text:
A207/200/2013
A22/200/2013, 27.6.2013
Tämä ohje on päivitettävänä.
Tämä ohje käsittelee osinkotulojen verotusta. Ohje korvaa normin A22/200/2013, 27.6.2013.
Ohjetta on päivitetty 1.1.2014 voimaantulleiden tuloverolain, elinkeinotulon verottamisesta annetun lain ja maatilatalouden tuloverolain osinkojen verotusta koskevien muutosten myötä.
Tuloverolain osinkoa koskevia säännöksiä on muutettu verovuodesta 2014 alkaen. Julkisesti noteeratun yhtiön jakamasta osingosta on veronalaista pääomatuloa 85 prosenttia ja verovapaata tuloa 15 prosenttia. Muun kuin julkisesti noteeratun yhtiön jakamasta osingosta 25 prosenttia on veronalaista pääomatuloa siltä osin kuin osingon määrä vastaa matemaattiselle arvolle laskettua kahdeksan prosentin vuotuista tuottoa, kuitenkin enintään 150.000 euroa. Tämän euromäärän ylittävästä osingosta 85 prosenttia on veronalaista pääomatuloa ja 15 prosenttia verovapaata. Kahdeksan prosentin vuotuista tuottoa vastaavan määrän ylittävästä osingon osasta 75 prosenttia on veronalaista ansiotuloa ja 25 prosenttia verovapaata.
Ulkomailta saatujen osinkojen verokohtelua on muutettu. Lisäksi lakiin on otettu nimenomaiset säännökset osakeyhtiön vapaan oman pääoman rahastoista jaettavien varojen verotuksesta. Osakeyhtiölaissa tarkoitettua varojenjakoa julkisesti noteeratun yhtiön vapaan oman pääoman rahastosta pidetään verotuksessa osinkona. Listaamattoman yhtiön varojenjako vapaan oman pääoman rahastosta rinnastetaan kuitenkin luovutukseen, jos yhtiö palauttaa osakkeenomistajalle hänen yhtiöön tekemänsä pääomasijoituksen kymmenen vuoden kuluessa sijoituksen tekemisestä. Laissa on siirtymäaika verovuosien 2014 ja 2015 osalta koskien julkisesti noteeraamattoman yhtiön pääomasijoituksista kertyneiden varojen jakamista.
Elinkeinotulon verottamisesta annetun lain osinkoa koskevia säännöksiä on muutettu. Yhteisön saama osinko on verovapaata, jos jakajana on kotimainen yhtiö tai emotytäryhtiödirektiivissä tarkoitettu yhteisö. Poikkeuksena on tilanne, jossa osinkoa jakava yhteisö on julkisesti noteerattu ja osingonsaaja on muu kuin julkisesti noteerattu yhtiö, joka omistaa osinkoa jaettaessa välittömästi alle 10 prosenttia osinkoa jakavan yhtiön pääomasta. Osinko on myös verovapaata, jos sen jakaja on muu kuin edellä mainittu EU/ETA -alueella asuva yhtiö, joka on velvollinen suorittamaan tulostaan veroa vähintään 10 prosenttia. Muista kuin EU/ETA -alueen yhtiöistä saatu osinko on kokonaan yhteisön veronalaista tuloa.
Elinkeinoverolain mukaan osakeyhtiölaissa tarkoitettu varojenjako vapaan oman pääoman rahastosta on verotuksessa osinkotuloa. Muun kuin julkisesti noteeratun yhtiön varojenjakoa vapaan oman pääoman rahastosta voidaan kuitenkin tietyin edellytyksin käsitellä verotuksessa luovutuksena.
Luonnollisen henkilön elinkeinotoimintaan tai maatalouteen kuuluvan julkisesti noteeratun yhtiön maksamien osinkojen veronalainen osa on 85 prosenttia ja muun kuin julkisesti noteeratun yhtiön maksamien osinkojen osalta 75 prosenttia 1.1.2014 lukien.
Luonnollisten henkilöiden ja kuolinpesien osinkojen ennakonpidätyksistä ja ilmoittamisesta on annettu erillinen ohje Dnro A11/200/2014Ennakonpidätys osingosta ja Verohallinnolle annettavat ilmoitukset.
Tässä ohjeessa käsitellään osinkotulojen verotusta koskevia tuloverolain (TVL), elinkeinotulon verottamisesta annetun lain (EVL), maatilatalouden tuloverolain (MVL) sekä rajoitetusti verovelvollisen tulon ja varallisuuden verottamisesta annetun lain säännöksiä. Yhteisöjen verokanta on verovuodesta 2014 alkaen 20 prosenttia aiemman 24,5 prosentin sijaan. Pääomatulojen verokanta 30 prosenttia ja verovuodesta 2014 alkaen 40.000 euroa ylittävältä osin 32 prosenttia. Aiemmin 32 prosentin verokantaa on sovellettu 50.000 euron ylittävään pääomatuloon.
Tässä luvussa käsitellään luonnollisen henkilön saamia muita kuin elinkeinotoiminnan tai maatalouden tulolähteeseen kuuluvien osakkeiden perusteella saatuja osinkoja. Elinkeinotoiminnan ja maatalouden tulolähteeseen kuuluvia luonnollisen henkilön osinkoja on käsitelty luvussa 3.
Luonnollisen henkilön ja kuolinpesän saaman osinkotulon veronalaisuus ja tulolaji riippuvat siitä, onko osinko saatu listatusta (= julkisesti noteeratusta) vai listaamattomasta (= muusta kuin julkisesti noteeratusta) yhtiöstä. Osingon verotukseen vaikuttaa myös se, missä valtiossa osinkoa jakavan yhtiön kotipaikka on. Ulkomaiselta yhtiöltä saatuun osinkoon sovelletaan samoja säännöksiä kuin suomalaisesta yhtiöstä saatuun osinkoon, jos kyse on Euroopan unionin (EU) emo-tytäryhtiödirektiivissä (2011/96/EU siten kuin sitä on muutettu 2913/13/EU) tarkoitetun yhtiön maksamasta osingosta. Muista ulkomaisista yhtiöistä saatuihin osinkoihin sovelletaan myös samoja säännöksiä kuin suomalaisesta yhtiöstä saatuun osinkoon jos:
kyse on osingosta, jonka jakaneen yhtiön kotipaikka on Euroopan unionin (EU-alue)/Euroopan talous -alueella (ETA-alue) kyseisen maan verolainsäädännön mukaan. Lisäksi yhtiön kotipaikka ei saa olla verosopimuksen mukaan EU/ETA -alueen ulkopuolella.
Edellä mainituissa kohdissa 1 ja 2 tarkoitettujen osingonjakajayhtiöiden on ilman valintamahdollisuutta ja vapautusta suoritettava tulostaan, josta osinko on jaettu, veroa vähintään 10 %. Muista kuin mainituista ulkomaisista yhtiöistä saadut osingot on säädetty kokonaan veronalaiseksi ansiotuloksi. Siten muista kuin EU/ETA –alueelta tai verosopimusvaltiosta saadut osingot ovat kokonaan veronalaista ansiotuloa. Verosopimusvaltiolla tarkoitetaan tässä yhteydessä sellaista valtiota, jonka kanssa Suomella on osinkotuloon sovellettava kaksinkertaisen verotuksen välttämistä koskeva sopimus.
Yllä esitetyssä kaaviossa esitettyä 150.000 euron rajaa sovellettaessa lasketetaan yhteen verovelvollisen kaikista listaamattomista yhtiöistä saamat pääomatulo-osingot.
Kaupankäynnistä rahoitusvälineistä annetun lain mukaan säännellyllä markkinalla tarkoitetaan pörssin tai sitä muussa EU- tai ETA-valtiossa vastaavan markkinoiden ylläpitäjän ylläpitämää monenkeskistä kaupankäyntimenettelyä, jossa säännellyn markkinan ylläpitäjän laatimien sääntöjen mukaisesti saatetaan yhteen rahoitusvälineitä koskevia osto- ja myyntitarjouksia tai tarjouskehotuksia siten, että tuloksena on rahoitusvälinettä koskeva sitova kauppa. Tällainen säännelty markkina on Helsingin Pörssin (NASDAQ OMX Helsinki) Pohjoismainen lista, Pre-lista tai ML-markkina tai vastaava säännelty ja viranomaisen valvonnassa olevalla markkina Suomessa tai ulkomailla. Ulkomaisia osinkoja on käsitelty tarkemmin ohjeen kohdassa 2.4 Ulkomaiselta yhteisöltä saatu osinko.
Kaupankäynnistä rahoitusvälineistä annetun lain mukaan monenkeskisellä kaupankäyntijärjestelmällä tarkoitetaan monenkeskisen kaupankäynnin järjestäjän tai sitä muussa EU- tai ETA –alueen valtiossa vastaavan kaupankäynnin järjestäjän ylläpitämää muuta kuin säänneltyä markkinaa tarkoitettavaa monenkeskistä kaupankäyntimenettelyä, jossa kaupankäynnin järjestäjän laatimien sääntöjen mukaisesti saatetaan yhteen rahoitusvälineitä koskevia osto- ja myyntitarjouksia tai tarjouskehotuksia siten, että tuloksena on rahoitusvälinettä koskeva sitova kauppa. Listattuja yhtiöitä ovat 9.11.2007 lukien lisäksi ne yhtiöt, joiden osakkeet ovat yhtiön hakemuksesta tai suostumuksella otettu monenkeskisessä kaupankäynnissä Euroopan talousalueella. Tällainen on First North Finland -lista.
Osinko katsotaan saaduksi listatusta yhtiöstä silloin, kun yhtiön osakkeet ovat olleet osingonjaosta päätettäessä julkisesti noteerattuja. (TVL 33a § 2 momentti). Yhtiö on julkisesti noteerattu, jos jokin sen osakesarjoista on julkisesti noteerattu.
Euroopan Unionin alueella toimivalla säännellyllä markkinalla tarkoitetaan rahoitusmarkkinadirektiivissä (2004/39/EY) määriteltyjä arvopaperimarkkinoita. Komissio julkaisee vuosittain Euroopan Yhteisöjen virallisessa lehdessä listan jäsenvaltioiden ilmoittamista alueellaan toimivista säännellyistä markkinoista. Luettelo Euroopan talousalueella olevista säännellyistä markkinoista (Regulated Markets) ja niillä listatuista osakkeista (Shares admitted to trading on EU Regulated Markets) on myös Internetissä osoitteessa https://ec.europa.eu/info/node/7511. Samassa osoitteessa on myös luettelo Euroopan talousalueella olevista monenkeskisistä markkinapaikoista (Multilateral Trading Facilities).
Esimerkki: A saa vuonna 2014 X Oyj:ltä osinkoa 5 000 euroa ja Y Oyj:ltä 4 000 euroa. Yhtiöiden osakkeet on julkisesti noteerattu.
2.2.2. Vapaan oman pääoman rahastosta jaetut suoritukset
Listatusta yhtiöstä saatujen vapaan oman pääoman rahastosta jaettujen varojen (OYL 13:1 § 1-kohta) verokohtelu on muuttunut 1.1.2014 lukien. Listatun yhtiön varojenjako vapaan oman pääoman rahastosta verotetaan luonnollisella henkilöllä osingon tavoin (TVL 33a § 3 momentti). Tämä käsittää myös varojen jaot niin sanotun sijoitetun vapaan oman pääoman rahastosta. Listatun yhtiön vapaan oman pääoman rahastosta ei voida siten enää jakaa luovutusvoittona verotettavia suorituksia. Tämä koskee myös ennen lakimuutosta vapaan oman pääoman rahastoon sijoitettujen varojen jakoa..
2.3.1. Osinko
Luonnollisen henkilön ja kuolinpesän listaamattomasta yhtiöstä saama osinko jaetaan pääomatulo-osinkoon ja ansiotulo-osinkoon. Pääomatulo-osinkoa on verovuodesta 2014 alkaen kahdeksan prosentin vuotuinen tuotto osingonsaajan omistamien osakkeiden matemaattiselle arvolle aiemman yhdeksän prosentin sijaan (TVL 33b § 1 momentti). Osakkeen matemaattinen arvo lasketaan yhtiön verovuotta edeltävän vuoden nettovarallisuuden perusteella siten, että yhtiön tilinpäätöshetken nettovarallisuus (varat - velat) jaetaan yhtiön ulkona olevien osakkeiden lukumäärällä. Yhtiön lunastamia ja muutoin hankkimia omia osakkeita ei oteta laskelmassa huomioon.
Esimerkki: A saa vuonna 2014 osinkoja X Oy:ltä. A:n omistamien osakkeiden matemaattinen arvo lasketaan X Oy:n vuonna 2013 viimeksi päättyneen tilikauden nettovarallisuuden mukaan. X Oy:n tilikausi on 1.7.−30.6., joten nettovarallisuus ja osakkeen matemaattinen arvo määräytyvät tilinpäätöshetken 30.6.2013 perusteella.
Osingonsaajan verovuonna listaamattomista yhtiöistä saama pääomatulo-osinko on 150.000 euroon asti 25 %:sti veronalaista pääomatuloa. Raja on verovelvolliskohtainen, ei yhtiökohtainen. 150.000 euron ylittävästä pääomatulo-osingosta 85 prosenttia on veronalaista pääomatuloa ja 15 prosenttia verovapaata tuloa. (TVL 33b § 1 momentti)
Esimerkki: Verovuosi 2014. A omistaa X Oy:n 100 osakkeesta 50 kpl ja saa X Oy:ltä osinkoa 60.000 euroa. X Oy:n osakkeen matemaattinen arvo on 20.000 euroa/osake. Lisäksi A omistaa Y Oy:n 200 osakkeesta 40 kpl ja saa Y Oy:ltä osinkoa 10.000 euroa. Y Oy:n osakkeen matemaattinen arvo on 2.500 euroa/osake. Kummankaan yhtiön osakkeet eivät ole julkisesti noteerattuja.
(50*20 000)
(1 000 000*8 %)
A saa yhteensä pääomatulo-osinkoa 68.000 euroa, josta 17.000 euroa on veronalaista pääomatuloa. Verovapaata on 51.000 euroa.
A:n Y Oy:ltä saama osinko jakaantuu pääomatulo- ja ansiotulo-osinkoon, koska osinko on suurempi kuin A:n omistamien osakkeiden matemaattiselle arvolle laskettu kahdeksan prosentin vuotuinen tuotto. Ansiotulo-osingon määrä on 2.000 euroa, josta 1.500 euroa on veronalaista ansiotuloa ja 500 euroa verovapaata tuloa.
Listaamattoman yhtiön on toimitettava ennakonpidätys 1.1.2014 tai sen jälkeen jaetusta osingosta. Aiemmin listaamattoman yhtiön ei ole tarvinnut toimittaa ennakonpidätystä jaetusta osingosta. Ennakonpidätyksen määrä on 7,5 % siitä osasta osinkoa, joka on enintään 150.000 euroa ja 28 % siitä osasta, joka ylittää 150.000 euroa.
2.3.2. Vapaan oman pääoman rahastosta jaetut suoritukset
Osakeyhtiön oma pääoma jakautuu sidottuun ja vapaaseen omaan pääomaan (OYL 8 luvun 1 §). Sidottua pääomaa ovat osakepääoma sekä kirjanpitolain mukainen arvonkorotusrahasto, käyvän arvon rahasto ja uudelleenarvostusrahasto (OYL 8 luvun 1 §:n 1 momentti) sekä vuoden 1978 osakeyhtiölain ylikurssirahasto ja vararahasto (L osakeyhtiölain voimaanpanosta 13 §:n 1 momentti). Vapaata omaa pääomaa on kaikki muu oma pääoma eli muut rahastot sekä tilikauden ja edellisten tilikausien voitto (OYL 8 luvun 1 §:n 1 momentti).
Listaamattomasta yhtiöstä saatujen vapaan oman pääoman rahastosta jaettujen varojen (OYL 13 luvun 1 §:n 1-kohta) verokohtelu on muuttunut 1.1.2014 lukien. Sidotun oman pääoman eri rahastoista tapahtuvasta jaosta ja yhtiön omia osakkeita hankkimalla tai lunastamalla tapahtuvasta jaosta ja yhtiön purkautumisessa saatujen varojen verotuksesta ei ole annettu uusia säännöksiä.
Jos vapaan oman pääoman rahastosta jaetaan verovelvolliselle palautusta hänen yhtiöön tekemälle pääomasijoitukselle, verotetaan varojen jako luovutuksena eli luovutusvoittoa koskevien säännösten mukaan (TVL 45 a §). Lisäedellytyksenä luovutusvoittona verottamiselle on, että:
Pääomanpalautuksesta syntyvä voitto lasketaan osakekohtaisesti siten, että pääoman palautuksesta vähennetään sen osakkeen hankintameno (esimerkiksi ostohinta), jolle pääomanpalautus on saatu. Hankintamenoa vähennetään kuitenkin enintään osakkeelle maksetun pääomanpalautuksen määrä, tappiota ei siis voi syntyä.
Varojenjaon verottaminen luovutusvoittona tulee kyseeseen esimerkiksi tilanteissa, joissa palautetaan osakkaalle hänen merkitsemiensä osakkeiden merkintähinnoista tai optioista vapaan oman pääoman rahastoon kirjattua osaa. Silloin kun vapaan oman pääoman rahasto on muodostunut yritysjärjestelyn yhteydessä tai rahastosiirroissa omaan pääomaan, on varojenjaon luonne ratkaistava kussakin tapauksessa erikseen. Luovutusvoittoverotus voinee esimerkiksi tulla kysymykseen tilanteissa, joissa vapaan oman pääoman rahasto on muodostunut TVL 24 §:n mukaisessa toimintamuodon muutoksessa.
Verovelvollisen on täytynyt tehdä sijoitus itse. Niissä tilanteissa, joissa verovelvollinen tai hänen kuolinpesänsä ei esitä luotettavaa selvitystä varojen alkuperästä tai jaettavien varojen yhteys verovelvollisen pääomasijoituksiin jää epäselväksi, varojenjako verotetaan osinkoa koskevien säännösten mukaisesti.
Luovutusvoittona verottamisen edellytysten täyttymistä tarkastellaan verovelvolliskohtaisesti. Jos edellytykset täyttyvät esimerkiksi eri aikoina ja eri yhteyksissä tehtyjen sijoitusten vuoksi vain joillakin osakkailla, heille tapahtuva varojenjako verotetaan luovutusvoittona ja muiden osakkeiden osalta osinkona.
Kymmenen vuoden määräaika lasketaan sijoituksen tekemispäivästä sijoituksen palautuspäivään.
Jos samaan vapaan oman pääoman rahastoon on tehty sekä pääomasijoituksia että kertynyt voittovaroja, voittovarojen kertyminen rahastoon ei merkitse automaattisesti varojen jaon katsomista kaikilta osin osingonjaoksi. Varojen jako tulkitaan tällöin pääomapalautukseksi tai osingoksi pääomasijoitusten ja kertyneiden voittovarojen suhteessa vapaan oman pääoman rahastossa. Tämä perustuu sijoitetun vapaan oman pääoman rahastojen varojenjaon vakiintuneeseen verotuskäytäntöön.
Esimerkki: A on merkinnyt Y Oy:n osakkeita 10.000 eurolla 4.5.2002, B on merkinnyt osakkeita 5.000 eurolla 7.8.2008 ja C on merkinnyt osakkeita 1.000 eurolla 9.3.2009. B:n ja C:n osakemerkintöjen merkintähinnasta 80 prosenttia on merkitty sijoitetun vapaan oman pääoman rahastoon, joka on muodostunut kokonaan osakkaiden tekemistä sijoituksista. Y Oy päättää jakaa sijoitetun vapaan oman pääoman rahastosta kullekin osakkaalle 3.000 euroa 2.2.2016. A:n osalta varojenjako verotetaan osinkoa koskevien säännösten mukaan, koska merkinnästä on kulunut yli 10 vuotta. B:n osalta varojenjakoa käsitellään kokonaisuudessaan luovutusvoittoveroa koskevien säännösten mukaan edellyttäen, että hän kykenee esittämään luotettavan selvityksen siitä, että hänen 7.8.2008 tekemästä osakemerkinnästä vähintään 3000 euroa on kirjattu sijoitetun vapaan oman pääoman rahastoon, koska merkinnästä on alta 10 vuotta. Muutoin varojenjakoon sovelletaan osinkoa koskevia verosäännöksiä. C:lle jaettuja varoja käsitellään 800 euron osalta luovutusvoittoveroa koskevien säännösten mukaan, jos hän kykenee esittämään luotettavan selvityksen siitä, että hänen osakkeidensa merkintähinnasta 800 euroa on kirjattu sijoitetun vapaan oman pääoman rahastoon. 2.200 euron osalta varojenjako verotetaan osinkoa koskevien säännösten nojalla, koska pääomanpalautus ylittää hänen merkintähinnasta sijoitetun vapaan oman pääoman rahastoon merkityn määrän.
Luovutuksena verotettavasta varojen jaosta vapaan oman pääoman rahastosta ei toimiteta ennakonpidätystä. Varoja jakava yhtiö voi tutkia, täyttääkö varojen jako luovutuksena verottamisen edellytykset ottaen huomioon varoja saavan verovelvollisen esittämän selvityksen ja yhtiön kirjanpidosta ilmenevän selvityksen. Jos edellytykset täyttyvät, yhtiö voi jättää ennakonpidätyksen toimittamatta. Varojen saaja voi myös pyytää Verohallinnolta verokortin varojen jakoa varten.
Lue lisää sijoitetun vapaan oman pääoman rahastojen verokohtelusta erillisestä asiaa koskevasta ohjeesta.
2.3.3. Verovuosia 2014 ja 2015 koskeva siirtymäsäännös
Jaettaessa vapaan oman pääoman rahastosta pääomasijoituksena kertyneitä varoja verovuosina 2014 ja 2015 jaetaan palautukset kahteen eri ryhmään. Ennen 1.1.2014 tehtyjen sijoitusten osalta merkitystä ei ole sijoituksentekoajankohdalla. Sillä ei ole myöskään merkitystä kuka on tehnyt sijoituksen jakajayhtiöön. Ennen 1.1.2014 tehtyihin pääomasijoituksiin sovelletaan vanhaa verotuskäytäntöä eli palautukset katsotaan pääomanpalautukseksi siinä suhteessa, jossa sijoitettuun vapaaseen omaan pääomaan kertyneet varat ovat muodostuneet pääomasijoituksista, ja muutoin osingoksi. Pääomanpalautus on vero-oikeudellinen termi, jolla ei ole vastinetta osakeyhtiölaissa.
1.1.2014 ja sen jälkeen tehtyjen sijoitusten on oltava osakkeenomistajan tekemiä, palautuksen on tapahduttava 10 vuoden kuluessa sijoituksen tekemisestä ja verovelvollisen on esitettävä luotettava selvitys vapaan omanpääomasijoituksen edellytysten täyttymisestä.
Siirtymäsäännöksiä ei sovelleta enää verovuonna 2016. Sidotun oman pääoman osalta ei ole tapahtunut muutoksia.
Esimerkki. Verovelvollinen A on merkinnyt Y Oy:n osakkeita 4.5.2009 yhteensä 10.000 eurolla, mistä on merkitty sijoitetun vapaan oman pääoman rahastoon 8.000 euroa ja osakepääomaan 2.000 euroa. A on myynyt osakkeet verovelvollinen B:lle 3.5.2012 yhteensä 20.000 eurolla. Y Oy päättää jakaa pääomanpalautusta verovuonna 2014 yhteensä 5.000 euroa osakkeenomistaja B:lle sijoitetun vapaan oman pääoman rahastosta. Pääomanpalautus verotetaan luovutusvoittoverotusta koskevien säännösten nojalla osakkeenomistaja B:llä, koska sijoitus on tehty ennen 1.1.2014 ja sijoitetun vapaan pääoman rahasto on muodostunut pääomansijoituksista.
Esimerkki. Verovelvollinen A on merkinnyt Y Oy:n osakkeita 3.1.2014 yhteensä 5.000 eurolla, mistä 90 % on merkitty vapaan oman pääoman rahastoon, ja lahjoittanut ne verovelvollinen B:lle 3.2.2014. Y Oy päättää jakaa pääomanpalautusta vapaan oman pääoman rahastosta verovuonna 2014 yhteensä 1.000 euroa osakkeenomistaja B:lle. Pääomanpalautus verotetaan osinkoa koskevien säännösten nojalla, koska B ei ole tehnyt pääomasijoitusta yhtiöön itse.
2.3.4 Sidottu oma pääoma
Sidottua omaa pääomaa voidaan palauttaa osakkaalle siten, että lunastetaan omia osakkeita tai myös ilman, että osakas luopuu osakkeistaan, esimerkiksi alentamalla ylikurssirahastoa. Palautettava määrä on osakkaalle osakkeiden luovutushintaan rinnastettavaa tuloa, jos sitä ei pidetä peiteltynä osinkona. Sidotun oman pääoman palautuksesta syntyvää luovutusvoittoa laskettaessa palautuksesta vähennetään osakkeen hankintamenoa.
Ulkomaiselta yhtiöltä saadun osingon veronalaisuus määräytyy samalla tavalla kuin suomalaisesta yhtiöstä saadun osingon veronalaisuus, kun osinkoa jakava ulkomainen yhtiö on EU:n emo-tytäryhtiödirektiivin (2011/96/EU siten kuin sitä on muutettu 2013/13/EU) 2 artiklassa mainittu yhtiö, (TVL 33c § 1 momentti)
yhteisön kotipaikka on EU/ETA –alueen verolainsäädännön mukaan tässä valtiossa ja yhteisön kotipaikka ei ole kaksinkertaisen verotuksen välttämistä koskevan sopimuksen mukaan EU/ETA -alueen ulkopuolisessa valtiossa; tai
Matemaattisen arvon laskennassa tarvittavan selvityksen puuttuessa vuotuinen tuotto lasketaan osakkeiden käyvän arvon perusteella. Käyvällä arvolla tarkoitetaan omaisuuden todennäköistä luovutushintaa. Käypä arvo määräytyy osingon jakovuotta edeltäneen verovuoden päättymishetken mukaan (TVL 33c § 4 momentti). Verovuodella tarkoitetaan osingonsaajan verovuotta. Vuonna 2014 saadun osingon pääomatulo-osuus määräytyy siten osakkeen matemaattisen arvon per 31.12.2013 perusteella. Käyvän arvon laskennassa tarvittavan selvityksen puuttuessa osakkeen arvoksi voidaan katsoa sen hankintahinta ja uuden ulkomaisen yhtiön osakkeen arvoksi sen nimellisarvo.
Esimerkki: A saa verovuonna 2014 englantilaiselta listaamattomalta yhtiöltä osinkoa 100 000 euroa. Osakkeiden käypä arvo 31.12.2013 on 800.000 euroa. A ei ole verovuonna saanut osinkoja muista listaamattomista yhtiöistä.
A:n pääomatulo-osinko 64 000 A:n pääomatulona verotettava osinkotulo
A:n pääomatulo-osinkoa on 8 %:n tuotto osakkeiden käyvälle arvolle (800.000 * 8 % = 64.000). Pääomatulo-osinko on osittain verollista tuloa,. Pääomatulo-osingosta veronalaista tuloa on 25 % eli 16.000 euroa (=25 % x 64.000). 75 % pääomatulo-osingosta, eli 48.000 euroa, on verovapaata tuloa.
Ansiotulo-osinkoa on jäljelle jäänyt osa osingosta 100.000 – 64.000 = 36.000 euroa. Ansiotulo-osingosta veronalaista ansiotuloa on 27.000 (= 36.000 x 75 %) euroa ja verovapaata tuloa 9.000 euroa.
Muu kuin edellä mainittu ulkomaiselta yhtiöltä saatu osinko on kokonaan veronalaista ansiotuloa riippumatta yhtiön osakkeen mahdollisesta noteerauksesta. (TVL 33c § 3 momentti)
Ulkomaisen yhteisön maksamasta osingosta ei toimiteta Suomessa ennakonpidätystä. Jos henkilö saa veronalaisia osinkoja, hän voi pyytää verotoimistoa ottamaan ne huomioon joko verokortin pidätysprosentissa tai ennakkoverolipussa tai hän voi maksaa ennakon täydennysmaksua seuraavan vuoden syyskuun loppuun mennessä. Jäännösveron korolta voi välttyä kokonaan maksamalla täydennysmaksua verovuotta seuraavan vuoden tammikuun 31. päivään mennessä.
2.4.2 Pääoman palautus
Edellä mainituista syistä on perusteltua katsoa, että ulkomaiselta yhteisöltä saatua varojen jakoa koskevat soveltuvin osin samat verotusperiaatteet kuin kotimaiselta yhteisöltä saatua varojen jakoa. Julkisesti noteeratun ulkomaisen yhtiön vapaasta omasta pääomasta saatua varojen jakoa pidetään aina osinkona. Muulta kuin julkisesti noteeratulta yhtiöltä saatua varojen jakoa pidetään lähtökohtaisesti osinkona. Saajan esittämän selvityksen perusteella se voidaan kuitenkin verottaa luovutuksena samoin edellytyksin kuin kotimaiselta yhtiöltä saatu varojen jako. Verovuosina 2014 ja 2015 sovelletaan muulta kuin julkisesti noteeratulta yhtiöltä saatuja varojen jakoa koskevaa siirtymäsäännöstä.
Jos ulkomaisen yhtiön vapaasta omasta pääomasta saatu varojen jako on rinnastettu ulkomailla osinkotuloon, on siitä yleensä peritty ulkomailla osinkotulonvero. Tällöin ulkomaille maksettu vero voidaan hyvittää samalla tavalla kuin osinkotulosta peritty vero hyvitetään.
Esimerkki: A omistaa X Oy:n 100 osakkeesta 80 kpl ja saa X Oy:ltä vuonna 2013 osinkoa 80.000 euroa. X Oy:n osakkeen matemaattinen arvo on 12.500 euroa/osake. Lisäksi A omistaa Y Oy:n 200 osakkeesta 40 kpl ja saa Y Oy:ltä osinkoa 10.000 euroa. Y Oy:n osakkeen matemaattinen arvo on 2.500 euroa/osake. Kummankaan yhtiön osakkeet eivät ole julkisesti noteerattuja. A:lla on verovuonna ollut käytössä X Oy:n varallisuuteen kuulunut asunto, joka on luettu yhtiön edellisen vuoden nettovarallisuuteen 400.000 euron määrästä. Y Oy:ltä A on ottanut aikaisemmin 200.000 euron rahalainan, joka on mukana yhtiön edellisen vuoden nettovarallisuudessa.
A:n ansiotulo-osinko 32 000 (80 000-48 000) 7 500 (10 000*75 %)
A:n X Oy:ltä saamasta osingosta pääomatulo-osinkoa on 8 %:n tuotto osakkeiden yhteenlasketulle matemaattiselle arvolle, josta on vähennetty asunnon arvo: 8 % * (80 kpl * 12.500 euroa/kpl – 400.000 euroa) = 48.000 euroa. Y Oy:ltä saatu osinko on kokonaisuudessaan ansiotulo-osinkoa, koska A:n osakkeiden oikaistu matemaattinen arvo on nolla (40 kpl * 2.500 euroa/kpl - rahalaina 200.000 euroa = -100.000 euroa). A:lle syntyy verotettavaa pääomatuloa X Oy:ltä saaduista osingoista 12.000 euroa. Pääomatulo-osingon ylittävältä osalta A:n saama osinko on ansiotuloa taulukossa esitetyn mukaisesti. Ansiotulo-osingosta 75 % on veronalaista ansiotuloa ja 25 % verovapaata tuloa.
Esimerkki: Puolisoiden omistusosuudet ovat 80 % ja 20 % ja kumpikin työskentelee johtavassa asemassa. Puolisot käyttävät asuntoa yhdessä. Kummankin puolison osakkeiden matemaattisesta arvosta vähennetään 50 % asunnon arvosta.
Listaamattomasta REIT-yhtiöstä saatu osinko jaetaan pääomatulo-osinkoon ja ansiotulo-osinkoon luvussa 2.3 esitetyllä tavalla. Tällaisesta yhtiöstä saatu osinko (sekä ansiotuloksi että pääomatuloksi luettu) on kuitenkin kokonaan veronalaista.
Luonnollisen henkilön ja kuolinpesän saamasta peitellystä osingosta 75 prosenttia on veronalaista ansiotuloa ja 25 prosenttia verovapaata tuloa yhtiötyypistä (listattu/listaamaton) ja yhteisön asuinvaltiosta riippumatta. Peitelty osinko ei ole miltään osin pääomatuloa. (TVL 33d § 1 momentti).
Osinkotuloja koskevia säännöksiä sovelletaan myös luonnollisen henkilön ja kuolinpesän saamiin seuraaviin osinkoihin verrattavissa oleviin voitonjakoeriin: osuuskunnan osuuspääomalle, sijoitusosuudelle ja lisäosuudelle maksama korko, kotimaisen säästöpankin kantarahasto-osuudelle ja lisärahastosijoitukselle maksama voitto-osuus ja korko sekä keskinäisen vakuutusyhtiön ja vakuutusyhdistyksen maksama takuupääoman korko. Tällaisten tulojen yhteismäärä on 1.500 euroon asti kokonaan verovapaata tuloa. Ylimenevästä osasta on 70 prosenttia veronalaista pääomatuloa ja 30 prosenttia verovapaata tuloa. (TVL 33d § 2 momentti)
Esimerkki: A saa vuonna 2014 osuuskunnasta X osuuspääoman korkoa 2.000 euroa ja takuupääoman korkoa vakuutusyhdistys Y:stä 4.500 euroa.
Yhteismäärästä 6.500 euroa vähennetään ensin 1.500 euron verovapaa osuus. Jäljelle jäävästä 5.000 eurosta veronalaista pääomatuloa on 70 % eli 3.500 euroa.
Verohallinto on antanut ohjeen Dnro A192/200/2013 8.5.2014Osuuskuntien verotuksesta uuden osuuskuntalain näkökulmasta.
TVL 33 b §:n3 momentissa tarkoitettu työpanoksen perusteella jaettu osinko on sen henkilön tuloa, jonka työpanoksesta on kysymys, vaikka hän ei olisikaan osingon saajana. Työpanososinkoa koskevaa sääntelyä sovelletaan osinkoon, joka on nostettavissa 1.1.2010 tai sen jälkeen (469/2009)
Lue lisää työpanokseen perustuvan osingon verotusta koskevasta ohjeesta.
Yhtiön kalenterivuodesta poikkeava tilikausi ei vaikuta pääomatulo-osuuden määräytymisperusteeseen. Jos yhtiön tilikausi on päättynyt esimerkiksi 31.1.2014, määräytyy osingonsaajien vuoden 2014 tuloverotuksessa osingon pääomatulo-osuus vuodelle 2014 lasketun osakkeen matemaattisen arvon perusteella. Tämän arvon pohjana on vuoden 2013 tase eli 31.1.2013 päättyneen tilikauden tase.
Esimerkki: Yhtiön tilikausi on päättynyt 31.12.2013. Vuoden 2014 tilikausi on lyhennetty 6 kuukaudeksi. Kummaltakin tilikaudelta jaetaan osinkoa siten, että osingot ovat nostettavissa kalenterivuoden 2014 aikana. Osakas A:n saama osinko vuodelta 2013 on yhteensä 3.000 euroa ja 1.500 euroa vuodelta 2014. A:n omistamien osakkeiden yhteenlaskettu matemaattinen arvo vuonna 2013 on 15.000 euroa. Osakkeen matemaattinen arvo, jota käytetään osakkaan vuoden 2014 tuloverotuksessa, lasketaan yhtiön vuonna 2013 päättyneen tilikauden taseen perusteella.
Pääomatuloksi katsotaan määrä, joka vastaa 8 %:n tuottoa osakkaan omistamien osakkeiden yhteenlasketulle matemaattiselle arvolle. Pääomatuloksi muodostuu 8 % x 15.000 euroa = 1.200 euroa ja ansiotuloksi 4.500 euroa – 1.200 euroa = 3.300 euroa.
Esimerkki: Yhtiön tilikausi on päättynyt 30.6.2013. Yhtiö jakaa osinkoa tältä tilikaudelta siten, että puolet osingosta on nostettavissa joulukuussa 2013 ja puolet maaliskuussa 2014.
Pääoman 8 %:n suuruinen tuotto lasketaan vuotuisena tuottona (TVL 33b §). Koska osinkoa saavan luonnollisen henkilön verovuosi on kalenterivuosi, lasketaan tuotto vuotuisperusteisesti 12 kuukauden pituiselle jaksolle. Osakeyhtiön tilikauden pituus ei vaikuta pääomatuloksi katsottavaan määrään (KVL 142/1993 ja KHO:2002:1).
Esimerkki: Yhtiön tilikautena on ollut kalenterivuosi. Vuonna 2013 tilikautta on muutettu siten, että se on kestänyt 1.1.–30.6.2013. Osinkoa ei ole jaettu 31.12.2012 päättyneeltä tilikaudelta. Vuonna 2013 päättyneeltä tilikaudelta jaettava osinko on ollut nostettavissa kalenterivuonna 2013.
Osingosta on pääomatuloa 8 % osakkeiden yhteenlasketusta vuodelle 2013 lasketusta matemaattisesta arvosta (Matemaattinen arvo on laskettu 31.12.2012 päättyneen tilikauden taseen perusteella).
Osingon pääomatulo-osuus määräytyy osakkaan omistamien yhtiön osakkeiden yhteenlasketun matemaattisen arvon perusteella. Osakkeiden lukumääränä käytetään osingonjakohetkellä omistettua osakemäärää, jonka perusteella osakas on osingon saanut (KVL 308/1993). Myöhemmin verovuoden aikana tapahtuneet osakkeiden luovutukset tai hankinnat eivät vaikuta saadun osingon jakautumiseen pääoma- ja ansiotuloksi.
2.23 Osakeyhtiön säännösten vastainen varojen jako
Jos yhtiön varoja jaetaan osakkeenomistajille vastoin osakeyhtiölain säännöksiä, kyseessä on laiton varojenjako. Laitonta on esimerkiksi ilman hallituksen esitystä tapahtuva voitonjako. Voitonjako on laitonta myös silloin, jos jaosta päätettäessä tiedetään tai pitäisi tietää, että yhtiö on maksukyvytön tai jako aiheuttaa maksukyvyttömyyden (katso OYL 13 luvun 2 §). Jos osingonjako on yhtiöoikeudellisesti laiton mutta perustuu yhtiökokouksen osingonjakopäätökseen, osingonjakoon sovelletaan kuitenkin yleensä tuloverolain yhtiötä ja osingonsaajaa koskevia säännöksiä.
2.24 Osingonjakopäätöksen peruuttaminen
Luonnollisen henkilön tai kuolinpesän elinkeinotoiminnan tai maatalouden tulolähteeseen kuuluvista julkisesti noteeratun yhtiön osakkeista saaduista osingoista on 85 prosenttia veronalaista yritystoiminnan tuloa ja 15 prosenttia verovapaata tuloa (EVL 6a § 6 momentti). Julkisesti noteeraamattoman yhtiön maksamista osingoista on 75 prosenttia veronalaista yritystoiminnan tuloa ja 25 % verovapaata. REIT-laissa tarkoitetut osingot ovat kokonaan veronalaista yritystoiminnan tuloa.
Vapaan oman pääoman rahastosta saadut suoritukset verotetaan osinkona tai luovutusvoittona edellä kohdassa 2.3.2 esitetyllä tavalla. Osingoksi katsottava varojen jako verotetaan elinkeinotoiminnan tai maatalouden tulolähteessä kuten muutkin osinkotulot.
Esimerkki: Elinkeinonharjoittajan elinkeinotoiminnan tulo verovuonna 2014 on 40.000 euroa, ja siihen sisältyy 5.000 euroa julkisesti noteeratusta yhtiöstä saatuja osinkoja. Elinkeinotoiminnan edellisen vuoden nettovarallisuus on 25.000 euroa.
Elinkeinotoiminnan tulosta 40.000 euroa vähennetään siihen sisältyvien osinkojen verovapaa osa 750 euroa (5.000 * 15 % = 750), jolloin verotettavaksi elinkeinotoiminnan tuloksi saadaan 39.250 euroa. Tästä pääomatuloa on 20 %:n tuotto edellisen vuoden nettovarallisuudelle (25.000 euroa * 20 % = 5.000 euroa) ja loppu on ansiotuloa.
Esimerkki: Elinkeinonharjoittajan tilikausi on 1.1.2012−31.12.2013. Elinkeinotoimintaan kuuluvan osingon jakamisesta on päätetty 30.12.2013 pidetyssä yhtiökokouksessa, ja osinko on ollut nostettavissa 5.1.2014. Osinko on elinkeinonharjoittajan 31.12.2013 päättyneen tilikauden ja verovuoden 2013 tuloa. Jos elinkeinonharjoittajan tilikausi olisi 1.3.2013−28.2.2014 ja osingonjaosta on päätetty 30.12.2013 pidetyssä yhtiökokouksessa, on osinko verovuoden 2014 tuloa.
Maksuperusteista kirjanpitoa pitävien ammatinharjoittajien ja muistiinpanovelvollisten maataloudenharjoittajien verotuksessa osinko on sen verovuoden tuloa, jonka aikana osinko on ollut yhtiökokouksen päätöksen mukaan nostettavissa. Osingon katsotaan olevan nostettavissa samana päivänä kuin yhtiökokous on pidetty, jos osingon nostettavissa olosta ei ole yhtiökokouksessa erikseen päätetty..
Osuuspääoman koroista 70 prosenttia on elinkeinotoiminnan tai maatalouden tulolähteen veronalaista yritystuloa. Osuuspääoman korko on kuitenkin luonnolliselle henkilölle ja kuolinpesälle verovapaata tuloa 1.500 euroon asti. Verovapaa osa kohdistetaan ensin verovelvollisen henkilökohtaisen tuloon, sen jälkeen maatalouden tuloon ja lopuksi elinkeinotoiminnan tuloon (TVL 33d § 2 momentti).
Esimerkki: Puolisot harjoittavat yhdessä maataloutta. Maatalouden verovuoden 2013 voitto on 30.000 euroa, ja siihen sisältyy listatusta yhtiöstä osinkoja 2.000 euroa sekä osuuspääoman korkoja 3.000 euroa. Maatalouden edellisen vuoden nettovarallisuus on 25.000 euroa. Vaimon ja miehen työpanokset jakautuvat suhteessa 40/60, ja molemmilla on 50 %:n osuus maatalouden nettovarallisuuteen. Vaimolla on lisäksi 1.000 euroa henkilökohtaiseen tulolähteeseen kuuluvia osuuspääoman korkoja.
- vaimon 1 500 asti verovapaa korko - 500 jaettava ansiotulo-osuus 22 400
(27 400-5 000)
- miehen 1 500 asti verovapaa korko - 1 500 vaimon ansiotulo-osuus 8 960
(40 %*22 400)
- yli 1 500 euron koron verovapaa osa - 300 miehen ansiotulo-osuus 13 440
(60 %*22 400)
- osingon verovapaa osa - 300
jaettava tulo 27 400
Maatalouden tulosta vähennetään ensin molempien puolisoiden 1.500 euroon asti verovapaa osa osuuspääoman korosta. Koska vaimolla on 1.000 euroa henkilökohtaiseen tulolähteeseen kuuluvia osuuspääoman korkoja, jää maatalouden tulosta vähennettäväksi 500 euroa. Miehen ja vaimon verovapaiden osien vähennettävä määrä on siten yhteensä 2.000 euroa. Seuraavaksi maatalouden tulosta vähennetään 30 %:n verovapaa osa osuuspääoman korkojen kokonaan verovapaan osan ylittävästä osasta 1.000 euroa (1.000 * 30 % = 300) ja osinkotulosta 2.000 euroa verovapaa osa (2.000 * 15 % = 300). Maatalouden tuloksi jää 27.400 euroa, joka jaetaan pääoma- ja ansiotulo-osuuteen maatalouden edellisen vuoden nettovarallisuuden perusteella. Pääomatulo-osuus on 20 % * 25.000 = 5.000 euroa ja loppu 22.400 euroa on ansiotulo-osuutta. Puolisoiden osuus maatalouden nettovarallisuuteen on 50/50, joten molemmat saavat pääomatuloa 50 % * 5.000 = 2.500 euroa. Ansiotulo-osuus jaetaan puolisoille heidän työpanostensa suhteessa: vaimon tuloa on 40 % * 22.400 = 8.960 euroa ja miehen osuus tulosta on 60 % * 22.400 = 13.440 euroa.
Yhteisöjen elinkeinotoimintaan kuuluvien osakkeiden tuottamat osingot ovat verovapaita kun maksajana on kotimainen yhteisö tai emo-tytäryhtiödirektiivissä mainittu yhteisö (EVL 6a §). Verovapaita ovat EU/ETA -alueelta muilta kuin emo-tytäryhtiödirektiivin tarkoittamalta yhtiöltä saadut osingot, jos osinkoa jakava yhteisö on ilman valintamahdollisuutta ja vapautusta velvollinen suorittamaan tulostaan, josta osinko on jaettu, veroa vähintään 10 prosenttia, ja yhteisön kotipaikka kyseessä olevan valtion verolainsäädännön mukaan on tässä valtiossa ja yhteisön kotipaikka kaksinkertaisen verotuksen välttämistä koskevan sopimuksen mukaan ei ole EU/ETA-alueen ulkopuolella. Muut osingot ovat veronalaisia.
Poikkeukset verovapautta koskevasta pääsäännöstä koskevat EU/ETA alueen ulkopuolelta saatuja osinkoja, sijoitusomaisuusosinkoja, listaamattoman yhtiön listatusta yhtiöstä saamia osinkoja, jos omistusosuus on alta 10 %, ja REIT- laissa tarkoitettuja osinkoja. Kotimaisia osinkoja ja EU/ETA -alueelta saatuja osinkoja kohdellaan yhdenvertaisesti, kun kyse on emo-tytäryhtiödirektiivin mukaisesta osingonmaksajasta. EU/ETA -alueen ulkopuolisesta valtiosta saadut osingot sen sijaan ovat yhteisölle kokonaan veronalaista tuloa riippumatta siitä onko olemassa verosopimus vai ei. Käytännössä näistä valtioista saatujen osinkojen verokohtelu määräytyy kuitenkin asianomaisen valtion kanssa solmitun verosopimuksen mukaan.
Yhteisön Suomesta saamat osingot eivät pääsääntöisesti ole veronalaista tuloa. Osingonsaajalle verovapaata tuloa ovat listaamattoman yhtiön jakamat osingot sekä listatun yhtiön toiselle listatulle yhtiölle jakamat osingot. Myös listaamattoman yhtiön listatusta yhtiöstä saama osinko on verovapaata tuloa, kun listaamaton yhtiö omistaa osinkoa jakavan listatun yhtiön osakepääomasta vähintään 10 prosenttia. Mikäli omistusehto ei täyty, on listaamattoman yhtiön listatulta yhtiöltä saama osinko kokonaan veronalaista tuloa 1.1.2014 alkaen. EVL 11 §:ssä tarkoitettuun sijoitusomaisuuteen kuuluvista osakkeista Suomesta saatu osinko on kuitenkin aina 75 prosenttisesti veronalaista ja 25 prosenttisesti verovapaata tuloa. (EVL 6a §)
10 %, osinko on kokonaan veronalaista tuloa..
1.1.2014 alkaen osakeyhtiölaissa tarkoitettu varojenjako oman pääoman rahastosta verotetaan pääsääntöisesti osinkotulona (EVL 6a.8 §). Poikkeuksena on tietyin edellytyksin varojenjako listaamattomasta yhtiöstä. EVL 6c §:n perusteella muusta kuin julkisesti noteeratusta yhtiöstä saatua varojenjakoa vapaan oman pääoman rahastosta (OYL 13:1 1)-kohta) pidetään veronalaisena luovutuksena siltä osin kuin verovelvolliselle palautetaan tämän yhtiöön tekemä pääomasijoitus, jos:
Verovelvollisen on täytynyt tehdä pääomasijoitus itse. Silloin kun vapaan oman pääoman rahasto on muodostunut yritysjärjestelyjen yhteydessä tai rahasto siirroissa omaan pääomaan, on varojenjaon luonne ratkaistava kussakin tapauksessa erikseen. Jos jaettavien varojen yhteys pääomasijoitukseen jää epäselväksi tai verovelvollinen ei ole itse tehnyt sijoitusta, sovelletaan osinkoverotusta koskevia säännöksiä.
Luovutuksesta saatua voittoa laskettaessa varojenjaosta vähennetään osakkeen verotuksessa poistamaton hankintameno, mutta kuitenkin enintään luovutuksena pidettävän varojenjaon määrä. Jos osakkeen poistamaton hankintameno on luovutuksena pidettävää varojenjakoa pienempi, vähennetään poistamattoman hankintamenon määrä. Hankintamenosta tehdään vähennys myös tilanteissa, joissa saatua tuloa ei pidetä veronalaisena tulona.
Varojenjako käsitellään kaikkien niiden osakkeenomistajien kesken luovutuksena, joiden kohdalla edellytykset täyttyvät. Jos edellytykset täyttyvät esimerkiksi eri aikoina ja eri yhteyksissä tehtyjen sijoitusten vuoksi vain joidenkin osakkaiden osalta, varojenjako käsitellään näiden osakkaiden osalta luovutuksena ja muiden osalta osinkona verotuksessa.
Varojenjaossa ei kuitenkaan voi syntyä veronalaista tuloa, jos varoja jakavan yhtiön osakkeet ovat osakkeenomistajan verotuksessa verovapaasti luovutettavissa olevia osakkeita (EVL 6b.2 §).
Esimerkki: Julkisesti noteeraamaton A Oy on merkinnyt julkisesti noteeraamattoman Y Oy:n osakkeita 10.000 eurolla 4.5.2002, Julkisesti noteeraamaton B Oy on merkinnyt osakkeita 5.000 eurolla 7.8.2008 ja julkisesti noteeraamaton C Oy on merkinnyt osakkeita 1.000 eurolla 9.3.2009. Kaikista merkinnöistä 80 % on kirjattu sijoitetun vapaan oman pääoman rahastoon. Y Oy päättää jakaa vapaan oman pääoman rahastosta osakkaille 3.000 euroa 2.2.2016. A Oy:n osalta varojenjakoa käsitellään osinkoa koskevien säännösten mukaan, koska merkinnästä on kulunut yli 10 vuotta. B Oy:n osalta varojenjakoa 3.000 euron osalta (<80% x 5.000) käsitellään luovutusvoittoveroa koskevien säännösten mukaan edellyttäen, että B Oy kykenee esittämään luotettavan selvityksen osakemerkinnästään 7.8.2008, koska merkinnästä on alta 10 vuotta. Muutoin verotus tapahtuu osinkoa koskevien verosäännösten nojalla. C Oy:n osalta varojenjakoa käsitellään 800 euron osalta (80 % x 1.000) luovutusvoittoveroa koskevien säännösten mukaan, jos hän kykenee esittämään luotettavan selvityksen osakemerkinnästä, ja muutoin osinkoa koskevien säännösten nojalla. 800 euroa ylittävältä osin varojenjakoa C Oy:llä verotetaan osinkoa koskevien säännösten nojalla, koska pääomanpalautus vapaan pääoman rahastoon merkityn määrän.
Uutta varojenjakoa vapaan oman pääoman rahastosta koskevaa sääntelyä sovelletaan listaamattomasta yhtiöstä saatuun varojenjakoon ensimmäisen kerran vuonna 2016 toimitettavalta verotuksessa, jos pääomasijoitus on tehty aikaisemmin kuin 1.1.2014.
Yhteisön EU/ETA –alueen jäsenvaltiosta saama osinko on yhteisölle yleensä verovapaata tuloa, kun kyse on emo-tytäryhtiödirektiivin mukaisesta osingonmaksajasta. (EVL 6a §) Verovapaita ovat EU/ETA-alueelta saadut osingot myös muilta kuin emotytäryhtiödirektiivin tarkoittamalta yhtiöltä saadut osingot, jos osinkoa jakava yhteisö on ilman valintamahdollisuutta ja vapautusta velvollinen suorittamaan tulostaan, josta osinko on jaettu, veroa vähintään 10 prosenttia, ja yhteisön kotipaikka kyseessä olevan valtion verolainsäädännön mukaan on tässä valtiossa ja yhteisön kotipaikka kaksinkertaisen verotuksen välttämistä koskevan sopimuksen mukaan ei ole EU/ETA-alueen ulkopuolella.
Listatusta yhtiöstä saadusta osingosta on kuitenkin listaamattomalle yhtiölle veronalaista tuloa 100 prosenttia , kun osingonsaaja omistaa jakajayhtiön osakepääomasta alle 10 prosenttia.
Seuraavassa taulukossa on kuvattu yhteisön EU/ETA-jäsenvaltiosta saatujen osinkojen verotuksen perustilanteet. Taulukossa ei ole otettu huomioon raha-, vakuutus- ja eläkelaitoksien sijoitusomaisuusosinkoja. Verotus tapahtuu kuitenkin kyseisen valtion kanssa solmitun verosopimuksen mukaan eikä osinkoa yleensä veroteta Suomessa.
Kotimaisen yhteisön toisesta EU-jäsenvaltiosta saamat osingot vuonna 2014
EU/ETA -alueen ulkopuolella asuvalta yhteisöltä saatu osinko on kokonaan veronalaista tuloa. (EVL 6a § 3 mom).
Jos sen sijaan Suomen ja osinkoa maksavan yhtiön valtion välillä on voimassa oleva osinkotuloihin sovellettava verosopimus, saadusta osingosta on Suomen sisäisen lainsäädännön perusteella veronalaista tuloa 100 prosenttia. Näistäkin valtioista Suomeen maksettujen osinkojen verotus määräytyy käytännössä kuitenkin verosopimusten perusteella.
Sijoitusomaisuuteen kuuluvien osakkeiden perusteella Suomesta tai EU/ETA -alueen-valtiosta saadusta osingosta 75 prosenttia on veronalaista ja 25 prosenttia verovapaata tuloa. Jos kuitenkin osinko on saatu sellaisesta ulkomaisesta yhteisöstä, johon soveltuu emo-tytäryhtiödirektiivi ja saajayhtiö omistaa jakajan osakepääomasta 10 prosenttia tai enemmän, sijoitusomaisuuteenkin kuuluvista osakkeista saatu osinko on verovapaa. (EVL 6a § 3 momentti)
EU/ETA -alueen ulkopuolella asuvasta yhtiöstä saatu, sijoitusomaisuusosakkeeseen perustuva osinko on kokonaan veronalaista tuloa.
Osuuskunnan osakkeilleen maksama ylijäämä tai muu vastaava voitonjako (EVL 6a.1 §)
Nämä voitonjakoerät ovat siten saajayhteisölle verovapaita, ellei jokin edellä luetelluista poikkeuksista (esimerkiksi korko tai voitto-osuus saatu sijoitusomaisuudesta, listaamaton yhtiö on saanut listatusta) saata niistä osaa veronalaisiksi. Tällöin veronalaista tuloa olisi 75 prosenttia ja verovapaata 25 prosenttia tai kokonaan veronalaista tapauksesta riippuen.
Elinkeinotoiminnan tulolähteeseen kuuluvasta peitellystä osingosta on 75 prosenttia veronalaista tuloa. (EVL 6a § 7 momentti)
Osakeyhtiön, osuuskunnan, säästöpankin ja keskinäisen vakuutusyhtiön saamasta henkilökohtaisen tulolähteen tuloon luettavasta peitellystä osingosta 75 prosenttia on veronalaista tuloa. Muun yhteisön saama peitelty osinko on kokonaan veronalaista tuloa. (EVL 6a § 6 momentti ja TVL 33d 4 momentti)
Elinkeinotoiminnan tulolähteeseen kuuluvat osingot ovat kokonaisuudessaan yhtymän elinkeinotoiminnan tuloa. Osinkotulon osittainen tai täysi verovapaus toteutetaan osakastasolla siten, että osakkaan tulo-osuudesta vähennetään osingon verovapaa osa. Verovapaa osa määräytyy osakkaan verotusta koskevan EVL 6a §:n mukaan. (TVL 16 § 3 momentti) Yhtymän elinkeinotulolähteeseen kuuluvat osakkeet luetaan kokonaisuudessaan yhtymän nettovarallisuuteen.
Elinkeinotoiminnan tulolähteeseen kuuluvia osuuskuntien sijoitetun vapaan pääoman rahastosta maksamia suorituksia verotetaan osinkona tai luovutusvoittona. Ks. tarkemmin ohjeen Osuuskuntien verotuksesta uuden osuuskuntalain näkökulmasta kohta 3. Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto.
Elinkeinotoiminnan tulolähteeseen kuuluville osuuskunnan osakkeille maksamat ylijäämät tai muu tuotto on kokonaan elinkeinotoiminnan tuloa.
Henkilökohtaiseen tulolähteeseen kuuluvia osinkoja ei oteta huomioon yhtymän henkilökohtaisen tulolähteen tuloa laskettaessa. Henkilökohtaisen tulolähteen osingot jaetaan suoraan verotettavaksi osakkaiden tulona niiden osuuksien mukaan, jotka heillä on yhtymän tuloon. Osinkojen verotus tapahtuu samalla tavalla, kuin jos osakas olisi itse saanut osingon suoraan osinkoa jakavasta yhtiöstä. (TVL 16 § 4 momentti)
Henkilökohtaiseen tulolähteeseen kuuluvia osuuskuntien sijoitetun vapaan pääoman rahastosta maksamia suorituksia verotetaan osinkona tai luovutusvoittona. Ks. tarkemmin ohjeen Osuuskuntien verotuksesta uuden osuuskuntalain näkökulmasta kohta 3. Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto.
Henkilökohtaiseen tulolähteeseen kuuluville osuuskunnan osakkeille maksama ylijäämä tai muu tuotto on kokonaan henkilökohtaisen tulolähteen tuloa.
Luonnollisen henkilön tai kuolinpesän saamasta tulo-osuudesta vähennetään julkisesti noteeratun yhtiön osingon verovapaana osana 15 prosenttia osingosta ja muusta kuin julkisesti noteeratusta yhtiöstä saadun osingon verovapaana osa osingosta. REIT-yhtiön jakama osinko on kuitenkin kokonaan veronalaista. Tarkoituksena on, että yhtymän kautta saatuun elinkeinotoiminnan tuloon sisältyviä osinkoja kohdellaan samalla tavalla kuin yksityisellä elinkeinonharjoittajalla. Loppuosa tulo-osuudesta jaetaan pääoma- ja ansiotuloksi siten, että pääomatuloa on 20 prosentin vuotuinen tuotto osakkaan osuudelle yhtymän nettovarallisuudesta.
Esimerkki: Kommandiittiyhtiön vuoden 2013 elinkeinotoiminnan jaettava tulo on 8.000 euroa, johon on laskettu mukaan yhtymän elinkeinotulolähteen listatuista yhtiöistä saatuja osinkoja 60.000 euroa. Yhtymän vastuunalainen yhtiömies on luonnollinen henkilö A ja äänetön yhtiömies kuolinpesä B. Yhtymän nettovarallisuus edellisen tilikauden päättyessä on 50.000 euroa. B saa 20 000 euron sijoitukselleen 10 %:n vuotuista korkoa.
B saa sovitun tuoton sijoitukselleen (2.000 euroa) ja A saa loput tulosta. Osakkaiden osuus osinkoihin määräytyy tulo-osuuden perusteella: A:n osuus osinkoihin ja tuloon on 6.000 / 8.000 = 75 % ja B:n osuus 2.000 / 8.000 = 25 %. Tulo-osuudesta vähennetään osinkojen verovapaa osa, joka on 15 % osuudesta yhtymän osinkoihin: A:lla vähennys on 75 % * 60.000 * 15 % = 6.750 ja B:n tulo-osuudesta vähennetään 25 % * 60.000 * 15 % = 2.250. Koska tulo-osuudet eivät riitä vähennyksen tekemiseen, siirtyvät vähentämättä jäävät osat seuraavalle vuodelle. Vuonna 2013 ei siis muodostu verotettavaa tuloa.
Seuraavana vuonna kommandiittiyhtiön elinkeinotoiminnan jaettava tulo on 25.000 euroa, johon sisältyy 20.000 listatuista yhtiöistä saatuja osinkoja. Yhtymän nettovarallisuus edellisen tilikauden päättyessä on 40.000 euroa
B saa edelleen 10 %:n tuoton sijoitukselleen eli 2.000 euroa ja A saa loput 23.000 euroa. A:n osuus yhtymän osingosta on 23.000 / 25.000 = 92 % ja B:n osuus 8 %. A:n tulo-osuudesta vähennetään osingon verovapaana osana 92 % * 20.000 * 15 % = 2.760 euroa ja edellisenä vuonna vähentämättä jäänyt 750 euroa, jolloin A:n verotettavaksi tulo-osuudeksi saadaan 19.490 euroa. Tästä pääomatuloa on 20 % * 20.000 = 4.000 euroa ja loput on ansiotuloa. B:n tulo-osuudesta vähennetään osingon verovapaana osana 8 % * 20.000 * 15 % = 240 euroa sekä edellisenä vuonna vähentämättä jäänyt 250 euroa. B:n verotettavaksi tuloksi jää 1.510 euroa, joka on kokonaan pääomatuloa (20.000 * 20 % > 1.510).
Esimerkki: Avoimen yhtiön vuoden 2013 elinkeinotoiminnan tulo on 70.000 euroa, johon sisältyy 40.000 listatuista yhtiöistä saatuja osinkoja. Yhtymän yhtiömiehinä ovat luonnolliset henkilöt A ja B, joilla on 50 %:n osuus yhtymän tuloon ja varallisuuteen. A:lla on osuuden hankintaan kohdistuvaa velkaa 20.000 euroa, josta hän on maksanut korkoa 1.000 euroa. Yhtymän edellisen vuoden nettovarallisuus on 50.000 euroa.
verotettava tulo-osuus 31000 32 000
A:n tulo-osuudesta vähennetään ensin yhtiöosuuden hankintaan käytetyn velan korko 1.000 euroa ja sitten tulo-osuuteen sisältyvien osinkojen verovapaa osa 50 % * 40.000 * 15 % = 3.000 euroa. A:n pääomatuloa laskettaessa A:n osuudesta yhtymän nettovarallisuuteen vähennetään osakkeiden hankintaan käytetty velka, jolloin pääomatulo-osuudeksi saadaan (25.000 – 20.000) * 20 % = 1.000 euroa. Loppu verotettavasta tulo-osuudesta on ansiotuloa.
Henkilökohtaisen tulolähteen osingot verotetaan osakkailla osakasta koskevien tuloverolain säännösten mukaisesti, jolloin osinkojen verovapaat osat vähennetään suoraan osakkaalla verotettavasta osinkotulosta. Luonnollisella henkilöllä tai kuolinpesällä osingon verotus riippuu siitä, onko osinko saatu listatusta vai listaamattomasta yhtiöstä. Jos osinko on saatu listaamattomasta yhtiöstä, määräytyy osingon pääomatulo-osuus osakkeen matemaattisen arvon perusteella.. REIT-yhtiöltä saadut osingot ovat kuitenkin kokonaan veronalaisia (katso edellä luvut 2.3 ja 2.7).
Yhteisön tulo-osuus yhtymästä on saman tulolähteen tuloa, kuin minkä tulolähteen tuloa se on ollut yhtymällä ((KHO 2001:11). Merkitystä ei ole sillä seikalla, onko yhteisö yhtymässä vastuunalainen vai äänetön yhtiömies. Omaisuuslajin osalta merkitystä on jaottelulla sijoitusomaisuus/muu omaisuus, koska sijoitusomaisuuteen kuuluvat osingot ovat osittain veronalaista tuloa.
Yhteisön yhtymästä saatuun tulo-osuuteen sisältyvä osinko verotetaan samoilla periaatteilla, kuin yhteisön suoraan osinkoa jakavalta yhteisöltä saama osinko, ja osingon verovapaa osa määräytyy EVL 6a §:n perusteella. Merkitystä on sillä, mihin omaisuuslajiin yhtymäosuudesta yhteisön saama tulo kuuluu, onko osinkoa jakava yhtiö listattu ja onko yhteisön suhteellinen omistusosuus listatun yhtiön osakepääomasta vähintään kymmenen prosenttia. Yhtymäosuuden omaisuuslajista ja osinkoa jakavasta yhtiöstä riippuen verovapaana osana vähennetään koko yhteisön osuus yhtymän saamasta osingosta, 25 prosentin osuus osingosta tai vähennystä ei tehdä lainkaan.
Sijoitusomaisuuteen kuuluvien osakkeiden perusteella saaduista osingoista 75 prosenttia on veronalaista tuloa, jos osingonjakaja ei ole emo-tytäryhtiö-direktiivin tarkoittama yhteisö, jonka osakepääomasta osingonsaaja välittömästi omistaa vähintään kymmenen prosenttia osingonjakohetkellä. Listaamattoman yhtiön listatusta yhtiöstä saamasta osingosta 100 prosenttia on veronalaista tuloa, kun osingonsaaja ei välittömästi omista vähintään kymmentä prosenttia osinkoa jakavan yhtiön osakepääomasta osingonjakohetkellä. Kokonaan veronalaista osinkotulo on yhteisölle, kun se on saatu Euroopan Unionin tai Euroopan talousalueen ulkopuoliselta yhtiöltä. Myös REIT-yhtiön jakama osinko on kokonaan veronalaista. (Katso tarkemmin luku 4.)
Esimerkki: Yhtymän vuoden 2013 elinkeinotoiminnan jaettava tulo on 10.000 euroa, johon on laskettu mukaan yhtymän elinkeinotulolähteen osinkoja 20.000 euroa. Osingot on saatu listaamattomalta yhtiöltä. Lisäksi yhtymällä on henkilökohtaisen tulolähteen jaettavaa tuloa 5.000 euroa ja henkilökohtaisen tulolähteeseen kuuluvia osinkoja 6.000 euroa listatulta yhtiöltä, josta yhtymä ei omista kymmentä prosenttia (henkilökohtaisen tulolähteen tulos yhteensä on 11.000 euroa). Yhteisön osuus yhtymän tuloon ja varallisuuteen on 50 %. Yhtymäosuus ei ole yhteisön sijoitusomaisuutta.
Yhteisön TVL tulo 5 500 (=5 000
+3 000)
Yhteisön osuus yhtymän osinkoihin on sama kuin yhteisön osuus yhtymän tuloon eli 50 %. Yhtymän elinkeinotoiminnan tuloon sisältyvät osingot ovat yhteisölle kokonaan verovapaita, joten elinkeinotoiminnan tulo-osuudesta vähennetään verovapaana osana koko osingon määrä 10.000 euroa. Koska elinkeinotoiminnan tulo-osuus on vain 5.000 euroa, siirtyy vähentämättä jäävä 5.000 euroa vähennettäväksi seuraavana verovuonna. Yhtymän henkilökohtaisen tulolähteen osingot ovat yhteisölle listatusta yhtiöstä saatuina 100 %:sti veronalaista tuloa. Yhteisön tuloksi luetaan yhtymäosuuden perusteella saadut tulot seuraavasti: yhtymän elinkeinotoiminnan tulo-osuus 5.000 euroa, josta vähennetään osingon verovapaa osa 5.000 euroa, tulo-osuus eslinkeinotoiminnasta 0 euroa,. Yhtymän henkilökohtaisen tulolähteen tulo-osuus 2.500 euroa ja yhtymän kautta saatu osinko 3.000 euroa.
Yhteisön TVL tulo
-5 000 )
Esimerkki: Yhtymä A omistaa osuuden yhtymästä B, ja tulo-osuus kuuluu yhtymän A elinkeinotoiminnan tulolähteeseen. Osuus yhtymän B eri tulolähteiden tulosta ja henkilökohtaisen tulolähteen osingoista on A:lle elinkeinotoiminnan tuloa.
Esimerkki: Yhtymän A elinkeinotoiminnan vuoden 2013 jaettava tulo on 100.000 ja siihen sisältyy osinkoja 40.000 listatulta yhtiöltä, josta A ei omista kymmentä prosenttia. Yhtymä B omistaa A:sta 30 %, ja A:n tulot kuuluvat B:n elinkeinotoiminnan tulolähteeseen. B:n elinkeinotoiminnan tulo on 20.000 euroa, ja siihen sisältyy osinkoja 10.000 listaamattomasta yhtiöstä. B:n elinkeinotoiminnan tulossa ei ole otettu huomioon tulo-osuutta A:sta. Yhtymän B osakkaita ovat luonnollinen henkilö X ja listaamaton yhtiö C Oy. Molemmilla on 50 %:n osuus yhtymän B tuloon ja varallisuuteen. B:n edellisen vuoden nettovarallisuus on 200.000 euroa. B kuuluu C Oy:n elinkeinotoiminnan tulolähteeseen, mutta ei ole sijoitusomaisuutta.
(6 000*0,15)
(5 000*0,25) - 5 000
EVL tulo 21 950 20 000
EVL ansiotulo-osuus 1 950
B:n elinkeinotoiminnan tulo on yhteensä 50.000 euroa (20.000 + 100.000 * 30 %), josta X ja C Oy saavat kumpikin 25.000 euroa tulo-osuutena. Tulo-osuudet sisältävät A:n saamia osinkoja listatulta yhtiöltä 6.000 euroa (40.000 * 30 % * 50 % = 6.000) ja B:n saamia osinkoja listaamattomalta yhtiöltä 5.000 euroa (10.000 * 50 %). Verovapaat osat vähennetään vasta X:n ja C Oy:n B:stä saaduista tulo-osuuksista. TVL 16 §:n 3 momentin mukaisesti verovapaana osana vähennetään se osuus osinkotulosta, joka on EVL 6a §:n osakasta koskevien säännösten perusteella verovapaata tuloa. EVL 6a §:n mukaan C Oy:n verovapaana osana vähennetään listaamattomasta yhtiöstä saatu osinko kokonaan ja X:n verovapaana osana vähennetään 25 % tulo-osuuteen sisältyvistä osingoista. X:n veronalainen tulo-osuus jaetaan pääomatuloon ja ansiotuloon X:n osuuden B:n edellisen vuoden nettovarallisuuteen perusteella (200.000 * 50 % * 20 % = 20.000). Pääomatulon ylittävältä osalta tulo-osuus on X:n ansiotuloa (21.950 – 20.000 = 1.950).
Esimerkki: Yhtymällä päättyy vuonna 2013 kaksi tilikautta, ensimmäinen tilikausi 1.3.2012−28.2.2013 ja toinen 1.3.2013−31.12.2013. Yhtymän osakkaan verovuosi on 1.1.2013−31.12.2013. Osakkaan verovuoden tuloksi luetaan yhtymästä molempien tilikausien perusteella saadut tulo-osuudet ja osuudet molempien tilikausien aikana saaduista osingoista ja osuuspääoman koroista.
Sivu on viimeksi päivitetty 17.12.2014

matches:
§ 2
§ 1
§ 3
§ 1
§ 1
§ 1
§ 4
§ 3
§ 1
§ 2
§ 6
§ 2
§ 3
§ 3
§ 7
§ 6
§ 3
§ 4


 Taustaa - www.hameenlinna.fi
Hämeenlinna.fi / Kaupunki-info / Hankkeet / Taustaa
29.11. kauppakeskus saa nimekseen Goodman harjannostajaisissa
syyskuu ramppi pohjoiseen valmistuu
elokuu Kaivokatu ja Eureninkatu kaksisuuntaisiksi
14.6.2013 tunneli valmistuu
syyskuu molemmat uudet sillat käyttöön
huhti- ja toukokuu Turuntien silta ja Paasikiven tien sillat puretaan
tunnelin rakentaminen jatkuu
syyskuussa 2011 rakentaminen alkoi
6.7.2011 Moottoritien kate on osa Länsireunan rakentumista ja ensimmäinen osa NCC:n kauppakeskuskorttelin rakentamista. Tätä ensimmäistä osaa koskeva hankintasopimus allekirjoitettiin 6.7.2011. Sopimus on lainvoimainen.
23.6.2011 Markkinaoikeuden päätös koskien moottoritien kattamisen kilpailutusta (Dnro 80111/JH)
18.4.2011 Kaupunginhallitus käsitteli NCC-yhtiöiden investointipäätöksen ja markkinaoikeuden välipäätöksen Hämeenlinnan keskustan länsireuna-hankkeessa (KH § 5)
28.3.2011 Kaupunginhallitus teki esityksen valtuustolle lisämäärärahan myöntämisestä Hämeenlinnan keskustan länsireunan rakentamiseen (KH § 25)
31.1.2011 kaupunginvaltuusto hyväksyi kaupungin, Uudenmaan ELY-keskuksen ja Liikenneviraston välisen sopimuksen moottoritien kattamista koskevan hankkeen toteuttamisesta, yhteistyöstä ja kunnossapidosta. (§ 12)
24.5.2010 Sopimus Hämeenlinnan keskustan länsireunan rakentamisesta (KH § 15)
25.1.2010 Kaupunginhallitus käsitteli Korkeimman hallinto-oikeuden päätöstä keskustan länsireunan asemakaavan muutosta koskevassa valitusasiassa (KH § 10)
7.1.2010 Korkeimman hallinto-oikeuden hylkäävä päätös 7.1.2010/13/639/1/09 valitukseen asemakaava-asiassa. Hämeenlinnan keskustan länsireunan asemakaava sai lainvoiman.
23.3.2009 Selityksen antaminen korkeimmalle hallinto-oikeudelle koskien keskustan länsireunan asemakaavan hyväksymistä koskevan valituksen hylkäämispäätöksen (KH § 14)
2.2.2009 Hämeenlinnan hallinto-oikeuden päätös koskien keskustan länsireunan asemakaavasta jätettyä valitusta (KH § 14)
9.4.2008 kaupunki teki yhteistyösopimuksen Paasikiventien, Eureninkadun, Turuntien ja Kaivokadun rajaaman korttelin rakentamisesta NCC:n kanssa.
21.11.2007 asemakaavaluonnosta sekä siihen liittyvää aineistoa esiteltiin yleisötilaisuudessa.
24.9.2007 tekninen lautakunta päätti, että valmistuneen aineiston perusteella keskustan kauppakeskuksen sekä siihen liittyvien toimintojen suunnittelua jatketaan länsireunan alueella ja antoi kaavoitustoimiston tehtäväksi länsireunan ja sen lähialueen asemakaavan muutosehdotuksen laatimisen.
7.6.2007 avoin yleisötilaisuus.
2.10.2006 kaupunginvaltuustossa asemakaavamuutoksen tavoitteellinen sisältö. Kaupunginvaltuusto päätti, että asemakaavamuutosta valmistellaan arkkitehtuurikilpailun pohjalta kehitetyn luonnoksen mukaisesti (§ 9).
18.9.2006 asemakaavoituksen aloittamista koskeva päätös tehtiin kaupunginhallituksessa (§10)
25.5.2006 länsireunan virallinen asemakaavaprosessi käynnistettiin vireilletulokuulutuksella, 29.5.2006 viranomaisneuvottelulla ja avoimella yleisötilaisuudella 30.5.2006.
24.4.2006 ja 2.5.2006 kaupunginhallitus käsitteli hanketta kokouksissaan todeten, että hankkeen kaupalliset selvitykset ovat riittävät ja selvästi osoittavat vastaavan uudisrakentantamistarpeen. Samalla se päätti antaa kaavoitustoimiston tehtäväksi varsinaisen asemakaavaprosessin käynnistämisen.
Arkkitehtuurikilpailun voittajatyön pohjalta käynnistettiin jatkosuunnittelu.
Ilmoittautumiskutsukilpailun ratkettua kaikki kilpailuehdotukset olivat nähtävillä Kaurialan lukiolla 18.5.-2.6.2005,
Kilpailun voittajaksi valittiin Arkkitehtityöhuone Artto Palo Rossi Tikka Oy:n ehdotus, jonka suunnitteluratkaisussa kauppakeskus ja asuinkorttelit liitettiin aukioiden ja kujanteen avulla kiinteäksi osaksi nykyistä kaupunkirakennetta.
25.10.2004 kaupunginhallitus päätti järjestää ilmoittautumiskutsumenettelyyn suunnittelualueesta 14.12.2004 – 7.3.2005 viidelle työryhmälle
21.6.2004 Kaupunginhallitus hyväksyi Hämeenlinnan kaupungin, Pohjantähti Keskinäisen Vakuutusyhtiön ja NCC Property Development Oy:n ja NCC Rakennus Oy:n välille neuvotellun tontinvaraus- ja esisopimuksen
Hämeenlinnan ydinkeskustan länsireunan kehittämisestä ja markkinoinnista.
31.5.2004 kaupunginhallitus hyväksyi kokouksessaan tavoitteet teknisen lautakunnan esityksen mukaisesti. Hankkeelle määriteltiin kaupunkikuvalliset ja maankäytön tavoitteet
11.5.2004 tekninen lautakunta valmisteli keskustan länsireunan kehittämisen tavoitteet ja päätti kokouksessaan esittää ne hyväksyttäväksi kaupunginhallitukselle.
12.5.2003 kaupunginvaltuusto hyväksyi ehdotuksen
5.5.2003 kaupunginhallitus ehdotti kaupunginvaltuustolle perusselvitysten jälkeen, että se antaa kaavoitustoimiston tehtäväksi asemakaavamuutoksen ja siihen liittyvän selvitystyön laatimisen koskien ydinkeskustan
laajentumista moottoritien suuntaan.
20.1.2003 kaupunginhallitus käsitteli asiaa ja totesi, että hankkeen jatkaminen on tehtyjen selvitysten mukaisesti perusteltua ja että kaupunki ja Pohjantähti Keskinäinen Vakuutusyhtiö jatkavat hankkeen valmistelua yhteistyössä NCC Finland Oy:n kanssa. Varsinainen yhteistyösopimus
käsitellään sen jälkeen, kun kannattavuusselvitys hankkeesta on tehty.
6.5.2002 ensimmäisen kerran asia tuli esille, kun Hämeenlinnan kaupunginhallitus päätti käynnistää keskusta-alueen laajentamiseen ja moottoritien kattamiseen liittyvän selvitystyön.


text:
Sony 49" Full HD Smart TV KDL-49WE663 - Teknisettokola.fi
> Sony 49" Full HD Smart TV KDL-49WE663
Sony 49" Full HD Smart TV KDL-49WE663
Sony 49" Full HD Smart-TV KDL-49WE663 tuottaa laadukkaan Full HD -resoluution kuvan. HDR-tekniikka takaa korkean kontrastin ja erinomaisen värien toiston. Televisiossa on sisäänrakennettu Wi-Fi, sekä digiviritin antenni- ja kaapeliverkolle.
Full HD -resoluutio (1920 x 1080) tarjoaa terävän ja yksityiskohtaisen kuvan.

matches: HD HD HD HD HD HD


text:
multi monitor tapetti HD
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / HD / multi monitor tapetti HD	multi monitor tapetti HD
0	multi monitor tapetti HD
Tässä on paras kokoelma usean näytön taustakuva HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos pitää Thismulti näytön taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Jeya Edellinen: pupu tapetti HD
seuraava: pitsi tapetti HD
näkymät (45) rauhallinen taustakuva
näkymät (43) r taustakuvia HD
näkymät (39) sanomalehti tapetti
näkymät (37) perhonen live tapetti
näkymät (36) Naruto hd tapetti
näkymät (36) Satunnainen virkaa
Hollywood Undead tapettiManchester United taustakuvatpokemon iphone tapetti HDdynaaminen taustakuva HDSt. Louis Blues tapettiDwight Howard tapetti HDdigitaalinen tapettivoin maalata yli tapettiDesktop Retro Wallpaper HDmelko vähän Liars tapetti Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD hd


Yhteiset palvelut -yksikön lopettamiseen liittyvä hallintosäännön muutostarve | Pori
Yhteiset palvelut -yksikön lopettamiseen liittyvä hallintosäännön muutostarve
Ympäristö- ja lupapalveluiden lautakunta, kokous 26.6.2019
§ 70 Yhteiset palvelut -yksikön lopettamiseen liittyvä hallintosäännön muutostarve
PRIDno-2019-3142
Tiina M Toivonen, yksikön päällikkö, yhteiset palvelut, ympäristö- ja lupapalvelut, tiina.m.toivonen@pori.fi
Kaupunginhallitus on kokouksessaan 4.2.2019 hyväksynyt konsernihallinnon toimialan palvelulupaukset ja vuositavoitteet vuodelle 2019. Yhtenä tavoitteena on, että ”konsernihallinnon toimiala järjestää keskitetysti yhteiset palvelut”, mikä vuonna 2019 toteutetaan konsernihallinnon toimialan sekä ympäristö- ja lupapalveluiden toimialan osalta. Tavoitteen tarkoituksena on tehostamalla ja kehittämällä yhteisten palveluiden tuottamista antaa toimialoille mahdollisuus keskittyä asukkaiden ja asiakkaiden palvelemiseen strategisissa ohjelmissa suunnitellulla tavalla.
Ympäristö- ja lupapalveluiden toimialalla on valmisteltu yhteiset palvelut -yksikön tehtävien ja henkilöstön siirtämistä konsernihallinnon toimialalle. Projektin ohjausryhmään kuuluvat kummankin toimialan toimialajohtajat, talouspäällikkö ja projektipäällikkönä toimiva yksikön päällikkö. Ohjausmallissa toimialojen rajapinnoissa olevien tehtävien vastuut on määritelty uudelleen yksiköiden kesken. Yhteiset palvelut -yksikön henkilöstön kanssa on yhteistoimintamenettelyssä sovittu heidän siirtymisestään uusiin tehtäviin viimeistään 1.9.2019, jolloin myös uusi tehtävänjako tulee voimaan. Yksikön päällikkö ja hallintosuunnittelija ovat kuitenkin toimialan käytettävissä vuoden loppuun saakka.
Porin kaupungin hallintosäännössä on kuvattu kaupungin organisaatio ja lueteltu toimialoille kuuluvat yksiköt. Yhteiset palvelut -yksikön lopettaminen ympäristö- ja lupapalveluiden toimialalta edellyttää hallintosäännön muuttamista niin, että maininta yksiköstä poistetaan hallintosäännön 20 §:stä. Toimialan toimintasääntö muutetaan elokuussa vastaamaan uutta organisaatiorakennetta ja tehtävänjakoa.
Ulla-Kirsikka Vainio, toimialajohtaja, ympäristö- ja lupapalvelut, ulla-kirsikka.vainio@pori.fi
Ympäristö- ja lupapalveluiden lautakunta toteaa yhteiset palvelut -yksikön lopettamisen ja pyytää hallintoyksikköä huolehtimaan hallintosäännön muuttamisesta.
Kaupunginhallitus, Kaupunginvaltuusto, Hallintoyksikkö
§ 60 Kokouksen laillisuuden ja päätösvaltaisuuden toteaminen
§ 61 Pöytäkirjan tarkastus
§ 62 Talous- ja henkilöstöraportti toukokuu 2019
§ 63 Ympäristö- ja lupapalveluiden lautakunnan kokoukset syksyllä 2019
§ 64 Jätelain mukainen hallintopakkoasia, asetetun uhkasakon tuomitseminen ja uuden uhkasakon asettaminen
§ 65 Jätelain mukainen hallintopakkoasia, asetetun uhkasakon tuomitseminen ja uuden uhkasakon asettaminen
§ 66 Jätelain 75 §:n mukainen päätös koskien kiinteistön siivoamista ja määräyksen tehostaminen asettamalla jätelain 129 §:n mukainen uhkasakko
§ 67 Vesilain mukaisen luvan hakeminen Uksjoelle tehtyjen kalataloudellisten kunnostussuunnitelmien toteutukseen.
§ 68 Metsästysoikeuden vuokraaminen, Noormarkun Erämiehet ry
§ 69 Ostolaskujen varahyväksyjien määrääminen
§ 71 Ei julkinen
§ 72 Tiedoksi merkittävät asiat
§ 73 Tiedoksi merkittävät viranhaltijapäätökset


text:
KKO:2019:81 - Korkein oikeus
Etusivu » Ennakkopäätökset » Ennakkopäätökset » KKO:2019:81
Sananvapaus - Sananvapauden käyttäminen joukkoviestinnässä - Verkkoviestin jakelun keskeyttäminen - Verkkoviestin hävittämismääräys
Diaarinumero: R2017/419
Antopäivä: 23.9.2019 ECLI:FI:KKO:2019:81
Verkkojulkaisussa oli julkaistu verkkoviestejä ja niiden kommentteja, joissa oli esitetty muun ohella A:n koko nimi ja valokuva ja joissa häneen oli viitattu "nettivasikkana" ja "pedofiilien suojelijana". Viesteissä oli vihjattu, että A oli itsekin pedofiili.
Korkein oikeus katsoi, että verkkoviestien sisällön perusteella oli ilmeistä, että niiden pitäminen yleisön saatavilla oli yksityiselämää loukkaavaa tiedon levittämistä koskevan säännöksen perusteella rangaistavaa. Verkkoviestien jakelu määrättiin keskeytettäväksi.
L sananvapauden käyttämisestä joukkoviestinnässä 18 §
Helsingin käräjäoikeuden päätös 2.9.2016 nro 16/3066 ja Helsingin hovioikeuden päätös 24.3.2017 nro 360 kuvataan tarpeellisilta osin Korkeimman oikeuden ratkaisussa.
Asian ovat ratkaisseet käräjäoikeudessa käräjätuomari Johanna Nevalainen ja hovioikeudessa hovioikeuden jäsenet Liisa Lehtimäki, Päivi Saukonoja ja Jaakko Rautio. Esittelijä Minna Kauranen.
A:lle myönnettiin valituslupa siltä osin kuin hovioikeus oli hylännyt verkkoviestin jakelun keskeyttämistä koskevat vaatimukset sekä jättänyt tutkimatta verkkoviestin poistamista yleisön saatavilta ja hävittämistä koskevat vaatimukset.
A vaati valituksessaan, että hovioikeuden päätös kumotaan ja että Korkein oikeus määrää B:n lehti C:n julkaisijana keskeyttämään hakemuksessa yksilöityjen verkkoviestien 1–2 jakelun sekä määrää hakemuksessa yksilöidyt verkkoviestit 1–4 poistettavaksi yleisön saatavilta ja hävitettäväksi.
1. Verkkojulkaisussa on julkaistu A:ta käsittelevät verkkoviestit 1–4 otsikoilla "Nettivasikka paljasti henkilöllisyytensä!!" (verkkoviestit 1 ja 3) sekä "Nettivasikka paljasti henkilöllisyytensä, osa II" (verkkoviestit 2 ja 4).
2. Verkkoviestissä 1 on julkaistu A:n koko nimi ja hänestä otettu valokuva, A:n asuinpaikkakunta, hänen entinen työnantajansa sekä tietoja hänen aiemmista ja nykyisistä työtehtävistään. Viestin keskeisenä sisältönä on ollut väite siitä, että A on lähettänyt seksuaalirikollisille kirjeitä ilmoittaakseen heihin eräällä internetsivustolla kohdistetusta "mustamaalauskampanjasta" sekä kehottaakseen heitä ryhtymään oikeudellisiin toimiin sivuston ylläpitäjää vastaan. Verkkoviestissä on viitattu A:n "lämminhenkiseen kirjeeseen ala-asteikäisen lapsen hyväksikäyttäjälle" ja verkkoviestiin on liitetty tätä koskeva A:n lähettämä sähköpostiviesti. Verkkoviestissä A:sta on käytetty nimityksiä "nettivasikka" ja "herra vasikka" sekä muun ohella arvuuteltu, kuinka monta pedofiiliystävää hänellä on.
3. Verkkoviestin 1 yhteyteen syntyneessä keskustelussa on esitetty muun ohella kommentit: "Pedofiileille oma turvapalvelu. no nehän kyllä tarttee sitä"; "Ehkä mies on myös itse seksuaalirikollinen tai innokas lapsipornon katselija. Joku linkki tuossa täytyy olla. Ei kukaan terve ihminen puolusta seksirikollisia. Miten voisi puolustaa esim. lapsen raiskaajaa. Jos mies olisi muslimi, niin sitten se olisi normaalia, mutta tuskin tuo on käännynnäinen."; "Äijä pelkää, että oma nimi pulpahtaa esille jostain pimeyden ytimestä ja ukko jää kiinni." A on myös itse osallistunut keskusteluun julkaisemalla kommentin, jossa hän on kiistänyt olevansa pedofiili tai pedofiilien puolustaja ja jossa hän on todennut verkkoviestin kirjoittajan vainoavan häntä ja muun ohella syyllistyneen useisiin kunnianloukkausrikoksiin. Vastauksena tähän on ketjussa julkaistu kommentti: "Eikö noissa linkeissä ole mielestäsi tarpeeksi faktaa pitää sua pedofiilina tai lapsiin sekaantujana. perus suvakki toimintaa syyttää muita omista tekemisistäsi! Ja jos tuut tänne puolustaan ittees niin haloo? Mitä tikittääkö omatunnon kello hä?"
4. Myös verkkoviestissä 2 on julkaistu A:n nimi ja valokuva. Viestissä A:han on viitattu muun ohella pedofiilien suojelijana ja hänen on todettu vainoavan erään internetsivuston ylläpitäjää pedofiilejä puolustaakseen. Lisäksi viestissä on kerrottu rikostuomiosta, jolla A on vuonna 2011 tuomittu mainitun internetsivuston ylläpitäjään kohdistuneesta kunnianloukkauksesta, ja siihen on liitetty ote A:ta koskevasta tutkintailmoituksesta vuodelta 2009.
5. Verkkoviestin 2 yhteyteen syntyneessä keskustelussa on esitetty muun ohella kommentit: "Mielisairaalaan suljetulle osastolle loppuelämäksi tai hautaan suoraan olisi parempi", "samaa pedofiilijengiä kuin islamistit" ja "Pitäähän kavereitaan puolustaa. eiku. miten se meni?" A on itse osallistunut keskusteluun julkaisemalla kommentin, jossa hän on muun ohella todennut julkaisujen olevan henkisesti sairaan ihmisen tuotoksia, ja ilmoittamalla, että niiden kirjoittajaa vastaan on tehty useita rikosilmoituksia.
6. Verkkoviestit 3 ja 4 vastaavat sisällöltään olennaisesti verkkoviestejä 1 ja 2.
7. A on hakemuksessaan käräjäoikeudessa vaatinut, että käräjäoikeus antaa sananvapauden käyttämisestä joukkoviestinnässä annetun lain (sananvapauslaki) 18 §:n nojalla määräyksen, jossa vaatimuksessa yksilöityjen verkkoviestien 1 ja 2 sekä niihin liittyvien kommenttiketjujen jakelu määrätään keskeytettäväksi. A on vaatinut lisäksi, että vaatimuksessa yksilöidyt verkkoviestit 1–4 kommenttiketjuineen määrätään sananvapauslain 22 §:n 3 momentin nojalla poistettavaksi yleisön saatavilta ja hävitettäväksi. Vaatimustensa perusteena A on vedonnut siihen, että verkkoviestien sisällön perusteella on ilmeistä, että niiden pitäminen yleisön saatavilla on säädetty rangaistavaksi ja että viestit ovat sisällöltään lainvastaisia. A on viitannut tältä osin rikoslain yksityiselämää loukkaavaa tiedon levittämistä ja kunnianloukkausta koskeviin säännöksiin.
8. Käräjäoikeus on katsonut, että verkkoviestit olivat olleet sisällöltään varsin epämääräisiä ja että niissä esitetyt vihjaukset olivat jääneet epämääräiselle tasolle, eikä viestien sisältöä siten voitu pitää ilmeisen lainvastaisena. Käräjäoikeus on hylännyt A:n vaatimukset.
9. Hovioikeus on A:n valituksen johdosta todennut internetin palstoilla esitettyjen mielipiteiden olevan usein kärjekkäitä ja värittyneitä. A:sta verkkoviesteissä esitetyt vihjaukset olivat jääneet epämääräiselle tasolle. Verkkoviesteihin liittyvissä kommenteissa ei ollut esitetty väitteitä tai sellaisia vihjauksia, joiden perusteella valveutunut lukija olisi voinut käsittää niiden pitävän paikkansa. Verkkoviestiin 2 sisältyvien väitteiden paikkansapitävyyttä ei ollut voitu arvioida. Verkkoviestien sisältö oli ollut vähättelevä ja pilkallinen, mutta niissä ei kuitenkaan ollut esitetty A:sta sellaisia hänen yksityiselämäänsä koskevia tietoja taikka valheellisia väitteitä tai vihjauksia, joiden perusteella viestien olisi objektiivisesti arvioiden voitu katsoa olleen omiaan aiheuttamaan vahinkoa tai kärsimystä A:lle tai häneen kohdistuvaa halveksuntaa. Hovioikeus ei verkkoviestien jakelun keskeyttämisvaatimuksen osalta ole muuttanut käräjäoikeuden ratkaisua.
10. Hovioikeus on verkkoviestien poistamista ja hävittämistä koskevan vaatimuksen osalta katsonut, että kyse oli rikosoikeudellisesta seuraamuksesta, joka voitiin rinnastaa menettämisseuraamukseen. Hovioikeus on jättänyt A:n tätä koskevat vaatimukset tutkimatta, kun A ei ollut esittänyt selvitystä siitä, että syyttäjä olisi tehnyt päätöksen jättää vaatimus esittämättä tai että esitutkinta asiassa olisi päätetty jättää toimittamatta.
11. Korkeimmassa oikeudessa on ensin kysymys siitä, onko verkkoviestien 1 ja 2 sisällön perusteella sananvapauslain 18 §:n 1 momentin edellyttämällä tavalla ilmeistä, että viestien pitäminen yleisön saatavilla on säädetty rangaistavaksi, ja tuleeko viestien jakelu siten määrätä keskeytettäväksi. Lisäksi asiassa on kysymys A:n verkkoviestien poistamista ja hävittämistä koskevan vaatimuksen tutkimisen edellytyksistä.
Verkkoviestien jakelun keskeyttäminen
12. Sananvapauslain 18 §:n 1 momentin mukaan tuomioistuin voi syyttäjän, tutkinnanjohtajan tai asianomistajan hakemuksesta määrätä julkaisijan tai ohjelmatoiminnan harjoittajan taikka lähettimen, palvelimen tai muun sellaisen laitteen ylläpitäjän keskeyttämään julkaistun verkkoviestin jakelun, jos viestin sisällön perusteella on ilmeistä, että sen pitäminen yleisön saatavilla on säädetty rangaistavaksi. Sananvapauslain 1 §:n 2 momentin mukaan sananvapauslakia sovellettaessa ei viestintään saa puuttua enempää kuin on välttämätöntä ottaen huomioon sananvapauden merkitys kansanvaltaisessa oikeusvaltiossa.
13. Sananvapauslain 18 §:n 1 momentissa tarkoitettu keskeytysmääräys on lain esitöiden mukaan pakkokeino niitä tilanteita varten, joissa on turvaamistoimen luonteisesti tarpeen keskeyttää sisällöltään lainvastaisen verkkoviestin jakelu. Keskeyttämismääräyksen edellytykseksi asetettu kynnys on varsin korkea ja tarkoittaa sitä, että viestin sisällöstä on erittäin pätevin perustein voitava päätellä, että sen julkaisija on syyllistynyt yleisön saataville toimitetun viestin sisältöön perustuvaan rikokseen (HE 54/2002 vp s. 78–79).
14. Rikoslain 24 luvun 8 §:n 1 momentin mukaan yksityiselämää loukkaavasta tiedon levittämisestä tuomitaan se, joka oikeudettomasti 1) joukkotiedotusvälinettä käyttämällä tai 2) muuten toimittamalla lukuisten ihmisten saataville esittää toisen yksityiselämästä tiedon, vihjauksen tai kuvan siten, että teko on omiaan aiheuttamaan vahinkoa tai kärsimystä loukatulle taikka häneen kohdistuvaa halveksuntaa.
15. Yksityiselämää loukkaavana tiedon levittämisenä ei mainitun pykälän 3 momentin mukaan kuitenkaan pidetä yleiseltä kannalta merkittävän asian käsittelemiseksi esitettyä ilmaisua, jos sen esittäminen, huomioon ottaen sen sisältö, toisten oikeudet ja muut olosuhteet, ei selvästi ylitä sitä, mitä voidaan pitää hyväksyttävänä.
16. Yksityiselämää loukkaavaa tiedon levittämistä koskeva rangaistussäännös liittyy perustuslain 10 §:ään, jonka mukaan jokaisen yksityiselämä on turvattu. Yksityiselämän suojasta säädetään myös Euroopan ihmisoikeussopimuksen 8 artiklassa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan 7 artiklassa. Jos henkilötietoja on käsitelty verkkoviestissä lainvastaisesti, rekisteröidyllä on niin sanotun tietosuoja-asetuksen (luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679) 79 artiklan 1 kohdan nojalla oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin.
17. Yksityiselämän piiriin kuuluu henkilökohtaiseen identiteettiin liittyviä seikkoja kuten henkilön nimi, kuva ja fyysinen ja psyykkinen koskemattomuus. Siihen kuuluu myös oikeus elää rauhassa ilman epätoivottua huomiota. Julkinen leimautuminen erityisesti sellaisista yksityiselämän suojan piiriin luettavista henkilöä koskevista seikoista, jotka ovat kielteisiä tai joita voidaan pitää kielteisinä, on omiaan haittaamaan asianomaisen elämää, toimintamahdollisuuksia ja kanssakäymistä yhteiskunnassa (KKO 2005:136, kohta 7, KKO 2018:51, kohta 21 sekä niissä viitattu oikeuskäytäntö).
18. Yksityiselämää loukkaavaa tiedon levittämistä koskevan rikoslain 24 luvun 8 §:n tulkinnassa on otettava huomioon sananvapauden suoja, joka nykyään ilmenee myös pykälän 2 ja 3 momentin rajoitussäännöksistä. Sananvapaus on turvattu perustuslain 12 §:ssä, ihmisoikeussopimuksen 10 artiklassa ja perusoikeuskirjan 11 artiklassa. Rangaistussäännöksen soveltamisedellytyksiä arvioidessaan tuomioistuimen edellytetään punnitsevan yksityiselämän loukkauksen ja sananvapauden välistä suhdetta ja löytävän näiden välille oikeudenmukaisen tasapainon (esim. KKO 2018:51, kohta 12).
19. Oikeuskäytännössä on täsmennetty sananvapauden ja yksityiselämän suojan välisessä punninnassa noudatettavia periaatteita. Sananvapauden rajoittamiseen tulee suhtautua erityisen pidättyvästi silloin, kun on kysymys keskustelusta, jolla on yleistä mielenkiintoa (KKO 2018:51, kohta 14, KKO 2018:81, kohta 16 ja niissä viitattu oikeuskäytäntö).
20. Asianomaisen henkilön asema on tärkeä arviointiperuste. Yleisölle tuntematon yksityinen henkilö saa erityisen vahvaa yksityiselämän suojaa. Huomioon tulee lisäksi ottaa henkilön käyttäytyminen ennen artikkelin julkaisemista ja se, onko artikkelin tiedot tai kuva julkaistu jo aikaisemmin. Arviointiin vaikuttaa myös se, millä tavalla artikkeli tai kuva on julkaistu ja millainen on ollut sen esittämistapa. Merkitystä on vielä julkaistujen tietojen totuudenmukaisuudella sekä yksityiselämään tunkeutumisen laadulla ja vakavuudella sekä julkaisemisesta aiheutuneilla seuraamuksilla. Tärkeä seikka saattaa olla se, missä määrin artikkelia ja valokuvaa on levitetty. Huomioon tulee ottaa myös, missä oloissa valokuvat oli otettu: oliko henkilö suostunut kuvaamiseensa vai oliko kuvat otettu salaa tai muutoin luvattomin keinoin (KKO 2018:51, kohdat 15–16, KKO 2018:81, kohta 17 ja niissä viitattu oikeuskäytäntö).
21. Ihmisoikeustuomioistuin on todennut, että loukkauksen tulee ylittää tietty vakavuusaste, jotta yksityiselämän suojan piiriin kuuluvaa henkilökohtaisen kunnian ja maineen suojaa voidaan katsoa loukatun (esim. Pihl v. Ruotsi 7.2.2017, kohta 24 ja Tamiz v. Yhdistynyt kuningaskunta 19.9.2017, kohta 80). Miljoonat internetin käyttäjät julkaisevat päivittäin verkossa kommentteja ja monet heistä ilmaisevat itseään tavalla, jota voidaan pitää loukkaavana tai halventavana. Suuri osa kommenteista on kuitenkin todennäköisesti luonteeltaan niin vähäpätöisiä tai niiden julkaisun laajuus on niin rajoittunut, ettei niistä aiheudu merkittävää vahinkoa toisten maineelle (Tamiz v. Yhdistynyt kuningaskunta 19.9.2017, kohta 80). Toisaalta ihmisoikeustuomioistuin on katsonut yksityiselämän loukkaukseksi sen, että yksityishenkilö oli Instagram-tilillään julkaissut muunnellun kuvan eräästä julkisuuden henkilöstä liittäen siihen tekstin "Fuck you rapist bastard". Ihmisoikeustuomioistuin katsoi, että edes itse kiistanalaisia kommentteja esittäneellä henkilöllä ei ole velvollisuutta sietää syytöksiä väkivaltarikoksesta, joita ei perustella tosiseikoilla (Egill Einarsson v. Islanti 7.11.2017, kohta 52).
22. Korkein oikeus toteaa, että julkaisemisen muoto ja joukkoviestinnän tekniset seikat eivät vaikuta sananvapauden ja yksityiselämän suojan arviointiperusteisiin. Esimerkiksi ennakkoratkaisu KKO 2018:51 koski YouTube-videota ja punnittavana oli se, oliko arkaluontoisten henkilötietojen julkistaminen lapsista ollut hyväksyttävää, vaikka videon julkaiseminen internetissä liittyi yleiseltä kannalta merkittävän asian käsittelemiseen. Korkein oikeus toteaa kuitenkin olevan selvää, että ilmaisuja on tarkasteltava asiayhteydessään, jolloin voidaan ottaa huomioon myös verkkokeskusteluissa yleisesti käytetty liioitteleva ja kova kielenkäyttö. Tästä on kuitenkin erotettava yksityisyyteen kajoavien tietojen ja loukkaavien vihjausten levittäminen.
23. Korkein oikeus toteaa, että asiassa on kysymys turvaamistoimen luonteisen väliaikaisen keskeyttämismääräyksen antamisen edellytyksistä. Sananvapauslain 18 §:n 1 momentin mukaan verkkoviestin jakelun keskeyttämisen edellytyksenä on viestin yleisön saatavilla pitämisen ilmeinen rangaistavuus, jota arvioidaan verkkoviestin sisällön perusteella. Keskeyttämismääräystä koskevassa asiassa ei lainkaan arvioida mahdollisia rikosoikeudellisia vastuukysymyksiä.
24. Verkkoviesteissä 1 ja 2 julkaistut A:n nimi, asuinpaikkakunta, aiempi työnantaja ja ammatti sekä hänen valokuvansa ovat rikoslain 24 luvun 8 §:n 1 momentissa tarkoitettuja A:n yksityiselämää koskevia tietoja. Myös A:n sähköpostikirjeenvaihtoa ja hänen kunnianloukkausrikoksesta saamaansa tuomiota koskevat tiedot sekä ote häntä koskevasta tutkintailmoituksesta kuuluvat A:n yksityiselämän piiriin.
25. A on verkkoviesteissä esitetty lapsiin kohdistuviin seksuaalirikoksiin syyllistyneiden henkilöiden "asiamiehenä ja kaverina" tai suojelijana. Samassa yhteydessä on julkaistu A:ta koskevia yksityiskohtaisia tietoja sekä hänestä otettu valokuva, josta hänet voi tunnistaa. A:n kuvan julkaiseminen tässä yhteydessä on merkinnyt voimakasta puuttumista hänen yksityiselämäänsä, mitä edelleen korostaa se, että kuva on A:n ilmoituksen mukaan otettu ilman hänen suostumustaan ja salaa. Vaikka verkkoviestin 2 sisältö painottuu enemmän A:n ja toisen internetsivuston ylläpitäjän välisiin erimielisyyksiin, A on myös siinä esitetty henkilönä, jonka toiminnan motiivina on pedofiilien suojelu. Julkaisut kokonaisuutena ja niissä A:sta käytetyt nimitykset, kuten "nettivasikka", "herra vasikka" ja "pedofiilien suojelija" ovat tyyliltään ivallisia ja halventavia. Verkkojulkaisun yhteyteen syntyneessä keskustelussa A:n on vihjattu olevan itsekin pedofiili.
26. Korkein oikeus katsoo, että verkkoviesteihin liittyvät keskustelut muodostavat kiinteän osan verkkojulkaisua. Kommentit ovat luettavissa välittömästi julkaisijan tuottamien viestien alla. Siten ne ovat saaneet tavanomaista keskustelupalstaa laajemman levinneisyyden. Julkaistuissa teksteissä ei ole kysymys vain alatyylisestä kirjoittamisesta taikka sisällöltään epämääräisistä tai vähämerkityksellisistä vihjauksista. Lapsiin kohdistuvat seksuaalirikokset ovat rikoksista moitittavimpia, ja kielteisenä voidaan pitää myös hyväksyvää suhtautumista seksuaalirikollisiin.
27. Asiassa ei ole ilmennyt, että A olisi aikaisemmin tuonut itseään tai yksityiselämäänsä koskevia tietoja julkisuuteen. A ei ollut antanut suostumusta yksityiselämäänsä koskevien tietojen julkaisemiselle. Korkein oikeus katsoo, että tietojen julkaiseminen on siten ollut rikoslain 24 luvun 8 §:n 1 momentissa tarkoitetulla tavalla oikeudetonta.
28. A:n ilmoituksen mukaan tuntemattomat ihmiset ovat uhkailleet häntä viestien johdosta, minkä lisäksi viesteistä on aiheutunut hänelle taloudellista vahinkoa sekä vaikeuksia saada työtä ja elantoa. Korkein oikeus katsoo, että verkkoviestien aihepiiri ja niissä käytetty esitystapa huomioon ottaen on ilmeistä, että verkkoviesteissä 1 ja 2 esitetyt A:n yksityiselämää koskevat tiedot ovat olleet omiaan aiheuttamaan A:lle kärsimystä ja häneen kohdistuvaa halveksuntaa.
29. A on yksityishenkilönä nauttinut vahvaa yksityiselämän suojaa. Verkkoviestien sisältö on kokonaisuutena arvioituna keskittynyt esittämään A:sta kielteisiä ja halveksivia vihjauksia, eivätkä viestit ole liittyneet yleiseltä kannalta merkittävän asian käsittelemiseen.
30. Korkein oikeus katsoo edellä todetun perusteella olevan ilmeistä, että kyseisten verkkoviestien pitäminen yleisön saatavilla on rikoslain 24 luvun 8 §:n 1 momentissa säädetty rangaistavaksi. Verkkoviestien jakelun keskeyttämismääräys on välttämätön toimenpide A:n yksityiselämän suojaamiseksi. Asiassa ei ole ollut riidanalaista, että B on sananvapauslain 18 §:n 1 momentissa tarkoitettu verkkoviestien julkaisija, johon keskeyttämismääräys voidaan kohdistaa.
Keskeyttämismääräyksen laajuus
31. Korkein oikeus toteaa, että keskeyttämismääräys tulee rajoittaa koskemaan vain verkkoviestin sitä osaa, johon se on sääntelyn tavoitteiden saavuttamiseksi teknisesti välttämätöntä kohdistaa (HE 54/2002 vp s. 78). Korkein oikeus katsoo, että molemmat verkkoviestit 1 ja 2 muodostavat yksinomaan A:ta ja hänen yksityiselämäänsä koskevia tietoja käsittelevän kokonaisuuden ja että niiden jakelun määräämiselle keskeytettäväksi kokonaisuudessaan on edellä todettu peruste. Verkkoviestien 1 ja 2 yhteyteen syntyneessä keskustelussa julkaistut, edellä kohdissa 3 ja 5 kuvatut kommentit ovat sisällöltään selvästi lainvastaisia ja liittyvät verkkoviesteissä 1 ja 2 julkaistuihin A:n yksityiselämää koskeviin tietoihin niin kiinteästi, että asiassa on peruste määrätä myös kommentteina julkaistujen verkkoviestien jakelu keskeytettäväksi. Muiden kommenttien osalta perustetta jakelun keskeyttämiselle ei ole.
Verkkoviestin hävittämisvaatimuksen tutkimisen edellytykset
32. Sananvapauslain 22 §:ssä säädetään menettämisseuraamuksesta ja verkkoviestin hävittämismääräyksestä. Pykälän 3 momentin mukaan tuomioistuin voi määrätä sisällöltään lainvastaiseksi todetun verkkoviestin poistettavaksi yleisön saatavilta ja hävitettäväksi. Asian käsittelyssä noudatetaan soveltuvin osin, mitä menettämisvaatimuksen käsittelystä säädetään.
33. Korkein oikeus on ratkaisussaan KKO 2019:39 katsonut, että verkkoviestin hävittämismääräystä koskevaa vaatimusta ei olisi tullut jättää tutkimatta sillä perusteella, ettei hakija ollut esittänyt selvitystä oikeudenkäynnistä rikosasioissa annetun lain 7 luvun 2 §:n 6 kohdassa tarkoitetusta esitutkintaviranomaisen tai syyttäjän päätöksestä. Asianomistajan oikeus vaatia verkkoviestin hävittämismääräystä ei ollut syyttäjään nähden toissijainen.
34. Edellä todetun perusteella Korkein oikeus katsoo, että A:n verkkoviestien hävittämismääräyksen tutkimiselle ei ole ollut hovioikeuden toteamaa estettä. Oikeusastejärjestyksestä johtuen asian käsittelyä on tältä osin jatkettava hovioikeudessa.
Korkein oikeus määrää B:n keskeyttämään päätöslauselmassa yksilöityjen verkkoviestien 1 ja 2 sekä niiden kanssa samalla verkkojulkaisupalstalla kommentteina julkaistujen verkkoviestien jakelun.
Asia palautetaan verkkoviestien poistamista ja hävittämistä koskevien vaatimusten osalta Helsingin hovioikeuteen, jonka on omasta aloitteestaan jatkettava sen käsittelyä.
Asian ovat ratkaisseet oikeusneuvokset Marjut Jokela (eri mieltä), Ari Kantor, Tatu Leppänen, Mika Ilveskero ja Juha Mäkelä (eri mieltä). Esittelijä Sanna Holkeri.
Oikeusneuvos Mäkelä: Erimielisyyteni koskee kysymystä siitä, tulisiko myös verkkoviestien hävittämistä koskeva vaatimus ratkaista suoraan Korkeimmassa oikeudessa. Muilta osin olen samaa mieltä kuin enemmistö.
Asianosaisten muutoksenhakuoikeuden turvaamiseksi Korkein oikeus ei pääsääntöisesti voi suoraan ratkaista asiaa, mikäli hovioikeus ei ole ottanut kysymykseen kantaa ratkaisussaan. Nyt käsiteltävänä on kuitenkin poikkeuksellinen tilanne. Korkeimman oikeuden käsiteltävänä on samanaikaisesti sekä turvaamistoimeen rinnastuva väliaikainen verkkoviestin jakelun keskeyttämistä koskeva vaatimus että pääasiana verkkoviestin hävittämistä koskeva vaatimus.
Väliaikainen ratkaisu tehdään yleensä käsittelyn varhaisessa vaiheessa rajoitetumman selvityksen varassa. Tarkoituksena on saada selkeimmin lainvastaisten viestien jakelu keskeytettyä nopeassa menettelyssä. Asia on sananvapauslain 18 §:n 1 momentin mukaan käsiteltävä kiireellisenä. Kun keskeytysvaatimusta käsitellään muutoksenhakuasteessa verkkoviestin hävittämistä koskevan pääasian yhteydessä, on tilanne erilainen. Tällöin tuomioistuimen käytettävissä on pääasian ratkaisemiseksi tarpeellinen oikeudenkäyntiaineisto.
Verkkoviestien jakelun keskeyttämismääräyksen edellytyksenä on, että verkkoviestin sisällön perusteella on ilmeistä, että sen pitäminen yleisön saatavilla on säädetty rangaistavaksi. Verkkoviestin hävittämismääräyksen edellytyksenä puolestaan on, että verkkoviesti todetaan lainvastaiseksi. Jos oikeudenkäyntiaineisto osoittaa, että verkkoviestissä on kysymys yksityiselämää loukkaavasta tiedon levittämisestä, myös verkkoviestin hävittämisen edellytykset täyttyvät.
Tarkoituksenmukaista on, että sama tuomioistuin käsittelee sekä verkkoviestin keskeyttämistä että sen hävittämistä koskevat vaatimukset. Tähän on pyritty myös sananvapauslain 18 §:n 5 momentin säännöksellä, jonka mukaan pääasian käsittelyn yhteydessä annettuun keskeytysmääräykseen ei saa hakea erikseen muutosta.
Lainvastaisen aineiston poistamiseen verkosta tulisi pyrkiä tehokkaasti. Tässä tapauksessa vaatimusten käsittely eri oikeusasteissa on kestänyt kohtuuttoman kauan. Kun Korkein oikeus on katsonut, että verkkojulkaisussa julkaistut viestit ovat sisällöltään rikollisia, ei ole asiallista syytä palauttaa asiaa hävittämisvaatimuksen osalta hovioikeuteen uudelleen tutkittavaksi.
Enemmän viivytyksen välttämiseksi ja ottaen huomioon asian luonne ja sen selvitetty tila, katson, että Korkeimmalla oikeudella olisi perusteltu syy ottaa välittömästi asia kokonaisuudessaan tutkittavakseen. Näin menetellen ei olisi myöskään tarvetta tehdä erillistä päätöstä väliaikaiseksi tarkoitetusta turvaamistoimenpiteestä.
Hovioikeuden jätettyä viestien hävittämistä koskevan vaatimuksen tutkimatta muutoksenhakija on valituksessaan Korkeimmassa oikeudessa kiinnittänyt huomiota vain vaatimuksen tutkimisen edellytyksiin. Tästä johtuen varaan muutoksenhakijalle ennen asian ratkaisemista mahdollisuuden lausua hävittämisvaatimuksen sisällöllisten edellytysten täyttymisestä.
Oikeusneuvos Jokela: Olen samaa mieltä kuin oikeusneuvos Mäkelä.
Julkaistu 23.9.2019 Päivitetty 24.9.2019

matches: tuomioistuin KKO KKO KKO KKO KKO tuomioistuin KKO tuomioistuin


Lausunto Tervanokan tilapäisen sauna- ja pukuhuonerakennuksen poikkeamispäätöskäsittelyyn | Järvenpää
Lausunto Tervanokan tilapäisen sauna- ja pukuhuonerakennuksen poikkeamispäätöskäsittelyyn
Hyvinvointilautakunta, kokous 13.6.2019
§ 44 Lausunto Tervanokan tilapäisen sauna- ja pukuhuonerakennuksen poikkeamispäätöskäsittelyyn
JARDno-2019-1874
Hyvoinvointilautakunnalta pyydetään lausuntoa Tervanokan alueelle suunnitellun tilapäisen sauna- ja pukuhuonerakennuksen sijainnista mahdollista vuokrauspäätöstä ja poikkeamispäätöskäsittelyä varten. Sauna- ja pukuhuonerakennukset on suunniteltu sijoitettavaksi alueella toimivan Tervanokan Satama –kioski-kahvilan yhteyteen. Alkuperäisessä suunnitelmassa (Liite, vaihtoehto 1) rakennukset oli sijoitettu kahvilan pohjoispuolelle ja ne kytkeytyivät kahvilaan laajan terassialueen kautta. Ratkaisuun liittyi avantouintipaikka venesataman puolella. Ratkaisua käsiteltiin kaupungin johtoryhmässä, jossa todettiin, että kahvilan pohjoispuolinen sijainti ei ole hyvä ja tulee vaihtoehtoisesti selvittää saunarakennuksen sijoittamista kahvilan eteläpuolelle uimarannan puolelle.
Maankäyttöinsinööri Tarja Kariniemi, yrittäjä Jari Siren sekä vapaa-aika- ja osaamispalvelujen johtaja Jari Lausvaara suorittivat katselmuksen paikan päällä 22.5.2019. Katselmuksen perusteella esitetään uudeksi sauna- ja pukuhuonerakennusten vaihtoehtoiseksi uudeksi sijaintipaikaksi kahvilan kaakkoispuolelle, nykyisen uimarannan aidan itäpuoliselle puistoalueelle (Liite, vaihtoehto 2). Tilapäisen sauna- ja pukuhuonerakennuksen toteuttaminen edellyttää poikkeamislupaa asemakaavasta. Rakennukset sijoittuisivat voimassa olevan asemakaavan mukaisesti puistoalueelle (VP-5), jolla ei ole osoitettu toiminnalle rakennusalaa eikä rakennusoikeutta. Lisäksi sijoittaminen edellyttää kaupungilta päätöstä yrittäjälle vuokrattavasta lisäalueesta.
Yrittäjä Siren kuvaa hanketta seuraavasti:
"Saunahanketta päätettiin lähteä viemään eteenpäin, kun useampi henkilö oli lähestynyt meitä ja esittänyt toiveen, että toteuttaisimme avantosaunan Tervanokan uimarannan yhteyteen. Kaupunkilaiset ovat sanoneet paikan mielekkääksi helpon saavutettavuuden vuoksi. Näiden keskustelujen pohjalta päätimme esittää Järvenpään kaupungille, että totuttaisimme saunan yksityisin varoin.
Saunahanketta lähestyttiin ajatuksella, että sauna tehdään kevytrakenteisesti ja esimerkiksi viisivuotisella poikkeusluvalla. Sauna perustetaan kevytperustuksilla ja sauna- rakennukset on helppo siirtää pois, kun tämä hanke katsotaa päättyneeksi. Tämän hankkeen tarkoituksena on hankkia käyttökokemuksia saunan osalta. Mikäli saunan sijoittaminen Tervanokkaan koetaan käyttäjien kokemusten kautta hyväksi haemme tontille kaavamuutosta uuden kahvila-ravintola-saunarakennuksen toteuttamiseksi. Toisaalta, jos hanke ei saa kannatusta, niin saunarakennukset on luvan päättyessä helppo siirtää pois ilman merkittäviä kustannuksia.
Sauna on ympärivuotisessa käytössä. Talvella järjestetään sauna ja avantouinti. Kesäisin sauna on uimarannan käyttäjien ja varausasaikkaiden käytössä. Kesällä järjestetään parina-kolmena päivänä viikossa edullinen, tai ilmainen saunavuoro uimarannan käyttäjille. Tämä toteutetaan yhteistyössä liikuntatoimen kanssa. Pyydämme nopeaa käsittelyä asiassa jotta pääsemme toteuttamaan saunan jo tulevaksi syksyksi/ talveksi."
Hyvinvointilautakunta päättää esittää kaupunkikehityslautakunnalle lausuntonaan Tervanokan tilapäisen sauna- ja pukuhuonerakennuksen sijainnin ja käyttötarkoituksen soveltuvan alueen toiminnalliseen kokonaisuuteen ja suosittaa osaltaan määräaikaista poikkeamista asemakaavasta.
Tervanokan Sauna_asemapiirustus_VE1.pdf.pdf (pdf, 1298 kt)
Tervanokan Sauna_asemapiirustus_ luonnos VE2.pdf.pdf (pdf, 949 kt)
Sauna_julkisivu.pdf.pdf (pdf, 35 kt)
§ 37 Kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus sekä pöytäkirjan tarkastaminen
§ 39 Sähköisen hyvinvointikertomuksen vuosiraportti 2018
§ 40 Hyte avustusten myöntäminen 2019, uudelleen haku
§ 41 Sosiaalisen luototuksen ohjeistus 2019
§ 42 Aloite / Virikekortti kaikille 65 vuotta täyttäneille
§ 43 Kulttuuriavustuksen myöntäminen / Järvenpään Naislaulajat Ainottaret ry
§ 45 Järvenpään kaupunkistrategian strategiset päämäärät/HYVO


text:
taustakuva työpöydän ilmaiseksi HD
Kotiin / HD Väritaustakuvat / taustakuva työpöydän ilmaiseksi HD
lähettänyt: tapetti Monkey joulukuuta 21, 2016 sisään HD Väritaustakuvat Jätä kommentti 1,531 näkymät 0
Tässä on awallpaper työpöydän ilmaiseksi HD Collection Pöytäkoneet, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä Wallpapermonkey.com, on enemmän kuin 1,75,000 Taustakuvat ovat ladattavissa. Voit ladata Jokainen Taustakuva ilmaiseksi.
taustakuva-for-desktop-ilmaiseksi-
Jos Like This taustakuva työpöydällesi ilmaiseksi HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
Edellinen: Hubble-teleskooppi tapetti HD
seuraava: David Tennant tapetti HD
iWallpaper. iphone 5 tapetti, iPhone taustat ja Kate lapio iPhone tapetti
uchiha obito tapetti HD

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD