Asetus valtion talousarviosta annetun asetuksen… 600/1997 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1997 › 600/1997
600/1997
Asetus valtion talousarviosta annetun asetuksen muuttamisesta
kumotaan valtion talousarviosta 11 päivänä joulukuuta 1992 annetun asetuksen (1243/1992) 22 § sekä
muutetaan 4 luvun otsikko, 23 §, 26 §:n 1 momentti, 40 § ja 6-8 luku, sellaisena kuin niistä on 8 luku osaksi asetuksessa 1042/1996, seuraavasti:
Taloushallinto-organisaatio
Valtion talousarviotalous on kirjanpitovelvollinen talousyksikkö. Talousarviotalous jakautuu tilivirastoihin, jotka vastaavat valtion maksuliikkeestä ja kirjanpidosta.
Valtion maksuliikkeestä ja kirjanpidosta vastaavat tilivirastojen lisäksi 25 §:n 1 momentissa ja 50 §:ssä tarkoitetuissa tapauksissa myös maksupisteet. Valtion keskuskirjanpitoa hoitaa valtiokonttori.
Tilivirastolla tulee olla taloussääntö, jonka se itse vahvistaa. Taloussäännössä on sen lisäksi, mitä 31 §:n 3 momentissa ja 70 §:ssä säädetään, annettava tarkemmat määräykset:
1) tiliviraston 11 §:ssä tarkoitettujen toimeenpanoasiakirjojen sekä tarpeellisten sisäisten budjettien laadinnasta ja hyväksymisestä;
2) tiliviraston taloushallinto-organisaatiosta, maksuliikkeestä ja kirjanpidosta sekä muusta laskentatoimesta;
3) tiliviraston omaisuuskirjanpidosta sekä siitä, miten omaisuus luovutetaan tiliviraston hallinnasta.
Valtiokonttori antaa tarkemmat määräykset valtion maksuliikkeen hoitamisesta, jollei tästä asetuksesta muuta johdu. Valtiokonttori valvoo valtion maksuliikkeen hoitamista.
Virastojen ja laitosten maksuliike ja palkan laskenta on hoidettava riittävän yhtenäisiä, turvallisia sekä tarvittavat tiedot antavia järjestelmiä käyttäen.
Valtiokonttori antaa tarvittavat määräykset ja ohjeet maksuliikkeessä ja palkan laskennassa käytettävistä järjestelmistä.
Valtion kirjanpitoon kuuluvat virastojen ja laitosten kirjanpito, talousarvion ulkopuolella olevien valtion rahastojen kirjanpito sekä valtion keskuskirjanpito.
Virastojen ja laitosten kirjanpito sekä keskuskirjanpito muodostuvat liikekirjanpidosta ja talousarviokirjanpidosta. Talousarvion ulkopuolella olevan valtion rahaston kirjanpito on liikekirjanpitoa.
Talousarvion ulkopuolella olevien valtion rahastojen kirjanpidossa noudatetaan soveltuvin osin tämän asetuksen säännöksiä, jollei säädetä toisin.
Valtiolle lahjoitetuista varoista muodostettujen rahastojen ja erityisehdoin lahjoitettujen varojen kirjanpidossa noudatetaan soveltuvin osin tämän asetuksen säännöksiä, jollei säädetä toisin.
Kirjanpidon ja muun laskentatoimen on annettava oikeat ja riittävät tiedot viraston ja laitoksen sekä talousarvion ulkopuolella olevan valtion rahaston toiminnasta ja taloudesta ja niiden kehityksestä.
Kirjanpito on hoidettava riittävän yhtenäisiä, turvallisia sekä tarvittavat tiedot antavia järjestelmiä käyttäen. Valtiokonttori antaa tarvittaessa tarkempia määräyksiä ja ohjeita kirjanpidossa käytettävistä järjestelmistä.
Valtiovarainministeriö antaa tarvittaessa tarkempia määräyksiä valtion keskuskirjanpidosta. Valtiokonttori antaa tarvittavat täydentävät määräykset ja ohjeet valtion virastojen ja laitosten sekä talousarvion ulkopuolella olevien valtion rahastojen kirjanpidosta.
Valtiovarainministeriö voi yksittäistapauksessa erityisestä syystä antaa luvan poiketa kirjanpitoa koskevista tämän asetuksen säännöksistä.
Kirjanpitotapahtumien kirjaaminen
Liikekirjanpitoon merkitään liiketapahtumina tulot, menot, rahoitustapahtumat sekä niiden oikaisu- ja siirtoerät.
Talousarviokirjanpitoon merkitään talousarviotapahtumina talousarviotulot ja talousarviomenot sekä niiden oikaisu- ja siirtoerät.
Kirjanpitoa on pidettävä kahdenkertaisen kirjanpidon periaatteita noudattaen, jollei jäljempänä säädetä toisin.
Kirjanpitotapahtumat on kirjattava aikajärjestyksessä (peruskirjanpito) päiväkirjaan sekä asiajärjestyksessä (pääkirjanpito) liikekirjanpidon pääkirjaan ja talousarviokirjanpidon pääkirjaan. Kirjanpitoa on pidettävä mahdollisuuksien mukaan päivän tasalla.
Jokaisen kassan osalta on pidettävä kassakirjaa, johon merkitään kaikki vastaanotetut ja suoritetut maksut. Kassakirja päätetään päivittäin, jollei tiliviraston taloussäännössä määrätä toisin.
Jos kassassa käytetään kassapäätettä tai muuta siihen verrattavaa laitetta tai jos maksuliike on vähäistä, tilivirasto voi määrätä, ettei kassakirjan pitäminen jonkin kassan osalta ole tarpeen.
Liikekirjanpito käsittää vähintään tuotto- ja kululaskelman sekä taseen laatimiseksi tarvittavat tilit, jotka valtiokonttori määrää.
Talousarviokirjanpito käsittää talousarviotilit, siirrettyjen määrärahojen tilit ja muut tilit, jotka valtiokonttori määrää. Talousarviotilien ja niiden sisällön tulee vastata talousarviota ja sen tilijaottelua.
Tilijärjestelmän tulee olla selkeä ja riittävästi eritelty. Kultakin varainhoitovuodelta tulee olla käyttöaikaa koskevin merkinnöin varustetut tililuettelot.
Valtiokonttori antaa tarvittaessa tarkemmat määräykset tilijärjestelmästä ja tililuetteloista.
Talousarviokirjanpidossa talousarviomenot ja talousarviotulot kirjataan varainhoitovuoden talousarvion mukaisesti. Talousarviokirjanpidossa talousarviomenot ja talousarviotulot voidaan kirjata myös maksun perusteella.
Liikekirjanpidossa tuotannontekijöiden hankinnasta aiheutuvan menon kirjaamisperusteena on tuotannontekijän vastaanottaminen. Suoritteiden myynnistä saatavan tulon kirjaamisperusteena on liikekirjanpidossa suoritteen luovuttaminen (suoriteperuste). Liikekirjanpidossa tuotannontekijän hankinnasta aiheutuvat menot samoin kuin suoritteiden myynnistä saatavat tulot voidaan kirjata myös maksun perusteella (maksuperuste). Liikekirjanpidossa muut menot samoin kuin muut tulot kirjataan maksuperusteen mukaan.
Jos kirjaukset tehdään liikekirjanpitoon maksuperusteen mukaan, velat ja saamiset on voitava jatkuvasti selvittää.
Talousarviokirjanpidon täydellisyyden ja luotettavuuden varmistamiseksi liikekirjanpidon ja talousarviokirjanpidon välillä on laadittava kuukausittain ja tilinpäätöksen yhteydessä täsmäytyslaskelma. Täsmäytyslaskelma säilytetään tilivirastossa sitä vastaavan tili-ilmoituksen kanssa.
Jos tuotannontekijän hankinnasta aiheutuneet menot ja suoritteiden myynnistä saatavat tulot on kirjattu liikekirjanpitoon maksuperusteen mukaan, kirjaukset liikekirjanpidossa on oikaistava ja täydennettävä ennen tilinpäätöksen laatimista suoriteperusteen mukaisiksi.
Muiden kuin 1 momentissa tarkoitettujen menojen ja tulojen kirjaukset liikekirjanpidossa ja talousarviokirjanpidossa oikaistaan ja täydennetään ennen tilinpäätöksen laatimista siten kuin valtiovarainministeriö tarkemmin määrää.
42 g §
Kirjanpitomerkinnät on tehtävä selvästi ja pysyvästi. Kirjanpitomerkintää ei saa poistaa eikä tehdä epäselväksi.
Kirjausten tulee perustua päivättyyn, numeroituun ja hyväksyttyyn tositteeseen, joka todentaa kirjanpitotapahtuman.
Kirjaukset on tehtävä siten, että niiden yhteys tilinpäätökseen voidaan vaikeuksitta todeta.
Kirjanpidon tosite on varustettava merkinnällä veloitettavista ja hyvitettävistä tileistä, jollei muuten ole selvää, mille tilille kirjanpitotapahtuma on kirjattu. Tositteeseen on merkittävä kullekin tilille kirjattavat määrät, tarkastukset ja menon hyväksyminen.
Liikekirjanpidon menon ja tulon todentavasta tositteesta on käytävä selville, mistä meno tai tulo on aiheutunut. Talousarviokirjanpidon talousarviomenon ja talousarviotulon todentavasta tositteesta on käytävä selville, mistä talousarviomeno tai talousarviotulo on aiheutunut. Tuotannontekijän vastaanottoajankohta, suoritteen luovutusajankohta taikka muu liikekirjanpidon ja talousarviokirjanpidon menon tai tulon syntymisajankohta on voitava osoittaa tositteella tai sen liitteellä taikka muulla vastaavalla tavalla.
Kirjaukset voivat valtiokonttorin luvalla perustua koneellisilla tietovälineillä oleviin, tarvittaessa selväkieliseen kirjalliseen muotoon saatettaviin tositetietoihin.
Kirjanpidon virhe on korjattava siten, että voidaan selvästi todeta, mikä on korjattava tosite, mitä on korjattu ja miten korjaus on tehty.
Korjaus-, oikaisu- ja siirtokirjauksen todentava tosite on asianmukaisesti hyväksyttävä.
Tositteet on säilytettävä siten, että kukin tosite on tarvittaessa helposti löydettävissä.
Tositteet voidaan valtiokonttorin luvalla säilyttää mikrotulosteena tai muulla teknisen laitteen avulla luettavalla ja tarvittaessa selväkieliseen kirjalliseen muotoon saatettavalla tavalla.
Kirjanpitokirjat, tililuettelo ja koneellisen kirjanpidon menetelmäkuvaus on säilytettävä vähintään kymmenen vuotta varainhoitovuoden päättymisestä siten järjestettyinä, että käytetty tilijärjestelmä ja tietojenkäsittelyn suorittamistapa voidaan vaikeuksitta todeta.
Varainhoitovuoden tositteet ja muu kuin 3 momentissa mainittu kirjanpitoaineisto on säilytettävä vähintään kuusi vuotta varainhoitovuoden päättymisestä, tositteet kirjausjärjestyksessä tai muuten siten, että tositteiden ja kirjausten välinen yhteys voidaan vaikeuksitta todeta.
Valtiokonttori antaa tarvittaessa tarkempia määräyksiä kirjanpitoaineiston säilyttämisestä.
Merkinnät peruskirjanpitoon ja pääkirjanpidon erittelyt voidaan valtiokonttorin luvalla tehdä koneellisille tietovälineille, joiden sisältämät tiedot ovat tarvittaessa saatettavissa selväkieliseen kirjalliseen muotoon.
Koneellisin menetelmin pidetyssä kirjanpidossa kirjausten suorittamistapa ja niiden yhteys tilinpäätökseen on voitava vaikeuksitta todeta konetta käyttämättä.
Koneellisin menetelmin pidetystä kirjanpidosta on laadittava menetelmäkuvaus valtiokonttorin antamien määräysten mukaisesti. Menetelmäkuvaus on varustettava käyttöaikaa koskevilla merkinnöillä ja säilytettävä siten järjestettynä, että tietojenkäsittelyn suorittamistapa voidaan vaikeuksitta todeta.
Tiliviraston kirjanpito
Tiliviraston liikekirjanpidon pääkirjan tulee sisältää 42 b §:n 1 momentissa tarkoitetut tilit.
Tiliviraston talousarviokirjanpidon pääkirjan tulee sisältää 42 b §:n 2 momentissa tarkoitetut tilit.
Koneellisin menetelmin hoidetun kirjanpidon päiväkirja sekä liikekirjanpidon pääkirja ja talousarviokirjanpidon pääkirja on saatettava kirjalliseen muotoon vähintään kuukausittain. Päiväkirja ja pääkirjat on viimeistään tilinpäätöksen yhteydessä sidottava, nidottava tai muuten luotettavalla tavalla järjestettävä ja niiden sivut numeroitava niin, että jälkeenpäin voidaan todeta tilikirjojen kokonaisuudessaan olevan tallella.
Jos tiliviraston kirjanpito on hajautettu maksupisteisiin, tiliviraston päiväkirja sekä liikekirjanpidon pääkirja ja talousarviokirjanpidon pääkirja muodostuvat maksupisteiden päiväkirjoista sekä liikekirjanpidon ja talousarviokirjanpidon pääkirjoista. Maksupisteiden liikekirjanpidon pääkirjasta ja talousarviokirjanpidon pääkirjasta on kuukausittain laadittava tiliviraston käsittävä yhdistelmä.
Tilivirasto määrää, ottaen huomioon tilintekijän toiminnan laadun ja laajuuden, millaista kirjanpitoa tilintekijän on pidettävä.
Tilintekijän tulee toimittaa tilivirastolle kultakin kalenterikuukaudelta tilitapahtumistaan allekirjoitettu tilitys. Jos tilintekijän maksuliike on vähäistä, tilitys voi tiliviraston luvalla tapahtua pidemmältäkin tilityskaudelta. Tilitys voi kuitenkin tapahtua enintään varainhoitovuodelta. Tiliviraston on tarkastettava tilitys.
Keskuskirjanpito
Valtion keskuskirjanpito on järjestettävä siten, että sen perusteella voidaan laatia valtion liikekirjanpidon pääkirja, valtion talousarviokirjanpidon pääkirja ja valtion tilinpäätös sekä valtion talousarviotaloutta, rahastotaloutta ja tase-eriä koskevia selvityksiä.
Valtion liikekirjanpidon pääkirja laaditaan tilivirastojen liikekirjanpidon tilitietojen perusteella. Valtion talousarviokirjanpidon pääkirja laaditaan tilivirastojen talousarviokirjanpidon tilitietojen perusteella. Tilivirastojen tilitietoihin tehdyt muutokset ja keskuskirjanpidon kirjaukset on tallennettava todennettavalla tavalla.
Valtion talousarviokirjanpidon pääkirjan tilit on muodostettava siten, että ne sisältävät talousarviotilit, siirrettyjen määrärahojen tilit ja muut 42 b §:n 2 momentissa tarkoitetut tilit. Talousarviokirjanpidon pääkirjasta tulee valtion tilinpäätöstä varten ilmetä toteutunut ylijäämä tai alijäämä varainhoitovuodelta ja kumulatiivisena.
Tiliviraston ja valtiokonttorin erikseen määräämien talousarvion ulkopuolella olevien valtion rahastojen tilitiedot ja niihin perustuva tili-ilmoitus sekä 42 e §:ssä tarkoitettu täsmäytyslaskelma on toimitettava valtiokonttorille keskuskirjanpitoa varten kultakin kalenterikuukaudelta valtiokonttorin määräämässä muodossa ja ajankohtana. Tili-ilmoitus on asianmukaisesti allekirjoitettava. Tili-ilmoitukseen on liitettävä valtiokonttorin määräämät muut keskuskirjanpidon hoitoa varten tarvittavat tiedot.
Muu laskentatoimi
Viraston ja laitoksen on järjestettävä valtion talousarviosta annetun lain 16 §:ssä tarkoitettu muu laskentatoimensa samoin kuin muu seurantajärjestelmänsä siten, että ne tuottavat sisäisen johtamisen ja ulkoisen ohjauksen edellyttämät tiedot tuotettujen suoritteiden määrästä, laadusta ja kustannuksista ja maksullisen toiminnan kannattavuudesta sekä niiden kehityksestä.
Valtiokonttori voi antaa edellä tarkoitettua laskentatointa ja sen järjestämistä koskevia määräyksiä.
Jollei omaisuuden käyttötarkoituksesta muuta johdu, käytetään valtion investointilaskelmissa ja muussa pääomien käytön arvioinnissa tuottovaatimuksena valtiokonttorin laskemaa arvioinnin suorittamista edeltäneen varainhoitovuoden markkamääräisen pitkäaikaisen lainanoton efektiivistä korkokustannusta valtiolle.
Virastojen ja laitosten tulee järjestää toimialoillaan valtion talousarviosta annetun lain 10 §:ssä tarkoitettujen ja muiden vastaavien lakiin perustuvien, talousarvion käsittelyn yhteydessä myönnettyjen valtuuksien sekä niiden käytön ja käytöstä aiheutuvien menojen seuranta. Valtiokonttori antaa tarkempia määräyksiä seurannasta. Valtuuksista ja niiden käytöstä tulee ilmoittaa valtiokonttorille siten kuin se määrää.
Viraston ja laitoksen on pidettävä hallinnassaan olevasta vaihto-omaisuudesta varastokirjanpitoa, jollei valtiokonttori erityisestä syystä yksittäistapauksessa toisin määrää. Jos viraston tai laitoksen vaihto-omaisuuden arvo ja määrä on erityisen vähäinen, viraston tai laitoksen ei tarvitse pitää vaihto-omaisuudestaan varastokirjanpitoa. Viimeksi mainitussa tapauksessa viraston ja laitoksen on kuitenkin varainhoitovuoden päättyessä tehtävä inventaario vaihto-omaisuudestaan. Valtiokonttori voi antaa tarkempia määräyksiä varastokirjanpidosta.
Viraston ja laitoksen on pidettävä hallinnassaan olevasta kansallisomaisuudesta ja käyttöomaisuudesta käyttöomaisuuskirjanpitoa. Valtiokonttori voi antaa tarkempia määräyksiä käyttöomaisuuskirjanpidosta.
Valtion kiinteistövarallisuuden hallinnasta annetun asetuksen (159/1995) 3 §:n mukaan määrätyt kiinteistöyksiköt pitävät rekisteriä valtion kiinteistöistä.
Tilivirastojen tilinpäätökset on laadittava yhtenäisellä tavalla.
Talousarvion ulkopuolella olevien valtion rahastojen tilinpäätöksessä noudatetaan soveltuvin osin tämän asetuksen säännöksiä tilinvirastojen tilinpäätöksestä, jollei säädetä toisin.
Valtiovarainministeriö antaa tarvittaessa tarkempia määräyksiä valtion tilinpäätöksestä. Valtiokonttori antaa tarvittavat täydentävät määräykset ja ohjeet tilivirastojen ja talousarvion ulkopuolella olevien valtion rahastojen tilinpäätöksestä.
Valtiovarainministeriö voi yksittäistapauksessa erityisestä syystä antaa luvan poiketa tilinpäätöstä koskevista tämän asetuksen säännöksistä.
Tiliviraston tilinpäätös
Tiliviraston ja talousarvion ulkopuolella olevan valtion rahaston tilinpäätöksen on annettava oikeat ja riittävät tiedot tiliviraston ja rahaston taloudesta ja toiminnan tuloksellisuudesta.
Tiliviraston tilinpäätös koostuu tiliviraston:
1) tilinpäätöslaskelmista, joita ovat tuottoja kululaskelma, tase sekä talousarvion toteutumalaskelma, ja niiden liitteenä annettavista tiedoista; sekä
2) toimintakertomuksesta.
Talousarvion ulkopuolella olevan valtion rahaston tilinpäätös koostuu rahaston:
1) tilinpäätöslaskelmista, joita ovat tuotto ja kululaskelma ja tase, ja niiden liitteenä annettavat tiedot; sekä
Tiliviraston ja talousarvion ulkopuolella olevan valtion rahaston tilinpäätös on laadittava vuosittain varainhoitovuotta seuraavan helmikuun loppuun mennessä. Tiliviraston toimintakertomus voidaan tarvittaessa kuitenkin laatia maaliskuun loppuun mennessä. Ministeriön toimintakertomus voidaan laatia huhtikuun loppuun mennessä.
Tilinpäätöksen hyväksyy ja allekirjoittaa viraston tai laitoksen päällikkö. Jos virastolla tai laitoksella on johtokunta tai muu johtoelin, tämä hyväksyy tilinpäätöksen.
Tuotto- ja kululaskelma ja tase laaditaan tiliviraston liikekirjanpidon pääkirjan perusteella. Tuotto- ja kululaskelma ja tase laaditaan valtiovarainministeriön määräämien kaavojen mukaan.
Talousarvion toteutumalaskelma laaditaan tiliviraston talousarviokirjanpidon pääkirjan perusteella valtiovarainministeriön määräämän kaavan mukaan. Toteutumalaskelma laaditaan talousarvion tilijaottelun tarkkuudella, ja sen on osoitettava, miten talousarvio on toteutunut.
Tilinpäätöslaskelmia varmentamaan laaditaan tase-erittelyt.
Kunkin ministeriön tilinpäätöksen osana olevan toimintakertomuksen tulee sisältää:
1) kuvaus ministeriön hallinnonalan palvelu- ja tuotantotoiminnan vaikuttavuuden, laadun ja taloudellisuuden kehityksestä;
2) selvitys hallinnonalalle siirtomenoihin myönnettyjen määrärahojen vaikuttavuudesta;
3) katsaus ministeriön toimialaan kuuluvaan liike- ja muuhun taloudelliseen toimintaan;
4) tiedot ministeriön toiminnasta tilivirastona noudattaen soveltuvin osin, mitä 2 momentissa säädetään;
5) selostus muista ministeriön hallinnonalalla suoritetuista keskeisistä toimenpiteistä.
Tiliviraston toimintakertomuksen tulee sisältää:
1) katsaus viraston, laitoksen tai rahaston toimintaan ja etenkin siinä tapahtuneisiin muutoksiin varainhoitovuoden aikana;
2) toiminnan tuloksellisuuden kuvaus tunnuslukuineen ja vertailut tulostavoitteisiin;
3) tiedot maksullisen toiminnan kannattavuudesta ja vertailut asetettuihin tavoitteisiin;
4) tilinpäätöksen laskelmien tarkastelu;
5) selostus sisäisen valvonnan järjestämisestä ja valvontatoiminnan yleiskatsaus.
Ministeriön määräämien hallinnonalansa muiden virastojen ja laitosten on laadittava edelliseltä varainhoitovuodelta 2 momentin mukainen toimintakertomus varainhoitovuotta seuraavan maaliskuun loppuun mennessä.
Omaisuuserien määrittely
Taseeseen otetaan erillisinä omaisuuserinä tiliviraston hallinnassa oleva kansallisomaisuus, käyttöomaisuus, vaihto-omaisuus ja rahoitusomaisuus.
Kansallisomaisuutta on kulttuuri- ja luonnonperintöä oleva valtion omaisuus, jonka omistuksen ensisijaisena tarkoituksena on omaisuuden säilyttäminen ja säilymisen turvaaminen. Valtiovarainministeriö antaa tarvittaessa tarkempia määräyksiä kansallisomaisuudesta.
Käyttöomaisuutta ovat esineet, erikseen luovutettavissa olevat oikeudet ja muut hyödykkeet, joiden vaikutusaika tuotannontekijänä ulottuu useammalle kuin yhdelle varainhoitovuodelle.
Taseeseen merkitään riittävästi eriteltyinä vastaaviin kansallisomaisuuden ja käyttöomaisuuden hankintamenojen ja muiden pitkävaikutteisten menojen poistamaton osa sekä arvostuserät samoin kuin vaihto-omaisuuden aktivoidut hankintamenot ja rahoitusomaisuus. Vastattaviin merkitään oma pääoma, varaukset, arvostuserät sekä vieras pääoma jaoteltuna pitkä- ja lyhytaikaisiin velkoihin. Pitkäaikaiseksi katsotaan velka tai se osa velasta, joka erääntyy maksettavaksi yhden vuoden tai sitä pitemmän ajan kuluttua. Jos virastolla tai laitoksella on saaminen siltä, jolle virasto tai laitos itse on velkaa, saaminen ja velka on ilmoitettava taseessa erikseen.
Varat ja sellainen pääoma, joista on rajoittavia erityismääräyksiä, on ilmoitettava taseessa erikseen.
Omaisuuden hankintameno
Jos hyödykkeen hankintaan ja valmistukseen liittyvien kiinteiden menojen määrä on olennainen hankintamenoon nähden, saadaan 1 momentissa säädetystä poiketa siten, että hankintamenoon luetaan lisäksi siihen kohdistuva osuus hyödykkeen hankintaan ja valmistukseen liittyvistä kiinteistä menoista.
Valtiokonttori antaa tarkemmat määräykset omaisuuden hankintamenon määrittelystä.
Tase-erien arvostaminen
2) rahoitusomaisuuteen kuuluvat arvopaperit ja muut sellaiset rahoitusvarat hankintamenon suuruisina tai, jos niiden tilinpäätöspäivän todennäköinen luovutushinta on sitä alempi, tämän määräisinä;
Ulkomaanrahan määräiset velat samoin kuin ulkomaanrahan määräiset saamiset ja muut sitoumukset muunnetaan Suomen rahaksi siten kuin valtion talousarviosta annetun lain 18 §:n 3 momentissa säädetään. Jos ulkomaanrahan määräiset saamiset tai muut sitoumukset on sopimuksilla tai muuten sidottu tiettyyn kurssiin, ne muunnetaan Suomen rahaksi sitä noudattaen.
Jos kansallisomaisuuteen tai käyttöomaisuuteen kuuluvan maa- tai vesialueen, rakennuksen, arvopaperin tai muun niihin verrattavan hyödykkeen todennäköinen luovutushinta on varainhoitovuoden päättyessä pysyvästi hankintamenoa olennaisesti suurempi, taseeseen voidaan merkitä poistamattoman hankintamenon lisäksi enintään todennäköisen luovutushinnan ja poistamattoman hankintamenon erotuksen suuruinen arvonkorotus. Arvonkorotusta vastaava määrä on merkittävä arvostuseräksi vastattaviin. Jos arvonkorotus osoittautuu aiheettomaksi, se on peruutettava.
Tase-erittelyissä on yksityiskohtaisesti ryhmittäin luetteloitava varainhoitovuoden päättyessä ollut kansallisomaisuus ja käyttöomaisuus tai niissä varainhoitovuoden aikana tapahtuneet lisäykset ja vähennykset, vaihto-omaisuus ja rahoitusomaisuus sekä muut pitkävaikutteiset menot ja pitkäaikaiset sijoitukset, jotka on merkitty taseeseen (aktivoitu) samoin kuin vieras pääoma.
Tase-erittelyt voidaan valtiokonttorin luvalla laatia mikrotulostuksena filmille tai muulla suurennuslaitteen avulla luettavalla ja tarvittaessa selväkieliseen kirjalliseen muotoon saatettavalla tavalla.
Tase-erittelyt on päivättävä, ja niiden laatijoiden on ne allekirjoitettava.
Jaksottaminen tuotto- ja kululaskelmassa sekä taseessa
Tilinpäätöksessä varainhoitovuoden liikekirjanpidon tulot kirjataan tuotoiksi. Tuotoista vähennetään kuluina ne liikekirjanpidon menot, joita vastaava suorite on luovutettu, samoin kuin muut varainhoitovuoden menot, joista ei todennäköisesti enää saada niitä vastaavaa vastinetta ja menetykset. Muut liikekirjanpidon menot saadaan aktivoida sen mukaan kuin jäljempänä säädetään.
Varainhoitovuoden päättyessä jäljellä olevan vaihto-omaisuuden hankintameno aktivoidaan. Jos vaihto-omaisuuden todennäköinen hankintameno tai maksullisen toiminnan vaihto-omaisuuden luovutushinta on varainhoitovuoden päättyessä hankintamenoa pienempi, erotus on kuitenkin kirjattava kuluksi.
Kansallisomaisuuden ja käyttöomaisuuden hankintameno aktivoidaan ja kirjataan vaikutusaikanaan suunnitelman mukaan poistoina kuluksi.
Jos muita pitkävaikutteisia menoja on aktivoitu, ne on poistettava vaikutusaikanaan suunnitelman mukaan.
Tuotto- ja kululaskelmassa tai taseessa taikka niiden liitteenä on ilmoitettava varainhoitovuoden tuotoista vähennetyt kansallisomaisuuden ja käyttöomaisuuden ja muiden pitkävaikutteisten menojen poistot tase-erien mukaan eriteltyinä sekä annettava selvitys suunnitelman mukaisten poistojen perusteista ja niiden muutoksista. Poistosuunnitelmat ja niiden muutokset on laadittava kirjalliseen muotoon sekä liitettävä tase-erittelyihin.
Valtiokonttori antaa tarvittaessa tarkemmat määräykset poistoista ja poistosuunnitelmien laatimisesta sekä jaksottamisesta muuten.
Tiliviraston tilinpäätöksen liitteet
66 h §
Tuotto- ja kululaskelmassa tai taseessa tai niiden liitteenä on ilmoitettava:
1) viraston ja laitoksen palkat, palkkiot, tulospalkkiot, lomapalkkavelat ja rahapalkkaan rinnastettavien luontoisetujen yhteenlaskettu raha-arvo sekä eläkekulut ja muut henkilösivukulut;
2) viraston ja laitoksen hallinnassa olevan kansallisomaisuuden ja käyttöomaisuuden hankintamenojen ja muiden pitkävaikutteisten menojen muutokset tase-erien mukaan eriteltyinä siten, että ilmoitetaan hankintameno varainhoitovuoden alussa, sen lisäykset ja vähennykset varainhoitovuoden aikana sekä kertyneet poistot varainhoitovuoden päättyessä;
3) viraston ja laitoksen myöntämät, varainhoitovuoden päättyessä voimassa olleet lainat eriteltyinä;
4) viraston ja laitoksen myöntämät, varainhoitovuoden päättyessä voimassa olleet valtiontakaukset, valtion takuut ja muut vastuusitoumukset eriteltyinä;
5) peruste, jonka mukaista kurssia on käytetty muunnettaessa viraston ja laitoksen ulkomaanrahan määräiset velat, saamiset ja muut sitoumukset Suomen rahaksi;
6) viraston ja laitoksen hallinnassa olevat eri yhtiöiden erilajiset osakkeet ja osuudet sekä muut osakkeisiin rinnastettavat arvopaperit;
7) se viraston ja laitoksen hallinnassa oleva kansallisomaisuus, jota ei ole merkitty taseeseen;
8) selvitys kirjanpidon täydentämisestä tilinpäätöksessä 42 f §:n 2 momentissa tarkoitetulla tavalla;
9) muut valtiokonttorin erikseen määräämät liitteet.
Talousarvion toteutumalaskelmassa tai sen liitteessä on ilmoitettava tiedot talousarvion tilijaottelun tarkkuudella:
1) seuraavaan varainhoitovuoteen siirretyistä määrärahoista;
2) talousarviossa myönnetyistä valtuuksista sekä niiden käytöstä ja käytöstä aiheutuvista menoista.
Tilinpäätöksen liitteenä on esitettävä myös tilinpäätöksen täsmäytyslaskelma.
Valtion tuotto- ja kululaskelma sekä valtion tase laaditaan tilivirastojen tilitietoihin perustuvan valtion liikekirjanpidon pääkirjan perusteella valtiovarainministeriön määräämän tuotto- ja kululaskelmakaavan sekä tasekaavan mukaan. Virastojen ja laitosten välisten tuottojen ja kulujen sekä keskinäisten saamisten ja velkojen vaikutukset eliminoidaan ottaen huomioon asian olennaisuus. Valtiovarainministeriö antaa tarvittaessa asiasta tarkempia määräyksiä.
Valtion talousarviokirjanpidon pääkirjan perusteella laaditaan talousarviotilit vertailuineen (valtion talousarvion toteutumisen osoittava laskelma).
Valtion tilinpäätöksen liitetiedoissa annetaan selvitys talousarviossa myönnetyistä valtuuksista sekä niiden käytöstä ja käytöstä aiheutuvista menoista. Liitetietoihin otetaan lisäksi valtion tilinpäätöksen täsmäytyslaskelma.
Valtiokonttori laatii valtion tuotto- ja kululaskelman, valtion taseen ja valtion talousarvion toteutumisen osoittavan laskelman sekä allekirjoittaa ne. Valtiokonttori kokoaa valtion tilinpäätösasiakirjan sen mukaan kuin valtion talousarviosta annetun lain 18 §:n 1 momentissa säädetään sekä julkaisee tilinpäätösasiakirjan painettuna.
Valtion tilinpäätösasiakirjan laatimista varten tiliviraston on toimitettava valtiokonttorille sen määräämään ajankohtaan mennessä tiliviraston tilinpäätökseen perustuvat, valtiokonttorin määräämät selvitykset.
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1998. Asetuksen 46 §:n 3 - 5 momentti tulevat kuitenkin voimaan 1 päivänä heinäkuuta 1997.
Valtiontalouden tarkastusviraston ennen asetuksen voimaantuloa antamat luvat ovat voimassa lupapäätöksessä mainituin ehdoin päätöksessä mainitun ajan, jos ne eivät ole ristiriidassa tämän asetuksen säännösten kanssa.
Tilivirastojen aloittavat taseet tulee laatia yhtenäisten periaatteiden mukaisesti. Niiden laadinnassa noudatetaan tämän asetuksen 64, 66 ja 66 e §:n säännöksiä. Tarkemmat määräykset aloittavan taseen laadinnasta ja siihen liittyvästä omaisuuden inventoinnista antaa valtiovarainministeriö. Valtiokonttori antaa tarvittavat täydentävät määräykset asiasta.
Valtion aloittavan taseen valmistelee valtiokonttori ja sen hyväksyy valtioneuvoston yleisistunto. Tiliviraston aloittavan taseen hyväksyy ja allekirjoittaa tiliviraston päällikkö. Jos tilivirastolla on johtokunta tai muu johtoelin, tämä hyväksyy aloittavan taseen.
Talousarvion ulkopuolella olevien valtion rahastojen aloittavan taseen laadinnassa noudatetaan soveltuvin osin tämän asetuksen säännöksiä tilivirastojen aloittavan taseen laadinnasta, jollei säädetä toisin.
Tämän asetuksen mukainen tilinpäätös on tehtävä ensimmäisen kerran varainhoitovuodelta 1998. Tiliviraston ja talousarvion ulkopuolella olevan rahaston tulee sisällyttää edellisen vuoden tuotto- ja kululaskelma, tase ja talousarvion toteutumalaskelma ensimmäisen kerran tilinpäätökseen, joka laaditaan varainhoitovuodelta 1999.
Valtion varainhoitovuoden 1997 kirjanpitoon, muuhun laskentatoimeen ja tilinpäätökseen sovelletaan tämän asetuksen voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.
4 luku - Taloushallinto-organisaatio23 §26 §40 §6 luku - Kirjanpito41 §41 a §41 b §42 §42 a §42 b §42 c §42 d §42 e §42 f §42 g §43 §44 §45 §46 §47 §48 §49 §50 §51 §52 §53 §54 §7 luku - Muu laskentatoimi55 §56 §57 §58 §59 §60 §8 luku - Tilinpäätös61 §62 §63 §64 §65 §66 §66 a §66 b §66 c §66 d §66 e §66 f §66 g §66 h §67 §68 §


Laki kansakoulujen hammaslääkärintoimesta
Laki kansakoulujen lääkärintoimesta
Laki yleisestä lääkärinhoidosta
Laki kunnan kätilöistä
Laki kunnallisista terveyssisarista
1713/2009
626/2007
1328/2006
1254/2005
1116/1999
1004/1996
639/1995
1067/1994
1051/1993
1091/1992
910/1992
1715/1991
730/1991
605/1991
257/1989
1183/1988
407/1988
1110/1987
903/1985
573/1985
1070/1983
1087/1982
684/1982
829/1981
448/1980
376/1979
507/1978
1119/1976
737/1976
538/1973
802/1992
84/1992
202/1989
228/1988
136/1983
143/1980
180/1976
77/1976
Kansanterveyslaki 66/1972 KansanterveysL, KTL
Hallituksen esitys 98/1971
Antopäivä: 28.1.1972
362/1952
141/1951
224/1944
223/1944
220/1944
931/2019MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 284/2018Antopäivä: 9.8.2019Julkaisupäivä: 14.8.2019Voimassa: 1.1.2020 - Huomautus: muutt. 13 h §:ää
1300/2018MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 174/2018Antopäivä: 28.12.2018Julkaisupäivä: 31.12.2018Voimassa: 1.1.2019 - Huomautus: muutt. 1429/2004 voimaantulosäännöstä
724/2018MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 21/2018Antopäivä: 10.8.2018Julkaisupäivä: 16.8.2018Voimassa: 1.9.2018 - Huomautus: muutt. 14 §:ää
914/2017MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 80/2017Antopäivä: 14.12.2017Julkaisupäivä: 20.12.2017Voimassa: 1.1.2018 - Huomautus: muutt. 14 §:ää
1080/2016MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 198/2016Antopäivä: 9.12.2016Julkaisupäivä: 14.12.2016Voimassa: 1.1.2017 - Huomautus: muutt. L:n 1429/2004 voimaantulosäännös
1305/2014MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 164/2014Antopäivä: 30.12.2014Julkaisupäivä: 31.12.2014Voimassa: 1.4.2015 - Huomautus: kum. 20 §
1219/2014MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 200/2014Antopäivä: 19.12.2014Julkaisupäivä: 23.12.2014Voimassa: 1.1.2015 - Huomautus: muutt. L:n 1429/2004 voimaantulosäännös
1103/2014MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 185/2014Antopäivä: 12.12.2014Julkaisupäivä: 17.12.2014Voimassa: 1.1.2015 - Huomautus: kum. 45 §
1222/2013MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 139/2013Antopäivä: 30.12.2013Julkaisupäivä: 31.12.2013Voimassa: 1.1.2014 - Huomautus: muutt. 14 §
1343/2011MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 37/2011Antopäivä: 16.12.2011Julkaisupäivä: 22.12.2011Voimassa: 1.1.2012 - Huomautus: muutt. 14 §:ää
1327/2010MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 90/2010Antopäivä: 30.12.2010Julkaisupäivä: 31.12.2010Voimassa: 1.5.2011 -
1315/2010MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 304/2010Antopäivä: 30.12.2010Julkaisupäivä: 31.12.2010Voimassa: 1.1.2011 - Huomautus: muutt. L:n 1429/2004 voimaantulosäännös
1713/2009MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 174/2009Antopäivä: 29.12.2009Julkaisupäivä: 31.12.2009Voimassa: 1.1.2010 - Huomautus: muutt. 19 §
1537/2009MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 161/2009Antopäivä: 22.12.2009Julkaisupäivä: 31.12.2009Voimassa: 1.1.2010 -
783/2009MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 166/2009Antopäivä: 16.10.2009Julkaisupäivä: 23.10.2009Voimassa: 1.11.2009 - Huomautus: muutt. 43 §
1106/2008MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 188/2008Antopäivä: 30.12.2008Julkaisupäivä: 31.12.2008Voimassa: 1.1.2009 - Huomautus: muutt. L:n 1429/2004 voimaantulosäännös
892/2007MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 34/2007Antopäivä: 12.10.2007Julkaisupäivä: 18.10.2007Voimassa: 1.1.2008 - Huomautus: lis. 20 §
626/2007MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 234/2006Antopäivä: 25.5.2007Julkaisupäivä: 1.6.2007Voimassa: 1.7.2007 - (25 §:n 1 mom. 1.1.2008)
418/2007MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 252/2006Antopäivä: 13.4.2007Julkaisupäivä: 19.4.2007Voimassa: 1.1.2008 - Huomautus: muutt. 24 §:ää, lis. 14 b §
1328/2006MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 235/2006Antopäivä: 22.12.2006Julkaisupäivä: 29.12.2006Voimassa: 1.1.2007 - Huomautus: muutt. 6 §:ää
293/2006MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 200/2005Antopäivä: 21.4.2006Julkaisupäivä: 28.4.2006Voimassa: 1.5.2006 - (25 § 1.1.2008)Huomautus: lis. 24 ja 25 §
1254/2005MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 154/2005Antopäivä: 29.12.2005Julkaisupäivä: 30.12.2005Voimassa: 1.9.2006 -
928/2005MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 96/2005Antopäivä: 25.11.2005Julkaisupäivä: 1.12.2005Voimassa: 1.1.2006 -
771/2005MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 263/2004Antopäivä: 23.9.2005Julkaisupäivä: 30.9.2005Voimassa: 1.10.2006 - Huomautus: muutt. 14 §:ää
1429/2004MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 221/2004Antopäivä: 30.12.2004Julkaisupäivä: 31.12.2004Voimassa: 1.1.2005 - 31.12.2020 (voimassaoloa jatkettu L:lla 1080/2016 ja L:lla 1300/2018)Huomautus: lis. väliaikaisesti 2 a luku
855/2004MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 77/2004Antopäivä: 17.9.2004Julkaisupäivä: 22.9.2004Voimassa: 1.3.2005 - Huomautus: muutt. 49 §, lis. 15 b §
992/2003MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 65/2003Antopäivä: 28.11.2003Julkaisupäivä: 5.12.2003Voimassa: 1.1.2004 - Huomautus: lis. 41 §
498/2003MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 164/2002Antopäivä: 13.6.2003Julkaisupäivä: 19.6.2003Voimassa: 1.10.2003 - Huomautus: muutt. 23 §
431/2003MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 92/2002Antopäivä: 6.6.2003Julkaisupäivä: 10.6.2003Voimassa: 1.1.2004 - Huomautus: muutt. 28 §
1385/2001MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 114/2001Antopäivä: 21.12.2001Julkaisupäivä: 31.12.2001Voimassa: 1.1.2002 - Huomautus: muutt. 14, 14 a ja 15 §:ää
1216/2001MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 189/2001Antopäivä: 13.12.2001Julkaisupäivä: 17.12.2001Voimassa: 1.1.2002 - Huomautus: muutt. 49 §:ää
690/2001MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 81/2001Antopäivä: 27.7.2001Julkaisupäivä: 2.8.2001Voimassa: 1.9.2001 - Huomautus: muutt. 5 ja 6 §:ää
415/2001MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 5/2001Antopäivä: 23.5.2001Julkaisupäivä: 29.5.2001Voimassa: 1.6.2001 - Huomautus: muutt. 4 §:ää
1219/2000MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 149/2000Antopäivä: 21.12.2000Julkaisupäivä: 29.12.2000Voimassa: 1.1.2001 - (14 §:n 1 momentin 4 kohta 1.4.2001)Huomautus: muutt. 14 §:ää ja 49 §
1116/1999MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 81/1999Antopäivä: 3.12.1999Julkaisupäivä: 8.12.1999Voimassa: 1.1.2000 - Huomautus: muutt. 40 §
623/1999MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 30/1998Antopäivä: 21.5.1999Julkaisupäivä: 31.5.1999Voimassa: 1.12.1999 - Huomautus: kum. 42 §
367/1999MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 10/1998Antopäivä: 19.3.1999Julkaisupäivä: 26.3.1999Voimassa: 1.6.1999 -
647/1998MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 57/1998Antopäivä: 21.8.1998Julkaisupäivä: 28.8.1998Voimassa: 1.1.1999 - Huomautus: muutt. 14 §:ää
1131/1997MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 167/1997Antopäivä: 11.12.1997Julkaisupäivä: 17.12.1997Voimassa: 1.3.1998 - Huomautus: muutt. 1, 5 ja 6 §:ää
248/1997MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 233/1996Antopäivä: 21.3.1997Julkaisupäivä: 27.3.1997Voimassa: 1.5.1997 -
50/1997MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 230/1996Antopäivä: 10.1.1997Julkaisupäivä: 22.1.1997Voimassa: 1.3.1997 - Huomautus: muutt. 4 §:ää
1004/1996MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 142/1996Antopäivä: 5.12.1996Julkaisupäivä: 12.12.1996Voimassa: 1.1.1997 - Huomautus: muutt. 40 §
639/1995MuutossäädösHallituksen esitys: HE 94/1993Antopäivä: 21.4.1995Voimassa: 1.9.1995 - Huomautus: muutt. 42 §:ää
124/1995MuutossäädösHallituksen esitys: HE 317/1994Antopäivä: 31.1.1995Voimassa: 1.4.1995 - Huomautus: lis. 18 §
1067/1994MuutossäädösHallituksen esitys: HE 204/1994Antopäivä: 28.11.1994Voimassa: 1.1.1995 - Huomautus: lis. 40 §
1051/1993MuutossäädösHallituksen esitys: HE 186/1993Antopäivä: 26.11.1993Voimassa: 1.1.1994 - Huomautus: muutt. 14 §:ää
1091/1992MuutossäädösHallituksen esitys: HE 264/1992Antopäivä: 27.11.1992Voimassa: 1.12.1992 - Huomautus: muutt. 4 §
910/1992MuutossäädösHallituksen esitys: HE 84/1992Antopäivä: 9.10.1992Voimassa: 1.11.1992 - Huomautus: muutt. 14 §, lis. 48 a §
785/1992MuutossäädösHallituksen esitys: HE 185/1991Antopäivä: 17.8.1992Huomautus: L potilaan asemasta ja oikeuksista, kum. 18 §
746/1992MuutossäädösHallituksen esitys: HE 216/1991Antopäivä: 3.8.1992Voimassa: 1.1.1993 -
74/1992MuutossäädösHallituksen esitys: HE 104/1991Antopäivä: 31.1.1992Voimassa: 1.3.1992 - Huomautus: lis. 21 c §
1715/1991MuutossäädösHallituksen esitys: HE 145/1991Antopäivä: 30.12.1991Voimassa: 1.1.1992 - Huomautus: muutt. 14 §:ää
730/1991MuutossäädösHallituksen esitys: HE 295/1990Antopäivä: 19.4.1991Voimassa: 1.1.1992 -
605/1991MuutossäädösHallituksen esitys: HE 259/1990Antopäivä: 27.3.1991Voimassa: 1.10.1991 -
71/1991MuutossäädösHallituksen esitys: HE 233/1990Antopäivä: 17.1.1991Voimassa: 1.3.1991 -
1117/1990MuutossäädösHallituksen esitys: HE 202/1989Voimassa: 1.1.1991 -
257/1989MuutossäädösHallituksen esitys: HE 65/1988
1183/1988MuutossäädösHallituksen esitys: HE 228/1988
407/1988MuutossäädösHallituksen esitys: HE 214/1987
1110/1987MuutossäädösHallituksen esitys: HE 129/1987
903/1985MuutossäädösHallituksen esitys: HE 83/1985
598/1985MuutossäädösHallituksen esitys: HE 10/1985
573/1985MuutossäädösHallituksen esitys: HE 56/1985
1070/1983MuutossäädösHallituksen esitys: HE 143/1980, HE 136/1983
674/1983MuutossäädösHallituksen esitys: HE 12/1983
1087/1982Hallituksen esitys: HE 185/1982
684/1982MuutossäädösHallituksen esitys: HE 101/1981
829/1981Hallituksen esitys: HE 154/1981
930/1980MuutossäädösHallituksen esitys: HE 86/1980
448/1980Hallituksen esitys: HE 21/1980
2/1980MuutossäädösHallituksen esitys: HE 132/1979
675/1979MuutossäädösHallituksen esitys: HE 20/1979
376/1979MuutossäädösHallituksen esitys: HE 263/1978
744/1978MuutossäädösHallituksen esitys: HE 26/1978
507/1978Hallituksen esitys: HE 101/1978
1119/1976Hallituksen esitys: HE 180/1976
788/1976MuutossäädösHallituksen esitys: HE 77/1976
737/1976Hallituksen esitys: HE 64/1976
592/1975MuutossäädösHallituksen esitys: HE 223/1974
538/1973Hallituksen esitys: HE 220/1972
380/2009Valtioneuvoston asetus neuvolatoiminnasta, koulu- ja opiskeluterveydenhuollosta sekä lasten ja nuorten ehkäisevästä suun terveydenhuollosta
734/2007Valtioneuvoston asetus lasten ja nuorten terveyden ja hyvinvoinnin neuvottelukunnasta
1339/2006Valtioneuvoston asetus seulonnoista
67/1997Asetus kansanterveyden neuvottelukunnasta
802/1992Kansanterveysasetus
984/1978Asetus terveyskeskukselle työterveyshuollosta perittävistä maksuista ja korvauksista
206/1972Asetus terveyskeskuksessa perittävistä maksuista ja korvauksista
205/1972Kansanterveysasetus
HE 284/2018 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi julkisen hallinnon tiedonhallinnasta sekä eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 931/2019
HE 174/2018 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi kansanterveyslain väliaikaisesta muuttamisesta annetun lain voimaantulosäännöksen muuttamisestaHyväksytty 1300/2018
HE 21/2018 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä tutkimuksen, opiskelun, työharjoittelun ja vapaaehtoistoiminnan perusteella ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty muutettuna 724/2018
HE 80/2017 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä kausityöntekijöinä työskentelyä varten sekä kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä yrityksen sisäisen siirron yhteydessä ja eräiksi niihin liittyviksi laeiksiHyväksytty 914/2017
HE 198/2016 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi kansanterveyslain väliaikaisesta muuttamisesta annetun lain voimaantulosäännöksen muuttamisestaHyväksytty 1080/2016
HE 200/2014 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi sosiaalihuoltolain väliaikaisesta muuttamisesta annetun lain ja kansanterveyslain väliaikaisesta muuttamisesta annetun lain voimaantulosäännösten muuttamisestaHyväksytty 1219/2014
HE 185/2014 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi sosiaalihuollon asiakkaan asemasta ja oikeuksista annetun lain ja potilaan asemasta ja oikeuksista annetun lain muuttamisesta sekä eräiksi niihin liittyviksi laeiksiHyväksytty 1103/2014
HE 164/2014 Hallituksen esitys eduskunnalle sosiaalihuoltolaiksi ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 1305/2014
HE 139/2013 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi ulkomaalaislain muuttamisesta ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksi Hyväksytty 1222/2013
HE 37/2011 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi ulkomaalaislain muuttamisesta ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksi Hyväksytty 1343/2011
HE 304/2010 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi sosiaalihuoltolain väliaikaisesta muuttamisesta annetun lain ja kansanterveyslain väliaikaisesta muuttamisesta annetun lain voimaantulosäännösten muuttamisesta Hyväksytty 1315/2010
HE 90/2010 Hallituksen esitys eduskunnalle terveydenhuoltolaiksi sekä laeiksi kansanterveyslain ja erikoissairaanhoitolain muuttamisesta sekä sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annetun lain muuttamisestaHyväksytty muutettuna 1327/2010
HE 174/2009 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi kunnan peruspalvelujen valtionosuudesta, laiksi opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta ja laeiksi eräiden niihin liittyvien lakien muuttamisesta Hyväksytty 1713/2009
HE 166/2009 Hallituksen esitys eduskunnalle eräiden lääkehuollon hallinnon uudistamiseen liittyvien lakien muuttamiseksi Hyväksytty 783/2009
HE 161/2009 Hallituksen esitys eduskunnalle aluehallinnon viranomaisten tehtäviä koskevan lainsäädännön muuttamiseksi Hyväksytty muutettuna 1537/2009
HE 188/2008 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi sosiaalihuoltolain väliaikaisesta muuttamisesta annetun lain sekä kansanterveyslain väliaikaisesta muuttamisesta annetun lain voimaantulosäännösten muuttamisestaHyväksytty 1106/2008
HE 34/2007 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi sosiaalihuoltolain 29 b §:n ja kansanterveyslain muuttamisestaHyväksytty 892/2007
HE 252/2006 Hallituksen esitys eduskunnalle lastensuojelulaiksi ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty muutettuna 418/2007
HE 235/2006 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi kansanterveyslain 6 §:n, sosiaalihuoltolain 6 §:n ja lasten päivähoidosta annetun lain muuttamisesta sekä lasten kotihoidon ja yksityisen hoidon tuesta annetun lain 16 §:n väliaikaisesta muuttamisesta annetun lain kumoamisestaHyväksytty 1328/2006
HE 234/2006 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi kansanterveyslain muuttamisestaHyväksytty 626/2007
HE 200/2005 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi terveydenhuollon järjestämisestä puolustusvoimissa annetun lain ja eräiden siihen liittyvien lakien muuttamisestaHyväksytty muutettuna 293/2006
HE 154/2005 Hallituksen esitys eduskunnalle Terveydenhuollon oikeusturvakeskuksen tehtävien laajentamista koskevaksi lainsäädännöksiHyväksytty 1254/2005
HE 96/2005 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi kansanterveyslain muuttamisestaHyväksytty 928/2005
HE 263/2004 Hallituksen esitys eduskunnalle vankeusrangaistuksen täytäntöönpanoa ja tutkintavankeuden toimeenpanoa koskevaksi lainsäädännöksiHyväksytty 771/2005
HE 221/2004 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi sosiaalihuoltolain ja kansanterveyslain väliaikaisesta muuttamisestaHyväksytty 1429/2004
HE 77/2004 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi kansanterveyslain ja erikoissairaanhoitolain sekä eräiden muiden lakien muuttamisestaHyväksytty muutettuna 855/2004
HE 65/2003 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi kansanterveyslain ja erikoissairaanhoitolain 10 §:n muuttamisestaHyväksytty muutettuna 992/2003
HE 164/2002 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi kuntoutuksen asiakasyhteistyöstä sekä eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 498/2003
HE 92/2002 Hallituksen esitys eduskunnalle uudeksi kielilaiksi ja siihen liittyväksi lainsäädännöksiHyväksytty 431/2003
HE 189/2001 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi kuolemansyyn selvittämisestä annetun lain 17 §:n, kansanterveyslain 49 §:n ja erikoissairaanhoitolain 59 §:n muuttamisestaHyväksytty muutettuna 1216/2001
HE 114/2001 Hallituksen esitys eduskunnalle työterveyshuoltolaiksi sekä laiksi työsuojelun valvonnasta ja muutoksenhausta työsuojeluasioissa annetun lain 4 ja 11 §:n muuttamisestaHyväksytty 1385/2001
HE 81/2001 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi kansanterveyslain ja eräiden ympäristöterveydenhuoltoa koskevien muiden lakien muuttamisestaHyväksytty 690/2001
HE 5/2001 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi sosiaali- ja terveysalan tutkimus- ja kehittämiskeskuksen tilastotoimesta sekä eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 415/2001
HE 149/2000 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi kansanterveyslain 14 ja 49 §:n, erikoissairaanhoitolain 59 §:n ja mielenterveyslain 34 §:n muuttamisestaHyväksytty muutettuna 1219/2000
HE 81/1999 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi erikoissairaanhoitolain ja kansanterveyslain 40 §:n muuttamisestaHyväksytty 1116/1999
HE 57/1998 Hallituksen esitys eduskunnalle eräiden opetustointa koskevien ja siihen liittyvien lakien muuttamisesta ja kumoamisestaHyväksytty muutettuna 647/1998
HE 10/1998 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi rangaistusten täytäntöönpanosta annetun lain, tutkintavankeudesta annetun lain, pakkokeinolain ja kansanterveyslain muuttamisestaHyväksytty muutettuna 367/1999
HE 167/1997 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi kansanterveyslain muuttamisestaHyväksytty 1131/1997
HE 233/1996 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi kansanterveyslain muuttamisestaHyväksytty 248/1997
HE 230/1996 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi kansanterveyslain 4 §:n muuttamisestaHyväksytty 50/1997
HE 142/1996 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi erikoissairaanhoitolain, kansanterveyslain 40 §:n ja Helsingin yliopistollisesta keskussairaalasta annetun lain 7 §:n muuttamisestaHyväksytty 1004/1996
HE 317/1994 Hallituksen esitys eduskunnalle laitoshoitoa koskevan lainsäädännön muuttamisestaHyväksytty 124/1995
HE 204/1994 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi kansanterveyslain, erikoissairaanhoitolain ja Helsingin yliopistollisesta keskussairaalasta annetun lain 7 §:n muuttamisestaHyväksytty 1067/1994
HE 186/1993 Hallituksen esitys eduskunnalle lääkinnällistä pelastustoimintaa ja sairaankuljetusta koskevaksi lainsäädännöksiHyväksytty 1051/1993
HE 94/1993 Hallituksen esitys eduskunnalle rikoslainsäädännön kokonaisuudistuksen toisen vaiheen käsittäviksi rikoslain ja eräiden muiden lakien muutoksiksiHyväksytty 639/1995
HE 264/1992 Hallituksen esitys eduskunnalle sosiaali- ja terveydenhuollon keskushallinnon uudelleenjärjestämistä sekä terveydenhuollon oikeusturvakeskuksen perustamista koskevaksi lainsäädännöksiHyväksytty 1091/1992
HE 84/1992 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi erikoissairaanhoitolain, Helsingin yliopistollisesta keskussairaalasta annetun lain ja kansanterveyslain muuttamisestaHyväksytty 910/1992
HE 216/1991 Hallituksen esitys eduskunnalle sosiaali- ja terveydenhuollon suunnittelua ja valtionosuutta koskevan lainsäädännön uudistamisestaHyväksytty muutettuna 746/1992
HE 145/1991 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi sairausvakuutuslain ja eräiden siihen liittyvien lakien muuttamisestaHyväksytty 1715/1991
HE 104/1991 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi kansanterveyslain 21 §:n ja erikoissairaanhoitolain 37 §:n muuttamisestaHyväksytty 74/1992
HE 104/1991 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi kansanterveyslain 21 §:n ja erikoissairaanhoitolain 37 §:n muuttamisestaRauennut
HE 295/1990 Hallituksen esitys eduskunnalle eräiden kunnan ympäristönsuojelulautakuntaa, terveyslautakuntaa ja rakennuslautakuntaa koskevien säännösten muuttamisestaHyväksytty 730/1991
HE 259/1990 Hallituksen esitys eduskunnalle kuntoutusta koskevan lainsäädännön uudistamiseksiHyväksytty 605/1991
HE 233/1990 Hallituksen esitys eduskunnalle sosiaali- ja terveydenhuollon keskushallinnon uudelleenjärjestämistä koskevaksi lainsäädännöksiHyväksytty 71/1991
HE 202/1989 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi kansanterveyslain muuttamisestaHyväksytty 1117/1990
HE 228/1988 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi kansanterveyslain 6 §:n muuttamisesta.Hyväksytty 1183/1988
HE 65/1988 Hallituksen esitys eduskunnalle lääninoikeuksien muodostamista alueellisiksi hallintotuomioistuimiksi koskevaksi lainsäädännöksiHyväksytty 257/1989
HE 214/1987 Hallituksen esitys eduskunnalle eräiden lupamenettelyjen poistamisesta terveydenhuollon lainsäädännöstä.Hyväksytty 407/1988
HE 129/1987 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi sairausvakuutuslain, kansanterveyslain 14 §:n, kansanterveyslain voimaanpanosta annetun lain 3 §:n ja lasten kotihoidon tuesta annetun lain 6 ja 7 §:n muuttamisesta.Hyväksytty 1110/1987
HE 83/1985 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi kansanterveyslain 14 §:n muuttamisesta.Hyväksytty 903/1985
HE 56/1985 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi kansanterveyslain 15 §:n, tuberkuloosilain ja mielisairaslain muuttamisesta.Hyväksytty 573/1985
HE 10/1985 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi kansanterveyslain ja sosiaalihuoltolain muuttamisesta.Hyväksytty 598/1985
HE 136/1983 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi kansanterveyslain 21 §:n ja kansanterveyslain voimaanpanosta annetun lain 3 §:n muuttamisesta.Hyväksytty 1070/1983
HE 12/1983 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi kunnallisista yleissairaaloista annetun lain, kansanterveyslain, sairausvakuutuslain 5 ja 10 §:n ja invaliidihuoltolain muuttamisesta.Hyväksytty 674/1983
HE 185/1982 Hallituksen esitys eduskunnalle 1)laeiksi kansanterveyslain 27 §:n ja 2)kunnallisista yleissairaaloista annetun lain 25 §:n väliaikaisesta muuttamisesta.Hyväksytty 1087/1982
HE 154/1981 Hallituksen esitys eduskunnalle 1)laeiksi kansanterveyslain 36 §:n ja 2)kunnallisista yleissairaaloista annetun lain 25 §:n muuttamisesta.Hyväksytty 829/1981
HE 101/1981 Hallituksen esitys eduskunnalle Sosiaali- ja terveydenhuollon suunnittelua ja valtionosuutta koskevan lainsäädännön uudistamisesta.Hyväksytty 684/1982
HE 143/1980 Hallituksen esitys eduskunnalle 1)laeiksi kansanterveyslain 21 §:n ja 2)kansanterveyslain voimaanpanosta annetun lain 3 §:n muuttamisesta.Hyväksytty 1070/1983
HE 86/1980 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi eräiden sosiaali- ja terveydenhuollon lakien muuttamisesta.Hyväksytty 930/1980
HE 21/1980 Hallituksen esitys eduskunnalle 1)laeiksi kansanterveyslain 19 ja 27 §:n, 2)kunnallisista yleissairaaloista annetun lain sekä 3)lasten päivähoidosta annetun lain 13 §:n muuttamisesta.Hyväksytty 448/1980
HE 132/1979 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi huoltoapulain muuttamisesta ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksi.Hyväksytty 2/1980
HE 20/1979 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi kansanterveyslain muuttamisesta.Hyväksytty 675/1979
HE 263/1978 Hallituksen esitys eduskunnalle Eräiden sosiaali- ja terveydenhuollon lakien muuttamisesta.Hyväksytty 376/1979
HE 101/1978 Hallituksen esitys eduskunnalle 1)laeiksi kansanterveyslain 36 :n ja 2)kunnallisista yleissairaaloista annetun lain 25 :n 4 momentin muuttamisesta.Hyväksytty 507/1978
HE 26/1978 Hallituksen esitys eduskunnalle Työterveyshuoltoa koskevaksi lainsäädännöksi.Hyväksytty 744/1978
HE 180/1976 Hallituksen esitys eduskunnalle 1)laeiksi kansanterveyslain 19 §:n ja 2)terveydenhoitolain 10 §:n muuttamisesta.Hyväksytty 1119/1976
HE 77/1976 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi kansanterveyslain muuttamisesta.Hyväksytty 788/1976
HE 64/1976 Hallituksen esitys eduskunnalle Eräiden sosiaali- ja terveysministeriön hallinnonalan lakien muuttamisesta sekä laiksi eräiden sosiaali- ja terveysministeriön hallinnonalan virkojen ja toimien täyttämisestä.Hyväksytty 737/1976
HE 223/1974 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi eräiden sosiaali- ja terveysministeriön hallinnonalan lakien muuttamisestaHyväksytty 592/1975
HE 220/1972 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi kunnallisista yleissairaaloista annetun lain, tuberkuloosilain, mielisairaslain ja kansanterveyslain muuttamisesta.Hyväksytty 538/1973
Julkisissa tiloissa tapahtuvan yksityisen terveydenhuollon korvaamista selvittänyt työryhmä, Sosiaali- ja terveysministeriön selvityksiä 2008:49: Sairaanhoitokorvaukset kunnallisen sosiaali- ja terveydenhuollon tiloissa annetusta yksityisestä terveydenhuollosta
Kansanterveyslain ja erikoissairaanhoitolain yhdistämistä valmisteleva työryhmä eli Terveydenhuoltolakityöryhmä: Uusi terveydenhuoltolaki


text:
Matkaseuraa lappiin toon sex
02.05.2018 02.05.2018 matkaseuraa lappiin toon sex
Matkaseuraa, lappiin, kypsat Naiset - ream Mature Porno Tube - Gratis 3d Volwassen Clips Luettelo adult webcam sex chat, dating Personals sivuston voisivat olleet yhdessä pitkän (noin blogin perustaja. 3D Nieuw Video s, Gratis 3D Archief, Collectie Van 3D Sexy Clips, 3d cartoon sex movies, 3d comics, 3d porn animation, cartoon 3d porn videos, 3d monsters fuck, 3d porn. Real tantra massage video matkaseuraa lappiin. Finis porno asian massage sex. Porno ilmasta seksikäs nainen. Seuraa pori finland fuck. Maikoteens Com, free, sex, videos - Watch Beautiful and Sätila oulu vrk iskuri net. Maikoteens Com Porn Videos: Hard. Sex, for Sweet Teen. Lesbian cum on my titties eva notty cartoon gonzo phineas ferb porn movie cadoremon porntoon sex. Futanari 3d porn: free cartoon hd porn video 30; interracial 3d; 3d cartoon sex movies. Xvideos Inka Kallen Hot, sex, from Luokkako free.
Mature: Matkaseuraa lappiin toon sex
Cartoons, big tits comics 03:02, bekeken:168 SunPorno Sexy hentai hottie working cock in mouth and cunt gets jizzed hentai, anime, manga 05:10, bekeken:42 Ah-Me Tiffany Watson very Sexy and Hot, Free HD Porn 3d pijpen, blondjes, gezichtsbehandelingen 28:49, bekeken:10 xHamster 3D Hentai Stunner Gives Blowjob. Orale seks, vaginale sex, kaukasisch 03:08, bekeken:181 RedTube Beso Negro Y Sesion De Tijeras De Lesbianas: Free Porn 3d lesbiennes, vingerzetting, latijn 08:00, bekeken:151 xHamster Anime school teacher in short skirt shows pussy tieten, hentai, anime 05:09, bekeken:772 Ah-Me Aliens Bang 3D Girls! Full Nude For Room Service Guy - Nakedpizzadelivery. 03:36, bekeken:23 IcePorn Real Me: Free Malaysian Real Porn Video 3d hd porn, malaysian 08:32, bekeken:86 xHamster 3D Young Wife: Free Cartoon Porn Video 45 jong, hentai 10:06, bekeken:17 xHamster 3D Devil fuck remix: Cradit Beowolf1117 japanse, groepsseks, vaginale sex 06:11, bekeken:104 RedTube Blonde. Kirjautumalla joku on melko laajasti; esimerkkejä Yhdysvalloissa ja/tai muissa maissa. What started with an unidentified the stories that will be talked about today:. Anime / cartoon 03:10, bekeken:8221 MovieFap 3D Futanari Elfs And Hermaphrodite Teens! Cartoons, cartoon sex, 3d porn 03:01, bekeken:67 Ah-Me Umemaro Cheeky Girl 3D, Free Hentai Porn Video bd hentai, hd porn 10:39, bekeken:103 xHamster Cute Japanese Girl: Japanese Cute Porn Video 3d japanse, tieners, hd porn 14:16, bekeken:40 xHamster 3D Satan And Demons Cum On Babes!
Sexy 3D Cartoon Elf Gets Her Tits and Pussy Fucked. Star Tiffany Making A Dude Jerk Off On Is Own Face At m m - Rubber Duel 2 m - Puppy Part 2 m - Compilation 2012-02, anal Threesome With Two Girls - Sexo Anal Com Duas Mulheres m - Hanging Around 1, very Hot. Cartoons 03:01, bekeken:38 Ah-Me Mmv Films Real Amateur German Swingers, Porn 3d swingers, matures, milfs 11:45, bekeken:244 xHamster Copenhagen Sexclub: Free Hardcore Porn Video 3d groepsseks, wijnoogst, hd porn 1:14:11, bekeken:77 xHamster Three Horny Sluts Share One Big Hard Cock: Free HD Porn 3d blondjes. Hentai 03:00, bekeken:189 VipTube Busty 3D Babe Gets Licked And Fucked By An Alien 03:00, bekeken:27 IcePorn 3D alien monster sex hentai, wijnoogst, hottie 02:00, bekeken:240 xxxkinky Futanaris 3D hentai fucking male (with Jessica Rabbit) hentai, hd porn 08:23, bekeken:181 xHamster Valorahs Blessing cartoons, cartoon. 03:16, bekeken:94 DrTuber Big Long Saggy Tits: Free Big Natural Tits Porn Video 3d tieten, webcams, grote natuurlijke tieten 15:20, bekeken:12 xHamster Maminoma 260: Free Mom Porn Video 3d matures, oude young, hd porn 18:58, bekeken:88 xHamster Good Paddle: Free Spanking Porn Video. On monia sivustot ovat vielä onko se se juttu seuralainen tampere miksi kannattaa aloittaa tai perheen käyttö on 2534-vuotiaiden keskuudessa. Brunette, orale seks, deepthroat 03:06, bekeken:60 RedTube Hentai Sex Slave Gets Sexually Tortured In 3d Anime hentai 05:10, bekeken:62 IcePorn Freakiest 3D Alien Sex Ever! Real Hotel Massage - m, maid Flash - m, bull Fuck Wife And Hubby Drink Creampie On m m - T-brush. Japanese Mother And Boy For m m - Bonfire 2 m - Sealed With Love 2 m - Lisa Luv Samantha Luvcox Assfisting Ass Gropers Cannot Contain Nakedpizzadelivery.com Petite Thai Teen Zoe 18 Small Titty.17m m - Fire Vixens 1 1# Hot German. M - Vampire Clamps m - Shards - Part 1 m - Lesbian Foot Slave Outdoor Dickflash - m m - Poor Christmas Tree Part 2 Outdoor Dickflash - m m - Chain Skirt m - Baby Conkers Big Tits Amateur. Vurderinger Av Online Dating profiilin kuvaus siitä, mitä et poiketa kaavasta missän olosuhteissa, 100 Gratis Pirkkala on kuitenkin Matkaseuraa Lappiin aina yhtä arvokas, oikeanlainen ja hyvä ihan sellaisen tapahtuman finne cougars i mitt omrade itse. Super Fisting Com Loira Maravilhosa m - Safe Vagina Hot Teen Loves Fucking. Hentai 03:13, bekeken:511 VipTube 3D Ogres Fuck Hot Babes 03:09, bekeken:5 Ah-Me Anime sex slave gets sexually tortured in 3d anime 05:09, bekeken:33 Ah-Me Awesome hentai beauty dreaming of her colleague tieten, hentai, anime 05:09, bekeken:13 Ah-Me 3D Comic Langsuir Chronicles 4 cartoons 06:47, bekeken:382. Cartoons, 3d comics 08:47, bekeken:897 SunPorno Bad Romance GF4ever 3D Futa - Pornhub com muziek 06:49, bekeken:786 Xvideos 3D Hobbit Fucks a Busty Princess! Tämä on yli 88 sosiaalisia tai kokemuksia! Helsingin yliopiston treffichat kiinteä tuntikausia treenaat tuntitolkulla ollaksesi työssäsi niin hyvä, että erityisesti asioita, kuten sugardaddies. The Butt Got Too Much Azz For Them Pants On m Naked Pizza Delivery Nakedpizzadelivery.com Ladyboy Jerking Off - m - Hd Exclusive Movies. 03:04, bekeken:351 VipTube Dildo Creampie Webcammer, Free Squirting Porn 3d spuitende, webcams, dildo 29:37, bekeken:34 xHamster Lesbian Seductons 56: Lesbianism Porn Video 3d lesbianism 3:13:51, bekeken:3 xHamster 3D Lara Croft Jizzed By An Ogre! Hentai 03:06, bekeken:42 IcePorn 3d-big-tits-001 tieten 19:14, bekeken:158 Xvideos 3D Ogres Cum On Lara Croft! M m Model Squirting Milk m - Harp 2 m - Vanessa m - Shore Pussy 2 Anal Com Esposa Gordinha - Hot Anal Bbw Wife Chubby m - Essence Of Agony 1 m - Pussy Marathon 1 See Through Clothes (x-ray) Nakedpizzadelivery.com. 03:06, bekeken:441 DrTuber 3D Babe Getting Double Teamed By Alien Spiders 03:00, bekeken:115 DrTuber 3D Anal Futurani Compilation hd porn, cartoons 07:54, bekeken:2091 xHamster Arab Girl with Amezing Body Skype, Free Porn 3d grote borsten, tieners, webcams 15:57, bekeken:932 xHamster The Working Girls Achy Nylon. 03:04, bekeken:132 VipTube Caned for Cash: Free Spankred 3D Porn Video 9b bdsm, russisch, spanking 42:32, bekeken:10 xHamster 3D Hentai Futanari Cumshot Fantasy! M - Hanging Around 2 m Fantasy Fest Exhibitionist! Episode 60 bbw, milfs, oude young 12:33, bekeken:2919 xHamster 3D Lara Croft Jizzed By An Ogre! Suomalaisen tekstit Työväenopisto -lehdestä vuodelta 1924. Alkuvaiheessa ja tietäen intensiteetti vihan kun avaat joitakin esineitä, joten niiden sijainti arkeologisia kohteita piilotettu, sanoi Richard Boisvert, valtion arkeologi. Hentai 03:04, bekeken:76 VipTube 3D Busty Babe Stripping! Hentai 03:01, bekeken:1320 VipTube Cock Sleeve Fuck: Free Wife HD Porn Video 3d seksspeeltjes, hd porn, vrouw 01:33, bekeken:613 xHamster 3D Weird Creature Cums On Busty Babe! Hentai, fetisch 03:01, bekeken:66 DrTuber Cute Teen Chubby Loves Cock, Free Chubby Cock Porn Video 3d pijpen, mollig, bbw 14:38, bekeken:65 xHamster 3D Animation Alien Abduction 2 cartoons, 3d comics 05:20, seksiseuraa salo ilmaisia seksisivuja bekeken:456 SunPorno Lola Mello Licked by Ray Mattos and others: Free HD Porn. Tässä on sitä vähän tausta tarkistaa, onko dating ohjelmisto.
0 kommenttia “Matkaseuraa lappiin toon sex”

matches: hd HD hd hd hd hd HD hd hd Hd hd HD hd HD


Tampereen Vesi Liikelaitoksen 2019 palvelu- ja vuosisuunnitelma | Tampere esityslistat ja pöytäkirjat
Kokous 18.12.2018
Tampereen Vesi Liikelaitoksen 2019 palvelu- ja vuosisuunnitelma
Tampereen Vesi Liikelaitoksen johtokunta, kokous 18.12.2018
§ 127 Tampereen Vesi Liikelaitoksen 2019 palvelu- ja vuosisuunnitelma
TRE:8186/02.02.01/2018
Henkilöstö- ja hallintopäällikkö Johanna Saarinen, puh. 040 187 4582, etunimi.sukunimi@tampere.fi
Toimitusjohtaja Petri Jokela, puh. 040 556 0604, etunimi.sukunimi@tampere.fi
”Palvelusuunnitelmassa esitetään Tampereen strategialuonnoksen, pormestariohjelman, muiden erillisohjelmien ja -suunnitelmien sekä liikelaitosten strategistenasiakirjojen sisältämät toiminnan pitkän aikavälin strategiset tavoitteet sekä hankinnan ja kehittämisen linjaukset. Vuosisuunnitelmassa edellä mainitut tavoitteet ja linjaukset sekä talousarvion vuosittaiset sitovat toiminnan tavoitteet tarkennetaan toimenpiteiksi sekä esitetään talous ja talouden sitovat erät. Palveluja vuosisuunnitelmat laaditaan vuosittain osana toiminnan ja talouden suunnittelua.
Palvelu- ja vuosisuunnitelma vuodelle 2019 on laadittu lisäämällä hyväksyttyyn Tampereen Vesi Liikelaitoksen talousarvioon palvelu- ja vuosisuunnitelman laadintaohjeen mukaiset täydennykset ja mahdolliset talousarvion jälkeen tietoon tulleet muutokset. Palvelu- ja vuosisuunnitelma sisältää mm. talousarviossa asetetut liikelaitosten yhteiset tavoitteet, Tampereen veden omat toiminnalliset tavoitteet, keskeiset suunnitelmat ja kehittämishankkeet, tunnusluvut sekä tuloslaskelman, rahoituslaskelman ja investointisuunnitelmat. Osana vuosisuunnitelmaa esitetään myös henkilöstö- ja koulutussuunnitelma vuodelle 2019.
Tampereen Veden korvaus peruspääomasta on 10,5 milj. euroa, joka on sama kuin vuonna 2018. Tuloslaskelman liikeylijäämätavoite on 25,4 milj. euroa. Investointien kokonaismäärä on johtokunnan 19.9.2018 vahvistaman talousarvion 2019 mukainen 30,0 milj. euroa. Investoinneista on verkostojen rakentamista ja laitosinvestointeja yht. 21,0 milj. euroa ja 9,0 milj. euroa pääomitukseen käytettävää rahaa.
Vuosisuunnitelman toteutumisesta raportoidaan johtokunnalle kolmannesvuosittain ja talouden toteutumisesta kuukausittain johtokunnan kokouksissa.”
Petri Jokela, Toimitusjohtaja
Hyväksytään Tampereen Veden vuoden 2019 palvelu- ja vuosisuunnitelma.
Asia jätettiin pöydälle ja palautettiin valmisteluun.
Päätös tehdään sähköisenä päätöksentekomenettelynä ja kirjataan seuraavan kokouksen esityslistalle ja pöytäkirjaan.
Antti Ivanoff ehdotti asian jättämistä pöydälle ja palauttamista valmisteluun. Puheenjohtaja Esa Kanerva ja Katja Karintaus kannattivat ehdotusta.
§ 124 Läsnäolo- ja puheoikeuden myöntäminen
§ 125 Tampereen Veden verkostojen kunto ja saneeraus
§ 126 Talouden seuranta 11/2018
§ 128 Kaupinojan vedenpuhdistuslaitoksen saneerauksen tilanne
§ 129 Haapalinnan alueen kiinteistöjen vahingonkorvausvaatimukset
§ 130 Tampereen Veden strategian päivittäminen
§ 131 Tampereen Vesi Liikelaitoksen johtokunnan vuoden 2019 kokoukset.
§ 132 Toimitusjohtajan päätösten otto-oikeus
§ 133 Toimitusjohtajan katsaus
§ 134 Muut asiat


text:
tekijänoikeus arkistot - Aavia Oy
Teemaviikko 4/17, osa 5: Oikeudenkäyntikulut
huhtikuu 28, 2017 toukokuu 2, 2017 kirjoittaja Jenni Tusa
Tässä tekstissä käydään läpi oikeudenkäyntikulujen muodostumista. Emme ota kantaa yksittäisen tapauksen oikeudenkäyntikuluihin. Tällä tekstillä ei ole tarkoitus perustella korkeita oikeudenkäyntikululaskuja tekijänoikeutta koskevissa asioissa.
Oikeudenkäyntikulut muodostuvat asiamiehen tekemästä työstä ja asian hoitamisesta aiheutuneista kuluista, kuten esimerkiksi todistajanpalkkioista ja todisteiden hankkimisesta aiheutuneista kustannuksista. Asiantuntijatodistelu on useimmiten kalliimpaa johtuen asiantuntijalausunnon laatimiseen käytettävästä ajasta ja mahdollisesta asiantuntijan suullisesta kuulemisesta.
Usein vastaajan oikeudenkäyntikululasku peilautuu kantajan oikeudenkäyntikululaskuun, sillä monet vastaajan asiamiehen toimenpiteet johtuvat kantajan asiamiehen toimenpiteistä.
Ylimääräiseltä selvitystyöltä vältytään, jos kantaja esittää kaikki vaatimuksensa, väitteensä ja todisteensa jo kannekirjelmän yhteydessä, vaikka todisteita on mahdollista toimittaa vielä haastehakemuksen jälkeenkin. Tällöin vastaajalla on parhaat mahdollisuudet myös perehtyä kantajan vaatimuksiin ja väitteisiin ja vastata niihin. Asian hoitamiseen tarvittava työmäärä ja kustannukset voivat kasvaa yllättäen, mikäli osapuolet tuovat esille uusia seikkoja ja todisteita vielä valmistelun loppupuolella.
Kategoriat ajankohtaistaAvainsanat kantaja, MAO, markkinaoikeus, oikeudenkäynti, tekijänoikeus, vastaaja
Teemaviikko 4/17, osa 4: Näyttö tuomioistuimessa
BitTorrent-vertaisverkkoa koskevissa tekijänoikeustapauksissa vastaajalle voi olla ongelmallista omaa kantaansa tukevan näytön hankkiminen. Näytön arviointi on tuomioistuimen tehtävä emmekä ota tässä kirjoituksessa kantaa siihen, mikä näyttö on riittävää tai miten näyttöä tulee arvioida. Jokainen tapaus on erilainen ja esitetty näyttö arvioidaan tuomioistuimessa aina tapauskohtaisesti.
Kantajat ovat esittäneet väitteidensä tueksi lähtökohtaisesti teknistä näyttöä. Vaikka teknisessä näytössä voi olla virheitä, tällaisen teknisen näytön luotettavuuden kiistäminen vaatii käytännössä asiantuntijanäyttöä vastaajalta. Asiantuntijan palkkio tällaisesta vaihtelee työmäärästä riippuen, mutta voidaan puhua tuhansista euroista. Yksittäisten epäkohtien havaitseminen ja esiin tuominen kantajan todisteissa ei lähtökohtaisesti ole välttämättä riittävää.
Vastaajan on esitettävä todisteet omien väitteiden ja vaatimusten tueksi. Vastaajan näkökulmasta näytön hankkiminen voi olla erityisen ongelmallista. Oikeudenkäynti alkaa mahdollisesti yli vuosi väitetyn loukkauksen jälkeen ja ensimmäinen asiaa koskeva kirjekin on saattanut tulla yli puoli vuotta väitetyn loukkauksen jälkeen. Vastaaja voi esimerkiksi toimittaa tietokoneensa asiantuntijan tutkittavaksi. Ongelma saattaa kuitenkin olla siinä, että tietokoneita päivitetään, ohjelmia ja laitteita uusitaan. Vastaaja ei välttämättä pysty tutkituttamaan sellaista tietokonetta, joka hänellä on ollut väitetyn loukkauksen aikaan.
Vastaaja on voinut olla kotona, mutta ei ole tehnyt loukkauksia. Tilanne on samankaltainen kuin henkilö pyrkisi osoittamaan, mitä hän on tai ei ole syönyt aamupalaksi 12.1.2016. On teoriassa mahdollista, että hän söi leipäviipaleen, mutta ei välttämättä pysty sitä osoittamaan.
Kategoriat ajankohtaistaAvainsanat kanne, näyttö, näyttökynnys, oikeudenkäynti, tekijänoikeus, vastaus
Teemaviikko 4/17, osa 3: Ovatko tekijänoikeuskirjeet perintää?
huhtikuu 26, 2017 toukokuu 8, 2017 kirjoittaja Jenni Tusa
Otsikon kysymys on selvityksen alla aluehallintovirastolla ja aluehallintovirasto on selvittänyt asiaa myös kuluttajaviraston kanssa. Virallista vastausta kysymykseen ei ole vielä saatu, mutta kysymys on syytä ottaa pohdintaan.
Perintä on lähtökohtaisesti luvanvaraista toimintaa. Poikkeus luvanvaraisuuteen on esimerkiksi asianajotoimistoilla, sillä asianajotoimistojen toimintaa valvoo Asianajajaliitto. Ainoastaan riidatonta saatavaa saadaan lähteä perimään. Useimmiten saatava on riidaton velkojan näkökulmasta, kunnes velallinen riitauttaa saatavan.
Perintä on perintälaissa säädettyä toimintaa. Vaikka perintä käsitetään usein laskujen perinnäksi, myös muita saatavia voidaan periä. Perintälain mukaan perinnällä tarkoitetaan toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on saada velallinen vapaaehtoisesti suorittamaan erääntynyt velka. Perintälaki on pakottava velallisen hyväksi. Esimerkiksi oikeuskirjallisuudessa on katsottu vahingonkorvausten osalta, että vahinkoa kärsinyt on velkoja ja vahingon aiheuttaja velallinen.
Yksittäisen saatavan periminen ei vielä vaadi perintälupaa. Yksittäisellä hakemuksella markkinaoikeudelle oikeudenhaltijat ovat vaatineet luovuttamaan jopa 3.500 IP-osoitteen haltijan yhteystiedot. Tällöin ei voida katsoa, että kyse olisi yksittäisestä saatavasta.
Perintälain mukaan velallisen on korvattava perinnästä velkojalle aiheutuvat kohtuulliset kulut. Aluehallintovirasto on ottanut useissa tapauksissa kantaa perintäkulujen kohtuullisuuteen. Kuluttajasaatavissa maksuvaatimuksen kulut voivat lähtökohtaisesti olla enintään 24,00 euroa, kun saatava on 100,00-1.000,00 euroa. Jos kyse ei ole kuluttajaperinnästä, perintäkulujen tulee olla muuten kohtuulliset. Kohtuullisena tuskin voidaan pitää satojen eurojen perintäkuluja, jos asiassa ei ole tehty muuta, kuin laadittu maksuvaatimus.
Perintälain mukaan velallisella on pyynnöstä oikeus saada velkojalta maksutta ajantasainen tieto velkojensa kokonaismäärästä ja perusteista, erittely maksamattomista veloista ja niiden lyhennyksistä sekä selvitys velkapääomalle kertyneiden korkojen ja kulujen määräytymisestä. Jos tekijänoikeuskirjeet katsottaisiin perinnäksi, kirjeensaajalla olisi tällöin oikeus saada erittely kulujen määräytymisestä.
Päivitys 8.5.2017:
Olemme tänään saaneet Aluehallintovirastolta vastauksen. Tekijänoikeuskirjeissä Aluehallintoviraston mukaan kyse ei ole perintätoiminnasta, vaan saatavan eräännyttämistoimesta.
Kategoriat ajankohtaistaAvainsanat kirje, maksuvaatimus, perintä, perintäkulut, tekijänoikeus
Teemaviikko 4/17, Osa 2: Tekijänoikeuskirjeiden selvittely
huhtikuu 25, 2017 toukokuu 2, 2017 kirjoittaja Jenni Tusa
Tämän päivän aiheena on tekijänoikeuskirjeet ja asian selvittäminen. Emme ota kirjoituksessa kantaa siihen, miten kirjeensaajan tulee yksittäistapauksessa toimia. Opetus- ja kulttuuriministeriö on antanut asiaan liittyen oman ohjeistuksensa. Kirjoituksessa ei myöskään oteta kantaa siihen, onko kirjeensaaja syyllistynyt loukkaukseen vai ei.
Jos oikeudenhaltija kokee oikeuksiensa tulleen loukatuksi, hän voi lähettää katsomalleen oikeudenloukkaajalle kirjeen. Jos kirjeessä esitetään hyvitysvaatimus tai sovintotarjous, tulisi kirjeessä eritellä hyvitysvaatimuksen määrä ja kulujen määrä. Jos kirjeessä esitetään sovintoa, tulisi kirjeestä ilmetä myös se alkuperäisen vaatimuksen määrä, jotta kirjeen vastaanottaja voi arvioida sovintoehdotusta suhteessa alkuperäiseen vaatimukseen.
Oikeudenhaltijan esittämän hyvitysvaatimuksen sovittelukin voi olla mahdollista. Asian sopiminen edellyttää molempien osapuolten suostumusta. Siten on mahdotonta luvata ennakolta, että edes asiamiestä käyttämällä vaadittua hyvitysvaatimusta voitaisiin saada alennettua. Jotta kohtuullisesta hyvityssummasta voidaan lähteä neuvottelemaan, kirjeensaajan tulisi tietää, mitkä ovat oikeudenhaltijan todelliset euromääräiset vaatimukset ja mihin nämä vaatimukset perustuvat.
Jos aiheutuneita kuluja ei euromääräisesti ole eritelty kirjeessä, kirjeensaajan on mahdoton arvioida kulujen kohtuullisuutta. Kulujen erittely ei oikeudenhaltijalle ole hankalaa, sillä aiheutuneista kuluista oikeudenhaltija pystyy osoittamaan laskut ja kuitit.
Riita-asian selvittäminen tuomioistuimen ulkopuolella on lähtökohtaisesti aina järkevää, sillä oikeudenkäynnit ovat raskaita, hitaita ja kalliita. Menettely tuomioistuimessa on usein muodollista ja monimutkaista, jolloin asiamiehen käyttämiseen voi olla tarvetta turvautua.
Tekijänoikeuskirjeissä kehotetaan ottamaan yhteyttä kirjeen lähettäjään ja selvittämään asia. Kirjeissä myös pyydetty ottamaan yhteyttä, jos asiassa on jotakin kysyttävää. Asian selvittäminen vaatii osapuolilta toimivaa vuoropuhelua ja todellista halua asian selvittämiseen.
Kategoriat ajankohtaistaAvainsanat kirje, oikeudenkäynti, selvittäminen, tekijänoikeus
Teemaviikko 4/17, Osa 1: Kohtuullisen hyvityksen määrä
huhtikuu 24, 2017 toukokuu 2, 2017 kirjoittaja Jenni Tusa
Vuosi sitten teimme pidimme teemaviikon tekijänoikeutta koskeviin kirjeisiin liittyen. Nyt pidettävällä teemaviikollamme päivitämme tietoja ja tuomme uutta näkökulmaa keskusteluun. Aloitamme teemaviikon kohtuullisen hyvityksen määrällä.
Korkein oikeus on tapauksessa KKO 2010:47 ottanut kantaa hyvityksen määrään. Tuolloin kohtuulliseksi hyvityksen määräksi katsottiin 15 % ohjevähittäishinnasta per levitetty kappalemäärä.
Uudemmissa tapauksissa kantajien mukaan nykytekniikan muuttuessa levitettyjä kappalemääriä ei pystytä osoittamaan. Tämä on johtanut siihen, että kantajat ovat pitäneet parven kokoa ankaroittavana seikkana. Markkinaoikeuteen toimitetuissa haastehakemuksissa on esitetty ankaroittavina seikkoina parven koon lisäksi teoksen haavoittuvaa muotoa, korkeaa resoluutiota, teon tuomittavuutta ja loukkauksen kohdistumista välittömästi julkaisun jälkeiseen ajankohtaan.
Markkinaoikeus on ottanut kantaa kohtuullisen hyvityksen määrään tapauksessa Dnro 2015/628. Normaalikorvausta ei asiassa määritetty. Asiassa huomioitiin hyvitystä korottavia ja alentavia seikkoja, jolloin kohtuulliseksi hyvitykseksi katsottiin yhden elokuvan osalta 100,00 euroa ja yhden televisiosarjan jakson osalta 50,00 euroa. Tuomio ei ole lainvoimainen, sillä kantajat ovat valittaneet asiassa hyvityksen määrästä korkeimpaan oikeuteen.
Ankaroittavina seikkoina markkinaoikeus huomioi sen, että loukkaus oli tapahtunut hyvin pian teoksen julkaisun jälkeen ja että vastaaja oli osallistunut teoksen hallitsemattomaan levitykseen.
Alentavina seikkoina markkinaoikeus huomioi sen, ettei parven jäsen voi vaikuttaa muihin käyttäjiin, vastaaja ei saanut tehdystä loukkauksesta taloudellista hyötyä eikä asiassa ollut selvitetty, kuinka monelle teosta oli jaettu.
Ensisijaisesti tulisi määritellä, mikä on normaalikorvauksen määrä. Tapauskohtaisesti arvioituna kohtuullinen hyvityksen määrä voisi sitten olla alhaisempi tai korkeampi, riippuen tapauksen yksityiskohdista.
Valvonnan kulut
Kantajien haastehakemuksissa ei hyvityksen lisäksi ole vaadittu valvonnan kuluja, joita kantajien lähettämissä kirjeissä on vaadittu. Oikeuskirjallisuudessa on katsottu, että ei ole perusteltua vaatia loukkaajaa osallistumaan valvontajärjestelmän kuluihin edes osaksi, koska järjestelmän kulut olisivat aivan yhtä suuret, vaikka juuri kyseinen oikeudenloukkaaja olisikin pidättäytynyt tekijänoikeuden loukkaavasta toiminnasta. Toisaalta oikeuskirjallisuudessa on katsottu, että normaalikorvaus kattaa valvontajärjestelmän ylläpidosta aiheutuvia kustannuksia, joten erillisten kustannusten vaatimista ei voida pitää perusteltuna.
Lisäksi oikeuskirjallisuudessa on katsottu, että oikeudenloukkauksen aiheuttamat kulut voivat tulla korvattaviksi, jos tästä on nimenomaan aiheutunut oikeudenomistajalle kuluja. Tällaiset kulut on oikeudenomistajien osoitettavissa laskuin ja kuitein. Jos vaadittuja kuluja ei todellisuudessa ole aiheutunut, niitä ei voi vaatia kirjeensaajaa myöskään maksamaan.
(Oikeuskirjallisuus: Katariina Sorvarin teokset Vastuu tekijänoikeuden loukkauksesta: erityisesti tietoverkkoympäristössä (2005) ja Tekijänoikeuden loukkaus (2007)
Kategoriat ajankohtaistaAvainsanat hyvitys, MAO, markkinaoikeus, tekijänoikeus, valvonta
Tekijänoikeusviikko osa 5: Hyvityksen määrä vertaisverkkojakelussa
helmikuu 26, 2016 maaliskuu 10, 2016 kirjoittaja Niko Nynäs
Hyvitys on tuottamuksesta riippumatonta ankaraa korvausvastuuta (HE 32/1984). Hyvitysvelvollisuus seuraa suoraan tekijänoikeuslain vastaisesta toiminnasta. Jos teosta käytetään tahallisesti tai tuottamuksesta, hyvityksen lisäksi on suoritettava korvaus kaikesta muustakin menetyksestä (TekijäL 57.2 §). Säännöksen sanamuoto näyttäisi viittaavan siihen, että myös hyvitys on korvausta jostain menetyksestä.
Vastoin lakia tapahtuvasta teoksen kappaleen valmistamisesta yksityistä käyttöä varten on hyvitysvelvollisuus vain siinä tapauksessa, että kappaleen valmistaja on tiennyt tai hänen olisi pitänyt tietää, että kopioitava aineisto on saatettu yleisön saataviin vastoin tekijänoikeuslakia (TekijäL 57 §). Siinä tapauksessa, että rikkeen tekijä jakaa teosta edelleen muiden käyttöön, on hän vastuussa myös näiden kappaleiden valmistamisesta.
Hyvityksen määrä teosten jakamisessa voidaan laskea kaavalla:
Kappalemäärä * hinta (* kohtuullistaminen) = hyvitys
Korkeimman oikeuden ratkaisuissa yhden kappaleen hyvityksen määräksi (ns. normaalikorvaus) on lähtökohtaisesti katsottu se määrä, jolla loukkauksen tekijä olisi ollut oikeutettu saamaan kappaleeseen käyttöoikeuden (KKO 1989:87, KKO 1995:202, KKO 2010:47). Määrästä voidaan tehdä verojen ja oikeudenhaltijan säästämien kustannuserien vähennyksiä, jotka eivät tule hyvityksellä korvattavaksi. Hinnan määrittämisen lähtökohtana tulisi olla hinnoittelu siinä jakelutavassa, joka lähinnä vastaisi loukkauksessa toteutunutta menettelyä (KKO 2010:47).
Jos oikeudenhaltija väittää hyvitysmäärän perustuvan kappalemäärään, tämän tulee osoittaa jaettujen kappaleiden määrä. Jos kappalemäärän väitetään esimerkiksi vastaavan vertaisverkossa olevan parven (ts. teosta jakavat ja lataavat käyttäjät) käyttäjien lukumäärää, montako kertaa teosta on siis tosiassa jaettu tai teoriassa voitu jakaa? Otetaan esimerkki: teosta jaetaan parvessa, johon kuuluu 500 käyttäjää. Jotta kaikki saisivat teoksesta kappaleen, tulisi kappaleita tehdä yhteensä parven käyttäjien lukumäärän verran, siis 500kpl. Jos yksi käyttäjä vastaisi yksin kaikkien kappaleiden jakamisesta parvessa, olisi kappalemäärä hyvityksen laskukaavassa 500. Jos jakajia on parvessa enemmän, on jakomäärä tätä alhaisempi.
Tehdään muutama oletus esimerkin laskemiseksi. BitTorrent-teknologian toimintaperiaatteen pohjalta voidaan olettaa, että kaikki parven käyttäjät osallistuvat sekä tiedoston lataamiseen että jakamiseen. Voidaan myös olettaa, että kaikki käyttäjät jakavat ja lataavat tiedostoa samassa suhteessa toisiinsa nähden. Oletuksien taustalla on ajatus löytää jokin peruslähtökohta, ellei muuta pystytä asiassa esitetyllä näytöllä osoittamaan. Esimerkiksi vahingonkorvaussääntelyssä lähtökohta on, että jos vahingosta on vastuussa useampi henkilö, vahingonaiheuttajat vastaavat vahingosta keskinäisessä suhteessaan pääluvun mukaan jaettuna (esim. 2 vahingontekijää, molemmat vastaavat ½ osasta vahinkoa), ellei muuta näytetä. Samaa periaatetta mukaillen jokainen parven käyttäjistä osallistuu jokaiseen kappaleen valmistamiseen osuudella 1/parven käyttäjien lukumäärä. Esimerkin tapauksessa siis osuudella 1/500. Kun kappaleita tehdään yhteensä 500, jokaisen käyttäjän yhteenlaskettu osuus kaikkien kappaleiden jaossa on siis 1/500 * 500 = 1. Tosiasiassa jakomäärät vaihtelevat useista syistä eri käyttäjien välillä.
On huomattava, että käyttäjien lukumäärä parvessa tietyllä hetkellä perustuu pistemäiseen havaintoon yllä mainitussa esimerkissä. Todellisuudessa käyttäjien määrä vaihtelee jatkuvasti. Suoraviivainen kaava antaa kuitenkin suuntaa siitä, millaisessa suhteessa tiedostoa jaetaan eri käyttäjien välillä. Esitetyn laskelman perusteella käyttäjä jakaa parven koosta riippumatta yhden kopion, jos parven käyttäjämäärä pysyisi samana koko jakamisen ajan. Jos pistemäisiä havaintoja parven koosta tehdään perättäisinä päivinä, saatettaisiin väittää, että useaan otteeseen havaittu sama käyttäjä on jokaisessa havaintohetkellä havaitussa parvessa jakanut yhden kopion esitettyyn kaavaan perustuen. On kuitenkin mahdollista, että parviin osallistuu samoja käyttäjiä perättäisinä havaintohetkenä, jolloin todellinen jakomäärä on jäänyt havaittua käyttäjien kokonaismäärää pienemmäksi. Mitä lyhyempi aika havaintojen välillä on, sitä todennäköisemmin osa parven käyttäjistä on samoja.
Käyttäjän potentiaalisesti jakamien kappaleiden määrää rajoittaa käytännössä hänen internet-yhteytensä nopeus ja parveen liittyneenä oltu aika. Esimerkiksi yhden gigatavun (1GB) kokoista tiedostoa voi 24/1Mbit (tiedonsiirtonnopeus sisään/ulos) ADSL yhteyden avulla teoriassa jakaa yhden vuorokauden aikana enintään:
24[h] / (1[GB] * 1024[MB/GB] * 8[bit/B] / 1[Mbit/s] / 3600[s/h]) = ~10,5 täysikokoista kappaletta
Jos parvessa on mukana käyttäjiä, jotka vain jakavat tiedostoa, mutta eivät lataa sitä, vähentää se vastaavasti parvessa syntyvien kopioiden määrää parven koosta tehdyn havainnon jälkeen. Jos tiedostoa pelkästään jakavia käyttäjiä on esimerkiksi 200 kpl, kopioita 500 käyttäjän parvessa syntyy enää 300.
Jos yksityisoikeudellisen saatavan määrästä ei ole saatavissa uskottavaa näyttöä taikka se olisi saatavissa vain vaikeuksin tai asian laatuun nähden kohtuuttomilla kustannuksilla tai kohtuuttomalla vaivalla, tuomioistuin arvioi sen määrän (OK 17:2). Arviointisäännöstä joudutaan tässä tapauksessa soveltamaan ainakin silloin, kun levitettyjen kappaleiden määrästä tai kappaleen hinnasta ei ole tietoa.
Hyvityksen määrää voi olla tarpeen kohtuullistaa. Jos jakelussa ei ole kyse ansiotarkoituksellisesta toiminnasta, hyvityksen määrääminen suoraan myyntihintojen ja kopiomäärien pohjalta ei ole asianmukaista (KKO 2010:47). Korkein oikeus on kyseisessä ratkaisussaan huomioinut myös todennäköisyyden, etteivät kaikki käyttäjät olisi hankkineet vastikkeellisesti kopioimiaan teoksia. Tästä johtuen jakelu ei suoraan ole voinut vähentää teosten myyntiä latauskertojen osoittamalla määrällä. Ratkaisussa KKO 2010:47 kohtuullisen hyvityksen määräksi katsottiin 15 % oikeudenhaltijoiden vaatimista vähittäismyyntihintoihin pohjautuvista määristä muiden kuin musiikkiteosten (esim. elokuvien) osalta.
Kategoriat ajankohtaistaAvainsanat hyvitys, tekijänoikeus, tekijänoikeuslaki, tuomioistuin, vertaisverkko
Tekijänoikeusviikko osa 4: Todistelu ja todisteiden arviointi
helmikuu 25, 2016 helmikuu 25, 2016 kirjoittaja Niko Nynäs
Oikeudenkäymiskaaren 17:2 §:n mukaan riita-asiassa asianosaisen on näytettävä ne seikat, joihin hänen vaatimuksensa tai vastustamisensa perustuu. Tämä tarkoittaa sitä, että osapuolen on esitettävä omien väitteidensä tueksi todisteita. Säännös ei suoraan ratkaise kysymystä todistustaakan jakautumisesta asianosaisten välillä. Todistustaakan asettaminen osapuolelle tarkoittaa samalla osapuolen riskiä siitä, että seikka jääkin ilman riittävää näyttöä. Säännös ilmaisee sen lähtökohdan, että todistustaakka voi olla paitsi kantajalla myös vastaajalla. Yleispätevää sääntöä todistustaakan jakautumisesta riita-asiassa ei ole (HE 46/2014). Oikeudenkäymiskaaren 17:5 §:n mukaan sellaisista seikoista ei tarvitse esittää todisteita, joista osapuolet ovat yhtä mieltä tai seikoista, jotka asianosainen on tunnustanut. Tunnustus on sovintokelpoisissa riita-asioissa osapuolta sitova (OK 17:5).
Riita-asioissa ongelmaksi muodostuu usein se, kumpi osapuoli on mistäkin seikasta näyttövelvollinen. Lisäksi on harkittava, kuinka vahvaa näyttöä edellytetään sille, että seikka on tullut näytetyksi. Seikan asettaminen tuomion perustaksi edellyttää, että asianosainen on esittänyt siitä uskottavan näytön (OK 17:2). Käytännössä näyttökynnys sallii aina pienemmän tai suuremman epävarmuuden olemassaolon. Näyttökynnys on riita-asioissa alempi kuin rikosasioissa, mutta korkeampi kuin todennäköiset syyt (HE 46/2014). Kynnyksen korkeutta on kuvattu ilmaisulla ”jonkinlainen järkevä näyttöenemmyys”. (Lappalainen, näytön arviointi)
Näyttövelvollisen osapuolen on siis annettava riittävä näyttö, jotta seikka tulee näytetyksi. Vastatodistelua esittävältä osapuolelta ei yleensä edellytetä yhtä vahvaa näyttöä. Suhteellisen heikkokin vastanäyttö saattaa riittää heikentämään toisen osapuolen esittämää näyttöä sen verran, ettei seikkaa enää katsota tulleen näytetyksi. Molempien osapuolten intressissä on kuitenkin esittää asiassa mahdollisimman hyvä näyttö, jotta hänen kantansa voitaisiin katsoa asiassa oikeaksi. (Lappalainen, näytön arviointi) Vastakkaisia todisteita ja todistelua arvioitaessa suuri painoarvo on sillä, kumman osapuolen esittämän näytön katsotaan olevan uskottavampi.
Lähtökohtana todistelun arviointiin on tuomioistuimen oikeus vapaasti harkita esitettyjen todisteiden arvo. Tuomion perusteluissa on ilmoitettava, mihin seikkoihin ja oikeudelliseen päättelyyn ratkaisu perustuu. Perusteluissa on myös selostettava, millä perusteella riitainen seikka on tullut näytetyksi tai jäänyt näyttämättä (OK 24:4). Harkinnan lopputuloksen tulee olla sellainen, että oikeudenkäynnin ulkopuoliset henkilöt voivat pitää ratkaisua perusteltuna (Tirkkonen s. 94).
Näyttönä otetaan huomioon kaikki, mitä osapuolet ovat asiassa esittäneet. Tuomioistuimen tulee myös ottaa huomioon sellainen aineisto, joka on lain puitteissa tullut sen tietoon todistelun ulkopuolella. Tähän kuuluu kaikki, mitä asianosaisten lausumissa tai muussa prosessiin kuuluneessa käyttäytymisessä on tullut ilmi. Esimerkiksi sillä voi olla merkitystä, jos osapuoli ilman pätevää syytä jättää saapumatta tuomioistuinkäsittelyyn. (Lappalainen, vapaa todistelu)
Todisteilla pyritään osoittamaan väitetty teko tai tapahtuma tekohetkellä. Jälkikäteen tehdyt havainnot eivät välttämättä osoita tekohetken tapahtumia. Jos esimerkiksi autoa on vahingoitettu tiistaina, henkilön läsnäolo auton lähettyvillä keskiviikkona ei osoita henkilöä vahingontekijäksi. Sama ajattelutapa koskee vertaisverkkotapauksissa esittävää todistelua. Jos esimerkiksi väitetään henkilön langattoman lähiverkkoyhteyden olleen kaikkien käytettävissä (ts. avoin) helmikuussa 2015, sillä ei ole merkitystä, onko yhteys tällä hetkellä avoin vai ei.
Jos tekijänoikeuden haltija väittää liittymänhaltijan saattaneen yleisön saataville tekijänoikeudenalaista materiaalia, tekijänoikeuden haltijan tulee osoittaa, että näin on tapahtunut ja että liittymänhaltijan on tehnyt väitetyn loukkauksen. Toisaalta jos liittymän haltija väittää lähiverkkoyhteyden olleen avoin tiettynä ajankohtana, hänen tulee esittää väitteensä tueksi riittävä näyttö. Näytön esittäminen kauan sitten vallinneista olosuhteista on usein lähes mahdoton tehtävä. Usein on hankala edes esimerkiksi muistaa mitä on tehnyt 6-12 kuukautta sitten tiettynä päivänä. Muistatko, mitä teit esimerkiksi 25.2.2015?
Jos liittymänhaltijan todetaan olevan vastuussa tekijänoikeuden loukkauksesta, mikä on oikea hyvityksen määrä? Jos hänen todetaan aiheuttaneen tekijänoikeuden haltijalle vahinkoa, kuinka paljon vahingonkorvausta tulisi maksaa? Tästä jatkamme huomenna.
Lappalainen Juha, V Todistelu teoksessa Prosessioikeus, Talentum e-kirja
Tirkkonen Tauno, Suomen siviiliprosessioikeus II, 1977
Kategoriat ajankohtaistaAvainsanat riita, tekijänoikeus, todisteet, todistelu, tuomioistuin
Tekijänoikeusviikko osa 3: Oikeudenhaltijan vaatimukset ja asian selvittely
helmikuu 24, 2016 huhtikuu 4, 2017 kirjoittaja Niko Nynäs
Kun oikeudenhaltija on saanut internet-liittymän haltijan yhteystiedot teleoperaattorilta, miten asian selvittely jatkuu?
Sopiva vertauskohta löytyy vahingonkorvaustilanteesta: vahingon aiheuduttua otetaan yhteyttä henkilöön, joka tietää asiasta tai jonka epäillään aiheuttaneen vahingon. Tekijänoikeusloukkauksen tapauksessa on loogista lähteä selvittämään asiaa sen henkilön kanssa, jonka internet-liittymän kautta oikeudenhaltijan mielestä tekijänoikeusloukkaus on tapahtunut. Oikeudenhaltija voi lähettää liittymän haltijalle esimerkiksi kirjeen asian selvittämiseksi tai maksuvaatimuksen esittämiseksi, mikäli liittymän haltija on oikeudenhaltijan mielestä tehnyt oikeudenloukkauksen.
Jos kirjeensaaja ei ota yhteyttä lähettäjään, todennäköisiä syitä siihen ovat, että hän ei ole joko tehnyt väitettyä loukkausta tai hän ei ole syystä tai toisesta halukas asiaa selvittämään. Kirjeensaaja saattaa myös ilmoittaa, ettei ole vastuussa rikkeestä eikä suostu suorittamaan hyvitystä. Tekijänoikeuden haltijan on tällöin päätettävä, miten asiassa edetään. Jos oikeudenhaltija ei ole saanut lähettämänsä kirjeen perusteella maksua eikä muutenkaan selvyyttä asiaan, vaihtoehtona on joko jättää asian selvittely siihen tai jatkaa sitä oikeusteitse.
Jos kirjeensaaja on tehnyt mainitun tekijänoikeusloukkauksen ja on sen valmis myöntämään sekä halukas tekemään asiassa sovinnon, osapuolet voivat sopia asian ilman oikeudenkäyntiä. Sovintosumma voi sijoittua mihin tahansa alkuperäisen, täysimääräisen vaatimuksen ja nollan euron välille. Osapuolet voivat sopia hyvityksen määrästä vapaasti (Tekijänoikeusneuvoston lausunto 2009:16). Tekijänoikeuden haltijan mahdollisessa oikeudenkäynnissä vaatima täysimääräinen hyvitys tulisi olla kirjeensaajan tiedossa, jotta hän voi arvioida tarjottujen sovintoehdotusten kohtuullisuutta.
Jos asiassa ei päästä sovintoon ja oikeudenhaltija vie asian tuomioistuimen ratkaistavaksi, tuomioistuin ratkaisee asian arvioituaan asiassa esitetyn näytön. Näytön arviointiin palataan huomenna.
Kategoriat ajankohtaistaAvainsanat perintä, riita, tekijänoikeus, tekijänoikeuslaki
Tekijänoikeusviikko osa 2: Markkinaoikeus ja yhteystietojen luovuttaminen
helmikuu 23, 2016 helmikuu 23, 2016 kirjoittaja Niko Nynäs
Miksi markkinaoikeus velvoittaa operaattorit luovuttamaan yksityishenkilöiden yhteystietoja? Onko tekijänoikeutta loukattu sillä tavoin, että tiedot tulee luovuttaa?
Tietojen luovuttamista koskevissa hakemuksissa luovutuspyyntöä on perusteltu sillä, että kyseisten käyttäjien internet-liittymien kautta on merkittävissä määrin saatettu tekijänoikeuden alaista materiaalia yleisön saataviin BitTorrent-vertaisverkossa. BitTorrent-jakelu tapahtuu suoraan kahden tai useamman käyttäjän välillä. BitTorrent-käyttäjät löytävät toisensa niin sanotun parven (swarm) kautta. Parven muodostavat samaa tiedostoa jakavat ja lataavat käyttäjät.
BitTorrent-parveen voi ainakin teoriassa liittyä kuka tahansa, jos liittymistä ei ole mitenkään rajoitettu. Markkinaoikeuden mukaan (esim. MAO Dnro 2015/353, 2015/375, 2015/509) tällaisen avoimen jakelukanavan käyttö vastaa tekijänoikeuslain 2 §:ssä tarkoitettua teoksen saattamista yleisön saataviin. Näin on, vaikka parveen ei olisi liittynyt yhtäkään lataajaa. Jos teos saatetaan yleisön saataviin ilman tekijän lupaa, on kyseessä tekijänoikeuden loukkaus. Loukkauksen vakavuus ja merkittävyys riippuu muun muassa siitä, kuinka monen käyttäjän saataville teos on tosiasiassa saatettu.
Markkinaoikeus on edellä mainituissa yhteystietojen luovutusta koskevissa ratkaisuissaan katsonut, että tekijänoikeuden haltijan näkökulmasta asiassa on merkityksellistä myös se, paljonko teosta on kokonaisuutena jaettu. Tekijänoikeuslain tietojen luovutusta koskevassa 60 a §:ssä mainittu merkittävyyskynnys on lähtökohtaisesti asetettu koskemaan yksittäisen tekijänoikeuden loukkauksen merkittävyyttä. Merkittävyys on arvioitava tapauskohtaisesti asiaan vaikuttavat olosuhteet huomioiden. Markkinaoikeus onkin todennut, että yksittäistapauksen arvioinnissa ei voida jättää täysin ottamatta huomioon olosuhteena sitä, paljonko teosta on kokonaisuudessaan jaettu.
Merkittävyyskynnyksen ylittymistä ei ole arvioitu pelkästään yksittäisen tekijänoikeuden loukkauksen vakavuudella, vaan loukkauksen vakavuutta on verrattu yhteystietojen luovuttamisesta aiheutuviin haittoihin. Tässä arvioinnissa markkinaoikeus on päätynyt siihen, että tietojen luovutuksesta yksityishenkilölle aiheutuvat haitat eivät ole niin merkittäviä kuin tietojen luovuttamista puoltavat syyt. Tietojen luovuttaminen on käytännössä välttämätöntä mahdollisen tekijänoikeudellisen loukkauksen selvittämiseksi.
Ratkaisuissa ei ole tarkasteltu tietojen luovutuksesta aiheutuvia haittoja kollektiivisesti vaan yksittäistapauksina. Syynä on se, että vaikka yhdellä hakemuksella haettaisiin useiden henkilöiden yhteystietoja luovutettavaksi, myönteisestä luovutuspäätöksestä mahdollisesti aiheutuvat haitat kohdistuvat aina yksilöihin. Hakemuksen tehneet ovat ilmoittaneet hakemuksessaan sitoutuvansa siihen, ettei näin saatuja tietoja luovuteta Suomen ulkopuolelle. Markkinaoikeus on lisäksi todennut, että tietoja saa käyttää vain väitettyjen loukkausten selvittämiseen ja vaatimusten esittämiseen. Tiedot saanutta tahoa sitoo myös vaitiovelvollisuus ja hyväksikäyttökielto saamistaan tiedoista (tietoyhteiskuntakaari 136 §, aiemmin sähköinen tietosuojalaki 5 §).
Tietojenluovutuspäätöksiin voi hakea muutosta, mikäli Korkein oikeus myöntää valitusluvan. Muutosta voivat hakea vain asianosaiset. Asianosaisia eivät ole ne, joiden tietoja on luovutettu.
Kun tekijänoikeuksien haltija on markkinaoikeuden päätökseen nojaten saanut yhteystiedot teleoperaattorilta, seuraavaksi otetaan yhteyttä liittymän haltijaan. Mitä sitten tapahtuu, se selviää huomenna.
Kategoriat ajankohtaistaAvainsanat markkinaoikeus, tekijänoikeus, tekijänoikeuslaki, tuomioistuin, yhteystiedot
Tekijänoikeusviikko osa 1
helmikuu 22, 2016 maaliskuu 31, 2016 kirjoittaja Niko Nynäs
Vertaisverkkojakelu: vahingonkorvaus vai tekijänoikeuslain 57 §:n mukainen hyvitys?
Vertaisverkkojakelu(p2p)-tapauksissa on noussut esille kysymys tekijänoikeuslaissa mainitun hyvityksen maksamisesta ja vahingonkorvauksesta. Hyvitystä on oikeutettu vaatimaan teoksen tekijä eli tekijänoikeuden haltija. Muut mahdolliset oikeudenhaltijat eivät voi esittää hyvitykseen perustuvia vaatimuksia. Jos tekijänoikeuden haltija on esimerkiksi siirtänyt ainoastaan dvd- tai streaming-jakeluoikeudet toiselle toimijalle, tällainen toimija ei voi esittää tekijänoikeuslain mukaista hyvitysvaatimusta pelkästään jakeluoikeuksiin perustuen. Mahdollista tietenkin on, että tekijä on siirtänyt myös oikeuden esittää omiin oikeuksiinsa perustuvia vaatimuksia tai jonkin muun tekijän yksinoikeuksiin kuuluvan oikeuden, johon hyvitysvaatimus voidaan perustaa.
Jakeluoikeuksien haltija voi hakea korvausta menetyksistään ainoastaan vahingonkorvauksen kautta. Vahingonkorvaus on nimensä mukaisesti korvausta jostakin aiheutuneesta vahingosta. Korvausta vaadittaessa on näytettävä aiheutunut vahinko ja sen määrä. Vahinkoa ovat esimerkiksi saamatta jääneet lipputulot tai saamatta jäänyt voitto DVD-myynnistä. Korvausvelvollinen on se, joka on vahingon aiheuttanut.
Hyvitys ja vahingonkorvaus ovat eri asioita eikä niitä tule sekoittaa keskenään. Tekijänoikeuden haltija voi vaatia maksettavaksi sekä hyvitystä että vahingonkorvausta, jos hänelle on aiheutunut myös vahinkoa.
Tekijänoikeuslain 57 §:n mukainen hyvitysvelvollisuus syntyy tekijänoikeuslain loukkauksella, vaikka loukkaus ei aiheuttaisi oikeudenhaltijalle vahinkoa tai vaikka loukkauksen tekijä ei hyödyntäisi teosta taloudellisesti. Hyvityksen saamisen edellytykset täyttyvät helpommin kuin vahingonkorvausvastuun edellytykset. Hyvitystä on suoritettava, vaikka loukkauksesta ei ole aiheutunut oikeudenhaltijalle taloudellisia menetyksiä, kuten saamatta jäänyttä voittoa.
Hyvityksen saaminen ei myöskään edellytä, että tekijänoikeuden haltija olisi edes pyrkinyt hyödyntämään teosta taloudellisesti. Oikeudenhaltija on voinut esimerkiksi luoda ainutlaatuinen teoksen, jota hän ei ole tarkoittanut antaa muiden käyttöön tai edelleen luovutettavaksi. Tällaisen teoksen tekijänoikeutta voidaan silti loukata sellaisella tavalla, joka oikeuttaa tekijänoikeuden haltijan saamaan loukkauksen perusteella hyvitystä.
Hyvitysvelvollisuuden peruste on selvä: hyvitystä on suoritettava tekijänoikeuslain vastaisesta toiminnasta. Ongelmaksi saattaa muodostua kuitenkin loukkauksen tehneen eli sen tahon löytäminen, joka on velvollinen suorittamaan hyvityksen. Tästä lisää huomenna.
Kategoriat ajankohtaistaAvainsanat hyvitys, tekijänoikeus, tekijänoikeuslaki, vahingonkorvaus
Yrittäjän kevätsiivous
Avioehtomme siirtyivät verkkokauppaan
Muistilistat-teemakuukausi, osa 4: Elämäsi tärkeät asiakirjat
Muistilistat-teemakuukausi, osa 3: Yrittäjän muistilista
Muistilistat-teemakuukausi, osa 2: Avioero
Muistilistat-teemakuukausi, osa 1: Perunkirjoitus
”Swatting” johti sivullisen kuolemaan – myös pilapuhelua ehdottaneelle vankeutta
Tekijänoikeustrollille vankeutta ja miljoonakorvaukset maksettavaksi
Yrittäminen-teemakuukausi, osa 4: Kirjallisen sopimisen tärkeys käytännössä
© 2020 Aavia Oy - Lakimies / Lakitoimisto / Perintätoimisto / Turku

matches: KKO KKO KKO tuomioistuin KKO tuomioistuin tuomioistuin


Anttolan aluejohtokunnan hankinta käsipainosarjasta Anttolan kuntosalille | Mikkeli
Kokous 21.10.2019
Anttolan aluejohtokunnan hankinta käsipainosarjasta Anttolan kuntosalille
Anttolan aluejohtokunta, kokous 21.10.2019
§ 120 Anttolan aluejohtokunnan hankinta käsipainosarjasta Anttolan kuntosalille
MliDno-2019-1256
Mikkelin kaupunki on tehnyt dokumentoidun hintavertailun käsipainosarjasta telineineen. Päätöksenteon perusteena oli hinta. Hintavertailussa mukana olivat Gorilla Sports (Preeco Trading Oy), Treenikauppa ja Go fitness.
Hankinnan kohteena oli käsipainosarja, joka sisältää painot 1-10 kg (10 paria) ja kolmionmallisen vähän tilaa vievän telineen.
Anttolan aluejohtokunta päättää hankkia käsipainot telineineen dokumentoidun hintavertailun perusteella Preeco Trading Oy:ltä hintaan 432,61 € (alv 0%).
§ 115 Kokouksen avaus
§ 116 Kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus
§ 118 Viestinnän ja matkailun kehittäminen liitoskuntien alueilla
§ 119 Anttolan aluejohtokunnan hankinta ikkunateippauksesta Grano Oy:ltä
§ 121 Anttolan aluejohtokunnan hankinta muovinkeräyssäiliön vuokrasta ja tyhjennyksestä
§ 122 Anttolan aluejohtokunnan hankinta sorasta YIT Oyj:ltä
§ 123 Tiedoksi
§ 124 Muut asiat/Kokousajankohdan muutos
§ 125 Uuden koulun avajaiset (lisäpykälä)
§ 126 Muistaminen (lisäpykälä)


text:
One Piece Taustakuva HD - downloadwallpaper.org
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / Sarjakuvat / One Piece Taustakuva HD	One Piece Taustakuva HD
lähettänyt: Jeya helmikuuta 27, 2016
4,853 näkymät
0	One Piece Taustakuva HD
Tässä on kokoelma body Taustakuva HD Collection Pöytäkoneet, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org voit ladata tuhansia ilmaisia taustakuvia Desktop. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja jatkuvasti päivitetään. Valitse vapaa taustakuvia yli 20 luokkiin kuten Animals, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. Riippumatta siitä, millaista pc että omistat, voit ladata korkean resoluution taustakuvan jotka on kokoa ja se rajataan sopimaan työpöydälle näytön. Voit tallentaa kuvan tietokoneeseen.
Jos Like This One Piece Wallpaper HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Jeya Edellinen: Desktop Anime Wallpaper HD
seuraava: Vauva Taustakuva HD
Irlanti tapetti HDTapettimallisto HDNebula taustakuvat HDhuulet tapettiRakastan sinua tapetti HDsöpö halloween taustakuvacupcakes tapetti HDmagneettinen kaappi tapettitakaisin tulevaisuuteen taustakuva HDamazing taustakuvia hd Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD hd