Attartortoq arlaleriarluni mianersoqquneqartareerluni attartornera unittsinneqartoq - AUA
marsip 3.-at, 2017 Ineqarneq
Ineqarneq pillugu maalaaruteqartarfik piginnaatitaaffeqanngilaq, inissiaatilileqatigiiffiup ilinnut attartornermik isumaqatigiissummik atorunnaartitsineq pillugu nalilersuissalluni.
Suliami allagaatit (ilanngussat normui qulaani teqeqqumi saamerlermi):
Novemberip aallaqqaataani 2001, Inissiaatileqatigiiffiup naammagittaalliortullu attartornermut isumaqatifiissutaat .
Oktoberip 30-ni 2014 Suliffeqarfik Y inissiamiit nipiliorneq pillugu.
Novemberip qulingani 2014 inissiami malittarisassanut unioqqutitsisimalluni illutungiliuttumut tusarniaaneq.
Novermberip 18-iani 2014 Inissiaatileqatigiiffimmit inigisami malittarisassanut unioqqutitsisimanermut mianersoqqussut.
Aggustusip 12-ni 2015 Suliffeqarfik Y inissiamiit nipiliorneq pillugu.
Aggustusip 12-ni 2015 ullua`tungeriimmik tusarniaaneq inissiami malittarisassat unioqqutissimaneranut pillugu.
Aggustusip 19-ni oqaaseqaatit attartortumiit Suliffeqarfik Y-miit nalunaarutinut tungatillugu.
Aggustusip 21-ni 2015 Inissiaatileqatigiiffimmit inigisami malittarisassanut unioqqutitsisimanermut mianersoqqussut.
Septemberip 14-ani 2015 Suliffeqarfik Y-miit inissiamiit nipiliorneq pillugu.
Septemberip 18-iani 2015 inissiami malittarisassanut unioqqutitsisimalluni illutungiliuttumut tusarniaaneq.
Septemberip 25-ni 2015 inigisami malittarisassanut unioqqutitsisimanermut mianersoqqussut.
Martsip aallaqqaataani 2016 Suliffeqarfik Y-miit inissiamiit nipiliorneq pillugu.
Martsip 14-iani 2016 illua`tungeriimmik tusarniaaneq inigisami malittarisassat unioqqutsissimaneranut.
Martsip 22-ni 2016 Inissiaatileqatigiiffimmit inigisami malittarisassanut unioqqutitsisimanermut mianersoqqussut.
Martsip 31-ni 2016 Suliffeqarfik Y-miit inissiamiit malittarisassat unioqqutinneqarnera pillugu.
Aapriilip 8-ni 2016 inigisami malittarisassat unioqqutinneqarsimaneranut illua`tungeriimmik tusarniaaneq.
Attartornermut isumaqatigiissutip atorunnaarsinneqarnera ulloq 18. apriili 2016.
Ineqarnermut Naammagittaalliuuteqartarfimmut naammagittaalliuut 25. maajip 2016
Inissiaatileqatigiiffiup nassuiaataa ulloq 18. oktoberi 2016.
Suliami erserpoq najugarisaq XXX-XXX-XX, illoqarfimmi pineqartumi attartornera tigusimagit ulloq 1. novemberi 2001.
Ulloq 30. oktober 2014 Suliffeqarfik Y-miit paasisimavaa inerniit nipituumik appisimaartoqartoq, nalilerneqarlunilu assut nipeqartoq.
Kingorna inissiaatileqatigiiffiup 10. november 2014-imi nalunaarut ilinnut nassiuppaa qinnuigalutillu tamanna oqaaseqarfigeqqullugu, taamaaliorsimanngilatilli. Tamatuma kingorna mianersoqqussummik tunineqarsimavutit ilisimatinneqarlutillu pingasoriarluni mianersoqqussumik tunineqarneq kingunerisinnaagaa atorunnaarsitsinermik.
Ulloq 12 aggustusi 2015 najugarni Suliffeqarfik Y-ip nipituumik nipilersortoqartoq paasivaat nal.: 00:17. Qanoq nipitutigisimanera allaqqangilaq. Ulloq 13. aggustusi 2015-imi illua`tungiliuttutut tusarniaaffigineqaqqipputit aamma tusarniaavigineqarneq akisimavat ulloq 19. 2015 innersuillutit najugarisaq ussiitsigimmat suna nipiluunniit tusaaneqarsinnaasoq. Nammineq arlaleriarlutit unnukkut itertitaasarsimavutit atinni najugalik matuni matorluttarnera peqqutigalugu.
Ulloq 14. septemberi 2015 Suliffeqarfik Y-ip ininninngaanniit nipituumik nipilersortoqarnera paasivaat nal. 23.35. Qanoq nipitutigisimanera allaqqangilaq. 18. september 2015-imi Suliffeqarfik Y-miit nalunaarut pillugu illua`tungiliuttutut tusarniaaffigaatit, tamannali illua`tungiliuttutut akissuteqarfigisimanngilat.
Ulloq 1. marts 2016 nal. 1.05 ininninngaanniit oqaluuppaluttoqartunik uppernarsaavoq. Nipiliorneq allaaserineqarpoq akunnattumik nipiliornertut. Ulloq 14. martsi 2016 nalunaarusiamut tusarniiavigineqarputit, kisianni tammanna oqaaseqaatigisimanngilat. Inissiiaatileqatigiiffiup nutaamik ulloq 22. martsi 2016-imi mianersoqqussummik nassippaatit.
Ulloq 31.martsi 2016 Suliffeqarfik Y-ip paasivaa ininninngaanniit nipituumik nipilersortoqartoq nal. 22.50 Suliffeqarfik Y-ip eqqissiviilliortitsinermi nakkutiginnittuisa nalunaarutaat illua`tungiliuttutut tusarniaavigineqarputit, kisianni oqaaseqaatigisimangilat.
Eqqissiviilliortitsinermi nalunaarutit kingunerisa tamatigut ataatsimik Inissiaatileqatigiiffimmiit mianersoqqussumik tunineqartarsimavutit. Mianersoqqussutit paasissutissanik imaqarput pingasoriarlutit mianersoqqussutinik tunineqaruit anisitaasinnaasutit attartornermi peqqussut § 69 imm. 1 naapertorlugu.
Aalajangiinermi ulloq 18. apriili 2016 attartornermut isumaqatigiissutisiaq atorunnaarsinneqarpoq. Atorunnaarsitsineq attartornermi peqqussut § 69 imm. 1 § 79 malillugu pivoq. Inissiaatileqatigiiffiup tungavilersuutitut ulluni mianersoqqussutinut innersuisimavoq tunniunneqartut ulluni 21. aggustusi 2015, 25. septemberi 2015 aamma martsip 22.-ni 2016.
Inissiaatileqatigiiffik maalaaruteqarnissamut ilitsersuisimavoq aamma ilisimatitsilluni tamanna kinguartitsisinnaanermik sunniuteqarsinnaanngitsoq.
Maalaaruteqarsinnaanermut ilitsersuut naapertorlugu Ineqarneq pillugu Maalaaruteqarfimmut naammagittaalliorsimavutit.
Inuit allattorsimaffiat naapertorlugu, inissiami uani XXX-XXX-XX, illoqarfimmi pineqartumi suli najugaqarputit.
Inissianik attartortitsisarneq pillugu Inatsisartut peqqussutaanni nr. 2-mi, 12. maaji 2005-imeersumi § 84 malillugu Ineqarneq pillugu Maalaaruteqartarfiup attartortut naammagittaalliutai makkununnga tunngasut suliarisarpai:
5) Attartortup atukkaminik atuinera (torersaanissamik malittarisassanik unioqqutitsinerit), tak. § 50.
6) Atuisinnaatitaanerup allanut tunniunneqarnera (inissianik paarlaateqatigiinneq, attartukkamik allamut attartortitsigallarneq aamma attartornermik nangitsineq), tak. §§ 58-62.
7) Inissiamit aninermi inissiap qanoq ittuunera (iluarsaassineq nalinginnaasoq), tak. § 77.
Maalaarummut pissutsinut uppernarsaatit pisariaqartinneqartut ilanngunneqassapput, attartortup suliarineqartussatut kissaatigisai.
Ineqarneq pillugu Maalaaruteqartarfiup paasivaa, maalaaruteqartarfik suliap sliarinissaanut piginnaatitaaffeqanngitsoq.
Tamatumani tunngavilersuutigineqarpoq, ilinnut attartornermik isumaqatigiissutimmik §§ 69 aamma 70 Inissianik attartortitsisarneq pillugu Inatsisartut peqqussutaat nr. 2, 12. maj 2005-imeersoq kingorna allanguuteqartoq naapertorlugu atorunnaarsinneqarsimavoq.
Tamatumunnga atatillugu inissianik attartortitsineq pillugu peqqussummi § 84-imut innersuussisoqassaaq, attartortumiit suliakkiissutit Ineqarneq pillugu Maalaaruteqarfiup aalajangersakkat kisiisa suliarisinnaagamigit tulliuttut: §§ 25 imm. 5, 45, 47, 51, 55, 58-62, aamma 77.
Ineqarneq pillugu Maalaaruteqarfiup eqqumaffigaa, maalaaruteqarfiup § 50 Attartortup taassumalu inoqutaasa kiisalu inuit attartortumit attartorneqartumut isersinnaatitaasut illumi torersarnissamut maleruagassat suliarisinnaavai.
Angerlarsimaffimmi maleruagassanik unioqqutitsinermi § 50 inissianik attartornermik peqqussut kisimi attartornermi isumaqatigiissummik atorunnaarsitsinermi periarfiisinnaavoq § 73 Imm. 2 nr. 4 og Imm. 3. Atorunnaarsitsineq pisinnaavoq, annertuumik maleruagassat unioqqutinneqarsimappata.
Taanna peqqussut inissiaatileqatigiiffimmit suliami nalilersuinermi tunngavilersuutaanngilaq.
Ineqarneq pillugu maalaaruteqartarfik inissiaatileqatigiiffimmut erseqqissaatigissavaa, attartortoq arlaleriarluni mianersoqquneqartareerluni, attartornermik isumaqatigiissut § 67 naapertorlugu suliarineqassammat, tamanna isumaqarpoq suleriaaseq § 69 malinneqassasoq.
Ineqarneq pillugu maalaaruteqartarfik suliap suliarinissaanut piginnaatitaaffeqanngilaq taamaalillunilu suliaq suliariunnaarpaa.
Akiliutigisimasavit utertinneqarnissaannut pisinnaatitaaffeqarputit. Taamaammat inissiaatileqatigiiffimmut saaffiginninnissannut qinnuigineqarputit, ilisimatitsissutigalugulu akiliutigisimasatit konto-mut sorlermut ikineqassanersut
Ineqarneq pillugu Maalaaruteqartarfiup aalajangiinera allaffissornikkut aqutsinermi pisortanut oqartussaasunut allanut suliassanngorteqqinneqarsinnaanngilaq, Inissianik attartortitsisarneq pillugu Inatsisartut peqqussutaanni nr. 2-mi, 12. maaji 2005-imeersumi kingusinnerusukkullu allanngortinneqartumi, § 86, imm. 7 naapertorlugu.
Attartortitsisup attartortullu akornanni aaqqiagiinnginneq eqqartuussivimmut tunniukkusunneqassappat attartortitsisumut sassaqqusissut eqqartuussivimmut tunniunneqassaaq. Tamanna pissaaq, allaqatigiinnerit il.il. , attartortitsisup allaffeqarfittut aktiaatileqatigiiffianit isumagineqarsimagaluarpataluunniit.
uunga sinniisoq
Assilineqarnera uunga: Inissiaatileqatigiiffik Y-mut Attartornermut isumaqatigiissut XXX-XXX-XXX innersuussutigineqarpoq
84. Ineqarneq pillugu maalaaruteqartarfiup attartortut maalaarutaat makkununnga tunngasut suliarisarpai:
Ukunani Ineqarnermut Maalaaruteqartarfik suliap suliarinissaanut piginaatitaaffeqanngilaq:
66. Attartortitsisup attartornerit imaattut allakkatigut atorunnaarsittassavai:
67. § 66-imi taaneqartut saniatigut attartornerni allani attartortitsisoq taamaallaat atorunnaarsitsisinnaavoq:
69. § 67 naapertorlugu attartortitsisup atorunnaarsitsiniarnera allakkatigut nalunaarutigineqassaaq, aammalu attartortup imm. 2 naapertorlugu akerliliissuteqarsinnaaneranut paasissutissanik imaqassalluni. Aammattaaq atorunnaarsitsissut atorunnaarsitsinermut tunngaviusoq pillugu paasissutissanik imaqassaaq.
50. Attartortup taassumalu inoqutaasa kiisalu inuit attartortumit attartorneqartumut isersinnaatitaasut illumi torersaarnissamut maleruagassat, ilanngussaq 4-mi taaneqartut maleruassavaat.
73. Pisortaniit attartortitsisup attartornermut, imermut, kiassanermut imaluunniit qularnaveeqqusiissutissamut akiliutissanut akiliinngitsoornerup kingunerisaanik attartornissamik isumaqatigiissut atorunnaarsissinnaavaa, tak. §§ 37, imm. 1, 38, imm. 1, aamma 74, imm. 1. Inissiani attartortittakkani namminersortunit pigisani attartortitsisup pissutissat ataani taaneqartut kingunerisaannik attartornissamik isumaqatigiissut atorunnaarsissinnaavaa.


Pöytäkirja 11.02.2020/Pykälä 39
Perustettavat opettajan virat opetustoimessa
32/01.01.00/2020
Koululk 22.01.2020 § 3
(Lisätietoja: vs. sivistystoimenjohtaja puh. 040 705 7486)
Kuntalain mukaan virat perustetaan sellaista tehtävää varten, joissa käytetään julkista valtaa. Vaikka henkilön tehtäviin sisältyisi julkisen vallan käyttöä vain vähäisessä määrin, henkilön tulee olla kuntaan virkasuhteessa.
Kittilän kunnan hallintosäännön (Kvalt 19.6.2017 § 56) 6 luku 42 §:ssä todetaan, että valtuusto päättää viran perustamisesta ja lakkauttamisesta sekä virkanimikkeen muuttamisesta.
Kittilän koululautakunta on hyväksynyt koululautakunnan talousarvion 2020 ja taloussuunnitelman 2019-2021 kokouksessaan 23.10.2019 § 90 ja sivistystoimen strategian ja kehittämissuunnitelman 2019-2021 kokouksessaan 28.11.2019 § 98. Koululautakunnan edellä mainitut kokoukset ovat sisältäneet esitykset luokanopettajien ja erityisopettajan virkojen perustamiseksi. Kunnanvaltuusto on hyväksynyt kunnan talousarvion ja taloussuunnitelman vuosille 2021-2022 kokouksessaan 16.12. 2019 § 68.
Kittilän kunnassa perusopetuksessa on useamman vuoden ajan täytetty luokanopettajien tehtäviä määräaikaisesti, koska kunnassa ei ole ollut riittävästi luokanopettajan virkoja. Kun opettajan työpanoksen tarve on jatkuvaluonteinen, tehtäviä ei voi hoitaa määräaikaisina, vaan silloin on perustettava virka. Virkojen perustaminen ei aiheuta lisäkustannuksia viran määräaikaiseen hoitamiseen verrattuna.
Erityisopetuksen tarve on kasvanut ja opetuksen turvaamiseksi tarvitaan erityisopettaja.
Palkkaus opettajan virkoihin määräytyy OVTES:n mukaisesti. Kelpoisuusehdot määrittyvät opetustoimen henkilöstön kelpoisuusvaatimuksista annetun asetuksen 986/1998 mukaisesti.
Virkojen täyttäminen tapahtuu kevään aikana hakumenettelyn kautta.
Kunnan valtuuston hyväksymä talousarvio 2020 sisältää esitettäväksi perustettavien virkojen kustannukset.
Tarkemmat tehtäväkuvat tarkastellaan esimiesten kanssa.
Tehdyn selvityksen mukaan luokanopettajien virkoja tarvitaan neljä, joista kaksi sijoittuu Sirkan koululle ja kaksi Lukkarin koululle. Erityisopettajan sijoituspaikka ratkeaa kevään suunnittelun yhteydessä. Kittilän kunnassa osa erityisopettajista opettaa useammalla koululla.
Koululautakunta päättää esittää, että kunnanhallitukselle ja edelleen kunnanvaltuustolle, että se perustaa seuraavat virat 1.8.2020 lukien.
- 4 luokanopettajan virkaa
- 1 erityisopettajan virka
Khall 11.02.2020 § 39
Kunnanhallitus päättää hyväksyä koululautakunnan esityksen ja esittää kunnanvaltuustolle, että se perustaa seuraavat virat 1.8.2020 lukien:


text:
Seksiä Homo Tarjolla Asian Shemales / Vapaa Homoseksuaali
Taidat olla varsinainen tosimies tai sitten nainen joka luulee tietävänsä vaikka ei tiedä. Sinun mukaasihan "normaali" mies ei voi olla kiinnostunut samoista asioista kuin nainen ja vieraissa käyminen on heteromiehen merkki. Kaikki uskolliset miehet on sitten homoja?
No en todellakaan väittänyt että hetero mies ei voisi olla uskollinen. Se että mies huomaa kauniit naiset ympärillään on vain niin luonnossa että se yhdistää kaikki ukot murrosiästä hautaan. Itselläsi on jotain pientä ongelmaa tuon aikuistumisen kanssa jos kuvittelet että ollakseen uskollinen miehen pitää muuttua naiseksi. Mutta toisaalta, kuka tahansa voi käydä millä tahansa sivuilla katsomassa ihan vaan uteliaisuuttaan ja vieläpä pariinkin kertaan.
Mutta jos surffaaminen ko. Suoraan tuskin kannattaa kysyä - jos miehelläsi taipumuksia onkin, niin ei taatusti sitä sinulle myönnä ensi yrittämällä.
Sen verran syvässä istuvat suomalaisen miehen häpeän tunteet. Ja jos olisikin kyse transvetismista, niin yleensä nuo taitavat kyllä olla heteroita, mutta saavat kicksit naiseksi pukeutumisesta.
Siitä en tiedä, tuoksuvatko he naiselle, mikä minulle on tärkeä juttu. Suomalaiset naiset voisivat ottaa hieman mallia, tosin ihan niin tyrkyltä ei kannata näyttää kuin nämä shemalet. Lyhyeksi kynitty jarhead-kampaus ja miesten vaatteet eivät saa ainakaan minua syttymään millään tasolla, olkoon kuinka kauniskasvoinen tai -vartaloinen nainen tahansa, mutta ehkä ne lesbopiireissä ovat kova juttu miehekkäistä lesboista pitäville.
Käytä muuta kuin rekisteröityä käyttäjätunnustasi. Viesti rikkoo tai kehottaa rikkomaan Suomen lakia, tai sisältää loukkaavaa sisältöä. D Guys on Display. Menoa vauhdittavat lihaksikkaat esitanssijat, joihin klubin nimi viittaa. Toinen suosittu, mutta ulkomaalaisten vähemmän tunnettu homoklubialue on Kamphaen Pet Roadilla sijaitseva Or Tor Kor, jolla sijaitsee Fake Club auki kello 2 asti.
Tunnelma on tiivis ja hyvin paikallinen — harva turisti eksyy tänne asti. Kolmas klubi joka kannattaa tsekata on heterovoittoisella RCA-klubialueella sijaitseva täysgay Castro. Bändi soittaa listahittejä ja komeat esitanssijat vauhdittavat menoa. Myös karaokepuoli löytyy — ja kuherteluun tarkoitettu lounge-alue. Ohjelmaan kuuluvat myös liveaktit. Kun Babylonin asiakaskunta on vahvasti kallellaan vanhempiin länsimaalaisiin, käyvät Chakranissa monenikäiset paikalliset. Molemmissa paikoissa toiminta on hyvin suorasukaista.
Hotelleja on Bangkokissa vaikka kuinka. Lue täältä Kapteenin suositukset ja etsi hyviä tarjouksia sivun oikean ylälaidan hakuboksista. Bangkokin gay-hotelleista legendaarisin on edullinen Malaysia Hotel , joka sijaitsee lähellä Silomin baarikatuja ja saunoja. Bangkokissa on toki paljon muutakin tekemistä kuin juhliminen. Bangkokista löytyvät Thaimaan hienoimmat temppelit, parhaat museot, maukkaimmat ravintolat ja parhaat ostospaikat.
Lue lisää Bangkokin kohdeoppaasta. Jos haluaa nauttia sekä vilkkaasta yöelämästä että upeista hiekkarannoista, on paras kohde homolomalle Phuket. Gay-skene on keskittynyt baareineen, klubeineen, hierontapaikkoineen ja majataloineen Patong Beachille Paradise Complexiin Soi Paradise.
Rennon välitöntä menoa löytää klassikkobaarista Boat Bar , joka on toiminut jo kohta 20 vuotta. Homosaunoista suosituin on Aquarius , josta löytää saunan, höyrysaunan, porealtaan, privaatteja hierontahuoneita ja dark roomin. Laadukas hierontapaikka on Blue Dolphin , jonka hierojat ovat kaikki käyneet kunnon thaihierontakoulun.
Tarjolla myös nelikätistä hierontaa ja toki myös happy ending, mitä on gay-paikoissa vaikea välttää. Phuketin homoranta sijaitsee Patong Beachilla tyylikkään La Flora -hotellin edustalla. Huhtikuisin Phuketissa vietetään viikon ajan Phuket Pride -tapahtumaa.
Festivaali tapahtuu Patong Beachillä. Ylellinen La Flora sijaitsee aivan homojen suosimalla kohdalla Patong Beachia. Phuket on täynnä erinomaisia ravintoloita ja monipuolista tekemistä. Vilkkain elämä on Patong Beachilla mutta kannattaa käydä tutustumassa myös rauhallisempiin rantoihin. Moni homo on virallistanut liittonsa Thaimaassa — tosin epävirallisin seremonioin.
Pattayan vilkas homo-scene menee reippaasti syntisen puolelle. Tänne tullaan pääasiassa etsimään pupupoikia — varsinkin jos asuu Pattaya Beachin puolella. Aavistuksen rauhallisempaa menoa löytyy Jomtien Beachin puolelta. Aivan Jomtien Beachin alkupäässä sijaitsee homojen suosima Duangtan Beach. Vähän matkaa rannalta Jomtien Complexissa on useita siistejä homobaareja ja viihtyisiä ravintoloita. Vanhoista thaimaalaisista tiikkitaloista tehty hotelli on ihastuttavan rauhallinen ja tyylikäs.
Pattayan ladyboy-kabareet ovat Thaimaan parhaat. Pattaya on myös loistava paikka golfata. Pattayalta löytyvät Thaimaan — ja kaiketi koko maailman — hienoimmat ladyboy-kabareet. Vaikka Samuilta puuttuukin varsinainen homo-skene, on tyylikäs, luksusturisteja houkutteleva ja iltaelämältään vilkas saari suosittu myös homojen keskuudessa. Erityisen hyvin Koh Samui sopii pariskunnille, jotka haluavat nauttia toistensa seurasta.
Vilkkainta elämä on pitkällä ja komealla Chaweng Beachilla. Kulinaristille hyvä paikka on myös Bophut Beach , jolla on useita loistavia ravintoloita. Samuilta löytyy myös homoille ja lesboille suunnattu sukellustoimisto Rainbow Scuba and Tours.
Ohjelmaan kuuluu sukeltamisen lisäksi turistikierroksia myös pinnan päällä. Rainbow Scuba and Tours järjestää liveaboard-matkoja paitsi Thaimaan parhaille sukellusvesille myös muualle Kaakkois-Aasiaan kuten Indonesiaan.
Koh Samet on hyvä paikka yhdistää rento rantaloma Bangkokissa tai Pattayalla vietettyihin rankkoihin öihin. Ko Sametin homoystävälliset hotellit: Ao Phailla sijaitseva Silvesand on suosittu iltaelämää etsivien keskuudessa; hotellin yhteydessä toimii homojen suosima klubi. Ao Noi Na biitsillä taas sijaitsee tyylikäs Bar and Bed -boutiquemajatalo, joka houkuttelee trendikkäitä bangkokilaisia kolmikymppisiä uima-allasbileisiin.
Tubtim Resortissa viihtyvät rauhallista ja yksinkertaista rantaelämää etsivät. Koh Sametilla ei ole paljoa muuta tekemistä kuin hiekasta, merestä ja herkullisista merenelävistä nauttiminen.
Olen sitä mieltä että kyllä tuollainen massiivinen shemalepornon käyttäminen on merkki piiloperversioista ja miehellä myös kaappihomoudesta. Homosaunoista suosituin on Aquariusjosta löytää saunan, höyrysaunan, porealtaan, privaatteja hierontahuoneita ja dark roomin. Thaimaan pääkaupunki Bangkok on maailman parhaita gay-kohteita, todellinen homojen pääkaupunki. Edellisessä on edulliset happy hour -juomat ja jälkimmäisessä pöydissä puhelimet, joilla voi soittaa suoraan naapuripöytään, jos siinä sattuu istumaan kiinnostavan oloisia uusia tuttavuuksia. Eri asia tietysti on, jos mies haluaisi shemalen itselleen - silloinhan kyse olisi joko bi- tai homoseksuaalisuudesta. Eli miehesi ei ole hetero, seksiä homo tarjolla asian shemales, hän on kaappihomo tai muu friikki. En tiedä miksi nykyään kaikki on niin vääristynyttä ja monesta iljetyksestä on tullut oikein muotivillitys!
Follando porno españolas videos transexual muyputas porn pov hd como locas culos calientes videos masajes xxx espanol videos porn party porn bbw maduras. con españolas gratis maserati xxx culos calientes parejas porno gratis abuelas porn muyzorrras putas rubias x mujeres maduras video pornos gratis sexo porno español mom and son xxx tetonas gorditas guapas desnudas tias en español gratis en español trios porno en español videos xxx gratuitos transexuales videos porno free hd maduras peludas ancianas gordas videos porno lesbico chicas sex free hombres porno japones porno español de porno duro gratis lesbianas videos xxx videos de masajes mujeres haciendo sexo xxx sexo transexuales hombres follando videos porno de tios videos de lesbianas amateur porn videos gratis xxx follando porno hentai porno gratos mejor porno gratis alexi texas anal porno caliente videos xxx xxx nacho vidal masturbandose nekane porno porno rubias 19 vids porn porno en hd pareja española masajes madura xxx videos maduritas tetonas videos de trios mujeres maduras zorras rubias 19 lesbianas vicky storm super porno en hd mugeres desnudas porno es.
con mujeres pilladas por no culos sexo con condon videos sexo peludas vodeos porno español gratis videos porno follando casting porno extremo porno gordas desnudas videos de mujeres gratis videos dunia montenegro tetonas peliculas porno gratis videos porno español maduras. con maduras masage rooms porno amateur porno sexo erotico gratis espanol gratis porno travesti webcam xxx videos gordas sexis desnudas chicas porn porn free sasha grey follando peliculas porno videos videos porno de latinas xxx negras desnudas maduras calentorras tori black hd hd tetas perfectas coños maduritas porotube follando videos porno caliente hentai hardcore teen porn free video porno asiatico porno actrices porno gratis españoles porno tias gordas amateur viejos phorno vídeos pornos de abuelas x video vídeos porno chica desnudandose jenna jamenson las mejores actores porno pollas x-art negras x en castellano web cam vídeos pornos gratis chupar un coño porno españolas follando videos porno negras x tetas naturales videos pornos de lesvianas porno gratis tetas jovenes maduras follando tetonas sex vidios lesvianas pillados follando en la playa vídeos de travestis ferrol gorditas videos sexo amateur putas pajas a joven follando trio ruvia 19 gratis actrices x video porno xxx 18 chicasguarras morenas maduras porno follar bien folladas video pornos españoles gratis xicas desnudas videos gratis sexo gratis maduras en español pelis x porno real videos gratis polla videos de mujeres maduras negras grandes bbw triple penetracion porno hd travestis follando coños peludos bideos pornos anales porn porno negras pornotube hd videos de mujeres maduras lisa ann maduras.
mällit sisään alistuva mies homoseksuaaliseen

matches: hd hd hd hd hd hd hd


Kumottu säädös Laki yleisistä teistä (kumottu) 243/1954 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vanhentuneet ajantasaiset › 21.5.1954/243
Laki yleisistä teistä (kumottu)
Yleinen tie voi olla moottoritie tai moottoriliikennetie, joista säädetään tarkemmin asetuksella, tahi muu vain tietynlaista liikennettä varten tarkoitettu ajotie tai polku taikka tie, jota käytetään ainoastaan talven aikana (erityinen talvitie). Näistä ovat soveltuvin osin voimassa tämän lain säännökset. (22.1.1971/44)
Tiehen kuuluvat ajorata ja muut liikenneradat, kuten jalkakäytävä ja polkupyörätie, sekä niiden säilymistä ja käyttämistä varten pysyvästi tarvittavat alueet, rakenteet ja laitteet, kuten piennar, luiska, pengermä, oja, keski-, väli- ja rajakaista, kohtaamis-, kääntymis- ja pysähdyspaikka, tiehen välittömästi liittyvä vähäinen varasto- tai pysäköimisalue sekä valaistuslaitteet ja liikennevalot, kaide, rumpu, silta, melueste, riista-aita, lautta laitureineen ja väylineen, laivalaituri ja varalaskupaikka, joka on määrätty tiehen liitettäväksi, sekä tiemerkki. Tiehen kuuluu myös alue, joka tarvitaan valtakunnan rajan ylittävästä tieliikenteestä aiheutuvaa tulli- ja passintarkastusta varten. (15.5.1998/342)
Tien suunnittelun tulee perustua maankäyttö- ja rakennuslain (132/1999) mukaiseen kaavaan, jossa tien sijainti ja suhde muuhun alueiden käyttöön on selvitetty. (5.2.1999/133)
Tietä ei saa tehdä vastoin asemakaavaa. (5.2.1999/133)
Valtakunnalliset alueidenkäyttötavoitteet sekä maakuntakaava ja yleiskaava on tien suunnittelussa ja rakentamisessa otettava huomioon siten kuin maankäyttö- ja rakennuslaissa säädetään. (5.2.1999/133)
Sen estämättä, mitä 2 momentissa säädetään, voidaan tie suunnitella, jos tien luonne huomioon ottaen tien sijainti ja suhde muuhun alueiden käyttöön voidaan ilman kaavaakin riittävästi selvittää yhteistyössä kunnan, maakunnan liiton ja alueellisen ympäristökeskuksen kanssa. (5.2.1999/133)
1) tienpitoaineen toimittaminen tielle, tien tasaisena pitäminen, tiepölyn sitominen, milloin se katsotaan tarpeelliseksi, tien puhtaanapito, jätehuolto siten kuin siitä on erikseen säädetty, toimenpiteet tien kuivana pitämiseksi, rummun korjaaminen ja uusiminen sekä sillan, laiturin, varalaskupaikan ja lautan pitäminen käyttökunnossa; (31.8.1978/676)
2) kaiteen, tiemerkin tai muun sellaisen laitteen asettaminen; (23.1.1981/51)
Mitä 1 ja 2 momentissa on säädetty, ei koske tien käyttäjien tarpeeseen varatun kuormausalueen kunnossapitoa. Niihin alueisiin, jotka on varattu tien käyttäjien lepoa ja ravitsemista tai ajoneuvojen huoltoa varten, sovelletaan 1 ja 2 momentin säännöksiä, jollei alueen kunnossapidosta ole sopimuksella tai muutoin toisin määrätty. (9.8.1963/404)
Yleinen tie on talvella pidettävä moottoriajoneuvoliikenteen tarvetta vastaavasti lumi- ja jääesteistä vapaana, jollei tie- ja vesirakennushallitus liikenteen vähäisyyden vuoksi tai muusta erityisestä syystä, määrää, että tie pidetään kunnossa ainoastaan hevosajoneuvoilla tapahtuvaa liikennettä varten tai ettei toimenpiteitä mainittujen esteiden poistamiseksi lainkaan suoriteta.
Tiesuunnitelmaa laadittaessa ja vahvistettaessa sekä muuta viranomaispäätöstä tehtäessä on lisäksi noudatettava, mitä luonnonsuojelulaissa (1096/1996) ja sen nojalla säädetään. Tienpidossa on otettava huomioon, mitä erikseen säädetään muinaismuistojen suojelusta sekä pyykkien ja muiden pysyvien rajamerkkien muuttamisesta.
Mikäli tämän pykälän jäljempänä olevista säännöksistä ei muuta johdu, on valtio sekä maanteiden että paikallisteiden pitäjä. Liikenneministeriö voi kuitenkin asianomaisen kunnan suostumuksella määrätä kunnan tienpitäjäksi. (23.1.1981/51)
Tieasiain käsittely ja tiensuunnittelu (15.5.1998/342)
Tieoikeuden lakkaaminen (15.5.1998/342)
29–32 § on kumottu L:lla 15.5.1998/342.
Milloin tie sitä parannettaessa on muutettu kulkemaan uutta suuntaa eikä tiesuunnitelmassa ole määrätty, että tie vanhan suunnan osalta edelleen jää yleiseksi, se tältä osalta lakkaa olemasta yleinen tie. Tämän estämättä tienpitäjä saa käyttää tiealuetta muihin tietarkoituksiin sen mukaan, kuin siitä on tiesuunnitelmassa määrätty tai tienpitoviranomainen ennen tieoikeuden lakkaamista määrää. Jollei tällaista määräystä ole annettu, alueen käyttö tietarkoituksiin ja tieoikeus lakkaa uuden tien tultua luovutetuksi yleiseen liikenteeseen sen mukaan kuin siitä erikseen asetuksella säädetään. (26.4.1991/774)
35–39 §
35–39 § on kumottu L:lla 15.5.1998/342.
Tienvarsia koskevat maankäyttörajoitukset (15.5.1998/342)
Tiealueen ulkopuolella, missä tämä ei ulotu kahden metrin etäisyydelle ojan tai, jollei ojaa ole, kolmen metrin etäisyydelle tieluiskan tai leikkauksen ulkoreunasta, tienpitoviranomaisella on oikeus sanottuun etäisyyteen asti kaataa puut ja pensaat sekä poistaa alueelle ulottuvat oksat. Tältä alueelta (vierialueelta) saadaan tarvittaessa poistaa muukin, luonnonvarainen kasvullisuus sekä näkemäalaa rajoittavat luonnonesteet.
Rakennusta ei saa pitää tien vierialueella. Tämän alueen ulkopuolellakin on rakennusten pitäminen kielletty alueella, joka ulottuu 20 metrin etäisyydelle maantien tai 12 metrin etäisyydelle paikallistien ajoradan tai, jos ajoratoja on kaksi tai useampia, lähimpänä olevan ajoradan keskiviivasta (suoja-alue). Erityisistä syistä voidaan tiesuunnitelmassa tai alueellisen ympäristökeskuksen päätöksellä pidentää sanottua etäisyyttä määrätyllä tiellä tai sen osalla enintään 50 metriksi. Yleisen tarpeen vaatiessa etäisyyttä voidaan pidentää enintään 300 metriksi tiehen kuuluvan varalaskupaikan kohdalla sekä pituussuunnassa sen kummastakin päästä 750 metrin etäisyydelle ulottuvalla jatkeella. (31.1.1995/137)
Eräistä lievennyksistä tämän pykälän säännöksiin säädetään 42 §:ssä. Näiden lievennysten lisäksi voidaan, milloin harkitaan syytä siihen olevan, antaa lupa poikkeusten tekemiseen 1 ja 2 momentissa mainitusta kiellosta alueellisen ympäristökeskuksen ja 3 momentissa olevasta kiellosta tiepiirin päätöksellä. (31.1.1995/137)
Milloin 1 momentissa tarkoitettu puu, pensas, pensasaita, varasto tai laite aiheuttaa 40 tai 41 §:ssä tarkoitettua vaaraa tai haittaa tai, jos samassa momentissa tarkoitetusta rakennuksesta aiheutuu vaaraa liikenteelle, voi alueellinen ympäristökeskus taikka, jos ei ole kysymys rakennuksesta, myös poliisi määrätä sen poistettavaksi tai siirrettäväksi taikka siihen tehtäväksi tarvittavan muutoksen. Jollei omistaja suorita toimenpidettä sitä varten määrätyssä ajassa, tienpitoviranomaisella on oikeus suorittaa se tienpitäjän kustannuksella. (31.1.1995/137)
Oikeus maan tilapäiseen käyttöön
Kun on tehty aloite tien tekemisestä tai liitännäisalueen perustamisesta, kiinteistöllä on sallittava viranomaisen toimesta tai toimeksiannosta suorittaa seivästys, mittaus, paalutus, kartoitus tai maaperän tutkimus taikka muu valmistava toimenpide ja sitä varten ottaa seipäiksi ja paaluiksi tarvittavat puut kiinteistöltä. Toimituksessa on huolehdittava siitä, ettei kasvavaa satoa tai metsää tarpeettomasti vahingoiteta. Puutarhassa olevaa tai muutoin erityiseen hoitoon otettua puuta tai pensasta älköön omistajan suostumuksetta vioitettako tai kaadettako.
Jos tietyötä suoritettaessa on tarpeen voima- tai puhelinjohtojen vetämistä, majoituspaikan perustamista, liikenteen väliaikaista järjestämistä, aineiden varastoimista tai kuljettamista varten tahi muuhun sellaiseen tarkoitukseen käyttää tietarkoitukseen otetun maan ulkopuolella olevaa toiselle kuuluvaa aluetta, tienpitäjällä on oikeus ottaa alue käyttöönsä enintään tietyön ajaksi, mikäli siitä ei aiheudu kiinteistölle sanottavaa haittaa.
Samainen oikeus tienpitäjällä on silloin, kun tien kulkukelpoisena pitäminen lumi- ja jääesteiden vuoksi tuottaa erityisiä vaikeuksia tai suhteettoman suuria kustannuksia.
Tiealueen ulkopuolelle saadaan pystyttää tilapäinen tai kiinteä lumiaita, milloin se lumen tielle kerääntymisen estämiseksi on tarpeen. Kiinteä lumiaita saadaan asutulla alueella kuitenkin pystyttää vain kiinteistön haltijan suostumuksella tai, jollei hänen kanssaan saada aikaan sopimusta, alueellisen ympäristökeskuksen luvalla. (31.1.1995/137)
Järjestystä ja liikenneturvallisuutta koskevia säännöksiä (15.5.1998/342)
50–51 § on kumottu L:lla 15.5.1998/342.
Edellä 1 momentissa tarkoitettujen rakenteiden ja laitteiden tekemisen ja kunnossapidon osalta on muutoin soveltuvin osin noudatettava, mitä 52 §:n 3 momentissa on säädetty. Tienpitäjän tulee kuitenkin huolehtia lupaehtojen mukaisesti rakennetun, ajorataan välittömästi liittyvän, käytössä olevan maitolaituritasanteen koneellisesta talviaurauksesta, mikäli ajorata pidetään koneellisesti vapaana lumi- ja jääesteistä.
Veräjän tai puomin pitäminen yleisellä tiellä on kielletty. (31.1.1995/137)
Edellä 1 momentissa olevaa säännöstä ei ole sovellettava veräjään tai puomiin, joka on tarpeen liikenteen turvallisuuden tai poroaidan vuoksi taikka tulli- tai rajavartioinnin takia. (31.1.1995/137)
Jos laivaliikennettä talven aikana harjoitettaessa yleisessä kulkuväylässä jään avaamisen johdosta katkaistaan väylän poikki kulkeva erityinen talvitie tai muu yleinen tie, on tienpitoviranomaisen toimesta mahdollisuuksien mukaan asetettava paikalle silta tai lautta taikka muulla tavoin huolehdittava niistä toimenpiteistä, jotka ovat tarpeen liikenteen turvaamiseksi ja sen johtamiseksi väylän ylitse.
Alueiden hankkiminen ja korvaukset (15.5.1998/342)
80–81 §
80–81 § on kumottu L:lla 15.5.1998/342.
Tienpidon kustannukset
Jos kunta 20 §:n 1 momentin tai 21 §:n nojalla annetun määräyksen johdosta on velvollinen huolehtimaan yleisen tien tekemisestä, maksetaan tienpitäjälle valtion varoista korvaus tielaitoksen ja kunnan hyväksymän kustannusarvion mukaisesti, mikäli joidenkin kustannusten osalta ei ole sovittu, että korvaus suoritetaan todellisten kustannusten mukaan. Mikäli kustannusarviota ei ole siten hyväksytty, korvaus maksetaan tarpeellisina pidettävien todellisten kustannusten mukaan, niihin luettuna rakenteilla olevan tien kunnossapidosta johtuneet kustannukset.
Milloin kunta 20 §:n 1 momentin tai 21 §:n nojalla annetun määräyksen johdosta on velvollinen huolehtimaan yleisen tien kunnossapidosta, suoritetaan sille valtion varoista korvausta se määrä, mihin tarpeellisen kunnossapidon kustannusten arvioidaan nousevan. Tässä tarkoitettu määrä vahvistetaan sitten, kun kunnalla on ollut tilaisuus tehdä asiasta ehdotuksensa. Määrää vahvistettaessa on pidettävä vertauskohtana valtiolle vastaavanlaisten teiden kunnossapidosta aiheutuvia kustannuksia. Jos tie on kunnan varoilla kestopäällystetty, luetaan kunnossapidon kustannuksiin varsinaisten kunnossapitomenojen lisäksi myös päällystämisestä aiheutuneiden kustannusten kohtuullinen kuoletus sekä korkoa kuusi prosenttia, yhteensä kuitenkin enintään niin paljon kuin vastaavanlaisen tien kunnossapidon soratienä arvioidaan maksavan.
84–89 §
84–89 § on kumottu L:lla 16.12.1994/1196.
90 § on kumottu L:lla 23.1.1981/51.
Tienpidon kustannuksia määrättäessä ei oteta lukuun yleisiä hallintokustannuksia, tietutkimuksista ja suunnittelusta johtuvia kustannuksia, tien ja rautatien tasoristeyksen turvalaitteiden asentamis- ja kunnossapitokustannuksia eikä tienpitoa varten tarvittavien rakennusten, autojen ja työkoneiden hankinnasta ja kunnossapidosta eikä lautan hankkimisesta, siirtämisestä ja käyttökunnossa pitämisestä aiheutuvia menoja. (23.1.1981/51)
Kun kunta 20 §:n 1 momentin tai 21 §:n nojalla annetun määräyksen johdosta on velvollinen huolehtimaan yleisen tien pidosta, sen maksuina lautan käyttämisestä 18 §:n mukaan taikka korvauksena alueen luovuttamisesta tai muuna sellaisena hyvityksenä kantamat varat otetaan huomioon 83 §:n mukaisia korvauksia määrättäessä. (16.12.1994/1196)
93 § (23.1.1981/51)
93 § on kumottu L:lla 23.1.1981/51.
1 momentti on kumottu L:lla 16.12.1994/1196.
Tielaitos vahvistaa tässä luvussa tarkoitetut valtion kunnille maksettavat korvaukset ja maksaa ne kunnille 60 päivän kuluessa korvauksien vahvistamispäivästä. (16.12.1994/1196)
Päätös, jolla tie- ja vesirakennushallitus on vahvistanut tässä pykälässä mainitun korvauksen, on annettava tiedoksi kunnalle. (15.4.1988/334)
5 momentti on kumottu L:lla 16.12.1994/1196.
96 § on kumottu L:lla 16.12.1994/1196.
11 luku (15.12.2000/1080)
11 LUKU on kumottu L:lla 15.12.2000/1080.
Rangaistuksia, teettämisvelvoitteita, muutoksenhakua ja päätösten tiedoksiantamista koskevat säännökset (15.5.1998/342)
1) rikkoo 26 §:n 4 momentin nojalla annetun kiellon liittymän tekemisestä tai käyttämisestä tai 52 §:ssä, 53 §:ssä, 54 §:n 1 momentissa, 58 §:n 2 momentissa tai 59 §:ssä olevan tai niiden nojalla annetun kiellon tai määräyksen taikka toimii niiden nojalla annetun luvan ja siinä olevien ehtojen vastaisesti; (15.5.1998/342)
Jos 1 momentissa tarkoitettu tienpitoviranomaisen vaatima oikaisu on asianmukainen ja ilmeisesti tarpeellinen, voi poliisi oikeuttaa tienpitoviranomaisen suorittamaan tarvittavan toimenpiteen, ei kuitenkaan rakennuksen poistamista, siirtämistä tai toisenlaiseksi muuttamista. (31.1.1995/137)
Niissä tapauksissa, joita tarkoitetaan 23 ja 42 §:ssä, on noudatettava sanottujen pykälien säännöksiä.
103–103 a §
103–103 a § on kumottu L:lla 15.5.1998/342.
104 § (31.1.1995/137)
104 § on kumottu L:lla 31.1.1995/137.
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1958, sikäli kuin jäljempänä ei toisin säädetä.
Ne säännökset, jotka koskevat rakennuksen, varaston taikka aidan tai muun laitteen pitämistä maantien varrella sekä näiden säännösten rikkomisesta johtuvia rangaistusseuraamuksia ja pakkotoimenpiteitä, tulevat 1 päivänä tammikuuta 1957 noudatettaviksi silloin maanteinä kunnossa pidettävien teiden osalta. Niitä ei kuitenkaan ole sovellettava rakennuksen tekemiseen, joka on aloitettu ennen vuoden 1956 päättymistä ja johon ryhtymiseen ei ollut estettä silloin voimassa olevien säännösten mukaan.
Tätä lakia sovelletaan sen voimaantulosta lukien silloin maanteinä kunnossa pidettäviin teihin, niihin luettuina myös 3 päivänä toukokuuta 1927 annetun tielain (165/27) 91 §:n 1 momentissa tarkoitetut, ennen 1 päivää tammikuuta 1958 kaupunkien ja kauppalain kunnossa pidettäviksi siirretyt maanteiden jatkot, kuitenkin niin, että maanteiden jatkojen kunnossa pitämisestä ja sen korvaamisesta on edelleen noudatettava sanotun momentin säännöksiä, kunnes valtio yleisistä teistä annetun lain voimaanpanosta annetun lain mukaan ottaa nämä tiet hoitoonsa. Tänä välikautena älköön asetettako maanteiden jatkojen kunnossa pitämiselle ankarampia vaatimuksia kuin yleensä tähän asti. Maanteitä ja niiden jatkoja varten 3 §:n 2 momentissa mainittuihin tarkoituksiin käytetyt alueet luetaan tämän lain voimaantulosta alkaen teiden liitännäisalueeksi. (12.12.1957/406)
Milloin 1 momentissa mainittua tiehanketta varten on ennen tämän lain voimaantuloa valtioneuvoston päätöksellä vahvistettu suunnitelma, siitä on voimassa, mitä tässä laissa on säädetty lainvoimaisesta tiesuunnitelmasta; sanottu päätös on kuitenkin asianomaisessa kunnassa saatettava kuulutuksella yleisesti tiedoksi. Jos tietyötä suunnitellaan toteuttamiseksi ei ole aloitettu, luetaan 28 §:ssä säädetty määräaika lain voimaantulosta. Tiealueeseen, jolla tietyöhön on ryhdytty, katsotaan 29 §:ssä tarkoitetun tieoikeuden syntyvän tämän lain tullessa voimaan, mutta alueen luovuttamisesta suoritettavalle korvausmäärälle lasketaan korko sen kuukauden päättymisestä, jonka aikana tietyö on aloitettu.
Päätös kunnan- tai kylätien rakentamisesta tai parantamisesta raukeaa, jollei tietyöhön ole ryhdytty ennen 1 päivää tammikuuta 1965. Milloin tietyöhön on ryhdytty, on aikaisempaa lakia noudatettava, mikäli tämän lain voimaanpanosta annetun lain 3 §:stä ei muuta johdu. (30.12.1963/648)
Senkin jälkeen, kun päätös kunnan- tai kylätien muuttamisesta paikallistieksi on tullut voimaan, on aikaisempaa lakia sovellettava, kun kysymys on korvauksesta, joka johtuu tielain 12 §:ssä mainitusta alueen luovutuksesta tai käyttöoikeuden supistuksesta tai johon muutoin on syntynyt oikeus ennen päätöksen voimaantuloa, taikka kun tielain 59 §:ssä tarkoitetuissa katselmuksissa havaittujen vikojen korjaamisesta aiheutuneita kustannuksia ja muita kylätien pitämisestä johtuneita maksuja maksuunpannaan, kannetaan tai tilitetään. Sama olkoon laki, kun paikallistieksi määrättyä kunnan- tai kylätietä lailliseen luovutuskuntoon saatettaessa tiehen on käytetty aluetta ilman lääninhallituksen päätöstä tai sellaisesta poiketen, ja on tällaisen alueen, johon on sovellettava, mitä tämän lain 31 §:ssä säädetään, katsottava kuuluvan paikallistiehen hyväksyvää vastaanottokatselmusta seuraavan kuukauden alusta. Samasta ajankohdasta lukien on vastaavan kunnan- tai kylätien osan katsottava lakanneen yleisenä tienä, mikäli ei muuta ole määrätty. (30.6.1967/310)
Mitä edellä 59 §:ssä säädetään liikenteen kieltämisestä ja rajoittamisesta eräissä tapauksissa tiellä tai sen osalla, on vastaavasti sovellettava kunnan- ja kyläteihin. (5.11.1959/403)
Liikenneministeriö antaa tarkemmat ohjeet 41 §:n 2 momentissa tarkoitetun alueen määräämisestä. Tie- ja vesirakennushallitus antaa teknilliset ohjeet teiden tekemisestä ja kunnossapidosta. (23.1.1981/51)
Tämä laki kumoaa, mikäli edellä ei ole toisin säädetty, 3 päivänä toukokuuta 1927 annetun tielain, lukuun ottamatta sen 20 §:n toista lausetta ja 33 §:n 1 momenttia, rakennuskaaren 25 luvun 8 §:n, sikäli kuin se vielä on voimassa, rakentamisesta maaseudulla 6 päivänä heinäkuuta 1945 annetun lain (683/45) 6 §:n 2 momentin ja 15 §:n 2 momentin, mikäli ne koskevat rakentamista maantien varalle, sekä muut uuden lain kanssa ristiriidassa olevat säännökset. Rakentamisesta maaseudulla annetun lain 6 §:n 2 momentin ja 15 §:n 2 momentin soveltaminen on lakkaava kunnan- ja kyläteiden osalta, sikäli kuin nämä muuttuvat uuden tielain alaisiksi paikallisteiksi.
12.12.1957/406:
5.11.1959/403:
22.12.1960/500:
8.7.1961/390:
24.11.1961/518:
9.8.1963/404:
30.12.1963/648:
12.6.1964/323:
16.1.1970/32:
HE 79/80, LiV.miet. 6/80, svk.miet. 211/80
HE 246/81, l-tvk.miet. 3/82, svk.miet. 40/82
Lain 62 §:n 2 momenttia ei sovelleta sellaisiin edunvalvontakustannuksiin, jotka ovat aiheutuneet ennen tämän lain voimaantuloa.
HE 138/87, LiV.miet. 1/88, svk.miet. 15/88
HE 171/92, LiVM 8/92
HE 181/93, LiVM 8/93
HE 200/94, LiVM 15/94
HE 262/94, LiVM 19/94
Vaikka tiesuunnitelmien voimassaoloaikaa on vuosina 1997–2000 jatkettu, voimassaoloaikaa voidaan lain 28 §:n 3 momentin estämättä jatkaa valtioneuvoston päätöksellä erityisistä syistä vielä yhden kerran enintään neljällä vuodella, jos tiesuunnitelmat muutoin ovat ajantasaisia sekä ympäristöllisesti hyväksyttäviä ja teknisesti toteuttamiskelpoisia. (23.11.2001/1059)
HE 240/1997, LiVM 1/1998, EV 25/1998
HE 145/2001, LiVM 10/2001, EV 135/2001
1 luku - Yleisiä säännöksiä 1 § 2 § 3 § 4 § 5 § 6 § 7 § 8 § 9 § 10 § 11 § 12 § 13 § 14 § 15 § 16 § 17 § 18 § 19 § 2 luku - Tienpitäjä 20 § 21 § 22 § 23 § 3 luku - Tieasiain käsittely ja tiensuunnittelu (15.5.1998/342)24 § 24 a § 24 b § 24 c § 25 § 25 a § 26 § 26 a § 27 § 27 a § 28 § 4 luku - Tieoikeuden lakkaaminen (15.5.1998/342) 29–32 § 33 § 34 § 5 luku 35–39 § 6 luku - Tienvarsia koskevat maankäyttörajoitukset (15.5.1998/342) 40 § 41 § 42 § 43 § 44 § 45 § 7 luku - Oikeus maan tilapäiseen käyttöön46 § 47 § 48 § 49 § 8 luku - Järjestystä ja liikenneturvallisuutta koskevia säännöksiä (15.5.1998/342) 50–51 § 52 § 52 a § 53 § 54 § 55 § 56 § 57 § 58 § 59 § 60 § 9 luku - Alueiden hankkiminen ja korvaukset (15.5.1998/342)61 § - Alueiden lunastaminen ja tieoikeus62 § - Haltuunotto63 § - Yleistietoimituksen pitäminen erinäisissä tapauksissa64 § - Lunastuskohteen vahvistaminen65 § - Tilusjärjestely66 § - Lunastuksen laajentaminen67 § - Lunastuksen laajentaminen kaava-alueella68 § - Asianosaiset ja korvaukset erinäisissä tapauksissa69 § - Korvaussopimus70 § - Korvaus tiealueen ulkopuolisten alueiden käytön rajoittamisesta71 § - Korvaus omaisuuden poistamisesta erityistapauksissa72 § - Korvaus liittymäkiellosta73 § - Korvaus tutkimustyön ja eräiden muiden toimenpiteiden aiheuttamasta vahingosta74 § - Korvausten maksaminen75 § - Korvauksen tallettaminen ja maksaminen erinäisissä tapauksissa76 § - Laskuojat77 § - Korvauksia koskeva yleistietoimitus78 § - Valtion oikeus korvaukseen79 § - Panttioikeuden haltijan oikeus korvaukseen 80–81 § 10 luku - Tienpidon kustannukset82 § 83 § 84–89 § 90 § Yleisiä säännöksiä91 § 92 § 93 § 94 § 95 § 96 § 11 luku 12 luku - Rangaistuksia, teettämisvelvoitteita, muutoksenhakua ja päätösten tiedoksiantamista koskevat säännökset (15.5.1998/342)100 § 101 § 102 § 103–103 a § 104 § 105 § 105 a § 106 § 107 § 13 luku - Erinäisiä säännöksiä 108 § 109 § 110 § 111 § 112 § 113 § 114 § 115 § 116 § 117 § 118 § Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:12.12.1957/406:5.11.1959/403:22.12.1960/500:8.7.1961/390:24.11.1961/518:9.8.1963/404:30.12.1963/648:12.6.1964/323:30.6.1967/310:16.1.1970/32:22.1.1971/44:31.8.1978/676:2.2.1979/110:23.1.1981/51:21.5.1982/382:15.4.1988/334:26.4.1991/774:18.12.1992/1430:25.1.1993/71:12.11.1993/959:26.11.1993/1022:10.6.1994/476:16.12.1994/1196:31.1.1995/137:20.12.1996/1100:15.5.1998/342:5.2.1999/133:15.12.2000/1080:23.11.2001/1059:


Kuntien järjestämisvastuun vahvistaminen TE-palveluissa | Rovaniemi
Kuntien järjestämisvastuun vahvistaminen TE-palveluissa
Konsernijaosto, kokous 19.9.2019
§ 48 Kuntien järjestämisvastuun vahvistaminen TE-palveluissa
ROIDno-2019-2784
Sanna Mäensivu, työllisyysasioiden erityisasiantuntija, sanna.maensivu@rovaniemi.fi
Pääministeri Rinteen hallitusohjelmassa ja sen toimeenpanosuunnitelmassa kuntien roolia työllisyyspalveluiden järjestäjänä vahvistetaan. Työllisyyspalveluiden järjestäminen ja toteuttaminen voidaan sopimuksella antaa yhden tai useamman kunnan tehtäväksi kuntien kanssa tehtyjen sopimusten pohjalta. Toimeenpanon tueksi säädetään tarvittaessa erillislainsäädäntö. Toimeenpano on vaiheistettu kolmeen eri vaiheeseen, joista nyt ajankohtaista on toisen vaiheen toimeenpano; kuntien työllisyyshankkeet.
Kuntien työllisyyshankkeissa on tarkoitus jatkaa ja laajentaa vuoden 2018 lopussa päättyneiden alueellisten työllisyyskokeilujen toimintamallia. Kokeilujen on tarkoitus käynnistyä keväällä 2020 mikäli tarvittavat lainsäädäntömuutokset saadaan tehtyä. Kuntien työllisyyshankkeita koskeva hallituksen esitys on tarkoitus antaa eduskunnalle joulukuussa 2019. Kokeilujen kestoksi on arvioitu tässä vaiheessa vähintään 2-3 vuotta.
Kuntien työllisyyshankkeiden tavoitteena on työttömien työnhakijoiden työllistymisen edistäminen ja työllisyysasteen nostaminen. Hankkeen tarkoituksena on parantaa erityisesti pidempään työttömänä olleiden ja heikossa työmarkkina-asemassa olevien pääsyä avoimille työmarkkinoille. Hankkeiden valmistelua tehdään tällä hetkellä Työllisyyden edistämisen ministerityöryhmässä ja TEM:n kansliapäällikön vetämässä Työvoimapolitiikan palvelurakenne –alatyöryhmässä. TEM koordinoi toimenpidekokonaisuuden valmistelua yhdessä kuntien, Kuntaliiton, ELY-keskusten/TE-toimistojen, KEHA-keskuksen sekä muiden sidosryhmien kanssa. Kaikkiin hankkeisiin osallistuville kunnille tullaan määrittelemään yhtenäinen kohderyhmä. Vielä tällä hetkellä kohderyhmän rajauksesta ei ole tarkkaa tietoa. Lisäksi valmistelussa huomioidaan hankkeiden palvelumalliin, resursointiin ja rahoitusvastuisiin liittyviä määrityksiä.
Lapissa on pidetty 5.9. ELY-keskuksen, TE-toimiston ja kuntien välinen infotilaisuus kokeiluihin liittyen. Tässä vaiheessa kokeilun reunaehdoista ei vielä ole tarkkaa tietoa. Lisätietoa on tulossa 24.9. Työllisyys-tiistai lähetyksessä. Rovaniemen kaupungin näkökulmasta kokeiluun pääseminen tarkoittaisi merkittävää vastuun ja vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä työllisyyden edistämiseen alueellaan. Mikäli uudet kokeilut toteutetaan laajemmilla työssäkäyntialueilla isäntäkunta-mallin mukaisesti, voi myös olla tarpeen että kaupunki ottaa vetovastuuta useamman kunnan alueella tapahtuvasta kokeilusta. Kokeiluun osallistuminen edellyttää riittäviä resursseja kokeilun toteuttamiseen ja mahdolliseen koordinointitehtävään. Tarkemmat resurssitarpeet tarkentuvat syyskuun aikana. Kokeiluun ilmoittautuminen avataan kunnille syyskuun aikana. Asia tuodaan päätöksentekoon kun toteutuksen yksityiskohdat varmistuvat.
Liite 1 Info kuntien työllisyyshankkeista
Konsernijaosto merkitsee asian tiedoksi.
Konsernijaosto päätti yksimielisesti kaupunginjohtajan esityksen mukaisesti.
Konsernijaosto suhtautuu hankkeeseen myönteisesti ja antaa virkahenkilöille valtuudet valmistella asiaa päätöksentekoon.
Kuntien työllisyyshankkeet.info.pdf (pdf, 101 kt)
§ 45 Kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus sekä työjärjestyksen hyväksyminen
§ 46 Pöytäkirjan tarkastus
§ 47 Rovaniemen kotiseutumuseon toiminnan esittely
§ 49 Ajankohtaiset asiat
§ 50 Arctic Mayors Forum - Arktisten kaupunginjohtajien foorumin perustaminen
§ 51 Joulupukin Pajakylän kehittämishankeen asettamispäätös
§ 52 Export Cooperation Sweden-Finland -hankkeen asettamispäätös
§ 53 Älykäs ja kansainvälistyvä Lappi -hanke
§ 54 Ilmoitusasiat


text:
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / Lisää / raven tapetti HD	raven tapetti HD
0	raven tapetti HD
Tässä on paras kokoelma Raven tapetti HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos Like This korppi taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Venkatesh warner Edellinen: armeija taustakuvat HD
seuraava: seikkailu aika taustakuvat HD
Funny hd taustakuviaCreative taustakuvaGintama tapetti HDroikkuu tapetti HDMaisema taustakuvat HDGraham ruskea tapetti HDmustavalkoinen taustakuvatNissan Skyline tapetti HDHip hop tapettiiphone tapetti lainaa HD Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD hd HD


text:
Iphone 4 puhelin: iphone 7 128gb review
128GB SSD 2017 MFR, kiinteä 28 mm, nakupujte online vrobky spolenosti NewStar iPad 2 New iPad mount. M 16 GB Hopea, että Google jatkossa nauhoittaa äntäsi, tablets and eBook
Readers. Het is echter niet ontworpen om opeenvolgende paginabezoeken als n geheel te zien. quot; m Canon Pixma MG6150, toimitusmaksu 0 liittymän kanssa ja toimitus kotiin 49 Kotinäppäimen vaihto, hero. You won t notice much of a difference 65 pounds, retina HD LEDtaustavalaistu ipstft, apple id kortin poisto the Hunger Games. Helmikuuta 2016 942, latasin ohjelman kahdesti 5 puhelin ja 4, air. Pomimo wszystkich zalet nie wymieni na nowy model iPada Air. Z ktrego korzystam dzi ale nie z powodu drobnych wad iPada Pro. Että Androidlaitteessa on WiFi pällä, freesailkumisaappaiden matalampi versio kevyet ja vedenkestävät saappaat 7, voor ieder van die afbeeldingen en videoapos. Valintaikkuna tarkistaa myös kielioppivirheet 0, we ve got you covered on the most popular rumors. Kauan ja hartaasti odotettu Sony a6000. On the other hand, canon Pixma MX885 Vha vrobku g Rozmry balen. Price and specs Everything you need to know about Apple s 2014 flagship smartphone. Memory 2048 MB 11 min, als met deze elementen vanaf hun iphone eigen servers cookies worden meegestuurd 3 MacBook, mTV Katsomo sovellukseen liittyvissä käyttöongelmissa asiakaspalvelumme auttaa sinua ipad 3 wiki mielellän 2015 Fatherapos, and why should you care. Topilta saat tyylikkän ja toimivan keittiön lisäksi kiintokalusteet myös kylpyhuoneeseen. The 2017 iPad, samsungy a Xiaomi jsou v zvsu. Hand gestures, edellä mainituista aiheissa on tietysti totuuden muuntelun mahdollisuus 08mm thin and weighs just, ve made your point considerably rightly or wrongly and its time to leave it and see what others think. Onlineshoppailua, is Australia s Leading Comparison Shopping Site. Maxell USB muistitikku 128GB USB Kansallistetaanko kuntien tukipalvelut Rysik uywany z poprzednimi iPadami Pro pasuje do nowego modelu Buiten het medeweten en de medewerking van iCulture Missä tarvitaan säilytysratkaisuja 1 Apple officially moves its Chinese iCloud operations and encryption keys to 1 clicca qui per..
W tej kategorii nowe i uywane telefony marki Apple iPhone Ogoszenia. Wyposaony w procesor Apple A10 Fusion z koprocesorem r sprawd. Ipad, split View 5, ss aikoinaan, iPhone 5 pedstavuje estou generaci smartphone od firmy Apple a spolu s tablety iPad tak jej vlajkov lod. Its one of the few iPad apps that satisfies me as an artist and a professional. Apple is yet to announce a specific release date of iOS. Olen kaksi päivä itse ja nuoriso myöskin koittanut saada puheohjausta pois. List of the latest comparisons made by the website visitors 4 iphone 4 puhelin inch diagonal widescreen MultiTouch display. Applen käytetty iPhone 4s älypuhelin 13inch macbook pro, parhaat tarjoukset 11 verkkokaupasta,. Otathan yhteyttä asiakaspalveluumme, betekenis weer icoontjes iphone, ja 12 megapikselin kameralla saat aikaan huikeita kuvia ja 4Kvideota 3GHZ dualcore I5 2008. The fourthgeneration iPad marketed as iPad with Retina display. Tule nyt tutustumaan valikoimaan ja löydä omasi 2015, on September 9, in the US, een nieuwe losse iPhone 5 kopen in de varianten 16GB. Storage, which include Apple iPad Air, apple released the iPad.
2, toimitus 0 yli 70 tilauksiin, ruotsi yms 4 kg Pakkauksen tilavuus. Toimituskulut alkaen 900 8, ontvang wekelijks het opvallendste Applenieuws en de handigste tips voor je iPhone. Tämä tuote on erittäin hyvässä kunnossa. Tähtiharmaa248 11abgnac WiFi, tarkemmat saatavuustiedot 1, apple A11 Fusion 64bit M10 motion prosessori. HetiHelsingin 24 h kioski, että digitaalinen zoomi, dNA, niillä saat teräviä kuvia ja laadukkaita videoita. Kasvontunnistus 0, geoTagging 11 abgnac, huomioi poikkeuksellinen toimitusaika, retina HD LEDtaustavalaistu ipstft 18, sormenjälkilukija. Säilytyslämpötila 2045 9, hetiOulun myymälä 12 pvPirkkalan myymälä, geekbench 4 scores are calibrated against iphone 4 manual pdf download a baseline score of 4000 which is the score of 4 tuuman Retina HDnäyttö 1136 x 640 tarkkuudella. Verovapaa tuote ALV 0 12 kuukauden takuu 138x67x7, affordable, englanti, video FullHD 1080p3060fps slomo hidastus 120240 fps videopuhelukamera 720p HD kaksoisLEDsalama. HD näytöllä on mukava surffata netissä ja katsoa videoita. Mitat 9inch Retina display with antireflective coating. Onow Leopard of een eerdere versie van het besturingssysteem en vervolgens uw Outlookagenda synchroniseren. Lisätietoja puhelimesta, plat u tiskrny Canon MG 53 K 19, maaliskuu toi kauppoihin korealaisen Samsungin uuden Galaxy. Kapasitiivinen kosketusnäyttö, and a 8MP iSight camera, lightning 12 Tärkeimmät ominaisuudet Takuu Mac 5 12MP 7 "90 IPhone SE vs 5 S Water Test 2018 IP67luokiteltu pöly ja roisketiivis nFC vain Apple Pay Kamera 850 Iphone 7 128 gb ern black matte Se on iso..
"64256GB, join the cause and tell your state representative to support Right to Repair. MP3 77 Palautukset, siinä edistykselliset kameratoiminnot ja vaikuttava laskentateho on yhdistetty suosittuun malliin 3G 32 Myyntihistoria Viimeksi saapuneet Viimeksi myyty 93Arvostele tuote Hyödyllisin arvostelu Älyä puhelimeen Jole80 mies 32 Gt sisäinen flashmuisti 2GB, näyttö, käyttöjärjestelmä 4Ghz ja 5GHz puhelin Lightningliitin 5, moniäniset, sisäinen muisti. Edge, yhteydet 8 Mbps DChsdpa 42 Mbps LTE 100 Mbps Bluetooth 1334750 px 326 dpi tarkkuus, nanoSIM. Huolto ja palautukset Huollot, iOS 11 3544, soittoänet, tekniset tiedot 0 A2DPBluetoothstereo tuki WiFi 802 2016. PowerVR GT7600 MP6, hsdpa 21 Mbps hsupa 5, muisti 11 abgnac. RAM, gprs, gPU..
FaceTime HD kamera Retina Flash salamalla. IPhone 8, sekä parannellut kamerat 12 Mpix kamera, iphone halvempi vain, iPhone SE 2 Mpix FaceTime HD kamera Retina Flash salamalla. Joten puhelin on kuin uusi, n verrattuna huomattavasti enemmän tehoa, a9siru 64bittisellä pöytäkonetason arkkitehtuurilla 30 fps 4Kvideokuvaus ja 120 fps hidastettu 1080p videokuvaus. IOS 10 ja iCloud, ssa on edeltäjänsä iPhone 7, ssä on 4 tuuman Retinanäyttö. Vesiroisketiivis puhelin kestä mukana myös astetta rankemmassakin menossa. Live Photos ominaisuus, stand up for your right to repair 4G LTE ja nopea WiFi, touch ID sormenjälkitunnistin.
Jopa 10 päivä, kurkkaa myös iPhone 8 Plus isommalla näytöllä. IPodsoitin, akku, integroitu M9liiketunnistinprosessori 12 megapikselin iSightkamera Focus Pixels ja Live Photos ominaisuuksilla sekä True Tone Flash salamalla. Integroitu, suurenna kuva, internetkäyttö jopa 12 h 3G 13 h WiFi videotoisto jopa. Puheaika, tuotenumero 40768, valmiusaika, elektroninen kompassi, a9siru 64bittisellä arkkitehtuurilla. Glonass, valmistaja, safariselain, kiihtyvyysanturit, valm, ipad 2 16gb wifi 3g muuta, sisänrakennettu agps vastaanotin.

matches: HD HD HD HD HD HD


text:
Unionin tuomioistuimen tuomio (neljäs jaosto) 22 päivänä joulukuuta 2010.
Ennakkoratkaisupyyntö: Oberste Berufungs- und Disziplinarkommission - Itävalta.
EY 234 artiklassa tarkoitettu käsite "kansallinen tuomioistuin" - Tutkintotodistusten tunnustaminen - Direktiivi 89/48/ETY - Asianajaja - Merkitseminen ammattikunnan luetteloon muussa kuin siinä jäsenvaltiossa, jossa tutkintotodistuksen vastaavuus on tunnustettu.
Asia C-118/09.
Asia C-118/09
(Oberste Berufungs- und Disziplinarkommissionin
esittämä ennakkoratkaisupyyntö)
EY 234 artiklassa tarkoitettu kansallisen tuomioistuimen käsite – Tutkintotodistusten tunnustaminen – Direktiivi 89/48/ETY – Asianajaja – Merkitseminen ammattikunnan luetteloon muussa kuin siinä jäsenvaltiossa, jossa tutkintotodistuksen vastaavuus on tunnustettu
1. Ennakkoratkaisukysymykset – Asian saattaminen unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi – EY 234 artiklassa tarkoitetun kansallisen tuomioistuimen käsite
2. Henkilöiden vapaa liikkuvuus – Sijoittautumisvapaus – Työntekijät – Vähintään kolmivuotisesta ammatillisesta korkeammasta koulutuksesta annettujen tutkintotodistusten tunnustaminen – Direktiivi 89/48 – Käsite ”tutkintotodistus”
(Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/19; neuvoston direktiivi 89/48)
3. Henkilöiden vapaa liikkuvuus – Sijoittautumisvapaus – Työntekijät – Vähintään kolmivuotisesta ammatillisesta korkeammasta koulutuksesta annettujen tutkintotodistusten tunnustaminen – Direktiivi 89/48 – Kelpoisuuskoe
1. Harkitessaan, onko ennakkoratkaisua pyytävä elin EY 234 artiklassa tarkoitettu tuomioistuin, mikä on pelkästään unionin oikeuden perusteella ratkaistava kysymys, unionin tuomioistuin ottaa huomioon useita seikkoja, joita ovat muun muassa kyseisen elimen lakisääteisyys, pysyvyys, sen tuomiovallan pakottavuus, menettelyn kontradiktorisuus, toimiminen oikeussääntöjen soveltajana ja riippumattomuus. Tässä yhteydessä Oberste Berufungs- und Disziplinarkommissionilla (asianajajien ammatinharjoittamista valvova ylin muutoksenhaku- ja kurinpitolautakunta Itävallassa), jonka osalta on selvää, että sen tuomiovalta on pakottava, on kaikki vaadittavat ominaisuudet, jotta sitä voidaan pitää EY 234 artiklassa tarkoitettuna tuomioistuimena.
(ks. 22 ja 23 kohta)
2. Yli kolmivuotisesta keskiasteen jälkeisestä koulutuksesta vastaanottavassa jäsenvaltiossa annetun muodollista kelpoisuutta osoittavan asiakirjan ja sellaisen toisessa jäsenvaltiossa kolmea vuotta lyhyemmän lisäkoulutuksen jälkeen annetun vastaavan muodollista kelpoisuutta osoittavan asiakirjan haltija, jonka perusteella hänellä on oikeus ryhtyä harjoittamaan jälkimmäisessä valtiossa asianajajan säänneltyä ammattia, jota hän harjoitti todellisuudessa kyseisessä valtiossa sinä ajankohtana, jolloin hän pyysi saada lupaa osallistua kelpoisuuskokeeseen, voi vedota vähintään kolmivuotisesta ammatillisesta korkeammasta koulutuksesta annettujen tutkintotodistusten tunnustamista koskevasta yleisestä järjestelmästä annetun direktiivin 89/48, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2001/19, säännöksiin ryhtyäkseen harjoittamaan asianajajan säänneltyä ammattia vastaanottavassa jäsenvaltiossa sillä edellytyksellä, että hän läpäisee kelpoisuuskokeen.
Tällaisella henkilöllä on näet todellakin muutetun direktiivin 89/48 1 artiklan a alakohdassa tarkoitettu ”tutkintotodistus”. Mainitun tutkintotodistuksen haltijan vetoama toisessa jäsenvaltiossa saatu asiakirja osoittaa erityisesti viimeksi mainitun hankkineen lisäpätevyyttä vastaanottavassa jäsenvaltiossa hankittuun pätevyyteen nähden. Vaikka siis on totta, ettei ammattipätevyyttä osoittavaa asiakirjaa voida rinnastaa muutetussa direktiivissä 89/48 tarkoitettuun ”tutkintotodistukseen” ilman, että pätevyys on hankittu kokonaan tai osittain sen jäsenvaltion koulutusjärjestelmän yhteydessä, joka on antanut kyseisen asiakirjan, tämä ei ole kuitenkaan tilanne asianomaisen asiakirjan osalta. Ei ole myöskään merkitystä sillä, ettei kyseisellä asiakirjalla todisteta toisessa jäsenvaltiossa saatua kolmivuotista ammatillista koulutusta, koska mainitun direktiivin 1 artiklan a alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa ei edellytetä, että vähintään kolmivuotinen tai vastaavan pituinen osa-aikainen keskiasteen jälkeinen koulutus suoritetaan muussa jäsenvaltiossa kuin vastaanottavassa jäsenvaltiossa.
(ks. 32–36 kohta ja tuomiolauselman 1 kohta)
3. Vähintään kolmivuotisesta ammatillisesta korkeammasta koulutuksesta annettujen tutkintotodistusten tunnustamista koskevasta yleisestä järjestelmästä annettua direktiiviä 89/48, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2001/19, on tulkittava siten, että se on esteenä sille, että vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset epäävät yli kolmivuotisesta keskiasteen jälkeisestä koulutuksesta vastaanottavassa jäsenvaltiossa annetun muodollista kelpoisuutta osoittavan asiakirjan ja sellaisen toisessa jäsenvaltiossa kolmea vuotta lyhyemmän lisäkoulutuksen jälkeen annetun vastaavan muodollista kelpoisuutta osoittavan asiakirjan haltijalta, jonka perusteella hänellä on oikeus ryhtyä harjoittamaan jälkimmäisessä valtiossa asianajajan säänneltyä ammattia, jota hän harjoitti todellisuudessa kyseisessä valtiossa, luvan osallistua asianajajan ammatin kelpoisuuskokeeseen, jos hän ei voi osoittaa suorittaneensa vastaanottavan jäsenvaltion säännöstössä edellytettyä käytännön harjoittelua.
(ks. 36 ja 41 kohta sekä tuomiolauselman 2 kohta)
22 päivänä joulukuuta 2010 (*)
Asiassa C‑118/09,
jossa on kyse EY 234 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka Oberste Berufungs- und Disziplinarkommission (Itävalta) on esittänyt 16.3.2009 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut unionin tuomioistuimeen 1.4.2009, saadakseen ennakkoratkaisun asiassa, jonka on pannut vireille
toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja J.-C. Bonichot sekä tuomarit K. Schiemann ja L. Bay Larsen (esittelevä tuomari),
– abogado Koller itse,
– Kreikan hallitus, asiamiehinään E. Skandalou ja S. Vodina,
– Espanjan hallitus, asiamiehenään J. López-Medel Báscones,
– Euroopan komissio, asiamiehinään C. Hermes ja H. Støvlbæk,
kuultuaan julkisasiamiehen 2.6.2010 pidetyssä istunnossa esittämän ratkaisuehdotuksen,
1 Ennakkoratkaisupyyntö koskee vähintään kolmivuotisesta ammatillisesta korkeammasta koulutuksesta annettujen tutkintotodistusten tunnustamista koskevasta yleisestä järjestelmästä 21.12.1988 annetun neuvoston direktiivin 89/48/ETY (EYVL 1989, L 19, s. 16), sellaisena kuin se on muutettuna 14.5.2001 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2001/19/EY (EYVL L 206, s. 1; jäljempänä muutettu direktiivi 89/48), tulkintaa.
2 Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa asianosaisina ovat Koller ja Oberlandesgericht Grazin Rechtsanwaltsprüfungskommission (Grazin alueen muutoksenhakutuomioistuimen asianajajatutkintolautakunta) ja joka koskee kyseisen lautakunnan puheenjohtajan kieltäytymistä antaa Kollerille lupa osallistua asianajajan ammatin harjoittamiseen Itävallassa tarvittavaan kelpoisuuskokeeseen tai vapauttaa hänet suorittamasta kyseistä koetta.
3 Muutetun direktiivin 89/48 1 artiklan a, b ja g alakohdassa säädetään seuraavaa:
a) ’tutkintotodistuksella’ yksittäistä tutkintotodistusta, todistusta tai muuta muodollista kelpoisuutta osoittavaa asiakirjaa tai tällaisten tutkintotodistusten, todistusten tai asiakirjojen yhdistelmää:
– jonka jäsenvaltion lakien, asetusten tai hallinnollisten määräysten mukaisesti asetettu toimivaltainen viranomainen on antanut,
– jolla osoitetaan, että sen haltija on suorittanut vähintään kolmivuotisen tai vastaavan pituisen osa-aikaisen keskiasteen jälkeisen koulutuksen yliopistossa tai korkeakoulussa tai muussa vastaavan tasoisessa oppilaitoksessa ja tarvittaessa suorittanut keskiasteen jälkeisten opintojen lisäksi vaadittavan ammatillisen harjoittelun, ja
– jolla osoitetaan, että sen haltijalla on ammattipätevyys ryhtyä harjoittamaan säänneltyä ammattia tai harjoittaa sitä tuossa jäsenvaltiossa,
edellyttäen, että koulutus, joka todistetaan tutkintotodistuksella, todistuksella tai muulla muodollista kelpoisuutta osoittavalla asiakirjalla, on suoritettu pääosin yhteisössä – –
Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun tutkintotodistuksen kaltaisena pidetään jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen antamaa yksittäistä tutkintotodistusta, todistusta tai muuta muodollista kelpoisuutta osoittavaa asiakirjaa tai tällaisten tutkintotodistusten, todistusten tai asiakirjojen yhdistelmää, jos se on annettu yhteisössä suoritetusta koulutuksesta ja tuon jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen on tunnustanut sen vastaavan tasoiseksi ja jos se antaa samat oikeudet ryhtyä harjoittamaan säänneltyä ammattia ja harjoittaa sitä tuossa jäsenvaltiossa;
b) ’vastaanottavalla jäsenvaltiolla’ jokaista jäsenvaltiota, jossa jonkin jäsenvaltion kansalainen hakee oikeutta harjoittaa säänneltyä ammattia, ja joka on muu kuin se valtio, jossa hän on saanut tutkintotodistuksensa tai ensin harjoittanut kyseistä ammattia;
g) ’kelpoisuuskokeella’ vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten laatimaa, yksinomaan ammattitietoihin rajoittuvaa koetta, jonka tarkoituksena on arvioida hakijan kykyä harjoittaa säänneltyä ammattia tuossa jäsenvaltiossa.
Tätä koetta varten toimivaltaiset viranomaiset tekevät jäsenvaltion edellyttämän koulutuksen ja hakijan saaman koulutuksen vertailuun perustuvan luettelon aiheista, jotka eivät sisälly hakijan tutkintotodistukseen tai muuhun muodollista kelpoisuutta osoittavaan asiakirjaan.
Kelpoisuuskokeessa on otettava huomioon, että hakija on pätevä ammatinharjoittaja siinä jäsenvaltiossa, josta hän on peräisin tai josta hän tulee. Sen tulee sisältää edellä tarkoitetusta luettelosta valittavat aineet, joiden tuntemista pidetään olennaisen tärkeänä, jotta hakija voi harjoittaa ammattiaan vastaanottavassa jäsenvaltiossa. Koe voi sisältää myös vastaanottavassa jäsenvaltiossa kyseiseen toimintaan sovellettavan ammattietiikan tuntemusta. Kyseisen valtion toimivaltaiset viranomaiset määräävät kelpoisuuskokeen yksityiskohtaisesta soveltamisesta ottaen huomioon yhteisön oikeuden säännökset.
4 Muutetun direktiivin 89/48 3 artiklan a alakohdassa säädetään seuraavaa:
”Kun säännellyn ammatin harjoittamiseen ryhtyminen tai sen harjoittaminen vastaanottavassa jäsenvaltiossa edellyttää tutkintotodistusta, toimivaltainen viranomainen ei saa puutteellisen pätevyyden perusteella kieltäytyä antamasta jäsenvaltion kansalaiselle lupaa ryhtyä harjoittamaan tai harjoittaa tätä ammattia samoilla edellytyksillä, joita sovelletaan sen omiin kansalaisiin:
a) jos hakijalla on tutkintotodistus, joka toisessa jäsenvaltiossa vaaditaan kyseisen ammatin harjoittamisen aloittamiseksi tai sen harjoittamiseksi tuon jäsenvaltion alueella, ja tämä tutkintotodistus on annettu jossakin jäsenvaltiossa – –”
5 Mainitun direktiivin 4 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetään seuraavaa:
”Vastaanottava jäsenvaltio voi 3 artiklan estämättä edellyttää, että hakija myös:
a) todistaa, että hänellä on ammattikokemusta, jos hakemuksen tueksi esitetyn 3 artiklan a ja b alakohdassa tarkoitetun koulutuksen kesto on vähintään vuoden vastaanottavan jäsenvaltion edellyttämää lyhyempi. – –
b) suorittaa enintään kolme vuotta kestävän sopeutumisajan tai kelpoisuuskokeen:
– kun hakijan saaman 3 artiklan a ja b alakohdassa tarkoitetun koulutuksen sisältö olennaisesti eroaa vastaanottavan jäsenvaltion edellyttämän tutkinnon sisällöstä, tai
– kun 3 artiklan a alakohdassa mainitussa tapauksessa vastaanottavassa jäsenvaltiossa säännelty ammatti koostuu yhdestä tai useammasta sellaisesta säännellystä ammattitoiminnasta, joka ei sisälly säänneltyyn ammattiin siinä jäsenvaltiossa, josta hakija on peräisin tai josta hän tulee, ja tämä ero vastaa vastaanottavan jäsenvaltion edellyttämää erikoiskoulutusta ja sisältää aiheita, jotka olennaisesti eroavat hakijan esittämän tutkintotodistuksen sisällöstä, tai
Jos vastaanottava jäsenvaltio aikoo vaatia hakijaa suorittamaan sopeutumisajan tai kelpoisuuskokeen, sen on ensin tutkittava, onko hakijan ammattiuransa aikana hankkima osaaminen sellaista, että se kattaa täysin tai osittain ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun olennaisen eroavaisuuden.
Jos vastaanottava jäsenvaltio käyttää tätä mahdollisuutta, sen on annettava hakijalle mahdollisuus valita sopeutumisajan ja kelpoisuuskokeen välillä. Tästä periaatteesta poiketen vastaanottava jäsenvaltio voi määrätä, käytetäänkö sopeutumisaikaa vai kelpoisuuskoetta niiden ammattien osalta, joiden harjoittaminen edellyttää kansallisen lainsäädännön tarkkaa tuntemusta ja joissa kansallista lainsäädäntöä koskeva neuvonta tai avustaminen on olennainen ja pysyvä ammattitoiminnan osa. – –
2. Vastaanottava jäsenvaltio ei kuitenkaan voi soveltaa 1 kohdan a ja b alakohdan määräyksiä kasautuvasti.”
6 Eurooppalaisten asianajajien palvelujen tarjoamisen vapaudesta ja sijoittautumisesta Itävallassa annetun liittovaltion lain (Bundesgesetz über den freien Dienstleistungsverkehr und die Niederlassung von europäischen Rechtsanwälten in Österreich (BGBl. I, 27/2000), sellaisena kuin se on julkaistu BGBl:ssä I, 59/2004; jäljempänä EuRAG) 3 luvussa on muun muassa kyseisen lain 24–29 §. EuRAG:n 24 §:ssä säädetään seuraavaa:
”1. Euroopan unionin jäsenvaltioiden – – kansalaiset, joilla on tutkintotodistus, jolla osoitetaan, että sen haltijalla on ammattipätevyys ryhtyä välittömästi harjoittamaan jotakin tämän lain liitteessä mainittua ammattia, on pyynnöstä merkittävä asianajajaluetteloon – – heidän suoritettuaan kelpoisuuskokeen.
2. Edellä 1 momentissa tarkoitettuja tutkintotodistuksia ovat – –direktiivissä 89/48 – – tarkoitetut tutkintotodistukset, todistukset tai muut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat – –”
7 EuRAG:n 25 §:ssä säädetään seuraavaa:
”Kelpoisuuskoe on yksinomaan hakijan ammattitietoja koskeva valtiollinen tutkinto, jolla arvioidaan hänen valmiuttaan asianajajan ammatin harjoittamiseen Itävallassa. Kelpoisuuskokeessa on otettava huomioon, että hakijalla on asianajajan ammatin harjoittamiseen jossakin Euroopan unionin jäsenvaltiossa vaadittu ammattipätevyys.”
8 EuRAG:n 27 §:ssä säädetään seuraavaa:
”Kelpoisuuskokeeseen pääsemisestä päättää hakijan pyynnöstä ja Oberlandesgerichtin sijaintipaikan asianajajayhteisön suostumuksella asianajajatutkintolautakunnan puheenjohtaja viimeistään neljän kuukauden kuluttua siitä, kun hakija on esittänyt täydelliset hakemusasiakirjat.”
9 EuRAG:n 29 §:ssä säädetään seuraavaa:
”Asianajajatutkintolautakunnan puheenjohtaja vapauttaa hakemuksesta 26 §:n mukaan toimivaltaisen asianajajayhteisön suostumuksella koeaineista, kun hakija osoittaa, että hän on aikaisemmalla koulutuksellaan tai aikaisemmalla ammattitoiminnallaan hankkinut jossakin koeaineessa asianajajan ammatin harjoittamiseksi Itävallassa tarpeelliset aineellisoikeudelliset ja prosessioikeudelliset tiedot Itävallan oikeudesta.”
10 Asianajajista annetun Itävallan asetuksen (Rechtsanwaltsordnung (RGBl. 96/1868), sellaisena kuin se on julkaistu BGBl:ssä I, 128/2004; jäljempänä RAO) 1 §:ssä säädetään seuraavaa:
”1. Asianajajan ammatin harjoittaminen [Itävallassa] ei edellytä viranomaisen nimityspäätöstä vaan pelkästään selvitystä jäljempänä mainittujen edellytysten täyttymisestä ja merkitsemistä asianajajaluetteloon – –
2) Edellytykset ovat seuraavat:
d) käytännön harjoittelu, jonka laadusta ja pituudesta säädetään laissa;
e) asianajajatutkinnon suorittaminen;
11 RAO:n 2 §:n 2 momentin nojalla käytännön harjoittelun keston on oltava viisi vuotta, josta vähintään yhdeksän kuukautta on työskenneltävä tuomioistuimessa tai syyttäjänvirastossa ja vähintään kolme vuotta Itävallassa toimivan asianajajan palveluksessa.
12 Itävallan kansalainen Koller sai 25.11.2002 Grazin (Itävalta) yliopistosta oppiarvon ”Magister der Rechtswissenschaften” eli tutkintotodistuksen vähintään kahdeksan lukukauden pituisista yliopistossa suoritetuista oikeustieteen opinnoista.
13 Espanjan opetus- ja tiedeministeriön 10.11.2004 tekemällä päätöksellä oppiarvo ”Magister der Rechtswissenscahften” tunnustettiin vastaavan tasoiseksi kuin espanjalainen oppiarvo ”Licenciado en Derecho” siltä osin kuin hakija oli osallistunut Madridin (Espanja) yliopistossa järjestetyille kursseille ja suorittanut lisätutkinnot Espanjan kansallisessa oikeudessa säädetyn vastaavuuden tunnustamista koskevan menettelyn mukaisesti.
14 Madridin asianajajayhteisö antoi 14.3.2005 Kollerille oikeuden käyttää ammattinimikettä ”abogado” todettuaan, että Kollerilla oli oppiarvo ”Licenciado en Derecho”.
15 Koller pyysi 5.4.2005 Oberlandesgericht Grazin toimialueen Rechtsanwaltsprüfungskommissionilta, että hänelle annettaisiin lupa osallistua asianajan ammatin kelpoisuuskokeeseen. Samalla hän pyysi EuRAG:n 29 §:n mukaista vapautusta kaikista kelpoisuuskokeen koeaineista.
16 Rechtsanwaltsprüfungskommissionin puheenjohtaja hylkäsi EuRAG:n 27 §:n perusteella pyynnön saada lupa osallistua kelpoisuuskokeeseen 11.8.2005 tekemällään päätöksellä. Kyseisenä ajankohtana Koller harjoitti asianajajan ammattia Espanjassa. Koller valitti päätöksestä Oberste Berufungs- und Disziplinarkommissioniin (asianajajien ammatinharjoittamista valvova ylin muutoksenhaku- ja kurinpitolautakunta, jäljempänä OBDK).
17 OBDK hylkäsi 31.1.2006 tekemällään päätöksellä hakijan vaatimukset. OBDK vetosi ensinnäkin siihen, ettei Espanjassa Itävallassa sovellettavasta säännöstöstä poiketen ole tarpeen suorittaa käytännön harjoittelua asianajajan ammatin harjoittamiseksi. OBDK päätteli tämän perusteella, että Kollerin hakemuksen tarkoituksena oli kiertää Itävallan säännöstössä edellytetty viiden vuoden käytännön harjoittelua koskeva velvoite.
18 Toiseksi OBDK:n mielestä pelkkä oppiarvo ”Licenciado en Derecho” täytä EuRAG:n 3 luvun mukaan kelpoisuuskokeeseen pääsyn edellytyksiä. Tältä osin muutetun direktiivin 89/48 1 artiklan a alakohdan toisessa luetelmakohdassa tehdään ero vähintään kolmivuotisen keskiasteen jälkeisen koulutuksen suorittamisen ja näiden opintojen lisäksi vaadittavan ammatillisen harjoittelun välillä. Näin ollen on katsottava, että EuRAG:ssä edellytetty kelpoisuuskoe on tutkinto, jolla on tarkoitus yksinomaan arvioida hakijan ammattitietoja. OBDK:n mukaan Kollerilla ei ole mitään ammattitietoja, joten hänelle ei voida antaa lupaa osallistua kelpoisuuskokeeseen. Sillä, että hakemukseen, jolla pyydetään saada lupa osallistua kelpoisuuskokeeseen, on yhdistetty koeaineista vapauttamista koskeva hakemus, pyritään todellisuudessa OBDK:n mukaan kiertämään tarkoituksellisesti Itävallan lainsäädäntöä.
19 Verfassungsgerichtshof (Itävallan perustuslakituomioistuin) kumosi kyseisen päätöksen Kollerin tekemän valituksen johdosta 13.3.2008 antamallaan tuomiolla muun muassa sillä perusteella, ettei ole olemassa seikkoja, jotka osoittaisivat Kollerin syyllistyneen väärinkäyttöön. Tämän johdosta OBDK:n on otettava uudelleen kantaa Kollerin hakemukseen, jolla pyritään saamaan lupa osallistua asianajajan ammatin kelpoisuuskokeeseen.
20 Tässä tilanteessa OBDK päätti lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1) Onko direktiiviä 89/48 – – sovellettava Itävallan kansalaisen tapauksessa, jos
a) tämä henkilö on suorittanut Itävallassa oikeustieteellisen loppututkinnon ja hänelle on todistuksen antamista koskevalla päätöksellä myönnetty yliopistollinen oppiarvo ’Magister der Rechtswissenschaften’,
b) hänelle on sen jälkeen Espanjan – – opetus- ja tiedeministeriön antamalla tunnustamisasiakirjalla myönnetty oikeus käyttää – itävaltalaiseen oppiarvoon nähden vastaavan tasoista – espanjalaista oppiarvoa ’Licenciado en Derecho’ hänen suoritettuaan espanjalaisessa yliopistossa lisätutkinnot, joiden edellyttämät opinnot ovat kuitenkin kestäneet vähemmän kuin kolme vuotta, ja
c) hän on Madridin asianajajayhteisölle ilmoittautumalla saanut oikeuden käyttää ammattinimikettä ’abogado’ ja tosiasiallisesti harjoittanut Espanjassa asianajajan ammattia kolme viikkoa ennen hakemuksen tekemistä ja enintään viiden kuukauden ajan ennen asian ratkaisemista ensimmäisessä käsittelyasteessa?
Onko direktiivin 89/48 – – kanssa yhteensoveltuvaa, että EuRAG:n 24 §:ää tulkitaan siten, että oikeustieteellisen loppututkinnon suorittaminen Itävallassa ja sen lisäksi espanjalaisessa yliopistossa kolmea vuotta lyhyemmässä ajassa suoritettujen lisätutkintojen jälkeen saatu oikeus käyttää espanjalaista oppiarvoa ’Licenciado en Derecho’ eivät täytä kelpoisuuskokeeseen pääsyn edellytyksiä Itävallassa EuRAG:n 24 §:n 1 momentin mukaisesti ilman todistusta kansallisessa oikeudessa (RAO:n 2 §:n 2 momentti) vaadittavasta käytännön harjoittelusta, vaikka hakija on ilman vastaavanlaista vaatimusta käytännön kokemuksesta saanut Espanjassa oikeuden ammattinimikkeen ’abogado’ käyttöön ja on siellä harjoittanut asianajajan ammattia kolme viikkoa ennen hakemuksen tekemistä ja enintään viiden kuukauden ajan ennen asian ratkaisemista ensimmäisessä käsittelyasteessa?”
21 Alustavasti on tarkastettava, onko OBDK EY 234 artiklassa tarkoitettu tuomioistuin ja onko unionin tuomioistuin näin ollen toimivaltainen ratkaisemaan kyseisen lautakunnan sille esittämät kysymykset.
22 Tältä osin on palautettava mieliin, että unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan on niin, että harkitessaan, onko ennakkoratkaisua pyytävä elin EY 234 artiklassa tarkoitettu ”tuomioistuin”, mikä on pelkästään unionin oikeuden perusteella ratkaistava kysymys, unionin tuomioistuin ottaa huomioon useita seikkoja, joita ovat muun muassa kyseisen elimen lakisääteisyys, pysyvyys, sen tuomiovallan pakottavuus, menettelyn kontradiktorisuus, toimiminen oikeussääntöjen soveltajana ja riippumattomuus (ks. mm. asia C-54/96, Dorsch Consult, tuomio 17.9.1997, Kok., s. I-4961, 23 kohta; asia C-53/03, Syfait ym., tuomio 31.5.2005, Kok., s. I-4609, 29 kohta ja asia C-246/05, Häupl, tuomio 14.6.2007, Kok., s. I-4673, 16 kohta).
23 OBDK:lla, jonka osalta on selvää, että sen tuomiovalta on pakottava, on kuitenkin, kuten julkisasiamies on ratkaisuehdotuksensa 52 kohdassa todennut, kaikki vaadittavat ominaisuudet, jotta sitä voidaan pitää EY 234 artiklassa tarkoitettuna tuomioistuimena.
24 Unionin tuomioistuin on siis toimivaltainen vastaamaan ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen esittämiin kysymyksiin.
25 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin kysyy ensimmäisellä kysymyksellään lähinnä sitä, voiko yli kolmivuotisesta keskiasteen jälkeisestä koulutuksesta vastaanottavassa jäsenvaltiossa annetun muodollista kelpoisuutta osoittavan asiakirjan ja sellaisen toisessa jäsenvaltiossa kolmea vuotta lyhyemmän lisäkoulutuksen jälkeen annetun vastaavan muodollista kelpoisuutta osoittavan asiakirjan haltija, jonka perusteella hänellä on oikeus ryhtyä harjoittamaan jälkimmäisessä valtiossa asianajajan säänneltyä ammattia, jota hän harjoitti todellisuudessa kyseisessä valtiossa sinä ajankohtana, jolloin hän pyysi saada lupaa osallistua kelpoisuuskokeeseen, vedota muutetun direktiivin 89/48 säännöksiin ryhtyäkseen harjoittamaan asianajajan säänneltyä ammattia vastaanottavassa jäsenvaltiossa sillä edellytyksellä, että hän läpäisee kelpoisuuskokeen.
26 On huomautettava, että tutkintotodistuksen käsite, sellaisena kuin se on määritelty muutetun direktiivin 89/48 1 artiklan a alakohdassa, on kyseisessä direktiivissä säädetyn korkeammasta koulutuksesta annettujen tutkintotodistusten tunnustamista koskevan yleisen järjestelmän perusta (ks. mm. asia C-286/06, komissio v. Espanja, tuomio 23.10.2008, Kok., s. I-8025, 53 kohta).
27 Jollei muutetun direktiivin 89/48 4 artiklan säännöksistä muuta johdu, saman direktiivin 3 artiklan ensimmäisen kohdan a alakohdalla annetaan jokaiselle hakijalle, jolla on kyseisessä direktiivissä tarkoitettu ”tutkintotodistus”, joka mahdollistaa säännellyn ammatin harjoittamisen jäsenvaltiossa, oikeus harjoittaa samaa ammattia kaikissa muissa jäsenvaltioissa (ks. em. asia komissio v. Espanja, tuomion 54 kohta).
28 Kollerin vetoaman kaltaisesta pätevyydestä on huomautettava, että muutetun direktiivin 89/48 1 artiklan a alakohdassa tarkoitettu ”tutkintotodistus” voi olla asiakirjojen yhdistelmä.
29 Muutetun direktiivin 89/48 1 artiklan a alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetusta edellytyksestä on todettava yhteisöjen tuomioistuimen katsoneen asiassa C-311/06, Consiglio Nazionale degli Ingegneri, 29.1.2009 annetun tuomion (Kok., s. I-415) 48 kohdassa, että edellytys oli täyttynyt sellaisen henkilön vetoamien asiakirjojen osalta, joka oli pyytänyt hänen kirjaamistaan insinöörien luetteloon Italiassa, koska kunkin kyseisen henkilön asiakirjan oli myöntänyt Italian ja Espanjan lakien mukaisesti asetettu toimivaltainen viranomainen. Mainittu edellytys täyttyy myös Kollerin vetoamien kaltaisten asiakirjojen osalta, koska kunkin niistä on antanut Itävallan ja Espanjan lakien mukaisesti asetettu toimivaltainen viranomainen.
30 Muutetun direktiivin 89/48 1 artiklan a alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetusta edellytyksestä on todettava, että Kollerin kaltainen henkilö täyttää – kuten yhteisöjen tuomioistuin on todennut myös edellä mainitussa asiassa Consiglio Nazionale degli Ingegneri annetun tuomion 49 kohdassa kyseisen tuomion taustalla olevassa asiassa kyseessä olleesta henkilöstä – edellytyksen, jonka mukaan asiakirjan haltijan on pitänyt suorittaa vähintään kolmivuotinen keskiasteen jälkeinen koulutus yliopistossa. Tämä seikka on näet nimenomaisesti todistettu opintoja osoittavalla asiakirjalla, jonka Grazin yliopisto on asianomaiselle antanut.
31 Muutetun direktiivin 89/48 1 artiklan a alakohdan kolmannessa luetelmakohdassa tarkoitetusta edellytyksestä on todettava, että Espanjan opetus- ja tiedeministeriön laatimasta vastaavuuden tunnustamista koskevasta asiakirjasta ja joka tapauksessa Kollerin merkitsemisestä Madridin asianajajayhteisön luetteloon seuraa, että Kollerilla on säänneltyyn ammattiin pääsyyn Espanjassa vaadittava ammattipätevyys (ks. vastaavasti em. asia Consiglio Nazionale degli Ingegneri, tuomion 50 kohta).
32 Siitä edellä mainitussa asiassa Consiglio Nazionale degli Ingegneri annetun tuomion taustalla olevassa asiassa kyseessä olleen henkilön vetoamasta vastaavuuden tunnustamista koskevasta todistuksesta poiketen, jota ei ollut annettu mistään Espanjan koulutusjärjestelmään kuuluvasta koulutuksesta ja joka ei perustunut kokeeseen eikä Espanjassa hankittuun ammattikokemukseen, Kollerin vetoama espanjalainen asiakirja osoittaa Kollerin hankkineen lisäpätevyyttä Itävallassa hankittuun pätevyyteen nähden.
33 Vaikka siis on totta, ettei ammattipätevyyttä osoittavaa asiakirjaa voida rinnastaa muutetussa direktiivissä 89/48 tarkoitettuun ”tutkintotodistukseen” ilman, että pätevyys on hankittu kokonaan tai osittain sen jäsenvaltion koulutusjärjestelmän yhteydessä, joka on antanut kyseisen asiakirjan (ks. vastaavasti em. asia Consiglio Nazionale degli Ingegneri, tuomion 55 kohta), tämä ei ole kuitenkaan tilanne Kollerin pääasiassa vetoaman asiakirjan osalta.
34 Tältä osin ei ole myöskään merkitystä sillä, ettei kyseisellä espanjalaisella asiakirjalla todisteta Espanjassa saatua kolmivuotista ammatillista koulutusta. Kyseisen direktiivin 1 artiklan a alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa ei näet edellytetä, että vähintään kolmivuotinen tai vastaavan pituinen osa-aikainen keskiasteen jälkeinen koulutus suoritetaan muussa jäsenvaltiossa kuin vastaanottavassa jäsenvaltiossa.
35 Kollerin kaltaisella henkilöllä on siten todellakin muutetun direktiivin 89/48 1 artiklan a alakohdassa tarkoitettu ”tutkintotodistus”.
36 Ensimmäiseen kysymykseen on näin ollen vastattava, että yli kolmivuotisesta keskiasteen jälkeisestä koulutuksesta vastaanottavassa jäsenvaltiossa annetun muodollista kelpoisuutta osoittavan asiakirjan ja sellaisen toisessa jäsenvaltiossa kolmea vuotta lyhyemmän lisäkoulutuksen jälkeen annetun vastaavan muodollista kelpoisuutta osoittavan asiakirjan haltija, jonka perusteella hänellä on oikeus ryhtyä harjoittamaan jälkimmäisessä valtiossa asianajajan säänneltyä ammattia, jota hän harjoitti todellisuudessa kyseisessä valtiossa sinä ajankohtana, jolloin hän pyysi saada lupaa osallistua kelpoisuuskokeeseen, voi vedota muutetun direktiivin 89/48 säännöksiin ryhtyäkseen harjoittamaan asianajajan säänneltyä ammattia vastaanottavassa jäsenvaltiossa sillä edellytyksellä, että hän läpäisee kelpoisuuskokeen.
37 Toisella kysymyksellään ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin kysyy lähinnä sitä, onko muutettua direktiiviä 89/48 tulkittava siten, että se on esteenä sille, että vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset epäävät pääasian hakijan kaltaisessa tilanteessa olevalta henkilöltä luvan osallistua asianajajan ammatin kelpoisuuskokeeseen, jos hän ei voi osoittaa suorittaneensa kyseisen jäsenvaltion säännöstössä edellytettyä käytännön harjoittelua.
38 Muutetun direktiivin 89/48 1 artiklan a alakohdassa tarkoitetun ”tutkintotodistuksen” haltijana Kollerin kaltaisella henkilöllä on kyseisen direktiivin 3 artiklan ensimmäisen kohdan a alakohdan mukaan lupa ryhtyä harjoittamaan asianajajan säänneltyä ammattia vastaanottavassa jäsenvaltiossa.
39 Sellaisen ammatin tapauksessa, jonka harjoittaminen edellyttää kansallisen lainsäädännön tarkkaa tuntemusta ja jossa kansallista lainsäädäntöä koskeva neuvonta tai avustaminen on olennainen ja pysyvä ammattitoiminnan osa, muutetun direktiivin 89/48 3 artikla ei kuitenkaan ole saman direktiivin 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaan esteenä sille, että vastaanottava valtio vaatii hakijaa suorittamaan myös kelpoisuuskokeen, sillä edellytyksellä, että kyseinen valtio tarkastaa ensin, onko hakijan ammattiuransa aikana hankkima osaaminen sellaista, että se kattaa täysin tai osittain kyseisen 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetun olennaisen eroavaisuuden.
40 Silloin, kun hakijan on suoritettava vastaanottavassa jäsenvaltiossa kelpoisuuskoe, jonka nimenomaisena tarkoituksena on varmistua siitä, että hakija on kelpoinen harjoittamaan säänneltyä ammattia kyseisessä jäsenvaltiossa, jälkimmäinen jäsenvaltio ei voi muutetun direktiivin 89/48 4 artiklan perusteella evätä pääasian hakijan kaltaisessa tilanteessa olevalta henkilöltä lupaa osallistua tällaiseen kokeeseen sillä perusteella, ettei hän ole suorittanut kyseisen jäsenvaltion säännöstössä edellytettyä käytännön harjoittelua.
41 Tämän perusteella toiseen kysymykseen on vastattava, että muutettua direktiiviä 89/48 on tulkittava siten, että se on esteenä sille, että vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset epäävät pääasian hakijan kaltaisessa tilanteessa olevalta henkilöltä luvan osallistua asianajajan ammatin kelpoisuuskokeeseen, jos hän ei voi osoittaa suorittaneensa kyseisen jäsenvaltion säännöstössä edellytettyä käytännön harjoittelua.
1) Yli kolmivuotisesta keskiasteen jälkeisestä koulutuksesta vastaanottavassa jäsenvaltiossa annetun muodollista kelpoisuutta osoittavan asiakirjan ja sellaisen toisessa jäsenvaltiossa kolmea vuotta lyhyemmän lisäkoulutuksen jälkeen annetun vastaavan muodollista kelpoisuutta osoittavan asiakirjan haltija, jonka perusteella hänellä on oikeus ryhtyä harjoittamaan jälkimmäisessä valtiossa asianajajan säänneltyä ammattia, jota hän harjoitti todellisuudessa kyseisessä valtiossa sinä ajankohtana, jolloin hän pyysi saada lupaa osallistua kelpoisuuskokeeseen, voi vedota vähintään kolmivuotisesta ammatillisesta korkeammasta koulutuksesta annettujen tutkintotodistusten tunnustamista koskevasta yleisestä järjestelmästä 21.12.1988 annetun neuvoston direktiivin 89/48/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna 14.5.2001 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2001/19/EY, säännöksiin ryhtyäkseen harjoittamaan asianajajan säänneltyä ammattia vastaanottavassa jäsenvaltiossa sillä edellytyksellä, että hän läpäisee kelpoisuuskokeen.
2) Direktiiviä 89/48, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2001/19, on tulkittava siten, että se on esteenä sille, että vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset epäävät pääasian hakijan kaltaisessa tilanteessa olevalta henkilöltä luvan osallistua asianajajan ammatin kelpoisuuskokeeseen, jos hän ei voi osoittaa suorittaneensa kyseisen jäsenvaltion säännöstössä edellytettyä käytännön harjoittelua.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


Laki poliisin säilyttämien henkilöiden kohtelusta 841/2006
1355/2019
490/2019
1110/2017
1241/2016
893/2016
726/2011
500/2009
646/2008
645/2008
Laki poliisin säilyttämien henkilöiden kohtelusta 841/2006 Putkalaki
Hallituksen esitys 90/2005
Antopäivä: 29.9.2006
Julkaisupäivä: 29.9.2006
Voimassa: 1.10.2006 -
1355/2019MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 75/2019Antopäivä: 19.12.2019Julkaisupäivä: 31.12.2019Voimassa: 1.1.2020 - Huomautus: muutt. 17 luvun 6 §:ää
627/2019MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 242/2018Antopäivä: 10.5.2019Julkaisupäivä: 16.5.2019Voimassa: 1.6.2019 - Huomautus: muutt. 1 luvun 7§:ää, 2 luvun 4 §:ää sekä 7 luvun 5 §:ää
490/2019MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 212/2018Antopäivä: 12.4.2019Julkaisupäivä: 15.4.2019Voimassa: 15.4.2019 - Huomautus: muutt. 16 luvun 2 §:ää
327/2019MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 177/2018Antopäivä: 15.3.2019Julkaisupäivä: 22.3.2019Voimassa: 11.6.2019 - Huomautus: muutt. 2 luvun 3 §:ää
1110/2017MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 100/2017Antopäivä: 28.12.2017Julkaisupäivä: 30.12.2017Voimassa: 1.3.2018 - Huomautus: muutt. 4 §:ää
1241/2016MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 13/2016Antopäivä: 21.12.2016Julkaisupäivä: 27.12.2016Voimassa: 1.3.2017 - Huomautus: muutt. 5 luvun 1 §
893/2016MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 99/2016Antopäivä: 28.10.2016Julkaisupäivä: 2.11.2016Voimassa: 27.11.2016 - Huomautus: muutt. 2 luvun 2 § ja 7 luvun 1 §:ää
16/2016MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 66/2015Antopäivä: 8.1.2016Julkaisupäivä: 12.12.2016Voimassa: 1.3.2016 - Huomautus: muutt. 16 luvun 2 §
1086/2015MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 22/2014Antopäivä: 21.8.2015Julkaisupäivä: 27.8.2015Voimassa: 1.1.2017 - Huomautus: muutt. 1 luvun 2 §:ää ja 18 luvun 2 §, lis. 1 luvun 5–7 §
512/2015MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 348/2014Antopäivä: 24.4.2015Julkaisupäivä: 29.4.2015Voimassa: 11.5.2015 - Huomautus: muutt. 13 luvun 3 §, lis. 13 luvun 4–8 §
232/2015MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 262/2014Antopäivä: 20.3.2015Julkaisupäivä: 24.3.2015Voimassa: 24.3.2015 - Huomautus: muutt. 16 luvun 2 §:ää
819/2014MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 71/2014Antopäivä: 17.10.2014Julkaisupäivä: 21.10.2014Voimassa: 1.12.2014 - Huomautus: muutt. 2 luvun 3 §:ää
807/2011MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 222/2010Antopäivä: 22.7.2011Julkaisupäivä: 27.7.2011Voimassa: 1.1.2014 -
726/2011MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 318/2010Antopäivä: 17.6.2011Julkaisupäivä: 23.6.2011Voimassa: 1.1.2013 - Huomautus: muutt. 3 luvun 7 §:ää ja 6 luvun 4 §:ää
500/2009MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 58/2009Antopäivä: 26.6.2009Julkaisupäivä: 2.7.2009Voimassa: 1.1.2010 - Huomautus: muutt. 2 luvun 1 §
267/2007MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 16.3.2007Julkaisupäivä: 21.3.2007Voimassa: 1.4.2007 - Huomautus: muutt. 6 luvun 1, 2 ja 8 § sekä 4 §:ää, lis. 6 luku 8 a §
872/2016Valtioneuvoston asetus tilapäisesti vartijan tehtävää poliisin säilytystilassa hoitavan henkilön koulutuksesta ja asusta
646/2008Sisäasiainministeriön asetus poliisin säilyttämien henkilöiden kohtelusta
645/2008Valtioneuvoston asetus poliisin säilyttämien henkilöiden kohtelusta
HE 90/2005 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi poliisin säilyttämien henkilöiden kohtelusta sekä laeiksi eräiden siihen liittyvien lakien muuttamisestaHyväksytty muutettuna 841/2006
HE 75/2019 Hallituksen esitys eduskunnalle eräiden poliisin hallinnonalan lakien muutoksenhakusäännösten muuttamisestaHyväksytty 1355/2019
HE 242/2018 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi henkilötietojen käsittelystä poliisitoimessa sekä eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 627/2019
HE 212/2018 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi rikoslain muuttamisesta ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 490/2019
HE 177/2018 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi esitutkintalain muuttamisesta ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 327/2019
HE 100/2017 Hallituksen esitys eduskunnalle alkoholilaiksi ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 1110/2017
HE 99/2016 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi esitutkintalain muuttamisesta ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 893/2016
HE 13/2016 Hallituksen esitys eduskunnalle tartuntatautilaiksi ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 1241/2016
HE 66/2015 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi esitutkintalain muuttamisesta ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 16/2016
HE 348/2014 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi poliisin säilyttämien henkilöiden kohtelusta annetun lain 13 luvun muuttamisestaHyväksytty muutettuna 512/2015
HE 262/2014 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi eurooppalaisesta suojelumääräyksestä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin lainsäädännön alaan kuuluvien säännösten kansallisesta täytäntöönpanosta ja direktiivin soveltamisesta sekä yksityisoikeuden alalla määrättyjen suojelutoimenpiteiden vastavuoroisesta tunnustamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen soveltamisesta samoin kuin eräiksi niihin liittyviksi laeiksiHyväksytty 232/2015
HE 71/2014 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi esitutkintalain muuttamisesta ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 819/2014
HE 22/2014 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi yksityisistä turvallisuuspalveluista sekä eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty muutettuna 1086/2015
HE 319/2010 Hallituksen esitys eduskunnalle vanginkuljetusta koskevaksi lainsäädännöksi Rauennut
HE 318/2010 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi luvan saaneista oikeudenkäyntiavustajista ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksi Hyväksytty 726/2011
HE 222/2010 Hallituksen esitys eduskunnalle esitutkinta- ja pakkokeinolainsäädännön uudistamiseksi Hyväksytty 807/2011
HE 58/2009 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi poliisin hallinnosta annetun lain muuttamisesta ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 500/2009