla sijaitsee kynäjalavia (s-2). Toimenpidealue on rajattava niin, että puusto säilyy kyseisen merkinnän omaavilla alueilla. Lisäksi kantakaupungin yleiskaavaan on Vihilahden alueelle merkitty keskuspuistoverkosto ja ekologinen yhteys Vihiojalle, joten alueen puustoa tulee säästää niin paljon kuin mahdollista.
Mikäli vahinko- ym. odottamattomista tilanteista aiheutuu ympäristön pilaantumista, on niistä mahdollisimman nopeasti tiedotettava lupaa ensisijaisesti valvovalle viranomaiselle (Pirkanmaan ELY-keskus) sekä Tampereen kaupungin ympäristönsuojeluyksikölle.
Pasi Halme, Katupäällikkö
Lausuntona Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirastolle Tampereen Seudun Keskuspuhdistamo Oy:n lupahakemuksesta annetaan oheinen ympäristönsuojeluyksikön selvitys.
Lausuntona Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirastolle Tampereen Seudun Keskuspuhdistamo Oy:n lupahakemuksesta annetaan oheinen ympäristönsuojeluyksikön selvitys seuraavasti täydennettynä: Hakemuksessa on todettu, että pohjaveden pinnan aleneminen aiheuttaa erittäin pienen riskin energiakaivojen tehokkuuden alenemiseen, mutta tälle ei ole esitetty tarkemmin perusteluja. Hakemusta tulisi täydentää tältä osin.
Esittelijä teki seuraavan lisäyksen päätösehdotuksessa mainittuun selvitykseen: "Hakemuksessa on todettu, että pohjaveden pinnan aleneminen aiheuttaa erittäin pienen riskin energiakaivojen tehokkuuden alenemiseen, mutta tälle ei ole esitetty tarkemmin perusteluja. Hakemusta tulisi täydentää tältä osin." Puheenjohtaja totesi lisäyksen olevan asian käsittelyn pohjalla.
lssavi_lausuntop_Ymp (002).pdf.pdf (pdf, 10 kt)
Hakemuskuulutus_3667_2017.pdf.pdf (pdf, 111 kt)
Kuuntele lssavi_lausuntop_Ymp (002).pdf.pdf
Kuuntele Hakemuskuulutus_3667_2017.pdf.pdf
§ 167 Kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus
§ 168 Pöytäkirjan tarkastus
§ 169 Ajankohtaiskatsaus
§ 170 Makkarajärvi-Viitastenperän luonnonsuojelualueen perustaminen
§ 171 Kintulammin virkistys- ja retkeilyalueen rauhoittaminen luonnonsuojelulailla
§ 172 Lausunto Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirastolle Tampereen Seudun Keskuspuhdistamo Oy:n lupahakemuksesta koskien pohjavedenpinnan mahdollista alentamista Sulkavuoren alueella sekä valmistelulupaa
§ 174 Ei julkinen
§ 175 Ei julkinen
§ 176 Ei julkinen
§ 177 Rakennuslupahakemus, Koelaitoksenkatu 4 (17-1060-R) 837-109-0992-0003
§ 178 Rakennuslupahakemus, Männistönkatu 1 (17-1062-R) 837-273-2746-0001


text:
jooga tapetti HD
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / Lisää / jooga tapetti HD	jooga tapetti HD
lähettänyt: Jeya elokuuta 16, 2016
1,341 näkymät
0	jooga tapetti HD
Tässä on paras kokoelma jooga tapetti HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos Like This jooga taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Jeya Edellinen: Sasuke Uchiha tapetti HD
seuraava: rauhallinen taustakuva HD
abstrakti työpöydän taustakuva HDSteve Jobs tapetti HDghost rider tapettiSonic tapetti HDgiraffe print tapetti HDDerek Jeter tapettimenetetty tapetti HDwallquest tapettimagic kerääminen tapetti HDiphone 5 HD tapetti Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Houkutteleva HD taustakuvia PC - http://wallpapermonkey.com
Kotiin / Uncategorized / Houkutteleva HD taustakuvia PC
Houkutteleva HD taustakuvia PC
lähettänyt: tapetti Monkey huhtikuuta 27, 2016 sisään Uncategorized Jätä kommentti 13,421 näkymät 0
Tässä on houkutteleva HD taustakuvia PC keräämistä varten Työasemien, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä Wallpapermonkey.com, on enemmän kuin 1,75,000 Taustakuvat ovat ladattavissa. Voit ladata Jokainen Taustakuva ilmaiseksi.
Good-Morning-ystävät hd taustakuvia pc
Lataa-Free-taustakuvia-For-PC-in-HD
Tanssi HD taustakuvat
Tanssi HD Taustakuva
musta-puna-abstrakti-tapetti-hd-taustakuvat
Love-pullo-tapetti
Jos Like This houkutteleva HD taustakuvia PC Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
Tagilla: Houkutteleva HD taustakuva PC Houkutteleva HD taustakuvia PC HD taustakuvia PC
Edellinen: Kaunis HD taustakuvia PC
seuraava: Taustakuva For Facebook
Häät Taustakuva Taustat Häät, Pastelcolors” ja Virtual
Kingdom Hearts taustakuvia HD
Surfing Taustakuva HD kokoelmat
neon pink tapetti HD
e46 m3 tapetti
lukitusruutu live tapetti

matches: HD HD HD HD hd HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
77 Laskelma elinkeinotoiminnan tuloksesta / Luottolaitos, sijoituspalveluyritys ja vakuutuslaitos, täyttöohje 2017 - Verohallinto
77 Laskelma elinkeinotoiminnan tuloksesta / Luottolaitos, sijoituspalveluyritys ja vakuutuslaitos, täyttöohje 2017
Lomaketta 77 käyttävät luottolaitokset, sijoituspalveluyritykset ja vakuutuslaitokset. Lomake soveltuu myös eläkesäätiöiden ja eläkekassojen elinkeinotoiminnan tuloksen laskemiseen.
Lomakkeella elinkeinotoiminnan tulos lasketaan niin, että lähtökohtana on kirjanpidon osoittama voitto tai tappio, johon tehdään kirjanpidon ja verotuksen eroista johtuvat oikaisut. Lomakkeen lopussa ilmoitetaan yhteenvetotiedot: tieto elinkeinotoiminnantuloksesta tai tappiosta sekä erät, joita ei oteta huomioon tappiota vahvistettaessa.
Jos yhteisöllä on henkilökohtaisen tulolähteen tuloa, täytä liitelomake 7A.
Laskelma elinkeinotoiminnan tuloksesta
Tuloslaskelman osoittama tilikauden voitto.
Tuloslaskelman välittömät verot, jos ne yhteensä ovat kulua.
Kiinteistöveroa ei merkitä tähän, sillä elinkeinotoimintaan tai muuhun tulonhankkimistoimintaan kohdistuva kiinteistövero on vähennyskelpoinen.
Veronkorotukset ja verojen korot
kuluksi kirjattu yhteisökorko (jäännösverolle maksettava korko)
veronkorotus, riippumatta siitä, mihin veroon se kohdistuu.
Näitä eriä ei voi vähentää verotuksessa.
Sakot ja muut rangaistusmaksut (EVL 16 § 5 k.)
Merkitse tähän kohtaan sakot, seuraamusmaksut sekä muut sanktion luonteiset julkisoikeudelliset maksuseuraamukset.
Sakkojen ohella kohtaan merkittäviä eriä ovat esimerkiksi
kilpailunrajoittamisen rikkomisesta määrätty seuraamusmaksu
rahoitustarkastuslain mukainen rikemaksu ja seuraamusmaksu
viestintämarkkinalain mukainen seuraamusmaksu.
Älä merkitse tähän siviilioikeudellisiin sopimuksiin perustuvia sopimussakkoja tai vahingonkorvauksia.
Puolet kirjanpidon mukaisista edustuskuluista. Edustusmenoista puolet on vähennyskelpoista (EVL 8 § 1 mom. 8 kohta).
Käyttöomaisuuteen kuuluvien osakkeiden arvonalentumiset, jos ne on kirjattu kuluksi kirjanpitoon. Sen sijaan arvopapereiden arvonalenemisen vuoksi tehtyä poistoa ei voi vähentää verotuksessa.
Käyttöomaisuusosakkeiden vähennyskelvottomat luovutus- ja purkutappiot (EVL 6b § ja 51 d §)
Käyttöomaisuusosakkeiden luovutus- ja purkutappiot, joita ei voi vähentää verotuksessa.
Erittele käyttöomaisuusosakkeiden luovutukset seuraavasti:
lomake 71A: luovutukset, jotka eivät vaikuta verotukseen eli verovapaat luovutus- ja purkuvoitot sekä vähennyskelvottomat luovutus- ja purkutappiot
lomake 71B: veronalaiset luovutus- ja purkuvoitot sekä vähennyskelpoiset luovutus- ja purkutappiot.
Pääsääntö on, että käyttöomaisuusosakkeiden luovutustappio on vähennyskelvoton (ja vastaava luovutusvoitto on verotonta tuloa), jos
luovutetut osakkeet on omistettu yhtäjaksoisesti vähintään vuoden ajan ja
omistusosuus luovutetun yhtiön osakepääomasta on ollut vähintään 10 %.
Lomakkeen 71A täyttöohje
Yhteisön osakkeiden luovutusten verokohtelu
Pääomasijoitusta harjoittavien yhtiöiden saamat käyttöomaisuusosakkeiden luovutustappiot ovat vähennyskelpoisia (ja vastaavasti luovutusvoitot veronalaisia), joten nämä yhtiöt eivät täytä lomaketta 71A tai 71B.
Fuusiotappiot (EVL 52 b §)
Kirjanpidon mukaiset fuusiotappiot. Fuusiotappiota ei voi vähentää verotuksessa.
Konsernituki ja saamisten arvonalentumiset (EVL 16 § 1 mom. 7 kohta)
Merkitse tähän kohtaan sellaiselta osakeyhtiöltä, josta yhtiö tai samaan OYL:ssa tarkoitettuun konserniin kuuluvat yhtiöt omistavat yksin tai yhdessä vähintään 10 %, olevien muiden saamisten kuin myyntisaamisten menetykset ja arvonalenemiset. Ilmoita myös tällaiselle osakeyhtiölle annettu muu taloudellinen tuki, esimerkiksi aloittavalle tytäryhtiölle annettu markkinointituki.
Nämä kulut eivät ole vähennyskelpoisia (EVL 16 §:n 7 kohta).
Lahjoitusten vähennyskelvoton osuus
Yhtiön antamien lahjoitusten vähennyskelvoton osuus, esimerkiksi poliittisille puolueille annetut lahjoitukset. Sen sijaan paikallisille yleishyödyllisille yhteisöille annetut kohtuulliset lahjoitukset ovat yleensä vähennyskelpoisia, eikä niitä merkitä tähän.
Merkitse myös se osuus lahjoituksista, joka ylittää TVL 57 §:ssä annetut rajat (saajasta riippuen joko 250 000 euroa tai 50 000 euroa).
Maksettujen sijaisosinkojen vähennyskelvoton osuus (EVL 16 § 6 k.)
Merkitse tähän kohtaan sijaisosingon vähennyskelvoton osuus. Osakkeet lainaksi ottaneen yhtiön maksama sijaisosinko on vähennyskelvoton siltä osin kuin se osinko, jonka sijaan sijaisosinko on maksettu, on lainaksiottajalle verovapaata tuloa. Katso lisätietoa ja laskuesimerkki ohjeesta Osinkotulojen verotus.
Kirjanpidon ja verotuksen väliset jaksotuserot
Poistot lisäyksenä
Määrä, jolla kirjanpidon poistot ylittävät verotuksessa vähennyskelpoiset poistot.
Myös yrityksen verovuonna vapaaehtoisesti vähentämättä jättämät poistot sisältyvät tähän (ns. poistojen hyllyttäminen).
Rahoitusvälineistä johtuvat lisäykset
Rahoitusvälineistä johtuvat kirjanpidon ja verotuksen väliset erot silloin, kun ne on lisättävä tuloon. Eroja voi syntyä esimerkiksi johdannaisten (kuten termiinien ja optioiden preemioiden) erilaisesta jaksotuksesta kirjanpidossa ja verotuksessa.
Merkitse tähän kohtaan myös rahoitusvälineiden realisoitumattomat arvonalennukset silloin, kun ne eivät nimenomaisen verosäännöksen mukaan ole vähennyskelpoista menoa samalla tavalla kuin kirjanpidossa.
Erittele lisäykset ryhmittäin erillisellä liitteellä.
Sijoituskiinteistöjen arvonalennukset lisäyksenä
Merkitse tähän kohtaan sijoituskiinteistöjen kirjanpidossa käypään arvoon arvostamisesta johtuvat realisoitumattomat arvonalennukset, jos kiinteistö ei kuulu rahoitus- ja vakuutuslaitoksen EVL:n mukaiseen sijoitusomaisuuteen..
Biologisten hyödykkeiden arvonalennukset lisäyksenä
Biologisten hyödykkeiden, (esimerkiksi metsän) realisoitumaton arvonalennus, joka johtuu hyödykkeen arvostamisesta käypään arvoon. Arvonalennus ei ole verotuksessa vähennyskelpoinen.
Pakolliset varaukset lisäyksenä
Tuloslaskelmalla kuluksi kirjattu pakollisten varausten lisäys (KPL 5 luvun 14 §). Pakolliset varaukset eivät yleensä ole verotuksessa vähennyskelpoisia.
Muut vastaiset menot ja menetykset
Kirjanpidossa kuluksi kirjatut muut vastaiset menot ja menetykset (KPL 5 luvun 14 §), jotka eivät ole realisoituneet ja joita ei siksi voi vielä vähentää verotuksessa.
Veronalaiset tuotot (ei tilikauden tuloslaskelmassa)
Palautuvat arvonalennukset (EVL 5a §)
EVL 5a §:n mukaiset oikaisuerät eli rahoitus-, vaihto-, sijoitus- tai käyttöomaisuudesta aiemmin tehtyjen arvonalennusten palautuminen, jos arvonnousua ei ole kirjattu verovuoden tuotoksi.
Tulo-osuudet kotimaisista yhtymistä (TVL 16 §)
Veronalaiset tulo-osuudet kotimaisista yhtymistä. Tulo-osuus sisältää myös veronalaisen osinko-osuuden.
Jos tulo-osuudet eivät ole tiedossa veroilmoitusta annettaessa, voit jättää kohdan täyttämättä.
Tulo-osuudet ulkomaisista yhtymistä (TVL 16a §)
Veronalaiset tulo-osuudet ulkomaisista yhtymistä ja eurooppalaisesta taloudellisesta etuyhtymästä. Tulo-osuus sisältää myös veronalaisen osinko-osuuden.
Jos TVL 16a §:n mukaiset tulo-osuudet eivät ole tiedossa tai selvitettävissä, voit ilmoittaa tässä voitto-osuudet ulkomaisista yhtymistä sen suuruisina kuin ne ovat kirjanpidossa.
Osuus väliyhteisön tuottoon
Laske osuus ulkomaisen väliyhteisön tuotosta lomakkeella 74 ja siirrä positiivinen tulos tähän kohtaan.
Kaikki muut verotettavaan tuloon tehtävät lisäykset, joille ei ole lomakkeella omaa, nimettyä kohtaa.
Ilmoita tässä kohdassa myös yhteisön mahdollisen henkilökohtaisen tulolähteen ja maatalouden tulolähteen tappiot.
Jos tähän kohtaan merkittäviä lisäyksiä on useita, erittele lisäykset erillisellä liitteellä.
Lisäykset yhteensä
Laske yhteen edellä ilmoitetut lisäykset ja merkitse lisäysten yhteissumma tähän kohtaan.
Merkitse tähän kohtaan tuloslaskelman osoittama tilikauden tappio.
Veronpalautus ja palautettava yhteisökorko
Tuloslaskelmaan kirjatut välittömät verot, jos kirjanpidon verotilin saldo osoittaa veronpalautusta
Tähän kohtaan merkitään myös veronpalautukselle maksettu yhteisökorko, joka on verotonta tuloa (VML 46 §).
Käyttöomaisuusosakkeiden verovapaat luovutus- ja purkuvoitot (EVL 6b ja 51d §)
Tee laskelma käyttöomaisuusosakkeiden verovapaista luovutus- ja purkuvoitoista lomakkeella 71A ja siirrä tulos tähän kohtaan.
Pääsääntö on, että käyttöomaisuusosakkeiden luovutusvoitto on verotonta tuloa (ja vastaava luovutustappio vähennyskelvoton), jos luovutetut osakkeet on omistettu yhtäjaksoisesti vähintään vuoden ajan ja omistusosuus luovutetun yhtiön osakepääomasta on ollut vähintään 10 %.
Sen sijaan seuraavat luovutusvoitot eivät ole koskaan verovapaita, eikä niitä merkitä tähän kohtaan:
kiinteistö- tai asuntoyhtiön tai niitä vastaavan yhtiön osakkeiden luovutuksesta saatu voitto
pääomasijoitusta harjoittavan yhtiön saama käyttöomaisuusosakkeiden luovutusvoitto
Yhteisön osakkeiden luovutusten verokohtelu.
Fuusiovoitot (EVL 52b §)
Kirjanpidon mukaiset fuusiovoitot, jotka EVL 52 b §:n mukaan eivät ole veronalaista tuloa.
Saatujen osinkojen verovapaa osuus
Yhteisön saamien osinkojen veroton osuus.
Erittele saadut osingot lomakkeella 73 verottomiin osinkoihin, osittain veronalaisiin osinkoihin ja kokonaan veronalaisiin osinkoihin sen mukaan, onko osinko saatu suomalaisesta yhtiöstä vai yhtiöstä, jonka kotipaikka on muussa EU-valtiossa tai EU:n ulkopuolisessa valtiossa.
Yhtymien tulo-osuuksiin mahdollisesti sisältyviä osinko-osuuksia ei merkitä tähän.
Saatujen sijaisosinkojen verovapaa osuus
Saatujen sijaisosinkojen verovapaa osuus. Sijaisosinko on saajayhteisölle verotonta siltä osin kuin sen maksamisen perusteena oleva osinko olisi ollut yhteisölle verotonta, jos yhteisö olisi sen saanut.
Katso lisää ohjeesta Osinkotulojen verotus.
Poistot vähennyksenä
Verovuonna käytettävät hyllypoistot.
Hyllypoisto tarkoittaa määrää, jolla verotuksessa vähennettävät poistot ylittävät verovuoden kirjanpidossa kuluksi kirjatut poistot.
Anna erittely verovuonna käytettävistä hyllypoistoista lomakkeella 12A.
Rahoitusvälineistä johtuvat vähennykset
Rahoitusvälineistä johtuvat kirjanpidon ja verotuksen väliset erot silloin, kun ne on vähennettävä veronalaisesta tulosta. Tällainen ero voi syntyä esimerkiksi johdannaisten (kuten termiinien ja optioiden preemioiden) jaksotuksesta (EVL 27 d § 1 mom.)
Merkitse tähän kohtaan myös rahoitusvälineiden realisoitumattomat arvonnousut silloin, kun ne eivät nimenomaisen verosäännöksen mukaan ole veronalaista tuloa samalla tavalla kuin kirjanpidossa.
Sijoituskiinteistöjen arvonnousut vähennyksenä
Luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten kirjanpidossaan tekemä sijoituskiinteistön arvonkorotus, joka johtuu omaisuuden arvostamisesta käypään arvoon, ei ole veronalaista tuloa. Merkitse tällainen realisoitumaton arvonnousu tähän kohtaan.
Sen sijaan vakuutusyhtiöiden, vakuutusyhdistysten, vakuutuskassojen ja muiden niihin rinnastettavien vakuutuslaitosten ja eläkekassojen kirjanpidossaan tekemä sijoitusomaisuuden arvonkorotus on veronalaista tuloa (EVL 5 § 1 mom. 6 kohta), joten sitä ei merkitä tähän.
Biologisten hyödykkeiden arvonnousut vähennyksenä
Kirjanpidossa tehty biologisten hyödykkeiden, kuten metsän, käypään arvoon arvostamisesta johtuva arvonkorotus ei ole veronalaista tuloa. Merkitse tällainen realisoitumaton arvonnousu tähän kohtaan.
Pakolliset varaukset vähennyksenä
Pakolliset varaukset, joiden perusteena oleva meno on verovuonna realisoitunut vähennettäväksi verotuksessa. Kyseessä on tällöin pakollinen varaus, joka on aiempana vuonna vähennetty kirjanpidossa kuluna, mutta jota ei ole vielä tuolloin voitu vähentää verotuksessa.
Merkitse tähän myös pakollisen varauksen peruuttaminen. Kyse on pakollisesta varauksesta, joka on luettu tänä vuonna kirjanpidossa tuloksi ja joka on aiempana vuonna vähennetty kirjanpidossa mutta ei verotuksessa.
Voitto-osuudet yhtymistä (EVL 6 § 1 mom. 4 kohta)
Kotimaisista ja ulkomaisista yhtymistä saadut voitto-osuudet sen suuruisina kuin ne ovat kirjanpidossa. Voitto-osuudet ovat verotonta tuloa.
Sen sijaan osakkaan veronalaista tuloa on hänen osuutensa yhtymän verovuoden tuloksesta, joka lasketaan yhtymän jättämän veroilmoituksen perusteella (vrt. myös kohdat Tulo-osuudet kotimaisista yhtymistä (TVL 16 §) ja Tulo-osuudet ulkomaisista yhtymistä (TVL 16a §)).
Kaikki muut verotettavasta tulosta tehtävät vähennykset, joille ei ole varattu omaa kohtaa. Anna erittely vähennyksistä erillisellä liitteellä.
Merkitse tähän myös mahdollinen henkilökohtaisen tulolähteen tai maatalouden tulolähteen positiivinen tulos.
Laske tähän kohtaan tilikauden tappion ja vähennysten yhteismäärä.
Verotettava tulos tai vahvistettava tappio
Laske tulos: lisää tilikauden voittoon lisäysten yhteismäärä ja vähennä summasta vähennysten yhteismäärä .
Tällaisia eriä ovat konserniavustus, asuintalovaraus sekä lahjoitukset (TVL 57 §).
Tavallisesti negatiivinen tulos saadaan niin, että vähennykset yhteensä ovat suuremmat kuin lisäykset. Jos kuitenkin yhtiön kuluihin sisältyy lahjoituksia (TVL 57 §), konserniavustuksia tai asuintalovarauksen lisäys, vähennä niiden määrä ensin tappiosta, sillä niitä eriä ei oteta huomioon tappiota vahvistettaessa.
Sivu on viimeksi päivitetty 29.3.2017

matches:
§ 5
§ 1
§ 1
§ 6
§ 1
§ 1
§ 1


Pirkanmaan henkilökohtaisen avun kriteerit, toimintakäsikirja sekä henkilökohtaisen avun keskukseen liittyvä sopimus | Hämeenkyrö
Pirkanmaan henkilökohtaisen avun kriteerit, toimintakäsikirja sekä henkilökohtaisen avun keskukseen liittyvä sopimus
Perusturvalautakunta, kokous 18.12.2019
§ 82 Pirkanmaan henkilökohtaisen avun kriteerit, toimintakäsikirja sekä henkilökohtaisen avun keskukseen liittyvä sopimus
HMKDno-2019-382
Perusturvalautakunta, 25.9.2019
Leena Kyröjoki, vammaispalveluiden palvelupäällikkö, leena.kyrojoki@hameenkyro.fi
Pirkanmaalla toimii perhehoidon maakunnallinen yksikkö, jota on tarkoitus laajentaa vaiheittain yhteiseksi omais- ja perhehoidon sekä henkilökohtaisen avun keskukseksi. Yhteistä keskusta tarvitaan, jotta toiminta olisi toiminnallisesti ja taloudellisesti vaikuttavampaa ja pirkanmaalaisille asiakkaille yhdenvertaisempaa. Keskittämällä yhdelle toimijalle näiden palveluiden lakisääteisiä tehtäviä sekä muita yhteisiä toimintoja, pystytään kuntien talous- ja henkilöstöresursseja käyttämään nykyistä tehokkaammin ja osaamista vahvistaen.
Keskuksen tausta ja toimintamalli
Suunnitelma omais- ja perhehoidon sekä henkilökohtaisen avun keskuksen toteuttamiseksi on laadittu Pirkanmaan sote- ja maakuntauudistuksen valmistelussa. Omais- ja perhehoidon keskukset ovat olleet hallituksen I&O kärkihankkeissa yhtenä kehittämisen pääkohteena ja integraation kärkenä. Henkilökohtaisen avun keskuksia puolestaan toimii jo eri puolilla Suomea.
Pirkanmaan perhehoitoyksikkö on toiminut vuodesta 2016 lähtien ja siinä ovat mukana kaikki Pirkanmaan kunnat. Tähän vakiintuneeseen toimintaan henkilökohtaisen avun ja omaishoidon osuudet voidaan viedä joustavasti. Omais- ja perhehoidossa sekä henkilökohtaisessa avussa on monia yhdenmukaisia lakisääteisiä velvoitteita, kuten valmennukset, hyvinvointi- ja terveystarkastukset sekä hoitajien ja avustajien sijaisjärjestelyt. Nämä tehtävät siirtyisivät keskukseen.
Keskus palvelee sekä asiakkaita että kuntien työntekijöitä. Asiakkaiden omatyöntekijät työskentelevät kunnissa ja heillä on vastuu jatkossakin palvelutarpeen arvioinnista ja päätöksenteosta. Omatyöntekijät toimivat asiakkaiden koko palvelukokonaisuudesta vastaavina lähityöntekijöinä.
Keskuksen suunnittelu
Omais- ja perhehoidon sekä henkilökohtaisen avun keskussuunnitelmaa on käsitelty Pirkanmaan sote -johtajien ”Pirkanmaan parasta sotea” -kokouksissa 27.11.2018, 5.4.2019, 17.5.2019 ja 21.8.2019. Näiden lisäksi suunnitelmaa on työstetty sote- ja maakuntauudistuksen valmisteluryhmissä sekä ikääntyneiden ja vammaisten palvelujen eri työryhmissä. Asiaa on käsitelty myös maakunnan yhteisissä vammaisneuvostojen tapaamisissa ja kuntien vammaispalvelun työntekijöiden, ikääntyneiden palvelujen työntekijöiden ja järjestöedustajien kanssa. Lisäksi keskuksen kokonaisuutta ja palveluja on esitelty sote- ja maakuntauudistuksen seminaareissa ja muissa tilaisuuksissa. Keskus on saanut laajasti tukea eri tahoilta.
Keskuksen hyödyt ja kustannukset
Keskittämällä omais- ja perhehoidon sekä henkilökohtaisen avun palveluja saadaan toiminnallisia hyötyjä ja mahdollisesti kustannushyötyjä. Omaishoidon ja henkilökohtaisen avun palvelut sitovat tällä hetkellä kunnissa useiden henkilöiden osa- tai kokoaikaista työpanosta. Nykyisessä hajautuneessa rakenteessa mm. palveluihin liittyvien osaamisvaatimusten hallinta on haasteellista, esimerkkinä henkilökohtaisen avun työehtosopimusten tulkinnat.
Keskuksen ensimmäisessä vaiheessa yhdistetään perhehoidon keskukseen henkilökohtaisen avun tehtäviä. Keskuksen laajennuksen ensimmäisen vaiheen budjettiin on laskettu kunnissa tällä hetkellä kiinnitettynä olevat henkilöstö- ja toimintakustannukset perhehoidon ja henkilökohtaisen avun osalta. Perhehoidon toimintaan ja kustannuksiin ei tässä vaiheessa tule muutoksia. Henkilökohtaisen avun järjestämisen kustannukset on tarkistettu toukokuussa 2019 kuntakyselynä. Pykälän liitteenä olevassa materiaalissa on selvitetty tarkemmin kuntakohtaisia laskelmia. Säästöjä ei Hämeenkyrössä pystytä laskelmissa määrin saavuttamaan, koska vapautunut työpanos säilyy edelleen kunnassa. Kustannushyötyjä saataneen sitä kautta, että palkanlaskennan kulut nykyisestä hieman vähenevät.
Keskuksen toiminnan käynnistäminen
Sote-johtajien elokuun kokouksessa vahvistettiin, että suunnitelman eteenpäin viemistä jatketaan ja se viedään päätöksentekoon kuntien lautakuntiin. Tampere esitti voivansa toimia jatkossa myös yhteisen keskuksen isäntäkuntana, jatkumona perhehoidon yksikön koordinointivastuulleen.
Esityksen liitteenä on vaiheistussuunnitelma tehtäville, jotka vaiheessa I ja myöhemmin vaiheissa II ja III siirtyvät yhteiseen keskukseen. Vaiheen I toimintoja ovat kaikkien perhehoidon sekä henkilökohtaisen avun asiakkaiden neuvonta, henkilökohtaisen avun työnantajien ohjaus ja neuvonta sekä palkanmaksu SuoraTyö -ohjelman avulla.
Nykyisen perhehoidon yksikön toiminnan laajentuessa henkilökohtaisen avun palveluihin tarvitsee muodostettu keskuskokonaisuus myös uuden nimen. Jotta keskus olisi suunnitellusti toiminnassa vuoden 2020 alussa, sen käynnistäminen edellyttää valmistelun resursointia yhteistyössä. Ensivaiheessa valmistellaan myös keskuksen yhteiset toimintaperiaatteet ja henkilökohtaisen avun työnantajaohjeet. Keskuksen toimintaa tukemaan nimetään ohjausryhmä. Nykyisen perhehoidon yksikön ohjausryhmän kokoonpanoa tarkistetaan keskuksen kokonaisuutta vastaavaksi siten, että jokaisella kunnalla on edelleen edustus ryhmässä.
Mukaan lähteviltä kunnilta edellytetään osallistumista 1.10.2019 - 31.1.2020 välisenä aikana keskuksen käynnistämistyöhön palkattavien henkilöiden (0,5 projektipäällikköä ja 0,5 projektityöntekijä) kustannusten jakamiseen. Hämeenkyrön osalta nämä kustannukset ovat arviolta noin 900 €.
Oheismateriaalina on keskusmallien esittely.
Taina Niiranen, sosiaalijohtaja, taina.niiranen@hameenkyro.fi
Perusturvalautakunta päättää, että Hämeenkyrön kunta lähtee mukaan Pirkanmaan perhehoitoyksikön laajentamishankkeeseen, jossa keskus laajenee henkilökohtaisen avun keskukseksi. Hämeenkyrön kunta sitoutuu ostamaan 1.1.2020 alkaen keskukselta henkilökohtaisen avun työantajamallin palveluita erikseen myöhemmin laadittavan sopimuksen mukaisesti. Tampereen kaupunki vastaa laajennetun keskuksen kokonaisuuden koordinoinnista. Keskuksen laajentuminen henkilökohtaisen avun palveluun on suunniteltu kustannettavaksi kuntien kesken palkkalaskelmaperustaisesti.
Hämeenkyrön perusturvalautakunta on päättänyt 25.9.2019 § 52, että Hämeenkyrön kunta lähtee mukaan Pirkanmaan perhehoitoyksikön laajentamishankkeeseen, jossa keskus laajenee henkilökohtaisen avun keskukseksi. Hämeenkyrön kunta on em. päätöksellä sitoutunut ostamaan keskukselta 1.1.2020 alkaen palveluita erikseen laadittavan sopimuksen mukaisesti. Tampereen kaupunki toimii keskuksen vastuukuntana. Vastuu henkilökohtaisen avun palvelutarpeen arviosta ja päätöksenteosta säilyy asiakkaan kotikunnalla. Keskus vastaa lakisääteisestä ohjauksesta ja neuvonnasta sekä henkilökohtaisen avun työnantajamallin palkanmaksusta.
Yhteistoiminnan edellytyksenä on, että Pirkanmaan alueella on käytössä yhteiset henkilökohtaisen avun kriteerit ja toimintakäytännöt. Keskus vastaa toiminnan jatkuvasta kehittämisestä, jotta palvelut olisivat jatkossakin yhdenvertaiset, laadukkaat ja vastaavat asiakkaiden palvelutarpeeseen, sekä kustannusten kasvua hillitsevät. Tiivistä yhteistyötä tehdään kuntien vammaispalvelujen kanssa.
Liitteenä olevissa kriteereissä ja työnantajamallin käsikirjassa kuvataan yksityiskohtaisesti yhteistoiminnan perusteet, sekä kunnan ja keskuksen välinen yhteistyö ja vastuut. Henkilökohtaisen avun työnantajamallin käsikirjan päivittämisestä vastaa jatkossa keskuksen ohjausryhmä, jossa on edustus jokaisesta kunnasta. Kuntien lautakuntiin toimintaohje viedään tilanteissa, joissa ohjeen muutos vaikuttaa oleellisesti asiakkaan asemaan ja/tai kunnan kustannuksiin.
Kriteerejä ja käsikirjaa on työstetty yhdessä kaikkien Pirkanmaan kuntien työntekijöiden kanssa. Keskuksen ensimmäisessä vaiheessa on keskitytty henkilökohtaisen avun työnantajanmallin käytäntöjen yhtenäistämiseen. Vuonna 2021 yhteistoiminta laajennetaan koskemaan myös henkilökohtaisen avun ostopalvelua ja palveluseteliä. Näistä sovitaan myöhemmin erillisillä sopimuksilla.
Työantajamallissa kaikkiin uusiin työsuhteisiin sovelletaan ja noudatetaan yleistä työlainsäädäntöä ja sen määräyksiä eli työsopimuslakia, työaikalakia, vuosilomalaki, työterveyslakia, sairausvakuutuslakia sekä tarvittaessa lakia lasten kanssa työskentelevien rikostaustan selvittämiseksi sekä muita soveltuvia lakeja. Lisäksi noudatetaan Pirkanmaan kuntien yhteistä työnantajan käsikirjaa. Henkilökohtaisten avustajien työnantajien liitto ry:n (Hetan) jäseniksi liittyvien työnantajien avustajien työsuhteisiin sovelletaan Heta-Tes:iä.
Kaikkien uusien avustajien tuntipalkka on Heta-Tes:in mukainen eli 10,70 euroa/ tunti ja palkkaa nostetaan automaattisesti Heta-Liiton prosenttikorotusten mukaisesti. Lisäksi kaikille avustajille korvataan Heta-Tes:in mukaiset työaikakorvaukset koskien ilta-, yö ja lauantailisiä. Vanhojen ennen keskuksen toiminnan aloittamista alkaneiden työsopimusten osalta työehdot tai tuntipalkka eivät muutu, vaan jatkuvat samanlaisina kuin tähänkin saakka.
Hämeenkyrössä muutoksia tulee ainakin seuraaviin käytäntöihin ja korvauksiin:
Avustajien perustuntipalkka on nykyisen 10,75 euron sijaan 10,70 euroa.
Lomaraha korvataan jatkossa vain Heta-liittoon kuuluvien työnantajien kohdalla. Lomaraha ei ole lakisääteinen vuosilomalain edellyttämä korvaus.
Avustajien ateriakulut työmatkan ajalta korvataan jatkossa vain Heta-liittoon kuuluvien työnantajien kohdalla.
Kokemusvuosilisät korvataan jatkossa vain Heta-liittoon kuuluvien työnantajien kohdalla.
Tilapäinen hoitovapaa korvataan jatkossa palkallisena (3 päivää) vain Heta-liittoon kuuluvien työnantajien kohdalla. Muille ei lapsen sairastuessa korvata vapaata palkallisena, mutta annetaan lain mukainen mahdollisuus neljän päivän vapaaseen.
Palkanmaksupäiviä on keskuksen toiminnan aloittaessa kaksi entisen yhden palkanmaksupäivän sijaan.
Työnantajan mahdollisuus syöttää avustajan työtunnit itse järjestelmään mahdollistuu.
Muutos tuntilistojen toimitusosoitteeseen sekä lomakorvausten ja pitämättömien lomien maksupäiviin.
Henkilökohtaisen avun keskukseen liittyvät asiat ja käytännöt tullaan esittelemään vuoden 2020 ensimmäisessä vammaisneuvoston kokouksessa vammaispalveluiden päällikön toimesta. Suunnitteilla on myös kuntien vammaisneuvostojen edustajien kutsuminen alkuvuonna 2020 Tampereelle tutustumaan henkilökohtaisen avun keskukseen.
Liittenä ovat henkilökohtaisen avun kriteerit, Pirkanmaan henkilökohtaisen avun keskuksen Työnantajamallin käsikirja 1.1.2020 ja sopimus Pirkanmaan henkilökohtaisen avun keskuksen toiminnan järjestämisestä yhteistoimintana 1.1.2020 alkaen.
Perusturvalautakunta päättää
hyväksyä liitteenä olevat Pirkanmaan maakunnallisen henkilökohtaisen avun työnantajamallin käsikirjan ja henkilökohtaisen avun kriteerit
hyväksyä yhteistoimintasopimuksen ja valtuuttaa sosiaalijohtajan allekirjoittamaan yhteistoimintasopimuksen
Tampereen kaupunki, vammaispalveluiden päällikkö Kyröjoki
Henkilökohtaisen avun kriteerit Pirkanmaa.pdf.pdf (pdf, 113 kt)
Henkilökohtaisen avun keskus Yhteistoimintasopimus liitteineen.pdf (pdf, 434 kt)
Henkilökohtaisen avun työnantajamallin käsikirja 1.1.2020 Pirkanmaa.pdf.pdf (pdf, 413 kt)
§ 77 Palvelusetelit erikoissairaanhoidon palveluissa
§ 78 Sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksut 1.1.2020 alkaen
§ 79 Omaishoidon tuen hoitopalkkiot 1.1.2020 alkaen
§ 80 Lasten perhehoidon sekä tukiperheiden ja tukihenkilöiden palkkiot ja kulukorvaukset 1.1.2020 alkaen
§ 81 Oikopolun kiinteistön vuokraaminen perusturvapalvelujen käyttöön
§ 83 Perusturvalautakunnan kokoukset 2020
§ 84 Viranhaltijapäätökset


Laki asumistukilain muuttamisesta 1032/1997 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1997 › 1032/1997
Valtioneuvosto vahvistaa vuosittain asunnon kohtuulliset enimmäisasumismenot neliömetriä kohden kuukaudessa sekä enimmäispinta-alat. Enimmäisasumismenoja vahvistettaessa voidaan ottaa huomioon asunnon sijainti, koko, ikä ja varustetaso. Enimmäis-pinta-aloja vahvistettaessa on otettava huomioon ruokakunnan koko, jolloin voidaan ottaa huomioon myös se, kuuluuko ruokakuntaan vammainen, jonka tilantarve tarvittavien apuvälineiden tai vammaisen hoidon vuoksi tarpeellisen henkilön johdosta on erityisen suuri.
Asumistuen hakija tai saaja on velvollinen ilmoittamaan kansaneläkelaitoksen paikallis-toimistolle kansaneläkelaitoksen määräämällä tavalla asumistuen myöntämiseksi tai tarkistamiseksi tarvittavat tiedot. Tuensaaja on myös velvollinen viivytyksettä ilmoittamaan 15 §:n 1 ja 4 momentissa tarkoitetuista olosuhteiden muutoksista. Kun asumistuki suoritetaan vuokranantajalle, vuokranantaja on saatuaan asiasta tiedon velvollinen ilmoit- tamaan kansaneläkelaitoksen paikallistoimistolle, jos tuen saajan oikeus pitää huoneistoa hallinnassaan päättyy tai hän muuttaa pois asunnosta, johon tukea on myönnetty. Ilmoituksessa tulee mainita vuokralaisen hallintaoikeuden päättymisajankohta ja asunnosta pois muuttamisen ajankohta.
EV 153/1997
2 §3 §7 §15 §19 §23 §25 §


Pöytäkirja 27.05.2020/Pykälä 124
Asianro 3386/14.05.02.02/2019
Lausunto Itä-Suomen hallinto-oikeudelle / Kaupunkirakennelautakunnan päätös 11.03.2020 §71 / Oikaisuvaatimus hulevesimaksusta / 297-17-16-10
Yksityishenkilö on valittanut kaupunkirakennelautakunnan päätöksestä 11.3.2020 §71 koskien oikaisuvaatimusta hulevesimaksusta kiinteistön 297-17-16-10 osalta. Päätöksessä lautakunta hylkäsi oikaisuvaatimuksen.
Itä-Suomen hallinto-oikeudelle jätetyssä valituksessa on vaadittu, että kiinteistölle 297-17-16-10 osoitettu hulevesimaksu on kumottava tai ainakin myönnettävä saman maksun vähennysperuste, mikä lain ja Kuopion käytännön mukaan on kuulunut muille saman kaltaisten kiinteistöjen omistajille. Valittajan mukaan Kuopion kaupunki on toiminut asiassa maankäyttö- ja rakennuslain ja Suomen perustuslain vastaisesti, kun se on hylännyt sille esitetyn täysin aiheellisen vaatimuksen. Valittajan mukaan kaupunki ei ymmärrä, että vesi voi luonnostaan valua vain alaspäin ja että lausunto, jossa todetaan, että kiinteistö 297-18-16-10 rajautuu kaupungin omistamaan katu- ja puistoalueisiin, joiden kuivatus on hoidettu kunnan hulevesijärjestelmällä, kuten hulevesiviemäröinnillä tai avo-ojilla on totuuden vastainen. Lisäksi valittajan mukaan tontilla on Kallaveden pinnan tasosta kadun tasoon yli 12 metriä ja näin ollen kiinteistö viettää voimakkaasti katurajaltaan kohti Kallaveden rantaviivaa, joten todellisuudessa voi valua vain suoraan Kallaveteen.
Itä-Suomen hallinto-oikeus on pyytänyt Kuopion kaupungilta lausuntoa kaikista valituksessa esitetyistä vaatimuksista ja niiden perusteluista sekä liittämään asiakirjoihin alkuperäisenä tai jäljennöksenä kaikki asiassa kertyneet asiakirjat. Lausunto on sekä tarvittavat liitteet on pyydetty toimittamaan 29.5.2020 mennessä.
Esitys Kaupunkirakennelautakunta toteaa, että valitus tulee hylätä ja kaupunkirakennelautakunnan 11.3.2020 § 71 pysyttää voimassa. Valittaja ei ole tuonut valituksessaan sellaista uutta asiaa esille, jonka vuoksi päätöstä tulisi muuttaa. Kaupunki toistaa 11.3.2020 § 71 päätöstään seuraavasti:
Kiinteistö 297-18-16-10 rajautuu osittain Kuopion kaupungin omistamiin katu- ja puistoalueisiin. Kiinteistö sijaitsee Kuopion kaupungin keskeisellä kaupunkialueella, Rahusenkankaan kaupunginosassa. Alueella sijaitsevien katujen ja puistojen kuivatus perustuu kunnan hulevesijärjestelmään, eli avo-ojiin ja hulevesiviemäreihin. Kuiviniementiellä on rakennettua hulevesiviemäriverkostoa. Maankäyttö- ja rakennuslaki (13 a luku) lähtee siitä, että hulevesien hallinnan hyödyistä nauttivat kaikki huleveden hallintajärjestelmän vaikutusalueella olevat kiinteistöt riippumatta siitä, onko kiinteistöä liitetty hulevesijärjestelmään. Hulevesimaksuilla katetaan kaikki hulevesijärjestelmän kustannukset sekä yleisten alueiden, kuten katujen ja puistojen kuivatus, eli järjestelmän kustannukset eivät perustu ainoastaan kiinteistöltä kertyviin vesiin.
Maankäyttö- ja rakennuslain (132/1999) 103 i§:n mukaan kunta vastaa hulevesien hallinnan järjestämisestä asemakaava-alueella. Kiinteistö 297-17-16-10 sijaitsee kunnan hyväksymällä kunnan hulevesijärjestelmän vaikutusalueella. Kuopion kaupungin hulevesimaksun määräytymisen perusteet (hulevesitaksa) ja hulevesijärjestelmän vaikutusalueet on olleet maankäyttö- ja rakennuslain mukaan julkisesti nähtävänä 15.10.-16.11.2018 välisenä aikana, jolloin asianosaisilla on ollut hallintolain mukaisesti mahdollisuus lausua mielipiteensä asiasta. Kaupunkirakennelautakunta on hyväksynyt hulevesimaksun määräytymisen perusteet ja hulevesijärjestelmä vaikutusalueet 12.12.2018 §238. Päätöksen mukaan kiinteistö 297-17-16-10 kuuluu kunnan hulevesijärjestelmän vaikutusalueeseen.
Kiinteistön 297-17-16-10 omistaja ei ole hakenut, eikä kiinteistölle näin ollen ole myönnetty maankäyttö- ja rakennuslain 103 f§:n mukaista vapautusta velvollisuudesta johtaa kiinteistön hulevedet kunnan hulevesijärjestelmään. Kiinteistön 297-17-16-10 omistaja ei ole myöskään kunnan ympäristösuojeluviranomaiselta hakenut, eikä kiinteistölle näin ollen ole myönnetty vesihuoltolain (119/2001) 10 §:n nojalla vapautusta liittämisvelvollisuudesta hulevesiviemäriin.
Kaupunkirakennelautakunnan 12.12.2018 päätöksen mukaisesti kiinteistön erityispiirteitä on mahdollista huomioida hulevesimaksussa. Kiinteistön erityispiirteitä ei huomioida automaattisesti, vaan kiinteistön omistajan on haettava sitä erikseen. Kaupunki varasi kiinteistön omistajalle 18.11.2019 mahdollisuuden antaa lisäselvityksiä hulevesimaksun mahdolliseksi huojentamiseksi. Kiinteistönomistaja ei toimittanut tarvittavia lisäselvityksiä määräaikaan 9.12.2019 mennessä, joten asia ratkaistiin ilman lisäselvityksiä. Näin ollen kaupunki ei ole toiminut lainvastaisesti ja syrjivällä tavalla muihin vastaavissa olosuhteisissa oleviin kiinteistöihin verrattuna.
Kiinteistön omistaja 4.2.2020 valitti kaupunkirakennelautakunnan päätöksestä 22.1.2020 §18 Itä-Suomen hallinto-oikeuteen. Kun asiakirja-aineistoa koottiin Itä-Suomen hallinto-oikeudelle, huomattiin, että tehdessään ko. päätöstä kaupunkirakennelautakunnan käytettävissä ei ole ollut kiinteistönomistajan jättämää oikaisuvaatimusta. Tämän vuoksi asia ratkaistiin uudelleen kaupunkirakennelautakunnassa. Kiinteistön omistaja oli toimittanut 4.2.2020 Itä-Suomen hallinto-oikeuden jättämässään valituksessa rakennusvalvontaviranomaisen hyväksymän asemapiirustuksen. Näin ollen hulevesimaksua koskeva oikaisuvaatimus tutkittiin tältä osin uudelleen. Asemapiirustuksesta ei kuitenkaan käynyt ilmi kiinteistön hulevesijärjestelmät eikä sitä, millä tavalla kiinteistöllä syntyviä hulevesiä käsitellään. Hulevesiviemärin puuttuminen ei oikeuta huojennukseen.
Hulevesimaksu, hulevesimaksun käyttöönotto sekä hulevesimaksua koskevan muistutuksen ja oikaisuvaatimuksen perusteella tehdyt päätökset perustuvat maankäyttö- ja rakennuslain säännösten soveltamiseen.
Kaupunkirakennelautakunta katsoo, että asiasta tehty valitus tulee perusteettomana hylätä. Valittajan osalta vuoden 2018 hulevesilasku on hyvitetty ja perintätoimet tällä tavoin katkaistu valitusprosessin ajaksi. Tämän vuoksi uusi vuotta 2018 koskeva hulevesilasku lähetetään valittajalle, kun hallinto-oikeus on ratkaissut asian.
Itä-Suomen hallinto-oikeuteen toimitetaan lausunnon liitteenä valituksenalaisen päätöksen perusteena olevat jäljennökset asiakirjoista luetteloituna seuraavasti:
− Hulevesilasku 5.4.2019
− Mallilasku 26.3.2019
− Hyvityslasku 23.4.2019
− Hulevesilasku 6.2.2020
− Hyvityslasku 28.2.2020
− Muistutus hulevesimaksusta, sähköposti 11.4.2019
− 3386/2019-2 - Selvityspyyntö hulevesimaksuun / 297-17-16-10, sähköposti 8.11.2019 liitteineen
− Vastine selvityspyyntöönne 11.11.2019 koskien hulevesien hallintaa kiinteistöllä 297-17-16-10, sähköposti 7.12.2019
− Kunnossapidon asiantuntijan päätös 17.12.2019 hulevesimaksusta tehdyn muistutuksen johdosta / 297-17-16-10, §349/2019
− Oikaisuvaatimus päätökseen (17.12.2019), joka on tehty hulevesimaksusta tehdyn muistutuksen johdosta, sähköposti 3.1.2020
− Ote kaupunkirakennelautakunnan päätöksestä 22.1.2020 §18 koskien oikaisuvaatimusta hulevesimaksusta / 297-17-16-10
− Itä-Suomen hallinto-oikeuden lausuntopyyntö 5.2.2020 ja valitusasiakirjat
− Lausunto 25.2.2020 Itä-Suomen hallinto-oikeus, 00243/20/4199
− Ote kaupunkirakennelautakunnan päätöksestä 11.3.2020 §71 koskien oikaisuvaatimusta hulevesimaksusta / 297-17-16-10
3386/2019 Itä-Suomen Hallinto-oikeuden Lausuntopyyntö / muistutus hulevesimaksuun / 297-17-16-10
3386/2019 Valitusasiakirjat (00877/20/4199)
3386/2019 Asiakirjat 00253/20/4199


text:
Amatööri porno HD - Videoita, Karvainenupskirt - clogla.com
Amatööri porno HD - Videoita, Karvainenupskirt
Mit tss tilanteessa pitisi oikein tehd. Sen ymmrrn, ett pit antaa hnelle omaa aikaa nyt, mutta onko antaa thn Amatööri porno HD - Videoita apuja, ett miten esimerkiksi saisin hnet Amatööri porno HD - Videoita tuosta pettmisest vaikka se on kipe asia. Millekkn parisuhdeterapeutille hn ei suostu lhtemn. Vaisto ja aikaisempi kokemus sanoo, ett tss ky viel hyvin kunhan hn saa aikaa, mutta sydmmess on kuitenkin pieni pelko, ett Busty young lesbot soittaa puuskittain jos hn lhtee.
Nainen sanoi kuitenkin, ett hnen on itsekkin vaikea Amatööri porno HD - Videoita ilman minua ja olla hempeilemtt minulle, mutta pakko jotta hn voi rauhassa pohtia. Se hnen hyvn yn toivotuksensa mit hn yleenskin tekee, nuo puheet ettei hn ole menossa mihinkn ja tuo, ett hnen on vaikea olla ilman minua niin mielestni kuitenkin kertovat siit, ett hn haluaisi olla kanssani, mutta hnen tunteensa ja pns on pahan olon takia nyt hieman sekavassa tilassa. Olemme kyneet pariterapiassa muutaman kerran noin vuosi sitten.
Hetkeksi tilanne muuttui, mutta muutaman viikon jlkeen kaikki palasi Karvainenupskirt vanhaan kuvioon. Olen kynyt terapeutilla juttelemassa mys yksin.
Hnen mielestn minun toimintatapojen muuttaminen ei yksin auta ja hnen mielestn mieheni kyttytyminen on henkist vkivaltaa. Nyt pohdin kovasti, pitisik erota ja rakentaa oma elm ilman turhia odotuksia. Vai jd thn liittoon, unohtaa omat toiveet ja tarpeet ja el yht onnettomana ja surullisena kuin thnkin asti. Tilanne on minun mielest sietmtn ja vaikuttaa suuresti minun fyysiseen ja henkiseen terveyteen. Min olin antanut pettmisen anteeksi, mutta hn ei ollut viel antanut itselleen sit anteeksi ja sanoi, ett Karvaiset jalat Sukupuoli porno napa HD videot olisi syyt hnelle lhte.
Min sanoin, ett ei ole sill olen antanut anteeksi ja ;orno intti tuota, ett hn ei ole Karvainenupskirt ja ei toista pet jos rakastaa. Min sanoin, ett jotkut pettv vaikka rakastaa jos on esimerkiksi vanhoja tunteita Viceoita kohtaan (hnell oli ollut). Ex ei ole en kuviossa mitenkn ja nainen oli aikaisemmin vittnyt hyvksyneens Videotia asian, mutta Amatööri porno HD - Videoita nyt, ett aihe oli niin kipe ettei hn ollut kyennyt puhumaan siit kanssani viimeisimmn keskustelun jlkeen.
Hn mynsi mys, ett on syyttnyt itsen tmn ajan ja syytt edelleen eik tied kauan kest kun hn antaa itselleen anteeksi tai antaako ikin. Min sanoin, ett se vaatii aikaa, mutta min kyll jaksan Venäjän porno, Dildo, Kauniit tytöt enk tuomitse hnt siit ja olen jo aiheesta pssyt yli.
Inttminen jatkui edelleen. En ole 100 varma tunteistani miestni kohtaan. Mietin, ett osittain se voi johtua sitoutumisen pelosta. On helpompaa pit toinen kdenmitan pss, kuin todella avata sydmens ja antaa mahdollisuus rikkoa se. Kuuntelen ahdistuneena, kun tuttuni puhuvat siit oikeasta, ja siit, Vodeoita sen vain tiet kun on oikean ihmisen kanssa. Min en tied. Meill oli aikalailla erilliset elmt harrastuksineen, rahoineen ja ystvineen, kunnes saimme lapsen.
Minusta tuntui, ett miehell ystvt, harrastukset ja rahat jivt, mutta itse olen luopunut lapsen jlkeen kaikesta. Lapsi ei vlttmtt ole Vidsoita vaativa, mutta olen itse ollut alusta saakka Karvainenupskirt itseni kohtaan. Olen vsynyt, ja en koe miehen ymmrtvn minua Katso seksikkäitä teinejä nussimassa 4pig! - Sivu 1018 tasolla.
Henna oli heittnyt takkinsa pois ja min Kauneus, Kangas, Latina - onlain - porno hnelt topin, jonka alta paljastuivat spt Vdieoita b-kuppiset rinnat, joiden nnni olivat tyntymss mustien pitsirintsikoiden lpi. Avasin rintsikat ja nostin Hennaa samalla itse kumartuen nuolemaan nnnej jntevll kielellni. Henna huohotti jo melko kovaan neen ja hnen Amatööri porno HD - Videoita oli suunnilleen samaa luokkaa kuin satasen aiturilla maailmanenntysjuoksun jlkeen.
Nykin nnnej hellsti hampaillani ja Hennan huohotukseen sekottui jo pleasantteja huokauksia. Kysyin tytlt ett kuuluuko hnen ymmrrykseens Vidfoita tietoisuuteensa sana kuusysi ja sen merkitys. Tytt huokaisi jotain Amatööri porno HD - Videoita nykksi samalla tunkien kaulaansa ja korvaansa suuni eteen.
Hn vaati ett tunkisin kieleni korvaansa, koska siit saa niin ihanat kicksit. Tiesin ett tytt HDD ja antaisi tehd tss vaiheessa mit vaan, mutta en halunnut mitn suoraa toimintaa. Koulu oli hiljentynyt, ovi varastoon kiinni ja kummallakaan ei ilmeisestikn mihinkn kiire, siis Vireoita homma juuri niin hitaasti kuin kumpikin vhnkn malttaa. Nuolin ja kuolasin Hennan korvaa Videoiat hnen hengityksens oli todella jotain muuta kuin rasittavalla liikuntatunnilla.
Tungin kttni samalla tytn housuihin ja pieniin stringeihin. Henna puristeli mys kyrpni kuitenkin selvsti siten, ett ei oikein tiennyt miten siihen tarttuisi. 1 pieni kuppi espressoa tai vahvaa pikakahvia. Esimerkiksi 2 rkl steviaa ja 2 rkl palmusokeria. Tuloksista nkyy, ett kertomista peltn. On trke, ett mielenterveyden haasteet voidaan ottaa tyyhteisss puheeksi. Ne Amahööri kaikkia ihmisi, sanoo Mielenterveyden keskusliiton kehitysjohtaja Heini Kapanen.
Kapasen mielest typaikoilla pitisi voida puhua vaikeistakin asioista avoimesti. Tyantajilla Karvainenupskirt olla tarpeeksi keinoja tukea esimerkiksi sairaslomalta tihin palaavia. Vinkki: Lis halutessasi vaniljaa tai muita mausteita. Voit mys korvata banaanit marjoilla, mangolla, melonilla tai prynill. Mys sulattamattomat pakastemarjat ja hedelmt Amatööri porno HD - Videoita, jos kytt tehosekoitinta tai blenderi haarukalla sekoittamisen sijaan.
Valmista muotisuunnittelija Mert Otsamon proteiiniherkku. Naudanliha tarjoaa kuntoilijalle muutakin kuin pelkn grillauselmyksen.

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
ISO 20000 tilintarkastajille Koulutuskurssit ja sertifiointi - ITS Tech School
ISO 20000 tilintarkastajille
ISO 20000 tilintarkastajille koulutuksessa Gurgaonissa
ISO 20000 tilintarkastajille sertifiointikustannukset Gurgaonissa
Institute for ISO 20000 tilintarkastajille gurgaonissa
ISO 20000 tilintarkastajille Gurgaonissa
ISO 20000 tilintarkastajien sertifikaatille Gurgaonissa
ISO 20000 tilintarkastajien kurssille Gurgaonissa
Paras ISO 20000 tilintarkastajien koulutukseen verkossa
ISO 20000 tilintarkastajien koulutukseen
ISO 20000 tilintarkastajille Koulutuskurssit ja sertifikaatit
Asiakkaat vaativat, että heidän (sisäiset tai ulkoiset) IT-palveluntarjoajat voivat todistaa pystyvänsä tarjoamaan vaaditun palvelun laadun ja tarjoamaan asianmukaiset huoltoprosessit paikoilleen. ISO / IEC20000 on prosessien pohjalta kansainvälisesti tunnustettu tietotekniikan palveluhallinnon standardi, määrittelee palveluntarjoajan vaatimukset suunnitellakseen, toteuttaakseen, toteuttaakseen, käyttämään, seuraamaan, tarkastamaan, ylläpitämään ja parantamaan tekstiviestiä. Vaatimuksiin kuuluu palvelujen suunnittelu, siirtyminen, toimittaminen ja parantaminen sovittujen palvelujen vaatimusten täyttämiseksi.
ISO / IEC20000-sertifikaatti myönnetään rekisteröityjen sertifiointielinten tekemien tarkastusten jälkeen, joilla varmistetaan, että palveluntarjoaja suunnittelee, toteuttaa ja hallinnoi IT-palvelujärjestelmää standardin vaatimusten mukaisesti. ISO / IEC 20000 Auditor -kurssin tarkoitus on riittävän ymmärrettävyys ITSM: stä yleisesti ja ISO / IEC 20000 -standardin sisällön ja vaatimusten tuntemus standardin mukaisten auditointien suorittamiseksi.
Kurssi kattaa standardin toisen painoksen (ISO / IEC 20000-1: 2011), joka kumoaa ja korvaa ensimmäisen painoksen (ISO / IEC 20000-1: 2005).
Jotkut tärkeimmistä eroista ovat seuraavat:
tarkempi kohdistaminen ISO 9001: ään
tarkempi kohdistaminen ISO / IEC 27001iin
terminologian muutos vastaamaan kansainvälistä käyttöä
selvennetään muiden osapuolien ylläpitämien prosessien hallintaa koskevia vaatimuksia
tekstiviestien laajuuden määrittelyvaatimusten selventäminen
selvennetään, että PDCA-menetelmää sovelletaan SMS: ään, mukaan lukien palvelunhallintaprosessit ja palvelut
uusien vaatimusten käyttöönotto uusien tai muuttuneiden palvelujen suunnittelussa ja siirtyessä
Opiskelijat, jotka ovat osallistuneet tähän kurssiin, ovat sopivasti valmiit ottamaan käyttöön ISO / IEC 20000 Auditor-sertifiointitesti.
ISO 20000: n tavoitteet tilintarkastajille
Opintojakson päätyttyä opiskelija ymmärtää ITSM: n periaatteet ja ISO / IEC 20000 -standardin vaatimukset, miten sitä käytetään tyypillisessä IT-palveluntarjoajaorganisaatiossa yhdessä sertifiointijärjestelmän keskeisten osien kanssa.
Erityisesti opiskelija ymmärtää:
ISO / IEC 20000 taustalla
1: n, 2: n, 3: n ja 5: n soveltamisala ja tarkoitus ISO / IEC 20000 ja miten niitä voidaan käyttää tarkastuksen ja sertifioinnin aikana
Käytetyt avainsanat ja määritelmät
ITSM: n yleiset periaatteet
ISO / IEC 20000-1: n rakenne ja soveltaminen
ISO / IEC 20000-1 -vaatimukset
Sovellettavuus ja soveltamisalan määrittelyvaatimukset
Sisäisten ja ulkoisten tarkastusten tarkoitus, niiden toiminta ja niihin liittyvä terminologia
APMG-sertifikaatin toiminta
Suhde parhaisiin käytäntöihin ja niihin liittyviin standardeihin - erityisesti ITIL®, ISO 9001 ja ISO / IEC 27001
Tarkoitettu yleisö ISO 20000 -tilintarkastajien kurssille
Sisäiset tarkastajat ja asiantuntijoiden neuvonantajat palveluhallinnossa
Tilintarkastajat, jotka haluavat suorittaa ja johtaa Palvelunhallintajärjestelmän (SMS) sertifiointitarkastuksia
Projektin johtajat tai konsultit, jotka haluavat hallita tekstiviestin tarkastusprosessia
Henkilöt, jotka vastaavat tietotekniikkapalvelujen vaatimustenmukaisuudesta organisaatiossa
Tekniset asiantuntijat, jotka haluavat valmistautua SMS-tilintarkastustoimintoon.
ISO 20000: n auditoijien sertifikaatin edellytykset
ISO / IEC 20000: n perustavanlaatuinen käsitys ja kattava tietämys tilintarkastusperiaatteista.
§ 1Johdanto ja standardin tausta
§ 2IT-hallinnan periaatteet
§ 3ISO / IEC 20000-sertifiointijärjestelmä
§ 4ISO / IEC 20000 -standardin sisältö
§ 5Miten työkalut tukevat sertifikaattia?
§ 6Sertifioinnin ja sovellettavuuden määritelmä

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6


Kissarsuummik taarsiineq | AUA
Kissarsuummik taarsiineq
Kissarsuummik taarsiineq – taarsiinermut apeqqut
Igaffippit nutarteriffigineqarnerani kissarsuutivit innaallagiatortup taarserneranut atatillugu Illuutileqatigiip akiliutigineqartussatut piumasarisaasa ilaannakortumik matussusernissaannut atugassatut taarsiissutisiassannik unitsitsinera naammagittaalliuutigisat ineqarneq pillugu maalaaruteqartarfiup 19. september 2011 suliaraa imatullu aalajangiilluni
Ilit kissarsuutivit innaallagiatortup nutaamik taarserneranut atatillugu aningaasartuutit kimit akilerneqarnissaannut tunngatillugu ineqarneq pillugu maalaaruteqartarfik isummerfiginninnissamut pisinnaatitaaffeqanngilaq, pissutigalugu aserortut aserornerat attartukkap atortullu tassaniittut nalinginnaaasumit allaasumik atorneqarnerannik pissuteqartumik aserorsimammata, taamaattumillu aserortut inissianik attartorneq pillugu peqqussummi § 45-p avataqaniillutik.
Taarsiissutisiassavit 1.800,00 koruuniusut tigunissaannut pisinnaatitaavutit.
Tamanna imatut paasineqassaaq Illuutileqatigiit aningaasanik taakkuninnga uninngatitsinissaminut pisinnaatitaanngitsoq.
• Inissiaatileqatigiiffiup B-illu akornanni inissiamik attartornermut isumaqatigiissut, atsiorneqartoq qaammat august 2001.
• Kissarsuummik innaallagiatortumik ikkussinermi sullisinermit pisassarisat allagartaat suliffeqarfimmit El-imeersoq , ulloqartoq 23. oktober 2009.
• Kissarsuutip innaallagiatortup ikkunneranut akiligassat akilerneqarnissaat pillugu Inissiaatileqatigiiffimmit B-imut allakkat 11. november 2009 ulloqartut.
• B-ip kissarsuutip innaallagiatortup ikkunneranut aningaasartuutit akileqquneqarnerat pillugu naammagittaalliuutaa Inissiaatileqatigiiffimmut 17. november 2009 nassiunneqartoq.
• Inissiaatileqatigiiffimimit kissarsuutip innaallagiatortup ikkunneranut atatillugu akiligassat B-imit akilerneqarnissaat pillugu tuavisaarut 9. december 2009 ulloqartoq.
• Kissarsuutit innaallagiatortut taarsersornerinut taartisiassat pillugit allakkiaq 7. marts 2011-meersoq.
• T-imit taartisiassanik uninngatitsineq pillugu O-mut qarasaasiaq atorlugu allakkat 7. marts 2011-meersut.
• B-ip inissiaatileqatigiiffiullu akornanni taartisiassat tunniunneqarnissaat pillugu qarasaasiaq atorlugu allaffigeqatigiinneq.
• Qaraasiaq atorlugu allakkatigut Inissiaatileqatigiiffiup “kissarsuummut tunngasumik” “aamma” igaffimmut tamarmut tunngasumik ularussinera pillugu B-ip inooqatigisaatalu naammagittaalliuutaat.
• Inissiaatileqatigiiffiup ulloq 11. marts 2011 suliaq pillugu B-imut nassuiaataa.
• Suliap ingerlanera pillugu Inissiaatileqatigiiffiup ineqarneq pillugu maalaaruteqartarfimmut nassuiaataa 10. august 2011-meersoq.
Oqaatigineqarpoq illit inissiamut Q, 39XX by ulloq 14. august 2001 nuuttutit.
Ulloq 16. oktober 2009 kissarsuutit innaallagiatortoq taarserneqarpoq. Taarsiinermut aningaasartuutit inissiaatileqatigiiffimmit akilerneqarput.
Ulloq 23. oktober 2009 aammaarlutit kissarsuutit innaallagiatortoq taarserneqarpoq. Tamatumunnga piussutaavoq kissarsuut ullormi 16. oktober 2009 ikkunneqartoq ikuallassimammat. Ikuallannermut pissutaasimavoq illit kissarsuut ikissimagakku poortuutit kissarsuutillu atornissaanut ilitsersuut il. il. kissarsuutip iluaniittut peeqqaarnagit.
Aningaasat pisassat allagartaat 11. november 2009 ullulerneqartoq atorlugu Inissiaatileqatigiiffiup kissarsuut ikkunneralu akileqquai, aningaasallu amerlassuseqarput 5.355,00 koruuninik.
Illit inooqatigisallu kissarsuutip akilernissaa pillugu ulloq 17. november 2009 naammagittaalliuuteqarpusi.
Naammagittaalliuutinni allapputit kissarsuutip ulloq 16. oktober 2009 tunniunneqarnerani oqarfigineqarsimallutit kissarsuut ikkunneqarpat nal. akunnera ataaseq ikumatissagit, taamaaliortinnalli kissarsuutip iluaniittut pappiaqqat ilitsersuutillu peeqqaassagitit. Ikereernerata kingorna kissarsuummit pujoq anialersimavoq kinguninnguagullu qaartoqarluni, taamalu kissarsuut ikuallalerluni. Oqaatigaat qatserisartut oqaatigigaat kissarsuutip iluaniissimasoq soorlu kigutit qaqorsaataata puuatut ittoq maqittagaq, taannalu
kissannermigut qaarsimasoq. Allapputit kissarsuutip ikinnginnerani iluamik sukumiisumik ilitsersorneqarsimanngitsutit.
Kissarsuut misilillugu salikkaluariarlugu ajormat nutaamik taarserneqarpoq. Naammagittaalliuutinni allapputit Inissiaatileqatigiiffimmiit ilisimatinneqarsimanak kissarsuut nutaaq akilissagit. Taava akileqquneqarneranut isumaqataannginnavit akiligassap allagartaa Inissiaatileqatigiiffimmut utertippat.
Inissiaatileqatigiiffiup naammagittaalliuut ineqarneq pillugu maalaaruteqartarfimmut ingerlateqqissimanngilaa.
Allakkatigut 9. december 2009 ullulerneqartutigut kissarsuutip ilinnit akilerneqarnissaa tuavisaarutigineqarpoq. Tassunga atatillugu qisuariaateqanngilatit.
2011-mi upernaakkut igaffiit nutarsartippat tassungalu atatillugu taartisiaqartussallutit 1.800,00 koruuninik, tassa kissarsuummik atuisinnaanngikkallarninnut taartisiat.
Ulloq 9. marts 2011 inissiaatileqatigiiffiup ilisimatippaatit taartisiassatit tunniunneqarsinnaanngitsut, inisiaatileqatigiiffimmut akiitsoqarnerit pissutigalugu, taakkulu akiitsut amerlassuseqarlutik ullormi 23. oktober 2009 kissarsuutip nutaamik taarseneqarnerani aningaasartuutit nalingingik.
Ulloq 9. marts 2011 qarasaasiaq atorlugu allakkatigut illit inooqatigisallu taarsiissutisiassat unitsinneqarnerat pillugu naammagittaalliuuteqarpusi, tassani illit oqaatigalugu naatsorsuutigisimallugu suliaq kissarsuummut tunngasoq naammassisimassasoq, pissutigalugu 2009-imili Inissiaatileqatigiiffik kingullermik tusarfigisimagakku. Tamatumunnga ilanngullugu Inissiaatileqatigiiffik qinnuigaat pisumut tunngasut marluk immikkut tamaasa naliliivigeqqullugit, taamalu taartisiassat illit konto-nnut ikeqqullugit.
Allakkatigut 11. marts 2011 ullulerneqartutigut Inissiaatileqatigiiffik naammagittaalliuutinnut akissuteqarpoq. Inissiaatileqatigiiffik ataatsimut eqikkaalluni pisut ingerlasimanerat allaaseraa ilanngullugulu oqaatigalugu kissarsuut nutaaq akilinngittuarsinnarakku taartisiassat ikineqarsinnaanngitsut. Kiisalu innersuussutigineqarpoq inissiaatileqatigiiffiup tusarfigisimanngikkaatit piffissami oktoberip naaneranit 2009 marts 2011 tungaanut.
Inissiaatileqatigiiffiup ulloq 10. maj 2011 ineqarneq pillugu maalaaruteqartarfik suliap ingerlasimanera pillugu nassuiaateqafigaa.
Inissiaatileqatigiiffiup ilaatigut innersuussutigaa attartortoq isumaqarsimammat kissarsuut akiligassarinagu, kissarsuut ikitsinnagu poortuutikut ilitsersuutillu il. il. kissarsuutip iluaniittut peeqqaarnissaat pillugu ilitsersorneqarsimannginnini pissutigalugu, taamalu tamatumunnga tunngatillugu aalajangiusimallugu kikkulluunniit silatusaartumik iliuuseqartarmata, tassa atortorissaarutit matumani kissarsuutit innaallagiartortut ikitsinnagit soorlu qinnernik qasungasunik misissuillutik, ilitsersuutit atuarlugit, kissarsuutip iluani pappiaraqarnersoq misissueqqaartarlutik. Inissiaatileqatigiiffik ulloq 9. december 2009 ineqartup akiligassai pillugit tuavisaarivoq kingornagulu ineqartup akiligassai allaffiffornikkut aaqqissuussinerup iluani nalunaarsorlugit.
Inissiaatileqatigiiffiup ineqartup kissarsuummut innaallagiartortumut akiligassai aalajangiusimavai, pissutigalugu kissarsuutip piniarneqarnerani ineqartoq ilisimatinneqarsimammat kissarsuut ineqartup nammineq akiligassarissagaa tassungalu atatillugu attartortup nammineq mianersuaalliorneragut kissarsuummi ikuallaneq pilersimammat. Inissiaatileqatigiiffiup aammattaaq aalajangiusimavaa taartisiassat attartortumut tunniunneqarsinnaanngitsut attartortoq Inissiaatileqatigiiffimmut akiligassaarutsinnagu. Taamaammat taartisiassat akiligassanut matussutigineqarput.
Inissianik attartorneq pillugu Inatsisartut peqqussutaanni nr. 2-mi, 12. maj 2005-imeersumi § 45, imm. 1 malillugu Namminersornerullutik Oqartussat kommunillu inissiaataanni attartortittakkani illuutit attartortitallu isumannaatsumik aserfallatsaaliorneqarnissaasa isumagineqarnisaa attartortitsisup pisussaaffigaa.
Peqqussummi pineqartumi § 45, imm.2 malillugu avammut kuuffinnut, kiassarnermut, innaallagissamut, gassimut imermullu teknikkikkut atortulersuutit tamarmik pitsaasuutinneqassapput atorsinnaasuutinneqassallutillu. Taamatuttaaq innaallagissamut ikkuffiit, iikkiussat, matserfiit, kiassaatit, ruujorit, sikaaviit aalaakkaasut, illup iluani atortut il. il. aserfallatsaalissallugit attartortitsisup pisussaaffigai. Nungullarnikut pisoqalisullu ajorseriaatsit kingunerisaannik ima akulikitsigisumik isumagineqartassapput nutarterinerit iluarsaassinerillu illuutit attartorneqaartullu pissusissaat eqqarsaatigalugit pisariaqartitsinerit malillugit suliarineqartassallutik.
Peqqussummi pineqartumi § 48, imm. 1, oqaaseqatigiit siulliit malillugit attartortup attartorneqartoq isumannaatsumik paarissavaa, ajoqusikkanullu attartortup nammineq, attartortup inoqutaasa allalluunniit attartortup attartorneqartumut isersinnaatitaasa isumannartumik pissusilersornerisigut ajoqusersimasaannut taarsiinissamut attartortoq akisussaavoq.
Peqqussummi pineqartumi § 84, nr. 2 malillugu ineqarneq pillugu maalaaruteqartarfiup attartortut maalaarutaat makkununnga tunngasut suliarisarpai:
Ineqarneq pillugu maalaaruteqartarfik isumaqarpoq ineqarneq pillugu maalaaruteqartarfiup kina kissarsuummut innaallagiatortumut akiliuteqassanersoq isummerfigissallugu pisussaanngitsoq, pissutigalugu kissarsuutip nalinginnaanngitsumik atornerata kingunerisaanik ajoquserneq pisimammat.
Taamatut naliliinermut tunngaviuvoq attartorneqartup iluata aserfallatsaaliorneranut akisussaaffimmik agguataarineq attartorneq pillugu peqqussummi § 45, imm. 2-mi aamma imm. 3-mi (attartortitsisoq) takuneqarsinnaammat, aalajangersagaq taanna malillugu ineqarneq pillugu maalaaruteqartarfik pisinnaatitaaffeqarluni, tak. § 84, imm. 2. Attartortitsisoq tunngaviatigut – aamma suliaq manna pillugu – tak. § 45, imm. 2 aamma imm. 3 – attartukkap kissarsuutaanut taassumalu attartortup attartukkamik nalinginnaasumik atuinerata kingunerisaanik taarserneranut akisussaavoq.
Taamaalilluni ineqarneq pillugu maalaaruteqartarfik tunngaviatigut attartukkap § 45 malillugu, tak. § 84, qanoq issusia aserfallatsaalineralu pillugit isummernissamut pisinnaatitaavoq.
Akisussaassuseqarneq pillugu malittarisassap pingaarnerup (aamma aningaasanut tunngasuni) atuutinngitsoornissaanut aalajangersagaq tassaavoq § 48, imm. 1. Aalajangersakkap taassuma oqaatigisaa tassa aalajangersagaq taanna pisuussuteqarnermut tunngatillugu naleqqussagaasoq, taanna malillugu attartortoq illersorneqarsinnaanngitsumik pissusilersornerup kingunerisaanik aserukkanut/innarlikkanut aalajangersimasunut aningaasat tungaasigut akisussaatinneqartussaalluni.
Attartukkap qanoq innera aserfallatsaalineqarneralu pillugit suliamut tunngatillugu ineqarneq pillugu maalaaruteqartarfik isumaqarpat aseruineq/innarliineq aalajangersimasoq attartortup attartukkamik nalinginnaasumik atuineratut isigineqarsinnaanngitsoq, ineqarneq pillugu maalaaruteqartarfik suliamut attuumassuteqarunnaassaaq, tassani innersuussutigalugu apeqqutip pineqartup inissianik attartorneq pillugu peqqussummi § 48 malillugu paasiniagassaanera, taamaalilluni aalajangersagaq taanna malillugu ineqarneq pillugu maalaaruteqartarfik pisinnaatitaaffeqarani.
Tamatumunnga peqatigitillugu ineqarneq pillugu maalaaruteqartarfik isumaqarpoq taartisiassat 1.800,00 koruuniusut piffissami kissarsuummik atuisinnaanngiffinni pissarsiarinissaannut pisinnaatitaasutit.
Naliliinermi tamatumani ineqarneq pillugu maalaaruteqartarfiup pingaarutilittut isigaa igaffinnik nutarsaaneq § 45, imm. 2-mi pineqarmat. Taartisiat igaffippit nutarsarneranut atatillugu attartortitsisup tungaanit persaqusersugaanerpit kingunerai.
Ineqarneq pillugu maalaaruteqartarfik kiap kissarsuut nutaaq akilissaneraa pillugu apeqqummut isummerfiginninnissamut pisinnaatitanngilaq, pissutigalugu apeqqut inissianik attartorneq pillugu peqqussummi § 45-p avataaniimmat.
1.800,00 koruuninik taartisinissamut pisinnaatitaavutit. Taamaattumik Inissiaatileqatigiiffik pisussaavoq aningaasat ilinnut tunniutissallugit.
Inissianik attartortitsisarneq pillugu Inatsisartut peqqussutaanni nr. 2-mi, 12. maj 2005-imeersumi kingusinnerusukkut allannguuteqartinneqartumi § 86, imm. 7 malillugu ineqarneq pillugu maalaaruteqartarfiup aalajangiineri allaffissornikkut aqutsinermi oqartussaasunut allanut suliassanngorteqqinneqarsinnaanngillat. Attartortitsisup attartortullu akornanni saqitsaassutaasup eqqartuussivimmut suliassanngortinneqarnissaa kissaatigineqarpat, attartortitsisumik eqqartuussivimmut aqqeqqusissut eqqartuussivimmut tunniunneqassaaq. Tamanna aamma atuuppoq attartortitsisup allaffisornikkut piginneqartigiiffianiit allakkanik nassiussuisoqarsimagaluarpalluunniit.
Ineqarneq pillugu maalaaruteqartarfiup aalajangiineri Namminersornerullutik Oqartussanit kommuninillu, inissianik attartortitsisunit pinngitsoorani malinneqassapput. Namminersornerullutik Oqartussat kommunilluunniit avataaniit allaffissornikkut aqutsisumik isumaginnittuutitaqarpata, maalaaruteqartarfiup aalajangiineri aamma taakunannga pinngitsoorani malinneqassapput, tak. inissianik attartortitsisarneq pillugu Inatsisartut peqqussutaanni nr.2 -mi, 12. maj 2005-imeersumi § 86, imm. 6.
Nunatta Eqqartuussiviani ilitsersuinermut immikkoortortaqarfik oqarasuaatikkut saaffiginninnnernut ammasarpoq sisamanngornerni nal. 14-15. Oqarasuaat 36 80 00.


text:
720 HD - videoFetissi porno jalat - photogolfballsfast.com
720 HD - videoFetissi porno jalat
MammaN jslat nin: Aah. Minullakin olisi haaveissa kasvattaa jotain. Viilipurkkeja on jo valmiina :) Toisaalta en oikein tied miten ja koska, mutta ajatuksissa on. Sinulla on siell niin ihanaa. Viljelyksisi kunnioittavaa Neroa myten. Kyllps sinulla on jo vihre. En olekaan ennen kokeillut sellerin kasvatusta noin. Lisvalo on kyll tarpeellinen thn aikaan nukkuva anaali - 1 XXX Tube hieman kasvien valon kaipuuta.
Ihanan vehre. Katselin itsekin juuri tuota samaa kasvivaloa ja olen pohtinut videoFetossi se olisi hyv, ja raaskisi sellaisen hankkia. Entuudestaan on kaksi pienemp kasvivaloa, mutta tuo olisi hyv kun saa isommalle alalle.
Kiitos vinkist. :) Oli alkutalvi, lunta ei ollut 720 HD - videoFetissi porno jalat, vett satoi ja oli pime.
Heidi oli kutsunut ern opiskelukaverinsa meille vieraaksi. Se kaveri oli ers Matti, johon olimme trmnneet viime kesn jxlat ja sopineet, ett hn tulisi joskus kyln. Matti oli mukava mies, ja viime kesnkin oli juttua riittnyt. Hn oli tulossa Tampereelta asti, joten ykyln piti ja,at. Suunnittelimme, pitisik pyyt muitakin kavereita lhistlt kymn, mutta emme sitten jaksaneet alkaa soitella. Menimme sitten uudelleen yrittmn nukkumaanmenoa. Matti valitteli, kun hnell 720 HD - videoFetissi porno jalat ollut vaihtokalsareita, ett joutuu sitten nukkumaan munasillaan.
Heidi naurahti siihen, ett voimmehan me sen verran tasoittaa, ett nukumme kaikki nakuina.
Punkrockin esimuotoja ja edellkvijit lytyy jo 1960-luvun rockmusiikista (esimerkiksi The Who, amerikkalainen garage rock, The Stooges, Velvet Underground, MC5 sek muut proto-punk-yhtyeet). Vastaavasti punk-liikkeen kaltaista asennoitumista yhteiskuntaa kohtaan esiintyi 1960-luvun protesti- ja Saksan porno ja kuvia äiti Panee poikaa radikaaleimmassa pss.
Suomen 1960-lukulaisissa underground-piireiss muun muassa Suomen Talvisota 19391940 -ryhmn on sanottu ennakoineen punkin auktoriteettivastaista ja provosoivaa henke. Samin muuttuneet tykuviot on ollut minulle se kaikista suurin kuormitus. Kuulostaa ehk tyhmlt, ett kehitn itselleni ongelmaa jonkun toisen ihmisen asioista, mutta nin se vain 720 HD - videoFetissi porno jalat. En kertakaikkiaan osaa nukkua yksin.
Kotonaolo on vsyttv, uuvuttavaa, ahdistavaa ja tyls. Joka ilta ptn menn ajoissa nukkumaan, mutta havahdun joskus kolmen-neljn aikoihin, etten vielkn ole sngyss. Olen aina prjnnyt vhisell unimrll, mutta jossain vaiheessa siihenkin tulee stoppi. Tuntuu, etten ole nukkunut viikkoihin. Silmpussit roikkuvat napaan asti. Aamut ovat hankalia, vsymys iskee jo ennen puolta piv, mutta iltaan menness vsymys on muuttanut muotoaan vain lamaannuttavaksi saamattomuudeksi, joka ei riit saamaan itseni nukkumaan.
Kaiken pissa kakka leikit Katsotuimmat porno Yohohub tunnemyllerryken keskell tunnen olevani joku ihan muu kuin oma itseni. Tuntuu itsekklt olla mukamas niin rappiolla Samin tytilanteen takia. Onhan ytyt hnelle aivan varmasti paljon raskaammat kuin minulle. En ole tottunut siihen, ett mielessni ja tunteissani pllimmisen ovat eptoivo ja ahdistus. Miss on se positiivisuus, joka minuun kuuluu.
Miksi minusta on tullut itsesliss rypev ongelmiaan paisutteleva masentunut vtys. Ja miten ihmeess psen tst p_skasta eroon ja takaisin omaksi itsekseni. Yhdistyneen Saksan pkaupungissa aistit menneen 720 HD - videoFetissi porno jalat uuden ajan bulevardeilla ja baareissa. Kulttuurinlkiselle Berliini tarjoaa elmyksi ja kokemuksia miltei rajattomasti Egyptilisen museon Nefertitin muotokuvasta juutalaiseen kulttuuriin, Erotiikan museosta Picasson taiteeseen.
Mulla on vuosia ollut kytss sama muffinsiresepti joka on ihan ykknen.

matches: HD HD HD HD HD HD


Mielenterveyslaki 1116/1990 | EDILEX
1 §Mielenterveystyö
2 §Ohjaus ja valvonta
3 §Mielenterveyspalvelujen järjestäminen
4 §Mielenterveyspalvelujen periaatteet
5 §Mielenterveyspalvelujen yhteensovittaminen
6 §Valtion mielisairaalassa annettava hoito
7 §Viittaussäännökset
8 – 14 §2 lukuHoito tahdosta riippumatta
8 §Hoitoon määräämisen edellytykset
9 §Tarkkailulähete
9 a §Tarkkailuun lähettäminen ja terveyskeskuslääkärin toimintavelvollisuus
9 b §Ilmoittaminen hoidon tarpeessa olevasta henkilöstä
9 c §Tarkkailuun ottaminen
10 §Tarkkailu
11 §Kuuleminen ja hoitoon määrääminen
12 §Hoidon jatkaminen
12 a §Ulkopuolinen arvio
12 b §Potilaan oikeus kieltäytyä ulkopuolisesta arviosta
12 c §Potilaan oikeus valita ulkopuolinen lääkäri
12 d §Hoidon jatkamisen edellytysten arviointi hoidon kestäessä
13 §Omasta tahdostaan hoitoon otetun määrääminen hoitoon hänen tahdostaan riippumatta
14 §Hoidon lopettaminen ja sairaalasta poistaminen
15 – 20 §3 lukuMielentilatutkimukseen määrätyn mielentilan tutkiminen ja hoito tahdosta riippumatta (12.6.2015/752)
15 §Sairaalaan ottaminen mielentilatutkimusta varten
16 §Mielentilatutkimus
17 §Hoito tahdosta riippumatta mielentilatutkimuksen jälkeen
17 a §Erityistason psykiatrinen sairaalahoito
17 b § Hoidon jatkamisen edellytysten selvittäminen sairaalassa erityistilanteissa
17 c § Hoidon jatkamisesta päättäminen erityistilanteissa
17 d § Menettely hallinto-oikeudessa erityistilanteissa
18 §Sairaalasta poistaminen mielentilatutkimuksen jälkeen
18 a § Sairaalasta poistaminen sairaanhoitopiirin toimintayksikön valvonnassa
19 §Rikoksesta syytetyn kehitysvammaisen erityishuolto
20 §Ilmoittamisvelvollisuus
21 – 22 §4 lukuRangaistukseen tuomitsematta jätetyn hoito tahdosta riippumatta
21 §Rangaistukseen tuomitsematta jätetyn henkilön psykiatrisen sairaanhoidon tarpeen selvittäminen
22 §Rangaistukseen tuomitsematta jätetyn hoito hänen tahdostaan riippumatta
22 a – 22 k §4 a lukuPotilaan perusoikeuksien rajoittaminen tahdosta riippumattoman hoidon ja tutkimuksen aikana
22 a §Potilaan määritelmä ja perusoikeuksien rajoitusten yleiset edellytykset
22 b §Psyykkisen sairauden hoito
22 c §Ruumiillisen sairauden hoito
22 d §Liikkumisvapauden rajoittaminen
22 e §Erityiset rajoitukset
22 f §Erityisten rajoitusten kesto ja niiden täytäntöönpanon valvonta
22 g §Omaisuuden haltuunotto
22 h §Potilaan omaisuuden ja lähetysten tarkastaminen
22 i §Henkilöntarkastus ja -katsastus
22 j §Yhteydenpidon rajoittaminen
22 k §Rajoitusten toteuttamista koskevat ohjeet ja rajoituksista pidettävä luettelo
22 l – 22 t §4 b lukuHoitoseuraamuksen kansainvälinen täytäntöönpano
22 l §
23 – 35 §5 lukuErinäiset säännökset
23 §Esteellisyys
23 a §Virkasuhdetta edellyttävät lääkärin tehtävät
24 § Muutoksenhaku
25 §Täytäntöönpano ja sen keskeyttäminen
26 §Käsittelyn kiireellisyys
27 §Hoitoon määrätyn avustaminen hallinto-oikeudessa ja korkeimmassa hallinto-oikeudessa
30 §Poliisin toimintavelvollisuus
31 §Poliisin virka-apu
31 a §Virkavastuu
32 §Mielentilatutkimusten suorittaminen
33 §Mielentilatutkimuksessa olleen matkat asuinpaikkaan
33 a §Toiminnan ja toimitilojen tarkastus
33 b §Epäkohtien korjaaminen
33 c §Huomautus ja huomion kiinnittäminen
2 § (11.12.2009/1066) [HE 151/2009]
Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto ohjaa sosiaali- ja terveysministeriön alaisena aluehallintovirastojen toimintaa niiden toimintaperiaatteiden, menettelytapojen ja ratkaisukäytäntöjen yhdenmukaistamiseksi mielenterveystyön ohjauksessa ja valvonnassa. Lisäksi Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontav...