Laki vesilain muuttamisesta 308/1990 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1990 › 308/1990
muutetaan 19 päivänä toukokuuta 1961 annetun vesilain (264/61) 7 luvun 4§:n 1 momentti, 16 luvun 5§:n 1 momentti, 14§:n 1 momentti, 20§:n 1 momentti ja 21§:n 1 momentti, 18 luvun 1§:n edellä oleva väliotsikko, 1§:n 1 ja 3 momentti, 2-6§, 8§:n edellä oleva väliotsikko ja 8-11§, 21 luvun 1§:n 1 momentti sekä 8§:n 1 momentti,
sellaisina kuin niistä ovat 16 luvun 14§:n 1 momentti ja 21 luvun 1§:n 1 momentti 26 päivänä kesäkuuta 1970 annetussa laissa (427/70), 18 luvun 1§:n 1 ja 3 momentti sekä 2-5§, 10 ja 11§ sekä 21 luvun 8§:n 1 momentti 30 päivänä huhtikuuta 1987 annetussa laissa (467/87), 18 luvun 6§ osittain muutettuna viimeksi mainitulla lailla sekä 18 luvun 8§ muutettuna 11 päivänä lokakuuta 1963 annetulla lailla (453/63) ja mainitulla 30 päivänä huhtikuuta 1987 annetulla lailla, sekä
lisätään 16 lukuun uusi 6 a-6 c§ ja 18 lukuun uusi 14§ seuraavasti:
Milloin joku, joka saa järjestelystä 6 luvun 16§:ssä tarkoitettua hyötyä tai muuta etua, taikka valtio pyytää lupaa muuhun kuin tämän luvun 3§:n 3 momentissa tarkoitettuun järjestelyyn haluamatta saada yritykseen osalliseksi muita, ei luvan myöntämisen edellytyksenä ole, että hyödynsaajat tämän luvun 3§:n 1 momentissa mainituin tavoin kannattavat yritystä.
Jos hakemuksessa tarkoitetun yrityksen vaikutukset ulottuvat laajalle alueelle, vesioikeuden on määrättävä hakemus siihen liitetyn suunnitelman tarkastamista varten käsiteltäväksi katselmustoimituksessa, josta 18 luvussa säädetään.
Hakemusasiassa vesioikeus voi tämän luvun 6§:ssä mainitun menettelyn jälkeen määrätä asiassa, jossa ei ole määrätty pidettäväksi katselmustoimitusta suoritettavaksi lisätutkimuksen selvitysmenettelyssä, jos kysymyksessä on hakemusasian ratkaisemiseen vaikuttava seikka eikä lisätutkimusta voida vaikeuksitta muulla tavoin suorittaa.
Selvitysmenettelyssä on suoritettava vesioikeuden määräämä lisätutkimus ja laadittava siitä kirjallinen lausunto. Selvitysmenettelyn suorittavat vesi- ja ympäristöhallinnon palveluksessa oleva virkamies tai työsopimussuhteinen henkilö, jolla on asiantuntemusta selvitettävän osakysymyksen alalta, ja vesioikeuden harkinnan mukaan kaksi uskottua miestä.
Virkamiehen ja uskottujen miesten määräämisestä selvitysmenettelyyn, siinä äänestämisestä ja sen kustannuksista on vastaavasti voimassa, mitä katselmustoimituksesta on säädetty.
Selvitysmenettelyssä asianosaisille on varattava tilaisuus tulla kuulluiksi, jos vesioikeus selvitysmenettelystä päättäessään on niin määrännyt. Vesioikeus voi kuulla asianosaisia myös selvitysmenettelyn jälkeen.
Asianosaisten kuulemiseksi selvitysmenettelyyn määrätyn virkamiehen on lähetettävä kirjeitse näille tiedossa olevalla postiosoitteella kutsu vähintään seitsemän päivää ennen menettelyn yhteydessä pidettävää kokousta tai maastotarkastusta. Kutsussa on mainittava, missä asianosaiset voivat tutustua selvitysmenettelyn asiakirjoihin. Kokouksessa tai maastotarkastuksessa he voivat esittää suullisesti tai kirjallisesti vaatimuksia tai selvityksiä, jotka on merkittävä virkamiehen pitämään pöytäkirjaan.
Selvitysmenettelyssä on laadittava lausunto viimeistään neljänkymmenenviiden päivän kuluessa siitä, kun asianomainen virkamies määrättiin suorittamaan selvitysmenettely, jollei vesioikeus ole määrännyt tätä lyhyempää määräaikaa. Lausunto ja muut asiakirjat on samassa määräajassa toimitettava vesioikeudelle.
Jos hakemusasiassa on pidetty katselmustoimitus ja asiakirjat ovat saapuneet vesioikeuteen ja muistutusten, vaatimusten sekä huomautusten esittämiselle varattu määräaika on päättynyt, vesioikeuden on pidettävä suullinen käsittely, mikäli katselmuskirjan johdosta tehdyt muistutukset, vaatimukset tai huomautukset antavat siihen aihetta taikka vesioikeus muutoin pitää sitä tarpeellisena. Asiakirjat on ennen suullista käsittelyä pidettävä nähtävänä vesioikeuden virkahuoneistossa. Vesioikeus voi pyytää toimitusinsinööriltä lausunnon tehtyjen muistutusten, vaatimusten ja huomautusten johdosta.
Vesioikeus voi omasta aloitteestaan tai katselmustoimituksen aikana toimitusinsinöörin ehdotuksesta hankkia tai välipäätöksellä taikka hakijalle lähetettävällä kirjeellä kehottaa hakijaa hankkimaan tarpeelliseksi harkitun selvityksen uhalla, että hakemus muutoin jätetään sikseen. Jos selvitys on julkisen edun kannalta tarpeellinen, hakijalle voidaan asettaa sakon uhka velvollisuutensa täyttämiseksi. Muu asianosainen voidaan velvoittaa esittämään hänen saatavissaan oleva selvitys uhalla, että asia voidaan ratkaista selvitystä ilmankin. Jos selvitys on julkisen edun kannalta tarpeellinen, hänet voidaan velvoittaa siihen sakon uhalla.
Hakemusasiassa, joka koskee luvan saamista tässä laissa tarkoitettua yritystä tai toimenpidettä varten, vesioikeuden on viran puolesta tutkittava, ovatko luvan edellytykset olemassa. Niin ikään vesioikeuden on, vaikkei vahingonkorvausvaatimusta ole tehty, tutkittava, onko havaitusta vahingosta, haitasta tai muusta edunmenetyksestä ja mihin määrään suoritettava korvausta, sekä viran puolesta muutoinkin otettava huomioon, mitä tässä laissa yleisen edun sekä yksityisten oikeuksien ja etujen turvaamiseksi on säädetty.
Katselmustoimituksen valmistavat toimenpiteet ja katselmuskokous
Jos vesioikeus 16 luvun 5 tai 13§:n nojalla määrää pidettäväksi katselmustoimituksen, sen on ilmoitettava siitä vesi- ja ympäristöhallitukselle. Vesioikeuden on määrättävä vesi- ja ympäristöhallituksen ehdotuksesta katselmustoimitusta varten toimitusinsinööri, joka toimii toimitusmiesten puheenjohtajana. Vesioikeus voi vesi- ja ympäristöhallituksen, toimitusinsinöörin tai asianosaisen pyynnöstä määrätä ylimääräiseksi toimitusmieheksi erityisen alan asiantuntijan, jos sitä on pidettävä katselmustoimituksen suorittamisen kannalta tarpeellisena.
Vesi- ja ympäristöhallitus voi toimitusinsinöörin tai asianosaisen pyynnöstä määrätä jonkun erityisen alan asiantuntemusta omaavan henkilön avustamaan toimitusinsinööriä hänen tehtävissään. Vesioikeus voi vesi- ja ympäristöhallituksen, toimitusinsinöörin tai asianosaisen pyynnöstä määrätä tarvittaessa erityisen alan asiantuntijan avustamaan toimituksessa. Vesioikeus voi myös tarvittaessa määrätä sihteerinsä avustamaan toimitusmiehiä oikeudellisten kysymysten selvittelyssä.
Toimitusinsinöörin on tarkastettava hakemukseen liitetty suunnitelma yhteistyössä muiden toimitusmiesten kanssa. Hänen on myös tarvittaessa tehtävä esitys vesioikeudelle lisäselvitysten hankkimiseksi.
Suunnitelman tarkastamisen jälkeen on pidettävä katselmuskokous, josta toimitusinsinöörin on tiedotettava 9§:ssä mainitulla tavalla niille, joiden etua tai oikeutta hakemus saattaa koskea samoin kuin niille yrityksen vaikutusalueen asukkaille, joiden asumiseen, työntekoon tai muihin oloihin yrityksen toteuttaminen saattaa selvästi vaikuttaa, ja heitä edustaville yhteisöille.
Katselmuskokous on pidettävä vesistön varrella tai muutoin lähellä yrityksen toteuttamisaluetta. Jos yrityksen vaikutukset ulottuvat usean kunnan alueelle, jokaisessa kunnassa on pidettävä ainakin yksi katselmuskokous. Jos yrityksen vaikutukset ovat kunnassa vähäiset, tuossa kunnassa olevat asianosaiset ja 1 momentissa tarkoitetut asukkaat ja yhteisöt voidaan kutsua toisessa kunnassa pidettävään katselmuskokoukseen. Katselmuskokousta voidaan jatkaa eri päivinä ja eri paikoissa.
Katselmuskokouksessa on niillä, joiden etua tai oikeutta hakemus saattaa koskea, oikeus esittää suullisesti tai kirjallisesti mielipiteensä yrityksestä sekä vaatimuksia ja selvityksiä. Edellä 1 momentissa mainituilla asukkailla ja yhteisöillä on oikeus esittää lausuntonsa yrityksestä.
Katselmuskokouksen jälkeen toimitusmiesten on perehdyttävä paikan päällä yrityksen vaikutuksiin ja olosuhteisiin. Toimitukseen määrätyn asiantuntijan ja avustavan virkamiehen on annettava lausuntonsa alansa kysymyksistä.
Toimitusmiesten on laadittava katselmuskirja, jossa heidän on annettava lausuntonsa, voidaanko lupa ja millä ehdoilla antaa, sekä selvitettävä yrityksen aiheuttamat vahingot ja arvioitava niiden määrä.
Katselmuskirjassa toimitusmiesten on lisäksi annettava lausuntonsa katselmuskokouksessa tehdyistä vaatimuksista ja selvityksistä. Lausunto on annettava myös vaatimuksesta yrityksen toteuttamisesta muunlaisena kuin hakemuksessa on tarkoitettu. Toimitusmiesten on, vaikkei korvausvaatimusta olisikaan tehty, annettava lausunto siitä, onko havaitusta vahingosta, haitasta ja muusta edunmenetyksestä sekä mihin määrään suoritettava korvausta.
Jos vesioikeus on 16 luvun 5§:n 2 momentin nojalla määrännyt katselmustoimituksen suoritettavaksi sanotussa momentissa säädetyllä tavalla, toimituksen ensimmäisessä vaiheessa yrityksestä aiheutuvien vahinkojen selvittäminen, niiden määrän arvioiminen sekä ehdotuksen tekeminen 11 luvun muiden korvaussäännösten soveltamisesta on suoritettava vain siltä osin kuin se on tarpeellista luvan edellytysten selvittämiseksi ja ehdotuksen tekemiseksi ennakkokorvausten määräämistä varten.
Katselmustoimituksen ensimmäisessä vaiheessa toimitusmiesten on, antamatta lopullista lausuntoa vahingoista ja niistä suoritettavista korvauksista, tehtävä katselmuskirjassa ehdotus maksettavista ennakkokorvauksista.
Loppukokous ja katselmustoimituksen päättäminen
Katselmustoimituksessa on pidettävä loppukokous, josta toimitusinsinöörin on tiedotettava 9§:ssä mainitulla tavalla niille, joiden etua tai oikeutta hakemus saattaa koskea samoin kuin niille yrityksen vaikutusalueen asukkaille, joiden asumiseen, työntekoon tai muihin oloihin yrityksen toteuttaminen saattaa selvästi vaikuttaa, ja heitä edustaville yhteisöille. Loppukokous on pidettävä samoissa kunnissa kuin katselmuskokous.
Loppukokouksessa toimitusinsinöörin on selostettava katselmuskirjan sisältö. Loppukokouksessa asianosaisilla on, puhevaltansa valvomiseksi vesioikeudessa, oikeus esittää suullisesti tai kirjallisesti muistutuksia, vaatimuksia ja huomautuksia hakemuksen, suunnitelman tai katselmuskirjan johdosta. Samoin 3§:n 1 momentissa tarkoitetuilla asukkailla ja yhteisöillä on oikeus suullisesti tai kirjallisesti esittää lausuntoja vesioikeudelle hakemuksen, suunnitelman tai katselmuskirjan johdosta.
Kutsu katselmuskokoukseen ja loppukokoukseen on annettava tiedoksi julkisella kuulutuksella vähintään kolmekymmentä päivää ennen kokousta niissä kunnissa, joiden alueelle yrityksen vaikutusten voidaan otaksua ulottuvan. Lisäksi kutsu on erikseen annettava tiedoksi noudattamalla 16 luvun 8§:ssä olevia hakemuksen tiedoksiantamista koskevia säännöksiä sekä julkaisemalla se ainakin yhdessä edellä mainittuihin kuntiin yleisesti leviävässä sanomalehdessä. Katselmuskokouksen kokouskutsuun on liitettävä hakijan laatima lyhyt yhteenveto yrityksestä ja sen vaikutuksista. Loppukokouksen kokouskutsuun toimitusinsinöörin on liitettävä lyhyt yhteenveto katselmuskirjasta ja siinä on mainittava, miten asianosaisten on meneteltävä puhevaltansa valvomiseksi vesioikeudessa.
Ennen katselmuskokousta on hakemus ja suunnitelma sekä ennen loppukokousta on hakemus, suunnitelma ja katselmuskirja pidettävä yleisesti nähtävänä 1 momentissa tarkoitetuissa kunnissa vähintään kolmekymmentä päivää ennen kokousta. Asiakirjojen nähtävänä pitämisestä on kokouskutsussa ilmoitettava.
Jäljennös asiakirjoista on lähetettävä 1 momentissa tarkoitettujen kuntien ympäristönsuojelulautakunnille, vesi- ja ympäristöhallitukselle, asianomaiselle lääninhallitukselle sekä muullekin viranomaiselle sen mukaan kuin asetuksella tarkemmin säädetään. Jäljennös katselmuskirjasta on lähetettävä myös hakijalle.
Jos katselmuskokousta on tarpeellista jatkaa ja jatketun kokouksen pitämisaika ilmoitetaan aikaisemmassa kokouksessa, siitä ei tarvitse tiedottaa muulla tavoin.
Sen, joka haluaa tehdä muistutuksia, vaatimuksia tai huomautuksia hakemuksen, suunnitelman tai katselmuskirjan johdosta, on puhevaltansa menettämisen uhalla esitettävä ne vesioikeudelle kuudenkymmenen päivän kuluessa viimeisestä loppukokouksesta taikka suullisesti tai kirjallisesti loppukokouksessa. Puhevaltaa ei kuitenkaan ole menetetty, jos olosuhteet asian vireillä ollessa ovat olennaisesti muuttuneet tai jos vesioikeus on poikennut katselmuskirjasta tai jos puhevallan menettäminen muutoin olisi ilmeisen kohtuutonta.
Edellä 3§:n 1 momentissa tarkoitetuilla asukkailla ja yhteisöillä on oikeus antaa vesioikeudelle lausuntonsa hakemuksen, suunnitelman tai katselmuskirjan johdosta 1 momentissa mainituilla tavoilla.
Viranomaisten, joille katselmuskirja on toimitettu, on tehtävä tarpeellisiksi katsomansa huomautukset vesioikeudelle kuudenkymmenen päivän kuluessa katselmuskirjan saamisesta.
Edellä tässä pykälässä tarkoitetut muistutukset, vaatimukset ja huomautukset on, jollei niitä ole tehty loppukokouksessa, tehtävä vesioikeudelle kirjallisesti kaksin kappalein.
Katselmuskirja, hakemus, suunnitelma sekä katselmustoimituksessa kertyneet muut asiakirjat on kolmenkymmenen päivän kuluessa viimeisestä loppukokouksesta lähetettävä vesioikeudelle. Katselmustoimitus katsotaan päättyneeksi, kun tässä pykälässä tarkoitetut toimet on suoritettu.
Katselmustoimituksesta, selvitysmenettelystä ja lopputarkastuksesta voidaan antaa tarkempia säännöksiä asetuksella.
Tämän lain ja sen nojalla annettujen säännösten ja määräysten noudattamisen yleinen valvonta kuuluu vesi- ja ympäristöhallitukselle sekä vesi- ja ympäristöpiireille. Ympäristöministeriö sekä maa- ja metsätalousministeriö voivat antaa alaiselleen hallinnolle toimialallaan valvontaa koskevia yleisiä määräyksiä ja ohjeita.
Vesioikeuden on ilmoitettava asianomaiselle lääninmaanmittauskonttorille lainvoiman saaneesta päätöksestä, jolla on myönnetty oikeus tehdä toisen maalle uoma tai muu rakennelma, saattaa toiselle kuuluvaa aluetta pysyvästi veden alle, käyttää toisen omistamaan tilaan kuuluvaa vesivoimaa taikka muutoin jatkuvasti käyttää hyväkseen toisen kiinteää omaisuutta. Sama koskee päätöstä, jolla jokin alue on määrätty suoja-alueeksi tai sen käyttöä muutoin rajoitettu. Lääninmaanmittauskonttorin on tehtävä päätöksestä merkintä maarekisteriin. Lääninmaanmittauskonttorin tulee tarvittaessa määrätä maanmittausinsinööri erityisessä maanmittaustoimituksessa selvittämään ne seikat, joita merkinnän tekeminen edellyttää.
Vesioikeudessa tämän lain voimaan tullessa vireillä olevaan hakemusasiaan sovelletaan aikaisempaa lakia.
Hallituksen esitys 55/89
Laki- ja talousvaliok. miet. 16/89
Suuren valiok. miet. 127/89
Laki- ja talousvaliok. miet. 2/90
7 luku - Vesistön järjestely4 §16 luku - Vesiasioiden käsittely vesioikeudessa5 §6 a §6 b §6 c §14 §20 §21 §18 luku - Katselmustoimitus ja lopputarkastus1 §2 §3 §4 §5 §6 §8 §9 §10 §11 §14 §21 luku - Erityisiä määräyksiä1 §8 §


text:
6 päivänä joulukuuta 2011 (*)
Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue – Direktiivi 2008/115/EY – Yhteiset vaatimukset ja menettelyt laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten palauttamiseksi – Kansallinen lainsäädäntö, jossa laittomasta oleskelusta määrätään seuraamukseksi vankeusrangaistus ja sakko
Asiassa C‑329/11,
jossa on kyse SEUT 267 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka cour d’appel de Paris (Ranska) on esittänyt 29.6.2011 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut unionin tuomioistuimeen 5.7.2011, saadakseen ennakkoratkaisun asiassa
toimien kokoonpanossa: presidentti V. Skouris, jaostojen puheenjohtajat A. Tizzano, J. N. Cunha Rodrigues, K. Lenaerts, J.-C. Bonichot, J. Malenovský, U. Lõhmus ja M. Safjan sekä tuomarit A. Borg Barthet, M. Ilešič (esittelevä tuomari), A. Arabadjiev, C. Toader ja J.-J. Kasel,
ottaen huomioon unionin tuomioistuimen presidentin 30.9.2011 antaman määräyksen, jolla ennakkoratkaisupyyntö on päätetty käsitellä Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 23 a artiklan ja unionin tuomioistuimen työjärjestyksen 104 a artiklan ensimmäisen kohdan mukaisessa nopeutetussa menettelyssä,
ottaen huomioon kirjallisessa käsittelyssä ja 25.10.2011 pidetyssä istunnossa esitetyn,
– Alexandre Achughbabian, edustajinaan avocat C. Papazian ja avocat P. Spinosi,
– Ranskan hallitus, asiamiehinään E. Belliard, G. de Bergues ja B. Beaupère-Manokha,
– Euroopan komissio, asiamiehenään M. Condou Durande,
2 Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa asianosaisina ovat yhtäältä Alexandre Achughbabian ja toisaalta préfet du Val-de-Marne (Val-de-Marnen prefekti) ja joka koskee Achughbabianin laitonta oleskelua Ranskan alueella.
3 Direktiivin 2008/115 johdanto-osan 4, 5 ja 17 perustelukappaleessa todetaan seuraavaa:
”(4) On tarpeen sopia selkeistä, avoimista ja oikeudenmukaisista säännöistä, joilla luodaan tehokas palauttamispolitiikka välttämättömänä osana hallittua maahanmuuttopolitiikkaa.
(5) Tässä direktiivissä olisi vahvistettava horisontaaliset säännöt, joita sovelletaan kaikkiin kolmansien maiden kansalaisiin, jotka eivät täytä tai eivät enää täytä jäsenvaltioon saapumisen taikka jäsenvaltiossa oleskelun tai asumisen edellytyksiä.
(17) – – Säilöönotto olisi yleensä toteutettava erityisissä säilöönottolaitoksissa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta lainvalvontaviranomaisten suorittamaa kiinniottoa, josta säädetään kansallisessa lainsäädännössä.”
5 Direktiivin 2 artiklassa, jonka otsikko on ”Soveltamisala”, säädetään seuraavaa:
a) joita koskee maahantulokielto – – tai jotka toimivaltaiset viranomaiset ovat pysäyttäneet tai ottaneet kiinni heidän ylittäessään laittomasti jäsenvaltion ulkorajan maa-, meri- tai ilmateitse – –
6 Direktiivin 3 artiklassa, jonka otsikko on ”Määritelmät”, säädetään seuraavaa:
2) ’laittomalla oleskelulla’ sellaisen kolmannen maan kansalaisen oleskelua jäsenvaltion alueella, joka ei täytä tai ei enää täytä – – maahantulon, maassa oleskelun tai asumisen edellytyksiä kyseisessä jäsenvaltiossa;
7 Direktiivin 2008/115 6–9 artiklassa säädetään seuraavaa:
2. Jäsenvaltion alueella laittomasti oleskelevia kolmansien maiden kansalaisia, joilla on toisen jäsenvaltion myöntämä voimassa oleva oleskelulupa tai muu oleskeluun oikeuttava lupa, on vaadittava siirtymään välittömästi kyseisen toisen jäsenvaltion alueelle. – –
3. Jäsenvaltio voi olla tekemättä palauttamispäätöksen alueellaan laittomasti oleskelevasta kolmannen maan kansalaisesta, jos toinen jäsenvaltio ottaa asianomaisen kolmannen maan kansalaisen takaisin – –.
4. Jäsenvaltio voi milloin tahansa päättää myöntää alueellaan laittomasti oleskelevalle kolmannen maan kansalaiselle erillisen oleskeluluvan tai muun luvan, joka oikeuttaa oleskeluun, yksilöllisten inhimillisten syiden tai humanitaaristen tai muiden syiden perusteella. Tällöin palauttamispäätöstä ei tehdä. – –
5. Jos jäsenvaltion alueella laittomasti oleskelevan kolmannen maan kansalaisen oleskeluluvan tai muun oleskeluun oikeuttavan luvan uusimismenettely on vireillä, jäsenvaltion on harkittava palauttamispäätöksen tekemisestä pidättäytymistä, kunnes vireillä oleva menettely on saatu päätökseen – –.
1. Palauttamispäätöksessä on määrättävä vapaaehtoista paluuta varten asianmukaisesta ajasta, jonka pituus on seitsemästä päivästä kolmeenkymmeneen päivään, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 ja 4 kohdassa tarkoitettujen poikkeusten soveltamista. – –
a) silloin, kun se loukkaisi palauttamiskiellon periaatetta; tai
b) niin kauan kuin myönnetään lykkäystä [palauttamiseen liittyvästä päätöksestä tehdyn muutoksenhaun perusteella].
3. Jos maastapoistamista lykätään 1 ja 2 kohdan mukaisesti, asianomaiselle kolmannen maan kansalaiselle voidaan asettaa 7 artiklan 3 kohdassa säädettyjä velvoitteita.”
8 Direktiivin 2008/115 15 ja 16 artiklassa säädetään seuraavaa:
b) kolmansista maista hankittavat tarpeelliset asiakirjat viivästyvät.
1. Säilöönotto tapahtuu yleensä erityisissä säilöönottolaitoksissa. Jos jäsenvaltio ei voi järjestää säilöönotetun henkilön majoitusta erityisessä säilöönottolaitoksessa vaan joutuu turvautumaan vankilamajoitukseen, säilöönotetut kolmannen maan kansalaiset on pidettävä erillään vangeista.
9 Direktiivin 2008/115 20 artiklan mukaan jäsenvaltioiden oli saatettava direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 24.12.2010.
Ulkomaalaisten maahantulosta ja maassa oleskelusta sekä turvapaikkaoikeudesta annettu laki
10 Ulkomaalaisten maahantulosta ja maassa oleskelusta sekä turvapaikkaoikeudesta annetun Ranskan lain (code de l’entrée et du séjour des étrangers et du droit d’asile, jäljempänä Ceseda) L. 211-1 §:ssä säädetään, että ”voidakseen tulla Ranskaan ulkomaalaisella on oltava asiakirjat ja viisumit, joita kansainvälisissä sopimuksissa ja voimassa olevissa asetuksissa edellytetään – –”.
11 Mainitun lain L. 311-1 §:ssä säädetään, että ”– – 18 vuotta täyttäneellä ulkomaalaisella, joka aikoo oleskella Ranskassa, on kolmen kuukauden kuluttua Ranskaan saapumisestaan oltava oleskelukortti”.
12 Cesedan pääasian tosiseikkojen tapahtuma-aikana voimassa olleen version L. 551-1 §:n sanamuoto oli seuraava:
”Ulkomaalainen voidaan määrätä otettavaksi säilöön sellaisiin tiloihin, jotka eivät kuulu vankeinhoitoviranomaisten vastuualueeseen, jos
3) asianomaisesta ulkomaalaisesta on tehty maasta poistamista koskeva päätös, jonka tekemisestä on kulunut enintään vuosi, tai hänet on poistettava maasta rikoslaissa säädetyn, rikoksen perusteella toteutettavan maahan tuloa ja siellä oleskelua koskevan kiellon perusteella eikä hän voi välittömästi poistua Ranskan alueelta;
6) asianomainen ulkomaalainen on vuoden aikana velvoitettu poistumaan Ranskan alueelta ja kyseisen velvollisuuden vapaaehtoiseen täyttämiseen varattu kuukauden määräaika on päättynyt eikä hän voi välittömästi poistua Ranskan alueelta.”
13 Cesedan pääasian tosiseikkojen tapahtuma-aikana voimassa olleen version L. 552-1 §:n ensimmäisessä virkkeessä säädettiin, että ”kun säilöönottopäätöksen tekemisestä on kulunut 48 tuntia, asia saatetaan säilössäpitoasioissa toimivaltaisen tuomarin käsiteltäväksi, jotta tämä päättää, onko säilöönottoa jatkettava”.
14 Cesedan L. 621-1 §:ssä säädetään seuraavaa:
15 Cesedan tietyt säännökset muutettiin maahanmuutosta, kotouttamisesta ja kansalaisuudesta 16.6.2011 annetulla lailla nro 2011-672 (loi n° 2011-672 du 16 juin 2011 relative à l’immigration, à l’intégration et à la nationalité; JORF 17.7.2011, s. 10290), joka tuli voimaan 18.7.2011. Cesedan L. 621-1 §:ää ei muutettu.
16 Rikosprosessilain (code de procédure pénale) 62-2 §:ssä, sellaisena kuin se oli voimassa pääasian tosiseikkojen tapahtuma-aikana, säädettiin seuraavaa:
”Pidättäminen on poliisiviranomaisen tuomioistuinten valvonnan alaisena päättämä pakkokeino, jolla henkilö, jota epäillään yhdestä tai useammasta perustellusta syystä siitä, että hän on tehnyt tai yrittänyt tehdä sellaisen rikoksen, josta voidaan seuraamukseksi määrätä vankeusrangaistus, pidetään tutkintaviranomaisten käytettävissä.”
17 Poliisi suoritti henkilöllisyystarkastuksia 24.6.2011 Maisons-Alfortissa (Ranska) yleisellä tiellä. Yksi henkilöistä, joita näiden tarkastusten yhteydessä kuultiin, ilmoitti nimekseen Alexandre Achughbabian ja ilmoitti syntyneensä Armeniassa 9.7.1990.
18 Poliisin laatiman pöytäkirjan mukaan Achughbabian ilmoitti myös olevansa Armenian kansalainen. Viimeksi mainittu kuitenkin kiistää näin ilmoittaneensa.
19 Koska Achughbabianin epäiltiin tehneen Cesedan L. 621-1 §:ssä tarkoitetun rikoksen ja jatkavan siihen syyllistymistä, hänet pidätettiin.
20 Kun Achughbabianin tilannetta tarkasteltiin tarkemmin, ilmeni, että hän oli tullut Ranskaan 9.4.2008 ja hakenut siellä oleskelulupaa, minkä jälkeen kyseinen hakemus oli hylätty 28.11.2008 ja Val-d’Oisen prefekti oli vahvistanut hylkäävän päätöksen 27.1.2009 ja liittänyt omaan päätökseensä määräyksen, joka annettiin Achughbabianille tiedoksi 14.2.2009 ja jolla tämä velvoitettiin poistumaan Ranskan alueelta kuukauden kuluessa.
21 Val-de-Marnen prefekti teki 25.6.2011 päätöksen maasta poistamisesta ja päätöksen hallinnollisesta säilöönotosta, jotka annettiin samana päivänä tiedoksi Achughbabianille.
22 Tribunal de grande instance de Créteil’n säilössäpitoasioissa toimivaltainen tuomari, jonka käsiteltäväksi asia oli saatettu Cesedan L. 552-1 §:n nojalla, jotta tämä päättäisi, oliko säilöönottoa jatkettava yli 48 tunnin, määräsi 27.6.2011, että säilöönottoa oli jatkettava, ja hylkäsi sellaiset lainvastaisuusväitteet, jotka Achughbabian oli esittänyt muun muassa pidättämisestään.
23 Yksi mainituista väitteistä perustui asiassa C-61/11 PPU, El Dridi, 28.4.2011 annettuun tuomioon (ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa), jossa unionin tuomioistuin katsoi, että direktiivi 2008/115 on esteenä jäsenvaltion lainsäädännölle, jossa säädetään vankeusrangaistuksen määräämisestä maassa laittomasti oleskelevalle kolmannen valtion kansalaiselle ainoastaan sillä perusteella, että hän vastoin hänelle annettua määräystä poistua tämän valtion alueelta määräajassa jatkaa oleskeluaan kyseisellä alueella ilman hyväksyttävää syytä. Achughbabianin mukaan kyseisestä tuomiosta ilmenee, että Cesedan L. 621-1 §:ssä säädetty vankeusrangaistus on ristiriidassa unionin oikeuden kanssa. Achughbabian toteaa, että kun otetaan huomioon tämä ristiriita ja sääntö, jonka mukaan henkilön pidättäminen on mahdollista ainoastaan, jos on olemassa epäilys sellaisesta rikoksesta, josta voi seurata vankeusrangaistus, käsiteltävässä asiassa noudatettu menettely on ollut lainvastainen.
24 Achughbabian valitti 28.6.2011 tribunal de grande instance de Créteil’n säilössäpitoasioissa toimivaltaisen tuomarin määräyksestä cour d’appel de Paris’hin. Viimeksi mainittu tuomioistuin totesi, että Achughbabian on Armenian kansalainen, että hänet on ensiksi pidätetty ja otettu sen jälkeen säilöön laittoman oleskelun perusteella ja että hän on väittänyt, että Cesedan L. 621-1 § on ristiriidassa direktiivin 2008/115 kanssa, sellaisena kuin kyseistä direktiiviä on tulkittu edellä mainitussa asiassa El Dridi annetussa tuomiossa.
25 Cour d’appel de Paris päätti tässä tilanteessa lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavan ennakkoratkaisukysymyksen:
26 Kansallinen tuomioistuin määräsi myös Achughbabianin säilöönoton päättämisestä.
27 Kansallisen tuomioistuimen pyynnöstä jaosto, jolle asian käsittely oli osoitettu, tarkasteli tarvetta käsitellä asia unionin tuomioistuimen työjärjestyksen 104 b artiklassa tarkoitetussa kiireellisessä menettelyssä. Mainittu jaosto päätti julkisasiamiestä kuultuaan olla hyväksymättä pyyntöä kiireellisestä menettelystä.
28 Aluksi on todettava, että direktiivi 2008/115 koskee ainoastaan jäsenvaltiossa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten palauttamista, eikä sen tarkoituksena ole näin ollen yhdenmukaistaa kokonaisuudessaan kansallisia sääntöjä ulkomaalaisten oleskelusta. Direktiivi ei näin ollen ole esteenä sille, että laiton oleskelu luokitellaan jäsenvaltion oikeudessa rikokseksi ja että siinä säädetään rikosoikeudellisista seuraamuksista oleskelua koskevien kansallisten sääntöjen tällaisen rikkomisen ehkäisemiseksi ja siitä rankaisemiseksi.
29 Koska direktiivillä 2008/115 käyttöön otetut yhteiset vaatimukset ja menettelyt koskevat ainoastaan palauttamispäätöksiä ja tällaisten päätösten täytäntöönpanoa, on myös todettava, ettei direktiivi ole esteenä sellaiselle säilöönotolle, jonka tarkoituksena on määrittää se, onko kolmannen maan kansalaisen oleskelu laillista.
30 Tätä toteamusta vahvistaa direktiivin johdanto-osan 17 perustelukappale, josta käy ilmi, että niitä edellytyksiä, jotka koskevat laittomasta oleskelusta jäsenvaltiossa epäiltyjen kolmansien maiden kansalaisten kiinniottoa, säännellään edelleen kansallisessa oikeudessa. Kuten Ranskan hallitus on huomauttanut, direktiivin 2008/115 tavoite, eli laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten tehokas palauttaminen, vaarannettaisiin, jos jäsenvaltiot eivät voisi pidättämisen kaltaisella vapaudenriistolla estää laittomasta oleskelusta epäiltyä henkilöä pakenemasta ennen kuin hänen tilannettaan on edes voitu selvittää.
31 Tältä osin on katsottava, että toimivaltaisilla viranomaisilla on oltava toki lyhyt mutta kohtuullinen aika tarkastetun henkilön henkilöllisyyden selvittämiseksi ja sellaisten tietojen hakemiseksi, joiden avulla voidaan määrittää, onko kyseinen henkilö laittomasti oleskeleva kolmannen maan kansalainen. Henkilön nimen ja kansalaisuuden määrittäminen voi osoittautua vaikeaksi, jos asianomainen henkilö ei ole yhteistyöhaluinen. Sen tarkistaminen, oleskeleeko henkilö maassa laittomasti, voi myös osoittautua monimutkaiseksi, erityisesti, jos asianomainen vetoaa turvapaikanhakijan asemaan tai pakolaisasemaan. Toimivaltaisten viranomaisten on näin ollen välttääkseen sen, että direktiivin 2008/115 edellisessä kohdassa mainitun tavoitteen toteutumista haitattaisiin, toimittava huolellisesti ja otettava viipymättä kantaa siihen, onko asianomaisen henkilön oleskelu laillista. Jos henkilön oleskelun todetaan olevan laitonta, kyseisten viranomaisten on direktiivin 6 artiklan 1 kohdan nojalla ja sanotun rajoittamatta mainitussa säännöksessä säädettyjen poikkeusten soveltamista tehtävä palauttamispäätös.
32 Vaikka edellä esitetystä seuraa, ettei direktiivi 2008/115 ole esteenä Cesedan L. 621-1 §:n kaltaiselle lainsäädännölle siltä osin kuin siinä luokitellaan kolmannen maan kansalaisen laiton oleskelu rikokseksi ja säädetään rikosoikeudellisista seuraamuksista, mukaan lukien vankeusrangaistus, tällaisesta oleskelusta rankaisemiseksi, eikä kolmannen maan kansalaisen vapaudenriistolle sen määrittämiseksi, onko asianomaisen henkilön oleskelu laillista, seuraavaksi on tutkittava, onko direktiivi esteenä Cesedan L. 621-1 §:n kaltaiselle lainsäädännölle siltä osin kuin se saattaa johtaa vankeusrangaistukseen direktiivillä säännellyn palautusmenettelyn aikana.
33 Unionin tuomioistuin on todennut tähän, että vaikka rikoslainsäädäntö ja rikosprosessia koskevat säännöt kuuluvat lähtökohtaisesti jäsenvaltioiden toimivaltaan, unionin oikeudella voi kuitenkin olla vaikutusta tähän oikeudenalaan. Tästä seuraa, että siitä huolimatta, ettei EY 63 artiklan ensimmäisen kohdan 3 alakohdan b alakohdassa, joka on otettu SEUT 79 artiklan 2 kohdan c alakohtaan, eikä direktiivissä 2008/115, joka on annettu muun muassa tämän EY:n perustamissopimuksen määräyksen perusteella, suljeta pois jäsenvaltioiden rikosoikeudellista toimivaltaa laitonta maahanmuuttoa ja laitonta oleskelua koskevissa kysymyksissä, jäsenvaltioiden on järjestettävä näitä kysymyksiä koskeva lainsäädäntönsä niin, että unionin oikeuden noudattaminen voidaan taata. Jäsenvaltiot eivät voi soveltaa rikosoikeudellista lainsäädäntöä, jolla saatetaan vaarantaa direktiivillä tavoiteltujen päämäärien toteuttaminen ja estää näin sen tehokas vaikutus (em. asia El Dridi, tuomion 53–55 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
34 Vastattaessa kysymykseen siitä, onko direktiivi 2008/115 esteenä Cesedan L. 621-1 §:n kaltaiselle lainsäädännölle samankaltaisista syistä kuin ne, jotka unionin tuomioistuin esitti edellä mainitussa asiassa El Dridi antamassaan tuomiossa, on ensiksi todettava, että pääasian valittajan tilanne vastaa direktiivin 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tilannetta.
35 Oikeudenkäyntiaineistosta ja kansallisen tuomioistuimen vastauksesta unionin tuomioistuimelle sille esittämään selvennyspyyntöön nimittäin ilmenee, että Achughbabianille annettiin 14.2.2009 tiedoksi Ranskan alueelta poistumista koskeva määräys, jossa vahvistettiin kuukauden määräaika vapaaehtoiselle maastapoistumiselle, ja ettei Achughbabian noudattanut kyseistä määräystä. Koska kyseinen palauttamispäätös ei ollut enää voimassa 24.6.2011, jolloin Achughbabianin henkilöllisyys tarkastettiin ja hänet pidätettiin, 25.6.2011 tehtiin uusi palauttamispäätös, tällä kertaa maastapoistamista koskevana päätöksenä, johon ei liitetty määräaikaa vapaaehtoiselle maastapoistumiselle. Tästä seuraa, että riippumatta siitä, onko pääasian valittajan tilannetta pidettävä tilanteena, jossa henkilö ei ole noudattanut paluuta koskevaa velvollisuutta vapaaehtoiselle maastapoistumiselle annetussa määräajassa, vai tilanteena, jossa henkilön osalta on tehty palauttamispäätös vahvistamatta määräaikaa vapaaehtoiselle maastapoistumiselle, kyseinen tilanne on joka tapauksessa direktiivin 2008/115 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu tilanne ja synnyttää näin ollen kyseisessä artiklassa säädetyn asianomaiseen jäsenvaltioon kohdistuvan velvollisuuden toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet maasta poistamiseksi, millä – kuten direktiivin 3 artiklan 5 alakohdassa on täsmennetty – tarkoitetaan asianomaisen varsinaista kuljetusta pois mainitusta jäsenvaltiosta.
36 Seuraavaksi on todettava, että direktiivin 2008/115 8 artiklan 1 ja 4 kohdasta ilmenee selvästi, että kyseisissä säännöksissä käytetyillä sanoilla ”toimenpiteet” ja ”pakkokeinot” viitataan kaikkiin toimiin, jotka tehokkaasti ja oikeasuhteisesti johtavat asianomaisen palauttamiseen. Direktiivin 15 artiklassa säädetään, että asianomaisen säilöönottaminen on sallittu ainoastaan maastapoistamisen valmistelemiseksi ja mahdollistamiseksi ja että kyseistä vapaudenriistoa voidaan jatkaa enintään kuusi kuukautta ja että tätä säilöönottoaikaa voidaan jatkaa vielä 12 kuukaudella, kuitenkin ainoastaan sellaisissa tapauksissa, joissa se, ettei palauttamispäätöstä ole pantu täytäntöön mainitun kuuden kuukauden määräajan kuluessa, johtuu siitä, ettei asianomainen tee yhteistyötä, tai siitä, että kolmansista maista hankittavat tarpeelliset asiakirjat viivästyvät.
37 On ilmeistä, etteivät vankeusrangaistuksen määrääminen ja täytäntöönpano direktiivissä 2008/115 säädetyn palautusmenettelyn kuluessa tue direktiivillä tavoitellun maastapoistamisen eli sen toteuttamista, että asianomainen varsinaisesti kuljetetaan pois asianomaisesta jäsenvaltiosta. Tällainen rangaistus ei näin ollen ole direktiivin 2008/115 8 artiklassa tarkoitettu ”toimenpide” tai ”pakkokeino”.
38 Lopuksi on kiistatonta, että siltä osin kuin pääasiassa kyseessä olevassa lainsäädännössä säädetään vankeusrangaistuksen määräämisestä kaikille 18 vuotta täyttäneille kolmansien maiden kansalaisille, jotka oleskelevat laittomasti Ranskassa sen jälkeen, kun on kulunut kolme kuukautta heidän tulostaan Ranskan alueelle, se on omiaan johtamaan vankeusrangaistukseen, vaikka direktiivin 2008/115 6, 8, 15 ja 16 artiklassa lueteltujen yhteisten vaatimusten ja menettelyjen mukaisesti tällainen kolmannen maan kansalainen on ensisijaisesti palautettava ja, siltä osin kuin on kyse vapaudenriistosta, enintään otettava säilöön.
39 Pääasiassa kyseessä olevan kaltainen kansallinen lainsäädäntö on näin ollen omiaan estämään direktiivissä 2008/115 vahvistettujen yhteisten vaatimusten ja menettelyjen soveltamisen ja hidastamaan palautusta, mikä näin ollen merkitsee – vastaavasti kuin sen lainsäädännön tapauksessa, josta oli kyse edellä mainitussa asiassa El Dridi – kyseisen direktiivin tehokkaaseen vaikutukseen kohdistuvaa haittaa.
40 Edellä esitettyä päätelmää ei horjuta se Ranskan hallituksen esille tuoma seikka, että tuomioistuimille lähetettyjen soveltamisohjeiden mukaisesti pääasiassa kyseessä olevassa kansallisessa lainsäädännössä säädettyjä rangaistuksia määrätään harvoin muissa kuin niissä tapauksissa, joissa maassa laittomasti oleskeleva ulkomaalainen on laittomaan oleskeluun perustuvan rikoksen lisäksi tehnyt muun rikoksen, eikä se kyseisen hallituksen myös esittämä seikka, ettei Achughbabiania ole tuomittu tällaisiin rangaistuksiin.
41 Tästä on todettava, että sellaiset kolmansien maiden kansalaiset, jotka ovat laittomaan oleskeluun perustuvan rikoksen lisäksi tehneet yhden tai useamman muita rikoksia, voidaan direktiivin 2008/115 2 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla jättää direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle. Mikään unionin tuomioistuimelle esitetyistä oikeudenkäyntiaineistoon liittyvistä seikoista ei kuitenkaan viittaa siihen, että Achughbabian olisi syyllistynyt muuhun rikokseen kuin laittomaan oleskeluun Ranskan alueella. Pääasian valittajan tilannetta ei näin ollen voida jättää direktiivin 2008/115 soveltamisalan ulkopuolelle, koska direktiivin 2 artiklan 2 kohdan b alakohtaa ei selvästikään voida tulkita siten, että jäsenvaltiot voisivat olla soveltamatta direktiivissä lueteltuja yhteisiä vaatimuksia ja menettelyjä sellaisiin kolmansien maiden kansalaisiin, jotka ovat syyllistyneet ainoastaan laittomaan oleskeluun, koska muuten direktiiviltä poistettaisiin sen kohde ja sitova vaikutus.
42 Siltä osin kuin on kyse siitä, ettei Achughbabiania ole tähän mennessä tuomittu Cesedan L. 621-1 §:ssä säädettyihin vankeusrangaistukseen ja sakkoon, on todettava, ettei ole kiistetty sitä, että hänen poistamistaan maasta koskevan päätöksen tekeminen on perusteltu sillä, että hänen todettiin syyllistyneen mainitussa pykälässä säädettyyn laitonta oleskelua koskevaan rikokseen, ja että kyseinen pykälä voi Ranskan hallituksen mainitsemien soveltamisohjeiden sisällöstä riippumatta johtaa tuomitsemiseen mainittuihin rangaistuksiin. Näin ollen Cesedan L. 621-1 § ja kysymys sen yhteensopivuudesta unionin oikeuden kanssa ovat relevantteja pääasian valittajan asiassa, varsinkin kun kansallinen tuomioistuin ja Ranskan hallitus eivät ole maininneet asian jättämisestä silleen tai yleisemmin sellaisesta päätöksestä, jolla suljetaan lopullisesti pois kaikki mahdollisuudet syyttää Achughbabiania kyseisestä rikoksesta.
43 Lisäksi – kuten tämän tuomion 33 kohdassa on todettu – on korostettava jäsenvaltioiden SEU 4 artiklan 3 kohdasta johtuvaa ja edellä mainitussa asiassa El Dridi annetun tuomion 56 kohdassa mieleen palautettua velvollisuutta toteuttaa kaikki toimenpiteet, joilla voidaan varmistaa direktiivistä 2008/115 johtuvien velvoitteiden täyttäminen, ja pidättäytyä kaikista toimenpiteistä, jotka voisivat vaarantaa direktiivin tavoitteiden toteutumisen. On tärkeätä, etteivät sovellettavat kansalliset säännökset ole omiaan vaarantamaan kyseisellä direktiivillä käyttöön otettuja yhteisiä vaatimuksia ja menettelyjä.
44 Lopuksi on huomautettava, ettei ole mahdollista hyväksyä Saksan ja Viron hallitusten väitteitä siitä, että direktiivin 2008/115 8, 15 ja 16 artikla ovat toki esteenä vankeusrangaistukselle silloin, kun mainituissa artikloissa oleva maastapoistamismenettely on kesken, mutta eivät sille, että jäsenvaltio määrää maassa laittomasti oleskelevalle kolmannen maan kansalaiselle vankeusrangaistuksen ennen kyseisen henkilön poistamista maasta direktiivissä säädettyjen yksityiskohtaisten menettelysääntöjen mukaisesti.
45 Näin ollen on riittävää todeta, että sekä jäsenvaltioiden lojaliteettivelvoitteesta että muun muassa direktiivin 2008/115 johdanto-osan neljännessä perustelukappaleessa mainituista tehokkuusvaatimuksista seuraa, että jäsenvaltioille direktiivin 8 artiklassa asetettu velvoite toteuttaa maastapoistaminen 8 artiklan 1 kohdassa luetelluissa tapauksissa on täytettävä viipymättä. Näin ei selvästikään olisi siinä tapauksessa, että asianomainen jäsenvaltio todettuaan kolmannen maan kansalaisen oleskelevan alueellaan laittomasti käsittelisi kyseisen henkilön tilanteen jopa vankeusrangaistukseen johtavassa rikosoikeudellisessa menettelyssä ennen palauttamispäätöksen täytäntöönpanoa tai jopa ennen tällaisen päätöksen tekemistä. Tällainen toimenpide viivästyttäisi maastapoistamista (em. asia El Dridi, tuomion 59 kohta), eikä sitä myöskään mainita direktiivin 2008/115 9 artiklassa mainittujen maastapoistamisen lykkäämistä koskevien perusteiden joukossa.
46 Vaikka edellä esitetyistä näkökohdista seuraa, että jäsenvaltiot, joiden on noudatettava direktiiviä 2008/115, eivät voi säätää siitä, että maassa laittomasti oleskeleville kolmansien maiden kansalaisille voidaan määrätä vankeusrangaistus sellaisissa tilanteissa, joissa kolmansien maiden kansalaiset on direktiivissä vahvistettujen yhteisten vaatimusten ja menettelyjen nojalla poistettava maasta ja joissa heidät voidaan kyseisen maastapoistamisen valmistelua ja täytäntöönpanoa varten enintään ottaa säilöön, tämä ei kuitenkaan poista jäsenvaltioiden mahdollisuutta antaa ja pitää voimassa tarvittaessa rikosoikeudellisiakin säännöksiä, joilla direktiivin periaatteita ja tavoitetta noudattaen säännellään tilannetta, jossa pakkokeinoilla ei ole onnistuttu poistamaan maassa laittomasti oleskelevaa kolmannen valtion kansalaista (em. asia El Dridi, tuomion 52 ja 60 kohta).
47 Kun edellä mainittu mahdollisuus otetaan huomioon, on todettava, että unionin tuomioistuimessa huomautuksiaan esittäneiden hallitusten näkemys siitä, että edellä esitetyn kaltainen tulkinta vie jäsenvaltioilta mahdollisuuden ehkäistä laitonta oleskelua, ei ole perusteltu.
48 Erityisesti on todettava, ettei direktiivi 2008/115 ole esteenä sille, että sellaisille kolmansien maiden kansalaisille, joiden osalta on noudatettu direktiivissä vahvistettua palautusmenettelyä ja jotka oleskelevat laittomasti jäsenvaltion alueella ilman, että on olemassa perusteltu syy olla palauttamatta heitä, määrätään rikosoikeudellisia seuraamuksia rikosoikeudellista menettelyä koskevia kansallisia sääntöjä noudattaen.
49 On korostettava, että sovellettaessa näitä rikosoikeudellista menettelyä koskevia sääntöjä edellisessä kohdassa mainittuja seuraamuksia määrättäessä on noudatettava kaikilta osin perusoikeuksia, erityisesti ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyssä, Roomassa 4.11.1950 allekirjoitetussa yleissopimuksessa taattuja perusoikeuksia.
50 Kun edellä esitetyt näkökohdat otetaan huomioon, esitettyyn kysymykseen on vastattava, että direktiiviä 2008/115 on tulkittava siten, että se
– on esteenä jäsenvaltion lainsäädännölle, jossa säädetään rikosoikeudellisten seuraamusten määräämisestä laittoman oleskelun perusteella, siltä osin kuin tällaisessa lainsäädännössä sallitaan vankeusrangaistuksen määrääminen sellaiselle kolmannen maan kansalaiselle, johon siitä huolimatta, että hän oleskelee laittomasti kyseisen jäsenvaltion alueella eikä suostu poistumaan sieltä vapaaehtoisesti, ei ole kohdistettu direktiivin 8 artiklassa tarkoitettuja pakkokeinoja ja jonka osalta – siinä tapauksessa, että hänet on otettu säilöön hänen maastapoistamisensa valmistelua ja täytäntöönpanoa varten – kyseisen säilöönoton enimmäisaika ei ole päättynyt
– ei ole esteenä tällaiselle lainsäädännölle siltä osin kuin siinä sallitaan vankeusrangaistuksen määrääminen sellaiselle kolmannen maan kansalaiselle, jonka osalta on noudatettu direktiivissä vahvistettua palautusmenettelyä ja joka oleskelee laittomasti jäsenvaltion alueella ilman, että on olemassa perusteltu syy olla palauttamatta häntä.
Jäsenvaltioissa sovellettavista yhteisistä vaatimuksista ja menettelyistä laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten palauttamiseksi 16.12.2008 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2008/115/EY on tulkittava siten, että se

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


Valitaan kaksi pöytäkirjantarkastajaa. Tarkastusvuorossa ovat Heikki Mäkinen ja Nina Niemenmaa. Pöytäkirja tarkastetaan 26.8.19 ja pidetään nähtävänä 27.8.2019 kunnanvirastossa klo 12-15 ja kunnan tietoverkossa 27.8.2019.-
Heikki Mäkisen tilalle pöytäkirjantarkastajaksi valittiin Hannu Koivistoinen.
106 § Kunnanvaltuuston 17.6.2019 päätösten täytäntöönpano
Kunnanvaltuuston kokouksessa käsiteltiin seuraavat asiat:
Ikääntyneen väestön hyvinvointisuunnitelma 2017-2025
Lasten ja nuorten hyvinvointisuunnitelma 2019 - 2021
Sirpa Kortesluoman luottamustoimien päättyminen ja uudellen täyttäminen
Sidonnaisuusilmoitusten tiedoksiantaminen kunnanvaltuustolle
Valtuustoaloite muovinkeräyksestä
Kauppakirjaluonnoksen hyväksyminen
107 § Kiinteistö Oy Kihniön Suutarinpihan lainojen lyhennysohjelman ja laina-ajan muutos
Kihniön kunnan Kiinteistö Oy Suutarinpihalle antamien lainojen lyhennysten lykkäystä on käsitelty viimeksi kunnanhallituksessa 19.3.2018, jolloin päätettiin lykätä annettujen lainojen lyhennyksiä ja korkoja 31.5.2020 saakka.
Kiinteistö Oy haki Valtionkonttorilta lainaehtojensa muuttamista lainalle 1300-13950 sekä tervehdyttämisavustusta. Valtionkonttori hylkäsi tervehdyttämisanomuksen, mutta myönsi lainaehtojen muutoksen. Vuosimaksulaina muutetaan kiinteäehtoiseksi. Lainan korko ja sen määräytymisperuste pidetään ennallaan. Lyhennysohjelmaa muutetaan siten, että loput lainan (116.246,94 €) lyhennykset suoritetaan 28.2.2021 - 31.8.2026 välisenä aikana. Lyhennysvapaa-aika on 31.8.2019-31.8.2020. Laina-aikaa on jatkettu neljällä vuodella.
Kiinteistöyhtiöllä on Kihniön kunnan myönämä lainaa yhteismäärältään 103.248,59 € (kolme erillistä lainaa). Lainan pääomaa ja korkoja on lykätty 31.5.2020 saakka. Valtionkonttorin lainan muutokseen esitetään lisäehtona kunnan myöntämän lainan lyhennysohjelman ja laina-ajan uudelleen määrittämistä siten, että laina erääntyy vasta Valtionkonttorin lainan takaisinmaksun 31.8.2026 jälkeen. Lainan uusi lyhennysohjelma tulee hyväksyttää Valtionkonttorilla.
Kiinteistöyhtiö on laatinut yhteistyössä Kihniön kunnan kanssa uuden maksuohjelman lainalle. Tässä vaiheessa on tarkoituksenmukaista yhdistää kolme erillistä lainaa yhdeksi lainaksi (velkakirjaluonnos ja maksuohjelma liitteenä)
Velkakirja v. 1992 jäljellä lainaa 23.798,59, velkakirja v. 2004 jäljellä 14.450,00, Velkakirja v.2009 65.000,00. Velkakirjat oheisena.
Liite 1 uusi maksuohjelma, oheisena valtionkonttorin päätös ja aiemmat velkakirjat (kunnan laina)
Kunnanhallitus esittää kunnanvaltuustolle Kiinteistö Oy Kihniön Suutarinpihalle myöntämänsä lainan maksuohjelman ja ehtojen muuttamista liitteen 1 mukaisesti. Lainasta ei peritä korkoa.
108 § Lausunnot kunnanhallitukselle tarkastuslautakunnan huomioista arviointikertomuksessa
Tarkastuslautakunta asetti arviointikertomuksessa hallintokunnille kysymyksiä, joihin kunnanhallituksen tulee antaa vastaus 1.9. mennessä. Asetetut kysymykset ovat:
Kunnanhallituksen toimintakertomuksessa antaman selvityksen mukaan Kihniön kunnalla ei ole realistisia mahdollisuuksia esittää sellaista talousarviota ja toimenpidesuunnitelmaa, millä olemassa olevat ja taloussuunnitelmavuosien alijäämät voidaan esittää katettavan.
Tähän viitaten tarkastuslautakunta katsoo, että voimassa oleva taloussuunnitelma sekä alijäämän kattamiseksi suunnitellut ja tehdyt toimenpiteet eivät ole riittäviä taseessa olevan alijäämän kattamiseksi taloussuunnittelukauden aikana.
Tarkastuslautakunta on pyytänyt hankekoordinaattorilta selvitystä hänen toimenkuvastaan, hankkeen sisällöstä, tavoitteista ja hankkeen tavoitteiden saavuttamisen mittareista. Hankekoordinaattori esitteli 22.1.2019 kokouksessa tarkastuslautakunnalle toimenkuvansa sisältöä.
Saadun selvityksen mukaan hänen toimensa on osa hanketta, joka kestää 31.8.2019 asti. Hankkeen keskeinen tavoite on Kihniön vetovoiman vahvistaminen.
Tarkastuslautakunta pitää tärkeänä, että hankkeiden tavoitteet, aikataulut ja tavoitteiden saavuttamisen mittarit suunnitellaan mahdollisimman yksityiskohtaisesti ennen hankkeen aloittamista.
Sosiaali- ja terveystoimi: Saatujen selvitysten mukaan sosiaali- ja terveystoimen palveluja voidaan olennaisilta osin pitää kunnanvaltuuston asettamien tavoitteiden mukaisena. Tarkastuslautakunnan saaman selvityksen mukaan yksi toiminnan suuria haasteita on osaavan henkilökunnan rekrytointi. Tarkastuslautakunta pitää tärkeänä, että sosiaali- ja terveystoimen rekrytoinnissa hyödynnetään kunnan kanssa tehtävää yhteistyötä esim. asuntojen järjestämisessä.
Suurimpana teknisen toimen haasteena tuotiin esille rapistuva kiinteistökanta ja tekninen infrastruktuuri.
Tarkastuslautakunta toteaa, että kunnan omistamat kiinteistöt muodostavat merkittävän osan kunnan varallisuudesta. Tarkastuslautakunta kiinnittää kunnanhallituksen huomiota.
Tarkastuslautakunta on aikaisempina vuosina esittänyt, että kunnan omistamissa kiinteistöissä otetaan käyttöön huoltokirjat, joista selviää mm. kiin-teistöön tehdyt korjaustoimenpiteet ja erilaiset tarkastustiedot sekä suunni-telmat toimenpiteiden toteuttamiselle.
Tarkastuslautakunnan saaman tiedon mukaan sähköinen huoltokirja on otettu käyttöön huhtikuussa 2019.
Tarkastuslautakunta pitää tärkeänä, että huoltokirjoja käytetään aktiivisesti kiinteistöjen hoidon suunnittelussa ja toteutuksessa.
Tarkastuslautakunnan saaman selvityksen mukaan sivistystoimen kustannuksista tehdään keväällä 2019 ostopalveluna kuntavertailu. Lisäksi varhaiskasva-tuksessa on tehty esim. työtyytyväisyyskysely ja perusopetuksessa oppilaita on osallistutettu koulun toimintojen kehittämisessä.
Tarkastuslautakunta suosittelee, että erilaisia kyselyitä ja vertailuja hyödyn-netään suunnitelmallisesti kunnan toiminnan kehittämisessä ja johtamistyös-sä. Tarkastuslautakunta toteaa, että esim. työtyytyväisyyskyselyiden merkitys kasvaa taloudellisten resurssien pienentyessä. Tarkastuslautakunta kiinnittää huomiota myös varahenkilöjärjestelmän toimivuuteen käytännössä ja viran-haltijoiden töiden kuormittavuuteen sijaistamistapauksissa.
Tarkastuslautakunnalle annettiin selvitys koulupsykologipalvelujen saatavuu-desta ja riittävyydestä Kihniössä. Saadun selvityksen mukaan koulupsykolo-gipalvelut eivät ole olleet riittävällä tasolla. Tarkastuslautakunta kiinnittää kunnanhallituksen huomiota sen velvollisuuteen huolehtia, että tehtyjä sopimuksia noudatetaan.
Kihniön kunta jatkaa alijäämän kattamistyötä edelleen. Kuluvan vuoden talousarvion sivuilla 50-51 on listattu 17. kohtaa, joita tarkastellaan alijäämän kattamiseksi. Vesihuoltolaitoksen yhtiöittämisselvitys aloitetaan kuluvana vuonna. Salomaan perintötila myytiin alkuvuodesta.
Meidän Kihniö-hankkeen kautta on haettu elinvoimaisuuden lisäämistä ja tätä kautta lisää mm. verotuloja.
Meidän Kihniö-hankkeen ohjausryhmänä on toiminut elinvoimatoimikunta, joka on asettanut projektin tavoitteiden mukaisia välitavoitteita ja aikatauluja hankkeelle sekä seurannut niiden toteutumista. Hanketyöntekijän määräaikainen työsuhde päättyi 5.8.2019.
Kihniön kunnalla on ollut tarjota asuntoja töihin tuleville työntekijöille. Tärketä on säilyttää vuokra-asuntojen taso hyvänä. Kuluvana vuonna remointoidaan Koivikko C-rivitaloa. Aiemmin on jo remontoitu Koivikko A ja D-talot.
Tekninen lautakunta 14.8.2019 § 54
Kihniön kunnan tarkastuslautakunta pyytää vuoden 2018 arviointikertomuksessaan kunnanhallitusta antamaan valtuustolle kuntalain 121.5 §:ään perustuvan lausunnon toimenpiteistä, joihin arviointikertomus antaa aihetta.
Teknisen lautakunnan osalta tarkastuslautakunta toteaa, että: "kunnan omistamat kiinteistöt muodostavat merkittävän osan kunnan varallisuudesta. Tarkastuslautakunta kiinnittää kunnanhallituksen huomiota siihen, että se vastaa kokonaisvaltaisen sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan järjestämisestä. Tarkastuslautakunta korostaa suunnitelmallisuuden merkitystä kiinteistöjen ja verkostojen hoidossa. Lisäksi tarkastusalutakunta pitää tärkeänä, että huoltokirjoja käytetään aktiivisesti kiinteistöjen hoidon suunnittelussa ja toteutuksessa".
Talousarviossa vuodelle 2019 on teknisen toimen kiinteistöjen tehtäväalueelle kirjattu tavoitteeksi kunnan omistamien kiinteistöjen salkustus eli kiinteistöjen luokittelu pidettäviin, kehitettäviin sekä luovutettaviin kiinteistöihin. Salkutuksen jälkeen voidaan kiinteistöistä laatia pitkän tähtäimen suunnitelma (PTS). Pitkän tähtäimen suunitelmassa otetaan kantaa siihen mitä, miten ja milloin toteutetaan kiinteistön korjaushankkeet.
Niin salkutuksen kuin korjaushankkeidenkin suunnittelussa on apuna kiinteistöhoidon sähköinen ohjelmisto, joka on otettu käyttöön huhtikuussa 2019. Ohjelmiston avulla saadaan kiinteistöstä ajantasaista tietoa mm. huoltokäyntien määrän ja laadun suhteen. Ohjelmistoon sisältyy myös sähköinen huoltokirja, jota muokataan/täydennetään huoltokirjojen käytön yhteydessä.
Kunnan vesijohto- ja viemäriverkostolle tehtävä kuntotutkimus ja siihen liittyvä vuotovesiselvitys vähentävät riskiä putkirikoista ja vuotovesiselvityksen jälkeen voidaan toimenpiteitä kohdistaa sinne, missä vuotokohdat sijaitsevat ja näin ollen vähentää jätevesiviemäriin kulkeutuvan huleveden määrää. Kuntotutkimusta ja selvitystyötä tullaan ehdottamaan vuoden 2020 talousarvioon.
Päätösehdotus: Tekninen lautakunta päättää antaa yllä olevan lausunnon kunnanhallitukselle.
Sivistyslautakunta 12.6.2019 § 42
Sivistyslautakunnan osalta tarkastuslautakunta kiinnitti huomiota siihen, että erilaisia kyselyitä ja vertailuja hyödynnetään suunnitelmallisesti kunnan toiminnan kehittämisessä ja johtamistyössä. Edelleen tarkastuslautakunta toteaa, että esim. työtyytyväisyyskyselyiden merkitys kasvaa taloudellisten resurssien pienentyessä. Tarkastuslautakunta kiinnittää myös huomiota varahenkilöjärjestelmän toimivuuteen käytännössä ja viranhaltijoiden töiden kuormittavuuteen sijaistamistapauksissa.
Tarkastuslautakunta kiinnittää myös huomiota koulupsykologin palvelujen saatavuuteen ja riittävyyteen Kihniössä.
Kuntamaiseman tekeillä oleva selvitys varhaiskasvatuksen sekä esi- ja perusopetuksen kustannuksista ja järjestelyistä valmistuu kesäkuussa 2019.
Lukuvuonna 2019-2020 suunnitelmissa on tehdä työtyytyväisyyskysely sivistystoimessa varhaiskasvatusta lukuunottamatta. Yhtenäiskoululla varahenkilöjärjestelmä toimii vararehtorin toimesta.
Päätösehdotus: Sivistyslautakunta merkitsee suunnitelmat tietoonsa saatetuksi sekä yhtyy tarkastuslautakunnan huoleen koulupsykologien palvelujen saatavuudesta ja riittävyydestä sekä varahenkilöjärjestelmän toimivuudesta.
Kunnanhallitus antaa edellämainitun selvityksen tarkastuslautakunnalle.
109 § Väliaikaisrahoitus Nerkoon metsästäjät
Nerkoon Metsästäjät ry on saanut myönteisen rahoituspäätöksen Satakunnan ELY keskukselta Metsästysmajan rakentamiselle 2.7.2019 (päätös liitteenä). Hankkeen kokonaiskustannuksiksi on hyväksytty 144 825 euroa, josta tuen osuus on 49 993,59 euroa (34,52%). Loppu rahoitus on talkootyötä ja seuran omaa rahoitusta.
Hankkeen suunnittelu on aloitettu 2017 ja hankkeelle myönnettiin rakennuslupa 21.3.2019 sekä siihen muutos 19.6.2019. Rahoituspäätöksen jälkeen aloitettiin varsinaiset rakennustyöt ja heinä-elokuun aikana on tehty perustukset sekä lattioiden pohjatyöt.
Rakennustyöt jatkuvat läpi syksyn ja hirsikehikon arvioitu toimitusaika on syyskuun lopulla. Tavoite on saada rakennus vesikattovaiheeseen vuoden 2019 aikana. Koko hanke on tarkoitus saada valmiiksi vuoden 2020 aikana, viimeistään keväällä 2021.
Hankkeen kustannuksista varsinaisten tarvikkeiden ostettava osuus on noin 100 000 euroa, loppuosa talkoo työtä. Ostettavien tarvikkeiden kokonaiskustannukseen saadaan noin 50% Leader avustusta toteutuneita kustannuksia vastaan. Hanke on taloudellisesti erittäin merkittävä Nerkoon Metsästäjät ry:lle ja seuran oma rahoitustilanne on rajallinen hankkeen kustannuksiin nähden. Seura tarvitsee ulkopuolista väliaikaista rahoitusta.
Tällä hakemuksella Nerkoon Metsästäjät ry hakee Kihniön Kunnalta väliaikaisrahoitusta 16 800 euroa metsästysmajan rakennushankkeelle, siten että väliaikaisrahoitus olisi käytettävissä syyskuun 2019 lopussa. Rahoitus maksetaan takaisin, kun Satakunnan ELYkeskus on maksanut Nerkoon Metsästäjät ry:lle hankkeen tukiosuuden tai merkittävän osan siitä. Tukiosuuden alustava maksuaika on vuoden 2020 aikana, viimeistään keväällä 2021.
Kunnanvaltuuston 5.11.2001 § 47 päätöksen mukaan maaseudun kehittämishankkeita ( Leader ym.) voidaan väliaikaisesti rahoittaa enintään 16.819 eurolla / hanke. Rahoitus annetaan lyhytaikaisena korottomana lainana, joka on maksettava takaisin välittömästi kun hankkeen toteuttaja on saanut nostaa julkisen rahoituksen, kuitenkin viimeistään kuuden ( 6) kuukauden kuluttua hankkeen toteutuksen päättymisestä
Oheisena hankkeen rahoituspäätös.
Kunnanhallitus myöntää Nerkoon Metsästäjät ry: lle16.800 euron korottoman lainan metsästysmajan rakentamishankkeen väliaikaisrahoitukseksi. Laina on maksettava takaisin välittömästi, kun Satakunnan ELY- keskus on suorittanut hankkeen loppumaksatuksen.
Nerkoon Metsästäjät, taloustoimisto
110 § Muutos päätökseen Väliaikaisrahoitushakemus hankkeelle ”Keihäsnäyttelyn uudistaminen ja laajentaminen”
Väliaikaisrahoitushakemus hankkeelle ”Keihäsnäyttelyn uudistaminen ja laajentaminen”
Kunnanhallitus myönsi väliaikaisrahoituksen kokouksessaan 10.6.2019 § 98 Leader Pohjois-Satakunnan hyväksymän päätöksen mukaan 7.626 euroa. Satakunnan ELY-keskuksen päätöksen mukaan tukea myönnetään 5.166 euroa. Väliaikaisrahoitussummaa tulee muuttaa tältä osin.
Oheisena tukipäätös
Kunnanhallitus päättää muuttaa päätöstään 10.6.2019 § 98 siten, että väliaikaisrahoituksen määräksi muutetaan 5.166 euroa Satakunnan ELY-keskuksen päätökseen perustuen.
Kihniön Matkailuyhdistys, taloustoimisto
111 § Poikkeamishakemus/vapaa-ajanrakennuksen rakentaminen kaavoittamattomalle ranta-alueelle
Poikkeamishakemus/vapaa-ajanrakennuksen rakentaminen kaavoittamattomalle ranta-alueelle
Oheisena karttaliite
Kunnanhallitus yhtyy teknisen lautakunnan tekemään päätökseen ja myöntää poikkeamisen vapaa-ajanrakennuksen rakentamiselle seuraavin ehdoin:
-tontin koko on alle 5000 m2 rakennusoikeuden määrä on rakennusjärjestyksen mukaisesti 125 m2. Lisäksi voidaan rakentaa 30 m2 kylmää varastotilaa ja 30 m2 katosta.
-rakentamisessa tulee noudattaa Kihniön kunnan rakennusjärjestyksen mukaisia määräyksiä rakentamisen määrästä ja etäisyyksistä rantaalueella. Rakennus tulee sovittaa väritykseltään ja muodoiltaan luontoon ja maisemaan.
-Poikkeuslupapäätös on voimassa yhden vuoden ja poikkeamista vastaava rakennuslupa tulee saattaa vireille tänä aikana. Poikkeuslupapäätös on liitettävä rakennuslupahakemuksen liitteeksi.
112 § Muutos ostolaskujen vastaanottajiin ja hyväksyjiin
Lisäys ostolaskujen vastaanottajiin ja hyväksyjiin
Kunnan tietohallintopäällikön tilalle tulee valita uusi tietohallinnon ostolaskujen vastaanottaja. Vastaanottajaksi päätetään palveluntuottajan määrittelemät henkilöt.
Tietohallinnon laskujen vastaanottajaksi päätetään muuttaa palveluntuottajan määrittelemät henkilöt.
Taloustoimisto, asianomaiset
113 § Talouskatsaus ajalta 1.1.- 31.7.2019
Oheisena puolivuotistoteuma.
Kunnanhallitus merkitsee tiedokseen talouskatsauksen ajalta 1.1.- 31.7.2019.
114 § Kunnanjohtajan informaatioasiat
Kunnanhallitus hyväksyi yksimielisesti esittelijän päätösehdotuksen. Heikki Mäkinen poistui klo 17.50 - 18.15 väliseksi ajaksi kokouksesta.
24 kiinteistönluovutusilmoitusta
Sivistyslautakunta 12.6.2019
§ 37 Kihniön kunnan kuntosalin maksut
§ 38 Liittyminen KL-Kuntahankintojen puitesopimukseen elintarvikkeista
§ 39 Perusopetuksen opetussuunnitelman päivitys englannin opetuksen osalta.
§ 40 Arviointisuunnitelman mukaiset tiedot 9 .luokan oppimistasosta
§ 41 Arviointisuunnitelman mukaiset tiedot 6. luokan oppimistasosta
§ 42 Lausunto kunnanhallitukselle tarkastuslautakunnan huomioista
arviointikertomuksessa
§ 43 Talousarvion toteutumaraportti 30.04.2019
§ 53 Pöytäkirjan tarkastajien valinta
§ 54 Lausunto kunnanhallitukselle tarkastuslautakunnan huomioista
§ 55 Sähkön toimitus ja salkunhoito vuosille 2020-2024
§ 56 Vuokrapirtti”- rivitalon vesikaton uusiminen/urakoitsijan valinta
§ 57 Poikkeamishakemus/vapaa-ajanrakennuksen rakentaminen kaavoittamattomalle
ranta-alueelle
§ 58 Teknisen johtajan ajankohtaisasiat
Perusturvalautakunta yta 11.6.2019
1. Pirkanmaan Ely: Työllisyyskatsaus 23.7.19 ja 20.8.2019
2. Alle 30-vuotiaiden työllisyys tammi-kesäkuu
3. Pirkanmaan käräjäoikeus: Tuomio asiassa Peltomäen Rakennus Oy / Kihniön kunta
Lähetetyt kirjeet
Reklamaatio Parkanon kaupunki ja Kolmostien Terveys Oy 13.6. ja 1.7.19
Kunnanhallitus merkitsee ilmoitusasiat tietoonsa saatetuksi. Lautakunnan pöytäkirjojen osalta kunnanhallitus päättää, ettei se käytä otto-oikeuttaan. Kunnanhallitus merkitsee kiinteistönluovutukset tiedokseen ja päättää, ettei se käytä etuosto-oikeuttaan.
Mäkinen Heikki, Markus Koivisto ja Erja Silvennoinen (kiinteistönluovutusilmoitukset)
Kunnanhallitus merkitsee ilmoitusasiat tietoonsa saatetuksi. Lautakunnan pöytäkirjojen osalta kunnanhallitus päättää, ettei se käytä otto-oikeuttaan. Kunnanhallitus merkitsee kiinteistönluovutukset tiedokseen ja päättää, ettei se käytä etuosto-oikeuttaan. Mäkinen, Koivisto ja Silvennoinen ilmoittivat eseellisyytensä kiinteistönluovutusilmoitusten osalta ja poistuivat kokouksesta asian käsittelyn ajaksi.


Kouluverkkoselvitys | Kangasniemi
Kokous 2.12.2019
Kunnanhallituksen kehittämisjaosto
Kunnanhallitus, kokous 2.12.2019
§ 242 Kouluverkkoselvitys
KNGDno-2019-741
Kunnanhallitus, 21.10.2019
Sari Linturi-Sahlman, sari.linturi-sahlman@kangasniemi.fi
Mikko Nislin, mikko.nislin@kangasniemi.fi
Kangasniemen kunnanvaltuusto on käsitellyt syyskuussa 2019 talousarvioseminaarissaan Kangasniemen kunnan talouden tasapainottamistoimia. Kunnan taloutta rasittaa erityisesti kasvavat terveydenhuollon kustannukset. Kangasniemen kunnan perusopetuksen oppilasennusteen vuosille 2019-2024 mukaan kunnan kokonaisoppilasmäärä tulee laskemaan. Kyläkoulujen oppilasmäärät tulevat laskemaan lähivuosina jopa alle 20 oppilaaseen, mikä tarkoittaa sitä, että opetuksen järjestäminen pedagogisesti tarkoituksenmukaisella tavalla vaikeutuu ja oppilaskohtaiset kustannukset nousevat merkittävästi. Kangasniemen kouluverkkoa on tarkasteltu viimeksi 2016, jolloin vuosittainen ikäluokan syntyvyys vaihteli välillä 40-48 lasta. Vuosina 2013-2018 syntyvyys on ollut enää 29-38. Tilastokeskuksen tämän vuoden väestöennusteen mukaan vuosina 2020-2029 syntyy keskimäärin 20 lasta vuodessa ja siitä eteenpäin jopa vähemmän. Syntyvyys on vähentynyt edellisestä vuoden 2015 väestöennusteesta.
Oppilasennuste liitteenä.
Risto Nylund, risto.nylund@kangasniemi.fi
Kunnanhallitus esittää valtuustolle, että muiden tasapainottamistoimenpiteiden ohella Kangasniemen kunta käynnistää kouluverkkoselvityksen. Selvityksen tulee olla valmis vuoden 2019 aikana.
Mirja Ursin toimi asiantuntijana asian esittelyssä.
Todettiin lisäksi, että pykälien §200-§203 käsittelyn jälkeen kunnan on syytä käynnistää yhteistoimintalain mukaiset yhteistoimintaneuvottelut. Kunnanhallitus päätti ottaa asian ylimääräisenä pykälänä käsittelyyn.
Kunnanvaltuusto, 28.10.2019
Tommi Vehmala, tommi.vehmala.lh@kangasniemi.fi
Kunnanvaltuustolle päättää, että muiden tasapainottamistoimenpiteiden ohella Kangasniemen kunta käynnistää kouluverkkoselvityksen. Selvityksen tulee olla valmis vuoden 2019 aikana.
Sivistys- ja hyvinvointilautakunta, 15.11.2019
Päivi Paappanen, toimistosihteeri, paivi.paappanen@kangasniemi.fi
Kangasniemen kunnanvaltuusto päätti hallituksen esityksen mukaisesti käynnistää kouluverkkoselvityksen maanantain 28.10.2019 kokouksessa. Tämän mukaisesti kunnan neljälle kyläkoululle lähetettiin seuraavana päivänä 29.10. Wilman välityksellä kouluverkkoa koskeva tiedote ja kyselylinkit, jotka sisälsivät oppilaiden ja huoltajien sekä opettajien mielipiteitä kartoittavia kysymyksiä. Opettajien kyselyssä heitä pyydettiin arvioimaan opetuksen järjestämistä pienessä koulussa nykyisen opetussuunnitelman ja tuntijaon puitteissa ja pohtimaan myös sitä, mitä hyvää ja mahdollisesti vaikeaa pieni toimintaympäristö tuo tullessaan. Keskustan alakoulujen opettajille ja huoltajille lähetettiin vielä erillinen tiedote asiasta ja sen mahdollisista vaikutuksista keskustan koulujen toimintaan. Kysely on tehty myös oppilashuollon edustajille.
Taloudellisten vaikutusten osalta on valmistelussa koulukohtaisten kustannusten laskenta. Lisäksi kaikilla neljällä kyläkoululla järjestetään viikolla 47 tilaisuudet, joissa on kunnan edustajina paikalla alakoulujen rehtori, varhaiskasvatusjohtaja sekä hallintopäällikkö.
Sivistys- ja hyvinvointilautakunta kuulee kouluverkon tämän hetkiset selvitykset ja merkitsee ne tiedokseen.
Kouluverkkoselvitystä on valmisteltu laajana virkamiestyönä. Sen tekemiseen ovat osallistuneet viranhaltijat kaikilta hallinnon aloilta ja sen toteutuksessa on kuultu henkilöstöjärjestöjä. Tarkoituksena on ollut saada mahdollisimman laaja kuva kouluverkon nykytilasta ja vaikutuksista sen mahdolliseen supistamiseen. Kouluverkkoselvityksessä on kuultu oppilaita, vanhempia, opettajia, kyläyhdistyksiä sekä oppilashuollon ammattilaisia. Selvityksessä on tiivistelmä lapsivaikutusten arvioinnista ja kuulemisten tuloksista.
Lisäksi selvitys sisältää kuvauksen Kangasniemen alakoulujen nykytilasta, tulevien vuosien oppilasennusteista, koulujen kustannuslaskelmista ja koulurakennusten kuntoselvitykset. Selvitys ottaa kantaa siihen, että kouluverkkoa supistetaan ja supistamisesta aiheutuvat oppilasmäärien muutokset pystytään huomioimaan keskustan kouluissa. Lisäksi oppilaskohtaiset vaikutukset koulukuljetuksiin on selvitetty. Lisäksi kouluverkkoselvitys ottaa kantaa koululaisten iltapäivätoiminnan ja varhaiskasvatuksen nykytilanteeseen ja mahdollisten koulujen lakkautumisten vaikutuksen niiden järjestämiseen.
Oppilasennusteen ja tehtyjen selvitysten perusteella kyläkouluista ainoastaan Koittilan koulu tulee jatkamaan lähivuosina elinvoimaisena. Selvitystyön perusteella esitetään kouluverkon supistamista ja Otto Mannisen sekä Äkryn koulujen sulkemista ensi syksynä. Vuojalahden koulun oppilasennusteet ovat myös laskevat, mutta selvityksen kokonaistarkastelun perusteella ei sen sulkemista tulla tässä vaiheessa esittämään. Päätösesitys viedään kunnanvaltuuston hyväksyttäväksi vuoden 2020 talousarviokäsittelyn yhteydessä.
Kunnanhallitus päättää, että
1. se hyväksyy tehdyn kouluverkkoselvityksen ja vie sen edelleen kunnanvaltuuston hyväksyttäväksi ja
2. se hyväksyy ja esittää edelleen kunnanvaltuustolle Otto Mannisen ja Äkryn koulujen lakkauttamista syksystä 2020 alkaen osana talouden tasapainottamistoimenpiteitä.
Mikko Nislin toimi asiantuntijana asian esittelyssä ja poistui kokouksesta klo 15:28.
Kangasniemen kunnan kouluverkkoselvitys 2019.pdf.pdf (pdf, 1249 kt)
§ 239 Kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus
§ 240 Pöytäkirjan tarkastus
§ 241 Talousarvio 2020 ja taloussuunnitelma 2021-2022
§ 243 Kuntalaisaloite / Kunnantalon aulan suihkukaivo
§ 244 Harlu-puiston nimeäminen
§ 245 Kunnanvaltuuston kokouksen 25.11.2019 päätösten täytäntöönpano
§ 246 Työllistämistukihakemus / Kangasniemen Työttömät ry
§ 247 Työllistämistukihakemus / Myrskylyhty ry
§ 248 Työllistämistukihakemus / Kangasniemen Reuma ry
§ 249 Työllistämistä edistävän monialaisen yhteispalvelun johtoryhmä (TYP) jäsenen ja varajäsenen nimeäminen
§ 250 Vaasan hallinto-oikeuden päätös Teurisuon turvetuotantoalueeesta Turvetuote Peat Bog Oy tekemään valitukseen
§ 251 Otto-oikeus / Lautakuntien päätökset
§ 252 Viranhaltijoiden päätösten otto-oikeus/CaseM
§ 253 Viranhaltijoiden päätösten otto-oikeus / HRM
§ 254 Muut asiat


Asetus maatalousyrittäjän lomituspalveluista 1679/1995 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1995 › 1679/1995
1679/1995
Sosiaali- ja terveysministeriön toimialaan kuuluvia asioita käsittelemään määrätyn ministerin esittelystä säädetään maatalousyrittäjän lomituspalveluista 4 päivänä tammikuuta 1985 annetun lain (2/85) 42 §:n nojalla:
Maatalousyrittäjän lomituspalveluista annetun lain (2/85), jäljempänä lomituspalvelulaki, 2 §:n 1 momentissa tarkoitettuna kotieläinyksikkönä pidetään
1) yhtä lehmää tai neljää muuta nautaeläintä, joiksi luetaan myös emolehmä,
2) kolmea hevosta,
3) kolmea emakkoa porsaineen, neljää karjua tai viittätoista muuta sikaa,
4) neljää yli kuuden kuukauden ikäistä vuohta,
5) kymmentä yli kuuden kuukauden ikäistä lammasta,
6) kolmeakymmentä siitoskettua tai viittäkymmentä siitostarkoituksessa pidettävää muuta turkiseläintä,
7) sataa siipikarjaan kuuluvaa eläintä, joiksi ei lueta broilereita, taikka
8) tuhatta broileria tai alle kuudentoista viikon ikäistä kananpoikaa.
Jollei muuta näytetä, maatalousyrittäjän katsotaan saaneen tiedon lomituspalvelulain 9 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitetusta eläkelaitoksen päätöksestä seitsemäntenä päivänä siitä, kun päätös on hänen ilmoittamallaan osoitteella postitettu eläkelaitoksesta.
Lomituspalvelulain 9 §:n 1 momentin 10 kohdassa tarkoitettuina erityisen painavina syinä sijaisavun jatkamiseen pidetään maatalousyrittäjästä ja yritystoiminnan suunnitellusta jatkajasta riippumattomia syitä, kuten jatkajan varusmiespalveluksen tai siviilipalveluksen suorittamista, jatkajan sairastumista tai tapaturmaa tai muuta niihin rinnastettavaa syytä.
Päätoiminen maatalouden harjoittaja
Jollei 5 ja 6 §:ssä toisin säädetä, lomituspalvelulain 1 a §:n 1 momentissa tarkoitettuna päätoimisena maatalouden harjoittajana pidetään maatalouden harjoittajaa,
1) joka lomitusajankohtana ei työskentele maatilan ulkopuolella vähintään kolme kuukautta kestävässä työ- tai virkasuhteessa eikä harjoita maatalouteen liittymätöntä yritystoimintaa maatilan ulkopuolisesta toimipisteestä käsin ja
2) joka ei ole myöskään lomitusajankohtaa edeltäneen kuuden kuukauden aikana työskennellyt tilan ulkopuolella 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.
Päätoimisena maatalouden harjoittajana ei pidetä henkilöä, jolle lomitusajankohtana maksetaan työttömyysturvalaissa (602/84) tarkoitettua työttömyyspäivärahaa tai työmarkkinatuesta annetussa laissa (1542/93) tarkoitettua työmarkkinatukea. Päätoimisena maatalouden harjoittajana ei pidetä myöskään henkilöä, jolla lomitusajankohtana ei ole oikeutta työttömyyspäivärahaan työttömyysturvalain 7, 8, 9 tai 11 §:ssä tarkoitetusta syystä, eikä henkilöä, jolla ei ole oikeutta työmarkkinatukeen työmarkkinatuesta annetun lain 17―20 §:ssä tarkoitetusta syystä.
Sen estämättä, mitä 4 §:n 1 momentissa säädetään, päätoimisena pidetään vuosilomaa ja viikkovapaata hakenutta maatalouden harjoittajaa, joka maatilan ulkopuolisen työskentelynsä ohella on toiminut maatalouden harjoittamiseen kuuluvissa tehtävissä siinä määrin, että hänen työtuntimääränsä näissä tehtävissä voidaan arvioida vastanneen vähintään sitä työtuntimäärää, joka häneltä on kulunut työskentelyyn maatilan ulkopuolella.
Edellä 1 momentissa tarkoitettua maatalouden harjoittamiseen kuuluvaa työaikaa arvioitaessa otetaan huomioon maatalouden harjoittajalta maatalousyrityksen karjataloustyöhön ja muihin yrityksen hoitoon liittyviin välttämättömiin tehtäviin kuluva keskimääräinen viikottainen työtuntimäärä.
Mitä 4 §:n 1 momentin 2 kohdassa säädetään, ei sovelleta sijaisapua hakeneeseen maatalouden harjoittajaan.
Sen estämättä, mitä 4 §:n 1 momentin 1 kohdassa säädetään, päätoimisena pidetään sijaisapua hakenutta maatalouden harjoittajaa, joka sijaisavun tarpeen alkaessa on merkittävällä työpanoksellaan huolehtinut ja vastannut maatalousyrityksen hoitoon säännöllisesti kuuluvista tehtävistä.
Lomituspäivän kesto
Lomituspalvelulain 8 §:ssä tarkoitetun kokonaistyöajan sekä maatalousyrittäjän tehtäväosuuden määrittämistä varten maatalousyrittäjän on
1) annettava tiedot maatilan kotieläinten määrästä ja laadusta sekä niiden hoitoon käytettävistä työmenetelmistä;
2) esitettävä arvio maatilan karjatalouteen päivittäin kuuluvien sekä muiden yrityksen hoitoon liittyvien välttämättömien tehtävien hoitoon kuluvasta keskimääräisestä päivittäisestä kokonaistyöajasta; sekä
3) annettava tiedot maatilalla vakituisesti työskentelevistä henkilöistä sekä ilmoitettava näiden keskimääräiset tehtäväosuudet prosentteina 2 kohdassa tarkoitetusta kokonaistyöajasta.
Maatalousyrittäjän on ilmoitettava lomalautakunnalle 7 §:ssä tarkoitetuissa olosuhteissa tapahtuneet olennaiset muutokset ennen kunkin etukäteen tiedossa olevan lomitusjakson alkamista. Samalla maatalousyrittäjän on ilmoitettava tiedossaan olevat sellaiset lomitusajankohtaan liittyvät erityiset tehtävät ja muut seikat, joilla voi olla vaikutusta lomituspalvelulain 8 §:ssä tarkoitetun kokonaistyöajan määräytymiseen lomitusjakson aikana.
Maatalousyrittäjä voi esittää uuden arvion kokonaistyöajasta, jos sen määräytymiseen vaikuttavat 7 §:n 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut seikat ovat muuttuneet merkittävästi aikaisemmin ilmoitetusta tai lomitusajankohtaan liittyvät erityiset syyt sitä edellyttävät.
Lomalautakunnan on määrättävä lomituspalvelulain 8 §:ssä tarkoitettu kokonaistyöaika maatalousyrittäjän 7 ja 8 §:n mukaisesti antamien tietojen perusteella. Kokonaistyöaikaa määrättäessä voidaan poiketa maatalousyrittäjän esittämästä arviosta, jos se olennaisesti eroaa saman kokoisilla ja olosuhteiltaan vastaavanlaisilla tiloilla karjatalouteen päivittäin kuuluvien ja muiden yrityksen hoitoon liittyvien välttämättömien tehtävien hoitoon kuluvasta keskimääräisestä päivittäisestä työajasta. Jos kokonaistyöaika määrätään maatalousyrittäjän arviosta poiketen, häntä on kuultava.
Edellä 1 momentissa tarkoitetun kokonaistyöajan määräämisen tulee tapahtua käyttäen hyväksi maatalousyrittäjien eläkelaitoksen osoittamaa lomitustyöajan laskentajärjestelmää.
Jos maatilalla työskentelee vakituisesti kaksi tai useampia henkilöitä, lomalautakunnan on määrättävä lomituspalvelulain 8 §:ssä tarkoitettu maatalousyrittäjän tehtäväosuus 7 §:n 3 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen mukaisesti. Maatalousyrittäjän tehtäväosuutta määrättäessä otetaan huomioon mahdollisista odotteluajoista johtuvat pidennykset työaikaan.
Maatalousyrittäjien ja muiden maatilalla työskentelevien henkilöiden välistä tehtäväosuutta voidaan maatalousyrittäjän ilmoituksen perusteella muuttaa lomavuoden aikana vain erityisestä syystä, kuten kuoleman, toistaiseksi myönnetylle työkyvyttömyyseläkkeelle siirtymisen, maatalousyrittäjien tai muiden maatilalla työskentelevien henkilöiden lukumäärän muuttumisen taikka muun vastaavan syyn johdosta.
Edellä 7―9 §:ssä säädetyin perustein määrättyä lomituspäivän kestoa voidaan lomitusjakson jälkeen tarkistaa, jos lomituksen aikana esille tulleet ennalta arvaamattomat tehtävät tai olosuhteet sitä edellyttävät.
Edellä 10 §:ssä tarkoitettua maatalousyrittäjän tehtäväosuutta voidaan lomitusjakson jälkeen tarkistaa lomituksen aikana ilmenneestä 10 §:n 2 momentissa tarkoitetusta syystä.
Lomituspalvelulain 9 a §:ssä tarkoitettu sijaisapupäivän kesto määritellään soveltuvin osin edellä 7―11 §:ssä säädettyjä periaatteita noudattaen.
Jos maatalousyrittäjän arvioima sijaisapupäivän kesto poikkeaa hänen vuosilomaansa tai viikkovapaataan varten määrätystä lomituspäivän kestosta, maatalousyrittäjän on perusteltava, mistä syistä poikkeaminen johtuu.
Maatalousyrittäjän itse järjestämä lomitus
Maatalousyrittäjän on tehtävä lomalautakunnalle lomituspalvelulain 17 §:n 2 momentissa tarkoitettu ennakkoilmoitus kirjallisesti kunkin kalenterivuoden osalta edellisen vuoden kesäkuun loppuun mennessä.
Lomalautakunnan suostumuksella maatalousyrittäjä voi tehdä 1 momentissa tarkoitetun ilmoituksen tai peruuttaa aikaisemman ilmoituksensa myös 1 momentissa säädetyn määräajan jälkeen.
Siitä huolimatta, että maatalousyrittäjä on 13 §:n mukaisesti sitoutunut itse järjestämään lomituksensa, lomalautakunnan tulee tarvittaessa avustaa häntä sijaisapulomituksen järjestämisessä.
Maatalousyrittäjän, joka on 13 §:n mukaisesti sitoutunut itse järjestämään lomituksensa, on ennen vuosiloma- ja viikkovapaalomituksen alkamista tehtävä lomalautakunnalle kirjallinen hakemus, josta ilmenee lomituksen ajankohta sekä lomituspalvelulain 17 b §:ssä säädetyn korvauksen määräämistä varten tarvittavat tiedot lomittajasta.
Mitä 1 momentissa säädetään vuosiloman ja viikkovapaan hakemisesta, sovelletaan myös sijaisavun hakemiseen. Jos sijaisapua ei ole voitu hakea ennen lomituksen alkamista sen vuoksi, että sijaisavun tarve johtuu ennalta arvaamattomasta syystä, hakemus on tehtävä lomituksen alkamisen jälkeen niin pian kuin se on mahdollista. Sijaisapua haettaessa maatalousyrittäjän on esitettävä tarvittava selvitys oikeudestaan sijaisapuun.
Lomalautakunnan on 15 §:ssä tarkoitetun hakemuksen johdosta tehtävä päätös maatalousyrittäjän oikeudesta hakemuksessa tarkoitettuun lomituspalveluun. Päätöksessä tulee myös määrätä lomituspäivän kesto 9, 10 ja 12 §:ssä säädetyllä tavalla sekä lomituspalvelulain 17 b §:ssä tarkoitetun korvauksen suuruus.
Edellä 1 momentissa tarkoitetun korvauksen määrää voidaan lomituksen jälkeen tai sen aikana tarkistaa siltä osin kuin lomitukseen tosiasiallisesti kulunut työtuntimäärä on ollut etukäteen arvioitua suurempi 11 §:ssä tarkoitetusta syystä.
Edellä 16 §:n 1 momentissa tarkoitetun korvauksen maksamisen edellytyksenä on, että lomalautakunnalle esitetään lomituksen päätyttyä lomittajan ja maatalousyrittäjän allekirjoittama selvitys siitä, että lomitus on toteutettu 15 §:ssä tarkoitetun hakemuksen mukaisesti. Haettaessa 16 §:n 2 momentin mukaista korvauksen tarkistamista lomittajan ja maatalousyrittäjän on selvitettävä lomalautakunnalle, mistä syystä etukäteen arvioitu tuntimäärä on ylittynyt.
Jos oikeus sijaisapuun kestää yli kuukauden, 1 momentissa tarkoitetut selvitykset voidaan esittää lomalautakunnalle myös sijaisavun aikana, saman lomittajan osalta kuitenkin enintään kerran kunkin kalenterikuukauden aikana.
Lomalautakunnan on maksettava 16 §:ssä tarkoitettu korvaus maatalousyrittäjälle kahden viikon kuluessa saatuaan 1 tai 2 momentissa tarkoitetun selvityksen. Lomituspalvelulain 17 b §:n 1 momentin 1 kohdan mukainen korvaus voidaan maksaa myös lomittajan työnantajalle ja 2 kohdan mukainen korvaus lomittajana toimineelle ammatinharjoittajalle, jos tästä on sovittu maatalousyrittäjän ja palvelun tuottajan kesken.
Sijaisapulomituksesta maksettava korvaus voidan suorittaa maatalousyrittäjälle sijaisavusta 23 ja 24 §:n mukaan määrätyllä maksulla vähennettynä ja viikkovapaalomituksesta maksettava korvaus viikkovapaasta 25 §:n mukaan määrätyllä maksulla vähennettynä.
Kunnan järjestämät lomituspalvelut
Kunnan järjestämiä lomituspalveluja koskeva vuosilomahakemus on tehtävä lomalautakunnalle maatalousyrityksittäin kirjallisesti vähintään kolme viikkoa ennen loman alkamista, kuitenkin viimeistään kunkin vuoden maaliskuun loppuun mennessä. Yrittäjällä on oikeus täydentää tai muuttaa hakemustaan määräajan päätyttyäkin. Lomalautakunta voi muuttaa hakuaikaa ja -menettelyä sekä erityisestä syystä ottaa tutkittavakseen myös määräajan päätyttyä tehdyn hakemuksen.
Kunnan järjestämää sijaisapua ja viikkovapaata voidaan hakea kirjallisesti tai suullisesti lomalautakunnalta. Sijaisapua haettaessa maatalousyrittäjän on esitettävä tarvittava selvitys oikeudestaan sijaisapuun.
Kunnan järjestämiä lomituspalveluja käyttävän maatalousyrittäjän on mahdollisuuksien mukaan sijoitettava vuosilomansa ja viikkovapaansa ajankohtaan, jolloin maatalousyrityksessä ei tule suoritettavaksi kausiluontoisia tai erityistä huolenpitoa edellyttäviä tehtäviä.
Jollei lomalautakunta voi osoittaa lomittajaa vuosiloma- tai viikkovapaahakemuksessa tarkoitetuksi ajaksi, hakijalle on ennen päätöksen tekemistä varattava tilaisuus vuosiloman tai viikkovapaan ajankohdan muuttamiseen.
Hakemus on hylättävä, jos hakija ilman pätevää syytä kieltäytyy pitämästä vuosilomaansa tai viikkovapaataan sellaisena aikana, jolloin hänelle voitaisiin osoittaa lomittaja.
Jos maatalousyrittäjä ilman pätevää syytä kieltäytyy ottamasta vastaan lomalautakunnan osoittaman lomittajan, hän on menettänyt oikeutensa hakemaansa vuosiloma-, sijaisapu- tai viikkovapaajaksoon.
Lomituspalvelulain 18 a §:n 2 momentissa tarkoitetuissa tilanteissa lomalautakunnan tulee pyrkiä osoittamaan tilalle sellainen lomittaja, jonka sanotussa säännöksessä tarkoitettu työaika mahdollisimman hyvin vastaa 9 ja 10 §:n mukaisesti määrättyä lomituspäivän kestoa. Jollei tällaista lomittajaa ole saatavissa, lomalautakunnan on tarvittaessa yhteistyössä maatalousyrittäjän kanssa pyrittävä järjestämään lomitus niin, että lomittajan työaika saadaan täyttymään. Mikäli muuta keinoa lomittajan työajan täyttämiseksi ei ole käytettävissä, maatalousyrittäjän tulee valita yksi tai useampi lomituspalvelulain 18 a §:n 2 momentin 1―4 kohdassa tarkoitetuista vaihtoehdoista siten, että lomittajan työaika täyttyy. Jos maatalousyrittäjä ei tee valintaa, lomalautakunta ei ole velvollinen järjestämään hänelle hänen hakemaansa lomituspalvelua.
Kunnan järjestämiä lomituspalveluja käyttävän maatalousyrittäjän ja lomalautakunnan on sovittava lomituspalvelulain 18 a §:n 2 momentissa ja 31 §:n 1 momentissa tarkoitetuista lomitukseen liittyvistä järjestelyistä, kuten lomittajan tehtävistä ja päivittäisestä työajasta, sekä 31 b §:ssä tarkoitetuista valvontakäynneistä viimeistään 14 päivää ennen lomituksen alkamista, jollei erityisistä syistä muuta johdu.
Kunnan järjestämiä lomituspalveluja käyttävän maatalousyrittäjän tulee ennen vuosiloman ja viikkovapaan alkamista:
1) tarvittaessa opastaa lomittajaa lomituspalvelulain 20 §:n 2 momentissa tarkoitettujen tehtävien suorittamisessa sekä antaa hä nelle ohjeet kotieläinten käsittelyyn liittyvistä erityiskysymyksistä;
2) huolehtia siitä, että lomituksessa tarvittavat koneet ja laitteet täyttävät työturvallisuudelle asetetut vaatimukset, sekä antaa lomittajalle ohjeet koneiden ja laitteiden käyttämisessä;
3) hankkia maatalousyrityksen tavanomaisen kulutuksen edellyttämät kulutustarvikkeet vuosiloman ja viikkovapaan ajaksi;
4) ilmoittaa lomittajalle, mistä tämä voi tavoittaa hänet tai hänen edustajansa vuosiloman tai viikkovapaan aikana; sekä
5) selvittää muut tarpeelliset seikat.
Mitä 1 momentissa säädetään vuosilomasta ja viikkovapaasta sovelletaan mahdollisuuksien mukaan myös sijaisapuun.
Sijaisavusta ja viikkovapaasta perittävät maksut
Sijaisavusta peritään sen saajalta tuntimaksu. Maksu määrätään maatalousyrittäjän eläkelain (467/69) mukaan vakuutetulle yrittäjälle hänen sanotun lain nojalla välittömästi ennen sijaisavun alkamista voimassa olevan vuotuisen työtulonsa perusteella. Jos yrittäjällä ei sijaisavun alkaessa ole voimassa maatalousyrittäjien eläkelain mukaista vakuutusta, sijaisapumaksun perusteena on soveltuvin osin sanotussa laissa säädettyjä perusteita noudattaen arvioitu vuotuinen työtulo. Tuntimaksu on kuusi markkaa lisättynä määrällä, joka saadaan jakamalla sijaisavun saajan edellä tarkoitettu työtulo 5 000:lla. Tuntimaksu ei kuitenkaan saa ylittää palvelun tuottamisesta aiheutuneita kustannuksia. Täysi tuntimaksu peritään jokaiselta alkavalta lomitustunnilta. Lomitustunneiksi katsotaan 12 §:ssä säädetyllä tavalla määräytyneet työtunnit.
Jos sijaisavun saaja on sijaisavun alkaessa oikeutettu palkkaetuuksiin työ- tai virkasuhteen perusteella tai jos hänellä on voimassa yrittäjien eläkelaissa (468/69) tarkoitettu vakuutus, häneltä peritään 1 momentissa säädetty maksu 50 prosentilla korotettuna.
Jos sijaisavun perusteena on raskaus ja synnytys, sijaisavusta peritään sairausvakuutuslaissa tarkoitetun äitiysrahakauden ajalta 1 ja 2 momentissa tarkoitettu maksu 50 prosentilla alennettuna.
Jos sijaisapua saava tai hänen edustajansa osoittaa, että yrittäjälle sairausvakuutuslain(364/63) mukaan myönnetyn päivärahan perusteena oleva työtulo on vähintään 20 prosenttia pienempi kuin yrittäjän 23 §:n 1 momentissa tarkoitettu työtulo, erotus voidaan yrittäjän pyynnöstä vähentää sijaisapumaksun perusteena käytetystä työtulosta siltä osin kuin sijaisapua on saman syyn perusteella annettu yli 90 lomitustuntia.
Sijaisavusta määrättyä maksua voidaan alentaa tai se voidan jättää perimättä, jos maatalousyrittäjän ja hänen perheensä toimeentuloedellytykset huomioon ottaen siihen on syytä.
Viikkovapaasta peritään sen saajalta 1 §:ssä tarkoitettujen kotieläinyksikköjen määrän mukaan määräytyvä tuntimaksu. Jos karjatalous lomituksen aikana käsittää neljästä viiteen kotieläinyksikköä, maksu on 16 markkaa tunnilta. Kuudennesta kotieläinyksiköstä lukien maksu nousee yhdellä markalla yksikköä kohden kuitenkin siten, että korkein maksu on 37 markkaa tunnilta. Tuntimaksu ei kuitenkaan saa ylittää palvelun tuottamisesta aiheutuneita kustannuksia. Täysi tuntimaksu peritään jokaiselta alkavalta lomitustunnilta. Lomitustunneiksi katsotaan 7―11 §:ssä säädetyllä tavalla määräytyneet työtunnit.
Kunnan järjestämiä lomituspalveluja käyttävältä maatalousyrittäjältä peritään lomituspalvelulain 18 a §:n 1 momentissa tarkoitetuilta päiviltä 1 momentissa säädetty maksu 50 prosentilla korotettuna.
Edellä 23 ja 25 §:ssä tarkoitetut maksut saadaan ulosottaa ilman tuomiota tai päätöstä siinä järjestyksessä kuin verojen ja maksujen perimisestä ulosottotoimin säädetään.
Kelpoisuusvaatimuksena lomituspalvelulain 14 §:ssä tarkoitettuun virkaan on maatilatalouden peruslinjan opistoasteen tutkinto tai muu tehtävään soveltuva koulutus. Jollei virkaan saada henkilöä, jolla on säädettykelpoisuus, siihen voidaan ottaa enintään yhdeksi vuodeksi kerrallaan henkilö, jolla on riittäväksi katsottava koulutus ja mikäli mahdollista käytännön kokemusta kyseessä olevasta tehtävästä.
Kunnassa, jossa on vähintään kymmenen päätoimista maatalouslomittajaa, voi olla yksi johtava maatalouslomittaja. Jos päätoimisten lomittajien määrä kunnassa on vähintään 40, johtavia lomittajia voi olla kaksi sekä sen jälkeen yksi uusi johtava lomittaja kutakin 30 päätoimista lomittajaa kohti.
Mitä 1 momentissa säädetään kunnasta, koskee vastaavasti kahden tai useamman kunnan muodostamaa yhteistoiminta-aluetta silloin, kun kunnat järjestävät lomituspalvelut yhteistoiminnassa lomituspalvelulain 18 §:n 2 momentin 1 kohdassa tarkoitetun sopimuksen mukaisesti.
Johtavalla lomittajalla tulee olla maatalouden ammatillinen koulutus tai muu tehtävään soveltuva koulutus sekä hyvä käytännön kokemus karjanhoito- ja maataloustehtävissä.
Lomalautakunnan osoittamalta lomittajalta edellytetään maatalouden ammatillista koulutusta tai hyvää käytännön kokemusta karjanhoito- ja maataloustehtävissä.
Jos maatalousyrittäjälle on annettu sijaisapua yhtäjaksoisesti yli vuoden, lomalautakunnan tulee ilmoittaa sijaisavun antamisesta ja sen perusteista maatalousyrittäjien eläkelaitokselle.
Kunnan tulee toimittaa lomituspalvelulain 28 §:ssä tarkoitettu tilitys maatalousyrittäjien eläkelaitokselle vuosittain huhtikuun loppuun mennessä.
Valtio korvaa lomituspalvelulain mukaisten tehtävien suorittamisesta maatalousyrittäjien eläkelaitokselle aiheutuvat kohtuulliset hallintokulut. Sosiaali- ja terveysministeriö vahvistaa maatalousyrittäjien eläkelaitoksen esityksestä hallintokulujen korvaamisen perusteet.
Maatalousyrittäjien eläkelaitos suorittaa kunnille valtionkorvaukset lomituspalvelulain 23 §:ssä tarkoitettuihin käyttökustannuksiin.
Sosiaali- ja terveysministeriö maksaa valtion varoista maatalousyrittäjien eläkelaitokselle 1 momentissa tarkoitettujen valtion korvauksien suorittamiseen tarvittavat varat.
Maatalousyrittäjien eläkelaitoksen tulee tehdä kuukausittain selvitys sosiaali- ja terveysministeriölle valtion korvauksen ennakkoina kunnille maksamastaan määrästä. Samalla sen tulee esittää arvionsa määrärahan kokonaistarpeesta asianomaisena kalenterivuonna.
Edellä 31 §:ssä tarkoitettujen tilitysten perusteella maatalousyrittäjien eläkelaitoksen tulee tehdä vuosittain sosiaali- ja terveysministeriölle kokonaistilitys valtionkorvauksista asianomaiselta vuodelta.
Tällä asetuksella kumotaan maatalousyrittäjän lomituspalveluista 18 päivänä tammikuuta 1985 annettu asetus (46/85) siihen myöhemmin tehtyine muutoksineen.
Sen estämättä, mitä 23 ja 25 §:ssä säädetään, ennen tämän asetuksen voimaantuloa alkaneista lomituspalveluista peritään maksu tämän asetuksen voimaantullessa voimassa olevien säännösten mukaan siltä ajalta, jota palvelun antamista ja siitä perittävän maksun määräämisestä tehty päätös koskee.
Sen estämättä, mitä 27 §:ssä säädetään lomituspalvelulain 14 §:ssä tarkoitetun viran kelpoisuusvaatimuksesta, on 23 päivänä tammikuuta 1985 mainitussa virassa tai sitä vastaavassa työsopimussuhteessa ollut henkilö edelleen kelpoinen siihen ja sitä vastaavaan muuhun virkaan.
Edellä 30 §:ssä tarkoitettua aikaa laskettaessa otetaan huomioon myös ennen tämän asetuksen voimaan tuloa alkanut sijaisavun antaminen. Sen estämättä, mitä 31 §:ssä säädetään, vuodelta 1995 annettaviin tilityksiin sovelle- taan tämän asetuksen voimaan tullessa voimassaolevaa säännöstä.
1 luku - Yleisiä säännöksiä1 §2 §3 §2 luku - Päätoiminen maatalouden harjoittaja4 §5 §6 §3 luku - Lomituspäivän kesto7 §8 §9 §10 §11 §12 §4 luku - Maatalousyrittäjän itse järjestämä lomitus13 §14 §15 §16 §17 §5 luku - Kunnan järjestämät lomituspalvelut18 §19 §20 §21 §22 §6 luku - Sijaisavusta ja viikkovapaasta perittävät maksut23 §24 §25 §26 §7 luku - Henkilöstö27 §28 §29 §8 luku - Erinäisiä säännöksiä30 §31 §32 §33 §34 §35 §


text:
Miten toimia, jos joudut tekijänoikeuskirjeoikeudenkäyntiin? Sarjan toisessa osassa perehdymme valmisteluun ja pääkäsittelyyn. Miten siellä ollaan?
Edellisessä osassa kerroimme, miten haastekirjeeseen tulee vastata. Kun olet vastannut kirjelmään lakimiehesi avustuksella, tuomioistuin tyypillisesti kutsuu tapauksen osapuolet valmisteluistuntoon. Valmisteluistunto merkitsee tapauksen kirjallisen vaiheen päättymistä ja suullisen vaiheen alkamista.
Varmista, pitääkö sinun olla valmisteluistunnossa paikalla henkilökohtaisesti
Valmistelu voidaan pitää joko välittömästi ennen pääkäsittelyä tai erillisessä istunnossa. Tekijänoikeustapaukset ovat usein mutkikkaita ja niissä onkin tyypillistä, että valmisteluistunto pidetään hyvissä ajoin ennen pääkäsittelyä. Tyypillisesti valmistelusta pääkäsittelyyn on aikaa 1 – 2 kk.
Valmistelun tarkoituksena on nimensäkin mukaisesti valmistella asia pääkäsittelyä varten niin, että tapaus voidaan valmistelun jälkeen käsitellä pääkäsittelyssä yhtäjaksoisesti.
Valmistelussa tuomioistuin selvittää:
Asianosaisten vaatimukset ja niiden perusteet
Mistä asianosaiset ovat erimielisiä (ja mistä yhtä mieltä)
Mitä todisteita asiassa tullaan esittämään ja mitä kullakin todisteella aiotaan näyttää toteen, sekä
Onko asiassa edellytyksiä sovinnolle.
Tapauksittain vaihtelee, pitääkö oikeuteen haastetun olla paikalla henkilökohtaisesti. Haasteessa lukee, pitääkö sinun olla paikalla henkilökohtaisesti vai lakimääräisesti edustettuna. Lakimääräisesti edustettuna tarkoittaa, että sinun ei tarvitse olla itse paikalla, kunhan lähetät lakimiehen edustamaan itseäsi. Vaikka olisit henkilökohtaisesti paikalla, voit luonnollisesti ottaa lakimiehen mukaan ja niin kannattaakin tehdä.
Tarkista huolellisesti, tuleeko sinun olla paikalla henkilökohtaisesti! Jos laiminlyöt henkilökohtaisen paikallaolovelvollisuutesi, sinulle voidaan tuomita sakkoja:
Oikeudenkäymiskaari 12 luku 19 § 1 mom.:
”Jos asianosainen tai hänen laillinen edustajansa ei noudata hänelle annettua kehotusta sakon uhalla saapua tuomioistuimeen henkilökohtaisesti, tuomioistuimen on, jos se edelleen pitää asianomaisen henkilökohtaista läsnäoloa välttämättömänä, asetettava korkeampi uhkasakko tai määrättävä hänet tai hänen laillisen edustajansa tuotavaksi samaan tai myöhempään istuntoon.”
Vaikka sinun ei tarvitsisikaan olla paikalla henkilökohtaisesti, varmista, että lakimiehesi on menossa paikalle – mikäli et ole paikalla laillisesti edustettuna, laiminlyöntisi voi johtaa yksipuoliseen tuomioon, jossa vastapuolen vaatimukset hyväksytään sellaisenaan:
Oikeudenkäymiskaaren 12 luvun 10 § 1 mom. mukaan:
”Asiassa, jossa sovinto on sallittu, on asianosaisen vaatimuksesta, jollei tämän luvun 12 tai 13 §:stä muuta johdu, annettava yksipuolinen tuomio, jos vastapuoli
1) on jäänyt pois istunnosta –”
Kun tuomioistuin on päättänyt valmistelun, se siirtää tapauksen pääkäsittelyyn. Todetusti pääkäsittely on usein noin kuukauden tai kahden päässä valmisteluistunnosta.
Pääkäsittely ei ole paikka vastalauseille
Pääkäsittely on se, miten useimmat ihmiset ymmärtävät oikeudenkäynnin. Pääkäsittelyssä osapuolet argumentoivat oman kantansa puolesta ja esittävät todisteita, joilla he yrittävät näyttää väitteensä tosiksi.
Pääkäsittely kulkee karkeasti otettuna näin:
Tuomioistuin selostaa yhteenvedon avulla, mihin asian valmistelussa on päädytty ja tiedustelee, vastaako tämä edelleen asianosaisten kantaa.
Kantaja perustelee kantansa.
Vastaaja perustelee oman kantansa.
Kantaja ja vastaaja perustelevat kantojaan tarkemmin.
Tuomioistuin ottaa vastaan todistelun: osapuolet käyvät kirjalliset todisteensa läpi ja kaikki asianosaiset saavat esittää todisteista näkemyksensä.
Tuomioistuin kuulee henkilötodistajat ja osapuolet saavat kuulustella todistajia.
Asianosaiset esittävät loppulausuntonsa ja siinä käsityksensä siitä, miten tuomioistuimen tulisi ratkaista asia.
Suomessa tuomioistuinprosessi etenee järjestyksessä ja kukin puhuu vuorollaan. Muita osapuolia ei ole tapana keskeyttää heidän puhuessaan kuin äärimmäisissä poikkeustapauksissa. Amerikkalaisista sarjoista tuttuja ”vastalauseita” ei siis huudeta, vaan kukin osapuoli saa tilaisuuden kommentoida vastapuolen sanomisia.
Loppulausuntojen jälkeen osapuolet jättävät tapauksen tuomioistuimen ratkaistavaksi. Yksinkertaisissa tapauksissa tuomioistuin voi julistaa tuomion lähes välittömästi oikeudenkäynnin jälkeen, mutta tekijänoikeustapaukset ovat lähes poikkeuksetta niin monimutkaisia, että tuomioistuin antaa tuomion kansliatuomiona. Varsinaisesta pääkäsittelystä kansliatuomion antamiseen voi mennä kuukausia.
Tuomion antamisen jälkeen tuomiosta voi olla mahdollista valittaa korkeimpaan oikeuteen, mikäli valituksen edellytykset täyttyvät ja mikäli osapuoli pitää valittamista järkevänä.
Seuraavalla kerralla: miten oikeudessa toimitaan?
Olemme tässä kirjoituksessa kuvanneet, miten tekijänoikeuskirjeoikeudenkäyntien suullinen vaihe etenee. Seuraavalla kerralla perehdymme siihen, miten itse oikeudessa kannattaa toimia – miten kysymyksiin kannattaa vastata ja miten niihin ei kannata vastata.
Tekijänoikeuskirje ja oikeudenkäynti, osa 2: valmistelu ja pääkäsittely - 10.10.2017
Tekijänoikeuskirje ja oikeudenkäynti, osa 1: mitä tehdä, kun haaste kolahtaa postiluukusta? Miten tuomioistuin suhtautuu tatuointeihin – tatuoinnit oikeudenkäynneissä (Osa 3) Tiedote: Elokuvayhtiö perääntyy oikeudenkäynnistä ja maksaa tekijänoikeuskirjeen saajan oikeudenkäyntikulut Oikeus vapautti tekijänoikeuskirjeen saajan – vertaamme tapauksia Tekijänoikeuksien laillista valvontaa vai kiristystä? Kaljakellunta Vantaan käräjäoikeudessa
10.10.201710.10.2017Tekijänoikeuskirje ja oikeudenkäynti, osa 2: valmistelu ja pääkäsittely
Yleinenoikeudenkäynti pääkäsittely suullinen vaihe Tekijänoikeus Tekijänoikeuskirje valmistelu

matches:
tuomioistuin
tuomioistuin
§ 1
§ 1
tuomioistuin
Tuomioistuin
Tuomioistuin
Tuomioistuin
tuomioistuin
tuomioistuin
tuomioistuin


text:
Humalassa kypsä Sukupuoli porno napa HD videot - scrapbook-archivers.com
Humalassa kypsä Sukupuoli porno napa HD videot
Nin sit saadaan mukavasti levitetty iloa pitkin internetti. Aivan ihQuuuuu. Ja facebookin yllpito onneksi ymmrt hyv lpp, eik turhaan mene poistelemaan hupaisia ryhmi, niiden perustajia tai jseni. Kyll yumalassa harmittaa niin himskatisti, ett kun himppasen hupsuttelee huumoripitoisesti netiss, humalassa kypsä Sukupuoli porno napa HD videot heti on poliisi ovella. Iltapivlehdet ja muu keltainen lehdist ovat pitneet huolta siit, ett meiss jokaisessa asuu nykyn pieni tirkistelij.
Eik valinnanvaraa en edes ole, tirkistely on jo pakkopullaa, halusipa tai ei. Pelkk poistuminen oman kodin rauhasta tekee ihmisest tirkistelijn, aina ei edes tarvitse poistua kotoaan, riitt jos kytt internetin ihmeellist maailmaa. Nykyn et voi asioida pivittistavarakaupassa saamatta tietoosi kpsä yksittisen ihmisen henkilkohtaisesta elmst tietoja, riippumatta siit, onko tm ihminen antanut nm yksityiskohtaiset tietonsa julkiseen levitykseen omasta tahdostaan ja ovatko kaikki julkaistut tiedot edes tosia.
Et voi poistua liikkeest ohittamatta maksupistett (tai ei sit ainakaan voi suositella) ja poikkeuksetta sen vieress on lehtiteline, jossa yleens iltapivlehtien kelta-mustat lpit kirkuvat ajankohtaista humaassa uusinta juorua. Jollet ole umpisokea, et voi vltt nit pivnpolttavia aiheita. Johanna on sen sijaan jo ehtinyt hvet musiikillista antiaan, surkeaa renkutusta nimelt Lppijulkkis. Syyt onkin. Facebookiin voi perustaa vaikka mit kivoja ryhmi, jos on humalasea kovasti huumorintajuinen, ja yumalassa on, ja jos haluaa jakaa sit pirskahtelevaa iloaan kanssaihmisille.
Vaikka Loman-ryhm ei saanutkaan loppujen lopuksi kovin kiihke vastaanottoa, paitsi Lomanilta, Rampella on lis kivoja ideoita. Kun seksipuoli ei ved, niin sehn vasta hassua on, jos ilmoitetaan isolla joukolla olemaan valmis kantamaan seuraukset veriteon jlkeen, jotka on kohdistettu keski-ikiseen naiseen, joka tekee tytn politiikassa. Eihn se puhu edes kunnon suomea. Ei kun sorvaamaan ryhm nimelt Olen valmis istumaan muutaman vuoden Astrid Thorsin taposta. Slave - porno sivu 11 tiethn sen, ettei poliitikoilla kypeä huumorintajua ole, ja taas kvi kutsu kuulusteluun.
Luonnon omien lakien mukaan saattaa joskus leijonauros syd koko pentueen jypsä monet elimet hylkvt syntymvialliset jlkelisens, ihminen sents laiminly ja hylk terveitkin Ett semmosia, ne luonnon humalassa kypsä Sukupuoli porno napa HD videot. Rakel on nuoresta istn huolimatta tehnyt jo yhden oikean uran, ihan reilusti pornoteollisuuden parissa. Lihat ovat olleet levlln, nin pin ja noin pin, zoomattu on joka karvankasvun paikka. Missn vaiheessa Rakel ei ole puolustellut tekemisin, vaikka selittmn on joutunut, useammin kuin kerran.
Rakel ei kuitenkaan uranvaihdosta, pornonyttelijst kuvataiteilijaksi, ole suostunut hpemn aiempaa ammattiaan: KULISSIEN TAKANA Kuvataiteilija, journalisti ja entinen pornothti Rakel Liekki. Ja mitn syyt ei olekaan hvet, job well done.
Toinen blogi, Spring Dogs, hukalassa vienyt aikani nyt kokonaan ja muutenkin tuo uusi tulokas. Pentukin on nyt kasvanut 10 kuukautiseksi, joten aikaa riitt muuhunkin jo hiukan kuin vain Elmon kaitsemiseen.
Tt hydyntmll askartelin itsellekkin pienen skriptin lmptilojen talteen kermiseen. Skripti on ajastettu ajettavaksi tunnin vlein, ja nykyiselln tallentaa oypsä ja lmptilan CSV-tiedostoon. Toistaiseksi nin, myhemmin voi sitten muuttaa tuon tallettamaan tiedot tietokantaan. Lhiaikoina on tiedossa muutto omakotitaloon, ja kiinnostus hersi kokeilla kotiautomatisointia siell sitten. Tss on pari kuukautta aikaa leikki nykyisess kmpss, laitteita testaillen.
Lapsettomuuden humalassa kypsä Sukupuoli porno napa HD videot tarvitaan usein vapaaehtoisilta luovuttajilta kertty spermaa. Sit on talletettu Turun yliopiston spermapankin -196-asteista Neitsyt - video pisin I - Sux typpe sisltviin siliihin.
TYKS:in Naistenklinikalla luovutussiittiit on plrno riittnyt hedelmityshoitoihin. Silti uusia luovuttajia kaivataan jatkuvasti. Laskelmista ja pivmrien pyrittelyist huolimatta, ovulaation tarkka ajankohta ei useinkaan ole tiedossa. Yhdynt 23 pivn vlein melko snnllisesti takaa parhaan lopputuloksen, neuvoo lkri.
Anabolisten steroidien vaikutus riippuu kytst ja yksilllisist ominaisuuksista. Joillakin miehill humalzssa tuotanto voi loppua kokonaan tai niiden rakenne muuttuu. Tuotanto kuitenkin kynnistyy vhitellen uudelleen steroidien kytn loputtua.
Lapsettomuushoitoihin ei kuitenkaan kannata ryhty, jos kytt hormonivalmisteita. Saunakaljan voi ottaa, mutta l ratkea ryyppmn. Naisella raskaaksi tulemisen mahdollisuudet heikkenevt jo heti 30-vuotissynttreiden jlkeen.
Mies voi periaatteessa tehd lapsia koko ikns, mutta vanhemmiten siittiiden laatu heikkenee. Mikli Sit Oikeaa ei viel ole humalasza, munasoluja voi mys pakastaa myhemp kytt varten. Asiantuntija: ANNE-MARIA SUIKKARI, ylilkri, Vestliiton Lapsettomuusklinikka. Mulla oli mukana kaksi objektiivia, Canon EF 50mm ja se jolla yleens kuvaan, Canon EF-S 18-200 IS. Tuolla 50 humalassa kypsä Sukupuoli porno napa HD videot saa kyll kivasti muotokuvia tai lhikuvia.

matches: HD HD HD HD HD HD