Viljelytuet 2016 - Veikko Vastaa - Maaseutumedia
Klubi-artikkeli, MaaseutuMedia suosittelee, Viljelytuet 2016 0
Hannu Koivisto · 22.5.2016
Veikko Tuominen, ELY:n ylitarkastaja on jo eläkkeellä, mutta tuuraa tovin vanhalla työapaikallaan. Viime keväänä, joka oli tukimuutosten suurin myllerrys EU-aikana, hän vastasi lukijoilta tulleisiin kysymyksiin 635 kertaa. Nyt hän päivittää vielä kysymyksiä, mutta omien sanojensa mukaan valtakunnan viisaaksi hän ei rupea.
222/13.6. Kasvipeitteisyys kun tilalla peltoa sekä kohdentamisalueella että sen ulkopuolella
K: Kuinkas tuo kasvipeitteisyys menikään otsikon tilanteessa? Lasketaanko prosentit erikseen molemmilla alueilla?
Erikseen molemmilla alueilla. Eli molemmilla alueilla pitää erikseen täyttyä se vähintään 20
221/13.6. Alle 10 ha:n tila ja kasvipeitteisyys
K: Mites se olikaan alle 10 ha:n tilalla kun on vapautus siitä viherryttämisestä ja on talviaikainen kasvipeitteisyys ja yli 75% nurmella, maksetaanko kasvipeitteisyydestä?
Maksetaan, koska tila on vapautunut monipuolistamisen alle 10 ha:n pinta-alan perusteella eikä sen yli 75 %:n nurmen perusteella
220/13.6. Viherlannoitusnurmi ja lhp-nurmi
K:Voiko viherlannoitusnurmilohkon jälkeen muuttaa lennossa Lhp nurmi 2 vuotta?
Lhp-nurmessahan on se 20 % typensitojakasvirajoitus ja toisaalta taas viherlannoitusnurmen siemenseoksessa pitää olla vähintään 20 % typensitojakasvien siemeniä. Jos viherlannoitusnurmi on perustettu siemenseoksella, jossa on 20 % typensitojakasvien siemeniä, niin sitten lohko käy viherlannoitusnurmen jälkeen lhp-nurmeksi. Edellyttäen, että typensitojakasvit eivät ole kasvustoa täysin vallanneet.
219/13.6. Vihantavilja ja kerääjä
K: Saako vihantaviljan alle laittaa kerääjäkasvin?
MMMa 185/2016: ”Kerääjäkasvilla tarkoitetaan kasvustoa, joka käyttää yksivuotisen varsinaisen viljelykasvin jälkeen maahan jääviä … Viljelykasvin on oltava yksivuotisena viljeltävä peltoviljelykasvi tai puutarhakasvi, ei kuitenkaan nurmikasvi.”
Ympäristökorvauksen prosentit
Alla olevaan vastaukseen tullut LIPSAHDUS. Kohdentamisalueella lhp-nurmen maksimi on 20 % (ei 15 %).
trev veikko t
K: Kun viljelijällä on peltoa sekä B että C-puolella (talouskeskus), niin lasketaanko LHP; nurmet ja monimuotoisuuspeltoprosentit tukialueittain vai tilan hallinnassa olevan korvaussitoumuspeltojen koko määrästä?
Lasketaan kohdentamisalueittain, ei tukialueittain. Tosin suojavyöhykkeiden ja luonnonhoitopeltonurmien kohdentamisalueena on koko B-alue, C-alueella sitä ei ole, eli ne prosentit voi laskea tukialueittain.
Tilan kohdentamisalueen eli B-alueen sitoumuspelloista voi monimuotoisuuspellon tai lhp-nurmen maksualaa olla enintään 15 %, mutta niitä voi yhteensä olla enintään 20 %. C-alueen sitoumuspelloista voi lhp-nurmen maksualaa olla enintään 5 % tai monimuotoisuuspellon 15 %, mutta niitä yhteensä voi olla enintään 15 %.
Talviaikaisen kasvipeitteisyyden kohdentamisaluetta on myös C-alueella. Kasvipeitteisyyden prosentteja laskettaessa lasketaan yhteen tilan B+C-alueen kohdentamisalueiden sitoumuslohkot ja sitten erikseen kohdentamisalueen ulkopuolella olevat C-alueen sitoumuslohkot. Vähimmäiskasvipeitteisyys 20 % pitää täyttyä molemmilla alueilla.
218/13.6. vl-nurmi jos ei toimenpidettä
K: Ymppitila ei ole rastittanut viime vuonna kohtaa ”Peltoluonnon monimuotoisuus”, mutta ilmoittaa silti viherlannoitusnurmea? Tämä varmaan ok, mutta onko tuki sama kuin monivuotisella nurmella? Miten vaikuttaa nurmivuosien laskentaan?
Ymppitilalla viherlannoitusnurmi jäädyttää nurmivuodet, mutta mitään ympäristökorvausta ei viherlannoitusnurmilohkoille makseta, jos ei ole ko. toimenpidettä valittuna. Ja peltoluonnon monimuotoisuus -toimenpiteeseen ei pysty Neuvon kautta vaihtamaan toista peltotoimenpidettä, koska siinä on tällä hetkellä korkein ha-korvaus (monimuotoisuuspelloille 300e/ha), ympäristönhoitonurmi �toimenpiteessähähän ei suojavyöhykkeiden korvausta 450/500 e/ha enää huomioida. Puutarhakasvien ja siemenperunan orgaanisen katteen käyttö �toimenpiteen voisi Neuvolla vaaihtaa monimuotoisuus �toimenpiteeseen.
Hallinnanmuutos- ja luomuun siirtymistilanteissa pystyy vaihtamaan toimenpiteitä, niissä ei ole tätä euro-rajoitetta.
217/13.6.TOS maksu
K: Vieläkö pitää maksaa TOS maksua?
Kyllä. Hakuoppaassa 2016 Liite D:ssä on kerrottu TOS-lajikkeet.
Kansallisesti suojattujen lajikkeiden osalta TOS -maksuvelvollisia ovat yli 10 peltohehtaarin tilat, perunan
osalta kuitenkin kaikki vähintään 2 hehtaaria perunaa tai vähintään 1 hehtaaria katteenalaista
varhaisperunaa viljelevät tilat. EU-suojattujen lajikkeiden osalta TOS -maksuvelvollisuus koskee yli 92 tonnia
laskennallista satoa tuottavia tiloja, perunan osalta kuitenkin kaikkia vähintään 7 hehtaaria perunaa viljeleviä
Korvauksen tasosta pyritään sopimaan vuosittain lajikkeiden omistajia edustavan Siemenkauppiaitten
yhdistyksen sekä viljelijöitä edustavien MTK:n ja SLC:n kesken. Vuonna 2016 viljojen ja palkoviljojen
suojattujen lajikkeiden TOS-maksu on 4,50 e/ha ja perunan 24 e/ha.
TOS-maksu pitää maksaa vaikka ei ole tuottajajärjestön jäsen suom. huom.
216/13.6. Korjataan yksi nurmi ja sen jälkeen vihantavilja
K: Aiotaan uusia nurmi 1. sadon jälkeen eli kylvetään kaura ja juureen monivuotinen nurmi ja kaura aiotaan korjata vihantana. Mikä kasvi ilmoitetaan tukihaussa ja kuinka lannoitus?
Mavin mukaan ilmoitettava kasvi on se, joka lohkolla kasvaa tai on kylvettynä 30.6. ja lannoitus menee sen tason mukaan, minkä kasvin ilmoittaa tukihaussa. Tässä tapauksessa kasvi siis vihantavilja, jos kylvetään 30.6. mennessä.
215/13.6. Nuoren viljelijän tuki
K: Miten nuoren viljelijän tuki (sekä kansallinen että EU-tuki) käyttäytyy maatalousyhtymässä. Jos alle 41 v, aloittava viljelijä tulee yhtymän osakkaaksi ostamalla puolet maatilasta vanhemmiltaan. Alkaako viiden vuoden laskenta tästä tilanteesta niin, että yhtymän aikana ei NV-tukea voi saada ja jos lopullinen kauppa tehdään kolmen vuoden kuluttua, niin NV-tukea saa kahden vuoden ajan? Vai alkaako viiden vuoden laskenta vasta siitä, kun nuori viljelijä saa koko tilan haltuunsa?
Viiden vuoden laskenta alkaa siitä, kun nuori viljelijä saa koko tilan hallintaansa (tai saa määräysvallan tilaan).
214/13.6. Suojavyöhyke vaihtaa haltijaa
K: Tila on saanut hallintaansa suojavyöhykelohkon. Senhän voi pitää edelleen suojavyöhykkeenä tai ottaa muuhun viljelyyn. Mutta voiko siitä osan ilmoittaa joksikin muuksi ja osaa edelleen pitää suojavyöhykkeenä?
Kyllä voi. Tässä tapauksessa suojavyöhykeala voi pienentyä. Ja jos tilalla ei ole ympäristönhoitonurmet -toimenpidettä ennestään, sen voi nyt uutena ottaa.
213/8.6. Ympäristökorvauksen prosentit
212/8.6. Korjaus: Ympin toimenpiteen vaihto; lhk:n vaihto
KOMMENTTI: Eikö pienin tk-vaihdettava ala olekaan väh. 0,50ha, eli onko luonnonlaitumessa tk-vaihdon p-a pienempi?
Oikein! Alla olevaa 0,38 ha:n lohkoa ei voi vaihtaa, koska ei täytä 0,50 ha vastaus siltä osin väärin.
Jos kaveriksi löytyy 0,12 ha lisää vaihdettavaa, sitten voi vaihtaa.
trev nimim. vaihdan kohta alaa..
211/8.6. Nautapuolen eläinyksiköiden laskenta LHK:ssa
K: Mistä saan tiedon, paljonko on kertynyt naudoista luonnonhaittakorvauksen eläinyksiköitä v. 2015 ja kuluvana vuonna 2016?
Jaha. Ei ole kyllä mikään helppo harjoitus.
Viime vuodelta ei ole nautatiloille lähetetty laskelmaa, paljonko eläinyksiköitä on kertynyt luonnonhaittakorvaukseen tai muihin eläintukiin. Mutta saamani tiedon mukaan nautatiloille tullaan lähettämään nyt kesäkuussa laskelma, paljonko eläinyksiköitä on kertynyt tänä vuonna tammi-toukokuussa. Postitus alkaisi 14.6. Mutta jos haluaa tiedon nyt heti ennen tukihaun päättymistä, pitää ne ey:t itse laskea.
Maatalouden Laskentakeskus Oy lähetti maaliskuussa eläinluettelon missä näkyy kaikki elossa olleet eläimet edellisen vuoden alusta lukien. Nautaluettelo lähetetään 5 kertaa vuoden aikana. Eläinluettelossa näkyvät eläimet ja niistä pitää itse laskea eläinryhmittäin kertyneet eläinyksikkömäärät vuodelle 2015 ja mitä on kertynyt tähän mennessä v. 2016 aikana. Nautatiloillakaan ei tarvi loppuvuodesta olla eläimiä, jos alkuvuonna kertyneet eläinyksiköt riittävät siihen 0,35 ey/ha eläintiheyteen.
LHK:n eläinryhmät ovat:
alle 6 kk 0,4 ey
6-23 kk 0,6 ey
24 kk- 1,0 ey
Hakuoppaan ohje vuodelle 2016: Keskimääräinen eläinmäärä lasketaan nautarekisterin tietojen perusteella, laskemalla yhteen tilan kaikkien eläinten tukikelpoisuuspäivät ja jakamalla tämä luku 365:llä (karkausvuosi366). Lukumäärä leikataan 1 desimaalin tarkkuuteen.
Koska LHK:n ey-laskenta alkoi 1.5.2015, niin tukikelpoisuus eli ruokintapäivien luku laskentajaksolle on 245.
Ryhmä 24 kk-
Helpoimmalla pääsee lypsy/emolehmien ja hiehojen ja sonnien osalta, jotka olivat tilalla koko laskentajakson ajan 1.5.-31.12. ja olivat 24 kk täyttäneet 1.5.2015 alkaen Niille on kertynyt tukikelpoisuuspäiviä 245 eli voidaan laskea niiden lukumäärä suoraan yhteen ja kertoa ey-kertoimella 1,0, jolloin saadaan niistä yhteensä kertyneet ey:t. Mutta niiden osalta, jotka olivat tilalla vain osan laskentajaksoa 1.5.2015 lähtien tai täyttivät 24 kk laskentajakson aikana, pitää laskea kullekin eläimelle tukikelpoisuus- eli ruokintapäivät ja sitten lasketaan ne ruokintapäivät yhteen ja jaetaan summa 245:llä, jolloin saadaan näiden eläinten keskimääräinen lukumäärä laskentajaksoa kohden. Kerrotaan se sitten ey-kertoimella 1,0. Saatu ey-määrä lasketaan yhteen täyden laskentajakson tilalla olleiden yli 24 kk:n eläinyksikkömäärän kanssa, jolloin saadaan siis tuon koko 24 kk- eläinryhmän kerryttämät eläinyksiköt.
Ryhmä 6-23 kk
Tässäkin ryhmässä on varmaan eläimiä, jotka koko laskentakauden kuuluivat tähän ryhmään. Lasketaan ne eläimet yhteen ja kerrotaan kertoimella 0,6. Sitten vaatiikin enemmän laskentaa niiden osalta, jotka täyttivät laskentakauden aikana 6 kk tai 24 kk. Niille kullekin pitää laskea, paljonko kertyi ruokintapäiviä 6 kk-23 kk. Päivät sitten lasketaan yhteen, jaetaan 245:llä ja saatu luku on keskimääräinen eläinmäärä. Se kerrotaan ey-kertoimella 0,6. Saatu ey-määrä lasketaan yhteen edellisen ey-määrän kanssa, jolloin saadaan 6-23 kk eläinryhmän kerryttämät eläinyksiköt
Ryhmä alle 6 kk:
Tässä ryhmässä ei ole yhtään eläintä, joka koko laskentakauden 1.5.2015-31.12.2015 ajan olisi kuulunut tähän ryhmään. Eläin on laskentakauden aikana joko syntynyt tai tullut tilalle alle 6 kk:n ikäisenä tai poistunut tästä ryhmästä, joko täyttänyt 6 kk tai poistettu tilalta. Kunkin eläimen alle 6 kk:n ruokintapäivät laskentakauden aikana pitää laskea. Sitten ne lasketaan yhteen ja jaetaan 245:llä, joka on keskimääräinen eläinmäärä. Saatu luku kerrotaan ey-kertoimella 0,4 jolloin saadaan tämän ryhmän kerryttämä eläinyksikkömäärä.
Lopuksi lasketaan yhteen kaikkien ryhmien eläinyksikkömäärät.
Viime vuoden perusteella voi sitten arvioida tämän vuoden eläinmäärät ja eläinyksiköt.
Tähän mennessä kertyneet ey:t lasketaan saman kaavan mukaan kuin 2015. Lasketaan eläinryhmittäin tähän asti kertyneet ruokintapäivät yhteensä, jaetaan luku 366:lla (karkausvuosi) ja kerrotaan sitten ryhmän ey-kertoimella. Saadut eläinyksikkömäärät lasketaan yhteen ja saatu summa on se eläinyksikkömäärä, mitä on kertynyt tähän mennessä tälle vuodelle.
210/8.6. Monimuotoisuus riista
K: Lohko ollut vuonna 2015 viherlannosnurmea. Onnistuuko tänä vuonna perustaa monimuotoisuus riistapellon ilman ongelmia?
No, näiden tukisäädösten osalta kyllä, muuten en osaa sanoa tuleeko ongelmia..
Enää ei ole vaatimuksena, että viherlannoitusnurmen jälkeen pitää ilmoittaa korjattava kasvi.
209/8.6. Ympäristösopimuksen jako
K: Ympäristösopimus jaetaan lomakkeella 160. Jos edellinen on sitoutunut kerääjäkasveihin ja niitä on myös ennen ollut jo viljelyksillä, niin voiko uusi viljelijä jättää ilmoittamatta vuosittain kerääjäkasveja? Vai onko niitä ilmoitettava?
Kerääjäkasvia voi ilmoittaa tai olla ilmoittamatta vuosittain, riippumatta siitä onko lohkolle aiemmin ilmoitettu kerääjäkasvia.
208/8.6. Ympäristösopimuksen jako
207/8.6. Riistapelto raiviolle.
K: Saako raiviolle laittaa riistapellon? Ei se oo monimuotoisuuspelto tietenkään.
Eka kertaa ilmoitettavalla lohkolla pitää olla viljelykasvi tai viherkesanto. Eli viherkesanto riista käy.
Jos tilalla on ymp-sitoumus ja monimuotoisuus -toimenpide, voi ilmoittaa monimuotoisuuspelto riistan raiviolle, vaikka siitä ei makseta. Sitä ei myöskään lasketa niihin maksualan maksimiprosentteihin.
205-206/8.6. Ympin toimenpiteen vaihto; lhk:n vaihto
K: Ympin vaihto; olen kuullut eriäviä mielipiteitä, joten varmistan tämän tiedon luotettavalta taholta. Voiko ympin monimuotoisuus-vaihtoehdon vaihtaa lietelannan sijoittamiseen? Uutenahan ei voi valita mitään mutta onnistuuko vaihtaminen. Jonkunhan voi Neuvon muuttaa.
Voi vaihtaa Neuvon kautta, koska pois vaihdettavassa monimuotoisuus -toimenpiteessä ei ole sitoumuskauden loppuun asti pidettävää tointa ja lietelannan sijoittaminen on halvempaa hehtaaria kohden kuin monimuotoisuus. Jos viime vuonna on ilmoitettu monimuotoisuuspelto niitty, se ei estä vaihtamista.
Ympäristönhoitonurmet -toimenpiteen voi vaihtaa, jos viime vuonna ei ole ilmoitettu suojavyöhykettä tai monivuotista ympäristönurmea. Luonnonhoitopeltonurmi ei estä vaihtoa. Samoin valumavesien hallinta –toimenpiteen voi vaihtaa, jos viime vuonna ei ole ilmoitettu ko. toimenpiteeseen lohkoja.
K: Lhk: tilalla on 0.38 ha luonnonlaidunta, jossa vain lhk-kelpoisuus. Tila ei haluaisi pitää lainkaan tätä lohkoa, joten voiko lhk-kelpoisuuden vaihtaa jollekin muulle lohkolle ja kuinka ”lopetetaan” tuo lohko?
Voi vaihtaa pelkän lhk-kelpoisuuden toiselle lohkolle. Vaihto ensin lomakkeella 471 ja sen jälkeen 102 C-lomakkeella maatalouskäytöstä poisto. Jos tuo poistuva luonnonlaidun on pysyvää nurmea, niin sitten siltä osin voi tulla vastaan ennallistaminen, jos ennallistaminen valtakunnassa lähivuosina laukeaa.
205/6.6. Kerääjäkasvin peruminen v. 2016
K: Meneekö tänä vuonna viljan kerääjäkasvin peruminen samoin kuin viime vuonna, eli perua voi vielä 15.8. vaikka tarkastaja olisi jo tilalla käynyt?
Ei mene, koska tänä vuonna kerääjäkasvi pitää kylvää viimeistään orastumisvaiheessa (paitsi varhaisperunalle ja varhaisvihanneksille). Heti kun toteaa, että saneerauskasvi ei ole itänyt tai sitä ei ole kylvetty, niin perumisilmoitus. Koska 30.6. mennessä voi kylvää satokasvin ja saneerauskasvin, niin silloin ilmoitus voi mennä heinäkuun puolelle.
204/6.6.Viherlannoitusnurmi 3 vuotta
Tankkaa vielä kerran tästä viherlannoitusnurmesta, kun hakuoppaassa kohdassa Luonnonhaittakorvaus lukee kohta 1. kesantorajoite, että laskentajakso alkaa 2015
Tarkoittaa, että tuota kolmea vuotta alettiin soveltaa v. 2015 kun aiemmin oli 2 vuotta.
LHK-asetus 236/2015: Tukihakemuksessa viherlannoitusnurmeksi ilmoitetulle lohkolle voidaan maksaa luonnonhaittakorvausta korkeintaan kolmena peräkkäisenä vuotena. Eli v. 2014 viherlannoitukseksi ilmoitettu lohko voi olla viherlannoitusnurmena vielä 2016.
202-203/6.6. Luomu, kasvipeitteisyys
K: Pelto siirtyy toiselle viljelijälle, voiko hän myrkyttää pellon jo tänä syksynä? Vuokra voimassa vuoden loppuun.
Ei voi toinen myrkyttää niin kauan kuin hallinta luomuviljelijällä. Jos luomuviljelijä tekee maanomistajan kanssa sopimuksen, että hallinta päättyy aiemmin, niin hallinnan päättymisen jälkeen voi seuraava haltija myrkyttää.
K: Tuleeko riistapelto mukaan kun lasketaan talviaikaista kasvipeitteisyyttä? Kerryttääkö sitä?
Monimuotoisuus riista ei täytä kasvipeitteisyyttä eikä kerrytä prosenttia, viherkesanto riista kerryttää prosenttia, mutta sille ei makseta ympäristökorvausta.
200-201/6.6. Suojavyöhykenurmi
K: Viime vuonna yhdelle kasvulohkolle ilmoitettiin suojavyöhykenurmi. Isäntä haluaisi vaihtaa kasvimaan paikkaa ja uusi paikka olisi ehkä tällä sv alalla. Voiko tällaisen vaihdoksen tehdä jos pinta-alat pysyvät samana ja kylvää vanhan kasvimaan tilalle nurmen?
Ei voi vaihtaa suojavyöhykkeen paikkaa.
K: Saikos tänä vuonna enää sv ala kasvaa? Jos sv-kasvulohkon vieressä oleva pieni tpv-kasvulohko kylvetään nurmelle, pitääkö se ilmoittaa tavalliseksi nurmeksi vai voiko yhdistää sv-kasvulohkoon?
Ei voi suojavyöhykelohkoa kasvattaa, pitää ilmoittaa omana nurmikasvulohkonaan.
199/6.6. Luopuminen luomusta
K: Isäntä alkaa olla kypsä maatalouteen ja sille on tehty luomusitoumus ja –sopimus viime vuonna sekä kasveista että eläimistä, muistaakseni myös alkuperäisrotusopimus. Jos nyt panee eläimet pois ja vuokraa pellot ensi vuonna, niin mitä tapahtuu maksetuille tuille? Voiko valmentautua ko. tapahtumaan jotenkin, että mahdollisimman vähin vaurioin selviäis? Vai onko nyt vain kärsittävä ja hammasta purren jatkettava?
Tänä vuonna jos jättää lomakkeen 474, jossa luopuu luomusitoumuksesta, niin saa pitää viime vuoden luomurahat. (korkeintaan menneitten vuosien valvontojen seuraamuksia peritään)
Jos haluaa vielä tämän vuoden luomurahat, niin on mukana luomussa sinne asti kun tilan peltopinta-ala on laskenut alle viiden (5 ha) eikä puutarhakasvejakaan ole yhtä hehtaaria. Kun tilan pinta-ala laskee tuon alle, niin sitoumus raukeaa ja saa pitää rahat. Jos vain luopuu 15.6.2016 jälkeen ja korvauskelpoista peltoa yli tuon, niin korvaukset tulee palauttaa.
Luomuvalvonnasta eroaa sitten kun kaikki luomujutut myyty.
Ympäristösopimukset on ongelmallisempi. Jos eläinmäärä vähenee tai luopuu kokonaan, niin sopimuksen rahat joutuu palauttamaan koko ajalta. (jos ei ole ylivoimainen este). Sanoisin, että kannattaa myydä alkuperäissopimuseläimet sopimuksineen jollekin tilalle. Sopimuksenhan voi siirtää 160 lomakkeella.
Tai sitten vain ilmoittaa kirjallisesti ELY-keskukseen luopuvansa sopimuksesta ja kertoo palauttaako rahat maksulipulla vai tulevista tuista kuittaamalla.
198/6.6. Touhaaminen suojavyöhykkeellä
K: Ympin sitoumusehdoissa käsketään perustamaan uusi nurmi saman kasvukauden aikana, jos kasvusto tuhoutuu esim. salaojien kaivamisen vuoksi. Voiko tämän tulkita niin, että salaojien huuhtelun takia voi imuojat kaivaa esiin, jos suojavyöhykelohkolla on kuivatusongelmia?
Kyllä näin voi tulkita. Eli suojavyöhykkeellä voi tehdä uusia salaojia tai kunnostaa vanhoja
197/6.6. Sänkikesanto ja ruiskutus
Alla olevaan vastaukseen tarkennus, että luomussa ruokohelven tuella on eroa.
1.ruokohelpi energia ei saa luomukorvausta
2.ruokohelpi, kuivike/säilörehu saa luomukorvauksen
K: Viljelijä haluaisi jättää erään lohkonsa sänkikesannolle. Lohkolla on aika paha juolavehnäongelma. Saako hän ruiskuttaa lohkon jo nyt vai pitääkö odottaa 1.9 asti? Hän ei aio kylvää syksyllä lohkolle mitään, vaan kyntää sen.
Kasvinsuojeluaineiden käyttämiselle rikkakasvien torjunnassa kesannolla ei ole aikarajaa. Mutta täydentävien ehtojen mukaan saa päättää kyntämällä 1.9. alkaen. Mutta jos juolavehnää torjutaan kasvinsuojeluaineiden lisäksi myös muokkaamalla/kyntämällä, niin sen voi tehdä 15.7. alkaen. Jos aiotaan tehdä aiemmin, sitten pitää lohko ilmoittaa avokesannoksi.
195-196/6.6. Ruokohelpi; viherlannoitusnurmi korvauskelvottomalla lohkolla
K: Onko tukien kannalta eroa, kummalla koodilla ruokohelpen ilmoittaa?
ruokohelpi energia
ruokohelpi, kuivike/säilörehu
Ei eroa, molemmat pysyvän kasvin koodeja
K: Voiko sellaisen lohkon ilmoittaa viherlannoitusnurmeksi, joka ei ole sitoumuksilla korvauskelpoinen?
Voi ilmoittaa. Ja se jäädyttää lohkon nurmilaskennan. Jos tilalla ei ole ymp.sitoumusta ja lohkolle (oli sitten korvauskelpoinen tai ei) ilmoitetaan viherlannoitusnurmi, se kerryttää nurmivuosia.
194/6.6. Öljykasvi rehuksi
K: Saako öljykasvin korjata säilörehuksi (rikkakasvien takia tai muusta syystä esim. rehupula) ja saada siitä peltokasvipalkkion yms.?
Kyllä. Öljykasveista voidaan tuottaa myös markkina- ja korjuukelpoinen säilörehusato.
193/6.6. Monipuolistamisen sanktio?
K: Jos pääkasvia on yli 75 %, mikä on seuraamus?
Viherryttämistukea leikataan eli jätetään maksamatta kaksi kertaa se hehtaarimäärä minkä pääkasvi ylittää 75 %:n alan. (Paitsi jos nurmea + kesantoa on yli 75 % ja muita kasveja on alle 30 ha, niin silloin vapautuu monipuolistamisesta)
Jos 15 ha:n tilalla kauraa on 12,25 ha ja loppu 2,75 ha on nurmea (suojavyöhykkeitä, luonnonhoitopeltonurmea, rehunurmea ja viherlannoitusnurmea), niin kaura-ala ylittää 75 %:n pinta-alan 11,25 ha yhdellä hehtaarilla. Viherryttämistuen sanktio on 2×1,00=2,00 ha. Euroissa se tekee 2,00×65=130 euroa. Koko viherryttämistuki on 975 euroa, josta siis 130 euroa jää saamatta.
Jos tilan kaikki lohkot olisivat kauralla, niin viherryttämistukea leikattaisiin 2x(15-11,25)=2×3,75=7,5 ha. Eli puolet viherryttämistuesta kuitenkin maksetaan, vaikka 100 % on yhtä kasvia.
Edellä oleva pätee kuitenkin enää vain tänä vuonna, ensi vuonna seuraamus laajenee nyt voimassa olevien asetusten mukaan perustukeen ja nuoren viljelijän tukeen.
192/6.6. Laidunnus viherlannoitusnurmella
K: Saako viherlannoitus- nurmella laiduntaa? Hevosesta olis kyse.
Viherlannoitusnurmelta saa korjata sadon, myös laiduntamalla
Luomutilan kannattaa harkita rastin laittoa kohtaan ”en halua vapautusta viherryttämisvaatimuksista” ainoastaan siinä tapauksessa, että tilalla on myös tavanomaisen viljelyn lohkoja, ja niitä tavanomaisia lohkoja on yli 10 ha ja tavanomaisilla lohkoilla pääkasvia on yli 75%, jolloin kahden kasvin vaatimus tavanomaisilla lohkoilla ei täyty.
190/6.6. Monimuotoisuuspelto yli 15 %, lhp-nurmi yli 5/15 %, saneerauskasvi yli 25 %
K: Maksetaanko monimuotoisuuspellon 15% ja luonnonhoitopellon 5/15 % ylittäville aloille ympäristökorvauksen rtk:n 54 euroa/ha?
Monimuotoisuuspelto riistan/maiseman/niityn sekä luonnonhoitopeltonurmen toimenpidekorvausten prosenttirajojen ylimeneville aloille ei makseta ympäristökorvausta. Saneerauskasveille maksetaan ympäristökorvausta 54 euroa/ha sille alalle, joka ylittää 25 % sitoumusalasta.
Ylimenevä ala luetaan kuitenkin ilmoitetun kasvikoodin mukaiseksi alaksi. Esim. laskettaessa talviaikaisen kasvipeitteisyyden prosentteja ylimenevää monimuotoisuuspeltoa ja luonnonhoitopeltonurmea ei lueta kasvipeitteisyyteen. Ylimenevä luonnonhoitopeltonurmi otetaan myös mukaan suojavyöhyke- ja kesantoalojen kanssa laskettaessa ylittääkö niiden yhteisala 25 %, jolloin lhk:ta leikataan.
Jos monimuotoisuuspeltoa + lhp-nurmea on yhteensä lhp-nurmen kohdentamisalueella yli 20 % ja muualla yli 15 % ja molempia tai toista on yli oman prosenttirajansa, niin ensin maksetaan korvaus monimuotoisuuspeltoalalle, mutta korkeintaan siihen 15 prosenttiin asti ja sen jälkeen luonnonhoitopeltonurmi-alalle (jos sille jää maksualaa)
188-189/6.6. Nuorten viljelijän tuki
K: Tilalla tehdään spv. Jos spv tehdään viimeistään 15,6., jatkaja voi hakea tuen joko vuosina 2016 / 2017 ja saa täydet 5-v tukea?
Kyllä, ja voi saada tuen joko 2016-2020 tai 2017-2021. Hakijan pitää olla syntynyt aikaisintaan 1976.
K:Jos spv tehdään hakuajan jälkeen (esim.1.8.2016),
jos luopuja (yli 40-v) hakenut nuorten viljelijän tuen tänä vuonna, saako jatkaja hakea v.2017 ”ensimmäisen” kerran tuen ja saa täydet 5-v tukea?
jos luopuja ei hae nuorten viljelijän tukea tänä vuonna, saako jatkaja hakea v.2017 ensimmäisen kerran tuen ja saa täydet 5-v tukea?
Jos spv tehdään 15.6. jälkeen, niin jatkaja voi hakea nuoren viljelijän tuen vasta 2017 ja saa tuen 2017-21. Luopuja ei voi hakea nuoren viljelijän tukea jatkajan puolesta. Mutta jos luopujakin on oikeutettu nuoren viljelijän tukeen ja hallinnan siirto tehdään ennen 31.8.2016, niin nuoren viljelijän tuen hakemus voidaan siirtää jatkajalle ja jatkaja saa nuoren viljelijän tuen 2016-2020.
187/6.6. Talviaikainen kasvipeitteisyys
Alla olevan vastauksen loppuun vielä lisäys, että kasvipeitteisyyden maksun estää myös se, että jos kyseessä yli 10 ha:n tila, niin tila on vapautettu monipuolistamisesta yli 75 %:n nurmen perusteella, jolloin kasvipeitteisyyden korvausta ei makseta.
K: Tilalla on tänä vuonna 100% viherlannoitusnurmea, syksyllä kylvää yli 25 % syysviljaa.
Miten käy lisätoimenpiteen: talviaikainen kasvipeitteisyys?
Kasvipeitteisyyden vähimmäisala 20 % täyttyy syysviljalla, mutta sitä ei makseta, koska lohko ilmoitettu viherlannoitusnurmeksi.
186/6.6. Viherlannoitusnurmesta
K: Viljelijä kylvänyt viime vuonna viherlannoitusnurmen, jossa apila ei oo lähteny kasvamaan juurikaan. Voiko pitää silti viherlannoitusnurmena vai onko täydennyskylvettävä?
Voiko viljelijä muuttaa kyseisen viherlannoitusnurmen riistapelloksi suorakylvämällä joukkoon riistakasveja vai onko kynnettävä?
No, kasvusto ei täytä viherlannoitusnurmen ehtoja, jos apilaa ei juurikaan ole. Eli pitää täydennyskylvää.
Jos kylvetään suorakylvökoneella vähintään kahta monimuotoisuupelto riistan kasvia (esim. kauraa/ohraa/hernettä/rypsiä/apilaa yms.), niin ei tarvi muokata ennen kylvöä ja voidaan ilmoittaa monimuotoisuuspelto riistaksi (jos tilalla on ympristösitoumus).
183 – 185/6.6. Ruokohelpi
K: Kuvitteellinen tilanne, että tilalla on pelkästään ruokohelpeä (pysyvä kasvi). Saahan viherryttämisvapautuksen, eli luokitellaan nurmeksi, eli maatalousmaasta yli 75 % on nurmea…?
Saa viherryttämisvapautuksen, mutta sillä perusteella, että peltoalaa on alle 10 ha.
Ruokohelpeä ei lueta nurmeen. Jos tilalla on vain ruokohelpeä, kaikki maatalousmaa on pysyvien kasvien alaa. Tilalla ei siis ole peltoalaa ja eikä pysyvän nurmen alaa, joista tuo 75 % nurmiala lasketaan. Koska tilalla on peltoalaa alle 10 ha, tilalla ei ole kahden kasvin vaatimusta ja tila vapautuu monipuolistamisesta.
Jos nurmea +kesantoa on yli 75 % peltoalasta ja muita peltoalan kasveja on alle 30 ha tai pysyvän nurmen alaa on yli 75 % maatalousmaasta ja peltoalaa on alle 30 ha, tila vapautuu monipuolistamisesta.
K: Onko asia samoin jos kasvina on ruokohelpi(kuivike/rehu) Kun silloin on peltoalaa , ainakin luomun kannalta kun saa luomukorvausta ja luomukorvausta voidaan maksaa vain peltoalalle
Sama juttu. Ruokohelpi (kuivike/rehu) on pysyvien kasvien luettelossa eli kuivike/rehu ruojohelvellä olevat lohkot ovat pysyvien kasvien alaa, ei peltoalaa.
K: Vielä lisäkysymys, saako kasvipeitetuen, jos koko ala ruokohelvellä?
Ruokohelpi käy kasvipeitteisyyteen. Ja koska ruokohelpi on pysyvä kasvi eikä lueta monipuolistamisessa nurmeksi, niin kasvipeitekorvaus maksetaan.
182/6.6. Suoramyynti
Pitääkö kyseiseen kohtaan laittaa rasti jos tila teurastuttaa tilateurastamolla ja leikkauttaa ja pakkauttaa lihat ja tila myy suoraan pakatut lihat kuluttajille.
Rastitaan ei. Kyseessä ei enää ole alkutuotannon tuote, jota myydään suoraan tilalta.
Eviran sivulta:
”Alkutuotannolla tarkoitetaan alkutuotannon tuotteiden tuotantoa, kasvatusta ja viljelyä sekä sadonkorjuuta, lypsämistä että kaikkia eläintuotannon vaiheita ennen teurastusta.”
”Alkutuotantoon ei sen sijaan kuulu maidon kuljetus pois alkutuotantopaikalta, alkutuotannon tuotteiden jatkojalostus eikä eläinten teurastaminen.”
181/6.6. Luonnonhoitopeltonurmi
Jos lohko on ollut LHP nurmi jo 2014 ja sitten 2015 niin tänä vuonna voi olla muuta kasvia?
Kyllä voi, kaksi vuotta on täynnä.
180/6.6. Viherlannoitusnurmi
K: Jos lohkolla on ollut viime vuonna riistapelto. Voiko olla tänä vuonna suoraan viherlannoitusnurmi, kun apilakasvusto on hyvä?
Jos kasvusto on hyvä ja kattava, niin voi kyllä ilman uutta kylvöä. Kerääjäkasvin avulla sen sijaan ei voi perustaa seuraavan vuoden ympäristökorvauksen nurmia eikä viljeltyä nurmea. Viherkesannoksi lohkon voi ilmoittaa kerääjäkasvin jälkeen
179/6.6. Siemennurmet ja pysyvät nurmet
Maataloustoimistoille ja EU-avustajille
Tässä Mavin tiedote siemennurmista ja pysyvistä nurmista.
Löytyy myös mavin sivulta http://www.mavi.fi/fi/tuet-ja-palvelut/viljelija/viherryttamistuki/Documents/ilmoita-siemennurmet-oikein.pdf
Siemennurmet nollaavat pysyvän nurmen vuosien kertymisen, mikäli lohkolla kasvatetaan yksilajista siemennurmea. Siemennurmia on Siten esimerkiksi ala, joka niitetään ennen siementen kypsymistä, ei ole hyväksyttävä siemennurmen ala.
Jos tilasi on valvonnassa ja valvonnassa havaitaan, ettei siemennurmeksi ilmoitetulla lohkolla ole sellaiseksi hyväksyttävää nurmea, muutetaan kasvi lohkolla olevan kasvin mukaiseksi. Tällöin nurmivuosien kertyminen jatkuu. Jos kierrät pysyvän nurmen sääntöjä tahallisesti ilmoittamalla lohkolle tietoisesti väärän kasvin, voi seuraamuksena olla koko viherryttämistuen menetys.
PYSYVÄN NURMEN ENNALLISTAMINEN
Jos pysyvien nurmien määrä vähenee kansallisella tasolla yli 5 % vertailualaan nähden, otetaan käyttöön ns. ennallistamismenettely. Todennäköisyys ennallistamismenettelylle kasvaa, jos pysyvän nurmen alaa siirrettään merkittäviä määriä muuhun viljelykäyttöön. Esimerkiksi, jos pysyvän nurmen alaa poistuu sen vuoksi, että pysyvän nurmen merkintää kierretään ilmoittamalla nurmia siemennurmiksi, vaikka nurmen oikea käyttötarkoitus on joku muu.
Pysyvän nurmen merkinnän saaneelle lohkolle voit ilmoittaa kaikkia nurmenkertymisen nollaa-via kasveja koska tahansa. Tällaisia kasveja ovat esim. viljat, öljykasvit ja valkuaiskasvit. Jos ennallistaminen joudutaan ottamaan käyttöön, niin ennallistettu pysyvän nurmen ala on säilytettävä 5 vuotta nurmipeitteisenä ja tänä aikana sillä ei saa viljellä muita kasveja
177-178/22.5. Siemennurmi pysyvän nurmen katkaisuun.
K: Hmm… jos lohko on aiemmin ollut ilmoitettuna viherkesannolla, niin tohtiikohan tuota siemennurmeksi ilmoittaa. 5 vuotta täynnä kahdella pienellä lohkolla
Ei ole todennäköistä, että lohkoilta löytyisi enää esim. puhdas timoteikasvusto, jotta lohkot voisi sellaisenaan ilmoittaa yksilajiseksi siemennurmeksi. Mutta jos lohkoja muokataan ja niille kylvetään kauraa nurmen joukkoon, silloin ne voi ilmoittaa viherkesanto riistaksi, joka nollaa nurmivuodet.K: Pitääkö monivuotinen siemennurmi tehdä kuivaksi heinäksi? Entä yksivuotinen siemennurmi, miten sen käy?
Kasvikoodit monivuotinen siemennurmi, yksilajinen sekä yksivuotinen siemennurmi, yksilajinen, nollaavat nurmivuodet. Siitä, missä vaiheessa lohkon voidaan katsoa olevan siemennurmi, odotetaan ohjetta, mutta minä katsoisin, että jos nurmi korjataan ennen kuin se on tähkällä, se ei ole siemennurmi.
Mavista kerrotaan tällä hetkellä näin: ”Jos aloja ilmoitetaan pysyvän nurmen kiertotarkoituksessa väärin siemennurmiksi, voidaan koko viherryttämistuki hylätä HRZ 60 art. perusteella. Tuki voidaan hylätä, jos ala merkittävä > 20 % nurmialasta ja alalle on tarkoituksella ilmoitettu väärä kasvi. Lievemmissä tapauksissa tukea ei hylätä, vaan asia hoituu pelkästään kasvikoodin muutoksen kautta (nurmivuosien kertyminen jatkuu).”
176/22.5. LHP-nurmesta monivuotiseksi säilörehu- ja kuivaheinänurmeksi.
K: En löytänyt mistään lähteestä tähän asiaan tietoa, eli tilalla on lohko LHP nurmena, ollut jo useamman vuoden ja siitä on korjattu 1 sato joka vuosi (poroille ns. luonnonheinäsatoa). Jos lohkon ilmoittaa tänä vuonna monivuotiseksi säilörehu-/kuivaheinänurmeksi, niin täytyykö perustaa uusi nurmi tänä vuonna vai täyttääkö tuo olemassa oleva nurmi jo tuon kasvikoodin vaatimukset?
Jaha. Jos lohkojen nurmikasvusto on edelleen viljeltyä nurmea kuten esim. timoteitä, niin lohkon voi ilmoittaa sellaisenaan rehu-/heinänurmeksi. Mutta jos pääkasvustona ovat jo luonnonheinät ja yms., niin silloin pitää kylvää täydentävien ehtojen edellyttämä markkina- ja korjuukelpoisen nurmisadon mahdollistava uusi nurmi.
175/22.5. Monivuotinen nurmi, koska saa myrkyttää.
K: Kun ilmoittaa lohkon monivuotiselle kuivaheinä-, säilörehu- ja tuorerehunurmelle, koska lohkon voi aikaisintaan myrkyttää tukia menettämättä, vastako 1.9?
Jaha. Ennen vanhaan sanottiin, että sitten kun yksi sato on korjattu. Mutta nyt kun ei ole sadonkorjuuvelvoitetta, niin sitten kun lohkolta olisi markkina- ja korjuukelpoinen sato korjattavissa. Tai sitten keväällä tai alkukesästä ennen sadonkorjuuta, mutta silloin lohko on kylvettävä uudelleen nurmelle 30.6. mennessä.
174/22.5. Saneerauskasvit ja talviaikainen kasvipeitteisyys.
K: Täyttääkö mikä tahansa saneerauskasvi (öljyretikka, valkosinappi, Tillage Radish, samettikukka ja em. kasvien seokset) talviaikaista kasvipeitteisyyttä, jos ne jätetään talven yli peltoon muokkaamatta?
Ei täytä, ainoastaan öljykasveiksi luettavat. Eli öljyretikka/muokkausretiisi, puhtaina kasvustoina.
172-173/22.5. Viherannoitusnurmi, Ylimääräiset tukioikeudet.
K. Viherlannoitusnurmi voi olla 3 vuotta yhteensä samalla lohkolla, kuinka lasketaan jos vuonna 2014 oli ensimmäisen kerran, niin otetaanko se huomioon vai alkaako se laskenta 2015 kun alkoi uusi ohjelmakausi.
Otetaan huomioon myös 2013 ja 2014 viherlannoitusnurmet.
K. Oliko nyt niin, että jos on ylimääräistä tukioikeutta, niin sitä ei viedä varantoon, eli tukioikeutta on enemmän mitä on peltoa.
Jos viime vuonna oli tilapäisesti viljelemätöntä alle hehtaari tai ei ollenkaan, niin mitään ei viedä tänä vuonna varantoon. Jos sitä ylimääräistä + tilapäisesti viljelemätöntä on alle hehtaari tänä vuonna ja ensi vuonna, niin ensi vuonnakaan ei viedä varantoon.
Varantoonhan viedään kahtena peräkkäisenä vuonna käyttämättä ollut pienempi tukioikeusmäärä. Kun suurimmat tukioikeudet jätetään viimeiseksi eli hehtaarin tukioikeus on käyttöjärjestyksessä viimeisenä, se tulee käytetyksi eli aktivoiduksi, jos sille löytyy vähintään yksi aari viljeltyä.
Mutta edellä oleva ei päde, jos
-tilalla ovat kaikki tukioikeudet pilputtuja eli suurin tukioikeus on alle hehtaarin; tai
-tilalla on timotei- tai sokerilisäosallisia tukioikeuksia sekä myös lisäosattomia ja ne kaikki lisäosattomat ovat pilputtuja, koska arvokkaammat käytetään ensin ja sen jälkeen muut, tai
-tilalla on sekä vuokrattuja ja omistettuja tukioikeuksia ja ne kaikki omistetut ovat pilputtuja, koska ensin käytetään vuokratut ja sitten omat, tai
– tilalla on useiden omistajaryhmien tukioikeuksia ja käyttöjärjestyksessä viimeiseksi jäävän omistajaryhmän kaikki tukioikeudet ovat pilputtuja..
171/22.5. Lehmien poislähdön ilmoitukset
K: Mihinkäs kaikkeen pitää virallisesti ilmoittaa lehmien pidon lopetus/siirtyminen kasvitilaksi?
Kuntaan kotieläintukien osallistumisilmoitusten peruminen ja Eviraan pitopaikkojen lopetusilmoitus sekä muutosilmoitus rehun käyttäjästä rehun tuottajaksi. Ainakin nämä.
https://www.evira.fi/tietoa-evirasta/lomakkeet-ja-ohjeet/elaimet/elainten-merkitseminen-jarekisterointi/
https://www.evira.fi/globalassets/elaimet/rehut/lomakkeet/lomake_f.pdf
170/22.5. Avomaan vihannes
K:Käykö avomaanvihannekseksi Tillage Radish
Ei käy. Se on muokkausretiisi. Se katsotaan öljyretikaksi ja käy saneerauskasviksi. Jos se jätetään talven yli, se täyttää kasvipeitteisyyttä.
169/22.5. Kotieläintila vai kasvitila
K: Tilalla ihan hilkulla, jotta on kotieläintila ja aikoo hakea kotieläintilana tuet. Jos loppuvuodesta tuleeko navettaa ongelmia ja se ey-määrä ei täytykään, niin saahan ne sitten tuet kasvinviljelijätukimäärinä eikä esim jää kokonaan ilman tukia?
Ei tule ongelmia. Jos 0,35 ey/ha tämän vuoden osalta ei täyty, kotieläinkorotus tälle vuodelle jää vain maksamatta, ei tule muuta seuraamusta. Paitsi, jos on eläinten hyvinvointikorvaus, ja loppuvuodesta vähimmäiseläinyksiköt eivät täyty, niin sitten peritään maksetut EHK-korvaukset takaisin.
Tässä kohtaa voisi vielä muistuttaa, että jos on valinnut tuon kasvipeitteisyys-toimenpiteen, niin joka syksy pitää maataloustoimistoon ilmoittaa niitä kasvipeitteisiä lohkoja vähintään 20%, vaikka jonakin vuonna ei maksua niistä saisikaan. Ainakin viime syksynä ilmoittamatta jättäminen katsottiin toimenpiteestä luopumiseksi ja silloin on vaarana vanhojenkin maksujen takaisinperintä.
168/22.5. Kasvipeitteisyydestä eroon.
K: Pieni alle 10 ha tila valitsi kasvipeitteisyyden toimenpiteeksi. Tilan 5,71 ha pinta-ala jakautuu 2015: suojav. 2,79ha, viherl.nurmi 1,07ha, viherkesanto 0,84ha ,mv nurmi 0,99ha ja kasvimaa 0,02ha. Haluaisi päästä eroon koko kasvipeitteisyydestä.Miten onnistuu ettei tulisi ongelmia? Kasvip. ei ole maksettu ettei takaisinperintää ole uhkana, mutta meneekö 80% säännön mukaan (suojav. ym. muuttuneen tulkinnan)perusteella vai muuten?
Jaha. Näillä kasveilla (suojavyöhyke + viherlannoitusnurmi) kertyi viime vuonna vasta 67 %, eli sääntöjen mukaan toimien ei voi luopua, voi vain vaihtaa toiseksi.
Mutta. Jos syksyllä ei korviaan ropauta syysilmoitukselle, niin saa kunnasta päätöksen, että kasvipeitteisyys mitätöidään. Mitäänhän ei peritä takaisin kun ei ole mitään maksettukaan eli ei tule ongelmia.
Jos haluu sääntöjen mukaan luopua, niin sitten pitäisi tänä vuonna edellisten lisäksi ilmoittaa nurmea 0,75 ha vaikkapa luonnonhoitopeltonurmeksi, jolloin sitä ja suojavyöhykettä ja viherlannoitusta olisi yli 80 % ja sitten ilmoittaisi nyt keväällä luopuvansa talviaikainen kasvipeitteisyys –toimenpiteestä.
167/22.5. Hevoseton isäntä
K: Voiko uusi viljelijä, jolla ei ole tällä hetkellä tilatunnusta eikä peltoa, aloittaa viljelyn ostamalla peltoa tukioikeuksineen? Kuinka tilatunnus tilalle saadaan?
Kyllä voi. Tilatunnus saadaan kunnasta. Uuden viljelijän pitää rekisteröityä rehualan alkutuotannon toimijaksi, jos peltoa on yli 3 ha. Jos hän jättää tukihakemukset, niin peltoa pitää olla luonnonhaittakorvaukseen 5 ha, samoin ympäristökorvaukseen. Uutta ympäristösitoumusta ei voi tehdä, mutta edellisen viljelijän sitoumus voidaan ”monistaa”, jos pellot olivat viime vuonna ympäristösitoumuksessa.
167/22.5. Psn ja kasvipeitteisyys.
K: Hei. Meneekö laskelma oikein: Peltoa yht. 50ha.PSN 10 ha. Viherryttämisen kaks kasvia 30 ha nurmi ja 10 ha ohra. Kasvipeitteisyys jos haluaa kyntää kaikki ohrat kuitenkin 80%.
VASTAUS KORJATTUNA:
Siis yhteensä peltoa eli maatalousmaata 50 ha, josta pysyvää nurmea 10 ha ja peltoalaa 40 ha. Joo, oikein näyttäsi olevan.
MUTTA TILA VAPAUTUU viherryttämisen kahden kasvin vaatimuksesta, koska MAATALOUSMAASTA on pysyvää nurmea + tavallista, peltoalalla olevaa nurmea 40 ha 50 ha:sta eli 80 %. Ja silloin kasvipeitteisyyskorvausta EI MAKSETA.
166/22.5. Tarvitaankio kuttutukiin peltoa?
K: Tarvitaanko kuttutuen tai yleensäkin kotieläintukien saamiseksi enää lainkaan hallinnassa olevaa tukikelpoista peltoa?
EU-eläinpalkkiot eivät edellytä peltoa, mutta kansalliset kotieläintuet edellyttävät 5 ha peltoa, eikä siihen ei enää myönnetä poikkeuslupaa. Paitsi ss-tukeen ei tarvita peltoa, jos v. 2007 oli poikkeuslupa pinta-alavaatimukseen. Myöskään maidon pohjoinen tuki ei edellytä peltoalaa.
165/22.5. Kerääjäkasvi ja syysvilja
K: Niin saikos sen kerääjäkasvituen syysviljalohkolta jos keväällä on ollut asialla ja kylvänyt kerääjää ko. lohkolle?
Kyllä. Eli viime syksynä kylvetylle ruislohkolle voidaan kylvää kerääjäkasvi nyt keväällä oraalle.
164/22.5. Peritäänkö kasvipeitteisyys takaisin?
K: Viime vuonna kaksi kasvia ja saatu talviaikaista kasvipeitteisyys tukea. Tänä vuonna heinä ja nurmikasvia 78%, kauraa 22%, kuinka viime vuoden talviaikaisen kasvipeitteisyyden käy peritäänkö takaisin, kun nurmiala
tänä vuonna on yli 75%?
Kasvipeitteisyyskorvausta ei peritä viime vuodelta takaisin, jos vähintään 20 % kasvipeitteisenä ensi talven yli (eli syksyllä ei kaikkea kauraa/nurmea kynnetä). Korvausta ei tälle vuodelle makseta sen vuoksi, että viljelijä vapautuu monipuolistamisesta yli 75 %:n nurmialan vuoksi. (Huomattava, että jos tuossa nurmialassa on osa pysyvää nurmea, sitä alaa ei oteta mukaan monipuolistamisprosenttia laskettaessa ja tavallinen nurmi saattaakin silloin jäädä alle 75 %:n ja talviaikaisen kasvipeitteisyyden korvaus maksetaankin)
163/22.5. Pysyvä nurmi
K: Olikos se nyt niin, että pysyvällä nurmella olevalle lohkolle ei voi anoa esim. lietteen sijoittamisen maksatusta?
Kyllä voi. Kaikkia muita ympäristökorvauksen lohkokohtaisia toimenpiteitä voi ilmoittaa viime vuonna pysyväksi nurmeksi muodostuneelle lohkolle paitsi ei
-viherlannoitusnurmea,
-monivuotista ympäristönurmea,
-luonnonhoitopeltonurmea ja
-suojavyöhykettä (mutta sitähän ei voi uutta ilmoittaa).
162/22.5. Ohjelmatukikelpoisuuden vaihto.
K: Vaatiiko ohjelmatukikelpoisuuden vaihto omien peruslohkojen välillä perusteen? Jos vaatii niin riittääkö esim. metsitys tai peltojen muodon korjaus riittäväksi perusteeksi?
Korvauskelpoisuuden vaihdossa ei tarvita perusteluja. Vaihtamista haetaan lomakkeella mavi 471. Vaihdettavan alan pitää olla vähintään 0,5 ha. Lohkoja voi jakaa ennen vaihtoa.161/22.5.
Viljelyn lopettaminen
K: Pieni tila siirtyy kaupalla seuraavalle sukupolvelle kesäkuun alussa. Ostajat eivät jatka viljelyä, vaan vuokraavat pellot pois. Ensinhän on tehtävä kokotilan hallinnan siirto, jossa sitoumukset ja tukioikeuksien omistus siirretään ostajille. Mutta tekevätkö ostajat lomakkeella 474 tilan lopettamisilmoituksen, että tukia ei peritä takaisin vai onko tuo lomake turha, koska omistaja vaihtuu? Tila on tehnyt ympäristösitoumuksen. Kuinka tässä on toimittava?
Jaha. Täytetään koko tilan hallinnansiirtolomake 156. Jos luovutuksen saajat eivät jatka viljelyä, vaan vuokraavat pellot edelleen lisämaaksi, niin ei täytetä sitoumuksen siirtolomaketta 160, vaan tuo sitoumuksen päättymislomake 274.
Tukioikeuksien siirtoon tarvitaan lomakkeet 103 A ja 103 B. Tukioikeudet voidaan EU:n tukiasetuksen 1307/2013 34 artiklan ja suorien tukien lain 193/2013 § 19 perusteella siirtää seuraavalle sukupolvelle, vaikka he eivät ole aktiiviviljelijöitä, jos kauppahinta on selvästi alempi kuin vastaavassa kaupassa vieraiden välillä. Jos näin ei ole, tukioikeudet pitää siirtää suoraan peltojen seuraaville viljelijöille.
EU 1307/2013
34 artikla Tukioikeuksien siirtäminen
1. Tukioikeuksia voidaan siirtää ainoastaan samaan jäsenvaltioon sijoittuneelle toiselle viljelijälle, joka on oikeutettu suoriin tukiin 9 artiklan mukaisesti, paitsi kun on kyse perintönä tai ennakkoperintönä siirrettävistä oikeuksista.
Suorien tukien laki 193/2013
19 § Sukupolvenvaihdostilanteet
4) maatilan tai sen osan lahjaa, jossa lahjan saajana on lahjan antajan perillinen suoraan alenevassa polvessa, sisar tai veli taikka näiden perillinen suoraan alenevassa polvessa, ottolapsi taikka edellä mainittujen puoliso.Lisäkysymys kohtaan 157-158
Lisäkymysys kohtaan: ”Ilman takaisinperintää pääsee, jos viime vuonna oli tai tänä vuonna on 20 % niitä ymp. toimenpiteiden nurmia (suojavyöhyke, luonnonhoitopeltonurmi, viherlannoitusnurmi, monimuotoisuuspelto riista/maisema/niitty tai edellisen kauden suojavyöhyke/kosteikko/pellolla oleva lumosopimus), jotka eivät tänä vuonna enää kelpaa kasvipeitteisyyteen, ja VAIHTAA toimenpiteen toiseen toimenpiteeseen.”
Mitäs jos tuo 20 % ymp. toimenpiteiden nurmia täyttyy, mutta ei voi VAIHTAA toiseen toimenpiteeseen sen vuoksi, että on jo viime vuonna ruksinut kaikki mahdolliset toimenpiteet (niin kuin yleisenä ohjeena viime vuonna kannattikin tehdä)?
No, jos kaikki on jo valittuna, niin sitten ei voi vaihtaa. Mutta esim. puutarhakasvitoimenpide saattaa olla vielä vapaana. Siihen voi vaihtaa. Molemmat puutarhakasvitoimenpiteet edellyttävät vähintään 0,05 ha toimenpiteen edellyttämää puutarhakasvia. Jos sitten tänä vuonna ei olekaan toimenpiteen edellyttämää puutarhakasvialaa, niin se toimenpide joudutaan mitätöimään, mutta muuta seuraamusta ei tule.
160/22.5. Suojakaista 10m
K: Jos suojakaista vesistön varrella on tuo max 10 metriä, niin voiko suojakaistan ilmoittaa samalla kasvilla kuin viljeltävä kasvi on lohkolla? Vai pitääkö yli 3 alueesta tehdä oma kasvulohko tai jotain?
Vna 344/2015 mukaan yli 3 m leveä suojakaista on erotettava omaksi kasvulohkokseen. Suojakaistalla saa kasvaa vain monivuotista nurmikasvillisuutta.159/22.5. Piennar/suojakaista
K: Pientareen ja suojakaistan määrä kun peruslohko rajoittuu valtaojaan/ vesistöön? Ympäristötuessa/ täydentävissä ehdoissa eri määrät?
Muokkaus, lannoitus, kasvinsuojeluaineet? Koskeeko pientareen jättäminen pienempiä ojia kuin valtaojat?
TÄYDENTÄVIEN ehtojen mukaan valtaojien ja vesistöjen varsilla maatalousmaalle on jätettävä vähintään 1 metrin piennar. Koskee siis kaikkia tiloja, oli ympäristösitoumus tai ei. Täydentävät ehdot eivät vaadi vesistöjen varrelle suojakaistaa. Piennarta ei tarvi jättää muuta kuin valtaojien ja vesistöjen varteen.
YMPÄRISTÖSITOUMUKSESSA ei ole erikseen säädetty valtaojien pientareesta, koska pientareet ovat jo täydentävissä ehdoissa. Mutta ympäristösitoumustilalla pitää vesistöjen varrella olla pientareen sijasta suojakaista. Jos peruslohko rajoittuu vesistöön, lohkon vesistön puoleisella reunalla on oltava keskimäärin vähintään 3 m leveä suojakaista. Suojakaista voi olla enintään 10 m leveä.
Piennarta ja suojakaistaa ei saa lannoittaa eikä muokata. Kasvinsuojeluaineita saa käyttää vain poikkeustapauksissa.
NITRAATTIASETUKSESSA on viiden metrin suojakaista, joka lasketaan vesirajasta alkaen. Lannoitus on kielletty viisi metriä lähempänä vesistöä. Seuraavan viiden metrin vyöhykkeellä vesistöstä lannan ja orgaanisten lannoitevalmisteiden pintalevitys on kielletty, ellei peltoa muokata vuorokauden kuluessa levityksestä. Edellä mainitut lannoitus- ja pintalevityskiellot eivät kuitenkaan estä kotieläinten laiduntamista kyseisillä alueilla.
Aumaa ei saa sijoittaa 100 m lähemmäksi vesistöä tai valtaojaa tai talousvesikaivoa eikä 5 metriä lähemmäksi ojaa.
Seuraavassa otteita asetuksista ja sitoumusehdoista:
Vna täydentävistä ehdoista 117/2016:
11§ Pientareet
Ympäristösitoumuksen suojakaistan ehdot:
Suojakaistan on oltava monivuotisen nurmi-, heinä- tai niittykasvillisuuden peittämä. Suojakaistaa ei saa muokata, lannoittaa tai käsitellä kasvinsuojeluaineilla. Kasvuston hävittäminen ja uusiminen ovat poikkeuksellisesti sallittuja vaikeissa rikkakasvitapauksissa kasvinsuojeluaineen käyttörajoitusten mukaisesti pesäketorjuntana. Vaikealla rikkakasvitilanteella tarkoitetaan tuulen mukana tai muuten helposti muille lohkoille leviävien rikkakasvien laajamittaista esiintymistä, puuvartisten kasvien tai pensaiden taimettumista lohkolle, haitallisten vieraslajikasvien esiintymistä tai muuta vastaavaa tilannetta.
Jos suojakaistan kasvillisuus vaurioituu tai tuhoutuu talven aikana, rikkakasvien pesäketorjuntaa tehtäessä, ojien kunnostustyön tai valtaojien perkauksen yhteydessä tai muulla vastaavalla tavalla, uusi nurmikasvillisuus on kylvettävä suojakaistalle heti olosuhteiden salliessa. Suojakaistalla tehtävistä toimenpiteistä on merkittävä tieto lohkokohtaisiin muistiinpanoihin. Suojakaistalta voidaan korjata sato ja sitä voidaan hoitaa laiduntamalla.
Nitraattiasetus 1261/2015 ja 1250/2014:
6§ Pakkaamattomien orgaanisten lannoitevalmisteiden varastointi
10§ Lannoitteiden käyttö
157-158/22.5. Kumina fosfori, kasvipeitteisyydestä luopuminen.
K:Voiko kuminalla käyttää fosforintasausta?
Voi käyttää fosforin tasausta. Lantapoikkeusta ei voi käyttää. Lantapoikkeusta voi käyttää vain vilja-, öljy- ja palkokasveilla sekä yksi- ja monivuotisilla nurmilla.
K: Jos viljelijä haluaa (takaisinperinnän tiedostaen) luopua talviaikaisesta kasvipeitteisyydestä, niin onko takaisinperintä ainut rahallinen menetys vai voiko tulla jotain muutakin?
Ei muuta seuraamusta. Viime vuoden kasvipeitekorvaus peritään takaisin ja toimenpide mitätöidään.
Ilman takaisinperintää pääsee, jos viime vuonna oli tai tänä vuonna on 20 % niitä ymp. toimenpiteiden nurmia (suojavyöhyke, luonnonhoitopeltonurmi, viherlannoitusnurmi, monimuotoisuuspelto riista/maisema/niitty tai edellisen kauden suojavyöhyke/kosteikko/pellolla oleva lumosopimus), jotka eivät tänä vuonna enää kelpaa kasvipeitteisyyteen, ja VAIHTAA toimenpiteen toiseen toimenpiteeseen.
155/22.5. Siemennurmen fosfori
K: 1-vuotisilla ja monivuotisilla siemennurmilla on typpitaulukossa oma rivinsä, mutta minkä mukaan fosfori katsotaan?
Mavista kerrotaan, että yksi- ja monivuotiset rehunurmet, ruokohelpi jne.. –riviltä.Eläinten hyvinvointikorvaiksen hakeminen. Maksuhakemus 2016 lomake 409
K: Lomakkeessa pyydetään arvioimaan eläinmäärät ja ohjeessa sanotaan, että toteutunut määrä ei voi olla suurempi kuin arvioitu määrä. Eli voiko arvioituihin määriin laittaa joka kohtaan 999 miljardia? Vai kuinka paljon arvio saa mennä ylitse?
Määräksi kannattaa yleensä laittaa se määrä, mikä on silloin, kun on normaali tuotanto ja rakennukset täynnä eläimiä. Ei suositella laittamaan monikertaisia lukuja, voi olla että niiden kanssa tulee turhaa selvittelyä mahdollisessa valvontatilanteessa.
154/22.5. Ennallistamisen viisi nurmivuotta
K: Jos tulee ennallistaminen ja ennallistetaan joku jo nurmella oleva lohko, voiko viiden nurmivuoden laskenta alkaa takautuvasti siitä kun lohko oli eka kerran nurmella vai alkaako laskenta siitä vuodesta kun se ennallistamisvelvoite alkaa? Hakuopas: ”Jos alalla kasvoi jo ennestään nurmea, se on säilytettävä vähintään niin monta vuotta, että viisi vuotta tulee täyteen”
Komission delegoitu asetus sanoo tässä kohtaa, että jäsenvaltio saa päättää lasketaanko 5 vuotta siitä päivästä kun ala on muutettu pysyväksi nurmeksi vai siitä päivästä, jolloin nurmi on perustettu. Tätä ei ole vielä kansallisesti päätetty, koska ennallistaminen ei ole ollut ajankohtaista. Todennäköisesti syksyllä tullaan säätämään siitä, onko joku viljelijäryhmä ennallistamisen ulkopuolella ja varmaan samalla tulee säätää se, kuinka suhtaudutaan vanhojen nurmien käyttöön ennallistamisessa.
153/22.5. Pysyvän nurmen vesileima, kuinka kauan.
K: Pysyvä nurmi ”status” poistuu lohkolta heti kun lohko ilmoitetaan jollekin muulle, kuin pysyvän nurmen kasville. ”Vesileima” kuitenkin säilyy vielä kaksi vuotta eli, pysyy mahdollisen ennallistamisvelvoitteen piirissä sen ajan?
Se vesileima säilyy kaksi tai kolme vuotta. Mavista kerrotaan, että komission delegoidussa asetuksessa on kansallinen säätövara ennallistamiseen. Jos ennallistaminen tulee esim. vuoden 2018 perusteella, niin ennallistamaan voisivat joutua 30.6.2019 mennessä ne viljelijät, jotka otti pysyvää nurmea muuhun käyttöön 2018 ja mahdollisesti myös ne, jotka ovat ottaneet pysyvää nurmea muuhun käyttöön vuosina 2017 ja 2016. Todennäköisesti syksyn aikana tullaan kansallisesti säätämään siitä, ketkä joutuvat mahdollisesti ennallistamaan ja onko joku viljelijäryhmä ennallistamisen ulkopuolella.
152/22.5. Kerääjäkasvilohko vuorattu
K: Viljelijä vuokrannut lohkon, joka on sängellä ja nurmi pukkaa esiin. Edellinen viljelijä on ilmoittanut lohkolle kerääjäkasvin. Voiko tämä uusi viljelijä ilmoittaa lohkon nurmelle ilman uusintakylvöä?
Mavi on linjannut, että näissä hallinnansiirtotapauksissa ei seuraavan tarvi huomioida edellisen ilmoituksia. Eikä edelliselle tule seuraamuksia siitä, mitä pellon seuraava haltija tekee.
151/22.5. Sitoumuksen jatkaminen
K: Kun sitoumus jaetaan 160-lomakkeella, niin pitääkö uuden viljelijän sitten jättää viljelykiertosuunnitelma ensi keväänä, koulutuspäivä kahden vuoden sisällä jne….vai miten tämä menee?
Koska uudella sitoumus ei ala alusta, vaan viime vuonna alkanut sitoumus jaetaan, niin sen uuden viljelijän ei tarvi enää jättää viljelykiertosuunnitelmaa. Koulutuspäivä on suoritettava 30.4.2017 mennessä eli sitoumuksen toiseen vuoden loppuun mennessä. Jos se alkuperäinen sitoumuksen antaja on sen koulutuspäivän jo suorittanut siihen mennessä kun sitoumus jaetaan, uuden ei tarvi sitä enää suorittaa.
150/22.5. Auringonkukka
K: Olikos auringonkukan sadonkorjuussa jotain erikoista? Voiko pussittaa siemenet ja käyttää linnuille talvella?
Ei mitään erikoista. Sadon saa korjata ja käyttää miten parhaaksi näkee.
149/22.5. Viljelyn lopetus-Lomake 474
K: Meillä lopettaa tällä tietoa 9 viljelijää viljelyn ja vuokraa maansa pois. Täyttävätkö he lomakkeen 474 vai käykö vapaamuotoinen ilmoitus tai eivät palauta mitään?
Jos heillä on ollut ympäristösitoumus, niin tuo on oikea lomake, mikä pitää palauttaa. Sillä ilmoitetaan sitoumusalan vähentymisestä alle vähimmäisalan.LHP 2v,kommentti
Kommentti: Tuohon kakkoskohtaan vielä tarkennus että kannattaa katsoa mustaa valkoisella että on myös oikeasti se lhp-nurmi ilmoitettu…hömppäheinän nimellä kulkee kaikki viherkesannosta suojavyöhykkeisiin ja kerääjäkasveihin tätä nykyä. On nimittäin tullut takaisinperintöjä kun uusi haltija on uskonut että edellisellä ollut lhpnurmena kun pellollakin ollut heinä. Lopulta kyllä selvisi että se kulokko olikin kai ohran sänkeä …vuodesta toiseen😊
V: Jep, kannattaisi varmistaa vaikka kunnasta, mitä lohkolle viime vuonna ilmoitettu, ettei ollut esim. viherkesantoa lhp-nurmen sijasta.
147/22.5. Luonnonhoitopelto
K: Mitäs jos ei itse peru LHP, nurmen tukea viime vuodelta, jolloin se ole 1. vuoden, vaan laittaa vaan lohkolle kauran. Asia tulee esiin ristiintarkastuksessa, niin eikö tuu muuta sanktiota kuin että tuki peritään viime vuodelta takaisin?
Tällä tietoa se menee näin. Että ei tule sanktiota. Sanktiotahan ei ole se, että tukea ei makseta, jos tuen ehdot eivät täyty. Ja tässä tapauksessa kun jo maksettu, että peritään takaisin.
146/20.5. Talviaikainen kasvipeitteisyys
K: Jos tilalla on naurista 75% pinta-alasta, 5% lhp-nurmea ja 20% riistapeltoa.
Kuinka menee lisätoimenpide: talviaikainen kasvipeitteisyys?
No, sehän menee siten, että ei mene mitenkaan, jos lohkot ovat tuollaisenaan on talven yli. Lhp-nurmi ja monimuotoisuuspellot (riista, maisema, niitty) eivät enää tänä vuonna täytä kasvipeitteisyyttä. Nauris on yksivuotinen puutarhakasvi, sekään ei täytä, vaikka jätettäisiin peltoon talven yli.
Sitten täyttyy se vähimmäisvaatimus eli 20 %, jos tuo riistapelto on viherkesanto riistaa. Ja korvaus maksetaan nauris-alalle.
145/20.5. Tilapäisesti viljelemätön
K: Tilapäisesti viljelemätöntä ei kannata laittaa kahtena vuonna peräjälkeen-näin koulutksessa sanottiin, mutta tarkentava kysymys, koskeeko se koko tilaa vai peruslohkoa eli jos viime vuonna ilmoitti tilapäisesti viljeltyä jollain peruslohkolla, voiko tänä vuonna ilmoittaa sitä jollain muulla peruslohkolla?
Tilapäisesti viljelemätöntä alaa tarkastellaan tilatasolla kuten tukioikeuksiakin, mutta tuo kahtena vuonna peräjälkeen on lieventynyt siitä mitä sanottiin kevättalven koulutuksissa. Tukioikeuksien käyttöjärjestyksen muutos, että viimeiseksi jätetään 1 ha kokoiset tukioikeudet, mahdollistaakin sen, että tukioikeuksia ei jääkään käyttämättömiksi, vaikka ilmoitetaan tilapäisesti viljelemätöntä alaa. Jos viimeiselle 1 ha:n tukioikeudelle jää vähintään yksi aari viljeltyä alaa, niin se viimeinenkin tukioikeus niin sanotusti aktivoituu ja tulee käytetyksi. Eli jos vähintään joka toinen vuosi on alle 1 ha tilapäisesti viljelemätöntä alaa, niin silloin tukioikeuksia ei viedäkään varantoon, koska tukioikeuksia ei jää käyttämättä kahtena vuonna peräkkäin. (Edellyttää, että tilalla on vähintään yksi yhden hehtaarin tukioikeus, eli kaikki tukioikeudet eivät ole pilputtuja)
Mutta jos tilalla on ylimääräisiäkin tukioikeuksia eli niitä on enemmän kuin peltoa, silloin ylimääräistä tukioikeutta + tilapäisesti viljelemätöntä pitäisi yhteensä olla alle 1 ha, jotta kaikki tukioikeudet aktivoituisivat.
144/20.5. Suojakaistan uusiminen
K: Viljelijä uusii nyt suojakaistan vesistön varrelta, on niin rikkaantunut. Kylvää siihen monivuotisen nurmen. Kysyi että saako kylvää myös viljan suojakaistalle jos ei lannoita sitä? Varjostaisi suojakaistan nurmen itämistä?
Ehdoissa kyllä puhutaan pelkästään uuden nurmikasvillisuuden kylvämisestä.142-143/20.5. Peltotonttimaaksi, LHP
K:Viljelijällä LHP, nurmi (eka vuosi ) ja osa suojavyöhykettä. Nyt maanomistaja on ilmoittanut, että myy nämä pellot tonttimaaksi. Mä en nyt löytänyt mistään tekstiä sitoumusehdoista, että eihän tästä tule mitään seuraamuksia vuokraviljelijälle? vai tuleeko? Viljelijä siis luopuu nyt näiden peltojen viljelystä.
Ei tule seuraamuksia, vaikka viljelijä luopuisi vuokrasopimuksestaan ennen aikojaan, koska viljelijän hallinta-aikana pelto on maatalousmaata.
K: Ja jos viljelijä on vuokrannut viime vuonna uuden pellon, joka oli viime vuonna LHP, nurmi. Myös edellinen viljelijä (v. 2014) on ilmoittanut lohkon LHP, nurmeksi . Eikös tämä riitä, että kaksi vuotta tulee täyteen?
Kyllä, kaksi vuotta tulee täyteen, vuoden 2014 LHP voidaan huomioida.
141/20.5. Eläinten hyvinvointituen peruminen
K:Tilalla on eläinten hyvinvointisitoumus voimassa2015 – 2016.Aikoo lopettaa kun ei kannata maidontuotanto ja eläinmäärä on laskemassa alle vaadittavan keskim. eläinmäärän ja syksyyn mennessä on navetta tyhjä. Onko olemassa lomake jolla asia ilmoitetaan vai riittääkö vapaa muotoinen ilmoitus?
Vapaamuotoinen kirjallinen ilmoitus. Ei ole erikseen lomaketta.
Jos korvausta on ehditty maksamaan ennen ilmoitusta, maksettu tuki peritään takaisin. Sitoumuksen ehtona olevien eläinmäärien on täytyttävä sitoumuskauden loppuun 31.12.2016.
140/20.5 Maanäytetuloksista
K: Muutama peruslohko on yhdistetty yhdeksi lohkoksi. Ennen yhdistämistä olevista jokaisesta peruslohkoista on otettu maanäytteet, joissa mm. on erilaiset fosforitasot. Mitä maanäytetulosta käytetään yhdistämisessä syntyneessä lohkossa?
Lohkon voi jakaa lohkokortilla kunkin näytteen edustamaa pinta-alaa vastaaviin kasvulohkoihin ja voi lannoittaa kutakin kasvulohkoa sitoumusehtojen taulukon 5 näytteen viljavuusluokan kasville sallimalla fosforimäärällä. Tukihakemukseen ei tarvi ilmoittaa kuin yksi kasvulohko, jos koko peruslohko on samaa kasvia.
Voi myös käyttää koko lohkolla taulukon 5 mukaisten lukujen suoraa keskiarvoa tai näytteiden edustamilla pinta-aloilla painotettua keskiarvoa. Paitsi sitten ei voi käyttää keskiarvoa, jos jonkin näytteen perusteella fosforitaulukossa viljelykasville on lukuna nolla tai viiva. Silloin pitää siitä nolla-/viiva-näytteen edustamasta alasta muodostaa oma kasvulohkonsa. Muista näytteistä saa käyttää keskiarvoa.
Jos saavutettu satotaso on viljoilla korkeampi kuin 4000 kg/ha vuodessa, rukiilla enemmän kuin 3000 kg/ha vuodessa ja öljykasveilla enemmän kuin 1750 kg/ha vuodessa, taulukossa 5 esitettyihin lukumääriin voi taulukon 6 mukaisesti lisätä 3 tai 6 kg fosforia. Satotasokorjausta voi soveltaa portaattomasti. Mutta jos taulukossa 5 ei ole fosforilannoitukselle lukuarvoa eli taulukossa on viiva, satotasokorjausta ei voi käyttää.
Yli 5 ha:n suuruisilla lohkoilla lannoituksen on perustuttava kahteen tai useampaan maanäytteeseen.
134-139/21.5. Saneerauskasveista
K1:Voiko Saneerauskasvin mukaan kylvää raiheinää ja puna-apilaa maanparannustarkoituksessa? Ajatuksena ois, että heinä+apila valtaisi pellon saneerauskasvin murskauksen jälkeen, ja kyntää syksyllä myöhemmin?
Ei voi. Saneerauskasviksi ilmoitetulle alalle voi kylvää vain saneerauskasvia. Viherlannoitusnurmi on heinä+apila –seoksille, jos apilaa on 20 % tai yli.
K2:Täyttääkö saneerauskasvi kasvipeitteisyysalaa?
Pelkkä kasvikoodi saneerauskasvi ei täytä kasvipeitteisyyttä, mutta toisaalta asetuksissa ei ole kieltoa, etteikö saneerauskasville ilmoitetulla lohkolla voisi täyttää kasvipeitteisyyttä, jos siellä on talven yli kasvipeitteisyyteen hyväksytty kasvi/kasvusto. Mavin mukaan käytäntö on sama kuin viime vuonna, eli jos saneerauskasvi on öljyretikka ja lohko jätetään muokkaamatta talven yli, niin silloin se täyttää kasvipeitteisyyttä koska kyseessä on öljykasvi. Syksyn kasvipeitteisyysilmoituksessa ilmoitetaan lohkolle ko. kasvi.
K3:Entä saako saneerauskasvin päättää kemiallisesti?
K4: Säilörehunurmesta: Käykö säilörehunurmen korjuuksi murskaus ”rehuntekona” kun olen ymmärtänyt, että niitto ei riitä kun se estää uutta kasvua ja murskaus ei. Eli täyttääkö tämä alueen hyvät maataloustavat. Tarkoituksena oisi laittaa viherlannoitusnurmia Säilörehualoina.
Viljelijän on toimittava niin, että korjuu- ja markkinakelpoisen sadon tuottaminen on mahdollista. Sadonkorjuun sijasta voi murskata kasvuston, mikä mahdollistaa korjuu- ja markkinakelpoisen kasvuston tuottamisen myös seuraavan vuonna.
133/21.5. Kesanto syysrapsi
Kysymys: Lohko avokesannossa 2016, syy juolavehnä ja ojien kunnostus. Jos kylvää syysrapsin loppukesällä, voiko tämä lohko täyttää kasvipeitteisyysalaa syksyn 2016 laskennassa?
Syysviljalle/-öljykasville kylvetty kesantolohko täyttää kasvipeitteisyyttä, mutta kasvipeitteisyyden korvausta ei makseta, koska kesantolohkolle ei makseta ympäristökorvausta.
131-132/ 20.5. Siemennurmi pysyvän nurmen katkaisijana
Ei ole todennäköistä, että lohkoilta löytyisi enää esim. puhdas timoteikasvusto, jotta lohkot voisi sellaisenaan ilmoittaa yksilajiseksi siemennurmeksi. Mutta jos lohkoja muokataan ja niille kylvetään kauraa nurmen joukkoon, silloin ne voi ilmoittaa viherkesanto riistaksi, joka nollaa nurmivuodet.
130/3.5. Kesanto-syysrapsi
K: Pitääkö monivuotinen siemennurmi tehdä kuivaksi heinäksi? Entä yksivuotinen siemennurmi, miten sen käy?
129/3.5. Maanäytteet tyrnilohkoilta
K: Kuinka usein pitää ottaa?
Puutarhakasveilla nykyisissä ehdoissa näytteenottoväli on sama kuin peltokasveilla, eli korkeintaan 5 vuotta.
Linjanäytteenotossa näytteenottoväli on korkeintaan 3 vuotta.
128/3.5. Ympäristötuesta luopuminen
K: Viljelijä haluaisi vuokrata kaikki maansa kahdelle ympäristötukeen sitoutuneelle viljelijälle tästä kesästä lähtien. Viljelijä tehnyt ympäristötuki sitoumuksen viime vuonna. Onko mahdollista ja mikä lomake tulee täyttää ettei tule ympäristötuen takaisinperintää edelliseltä vuodelta ?
Sitoumus raukeaa, kun peltoala laskee alle 5 ha:n (tai jos sitoumus on perustunut vähintään 1 ha:n puutarhakasvien viljelyalaan , kun puutarhakasviala laskee alle 1 ha:n), eikä tule takaisinperintää. Ehtojen mukaan peltojen myynnistä/vuokrauksesta pitää kuitenkin ilmoittaa kirjallisesti kuntaan 15 työpäivän kuluessa myynnistä/vuokrauksesta.
127/3.5. Saneeraus
K: Tarkastellaanko saneerauskasvia tilatasolla vai lohkotasolla? Tila on vuokrannut kaikki pellot pois kahdeksi vuodeksi toiselle tilalle ja nyt ne palautuu tälle tilalle ja tila hakee taas tukia. Jos lohkoilla on ollut perunaa väh 1 ha, niin voiko tämä tila ilmoittaa saneerauskasvia? Vuokralaisella on ymppi, joten se voidaan monistaa.
Kyllä se on hakijakohtainen. Hakuopas: ”Vaatimus täyttyy, jos olet viljellyt em. kasveja jonain vuonna vuosien 2013-2016 aikana vähintään 1 ha:lla.” Eli jos hakijan viljely v. 2013 täytti tuon em. 1 ha:n ehdon tai täyttää v. 2016, niin silloin hän voi saada korvausta saneerauskasvista.
126/3.5. Naapurilta ostetun lohkon yhdistäminen omaan lohkoon ei vielä onnistu
K: Edelleenkö on myös niin, ettei rajakorjauksia/ alle 10 aarin lisäyksiä peruslohkoon voi lähettää eteenpäin kuin vasta päätuen yhteydessä? Vai onko tähän tulossa myös päivitystä Vipuun?
Kyllä näin on kerrottu, että vasta siinä tukihaun yhteydessä voi näitä rajakorjauksia/lisäyksiä lähettää.
125/3.5. Viljelykierto ja luovuttu viljelystä
K: Eikös se nyt ollut niin, että jos on nyt tänä vuonna vuokrannut kaikki pellot pois, niin ei tarvitse palauttaa 5-v. viljelykiertoa maataloustoimistoon
Joo, ei tarvinnut palauttaa.
123-124/3.5. Kuminan uusiminen; syysruis ja nurmi
K1. Viljelijällä on 2. vuoden kuminalohko josta osa olisi suunnitelmissa salaojia. Jos viljelijä ojii lohkon osan ja kylvää tuhoutuneelle alalle kuminan ennen 30.6 niin voiko ilmoittaa koko lohkon kuminalle?
K2. Viljelijällä on syysruislohko johon on syksyllä kylvetty myös heinän siemen. Talvehtiminen on vähän niin ja näin. Viljelijä haluaisi ilmoittaa lohkon mv. ympäristönhoitonurmeksi. Voiko ilmoittaa vaikka lohkolla kasvaa myös ruis, jos korjaa paaliin ennen korsittumista?
Sanoisin että voi, jos se nurmi on hyvässä kasvussa ja ruis korjataan niin ajoissa pois, että on mahdollista korjata vielä nurmisato. Ja lohkon pitää olla hapanta sulfaattimaata/turve- tai multamaata.
121-122/3.5. Luonnonlaitumet
K: Onko siis mahdollista saada samalle luonnonlaitumelle sekä perustuki että ympäristösopimuksen mukainen korvaus, vai ovatko toisensa poissulkevia?
On mahdollista, eivät sulje toisiaan pois. Mutta jos alue on puustoinen tai esim. hyvin katajavaltainen, se ei silloin ole perustukikelpoinen, mutta sille voi olla mahdollista saada ympäristösopimus.
K: Vielä olisi kysyttävää luonnonlaitumien osalta. Perustuessa näyttäisi olevan tukikelpoisena alana myös luonnonlaitumet, samoin LHK:n. Myös ympäristötuen maatalousluonnon monimuotoisuuden erityistukikohteiden joukossa näyttäisi olevan luonnonlaitumet. Onko luonnonlaitumille tosiaan mahdollista saada kaikki nämä em. tuet, vai riippuuko se valitusta maankäyttölajista? Maankäyttölajina näyttää olevan pellon ja metsän lisäksi myös luonnonlaidun ja –niitty.
-Luonnonlaidun on perustuessa tukikelpoinen, kun se ilmoitetaan pysyvänä laitumena ja se täyttää mm. puiden ja pensaiden sekä heinäkasvien osalta pysyvän laitumen ehdot (hajanaisesti kasvavia puita enintään 50 kpl/ hehtaari, lehtipensaita ja lehtipuiden taimia alle 50 prosenttia pinta-alasta sekä heinä- ja nurmirehukasveja yli 50 prosenttia pinta-alasta). Nuori viljelijä/uusi viljelijä voi hakea uuden tai vanhan pysyvän laitumen perusteella tukioikeuksia varannosta, jos edellytykset täyttyvät (esim. edelliselle haltijalle ei ole myönnetty tukioikeuksia ko. alan perusteella)
-Luonnonhaittakorvauskelpoisuuden saivat v. 2015 maankäyttölajiltaan luonnonlaidunta ja –niittyä olevat pysyviksi laitumiksi ilmoitetut lohkot, jotka oli ilmoitettu pysyviksi laitumiksi myös v. 2014. Lohko, joka on maankäyttölajiltaan luonnonlaidunta ja –niittyä, mutta ei ollut pysyväksi laitumeksi ilmoitettuna v. 2014, ei voi saada lhk-korvauskelpoisuutta.
-Maatalousluonnon monimuotoisuuden ja maiseman hoito – ympäristösopimusta voidaan hakea luonnonlaitumelle, jos sillä on muusta ympäristöstä erottuvia luonto- tai maisema-arvoja, joita voidaan edistää laidunnuksella.
120/29.4. Auringonkukka
K: Olikos auringonkukalla sama tuki kuin öljykasveilla?
Kyllä. Auringonkukka luetaan öljykasveihin.
119/29.4. Avomaan vihannekset/tarhaherne
K: Miten tuo tarhaherneen käyttö ihmisravinnoksi pitää todistaa? Pitääkö olla jokin tietty lajike, joka soveltuu tähän tukeen? Käykö sellainen, että laittaa lehteen ilmoituksen, että tarhahernettä ilmaiseksi itse poimien? Loput sitten murskaa peltoon. Tätä olisi sitten tilalla kymmeniä hehtaareja
Koska sadonkorjuuvelvoitetta ei ole, ei edellytetä todisteita. Lajikkeen pitää olla ihmisravinnoksi käytettävää silpo-, silpoydin-,sokeri- tai taittohernettä ja noudatettava hyvän maatalouden viljelytapavaatimusta:
-tarkoituksenmukainen pellon muokkaus ja lannoitus
-tasaisen itämisen mahdollistava kylvö viimeistään 30.6.2016; jos poikkeukselliset sääolosuhteet estävät kylvämisen 30.6. mennessä, kylvö on tehtävä heti olosuhteiden salliessa. Poikkeuksellinen olosuhde vastaa tilannetta, jossa pitkään jatkuneiden runsaiden sateiden ja vähäisen haihdunnan vuoksi pellon märkyys on estänyt kylvämisen.
-alueelle ja lohkolle soveltuvan kasvilajin ja -lajikkeen käyttö
-määrältään ja laadultaan riittävän siemen- tai taimimäärän käyttö
-tarkoituksenmukainen kasvinsuojelu ja hukkakauran torjunta
-korjuu- ja markkinakelpoisen sadon tuottamisen mahdollistava lohkon kasvukunto
-maatalousmaan säilyttäminen avoimena.
118/29.4. 10 aaria suojavyöhykelohkoon 2
K: Jääkö ilman tukea jos lisää esim. 3aaria tuohon suojavyöhyke lohkoon?
No, kyllä näin on, että alle 5 aarin kasvulohkolle ei makseta tukea.
117/29.4. Lhk hevoset 2
K: eikös kuukausittainen kirjanpito tarkoita sitä että hevosten nimet on listattu ja aina kuun eka päivä ruksataan onko paikalla vai ei eli valvonnassa katsovat tämän listan.
Tämä riittää. Periaatteessa riittää pelkästään lista, jossa on kuukauden ekapäivinä yli 6 kk:n ikäisten hevosten ja ponien lukumäärä.
Mahdollisessa valvonnassa tarkistetaan, että hevosmäärät pitävät paikkansa ja että hevoset ovat tunnistettavissa (neuvoston direktiivien 90/427/ETY ja 2009/156/EY mukaisten sääntöjen vahvistamisesta hevoseläinten tunnistusmenetelmien osalta annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/262 mukaisesti).
Sitten jos hevosilla halutaan vaikuttaa sika-siipikarjatuen eläintiheyslaskentaan, sitten pitää olla tarkempi eläinluettelo. Asetus kansallisten tukien hallinnosta 274/2016 sanoo näin:
”Hevosista on pidettävä ajan tasalla olevaa kirjaa, josta on käytävä ilmi neuvoston direktiivien 90/427/ETY ja 2009/156/EY mukaisten sääntöjen vahvistamisesta hevoseläinten tunnistusmenetelmien osalta annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/262 mukaisesti yksilötasolla
-hevosen nimi,
-UELN- numero tai rekisterinumero,
-sukupuoli,
-rotu,
-hallinta-aika,
-eläinten syntymä- tai ostopäivä,
-eloon myynnit,
-teuraaksi myynnit ja
-kuolemat.”
116/29.4. Saneerauskasvista
K: Kysyisin Ympäristökorvauksen peltoluonnon monimuotoisuudesta toimenpiteenä Saneerauskasvin käyttö: Olen viljellyt tärkkelysperunaa vuosina 2014-2015, joten voiko minulla olla tänä vuonna kierrossa vielä esim Sinappia tai öljyretikkaa saneerauskasvina tuo 25 % korvauskelpoisesta alasta vaikka ei olekaan tärkkelysperunaa viljelykierrossa enää?
Syy tähän kysymykseen on ”Tuottava peruna” 2/2016 lehdessä julkaistu artikkeli, joka käsittelee ko. asiaa seuraavalla tavalla: Saneerauskavin käyttö edellyttää, että tilalla on viljelykierrossa perunaa, sokerijuurikasta tai avomaan puutarhakasveja vähintään 1 ha kyseisenä vuonna tai kolmesta edellisestä vuodesta.
Kyllä, voit ilmoittaa saneerauskasvia ja siitä maksetaan korvaus, vaikka tärkkelysperunaa ei tänä vuonna ole, edellyttäen että sinulla oli tärkkelysperunaa viime/toissa vuonna, kun tärkkelysperunaa viljelit, vähintään hehtaari.
115/29.4. Karttakorjaukset
Kysymys: Miten pitäisi toimia, kun karttakorjaukset piti lähettää kuntaan 30.4 mennessä, mutta vipu palvelussa ei pysty niitä lähettämään kuin yhdessä päätukihaun yhteydessä, joka avautuu vasta 9.5. ? Onko tyytyminen tähän?
Jep, näin on, että peruslohkojen rajakorjauksia ja enintään 10 aariin alojen lisäämisiä rajakorjauksilla voi lähettää vasta tukihaun yhteydessä. Joten niitä voi nyt vain valmistella. Peruslohkomuutoksia, (jakoja ja yhdistämisiä ja uuden perustamisia ja niitä enintään 10 aarin alan lisäämisiä peruslohkoja yhdistämällä) sen sijaan voi jo lähettää ja suositeltiin lähettää ne 30.4. mennessä, jotta sitten tukihaun auetessa olisi viljelijän käytössä uudet lohkotunnukset. Mutta lohkomuutoksia voi kyllä lähettää myöhemminkin.
114/29.4. Perikunta vai MTY
K: Tilan isäntä menehtyi talven aikana. Tila jäi kahdelle lapselle, jotka jatkavat tilan viljelyä. Muodostetaanko tilasta isännän kuolinpesä vai voiko tehdä maatalousyhtymän. Miten sitoumusten siirrot.
No, se on jakamattomana kuolinpesänä siihen asti kunnes se jaetaan. Jakamisen jälkeen voidaan muodostaa yhtymä.
Sitoumukset siirretään kuolinpesälle, jos jakoa ei tehdä ennen 15.6.
113/29.4. Lhk hevoset
K: Miten kunta tarkistaa lhk hevosten hallinnan vai pitääkö tarkistaa. Eikös heppojen lukumäärä ilmoiteta numeroina ei niminä ja rekisteristä haarukointi ilman hevosten tietoja on haastavaa. Vai tarkistetaanko ainoastaan valvonnassa?
Käsittääkseni hevosten ja siipikarjan luonnonhaittakorvauksen eläinmääräilmoitukset tarkistetaan mahdollisessa valvonnassa.
112/29.4. Viherkesannon niitto
K: Saikos viherkesannon/LHP tms hoitaa ruohonleikkurilla? Vai katsotaanko ruohonleikkurilla hoidettu ala piha-alueeksi?
Jahas. Jos lähellä pihapiiriä olevalla peruslohkolla on viherkesanto, niin varmaan se näyttää silmälle siistimmältä, kun sitä hoidetaan ruohonleikkurilla. Ruohonleikkurilla leikkaaminen ei välttämättä tee siitä peruslohkosta piha-aluetta. Luonnonhoitopeltonurmen hoitoon sen sijaan ei sovellu jatkuva ruohonleikkurilla leikkaaminen, koska luonnonhoitopellon hoidossa on otettava huomioon luonnonvaraisten eläinten elinolot.
111/29.4. Viljelykiertosuunnitelma
K: Tila, joka ei palauta tukihakemuksia enää 2016 ja lopettaa viljelyn mutta palautti tukihakemukset 2015, tarvitseeko palauttaa viljelykiertosuunnitelma?
V: Ei tarvitse palauttaa. Mutta jos tämä sitoumus siirretään, niin sitten pitää olla viljelysuunnitelma palautettuna. Joko luopuja tai jatkaja jättää viljelykiertosuunnitelman 2.5.2016 mennessä.
Spv tilanteessa viljelykiertosuunnitelman palauttaa se henkilö, jolla on tilan hallinta 2.5.2016?
V: Periaatteessa kyllä, jos silloin vielä palauttamatta. Käytännössä luopuja tai jatkaja voi palauttaa viljelysuunnitelman 2.5. mennessä.
110/29.4. Kotieläinkorotus
K1: Laskenko oikein. Tarkoituksena on siis laskea, että kuinka monta päivää kotieläintilan on pidettävä eläimiä vuonna 2016, että hän pysyy kotieläintilana. Eli tilan pinta-ala on 9.23ha tilalla on 8 nautaa (Nauta 6kk-2v, eläinyksikkökerroin 0,6) Tilalla on näin ollen 0,52ey/ha. Että kotieläinkorotus täyttyy (0,35ey/ha) keskimäärin vuoden aikana, niin tilan on pidettävä nautoja 245 päivää? 0,52ey / 0,35ey = 1,49 pitopäiväkerroin. 365/1,49 = 245 päivää
Tulos heittää parilla päivällä, koska tänä vuonna on 366 päivää ja tuo 1,49 on pyöristetty ylöspäin, pitäisi olla enemmän desimaaleja.
Saan 247 päivää tällä kaavalla: Jotta tulisi 0, 35 ey/ha, yksiköitä pitää kertyä yhteensä vuoden aikana 9,23*0,35=3,231 ey. Kahdeksasta mullista kertyy vuodessa 4,8 ey. Mullien pitää olla tilalla vuoden alusta lukien X päivää 366 päivästä, jotta ehtisi kertyä tuo 3,231 ey eli
x/366*4,8 = 3,231
4,8x=3,231*366
x=3,231*366/4,8=246,4 päivää= 247 päivää
109/29.4. Korvauskelvoton lohko ja jäätyminen
K:Tilalla on ympäristökorvaussitoumus, tilalla on myös lohko, jolla ei ole ympäristökorvauskelpoisuutta eli voiko tila ilmoittaa ympäristönhoitonurmia sellaiselle lohkolle, jotta nurmien kertyminen jäätyisi?
Kyllä voi. Eli luonnonhoitopeltonurmea. Myöskin monivuotista ympäristönurmea, jos lohko täyttää ehdot (turve/multamaa/hapan sulfaattimaa). Ja myöskin peltoluonnon monimuotoisuus toimenpiteen viherlannoitusnurmea. Eli tila, jolla on ympäristökorvaussitoumus, voi ilmoittaa lohkokohtaisia toimenpiteitä myös korvauskelvottomalle tai sitoumuksen ulkopuolella olevalle lohkolle, mutta ympäristökorvaustahan ei lohkolle makseta.
108/29.4. 10 aaria suojavyöhykelohkoon
K: Voiko suojavyöhykelohkoon lisätä sen korkeintaan 10 aaria?
Kyllä voi, mutta siitä pitää tehdä oma kasvulohkonsa, joka ilmoitetaan muuna kuin suojavyöhykkeenä.
107/29.4. Suojavyöhyke ja vuokrasopimus loppuu
Kysymys: Viime vuonna isäntä perustanut suojavyöhykkeen vuokralohkolle, jonka sopimus on katkolla kasvukauden 2016 jälkeen. Jos tämä lohko jää isännältä pois jatkossa, hän haluaa tietää voiko tuon suojavyöhykealan ”siirtää” jollekin hänen omista lohkoistaan, ts. hän perustaisi ensi vuonna vastaavan tai pienemmän alan suojavyöhykettä. Toisaalta eikös viljelijä, jolle tuo vuokralohko jatkossa menee, saa halutessaan pitää sen suojavyöhykkeenä?
Sitten taas yllämainitun lohkon vuokrasopimuksessa on ehto, että sopimuksen päättyessä lohko luovutetaan kynnettynä omistajalleen. Miten tämän suhteen on , voiko kyntää jo syksyllä -16, vaikka suojavyöhyke on tuolle kasvukaudelle ilmoitettu?
Tuota suojavyöhykealaa ei voi ”siirtää” toisaalle. Ja niin kauan kuin lohko on viljelijän hallinnassa, sen pitää olla suojavyöhykkeenä eli ei voi kyntää. Viljelijän pitää kysyä maanomistajalta, onko tuota sopimuksen kyntöehtoa noudatettava, vai jatkuuko lohkon suojavyöhykekäyttö myös tulevaisuudessa. Jos pitää kyntää, viljelijä kyntää lohkon sitten
106/29.4. Luomu ja suojavyöhykkeestä luopuminen
K: Onko mahdollista luopua suojavyöhykenurmesta jos tila siirtyy luomutuotantoon?
Tarkoittanet v. 2015 suojavyöhykettä? Ehdoissa ja asetuksissa ei ole sitä mahdollisuutta. Paitsi sitten voi luopua suojavyöhykkeistä, jos luopuu kokonaan ympäristösitoumuksesta. Luomussahan ei enää edellytä ympäristösitoumusta.
(Jos on kyse vielä voimassa olevasta edellisen kauden suojavyöhyke-erityistukisopimuksesta, siitä voi luopua kesken kauden, mutta maksettu tuki peritään takaisin.)
105/29.4. Ympäristökorvaus
K: Peltojen omistus on siirtynyt jo vuosi sitten uudelle viljelijälle, joka ympäristökorvauksen piirissä. Pellot olivat vuoden 2015 loppuun asti vuokralla viljelijällä, joka ei ollut ympäristökorvauksen piirissä. Saako tänä vuonna nämä uudet ostetut peltolohkot ympäristökorvauksen piiriin? Ja jos ei saa niin pitääkö niitä kuitenkin viljellä ympäristökorvausehtojen mukaan kun päätila on sitoutunut ympäristökorvaukseen? Lasketaanko kyseiset lohkot viherryttämistuen pinta-alaan vai jäävätkö tämänkin ulkopuolelle? Entä voiko nämä pellot kuitenkin jossain vaiheessa saada ympäristökorvauksen piiriin ennen vuotta 2020?
Lohkoja ei saa tänä vuonna ympäristökorvaussitoumukseen, ja todennäköisesti ei myöskään ennen vuotta 2020, ellei sitten parin vuoden päästä todeta, että tätä menoa ympäristökorvaukseen varattuja euroja jääkin yli ja voidaan ottaa sitoumuksiin lisää pinta-alaa loppukaudeksi. Tai eduskunta saada vakuutetuksi, että budjettiin pitää lisätä ympäristökorvausmomentille lisää varoja. Peltoja pitää kuitenkin viljellä ympäristökorvausehtojen mukaisesti.
Viherryttämistukeen ei vaikuta ovatko lohkot ympäristösitoumuksessa vai ei. Eli lohkoille maksetaan kaikki viljelyn ja kasvin mukaiset tuet/korvaukset paitsi ei ympäristökorvausta.
104/29.4.Viherlannoitusnurmi ja pysyvä nurmi
K:Lohkolla oli vuonna 2015 viherlannoitusnurmi, niin nollaantuiko nurmivuodet ja voi tänä vuonna ilmoittaa säilörehunurmeksi. Jos ilmoittaa tänä vuonna 2016 viherlannoitusnurmeksi niin tämähän kerryttää nurmivuosia
Eivät nollaantuneet, vaan nurmivuodet ”jäätyivät” siihen, mitä niitä oli keväällä 2015. Jos nurmivuosia oli keväällä 2015 viisi ja tänä vuonna lohko ilmoitetaan säilörehuksi, lohko saa tänä vuonna pysyvän nurmen statuksen. Mutta ympäristösitoumustilalla lohkolle v. 2016 ilmoitettava viherlannoitusnurmi pitää nurmivuodet edelleen jäädytettynä. Jos tilalla ei ole ympäristösitoumusta, silloin viherlannoitusnurmi kerryttää nurmivuosia.
103/29.4. Perikunnan tukioikeudet
K: Asiakkaallani on sellainen tilanne että, hän on vuokrannut peltoa kuolinpesältä ja vuokrasopimus on nyt päättynyt. Vuokrasopimuksessa oli kohta, että kun viimeinen kuolinpesän osakas kuoleentuu niin vuokrasopimus katkeaa ja tukioikeudet palautuvat perikunnalle.
Kuinka tilanteessa toimitaan, kun perikunnalla kellään ei ole tilatunnusta, eikä näin ollen ole aktiiviviljelijää. Mikä tukioikeuksien kohtalo ja voidaanko ne jotenkin siirtää vuokraajalle, koska vuokrasopimusta olisi tarkoitus kuitenkin jatkaa.
Tukioikeuksia kun ei voi siirtää muuta kuin aktiiviviljelijälle, niin onko nyt sellainen tilanne, että tukioikeudet jäävätkin vuokraajalle tässä tilanteessa joka tapauksessa?
Jos tukioikeuksien omistus oli jo perikunnalla, niin niiden hallinta on automaattisesti palautunut perikunnalle. Jos tukioikeuksien omistus on vuokralaisella, niin omistusta ja hallintaa ei tosiaan voi siirtää perikunnalle tai sen osakkaalle, ellei perikunta tai sen osakas ala aktiiviviljelijäksi eli ala itse viljellä.
Jos perikunta ei tee pelloille mitään, niin tukioikeudet jäävät vuokralaiselle. Jos perikunta vuokraa/myy pellot jollekin kolmannelle, sitten nykyisen vuokralaisen pitäisi siirtää tukioikeuksien omistus uudelle vuokralaiselle/omistajalle, koska päättyneessä vuokrasopimuksessa on sovittu että ne eivät jää vuokralaiselle. Jos perikunta jatkaa vuokrausta nykyisen vuokralaisen kanssa, niin vuokralaisen ja perikunnan pitäisi sopia tukioikeuksista. Että vuokralainen siirtää tukioikeudet vuokrasopimuksen päättyessä perikunnan osoittamalle aktiiviviljelijälle.
102/29.4. Luonnonlaitumet
101/29.4. Valtaoja
K: Milloin valtaojan varrella oleva piennar pitää olla 3 metriä?
Valtaojan varrella ei tarvi olla kolmen metrin piennarta, vaan metrinen piennar. Piennar saa kyllä olla 3 metriin asti leveä.
Sitten jos se valtaojana tähän asti pidetty uoma onkin Vipun uomarekisterissä merkitty sinisellä värillä, se onkin silloin vesilain mukainen vesistö eikä valtaoja. Ja silloin sen varrelle on pellosta jätettävä 3 metrin suojakaista.
100/29.4. Monipuolistaminen ja kuminalohkolle syysvilja
K: Miten meni kun muisti pätkii….monipuolistaminen kun on viljelyssä on ohraa ja kuminaa (c-alueella) ja tarkoituksena on kylvää elokuussa ruista kumina alalle, kysymys kuuluu, täyttyykö kahden kasvin vaatimus, jos kumina kynnetään ennen elokuun loppua ja ruis kylvetään vasta syyskuun puolella, vai onko kumina ”pakko” pitää elokuun loppuun saakka?
Viljelykasvin pitää olla todettavissa 30.6.-31.8. Jos valvonta tapahtuu silloin kun lohko on muokattu, niin kasvi (kumina) voidaan todeta mahdollisista kasvinjäänteistä tai jos syysvilja on jo kylvetty, niin monipuolistamisen laskennassa yhdeksi kasviksi katsotaan syysvilja. Jos koko kumina-ala laitetaan rukiille, niin valvonnassa löytyy silti kaksi eri kasvia, ohra ja ruis.
99/29.4. Luonnonhoitopeltonurmi
K: Tilalla on ollut 2015 Lhp ”jäädyttämässä” pysyvää nurmea 1 ha palalla. Jos isäntä laittaa nyt Lhp:n 2. vuoden sijaan kauraa, paljonko tulee sanktiota?
Viime vuoden lhp -nurmen korvaus peritään takaisin. Toinen vaihtoehto on, että viljelijä ilmoittaa lohkon tänä vuonna edelleen lhp-nurmeksi, koska ne nurmivuodet pysyvät jäätyneinä ja vasta ensi vuonna nollaa nurmivuodet kauralla.
98/29.4. Sitoumuksen jatkaminen
K: Uusi viljelijä vuokraa kahdelta ymppiin sitoutuneelta viljelijältä sitoumus- ja korvauskelpoisia lohkoja. Pitääkö jakaa kaksi ymppisitoumusta vai riittääkö yhden jakaminen ja miten jako täytetään 160-lomakkeella…
Yksi sitoumus vaan jaetaan. Sitoumus jaetaan (eli monistetaan) seuraavasti:
Lomakkeella 160 ilmoitetaan sen viljelijän nimi ja tilatunnus, jonka sitoumus jaetaan. Rasti kohtaan ympäristösitoumus ja kirjataan tältä viljelijältä siirtyvä pinta-ala. Siirtyvät lohkot, myös toiselta viljelijältä siirtyvät, ilmoitetaan tukihaussa Vipussa tai paperilla peruslohkolomakkeella. Tämän jaettavan sitoumuksen toimenpiteillä jatketaan koko pinta-alalla. Jos halutaan muuttaa toimenpiteitä, sitten jätetään ympäristösitoumuksen muutoslomake 479.
97/29.4. Vihantavilja
K: Jos haluaa katkaista nurmivuodet kasvikoodilla vihantavilja (on tarkoitus perustaa moniv.nurmi juureen) niin haittaako jos seassa on hernettä? Tilalla on paljon kasvulohkoja ja emäntä ei ole ihan varma mille lohkolle se isäntä on hernettäkin kylvänyt. Ei ole tarkoitus hakea valk.kasvipalkkioita,mutta 1v-nurmea ei voi käyttää kun se pysyvä nurmi pitäisi katkaista. Kun lohkolla on nyt psn ja laittaa siihen viljan niin putoaako se 2017 statuksesta jos on nurmi taas vai onko tämä vuosi ”menetetty” ja vasta ensi vuonna on hyötyä laittaa vilja.
Jos hernettä joukossa niin oikea kasvikoodi on seoskasvusto (valkuaiskasvit + vilja), korjuutavalla ei ole merkitystä. Vihantavilja �koodilla voidaan ilmoittaa vain viljaaa sisältävät kasvustot.
Jos viime vuonna lohkosta tuli pysyvän nurmen lohko ja tänä vuonna se on muulla kuin pysyvän nurmen kasvilla, niin pysyvä nurmi nollaantuu, mutta lohkolle jää kahden vuoden ajaksi se pysyvän nurmen vesileima.
96/29.4. Siemennurmi
Kuinka Ilmoitetaan , jos kylvää esim. timotein keväällä , niin voiko sen merkitä se Monivuotinen siemennurmi, yksilajinen.
95/29.4. Lohkojen yhdistäminen
Voiko yhdistää vuokrattuja lohkoja toisiinsa.
Voi, jos ne ovat samalta vuokranantajalta.
94/29.4. Lanta-analyysi
Mutta eihän lannan analyysitulosta tarvitse käyttää, eli voi käyttää taulukkoarvoja.
Voi käyttää taulukkoarvoja, mutta analyysitulos pitää olla.
93/2016 Peltoraivio ja varantoon vienti
Meillä on ollut viljelyksessä 14,5 ha peltoraivio, joka on nykysäädösten mukaan perus- ja viherryttämistukikelpoinen (tilatuki), mutta ei mukana ympissä eikä LFA:ssa. Raiviolla on nyt käännettynä savet pintaan noin 4,5 ha alalta ja se jää tilapäisesti viljelemättömäksi. Koko raivio on tarkoitus kääntää 3-4 vuoden aikana, koska rahkaturpeella viljely ei oikeen luonnistu. Käännettyä alaa ei saada seuraavalle kesälle viljelyyn joten seuraavan 3-4 vuoden aikana ko. raiviolla on tilapäisesti viljelemätöntä aina vähintään se 4 ha.
KYSYMYS kuuluukin, että menetämmekö tukioikeudet ko. alalta kun tuo 4 ha on koko ajan pois käytöstä vaikkakin tilipäisesti viljelemätön ala vaihtaa paikkaa vuosittain?
Kyllä näin on, että tukioikeuksia menee varantoon, jos kaksi vuotta peräkkäin on 4 ha tilapäisesti viljelemättömänä, oli se tpv sitten samassa tai eri paikassa. Mutta pari konstia on säilyttää ne tukioikeudet.
vuokraatte lisää 4 ha peltoa ilman tukioikeuksia.
vuokraatte 4 ha:n tukioikeudet pois 3-4 vuodeksi sellaiselle viljelijälle, jolla on vähintään vastaava määrä vajausta omissa tukioikeuksissaan.
vuokraatte pois 4 ha:n tukioikeudet yhdeksi vuodeksi kerrallaan sellaisille eri naapureille, joilla on vuosittain tilapäisesti viljelemätöntä alaa alle 1 ha. Heillä jää yhtenä vuonna käyttämättä reilun 4 ha:n edestä tukioikeuksia, mutta toisena vuonna ei jää mitään käyttämättä, kun se käyttöjärjestyksessä viimeisenä oleva 1 ha:n tukioikeus tulee aktivoiduksi, jos tpv –alaa on alle 1 ha. Eli kahtena peräkkäisenä vuonna pienempi käyttämätön tukioikeusmäärä on nolla tukioikeutta ja mitään ei leikata varantoon.
kolmas variaatio olisi vuokrata 4-5 naapurille 3-4 vuodeksi alle 1 ha tukioikeuksia.. Edellyttää että heillä olisi vuosittain vain sellainen määrä tilapäisesti viljelemätöntä, että ylimääräistä tukioikeutta olisi alle hehtaari.
92/2016 26.4. Viljavuustutkimus
K: Jos tila ei kuulu ympäristötukeen tarviiko hän viljavuustutkimusta? Kasvinsuojeluainekoulutuksen tarvii jos aikoo ostaa kasvinsuojeluaineita. Onko jotain muuta mitä pitäisi muistaa ohjeistaa?
Kasvinsuojelututkinto pitää olla, jos ostaa/käyttää kasvinsuojeluaineita.
Nitraattiasetus eli Valtioneuvoston asetus eräiden maa- ja puutarhataloudesta peräisin olevien päästöjen rajoittamisesta ei edellytä maanäytteen ottamista. Isännän pitää itse arvioida peltojensa maalaji. Apuna voi käyttää Geologisen tutkimuskeskuksen nettipalvelussa olevaa maaperäkarttaa http://gtkdata.gtk.fi/Maankamara/index.html Kyseisellä kartalla kun klikkaa hiirtä peltolohkon kohdalla, saa selville pintamaan ja pohjamaan maalajin.
Ainakin nämä tulevat mieleen:
-nitraattiasetuksen lannanlevitys ja -varastointimääräykset
-kirjanpito lohkojen viljelykasveista ja typpilannoituksesta
-lanta-analyysi
-Tukesin kasvinsuojeluruiskumääräykset ja ja kasvinsuojeluaineiden käyttörajoitukset
-rehujen varasto ja käyttökirjanpito (myös kasvinviljelytilalla)
-biosidikirjanpito
-Täydentävien ehtojen mukainen 1 metrin piennar vesistöjen ja valtaojien varsilla
91/2016 26.4. Lanta-analyysi vastaanottavalla tilalla 2
K: Jos luovuttava tila antaa kopion omasta voimassa olevasta analyysistään, niin käyhän sekin?
90/2016 26.4. herne + vilja + raiheinä
K: Toinen kysymys: kun laittaa herneseoksen, jossa on yli 50 % hernettä, viljaa vähän, voiko lisäksi laittaa vähän vielä raiheinää?
Riippuu siitä millä kasvikoodilla ilmoitetaan eli mitä tukea aiotaan hakea ja onko tarkoitus saada raiheinästä satoa.
-Jos kasvi ilmoitetaan herneenä, viljaa voi olla vain hieman tukikasvina ja raiheinä voi olla pelkästään kerääjäkasvina. Lohko voi saada kerääjäkasvin lohkokohtaisen toimenpiteen korvauksen ja valkuaiskasvin peltokasvipalkkion sekä C1-C2-alueella myös valkuaiskasvin pohjoisen tuen sekä
-Jos ilmoitetaan seoksena herne yli 50% + vilja, raiheinä voi olla pelkästään kerääjäkasvina. Lohko voi saada kerääjäkasvin lohkokohtaisen toimenpiteen korvauksen sekä C1-C2-alueella valkuaiskasvuston pohjoisen ha-tuen.
-Jos aiotaan saada raiheinästä rehusatoa, ilmoitetaan kasvikoodilla 1 v rehunurmi, jolloin raiheinän määrällä ei ole rajoitusta. Kasvikoodi kerryttää nurmivuosia. Lohko saa rehunurmen tuen.
89/2016 26.4. tukioikeuden myynti ja alv
K: Tukioikeuksien alv:sta, liittyen pellon myyntiin: kun myyjä on arvonlisäverovelvollinen ja tukioik. arvo on esim. kauppasummasta 3000,00, lisätään tähän summaan(3000,00e) alv-vero 24%, jonka ostaja maksaa?
Kyllä, ostaja maksaa arvonlisäverollisen summan ja myyjä ilmoittaa saadun alv:n osuuden arvonlisäveroilmoituksessaan
88/2016 26.4. Siemennurmen fosforimaksimi?
K: Miten siemennurmien fosforilannoitus?
Katsotaan ymppiehtojen 5. lannoitustaulukosta riviltä ”Yksi- ja monivuotiset rehunurmet , ruokohelpi satovuonna, kokoviljasäilörehu, maissi”.
87/2016 26.4. Talvituhoja
K: Tilalla on melkein 100% talvehtimistuhoja (syysruis, syysvehnä, syysrapsi). Pitääkö keväällä kylvää uudelleen?
Mistä menee uusimisen raja, onko sama kuin aikaisemmin eli jos lohkon pinta-alasta on tuhoutunut yli 50 % niin pitää kylvää uudelleen?
Siinä se raja menee, 50 %:ssa. Vna 236/2015 § 12: ”Jollei pääosalla lohkoa ole mahdollista talvehtimistuhojen vuoksi tuottaa korjuu- ja markkinakelpoista satoa, lohkosta ei voida maksaa korvausta, ellei talvehtimistuhoaluetta kylvetä keväällä uudelleen.”
Koko peruslohkoahan ei välttämättä tarvi kylvää uudestaan. Peruslohkolta saattaa olla mahdollista rajata kasvulohko, jossa pääosalla kasvaa sitä syysviljaa/-rapsia ja jota ei sitten tarvi kylvää uudelleen.
86/2016 26.4. Ostanut lohkon, jossa suojavyöhykettä 2
K: Jos ostajalla ei olisi ennestään suojavyöhykenurmea eikä olisi valinnut ympäristönhoitonurmet toimenpidettä, saisiko siis tänä vuonna valita ja toteuttaa sen uutena toimenpiteenä? Mitenkäs se rahojen riittävyys?
No, se ei kuluta sen enempää rahaa ostajalla kuin jos myyjä olisi sen edelleen ilmoittanut omana suojavyöhykelohkonaan. Viime vuonna ilmoitetuille suojavyöhykealoille on laskettu ympäristökorvausrahan riittävän sitoumuskauden loppuun asti.
85/2016 26.4. Tukioikeuden arvo peltokaupassa 2
K:Kommenttina tuohon tukioikeuden arvoon peltokaupan yhteydessä…löysin kyllä sellaisenkin verottajan
ohjeen jossa sanotaan…”ettei voi ylittää kolmasosaa kaupan arvosta”.
Jep, tuo oli verottajan linja silloin, kun tukioikeuden arvo oli 200 euron paikkeilla. Nyt kun perustukioikeuden arvo on 100 euron paikkeilla, verottaja korjasi ohjettaan alaspäin.
84/2016 26.4. Lanttua ensi kertaa
K: Jos Ville Viljanviljelijä laittaakin nyt tönä vuonna ensimmäistä kertaa lanttua ja muita avomaan vihanneksia vaikkapa 4 ha. Onko tuki silloin nÃ¤ille hehtaareille mikÃ¤? Ja vaikuttaako joku viimevuotinen kenties pois jÃ¤Ã¤nyt rasti? Ja voiko nyt jotain valita uudestaan siihen liittyen?
No, jos tilalla on ympäristösitoumus, tuki eli korvaus on C1-C2 -alueella 941 euroa/ha, C2p-C4 alueilla tähän lisäksi yleinen ha-tuki. AB-alueella tuki on 752 euroa/ha.
Viime vuotinen rasti tai sen puuttuminen ei vaikuta, paitsi jos puuttui se ympäristökorvausrasti, niin sitähän ei enää voi valita. Ville voi nyt puutarhakasvien viljelyn aloittaessaan valita ympäristökorvaussitoumukseen uutena lohkokohtaisena toimenpiteenä joko orgaanisen katteen käyttö puutarhakasveilla ja siemenperunalla (300 €/ha) tai puutarhakasvien vaihtoehtoinen kasvinsuojelu (500/300 €/ha) Toimenpiteiiden korvaukset ovat lisÃ¤nÃ¤ edellisiin summiin. Ville voi myös ilmoittautua pelkästään puutarhakasvien luomuviljelijäksi. Mutta luomusopimusta ei tälle vuodelle saa, ellei ole käynyt sitä viiden päivän luomukurssia.
83/2016 26.4. Kasvipeitteisyyssitoumus jos tänä vuonna kaikki v.lannoitusnurmena
K: Jos tilalla on viime vuonna sitouduttu kasvipeitteisyyteen, niin mitenkäs käy, jos tänä vuonna ilmoittaakin koko alan esim. viherlannoitusnurmeksi. Onko se nyt sitten niin, että silloin se vähimmäisala 20% ei täyty ja ruksi raukee ja tulee takaisinperintä viime vuoden kasvipeitetuesta vai mitenkä…?
Jep, jos 20% ei täyty tänä vuonna kasvipeitteisyyttä täyttävistä kasveista, viime vuoden kasvipeitteisyyskorvaus peritään takaisin ja toimenpide mitätöidään.
82/2016 26.4. Lanta-analyysi vastaanottavalla tilalla
K: Tarvitseeko lantaa vastaanottava tila lannasta analyysin? kyseessä hevostila joka luovuttaa lantaa muille viljelijöille
Jos vastaanotettava määrä on yli 25 kuutiota vuodessa, niin vastaanottavalla tilalla pitää olla voimassa oleva (=alle 5 v ) analyysitulos lannan sisältämästä liukoisesta ja kokonaistypestä sekä kokonaisfosforista.
81/2016 26.4. Koiraharrastajille peltoa käyttöön
K: Jäljityskoiraharrastajat kyselevät, mistä voisi saada peltoa tähän käyttöön. Paremminkin kysymys voisi kuulua, millaiselle käyttötarkoitukselle ilmoitettua peltoa tähän voisi käyttää. He niittäisivät peltoa melko taajaan, jotta se muistuttaisi lähinnä nurmikkoa. Rahallista korvausta ei välttämättä asiassa liikkuisi. Suojavyöhykkeet eivät varmaankaan käy tähän, koska satoa ei korjattaisi pois. Miten LHP tai viherkesanto tähän taipuisi? Niiden niittohan kehotetaan tekemään lintujen pesintä huomioiden. Vaan eivät taitaisi linnut siellä pesiä, jos koirat temmeltäisivät koko ajan… He siis pyytäisivät joltain isännältä peltoa tuohon käyttöön, itse eivät ole viljelijöitä.
Viherkesannolla ei täydentävien ehtojen asetuksessa ole niittoaikarajoituksia, joten se kävisi kyllä. Myöskin viherlannoitusnurmi soveltuisi ko. toimintaan. Luonnonhoitopeltonurmen ehdoissa edellytetään niitossa huomioitavan luonnonvaraiset eläimet. Rehunurmilohkolla kun on pyrittävä korjuu- ja markkinakelpoisen sadon tuottamiseen, niin maahan niitto useamman kerran kesän aikana ei edistä tätä pyrkimystä. Ja niin kuin sanoit, suojavyöhykkeen kasvusto on korjattava.
80/2016 26.4. Rypsin siemenen puristaminen ja myynti rehuksi
K: Pitääkö rekisteröityä Eviraan rehun valmistajaksi (V-kirjain), jos tekee rypsipuristetta/öljyä myyntiin karjan rehuksi?
Ei riitä että on rekisteröitynyt alkutuottajaksi, vaan pitää rekisteröityä muuksi rehualan toimijaksi Eviran lomakkeella A. Lainaus Eviran sivuilta:
79/2016 26.4. Siirtonurmi
Onko siirtonurmelle olemassa mitään lannoitussuositusta,viljelijän mukaan kuullemma vaatii aikalailla voimaa,että olis laatutavaraa?
Taulukosta riviltä yksi ja monivuotiset nurmet, kaksi satoa.
78/2016 26.4. Monimuotoisuus yli 15%
Jos monimuotoisuuspeltoa on se max 15 % ja lisäksi lhp-nurmea 6% (lhp:tä pakko olla tämän verran koska nyt 2.vuosi alkamassa) niin siinähän ylittyy max yhteismäärä 15 %. Katotaanko se ylimenevä molemmista vai jommasta kummasta?
Jos lhp-nurmea + monimuotoisuuspeltoa on ilmoitettu yhteensä enemmän kuin 15 % (lhp-nurmen kohdentamisalueella 20 %), niin maksu aloitetaan korvaukseltaan arvokkaammasta eli monimuotoisuuspellosta. Tässä tapauksessa siis tuo lhp-nurmi jää kokonaan ilman ympäristökorvausta
77/2016 26.4. Ympäristönurmi ja raiteet
K: Mv. ympäristönurmen osalta sitoumusehdoissa sanotaan näin:
”Monivuotisella ympäristönurmella voidaan tehdä salaojitus, kalkitus, valtaojien kaivuu ja perkaus sekä muu vastaava maan rakennetta ja vesitaloutta parantava lyhytaikainen toimenpide. Edellä mainittujen toimenpiteiden yhteydessä rikkoutunut tai tuhoutunut kasvusto on heti toimenpiteen jälkeen kylvettävä nurmi- tai heinäkasveilla”.
Salliiko oheinen tieto sen, että kun mv. ympäristönurmi on viime kesän sadonkorjuun yhteydessä tullut pahoille raiteille, sen voisi muokata ja kylvää uudelleen.
No, koko lohkoa ei saa kyntää/lautasäestää, koska ehtojen mukaan nurmikasvustoa ei voi uudistaa muokkaamalla vaan ainoastaan suorakylvömenetelmällä, mutta tarkoituksenmukaistahan on, että lohko on viljelykelpoinen. Suorakylvökoneen etulatamuokkari ei varmaan raiteita tasoita, joten pahat raiteiden kohdat voisi tasoittaa ensin muokkaamalla ja onkin suotavaa.
76/2016 26.4. Ostanut lohkon jossa suojavyöhykettä
K: Viljelijä on ostanut lohkon, josta osa oli vuonna 2015 ilmoitettu suojavyöhykenurmena. Voiko uusi omistaja ilmoittaa ostamalleen lohkolle muun kasvin, vaikka hänkin on ilmoittanut vuonna 2015 lohkoja suojavyöhykenurmena? Ja toisin päin pitääkö osa ostettua lohkoa ilmoittaa suojavyöhykenurmena?
Kyse siis nykyisen kauden suojavyöhykkeestä. Ostajan ei tarvitse ilmoittaa ostettua suojavyöhykekasvulohkoa enää suojavyöhykkeeksi, vaikka hänellä itsellään on ennestään suojavyöhykelohkoja. Suojavyöhykkeen tilalle voi ilmoittaa jonkun muun kasvin. Mutta ostaja voi myös ilmoittaa sen edelleen suojavyöhykkeeksi. Ja jos ostajalla ei olisi ympäristönhoitonurmet toimenpidettä ennestään, hän voisi sen nyt valita uutena toimenpiteenä.
74-75/2016 21.4. Rajakorjaukset; tukioikeuden arvo peltokaupoissa
K: Vipuun aukesi karttakorjaukset. Pelkkiä rajakorjauksia tehdessä, ei niitä pysty lähettämään eteenpäin kuin vasta päätukihaun yhteydessä. Käytetäänkö tukihaussa siis vanhoja digipinta-aloja vai rajakorjauksissa tulleita uusia pinta-aloja?
Niitä rajakorjattuja uusia aloja.
K: Onko tukioikeuksille jonkinlaista hinta-arviota käytettävissä peltokaupassa? Peltoa ostaessahan tukien osuus on verotuksessa vähennyskelpoinen osuus. Sain paperien laatijalta ohjeen, jotta tukien arvo voisi olla 10% peltohehtaarin hinnasta. Se on mun mielestä kuitenkin aika laaja käsite, kun pellon hinta kuitenkin voi heitellä tosi paljon. Esim 10.000 e/ha verotuksessa saisi tuolla 100% vähentää 1000 e, mutta 15.000 e/ha saakin 1500 e, 0€, vaikka kyse samanlaisesta tukioikeudesta.
Verottajan ohjeiden mukaan tukioikeuden maksimi arvo vieraiden välisissä peltokaupoissa voi olla korkeintaan 10 % kokonaiskauppahinnasta. Ja näin se menee kuten kerroit jos tuota 10 % käytetään. Alinta hintaa ei ole vieraiden välisissä kaupoissa määritetty. Loppukädessä on myyjän ja ostajan välinen asia mihin hintaan tukioikeudet arvostetaan tuon 0 % 10 %:n välillä. Jos tukioikeuksien osuutta ei ole kauppakirjassa eritelty ja myyjä on arvonlisävelvollinen, verottaja arvolisäveron laskennassa yleensä muun selvityksen puutteessa käyttää tukioikeuden arvona perustukioikeuden arvoa.
Pellon ostajalle on useimmiten edullisempaa mitä suurempi on tukioikeuksien osuus kauppahinnasta, koska tukioikeuksien ostohinta on verotuksessa vähennyskelpoinen. Myyjälle taas on yleensä edullisempaa, että tukioikeuksien arvo kaupassa on alhaisempi, koska tukioikeuksien myyntitulo on tuloverotuksen ja pellon osuus pääomaverotuksen alaista.
73/2016 21.4. Perustukioikeuksien varantohausta
K: Meillä on tila, jonka viljeleminen on aloitettu 2013. Nuoren viljelijän tukea on siis ilmeisestikin tulossa vielä 2016, 2017 ja 2018. Meille on nyt mahdollisesti siirtymässä kahdeltakin eri suunnalta peltoa, joista edellinen viljelijä ei suostunut luovuttamaan tukioikeuksia. Saammeko nyt hakea varannosta koko puuttuvalle alalle perustukioikeudet, koska emme hakeneet sieltä 2015 tukioikeuksia?
Jep, nuori viljelijä vielä 2018. Tukioikeuksia voitte saada varannosta, jos niille, joilta pellot tulevat teidÃ¤n hallintaanne, ei ole peltojen perusteella myönnetty tukioikeuksia. Tukioikeuksia voi saada varannosta 15.6. tilanteen perusteella tukikelpoisen pinta-alan ja hallinnassa ja omistuksessa olevien (myös ilman peltoa ulosvuokrattujen) tukioikeuksien erotuksen määrän. Tukioikeuksia voidaan myöntää varannosta nuorelle viljelijälle vain kerran
72-/2016 21.4. 10 a lisäys
K:Voiko tämä lisäysala olla tilapäisesti viljelemätöntä heti nyt ekana vuonna?
Ensimmäistä kertaa viljelykäyttöön otettavan lohkon pitää olla kasvipeitteinen. Tämä koskee myös näitä korkeintaan 10 aarin lisäyksiä.
71/2016 21.4. Peltoa vuokrataan pois, tuleeko ongelmia?
K: Pinta-alamme on 25.5 ha, josta olemme vuokraamassa 8.5 ha:n lohkoa naapurille sÃ¤ilÃ¶rehunurmeksi. Tuleekos tÃ¤stÃ¤ ongelmia pinta-alan pienenemisen kanssa? EntÃ¤ jonkun muun asian kanssa?
Ei ongelmia, mutta jotakin otettava huomioon. Jos vuokralainen ei ole ympÃ¤ristÃ¶korvauksessa ja itse olette, niin tuo ala menee nyt ympÃ¤ristÃ¶sitoumuksen ulkopuolelle ja saattaa olla, ettÃ¤ ennen vuotta 2020 alaa ei saa takasin ympÃ¤ristÃ¶sitoumukseen.
Jos viime vuonna ilmoititte suojavyÃ¶hykettÃ¤, niin sen osuus yksinÃ¤Ã¤n tai lhp-nurmen + kesannon kanssa saattaa tÃ¤nÃ¤ vuonna ylittÃ¤Ã¤ 25 % pinta-alasta, jolloin luonnonhaittakorvausta leikataan.
Jos 1. vuoden lhp-nurmea oli viime vuonna se maksimimÃ¤Ã¤rÃ¤ 5 % /lhp -nurmen kohdentamisalueella 20 %, mille maksetaan, niin sen osuus saattaa tÃ¤nÃ¤ vuonna nousta, koska samat lohkot pitÃ¤Ã¤ ilmoittaa lhp-nurmeksi toisena vuonna, jolloin prosenttirajan ylittÃ¤vÃ¤lle alalle ei makseta ympÃ¤ristÃ¶korvausta.
68-70/2016 21.4. Jos viherryttämisvaatimus ei täyty ym. kysymyksiä
KYSYMYS 1: Miten se menikään tuo tukileikkauslaskenta, jos viherryttämisvaatimus ei täyty? Paljonko tukea leikataan?
VASTAUS: Vielä tänä vuonna leikkauksissa on lievennys, eli leikataan maksimissaan 50 %, jos monipuolistaminen ei täyty lainkaan. Sama etelässä ekologisen alan kanssa. Mutta jos molemmat eli monipuolistaminen ja ekologinen ala eivät täyty lainkaan, leikkaus on 100 %.
KYSYMYS 2: Korvauskelpoisesta ympäristökorvaussitoumuslohkosta menee ratatyön alle puolet, n. 0,7 ha. Korvauskelpoisuuden voi siirtää korvauskelvottomalle lohkolle, mutta siirtyykö korvauskelpoisuuden mukana myös tuo ympäristökorvauksen sitoumusominaisuus?
VASTAUS: Kyllä siirtyy.
KYSYMYS 3: Ympäristökorvaussitoumuksen tehneeltä viljelijältä siirtyy naapurille vuodeksi sitoumuslohko. Naapuri ei ole sitoutunut ympäristökorvaukseen. Lohko tulee takaisin 2017 ymp.korvaukseen sitoutuneelle viljelijälle. Onko lohko poistunut ymp.korvausitoumuksesta, kun kävi korvaukseen sitoutumattoman hallinnassa yhden vuoden? Onko jatkossa status ei sitoumuslohko ja ei makseta ympin euroja?
VASTAUS: Lohko on poistunut ympäristösitoumuksesta. Ja todennäköisesti lohkoa ei saa takaisin sitoumukseen, sillä tuskin ensi vuonnakaan voi sitoumukseen liittää sitoumuksen ulkopuolelta tulevaa alaa.
67/2016 21.4. Viherryttäminen, pysyvät kasvit ja pysyvä nurmi
K: Miten tämä monipuolistaminen meni: Viherryttämisessä maksetaan tuki koko maatalousmaalle (peltoala, pysyvät kasvit ja pysyvä nurmi). Lasketaanko monipuolistamiseen mukaan ollenkaan pysyviä kasveja ja pysyvää nurmea? Näin ainakin äkkiseltään ymmärrän?
Äkisti oikein ymmärretty. Monipuolistamisen kasvit ja prosentit lasketaan vain peltoalasta. Pysyvät kasvit ja pysyvä nurmi ja niiden alat ovat laskennan ulkopuolella
66/2016 21.4. Peltolohkolta tuen siirto toiselle
K: Voiko pellon tukioikeuden siirtää toiselle lohkolle. Minne voi siirtää ja miten? Kyseessä 0,6 ha, jolla kaikki tukioikeudet. Lisäksi metsitettävä 0,2 ha, jolla kaikki tukioikeudet. Tilalta löytyy tukien ulkopuolella olevia raivioita. Pitääkö siirto tehdä kunnassa ja mihin mennessä.
Tarkoitat varmaan pellon korvauskelpoisuutta. Kyllä, näiden 0,6 ha:n ja 0,2 ha:n peruslohkojen korvauskelpoisuus, yht. 0,8 ha, voidaan vaihtaa korvauskelvottomille lohkoille. Vaihdettavan alan pitää olla tilakohtaisesti vähintään 0,5 ha, mutta se voi koostua useammastakin peruslohkosta. Vaihdettavien alojen pitää olla vaihtoa hakevan omistuksessa ja hallinnassa.
Vaihtoa haetaan paperilomakkeella 471, joka suositellaan jätettäväksi kuntaan 30.4. mennessä, mutta viimeistään 15.6. mennessä. Jos korvauskelvoton lohko, jolle korvauskelpoista alaa vaihdetaan, on suurempi kuin tuo vaihdettava ala 0,8 ha, niin tämä korvauskelvoton lohko on jaettava kahdeksi peruslohkoksi, joista toinen on 0,8 ha:n korvauskelpoinen lohko ja toinen jää edelleen korvauskelvottomaksi. Myös korvauskelpoinen peruslohko voidaan jakaa vaihtoa varten, jos koko peruslohkon alaa ei vaihdeta. Nämä peruslohkojaot voidaan tehdä Vipu-palvelussa ja lähettää sähköisesti kuntaan, mielellään 30.4. mennessä jotta lohkoilla on uudet tunnukset varsinaisen tukihaun auetessa. Jos peruslohkojakoa ei tehdä Vipussa, niistä pitää jättää 102C-lomake ja kartta kuntaan.
65/2016 21.4. Mitä jos ei ilmoita kasvipeitteisyyttä?
K: Minulla oli viime vuonna sellaista ympäristökorvauksen toimenpidealaa, joka täytti kasvipeitteisyyttä, mutta joka ei enää tänä vuonna täytä sitä. Mitä tapahtuu, jos tänä vuonna en ilmoita kasvipeitteistä alaa lainkaan?
Jos kasvipeitteisyys -toimenpiteen vähimmäisala 20 % ei täyty, toimenpide mitätöidään ja viime vuoden kasvipeitteisyyskorvaus peritään takaisin.
64/2016 21.4. Siirtonurmi
K. Jos tilan kaikki pellot on siirtonurmella,niin koskeeko viherryttäminen tällöinkin?
Kyllä koskee. Jos tilalla on peltoa yli 10 ha ja kaikki pellot ovat siirtonurmella, monipuolistamisen kahden kasvin vaatimus ei täyty, koska siirtonurmi ei ole monipuolistamisen kasviluettelossa nurmi-ja heinäkasvi, jolla vapautuu monipuolistamisesta. (Jos nurmi- ja heinäkasveja + kesantoa on yli 75 % ja muita kasveja alle 30 %, niin silloin vapautuu monipuolistamisesta). Mutta siirtonurmi ei myöskään ole pysyvän nurmen kasvien luettelossa, eli siirtonurmella ei lohkolle muodostu nurmivuosia.
63/2016 21.4. suojavyöhyke ja monipuolistaminen
K: Onko oikeasti niin, että jos tilalla on peltoa esim 50 ha, niin siitä voi olla 25 % suojavyöhykkeenä ja loput viherlannoitusnurmella ja on vapautunut monipuolistamisesta?
On. Suojavyöhyke ja viherlannoitusnurmi ovat monipuolistamisen kasviluettelossa yhtä kasvia, nurmi- ja heinäkasvia ja sitä on yli 75 % eikä muita kasveja ole yli 30 ha.
62/2016 21.4. Ympin kelkasta hyppääminen
K. Jos nyt jää ympistä pois (sitoutunut siis viime vuonna),niin pitääkö tehdä se 5-v viljelykiertosuunnitelma,pakollinen ympäristökoulutus/ tentti ja peltomaan laatutesti?
Nyt on mahdollista 1. sitoumusvuoden jälkeen hypätä pois ilman seuraamuksia, mutta 1. vuoden ehdot pitää olla täytettynä. Eli 5 v-suunnitelma pitää olla, koska se pitää tehdä 1. sitoumusvuoden aikana.
Mutta niille, jotka lopettavat kokonaan viljelyn eivätkä jätä enää tänä keväänä tukihakemuksia, ei tule seuraamuksia jos 5 v –suunnitelmaa ei ole jätetty.
61/2016 21.4 Kasvipeitteisyydestä luopuminen
Mitenkäs se talviaikainen kasvipeite, jos haluaa luopua toimenpiteestä? Kuinka pääsee eroon, jos ei ole enää toimenpiteeseen edellytyksiä, kun toimenpiteen kasvit muuttuivat viime vuodesta? Mitä jos vuonna 2016 ei ilmoitakaan syysilmoituksessa kasvipeitteisyyttä lainkaan.
Kasvipeitteisyyden voi vaihtaa toiseen toimenpiteeseen, jos kasvipeitteisyyttä on täytetty v. 2015 tai täytetään v. 2016 kasvilla, joka kelpasi kasvipeitteisyyteen v. 2015, mutta ei kelpaa enää v. 2016 (kasveja ilmoitettu/ilmoitetaan vähintään 20 %)
Kasvipeitteisyydestä voi luopua ottamatta mitään tilalle, jos kasvipeitteisyyttä on täytetty v. 2015 tai täytetään v. 2016 kasvilla, joka kelpasi kasvipeitteisyyteen v. 2015, mutta ei kelpaa enää v. 2016 (kasveja ilmoitettu/ilmoitetaan vähintään 60 % tai 80 %)
Jos ei ilmoita kasvipeitteisyyttä lainkaan, silloin rikkoo ehtoja ja tämän toimenpiteen korvaus peritään takaisin.
60/2016 21.4.2016 Suojavyöhykelohkoon 10 aaria?
K: Kun suojavyöhyke toimenpiteen korvauskelpoiseen lohkoon liitetään 0,10 ha , niin voiko suojavyöhyke toimenpide suurentua 10 aaria vuoden 2015 pinta-alasta. Jos ei, niin voiko tämä 0,1 ha olla omana kasvulohkona tällä korvauskelpoisella peruslohkolla suojavyöhykkeellä. Vuoden 2015 pinta-ala on oma kasvulohko ja kasvina suojavyöhyke. Korvauskelpoisuuden saanut 0,10 ha kasvina esim. monivuotinen nurmi tai kaura?
Ei voi lisätä suojavyöhykealaa sanotaan asetuksessa. Eli se 10 aaria pitää olla omana kasvulohkonaan ja muuta kasvia kuin suojavyöhykettä
59/2016 21.4. Laidunnus ja kerääjäkasvi
K: Kerääjäkasvista kysyttiin tänään, että voiko vihantaviljalle ilmoittaa kerääjäkasvin, mikäli vihantaviljan sato korjataan laiduntamalla.
Ehdoissa ei kielletä, etteikö pääkasvin satoa voisi korjata laiduntamalla.
58/2016 19.4. Kerääjäkasvi viherkesanto
K: Hei. voiko tehdä: 2016 ohra➕ kerääjäkasvi, kerääjä talven yli moniv. viherkesannoksi,joka voidaan hyödyntää. 2018 moniv.säilörehunurmi.
Jaha. Kerääjäkasvilohkon jälkeisessä kesannossa ei ole ongelmaa, koska lohkon voi ilmoittaa viljan (sekä öljykasvien ja palkokasvien) jälkeen sänkikesannoksi v. 2017. Mutta tuo 2018 säilörehunurmi kaatuu siihen, että ”kerääjäkasvin avulla ei saa perustaa monivuotista nurmea”. Eli vuonna 2018/syksyllä 2017 siihen pitäisi kylvää uusi nurmi, vähintään suorakylvönä.
Se, että voiko kerääjäkasvilohkon ilmoittaa seuraavana vuonna viherkesannoksi ilman että sinne kylvää uutta viherkesantokasvia, on
Mavin heiniä..
Vna 117/2016 §3 sanoo viherkesannosta näin: ” 3) viherkesannolla yksi- tai monivuotisilla riista-, maisema-, niitty- tai nurmikasveilla tai näiden kasvien seoskasvustoilla kylvettyä peltoa;”
MMMa 185/2016 § 20 sanoo kerääjäkasvista:
”Kerääjäkasvin avulla ei saa perustaa monivuotista nurmea, luonnonhoitopeltonurmea, monivuotista ympäristönurmea, viherlannoitusnurmea tai seuraavan vuoden viljelykasvustoa.
57/2016 19.4. Lehmät lähtee 2
K:Jatkoa tälle: miten mahdollinen ennakon haku vaikuttaa? Jos tilalla on vaikka lisäksi sonneja, joista haettu ennakkoa.
No, jos ennakkoa haettaessa ei ole ennakoitu karjan lähtöä, niin mahdollisesti liikaa maksettua ennakkoa peritään takaisin keväällä 2017, kun lopullinen kansallinen tuki maksetaan.
56/2016 19.4. Emolehmähieho/vasikka
K: Moro. Sellaista kun laitan emolehmähiehon/vasikan välitykseen 8 kk:n ikäisenä niin saa n. 600 e verollisena. Niin kannattaako mun kassvattaa se teuraaksi n. 18 kk emolehmänä vai teurashiehona käyttötarkoituksen perusteella ja koska se tuleva käyttö pitäisi tietää eli yksinkertaisesti mistä saa eniten rahaa ? Ei tahdo pysyä selvillä muutoksessa……
Jaha, ei aivan lyhyt vastaus, riippuu oliko liharotuinen hieho 31.12.2015 mennessä täyttänyt 8 kk vai ei, ja mikä oli sen käyttötarkoitus helmikuun 2016 poiminnassa vuoden 2015 pohjoista tukea ja EU-nautapakkiota varten.
Vuoden 2016 tukien kannalta on ratkaisevaa, mikä on liharotuisen hiehon käyttötarkoitus helmikuun 2017 pohjoisen tuen ja EU-nautapalkkion rekisteripoiminnassa. Eli helmikuun 2017 alkuun asti sen voi muuttaa emolehmäksi tai lihantuotantoon. EU:n nautapalkkion 1. erää varten on välipoiminta lokakuussa 2016, mutta tukimaksu korjataan toisen erän maksussa, jos helmikuun 2017 lopullisessa poiminnassa käyttötarkoitus on eri.
Mutta huomattava, että jos hieho oli täyttänyt 31.12.2015 mennessä 8 kk ja oli helmikuun 2015 poiminnassa rekisterissä emolehmänä, silloin hieholle maksetaan emolehmähiehon tukea vuodelta 2015 eikä se voi enää saada teurashiehon tukea. Jos liharotuinen hieho oli 31.12.2015 alle 8 kk, niin ei ole merkitystä mikä se oli rekisterissä helmikuussa 2016, koska se alaikäisenä ei voi saada emolehmähiehon palkkiota vuodelta 2015. Se voi saada vuodelta 2016 emolehmähiehopalkkion tai teurashiehopalkkion, riippuen siitä mikä se on rekisterissä helmikuussa 2017.
Jos liharotuinen hieho teurastetaan 18 kk:n iässä ja on helmikuun 2017 poiminnassa teurashieho (eikä saa emolehmätukea vuodelta 2015), sille maksetaan teurashiehotuki (jos täyttää teuraspainon 170 kg ym). Jos se helmikuun 2017 poiminnassa on emolehmähieho, sille maksetaan vuoden 2016 emolehmätukia niiltä kuukausilta (=ruokintapäiviltä), jotka se vuoden 2016 alusta asti on ollut 8 kk ja yli.
Yllä oleva pätee sekä C-alueella että AB-alueella.
C-alueella teurashiehon tuki on 283 euroa ja emolehmähiehoille yli 8 kk- 2v maksetaan EU-nautapalkkiota noin 10,8 euroa ja pohjoista ey-tukea noin 15 euroa kuukaudessa eli yhteensä 25,8 euroa kuukaudessa (2v-4v emolehmähieholle tuki on 10,8 + 25 = 35,8 euroa/kk). Vuonna 2016 18 kk:n iässä teurastettava liharotuinen hieho voi siis maksimissaan saada emolehmäpalkkiota kymmeneltä kuukaudelta 10*25,8=258 euroa. (Tarkasti laskien pitäisi kuukausien sijaan olla yli 8 kk ruokintapäivät /366)
Manner AB-alueella teurashieho saa EU-nautapalkkiota 250 euroa ja 8kk- 4v emolehmähieho saa EU-nautapalkkiota 30,8 euroa kuukaudessa eli 10 kk:n iässä teurastettava maksimissaan 308 euroa. (Alle 2 v:n ikäiselle emolehmähieholle tuki AB- alueella on siis korkeampi, mutta yli 2 vuoden ikäiselle taas c-alueella tuki on korkeampi, suom. huom.)
Vielä tarkennuksena, että jos liharotuinen hieho oli 31.12.2015 mennessä täyttänyt 8 kk ja oli helmikuun 2016 poiminnassa teurashieho, mutta on helmikuun 2017 poiminnassa emolehmähieho, ei saa enää takautuvasti emolehmähiehon tukea vuodelta 2015.
Alla olevaan vastaukseen korjaus:
Koska tuosta 30.9.2016 päättyvästä 20 v -sopimuksesta ei ole vielä viimeistä vuotta maksettu ja viimeisen vuoden maksu olisi vuorossa syksyllä 2016, niin sitä viimeistä vuotta ei makseta lainkaan, jos sopimus puretaan ennen sen päättymistä.
Jos uusi haltija haluaa purkaa sopimuksen, niin hallinnollisesti olisi helpointa, että vanha haltija purkaisi sopimuksen eikä tehtäisi mitään sopimussiirtoja, jotka olisivat aivan turhia, jos uusi heti purkaisi sopimuksen.
Jos uusi haltija haluaa pitää sopimuksen voimassa 30.9.2016 asti, sitten sopimus pitää siirtää hänelle ja viimeinen vuosi maksetaan hänelle.
Jos uusi haltija ei ole nyt varma ja arpoo, mitä hän sen sopimuksen kanssa tekee, sitten sopimus pitää siirtää hänelle ja hän sitten purkaa sopimuksen 15.6. mennessä, jos tulee siihen tulokseen
55/2016 19.4. Erityistukisopimuksen päättäminen ennen aikojaan 2
K: Varmistan nyt vielä, että jos 20 vuotinen sopimus on 1.10.1996-30.9.2016, niin sitä ei voi katkaista edes tilanteessa että viljelijä vaihtuu tänä vuonna vaan sopimus on siirrettävä noiksi muutamaksi kuukaudeksi. Sijainti vesistöön ookoo, joten ensi vuonnakin saanee myös ilmoittaa suojavyöhykkeenä.
Nämä 20 v –sopimukset voi katkaista ennen aikojaan ilman erityistä syytä, niistä ei tule edellisiltä vuosilta takasinperintää, mutta viimeisen vuoden maksusta vähennetään pois ne kuukaudet, jotka sopimus ei ole enää voimassa. Todennäköisesti on euroissa kannattavampaa purkaa sopimus ja hakea lohkoille korvauskelpoisuutta ja tukioikeuksia sekä ilmoittaa lohkot nykyisen kauden suojavyöhykkeiksi.
Sopimus pitää ensin siirtää uudelle viljelijälle ja samassa kuoressa voi olla uuden viljelijän ilmoitus sopimuksen purkamisesta. Ilmoitukset tehdään ELY-keskukseen.
Luomutilan ei kannata lopua viherryttämisestä
Tilan, joka on kokonaan luomussa, ei kannata luopua viherryttämisvapaudestaan. Luomutilalle maksetaan kuitenkin viherryttämistuki, vaikka luomutilalla ei lasketa monipuolistamisen kasviprosentteja eikä ekologista alaa eikä luomutilalla muodostu luomuaikana pysyvän nurmen lohkoja, vaikka nurmivuosia lasketaankin. Ja luomutilalle maksetaan myös ympäristökorvauksen talviaikaisen kasvipeitteisyyden –toimenpiteen korvaus, vaikka olisi nurmea yli 75 %, koska luomutila on vapautunut monipuolistamisesta luomun perusteella eikä sen nurmen+kesannon yli 75 %:n säännön perusteella.
Mutta jos luomutilalla on lohkoja tavanomaisessa viljelyssä, niillä lohkoilla ovat viherryttämisvaatimukset voimassa. Jos sitä ei-luomussa olevaa peltoalaa on yli 10 ha, niiltä lohkoilta lasketaan viljelyn monipuolistamisen täyttyminen. Jos esim. 11 ha:n tavanomaisen viljelyn alalla kasvaa vain yhtä kasvia, vaikka sokerijuurikasta, viherryttäminen tilalla ei täyty ja tilan koko pinta-alalle, myös luomualalle, maksettavaa viherryttämistukea leikataan. Jos tässä tilanteessa on luopunut viherryttämisvapaudestaan, monipuolistamisen kasvien ja prosenttien laskentaan otetaan mukaan myös luomuala eli koko tilan peltoala ja silloin todennäköisesti 2:n tai 3:n kasvin prosentit täyttyvät.
54/2016 18.4. Tilatukioikeuksista
K: Tilan tulevan jatkajan nimiin on tarkoitus ostaa peltoa. Miten käy tukioikeuksien siirron kanssa, kun jatkaja ei vielä ole aktiiviviljelijä (ehkä muutamaan vuoteen). Pitäisikö tukioikeuksista tehdä eri kauppa, jolla tukioikeudet siirretään esim. jatkajan isälle, joka on aktiiviviljelijä.
Näin on paras tehdä, pellot varmaankin tulevat isän viljelyyn siihen asti kunnes tehdään spv.
53/2016 18.4. Lehmät lähtee
K: Karja on lähdössä tilalta. Onko tukien kannalta jotain oleellista muistettavaa, mihin aikaan vuodesta navetta tyhjenee?
Jaha. Jos tiettyyn poistopäivään ei ole pakottavaa syytä, niin kannattaa laskea, että mihin päivään mennessä täyttyy luonnonhaittakorvauksen kotieläinkorotuksen 0,35 ey/ha eläintiheys. Ja jos on EHK eli eläinten hyvinvointikorvaus haettuna, se pitää perua, jos eläimet lähtevät ennen 31.12.2016.
52/2016 18.4. Suojavyöhykkeet
K: Tila saa vuokraksi suojavyöhykkeitä, ed.tila luopuu viljelyistäkin ja vuokraa kaikki pellot, joutuuko tila jotain tukia maksamaan pois. Vuokraaja tilalla on ennestään suojavyöhykkeitä mutta tuleeko nämä uudet lohkot neljäksi vuodeksi vai alkaako uusi 5v. Nämä suojavyöhykkeet ovat niitä 20v jotka loppuivat viime vuonna, eli näillekö pitää nyt hakea tukikelpoisuutta varannosta eli niillä ei sitten ole ymp eikä LHK eikä tilatukea? Muilla lohkoilla on on tuet ja siirtyy vuokrauksessa vuokralaiselle.
Tälle edelliselle tilalle ei tule seuraamuksia. Tämän uuden haltijan pitää hakea niitä 20 v-lohkoja korvauskelpoisiksi tukihaun yhteydessä sekä tukioikeuksia varannosta eli lomake 289 ELY-keskukseen 15.6. mennessä. Nämä 20 v –sopimuksessa olleet lohkot voi ilmoittaa suojavyöhykkeeksi nykyisen sitoumuskauden loppuun asti eli neljäksi vuodeksi, ellei sitten ohjelmakautta jatketa.
51/2016 18.4. Kasvimaa
K: Tuleeko muutoksia tai ongelmia kun on kasvimaa, jossa on noita tavallisia kotikasveja ja perunaa, ettei se mitenkää vaikuta tilapäisesti viljelemättömältä niinkuin ne paalit joita siellä pellolla on aina vaihtelevia määriä edelliseltä vuodelta.
Ei tule ongelmia. Kasvimaa –koodilla ilmoitetaan ala, jossa jossain vaiheessa kasvukauden aikana kasvatetaan juuri nuita kotitarvekasveja ja –perunoita. Kasvimaa -lohkolle ei makseta luonnonhaitta- eikä ympäristökorvausta, mutta perustuki ja viherryttömistuki ja mahdollinen nuoren viljelijän tuki maksetaan.
50/2016 18.4. Korvauskelpoisuuskysymys
Tälläinen kysymys: Viljelijä siirtää 2,34 hehtaarin lohkolta korvauskelpoisuudet 2,55 hehtaarin lohkolle, jolloin tämä suurempi korvauskelvoton lohko jaetaan kahteen lohkoon 2,34 ha ja 0,21 ha(korvauskelvoton ala). Voiko viljelijä nyt liittää tältä 0,21 hehtaarin alalta 0,10 ha lisää korvauskelpoiselle 2,34 ha lohkolle?
Kyllä voi sitten liittää sen 10 aaria siihen korvauskelpoiseksi muodostuneeseen lohkoon.
49/2016 18.4. Karjanlantapoikkeus ja vihantavilja
K: 2. Vihantavilja katkaisee nurmivuodet. Onko siemenmäärilä rajoitusta, jos sinne laittaaa esim. Yksivuotista joukkoon.
Vihantaviljana voi ilmoittaa vain viljakasvuston ja se nollaa. Tuoreena korjattavan viljan ja nurmen seos on ilmoitettava 1-vuotisena rehunurmena. Mutta vihantaviljalohkolla saa olla kerääjäkasvina sitä yksivuotista/monivuotista nurmea ja pitääkin olla, jos lohkon ilmoittaa kerääjäkasvilohkoksi. Vihantaviljan korjuun yhteydessä voi mukaan tulla myös sitä kerääjäkasvia.
48/2016 18.4. Biotehtaan mädätysjäännös
K: Jos käyttää biotehtaan märätysjäännöstä, eli orgaanista lantaa, niin voiko käyttää fosforin osalta karjanlantapoikkeusta.
Ei voi. Karjanlantapoikkeusta voi käyttää ainoastaan karjanlannalla. Ja vain silloin, kun kaikki fosfori annetaan kotieläinten lannassa.
47/2016 14.4. Avomaan vihannekset
K: Onko jossain lista kasveista jotka hyväksytään avomaan vihannekseksi vai riittääkö että sitä kasvia käytetään ihmisravinnoksi/ruuan valmistukseen ?
Joo, ihmisravinnoksi pitää käyttää, esim. rehunauris ym. eivät ole avomaan vihanneksia. Netissä ei ole vielä tälle vuodelle kasvilistaa, mutta viime vuoden hakuoppaan lista oli tämän näköinen:
tarhaherne, pensaspapu (sis. salkopapu),
valko- eli keräkaali, punakaali,
savoijinkaali (kurttukaali),
kukkakaali, ruusukaali, parsakaali,
kyssäkaali, kiinankaali, porkkana,
punajuurikas ja keltajuurikas,
lanttu, nauris, mukulaselleri, palsternakka,
ruokasipuli (sis. punasipulija jättisipuli), sipulin pikkuistukkaat,
purjo, valkosipuli, avomaankurkku,
kesäkurpitsa, kurpitsa, lehtiselleri,
pinaatti, pehmeä keräsalaatti, rapeakeräsalaatti,
raparperi, parsa,
lamopinaatti, meloni, tilli, persilja,
Muut vihannekset -koodilla voi ilmoittaa yhteensä
kaikki samalla peruslohkolla vierekkäin
olevat alle 0,05 ha kokoiset avomaanvihanneslohkot.
45-46/2016 14.4. Pysyvän nurmen vaikutus ympin tukiin 2016 ja peltoluonnon monimuotoisuus?
K: Kohta b. Ohra ja kerääjäkasvi. Eikös peltoluonnon monimuotoisuus kuulu samaan kategoriaan tässä psn-asiassa kuin ympäristönurmetkin vai onko se mavin taulukko jo vanhentunutta tietoa?
Hyvin olet lukenut aapisen, mutta se tosiaan on osin vanhentunut. Peltoluonnon monimuotoisuus -toimenpiteestä vain viherlannoitusnurmi on estetty pysyvälle nurmelle, ei koko toimenpide. Eli kerääjäkasvia saa ilmoittaa. Samoin saneerauskasvia sekä monimuotoisuuspeltoja riista, maisema, niitty ja linnut. Saneerauskasvi sekä monimuotoisuuspellot nollavat pysyvän nurmen. Samoin tietysti se viljelykasvi, jolle kerääjäkasvia ilmoitetaan.
K: Miten PSN vaikuttaa esim. LHP nurmen kohdalla kun siellä taulukossa sanotaan että kun on pysyvä nurmen status ed.vuonna tai kuluvana vuonna niin LHP nurmen korvausta ei makseta. Kuinka jos tämän nurmen täksi sitten merkkaa, miten se käsitellään kasvina valvonnassa – onko se mmoniv.säilörehunurmi vai viherkesanto. Voiko sen laittaa syksyllä kasvipeitteisyyteen jos tukihaussa kasvi on ollut väärä? Ai niin mutta sehän olikin PSN eli sitä ei voi laittaa kasvipeitteisyyden kasviksi vai voiko?
Mavista on kerrottu, että Vipuun tulee esto niille ympin lohkokohtaisille toimenpiteille, joista ei makseta korvausta pysyvän nurmen lohkolla. Että niitä ei pysty ilmoittamaankaan. Lohko pitää ilmoittaa joksikin muuksi nurmeksi, jos siellä edelleen on se nurmikasvusto.
Ko. toimenpiteitä, joita ei voi ilmoittaa pysyvän nurmen lohkolle ovat:
– monivuotinen ympäristönurmi
– luonnonhoitopeltonurmi
– viherlannoitusnurmi
– suojavyöhyke kuuluu myös joukkoon, mutta sitähän ei voi muutenkaan ilmoittaa uusille lohkoille
– pysyvän nurmen lohkoa ei myöskään voi ilmoittaa efa-kesannoksi (Uusimaa, Varsinais-Suomi, Ahvenanmaa)
Pysyvän nurmen lohkolla, (korvauskelpoista peltoa ja sitoumuksessa) oleva nurmikasvusto kelpaa kasvipeitteisyyteen ja lohkolle maksetaan kasvipeitteisyyden korvaus sikäli kun maksun edellytykset täyttyvät (tila ei ole vapautettu viherryttämisestä). Jos pysyvän nurmen lohkolle ilmoitetaan viherkesanto nurmi/niitty, niin se kelpaa kasvipeitteisyyteen, mutta kasvipeitteisyyden korvausta ei kesantolohkolle makseta.
K: Mitä muuta mukavaa tässä voi tulla vastaan esim. Ohra ja Kerääjäkasvi jos on tuon LHPnurmen tilalla???sehän ei tuon pykälän mukaan saa korvausta tänä vuonna (jos viime vuonna tullut PSN) mutta 2017 saisi jos kasvit jatkuu noin? Ja tänä syksynä ei saisi kasvipeitteisyyteen vai voiko saada?
Ohra + kerääjäkasvi nollaa pysyvän nurmen (paitsi että lohkolle jää se pysyvän nurmen vesileima kahden vuoden ajaksi). Lohkolle maksetaan kerääjäkasvikorvaus ja myöskin talviaikaisen kasvipeitteisyyden korvaus, jos lohko täyttää talviaikana kasvipeitteisyyden eli kerääjäkasvi säilytetään talven yli tai lohko muokataan syksyllä kevennetysti (muistettava, että kohdentamisalueellahan on se 20 % kevennetyn muokkauksen rajoitus)
44/2016 14. Talviaikainen kasvipeitteisyys
K: Voiko tila joka ei viime vuonna ole valinnut toimenpiteeksi talviaikaista kasvupeitteisyyttä mitenkään saada tuota toimenpidettä käyttöön tästä vuodesta lähtien?
Neuvo 2020 avulla, jos siis neuvoja suosittelee vaihtoa, voi peltojen talviaikainen kasvipeitteisyys –toimenpiteeseen vaihtaa
-peltoluonnon monimuotoisuus –toimenpiteen
-valumavesien hallinta –toimenpiteen, jos lohkoja ei ole vielä ilmoitettu ko. toimenpiteeseen ja
-ympäristönhoitonurmet –toimenpiteen, jos ei ole vielä ilmoitettuna suojavyöhykettä tai monivuotista ympäristönurmea
43/2016 14.4. Voiko monimuotoisuuspellolta korjata viljaa?
K: Voiko monimuotoisuuspeltoihin (riista/maisema/niitty/lintu) laittaa viljaa tai hernettä?
Sitoumusehtojen mukaan:
Viljaa saa olla monimuotoisuuspelto riistan siemenseoksessa ja monimuotoisuuspelto niityn sekä peltolintujen siemenseoksessa. Peltolintujen siemenseoksessa viljaa saa olla enintään 50 kg/ha.
Hernettä ja muuta valkuaiskasvia saa olla monimuotoisuuspelto riistan sekä niityn siemenseoksessa, samoin pienempiä määriä peltolinnuille tarkoitetun monimuotoisuuspellon siemenseoksessa.
Monimuotoisuuspelto maiseman siemenseoksessa ei saa olla viljaa eikä hernettä.
Monimuotoisuuspellot saa niittää 1.8. jälkeen.
Monimuotoisuuspelto riistan sato on käytettävä riistan ruokintaan, jos niittojäte korjataan.
Monimuotoisuuspelto maiseman ja niityn sekä peltolintujen niittojätteen saa korjata ja käyttää hyödyksi.
42/2016 14.4. Suojavyöhykkeet
K: Olenkohan ymmärtänyt tämän asian aikaisemmin väärin. Olen saanut sen käsityksen että se suojavyöhykelohkon uusi haltija voi saada lohkolle suojavyöhykekorvauksen vain jos hän on jo viime vuonna valinnut tuon ympäristönurmet toimenpiteen.
Aikaisemmin minäkin ymmärsin samalla tavalla. Mutta nyt kun lopulliset tämän kevään asetukset on annettu, niin viljelijä voi valita uutena toimenpiteenä ympäristöhoitonurmet – toimenpiteen, jos hallintaan tulee viimee vuonna ilmoitettu suojavyöhykelohko ja viljelijä ilmoittaa koko lohkon tai osan siitä edelleen suojavyöhykkeenä.
Jos viljelijä ei valitse ympäristönhoitonurmet – toimenpidettä, hänen on ilmoitettava lohko muuksi kuin suojavyöhyke.
Jos viljelijällä on ennestään valittuna ympäristönhoitonurmet –toimenpide ja hallintaan tulee suojavyöhykelohko, viljelijä voi ilmoittaa lohkon tai osan siitä edelleen suojavyöhykkeenä tai hän voi ilmoittaa lohkon myös muuksi kuin suojavyöhykkeeksi.
41/2016 14.4. Pysyvän nurmen vaikutus ymp-tukiin
K: Miten PSN vaikuttaa esim. LHP nurmen kohdalla kun siellä taulukossa sanotaan että kun on pysyvä nurmen status ed.vuonna tai kuluvana vuonna niin LHP nurmen korvausta ei makseta. Kuinka jos tämän nurmen täksi sitten merkkaa, miten se käsitellään kasvina valvonnassa – onko se moniv.säilörehunurmi vai viherkesanto. Voiko sen laittaa syksyllä kasvipeitteisyyteen jos tukihaussa kasvi on ollut väärä? Ai niin mutta sehän olikin PSN eli sitä ei voi laittaa kasvipeitteisyyden kasviksi vai voiko?
monivuotinen ympäristönurmi
suojavyöhyke kuuluu myös joukkoon, mutta sitähän ei voi muutenkaan ilmoittaa uusille lohkoille
pysyvän nurmen lohkoa ei myöskään voi ilmoittaa efa-kesannoksi (Uusimaa, Varsinais-Suomi, Ahvenanmaa)
Kysymys 40/2016 12.4. LHP-nurmi
K: Jos lohko on ollut vaadittavat 2 vuotta ilmoitettuna luonnonhoitopelto nurmeksi, niin voiko viljelijä kolmantena vuotena ilmoittaa sen suoraan monivuotiseksi säilörehunurmeksi ilman mitään nurmen uudistamista?
Kyllä voi ilmoittaa, ellei sitten kyseessä ole luonnonhoitopeltonurmeksi ilmoitettu vanha nurmilohko, jonka ”kasvillisuus merkittävissä määrin koostuu luonnonvaraisista heinistä ja ruohovartisista kasveista, jotka ovat syrjäyttäneet aiemmin perustettua nurmikasvustoa.”
Kysymys 39/2016 12.4. Suojavyöhykkeet
K: Voiko tila tänä keväänä Neuvo2020-järjestelyn myötä saada uutena toimenpiteenä suojavyöhykkeitä, jos tila ei viime vuonna sellaisia huomannut hakea?
Ei voi. Uusia suojavyöhykkeitä ei enää voi ilmoittaa. Mutta jos tilan hallintaan tulee suojavyöhykelohko/-lohkoja, niin silloin voi rastia uutena toimenpiteenä ympäristönhoitonurmet toimenpiteen muutoslomakkeelle 479 ja siihen ei tarviita Neuvoa.
Kysymys 38/2016 12.4. Säätösalaojat säätökasteluun
K: Mihin perustuu Mavista saatu tieto, että säätösalaojat voi vaihtaa säätökasteluun? Ei sillä, etteikö muutama viljelijä olisi tästä hyvin iloinen, mutta ihmetyttää tuo, kun toimenpiteen arvo kuitenkin nousee vai onko juju siinä, että se on samaa toimenpidettä…
Joo, juju on siinä että kuuluvat samaan toimenpiteeseen. Jos on valumavesi toimenpide valittuna, vielä tänä vuonna voi ilmoittaa uusia säätökastelu- tai kuivatusvesien kierrätyslohkoja sekä uusia säätösalaojalohkoja. Niillä viime vuonna ilmoitetuilla säätösalaojalohkoilla on valumavesi toimenpidettä edelleen toteutettava, mutta nähdäkseni niiden vesitalouden parantaminen ja siten vaihtaminen säätökasteluun/ kuivatusvesien kierrätykseen on mahdollista eikä sitä tarvi tehdä Neuvo 2020 mukauttamisen avulla. Mutta toimenpiteidenhän pitää olla valmiina 30.4. mennessä.
Kysymys 37/2016 12.4. Ympin toimenpiteiden arvojärjestys
K: Kun Neuvo 2020 avulla voi mukauttaa toimenpiteitä, mutta ei voi vaihtaa kalliimpaan, niin mikä on niiden arvojärjestys?
Arvojärjestykseksi muodostuu seuraava, kun suojavyöhykkeiden arvoa ei enää lasketa mukaan. Toimenpiteen voi vaihtaa listalla alempana olevaan tai samanarvoiseen toimenpiteeseen.
Toimenpiteiden ”arvojärjestys” talviaikaisen kasvipeitteisyyden kohdentamisalueella:
Luonnon ja maiseman monimuotoisuus 300e/ha
Valumavesien hallinta 250 e/ha
Ympäristönhhoitonurmet 120/100 e/ha
Talviaikainen kasvipeitteisyys 54 e/ha>
Lietelannan sijoittaminen tai Ravinteiden ja orgaanisten aineiden kierrättäminen 40 e/ha
Toimenpiteiden ”arvojärjestys” talviaikaisen kasvipeitteisyyden kohdentamisalueen ulkopuolella:
Ympäristönhoitonurmet 120/100 e/haa
Talviaikainen kasvipeitteisyys 11e/ha
Ilman Neuvo 2020 mukauttamista voi talviaikaisen kasvipeitteisyyden vaihtaa mihin tahansa toimenpiteeseen, jos tila v. 2015 täytti kasvipeitteisyyttä vähintään 20 %:lla sitoumusalasta alla olevilla kasveilla (ja niitä on myös v. 2016 vähintään 20 % sitoumusalasta) eli
-suojavyöhykkeillä,
-monivuotisilla ympäristönurmilla,
-luonnonhoitopeltonurmilla,
-viherlannoitusnurmilla,
-monimuotoisuuspelloilla (riista, maisema, niitty/lintu) ja
-monivuotisten puutarhakasvien katetulla alalla
-edellisten kausien erityistukisopimuksilla suojavyöhykkeestä sekä kosteikosta
Sitten puutarhakasvien viljely aloitettaessa (1 ha:n tasolle)/lopetettaessa (alle 1 ha:n tason) voi vaihtaa puutarhakasvitoimenpiteeseen/puutarhakasvitoimenpiteen johonkin muuhun.
Sitten luomussa olevan on muistettava luomusitoumuksen rajoitukset puutarhakasvien vaihtoehtoiseen kasvinsuojeluun ( ei voi olla luomutilalla), lietelannan sijoittamiseen ja orgaanisen aineiden kierrättämiseen (eräät luomussa kielletyt aineet) ja viherlannoitusnurmeen (ei korvausta luomussa)
Kysymys 36/2016 12.4.
Tukioikeuksista
Tiloilla olevat tukioikeudet ovat 1 ha:n suuruisia, lisäksi tiloilla on enemmän tai vähemmän pilkottuja, alle 1 ha:n suuruisia tukioikeuksia. Tähän asti tukioikeuksien käyttöjärjestys on ollut arvoltaan suurimmasta pienimpään. Pienimmät, pilkotut tukioikeudet ovat jonon hännillä, jolloin mahdollisesti käyttämättä jääneet tukioikeudet ovat olleet arvoltaan pienimmät.
Tästä vuodesta lähtien kahtena vuonna peräkkäin käyttämättömänä ollut tukioikeus viedään varantoon. Hallinto pyrkii nyt tukioikeuksien käyttöjärjestystä muuttamalla minimoimaan käyttämättömien tukioikeuksien varantoon vientiä. Käyttöjärjestyksessä jätetäänkin pienimmän tukioikeuden sijasta vihon viimeiseksi tukioikeudeksi tasaosan arvoinen, 1 ha:n tukioikeus. Jos siitä tulee vähintään yksi aari käytetyksi, silloin koko tukioikeus tulee aktivoiduksi eli käytetyksi. Tämä tarkoittaa sitä, että jos 2016 on tilapäisesti viljelmätöntä alaa korkeintaan 0,99 ha, viimeisestä 1 ha:n tukioikeudesta tulee käytetyksi 0,01 aaria ja sekin tukioikeus tulee silloin aktivoiduksi ja kaikki tukioikeudet tulevat käytetyiksi ja mitään tukioikeutta ei jää käyttämättömäksi. Siten mitään tukioikeuksia ei vuosien 2015 ja 2016 käytön perusteella viedäkään varantoon, koska vaikka 2015 olisikin ollut tilapäisesti viljelemätöntä alaa ja tukioikeuksia olisi jäänyt käyttämättä, niin 2016 kaikki tukioikeudet tulevat käytetyksi eli kahtena vuonna peräkkäin ei ole ollut käyttämättömiä tukioikeuksia.
Kysymys 35/2016 12.4. Maisemakasvien siemenseos
K: Maisemakasvien siemenseoksesta sanotaan seuraavaa:
”Maisemakasvien siemenseoksessa on oltava vähintään kahden seuraavan kasvin siemeniä: auringonkukka, hunajakukka, sinimailanen, persianapila, keltalupiini, virnat, ruiskaunokki, malvat, kehäkukka, mesikät. Maisemakasviseoksessa voi olla myös nurmi- ja heinäkasveja, mutta niiden osuus siemenseoksesta voi olla enintään 30 %.”
Saako tässä siemenseoksessa olla viljaa? Ja jos saa niin onko siemenmäärällä rajoitusta?
Ei saa olla viljaa. Eikä hernettäkään. Tuossa on lueteltu kaikki ne kasvit, joiden siemeniä saa olla monimuotoisuuspelto maiseman siemenseoksessa.
Kysymys 34-36/2016 11.4. Lietettä pohjavesialueelle; Mty alkutuottajana; vasikan syntymäilmoituksen myöhästyminen
Saako maaperätutkimuksen niin osoittaessa lietettä ajaa pohjavesialueelle? Isäntä oli jostain kuullut, että jos suodattava kerros on riittävä, voisi ajaa.
Asia pitää tarkistaa oman kunnan ympäristönsuojeluviranomaiselta, kunnat voivat kieltää tai antaa ohjeita lietelannan levitykseen pohjavesialueella. (Vastuu pohjavesistä on ympäristönsuojelulain mukaan silti toimijalla.)
Jos mty:stä Eviran alkutuottajaksi on rekisteröitynyt vain isäntä, onko tämä ok, vai pitäskö olla perustetun Mty:n nimellä siellä listoilla?
Kyllä maatalousyhtymän pitää rekisteröityä. Ja jos isännällä itsellään ei ole enää erikseen omissa nimissään alkutuotantoa, pitäisi hänen tietonsa poistaa rekisteristä.
Jos syntymätilalla myöhästyy vasikan syntymä- tai poistoilmoitus, aiheutuuko tukimenetyksiä tms. vasikan ostavalle tilalle?
Ei aiheudu, jos ostajatila hoitaa omat ilmoituksensa välittömästi.
Kysymys 31-33/2016 11.4. Luel-pelto,maanäytteet, viherryttäminen
Kys.1.
Tulossa hallintaan vanhaa luel-peltoa, joka ollut aikoinaan ns. viljelemättömyyssopimuksen piirissä. Sitä sopimuksen päättymisen jälkeen viljelty jo useampia vuosia. Voiko tälläistä peltoa hakea nyt sitoumusten piiriin, viime vuonnahan se onnistui…
Joo, viime vuonna se onnistui, mutta ei enää. Tänä vuonna ei luel-pellolle saa korvauskelpoisuutta eli peltoa ei saa luonnonhaittakorvauksen, luomukorvauksen, pohjoisen tuen eikä ympäristökorvauksen piiriin. Peltokasvipalkkion voi saada jos pellolla viljellään peltokasvipalkkiokasvia. Mutta tukioikeuksia voi luel-pellolle hakea varannosta, jos viljelemättömyyssitoumus on päättynyt 1.5.2011 tai sen jälkeen, jolloin voi saada perustuen ja viherryttämistuen ja nuoren viljelijän tuen.
Kys.2.
Jos tila ei ole ymp.sitoumuksen piirissä, niin pitääkö ottaa maanäytteet? Nitraattidirektiivissähän on omat max. typpimäärät multa-ja kivennäismaille eli tämän mukaan ainakin maalaji pitäis tietää, vai riittääkö isännän oma arvio…???
Nitraattiasetus eli Valtioneuvoston asetus eräiden maa- ja puutarhataloudesta peräisin olevien päästöjen rajoittamisesta ei edellytä maanäytteen ottamista. Isännän pitää itse arvioida peltojensa maalaji. Apuna voi käyttää Geologisen tutkimuskeskuksen nettipalvelussa olevaa maaperäkarttaa http://gtkdata.gtk.fi/Maankamara/index.html Kyseisellä kartalla kun klikkaa hiirtä peltolohkon kohdalla, saa selville pintamaan ja pohjamaan maalajin
Kys.3.
Tuleeko viherryttämisen noudattamatta jättämisestä muuta sanktiota kun se 2xviherryttämistuen leikkaus pitkällä tähtäimellä?
Sanktio pysyy 2015-2017 nykyisellä tasolla, mutta sen jälkeen seuraamukset kovenevat ja viherryttämisen laiminlyönnit voivat vaikuttaa myös perustukeen. Tällä hetkellä tila voi menettää enintään puolet viherryttämistuesta, jos viljelyn monipuolistaminen ei täyty lainkaan eli tilalla on vain yhtä kasvia. Jos lisäksi tila sijaitsee alueella, jossa vaaditaan myös ekologista alaa (Uusimaa, Varsinais-Suomi ja Ahvenanmaa), ja sitäkään ei löydy yhtään, niin sitten tila voi menettää loputkin viherryttämistuesta.
Kysymys 29-30/2016 11.4. Viherlannoitusnurmi, viherkesanto, riista/maisema
K1: Laskutekniikkaa varmistan. Viherlannosnurmi (ei ymp.sitoumusta) => viherlannoksen ehdot (maks. 3v + siemenseos ym), mutta ei makseta ymp.korvausta niin ei lasketa myöskään ympin eri %?
Jaha.Koska tilalla ei ole ympäristösitoumusta, tilaa ei myöskään kosketa ympäristökorvauksen ehdot eivätkä siten ympäristökorvauksen viherlannoitusnurmen ehdot.
Tilalla, jolla ei ole ympäristösitoumusta ja joka ilmoittaa viherlannoitusnurmea, viherlannoitusnurmi lasketaan capin viherryttämistuessa pysyvän nurmen kasviksi ja se kerryttää lohkolle nurmivuosia. Ympäristösitoumustilalla oleva viherlannoitusnurmi sen sijaan jäädyttää lohkon nurmivuodet (=nurmivuosien laskenta pysähtyy siihen mitä nurmivuosia oli ennen viherlannoitusnurmea).
Viherryttämistuen viljelyn monipuolistamisessa eli kahden kasvin laskennassa viherlannoitusnurmi luetaan aina nurmeksi oli tilalla ympäristösitoumus tai ei. Eli kun lasketaan monipuolistamisessa nurmiprosenttia, viherlannoitusnurmi on siinä mukana.
Viherlannoitusnurmea eivät kuitenkaan kosketa mitkään ympäristökorvauksen tai luonnonhaittakorvauksen prosenttilaskennat kuten esim. luonnonhoitopeltonurmea.
K2: Viherkesannon eri uudet variaatiot (riista, maisema ym) =>viherkesannon ehdot, kerryttävät kesanto%, koska ei makseta ymppiä, ei lasketa myöskään niin eri ymppi% mukaan?
Miten menee nuo lajit monipuolistamisen ehtoja laskettaessa?
Viherryttämistuen viljelyn monipuolistamisessa kaikki kesantolaadut kuuluvat kasvilajien laskennassa yhteen kasvilajiin, eli kesantoon. Eli mitään viherkesantolajia ei lasketa monipuolistamisessa nurmeksi. Eli jos tilan peltoalalla on rehunurmea ja viherkesantoa, tilalla on kaksi kasvia.
Tilahan on vapautettu monipuolistamisesta, jos nurmea+kesantoa on yli 75 % ja muita kasveja kuin nurmea ja kesantoa on alle 30 ha. (Mutta ympäristökorvauksen talviaikaisen kasvipeitteisyyden korvausta ei makseta, jos tila on nurmen+kesannon perusteella vapautettu monipuolistamisesta)
Viherryttämistuen pysyvän nurmen nurmivuosien laskennassa viherkesanto nurmi ja niitty kerryttävät nurmivuosia ja viherkesanto riista ja maisema nollaavat nurmivuodet.
Viherryttämistuen pysyvän nurmen nurmivuosien laskennassa viherkesanto nurmi ja niitty siis lasketaan pysyvän nurmen kasveihin eli ne kerryttävät nurmivuosia. (Paitsi Uudellamaalla, Varsinais-Suomessa ja Ahvenanmaalla EFA-kesannoksi ilmoitettu viherkesanto nurmi/niitty jäädyttää nurmivuodet). Ja jos lohko on saanut viime vuonna pysyvän nurmen statuksen, lohko pysyy pysyvänä nurmena, jos lohko ilmoitetaan viherkesanto nurmeksi tai niityksi.
Sen sijaan viherkesanto riista ja maisema eivät ole viherryttämistuen pysyvän nurmen nurmivuosien laskennassa pysyvän nurmen kasveja, vaan ne nollaavat nurmivuodet ja nollaavat jo pysyväksi nurmeksi muodostuneen pysyvän nurmen lohkon. Sama juttu avo- ja sänkikesannolla.
Jos kesantoa tai luonnonhoitopeltonurmea tai suojavyöhykettä on yksinään tai yhteensä yli 25 % korvauskelpoisesta alasta, se vaikuttaa luonnonhaittakorvauksen maksualaan.
Kysymys 28/2016 11.4. Peltoa sitoutuneelta sitoutumattomalle 2
K: Entä tilanne: Sitoutuneelta tilalta myydään metsäsaareke tonttimaaksi + n 2 ha sitoumukseen liitettyä peltoa ostajalle, joka aikoo tulevaisuudessa viljellä siinä puutarhakasveja tms. Pitääkö periä takaisin tuolta 2 halta ymppi ? Eli täytyykö myyjän tietää mitä ostaja pellollaan tekee?
(on todennäköistä että saa vuokraviljellä ainakin ensimmäisen vuoden tuota myymääsä peltoa vielä..)
Jos myydään sitoumuksessa olevaa peltoa, ei tule takasinperintää, vaikka pelto menisi kenelle. Eikä myyjä laiteta tilille siitä, mitä ostaja aikoo pellolla tehdä. Vaikka ostaja hallinnan siirrosta seuraavana päivänä mylläisi pellon maatalouskunnottomaksi, siitä ei tule seuraamuksia myyjälle.
Jos tämä ostaja haluaisi ympäristösitoumuksen ja aloittaisi lohkolla puutarhakasvien viljelyn vähintään 1 ha:n alalla heti seuraavana vuonna tämän myyjän viljelyn jälkeen, niin myyjän ympäristösitoumus voitaisiin jakaa ostajan ja myyjän kesken.
Kysymys 27/2016 11.4. Sika- ja siipikarjan tuotannosta irrotettu tuki/viitemä ärän siirto/yhdistäminen
K: Sikatilallinen on laajentamassa tuotantoaan erillisen oy:n nimissä (lupahakemukset vireillä), ei viitemäärää. Tällä oy:llä ei vielä peltoa hallinnassa mutta tulee hallintaan joten perustettaneen oma tiltu. Jos tämä oy vuokraa lähialueen lopettavan sikatilallisen pellot + tuotantorakennuksen viiden vuoden rakennetun maatilan vuokrasopimuksella, onko viitemäärän ”yhdistäminen” uudelle oy:lle mahdollinen 759/2008 § 14 perusteella ?
Kyllä, ss-viitemäärä voidaan siirtää tälle oy:lle. Ja siirto on lopullinen, ss-viitemäärä ei palaa takaisin alkuperäiselle tilalle vuokrasopimuksen päättyessä.
Kysymys 26/2016 11.4. Peltoa sitoutuneelta sitotumattomalle
K: Tila, joka ei ole tehnyt ympäristösitoumusta saisi vuokrata peltoa sitoumuksen tehneeltä tilalta. Onko niin, että sitoutuneelle tilalle ei tule takaisinperintää ja sitoutumattoman tilan ei tarvitse viljellä lohkoja sitoumusehtojen mukaisesti jatkossa.
Kyllä näin on. Sitoutuneelle ei tule takasinperintää (ellei pellolla sitten ole vielä voimassa oleva edellisen kauden erityistukisopimus) ja peltojen vastaanottajan ei tarvi piitata edellisen viljelijän ympäristösitoumuksesta.
Kysymys 25/2016 11.4. Erityistukisopimuksen päättäminen ennen aikojaan
K: Suojavyöhykesopimukset, jotka päättyvät syksyllä, niin voiko ne katkaista nyt heti vapaamuotoisella kirjeellä elyyn ja ilmoittaa tukihaussa uuden kauden suojavyöhyke lohkoksi? ja hakea varannosta tukioikeudet. Eli juuri samalla tavalla voi toimia kuin viime vuonna?
Armovuosi 2015 meni jo, nyt pitää noudattaa kunkin sopimuksen sopimusehtoja.
20-v sopimuksesta maksetaan viimeiseltä voimassaolovuodelta sopimusaikaa vastaavasti, eli katkaisun jälkeiseltä ajalta ei makseta, koskee 30.6 ja 15.5 alkaneita sopimuksia. Jos ilmoitetaan Elyyn sopimuksen purkamisesta 30.4. mennessä, lohkoille pitää 15.6. mennessä hakea varannosta tukioikeuksia sekä korvauskelpoisuutta. Lohko voidaan ilmoittaa suojavyöhykkeeksi (jos sijainti vesistöön/valtaojaan täyttää ehdot) ja samalla pitää valita ympäristöhoitonurmet toimenpide, jos sitä ei ollut valittuna 2015. Lohkot saa tietysti ottaa muuhunkin viljelyyn.
10 v- sopimuksesta peritään kaikki sopimusaikana tähän mennessä maksetut tuet takaisin. Sama tilanne myös silloin, kun sopimusala vähenee sopimusaikana yli 20 %. Jos sopimusala vähenee alle 20 %, peritään vain ko. alalle maksetut tuet takaisin.
Päättyvillä 10 v suojavyöhykesopimusaloilla on jo korvauskelpoisuus ja tukioikeudet. Jos takaisinmaksusta huolimatta sopimus halutaan purkaa enne aikojaan, siitä on ilmoitettava Elyyn 30.4. mennessä, ja lohko voidaan sitten ilmoittaa suojavyöhykkeeksi (jos sijainti vesistöön/valtaojaan täyttää ehdot) ja samalla pitää valita ympäristöhoitonurmet toimenpide, jos sitä ei ollut valittuna 2015.
Kysymys 24/2016 Keltainen kortti
Keltainen kortti on komission LIEVENNYSEHDOSTUS sanktiosääntöihin eikä käsittääkseni ole vielä lopullisesti voimassa.
Tuenhakijalle voitaisiin joissakin tapauksissa määrätä laiminlyönnistä/pinta-alavirheestä lievempi seuraamus. Mutta mutta, komission logiikan mukaan tuenhakijan pitäisi ottaa siitä opikseen ja siksi pitäisi sitten myöhemmin käydä tsekkaamassa, onko niin tehty. tr veikko
Kysymys 23/2016 tukikelvoton lohko
K: Kun on 0,11 – 0,14 ha tukikelvoton digitoitu lohko, siitä liitetään vieressä olevaan tukikelpoiseen lohkoon 0,10 ha. Jäljelle jää 0,01 – 0,04 ha joka jää omaksi lohkoksi. Näinkö mennään?
Näin mennään. Paitsi jos tuo tukikelvoton lohko on 0,14 ha ja minulla olisi tukioikeuksia myös tuolle pinta-alalle, liittäisin vain 0,09 ha, jolloin saisin jäljelle jäävälle 0,05 ha:n lohkolle edelleen perustuen, viherryttämistuen ja mahdollisen nuoren viljelijän tuen ja peltokasvipalkkion.
Kysymys 22/2016 Merkitön eläin
K: Jos eläin merkitön ja merkit tilalla, onko ok?
Ei ole kunnossa. Tähän annettiin Kuortaneen koulutuksessa väärä vastaus, että olisi ok.
Eviran ohje, merkitsemisen ja rekisteröinnin valvonta, nautaeläimet
”Merkitseminen”
3 = vakavia puutteita. Merkitsemättömän eläimen korvamerkit/korvausmerkit olivat tilalla, mutta kiinnittämättä.
Kysymys 21/2016 Monimuotoisuuspellon päättäminen
K: monimuotoisuuspelto-niitty ollut 2015 ja on 2016, mutta kylvetään 15.7.-16 alkaen syysrypsille.
Voiko päättää KASVINSUOJELUAINEILLA? Rikat täytyy saada ennen kylvöä ehdottomasti pois.
Ehdoissa puhutaan vain, että voidaan päättää 15.7. alkaen.
Mavista saadun tiedon mukaan päättäminen voidaan tehdä myös kasvinsuojeluaineilla.
Kysymys 20/2016 Luomumaan myynti tukien takaisinperintä
K: Jos myy tänä vuonna n. 25 % pinta-alasta luomumaata, miten paljon pitää maksaa tukia takaisin? Mitä muuta pitää ottaa huomioon? Jos ostajalla ei ole vanhastaan maata, saako hän mitään tukia 3 ha:lle?
Ilmeisesti tilalla on myös ympäristäsitoumus. Mitään ei peritä takaisin. Luomu- ja ympäristösitoumuksesta voi siirtyö lohkoja ilman seuraamuksia toiselle viljelijälle tai vastaanottajalle, joka ei ole viljelijä. Vastaanottajalla ei tarvi olla ko. sitoumuksia. Jos luovuttajan peltoala jää alle 5 ha:n eikä viljelyyn jää vähintään 1 ha puutarhakasvien viljelyalaa, luomu- ja ympäristösitoumukset raukeavat, mutta niistäei tule takasinperintää.
Tuolle kolmelle hehtaarille ostaja voi saada entisen tilatuen eli perustuen, viherryttämistuen ja mahdollisen nuoren viljelijän tuen. Luonnonhaittakorvausta ei voi saada, siihen tarvitaan 5 ha korvauskelpoista peltoa tai korvauskelpoista luonnonlaidunta. Luomukorvausta ja ympäristökorvausta ja kansallista pinta-alatukea voi saada, jos tuossa 3 ha:ssa on vähintään 1 ha puutarhakasvien viljelyalaa tämän vuoden tukihakemuksessa. Edellytys että ostaja antaa luomusitoumuksen ja ostajalle siirretään eli jaetaan luovuttajan ympäristösitoumus. Jos puutarhakasveja ei ole 1 ha, korvauskelpoista peltoa pitäisi olla 5 ha, jotta voi tehdä luomusitoumuksen. Ja jotta voidaan siirtää ympäristösitoumus, niin pitäisi olla vähintään 5 ha viime vuonna ympäristösitoumuksessa ollutta peltoa.
Kysymys 19/2016 LHP:n kaivuutyöt
K: Kunnan on tarkoitus aloittaa vesijohtoverkon kaivuutyöt kohta pääsiäisen jälkeen ja se menee viljelijöitten peltoalueitten reunaa niin, että yhden tilan ensimmäisen vuoden luonnonhoitopeltonurmi rikkoontuu ja toisen tilan kohdalla 20-vuotinen suojavyöhykeala rikkoontuu. Eihän tiloille tule tuen menetyksiä, kun nurmikasvustot kylvetään heti, kun se keväällä on mahdollista.
Asetuksen mukaan viljelijän on mahdollista tehdä luonnonhoitopeltonurmilohkoilla ja suojavyöhykkeellä lyhytaikaisia salaojituksia ja valtaojien kaivuita, jos hän kylvää saman kasvukauden aikana vaurioituneen kasvuston tilalle uuden kasvuston heti olosuhteiden salliessa. Sama pätee myös kunnan kaivuisiin, jos ne eivät kestä koko kesää..
Kysymys 18/2016 LHP-nurmi
K: Pitääkö viime vuonna ilmoitettu LHP-nurmi olla vielä tänäkin vuonna LHP-nurmi, jos se on ollut sitä jo vuonna 2014. Eli 2 peräkkäistä vuotta täyttyy, mutta pitääkö uuden ympin aikana olla se 2 vuotta?
Ei tarvi, kaksi vuotta on tullut jo täyteen. Jos lohko ilmoitettiin viime vuonna ensimmäisen kerran luonnonhoitopeltonurmeksi, se pitää ilmoittaa luonnonhoitopeltonurmeksi vielä tänä vuonna. Ja pitää niittää tänä vuonna, jos sitä ei viime vuonna niitetty. Luonnonhoitopeltonurmi on niitettävä joka toinen vuosi.
Kysymys 17/2016 Yli 65 v tukioikeudet
K: Viime vuonna kuoli yli 65 v. ilman sitoumusta peltonsa hoidettuna pitänyt henkilö ja perillisille ja tulevalle vuokraajalle olen kertoillut tuosta yli 65 vee mahdollisuudesta. Nyt näköjään ymppiin ei onnistu, mutta luonnonhaittakorvaukseenko edelleen onnistuu, lohko saa korvauskelpoisuuden ja ymppiin sitten kun seuraavan kerran saa uusia lohkoja lisätä ?
Siis ei jättänyt viime vuonna tukihakemusta.
Sillä perusteella, että lohkot tulevat yli 65 v viljelijältä ei enää saa korvauskelpoisuutta, mutta muulla perusteella kyllä voi saada korvauskelpoisuuden ja sitä kautta luonnonhaitakorvauksen ja pohjoiset tuet ja luomukorvauksen piiriin.
Jos hän jätti tukihakemuksen 2013 tai 2014 ja lohkot olivat jonakin vuonna vuosina 1995-2004 tukihakemuksessa, niin lohkot saa korvauskelpoiseksi (paitsi ei 2004 jälkeen raivattuja).
Jos oli periaatteen mies, eikä liittynyt EU:iin, vaan viljeli omillaan tai piti nurmet vähintään niitettynä eikä jättänyt tukihakemusta 2014 eikä 2013, lohkot eivät saa korvauskelpoisuutta.
Jos lohkot menevät uudelle viljelijälle tai nuorelle viljelijälle, niin tämä voi hakea tukioikeuksia varannosta. Edellyttäen, että se nuori viljelijä ei viime vuonna hakenut ja saanut varannosta nuorena/uutena viljelijänä tukioikeuksia.
Kysymys 16/2016 Ymppisitoumuksen jakaminen:
K :Tila on viljellyt itse peltojaan vuoteen 2014 saakka saakka, viime vuodeksi pellot vuokrattiin pois koska pinta-ala oli alle 5 ha. Nyt tila on saanut vuokrattua lisää korvauskelpoista peltoa ja haluaisi jatkaa itse viljelyä, viisi hehtaaria täyttyisi. Eli hän voisi jakaa viime vuoden vuokralaisen ymppisitoumuksen, eikö? Säilyvätkö valitut toimenpiteet vai voiko valita uudet?
Voidaan jakaa ymppisitoumus ja voi vaihtaa toimenpiteitä.
Jos ne viime vuonna vuokralla olleet pellot palautuvat vuokralaiselta takaisin viljelijälle, voidaan vuokralaisen ympäristösitoumus siirtää eli tässä tapauksessa jakaa, edellyttäen, että uudet vuokratut pellot tulevat ympäristökorvaukseen sitoutuneelta, jolloin viljelijällä on vähintään 5 ha viime vuonna sitoumuksessa ollutta peltoa (tai 1 ha puutarhakasvien viljelyalaa)
Hän voi jatkaa valituilla toimenpiteillä tai voi vaihtaa niitä toisiin toimenpiteisiin, koska kyseessä on maatilan osan siirto ja sitoumuksen siirto (jakaminen).
Jos vaihdetaan jokin toimenpide ympäristönhoitonurmi-toimenpiteeseen, niin muistettava, että uusia suojavyöhykkeitä ei voi ilmoittaa ja uuden monivuotisen ympäristönurmilohkon voi ilmoittaa vain tänä vuonna. Luonnonhoitopeltonurmien ilmoittamiseen ei sen sijaan ole tullut uusia rajoituksia.
Tarkentava kysymys kohtaan 2 14/2016:
Siis voiko tila tässä tapauksessa ilmoittaa myös muille lohkoille suojavyöhykkeitä vaiko vain tuolle lohkolle?
Ei voi ilmoittaa muille lohkoille. Ympäristökorvauksen muutosasetustahan ei ole annettu, mutta nähtyjen luonnosten mukaan tänä vuonna voi ilmoittaa uudeksi suojavyöhykelohkoksi vain näitä lohkoja, joilta päättynyt suojavyöhyke-erityistukisopimus. Ja niitäkin sillä edellytyksellä, että ne täyttävät nykyiset ehdot. Esimerkkinä lohkosta, joka ei täytä nykyisiä ehtoja on että erityistukisopimuksiin saatettiin aikanaan hyväksyä myös peltolohkoja, jotka sijaitsevat kymmentä metriä kauempana vesistöstä.
Veikko korjaa (Kysymys 14/2016):
Näin käy kun vastaa vanhasta muistista. Että pitää korjata ja tarkentaa vastausta.. Eli pari korjausta edelliseen viestiin 20v-suojavyöhykesopimuksesta
1. 20v-suojavyöhykesopimuslohkolle ei viime vuonna muodostunut automaattisesti korvauskelpoisuutta kuten aiemmin kerroin, siten korvauskelpoisuutta pitää tänä vuonna hakea.
– haetaan korvauskelpoisuutta Vipussa peruslohkon lisätiedoissa TAI paperilla lomakkeella 102A (peruslohkolomake), lohkolle saa silloin luonnonhaittakorvauksen
– ympäristökorvauksen saamiseksi haetaan lohkoa ymppisitoumukselle Vipussa tai lomakkeella 102A lomakkeella peruslohkon lisätiedoissa
– haetaan lohkoa mahdollisesti luomusitoumukselle paperilomakkeella 215
2. Jos tilalla ei ole valittuna ympäristönhoitonurmet –toimenpidettä, tila voi valita sen lomakkeella 479. Toimenpiteestä voi sitten valita sitoumusehtojen puitteissa mitä alatoimenpiteitä haluaa. Ehtona on vaan, että sille lohkolle pitää ilmoittaa suojavyöhyke, jolta sopimus on päättynyt.
Kysymys 15/2016 Suojavyöhyke
K: Minulla oli viime vuonna suojavyöhykkeitä alle 25 % kokonaispinta-alasta. Nyt minulta lähtee pois vuokralohkoja ja kokonaispinta-alaksi jää 25,71 ha, josta suojavyöhykkeitä on 7,80 ha, mikä tekee 30,33 % pinta-alasta. Mille pinta-alalle maksetaan luonnonhaittakorvaus ja paljonko pitäisi saada tilalle uutta vuokramaata että saisi koko pinta-alalle luonnonhaittakorvauksen?
Jos suojavyöhykkeen lisäksi ei ole kesantoa ja luonnonhoitopeltoa, niin alaa, joka vaikutta lhk:n laskentaan, on pelkästään tuo 7,80 ha. Eli muuta korvaukseen oikeuttavaa alaa on yhteensä 25,71 – 7,80 = 17,91 ha. Kun tuo jaetaan kolmella, saadaan suojavyöhykeala, jolle maksetaan luonnonhaittakorvaus. Eli 17,91/3 = 5,97 ha:lle maksetaan luonnonhaittakorvaus ja 1,83 ha:lle sitä ei makseta. Eli 442 euroa jääpi saamati (jos ei ole kotieläinkorotusta).
Jotta koko suojavyöhykeala saisi luonnonhaittakorvauksen, niin korvauskelpoista peltoa pitäisi vuokrata lisää niin paljon, että suojavyöhykeala olisi enintään 25 % kokonaisalasta. Minä lasken sen helpoimmin kaavasta 0,25(25,71 + x) = 7,80, jossa x = vuokrattava peltoala.
0,25(25,71 + x) = 7,80
6,42 + 0,25x = 7,80
0,25x=7,80-6,42
x= 1,38/0,25
x= 5,52 ha
Vuokrata pitäisi vähintään 5,52 ha, jotta saisi koko suojavyöhykealalle luonnonhaittakorvauksen eli puuttuvan 442 euroa. No, tietysti tuolle 5,52 ha:llekin tulee tukikorvausta.
Vna 116/2016 12§:
”Luonnonhaittakorvausta voidaan maksaa luonnonhaittakorvaukseen oikeuttavasta
maatalousmaasta. Kesannon, ympäristökorvauksesta annetun valtioneuvoston asetuksen
22 §:ssä tarkoitettujen suojavyöhykkeiden ja luonnonhoitopeltonurmien osuus maatilan
korvauskelpoisesta peltoalasta voi olla enintään 25 prosenttia. Jos ala on tätä suurempi,
kesannosta, suojavyöhykkeistä ja luonnonhoitopeltonurmista voidaan kuitenkin maksaa
korvausta siitä alasta, joka saadaan jakamalla maatilan muiden korvaukseen oikeuttavien
peltoalojen summa kolmella. Tukihakemuksessa viherlannoitusnurmeksi ilmoitetulle lohkolle
voidaan maksaa luonnonhaittakorvausta korkeintaan kolmena peräkkäisenä vuotena.”
Kysymys 14/2016 Suojavyöhykesopimus
K: Tilalla päättynyt 20v-suojavyöhykesopimus 30.6.2015 (ei halunnut päättää viime vuonna). Mitä vaihtoehtoja tänä vuonna? Saa hakea varannosta tukioikeuksia? Saa ilmoittaa suojavyöhykkeeksi? Viljellä saa normaalisti.
Viljellä saa normaalisti.
Lohkollehan muodostui korvauskelpoisuus viime keväänä.
Jep, varannosta saa hakea tukioikeudet (ehtojen ei pitäisi olla muuttumassa tälle vuodelle).
Jos tilalla on ympäristökorvaussitoumus ja valittuna ympäristönhoitonurmet -toimenpide, tämän 20v-suojavyöhykelohkon voi ilmoittaa asetusluonnoksen mukaan tänä vuonna suojavyöhykkeeksi, edellyttäen, että lohko täyttää nykyiset suojavyöhyke-ehdot.(esim. lohkon ja vesistön välissä ei ole yli 10 metriä muuta aluetta).
Kysymys 13/2016 Kasvinsuojelu
K: Moi, kun puhutaan kasvinsuojeluaineiden käyttökoulutuksesta. Pitääkö koulutukseen osallistuvan olla täysi-ikäinen, saako suorittaa koulutuksen ja tietenkin sen jälkeen tehdä ruiskutuksia yms?
Eepee ELYn kasvinsuojeluvastaava Ylikantolan Minna selvitti asiaa ja tässä vastaus:
Kasvinsuojeluainetutkinnon suorittamiselle ei ole lain puolesta mitään estettä, vaikka on alaikäinen, eikä itse kasvinsuojeluainelaki tunne mitään ikärajoja. Rajoitukset tulevat sen sijaan työsuojelupuolelta. Sosiaali- ja terveysministeriön asetus nuorille työntekijöille vaarallisten töiden esimerkkiluettelosta (128/2002) rajaa työsuhteessa olevan alle 18 vuotiaan henkilön tehtäviä. Nuoret työntekijät eivät saa käsitellä myrkylliseksi luokiteltuja kasvinsuojeluaineita lainkaan (myös muista varo-/turvalausekkeita on lueteltu luettelossa) . Työn teettämiseen nuorilla liittyvistä rajoituksista työnantaja voi poiketa vain, jos aluehallintoviraston työsuojelun vastuualue myöntää siihen poikkeusluvan. Nuorten työntekijöiden (16-18v.) työskentelyä koskevat poikkeusluvat myöntää 1.1.2016 alkaen keskitetysti Itä-Suomen aluehallintoviraston työsuojelun vastuualue. Jos alle 18-vuotias ei ole työsuhteessa, vaan on esim. maatilan omistaja ja kun koulutus/tutkinto on kunnossa, ei ruiskutustyölle ole estettä.
Kysymys 12/2016 Väliaikaisen tuen määrä
K: Mikä voisi olla väliaikaisen tuen määrä?
Tuki on 420 euroa/100 000 vieraan pääoman euroa (31.12.2014) kohden. Eli 0,42 prosenttia vieraan pääoman määrästä, jota pitää olla vähintään 100 000 euroa. Jos 10 miljoonan euron kokonaismäärä on ylittymässä, tukiprosenttia alennetaan. Tukea voi saada, jos vierasta pääomaa on vähintään yhtä paljon tai enemmän kuin mitä on vuosien 2012-2014 maataloustukien ja arvolisäverottomien myyntitulojen yhteismäärän keskiarvo.
Lisäksi maksetaan korotettua tukea, joka on 1290 euroa/investointikustannusten 100 000 euroa kohden, eli 1,29 prosenttia investointikustannuksista. Jos korotetun tuen yhteismäärä ylittää 5 miljoonaa euroa, prosenttia alennetaan. Korotettua tukea maksetaan, jos tilalla on ajalta 2010-2014 investointikustannuksia, joista on vähennetty saadut investointituet, luovutushinnat ja vakuutuskorvaukset, yhteensä vähintään 50 000 euroa.
Jos velkapääomaa eli vierasta pääomaa, josta on vähennetty ostovelat ja siirtovelat, on alle 100 000 euroa tai velkapääomaa on vähemmän kuin tulojen keskiarvo, niin väliaikaista tukea ei makseta eikä myöskään korotettua tukea, vaikka investointien määrä ylittäisi 50 000 euroa.
Kysymys 11/2016 LHK-vuoden keskiarvo
K: Nautakarjatilallinen kysyy et kun sikatilallisilla riittää et pitää esim. yhden ison erän ja se mahdollisesti riittää täyttämään statuksen kun iso määrä jaetaan kuukausille.
Niin onko nautakarjalla samaa mahdollisuutta et käytetään keskiarvoa ja jonain kuukausina voi jäädä alle tukirajan vai pitääkö olla koko ajan yli?
Jep, uuden ohjelmakauden myötä luonnonhaittakorvauksen kotieläinkorotuksen laskentasäännöt muuttuivat. Eli käytetään vuoden keskiarvoa, ei edellytetä jatkuvaa tuotantoa.
Mutta huomattava, ettäEHK:ssa eli eläinten hyvinvointikorvauksessa pitää vähimmäiseläinyksikkömäärän täyttyä jatkuvasti.
Kysymys 10/2016
K: Kansallisten kotieläintukien ennakko haku alkaa? Ja päättyy?
Ensi viikon mittaan on tarkoitus ennakon haku avata ja hakuaikaa on 23.3. asti.
Eli pohjoisen kotieläintuen ennakko C-alueella ja ss-tuen ennakko koko maassa.
Hevostuki
yksi kysymys, pitääkö hallinnassa olevien hevosten olla tukea hakevan tilalla vai voivatko ne olla muualla hoidossa?
Hevonen, joka on kokonaan hakijan hallinnassa, mutta hoidossa tai treenissä tilan ulkopuolella, voidaan laskea mukaan eläintiheyteen. Mutta jos hevonen on hakijan hallinnassa ja se on ulkomailla hoidossa tai treenissä, niin sellaista hevosta ei lasketa mukaan eläinmäärään .
Kysymys 9/2016
Oon kaikki mahdollisen matskun lukenut, enkä löydä mistään, mikä on minimieuroraja peltokasvipakkiolle?
No, se on se 200 euroa, jos on hakenut pelkästään peltokasvipalkkiota eikä mitään muita suoria tukia, eli Cap-tukia = perustukea, viherryttämistukea, nuoren viljelijän tukea ja EU-eläinpalkkioita. Jos näistä muista kertyy peltokasvipalkkion kera vähintään 200 euroa, niin silloin pienikin peltokasvipalkkion määrä maksetaan. Pienin määrä nähdäkseni kertyy 0,05 ha:n ruiskasvulohkosta, 2,50 euroa.
Kysymys 8/2016 C-alueen tukierot:
Hei! Jos viljelijä valitsee kaikki lisätoimenpiteet C2-alueella, jossa on tila kohdentamisalueen ulkopuolella niin mikä on tukiero C1-alueen viljelijän tilalle, kun C1-alueen tila on kohdentamisalueella ja salaojitetulla pellolla? Kysymyksessä on kummankin alueen kasvinviljelytila ja kummankin alueen tila valitsee kaikki alueella saatavilla olevat lisätoimenpiteet.
Vastaus: Noh, ei se eurolaskenta ole aivan yksiselitteistä ja suoraviivaista. Toimenpiteethän ovat lohkokohtaisia ja osa riippuu viljeltävästä kasvista ja lohkon maalajista, ei siitä, millä tukialueella tai kohdentamisalueella lohko on. Osalla toimenpiteistä on kohdentamisalue, jossa toimenpidettä voi toteuttaa tai on korkeampi korvaustaso, mutta kohdentamisalueen kuntia on sekä C1- että C2 –alueilla. On siis mahdotonta tarkalleen laskea mikä on tukiero C1 ja C2 välillä pelkästään tilan hehtaarien ja tukialueen perusteella.
C-alueellahan on kaksi kohdentamisaluetta. Kohdentamisalueiden kunnat sijaitsevat rannikolla ja mereen laskevien jokien/vesistöjen varsilla. Toinen kohdentamisalueista on talviaikaisen kasvipeitteisyyden kohdentamisalue, jolla on korkeampi korvaustaso ja johon C-alueella kuuluu enemmän C2-alueen kuntia kuin C1-alueen kuntia. C1-alueen kunnistahan tähän kuuluu Etelä-Pohjanmaan ja Pohjanmaan kuntia, kaikki Keski-Suomen ja Pohjois- ja Etelä-Savon sekä Etelä-Karjalan C1-kunnat ovat siitä ulkona.
Se toinen kohdentamisalue on valumavesi –toimenpiteellä. Se toimnepidehän on mahdollista koko maassa kaikissa kunnissa turve/multamaa -lohkoilla sekä kohdentamisalueen kunnissa myös niillä lohkoilla, jotka ovat hapanta sulfaattimaata. Myös tähän kohdentamisalueeseen kuuluu enemmän C2-alueen kuntia kuin C1-alueen kuntia.
Yleisesti ottaen rannikolla oleva c1-c2 –alueen 100 ha:n tila voi saada talviaikaisesta kasvipeitteisyydestä johtuen 4300 euroa/ha korkeamman korvauksen kuin vastaava sisämaassa sijaitseva tila. Mutta vastaavasti sisämaan 100 ha:n tila voisi saada valumavesi -toimenpiteestä 20 700 euroa korkeamman korvauksen, jos sen kaikki pellot ovat turvemaata ja rannikon tilalla ei ole yhtään turvemaa- eikä happaman sulfaattimaan lohkoja ja vaikka rannikon tila on talviaikaisen kasvipeitteisyyden kohdentamisalueella.
Rustasin kuitenkin eri viljelykasveille taulukon, jossa on laskettu yhteen toimenpiteet, jotka ovat lohkolla samanaikaisesti mahdollisia. Tilanpuutteen vuoksi puutarhakasvit ja puutarhakasvien toimenpiteet ovat taulukosta pois. Lisäksi taulukossa ei ole suojavyöhyke/viherlannoitus/luonnonhoito/monimuotoisuuslohkoilla lietteen sijoittaminen ja orgaanisen aineen kierrätys –toimenpiteitä, vaikka se on niille sallittu, koska niitä voi lannoittaa vain perustaessa ja silloinkin vain vähäisessä määrin. Ehkä laihalla naudanlietteellä se olisi mahdollista..
Jos joku huomaa taulukossa virhettä tai epäloogisuutta, niin antakoon palautetta.
Kysymys 7/2016 Luonnonhaittakelpoisuus:
Kysymys: Mitäs nuo perusteet lohkon luonnonhaittakorvaus kelpoiseksi saamiseksi on? Ja minkähänlaisia lohkoja ne on eli mitä arvelet?
Hakuasetusluonnoksen mukaan luonnonhaittakorvauskelpoiseksi voi hakea viime vuoden luonnonhaittakorvausasetuksessa olleilla perusteilla paitsi ei Luel/Lukl/lutu-peltoja.
No, yleisesti ottaen sellasia lohkoja, joita on viljelty tai ovat viljellyn näköisiä.. Ja pitänyt olla tukihakemuksessa joko 2013 tai 2014 sekä jonakin vuonna 1995-2013
Hakuasetusluonnos 2016:
Eräistä ohjelmaperusteisista viljelijäkorvauksista annetun lain 6 §:ssä tarkoitettua luonnonhaittakorvausta myönnettäessä korvauskelpoiseksi alaksi voidaan vuonna 2016 hyväksyä aktiiviviljelijän hakemuksesta:
1) luonnonhaittakorvauksesta annetun valtioneuvoston asetuksen (236/2015) 3 ja 5 §:ssä tarkoitettua peltoalaa;
2) ympäristökorvauksesta annetun valtioneuvoston asetuksen 5 §:n 1 momentissa tarkoitettua peltoalaa; ja
3) ympäristökorvauksesta annetun valtioneuvoston asetuksen 5 §:n 5 momentissa tarkoitettua korvauskelpoista alaa, joka on tullut viljelijän hallintaan luonnonhaittakorvaukseen sitoutumattomalta viljelijältä.
Asetus 236/2015 3§
Luonnonhaittakorvausta voidaan myöntää myös alasta, jolla oli vuonna 2013 tai 2014 kasvulohkoja ja joka oli vuonna 2014 tukikelvoton sekä maatalouden ympäristötuessa että luonnonhaittakorvauksessa ja:
2) joka on ilmoitettu tukihakemuksessa jonakin vuonna vuosien 1995 ja 2013 välillä;
3) joka on ilmoitettu maa- ja metsätalousministeriön hyväksymällä lomakkeella numero 175 vuonna 2004;
4) joka on ilmoitettu tukihakemuksessa vuonna 2014 pysyväksi laitumeksi, luonnonniityksi, luonnonlaitumeksi tai avoimeksi hakamaaksi; tai
5) jota on koskenut maatalouden ympäristötuesta annetun valtioneuvoston päätöksen (760/1995) 10 §:ssä tarkoitettu 20-vuotinen maatalouden ympäristötuen erityistukisopimus.
Ala säilyy korvauskelpoisena, vaikka siitä ei haettaisi luonnonhaittakorvausta tai se vuokrataan tai myydään toiselle viljelijälle, jos ala säilyy maatalousmaana.
Pienin korvauskelpoinen kasvulohko on 0,01 hehtaaria. Luonnonhaittakorvauksessa korvauskelpoiseksi alaksi ei hyväksytä viljelemätöntä alaa. Viljelemättömäksi alaksi ei katsota peltolohkoja, jotka ovat hoidettua viljelemätöntä peltoa tai tilapäisesti viljelemättömiä. Korvauskelpoiseksi alaksi ei hyväksytä myöskään peltolohkoa, jolta korvauskelpoisuus on siirretty toiselle lohkolle, joka ei ole korvauskelpoinen 3 momentissa tarkoitetuissa tapauksissa.
Peruslohkoon voidaan valtion talousarvion määrärahatilanne huomioon ottaen viljelijän hakemuksesta lisätä vuosittain enintään 0,1 hehtaaria maatalousmaata, jonka perusteella ei ole aikaisemmin ollut oikeutta luonnonhaittakorvaukseen.
Ympäristökorvausasetuksen luonnos 5§ 1 mom.:
Ympäristösitoumukseen voidaan sisällyttää sitoumusta annettaessa ja sitoumuskauden aikana viljelijän hakemuksesta peltoala, joka on ollut tukikelvoton sekä maatalouden ympäristötuessa että luonnonhaittakorvauksessa ja joka on tullut sitoumuksen antavan viljelijän hallintaan kiinteistönmuodostamislain (554/1995) 88 §:ssä tarkoitetussa uusjakosuunnitelmassa päätettyjen tilusten järjestelyjen kautta edellyttäen, että uusjakosuunnitelma on saanut lainvoiman ja tilukset on otettu haltuun uusjakosuunnitelman mukaisesti. Näitä viljelijän hallintaan tulleita korvauskelvottomia peltoaloja voidaan kuitenkin hyväksyä korvauskelpoisiksi vain, jos viljelijän hallinnasta on lainvoimaisen uusjakosuunnitelman mukaan poistunut 4 §:n 1-2 momentissa tarkoiteettuja korvauskelpoisia peltoaloja.
Ympäristökorvausasetuksen luonnos 5§ 5mom. :
Edellä 1-4 momentissa tarkoitettuja aloja ja korvauskellpoisia aloja, jotka ovat tulleet viljelijän hallintaan ympäristökorvaukseen sitoutumattomalta viljelijältä, saadaan lisätä ympäristösitoumukseen valtion talousarvion määrärahatilanne huomioon ottaen vuosina 2016, 2017 ja 2018 enintään viisi hehtaaria. Jos ympäristösitoumuksen kohteena oleva ala on alle viiden hehtaarin, lisättävä ala voi olla enintään yksi hehtaari. Jos lisättävä ala on enimmäiskokoa suurempi, viljelijä saa antaa uuden ympäristösitoumuksen vuosina 2016-2020 vuosittaisen tukihaun yhteydessä valtion talousarvion määrärahojen rajoissa. Jos uutta sitoumusta ei anneta, edellä mainittuja aloja on viljeltävä sitoumuksen ehtojen mukaisesti ilman korvausta.
Kysymys 6/2016 päivä koulun penkillä, YMP:
K: Varmistan nyt vielä, että eikös myös sellaisen tilan tule suorittaa joko koulutus tai tentti, joka on hakenut ympäristötukea mutta on ilmoittanut lohkoilleen ainoastaan 10v suojavyöhykesopimusta (alkanut ennen 2015)?
Kaikkien ympäristökorvaussitoumuksen tehneiden on istuttava päivä koulun penkillä tai suoritettava se nettitenttinä 30.4.2017 mennessä.
Kasvinsuojeluainetutkinto suoritettava, jos viljelijä itse käsittelee/levittää torjunta-aineita. Myös viljelijöiden, joilla ei ole ympäristösitoumusta.
Kysymys 5/2016 0,1 ha:n lisäys :
Kuinka tuo 0,1 ha:n lisäys näkyy ympäristökorvauksen osalta. Kuinka tuo lisäys käyttäytyy jos tuo tuo 5 ha ylittyy sitä kautta tilalla. Näin voi helposti isoilla tiloilla käydä ?
Sikäli kuin näen lukea, tuo alla viimeisenä oleva ympäristöasetuksen 5 § 5 momentin korkeintaan 5 ha koskee vain tilusjärjestelyssä tulevaa alaa eikä koske nuita 0,10 ha:n lisäyksiä.
Kysymys 4/2016 Ympin koulutus:
Varmistan nyt vielä, että eikös myös sellaisen tilan tule suorittaa joko koulutus tai tentti, joka on hakenut ympäristötukea mutta on ilmoittanut lohkoilleen ainoastaan 10v suojavyöhykesopimusta (alkanut ennen 2015)?
Kysymys 3/2016 Luomutilojen kasvinsuojelukoulutus:
mites se oli noitten luomutilojen kasvinsuojelututkinnon kanssa, onko käytävä
Jos viljelijä itse käyttää luomuun hyväksyttyjä kasvinsuojeluaineita, pitää tutkinto suorittaa. Liitteessä lista niistä aineista. Listalla on siis mukana myös biosidejä, jotka eivät kuulu kasvinsuojeluainelain piiriin.
http://www.evira.fi/files/attachments/fi/evira/asiakokonaisuudet/luomu/kasvit/kasvinsuojeluaineet_2015.pdf
Kysymys 2/2016 65vee sitoumus:
Eikös sen yli 65vee tuleva pellon saa edelleen sitoumuksiin?
Ei saa hakuasetusluonnoksen mukaan ympäristösitoumukseen, jos sillä yli 65 v:llä ei ole sitoumusta tai pelto on korvauskelvotonta (mutta sitten saa, jos kyse alle 5ha pellosta, joka tulee yli 65 veeltä tilusjärjestelyssä).
Luomusitoumukseen yli 65 v:n pellon saa, jos pelto korvauskelpoista tai haetaan ja hyväksytään korvauskelpoiseksi. Jos tulee yli 5 ha, annettava uusi sitoumus.
Luonnonhaittakorvauksen saa, jos pelto on korvauskelpoinen tai se on mahdollista hakea ja saada korvauskelpoiseksi. Korvauskelpoisuutta voi hakea viimevuotisin perustein.
Kysymys 1/2016 Lohkokohtainen toimenpide:
Kysymys toimenpiteistä: nyt ehdoissa lukee, että voi valita uuden lohkokohtaisen toimenpiteen..jne. Nytkö ainoastaan vaihtaminen on mahdollista?
Tuon 5-vuotisen palautus taitaa olla tänä vuonna 2.5.2016, koska tuo 30.4. on vapun aatto J
Yksi ja sama hlö on kysynyt minulta, että miksi sinun tukitaulukossa ei ole erikseen merkitty saneerauskasveja….viitsitkö vastata, että miksi ei ole….itse en ole osannut kaivata niitä, kun ne muistaa ulkoa.
Aamuja vaan
Joo, asetukseen tulossa sellainen muutos että uutta ei voi ottaa (paitsi jos päättyy suojavyöhyke- tai turvepeltosopimus).
Jep, niinpäs kalenterissa tuo 30.4 onkin lauantai. Itse suunnitelmahan on laadittava viimeistään silloin lauantaina 30.4…
No joo, alun perin kun sarakkeita piti rajoittaa että taulukko mahtuu yhdelle sivulle, niin tuo saneerauskasvi jäi pois, kun se oli mahdollista pienemmälle määrälle viljelijöitä kuin esim. luonnonhoitopelto tai monimuotoisuuspelto. Nythän se mahtuisi mukaan, kun vehnä-sarakkeen voi jättää pois.
Veikko vastaaViljelytuet 2016