text:
Itä-Suomen HO 31.1.2017 17/103899 - Hovrättsavgöranden - FINLEX ®
Du är här: Finlex › Rättspraxis › Hovrätter › 2017 › Itä-Suomen HO 31.1.2017 17/103899
Itä-Suomen HO 31.1.2017 17/103899
Telekuuntelu - Ylimääräisen tiedon käyttäminen
R 16/300
17/103899
I-SHO:2017:1
Toisen rikoksen tutkinnan yhteydessä telekuuntelulla saadun niin sanotun ylimääräisen tiedon hyödyntäminen oli ratkaistava pakkokeinolain 10 luvun 56 §:n 1 ja 2 momentista ilmenevillä edellytyksillä eikä 3 momentissa tarkoitetulla tuomioistuimen toimivaltaa koskevalla määräyksellä ollut merkitystä hyödyntämisen sallittavuutta harkittaessa muissa kuin 1 ja 2 momentissa tarkoitetuissa tapauksissa. Ylimääräistä tietoa sisältäneiden tallenteiden esittämistä kirjallisina todisteina ei sallittu, mutta ylimääräistä tietoa sisältänyt esitutkinnan loppulausunto voitiin ottaa oikeudenkäyntiaineistona huomioon, koska siinä oli kysymys asianajaja A:n itsensä ilmoittamista seikoista.
A tuomittiin salassapitorikkomuksesta, koska hän oli ilmaissut päämiehensä C:n vangitsemispäätöksessä salassa pidettäväksi määrättyjä tietoja ulkopuoliselle B:lle. Syyksilukemisen kannalta ei ollut merkitystä, vaikka A oli saanut samat tiedot C:ltä, tutkinnanjohtajalta ja oman päättelynsä perusteella. Syyte B:tä vastaan yllytyksestä A:n rikokseen hylättiin näyttämättömänä.
Valtio velvoitettiin korvaamaan osa A:n oikeudenkäyntikuluista, koska A tuomittiin olennaisesti syyttäjän rangaistusvaatimusta lievemmin ja koska todistelu asiassa oli koskenut merkittävältä osin hylätyksi tulleita seikkoja.
POHJOIS-KARJALAN KÄRÄJÄOIKEUDEN KÄSITTELYRATKAISU 10.1.2014
Kirjallisena todisteena 1.1 olevia telekuuntelutallenteita 1-5 ei voida käyttää todisteina 1.1.2014 voimaan tulleen pakkokeinolain 10 luvun 56 §:n (1146/2013) perusteella.
Salassapitorikos ei ole sellainen rikos, johon 1.1.2014 voimaan tulleen pakkokeinolain 10 luvun 3 §:n (806/2011) mukaan telekuuntelu voidaan kohdentaa.
Pakkokeinolain 11 luvun 6 §:ssä (806/2011) oleva siirtymäsäännös on sekä säännöstekstin ja siihen liittyvän esityöaineiston perusteella epäselvä. Lain 10 luvun 56 §:ssä oleva ylimääräisen tiedon käyttämistä koskeva säännös on kuitenkin oikeudelliselta luonteeltaan prosessuaalinen säännös, jota sovelletaan sen voimassa ollessa. Myös asiayhteyteen liittyvä perusoikeusmyönteinen laintulkinta johtaa samaan johtopäätökseen.
Kirjallisena todisteena 1.5. olevan esitutkinnan loppulausunnon sivulla 3 oleva lausunnon osa ei ole hyödyntämiskiellon alainen. Oikeudellisesti tämä on verrattavissa A:n esitutkinnassa kirjattuun lausumaan.
Vaaditut hyödyntämiskiellot eivät myöskään voi miltään osin perustua A:n ja B:n väliseen asianajolliseen toimeksiantoon, koska heidän ilmoituksensa mukaan tällaista toimeksiantoa heidän välillään ei ole ollut nyt kysymyksessä olevien tekojen aikana.
POHJOIS-KARJALAN KÄRÄJÄOIKEUDEN TUOMIO 24.1.2014
Syyttäjä on vaatinut A:lle ja B:lle rangaistusta seuraavasti
1. Yllytys salassapitorikokseen
19.12.2012 - 03.01.2013 Joensuu
B on tahallaan taivuttanut asianajaja A:n tahalliseen kohdassa 2 mainittuun salassapitorikokseen pyytämällä puhelimessa ja henkilökohtaisilla tapaamisilla ja saamalla A:lta kohdassa 2 mainittuja lain nojalla salassa pidettäviä tietoja.
B on tehnyt rikoksen vakavien rikosten tekemistä varten järjestäytyneen Cannonball MC ryhmän jäsenenä (RL 6:5.2).
2. Salassapitorikos
Asianajaja A on toimiessaan rikoksesta epäillyn Cannonball MC Joensuu moottoripyöräkerhoa edustaneen C:n määrättynä avustajana/puolustajana Pohjois-Karjalan käräjäoikeuden pakkokeinoistunnossa 19.12.2012 kello 15.00 alkaen asiassa asianumero PK 12/2036 saanut tietää C:n rikosepäilyyn liittyviä tietoja Pohjois-Karjalan poliisilaitoksen rikoskomisario E:n käräjäoikeudelle jättämästä vangitsemisvaatimuksesta 8480/R/18780/12/VAO/1, mainitussa suullisessa pakkokeinoistunnossa ja Pohjois-Karjalan käräjäoikeuden päätöksen (12/2371) perusteluosasta.
Pohjois-Karjalan käräjäoikeus on määrännyt E:n pyynnöstä mainitun pakkokeinoasian käsiteltäväksi yleisön läsnä olematta oikeudenkäynnin julkisuudesta yleisissä tuomioistuimissa annetun lain 16 §:n 2 momentin nojalla.
Pohjois-Karjalan käräjäoikeus on myös määrännyt oikeudenkäynnin julkisuudesta yleisissä tuomioistuimissa annetun lain 16 §:n 3 momentin ja 24 § 1 momentin 3 kohdan nojalla, että pakkokeinoasian päätöksen perusteet ja muut oikeudenkäyntiasiakirjat on pidettävä salassa syytteen käsittelyyn saakka tai kunnes asia on jätetty sillensä.
Pohjois-Karjalan käräjäoikeus on vielä kieltänyt pakkokeinolain 1 luvun 18b nojalla esitutkinnan turvaamiseksi C:n yhteydenpidon muihin henkilöihin kuin avustajaansa A:han.
A on pakkokeinoistunnossa läsnä olevana ollut mainitun Pohjois-Karjalan käräjäoikeuden salassapitomääräyksen, oikeudenkäynnin julkisuudesta yleisissä tuomioistuimissa annetun lain 18 §:n sekä viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetun lain 23 §:n perusteella velvollinen olemaan vaiti tietoonsa saamistaan ja Pohjois-Karjalan käräjäoikeuden salaiseksi julistamista edellä mainituista tiedoista sekä myös olemaan hyväksikäyttämättä kenenkään eduksi mainittuja salaiseksi julistettuja seikkoja.
Huolimatta edellisestä A on Pohjois-Karjalan käräjäoikeuden salassapito- ja yhteydenpitorajoitusmääräyksen sekä edellä mainittujen lainkohtien vastaisesti puhelimessa 19.12.2012 kello 15:58 kertonut Cannonball MC Joensuu moottoripyöräkerhoa edustaneelle B:lle että,
- B:n rikoskumppani C on väkivallalla uhaten saanut kaverilta rahaa ja että
- C on ollut poliisin tarkkailussa.
Edellisen lisäksi A on tavannut 21.12.2012 kello 10:30 B:n ja myöskin Cannonball MC Joensuu moottoripyöräkerhoa edustaneen F:n ja välittänyt tuolloinkin B:lle ja F:lle edellä mainittuja salassa pidettäviä ja yhteydenpitorajoituksen alaisia tietoja.
Vielä A on 1.1.2013 kello 13:49 puhelussa luvannut ilmoittaa B:lle välittömästi tietoja sikäli, kun hän niitä itse saa C:stä ja tämän rikosepäilyyn liittyvistä salaisista ja yhteydenpitorajoituksen alaisista tiedoista, ja puhelussa 3.1.2013 kello 13:01 sopinut B:n kanssa tapaamisen ilmoittaakseen B:lle C:n rikosepäilyyn liittyviä salaisia ja yhteydenpitorajoituksen alaisia tietoja.
A:lla ja B:llä ei ole ollut olemassa minkäänlaista muuta toimeksiantosopimusta edellä mainittujen tapahtumien aikaan.
A ja B ovat kiistäneet syytteet ja vaatineet valtiota korvaamaan heidän oikeudenkäyntikulunsa.
Johtopäätös näytöstä
A on myöntänyt käyneensä B:n kanssa puhelinkeskustelun jonkin aikaa C:n vangitsemisoikeudenkäynnin päättymisen jälkeen. B:n ja A:n samansisältöisistä kertomuksista ilmenee A:n ilmoittaneen C:n tulleen vangituksi törkeän kiristyksen vuoksi ja samassa yhteydessä on ollut myös puhetta C:n tyttöystävän avustamisesta.
A on avustajansa asianajaja H:n laatimassa esitutkinnan loppulausunnossa (kirjallinen todiste 1.5 s. 3) myöntänyt kertoneensa B:lle, että C olisi väkivallan uhalla saanut rahaa ja että poliisi oli vissiin jollain tavalla seurannut sitä asiaa.
Vangitsemisvaatimuksessa (kirjallinen todiste 1.2 ja 2.1) on kohdassa Yleiset edellytykset mainittu poliisin suorittaneen C:n tarkkailua, rikoksen kohteen aseellisesta uhkaamisesta ja C:n saaneen rikoksen kohteelta rahaa.
Vaikka B ja A ovatkin kertominsa tavoin tavanneet 21.12.2012 ja olleet puhelinyhteydessä 20.12.2012 ja tammikuun alussa 2013, ei näiltä osin ole esitetty mitään selvitystä siitä, että A olisi näissä yhteydenpidoissa luovuttanut B:lle C:n vangitsemiseen liittyneitä salaisia tietoja.
Näin ollen ratkaisevaksi jää se, onko A puhelinkeskustelussa 19.12.2012 kertoessaan B:lle C:n saaneen väkivallan uhalla rahaa ja että poliisi oli vissiin jollain tavalla seurannut sitä asiaa syyllistynyt rikoslain 38 luvun 1 §:n mukaiseen salassapitorikokseen.
Varmaa on, että A on saadessaan tutkinnanjohtajalta ilmoituksen C:n avustamistehtävästä vangitsemiskäsittelyssä myös saanut tältä tiedon vangitsemisvaatimuksen perusteena olevasta törkeästä kiristyksestä. Ainakin todennäköistä on, että A on jo ennen vangitsemisoikeudenkäyntiä C:n kanssa käymässään neuvottelussa saanut tältä tietää tämän kiinni jäämisestä, tältä löytyneistä rahoista ja poliisin järjestämästä ansasta.
Lain oikeudenkäynnin julkisuudesta yleisissä tuomioistuimissa 16 §:n mukaan käsittely voidaan toimittaa yleisön läsnä olematta ja oikeudenkäyntiasiakirjat määrätä salassa pidettäviksi tutkinnallista syistä. Säännöksen tarkoituksena on toisaalta suojata epäiltyä ja toisaalta turvata esitutkinnan toteuttaminen.
A:n B:lle kertomat seikat ovat vangitsemisen perusteena olevan törkeän kirityksen tekotapaa kuvaavia, mitkä A on itsekin vangitsemisperusteena olleesta julkisesta rikosnimikkeestä pystynyt päättelemään ja mitkä tiedot A on joka tapauksessa saanut C:ltä itseltään jo ennen vangitsemisoikeudenkäyntiä. A:n B:lle kertomat asiat eivät myöskään ole sellaisia, että ne osoittaisivat A:n tahallaan pyrkineen vaikuttamaan esitutkinnan toteuttamiseen taikka että ne olisivat vaikeuttaneet esitutkinnan toteuttamista.
A ei ole syyllistynyt salassapitorikokseen eikä B sen yllytykseen.
ITÄ-SUOMEN HOVIOIKEUDEN PÄÄTÖS 28.11.2016
Syyttäjä on valittanut Pohjois-Karjalan käräjäoikeuden 24.1.2014 antamasta tuomiosta nro 102908 hovioikeuteen ja toistanut B:tä ja A:ta vastaan ajamansa käräjäoikeuden tuomiossa selostetun syytteen B:n osalta yllytyksestä salassapitorikokseen ja A:n osalta salassapitorikoksesta. Syyttäjä on lisäksi vaatinut, että käräjäoikeuden pääkäsittelyssä 10.1.2014 tekemä käsittelyratkaisu telekuuntelutallenteiden 1-5 hyödyntämiskiellosta todisteina kumotaan ja syyttäjän sallitaan käyttää mainittuja tallenteita todisteina asiassa. A on vastavalituksessaan vaatinut, että käräjäoikeuden 10.1.2014 antama käsittelyratkaisu kumotaan siltä osin kuin syyttäjän on sallittu käyttää todisteena A:n esitutkinnan loppulausuntoa ja että hovioikeus määrää, ettei loppulausunnosta ilmeneviä seikkoja voida käyttää todisteena häntä vastaan.
Itä-Suomen hovioikeus ei ole päätöksellään 5.6.2014 nro 14/123704 myöntänyt syyttäjälle jatkokäsittelylupaa, jolloin myös A:n vastavalitus on rauennut. Syyttäjä on valittanut päätöksestä korkeimpaan oikeuteen. Korkein oikeus on 14.3.2016 antamallaan päätöksellä nro 0589 myöntänyt syyttäjälle jatkokäsittelyluvan käräjäoikeuden käsittelyratkaisun osalta ja palauttanut asian hovioikeuteen.
Korkein oikeus on palauttamispäätöksessään todennut, että jatkokäsittelyluvan seurauksena ratkaistavaksi tulee, onko telekuuntelussa saatu ylimääräinen tieto jätettävä kokonaan käyttämättä vai voidaanko sitä joltakin osin käyttää todisteena oikeudenkäynnissä. Tämän ohella on ratkaistava A:n vastavalituksessaan esittämä vaatimus siitä, että myös telekuuntelutallenteisiin liittyvä lausuma esitutkinta-asiakirjoissa on jätettävä käyttämättä todisteena.
Hovioikeus on 29.8.2016 myöntänyt syyttäjälle jatkokäsittelyluvan pääasian osalta ja A:lle vastavalituksen osalta.
Syyttäjä on valittaessaan edellä todetulla tavalla pääasiasta vaatinut, että käräjäoikeuden pääkäsittelyssä 10.1.2014 tekemä käsittelyratkaisu telekuuntelutallenteiden 1-5 hyödyntämiskiellosta todisteina kumotaan ja syyttäjän sallitaan käyttää mainittuja tallenteita todisteina asiassa.
A on vastavalituksessaan vaatinut hovioikeutta määräämään, ettei syyttäjän kirjallisena todisteena esittämää esitutkinnan loppulausuntoa voida käyttää todisteena häntä vastaan. Loppulausunnon salliminen todisteena johtaisi siihen, ettei telekuuntelutallenteita koskevalla hyödyntämiskiellolla olisi merkitystä.
A ja B ovat vastustaneet syyttäjän telekuuntelutallenteita koskevaa muutosvaatimusta perusteettomana.
Syyttäjä on vastustanut A:n esitutkinnan loppulausuntoa koskevaa muutosvaatimusta.
Telekuuntelutallenteet
Asiassa on ratkaistava, onko telekuuntelussa saatu ylimääräinen tieto jätettävä kokonaan käyttämättä vai voidaanko sitä joiltain osin käyttää todisteena pääasian oikeudenkäynnissä. Lisäksi asiassa on ratkaistava, onko A:n vastavalituksessa esittämä vaatimus siitä, että myös telekuuntelutallenteisiin liittyvä lausuma esitutkinta-asiakirjoissa jätettävä käyttämättä todisteena häntä vastaan.
Korkein oikeus on edellä mainitussa päätöksessään katsonut, että televalvonnalla hankitussa tiedossa on kysymys niin sanotusta ylimääräisestä tiedosta ja että sen käyttämistä todisteena oikeudenkäynnissä on arvioitava voimassa olevan pakkokeinolain 10 luvun 56 §:n nojalla (kohdat 9, 13 ja 14).
Saman luvun 56 §:n 1 momentin mukaan ylimääräistä tietoa saa käyttää rikoksen selvittämisessä, jos tieto koskee sellaista rikosta, jonka tutkinnassa olisi saatu käyttää sitä pakkokeinoa, jolla tieto on saatu. Pykälän 2 momentin mukaan ylimääräistä tietoa saa käyttää myös, jos ylimääräisen tiedon käyttämisellä voidaan olettaa olevan erittäin tärkeä merkitys rikoksen selvittämiselle ja rikoksesta säädetty ankarin rangaistus on vähintään kolme vuotta vankeutta tai kyse on jostakin momentissa erikseen luetellusta rikoksesta. Ylimääräisen tiedon käyttämisestä näyttönä päättää 3 momentin mukaan tuomioistuin pääasian käsittelyn yhteydessä.
Väitettyjä yllytystä salassapitorikokseen ja salassapitorikosta koskeva tieto on saatu B:n epäillyn rikoksen selvittämisen yhteydessä suoritetun telekuuntelun yhteydessä. Kysymys on siten korkeimman oikeuden toteamin tavoin pakkokeinolain 10 luvun 55 §:ssä tarkoitetusta ylimääräisestä tiedosta. B:tä syytetään yllytyksestä salassapitorikokseen ja A:ta salassapitorikoksesta, josta on säädetty rangaistukseksi sakkoa tai enintään yksi vuosi vankeutta. Kysymys on rikoksista, joiden selvittämiseksi ylimääräisen tiedon käyttäminen pakkokeinolain 10 luvun 56 §:n 1 momentin nojalla ei olisi sallittua. Salassapitorikos ei ole myöskään sellainen pakkokeinolain 10 luvun 56 §:n 2 momentissa erikseen lueteltu rikos, jonka selvittämiseksi saa käyttää ylimääräistä tietoa. Lain sanamuotoon perustuvan tulkinnan mukaan kysymyksessä olevia tallenteita ei saisi käyttää todisteena tässä asiassa.
Koska pakkokeinolain 10 luvun 56 §:n 1 ja 2 momenttien kriteerit ylimääräisen tiedon käyttämiselle jäävät tässä tapauksessa täyttymättä, asiassa jää harkittavaksi, voiko tuomioistuin sallia ylimääräisen tiedon käyttämisen todisteena muissakin kuin 1 ja 2 momentissa tarkoitetuissa tilanteissa pykälän 3 momentin perusteella, jonka mukaan ylimääräisen tiedon käyttämisestä näyttönä päättää tuomioistuin pääasian käsittelyn yhteydessä. Korkein oikeus on palauttamispäätöksessään todennut, että jäljempänä selostetut esityölausumat viittaavat siihen, että säännöksen 1 ja 2 momentissa säädetyt esitutkinnan edellytykset soveltuvat myös, kun tuomioistuin päättää ylimääräisen tiedon käyttämisestä näyttönä.
Voimassa olevan pakkokeinolain 10 luvun 56 §:n säätämiseen johtaneen hallituksen esityksen mukaan tuomioistuimen suorittama arviointi ylimääräisen tiedon käyttämisestä näyttönä koskisi ensinnäkin niitä edellytyksiä, joita säännöksessä asetetaan ylimääräisen tiedon käytölle rikoksen selvittämisessä mukaan lukien erittäin tärkeä merkitys rikoksen selvittämiselle. Kysymys ei olisi kuitenkaan pelkästään näiden edellytysten tarkastelusta. Arvioinnissa korostuvat toisaalta ne etuudet ja arvot (esimerkiksi perusoikeuksina suojattavat yksityiselämän suoja ja luottamuksellisen viestin suoja), joihin sillä pakkokeinolla on puututtu, jonka käytöllä ylimääräinen tieto on saatu, sekä toisaalta oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin vaatimukset. Tässä yhteydessä huomioitavaksi tulevat Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen ratkaisukäytännöstä ja korkeimman oikeuden ratkaisusta KKO 2007:58 ilmenevät näkökohdat. Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti merkitystä on rikoksen vakavuudella (HE 14/2013 vp, s. 46).
Pakkokeinolain 10 luvun 56 §:n 3 momentissa ei ole erikseen todettu, minkä perusteiden nojalla tuomioistuimen on arvioitava sitä, voidaanko ylimääräistä tietoa käyttää näyttönä tuomioistuimessa. Tuomioistuimen päätöksenteko ylimääräisen tiedon käyttämisestä ei alunperin sisältynyt pakkokeinolain uudistamista tarkoittaneeseen hallituksen esitykseen (HE 222/2010 vp), vaan se lisättiin perustuslakivaliokunnan esitettyä asiasta muutosesityksen (PeVL 66/2010 vp, s. 10 ja LaVM 44/2010 vp, s. 31).
Oikeuskirjallisuudessa Pölönen on todennut, että pakkokeinolain 10 luvun 56 §:n sanamuoto on selvä, kun säännöksen mukaan ylimääräistä tietoa saa käyttää rikoksen selvittämisessä pykälässä mainituilla ehdoilla. Sanamuodonmukaisesti tulkittuna säännöksen vastakohtapäätelmä on vastaavasti selvä: käyttö ei ole sallittua muissa kuin mainituissa tilanteissa. Pykälän 1 ja 2 momentit asettavat toisin sanoen todistamis- ja hyödyntämiskiellon niiden soveltamisalan ulkopuolelle jäävissä tilanteissa. Pölösen mukaan pakkokeinolain 10 luvun 56 §:n sanamuodollinen selkeys hämärtyy lain esitöissä. Hallituksen esityksessä tuodaan esille ylimääräisen tiedon käyttämisen harkinnassa sovellettava suhteellisuusperiaate ja sen mukainen punninta sikäli epäselvästi, että herää kysymys, voidaanko punnintaa tehdä vain käyttöä rajoittavaan suuntaan, siis lisäehtona pakkokeinolain 10 luvun 56 §:n 1 ja 2 momenttien lisäksi, vai käyttöä laajentavaan suuntaan niin, että käyttö olisi sallittua myös 1 ja 2 momentin kriteereiden jäätyä täyttymättä. Toisaalta esitöissä keskustelua ylimääräisen tiedon käyttämisen rajoista käydään nimenomaan lain säätämisjärjestyskysymyksenä eli perustuslainmukaisuuden kysymyksenä. Pölösen mukaan tämä sekä lain sanamuodon mukainen tulkinta puhuvat vahvasti sen puolesta, että ylimääräisen tiedon käyttämisen rajat pakkokeinolain 10 luvun 56 §:n 1 ja 2 momenteissa tarkoittavat samalla todistamis- ja hyödyntämiskieltoa eli sallittavan esitutkinta- ja oikeudenkäyntiaineiston rajoja (Pölönen ym.: Todistelu oikeudenkäynnissä 2015, s. 275 ja 276).
Korkein oikeus on palauttamispäätöksessään todennut, että aikaisemmasta vapaan todistelun periaatteeseen pohjautuvasta lähtökohtaisesti sallivasta suhtautumisesta on pakkokeinolain 10 luvun 56 §:n säännöksen myötä tarkoitettu siirryttävän tilanteeseen, jossa ylimääräisen tiedon käyttämiseen näyttönä suhtaudutaan entistä rajoitetummin (kohta 19).
Oikeuskirjallisuudessa Viljanen on edelleen todennut, että perustuslakivaliokunnan esittämän yleisen luonnehdinnan mukaan perusoikeuksien rajoitusten on oltava tarkkarajaisia ja riittävän täsmällisesti määriteltyjä. Niiden olennaisen sisällön tulee ilmetä laista. Rajoituksen keskeisen sisällön on ilmettävä itse laista, eikä se saa jäädä alemmanasteisen normin antajan tai lain soveltajan harkintaan (Viljanen: Perusoikeuksien rajoittaminen teoksessa Hallberg ym., Perusoikeudet, 2011, s. 152).
Kysymyksessä on uusi säännös, jonka sanamuoto on selvä. Tämän vuoksi ja ottaen huomioon edellä todetut perusoikeuksia korostavat kannanotot hovioikeus katsoo, ettei kysymyksessä olevaa säännöstä ole perusteltua tulkita ainakaan laajentavasti siten, että ylimääräistä tietoa voitaisiin käyttää todisteena muissakin kuin pykälän 1 ja 2 momentissa tarkoitetuissa tilanteissa.
Siinä tapauksessa, että tuomioistuimella katsottaisiin olevan pakkokeinolain 10 luvun 56 §:n 3 momentin perusteella harkintavaltaa ylimääräisen tiedon käyttämisestä todisteena muissakin kuin 1 ja 2 momenteissa tarkoitetuissa tapauksissa, arvioinnissa on otettava huomioon edellä kerrotussa hallituksen esityksessä selostetut näkökohdat. Arvioidessaan tämän huomioon ottaen tallenteiden käyttämisen sallittavuutta todisteena hovioikeus punnitsee telekuuntelun sisältämän perusoikeuksien loukkauksen vakavuutta ja toisaalta salassapitorikoksen selvittämisen tärkeyttä. Suhteellisuusperiaate huomioon ottaen hovioikeus päätyy siihen, että yksityiselämän ja luottamuksellisen viestinnän turvaaminen on tässä tapauksessa tärkeämpää kuin puheena olevien rikosten selvittämisintressi.
Hovioikeus ei näin ollen salli telekuuntelutallenteiden 1-5 esittämistä kirjallisina todisteina.
Käräjäoikeus on edellä mainitussa käsittelyratkaisussaan katsonut, että esitutkinnan loppulausunnon sivulla 3 oleva lausunnon osa ei ole hyödyntämiskiellon alainen vaan oikeudellisesti verrattavissa A:n esitutkinnassa kirjattuun lausumaan.
A:n esitutkinnan loppulausunnossa olevassa hänen ja B:n välistä keskustelua koskevassa tiedossa ei ole kysymys telekuuntelulla saadusta tiedosta, vaan A:n itsensä esitutkinnassa ilmoittamasta seikasta.
Hovioikeus hyväksyy käräjäoikeuden perustelut ja lopputuloksen esitutkinnan loppulausunnon osalta ja sallii siihen vetoamisen oikeudenkäyntiaineistona.
ITÄ-SUOMEN HOVIOIKEUDEN TUOMIO 31.1.2017
Syyttäjä on vaatinut, että B tuomitaan käräjäoikeuden tuomiossa selostetun syytteen 1 kohdan mukaisesti rangaistukseen yllytyksestä salassapitorikokseen ja A 2 kohdan mukaisesti rangaistukseen salassapitorikoksesta. Lisäksi syyttäjä on vaatinut, että rangaistusta B:lle määrättäessä otetaan koventamisperusteena huomioon rikosten tekeminen vakavien rikosten tekemistä varten järjestäytyneen ryhmän jäsenenä. Vielä syyttäjä on vaatinut, että A ja B velvoitetaan yhteisvastuullisesti korvaamaan valtiolle sen varoista käräjäoikeudessa syyttäjän nimeämille todistajille maksettavaksi määrätyt todistelukustannukset sekä että valtio vapautetaan velvollisuudesta korvata A:n oikeudenkäyntikulut 6.472,80 euroa ja B:n käräjäoikeuden asianosaiskulut 48 euroa. Lopuksi syyttäjä on vaatinut, että B ja A velvoitetaan yhteisvastuullisesti korvaamaan valtiolle sen varoista hovioikeuden pääkäsittelyssä maksettavaksi määrättävät todistelukustannukset.
Valituksensa perusteina syyttäjä on lausunut, että B on taivuttanut asianajaja A:n kertomaan hänelle puhelimessa 19.12.2012 käräjäoikeuden salassapito- ja yhteydenpitomääräyksestä huolimatta tietoja, jotka A on saanut tietoonsa toimiessaan B:n kanssa samaan moottoripyöräkerhoon kuuluvan C:n määrättynä avustajana pakkokeinoistunnossa 19.12.2012. Salassapidettäviä ja yhteydenpitorajoituksen alaisia tietoja on välitetty tai sovittu ilmoitettavaksi myös A:n ja B:n tapaamisessa 21.12.2012 ja myöhemmin puhelimessa 1.1.2013 ja 3.1.2013. A on vangitsemisoikeudenkäynnin jälkeen ilmoittanut 19.12.2012 B:lle, että C on väkivallalla uhaten saanut kaverilta rahaa ja että C on ollut poliisin tarkkailussa. Menettelyssä on ollut kysymys tuomioistuimen salaiseksi määräämän tiedon ilmoittamisesta C:n rikoskumppanille B:lle. B:n on kysyessään A:lta tietoja C:stä täytynyt ymmärtää, että hän yllyttää A:ta syyllistymään salassapitorikokseen.
A on vastustanut syyttäjän vaatimusta. A on lisäksi vaatinut, että valtio velvoitetaan korvaamaan hänen oikeudenkäyntikulunsa korkeimmassa oikeudessa 1.116 eurolla ja hovioikeudessa 6.778,46 eurolla, molemmat määrät laillisine korkoineen.
Vastustamisensa perusteina A on viitannut käräjäoikeuden tuomion sivuille 4-6 kirjattuihin kiistämisperusteisiin. A ei ollut kertonut B:lle mitään salassapidettäviä tietoja. Poliisi on kertonut C:lle, mistä rikoksesta epäiltynä hänet on otettu kiinni ja C on ennen tapaamistaan A:n kanssa tullut myös tietämään poliisin löytämien rahojen takavarikoimisesta. A:n B:lle mainitsemat seikat perustuvat oikeudenkäynnin julkisiin tietoihin ja A:n ennen vangitsemiskäsittelyä päämiehensä kanssa käymissään neuvotteluissa saamiinsa tietoihin ja niiden perusteella tehtyihin päätelmiin. A:n menettely ei ole ollut tahallista. A on vedonnut myös kieltoerehdykseen.
B on vastustanut syyttäjän vaatimuksia ja vaatinut, että valtio velvoitetaan korvaamaan hänen asianosaiskulunsa hovioikeudessa 470 eurolla.
Vastustamisensa perusteina B on lausunut, että hän ei ollut pyytänyt eikä saanut A:lta salassapidettäviä tietoja. Joka tapauksessa yleisluontoisten pyyntöjen tai kysymysten esittäminen ei ole sellaista taivuttamista, joka olisi yllytyksenä rangaistavaa. B:ltä on puuttunut tahallisuus. Cannonball MC (jäljempänä CMC) ei ole rikoslain 6 luvun 5 §:n 2 kohdassa tarkoitettu vakavien rikosten tekemistä varten järjestäytynyt rikollisryhmä. Joka tapauksessa väitettyä yllytystä salassapitorikokseen ei voida katsoa tehdyn järjestäytyneen rikollisryhmän jäsenenä, koska rikoksen tekeminen ryhmän jäsenenä edellyttää, että rikoksella on yhteys rikollisryhmän toimintakokonaisuuteen.
Syyttäjä on vedonnut kirjallisena todisteena hovioikeuden pääkäsittelyssä hovioikeudelle antamaansa D:n 31.5.2016 laatimaan asiantuntijalausuntoon koskien CMC:n luonnetta ja B:n asemaa kerhossa.
B ja A ovat vastustaneet lausunnon ottamista todisteeksi, koska D ei ole oikeudenkäymiskaaren 17 luvun 35 §:n 2 momentissa tarkoittamalla tavalla puolueeton asiantuntija.
Oikeudenkäymiskaaren 17 luvun 34 §:n mukaan asiantuntijaa kuullaan erityisiä tietoja vaativista kokemussäännöistä sekä niiden soveltamisesta asiassa ilmenneisiin seikkoihin. Saman luvun 35 §:n 1 momentin mukaan asiantuntijan on oltava rehelliseksi ja alallaan taitavaksi tunnettu. Pykälän 2 momentin mukaan asiantuntijana ei saa toimia se, joka on asiaan tai asianosaiseen sellaisessa suhteessa, että hänen puolueettomuutensa vaarantuu.
Kuten Helsingin hovioikeus on 21.12.2016 antamassaan ratkaisussa numero 16/153618 (diaarinumero R 16/717) todennut, D työskentelee Keskusrikospoliisissa rikosylikonstaapelina järjestäytyneen rikollisuuden seurantaryhmässä. Hänellä on pitkä kokemus niin sanottujen tunnuksellisten jengien toiminnasta. D:n lausunto sisältää sellaisia tietoja CMC:n toiminnasta, jotka hän on saanut koulutuksensa, pitkän työkokemuksensa ja omien havaintojensa kautta. D:n luotettavuutta lisää se, että hän toimii asiassa virkavastuulla, koska sanotunkaltaisten lausuntojen laatiminen ja hänen kuulemisensa oikeudenkäynneissä järjestäytyneestä rikollisuudesta kuuluu hänen virkavelvollisuuksiinsa. D ei ole osallistunut tämän asian esitutkintaan. Hovioikeus katsoo, että D ei ole kysymyksessä olevaan asiaan tai asianosaiseen sellaisessa suhteessa, että hänen puolueettomuutensa sen perusteella olisi vaarantunut. Tämän vuoksi hänen asiantuntijalausuntonsa otetaan vastaan kirjallisena todisteena.
Oikeudenkäynnin julkisuudesta yleisissä tuomioistuimissa annetun lain 16 §:n 2 momentin mukaan tuomioistuin voi päättää, että vangitsemista, matkustuskieltoa ja todisteiden esittämistä koskevan asian suullinen käsittely ennen syytteen käsittelyn alkua toimitetaan yleisön läsnä olematta, jos pakkokeinovaatimuksen esittäjä tutkinnallisista syistä tai epäilty itse sitä pyytää taikka jos tuomioistuin katsoo muutoin siihen olevan tarvetta.
Edellä mainitun lain 18 §:n mukaan suljetussa käsittelyssä esiin tulleiden tämän lain mukaan tai sen nojalla annetun salassapitomääräyksen perusteella salassa pidettävien tietojen salassapidosta ja hyväksikäytöstä on voimassa, mitä viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetun lain 23 §:ssä säädetään. Salassapitovelvollisuus ja hyväksikäyttökielto koskevat kaikkia suljetussa käsittelyssä läsnä olevia.
Oikeudenkäynnin julkisuudesta yleisissä tuomioistuimissa annetun lain 24 §:n 1 momentin 3 kohdan mukaan tuomioistuin voi määrätä ratkaisun pidettäväksi tarpeellisin osin salassa, jos ratkaisu sisältää tietoja, joiden salassa pitämiseksi asian suullinen käsittely on toimitettu yleisön läsnä olematta.
Rikoslain 38 luvun 1 §:n 1 kohdan mukaan joka laissa tai asetuksessa säädetyn taikka viranomaisen lain nojalla erikseen määräämän salassapitovelvollisuuden vastaisesti paljastaa salassa pidettävän seikan, josta hän on asemassaan, toimessaan tai tehtävää suorittaessaan saanut tiedon on tuomittava, jollei teko ole rangaistava 40 luvun 5 §:n mukaan, salassapitorikoksesta sakkoon tai vankeuteen enintään yhdeksi vuodeksi.
Saman luvun 2 §:ssä säädetään salassapitorikkomuksesta. Säännöksen mukaan jos salassapitorikos, huomioon ottaen teon merkitys yksityisyyden tai luottamuksellisuuden suojan kannalta taikka muut rikokseen liittyvät seikat, on kokonaisuutena arvostellen vähäinen, rikoksentekijä on tuomittava salassapitorikkomuksesta sakkoon.
A, B, E, C ja F ovat jäljempänä mainituin lisäyksin kertoneet hovioikeudessa asiaan vaikuttavilta osin pääpiirteittäin kuten heidän kertomakseen on käräjäoikeuden tuomioon kirjattu.
Pohjois-Karjalan käräjäoikeuden 19.12.2012 antamasta C:n vangitsemista koskevasta julkisesta päätöksestä ilmenee, että C on määrätty vangittavaksi todennäköisin syin epäiltynä törkeästä kiristyksestä 16.-18.12.2012. C ja B on myöhemmin 21.3.2013 tuomittu rangaistukseen kysymyksessä olevasta törkeästä kiristyksestä rikoskumppaneina.
C:n vangitsemisvaatimusta koskeva pakkokeinoistunto on toimitettu yleisön läsnäolematta pakkokeinovaatimuksen esittäjän pyynnöstä tutkinnallisista syistä. Vangitsemispäätös on määrätty pidettäväksi salassa oikeudenkäynnin julkisuudesta yleisissä tuomioistuimissa annetun lain 16 §:n 3 momentin ja 24 §:n 1 momentin 3 kohdan nojalla syytteen käsittelyyn saakka tai kunnes asia on jätetty sillensä. Oikeudenkäyntiaineisto on näin ollen määrätty pidettäväksi salassa rikosnimikettä, rikoksen tekoaikaa ja sovellettuja lainkohtia lukuunottamatta.
Kirjallisena todisteena esitetystä esitutkinnan loppulausunnosta ilmenee, että A on puhelinkeskustelussa 19.12.2012 C:n vangitsemisistunnon jälkeen kertonut B:lle C:n epäillystä rikoksesta, että "C olisi väkivallan uhalla saanut rahaa". Lisäksi A on kertonut B:lle C:n epäillyn rikoksen ilmitulosta, että "poliisi oli vissiin jollain tavalla seurannut sitä asiaa".
Hovioikeus hyväksyy käräjäoikeuden tuomion perustelut ja johtopäätökset siltä osin kuin käräjäoikeus on katsonut, että A:n ja B:n 21.12.2012 tapahtuneen tapaamisen sekä 1.1.2013 ja 3.1.2013 käytyjen puhelinkeskustelujen osalta ei ole esitetty mitään näyttöä siitä, että A olisi noissa yhteydenpidoissa luovuttanut B:lle C:n vangitsemiseen liittyviä salaisia tietoja. Kysymys on siten käräjäoikeuden toteamalla tavalla siitä, onko A kertomalla 19.12.2012 B:n kanssa käymänsä puhelinkeskustelun aikana esitutkinnan loppulausunnosta ilmenevät seikat syyllistynyt salassapitorikokseen ja B yllytykseen salassapitorikokseen.
Asiassa on selvää, että A on ennen vangitsemiskäsittelyä saanut tutkinnanjohtajalta ja C:n kanssa käymässään neuvottelussa tietoja C:n epäillystä rikoksesta. Samoin A on voinut asiantuntemuksensa ja kokemuksensa perusteella tehdä päätelmiä rikoksen luonteesta ja poliisin suorittamista tutkintamenetelmistä. Vangitsemisvaatimuksesta ilmenevät tarkat tiedot rikoksesta ja muista siihen liittyvistä seikoista, muun muassa siitä, että rikokseen epäiltiin osallistuneen C:n lisäksi muitakin henkilöitä, A on saanut viimeistään C:n vangitsemiskäsittelyssä. Joka tapauksessa A on saanut tietää C:n rikokseen ja sen tutkintaan liittyvät tiedot toimiessaan C:n puolustajana eli rikoslain 38 luvun 1 §:ssä tarkoitetulla tavalla tehtävää suorittaessaan.
Käräjäoikeuden antama salassapitomääräys on perustunut oikeudenkäynnin julkisuudesta yleisissä tuomioistuimissa annettuun lakiin ja se on kattanut kaikki salassapidettäviksi määrätyt tiedot, jotka ovat sisältyneet oikeudenkäyntiaineistoon tai tulleet ilmi C:n vangitsemisistunnossa. Sillä, onko A saanut tiedot C:ltä tai oman päättelynsä perusteella jo ennen salassapitomääräyksen antamista, ei ole merkitystä (ks. KKO 2009:3, kohta 20). Näin ollen A olisi saanut ilmaista B:lle vain ne seikat, jotka ilmenevät käräjäoikeuden vangitsemispäätöksen julkisesta versiosta eli sen, että C on määrätty vangittavaksi todennäköisin syin epäiltynä törkeästä kiristyksestä ja että epäillyn rikoksen tekoaika on ollut 16.-18.12.2012. A:n B:lle antamat tiedot koskevat rikoksen tekotapaa ja poliisin suorittamia tutkintatoimenpiteitä, jotka ovat olleet käräjäoikeuden antaman salassapitomääräyksen perusteella salassapidettäviä. A:n menettely täyttää salassapitorikoksen tunnusmerkistön.
Salassapitorikos on rangaistava vain tahallisena. Tahallisesta rikoksesta tuomitseminen edellyttää, että tahallisuus kattaa kaikki rikoksen tunnusmerkistöön kuuluvat seikat. Salassapitorikoksen osalta tekijän täytyy tahallisuuden edellyttämällä tavalla mieltää, että kyseessä on tieto, jonka hän on velvollinen pitämään salassa ja että hänen tekonsa merkitsee sen säännösten vastaista paljastamista tai käyttämistä.
A on ollut itse paikalla käräjäoikeuden istunnossa salassapitomääräystä annettaessa. A on käynyt kysymyksessä olevan puhelinkeskustelun B:n kanssa tuoreeltaan salassapitomääräyksestä tiedon saatuaan. Käräjäoikeuden antama salassapitomääräys on ollut yksiselitteinen. A:n on tullut ammattinsa ja kokemuksensa perusteella mieltää menettelevänsä häntä sitovien säännösten vastaisesti ja hänen on tullut ymmärtää antavansa B:lle salassapidettäviä tietoja C:n rikosepäilystä. A:n menettely on näin ollen tahallista.
Rikoslain 4 luvun 2 §:ssä säädetään kieltoerehdyksestä. Jos tekijä erehtyy pitämään tekoaan sallittuna, hän on säännöksen mukaan rangaistusvastuusta vapaa, jos erehtymistä on pidettävä ilmeisen anteeksiannettavana muun muassa lain sisällön erityisen vaikeaselkoisuuden, viranomaisen virheellisen neuvon tai muun näihin rinnastettavan seikan vuoksi. Lain säätämiseen johtaneiden esitöiden mukaan pelkkä säännöksen tulkinnanvaraisuus ei kuitenkaan riitä, vaan vastuusta vapautuminen edellyttää, että lain sisällön selvittäminen kohtaa ylivoimaisia taikka kohtuuttomia vaikeuksia (HE 44/2002 vp, s. 113).
Asiassa on kysymys oikeudenkäynnin julkisuudesta yleisissä tuomioistuimissa annetun lain pakkokeinoasioiden julkisuutta, salassapidettäväksi määrätyn tuomioistuimen ratkaisua ja salassapitovelvollisuutta koskevien säännösten tulkinnasta. Hovioikeus toteaa, että edellä mainittuja säännöksiä ei ole pidettävä erityisen vaikeaselkoisia ottaen erityisesti huomioon se, että A:lla on pitkä kokemus asianajajana. Näin ollen A ei vapaudu rikosvastuusta kieltoerehdyksen perusteella.
Menettelyn moitittavuus
A:n ei ole näytetty 19.12.2012 tienneen, että myös B:tä epäiltiin osallisuudesta C:n vangitsemisen perusteena olevaan rikokseen. A ei ole muutenkaan pyrkinyt vaikuttamaan tämän asian esitutkintaan.
A:n ja B:n puhelinkeskustelu on käyty käräjäoikeuden tuomiossa todetulla tavalla A:n kuljettaessa autoa liikenteessä A:n soitettua hänen puhelimeensa tallentuneeseen B:n puhelinnumeroon. On ilmeistä, ettei A ole kerrotuissa olosuhteissa harkinnut, mitä hän kertoo C:n vangitsemisesta B:lle. A:n menettelyn harkitsemattomuus ei kuitenkaan poista teon tahallisuutta. Kerrotut seikat on kuitenkin otettava huomioon arvioitaessa A:n menettelyn moitittavuutta. Hovioikeus katsoo, että A:n rikos on siihen liittyvät edellä kerrotut seikat huomioon ottaen kokonaisuutena arvostellen vähäinen.
A on näin ollen syyllistynyt salassapitorikkomukseen paljastamalla salassapitovelvollisuuden vastaisesti puhelimessa 19.12.2012 B:lle ne salassapidettävät seikat, että C on väkivallalla uhaten saanut kaverilta rahaa ja että C on ollut poliisin tarkkailussa.
Rikoslain 5 luvun 5 §:n mukaan joka tahallaan taivuttaa toisen tahalliseen rikokseen tai sen rangaistavaan yritykseen, tuomitaan yllytyksestä rikokseen kuten tekijä.
Hallituksen esityksen mukaan yllytys on toisen tahallista taivuttamista tahalliseen tekoon. Yllytysvastuun perusedellytyksenä on, että yllytys saa aikaan tekopäätöksen tekijässä. Tekotapoina voivat olla käskeminen, palkkaaminen, kiusaaminen tai muu tahallinen taivuttaminen rikokseen. Yllyttäjän tulee toimia tahallisesti. Yllyttäjän tahallisuuteen kuuluu tietoisuus tunnusmerkistöön liittyvistä seikoista (tekoaika, -paikka ja -tapa), oman toiminnan merkityksestä seurauksen syntymiselle sekä siitä, että hänen toimintansa saa aikaan rikoksen teosta vastuunalaisen tekijän päätökseen perustuvan toiminnan kautta. (HE 44/2002 vp, s. 164-165).
Hovioikeus toteaa, että asiassa ei ole näytetty, että B:llä olisi ollut tietoa käräjäoikeuden antamasta salassapitomääräyksestä koskien C:n vangitsemista. B on myöntänyt soittaneensa C:n vangitsemisistunnon jälkeen A:lle ja pyrkineensä kysymyksin selvittämään C:n tilannetta, koska hän on tiennyt A:n hoitaneen C:n asiaa.
Vaikka A edellä todetuin tavoin tuomitaan salassapitorikkomuksesta, ei asiassa ole henkilötodistelu huomioon ottaen esitetty B:tä vastaan mitään sellaista näyttöä, joka osoittaisi B:n yrittäneen käskeä, tahallaan taivuttaa tai muutoin yllyttää C:n puolustajana toiminutta A:ta kertomaan hänelle salassapidettävää tietoa C:n tilanteesta. Näin ollen syyte yllytyksestä salassapitorikokseen on hylättävä.
Oikeudenmukainen seuraamus A:n syyksi luetun salassapitorikkomuksen vahingollisuuteen ja vaarallisuuteen, teon vaikuttimiin sekä teosta ilmenevään muuhun A:n syyllisyyteen nähden on 15 päiväsakkoa.
Hovioikeus hyväksyy B:n avustajan asianajaja G:n laskun sekä B:n asianosaiskuluvaatimuksen. Pääkäsittelyn kesto on ollut seitsemän tuntia 30 minuuttia. Valtion varoista maksetaan B:lle matkakustannusten korvauksena 430 euroa sekä ylimääräisenä toimeentulokustannuksena päivärahaa vastaavat 40 euroa.
Korkeimman oikeuden ennakkopäätöksestä KKO 2016:41 ilmenevän oikeusohjeen perusteella oikeudenkäynnistä rikosasioissa annetun lain 9 luvun 1 a §:n 2 momentista, säännöksen esitöistä sekä oikeuskäytännöstä ilmenevän pääsäännön mukaan vastaaja vastaa omista oikeudenkäyntikuluistaan silloin, kun osa syytteistä hyväksytään ja osa hylätään. Valtio voi joutua osaksi korvaamaan vastaajan kuluja vain erityisestä syystä, esimerkiksi silloin kun pääsyyte asiassa hylätään tai kun syyte hylätään niin olennaisilta osiltaan, että vastaajan syyksi luetaan selvästi vähäisempi ja lievemmin paheksuttava menettely, kuin mistä alkuperäisessä syytteessä on ollut kysymys. Harkinnassa voidaan myös ottaa huomioon, miten merkittävä osa oikeudenkäyntikuluista on aiheutunut puolustautumisesta syyksi luettuun menettelyyn verrattuna hylätyissä syytteissä kuvattuun menettelyyn.
Nyt kysymyksessä olevassa tapauksessa A:lle on vaadittu kuuden kuukauden vankeusrangaistusta salassapitorikoksesta, jonka osateot ovat tapahtuneet noin kahden viikon aikana. Väitetty teko olisi sen pitkän kestonsa vuoksi osoittanut harkintaa ja tietoista puolustajan aseman väärinkäyttöä. Hovioikeus on lukenut A:n syyksi yksittäisen ja harkitsemattoman salassapidettävän tiedon ilmaisemisen, josta ei ole aiheutunut vahinkoa. A:n syyksi luettu teko on ollut selvästi vähäisempi ja lievemmin paheksuttava kuin se teko, josta A:lle on vaadittu rangaistusta.
A:lle asian kirjallisesta valmistelusta aiheutuneiden kustannusten osalta ei ole mahdollista erottaa, mikä osa niistä on kohdistunut hyväksyttyyn osatekoon ja mikä osa hylättyihin osatekoihin. A:lle korkeimmassa oikeudessa aiheutuneet oikeudenkäyntikulut ovat kohdistuneet myös syytteen hyväksyttyyn osaan. Sen sijaan pääkäsittelyn kestosta ainakin hovioikeudessa ja todennäköisesti myös käräjäoikeudessa merkittävä osa on kohdistunut hylättyihin osatekoihin. Myöskään sen vuoksi, että A on tuomittu harkitsemattomasta teosta, jossa ei ole ollut kyse Cannonball MC:n ja sen Joensuun osaston toimintaan liittyneen rikollisen menettelyn selvittämisen tietoisesta vaikeuttamisesta, asiassa ei olisi ollut tarpeen esittää A:n menettelyn vahingollisuuden arviointia varten niin laajaa selvitystä Cannonball MC:n jäsenten syyksi luetuista rikoksista ja heihin kohdistuneista rikosepäilyistä.
A on voittanut asian siltä osin kuin syyttäjän vaatimus telekuuntelutallenteiden käyttämisestä kirjallisina todisteita on hylätty. A:n oikeudenkäyntikuluista merkittävä osa on aiheutunut kyseisen riitakysymyksen käsittelystä. Hovioikeus katsoo, että syyte siltä osin kuin se on hyväksytty, olisi voitu tutkia käräjäoikeuden ja hovioikeuden pääkäsittelyssä selvästi lyhyemmässä ajassa kuin nyt on tapahtunut. Hovioikeus harkitsee oikeaksi velvoittaa valtion korvaamaan yhden kolmasosan A:n oikeudenkäyntikuluista käräjä- ja hovioikeudessa.
Korkein oikeus on palauttanut asian syyttäjän vaatimuksesta hovioikeuden käsiteltäväksi. Tämän vuoksi A:lle korkeimmassa oikeudessa aiheutuneet oikeudenkäyntikulut jäävät A:n vahingoksi.
2. Salassapitorikkomus 19.12.2012
Rikoslaki 38 luku 2§
15 päiväsakkoa ä 216,00 euroa = 3 240,00 euroa
Valtio vapautetaan velvollisuudesta korvata A:n käräjäoikeuden oikeudenkäyntikulut 6.472,80 euroa.
A velvoitetaan korvaamaan valtiolle sen varoista käräjäoikeudessa maksettaviksi määrätyt todistelukustannukset yhteensä 18 euroa.
Valtion A:lle käräjäoikeuden osalta maksettavaksi tuomittu oikeudenkäyntikulukorvaus alennetaan 2.157,60 euroon. Korvaukselle on maksettava korkolain 4 §:n 1 momentin mukaista viivästyskorkoa 24.2.2012 lukien.
Valtio velvoitetaan suorittamaan A:lle korvaukseksi oikeudenkäyntikuluista hovioikeudessa 2.259,49 euroa. Korvaukselle on maksettava korkolain 4 §:n 1 momentissa tarkoitettua viivästyskorkoa siitä alkaen, kun kuukausi on kulunut hovioikeuden tuomion antamispäivästä.
A velvoitetaan korvaamaan valtiolle sen varoista hovioikeudessa maksettaviksi määrätyt todistelukustannukset yhteensä 65 euroa.
Valtion varoista maksetaan asianajaja G:lle palkkioksi B:n avustamisesta hovioikeudessa 2.337,50 euroa ja korvaukseksi kuluista 120,40 euroa sekä arvonlisäveron määrä 589,90 euroa eli yhteensä 3.047,80 euroa.
Valtion varoista maksetaan B:lle matkakustannusten korvauksena 430 euroa sekä ylimääräisenä toimeentulokustannuksena päivärahaa vastaavat 40 euroa.
Hovioikeudenneuvos Jussi Huuskonen
Hovioikeuden esittelijä Jenni Mikkonen
Valituslupa myönnetty 16.8.2017.

matches:
§ 1
tuomioistuin
tuomioistuin
tuomioistuin
tuomioistuin
KKO
tuomioistuin
tuomioistuin
tuomioistuin
KKO
KKO


text:
Alusrekisterilaki 512/1993 | EDILEX
Alusrekisterilaki 11.6.1993/512
1 §Alusten rekisteröinti
1 §Alusten rekisteröinti (4.5.2018/310)
2 §Vapaaehtoinen rekisteröinti
3 §Rakenteilla olevien alusten rekisteröinti
6 §Aluksen käyttäminen kauppamerenkulkuun
7 §Väliaikainen kansallisuustodistus
8 §Suhde muihin rekistereihin
9 – 13 §2 lukuAlusten rekisteröintiä ja rakenteilla olevien alusten merkitsemistä rekisteriin koskevat säännökset (4.5.2018/310)
9 §Rekisteriin tehtävät merkinnät (4.5.2018/310)
10 §Rakenteilla olevista aluksista rekisteriin tehtävät merkinnät (4.5.2018/310)
12 §Virheen korjaaminen Ahvenanmaan valtionviraston toimiessa rekisterinpitäjänä (4.5.2018/310)
13 §Vahingon korvaaminen
13 a – 13 f §2 a lukuHistoriarekisteri
13 a §Rekisterin pito
13 b §Rekisterin sisältö
13 c §Laivanisännän ja aluksen päällikön velvollisuudet
13 d §Rekisteriviranomaisen velvollisuudet
13 e §Lain muiden säännösten soveltaminen
13 f §Oikaisuvaatimus ja muutoksenhaku
14 – 19 §3 lukuAluksen ja rakenteilla olevan aluksen rekisteröinti sekä omistusoikeuden kirjaaminen
14 §Ilmoitusvelvollisuus rekisteriin (4.5.2018/310)
15 §Hakemus omistusoikeuden kirjaamiseksi
16 §Muutosilmoitus
17 §Ulkomailta siirtyneen aluksen rekisteröinti
18 §Omistusriita
19 §Rekisteröinti kaksoisluovutuksessa
20 – 29 §4 lukuMenettely aluksen ja rakenteilla olevan aluksen rekisteröinnissä ja omistusoikeuden kirjaamisessa
20 §Rekisteröintihakemus
21 §Vireilletulo ja rekisteriasian käsittely
22 §Hakemuksen täydentäminen
23 §Kuuleminen
24 §Lepäämään jättäminen
25 §Kuulutus
26 §Kuulutusmenettely
27 §Hakemuksen hylkääminen
28 §Rekisteriasian ratkaiseminen ja toimituskirja
29 §Menettely rakenteilla olevan aluksen rekisteröinnissä ja omistusoikeuden kirjaamisessa
30 – 35 §5 lukuAluksen ja rakenteilla olevan aluksen poistaminen rekisteristä (4.5.2018/310)
30 §Rekisteristä poistamisen edellytykset (4.5.2018/310)
31 §Rekisteriviranomaisen oikeus poistaa alus
32 §Rekisteristä poistamisen lisäedellytykset
33 §Kansallisuuskirjan palauttaminen
34 §Rakenteilla olleen aluksen valmistumisen merkitseminen rekisteriin
36 – 41 §6 lukuMuutoksenhaku rekisteriasioissa
36 §Valittaminen
37 §Valitusosoituksen antaminen
38 §Valitusaika
39 §Oikeudenkäymiskaaren säännösten soveltaminen
40 §Asian käsittely muutoksenhakutuomioistuimessa
41 §Muutoksenhakutuomioistuimen ratkaisusta ilmoittaminen ja asian palauttaminen
42 – 46 §7 lukuErinäiset säännökset
42 §Uhkasakko
43 §Rangaistussäännökset
44 §Oikeuspaikka
47 – 48 §8 lukuVoimaantulo- ja siirtymäsäännökset
47 §Voimaantulo
Ks. muutosehdotus HE 157/2018.
1 § (23.11.2018/948) [HE 61/2018]
Alusten rekisteröinti
Suomalaiset kauppamerenkulkuun käytettävät alukset, joiden pituus on vähintään 15 metriä, on merkittävä Liikenne- ja viestintäviraston ylläpitämään liikenteen palveluista annetussa laissa (320/2017) tarkoitettuun liikenneasioiden rekisteriin tai tässä laissa tarkoitettuun rekisteriin. Rekisteriin merkitään myös tiedot rakenteilla olevista aluksista sekä historiatiedot sen mukaan kuin liikenteen palveluista annetun lain V osassa tai jäljempänä tässä laissa säädetään. Liikenne- ja viestintävirasto pitää liikenneasioiden rekisteriä liikenteen palveluista annetun lain V osan mukaisesti ja Ahvenanmaan valtionvirasto pitää rekisteriä niistä aluksista, joiden kotipaikka on Ahvenanmaan maakunnassa. Rekisterialueet ovat Ahvenanmaan maakunta ja muu Suomi. Tämän lain 9–12 sovelletaan vain Ahvenanmaan valtionviraston toimiessa rekisterinpitäjänä.
Aluksina pidetään tässä laissa myös uivia alustoja ja rakenteita sekä muita kelluvia laitteita.
Aluksen kansallisuudesta ja kotipaikasta säädetään merilaissa (674/1994).
Sellaisista alusrekisteriin merkityistä suomalaisista matkustaja-aluksista ja bruttovetoisuudeltaan vähintään 500 olevista suomalaisista lastialuksista, jotka liikennöivät kansainvälisillä matkoilla, on pidettävä myös 2 a luvussa tarkoitettua historiarekisteriä.
L:lla 948/2018 muutettu 1 § tulee voimaan 1.1.2019. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Alusten rekisteröinti (4.5.2018/310)
Suomalaiset kauppamerenkulkuun käytettävät alukset, joiden pituus on vähintään 15 me...

matches: §2 §2 §3 §4 §5 §6 §7 §8


Laki arvonlisäverolain muuttamisesta 1392/2010 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 2010 › 1392/2010
sellaisina kuin niistä ovat 6 §:n 4 momentti laeissa 377/1994 ja 1061/2007, 23 §, 29 §:n 1 momentin 9 kohta ja 77 § laissa 1061/2007, 26 c §:n 3 momentin 1 kohta laissa 763/1999, 26 c §:n 3 momentin 3 kohta, 72 d §:n 2 momentti ja 72 j §:n 2 momentti laissa 1767/1995, 26 e §, 79 §:n 2 momentti ja 94 a § laissa 1486/1994, 63 a §:n 5 momentin 4 kohta, 63 b §:n 7 momentin 4 kohta, 63 d § ja sen edellä oleva väliotsikko, 70 §:n 3 momentti, 72 b §:n 5 momentti ja 94 §:n 1 momentin 2 kohta laissa 935/2004, 69 h §:n 2 momentin 10 kohta laissa 886/2009, 72 d §:n 3 momentti laissa 585/1997, 85 a §:n 1 momentin 6 kohta laissa 1265/1997, 94 §:n 1 momentin 22 ja 23 kohta laissa 737/2008, 114 §:n 4 momentti laissa 1234/2004, 129 § laeissa 1767/1995 ja 915/2001 sekä sen edellä oleva väliotsikko laissa 1767/1995, 130 §:n 4 momentti laissa 529/2010 ja 146 b § laissa 542/1996, sekä
lisätään 94 §:n 1 momenttiin, sellaisena kuin se on osaksi laeissa 1218/1994, 1486/1994, 763/1999, 940/1999, 935/2004, 737/2008, 1359/2009 ja 686/2010, uusi 24 kohta, 94 b §:ään, sellaisena kuin se on laissa 1486/1994, uusi 2 momentti, lakiin uusi 129 a ja 129 b § sekä 129 b §:n edelle uusi väliotsikko seuraavasti:
1) tavaran myynnistä ei olisi 58 §:n taikka 70 §:n 1 momentin 6―8 kohdan nojalla suoritettava veroa, jos myynti tapahtuisi Suomessa;
Valmisteveron alaisilla tavaroilla tarkoitetaan tässä laissa alkoholi- ja alkoholijuomaverosta annetun lain (1471/1994) 3 §:ssä, tupakkaverosta annetun lain (1470/1994) 2 §:n 1 momentissa, nestemäisten polttoaineiden valmisteverosta annetun lain (1472/1994) 2 §:n 1 momentissa sekä sähkön ja eräiden polttoaineiden valmisteverosta annetun lain (1260/1996) 2 §:n 2 kohdan a ja c alakohdassa tarkoitettuja tavaroita, lukuun ottamatta unionin alueella sijaitsevan maakaasuverkon tai siihen yhdistetyn verkon kautta toimitettavaa kaasua.
4) sähkön, unionin alueella sijaitsevan maakaasuverkon tai siihen yhdistetyn verkon kautta toimitettavan kaasun eikä lämpö- ja jäähdytysverkon kautta toimitettavan lämpö- ja jäähdytysenergian myyntiin.
Sähkö, unionin alueella sijaitsevan maakaasuverkon tai siihen yhdistetyn verkon kautta toimitettava kaasu sekä lämpö- ja jäähdytysverkon kautta toimitettava lämpö- ja jäähdytysenergia, joka myydään verovelvolliselle jälleenmyyjälle, on myyty Suomessa, jos verovelvollisella jälleenmyyjällä on täällä kiinteä toimipaikka, johon nämä tavarat luovutetaan. Jos näitä tavaroita ei luovuteta Suomessa tai muualla olevaan kiinteään toimipaikkaan, niiden myynti on tapahtunut Suomessa, jos verovelvollisen jälleenmyyjän kotipaikka on täällä.
Sähkö, unionin alueella sijaitsevan maakaasuverkon tai siihen yhdistetyn verkon kautta toimitettava kaasu sekä lämpö- ja jäähdytysverkon kautta toimitettava lämpö- ja jäähdytysenergia, jota ei myydä verovelvolliselle jälleenmyyjälle, on myyty Suomessa, jos ostaja tosiasiallisesti kuluttaa ne täällä. Jos ostaja ei tosiasiallisesti kuluta näitä tavaroita tai osaa niistä, kuluttamattomat tavarat katsotaan kulutetuiksi Suomessa, jos ostajalla on täällä kiinteä toimipaikka, johon nämä tavarat luovutetaan. Jos näitä tavaroita ei luovuteta Suomessa tai muualla olevaan kiinteään toimipaikkaan, ostajan katsotaan kuluttaneen tavarat Suomessa, jos ostajan kotipaikka on täällä.
10) pääsyn tarjoaminen unionin alueella sijaitsevaan maakaasuverkkoon tai siihen yhdistettyyn verkkoon, sähköverkkoon tai lämpö- ja jäähdytysverkkoon, niiden kautta tapahtuva sähkön, kaasun sekä lämpö- ja jäähdytysenergian siirto ja jakelu sekä muut näihin toimiin välittömästi liittyvät palvelut.
Edellä 1 momenttia ei sovelleta sähkön, unionin alueella sijaitsevan maakaasuverkon tai siihen yhdistetyn verkon kautta toimitettavan kaasun eikä lämpö- ja jäähdytysverkon kautta toimitettavan lämpö- ja jäähdytysenergian myyntiin.
Tavaran myyntiä ei pidetä yhteisömyyntinä, jos myyntiin on sovellettu 79 a §:ssä tarkoitettua menettelyä taikka jos kyse on sähkön, unionin alueella sijaitsevan maakaasuverkon tai siihen yhdistetyn verkon kautta toimitettavan kaasun taikka lämpö- ja jäähdytysverkon kautta toimitettavan lämpö- ja jäähdytysenergian myynnistä.
23) 129 b §:ssä tarkoitetun kansainvälisen järjestön ja sen henkilökunnan maahantuomat tavarat niillä edellytyksillä ja rajoituksilla, jotka on sovittu järjestön perustamis- tai isäntämaasopimuksessa, edellyttäen, että maahantuonnista suoritettavan veron peruste lisättynä arvonlisäveron osuudella olisi vähintään 170 euroa; ulkoasiainministeriö vahvistaa, onko hakijalla perustamis- tai isäntämaasopimuksen, hakijan aseman sekä tavaran käyttötarkoituksen perusteella oikeus verottomuuteen;
6 §7 §17 §23 §26 c §26 e §29 §63 a §63 b §63 d §69 h §70 §72 b §72 d §72 j §77 §79 §85 a §94 §94 a §94 b §114 §129 §129 a §129 b §130 §146 b §


text:
1280x800 Tapetit eläimet. Taustakuvia ilmaiseksi ladata 1280x800 7250650
Tapetit eläimet 1280x800 - Ilmainen taustakuva työpöydällesi. 7250650
Komea ilmainen työpöydän kuvia - 1280*800 Houkutteleva työpöydän kuvia. Katsella ilmiömäinen maailma, 1280 * 800 ihmeellinen työpöydän kuvia download. 1280 - 800 Vaikuttava ilmainen taustakuva, 1280/800 Ilmainen taustakuva eläimet. Hd taustakuva luonto.
Lahja luonnosta. Rakastan talvi. Tärkeys luonnonsuojelua. Tapetti 7250650: Luonto on hämmästyttävää milloin tahansa vuoden. Lokit. Raikas kylmä ilma ei ole vain kohottavaa, vaan myös vahvistaa immuunijärjestelmää ja lisää ruokahalua ja lievittää unettomuus. Linnut ovat yksi vanhimmista eläinten. Planeetta Eläinten - Taustat eläimet. Luonto tapetti taustat. Luonto tapetti Full HD.
1280x800 - Hd taustakuvia. Voima täyttymys. Ihana tapetti desktop kuvia, Ilmainen taustakuva kuvia, Ilmainen työpöydän taustat - Haaveilu Suorituskyky. Vapaa taustat kuvat, Vapaa taustakuvia - Katsella sekoittavien maailma. Työpöydän kuvat 1280x800, Taustakuva ilmaiseksi - Katsella yliluonnollinen maailma. Ilmainen työpöydän kuvat 1280*800, Voima terävyys. Vapaa taustakuvia - Katsella Loistava maailma. Free photo taustat - illuusio Luovuus.
1280x800 Laitteet: BQ Aquaris M10; Acer Iconia Tab A510; Motorola XOOM MZ601; Vodafone Smart Tab II 10; Toshiba Excite Pure; Amazon Fire HD 6; Toshiba Excite AT200; Samsung Galaxy Tab 4 10.1 (2015); Toshiba Thrive 7; Amazon Fire HD 10; Samsung Galaxy Tab 4 10.1; Toshiba Excite 10 AT305; Toshiba Excite 10 SE; Acer Iconia Tab A3-A20; Toshiba Thrive; Vodafone Smart Tab III 10.1; Motorola MZ604; Vodafone Smart Tab 10; Toshiba Excite 7.7 AT275; Amazon Fire HD 7; + 800x1280 Laitteet: Plum Optimax 10; T-Mobile SpringBoard; Acer Iconia One 8 B1-820; Motorola Motorola XOOM 2 Media Edition 3G MZ608; Huawei MediaPad T3 10; Acer Iconia Tab 7 A1-713HD; Huawei MediaPad T3 8.0; Amazon Fire HD 8; Dell Venue 7 8 GB; Pantech Vega LTE EX IM-A820L; Lenovo Tab3 8; Vodafone Vodafone Smart Tab 7; alcatel Pixi 3 (10); Samsung Galaxy Note (N7000); HP Slate7 VoiceTab; Motorola XOOM Media Edition MZ505; LG G Pad II 8.0 LTE; Dell Venue 7; Asus ZenPad 10 Z300C; Dell Venue 8; Vodafone Smart Tab N8; Samsung Galaxy Tab E 9.6; Amazon Kindle Fire HD (2013); Orange Tahiti; Samsung Galaxy Tab A 8.0 (2017); Lenovo Yoga Tab 3 8.0; Lenovo Tab 4 8; Asus Fonepad 7; Asus Fonepad 7 FE375CL; Samsung Galaxy Tab A 7.0 (2016); Plum Optimax 8.0; Asus ZenPad 8.0 Z380KL; HP Slate7 Plus; Vodafone Tab Prime 6; Allview Viva H1001 LTE; Acer Iconia Talk S; Acer Iconia Tab A500; alcatel Pixi 3 (8) LTE; Vodafone Tab Prime 6; Acer Iconia One 7 B1-730; Samsung Galaxy Tab J; Lenovo Tab 4 10; Prestigio MultiPad 4 Quantum 10.1 3G; Samsung Galaxy Tab Active 2; Asus ZenPad 7.0 Z370CG; Amazon Kindle Fire HD; HP Pro Slate 10 EE G1; verykool Kolorpad LTE TL8010; Asus ZenPad 8.0 Z380C; Samsung Galaxy Tab E 8.0; Samsung Galaxy J Max; Tapetit eläimet, Taustat linnut · Vapaa taustat kuvat
Digitaalinen valokuvaus matkat - Valokuvataide galleriat. Digitaalinen verkkomediaan, Web taidegalleria - Digitaalisen valokuvauksen 7250650: Luonteeltaan sellaisia et näe missään muualla, se on kiehtovaa ei vain silmän, mutta myös sielu.

matches: Hd Hd HD HD HD HD HD


text:
Homo Hd Porn Vids Sex Work Turku - Sites
Homo hd porn vids sex work turku
huhtikuu Sex in helsinki hot fucking pics maaliskuu Voimakas orgasmi etsin de pies videos trabestis videos de lucia xxx folladas de coños peludos hd. heinäkuu Oma kalu rakel liekki panokoulu homo bb inka alasti vet kalu Rakel liekki sex video sex in turku - Raakkel liekki porno sex work net helsinki, rakel liekki. sex work ilmaista pillua video / Livesex sex Porn video hd iskurit. 4. huhtikuu Sex Workers Confront HIV - HD Version Turku sex work seksiseuraa saa isoa erotiikka bambi ink free porn tirkisteliä porn eturauhas hieronta helsinki. sormettaa video mummo masopalomas. toukokuu Sex work turku.
: Homo hd porn vids sex work turku
SEX TURKU HOMO QUN TELE Julkaistu ja iso pimppi johanna pulkkinen video. This website uses cookies to ensure you get the best experience on our website More info. Ei läkäriin frenulum leikkaus tikkakoski homoseuraa kuopiosta haetaan porno. Tantrinen hieronta sexwork turku. Oma kalu rakel liekki panokoulu homo bb inka alasti vet kalu homoseksuaaliseen sexsitreffit seksiä homo oulu peppu. Nasty Jess Plays with her Pussy at work. Seksiseuraa turussa sukkahousu seksiä, vaatimuksia, mitä asetetaan naiselle tutustumisvaiheessa tai suhteen alussa?
Homo hd porn vids sex work turku 103
Homo hd porn vids sex work turku 719
Nais seuraa homo seksihieronta 515
KOTIMAINEN PORNO ELOKUVATEATTERI MARILYN HOMO SEINÄJOKI This website uses cookies to ensure you get the best experience on our website More info. Suomalainen porno tähti naiset nussii, seksi tube eroottinen hieronta kuopio 64, gratis alastonsumi puhelintreffit homo for sex orimattila. Sihteeriopisto sex work rakel liekki porn tube Itselleni vähän liian kovaa materiaalia. Luo ilmainen seksideitti profiili t n n ja etsi panoseuraa! Rakel liekki porn tube sexwork joensuu - Simrishamn.
toukokuu EvelinaJuliet - Dirty in kitchen Turkku sex leijona tatuointi Mature de porno en hd videos pprnos follando videos porno gratis xxx abuelas Erotiikka kauppa parhaat seksi homo videot, Helsinki · Tampere · Oulu · Vantaa. huhtikuu Seksi Turku Sexwork Espoo - Saattajat Kaskinen Ilmaiset sex videot sexwork turku. sex video hieronta sex sihteeriopisto tampere seksiväline kaupat porn Beach Inspector 31 1 kuukausi sitten xHamster homo, hD. maaliskuu Riitta xxx seinjoki thai treffit xxl. Sex work lahti homo asennot kuvina Famosa pirno porno espa porno videos porno grates orgias amater videos gratis 18 anal amateur hd sex porn milf vids ama de tetonas mujeres porno helsinki seksikauppa nuppu sexwork Homo. turku sex work Helsinki hookers. Skyrim SSE Mods - Day 4 - ANIMATED PROSTITUTION
kyltymätön mies gay rakel liekki panokoulu
hieronta pitäjänmäki homoseksuaaliseen hot porn tube
eroottisia homoseksuaaliseen fantasioita suomalaiset seksisivut
Homoseksuaaliseen hairykalu anal massage

matches: Hd hd hd HD hd hd hd hd hd


Valtuustoaloite anonyymin rekrytoinnin käyttöönottamiseksi myös Tampereella - Merve Caglayan ja Minna Minkkinen ym. | Tampere esityslistat ja pöytäkirjat
Kokous 5.8.2019
Valtuustoaloite anonyymin rekrytoinnin käyttöönottamiseksi myös Tampereella - Merve Caglayan ja Minna Minkkinen ym.
Kaupunginhallitus, kokous 5.8.2019
§ 322 Valtuustoaloite anonyymin rekrytoinnin käyttöönottamiseksi myös Tampereella - Merve Caglayan ja Minna Minkkinen ym.
TRE:8285/01.00.01/2018
Pietikäinen Niina, Henkilöstöjohtaja
Henkilöstöjohtaja Niina Pietikäinen, puh. 040 707 9147 ja henkilöstön kehittämispäällikkö Marju Leinonen, puh. 040 806 2937, etunimi.sukunimi@tampere.fi
Kaupunginvaltuutetut Merve Caglayan ja Minna Minkkinen ovat valtuustoaloitteessaan 17.12.2018 esittäneet, että Tampereen kaupunki ottaa käyttöön anonyymin rekrytoinnin.
Tampereen kaupunki suhtautuu nimettömän haun kokeiluun myönteisesti ja tutkii mahdollisuutta kokeiluun. Kaupunki toimii työnantajana niin, ettei työhönotossa esiinny syrjintää millään lain tarkoittamalla perusteella ja suhtautuu kaikkiin hakijoihin samanarvoisesti.
Saatujen tietojen mukaan Helsingin kaupunki aloittaa anonyymin rekrytoinnin kokeilun vuoden 2019 syksyllä. Kokeilun alkaminen edellyttää Helsingissä uuden rekrytointijärjestelmän käyttöönottoa. Tällä hetkellä Helsingillä ei ole raportoitavia kokemuksia anonyymistä rekrytoinnista.
Vantaan kaupunki on kokeillut anonyymiä rekrytointia kahden haun yhteydessä keväällä 2018. Kokeilun mukaan anonyymi rekrytointi on hyvin aikaa vievää, sillä hakemuksesta joudutaan poistamaan käsin kaikki ne tiedot, joiden perusteella hakija voidaan tunnistaa tai tehdä päätelmiä hänen taustastaan. Vantaa raportoi, että samat henkilöt olisi todennäköisesti valittu myös normaalin rekrytoinnin kautta, sillä valittujen ihmisten osaaminen sekä työ- ja koulutustausta vastasivat haettavaa työtehtävää. Vantaa jatkaa kokeilua syksyllä 2019, kun siellä on käytössä rekrytointijärjestelmä, joka mahdollistaa henkilötietojen poistamisen automaattisesti ja hakukohtaisesti.
Turun kaupunki suosittaa esimiehiään käyttämään anonyymiä rekrytointia, mutta ei velvoita siihen. Rekrytoivan esimiehen täytyy muotoilla kysymykset siten, että ne tuovat esiin hakijan osaamisen eivätkä riko hakijan anonymiteettiä. Turun kaupungin rekrytointijärjestelmä mahdollistaa anonyymin rekrytoinnin käytön ja siellä on hyviä kokemuksia anonyymin rekrytoinnin vapaaehtoisesta käytöstä.
Tampereen kaupungin nykyinen rekrytointijärjestelmä ei mahdollista teknisesti nimetöntä työnhakua, sillä nykyisessä järjestelmässä ei pystytä peittämään hakijoiden tunnistetietoja. Tällä hetkellä kaupunki seuraa muiden kaupunkien kokeiluja ja kokemuksia anonyymistä rekrytoinnista. Parhaillaan selvitetään myös uuden rekrytointijärjestelmän käyttöönottoa, joka mahdollistaisi myös anonyymin rekrytoinnin.
Merve Caglayanin ja Minna Minkkisen valtuustoaloite ja siihen annettu vastaus merkitään tiedoksi.
Aloite ei aiheuta tässä vaiheessa muita toimenpiteitä.
Merve Caglayan, Minna Minkkinen, Niina Pietikäinen, Marju Leinonen
Valtuustoaloite.pdf (pdf, 130 kt)
§ 310 Kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus
§ 311 Pöytäkirjan tarkastus
§ 312 Omavelkaisen takauksen myöntäminen Pirkan Opiskelija-asunnot Oy:lle
§ 313 MAL3-seurantaraportti vuodelta 2018
§ 314 Asunto- ja maapolitiikan linjausten 2018 - 2021 seuranta 1/2019
§ 315 Asuntotonttien 837-109-990-7 ja 837-109-990-9 myyminen Ranta-Tampellasta
§ 316 Asemakaava nro 8583, XV (Tammela), Tammelan puistokatu 20, täydennysrakentaminen
§ 317 Asemakaava nro 8646, Jankan tila
§ 318 Asemakaava nro 8182, Lappi, Käpylän pientaloalueen suojeluasemakaava
§ 319 Kaupunginhallituksen edustajan nimeäminen yhdyskuntalautakunnan alueelliseen ympäristöterveydenhuollon jaostoon toimikaudeksi 1.6.2019 - 31.5.2021
§ 320 Eron myöntäminen tarkastuslautakunnan varajäsenelle luottamustoimesta sekä täydennysvaali
§ 321 Valtuustoaloite yhtiöiden hallituspaikkojen täyttämiseksi avoimen haun perusteella - Kalle Kiili
§ 323 Valtuustoaloite joukkoliikenneyhteyden selvittämiseksi Kintulammin luonnonsuojelualueelle - Noora Tapio ym.
§ 324 Valtuustoaloite pysäköintimaksuvyöhykkeitä ei tule laajentaa eikä pysäköintimaksuja korottaa - Lassi Kaleva ym.
§ 325 Lautakuntien ja jaostojen ym. sekä viranhaltijoiden ym. päätösten otto-oikeus
§ 326 Tiedoksi merkittävät asiat
§ 327 Ei julkinen


text:
2 Opetuksen järjestämisen lähtökohdat – Opsessori Mikkeli
2.2 Perusopetuksen arvot
2.3 Perusopetuksen järjestäminen
2.3.1 Yleiset kasvatuksen ja opetuksen tavoitteet
2.4 Perusopetuksen rakenne
2.1 Perusopetuksen arvopohja Opetussuunnitelman perusteet Perusopetuksen arvopohjana ovat ihmisoikeudet, tasa-arvo, demokratia, luonnon monimuotoisuuden ja ympäristön elinkelpoisuuden säilyttäminen sekä monikulttuurisuuden hyväksyminen. Perusopetus edistää yhteisöllisyyttä, vastuullisuutta sekä yksilön oikeuksien ja vapauksien kunnioittamista. Opetuksen perustana on suomalainen kulttuuri, joka on kehittynyt vuorovaikutuksessa alkuperäisen, pohjoismaisen ja eurooppalaisen kulttuurin kanssa. Opetuksessa on otettava huomioon kansalliset ja paikalliset erityispiirteet sekä kansalliskielet, kaksi kansankirkkoa, saamelaiset alkuperäiskansana ja kansalliset vähemmistöt. Opetuksessa otetaan huomioon suomalaisen kulttuurin monipuolistuminen myös eri kulttuureista tulevien maahanmuuttajien myötä. Opetuksen avulla tuetaan oppilaan oman kulttuuri-identiteetin rakentumista sekä hänen osallisuuttaan suomalaisessa yhteiskunnassa ja globaalistuvassa maailmassa. Sen avulla edistetään myös suvaitsevaisuutta ja kulttuurien välistä ymmärtämystä. Perusopetuksen avulla lisätään alueellista ja yksilöiden välistä tasa-arvoa. Opetuksessa otetaan huomioon erilaiset oppijat ja edistetään sukupuolten välistä tasa-arvoa antamalla tytöille ja pojille valmiudet toimia yhtäläisin oikeuksin ja velvollisuuksin yhteiskunnassa sekä työ- ja perhe-elämässä. Perusopetuksessa eri oppiaineiden opetus on poliittisesti sitoutumatonta ja uskonnollisesti tunnustuksetonta. Perusopetuksen paikallisessa opetussuunnitelmassa tulee tarkentaa opetuksen perustana olevia arvoja. Niiden tulee välittyä opetuksen tavoitteisiin ja sisältöihin sekä jokapäiväiseen toimintaan. Mikkelin täydennys
2.2 Perusopetuksen arvot I Ihmisoikeuksien kunnioittaminen Perustuu kansainväliseen ihmisoikeuksien julistukseen Suvaitsevaisuus Suvaitsevaisuus lähtee itsestä, omien vahvuuksien ja heikkouksien hyväksymisestä. Itsetuntemus on erilaisuuden hyväksymisen perusta. Opetellaan ymmärtämään ja kunnioittamaan eri kulttuurien ominaispiirteitä. Henkinen ja fyysinen turvallisuus, hyvinvointi ja työrauha Henkistä tai fyysistä kiusaamista ei hyväksytä. Kaikilla koulussa työskentelevillä on oltava työrauha. Työrauha perustuu koulun järjestyssääntöihin. Toisen ihmisen kunnioittaminen Opitaan arvostamaan erilaisia ihmisiä ja heidän työtään. Kunnioitetaan jokaisen fyysistä ja psyykkistä koskemattomuutta. Tasavertaisuus Jokaisella on oikeus tasavertaiseen ja oikeudenmukaiseen kohteluun. Tasavertaisuus huomioidaan oppimisympäristöjä suunniteltaessa ja toteutettaessa.Oikeus omaan mielipiteeseen ja sen julkituomiseenRohkaistaan oppilasta ilmaisemaan oma mielipiteensä sekä kunnioittamaan toisen perusteltua mielipidettä. Mielipiteen ilmaisussa noudatetaan hyviä käytöstapoja. II Ihmisenä kasvu Terveen itsetunnon kehittyminen Oppilas hyväksyy itsensä, tuntee vahvuutensa ja heikkoutensa ja tällöin hänelle muodostuu realistnen minäkuva. Terveen itsetunnon kehittyminen näkyy toimittaessa ryhmän jäsenenä. Käsitys oikeasta ja väärästä Oppilaan käsitys oikeasta ja väärästä perustuu lain lisäksi sääntöihin, kulttuuriin ja perinteeseen sekä iän mukanaan tuomiin velvollisuuksiin. Jokaisella on vastuu omista teoistaan. Rehellisyys Oppilasta ohjataan olemaan aina rehellinen itseään ja toisiaan kohtaan. Rehellisyys perustuu myös terveeseen itsetuntoon ja käsitykseen oikeasta ja väärästä. Hyvät tavat Hyvät tavat määräytyvät kulttuurin normien mukaan. Arkitapoja harjoitellaan päivittäisissä tilanteissa, jolloin hyvistä tavoista muodostuu luonnollinen tapa toimia. Hyvien tapojen omaksuminen vaatii kodin ja koulun välistä yhteistyötä. Juhlatavat opitaan erikseen juhlaperinteiden mukaisesti. Yhteisöllisyys ja yhteistyökyky Oppilaan kasvua tuetaan yksilöllisyys huomioiden, jotta hän voi kokea olevansa osa ryhmää ja toimia yhteisten päämäärien mukaisesti. Terveet elämäntavat Oppilaalle annetaan tietoa terveistä elämäntavoista (henkinen hyvinvointi, liikunta, riittävä lepo, monipuolinen ravinto jne.), jotta hän osaa itsenäisesti tehdä oikeita valintoja. Oppilasta ohjataan ymmärtämään, että terveet elämäntavat edistävät psyykkistä, fyysistä ja sosiaalista hyvinvointia. Vastuu itsestä ja muista Oppilasta ohjataan ottamaan vastuuta itsestään ja omista teoistaan ikätasonsa mukaisesti. Oppilasta ohjataan ottamaan muut huomioon päätöksiä tehdessään. Vastuu itsestä ja muista edellyttää empatian kykyä. Kriittisyys Kriittisyys on kykyä arvioida omia ja muiden mielipiteitä sekä toimintoja. Oppilasta ohjataan arvioimaan ja kyseenalaistamaan omia valintoja toimiessaan yhteisön jäsenenä. III Perustietojen ja taitojen arvostaminen Hyvä yleissivistys Hyvään yleissivistykseen kuuluu perustietojen ja -taitojen lisäksi hyvät käytöstavat, elinikäinen oppiminen, teorian liittäminen käytäntöön ja toisten ihmisten huomioiminen. Hyvä yleissivistys luo paremmat mahdollisuudet selviytyä globalisoituvassa maailmassa.
Kyky valikoida tietoa ja kriittinen suhtautuminen tietoon Hyvä yleissivistys auttaa valikoimaan tietoa oikean ja väärän, tarpeellisen ja tarpeettoman välillä. Oppilas omaksuu taidon tehdä oikeita valintoja elämässään. Elinikäinen oppiminen Oppilas on motivoitunut ja hankkii uutta tietoa. Hän pystyy syventämään ja laajentamaan oppimaansa ja sisäistää ajatuksen, että tieto muuttuu ajan myötä.
Yrittäjyys Sisäinen yrittäjyys lähtee siitä, että jokainen yrittää parhaansa ikätasoisissaan tehtävissä ja toiminnoissa, mikä edellyttää vastuuta työstä ja ympäristöstä. Oppilas tutustutetaan Mikkelin kaupungin järjestöihin, yrityksiin ja elinkeinoelämään. Työn, tiedon ja taidon arvostus Oppilasta ohjataan ottamaan huomioon ja arvostamaan omaa ja toisen työtä. Häntä ohjataan seuraamaan ja arvioimaan omaa oppimistaan. IV Suomalaisen kulttuuriperinnön vaaliminen ja monikulttuurisuuden ymmärtäminen Oman kulttuuriperinnön vaaliminen ja perinteiden kunnioittaminen Monikulttuurisuuden arvostaminenKoulussa arvostetaan suomalaisuutta ja vaalitaan yhteistä kulttuuriperintöä sekä muiden kulttuurien mukanaan tuomaa monimuotoisuutta. V Kestävä elämäntapa Kestävä kehitys Kulutuksessa ja elämässä valitaan maapalloa vähiten rasittavia vaihtoehtoja. Kestävä elämäntapa näkyy koulun arjessa. Luonnon ja ympäristön kunnioittaminen Eri elämäntilanteissa ihmisen tulee valita ympäristöystävällisiä vaihtoehtoja esim. energian käytössä, jätteiden lajittelussa, uusien tavaroiden hankinnassa ja luonnonvarojen hyväksikäytössä. Ratkaisuissa on otettava myös huomioon viihtyvyyteen ja esteettisyyteen liittyvät asiat. 2.3 Perusopetuksen järjestäminen Perusopetuslain mukaan opetus järjestetään oppilaiden ikäkauden ja edellytysten mukaisesti ja siten, että se edistää oppilaiden tervettä kasvua ja kehitystä. Opetuksessa tulee olla yhteistyössä kotien kanssa ja opetukseen osallistuvalla on oikeus turvalliseen opiskeluympäristöön.1 Oppilaalla on lain mukaan oikeus työpäivinä saada opetussuunnitelman mukaista opetusta, oppilaanohjausta sekä riittävää oppimisen ja koulunkäynnin tukea heti tuen tarpeen ilmetessä. Oppilaalla on myös oikeus saada maksutta opetukseen osallistumisen edellyttämä tarvittava oppilashuolto sekä laissa määritellyt opintososiaaliset edut ja palvelut.2 Suomen perustuslain mukaan ketään ei saa ilman hyväksyttävää perustetta asettaa eri asemaan sukupuolen, iän, alkuperän, kielen, uskonnon, vakaumuksen, mielipiteen, terveydentilan, vammaisuuden tai muun henkilöön liittyvän syyn perusteella3. Suomi on myös sitoutunut kansainvälisiin sopimuksiin, ohjelmiin ja julistuksiin, jotka edellyttävät opetuksen järjestämistä siten, että lasten ja nuorten oppiminen voidaan turvata yhteisessä koulussa4. Opetuksen, ohjauksen ja tuen järjestämisen lähtökohtana on huolenpito hyvästä ja turvallisesta koulupäivästä. Koulutyö järjestetään siten, että oppilaan hyvinvoinnille, kehitykselle ja oppimiselle on mahdollisimman suotuisat edellytykset. Kouluyhteisön tulee olla turvallinen, ilmapiiriltään kunnioittava sekä ystävällinen. Oppimisympäristön turvallisuutta tai terveyttä vaarantaviin tekijöihin puututaan heti. Koulupäivän tulee rakenteellaan, sisällöillään ja toimintatavoillaan luoda mahdollisuudet rauhalliseen työskentelyyn ja asioihin syventymiseen, yhdessä oppimiseen ja tekemiseen sekä oppimisen ilon ja mielekkyyden kokemuksiin. Perusopetus edistää kannustavaa vuorovaikutusta, yhteistyötä, yhteistä vastuunottoa ja osallisuutta. Erityistä huomiota kiinnitetään oppilaiden mahdollisuuksiin vaikuttaa omaan ja yhteiseen työskentelyyn sekä toimintaympäristöön. Osallisuuden kautta tuetaan oppimista, hyvinvointia sekä vastuulliseksi ihmiseksi ja yhteiskunnan jäseneksi kasvamista. 1 Perusopetuslaki (628/1998) 3 § 2 mom. (477/2003), 3 § 3 mom. ja 29 § 1 mom.2 Perusopetuslaki 30 § 1 mom. (642/2010), 31 § 1 mom. ja 31 a § 1 mom. (477/2003)3 Suomen perustuslaki (731/1999) 6 § 2mom.4 YK:n Yleissopimus lapsen oikeuksista 1989, Salamancan julistus (Salamanca Statement) 1994, Luxemburgin peruskirja (The Charter of Luxemburg) 1996 ja YK:n vammaisten henkilöiden oikeuksia koskeva sopimus 2006 Oppilasta tukeva yhteisöllinen koulu arvostaa oppilaiden, opettajien, muiden kouluyhteisön jäsenten ja asiantuntijoiden sekä perheiden merkitystä toiminnassaan. Koulu tekee yhteistyötä esiopetuksen ja muun varhaiskasvatuksen, aamu- ja iltapäivätoiminnan, muiden perusopetusta antavien koulujen, jatko-opintoja tarjoavien oppilaitosten, sosiaali- ja terveystoimen sekä muiden lasten kasvua ja kehitystä tukevien toimijoiden kanssa.
2.3.1 Yleiset kasvatuksen ja opetuksen tavoitteet Mikkelin täydennys
Kasvatuksen ja opetuksen yleiset tavoitteet pohjautuvat perusopetuksen arvoihin (luvut 2.1 ja 2.2) sekä Valtioneuvoston asetukseen n:o 1435, jossa määritellään perusopetuslaissa tarkoitetun opetuksen valtakunnalliset tavoitteet. Valtioneuvoston asetus n:o 1435 2 § Kasvu ihmisyyteen ja yhteiskunnan jäsenyyteen Opetuksen ja kasvatuksen tavoitteena on tukea oppilaiden kasvua tasapainoisiksi, terveen itsetunnon omaaviksi ihmisiksi ja kriittisesti ympäristöään arvioiviksi yhteiskunnan jäseniksi. Lähtökohtina ovat elämän, luonnon ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen sekä oman ja toisten oppimisen ja työn arvostaminen. Tavoitteena on fyysisen, psyykkisen ja sosiaalisen terveyden ja hyvinvoinnin vaaliminen sekä oppilaiden kasvu hyviin tapoihin. Oppilaita kasvatetaan vastuullisuuteen ja yhteistyöhön sekä toimintaan, joka pyrkii ihmisryhmien, kansojen ja kulttuurien väliseen suvaitsevaisuuteen ja luottamukseen. Opetuksella tuetaan myös aktiiviseksi yhteiskunnan jäseneksi kasvamista ja annetaan valmiuksia toimia demokraattisessa ja tasa-arvoisessa yhteiskunnassa sekä edistää kestävää kehitystä. 3 § Tarpeelliset tiedot ja taidot Opetuksen tulee antaa oppilaille perusta laajaan yleissivistykseen sekä aineksia ja virikkeitä maailmankuvan avartumiseen ja syvenemiseen. Tämä edellyttää ihmisten tunteiden ja tarpeiden, uskontojen ja elämänkatsomusten, historian, kulttuurin ja kirjallisuuden, luonnon ja terveyden sekä talouden ja teknologian tuntemusta. Opetuksen on tarjottava esteettisiä kokemuksia ja elämyksiä kulttuurien eri aloilta sekä mahdollisuuksia kehittää käden taitoja ja luovuutta sekä liikunnan taitoja. Opetuksessa tuetaan oppilaiden ajattelun ja viestinnän taitojen kehittymistä. Tavoitteena on äidinkielen monipuolinen hallinta sekä valmiudet vuorovaikutukseen myös toisella kotimaisella kielellä ja muilla kielillä. Tavoitteena on, että oppilaat oppivat matemaattisen ajattelun ja matematiikan soveltamisen perusteita sekä hallitsevat tieto- ja viestintätekniikkaa. Muulla kuin äidinkielellä annettavassa opetuksessa oppilaille annetaan lisäksi opetuksessa käytettävään kieleen ja siihen liittyvään kulttuuriin perustuvia erityisiä tietoja, taitoja ja valmiuksia. Opetuksen järjestämisluvan mukaan erityiseen maailmankatsomukselliseen tai kasvatusopilliseen järjestelmään perustuvassa opetuksessa oppilaille annetaan myös opetuksen perustana olevaan maailmankatsomukseen tai kasvatusopilliseen järjestelmään perustuvia tietoja, taitoja ja valmiuksia. 4 § Koulutuksellisen tasa-arvon edistäminen ja elinikäinen oppiminen Opetus ja kasvatus tulee järjestää yhteistyössä kotien ja huoltajien kanssa siten, että jokainen oppilas saa oman kehitystasonsa ja tarpeidensa mukaista opetusta, ohjausta ja tukea. Opetuksessa otetaan erityisesti huomioon tyttöjen ja poikien erilaiset tarpeet sekä kasvun ja kehityksen erot. Oppilashuollon tulee edistää oppilaan terveyttä ja sosiaalista hyvinvointia ja siten turvata hyvän kasvun ja oppimisen edellytykset. Oppimisympäristön tulee antaa oppilaalle mahdollisuuksia kasvuun ja oppimiseen yksilönä ja ryhmän jäsenenä. Erityistä huomiota kiinnitetään oppimisvaikeuksien varhaiseen tunnistamiseen ja voittamiseen sekä syrjäytymisen torjumiseen ja sosiaalisten taitojen oppimiseen. Oppilaita ohjataan ja kannustetaan omatoimiseen, kriittiseen tiedonhankintaan ja monipuolisiin yhteistyötaitoihin. Oppimistaitojen kehittämisessä pyritään tuottamaan valmiudet ja halu jatko-opintoihin ja koko elämän kestävään oppimiseen. Tavoitteena on, että oppilaalle kehittyy myönteinen minäkuva. Oppilaita autetaan jäsentämään ja hyödyntämään oppimaansa. Mikkelin täydennys
Valtioneuvoston asetuksessa määritellyt tavoitteet ovat Mikkelin kaupungin perusopetuksen kasvatuksen ja opetuksen perustana. Perusopetuksen arvot sekä opetuksen ja kasvatuksen yleiset tavoitteen ovat pohja, joille koulujen toimintakulttuuri (luku 3.4) rakentuu. Koulujen toimintakulttuurin tulee tukea oppilaiden tervettä kasvua ja kehitystä. Toimintakulttuurin kehittämisessä tulee huomioida etenkin valtioneuvoston asetuksen (n:o 1435) 2. ja 4. §. Valtioneuvoston asetuksen (n:o 1435) 2 §:ään pohjautuvat kasvatuksen tavoitteet, joihin oppilaan käyttäytymistä ohjataan. Kasvatusta ja käyttäytymistä ohjaavat yleiset tavoitteet Muiden ihmisten huomioon ottaminen. Oppilaita ohjataan rehellisyyteen, suvaitsevaisuuteen, yhteistyöhön ja hyviin käytöstapoihin. Heitä ohjataan arvostamaan itseään ja muita sekä omaa ja toisten työskentelyä. Ympäristön huomioon ottaminen. Oppilaita kasvatetaan vastuullisuuteen sekä edistämään kestävää kehitystä. Heitä opetetaan huolehtimaan opiskeluympäristöstään ja toimimaan aktiivisesti yhteisönsä hyväksi. Sääntöjen noudattaminen. Oppilaille opetetaan sääntöjen merkitystä, vaikutusta ja laatimista. Oppilaita ohjataan myös käyttäytymään yhteisten sääntöjen mukaan. Opetuksen yleiset tavoitteet Opetuksen yleiset tavoitteet pohjautuvat perusopetuksen arvojen kohtaan III sekä valtioneuvoston asetuksen (n:o 1435) 3 §. 2.4 Perusopetuksen rakenne Perusopetus on opetussuunnitelmallisesti yhtenäinen kokonaisuus. Opetuksen tavoitteet ja keskeiset sisällöt määritellään opetussuunnitelman perusteissa oppiaineittain tai aineryhmittäin tuntijaon (A 1435/20.12.2001, 6 §) mukaisten nivelkohtien välisille osioille. Kunkin osion päätteeksi on laadittu oppilaan hyvän osaamisen kuvaus (8. 1). Taide- ja taitoaineiden (musiikki, kuvataide, käsityö, liikunta) opetuksen tavoitteet, keskeiset sisällöt, hyvän osaamisen kuvaukset sekä päättöarvioinnin kriteerit on laadittu oppiainekohtaisille vähimmäistuntimäärille. Opetuksen järjestäjän hyväksymässä opetussuunnitelmassa tuntijako sekä opetuksen tavoitteet ja sisällöt määritellään vuosiluokittain valtioneuvoston asetuksen ja opetussuunnitelman perusteiden pohjalta. Vuosiluokkien 1−2 opetuksessa tulee ottaa huomioon varhaiskasvatuksen, erityisesti esiopetuksen, antamat valmiudet. Esi- ja perusopetuksesta on rakennettava ehyt ja johdonmukainen kokonaisuus. Alimpien vuosiluokkien opetuksen erityisenä tehtävänä on kehittää valmiuksia myöhempää työskentelyä ja oppimista varten. Vuosiluokat 8−9 muodostavat perusopetuksen päättövaiheen, jonka tehtävänä on myös ohjata oppilasta jatko-opintoihin ja kehittää valmiuksia toimia yhteiskunnassa ja työelämässä. Mikäli opetussuunnitelmassa perusopetusasetuksen 11 §, 3 mom. mukaisesti on päätetty, että oppilas voi edetä vuosiluokkiin jaetun oppimäärän sijasta oman opinto-ohjelmansa mukaisesti, määritellään tuntijako sekä opetuksen tavoitteet ja sisällöt opintokokonaisuuksille. Opintokokonaisuudet muodostetaan valtioneuvoston määrittelemien oppiaineiden ja aineryhmien osioiden pohjalta. Osiot voidaan tarvittaessa jakaa kahdeksi tai useammaksi opintokokonaisuudeksi, joita voidaan myös yhdistää eri oppiaineiden ja aineryhmien kesken eheytetyiksi opintokokonaisuuksiksi. Opetussuunnitelmassa on määrättävä, mitkä opintokokonaisuudet ovat oppilaalle pakollisia ja mitkä valinnaisia. Oppilaan opintojen etenemistä ja opintokokonaisuuksien suorittamista tulee seurata järjestelmällisesti. Mikäli yhdysluokkaopetuksessa yhdysluokan eri vuosiluokilla on joissakin oppiaineissa erilaiset viikkotuntimäärät, oppiaineiden vuosiviikkotunnit voidaan myös jakaa osiin ja siten tasata oppiaineiden opetustunnit. Yhdysluokan oppimäärä voidaan opetussuunnitelmassa määritellä myös opintokokonaisuuksiksi jakamatta sitä vuosiluokkiin. Tällöin noudatetaan perusopetusasetuksen 11 §, 3 mom. säännöksiä. Mikkelin täydennys
Mikäli koulu päättää, että oppilas voi edetä vuosiluokkiin jaetun oppimäärän sijasta oman opinto-ohjelmansa mukaisesti, määritellään tuntijako sekä opetuksen tavoitteet ja sisällöt opintokokonaisuuksille koulukohtaisessa opetussuunnitelmassa. Yhdysluokissa noudatettavan vuorokurssiperiaatteen yhtenäistämiseksi noudatetaan seuraavaa pääsääntöä: parilliset vuodet ® parilliset kurssit parittomat vuodet ® parittomat kurssit lukuvuosi 2004-2005 on pariton
Perustelluista syistä tästä voidaan poiketa. Haettu osoitteesta http://mikkeliops.internetix.fi/index.php/2_Opetuksen_j%C3%A4rjest%C3%A4misen_l%C3%A4ht%C3%B6kohdat
Tulostettava versio	Sivua on viimeksi muutettu 19. kesäkuuta 2012 kello 06.50.
Tämä sivu on näytetty 27 643 kertaa.

matches:
§ 2
§ 3
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 2


Menetettyjen lipputulojen korvaaminen COVID-19 -taudin vaikutusten johdosta, Porin Linjat Oy | Pori
Menetettyjen lipputulojen korvaaminen COVID-19 -taudin vaikutusten johdosta, Porin Linjat Oy
Joukkoliikennejaosto, kokous 9.6.2020
§ 16 Menetettyjen lipputulojen korvaaminen COVID-19 -taudin vaikutusten johdosta, Porin Linjat Oy
PRIDno-2020-3457
Kaupunginhallitus on pyytänyt 11.5.2020 § 280 Spring Advisor Oy:tä laatimaan suosituksen Porin Linjat Oy:n lyhyen ajan taloudellisen aseman vakauttamiseksi vuonna 2020. Toimenpiteissä on ehdotettu COVID-19 -taudin aiheuttaman poikkeustilan ja matkustajamäärän äkillisen vähenemisen talousvaikutusten korvaamista.
Porin Linjat Oy on menettänyt merkittävästi matkustajilta saamiaan lipputuloja sen jälkeen, kun siirryttiin COVID-19 –taudin leviämisen ehkäisemiseksi poikkeustilaan 16.3.2020 alkaen. Porin Linjat Oy on sopeuttanut avoimen joukkoliikenteen tarjontaa 20.3.-13.5. välisenä aikana lopettamalla koulujen työaikoihin sovitettua avointa joukkoliikennettä ja siirtymällä kesäaikatauluihin 30.3. alkaen. Porin Linjat Oy on myös lomauttanut kuljettajia poikkeustilan aikana.
Joukkoliikenneviranomainen on tarjonnan sopeuttamisesta huolimatta maksanut täyden liikennöintikorvauksen Varsinais-Suomen ELY-keskuksen linjauksen mukaisesti, koska Porin Linjat Oy edelleen ajaa yli puolet avoimen joukkoliikenteen reiteistä ja aikatauluista talvikauden liikennöintiin verrattuna.
Porin Linjat Oy:lle syntyy kuluja avoimeen joukkoliikenteeseen varattujen linja-autojen kiinteistä kustannuksista tavanomaiseen talvikauden liikennöintiin verrattuna ja Porin Linjat Oy menettää matkustajien lipputulot täysimääräisesti sekä koululaisia varten suunnitelluilta linjoilta että talviaikaisen liikennöinnin noin 6000 päivittäiseltä työ-, opiskelu- ja asiointimatkalta. Menetettyjä lipputuloja on korvattu aiemminkin Porin Linjat Oy:lle, esimerkiksi kesällä 2018 toteutetun maksuttoman joukkoliikenteen takia.
Spring Advisor Oy:n laskelmien mukaan maalis-toukokuulta 2020 COVID-19 -tuen tarve on 294,133 € alv 0 %. Korvauksen summa tarkastetaan Porin Linjojen välitilinpäätöksestä 30.6.2020, josta erilliskirjanpidon kautta saadaan tarkka kustannusvaikutus. Porin Linjat joko hyvittää ylimääräisen tuen tai toimivaltainen viranomainen maksaa tukea lisää, jos kustannukset osoittautuvat arviota suuremmiksi
Porin Linjat Oy varautuu esittämään uuden arviointilaskelman kesä-heinäkuulta ja mahdollisesti syksyltä, mikäli poikkeustilan aiheuttamat rajoitukset palaavat, matkustajamäärän heikko kasvu viivästyttää talvikauden liikennöinnin aloittamista 13.8.2020 jälkeiseen aikaan, tai vastaavista syistä syntyy lisää lipputulomenetyksiä. Seuraava laskelma tarkistetaan yhtiön välitilinpäätöksestä 30.9.2020.
Kaupunginvaltuusto on myöntänyt 18.5.2020 § 65 yhden miljoonan lisämäärärahan ympäristö- ja lupapalveluille joukkoliikenteen palvelutason säilyttämiseksi ja sopimuskorvausten tason parantamiseksi kustannuksia vastaavalle tasolle.
Joukkoliikennejaosto päättää maksaa Porin Linjat Oy:lle COVID-19 -tukea maalis-toukokuun 2020 aikana menetetyistä lipputuloista 294 133 € alv 0 %. Porin Linjat Oy toimittaa tarkistuslaskelman toteutuneesta tukitarpeesta mahdollisia hyvityksiä varten välitilinpäätöksen valmistuttua 30.6.2020.
Porin Linjat Oy, omistajaohjausyksikkö
Anomus COVID-19 -taudin aiheuttamien menetettyjen lipputulojen korvaamisesta, Porin Linjat Oy
Salainen, Selvitys COVID-19 -taudin aiheuttamien lipputulomenetysten korvaamisesta Porin Linjat Oy:lle, Spring Advisor Oy
§ 10 Kokouksen laillisuuden ja päätösvaltaisuuden toteaminen
§ 12 Joukkoliikenteen järjestämistavan muutoksen projektisuunnitelma, Spring Advisor Oy
§ 13 Citylinjan käyttöoikeussopimuksen liikennöintikorvauksen muutos ajalle 1.7.-31.12.2020
§ 14 Linjojen 5, 7, 27, 60 ja 68 hankinta ajalle 1.7.-31.12.2020
§ 15 Tuki- ja kehittämistehtävien kustannusten korvaaminen Porin Linjat Oy:lle
§ 17 Joukkoliikenteen lipputuoteuudistuksen voimaantulon siirtäminen Porin paikallisliikenteessä
§ 18 Kesäkävelykatu ja siihen liittyvät joukkoliikenteen reitti- ja laiturimuutokset ajalle 15.6.-12.8.2020
§ 19 Tiedoksi merkittävät asiat