text:
KHO:2017:77 - Korkein hallinto-oikeus
Etusivu » Päätöksiä » Vuosikirjapäätökset » Vuosikirjapaatos » KHO:2017:77
KHO:2017:77
Ulkomaalaisasia – Vastuunmäärittämisasetus (ns. Dublin III) – Hakemuksen käsittelystä vastuussa oleva jäsenvaltio – Alaikäisenä jätetty hakemus – Täysi-ikäistyminen asian käsittelyn aikana
Vuosikirjanumero: KHO:2017:77
Taltionumero: 2191
Diaarinumero: 814/4/16
ECLI-tunniste: ECLI:FI:KHO:2017:77
Valittaja oli hakenut kansainvälistä suojelua Suomesta alaikäisenä. Hänet oli aiemmin rekisteröity laittomasta ulkorajanylityksestä Bulgariassa ja Unkarissa sekä turvapaikanhakijana Bulgariassa. Asiassa oli ratkaistavana, oliko valittajan täällä alaikäisenä jättämä hakemus käsiteltävä Dublin III -asetuksen 8 artiklan 4 kohdan perusteella Suomessa, vaikka valittaja oli täällä tullut täysi-ikäiseksi asian käsittelyn aikana.
Säännöksen sanamuodon ja unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön perusteella korkein hallinto-oikeus katsoi, että vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisessä ratkaisevana oli pidettävä hakemuksen jättämisen ajankohtaa. Maahanmuuttoviraston ja hallinto-oikeuden päätökset kumottiin ja asia palautettiin Maahanmuuttovirastolle uudelleen käsiteltäväksi.
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 604/2013 kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta (uudelleenlaadittu vastuunmäärittämisasetus, ns. Dublin III) 3 artikla 1-2 kohta, 6 artikla 1 kohta, 7 artikla 1-2 kohta, 8 artikla 4 kohta
Ulkomaalaislaki 6 § 1 ja 3 momentti, 103 § 1 momentti 2 kohta
Euroopan unionin tuomioistuimen tuomio asiassa C-648/11, MA. BT ja DA
Helsingin hallinto-oikeus 10.3.2016 nro 16/0480/7
Maahanmuuttovirasto on 20.4.2015 tekemällään päätöksellä hylännyt A:n (s. 1.1.1997, jäljempänä valittaja tai hakija) oleskelulupaa koskevan hakemuksen. Kansainvälistä suojelua koskevilta osin hakemus on jätetty tutkimatta. Maahanmuuttovirasto on päättänyt käännyttää hakijan Bulgariaan ja määrännyt, että hän ei saa kahden vuoden kuluessa päätöspäivästä lukien uudelleen saapua Suomeen.
Hakija ei ole esittänyt Suomessa mitään luotettavaa selvitystä henkilöllisyydestään. Hakija on ennen Suomeen tuloaan rekisteröity Unkarissa täysi-ikäisenä ja myös Bulgarian rekisteröimän henkilöllisyyden mukaan hakija on täysi-ikäistynyt 1.1.2015. Hakija on kertonut, että hän on esittänyt Bulgarian viranomaisille Iranin oleskelulupakortin, josta on ilmennyt hänen henkilötietonsa. Maahanmuuttovirasto on viraston ohjeen MIGDno/2014/174 mukaisesti katsonut, että hakijan käytössä olevana henkilöllisyytenä pidetään Bulgariassa rekisteröityjä henkilötietoja.
Ulkomaalaislain 103 §:n 1 momentin 2 kohdan mukaan kansainvälistä suojelua koskeva hakemus voidaan jättää tutkimatta, kun hakija voidaan lähettää toiseen valtioon, joka vastuuvaltion määrittämisestä annetun neuvoston asetuksen mukaan on vastuussa turvapaikkahakemuksen käsittelystä.
Hakija on ennen Suomeen tuloaan hakenut kansainvälistä suojelua Bulgariasta. Vastuunmäärittämisasetuksen 18 artiklan 1 b kohdan mukaan Bulgaria on vastuussa turvapaikkahakemuksen käsittelystä. Koska vastuunmäärittämisasetuksen 3 artiklan 1 kohdan mukaan vain yksi ainoa jäsenvaltio tutkii turvapaikkahakemuksen, ei hakemusta ole tutkittu aineellisesti Suomessa.
Hakija on kertonut, ettei hän haluaisi palata Bulgariaan, koska hänellä ei ole siellä mitään mahdollisuuksia asua ja siellä on paljon ristiriitoja eri ryhmien välillä. Bulgaria on hyväksynyt vastuunmäärittämisasetuksen, jossa sitoudutaan noudattamaan perusoikeuksia ja otetaan huomioon erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustetut periaatteet. Maahanmuuttovirasto luottaa siihen, että hakijaa kohdellaan Bulgariassa EU:n perusoikeuskirjan, Geneven yleissopimuksen ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen mukaisesti. Hakijan on mahdollista kääntyä Bulgarian viranomaisten puoleen mahdollisissa Bulgariassa oleskelemiseen liittyvissä ongelmissa ja Bulgarian terveydenhoitopalvelut pystyvät tarjoamaan hakijalle hänen mahdollisesti tarvitsemaansa hoitoa hakijan kertomiin terveydellisiin ongelmiin.
Asiassa ei ole ilmennyt ulkomaalaislain 94 §:n 3 momentissa tarkoitettuja perusteita oleskeluluvan myöntämiseksi. Maassa oleskelun jatkaminen edellyttäisi oleskelulupaa, jota muutoksenhakijalle ei ole myönnetty. Käännyttämiselle on siten ulkomaalaislain 148 §:n 2 momentin mukainen peruste.
Maahanmuuttovirasto on käännyttämisestä ja maahantulokiellosta päättäessään ottanut huomioon kaikki asiaan vaikuttavat seikat ja olosuhteet kokonaisuudessaan. Hakija voidaan käännyttää hakemuksen käsittelystä vastuussa olevaan valtioon ilman, että hän voi joutua siellä Euroopan ihmisoikeussopimuksen 3 artiklassa tarkoitetun epäinhimillisen kohtelun taikka perustuslain 9 §:n 4 momentissa tai ulkomaalaislain 147 §:ssä tarkoitetun kohtelun kohteeksi tai että hänet voitaisiin lähettää sieltä sellaiselle alueelle.
Maahantulokieltoa ja sen pituutta määrätessään Maahanmuuttovirasto on ottanut huomioon sen, ettei hakijalla ole sellaisia perhe- tai työsiteitä Suomeen, joiden hoitamista maahantulokielto kohtuuttomasti vaikeuttaisi. Maahanmuuttovirasto ei ole määrännyt vapaaehtoisen paluun aikaa ja on määrännyt maahantulokiellon, koska kyse on 103 §:ssä tarkoitetusta hakemuksen tutkimatta jättämisestä.
Helsingin hallinto-oikeus on valituksenalaisella päätöksellään hylännyt valittajan valituksen Maahanmuuttoviraston päätöksestä.
Valittaja on Suomesta turvapaikkaa hakiessaan ilmoittanut syntymäajakseen 1.10.1997. Valittaja on aiemmin rekisteröity turvapaikanhakijana Bulgariassa, jossa hänen syntymäajakseen on rekisteröity 1.1.1997. Valittajan mukaan hän oli Bulgariassa kysyttäessä vastannut olevansa 17-vuotias, mutta hän ei muistanut päivää. Bulgarian viranomaiset ottivat häneltä henkilötodistukset pois, joten syntymäajaksi merkittiin 1.1.1997.
Hallinto-oikeus katsoo, että Maahanmuuttovirasto on voinut katsoa valittajan syntymäajaksi Bulgariassa rekisteröidyn mukaisesti 1.1.1997. Asian enempi selvittäminen tai oikeuslääketieteellisen iänmäärityksen tekeminen ei ole ollut asiassa tarpeen.
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 604/2013 (vastuunmäärittämisasetus) 8 artiklan 4 kohdan mukaan, jollei alaikäisellä ole artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettua perheenjäsentä, sisarusta tai sukulaista, hakemuksen käsittelystä on vastuussa se jäsenvaltio, jossa ilman huoltajaa oleva alaikäinen on jättänyt kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksensa, edellyttäen että tämä on alaikäisen edun mukaista.
Vastuunmäärittämisasetuksen 7 artiklan 1 kohdan mukaan perusteita, joiden mukaan hakemuksen käsittelystä vastuussa oleva jäsenvaltio määritetään, sovelletaan siinä järjestyksessä kuin ne on esitetty tässä luvussa. Artiklan 2 kohdan mukaan tässä luvussa esitettyjen perusteiden mukaisesti hakemuksen käsittelystä vastuussa oleva jäsenvaltio määritetään sen tilanteen mukaan, joka oli vallalla hakijan jättäessä ensimmäisen kerran kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen jossakin jäsenvaltiossa.
Hallinto-oikeus toteaa, että vastuunmäärittämisasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva valtio määritetään asetuksen 8–15 artikloissa säädettyjen perusteiden mukaisesti sen tilanteen mukaan, joka oli vallalla hakijan jättäessä ensimmäisen kerran kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen jossakin jäsenvaltiossa. Tämän säännöksen tarkoituksena ei kuitenkaan voi olla muuttaa kyseisten perusteiden merkitystä vaan määrittää kehys, jossa kyseisiä perusteita on sovellettava vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämiseksi.
Kun otetaan huomioon, mitä edellä on lausuttu valittajan iästä, hallinto-oikeus toteaa, että valittaja on Suomessa ollessaan ollut alaikäinen vain ajanjakson 17.-31.12.2014. Hän ei turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa olevaa valtiota määritettäessä ole enää ollut alaikäinen. Vastuunmäärittämisasetuksen 8 artiklan 4 kohta ei siten ole ollut esteenä valittajan siirrolle Bulgariaan.
Bulgaria on näin ollen vastuunmäärittämisasetuksen mukaan vastuussa valittajan turvapaikkahakemuksen käsittelystä. Maahanmuuttovirasto on voinut päätöksessään mainitsemillaan perusteilla jättää tutkimatta valittajan turvapaikkaa koskevan hakemuksen ja hylätä oleskelulupaa koskevan hakemuksen.
Kun otetaan huomioon Maahanmuuttoviraston päätöksessä lausuttu sekä kaikki asiaan vaikuttavat seikat ja olosuhteet kokonaisuudessaan, valittaja on voitu käännyttää Bulgariaan ja määrätä maahantulokieltoon.
Ulkomaalaislaki 103 § 1 mom 2 kohta (301/2004), 146, 147, 148 ja 150 §
Asian ovat ratkaisseet hallinto-oikeuden jäsenet Taina Hakkarainen, Sirpa Tammisalo ja Marja Viima. Esittelijä Taina Niinivirta.
Valittaja on pyytänyt lupaa valittaa hallinto-oikeuden päätöksestä ja vaatinut maasta poistamisen täytäntöönpanon kieltämistä. Valituksessaan hän on vaatinut, että hallinto-oikeuden ja Maahanmuuttoviraston päätökset kumotaan ja valittajan turvapaikkahakemus käsitellään Suomessa.
Valittaja on hakenut turvapaikkaa Suomesta 17.12.2014 eli alaikäisenä. Näin ollen valittajan turvapaikkahakemuksen jättämisajankohta on ratkaiseva Dublin III -asetuksen määrittämisessä. Asiassa ei ole merkitystä sillä, että valittaja on täyttänyt Bulgarian ilmoituksen mukaan 18 vuotta 1.1.2015, koska valittaja on hakenut turvapaikkaa alaikäisenä. Vastuunmäärittämisasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaan ratkaisevaa on hakemuksen jättämisen hetki eli 17.12.2014, ei sen jälkeiset tapahtumat.
Maahanmuuttovirasto ei ole huomioinut päätöksenteossaan edellä mainittua artiklaa ja on käännyttämässä valittajaa Bulgariaan, vaikka valittaja on ollut alaikäinen hakemuksen jättämisen hetkellä myös Bulgarian antamien tietojen perusteella.
Mikäli katsotaan, että asetuksen määrittelyssä ratkaisevaa ei ole hakemuksen jättämisen hetki vaan päätöksentekohetki, vedotaan asiassa siihen, että valittaja on edelleen alaikäinen.
Valittajan tapauksessa käännyttämisen täytäntöönpano on kiellettävä siksi ajaksi, kunnes Maahanmuuttovirasto hankkii Bulgarian viranomaisilta tiedon siitä, ovatko valittajan Bulgariaan viranomaisille jättämät henkilöllisyysasiakirjat tallessa ja mitä henkilöllisyysasiakirjojen perusteella voidaan todeta valittajan iästä. Valittaja on tehnyt väitteen Maahanmuuttovirastolle siitä, että hänellä on Bulgariassa Iranin oleskelulupakortti, josta ilmenee hänen ikänsä. Maahanmuuttovirasto ei ole noudattanut hallintolain 31 §:n selvitysvelvollisuuttaan asiassa, vaan on vedonnut valittajan oikeuksia loukaten suoraan omaan ohjeistukseensa iän määrittämisen osalta ja aiempiin viranomaismerkintöihin.
Valittaja on Bulgariassa kertonut tulkille olleensa 17-vuotias. Tulkki oli pashtun kielinen. Valittaja on antanut Iranin väliaikaisen oleskelulupakortin Bulgarian viranomaisille. Iranin oleskelulupakortissa valittajan syntymäajaksi on merkitty 10.7.1376 (1.10.1997). Bulgaria ei ole tehnyt riittäviä asetuksen mukaisia tarkistuksia asiassa lapsen edun perusteella. Asia tulee selvittää Maahanmuuttovirastossa iänmäärityksen perusteella tai Bulgarian viranomaisilta on pyydettävä lisäselvityksiä nimenomaisesti tähän iranilaiseen oleskelulupakorttiin liittyen.
Valittajan tapauksessa hän ei ole saanut vielä päätöstä mistään maasta ja hänen prosessinsa on vasta alussa Bulgariassa. Näin ollen valittajan alaikäisyyden merkitys korostuu tässä tapauksessa. Tästä syystä lapsen edun perusteella asia on tutkittava tarkemmin ja nimenomaan valittajan väite henkilöllisyysasiakirjojen jättämisestä Bulgariaan.
Valittaja on käyttänyt menneisyydessään huumeita ja on päässyt niistä eroon Suomessa. Valittajan edun mukaista on jäädä Suomeen, missä hän saa asianmukaista tukea huumeidenkäytön ehkäisyyn. Bulgariassa valittajan tilanne erittäin todennäköisesti muuttuu niin epätoivoiseksi, että riski turvautua huumausaineisiin on erittäin suuri. Valittajan Suomeen jääminen ehkäisee tätä riskiä niin olennaisesti, että olisi kohtuutonta, että valittaja käännytettäisiin Bulgariaan.
Valituksessa on viitattu UNHCR:n antamaan ohjeistukseen koskien alaikäisiä turvapaikanhakijoita Dublin-menettelyssä ja Euroopan komission ehdotukseen vastuunmäärittämisasetuksen muuttamisesta siltä osin kuin on kyse ilman huoltajaa olevan alaikäisen, jolla ei ole laillisesti jossakin jäsenvaltiossa oleskelevia perheenjäseniä, sisaruksia tai sukulaisia, tekemän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisestä (COM (2014) 382 final). Lisäksi valituksessa on vedottu Bulgarian epäinhimillisiin vastaanotto-olosuhteisiin.
Merkitään, että korkein hallinto-oikeus on 23.3.2016 antamallaan päätöksellä taltionumero 1040 kieltänyt maasta poistamisen täytäntöönpanon, kunnes korkein hallinto-oikeus on ratkaissut valituslupahakemuksen tai asiassa toisin määrätään.
Unionin tuomioistuin on 6.6.2013 yhdistetyissä asioissa MA, BT ja DA antamassaan tuomiossa C-648/11 ratkaissut miten vastuunmäärittämisasetuksen 343/2003/EY 6 artiklan 2 kohtaa tulee tulkita tilanteessa, jossa ilman huoltajaa tulevalla alaikäisellä turvapaikanhakijalla ei ole laillisesti oleskelevia perheenjäseniä minkään jäsenvaltion alueella.
Tuomion mukaan 6 artiklan 2 kohtaa tulkitaan siten, että sen mukaan turvapaikkahakemuksen käsittelystä on vastuussa jäsenvaltio, jossa alaikäinen oleskelee siellä kyseisen hakemuksen tehtyään (kohta 60). Tuomion perusteluiden mukaan tulkinnan taustalla on lapsen etu, jonka mukaista on, ettei vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämismenettelyä pitkitetä tarpeettomasti ja että lapselle taataan nopea pääsy pakolaisaseman määrittämismenettelyihin (kohdat 55 ja 61).
Vaikka tuomio koskee vain asetusta 343/2003, sen tulkinta on sovellettavissa myös asetukseen 604/2013, jonka 8 artiklan 4 kohta vastaa sanamuodoltaan aiempaa 6 artiklan 2 kohtaa.
Tuomio on merkittävä poikkeus siihen vastuunmäärittämisasetuksen pääsääntöön ja tarkoitukseen, että hakemuksen käsittelee vain yksi valtio, eikä hakemuksen käsittelystä vastuussa oleva jäsenvaltio muutu kuin asetuksessa säädetyin perustein. Vastuunmäärittämisasetuksen systematiikassa vastuu määritetään III luvun perusteiden nojalla vain kerran ja myöhempien hakemusten kohdalla kyse on VI luvun mukaisesta takaisinottopyyntömenettelystä. Tuomion perusteella alaikäisten kohdalla vastuu kuitenkin määritettäisiin III lukuun kuuluvan 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti jokaisen hakemuksen yhteydessä uudestaan. Tuomioistuin perusteli poikkeusta nimenomaisesti lapsen edulla, mikä erottaa tilanteen aikuisen hakijan tilanteesta.
Vastuunmäärittämisasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaan hakemuksen käsittelystä vastuussa oleva jäsenvaltio määritetään III luvussa esitetty-jen perusteiden mukaisesti sen tilanteen mukaan, joka oli vallalla hakijan jättäessä ensimmäisen kerran kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksensa jossakin jäsenvaltiossa. Säännöksen tarkoituksena on määrittää yksiselitteisesti mitkä ovat ne tosiseikat, joiden perusteella vastuu määritetään. Ensimmäisen hakemuksen tekohetken jälkeisillä tapahtumilla ei siten ole vaikutusta vastuun määräytymiseen, ellei siitä ole erikseen säännöksiä vastuunmäärittämisasetuksessa. Maahanmuuttovirasto korostaa, että säännöksessä puhutaan nimenomaan ensimmäisestä hakemuksesta jossakin jäsenvaltiossa, mikä valittajan kohdalla on ollut 12.11.2014 Bulgariassa jätetty turvapaikkahakemus. 7 artiklan 2 kohtaa ei sen sanamuodon mukaan kuitenkaan sovelleta silloin, kun on kyse VI luvun mukaisesta takaisinottopyyntömenettelystä, jossa ei sovelleta III luvun vastuuperusteita.
Tuomion C-648/11 mukaisesti tulkittuna 8 artiklan 4 kohta luettuna yhdessä 7 artiklan 2 kohdan kanssa tarkoittaisi sitä, että alaikäisenä ensimmäisen hakemuksensa tehneen hakijan myöhempien hakemusten käsittelystä vastuussa oleva valtio olisi aina se, jossa hakija oleskelee. Tämä tulkinta johtaisi tilanteeseen, jossa myöhemmin täysi-ikäistyneen henkilön hakemuksen käsittelystä vastuussa oleva valtio vaihtuisi aina sen mukaan, missä valtiossa täysi-ikäinen oleskelee ja hakee kansainvälistä suojelua. Tuomio kuitenkin perustui nimenomaisesti lapsen edun ensisijaisuuteen eikä sen perusteella voida johtaa tällaista tulkintaa.
Tuomiossa C-648/11 ei ole otettu mitenkään kantaa, kuinka vastuuvaltio tulee määrittää tilanteessa, jossa hakija täysi-ikäistyy ensimmäisen hakemuksen tekemisen jälkeen. Valituslupahakemuksessa nostetaan esiin, ettei ole selvää mikä hetki on ratkaiseva, kun arvioidaan onko hakija täysikäinen. Käytännössä kyse on siitä, tuleeko vastuu määrittää uudes-taan kuten alaikäisen hakijan kohdalla 8 artiklan 4 kohdan perusteella vai sovelletaanko 23 artiklan mukaista takaisinottopyyntömenettelyä kuten täysi-ikäisen hakijan kohdalla. Kysymykseen ei ole vastuunmäärittämisasetuksen eikä unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön perusteella selkeää vastausta.
Maahanmuuttovirasto toteaa, että 23 artiklan mukaisia takaisinottopyyntöjä koskevissa tilanteissa lähtökohtaisesti kunkin hakemuksen tekohetken tulisi olla ratkaiseva hetki vastuun määrittämisessä. Kyse olisi esimerkiksi tilanteesta, jossa aiemmin määritetty vastuu on määräaikojen tai 19 artiklan perusteilla siirtynyt valtiolta toiselle. Tällöin kyseisen hakemuksen käsittelystä vastuussa olevaksi valtioksi on katsottu se valtio, joka on ollut vastuussa sillä hetkellä, kun kyseinen hakemus jätettiin. Jos ratkaisevaa olisi takaisinottopyynnön esittämishetki tai siihen vastaamishetki, kyse olisi mielivaltaisesti määräytyvästä hetkestä, mikä voisi johtaa oikeudellisesti epäselvään tilanteeseen. Tämä ei toteuttaisi vastuunmäärittämisasetuksen johdannossa asetettua tavoitetta selkeästä menettelystä hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan valtion määrittämiseksi.
Muutoksenhaun kohteena olevassa asiassa on kuitenkin kysymys vastuunmäärittämisasetuksen systematiikkaan sekä tuomioon C-648/11 nähden poikkeuksellisesta tilanteesta. Sinänsä hakemus Suomessa on tehty hetkellä, jolloin hakija on syntymäajalla 1.1.1997 ollut alaikäinen. Kuitenkin vastuun määrittäminen sekä muutoksenhaun kohteena oleva päätös on tehty hetkellä, jolloin hakija on ollut tällä syntymäajalla täysi-ikäinen eikä asiassa siten ole enää ollut olemassa lapsen etua. Tässä tilanteessa Maahanmuuttovirasto on katsonut, ettei täysi-ikäistyneen hakijan kohdalla vastuuta voida määrittää lapsen edun lähtökohdasta ja 8 artiklan 4 kohdan perusteella siten, että hakemuksen käsittelystä vastuussa olisi Suomi, jossa hakija on tehnyt hakemuksensa ja oleskelee. Maahanmuuttovirasto on tämän vuoksi katsonut 23 artiklan mukaisesti Bulgarian olevan vastuussa hakemuksen käsittelystä ja esittänyt takaisinottopyynnön 18.1 b artiklan nojalla. Valituslupahakemuksessa esitetty väite siitä, että tilanteessa olisi tullut soveltaa 8 artiklan 4 kohtaa, tarkoittaisi sitä, että Maahanmuuttoviraston olisi tullut päätöksentekohetkellä ottaa huomioon lapsen etu, vaikka kyse on ollut täysi-ikäisestä hakijasta.
Hakijan iän ja sen selvittämisen osalta Maahanmuuttovirasto toteaa, että se on ilmoittanut Bulgarialle takaisinottopyynnössään 21.1.2015, että hakija on kertonut henkilökorttinsa olevan Bulgarian viranomaisten hallussa. Bulgarialla on siten ollut mahdollisuus tarkistaa kortin henkilötiedot ja tarvittaessa todeta, että hakija on edelleen alaikäinen. Maahanmuuttovirasto katsoo, ettei asiassa ole ollut tarpeen erikseen pyytää tarkempia selvityksiä mahdollisesta Bulgariassa olevasta henkilökortista.
Valituslupahakemuksessa on vedottu Bulgarian huonoihin vastaanotto-olosuhteisiin, joissa on esitetty olevan systeemisiä puutteita, joiden perusteella hakemus tulisi käsitellä Suomessa Bulgarian sijaan. Bulgaria on vastuunmäärittämisasetuksen nojalla vastuussa valittajan kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä. Bulgariaa koskevista viimeaikaisista kansainvälisten järjestöjen laatimista raporteista ei käy ilmi, että Bulgarian turvapaikka- ja vastaanottojärjestelmissä olisi sellaisia puutteita, joiden perusteella olisi syytä uskoa, että turvapaikanhakijoiden kansainvälisen suojelun tarvetta ei tutkittaisi siellä kansainvälisiä normeja noudattaen, tai että turvapaikanhakijoiden kohtelu ei vastaisi direktiivien 2013/33, 2011/95 ja 2013/32 vaatimuksia. Unionin tuomioistuimen tuomion C-411/10 kohtien 80 ja 94 mukaisesti Maahanmuuttovirasto luottaa siihen, että valittajia kohdellaan Bulgariassa EU:n perusoikeuskirjan, Geneven yleissopimuksen ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen mukaisesti.
Maahanmuuttovirasto katsoo, että asiassa ei ole esitetty sellaisia seikkoja, joiden vuoksi lain soveltamisen kannalta muissa samanlaisissa tapauksissa tai oikeuskäytännön yhtenäisyyden vuoksi olisi tärkeää saattaa asia korkeimman hallinto-oikeuden ratkaistavaksi tai muuta erityisen painavaa syytä valitusluvan myöntämiselle. Maahanmuuttovirasto toteaa, ettei valituksessa ole esitetty mitään sellaista, mikä antaisi aihetta valituksenalaisten päätösten kumoamiseen. Maahanmuuttovirasto esittää ensisijaisesti valituslupahakemuksen hylkäämistä ja toissijaisesti valituksen hylkäämistä.
Valittaja on antanut vastaselityksen. Vastaselitykseen on liitetty todistus valittajan jäsenyydestä B:n seurakunnassa.
Valittaja on toimittanut korkeimmalle hallinto-oikeudelle opiskelutodistuksen, jonka mukaan hän opiskelee C:n seudun koulutuskeskuksessa.
1.1 Vastuunmäärittämisasetus
Vastuunmäärittämisasetuksen 3 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on käsiteltävä jokaisen kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön minkä tahansa jäsenvaltion alueella tai rajalla tai kauttakulkualueella tekemä kansainvälistä suojelua koskeva hakemus. Turvapaikkahakemuksen käsittelee yksi ainoa jäsenvaltio, ja tämä jäsenvaltio on se, joka asetuksen III luvussa esitettyjen perusteiden mukaisesti on vastuussa hakemuksen käsittelystä.
Saman artiklan 2 kohdan ensimmäisen kappaleen mukaan jollei hakemuksen käsittelystä vastuussa olevaa jäsenvaltiota voida määrittää tässä asetuksessa lueteltujen perusteiden mukaisesti, käsittelystä vastaa ensimmäinen jäsenvaltio, jossa kansainvälistä suojelua koskeva hakemus on jätetty.
Asetuksen 6 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on kaikkien tässä asetuksessa säädettyjen menettelyjen soveltamisessa otettava ensisijaisesti huomioon lapsen etu.
Asetuksen 7 artiklan 1 kohdan mukaan perusteita, joiden mukaan hakemuksen käsittelystä vastuussa oleva jäsenvaltio määritetään, sovelletaan siinä järjestyksessä kuin ne on esitetty tässä luvussa.
Saman artiklan 2 kohdan mukaan tässä luvussa esitettyjen perusteiden mukaisesti hakemuksen käsittelystä vastuussa oleva jäsenvaltio määritetään sen tilanteen mukaan, joka oli vallalla hakijan jättäessä ensimmäisen kerran kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksensa jossakin jäsenvaltiossa.
Asetuksen 8 artiklan 1 kohdan mukaan jos hakija on ilman huoltajaa oleva alaikäinen, hakemuksen käsittelystä on vastuussa se jäsenvaltio, jossa joku ilman huoltajaa olevan alaikäisen perheenjäsen tai sisarus laillisesti oleskelee, mikäli tämä on alaikäisen edun mukaista.
Saman artiklan 4 kohdan mukaan jollei 1 ja 2 kohdassa tarkoitettua perheenjäsentä, sisarusta tai sukulaista ole, hakemuksen käsittelystä on vastuussa se jäsenvaltio, jossa ilman huoltajaa oleva alaikäinen on jättänyt kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksensa, edellyttäen että tämä on alaikäisen edun mukaista.
Asetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaan jos tämän asetuksen 22 artiklan 3 kohdassa mainituissa kahdessa luettelossa selostettujen todisteiden tai aihetodisteiden, myös asetuksessa (EU) N:o 603/2013 tarkoitettujen tietojen, perusteella voidaan todeta, että hakija on ylittänyt jäsenvaltion rajan luvattomasti maitse, meritse tai lentoteitse kolmannesta maasta käsin, on kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa se jäsenvaltio, johon hän on tällä tavoin tullut. Tämä vastuu päättyy 12 kuukauden kuluttua päivästä, jona luvaton rajan ylittäminen tapahtui.
b) ottamaan 23, 24, 25 ja 29 artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti takaisin hakijan, jonka hakemusta käsitellään ja joka on jättänyt hakemuksen toisessa jäsenvaltiossa tai joka oleskelee ilman oleskelulupaa toisessa jäsenvaltiossa.
Asetuksen johdanto-osan neljännen perustelukappaleen mukaan Tampereen päätelmissä todetaan, että yhteiseen eurooppalaiseen turvapaikkajärjestelmään olisi lyhyellä aikavälillä sisällytettävä selkeä ja toimiva menettely turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämiseksi.
Asetuksen johdanto-osan viidennen perustelukappaleen mukaan tällaisen menettelyn perusteiden olisi sekä jäsenvaltioiden että asianomaisten henkilöiden kannalta oltava puolueettomat ja oikeudenmukaiset. Menettelyn mukaisesti olisi erityisesti voitava määrittää nopeasti hakemuksen käsittelystä vastuussa oleva jäsenvaltio, jotta voidaan taata hakijoille tehokas pääsy kansainvälisen suojelun myöntämistä koskeviin menettelyihin ja jotta ei vaaranneta kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten käsittelyn nopeutta koskevan tavoitteen saavuttamista.
Ulkomaalaislain 103 §:n 1 momentin 2 kohdan mukaan kansainvälistä suojelua koskeva hakemus voidaan jättää tutkimatta, jos hakija voidaan lähettää toiseen valtioon, joka vastuuvaltion määrittämisestä annetun neuvoston asetuksen mukaan on vastuussa turvapaikkahakemuksen käsittelystä.
Ulkomaalaislain 6 §:n 1 momentin mukaan päätöksenteossa, joka koskee kahdeksaatoista vuotta nuorempaa lasta, on erityistä huomiota kiinnitettävä lapsen etuun sekä hänen kehitykseensä ja terveyteensä liittyviin seikkoihin. Saman pykälän 3 momentin mukaan alaikäistä lasta koskevat asiat on käsiteltävä kiireellisesti.
2. Unionin tuomioistuimen ja kansallisten tuomioistuinten oikeuskäytäntöä
2.1 Unionin tuomioistuin
Unionin tuomioistuin on 6.6.2013 antamassaan tuomiossa asiassa C-648/11 käsitellyt Dublin II -asetuksen (aiemmin voimassa ollut vas-tuunmäärittämisasetus N:o 343/2003) 6 artiklan 2 kohdan säännöstä, joka vastaa sisällöltään Dublin III -asetuksen (uudelleenlaadittu vastuunmäärittämisasetus N:o 604/2013) 8 artiklan 4 kohtaa. Unionin tuomioistuimen ratkaistavana oli kysymys siitä, onko Dublin II -asetuksen 6 artiklan toista kohtaa tulkittava siten, että kun ilman huoltajaa tuleva alaikäinen, jolla ei ole laillisesti oleskelevia perheenjäseniä minkään jäsenvaltion alueella, on hakenut turvapaikkaa useammasta kuin yhdestä jä-senvaltiosta, mainitun säännöksen mukaan "vastuussa olevana jäsenvaltiona" on jäsenvaltio, jossa alaikäinen on tehnyt ensimmäisen hakemuksensa, vai onko säännöstä tulkittava siten, että sen mukaan tällaisena jäsenvaltiona on jäsenvaltio, jossa alaikäinen oleskelee tehtyään siellä viimeisimmän turvapaikkahakemuksensa (42 kohta).
Unionin tuomioistuin on tuomiossaan muun ohella todennut, että asetuksen 6 artiklan toisen kohdan asiayhteydestä on huomattava, että asetuksen 5 artiklan 2 kohdassa käytettyä ilmausta "tehdessä ensimmäisen kerran hakemuksensa" ei toisteta asetuksen 6 artiklan toisessa kohdassa. Toisaalta tässä viimeksi mainitussa säännöksessä viitataan jäsenvaltioon, "jossa alaikäinen on tehnyt turvapaikkahakemuksensa", kun taas saman asetuksen 13 artiklassa todetaan nimenomaisesti, että "käsittelystä vastaa ensimmäinen jäsenvaltio, jossa turvapaikkahakemus on tehty". (51 kohta). Jos unionin lainsäätäjän tarkoituksensa olisi ollut määrittää asetuksen N:o 343/2003 6 artiklan toisessa kohdassa vastuussa olevaksi jäsenvaltioksi "ensimmäinen jäsenvaltio", se olisi ilmaistu käyttäen yhtä tarkkaa sanamuotoa kuin asetuksen 13 artiklassa (52 kohta). Niinpä ilmausta "jäsenvaltio, jossa alaikäinen on tehnyt turvapaikkahakemuksensa", ei voida ymmärtää niin, että sillä tarkoitettaisiin "ensimmäistä jäsenvaltiota, jossa alaikäinen on tehnyt turvapaikkahakemuksensa" (53 kohta).
Tuomioistuin on lausunut, että asetuksen 6 artiklan toista kohtaa on tulkittava myös tarkastelemalla sen päämäärää, jonka mukaan ilman huoltajaa tuleviin alaikäisiin on kiinnitettävä erityistä huomiota, ja kyseisen asetuksen ensisijaista päämäärää, joka on - - taata se, että arvioidaan tehokkaasti, onko hakija pakolainen (54 kohta). Koska ilman huoltajaa tulevat alaikäiset muodostavat erityisen haavoittuvien henkilöiden kategorian, vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämismenettelyä ei saa pitkittää enempää kuin on ehdottomasti tarpeen, mikä edellyttää, ettei heitä lähtökohtaisesti siirretä toiseen jäsenvaltioon (55 kohta). Lapsen edun huomioon ottaminen edellyttää lähtökohtaisesti, että - - asetuksen 6 artiklan toista kohtaa tulkitaan siten, että sen mukaan turvapaikkahakemuksen käsittelystä on vastuussa jäsenvaltio, jossa alaikäinen oleskelee siellä kyseisen hakemuksen tehtyään (60 kohta).
Tuomioistuin on lopuksi todennut, että kaiken edellä esitetyn perusteella asetuksen N:o 343/2003 6 artiklan toista kohtaa on tulkittava siten, että pääasiassa kyseessä olevien kaltaisissa olosuhteissa, joissa ilman huoltajaa tuleva alaikäinen, jolla ei ole laillisesti oleskelevia perheenjäseniä minkään jäsenvaltion alueella, on hakenut turvapaikkaa useammasta kuin yhdestä jäsenvaltiosta, mainitun säännöksen mukaan "vastuussa olevana jäsenvaltiona" on jäsenvaltio, jossa alaikäinen oleskelee siellä turvapaikkahakemuksen tehtyään.
2.2 Bundesverwaltungsgericht, Saksa, 16.11.2015 (BverwG 1 C 4.15)
Saksan ylin hallintotuomioistuin (Bundesverwaltungsgericht) katsoi 16.11.2015 antamassaan ratkaisussa muun ohessa, että turvapaikanhakijan jätettyä hakemuksensa alaikäisenä ei sillä, että hän myöhemmin oli tullut täysi-ikäiseksi, ollut merkitystä Dublin II -asetuksen 6 artiklan soveltamisen kannalta. Turvapaikkahakemus tuli tutkia siinä maassa, jossa hakija oli alaikäisenä jättänyt kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksensa.
3. Asiassa esitetty selvitys
Valittaja on hakenut kansainvälistä suojelua Suomesta 17.12.2014. Eurodac-tietokantaan tehdyn haun mukaan hänet on ennen Suomeen tuloaan rekisteröity laittomasta ulkorajanylityksestä Bulgariassa 21.10.2014 ja Unkarissa 6.12.2014, sekä rekisteröity turvapaikanhakijana Bulgariassa 12.11.2014. Maahanmuuttovirasto on päätöksestään ilmenevällä tavalla 21.1.2015 esittänyt Bulgarialle vastuunmäärittämisasetuksen 13 artiklan 1 kohtaan perustuvan vastaanottopyynnön. Bulgarian viranomaiset ovat hyväksyneet Maahanmuuttoviraston pyynnön 23.3.2015 vastuunmäärittämisasetuksen 18 artiklan 1 kohdan b alakohdan nojalla.
Valittaja on Suomesta turvapaikkaa hakiessaan ilmoittanut olevansa 17-vuotias ja syntyneensä 1.10.1997. Unkarin viranomaiset ovat vastauksena Maahanmuuttoviraston tiedusteluun ilmoittaneet, että valittaja on rekisteröity Unkarissa syntymäajalla 1.1.1995. Bulgariassa valittajan syntymäajaksi on rekisteröity 1.1.1997. Maahanmuuttovirasto on katsonut, että koska valittaja ei ole Suomessa esittänyt mitään luotettavaa selvitystä henkilöllisyydestään, hänen käytössä olevana henkilöllisyytenä pidetään Bulgariassa rekisteröityjä henkilötietoja.
Korkein hallinto-oikeus toteaa, että Maahanmuuttovirasto ja hallinto-oikeus ovat esitetyn selvityksen perusteella voineet pitää valittajan syntymäaikana 1.1.1997. Valittaja on siten kansainvälistä suojelua 17.12.2014 Suomesta hakiessaan ollut alaikäinen. Hän on kuitenkin tullut täysi-ikäiseksi 1.1.2015 eli ennen kuin Maahanmuuttovirasto on esittänyt Bulgarialle uudelleenlaaditun vastuunmäärittämisasetuksen (ns. Dublin III -asetus) 13 artiklan 1 kohtaan perustuvan vastaanottopyynnön 21.1.2015 ja jättänyt valittajan kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen tutkimatta päätöksellään 20.4.2015.
Vastuunmäärittämisasetuksen 7 artiklan 1 kohdan perusteella perusteita, joiden mukaan hakemuksen käsittelystä vastuussa oleva jäsenvaltio määritetään, sovelletaan siinä järjestyksessä kuin ne on esitetty asetuksen III luvussa. Asiassa on siten ratkaistava, onko valittajan täällä alaikäisenä jättämä kansainvälistä suojelua koskeva hakemus käsiteltävä kyseisen etusijajärjestyksen nojalla vastuunmäärittämisasetuksen 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti Suomessa, vaikka valittaja on täällä tullut täysi-ikäiseksi asian käsittelyn aikana.
Vastuunmäärittämisasetuksen 8 artiklan 4 kohdan perusteella tilanteessa, jossa alaikäisellä hakijalla ei ole jäsenvaltioiden alueella artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettua perheenjäsentä tai sukulaista, hakemuksen käsittelystä on vastuussa se jäsenvaltio, jossa ilman huoltajaa oleva alaikäinen on jättänyt kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksensa, edellyttäen että tämä on alaikäisen edun mukaista. Unionin tuomioistuin on tuomiossaan C-648/11 tulkinnut sisällöltään vastaavaa asetuksen N:o 343/2003 (ns. Dublin II -asetus) 6 artiklan 2 kohtaa. Tuomioistuimen mukaan säännöstä on tulkittava siten, että tilanteessa, jossa ilman huoltajaa tuleva alaikäinen on hakenut turvapaikkaa useammasta kuin yhdestä jäsenvaltiosta, turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa on se jäsenvaltio, jossa alaikäinen oleskelee siellä turvapaikkahakemuksen tehtyään. Tuomioistuin päätyi tulkintaan muun ohella vertailtuaan Dublin II -asetuksen 6 artiklan 2 kohdan sanamuotoa saman asetuksen 5 artiklan 2 kohtaan (vastaavasti Dublin III -asetuksen 7 artiklan 2 kohta) ja 13 artiklaan (vastaavasti Dublin III -asetuksen 3 artiklan 2 kohdan ensimmäinen kappale). Tuomioistuin kiinnitti huomiota siihen, että 6 artiklan 2 kohdassa ei käytetä jälkimmäisiin säännöksiin sisältyviä ilmauksia "tehdessä ensimmäisen kerran hakemuksensa" ja "ensimmäinen jäsenvaltio". Näin ollen ilmausta "jäsenvaltio, jossa alaikäinen on tehnyt turvapaikkahakemuksensa", ei voida ymmärtää niin, että sillä tarkoitettaisiin "ensimmäistä jäsenvaltiota, jossa alaikäinen on tehnyt turvapaikkahakemuksensa".
Lisäksi unionin tuomioistuin totesi, että Dublin II -asetuksen 6 artiklan 2 kohtaa on tulkittava myös tarkastelemalla säännöksen ja koko asetuksen päämääriä, joita ovat lapsen edun huomioon ottaminen ja käsittelyn tehokkuus. Koska ilman huoltajaa tulevat alaikäiset muodostavat erityisen haavoittuvien henkilöiden kategorian, vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämismenettelyä ei saa tuomioistuimen mukaan pitkittää enempää kuin se on ehdottomasti tarpeen, mikä edellyttää, ettei heitä lähtökohtaisesti siirretä toiseen jäsenvaltioon.
Korkein hallinto-oikeus toteaa, ettei unionin tuomioistuimen tuomiosta käy nimenomaisesti ilmi soveltuuko tuomion sisältämä tulkinta myös henkilöön, joka on jättänyt kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksensa jälkimmäisessä jäsenvaltiossa alaikäisenä mutta joka on tullut täysi-ikäiseksi ennen vastaanottopyynnön esittämistä tai kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen ratkaisemista.
Vastuunmäärittämisasetuksen 8 artiklan 4 kohdan sanamuoto, jonka mukaan "hakemuksen käsittelystä on vastuussa se jäsenvaltio, jossa alaikäinen on jättänyt hakemuksensa", näyttää kuitenkin selkeästi ilmaisevan sen lähtökohdan, että ratkaisevana on pidettävä hakemuksen jättämisen ajankohtaa. Tätä puoltaa myös se, ettei jäsenvaltion määrittelyä tule unionin tuomioistuimen mukaan alaikäisen kohdalla tarpeettomasti pitkittää enempää kuin on ehdottomasti tarpeen. Korkein hallinto-oikeus huomauttaa tässä yhteydessä, ettei vastuussa olevan jäsenvaltion määrittelyssä ole kysymys hakemuksen aineellisesta ratkaisemisesta, vaan ainoastaan siitä, missä jäsenvaltiossa hakijan kansainvälistä suojelua koskeva hakemus käsitellään.
Vastuun määrittyminen hakemuksen jättämisajankohdan perusteella on myös selkeämpi menettely kuin se, että vastuu hakemuksen käsittelystä määräytyisi hakijan kannalta sattumanvaraisesti esimerkiksi takaisinottopyynnön esittämisen tai siihen vastaamisen taikka hakemusta koskevan päätöksen tekemisen ajankohdan mukaisesti. Jälkimmäisissä tapauksissa vastuu voisi nimittäin vaihtua hakijan vahingoksi hakemuksen käsittelyn aikana viranomaisen käsittelyn tehokkuudesta riippuen. Vastuun määräytyminen sen mukaan, onko hakija ollut alaikäinen hakemuksen jättäessään, toteuttaa siten myös Dublin III -asetuksen neljännessä ja viidennessä johdantokappaleessa esitettyjä päämääriä menettelyn selkeydestä ja toimivuudesta sekä hakijan tehokkaasta pääsystä kansainvälisen suojelun myöntämistä koskeviin menettelyihin.
Vastuunmäärittämisasetuksen 8 artiklan 4 kohdan sanamuodon, unionin tuomioistuimen sitä koskevan oikeuskäytännön ja muiden edellä mainittujen seikkojen perusteella korkein hallinto-oikeus katsoo, että valittajan Suomessa alaikäisenä jättämä hakemus on käsiteltävä Suomessa eikä valittajaa näin ollen tule käännyttää Bulgariaan. Asiassa ei ole merkitystä sillä, että valittaja on tullut täysi-ikäiseksi asian käsittelyn aikana. Hakemuksen käsitteleminen on myös ollut hakemuksen jättämishetkellä alaikäisenä olleen valittajan edun mukaista. Tähän nähden asiassa ei ole tarpeen ottaa kantaa muihin asiassa esitettyihin valitusperusteisiin.
Edellä mainituilla perusteilla Maahanmuuttoviraston ja hallinto-oikeuden päätökset on kumottava ja asia palautettava Maahanmuuttovirastolle uudelleen käsiteltäväksi.
Oikeusapulain 13 §:n 3 momentin nojalla määrätään, että avustajan määräys on voimassa asiaa Maahanmuuttovirastossa käsiteltäessä.
Asian ovat ratkaisseet oikeusneuvokset Matti Pellonpää, Anne E. Niemi, Sakari Vanhala, Petri Helander ja Tuomas Kuokkanen. Asian esittelijä Anna Mähönen.

matches:
§ 1
§ 1
§ 1
tuomioistuin
Tuomioistuin
tuomioistuin
tuomioistuin
tuomioistuin
Tuomioistuin
Tuomioistuin
tuomioistuin
Tuomioistuin
Tuomioistuin
tuomioistuin


text:
Squirttaus Ficken In
28.11.2015 28.11.2015 by squirttaus ficken in
Pari hardcore saksa Yhtenäinen maids. Amatööri Blondit bbw saksa Vaimo porndoe. Hassu Karvainen vintage saksa softcore. Pornotähti classic german classic. Blondi brunette Ryhmäseksi Lesbo Suihku. Ryhmäseksi top rated gangbang swingers. Etusivu Pillua aikuinen Amatööri. Amatööri babes saksa HD-videoita vuotta.
Amatööri brunette doggystyle Kasvojen. Sormitus milfs saksa HD-videoita. Amatööri hardcore vanha nuori saksa yö. Amatööri Ryhmäseksi milfs saksa Iso.
Parveke ersties saksa Ulkouima Sormitus. Etusivu Amatööri Kotitekoinen tehty ei. Amatööri itsetyydytys saksa HD-videoita. Amatööri milfs saksa pienet rinnat Pari. Blondit hardcore milfs saksa bukkake. Amatööri blowjob brunette Aikuiset. Blondit Ryhmäseksi bukkake gangbang.
Amatööri anal Isot peput saksa creampie. Makea Kiva Upea Allas Bikinit valkoinen. Amatööri Karvainen teens saksa. Amatööri blowjobs top rated. Karvainen kypsyy saksa retro saksalaiset. Parhaat elokuvat Uusia elokuvia Big elokuvat Katsotuimmat. HD porn videos 2.
Porn Tube Clips 3. True Porn Movies 4. New Sex TV 6. Sex Videos Hub Redtube XXX Porn Sex Hub Videos Lust Sex Hub Free HD Porn Porn Video Tube Real Milf Porn Xxx Porn Videos Sex Porn Clips Tube Porn Online Flexy Porn Videos Only Sex Tube Pink Sex Tube Fucking Free Porn Paneminen - Anaali - Suihinotto - Mälliosuma - Persenussinta. Paneminen - Anaali - Amatöörit - Saksalainen - Tatuointi. Itsetehty - Amatöörit - Kypsä - Eurooppalainen - Äippä. Itsetehty - Amatöörit - Saksalainen - Eurooppalainen - Äippä.
Teräväpiirto - Amatöörit - Teini - Shemale - Saksalainen. Huora - Suihinotto - Kolmen kimppa - Mälliosuma - Huora. Seksi - Kolmen kimppa - Pov - Vaatteet repesivät - Oraali. Beibi - Laiha - Suihinotto - Amatöörit - Saksalainen. Paneminen - Anaali - Amatöörit - Saksalainen - Persenussinta.
Iskeminen - Suihinotto - Punapää - Teini - Amatöörit. Itsetehty - Tissit - Amatöörit - Saksalainen - Tissit. HD sex club porn video xxx video- leikkeit ja Paras sex club porn video HQ porno elokuvat.
Kaikki sex club porn video videot varten vapaa ja vain paras laatu. Super japanilainen äiti takes hoito of a iso perhe: Ei mitään gets sinua pois parempi kuin laatu viidakko porno?
Etusivu teini teini-ikäinen nuori teens. Amatööri amateur model amateur nude. Amatööri saksa Vaimo Kotitekoinen. Pari hardcore saksa Yhtenäinen maids. Amatööri Blondit bbw saksa Vaimo porndoe. Hassu Karvainen vintage saksa softcore. Pornotähti classic german classic. Blondi brunette Ryhmäseksi Lesbo Suihku. Ryhmäseksi top rated gangbang swingers. Etusivu Pillua aikuinen Amatööri. Amatööri babes saksa HD-videoita vuotta.
Amatööri brunette doggystyle Kasvojen. Sormitus milfs saksa HD-videoita. Amatööri hardcore vanha nuori saksa yö. Amatööri Ryhmäseksi milfs saksa Iso. Parveke ersties saksa Ulkouima Sormitus. Etusivu Amatööri Kotitekoinen tehty ei. Amatööri itsetyydytys saksa HD-videoita. Amatööri milfs saksa pienet rinnat Pari.
Blondit hardcore milfs saksa bukkake. Amatööri blowjob brunette Aikuiset. Blondit Ryhmäseksi bukkake gangbang. Amatööri anal Isot peput saksa creampie. Makea Kiva Upea Allas Bikinit valkoinen. Amatööri Karvainen teens saksa. Amatööri blowjobs top rated. Karvainen kypsyy saksa retro saksalaiset.
Parhaat elokuvat Uusia elokuvia Big elokuvat Katsotuimmat. HD porn videos 2. Porn Tube Clips 3. True Porn Movies 4. New Sex TV 6. Sex Videos Hub Redtube XXX Porn Sex Hub Videos Lust Sex Hub Free HD Porn Porn Video Tube Real Milf Porn Xxx Porn Videos Sex Porn Clips Tube Porn Online Flexy Porn Videos Seksi - Kolmen kimppa - Pov - Vaatteet repesivät - Oraali. Beibi - Laiha - Suihinotto - Amatöörit - Saksalainen.
Paneminen - Anaali - Amatöörit - Saksalainen - Persenussinta. Iskeminen - Suihinotto - Punapää - Teini - Amatöörit. Itsetehty - Tissit - Amatöörit - Saksalainen - Tissit. HD sex club porn video xxx video- leikkeit ja Paras sex club porn video HQ porno elokuvat. Kaikki sex club porn video videot varten vapaa ja vain paras laatu. Super japanilainen äiti takes hoito of a iso perhe: Ei mitään gets sinua pois parempi kuin laatu viidakko porno?
Senaste inläggen Seikkailuseuraa male escort massage Thaimassage happy ending kuuma blondi Nuru massage site s seuraa lpr Treffi suomi pillun kuvia Fkk artemis ass and pussy. Copyright Escort-Puhelinnumero Raisio. Paneminen - Tissit - Amatöörit - Mälliosuma - Saksalainen. Ryhmä - Paneminen - Kimppakiva - Seksi - Saksalainen. Itsetehty - Mälli - Squirttaaminen - Amatöörit - Mälliosuma. Teräväpiirto - Pienet tissit - Brunette - Suihinotto - Harcore.
Senaste inläggen Seikkailuseuraa male escort massage Thaimassage happy ending kuuma blondi Nuru massage site s seuraa lpr Treffi suomi pillun kuvia Fkk artemis ass and pussy. HD porn videos 2. Fucking Free Porn Free Porno Tube Hot Tube Sex Webbikamerat itsetyydytys milfs saksa. Amatööri milfs saksa pienet rinnat Pari.
0 thoughts on “Squirttaus ficken in”
Suomi keskustelu kuhmo asian escort helsinki
Se on suihinotto www seksi
Treffi chat naista nussitaan
Eroottinen hieronta pori eroottisia fantasioita
Ilmainen treffisivusto viron huorat

matches: HD HD HD HD HD HD HD


text:
Hybridi-tv - TV ja Viihde - tuki.dna.fi - DNA
Minne punainen hybridi-ja nappi on kadonnut? Se on jo ollut näkyvissä ja toiminutkin aiemmin. TV on uusi Panasonic, kaapeli ja Hki. Ja netti on auki ja asetukset OK. Ja todellakin aiemmin toiminut, tosin vain MTV3:lla.
Samaa kaipailen! Joskus hybridinappi toimi muillakin kanavilla (esim. Fox ja Yle Fem).
Kovin salamyhkäistä on tämä DNA:n toiminta.
Jep. Tuossa alkuperäisessä viestissäni on oikoluku "korjannut" kirjoittamaani: pitäisi olla hybridi-tv-nappi.
Voisiko Dna vastata, mistä tämä hybridi-tv-poukkoilu johtuu?
Onko punainen nappi jotenkin vasta koekäytössä dnalla?
Miksi sitä ei ole kaikilla kanavilla, joilla sen pitäisi näkyä?
Aiemmin ilmestyi tosiaan omassa Panasonicissani vain MTV3:lle, nyt ei edes sille....
Milloin saatte kaapelissa asian kuntoon?
On muuten aika outoa, ettei tätä viestiketjua löytynyt haulla... sensuuriako?
HbbTV (Eli Hybridi-tv) on netin kautta televisiolle tuleva ohjelmaopas. Palvelu ei ole DNA:n tuottama, mutta HbbTV toimii myös DNA:n verkossa.
Laitteessa pitää olla HbbTV-tuki, ja laite pitää olla kytkettynä nettiin, jotta palvelu toimii. DNA:n maahantuomat laitteet, wbox HD2, HD2s tai HD3, eivät tue HbbTV-palvelua
Hybridi-tv on pikkuisen enemmän kuin vain teksti-tv....
Ja todellakaan se ei ole Dna:n tuottama mutta tällä hetkellä ei edes Dna:n välittämä vaikka niin väitätkin.
Juurihan olen kertonut, että ko. toiminto toimi laitteissani aiemmin, joten minulla on kaikki tarvittava härpäke olemassa ja kunnossa ja käytössä, mutta Dna:lta ei palvelu tule läpi.
Voitteko nyt oikeasti jo tutkia missä tällä kertaa mättää?!
Hei Tenho!
Ikävä kyllä ongelmaa ei voida DNA:n puolelta selvittää tarkemmin, koska kyse ei ole DNA:n tarjoamasta palvelusta.
Pankaa asiaa tutkimaan joku joka oikeasti tietää.
Dna ei tosiaankaan tarjoa palvelua vaan estää sen. Miksi?
Te palveluneuvojat ette näköjään tiedä tästä mitään, joten please viekää asia selvitettäväksi talonne sisällä teknisille ihmisille. olisiko tämä edes mahdollista?
10 Tam 2017 Ilmoita asiaton sisältö
Dna vaikenee.
Ensin hybridi-tv-ominaisuus toimii osittain, sitten ei ollenkaan eikä dnalla ole tästä asiasta haisuakaan.
Dna sanoo että hbbtv toimii dnalla, mutta toimiiko siis kaapelissa?
Onko muutos tapahtunut Digitalla, Dnalla vai kenties Panasonicilla???
Eikö ole ollenkaan dnan asia selvitellä näitä asiakkaan ongelmia?
Tuohan on ihan skeidaa mitä nämä palveluneuvojat tänne vastailee !!
Itse kyselin tuon palvelun perään DNA:n vikapalvelusta koska itselläni tuo toimi joskus kuukausia sitten vähän joka kanavalla. Nyt kun Digita sitä kovasti mainostaa se toimii itselläni vain yhdellä kanavalla joskus.
Vikapalvelusta kaveri selvitti asiaa ja ilmoitti että sen ei pitäisi toimia ollenkaan ja tuo satunnainenkin toiminta on jotain "koeajoa".
Ihmettelenpä vaan mihin nuo kaapelitelevision toistuvat hinnankorotukset perustuvat kun palvelut vaan vähenee koko ajan.
Siis onko Dna:lla suunnitelmaa ja aikataulua siitä, nilloin tämä toimii myös kaapelissa?
Ilmeisesti palveluneuvoja Iiron väite, että tämä "ohjelmaopas" toimii jo, on katteeton.
Hybridi-tv yhdistää nimensä mukaisesti antenni-tv:n ja internetin. Hybridi-tv toimii ainoastaan Digitan antennitelevisioverkossa, toistaiseksi palvelu ei siis toimi DNA:n kaapeli- tai VHF-verkossa. Pahoittelut mikäli aikaisempi vastaus oli tämän suhteen epäselvä. DNA:n laajakaistapalveluilla palvelu toki toimii jos käytössä on siis antenniverkkoon viritetty laite.
Pääkaupunkiseudulla ja Turussa on DNA:n kaapeliverkossa jaossa myös DVB-T-signaali joten jos käytössä oleva laite on tätä tukeva niin kanavat on mahdollista virittää myös antenniverkon puolelle. Jos sama laite on myös HbbTV:tä tukeva niin tämä on luultavasti syy siihen miksi HbbTV on toiminut "kaapeliverkossa".
Tarkemmin tietoa aiheesta löytyy kattavasti Digitan omilta sivuilta http://www.digita.fi/hybriditv.
11 Tam 2017 Ilmoita asiaton sisältö Paras vastaus
Koko ajan ovat olleet vehkeet viritettyinä kaapelivastaanottoon, tosin virittimet on myös antennivastaanottoa varten samassa laitteessa olemassa. Tämäkö muka vaikuttaisi?
Milloin siis tulee kaapeliinkin? On nimittäin erittäin outoa, että kaapelissa on huonommat palvelut kuin haravalla. Ei tosiaankaan luulisi olevan mitenkään ylitsepääsemättömän vaikeaa sallia signaalin pääsy muuttumattomana myös kaapeliin. Joillakin operaattoreilla tämä kuulemma onnistuu.
Väitätkö Hanna siis että voisin virittää kaapelissa kiinni olevan TV:n antenniverkkoon ?
Kuulostaa vähän kummalta....
Tässä kohdassa Hanna on ihan oikeassa. Todellakin Hgin Dna-kaapelissa on tärkeimmät ilmaisperuskanavat myös T-virittimillä saatavilla. Ainakin näin oli joskus, ja ilmeisesti vieläkin. Tämä on ihan poikkeuksellista hyväntahtoisuutta.
Mutta tuota minun on vaikea uskoa, kun laitteella on C-virittimellä kanavat haettu, että T-paketit tai niiden HBBTV-ominaisuus, uisivat jotenkin esiin.
Hybridinappi näkyy Helsingin kaapeliverkossa yhä kanavapaikalla 23 (MTV3 HD),
mutta se ei paljon ilahduta, koska itse kanava on maksullinen. Eikös kaupallisten hd-kanavien pitänyt alkaa näkyä ilman lisämaksua 1.1.2017? Ei näy ainakaan vielä, vaikka katselukortti on kunnossa.
Olen ihmetellyt myös mtv:n (23) hbbtv-palvelun katoamista, se kun päivittyi kuukaus-pari sitten ja sai katsomon siihen. Tosin itse pidin myös sen aiemmasta uutispalvelusta. No nyt tämä pitkään toiminut palvelu kuitenkin katosi. Neloselle (24) sitä vastoin ilmestyi hbbtv-palvelu ihan vähäsen aikaa sitten. Ja olen kaapeli-tv:n asiakas Espoossa. Telkku on 2015 vuoden Panasonic. Onko mahdollista, että DNA kaikesta huolimatta tutkisi tätä, tehän se meille tätä dataa toimitatte, olipa alkuperä mistä vain.
Digita kertoi juuri seuraavaa:
"Hbbtv on jatkuvassa käytössä muilta osin, vain Katsomo on koekäytössä, teillä katsomonkin pitäisi toimia.
Katsomon palvelut toimivat pilottivaiheessa kahdessa Suomessa myynnissä olevilla älytelevisiomerkeillä.
LG WEBOS2/WEBOS3 (2015/2016)
Panasonic 2015/2016 (kaikki mallit)"
Minulla on ollut ihan sama tilanne kuin JH:lla: Katsomo toimi välillä, ei toimi enää (Panasonic-tv, kaapeli, Helsingissä). Paitsi että Nelosella en ole huomannut mitään vastaavaa vielä.
Taitaa olla vain ja ainoastaan Dna:sta kiinni näiden palveluiden toiminta?
Pankaa tiedotusta peliin ja palvelut ajantasalle!
Soitin Digitaan ja he sanoivat että asian selvitys kuuluu DNA:lle, ei Digitalle.
Digita siis tarjoaa palvelun mutta dna poistaa sen kaapeliasiakkailtaan?
Onko tähän jokin (tekninen) syy?
Tutkitaanko asiaa dnalla jo? Millä aikataululla tilanne korjataan?
Hybriditv:n pitäisi toimia Ylen kanavilla sekä MTV:llä ja Nelosella, ainakin.
Minulla on Panasonicin muutaman vuoden vanha älytelkkari, jossa ei ole Yle Areena -sovellusta. Nyt pystyn katsomaan Areenaa HbbTV:n kautta, mutta vain SD-kanavilla. Digitalta kerrottiin, että Ylen HD-kanavat ovat DNAn lähetyksiä, eikä HbbTV toimi niillä. No, saisiko toimimaan?
Simo, kaapeli vai harava? Ja missä päin Suomea?
Tavallinen antenni ja nopea nettiliittymä (gigabit). Asun muutaman kilometrin päässä Kivenlahden mastosta. Yhteydet siis on kunnossa.
Areenan puuttuminen on harmittanut ja olen harkinnut telkkarin uusimista, mutta nyt se ei näytä olevan tarpeellista. Ehkäpä se HD-tasokin vielä tulee.
Saamieni vastausten perusteella näyttää siltä, että HD:tä ei ole HbbTV:n maksuttomalle puolelle tulossa.
HbbTV:n iso etu on, että käyttäminen onnistuu yhdellä kaukosäätimellä, mutta HD:n puute harmittaa. Jos hyväksyy hieman hankalamman käyttöliittymän, kannattaa hankkia muutaman kympin maksava Chrome Caster, jolla tabletin tai kännykän kautta saa Areenankin näkymään täysversiona ja HD:nä ilman muita maksuja.
Hei Dna.
Onko HbbTV-asiassa Dna:n kaapelissa mitään uutta tai edistystä tiedossa?
Haluaisin tietää, millä aikataululla saamme kaapeliin samat älytv-ominaisuudet kuin harava-antennitalouksissakin.
Sanotaan vaikka niin, että hekilökohtaisesti en aio tilata Dna:lta mitään ylimääräistä maksullista palvelua - maksu-tv-korttia tai taloyhtiön tarjoamaa perusnopeutta nopeampaa nettiyhteyttä - ennen, kuin tähän tulee vastaus. Sitä vastoin voin yrittää vaikuttaa taloyhtiössä kaapelioperaattorin vaihtamiseksi.
Onko siihen, että Dna poistaa Digitan signaalista hybridi-tv-ominaisuuden, mitään kaupallista, taloudellista, teknistä, laillista tai laitonta syytä? Eikö must-carry -velvoitteen mukaan signaali pitäisi lähettää edelleen muuttumattomana?
Kertokaa syy, miksi hybridi-tv (HbbTT) ei toimi Dnan kaapelissa ja milloin se alkaa toimia.
5 Hel 2017 Ilmoita asiaton sisältö
Meillä oli samaa tilanne, välillä näkyi ja toimis hybridi tv, mutta ei enää. Katsomo olisi hyvää saataa näkymään. Kotona lg webOS 3 puolisen vuotta vanhaa äly tv ja 300mbit/s laajakaista yhteys, eli pitäisi olla tekniikaalta kunnossa. Dna sais hoitaa tän kuntoon nyt.
Haloo Dna!
Teille taitaa nykyään olla osakkeenomistaja tärkeämpi kuin asiakas?
Vai ovatko kaikki tekniset henkilöt vielä etsimässä kadonneita osoitekirjoja welho webmailissa (tämäkin homma on vielä korjaamatta teillä)?
Vaadin, että hybridi-tv pitää saada näkymään myös kaapeli asiakkaille samaan hintaan! Välillä on näkynyt yle ja mtv, mutta nelonen ei. Viime kuukausiin en ole saanut hbb-tv:tä auki. Olen luullut vikaa olevan Sony televisiossani. Harmi, että dna oy palvelee tämän asian suhteen näin huonosti.
16 Hel 2017 Ilmoita asiaton sisältö
Asensin VHF-antennin ja vastaanotan DNA:n HD-lähetyksiä sillä. Muuta kanava tulevat Digitan lähetysten kautta.
hbb-toimii kaikilla mullla kanavilla paitsi niillä, jotka tulevat DNA:n lähettämänä.
Vika ei siis voi olla televisiossa eikä internetissä vaan DNA:n palvelussa.
Saisko sen korjattua? Kiitos
21 Hel 2017 Ilmoita asiaton sisältö
Eli Dna sössii tämän hybridi-tv-palvelun myös harava-antennissa, vaikka siellähän sen pitäisi ihan varmasti toimia....
Olisikohan syynä se, että hydridi-TV on Digitan tuottama antenniverkon palvelu ja sen takia Dna ei saa/halua sitä omassa verkossaan välittää. Ehkäpä Dna on suunnittelemassa jotain omaa vastaavaa palvelua, joka toimii vain heidän omalla boxilla...
Ehkäpä, tai ehkäpä ei.
Eivät ainakaan mitään tee tai edes kommentoi.
Tässä sitä kaapeliverkon hybridinappia.
Painakaa punaista,niin näette mustaa.
Joukko tv-kanavia uhkaa pian pimentyä yli 1,5 miljoonassa kodissa - Taloussanomat - Ilta-Sanomat
Nyt on oltu jo jonkin aikaa ilman mitään hbbtv-palveluita, eli se hetkeksi aikaa ilmestynyt nelonenkin katosi aikoja sitten. Olisihan se mukavaa, jos DNA tutkisi asiaa, kun asiakaskunta tätä toivoo ja jos tutkii (kuten pitäisi), niin informoisi asiasta. Nyt eletään epätietoisuudessa, mikä on aika heikkoa viestintää tämän alan yritykseltä.
Huomasin tänään, että hero-kanavalla toimii ohjelmaopas hbbtv:n kautta Lahden kaapeliverkossa. Katsotaan kuinka nopeasti DNA saa tuon "vian" korjattua ja sekin poistuu verkosta.
Mihin hävis hero kanavan hybridi-tv nappi?
toisessa hbbtv keskusteluketjussa DNA ilmoitti tämän ketjun olemassaolosta, mutten täältäkään löydä mitään dnan vastauksia. ilmeisesti kannattaa vaihtaa palveluntarjoajaa...
Mihinkään täällä ei Dnan puolesta ole todellisuudessa vastattu: on vain arvailtu kaikenlaista (tai nämä palveluneuvojat "vastaavat".)
Mutta sanon nyt vielä selvyydeksi: olen Dnan KAAPELIverkossa ja minulla on C-viritin viritettynä C-kanaville. Kuitenkin pitkän ajan MTV:n hybridinappi oli käytössä ja toiminnassa taannoin. Sitä ei ole enää. Miksi se on poistettu? Edellinenhän todistaa, että tekniikka toimii jo mutta Dna haluaa kiusata asiakkaitaan. Eikä vastaa totuudellisesti, mistä kiikastaa - tai vain vaikenee.
Heippa, Sain hbbtv:n näkyviin DNA kaapelissa olevassa antenniverkon mtv3 kanavalta (Olikohan se 706). Ihan kivasti tuolla lukee mm.uutiset kun oman televesion smarttv ei ole niin hyvä. Liekkö hbbtv:n suodatus jäänyt vahingossa pois... Varmaan nuo hbbtv ilmaispalvelut koetaan DNA:lla jotenkin kilpailevan dnatv:n kanssa.
Tilasin DNA:lta VHF antennin ja sain HD kanavat toimimaan. Mutta tämä Hybridi-tv:n toimimattomuus teki antennista toistaiseksi turhan hankinnan. Meillä on totuttu, että esim. Yle areenaan pääsee Ylen kanavalta suoraan television omalla kaukosäätimellä, mutta HD kanavalta ei pääse. Jää HD kanavat käyttämättä ja tekisi mieli palauttaa koko VHF antenni, jos tähän ei ole tulossa muutosta. Ehdin vaihtaa HD kanavat peruskanavien paikalle, mutta nyt perhe äänesti ne takaisin, koska telkkarista tuli rampa.
Eli onko DNA:lla suunnitelma, milloin hbbTV toiminto kytketään päälle VHF verkossa? Jos se on tulossa lähikuukausina, niin pidän antennin. Muuten lähtee takaisin.
22 Hei 2017 Ilmoita asiaton sisältö
Moi, tähän ei varmaan saada DNAlta vastausta? Ei ole muutkaan varmaan huomannut että hbbtv:tä on ruvettu laskemaan läpi?
Ei DNA:lla ole tapana vastata tällaisiin. Tämäkin kysymys on ollut auki jo 8 kuukautta. Varmaan DNA käy taas kiivaasti jotain neuvotteluja Digitan kanssa, joista Digita ei ole tietoinen. (Viittaan tässä toiseen kestoaiheeseen, MTV HD-kanavan salaukseen). Harmittaa kovasti olla DNA:n kaapeliverkossa.
Eikö tätä nyt ihan oikeasti saada takaisin päälle? Kakarat ihmettelee miksei vuoden vanhassa töllössä näy idolssin aikana mitään sinistä nappia. Vastauksena joutuu kertomaan että koska DNA ei osaa laittaa sitä päälle kaapeliverkossa. Vastakysymys tähän on "miksi meillä on DNA?". Niinpä...
Poistakaas nyt äkkiä tuolta kaapelin National Geographic HD:lta tuo hybriditoiminto, niin ei näytä niin pahalta se, että muilla kanavilla ei toimi.
Tuo hybridiominaisuus tuntuu seilaavan kanavalta toiselle. Välillä se oli Foxilla, välillä NatGeolla, nyt näköjään Nelosella. Ylen kanavilla en ole vielä nähnyt jostain syystä. Ja katson DNA:n kaapelin kautta, pelkkää DVB-C:tä ymmärtävällä boksilla. Tietääkö DNA muuten sitä, että hbb toimii täyttä päätä ETV:llä, myös silloin kun kyseistä kanavaa ei ole tilannut? Sieltä voi katsoa maksutta menneitä ohjelmia, lukea uutisia ja kuunnella virolaisia radiokanavia. Jos kerran maksukanavalla toimii hbb maksutta, ei taida DNA:lla olla mitään kontrollia tähän asiaan...
Voisikohan DNA kommentoida tuleeko HbbTv jossain vaiheessa heidän kaapelissa saataville?
Toistaiseksi hybridi-TV ei ole tuettu DNA:n verkossa, eikä tässä vaiheessa ole myöskään antaa tietoa tulevaisuuden osalta.
Onko mitään uutta tietoa. Hävisi kun taloyhtiö vaihtoi Soneralta Dna:han. Soneran kaapelilla toimi huvin.
Hybridi-tv toiminto alkoi hiljattain toimia kaikilla ilmaisilla HD kanavilla DNA:n antenniverkossa. Näin ainakin Eurajoella. Jes.
Pari vuotta vielä DNA:n vajaatoimisessa verkossa.
Sitten kilpailutetaan TV/nettioperaattorit ja jos ei kaikki olemassa olevat nykyaikaiset palvelut toimi kuten muilla niin DNA jää varmasti rannalle siinä kisassa.
Olisi pitänyt kilpailuttaa tämäkin diili vuosi sitten.
Terveisiä täältä yhden taloyhtiön puheenjohtajalta.
Levitän sanaa muillekin kollegoille.
Myös Tampereen alueella alkoivat HbbTV palvelut toimimaan DNA antennissa jokin aika takaperin, plussat siitä.
Onko mitään uutta tietoa hbb-tv:n toimintaan saamisesta? Ihan outoa että ei toimi dna:lla mutta soneran kaapelissa toimi ihan hienosti.
Loisin painetta DNA:lle tämän suhteen. Telia tarjoaa Hybridi-TV:n kaapeliverkkonsa asiakkailleen, eikä poista palvelua asiakkailtansa toisin kuin DNA!
SANTTU, hbbtv olisi saatavilla, mikäli DNA EI poistaisi hybridiTV komponenttia palveluista.
Miksi DNA tekee näin, saisiko tähän DNAlta vastauksen?
Joko kohta alkaisi toimimaan hbbtv myös dnalla?
Viraston pitäisi määrätä kaikki vastaavat ominaisuudet pakollisiksi lähettää edelleen.
Niin kauan kuin tilanne on tämä, niin firma ei ainakaan voi kehua itseään mitenkään nykyaikaiseksi.
No eipä tosiaan löydy sitä sinistä nappia josta Idolsissa mainitaan. Sonyn tvstä löytyy tarvittavat asetukset mutta hybridi-tv ei toimi meidän kaapeli-tv verkossa?
Aion muuten taloyhtiön kokouksessa tehdä kaikkeni että dna vaihdetaan pois juurikin hbbtv ominaisuuden puuttumisen vuoksi
Antti: Ennen sitä kannattaa selvittää muut mahdolliset palveluntarjoajat ja seidän palvelulleen asettamat liittymähinnat.
Antti: Selvitä etukäteen, millä perusteella yhtiökokouksessa voidaan päätöksiä tehdä ja toimi sen mukaan.
Otsikkoon liittyen. Antennissa DNA "välittää" Ylen HD kanavissa hbbtv ominaisuutta ja niiden kautta voi klikata vaikka areenan auki. MTV3HD taas ei tuota tue?
Digita Hybridi TV palvelut.
https://www.digita.fi/kuluttajille/tv/hybridi-tv
https://hybriditv.fi/

matches: HD HD HD HD HD HD