Siunertaa, pingaartittariaqartut nassuiaatillu
§ 1. Inatsisartut inatsisaatigut kulturikkut eriagisassat immikkoorutillit allanngorartullu illersorneqassapput Kalaallit Nunaata kulturikkut kingornussaasa ilaattut aammalu Kalaallit Nunaata kulturikkut oqaluttuarisaaneranik paasinninnissamut tapertatut. Kulturikkut eriagisassat tamakku ukiut tuusintilikkaat ingerlanerini inuit suliaqartarsimanerinut uppernarsaataapput. Qanga maannalu pisut imminnut atassuserneqarnissaannut inuiaqatigiillu taakkunannga pilersitsisut takussaasunngortinnissaannut peqataapput.
Imm. 2. Kulturikkut eriagisassat nukissatut eriagisassatut, ilisimatusarnermi paasissutissanik aallerfissatut aammalu massakkut inuusut siunissamilu kinguaariit misigisaqarnissaannut, imminnut paasinissaannut, atugarissaarnissaannut naparliinnannginnissaannullu qaqugumut tunngavilersuisussatut nunami maani pisussaaffeqarnitsinnut Inatsisartut inatsisaat ilaavoq.
Imm. 3. Inatsisartut inatsisaatigut Kalaallit Nunaata kulturikkut kingornussaasa nunarsuarmiut inuiaallu oqaluttuarisaanerannut pingaarutilimmik akuunerat qularnaarneqarpoq, kiisalu eqqissisimatitassanngortitsineq allatulluunniit kulturikkut kingornussatut illersugassanngortitsineq siunertaralugu kulturikkut kingornussanik illersuinermik suliniuteqarneq aqqutigalugu, Kalaallit Nunaat nunarsuarmioqatigiit kulturikkut kingornussaannik illersuinermut peqataalluni.
Imm. 4. Inatsisartut inatsisaatigut qularnaarneqarpoq, kulturikkut eriagisassat illersorneqarnerisa pisariaqavitsillugu, inuiaqatigiit ineriartortinneqarneranni, ataatsimoornerusumik isiginnilluni pingaartittariaqartut naapertuuttumik mianeralugit pisinnaanissaat.
Imm. 5. Inatsisartut inatsisaatigut qularnaarneqarpoq, kulturikkut eriagisassap aamma ilisimasat paasissutissallu kulturikkut eriagisassap imarisaasa sapinngisamik pitsaanerpaamik uppernarsaasersorneqarnissaat, Naalakkersuisut inuiaqatigiit ineriartortinneqarneranni, ataatsimoornerusumik isiginnilluni pingaartittariaqartut innersuullugit, tak. § 3, eqqissisimatitsinissamik allatulluunniit kulturikkut kingornussatut illersuinissamik pilersaarutit tunuartinneqarnissaannik aalajangiissappata, imaluunniit eqqissisimatitsinermik allatulluunniit kulturikkut kingornussatut illersuinermik pioreersumik allannguissappata atorunnaarsitsissappataluunniit.
§ 2. Kulturikkut eriagisassat inatsimmi matumani pineqartut tassaapput qanganitsat eriagisassat imaaliallaannarlugit peerneqarsinnaanngitsut, illut kiisalu sumiiffiit kulturikkut oqaluttuarisaanermi pingaarutillit.
Imm. 2. Qanganitsat eriagisassat imaaliallaannarlugit peerneqarsinnaanngitsut tassaapput inoqarsimaneranut ersiutit tigussaasut, qangaaniilli piusut taakkualu sumiiffimminni attuumassuteqarfii.
Imm. 3. Illu tassaavoq illu pineqartoq tamarmi, illup silataa, illup ilai ataasiakkaat illullu avatangiisai qaninnerit, tamarmiusumik ataavartitsinissamut illersuinissamulluunniit ilaasut.
Imm. 4. Sumiiffiit kulturikkut oqaluttuarisaanermi pingaarutillit tassaapput sumiiffiit kulturikkut oqaluttuarisaanermut atatillugu naleqartut.
§ 3. Naalakkersuisut immikkorluinnaq pisoqartillugu, kiisalu inuiaqatigiit ineriartortinneqarneranni, ataatsimoornerusumik isiginnilluni pingaartittariaqartunik, patsisitalersukkamik innersuussillutik, tak. imm. 2, eqqissisimatitassanngortitsinissamik allatulluunniit kulturikkut kingornussatut illersugassanngortitsinissamik eqqarsaat tunuartinneqassasoq aalajangiisinnaassapput imaluunniit eqqissisimatitassanngortitsisimanermik allatulluunniit kulturikkut kingornussatut illersugassanngortitsisimanermik pioreersumik allannguisinnaassallutik atorunnaarsitsisinnaassallutilluunniit. Naalakkersuisut aalajangiinerminni kulturikkut eriagisassap kulturikkut oqaluttuarisaanermi pingaaruteqassusianik, kulturikkut eriagisassap takornariaqarnermut atatillugu periarfissariunnagaanik aamma eqqissisimatitsinnginnerup allatulluunniit kulturikkut kingornussatut illersuinnginnerup kingunerisassaanik naliliissapput, suliffeqarfiup pineqartup inuiaqatigiit ineriartortinneqarneranni, ataatsimoornerusumik isiginnilluni pingaartittariaqartuunerarneqarneranut naleqqiussillutik.
Imm. 2. Inuiaqatigiit ineriartortinneqarneranni, ataatsimoornerusumik isiginnilluni pingaartittariaqartutut paasineqassapput, tunngavigisat makkunannga patsiseqartinneqartut:
1) inuiaqatigiit nukissamik ataavartumik pilersorneqarnissasa qularnaarnissaannik kissaateqarneq,
2) inuiaqatigiit pinngortitaq pissutigalugu ajunaarnersuit malitsigisinnaasaannut illersornissaasa isumannaarnissaannik kissaateqarneq imaluunniit,
3) inuutissarsiornikkut suliffeqarfinnik pilersitsinissamik imaluunniit pioreersunik annertusaanissamik kissaateqarneq, taakku
a) inuiaqatigiinnut iluanaarutaasinnaasunik annertuunik pilersitsippata aamma
b) sumiiffimmi allami kulturikkut eriagisassanik eqquiffiunngitsumi annertuunik aningaasartuuteqarneroqqaarani ingerlanneqarsinnaanngippata.
Imm. 3. Naalakkersuisut inuiaqatigiit ineriartortinneqarneranni, ataatsimoornerusumik isiginnilluni pingaartittariaqartut innersuullugit aalajangiussippata, Naalakkersuisut aalajangiussinerminnut atatillugu aammattaaq aalajangiiffigissavaat, kulturikkut eriagisassap aamma ilisimasat paasissutissallu taassuma imarisaasa illersorneqarsinnaasumik uppernarsaasersorneqarnissaat ilutigisaanik qanoq pissanersoq, tak. § 1, imm. 5. Naalakkersuisut aalajangiussinerminni pingaartissavaat kulturikkut eriagisassap kulturikkut oqaluttuarisaanermi pingaaruteqassusia aamma kulturikkut eriagisassap illersorneqarsinnaasumik uppernarsaaserneqarnissaanut iliuusissat pisariaqartinneqartut qanoq ittuunissaat qanorlu annertutiginissaat. Naalakkersuisut kulturikkut eriagisassaq pillugu isumannaatsumik uppernarsaasersuinissaq qularnaarumallugu iliuuserisassatut aalajangiussaannut aningaasartuutit, sanaartortsitsisumit imaluunniit suliffeqarfiup, inuiaqatigiit ineriartortinneqarneranni, ataatsimoornerusumik isiginnilluni pingaartittariaqartuuneranik tunngaveqarluni pilersinneqarneranut akisussaasumit akilerneqassapput. Aalajangiinermut atasumik Naalakkersuisut aammattaaq allanik piumasaqaateqarnissamik aalajangiisinnaassapput.
Qanganitsat eriagisassat imaaliallaannarlugit peerneqarsinnaanngitsut
§ 4. Kapitalimi uani pineqarput nunami imartamilu qanganitsat eriagisassat imaaliallaannarlugit peerneqarsinnaanngitsut.
§ 5. Qanganitsat eriagisassat 1900-p siornaneersut tamarmik eqqissisimatitaapput, taakkununnga ilanngullugit illukut, nunaqarfikut, ilerrit iliveqarfikullu. Nunaannarmi ilerrit 1900-p kingornaneersut aammattaaq eqqissisimatitaapput.
Imm. 2. Nunatta Katersugaasiviata Allagaateqarfiatalu, taamaattoq tak. § 8, tamanna pillugu tusarniaareernerup kingorna, tak. § 7, imm. 3, eqqissisimatitassatut aalajangiiffigissavai 1900-miit kingornagullu sanaartukkat, iliveqarfiit atorunnaakkat, inussuit, narsaatit tamakkunanilu ujaqqanik assequtaliussat, piuinnarnissaat oqaluttuarisaanermut annertuumik pingaaruteqartut.
Imm. 3. Naalakkersuisut Nunatta Katersugaasiviata Allagaateqarfiatalu inassuteqaateqarnera naapertorlugu, qanganitsat eriagisassat imaaliallaannarlugit peerneqarsinnaanngitsut eqqissisimatinneqarnissaat malittarisassaliuussinnaavaat, eqqissisimatitsinissamut piumasaqaatit ilanngullugit.
§ 6. Eqqissisimatitassanngortitsinerup kingunerissavaa eqqissisimatitassanngortitat innarlerneqannginnissaat, allanngortinneqannginnissaat imaluunniit tamakkiisumik ilaannakortumilluunniit nuunneqannginnissaat.
Imm. 2. Qanganitsanit eriagisassaniit imaaliallaannarlugit peerneqarsinnaanngitsuniit 2 meterisut ungasitsigisup iluani suugaluartunilluunniit ingerlatsisoqaqqusaanngilaq.
Imm. 3. Qanganitsanit eriagisassaniit imaaliallaannarlugit peerneqarsinnaanngitsuniit 2 meterimiit 20 meterisut ungasitsigisup iluani suugaluartunilluunniit ingerlatsisoqaqqusaanngilaq, nunalerinikkut ingerlatsinerit qanganitsanullu eriagisassanut orniguttut aqqusineeraliuunnerat eqqaassanngikkaanni. Nunalerinikkut ingerlatanut ilaapput nunap qaavaniit 15 cm tikillugu itissusilimmut nunap qaavanik nalimmatserineq, naggorissaaneq, naasussaliineq kiisalu nunatap ivigartortitsivittut atorneqarnera. Nunalerinikkut ingerlatanut allanut, matumanittaaq ujaraajaanissamut, kiisalu paasissutissanut nivinngaaviliinissamut, eqqaavinnik allanillu inuit qanganitsanut eriagisassanut imaaliallaannarlugit peerneqarsinnaanngitsunut tikitsisinnaanerannut iluaqutaasinnaasunik ikkussinissamut Nunatta Katersugaasivia Allagaateqarfialu akuersissuteqarsinnaavoq.
Imm. 4. Immikkut tunngavissaqavitsillugu imm. 1-3-mi aalajangersakkat sanioqqunneqarnissaat Nunatta Katersugaasiviata Allagaateqarfiatalu akuersissutigisinnaavai.
§ 7. Atuisut nunaminertamik tunineqarsimasut allatulluunniit nunaminertamik atuisinnaatitaasut, kommunalbestyrelsit, pisortani oqartussat sumiiffinnilu katersugaasiviit peqatigiiffiillu, nalinginnaasumik aalajangersimasumilluunniit eqqissisimatitsinissaq ataavartitsinissarluunniit siunertaralugu isumagisaqartut, qanganitsanik eriagisassanik imaaliallaannarlugit peerneqarsinnaanngitsunik eqqissisimatitassangortitsinissaq pillugu suliassanik, kiisalu taakkuninnga allanngortitsinissamik atorunnaarsitsinissamillunniit suliassanik saqqummiisinnaapput. Tamatuma saniatigut Nunatta Katersugaasivia Allagaateqarfialu nammineerluni suliassanngortitsisinnaavoq.
Imm. 2. Nunatta Katersugaasivia Allagaateqarfialu qanganitsat eriagisassat imaaliallaannarlugit peerneqarsinnaanngitsut eqqissisimatitassanngortinnissaat aamma tamatuminnga allanngortitsinissaq imaluunniit atorunnaarsitsinissaq pillugit aalajangiisuussaaq. Nunatta Katersugaasivia Allagaateqarfialu aalajangiinermut atatillugu piumasaqaatinik aalajangersaasinnaavoq.
Imm. 3. Eqqissisimatitsinermut tunngasunik aalajangiisoqartinnagu imaluunniit allanngui-soqartinnagu atorunnaarsitsisoqartinnaguluunniit, inuit tamat, atuisut nunaminertamik tunineqarsimasut allatulluunniit nunaminertamik atuisinnaatitaasut, kommunimi qanganitsap eriagisassap imaaliallaannarlugu peerneqarsinnaanngitsup inissisimaffigisaani kommunalbestyrelsi, Naalakkersuisut allallu pineqartumut soqutigisallit ilisimatinneqassapput tusarniaavigineqarlutillu. Tusarniaaneq qaammatinik 3-nik sivisussuseqassaaq, piffissallu taassuma iluani taaneqartut oqaaseqaateqarnissamut periarfissaqartitaassallutik. Kiisalu Kulturikkut kingornussat pillugit siunnersuisoqatigiit inassuteqaateqassapput, tak. § 29, imm. 2.
Imm. 4. Imm. 3-mi taaneqartup nalunaaruteqarnerup pineraniit eqqissisimatitassanngortitsinissamut akornutaasinnaasumik imaluunniit ajornartorsiortitsisisinnaasumik iliuuseqartoqassanngilaq. Tamanna atuutinngilaq aatsitassarsiornermut aamma sikumik imermillu isumalluutinut tunngasuni misissueqqaarnissamut, ujarlernissamut atuisinnaanermullu akuersissutaareersunut, kiisalu erngup nukinganik nukissiorfiliornernut taamatullu taakkununnga atasumik misissueqqaarnernut.
§ 8. § 7, imm. 3 malillugu tusarniaanermi tunngavissaqartumik paasinarsippat eqqissisimatitassanngortitsinissamik eqqarsaateqarneq imaluunniit eqqissisimatitassanngortitamik pioreersumik atuutsitsiinnarnissamik allannguinissamilluunniit eqqarsaateqarneq, inuiaqatigiit ineriartortinneqarneranni, ataatsimoornerusumik isiginnilluni pingaartittariaqartunut patsisitalersukkamik akerliusoq, tak. § 3, Nunatta Katersugaasiviata Allagaateqarfiatalu suliaq Naalakkersuisunut aalajangiiffigisassanngorlugu saqqummiutissavaa. Suliaq Naalakkersuisunut saqqummiunneqannginnerani Nunatta Katersugaasiviata Allagaateqarfiatalu Kulturikkut kingornussat pillugit siunnersuisoqatigiinnut oqaaseqaateqarfigitissavaa. Kulturikkut kingornussat pillugit siunnersuisoqatigiinnut saqqummiussinermini, tamatumalu kingorna suliap Naalakkersuisunut ingerlateqqinnerani, Nunatta Katersugaasiviata Allagaateqarfiatalu ilanngullugit tunniutissavai, eqqissisimatitassanngortitsinissamik suliap aalajangiiviginissaanut inassuteqaatini aamma Naalakkersuisut eqqissisimatitsinissamik eqqarsaataagaluaq tunuartillugu imaluunniit eqqissimatitsineroreersoq allanngortillugu atorunnaarsillugulluunniit aalajangiissagaluarpata, qanganitsap eriagisassap isumannaatsumik uppernarsaasersorneqarnissaannut pisariaqartumik iliuusissatut inassuteqaatini.
Imm. 2. Naalakkersuisut eqqissisimatitsinissamik imaluunniit eqqissisimatitsinermik pioreersumik atuutsitsiinnarnissamik allannguinissamilluunniit aalajangiissagaluarunik malittarisassanik § 6, imm. 1-3-miittunik sanioqqutitsisinnaapput.
§ 9. Nunatta Katersugaasiviata Allagaateqarfiatalu eqqissisimatitsinerit aamma taakkunannga allannguinerit atorunnaarsitsinerilluunniit, tamakku pillugit aalajangiisoqarneraniit, ullut 14-it qaangiutsinnagit tamanut saqqummiutissavai. Piginnittoq, atuisut nunaminertamik tunineqarsimasut allatulluunniit atuisinnaatitaasut aamma kommuni qanganitsap eriagisassap inissisimaffigisaa, kiisalu pineqartumut soqutiginnittut allat toqqaannartumik ilisimatinneqassapput.
Imm. 2. Sumiiffimmut qanganitsap eriagisassap inissisimaffigisaanut pisinnaatitaanermik pigisaqartunit tamanit, eqqissisimatitsineq ataqqineqassaaq, pisinnaatitaanerup qanga atuutilersimanera apeqqutaatinnagu.
§ 10. Nunatta Katersugaasiviata Allagaateqarfiatalu qanganitsat eriagisassat imaaliallaannarlugit peerneqarsinnaanngitsut eqqissisimatitaasut ilisimaneqartut tamaasa nalunaarsussavai, matumani ilanngullugit eqqissimatitassanngortitsinermut piumasaqaataasut.
Imm. 2. Nunatta Katersugaasiviata Allagaateqarfiatalu qanganitsat eriagisassat imaaliallaannarlugit peerneqarsinnaanngitsut Inatsisartut inatsisaat manna tunngavigalugu eqqissisimatitassanngortitaasimasut nakkutigissavai.
Imm. 3. Nunatta Katersugaasiviata Allagaateqarfiatalu aningaasanut inatsimmi aningaasaliissutit iluini qanganitsat eriagisassat imaaliallaannarlugit peerneqarsinnaanngitsut pingaaruteqartut aserfallatsaalineqarnissaat isumagissavaa.
Tigussaasumik pilersaarusiornermut atatillugu aammalu assaanissamut piareersarnermut atasumik qanganitsat eriagisassat imaaliallaannarlugit peerneqarsinnaanngitsut isumannaarneqarneri
§ 11. Nunatta Katersugaasiviata Allagaateqarfiatalu nunaminertanik pilersaarusiornermut aatsitassalerinermullu oqartussaasut susassaqartullu allat, nunap pisuussutaanik atuinermik suliaqartut suleqatigalugit sulissutigissavaa qanganitsat eriagisassat imaaliallaannarlugit peerneqarsinnaanngitsut aamma ilisimasat paasissutissallu taakkunannga pilersut siunissaq eqqarsaatigalugu isumannaarneqarnissaat.
Imm. 2. Nunaminertanik pilersaarusiornermut aatsitassalerinermullu oqartussat allallu nunap piinik atuinermik suliaqartut, pilersaarusiornerminni akuersissutillu suliarinerini qanganitsanik eriagisassanik imaaliallaannarlugit peerneqarsinnaanngitsunik attuisinnaasut suliaritillugit Nunatta Katersugaasivia Allagaateqarfialu akulerutsittassavaat.
Imm. 3. Nunaminertanik pilersaarusiornermut aatsitassalerinermullu oqartussat allallu nunap piinik atuinermik suliaqartut, akuersissutinik qanganitsanik eriagisassanik imaaliallaannarlugit peerneqarsinnaanngitsunik attuisinnaasunik suliaqarnerminnut atatillugu, Inatsisartut inatsisaanni matumani imm. 4-mi, §§ 12-16-imi aamma § 32-mi imarisaasut pillugit qinnuteqartoq nalunaarfigisassavaat.
Imm. 4. Annertuumik assaasoqassatillugu sanaartortitsisup Nunatta Katersugaasivia Allagaateqarfialu akulerutsissavaa.
Imm. 5. Sumiiffinni pineqartuni imm. 2 aamma 4 naapertorlugit peqataatitsilluni Nunatta Katersugaasiviata Allagaateqarfiatalu allagaateqarfiit atorlugit qanganitsanik eriagisassanik imaaliallaannarlugit peerneqarsinnaanngitsunik peqarneranik nakkutilliineq ingerlatissavaa.
§ 12. Sanaartortitsisup imaluunniit misissueqqaarnermik assaanernilluunniit akiliisussap, suliap aallartinnginerani Nunatta Katersugaasivia Allagaateqarfialu qinnuigisinnaavaa sumiiffiup pineqartup qanganisarsiornikkut naliliivigineqarnissaanik.
Imm. 2. Nunatta Katersugaasiviata Allagaateqarfiatalu aalajangiussinnaavaa sumiiffimmi pineqartumi qanganisarsiornikkut naliliisoqassasoq, sumiiffik qanganisarsiornikkut ilisimaneqanngippat imaluunniit qanganitsanik eriagisassanik imaaliallaannarlugit peerneqarsinnaanngitsunik peqarnissaa ilimagissallugu patsisissaqarpat.
Imm. 3. Qanganisarsiornikkut naliliineq piaarnerpaamik pissaaq, immikkullu ittunik pisoqartinnagu qaammatit 9 qaangiutsinnagit naammasseriissalluni. Piffissaliussaq naatsorsorneqassaaq naliliinissamik qinnuteqaateqarnermiit, tak. imm. 1, imaluunniit qanganisarsiornikkut naliliinissap aalajangiunneqarnerata, tak. imm. 2, sanaartortitsisumut imaluunniit assaanermik akiliisussamut nalunaarutigineqarneraniit.
§ 13. Sanaartortitsisup imaluunniit misissueqqaarnermik assaanermilluunniit akiliisussap suliap aallartinnginnerani Nunatta Katersugaasivia Allagaateqarfiatalu qinnuigisinnaavaa sumiiffimmi qanganisarsiornikkut misissuinermik ingerlatseqqullugu.
Imm. 2. Nunatta Katersugaasiviata Allagaateqarfiatalu aalajangiussinnaavaa sumiiffimmi pineqartumi qanganisarsiornikkut misissuisoqassasoq, Nunatta Katersugaasiviata Allagaateqarfiatalu nalilerpagu sumiiffik qanganitsanik eriagisassanik imaaliallaannarlugit peerneqarsinnaanngitsunik peqartoq.
Imm. 3. Qanganisarsiornikkut misissuineq piaarnerpaamik suliarineqassaaq, qaammatillu 18-it qaangiutsinnagit naammassereersimassalluni, pissutsit immikkut ittut atuutsinnagit. Piffissaliussaq naatsorsorneqassaaq misissuinissamik qinnuteqaateqartoqarneraniit, tak. imm. 1, imaluunniit qanganisarsiornikkut misissuisoqarnissaanik aalajangiussinerup, tak. imm. 2, sanaartortitsisumut imaluunniit assaanermik akiliisussamut nalunaarutigineraniit.
Imm. 4. Qanganisarsiornikkut misissuineq sioqqullugu qanganisarsiornikkut naliliisoqarsimappat, tak. § 12, qanganisarsiornikkut naliliineq aamma qanganisarsiornikkut misissuineq tamarmik qaammatit 18-it qaangiutsinnagit naammassereersimassapput, pissutsit immikkut ittut atuutsinnagit.Piffissaliussaq naatsorsorneqassaaq qanganisarsiornikkut naliliinissamik qinnuteqartoqarneraniit, tak. § 12, imaluunniit qanganisarsiornikkut naliliisoqarnissaanik aalajangiussinerup, tak. § 12, imm. 2, sanaartortitsisumut imaluunniit assaanermik akiliisussamut nalunaarutigineraniit.
§ 14. Sanaartortitsisup imaluunniit assaanermik akiliisussap, qanganisarsiornikkut naliliinermut imaluunniit qanganisarsiornikkut misissuinermut aningaasartuutit akilissavai. Nunatta Katersugaasivia Allagaateqarfiatalu naliliinermut imaluunniit misissuinermut aningaasartuutissat missingersersuusiussavai. Missingersersuut sanaartortitsisumut imaluunniit assaanermik akiliisussamut akuerisassanngorlugu piaarnerpaamik naliliinerup misissuinerulluunniit aallartinnginerani saqqummiunneqassaaq.
Imm. 2. Inuit namminneerlutik annikinnerusumik nunami assaaneranni, aamma aatsitassat ingerlassallu tamatumunnga pingaaruteqartut pillugit Inatsisartut inatsisaat naapertorlugu annikinnerusumik ujaasinissamut atuinissamullu akuerisaasunut, qanganisarsiornermi misissuinernut Naalakkersuisut tamakkiisumik ilaannakortumilluunniit aningaasartuutinik matussusiisinnaapput, aningaasartuutit nammineerluni sanaartortitsisumut imaluunniit annikinnerusumik ujaasinissamut atuinissamullu akuerisaasumut naleqqutinngitsumik artukkiissappata. Naalakkersuisut ilaannakortumik aningaasartuutinik matussusiippata, nammineerluni sanaartortitsisoq imaluunniit annikinnerusumik ujaasinissamut atuinissamullu akuerisaasoq missingersersuummik akuerisassaanik saqqummiiffigineqassaaq, tak. imm. 1.
§ 15. Nunami assaanerit, qanganitsanik eriagisassanik imaaliallaannarlugit peerneqarsinnaanngitsunik imaluunniit qanganisarsiornikkut naliliinermik imaluunniit misissuinermik, attuisussaatinnagit aallartinneqarnissaat Nunatta Katersugaasiviata Allagaateqarfiatalu aalajangiiffigissavaa. Aalajangiinermi pingaartinneqassapput qanganitsat eriagisassat imaaliallaannarlugit peerneqarsinnaanngitsut illersorneqarnissaat, qanganisarsiornikkut naliliinerit misissuinerillu ingerlanneqarnissaasa qularnaarnissaat assaanerullu aallartinneqarnissaanut periarfissat.
Assaanerup nalaani qanganitsat eriagisassat imaaliallaannarlugit peerneqarsinnaanngitsut nassaarineqartut
§ 16. Assaanerup nalaani qanganitsamik eriagisassamik imaaliallaannarlugu peerneqarsinnaanngitsumik naammattuuisoqarpat sanaartortitsisup nassaarneq erngertumik Nunatta Katersugaasivianut Allagaateqarfianullu nalunaarutigissavaa, suliarlu - qanganitsamik eriagisassamik imaaliallaannarlugu peerneqarsinnaanngitsumik attuinera naapertorlugu - unitsinneqassaaq. Nunatta Katersugaasiviata Allagaateqarfiatalu aalajangissavaa qanganisarsiornikkut misissuisoqassanersoq, tak. § 13, imm. 2, imaluunniit eqqissisimatitsinissaq siunertaralugu suliamik aallartitsisoqassanersoq, tak. § 5, imm. 2.
§ 17. Nunatta Katersugaasivia Allagaateqarfialu qanganitsat eriagisassat imaaliallaannarlugit peerneqarsinnaanngitsut aammalu nassaat assaaviginissaannut suliffeqarfinnut allanut imaluunniit ilisimatusarnikkut soqutigisaqaqatigiinnut akuersissuteqarsinnaavoq, akuersissutinullu atasumik piumasaqaasiorluni.
§ 18. Nunatta Katersugaasiviata Allagaateqarfiatalu, taamaattoq tak. § 20, tusarniaareernikkut, tak. § 19, imm. 2, illut piuinnarnissaat illersornissaalluunniit oqaluttuarisaanikkut imaluunniit illulioriaatsikkut annertuumik pingaaruteqartut eqqissisimatinnissaat aalajangissavaa.
Imm. 2. Illunik eqqissisimatitassanngortitsinerup malitsigissavaa illup aserfallatsaaliorneqarnissaanut aamma sanaartorfigineqarsinnaaneranut naleqqiullugu immikkut pisussaaffeqarneq, tak. § 22.
Imm. 3. Naalakkersuisut, Nunatta Katersugaasiviata Allagaateqarfiatalu inassuteqareerneratigut, illunik eqqissisimatitassanngortitsisarneq pillugu malittarisassiuussisinnaapput, eqqissisimatitsinermut piumasaqaataasussat ilanngullugit.
§ 19. Piginnittut, atuisut nunaminertamik tunineqarsimasut allatulluunniit nunaminertamik illumilluunniit atuisinnaatitaasut, naalagaaffik, kommunit, sumiiffinni katersugaasiviit aammalu peqatigiiffiit siunertanik nalinginnaasumik aalajangersimanerusumilluunniit eqqissisimatitsinissamik ataavartitsinissamillu isumaginnittut eqqissisimatitassanngortitsinissaq kiisalu taassuminnga allannguinissaq imaluunniit atorunnaarsitsinissaq pillugit sulianik aallartitsisinnaapput, tamatumunnga ilanngullugit illup eqqissisimatitaasup nuunneqarnissaa pillugu suliassat. Taamatuttaaq Nunatta Katersugaasivia Allagaateqarfialu tamanna pillugu nammineq suliamik aallartitsisinnaavoq.
Imm. 2. Eqqissisimatitassanngortitsinissamik kiisalu taassuminnga allannguinissamik imaluunniit atorunnaarsitsinissamik aalajangiissoqarnissaq sioqqullugu inuit tamat, piginnittoq, atuisut nunaminertamik tunineqarsimasut allatulluunniit nunaminertamik illumilluunniit atuisinnaatitaasut, kommunilu illup inissisimaffigisaa, Naalakkersuisut allallu pineqartumut soqutigisallit ilisimatinneqassapput tusarniaaffigineqarlutillu. Tusarniaanissamut piffissaliussaq qaammatinik 3-nik sivisussuseqassaaq, pineqartullu piffissap taassuma iluani oqaaseqaateqarnissamut periarfissaqartitaapput. Kiisalu Kulturikkut kingornussat pillugit siunnersuisoqatigiit inassuteqaateqassapput, tak. § 29, imm. 2.
Imm. 3. Imm. 2-mi taaneqartup ilisimatitsinerup pineraniit eqqissisimatitassanngortitsinissamut akornutaasinnaasumik imaluunniit ajornartorsiortitsisinnaasumik iliuuseqartoqassanngilaq. Tamannali atuutinngilaq aatsitassarsiornermut tunngasuni misissueqqaarnissamut, ujarlernissamut atuisinnaanermullu akuersissutaareersunut, sikumik imermillu isumalluutinut tunngasunut, kiisalu erngup nukinganik nukissiorfiliornernut taamatullu taakkununnga atasumik misissueqqaarnernut.
Imm. 4. Eqqissisimatitassanngortitsinissamik kiisalu taassuminnga allannguinissamik atorunnaarsitsinissamilluunniit suliat Nunatta Katersugaasiviata Allagaateqarfiatalu aalajangiiffigissavai. Nunatta Katersugaasivia Allagaateqarfialu aalajangiinermut atatillugu piumasaqaatinik aalajangersaasinnaavoq.
§ 20. § 19 malillugu tusarniaanermi tunngavissaqartumik paasinarsippat eqqissisimatitassanngortitsinissamik eqqarsaateqarneq imaluunniit eqqissimatitsinermik pioreersumik atuutsitsiinnarnissamik allannguinissamilluunniit eqqarsaateqarneq, inuiaqatigiit ineriartortinneqarneranni, ataatsimoornerusumik isiginnilluni pingaartittariaqartunut akerliusoq, Nunatta Katersugaasiviata Allagaateqarfiatalu suliaq Naalakkersuisunut aalajangiiffigisassanngorlugu saqqummiutissavaa. Naalakkersuisut aalajangiinnginneranni suliaq Kulturikkut kingornussat pillugit siunnersuisoqatigiinnut oqaaseqarfigeqqullugu saqqummiunneqassaaq. Kulturikkut kingornussat pillugit siunnersuisoqatigiinnut saqqummiussinermini, tamatumalu kingorna suliap Naalakkersuisunut ingerlateqqinnerani, Nunatta Katersugaasivia Allagaateqarfialu, eqqissisimatitassanngortitsinissap aalajangiiffiginissaanut aamma Naalakkersuisut eqqissimatitsiniaratik imaluunniit eqqissimatitsinermik pioreersumik allannguinissamik atorunnaarsitsinissamilluunniit aalajangiissagaluarpata, illup illersorneqarsinnaasumik uppernarsaasersorneqarnissaa qularnaarumallugu iliuuserisassat pisariaqartut pillugit inassuteqaateqassaaq.
Imm. 2. Naalakkersuisut eqqissisimatitsinissamik imaluunniit eqqissisimatitsinermik pioreersumik atuutsitsiinnarnissamik allannguinissamilluunniit aalajangiissagaluarunik, Naalakkersuisut malittarisassanik § 22, imm. 1-imiittunik sanioqqutitsisinnaapput.
§ 21. Nunatta Katersugaasiviata Allagaateqarfiatalu eqqissisimatitassanngortitsinermik, aamma takkuninnga allannguinermik imaluunniit atorunnaarsitsinermik aalajangiinerit, aalajangiinermiit ullut 14-it qaangiutsinnagit, tamanut nalunaarutigissavai. Piginnittoq, atuisut nunaminertamik tunineqarsimasut, allatulluunniit illumik atuisinnaatitaasut kommunilu illup inissisimaffigisaa, kiisalu susassaqartut allat tamarmik toqqaannartumik ilisimatinneqassapput.
Imm. 2. Eqqissisimatitassanngortitsinernik aalajangiinerit Nunatta Katersugaasiviata Allagaateqarfiatalu piumasaqaateqarneratigut Kalaallit Nunaanni Eqqartuussivimmit nalunaarsorneqassapput. Piginnittut nikinneri Kalaallit Nunaanni Eqqartuussiviup Nunatta Katersugaasivianut Allagaateqarfianullu nalunaarutigissavai.
Imm. 3. Eqqissimatitsineq illumut pisinnaatitaaffimmik pigisaqartut tamarmik ataqqissavaat, pisinnaatitaaffik qaqugukkut pilersimanersoq apeqqutaatinnagu.
§ 22. Illu eqqissimatitaq piginnittunit isumannaatsumik aserfallatsaalineqassaaq eqqissisimatitassanngortitsinermut naapertuuttumik. Nalinginnaasumik aserfallatsaaliuineq pissaaq atortussat, periutsit qalipaatillu maannamut atorneqartut atorlugit, illullu eqqissisimatitassanngortitaasimasup eqqissisimatitassanngortitsinerup nalaani qanoq issusia isikkualu naapertorlugit. Nunatta Katersugaasiviata Allagaateqarfiatalu immikkut pissutsit taamaaliornissaq taperserpassuk, atortussat, periutsit qalipaatillu maannamut atorneqartut atornisaannik piumasaqaat sanioqqussinnaavaa.
Imm. 2. Illumi eqqissisimatitassanngortitami sanaartornerit tamarmik Nunatta Katersugaasivianit Allagaateqarfiannillu akuerineqaqqaassaapput, suliaq illup ilaanut eqqissisimatitassanngortitsinermi pineqartunut ilaappat, aammalu suliaq nalinginnaasumik aserfallatsaaliinermit annertuneruppat. Nunatta Katersugaasivia Allagaateqarfialu akuersissummut atasumik piumasaqaateqarsinnaavoq.
Imm. 3. Qinnuteqartoqareerneratigut Nunatta Katersugaasivia Allagaateqarfialu aalajanger-sinnaavoq illumi eqqissisimatitassanngortitami aserfallatsaaliuinermut imaluunniit sanaartornermut aningaasartuutit aningaasanut inatsimmi aningaasaliissutit iluannit tamakkiisumik ilaannakortumilluunnit aningaasartuutigineqassasut.
§ 23. Illut eqqissisimatitaasut Nunatta Katersugaasiviata Allagaateqarfiatalu nalunaarsussavai, eqqissisimatitassanngortitsinermi piumasaqaataasut ilanngullugit.
Imm. 2. Nunatta Katersugaasiviata Allagaateqarfiatalu illut eqqissisimatitat nakkuti-gissavai.
Sumiiffiit kulturikkut oqaluttuarisaanermi pingaarutillit
§ 24. Nunatta Katersugaasiviata Allagaateqarfiatalu, taamaattorli tak. § 26, tusarniaaneq ingerlatereerlugu, tak. § 25, imm. 2, sumiiffiit kulturikkut oqaluttuarisaanermi pingaarutillit eqqissimatitassanngortinneqarnissaannik allatulluunniit kulturikkut kingornussatut illersorneqarnissaannik aalajangiissaaq, sumiiffiit piuinnarnissaat imaluunniit illersorneqarnissaat annertuumik pingaaruteqarpat.
Imm. 2. Sumiiffiit kulturikkut oqaluttuarisaanermi pingaarutillit eqqissisimatitassanngortinneqarnerannut allatulluunniit kulturikkut kingornussatut illersugassanngortinneqarnerannut ilaavoq ataqatigiissuseq, kulturikkut eriagisassat arlaqartut imaluunniit sumiiffiup immikkut pisimasoqarfiusup akornanni piusoq.
Imm. 3. Sumiiffiit kulturikkut oqaluttuarisaanermi pingaarutillit eqqissisimatitassanngortinneqarnerisa nassatarissavaa sumiiffiup iluani sunilluunniit iliuuseqarnissap inerteqqutaanera, kikkunnilluunniit tikinneqarsinnaanissaat eqqaassanngikkaanni. Immikkut tunngavissaqavitsillugu Nunatta Katersugaasivia Allagaateqarfialu tamatuminnga sanioqqutitsinissamik akuersisinnaavoq.
Imm. 4. Sumiiffinnik kulturikkut oqaluttuarisaanermi pingaarutilinnik allatut kulturikkut kingornussatut illersugassanngortitsinerup nassatarissavaa, sumiiffiup iluani sunilluunniit sumiiffiup ilaanut imaluunniit sumiiffimmut tamarmut isikkuluutaalersinnaasumik aseruutaasinnaasumilluunniit iliuuseqartoqassanngimmat. Immikkut tunngavissaqavitsillugu Nunatta Katersugaasivia Allagaateqarfialu tamatuminnga sanioqqutitsinissamik akuersisinnaavoq.
Imm. 5. Naalakkersuisut Nunatta Katersugaasiviata Allagaateqarfiatalu inassuteqareerneratigut sumiiffiit kulturikkut oqaluttuarisaanermi pingaarutillit eqqissisimatitassanngortinneqarnissaannut allatulluunniit kulturikkut kingornussatut illersorneqarnissaannut malittarisassaliorsinnaapput, tamatumunnga ilanngullugit sumiiffiup killilerlugu nalunaarsorneqarnera, sumiiffiup atorneqarsinnaanera, sumiiffiup aqunneqarnera kiisalu sumiiffimmut ornigussinnaaneq ornigunnermilu akiliuteqarsinnaaneq.
§ 25. Piginnittut, atuisut nunaminertamik tunineqarsimasut imaluunniit nunaminertamik allatut atuinissamik akuerisaasut, naalagaaffik, kommunit, sumiiffinni katersugaasiviit aammalu peqatigiiffiit nalinginnaasumik aalajangersimasumilluunniit eqqissisimatitsinissaq ataavartitsinissarluunniit siunertaralugu isumagisaqartut, eqqissisimatitassanngortitsinissaq allatulluunniit kulturikkut kingornussatut illersuinissaq pillugit suliamik, kiisalu taassuminnga allannguinissaq imaluunniit atorunnaarsitsinissaq pillugu suliamik aallartitsisinnaapput. Taamatuttaaq Nunatta Katersugaasivia Allagaateqarfialu tamanna pillugu nammineq suliamik aallartitsisinnaavoq.
Imm. 2. Eqqissisimatitassanngortitsinissamik allatulluunniit kulturikkut kingornussatut illersugassanngortitsinissamik, kiisalu taakkuninnga allannguinissamik imaluunniit atorunnaarsitsinissamik aalajangiisoqarnissaa sioqqullugu inuit tamat, piginnittoq, atuisut nunaminertamik tunineqarsimasut allatulluunniit nunaminertamik atuinissamut akuerineqarsimasut, kommunilu sumiiffiup kulturikkut oqaluttuarisaanermi pingaarutillip inissisimaffigisaa, Naalakkersuisut allallu pineqartumut soqutigisallit ilisimatinneqassapput tusarniaavigineqarlutillu. Tusarniaanissamut piffissaliussaq qaammatinik 3-nik sivisussuseqassaaq, pineqartullu piffissap taassuma iluani oqaaaseqaateqarnissaminnut periarfissaqartitaallutik. Aammattaaq Kulturikkut kingornussanut siunnersuisoqatigiit inassuteqaateqarsinnaapput, tak. § 29, imm. 2.
Imm. 3. Imm. 2-mi taaneqartup nalunaaruteqarnerup pineraniit eqqissisimatitassanngortitsinissamik allatulluunniit kulturikkut kingornussatut illersugassanngortitsinissamik pilersaaruteqarnermut akornutaasinnaasumik imaluunniit ajornartorsiortitsisinnaasumik iliuuseqartoqassanngilaq. Tamannali atuutinngilaq aatsitassasiornermut tunngasuni misissueqqaarnissamut, ujarlernissamut atuisinnaanermullu akuersissutaareersunut, sikumik imermillu isumalluutinut tunngasunut, kiisalu erngup nukinganik nukissiorfiliornernut taamatullu taakkununnga atasumik misissueqqaarnernut.
Imm. 4. Eqqissisimatitassanngortitsinissamik allatulluunniit kulturikkut kingornussatut illersugassanngortitsinissamik taakkuninngalu allannguinissamik atorunnaarsitsinissamilluunniit suliassat Nunatta Katersugaasiviata Allagaateqarfiatalu aalajangiiffigisassavai.
§ 26. § 25, imm. 2 malillugu tusarniaanermi patsisitalersukkamik paasinarsippat, eqqissisimatitassanngortitsinissamik allatulluunniit kulturikkut kingornussatut illersugassanngortitsinissamik imaluunniit eqqissisimatitsinerup allatulluunniit kulturikkut kingornussatut illersuinerup pioreersup atuutsiinnarneqarnissaanik allanngortinneqarnissaanilluunniit eqqarsaateqarneq inuiaqatigiit ineriartortinneqarneranni, ataatsimoornerusumik isiginnilluni pingaartittariaqartunut, tak. § 3, akerliusoq, Nunatta Katersugaasiviata Allagaateqarfiatalu suliaq Naalakkersuisunut aalajangiiffigisassanngorlugu saqqummiutissavaa. Naalakkersuisut aalajangiinnginneranni suliaq Kulturikkut kingornussat pillugit siunnersuisoqatigiinnut oqaaseqarfigeqqullugu saqqummiunneqassaaq. Kulturikkut kingornussat pillugit siunnersuisoqatigiinnut saqqummiussinermini, tamatumalu kingorna suliap Naalakkersuisunut ingerlateqqinnerani Nunatta Katersugaasivia Allagaateqarfialu, eqqissisimatitassanngortitsinissap allatulluunniit kulturikkut kingornussatut illersuinissap aalajangiiffiginissaanut aamma Naalakkersuisut eqqissimatitsiniaratik imaluunniit allatut kulturikkut kingornussatut illersugassanngortitsiniaratik, imaluunniit eqqissimatitsinermik allatulluunniit kulturikkut kingornussatut illersuinermik pioreersumik allannguinissamik atorunnaarsitsinissamilluunniit aalajangiissagaluarpata, sumiiffiup kulturikkut oqaluttuarisaanermi pingaaruteqartup illersorneqarsinnaasumik uppernarsaasersorneqarnissaa qularnaarumallugu iliuuserisassat pisariaqartut pillugit inassuteqaateqassaaq.
Imm. 2. Naalakkersuisut eqqissisimatitsinissamik allatulluunniit kulturikkut kingornussatut illersuinissamik imaluunniit eqqissisimatitsinermik pioreersumik atuutsitsiinnarnissamik allannguinissamilluunniit aalajangiissagaluarunik, Naalakkersuisut malittarisassanik § 24, imm. 3-4-miittunik sanioqqutitsisinnaapput.
§ 27. Nunatta Katersugaasiviata Allagaateqarfiatalu eqqissisimatitassanngortitsinermik allatulluunniit kulturikkut kingornussatut illersugassanngortitsinermik, aamma taakkuninnga allannguinermik imaluunniit atorunnaarsitsinermik aalajangiinerit, aalajangiinermiit ullut 14-it qaangiutsinnagit, tamanut nalunaarutigissavai. Piginnittoq, atuisut nunaminertamik tunineqarsimasut, allatulluunniit nunaminertamik atuisinnaatitaasut kommunilu sumiiffiup kulturikkut oqaluttuarisaanermi pingaaruteqartup inissisimaffigisaa, kiisalu susassaqartut allat tamarmik toqqaannartumik ilisimatinneqassapput.
Imm. 2. Eqqissisimatitsineq allatulluunniit kulturikkut kingornussatut illersugassanngortitsineq pisinnaatitaaffimmik pigisaqartunit tamanit ataqqineqassapput, pisinnaatitaaffik qaqugukkut pilersimanersoq apeqqutaatinnagu.
§ 28. Nunatta Katersugaasiviata Allagaateqarfiatalu sumiiffiit kulturikkut oqaluttuarisaanermi pingaaruteqartut eqqissisimatitaasut allatulluunniit kulturikkut kingornussatut illersugaasut tamaasa nalunaarsussavai, matumani ilanngullugit eqqissimatitassanngortitsinermi allatulluunniit kulturikkut kingornussatut illersugassanngortitsinermi piumasaqaataasut.
Imm. 2. Nunatta Katersugaasiviata Allagaateqarfiatalu sumiiffiit kulturikkut oqaluttuarisaanermi pingaaruteqartut eqqissisimatitat allatulluunniit kulturikkut kingornussatut illersugaasut nakkutigissavai.
Imm. 3. Nunatta Katersugaasiviata Allagaateqarfiatalu aningaasanut inatsimmi aningaasaliissutit iluanni sumiiffiit kulturikkut oqaluttuarisaanermi pingaarutillit eqqissisimatitassanngortinneqarsimasut allatulluunniit kulturikkut kingornussatut illersugassanngortinneqarsimasut aserfallatsaalineqarnissaat isumagissavaa.
§ 29. Naalakkersuisut Kultureqarnermut ilaasortaata Kulturikkut kingornussat pillugit siunnersuisoqatigiit 3-nik ilaasortallit pilersissavai, illussanik ilusilersuinermut, qanganisarsiornermut kulturikkullu oqaluttuarisaanermut ilisimasaqartunit inuttaqartussat. Kulturikkut kingornussat pillugit siunnersuisoqatigiit ukiut sisamakkaarlugit toqqarneqartassapput.
Imm. 2. Kulturikkut kingornussat pillugit siunnersuisoqatigiit eqqissisimatitassanngortitsinissamik allatullu kulturikkut kingornussatut illersorneqartussanngortitsinissamik suliat pillugit inassuteqaateqartassapput, § 22, imm. 2-lu malillugu akuersissutinut atatillugu tusarniarneqartassalluk. Taakku saniatigut illunik eqqissisimatitassanngortitsiniarnermi sumiiffinnillu kulturikkut oqaluttuarisaanermi pingaaruteqartunik eqqissisimatitassanngortitsiniarnermi allatulluunniit kulturikkut kingornussatut illersugassanngortitsiniarnermi pineqartunullu attuumassuteqartuni siunnersuisutut inissisimassallutik.
Imm. 3. Kulturikkut kingornussat pillugit siunnersuisoqatigiinnut Nunatta Katersugaasivia Allagaateqarfialu allatseqartitsissaaq.
Pinngitsaaliissummik pigisanik piginnikkunnaarsitsisarneq naammagittaalliorsinnaanerlu
§ 30. Naalakkersuisut Inatsisartut inatsisaat manna malillugu eqqissisimatitassanngortitsinissap allatulluunniit kulturikkut kingornussatut illersugassanngortitsinissap naammassinissaanut pisariaqarpat, pigisamik pineqartumik pinngitsaaliissummik piginnikkunnaarsitsinissamut pisinnaatinneqarput. Pinngitsaaliissummik piginnikkunnaarsitsinissaq pissaaq piginnikkunnaarsitsisarneq pillugu malittarisassat qaqugukkulluunniit atuuttut malillugit.
§ 31. Nunatta Katersugaasiviata Allagaateqarfiatalu Inatsisartut inatsisaat manna naapertorlugu aalajangiineri Naalakkersuisunut allakkatigut naammagittaalliutigineqarsinnaapput.
1) Kinaluunniit aalajangiinermi pineqartoq.
2) Kinaluunniit suliap qanoq inerneqarnissaanik inuttut imaluunniit annertuumik soqutigisaqartutut naatsorsuutigineqartariaqartoq.
Imm. 3. Naammagittaalliornissamut piffissarititaapput sapaatip-akunneri 4, ullormit aalajangiinerup aalajangiinermi pineqartumut nalunaarutigineqarfianiit. Piffissaliussap qaangiutinnginnerani naammagittaalliorneq, aalajangiinermik pineqartumik kinguartitsinermik kinguneqassaaq, naammagittaalliorfissatut oqartussaasoq allatut aalajangiinngippat.
Imm. 4. Naalakkersuisut piffissaliussamut killigititap qaangerneqarsimanera atuutinngitsoortissinnaavaat, pissutsit immikkut ittut taama iliornissaq pisariaqartilissappassuk.
§ 32. Akiliisussanngortitsisoqarsinnaavoq § 6, imm. 1-3, § 7, imm. 4, § 9, imm. 2, § 11, imm. 2-4, § 16, naggat siulleq, § 19, imm. 3, § 21, imm. 3, § 22, imm. 1 aamma 2, § 24, imm. 3 aamma 4, § 25, imm. 3, § 27, imm. 2 unioqqutinneqarpata aamma malittarisassat piumasaqaatillu § 3, imm. 3, § 5, imm. 3, § 18, imm. 3, § 19, imm. 4 aamma § 24, imm. 5 naapertorlugit aalajangersakkat unioqqutinneqarpata.
Imm. 2. Inatsisartut inatsisaat imaluunniit peqqussutit Inatsisartut inatsisaat tunngavigalugu atuuttuulersinneqartut akiliisitsinissamik pisinnaatitsippata, akiliisitsinikkut akiligassaq inummut inatsisitigut akisussaasumut Kalaallit Nunaanni pinerluttaalisitsinermi inatsit naapertorlugu akiligassanngortinneqarsinnaavoq.
Imm. 3. Unioqqutitsinikkut iluanaarutit arsaarinnissutigineqanngippata, akiligassiissutip annertussusilerneqarnerani iluanaarutaasimasut annertussusaat immikkut naatsorsuutigineqassapput.
Imm. 4. Akiliisussanngortitsineq aamma arsaarinninneq Nunatta karsianut iluaqutaasussanngorlugit pissapput.
Atortuulersitsineq, atorunnaarsitsinermi ikaarsaariarnermilu aalajangersakkat
§ 33. Inatsisartut inatsisaat atuutilissaaq ulloq 1. juli 2010. Ilutigisaanik Kulturikkut eriagisassat eqqissisimatitaanerat pillugu Inatsisartut inatsisaat nr. 18, 19. november 2007-imeersoq atuukkunnaassaaq.
§ 34. Eqqissisimatitassanngortitsinerit, eqqissisimatitassanngortitsinernik allatigulluunniit kulturikkut kingornussatut illersugassanngortitsinermik Inatsisartut inatsisaat manna malillugu taarserneqanngitsut atuutiinnassapput, atorunnaarsinneqarnissamik tungaanut. Illunik ukiut 100-t sinnerlugit pisoqaassusilinnik atunngitsunillu, § 5, imm. 2 naapertorlugu, Kulturikkut eriagisassat eqqissisimatitaanerat pillugu Inatsisartut inatsisaanni nr. 18, 19. november 2007-imeersumi § 3-mut sanilliullugu, eqqissisimatitsinerit Inatsisartut inatsisaata matuma atuutilerneratigut atorunnaarsinneqassapput.
Namminersorlutik Oqartussat, ulloq 19, maj 2010
L_nr_11-2010_forslag_kn
L_nr_11-2010_bemaerk_kn
L_nr_11-2010_betaenk_kn
L_nr_11-2010_aendring_kn


text:
Tässä on kokoelma Offuture taustakuva HD Collection Pöytäkoneet, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. täällä Wallpaper-HD.net, on yli 1,75,000 Taustakuvat ovat ladattavissa. Voit ladata Jokainen Taustakuva ilmaiseksi.
Jos pitää Thisfuture tapetti HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
← Edellinen Story punainen sox tapetti HD	Seuraava tarina → Danbo tapetti HD	Jätä vastaus Peruuta vastaus	Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *Kommentti Nimi * Sähköposti * verkkosivusto Suosio viestit Widget galaxy taustakuva hd download
näkymät (51) Satunnainen virkaajulkkis taustakuvia HDikkunat 7 live tapettiiPhone taustakuvatKC Royals Taustakuvataustakuva ilmainen HDhip tapetti HDmiten asentaa tapetti HDhieno tapetti HDtaustakuvia tytöt HDtapetti taiteilija HD	Mainos

matches: HD HD HD HD hd HD


text:
Porno luokkia - HD Tube 1 - clogla.com
Porno luokkia - HD Tube 1
Vaikka Vlimki kertoo kokkaavansa kotona tavallista arkiruokaa, se on kuitenkin keskimrin tysin toisenlaista tavallista arkiruokaa kuin mit tarjolle suurimmassa osassa suomalaiskoteja pannaan.
Vilske on ajoittain melkoinen ja koti tehty kytt varten. Esimerkiksi lattia on julkisiin tiloihin suunniteltua massiivipuuta. Sen on tarkoitus iknty perheen mukana. Toisaalta se kest sinlln kulumatta, mutta pinnan halusin kevyesti lakattuna, jolloin siihen tulee kytn jlki.
Suunnittelin sen itse, Vlimki luokkai. Yleens siin kyll tosin istuvat vain lapseni, silmissn tervehenkinen epilys isns kohtaan. Porno luokkia - HD Tube 1 ne kuitenkin aamupuuronsa syvt. En ole juuri koskaan tutustunut pornolehtiin oikein kunnolla.
Olen toki kuvia pornk, mutta sanakaan en ole lukenut tekstej. Keskivartalon lihaksia lhdetn harjoittamaan staattisilla liikkeill, joiden tarkoitus on aktivoida poikittainen vatsalihas ja lantionpohja.
Seuraavaksi mukaan otetaan vinot vatsalihakset ;orno vasta lopuksi suorat. Hei Nanna Porno sihteerit porno HD kiitos postauksestasi. Itse sain toisen lapseni kohta 6kk sitten. Minulle ji Tubs vatsalihasten erkaantuma raskauden jlkeen. Kotijumppaa olen netist lytmieni ohjeiden mukaan tehnyt, mutta jotenkin tuntuu, ett aika lailla yksin sen ongelman kanssa saa olla.
Siksi tuntui mukavalle, kun olit tss postauksessa ottanut erkaantumankin huomioon. Koska olette kehittmss synnyttneille ideille jotain mukavaa (kenties hyv treeni. ;) ), voisitteko tehd ohjeita mys erkauman kanssa kuntoiluun. Porno luokkia - HD Tube 1 treenata ja kuntoilla olisi kova, mutta oma tiedonpuute erkauman kanssa liikkumisesta karsii reilusti yli puolet liikkeist kertaheitolla pois.
Simpukka synnytt helmi vain rsytettyn. Yleens se on viimeinen avain joka sopii. Porno luokkia - HD Tube 1 ja Borgien pitisi tavata, heill voisi olla paljon keskusteltavaa. Porno luokkia - HD Tube 1 katsojat ovat vaikuttuneita omasta tietmttmyydestn.
On olemassa vanha sanonta, joka sanoo suunnilleen kaiken mit haluat. Jos sinulla on aikaa olla Ilmaista PornoaSeksia, Tubevideoita, sinulla on mys aikaa tehd vatsalihasliikkeit. Jos sinulla on aikaa saada sydninfarkti, sinulla on mys aikaa tehd etunojapunnerruksia.
Taas ollaan kieltmss autoilua satulateollisuuden suojelemiseksi ja shk kynttilnvalmistajien suojelemiseksi. Kolme kovaa peet: Ptalo, Paasilinna ja Hietamies. Ennustaja voitti lotossa. Sit lppi ei vaan ne. Rahan tarjoaminen samuraille on loukkaus. Siin on toiveikasta symbolismia etteivt liput liehu tyhjiss. Hulluus, lyllisen riippumattomuuden huipentuma. Alien-politiikasta sanoisin sen verran, ett voidaanhan niit tnne ottaa, mutta on tehtv selke linjanveto, ett jlkelisten purskahtaminen ulos rintakehst ei kuulu tmn maan tapoihin ollenkaan.
Sadepisaroista yksikn ei mynn aiheuttaneensa tulvaa. Jos luulet kehittyvsi kirjoittajana, sinun tytyy oppia poikkeamaan aiheesta ja kirjoittamaan mit mieleen tulee. Jotkut ihmiset huojuvat kuin huonosti heitetyt frisbeet. Jos vuoristokiipeilij joutuu tekemn parhaansa, jotain on mennyt pieleen. Aforismeja aikuisille: jos annat neitsyen istua naamallesi, se ei siirry siit ikin. Pop-kirous: Tulkoon kaikesta rakastamastasi musiikista suosittua. Se ei ole optinen illuusio, se vain nytt silt.
On nhtv thti horisontissa, jotta voisi kulkea siit poispin. Miksi naiset meikkaavat ja laittavat parfyymi. Koska ne ovat porno luokkia - HD Tube 1 Nylon ja alegrova sukupuoli video - 4 haisevat.
Sadepisara tekee rein kiveen putoamalla usein. Et ole koskaan liian vanha nuorentuaksesi. Tnn olet voittaja. Pdyt nyrkkitappeluun nelivuotiaan kanssa.

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Turvakamerat - Kamerat - Gigantti , Google Chrome, Opera, tai Internet Explorer. Kiitos!'; globals.badBrowser = { badBrowserMsg : 'Käyttämäsi selaimen versio on ilmeisesti vanhentunut. Suosittelemme päivittämään version uusimpaan täältä: null null null tai null. Kiitos!', insecureBrowser : '?app.badBrowser.insecureBrowser:You are using a browser with an insecure method for sending payment information, we recommend upgrading to the latest version of your browser.?', Firefox : 'Firefox', Chrome : 'Google Chrome', browserChromeM : 'Google Chrome', Explorer : 'Internet Explorer', Opera : 'Opera' }; globals.lang = { saytChoose : 'Valitse annettu hakusana', saytBrand : 'Merkki', saytCategory : 'Tuotekategoria', saytProduct : 'Tuote', saytContent : 'Uutisia, vinkkejä ja ohjeita', saytStore : 'Myymälä', btnConfirm : 'Kyllä', btnDecline : 'En', subPopupHeader : 'Om abonnementet', availableDeliverySlots : 'Vapaat toimitusajat alueellasi', validatePassword : 'Vahvista käyttäjätilisi', langCode : 'fi', countryCode : 'FI', currencyCode: 'EUR', numberOfMobileFiguresMax: '15' }; globals.compare = { addURL: 'https://www.gigantti.fi/INTERSHOP/web/WFS/store-gigantti-Site/fi_FI/-/EUR/ViewProductCompare-AddToProductCompareThroughAJAX', ajaxRemoveURL: 'https://www.gigantti.fi/INTERSHOP/web/WFS/store-gigantti-Site/fi_FI/-/EUR/ViewProductCompare-RemoveProductCompareThroughAJAX', getURL: 'https://www.gigantti.fi/INTERSHOP/web/WFS/store-gigantti-Site/fi_FI/-/EUR/ViewProductCompare-GetProductCompareThroughAJAX', removeURL: 'https://www.gigantti.fi/INTERSHOP/web/WFS/store-gigantti-Site/fi_FI/-/EUR/ViewProductCompare-Remove', msgMaxProducts: 'Vertailtavien tuotteiden enimmäismäärä (3)', msgNotTheSameMDTemplate: 'Tuotteet eivät kuulu samaan kategoriaan', msgError: 'Sivulla on tapahtunut virhe' }; globals.basketNotification = { productAddSuccess: 'on lisätty ostoskoriin', productAddError: 'Tuotetta ei ole lisätty ostoskoriin', productNotAvailable : 'Tuote ei ole saatavilla' }; globals.updateSessionURL = 'https://www.gigantti.fi/INTERSHOP/web/WFS/store-gigantti-Site/fi_FI/-/EUR/ViewUserAccount-UpdateSessionStatus'; globals.cookieConsent = { enabled : '0', days : '90' }; globals.infoBox = { title : 'Muuta hakua', text : 'Tuoteryhmän tuotteet on järjestetty seuraavin perustein:' } globals.myStore = { title : 'Myymäläni:', setURL : 'https://www.gigantti.fi/INTERSHOP/web/WFS/store-gigantti-Site/fi_FI/-/EUR/CC_ViewStoreLocator-UpdatePreferedStore', select : 'Valitse omaksi myymäläksi', unselect : 'Vaihda toiseen myymälään', selectStoreName : '' } if (document.cookie.indexOf('mystore') > -1) { var __cookieObj = document.cookie.split('mystore='); var __myStoreVal = __cookieObj[1].split(';')[0]; if (__myStoreVal.length > 1 && __myStoreVal != '') { var __myStoreObj = JSON.parse(decodeURIComponent(__myStoreVal)); globals.myStore.selectStoreName = __myStoreObj.name; } } globals.productDetail = { notRecomended : 'Alle 30', optionChangedTitle : 'Muutettu valinta', optionChangedText : 'Valittu tuoteyhdistelmä ei ole saatavilla. Näytämme valintaa lähimpänä olevan vaihtoehdon.' } globals.stockFilter = { collectInMyStore : 'Tuote on saatavilla', collectInNearbyStore : 'Varastossa lähimmässä myymälässä', noInternetStock : 'Ei keskusvarastolla. Tarkista myymäläsaatavuus tuotesivulta', noMarketplaceOffers : 'Ei Marketplace-tuotteita', noStoreTitle : 'Valitse suosikkimyymälä käyttääksesi tätä toimintoa', selectStore : 'Valitse suosikkimyymäläsi tästä', storeLocatorURL : 'https://www.gigantti.fi/INTERSHOP/web/WFS/store-gigantti-Site/fi_FI/-/EUR/ViewStoreFinder-Start?StoreFinderReDirect=StoreFinderReDirect', heading : { AllProducts : 'Kaikki tuotteet', InternetStock : 'Nettikaupasta saatavilla olevat tuotteet', MyStore : 'Omasta myymälästä saatavilla olevat tuotteet', NearMe : 'Minua lähellä olevat tuotteet', InternetStockOrNearMe : 'Nettikaupassa tai minua lähellä olevat tuotteet' } } globals.collectAtStore = { addressNotAvailable : 'Osoite on virheellinen', ship2storeHeader: 'Lisää ostoskoriin ja jatka ostoksia', prepaidHeader: 'Noudettavissa tunnissa', nonNormHeader: 'Tuotetta ei juuri nyt voi varata myymälästä.', shipPrepaidHeader: 'Lisää ostoskoriin ja jatka ostoksia', noStock : 'Ei heti varastossa. Voit tilata tuotteen noudettavaksi.' } globals.subscription = { 'subscription.overlay.subscription_spec.1' : '?subscription.overlay.subscription_spec.1:Description1?', 'subscription.overlay.subscription_spec.2' : '?subscription.overlay.subscription_spec.2:Description2?', 'subscription.overlay.subscription_spec.3' : '?subscription.overlay.subscription_spec.3:Description3?', 'subscription.overlay.subscription_spec.4' : '?subscription.overlay.subscription_spec.4:Description4?', 'subscription.overlay.subscription_spec.5' : '?subscription.overlay.subscription_spec.5:Description5?', 'subscription.overlay.subscription_spec.6' : '?subscription.overlay.subscription_spec.6:Description6?', 'subscription.overlay.subscription_spec.7' : '?subscription.overlay.subscription_spec.7:Description7?', 'subscription.overlay.subscription_spec.8' : '?subscription.overlay.subscription_spec.8:Description8?', 'subscription.overlay.subscription_spec.9' : '?subscription.overlay.subscription_spec.9:Description9?', 'subscription.overlay.subscription_spec.10' : '?subscription.overlay.subscription_spec.10:Description10?', 'subscription.overlay.subscription_spec.11' : '?subscription.overlay.subscription_spec.11:Description11?', 'subscription.overlay.subscription_spec.12' : '?subscription.overlay.subscription_spec.12:Description12?', 'subscription.overlay.subscription_spec.13' : '?subscription.overlay.subscription_spec.13:Description13?', 'subscription.overlay.subscription_spec.14' : '?subscription.overlay.subscription_spec.14:Description14?', 'subscription.overlay.subscription_spec.15' : '?subscription.overlay.subscription_spec.15:Description15?', 'subscription.overlay.subscription_spec.16' : '?subscription.overlay.subscription_spec.16:Description16?', 'subscription.overlay.subscription_spec.17' : '?subscription.overlay.subscription_spec.17:Description17?', 'subscription.overlay.subscription_spec.18' : '?subscription.overlay.subscription_spec.18:Description18?', 'subscription.overlay.subscription_spec.19' : '?subscription.overlay.subscription_spec.19:Description19?', 'subscription.overlay.subscription_spec.20' : '?subscription.overlay.subscription_spec.20:Description20?', 'denmarkStartPrice' : 'Aloitusmaksu', 'denmarkTotal' : 'Kokonaishinta', 'denmarkEnable' : '0', denmarkEnable : '0', iccEnable : '0' } globals.parsley = { defaultMessage: 'Tarkista annetut tiedot', email: 'Väärä sähköpostiosoite', url: '?general.error.general_invalid_url:This value should be a valid url.?', number: 'Tarkista annetut tiedot', integer: 'puuttuu tai on virheellinen', digits: 'Ainoastaan numeroita.', alphanum: 'Ainoastaan kirjaimia.', notblank: 'puuttuu tai on virheellinen', required: 'Täytä vaaditut tiedot', pattern: 'Tarkista annetut tiedot', min: 'Annetun arvon tulee olla suurempi kuin %s', max: 'Annetun arvon tulee olla pienempi kuin %s', range: 'Annetun arvon tulee %s ja %s välissä', minlength: 'Annettu numero on liian lyhyt. Tarkista annetut tiedot.', maxlength: 'Annettu arvo on liian pitkä. Annetun arvon tulee olla %s ja %s välillä.', length: 'Annettu arvo on väärä. Annetun arvon tulee olla %s ja %s välillä.', mincheck: 'Anna vähintään %s vaihtoehtoa.', maxcheck: 'Anna enintään %s vaihtoehtoa.', check: 'Valitse %s ja %s välillä.', equalto: 'Tiedot eivät täsmää', luhn: 'Tarkista kortin numero', creditcard: 'Tarkista kortin numero', expDate: 'Tarkista kortin voimassaoloaika', cvc: 'Tarkista kortin CVC-turvanumero', notValidCard: 'Maksukorttia ei voida käyttää Gigantin verkkokaupassa.' }; globals.reciept = { requestError: 'Pyyntö epäonnistui' }; globals.orderDetails = { requestError : 'Pyynnössä tapahtui virhe', messageRequestError : 'Pyynnössä tapahtui virhe' }; /* * Arrays that hold the SKUs for Bazaarvoice inline ratings. * One for normal products and one for Adobe Recommendations to minimise duplicate IDs for products. */ globals.BVRatingStarProducts = []; globals.BVAdobeRatingStarProducts = []; /* * ApplePay global merchant ID */ globals.applePayMerchantID = "merchant.com.elkjopecom.elkjop.live" globals.applePaySwitched = false; /* * Subscription Service Definition */ globals.subRestURL = null; globals.isGeoEnabled = true globals.mediaUrl = '/is/image/tubby/'; globals.isAdobeLegacyCodeOff = false;
D-Link DCS-5000L WiFi turvakamera
Kääntyvä/kallistuva kamera
Yökuvaus, WiFi-n -yhteys
Arlo Pro HD langaton turvakamera
Yhdistetään Arlo Pro -tukiasemaan
Arlo Pro 2 langaton Full HD turvakamerapakkaus (3 kpl)
3 langatonta Full HD 1080p -kameraa
Arlo Pro 2 langaton Full HD turvakamera
Arlo Pro -turvajärjestelmään
Arlo Q 1080p HD turvakamera
Norm. hinta 239€
Full HD 1080p resoluutio
Yötila, kaksisuuntainen ääni
Maksuton pilvitallennus
Löydä valikoimasta omaan käyttöösi ja kotiisi sopiva turvakameramalli.

matches: HD HD HD HD HD HD


Muu päätös 2484/2016 - Korkein hallinto-oikeus
Etusivu » Päätöksiä » Muita päätöksiä » Muupaatos » Muu päätös 2484/2016
Taltionumero: 2484
Diaarinumero: 2640/1/15
Valittaja	Rauman Seudun Ympäristöhuolto Oy
Turun hallinto-oikeus 22.6.2015 nro 15/0161/1
Rauman tekninen lautakunta oli 6.5.2014 (§ 136) päättänyt, että Rauman kaupungin alueella kunnan vastuulla oleva jäte on toimitettava Rauman seudun jätehuoltolaitoksen järjestämiin vastaanotto- ja/tai hyödyntämispaikkoihin. Paikoista pidetään luetteloa jätehuoltolaitoksen nettisivuilla. Päätökseen on liitetty oikaisuvaatimusohjaus.
Tekninen lautakunta oli 10.6.2014 (§ 171) päättänyt merkitä tiedoksi, että päätöksestä 6.5.2014 virheellisen muutoksenhakuohjauksen vuoksi tehdyt oikaisuvaatimukset on toimitettu käsiteltäväksi oikealle muutoksenhakuviranomaiselle, joka on Turun hallinto-oikeus.
Turun hallinto-oikeus on valituksenalaisella päätöksellään, siltä osin kuin nyt on kysymys, hylännyt Rauman Seudun Ympäristöhuolto Oy:n valituksen Rauman teknisen lautakunnan 6.5.2014 tekemästä päätöksestä sekä hylännyt yhtiön vaatimuksen oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta.
Hallinto-oikeus oli perustellut päätöstään näiltä osin seuraavasti:
Muutoksenhaku jätelain nojalla tehdystä päätöksestä
Jätelain 137 §:n 1 momentin mukaan tuon lain nojalla tehtyyn päätökseen haetaan muutosta siten kuin hallintolainkäyttölaissa säädetään. Hallintolainkäyttölain 30 §:n mukaan jos valitus on virheellisen valitusosoituksen vuoksi pantu vireille väärässä viranomaisessa, viranomaisen on siirrettävä valituskirjelmä oikealle viranomaiselle.
Päätökseen 6.5.2014 olisi tullut liittää valitusosoitus hallinto-oikeudelle. Päätöstä koskevat oikaisuvaatimukset on siten virheellisen valitusosoituksen johdosta toimitettu väärälle viranomaiselle. Teknisen lautakunnan on näin ollen tullut siirtää oikaisuvaatimukset hallinto-oikeuden käsiteltäviksi.
Saman pykälän 2 momentin mukaan kunnan on lisäksi järjestettävä asumisessa syntyvän vaarallisen jätteen vastaanotto ja käsittely. Maa- ja metsätaloudessa syntyvän vaarallisen jätteen vastaanotto ja käsittely kuuluu kunnan vastuulle, jollei kysymys ole kohtuuttomasta määrästä jätettä. Kunnan 1 ja 2 momentin mukainen velvollisuus ei kuitenkaan 3 momentin mukaan koske jätettä, joka toimitetaan 6 tai 7 luvun mukaisesti tuottajan tai jakelijan järjestämään jätehuoltoon.
Jätelain 41 §:n 1 momentin mukaan kiinteistön haltijan tai muun jätteen haltijan on luovutettava 32 §:n mukaisesti kunnan vastuulle kuuluva jäte alueella järjestettyyn kiinteistöittäiseen jätteenkuljetukseen tai kunnan järjestämään alueelliseen vastaanottopaikkaan.
Lautakunnan päätöksen esittelyosan mukaan jätelain 35 §:n 3 momentin tarkoituksena on lain perustelujen mukaisesti varmistaa kunnan oikeus ja mahdollisuudet huolehtia sille säädetyn jätehuoltotehtävän hoitamisesta. Rauman jätehuoltomääräyksissä on määrätty, että kunnan vastuulla oleva jäte on toimitettava kunnan järjestämään jätehuoltoon. Raumalla kunnan vastuulle kuuluvan lakisääteisen jätehuollon järjestää Rauman seudun jätehuoltolaitos. Asumisessa syntyvänä jätteenä pidetään kaikkea asumisessa syntyvää jätettä sen lajista, laadusta ja määrästä riippumatta. Raumalla tuottajat tai tuottajayhteisöt eivät ole ainakaan toistaiseksi järjestäneet kiinteistökohtaista keräystä pakkausjätteille ja tällöin ne ovat normaalia asumisessa syntynyttä jätettä, jonka jätehuollosta vastaa kunta. Rauman seudun jätehuoltolaitos on järjestänyt eri jätejakeiden hyödyntämisen ja käsittelyn kilpailuttamalla ne julkisista hankinnoista annetun lain mukaisesti tai sopimuksin eri hyödyntämislaitosten kanssa. Jätteiden vastaanottopaikat ovat kuljetusyrittäjien nähtävillä Rauman seudun jätehuoltolaitoksen nettisivuilla.
Rauman kaupungin teknisen toimen 1.2.2014 voimaan tulleen johtosäännön 2 §:n mukaan tekninen lautakunta toimii jätelain 23 §:n mukaisena kaupungin jätehuoltoviranomaisena ja tekninen toimi huolehtii jätehuollon valmistelu- ja täytäntöönpanotehtävistä. Liikelaitoksena toimivaa Rauman seudun jätehuoltoliikelaitosta (eli Rauman seudun jätehuoltolaitosta) johtaa yhteistoimintakunnista muodostettu johtokunta yhteistoimintasopimukseen ja omaan johtosääntöön perustuen. Liikelaitoksen 1.1.2009 voimaan tulleen johtosäännön 1 kohdan mukaan liikelaitoksen toimialaan kuuluu yhdyskuntajätteiden käsittely- ja hyödyntämispaikkojen suunnittelu, perustaminen ja ylläpito.
Lautakunnan hallinto-oikeudelle antaman lausunnon mukaan jätelaissa määritelty kunnan vastuulle kuuluva jätehuolto on osoitettu Rauman kaupungin teknisen toimen johtosäännössä teknisen toimen vastuulle. Tehtäviä hoidetaan Rauman seudun jätehuoltolaitoksessa, joka on kunnallinen liikelaitos, ja jonka työntekijät ovat kaupungin työntekijöitä. Jätehuoltoliikelaitoksen johtajana toimii teknisen toimen johtaja. Jätehuoltopalvelut järjestää liikelaitos itse tai hankkii ne julkisista hankinnoista annetun lain mukaisesti.
Edelleen lausunnon mukaan Rauman kaupungissa on kunnan järjestämä jätteenkuljetus. Tähän mennessä kiinteistöittäinen jätteenkuljetus on toteutettu kunnan järjestämänä sekajätteen, energiajätteen ja biojätteen osalta. Jätehuoltoliikelaitoksen hyötyjätepisteiden ja kunnan omistamien kiinteistöjen hyötyjätekeräys on myös kunnan kilpailuttamaa. Sen sijaan asuinkiinteistöjen kiinteistöittäisen hyötyjätteiden (metalli, lasi, kartonki) jätteenkuljetuksen ovat kiinteistön haltija toistaiseksi voineet itse järjestää. Myös tässä kuljetuksessa on noudatettava kunnan jätehuoltomääräyksiä ja jäte on toimitettava kunnan määräämään vastaanotto- ja/tai käsittelypaikkaan. Kuljetusyrityksiltä ei ole edellytetty muiden kuin kunnan vastuulle kuuluvien jätteiden toimittamista kunnan järjestämään jätehuoltoon.
Lausunnon mukaan tekninen lautakunta on päätöksellään 6.5.2014 tiedottanut kuljetusyrityksille kunnan vastuulle kuuluvien jätteiden vastaanottopaikat ja muistuttanut, että kunnan vastuulle kuuluva jäte on toimitettava kunnan järjestämään jätehuoltoon, koska kuljetusyritykset eivät kaikin osin ole noudattaneet jätelaitoksen asiasta antamaa informaatiota.
Rauman kaupungin yleisten jätehuoltomääräysten 3 §:n mukaan kunnan vastuulle kuuluva jäte on toimitettava kunnan järjestämään jätehuoltoon. Lautakunnan lausunnon mukaan kaikki kunnan vastuulle kuuluvat jätteet, myös kiinteistönhaltijan järjestämän jätteenkuljetuksen jätteet, tulee toimittaa kunnan osoittamaan paikkaan hyödyntämistä tai käsittelyä varten. Jätelaissa ja myös kaupungin jätehuoltomääräyksissä on sallittu isokokoisten jäte-esineiden tai poikkeuksellisten suurten jätemäärien kuljettaminen jätteen haltijan järjestämänä silloin, kun jätteet eivät sovellu kerättäväksi tai kuljetettavaksi muiden yhdyskuntajätteiden kanssa. Jäte on kuljetustavasta riippumatta toimitettava kunnan järjestämään vastaanottopaikkaan.
Lisäksi lausunnossa on vielä todettu, että Rauman Seudun Jätehuoltoliikelaitos on järjestänyt eri jätejakeiden vastaanottopaikat joko kilpailuttamalla ne julkisista hankinnoista annetun lain mukaisesti tai jos kyseessä on vähäinen määrä jätettä, niin sopimuksin eri hyödyntämislaitosten kanssa. Osa jätteistä otetaan vastaan jätelaitoksen ylläpitämällä Hevossuon jäteasemalla, jossa jäte mahdollisuuksien mukaan lajitellaan ja toimitetaan hyödynnettäväksi.
Teknisen lautakunnan päätös on koskenut kunnan vastuulle kuuluvan jätteen toimittamista tiettyihin vastaanotto- ja/tai hyödyntämispaikkoihin.
Päätöksellä on vain täsmennetty Rauman kaupungin jätehuoltomääräyksiä, joissa on jo ennestään määrätty, että kunnan vastuulla oleva jäte on toimitettava kunnan järjestämään jätehuoltoon. Päätöksen vähäinen käytännön merkitys jätteenkuljetusyrityksille huomioon ottaen niille ei ole ollut tarpeen varata tilaisuutta tulla kuulluksi ennen päätöksen tekemistä.
Päätös koskee sanamuotonsakin mukaan vain kunnan vastuulle kuuluvaa jätettä. Kuljetusyrityksiltä ei ole edellytetty muiden kuin kunnan vastuulle kuuluvien jätteiden toimittamista kunnan järjestämään jätehuoltoon. (---)
Jätteen vastaanottopaikan järjestäminen kuuluu kunnalle siltä osin kuin kyse on kunnan vastuulle kuuluvasta jätteestä. Rauman kaupungin teknisen toimen johtosäännön mukaan teknisen toimen vastuulle kuuluu jätelaissa määritelty kunnan vastuulle kuuluva jätehuolto. Rauman Seudun Jätehuoltoliikelaitoksen johtosäännön mukaan liikelaitoksen toimialaan kuuluu yhdyskuntajätteiden käsittely- ja hyödyntämispaikkojen suunnittelu, perustaminen ja ylläpito. Päätöksen tekeminen on siten kuulunut teknisen lautakunnan toimivaltaan. Kaupungin liikelaitokselle voidaan lain säännösten estämättä delegoida päätösvalta siitä, mihin vastaanotto- ja hyödyntämispaikkoihin kunnan vastuulle kuuluva jäte on toimitettava. Kyseessä ei ole ollut myöskään hankintalain tarkoittama julkinen hankinta.
Lautakunnan päätöksen muuttamiselle ei ole esitetty syytä.
Asiassa annettu ratkaisu huomioon ottaen ei ole kohtuutonta, että Rauman Seudun Ympäristöhuolto Oy joutuu pitämään oikeudenkäyntikulunsa vahinkonaan.
Jätelaki 32 § 1-3 momentti, 35 § 3 momentti, 41 § 1 momentti ja 137 § 1 momentti
Hallintolainkäyttölaki 30 § ja 74 § 1 ja 2 momentti
Rauman kaupungin yleiset jätehuoltomääräykset 1.11.2013 3 §
Rauman kaupungin teknisen toimen johtosääntö 1.2.2014 2 §
Rauman Seudun Jätehuoltoliikelaitoksen johtosääntö 1.1.2009 1 kohta
Rauman Seudun Ympäristöhuolto Oy on valituksessaan vaatinut, että hallinto-oikeuden ja Rauman teknisen lautakunnan päätökset kumotaan. Rauman kaupunki on velvoitettava korvaamaan yhtiön oikeudenkäyntikulut.
Rauman kaupunginvaltuusto ei ole antanut Rauman seudun jätehuoltoliikelaitoksen tehtäväksi jätehuollon järjestämistä Rauman teknisen lautakunnan päätöksessä esitetyllä tavalla, joka on myös liikelaitoksen johtosäännön ja perustamistarkoituksen vastaista. Lautakunnalla ei ole ollut toimivaltaa oikeuttaa kyseessä olevaa tehtävien muutosta, joten lautakunta on ylittänyt toimivaltansa tehdessään valituksenalaisen päätöksen. Liikelaitoksen tehtävien muuttamisesta päättää yksiselitteisesti Rauman kaupunginvaltuusto, joten valituksenalainen asia olisi tullut saattaa valtuuston päätettäväksi.
Kunnan jätehuoltoa koskevasta järjestämisvastuusta säädetään jätelain 32 §:ssä. Rauman kaupunginvaltuusto on valinnut toteutustavaksi perustaa liikelaitoksen ja rajannut sille kuuluvat tehtävät liikelaitoksen johtosäännössä.
Vanhan kuntalain (365/1995) 87 a §:n (626/2013) mukaan liikelaitoksen tehtävistä määrätään johtosäännössä, jonka vahvistaa Rauman kaupunginvaltuusto. Uuden kuntalain (410/2015) 65 §:n 4 momentin mukaan tehtävät määrätään hallintosäännössä. Yhteistä lainkohdille on, että liikelaitoksen perustamisesta ja tehtävistä päättää aina kunnan ylintä päätäntävaltaa käyttävä toimielin. Liikelaitoksen johtosäännön kohdassa 1.2 on vahvistettu, että oleellisesta muuttamisesta päättää Rauman kaupunginvaltuusto. Valitusasiassa on kyse liikelaitoksen tehtävien sellaisesta muuttamisesta, joka vaatii valtuuston hyväksynnän. Lautakunnan johtosäännössä on lautakunnan tehtäväksi määrätty jätehuoltoviranomaisena toimiminen sekä jätehuollon valmistelu- ja täytäntöönpanotehtävistä huolehtiminen. Lautakunnalla ei ole ollut toimivaltaa tehdä liikelaitoksen tehtävien muutosta erityisesti sen tiedossa olleisiin, liikelaitoksen toiminnan muuttamista koskeviin seikkoihin nähden.
Liikelaitoksen johtosäännössä määrätään, että liikelaitoksen toimialaan kuuluu yhdyskuntajätteiden käsittely- ja hyödyntämispaikkojen suunnittelu, perustaminen ja ylläpito. Liikelaitoksen pääasiallinen tehtävä on nimenomaan jätteiden käsittely, joka annettu liikelaitokselle vanhan jätelain aikaan. Vanhan jätelain mukaan jätteen käsittelyllä tarkoitetaan jätteen vaarattomaksi tekemistä tai lopullista sijoittamista. Tällä tarkoitetaan vakiintuneesti kaatopaikkatoimintaa, joka johtosäännön laatimisaikaan vuonna 2008 on ollut vallitseva kotitalousjätteiden käsittelymuoto. Perinteisesti kaupungin alueella on sijainnut kaatopaikka, jonne yhdyskuntajätteitä on toimitettu. Rauman kaupungin kaatopaikka sijaitsee edelleen Hevossuon jätekeskuksen alueella, jossa on myös muita jätteen vastaanottopaikkoja. Suunnittelu, perustaminen ja ylläpito ovat teknisiä ilmaisuja ja viittaavat siis kaatopaikan ja jätekeskuksen toimintaan.
Uusien jätteen vastaanotto- ja hyödyntämispaikkojen järjestäminen muualle kuin Hevossuon jäteasemalle on eri asia, jota uutta tehtävänantoa, myös liikelaitoksen perustamistarkoituksen vastaisesti, Rauman kaupunginvaltuusto ei ole käsitellyt lainkaan.
Lautakunta on päätöstä tehdessään ollut tietoinen siitä, että päätös johtaa liikelaitoksen tehtävien ja Rauman kaupungin jätehuollon oleelliseen muutokseen. Lienee selvää, että lautakunta on ollut tietoinen sen alaisen liikelaitoksen mittavasta suunnitelmasta ohjata käytännössä suurin osa Rauman kaupungin vastuulle jätelain 32 §:n mukaan kuuluvasta jätteestä muuhun kuin Hevossuon jäteaseman käsittelyyn.
Liikelaitoksen tehtävien oleellisen muuttumisen valituksenalaisen lautakunnan päätöksen johdosta todistaa myös Rauman kaupunginvaltuuston kokouksen 25.11.1996 pöytäkirjaote § 160 ja sen liitteenä oleva yhteistoimintasopimus Rauman seudun jätehuoltolaitoksen eli liikelaitoksen käytöstä. Asiakirjoista ilmenee liikelaitoksen perustamisen ja tehtävien tarkoitus.
Yhteistoimintasopimuksen kohdasta 6 "Jätteiden vastaanotto" ilmenee yksiselitteisesti, että liikelaitoksen perustehtävä on yhdyskuntajätteiden käsittely eli sen aikaisen jätelain terminologiassa kaatopaikalle sijoittaminen. Tämä on loogista, koska sopimuksen pääasiallinen tarkoitus on ollut sopia muiden kuntien kanssa Hevossuon kaatopaikan käytön kustannusten kattamisesta sen mukaan, paljonko jätteitä kuntien alueelta jäteasemalle ja kaatopaikalle saapuu. Käyttökustannuksista ja niiden jakautumisesta määrätään sopimuksen kohdissa 8 ja 9. Koska sopimuksen tarkoitus on ollut sopia Hevossuon jäteaseman ja kaatopaikan käytöstä, liikelaitoksen johtosäännön ilmaisu "Toimialaan kuuluu yhdyskuntajätteiden käsittely- ja hyödyntämispaikkojen suunnittelu, perustaminen ja ylläpito" voi viitata vain Hevossuon laajalla jäteasemalla ja kaatopaikalla tapahtuviin teknisluonteisiin tehtäviin. Sopimus on voimassa ainakin vuoteen 2020.
Myös sopimuksen kohta 10 vahvistaa toimivallan ylityksen. Liikelaitokselle on annettu valta hyödyntää itse ja omatoimisesti vastaanottamiaan jätteitä Hevossuon jäteasemalla. Liikelaitos voi omatoimisesti lajitella tai jalostaa jätteitä siten, että tuotto käytetään tulevien investointien katteeksi. Valituksenalainen päätös johtaa kuitenkin muun muassa siihen, että Rauman kaupungin alueella syntyvien yhdyskuntajätteiden hyötykäyttö toteutettaisiinkin liikelaitoksen toimeksiantona Salon massapolttolaitoksessa siten, että liikelaitos maksaa keräämillään jätemaksuilla jätteiden polttamisesta. Kyse ei siis miltään osin ole sopimuksen edellyttämästä tavasta, jossa liikelaitos kehittää omatoimisesti ja nykyisen jätelain 8 §:n velvoittavan etusijajärjestyksen mukaisesti omaa jätteiden lajittelu- ja jalostustoimintaansa kerryttäen tuloa investointeihin. Lautakunta ei ole voinut oikeuttaa liikelaitosta järjestämään Rauman kaupungin jätehuoltoa oman halunsa mukaisesti vastoin liikelaitoksen johtosääntöä sekä vastoin kuntien yhteistoimintasopimusta.
Päinvastoin kuin hallinto-oikeus on perusteluissaan todennut, ei jätelain mukaisena jätehuoltoviranomaisena toimiminen ensinnäkään muodosta tekniselle lautakunnalle toimivaltaa muuttaa Rauman kaupunginvaltuuston päättämää tapaa huolehtia kaupungin vastuulle kuuluvasta jätehuollosta. Jätelaissa ei ole säännöstä, jonka perusteella jätehuoltoviranomainen voisi päättää kunnan jätehuollon järjestämistavasta. Toiseksi lautakunnan johtosääntö rajoittaa lautakunnan toimivallan ainoastaan jätehuollon valmistelu- ja täytäntöönpanotehtäviin. Tällöin lautakunta ei ole voinut antaa liikelaitokselle olennaisesti uusia jätehuoltotehtäviä, jotka johtavat koko Rauman kaupungin jätehuoltotavan muuttumiseen, vaan sen olisi tullut saattaa valitusasia Rauman kaupunginvaltuuston käsiteltäväksi.
Käytännössä lautakunnalle annettu valta päättää jätteen toimituspaikoista johtanee muun muassa siihen, että jätehuoltoyritykset voidaan velvoittaa toimittamaan Raumalta keräämänsä yhdyskuntajätteet Salon massapolttolaitokseen. Tämä olisi kohtuutonta, eivätkä yritykset välttämättä kykene hinnoittelemaan lisääntyneitä kuljetuskustannuksia palveluhintoihinsa. Yritykset eivät voisi hakea muutosta liikelaitoksen internet-sivuillaan osoittamien toimituspaikkojen suhteen, mitä ei voida pitää hyväksyttävänä ja lain mukaisena tilanteena.
Jätelain 35 §:n 3 momentin mukaista viranomaisvaltaa määrätä jätteen vastaanotto- ja käsittelypaikoista voi käyttää vain lautakunta. Se ei voi delegoida valtaa liikelaitokselle. Lautakunnan päätöksen perusteella julkista valtaa määrätä vastaanottopaikoista käyttäisi tosiasiallisesti liikelaitos. Se ei siis ainoastaan järjestäisi jätehuoltoa alkuperäisen tehtävänantonsa vastaisesti vaan se myös tosiasiassa antaisi yrityksiä ja muita oikeushenkilöitä sitovia määräyksiä siitä, minne jätteet on toimitettava. Määräys sisältäisi toimituspaikan järjestämisen ja nimeämisen. Päätös on siis perustuslain 2 §:n 3 momentin sekä jätelain 35 §:n 3 momentin vastainen.
Vanhan jätelain systematiikka perustui siihen, että kunta voi antaa lain 13 §:n 1 momentin perusteella, ja yleensä jätehuoltomääräyksissään, yleismääräyksen toimittaa kuntajätteet, eli nykyisen lain 32 §:n mukaiset jätteet, kunnan järjestämään käsittelyyn. Uuden jätelain 35 §:n 3 momentissa kuitenkin säädetään yksiselitteisesti, että vain kunta voi määrätä jätteen vastaanottopaikoista. Nykyisen jätelain sanamuoto "määrää" on täysin erilainen kuin vanhan jätelain aikainen viittaus kunnan järjestämiin vastaanottopaikkoihin. Yritysten on voitava luottaa siihen, että Rauman kaupungissa jätehuoltoa koskevat määräykset annetaan lain kirjaimen mukaisesti. Tällöin jätteiden vastaanotto- ja käsittelypaikoista voi määrätä ainoastaan tekninen lautakunta oman toimivaltansa puitteissa.
Lisäksi jätelain 147 §:n 1 momentin 7 kohdassa on sanktioitu jätelain 35 §:n 3 momentin mukainen jätteiden toimittamatta jättäminen. Lautakunnan päätöksen vastaiseen toimintaan liittyy rikosoikeudellisen seuraamuksen uhka. Yksilön velvollisuuksista määrättäisiin liikelaitoksen päätöksellä eikä jätelain 35 §:n 3 momentin mukaisesti. Tämä on vastoin perustuslain 80 §:n edellyttämää sääntelyn selkeyttä ja tarkkarajaisuutta sekä perustuslain 8 §:n rikosoikeudellisen lakisidonnaisuuden periaatetta.
Hallinto-oikeus on viitannut siihen, että lautakunnan päätöksellä on vain täsmennetty voimassa olevia jätehuoltomääräyksiä. Valittajan kannan mukaan myös jätehuoltomääräyksien yleisluonteinen viittaus jätteiden toimittamisesta kunnan järjestämiin vastaanottopaikkoihin on lainvastainen, joten viittaus vain niiden täsmentämistarkoitukseen on merkityksetön.
Koska osa valittajan kustannuksista johtuu selkeästä viranomaisen virheestä, eli väärästä muutoksenhakuohjauksesta, tulee Rauman kaupunki hallintolainkäyttölain 74 §:n 2 momentin perusteella velvoittaa korvaamaan ainakin nämä valittajan kulut laillisine korkoineen siinäkin tapauksessa, ettei korkein hallinto-oikeus hyväksy valitusta.
Rauman tekninen lautakunta on antanut valituksen johdosta vastineen, jossa se on vaatinut valituksen ja oikeudenkäyntikuluvaatimuksen hylkäämistä perusteettomana. Lisäksi lautakunta on vaatinut, että valittaja on velvoitettava korvaamaan Rauman kaupungin teknisen lautakunnan oikeudenkäyntikulut.
Rauman Seudun Ympäristöhuolto Oy on antanut vastineen johdosta vastaselityksen.
2. Asian näin päättyessä ja kun otetaan huomioon hallintolainkäyttölain 74 §, Rauman Seudun Ympäristöhuolto Oy:lle ei ole määrättävä maksettavaksi korvausta oikeudenkäyntikuluista korkeimmassa hallinto-oikeudessa.
Hallintolainkäyttölain 74 §:n 3 momentin mukaan yksityistä asianosaista ei saa velvoittaa korvaamaan julkisen asianosaisen oikeudenkäyntikuluja, ellei yksityinen asianosainen ole esittänyt ilmeisen perusteetonta vaatimusta. Koska Rauman Seudun Ympäristöhuolto Oy:n ei voida katsoa esittäneen asiassa ilmeisen perusteetonta vaatimusta, yhtiötä ei voida määrätä korvaamaan Rauman teknisen lautakunnan oikeudenkäyntikuluja.
Asian ovat ratkaisseet hallintoneuvokset Kari Kuusiniemi, Hannu Ranta, Mika Seppälä, Kari Tornikoski ja Elina Lampi-Fagerholm. Asian esittelijä Tuire Taina.


Kirkkojärjestys 1055/1993
666/2010
1129/2006
851/2005
1276/2003
1163/2001
1161/2001
1014/1998
1013/1998
1307/1997
1305/1997
1304/1997
898/1997
678/1997
1248/1996
1693/1995
1692/1995
Antopäivä: 8.11.1991
Voimassa: 1.1.1994 - (ks. L 1054/1993 26 luvun 1 §)
Huomautus: Kirkolliskokous, 8.11.1991
395/2017MuutossäädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 5.5.2017Julkaisupäivä: 21.6.2017Voimassa: 21.6.2017 - (julkaisupäivänä)Huomautus: muutt. 2 luvun 6 §:ää
393/2017MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 11.11.2016Julkaisupäivä: 21.6.2017Voimassa: 1.8.2017 - (voimaan samana päivänä kuin L 392/2017)Huomautus: kum. 19 luvun 11 §
1044/2016MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 11.11.2016Julkaisupäivä: 9.12.2016Voimassa: 1.1.2017 - Huomautus: muutt. 2 luvun 11 §
1606/2015MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 8.5.2015Julkaisupäivä: 31.12.2015Voimassa: 1.1.2016 - (voimaan samana päivänä kuin L 1602/2015)
703/2015MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 8.5.2015Julkaisupäivä: 11.6.2015Voimassa: 1.8.2015 - Huomautus: muutt. 19 luvun 2 §:ää
417/2014MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 9.5.2014Julkaisupäivä: 10.6.2014Voimassa: 1.1.2015 - Huomautus: lis. 23 luvun 3 §
415/2014MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 8.11.2013Julkaisupäivä: 10.6.2014Voimassa: 1.7.2014 - (voimaan samana päivänä kuin L 414/2014)
798/2013MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 9.11.2011Julkaisupäivä: 13.11.2013Voimassa: 1.1.2014 - (voimaan samana päivänä kuin L 797/2013)
1015/2012MuutossäädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 6.5.2011Julkaisupäivä: 31.12.2012Voimassa: 19.12.2012 - (voimaan samana päivänä kuin L 780/2012)Huomautus: muutt. 17 luvun 5 §:ää
1014/2012MuutossäädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 6.12.2011Julkaisupäivä: 31.12.2012Voimassa: 1.1.2013 - (voimaan samana päivänä kuin L 1011/2012)Huomautus: kum. 9 luvun 6 §, muutt. 15 luku, lis. 22 lukuun 3 d-3 g §
1009/2012MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 12.11.2010Julkaisupäivä: 31.12.2012Voimassa: 1.6.2013 - (voimaan samana päivänä kuin L 1008/2012)
251/2012MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 12.11.2010Julkaisupäivä: 29.5.2012Voimassa: 1.6.2012 - Huomautus: lis. 23 luvun 7-11 §
1326/2011MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 7.5.2010Julkaisupäivä: 21.12.2011Voimassa: 1.1.2012 - Huomautus: kum. 15 luvun 14 §, lis. 22 lukuun 3 b ja 3 c §
792/2010MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 7.11.2008Julkaisupäivä: 9.9.2010Voimassa: 1.12.2011 -
666/2010MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 7.5.2010Julkaisupäivä: 13.7.2010Voimassa: 1.8.2010 -
796/2007MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 11.5.2007Julkaisupäivä: 21.8.2007Voimassa: 21.8.2007 - (julkaisupäivänä)Huomautus: muutt. 19 luvun 5 §:ää
1129/2006MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 9.11.2006Julkaisupäivä: 14.12.2006Voimassa: 1.1.2007 - Huomautus: muutt. 15 luvun 9 §:ää
590/2006MuutossäädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 11.5.2006Julkaisupäivä: 14.7.2006Voimassa: 1.11.2006 - Huomautus: kum. 5 luvun 3 §
589/2006MuutossäädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 10.11.2005Julkaisupäivä: 14.7.2006Voimassa: 1.8.2006 - Huomautus: muutt. 1 luvun 3 §:ää
588/2006MuutossäädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 12.11.2004Julkaisupäivä: 14.7.2006Voimassa: 1.8.2006 -
238/2006MuutossäädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 12.5.2005Julkaisupäivä: 6.4.2006Voimassa: 10.4.2006 - Huomautus: muutt. 19 luvun 7 §
237/2006MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 12.5.2005Julkaisupäivä: 6.4.2006Voimassa: 10.4.2006 -
948/2005MuutossäädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 10.11.2005Julkaisupäivä: 7.12.2005Voimassa: 1.1.2006 - Huomautus: muutt. 2 luvun 17 §
851/2005MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 12.11.2004Julkaisupäivä: 3.11.2005Voimassa: 1.1.2006 - Huomautus: muutt. 20 luvun 7 §:ää ja 21 luvun 2 §:ää
1114/2004MuutossäädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 12.11.2004Julkaisupäivä: 17.12.2004Voimassa: 1.1.2005 - Huomautus: muutt. 15 luvun 9 §:ää
822/2004MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 9.5.2003Julkaisupäivä: 1.9.2004Voimassa: 1.1.2005 -
1277/2003MuutossäädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 9.5.2003Julkaisupäivä: 31.12.2003Voimassa: 1.1.2004 -
1276/2003MuutossäädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 9.5.2003Julkaisupäivä: 31.12.2003Voimassa: 1.1.2004 - Huomautus: kum. 7 luvun 8 §
1275/2003MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 9.11.2002Julkaisupäivä: 31.12.2003Voimassa: 1.1.2004 -
1046/2003MuutossäädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 8.11.2003Julkaisupäivä: 12.12.2003Voimassa: 1.5.2004 - Huomautus: lis. 3 luvun 3 a §
1045/2003MuutossäädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 8.11.2003Julkaisupäivä: 12.12.2003Voimassa: 1.1.2004 - Huomautus: muutt. 15 luvun 9 ja 11 §:ää
1044/2003MuutossäädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 8.11.2003Julkaisupäivä: 12.12.2003Voimassa: 1.1.2004 - Huomautus: muutt. 6 luvun 32 a §:ää
843/2003MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 8.11.2002Julkaisupäivä: 1.10.2003Voimassa: 1.1.2004 - Huomautus: muutt. 9 luvun 1 §:ää
51/2003MuutossäädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 9.11.2002Julkaisupäivä: 30.1.2003Voimassa: 1.8.2003 - Huomautus: muutt. 6 luvun 40 §
50/2003MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 9.11.2002Julkaisupäivä: 30.1.2003Voimassa: 1.8.2003 - Huomautus: muutt. 5 luvun 2 §:ää
1202/2002MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 16.5.2002Julkaisupäivä: 27.12.2002Voimassa: 1.1.2003 -
526/2002MuutossäädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 16.5.2002Julkaisupäivä: 20.6.2002Voimassa: 1.7.2002 - Huomautus: muutt. 6 luvun 25 §
525/2002MuutossäädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 16.5.2002Julkaisupäivä: 20.6.2002Voimassa: 1.7.2002 - Huomautus: muutt. 20 luvun 5 §:ää
524/2002MuutossäädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 8.5.2002Julkaisupäivä: 20.6.2002Voimassa: 1.5.2002 - Huomautus: lis. 19 luvun 7 §
1558/2001MuutossäädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 11.5.2001Julkaisupäivä: 31.12.2001Voimassa: 1.1.2002 - Huomautus: muutt. 1 luvun 3 ja 4 §:ää, 23 luvun 5 §:ää sekä 5 luvun 8 §
1250/2001MuutossäädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 11.5.2001Julkaisupäivä: 18.12.2001Voimassa: 1.1.2002 - Huomautus: muutt. 10 luvun 7 § ja 15 luvun 14 §
1163/2001MuutossäädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 9.11.2001Julkaisupäivä: 7.12.2001Voimassa: 1.1.2002 - Huomautus: muutt. 2 luvun 11 §:ää
1161/2001MuutossäädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 9.11.2001Julkaisupäivä: 7.12.2001Voimassa: 1.1.2002 - Huomautus: muutt. 5 luvun 3 §:ää
440/2001MuutossäädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 11.5.2001Julkaisupäivä: 1.6.2001Voimassa: 1.1.2002 - Huomautus: muutt. 15 luvun 1, 7 ja 9 §:ää
439/2001MuutossäädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 11.5.2001Julkaisupäivä: 1.6.2001Voimassa: 1.7.2001 - Huomautus: muutt. 1 ja 2 §:ää
736/2000MuutossäädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 13.11.1999Julkaisupäivä: 16.8.2000Voimassa: 1.8.2000 - Huomautus: muutt. 6 luvun 8 a §:ää
548/2000MuutossäädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 12.5.2000Julkaisupäivä: 19.6.2000Voimassa: 1.7.2000 - Huomautus: muutt. P:n 898/1997 voim.tulosäännöstä
296/2000MuutossäädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 7.5.1999Julkaisupäivä: 22.3.2000Voimassa: 1.3.2000 - Huomautus: kum. 19 luvun 7 §
1234/1999MuutossäädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 8.5.1999Julkaisupäivä: 28.12.1999Voimassa: 1.1.2000 -
1165/1999MuutossäädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 7.5.1999Julkaisupäivä: 16.12.1999Voimassa: 1.1.2000 -
855/1999MuutossäädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 7.5.1999Julkaisupäivä: 25.8.1999Voimassa: 1.1.2000 -
854/1999MuutossäädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 8.5.1998Julkaisupäivä: 25.8.1999Voimassa: 1.12.1999 -
853/1999MuutossäädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 7.11.1997Julkaisupäivä: 25.8.1999Voimassa: 1.10.1999 -
1014/1998MuutossäädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 6.11.1998Julkaisupäivä: 21.12.1998Voimassa: 1.1.1999 - Huomautus: muutt. P:n 1692/1995 voim.tulosäännöstä
1013/1998MuutossäädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 6.11.1998Julkaisupäivä: 21.12.1998Voimassa: 1.1.1999 - Huomautus: muutt. 6 luvun 21 §:ää
1012/1998MuutossäädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 8.5.1998Julkaisupäivä: 21.12.1998Voimassa: 1.1.1999 - Huomautus: lis. 15 luvun 8 a § ja 22 luvun 3 a §
350/1998MuutossäädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 7.11.1997Julkaisupäivä: 25.5.1998Voimassa: 1.12.1997 -
1307/1997MuutossäädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 7.11.1997Julkaisupäivä: 31.12.1997Voimassa: 1.12.1997 - Huomautus: muutt. 6:56 §:ää
1305/1997MuutossäädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 16.5.1997Julkaisupäivä: 31.12.1997Voimassa: 1.2.1998 -
1304/1997MuutossäädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 7.11.1996Julkaisupäivä: 31.12.1997Voimassa: 1.2.1998 - Huomautus: muutt. 6:8 a §:ää
898/1997MuutossäädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 16.5.1997Julkaisupäivä: 25.9.1997Voimassa: 1.1.1999 -
678/1997MuutossäädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 7.11.1996Julkaisupäivä: 18.7.1997Voimassa: 1.1.1998 -
1248/1996MuutossäädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 8.11.1995Julkaisupäivä: 31.12.1996Voimassa: 1.1.1997 -
114/1996MuutossäädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 12.5.1995Julkaisupäivä: 28.2.1996Voimassa: 1.2.1996 - Huomautus: muutt. 5:8 ja 6 §, lis. 6:8 a §
1693/1995MuutossäädösSäädöskokoelmaJulkaisupäivä: 29.12.1995Voimassa: 1.1.1996 - Huomautus: muutt. 20:5 §:ää
1692/1995MuutossäädösSäädöskokoelmaJulkaisupäivä: 29.12.1995Voimassa: 1.1.1996 -
864/1995MuutossäädösAntopäivä: 12.5.1995Voimassa: 1.7.1995 -
64/1994MuutossäädösAntopäivä: 11.11.1993Voimassa: 1.2.1994 - Huomautus: kum. 20:7,1 §:n, muutt. 22:4 §:ää
2 luku 1 § 2 mom.