text:
1. The concept of worker within the meaning of Article 48 of the Treaty pre-supposes that for a certain period of time a person performs services for and under the direction of another person in return for which he receives remuneration. That description is not affected by the fact that the worker, whilst being linked to the undertaking by a relationship of employment, is linked to other workers by a relationship of association. 1. Perustamissopimuksen 48 artiklassa tarkoitettu työntekijän käsite edellyttää sitä, että henkilö tekee toiselle tämän johdon alaisena tie-tyn ajan työtä, josta hän saa vas-tikkeena palkkaa. Tähän määritelmään ei vaikuta se, että työntekijällä, joka on kyseiseen yritykseen nähden alisteisessa asemassa, on yhtiöoikeudellinen suhde yrityksen muihin työntekijöihin. 2. Although the simple fact of creating a dominant position by granting exclusive rights within the meaning of Article 90(1) of the Treaty is not as such incompatible with Article 86 of the Treaty, a State is in breach of those two provisions if the undertaking in question, merely by exercising the exclusive rights granted to it, cannot avoid abusing its dominant position or when such rights are liable to create a situation such that it is induced to commit such abuses. 2. Vaikka pelkkä määräävän markkina-aseman luominen myöntämällä perustamissopimuksen 90 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja yksinoikeuksia ei sellaisenaan ole vastoin perustamissopimuksen 86 artiklaa, jäsenvaltio rikkoo näihin kahteen määräykseen sisältyviä kieltoja, jos yritys syyllistyy määräävän markkina-aseman väärinkäyttöön pelkästään käyttämällä sille myönnettyjä yksinoikeuksia tai jos nämä oikeudet ovat omiaan johtamaan tilanteeseen, jossa yritys käyttää väärin määräävää markkina-asemaansa. Such is the case when an undertaking to which a monopoly to perform dock work has been granted is induced either to demand payment for services which have not been requested, to charge disproportionate prices, to refuse to have recourse to modern technology or to grant price reductions to certain consumers and at the same time to offset such reductions by an increase in the charges to other consumers. Näin on silloin, kun yritykselle satamatoiminnan alalla myönnetty monopoliasema johtaa siihen, että se vaatii maksua palveluista, joita ei ole pyydetty, käyttää kohtuuttomia hintoja, ei käytä nykyaikaista teknologiaa tai myöntää tietyille käyttäjille alennuksia soveltamalla toisten käyttäjien laskutuksessa vastaavasti korkeampia hintoja. 3. A national measure which has the effect of facilitating the abuse of a dominant position capable of affecting trade between Member States is normally incompatible with Article 30 of the Treaty in so far as it has the effect of making more difficult and hence of impeding the importation of goods from other Member States. 3. Kansallinen lainsäädäntö, jonka vaikutuksesta sellainen määräävän markkina-aseman väärinkäyttö, joka voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, helpottuu, on yleensä 30 artiklan vastainen, jossa kielletään tuonnin määrälliset rajoitukset ja kaikki niitä vaikutukseltaan vastaavat toimenpiteet, koska tällainen lainsäädäntö lisää muista jäsenvaltioista tulevan tuonnin kustannuksia ja on näin ollen tuontia rajoittava. 4. Even within the framework of Article 90 of the Treaty, the provisions of Articles 30, 48 and 86 of the Treaty have direct effect and give rise for individuals to rights which the national courts must protect. 4. Myös sovellettaessa perustamissopimuksen 90 artiklaa perustamissopimuksen 30, 48 ja 86 artiklan määräyksillä on välitön oikeusvaikutus, ja niistä seuraa yksityisille oikeussubjekteille oikeuksia, joita kansallisten tuomioistuinten on suojeltava. 5. Dock work is not, in principle, a service of general economic interest exhibiting special characteristics, as compared with the general economic interest of other economic activities, which might bring it within the field of application of Article 90(2) of the Treaty. In any case, the fact that the public authorities have entrusted an undertaking with the operation of services of general economic interest does not, by virtue of the aforesaid provision, absolve it from compliance with the rules of the Treaty unless the application of those rules may obstruct the performance of the particular tasks assigned to it and unless the interests of the Community are not affected. 5. Verrattuna muuhun talouselämään liittyvään toimintaan satamatoiminta ei periaatteessa ole sellaista yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvää toimintaa, johon liittyisi erityispiirteitä ja minkä vuoksi se olisi katsottava kuuluvaksi perustamissopimuksen 90 artiklan 2 kohdan soveltamisalaan. Missään tapauksessa se, että viranomainen on uskonut yrityksen hoidettaviksi yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja, ei edellä mainitun määräyksen nojalla oikeuta yritystä olemaan noudat-tamatta perustamissopimuksen sääntöjä, ellei kyseisten sääntöjen noudattaminen estä yritystä toteuttamasta sille uskottuja erityistehtäviä, ja edellyttäen, ettei yhteisön etua loukata. Parties
In Case C-179/90, Asiassa C-179/90, REFERENCE to the Court under Article 177 of the EEC Treaty by theTribunale di Genova (District Court, Genoa) Italy, for a preliminary ruling in the proceedings pending before that court between jonka Tribunale di Genova (Italia) on saattanut ETY:n perustamissopimuksen 177 artiklan nojalla yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi saadakseen ensin mainitussa tuomioistuimessa vireillä olevassa asiassa Merci Convenzionali Porto di Genova SpA Merci convenzionali porto di Genova SpA and vastaan Siderurgica Gabrielli SpA Siderurgica Gabrielli SpA on the interpretation of Articles 7, 30, 85, 86 and 90 of the EEC Treaty, ennakkoratkaisun ETY:n perustamissopimuksen 7, 30, 85, 86 ja 90 artiklan tulkinnasta, THE COURT, YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIN, composed of: O. Due, President, Sir Gordon Slynn, R. Joliet, F.A. Schockweiler, F. Grévisse and P.J.G. Kapteyn (Presidents of Chambers), G.F. Mancini, C.N. Kakouris, J.C. Moitinho de Almeida, G.C. Rodríguez Iglesias and M. Díez de Velasco, Judges, toimien kokoonpanossa: presidentti O. Due, jaostojen puheenjohtajat Sir Gordon Slynn, R. Joliet, F. A. Schockweiler, F. Grévisse ja P. J. G. Kapteyn sekä tuomarit G. F. Mancini, C. N. Kakouris, J. C. Moitinho de Almeida, G. C. Rodríguez Iglesias ja M. Díez de Velasco, Advocate General: W. Van Gerven, julkisasiamies: W. Van Gerven, Registrar: H.A. Ruehl, Principal Administrator, kirjaaja: johtava hallintovirkamies H. A. Rühl, after considering the written observations submitted on behalf of: ottaen huomioon kirjalliset huomautukset, jotka sille ovat esittäneet: - Merci Convenzionali Porto di Genova SpA, by Sergio Medina and Giuseppe Ferraris, of the Genoa Bar, - Merci convenzionali porto di Genova SpA, edustajinaan Sergio Medina, asianajaja, Genova, ja Giuseppe Ferraris, asianajaja, Genova, - Siderurgica Gabrielli SpA, by Giuseppe Conte and Giuseppe Michele Giacomini, of the Genoa Bar, - Siderurgica Gabrielli SpA, edustajinaan Giuseppe Conte, asianajaja, Genova, ja Giuseppe Michele Giacomini, asianajaja, Genova, - the Commission of the European Communities, by Enrico Traversa, a member of the Legal Service, acting as Agent, assisted by Renzo Maria Morresi, of the Bologna Bar, - Euroopan yhteisöjen komissio, asiamiehenään komission oikeudellisen yksikön virkamies Enrico Traversa, avustajanaan Renzo Maria Morresi, asianajaja, Bologna, having regard to the Report for the Hearing, ottaen huomioon suullista käsittelyä varten laaditun kertomuksen, after hearing the oral observations of Merci Convenzionali Porto di Genova SpA, Siderurgica Gabrielli SpA and the Commision at the hearing on 30 May 1991, kuultuaan Merci convenzionali porto di Genova SpA:n, Siderurgica Gabrielli SpA:n ja komission 30.5.1991 pidetyssä istunnossa esittämät suulliset huomautukset, after hearing the Opinion of the Advocate General at the sitting on 19 September 1991, kuultuaan julkisasiamiehen 19.9.1991 pidetyssä istunnossa esittämän ratkaisuehdotuksen, gives the following on antanut seuraavan Judgment tuomion Grounds
1 By order dated 6 April 1990, which was received at the Court on 7 June 1990, the Tribunale di Genova (District Court, Genoa) referred to the Court for a preliminary ruling under Article 177 of the EEC Treaty two questions on the interpretation of Articles 7, 30, 85, 86 and 90 of the Treaty. 1 Tribunale di Genova on esittänyt 6.4.1990 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut yhteisöjen tuomioistuimeen 7.6.1990, ETY:n perustamissopimuksen 177 artiklan nojalla useita ennakkoratkaisukysymyksiä, jotka koskevat perustamissopimuksen 7, 30, 85, 86 ja 90 artiklan tulkintaa. 2 The questions arose in the course of proceedings between Merci Convenzionali Porto di Genova SpA (hereinafter referred to as "Merci") and Siderurgica Gabrielli SpA (hereinafter referred to as "Siderurgica") concerning the unloading of goods in the port of Genoa. 2 Kysymykset on esitetty asiassa, jossa asianosaisina ovat Merci convenzionali porto di Genova SpA -yritys (jäljempänä Merci) ja Siderurgica Gabrielli SpA -yritys (jäljempänä Siderurgica) ja joka koskee tavaroiden purkamista Genovan satamassa. 3 It appears from the documents sent to the Court that in Italy the loading, unloading, transhipment, storage and general movement of goods or material of any kind within the port are reserved, under Article 110 of the Codice della Navigazione (Navigation Code), to dock-work companies whose workers, who are also members of these companies, must, under Articles 152 and 156 of the Regolamento per la Navigazione Marittima (Regulation on Maritime Navigation), be of Italian nationality. Any failure to respect the exclusive rights vested in the dock-work companies results in the imposition of the penalties laid down by Article 1172 of the Codice della Navigazione. 3 Yhteisöjen tuomioistuimelle toimitetuista asiakirjoista käy ilmi, että lastaus, purku, uudelleen lastaaminen, varastointi ja kaikenlaisten tavaroiden käsittely yleensä satamassa kuuluu Codice della Navigazione (laivaliikennettä koskevan) -säädöksen 110 pykälän mukaan satamapalveluyhtiöille (compagnie portuali), joiden työntekijöiden, jotka ovat myös kyseisten yhtiöiden osakkaita, on Regolamento per la Navigazione Marittima (merenkulku) -asetuksen 152 ja 156 pykälän mukaisesti oltava Italian kansalaisia. Satama-alan yhtiöille kuuluvien yksinoikeuksien loukkaamisesta seuraa Codice della Navigazione -säädöksen 1172 pykälässä säädetty rangaistus. 4 Article 111 of the Codice della Navigazione grants to dock-work undertakings the right to organize dock work on behalf of third parties. For the performance of dock work such undertakings, which are, as a general rule, companies established under private law, must rely exclusively on the dock-work companies. 4 Satamapalvelujen suorittaminen kolmannen lukuun on Codice della Navigazione -säädöksen 111 pykälän mukaisesti uskottu satamapalveluyrityksille (imprese portuali). Näiden yritysten, jotka ovat pääasiallisesti yksityisoikeudellisia yhtiöitä, on satamatoimintaa suorittaessaan käytettävä apunaan yksinomaan satamapalveluyhtiöitä. 5 Siderurgica, under the Italian rules, applied to Merci, an undertaking enjoying the exclusive right to organize dock work in the Port of Genoa for ordinary goods, for the unloading of a consignment of steel imported from the Federal Republic of Germany, although the ship' s crew could have peformed the unloading direct. For the unloading Merci in turn called upon the Genoa dock-work company. 5 Erään Saksan liittotasavallasta tuodun teräserän purkamiseksi Siderurgica kääntyi Italian lainsäädännön mukaisesti Merci-yrityksen puoleen, jolla on tavanomaisten tavaroiden purkamista Genovan satamassa koskeva yksinoikeus, vaikka aluksen henkilökunta olisi voinut suorittaa purkamisen suoraan. Merci puolestaan turvautui purkamisessa Genovan satamapalveluyhtiöön. 6 As a result of a delay in the unloading of the goods, due in particular to strikes by the dock-work company' s workforce, a dispute arose between Siderurgica and Merci in the course of which Siderurgica demanded compensation for the damage it had suffered as a result of the delay, and the reimbursement of the charges it had paid, which it regarded as unfair having regard to the services performed. The Tribunale di Genova, before which the dispute was brought, decided to stay the proceedings and to refer the following questions to the Court of Justice for a preliminary ruling: 6 Tavaroiden purkamisen viivästyminen, joka johtui erityisesti kyseisen satamayhtiön työntekijöiden lakosta, johti Siderurgican ja Mercin väliseen riitaan, jonka yhteydessä Siderurgica vaati vahingonkorvausta viivästymisestä aiheutuneista vahingoista ja maksamiensa rahamäärien palauttamista, jotka olivat sen mielestä suoritettuihin palveluihin nähden suhteettoman suuria. Tribunale di Genova, jonka käsiteltäväksi asia saatettiin, on päättänyt lykätä asian käsittelyä siihen asti, kun yhteisöjen tuomioistuin on ratkaissut seuraavat ennakkoratkaisukysymykset: "(1) In the present state of Community law, where goods from a Member State of the Community are imported by sea into the territory of another Member State, does Article 90 of the EEC Treaty, together with the prohibitions contained in Articles 7, 30, 85 and 86 thereof, confer on persons subject to Community law rights which the Member States must respect, where a dock-work undertaking and/or company formed solely of national dock workers enjoys the exclusive right to carry out at compulsory standard rates the loading and unloading of goods in national ports, even when it is possible to perform those operations with the equipment and crew of the vessel? "1) Onko yhteisön oikeuden tämänhetkisessä kehitysvaiheessa oikeushenkilöillä, joihin sovelletaan yhteisön oikeutta, ETY:n jäsenvaltion alueelle yhteisön toisesta jäsenvaltiosta meritse suoritettavan tuonnin ollessa kysymyksessä ETY:n perustamissopimuksen 90 artiklan määräysten ja kyseisen sopimuksen 7, 30, 85 ja 86 artiklassa asetettujen kieltojen perusteella oikeuksia, joita jäsenvaltioiden on kunnioitettava, jos tavaroiden lastaus ja purku kansallisissa satamissa on, myös silloin kun kyseinen toiminta on mahdollista suorittaa aluksen välineitä ja henkilökuntaa käyttäen, varattu yksinomaan ja määrätyillä hinnoilla satama-alan yritykselle ja/tai yhtiölle, jonka henkilökunta koostuu yksinomaan kotimaan kansalaisista, vai (2) Does a dock-work undertaking and/or company formed solely of national dock workers, which enjoys the exclusive right to carry out at compulsory standard rates the loading and unloading of goods in national ports constitute, for the purposes of Article 90(2) of the EEC Treaty, an undertaking entrusted with the operation of services of general economic interest and liable to be obstructed in the performance by the workforce of the particular tasks assigned to it by the application of Article 90(1) or the prohibitions under Articles 7, 30, 85 and 86 thereof?" 2) onko sellainen satamapalveluyritys ja/tai -yhtiö, jonka henkilökunta koostuu ainoastaan kotimaan kansalaisista, jolle yksinomaan on varattu tavaroiden lastaus ja purku kansallisissa satamissa ja joka on velvoitettu noudattamaan määrättyjä hintoja, sellainen ETY:n perustamissopimuksen 90 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottava yritys, jolle annetun erityistehtävän hoitaminen voi vaarantua perustamissopimuksen 90 artiklan 1 kohdan määräysten ja sen 7, 30, 85 ja 86 artiklassa esitettyjen kieltojen soveltamisen vuoksi?" 7 Reference is made to the Report for the Hearing for a fuller account of the facts in the main proceedings, the course of the procedure and the written observations submitted to the Court, which are hereinafter mentioned only in so far as is necessary for the reasoning of the Court. 7 Pääasiaa koskevia tosiseikkoja, menettelyn kulkua ja yhteisöjen tuomioistuimelle esitettyjä kirjallisia huomautuksia koskevat tarkemmat tiedot ilmenevät suullista käsittelyä varten laaditusta kertomuksesta. Oikeudenkäyntiasiakirjojen näitä osia käsitellään jäljempänä ainoastaan, jos se on tarpeen tuomioistuimen perustelujen selvittämiseksi. The first question Ensimmäinen kysymys 8 By its first question the national court is essentially asking whether Article 90(1) of the Treaty, in conjunction with Articles 7, 30 and 86 thereof, precludes rules of a Member State which confer on an undertaking established in that State the exclusive right to organize dock work and require it, for the performance of such work, to have recourse to a dock-work company formed exclusively of nationals, and whether those articles give rise to rights for individuals which the national courts must protect. 8 Ensimmäisellä kysymyksellään kansallinen tuomioistuin pyrkii selvittämään, ovatko perustamissopimuksen 90 artiklan 1 kohta ja kyseisen sopimuksen 7, 30 ja 86 artikla esteenä sellaiselle jäsenvaltion lainsäädännölle, jossa kyseiseen jäsenvaltioon sijoittautuneelle yritykselle myönnetään yksinoikeus satamapalvelutoiminnan järjestämiseen ja velvoitetaan se kyseisen toiminnan järjestämiseksi käyttämään apunaan ainoastaan sellaisia satamapalveluyhtiöitä, joissa työskentelee yksinomaan kyseisen valtion kansalaisia, ja seuraako kyseisistä määräyksistä yksityisille oikeussubjekteille sellaisia oikeuksia, joita kansallisten tuomioistuinten on suojeltava. 9 To answer this question, as it has been reformulated, it should be noted in limine that a dock-work undertaking enjoying the exclusive right to organize dock work for third parties, as well as a dock-work company having the exclusive right to perform dock work must be regarded as undertakings to which exclusive rights have been granted by the State within the meaning of Article 90(1) of the Treaty. 9 Vastattaessa tähän kysymykseen, sellaisena kuin se on uudelleen muotoiltuna, on ensin huomautettava, että satamapalveluyritystä, jolla on satamapalvelutoiminnan kolmannen lukuun järjestämisen yksinoikeus, samoin kuin satamapalveluyhtiötä, jolla on satamatoiminnan järjestämisen yksinoikeus, on pidettävä sellaisina perustamissopimuksen 90 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuina yrityksinä, joille valtio on myöntänyt yksinoikeuksia. 10 That article provides that in the case of such undertakings Member States shall neither enact nor maintain in force any measure contrary to the rules contained in the Treaty, in particular those provided for in Article 7 and the articles relating to competition. 10 Kyseisessä kohdassa määrätään, että jäsenvaltiot eivät saa säätää eivätkä pitää voimassa mitään perustamissopimuksen ja erityisesti sen 7 artiklan ja kilpailusääntöjen vastaisia kyseisiin yrityksiin sovellettavia toimia. 11 As regards, in the first place, the nationality condition imposed on the workers of the dock-work company, it should be recalled, to begin with, that according to the case-law of the Court, the general prohibition of discrimination on grounds of nationality laid down in Article 7 of the Treaty applies independently only to situations governed by Community law in regard to which the Treaty lays down no specific prohibition of discrimination (see for example Case 305/87 Commission v Greece [1989] ECR 1461, paragraphs 12 and 13; Case C-10/90 Masgio v Bundesknappschaft [1991] ECR I-1119, paragraph 12). 11 Siltä osin kuin on kysymys ensinnäkin satamapalveluyhtiön henkilökunnan kansalaisuutta koskevasta edellytyksestä, on syytä muistuttaa, että yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan perustamissopimuksen 7 artiklaa, joka sisältää sen yleisen periaatteen, jonka mukaan kansalaisuuteen perustuva syrjintä on kiellettyä, sovelletaan itsenäisesti ainoastaan sellaisiin yhteisön oikeudessa säänneltyihin tilanteisiin, joita varten perustamissopimuksessa ei ole erityisiä syrjinnän kieltäviä määräyksiä; ks. esimerkiksi asia 305/87, komissio vastaan Kreikka, tuomio 30.3.1989 (Kok. 1989, s. 1461, 12 ja 13 kohta) ja asia C-10/90, Masgio, tuomio 7.3.1991 (Kok. 1991, s. I-1119, 12 kohta). 12 As regards workers, that principle has been specifically applied by Article 48 of the Treaty. 12 Palkansaajien osalta tämä periaate on vahvistettu perustamissopimuksen 48 artiklaan sisältyvässä erityismääräyksessä. 13 In this respect it should be recalled that Article 48 of the Treaty precludes, first and foremost, rules of a Member State which reserve to nationals of that State the right to work in an undertaking of that State, such as the Port of Genoa company which is at issue before the national court. As the Court has already declared (see, for example, the judgment in Case 66/85 Lawrie-Blum v Land Baden-Wuerttemberg [1986] ECR 2121, paragraph 17) the concept of "worker" within the meaning of Article 48 of the Treaty pre-supposes that for a certain period of time a person performs services for and under the direction of another person in return for which he receives remuneration. That description is not affected by the fact that the worker, whilst being linked to the undertaking by a relationship of employment, is linked to other workers by a relationship of association. 13 Tässä yhteydessä on huomautettava, että perustamissopimuksen 48 artiklassa kielletään ennen kaikkea sellainen kansallinen lainsäädäntö, jossa pelkästään oman maan kansalaisille annetaan oikeus työskennellä kotimaisissa yrityksissä, kuten Genovan satamayhtiössä, josta on kysymys ennakkoratkaisupyynnön esittäneessä tuomioistuimessa. Kuten yhteisöjen tuomioistuin on aiemmin esittänyt esimerkiksi asiassa 66/85, Lawrie-Blum, tuomio 3.7.1986 (Kok. 1986, s. 2121, 17 kohta), perustamissopimuksen 48 artiklassa tarkoitettu työntekijän käsite edellyttää sitä, että henkilö tekee toiselle tämän johdon alaisena tietyn ajan työtä, josta hän saa vastikkeena palkkaa. Tähän määritelmään ei vaikuta se, että työntekijällä, joka on kyseiseen yritykseen nähden alisteisessa asemassa, on yhtiöoikeudellinen suhde yrityksen muihin työntekijöihin. 14 In the second place, as to the existence of exclusive rights, it should be stated first that with regard to the interpretation of Article 86 of the Treaty the Court has consistently held that an undertaking having a statutory monopoly over a substantial part of the common market may be regarded as having a dominant position within the meaning of Article 86 of the Treaty (see the judgments in Case C-41/90 Hoefner and Elser v Macrotron [1991] ECR I-1979, paragraph 28; Case C-260/89 ERT v DEP [1991] ECR I-2925, paragraph 31). 14 Lisäksi yksinoikeuksien osalta on todettava ensin, että siltä osin kuin on kysymys perustamissopimuksen 86 artiklan tulkinnasta, vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan yrityksen, jolla on lakisääteinen monopoli yhteismarkkinoiden merkittävällä osalla, voidaan katsoa olevan perustamissopimuksen 86 artiklassa tarkoitetussa määräävässä markkina-asemassa; ks. asia C-41/90, Höfner, tuomio 23.4.1991 (Kok. 1991, s. I-1979, 28 kohta) ja asia C-260/89, ERT, tuomio 18.6.1991 (Kok. 1991, s. I-2925, 31 kohta). 15 As regards the definition of the market in question, it may be seen from the order for reference that it is that of the organization on behalf of third persons of dock work relating to ordinary freight in the Port of Genoa and the performance of such work. Regard being had in particular to the volume of traffic in that port and its importance in relation to maritime import and export operations as a whole in the Member State concerned, that market may be regarded as constituting a substantial part of the common market. 15 Ennakkoratkaisupyynnöstä käy ilmi relevanttien markkinoiden rajaamisen osalta, että kyse on markkinoista, jotka koskevat Genovan satamassa tavanomaiseen rahtiin liittyvän satamapalvelutoiminnan järjestämistä kolmannen lukuun ja näiden palvelujen suorittamista. Kun otetaan huomioon liikenteen määrä kyseisessä satamassa ja sen merkitys kyseisen jäsenvaltion koko meritse tapahtuvalle tuonnille ja viennille, kyseiset markkinat voidaan katsoa yhteismarkkinoiden merkittäväksi osaksi. 16 It should next be stated that the simple fact of creating a dominant position by granting exclusive rights within the meaning of Article 90(1) of the Treaty is not as such incompatible with Article 86. 16 On syytä lisäksi täsmentää, että pelkkä määräävän markkina-aseman luominen myöntämällä perustamissopimuksen 90 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja yksinoikeuksia ei sinänsä ole perustamissopimuksen 86 artiklan vastaista. 17 However, the Court has had occasion to state, in this respect, that a Member State is in breach of the prohibitions contained in those two provisions if the undertaking in question, merely by exercising the exclusive rights granted to it, cannot avoid abusing its dominant position (see the judgment in Case C-41/90 Hoefner, cited above, paragraph 29) or when such rights are liable to create a situation in which that undertaking is induced to commit such abuses (see the judgment in Case C-260/89 ERT, cited above, paragraph 37). 17 Yhteisöjen tuomioistuimella on silti ollut aihetta todeta tässä yhteydessä, että jäsenvaltio rikkoo näihin kahteen määräykseen sisältyviä kieltoja, jos yritys syyllistyy määräävän markkina-aseman väärinkäyttöön pelkästään käyttämällä sille myönnettyjä yksinoikeuksia (ks. em. asia Höfner, tuomio 23.4.1991, 29 kohta) tai jos nämä oikeudet ovat omiaan johtamaan tilanteeseen, jossa yritys käyttää väärin määräävää markkina-asemaansa (ks. em. asia ERT, tuomio 18.6.1991, 37 kohta). 18 According to subparagraphs (a), (b) and (c) of the second paragraph of Article 86 of the Treaty, such abuse may in particular consist in imposing on the persons requiring the services in question unfair purchase prices or other unfair trading conditions, in limiting technical development, to the prejudice of consumers, or in the application of dissimilar conditions to equivalent transactions with other trading parties. 18 Perustamissopimuksen 86 artiklan toisen kohdan a, b ja c alakohdan mukaisesti tällaista väärinkäyttöä voi olla erityisesti kohtuuttomien ostohintojen taikka muiden kohtuuttomien kauppaehtojen määrääminen, teknisen kehityksen rajoittaminen kuluttajien vahingoksi ja erilaisten ehtojen soveltaminen eri kauppakumppaneiden samankaltaisiin suorituksiin. 19 In that respect it appears from the circumstances described by the national court and discussed before the Court of Justice that the undertakings enjoying exclusive rights in accordance with the procedures laid down by the national rules in question are, as a result, induced either to demand payment for services which have not been requested, to charge disproportionate prices, to refuse to have recourse to modern technology, which involves an increase in the cost of the operations and a prolongation of the time required for their performance, or to grant price reductions to certain consumers and at the same time to offset such reductions by an increase in the charges to other consumers. 19 Tässä yhteydessä kansallisen tuomioistuimen kuvaamien olosuhteiden, joita asianosaiset ovat käsitelleet yhteisöjen tuomioistuimessa, perusteella voidaan päätellä, että se, että yrityksillä on kansallisen lainsäädännön mukaisesti yksinoikeuksia, johtaa ne vaatimaan maksua palveluista, joita ei ole pyydetty, käyttämään kohtuuttomia hintoja, olemaan käyttämättä nykyaikaista teknologiaa - mikä lisää toiminnan kustannuksia ja pidentää palvelujen suoritusaikoja - tai myöntämään tietyille käyttäjille alennuksia ja soveltamaan toisten käyttäjien osalta vastaavasti korkeampia hintoja. 20 In these circumstances it must be held that a Member State creates a situation contrary to Article 86 of the Treaty where it adopts rules of such a kind as those at issue before the national court, which are capable of affecting trade between Member States as in the case of the main proceedings, regard being had to the factors mentioned in paragraph 15 of this judgment relating to the importance of traffic in the Port of Genoa. 20 Näissä olosuhteissa on todettava, että jäsenvaltio luo perustamissopimuksen 86 artiklan vastaisen tilanteen sisällyttäessään lainsäädäntöönsä ennakkoratkaisupyynnön esittäneen tuomioistuimen käsiteltävinä olevien kaltaisia sääntöjä, jotka voivat vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, kuten tilanne on pääasiassa, ottaen huomioon tämän tuomion 15 kohdassa mainitut Genovan sataman merkitystä koskevat tekijät. 21 As regards the interpretation of Article 30 of the Treaty requested by the national court, it is sufficient to recall that a national measure which has the effect of facilitating the abuse of a dominant position capable of affecting trade between Member States will generally be incompatible with that article, which prohibits quantitative restrictions on imports and all measures having equivalent effect (see the judgment in Case 13/77 GB-INNO-BM v ATAB [1977] ECR 2115, paragraph 35) in so far as such a measure has the effect of making more difficult and hence of impeding imports of goods from other Member States. 21 Perustamissopimuksen 30 artiklan tulkinnan osalta, jota kansallinen tuomioistuin on pyytänyt, on riittävää muistuttaa, että kansallinen lainsäädäntö, jonka vaikutuksesta sellainen määräävän markkina-aseman väärinkäyttö, joka voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, helpottuu, on yleensä 30 artiklan vastainen, jossa kielletään tuonnin määrälliset rajoitukset ja kaikki niitä vaikutukseltaan vastaavat toimenpiteet (ks. asia 13/77, Inno, tuomio 16.11.1977, Kok. 1977, s. 2115, 35 kohta), koska tällainen lainsäädäntö lisää muista jäsenvaltioista tulevan tuonnin kustannuksia ja on näin ollen tuontia rajoittava. 22 In the main proceedings it may be seen from the national court' s findings that the unloading of the goods could have been effected at a lesser cost by the ship' s crew, so that compulsory recourse to the services of the two undertakings enjoying exclusive rights involved extra expense and was therefore capable, by reason of its effect on the prices of the goods, of affecting imports. 22 Kansallisen tuomioistuimen toteamuksista käy ilmi, että tavaroiden purkaminen olisi kyseisessä tapauksessa voitu suorittaa alhaisemmilla kustannuksilla aluksen omaa miehistöä käyttäen; kahden yksinoikeuksia omistavan yrityksen käyttäminen aiheutti lisäkustannuksia ja saattoi siten, koska se vaikutti tavaroiden hintaan, vaikuttaa tuontiin. 23 It should be emphasized in the third place that even within the framework of Article 90, the provisions of Articles 30, 48 and 86 of the Treaty have direct effect and give rise for interested parties to rights which the national courts must protect (see in particular, as regards Article 86 of the Treaty, the judgment in Case 155/73 Sacchi [1974] ECR 409, paragraph 18). 23 Kolmantena seikkana on korostettava sitä, että myös perustamissopimuksen 90 artiklaa sovellettaessa kyseisen sopimuksen 30, 48 ja 86 artiklan määräyksillä on välitön oikeusvaikutus ja yksityisillä oikeussubjekteilla on niiden perusteella oikeuksia, joita kansallisten tuomioistuinten on suojeltava (perustamissopimuksen 86 artiklan osalta katso erityisesti asia 155/73, Sacchi, tuomio 30.4.1974, Kok. 1974, s. 409, 18 kohta). 24 The answer to the first question, as reformulated, should therefore be that: 24 Ensimmäiseen kysymykseen, sellaisena kuin se on uudestaan muotoiltuna, on näin ollen vastattava, että Article 90(1) of the EEC Treaty, in conjunction with Articles 30, 48 and 86 of the Treaty, precludes rules of a Member State which confer on an undertaking established in that State the exclusive right to organize dock work and require it for that purpose to have recourse to a dock-work company formed exclusively of national workers; - ETY:n perustamissopimuksen 90 artiklan 1 kohdan sekä 30, 48 ja 86 artiklan vastaista on se, että jäsenvaltion lainsäädännössä kyseiseen jäsenvaltioon sijoittautuneelle yritykselle myönnetään yksinoikeus satamapalvelutoiminnan järjestämiseen ja se velvoitetaan käyttämään kyseisen toiminnan suorittamisessa ainoastaan sellaisia satamapalveluyhtiöitä, joissa työskentelee yksinomaan kyseisen jäsenvaltion kansalaisia, Articles 30, 48 and 86 of the Treaty, in conjunction with Article 90, give rise to rights for individuals which the national courts must protect. - perustamissopimuksen 30, 48 ja 86 artiklasta ja kyseisen sopimuksen 90 artiklasta seuraa yksityisille oikeussubjekteille oikeuksia, joita kansallisten tuomioistuinten on suojeltava. The second question Toinen kysymys 25 In its second question the national court is in essence asking whether Article 90(2) of the Treaty must be interpreted as meaning that a dock-work undertaking and/or company in the situation described in the first question must be regarded as being entrusted with the operation of services of general economic interest within the meaning of that provision. 25 Toisella kysymyksellään kansallinen tuomioistuin pyrkii pääasiallisesti selvittämään, onko perustamissopimuksen 90 artiklan 2 kohtaa tulkittava siten, että sellaisen satamapalveluyrityksen ja/tai -yhtiön, joka on kuvatun kaltaisessa tilanteessa, on katsottava olevan kyseisessä määräyksessä tarkoitettu yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottava yritys tai yhtiö. 26 For the purpose of answering that question it should be borne in mind that in order that the derogation to the application of the rules of the Treaty set out in Article 90(2) thereof may take effect, it is not sufficient for the undertaking in question merely to have been entrusted by the public authorities with the operation of a service of general economic interest, but it must be shown in addition that the application of the rules of the Treaty obstructs the performance of the particular tasks assigned to the undertaking and that the interests of the Community are not affected (see the judgments in Case 311/84 CBEM v Compagnie Luxembourgeoise [1985] ECR 3261, paragraph 17, and in Case C-41/90 Hoefner, cited above, paragraph 24). 26 Vastattaessa tähän kysymykseen on syytä muistuttaa, että jotta perustamissopimuksen 90 artiklan 2 kohdassa määrätty kyseisen sopimuksen määräysten soveltamista koskeva poikkeus olisi mahdollinen, ei riitä, että julkinen valta on uskonut kyseisen yrityksen hoidettaviksi yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja, vaan perustamissopimuksen sääntöjen soveltamisen on lisäksi estettävä yritystä hoitamasta sille uskottuja erityistehtäviä, eikä poikkeuksen soveltaminen saa loukata yhteisön etua; ks. asia 311/84, CBEM, tuomio 3.10.1985 (Kok. 1985, s. 3261, 17 kohta) ja em. asia Höfner, tuomio 23.4.1991 (24 kohta). 27 In that respect it must be held that it does not appear either from the documents supplied by the national court or from the observations submitted to the Court of Justice that dock work is of a general economic interest exhibiting special characteristics as compared with the general economic interest of other economic activities or, even if it were, that the application of the rules of the Treaty, in particular those relating to competition and freedom of movement, would be such as to obstruct the performance of such a task. 27 Tässä yhteydessä on todettava, ettei kansallisen tuomioistuimen esittämistä oikeudenkäyntiasiakirjoista eikä yhteisöjen tuomioistuimelle esitetyistä huomautuksista käy ilmi, että satamatoiminta verrattuna muuhun talouselämään liittyvään toimintaan olisi sellaista yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvää toimintaa, johon liittyy erityispiirteitä, ja että, vaikka niin olisikin, erityisesti kilpailua ja vapaata liikkuvuutta koskevien perustamissopimuksen määräysten soveltaminen estäisi sellaisten erityistehtävien hoitamisen. 28 The answer to the second question should therefore be that Article 90(2) of the Treaty must be interpreted as meaning that a dock-work undertaking and/or company in the position described in the first question may not be regarded, on the basis only of the factors set out in that description, as being entrusted with the operation of services of general economic interest within the meaning of that provision. 28 Näin ollen toiseen kysymykseen on vastattava, että perustamissopimuksen 90 artiklan 2 kohtaa on tulkittava siten, ettei satamapalveluyritystä ja/tai -yhtiötä, joka on ensimmäisessä kysymyksessä kuvatun kaltaisessa tilanteessa, voida ainoastaan kyseisen kuvauksen sisältämien tietojen perusteella pitää kyseisessä määräyksessä tarkoitettuna yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottavana yrityksenä. Decision on costs
Costs Oikeudenkäyntikulut 29 The costs incurred by the Commission of the European Communities, which has submitted observations to the Court, are not recoverable. Since these proceedings are, for the parties to the main proceedings, a step in the action pending before the national court, the decision on costs is a matter for that court. 29 Yhteisöjen tuomioistuimelle huomautuksensa esittäneelle Euroopan yhteisöjen komissiolle aiheutuneita oikeudenkäyntikuluja ei voida määrätä korvattaviksi. Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely yhteisöjen tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikuluista. Operative part
On those grounds, Näillä perusteilla THE COURT, YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIN in answer to the questions referred to it by the Tribunale di Genova by order of 6 April 1990, hereby rules: on ratkaissut Tribunale di Genovan 6.4.1990 tekemällään päätöksellä esittämät kysymykset seuraavasti: 1. Article 90(1) of the EEC Treaty, in conjunction with Articles 30, 48 and 86 of the Treaty, precludes rules of a Member State which confer on an undertaking established in that State the exclusive right to organize dock work and require it for that purpose to have recourse to a dock-work company formed exclusively of national workers; 1) ETY:n perustamissopimuksen 90 artiklan 1 kohdan sekä 30, 48 ja 86 artiklan vastaista on se, että jäsenvaltion lainsäädännössä kyseiseen jäsenvaltioon sijoittautuneelle yritykselle myönnetään yksinoikeus satamapalvelutoiminnan järjestämiseen ja se velvoitetaan käyttämään kyseisen toiminnan suorittamisessa ainoastaan sellaisia satamapalveluyhtiöitä, joissa työskentelee yksinomaan kyseisen jäsenvaltion kansalaisia. 2. Articles 30, 48 and 86 of the Treaty, in conjunction with Article 90, give rise to rights for individuals which the national courts must protect; 2) Perustamissopimuksen 30, 48 ja 86 artiklasta ja sen 90 artiklasta seuraa yksityisille oikeussubjekteille oikeuksia, joita kansallisten tuomioistuinten on suojeltava. 3. Article 90(2) of the Treaty must be interpreted as meaning that a dock-work undertaking and/or company in the position described in the first question may not be regarded, on the basis only of the factors set out in that description, as being entrusted with the operation of services of general economic interest within the meaning of that provision. 3) Perustamissopimuksen 90 artiklan 2 kohtaa on tulkittava siten, ettei satamapalveluyritystä ja/tai -yhtiötä, joka on ensimmäisessä kysymyksessä kuvatun kaltaisessa tilanteessa, voida ainoastaan kyseisen kuvauksen sisältämien tietojen perusteella pitää kyseisessä määräyksessä tarkoitettuna yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottavana yrityksenä. Top

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin TUOMIOISTUIN


Laki aluksista aiheutuvan vesien pilaantumisen… 489/2000 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 2000 › 489/2000
muutetaan aluksista aiheutuvan vesien pilaantumisen ehkäisemisestä 16 päivänä maaliskuuta 1979 annetun lain (300/1979) 6 §, 12 §:n 1―3 momentti, 13 §:n 1 ja 3 kohta, 14 §:n 2 momentti, 15 §, 16 §:n 3 momentti, 17 §, 19 §:n 1―3 momentti, 30, 31 ja 33 §,
sellaisina kuin ne ovat, 6 §, 12 §:n 1 ja 3 momentti, 13 §:n 1 ja 3 kohta, 14 §:n 2 momentti, 15 ja 17 §, 19 §:n 1―3 momentti sekä 30 ja 33 § laissa 204/1987 sekä 12 §:n 2 momentti ja 16 §:n 3 momentti laissa 739/1985 ja 31 § mainituissa laeissa 739/1985 ja 204/1987, sekä
lisätään 16 §:ään uusi 2 ja 3 momentti, jolloin nykyinen 2, muutettu 3 ja nykyinen 4 momentti siirtyvät 4―6 momentiksi, sekä lakiin uusi 27 b § seuraavasti:
Jos Suomen vesialueella alus uppoaa, joutuu karille, saa vuodon tai konevian taikka muutoin joutuu tilaan, johon liittyy vesien pilaantumisen vaara, Suomen ympäristökeskus voi määrätä ryhdyttäväksi sellaisiin alukseen ja sen lastiin kohdistuviin pelastustai muihin toimenpiteisiin, jotka se katsoo välttämättömiksi vesien pilaantumisen ehkäisemiseksi tai rajoittamiseksi. Ennen toimenpiteisiin ryhtymistä Suomen ympäristökeskuksen on neuvoteltava merenkulkulaitoksen, aluksen omistajan, toimeksiannon saaneen pelastusyhtiön ja vakuutuksenantajien edustajien kanssa, jos se voi tapahtua aiheuttamatta haitallista viivytystä.
Kunnan on alueellaan huolehdittava alusöljyvahinkojen torjunnasta sen mukaan kuin tässä laissa säädetään. Kunnalla on sitä varten oltavaalusöljyvahinkojen torjuntasuunnitelma, jos se paikallisiin oloihin nähden ei ole ilmeisen tarpeeton, sekä nimetty viranomainen, joka on vastuussa torjunnan järjestämisestä ja johtamisesta kunnan alueella. Kunta voi sopia alusöljyvahinkojen torjunnasta yhteistoiminnassa toisen kunnan tai 14 §:ssä tarkoitetun sataman, laitoksen tai telakan omistajan kanssa.
Aluksista peräisin olevien öljypitoisten jätteiden vastaanottamisesta ei kuitenkaan peritä maksua niiltä aluksilta, jotka merenkulkulaitos on 27 a §:n 3 momentin nojalla vapauttanut alusjätteiden jättöpakosta.
Edellä 1 momentissa tarkoitetuissa tapauksissa Suomen ympäristökeskus asettaa torjuntatöiden johtajan käyttöön tarpeellisen henkilöstön, kaluston ja tarvikkeet. Näissä tapauksissa kunta ja 14 §:ssä tarkoitetun sataman, laitoksen tai telakan omistaja ovat velvollisia alueensa ulkopuolellakin asettamaan torjuntatöiden johtajan pyynnöstä torjuntakalustonsa ja -tarvikkeensa sekä niiden käyttöön tarvittavaa henkilöstöä torjuntatöiden johtajan käytettäväksi.
Aluksista Suomen aluevesillä aiheutuvien, muiden vahingollisten aineiden kuin öljyn aiheuttamien ympäristövahinkojen (aluskemikaalivahinko) torjuntatoimen ylin johto ja valvonta kuuluu ympäristöministeriölle.
Suomen ympäristökeskuksen tehtävänä on aluskemikaalivahinkojen torjunnan yleinen järjestäminen ja kehittäminen. Alueellinen ympäristökeskus osallistuu tarvittaessa torjunnan järjestämiseen ja torjuntaan.
Poiketen siitä, mitä 18 §:n 3 momentissa, 19 §:n 4 momentissa ja 19 a §:n 2 momentissa säädetään alusöljyvahinkojen torjunta-avun ja torjunnasta aiheutuneiden vahinkojen korvaamisesta, aluskemikaalivahingon torjumiseksi annetusta avusta ja aluskemikaalivahingon torjunnasta aiheutuneesta vahingosta maksetaan täysi korvaus valtion varoista. Valtiolta korvausta saaneen oikeus saada korvausta vahingosta vastuussa olevalta siirtyy valtiolle siltä osin kuin korvausta on maksettu.
Lain 31 §:n 2 momentissa tarkoitettu suunnitelma on kahden vuoden kuluessa lain voimaantulosta muutettava kattamaan myös yhteistoiminta aluskemikaalivahinkojen torjunnassa.
YmVM 4/2000
EV 50/2000
6 §12 §13 §14 §15 §16 §17 §19 §27 b §30 §31 §33 §


Sodan ja rauhan keskus Muisti Oy:n ylimääräinen yhtiökokous 3.12.2018 | Mikkeli
Sodan ja rauhan keskus Muisti Oy:n ylimääräinen yhtiökokous 3.12.2018
Konserni- ja elinvoimajaosto, kokous 20.11.2018
§ 117 Sodan ja rauhan keskus Muisti Oy:n ylimääräinen yhtiökokous 3.12.2018 (lisäpykälä)
MliDno-2018-2440
Tiia Tamlander, konsernitarkastaja, tiia.tamlander@mikkeli.fi
Hallintosäännön 28 §:n mukaan kaupunginhallituksen konserni- ja elinvoimajaosto nimeää kaupungin edustajat niiden yhteisöjen kokouksiin, joissa kaupungilla on puhevalta, ja antaa näille tarpeelliset toimintaohjeet.
Kaupunginvaltuuston päätöksen 20.8.2018 § 91 nojalla Mikkelin kaupunki on perustanut Sodan ja rauhan keskus Muisti Oy:n ensivaiheessa yksin toiminnan käynnistämisen nopeuttamiseksi 2 500 euron minimipääomalla. Yhtiö on rekisteröity kaupparekisteriin 30.10.2018 alkaen.
Jatkotoimenpiteenä yhtiön perustamiselle Sodan ja rauhan keskus Muisti Oy järjestää ylimääräisen yhtiökokouksen maanantaina 3.12.2018 klo 8.00 alkaen Mikkelin kaupungintalolla kaupunginjohtajan työhuoneessa.
Ylimääräisessä yhtiökokouksessa käsitellään mm. seuraavat asiat:
Hallituksen jäsenten palkkioista ja matkakustannusten korvausperusteista päättäminen
Hallitus esittää, että palkkiokäytännössä sovelletaan Mikkelin kaupungin hallintosääntöön sisältyvää luottamushenkilöiden palkkiosääntöä. Hallituksen jäsenille maksettavan kokouspalkkion suuruudeksi esitetään 115 euroa, puheenjohtajana toimivalle jäsenelle maksetaan palkkio 50 prosentilla korotettuna. Hallituksen jäsenille korvataan lisäksi matkat ja päivärahat. Palkkiot maksetaan kaksi kertaa vuodessa.
Hallituksen täydentäminen seuraavaan varsinaiseen yhtiökokoukseen asti
Hallitukseen kuuluu tällä hetkellä kolme jäsentä: *********, ********* ja *********. Yhtiöjärjestyksen mukaan hallitukseen kuuluu vähintään kolme ja enintään kahdeksan jäsentä. Hallitus esittää, että hallitusta täydennetään kuudella uudella jäsenellä ( *********, *********, *********, ********* ja kaksi vielä nimeämätöntä jäsentä). Hallituksen nykyinen puheenjohtaja ********* eroaa tehtävästään.
Omistusjärjestely
Yhtiö järjestää kaksi suunnattua osakeantia, toisen Mikkelin kaupungille ja toisen Sodan ja rauhan keskus Muistin tukisäätiölle.
Mikkelin kaupungille tarjotaan merkittäväksi 300 uutta osaketta 325 euron kappalehintaan, jolloin koko merkinnän hinta on yhteensä 97 000 euroa. Kustakin merkittävästä osakkeesta kirjataan 25 euroa yhtiön osakepääomaan ja 300 euroa sijoitetun vapaan oman pääoman rahastoon. Kaupunginvaltuusto on hyväksynyt osakemerkinnän tekemisen päätöksellään 20.8.2018 § 91.
Sodan ja rauhan keskus Muistin tukisäätiölle tarjotaan merkittäväksi 1 600 uutta osaketta 250 euron merkintähinnalla, jolloin koko merkinnän hinta on yhteensä 400 000 euroa. Kustakin merkittävästä osakkeesta kirjataan 25 euroa yhtiön osakepääomaan ja 225 euroa sijoitetun vapaan oman pääoman rahastoon.
Konserni- ja elinvoimajaosto nimeää kaupungin edustajan ja varaedustajan Sodan ja rauhan keskus Muisti Oy:n yhtiökokouksiin valtuustokauden 2017-2021 loppuajalle.
Konserni- ja elinvoimajaosto merkitsee Sodan ja rauhan keskus Muisti Oy:n ylimääräisen yhtiökokouksen ajankohdan tiedoksi ja antaa kokousedustajalle tarvittavat ohjeet kokousta varten.
Konserni- ja elinvoimajaosto nimesi kaupungin edustajaksi hallintojohtaja Ari Liikasen.
Edustajaksi nimetty
§ 110 Kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus
§ 111 Pöytäkirjan tarkastus
§ 112 Amplus Holding Oy:n ylimääräinen yhtiökokous 26.11.2018
§ 113 Kunnan Taitoa Oy:n ylimääräinen yhtiökokous 29.11.2018
§ 114 Konserni- ja elinvoimajaoston lausunto Mikkelin kaupunkikonsernin hankintasäännöstä
§ 115 As Oy Nuottapuiston asuntojen hallintaan oikeuttavien osakkeiden myyminen
§ 116 Konserni- ja elinvoimajaoston kokousaikataulu kevät 2019


text:
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / HD / vaaleanpunaiset ruusut tapetti HD	vaaleanpunaiset ruusut tapetti HD
0	vaaleanpunaiset ruusut tapetti HD
Tässä on paras kokoelma vaaleanpunaisia ruusuja tapetti HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos Like This vaaleanpunaiset ruusut tapetti HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Jeya Edellinen: tapetti tarra HD
seuraava: sotilaallinen taustakuvia HD
hullu taustakuvatarra taustakuvaAndroid puhelin tapettiCole ja poika tapettiprimitiivinen tapetti HDinspiraatio tapetti HDQueen tapetti HDtila tapetti 1920×1080 HDChicago Bears tapettikipu tapetti HD Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD


Tupakkalaki 549/2016 | EDILEX
Tupakkalaki 29.6.2016/549
3 § Soveltamisalan rajoitukset
4 – 9 §2 lukuViranomaiset
4 § Sosiaali- ja terveysministeriön tehtävät
5 § Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tehtävät
6 § Valviran tehtävät
7 § Aluehallintoviraston tehtävät
8 § Kunnan tehtävät
9 § Muiden viranomaisten tehtävät
10 – 21 §3 lukuTupakkatuotteita koskevat vaatimukset ja ilmoitukset
10 § Tupakkatuotteen valmistajan ja maahantuojan yleiset velvollisuudet
11 § Kielletyt lisäaineet ja ominaisuudet
12 § Päästöjen enimmäismäärät ja mittaaminen
13 § Savukkeiden paloturvallisuusvaatimukset
14 § Ainesosa-, päästö- ja paloturvallisuusilmoitukset
15 § Muutosilmoitukset
16 § Markkinatutkimukset ja myyntimäärät
17 § Tutkimukset tärkeimmistä lisäaineista
18 § Tiukennettu ilmoitusvelvollisuus
19 § Pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskeva poikkeus
20 § Ilmoitus uudesta tupakkatuotteesta
21 § Tupakkatuotteita koskevien tietojen toimittamisen tapa, malli ja ajankohta
22 – 30 §4 lukuEräitä muita tuotteita koskevat vaatimukset ja ilmoitukset
22 § Eräiden muiden tuotteiden valmistajan ja maahantuojan yleiset velvollisuudet
23 § Sähkösavukkeita ja täyttösäiliöitä koskevat vaatimukset
24 §Nikotiininestettä koskevat vaatimukset
25 § Höyrystettäväksi tarkoitettua nikotiinitonta nestettä koskevat vaatimukset
26 §Ennakkoilmoitus sähkösavukkeista ja täyttösäiliöistä
27 § Markkinatutkimukset ja myyntimäärät sähkösavukkeista ja täyttösäiliöistä
28 § Haittavaikutusten seuranta ja korjaavat toimenpiteet
29 § Ainesosailmoitukset poltettavaksi tarkoitetuista kasviperäisistä tuotteista
30 § Eräitä muita tuotteita koskevien tietojen toimittamisen tapa, malli ja ajankohta
31 – 40 §5 lukuVähittäismyyntipakkaukset
31 § Vähittäismyyntipakkauksia koskeva yleissäännös
32 §Tupakkatuotteiden vähittäismyyntipakkausten pakolliset merkinnät
33 § Tupakkatuotteiden ja niiden vähittäismyyntipakkausten kielletyt merkinnät
34 § Tupakkatuotteiden vähimmäispakkauskoko
35 § Eräiden tupakkatuotteiden vähittäismyyntipakkauksen muoto, materiaali ja avausmekanismi
36 § Sähkösavukkeiden ja täyttösäiliöiden vähittäismyyntipakkausten merkinnät
37 § Sähkösavukkeiden ja täyttösäiliöiden merkinnät
38 § Höyrystettäväksi tarkoitetun nikotiinittoman nesteen vähittäismyyntipakkauksen merkinnät
39 § Poltettavaksi tarkoitetun kasviperäisen tuotteen vähittäismyyntipakkauksen merkinnät
40 § Varoitusmerkintöjä koskeva poikkeus ulkomaanliikenteessä
41 – 43 §6 lukuTupakkatuotteiden jäljitettävyys
41 § Kirjaaminen
42 § Tiedontallennusjärjestelmä
43 § Tarkemmat säännökset jäljitettävyydestä
44 – 60 §7 lukuMyynti ja muu luovuttaminen
44 § Vähittäismyynnin luvanvaraisuus
45 § Vähittäismyyntiluvan myöntämisen edellytykset ja esteet
46 § Vähittäismyyntilupahakemuksen muoto ja sisältö
47 § Vähittäismyyntiluvan esilläpito
48 § Ilmoitus nikotiininesteiden vähittäismyynnistä
49 § Vähittäismyyntilupaa koskevat ilmoitukset
50 § Tukkumyynnin ilmoituksenvaraisuus
51 §Eräiden savuttomien tupakkatuotteiden myyntikielto
52 § Eräiden nikotiinia sisältävien nesteiden myyntikielto
53 § Kielto myydä alaikäiselle
54 § Omavalvontasuunnitelma
55 § Ostotilanteen jatkuva valvonta
56 § Myyjän vähimmäisikä
57 § Automaattisten myyntilaitteiden kielto
59 § Tullihuutokaupalla myynnin kielto
60 § Tukkumyynnin rajoitukset
61 – 67 §8 lukuMaahantuonti
61 §Maahantuonnin raja
62 § Alaikäisiä koskeva maahantuontikielto
63 §Eräiden savuttomien tupakkatuotteiden maahantuontikielto
64 § Eräiden nikotiinia sisältävien nesteiden maahantuontikielto
65 § Kielto tuoda maahan etäviestimen välityksellä hankittuja tuotteita
66 § Matkustajatuonnin aikarajat
67 § Matkustajatuonnin määrälliset rajat
68 – 72 §9 lukuMarkkinointi- ja esilläpitokiellot
68 § Markkinointikielto
69 § Poikkeukset markkinointikiellosta
70 § Hintahyvityksen kielto
71 § Esilläpitokielto
72 § Kuvasto ja luettelo
73 – 82 §10 lukuTupakointikiellot ja -rajoitukset
73 § Tupakointikieltojen soveltaminen
75 § Poikkeukset yleisistä tupakointikielloista
77 § Ravitsemisliikkeen tupakointitila
79 §Tupakointikiellon määrääminen asuntoyhteisöön
80 § Tupakointikieltoa koskevat opasteet
81 § Tupakointikieltojen toimeenpano
82 §Viranomaisten ilmoitukset
83 – 95 §11 lukuOhjaus ja valvonta
83 §Valvontaohjelma
84 § Valvontasuunnitelma
85 § Varmistuslaboratorion hyväksyminen
86 § Tarkastus- ja näytteenotto-oikeus
87 §Tiedonsaantioikeus
88 §Tietojen luovuttaminen
89 § Virka-apu
90 § Hakemusten ja ilmoitusten käsittelystä perittävät maksut
91 § Tupakkalain valvontamaksut
92 § Maksujen periminen ja korko
93 §Kustannusten korvaaminen kunnalle
94 § Tuotevalvontaa koskevien tietojen tallentaminen ja julkaiseminen
95 §Vähittäismyyntilupien ja tukkumyynti-ilmoitusten rekisteri
96 – 105 §12 lukuKiellot ja vähittäismyyntiluvan peruuttaminen
96 § Kunnan kiellot
97 §Vähittäismyyntiluvan peruuttaminen
98 § Myyntirikkomuksista ilmoittaminen kunnalle
99 § Markkinointia koskeva kielto
100 § Myyntikielto
100 a §Vaatimus turvaominaisuuden korvaamisesta tai muuttamisesta
100 b §Aitoustekijän tarjoajan riippumattomuuden varmistaminen
101 § Markkinoilta poistaminen
102 § Väliaikainen kielto
103 § Oikaisu
104 § Varmistuslaboratorion toiminnan keskeyttäminen ja hyväksymisen peruuttaminen
106 – 108 §13 lukuMuutoksenhaku
106 § Muutoksenhaku Valviran ja kunnan päätöksiin
107 § Muutoksenhaku markkinaoikeudellisiin asioihin
108 § Päätöksen täytäntöönpano muutoksenhausta huolimatta
109 – 116 §14 lukuRangaistussäännökset
109 §Tupakan myyntirikos
110 § Tupakan markkinointirikkomus
111 § Tupakan markkinointirikos
112 § Valviran kuuleminen
113 § Tupakointirikkomus
114 § Tupakansavulta suojaavien toimenpiteiden laiminlyönti
115 § Viittaus rikoslakiin
116 § Tuomitsematta jättäminen eräissä tapauksissa
117 – 119 §15 lukuErinäiset säännökset
117 § Myyntipäällykset
118 § Hallussapitokielto
119 §Hävittäminen
120 – 126 §16 lukuVoimaantulo
120 § Voimaantulo
121 §Ilmoituksia koskeva siirtymäsäännös
122 § Vähittäismyyntipakkauksia koskevat siirtymäsäännökset
123 § Vähittäis- ja tukkumyyntiä koskevat siirtymäsäännökset
124 §Eräitä savuttomia tupakkatuotteita koskeva siirtymäsäännös
125 § Tupakointitilaa koskeva siirtymäsäännös
126 § Valvontamaksua koskeva siirtymäsäännös
10) purutupakalla...


Laki hengityshalvauspotilaiden hoitokustannuksista
982/2008
939/2005
1363/2004
1311/2003
1231/2001
1308/1999
1292/1999
976/1998
1136/1997
1134/1996
899/1996
367/1996
283/1996
1646/1992
774/2017
188/2001
291/1992
Laki sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista 734/1992 AsiakasmaksuL
Hallituksen esitys 216/1991
129/1957
1505/2016MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 205/2016Antopäivä: 29.12.2016Julkaisupäivä: 30.12.2016Voimassa: 1.3.2017 - Huomautus: kum. 7 a ja 10 a §, muutt. 4 ja 10 b §:ää
1229/2016MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 13/2016Antopäivä: 21.12.2016Julkaisupäivä: 27.12.2016Voimassa: 1.3.2017 - Huomautus: muutt. 5 §:ää
513/2016MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 85/2016Antopäivä: 29.6.2016Julkaisupäivä: 30.6.2016Voimassa: 1.7.2016 - Huomautus: muutt. 6 c §
469/2016MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 123/2015Antopäivä: 17.6.2016Julkaisupäivä: 21.6.2016Voimassa: 1.1.2017 - Huomautus: kum. 13 a ja 13 b §
1022/2015MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 230/2014Antopäivä: 7.8.2015Julkaisupäivä: 11.8.2015Voimassa: 1.1.2016 - Huomautus: muutt. 15 §
468/2015MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 277/2014Antopäivä: 24.4.2015Julkaisupäivä: 28.4.2015Voimassa: 1.1.2016 - Huomautus: muutt. 5 §:ää sekä 13 a ja 13 b §
1311/2014MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 164/2014Antopäivä: 30.12.2014Julkaisupäivä: 31.12.2014Voimassa: 1.4.2015 - Huomautus: muutt. 4 §:ää
941/2012MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 133/2012Antopäivä: 28.12.2012Julkaisupäivä: 28.12.2012Voimassa: 1.1.2013 - Huomautus: muutt. 10 a §:ää
913/2012MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 159/2012Antopäivä: 28.12.2012Julkaisupäivä: 28.12.2012Voimassa: 1.1.2013 - Huomautus: muutt. 14 b §:ää
1329/2010MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 90/2010Antopäivä: 30.12.2010Julkaisupäivä: 31.12.2010Voimassa: 1.5.2011 -
654/2010MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 276/2009Antopäivä: 24.6.2010Julkaisupäivä: 7.7.2010Voimassa: 1.8.2010 - Huomautus: muutt. 5 §:ää
434/2010MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 283/2009Antopäivä: 21.5.2010Julkaisupäivä: 28.5.2010Voimassa: 1.7.2010 - Huomautus: muutt. 5 ja 6 a §:ää
135/2010MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 220/2009Antopäivä: 19.2.2010Julkaisupäivä: 3.3.2010Voimassa: 1.9.2010 - Huomautus: muutt. 4 §:ää
1051/2009MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 192/2009Antopäivä: 11.12.2009Julkaisupäivä: 16.12.2009Voimassa: 1.1.2010 - Huomautus: muutt. 7 c ja 10 b §:ää
570/2009MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 20/2009Antopäivä: 24.7.2009Julkaisupäivä: 30.7.2009Voimassa: 1.8.2009 - Huomautus: muutt. 12 §:ää
982/2008MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 166/2008Antopäivä: 19.12.2008Julkaisupäivä: 30.12.2008Voimassa: 1.9.2009 - Huomautus: muutt. 4 §:ää
387/2008MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 37/2008Antopäivä: 6.6.2008Julkaisupäivä: 13.6.2008Voimassa: 1.8.2008 -
1217/2007MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 101/2007Antopäivä: 7.12.2007Julkaisupäivä: 18.12.2007Voimassa: 1.1.2008 - Huomautus: muutt. 7 c ja 10 a §:ää
585/2007MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 90/2006Antopäivä: 11.5.2007Julkaisupäivä: 23.5.2007Voimassa: 1.1.2008 - Huomautus: muutt. 10 a §:ää
1268/2006MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 166/2006Antopäivä: 22.12.2006Julkaisupäivä: 28.12.2006Voimassa: 1.1.2007 - Huomautus: muutt. 4 §:ää
939/2005MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 131/2005Antopäivä: 2.12.2005Julkaisupäivä: 7.12.2005Voimassa: 1.1.2006 - Huomautus: muutt. 6 b §:ää
467/2005MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 29/2005Antopäivä: 23.6.2005Julkaisupäivä: 29.6.2005Voimassa: 1.7.2005 - Huomautus: muutt. 17 §
1363/2004MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 158/2004Antopäivä: 30.12.2004Julkaisupäivä: 31.12.2004Voimassa: 1.1.2005 - Huomautus: lis. 13 a ja 13 b §
858/2004MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 77/2004Antopäivä: 17.9.2004Julkaisupäivä: 22.9.2004Voimassa: 1.3.2005 - Huomautus: muutt. 9 §
457/2004MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 40/2004Antopäivä: 4.6.2004Julkaisupäivä: 10.6.2004Voimassa: 1.10.2004 - Huomautus: lis. 6 b §
1311/2003MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 74/2003Antopäivä: 30.12.2003Julkaisupäivä: 31.12.2003Voimassa: 1.1.2004 - Huomautus: muutt. 12 §
221/2003MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 49/2002Antopäivä: 13.3.2003Julkaisupäivä: 19.3.2003Voimassa: 1.4.2003 -
1422/2001MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 151/2001Antopäivä: 21.12.2001Julkaisupäivä: 31.12.2001Voimassa: 1.1.2002 - Huomautus: muutt. 10 a §:ää
1408/2001MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 187/2001Antopäivä: 21.12.2001Julkaisupäivä: 31.12.2001Voimassa: 1.1.2002 - Huomautus: muutt. 5 ja 6 a §:ää
1231/2001MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 188/2001Antopäivä: 13.12.2001Julkaisupäivä: 18.12.2001Voimassa: 1.1.2002 - Huomautus: muutt. 7 a §:ää
592/2001MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 61/2001Antopäivä: 29.6.2001Julkaisupäivä: 4.7.2001Voimassa: 1.9.2001 - Huomautus: muutt. 10 a §:ää
1222/2000MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 193/2000Antopäivä: 21.12.2000Julkaisupäivä: 29.12.2000Voimassa: 1.1.2001 - Huomautus: muutt. 6 a §:ää
1308/1999MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 77/1999Antopäivä: 23.12.1999Julkaisupäivä: 30.12.1999Voimassa: 1.1.2000 -
1292/1999MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 91/1999Antopäivä: 23.12.1999Julkaisupäivä: 30.12.1999Voimassa: 1.8.2000 - Huomautus: muutt. 7 a §:ää
976/1998MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 230/1998Antopäivä: 14.12.1998Julkaisupäivä: 18.12.1998Voimassa: 1.1.1999 - Huomautus: muutt. 5 §:ää, lis. 14 a §
1136/1997MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 175/1997Antopäivä: 11.12.1997Julkaisupäivä: 17.12.1997Voimassa: 1.1.1998 - 31.12.1998Huomautus: muutt. 5 §:ää
1134/1996MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 208/1996Antopäivä: 20.12.1996Julkaisupäivä: 27.12.1996Voimassa: 1.8.1997 - Huomautus: lis. 7 a ja 10 a §
899/1996MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 167/1996Antopäivä: 22.11.1996Julkaisupäivä: 28.11.1996Voimassa: 1.1.1997 - 31.12.1997Huomautus: muutt. 5 §:ää
367/1996MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 28/1996Antopäivä: 31.5.1996Julkaisupäivä: 5.6.1996Voimassa: 1.7.1996 - Huomautus: muutt. 5 §:ää
283/1996MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 13/1996Antopäivä: 26.4.1996Julkaisupäivä: 30.4.1996Voimassa: 1.5.1996 - 31.12.1996Huomautus: muutt. väliaikaisesti 5 §:ää
301/1995MuutossäädösHallituksen esitys: HE 292/1994Antopäivä: 3.3.1995Voimassa: 1.5.1995 - Huomautus: muutt. 16 §:ää
125/1995MuutossäädösHallituksen esitys: HE 317/1994Antopäivä: 31.1.1995Voimassa: 1.4.1995 - Huomautus: muutt. 18 §:ää
1288/1993MuutossäädösHallituksen esitys: HE 236/1993Antopäivä: 17.12.1993Voimassa: 1.1.1994 - Huomautus: muutt. 11 §
1646/1992MuutossäädösHallituksen esitys: HE 291/1992Antopäivä: 30.12.1992Voimassa: 1.1.1993 - Huomautus: muutt. 5 ja 6 §:ää
1057/2019Sosiaali- ja terveysministeriön ilmoitus eräistä indeksillä tarkistetuista sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista
774/2017Sosiaali- ja terveysministeriön ilmoitus eräistä indeksillä tarkistetuista sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista
1351/2015Sosiaali- ja terveysministeriön ilmoitus eräistä indeksillä tarkistetuista sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista
912/1992Asetus sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista
HE 216/1991 Hallituksen esitys eduskunnalle sosiaali- ja terveydenhuollon suunnittelua ja valtionosuutta koskevan lainsäädännön uudistamisestaHyväksytty muutettuna 734/1992
HE 205/2016 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi varhaiskasvatuksen asiakasmaksuista sekä varhaiskasvatuslain 13 §:n ja sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annetun lain muuttamisestaHyväksytty 1505/2016
HE 85/2016 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi omaishoidon tuesta annetun lain ja eräiden muiden lakien muuttamisestaHyväksytty 513/2016
HE 60/2016 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi varhaiskasvatuksen asiakasmaksuista sekä varhaiskasvatuslain 13 §:n ja sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annetun lain muuttamisestaPeruutettu
HE 13/2016 Hallituksen esitys eduskunnalle tartuntatautilaiksi ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 1229/2016
HE 123/2015 Hallituksen esitys eduskunnalle liikennevakuutuslaiksi ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 469/2016
HE 277/2014 Hallituksen esitys eduskunnalle työtapaturma- ja ammattitautilaiksi ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 468/2015
HE 230/2014 Hallituksen esitys eduskunnalle eräiden hallintoasioiden muutoksenhakusäännösten tarkistamisestaHyväksytty 1022/2015
HE 164/2014 Hallituksen esitys eduskunnalle sosiaalihuoltolaiksi ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty muutettuna 1311/2014
HE 159/2012 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi lasten päivähoidosta annetun lain muuttamisesta sekä eräiksi siihen liittyviksi laeiksi Hyväksytty 913/2012
HE 133/2012 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi julkisesta työvoima- ja yrityspalvelusta sekä eräiden siihen liittyvien lakien muuttamisestaHyväksytty 941/2012
HE 90/2010 Hallituksen esitys eduskunnalle terveydenhuoltolaiksi sekä laeiksi kansanterveyslain ja erikoissairaanhoitolain muuttamisesta sekä sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annetun lain muuttamisestaHyväksytty muutettuna 1329/2010
HE 283/2009 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi terveydenhuollon ammattihenkilöistä annetun lain muuttamisesta ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksi Hyväksytty muutettuna 434/2010
HE 276/2009 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi ihmisen elimien, kudoksien ja solujen lääketieteellisestä käytöstä annetun lain, sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annetun lain 5 §:n ja sairausvakuutuslain 7 luvun 4 §:n muuttamisesta Hyväksytty 654/2010
HE 220/2009 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi vammaisten henkilöiden tulkkauspalvelusta sekä vammaisuuden perusteella järjestettävistä palveluista ja tukitoimista annetun lain ja sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annetun lain 4 §:n muuttamisesta Hyväksytty 135/2010
HE 192/2009 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi vammaisetuuksista annetun lain sekä sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annetun lain 7 c ja 10 b §:n muuttamisesta Hyväksytty muutettuna 1051/2009
HE 20/2009 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi sosiaali- ja terveydenhuollon palvelusetelistä sekä sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annetun lain 12 §:n muuttamisestaHyväksytty muutettuna 570/2009
HE 166/2008 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi vammaisuuden perusteella järjestettävistä palveluista ja tukitoimista annetun lain sekä sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annetun lain 4 §:n muuttamisestaHyväksytty muutettuna 982/2008
HE 37/2008 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annetun lain sekä sosiaalihuoltolain 29 b ja 29 d §:n muuttamisestaHyväksytty muutettuna 387/2008
HE 101/2007 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annetun lain 7 c ja 10 a §:n muuttamisestaHyväksytty 1217/2007
HE 166/2006 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi vammaisuuden perusteella järjestettävistä palveluista ja tukitoimista annetun lain sekä sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annetun lain 4 §:n muuttamisestaHyväksytty 1268/2006
HE 90/2006 Hallituksen esitys eduskunnalle kansaneläkelaiksi, laiksi vammaisetuuksista ja laiksi eläkkeensaajan asumistuesta sekä eräiksi niihin liittyviksi laeiksiHyväksytty 585/2007
HE 131/2005 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi omaishoidon tuesta, laiksi sosiaalihuoltolain muuttamisesta sekä laiksi sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annetun lain muuttamisestaHyväksytty 939/2005
HE 29/2005 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annetun lain 17 §:n muuttamisestaHyväksytty 467/2005
HE 158/2004 Hallituksen esitys eduskunnalle lakisääteisen tapaturmavakuutuksen ja liikennevakuutuksen sairaanhoitokorvausten täyskustannusvastuun toteuttamista koskevaksi lainsäädännöksiHyväksytty muutettuna 1363/2004
HE 77/2004 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi kansanterveyslain ja erikoissairaanhoitolain sekä eräiden muiden lakien muuttamisestaHyväksytty muutettuna 858/2004
HE 40/2004 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annetun lain muuttamisestaHyväksytty 457/2004
HE 74/2003 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi sosiaali- ja terveydenhuollon suunnittelusta ja valtionosuudesta annetun lain 4 §:n, sosiaalihuoltolain sekä sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annetun lain 12 §:n muuttamisestaHyväksytty 1311/2003
HE 49/2002 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annetun lain muuttamisestaHyväksytty muutettuna 221/2003
HE 188/2001 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annetun lain 7 a §:n muuttamisestaHyväksytty muutettuna 1231/2001
HE 187/2001 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annetun lain 5 ja 6 a §:n muuttamisestaHyväksytty 1408/2001
HE 151/2001 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi kansaneläkelain ja eräiden siihen liittyvien lakien muuttamisestaHyväksytty 1422/2001
HE 61/2001 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annetun lain 10 a §:n ja sotilasavustuslain 11 §:n muuttamisestaHyväksytty muutettuna 592/2001
HE 193/2000 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annetun lain 6 a §:n muuttamisestaHyväksytty muutettuna 1222/2000
HE 91/1999 Hallituksen esitys eduskunnalle esiopetusta koskevaksi lainsäädännöksiHyväksytty 1292/1999
HE 77/1999 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annetun lain muuttamisestaHyväksytty muutettuna 1308/1999
HE 230/1998 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annetun lain muuttamisestaHyväksytty 976/1998
HE 175/1997 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi sairausvakuutuslain ja eräiden siihen liittyvien lakien muuttamisestaHyväksytty 1136/1997
HE 208/1996 Hallituksen esitys eduskunnalle pienten lasten hoidon tukemista koskevan lainsäädännön uudistamiseksiHyväksytty muutettuna 1134/1996
HE 167/1996 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi sairausvakuutuslain 5 a §:n väliaikaisesta muuttamisesta ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 899/1996
HE 28/1996 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annetun lain 5 §:n muuttamisestaHyväksytty 367/1996
HE 13/1996 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi sairausvakuutuslain 5 a §:n väliaikaisesta muuttamisesta ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 283/1996
HE 317/1994 Hallituksen esitys eduskunnalle laitoshoitoa koskevan lainsäädännön muuttamisestaHyväksytty 125/1995
HE 292/1994 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi korkolain sekä eräiden muiden lakien viivästysseuraamuksia koskevien säännösten muuttamisestaHyväksytty muutettuna 301/1995
HE 236/1993 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annetun lain 11 §:n muuttamisestaHyväksytty 1288/1993
HE 291/1992 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annetun lain 5 ja 6 §:n ja sosiaali- ja terveydenhuollon suunnittelusta ja valtionosuudesta annetun lain 45 §:n muuttamisestaHyväksytty 1646/1992


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiArkkitehtuurianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiVärikäsTietokoneetViileäSöpöKukkaHauskaPelitTytötteHDLomaKuumaElääLogoRakkausElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisää	Kotiin / musiikki / Rock tapetti Music HD	Rock tapetti Music HD
3,037 näkymät
0	Rock tapetti Music HD
Tässä on kokoelma kiven tapetti Music HD For Pöytäkoneet, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä 5dwallpaper.com, on yli satoja tuhansia taustakuvat ovat ladattavissa. Voit ladata Jokainen Taustakuva ilmaiseksi.
Jos Like This kallio taustakuva musiikki HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Love Peace Edellinen: rock stone tapetti HD
york tapetti HD Downloadnaamiointi tapetti HDUSA tapetti HD Collectiontapetti tumma HD Downloadsamurai tapetti HDstar wars taustakuva High Resolution Downloadhd työpöydän taustakuva HD Downloadbambu tapetti HD Downloadvikings tapetti HDHarley Davidson tapetti HD Suunnitellut 5dwallpaper.com | Powered by zuuur.com	© Copyright 2016, Kaikki oikeudet pidätetään	Siirry alkuun

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / HD / taustakuva matkapuhelin HD	taustakuva matkapuhelin HD
0	taustakuva matkapuhelin HD
Tässä on paras kokoelma Ofwallpaper matkapuhelimen HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos Like This taustakuva matkapuhelin HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Jeya Edellinen: big bang theory tapetti HD
seuraava: jeesus hd tapetti HD
näkymät (7) Naruto hd tapetti
tapetti tallentaa HD1366×768 HD tapettivapaa tapetti näytteitä HDpreppy tapettiminimalistinen taustakuvatpunainen vs sininen tapettiKauneusaqua tapetti HDsaari tapetti HDankka tapetti HD Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD hd HD hd HD HD


text:
Uusinta oikeustapauskäytäntöä työoikeuden saralta - PwC:n Uutishuone
Etusivu > Uutiset > Sääntely > Uusinta oikeustapauskäytäntöä työoikeuden saralta
Uusinta oikeustapauskäytäntöä työoikeuden saralta
17.9.2014 | Sääntely, Uutiset
Korkein oikeus on antanut viime aikoina seuraavat ratkaisut, jotka selventävät työoikeudellisia kysymyksiä mm. kilpailukiellosta suhteessa salassapitoon, syrjivistä käytännöistä ja työpaikkakiusaamisen tutkimatta jättämisen seuraamuksista.
Tapaus KKO 2014:50
Tapauksessa korostuu kattavan salassapitosopimuksen varmistamisen tärkeys. Kilpailukiellosta sopimiselle pitää olla erityisen painava syy.
Oikeustapauksessa KKO 2014:50 robottienohjelmointitehtävässä toimineen insinöörin työsopimuksessa oli ollut neljän kuukauden kilpailukieltoehto. Yhtiön toiminnassa on liike- ja ammattisalaisuuksia, joita varten yhtiöllä on suojan tarve, joka korostuu, koska yhtiö on verrattain pieni toimija alalla. Toisaalta työntekijä oli työtehtävissään varsin rajallisesti osallistunut tuotekehitys- ja tutkimustoimintaan. Huomioitava oli myös, että työnantajan liikesalaisuudet oli suojattu myös salassapitosopimuksella, minkä lisäksi yrityssalaisuuden rikkominen on rikoslaissa sanktioitu. Työntekijän palkka oli määrältään niin alhainen, ettei sen voitu katsoa korvaavan kilpailukiellon rajoituksia kuten hänen työsopimuksen ehdoissa oli edellytetty.
KKO:n mukaan työntekijän asema ja palkkaus yhtiön palveluksessa ovat olleet sellaisia, että ne eivät puolla kilpailukiellon sallittavuutta. Vaikka yhtiön toiminnan laatu ja liike- ja ammattisalaisuuden säilyttämisestä johtuva suojan tarve jossain määrin puoltavat kilpailukiellon sallimista, KKO katsoi, että asiassa huomioon otettavia seikkoja punnittaessa kiellolle ei ole tässä tapauksessa riittäviä perusteita. Sen vuoksi kilpailukiellon käyttämiselle työntekijän työsopimuksessa ei ollut työsopimuslain 3 luvun 5 §:n 1 momentissa tarkoitettua erityisen painavaa syytä.
Tapaus KKO 2014:47
Yhdenvertaisuuslain mukainen oikeutettu tavoite punnitaan kokonaisvaltaisesti. Näin ollen irtisanomisajan jälkeiseen tukipaketin piiriin voidaan olla sisällyttämättä tiettyjä työntekijöitä asettamatta heitä laittomasti epäsuotuisampaan asemaan, mikäli paketin tavoite ei liity esimerkiksi selvästi yhdenvertaisuuslain suojaamiin seikkoihin (kuten ikä), vaan puhtaasti työllistymisen edistämiseen.
Tapauksessa KKO 2014:47 työnantaja oli osana muutosturvaohjelmaa sitoutunut maksamaan irtisanotuille tukea työllistymistä tai toimeentuloa varten. Työntekijä, joka oli oikeutettu ansiosidonnaisen päivärahan lisäpäiviin 65 vuoden ikään saakka, ei ollut saanut tukea. KKO:n mukaan tukipaketin tarkoitus oli työllistymisen tai toimeentulon edistäminen. Pyrkimyksenä oli ollut tasata kokonaisvaltaisesti tukipaketin piiriin kuuluvalle työntekijälle irtisanomisesta aiheutuneita vaikutuksia. Työnantaja oli asettanut työntekijän hänen ikänsä perusteella muita epäsuotuisampaan asemaan, mutta menettelylle oli yhdenvertaisuuslain 7 §:n 1 momentin 3 kohdassa tarkoitettu objektiivisesti ja asianmukaisesti perusteltu oikeutettu tavoite. Työnantaja ei menetellyt työsopimuslain 2 luvun 2 §:n syrjintäkiellon vastaisesti. Työntekijä ei ollut oikeutettu vahingonkorvaukseen tuen epäämisen perusteella.
Tapaus KKO 2014:44
Työpaikalla esitettyihin valituksiin tai väitteisiin kiusaamisesta tai muusta epäasiallisesta kohtelusta on suhtauduttava vakavasti. On ryhdyttävä toimiin asian selvittämiseksi ja kuultava osallisia. On suositeltavaa laatia politiikka esille tulevien kanteluiden ja valituksien käsittelyn prosessista. Alla kuvattu oikeustapaus korostaa objektiivisuuden merkitystä – työntekijälle saattaa syntyä oikeus vahingonkorvaukseen, jos hänen mielestään epäasialliseen kohteluun ei ole puututtu.
Työntekijä oli KKO:n tapauksessa 2014:44 kokenut, että häneen oli kohdistettu työssään epäasiallista kohtelua lähiesimiehensä taholta. Työntekijä oli jäänyt työstään sairauslomalle ja sittemmin irtisanoutunut. Työntekijä vaati työnantajaltaan työturvallisuuslain 28 §:n perusteella vahingonkorvausta. Työntekijän kokema kohtelu oli ollut mm. perehdytyksen laiminlyömistä, työtehtävien vähentämistä ja epäselvää määrittelyä sekä kieltäytymistä kommunikaatiosta. Työntekijä oli tehnyt kohtelustaan ilmoituksen työnantajalleen, mutta työnantaja ei ollut ryhtynyt riittäviin toimiin asian selvittämiseksi.
Työnantajan menettelyn asianmukaisuutta on arvioitava objektiivisin perustein. KKO katsoi, että työnantajan toimet asian selvittämiseksi eivät olleet riittäviä, eikä työnantaja ollut täyttänyt velvollisuuttaan puuttua työntekijöidensä objektiivisesti arvioituna epäasialliseen kohteluun. Se oli siten velvollinen korvaamaan epäasiallisen kohtelun aiheuttaman vahingon.
Yhteyshenkilösi PwC:llä Katja Digert
+358 (0)20 787 8594
Milloin ns. työssäpysymissopimus voidaan katsoa kilpailukieltosopimuksen kaltaiseksi tai kohtuuttomaksi?	10.04.2019	Työnantaja ja työntekijä voivat työsopimuksella tai erillisessä koulutuskustannusten korvaamista koskevalla sopimuksella (ns. työssäpysymissopimus) sopia siitä, että työntekijä on...
Työoikeudellinen kilpailukielto ja kilpailukieltosopimus	17.09.2015	Työsopimuslain (55/2001, TSL) 3:3 §:n mukaisesti työnantajan kanssa kilpaileva toiminta työsuhteen aikana on kielletty. Työntekijä ei saa tehdä toiselle sellaista...

matches: KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO


text:
1 – UHRIN OIKEUDET RIKOSTUTKINNAN AIKANA
Miten ja minne rikoksesta ilmoitetaan?
Miten voin seurata, mitä viranomaiset tekevät rikosilmoituksen saatuaan?
Mitä tietoja voin saada poliisilta tai uhria tukevilta organisaatioilta rikostutkinnan aikana?
Miten saan suojelua, jos olen vaarassa?
Kuinka asian käsittely jatkuu rikostutkinnan päätyttyä?
Rikoksen uhriksi joutunut henkilö voi itse tehdä rikosilmoituksen poliisille. Uhrin puolesta rikosilmoituksen voi tehdä uhrin puoliso, vanhempi, veli, sisar tai huoltaja. Rikoksesta voi ilmoittaa poliisille myös rikoksen tietoonsa saanut henkilö, joka ei ole rikoksen uhri.
Suullisen rikosilmoituksen voi tehdä menemällä lähimmälle poliisiasemalle ja kirjallisen rikosilmoituksen voi viedä tai lähettää kirjeitse poliisiasemalle. Kirjallisen rikosilmoituksen voi laatia itse tai asianajajan avulla. Ilmoitus voi olla muuten vapaamuotoinen, mutta sen on oltava maltan- tai englanninkielinen. Siihen on kirjattava ilmoituksen tekijän henkilötiedot. Rikosilmoituksen voi periaatteessa tehdä nimettömänä, mutta poliisi aloittaa tutkinnan nimettömän ilmoituksen perusteella vain, jos rikos on erittäin vakava.
Rikosilmoituksen tekemiselle ei ole asetettu määräaikaa. Lainsäädännön mukaan syytettä ei kuitenkaan enää voida nostaa, jos rikoksen tekemisestä on kulunut tietty aika. Tämä vanhenemisaika on rikoksen luonteen mukaan vähintään kolme kuukautta lievimpien rikosten (kuten sanallisen kunnianloukkauksen) osalta ja enintään kaksikymmentä vuotta erityisen vakavien rikosten (kuten henkirikoksen) osalta. Määräajan jälkeen rikosilmoituksen voi edelleen tehdä, mutta poliisi ei tutki rikosta tai vaikka se tutkisi rikoksen, tuomioistuin antaisi rikoksentekijälle vapauttavan tuomion.
Eräiden vähäisten rikosten osalta poliisille tehdään erityinen valitus. Joissakin tapauksissa poliisin on saatava kyseinen valitus, ennen kuin se voi aloittaa tutkinnan. Valitukset tehdään yleensä, muttei välttämättä, kirjallisesti ja niiden laatimiseen voidaan käyttää asianajan apua. Valituksessa on oltava valituksen tekijän henkilötiedot (nimi, osoite, henkilötodistuksen numero), tiedot rikoksentekijästä, tapahtuman kuvaus ja luettelo niistä todistajista, joita ilmoituksen tekijä toivoo poliisin kuulevan, sekä näiden todistajien osoitteet. On myös suositeltavaa, muttei pakollista, sisällyttää valitukseen viittaus lainsäädäntöön, jota rikoksentekijä on valittajan mielestä rikkonut.
Rikosilmoituksen tekijälle annetaan rikosilmoituksen viitenumero. Asian edistymistä voi seurata viitenumeron avulla. Käytännössä edistymistä voi seurata myös ilmoittamalla rikosilmoituksen antopäivän. Rikostutkinnasta voi saada tietoja käymällä poliisiasemalla tai soittamalla sinne.
Uhrilla ei tutkinnan aikana ole velvollisuutta käyttää asianajajan palveluja, mutta niiden käyttäminen on suositeltavaa menettelyjen monimutkaisuuden vuoksi. Jos uhri haluaa käyttää asianajajaa, hänen on myös itse maksettava asianajajan palveluista.
Poliisille voi halutessaan antaa kaikki asian kannalta olennaiset tiedot. Uhrin ei tarvitse todistaa rikosta eikä mitään sen osaa, mutta hän tai hänen asianajajansa voi esittää tutkinnan kannalta tärkeiksi katsomiaan todisteita asiaa hoitavalle poliisille.
Uhri kutsutaan todennäköisesti kuultavaksi todistajana.
Asiaa koskeva asiakirja-aineisto on tutkinnan aikana yleensä luottamuksellinen ja yksinomaan asiaa käsittelevien viranomaisten käytettävissä.
Todistajana toimiva uhri voi kieltäytyä vastaamasta tiettyihin kysymyksiin. On kuitenkin suositeltavaa, että hän vastaa kaikkiin kysymyksiin helpottaakseen tutkintaa. Näin toimimalla hän ei myöskään anna aihetta epäillä, että hän salaisi tietoja.
Todistajana toimivan uhrin ei kuitenkaan tarvitse vastata sellaisiin kysymyksiin eikä esittää sellaisia asiakirjoja tai muuta todistusaineistoa, joiden perusteella häntä vastaan voitaisiin nostaa syyte.
Jos todistajana toimiva uhri on vaarassa, hänellä on oikeus päästä todistajansuojeluohjelmaan, jossa hänen ja hänen perheenjäsentensä henkeä ja omaisuutta suojellaan ja josta maksetaan tietyin edellytyksin toimeentulotukea.
Jos rikoksen uhri on alaikäinen, hänen vanhempansa tai huoltajansa voi tehdä hänen puolestaan rikosilmoituksen poliisille.
Alaikäinen uhri voi myös saada psykologista neuvontaa, ohjausta ja muuta apua kansalliselta lasten ja tukea tarvitsevien perheiden sosiaalihuoltovirasto Appoggilta. Palvelut ovat maksuttomia eivätkä ole sidoksissa rikostutkintaan.
Jos alaikäinen uhri on riippuvainen rikoksesta epäillystä (jos epäilty on esimerkiksi uhrin vanhempi), hänet voidaan sijoittaa sosiaaliministeriön ylläpitämään laitokseen, jossa hän saa apua ja tukea ammattitaitoisilta psykologeilta ja sosiaalityöntekijöiltä.
Asiaa käsittelevillä viranomaisilla ei ole velvollisuutta antaa uhrille tietoja. Jos uhrilla on asianajaja, hän voi saada tältä tietoja oikeuksistaan ja osallistumisestaan menettelyyn.
Uhri ei voi saada maksutonta oikeusapua rikostutkinnan aikana.
Jos poliisi katsoo, että rikoksentekijä on vaarallinen ja voi saada aikaan vahinkoa, se pyytää tuomioistuinta määräämään hänet pidätettäväksi.
Uhri voi pyytää asiaa hoitavalta poliisilta pääsyä todistajansuojeluohjelmaan. Hänen on siinä tapauksessa ilmoitettava, että hän todistaa rikoksentekijää vastaan oikeuskäsittelyssä. Jos poliisi on vakuuttunut siitä, että uhrin todistajanlausunto tai hänellä olevat todisteet ovat käsiteltävän asian kannalta tärkeitä, hän pyytää ylintä syyttäjää (Attorney General) ottamaan uhrin todistajansuojeluohjelmaan. Ohjelmaan voidaan ottaa myös uhrin perheenjäseniä tai muita sukulaisia. Ohjelma koostuu yleensä toimenpiteistä, joilla varmistetaan uhrin henkilökohtainen turvallisuus ja/tai suojellaan hänen omaisuuttaan.
Uhri voi saada lääketieteellistä apua, josta hän kuitenkin joutuu itse maksamaan, jollei hänellä ole voimassa olevaa sairausvakuutusta. Kaikkien EU-maiden sekä Islannin, Liechtensteinin, Norjan ja Sveitsin kansalaiset voivat käyttää eurooppalaista sairaanhoitokorttia. Uhri voi tarvitessaan saada myös psykologista tai muuta apua, mutta hänen on itse maksettava näistä palveluista.
Perheväkivallan uhri voi saada maksutta apua väkivaltatoimikunnalta (Commission on Domestic Violence) ja Appogg-virastolta.
Uhrin ja rikoksentekijän välillä ei ole mahdollista tehdä sovintoa tai aloittaa sovittelua. Syyttäjän ja rikoksesta epäilty voivat tosin sopia syytteestä (plea bargain), mutta uhri ei osallistu neuvotteluun. Jos neuvotteluissa päädytään syyttäjän ja epäillyn väliseen syytesopimukseen, tämä sopimus toimitetaan tuomioistuimen hyväksyttäväksi.
Esitutkinnan lopuksi päätetään, riittävätkö todisteet oikeudenkäynnin aloittamiseen. Rikoksen vakavuudesta riippuu, miten sen jälkeen toimitaan:
jos rikos on vähäinen, esitutkinnan suorittanut poliisi päättää, viedäänkö asia Court of Magistrates ‑tuomioistuimen käsiteltäväksi
jos rikos on vakava ja tutkintatuomari on suorittanut rikostutkinnan, asia käsitellään Court of Magistrates ‑tuomioistuimessa. Tuomioistuin tutkii oikeuskäsittelyssä todisteet ja jos se päättää, että asia olisi käsiteltävä oikeudenkäynnissä, se toimittaa asian ylimmälle syyttäjälle, joka puolestaan siirtää asian rikostuomioistuimeen (Criminal Court) oikeudenkäyntiä varten.
Poliisi lähettää uhrille ilmoituksen, jos asia viedään tuomioistuimeen oikeudenkäyntiä varten. Jos tuomioistuin päättää kuulla uhria todistajana, ilmoituksessa mainitaan myös kuulemisaika ja ‑paikka.
Jos poliisi tutkii rikoksen ja päättää lopettaa asian käsittelyn ilman oikeudenkäyntiä, uhri voi hakea Court of Magistrates ‑tuomioistuimelta muutosta tähän päätökseen. Tuomioistuin pyytää tässä tapauksessa uhria vahvistamaan valaehtoisesti rikosilmoituksessa antamansa tiedot ja ilmoittamaan valmiutensa todistaa oikeudenkäynnissä. Uhria pyydetään lisäksi suorittamaan tuomioistuimen määrittelemä maksu takeena siitä, että hänen tavoitteenaan todella on rikoksentekijän asettaminen syytteeseen. Tämän jälkeen Court of Magistrates ‑tuomioistuin tutkii todisteet ja määrää poliisin jatkamaan syytteeseenpanoa, jos se katsoo todisteet riittäviksi.
Jos uhri on ulkomaalainen ja rikos on tehty Maltassa, hänellä on kaikki edellä kuvatut oikeudet. Jos hän ei puhu englantia tai maltaa, hän voi käyttää äidinkieltään rikosilmoitusta tehdessään. Poliisi hankkii tässä tapauksessa paikalle tulkin tai pyrkii muiden järjestelyjen avulla ymmärtämään rikosilmoituksen sisällön.
Ulkomaalainen uhri voi rikostutkinnan aikana käyttää apunaan tulkkia, mutta hänen on itse maksettava tulkin palkkio.
rikoslaki – englanniksi ja maltaksi
2 – UHRIN OIKEUDET OIKEUDENKÄYNNIN AIKANA
Miten voin osallistua oikeudenkäyntiin?
Miten voin vaatia vahingonkorvausta rikoksentekijältä tai saada korvausta valtiolta?
Rikoksen uhri voi osallistua oikeudenkäyntiin myös asianomistajana. Hänen on silloin esitettävä hakemus tuomioistuimelle. Tuomioistuin tutkii hakemuksen ja päättää, antaako se uhrille luvan toimia asianomistajana. Uhri voi asianomistajana olla läsnä kaikissa oikeuden istunnoissa, myös suljetuissa istunnoissa.
Uhrin oikeudet oikeudenkäynnin aikana vaihtelevat sen mukaan, missä tuomioistuimessa hänen asiansa käsitellään:
jos poliisi ajaa syytettä Court of Magistrates ‑tuomioistuimessa, uhrilla on lähes samat oikeudet kuin vastaajalla: uhri tai hänen asianajajansa voi esittää todisteita, ristikuulustella todistajia (antamalla poliisin esittää kysymykset) jne.
jos ylin syyttäjä (Attorney General), ylin apulaissyyttäjä (Deputy Attorney General) tai yleinen syyttäjä (public prosecutor) ajaa syytettä rikostuomioistuimessa (Criminal Court), uhri voi ainoastaan olla läsnä oikeuskäsittelyssä ja esittää näkemyksensä langettavasta tuomiosta, jos valamiehistö on katsonut vastaajan syylliseksi.
Asianajajan käyttäminen oikeudenkäynnin aikana on suositeltavaa, muttei pakollista. Uhrin on itse maksettava asianajajan palveluista. Uhrin on vastattava itse myös kaikista muista kuluista, jotka aiheutuvat oikeudenkäyntiin osallistumisesta (kuten matkakulut ja palkattomat vapaapäivät). Maltan lainsäädännön mukaan uhrille ei korvata näitä kuluja.
Uhrin asianajajalla on oikeus tutkia koko asiaa koskeva asiakirja-aineisto ja tehdä muistiinpanoja tai pyytää kopioita asiakirjoista. Jos asiaa kuitenkin käsitellään rikostuomioistuimessa kokoonpanossa, johon kuuluu valamiehistö, vain ylimmällä syyttäjällä, rikoksesta epäillyllä ja hänen asianajajallaan on oikeus tutusta asiakirja-aineistoon.
Oikeudenkäyntivaiheessa uhri todennäköisesti kutsutaan kuultavaksi todistajana. Siinä tapauksessa hän saa ilmoituksen kuulemisajasta ja ‑paikasta suoraan poliisilta tai postitse. Kuultavaksi meneminen ei ole pakollista, mutta suositeltavaa. Jos tuomioistuin nimittäin pitää uhrin todistajanlausuntoa tärkeänä, se ryhtyy toimenpiteisiin varmistaakseen uhrin läsnäolon seuraavassa istunnossa.
Tietyissä tapauksissa
uhria voidaan kuulla siten, ettei hän joudu kohtaamaan epäiltyä
uhria voidaan kuulla hänen asuinpaikallaan, ja/tai
hänet voidaan ottaa mukaan todistajansuojeluohjelmaan.
Jos uhri on alle 16-vuotias ja häntä on kuultava oikeuskäsittelyssä, hän voi pyytää tulla kuulluksi videoneuvottelun välityksellä. Tässä tapauksessa hänen ei tarvitse mennä tuomioistuimeen eikä olla läsnä oikeussalissa.
Jos alaikäinen uhri on riippuvainen rikoksesta epäillystä (jos epäilty on esimerkiksi uhrin vanhempi), uhri sijoitetaan turvalliseen paikkaan, yleensä sosiaaliministeriön ylläpitämään laitokseen, jossa hän saa apua sosiaalityöntekijöiltä ja psykologeilta.
Alaikäinen uhri voi myös saada apua kansalliselta lasten ja tukea tarvitsevien perheiden sosiaalihuoltovirasto Appoggilta. Apu voi käsittää muun muassa psykologista neuvontaa, sosiaaliapua ja ohjausta. Nämä palvelut ovat maksuttomia eivätkä ole sidoksissa rikosoikeudelliseen menettelyyn.
Uhri ei voi saada maksutonta oikeusapua oikeudenkäynnin aikana.
Jos rikoksesta epäiltyä ei ole pidätetty ja uhri pelkää häntä, hän tai hänen asianajajansa voi pyytää asiaa hoitavaa poliisia hakemaan tuomioistuimelta epäillylle lähestymiskieltoa. Tuomioistuin kehottaa kiellon määräämisen yhteydessä epäiltyä maksamaan tietyn takuusumman (yleensä 100–2 300 euroa). Jos epäilty rikkoo tuomioistuimen määräämää lähestymiskieltoa, takuusummaa ei palauteta.
Jos uhri on kutsuttu oikeuskäsittelyyn kuultavaksi ja katsoo olevansa vaarassa, hän voi pyytää tulla kuulluksi joutumatta kohtaamaan epäiltyä. Tuomioistuin voi toteuttaa pyynnön käyttämällä uhrin ja epäillyn välille asetettavaa näkösuojaa (esimerkiksi läpinäkymätöntä verhoa) tai järjestämällä kuulemisen videoneuvotteluna, jolloin uhrin ei tarvitse olla oikeussalissa.
Uhri voi myös pyytää asiaa hoitavalta poliisilta pääsyä todistajansuojeluohjelmaan. Hänen on siinä tapauksessa ilmoitettava, että hän todistaa rikoksentekijää vastaan oikeuskäsittelyssä. Jos poliisi on vakuuttunut siitä, että uhrin todistajanlausunto tai hänellä olevat todisteet ovat käsiteltävän asian kannalta tärkeitä, hän pyytää ylintä syyttäjää ottamaan uhrin todistajansuojeluohjelmaan. Ohjelmaan voidaan ottaa myös uhrin perheenjäseniä ja muita sukulaisia. Ohjelma koostuu yleensä toimenpiteistä, joilla varmistetaan uhrin henkilökohtainen turvallisuus ja/tai suojellaan hänen omaisuuttaan.
Maltan lainsäädännön mukaan vahingonkorvausta voi vaatia vain nostamalla siviilikanteen siviilituomioistuimessa. Uhri ei siis voi vaatia vahingonkorvausta rikosoikeudenkäynnin puitteissa.
Asiaa käsittelevä tuomioistuin voi kuitenkin joissakin tapauksissa määrätä rikoksentekijän maksamaan uhrille vahingonkorvauksia. Näin voi käydä seuraavissa tapauksissa:
Kun tuomioistuin tuomitsee rikoksentekijän vankeusrangaistukseen, mutta lykkää tuomion täytäntöönpanoa, se voi määrätä, että tekijä maksaa uhrille vahingonkorvausta kaikista rikoksen aiheuttamista vahingoista ja haitoista.
Kun tuomioistuin tuomitsee rikoksentekijän ehdolliseen vankeusrangaistukseen (pakkotoimiin ilman vankeutta), se voi määrätä tekijän maksamaan uhrille enintään 1 164,69 euron vahingonkorvauksen.
Henkilö, joka on joutunut väkivaltarikoksen uhriksi 1. tammikuuta 2006 jälkeen, voi hakea valtion myöntämää taloudellista korvausta. Lisätietoja tästä aiheesta on Euroopan oikeudellisen verkoston tietosivulla, joka koskee Maltassa rikoksen uhreille maksettavia korvauksia (saatavilla lähiaikoina englanniksi ja maltaksi).
Uhrin ja rikoksentekijän välillä ei ole mahdollista tehdä sovintoa tai aloittaa sovittelua oikeudenkäynnin aikana. Jos uhri kuitenkin jostain syystä haluaa, ettei syytettä rikoksentekijää vastaan enää ajeta (uhri on esimerkiksi antanut rikoksentekijälle anteeksi), hän voi antaa tuomioistuimelle asiaa koskevan ilmoituksen oikeuskäsittelyn aikana. Tuomioistuin ottaa uhrin ilmoituksen huomioon tehdessään päätöstä asiasta.
Jos uhri on ulkomaalainen, hänellä on kaikki edellä esitetyt oikeudet. Maltan lainsäädännössä ei säädetä oikeudesta maksuttomaan tulkkaukseen eikä asiakirjojen käännättämiseen oikeudenkäyntivaiheessa. Ulkomaalainen henkilö voi kuitenkin käyttää apunaan tulkkia, jos hän maksaa itse tulkin palkkion.
Jos uhri asuu ulkomailla, häntä voidaan kuulla todistajana puhelimen tai videoneuvottelun välityksellä. Jos uhrin on saatava jokin asiakirja ulkomaille, hänelle lähetetään siitä postitse kopio hänen ymmärtämällään kielellä. Mukaan liitetään selvitys lähetettyyn asiakirjaan liittyvistä uhrin oikeuksista ja velvollisuuksista sekä siitä, miten hän voi saada alkuperäisen asiakirjan.
poliisilaki – englanniksi ja maltaksi
perheväkivaltalaki – englanniksi ja maltaksi
ehdonalaistuomiolaki – englanniksi ja maltaksi
ohjeet rikosvahinkojen korvaamisesta – englanniksi ja maltaksi
3 – UHRIN OIKEUDET (ENSIMMÄISEN) OIKEUDENKÄYNNIN PÄÄTYTTYÄ
Voinko hakea muutosta vapauttavaan tuomioon?
Voinko hakea muutosta uudestaan?
#n02Mitä oikeuksia minulla on tuomion tultua lainvoimaiseksi?
Oikeudenkäynnin päätteeksi tuomioistuin antaa vastaajalle langettavan tai vapauttavan tuomion. Jos vastaaja katsotaan syylliseksi, tuomari määrää hänelle rangaistuksen. Maltan lainsäädännön mukaan vain vastaajalla ja ylimmällä syyttäjällä on oikeus hakea rikosasioiden muutoksenhakutuomioistuimesta (Court of Criminal Appeal) muutosta langettavaan tai vapauttavaan tuomioon ja/tai rangaistukseen. Jos muutosta on haettu ja uhri on ollut asianomistajana ensimmäisen oikeudenkäynnin aikana, uhrin asianajajalla on kuitenkin oikeus tutkia kaikki muutoksenhakumenettelyyn liittyvät asiakirjat.
Rikosasioiden muutoksenhakutuomioistuimen päätökseen ei voi hakea muutosta.
Mitä oikeuksia minulla on tuomion tultua lainvoimaiseksi?
Uhri saa kopion tuomioistuimen päätöksestä, kun tuomio on tullut lainvoimaiseksi. Jos rikoksentekijä on tuomittu vankeuteen, uhri voi pyytää poliisilta lisätietoja rangaistuksen suorittamiseen liittyvistä ehdoista. Poliisi voi kieltäytyä antamasta tällaisia tietoja, jos ne on luokiteltu luottamuksellisiksi turvallisuussyistä.
rikosseuraamuslaki – englanniksi ja maltaksi
4 – RIKOKSEN UHREILLE TARJOTTAVA APU JA TUKI
Appogg (tukea tarvitsevien lasten ja perheiden kansallinen sosiaalihuoltovirasto)
Victim Support Malta (rikoksen uhrien tukijärjestö)
Appogg-viraston palveluja ovat sosiaalityö, psykologinen neuvonta, apu, tuki ja ohjaus rikoksen uhreille ja erityisesti haavoittuvassa asemassa oleville ryhmille, kuten lapsille ja perheväkivallan uhreille.
Lasten ja tukea tarvitsevien perheiden kansallinen sosiaalihuoltovirasto Appogg
toimii sosiaaliministeriön alaisuudessa olevan sosiaalipalvelusäätiön (Foundation for Social Welfare Services of the Ministry of Family and Social Solidarity) yhteydessä
tarjoaa jatkuvia palveluja, joihin kuuluvat sosiaalityö, psykologinen neuvonta, apu, tuki ja neuvonta uhreille yleensä ja erityisesti haavoittuvassa asemassa oleville ryhmille, kuten lapsille ja perheväkivallan uhreille
antaa maksuttomia palveluja, jotka eivät ole sidoksissa rikoksentekijän syytteeseenpanoon ja tuomitsemiseen.
Internetsivusto: http://www.appogg.gov.mt/
Victim Support Malta (Maltan rikosuhrien tukijärjestö) antaa rikoksen uhreille ammattimaista, riippumatonta, luottamuksellista ja puolueetonta tiedotusta heidän oikeuksistaan sekä heille tarjottavista palveluista ja avusta.
on poliisista, tuomioistuimista ja muista rikosoikeudellisista viranomaisista riippumaton järjestö
antaa rikoksen uhreille ammattimaista, riippumatonta, luottamuksellista ja puolueetonta tiedotusta heidän oikeuksistaan sekä heille tarjottavista palveluista ja avusta
tarjoaa tietoa Maltan rikosoikeusjärjestelmästä ja rikosoikeudellisista menettelyistä
antaa maksuttomia palveluja riippumatta siitä, onko rikoksesta tehty ilmoitus ja milloin rikos on tapahtunut.
Internetsivusto: http://victimsupport.org.mt/

matches: tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin