text:
Lähetetty 21.10.2017 Kirjoittaja thai massage tampere hd lesbians	päällä Thai massage tampere hd lesbians
Lesbian Thai Massage, porn Videos thai massage lesbian Search Watch, lesbian Thai Massage porn videos for free, here. Discover the growing collection of high quality Most Relevant XXX movies and clips. No other sex tube is more popular and features more. Asian lesbian massage uncensored, xXX - 47120 Lesbian Thai Massage scenes than, pornhub! Browse through our impressive selection of porn videos. HD quality on any device you own. M thai massage lesbian Search, free sex videos.
Thai massage tampere hd lesbians - 27:27, three Girls
Cp seisontavakuutus netissä seksi ei kiinnosta pornoa luukku siamilainen kissa osao haukiputaan yksikkö prinssi videos sexsi tennispalatsi finnkino suuseksi video elokuvat helsinki ilmaiset kotivideot tositarkoituksella aikuisviihde porno 50 pillupano insestinovellit qun tele aku ankan piirtäjät. Live Cam Models - Online Now Searches Related to "lesbian thai massage" Remove Ads The page you're trying to access: is not part of Pornhub. Isot Tissit alanya lappeenranta seksiseuraa ilmaiseksi kurkku pilluun naisille pornoa eron jälkeen jutta ja puolen vuoden superdieetit sanni. Puolen tunnin hieronta maksaa 30 euroa, mutta kuvaaja ei saa jankuttamisesta huolimatta tulla. Video recommendations curated for you, register now! Lesbians kissing, Kissing, Sensual lesbian, Lesbian hd, Lesbian kissing, Lesbian kiss. Ja materiaalit Fressi seksikäs blondi hd lesbians. Actors look too young. Kirjaudu sisän nähdäksesi myös mitä olen kertonut seksi seuraa helsinki seksiseuraa helsinki olemuksestani, tyylistäni, arjestani ja ihannekumppanistani sekä vastaukseni 12 muuhun kiinnostavaan kysymykseen itsestäni.
Share your favorites with othes. Julkaistu ja thai hieronta oulu tuira porno malli. Eporner on Twitter, eporner on Reddit, cookies help us deliver our services. Avoin yliopisto kokkola shemale pornstar 952. Gay video in straight category. Straight, gay, transexual, unlock all the features! Porno hot seksiä lappeenranta Sexwork net girls fin finland sexwork - Avesta considered to present a real girl ( girl with her own images. 4 raitiovaunu hd lesbian videos thai hieronta oulu tuira kalapudas Leina Ogihara. Inka video seksiseuraa kouvola serranon perhe jaksot netissä ilmaiseksi o haras tampere escorts in tampere thai hieronta pasila.
Thai massage tampere hd lesbians - Table, m 30:51
Find numeropalvelu thai hieronta video / Seksiä tallinna Find numeropalvelu thai hieronta oulu tuira. Thaihieroja saa naisen nauramaan Thai Hieronta Oulu Tuira, keski Pohjanmaa Kovaa Pornoa Hierontaa (ei seksiä) - Kanta-Häme - Seksitreffit seksiseuraa Thai Hieronta Oulu Tuira, keski Pohjanmaa tutkimuksemme lukeutuu sukupuolentutkimuksen alalta väitelly henkilökohtaisen turvallisuus. Inka video seksiseuraa kouvola serranon perhe jaksot netissä ilmaiseksi o haras tampere escorts in tampere thai. By using our services, you agree to our use of cookies. I like to communicate and meet people. Lisäksi yleensä pysyvät verkossa pitkiä aikoja palvelut. Matkaseuraa aivan mihin vaan! Mirjam1000, 55 gadi, Salo slaicgas attiecbas, dzvojam širti, gaišdains, ilus, tark ja osav! Ethnicity Asian Ebony White girl Latina, seksi seuraa tampere hd lesbians seksitreffit kuopio sex shop lappeenranta. Täl mukava ja kiltti miehen alku. 2018 m All rights reserved. Start Free Week of Pornhub Premium. Continue reading alaston suomi thai hieronta oulu tuira 1 Comment 02 Oct by synttäriruno tytölle www sihteeriopisto net Nelikymppiselle miehelle. Thai hieronta oulu tuira babes sex Thai hieronta oulu tuira sex videos / Flortal raahe Thai hieronta oulu tuira seksiä turusta / sä helsinki Lappeenranta girl sex seksikäs alaston nainen hd 3d chatit. Elokuu ilmaiset seks alapän karvojen sheivaus massage helsinki gay pori nuorta naista voimakas orgasmi vaaka rasvaprosentti sinkkuna fistaus 18v lahja porno. Mistä löydän seksiä Tampereella? For your safety and privacy, this link has been disabled. Find numeropalvelu hd lesbians Org novellit tatuointi rintaan gratis dating sider danmark kiiminki miina harava porno apoteekki tuhmia tarinoita kessu seuranhakuilmoitus houkutus kirja skorpioni. Seksi chat ilmainen thai hieronta porvoo. Miksi et rekisteröityisi palveluumme jo tänän? Numeropalvelu: Find numeropalvelu hd lesbians, free massage porn with happy endings! Find information about gay cruising and gay cruise spots at Keltainen Ruusu (Yellow Rose). The videos one can view here are hosted by their respective owners and are gathered from their sites by our spider m is against illegal adult content. Report this video for review: Your report will help us to make SpankBang better. Alanya lappeenranta seksiseuraa ilmaiseksi kruunu tatuointi vanhempi nainen seksi saksantuonti autot gogo sali ilmaiset pornosivut. If you find content that you consider inappropriate at our site, dont hesitate to contact.; CyberPatrol, rSAC, safeSurf, surfWatch, leave Site. Alaton suomi ejakulaation / N damer Miten nainen saa orgasmin turku sex work / Shamrock vantaa Es mies, 41 gads, meklju naista Vecums no 22 ldz. Exclusive, content, high Quality, hD, cancel, anytime. Seksi seuraa tampere hd lesbians. Transexual video in straight category. Kun haet seksiä kotikaupunkisi mukaan, tiedät että treffiseuraa on lähellä, melkein kotikulmillasi. Sign up here Login, you are missing these awesome features! Sign up and find people who want to talk about sex with you. New account, login: Password: Confirm Password: Email Address: (optional i acknowledge that I'm 18 years of age or older and I agree to the. For the safety and privacy of your Pornhub account, remember to never enter your password on any site other than m.
0 ajatuksia “Thai massage tampere hd lesbians”
Sihteeriopisto tampere fleshlight hinta
Isot mustat tissit eroottiset kertomukset
Kipu orgasmin jälkeen seuraa rovaniemi
thai massage tampere hd lesbians päällä Thai massage tampere hd lesbians

matches: hd hd HD hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd


Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 22, 15. maj 1990-imeersoq Kalaaallit Nunaanni nunat aqqinut aalajangiisartut pillugit Atuussimasoq (Historisk)
Kalaallit Nunaanni nunat aqqinut aalajangiisartut pillugit Inatsisartut inatsisaat nr. 11, 26. oktober 1989-imeersoq
Kalaallit Nunaanni nunat aqqinut aalajangiisartut pillugit Inatsisartut inatsisaanni nr. 11 26. oktober 1989-imeersumi §§ 3 aamma 4 tunngavigalugit aalajangersarneqarpoq:
§ 1. Kalaallit Nunaanni nunat aqqinut aalajangiisartut suliassaraat Kalaallit Nunaanni nunat aqqi, allannerisa naalisarnerisalu atuuttunngortinnissaat ilanngullugu, aqqusernit illoqannginnersallu taaguutaat kisiisa pinnagit, katersussallugit, nalunaarsussallugit tamatumalu kingornagut atuuttunngortissallugit.
Imm. 2. Aalajangiisartut suliassaraattaaq Kalaallit Nunaanni pisortat aamma kih:kulluunniit Kalaallit Nunaanni nunat aqqi pillugit ilitsersortassallugit.
Imm. 3. Aalajangiisartut aamma suliassaraat Oqaasiliortut kiisalu suliffeqarfiit inuillu kalaallisut Kalaallit Nunaanni nunat aqqisa nalunaarsorsimaffiinik nassiussuisartut imaluunniit atissanik inassuteqartartut suleqatigissallugit.
§ 2. Nunat aqqinut siunnersuutit nutaat oqaaseqaateqarfigisassanngorlugit kommunalbestyrelsinut nassiunneqartassapput.
Imm. 2. Nunap ilaani kommunit aggornerisa avataanniittut pineqartillugit Kultureqarnermi atuartitsinermilu Pisortaqarfik oqaaseqaateqartinneqartassaaq.
§ 3. Aalajangiisartut suliassaraattaaq qinnuigineqarlutik imaluunniit namminn&q suliniuteqarlutik pisortat imaluunniit inuit ataasiakkaat ilitsersussallugit paasissutississallugillu apeqqutinut nunap aqqinut tunngassuteqartunut tunngasutigut kiisalu akissallugit suliffeqarfiit inuillu atacLSiakkaat apeqqutilliissutaat.
Imm. 2. Aalajangiisartut nunat aqqi allassimaffiliussavaat.
§ 4. Aalajangiisartut suleqatigisinnaavaat nunani allani taamatut suliaqartut.
§ 5. Atuuttunngortitsisinnaatitaaneq allanut tunniunneqarsinnaanngilaq.
§ 6. Aalajangiisartut ullormut sulinerat allattoqarfimmit Kultureqarnermi atuartitsinermilu Pisortaqarfimmi inisissimasumit ingerlanneqartassaaq.
Imm. 2. Ataatsimiititaliaq sulinini pillugu ukiumoortumik aningaasatigut missingersuussiortassaaq.
§ 7. Naalakkersuisut aalajangiisartut ataanni ataatsimiititaliorsinnaapput suliassanik immikkut ittunik naammassinnittussanik.
Imm. 2. Taamatut pilersaarusiugaallutik ataatsimiititaliat aningaasartuutissaat pisariaqartumik qinnuteqaatigineqareerlutik ilanngunneqassapput nunat aqqinik aalajangiisartut ukiumut tullermut aningaasatigut missingersuutaannut.
§ 8. Aalajangiisartut siunnersuutaat tunngavigalugit naalakkersuisut aalajangissavaat nunat aqqinik aalajangiisartut ataatsimiinnerminni malittarisassaat.
§ 9. Nunat aqqinik aalajangiisartut ukiut tamaasa sulinertik pillugu naalakkersuisunut nalunaaruteqartassapput, tassungalu ilannguttassallugit apeqquteqaatit akineqarnerannut namminnerlu saqqummiussimasaminnut paasissutissat.
§ 10. Nalunaarut atortuulerpoq 1. juni 1990-imit.
Namminersornerullutik Oqartussat, ulloq 15. maj 1990.


bkg 4 2001 grl
Takornariartitsinermik inuussutissarsiuteqarnermut aningaasalersuinikkut tapersiisarneq pillugu Inatsisartut inatsisaat nr. 15, 31. oktober 1996-imeersoq Inatsisartut inatsisaatigut nr. 12-ikkut 11. november 2000-imi allanngortinneqartumi § 10, imm. 2, § 13, imm. 2 aamma § 14-imi, imm. 4 naapertorlugit makku aalajangersarneqarput:
§ 1. Aallarnisaasartunut aningaasalersuinikkut tapersiisarneq ukiumoortumik aningaasanut inatsimmi aningaasaliinikkut pisassaaq.
Aallarnisaanermi suliniutinut immikkut piumasaqaatit
§ 2. Tapersiissutinik qinnuteqaat qinnuteqaateqarnermi immersugassaq atorlugu ataatsimiititaliap allattoqarfianut uunga tunniussisoqassaaq: "Takornariaqarnermi Aallarnisaasunut Tapersiisarfik", c/o Kalaallit Nunaanni Takornariaqarnikkut Siunnersuisoqatigiit, Postboks 1552, 3900 Nuuk.
Imm. 2. Qinnuteqaateqarnermi immersugassaq allattoqarfimmut saaffiginnilluni pissarsiariniarneqarsinnaavoq. Qinnuteqarnissamut killiliussaq tusagassiuutitigut nalunaarutigineqassaaq.
Imm. 3. Qinnuteqaat ineriartortitsinissamut pilersaarummik imaqassaaq, tassunga ilanngullugit paasissutissat tapiissuteqariaaseq sorleq kissaatigineqarnersoq ilaatillugu.
Imm. 4. Ingerlatanut ukiut pingasut sinnerlugit ingerlanneqareersunut tunngatillugu ingerlatsinermi naatsorsuutit saqqummiunneqarsimasut kingulliit kiisalu ingerlataq pillugu ukiunut tullernut marlunnut missingersuutit qinnuteqaateqartup qinnuteqaammut paasissutissat ilanngullugit.
Imm. 5. Ingerlatanut ukiut pingasut inorlugit ingerlanneqareersunut tunngatillugu, ingerlatsinermi naatsorsuutit akuerineqarlutik saqqummiunneqartut kingullit, qunnuteqartup akileraartarnermut pisortanut nammineerluni nalunaarutaa kingulleq kiisalu ingerlataq pillugu ukiunut tullernut marlunnut missingersuutit qinnuteqaateqartup qinnuteqaammut ilanngullugit nassiutissavai. Taamaattorli ingerlatanut nutaanut tunngatillugu ingerlatsinermut naatsorsuutit akuerisat kingulliit nassiunneqassanngillat.
Imm. 6. Missingersuutinut imm. 2-mi aamma imm. 3-mi taaneqartunut atatillugu uppernarsarneqassaaq ingerlatap ilaa aningaasalersuinikkut tapersiissutit uku atorlugit matuneqarsinnaan-ngitsut qinnuteqaateqartup aningaasalersorsinnaagai, qinnuteqaateqartorluunniit aningaasalersuutissanik pissarsisinnaasoq.
Qinnuteqaateqartumut immikkut piumasaqaatit
§ 3. Suliffeqarfiit suulluunniit kiisalu peqatigiiffiit tapiiffigineqarsinnaapput.
§ 4. Inatsimmi piumasaqaatitut taaneqartut saniatigut aningaasalersuinikkut tapersiissuteqarfigineqarsinnaassagaanni piumasaqaatit makku naammassineqarsimassapput:
1) Oqartussat akuersissutaat pinngitsooratik pigisariaqartut atorfissaqartinneqartullu pigigini qinnuteqaateqartup qinnuteqaammini uppernarsassavai.
2) Qinnuteqartup pisariaqartumik ingerlatsinermut siulersuinikkullu ingerlanniakkamut kissaatigineqartumut piginnaasaqarnini uppernarsarsinnaasariaqarpai.
3) Pigisat aningaasanik nalillit akisussaaffilerneqarnerat qinnuteqaateqartup uppernarsassavai.
Aningaasalersuinikkut tapersiissuutit ilusaat atugassarititallu
§ 5. Aningaasartuutit akilikkat ataasiakkaat piffissamiluunniit aalajangersimasumi naatsorsuusiat nassiunneqartut aallaavigalugit tapiissutit siumoortumik tunniunneqartassapput. Tapiissutit aatsaat tunniunneqassapput akiligassap allagartaanik imaluunniit assingusumik pigisap pigilerneranut uppernarsaammik takutitsinikkut.
§ 6. Taarsigassarsiat suliffeqarfinnit aningaasalersuisartunit pisortanit nakkutigineqartunit taarsigassarsiarineqartut kisimik qularnaveeqqusiivigineqarsinnaapput. Amerlanerpaamik taarsigassarsiat 50%-ii qularnaveeqquserneqarsinnaapput. Taarsigassarsiat niuernermut tunngassuteqartuni piumasaqaataasut naapertorlugit taarsigassarsiaassapput. Tassunga tunngatillugu aningaasanik atoriaannarnik taarsigassarsiat taarsigassarsianut ikilisikkiartorneqartunut assigiissinneqarput.
Imm. 2. Qularnaveeqqusiisoqartillugu qaqugukkulluunniit akiitsut sinneruttut sanilliunneqarnerisa taamaaqataat taarsigassarseqqaarnermi qularnaveeqqusiissutit amerlassusaat Nunatta karsiata akisussaaffigissavai.
§ 7. Aningaasalersuinikkut tapersiissutinik tunineqarnissami piumasaqaataavoq tapersiissutinik tunineqartoq ingerlatsinermi atortut tapersiissutit atorlugit pisiap imaluunniit aningaasaliiffigineqartut aserornissaannut tillinneqarnissaannulluunniit sillimmasiissasoq.
Imm. 2. Allatigut ingerlatamut attuumassuteqartunik sillimmasiisoqarnissaa ataatsimiititaliap piumasaqatigisinnaavaa.
Taarsigassarsiareriikkanik allanngortitserineq
§ 8. Ataatsimiititaliap allattoqarfiata tapersiissutitut taarsigassarsiareriikkat, qularnaveeqqusiissutit taakkualuunniit arlaasa allanngortiternissaat peqataaffigisinnaavaa. Allanngortiterineq taarsigassarsisup, suliffeqarfiup aningaasaliisarfiup allattoqarfiullu akornanni suleqatigiissutigineqassaaq.
Imm. 2. Tapiissutinut siornatigut inatsisit naapertorlugit taarsigassarsiatut tunniunneqarsimasunut illuutinut aalaakkaasunut ingerlatanilu atortunut annertuunut 4% erniaritinneqassaaq. Ingerlatsinermi atortut annikinnerit ernialerneqassanngillat.
Imm. 3. 4%-inik ernialiineq siornatigut taarsigassarsiarineqartunut tamanut atuuppoq, qanorluunniit 1. januar 2001-imi akiligassanut uppernarsaammi ernialiussassaq allassimagaluarpat.
Nalunaarusiornissamut piumasaqaatit
§ 9. Naammassinninnissamut isumaqatigiissutip kingorna qaammatit pingasut qaangiutsinnagit ingerlatamut naatsorsuutinik ingerlatamullu nalunaarusiamik allattoqarfik nassinneqassaaq. Allattoqarfik piffissamik sivikilliliinissamut aalajangiisinnaatitaavoq.
Imm. 2. § 2, imm. 3 naapertorlugu ineriartortitsinissamut pilersaarutigineqaqqaartup allannguuteqangaatsiarneranik pisoqarpat allattoqarfimmut tamanna nalunaarutigineqassaaq, tassunga ilanngullugu ingerlataq naammassineqarsinnaanngitsutut nalilerneqarpat. Nalunaaruteqartoqanngippat tamassuma tapiissutinik sinneruttunik atorunnaarsitsineq kingunerisinnaavaa.
Tapersiissutitut akuerineqareersut unitsinneqarsinnaanerat
§ 10. Tapersiissutinik tunniussisarneq ataatsimiititaliap unitsissinnaavaa:
1) naliliilluni isumaqaruni ingerlataq ingerlateqqinneqarsinnaanngitsoq,
2) naliliippat tapersiissutinik tunineqartoq paasissutissanik eqqunngitsunik imaluunniit paasinerluutaasinnaasunik tunniussisimasoq,
3) naliliippat tapersiissutinik tunineqartoq paasissutissanik tapersiissutinik tunniussinermut pingaaruteqartunik nipangiussisimasoq, imaluunniit
4) naliliippat tapersiissutinik tunineqartup piumasaqaatit ataatsimiititaliamit aalajangersarneqartut imaluunniit piffissaliussat pillugit nalunaarut manna tunngavigalugu kiisalu takornariartitsinermik inuussutissarsiuteqarnermut aningaasalersuinikkut tapersiisarneq pillugu Inatsisartut inatsisaanni kingornatigullu allanngortinneqartumi kapitali 3 naapertorlugu isumaqatigiissutigineqartut eqqortinngikkai.
Imm. 2. Neriorsuummut piumasarisaasut allattoqarfiup piffissaliussatut aalajangiussaata iluani neriorsuutip tunniunneqarnerata kingorna sivisunerpaamik ukioq ataaseq piffissaliussaq eqqortinneqanngippat ataatsimiititaliap tapersiinissamut qularnaveeqqusiinissamulluunniit neriorsuutit unitsissinnaavai.
Atortuulersinneqarnera il.il.
§ 11. Nalunaarut manna 15. februar 2001-imi atuutilerpoq. Peqatigitillugu takornariartitsinermik inuussuutissarsiuteqarnermi aallarnisaasartunut aningaasalersuinikkut tapersiisarneq pillugu Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 9, 31. marts 2000-imeersoq atorunnaarpoq.
Namminersornerullutik Oqartussat, ulloq 25. januar 2001.


Lausunto Helsingin hallinto-oikeudelle/ Asemakaavan muutos Asemanmäki | Järvenpää
Lausunto Helsingin hallinto-oikeudelle/ Asemakaavan muutos Asemanmäki
JARDno-2017-36
Asemakaavamuutoksen tavoitteena on parantaa Järvenpään rautatieasemaympäristön liikennejärjestelyjä ja selkeyttää koko Asemanmäen alueen tilankäytön. Asemanmäen rauhoittamiseksi on tehty hallitusaloite vuonna 1999 (3/99, Jaakko Kuusela). Suuri osa kaavamuutosalueesta on nykyistä rautatiealuetta ja VR-Yhtymä Oy:n omistuksessa.
Asemanmäen kaavamuutos perustuu Pasila - Riihimäki liikenteen välityskyvyn nostamishankkeen ratasuunnitelmaan ja sen yhteydessä tehtyyn Järvenpään asema-alueen liikenne ja tilankäyttösuunnitelmaan (Sito, 6.10.2014). Kaavamuutoksessa rauhoitetaan Asemanmäki paikalliselle linja-autoliikenteelle ja siirretään asema-alueen taksi- ja muu saattoliikenne Asemakadun ja Neuvoksenkujan väliselle pysäköintialueelle. Alueen tilankäyttöjärjestelyt suunnitellaan tiiviissä yhteistyössä Liikenneviraston kanssa Pasila-Riihimäki pääradan lisäraiteen ja rataosuuden liikenteellisen välityskyvyn parantamishankkeen toteuttamissuunnittelun yhteydessä.
Ratahankkeen rautatiealueen lunastustarpeista sekä Asemanmäen liikennejärjestely-hankkeen vaatimista kiinteistöjärjestelyistä on neuvoteltu ratasuunnitelman toteuttamissuunnittelun yhteydessä Liikenneviraston, VR-Yhtymän ja Järvenpään kaupungin kesken.
Suunnittelualue on Järvenpään yleiskaavassa 2020 (kv 9.8.2004 § 64) keskustatoimintojen aluetta (C). Vanha asemarakennus on merkitty valtakunnallisesti arvokkaaksi kulttuuriympäristökohteeksi, joka on suojeltu tai säilytetään kaavoituksella tai muilla toimenpiteillä. Kaavamuutosalueella uusi keskustan osayleiskaava 2030 (kv. 16.3.2015, tark. 21.9.2015) korvaa Järvenpään yleiskaavan 2020 sekä yleiskaavan kanssa alueella samanaikaisesti voimassa olleen keskustan osayleiskaavan (kv 27.5.2002).
Keskustan osayleiskaavassa 2030 Järvenpään aseman lähiympäristö on osoitettu henkilöliikenteen terminaalialueena (LHA), joka varataan rautatie-, linja-auto- ja taksiliikenteen matkustajapalvelujen tarpeisiin. Alueelle saa sijoittaa henkilöliikenteen matkakeskuksen ja muita joukkoliikenteen käyttäjiä palvelevia terminaali- liike-, toimisto- ja pysäköintitiloja sekä saatto- ja liityntäpysäköinnin alueita. Rata-alue on osoitettu rautatieliikenteen alueeksi (LR) ja Asemanmäen pohjoisosa lähivirkistysalueeksi (VL). Asematunnelista luoteeseen on radan varteen osoitettu ulkoilureitti. Järvenpään asemarakennus on merkitty paikalliseksi ympäristökohteeksi (sr/21), joka on tarkoitettu säilytettäväksi asemakaavoituksella tai muilla toimenpiteillä. Asemarakennuksen ympäristö on merkitty kh/m – merkinnällä maakunnalliseksi ympäristöalueeksi, jonka arvokkaat piirteet säilytetään asemakaavoituksella tai muilla toimenpiteillä.
Asemanmäellä on suunnittelualueen pohjoisosassa ja päärataan rajoittuvalla alueella voimassa 10.3.1958 vahvistettu asemakaava 1/1, jossa rata-alue, osa Asemanmäen liikennealueesta ja pohjoispää nykyisestä Neuvoksenkujan pysäköintialueesta on osoitettu rautatiealueeksi (LR) ja osa Asemakadun katualueeksi. Asemamäen eteläkärki Sibeliuksenkadun ja Asemakadun kulmassa on osoitettu puistoksi. Suunnittelualueen eteläosa on voimassa olevissa asemakaavoissa 1/48 (vahvistettu 4.2.1982) ja 1/60 (vahvistettu 30.5.1988) katualuetta (Asemakatua ja Neuvoksenkujaa) ja Asemapolku on osoitettu jalankululle varatuksi kaduksi. Eteläosa nykyisestä Neuvoksenkujan pysäköintialueesta on voimassa olevassa kaavassa pysäköimisaluetta, LP.
Asemakaavamuutoksen vireilletulosta on ilmoitettu 27.4.2016 kuulutuksella kaupungin ilmoitustaululla, Tuusulanjärven Viikkouutisissa ja kaupungin internet- sivuilla sekä lähettämällä kirje asianosaisille ja naapurikiinteistöjen omistajille. Osallistumis- ja arviointisuunnitelma on pidetty nähtävänä teknisessä palvelupisteessä ja Järvenpään kaupungin internet- sivuilla. Osallistumis- ja arviointisuunnitelmasta ja sen sisällön riittävyydestä on saatu kolme lausuntoa, Caruna Oy (7.6.2016), Keski-Uudenmaan maakuntamuseo (9.5.2016) ja VR-Yhtymä Oy (19.5.2016).
Lyhennelmät OAS:ia koskevista lausunnoista ja vastineet niihin ovat seuraavassa:
1. Caruna Oy (7.6.2016)
Kaava-alueella on Caruna Oy:n sähkönjakeluverkkoa. Tarvittavat johto- ja muuntamosiirrot tehdään Carunan toimesta ja siirtokustannuksista vastaa siirron tilaaja. Johtojen siirto edellyttää, että niille järjestyy uusi pysyvä sijainti. Caruna toivoo mahdol-lisuutta antaa lausunnot vielä kaavan luonnos- ja ehdotusvaiheissa.
Vastine: Liikennevirasto vastaa pääradan parantamishankkeen suunnittelusta ja toteuttamisesta ja ratahankkeen vaatimat mahdolliset johtojen ja muuntamoiden siirtotyöt tarkentuvat hankkeen toteuttamissuunnittelun yhteydessä. Tonteille siirtyville johdoille osoitetaan tarpeelliset pysyvät rasitteet kiinteistötoimitusten yhteydessä ja siirtotöistä sovitaan Carunan ja tilaajan kanssa. Carunalta pyydetään lausuntoa kaavaluonnoksesta ja – ehdotuksesta. Mielipide ei anna aihetta tarkistaa osallistumis- ja arviointisuunnitelmaa.
2. Keski-Uudenmaan maakuntamuseo (9.5.2016)
Asemanmäki ja Järvenpään rautatieasema sijaitsevat ydinkeskustassa kaupunkikuvallisesti keskeisellä paikalla ja Järvenpään aseman vanha asemarakennus on maakunnallisesti arvokas kulttuuriympäristökohde, joka tulee kaavamuutoksen yhteydessä suojella sr-merkinnällä. Asemanmäen alla Sibeliuksenkatu on osoitettu kh/III – merkinnällä paikalliseksi kulttuuriympäristöä muodostavaksi tielinjaksi, jonka arvokkaat piirteet tulee säilyttää asemakaavoituksella tai muilla toimenpiteillä. OAS:ta ei käy ilmi kuinka laajalti lisärakentaminen vaikuttaa Asemanmäen ympäristössä. Keskeisen alueen kulttuuriympäristön arvot tulee ottaa kaavoituksessa huomioon, siten että ne mahdollisimman hyvin säilyvät. Kaupunkikuvallinen laatu tulee ottaa lähtökohdaksi pienellä alueella olevien eri toimintojen suunnittelussa.
Vastine: Asemanmäen kaupunkikuvallisesti keskeinen sijainti pyritään huomioimaan suunnittelutyössä ja tavoitteena on säilyttää maakunnallisesti arvokas vanha asemarakennus asemakaavalla. Sibeliuksenkatu rajoittuu kaavamuutosalueeseen ja vanhan tielinjauksen arvokkaat piirteet säilyvät kaavamuutoksessa. Suunnitellut liikennejärjestelyt eivät juurikaan tuo lisärakentamista Asemanmäen kulttuuriympäristöön, vaan rakentamaton puistomainen Asemanmäen pohjoisosa säilyy muuttumattomana kaava-alueen rajalla. Lausunto huomioidaan Asemanmäen jatkosuunnittelussa. Mielipide ei anna aihetta tarkistaa osallistumis- ja arviointisuunnitelmaa.
3. VR-Yhtymä Oy (19.5.2016)
VR-Yhtymä Oy huomauttaa, että kaavan OAS:ssa on virheellisesti esitetty kiinteistön 186-401-46-0 maanomistajaksi VR-Yhtymä/ Helsingin kiinteistötoimi ja pyytää, että yhtiön nimitiedot korjataan ja poistetaan tiedoista termi ”Helsingin kiinteistötoimi” ja merkitään kiinteistön omistajaksi VR-Yhtymä Oy.
Vastine: Kiinteistön 186-401-46-0 omistajatiedot korjataan kaupungin omistajarekisterissä ja kiinteistön omistajaksi merkitään VR-Yhtymä Oy. Asemakaavatyö pyritään tekemään tiiviissä yhteistyössä VR-Yhtymän ja Liikenneviraston kanssa ja kaavaluonnosaineistoa toimitetaan kommentoitavaksi suunnittelun aikana myös ennen luonnoksen nähtäville asettamista.
Asemakaavan muutos koskee Asemanmäen rautatiealuetta, pientä puistoaluetta, yleistä pysäköintialuetta sekä Asemakadun ja Neuvoksenkujan katualueita.
Asemakaavaluonnoksessa nykyisellä rautatie-, puisto- ja katualueella oleva Asemanmäen bussi-, saatto- ja taksiasemaliikennealue on varattu paikallisliikenteelle ja muutettu henkilöliikenneterminaalin tontiksi (LHA-x), jolle saa rakentaa linja-autoaseman ja siihen liittyvät laiturit, katokset ja muut tarvittavat rakenteet. Liikenneterminaalin tontin pinta-ala on noin 3 760 m2.
VR-Yhtymä Oy:n omistama rautatiealueella oleva asemarakennus jää ratahankkeessa VR-Yhtymä Oy:n omistukseen. Asemakaavassa asemarakennukselle on muodostettu pinta-alaltaan noin 630 m2:n liike- ja toimistorakennusten tontti (K-x), jolla vanha asemarakennus on osoitettu säilytettäväksi merkinnällä sr-5. Rakennusta ei saa purkaa ja kaikkien rakennuksessa tehtävien muutostöiden tulee olla sellaisia, että rakennuksen historiallisesti arvokas ja kaupunkikuvan kannalta merkittävä luonne säilyy. Asemarakennukselle on osoitettu rakennusoikeutta 300 k-m2.
Radan ja Asemapolun välinen pysäköintialue on laajennettu nykyisen kaavan rautatiealueelle ja Neuvoksenkujan katualueelle ja osoitettu yleiselle pysäköinnille (LP). Pysäköintialueella on varattu taksiliikenteelle erillinen rakennusala taksiasemarakennukselle (tx) alustavasti 95 k-m2:n rakennusoikeudella. Pääradan lisäraiteen tarvitsema rata-alue on osoitettu rautatiealueeksi (LR) ratasuunnitelman mukaisesti. Keskustunnelin alikulku on osoitettu rautatieliikennealueen alittavana kevyen liikenteen yhteytenä (a).
Katualueiden rajaukset on tarkistettu asemakaavassa. Nykyisellä rautatiealueella oleva radan alikulkuun johtava jalankulku- ja polkupyöräily-yhteys on muutettu Keskustunnelin kevyenliikenteen katuosuudeksi. Asemapolku on levennetty koko matkaltaan 5,5 metriä leveäksi ja Neuvoksenkujan pohjoispää on liitetty pysäköintialueeseen. Kaava-alueelta on poistunut yhteensä noin 1 470 m2 katualuetta.
Asemakaavan suunnitteluaineisto on ollut nähtävänä (MRL 62 §, MRA 30 §) 26.10.–24.11.2016 teknisessä palvelupisteessä. Aineistoa on ollut esillä myös Järvenpään kaupungin internet- sivuilla. Asiasta on ilmoitettu kuulutuksella kaupungin ilmoitustaululla, Viikkouutisissa ja kaupungin internet- sivuilla sekä lähettämällä kirje naapurikiinteistöjen omistajille.
Luonnoksesta on pyydetty ennakkolausunnot Uudenmaan ELY-keskukselta, Keski-Uudenmaan maakuntamuseolta, Järvenpään Vedeltä, Keski-Uudenmaan pelastuslai-tokselta, Liikennevirastolta, VR-Yhtymä Oy:ltä, Järvenpään seuralta, Fortum Sähkönsiirto Oy:ltä, Caruna Oy:ltä, Elisa Oy:ltä, TeliaSonera Finland Oy:ltä sekä kaupunkitekniikalta ja rakennusvalvonnalta. Kaavaluonnostyö on tehty tiiviissä yhteistyössä Liikenneviraston ratahankkeen, VR-Yhtymä Oy:n ja kaupungin kunnallisteknisen suunnittelun kanssa. Luonnosaineistoon on saatu viisi lausuntoa ja yksi mielipide.
Lyhennelmät lausunnoista ja mielipiteestä sekä vastineet niihin ovat seuraavassa:
1. Elinkeino, liikenne- ja ympäristökeskus/ Sanna Andersson, Tuomas Autere (15.11.2016)
ELY-keskus toteaa, että asemakaavan muutoksella mahdollistetaan Järvenpään rautatieasema-alueen liikennejärjestelyjen parantaminen. Asemalle suuntautuu syöttöliikennettä myös naapurikunnista, mikä on tärkeää huomioida linja-autoliikenteelle suunnitelluissa ratkaisuissa. Asemakaavakartan ja määräysten perusteella kaavamuutos vaikuttaa ottavan kulttuuriympäristön ja rakennussuojelun tavoitteet hyvin huomioon.
2. Liikennevirasto/ Siru Koski, Ville Vuokko (21.11.2016)
Liikennevirasto toteaa lausunnossaan rautateiden näkökulmasta, että suunnittelualue sijaitsee Järvenpään rautatieaseman välittömässä ympäristössä, Pasila – Riihimäki -rataosan länsipuolella ja että asemakaavan tavoitteena on parantaa rautatieasemanalueen liikennejärjestelyjä ja selkeyttää alueen tilankäyttöä pääradan lisäraide- ja parantamishakkeen yhteydessä sekä suojella Järvenpään asemarakennus. Liikennevirastolla ei ole huomautettavaa kaavahankkeesta.
3. VR-Yhtymä Oy/ Kaisu Partanen, Janne Seeste (24.11.2016)
VR-Yhtymä toteaa, että asemakaavan sisältö vastaa sille asetettuja tavoitteita ja yhdessä kaupungin kanssa keskusteltuja periaatteita. Asemarakennuksen rajaaminen omalle tontille on rakennuksen tulevaisuuden käytön kannalta hyvä ratkaisu ja luonnoksessa esitetty kaavamerkintä K-x vastaa VR-Yhtymän tavoitteita rakennuksen omistajana.
4. Caruna Oy/ valtakirjalla Mikko Vainikka/Rejlers Oy (22.11.2016)
Caruna toteaa, että kaavamuutosalueella sijaitsee nykyistä maakaapeloitua sähköverkkoa ja että mahdolliset tarvittavat johtosiirrot tehdään Carunan toimesta. Siirtokustannuksista vastaa siirron tilaaja. Johtojen siirto edellyttää, että niille järjestyy uusi pysyvä sijainti. Carunalla ei ole muuta huomautettavaa kaavaluonnoksesta ja toivoo mahdollisuutta antaa lausunto vielä ehdotusvaiheessa.
Vastine: Pasila – Riihimäki radan parantamishankkeesta johtuvat mahdolliset johtosiirrot käsitellään ratahankkeen toteutussuunnittelussa ja niistä vastaa Liikennevirasto. Kaupungin alueella tehtävät siirrot sovitaan alueen tarkemman katu- ja kunnallisteknisen suunnittelun yhteydessä kaupungin kanssa. Tonteille siirtyville johdoille osoitetaan tarpeelliset pysyvät rasitteet kiinteistötoimitusten yhteydessä. Caruna Oy:ltä pyydetään lausunto kaavaehdotuksesta. Lausunto ei anna aihetta muuttaa asemakaavakarttaa.
5. Elisa Oyj/ Pasi Koskinen (24.11.2016)
Elisa Oyj toteaa, että yhtiöllä sijaitsee asemakaavan muutosalueella kaapeleita, jotka palvelevat aseman alueen yhteyksiä ja että kaapelit tulee ottaa huomioon mahdollisia rakentamistöitä suunniteltaessa. Muutoin muutosluonnokseen ei ole lausuttavaa.
Vastine: Rata-aluetta palvelevat kaapelit huomioidaan Pasila – Riihimäki radan parantamishankkeen toteutussuunnittelussa, josta vastaa Liikennevirasto. Kaupungin alueella sijaitsevat kaapelit huomioidaan linja-autoterminaalin, pysäköinti- ja katualueiden rakentamis- ja kunnallisteknisen suunnittelun yhteydessä. Lausunto ei anna aihetta muuttaa asemakaavakarttaa.
6. Järvenpään Taksit Oy/ Järvenpään Taksit ry/ Tuomas Käyhkö (14.11.2016)
Järvenpään taksien mielestä nykyinen taksiasema on hyvällä paikalla. Uusi junaraide on tervetullut parannus julkiseen liikenteeseen ja lisää myös taksien kysyntää. Taksiasiakkaiden kannalta on ensiarvoisen tärkeätä, että taksit ovat helposti löydettävissä ja näkyvällä paikalla, varsinkin junasta kaupunkiin tultaessa.
Muutosluonnoksessa osoitettu taksiasemarakennusala on Järvenpään taksien mielestä riittävä uudelle taksiasemalle, mutta rakennusalan pitää olla liikerakennusalana, jolloin taksien taloudellinen sijoitus uuteen rakennukseen olisi myöhemmin helpommin realisoitavissa jos uudet teknologiat, lainsäädäntö ja liiketoimintatavat tekevät siitä takseille tarpeettoman. Nykyhetkessä taksiasemarakennus nähdään välttämättömänä ympärivuorokautisille taksipalveluille Järvenpäässä. Liikerakennusala toisi rakennuk-selle monia käyttömahdollisuuksia, siitä voisi vuokrata kokoustilaa, esimerkiksi avoimena sosiaalisena työhuoneena tai lyhyille liikekokouksille hyvien yhteyksien vieressä ja rakennuksen välitilassa mahtuu hyvin toimimaan esimerkiksi kaupunki-info.
Järvenpään Taksit toteavat lisäksi, että heille uuden taksiaseman rakentaminen ei voisi tulla huonompaan aikaan. Jo 8 vuotta on ollut taloudellisesti vaikeita olosuhteita ja vaikka tilanne on hitaasti korjaantumassa, tulevaisuus on alalla epävarma. 1.7.2018 taksiala on näillä näkymin vapautumassa ja esimerkiksi Alankomaissa se johti nopeasti 50 % nousuun kaluston määrässä. Järvenpään taksien mielestä taksiaseman siirtyminen uudelle paikalle voisi tapahtua aikaisintaan vuonna 2020, jolloin ovat saaneet liiketoimintansa liikennekaaren muutosten osalta valmiiksi. Asemapaikat liikennekaaressa poistuvat ja taksiautoilijat ilmoittavat pääasiallisen liikennöintialueensa, mikä voi olla esimerkiksi Etelä-Suomi tai Jampan R-kioski. Järvenpään Takseilta osa on lähdössä muualle töihin, varmasti on tulossa uusia autoilijoita mutta monet lopettavat tai jäävät eläkkeelle. Uuden taksiaseman rakentamisen maksajien lukumäärästä ei tällä hetkellä ole varmuutta. Järvenpään taksit haluavat olla mukana kehittyvässä kaupungissa ja haluavat myös omalta osaltansa tuoda avoimempaa yrityskulttuuria lähemmäksi kaupunkilaisia.
Vastine: Asemakaavahanke perustuu pääradan parannus- ja lisäraidehankkeeseen ja sen yhteydessä tehtyyn Järvenpään asema-alueen liikenne- ja tilan-käyttösuunnitelmaan, jossa alueen viihtyvyyttä ja liikenneturvallisuutta halutaan parantaa erottamalla nykyään alueella sekaisin toimivat juna-, linja-auto-, taksi- ja saattoliikenne sekä jalankulku ja pyöräily toisistaan. Tavoitteena on rauhoittaa Asemanmäki paikalliselle bussiliikenteelle siirtämällä taksitoiminta sekä saattoliikenne pois Asemanmäeltä Asemakadun toiselle puolelle. Asemakaavassa on taksiautoille ja taksiasemalle varattu keskeiset paikat viereisellä pysäköintialueella juna- ja bussiaseman välittömään läheisyyteen.
Tulevan taksiasemarakennuksen monipuolinen käyttö mahdollistetaan tarkistamalla taksiaseman rakennusalan (tx) määräystä. Asemakaavaehdotuksessa tx-rakennusalalle saa sijoittaa taksiaseman lisäksi myös liiketiloja, samalla tx-rakennusalan sijaintia on tarkennettu pysäköintialueen tarkemman ympäristösuunnittelun yhteydessä. Rakennusala on kaavaehdotuksessa kavennettu ja siirretty itään antamaan tarpeeksi tilaa viereiselle polkupyöräpysäköinnille ja mahdollistamaan keskustan suunnasta toimivan kulkuyhteyden pyöräpysäköintipaikoille. Kavennetulle taksiasema- ja liiketilojen rakennusalalle on asemakaavaehdotuksessa osoitettu rakennusoikeutta 80 k-m2.
Liikennevirasto on käynnistänyt Helsinki – Riihimäki pääradan parannushankkeen rata-alueen silta- ja maanrakennustyöt Järvenpäässä alkuvuonna 2017. Järvenpään aseman kohdalla ratahankkeen rakennustyöt, joihin kuuluvat myös Järvenpään aseman parannustyöt ja asematunnelin jatkaminen ajoittuvat vuosille 2017 - 2018. Asemanmäen kaavamuutoksen mukaiset liikennejärjestelyt on tarkoitus toteuttaa Pasila-Riihimäki pääradan parannushankkeen toteutusaikataulussa, jolloin linja-autoasematerminaalin ja pysäköintialueen rakentamis- ja parannustyöt ajoittuisivat kaupungin alustavan aikataulun mukaan vuodelle 2018.
Asemakaavaluonnoksen nähtävilläolon jälkeen kaavakarttaa on tarkennettu ja täydennetty. Taksiaseman rakennusalaa (tx) on tarkistettu lisäraiteen rakentamissuunnitelmaa tarkentavan Järvenpään aseman ympäristösuunnittelutyön yhteydessä. Rakennusalaa on asemakaavaehdotuksessa kavennettu ja siirretty itään antamaan tilaa suunnitteilla olevalle polkupyöräpysäköinnille sekä toimivalle kulkuyhteydelle pyöräpysäköintipaikoille. Taksiautoilijoiden tarpeita on huomioitu sallimalla taksiasemalle varatulle rakennusalalle (tx) myös liiketiloja. tx-rakennusalan rakennusoikeus on asemakaavaehdotuksessa tarkistettu 80 k-m2:ksi.
Asemakaavaehdotuksessa suunnittelualueen kokonaispinta-ala on noin 11500 m2, jos-ta on henkilöliikenneterminaalin korttelialuetta (LHA-2) 3760 m2 ja liike- ja toimistorakennusten korttelialuetta (K-21) 630 m2. Yleistä pysäköintialuetta (LP) on 2850 m2, rautatiealuetta (LR) 2080 m2 ja katu- sekä kevyen liikenteen katualueita yhteensä 2190 m2.
Liite A Voimassa oleva asemakaava, ote
Liite B Järvenpään asema-alueen liikenne- ja tilankäyttösuunnitelmakartasta (Sito, 6.10.20114), ote
Liite C Lausunnot Osallistumis- ja arviointisuunnitelmasta
Liite D Asemakaavaluonnos (päivätty 26.10.2016).
Liite E Lausunnot ja mielipide asemakaavan muutosluonnoksesta
Liite F Asemakaavan muutosehdotus (päivätty 13.1.2017)
Liite G Asemakaavan selostus (päivätty 13.1.2017)
kaavoitusinsinööri Åsa Graeffe, puh. 040 315 2723
kaavoituspäällikkö Sampo Perttula, puh. 040 315 2005
Kaupunkikehityslautakunta 2.3.2017 § 19
• hyväksyä 1. eli Keskuksen kaupunginosan rautatiealuetta (osia kiinteistöistä 401- 46-0 ja 871-1-5), yleistä pysäköintialuetta (osia kiinteistöistä 401-1-53, 401-1-1770, 401-1-1771 ja 1-9901-0) sekä puisto- ja katualuetta koskevan asemakaavan muutosehdotuksen (päivätty 13.1.2017; Liite E ja Liite F) ja asettaa ne julkisesti nähtäväksi MRL 65§:n ja MRA 27§:n mukaisesti,
• pyytää asemakaavaehdotuksesta lausunnot Uudenmaan ELY-keskukselta, Liikennevirastolta, VR-Yhtymä Oy:ltä Keski-Uudenmaan maakuntamuseolta, Keski-Uudenmaan pelastuslaitokselta sekä Caruna Oy:ltä.
Asemanmäen asemakaavan muutosehdotus on ollut MRL 65 §:n ja MRA 27 §:n mukaisesti julkisesti nähtävillä 15.3. - 13.4.2017 välisenä aikana Seutulantalon palvelupisteessä. Aineistoa on ollut myös Järvenpään kaupungin internet- sivuilla. Nähtävilläolosta on ilmoitettu kuulutuksella kaupungin ilmoitustaululla, Viikkouutisissa ja kaupungin internet- sivuilla sekä lähettämällä kirje asianosaisille ja naapurikiinteistöjen omistajille.
Asemakaavan muutosehdotuksesta on pyydetty lausunnot Uudenmaan ELY-keskukselta, Liikennevirastolta, VR- Yhtymä Oy:ltä, Keski- Uudenmaan pelastuslaitokselta, Keski-Uudenmaan maakuntamuseolta ja Caruna Oy:ltä.
Nähtävilläoloaikana on saatu lausunnot ELY–keskukselta, Keski-Uudenmaan maakunta-museolta ja Caruna Oy:ltä. Asemakaavaehdotuksesta ei ole saatu muistutuksia.
Yhteenveto lausunnoista ja asemakaavoituksen vastineet niihin ovat seuraavassa:
1. ELY -keskus, 11.4.2017
ELY -keskus toteaa lausunnossaan, että asemakaavan muutosehdotus huomioi kulttuuriympäristön ja rakennussuojelun tavoitteet.
2. Keski-Uudenmaan maakuntamuseo, 4.4.2017
Keski-Uudenmaan maakuntamuseo pitää asemarakennuksen suojelumääräystä asianmukaisena ja haluaa korostaa, että kaupunkikuvallisesti ja kulttuurihistoriallisesti keskeiselle paikalle suunniteltavan henkilöliikenneterminaalirakennuksen arkkitehtoninen laatu tulee olla korkeatasoinen. Maakuntamuseolla ei ole muuta huomautettavaa asemakaavaehdotuksesta.
Vastine: Asemanmäen liikennejärjestelyjen parantamisessa huomioidaan Ase-manmäen kaupunkikuvallisesti ja kulttuurihistoriallisesti keskeinen sijainti Järvenpään keskustassa ja linja-autoasema tullaan toteuttamaan korkeatasoisesti arvokkaan ympäristön vaatimusten mukaisesti. Linja-autoaseman tontille ei rakenneta erillistä henkilöliikenneterminaalirakennusta, mutta liikenneterminaalin kaikki toiminnot ja rakenteet suunnitellaan Asemanmäen kulttuurihistorialliseen ympäristöön sopiviksi yhteistyössä Liikenneviraston kanssa pääradan parannushankkeen yhteydessä. Lausunto ei anna aihetta muuttaa kaavakarttaa.
3. Caruna Oy/ valtakirjalla Mikko Vainikka/ Rejlers Finland Oy, 3.4.2017
Carunalla ei ole kaavaluonnokseen nähden lausuntoonsa lisättävää. Kaavamuutosalueella sijaitsee nykyistä maakaapeloitua sähköverkkoa ja mahdolliset tarvittavat johtosiirrot tehdään Carunan toimesta, siirtokustannuksista vastaa siirron tilaaja. Johtojen siirto edellyttää, että niille järjestetään uusi pysyvä sijainti. Caruna toivoo saavansa tiedoksi kun kaava on hyväksytty.
Vastine: Lisäraidehankkeesta johtuvat mahdolliset johtojen siirrot käsitellään ratahankkeessa ja niistä vastaa Liikennevirasto. Kaupungin alueella tehtävät siirrot sovitaan katusuunnittelun yhteydessä kaupungin kanssa ja johdoille perustetaan tarpeelliset käyttöoikeudet ja rasitteet kiinteistötoimitusten yhteydessä. Carunalle ilmoitetaan kaavan hyväksymisestä. Lausunto ei anna aihetta muuttaa asemakaavakarttaa.
Asemakaavaehdotuksen nähtävilläolon jälkeen asemakaavakarttaan ei ole tehty muutoksia. Asemakaavaselostusta on täydennetty.
Kaupunki on käynnistänyt neuvottelut VR-Yhtymä Oy:n kanssa kaavamuutosalueen VR:n omistuksessa olevista maa-alueista. Liikenneviraston maanomistukset käsitellään pääradan parannushankkeen rata-alueen lunastustoimituksessa.
Asemakaavakartta (päivätty 26.10.2016/ 13.1.2017) on esillä kokouksessa.
Liite H Lausunnot asemakaavaehdotuksesta
Liite I Asemakaavakartta ja määräykset (26.10.2016, tarkistettu 13.1.2017)
Liite J Asemakaavan selostus (päivätty 13.1.2017, täydennetty 20.4.2017)
Kaupunkikehityslautakunta 4.5.2017 § 32
- hyväksyä asemakaavaehdotuksesta saatuihin lausuntoihin laaditut vastineet
- esittää kaupunginhallitukselle, että kaupunginvaltuusto päättää hyväksyä 1. eli Keskuksen kaupunginosan rautatiealuetta (osia kiinteistöistä 401- 46-0 ja 871-1-5), yleistä pysäköintialuetta (osia kiinteis-töistä 401-1-53, 401-1-1770, 401-1-1771 ja 1-9901-0) sekä puisto- ja katualuetta koskevan asemakaavan muutosehdotuksen (liitteet I ja J)
Kaupunginhallitus 15.5.2017 § 129
Ehdotus: Kaupunginhallitus päättää esittää, että kaupunginvaltuusto päättää hyväksyä 1. eli Keskuksen kaupunginosan rautatiealuetta (osia kiinteistöistä 401- 46-0 ja 871-1-5), yleistä pysäköintialuetta (osia kiinteistöistä 401-1-53, 401-1-1770, 401-1-1771 ja 1-9901-0) sekä puisto- ja katualuetta koskevan asemakaavan muutosehdotuksen (liitteet I ja J).
Kaupunginvaltuusto päättää hyväksyä 1. eli Keskuksen kaupunginosan rautatie-aluetta (osia kiinteistöistä 401- 46-0 ja 871-1-5), yleistä pysäköintialuetta (osia kiinteistöistä 401-1-53, 401-1-1770, 401-1-1771 ja 1-9901-0) sekä puisto- ja katualuetta koskevan asemakaavan muutosehdotuksen (liitteet 2 ja 3).
Pekka Luuk teki Satu Haaparannan kannattamana esityksen että asia palautetaan valmisteltavaksi.
Puheenjohtaja totesi, että koska oli tehty kannatettu palautusesitys, puheenvuorot rajataan koskemaan palauttamisehdotusta.
Puheenjohtaja totesi, että koska oli tehty kannatettu palautusesitys, asiasta oli äänestettävä. Äänestystavaksi valittiin sähköinen äänestys, jota täydennettiin nimenhuudolla.
Palautusäänestys, äänin 47 JAA -ääntä, 4 EI -ääntä, päätettiin jatkaa asian käsittelyä.
Pekka Luuk teki muutosesityksen, jota Satu Haaparanta kannatti. Ehdotus kuului seuraavasti:
Päätökseen kirjataan seuraavasti:
Linja-autoliikenne järjestetään samalla tavalla kuin Hyvinkään rautatieasemalla, jossa linja-autot ajetaan ympyrän kautta turvallisesti koko ajan eteenpäin ajaen. Samalla voidaan tutkia mm. Asemanmäkeen vaikuttava liikennöinti ja sen sijainti parhaalla mahdollisella tavalla. Turvallisuus liikenteessä etusijalla.
Puheenjohtaja totesi, että koska oli tehty kannatettu muutosesitys, asiasta oli äänestettävä. Äänestystavaksi valittiin sähköinen äänestys, jota täydennettiin nimenhuudolla.
Äänestyksen tulos: 45 JAA ääntä, 5 EI ääntä, 1 TYHJÄÄ.
Hyväksyttiin pohjaehdotus äänestyksen jälkeen äänin 45 JAA -ääntä, 5 EI -ääntä, 1 TYHJÄÄ.
Pekka Luuk jätti päätökseen eriävän mielipiteen.
JAA = Käsittelyn jatkaminen EI = Luukin palautusesitys
Jaa 47 kpl 92%
Pepe Makkonen, Tuija Kuusisto, Mikko Vesterinen, Kaisa Saarikorpi, Ulla-Mari Karhu, Lauri Hongisto, Ossi Vähäsarja, Peter Osipow, Heini Liimatainen, Mimmi Asikainen, Riikka Juuma, Riikka Reina, Petri Graeffe, Pirjo Komulainen, Katri Kuusikallio, Hanna Graeffe, Katja Repo, Helinä Perttu, Suvi Pohjonen, Arto Luukkanen, Antti Heikkilä, Mikko Päivinen, Kaarina Wilskman, Mikko Taavitsainen, Marko Larjanne, Tomi Passi, Pekka A. Heikkinen, Satu Tuominen, Ossi Kaminen, Peter Hagman, Jenni Marttinen, Mikko Laakkonen, Tero Rantanen, Tarja Edry, Markku Tenhunen, Jarno Hautamäki, Heli Anttila, Liina-Lyydia Jämsä, Rita Kostama, Eemeli Peltonen, Emmi Mäkinen, Henry Berg, Kaija Tuuri, Kristiina Vainikka, Mika Gilan, Seppo Heino, Tuomas Raejärvi
Ei 4 kpl 8%
Satu Haaparanta, Viljo Smed, Lassi Markkanen, Pekka Luuk
JAA = kaupunginhallituksen pohjaehdotus EI = Luukin muutosesitys
Jaa 45 kpl 88%
Ulla-Mari Karhu, Helinä Perttu, Mika Gilan, Markku Tenhunen, Pepe Makkonen, Riikka Reina, Kaarina Wilskman, Mikko Vesterinen, Suvi Pohjonen, Tero Rantanen, Mikko Taavitsainen, Ossi Vähäsarja, Mikko Päivinen, Peter Osipow, Pirjo Komulainen, Kaisa Saarikorpi, Viljo Smed, Peter Hagman, Heli Anttila, Riikka Juuma, Ossi Kaminen, Antti Heikkilä, Liina-Lyydia Jämsä, Lauri Hongisto, Tarja Edry, Tomi Passi, Petri Graeffe, Mimmi Asikainen, Heini Liimatainen, Arto Luukkanen, Hanna Graeffe, Katri Kuusikallio, Jenni Marttinen, Tuija Kuusisto, Pekka A. Heikkinen, Marko Larjanne, Mikko Laakkonen, Rita Kostama, Eemeli Peltonen, Emmi Mäkinen, Henry Berg, Kaija Tuuri, Kristiina Vainikka, Seppo Heino, Tuomas Raejärvi
Ei 5 kpl 10%
Satu Haaparanta, Satu Tuominen, Jarno Hautamäki, Lassi Markkanen, Pekka Luuk
Åsa Graeffe, kaavoitusinsinööri, asa.graeffe@jarvenpaa.fi
Helsingin hallinto-oikeus pyytää kaupunginhallitusta hankkimaan kaupunginvaltuuston lausunnon Pekka Luukin valituksen johdosta. Valitus koskee Järvenpään kaupunginvaltuuston 12.6.2017 § 28 tekemää päätöstä Asemanmäen asemakaavamuutoksen hyväksymisestä (Dnro JARVENPAA 713/2016). Pyydetty lausunto, sen liitteenä olevat kaikki päätöksen perusteena olevat asiakirjat ja alkuperäiset valitusasiakirjat pyydetään toimittamaan Helsingin hallinto-oikeudelle 8.9.2017 mennessä. Lausunnon antamiselle on myönnetty lisäaikaa 16.10.2017 asti.
Järvenpään kaupungin hallintosäännön (22.5.2017) 12 §:n mukaan kaupunginhallituksen tehtävänä on mm. antaa selitys valtuuston päätöstä koskevan valituksen johdosta, jos kaupunginhallitus katsoo voivansa yhtyä valtuuston päätöksen lopputulokseen.
Valituksessa on vaadittu Helsingin hallinto-oikeutta kumoamaan Järvenpään kaupunginvaltuuston päätös 12.6.2017 § 28 Asemanmäen asemakaavan muuttamisesta, koska valituksen mukaan kaikkia päätökseen olennaisesti vaikuttavia seikkoja ja asian käsittelyvaiheita ei ole esitetty valtuustolle.
Kuntalain 138 §:n mukaan muutoksenhakuaika alkaa kulua päätöksen tiedoksisaannista. Järvenpään kaupunki katsoo, että Pekka Luukin valitus on tehty liian myöhään ja tulee ensisijaisesti jättää tutkimatta.
Valituksen tekijä Pekka Luuk oli valtuuston jäsenenä henkilökohtaisesti paikalla päättämässä Asemanmäen kaavamuutoksen hyväksymisestä kaupunginvaltuuston kokouksessa 12.6.2017. Asiassa tulee katsoa, että Luuk on saanut päätöksestä tiedon heti 12.6.2017 pidetyssä kokouksessa ja myös muutoksenhakuaika hänen osaltaan on alkanut kulua tästä hetkestä lukien. Luukin läsnäolo ilmenee julkisesta kaupunginvaltuuston pöytäkirjasta, johon vetoamme asiassa.
Luukin olisi siten tullut tehdä valitus hallinto-oikeudelle 12.7.2017 mennessä. Luukin valitus hallinto-oikeudelle on kuitenkin saapunut perille vasta 26.7.2017.
Mikäli Pekka Luukin valitus Helsingin hallinto-oikeudelle vastoin kaupungin näkemystä päätetään tutkia, se tulee Järvenpään kaupungin näkemyksen mukaan hylätä ja kaupunginvaltuuston 12.6.2017 § 28 tekemä päätös tulee jättää voimaan.
Kaupunki pyytää Helsingin hallinto-oikeutta ottamaan huomioon seuraavassa esitettävän selityksen, joka sisältää valitukseen annettavat kaupungin vastineet.
Pekka Luukin valituksen keskeiset perustelut ja niihin annettavat vastineet
Hallintomenettelylaki ja asian esittely
Pekka Luuk esittää, että asemakaava tulisi jättää hyväksymättä hallintomenettelylain perusteella, sillä asian esittelyn yhteydessä olisi pitänyt esittää valtuustolle myös muut asian valmistelussa esillä olleet vaihtoehtoiset suunnitelmat asiakirjoissa valtuuston päätöksen perusteeksi. Pekka Luukin mielestä kaupunkikehityslautakunta on käyttänyt tosiasiallisesti valtuustolle kuuluvaa harkintavaltaa ”parhaimman ja toimivamman” ratkaisun löytämiseksi kun vaihtoehtoiset ratkaisumallit on jätetty asian esittelymateriaalista pois.
Asemanmäen kaavamuutos perustuu lainvoimaiseen keskustan osayleiskaavaan 2030, Pasila - Riihimäki liikenteen välityskyvyn nostamishankkeen ratasuunnitelmaan ja sen yhteydessä tehtyyn Järvenpään asema-alueen liikenne ja tilankäytön yleissuunnitelman (Sito, 6.10.2014) liikenneratkaisuihin. Asema-alueen liikenteen ja tilankäytön yleissuunnitelma on hyväksytty kaupunkikehityslautakunnassa 11.12.2014 § 92 jatkosuunnittelun pohjaksi. Suunnittelun tavoitteena on ollut luoda valmius niihin liikenne- ja tilankäyttömuutoksiin, joita uudistuva raide- ja bussiliikenne edellyttää Järvenpään uuden keskustan osayleiskaava 2030 tavoitteiden ja maankäyttövarauksien mukaisesti. Asemakaavan muutos ei ole keskustan osayleiskaavan (hyväksytty KV 21.9.2015 § 50) vastainen, vaan toteuttaa lainvoimaisen osayleiskaavan tavoitteita luoda Asema-alueelle edellytykset joukkoliikenteen olosuhteiden parantamiselle ja joukkoliikennejärjestelmän toiminnan tukemiselle. Keskustan osayleiskaavan tavoitteet on hyväksytty kaupunkikehityslautakunnassa 14.11.2013 § 64 (C-raportti). Keskustan osayleiskaava ohjaa Asemanmäen asemakaavan laatimista ja asemakaavan ratkaisu perustuu oikeusvaikutteisen osayleiskaavan tavoitteisiin ja sisältöön. Sekä keskustan osayleiskaavaan että asema-alueen liikenteen ja tilankäyttösuunnitelmaan on liittynyt laaja ja vuorovaikutteinen käsittelyprosessi, jossa suunnitelmat on esitetty sekä asianosaisille että kaupungin päättäjille.
Asemakaavaprosessissa ei ole toimittu hallintomenettelylain vastaisesti. Asemanmäellä on alusta asti pyritty maankäyttö- ja rakennuslain hengessä avoimeen ja vuorovaikutteiseen kaavaprosessiin jossa kaikkia osallisia on kuultu ja aineisto esitetty päätöksentekijöille tavanomaisen kaavaprosessin mukaisesti. Kaavamuutostyö on tehty tiiviissä yhteistyössä alueella toimivien Liikenneviraston, VR yhtymän, taksiliikenteen edustajien ja kaupungin asiantuntijaviranomaisten kanssa. Kaavasta on pyydetty lausunnot viranomaisilta ja virkamiestahoilta. Osallisille on tiedotettu kaavan kaikissa kuulemisvaiheista kuuluttamalla kaupungin ilmoitustaululla, lehdessä ja kaupungin internetsivuilla sekä lähettämällä kirje kaava-alueen maanomistajille ja naapurikiinteistöjen omistajille. Muutostyön aikana saadut lausunnot ja palautteet on käsitelty tarkkaan suunnittelutyön aikana. Kaavaratkaisua ei ole vastustettu missään vaiheessa suunnitteluprosessia eikä kaavaehdotuksesta tehty yhtään muistutusta. Saaduissa lausunnoissa ei esitetty muutoksia Asemanmäen liikenneratkaisuihin. Myös Taksit Oy/ Järvenpään Taksit ry:n esitetyssä mielipiteessä (14.11.2016) hyväksyttiin kaavan liikenne- ja tilajärjestelyratkaisua, vaikka pidettiin taksiaseman nykyistä sijaintipaikkaa hyvänä. Mielipiteessä vastustettiin suunniteltua toteuttamisaikataulua ja toivottiin, että taksiaseman siirtyminen tapahtuisi aikaisintaan vuonna 2020 taksialalla vallitsevien taloudellisesti vaikeiden olosuhteiden ja tulevien lakimuutosten alalla aiheuttaman epävarmuuden takia.
Osayleiskaavan sekä liikenne ja tilankäyttöselvityksen mukaan harkitussa asemakaavaratkaisussa on menetelty tavanomaisen menettelytavan mukaisesti ja asemakaavatyö on laajasti esitetty ja perusteltu kaupunkikehityslautakunnalle ja kaupunginhallitukselle kaavamuutoksen päätöksentekoprosessin aikana (kaukelautakunta 2.3.2017 § 19 ja 4.5.2017 § 32, kaupunginhallitus 15.5.2017 § 129 ja kaupunginvaltuusto 12.6.2017 § 28). Perusteellinen ja monivaiheinen kuuleminen ja vuorovaikutus ei lain nojalla edellytä sitä, että asianosaisten erilliset toiveet ja vaatimukset olisi otettava kaavaratkaisun pohjaksi kun toisenlainen ratkaisu on perustellumpi.
Asemakaavan muutos perustuu Järvenpään asema-alueen liikenne- ja tilankäyttösuunnitelman ratkaisuihin, Sito 10.6.2014, joka on esitetty ja hyväksytty Kaupunkikehityslautakunnassa 11.12.2014 § 92. Järvenpään asema-alueen liikenne- ja tilankäyttösuunnitelma esitettiin lisäksi päättäjille Kaupunkikehityslautakunnan iltakoulussa 13.11.2014. Asemakaavamuutos on kaupunginvaltuuston 21.9.2015 § 50 hyväksymän Keskustan osayleiskaavan 2030 tavoitteiden mukainen, jossa Asema-aukion liikenneratkaisut on esitetty osayleiskaavaselostuksessa, raportti E (30.9.2014, tark. 17.6.2015). Keskustan osayleiskaavatyön yhteydessä käytiin laaja kuuleminen Asemanmäen liikenneratkaisuista ja Asema-aukion liikenne ja tilankäyttösuunnitelmasta pidettiin vuorovaikutustilaisuus 19.6.2014, jossa oli paikalla Liikenneviraston, VR:n, ELY-keskuksen, HSL:n, Linja-autoyhtiöiden, Matkahuolto Oy:n ja Järvenpään taksien edustajat. Tilaisuudessa pidettiin hyvänä, että Asemanmäellä on tulevaisuudessa vain bussiliikennettä, myös takseille osoitettua paikkaa pidettiin hyvänä.(Tilaisuuden muistio tausta-aineistossa).
Liikenneturvallisuus ja liikennejärjestelyt
Pekka Luuk esittää, että asemakaava tulisi jättää hyväksymättä liikenneturvallisuuden perusteella. Luukin mukaan suunniteltu linja-autojen pysäköintijärjestelmä ei täytä nykyaikaiselta liikennesuunnittelulta vaadittavia turvallisuusseikkoja, jossa linja-autoille on varattu vinopysäköintiruudut, mistä joutuvat peruuttamaan jatkaakseen liikennöintiä. Pekka Luuk on esittänyt käytettäväksi Hyvinkään asemalla käytettyä ratkaisua, jossa linja-autot ajavat koko ajan menosuuntaan lenkin ympäri pysäköintilaituriin ja jatkavat suoraan eteenpäin tarvitsematta suorittaa vaarallista peruuttamista. Pekka Luukin mielestä Asema-aukion tilat riittävät kyseisen turvallisen ratkaisun tekemiseen myös Järvenpään asemalla. Luukin mukaan jalankulkuliikenne on aina tällaisilla alueilla hallitsematonta, mistä johtuen asiassa tulisi pyrkiä mahdollisimman turvalliseen ja toimivaan ratkaisuun.
Pekka Luuk on esittänyt lisäksi, että asemakaava tulisi jättää hyväksymättä, koska lähialueen liikennejärjestelyt ja niiden vaikutukset asemakaavaan on jätetty tutkimatta ja esittämättä valtuustolle. Valtuustolle ei ole selvitetty asemakaavan hyväksymisen yhteydessä miten lähialueen julkinen liikenne ja saatto- ja noutoliikenne tullaan järjestämään niin, että kokonaisliikennemäärät on huomioitu.
Asemakaavamuutoksen linja-autoaseman aluevaraus (LHA) perustuu Asema-alueen liikenne ja tilankäyttösuunnitelman linja-autojen pysäköintiratkaisuun, joka asiantuntijasuunnittelussa on todettu turvalliseksi kun Asemanmäen LHA-tontilla on sallittu vain linja-autoliikenne. Pysäköintijärjestelmän turvallisuus perustuu suunnitelmassa nimenomaan siihen, että eri liikennemuodot on eritelty Asemanmäellä ja niin jalankulku- ja pyöräilyliikenne, taksiliikenne sekä aseman saatto- ja noutoliikenne on osoitettu muualle suunnittelualueella. Taksit ovat julkista liikennettä, mutta esitetyssä ratkaisussa varsinainen Asemanmäki on varattu linja-autoliikenteelle ja taksiaseman sijainti viereisellä pysäköintialueella (LP) on välittömässä läheisyydessä jalankulkijoiden pääreitin varrella. Bussiliikenteen peruutusjärjestelmän toimivuus alueella varmistetaan peruutustutkajärjestelmällä ja monitoreilla, joista kuljettajat näkevät tilanteen takanaan. Suunnittelutyön tueksi kaupunki tilasi selvityksen Asemanmäen bussiliikenteen kehittämisestä Rovalin Oy:ltä. Rovalin Oy:n bussiliikenneselvitys valmistui 1.9.2014. Selvityksen päätulos aseman alueen järjestelyjen kannalta on, että bussiliikenne tulee entistä vahvemmin hakeutumaan Asemanmäelle ja sinne tulisi varautua järjestämään 6 lähtölaituria ja 5 bussien odotuspaikkaa lyhyttä (5 -30 minuuttia) pysäköintiä varten.
Liikenne ja tilankäyttösuunnittelun selvitystyön alkuvaiheessa käytiin läpi mahdollisuus läpiajettavasta pysäköintijärjestelmästä. Asema-aukiolla linja-autoille varattavalla alueella ei ollut tilaa läpiajon mahdollistavalle järjestelmälle, sillä aseman viereinen arvokas puustoinen Asemanmäki, jolla on suuri paikallinen kulttuurihistoriallinen merkitys, pyrittiin lähtökohtaisesti säilyttämään. Asemanmäen suunnittelun ja tilankäytön haasteena on, että alue sijaitsee rajatulla alueella mäellä, jolle saavuttaessa on suuri pituuskaltevuus. Läpiajettava ratkaisu olisi liikenneteknisesti ollut turvallinen bussiliikenteen osalta, mutta olisi johtanut jalankulkijoiden tarpeeseen ylittää bussien ajoväylä ja olisi sen myötä vähemmän turvallinen bussimatkustajien kannalta.
Toisin, kuin valituksessa on väitetty, kaavaan valittu linja-autoja koskeva pysäköintiratkaisu on jalankulkijoiden kannalta erittäin turvallinen ratkaisu, sillä jalankulku on sallittua ainoastaan kevyelle liikenteelle tarkoitetuilla ajoradasta erotetuilla alueilla. Pysäkkialueella liikkuminen on sallittu ainoastaan linja-autoille.
Lähialueen liikenne ja taksiasema
Pekka Luuk esittää, että hotellin pysäköintialueen, asema-aukion ja Neuvoksenkujan liikenne olisi tullut selvittää ja ottaa huomioon kaavaa hyväksyttäessä, koska se olisi olennaisesti vaikuttanut asemanmäen kaavaratkaisuihin, vaikka alue ei sinänsä kuulu vahvistettavaan kaavaan.
Nykyinen taksiasema on ratkaisussa siirretty hotellin pysäköintialueelle, josta on osoitettu 16 pysäköintipaikkaa takseille nykyisen n. 30 autoa vetävän pysäköintialueen korvikkeeksi. Nykyinen taksiaseman alue on osoitettu linja-autojen sinänsä tarpeettomaksi varikkoalueeksi. Ratkaisussa ei ole huomioitu lainkaan sitä, että Neuvoksenkuja ja takseille varatun pysäköintialueen välinen alue tulee olemaan taksien odotuspaikka päästääkseen vuoron mukaan merkittyihin ruutuihin odottamaan kyytiä. Taksiliikennelain uudistuksen myötä ei voida lainkaan ennustaa minkälainen taksien määrän lisäys tulee olemaan. Taksien jonotuksen joukkoon kun vielä lisätään yksityinen saatto- ja noutoliikenne kyseiselle hotellin pysäköintialueelle, on tilanne täysin mahdoton. Kapeasta Neuvoksenkujasta tulee käytännössä liikenteellisesti toimimaton, kun sisään tuleva ja ulos ajava taksiliikenne sekä yksityinen saatto- ja noutoliikenne pannaan kulkemaan kapean väylän kautta molempiin suuntiin. Neuvoksenkujalla voi joutua 20 taksia odottamaan varattuihin taksiruutuihin ajoa, jolloin kujasta tulee käytännössä yksikaistainen ajoväylä. Kaavaratkaisu ei voi olla sellainen joka estää vapaan ammatin harjoittaminen.
Pekka Luuk katsoo, että edellä mainituilla perusteilla koko julkinen liikenne tulisikin kokonaisuudessaan säilyttää hyväksyttävällä kaava-alueella eli linja-autoliikenteen ratkaisut asemakaava-alueella tulisi suunnitella uudelleen siten, että myös taksien liikennöinti osana julkista joukkoliikennettä tulisi säilyä nykyisellä paikallaan, jotta yksityisliikenne voisi kohtuullisesti toimia Neuvoksenkujalla.
Kaava-alueen liikenneratkaisut perustuvat kaupungin liikennestrategiaan ja laaja-alaiseen liikennesuunnitteluun sekä Järvenpään keskustan toimivuustarkastelut -työhön (Sito v. 2015) ja Liikenteen toimivuustarkastelut Perhelän korttelin lähikadut -työhön (Sito v. 2016) sekä Keskustan osayleiskaavan liikennetavoitteisiin. Keskustan osayleiskaavassa ja Asema-aukion liikenne ja tilankäyttöselvityksessä esitettiin liikenteen toimivuuden turvaamiseksi, että Asemanmäki osoitetaan ainoastaan linja-autoliikenteelle. Asema-alueen kaikki muu liikenne osoitettiin viereiselle pysäköintialueelle. Pysäköintialueen liikenne ei kuitenkaan kokonaisuudessa ohjata LP-pysäköintialueelta Neuvoksenkujan kautta vaan taksiautoille esitettiin että poistuminen alueelta sallittaisi myös Asemakadun kautta. Asemakaavamuutoksessa ei ohjata LP-pysäköintialueen liikennettä pelkästään Neuvoksenkujalle, vaan LP-alue rajoittuu suoraan sekä Neuvoksenkujan että Asemakadun katualueeseen ilman liittymäkieltoja, eli kaava mahdollistaa liikennöintiä LP-alueelta molempiin suuntiin. Alueen lopulliset tarkennetut liikennesuunnitteluratkaisut esitetään katusuunnittelun ja alueen toteuttamisen yhteydessä.
Nykyinen taksiasema sijaitsee määräaikaisella vuokrasopimuksella Asemanmäellä osittain katualueella ja osittain VR yhtymän omistamalla nykyisen kaavan mukaisella puistoalueella. Taksiliikenne on jo 1990-luvulla suunniteltu sijoittuvaksi kaavamuutoksen osoittamalle paikalle ja taksien pysäköintiruudut on jo nykyisin rakennettu LP-pysäköintialueella taksiaseman rakennusalan vieressä samaan kohtaan johon ne asemakaavamuutoksessa on sijoitettu.
Asemakaavan muutos on laadittu kaupungin kehitysstrategian mukaisesti, oikeusvaikutteisen keskustan osayleiskaavan 2030 ja maankäyttö- ja rakennuslain vaatimuksia noudattaen. Maankäyttö- ja rakennuslain mukaan kunnan tulee asemakaavoittaa alueita kun maankäytön ohjaustarve sitä edellyttää ja kunnalla on harkintavalta päättää mihin tarkoitukseen asemakaavoja on tarpeen laatia.
Pekka Luukin Helsingin hallinto-oikeudelle osoittamissa valituksessa ei ole tuotu esiin mitään sellaista, jonka pohjalta voitaisiin todeta kaupunginvaltuuston asemakaavanmuutosta koskevan päätöksen olevan maankäyttö- ja rakennuslain vastainen. Valituksessa ei ole osoitettu päätöksen syntyneen virheellisessä järjestyksessä, ylittävän kaupunginvaltuuston toimivallan tai olevan muutoin lainvastainen. Kaupunki ei ole muussakaan suhteessa poikennut maankäyttö- ja rakennuslain tai -asetuksen määräyksistä. Asemakaavan tarkoituksenmukaisuuskysymyksissä kaupunginvaltuustolla on täysi toimivalta.
Edellä olevan selityksen lisäksi kaupunki viittaa asiasta aiemmissa käsittelyvaiheissa lausumaansa.
Pekka Luukin valitus Helsingin hallinto-oikeudelle tulee ensisijaisesti jättää liian myöhään tehtynä tutkimatta. Toissijaisesti Luukin valitus tulee hylätä ja kaupunginvaltuuston 12.6.2017 § 28 tekemä päätös tulee jättää voimaan.
Helsingin hallinto-oikeuden lisäselvityksinä pyytämät asiakirjat liitetään kaupunginhallituksen päätösotteeseen.
Helsingin hallinto-oikeuden lausuntopyyntö 28.7.2017, joka sisältää Pekka Luukin valitus Helsingin hallinto-oikeudelle 26.7.2017
Asemanmäen asemakaavan muutoskartta (asemakaavakartta 26.10.2016, tarkistettu 13.1.2017), kv hyv. 12.6.2017 § 28 (tausta-aineisto 1)
Asemanmäen asemakaavaselostus 13.1.2017, täydennetty 20.4.2017), kv hyv. 12.6.2017 § 28, (tausta-aineisto 2)
Järvenpään asema-alueen liikenne- ja tilankäyttösuunnitelma, kartta, Sito 6.10.2014 (tausta-aineisto 3)
Järvenpään asema-alueen liikenne- ja tilankäyttösuunnitelma, selostus, Sito 6.10.2014 (tausta-aineisto 4)
ote, Kaupunkikehityslautakunta 11.12.2014 § 92 Asema-alueen liikenteen ja tilankäytön yleissuunnitelma (tausta-aineisto 5)
Muistio2014-06-19, Järvenpään asema-alueen vuorovaikutustilaisuus (tausta-aineisto 6)
Bussiliikenteen erillisselvitys, Kyösti Ronkainen, Rovalin Oy 1.9.2014 (tausta-aineisto 7)
Keskustan osayleiskaava selostusraportti E (30.9.2014, tark. 17.6.2015), Keskustan oyk 2030 kv hyv. 21.9.2015 § 50 (tausta-aineisto 8)
Järvenpään keskustakehän liikenteen toimivuustarkastelut, Sito Oy 24.10.2016 (tausta-aineisto 9)
Järvenpään keskustan osayleiskaavan liikenneselvitys, jatkotarkastelut, Sito Oy 31.12.2014 (tausta-aineisto 10)
Täydelliset asiakirjat ovat kokousasiakirjoissa. Asemakaavamuutoksen hyväksymiskäsittelyn voi katsoa Järvenpään kaupungin internetsivuilta, https://www.jarvenpaa.fi/--Esityslistat,_p%C3%B6yt%C3%A4kirjat_ja_viranhaltijap%C3%A4%C3%A4t%C3%B6kset--/index.tmpl?sivu_id=9596
Kaupunginvaltuuston 12.6.2017 kokouksen pöytäkirja löytyy tämän linkin takaa kaupungin verkkosivuilta, file:///C:/Users/petja.harakka/Downloads/P%C3%B6yt%C3%A4kirja%20-%20Kaupunginvaltuusto%20-%2012.06.2017,%20klo%2018_46.pdf
Helsingin hallinto-oikeuden pyytämät päätöksen perusteena olleet asiakirjat sisältyvät alkuperäisen kaupunginvaltuuston päätösmateriaaliin (asemakaavakartta ja kaavaselostus).
Kaupunginhallitus päättää antaa Helsingin hallinto-oikeudelle edellä perusteluosassa olevan mukaisen lausunnon Pekka Luukin valituksesta Järvenpään kaupunginvaltuuston päätökseen 12.6.2017 § 28, joka koskee Asemanmäen asemakaavan muutoksen hyväksymistä.
Sähköinen ote + asiakirjat: Helsingin hallinto-oikeus, sähköinen ote: Sampo Perttula, Kaarina Laine, Jouni Vastamäki, Åsa Graeffe


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiAeroArkkitehtuuriEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiViileäVärikäsTietokoneetSöpöLiputKukkaRuoka & JuomatHauskaPelitTytötteLomaKuumaElääLogoRakkausMuutElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisäämobile	Kotiin / HD / söpö Pikachu tapetti HD	söpö Pikachu tapetti HD
4,838 näkymät
0	söpö Pikachu tapetti HD
Here is most beautiful Selection Of cute pikachu wallpaper HD For Desktops, PC, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. Tässäwallpapermad.com Taustakuva tietokanta voit ladata miljoonia korkealaatuisia taustakuvia . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Meillä on paljon taustakuvia yli kolmekymmentä Plus kategoriat Like Eläimet, Sarjakuva, Kukka, avaruus , Pelit ja Urheilu ,Jne. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
piipittää noin Maha Edellinen: rannikon tapetti HD
Sly Cooper tapetti HDLive Laugh Love tapetti HDLive-taustakuva Ikkunoiden 8 HDmusiikki iPhone tapetti HDilmainen taustakuva matkapuhelimet HDpelaamista taustakuvatsininen perhonen tapetti HDtapetti rakkausmystinen tapetti HDabstrakti sininen tapetti HD Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD


text:
New Orleans Saints taustakuva HD
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / HD / New Orleans Saints taustakuva HD	New Orleans Saints taustakuva HD
1,043 näkymät
0	New Orleans Saints taustakuva HD
Here is a best collection Of new orleans saints wallpaper HD For Desktops, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! If you Like This new orleans saints wallpaper HD Collection Give us a Like And Share On Facebook.
piipittää Tietoja Jeya Edellinen: hei tapetti HD
seuraava: sää elää taustakuva HD
beige tapetti HDst patricks päivä tapetti HDkuollut tila tapettileveä taustakuvaälä touch puhelimeen taustakuvaksi HDtalvi iphone tapetti HDtapetti autojen HDmicrosoft windows taustakuva HDbaletti tapetti HDseksikäs tyttö taustakuvat Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD


Sulisitsisut - Grønlands Erhverv - Greenland Business Association > Ilaasortaaneq > Malittarisassat
MALITTARISASSAT 2019
Sulisitsisut malittarisassai
Aqqa najugaalu
Peqatigiiffiup taaguutigaa:
Sulisitsisut/Grønlands Erhverv. Naalisarlugu GE.
GE’p/ Sulisitsisut najugaqarfigaa Kommuneqarfik Sermersooq.
Sulisitsisut, kattuffik namminersortuuvoq politikkikkut aningaasatigullu immikkut ittumik soqutigisanut pituttorsimanngitsuusoq. Siulersuisut aalajangersinnaapput Sulisitsisut sulisitsisut kattuffiinut allanut ilanngussatut ilaasortanngorniarsinnaasoq.
Sulisitsisut siunertaraa nunatsinni sulisitsisut soqutigisaannik sulissussineq isumaginninnerlu - tamatumani ilanngullugit:
Sulisitsisut kattuffeqarnerat siuarsassallugu nukittorsassalugulu
Peqatigiiffiup anguniagai maleruagassallu atuuttut naapertorlugit sulisitsisut ataqatigiinnerat siuarsassallugu nukittorsassallugulu, ilanngullugit peqatigiiffiup ilaasortaasa akornanni isumaqatigiinngissutaasinnaasunik pinaveersaartitsineq aaqqiagiinngissutaasinnaasunillu qaangiisitsiniarneq.
Akissarsianut sulinermilu atukkanut apeqqutini sulisitsisut ataatsimut soqutigisaannik isumaginneqataaneq, kiisalu sulisitsisut akissarsiortullu akornanni isumaqatigiinngissutinik sapinngisamik pinaveersaartitseqataaneq taamaattoqarsimappallu tamatuminnga eqqissisimasumik qaangiisitsiniaqataaneq.
Inatsisiliortunut, pisortanut sulisartoqarnikkullu kattuffinnut allanut sulisitsisut soqutigisaannik isumaginninneq, taamaasiornikkut inuussutissarsiortut atugassarisaat siuarsarniarlugit.
Pikkorissartitsinikkut, siunnersorteqarnikkut allatigullu qaammarsaanikkut sulisitsisunik pikkorissaanissaq.
Inuussutissarsiornikkut suliffeqarfinnillu ineriartortitseqataaneq, tamanna pissaaq suleqatissarsiornikkut, ataatsimiittarnikkut il.il.
Sulisitsisut-mut ilaasortaaneq
Peqatigiiffimmut ilaasortanngorsinnaapput sulifffeqarfiit Kalaallit Nunaanni inuutissarsiornikkut suliaqartut tamarmik. Sulisitsisut-mut ilaasortanngorniarneq pissaaq allakkatigut Sulisitsisut allattoqarfianut nalunaarluni, taassumalu ilaasortaq sumiiffimmi immikkoortoqarfimmi ilaasortatut nalunaarsussavaa, takuulli § 6, imm.2, aamma sammisaqarfiit, § 7-imiittut.
Ilaasortat illoqarfinneersuunngitsut kommuneqarfimmi sumiiffiup peqatigiiffianut sorlermut atassuteqarsinnaanertik namminnneq aalajangissavaat.
Taakku saniatigut suliniaqatigiiffiit nunaqavissut aamma nunanit allaneersut aammalu suliffeqarfiit nunanit allaneersut Sulisitsisut-mut ilanngussatut ilaasortanngorsinnaapput.
Taakku taamaallaat ilaasortatut ilanngussatut kattuffimmut nalunaarsorneqartassapput, Sulisitsisut-mi qinersinerni il.il suniluunniit taasisinnaanatik, taaseqataasinnaanatik aalajangeeqataasinnaanatillu.
Sulisitsisut siulersuisuisa pisortap inassuteqarneratigut ilaasortanngorniarluni, ilaasortatut ilanngussatut ilaasortanngorniarluni qinnuteqartoq imaluunniit ilaasortaanerminik nutarsaaniartoq itigartissinnaavaat, qinnuteqartup Sulisitsisut ilaasortanngornissamut piumasaqaataat naammatsinngippagit imaluunniit malittarisassai imaluunniit malittarisassat malillugit aalajangikkat allat malinngippagit.
Pissutsit immikkut illuinnartut atuutsillugit inuk sulifffeqarfilluunniit nalinginnaasumik atuuttunit allaanerusunik atugassaqartitaalluni Sulisitsisut-mi ilaasortanngortinneqarsin-naavoq. Ilaasortanngornissamut piumasaqaatit siulittaasoqatigiinnit (siulittaasoq siulittaasullu tullii) aalajangiiffigineqassapput, tamannalu siulersuisut tullianik ataatsimiinneranni inaarutaasumik akuersaagassiaassalluni.
Sulisitsisut siulersuisui aalajangersinnaapput Sulisitsisut-mi ilaasortanngorniarnermut qinnuteqaat akuerineqassanersoq.
Tamatumunnga atatillugu siulersuisut sumiiffimmi sulifffeqarfiup inissisimaffigisaani immikkoortortaqarfimmit kiisalu sammisaqarfimmit sammisaqarfinnilluunniit, suliffeqarfiup qinnuteqartup attuumassuteqarfigisaanit, oqaaseqaatinik piniarsinnaavoq.
Ilaasortanngornissaq itigartitsissutigineqarpat qinnuteqartup piumasaqaatigisinnaavaa apeqqut tullianik ileqquusumik ataatsimeersuarnissami saqqummiunneqassasoq, qinnuteqaat akuerine-qarsinnaanersoq aalajangigassanngorlugu.
Suliffeqarfiit Suliffeqarfissuarnut atasut pillugit Suliffeqarfissuit Sulisitsisut-mi ilaasortan-ngornissaat pillugu Siulersuisut malittarisassiorsinnaapput, tamakkua ingerlataat Sulisitsisut sammisaqarfiisa iluanniippata.
Ilaasortanngornermut akiliut
Nutaamik ilaasortanngortut ilaasortanngornermut akiliummik immikkut ittumik akiliuteqassapput.
Ilaasortat, ilaasortaanermut akiitsoqarnertik pissutigalugu ilaasortaajunnaarsitaasimasut aatsaat ilaasortanngoqqissinnaapput ilaasortaanermut akiitsutik akilerpatigit kiisalu ilaasortanngoqqinnermut immikkut ittumik akileeqqillutik.
Akiliutissat annertussusissaat aallartitat ataatsimeersuarneranni aalajangersarneqassapput.
Ilaasortaanermut akiliutip annertussusissaa aallartitat ataatsimeersuarneranni aalajangersarneqartassaaq ukiut marlukkaarlugit atuuttussatut.
Siulersuisut aallartitat ataatsimeersuarnerini tamani Sulisitsisut naatsorsuutai missingersuutillu tunngavigalugit ilaasortanut aamma ilaasortatut ilanngussanut ilaasortaanermut akiliutip annertussusissaanik naapertuuttumik siunnersuuteqartassapput.
Ilaasortaanut ilaasortaanermut akiliut tassaavoq tunngaviusumik ilaasortaanermut akiliut akissarsiarititallu annertussusaat tunngavigalugit akiliut. Ilaasortatut ilanngussanut ilaasortaanermut akiliut tassaavoq tunngaviusumik ilaasortaanermut akiliut. Ilaasortaanermut akiliutit tamarmik kvartalimut kingumoortumik akilerneqartassapput.
Ilaasortanut tunngaviusumik ilaasortaanermut akiliut ukiukkuutaartumik aalajangersimasumik annertussusilerneqartassaaq, taannalu qaammatisiutit malillugit ukiumi kvartalinut sisamanut agguarneqartassaaq.
Ilaasortatut ilanngussanut ilaasortaanermut akiliut aalajangersimasumik annertussusilerneqassaaq, taannalu qaammatisiutit malillugit ukiumi kvartalinut sisamanut agguarneqassalluni.
Imm. 5
Akissarsiarititat annertussusaat naapertorlugit ilaasortat akiliutaat suliffeqarfiup ukiumi ilaasortaanermut akiliuteqarfiup siuliani aningaasarsiatut A-tut 1 mill. kr.-nik anginerusup nalunaarutigisimasaata procentinngorlugu ilaatut aalajangersarneqartassaaq. Akissarsiarititat annertussusaat naapertorlugit ilaasortat akiliutaasa naatsorsonerisa annerpaaffissaraat 105 million kr., taannalu julip qaammataani atuisartunut akigitinneqartunik nalileeriaaseq atorlugu aaqqinneqartassalluni, siullermik ulloq 1. januar 2019, juli 2017-imiit juli 2018-imut atuisartunut akigitinneqartut qaffariarsimanerat tunngavigalugu.
Ilaasortat aningaasarsiat A-t nalunaarutigineqarsimasut siuliani pineqartut uppernarsassavaat akileraaruseriffimmut immersukkap Akissarsianut nalunaarutit nuutinneqarnerata nassiunneratigut imaluunniit naatsorsuutit kukkunersiuisumit atsiorneqarsimasut nassiunnerisigut. Uppernarsaat Sulisitsisut allattoqarfianit tiguneqareersimassaaq kingusinnerpaamik ukiup aningaasarsiorfiusup tulliani februarip 15-iani.
Imm. 7
Uppernarsaat imm. 6-imi taaneqartoq imm. 6-imi piumasarineqartutut piffissaagallartillugu tiguneqarsimanngippat Sulisitsisut allattoqarfiata ilaasortaanermut akiliut akissarsiarititanik tunngavilik imm. 5-imi taaneqartoq missingersuilluni annertussusilersinnaavaa.
Missingersuilluni annertussusiliisoqarsimappat uppernarsaat imm. 6-imi taaneqartoq ukiumi ilaasortaanermut akiliuteqarfiusumi februarip 15-iata kingorna nassiunneqarsimagaluarpal-luunniit ilaasortaanermut akiliut minninngorlugu iluarsineqarsinnaanngilaq.
Imm. 8
Ilaasortaanermut akiliut akilerneqartassaaq kvartalit naanerisa tamaasa, tamatumalu kingorna ernialersuisoqalissaaq, takuuk kingusinaartumik akiliinermi il.il. erniat pillugit inatsit.
Imm. 9
Nutaamik ilaasortanngortut qaammatisiutit malillugit kvartali ilaasortanngorfitsik tamakkerlugu akilissavaat kvartalimi qaammatit siulliit 2 ingerlaneranni ilaasortanngorpata. Kingusinnerusukkut ilaasortanngorpata aatsaat kvartalip tullianiit ilaasortaanermut akiliisalissapput.
Imm. 10
Suliffeqarfiit aallarterlaat ukiumi siuliani aningaasarsianik A-nik akissarsiaqartitsisimanngitsut ukiumi ilaasortaanermut akiliuteqarfimmi siullermi akissarsiarititat tunngavigalugit ilaasortaanermut akiliutissaq, taamaattoqassappat, akissarsiarititassatut missingersukkat tunngavigalugit naatsorsorneqassaaq.
Imm. 11
Sulisitsisut siulersuisui aalajangersinnaapput sammisaqarfik ilaasortaanermut akiliuteqassasoq imm. 3-5-imut taaneqartunit allaannerusumik aaqqissuussaasumik.
Imm. 12
Ilaasortaanermut akiliutissap kinguartinneqarnissaa Sulisitsisut pisortaata akuersissutigisinnaavaa.
Imm. 13
Ilaasortaanermut akiliut akilerneqareersimasoq utertinneqarsin-naanngilaq.
Ilaasortaanermut akiliummut akiitsoqarnerup kingunerissavaa Sulisitsisut iluani qinersinerni, taasinerni, aalajangiinerni il.il. taasisinnaanermik annaasaqarneq, tamatumanissaaq aamma immikkoortortaqarfinni.
Ilaasortaq ilaasortaanermut akiliutissaminik imm. 3 malillugu kvartalini marlunni amerlanerusuniluunniit kinguaattoorsimappat peqatigiiffimmit ilaasortaajunnaarsinneqassaaq, allakkatigut ilisimatinneqarnerminiit ullut arfineq pingasut qaangiutinnginneranni akiligassaminik akiliisimanngippat.
Illoqarfinni tamani tallimanik amerlanerusunilluunniit ilaasortaqartuni Sulisitsisut ataaniittumik immikkoortortaqarfimmik pilersitsisoqassaaq.
Immikkoortortaqarfiit nalinginnaasumik ingerlanneqarnerannut aningaasartuutit Sulisitsisutmit akilerneqartassapput. Tamanna pillugu erseqqinnerusumik malittarisassat siulersuisunit aalajangersarneqassapput.
Illoqarfinni 5-nik ikinnerusunik ilaasortaqarfiusuni imm. 1 naapertorlugu. Immikkoortor-taqarfinnik pilersitsiso-qassanngilaq Taakkunani Sulisitsisut siulersuisui illoqarfimmi tassani ilaasortat akornanni inummik attaveqarfigisassamik toqqaassapput.
Immikkoortortaqarfiit arlaliusut aamma/imaluunniit illoqarfinni ilaasortat § 6, imm. 2 naapertorlugu immikkoortortaqarfimmik pilersitsiviusimanngitsuni nunap immikkoortuani immikkoortortaqarfiliorniarlutik ataatsimoorlutik aalajangersinnaavaat. Nunap immikkoor-tuisa immikkoortortaqarfii kattuffimmiit immikkut ittumik tapiiffigineqartassanngillat.
Sulisitsisut-mi ilaasortat tamarmik immikkoortortaqarfimmi ilaasortaapput, kisiannili takuuk § 6, imm. 2 aamma § 3, imm. 1, oqaaseqatigiit 3, aammalu immikkoortortaqarfimmi ilaasortanngortitsisoqassanngilaq Sulisitsisut-mi ilaasortaanngitsunik.
Immikkoortortaqarfinni ilaasortaapput sulifffeqarfiit, illoqarfimmi immikkoortortaqarfiup inissisimaffigisaani ingerlatsisut. Tassa imaappoq, immikkoortortaqarfinnik illoqarfiit amerlaqataattut amerlatigisunik taamaallaat pilersitsisoqarsinnaavoq.
Taamaasilluni suliffeqarfik immikkoortortaqarfinni arlalinni ilaasortaasutut nalunaarsorsimasinnaavoq, Sulisitsisut-mili ilaasortatut ataasiinnartut nalunaarsorsimassalluni.
Sulisitsisut siulersuisui immikkoortortaqarfinnut malittarisassanik tunngaviusumik suliarinnissapput. Malittarisassat atuutilersinneqannginnerini Sulisitsisut siulersuisuini akuersissutigineqartussatut nassiunneqassapput.
Immikkoortortaqarfik immikkoortortaqarfimmi siulersuisunit, immikkoortortaqarfimmi ilaasortanit qinerneqartunit, aqunneqassaaq.
Sumiiffinni peqatigiiffiit aaliangersinnaavaat siulersuisuminni issiasut branchinit assigiinngitsuneersuussasut.
Ataatsimeersuarnermut aallartitassanik toqqaanermut atatillugu immikkoortortaqarfiit kommuneqarfinni suleqatigiissapput, takuuk § 8.
Brancheudvalgit
Sulisitsisut-mi ilaasortat tamarmik sammisaqarfimmut ilaapput, takuuk § 3, imm. 1. Peqatigiiffimmut ilaasortanngornermi suliffeqarfiup sammisaqarfigisani nalunaassavai, tamatumunngalu atatillugu suliffeqarfiup pingaarnertut sammisaqarfigisamisut pingaarnertut isigisani nalunaarutigissallugu. Tamanna tunngavigalugu suliffeqarfik sammisaqarfiit aalajangersarneqarsimasut ilaannut ataatsimut inissinneqassaaq. Inissinneqarnera siulersuisunit akuersissutigineqassaaq.
Ukiumi ataatsimeersuarfiunngitsumi qaammammi martsimi, takuuk § 8, imm. 1, suliffeqarfiit sammisaqarfikkaartumik allakkatigut taasinikkut brancheudvalgimik qinersissapput, tallimanik ilaasortalimmik. Branchilli 100-ut sinnerlugit ilaasortallit 7-inik qinersissapput imal. taakku ukiumut ilaasortaanerminnut 4 mill. Kr.-it sinnerlugit akiliisartuutillugit.
Tamatuma saniatigut sammisaqarfiit tamarmik ataatsimiititaliamut sinniisussanik marlunnik qinersissapput.
Brancheudvalginut qinersinerni malittarisassat siulersuisunit aa.aingersarneqarsinnaapput, isumannaarniarlugu, ataatsimiititaliat branchgep iluani sammiviit siammasissumik aallartitaqartiternissaat
Brancheudvalgi inissitsitissaaq siulittaasulerluni. Brancheudvalgi 7-inik ilaasortaqarpat, taava brancheudvalgi inissititissaaq soiulittaasoqarluni siulittaasumullu tulleqartitsilluni, taakkulu branchit ilui i sammivinnit assigiinngitsuneersuussapput.
Brancheudvalgit siulersuisunut ulluinnarni aqutsisutut atuutissapput, tassa sammisaqarfinnut tamanut ulluinnarni peqatigiiffeqarnermut politikkimut akisussaasuussagamik. Udvalgi aalajangiisinnaassuseqarpoq ataatsimiinnermi ilaasortaasut ikinnerpaamik 2/3-ii najuuppata.
Brancheudvalgip siulittaasua sivikinnerpaamik ullunik 14-inik sioqqutsilluni ataatsimiigiaqqusisassaaq.
Brancheudvalgimulli ataatsimiigiaqqusisoqarsinnaavoq tamanna brancheudvalgimi ikinnerpaamik ilaasortat marluk piumasarippassuk.
Brancheudvalgit aalajangiineri pillugit allattuisoqartassaaq brancheudvalgimi ilaasortanit akuersissutigineqartussamik.
Brancheudvalgip ingerlaneranut aningaasartuutit nalinginnaasut Sulisitsisut-mit akilerneqartassapput. Tamatumunnga erseqqinnerusumik malittarisassat siulersuisunit aalajangersarneqassapput.
Sulisitsisut ataatsimeersuarnera, ukiuni akunnattuni (2-mik agguarneqarsinnaanngitsuni) qaammammi martsimi ingerlanneqartartoq, peqatigiiffiup Sulisitsisut-mut tunngasuni oqartussaaffittut qullersaraa.
Taamaattorli apeqqutit nukingernartuusinnaasut taasisitsinikkut aalajangiiffigineqarsinnaapput, tamanna suliffeqarfiit ilaasortaasut tamarmiusut ikinnerpaamik 25%-iisa piumasarippassuk.
Taamatuttaaq siulersuisut apeqqutit taasisitsinikkut aalajangiiffigitissinnaavaat.
Tamatumunnga malittarisassat erseqqinnerusut siulersuisuni ulluinnarni aqutsisunit aalajangersarneqassapput, takuuk § 9, imm. 5.
Siulersuisuni siulittaasoq ileqquusumik ataatsimeersuariaqqusissaaq ataatsimeersuarnissaq kingusinnerpaamik qaammammik ataatsimik sioqqullugu.
Suliffeqarfiit ilaasortaasut ataasiakkat tamarmik allakkatigut ataatsimeersuariaqquneqartassapput allakkallu ataatsimeersuariaqqusissutit imaqartassapput siulersuisut oqaluuserisassatut siunnersuutaannik, siulersuisut nalunaarutaannik, ukiumut naatsorsuutinik aammalu oqaluuserisassatut imm. e - g-mi siunnersuutinik, takuuk imm. 4, kiisalu qaqugu sumilu ataatsimeersuarnerup ingerlanneqarnissaanik.
Ataatsimeersuaqataasussat tassaapput
siulersuisunut ilaasortat ataatsimeersuarnermi qinerneqarsimasut, takuuk § 9, imm. 1,
brancheudvalgini ilaasortaasut tamarmik,
immikkoortortaqarfinni siulittaasut tamarmik taakkualuunniit sinniisussaat kiisalu  Sulisitsisut-mut aallartitat kommunenit sisamanit qinigaasut.
Kommuneniit aallartitat aalajangersimasumik amerlassusillit kommuneqarfimmiit aallartitatut qinigaasinnaapput. Kommuneni ilaasortat 20-t aallartinnerisa tamaasa ataatsimik aallartitaqarsinnaapput. Kommuneqarfinni immikkoortuni siulittaasuusut kommunemi qinikkat amerlassusaannit ilanngaatigineqartassapput. Kommuneni qinigaasut sinneruttut allakkatigut qinersinikkut ukiumi ataatsimeersuarfiusussami qaammammi januarimi qinerneqartassapput.
Kommuneni aallartitatut qinigaasut kommunemi immikkoortortaqarfiup ataffigisaani, immikkoortortaqarfinni ilaasortaasunit aamma taakku akornanniit qinerneqartassapput.
Ileqquusumik ataatsimeersuarnermi makkua oqaluuserineqartassapput: a) Aqutsisumik qinersineq
Aallartitat peqataasinnaanerannik akuersissutiginninneq aammalu taaseqataasinnaasut amerlassusaannik akuersissutiginninneq
Siulersuisut nalunaarutaat
Ukiumut naatsorsuutit kukkunersiorneqarsimasut akuersissutigineqartussatut saqqummiunneqarnerat
Siulersuisut siunnersuutaat
Brancheudvalgit siunnersuutaat
Ilaasortat siunnersuutaat
Ilaasortaanermut akiliutip kiisalu siulersuisut brancheudvalginilu ilaasortat akissarsiaasa aalajangerneqarnerat missingersuutit saqqummiunneqartut tunngavigalugit
Siulittaasumik qinersineq
Siulersuisunik sinniisussanillu qinersineq, takuuk § 9, imm. 1
Kukkunersiuisumik qinersineq
Suliffeqarfiit ilaasortaasut brancheudvalgillu ileqquusumik ataatsimeersuarnermi oqaluuserisassatut siunnersuutaat siulersuisunit tiguneqareersimassapput ukiumi ataatsimeersuarfiusumi kingusinnerpaamik februarip aallaqqaataani.
Ataatsimeersuarneq aqunneqassaaq aqutsisumit ataatsimeersuartunit qinikkamit, taannalu siulersuisuni ilaasortaassanngilaq.
Ataatsimeersuarnermi aallartitat tamarmik ataatsimik taasisinnaatitaapput.
Suliffeqarfiit Sulisitsisut-mi ilaasortaasut tamarmik ataatsimeersuarnermi peqataasinnaatitaapput oqaaseqarsinnaatitaallutillu.
Ataatsimeersuarnermi apeqqutit tamarmik amerlanerussuteqarnikkut aalajangiiffigineqartarput, taamaallaat aalajangiiffigisassat makkua, ataatsimeersuarnermi aallartitanit ikinnerpaamik 3/4-imik amerlanerussuteqarluni aalajangiiffigineqartussaasut pinnagit:
Malittarisassat allannguutaat.
Ilaasortanik ilaasortaajunnaarsitsineq.
Ataatsimeersuarnermi aallartitat ikinnerpaamik pingasut piumasarippassuk taasineq allakkatigut ingerlanneqassaaq.
Siulersuisut pisariaqarsorippassuk, imaluunniit suliffeqarfiit ilaasortaasut tamarmiusut ikinnerpaamik 25%-iisa imaluunniit brancheudvalgini ilaasortaasut tamarmiusut ikinnerpaamik 50%-iisa tamanna siulersuisunut allakkatigut kissaatigippassuk, immikkut ittumik ataatsimeersuartoqassaaq. Qinnuteqaatip tiguneraniit kingusinnerpaamik qaammat ataaseq qaangiutsinnagu siulersuisut immikkut ittumik ataatsimeersuariaqqusissapput sivikinnerpaamik qaammammik ataatsimik piffissaliillutik, oqaluuserineqartussat nalunaarutigalugit.
GEp ataatsimeersuarnermi aallartitatut peqataasussat amningaasartuuttaat, angalanernut akunnittarfimmilu najugaqarnermut, akilertassavai.
Sulisitsisut siulersuisunit aqunneqarpoq, tassaasunit ataatsimeersuarnermi siulittaasoq qinigaasoq kiisalu brancheudvalgini ataasiakkaani siulittaasut tullii aammalu kommunini tamanit toqqagaasut kiisalu allartitaq, Dskomiit Tasiilap tungaanut aallartitatut toqqagaasoq. Allartitat avannaaniit tunumut siinniisaasussaq aallartitanit avannaanersunit tunumeersunillu qinerneqassaaq. Sinniisaasut taakku tallimaasut kommuneni ilaasortaasunit qinigassanngortin-neqarlutik qinerneqartassapput.
Nunap immikkoortortaani Diskomiit Tasiilamut siniisussaq ataaseq. Avannaata Kommunianiit sinniisussaq ataaseq. Kommuneqarfik Qeqertalimmiit sinniisussaq ataaseq. Qeqqata Kommunianit siniissussaq ataaseq.
Kommuneqarfik Sermersuumit kitaaneersumik sinniisussaq ataaseq.
Kommune Kujallermit sinniisussaq ataaseq.
Kommunenit tamarmik ataatsimik sinniisussamik qinersisassapput, taannalu siulersuisunut ilaasortanngussaaq qinigaasoq qinigaaffiup ingerlanerani siulersuisunit tunuarpat.
Siulersuisut inissitsitissapput siulittaasup tulliinik talliamnik kommuninit ataasiakkaaneersunik inissiillutik. Siulittaasoqarfimmi issiassapput siulittaasoq siulittaasullu tullii tallimaasut.
Siulersuisut peqatigiiffeqarnermi politikkimi oqartussaasutut akisussaasuupput minnerpaamillu ukiumut marloriarlutik ataatsimiittassallutik.
Siulittaasoq ataatsimiigiaqqusisassaaq sivikinnerpaamik sap. akunnerinik pingasunik piffissaliilluni.
Siulersuisut telefonikkut ataatsimiittarsinnaapput.
Siulersuisut sulinerat Sulisitsisut-mut ilaasortaanermut akiliutinit akilerneqar tassapput.
Qinigaaffiup ingerlanerani siulittaasoq tunuarpat siulittaasup tullia nutaatut siulittaasunngussaaq tulliani ileqquusumik ataatsimeersuarnissap tungaanut. Imm. 1-imi aalajangersakkat malillugit siulersuisut siulittaasup tullissaanik nutaamik qinersissapput siulersuisuni ilaasortat akornanni.
Siulersuisut immikkut ittumik ataatsimiittarsinnaapput tamanna siulittaasup piumasarippagu imaluunniit siulersuisuni ilaasortat ikinnerpaamik pingasut piumasarippassuk.
Ataatsimiigiaqqusisoqartassaaq nalinginnaasumik siulersuisunik ataatsimiigiaqqusisarnertut.
Siulersuisut aalajangiussaat allattorneqartassapput, taakkulu siulersuisunit akuersissutigineqartassapput.
Siulersuisut ingerlariaasissartik namminneq aalajangersartassavaat malittarisassat makkua naapertorlugit.
Siulersuisut aalajangiisinnaassuseqarput siulersuisuni ilaasortat ikinnerpaamik 2/3-ii ataatsimiinnermi najuuppata.
Oqartussaaffiit agguataarneri
Peqatigiiffiup ulluinnarni allaffitsigut aqunneqarnera ingerlatseriaasissatut siulersuisut aalajangersagaat tunngavigalugit ingerlanneqartarpoq, pisortamit siulersuisunit atorfinitsinneqartumit aqunneqarluni.
Pisortaq toqqaannartumik siulersuisut ataanni inissisimavoq.
Pisortap atorfeqarnermini atugassarisai erseqqinnerusut, suliassai oqartussaaffeqarfiilu pisortatut isumaqatigiissummi siulersuisunit suliarineqarsimasumi aalajangersarneqassapput.
Pisortap siulersuisut isumasioqatigereerlugit brancheudvalginillu inassuteqareernikkut Sulisitsisut sulisartoqarnikkut isumaqatigiinniarneri isumagisassavai. Brancheudvalgit ataasiakkaat sulisartoqarnikkut isumaqatigiinniarnernut atatillugu isumaqatigiinniarnermut peqataatitassaminnik ataatsimik toqqaanissaminnut periarfissaqarput.
Isumaqatigiissutit tamatigut isumaqatigiissutigineqartassapput Sulisitsisut siulersuisuisa akuersissuteqarnissaat apeqqutaatillugu.
Sulisitsisut ulluinnarni suliassai allatseqarfiup isumagisassavai. Tamatuma saniatigut allatseqarfiup isumagisassavai siulersuisut brancheudvalgillu sinnerlugit allaffeqarnikkut suliassat.
Allatseqarfik pisortamit aqunneqassaaq.
Branceudvalgit sammisaqarfinnut tamanut peqatigiiffeqarnikkut politikki akisussaaffigaat.
Peqatigiiffeqarnikkut politikkimi siulersuisut aalajangigaat brancheudvalgit atuuttussanngortittarpaat.
Brancheudvalgit ulluinnarni ingerlatseriaasissartik ingerlatassatillu namminneq aalajangersartassavaat, Sulisitsisut-lli politikkianit aammalu Sulisitsisut siulersuisuisa brancheudvalginut ataasiakkaanut missingersuutinut aalajangersagaannit qilersorsimallutik, siulersuisunillu peqquneqarunik imaluunniit inanneqarunik tamakkua malittassallugit.
Ingerlanniakkatut pilersaarutinik Sulisitsisut siulersuisui ilisimatinneqartassapput, tamakkua aallartinneqannginnerini. Suliniutit annertuut pingaarutillillu siulersuisunit akuersissutigineqartassapput, tamannalu ilaatigut pisinnaavoq brancheudvalgit ataatsimiinnerisa imaqarniliornerinik siulersuisunut tunniussinikkut.
Brancheudvalgip aalajangiineri udvalgimi ilaasortamit kimilluunniit piumasarineqarsinnaavoq Sulisitsisut siulersuisuinut saqummiunneqarnissaat.
Siulersuisut peqatigiiffiup politikkianut qullersaallutik akisussaapput peqatigiiffiullu pingaarnertut poltikkianik anguniagaanillu, ileqqorissaarnikkut najoqqutassat ilanngullugit, maleruagassiussallutik.
Qitiusumik ilinniarfinni ataatsimiitaliat akimorlugit klubbiliornissaq siulersuisut aalajangiiffigisinnaavaat. Aningaasartuutit klubbini suleqataanermut tunngasut klubbini ilaasortanit aningaasaliiffigineqartassapput.
Immikkut illuinnartunik pissutissaqartillugu pissutsini kinguartinneqarsinnaanngitsuni siulittaasoq aalajangiisinnaavoq.
Tamatuma kingorna aalajangiineq piaarnerpaamik siulersuisunut akuersissutigineqartussatut saqqummiunneqassaaq.
Sulisitsisut naatsorsuutaasa qaammatisiutit malillugit ukioq malippaat.
Sulisitsisut naatsorsuutai kukkunersiuisumit naalagaaffimmit akunerisaasumit ataatsimeersuarnermilu qinigaasimasumit kukkunersiorneqartassapput.
Sinniisuuneq akisussaaffiligaanerlu
Sulisitsisut pisussaaffii taamaallaat Sulisitsisut aningaasaataanit aningaasalersorneqassapput.
Sulisitsisut siulittaasumit siulittaasullu tullianit ataatsimit peqatigiillutik atsiornerisigut avammut akisussaaffilerneqartarpoq.
Siulersuisut nalunaarutigisinnaavaat killilimmik sinniisussatut piginnaatitsineq inummit ataatsimit amerlanerusunilluunniit isumagineqassanersoq.
Pigisanik aalaakkaasunik tunisinermi, pisinermi qularnaveeqqusiussinermiluunniit aammattaaq pisariaqarpoq siulersuisut aalajangiinissaat aammalu siulittaasup siulittaasullu tulliata ataatsip peqatigiillutik atsiornissaat.
Pisortanik soqutigisaqaqatigiillu kattuffiinik isumaqatigiissutit
Sulisitsisut siulersuisui aammalu qitiusumik ilinniarfinni ataatsimiitaliat pisortanik sulisartullu kattuffiinik isumaqatigiinniarnissamut pisinnaatitaapput, takuuk § 10.
Branchudvalgini ataasiakkaani ilaasortat ikinnerpaamik marluk imaluunniit siulersuisuni ilaasortat ikinnerpaamik pingasut tamanna piumasarippassuk isumaqatigiissutit taamaattut attuuttussanngortinneqannginneranni suliffeqarfinnut Sulisitsisut-mi ilaasortanut taasissutigineqaqqaarsinnaapput.
Taasinerup inernera nalinginnaasumik amerlanerussuteqarnikkut aalajangiiffigineqassaaq.
Isumaqatigiissutit § 10 aamma 13 malillugit naammassineqarsimasut ilaasortanit malinneqartussaapput.
Sulisitsisut malittarisassaanik aalajangigaanillu il.il. eqqortitsineq
Suliffeqarfiit Sulisitsisut-mi ilaasortaasut pisussaapput Sulisitsisut inatsisaanik, ileqqorissaarnikkut najoqqutassanik aalajangersagaanillu il.il. eqqortitsinissaminnut, sulisartoqarnikkullu isumaqatigiissutinik, Sulisitsisut sulisartullu kattuffiisa akornanni isumaqatigiissutigineqarsimasunik kiisalu ataatsimeersuarnermi aalajangiussanik siulersuisullu peqqussutaannik eqquutsitseqqissaarnissaminnut.
Suliffeqarfiit Sulisitsisut-mi ilaasortaasut pisussaapput kisitsisitigut misissuinernut atatillugu allatseqarfiup saaffiginnissutaanik tamanik akissuteqarnissaminnut.
Imm. 1 malillugu pisussaaffinnik unioqqutitsineq piumasaqaateqarnermik, sioorasaarsinermik, pillaatigalugu akiliisitsinermik ilaasortaajunnaarsitaanermillu kinguneqassaaq. Akiliisitsissutip annertussusissaa siulittaasumit aalajangerneqassaaq taannalu annerpaamik ilaasortap akissarsiarititaata 1 procentianik annertussuseqassaaq, minnerpaamillu 500 kr.-imik.
Ilaasortaajunnaarneq ilaasortaajunnaarsitaanerlu
Sulisitsisut-mit ilaasortaajunnaarneq taamaallaat pisinnaavoq januarip aallaqqaataani aamma julip aallaqqaataani. Ilaasortaajunnaarneq allakkatigut nalunaarutigineqassaaq allatseqarfimmillu tiguneqareersimassalluni ilaasortaajunnaarnissap atuutilerfissaa kingusinnerpaamik qaammatinik pingasunik sioqqullugu.
Ilaasortarli suliffimminik ingerlatsiunnaarsimappat erniinnartumik Sulisitsisut-mit ilaasortaajunnaartoqarsinnaavoq. Ilaasortaanermut akiliut ilaasortaajunnaarnerup nalaani akiligassiissutigineqareersoq utertinneqarsinnaanngilaq.
Suliffeqarfik ilaasortaasoq akiliisinnaajunnaartutut (akiitsoqarpallaartutut) suliarineqalerpat imaluunniit akilersuinerminik unitsitsisimappat Sulisitsisut-mit paasineqarneraniit erniinnartumik ilaasortaajunnaarsitaassaaq, akiliisinnaajunnaarnermik
(akiitsoqarpallaarnermik) imaluunniit akilersuinermik unitsitsinermik ingerlatsisup ilaasortaaginnarnissaq kissaatiginngippagu. Ilaasortaanermut akiliut ilaasortaajunnaarnerup nalaani akiligassiissutigineqareersoq utertinneqarsinnaanngilaq.
Sulisitsisut malittarisassai imaluunniit malittarisassat naapertorlugit aalajangiinerit allat ilaasortap eqqortinngippagit siulersuisut ilaasortaq ilaasortaajunnaarsilersaarlugu allaffigeernerata kingorna, tamatumunngalu oqaaseqarnissaanik qinnuigeernerata kingorna, ilaasortaq ilaasortaajunnaarsissinnaavaat.
Ilaasortaajunnaarsitsineq, takuuk § 5, imm. 15, ilaasortaajunnaarsitaanermik aalajangersakkamut ilaanngilaq.
Ilaasortaajunnaarsitsinermik aalajangerneq siulersuisuni ilaasortat tamarmiullutik atsiortussaavaat.
Ilaasortaajunnaarsitsinissamik aalajangertoqarsinnaanngilaq ilaasortaq allakkatigut tammatsaalisakkut qaammat ataaseq qaangiutsinnagu oqaaseqaateqarnissaminik kajumissaarneqarsimatinnagu.
Siulersuisut ilaasortaajunnaarsitsinissamik aalajangernerat ingerlaannaq atuutilissaaq, ataatsimeersuarnermi allanngortinneqarsinnaanerata tungaanut, takuuk imm. 8.
Ilaasortaajunnaarsitsinissamik aalajangernerit tamarmik ataatsimeersuarnermi tulliuttumi saqqummiunneqartassapput, ilaasortaajunnaarsitsinermillu aalajangerneq atuuttussanngortinneqassaaq § 8, imm. 8-mi aalajangersakkat naapertorlugit.
Peqatigiiffimmik atorunnaarsitsineq
Peqatigiiffiup atorunnaarnissaa taamaallaat ataatsimeersuarnermi aalajangiunneqarsinnaavoq, ataatsimeersuariaqqusissummi allassimassalluni peqatigiiffiup atorunnaarsinneqarnissaa ataatsimeersuarnermi oqaluuserineqassasoq, aammalu Sulisitsisut-mi ilaasortat ikinnerpaamik
3/4-iisa allakkatigut qinnutigisimappassuk peqatigiiffiup atorunnaarsinneqarnissaa siunertaralugu ataatsimeersuaqqusinissaq ataatsimeersuaqataasussallu ikinnerpaamik 3/4-ii najuuppata.
Aalajangerneq akuersissutigineqassaaq ataatsimeersuartut ikinnerpaamik 3/4-ii akuersillutik taasippata.
Ataatsimeersuaqataasussat 3/4-iinik ikinnerusut najuuppata ataatsimeersuarnermi aalajangerneqarsinnaavoq nutaamik ataatsimeersuartoqarnissaa sivikinnerpaamik sap. akunnerinik sisamanik sivisunerpaamillu sap. akunnerinik arfinilinnik piffissaliussilluni, peqatigiiffiullu atorunnaarsinneqarnissaa kisiat oqaluuserisassaatillugu.
Ataatsimeersuarnermi peqatigiiffiup atorunnaarsinneqarnissaa akuersissutigineqarsinnaavoq ataatsimeersuaqataasut 3/4-ii akuersippata, ataatsimeersuaqataasut qanorluunniit amerlatigigaluarpata.
Peqatigiiffiup atorunnaarsinnissaanik siunnersuummut peqatigiiffiup aningaasaataasa sumut atorneqarnissaat ilanngullugu siunnersuutigineqassaaq.
Taamaasillutik akuersissutigineqarput 23. marts 2019-imi aallartitat ileqquusumik Nuummi ataatsimeersuarneranni.