Kuntakehityspalveluiden ajankohtaiset asiat
Viimeksi päivitetty: 22.06.2020 08:06
RAKENNUSVALVONNAN PALVELU KORONAVIRUSTILANTEEN AIKANA JA KESÄLLÄ 2020
6/2020: Rakennusvalvonta toimii kesällä rajoitetusti. Aloituskokouksia ja katselmuksia tehdään tapauskohtaisesti sopimalla aika rakennustarkastajien kanssa joko sähköpostitse tai puhelimitse. Rakennustarkastajien lupapäätöksiä ei tehdä ajalla 17.6. – 28.7.
3/2020: Rakennusvalvonnan sähköinen lupien käsittely ja valmistelu (Lupapiste) ovat normaalisti käytössä.  Aloituskokouksista ja katselmuksista tulee sopia (puhelu tai sähköposti) aina erikseen. Lähtökohtaisesti vain asuinrakennusten ja muiden pakollisten kohteiden käyttöönottokatselmukset pidetään. Asiakaspalvelu on luonnollisesti suljettu eli kentällä tai toimistossa ei ole asiakastapaamisia.  Puhelin ja sähköposti sekä Lupapiste ovat normaalisti käytössä. Kuntakehityspalveluiden yhteystiedot.
Rakennuskannan selvitystyö on kesätauolla heinäkuun ajan. Maastokäynnit ja asiakaspalvelu jatkuvat taas elokuussa.
ASEMAKAAVAEHDOTUS NÄHTÄVILLE
LEMPELÄ II ASEMAKAAVAN MUUTOS KORTTELI 153 OSA
Kuntakehityslautakunta on 15.4.2020/ § 34 päättänyt asettaa Lempelä II asemakaavaehdotuksen julkisesti nähtäville. Asemakaavaehdotus pidetään nähtävillä 13.5. – 17.6.2020 välisen ajan Mäntsälän kunnantalon virallisella ilmoitustaululla (Heikinkuja 4, 1. krs).
Asemakaavan muutoksella muodostuu Mäntsälän kunnan kirkonkylän kortteli 153 osa.
Osallisilla ja kunnan jäsenillä on oikeus antaa muistutuksensa kaavaehdotuksesta. Kirjalliset mielipiteet tulee toimittaa 17.6.2020 klo 15.00 mennessä osoitteeseen Mäntsälän kunta, Kuntakehityspalvelut, Heikinkuja 4, 04600 Mäntsälä tai sähköpostilla kirjaamo[at]mantsala.fi
Kaavaehdotukseen voi tutustua kunnantalon ikkunan takana olevasta ilmoitustaulusta ja kuntakehityspalveluiden verkkosivuilla. Tarvittaessa postitamme kaava-asiakirjat niitä haluaville ja esittelemme kaavaa erikseen pyydettäessä.
Lisätietoja ja kaavan tilaaminen postitse:
ROINILANTIEN ASEMAKAAVA UUDELLEEN NÄHTÄVILLE
Kuntakehityslautakunta on 18.3.2020/ § 24 päättänyt asettaa Roinilan asemakaavaehdotuksen julkisesti nähtäville. Koronavirusepidemian vuoksi asemakaavaehdotus laitetaan uudestaan nähtäville 15.4. – 31.5.2020 väliseksi ajaksi Mäntsälän kunnantalon viralliselle ilmoitustaululle (Heikinkuja 4, 1. krs).
Asemakaavalla muodostuvat Mäntsälän kunnan Roinilan asemakaavan korttelit 802 osa, 803-805, 807-808.
Osallisilla ja kunnan jäsenillä on oikeus antaa muistutuksensa kaavaehdotuksesta. Osallisilta pyydetään myös perusteltuja nimiehdotuksia kaavaehdotuksessa olevien tonttikatujen nimiksi. Kirjalliset mielipiteet ja nimiehdotukset tulee toimittaa 31.5.2020 klo 15.00 mennessä osoitteeseen Mäntsälän kunta, Kuntakehityspalvelut, Heikinkuja 4, 04600 Mäntsälä tai sähköpostilla kirjaamo[at]mantsala.fi
Vesa Gummerus
puh. 040 314 5467
Kunnanhallitus on päätöksellään 24.2.2020/ § 25 hyväksynyt Hyökännummen Pyydyskorven asemakaavaehdotuksen. Asemakaavalla muodostuu Mäntsälän kunnan Hyökännummen korttelit 134 osa, 139 osa, korttelit 151-153 ja niihin liittyvät virkistys-, erityis- ja katualueet.
YLEISKAAVA 2050:n OSALTA INVENTOINNIT JATKUVAT KEVÄÄN 2020 AIKANA
Koko kunnan yleiskaavaa varten laadittavien selvitysten inventoinnit jatkuvat huhti-toukokuun aikana maastossa konsulttien toimesta. Meneillään ovat rakennetun kulttuuriympäristön inventointi, luontoselvityksen inventointi ja arkeologinen inventointi. Konsultit kulkevat itsekseen eivätkä tule pihapiireihin. Tarvittaessa he todistavat ja esittävät henkilöllisyytensä.
FM Teija Ahola
p. 044 363 0194
stahola(at)gmail.com
Luontoselvityksen maastotyöt jatkuvat huhti-toukokuussa 2020 liito-oravainventoinnilla. Havaintoja lajin esiintymisestä voi ilmoittaa Ympäristösuunnittelu Enviro Oy:lle:
p. 040 581 5345
pekka.routasuo(at)ys-enviro.fi
p. 0400 760 075
marko.vauhkonen(at)ys-enviro.fi
Omista löydöistä tai havainnoista voi ilmoittaa suoraan arkeologisen inventoinnin konsultille:
Tutkija, Vesa Laulumaa
Arkeologiset kenttäpalvelut, Museovirasto
p. 029 533 6283
vesa.laulumaa(at)museovirasto.fi
RAKENNUSVALVONNAN PALVELU KORONAVIRUSTILANTEEN AIKANA
Rakennusvalvonnan sähköinen lupien käsittely ja valmistelu (Lupapiste) ovat normaalisti käytössä.  Aloituskokouksista ja katselmuksista tulee sopia (puhelu tai sähköposti) aina erikseen. Lähtökohtaisesti vain asuinrakennusten ja muiden pakollisten kohteiden käyttöönottokatselmukset pidetään. Asiakaspalvelu on luonnollisesti suljettu eli kentällä tai toimistossa ei ole asiakastapaamisia.  Puhelin ja sähköposti sekä Lupapiste ovat normaalisti käytössä. Kuntakehityspalveluiden yhteystiedot.
ROINILANTIEN ASEMAKAAVAN MUUTOS
Kuntakehityslautakunta on 18.3.2020/ § 24 päättänyt asettaa Roinilantien asemakaavaehdotuksen julkisesti nähtäville. Asemakaavaehdotus pidetään nähtävillä 25.3. – 24.4.2020 välisen ajan Mäntsälän kunnantalon virallisella ilmoitustaululla (Heikinkuja 4, 1. krs).
Asemakaavalla muodostuvat Mäntsälän kunnan Roinilantien asemakaavan korttelit 802 osa, 803-805, 807-808.
Osallisilla ja kunnan jäsenillä on oikeus antaa muistutuksensa kaavaehdotuksesta. Osallisilta pyydetään myös perusteltuja nimiehdotuksia kaavaehdotuksessa olevien tonttikatujen nimiksi. Kirjalliset mielipiteet ja nimiehdotukset tulee toimittaa 24.4.2020 klo 15.00 mennessä osoitteeseen Mäntsälän kunta, Kuntakehityspalvelut, Heikinkuja 4,04600 Mäntsälä tai sähköpostilla kirjaamo[at]mantsala.fi
Kaavaehdotukseen voi tutustua myös Mäntsälän kirjastossa sen aukioloaikoina sekä kuntakehityspalveluiden verkkosivuilla.
Lisätietoja: kaavasuunnittelija Mari Niinistö, puh. 040 314 5968, etunimi.sukunimi@mantsala.fi
Mäntsälän kunnanhallitus on päätöksellään 16.3.2020 / § 45 hyväksynyt vuoden 2020 kaavoituskatsauksen. Tämä tiedotus pidetään nähtävillä 23.3. – 24.4.2020 välisen ajan Mäntsälän kunnantalon virallisella ilmoitustaululla (Heikinkuja 4, 1. krs).
Kaavoituskatsauksessa selostetaan Mäntsälän kunnan kaavoitustilannetta ja esitellään kaavoitusohjelmaa vuodelle 2020. Lisäksi kerrotaan yleisesti kaavoituksen ohjauksesta, kaavahankkeiden etenemisestä ja kaavojen ajantasaisuudesta. Kaavoituskatsauksia on saatavana kunnantalon aukioloaikoina ala-aulassa sekä nykyinen ja edellisvuosien kaavoituskatsaukset ovat nähtävillä kuntakehityspalveluiden verkkosivuilla.
Mäntsälän kunnan konsernipalveluiden koronavirustiedote.
KUNNAN RAKENNUSKANNAN SELVITYSTYÖ ALKAA
Mäntsälän kunta on päättänyt käynnistää rakennuskannan selvitystyön, jonka toteuttaa kuntakehityspalvelut. Työn keskeisimpänä tarkoituksena on saattaa kunnan rakennusrekisteri ajan tasalle koskien rakennuksia, jotka puuttuvat rekisteristä, tai joiden tiedoissa on puutteita. Tällä hetkellä rakennuskannan tiedot ovat puutteelliset ja eri syistä johtuen rekisterien ulkopuolelle on jäänyt huomattava määrä rakennusmassaa. Selvitystyöllä myös tasapuolistetaan kiinteistöverojen maksamista kunnan alueella.
Pyydyskorven asemakaavan hyväksyminen
TORIN LAAJENNETUN ASEMAKAAVAEHDOTUKSEN NÄHTÄVILLE ASETTAMINEN
Kuntakehityslautakunta on 19.2.2020 / § 14 päättänyt asettaa Torin laajennetun asemakaavaehdotuksen julkisesti nähtäville. Asemakaavaehdotus pidetään nähtävillä 26.2. – 27.3.2020 välisen ajan Mäntsälän kunnantalon virallisella ilmoitustaululla (Heikinkuja 4, 1. krs).
Asemakaavan muutoksella muodostuu Mäntsälän kunnan kirkonkylän tori ja kortteli 305 sekä niihin liittyvät tie-, pysäköinti- ja puistoalueet.
LINNALA II ASEMAKAAVAEHDOTUKSEN NÄHTÄVILLE ASETTAMINEN
Kuntakehityslautakunta on 19.2.2020 / § 13 päättänyt asettaa Linnala II asemakaavaehdotuksen julkisesti nähtäville. Asemakaavaehdotus pidetään nähtävillä 26.2. – 27.3.2020 välisen ajan Mäntsälän kunnantalon virallisella ilmoitustaululla (Heikinkuja 4, 1. krs).
Asemakaavalla muodostuvat Mäntsälän kunnan kirkonkylän korttelit 483 –485 ja niihin liittyvät katu- ja suojaviheralueet.
TUTUSTUMINEN KAAVAEHDOTUKSIIN JA MUISTUTUKSEN ANTAMINEN
Osallisilla ja kunnan jäsenillä on oikeus antaa muistutuksensa kaavaehdotuksista. Kirjalliset mielipiteet tulee toimittaa 27.3.2020 klo 14 mennessä osoitteeseen Mäntsälän kunta, Kuntakehityspalvelut, Heikinkuja 4, 04600 Mäntsälä tai sähköpostilla kirjaamo(at)mantsala.fi.
Kaavaehdotuksiin voi tutustua myös Mäntsälän kirjastossa sekä kuntakehityspalveluiden verkkosivuilla.
Lisätietoja asemakaavainsinööri Tapio Sillfors, puh. 040 314 5454, Tämä sähköpostiosoite on suojattu spamboteilta. Tarvitset JavaScript-tuen nähdäksesi sen.
Mäntsälän kunta hakee KUNTAKEHITYSJOHTAJAA toistaiseksi voimassaolevaan virkaan.
Katso työpaikkailmoitus täältä. Hakuaika kuntakehitysjohtajan virkaan päättyy ti 3.3.2020 klo 12:00 ja haastatteluun valitut haastatellaan 6. ja 9.3.2020.
Mäntsälän rakennusvalvonnassa on aloittanut uusi rakennustarkastaja, Susanna Pyhälä. Susanna toimii luoteis-Mäntsälän vastaavana rakennustarkastajana ja hänet tavoittaa numerosta 040 3145 915. Voit katsoa tästä kartan rakennustarkastajien vastuualueista.
LAAJENNETUN TORIN KAAVALUONNOKSEN NÄHTÄVILLE ASETTAMINEN
Kuntakehityslautakunta on 11.12.2019/ § 126 päättänyt asettaa laajennetun Torin asemakaavaluonnoksen nähtäville mielipiteiden jättämistä varten. Laajennetun asemakaavaluonnoksen tavoite on yhdistää tori Mäntsälänjoen kunnostettuun rantaan ja Seurojentaloon uudistamalla lämpökeskuksen alue sekä osa pysäköintialueesta puistoksi.
Asemakaavaluonnos pidetään nähtävillä 18.12.2019 – 16.1.2020 välisen ajan Mäntsälän kunnantalon virallisella ilmoitustaululla (Heikinkuja 4, 1. krs.). Siihen voi tutustua myös kirjastossa sekä kuntakehityspalveluiden verkkosivuilla.
Osallisilla ja kunnan jäsenillä on mahdollisuus lausua mielipiteensä luonnoksesta. Kirjalliset mielipiteet tulee toimittaa 16.1.2020 klo 15 mennessä osoitteeseen Mäntsälän kunta, kuntakehityspalvelut, Heikinkuja 4, 04600 Mäntsälä tai sähköpostilla kirjaamo[at]mantsala.fi.
ASEMAKAAVOITUKSEN KÄYNNISTÄMINEN, OSALLISTUMIS- JA ARVIOINTISUUNNITELMAN JA LUONNOKSEN NÄHTÄVILLE ASETTAMINEN
SALOTIEN KORTTELIEN 339-341 ASEMAKAAVAN MUUTOKSEN KÄYNNISTÄMINEN
Kunnanhallitus on päätöksellään 25.11.2019/ § 261 käynnistänyt Salotien korttelien 339-341 asemakaavamuutoksen laadinnan. Suunnittelualue koskee Mäntsälän ydinkeskustassa Nordenskiöldintien länsipuolella sijaitsevaa Salotien itäpäätä ja Nordenskiöldintien välisiä rakentamattomia alueita. Tavoitteena on muuttaa korttelien osien käyttömuoto erillispientaloista rivitaloille.
Asemakaavan osallistumis- ja arviointisuunnitelma (OAS) ja kaavaluonnos pidetään nähtävillä 4.12.2019 – 2.1.2020 välisen ajan Mäntsälän kunnantalon virallisella ilmoitustaululla (Heikinkuja 4, 1. krs.). Osallistumis- ja arviointisuunnitelmaan ja kaavaluonnokseen voi tutustua myös kirjastossa sekä kuntakehityspalveluiden verkkosivuilla.
Osallisilla ja kunnan jäsenillä on mahdollisuus antaa mielipiteensä osallistumis- ja arviointisuunnitelmasta ja kaavaluonnoksesta. Kirjalliset mielipiteet tulee toimittaa 2.1.2020 klo 15 mennessä osoitteeseen Mäntsälän kunta, Kuntakehityspalvelut, Heikinkuja 4, 04600 Mäntsälä tai sähköpostilla kirjaamo[at]mantsala.fi.
Lisätietoja asemakaavainsinööri Tapio Sillfors, puh. 040 3145 454, Tämä sähköpostiosoite on suojattu spamboteilta. Tarvitset JavaScript-tuen nähdäksesi sen.
ASEMAKAAVOITUKSEN KÄYNNISTÄMINEN SEKÄ OAS JA KAAVALUONNOS NÄHTÄVILLE
LINNALA II
Kunnanhallitus on päätöksellään 4.11.2019 / § 231 käynnistänyt Linnala II asemakaavan laadinnan ja asettanut kaavaa koskevan osallistumis- ja arviointisuunnitelman sekä kaavaluonnoksen nähtäville. Kaavoitettava alue on tällä hetkellä asumatonta metsäaluetta. Alue rajautuu koillisessa Linnalan yritysalueeseen, kaakossa Helsingintiehen ja peltoon, lounaassa taimikkoon ja luoteessa Helsinki-Lahti moottoritiehen.
Asemakaavan osallistumis- ja arviointisuunnitelma (OAS) ja kaavaluonnos pidetään nähtävillä 13.11. – 12.12.2019 välisen ajan Mäntsälän kunnantalon virallisella ilmoitustaululla (Heikinkuja 4, 1. krs.). Niihin voi tutustua myös kirjastossa sekä kuntakehityspalveluiden verkkosivuilla osoitteessa https://www.mantsala.fi/kuntakehityspalvelut/kaavoitus/kaavoja-nahtavana.
Osallisilla ja kunnan jäsenillä on mahdollisuus antaa mielipiteensä osallistumis- ja arviointisuunnitelmasta ja kaavaluonnoksesta. Kirjalliset mielipiteet tulee toimittaa 12.12.2019 klo 14 mennessä osoitteeseen Mäntsälän kunta, Kuntakehityspalvelut, Heikinkuja 4, 04600 Mäntsälä tai sähköpostilla kirjaamo(at)mantsala.fi.
Lisätietoja: asemakaavainsinööri Tapio Sillfors, puh. 040 3145 454 ja tapio.sillfors(at)mantsala.fi
OSALLISTUMIS- JA ARVIOINTISUUNNITELMA NÄHTÄVILLE
MÄNTSÄLÄN YLEISKAAVA 2050
Kuntakehityslautakunta on päätöksellään 16.10.2019 / § 105 hyväksynyt Mäntsälän yleiskaava 2050 tarkistetun ja ajantasaistetun osallistumis- ja arviointisuunnitelman ja asettanut sen virallisesti nähtäville.
Yleiskaavan osallistumis- ja arviointisuunnitelma (OAS) pidetään nähtävillä 24.10. – 22.11.2019 välisen ajan Mäntsälän kunnantalon virallisella ilmoitustaululla (Heikinkuja 4, 1. krs.). Osallistumis- ja arviointisuunnitelmaan voi tutustua myös kirjastossa sekä kuntakehityspalveluiden verkkosivuilla osoitteessa https://www.mantsala.fi/kuntakehityspalvelut/kaavoitus/kaavoja-nahtavana
Osallisilla ja kunnan jäsenillä on mahdollisuus antaa mielipiteensä osallistumis- ja arviointisuunnitelmasta. Kirjalliset mielipiteet tulee toimittaa 22.11.2019 klo 14 mennessä osoitteeseen Mäntsälän kunta, Kuntakehityspalvelut, Heikinkuja 4, 04600 Mäntsälä tai sähköpostilla kirjaamo(at)mantsala.fi.
Kaavaehdotukseen voi tutustua Mäntsälän kirjastossa sekä kuntakehityspalvelujen verkkosivuilla https://www.mantsala.fi/kuntakehityspalvelut/kaavoitus/kaavoja-nahtavana
Lisätietoja kaavasuunnittelija Mari Niinistö, puh. 040 3145 968, Tämä sähköpostiosoite on suojattu spamboteilta. Tarvitset JavaScript-tuen nähdäksesi sen.
ASEMAKAAVAEHDOTUKSEN NÄHTÄVILLE ASETTAMINEN
VUOLTEENPELLON ASEMAKAAVA
Kuntakehityslautakunta on päätöksellään 18.9.2019/ § 92 asettanut Vuolteenpellon asemakaavaehdotuksen virallisesti nähtäville. Suunnittelualueen laajuus on n. 14,5 ha, joka sijoittuu kirkonkylän asemakaavan eteläreunaan Helsingintien Mt 140 ja Mäntsälänjoen väliin. Alue täydentää Linnamäen taajaman asuinaluetta.
Asemakaavaehdotus pidetään nähtävillä 23.9.2019 – 22.10.2019 välisen ajan Mäntsälän kunnantalon virallisella ilmoitustaululla (Heikinkuja 4, 1. krs.). Siihen voi tutustua myös kirjastossa sekä kuntakehityspalveluiden verkkosivuilla osoitteessa https://www.mantsala.fi/kuntakehityspalvelut/kaavoitus/kaavoja-nahtavana.
Osallisilla ja kunnan jäsenillä on mahdollisuus antaa mielipiteensä kaavaehdotuksesta. Kirjalliset mielipiteet tulee toimittaa 22.10.2019 klo 14 mennessä osoitteeseen Mäntsälän kunta, Kuntakehityspalvelut, Heikinkuja 4, 04600 Mäntsälä tai sähköpostilla kirjaamo(at)mantsala.fi.
Lisätietoja: asemakaavainsinööri Tapio Sillfors, puh. 040 314 5454 ja tapio.sillfors(at)mantsala.fi
ASEMAKAAVOITUKSIEN KÄYNNISTYMINEN JA KAAVA-ASIAKIRJOJEN NÄHTÄVILLE ASETTAMINEN
ROINILA ASEMAKAAVAN MUUTOS
Kunnanhallitus on päätöksellään 9.9.2019/ § 190 käynnistänyt Roinilan asemakaavamuutoksen laadinnan ja asettanut kaavamuutosta koskevan osallistumis- ja arviointisuunnitelman ja kaavaluonnoksen nähtäville. Asemakaavamuutos koskee Roinilantien ympäristöä Linjatien ja Tasalantien välisellä alueella, poislukien vuonna 2016 asemakaavoitetut alueet kortteleissa 801 ja 806.
kaavasuunnittelija Mari Niinistö, p. 040 3145 968, mari.niinisto(at)mantsala.fi
KAPULI V ASEMAKAAVA JA ASEMAKAAVAN MUUTOS
Kunnanhallitus on päätöksellään 9.9.2019 / § 191 käynnistänyt Kapuli V asemakaavan ja asemakaavamuutoksen laadinnan ja asettanut kaavamuutosta koskevan osallistumis- ja arviointisuunnitelman nähtäville. Asemakaavaa varten tarkastellaan rakennemalleina Kapulin teollisuusalueen laajentaminen Isolammintien pohjois- ja länsipuolella 110Kv voimalinjaan saakka.
asemakaavainsinööri Tapio Sillfors, p. 040 3145 454, tapio.sillfors(at)mantsala.fi
MEIJERIN PUISTO ASEMAKAAVAN MUUTOS
Kunnanhallitus on päätöksellään 9.9.2019 / § 192 käynnistänyt Meijerin puiston asemakaavamuutoksen laadinnan ja asettanut kaavamuutosta koskevan osallistumis- ja arviointisuunnitelman, kaavaehdotuksen ja -selostuksen nähtäville. Suunnittelualue sijaitsee Lahdentien ja Osuustien kulmauksessa.
MIELIPITEEN ANTO
Roinilan, Kapuli V:n ja Meijerin puiston kaava-asiakirjoja pidetään nähtävillä 16.9. – 15.10.2019 välisen ajan Mäntsälän kunnantalon virallisella ilmoitustaululla (Heikinkuja 4, 1. krs.). Kaava-asiakirjoihin voi tutustua myös kirjastossa sekä kuntakehityspalveluiden verkkosivuilla osoitteessa: https://www.mantsala.fi/kuntakehityspalvelut/kaavoitus/kaavoja-nahtavana.
Osallisilla ja kunnan jäsenillä on mahdollisuus antaa mielipiteensä suunnitteluasiakirjoista. Kirjalliset mielipiteet tulee toimittaa 15.10.2019 klo 15 mennessä osoitteeseen Mäntsälän kunta, Kuntakehityspalvelut, Heikinkuja 4, 04600 Mäntsälä tai sähköpostilla Tämä sähköpostiosoite on suojattu spamboteilta. Tarvitset JavaScript-tuen nähdäksesi sen..
Ilmoittaudu tilaisuuteen 20.9.2019 klo 16 mennessä. Tilaisuus on maksuton.
Hankkeessa pyrimme luomaan Uudellemaalle tiiviin asutuksen ja vihreän metsätalouden olosuhteisiin uutta yhteistyötä ja lisääntyvää yhteisymmärrystä maankäytön suunnittelijoiden ja metsäsektorin ja metsänomistajien välille. Oikealla tiedolla ja oikea-aikaisella vaikuttamisella voidaan välttää ristiriitoja metsänhoidon ja maankäytön suunnittelun välillä. Lue lisää hankkeesta internetsivuiltamme.
KUNTAKEHITYSPALVELUJEN MAKSUT MUUTTUVAT 1.8.2019
Kuntakehityslautakunta hyväksyi 12.6.2019 kuntakehityspalveluiden päivitetyn hinnaston. Hinnaston uudistamisen tarve tuli uuden rakennusjärjestyksen voimaantulon myötä. Edellinen, vielä elokuun alkuun voimassa oleva hinnasto on päivitetty vuonna 2016.
Koska edellisestä hinnaston päivityksestä on vain kolme vuotta ja tänä aikana on ollut asiakaspalveluun vaikuttanutta uuden ohjelmiston käyttöönoton vaikeutta, ei hintoihin tehty indeksikorotusta. Kaikki hintojen muutokset perustuvat arvioon työn ja palvelun tuottamisen kustannuksista. Lisäksi hinnastoa laadittaessa on tarkasteltu eri työvaiheiden vaativuutta, kuormittavuutta ja käytettävää työaikaa. Uuteen hinnastoon laskutusperusteet on pyritty avaamaan selkeästi. Hinnanmuutokset ovat sekä korotuksia että alentumisia.
Rakennusjärjestys muuttui merkittävästi toimenpideluvituksen osalta; ilmoitusmenettelystä luovuttiin ja toimenpidelupaa edellytetään aiempaa kattavammin. Toimenpideluvalle on uudessa hinnastossa kaksi hintaryhmää; 175 ja 100 euroa. Voimassaolevassa hinnastossa vastaava maksu on 155 euroa.
Hinnasto tulee voimaan 1.8.2019. Lupamaksu määräytyy hakemuksen jättöajan mukaan; vasta elokuun alun jälkeen jätettyjen lupahakemusten ja muiden palvelujen osalta noudatetaan ”uutta” hinnastoa.
Vanha hinnasto 31.7.2019 saakka
Uusi hinnasto 1.8.2019 alkaen
KORTTELIN 134 TONTTI 1 ASEMAKAAVAN MUUTOS
Mäntsälän kunnanhallitus on päätöksellään 27.5.2019/ § 123 hyväksynyt Hyökännummen korttelin 134 tontti 1 kaavamuutosehdotuksen.
LILJENDALIN ASEMAKAAVAN MUUTOS
Mäntsälän kunnanhallitus on päätöksellään 24.6.2019/ § 161 hyväksynyt Liljendalin asemakaavan muutoksen kortteleissa 1006 ja 1007 sekä puistoalueissa.
Mäntsälän kunnanhallitus on päätöksellään 24.6.2019/ § 161 hyväksynyt Liljendalin asemakaavan muutoksen kortteleissa 1006 ja 1007 sekä puistoalueissa. Päätöksestä voi valittaa Helsingin hallinto-oikeuteen. Valitus on tehtävä 30 päivän kuluessa siitä, kun hallituksen päätös on asetettu yleisesti nähtäville.
Mäntsälän kunnanhallitus on päätöksellään 24.6.2019 / § 167 hyväksynyt vuoden 2019 kaavoituskatsauksen. Tämä tiedotus pidetään nähtävillä 27.6. – 25.8.2019 välisen ajan Mäntsälän kunnantalon virallisella ilmoitustaululla (Heikinkuja 4, 1. krs).
Kaavoituskatsauksessa selostetaan Mäntsälän kunnan kaavoitustilannetta ja esitellään kaavoitusohjelmaa vuodelle 2019-2020. Lisäksi kerrotaan yleisesti kaavoituksen ohjauksesta, kaavahankkeiden etenemisestä ja kaavojen ajantasaisuudesta.
Kaavoituskatsauksia on saatavana kunnantalon aukio-oloaikoina ala-aulassa sekä nykyinen ja edellisvuosien kaavoituskatsaukset ovat nähtävillä kuntakehityspalveluiden verkkosivuilla https://www.mantsala.fi/kuntakehityspalvelut/kaavoitus/kaavoituskatsaus.
Kunnantalo on suljettuna 1.7. - 28.7.2019 välisen ajan.
Kaavoitus, rakennusvalvonta ja kiinteistö- ja mittauspalvelut toimivat kesän ajan rajoitetusti. Rakennusvalvonnassa tehdään vain rakennuslupapäätöksien mukaisia katselmuksia. Katselmustilaukset voi lähettää hyvissä ajoin sähköpostiin tai soittamalla. Rakennuslupapäätöksiä ei tehdä viikoilla 24-32 henkilöstön loma-aikojen vuoksi. Rakennusvalvonnan kesäpäivystäjänä toimii johtava rakennustarkastaja Päivi Kauppinen-Ketoja, paivi.kauppinen-ketoja(a)mantsala.fi, p. 040 3145 468.
Käy katsomassa miltä Mäntsälä näyttää ylhäältä päin! Klikkaa itsesi taivaalle tästä.
Kunnanhallitus on päätöksellään 27.5.2019/ § 123 hyväksynyt Hyökännummen korttelin 134 tontti 1 kaavamuutosehdotuksen.
ASEMAKAAVALUONNOKSET NÄHTÄVILLE
Kuntakehityslautakunta on 15.5.2019/ § 57 päättänyt asettaa Pyydyskorpi-Taruma asemakaavaluonnokset julkisesti nähtäville mielipiteiden antamista varten. Luonnokset osoittavat likimääräisen sijainnin ja mitoituksen kulkuväylille ja asumiseen. Jokaisessa vaihtoehdossa osoitetaan kokoojakatu Taruman alueelta Nummelantielle. Kadun yhteyteen rakennetaan erillinen kevyenliikenteen väylä.
Luonnokset pidetään nähtävillä 21.5. – 23.6.2019 välisen ajan Mäntsälän kunnantalon virallisella ilmoitustaululla (Heikinkuja 4, 1. krs.). Niihin voi tutustua myös kirjastossa sekä kuntakehityspalveluiden verkkosivuilla https://www.mantsala.fi/kuntakehityspalvelut/kaavoitus/kaavoja-nahtavana.
Osallisilla ja kunnan jäsenillä on mahdollisuus lausua mielipiteensä asemakaavaluonnoksista. Kirjalliset mielipiteet tulee toimittaa 23.6.2019 klo 15 mennessä osoitteeseen Mäntsälän kunta, Kuntakehityspalvelut, Heikinkuja 4, 04600 Mäntsälä tai sähköpostilla kirjaamo(a)mantsala.fi.
Lisätietoja: kaavasuunnittelija Mari Niinistö, puh. 040 3145 968 tai mari.niinisto(a)mantsala.fi.
Kuntakehityslautakunta on 17.4.2019/ § 48 päättänyt asettaa Torin asemakaavaehdotuksen julkisesti nähtäville. Asemakaavaehdotus pidetään nähtävillä 30.4. – 29.5.2019 välisen ajan Mäntsälän kunnantalon virallisella ilmoitustaululla (Heikinkuja 4, 1. krs). Asemakaavalla suunnitellaan pihakatu, tori ja puisto Seurojentalon ja Bio-Rain välille.
Osallisilla ja kunnan jäsenillä on oikeus antaa muistutuksensa kaavaehdotuksesta. Kirjalliset mielipiteet tulee toimittaa 29.5.2019 klo 15 mennessä osoitteeseen Mäntsälän kunta, Kuntakehityspalvelut, Heikinkuja 4, 04600 Mäntsälä tai sähköpostilla kirjaamo(a)mantsala.fi.
Kaavaehdotukseen voi tutustua myös Mäntsälän kirjastossa sekä kuntakehityspalveluiden verkkosivuilla osoitteessa https://www.mantsala.fi/kuntakehityspalvelut/kaavoitus/kaavoja-nahtavana.
tapio.sillfors(a)mantsala.fi
Asemakaavan muutoksen osallistumis- ja arviointisuunnitelma (OAS) pidetään nähtävillä 29.3. – 28.4.2019 välisen ajan Mäntsälän kunnantalon virallisella ilmoitustaululla (Heikinkuja 4, 1. krs.). Niihin voi tutustua myös kirjastossa sekä kuntakehityspalveluiden verkkosivuilla www.mantsala.fi → kaavoja nähtävänä.
mari.niinisto(a)mantsala.fi
VOIMAAN TULLUT RAKENNUSJÄRJESTYS
Mäntsälän kunnanvaltuusto on päätöksellään 4.2.2019 / § 12 hyväksynyt Mäntsälän kunnan rakennusjärjestyksen 2019. Rakennusjärjestykseen sisältyy liite 3 missä on määritelty Maankäyttö- ja rakennuslain 16 § mukainen suunnittelutarvealue.
Päätöksestä ei ole valitettu. Rakennusjärjestys on lainvoimainen.
Uusi rakennusjärjestys löytyy Mäntsälän kunnan nettisivuilta osoitteesta: https://www.mantsala.fi/kuntakehityspalvelut/rakentaminen/rakennusjarjestys
HYVÄKSYTTY SUUNNITTELUTARVEALUERAJAUS
Mäntsälän kunnanvaltuusto on päätöksellään 4.2.2019 / § 13 hyväksynyt kunnassa käytettävän suunnittelutarvealuerajauksen, pöytäkirja on nähtävänä osoitteessa: http://193.143.236.21/dynasty/cgi/DREQUEST.PHP?page=meeting&id=20192701.
Päätöksestä voi valittaa Helsingin hallinto-oikeuteen. Valitus on tehtävä 30 päivän kuluessa siitä, kun valtuuston päätös on asetettu yleisesti nähtäville.
ASEMAKAAVALUONNOS NÄHTÄVILLE


text:
Unionin tuomioistuimen tuomio (ensimmäinen jaosto) 26.4.2018.
Asociación Nacional de Grandes Empresas de Distribución (ANGED) vastaan Generalitat de Catalunya.
Tribunal Supremon esittämä ennakkoratkaisupyyntö.
Ennakkoratkaisupyyntö – Kaupan suuryksiköiltä kannettava alueellinen vero – Sijoittautumisvapaus – Ympäristönsuojelu ja maankäytön suunnittelu – Valtiontuki – Valikoiva toimenpide – Komission kirje, jolla ilmoitetaan kantelun käsittelyn lopettamisesta – Voimassa oleva tuki.
Asia C-233/16.
26 päivänä huhtikuuta 2018 ( *1 )
Ennakkoratkaisupyyntö – Kaupan suuryksiköiltä kannettava alueellinen vero – Sijoittautumisvapaus – Ympäristönsuojelu ja maankäytön suunnittelu – Valtiontuki – Valikoiva toimenpide – Komission kirje, jolla ilmoitetaan kantelun käsittelyn lopettamisesta – Voimassa oleva tuki
Asiassa C-233/16,
jossa on kyse SEUT 267 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka Tribunal Supremo (ylin tuomioistuin, Espanja) on esittänyt 10.3.2016 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut unionin tuomioistuimeen 25.4.2016, saadakseen ennakkoratkaisun asiassa
ottaen huomioon kirjallisessa käsittelyssä ja 6.7.2017 pidetyssä istunnossa esitetyn,
Asociación Nacional de Grandes Empresas de Distribución (ANGED), edustajinaan J. Pérez-Bustamante Köster ja F. Löwhagen, abogados, sekä J. M. Villasante García, procurador,
Generalitat de Catalunya, edustajinaan R. Revilla Ariet ja R. Riu Fortuny, letrados, sekä F. Velasco Muñoz Cuéllar, procurador,
Euroopan komissio, asiamiehinään N. Gossement, P. Němečková ja G. Luengo,
kuultuaan julkisasiamiehen 9.11.2017 pidetyssä istunnossa esittämän ratkaisuehdotuksen,
Ennakkoratkaisupyyntö koskee SEUT 49 ja SEUT 54 artiklan sekä SEUT 107 artiklan 1 kohdan tulkintaa.
Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa vastakkain ovat Asociación Nacional de Grandes Empresas de Distribución (ANGED) ja Generalitat de Catalunya (Katalonian aluehallitus, Espanja) ja jossa on kyse Katalonian itsehallintoalueella sijaitsevilta kaupan suuryksiköiltä perittävän veron laillisuudesta.
EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22.3.1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (EYVL 1999, L 83, s. 1) 1 artiklan b ja d alakohdassa säädetään seuraavaa:
tukia, jo[tka] voidaan tämän asetuksen 15 artiklan nojalla katsoa voimassa olevaksi tueksi;
tukia, joiden voidaan katsoa olevan voimassa olevia tukia, koska voidaan osoittaa, että ne käyttöönottohetkellä eivät vielä olleet tukia, mutta ovat muuttuneet myöhemmin sellaisiksi yhteismarkkinoiden kehityksen johdosta ilman, että jäsenvaltio olisi muuttanut niitä. Jos tietyt toimenpiteet muuttuvat tuiksi sen jälkeen, kun tietty toiminta on vapautettu kilpailulle yhteisön lainsäädännössä, näitä toimenpiteitä ei kilpailun vapauttamiselle vahvistetun ajankohdan jälkeen pidetä voimassa olevana tukena.
’tukiohjelmalla’ säädöstä tai päätöstä, jonka perusteella yksittäisiä tukia voidaan myöntää yrityksille, jotka määritellään säädöksessä tai päätöksessä yleisesti ja käsitteellisesti ilman, että edellytetään muita täytäntöönpanotoimenpiteitä, sekä säädöstä tai päätöstä, jonka perusteella erityiseen hankkeeseen liittymätöntä tukea voidaan myöntää yhdelle tai useammalle yritykselle toistaiseksi ja/tai rajoittamaton määrä”.
Asetuksen N:o 659/1999 15 artiklassa säädetään seuraavaa:
”1. Komission toimivaltuuksiin periä tuki takaisin sovelletaan kymmenen vuoden vanhentumisaikaa.
2. Vanhentumisaika alkaa päivästä, jona sääntöjenvastainen tuki on myönnetty tuen saajalle joko yksittäisenä tukena tai tukiohjelmaan kuuluvana tukena. Sääntöjenvastaista tukea koskevat komission toimet tai jäsenvaltion komission pyynnöstä toteuttamat toimet keskeyttävät vanhentumisajan. Vanhentumisaika alkaa uudelleen kunkin keskeytyksen jälkeen. Vanhentumisaikaa laskettaessa ei oteta huomioon aikaa, jona komission päätös on Euroopan [unionin] tuomioistuimen käsiteltävänä.
3. Tuki, jonka osalta vanhentumisaika on kulunut umpeen, katsotaan voimassa olevaksi tueksi.”
Edellä olevat säännökset on sisällytetty samanlaisina Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 13.7.2015 annettuun neuvoston asetukseen (EU) 2015/1589 (EUVL 2015, L 248, s. 9).
Kaupan suuryksiköiltä kannettavasta verosta 29.12.2000 annetulla Katalonian parlamentin lailla 16/2000 (Ley 16/2000 del Parlamento de Cataluña, del Impuesto sobre Grandes Establecimientos Comerciales; DOGC nro 3295, 30.12.2000 ja BOE nro 20, 23.1.2001; jäljempänä laki 16/2000) otettiin käyttöön kaupan suuryksiköiltä Katalonian itsehallintoalueen alueella kannettava vero (jäljempänä IGEC).
Lain 16/2000 2 §:ssä täsmennetään, että kyseinen vero kohdistuu sellaisten kaupan suuryksiköiden erityiseen taloudelliseen kapasiteettiin, jotka voivat suuren myyntipinta-alansa johdosta saavuttaa määräävän markkina-aseman ja joista voi aiheutua maankäytölle ja ympäristölle sellaisia kielteisiä ulkoisvaikutuksia, joiden kustannuksista ne eivät vastaa.
Kyseisen lain 3 §:n mukaan IGEC:stä saadut tulot osoitetaan Katalonian lähikauppojen uudistamistoimenpiteisiin ja toimintasuunnitelmien toteuttamiseen alueilla, joihin kaupan suuryksiköiden sijoittaminen vaikuttaa.
Mainitun lain 4 §:ssä säädetään, että IGEC:n verotettava tapahtuma muodostuu siitä, että yksittäiset vähittäiskauppaa harjoittavat kaupan suuryksiköt käyttävät vähintään 2500 m2:n suuruisia myyntipinta-aloja.
Lain 16/2000 5 §:n mukaan yksittäiset kaupan suuryksiköt, jotka harjoittavat toimintaansa puutarha-alalla sekä ajoneuvojen, rakennusmateriaalien, koneiden ja teollisuustarvikkeiden kaupan alalla, on vapautettu kyseisestä verosta.
Kyseisen lain 6 §:ssä täsmennetään, että IGEC:n osalta verovelvollisia ovat yksittäisen kaupan suuryksikön omistavat luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt riippumatta siitä, sijaitseeko tämä yksikkö kollektiivisessa kaupan suuryksikössä vai ei.
Mainitun lain 8 §:ssä säädetään, että veron määräytymisperustetta pienennetään 60 prosentilla sellaisten kaupan yksiköiden osalta, joissa harjoitetaan pääasiallisesti huonekalujen, saniteettituotteiden tai ovien ja ikkunoiden kauppaa taikka rautakauppaa.
Tuon saman lain 11 §:ssä täsmennetään veron laskemistapa, jossa otetaan erityisesti huomioon sen kunnan asukasmäärä, jossa yksikkö sijaitsee.
Lailla 16/2000 otettiin koko Katalonian itsehallintoalueella käyttöön kaupan suuryksiköiltä kannettava alueellinen vero niiden maankäyttöön ja ympäristöön kohdistuvien vaikutusten kompensoimiseksi, joita näillä kaupan suuryksiköillä voi olla. Katalonian aluehallitus pani kyseisen veron täytäntöön kaupan suuryksiköiltä kannettavaa veroa koskevan säännöstön hyväksymisestä 24.12.2001 annetulla asetuksella 342/2001 (Decreto 342/2001 por el que se aprueba el Reglamento del impuesto sobre grandes establecimientos comerciales; DOGC nro 3542, 28.12.2001).
ANGED, joka on suurten kaupan alan yritysten kansallinen etujärjestö, nosti vuonna 2002 Tribunal Superior de Justicia de Cataluñassa (Katalonian itsehallintoalueen ylioikeus, Espanja) kanteen, jossa vaadittiin kyseisen asetuksen kumoamista sillä perusteella, että se on ristiriidassa sekä sijoittautumisvapauden että valtiontukioikeuden kanssa. Kyseinen tuomioistuin lykkäsi päätöksensä antamista siihen asti, että Espanjan hallituksen Tribunal Constitucionalissa (perustuslakituomioistuin, Espanja) tuon saman lainsäädännön riitauttamiseksi vireille panema asia ratkaistaisiin. Tribunal Constitucional antoi 5.6.2012 hylkäävän tuomion, minkä jälkeen myös Tribunal Superior de Justicia de Cataluña hylkäsi ANGED:n nostaman kanteen. ANGED haki siis hylkäävään tuomioon muutosta Tribunal Supremolta (ylin tuomioistuin, Espanja).
ANGED teki myös komissiolle kantelun IGEC:n käyttöön ottamisesta ja siitä, että se on väitetysti valtiontukea. Espanjan viranomaisille osoitetun selvennyspyynnön jälkeen komissio ilmoitti kyseisille viranomaisille 2.10.2003 päivätyllä kirjeellä, että se oli päättänyt tutkimuksensa ja lopettanut kantelun käsittelyn. Se näet katsoi tutkittuaan IGEC:n ominaispiirteitä EY 87 artiklan 1 kohdan nojalla, että kyseinen vero oli valtiontukioikeuden mukainen, koska siitä saaduilla tuloilla ei ollut tarkoitus tukea kaupallisia yrityksiä tai jotain nimenomaista toimialaa.
ANGED:n vuonna 2013 tekemän uuden kantelun johdosta komissio ilmoitti kuitenkin Espanjan viranomaisille 28.11.2014 päivätyllä kirjeellä, että IGEC:n järjestelmää koskevan uuden alustavan arvioinnin johdosta kaupan pienyksiköille ja tietyille erikoiskaupoille myönnetty vapautus saattoi olla sellainen, että sitä voidaan pitää sisämarkkinoille soveltumattomana valtiontukena, ja että Espanjan kuningaskunnan oli poistettava kyseinen vero tai muutettava sitä.
Tässä tilanteessa Tribunal Supremo päätti lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
Onko SEUT 49 ja SEUT 54 artiklaa tulkittava siten, että ne ovat esteenä yksittäisten suurmyymälöiden, joiden myyntipinta-ala on vähintään 2500 m2, käytöstä – niiden maankäytölle, ympäristölle ja kyseisen seudun lähikaupoille mahdollisesti aiheuttamien vaikutusten vuoksi – kannettavalle alueelliselle verolle, joka kannetaan lain mukaan riippumatta siitä, sijaitsevatko nämä kaupan yksiköt todellisuudessa vakiintuneen keskusta-alueen sisä- vai ulkopuolella, ja joka käytännössä koskee useimmissa tilanteissa muiden jäsenvaltioiden yrityksiä, kun otetaan huomioon, että
sitä ei kanneta elinkeinonharjoittajilta, joiden omistamien eri kaupan yksiköiden yksittäinen myyntipinta-ala on alle 2500 m2, kyseisen elinkeinonharjoittajan kaikkien yksiköiden yhteenlasketusta myyntipinta-alasta riippumatta
kollektiiviset kaupan suuryksiköt on vapautettu siitä
puutarha-alan sekä ajoneuvojen, rakennusmateriaalien, koneiden ja teollisuustarvikkeiden kauppaa harjoittavat yksittäiset kaupan yksiköt on vapautettu siitä ja
sitä kannetaan ainoastaan 40 prosentista pääasiallisesti huonekalujen, saniteettituotteiden sekä ovien ja ikkunoiden kauppaa ja rautakauppaa harjoittavien yksittäisten kaupan yksiköiden verotettavaa tuloa?
Onko SEUT 107 artiklan 1 kohtaa tulkittava siten, että tämän määräyksen nojalla kiellettynä valtiontukena on pidettävä sitä, että
yksittäiset kaupan yksiköt, joiden myyntipinta-ala on alle 2500 m2, kollektiiviset kaupan yksiköt ja puutarha-alan sekä ajoneuvojen, rakennusmateriaalien, koneiden ja teollisuustarvikkeiden kauppaa harjoittavat yksittäiset kaupan yksiköt on vapautettu kokonaan IGEC:stä ja
pääasiallisesti huonekalujen, saniteettituotteiden sekä ovien ja ikkunoiden kauppaa ja rautakauppaa harjoittavat yksittäiset kaupan yksiköt on vapautettu osittain IGEC:stä?
Jos kyseiset täydelliset tai osittaiset vapautukset IGEC:stä katsotaan SEUT 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuiksi valtiontuiksi, mikä on tämän päätöksen ajallinen ulottuvuus, kun otetaan huomioon [komission 2.10.2003 päivätty kirje] sisältöineen?”
Katalonian aluehallitus riitauttaa ennakkoratkaisupyynnön tutkittavaksi ottamisen sillä perusteella, ettei ennakkoratkaisupyyntöä ole perusteltu riittävästi eikä siinä esitetä yksityiskohtaisesti pääasian tosiseikkoja ja asiaa koskevia oikeussääntöjä.
Ennakkoratkaisupyyntö sisältää kuitenkin kaikki tosiseikat ja oikeudelliset seikat, joiden perusteella unionin tuomioistuin voi antaa ennakkoratkaisua pyytäneelle tuomioistuimelle hyödyllisiä vastauksia sen esittämiin eri kysymyksiin.
Katalonian aluehallitus väittää myös, ettei ennakkoratkaisupyyntöä voida ottaa tutkittavaksi siltä osin kuin on kyse pyynnön sijoittautumisvapautta koskevasta osasta, koska pääasian tilanne on täysin jäsenvaltion sisäinen tilanne.
Kuten julkisasiamies on ratkaisuehdotuksensa 21 kohdassa todennut, ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen käsiteltävänä on kuitenkin sellaisten säännösten kumoamista koskeva vaatimus, joita sovelletaan kyseisen valtion kansalaisten lisäksi myös muiden jäsenvaltioiden kansalaisiin, joten ratkaisu, jonka ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin antaa tämän tuomion jälkeen, vaikuttaa kuitenkin myös muiden jäsenvaltioiden kansalaisiin, minkä vuoksi unionin tuomioistuimen on vastattava sille esitettyihin kysymyksiin, jotka liittyvät EUT-sopimuksen määräyksiin, huolimatta siitä, että pääasian oikeusriidan kaikki osatekijät rajoittuvat yhden ainoan jäsenvaltion sisälle (ks. vastaavasti tuomio 8.5.2013, Libert ym., C-197/11 ja C-203/11, EU:C:2013:288, 35 kohta ja tuomio 15.11.2016, Ullens de Schooten, C-268/15, EU:C:2016:874, 51 kohta).
Katalonian aluehallituksen esittämästä tutkimatta jättämisen perusteesta, joka perustuu siihen, että pääasiassa kyseessä olevan kaltaisilla toimenpiteillä ei ole vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan eikä niillä vääristetä kilpailua, kun otetaan huomioon se, että vähittäiskauppa on paikallista, on riittävää todeta, että kyse on SEUT 107 artiklan 1 kohdan tulkintaa koskevasta kysymyksestä, joka ei voi johtaa ennakkoratkaisupyynnön tutkimatta jättämiseen.
Katalonian aluehallitus on menettelyn kuluessa myös väittänyt, että ennakkoratkaisupyyntö olisi jätettävä tutkimatta, koska pääasialla ei ole enää kohdetta lain 16/2000 muuttamisen jälkeen.
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin on ilmoittanut kuitenkin unionin tuomioistuimelle 1.6.2017 päivätyllä kirjeellä, joka on saapunut unionin tuomioistuimeen 7.6.2017, että pääasia on sen mukaan säilyttänyt kohteensa kyseessä olevan lainsäädännön muuttamisesta huolimatta. Kyseinen tuomioistuin on lisäksi pysyttänyt ennakkoratkaisupyyntönsä.
Lopuksi on täsmennettävä, että vaikka sillä, että verovapautus on sääntöjenvastainen valtiontukioikeuden perusteella, ei voi olla vaikutusta itse veron laillisuuteen, joten ne, joilla on velvollisuus suorittaa kyseinen vero, eivät voi vedota tällaiseen sääntöjenvastaisuuteen vapautuakseen kyseisen veron suorittamisesta (tuomio 27.10.2005, Distribution Casino France ym., C-266/04–C-270/04, C-276/04 ja C-321/04–C-325/04, EU:C:2005:657, 44 kohta), pääasia ei koske riitautetusta verosta vapauttamista koskevaa vaatimusta vaan kyseiseen veroon liittyvien sääntöjen laillisuutta unionin oikeuden kannalta. Ei siis ole mitenkään ilmeistä, ettei toisella ja kolmannella kysymyksellä ole todellista merkitystä ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen käsiteltäväksi saatetun oikeusriidan ratkaisemiseksi (ks. analogisesti tuomio 15.6.2006, Air Liquide Industries Belgium, C-393/04 ja C-41/05, EU:C:2006:403, 25 kohta).
Ennakkoratkaisupyyntö voidaan näin ollen ottaa tutkittavaksi kokonaisuudessaan.
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee ensimmäisellä kysymyksellään lähinnä, onko SEUT 49 ja SEUT 54 artiklaa tulkittava siten, että ne ovat esteenä pääasiassa kyseessä olevan kaltaiselle kaupan suuryksiköiltä kannettavalle verolle.
Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan sijoittautumisvapaudella pyritään takaamaan toisen jäsenvaltion kansalaisille ja SEUT 54 artiklassa tarkoitetuille yhtiöille omiin kansalaisiin nähden samanlainen kohtelu vastaanottavassa jäsenvaltiossa ja kielletään yhtiöiden osalta kaikki niiden kotipaikan sijaintiin perustuva syrjintä (ks. mm. tuomio 12.12.2006, Test Claimants in Class IV of the ACT Group Litigation, C-374/04, EU:C:2006:773, 43 kohta ja tuomio 14.12.2006, Denkavit Internationaal ja Denkavit France, C-170/05, EU:C:2006:783, 22 kohta).
Tässä yhteydessä ei ole kiellettyä ainoastaan yhtiöiden kotipaikan sijaintiin perustuva avoin syrjintä vaan myös kaikki sellaiset peitellyn syrjinnän muodot, joissa muita erotteluperusteita käyttämällä tosiasiallisesti päädytään samaan lopputulokseen (tuomio 5.2.2014, Hervis Sport-és Divatkereskedelmi, C-385/12, EU:C:2014:47, 30 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
Pakollinen maksu, joka perustuu näennäisen objektiiviseen erotteluperusteeseen mutta jolla saatetaan sen ominaispiirteiden vuoksi suurimmassa osassa tapauksia tosiasiallisesti huonompaan asemaan yhtiöt, joiden kotipaikka on toisessa jäsenvaltiossa ja jotka ovat sellaisiin yhtiöihin rinnastettavassa tilanteessa, joiden kotipaikka on kyseisen maksun kantavassa jäsenvaltiossa, merkitsee lisäksi yhtiöiden kotipaikan sijaintiin perustuvaa, SEUT 49 ja SEUT 54 artiklassa kiellettyä välillistä syrjintää (ks. vastaavasti tuomio 5.2.2014, Hervis Sport-és Divatkereskedelmi, C-385/12, EU:C:2014:47, 37–41 kohta).
Kyseessä olevassa lainsäädännössä vahvistetaan pääasiassa kaupan yksikön myyntipinta-alaa koskeva peruste, joka ei merkitse mitään suoraa syrjintää.
Myöskään unionin tuomioistuimelle toimitetuista tiedoista ei ilmene, että kyseisellä perusteella saatetaan suurimmassa osassa tapauksia huonompaan asemaan toisten jäsenvaltioiden kansalaiset tai yhtiöt, joiden kotipaikka on toisessa jäsenvaltiossa.
Erityisesti on todettava, ettei pelkästään ennakkoratkaisupyynnössä mainittuun, komission Espanjan viranomaisille 7.7.2004 lähettämään kirjeeseen sisältyvillä tiedoilla, joista ilmenee, että toisten jäsenvaltioiden yritysten osuus niistä IGEC:n piiriin kuuluvista yrityksistä, joiden pinta-ala on yli 2500 m2, on 61,5 prosenttia, eikä ANGED:n kirjallisten huomautustensa yhteydessä esittämillä tiedoilla, joista seuraa muun muassa, että 52 prosenttia IGEC:n aiheuttamasta verorasituksesta kohdistuu muiden jäsenvaltioiden kaupan suuryksiköihin, voida osoittaa syrjivyyttä, kun otetaan huomioon etenkin näiden prosenttilukujen suuruus.
Ensimmäiseen kysymykseen on siis vastattava, että SEUT 49 ja SEUT 54 artiklaa on tulkittava siten, etteivät ne ole esteenä pääasiassa kyseessä olevan kaltaiselle kaupan suuryksiköiltä kannettavalle verolle.
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee toisella kysymyksellään lähinnä, onko sellainen pääasiassa kyseessä olevan kaltainen vero SEUT 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, joka kohdistuu kaupan suuryksiköihin pääosin niiden myyntipinta-alan mukaan, siltä osin kuin verosta on vapautettu yksiköt, joiden myyntipinta-ala on alle 2500 m2 ja jotka toimivat puutarha-alalla taikka ajoneuvojen, rakennusmateriaalien, koneiden tai teollisuustarvikkeiden kaupan alalla, ja siltä osin kuin yksiköiden, jotka harjoittavat huonekalujen, saniteettituotteiden, ovien ja ikkunoiden tai rautakauppatavaroiden kauppaa, veron määräytymisperusteesta tehdään 60 prosentin suuruinen vähennys.
Kansallisen toimenpiteen luokitteleminen SEUT 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi edellyttää, että kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät. Kyseessä on ensinnäkin oltava valtion toimenpide tai valtion varoista toteutettu toimenpide. Toiseksi kyseisen toimenpiteen on oltava omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Kolmanneksi toimenpiteellä on annettava valikoivaa etua sille, joka on toimenpiteen kohteena. Neljänneksi toimenpiteen on vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua (ks. mm. tuomio 21.12.2016, komissio v. World Duty Free Group ym., C-20/15 P ja C-21/15 P, EU:C:2016:981, 53 kohta).
Edun valikoivuutta, johon unionin tuomioistuimessa myös on vedottu, koskevasta edellytyksestä on todettava, että vakiintuneesta oikeuskäytännöstä seuraa, että tuon edellytyksen arviointi edellyttää sen määrittämistä, onko kyseessä oleva kansallinen toimenpide omiaan jossain tietyssä oikeudellisessa järjestelmässä suosimaan ”jotakin yritystä tai tuotannonalaa” verrattuna muihin, jotka ovat kyseisellä järjestelmällä tavoitellun päämäärän kannalta siihen rinnastettavassa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa ja joita kohdellaan siten eri tavalla, joka voidaan olennaiselta sisällöltään katsoa ”syrjiväksi” (ks. mm. tuomio 21.12.2016, komissio v. World Duty Free Group ym., C‑20/15 P ja C‑21/15 P, EU:C:2016:981, 54 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
Kansallisista toimenpiteistä, joilla myönnetään veroetu, on huomautettava erityisesti, että tällainen toimenpide, jolla ei tosin siirretä valtion varoja mutta asetetaan edunsaajat edullisempaan asemaan kuin muut verovelvolliset, on omiaan antamaan valikoivaa etua edunsaajille, ja näin ollen sitä on pidettävä SEUT 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena. Sitä vastoin veroetu, joka perustuu erotuksetta kaikkiin taloudellisiin toimijoihin sovellettavaan yleiseen toimenpiteeseen, ei ole tällaista kyseisessä määräyksessä tarkoitettua valtiontukea (tuomio 21.12.2016, komissio v. World Duty Free Group ym., C‑20/15 P ja C‑21/15 P, EU:C:2016:981, 56 kohta).
Tältä osin verotuksellisen toimenpiteen luonnehtiminen ”valikoivaksi” edellyttää, että aluksi määritetään asianomaisessa jäsenvaltiossa sovellettava yleinen tai ”normaali” verojärjestelmä ja että tämän jälkeen osoitetaan, että tutkitulla verotuksellisella toimenpiteellä poiketaan kyseisestä järjestelmästä siltä osin kuin sillä otetaan käyttöön erilainen kohtelu sellaisten toimijoiden välillä, jotka ovat kyseisellä yleisellä verojärjestelmällä tavoitellun päämäärän kannalta toisiinsa rinnastettavassa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa (ks. mm. tuomio 21.12.2016, komissio v. World Duty Free Group ym., C‑20/15 P ja C‑21/15 P, EU:C:2016:981, 57 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
On myös huomautettava, että viitekehystä, jonka suhteen toimenpiteen valikoivuutta arvioidaan, ei ole välttämättä määritettävä kyseisen jäsenvaltion alueen rajojen mukaisesti, vaan se voi olla alue, jolla alue- tai paikallisviranomainen käyttää sillä perustuslain tai lain nojalla olevaa toimivaltaa. Näin on silloin, kun kyseisellä alueyhteisöllä on sellainen oikeudellinen ja tosiasiallinen asema, jonka johdosta se on jäsenvaltion keskushallintoon nähden riittävän itsenäinen, jotta sen toteuttamien toimenpiteiden osalta ratkaiseva rooli sen poliittisen ja taloudellisen ympäristön määrittämisessä, jossa yritykset toimivat, on juuri mainitulla alueyhteisöllä eikä keskushallinnolla (ks. vastaavasti tuomio 11.9.2008, Union General de Trabajadores de La Rioja (UGT-Rioja) ym., C-428/06–C-434/06, EU:C:2008:488, 47–50 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
SEUT 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea ei ole kuitenkaan toimenpide, jolla saadaan aikaan erilainen kohtelu sellaisten yritysten välillä, jotka ovat kyseessä olevalla oikeudellisella järjestelmällä tavoitellun päämäärän kannalta toisiinsa rinnastettavassa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa, ja joka on siis lähtökohtaisesti valikoiva, kun asianomainen jäsenvaltio pystyy osoittamaan, että tämä erilainen kohtelu on oikeutettua, koska se perustuu sen järjestelmän luonteeseen tai yleiseen rakenteeseen, johon se kuuluu (tuomio 21.12.2016, komissio v. World Duty Free Group ym., C‑20/15 P ja C‑21/15 P, EU:C:2016:981, 58 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
Toimenpide, jolla poiketaan yleisestä verojärjestelmästä, voi olla oikeutettavissa verojärjestelmän luonteella ja yleisellä rakenteella, mikäli kyseessä oleva jäsenvaltio voi osoittaa, että mainittu toimenpide on suora seuraus jäsenvaltion verojärjestelmän perus‑ tai pääperiaatteista. Tältä osin on erotettava yhtäältä tietylle verojärjestelmälle asetetut tavoitteet, jotka ovat järjestelmään nähden ulkoisia, ja toisaalta itse verojärjestelmään olennaisena osana kuuluvat mekanismit, jotka ovat tarpeen kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi (tuomio 6.9.2006, Portugali v. komissio, C-88/03, EU:C:2006:511, 81 kohta).
On myös huomautettava, että vaikka verotuksellisen toimenpiteen valikoivuuden osoittamiseksi ei aina ole tarpeen, että toimenpide on poikkeus verojärjestelmästä, jota pidetään yleisenä, se, että toimenpide on poikkeus, on kuitenkin täysin merkityksellistä tässä tarkoituksessa, kun siitä seuraa, että erotetaan kaksi, lähtökohtaisesti eri tavalla kohdeltavaa toimijoiden ryhmää eli poikkeavan toimenpiteen piiriin kuuluvat toimijat ja yleisen verojärjestelmän piiriin jäävät toimijat, vaikka nämä kaksi ryhmää ovat kyseisellä järjestelmällä tavoitellun päämäärän kannalta toisiinsa rinnastettavassa tilanteessa (tuomio 21.12.2016, komissio v. World Duty Free Group ym., C‑20/15 P ja C‑21/15 P, EU:C:2016:981, 77 kohta).
Pääasiassa kyseessä olevasta lainsäädännöstä on aluksi huomautettava, että unionin tuomioistuimessa ei ole kiistetty sitä, etteikö alueellisen viitekehyksen olisi katsottava muodostuvan Katalonian itsehallintoalueesta.
Tämän jälkeen on niin, että vaikka myyntipinta-alaa koskevalla verotusperusteella ei muodollisesti poiketa tietystä oikeudellisesta viitekehyksestä, se johtaa kuitenkin siihen, että kaupan yksiköt, joiden myyntipinta-ala on alle 2500 m2, eivät kuulu kyseisen veron soveltamisalaan. IGEC:tä ei siten voida erottaa alueellisesta verosta, jonka piiriin kuuluvat kaupan yksiköt, joiden myyntipinta-ala ylittää tietyn kynnysarvon.
SEUT 107 artiklan 1 kohdassa valtion toimenpiteet määritellään kuitenkin niiden vaikutusten perusteella niissä käytetyistä tekniikoista riippumatta (tuomio 22.12.2008, British Aggregates Association, C‑487/06 P, EU:C:2008:757, 89 kohta).
Ei siis voida lähtökohtaisesti pitää mahdottomana, että tällaisella perusteella voidaan käytännössä suosia ”jotakin yritystä tai tuotannonalaa” SEUT 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla keventämällä niiden maksuja verrattuna yrityksiin, joilta kannetaan pääasiassa kyseessä oleva vero.
Tässä yhteydessä on siis määritettävä, ovatko kyseisen veron soveltamisalan ulkopuolelle näin jätetyt kaupan yksiköt niihin kaupan yksiköihin rinnastettavassa tilanteessa, jotka kuuluvat kyseisen veron piiriin.
Tämän analyysin yhteydessä on otettava huomioon se, että asiaa koskevan unionin säännöstön puuttuessa on niin, että jäsenvaltioilla tai sellaisilla alueyhteisöillä, joilla on verotuksellinen itsehallinto, on verotuksellinen toimivalta määrittää veroperusteet ja jakaa verorasitus eri tuotannontekijöiden ja talouden eri toimialojen kesken (tuomio 15.11.2011, komissio ja Espanja v. Government of Gibraltar ja Yhdistynyt kuningaskunta, C‑106/09 P ja C‑107/09 P, EU:C:2011:732, 97 kohta).
Kuten komissio näet huomauttaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuen käsitteestä antamansa tiedonannon (EUVL 2016, C 262, s. 1) 156 kohdassa, ”jäsenvaltiot voivat päättää vapaasti asianmukaisimmaksi katsomastaan talouspolitiikasta ja erityisesti verorasituksen jakamisesta haluamallaan tavalla eri tuotannontekijöille – – unionin oikeuden mukaisesti”.
Pääasiassa kyseessä olevasta verosta on todettava, että ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen antamista tiedoista ilmenee, että sen päämääränä on edistää ympäristönsuojelua ja maankäytön suunnittelua. Sillä näet pyritään korjaamaan ja kompensoimaan seuraukset, jotka aiheutuvat näiden kaupan suuryksiköiden toiminnasta ympäristölle ja maankäytölle erityisesti liikennevirtojen johdosta, velvoittamalla suuryksiköt osallistumaan ympäristöön liittyvien toimintasuunnitelmien rahoittamiseen ja infrastruktuurien parantamiseen.
Tältä osin ei voida kiistää sitä, että kaupan yksiköiden ympäristövaikutus riippuu suurilta osin niiden koosta. Mitä suurempi myyntipinta-ala on, sitä enemmän yksikössä käy ihmisiä, mikä taas johtaa suurempiin ympäristöhaittoihin. Tästä seuraa, että pääasiassa kyseessä olevassa kansallisessa lainsäädännössä vahvistetun kaltainen myyntipinta-alan kynnysarvoa koskeva peruste eron tekemiseksi yritysten välillä sen mukaan, kuinka suuri ympäristövaikutus niillä on, on tavoiteltujen päämäärien kannalta johdonmukainen.
On myös selvää, että tällaisten kaupan yksiköiden perustaminen on erityisen haasteellista maankäytön suunnitteluun liittyvän politiikan kannalta siitä riippumatta, missä ne sijaitsevat (ks. analogisesti tuomio 24.3.2011, komissio v. Espanja, C-400/08, EU:C:2011:172, 80 kohta).
Tämän perusteella pääasiassa kyseessä olevan kaltainen myyntipinta-alaan perustuvaa verovelvollisuutta koskeva peruste johtaa sellaisten kaupan yksiköiden ryhmien erottamiseen, jotka eivät ole toisiinsa rinnastettavassa tilanteessa sillä lainsäädännöllä tavoiteltujen päämäärien kannalta, jossa peruste on vahvistettu.
Sellaisille kaupan yksiköille myönnettyä verovapautusta, joiden myyntipinta-ala on alle 2500 m2, ei siis voida pitää sellaisena, että sillä annetaan näille yksiköille valikoivaa etua, eikä se näin ollen voi olla SEUT 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tarkastelee myös pääasiassa kyseessä olevan veron muita ominaispiirteitä. Se pohtii, onko sitä, että kollektiiviset kaupan yksiköt ja puutarha-alalla taikka ajoneuvojen, rakennusmateriaalien, koneiden tai teollisuustarvikkeiden myynnin alalla toimivat yksittäiset kaupan yksiköt on vapautettu kokonaan kyseisestä verosta, ja sitä, että huonekalujen, saniteettituotteiden tai ovien ja ikkunoiden kauppaa taikka rautakauppaa harjoittavien yksikköjen veron perusteesta tehdään 60 prosentin vähennys, pidettävä kyseisille yksiköille annettuina etuina.
Aluksi on huomautettava, että nämä toimenpiteet ovat poikkeus kyseisestä erityisverosta muodostuvasta viitekehyksestä.
Katalonian aluehallitus väittää kirjallisissa huomautuksissaan, että asianomaisten kaupan yksiköiden toiminnot edellyttävät jo luonteeltaan suuria myyntipinta-aloja eikä tällaisilla pinta-aloilla ole tarkoitus houkutella suurinta määrää kuluttajia eikä niillä lisätä yksiköihin yksityisillä ajoneuvoilla tulevien asiakkaiden määrää. Näillä toiminnoilla aiheutetaan siis vähemmän haittaa ympäristölle ja maankäytön suunnittelulle kuin kyseessä olevan veron piiriin kuuluvien yksiköiden toiminnoilla.
Tällainen seikka voi olla omiaan oikeuttamaan pääasiassa riitautetussa lainsäädännössä vahvistetun eron tekemisen, joka ei siis johtaisi valikoivien etujen antamiseen asianomaisille kaupan yksiköille. Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on kuitenkin tarkastettava, onko asia todellakin näin.
Lopuksi on todettava verotuksellisesta erotteluperusteesta, joka koskee sitä, onko kaupan yksikkö yksittäinen, ja jonka johdosta kollektiiviset kaupan suuryksiköt on vapautettu IGEC:stä, että se johtaa sitä vastoin eron tekemiseen kahden sellaisen kaupan yksiköiden ryhmän välillä, jotka ovat objektiivisesti tarkasteltuna toisiinsa rinnastettavassa tilanteessa niiden ympäristönsuojelua ja maankäytön suunnittelua koskevien tavoitteiden kannalta, joihin pääasiassa kyseessä olevalla lainsäädännöllä pyritään. Tämän johdosta se, etteivät nämä kollektiiviset kaupan suuryksiköt ole velvollisia maksamaan kyseistä veroa, on luonteeltaan valikoivaa ja se voi siis merkitä valtiontukea, jos muut SEUT 107 artiklan 1 kohdassa vahvistetut edellytykset täyttyvät.
Tältä osin voidaan todeta, että tällainen toimenpide rahoitetaan valtion varoista ja valtio on siitä vastuussa kyseisessä määräyksessä tarkoitetulla tavalla.
Toisin kuin Katalonian aluehallitus väittää kirjallisissa huomautuksissaan, tällaisella toimenpiteellä voidaan lisäksi myös vaikuttaa kauppaan ja vääristää tai uhata vääristää kilpailua SEUT 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.
Vakiintuneesta oikeuskäytännöstä seuraa näet, että toimenpiteen luokitteleminen valtiontueksi ei edellytä sen osoittamista, että tuki vaikuttaa todellisuudessa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja että kilpailu tosiasiassa vääristyy, vaan ainoastaan sen tutkimista, saattaako tuki vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristää kilpailua (ks. mm. tuomio 27.6.2017, Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania, C-74/16, EU:C:2017:496, 78 kohta).
Erityisesti silloin, kun jäsenvaltion myöntämä tuki vahvistaa tiettyjen yritysten asemaa jäsenvaltioiden välisessä kaupassa muihin, kilpaileviin yrityksiin verrattuna, tuen on katsottava vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, eikä ole tarpeen, että tuensaajayritykset itse osallistuvat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. On näet niin, että kun jäsenvaltio myöntää tuen yrityksille, jäsenvaltion sisäinen liiketoiminta voi tämän johdosta pysyä ennallaan tai lisääntyä sillä seurauksella, että muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden yritysten mahdollisuudet päästä kyseisen jäsenvaltion markkinoille vähentyvät tämän johdosta (ks. mm. tuomio 27.6.2017, Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania, C-74/16, EU:C:2017:496, 79 kohta).
Kilpailun vääristymistä koskevasta edellytyksestä on todettava, että tuella, jolla pyritään vapauttamaan yritys kustannuksista, joista sen olisi tavallisesti pitänyt vastata päivittäisessä liikkeenjohdossaan tai tavanomaisessa toiminnassaan, vääristetään lähtökohtaisesti kilpailuolosuhteita (ks. mm. tuomio 27.6.2017, Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania, C-74/16, EU:C:2017:496, 80 kohta).
Edellä esitetyn perusteella toiseen kysymykseen on vastattava, ettei sellainen pääasiassa kyseessä olevan kaltainen vero ole SEUT 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, joka kannetaan kaupan suuryksiköiltä pääosin niiden myyntipinta-alan mukaan, siltä osin kuin siitä on vapautettu yksiköt, joiden myyntipinta-ala on alle 2500 m2. Tällainen vero ei ole kyseisessä määräyksessä tarkoitettua valtiontukea myöskään siltä osin kuin siitä on vapautettu yksiköt, jotka toimivat puutarha-alalla taikka ajoneuvojen, rakennusmateriaalien, koneiden tai teollisuustarvikkeiden kaupan alalla, eikä siltä osin kuin yksiköiden, jotka harjoittavat huonekalujen, saniteettituotteiden, ovien ja ikkunoiden tai rautakauppatavaroiden kauppaa, veron määräytymisperusteesta tehdään 60 prosentin suuruinen vähennys, koska kyseisistä yksiköistä ei aiheudu yhtä suuria vaikutuksia ympäristöön ja maankäytön suunnitteluun kuin muista yksiköistä, mikä ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on tarkastettava.
Tällainen vero on sitä vastoin tuossa samassa määräyksessä tarkoitettua valtiontukea siltä osin kuin siitä on vapautettu kollektiiviset kaupan suuryksiköt, joiden myyntipinta-ala on vähintään 2500 m2.
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee kolmannella kysymyksellään lähinnä, voitaisiinko siinä tapauksessa, että toiseen kysymykseen vastataan myöntävästi, pääasiassa kyseessä olevan kaltaisesta, kaupan suuryksiköiltä kannettavasta verosta vapauttamiseen ja sen vähentämiseen perustuvia valtiontukia pitää asetuksen N:o 659/1999 1 artiklan b alakohdassa, joka on sisällytetty pääosin asetuksen 2015/1589 1 artiklan b alakohtaan, tarkoitettuina voimassa olevina tukina.
Kun otetaan huomioon toiseen kysymykseen annettu vastaus, kolmanteen kysymykseen on vastattava.
Tältä osin on huomautettava aluksi, että se, että kansalliset viranomaiset ovat jättäneet noudattamatta SEUT 108 artiklan 3 kohdan viimeistä virkettä, vaikuttaa tukitoimenpiteiden täytäntöönpanoa koskevien toimien pätevyyteen ja että kansallisten tuomioistuinten on ryhdyttävä niiden yksityisten hyväksi, jotka voivat vedota tällaiseen noudattamatta jättämiseen, kaikkiin kansallisen oikeuden mukaisiin toimiin sekä tukitoimenpiteiden täytäntöönpanoa koskevien toimien pätevyyden osalta että kyseisen määräyksen tai mahdollisten väliaikaisten toimenpiteiden vastaisesti myönnetyn rahallisen tuen takaisin perimisen osalta (tuomio 21.11.1991, Fédération nationale du commerce extérieur des produits alimentaires ja Syndicat national des négociants et transformateurs du saumon, C-354/90, EU:C:1991:440, 12 kohta).
Voimassa olevat tuet saadaan SEUT 108 artiklan 1 kohdan mukaisesti toteuttaa kuitenkin sääntöjenmukaisesti niin kauan kuin komissio ei ole todennut niitä sisämarkkinoille soveltumattomiksi, joten SEUT 108 artiklan 3 kohdassa ei anneta kansallisille tuomioistuimille toimivaltaa kieltää niiden toteuttamista (tuomio 18.7.2013, P, C-6/12, EU:C:2013:525, 36 ja 41 kohta).
Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen mainitsemasta asetuksen N:o 659/1999 1 artiklan b alakohdan v alakohdasta, joka koskee tapausta, jossa voidaan osoittaa, että toimenpide, joka ei ollut vielä tukea sen käyttöönottamisen ajankohtana mutta joka on muuttunut myöhemmin tueksi sisämarkkinoiden kehityksen johdosta, vaikka asianomainen jäsenvaltio ei olekaan muuttanut sitä, on kuitenkin todettava, ettei ole ilmeistä, että tällaiset edellytykset olisivat voineet täyttyä pääasian olosuhteissa.
Siitä, olisiko mahdollista katsoa, että tuista, joita asianomaiset yksiköt ovat saaneet pääasiassa kyseessä olevan veron yhteydessä, on annettu asetuksen N:o 659/1999 1 artiklan b alakohdan ii alakohdassa, joka on sisällytetty pääosin asetuksen 2015/1589 1 artiklan b alakohdan ii alakohtaan, tarkoitettu komission hyväksymispäätös, on huomautettava, että valtiontukialalla toimi on sen muodosta riippumatta tällainen päätös silloin, kun komissio on kyseisellä toimella vahvistanut – kun otetaan huomioon toimen sisältö ja komission aikomus – alustavan tutkinnan päättyessä lopullisen kantansa kyseessä olevasta toimenpiteestä ja näin ollen kun komissio on päätellyt, että toimenpide on tukea tai se ei ole tukea ja että tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille ei ole epäilyjä (ks. vastaavasti tuomio 17.7.2008, Athinaïki Techniki v. komissio, C‑521/06 P, EU:C:2008:422, 46 kohta ja tuomio 9.6.2011, Diputación Foral de Vizcaya ym. v. komissio, C‑465/09 P–C‑470/09 P, ei julkaistu, EU:C:2011:372, 94 kohta).
Unionin tuomioistuin on myös katsonut, että tällaisen komission päätöksen olemassaolo on voitava todeta objektiivisten seikkojen perusteella ja päätöksen on ilmaistava selkeästi ja lopullisesti komission kyseessä olevasta toimenpiteestä omaksumaa kantaa (tuomio 9.6.2011, Diputación Foral de Vizcaya ym. v. komissio, C‑465/09 P–C‑470/09 P, ei julkaistu, EU:C:2011:372, 95 kohta).
Komission valtiontukialalla harjoittamasta ennaltaehkäisevästä valvonnasta ja erityisesti SEUT 108 artiklan 3 kohdan viimeisessä virkkeessä määrätystä kiellosta, jonka mukaan uusia tukia ei saada ottaa käyttöön ennen kuin komissio on antanut niistä lopullisen päätöksen, johtuu, että on oltava täysin selvää, että on olemassa päätös, jolla otetaan kantaa tuen yhteensoveltuvuuteen, ja että näin on varsinkin, kun väitetysti hyväksyttyjä tukia ei ole ilmoitettu komissiolle SEUT 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti, millä vaarannetaan siis oikeusvarmuus, joka tällä määräyksellä pyritään takaamaan (ks. vastaavasti tuomio 9.6.2011, Diputación Foral de Vizcaya ym. v. komissio, C‑465/09 P–C‑470/09 P, ei julkaistu, EU:C:2011:372, 96 ja 97 kohta).
Tämän johdosta on niin, ettei pääasiassa voida ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen mainitseman ja tämän tuomion 16 kohdassa mieleen palautetun 2.10.2003 päivätyn komission kirjeen sanamuodon perusteella päätellä, että tällainen hyväksyntä olisi annettu, jo sen vuoksi, että unionin tuomioistuimelle toimitetuista tiedoista ilmenee, että komissio ottaa kyseisessä kirjeessä kantaa vain siihen, ovatko IGEC:stä saatujen tulojen kohdentamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt yhdenmukaisia valtiontukioikeuden kanssa.
Lopuksi on todettava, että asetuksen N:o 659/1999 1 artiklan b alakohdan iv alakohdan, joka on sisällytetty pääosin asetuksen 2015/1589 1 artiklan b alakohdan iv alakohtaan, mukaan voimassa olevalla tuella tarkoitetaan myös ”tukia, jo[tka] voidaan tämän asetuksen 15 artiklan nojalla katsoa voimassa olevaksi tueksi”.
Asetuksen N:o 659/1999 15 artiklan 1 kohdassa, joka on sisällytetty asetuksen 2015/1589 17 artiklaan, täsmennetään, että komission toimivaltuuksiin periä sääntöjenvastainen tuki takaisin sovelletaan kymmenen vuoden vanhentumisaikaa. Kyseisen artiklan 2 kohdan mukaan tämä vanhentumisaika alkaa kulua päivästä, jona sääntöjenvastainen tuki on myönnetty tuen saajalle joko yksittäisenä tukena tai tukiohjelmaan kuuluvana tukena, ja sääntöjenvastaista tukea koskevat komission toimet tai jäsenvaltion komission pyynnöstä toteuttamat toimet katkaisevat vanhentumisajan. Kyseisen artiklan 3 kohdassa säädetään lisäksi, että tuki, jonka osalta vanhentumisaika on kulunut umpeen, katsotaan voimassa olevaksi tueksi.
Siitäkin riippumatta, miten laaja soveltamisala kyseisellä määräyksellä on katsottava olevan silloin, kun siihen vedotaan kansallisessa tuomioistuimessa, on todettava, että siinä asetetut edellytykset eivät missään tapauksessa ole täyttyneet pääasiassa.
On näet todettava, että siltä osin kuin pääasiassa kyseessä olevan kaltaiseen veroon perustuvien tukien saajat on määritelty yleisesti ja käsitteellisesti ja niille näin myönnetyn tuen määrä on rajoittamaton, nämä tuet kuuluvat asetuksen N:o 659/1999 1 artiklan d alakohdassa, jonka sanamuoto vastaa täysin asetuksen 2015/1589 1 artiklan d alakohdan sanamuotoa, tarkoitetun tukiohjelman käsitteen alaan.
Asetuksen N:o 659/1999 15 artiklan 2 kohdan mukaan siis vanhentumisaika alkaa kulua päivästä, jolloin sääntöjenvastainen tuki on tosiasiallisesti myönnetty sen saajalle (ks. vastaavasti tuomio 8.12.2011, France Télécom v. komissio, C‑81/10 P, EU:C:2011:811, 80–82 kohta ja määräys 7.12.2017, Irlanti v. komissio, C‑369/16 P, ei julkaistu, EU:C:2017:955, 41 kohta).
Ennakkoratkaisupyynnöstä ilmenee kuitenkin, että ennakkoratkaisupyynnössä mainitulla ja tämän tuomion 17 kohdassa mieleen palautetulla 28.11.2014 päivätyllä komission kirjeellä komissio ilmoitti Espanjan viranomaisille, että IGEC:llä voidaan myöntää valtiontukea ja että kyseistä veroa on muutettava tai se on poistettava. Tällainen asiakirja on siis asetuksen N:o 659/1999 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu komission toimi, joka katkaisee vanhentumisajan, joten tätä kirjettä edeltävän kymmenen vuoden ajanjakson aikana myönnettyjä tukia ei voida pitää voimassa olevana tukena.
Aikaisemmin myönnettyjen tukien osalta myös kyseisestä vuoden 2014 kirjeestä sekä ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen mainitsemasta 2.10.2003 päivätystä komission kirjeestä ilmenee, että kyseiset kirjeet on lähetetty IGEC:n järjestelmää koskevien näkemystenvaihtojen ja Espanjan viranomaisille esitettyjen tietopyyntöjen johdosta.
Tällaisissa olosuhteissa myös tällaiset pyynnöt ovat katkaisseet asetuksen N:o 659/1999 15 artiklassa vahvistetun vanhentumisajan (ks. vastaavasti tuomio 6.10.2005, Scott v. komissio, C‑276/03 P, EU:C:2005:590, 36 kohta).
Edellä esitetyn perusteella kolmanteen kysymykseen on vastattava, että pääasiassa kyseessä olevan kaltaista veroa koskevasta järjestelmästä seuraavaa valtiontukea ei voida ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen kuvaaman kaltaisissa olosuhteissa pitää asetuksen N:o 659/1999 1 artiklan b alakohdassa, jonka sanamuoto on toistettu asetuksen 2015/1589 1 artiklan b alakohdassa, tarkoitettuna voimassa olevana tukena.
SEUT 49 ja SEUT 54 artiklaa on tulkittava siten, etteivät ne ole esteenä pääasiassa kyseessä olevan kaltaiselle kaupan suuryksiköiltä kannettavalle verolle.
Sellainen pääasiassa kyseessä olevan kaltainen vero ei ole SEUT 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, joka kannetaan kaupan suuryksiköiltä pääosin niiden myyntipinta-alan mukaan, siltä osin kuin siitä on vapautettu yksiköt, joiden myyntipinta-ala on alle 2500 m2. Tällainen vero ei ole kyseisessä määräyksessä tarkoitettua valtiontukea myöskään siltä osin kuin siitä on vapautettu yksiköt, jotka toimivat puutarha-alalla taikka ajoneuvojen, rakennusmateriaalien, koneiden tai teollisuustarvikkeiden kaupan alalla, eikä siltä osin kuin yksiköiden, jotka harjoittavat huonekalujen, saniteettituotteiden, ovien ja ikkunoiden tai rautakauppatavaroiden kauppaa, veron määräytymisperusteesta tehdään 60 prosentin suuruinen vähennys, koska kyseisistä yksiköistä ei aiheudu yhtä suuria vaikutuksia ympäristöön ja maankäytön suunnitteluun kuin muista yksiköistä, mikä ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on tarkastettava.
Pääasiassa kyseessä olevan kaltaista veroa koskevasta järjestelmästä seuraavaa valtiontukea ei voida ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen kuvaaman kaltaisissa olosuhteissa pitää Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22.3.1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan b alakohdassa, jonka sanamuoto on toistettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 13.7.2015 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2015/1589 1 artiklan b alakohdassa, tarkoitettuna voimassa olevana tukena.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


Asetus ortodoksisesta kirkkokunnasta annetun… 894/1987 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1987 › 894/1987
894/1987
muutetaan ortodoksisesta kirkkokunnasta 6 päivänä maaliskuuta 1970 annetun asetuksen (179/70) 3 luvun otsikko, 20§, 29§:n 2 momentti, 35 §, 4 luvun otsikko, 36§, 37§:n 1 momentin johdantolause, 45-47§, 5 luvun otsikko, 51-53§, 54§:n 1 momentti, 55§, 57§:n 1 momentti, 59 a §, 61§:n 1 ja 2 momentti, 62§:n 1 momentti, 64 ja 65§, 66§:n 1 ja 4 momentti, 67-69§, 6 luvun otsikko, 76§, 8 luvun otsikko, 86§:n 2 momentti, 87§, 88§:n 1 ja 3 momentti, 107§:n 4 momentti, 111§:n 4 momentti, 133§, 135§:n 1 momentti, 136, 139 ja 145§, 163§:n 2 momentti, 176§:n 1 momentti, 177-179§, 180§:n 1 ja 2 momentti, 181§, 182 §:n 3, 4 ja 6 momentti, 183§, 196§:n 1 momentti ja 218§,
sellaisina kuin niistä ovat 29§:n 2 momentti, 4 luvun otsikko, 37 §:n 1 momentin johdantolause ja 57§:n 1 momentti 31 päivänä elokuuta 1978 annetussa asetuksessa (672/78), 53§ 19 päivänä joulukuuta 1980 annetussa asetuksessa (999/80), 54§:n 1 momentti sekä 55 ja 59 a§ 8 päivänä heinäkuuta 1983 annetussa asetuksessa (628/83), 65§ osittain muutettuna mainitulla 31 päivänä elokuuta 1978 annetulla asetuksella, 67§ osittain muutettuna mainitulla 19 päivänä joulukuuta 1980 annetulla asetuksella, 163§:n 2 momentti 23 päivänä elokuuta 1971 annetussa asetuksessa (647/71), 176§:n 1 momentti 7 päivänä syyskuuta 1979 annetussa asetuksessa (736/79) sekä 179 ja 183§ mainitussa 23 päivänä elokuuta 1971 annetussa asetuksessa, sekä
lisätään 97§:ään uusi 2 momentti, jolloin nykyinen 2 momentti siirtyy 3 momentiksi ja 182§:ään uusi 7 momentti seuraavasti:
Seurakunnan virat ja viranhaltijain tehtävät
Maan hallitus tai kirkollishallitus voi määrätä papiston ja kanttorit pitämään myös muita kuin 1 momentissa mainittuja kirjoja ja luetteloita.
Kun papin, diakonin tai kanttorin virka on seurakunnassa tullut avoimeksi, julistaa kirkollishallitus viran haettavaksi kirkollishallitukselta viimeistään kolmantenakymmenentenä päivänä ennen virka-ajan päättymistä siitä päivästä lukien, jona päätös viran avoimeksi julistamisesta tehtiin. Tästä on ilmoitettava kiertokirjeellä kirkkoherranvirastoille ja tarvittaessa muulla kirkollishallituksen sopivaksi katsomalla tavalla. Ilmoituksessa on mainittava, milloin hakuaika päättyy.
Papin, diakonin ja kanttorin viran täyttämistä koskevaan hakemukseen on liitettävä:
Vaalitoimituksessa läsnä oleva äänioikeutettu saa ennen äänestyksen aloittamista esittää lisäehdokkaaksi virkaan vaalikelpoista henkilöä, jonka kirjallinen suostumus samalla esitetään. Jos vaali suoritetaan 41§:n 2 momentin mukaisesti usealla paikkakunnalla, lisäehdokasta saadaan esittää vain ensimmäisessä vaalipaikassa. Lisäehdokkaan esittämistä lukuun ottamatta vaalitoimituksessa ei saa sallia keskustelua.
Jos hiippakunnan piispa ja kirkollishallitus hyväksyvät valitun lisäehdokkaan, tämä nimitetään tai määrätään virkaan. Muussa tapauksessa virkaan nimitetään tai määrätään se ehdolle asetettu ehdokas, joka 46§:n 2 momentin mukaan on katsottava valituksi.
Jos lisäehdokasta ei hyväksytä, hyväksymättä jättämisen syy on ilmoitettava seurakunnanneuvostolle.
Papiston ja kanttorien palkkaus
Pappien, diakonien ja kanttorien rahapalkkana on peruspalkka ikä- ja kalliinpaikanlisineen.
Jos kahdella tai useammalla seurakunnalla on yhteinen kirkkoherran tai muun papin taikka diakonin tai kanttorin virka, voi kirkollishallitus tämän viran osalta määrätä palkkausluokan enintään kahta palkkausluokkaa suuremmaksi. Samoin menetellään kirkkoherran palkkausluokan määrittelyssä, kun seurakunnassa on useampia vakinaisia papin virkoja.
Pappien, diakonien ja kanttorien peruspalkka määräytyy valtion viran- tai toimenhaltijalle vahvistettujen palkkausluokkien mukaan seuraavasti: papin A 14, diakonin A 11 ja kanttorin A 10 palkkausluokan mukaan.
Seurakunnan palveluksessa olevat papit, diakonit ja kanttorit saavat ikälisät samojen periaatteiden mukaan kuin valtion viran- ja toimenhaltijat. Kirkollishallituksella on oikeus seurakuntien papeille, diakoneille ja kanttoreille ikälisiä myöntäessään ottaa anomuksesta huomioon sellainen palvelus, joka ei oikeuta valtion ikälisiin.
Kirkkoherran tulee saada virka-asunnoksi huoneisto, joka käsittää neljä asuinhuonetta ja keittiön, yhteispinta-alaltaan vähintään 85 neliömetriä, sekä muun papin, diakonin ja kanttorin huoneisto, joka käsittää kolme huonetta ja keittiön, yhteispinta-alaltaan vähintään 65 neliömetriä. Lisäksi luontoisetuun kuulumattomana kirkkoherran käyttöön tulee varata työ- ja vastaanottohuone.
Sen estämättä, mitä edellä tässä luvussa on säädetty pappien, diakonien ja kanttorien peruspalkasta ja luontoiseduista, voivat he seurakunnanvaltuuston suostumuksella siirtyä virka-asunnosta omaan asuntoon seurakunnan alueella. Käyttämättä jäävä luontoisetu korvataan viranhaltijalle tällöin niiden perusteiden mukaan, joiden mukaan ennakonpidätystä toimitettaessa arvioitaisiin hänelle 57§:n nojalla kuuluva vähimmäisedun mukainen asuntoetu ja sähkönkäyttöoikeus uudessa asunnossa.
Vakinaiseen papin, diakonin tai kanttorin virkaan nimitetty, saa ryhtyä hoitamaan virkaa nimityksen lainvoimakseksi tuloa lähinnä seuraavan kuukauden alusta.
Jos vakinaisen papin, diakonin tai kanttorin virkaan valittu ei ole vielä ollut vastaavassa vakinaisessa virassa, hänet nimittämisen sijaan otetaan virkaan kahden vuoden koeajaksi. Saadakseen nimityksen virkaan tulee virkaan otetun koevuosien aikana osoittautua viranhoitoon kykeneväksi ja kirkon palvelukseen sopivaksi.
Jos pappi, diakoni tai kanttori sairastuu tai tulee kykenemättomäksi hoitamaan virkatehtäviään, kirkollishallitus määrää asianomaisen pyynnöstä, piirin valvojan esityksestä tai omasta aloitteestaan hänelle sijaisen.
Pappien, diakonien ja kanttorien puutteen vuoksi voidaan vakinainen pappi, diakoni tai kanttori määrätä väliaikaisesti oman virkansa ohella hoitamaan virkaa omassa tai toisessa seurakunnassa, jolloin hän saa palkkansa päätoimesta ja toisesta virasta kirkollishallituksen määräämän palkkion, kuitenkin enintään puolet tähän virkaan kuuluvasta peruspalkasta. Vuosiloman ajaksi määrätystä viransijaisesta on voimassa mitä 67§:ssä säädetään.
Milloin pappi, diakoni tai kanttori, jolla ei ole omaa virkaa kirkkokunnassa, määrätään hoitamaan avointa virkaa, on hän oikeutettu saamaan kaikki tähän virkaan kuuluvat palkka- ynnä muut edut, jollei kirkollishallitus toisin määrää.
Jolleivät välttämättömät ja kiireelliset virkatehtävät sitä estä, on papilla, diakonilla ja kanttorilla oikeus saada yksi vapaapäivä viikossa, ei kuitenkaan lauantaina, sunnuntaina eikä kirkollisina juhlapäivinä.
Jos pappi, diakoni tai kanttori tarvitsee yksityisten asioittensa vuoksi virkavapautta pitemmäksi ajaksi kuin neljäksi päiväksi, hänen on haettava sitä kirkollishallitukselta ja esitettävä samalla sijaisekseen sellainen henkilö, jonka kirkollishallitus voi hyväksyä ja joka on antanut kirjallisen sitoumuksen siitä, että hän suostuu väliaikaisesti hoitamaan virkaa.
Papin, diakonin ja kanttorin virkavapaudesta sekä siitä, kuka on määrätty hoitamaan hänen virkaansa, tulee kirkkoherran tai hänen sijaisensa antaa seurakunnalle ilmoitus virkavapauden alkamista lähinnä edellisenä sunnuntaina taikka, jos virkavapauden saaneen on ollut pakko poistua jo aikaisemmin seurakunnasta, seuraavana sunnuntaina.
Seurakunnan palveluksessa olevalla papilla, diakonilla ja kanttorilla on oikeus saada lomanmääräytymisvuoden palveluksen perusteella kirkollishallituksen hyväksymänä aikana vuosilomaa samojen perusteiden mukaan kuin valtion viran- ja toimenhaltijoiden vuosilomista on säädetty.
Pappi, diakoni ja kanttori ovat velvollisia toimimaan oman virkansa ohella toisen papin, diakonin tai kanttorin viransijaisena tämän vuosiloman aikana. Jos pappi, diakoni tai kanttori joutuu toimimaan viransijaisena toisessa seurakunnassa, on tämä seurakunta velvollinen korvaamaan hänen matkakustannuksensa valtion virkamiesten matkakustannusten korvauksesta voimassa olevien säännösten mukaisesti.
Seurakunnan palveluksessa olevan muun kuin 67§:n tarkoitetun henkilöstön vuosiloma määräytyy vuosilomalain mukaan. Vuosiloman tarkemmasta ajankohdasta ja viranhoidosta sinä aikana päättää seurakunnanneuvosto.
Milloin pappi, diakoni tai kanttori pyynnöstä erityisesti matkustaa suorittamaan mainitunlaisia kirkollisia toimituksia, saavat he matkakulujen korvauksen seurakunnan varoista.
Papiston ja kanttorien eläke
Matkapapit ja -kanttorit
Matkapapit ja -kanttorit määrää toimeensa kirkollishallitus sen jälkeen kun toimi on ollut haettavana siten kuin 36 ja 37§:ssä on säädetty.
Matkapapit ja -kanttorit ovat kirkollishallituksen valvonnan alaisia. Kirkollishallitus antaa myös tarkempia ohjeita heidän toiminnastaan, josta heidän on kuukauden kuluessa vuoden päättymisestä annettava kertomus kirkollishallitukselle.
Matkapapit ja -kanttorit ovat velvollisia kirkollishallituksen hyväksymän suunnitelman mukaan käymään kaikilla sellaisilla paikkakunnilla, joissa ortodoksista uskontoa tunnustavat eivät muutoin saa uskonnonopetusta ja sielunhoitoa.
Matkapappi ja matkakanttori ovat kirkollishallituksen määräyksestä velvollisia toimimaan muuallakin kuin 2 momentissa tarkoitetuilla paikkakunnilla, erityisesti sisälähetystyössä, ja he saavat silloin matkakustannusten korvausta kirkkokunnan keskusrahastosta.
Laillisesti kokoonkutsuttua valtuuston kokousta voidaan jatkaa kokouskutsussa mainittujen asioiden käsittelyä varten yhden viikon ajan. Kokouksen jatkamisesta on samana päivänä, jona päätös jatkamisesta tehtiin sopivalla tavalla ilmoitettava myös poissaoleville.
Pappien, diakonien ja kanttorien valitsemista varten pidettävästä seurakunnankokouksesta säädetään 41§:ssä.
Seurakunnan diakoneilla ja kanttoreilla on oikeus olla läsnä seurakunnanneuvoston kokouksissa ja heillä on siellä puhevalta, mutta ei äänivaltaa.
Hiippakunnan piispa on hiippakuntaan kuuluvien seurakuntien, papiston ja kanttorien ylin kaitsija ja esipaimen. Hän on velvollinen valvomaan, että ortodoksisen kirkon oppia esitetään puhtaasti ja väärentämättä, Kristuksen asettamia sakramentteja toimitetaan oikein, jumalanpalveluksia ja muita pyhiä menoja toimitetaan säännöllisesti, kristillistä kasvatusta ja opetusta seurakunnissa ja oppilaitoksissa hoidetaan hyvin, hyviä tapoja ja siveyttä noudatetaan, köyhiä ja sairaita holhotaan, kirkon ja seurakunnan taloutta hoidetaan asianmukaisesti sekä kirkollisessa ja seurakunnallisessa hallinnossa muutoinkin noudatetaan lakia ja että seurakunnan palvelijat elämässään käyttäytyvät arvokkaasti ja kristillisesti sekä tunnollisesti toimittavat virkatehtävänsä.
Kelpoisuusehtona museonhoitajan virkaan on:
1) soveltuva ylempi korkeakoulututkinto, jossa tai erillisenä on suoritettu arvosana laudatur tai syventävät opinnot taidehistoriassa, kulttuurihistoriassa tai historiassa, riittävä museoalan kokemus, ortodoksisen liturgisen ja historiallisen perinteen tuntemus ja perehtyneisyyttä hallintotehtäviin; tai
2) ortodoksisen pappisseminaarin tai vastaavan oppilaitoksen loppututkinto sekä yliopistollinen arvosana tai 15 opintoviikon opinnot joko taidehistoriassa ja kulttuurihistoriassa tai historiassa, riittävä museoalan kokemus sekä perehtyneisyyttä hallintotehtäviin.
Kirkolliskokouksessa on niiden itseoikeutettujen jäsenten lisäksi, joista säädetään ortodoksisesta kirkkokunnasta annetussa laissa, neljätoista papiston ja kanttorien edustajaa ja seitsemäntoista maallikkojen edustajaa.
Vaalikelpoisia papiston ja kanttorien edustajiksi ovat kaikki kirkkokunnan vakinaiset, ylimääräiset ja eläkkeellä olevat papit, diakonit ja kanttorit sekä pappismunkit ja munkkidiakonit.
Oikeus ottaa osaa papiston ja kanttorien edustajien vaaliin on niillä, jotka 1 momentin mukaan ovat vaalikelpoisia.
Vaalitoimituksen avaa piirin valvoja tai, hänen ollessaan estynyt, iältään vanhin läsnä oleva vaalioikeutettu. Vaalitoimituksessa toimivat puheenjohtajana ja pöytäkirjan pitäjänä kokouksen keskuudestaan valitsemat henkilöt.
Poissa olevalla valvontapiirin vaalioikeutetulla jäsenellä on oikeus ennen määrättyä vaalien aikaa toimittaa umpinaiseen kuoreen suljettu vaalilippunsa sen seurakunnan kirkkoherranvirastolle, jossa vaalit pidetään. Kirkkoherranviraston on toimitettava tällainen vaalilippu vaalipaikalle vaalitoimituksen alkaessa. Läsnä olevan on annettava lippunsa kokoon taitettuna puheenjohtajalle.
Asianomaisen valvontapiirin vaalioikeutetulla papiston jäsenellä ja kanttorilla, joka tahtoo tehdä muistutuksen 180§:ssä mainitun vaalitoimituksen laillisuutta tai siinä ääniä saaneen henkilön kelpoisuutta vastaan, on oikeus seitsemän päivän kuluessa vaalipäivästä lukien esittää muistutuksensa kirkollishallitukselle.
Tarkastettuaan ja oikaistuaan vaalien tulokset kirkollishallitus vahvistaa hiippakunnittain kirkolliskokouksen papiston ja kanttorien edustajien vaalin tuloksen. Vaalien vahvistamista koskevaan pöytäkirjaan on merkittävä kaikkien ääniä saaneiden nimet. Jos kirkollishallitus on määrännyt uudet vaalit tai täytevaalit, on niistä soveltuvin osin voimassa, mitä papiston ja kanttorien edustajien vaalista on tässä asetuksessa säädetty.
Eniten ääniä saaneille kirkollishallitus antaa valtakirjan toimia hiippakunnan papiston ja kanttorien edustajina kirkolliskokouksessa.
Jos valtakirjan saanut on estynyt suorittamasta edustajan tehtäväänsä, kirkolliskokouksen puheenjohtajan on kutsuttava hänen sijaansa valtakirjan saaneiden jälkeen eniten ääniä saanut. Sijaisen toimikausi jatkuu, kunnes se, jonka sijaan hänet on kutsuttu, voi ryhtyä edustajan tehtäväänsä. Jollei sellaista ole, joka voitaisiin kutsua estyneen sijaan, valitsevat kirkolliskokouksessa olevat asianomaisesta hiippakunnasta valitut papiston jäsenet ja kanttorit tehtävään sopivan papiston tai kanttorien edustajan, jonka puheenjohtaja kutsuu saapuville.
Sen estämättä, mitä edellä 4-6 momentissa on säädetty, on noudatettava 177§:n 1 momentin säännöstä papiston ja kanttorien edustajien vähimmäismäärästä.
Kirkolliskokouksen käsiteltäväksi voivat esittää asioita maan hallitus, kirkkokunnan piispat, kirkollishallitus, kirkkokunnan papisto ja kanttorit, seurakunnat, luostarit sekä kirkkokunnan piirissä toimivat veljeskunnat ja yhdistykset.
Maksut, jotka seurakuntien on ortodoksisesta kirkkokunnasta annetun lain 41§:n 1 momentin nojalla suoritettava keskusrahastolle, on toimitettava kirkollishallitukselle vuosittain neljänä eränä siten, että ensimmäinen erä maksetaan tammikuussa, toinen huhtikuussa, kolmas heinäkuussa ja neljäs lokakuussa.
Jos maksun suorittamisen jälkeen on lainvoimaisella päätöksellä poistettu ortodoksisesta kirkkokunnasta annetun lain 41§:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitettuja veroäyrejä tai seurakunnan maksettavaksi on pantu saman momentin 2 kohdassa tarkoitettua veroa, seurakunnalla on oikeus saada keskusrahastolta takaisin liikaa suorittamansa määrä.
Tämän asetuksen 176 ja 177§:ää sovelletaan ensimmäisen kerran niissä edustajien vaaleissa, jotka ensiksi toimitetaan tämän asetuksen tultua voimaan.
Kaksi ensimmäistä tämän asetuksen 218§:ssä tarkoitettua maksuerää vastaavat vuonna 1988 kumpikin yhtä neljäsosaa seurakunnan edellisen vuoden maksuista.
3 luku - Seurakunnan virat ja viranhaltijain tehtävät20 §29 §35 §4 luku - Virkojen ja toimien täyttäminen36 §37 §45 §46 §47 §5 luku - Papiston ja kanttorien palkkaus51 §52 §53 §54 §55 &57 &59 a §61 §62 §64 §65 §66 §67 §68 §69 §6 luku - Papiston ja kanttorien eläke7 luku - Kiinteistöt ja virka-asunnot76 §8 luku - Matkapapit ja -kanttorit86 §87 §88 §9 luku - Seurakunnanvaltuusto97 § 10 luku - Seurakunnankokous107 § 11 luku - Seurakunnanneuvosto111 § 13 luku - Piirien valvojat133 §14 luku - Piispanvirka135 §136 §139 §145 §15 luku - Kirkollishallitus163 § 17 luku - Kirkolliskokous176 §177 §178 §179 §180 §181 §182 § 183 §196 §18 luku - Kirkkokunnan keskusrahasto218 §


text:
Yhden Illan Juttu | Mikkelin Uutiset
– Mutta jos lapsi on esimerkiksi yhden illan näistä asioista ahdistunut ja pelokas, niin silloin tärkeintä on vanhemman tai.
Brownies Maxi Karkki maksikarkki karkkikauppa netissä karkkitukku Hd Ready Tarkoittaa Se tarkoittaa suurta valovoimaa, poikkeuksellista värien tarkkuutta ja huumaavaa yksityiskohtien määrää. Cable Ready HD + Antenna Ready HD -hyväksytty. Ultra HD 4K: 4 kertaa enemmän pikseleitä, 4 kertaa enemmän yksityiskohtia!Ultra HD (3840 x 2160) tuottaa nelinkertaisesti Full HD. Oikeustiede Pääsykoe 2020 Yotaphone Etelä Savon Auto Mikkeli
Maxi Karkki maksikarkki karkkikauppa netissä karkkitukku Hd Ready Tarkoittaa Se tarkoittaa suurta valovoimaa, poikkeuksellista värien tarkkuutta ja huumaavaa yksityiskohtien määrää. Cable Ready HD + Antenna Ready HD -hyväksytty. Ultra HD 4K: 4 kertaa enemmän pikseleitä, 4 kertaa enemmän yksityiskohtia!Ultra HD (3840 x 2160) tuottaa nelinkertaisesti Full HD. Oikeustiede Pääsykoe 2020 Yotaphone Etelä Savon Auto Mikkeli Pori Helsinki
Avoin Yliopisto Kesä 2020 Brownies Maxi Karkki maksikarkki karkkikauppa netissä karkkitukku Hd Ready Tarkoittaa Se tarkoittaa suurta valovoimaa, poikkeuksellista värien tarkkuutta ja huumaavaa yksityiskohtien määrää. Cable Ready HD + Antenna Ready HD -hyväksytty. Ultra HD 4K: 4 kertaa enemmän pikseleitä, 4 kertaa enemmän yksityiskohtia!Ultra HD (3840 x 2160) tuottaa nelinkertaisesti Full HD. Oikeustiede Pääsykoe 2020 Yotaphone Etelä Savon Auto
Korvareiät Etusivu; Korvakorut. Kultajousen korvakoruvalikoimasta löydät upeita, säihkyviä timanttikorvakoruja, ajattomat ja elegantit kultaiset korvakorut sekä arki- ja juhlakäyttöön sopivia hopeakorvakoruja.Hopea- ja kultakorvakoruissa ovat zirkoniakivet, ellei toisin ole mainittu. Korvareiät saa ja on fiksuakin ottaa ampumalla KORVALEHTEEN, eli sille alueelle korvan ulkoista osaa, jossa rustoa ei ole. Ruston alueelle taas pitää ottaa lävistämällä koru. Jopa Yazka, Suomen
Korvareiät

matches: Hd HD HD HD HD Hd HD HD HD HD Hd HD HD HD HD


text:
2560x1440 tapetti HD
Kotiin / HD / 2560×1440 HD tapetti
2560×1440 HD tapetti
lähettänyt: HD Lover heinäkuussa 15, 2016 sisään HD Jätä kommentti 3,566 näkymät 0
Tässä on joukko 2560×1440 tapetti HD Collection Pöytäkoneet, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä HDwallpaper20.com, on yli sata tuhansia taustakuvia ovat saatavilla ilmaiseksi Lataus. Voit ladata Joka taustakuvat veloituksetta, Koska nämä taustakuvat ovat lataaja käyttäjille.
Jos näin 2560×1440 tapetti HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
Edellinen: taustakuvat HD
seuraava: valkaisuaine tapetti HD
Green Day 21st Century Breakdown taustakuva
motion taustakuvat
call of duty black ops 3 tapetti
peli taustakuvia ilmaiseksi Lataa

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Uovision UM785-3G+ Cloud 20MP Full HD | Koiratutkat.com
UOVISION UM785-3G+ CLOUD 20MP FULL HD LÄHETTÄVÄ RIISTAKAMERA
Uovision UM785-3G+ Cloud riistakamera tallentaa 20MP teräväpiirto (HD) still -kuvia tai videoleikkeitä sekä lähettää kuvat LinckEazi pilvipalveluun, sähköpostiin tai molempiin. Videot tallentuvat kolmella valinnaisella resoluutiolla: Full HD 1080P, HD 720P tai WVGA. Kamera tallentaa videot 5-60 sek pituisina kameran SD-muistikortille. Kamera lähettää 1080P Full HD videot sekä 720P HD videot 5- 10 sek pituisina ja WVGA videot kamera lähettää 5-20 sek pituisina omistajansa LinckEazi pilvipalveluun. Päivällä kuvat ja videot tallentuvat SD-muistikortille värillisinä, yöllä mustavalkoisina inframustasalaman ansiosta. Alkuperäinen kuva tallentuu aina kamerassa olevaan SD-muistikorttiin. Kuvia ja videoita voidaan katsoa myös kameran omalta värinäytöltä.
Uovision UM785-3G+ Cloud riistakamera voidaan etukäteen ajastaa ottamaan kuvia tasaisin väliajoin (TimeLapse). Aikavälikuvauksen avulla kameran voi ennalta määrätä ottamaan kuva alueesta ilman PIR liiketunnistimen liikehavaintoa. Tasa-aika kuvaus voidaan asettaa välille 3min – 55min tai 1h – 24h tunnin välein.
Uovision UM785-3G+ Cloud riistakameran omaan sisäiseen paristotilaan menee kerrallaan 12kpl AA alkaliparistoja (ei sis. toimitukseen). Kamera tukee myös 6V ulkoisia virtalähteitä, esim. akku tai verkkovirtalaite. Mikäli käytät ulkoista akkukaapelia tai virtalähdettä, Uovision kameran etukansi avautuu ilman että sinun tarvitsee ensin irrottaa kameraan menevää kaapelia erikseen!
• Uovision UM785-3G+ Cloud 20MP Full HD -kamera
• Kiinnitysvyö

matches: HD HD HD HD HD HD HD


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiArkkitehtuurianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiVärikäsViileäTietokoneetSöpöKukkaHauskaPelitTytötteLomaHDKuumaElääLogoRakkausElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisää	Kotiin / Lisää / mobiili HD wallpaper ilmaiseksi Lataa	mobiili HD wallpaper ilmaiseksi Lataa
1,673 näkymät
0	mobiili HD wallpaper ilmaiseksi Lataa
Tässä on joukko mobiili HD wallpaper ilmaiseksi Lataa kokoelma For Pöytäkoneet, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä HDwallpaper20.com, on yli sata tuhansia taustakuvia ovat saatavilla ilmaiseksi Lataus. Voit ladata Joka taustakuvat veloituksetta, Koska nämä taustakuvat ovat lataaja käyttäjille.
mobiili-hd-taustakuvat vapaa-download1
Jos Like Tämä langaton HD wallpaper ilmaiseksi Lataa Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja HD Lover Edellinen: hd taustakuvia ikkunat 8 ilmainen lataus
seuraava: illuminati taustakuva ilmaiseksi Lataa
viileä HD taustakuvia Downloadaloitusnäytön taustakuvan ilmaiseksi LataaMiku Hatsune taustakuva ilmaiseksi LataaHTC taustakuvat HDmetallinen taustakuva ilmaiseksi Lataakoripallo taustakuvat HDNike tapetti HD Collectionleopardi taustakuva ilmaiseksi Lataatumma tapetti HDHuomenta tapetti 15 HD Images Suunnitellut HDwallpaper20.com | Powered by zuuur.com	© Copyright 2016, Kaikki oikeudet pidätetään	Siirry alkuun

matches: HD HD HD HD HD HD hd HD HD HD


text:
Yle TV1 Tiistai 12.12.
MOT : Sota omasta ASO-kodista
Asumisoikeusasuntoihin luvattu ikuinen asumisoikeus uhkaa romuttua uuden lain myötä. Miljardien suuruinen omistusmassa saattaa siirtyä alan yritysten vapaaseen käyttöön. Toimittajana Hannu Sokala Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Vieraana hitintekijä, musiikkituottaja Jurek Reunamäki. Selvitämme, miten suomalaisten kahvimieltymykset muuttuvat ja tutustumme Suomen suurimpaan jouluikkunaan. Juontajina Susanna Laine ja Mikko Kekäläinen. #puoli7 HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Kausi 1, 12/12. Kesä 1932 Simlassa saattaa jäädä nykymuodossaan viimeiseksi. Vain valkoisille sallitun klubin tulevaisuus on vaakalaudalla - avataanko se kaikille kansallisuuksille? On tunnustusten ja jäähyväisten aika. HD Äänitekstitys: suomi. K12 (väkivalta).
Jääkarhut ilman jäätä
Arktisen alueen jäät sulavat ennätysvauhtia, ja siellä asuville eläimille tulee ravinnosta pula. Miten käy hylkeille, jotka synnyttävät poikasensa jäälle, ja jääkarhuille, kun ne eivät enää löydä ruokaa? (U) Äänitekstitys: suomi.
Kausi 4, 5/12. Iloisempia aikoja. Sarah, Elizabeth ja Anna keksivät keinon Reginaa vastaan. Harryn paluu saattaa sekoittaa Jamesin elämää. Olivia saa uuden, yllättävän ystävän. (U) HD Äänitekstitys: suomi. K12 (ahdistus, päihteet).
Dokumenttielokuva pingviinin näköisestä ruokista, joka elää Suomen ulkosaaristossa. Elokuva seuraa ruokkien yhdyskunnan elämää karuilla luodoilla. O: Kari Kemppainen ja Pekka Mandart. (24.9.2003) (U) Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Arkistokuvia: Lauri Kristian Relander
Lyhytelokuva Suomen tasavallan toisesta presidentistä Lauri Kristian Relanderista. Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Keskustelu seksuaalisesta häirinnästä
Kansanedustajat käyvät eduskunnassa ajankohtaiskeskustelun seksuaalisesta häirinnästä. Seksuaalinen häirintä on noussut Suomessakin puheenaiheeksi, kun ihmiset ovat kertoneet kokemuksistaan julkisesti. HD
Montako senttiä on urheilijanaisen euro? Juontajana Tuomas Kerkkänen. #yleastudio HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
8/10. Yhtä juhlaa. Taas sattuu ja tapahtuu. Jampalle sattuu työtapaturma ja J-P pitää pikkujoulut työmaalla. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Kausi 2, 1/10. On kulunut kolme vuotta ja Simlassa kohtaa jälleen kirjava joukko Britannian virallisia edustajia. Poliittinen ilmapiiri siirtomaassa on muuttunut tulenaraksi, ja se heijastuu myös kesävieraisiin HD Äänitekstitys: suomi. K12 (väkivalta).
Vieraana huippuviulisti Elina Vähälä. Annamme vinkit laadukkaiden ja eettisten vaatteiden ostamiseen. Puoli seitsemän himmeli valmistuu! Juontajina Susanna Laine ja Mikko Kekäläinen. #puoli7 HD
Uudessa treffipelissä neiti X:n on pakko valita. HD Sallittu kaiken ikäisille.
Sarjan 4. kausi alkaa, 1/11: Jari Sillanpää, Värttinä, Kymppilinja, Mariska, Reino Nordin, Cheek ja Ultra Bra. LOVEband, solisteina Osmo Ikonen ja Johanna Iivanainen, juontajina Jenni Pääskysaari ja Mikko Leppilampi. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Road-trip Rovalle. Armeijan kovapanosammunnoissa räjähti kranaatinheitin vuonna 2005. Kolme turmaheittimellä ollutta nuorta miestä tekevät henkisen ja fyysisen matkan takaisin tapahtumapaikalle. O: Pauliina Motturi HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Osa 6/10. Augustin usko horjuu. Amira innostuu Christianin Nepal-teksteistä, mutta julkaiseminen ei kiinnosta kirjoittajaa. Johannes taistelee avioliittonsa puolesta ja aikoo järjestää henkilökunnalle pääsiäisjuhlan. HD Äänitekstitys: suomi. K12 (ahdistus, seksi).
Sota ja rauha (16)
3/6. Kuinka Pierren käy kaksintaistelussa? Taistelujen tauottua nuoret miehet Andrei ja Nikolai yrittävät sopeutua entiseen elämäänsä. Sonjaa ja Natashaa odottaa kosinta. Onko kukaan kuitenkaan täysin onnellinen? HD Äänitekstitys: suomi. K12 (väkivalta, ahdistus).
Vuonna 2013 Münchenissä huutokauppakamarin kellarista löytyi kymmeniä sodanaikaisia myyntiluetteloja. Natsien varastamia taide-esineitä myytiin liikkeen kautta kymmenin tuhansin. Oliko omistaja mukana varkauksissa? (U) HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Äänitekstitys: suomi.

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD