Laki maitohygienialain muuttamisesta 1564/1994 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1994 › 1564/1994
Eduskunnan päätöksen mukaisesti kumotaan 15 päivänä heinäkuuta 1994 annetun maitohygienialain (671/94) 50-53 § ja 50 §:n edellä oleva väliotsikko, muutetaan 2 §:n 1 momentti, 3 §:n 1 momentti, 4 §:n 9 kohta sekä 25 ja 38 §, 40 §:n 2 momentti, 41, 45 ja 56 § sekä
lisätään lakiin uusi 5 a ja 5 b luku sekä uusi 45 a ja 45 b § seuraavasti:
Tätä lakia sovelletaan yleiseen kulutukseen tarkoitettuun lehmän, lampaan, vuohen ja puhvelin maitoon ja siitä saataviin tuotteisiin. Lakia sovelletaan myös maidon ja maidosta saatavien tuotteiden vähittäismyyntiä edeltäviin tuotanto-, käsittely-, varastointi-, tukkukauppa- ja kuljetusvaiheisiin, ei kuitenkaan tukkukaupasta tapahtuviin kuljetuksiin. Lisäksi lakia sovelletaan muusta Euroopan unionin jäsenvaltiosta (jäsenvaltio) Suomeen toimitettujen yleiseen kulutukseen tarkoitettujen maidon ja siitä saatavien tuotteiden tarkastamiseen siinä yksikössä, joka Suomessa on ensimmäisenä vastaanottanut kyseisen maito- tai tuote-erän.
Laitoksissa ja tuotantotilalla maitoa ja siitä saatavia tuotteita käsittelevän henkilökunnan terveydentilaa koskevista vaatimuksista säädetään tartuntatautilaissa (583/86) ja terveydensuojelulaissa (763/94).Laitoksissa käytettävän veden laadusta säädetään terveydensuojelulaissa.
9) valvontaviranomaisella maa- ja metsätalousministeriötä, eläinlääkintä- ja elintarvikelaitosta, lääninhallitusta, tullilaitosta sekä kunnan valvontaviranomaista.
Valvontaviranomaisilla on oikeus tehdä valvonnan edellyttämiä tarkastuksia ja tutkimuksia ja sitä varten päästä paikkoihin, joissa harjoitetaan tässä laissa tarkoitettua toimintaa tai säilytetään tämän lain noudattamisen valvonnan kannalta merkityksellisiä tietoja. Valvontaviranomaisilla on myös oikeus korvauksetta ottaa valvontaa varten tarvittavia näytteitä sekä tarkastaa toiminnassa käytettävät laitteet, välineet ja tilat.
Mitä 1 momentissa säädetään Suomen viranomaisten oikeudesta päästä tarkastettavaan laitokseen, koskee myös Euroopan yhteisön tarkastajia silloin, kun Suomea sitova kansainvälinen velvoite tätä edellyttää.
Tämän lain mukaiset valvontaviranomaiset varmistavat, että laitoksessa ja tuotantotiloilla käytettävä vesi sekä niissä maitoa ja siitä saatavia tuotteita käsittelevän henkilökunnan terveydentila täyttävät tartuntatautilaissa ja terveydensuojelulaissasekä niiden nojalla asetetut vaatimukset.
Tämän lain mukaisia valvontatoimenpiteitä koskevia säännöksiä sovelletaan myös silloin, kun laitoksessa tai tuotantotilalla käytettävä vesi taikka niissä maitoa tai siitä saatavia tuotteita käsittelevän henkilökunnan terveydentila ei täytä 1 momentissa mainituissa laeissa tai niiden nojalla asetettuja vaatimuksia. Kunnan valvontaviranomaisen on ilmoitettava edellä tarkoitetuista puutteista asianomaiselle terveydensuojelulain tai tartuntatautilain mukaiselle valvontaviranomaiselle tämän tarpeellisiksi katsomiin muihin toimenpiteisiin ryhtymistä varten.
Euroopan yhteisön sisäisen kaupan edellyttämä valvonta
Sisämarkkinakaupan asettamat vaatimukset
Muusta jäsenvaltiosta Suomeen toimitettavien raakamaidon, raaka-ainemaidon, lämpökäsitellyn kulutusmaidon ja maitopohjaisten tuotteiden on oltava sellaisia, että ne voidaan saattaa markkinoille Euroopan yhteisössä. Maa- ja metsätalousministeriö antaa tarvittaessa Suomea sitovan kansainvälisen velvoitteen edellyttämät tarkemmat määräykset muusta jäsenvaltiosta Suomeen markkinoille toimitettaville raakamaidolle, raaka-ainemaidolle, lämpökäsitellylle kulutusmaidolle ja maitopohjaisille tuotteille asetettavista vaatimuksista.
Euroopan yhteisön asianomaisten säädösten niin edellyttäessä maa- ja metsätalousministeriö voi rajoittaa muusta jäsenvaltiosta tulevien raakamaidon, raaka-ainemaidon, lämpökäsitellyn kulutusmaidon ja maitopohjaisten tuotteiden saattamista yleiseen kulutukseen Suomessa tai kieltää sen.
Raakamaitoa, raaka-ainemaitoa, lämpökäsiteltyä kulutusmaitoa ja maitopohjaisia tuotteita, jotka täyttävät tämän lain ja sen nojalla annettujen säännösten ja määräysten vaatimukset, saa toimittaa Suomesta muuhun jäsenvaltioon, jollei tässä laissa tai sen nojalla toisin säädetä tai määrätä.
38 b §
Muusta jäsenvaltiosta Suomeen tulleet raakamaito, raaka-ainemaito, lämpökäsitelty kulutusmaito ja maitopohjaiset tuotteet tarkastetaan siinä yksikössä, joka Suomessa ensimmäisenä vastaanottaa kyseiset tuotteet. Tarkastuksen suorittamisesta huolehtii kunnan valvontaviranomainen.
Muusta jäsenvaltiosta Suomeen tulleisiin raakamaitoon, raaka-ainemaitoon, lämpökäsiteltyyn kulutusmaitoon ja maitopohjaisiin tuotteisiin kohdistuvan tarkastuksen ja muun valvonnan on oltava yhdenvertaista Suomessa valmistettujen ja käsiteltävien vastaavien tuotteiden tarkastuksen ja valvonnan kanssa. Tarkastus- ja valvontamenettelyssä noudatetaan soveltuvin osin 5 luvun säännöksiä.
Jos on perusteltua syytä epäillä, että muusta jäsenvaltiosta tulleet raakamaito, raaka-ainemaito, lämpökäsitelty kulutusmaito tai maitopohjaiset tuotteet eivät täytä tämän lain ja sen nojalla annettujen säännösten ja määräysten vaatimuksia, voivat valvontaviranomaiset toimialallaan tarkastaa kyseisen erän kuljetuksen aikana.
Mitä 5 luvussa säädetään laitosten avunantovelvollisuudesta sekä valvontaviranomaisten tiedonsaanti- ja tarkastusoikeudesta sekä näytteen saanti- ja tutkimisoikeudesta, koskee myös tässä luvussa tarkoitettuja tarkastuksia ja valvontaa sekä niihin liittyvää näytteenottoa.
Maa- ja metsätalousministeriö antaa tarvittaessa Euroopan yhteisön säännösten edellyttämät tarkemmat määräykset tässä luvussa tarkoitettujen tarkastus- ja valvontatoimenpiteiden suorittamisesta.
38 d §
Mitä 38 i §:ssä säädetään tuontitarkastuksessa hylättyjen raakamaidon, raaka-ainemaidon, lämpökäsitellyn kulutusmaidon tai maitopohjaisten tuotteiden osalta suoritettavista toimenpiteistä, koskee myös tämän luvun nojalla suoritettavia tarkastuksia.
Toimenpiteisiin ryhtymisestä on ilmoitettava eläinlääkintä- ja elintarvikelaitokselle.
Muusta jäsenvaltiosta maitoa ja maitopohjaisia tuotteita vastaanottavien yksiköiden toiminta
Yksiköiden, joihin muusta jäsenvaltiosta toimitetut raakamaito, raaka-ainemaito, lämpökäsitelty kulutusmaito tai maitopohjaiset tuotteet ensimmäiseksi viedään, on ennen kyseisen toiminnan aloittamista tehtävä tästä ilmoitus kunnan valvontaviranomaiselle. Kunnan valvontaviranomaisen on pidettävä yksiköistä luetteloa. Eläinlääkintä- ja elintarvikelaitoksen on pyynnöstä saatava tieto luetteloon merkityistä yksiköistä.
Edellä 1 momentissa tarkoitettujen yksiköiden on varmistettava, että niihin muusta jäsenvaltiosta toimitetut raakamaito, raaka-ainemaito, lämpökäsitelty kulutusmaito ja maitopohjaiset tuotteet täyttävät 38 a §:n 1 momentissa asetetut vaatimukset. Tätä varten tarvittavat toimenpiteet on sisällytettävä yksikön omavalvontajärjestelmään. Yksikköön tulleessa erässä omavalvonnassa havaituista puutteista on ilmoitettava asianomaiselle kunnan valvontaviranomaiselle.
Edellä 1 momentissa tarkoitettujen yksiköiden on pidettävä kirjaa yksikköön muusta jäsenvaltiosta toimitetuista raakamaito-, raaka-ainemaito-, lämpökäsitellyistä kulutusmaito- ja maitopohjaisista tuote-eristä. Yksiköiden on ilmoitettava niihin saapuneista eristä kunnan valvontaviranomaiselle.
Maa- ja metsätalousministeriö antaa tarvittaessa tarkemmat määräykset tässä pykälässä tarkoitetun ilmoituksen tekemisestä, omavalvontajärjestelmään sisällytettävistä seikoista sekä tässä pykälässä tarkoitetusta kirjanpidosta. Yksikköön tullutta erää seuraavat asiakirjat on säilytettävä siten kuin maa- ja metsätalousministeriö tarkemmin määrää.
5 b luku
Euroopan yhteisön ulkopuolelta saa raakamaitoa, raaka-ainemaitoa, lämpökäsiteltyä kulutusmaitoa ja maitopohjaisia tuotteita tuoda maahan, jos ne täyttävät maa- ja metsätalousministeriön määräämät edellytykset ja tuonnin yhteydessä esitetään ministeriön määräämät asiakirjat. Maa- ja metsätalousministeriö antaa lisäksi määräykset maahantuonnissa noudatettavasta tarkastusmenettelystä ja tuontitarkastuspaikoista.
Maa- ja metsätalousministeriö voi kieltää raakamaidon, raaka-ainemaidon, lämpökäsitellyn kulutusmaidon ja maitopohjaisten tuotteiden maahantuonnin, jos siinä valtiossa, josta ne on tuotu tai josta ne ovat peräisin, vallitsevat terveydelliset epäkohdat tätä edellyttävät.
Maa- ja metsätalousministeriön on 1 ja 2 momentissa tarkoitettuja määräyksiä antaessaan otettava huomioon Suomea sitovien kansainvälisten velvoitteiden asettamat vaatimukset.
38 g §
Euroopan yhteisön ulkopuolelle vietävien raakamaidon, raaka-ainemaidon, lämpökäsitellyn kulutusmaidon ja maitopohjaisten tuotteiden on täytettävä asianomaisen ostajamaan asettamat vaatimukset.
Maa- ja metsätalousministeriö antaa tarvittaessa tarkemmat vientiedellytyksiä koskevat määräykset.
Tuonti- ja vientivalvontaa koskevat yleiset säännökset
38 h §
Raakamaidon, raaka-ainemaidon, lämpökäsitellyn kulutusmaidon ja maitopohjaisten tuotteiden tuontivalvontaa suorittavat tässä laissa mainitut valtion viranomaiset siten kuin asetuksella tarkemmin säädetään. Tuojan on kustannuksellaan annettava tuontitarkastuksessa sekä siihen liittyvässä näytteiden ottamisessa tarvittava apu.
Vientiin toimitettavien raakamaidon, raaka-ainemaidon, lämpökäsitellyn kulutusmaidon ja maitopohjaisten tuotteiden valvonnasta huolehtii kunnan valvontaviranomainen osana tämän lain mukaista valvontaa.
38 i §
Tuontitarkastuksessa hylätyt raakamaito, raaka-ainemaito, lämpökäsitelty kulutusmaito ja maitopohjaiset tuotteet on tarkastuksen suorittaneen viranomaisen määräyksen mukaisesti vietävä maasta, käytettävä tarkastuksen suorittaneen viranomaisen hyväksymään tarkoitukseen tai hävitettävä. Jollei terveydellisistä syistä tai muusta lainsäädännöstä muuta johdu, voi tuoja valita, mihin edellä mainituista toimenpiteistä tämä ryhtyy. Toimenpiteen aiheuttamista kustannuksista vastaa tavaran tuoja.
Tuontitarkastuksen suorittava viranomainen voi tuojan kustannuksella määrätä teetettäviksi ne toimenpiteet, joihin tuojan on tarkastuksessa hylätyn tavaran osalta ryhdyttävä ja jotka tuoja on laiminlyönyt. Teettämisessä noudatetaan soveltuvin osin uhkasakkolain säännöksiä.
Tullilaitoksen ja muun valtion viranomaisen päätökseen haetaan muutosta siten kuin siitä erikseen säädetään.
Tämän lain 27-29, 31, 32, 34-37, 38 b, 38 d, 38 i, 39 ja 40 §:n nojalla tehtävässä päätöksessä voidaan määrätä, että päätöstä on noudatettava ennen kuin se on saanut lainvoiman tai ennen kuin oikaisuvaatimus on käsitelty, jollei valitusviranomainen tai vastaavasti oikaisuvaatimuksen käsittelevä viranomainen toisin määrää. Oikaisuvaatimus ja valitus on käsiteltävä kiireellisenä.
Kunta perii toiminnanharjoittajalta kunnan hyväksymän taksan mukaisenmaksun, joka vastaa suuruudeltaan enintään suoritteen tuottamisesta aiheutuvia kustannuksia, seuraavien tämän lain mukaisten tehtävien suorittamisesta:
1) laitoksen ja sen omavalvontajärjestelmän hyväksyminen;
2) laitosten valvontaan liittyvä näytteenotto ja näytteiden tutkiminen;
3) Euroopan talousalueen tai Euroopan yhteisön ulkopuolelle maitoa tai siitä saatavia tuotteita vievien laitosten valvonta siltä osin kuin vienti ostajamaan vaatimuksesta edellyttää tavanomaista kattavampaa valvontaa;
4) tuotantotilojen tarkastus; sekä
5) laitosten rakentamissuunnitelmia koskeva tavanomaista laajempi valvonta.
Sen estämättä, mitä 1 momentissa säädetään, kunnan on Euroopan yhteisön säännösten niin edellyttäessä perittävä valvonnasta sekä siihen liittyvistä tarkastuksista ja tutkimuksista maksu. Maa- ja metsätalousministeriö antaa kyseisen velvoitteen edellyttämät tarkemmat määräykset perittävistä maksuista.
Edellä 1 ja 2 momentissa tarkoitetut maksut saadaan periä ilman tuomiota tai päätöstä siinä järjestyksessä kuin verojen ja maksujen perimisestä ulosottotoimin annetussa laissa (367/61) säädetään.
45 a §
Valtion viranomaisen tämän lain mukaan suorittamista tuontitarkastuksista voidaan periä tuojalta valtion maksuperustelain (150/92) mukaisesti määräytyvä maksu.
Euroopan yhteisön säännösten niin edellyttäessä maksu peritään kuitenkin kyseisen velvoitteen mukaisesti. Maa- ja metsätalousministeriö antaa tarvittaessa tätä koskevat tarkemmat määräykset.
45 b §
Suomea sitovan kansainvälisen velvoitteen niin edellyttäessä laitoksen on maksettava kyseisen velvoitteen mukaisten ulkomaisten tarkastajien laitoksessa suorittamista tarkastuksista aiheutuvat kulut.
Poliisiviranomaiset ja tullilaitos ovat velvollisia tämän lain mukaisten valvontaviranomaisten pyynnöstä antamaan valvontaviranomaisille virka-apua tämän lain ja sen nojalla annettujen säännösten ja määräysten mukaisten tehtävien suorittamisessa.
Tämä laki tulee voimaan asetuksella säädettävänä ajankohtana. Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä sen täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
HE 329/94
MmVM 38/94
Neuvoston direktiivi 89/662/EY; EYVL N:o L 395, 30.12.1989, s. 13, 90/675/EY; EYVL N:o L 373, 31.12.1990, s. 1, 93/118/EY; EYVL N:o L 340, 31.12.1993, s. 15
2 §3 §4 §25 §38 §5 a luku - Euroopan yhteisön sisäisen kaupan edellyttämä valvonta38 a §38 b §38 c §38 d §38 e §5 b luku - Maahantuonti- ja maastavientivalvonta38 f §38 g §38 h §38 i §40 §41 §45 §45 a §45 b §56 §


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiAeroArkkitehtuuriEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiViileäVärikäsTietokoneetSöpöLiputKukkaRuoka & JuomatHauskaPelitTytötteLomaKuumaElääLogoRakkausMuutElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisäämobile	Kotiin / HD / ilmainen taustakuva pc HD	ilmainen taustakuva pc HD
lähettänyt: alas elokuuta 16, 2016
2,407 näkymät
0	ilmainen taustakuva pc HD
Here is most beautiful Selection Of free wallpaper for pc HD For Desktops, PC, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. Tässäwallpapermad.com Taustakuva tietokanta voit ladata miljoonia korkealaatuisia taustakuvia . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Meillä on paljon taustakuvia yli kolmekymmentä Plus kategoriat Like Eläimet, Sarjakuva, Kukka, avaruus , Pelit ja Urheilu ,Jne. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
piipittää noin Maha Edellinen: buddhalainen tapetti HD
hd taustakuva downloadmukava taustakuvia iPhone HDtypografia tapetti HDwindows taustakuvaseepra taustakuvia HDsimpsons iphone tapetti HDnarnia wallpaperikkunat 8 live tapetti HDminimalistinen tapettifaux grasscloth tapetti HD Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD


text:
Kotiin / HD / Chris Brown taustakuvat HD
lähettänyt: alas syyskuuta 9, 2016 sisään HD Jätä kommentti 2,363 näkymät 0
Here is most beautiful Selection Of chris brown wallpapers HD For Desktops, PC, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. Tässäwallpapermad.com Taustakuva tietokanta voit ladata miljoonia korkealaatuisia taustakuvia . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Meillä on paljon taustakuvia yli kolmekymmentä Plus kategoriat Like Eläimet, Sarjakuva, Kukka, avaruus , Pelit ja Urheilu ,Jne. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia henkilökohtaiseen käyttöön. Jos Like This Chris Brown taustakuvat HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook ja muut sosiaalisen median.
Edellinen: rikkakasvien live tapetti HD
Seuraava: frankenstein tapetti HD
Hot pink taustakuva
Calm tapetti HD


text:
Eilen, 1.9.Tänään, 2.9.Huomenna, 3.9.Torstai 4.9.Perjantai 5.9.Lauantai 6.9.Sunnuntai 7.9.Maanantai 8.9.Tiistai 9.9.Keskiviikko 10.9.Torstai 11.9.Perjantai 12.9. Yle TV1 Tiistai 2.9.
Köyhyys syö miestä. Veljekset Mathias ja Christian Rosenlund ovat sinnitelleet pitkään rahapulassa ja ilman toivoa paremmasta. (U). yle.fi/aamusydamella. Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
06:25 Ylen aamu-tv:n otsikot. 06.30 uutiset, sää ja urheilu puolen tunnin välein. yle.fi/aamutv
Rakkauden tähden: Gonzalo ja Anna
Portugalilainen Gonzalo vierailee appivanhempiensa luona. Gonzalo saunoo Pispalassa ja kertoo Sirkalle sekä Hannulle miksi fado-musiikki menee suoraan sydämeen. Osa 10/10. Sarja päättyy. (U) Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Äänitekstitys: suomi.
Tiedolla köyhyyttä vastaan
One Laptop Per Child -järjestö on teettänyt 350 000 kannettavaa tietokonetta Uruguayn ja Perun koululaisille. Dynamolla varustetut läppärit maksavat vain sata dollaria kappale. Millainen oli vastaanotto? (U) Äänitekstitys: suomi.
Kansallismaisemat: Aurajokilaakso
Aurajoki alkaa Oripään pohjoispuolelta ja virtaa halki Pöytyän, Auran ja Liedon Turun kaupunkiin. Kulttuurimaisema jatkuu jokisuistossa aina Ruissalon vehmaaseen luontoon ja siellä olevaan hienoon huvila-asutukseen.(U) Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Sotamarsalkka ja valtakunnanpresidentti Paul von Hindenburg oli Saksan politiikan johtohahmoja aina kuolemaansa saakka 1934. Miksi hän nimitti Hitlerin, pahimman kilpailijansa, valtakunnankansleriksi vuonna 1933? HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Äänitekstitys: suomi.
Voiko luontoa korjata?
Monista kosteikkoalueista on muokattu peltomaita, ja se on tehnyt hallaa luonnon monimuotoisuudelle. Voiko luontoa korjata, ja saadaanko seudulla aiemmin vallinnut lajirikkaus palaamaan entiselleen? NRK, Norja. (U) Äänitekstitys: suomi.
Ongelmia pappilassa. Kirkkoherran rouva on kyllästynyt seurakuntaelämään, tyttärellä on salainen suhde puutarhuriin ja kirkosta alkaa hävitä arvoesineitä. Äänitekstitys: suomi. K7 (ahdistus).
Silmäleikkaus on Virossa halpaa - millaista on laatu? Näin teet suoramarkkinointikiellon. Kolmen kovan testisssä robottiruohonleikkurit. Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Eduskunnan syysistuntokausi alkaa pääministerin Ukrainaa koskevalla ilmoituksella. Suora lähetys.
Vatsastapuhuja. Arthur Conan Doyle saapuu jälleen Torontoon keräämään materiaalia uuteen romaaniinsa. Murdoch tutkii epäilyttävää juttua, jossa vatsastapuhuja on yllättäen valmis tunnustamaan isänsä murhan. HD Äänitekstitys: suomi. K12 (ahdistus).
Puoli seitsemän: Puoli seitsemän 2014 - syksy
Ps:n syksy alkaa uusituin ilmein. Vieraana laulajan uraansa juhliva ja uuden levyn julkaiseva Virve Rosti. Jutuissa ryhtiä ja ristikoita. Juontajina Ella Kanninen ja Mikko Kekäläinen. #puoli7
Kiehtova maailma: Vallan kaupungit
1/6. Mumbai. Tiiviisti asutetussa kaupungissa on vierekkäin slummeja ja miljonäärien tornitaloja. Nopeasti kasvava talous on siivittänyt monet pois köyhyydestä. Bollywood-tähdet aiheuttavat massahysteriaa. HD Äänitekstitys: suomi.
Lena Haglund on kokenut maailmanmatkaaja, mutta hänen matkakohteensa eivät varmaankaan ole monille tuttuja. Nyt hän on päätynyt Transylvaniaan, Romaniaan. HD Äänitekstitys: suomi.
Leikki kehittää luovuutta, mutta voisiko kaiken oppia itsenäisesti leikkimällä? Prisma Studion uusi juontaja Ivan Puopolo testaa myös studiojoukkueen leikkisyyttä. Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Hotelli Adlon - elämää suurempi tarina
3/3. 1930-luvulla Adlon sinnittelee pysyäkseen hengissä ja puolueettomana. Sonjan onnen tielle nousee voittamaton este. Elämä kuitenkin jatkuu ja sukupolvet vaihtuvat. Saako Sonja koskaan selville rakkaintensa kohtalon? HD Äänitekstitys: suomi. K12 (ahdistus).
Stolberg (12)
Tyttö ja hänen tappajansa. Metsästä löytyy surmatun naisen ruumis ja Stolberg epäilee tappajaksi vankilasta vapautettua Frank Vossia. Mutta onko tämä kirjailijaksi mielivä mies todella tehnyt parannuksen? (U) Äänitekstitys: suomi. K16 (väkivalta, ahdistus).
Prisma: Salaperäinen Lymen tauti
Lymen tauti eli borrelioosi leviää Yhdysvalloissa ja Kanadassa hälyttävää vauhtia, mutta monet potilaat diagnosoidaan yhä väärin. Kuinka Lymen taudista on tullut jo aidsiin verrattava epidemia? HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Äänitekstitys: suomi.
Tanssija Sari Dewald on pätevöitynyt fysioterapeutiksi ja pilates-ohjaajaksi Espanjan aurinkorannikon Marbellassa. Jaakko Selin ratsastaa ensimmäistä kertaa elämässään. Iltapäivällä nautitaan terveyslounas. (U) Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
6 minPäivän sääEilen 22:20
Uutisjutut: Kevennys: Huippusurffarin tekniikkakurssilla HelsingissäEilen 22:00

matches: HD HD HD HD HD HD


Tuulivoimapuisto- teemayleiskaava | Tammelan kunta
Tuulivoimapuisto- teemayleiskaava Tuulivoimapuistoa koskeva teemayleiskaava
Tammelan kunnanhallitus päätti kokouksessaan 7.2.2011 § 42 aloittaa Tuulivoimapuistoa koskevan teemayleiskaavan laatimisen Tammelan kunnan alueelle ja hyväksyi osallistumis- ja arviointisuunnitelman kaavoitustyön pohjaksi ja päätti asettaa sen vireilletulovaiheen asiakirjana nähtäville.
Tammelan kunnanhallitus on kokouksessaan 7.2.2011 § 42 päättänyt aloittaa Tuulivoimapuistoa koskevan teemayleiskaavan laatimisen Tammelan kunnan alueelle. Vireilletulovaiheen asiakirjoina pidetään osallistumis- ja arviointisuunnitelma nähtävillä Tammelan kunnantoimiston teknisellä osastolla 30 päivän ajan eli 21.2.-22.3.2011.
Osallistumis- ja arviointisuunnitelma on myös nähtävillä kunnan www-sivuilla osoitteessa: www.tammela.fi > Asuminen ja rakentaminen > Kaavoitus > Vireillä olevat kaavoitushankkeet > Tammelan kunnan Tuulivoimapuistoa koskeva teemayleiskaava.
Niillä, joiden etua tai oikeutta asia saattaa koskea, on tilaisuus sanotun ajan kuluessa esittää kunnanhallitukselle osoitetut, kunnan toimistoon jätettävät kirjalliset muistutuksensa asiassa osoitteella: Tammelan kunta, Kunnanhallitus, Hakkapeliitantie 2, 31300 Tammela.
Tammelassa 19.2.2011
Vireilletulovaiheen nähtävillä olevat asiakirjat:
Tammelan kunnanhallitus on kokouksessaan 7.11.2011 § 264 päättänyt asettaa tuulivoimapuistoa koskevan teemayleiskaavaluonnoksen nähtäville Tammelan kunnantoimiston teknisellä osastolla 30 päivän ajan eli 28.11.-27.12.2011.
Kaava-asiakirjat on myös nähtävillä kunnan www-sivuilla osoitteessa: www.tammela.fi > Asuminen ja rakentaminen > Kaavoitus > Vireillä olevat kaavoitushankkeet > Tammelan kunnan Tuulivoimapuistoa koskeva teemayleiskaava.
Tammelassa 25.11.2011
Luonnosvaiheen nähtävilläolevat asiakirjat:
Kaavakartta määräyksineen 10.10.2011 , lähinnä Tammela Kaavakartta maanomistusrajoineen, lähinnä Tammela Koko alueen kaavakartta määräyksineen 10.10.2011 Kaavaselostus liitteineen 10.10.2011 Päivitetty osallistumis- ja arviointisuunnitelma 10.10.2011 Voimavapriikki Oy kuuluttaa tuulivoimapuistoa koskevaa seuraavasti:
Kiimassuon tuulivoimapuiston ympäristövaikutustenarviointiselostus ja teemayleiskaava
Kuntien ja Voimavapriikki Oy:n yhteinen esittelytilaisuustiistaina 13.12.2011 alkaen kello 18:00 Tammelan kunnanvaltuustosalissa (Hakkapeliitantie 2, Tammela).
Forssan, Jokioisten ja Tammelan kuntien alueille suunnitteillaolevan Kiimassuon tuulipuiston YVA -selostuksenesittelytilaisuus ja samalla yleisötilaisuus teemayleiskaavaanliittyen kaikille asiasta kiinnostuneille.
• Tilaisuuden avaus ja hankkeen esittelyImmo Sundholm, Voimavapriikki Oy
• Ympäristövaikutusten arviointiselostus ja NaturaarviointiJanne Huttunen, Ramboll Oy ja Jyrki Oja, SuomenLuontotieto Oy
• TuulivoimateemayleiskaavaSirkka Köykkä, Forssan kaupunki
Kahvitarjoilu ennen tilaisuuden alkua. Tervetuloa!
www.voimavapriikki.fi Kunnanhallitus käsittelee tuulivoimapuistoa koskevaa teemayleiskaavaa kokouksessaan 3.12.2012:
Huom, Kartta ja selostus muuttuivat 3.12.2012, joten uudet tulevat nähtäville lähiviikkoina virallisen ehdotusvaiheen nähtävillä oloajaksi.
Päivitetty osallistumis- ja arviointisuunnitelma 28.11.2012
2-3 Forssa-Jokioinen-Tammela Kiimassuon tuulipuiston muinaisjäännösinventointi 2011 ja täydennysinventointi 2012
4 Ilmavoimat : Korkeusrajoitukset
5-6 Ympäristöselvitykset. Lintujen kevätmuuton seurantaselvitys 2011
7 Natura-arvion täydennys, 2012
8 Täydentävä luontoselvitys
9 Lausunto ympäristövaikutusten arviointiselostuksesta
10 Natura 2000 - lausunto
11Hämeen Liiton lausunto 18.6.2012
12 Lentoestelupahakemus, heinäkuu 2012
14 Meluanalyysi 3.10.2012
15 Meluvaikutukset 7.11.2012
16 Välkevaikutukset 7.11.2012
17 Sukula-Häiviä osayleiskaava
18 Neuvottelumuistioita
Tammelan kunnanhallitus on kokouksessaan 3.12.2012 § 298 päättänyt asettaa Tuulivoimapuistoa koskevan teemayleiskaavaehdotuksen yleisesti nähtäville. Ehdotusvaiheen asiakirjat pidetään nähtävillä Tammelan kunnantoimiston teknisellä osastolla 30 päivän ajan eli 2.1.-31.1.2013.
Ehdotusvaiheen asiakirjat ovat myös nähtävillä kunnan www-sivuilla osoitteessa: www.tammela.fi > Asuminen, rakentaminen ja ympäristö > Kaavoitus > Vireillä olevat kaavoitushankkeet > Tammelan kunnan Tuulivoimapuistoa koskeva teemayleiskaava.
Ehdotusvaiheen yleisötilaisuus pidetään Tammelan kunnantoimiston valtuustosalissa torstaina 17.1.2013 klo 18.00.
Tammelassa 29.12.2012Kunnanhallitus
Yhdistelmä Forssan ja Tammelan tuulivoimakaavaehdotuksista
Ks. YVA-selvitys www.voimavapriikki.fi
Ehdotus- II -vaiheen kokousasiakirjat, (kunnanhallitus 2.9.2013):
Kaavakartta 26.8.2013
12 Trafi lentoesteluvat 2013
16 Meluraportti Kaava 1, 16.4.2013
17 Meluraportti Kaava 2, 22.4.2013
18 Välke Kaava 1, 29.4.2013
19 Välke Kaava 2,.29.4.2013
20 Tuulisuus, melulausunto 12.6.2013
23 Meluraportti Kaava1, 16.8.2013
24 Välke Kaava1, 22.8.2013
Kunnanhallitus käsitteli kokouksessaan 2.9.2013 § 227 ehdotus II-vaiheen nähtäville asentantaa. KUULUTUS Tammelan kunnanhallitus on kokouksessaan 2.9.2013 § 227 päättänyt asettaa Tuulivoimapuistoa koskevan teemayleiskaavaehdotuksen yleisesti ehdotus II -vaiheen nähtäville. Ehdotus II -vaiheen asiakirjat pidetään nähtävillä Tammelan kunnantoimiston teknisellä osastolla 30 päivän ajan eli 30.09-29.10.2013.
Ehdotus II -vaiheen asiakirjat ovat myös nähtävillä kunnan www-sivuilla osoitteessa: www.tammela.fi > Asuminen, rakentaminen ja ympäristö > Kaavoitus > Vireillä olevat kaavahankkeet > Tuulivoimapuistoteemayleiskaava. Ehdotus II- vaiheen yleisötilaisuus pidetään Forssan kaupungintalon valtuustosalissa tiistaina 1.10.2013 klo 18.00. Niillä, joiden etua tai oikeutta asia saattaa koskea, on tilaisuus sanotun ajan kuluessa esittää kunnanhallitukselle osoitetut, kunnan toimistoon jätettävät kirjalliset muistutuksensa asiassa osoitteella: Tammelan kunta, Kunnanhallitus, Hakkapeliitantie 2, 31300 Tammela tai asiointiliä, https://asiointitili.suomi.fi/ -käyttäen. Tammelassa 27.09.2013 Kunnanhallitus
Ehdotus II-vaiheen nähtävillä olevat asiakirjat: Kaavakartta 23.8.2013 Kaavaselostus Osallistumis- ja arviointisuunnitelma 12 Trafi lentoesteluvat 2013
17 Meluraportti Kaava 2, 22.4.2013 18 Välke Kaava 1, 29.4.2013 19 Välke Kaava 2,.29.4.2013 20 Tuulisuus, melulausunto 12.6.2013 23 Meluraportti Kaava1, 16.8.2013 24 Välke Kaava1, 22.8.2013 Selvitys ____________________________________________________________________
KUULUTUS Tammelan kunnanvaltuusto on kokouksessaan 12.5.2014 § 23 hyväksynyt Tammelan kunnassa Tuulivoimapuistoa koskevan teemayleiskaavan.
Muutoksenhaku: valitusoikeuden MRL 191 §:n mukaan omaava voi valittaa päätöksestä kunnallisvalituksin Hämeenlinnan hallinto-oikeuteen. Valitusaika: 30 päivää, MRL 188 § eli 16.6.2014 saakka.
16.5.2014 Kunnanhallitus
Kunnanvaltuuston hyväksymispäätösasiakirjat ovat nähtävillä 16.6.2014 asti kunnanvirastossa ja tällä sivulla jäljempänä. Kaavapäätöstä ei saateta erikseen tietoon kaavoitetun alueen maanomistajille / haltijoille (MRL 188 §, KuntaL 63 §).
Mikäli haluatte valittaa em. kaavapäätöksestä, tulee Teidän pikaisesti pyytää toimittamaan päätöksestä virallinen ote liitteineen valitusta varten asianhallintasihteeri Minna-Liisa Mäkilältä, puh. 03-4120 212 tai 050 5646 562.
Hyväksymiskäsittelyn liiteasiakirjat (Khall 5.5.2014, Kvalt 12.5.2014):
Tuulivoimakaavakartta 22042014
Tuulivoimakaavan selostus 22042014, pdf Liitteet:
Ilmavoimat_korkeusrajoitukset
Naturaselvitys
Voimalapaikat
Yva-lausunto
Natura-lausunto
Liitto_lausunto
Trafi lentoesteluvat
Lausunto-välkevaikutukset
Lausunto meluvaikutukset
Valkekaava
Tuulisuus - melulausunto
Vastineet luonnosvaihe
Vastineet - ehdotus I-vaihe
Välke Kaava1, 22.8.2013
Lopullinen meluraportti
Lopullinen välkeraportti
Lopullinen yleisvastine
Neuvottelumuistioita
Sukula-Häiviä
Korkeimman hallinto-oikeuden päätös 23.12.2016 Dnro 2321/1/15Osayleiskaavaa koskeva valitus
Korkeimman hallinto-oikeuden ratkaisu Tekstin koko
Hyväksymispäätös nähtävillä 16.6.2014 asti.
Otteita valitusta varten saa kunnanvirastostaasianhallintasihteerilta. Pyynnöt pikaisestipuh. 03-4120212 tai 050 5646 562. Hakkapeliitantie 231300 Tammela


Asevelvollisuuslaki 1438/2007
Laki asevelvolliselle muulta kuin vakinaisen väen palvelusajalta suoritettavasta palkkauksesta
1444/2007
Hallituksen esitys 37/2007
294/1953
333/2019MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 13/2018Antopäivä: 15.3.2019Julkaisupäivä: 22.3.2019Voimassa: 1.4.2019 - Huomautus: kum. 92-94, 96, 97, 97 a, 98 ja 99 §; muutt. 10 luvun otsikko, 91 ja 95 §; lis. 63 a §
331/2019MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 139/2018Antopäivä: 15.3.2019Julkaisupäivä: 22.3.2019Voimassa: 1.4.2019 - Huomautus: muutt. 3 §:ää
312/2018MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 145/2017Antopäivä: 4.5.2018Julkaisupäivä: 11.5.2018Voimassa: 1.7.2018 - Huomautus: muutt. 96 §:ää
429/2017MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 94/2016Antopäivä: 28.6.2017Julkaisupäivä: 29.6.2017Voimassa: 1.7.2017 - Huomautus: muutt. 62 § ja 78 §:ää
500/2016MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 44/2016Antopäivä: 29.6.2016Julkaisupäivä: 30.6.2016Voimassa: 1.7.2016 - Huomautus: muutt. 32 ja 83 §:ää sekä 34 ja 50 §
646/2015MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 351/2014Antopäivä: 22.5.2015Julkaisupäivä: 27.5.2015Voimassa: 1.6.2015 - Huomautus: muutt. 96 §:ää
974/2014MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 102/2014Antopäivä: 28.11.2014Julkaisupäivä: 2.12.2014Voimassa: 1.1.2015 - Huomautus: muutt. 126 §
510/2013MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 8/2013Antopäivä: 28.6.2013Julkaisupäivä: 1.7.2013Voimassa: 1.1.2015 - (104 § voimaan 1.1.2014)
310/2012MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 37/2012Antopäivä: 15.6.2012Julkaisupäivä: 21.6.2012Voimassa: 1.2.2013 - Huomautus: muutt. 37, 41, 69 ja 72 §
1556/2011MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 3/2008Antopäivä: 29.12.2011Julkaisupäivä: 30.12.2011Voimassa: 1.3.2012 - Huomautus: muutt. 79 ja 81 §:ää
837/2011MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 222/2010Antopäivä: 22.7.2011Julkaisupäivä: 27.7.2011Voimassa: 1.1.2014 - Huomautus: muutt. 65 §:ää
127/2011MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 106/2009Antopäivä: 11.2.2011Julkaisupäivä: 16.2.2011Voimassa: 13.6.2011 - Huomautus: lis. 97 a §
1353/2010MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 90/2010Antopäivä: 30.12.2010Julkaisupäivä: 31.12.2010Voimassa: 1.5.2011 - Huomautus: muutt. 24 §:ää
404/2010MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 102/2009Antopäivä: 14.5.2010Julkaisupäivä: 21.5.2010Voimassa: 1.12.2010 - Huomautus: muutt. 96 §:ää
147/2010MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 79/2009Antopäivä: 5.3.2010Julkaisupäivä: 10.3.2010Voimassa: 15.3.2010 -
306/2009MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 207/2008Antopäivä: 8.5.2009Julkaisupäivä: 14.5.2009Voimassa: 1.8.2009 - Huomautus: muutt. 97 §:ää ja 107 §
1124/2015Puolustusministeriön asetus asevelvollisten varusmiespalveluksen aloittamispäivistä vuosina 2016—2023
330/2012Puolustusministeriön asetus asevelvollisten varusmiespalveluksen aloittamispäivistä vuosina 2012–2018 (kumottu)
898/2010Puolustusministeriön asetus asevelvollisten varusmiespalveluksen aloittamispäivistä vuosina 2011-2016 (kumottu)
56/2008Puolustusministeriön asetus asevelvollisten yleisistä varusmiespalveluksen aloittamispäivistä vuosina 2010-2013 (kumottu)
1444/2007Puolustusministeriön asetus asevelvollisuuslaissa ja terveydenhuollon järjestämisestä puolustusvoimissa annetussa laissa tarkoitetuista etuuksista
1443/2007Valtioneuvoston asetus asevelvollisuudesta
HE 179/2018 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi ampuma-aselain, vapaaehtoisesta maanpuolustuksesta annetun lain sekä asevelvollisuuslain 97 a §:n muuttamisestaHylätty
HE 139/2018 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi Jehovan todistajien vapauttamisesta asevelvollisuuden suorittamisesta eräissä tapauksissa annetun lain kumoamisesta ja asevelvollisuuslain 3 §:n muuttamisestaHyväksytty 331/2019
HE 13/2018 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi henkilötietojen käsittelystä Puolustusvoimissa sekä eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 333/2019
HE 145/2017 Hallituksen esitys laiksi liikenteen palveluista annetun lain muuttamiseksi ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 312/2018
HE 94/2016 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi puolustusvoimista annetun lain, aluevalvontalain ja asevelvollisuuslain muuttamisestaHyväksytty muutettuna 429/2017
HE 44/2016 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi asevelvollisuuslain muuttamisestaHyväksytty muutettuna 500/2016
HE 351/2014 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi henkilötietojen käsittelystä Tullissa ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 646/2015
HE 102/2014 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi konsulipalvelulain muuttamisesta ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 974/2014
HE 8/2013 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi puolustusvoimista annetun lain ja eräiden siihen liittyvien lakien muuttamisestaHyväksytty 510/2013
HE 37/2012 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi asevelvollisuuslain muuttamisesta Hyväksytty 310/2012
HE 222/2010 Hallituksen esitys eduskunnalle esitutkinta- ja pakkokeinolainsäädännön uudistamiseksi Hyväksytty muutettuna 837/2011
HE 90/2010 Hallituksen esitys eduskunnalle terveydenhuoltolaiksi sekä laeiksi kansanterveyslain ja erikoissairaanhoitolain muuttamisesta sekä sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annetun lain muuttamisestaHyväksytty 1353/2010
HE 106/2009 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi ampuma-aselain ja eräiden siihen liittyvien lakien muuttamisesta sekä kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen ampuma-aseiden, niiden osien ja komponenttien sekä ampumatarvikkeiden laittoman valmistuksen ja kaupan torjumista koskevan lisäpöytäkirjan hyväksymisestä ja laiksi lisäpöytäkirjan lainsäädännön alaan kuuluvien määräysten voimaansaattamisestaHyväksytty muutettuna 127/2011
HE 102/2009 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi oikeushallinnon valtakunnallisesta tietojärjestelmästä ja siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty muutettuna 404/2010
HE 79/2009 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi asevelvollisuuslain sekä naisten vapaaehtoisesta asepalveluksesta annetun lain 2 ja 4 §:n muuttamisestaHyväksytty muutettuna 147/2010
HE 207/2008 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi maapuolustusvelvollisuutta täyttävän työ- ja virkasuhteen jatkumisesta ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 306/2009
HE 3/2008 Hallituksen esitys eduskunnalle valmiuslaiksi ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 1556/2011


Autoverolaki 1482/1994 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1994 › 1482/1994
Henkilöautosta (M1-luokka), pakettiautosta (N1-luokka) ja sellaisesta muusta autosta, jonka oma massa on alle 1 875 kilogrammaa, moottoripyörästä (L3- ja L4-luokka) sekä muusta L-luokkaan luettavasta ajoneuvosta on ennen ajoneuvon rekisteröintiä tai käyttöönottoa Suomessa suoritettava valtiolle autoveroa siten kuin tässä laissa säädetään.
Siihen, millaista moottoriajoneuvoa on pidettävä 1 momentissa tarkoitettuna autona, moottoripyöränä tai muuna L-luokan ajoneuvona ja mihin moottoriajoneuvojen luokkaan ajoneuvo on luettava, sovelletaan niitä perusteita, joista säädetään tieliikennelain (267/81) nojalla.
Verollisena ajoneuvon käyttönä ei kuitenkaan pidetä muussa valtiossa kuin Suomessa vakinaisesti asuvan luonnollisen henkilön omaa tarvettaan varten väliaikaisesti maahan tuomansa muussa valtiossa kuin Suomessa rekisteröidyn ajoneuvon käyttöä yksinomaan hänen omaan tarpeeseensa enintään kuuden kuukauden keskeytymättömänä tai keskeytyvänä määräaikana kahdentoista kuukauden ajanjaksona tai piiritullikamarin 32 §:n nojalla antamana tätä pitempänä määräaikana, jos käyttö ei liity ajoneuvon ostoon Suomeen.
Maassa aiemmin rekisteröity ajoneuvo on uudelleen verotettava ensi kertaa käyttöön otettavana tai rekisteröitävänä ajoneuvona, jos se otetaan käyttöön sen jälkeen, kun 50 prosenttia tai enemmän ajoneuvon osista on vaihdettu. Jos ajoneuvo on tuotu maahan käytettynä, ajoneuvo verotetaan uudelleen, jos 25 prosenttia tai enemmän ajoneuvon osista vaihdetaan. Liikenneministeriö määrää, miten edellä tarkoitettu prosenttiosuus lasketaan.
Velvollinen suorittamaan autoveroa on ajoneuvon maahantuoja tai Suomessa valmistetun ajoneuvon valmistaja. Verovelvollisuus voidaan kuitenkin siirtää noudattaen 2 momentin säännöksiä, jolloin siirron saaja on verovelvollinen.
Verovelvollisuuden siirtämisestä on tehtävä kirjallinen sopimus. Verovelvollisuuden siirtäjän on ilmoitettava siirrosta veroviranomaiselle. Jos ilmoitus laiminlyödään, ajoneuvon luovuttaja ja luovutuksen saaja tai luovuttajat ja luovutuksen saajat vastaavat verosta yhdessä. Ajoneuvon luovutuksella tarkoitetaan sen omistusoikeuden ja muuta hallintaoikeuden luovutusta.
Jos ajoneuvon maahantuojaa, valmistajaa tai muuta 1 momentissa tarkoitettua verovelvollista ei voida osoittaa, ajoneuvon rekisteröijä, käyttöön ottaja tai, jos näitä ei voida osoittaa tai veroa ei saada näiltä perityksi, käytössä olevan ajoneuvon omistaja on verovelvollinen.
Muutettaessa rekisteröinnin tai verotuksen jälkeen ajoneuvon rakennetta tai muuta verotukseen vaikuttavaa tekijää verovelvollinen on se, joka on ajoneuvon omistajana ajoneuvon rakenteen, käyttötarkoituksen tai muun veroperusteisiin vaikuttavan tekijän muuttuessa tai, jos edellä mainittua omistajaa ei voida osoittaa, se, jonka omistusaikana tällainen muutos on tullut veroviranomaisen tietoon.
Se, joka on velvollinen suorittamaan autoveron, on velvollinen suorittamaan myös autoverosta arvonlisäveroa sen määräisenä kuin arvonlisäverolaissa (1501/93) säädetään.
Autoveron kantava viranomainen maksuunpanee 1 momentissa tarkoitetun arvonlisäveron autoveron kantamisen yhteydessä noudattaen soveltuvin osin, mitä tässä laissa säädetään autoverosta.
Arvonlisäveroa ei kanneta autoverosta, joka pannaan maksuun 51 §:n 3 momentissa tarkoitetulla perusteella.
Käytettynä maahan tuodusta ajoneuvosta kannetaan vastaavan uuden ajoneuvon vero alennettuna kuitenkin 0,5 prosentin määrällä siitä jokaista täyttä kalenterikuukautta kohden, laskettuna ajankohdasta, jona ajoneuvo on ollut 6 kuukautta rekisterissä tai käytössä, veroilmoituksen antamisen ajankohtaan. Jos ajoneuvon ensimmäistä rekisteröintiajankohtaa tai ensimmäisen käyttöönoton ajankohtaa ei voida luotettavasti selvittää, käytössäoloaika luetaan valmistusvuoden päättymisestä. Veroa alennetaan vain 150 ensimmäiseltä käyttökuukaudelta.
Jos vastaavaa uutta ajoneuvoa ei voida osoittaa, vero määrätään teknisiltä ja muilta ominaisuuksiltaan lähinnä vastaavan uuden ajoneuvon verosta. Siinä tapauksessa, että ajoneuvo on ollut käytössä lyhyemmän kuin 1 momentissa sanotulla tavalla lasketun ajan, vero voidaan määrätä tosiasiallisen käyttöajan mukaan. Jos käytettynä maahantuodun ajoneuvon verotusarvon mukaan määrättävä vero olisi korkeampi kuin 1 momentin mukaan määrättävä vero, vero määrätään ajoneuvon verotusarvon perusteella.
Käytetyistä osista valmistetun ajoneuvon vero on 90 prosenttia vastaavan tai teknisiltä ja muilta ominaisuuksiltaan lähinnä vastaavan uuden ajoneuvon verosta.
Mitä tässä pykälässä säädetään, ei sovelleta ajoneuvoihin, joiden valmistumisvuoden päättymisestä on autoveroilmoituksen tekemisen ajankohtana kulunut 25 vuotta tai enemmän.
Moottoripyöräveroa suoritetaan moottoripyörän moottorin iskutilavuuden mukaan moottoripyörän verotusarvosta seuraavasti:
Moottorin Vero
iskutilavuus moottoripyörän
kuutiosenttimetriä verotusarvosta
enintään 130 20 prosenttia
131-255 30 ,,
256-355 40 ,,
356-505 50 ,,
506-755 60 ,,
756 tai enemmän 70 ,,
Ulkomailla käyttöön otetun, muun kuin 10 §:ssä tarkoitetun moottoripyörän vero on aina vähintään vastaavan uuden moottoripyörän vero.
Moottoripyörästä, jonka valmistumisvuoden päättymisestä on autoveroilmoituksen tekemisen ajankohtana kulunut 25 vuotta tai sitä enemmän, suoritetaan veroa moottorin iskutilavuuden mukaan siten, että vero on 30 prosenttia 1 momentin mukaisin perustein laskettavasta verosta.
L1- ja L2-luokan ajoneuvot ovat verosta vapaat. Muusta L-luokkaan kuuluvasta ajoneuvosta vero kannetaan kuten moottoripyörästä. Sähkökäyttöisen L-luokkaan kuuluvan ajoneuvon vero on 30 prosenttia verotusarvosta.
Jos muun kuin käytettynä maahan tuodun ajoneuvon valmistumisesta on ennen autoveroilmoituksen antamista kulunut enemmän kuin yksi vuosi, korotetaan 6 tai 8 §:n mukaan suoritettavaa veroa 20 prosentilla. Vastaavasti on meneteltävä, jos maassa tehdasmaisesti valmistetun ajoneuvon valmistumisesta on kulunut ennen autoveroilmoituksen antamista enemmän kuin yksi vuosi.
Ajoneuvoa pidetään maahan tuotaessa käytettynä, jos ajoneuvolla on luotettavan selvityksen mukaan ajettu enemmän kuin 10 000 kilometriä ja ajoneuvo on ollut ulkomailla rekisteröitynä kauemmin kuin 6 kuukautta.
Maassa valmistetun ajoneuvon verotusarvo on ajoneuvon valmistajan ollessa verovelvollinen ajoneuvon valmistuskustannusten perusteella määritettävä ajoneuvon hinta valmistuspaikalla.
Verotusarvoon ei kuitenkaan lueta ajoneuvon tavanomaisen myyntikunnostuksen arvoa eikä tämän yhteydessä ajoneuvoon lisättyjen enintään 500 markan arvoisten varusteiden arvoa. Ajoneuvon rekisteröintimaksua ja maksua rekisterikilvistä ei lueta verotusarvoon.
Verovelvollisen ajoneuvosta arvonlisäverolain mukaisesti suorittamaa arvonlisäveroa ei lueta autoveron perusteena olevaan verotusarvoon.
Ajoneuvon verotusarvoon ei lueta sitä Suomessa ennen ajoneuvon ensimmäistä rekisteröintiä tehdyn muutostyön ja varustelun arvoa, joka aiheutuu paketti- tai kuorma-auton muuttamisesta henkilöautoksi tai varustamisesta huoltoautoksi, tai pakettiauton alustan varustamisesta kuormakorilla tai -lavalla.
Ajoneuvohallinto toimittaa 1 momentissa tarkoitetun maksuunpanon.
Ajoneuvon verotusarvoa määrättäessä katsotaan ajoneuvoon kuuluvan vähintään ne varusteet, jotka siinä, sen mukaan kuin erikseen on säädetty, tulee olla, jotta se voitaisiin hyväksyä liikenteeseen, sekä sellaiset muut varusteet, jotka tyyppihyväksynnän tai ajoneuvon valmistusmaassa julkaistun selvityksen mukaan kuuluvat ajoneuvon vakiovarusteisiin, sekä autossa lisäksi lämmityslaite.
Milloin ajoneuvon hankinta-arvo on sovittu tai määrätty ilmeisesti alemmaksi kuin vastaavan ajoneuvon tavanomainen hankinta-arvo tai muuhun verotusarvoon vaikuttavaan toimenpiteeseen on ryhdytty ilmeisesti siinä tarkoituksessa, että maksettavan veron määrä vähenisi, voidaan arvion mukaan vahvistaa, mistä määrästä vero on maksettava.
Verotusarvoon lisättävät kustannukset voidaan arvioida, jos verovelvollinen ei esitä niistä luotettavaa selvitystä.
Myös silloin, kun verovelvollisuus on siirretty, sovelletaan, mitä verotusarvon määräämisestä säädetään. Verotusarvo on kuitenkin vähintään sen suuruinen kuin mitä se olisi ollut verovelvollisuuden siirtäjälle määrättynä.
Määrättäessä verotusarvoa silloin, kun ajoneuvo on luovutettu Suomessa verovelvollisuutta siirtämättä, noudatetaan mitä edellä säädetään, kuitenkin siten, että vero ei ole alempi kuin se olisi ollut ajoneuvon luovuttajalle tai, jos luovuttajia on useampia kuin yksi, sille näistä, jonka kohdalla vero olisi ollut korkein.
Ulkomaan valuutassa ilmaistut rahamäärät muunnetaan Suomen rahaksi käyttämällä autoveroilmoituksen antamisajankohtaa välittömästi edeltäneen kalenterikuukauden toiseksi viimeisen keskiviikon myyntikurssia tai muuta tullihallituksen vahvistamaa muuntokurssia, jota autoveroilmoituksen antamispäivänä sovelletaan maahan tuodun tavaran tullausarvoa määritettäessä. Jos autoveroilmoitusta ei ole tehty, käytetään sitä kurssia, jota olisi sovellettu ajankohtana, jona ilmoitus olisi viimeistään pitänyt tehdä.
Autoverosta on asetuksella säädettävin ehdoin vapaa pelastusauto, sairasauto, invataksi, eläinlääkintäauto, kuorma-auto, yksinomaan ruumiiden ja hautajaistoimintaan liittyvien kukkalaitteiden kuljetukseen käytettävä ruumisauto. Autoverosta on asetuksella säädettävin ehdoin vapaa myös matkailuauto, jonka oma massa on vähintään 1 875 kilogrammaa, ja linja-auto, jonka oma massa on vähintään 1 875 kilogrammaa.
Huoltoautosta, jonka oma massa on vähintään 1 875 kilogrammaa, vero on 35 prosenttia verotusarvosta. M1-luokkaan kuuluvasta autosta, jonka oma massa on vähintään 4 500 kilogrammaa, vero on 35 prosenttia. M1-luokkaan kuuluva auto, jonka oma massa on vähintään 6 000 kilogrammaa, on verosta vapaa.
Verosta on vapaa tavaramoottoripyörä ja invalidimoottoripyörä.
2) avoimen tavaratilan 3 momentin mukaisesti määrättävä pituus on vähintään 1,85 metriä; tai
Pakettiauton tavaratilan tilavuus määrätään seuraavasti:
1) Tavaratilan pinta-ala mitataan kolmelta tasolta suorakulmaisesti siten, että huomioon otetaan tavaratilan lattiataso, 0,60 metriä sen yläpuolella oleva taso sekä taso, johon tavaratilan korkeus mitataan. Mainittujen suorakulmioiden pituus on ensiksi alkavan ja ensiksi päättyvän suorakulmion alku- ja päättymiskohtiin asetettujen pystysuorien tasojen välinen etäisyys. Pinta-alojen mittaamisessa käytettäviä suorakulmioita määräävien tasojen tulee olla yhdensuuntaisia. Suorakulmiot sijoitetaan siten, etteivät auton tavaratilan rakenteet leikkaa niitä 3 kohdassa mainittuja rakenteita lukuun ottamatta. Alimman ja ylimmän tason välisen etäisyyden tulee olla vähintään 1,30 metriä, ylimmän suorakulmion pituuden vähintään 1,20 metriä ja leveyden auton keskilinjan suhteen symmetrisesti vähintään 0,80 metriä. Jos alinta tasoa leikkaavia rakenteita on enemmän kuin 40 prosenttia tuolla tasolla sijaitsevan suorakulmion pinta-alasta, taso sijoitetaan mainittujen rakenteiden yläpuolelle.
2) Tavaratilan korkeus on pinta-alojen määräämisessä käytettävien alimman ja ylimmän tason välinen etäisyys.
3) Tavaratilan tilavuus on 1 kohdassa tarkoitettujen pinta-alojen keskiarvon ja 2 kohdassa tarkoitetun korkeuden tulo vähennettynä alinta tasoa leikkaavien, pyöräkoteloista, moottorista tai voimansiirrosta johtuvien ajoneuvon rakenteiden tilavuudella.
Avoimella tavaratilalla varustetun pakettiauton tavaratilan pituus mitataan tavaratilan ylälaitojen tasolta 1,20 metrin levyiseltä alalta tavaratilan etuseinämästä takaseinämään. Jos tavaratila pyöräkoteloita huomioon ottamatta on tätä alempaa näin saatua mittaa lyhyempi, tämä lyhyempi mitta katsotaan tavaratilan pituudeksi.
1) sitä ei kuljettajan istuimen ja tämän vieressä sijaitsevien enintään kahden muun kiinteän istuinpaikan lisäksi ole varustettu istuimin tai istuinten kiinnittämiseen tarkoitetuin laittein, lukuun ottamatta yhtä tilapäiseen käyttöön tarkoitettua istuinta tavaratilaltaan vähintään seitsemän kuutiometrin kokoisessa pakettiautossa ja tämän lisäksi yhtä tilapäiseen käyttöön tarkoitettua istuinta seitsemän kuutiometriä ylittävältä tavaratilan kultakin täydeltä kuutiometriltä;
Pakettiauton tavaratilan tilavuus määrätään tätä pykälää sovellettaessa siten kuin 23 §:n 2 momentissa säädetään.
Maahan muuttavan henkilön muuton yhteydessä tuoman yhden yksityistalouteen kuuluvan verollisen ajoneuvon veroa alennetaan enintään 50 000 markalla ehdolla, että:
Edellä 1 momentissa tarkoitettua oikeutta ei ole muuton ajankohtana alle 18 vuoden ikäisellä henkilöllä eikä Suomessa aiemmin asuneella henkilöllä, joka on oleskellut ulkomailla pääasiassa opiskelun johdosta.
Sen estämättä, mitä 25 §:n 1 momentin 1 ja 2 kohdassa säädetään muuttajan oleskelusta ja ajoneuvon käytöstä ulkomailla, veron alennus myönnetään myös silloin, kun muuttaja on ollut ennen muuttoaan työn, asunnon hankinnan tai muuttajan olosuhteet huomioon ottaen pakottavaksi katsottavan syyn, tavanomaisen lomamatkan tai siihen verrattavan lyhyehkön oleskelun johdosta tilapäisesti Suomessa.
Verotta 25 §:n nojalla maahan tuotua ajoneuvoa ei saa alennetun veron määrää suorittamatta myydä, vuokrata eikä muutoin luovuttaa toiselle eikä antaa vastikkeettakaan muuttajan perheeseen kuulumattoman henkilön käytettäväksi ennen kuin ajoneuvo on ollut muuttajan tai hänen aviopuolisonsa omistuksessa tai omistukseen johtavassa hallinnassa ja muuttajan käytössä vähintään kolme vuotta, josta kuitenkin vähintään yhden vuoden ajan Suomessa.
Edellä 1 momentissa tarkoitettuun muuttajan perheeseen kuuluvat hänen kanssaan yhteisessä taloudessa asuvat aviopuoliso ja heidän naimattomat lapsensa. Aviopuolisoon rinnastetaan muuttajan kanssa avioliittoa solmimatta yhteisessä taloudessa avioliiton omaisissa olosuhteissa jatkuvasti elävä toista sukupuolta oleva henkilö.
Autosta, joka sitä ensi kertaa rekisteröitäessä merkitään käytettäväksi luvanvaraisesta henkilöliikenteestä tiellä annetun lain (343/91) 2 §:n 5 kohdassa tarkoitettuun tilausliikenteeseen ja jota sen omistaja pääasiallisesti käyttää tällaiseen liikenteeseen, autoveroa alennetaan enintään 57 000 markalla.
Luvanvaraisessa henkilöliikenteessä käytön ja muiden 1 momentissa säädettyjen alennetun veron myöntämisen edellytysten selvittämisestä säädetään asetuksella.
Edellä 28 §:ssä tarkoitettu etu voidaan myöntää yhtä mainitussa pykälässä tarkoitettua liikennelupaa kohden vain yhdelle autolle samanaikaisesti. Jos ajoneuvorekisteristä poistetaan merkintä ajoneuvon ammattimaisesta käytöstä tai ajoneuvo luovutetaan toiselle liikenneluvan haltijalle, joka käyttää ajoneuvoa ammattimaiseen liikenteeseen, liikenneluvan haltijalle voidaan uudelleen myöntää mainittu etu. Jos viranomaiselle on tehty veron maksuunpanoon johtava ilmoitus ajoneuvon luovutuksesta, etu voidaan myöntää uudelleen jo ennen 48 §:ssä säädetyn ajan päättymistäkin.
Jos ajoneuvo, josta on tämän lain mukaan kannettu autoveroa, on poistettu rekisteristä, rekisteröidään uudelleen Suomessa, autovero kannetaan vain siltä osin kuin se ylittäisi ajoneuvosta aiemmin kannetun veron, jota ei ole palautettu tai alennettu.
Väliaikaisesti 2 §:n 2 momentin nojalla maahan tuotua ajoneuvoa ei saa myydä, vuokrata tai muutoin luovuttaa eikä antaa käytettäväksi Suomessa vakinaisesti asuvalle henkilölle.
Piiritullikamari voi hakemuksesta määräämillään ehdoilla pidentää 2 §:n 2 momentissa väliaikaiselle käytölle säädettyä määräaikaa enintään yhdellä vuodella. Pidennyshakemus on tehtävä ennen määräajan päättymistä.
Jos määräaikaa on 1 momentin nojalla pidennetty, ajoneuvoa voidaan uudelleen käyttää 2 §:n 2 momentin nojalla verotta aikaisintaan kuuden kuukauden kuluttua pidennetyn määräajan päättymisestä.
Henkilön vakinaisella asuinpaikalla tarkoitetaan paikkaa, jossa henkilö asuu vähintään 185 päivää kalenterivuodessa arvioituna henkilökohtaisten, ammatillisten ja muiden siteidensä perusteella. Jos henkilö oleskelee kahdessa tai useammassa valtiossa sijaitsevissa paikoissa, henkilön vakinaisena asuinpaikkana on pidettävä sitä, jonne hän henkilökohtaisten syiden johdosta palaa säännöllisesti.
Vakinaisesti muussa valtiossa kuin Suomessa asuvan henkilön muussa valtiossa kuin Suomessa rekisteröityyn ajoneuvoon ei sovelleta 2 §:n 2 momentissa väliaikaiselle käytölle säädettyjä enimmäisaikoja, jos tällainen henkilö työskentelee Suomessa ja poistuu ajoneuvolla säännöllisesti muussa valtiossa sijaitsevaan asuinpaikkaansa.
Yksinomaan yliopistossa tai muussa oppilaitoksessa tapahtuvaa opiskelua varten Suomessa oleskelevan, muussa valtiossa vakinaisesti asuvan henkilön väliaikaisesti maahan tuomaan, muussa valtiossa kuin Suomessa rekisteröityyn ajoneuvoon ei myöskään sovelleta 2 §:n 2 momentissa väliaikaiselle käytölle säädettyjä enimmäisaikoja. Joka tahtoo käyttää ajoneuvoa Suomessa tämän momentin nojalla 2 §:n 2 momentissa säädettyä pitempään, on kuitenkin velvollinen ilmoittamaan tästä veroviranomaiselle mainitussa pykälässä tarkoitetun enimmäisajan päättymiseen mennessä. Lisäksi hänen on annettava lukukausittain tai veroviranomaisen määrääminä muina ajankohtina selvitys opiskelustaan.
1) muu kuin 2 §:n 2 momentissa tarkoitettu henkilö tuo ajoneuvon maahan väliaikaisesti ainoastaan huoltoa, korjausta tai muuta käsittelyä varten, eikä silloinkaan, kun ajoneuvoa siirretään näiden toimenpiteiden suorittamiseksi maassa lyhyitä matkoja;
2) väliaikaisesti 2 §:n 2 momentin nojalla maahan tuotua ajoneuvoa siirretään 1 kohdassa mainitussa tai muussa vastaavassa tarkoituksessa lyhyitä matkoja, eikä 2 §:n 2 momentissa tarkoitettu henkilö voi tilapäisesti itse kuljettaa ajoneuvoa;
5) ajoneuvoa käytetään rekisteröimättä sitä Suomessa liikenteeseen ainoastaan maasta vientiä varten tapahtuvaan siirtoon luovutuspaikalta vientipaikalle tai edellä tarkoitettuun siirtoon merkittynä vientirekisteriin enintään 60 päivän ajaksi;
6) ulkomailla rekisteröity ajoneuvo tuodaan väliaikaisesti maahan yksinomaan kilpailukäyttöön enintään 30 päivän ajaksi ja viedään tämän jälkeen maasta; tai
7) ajoneuvoa, jota ei rekisteröidä Suomessa, käytetään siirtokilvillä varustettuna yksinomaan kilpailutarkoituksiin yhtäjaksoisesti enintään seitsemän päivän ajan.
Muissa kuin 2 §:n 2 momentissa tarkoitetuissa tapauksissa väliaikaisesta maahantuonnista ja käytöstä on heti ilmoitettava veroviranomaiselle. Edellä 1 momentin 2 kohdassa tarkoitetusta käytöstä ei tehdä ilmoitusta, 5 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa ilmoitus tehdään vain ajoneuvoa maasta vietäessä rajanylityspaikan tulliviranomaiselle ja 7 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa ilmoitus tehdään vain ajoneuvon ensimmäisestä käyttöönotosta. Veroviranomainen voi määrätä 1 momentissa tarkoitetun käytön muista ehdoista ja rajoituksista.
Ajoneuvo on vietävä maasta, siirrettävä vapaa-alueelle tai muuhun tulliviranomaisen määräämään paikkaan, hävitettävä viranomaisen valvonnassa tai luovutettava valtiolle tälle kuluja aiheuttamatta viimeistään väliaikaisen verottoman käytön edellytysten tai asetetun määräajan päättyessä taikka ajoneuvosta on suoritettava vero. Jos 35 §:n 1 momentin 7 kohdassa tarkoitettua ajoneuvoa käytetään muulla tavoin kuin lainkohdassa säädetään, ajoneuvoa ei kuitenkaan voida veroa suorittamatta viedä maasta, siirtää vapaa-alueelle, veroviranomaisen osoittamaan paikkaan, hävittää tai luovuttaa valtiolle.
Mitä 1 momentissa säädetään, sovelletaan myös, jos 2 §:n 2 momentissa tarkoitettu henkilö on katsottava tämän lain mukaan täällä vakinaisesti asuvaksi. Veroviranomainen voi tässä tapauksessa, tai jos 2 §:n 2 momentissa säädetty määräaika muutoin ylitetään, asettaa enintään 1 kuukauden määräajan ajoneuvon maastavientiä varten sekä tarvittaessa määrätä ajoneuvon käytöstä ja muista ehdoista tänä aikana. Määräaika myönnetään vain, jos säädettyä pidemmän käytön on katsottava johtuneen erehdyksestä tai ylivoimaisesta esteestä.
Ennen kuin ajoneuvo merkitään rekisteriin Suomessa tai otetaan täällä käyttöön, verovelvollisen tulee tehdä veroviranomaiselle ilmoitus (autoveroilmoitus). Ilmoitukseen tulee sisältyä ajoneuvon verotusarvon määräämistä varten tiedot ajoneuvosta verovelvolliselle aiheutuneista hankintakustannuksista, ajoneuvon varusteista, ajoneuvon yksilöinnistä sekä muista verotukseen vaikuttavista seikoista.
Veroilmoituksesta, sen sisällöstä ja ilmoituksen antamista koskevista poikkeuksista säädetään asetuksella.
Verovelvollisen tehtyä autoveroilmoituksen veroviranomainen toimittaa verotuksen siten kuin jäljempänä säädetään ja antaa muissa kuin 40 §:ssä tarkoitetuissa tapauksissa veroviranomaisen luvan ajoneuvon rekisteröintiä varten ajoneuvon rekisteriasioiden hoitajalle ja tiedon siitä verovelvolliselle.
Tullihallitus voi hyväksyä säännöllistä liiketoimintaa harjoittavan ajoneuvojen maahantuojan tai Suomessa toimivan valmistajan rekisteröidyksi verovelvolliseksi. Rekisteröidyn verovelvollisen tulee olla luotettava, ja sen on voitava antaa tässä laissa tarkoitetut ilmoitukset konekielisessä muodossa siten kuin tullihallitus määrää. Rekisteröidyn verovelvollisen on asetettava tullihallitukselle tämän vaatima vakuus.
Jos verovelvollisen ei enää voida katsoa täyttävän 1 momentissa rekisteröidylle verovelvolliselle säädettyjä edellytyksiä, tullihallitus voi peruuttaa verovelvollisen rekisteröinnin.
Ajoneuvon, josta rekisteröity verovelvollinen on tehnyt ajoneuvorekisteriin ennakkoilmoituksen, saa rekisteröidä liikenteeseen käytettäväksi ilman 38 §:ssä tarkoitettua veroviranomaisen lupaa. Ajoneuvon saa merkitä rekisteriin liikenteessä käytettäväksi myös ennen kuin rekisteröity verovelvollinen on antanut autoveroilmoituksen.
Rekisteröidyn verovelvollisen verotettavaksi ilmoittamista ajoneuvoista määrätään autovero jaksolta, jonka pituuden tullihallitus määrää. Tullihallitus määrää myös veroilmoituksen antamisen ajankohdasta.
Rekisteröidyn verovelvollisen on tehtävä autoveroilmoitus 2 momentissa tarkoitetulta jaksolta. Kultakin jaksolta on ilmoitettava ne ajoneuvot, jotka jakson aikana rekisteröidään liikenteessä käytettäväksi, otetaan muutoin käyttöön tai joiden omistusoikeuden rekisteröity verovelvollinen luovuttaa jakson aikana verovelvollisuutta siirtämättä. Jos omistusoikeus on siirretty ajoneuvon muuttamiseksi tai rakentamiseksi 21 ja 28 §:ssä tarkoitetuksi ajoneuvoksi tai jos kysymys on pakettiauton alustasta, veroilmoitus saadaan tehdä kuitenkin vasta ajoneuvoa käyttöön otettaessa tai rekisteröitäessä.
Jos rekisteröity verovelvollinen on 3 momentissa säädetyllä tavalla tehnyt autoveroilmoituksen ajoneuvosta, jonka omistusoikeus on luovutettu siirtämättä verovelvollisuutta, verosta vastuuseen ei sovelleta, mitä 4 §:n 2 momentissa säädetään.
Muun kuin rekisteröidyn verovelvollisen tehtyä autoveroilmoituksen veroviranomainen määrää veron ja antaa sitä koskevan verotuspäätöksen. Vero on maksettava 61 §:ssä säädetyssä ajassa.
Ajoneuvoa ei saa ensimmäistä kertaa merkitä rekisteriin, ellei ajoneuvosta ole annettu 41 §:ssä tarkoitetuissa tapauksissa veroviranomaisen lupaa rekisteröintiä varten.
Muu kuin rekisteröity verovelvollinen, joka on antanut ajoneuvosta autoveroilmoituksen, voi peruuttaa ilmoituksen ennen kuin ajoneuvo on merkitty ensi kertaa rekisteriin Suomessa tai otettu täällä käyttöön. Jos verotus on jo toimitettu, se peruutetaan ilmoituksen johdosta, jos veroa ei ole vielä maksettu.
Jos verotus peruutetaan siten kuin 1 momentissa säädetään, verovelvolliselta peritään sama maksu kuin ennakkotiedosta.
Jos ajoneuvo, josta on tehty veroilmoitus tai josta vero on suoritettu, merkitään ajoneuvoa ensimmäistä kertaa rekisteröitäessä rekisteriin 21―23 §:ssä tai 28 §:ssä tarkoitetuin perustein lievemmin verotettavana tai verottomana ajoneuvona, verotus oikaistaan verovelvollisen hakemuksesta vastaamaan niitä perusteita, joiden mukaan vero kannettaisiin, jos ajoneuvo verotettaisiin rekisteröinnin tai käyttöönoton ajankohtana.
Veroviranomaisella on verotusta ja sen valvontaa varten oikeus saada käyttöönsä ajoneuvorekisterissä olevat tiedot.
Jos tämän lain nojalla verosta vapaan tai alennettuun veroon oikeutetun ajoneuvon rakennetta, omistusta tai käyttötarkoitusta on muutettu siten, että ajoneuvo tai sen käyttötarkoitus ei enää täytä verottomuuden tai alennetun veron edellytyksiä, ajoneuvon omistaja, jonka omistusaikana ajoneuvon rakenteen tai käyttötarkoituksen muutos on tehty, on velvollinen tekemään tästä ilmoituksen yhden kuukauden kuluessa ajoneuvohallinnolle. Ilmoitus on tehtävä myös kaikissa niissä tapauksissa, joissa ajoneuvo on verotettu lievemmin kuin 6 §:n 1 momentissa, 21 §:ssä tai muualla tässä laissa säädetään, jos rakenteen tai käyttötarkoituksen muutoksen johdosta verottomuuden tai alemman veron edellytykset kokonaan tai osaksi lakkaavat olemasta. Ilmoitus on tehtävä myös 28 §:ssä ja 51 §:ssä tarkoitetuista ajoneuvoista.
Edellä 1 momentissa tarkoitettuna pakettiauton rakenteen muuttamisena pidetään myös auton tavaratilan varustamista muilla kuin 24 §:ssä tarkoitetuilla istuimilla tai istuinten asentamiseen tarkoitetuilla laitteilla.
Jos tässä pykälässä tarkoitettu ilmoitusvelvollisuus on laiminlyöty, poliisiviranomaisen on estettävä ajoneuvon käyttö, kunnes sanottu velvollisuus on täytetty tai vero on maksuunpantu.
Jos ajoneuvo, josta tämän lain mukaan ei ole suoritettava veroa tai josta vero on suoritettava alennettuna, ilmoitetaan tai olisi ilmoitettava rekisteriin muuna kuin tämän lain nojalla verosta vapaana tai 6 §:n 1 momentissa säädettyä alemman verokannan mukaan verotettuna ajoneuvona, ajoneuvohallinnon on maksuunpantava autovero 4 §:n 4 momentissa tarkoitetun verovelvollisen maksettavaksi.
Jos ajoneuvo, joka on 28 §:n 1 momentin nojalla oikeutettu alennettuun veroon, ilmoitetaan tai olisi ilmoitettava ajoneuvorekisteriin muuhun kuin mainitun lainkohdan mukaiseen alennettuun veroon oikeuttavaan käyttöön, ajoneuvohallinnon on maksuunpantava autovero sille, joka on käyttänyt ajoneuvoa 28 §:ssä tarkoitetulla tavalla, tai hänen oikeudenomistajalleen.
Mitä 1 ja 2 momentissa säädetään veron maksuun panemisesta, on noudatettava myös muutoin, jos liikenteessä käytetään ajoneuvoa, joka ei enää täytä verottomuuden, veronpalautuksen tai veronalennuksen ehtoja. Veronalennukseksi katsotaan tällöin ajoneuvon aiempi verottaminen lievemmän verokannan mukaan riippumatta siitä, millä perusteella näin on menetelty. Jos ajoneuvo merkitään rekisteriin toisen verottomuuteen, alennetun veron alaisen ajoneuvon käyttöön oikeutetun tai veronpalautukseen oikeutetun omistukseen viimeistään yhden kuukauden kuluessa siitä, kun mainittuihin etuihin oikeutettu omistaja on luovuttanut ajoneuvon, maksuunpanoa ei kuitenkaan toimiteta. Myös luovutuksen saajaan sovelletaan, mitä edellä tässä pykälässä säädetään.
Ennen veron maksuunpanoa ajoneuvohallinto voi varata maksuvelvolliselle tilaisuuden asiaa koskevan selvityksen esittämiseen. Jos maksuvelvollinen asetetussa kohtuullisessa määräajassa ei ole antanut selvitystä, ajoneuvohallinto suorittaa maksuunpanon.
Edellä 47 §:ssä tarkoitetuissa tapauksissa maksuunpantava vero on verottomasta ajoneuvosta ja sellaisesta ajoneuvosta, josta vero on alennettu tai palautettu, se määrä, joka ajoneuvosta olisi tullut sitä ensi kertaa verotettaessa kantaa täysimääräisenä verona vähennettynä ajoneuvosta jo suoritetun veron määrällä.
Autosta, josta veroa on alennettu 28 §:n tai 51 §:n nojalla, sekä sairasautosta maksuunpantavaa veroa alennetaan yhdellä kolmaskymmeneskuudesosalla jokaista rekisterissäoloajan täyttä kuukautta kohti. Lain 21 §:n 1 momentissa tarkoitetun pelastusauton, invataksin, eläinlääkintäauton ja ruumisauton verosta vähennetään yksi neljäskymmeneskahdeksasosa rekisterissäoloajan kutakin täyttä kuukautta kohti.
Jos verosta vapaan tai alennetun verokannan mukaan verotetun muun kuin edellä 2 momentissa tarkoitetun ajoneuvon rakennetta tai käyttötarkoitusta on muutettu tai omistaja on muuttunut edellä säädetyllä tavalla, vero maksuunpannaan kuitenkin aina täysimääräisenä vähennettynä autosta jo suoritetun veron määrällä. Mitä tässä säädetään, sovelletaan myös, jos auto on muutettu laadultaan korkeamman veron mukaan verotetusta lievemmin verotetuksi ja uudelleen korkeamman veron mukaisesti verotettavaksi. Tällöin maksuunpanossa otetaan huomioon maksettuna verona ainoastaan se määrä, joka ajoneuvosta olisi kannettu lievemmän verokannan mukaisia veroperusteita sovellettaessa.
Jos ajoneuvosta, josta ei ole tehty 46 §:ssä tarkoitettua ilmoitusta, on kannettava veroa edellä 47―48 §:n mukaisesti, vero voidaan maksuunpanna riippumatta siitä, kuinka pitkä aika on kulunut verotuksen perusteena olevasta muutoksesta. Vero on kuitenkin maksuunpantava viimeistään kolmen vuoden kuluessa sen vuoden päättymisestä, jona muutos on tullut veroviranomaisen tietoon.
Jos tullilaitos on kantanut veron, tullihallitus voi erityisistä syistä hakemuksesta määräämillään ehdoilla alentaa suoritettua tai suoritettavaa autoveroa, viivästyskorkoa, jäämämaksua sekä lykkäyksen vuoksi suoritettavaa korkoa tahi poistaa ne kokonaan. Jos ajoneuvohallinto on määrännyt veron, verohallitus ratkaisee hakemuksen.
Jos tullilaitos on maksuunpannut veron, tullihallitus voi erityisistä syistä valtiovarainministeriön määräämin ehdoin hakemuksesta myöntää lykkäystä veron suorittamiselle. Verohallitus voi myöntää lykkäyksen ajoneuvohallinnon maksuunpanemalle verolle. Valtiovarainministeriö voi ottaa lykkäysasian ratkaistavakseen. Ministeriö määrää tällöin lykkäysehdot hakemukseen antamassaan päätöksessä.
Milloin autoa ensi kertaa rekisteröitäessä sen omistajaksi tai haltijaksi on rekisteröity sellainen invalidi, jonka liikunta- tai näkövammasta aiheutuva pysyvä haitta-aste on vähintään 80 prosenttia ja jonka henkilökohtaiseen käyttöön auto tulee, tai sellainen invalidi, jonka pysyvä haitta-aste on vähintään 60 prosenttia ja jolle auton hankinta on hänen toimensa, työnsä tai ammattiin valmistumista varten tapahtuvan opiskelun hoitamiseksi olennaisen tarpeellinen, Helsingin piiritullikamarin on hakemuksesta määrättävä asettamillaan ehdoilla valtion varoista maksettavaksi takaisin vero, kuitenkin enintään 22 400 markkaa. Milloin hakija ajokortissa olevalla merkinnällä tai muutoin luotettavasti osoittaa, että hänen on käytettävä automaattivaihteista autoa, veroa palautetaan edellä mainituin edellytyksin enintään 29 600 markkaa. Jos auto on ollut haltijan käytössä, vero palautetaan vasta, kun haltija on merkitty auton omistajaksi. Hakemus voidaan tehdä ennen kuin hakija on rekisteröity auton omistajaksi, mutta se on tehtävä 6 kuukauden kuluessa siitä, kun hakija on merkitty rekisteriin auton omistajaksi, uhalla, että oikeus palautuksen saamiseen on menetetty.
Milloin autoa ensi kertaa rekisteröitäessä sen omistajaksi tai haltijaksi on rekisteröity sellainen invalidi, jonka liikuntakyky on alaraajan tai alaraajojen puuttumisen tahi toiminnan vajavuuden vuoksi siten alentunut, että hänen pysyvä haitta-asteensa on vähintään 40 prosenttia, Helsingin piiritullikamarin on hakemuksesta 1 momentissa säädetyillä ehdoilla määrättävä valtion varoista maksettavaksi takaisin 60 prosenttia verosta, kuitenkin enintään 14 600 markkaa. Palautusta myönnetään vain autosta, jonka hankinta on invalidille hänen toimensa, työnsä tai ammattiin valmistumista varten tapahtuvan opiskelun hoitamiseksi olennaisen tarpeellinen. Hakemus voidaan tehdä ennen kuin hakija on rekisteröity auton omistajaksi, mutta se on tehtävä viimeistään 1 momentissa säädetyssä ajassa.
Joka 1 ja 2 momentin nojalla on saanut veron takaisin, on, mikäli ajoneuvo luovutetaan muuhun kuin 1 ja 2 momentissa tarkoitettuun käyttöön, velvollinen suorittamaan tässä laissa tarkoitetun veron ja tekemään luovutuksesta ilmoituksen ajoneuvohallinnolle noudattaen, mitä 46 §:ssä säädetään.
Ajoneuvohallinnon on, saatuaan 3 momentissa tarkoitetun ilmoituksen, maksuunpantava vero 47 ja 48 §:n säännöksiä soveltuvin osin noudattaen ajoneuvon luovuttajan maksettavaksi.
Jos ajoneuvon käyttö on estetty tämän lain säännösten nojalla, veron määrännyt piiritullikamari tai ajoneuvohallinto voi määräämillään ehdoilla hakemuksesta erityisistä syistä määräajaksi tai kokonaan peruuttaa käytön estämistä koskevan päätöksen. Hakemuksen voi tehdä se, joka on ajoneuvon omistajana tai haltijana.
Jos ajoneuvosta kannettua veroa on 50 ja 51 §:n säännösten nojalla palautettu, autoverolle suoritetun arvonlisäveron määrää ei tämän johdosta alenneta.
Ennen ajoneuvon ensimmäistä rekisteröintiä tai käyttöönottoa toimitettava autoverotus on tullilaitoksen tehtävänä. Tullihallitus määrää tullilaitoksen sisäisestä toimivallan ja tehtävien jaosta.
Ajoneuvohallinto huolehtii ajoneuvon ensimmäisen rekisteröinnin tai käyttöönoton jälkeen ajoneuvon rakenteen, käyttötarkoituksen tai omistuksen muutoksen vuoksi toimitettavasta autoverotuksesta.
Autoverotuksen yleinen johto ja valvonta kuuluu tullihallitukselle. Verohallitus huolehtii kuitenkin ajoneuvohallinnon tehtävänä olevan autoverotuksen yleisestä johdosta ja valvonnasta.
Valtion edun valvonnasta huolehtii 54 §:n 1 momentissa tarkoitetussa verotuksessa tullilaitoksen tulliasiamies. Ajoneuvohallinnon tehtävänä olevassa autoverotuksessa valtion edun valvonnasta huolehtii Uudenmaan lääninverovirastossa oleva valtionasiamies.
Ennen 56 §:ssä säädetyn veronoikaisun tai 57 §:n 1 momentissa säädetyn jälkiverotuksen toimittamista on verovelvolliselle varattava tilaisuus tulla kuulluksi.
Jos veronalainen ajoneuvo on otettu käyttöön tai merkitty rekisteriin, eikä autoveroa ole asianmukaisesti suoritettu tai jos ajoneuvo olisi tullut verottaa ankarampien perusteiden mukaan, määrätään maksuunpanematta jääneelle verolle veronlisäystä.
Veronlisäystä määrätään yksi markka kultakin täydeltä sadalta markalta jokaiselta kalenterikuukaudelta sen kuukauden alusta, jona vero olisi tullut viimeistään maksaa, verolle määrättävää eräpäivää edeltävän kalenterikuukauden loppuun.
Edellä 40 ja 41 §:n mukaan määrätyn veron eräpäivä on 10 päivää verotuspäätöksen päivämäärästä.
Milloin autoveroa määrätään oikaisuna, jälkiverotuksena tai ajoneuvon rakenteen, käyttötarkoituksen taikka omistuksen muutoksen johdosta, eräpäivä on 30 päivää verotuspäätöksen päivämäärästä.
Eräpäivän jälkeen maksamatta olevalle verolle on suoritettava viivästyskorkoa ja jäämämaksua siten kuin veron viivästyskorosta ja jäämämaksusta annetussa laissa (145/76) säädetään.
Jollei veroa ole suoritettu eräpäivänä, ulosotetaan vero säädettyine viivästyskorkoineen ja jäämämaksuineen valituksesta huolimatta niin kuin verojen ja maksujen perimisestä ulosottotoimin annetussa laissa (367/61) säädetään.
Jos veroa ei ole suoritettu eräpäivänä, ajoneuvon käyttö voidaan estää. Ajoneuvon käyttö voidaan estää siinäkin tapauksessa, että ajoneuvon omistus tai hallinta on siirretty muulle kuin verovelvolliselle. Veroviranomainen voi pyytää poliisilta virka-apua ajoneuvon käytön estämiseksi. Käyttö sallitaan, kun verovelvollinen tai muu kuin verovelvollinen on suorittanut veron.
Ajoneuvo voidaan määrätä tarvittaessa otettavaksi veroviranomaisen haltuun, kunnes verotus on toimitettu ja maksuunpantu vero suoritettu tai 36 §:n 2 momentissa mainittu määräaika päättyy. Veroviranomaisen haltuun otettu ajoneuvo voidaan myydä huutokaupalla, jolloin menetellään siten kuin tullilaissa (1466/94) säädetään tullihuutokaupasta, tai ajoneuvo voidaan hävittää. Autovero suoritetaan valtiolle huutokauppakustannusten ja tullin jälkeen. Ajoneuvo voidaan rekisteröidä vasta, kun autovero on kokonaan maksettu.
Vero määrätään maksettavaksi ja maksetaan takaisin täysin markoin jättämällä yli menevät pennit lukuun ottamatta. Sama koskee veronkorotusta ja veronlisäystä.
Muutoksenhaun johdosta takaisin maksettavalle verolle maksetaan säädetty korko. Korko lasketaan maksupäivästä.
Jollei tässä laissa tai sen nojalla toisin säädetä, autoveron kannossa, perimisessä ja palauttamisessa noudatetaan soveltuvin osin, mitä veronkantolaissa (611/78) tai sen nojalla säädetään tai määrätään.
Jos asia on hakijalle erityisen tärkeä, tullihallitus tai ajoneuvohallinto voivat antaa hakemuksesta ennakkotiedon siitä, miten autoverolakia sovelletaan hakijan ajoneuvon verotukseen.
Ennakkotieto annetaan määräajaksi, kuitenkin enintään sen antamista seuraavan kalenterivuoden loppuun. Lainvoiman saanutta ennakkotietoa noudatetaan ennakkotiedon saajan vaatimuksesta sitovana siltä ajalta, jolle se on annettu.
Ennakkotietoa koskeva asia on käsiteltävä tullihallituksessa, ajoneuvohallinnossa, lääninoikeudessa ja korkeimmassa hallinto-oikeudessa kiireellisenä.
Oikaisu voidaan tehdä kolmen vuoden kuluessa veron tai sen palauttamisen määräämistä seuraavan kalenterivuoden alusta tai verovelvollisen sanotun ajan kuluessa tekemän kirjallisen vaatimuksen perusteella myöhemminkin.
Piiritullikamarin tai ajoneuvohallinnon tämän lain nojalla tekemään päätökseen haetaan muutosta valittamalla Uudenmaan lääninoikeuteen. Valtion puolesta valitusoikeus on piiritullikamarissa olevalla tulliasiamiehellä tai 55 §:ssä tarkoitetulla valtionasiamiehellä. Muutoksenhaku on tehtävä kirjallisesti ja valituskirjelmä on toimitettava valitusajan kuluessa verotuksen toimittaneelle viranomaiselle. Jos päätös, josta valitetaan, on saatu elektronisessa tai muussa automaattiseen tietojenkäsittelyyn soveltuvassa muodossa, siitä on liitettävä valituskirjelmään selväkielinen kirjallinen tuloste.
Valitusaika on kolme vuotta autoveron tai sen palauttamisen määräämistä seuraavan kalenterivuoden alusta, kuitenkin aina vähintään 60 päivää päätöksen tiedoksisaannista. Piiritullikamarin tai ajoneuvohallinnon muusta kuin veron määräämistä tai sen palauttamista koskevasta päätöksestä valitettaessa valitusaika on 30 päivää päätöksen tiedoksisaannista. Tulli- tai valtionasiamiehen valitusaika on 30 päivää päätöksen tekemisestä.
Mitä verojen ja maksujen perimisestä ulosottotoimin annetussa laissa säädetään perustevalituksesta, ei sovelleta tässä laissa tarkoitettuihin asioihin.
Piiritullikamarin tai ajoneuvohallinnon tulee varata tulli- tai valtionasiamiehen tekemästä valituksesta verovelvolliselle sekä verovelvollisen tekemästä valituksesta tulli- tai valtionasiamiehelle tilaisuus vastineen ja tarvittaessa myös vastaselityksen antamiseen.
Jos veroviranomainen 68 §:ssä tarkoitetulla tavalla oikaisee päätöstään verovelvollisen vaatimuksen mukaisesti, valitus siltä osin raukeaa.
Siltä osin kuin veroviranomainen katsoo, että verovelvollisen valituksessaan esittämä vaatimus ei anna aihetta päätöksen oikaisemiseen, veroviranomaisen on annettava valituksen johdosta lausuntonsa ja varattava verovelvolliselle tilaisuus antaa määräajassa lausuntoon vastine.
Tulli- tai valtionasiamiehen valituskirjelmä ja verovelvollisen 3 momentissa tarkoitettu valituskirjelmä vastineineen, vastaselvityksineen ja lausuntoineen sekä asian käsittelyssä syntyneet muut asiakirjat on viipymättä lähetettävä Uudenmaan lääninoikeudelle.
Valitus on tehtävä 60 päivän kuluessa lääninoikeuden päätöksen tiedoksisaannista. Valituskirjelmä, johon on sisällytettävä valituslupahakemus, on toimitettava valitusajassa korkeimmalle hallinto-oikeudelle tai Uudenmaan lääninoikeudelle. Valtion puolesta valitusoikeus on tullihallituksessa olevalla tulliasiamiehellä. Ajoneuvohallinnon päätöksestä käyttää valtion puhevaltaa Uudenmaan lääninverovirastossa oleva valtionasiamies.
Tullihallituksen tai ajoneuvohallinnon antamaan ennakkotietoon saa hakea muutosta valittamalla korkeimpaan hallinto-oikeuteen siinä järjestyksessä kuin muutoksenhausta hallintoasioissa annetussa laissa (154/50) säädetään. Valtion puolesta valitusoikeus on tällöin tullihallituksessa olevalla tulliasiamiehellä tai 55 §:ssä tarkoitetulla valtionasiamiehellä.
Päätökseen, jolla on päätetty olla antamatta ennakkotietoa, ei saa hakea muutosta valittamalla.
Milloin autovero on lääninoikeuden päätöksellä poistettu tai sitä on alennettu, on piiritullikamarin tai ajoneuvohallinnon suoritettava liikaa maksettu vero muutoksenhausta huolimatta verovelvolliselle.
Milloin korkein hallinto-oikeus on tulliasiamiehen tai valtionasiamiehen valituksesta muuttanut lääninoikeuden päätöstä, jäljennös korkeimman hallinto-oikeuden päätöksestä on toimitettava asianomaiselle piiritullikamarille tai ajoneuvohallinnolle, jonka tulee viipymättä maksuunpanna verovelvolliselle liikaa suoritettu määrä.
Autovero on valituksesta huolimatta maksettava säädetyssä ajassa.
Jos tulliasiamies tai valtionasiamies katsoo, että verovelvollisen maksettavaksi olisi määrättävä veroa, piiritullikamarin tai ajoneuvohallinnon on hänen pyynnöstään tehtävä asiassa päätös.
Autoveron suorittamisen valvontaa varten ajoneuvon rekisteröintiasioiden hoitajan, katsastuksen toimittajan ja poliisin tulee ilmoittaa tulliviranomaiselle tai ajoneuvohallinnolle, jos rekisterissä tai käytössä havaitaan olevan ajoneuvo, josta veroa ilmeisesti ei ole maksettu tai ajoneuvo, jonka rakennetta, käyttötarkoitusta tai omistusta on muutettu siten, että ajoneuvosta voitaisiin joutua suorittamaan veroa.
Veroviranomaisella on oikeus tarkastaa ajoneuvo tai määrätä ajoneuvo esitettäväksi tarkastusta varten ajoneuvon katsastuksen hoitajalle, jonka tulee tällöin antaa pyydetty tieto veroviranomaiselle.
Veroviranomaisella on oikeus saada käyttöönsä verovelvollisuuden siirtäneeltä, tai jos siirtäjiä on useampia kuin yksi, kaikilta näiltä verotusarvon määräämisessä tarvittavat tiedot ja asiakirjat.
Verovelvollisuuden siirtäjän tai sen, joka voi olla vastuussa veron suorittamisesta, on vaadittaessa esitettävä veroviranomiselle 1 momentissa tarkoitetut tiedot, asiakirjat sekä kirjanpitonsa.
Veroviranomaisella on oikeus tarkastaa tai 81 §:ssä tarkoitetulla tavalla tarkastuttaa ne liike- ja muut asiakirjat, joista 1 momentissa mainittuja tietoja voi olla saatavissa.
Tullihallituksella ja ajoneuvohallinnolla on oikeus velvoittaa se, joka ei ole noudattanut tässä luvussa tarkoitettua kehotusta tietojen antamiseen tai aineiston esittämiseen, uhkasakolla täyttämään velvollisuutensa.
Autoverotusta varten annetut tai esitetyt tiedot ja asiakirjat on pidettävä salassa. Niitä ei saa pöytäkirjassa tai päätöksessä selostaa laajemmalti kuin on välttämätöntä.
Sen estämättä, mitä 1 momentissa säädetään, saadaan tiedot ja asiakirjat kuitenkin antaa veroviranomaisille ja näiden kutsumille asiantuntijoille sekä verotuksen valvontaa, veron perintää, verotuksesta tehdyn valituksen tutkimista ja syytteeseen saattamista tai ulosottoa varten asianomaisille viranomaisille ja näiden edustajille. Pakkokeinolain (450/87) 5 luvun 1 §:ssä säädetyin edellytyksin verotusasiakirjat tai niistä ilmenevät tiedot on annettava pidättämiseen oikeutetun virkamiehen käytettäväksi muunkin rikoksen kuin verorikoksen selvittämistä varten.
Tullihallitus, verohallitus tai ajoneuvohallinto voivat myös määrätä asiakirjat annettaviksi tilastollisia tai tieteellisiä tutkimuksia varten tällaista tutkimusta suorittavan henkilön tai viranomaisen käytettäväksi. Niin ikään voidaan lääninoikeuden ja korkeimman hallinto-oikeuden päätökset julkaista sanamuodon mukaisina tai lyhennettyinä, asianomaisten nimiä kuitenkaan mainitsematta. Tietoja ei saa luovuttaa edelleen eikä käyttää ilman veroviranomaisen lupaa muuhun kuin siihen tarkoitukseen, mihin ne on luovutettu, ellei toisin ole säädetty.
Jokainen on velvollinen pitämään salassaja olemaan käyttämättä hyväkseen, mitä hän virassaan tai julkisessa toimessaan, 86 §:n 3 momentin tarkoittamissa tapauksissa taikka muutoin on veroilmoituksesta tai verotusta varten annetuista muista tiedoista saanut tietää toisen liiketoimista tai siitä, mitä niistä autovero- tai muutoksenhakuviranomaisessa on lausuttu.
Tullilaitos voi antaa tiedon verovelvollisuuden siirrosta tai ajoneuvoa koskevasta veroviranomaisen luvasta rekisteröintiä varten muullekin kuin verovelvolliselle, jos tieto on tarpeen ajoneuvon rekisteröintiä varten.
Rangaistus autoveron lainvastaisesta välttämisestä ja sen yrittämisestä säädetään rikoslain 29 luvun 1―3 §:ssä.
Joka viranomaisen kehotuksesta huolimatta jättää asianmukaisesti täyttämättä 4 §:n 2 momentissa, 35 §:n 2 momentissa, 46 §:n 1 momentissa tai 51 §:n 3 momentissa taikka autoverosta annetussa asetuksessa säädetyn ilmoittamis- tai tietojenantovelvollisuuden, on tuomittava autoverorikkomuksesta sakkoon.
Jos muu kuin virkamies tai julkisyhteisön työntekijä luvattomasti rikkoo 87 §:ssä tarkoitetun salassapitovelvollisuuden, hänet on tuomittava autoverotietojen salassapitovelvollisuuden rikkomisesta sakkoon tai vankeuteen enintään kuudeksi kuukaudeksi.
Tässä laissa tarkoitetaan ajoneuvon omalla massalla tieliikennelain nojalla annettujen säännösten mukaan määritettävää omamassaa ja kokonaismassalla tieliikennesäännösten mukaan määrättävää kokonaismassaa.
Tarkemmat säännökset tämän lain soveltamisesta annetaan asetuksella. Liikenneministeriö antaa kuitenkin tarvittaessa tarkemmat määräykset 15 §:ssä tarkoitetuista ajoneuvon varusteista.
Maahan muuttavan henkilön mukanaan tuomaan ajoneuvoon voidaan verovelvollisen pyynnöstä soveltaa tämän lain säännösten sijasta auto- ja moottoripyöräverosta annetun lain ja tulliverolain (575/78) 14 ja 14 a §:n säännöksiä sellaisina kuin ne ovat 31 päivänä joulukuuta 1994, jos muutto Suomeen tapahtuu viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1996. Jos ajoneuvo on hankittu ennen 1 päivää joulukuuta 1994, mainittuja säännöksiä saadaan verovelvollisen pyynnöstä soveltaa, jos muutto Suomeen tapahtuu viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1997.
Maassa tämän lain voimaan tullessa väliaikaisen tullittomuuden perusteella oleviin ajoneuvoihin sovelletaan tämän lain säännösten sijasta auto- ja moottoripyöräverosta annetun lain ja tulliverolain 17 ja 18 §:n säännöksiä sellaisina kuin ne ovat 31 päivänä joulukuuta 1994 mainituissa säännöksissä tarkoitettujen määräaikojen loppuun saakka. Uuden lain säännöksiä sovelletaan välittömästi määräaikojen päättyessä.
Maassa tämän lain voimaan tullessa oleviin tulliverolain 16 a §:ssä tarkoitettuihin ajoneuvoihin sovelletaan mainitun lain ja auto- ja moottoripyöräverolain säännöksiä tulliverolain 16 a §:ssä tarkoitetun määräajan päättymiseen saakka.
Tullihallitus voi määrätä autoverotuksessa noudatettavasta menettelystä vuoden 1995 loppuun asti tarvittaessa toisinkin kuin mitä tässä laissa säädetään. Mainittuun ajankohtaan asti 41 §:ää ja 42 §:ää sovelletaan siten, että tosite veron suorittamisesta vastaa verottajan lupaa rekisteröintiä varten.
HE 321/94
VaVM 88/94
1 luku - Lain soveltamisala1 §2 §3 §2 luku - Verovelvollisuus4 §5 §3 luku - Veron määrä6 §7 §8 §9 §10 §4 luku - Verotusarvo11 §12 §13 §14 §15 §16 §17 §18 §19 §20 §5 luku - Verovapaus ja alennettu vero21 §22 §23 §24 §25 §26 §27 §28 §29 §30 §6 luku - Väliaikainen veroton käyttö31 §32 §33 §34 §35 §36 §7 luku - Veroilmoitus ja ajoneuvon rekisteröinti37 §38 §39 §40 §41 §42 §43 §44 §45 §8 luku - Rakenteen, omistuksen tai käyttötarkoituksen muutokset46 §47 §48 §49 §9 luku - Veronhuojennus50 §51 §52 §53 §10 luku - Menettely ja viranomaisetVeroviranomaiset54 §55 §56 §57 §58 §59 §60 §61 §62 §63 §64 §65 §66 §67 §68 §69 §70 §71 §72 §73 §74 §75 §76 §77 §78 §79 §80 §81 §82 §83 §84 §85 §86 §87 §88 §89 §90 §91 §92 §93 §94 §95 §96 §


VISK - § 202 Muut nominikantaiset e : ee -tyyppiset sanat
SISÄLLYS > SANAT > Nominijohdokset > Substantiivijohdokset > Muita substantiivien johdostyyppejä ja muotteja > pesä-ke, kohd-e, jalk-ine, kaista-le, leima-sin > § 202 Muut nominikantaiset e : ee -tyyppiset sanat
Johtimen ‑ex (: ‑ee-) sisältävät substantiivit ovat useimmiten verbikantaisia (» § 241 – 242), mutta johdostyyppiin kuuluu myös joitakin nominikantaisia, enimmäkseen oppitekoisia sanoja:
Substantiivikantaisia: kirje, kohde, laude, raide, rinne, sähke, vuode | Adjektiivikantaisia: hyve, kuume, muste, pahe, suure, vaje
Aines ‑ex : ‑ee- sisältyy myös johtimiin ‑kex (» § 201), ‑rex (» § 211), ‑(i)nex ja ‑lex.
Johtimen ‑(i)nex sisältäviä lekseemejä on kymmenkunta. Ne ovat paljolti oppitekoinen, kantasanoiltaan ja semantiikaltaan heterogeeninen joukko; ryhmässä on useita vaatekappaleen nimityksiä. Monilla (i)nex-johdoksilla on myös välineennimen (» § 255) kaltainen merkitys.
esine, jalkine, kapine, käsine, pukine, päähine, tamineet, teline, vastine, väline
Noin viidellätoista lex-loppuisella substantiivilla on kantasana tai korrelaatti. Johdin ‑lex liittyy kaksitavuiseen kantaan. Sitä voi edeltää kantasanaan kuulumaton i-, A- tai U-aines (raakile, pirstale, kääryle). Verbikantaiset tai verbiin korreloituvat lex-johdokset merkitsevät useimmiten verbivastineensa toiminnan tulosta (teon tuloksen nimistä » § 226).
Nominikantaisia tai -korrelaatillisia: kaistale, kaitale, myötäle, raakile, rypäle | Verbikantaisia tai -korrelaatillisia: kääryle, leikkele, repale, räiskäle, tekele
Lekseemikannattomat ovat yleensä Alex-loppuisia, esim. hiutale, järkäle, kappale, jotkin deskriptiivisiä, pejoratiivisia yksilönnimiä kuten ketale, rääpäle, vonkale (» § 211).
Huom. Kantasanattomia ex-loppuisia sanoja ovat esim. ase, jänne, kuve, säde, vene ja adjektiivit ahne, kade, terve, tiine, tuore ja viime (myös » § 152), nex-loppuisia mm. paikannimet Kuortane, Pälkäne ja Yläne. Nykykielessä johdoksia eivät ole myöskään sellaiset lex : lee- ja rex : ree‑vartaloiset sanat, joilla on l : le- ~ r : re‑vartaloinen variantti ja sekaparadigmaisuutta, esim. askel ~ askele, manner ~ mantere (» § 70).


text:
HD DVD:n ��net p�tkii Reclockia k�ytett�ess�
Aihe: HD DVD:n ��net p�tkii Reclockia k�ytett�ess�
Viestej� 2 889
Asentelin tuossa joku aika sitten XP:n uudestaan, kun ostin SSD-levyn. Sen j�lkeen huomasin sellaisen ongelman, ett� HD DVD elokuvien ��net alkoivat p�tki�, jos Reclock on k�yt�ss�. ��net saattavat toimia ihan hyvin useamman minuutin ajan, mutta satunnaisesti ��ni saattaa kadota 1-2 sek ajaksi. Playerina PowerDVD 7.3 Ultra. ��ni siirtyy 5.1 PCM-muodossa GeForce GT220-n�yt�nohjaimen HDMI:n kautta vahvistimelle. Jos otan Reclockin pois k�yt�st�, niin p�tkiminen loppuu, mutta kuvaan ilmaantuu satunnaisia nyk�yksi�. Olen kokeillut uusinta ja muutamaa Reclockin vanhempaa versiota ilman tulosta. Onko kukaan muu t�rm�nnyt samaan ongelmaan?
Vastaa lainaamalla 02.04.2011, 10:11
Huomasin, ett� ��ni p�tkii aina samassa kohdassa, jos kelaa leffaa taaksep�in ja katsoo saman kohdan uudestaan. Onko kell��n mit��n ideaa, miten t�m�n ongelman saisi korjattua?
Vastaa lainaamalla 15.02.2012, 13:33
P�ivitinp� tuossa joku aika sitten rautaa (Asus E35M1-M PRO emolevyn) ja siirryin samalla Windows 7:aan, mutta t�m� ��nen p�tkiminen haittaa edelleen HD DVD elokuvien katselua, kun Reclock on k�yt�ss� ja n�yt�n resoksi on asetettu 1920x1080@24Hz. Onko mill��n kostilla mahdollista toistaa HD DVD elokuvia 24p tilassa ilman, ett� kuva nykii tai ��ni katkeilisi? Matroskat yms. videop�tk�t kyll� toimivat MPC HC -ohjelmalla Reclockin kanssa ilman, ett� ��ni katkoo tai kuva nykii.
Vastaa lainaamalla 16.02.2012, 09:28
Yksi vaihtoehto on kokeilla Arcsoftin toisto-ohjelmaa, siit� on muistaakseni ihan ilmainen trial-versio, ja eiv�t ole HD-DVD:t� tiputtaneet tukilistalta pois toisin kuin Powerdvd. En nyt ihan varmaksi muista kun on jo pari vuotta aikaa, mutta muistaakseni minulla oli vastaavaa ongelmaa Powerdvd:n kanssa. Arcsoftilla ainoat ongelmat on pieni ��nen p�tk�isy kun vaihtaa levyn kerroksesta toiseen, samaa oli my�s Pdvd:ll�, mahtaneeko olla asemakohtainen ongelma.
Vastaa lainaamalla 16.02.2012, 10:00
Kokeilin asentaa koneeseen aiemmin k�ytt�m��ni Arcsoftin TMT versiota, jota olin joskus kokeillut XP:ss�, mutta se ei suostunut asentumaan tuohon 64-bit Windows seiskaan. Pit�� katsella l�ytyyk� jostain uudempaa versiota, joka asentuisi 64-bit Windows 7:aan ja toistaisi HD DVD:t.
Vastaa lainaamalla 21.02.2012, 16:11
Viestej� 1 152
Vastaa lainaamalla 21.02.2012, 17:28
Viestin alkuper�inen l�hett�j�: P.Kosunen
T�m�kin on k�ynyt mieless�. Tuossa koneessa on vain 60 GB SSD levy, joten levytilaa ei ole kovinkaan monelle leffalle. Eli HD DVD-leffat olisi j�rkevint� ripata suoraan tiedostopalvelimella, jossa k�yttiksen� on Ubuntu 10.04. Se taas tarkoittaisi, ett� HD DVD-asema pit�isi siirt�� siihen.
Vastaa lainaamalla 21.02.2012, 19:24
Vastaa lainaamalla 22.02.2012, 08:46
Taidan kuitenkin ennemmin siirt�� HD DVD-aseman palvelimeen, koska se on p��ll� 24/7 ja sill� voi rauhassa rippailla noita levyj�.
Vastaa lainaamalla 22.02.2012, 18:37
Vastaa lainaamalla 24.02.2012, 18:02
MakeMkv ei toimi ainakaan Ubuntussa. Laitoin Xboxin HD DVD-aseman kiinni serveriin ja p��tin kokeilla rippaamista. MakeMKV kyll� tunnistaa levyn, antaa valita ��niraidat ja tekstityksen. Mutta kun aloitan rippaamisen, niin se tulee virheilmoitus "Fatal error occured. Program will now exit." ja ohjelma sammuu. Kokeilin my�s ajaa MakeMKV:t� Virtualboxissa py�riv�ss� XP:ss�. UDF 2.5 ajurin asennuksen j�lkeen levyn tiedostot n�kyv�t resurssienhallinnassa, mutta MakeMkv ei tunnista lainkaan levy�.
Vastaa lainaamalla 27.02.2012, 10:53
HD DVD-leffojen rippaus onnistui lopulta MakeMKV:lla Windows seiskassa. MPC-HC ja VLC eiv�t n�k�j��n n�yt� ripatuista leffoista tekstityksi�, mutta onneksi ne toimivat XBMC:ll�.
Vastaa lainaamalla 27.02.2012, 22:41
Tajusin �sken, ett� ei tuosta rippauksesta ole mit��n hy�ty�, kun huomasin, ett� XBMC toistaa kaikki ripatut mkv-tiedostot 1920x1080@60Hz n�ytt�moodissa. XBMC:n OSD:n mukaan fps on kyll� 23.98, mutta virkistystaajuus ei vaan vaihdu 24 Hz:iin, kuten esim. Blu-ray ripeill�. Kokeilin sek� Linuxissa, ett� Windowssissa XBMC 11 Eden beta 3 versiolla, eik� toiminnassa ollut eroja.
Vastaa lainaamalla 28.02.2012, 10:16
Pit��p� ajaa viel� nuo rippaukset MkvMergen l�pi ja asettaa fps:ksi 23,976, jos siit� olisi apua.
Vastaa lainaamalla 28.02.2012, 19:38
Sen j�lkeen kun MkvMergell� asettaa fps:ksi 23,976, niin XBMC osaa toistaa nuo HD DVD ripit oikein 1920x1080@24Hz n�ytt�moodissa. Uudeksi ongelmaksi muodostui nyt se, ett� kaikki HD DVD leffat eiv�t n�k�j��n ole 23,976 fps, vaan osa onkin 24 fps. Esim. Apollo 13 olikin tasan 24 fps ja sit� toistettaessa ��nisynkka menee kokoajan enemm�n pieleen loppua kohti. Miten ihmeess� tuon fps:n saisi kerralla oikeaksi?
Vastaa lainaamalla 04.03.2012, 19:58
Tuonne voisi varmaankin pist�� infoa ellei jo ole.
Vastaa lainaamalla 02.04.2012, 18:12
Kyll� nuo kaikki leffat ovat sittenkin 23,976 fps, mutta ongelmana on se, ett� kun mkvmergell� korjaa fps:n oikeaksi, niin ��nisynkka ei ole en�� kohdallaan kaikilla leffoilla. Esim. Apollo 13 leffassa ��nt� piti viiv�stytt�� 200ms, ett� kuva ja ��ni tulivat yht� aikaa. Osasta leffoista ��ni ja kuva ovat jo valmiiksi kohdallaan.
Uusin Makemkv 1.7.3 toimii nyt HD DVD elokuvilla Ubuntussakin, mutta HD DVD-elokuvien tekstityksi� se ei l�yd� ollenkaan. Vastaa lainaamalla 23.04.2012, 18:56
1.7.4 versio l�yt�� nyt HD DVD elokuvien tekstitykset. Toiselta foorumilta sain vinkin, ett� mkvpropedit-ohjelmalla saa n�pp�r�sti korjattua ripattujen elokuvien fps:n oikeaksi. Eli nyt HD DVD elokuvien katselukin onnistuu XBMC:ll� 24p moodissa eik� ��net en�� p�tki. Vastaa lainaamalla Pikanavigaatio
Aikevy�hyke: GMT +2. Kello on nyt 21:08.

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Testissä Radeon HD 7950: millaisen vastuksen tarjoaa GeForce GTX 580? - Hardware.fi
Onko Radon HD 7970:n 550 dollarin hinta liikaa? AMD julkaisee nyt halvemman vaihtoehdon, joka perustuu samaan GCN-arkkitehtuuriin. Jo perusasetuksillaan se päihittää Nvidian GeForce GTX 580:n monissa testeissä. Lisäksi se kellottuu mahtavasti.
Kun Radeon HD 7950 julkaistiin 550 dollarin hintaan, se vaikutti kohtalaiselta vaihtoehdolta GeForce GTX 590 -kortille sekä AMD:n omalle Radeon HD 6990 -mallille. Molemmat kahden GPU:n kortit ovat tietysti huomattavasti nopeampia, mutta ne myös maksavat yli 700 dollaria, kuluttavat tehoa järjettömästi sekä ainakin 6990:n tapauksessa ovat erittäin kovaäänisiä. Siltikin 7970:n pyyntihinta oli kohtalaisen korkea.
Siitä syystä Radeon HD 7950:n tapainen kortti on erittäin tervetullut lisäys AMD:n valikoimaan. Tämän artikkeli kirjoitushetkellä AMD:lta ei vielä ole suostuttu paljastamaan 7950:n tulevaa myyntihintaa. Me olemme silti tehneet tarvittavat testit. Niiden perusteella tiedämme miten se pärjää Radeon HD 7970 -mallia ja GeForce GTX 580 -mallia vastaan. Vertailun perusteella voimme siis sanoa mitä olisimme valmiita maksamaan kortista. Jos AMD:n ajatukset ovat kulkeneet samaa rataa, kortin hinta asettuneet alle 500 dollarin, todennäköisesti 480 tai 490 dollarin paikkeille. Päivitys: Ennen julkaisua, mutta lopullisen kansainvälisille sivuillemme tarkoitetun artikkeliversion valmistumisen jälkeen AMD paljasti, että Radeon HD 7950 saapuu markkinoille noin 450 dollarin hintaan. Se on huomattavasti halvempi kuin mihin odotin hinnan asettuvan ottaen huomioon kilpailun. Matalan hinnan motiivina on selvästi Nvidian GeForce GTX 580:n paikalle kiilaaminen (tai Nvidian pakottaminen hintojen laskuun) eikä niinkään perinteisen hinnoittelumallin säilyttäminen verrattuna yhtiön yhden GPU:n lippulaivaan. AMD on joka tapauksessa etulyöntiasemassa.
Mikä siis tekee AMD:n HD 7950 -kortista mahdollisesti hintavamman kuin Nvidian GeForce GTX 580 -kortista? Tarkastellaan korttia lähemmin?
Ylempi kortti on Radeon HD 7970 ja alempi Radeon HD 7950. Niiden ulkoiset erot jäävät erittäin pieniksi.
Esittelyssä AMD:n RadeonHD 7950
Ulkoisesti Radeon HD 7950 on ominaisuuksiltaan identtinen AMD:n aiemmin julkaiseman HD 7970 -mallin kanssa. Niitä erottaa vain yksi seikka: toinen 6-pinninen lisävirtaliitin. Sen perusteella voidaan jo arvioida kortin tehonkulutuksen jäävän alle 225 wattiin (75 wattia PCIe-liitännästä sekä 75 wattia kummastakin lisävirtaliittimestä). Itse asiassa AMD on merkinnyt kortin tehonkulutuksen jäävän tasan 200 wattiin. Vertailun vuoksi Radeon HD 7970:n enimmäiskulutus on 250 wattia, johon vaaditaan kortista löytyvät 6- ja 8-pinniset liitännät.
Vajaan 27 cm pitkän piirilevyn lisäksi kortin pituutta kasvattaa vielä lähes 1,5 sentillä metallinen pohjalevy sekä muovinen kuoriosa. Koteloa valitessa kannattaa siis pitää mielessä kortin koko. Kuten Radeon HD 7970, myös 7950 sisältää kortin päätyyn asennetun ympärille puhaltavan tuulettimen. Ilmavirta kulkee koko kortin läpi ja lämmin ilma poistuu kotelosta kortin takaosasta. Tämä on jäähdytysratkaisuista ehdottomasti tehokkain. Esimerkiksi Radeon HD 6990:n tai GeForce GTX 590:n jäähdytystä ei voitu toteuttaa samalla tapaa, jolloin tuuletin piti asentaa keskelle ja osa ilmasta puhallettiin ulos kotelosta ja osa ilmasta jäi sisälle pyörimään. Koska jäähdytys perustuu ilman puhaltamiseen ulos kotelosta, kortin toinen takalevy on varattu kokonaan tuuletusaukolle ilmankierron parantamiseksi. Toisessa korttipaikassa on neljä näyttöliitintä: yksi dual-link DVI, yksi täysikokoinen HDMI sekä pari mini-DisplayPort-liittimiä.
Sopimusvalmistajat tulevat todennäköisesti sisällyttämään myyntipakkauksiin läjän erilaisia adaptereita, joten tarvittavien adaptereiden löytyminen kannattaa tarkistaa ennen ostopäätöksen tekemistä. Esimerkiksi aiemmin ostamamme kaksi Sapphiren Radeon HD 7970 -korttia sisälsivät DVI-to-VGA-adapterin, mini-DisplayPort-to-DisplayPort-adapterin, mini-DisplayPort-to-singl-link-DVI-adapterin sekä HDMI-to-DVI-adapterin. Toisaalta taas testiin saatu XFX:n R7950 Black Edition -sisälsi vain HDMI-to-DVI-adapterin. Adaptereita tärkeämpää on kuitenkin se, että kaikki neljä liitäntää voivat olla käytössä samanaikaisesti, joka ei yksinkertaisesti onnistu yhdellä Nvidian kortilla.
Tahiti Pro: sama GPU laihdutuskuurin jälkeen
Radeon HD 7950 perustuu jo aiemmin nähtyyn, TSMC:n 28 nm prosessilla valmistettuun 4,31 miljardia transistoria sisältävään Tahiti-piiriin, joka löytyy myös AMD:n nopeamman ja paremmin varustellun Radeon HD 7970:n sisuksista. Edeltäjästään poiketen Radeon HD 7950:n piiri on varustettu 28 laskentayksiköllä (Compute Units) verrattuna täysversion 32 laskentayksikköön. Kuten aiemmassa artikkelissa käytiin läpi, jokainen CU sisältää neljä Vector Unit -yksikköä, joihin puolestaan sisältyy 16 varjostinyksiköä, ALU:ta, stream prosessoria tai miksi niitä ikinä halutaankin kutsua. Se tarkoittaa 64 SP:a jokaista CU:ta kohden. Pienen kertolaskun jälkeen (64*28) voidaan todeta, että piiri sisältää yhteensä 1792 Strean Processor -yksikköä. Koska jokainen käytöstä poistettu CU sisälsi myös neljä teksturointiyksikköä, myös niiden lukumäärä tipahtaa 128 kappaleesta 112 kappaleeseen.
Jotta tuotteiden välille syntyisi vielä merkittävämpiä eroja, AMD on tiputtanut ytimen kellotaajuuden 800 MHz:n (verrattuna aiempaan 925 MHz:n). Suurin mahdollinen laskentateho tippuu samalla 2,87 TFLOPS tasolle aiemmasta 3,79 TFLOPS lukemista.
Piirin taustaosiot ovat laskentayksiköistä riippumattomia erillisiä kokonaisuuksia ja AMD on jättänyt kaikki kahdeksan ROP-osiota koskemattomiksi, mikä tarkoittaa enintään 32 rasterioperaatiota kellojaksoa kohti. Kuusi 64-bittistä muistiohjainta syöttävät dataa ROP-yksiköille. Yhteenlaskettu 384-bittinen muistiväylä on liitetty yhteensä kolmeen gigatavuun GDDR5-muistia, joka toimii 1250 MHz:n nopeudella. Se tarkoittaa 240 GB/s kaistanleveyttä, joka on pieni pudotus verrattuna Radeon HD 7970:n 264 GB/s nopeuteen, mutta silti kohtuullinen lisäys verrattuna Radeon HD 6970:n lukemiin.
Stream-processorit
Värilliset ROP-yksiköt
Transistoreita (Miljardeja)
Enimmäistehonkulutus
Seuraava sivuTesselaatiosuorituskyky ja äänen ulostulot

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD