(013) 260 600
LIIKETOIMINTASUUNNITELMAN KÄYTTÖMAHDOLLISUUDET YHTEISMETSÄN
Tämän opinnäytetyön tavoitteena oli laatia perustettavan Pohjois-Karjalan yhteismetsälle suositukset
liiketoimintasuunnitelman käytöstä yhteismetsän johtamisessa ja selvittää, kuinka tämä yritystoiminnassa yleisesti käytetty strategisen johtamisen väline soveltuu yhteismetsän johtamisen työkaluksi. Tutkimuksen ensimmäisessä työvaiheessa toteutettiin liittämis- ja ostohaluisille yhteismetsille (n=107) sähköinen kysely, jossa selvitettiin sen hetkistä liiketoimintasuunnitelman käyttöä ja tarpeellisuutta yhteismetsissä. Toisessa vaiheessa haastateltiin viittä edellä mainittuun kyselyyn vastanneen yhteismetsän
edustajaa. Puhelinhaastattelussa syvennettiin yhteismetsien tulonmuodostuksen, johtamisen ja tulevaisuuden suunnitelmien yhteyttä ja liiketoimintasuunnitelman hyödyntämistä työvälineenä. Kolmannessa
työvaiheessa koottiin suositukset Pohjois-Karjalan yhteismetsälle liiketoimintasuunnitelman käyttöön
otosta.
Tutkimuksen perusteella liiketoimintasuunnitelmaa ei käytetä vielä lainkaan yhteismetsien johtamisessa,
mutta strategiasuunnitelmia on tehty jo useissa yhteismetsissä ja ne koettiin tärkeäksi työvälineeksi.
Suosittelen yhteismetsän toimintasuunnitelman laajentamista strategiasuunnitelmaksi ja lisättäväksi
siihen yhteismetsän mission ja vision kuvauksen, liikeidean kuvauksen, SWOT-analyysin sekä toimintaympäristöanalyysin, kannattavuuslaskelman ja kassavirtalaskelman.
Lisätutkimuksilla olisi selvitettävä, toisiko yhteismetsien strateginen johtaminen lisäarvoa yhteismetsän
johdolle ja osakkaille.
Liitesivumäärä 7
yhteismetsä, liiketoimintasuunnitelma, strategiasuunnitelma, yhteismetsän johtaminen
USING BUSINESS ACTION PLANS IN MANAGEMENT OF JOINTLY OWNED FORESTS
The possibilities of applying a business action plan in the North Karelian jointly owned forests
Commissioned by The North Karelia forest management association
The purpose of the thesis was to design a propositional framework for the use of a business action
byKarelian jointly owned forest (Pohjois-Karjalan yhteismetsä) and to investigate
the application of the strategic management device so widely used in the business world as a management tool of a jointly owned forest.
In the first phase of the study online questionnaire was sent to jointly owned forests (n=107) perceived as looking to make a merger or acquisition. The aim f the questionnaire was to define the
current level of business action plan use and its appropriateness and usefulness in jointly owned
forests. In the second phase of the study five representatives from jointly owned forests that responded to the questionnaire were interviewed. The phone interview sought to elaborate the link
between the jointly owned forests’ income formation, management and plans for the future and
investigate the application of a business action plan. In the third phase of the study recommendations were compiled or the North Karelian jointly owned forest on introducing a business action
Based on the findings of the study, business action plans are not at all used in the management of
jointly owned forests, yet strategic plans have been made in several jointly owned forests and were
considered valuable tools. My recommendation is to expand the jointly owned forest’s action plan
into a strategic plan and include in it a description of the jointly owned forest’s mission and vision
statements, SWOT and business environmental analyses as well as a profitability assessment and
Additional research would be required to determine whether
not strategic management techFinnish
4 of jointly owned forests.
niques would result in added value to the management and
Pages of Appendices 7
jointly owned forest, business action plan, strategic plan, management of jointly owned forests
1 Johdanto ............................................................................................................................ 5
2 Omistusoikeuden syntyminen ja yhteismetsä ................................................................... 8
2.1 Omistusoikeuden syntyminen ................................................................................ 8
2.2 Yhteismetsä ............................................................................................................ 9
3 Yhteismetsän hallintoa koskevat asiakirjat ..................................................................... 11
Metsäsuunnitelma ............................................................................................... 11
Yhteismetsän ohjesääntö ja toimintasuunnitelma ............................................... 12
4 Liiketoimintaa koskevat asiakirjat ................................................................................. 13
Liiketoimintasuunnitelma ................................................................................... 13
4.2 Yritystoiminnan perustamisasiakirjat................................................................... 17
5 Tutkimuksen tausta ja tavoitteet...................................................................................... 18
Toimeksiantajan esittely...................................................................................... 18
5.2 Opinnäytetyön tarkoitus ja tavoitteet ................................................................... 19
5.3 Aikaisemmat opinnäytetyöt ja tutkimukset .......................................................... 21
6 Aineistohankinta ja tutkimusmenetelmät ........................................................................ 23
6.1 Aineiston hankinta ............................................................................................... 23
6.2 Tutkimusmenetelmä ............................................................................................. 24
6.4 Empiirisen haastattelun toteuttamisen prosessiaikataulu ..................................... 29
7 Tutkimuksen tulokset ja tulosten tarkastelu .................................................................... 30
Liiketoimintasuunnitelmat yhteismetsissä alkukyselyn perusteella.................... 30
7.2 Yhteismetsien edustajille toteutettujen puhelinhaastattelujen tuloksia ................ 35
7.2.1 Liiketoimintasuunnitelman lisäarvo yhteismetsän johtamisessa..…………….35
7.2.2 Liiketoimintasuunnitelman asemoituminen yhteismetsän toimintaa ohjaavien
asiakirjojen joukossa………………………………………………………….36
7.3 Haastattelujen perusteella ilmenneitä kehittämistarpeita ..................................... 37
7.4 Suosituksia liiketoimintasuunnitelman käyttöönotosta Pohjois-Karjalan
yhteismetsälle ....................................................................................................... 38
8 Lopuksi ............................................................................................................................ 40
Kysymykset liittämishaluisille tai ostoa suunnitteleville yhteismetsien edustajille
Puhelinhaastattelulomake. Liiketoimintasuunnitelman käyttö yhteismetsissä
Yhteismetsän ja osakeyhtiön hallinnon, johtamisen ja verotuksen erot
Ohjesäännön, strategiapaperin, metsäsuunnitelman, taloussuunnitelman ja
toimintasuunnitelman suhde liiketoimintasuunnitelmaan
Yksityishenkilöt ja kuolinpesät omistavat suurimman osan Suomen metsistä. Maa- ja metsätalousministeriön Kansallinen metsäohjelma 2015 - koosteessa (MMM 2008, 11) metsänomistajien keski-ikä vuoden 2003 tilastoissa on 59 vuotta, vuonna Metsäntutkimuslaitoksen (METLA 2012) selvityksen mukaan keski-ikä vuonna 2010 on jo 60 vuotta. Pellervon tutkimuslaitoksen (Rämö, Mäkijärvi, Toivonen & Horne 2009, 18) raportin Suomalaisen metsänomistajan profiili vuonna 2030 mukaan keski-ikä kuitenkin laskee 54 vuoteen,
joka tarkoittaa metsätilojen omistusrakenteen muutoksia ja muun muassa metsälöiden siirtymistä sukupolville, jotka eivät asu omistamiensa metsätilojen lähellä. Samalla metsänomistajien omatoimisuus vähenee, palvelutarpeet kasvavat ja metsien aineettomat arvot
korostuvat.
Edellä mainitun raportin (Rämö ym. 2009, 1) perusteella muita hallitsevia piirteitä metsänomistajakunnan rakenteessa vuoteen 2030 mennessä ovat seuraavat:
metsänomistajien nuorentuminen eli keski-ikä laskee nykyisestä 60 vuodesta noin
52–54 vuoteen,
eläkeläisten osuus metsänomistajista vähenee 45 prosentista 45–50 prosenttiin,
palkansaajat nousevat suurimmaksi metsänomistajaryhmäksi, 30 prosentista noin 50
prosenttiin,
maanviljelijöiden osuus vähenee tuntuvasti; 16 prosentista noin viiteen prosenttiin,
maalla asuvien osuus vähenee 55 prosentista noin 35 prosenttiin,
kaupungeissa asuvien metsänomistajien osuus kasvaa 26 prosentista noin 45–50
prosenttiin ja
etämetsänomistajien osuus metsän omistajista kasvaa noin 50–60 prosenttiin.
Edellä mainittujen rakenteellisten muutosten seurauksena metsätiloihin kohdistuvat tunneja sukusiteet vähenevät. Tunnesiteiden vähetessä metsätiloista luovutaan herkemmin ja
metsänomistajiksi valikoituvat pääosin he, joita metsän omistus kiinnostaa (Rämö ym.
2009, 1 – 2, 8 -10).
Tulevaisuuden metsänomistajien tavoitteiden jakautuminen (Rämö ym. 2009, 3)1:
metsätaloudesta kiinnostuneita 35 %
metsien monipuoliseen käyttöön panostavat n. 55 %
metsiin sijoittavat metsänomistajat n. 8-9 %
täysin välinpitämättömiä 1-2 %.
Samalla, kun metsänomistajakunnan rakenne muuttuu, monitavoitteisten metsänomistajien
osuus kasvaa, heidän tarpeensa erilaistuvat ja metsien monipuolisesta käytöstä kiinnostuneet metsän omistajat nousevat suurimmaksi omistajaryhmäksi, todetaan raportissa (Rämö
ym. 2009, 1-3 ja 9).
Suomessa metsän yksityisomistus on hallitseva omistusmuoto, sillä yksityiset ihmiset muodostavat noin 60 % metsän omistajista, mutta puun tuotannosta yksityismetsien osuus on yli
80 prosenttia (Rämö ym. 2009, 11). Suomen valtakunnallisesta metsämaa-alasta osakeyhtiöt omistavat 1.514.756 ha, kunnat ja kuntayhtymät 361.462 ha, seurakunnat 361.462 ha,
avoin- ja kommandiittiyhtiöt 9.892 ha. (Metsäntutkimuslaitos Metla 2012.)
Vastaavasti yhteismetsiä Suomessa oli 4.9.2013 rekisteröitynä 257 yhteismetsää ja niiden
pinta-ala noin 560 000 ha (Suomen Metsäkeskus 2013). 9.1.2015 yhteismetsiä oli rekisteröity jo 302 kappaletta ja niiden yhteispinta-ala noin 600 000 hehtaaria (Suomen Metsäkeskus 2015).
Suomalaiset metsätilat ovat kooltaan tyypillisesti pieniä. Metsää vähintään 1 hehtaaria käsittäviä metsätiloja on 375 000 kappaletta, joilla on omistajia kaikkiaan 838 000 henkilöä.
Metsänomistus on myös laajapohjaista, sillä joka viides yli 20-vuotias kansalainen omistaa
metsää. Metsätilan keskikoko on 28 hehtaaria. (Hänninen, 2011, 2.) Yli kahden hehtaarin
metsätiloja on noin 440 000, ja alle 20 hehtaarin tiloja on 266 000. Yksityisen metsätilan
”Tutkimusaineistot ovat verraten pieniä ja yleistyksiä niiden perusteella on tehtävä varoen. Tulokset antavat
kuitenkin selkeitä osviittoja metsänomistajakunnan arvojen ja asenteiden kehityssuunnista”. (Rämö ym. 2009,
pinta-ala on keskimäärin 44 hehtaaria. Yksityismetsä vaihtaa omistajaa keskimäärin 23
vuoden välein. Suuri muutos metsänomistajakunnassa tapahtunee 15–20 vuoden kuluttua,
kun sodan jälkeen syntyneet suuret ikäluokat luopuvat metsistään. Tällöin metsänomistajiksi tulee paljon syntyperäisiä kaupunkilaisia. (Hänninen 2010,10.) Yli viiden hehtaarin metsälöiden keskikoko on laskenut 1990-luvulla 39 hehtaarista 37 hehtaariin. Metsänomistajien arvomaailma on muuttumassa, ja metsällä nähdään olevan yhä enemmän myös muita
kuin taloudellisia ja puuntuotollisia arvoja. (Rämö ym. 2009, 8.)
Metsälain uudistus 1.1.2014 antoikin metsänomistajille mahdollisuuden ennen näkemättömällä tavalla hoitaa metsiä erilaisilla tavoilla ja menetelmillä. Monitavoitteisille metsänomistajille ovat tärkeitä sekä taloudelliset että aineettomat hyödyt, kuten suojelu, virkistys
ja ulkoilu, eikä tavoitteissa ole tapahtunut muutoksia aikajaksolla 1999-2009 (Hänninen
2011, 8, 9).
Koska yksityiset henkilöt omistavat metsämaan alasta 60 prosenttia, haastaa edellä kuvattu
kehitys käsitykseni mukaan toisaalta perinteiset ajattelumallit puun tuotantoperusteisesta
metsän käytöstä ja toisaalta se edellyttää metsäomaisuuden johtamiseen uusia menetelmiä
ja työvälineitä. Metsän yksityisomistajien suuren osuuden ja yksityisomistajien metsäomistajuuden rakennemuutoksen seurauksena voidaan olettaa lisäksi, kuten raportissakin (Rämö
ym. 2009) todetaan, että olemassa on todellista potentiaalista kysyntää yhteisomistusmuotoisille metsille, kuten yhteismetsälle ja monitavoitteiselle sekä monimuotoiselle metsänhoidolle. Perinteisten metsän johtamis- ja hallintamenetelmien rinnalle voidaan myös olettaa tarvitsevan liiketaloudellisia työvälineitä, esimerkiksi liiketoimintasuunnitelmaa, jonka
käytön tutkiminen yhteismetsän johtamisessa oli tämän opinnäytetyön päätavoite.
Edellä esitellyillä perusteilla valitsin tämän opinnäytetyön aiheeksi Liiketoimintasuunnitelman käyttö yhteismetsän johtamisessa. Toimeksiantajani Metsänhoitoyhdistys PohjoisKarjala aloitti Pohjois-Karjalan yhteismetsän perustamisprosessin vuonna 2012, jolloin
myös idea opinnäytetyön teemasta liitettiin prosessiin. Opinnäytetyöni tuloksena on suosi-
tuksia liiketoimintasuunnitelman käytöstä Pohjois-Karjalan Metsänhoitoyhdistys ry:n yhteismetsässä.
Omistusoikeuden syntyminen ja yhteismetsä
Omistusoikeuden syntyminen
Perustuslain (731/1999) mukaan Suomessa asuvilla on perusoikeuksia ja velvollisuuksia.
Perusoikeuksia on kahdeksantoista, joista yksi on omaisuuden suoja (Perustuslaki 2.luku 18
§). Omistusoikeus tarkoittaa luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön (esimerkiksi yhtiöt,
rekisteröidyt yhdistykset) määräys- ja käyttövaltaa omistamaansa irtaimeen, kiinteään tai
aineettomaan omaisuuteen (Wikipedia, 2015).
Omistusoikeuteen kuuluvat olennaisena osana myös omaisuuden hallintaoikeus (käyttö- ja
nautintaoikeus), luovutusoikeus sekä omistuksen suoja. Omistusoikeus voi siirtyä vain laillisilla saannoilla eli kaupalla, lahjoituksella tai perinnöllä. Joissain tilanteissa myös omaisuuden pakkolunastus on mahdollista. Omistusoikeus voi syntyä jo alaikäiselle lapselle
(oikeuskelpoisuus2), kun taas omaisuudesta luopuminen tai sen hankkiminen itsenäisesti
edellyttää pääsääntöisesti 18 vuoden ikää (oikeustoimikelpoisuus3).
Omistusoikeus voi olla useammalla henkilöllä yhdessä, jolloin puhutaan yhteisomistuksesta. Jos yhteisesti omistettua omaisuutta ei ole jaettu, kuten esimerkiksi jakamattomassa kuolinpesässä, kenelläkään ei ole määräosuutta omistettuun kohteeseen, eikä kukaan omistajista voi yksinään määrätä osuudestaan. Vastaavasti määräosan omistaja omistaa yhteisomis2
Holhoustoimesta annettu laki (442/1999) määrittelee vajaavaltaisen oikeuskelpoisuuden ja sen rajoitukset.
Laki varallisuusoikeudellisista oikeustoimista (228/1929) määrittelee puolestaan sopimusten (oikeustoimien) pätevyyden ja muotomääräykset.
tuksessa olevasta omaisuudesta tietyn määräosan (esim. 1/3), jolloin hän voi vapaasti luopua osuudestaan tai luovuttaa esimerkiksi käyttöoikeuden, esimerkiksi vuokraoikeuden,
omaisuuteensa jollekin ulkopuoliselle.
Kiinteistöihin sidottu yhteisomistus on vanha omistusmuoto. Yhteismetsiä on perustettu eri lakien
perusteella jo 1800-luvulta alkaen. Yhteismetsä on metsäkiinteistöjen yhteinen alue, joka on
perustettu kestävän metsätalouden harjoittamiseksi metsäsuunnitelman mukaan yhteismetsän osakastilojen hyväksi. (Havia 2012, 7.) Yhteismetsälain mukaan yhteismetsää on käytettävä ensisijaisesti kestävän metsätalouden harjoittamiseen (Kiviniemi – Havia 2008,
235). Kestävällä metsätaloudella tarkoitetaan taloudellista, sosiaalista ja ekologista kestävyyttä. (Kukkonen, E. 2010).
Metsätalouden lisäksi yhteismetsällä voi olla muutakin, kuin metsätalouden harjoittamisen
toimintaa, kunhan se on tarkoituksenmukaista eikä vaaranna yhteismetsän ylijäämän sijoittamista tavalla, joka ei ole turvallinen eikä tuota tuloa (Havia, 2012, 35). Osakkaat voivat
päättää, mitä kestävän metsätalouden osa-aluetta he painottavat yhteismetsänsä toiminnassa. (Yhteismetsälaki 2 § 2 mom.).
Yhteismetsä perustetaan metsänomistajien sopimuksella yhteismetsälain säännösten mukaisesti silloin, jos yhteismetsään liitettävät metsäkiinteistöt muodostavat yhdessä tarkoituksenmukaisen kokonaisuuden. Sopimuksen perusteella haetaan maanmittaustoimistosta yhteismetsän muodostamista. Seuraavalla sivulla esitetyssä kuvassa 1 selvennetään yhteismetsän perustamisprosessia. Yhteismetsän muodostamiseen vaikuttavat lisäksi kiinteistönmuodostamislain 10. luvun säännökset. (Suomen Metsäkeskus, 2014.)
Yhteismetsät ovat yksityismaita, eikä niillä ole mitään julkisoikeudellista luonnetta tai velvoitteita. Aikaisemmin perustettuun yhteismetsään voi liittyä uusia osakkaita, jolloin liittyjälle annetaan tiluksiaan vastaava osuus yhteismetsään. Yhteismetsä voi ostaa lisämaata
tavallisella kiinteistökaupalla. Vaikka yhteismetsän osakas omistaa sen kiinteistön, jonka
on sijoittanut yhteismetsään. hänellä ei ole enää oikeutta yksityiseen, määriteltyyn metsäkiinteistöön. Yhteismetsän osakkaat eivät siis omista suoraan yhteismetsää, vaan he omistavat ne kiinteistöt, joihin yhteismetsäosuudet kuuluvat. Koska nämä metsäalueet eivät ole
osakaskunnan omaisuutta, ne eivät ole merkitty yhteismetsän taseeseen. (Tikka 2015). Tilintarkastus on suoritettava, mikäli yhteismetsällä on vähintään 200 000 euron liikevaihto
tai sitä vastaava tuotto kahtena peräkkäisenä tilikautena (Havia 2012, 46). Osakkaat voivat
vaihtua, mutta yhteismetsä säilyy ehjänä kokonaisuutena (Metsälehti 2012, 1). Kuvassa
yksi on esitelty yhteismetsän perustamisprosessi.
Päätös yhteismetsän
Maanmittauksen toimitusinsinööri
tekee arvion, onko muodostettava
yhteismetsä tarkoituksenmukainen.
Laaditaan perustamissopimus, joka
sisältää ehdotuksen ohjesäännöksi.
Haetaan kirjallisesti maanmittausta
ja kiinteistön muodostamista
Yhteismetsä muodostetaan kiinteistötoimituksessa.
Merkintä kiinteistörekisteriin.
Ohjesäännön hyväksymisen jälkeen
valitaan pysyvä hoitokunta tai
toimitsija sekä laaditaan toimintasuunnitelma, talousarvio ja
metsäsuunnitelma.
Osakaskunta valitsee toiminnan
aloittavan hoitokunnan tai toimitsijan. Heidän tehtävänään on valmistella ohjesääntö osakaskunnalle.
Metsäkeskus kutsuu koolle yhteismetsän osakaskunnan ensimmäisen
kokouksen kolmen kuukauden
sisällä siitä, kun uusi yhteismetsä
on merkitty kiinteistörekisteriin.
Kuva 1. Yhteismetsän perustamisprosessi. (Kuva: Ella Kärki).
Yhteismetsälain 6 §:n mukaan yhteismetsän toiminta perustuu vahvistettuun ohjesääntöön
ja yhteismetsälakiin. Käytännön toiminnasta vastaa hoitokunta tai toimitsija. Jos toimitsija
tai toimitsijoita on nimetty hoitokunnan lisäksi, määritellään vastuujako ohjesäännössä.
(Metsätalouden kehittämiskeskus Tapio 2010.)
Yhteismetsän hallintoa koskevat asiakirjat
Metsäsuunnitelma laaditaan yksityisen metsänomistajan tai yhteisön metsistä. Se on
metsätilan puuston hoitosuunnitelma, metsätalouden käsikirja, josta selviää, millainen
metsä on metsäsuunnitelman laatimishetkellä, mitkä ovat metsän hakkuumahdollisuudet
talouskaudella,
hakkuumadollisuudet ja metsänhoitotarpeet. Metsäsuunnitelma laaditaan yleensä 10 vuoden
talouskaudeksi eteenpäin, vaikka yhteismetsälaki ei estä pidemmänkään suunnitteluvälin tai
toistuvasti päivitettävän suunnitelman käyttämistä. (Kiviniemi & Havia, 2008, 135 -136).
Metsäsuunnitelmassa on yleensä neljä perusosaa: metsätilan nykytila ja metsänhoidon
tavoitteet, hakkuut, metsänhoitotyöt sekä kuvioluettelot, kartat ja liitteet. Se sisältää arvion
metsän kokonaispuuston ja kuviokohtaisen puuston määrästä ja laadusta sekä arviot
metsätalouden tuloista ja menoista. Metsäsuunnitelma pyrkii ohjaamaan metsänomistajaa
hyvään ja taloudellisesti kannattavaan metsänhoitoon omistajan tarpeiden mukaisesti.
Metsäsuunnitelmia laativat pääasiassa alueelliset metsäkeskukset ja metsänhoitoyhdistykset
mutta myös yksityiset metsäpalveluyritykset. (Kiviniemi & Havia, 2008, 135 -136.)
Metsäsuunnitelma on yhteismetsille pakollinen, mutta suunnitelmasta voidaan poiketa erityisistä syistä. Tällainen syy on esimerkiksi luonnontuho ja siihen liittyvä metsien hoito ja
kunnostus. Metsäsuunnitelmaa laadittaessa on otettava huomioon kestävän metsätalouden
harjoittamisen asettamat vaatimukset. (Yhteismetsälaki 31 § 109/2003.)
Yhteismetsälle valitun hoitokunnan on huolehdittava siitä, että osakaskunnalle laaditaan
viivytyksettä ohjesääntö ja metsäsuunnitelma. (Valtioneuvoston asetus yhteismetsistä
163/2003, 2 § 2 mom.) Metsäsuunnitelma on lähetettävä asianomaiselle metsäkeskukselle
tiedoksi. Jos osakaskunta ei huolehdi metsäsuunnitelman laatimisesta, on metsäkeskuksen
huolehdittava suunnitelman laatimisesta osakaskunnan kustannuksella. Ennen kuin osakaskunta on hyväksynyt metsäsuunnitelman, yhteismetsää saadaan hoitaa ja käyttää ottaen
huomioon, mitä Yhteismetsälain 31 §:n 2 momentissa säädetään metsäsuunnitelman laadinnalle asetuista vaatimuksista. Metsäsuunnitelmaa laadittaessa on otettava huomioon kestävän metsätalouden harjoittamisen asettamat vaatimukset (Yhteismetsälaki 31 §
109/2003).
Yhteismetsä laadituttaa tai laatii metsäsuunnitelman itse. Osakaskunnan kokous hyväksyy
suunnitelman (Yhteismetsälaki 8 § 109/2003 ). Metsäsuunnitelman valmistelutehtävät ovat
hoitokunnalla tai sillä, jolle hoitokunta on antanut tehtäväksi suunnitelman laatimisen.
Yhteismetsän ohjesääntö ja toimintasuunnitelma
Yhteismetsän toiminta perustuu Yhteismetsälakiin ja Metsäkeskuksessa vahvistettuun ohjesääntöön. Yhteismetsälain 16 §:n mukaan yhteismetsälle on laadittava ohjesääntö jossa
määrätään yhteismetsän toiminnan ja hallinnon järjestämisestä. Ohjesääntö määrittelee yhteismetsän hallinnon järjestämisen osalta muun muassa yhteismetsän vuosikokouksen pitoajan, tilikauden ja tilintarkastuksen suorittamisen ja muun toiminnan järjestämisen, kuten
metsätuotteiden myynnin järjestämisestä sekä yhteismetsän ja osakaskunnan omistaman
alueen muun kuin metsätalouskäytön järjestämisen osalta.
Ohjesääntö hyväksytään osakaskunnan kokouksessa ja se annetaan vahvistettavaksi toimivaltaiselle Suomen metsäkeskuksen alueyksikölle ennen käyttöönottoa. Ohjesäännön
määräysten sisältöä voidaan verrata yhdistysten sääntöjen sisältöön. Kaikkien yhteismetsien
vahvistetut ohjesäännöt ovat rekisteröity Suomen metsäkeskuksen ylläpitämään yhteismetsärekisteriin. Ohjesääntörekisteri on julkinen, joten ohjesääntöjä saa nähtäväksi ja niistä saa
jäljennöksiä maksua vastaan. (Metsätalouden kehittämiskeskus Tapio, 2014).
Käytännön toiminnasta ja hallinnon järjestämisestä vastaa hoitokunta tai toimitsija. Jos
toimitsija tai toimitsijoita on nimetty hoitokunnan lisäksi, määritellään vastuujako ohjesäännössä (Metsätalouden kehittämiskeskus Tapio, 2014). Osakaskunnan kokouksessa päätetään ohjesäännön mukaisesti vuotuisesta yhteismetsän toimintasuunnitelmasta (Yhteismetsälaki 8 § 4 k. 109/2003).
Liiketoimintaa koskevat asiakirjat
Kirjassaan Pk-yrityksen liiketoimintasuunnitelma Ari Pitkämäki määrittelee liiketoimintasuunnitelman seuraavasti:
”Liiketoimintasuunnitelmalla (LTS) tarkoitetaan kirjallista koostetta, jossa
osoitetaan tiiviisti, mutta monipuolisesti, että suunnitellulla liikeidealla on realistiset liiketoimintamahdollisuudet. Liiketoimintasuunnitelma on jäsennelty
kuvaus yrityksen myytävistä tuotteista, palveluista tai näiden yhdistelmistä,
asiakaskohderyhmistä, markkinoista ja markkinoiden antamista mahdollisuuksista, yrityksen toiminnasta ja toimintaperiaatteista sekä käytettävissä
olevissa voimavaroista ja niiden kehittämisestä. Liiketoimintasuunnitelman
avulla yrittäjä konkretisoi ja osoittaa kirjallisesti suunnittelemansa liikeidean
kannattavuuden ja toimivuuden. Liiketoimintasuunnitelma on väline kokonaisuuden hallintaan ja sen tekemisen pohjana on yrityksen toiminnan jäsentely
(Pitkämäki, 9-11). Liiketoimintasuunnitelman keskeisin merkitys Pitkämäen
mukaan on toimia yrityksen menestystekijöiden
2000, 12).”
kartoittamisena
(Pitkämäki
Liiketoimintasuunnitelmassa kartoitetaan ja analysoidaan yrityksen tai suunnitellun yrityksen nykyistä toimintaa ja toimintaympäristöä, määritellään yritystoiminnan tavoitteet ja
strategiat, pohditaan markkinoita ja kilpailutilannetta, laaditaan toiminta- ja tuotantosuunnitelmia ja erilaisia taloudellisia laskelmia, kuten kannattavuuslaskelma, tuloslaskelma, kassavirtalaskelma sekä tuotekohtaiset hinnoittelulaskelmat. Rahoituslaskelmassa kuvataan
tarvittava rahoitus ja rahoituslähteet, investointisuunnitelmassa kartoitetaan investointitarpeet. Yritystoiminnan vakuutustarpeet ja yhteistyöverkostot kuvataan myös. Usein liiketoimintasuunnitelmissa kuvataan myös yrityksen missio -yrityksen toiminta-ajatus - ja visio
sekä arvot.
Liiketoimintasuunnitelmaa tarvitaan eri yhteyksissä ja etenkin yrityksen perustamisen alkuvaiheessa. Sitä tarvitaan yleensä rahoitushakemuksia varten, kuten investointiavustusten ja
starttirahan hakemisessa. Liiketoimintasuunnitelma on ennen kaikkea yrittäjälle itselleen
erinomainen yritys- ja liiketoiminnan johtamisen apuväline jota tulee tarkastella ja uudistaa
vuosittain. Parhaimmillaan liiketoimintasuunnitelma ohjaa yrittäjän toimintaa tavoitteiden
Ideasta kasvuyritykseksi – teoksessa (Mc Kinsey & Company 2000, 14) liiketoimintasuunnitelman päämerkitys on rahoituksen järjestäminen, mutta liiketoimintasuunnitelma pakottaa yrittäjiä myös miettimään, onko suunnitellulla yrityksellä riittävän suuri markkinapotentiaali. Lisäksi liiketoimintasuunnitelma paljastaa osaamisaukot, varmistaa tehokkaan päätöksenteon ja auttaa keskittymään olennaisiin asioihin, auttaa viestinnässä, antaa yleiskuvan
käytettävistä resursseista ja paljastaa lisäresurssien tarpeen sekä testaa liiketoiminnan ennen
Mc Kinseyn mukaan menestyvä yritys perustetaan yhdistämällä kolme tekijää; liikeidea,
pääoma ja johtoryhmä.
Kuva 2. Menestyvä yritys perustetaan yhdistämällä kolme tekijää. (Mac Kinsey 2000, 20).
Hyvä liiketoimintasuunnitelma kuvaa liikeidean totuudenmukaisesti, on konkreettinen, tavoitteellinen, yrittäjän itsensä laatima lyhyen ajan (1 v) työsuunnitelma jota päivitetään
vuosittain ja joka kertoo kuka tekee, mitä tekee ja milloin tekee. Liiketoimintasuunnitelmaan on hyvä liittää myös keskipitkän (1-3 vuotta) tai jopa pitkän ajan, kolmesta viiteen
vuoden suunnitelma.
Liiketoimintasuunnitelmasta tulee saada selkeää ja tiivistä tietoa kaikista liiketoiminnan
olennaisista asioista, kuten yrityksen perustamiseen, toimintaan ja johtamiseen liittyvistä
käytännöistä sekä kustannusten, myynnin, kannattavuuden ja analysoinnin tuloksista (McKinsey & Company 2000, 48–49).
Liiketoimintasuunnitelmapohjia ja erilaisia malleja on lukuisia, mutta useimmiten liiketoimintasuunnitelman jäsentely on alla olevan mallin mukainen rakenne:
Liikeidean kuvaus (mitä, kenelle, miten, miksi, millaisella imagolla)
Nykyisen toiminnan analysointi
- asiakkaiden tarpeet
- markkinat ja kilpailutilanne
- näkemys toimialan kehityksestä
- missio, visio ja päätavoitteet
- liikeidea ja strategiat
- asiakaskohderyhmät
- tuotteet / palvelut
- myyntitavoitteet ja markkinointisuunnitelma
- tuotantosuunnitelma
Johtamisen kuvaus/organisaation kuvaus
Yhteistyöverkoston kuvaus
- kassavirtalaskelmat
- rahoitus- ja investointisuunnitelmat
Yhteenveto (joka sisältää esim. SWOT- analyysin ja lyhyen tiivistelmän liiketoiminnasta)
Toinen liiketoimintasuunnitelman rakennemalli on alla esitelty YritysSuomen laajasti käytetty, apukysymyksillä lisätty liiketoimintasuunnitelmarakenne (YritysSuomi, 2015).
Markkinatilanne toimialalla ja toiminta-alueella, kysynnän ja tarjonnan suhde, kilpaili
joiden vahvuudet, heikkoudet ja strategiat, erottautumistekijät kilpailijoihin nähden.
Liiketoimintasuunnitelman laatimiseen saa nykyään maksutonta ammatillista apua monilta
eri tahoilta, mutta yrittäjän on aina itse päätettävä millaista liiketoimintasuunnitelma-pohjaa
hän käyttää ja mietittävä liiketoimintasuunnitelman sisältö. Tässä opinnäytetyössä, alakappaleessa 7.4 Suosituksia liiketoimintasuunnitelman käyttöönotosta Pohjois-Karjalan yhteismetsälle käytän tausta-ajatteluna edellä esiteltyjen liiketoimintasuunnitelmien synteesiä.
Yritystoiminnan perustamisasiakirjat
Yritysten perustamisasiakirjat eroavat riippuen valitusta yritysmuodosta. Yhtiöt, joita ovat
henkilöyhtiöt eli avoin yhtiöt ja kommandiittiyhtiöt, osakeyhtiö ja osuuskunta tarvitsevat
aina kirjallisen perustamisasiakirjan joka on merkittävä kaupparekisteriin. Henkilöyhtiöissä
perustamisasiakirja on yhtiösopimus, osakeyhtiössä yhtiöjärjestys ja osuuskunnassa säännöt. Näissä asiakirjoissa määritellään muun muassa yhtiön liittyminen ja eroaminen, yhtiömiehen, osakkaan tai jäsenen velvoitteet ja vastuut sekä tulonjako ja yhtiön hallinnon järjestäminen. Jokaista yhtiömuotoa koskee asianomainen yhtiölaki4, joka määrittelee yhtiöjärjestyksen minimivaatimukset. Yhteismetsän ja osakeyhtiömuotoisen yrityksen asiakirjojen sisältöjen vertailut on koostettu liitteessä neljä.
Lisäksi yritysten perustamisasiakirjoihin kuuluvat yritysmuodosta riippumatta tulovero-,
arvonlisävero- ja ennakkoveroperintärekisteri-ilmoitukset. Nämä voidaan tehdä samalla
YTJ- lomakkeella. Yritysmuodoittain olevat sähköiset maksuttomat perustamislomakkeet
ovat osoitteessa www.ytj.fi.
Laki avoimista yhtiöistä ja kommandiittiyhtiöistä, Osakeyhtiölaki ja Osuuskuntalaki (Finlex.
Säädöstietopankki, 2015)..
Metsänhoitoyhdistys Pohjois – Karjala ry aloitti toimintansa 1.1.2010. Aikaisemmin Pohjois – Karjalassa toimineet metsänhoitoyhdistykset, mhy Raja-Karjalan, mhy LänsiKarjalan, Pohjois – Karjalan sekä mhy Keski – Karjalan itsenäiset yhdistykset fuusioituivat ja ottivat nimekseen Metsänhoitoyhdistys Pohjois- Karjala. Metsänhoitoyhdistys Pohjois-Karjala kattaa koko maakunnan sekä Uukuniemen alueen Etelä-Karjalassa. (Metsänhoitoyhdistys Pohjois-Karjala, 2015)
Metsänhoitoyhdistyksen palveluksessa on 57 toimihenkilöä, kymmeniä metsureita tai metsuriyrittäjää sekä lähes 30 koneyrittäjää. Paikallistoimipisteitä on 15 kappaletta, päätoimisto
sijaitsee Joensuussa. Toiminnanjohtajana työskentelee Pekka Nuutinen.
Metsänhoitoyhdistys Pohjois-Karjala ry:n alueella on yksityismetsiä noin 750 000 ha ja
jäsenmetsänomistajia 19 000. Metsälöiden keskipinta – ala on 34 ha, puuston vuotuinen
kasvu 4 700 000 m3 ja keskimääräinen hakkuukertymä 3 500 000 m3. Yhdistyksen alueen
puulajijakaumasta on mäntyä 42 %, kuusta 36 % ja lehtipuita 22 %. Yhdistys tekee noin 65
% alueen puunmyyntisuunnitelmista ja noin 35 % puukaupoista metsänomistajien valtuuttamina. Metsänhoitotöistä yhdistys tekee noin 80 %. Toiminta jakaantuu metsänhoitomaksuvaroilla tapahtuvaan toimintaan ja liiketoimintaan. (Metsänhoitoyhdistys Pohjois-Karjala,
Pohjois-Karjalan metsänhoitoyhdistys ry on vuonna 2012 alkaneessa yhteismetsän perustamisprosessissa aktiivinen toimija. Hieman yli 2000 hehtaarin yhteismetsän perustamissopimus allekirjoitettiin vuoden 2012 kesäkuussa. Metsänhoitoyhdistys Pohjois-Karjala liit-
tää yhteismetsään 130 hehtaaria metsätalouskäytössä olevia metsiään. Yhteismetsän muodostamistoimituskokous pidettiin 30.1.2014. (Kangassalmi, 2015.)
Vuoden 2014 olleet toimenpiteet olivat yhteismetsän kiinteistönmuodostamistoimitus ja
Suomen Metsäkeskuksen koolle kutsuman osakaskunnan aloituskokouksen pitäminen.
Osakaskunnan aloituskokouksessa valittiin hoitokunta jonka jälkeen pidettiin hoitokunnan
kokous ja vahvistettiin yhteismetsän ohjesääntö. Tämän jälkeen metsäsuunnitelma annettiin
tiedoksi metsäkeskukselle ja yhteismetsän toiminta voi alkaa (Kannassalmi, 2015).
Metsänhoitoyhdistys Pohjois-Karjala ry oli perustamassa yhteismetsää vuonna 2011. Kysyessäni metsänhoitoyhdistyksen toiminnanjohtajalta opinnäytetyön aihetta, se täsmentyi onnistuneesti koskemaan oman mielenkiintoni ja yritystoimintataustani mukaisesti liiketoiminnan näkökulmaan. Toimeksiannon tarkoitukseksi täsmentyi löytää liiketoimintasuunnitelman mahdollisia hyötyjä perustettavan yhteismetsän toiminnan johtamisessa.
Tämän opinnäytetyön yleisenä tavoitteena on edistää keskustelua yritystoiminnassa käytettävän strategisen johtamisen välineen, liiketoimintasuunnitelman, käytettävyydestä yhteismetsien johtamisessa, mahdollisesti yhdistää metsätalouden ja liiketalouden työvälineitä ja
tutkia liiketoimintasuunnitelmien käytön yleisyyttä yhteismetsissä. Ensisijaisena tavoitteena on tuottaa toimeksiantajalle lisänäkemystä liiketoimintasuunnitelman soveltuvuudesta
perustetun yhteismetsän strategisessa johtamisessa. Toissijaisena tavoitteena on selvittää,
kuinka laajasti liiketoimintasuunnitelmaa jo käytetään alkukyselyyn valittujen 107 yhteismetsien ja puhelinhaastatteluun valittujen kahdeksan yhteismetsän toiminnan johtamisen
Tavoitteiden toteuttamiseksi opinnäytetyön tutkimuskohteiksi valittiin liittämishaluiset ja
ostohaluiset 5 yhteismetsät (n=107), joiden edustajille tehtiin sähköinen alkukysely. Liike
toimintasuunnitelman käytöstä yhteismetsien johtamisessa tehtiin kahdeksasta puhelinhaastatteluun suostuneesta lopulta viidelle yhteismetsien edustajille puhelinhaastattelu,
jossa samalla selvitettiin, nähdäänkö liiketoimintasuunnitelmasta olevan lisäarvoa yhteismetsien johtamisessa ja millaisia ovat liiketoimintasuunnitelman mahdollisuudet toimia
yhteismetsien strategisen johtamisen apuvälineenä.
Tutkimuksen tarkoituksena on tuottaa opinnäytetyön toimeksiantaja Metsänhoitoyhdistys
Pohjois-Karjala ry:lle kuvaus liiketoimintasuunnitelman toimivuudesta ja lisäarvosta yhteismetsän johtamisessa. Samalla pyrin antamaan toimeksiantajalleni riittävän laajan näkökulman tehdä päätöksiä liiketoimintasuunnitelman käytöstä yhteismetsän strategisen johtamisen välineenä ja tehdä konkreettisia suosituksia yhteismetsän liiketoimintasuunnitelman
Päätutkimusongelma on tiivistettävissä päätutkimuskysymykseksi. Päätutkimuskysymyksenä on selvittää, onko yrityssektorilla yleisesti käytössä olevalla työvälineellä, liiketoimintasuunnitelmalla, lisäarvoa yhteismetsän johtamisessa ja liiketaloudellisen ajattelun lisäämisessä. Apututkimuskysymys on, mihin toiminnalliseen ja sisällölliseen asemaan liiketoimintasuunnitelma käytännössä asemoituisi yhteismetsälain vaatimusten mukaisten yhteismetsän ohjesäännön, toimintasuunnitelman ja metsäsuunnitelman ollessa jo olemassa.
Havia, P. Tutkimusraportti 2011. Yhteismetsien laajeneminen. Uusia osakkaita ja lisää metsää. Metsäntutkimuslaitos Tapio. Hankkeessa julkaistiin myös yleiseen käyttöön tarkoitettu luettelo niistä yhteismetsistä,
jotka olivat tutkimushetkellä halukkaita laajenemaan. Yhteismetsiä, jotka ilmoittivat haluavansa ostaa lisää
metsää, oli ostohaluisten luettelossa 71 kpl ja yhteismetsiä, jotka haluavat liittää metsää osuuksia vastaan, oli
liittämishaluisten luettelossa 37 kpl. Luettelot on julkaistu Internetissä osoitteessa www.yhteismetsat.fi.
Tutkimuksen tarkoituksen selvittämiseksi päätutkimusongelma on jaettu seuraaviin alatutkimuskysymyksiin:
1. Onko laajentumista suunnittelevilla yhteismetsillä jo olemassa olevia, toimivia liiketoimintasuunnitelmia?
2. Jos liiketoimintasuunnitelmia on käytössä, millaista lisäarvoa ja millaisia haasteita niiden
käyttö on tuottanut?
3. Miten strateginen suunnittelu on toteutettu, ellei liiketoimintasuunnitelmaa ole?
4. Millainen liiketoimintasuunnitelma- materiaalikokonaisuus palvelisi parhaiten yhteismetsää?
Kolmeen ensimmäiseen kysymykseen kokosin vastaukset alkukyselystä, neljänteen kysymykseen pyrin vastaamaan opinnäytetyöni alakappaleessa 7.4. Suosituksia liiketoimintasuunnitelman käyttöönotosta Pohjois-Karjalan yhteismetsälle.
Aikaisemmat opinnäytetyöt ja tutkimukset
Aikaisempia, kokonaisvaltaisia yhteismetsien liiketoimintasuunnitelmaa koskevia tutkimuksia en ole löytänyt. Metsäpalveluyrityksille laadittuja liiketoimintasuunnitelmia koskevia opinnäytetöitä on julkaistu muutamia, muun muassa Tampereen ammattikorkeakoulun
opiskelija Jussi Vuorenpään tekemä (5/2010) opinnäytetyö Liiketoimintasuunnitelma metsäpalveluyritykselle sekä vuonna 2010 Mikkelin ammattikorkeakoulun metsätalouden liiketoiminnan opiskelijan (ylempi amk) Jari-Pekka Pöyryn tekemä Metsäkoneyrityksen liiketoiminta- ja strategiasuunnitelma jonka tavoitteena oli laatia liiketoiminta - ja strategiasuunnitelma perustettavalle yhden korjuuketjun metsäkoneyritykselle.
Lisäksi Savonia ammattikorkeakoulun liiketalouden opiskelija Tero Huovinen on laatinut
opinnäytetyössään liiketoimintasuunnitelman hakeyrittäjälle (Huovinen 2010).
Helsingin yliopiston metsäekologian laitoksen julkaisema Magnus Ahlbergin Metsänomistajarakenteen ennustaminen pro gradu- tutkielma on julkaistu vuonna 2006.
Metsämonex Oy on vuonna 2006 perustettu yritys, jonka tuotteita ovat Puukauppa- avain,
kassavirtaennuste sekä tila-arvioiden teko. Puukauppa-avain tuottaa suunnitelmaraportin
uudistamishakkuista alueille, missä puuston kasvattaminen tuottaa vaihtoehtoista sijoitusta
huonommin sekä laskelmat metsänhoitosuositusten mukaisista harvennuksista tuottovaatimuksista riippumatta. Tämän neuvontatuotteen tavoitteena on ’muuttaa metsä rahaksi’.
Liiketoimintaa harjoittava Metsämonex Oy on tuotteistanut liiketoimintasuunnitelmien osia
myytäviksi palveluiksi. Palveluita ovat mm. kassavirtaennuste ja tila-arvio. Kassavirtaennuste on tärkeä talouden maksuperustainen työväline, joka on samalla pitkän aikavälin (10
v) suunnitteluväline. Se kuvaa eri prosentteina (yrityksen käyttämässä esimerkissä 1 – 5
%:n) metsäomaisuuden tuottovaatimukset ottaen huomioon arvioidun kantorahatulon, uudistamiskulut/-varauksen sekä pääomatuloveron.
Tila-arvion laskentaohjelma kertoo metsätilan arvon erilaisilla metsäomaisuuden tuottovaatimuksilla laskettuna. Laskelmassa muuttujina ja kuvaajina ovat vuotuinen tuottovaatimus%, kassavirran nykyarvo 10 vuoden diskonttauksessa, lopputilanteen nykyarvo, tilan arvo/
ha ja /€ sekä tilakohtainen pääoman tuottoprosentti. Tila-arvio- työväline kertoo metsätilan
arvon erilaisilla metsäomaisuuden tuottovaatimuksilla laskettuna. Edellä kuvatuista palveluista muodostuu Metsämonex Oy:n tuottama Metsätilan liiketoimintasuunnitelma.
Metsämonex Oy:n palvelut soveltuvat metsänomistajille, kun halutaan saada selkeä kuva
metsän tarjoamista mahdollisuuksista, halutaan selkeyttää omia metsän käytön tavoitteita,
tähdätään yrittäjämäiseen metsän omistukseen tai metsän omistusjärjestelyistä päättäminen
on ajankohtaista. (Pykäläinen, 2008).
Kirjallisuutta metsien yhteisomistuksesta on saatavilla hyvin. Yhtenäisin, monipuolisin ja
kattavin tiedossani olevista kirjoista on Matti Kiviniemen – Pirjo Havian kirjoittama Perin-
tömetsä – sukupolvenvaihdos ja yhteisomistus – kirja (2008). Yhteismetsistä on kirjallisuutta myös runsaasti, joista olen käyttänyt Pirjo Havian kirjoittamaa kirjaa Yhteismetsä
(2010) ja Matti Kiviniemen, Jukka Matilaisen ja Pirjo Havian (2012) kirjoittamaa teosta
Yhteismetsä, perustaminen, hallinto, verotus. Lisäksi muun muassa eri pankkiryhmittymät,
Metsäntutkimuslaitos Metla ja Pro Agria ovat julkaisseet selkeitä ja asiantuntevia asiakastiedotteita yhteisomistusmuotoja sivuten, lähinnä metsätilojen sukupolvenvaihdosta ja perintöverotusta koskevilla teemoilla, samoin kuin useat metsänhoitoyhdistykset eri puolilla
maata. Yhteisomistusmetsän omistus aihetta on käsitelty usein myös metsäalan lehtiartikkeleissa ja yhteismetsien syntymistä edistävien projektien tuottamissa materiaaleissa.
Liiketoimintasuunnitelmista on lukuisia eri malleja ja työpohjia niin kirjallisesti kuin sähköisinä palveluinakin. Sähköisinä liiketoimintapohjia tarjoavat muun muassa Uusyrityskeskus ry, Finnvera Oyj, ELY- keskus sekä maakunnalliset elinkeinoyhtiöt, kuten Joensuun
Seudun Elinkeinoyhtiö Oy Josek Oy.
Aineistohankinta ja tutkimusmenetelmät
Kirjallisen tutkimustiedon päähankintalähteenä käytin mahdollisimman ajankohtaista metsätalouden ja liiketoiminnan kirjallisuutta ja lainsäädäntöä joita täydensin muilla kirjallisilla
lähteillä, kuten pro gradu- tutkielmilla, ammattikorkeakoulujen opinnäytetöillä, raporteilla
ja ammattilehtien artikkeleilla. Empiirinen tutkimuksellinen osa toteutettiin toimeksiantajan
edustajien kanssa keskusteluin ja kyselyyn valittujen yhteismetsien edustajiin ensimmäisessä vaiheessa sähköpostin välityksellä, jossa oli linkki sähköiseen Google Docs Sheets kyselyohjelman alkukyselylomakkeeseen ja toisessa vaiheessa uudelleen sähköpostin välityksel
lä, jolloin lähetin sähköpostin liitteenä jatkokyselylomakkeen puhelinhaastattelua varten
tutustuttavaksi etukäteen.
Sähköisesti koottujen alustavien tietojen perusteella valittiin osallistujat puhelinhaastatteluihin, jotka pääosin suoritettiin vuonna 2013, mutta tarkennussoittoja tehtiin vielä vuonna
2014. Valintakriteerinä olivat liittämis- ja ostohaluiset Metsäkeskuksen rekistereissä olevat
yhteismetsät, joiden oletin toimivan voimakkaammin liiketaloudellisesti ja ehkä myös käyttävän liiketoimintasuunnitelmaa toimintansa ohjausvälineenä. Tulosten analysointi ja opinnäytetyöni kirjoittaminen keskeytyivät vakavan sairauteni vuoksi, jonka vuoksi opinnäytetyöni valmistuu vasta vuosi haastatteluiden jälkeen. Opinnäytetyön keskeisiä käsitteitä ovat
yhteismetsä, liiketoimintasuunnitelma, strategiasuunnitelma, yhteismetsän johtaminen.
Olen valinnut tutkimusstrategian6 , joka mielestäni edistää tutkimusongelman loogista ratkaisemismahdollisuutta. Tutkimusstrategia eli tutkimusote tarkoittaa Hirsjärven, Remeksen
ja Sajavaaran (2004, 123–180) mukaan tutkimuksen menetelmällisten ratkaisujen kokonaisuutta.
Tämä opinnäytetyö on toteutettu seuraavilla tutkimusmenetelmällisillä ratkaisuilla:
1. Tutkimus toteutettiin käyttäen sekä teoreettisia että empiirisiä tutkimusmenetelmiä,
painottaen teoreettista tiedon hankintaa asiatietojen oikeellisuuden takaamiseksi ja
empiirisen tiedon hankintaa, kuten kyselyitä ja haastatteluja, tutkimuskohteen viitekehyksen rakentamisessa.
2. Tutkimusotteena on kvalitatiivinen tutkimusote eli opinnäytetyö on laadullinen tutkimus tutkimusmateriaalin hankkimismenetelmän, saadun tiedon analysoinnin, tul6
Tutkimusstrategialla tarkoitetaan niitä periaatteellisia valintoja, jolla tutkimus on tarkoitus toteuttaa.
kinnan ja suositusten osalta7. Laadullisessa tutkimuksessa yleisimmin käytettyjä
tutkimusmenetelmiä ovat tekstianalyysi, havainnointi, haastattelu ja litterointi.
(Metsämuuronen 2008,14) Tässä tutkimuksessa tutkimusmenetelminä käytettiin
tekstianalyysia, kyselyitä ja puolistrukturoidun ennakkoon lähetetyn puhelinhaastattelulomakkeen kautta eteneviä haastatteluja. Puolistrukturoidussa haastattelussa
haastattelu etenee siten, että kaikille haastateltaville esitetään samat tai likipitäen
samat kysymykset samassa järjestyksessä. (Hirsjärvi & Hurme 2001, 47)
Haastattelut syventävät haastateltavan ymmärtämistä ja tarkentavat empiirisen tiedon rakentamaa viitekehystä. Haastattelut ovatkin käytetyimpiä tiedonkeruutapoja.
(Hirsjärvi & Hurme 2008, 11, 34.)
3. Tutkimus suoritettiin poikittaistutkimuksena8 tutkimukseen vuosina 2013–2014
osallistuneiden yhteismetsien sekä perustetun MHY Pohjois-Karjalan yhteismetsän
osalta. Poikittaistutkimuksessa ei olla ensisijaisesti kiinnostuneita muutoksesta,
vaan tilanteista ja samantapaisten ilmiöiden ilmenemismuodoista valittuna ajankohtana. (Jyväskylän yliopisto, 2015b)
4. Tutkimus on kartoittava tutkimus tutkimuksessa mukana olleiden yhteismetsien ja
MHY Pohjois-Karjalan yhteismetsän osalta. Kartoittavassa tutkimuksessa selvitetään vähän tunnettuja ilmiöitä, kuten tässä tutkimuksessa liiketoimintasuunnitelmien
käyttöä yhteismetsien johtamisessa, kartoitetaan kirjallisuutta ja sisältöä tietyllä aihealueella ja etsitään uusia näkökulmia tai ilmiöitä. (Saukkonen, toim.)
Metsämuurosen (2008, 14) mukaan laadullinen tutkimusstrategia soveltuu tutkimusotteeksi
erityisen hyvin muun muassa silloin, kun halutaan tietää tutkittavan tapahtuman tai kohteen
rakenteellisia yksityiskohtia ja kun halutaan tutkia luonnollisia tilanteita, joita ei voida järjestää ja tutkia kokeellisena. Laadullista tutkimusotetta käytetään myös silloin, kun halutaan
Laadullinen eli kvalitatiivinen tutkimus on tieteellisen tutkimuksen menetelmäsuuntaus, jossa pyritään
ymmärtämään kohteen laatua, ominaisuuksia ja merkityksiä kokonaisvaltaisesti. (Jyväskylän yliopisto,
Poikittaistutkimukseksi kutsutaan tutkimusstrategiaa, jossa tarkoituksena on tutkia kohdetta tai ilmiötä laajaalaisesti tiettynä ajankohtana. (Jyväskylän yliopisto, 2015)
saada tietoa tiettyihin tapauksiin liittyvistä syy-seuraussuhteista, joita ei voida toistaa ja
tutkia kokeellisesti, kuten tässä opinnäytetyössä.
Usein laadullinen tutkimus ei vastaa ainoastaan mitä -kysymyksiin, vaan myös miksi - kysymykseen, ja ne löytyvät vasta aineiston analyysin teon yhteydessä (Alasuutari 1994 42,
188). Niin uskon tässäkin opinnäytetyössä käyvän.
Laadullisessa tutkimuksessa kerätään ja käsitellään jo olemassa olevaa ja julkaistua aineistoa. Tässä opinnäytetyössä käytetty aineisto on kirjallista; metsäalan kirjallisuus, liiketalouden kirjallisuus, yhtiöoikeuden ja metsätalouden lainsäädäntö, yhteismetsälainsäädäntö,
metsä- ja liiketalousalan aikakauslehdet ja metsäsuunnitelmat ja ne koskevat pääasiassa
yhteismetsien metsäsuunnitelman, toimintasuunnitelman ja taloussuunnitelman sisältöä
sekä liiketoimintasuunnitelman sisältöä ja sen laatimista. Osa aineistoa on metodikirjallisuutta koskien laadullista tutkimusta. Näillä perusteilla tutkimusta voidaan luonnehtia osittain myös kirjoituspöytätutkimukseksi. Lisäksi tutkimuksessa on hyödynnetty erilaisien
organisaatioiden ja yritysten Internet-sivustoja, lähinnä tehtäessä liiketoimintasuunnitelmapohjien analyyseja.
Opinnäytetyön empiirisen osan tarkoituksena oli saada opinnäytetyöni päätutkimuskysymyksen ymmärtämiseen laajuutta ja syvyyttä ja saada reaaliaikainen viitekehys siitä, onko
laajenemishalukkuutensa ilmaisseissa yhteismetsissä käytössä liiketoimintasuunnitelma tai
ollaanko sen käyttöön ottoa edes harkitsemassa. Toimeksiantajan organisoiman yhteismetsän perustaminen samaan aikaan opinnäytetyöni tekemisen kanssa toi tutkimusongelman
käsittelyyn empiiristä tutkimusotetta ja käytännön tietämystä. Empiirisen aineiston hankintamenetelmänä eli tutkimustiedon keräysmenetelmänä käytettiin kyselyitä ja henkilökohtaisia puhelinhaastatteluja tutkimukseen valittujen yhteismetsien toimitsijamiesten ja hoitokunnan edustajien ennakkoon lähetetyn haastattelulomakkeen avulla. Toimeksiantajan
edustajia haastattelin henkilökohtaisesti.
Tutkimuksen toteuttamisen prosessi alkoi kirjallisen aineiston hankinnasta ja siihen tutustumisesta viitekehyksen rakentamista varten. Tämä jo kirjoitettuun materiaaliin tutustuminen on laadulliseen tutkimukseen olennaisesti liittyvä osa (Metsämuuronen 2008, 44). Tässä opinnäytetyössä tämä tarkoitti ensisijaisesti olemassa olevan lainsäädännön ja toissijaisesti muun yhteisomistusta ohjaavan viranomaismateriaalista ja muusta kirjallisuudesta
saatavan yhteismetsää ja liiketoimintasuunnitelmia koskevan tiedon hankkimisesta. Kirjallisen taustatiedon hankinnalla täsmennettiin tutkimusongelman viitekehystä. Tämän opinnäytetyön empiirisessä osassa kerättiin yhteismetsän liiketoimintasuunnitelmaan kohdistuvia tosiasioita, mielipiteitä, käytänteitä ja kehittämisajatuksia.
Omaa havainnointia tutkimukseen tulee tutkimuksen tekijän oma asema metsänomistajana
ja metsätalouden harjoittajana. Oma kokemus metsälöiden yhteisomistuksesta ja metsän
käytön monitavoitteisesta omistajatahosta selkeyttää kysymysongelman realistisuutta ja
mahdollistaa käytännönläheisyyden opinnäytetyön tutkimuskysymysten käsittelyssä.
Alkukyselyyn osallistumista koskevan haastattelulomakkeen (Liite 1) kysymykset laadittiin
toimeksiantajan kanssa yhdessä samoin kuin ensimmäisen vaiheen tutkimukseen osallistumisen kartoittava sähköinen alkukyselylomakkeen sisältö. Vaikka alkukyselylomake oli
strukturoitu, siinä oli myös vapaasti vastattavia kohtia, joihin annetuista vastauksista pyrin
hahmottamaan yhteismetsän liiketoimintasuunnitelmaan liittyviä syvempiä merkityksiä
kuin mitä olisi kenties mahdollista saada pelkästään valmiiksi strukturoiduilla kysymyksillä. Haastatteluihin osallistujilta kerätty empiirisen aineiston kokosin pääasiassa vuoden
2013 kevään, kesän ja syksyn aikana. Empiirinen tutkimuksen osa toteutettiin henkilökohtaisina puhelinhaastatteluina haastateltaville ennakkoon sähköpostilla lähetetyn strukturoitua kyselomaketta hyväksi käyttäen. Jatkokyselylomake puhelinhaastattelua varten on esitelty liitteessä 2.
Tiedon hankinta suunnattiin niihin yhteismetsiin, jotka olivat Metsäkeskuksen liittämis- tai
ostohalukkuuden ilmaisseiden yhteismetsien rekistereissä. Alkukyselyyn vastanneiden 28
yhteismetsän edustajista valitsin puhelinhaastatteluun kahdeksan henkilöä ja joihin sain
lopulta yhteyden, oli viisi henkilöä. Haastateltujen toimihenkilöiden edustamat yhteismetsät
sijaitsivat Kainuussa (1 kpl), Lapissa (2 kpl), Pohjois-Karjalassa (1 kpl) ja PohjoisPohjanmaalla (1 kpl).
Vaikka haastattelun otoskoko on lukumärältään pieni, katson sen painoarvon tutkimukselle
suureksi, sillä haastateltavien joukkoon kuuluivat myös Suomen suurimpien ja vanhimpien
yhteismetsien edustajat. Haastatellut edustivat useita yhteismetsätyyppejä9 ja yhteismetsien
koot vaihtelivat noin 400 hehtaarin yhteismetsistä jopa yli sata kertaa suurempiin yhteismetsiin, kuten alla olevasta taulukosta 2 on havaittavissa.
Taulukko 2. Puhelinhaastattelussa mukana olleiden yhteismetsien taustatiedot, vuosi 2013
Yhteismetsän
Yhteismetsän muoto
Osakastiloja Osakkaita
suvun yhteismetsä
tilusjärjestelmässä tai
uusjaossa muodostettu
Koko Suomen yhteismetsien pinta-ala 587.380,6 ha
92.872 ha
(9.1.2015).
Puhelinhaastatteluun osallistuneiden yhteismetsien osuus oli 15,81 % Suomen yhteismetsistä. Yhteismetsiä on yhteensä Suomessa 302 kpl (9.1.2015). Suomen yhteismetsät (Metsäkeskus, 2015).
Suvun yhteismetsät, asutusyhteismetsät, tilusjärjestelyjen tai isojaon yhteismetsät, isojaon yhteismetsät.
Alkukyselyyn vastanneista (N=28) asutusyhteismetsiä 12 kpl (41,3%), suvun yhteismetsiä oli 10 kpl (34,4
isojaon yhteismetsiä 3 kpl (10,3 %) ja tilusjärjestelyjen tai uusjaon muodostamia yhteismetsiä 1 kpl (3,4 %).
Yhdestä yhteismetsästä ei ole tietoa.
Alkukyselyn, puhelinhaastatteluiden ja henkilöhaastatteluiden tulosten perusteella analysoin ja yhdistin saatuja vastauksia ja muodostin niistä johtopäätökset ja suosituksia liiketoimintasuunnitelman käytöstä Pohjois-Karjalan yhteismetsälle. Aineiston analyysimenetelmänä käytin pääasiassa laadullista analyysia, mutta se sisältää myös jonkin verran määrällistä analyysia. Laadullisen eli kvalitatiivisen analyysin tavoitteena on jäsentää tutkimuskohteen laatua, ominaisuuksia ja merkityksiä kokonaisvaltaisesti. (Jyväskylän yliopisto,
2015). Määrällinen eli kvantitatiivinen tutkimusaineiston analyysi perustuu aineiston kuvaamiseen ja tulkitsemiseen tilastojen ja numeroiden avulla. Jyväskylän yliopisto, 2015).
Empiirisen haastattelun toteuttamisen prosessiaikataulu
Toimeksiannon idean täsmentäminen – 2012.
Tutkimukseen valittujen yhteismetsien määrittely10 – 2012, syksy.
Ensi vaiheen kysymyslomakkeen linkin lähettäminen sähköpostilla valituille yhteismetsille,
jossa kysyttiin myös halukkuutta puhelinhaastatteluun – 2012, syksy.
Ennakkokyselyn vastausten yhteenveto ja puhelinhaastatteluihin luvan antaneiden yhteismetsien edustajalle soittaminen haastatteluajanvarausta varten, talvi 2013.
Puhelinhaastattelun toteuttaminen, kevät – syksy 2013.
Haastattelujen analysointi ja kirjoittaminen opinnäytetyöhön – kevät 2014 ja kesä 2015.
Sähköposti tiedonvaihto projektipäällikkö Pirjo Havian kanssa 11.8.2015. Aihe: Laajenevat
ja kehittyvät yhteismetsät – koulutusprojekti 2012–2014/Yhteimetsän strategia- koulutusja sen tulokset.
Tekstiviesti- tiedonvaihto projektin johtaja Tapio Sinkkilän kanssa 12.8.2015. Aihe: Laajenevat ja kehittyvät yhteismetsät – koulutusprojekti 2012–2014/Yhteimetsiin hankkeen aikana laaditut strategia-asiakirjat/liiketoimintasuunnitelmat.
Tutkimukseen valittiin yhteismetsät, jotka olivat ilmoittaneet yhteismetsänsä liittämis- tai
ostohalukkuuden. Tiedot haettiin Metsätalouden kehittämiskeskus Tapion Liittämishaluiset yhteismetsät ja
Ostamishaluiset yhteismetsät- rekistereistä.
Yhteismetsien edustajien lisäksi olemme käyneet työnohjauskeskusteluja asiantuntijat Metsänhoitoyhdistys Pohjois-Karjalan toiminnanjohtaja Pekka Nuutisen ja hankintaesimies
Sakari Tikan sekä MHY Pohjois-Karjalan yhteismetsän asiainhoitaja Risto Kunnasniemen
Tutkimuksen tulokset ja tulosten tarkastelu
Liiketoimintasuunnitelmat yhteismetsissä alkukyselyn perusteella
Sähköisesti toteutetussa alkukyselyssä vastattiin päätutkimuskysymystä tarkentaviin seuraaviin alakysymyksiin:
2. Jos liiketoimintasuunnitelmia on käytössä, millaista lisäarvoa ja millaisia haasteita niiden käyttö on tuottanut?
Esittelen alkukyselyn perusteella tehdyt vastausten yhteenvedot seuraavassa kappaleessa ja
käyn vastaukset kysymyksittäin läpi.
Kysymys 1. Onko laajentumista suunnittelevilla yhteismetsillä jo olemassa olevia, toimivia
liiketoimintasuunnitelmia?
Alkukyselyn ’Millainen tilanne on yhteismetsänne osalta edellisessä tekstissä11 kuvatun
liiketoimintasuunnitelman osalta? – kysymyksen vastausten perusteella (n=23) liiketoimintasuunnitelma yhteismetsissä oli vähän tai ei ollenkaan käytössä. Kahdeksantoista (18) vas
Vastauksen ohjaustekstissä oli kuvattu liiketoimintasuunnitelman sisältö ja käyttötarkoitus.
taajaa oli sitä mieltä, että liiketoimintasuunnitelmaa ei ole eikä sitä ole aikomus tehdäkään,
yksi mainitsi liiketoimintasuunnitelman olevan tekeillä, yksi vastaaja mainitsi, että toimintasuunnitelma ja yksi vastaaja, että metsäsuunnitelma vastaavat liiketoimintasuunnitelmaa.
Yksi vastaajista vastasi, että voisi sitä (liiketoimintasuunnitelmaa) harkitakin ja yksi vastaajista ei osannut sanoa, onko liiketoimintasuunnitelmaa tehty.
Alkukyselyn kysymykseen ”Liiketoimintasuunnitelma yhteismetsän liiketoiminnan apuvälineenä”- vastaukset on seuraavassa luokiteltu liiketoimintasuunnitelmaan suhtautumisen
perusteella liiketoimintasuunnitelmaan kielteisesti suhtautuviin, epäröiviin ja neutraaleihin
sekä myönteisiin vastausluokkiin. Kielteisesti suhtautuvia mielipiteitä vastauksista oli seitsemän (7), epäröiviä tai neutraaleja vastauksia kymmenen (10) ja myönteisiä vastauksia
kuusi (6).
Liiketoimintasuunnitelmaan kielteisesti suhtautuneiden vastaajien vastaukset:
”Ei tuntuisi olevan lisäarvoa metsällemme, koska toimimme kulloisenkin markkinatilanteen mukaan hyvinkin nopealla aikataululla.”
”Tuntuu meidän mittakaavassamme aivan turhalta touhulta”.
"Hoidetaan metsää metsäsuunnitelman mukaisesti ja jaetaan ylijäämä osakkaille.
Siinä kaikessa yksinkertaisuudessaan toimintaperiaatteemme, jonka turvin olemme
22 vuotta toimineet. ”
”Hoitokunta seuraa markkinoita ja käytännössä ennustaa markkinoiden kehittymistä,
miten kannattaisi myydä osakaskunnan suunnitelmien pohjalta. Metsästysluvissa
riistaeläinten kannan vaihtelu vaikuttaa ainakin jonkin verran metsästyslupatuloon.
Näitä asioita on hyvin hankala liiketoimintasuunnitelmilla ennustaa.”
”Ei sovellu suoraan meille. Pitkät perinteet ja jo nyt monipuolinen toiminta ei ihan
kohtaa em. suunnitelmaa. Tarvitsemme ennemminkin pitkän aikavälin strategista
suunnittelua.”
”Ei ole aktiivista toimintatavan muutosta tekeillä. Harjoitamme perinteistä metsätaloutta, alueellamme ei ole esim. sora- ja turvevaroja ei myöskään vesistöjä.”
”Meille ei tällä hetkellä ole lisäarvoa liiketaloussuunnitelmasta, Esim kesäasuntotonttien vuokraus on sidottu tiettyyn raamin jo 70 luvulla ja metsätaloussuunnitelma
on taas puun myynnin työkalu.”
”En koe liiketoimintasuunnitelmaa tarpeelliseksi”.
Liiketoimintasuunnitelmaan epäröivästi tai neutraalisti suhtautuneiden vastaajien vastaukset:
”Yhteismetsämme on toistaiseksi pieni kooltaan ja myös suppea omistuspohjaltaan.
Ehkä tulevaisuudessa jos yhteismetsä laajenee omistuspohjaltaan ja pinta-alaltaan
niin käyttöä voisi ollakin.”
”Jos lähistöllä on metsäkiinteistö myynnissä, niin tehdään tarjous ja ostetaan pois,
jos ei joku tarjoa enempää. Pankin kanssa meillä on ollut alusta asti sopimus, että
jos lainaa tarvitaan, niin sitä saadaan viimeistään pyyntöä seuraavana pankkipäivänä. Kerran on tätä sopimusta käytetty.”
”Liiketoimintasuunnitelmaa varsinaisesti ei ole. Ei myöskään juuri korollista velkaa.
On tärkeää huolehtia riittävästä likviditeetistä.”
”Liiketoimintasuunnitelma, ehkä strategiassa on hankala tietää teollisuuden huomattavasti vaihtuvat nousut ja laskut. Puunhinta on viimeisten viiden vuoden aikana
muuttunut jopa 40 %, jota ei olisi pystytty etukäteen arvaamaan.”
”Yhteismetsämme on sen verran pieni, että olemme tyytyneet toimintasuunnitelmaan
ja talousarvioon lain ja ohjesäännön vaatimusten mukaan eikä liiketoimintasuunnitelmaa ole laadittu. Olemme saaneet sisällytettyä niihin mielestämme kaikki tarpeelliset asiat. Tietysti liiketoimintasuunnitelma on kannatettava ajatus pienillekin yhteismetsille. Toisihan se varmaan toimintaan mukaan enemmän ammattimaisuutta.
Olen puheenjohtajana laatinut e.m. suunnitelmat. Vaatisihan liiketoimintasuunnitelman laatiminen enemmän perehtymistä yhteismetsän talouteen ja sitoutumista
siihen.”
”Metsäsuunnitelman pohjalta toimitaan.”
”Metsää hoidetaan luottamustoimena talkooperiaatteella. Käytettävissä oleva aika
on rajallinen. Osakkailla ei ole halua, eikä resursseja maksaa palkkaa ulkopuolisille. Yhteismetsän talous on tällä hetkellä hyvä ja on pystytty jakamaan tuloksesta
säännöllisesti. Sijoitetun pääoman tuotto on 5-10 % luokkaa. Firma on velaton ja
puusto on hyvässä kasvussa. Ojituksen ylläpito on tällä hetkellä tärkein tehtävä,
seuraavana on turvemaiden tuhkalannoitus. Soramaita ja tonttiarvoja metsällä ei
ole. Metsien virkistyskäyttö ja metsästys on pidetty osakkaitten oikeutena. Suurin
uhkatekijä on sellutehtaitten loppuminen. Tulevaisuudessa joudutaan todennäköisesti palkkaamaan toimitsija hoitamaan yht. metsän asioita, koska luottamustoimiin
ei löydetä ammattitaitoisia ja hommaan sitoutuneita vetäjiä.”
”Liiketoimintasuunnitelma on laajempi kuin toimintasuunnitelma.”
”Meillä liiketoimintasuunnitelma sovitaan lähinnä suullisesti hoitokunnan kokouksessa. Lähinnä koskee minkä verran on varaa hankkia uusia tiloja. Puun myynti
meillä on melko vakio vuosittain. Periaatteessa suullisissa keskusteluissa käydään
miltei kaikki liiketoimintasuunnitelman asiat.”
”Toiminta on aika simppeliä; yhteismetsälaki, metsäsuunnitelma, ohjesääntö. Tunnemme hyvin ostajat ja osakkaat on aika hyvin perillä metsätaloudesta (kaikilla
myös omaa metsää).”
Liiketoimintasuunnitelmaan myönteisesti suhtautuneiden vastaajien vastaukset:
”Liiketoimintasuunnitelma on ilmeisen tärkeä esimerkiksi teollisuuden tuotannon
firmoissa. Yhteismetsillä pääosa myynnistä tulee puunmyynnistä ja toiseksi eniten
metsästyslupien myynnistä.”
”Liiketoimintasuunnitelma on tarpeellinen. Olemme laatinee toimitsijan johdolla
karkean suunnitelman, joka tarkastetaan aina vuosikokouksessa. Lisäksi vuosikokous on asettanut tavoitteita toimitsijalle, koskien YMn kasvua ja kehitystä.”
”Liiketoimintasuunnitelma olisi varmasti hyödyllinen jos olisi jotain muuta toimintaa
puun myynnin lisäksi.”
”Liiketoimintasuunnitelma helpottaa toimihenkilöiden toimintaa ja yhtenäistää hallinnon ajatuksia.”
”Erillinen liiketoimintasuunnitelma on ehkä perusteltua laatia isoissa ja monipuolista toimintaa harjoittavissa yhteismetsissä.”
”Liiketoimintasuunnitelmassa näkisi asioita eri näkökulmista eli se vaikuttaisi selvästi toimintasuunnitelmaa monipuolisemmalta. Esimerkiksi pitkän tähtäimen suunnitelma metsäautoteiden kunnossapidosta olisi hyvä olla. Myös liikeidean heikkouksien ja vahvuuksien arviointi voisi auttaa näkemään toimintaa uudella tavalla. Uskoisin, että lts auttaisi saamaan paremman tuloksen yhteismetsästä. Tähän asti palvelut on ostettu paikalliselta metsänhoitoyhdistykseltä, mutta voisi olla hyödyllistä
selvittää, mitä samat palvelut maksaisivat jonkun muun tahon tai yhteismetsälle
suoraan palkatun määräaikaisen työntekijän hoitamina. Oma tietotaitoni ei riittäisi
lts:n tekoon, joten pitäisi löytää jostain ammattitaitoinen taho, joka sen kohtuuhinnalla tekisi.”
Vapaa sana- kysymysalueen vastauksia liiketoimintasuunnitelman osalta olivat:
”En ole koskaan aikaisemmin pohtinut lts: tarpeellisuutta. En muista esim. ammattilehdissä olleen ainakaan viime aikoina juttua asiasta. Eikö tästä kannattaisi kirjoittaa esim. Metsälehteen juttu?”
”Ella, hyvä ja tärkeä asia, että yhteismetsien metsätalous kannattavuutta ja järkevyyttä näin. Me kaipaamme mm. tällaista tukea toiminnallemme. Yhteismetsän tarkoitus on tuottaa osakkaille hyötyä.”
”Olemme aloittamassa Lapin ja Pohjois-Pohjanmaan alueella Kehittyvät ja laajenevat yhteismetsät- hanketta. Hankkeen yhtenä osiona on johtaminen ja sen yhteydessä liiketoimintasuunnitelman laatiminen. Odotan, että ns. suuret yhteismetsät lähtevät laatimaan liiketoimintasuunnitelmaa.”
Kysymys 2. Jos liiketoimintasuunnitelmia on käytössä, millaista lisäarvoa ja millaisia
haasteita niiden käyttö on tuottanut?
Koska missään yhteismetsässä liiketoimintasuunnitelmaa ei ollut käytössä, sen antamaa
lisäarvoa yhteismetsien toiminnoissa ei voi raportoida. Kysymys liiketoimintasuunnitelman
tarpeellisuudesta lienee ollut uusi ja herätti monenlaisia ajatuksia ja kommentteja, kuten
edellä olevista vastauksista voidaan havaita.
Kysymys 3. Miten strateginen suunnittelu on toteutettu, ellei liiketoimintasuunnitelmaa
Vastausten perusteella yhteismetsien toiminnan suunnittelu painottui määrämuotoisiin asiakirjoihin ja ne perustuivat kaikissa yhteismetsissä yhteismetsälain asiakirjojen, kuten ohjesääntöjen ja toimintasuunnitelmien sekä joko itse tai ulkopuolisen yhteismetsille laadittuihin metsäsuunnitelmiin. Vastausten perusteella vuosittain päivitettävät toimintasuunnitelmat taloussuunnitelmineen määrittelevät riittävästi puun myyntimäärän ja muiden palvelui-
den hinnat, esimerkiksi metsästysluvat ja kiinteistöjen vuokraushinnat, joten erillistä liiketoimintasuunnitelmaa ei tarvita.
Kysymys 4. Millainen liiketoimintasuunnitelma- materiaalikokonaisuus palvelisi parhaiten
yhteismetsää?
Tähän kysymykseen en saanut johdettua vastauksia alkukyselystä enkä puhelinhaastatteluista. Tulkintani mukaan kysymyksen sisältö oli vieras ja vaikea, eikä siihen osattu vastata
mitään muuta kuin ”en osaa sanoa” tai ”en ole perehtynyt liiketoimintasuunnitelmaan”.
Yhteismetsien edustajille toteutettujen puhelinhaastattelujen tuloksia
Raportoin puhelinhaastattelun tulokset päätutkimuskysymyksen ja sitä tarkentavan alatutkimuskysymyksien sisällön mukaisesti. Päätutkimuskysymyksenä oli selvittää, olisiko yrityssektorilla yleisesti käytössä olevalla työvälineellä, liiketoimintasuunnitelmalla, lisäarvoa
yhteismetsän johtamisessa ja liiketaloudellisen ajattelun lisäämisessä. Apututkimuskysymys oli, mihin toiminnalliseen ja sisällölliseen asemaan liiketoimintasuunnitelma käytännössä asemoituisi yhteismetsälain vaatimusten mukaisten yhteismetsän ohjesäännön, toimintasuunnitelman ja metsäsuunnitelman ollessa jo olemassa.
7.2.1 Liiketoimintasuunnitelman lisäarvo yhteismetsän johtamisessa
Puhelinhaastattelut etenivät etukäteen sovittuina haastatteluaikoina ennakkoon sähköpostilla lähetetyn strukturoidun haastattelulomakkeen avulla ja kestivät tunnista kahteen tuntiin.
Puhelinhaastatteluja toteutettiin yhteensä viiden yhteismetsän edustajan kanssa.
Liiketoimintasuunnitelman lisäarvo koettiin haastatteluissa hyvin eri tavoilla:
metsäsuunnitelma on myös osittain liiketoimintasuunnitelma,
vuosittainen toimintasuunnitelma on olemassa,
talousarvio täydentää riittävästi metsäsuunnitelmaa,
liiketoimintasuunnitelma on käsitteenä tuttu,
käytössä on arvosuunnitelma,
Metsäkeskuksen laatima metsäsuunnitelma on samalla strategiasuunnitelma,
olisi tärkeää, että olisi pitemmän ajan suunnitelma ja saada paperille jotain,
tulevat liiketoiminnan laajennukset (toiminnan, ts. liikeidean uudet osat) edellyttävät jo liiketoimintasuunnitelman laatimista (liiketaloudellinen toiminta vahvistuu)
liikeidea visio ja strategia tehty (yksi vastaus), mutta ei varsinaista liiketoimintasuunnitelmaa,
liiketoimintasuunnitelman laatimista ollaan aloittamassa (kaksi vastausta),
liiketoimintasuunnitelmaa ei tarvita (liian pieni yhteismetsä)
liiketoimintasuunnitelma tarvittaisiin (vaikka on pieni yhteismetsä).
Liiketoimintasuunnitelma on pitkän aikajakson (3-5 vuotta) strategisen johtamisen väline.
Haastatteluissa tuli ilmi, että vaikka strategia-ajattelu on tällä hetkellä melko vähäistä, sitä
ja strategista toimintaa tarvitaan ja pyritään kehittämään. Haastatteluissa kävi ilmi, että jos
yhteismetsällä oli päätulona puun myynti ja jonka osuus myynnistä oli lähellä sataa
prosenttia, liiketoimintasuunnitelman laatiminen nähtiin vain lisätyönä, ei lisäresurssina.
asiakirjojen joukossa
Puhelinhaastattelujen vastausten perusteella lähes kaikkia yhteismetsiä johdetaan pelkästään yhteismetsälain mahdollistamin mukaisin toimenpitein ja asiakirjojen perusteella. Yhteismetsälain mukaisiin asiakirjoihin kuuluvat ohjesääntö, taloussuunnitelma ja toimintasuunnitelma. Yhteismetsän toimintaa ohjaa näiden lisäksi metsäsuunnitelma.
Yksi vastaajista mainitsi, että heillä on käytössä lisäksi arvosuunnitelma, jossa kuvataan,
millä arvoilla yhteismetsää hoidetaan. Tavoitteena on kuitenkin kasvattaa ja laajentaa yhteismetsää, joten liiketoiminnalliset arvot ovat myös taustalla. Toisessa vastauksessa todettiin, että liiketoimintasuunnitelma on tehty suullisena ja se kattaa lähes kaikki liiketoimintasuunnitelman sisällöt. Kahdessa vastauksessa todettiin, että kun yhteismetsään tulee uusia
liiketoiminta-alueita, esimerkiksi tuulivoiman tuotantoa, on syytä laatia myös liiketoimintasuunnitelma.
Haastattelujen perusteella ilmenneitä kehittämistarpeita
Kolme puhelinhaastatteluun vastanneista mainitsi talousosaamista tarvittavan lisää, sillä
kirjanpito ja taloushallinto hoidettiin pääasiassa itse tai suvun yhteismetsän jäsenen toimesta, pääosin kustannussyistä. Samoin kolmen vastaajan mielestä strateginen osaaminen ja
strategisen johtamisen menetelmät tulisi ottaa käyttöön. Johtamisen kehittäminen yleensäkin nähtiin tarpeelliseksi yhdessä vastauksessa. Vastaajien mielestä myös yhteismetsän hoitokunnan jäsenten osaamista tulisi myös kohentaa, muun muassa edellä mainituilla osaamisalueilla.
Yhden vastaajan mielestä yhteismetsälainsäädäntö rajoittaa yhteismetsän innovatiivisten
toimintojen käyttöönottoa ja yhden vastaajan näkemys oli, että heidän yhteismetsän uutta
toimintaa ja metsän käyttöä rajoittaa yhteismetsän sijainti kansallispuiston lähellä.Yksi vastaaja mainitsi, että he ovat tehneet verbaalisesti kuvatun liikeidean, mutta sitä ei ole laskettu
eli taloudellisesti liikeidean kannattavuutta ei ole laskettu. Yksi yhteismetsä on liittynyt
Suomen Yrittäjät ry:n jäseneksi, joka mielestäni kuvaa yhteismetsän omistajien ajattelutavan muuttumista vahvemmin liiketoiminnalliseen suuntaan.
Suosituksia liiketoimintasuunnitelman käyttöönotosta Pohjois-Karjalan
yhteismetsälle
Liikeidea on liiketoimintasuunnitelman ja liiketoiminnan ydin. Liikeidean sisältämät peruskysymykset Mitä? Kenelle? ja Miten? vastaavat kysymyksiin mitkä ovat myytävät tuotteet,
palvelut tai näiden yhdistelmät, ketkä ovat valittujen kohderyhmien asiakkaita ja millä tavalla liiketoimintakonsepti toteutetaan käytännössä. Nykyisin liikeidean osaksi lisätään
myös kysymys Millä imagolla? eli millaisen asiakaskohderyhmiä miellyttävän ja vakuuttavan imagon yritys aikoo rakentaa itselleen.
Vakuuttava liikeidea on päätöksentekoa tukeva toiminnan ydin, joka vastaa myös kysymyksiin ’Minkä hyödyn asiakas saa, ja minkä tarpeen liikeidea täyttää?’ eli asiakastarpeet
on selvitetty ennen toiminnan aloittamista, ’Mitkä ovat markkinat?’ eli on selvitetty kilpailulanne sekä markkinoiden ja asiakasryhmien kysyntä ja ostovolyymi sekä ’Miten liikeidealla ansaitaan rahaa?’ eli liiketoiminnan ansaintamallin rakentaminen kustannustehokkaaksi.
Mielestäni kaikille yhteismetsille sopisi työvälineeksi oikein hyvin yhteismetsän liikeidean
määrittely, sillä liikeideaa laadittaessa joutuu miettimään monipuolisesti yhteismetsälle
asetettavat tavoitteet, arvot, asiakaskohderyhmät ja yhteismetsän tuottamat tuotteet ja palvelut. Liikeidea kuvaa omaa toimintaa suhteessa asiakaskohderyhmien tarpeisiin ja kilpailijoihin eli asemoi yhteismetsän markkinoille.
Toimintaympäristöanalyysin laatiminen 3-5 vuodelle olisi hyvä tehdä, sillä kuten liikeelämän, myös metsäsektorin toimintaympäristön muutokset ovat nopeita ja edellyttävät
ennakoivaa reagointia. Toimintaympäristöanalyysi sisältää poliittisen, sosiaalisen, taloudellisen ja juridisen toimintaympäristön muutosanalyysit ja selvityksen muutosten vaikutuksista, tässä yhteydessä, yhteismetsän toimintaan.
Lisäksi ehdotan, että laadittaisiin toiminnan SWOT12- analyysi. SWOT- analyysissa arvioidaan oman toiminnan sisäiset vahvuudet ja heikkoudet ja ulkoisen toimintaympäristön antamat mahdollisuudet ja tuottamat uhat. Tämä yksinkertainen, mutta tehokas ja paljon käy
tetty liiketoiminnan analyysi antaa uudenlaisen näkökulman toiminnan johtamiseen. Seuraavalla alla taulukossa 3 on esitelty kuvitteellisen yhteismetsän esimerkki SWOT- analyysista.
Taulukko 3. Kuvitteellinen esimerkki yhteismetsän SWOT- analyysista.
VAHVUUDET (sisäiset)
HEIKKOUDET (sisäiset)
Taloudellisesti kannattava metsäomaisuus- kokonaisuus (ha).
Erityyppisiä metsälöitä => mahdollisuus kehittää erityyppisiä toimintoja (metsästys, rantatontit, luonto-ohjelmapalvelut).
Metsälöt laajalla maantieteellisellä alueella ->
laaja vaikutusalue, useilla mahdollisuus liittyä.
Metsälöt sijaitsevat laajalla maantieteellisellä
alueella -> kustannukset, hallinnointi.
Toiminnanjohtajan työaika ei riitä strategiseen
Liiketoimintaosaamista (erityisesti strategista
asiakkaiden ja toiminnan johtamisen osalta)
tarvittaisiin enemmän.
(toimintaympäristön, ulkoiset)
Yhteismetsien perustaminen lisääntyy -> mahdollisuudet osakastilojen lisäämiseen kohenee
yhteismetsien tunnettuuden ja imagon vahvistumisen ohella.
Yhteismetsälain ja tuloverolain muutokset?
Asemakaavoitus yhteismetsän omistaman rantaalueen viereisille maa-alueille tulossa -> maankäytön käytön rajoituksia?
Yhteismetsälain muutokset?
Tuloveroprosentin muutokset?
Liikeidean laatimisen, toimintaympäristöanalyysin ja SWOT- analyysin laatimisen lisäksi
ehdottaisin taloussuunnitelman lisäksi laadittavaa kannattavuuslaskelmaa voittotavoitteista
myynnin budjetointia varten sekä kassavirtalaskelman käyttöönottoa maksuperusteisen talouden hallinnan seurantaa varten. Tarvittaessa nämä voi ostaa tuotteistettuina ohjelmistopalveluina.
Lisäksi sisällyttäisin toimintasuunnitelmaan yhteismetsän mission (mitä varten yhteismetsä
on olemassa, yhteismetsän olemassa olon tarkoitus) ja vision (konkreettinen tahto - tavoitetila esimerkiksi yhden, kolmen ja viiden vuoden päähän) kuvaukset, yhteismetsän arvojen
S= Strengths, W= Weakness, O= Opportunities, T= Threats.
määrittelyn, toimintaympäristön muutosten analysoinnin, toiminnan tavoitteet ja keinot
tavoitteisiin pääsemiseksi, tavoitteiden mittaamisen ja käytännön toimenpiteiden kuvauksen. Työkaluina toiminnan toteuttamisessa voisivat olla muun muassa tuloskortit ja vuosikello.
Kokonaisuutena suositukseni on, että toimintasuunnitelma laajennetaan strategiasuunnitelmaksi 3-5 vuoden aikajaksolle ja joka päivitetään vuosittain. Strategiasuunnitelma sisältäisi
liikeidean kuvauksen, toimintaympäristöanalyysin ja SWOT- analyysin lisäksi toimintasuunnitelman ja taloussuunnitelman, kannattavuuslaskelman ja kassavirtalaskelman.
Kokonaisuudessaan liiketoimintasuunnitelmaa en suosittele otettavaksi käyttöön, sillä se
vaatisi laajempaa liiketoiminnallista toimintaa ja resursseja liiketoimintasuunnitelman kokoamiseen, kirjoittamiseen ja toteuttamiseen kuin mitä tällä hetkellä on olemassa. PohjoisKarjalan yhteismetsä on vasta perustettu, vuonna 2014, ja sen toiminta on vasta muotoutumassa. Strategiasuunnitelma hioisi kuitenkin jo tässä yhteismetsän vaiheessa yhteismetsän
osakkaiden mahdolliset erilaiset näkemykset selkeäksi tavoitteelliseksi toiminnaksi ja selkeyttäisi ja nopeuttaisi sekä systematisoisi toimintaa vuosiksi eteenpäin yhteisesti sovituilla
tavoilla ja liiketoiminta-alueilla, sillä sitä vartenhan strategiat yleensä tehdään. Yhteismetsän hallinnon juridista johtamista varten oleva asiakirja on voimassa oleva ohjesääntö.
Opinnäytetyöni päätutkimuskysymyksenä oli selvittää, onko yrityssektorilla yleisesti käytössä olevalla työvälineellä, liiketoimintasuunnitelmalla, lisäarvoa yhteismetsän johtamisessa ja liiketaloudellisen ajattelun lisäämisessä. Apututkimuskysymys oli, mihin toiminnalliseen ja sisällölliseen asemaan liiketoimintasuunnitelma käytännössä asemoituisi yhteismetsälain vaatimusten mukaisten yhteismetsän ohjesäännön, toimintasuunnitelman ja metsä
suunnitelman ollessa jo olemassa. Opinnäytetyön tavoitteena oli saada perusteltu näkemys
liiketoimintasuunnitelman käyttöön otosta yhteismetsien strategisessa johtamisessa ja suosituksen antaminen liiketoimintasuunnitelman käytöstä vuonna 2014 perustetulle PohjoisKarjalan yhteismetsälle.
Tehtyjen kyselyjen, haastattelujen ja puhelinkeskustelujen perusteella näkemykseni on, että
liiketoimintasuunnitelman käyttöä yhteismetsien strategisessa johtamisessa ei tämän opinnäytetyön selvityksessä mukana olleissa kohdeyhteismetsissä ole lainkaan. Tulos ei ollut
sinällään yllättävä, mutta kiinnostavaa on se, että strateginen johtaminen nähtiin kuitenkin
tärkeäksi ja sitä opiskeltiin opinnäytetyöni valmistumisen aikana mm. Kemijärven, Kuusamon, Posion ja Sallan yhteismetsien alueella 2012–2014 toimineen Laajenevat ja kehittyvät yhteismetsät – koulutusprojektin aikana. Hankkeessa mukana olleille yhteismetsille on
projektinjohtaja Tapio Sinkkilän mukaan strategia-asiakirja joko laadittu tai päivitetty ja
niitä myös käytetään yhteismetsän toiminnan johtamisvälineinä.
Hankkeen projektipäällikkö Pirjo Havian kouluttama ja hänen laatima laadukas koulutusmateriaali sisältää muun muassa Yhteismetsän strategia- perehdytysaineiston yhteismetsien
avainhenkilöille (Havia, 2015). Vapaasti käytettävissä olevat aineistot ovat saatavissa Suomen Metsäkeskuksen Yhteismetsät- välilehdeltä.
Edellä mainitun hankkeen koulutuksessa yhteismetsien edustajille käytetyssä Perehdytysaineisto yhteismetsän avainhenkilöille koulutusmateriaalissa strategia - asiakirja sisältää selkeitä osia liiketoimintasuunnitelmasta, kuten mission ja vision kuvaukset, yhteismetsän
arvojen määrittelyn, toimintaympäristön muutosten analysointi, toiminnan tavoitteet ja keinot tavoitteisiin pääsemiseksi, tavoitteiden mittaaminen, käytännön toimenpiteet sekä strategian tarkistamisen sen voimassaolon aikana. Työvälineenä strategian toteuttamiseen perehdytysaineistossa mainitaan liiketoimintasuunnitelmankin toteutuksessa usein käytetyt
tuloskortit, vuosikello ja oman itsen johtaminen.
Voidaan perustellusti sanoa, että strateginen ajattelu ja edellä esitetyt työvälineet ovat lähellä liiketoimintasuunnitelman sisältöä, ja että ne ovat hyvä – kenties tällä hetkellä riittäväkin
– vastaus nykyajan ja tulevaisuuden moniarvoista ja monitavoitteista metsän käyttöä arvostavien yhteisomistajien johtamistarpeisiin.
Alkukyselyssä ja puhelinhaastatteluissa esille tullut seikka, yhteismetsän hallinnon kulujen
suuri osuus tuloista, saattaa lisätä paineita vahvistaa yhteismetsien monipuolisempaa tulovirtaa ja ohjata yhä enemmän liiketoiminnalliseen ajatteluun. Lisäksi, mikäli tulevaisuuden
metsänomistajien tuotto- ja tulosvaatimukset, kuten sijoitetun pääoman tuotto, kasvavat, on
yhteismetsiä johdettava enemmän strategisesti ja liiketaloudellisesti monipuolisimmilla
Jos verrataan metsäsuunnitelmaa ja liiketoimintasuunnitelmaa toisiinsa, on metsäsuunnitelma sisällöltään ja toiminnan ohjaukseltaan hyvin paljon suppeampi, pääasiassa yhteismetsän tuotanto- ja metsänhoitosuunnitelma, jonka ”liikeidean” määrittelee pääasiassa yhteismetsälaki ja toiminnan sisällön metsälaki. Toimintasuunnitelma ja taloussuunnitelma
tosin täydentävät metsäsuunnitelmaa, mutta toimintasuunnitelmakin sisältää usein pääasiassa vain metsälain ja metsäsuunnitelman mukaiset toimenpiteet. Mielestäni toimintasuunnitelma olisi mahdollista laajentaa strategiseksi asiakirjaksi sisällyttäen siihen taloussuunnitelman lisäksi kannattavuuslaskelma ja kassavirtalaskelma.
On rohkeaa sanoa, mutta mielestäni - Suomalaisen metsänomistajan profiili vuonna 2030
tehdyn tutkimuksen tulosten tulkintani perusteella - on olemassa se mahdollisuus, että yhteismetsäsektorille käy samalla tavalla kuin apteekki- toimialalle, jossa vuosisatiainen toimintatapa murtui kun apteekin reseptiliiketoiminnan ohelle syntyi lainsäädännöllinen mahdollisuus tuottaa myös muita tuotteita ja palveluita kuin reseptilääkkeitä, kuten luonnonhoitotuotteiden ja kosmetiikan myyntiä. Nyt useiden apteekkien liikevaihdosta jo lähes neljännes on muuta kuin reseptilääkkeitä ja apteekkarit ovat yhtiöittäneet tämän osan toiminnastaan erilliseksi liiketoiminnaksi. Lisäksi apteekkarin apteekkilupien saamiseksi osaamisvaa-
timukseen kuuluu yrittäjäosaaminen joka todennetaan Yrittäjän ammattitutkinnon suorittamisella.
Toisaalta on todettava, että mitkään asiakirjat eivät sinällään johda yhteismetsiä, ellei niitä
ole toteuttamassa osaavaa ja motivoitunutta henkilöstöä. Yhteisomistusmetsien - yhteismetsien, kuolinpesien, perikuntien ja metsäyhtymien - osakkaiden ja erityisesti yhteisomistusmetsien johtohenkilöiden olisikin järkevää hankkia lisää strategista liiketoiminta- ja metsähallinnointiosaamista ja koulutusta siihen tulisi olla tarjolla kattavasti ympäri Suomen. Tällaista koulutusta olikin jo ollut edellä mainittujen Pohjois-Suomen yhteismetsien osalta.
Kuinka paljon enemmän yhteismetsien tai yhteisomistuksessa olevien metsien johtamisessa
tulisi korostaa liiketaloudellista toimintaa, jää yhteismetsien ja metsälöiden yhteisomistajien itsensä ratkaistavaksi. Lienee kuitenkin loogista olettaa, että strategiatyöskentely on välttämätön toimintatapa, olipa kyseessä suvun omistama metsäyhtymä tai laajemman omistuspohjan yhteismetsä, sillä tulevaisuuden metsänomistaja edellyttää, että myös muut kuin
puun myyntitulot, kuten aineettomat arvot ja metsän käytön erilaiset vaihtoehdot ovat otettu
toiminnassa huomioon. Yhteismetsien osakkaiden erilaisten arvomaailmojen yhdistäminen
edellä esitellyillä työkaluilla (mm. SWOT- analyysi) ja muun strategisen toiminnan avulla
edistänee myös esimerkiksi yksityisten metsäyhtymien metsäomaisuuksien säilymisen kokonaisuuksina ja parhaassa tapauksessa jopa kasvattavan yhteisomistusmetsien pinta-aloja.
Myös Suomen metsäteollisuuden toiminnan ja kehittymisen kannalta on merkittävää, että
tulevaisuuden metsänomistajat haluavat investoida metsien tuottavuuteen ja haluavat tarjota
puuta tasaisesti markkinoille. Näihinkin haasteisiin strategisella liiketoiminta- ajattelulla ja
- toiminnalla voidaan mielestäni vaikuttaa positiivisesti.
Vaikka tutkimuksen tulosten perusteella liiketoimintasuunnitelmaa ei käytetä vielä lainkaan
yhteismetsien johtamisessa, niin strategiasuunnitelmia on tehty jo useissa yhteismetsissä ja
se koettiin tärkeäksi työvälineeksi. Suosituksena tulevaisuuden yhteismetsien johtamiseen
voisi antaa, että yhteismetsien toimintasuunnitelmia sisältöä laajennetaan laatimalla ne strategiasuunnitelmiksi ja lisättään niihin yhteismetsän liikeidean kuvaus, SWOT- analyysi
sekä toimintaympäristö- ja talousanalyysien lisättäisiin kannattavuuslaskelma ja kassavirtalaskelma. Käytännössä tämä tarkoittaa liiketoiminnan työvälineiden käyttöönoton opiskelua
ja yhteismetsille muokattavien strategiatyövälineiden kehittämistä. Kiinnostavaa on nähdä
yhteismetsien perustamisen laajuus tulevaisuudessa, sillä kuten Pohjois-Karjalan yhteismetsän osalta, yhteismetsiä ei enää perusteta niinkään tilusjärjestely-, isojako- tai asutusyhteismetsiksi, vaan helpomman metsän hoidon, hallinnoinnin ja vakaan sijoitustuoton odotusten vuoksi. Tämäkin piirre edellyttää nähdäkseni liiketoiminnan ja strategisen johtamisen kasvavaa osaamisvaatimusta.
Pitkän aikajakson seurantatutkimuksilla, vähintään kolmen, mutta mieluummin viiden vuoden ajalta, olisi selvitettävä toisivatko nämä strategisen johtamisen uudet työvälineet ja
toimintatavat lisäarvoa yhteismetsien osakkaille, hallinnosta vastaaville ja yhteismetsien
Ahlberg, M. 2006. Metsänomistajakunnan rakenteen ennustaminen.
Kansantaloudellisen metsäekonomian pro gradu -tutkielma
Metsäekonomian laitos. Helsingin yliopisto.
Alasuutari, P. 1994. Laadullinen tutkimus. Tampere. Vastapaino.
Havia, P. 2011. Yhteismetsän laajeneminen. Uusia osakkaita ja lisää metsää. Tutkimusraportti 2011. Metsätalouden kehittämiskeskus Tapio.
http://www.slideshare.net/MetsaTapio/yhteismetsien-laajeminentutkimusraportti-2011. 2.8.2011.
Havia, P. 2012. Yhteismetsä. Perustaminen, hallinto, verotus. Metsätalouden kehittämiskeskus Tapio. Metsäkustannus Oy. Hämeenlinna:Kariston Kirjapaino Oy.
Havia, P. 2015a. Laajenevat ja kehittyvät yhteismetsät- hanke. Yhteismetsien liiketoiminta
suunnitelmista hankkeen aikana. [email protected] 11.8.2015.
Havia, P. 2015b. Laajenevat ja kehittyvät yhteismetsät. Yhteismetsän strategia. Perehdytysaineisto yhteismetsien avainhenkilöille.
http://www.metsakeskus.fi/yhteismetsat#.VdRIMJcjnls. 16.8.2015.
Holhoustoimesta annettu laki. 442/1999. Finlex. Valtion säädöstietopankki. 2010.
http://www.finlex.fi/fi/. 19.4.2010.
Yliopistopaino. Helsinki University Press: Gaudeamus.
Hirsjärvi A., Remes P. & Sajavaara P. 2004. Tutki ja kirjoita. Jyväskylä:Gummerus Kirjapaino Oy.
Huovinen, T. 2010. Liiketoimintasuunnitelma hakeyrittäjälle.
http://www.theseus.fi/bitstream/handle/10024/15510/Huovinen_Tero.pdf?seq
uence=1. 19.4.2010.
Hukkanen, V. 2009. Metsänomistajan verokirja. Avaintieto- sarja. Verotieto Oy.
Hänninen, H. 2009. Yksityismetsien omistusrakenne 2009. Julkaisussa: Peltola, A. (toim.).
Metsätilastollinen vuosikirja 2009 - Skogsstatistisk årsbok - Finnish Statistical
Yearbook of Forestry. SVT Maa-, metsä- ja kalatalous 2009. Metsäntutkimuslaitos, s. 31. ISBN 978-951-40-2204-3 ISBN 978-951-40-2205-0. 18.4.2010.
Hänninen, H. 2011. Yksityismetsänomistuksen rakenne. Metsätehon iltapäiväseminaari
24.5.2011.Helsinki. http://www.metla.fi/hanke/3458/H.Hanninen-Metsateho24052011.pdf. 19.8.2015.
Hänninen, H., Karppinen, H. & Suihkonen, V. 2007. Yksityismetsien puunmyyntitulojen
alueittainen jakautuminen. Metsätieteen aikakauskirja 3/2007: 267–278.
Jauhiainen, H. 2010. Metsäverokirja 2010. Metsäkustannus Oy. Hämeenlinna:Kariston
Jyväskylän yliopisto. 2015a. Koppa. Tutkimusstrategiat. Laadullinen tutkimus.
https://koppa.jyu.fi/avoimet/hum/menetelmapolkuja/menetelmapolku/tutkimusstrategiat/laadullinen tutkimus. 25.8.2015.
Jyväskylän yliopisto. 2015b. Koppa. Tutkimusstrategiat. Poikittaistutkimus.
https://koppa.jyu.fi/avoimet/hum/menetelmapolkuja/menetelmapolku/tutkimusstrategiat/poikittaistutkimus. 19.8.2015.
Jyväskylän yliopisto.2015c. Koppa. Aineiston analyysimenetelmät. Laadullinen analyysi.
https://koppa.jyu.fi/avoimet/hum/menetelmapolkuja/menetelmapolku/aineisto
n-analyysimenetelmat/laadullinen-analyysi. 18.4.2010.
Jyväskylän yliopisto.2015d. Koppa. Aineiston analyysimenetelmät.Määrällinen analyysi.
n-analyysimenetelmat/maarallinen-analyysi. 18.4.2010.
Jyväskylän yliopisto. 2015. Kasvatustieteen tiedekunta.
https://www.jyu.fi/edu/tiedekunta/laadunhallinta/johtaminen/st. 18.8.2015.
Kannassalmi, R. 2015. Varapuheenjohtaja. Pohjois-Karjalan yhteismetsä. Puhelinhaastattelu 13.8.2015.
Kiinteistönmuodostamislaki. https://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1995/19950554.
Kiviniemi, M., Havia, P. 2008. Perintömetsä – sukupolvenvaihdos ja yhteisomistus. Metsäkustannus Oy. Hämeenlinna: Karisto Oy.
Kiviniemi, M., Matilainen, J.Havia, P. 2006. Yhteismetsän perustaminen ja hallinto. 5. painos. Metsätalouden kehittämiskeskus Tapio, julkaisusarja 28/2008. Helsinki.
Kukkonen, E. 2010. Metsäpolitiikka-luennot. Metsätalouden koulutusohjelma. Karelia
Laki avoimesta yhtiöstä ja kommandiittiyhtiöstä. 128/1979. Finlex.Valtion säädöstieto
pankki.https://www.finlex.fi/fi/laki/smur/1988/19880389. 16.8.2015.
Laki eräistä yhteisomistussuhteista. 180/1958. Finlex.Valtion säädöstietopankki.
Laki varallisuusoikeudellisista oikeustoimista. 228/1929. Finlex.Valtion säädöstietopankki.
https://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1929/19290228. 19.4.2010.
Laki yhteismetsistä. 109/2003. Finlex.Valtion säädöstietopankki.
https://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2003/20030109?search[type]=pika&sear
ch[pika]=yhteismets%C3%A4laki. 16.8.2015.
Maa- ja metsätalousministeriön julkaisuja 3/2008. Kansallinen metsäohjelma. 2015.
http://www.mmm.fi/attachments/metsat/kmo/5ywg0T9jr/3_2008FI_netti.pdf.
Mac Kinsey & Company 2000. Ideasta kasvuyritykseksi. Käsikirja liiketoimintasuunnitelman laatimiseen.WSOY.
http://harrihei.pbworks.com/f/Ideasta+kasvuyritykseksi.pdf. 1.8.2015.
Metsäkeskus 2014. Yhteismetsän perustaminen. http://www.metsakeskus.fi/yhteismetsanperustaminen. 3.2.2014.
Metsälehti. 2012. Metsätieto. Yhteismetsä omistusmuotona.
http://www.metsalehti.fi/Global/Metsakortisto/MetsakorttiPDF/Yhteismets%
C3%A4%20omistusmuotona.pdf. 17.8.2015.
Metsätalouden kehittämiskeskus Tapio. 2011. Ostohaluiset yhteismetsät.28.4.2011.
Metsätalouden kehittämiskeskus Tapio. 2012. Liittämishaluiset yhteismetsät.28.2.2012.
http://www.metsavastaa.net/files/metsavastaa/skogs__gare/Yhteismetsat_liitta
mishaluiset_28022012.pdf. 24.1.2013.
Metsäntutkimuslaitos. 2012. Metsätilakokonaisuuksien lukumäärä omistusmuodoittain ja
pinta-alaluokittain 31.12.2012.
http://www.metla.fi/metinfo/mo/metsamaan_omistus.htm#taulukko3. 20.10.2013.
Metsänhoitoyhdistys Keski-Karjala. 2009. Toimintakertomus 2009. 19.4.2010.
Metsänhoitoyhdistys Länsi-Karjala. 2009. Toimintakertomus 2009. 19.4.2010.
Metsänhoitoyhdistys Pohjois- Karjala. 2009. Toimintakertomus 2009. 19.4.2010.
Metsänhoitoyhdistys Pohjois- Karjala. 2010. Toiminnan esittely.
http://www.mhy.fi/pohjois-karjala/esittely.19.8.2015.
Metsänhoitoyhdistys Raja - Karjala.2009. Toimintakertomus 2009.19.4.2010.
Metsämuuronen, J. 2008. Laadullisen tutkimuksen perusteet. Metodologia- sarja 4. 3. uudistettu painos. International Methelp Ky. Gummerus Kirjapaino Oy. Jyväskylä.
Metsätalouden kehittämiskeskus Tapio. Pellervon taloudellinen tutkimuslaitos. 2008. Yhteismetsä mahdollisuutena- hankeen 1.1.2006–30.9.2007 verkkosivut
29.4.2008. :www.tapio.fi/yhteismetsät.18.4.2010.
Metsätalouden kehittämiskeskus Tapio. 2010. Tietoa yhteismetsistä.
http://www.tapio.fi/tietoayhtmetsista. 20.4.2010.
Metsätalouden kehittämiskeskus Tapio. 2014. Yhteismetsän ohjesäännön sisältö.
http://www.tapio.fi/YM-ohjesaanto. 29.1.2014.
Metsäntutkimuslaitos. 2010. http://www.metla.fi/hanke/3458/metsanomistuksen rakennemuutos.pdf 16.4.2010. 18.4.2010.
Metsäntutkimuslaitos. 2010. www.sll.fi/luontojaymparisto/metsat/metsaneuvontametla.
Osakeyhtiölaki. Finlex.624/2006. Finlex. Valtion säädöstietopankki.
https://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2006/20060624. 7.8.2015.
Perustuslaki. 731/1999. http://www.finlex.fi/fi/. Finlex.Valtion säädöstietopankki.
Pitkämäki, A. 2000. Pk-yrityksen liiketoimintasuunnitelman. Talentum Media Oy. Helsin
ki: Kauppakaari.
Pykäläinen, J. Pääkaupunkiseudun metsänomistajat, 26.2.2008 – tilaisuudessa esitetty
Metsämonex Oy:n toimitusjohtaja Jouni Pykäläisen esitys. 15.1.2013.
Rämö, A-K., Mäkijärvi,L.,Toivonen, R., Horne, P. 2009. Suomalaisen metsän omistajan
profiili vuonna 2030. Asenteiden ja näkemysten muutokset yhden sukupolven aikana. Pellervon taloudellisen tutkimuslaitoksen Raportteja n:o 221
2009. http://www.metsasaatio.fi/rahoituskohteet/tutkimukset-ja-selvitykset.
Saukkonen,P. (toim.) Tutkielman teon tukisivut. Helsingin yliopiston yleisen valtio-opin
laitos. http://www.mv.helsinki.fi/home/psaukkon/tutkielma/index.html.
Sinkkilä, T. 2015. Projektin johtaja. Laajentuvat ja kehittyvät yhteismetsät - hanke. Tekstiviestintä. Hankkeen aikana toteutuneet strategiasuunnitelmat. 12.8.2015.
Suomen Metsäkeskus. 2013. Yhteismetsät.
http://www.metsakeskus.fi/documents/10156/866957/yhteismetsaluettelo_syy
skuu_2013/e92221a1-f978-43b8-b7b8-cd9762ed562f. 3.2.2014.
Suomen Metsäkeskus. 2015. Yhteismetsät.
http://www.metsakeskus.fi/yhteismetsat#.VdQvWJcjnlt. 19.8.2015.
Tikka, S. 2015. Yhteismetsä omistusmuotona- koulutusmateriaali. Nurmes 23.3.2015.
http://www.nurmes.fi/documents/810140/3425015/Yhteismets%C3%A4%20
omistusmuotona_Sakari+Tikka/4df5639b-5706-4689-935345e2203f1f20.31.8.2015.
Tilli, T. 2009. Metsänomistusrakenne nyt ja tulevaisuudessa.
http://www.metsakeskus.fi/NR/rdonlyres/9140BAF2-3925-401A-B5046CF2FB5898C6/8114/TapioTilli1.pdf. 19.4.2010.
Valtioneuvoston asetus yhteismetsistä. 163/2003. Finlex. Säädöstietopankki.
http://www.finlex.fi/fi/laki/alkup/2003/20030163. 16.4.2011.
Verohallitus. 2015. Tuloverotus. Osakeyhtiö ja osuuskunta. https://www.vero.fi/fiFI/Yritys_ja_yhteisoasiakkaat/Osakeyhtio_ja_osuuskunta/Tuloverotus.
13.8.2015..
Wikipedia 2015a. https://fi.wikipedia.org/wiki/Liikkeenjohdon_strategia.8.8.2015.
Wikipedia.2015b. https://fi.wikipedia.org/wiki/Omistusoikeus
YritysSuomi. 2015. https://www.yrityssuomi.fi/liiketoimintasuunnitelma.1.8.2015.
Kysymykset liittämishaluisille tai osto suunnitteleville yhteismetsien edustajille
Alkukyselyn kysymykset, jotka lähetettiin 107 yhteismetsän edustajille sähköpostissa. Vastauksia palautettiin 28 kpl.
Yhteismetsän nimi
Yhteismetsän maantieteellinen sijainti
Yhteismetsän kokonaispinta-ala (ha)
Onko yhteismetsällänne vakituisessa työsuhteessa olevia henkilöitä?
Onko yhteismetsällänne määräaikaisissa työsuhteissa olevia henkilöitä?
Mistä syystä yhteismetsä on perustettu?
Mikä on sukujen yhteismetsien omistuksessa olevien osakaskiinteistöjen ha - osuus
yhteismetsän alueesta?
9. Mikä on sukujen yhteismetsien omistuksessa olevien osakaskiinteistöjen % - osuus
10. Mikä on metsänhoitoyhdistysten omistuksessa oleva ha - osuus yhteismetsänne alueesta?
11. Mikä on metsänhoitoyhdistysten omistuksessa oleva % - osuus yhteismetsänne alueesta?
12. Millainen tilanne on yhteismetsänne osalta edellisessä tekstissä kuvatun liiketoimintasuunnitelman osalta? (Liiketoimintasuunnitelma oli määritelty edellisessä tekstissä).
13. Liiketoimintasuunnitelman hyödyt yhteismetsän liiketoiminnan apuvälineenä
14. Haastatteluun osallistuminen
15. Yhteystietoni haastattelua varten
16. Vapaa vastausalue - kommenttien, palautteen ja mielipiteiden kirjoitusalue
Suuret kiitokset vastaamisestanne!
Kyselyn internet-osoite:
:https://docs.google.com/forms/d/1RCPW1lzgUTJCJavYXNTqzdQwcdbKhgX41FXkYhjCwg/viewform?formkey=dHdjaVlUUjl1eG9wVi1xSjFNVnBHTkE6MQ#gid=0
Haastattelut, noin 45 -60 min. / henkilö.
Kaikki haastateltavat ovat antaneet luvan haastatteluun 1. kyselyssä, joka toteutettiin netin
Yhteismetsä:______________________________________________________
Haastateltavan nimi ja asema:_______________________________________
Haastatteluaika: __________________________________________________
I LIIKETOIMINTASUUNNITELMAN (LTS) KÄYTTÖ
1. Liiketoimintasuunnitelman (LTS) käyttö
1.1 Jos LTS on käytössä, kauanko ollut, miten päivitetään, kuka valmistellut
1.2 Jos LTS:a ollaan valmistelemassa, missä vaiheessa, kuka valmistelee
1.3 Jos LTS:a harkitaan otettavan käyttöön, mitkä seikat puhuvat puolesta ja mitkä vastaan
1.4 Muu tilanne
II LIIKETOIMINTA NYT JA TULEVAISUUDESSA
2. Mitkä ovat yhteismetsän tuloksen teon kannalta avaintuotteet?
3. Mitä tulonlähteitä on jatkossa suunnitteilla tai selvittää?
III LIIKETOIMINTASUUNNITELMAN KÄYTTÖ JA SUHDE METSÄSUUNNITELMAAN
4. Liiketoimintasuunnitelman käytön kokemukset käytännössä, avoin kysymys
5. Liiketoimintasuunnitelman käytön hyödyt, osittain strukturoitu ja ohjattu kysymys
5.1 Liittyvätkö liiketoimintasuunnitelman havaitut hyödyt johtamiseen, strategiseen suunnitteluun, talouteen, tuotevalikoimaan, markkinointiin? Miten?
5.2 Muut havaitut hyödyt?
6. Liiketoimintasuunnitelman käytön rajoitteet tai hankaluudet
6.1 Millaisia hankaluuksia käytännössä liiketoimintasuunnitelman käyttö on tuonut?
6.2 Ovatko hankaluudet poistettavissa, miten? Miksi ei?
7. LTS pohja – onko liiketoimintasuunnitelman malli laadittu itse, onko valittu jo valmis pohja
ja jos valmis, niin minkä organisaation liiketoimintasuunnitelmaa olette käyttäneet?
8. Liiketoimintasuunnitelma, metsäsuunnitelma ja ohjesääntö – millaista lisäarvoa, eroa ja
merkitystä käytännössä näillä asiakirjoilla käytännössä on ollut/on?
IV LOPPUKYSYMYKSET
9. Kuinka yhteismetsää on tarkoitus jatkossa kasvattaa ja/tai kehittää?
Metsäsuunnitelmalla tarkoitetaan metsänomistajan yhden
tai useamman metsäkiinteistön metsien puuvaroja ja tilaa,
luontoarvoja sekä hoitoa ja käyttöä koskevaa ajantasaista
suunnitelmaa. Metsäsuunnitelmassa esitetyt toimenpiteet
eivät saa olla suunnitelman laatimisajankohtana voimassa
olevien metsien hoitoa ja käyttöä koskevien säännösten
vastaisia. Metsälaki 4a §. 27.6.2014/567.
Pääasiassa puun myynti kilpailutetuilla hinnoilla tai
vuotuisilla ostosopimuksilla.
Muita myytäviä tuotteita: metsästys- ja kalastusoikeudet, tontit, pilkkeet ja halot, tuulivoimalla tuotettu sähkö (tulossa oleva tuote).
Pääasiassa suuret puunostajat, yleensä harvoja
asiakkaita. Muissa kuin puunmyyntituotteissa asiakkaita mm. matkailijat, metsästäjät, rantatonttien
Ohjesäännön mukainen.
YhteismetsäL 6 §
Osakaskunnan tehtävänä on huolehtia yhteismetsää
koskevien asioiden hoidon järjestämisestä.
Osakaskunnan toimintaa varten on osakaskunnalle
hyväksyttävä ohjesääntö.
Johtamisen väline:
Ohjesäännössä on lain mukaan mainittava:
1) yhteismetsän osakaskunnan nimi ja se kunta,
joka on osakaskunnan kotipaikka;
2) milloin osakaskunnan varsinainen kokous pidetään ja, jos sellaisia kokouksia on useita, mitkä asiat
kussakin kokouksessa käsitellään;
4) miten metsäntuotteiden myynti yhteismetsästä on
järjestettävä;
5) miten yhteismetsän ja osakaskunnan omistaman
alueen muu kuin metsätalouskäyttö on järjestettävä;
9) miten osakaskunnan kokous on kutsuttava koolle
ja muut tiedonannot osakkaille toimitettava; sekä
10) muut osakaskunnan asioiden hoitoa varten
tarpeelliset seikat.
Liiketoimintasuunnitelma on yrityksen käsikirja, jota
tarvitaan menestyvän yritystoiminnan käynnistämiseen. Se
auttaa hahmottamaan ja suunnittelemaan jäsentyneesti perustettavan yrityksen toimintaa ja
YritysSuomi (2015).
Tavaroiden, palveluiden tai
näiden yhdistelmien myynti
valituille (segmentit) kohderyhmille.
Riippuu liikeideasta, kuluttaja-asiakkaat, toiset yritykset
ja kunnalliset tai valtiolliset
organisaatiot. Yleensä suuri
lukumäärä asiakkaita.
OsakeyhtiöL
Yhtiöjärjestyksessä on aina
mainittava yhtiön:
Jos yhtiö aikoo käyttää toiminimeään kaksi- tai useampikielisenä, toiminimen
jokainen ilmaisu on mainittava yhtiöjärjestyksessä
(OYL 2:3 §).
Liite 3 2 (3)
Hallinto – ylin päättävä
Yhteismetsä maksaa tuloveron (28 % 2015) ja osakas voi nostaa ylijäämän
yhteismetsästä ilman lisäveroseuraamuksia.
(TVL 118 §).
Pakollinen pääoma
Metsäsuunnitelman osoittama, osakassopimukseen
kirjattu metsäomaisuus.
Metsäkeskuksen hyväksymän ohjesäännön jälkeen
yhteismetsän kokous ja maanmittaustoimitus.
Prosessi kestää muutamia kuukausia.
Ei- noteeratun osakeyhtiön
maksamista osingosta 25
prosenttia on veronalaista
pääomatuloa ja 75 prosenttia
verovapaata tuloa siltä osin
kuin osingon määrä vastaa
enintään osakkeiden matemaattiselle arvolle laskettua
8 prosentin vuotuista tuottoa.
Jos osingonsaajan verovuonna saamien tällaisten
osinkojen yhteismäärä ylittää 150 000 euroa, ylimenevästä osasta on veronalaista
pääomatuloa 85 prosenttia ja
verovapaata tuloa 15 prosenttia. Jos osinko on yli 8
prosenttia osakkeen matemaattisesta arvosta, ylimenevästä osasta 75 prosenttia
on veronalaista ansiotuloa ja
25 prosenttia verovapaata
Sijoitukset rahana tai apporttiomaisuutena, osakepääoma.
Oltava vähintään 2500 euroa
(yksityinen osakeyhtiö).
kestää noin kaksi viikkoa
perustamiskokouksen ja
perustamisasiakirjojen lähettämisen jälkeen.
Pakollinen, Metsäkeskus.
Tilikausi voi olla kalenterivuodesta poikkeava.
Toiminnan sisältö lainsäädännön mukaan
Yhteismetsälain mukaan yhteismetsää on käytettävä
ensisijaisesti kestävän metsätalouden
harjoittamiseen. (Yhteismetsälaki 1:2 §). Kestävä
metsätalous sisältää taloudellisen, sosiaalisen ja
ekologisen kestävyyden.
Toiminnan sisällön
Lakisääteinen sisältö. Yhteismetsälaki 2 §:
Yhteismetsää tulee käyttää ensi sijassa kestävän
metsätalouden harjoittamiseen.
Yhteismetsään kuuluvaa aluetta voidaan käyttää
myös muuhun tarkoitukseen kuin metsätalouden
harjoittamiseen, jos se on taloudellisesti tai muuten
Pakollinen, Patentti- ja rekisterihallitus/kaupparekisteri.
yhtiön toiminnan tarkoituksena on tuottaa voittoa osakkeenomistajille, jollei yhtiöjärjestyksessä määrätä toisin
(OYL 1:5 §).
Itse suunnitellusta liikeideasta johdettu , markkinoiden ja
asiakkaiden määrittelemä
Liite 3 3 (3)
Toiminnan suunnitteluväline
Toiminnan tuottaman
voiton tuloverotus
Käsittelyehdotukset metsikkökuvioittain seuraaville
10 vuodelle
- metsiköittäiset puusto- ja maaperätiedot,
- metsää ja puustoa koskevat yhteenvetotiedot,
- metsän tulot ja menot sekä tiedossa olevat
metsän käsittelyä rajoittavat asiat kuten
Metsän kehitysennuste puuston kasvun ja käsittelyehdotusten mukaan
Yhteenvetotiedot hakkuista
Yhteenvetotiedot hoitotoimenpiteistä,
Kartat: yleiskartta, metsätilan kuviokartta sekä
toimenpidekartat.
mallirakenne:
Liikeidean kuvaus (mitä,
kenelle, miten, miksi, millaisella imagolla)
- tuotteet / palvelut Toimintasuunnitelmat
- rahoitus- ja investointi
Yhteenveto (joka sisältää
esim. SWOT- analyysin).
Kaikkien yhteismetsän tulolähteiden (elinkeinotuloa, maatalouden13, tuloa ja muun tulolähteen =
metsätalouden14 tuloa) tuloista tulovero 26 %
(vuonna 2014).
Kaikkien osakeyhtiön tulolähteiden tuloista tulovero
on 20 % (vuonna 2014).
Maatalouden tuloa ovat esimerkiksi jäkälän myyntitulot, metsästysmaiden ja kesämökkitonttien vuokratulo, omasta metsästä otetun puun pienimuotoinen sahaustoiminta.
Muun tulolähteen (metsätalouden) tuloa esimerkiksi metsätaloudesta saatu tulo,
luovutusvoitot, maa-ainesten myyntitulot. Lähde: 21.10.2011.
Liite 4 1 (2)
Ohjesäännön, strategiasuunnitelman, metsäsuunnitelman, taloussuunnitelman ja
toimintasuunnitelman suhde liiketoimintasuunnitelmaan.
Lakisääteinen sisältö. Määrittää yhteismetsän lakisääteisen toiminnan, hallinnon,
hallintoelimet ja kokousmenettelyt.
Sisältää mm. kuten mission ja vision kuvaukset, yhteismetsän arvojen määrittelyn,
toimintaympäristön muutosten analysointi,
toiminnan tavoitteet ja keinot tavoitteisiin
pääsemiseksi, tavoitteiden mittaaminen,
käytännön toimenpiteet sekä strategian
tarkistamisen sen voimassaolon aikana.
Työvälineenä strategian toteuttamiseen
perehdytysaineistossa mainitaan liiketoimintasuunnitelmankin toteutuksessa usein
käytetyt tuloskortit, vuosikello ja oman
itsen johtaminen.
Sisältää usein miten vain metsäsuunnitelman mukaiset toimenpiteet, joskus myös
osakkaille suunnattua tiedottamista ja lisäosuuksien hankintaa varten markkinointia.
Esimerkki yhden yhteismetsän toimintasuunnitelman sisällöstä pääpiirteittäin:
Metsäsuunnitelman mukaisen omaisuusmassan hoidon ja hakkuiden toiminnan
kuvaus ja prioriteetit toimintavuodelle.
Tunnettuustavoitteet kolmelle seuraavalle
Laajentamistavoitteet: tuoton käyttö laajenemiseen ja lisäkiinteistöjen ostosuunnitelman -> sisältää osittain siis investointisuunnitelman.
Osittainen markkinointisuunnitelma (kohdistuu lisätilojen hankintaa varten).
Puun tuoton määrittelyt m3 -> resurssien eli
myytävän puuvarannon suunni
Suhteessa liiketoimintasuunnitelmaan
Liiketoimintasuunnitelma ei ota kantaa yrityksen lakisääteisiin toimintoihin.
Ohjesääntöä vastaa osakeyhtiöissä yhtiöjärjestys, henkilöyhtiöissä yhtiösopimus ja
osuuskunnissa osuuskunnan säännöt.
Samat asiakohdat ovat myös liiketoimintasuunnitelmissa.
Liiketoimintasuunnitelma on yrityksen toimintasuunnitelma joka on jaoteltu usein seuraaviin osa-alueisiin:
Yrittäjien tiedot
Asiakas- ja kilpailija-analyysit
Myyntikatetarvelaskema/kannattavuuslaskelma
SWOT- analyysi
Liite 4 2 (2)
Metsäteiden rakennus- ja tienparannustoimenpiteet -> osa investointisuunnitelmaa.
Koskee kokonaisuutena pääasiassa omaisuusmassan käyttöä ja hoitoa, jossain määrin myös markkinointia (ulkopuolisille)ja
tiedottamista (osakkaille).
Sisältää usein miten myyntitulot ja pakolliset menot tuloslaskelman (vähennyslaskentaa) muodossa. Katsotaan mitä tilikauden
tulokseksi jää.
Passiivinen tuloksensuunnittelumalli.
Metsäsuunnitelma sisältää
Käsittelyehdotukset metsikkökuvioittain
seuraaville 10 vuodelle
- metsälöittäiset puusto- ja maaperätiedot,
- metsän tulot ja menot sekä tiedossa
olevat metsän käsittelyä rajoittavat
asiat kuten metsälakikohteet
Metsän kehitysennuste puuston kasvun ja
käsittelyehdotusten mukaan
Kartat: yleiskartta, metsätilan kuviokartta
sekä toimenpidekartat.
Usein miten käytetään kannattavuuslaskelmaa, jossa tuloslaskelma käännetään ’nurin
päin’ eli laskenta aloitetaan siitä, miten paljon
nettovoittoa tavoitellaan tilikaudelta. Siihen
lisätään tuloverot, poistot, kiinteät kulut,
muuttuvat kulut, alennusvaraukset ja arvonlisävero. Saadaan tarvittava myyntimäärä/tilikausi tietyllä voittovarauksella ja tietyllä
kulurakenteella. Aktiivinen tulossuunnittelumalli.
Sisältää tuotantosuunnitelman ja metsäomaisuuden hoitosuunnitelman ja määrittää myyntiajankohdat 10 vuodeksi eteenpäin.
ONKO YHTEISÖMETSISTÄ YHTEISMETSIEN ALKUPÄÄOMAKSI?
Yhteismetsän muodostamistoimitus Pirjo Alkiomaa Toimitusmenettelyohjeiston laatiminen
YHTEISMETSIEN LAAJENTUMINEN - Uusia osakkaita, lisää metsää Pirjo Havia
KANNATTAVUUDEN ARVIOINTI YKSITYISMETSÄTALOUDESSA Ari Nystedt