Asetus kanavien ja avattavien siltojen… 512/1991 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 1991 › 8.3.1991/512
Sen lisäksi mitä vesiliikenteestä muualla säädetään, sovelletaan tätä asetusta valtion sulku- ja avokanavilla sekä avattavien siltojen kautta tapahtuvassa vesiliikenteessä.
Avattavien rautatiesiltojen kautta tapahtuvasta vesiliikenteestä on lisäksi voimassa, mitä valtionrautateiden antamissa avattavien siltojen turvalaitoksia koskevissa käyttösäännöissä määrätään.
Myös yleisellä kulkuväylällä olevien muiden siltojen kautta tapahtuvaan vesiliikenteeseen on soveltuvin osin sovellettava tämän asetuksen säännöksiä.
Tätä asetusta noudatetaan myös vesiliikenteessä Saimaan kanavan Neuvostoliiton puoleisella osalla Neuvostoliitolta vuokratulla alueella Suomen tasavallan ja Sosialististen neuvostotasavaltojen liiton kesken Saimaan kanavan Neuvostoliitolle kuuluvan osan ja Malyj Vysotskij -saaren vuokraamisesta Suomen tasavallalle 27 päivänä syyskuuta 1962 allekirjoitetun sopimuksen (SopS 40/63) 8 artiklan 2 kappaleen perusteella.
Tämän asetuksen 1 §:n 4 momentissa mainitun sopimuksen määräysten täyttämisestä Saimaan kanavan vuokra-alueilla ja Suomen viranomaisille kuuluvista tehtävistä niillä huolehtii Saimaan kanavan hoitokunta.
Sulku- ja avokanavilla sekä avattavien siltojen kautta saavat kulkea sellaiset alukset ja puutavaralautat, jotka täyttävät merenkulkuhallituksen asettamat vaatimukset.
Merenkulkuviranomainen voi kieltää aluksen tai lautan kulkemisen kanavassa tai avattavan sillan kautta:
1) jos jokin aluksen tai puutavaralautan ulottuvuuksista on kanavassa tai avattavan sillan kohdalla sallittua suurempi eikä aluksella ole merenkulkupiirin antamaa lupakirjaa tai erityislupaa;
2) jos alus on siten miehitetty tai lastattu taikka sen koneisto, lasti tai varusteet ovat niin puutteelliset tai muutoin sellaisessa kunnossa, että alus ei pysty turvallisesti kulkemaan tai että se saattaa muutoin häiritä liikennettä taikka aiheuttaa vaurioita kanavan tai avattavan sillan rakenteille tai laitteille;
3) jos puutavaralautta on niin huonosti koottu tai niin vahingoittunut, että se saattaa häiritä muuta liikennettä taikka aiheuttaa vaurioita kanavan tai avattavan sillan rakenteille tai laitteille; tai
4) jos päällikön tai muun ohjaamisesta vastuussa olevan henkilön todetaan olevan sellaisessa tilassa tai jos päällystö muutoin osoittaa ohjaamisessa sellaista huolimattomuutta tai kykenemättömyyttä, että kanavalla tai avattavan sillan kautta kulkemisesta saattaa aiheutua vaaraa kanavan tai avattavan sillan rakenteille tai laitteille taikka muulle liikenteelle.
Kulkemista koskeva kielto tulee voimaan heti. Kieltoa koskeva päätös on kuitenkin alistettava merenkulkupiirille, jonka on käsiteltävä asia kiireellisenä.
Saimaan kanavan Neuvostoliiton puoleisella osalla saavat kulkea neuvostoliittolaiset alukset, suomalaiset alukset sota-aluksia lukuunottamatta sekä muiden maiden kaupallisia tavarankuljetuksia tai hinauksia suorittavat kauppa-alukset ja huvialukset. Matkustajia saavat kanavan Neuvostoliiton puoleisella osalla kuljettaa vain suomalaiset ja neuvostoliittolaiset alukset ja muiden maiden huvialukset. Sotaväen, aseiden, ampumatarvikkeiden ja muun sotamateriaalin kuljetus kanavan Neuvostoliiton puoleisella osalla muilla kuin Neuvostoliiton aluksilla on kielletty.
Merenkulkuhallitus määrää päätöksellään liikennekauden pituuden. Liikennekauden pituudesta Saimaan kanavalla sovitaan kuitenkin kunakin vuonna jääolosuhteet huomioon ottaen Saimaan kanavan Suomen ja Neuvostoliiton valtuutettujen kesken.
Merenkulkupiiri voi välttämättömiksi katsomiensa korjaustöiden ajaksi tai muusta erityisestä syystä kuultuaan mahdollisuuksien mukaan liikennöitsijöitä ja uittajia keskeyttää vesiliikenteen. Muutoksista on asianmukaisesti kuulutettava tai muulla tavoin ilmoitettava.
Merenkulkupiiri voi keskeyttää vesiliikenteen vesistön säännöstelyjuoksutuksen ajaksi Taipaleen, Konnuksen, Ahkiolahden, Nerkoon, Lempäälän sekä Kalkkisten kanavilla. Juoksutuksesta aiheutuvista rajoituksista on asianmukaisesti kuulutettava tai muulla tavoin ilmoitettava.
Aluksen päällikön on ilmoitettava merenkulkuviranomaisille alusta, sen kulkureittiä ja lastia tai aluksen vastuulla olevaa puutavaralauttaa koskevat tiedot.
Ilmoituksen paikkansapitävyys on vaadittaessa todistettava.
Merenkulkuhallituksella on oikeus antaa soutu-, moottori- ja purjeveneliikennettä sekä muuta vapaa-ajan viettoon liittyvää liikennettä rajoittavia määräyksiä.
Purjeveneiden kulkeminen Saimaan kanavassa on sallittu vain konevoimalla tai hinauksessa purjeet koottuina.
Sulkuporttia, avattavaa siltaa, opastinta, säännöstelypatoa tai muuta niihin verrattavaa laitetta eivät saa käyttää tai ohjata muut kuin asianomaisen viranomaisen tähän tehtävään hyväksymät henkilöt.
Mitä edellä on sanottu ei kuitenkaan koske itsepalveluperiaatteella toimivaa sulkua tai avattavaa siltaa, joiden käytöstä merenkulkuhallitus antaa tarkemmat ohjeet.
Liikenne avokanavien ja avattavien siltojen kautta
Yleinen nopeusrajoitus on yhdeksän kilometriä tunnissa, jollei merenkulkupiiri toisin määrää.
Nopeusrajoituksen alkamis- ja päättymiskohdat merkitään kulkusuuntaan nähden oikealle puolelle asetetulla nopeusrajoitusmerkillä.
Nopeusrajoitus ei koske pelastustyöhön osallistuvaa alusta eikä myöskään kiireellisessä virkatehtävässä olevaa viranomaisen käytössä olevaa alusta, jonka kuitenkin on sovitettava nopeutensa vesiliikenteen turvallisuusvaatimuksia vastaavaksi.
Ahtaissa kanavaosissa tai silta-aukoissa, joissa alukset eivät voi vaaratta kohdata taikka kanavaosissa, missä kohtaaminen on liikennemerkillä kielletty, tulee kanavaa ylöspäin kulkevan odottaa alaspäin kulkevaa.
Ohittaminen on sallittu ainoastaan silloin, kun edellä kulkevan aluksen tai puutavaralautan nopeus on huomattavasti takana kulkevan aluksen suurinta sallittua nopeutta pienempi.
Ohittaminen on kielletty sellaisilla kanavaosilla, jotka on merkitty ohituksen tai kohtaamisen kieltävällä liikennemerkillä. Ohittaminen on kiellettyä myös lähestyttäessä sulkua tai avattavaa siltaa, jollei ohittamista ehditä ennen sulun odotussataman tai sillan kohdalle tuloa varmuudella täydellisesti suorittaa.
Avattavat sillat voivat olla:
1) käyttöhenkilökunnan jatkuvasti miehittämiä tai käyttämiä;
2) miehittämättömiä, mutta erityisen henkilökunnan käyttämiä; tai
3) itsepalveluperiaatteella toimivia.
Käyttöhenkilökunnan jatkuvasti miehittämää tai käyttämää siltaa lähestyessään aluksen tulee ottaa yhteys sillalle radiopuhelimella tai sen puuttuessa antamalla yhden pitkän äänimerkin, mikäli valo-opasteilla ei ole ilmoitettu, että alus on havaittu.
Ennen saapumista miehittämättömälle sillalle aluksen tulee ottaa yhteys sillan käyttöhenkilökuntaan puhelimitse paikallisen merenkulkupiirin antamien ohjeiden mukaan.
Itsepalvelusilloilla on sillan molemmilla puolilla ohjetaulu, jossa olevia ohjeita noudattamalla silta-aukon kautta kulkeminen on mahdollista.
Aluksen tai puutavaralautan saapuessa kanavan varrella sijaitsevaan satamaan tai laituriin tai lähtiessä sieltä sen on tarvittaessa ilmoitettava ohjailutoimenpiteistään lähellä kulkeville seuraavin äänimerkein:
Avokanavat ja avattavat sillat pidetään avoinna vesiliikenteelle merenkulkuhallituksen päätöksen mukaisesti.
Liikenne sulkukanavien kautta
Sulkukanavien kautta kuljettaessa on tämän luvun säännösten ohella soveltuvin kohdin noudatettava, mitä 2 luvussa säädetään.
Sulkukanavat voivat olla:
1) käyttöhenkilökunnan miehittämiä tai käyttämiä; tai
2) itsepalveluperiaatteella toimivia.
Miehitettyä tai käyttöhenkilökunnan käyttämää sulkua lähestyessään aluksen tulee ottaa yhteys sululle radiopuhelimella tai sen puuttuessa antamalla yksi pitkä äänimerkki, mikäli valo-opasteilla ei ole ilmoitettu, että alus on havaittu.
Itsepalveluperiaatteella toimivien sulkujen molemmilla puolilla on ohjetaulu, jossa olevia ohjeita noudattamalla sulun kautta kulkeminen on mahdollista.
Alus on ohjailtava sulkuun varovasti ja sellaisella nopeudella, että se voidaan pysäyttää sulkutasolla oleviin pollareihin tai sulun seinämissä oleviin koukkuihin kiinnitettävillä köysillä. Sulkuun tultaessa ja siitä poistuttaessa alus ei saa koskettaa sulkuportteihin tai avattavaan siltaan.
Sulun täytön ja tyhjennyksen aikana on aluksen tai puutavaralautan oltava kiinnitettynä tai sitä on ohjailtava siten, ettei se kosketa sulkuportteja tai kynnysrakenteita.
Kauppa-alukset ja puutavaralautat sulutetaan saapumisjärjestyksessä vuorosulutuksina, mikäli siitä ei aiheudu sulun toiminnalle viivytyksiä. Samalta suunnalta saapuva kauppa-alus sulutetaan kuitenkin ennen puutavaralauttaa.
Seuraavat säännöt ovat kuitenkin voimassa 1 momentista poiketen:
1) pelastustyöhön osallistuvalla ja kiireellisessä virkatehtävässä olevalla aluksella on etuajo-oikeus muun liikenteen suhteen;
2) matkustaja-alus, joka kulkee merenkulkupiirille etukäteen ilmoitetun ja piirin hyväksymän aikataulun mukaan on etuoikeutettu muun samaan suuntaan kulkevan liikenteen suhteen; sekä
3) hitaat erikoiskuljetukset sekä huvialukset sulutetaan silloin, kun muuta liikennettä ei tällä kohtuuttomasti viivytetä, lisäksi huvialukset voidaan suluttaa ryhmissä.
Sulkukanavat pidetään avoinna liikenteelle merenkulkuhallituksen päätöksen mukaisesti.
Saimaan kanava on liikennekauden aikana avoinna kaikkina vuorokauden aikoina.
Kiinnittyminen, ankkurointi sekä lastaus ja purkaus
Alusten ja puutavaralauttojen ankkurointi tai kiinnittyminen rantaan tai laituriin on sallittu merkityillä paikoilla sekä tilapäisesti muuallakin, mikäli siitä ei aiheudu haittaa tai vaaraa liikenteelle tai kanavan rakenteille.
Kiinnittyminen ja ankkurointi on kuitenkin kielletty:
4) kohtaamis- tai ohittamiskiellon vaikutusalueella; sekä
5) käyttöhenkilökunnan niin määrätessä.
Alus tai puutavaralautta on kiinnitettävä tai ankkuroitava niin lähelle kanavan reunaa kuin syväys ja paikalliset olosuhteet sallivat ja siten, ettei liikennettä tarpeettomasti häiritä eikä kanavan rakenteita ja laitteita vahingoiteta. Mikäli paikalla on kiinnittymistä varten pollareita, renkaita, paaluja tai muita laitteita, on niitä käytettävä. Kiinnittyminen puihin, valaisin- tai liikennemerkkipylväisiin tai muihin kanavan rakenteisiin ja laitteisiin, joita ei ole kiinnittymiseen tarkoitettu, on kielletty.
Merenkulkuviranomainen voi määrätä kanava-alueella tai avattavan sillan läheisyydessä kiinnitettynä tai ankkuroituna olevan aluksen tai puutavaralautan siirtymään pois ankkurointi- tai kiinnittymispaikaltaan, milloin siihen on erityistä syytä.
Kanava-alueella kiinnitetyssä tai ankkuroidussa aluksessa tai puutavaralautassa tulee jatkuvasti olla aluksen tai lautan vartiointiin tai mahdolliseen siirtoon tarvittava miehistö, jollei käyttöhenkilökunnan kanssa ole toisin sovittu. Tämä määräys ei koske puutavaralauttaa, joka sijaitsee erityisellä puutavaralauttojen käsittelyalueella.
Alus saa purkaa tai lastata kanavassa ainoastaan tarkoitukseen osoitetussa paikassa.
Matkustaja-alus voi kuitenkin sulussa ollessaan jättää ja ottaa matkustajia paikallisen merenkulkupiirin antamien ohjeiden mukaisesti. Sulkujen odotussatamissa saa purkausta ja lastausta suorittaa vain merenkulkupiirin luvalla.
Mikäli alus tai puutavaralautta uppoaa tai tarttuu kiinni taikka muutoin ei pysty jatkamaan matkaansa, on päällikön heti ilmoitettava asiasta käyttöhenkilökunnalle ja ryhdyttävä viipymättä viranomaisen määräämiin toimenpiteisiin aluksen tai puutavaralautan poistamiseksi tai siirtämiseksi. Sama koskee aluksesta tai puutavaralautasta peräisin olevia osia, esineitä tai puutavaraa.
Mikäli 1 momentissa tarkoitetusta tapahtumasta saattaa aiheutua vaaraa tai haittaa muille vesillä liikkuville, on aluksen päällikön huolehdittava siitä, että muu liikenne saa riittävän tiedon tapahtuneesta. Mikäli alusta, puutavaralauttaa tai niistä lähtöisin olevaa esinettä ei voida nopeasti poistaa tai siirtää, on päällikön huolehdittava sen näkyvästä merkitsemisestä.
Velvollisuudesta korvata vahinko, joka aiheutuu tässä pykälässä tarkoitetun toimenpiteen laiminlyömisestä on voimassa, mitä vahingonkorvauslaissa (412/74) säädetään. Merenkulkuviranomaiset ovat oikeutettuja laiminlyöjän kustannuksella ryhtymään vaaran torjumiseksi tarpeellisiin toimenpiteisiin tai poistamaan esteen.
Milloin alus tai puutavaralautta on aiheuttanut vahinkoa kanavan tai avattavan sillan rakenteille, laitteille, valaistukselle tai viitoitukselle, on sen päällikön viipymättä ilmoitettava vahingosta merenkulkupiirille tai sen edustajalle.
Merenkulkupiiri voi pidättää vahingon aiheuttaneen rekisteröidyn aluksen, johon on merilain (167/39) nojalla meripanttioikeus, vahingon selvityksen ajaksi, jollei tästä aiheudu kohtuutonta haittaa. Merenkulkupiiri voi pidättää muun aluksen tai puutavaralautan vahingon selvityksen ajaksi, jollei vahingosta vastuunalainen aseta merenkulkupiirille hyväksyttävää vakuutta.
Joka rikkoo tätä asetusta tai sen nojalla annettuja määräyksiä, on tuomittava, jollei teosta ole muualla säädetty ankarampaa rangaistusta, kanavaliikennerikkomuksesta sakkoon.
Mitä 25–27 §:ssä säädetään, on voimassa Saimaan kanavan Neuvostoliiton puoleisella osalla vain 1 luvun 1 §:n 4 momentissa mainitun sopimuksen (SopS 40/63) 13 artiklan mukaisessa laajuudessa.
Liikenteen ohjaamiseksi ja turvaamiseksi käytetään tarvittaessa vesikulkuväylien merkitsemisestä annetun asetuksen (846/79) mukaisia merenkulun turvalaitteita.
Merenkulkupiiri voi määräämillään ehdoilla sallia alusten talvehtimisen sulussa, kanavasatamassa tai muualla kanavan vesialueella.
Merenkulkupiiri voi määräämillään ehdoilla sallia sulun käyttämisen aluksen korjaamiseen tai muuhun tarkoitukseen.
Tupakointi ja avotulen käsittely on kielletty räjähdysaineita, palavia nesteitä tai muita tulenarkoja aineita kuljettavan aluksen läheisyydessä.
Kalastaminen kanavassa muulla kuin ongella tai pilkkiongella on kielletty.
Merenkulkupiirillä on kuitenkin oikeus sallia kanavassa muutakin kuin 1 momentissa mainittua kalastamista silloin, kun se kanavan kautta kulkevaa vesiliikennettä haittaamatta on mahdollista.
Merenkulkuviranomaisella on oikeus virka-asioissa matkustaa aluksessa maksutta sen kulkiessa kanavassa tai kanavalta toiselle.
Saimaan kanavan lupamaksuista sekä kanavien ja avattavien siltojen avaamisesta muuna kuin ilmoitettuna aukioloaikana perittävistä palkkioista säädetään erikseen.
Valtakunnanrajan ylittävän vesiliikenten terveys-, tulli- ja rajatarkastukset suoritetaan kanavan Suomen puoleisella osalla Suomessa ja kanavan Neuvostoliiton puoleisella osalla Neuvostoliitossa kulloinkin voimassa olevien määräysten mukaisesti.
Liikenneministeriö antaa tarvittaessa tarkempia ohjeita sekä määräyksiä tämän asetuksen soveltamisesta.
Merenkulkuhallitus antaa tarkemmat ohjeet ja määräykset sulutuksesta, veden juoksutuksen toimittamisesta, siltojen avaamisesta sekä niistä asioista, jotka tässä asetuksessa on merenkulkuhallituksen päätettäväksi määrätty.
Valtionrautatiet antaa tarkemmat määräykset rautatiesiltojen avaamisesta vesiliikenteelle rautatiesillan turvalaitoksen käyttösäännössä.
Tässä asetuksessa merenkulkuhallitukselle ja merenkulkupiireille säädetyt tehtävät ja oikeudet kuuluvat Lemströmin kanavan ja kääntösillan osalta Ahvenanmaan maakuntahallitukselle.
Tällä asetuksella kumotaan Saimaan kanavan liikennesäännöstä 10 päivänä maaliskuuta 1972 annettu asetus (204/72) sekä kanavien liikennesäännöstä 26 päivänä maaliskuuta 1976 annettu asetus (278/76) niihin myöhemmin tehtyine muutoksineen.
1 luku - Yleisiä säännöksiä 1 § 2 § 3 § 4 § 5 § 6 § 7 § 8 § 9 § 2 luku - Liikenne avokanavien ja avattavien siltojen kautta 10 § 11 § 12 § 13 § 14 § 15 § 3 luku - Liikenne sulkukanavien kautta 16 § 17 § 18 § 19 § 20 § 21 § 4 luku - Kiinnittyminen, ankkurointi sekä lastaus ja purkaus 22 § 23 § 24 § 5 luku - Erinäisiä säännöksiä 25 § 26 § 27 § 28 § 29 § 30 § 31 § 32 § 33 § 34 § 35 § 36 § 37 § 38 §


text:
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / luonto / Jungle tapetti	Jungle tapetti
1,891 näkymät
0	Jungle tapetti
Here is a best collection Of Jungle wallpaper For Desktops, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täälläDownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön. 1.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! If you Like This Jungle wallpaper Collection Give us a Like And Share On Facebook.
piipittää Tietoja Jeya Edellinen: Nopea ja raivoissaan tapetti
seuraava: Star wars taustakuvat
näkymät (17) taustakuvat luonto
näkymät (17) vuosikerta tapetti HD
näkymät (12) Yksivärinen tapetti HD
näkymät (12) hylly tapetti HD
näkymät (11) tavallinen valkoinen tapetti HD
näkymät (11) Cristiano Ronaldo taustakuvia HD
näkymät (10) playboy tapetti HD
näkymät (9) tapetti, joka liikkuu HD
näkymät (9) x files wallpaper
Graham ruskea tapetti HDsöpö tyttö taustakuvia HDBarcelona tapetti hd HDiphone 5s tapetti kokoatyhjä taustakuvatapetti valokuvaus HDrahaa taustakuvatkahvi taustakuva HDSkull Horror Taustakuvat HDMeksiko tapetti HD Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD hd HD


Kumottu säädös Lyhytaikaisissa työsuhteissa olevien… 134/1962 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vanhentuneet ajantasaiset › 9.2.1962/134
Lyhytaikaisissa työsuhteissa olevien työntekijäin eläkelaki (kumottu)
Tämä laki on kumottu L:lla 19.5.2006/396, joka tulee voimaan 1.1.2007. Lain soveltamisesta ks. tarkemmin 396/2006.
Työntekijälle, joka työskentelee metsätyössä, uittotyössä, maatila- ja puutarhatalouden eri töissä, maa-, vesi- tai talonrakennustyössä, maanparannustyössä, turveteollisuustyössä, satamatyössä tai kotimaanliikenteen aluksessa taikka valtioneuvoston asetuksella säädettävällä muulla sellaisella alalla, jolle lyhytaikaiset työsuhteet ovat luonteenomaisia, on työnantajan kustannettava tämän lain mukainen eläketurva vanhuuden ja työkyvyttömyyden varalta sekä tällaisen työntekijän omaisille tämän lain mukainen perhe-eläketurva. Työnantajan on kustannettava lisäksi 2 d §:ssä säädetystä toiminnasta aiheutuvat menot tämän lain mukaan. Työntekijä on velvollinen osallistumaan tämän lain mukaisen eläketurvan kustantamiseen siten kuin 10 c §:ssä säädetään. (27.6.2003/635)
1) työntekijää ennen sitä seuraavaa kalenterikuukautta, jona hän täyttää 18 vuotta;
2) työntekijää sen kalenterikuukauden jälkeen, jona hän täyttää 68 vuotta;
3) toimihenkilöä;
4) pysyväksi ja ympäri vuoden kestäväksi tarkoitetussa työsuhteessa olevaa sellaista työntekijää, jolla työsuhteensa perusteella on oikeus työntekijäin eläkelain (395/1961) 1 §:n 1 momentin 4 tai 5 kohdassa tarkoitettuun, muuhun kuin tähän lakiin taikka asetukseen tai eläkesääntöön perustuvaan eläkkeeseen;
5) putki- tai sähköalan työntekijää, jos hän on muun yrityksen kuin rakennusliikkeen palveluksessa; eikä
6) työtä, jonka perusteella oikeus eläkkeeseen määräytyy maatalousyrittäjien eläkelain (467/1969) mukaan.
3 momentti on kumottu L:lla 27.6.2003/635.
Jos syntyy epäselvyyttä siitä, onko työnantajaan tai työntekijään sovellettava tätä lakia, ratkaisee asian asianomaisen työnantajan, työntekijän tai eläkelaitoksen hakemuksesta eläketurvakeskus. Eläketurvakeskuksen päätökseen saa hakea muutosta, niinkuin työntekijäin eläkelain 21 §:ssä on säädetty.
Ks. myös STMp 991/1986 sekä STMp perusteista, joiden mukaan LEL:n 1 §:ssä ym. säädetty kertasuoritus lasketaan 19.12.1990/1218.
1 a § on kumottu L:lla 27.6.2003/635.
Tämän lain mukaisen eläketurvan hoitamisesta keskinäisessä työeläkevakuutusyhtiössä säädetään työeläkekassan muuttamisesta keskinäiseksi työeläkevakuutusyhtiöksi annetussa laissa (255/2003). (28.3.2003/256)
2 a § on kumottu L:lla 4.5.2001/376.
Työeläkekassan päätösvaltaa käyttävät valtuuskunta ja hallitus, joissa puheenjohtajan ohella on varapuheenjohtaja sekä alan työnantaja- ja työntekijäjärjestöillä yhtäläinen edustus. Jos työeläkekassassa vakuutettavien valtion työntekijöiden lukumäärä on suuri suhteessa muiden samassa työeläkekassassa vakuutettavien työntekijöiden lukumäärään, valtuuskuntaan ja hallitukseen on valittava vastaava suhteellinen määrä asianomaisten valtion virastojen edustajia työnantajajärjestöjen edustajien asemesta. Valtuuskunnan asettaa eläketurvakeskus. Valtuuskunta valitsee hallituksen puheenjohtajan, varapuheenjohtajan ja muut jäsenet.
Hallitus voi asettaa eläke- ja sijoitusasioiden käsittelyä varten jaostoja ja käyttää apunaan asiantuntijoita. Hallituksella on oikeus siirtää eläke- ja sijoitusasiat tai osa niistä jaoston, toimitusjohtajan tai muun toimihenkilön ratkaistavaksi.
Valtuuskunnan puheenjohtajan tai varapuheenjohtajan on oltava työeläkevakuutustoimintaan perehtynyt. Hallituksen jäsenen on oltava hyvämaineinen ja hänellä on oltava riittävä työeläkevakuutustoiminnan tuntemus. Hallituksessa on oltava riittävä sijoitustoiminnan asiantuntemus. Mitä tässä laissa tai asetuksessa, joka sisältää työeläkekassan ohjesäännön (846/1975), säädetään hallituksen tai valtuuskunnan jäsenestä, sovelletaan vastaavasti varajäseneen.
Hallitus valitsee työeläkekassan toimitusjohtajan. Toimitusjohtajan on oltava hyvämaineinen ja hänellä on oltava riittävä työeläkevakuutustoiminnan, sijoitustoiminnan ja liikkeenjohdon tuntemus. Jos työeläkekassalla on toimitusjohtajan sijainen, häneen sovelletaan, mitä tässä laissa tai asetuksessa, joka sisältää työeläkekassan ohjesäännön, säädetään toimitusjohtajasta. Hallituksen jäseneltä ja toimitusjohtajalta on ennen nimitystä saatava päivätty ja allekirjoitettu suostumus tehtävään.
Mitä työeläkevakuutusyhtiöistä annetun lain (354/1997) 12 §:ssä säädetään työeläkevakuutusyhtiön johdon erityisistä kelpoisuusvaatimuksista, noudatetaan soveltuvin osin työeläkekassaan.
Valtuuskunnan tehtävänä on päättää työeläkekassan toiminnan yleisistä suuntaviivoista sekä valvoa työeläkekassan hallituksen toimintaa.
Hallituksen tehtävänä on huolehtia työeläkekassan hallinnosta ja sen toiminnan asianmukaisesta järjestämisestä sekä työeläkekassan toiminnan laatuun ja laajuuteen nähden riittävästä sisäisestä valvonnasta ja riittävistä riskienhallintajärjestelmistä. (14.6.2002/482)
Toimitusjohtajan tulee hoitaa työeläkekassan juoksevaa hallintoa hallituksen antamien ohjeiden ja määräysten mukaisesti. Toimitusjohtajan on huolehdittava siitä, että kirjanpito on lain mukainen ja varainhoito luotettavalla tavalla järjestetty.
Valtuuskunnan, hallituksen, toimitusjohtajan sekä 2 b §:n 2 momentissa tarkoitettujen jaostojen tehtävistä säädetään tarkemmin asetuksessa, joka sisältää työeläkekassan ohjesäännön.
Vakuutusvalvontavirasto antaa tarkemmat määräykset sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan järjestämisestä. (14.6.2002/482)
3 § on kumottu L:lla 28.3.2003/256.
Tämän lain mukaan myönnettävät eläkkeet ovat vanhuuseläke, työkyvyttömyyseläke, joka voi olla myös kuntoutustuki, sekä työttömyyseläke, osa-aikaeläke ja perhe-eläke. Työntekijällä on oikeus kuntoutukseen ja hänelle voidaan myöntää kuntoutusrahaa, kuntoutuskorotusta tai harkinnanvaraista kuntoutusavustusta. Näiden etuuksien saamisen edellytykset ja suuruus määräytyvät, jollei tästä laista muuta seuraa, siten kuin työntekijäin eläkelaissa säädetään.
Eläkkeen saamisen edellytyksenä on, että työntekijän palkka tai muu vastike tässä laissa tarkoitetusta työstä on kalenterivuodessa vähintään 723,60 euroa. Palkan katsotaan kohdistuvan siihen kalenterivuoteen, jona se on maksettu. (1.10.2004/887)
Työntekijällä on oikeus saada vanhuuseläkettä tämän lain mukaan siitä riippumatta, jatkaako hän 1 §:ssä tarkoitettua työtä. Tämä koskee myös työkyvyttömyyseläkkeen aikana ansaittua vanhuuseläkettä, kun työkyvyttömyyseläke muuttuu vanhuuseläkkeeksi.
Työntekijäin eläkelain 4 c §:n 1 momentin 1 kohdassa ja 4 f §:n 1 momentin 4 kohdassa tarkoitettu viiden vuoden karttumisaika kuukausina lasketaan tämän lain alaisista työsuhteista saatujen 15 viimeksi kuluneen kalenterivuoden ansiotulojen perusteella jakamalla kalenterivuotena saatujen ansiotulojen määrä työntekijäin eläkelain 1 §:n 1 momentin 3 kohdassa tarkoitetulla rahamäärällä. Tällöin otetaan huomioon vain täydet kuukaudet, kuitenkin enintään niin monta kuukautta, että ne yhdessä työntekijäin eläkelain 4 c §:n 1 momentin 1 kohdassa tai 4 f §:n 1 momentin 4 kohdassa tarkoitettujen karttuma-aikojen kanssa ovat 12 kuukautta kalenterivuotta kohden. (1.10.2004/887)
1–2 momentit on kumottu L:lla 27.6.2003/635.
3 momentti on kumottu L:lla 18.12.1995/1483.
4–5 momentit on kumottu L:lla 27.6.2003/635.
4 b § on kumottu L:lla 27.6.2003/635.
Eläkkeen suuruus määrätään noudattaen soveltuvin osin työntekijäin eläkelain 5, 5 a–5 c, 6, 6 a, 7, 7 a–7 i ja 8 §:n säännöksiä.
2 momentti on kumottu L:lla 1.10.2004/887. (1.10.2004/887)
3 momentti on kumottu L:lla 1.10.2004/887. (1.10.2004/887)
Jos työntekijällä on oikeus eläkkeeseen kahden tai useamman työntekijäin eläkelain 8 §:n 4 momentissa mainitun lain tai eläkesäännön mukaan, otetaan mainitun lain 6 a §:ssä tarkoitettujen etuuksien perusteena olevat työ- ja ansiotulot huomioon vain kertaalleen. Niistä karttuneen eläkkeen osan maksaa mainitun lain 10 d §:ssä tarkoitettu eläkelaitos. (1.10.2004/887)
5 a–5 d §
5 a–5 d § on kumottu L:lla 27.6.2003/635.
Työansio, josta vakuutusmaksu on suoritettava, määräytyy työntekijäin eläkelain 7 §:n mukaisesti. Valtioneuvoston asetuksella voidaan kuitenkin erityisestä syystä päättää, että työansion määräytymisessä jollakin työalalla voidaan noudattaa myös muita määräämisperusteita.
7–8 § on kumottu L:lla 27.6.2003/635.
1) vanhuuseläkkeestä siltä osin kuin se perustuu ennen sitä kalenterivuotta ansaittuihin palkkoihin, jona työntekijä täyttää 55 vuotta, on kukin eläkelaitos vastuussa määrästä, joka vastaa puolen prosenttiyksikön vuotuista eläkkeen alkamisiän 65 ikävuoden mukaista eläkkeen karttumaa laskettuna ministeriön antamien perusteiden mukaan; lisäksi eläkelaitos on vastuussa siitä eläkkeen määrästä, joka ministeriön antamien perusteiden mukaan on erikseen siirretty eläkelaitoksen vastuulla olevaan eläkkeen osaan tämän osan arvon säilyvyyden tukemiseksi taikka eläkelaitoskohtaisen vastuun ulottamiseksi eläkkeeseen, myös siltä osin kuin se perustuu sen kalenterivuoden jälkeen ansaittuihin palkkoihin, jona työntekijä täyttää 54 vuotta, tai työntekijäin eläkelain 7 c §:n 2 momentissa tarkoitettuun tulevan ajan ansioon taikka työntekijäin eläkelain 12 a §:n 5 momentin mukaisesti;
2) sellaisesta työkyvyttömyyseläkkeestä, joka on myönnetty työntekijäin eläkelain 7 c ja 7 d §:ää soveltaen, näihin eläkkeisiin luettuna myös työntekijäin eläkelain perusteella ehkä saatava eläkkeen osa ja merimieseläkelain 3 a §:n 4 momentissa tarkoitettu, mainitun lain perusteella ehkä saatava eläkkeen osa, mutta ei työntekijäin eläkelain 4 j ja 7 g §:n mukaisia korotuksia eikä mainitun lain 9 §:n perusteella eläkkeen alkamisen jälkeen annettuja korotuksia eikä jäljempänä 5 kohdassa mainittua eläkkeen osaa, sekä siitä kuntoutusrahasta, joka vastaa työntekijäin eläkelain 7 c ja 7 d §:ää soveltaen myönnetystä työkyvyttömyyseläkkeestä edellä mainitulla tavalla määräytyvää eläkettä, vastaa kukin eläkelaitos, jonka toimintapiiriin työntekijä kuului työntekijäin eläkelain 7 c §:ssä tarkoitetun tarkasteluajan kahtena viimeisenä vuotena, samassa suhteessa kuin mikä on kyseisessä eläkelaitoksessa vakuutettujen tämän lain alaisten, työntekijäin eläkelain 7 c §:n mukaan määräytyvien työansioiden osuus vastaavien mainitun lain 8 §:n 4 momentissa mainittujen eläkelakien mukaisten työansioiden sekä työntekijäin eläkelain 6 a §:ssä ja 7 c §:n 4 momentissa tarkoitettujen työ- ja ansiotulojen yhteismäärästä mainittuina kalenterivuosina, mikäli työntekijäin eläkelain 8 §:n 4 momentin 1, 2, 12 ja 13 kohdassa mainittujen eläkelakien mukaisten työansioiden yhteismäärä on vähintään 12 566,70 euroa; lisäksi eläkelaitos on vastuussa siitä eläkkeen tai kuntoutusrahan määrästä, joka ministeriön antamien perusteiden mukaan on erikseen siirretty eläkelaitoksen vastuulla olevaan eläkkeen osaan työntekijäin eläkelain 12 a §:n 5 momentin mukaisesti; lisäksi sellaisesta työttömyyseläkkeestä, joka on myönnetty työntekijäin eläkelain 7 c ja 7 d §:ää soveltaen, näihin eläkkeisiin luettuna myös työntekijäin eläkelain perusteella ehkä saatava eläkkeen osa ja merimieseläkelain 3 a §:n 4 momentissa tarkoitettu, mainitun lain perusteella ehkä saatava eläkkeen osa, mutta ei 9 §:n perusteella eläkkeen alkamisen jälkeen annettuja korotuksia, vastaa yksin se eläkelaitos, jonka toimintapiiriin työntekijä kuului 31 päivänä joulukuuta 2004 voimassa olleen lyhytaikaisissa työsuhteissa olevien työntekijöiden eläkelain 7 §:n nojalla tai, jos hän ei silloin enää ollut tämän lain piiriin kuuluvassa työsuhteessa, se eläkelaitos, jonka piiriin hän viimeksi on kuulunut soveltaen tuona ajankohtana voimassa olevaa lakia; (1.10.2004/887)
3) muista vanhuus-, työkyvyttömyys- ja työttömyyseläkkeistä, lukuun ottamatta työntekijäin eläkelain 12 §:n 1 momentin 2 kohdan ja merimieseläkelain 3 a §:n 2 momentin 2 kohdan mukaisesti maksettavaa määrää, eläkkeiden ja kuntoutusrahan niistä osista, jotka ylittävät 1 ja 2 kohdan mukaiset määrät, perhe-eläkkeestä, osa-aikaeläkkeestä samoin kuin työntekijäin eläkelain perusteella maksettavista vastaavista vähimmäiseläketurvan mukaisista eläkkeistä ja eläkkeen osista ja vastaavista merimieseläkelain perusteella maksettavista, sanotun lain 3 a §:n 4 momentissa tarkoitetuista eläkkeen osista sekä eläkevastuun laskuperusteiden yleisestä muutoksesta sekä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuista siirroista johtuvista kustannuksista samoin kuin Eläketurvakeskuksen kustannuksista vastaavat eläkelaitokset yhdessä työntekijäin eläkelain mukaista toimintaa harjoittavien eläkelaitosten ja merimieseläkekassan kanssa, siten kuin työntekijäin eläkelain 12 §:n 1 momentin 4 ja 5 kohdassa säädetään; eläkkeen ja kuntoutusrahan määrässä ei kuitenkaan oteta huomioon jäljempänä 5 kohdassa tarkoitettua eläkkeen osaa; (1.10.2004/887)
4) jos työntekijäin eläkelain 8 §:n 1 momentin mukaisesti on vähennettävä tähän lakiin perustuvaa eläkettä, josta vastaavat kaksi tai useampi eläkelaitos, jaetaan vähennys näiden kesken niiden vastuulla olevien eläkkeen osien suhteessa; sekä (1.10.2004/887)
5) työntekijäin eläkelain 6 a §:ssä mainittujen etuuksien perusteella karttuneesta eläkkeen osasta aiheutuvasta kustannuksesta vastaavat mainitun lain 8 §:n 4 momentissa mainittujen eläkelakien ja eläkesäännön mukaista eläketurvaa hoitavat eläkelaitokset yhteisesti eläkelaitoksessa vakuutettujen työansioiden mukaisessa suhteessa sosiaali- ja terveysministeriön Eläketurvakeskuksen esityksestä vahvistamien perusteiden mukaisesti. (1.10.2004/887)
Sosiaali- ja terveysministeriön asetuksella säädetään perusteista, jotka koskevat edellä 1 momentissa tarkoitettua työeläkekassan ja muiden lainkohdassa tarkoitettujen eläkelakien mukaista toimintaa harjoittavien eläkelaitosten välistä kustannustenjakoa. (14.6.2002/482)
Eläketurvakeskus antaa tarvittaessa tarkemmat ohjeet vastuun jakamisesta ja, jos eläkelaitosten kesken syntyy erimielisyyttä, ratkaisee asian.
Mitä työntekijäin eläkelain 13 b §:n 4 momentissa säädetään sanotun lain mukaista toimintaa harjoittavasta eläkelaitoksesta, sovelletaan vastaavasti 2 §:ssä tarkoitettuihin eläkelaitoksiin.
Työnantaja on velvollinen suorittamaan vakuutusmaksun, jonka sosiaali- ja terveysministeriö asianomaisen työeläkekassan tai 2 §:ssä tarkoitetun muun eläkelaitoksen esityksestä vahvistaa kaikille saman alan työnantajille samaksi prosenttimääräksi niistä palkoista, jotka työnantaja on työsuhteessa oleville työntekijöille suorittanut tämän lain piiriin kuuluvalla työalalla. Tällöin ei kuitenkaan oteta huomioon toimihenkilölle eikä muullekaan 1 §:n 2 momentissa tai 3 §:ssä tarkoitetulle työntekijälle maksettua palkkaa. Vakuutusmaksun suoritusajankohdasta ja suoritustavasta säädetään valtioneuvoston asetuksella. (19.12.2003/1171)
Vakuutusmaksuprosentti on määrättävä niin, että sen voidaan vakiosuuruisena pysytettynä todennäköinen korkokanta ja muut vakuutusteknilliset seikat huomioon ottaen olettaa tuottavan tulon, joka riittää eläketurvan järjestämisestä johtuvien tulevien menojen sekä 2 d §:ssä säädetystä toiminnasta aiheutuvien menojen peittämiseen, kuitenkin siten, että 9 §:n 1 momentin 3 kohdassa tarkoitettuja menoja sekä muita työntekijäin eläkelain 9 §:n perusteella annettavia korotuksia varten tarvittava maksutulon osa voidaan periä vasta sitten, kun näitä menoja erääntyy maksettavaksi. (24.11.2000/1004)
Edellä 2 momentissa tarkoitetun eläketurvan järjestämisestä johtuvien tulevien menojen peittämiseen tarvittavat varat työeläkekassan on kirjattava sosiaali- ja terveysministeriön vahvistamien perusteiden mukaisesti vastuuvelkana, joka käsittää myös 9 §:n 1 momentin 3 kohdassa tarkoitetut menot siihen määrään asti kuin työeläkekassan ne tulot, joita ei ole käytettävä muihin tarkoituksiin, riittävät mainittujen menojen peittämiseen. Edellä 2 d §:ssä säädetystä toiminnasta aiheutuvat menot luetaan tämän momentin mukaisiin muista tarkoituksista johtuviin menoihin. (24.11.2000/1004)
Jos työnantaja on laiminlyönyt tämän lain mukaisen vakuutusmaksun suorittamisen eikä kehotuksen saatuaan työeläkekassan määräämässä kohtuullisessa ajassa korjaa laiminlyöntiään, työeläkekassa voi hankkimansa selvityksen tai sen puuttuessa arvion perusteella määrätä työnantajalle enintään kaksinkertaiseksi korotetun kohtuullisena pidettävän vakuutusmaksun. Vakuutusmaksua ei saa kuitenkaan määrätä muulta ajalta kuin kulumassa olevalta ja viideltä sitä edeltävältä kalenterivuodelta. Työeläkekassalla on myös oikeus periä vakuutusmaksun viivästymisen ajalta korkolain (633/1982) 4 §:n 1 momentissa tarkoitetun korkokannan mukainen vuotuinen viivästyskorko. Työeläkekassan määräämä vakuutusmaksu ja sille suorituksen viivästymisen ajalta kertynyt viivästyskorko saadaan ulosottaa ilman tuomiota tai päätöstä niin kuin verojen ja maksujen perimisestä ulosottotoimin annetussa laissa (367/1961) säädetään. (19.12.2003/1171)
1) jonka perusteella työeläkekassa on 4 momentin mukaisesti määrännyt työnantajan maksettavaksi tämän lain mukaisen vakuutusmaksun;
2) jonka suorittamisesta eläketurvakeskus on vapauttanut työnantajan; ja
3) josta vakuutusmaksua ei enää voida määrätä työnantajan suoritettavaksi, jos työansion määrästä saadaan veroviranomaisen todistus tai muu siihen verrattava luotettava selvitys.
Jos työnantaja on yhteisö tai yhtymä, jonka velvoitteista osakas tai yhtiömies vastaa kuin omasta velastaan, voidaan tämän lain perusteella määrätty maksu sekä sille viivästyksen ajalta laskettu korko ulosottaa osakkaalta tai yhtiömieheltä niin kuin edellä 4 momentissa on säädetty. (14.4.1972/275) (18.6.1971/501)
Aiheettomasti suoritetun vakuutusmaksun palautus vanhentuu kymmenen vuoden kuluttua vakuutusmaksun maksupäivästä lukien, jollei vanhentumista ole sitä ennen katkaistu. Vanhentumisen katkaisemisesta alkaa kulua uusi viiden vuoden vanhentumisaika. Vanhentuminen katkeaa siten kuin velan vanhentumisesta annetun lain (728/2003) 10 tai 11 §:ssä säädetään. (30.12.2003/1333)
Ks. STMp tämän lain 10 §:n 1 momentissa tarkoitetun maksuprosentin vahvistamisesta 2.12.1993/1112, jonka mukaan maksuprosentti on tämän lain piiriin kuuluvilla työaloilla vuoden 1993 jälkeen maksetuista tässä momentissa tarkoitetuista palkoista 21,8.
10 a § on kumottu L:lla 1.10.2004/887.
Jos työnantaja on järjestänyt työntekijänsä eläketurvan työntekijäin eläkelain mukaan, vaikka työskentelyyn olisi ollut sovellettava tämän lain säännöksiä, eläkejärjestely oikaistaan sitä vuotta välittömästi edeltäneen kalenterivuoden alusta lukien, jona eläkelaitos on ilmoittanut oikaisusta työnantajalle. Tätä edeltäneeltä ajalta työntekijäin eläkelain mukainen vakuutus jää voimaan. Tämän lain mukainen eläke tulee kuitenkin työntekijäin eläkelain vähimmäisehtojen mukaisen eläkkeen sijaan. Työntekijäin eläkelain vähimmäisehtojen mukaan maksetut eläke-erät katsotaan eläkkeen osasuorituksiksi.
Työntekijän eläkemaksu on työntekijäin eläkelain 12 b §:n 1 momentissa säädettyjen maksuprosenttien suuruinen osuus 6 §:ssä tarkoitetuista työansioista. (27.6.2003/635)
Työnantaja pidättää palkanmaksun yhteydessä työntekijäin eläkemaksun palveluksessaan olevan työntekijän 1 momentissa tarkoitetuista työansioista. (27.6.2003/635)
Työeläkekassan sijoitustoiminnan on oltava itsenäistä ja sitä varten on oltava riittävä henkilöstö toiminnan luonne ja laajuus huomioon ottaen. Sijoituksia tehtäessä on huolehdittava sijoitusten varmuudesta, tuotosta ja rahaksi muutettavuudesta sekä niiden asianmukaisesta monipuolisuudesta ja hajauttamisesta.
Työeläkekassan on laadittava sijoitussuunnitelma noudattaen soveltuvin osin, mitä työeläkevakuutusyhtiöistä annetun lain 28 §:n 1 momentissa säädetään. Sijoitussuunnitelmasta on käytävä ilmi, missä määrin työeläkekassa ostaa varainhoitopalveluja, aputoimintoja tai niihin rinnastettavia muita palveluja.
Työeläkekassan on katettava 10 §:n 3 momentissa tarkoitettu vastuuvelka sekä muut vastuuvelkaan rinnastettavat erät noudattaen soveltuvin osin vakuutusyhtiölain (1062/1979) 10 luvun 3 §:n 2 momenttia, 3 momentin 3 ja 7 kohtaa, 4–7 momenttia sekä 9 momenttia. Tarkemmat säännökset vastuuvelkaan rinnastettavista eristä annetaan sosiaali- ja terveysministeriön asetuksella.
Vakuutusvalvontavirasto antaa tarvittaessa määräykset 1 momentissa tarkoitetusta sijoitustoiminnan itsenäisyydestä, 2 momentissa tarkoitetusta sijoitussuunnitelmasta sekä sijoitustoimintaa täydentävien varojenhoitopalvelujen, sijoitustoiminnan asiantuntijapalvelujen, aputoimintojen ja näihin rinnastettavien palvelujen käytöstä.
Vakuutusteknisten laskelmien ja selvitysten laatimista varten työeläkekassalla on oltava vakuutusmatemaatikko.
Vakuutusmatemaatikon tehtävistä ja kelpoisuusehdoista on vastaavasti voimassa, mitä vakuutusyhtiölain 18 luvun 8 §:ssä säädetään.
Vakuutusmatemaatikon ottamisesta ja eroamisesta on kassan tehtävä ilmoitus Vakuutusvalvontavirastolle. (29.1.1999/97)
Työeläkekassan toimintapääoma ja muut eläkekassan vakavaraisuuteen vaikuttavat seikat on järjestettävä vakuutettujen edut turvaavalla tavalla ottaen huomioon tuottojen ja kulujen todennäköinen vaihtelu sekä arvioitavissa olevat muut epävarmuustekijät.
Työeläkekassan toimintapääoma ja vakavaraisuusraja lasketaan soveltuvin osin työeläkevakuutusyhtiöistä annetun lain 16 ja 17 §:n mukaisesti.
Jos työeläkekassan toimintapääoma on pienempi kuin vakavaraisuusrajan kaksinkertainen määrä, työeläkekassan hallituksen on tehtävä suunnitelma työeläkekassan vakavaraisuuden vahvistamiseksi.
Jos työeläkekassan toimintapääoma on pienempi kuin vakavaraisuusraja, työeläkekassan on viipymättä toimitettava Vakuutusvalvontaviraston hyväksyttäväksi taloudellisen aseman tervehdyttämissuunnitelma.
Sosiaali- ja terveysministeriö antaa tarkemmat määräykset 1 ja 2 momentin soveltamisesta ja Vakuutusvalvontavirasto antaa tarkemmat määräykset 3 ja 4 momentissa tarkoitetuista suunnitelmista.
Mitä työeläkevakuutusyhtiöistä annetun lain 31 §:ssä säädetään työeläkevakuutusyhtiön varojen haltuunotosta, noudatetaan soveltuvin osin myös työeläkekassaan.
Valtuuskunnan päätöksellä, joka on tehtävä kahden kolmasosan enemmistöllä annetuista äänistä, voidaan käyttää yleishyödylliseen tai siihen verrattavaan tarkoitukseen varoja, joilla ei ole sanottavaa merkitystä työeläkekassan varallisuusasemaan.
Sen lisäksi, mitä tässä laissa säädetään, työeläkekassan tilinpäätökseen sovelletaan myös soveltuvin osin vakuutusyhtiölain 10 luvun 1 c, 4 ja 4 a §:ää, 4 b §:n 1 momentin 1 ja 3 kohtaa sekä 2 momenttia, 4 c §:ää, 4 e §:n 1, 2 ja 4 momenttia ja 10 §:n 1 momenttia.
Kirjanpitolain 1 luvun 4 §:n 1 momenttia, 3 luvun 1 §:n 3–5 momenttia, 2 §:n 2 momenttia sekä 6, 9, 11 ja 13 §:ää, 4 luvun 1, 3 ja 4 §:ää, 5 §:n 3–5 momenttia ja 7 §:ää, 5 luvun 2 §:ää, 3 §:n 2 momenttia, 4 §:ää, 12 §:n 2 momenttia sekä 13, 16, 17 ja 20 §:ää sekä 7 lukua ei sovelleta työeläkekassan tilinpäätöksen laatimiseen.
Vakuutusvalvontavirasto voi erityisestä syystä määräajaksi myöntää yksittäistapauksissa poikkeuksia 11 e §:n 4 ja 6 momentista ja vakuutusyhtiölain 10 luvun 11 a §:n 2 momentista, tuloslaskelman ja taseen laatimisessa noudatettavista kaavoista, liitetiedoista, toimintakertomuksen tarkemmasta sisällöstä, tase-erittelyistä ja liitetietojen erittelyistä sekä konsernituloslaskelman ja -taseen laatimisessa noudatettavista kaavoista ja liitetiedoista.
Työeläkekassan tulee varmistaa tehtäviensä mahdollisimman häiriötön hoitaminen myös poikkeusoloissa osallistumalla vakuutusalan valmiussuunnitteluun ja valmistelemalla etukäteen poikkeusoloissa tapahtuvaa toimintaa sekä muin toimenpitein.
Jos 1 momentista aiheutuvat tehtävät edellyttävät sellaisia toimenpiteitä, jotka selvästi poikkeavat tavanomaisena pidettävästä työeläkekassan toiminnasta ja joista aiheutuu olennaisia lisäkustannuksia, tällaiset kustannukset voidaan korvata huoltovarmuuden turvaamisesta annetussa laissa (1390/1992) tarkoitetusta huoltovarmuusrahastosta.
Kun eläkkeiden perusteena olevia palkkoja muutetaan työntekijäin eläkelain 7 b §:ssä tarkoitetulla tavalla, on 4 §:n 2 momentissa säädetty rajamäärä vastaavasti muutettava.
13 § on kumottu L:lla 28.11.1997/1058.
Jollei tästä laista muuta johdu, on soveltuvin osin lisäksi voimassa, mitä työntekijäin eläkelain 1 §:n 6 ja 7 momentissa, 1 c ja 1 d §:ssä, 3 §:n 2 momentissa, 3 a, 4, 4 a– 4 d, 4 f–4 n, 5, 5 a–5 c, 6, 7, 7 a–7e, 7g– 7 i, 8, 8 a–8 g, 9, 9 a, 10, 10 a–10 d ja 12 §:ssä, 12 a §:n 4 ja 5 momentissa, 12 d, 13 a ja 13 b §:ssä, 15 §:n 2 momentissa sekä 15 a, 15 b, 16 ja 17 §:ssä, 17 a §:n 1 momentissa, 17 b–17 e §:ssä, 17 f §:n 1, 2 ja 4 momentissa sekä 17 j, 17 k, 18, 19 b– 19 f, 20, 21, 21 a–21 e, 22 ja 23 §:ssä säädetään.
Hallituksen ja valtuuskunnan jäsen, työeläkekassan toimitusjohtaja ja 2 b §:n 2 momentissa mainittu hallitukseen kuulumaton henkilö on velvollinen korvaamaan vahingon, jonka hän on toimessaan tahallisesti tai tuottamuksesta aiheuttanut työeläkekassalle. Sama koskee vahinkoa, joka tätä lakia, työeläkekassan ohjesääntöä, sosiaali- ja terveysministeriön tai Vakuutusvalvontaviraston määräyksiä tai vakuutusta koskevia perusteita rikkomalla on aiheutettu työeläkekassan toimintapiiriin kuuluvalle tai kuuluneelle henkilölle, eläkkeen tai muun etuuden saajalle tai muulle henkilölle. Vahingonkorvauksen sovittelusta sekä korvausvastuun jakautumisesta kahden tai useamman korvausvelvollisen kesken on voimassa, mitä vahingonkorvauslain (412/1974) 2 ja 6 luvussa säädetään.
Työntekijän asemassa olevan vahingonkorvausvastuuseen on kuitenkin sovellettava vahingonkorvauslain 4 luvun ja työsopimuslain (55/2001) 12 luvun 1 §:n 3 momentin säännöksiä työntekijän korvausvastuusta. (26.1.2001/80)
Työntekijällä on oikeus siirtää tämän lain mukainen eläkeoikeutensa Euroopan yhteisöihin siten kuin eläkeoikeuden siirtämisestä Suomen työeläkejärjestelmän ja Euroopan yhteisöjen eläkejärjestelmän välillä annetussa laissa (165/1999) säädetään. Siltä osin kuin eläkeoikeuden siirtämisestä Suomen työeläkejärjestelmän ja Euroopan yhteisöjen eläkejärjestelmän välillä annetussa laissa on tämän lain säännöksistä poikkeavia säännöksiä, Euroopan yhteisöihin siirtyvään ja sieltä palautettavaan eläkeoikeuteen sovelletaan ensin mainitun lain säännöksiä.
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 1962, josta lukien työnantajan on suoritettava tässä laissa säädetty vakuutusmaksu.
Eläketurvakeskuksen ja työeläkekassojen on hyvissä ajoin ennen lain voimaantuloa ryhdyttävä toimenpiteisiin lain täytäntöönpanoa varten. Tästä eläketurvakeskukselle aiheutuvat kulut on sillä oikeus periä työeläkekassoilta.
22.11.1963/526:
Poiketen 10 §:n 2 momentin säännöksistä toteutetaan perhe-eläkkeiden aiheuttama vakuutusmaksujen korotus siten, että vakuutusmaksuprosenttia korotetaan asteittain vuoden 1971 alusta lukien viiden vuoden aikana.
Tätä lakia sovellettaessa pidetään 5 §:ssä säädettyä markkamääräistä rajamäärää vuoden 1962 yleistä palkkatasoa vastaavana.
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1969.
Ennen tämän lain voimaantuloa alkaneeseen työsuhteeseen sovelletaan kuitenkin 1 §:n 2 momenttia ja 10 §:n 1 momenttia sellaisina kuin ne olivat ennen tämän lain voimaantuloa. Jos työsuhde myöhemmin muuttuu pysyväksi ja ympäri vuoden kestäväksi, sovelletaan sanottuun työsuhteeseen siitä lukien tämän lain 1 §:n 2 momenttia ja 10 §:n 1 momenttia.
Tämän lain 5 §:n 1 momentin ja 5 a §:n säännöksiä sovelletaan myös ennen lain voimaantuloa sattuneisiin eläketapahtumiin perustuviin eläkkeisiin, jos niitä muutoinkin olisi maksettava lain voimaantulon jälkeiseltä ajalta. Ennen vuotta 1904 syntyneen työntekijän eläkkeeseen sovelletaan kuitenkin sanottujen säännösten asemesta 5 §:n 1 momenttia, sellaisena kuin se oli ennen tämän lain voimaantuloa, jos eläke siten muodostuu suuremmaksi.
Jos ennen tämän lain voimaantuloa myönnetty vanhuuseläke on alkanut tai jos ennen tämän lain voimaantuloa myönnetyn perhe-eläkkeen perusteena oleva vanhuuseläke olisi alkanut myöhemmin kuin sitä seuraavan kalenterikuukauden alusta, jonka aikana työntekijä on täyttänyt 65 vuotta, katsotaan 5 §:n 1 momentin ja 5 a §:n säännöksiä sovellettaessa työntekijän ansainneen ennen viimeksi mainittua ajankohtaa niin suuren osan eläkkeeseen oikeuttaneesta palkasta kuin 1 päivän heinäkuuta 1962 ja 65 vuoden iän saavuttamista seuraavan kalenterikuukauden alun välinen aika on 1 päivän heinäkuuta 1962 ja vanhuuseläkkeen alkamisajankohdan välisestä ajasta.
Laskettaessa 7 §:n 1 momentin säännöksissä tarkoitettua markkamäärää, josta keskimäärin on suoritettu vakuutusmaksu, ja sovellettaessa työntekijäin eläkelain 7 b §:n säännöksiä otetaan huomioon, jollei säännöksistä muuta johdu, vuoden 1966 jälkeiseltä ajalta maksetut päiväavustukset.
Tätä lakia sovellettaessa pidetään 5 §:n 1 momentissa ja 7 §:n 1 momentissa säädettyjä markkamääräisiä rajamääriä vuoden 1962 yleistä palkkatasoa vastaavina.
Tätä lakia sovellettaessa pidetaan markkoina säädettyjä rajamääriä vuoden 1962 yleistä palkkatasoa vastaavina.
Eläkettä määrättäessä otetaan ennen 13 vuoden iän täyttämistä ansaitut palkat huomioon 1 päivästä tammikuuta 1971 lukien.
Hakemuksesta sovelletaan myös eläkkeisiin, jotka perustuvat ennen tämän lain voimaantuloa sattuneisiin eläketapahtumiin työntekijäin eläkelain 7 c §:n säännöksiä, jos niitä muutoinkin olisi maksettava lain voimaantulon jälkeiseltä ajalta. Tästä johtuva eläkkeen korotus maksetaan lain voimaantulosta lukien, ei kuitenkaan takautuvasti vuotta pitemmältä ajalta ennen sen hakemista seuraavan kuukauden alkua.
Laskettaessa työntekijäin eläkelain 4 c §:ssä tarkoitettuja 200 päivää otetaan huomioon työttömyysavustukset ja työttömyyskorvaukset myös ajalta ennen tämän lain voimaantuloa.
Työntekijäin eläkelain 15 a §:n säännöksiä sovelletaan myös sellaisiin tapauksiin, joissa oikeuskäytäntö on muuttunut tai muu siihen verrattava syy ilmaantunut ennen tämän lain voimaantuloa.
Tämän lain 10 §:n 5 momentin säännöksiä ei sovelleta eläkkeeseen, jonka perusteena oleva eläketapahtuma on sattunut ennen tämän lain voimaantuloa.
Työntekijällä on oikeus osaeläkkeeseen myös sellaisen työkyvyttömyyden johdosta, joka on alkanut ennen tämän lain voimaantuloa. Eläkkeen suuruutta tällöin määrättäessä katsotaan työkyvyttömyyden ja sen pääasiallisena syynä olevan sairauden, vian tai vamman alkaneen tämän lain voimaan tullessa.
Tämän lain 5 §:n 1 momentissa säädetty markkamäärä vastaa vuodelle 1962 vahvistettua palkkaindeksilukua.
Tämä laki tulee voimaan asetuksella määrättävänä päivänä. (L 750/1974 tuli voimaan A:n 7.3.1975/166 mukaisesti 1.7.1975.)
Tätä lakia sovelletaan eläkkeeseen, joka perustuu lain voimassa ollessa sattuneeseen eläketapahtumaan.
Jos ennen tämän lain voimaantuloa sattuneeseen eläketapahtumaan perustuvan vanhuus. eläkkeen täyden työkyvyttömyyseläkkeen tai työttömyyseläkkeen saaja taikka perhe-eläkkeen edunjättäjä on syntynyt ennen 1 päivää heinäkuuta 1922 hänen eläkettään taikka hänen jälkeensä maksettavaa perhe-eläkettä määrättäessä sovelletaan lyhytaikaisissa työsuhteissa olevien työntekijäin eläkelain 5 §:n 1 momenttia, sellaisena kuin se on 29 päivänä joulukuuannetussa laissa (935/72), siten muunnettuna, että syntymävuosirajana pidetään vuoden 1919 asemesta vuotta 1922 ja että työntekijäin eläkelain 5 a §:ssä säädettyjen prosenttilukujen asemesta käytetään prosenttilukua 25. Vastaavasti ennen tämän lain voimaantuloa sattuneeseen eläketapahtumaan perustuvaa osaeläkkeenä myönnettyä työkyvyttömyyseläkettä määrättäessä sovelletaan, jos eläkkeensaaja on syntynyt ennen 1 päivää heinäkuuta 1939, lyhytaikaisissa työsuhteissa olevien työntekijäin eläkelain 5 §:n 2 momenttia, sellaisena kuin se on mainitussa 29 päivänä joulukuuta 1972 annetussa laissa, siten muunnettuna, että syntymävuosirajana pidetään vuoden 1935 asemesta vuotta 1939 ja että prosenttiluvun 38 asemesta käytetään prosenttilukua 42. Edellä tarkoitettu eläkkeen tarkistus tehdään tämän lain voimaantulosta lukien, jos eläkettä muutoinkin olisi silloin maksettava. Sitä suoritettaessa on lisäksi otettava huomioon mitä lyhytaikaisissa työsuhteissa olevien työntekijäin eläkelain muuttamisesta 20 päivänä joulukuuta 1968 annetun lain (691/68) voimaantulosäännöksen 3 ja 4 momentissa on säädetty. Tarkistusta toimitettaessa eläkkeiden yhteensovitus on tehtävä uudelleen, kuitenkin siten, ettei maksettavan eläkkeen määrä alene.
Sovellettaessa 2 ja 3 momenttia eläketapahtuman katsotaan sattuneen silloin, kun työntekijä on täyttänyt eläkkeen saamiseen oikeuttavan iän kun työntekijä on tullut eläkkeeseen oikeuttavassa määrin työkyvyttömäksi, kun työntekijää koskeva työttömyyseläkkeeseen oikeuttava työvoimaviranomaisen ensimmäinen todistus on annettu tai kun perhe-eläkkeen edunjättäjä on kuollut. Uutena eläketapahtumana ei tällöin kuitenkaan pidetä työttömyyseläkkeen muuttumista työkyvyttömyyseläkkeeksi, eläkkeen muuttumista vanhuuseläkkeeksi eikä oikeuden syntymistä perhe-eläkkeen saamiseen eläkkeensaajan jälkeen.
Tämän lain 9 §:n säännöksiä sovelletaan 31 päivän joulukuuta 1975 jälkeen maksettaviin eläkkeisiin.
Tätä lakia sovelletaan eläkkeeseen, johon oikeus syntyy lain voimassa ollessa.
HE 180/80, sosvk.miet. 2/81, svk.miet. 12/81
HE 54/81, sosvk.miet. 12/81, svk.miet. 68/81
HE 223/82, sosvk.miet. 28/82, svk.miet. 189/82
Eläketapahtuman katsotaan sattuneen silloin, kun työntekijä on saavuttanut eläkkeen saamiseen oikeuttavan iän, kun työntekijä on tullut eläkkeeseen oikeuttavassa määrin työkyvyttömäksi, kun työntekijää koskeva työttömyyseläkkeeseen oikeuttava työvoimaviranomaisen ensimmäinen todistus on annettu tai kun perhe-eläkkeen edunjättäjä on kuollut. Uutena eläketapahtumana ei tällöin kuitenkaan pidetä työttömyyseläkkeen muuttumista työkyvyttömyyseläkkeeksi, eläkkeen muuttumista vanhuuseläkkeeksi eikä oikeuden syntymistä perhe-eläkkeen saamiseen eläkkeensaajan jälkeen.
Tämän lain 5 §:n 7 momentissa säädetty markkamäärä vastaa vuodelle 1962 vahvistettua palkkaindeksilukua.
HE 213/82, sosvk.miet. 27/82, svk.miet. 188/82
HE 35/85, sosvk.miet. 10/85, svk.miet. 65/85
HE 231/85, sosvk.miet. 24/85, svk.miet. 215/85
HE 237/85, sosvk.miet. 3/86, svk.miet. 11/86
HE 73/88, sosvk.miet. 14/88, svk.miet. 96/88
Tämän lain 7 §:n 1 momentin säännöksiä sairausvakuutuslain mukaisten päivärahapäivien sekä niitä vastaavien muun lain mukaisten korvauspäivien huomioon ottamisesta laskettaessa 540 päivän aikaa sovelletaan määrättäessä eläkettä, joka perustuu tämän lain voimaantulon jälkeen sattuneeseen eläketapahtumaan. Sama koskee myös työntekijäin eläkelain mukaisten ansioiden huomioon ottamista laskettaessa sanotussa momentissa tarkoitettua palkan vuotuista määrää.
HE 216/88, sosvk.miet. 33/88, svk.miet. 224/88
Tämän lain 9 §:n 1 momentin 2 kohtaa sovellettaessa otetaan huomioon ne työttömyyseläkkeet, joiden perusteena olevaa palkkaa on ansaittu lain voimaantulon jälkeen vähintään 7 §:n 1 tai 4 momentissa tarkoitettu rajamäärä.
HE 230/88, sosvk.miet. 3/89, svk.miet. 25/89
30.6.1989/606:
HE 81/89, sosvk.miet. 14/89, svk.miet. 83/89
Tätä lakia sovelletaan, jos edunjättäjä on kuollut lain tultua voimaan. Sen lisäksi, mitä työntekijäin eläkelain 4 a §:n 1 ja 2 momentissa on säädetty, oikeus leskeneläkkeeseen on myös sellaisella lain voimaantulohetkellä 40 vuotta täyttäneellä ja avioliitossa edunjättäjän kanssa olevalla naisella, jonka avioliitto oli solmittu ennen kuin edunjättäjä oli täyttänyt 65 vuotta, jos avioliitto oli edunjättäjän kuollessa jatkunut vähintään kolme vuotta. Perhe-eläke, jota maksetaan ennen lain voimaantuloa kuolleen edunjättäjän jälkeen, ei lakkaa, vaikka leski solmii uuden avioliiton 50 vuotta täytettyään. Mitä lyhytaikaisissa työsuhteissa olevien työntekijäin eläkelain 1 §:n mukaan on säädetty työntekijäin eläkelain 8 a §:n 2 momentissa tarkoitetusta yhteensovituksesta, koskee myös ennen tämän lain voimaantuloa alkaneita lapseneläkkeitä.
HE 68/90, sosvk.miet. 17/90, svk.miet. 67/90
HE 138/90, sosvk.miet. 22/90, svk.miet. 123/90
Lain 9 §:n 1 momentin 2 ja 3 kohtaa sovelletaan myös ennen tämän lain voimaantuloa sattuneen eläketapahtuman perusteella maksettavaan eläkkeeseen.
HE 255/90, sosvk.miet. 46/90, svk.miet. 243/90
Sen estämättä, mitä 1 §: n 1 momentissa on säädetty, sovelletaan työntekijäin eläkelain 4 h–4 n §:ää lyhytaikaisissa työsuhteissa olevien työntekijöiden eläkelain mukaiseen kuntoutukseen vasta 1 päivästä lokakuuta 1991 lukien. Lisäksi ensiksi mainitun lain 4 §:n 6 momenttia sovelletaan viimeksi mainitun lain mukaiseen kuntoutukseen 30 päivään syyskuuta 1991 saakka.
HE 290/90, sosvk.miet. 58/90, svk.miet. 277/90
Tämä laki tulee voimaan 15 päivänä heinäkuuta 1992 ja on voimassa 31 päivään joulukuuta 1994. (18.12.1992/1326)
HE 55/92, StVM 5/92
HE 76/92, StVM 7/92
Työntekijäin eläkelain 8 a, 8 f ja 8 g §:ää sekä 17 b §:n 3 momenttia sovelletaan kuitenkin vain niissä tapauksissa, joissa uudelleen yhteensovituksen, takautumisoikeuden tai kuittauksen peruste on syntynyt tämän lain voimassa ollessa.
HE 108/92, StVM 22/92
Tämä laki tulee voimaan 21 päivänä joulukuuta 1992.
HE 304/92, StVM 41/92
Tätä lakia sovelletaan sellaisiin eläkkeisiin, joissa eläketapahtuma sattuu tämän lain tultua voimaan. Lain 5 b §:ää sovelletaan kuitenkin myös eläkkeisiin, joissa eläketapahtuma on sattunut ennen lain voimaantuloa.
Ennen tämän lain voimaantuloa 55 vuotta täyttäneeseen työntekijään, jolla tämän lain voimaan tullessa on oikeus työttömyysturvalain mukaiseen päivärahaan tai työvoimapoliittisesta aikuiskoulutuksesta annetun lain mukaiseen koulutustukeen, sovelletaan edelleen työntekijäin eläkelain 4 c §:ää sellaisena kuin se on tämän lain voimaan tullessa. Säännöstä sovellettaessa työntekijällä katsotaan olevan oikeus päivärahaan myös työttömyysturvalain 12 §:ssä tarkoitettuna omavastuuaikana ja 1 päivänä tammikuuta 1994. (30.12.1993/1547)
Sen estämättä, mitä 4 a §:ssä säädetään yksilöllisen varhaiseläkkeen alaikärajasta, säilyttää vuonna 1939 tai sitä ennen syntynyt työntekijä oikeuden saada yksilöllistä varhaiseläkettä 55 vuotta täytettyään. Tämän lain 4 a §:n 3 momenttia sovelletaan ennakkopäätökseen, joka annetaan lain voimassa ollessa.
Tämän lain 5 §:n 1 momenttia sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 1994. Siltä osin kuin momentissa tarkoitettu ajanjakso on laskettava ennen 1 päivää tammikuuta 1994, sovelletaan kuitenkin lyhytaikaisissa työsuhteissa olevien työntekijäin eläkelain 5 §:n 1 momenttia sellaisena kuin se on tämän lain voimaan tullessa.
Lain 5 §:n 2 momentissa, 5 d §:n 2 momentissa ja 7 §:n 1 momentissa säädetyt markkamäärät vastaavat vuodelle 1962 vahvistettua palkkaindeksilukua.
HE 117/93, StVM 28/93
Tämän lain voimaan tullessa vapautuvat perhe-eläkkeiden kustantamiseen tarkoitetut varat käytetään työntekijäin eläkelain 12 §:n 1 momentin 4 kohdassa tarkoitettuihin kustannuksiin.
HE 249/93, StVM 34/93
HE 282/93, StVM 45/93
HE 296/93, StVM 52/93
Tällä lailla kumotaan lyhytaikaisissa työsuhteissa olevien työntekijäin eläkelain muuttamisesta 22 päivänä joulukuuta 1993 annetun lain (1468/93) 1 §:n 1 momentti.
Työeläkekassan on valittava tämän lain mukainen vakuutusmatemaatikko vuoden kuluessa lain voimaantulosta.
Lain 4 §:n 3 ja 4 momenttia sovelletaan työkyvyttömyyseläkkeeseen, joka alkaa tai tulee jatkettavaksi lain voimaantulon jälkeen.
Lain 5 §:ää ja 7 §:n 1 momenttia sovelletaan sellaiseen eläkkeeseen, jossa eläketapahtuma sattuu tämän lain tultua voimaan. Ennen vuotta 1943 syntyneeseen työntekijään, jolla tämän lain voimaan tullessa on oikeus työttömyysturvalain mukaiseen päivärahaan tai työvoimapoliittisesta aikuiskoulutuksesta annetun lain mukaiseen koulutustukeen, sovelletaan kuitenkin edelleen lyhytaikaisissa työsuhteissa olevien työntekijäin eläkelain 5 §:n 1 momenttia sellaisena kuin se on tämän lain voimaan tullessa. Säännöstä sovellettaessa työntekijällä katsotaan olevan oikeus päivärahaan myös työttömyysturvalain 12 §:ssä tarkoitettuna omavastuuaikana ja 1 päivänä tammikuuta 1996. Säännöstä ei kuitenkaan sovelleta työntekijään, jos hänellä on oikeus päivärahaan 31 päivän lokakuuta 1995 jälkeen alkaneen lomautuksen perusteella ja jos hän 29 päivänä helmikuuta 1996 mennessä uudelleen aloittaa työnteon sen työnantajan lukuun, jonka työsuhteesta hänet oli lomautettu.
Sen estämättä mitä 3 momentissa säädetään, sovelletaan lain 5 §:n 1 momenttia,sellaisena kuin se on voimassa tämän lain voimaan tullessa, laskettaessa eläkkeen määrää lyhytaikaisissa työsuhteissa olevien työntekijäin eläkelain 7 b §:n 1 momentissa tarkoitetulta aikaisemman työkyvyttömyyseläkkeen jatkumisajalta, jos sanottu eläke on myönnetty ennen tämän lain voimaantuloa alkaneen työkyvyttömyyden perusteella.
Lain 5 §:n 2 momentin 2 kohdassa ja 5 d §:n 2 momentissa ja 7 §:n 1 momentissa säädetyt markkamäärät vastaavat vuodelle 1962 vahvistettua indeksilukua.
HE 118/95,, StVM 17/95,, EV 115/95
Laissa säädetyt markkamäärät vastaavat vuodelle 1962 vahvistettua indeksilukua.
HE 232/1996, StVM 41/1996, EV 247/1996
Tämän lain 9 §:n 1 momentin 1 kohtaa sovelletaan määrättäessä eläkelaitosten vastuuta vanhuuseläkkeestä siltä osin kuin se perustuu tämän lain voimaantulon jälkeen ansaittuihin palkkoihin.
Sen estämättä, mitä tämän lain 9 §:n 1 momentin 1–3 kohdassa ja 10 §:n 2 ja 3 momentissa säädetään, eläkelaitoksen vastuulla olevia eläkkeen ja kuntoutusrahan osia pienennetään eläkevastuun laskuperusteiden muuttamisen johdosta tämän lain voimaan tullessa siten, että niiden pääoma-arvo säilyy.
HE 241/1996, PeVM 45/1996, StVM 42/1996, EV 248/1996
28.11.1997/1058:
Tätä lakia sovellettaessa taiteilijoiden ja eräiden erityisryhmiin kuuluvien työntekijäin eläkelain (662/1985) mukaiset työansiot otetaan huomioon siltä osin kuin ne on maksettu lain voimaantulon jälkeen.
HE 202/1997, StVM 22/1997, EV 180/1997
HE 13/1998, StVM 5/1998, EV 26/1998
HE 180/1998, StVM 23/1998, EV 160/1998
Lakia sovelletaan työsuhteisiin, jotka jatkuvat tämän lain tullessa voimaan. Tämän lain mukainen eläketurva voidaan järjestää aikaisintaan tämän lain voimaantulosta.
HE 256/1998, StVM 30/1998, EV 213/1998
HE 258/1998, StVM 36/1998, EV 247/1998
Tämä laki tulee voimaan 31 päivänä joulukuuta 1999.
Työeläkekassan on järjestettävä toimintansa tämän lain mukaiseksi vuoden kuluessa lain voimaantulosta.
HE 44/1999, StVM 10/1999, EV 33/1999
Sen estämättä, mitä 4 a §:n 1 momentissa säädetään yksilöllisen varhaiseläkkeen alaikärajasta, vuonna 1943 tai sitä ennen syntynyt työntekijä säilyttää oikeuden saada yksilöllistä varhaiseläkettä 58 vuotta täytettyään.
Tämän lain 5 a §:n 2 momenttia sovelletaan eläkkeeseen, joka alkaa tämän lain tullessa voimaan tai sen jälkeen.
Tämän lain 7 §:n 1 momentissa säädetyt markkamäärät vastaavat vuodelle 1962 vahvistettua indeksilukua.
Tämän lain 9 §:n 1 momentin 2 kohtaa sovellettaessa otetaan huomioon ne työttömyyseläkkeet, jotka on myönnetty soveltaen työntekijäin eläkelain 4 c §:n 3 momentin toista virkettä.
HE 167/2000, StVM 26/2000, EV 143/2000
Lakia sovelletaan eläkehakemuksiin, jotka tulevat vireille lain tultua voimaan. Jos kuitenkin eläkkeenhakija saa tai hänellä on oikeus saada ennen lain voimaantuloa vireille tulleen hakemuksen perusteella omaan työ- tai virkasuhteeseen taikka yrittäjätoimintaan perustuvaa työntekijäin eläkelain 8 §:n 4 momentin 1–4, 7, 8 tai 10–13 kohdassa mainitun lain mukaista eläkettä ja hän hakee lain voimaantulon jälkeen vireille tulleella hakemuksella uutta eläkettä tai hänelle aikaisemmin myönnetyn eläkkeen jatkamista, lakia ei sovelleta. Lakia ei sovelleta myöskään silloin, kun ennen lain voimaantuloa vireille tulleen hakemuksen perusteella myönnettyä ja sittemmin keskeytettyä eläkettä ryhdytään lain voimaantulon jälkeen maksamaan uudelleen. Jos edunjättäjä sai kuollessaan sellaista eläkettä, johon ei ole sovellettu tätä lakia, sitä ei myöskään sovelleta hänen jälkeensä myönnettävään perhe-eläkkeeseen. (19.12.2003/1172)
Tällä lailla kumotaan 7 päivänä marraskuuta 1975 annetun työeläkekassan ohjesäännön sisältävän asetuksen (846/1975) 17–20 §, sellaisina kuin ne ovat, 17–19 § asetuksessa 947/1995 ja 20 § asetuksessa 255/1999.
HE 41/2002, TaVM 6/2002, EV 54/2002
Tämä laki tulee voimaan 15 päivänä huhtikuuta 2003.
HE 159/2002, StVM 51/2002, EV 254/2002
Tämän lain 11 k §:ssä säädetty velvollisuus on täytettävä viimeistään kolmen vuoden kuluessa tämän lain voimaantulosta.
1 § 1 a § 2 § 2 a § 2 b § 2 c § 2 d § 3 § 4 § 4 a § 4 b § 5 § 5 a–5 d §6 § (1.10.2004/887)7–8 §9 § 9 a § (1.10.2004/887) 10 § 10 a § (1.10.2004/887)10 b § 10 c § 11 § 11 a § 11 b § 11 c § 11 d § 11 e § 11 f § 11 g § 11 h § 11 i § 11 j § 11 k § 12 § 13 § 13 a § (1.10.2004/887)13 b § 14 § 14 a § 15 § Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:22.11.1963/526:16.12.1966/640:20.12.1968/691:14.7.1969/470:18.6.1971/501:14.4.1972/275:29.12.1972/935:20.9.1974/750:28.7.1978/594:10.4.1981/258:26.6.1981/473:14.12.1982/927:17.12.1982/982:12.7.1985/593:26.7.1985/667:31.12.1985/1121:18.4.1986/284:8.8.1986/604:11.11.1988/923:29.12.1988/1324:26.5.1989/476:30.6.1989/606:9.2.1990/101:29.6.1990/600:10.12.1990/1069:28.12.1990/1348:17.1.1991/53:27.3.1991/613:26.6.1992/564:8.7.1992/629:23.10.1992/950:18.12.1992/1326:28.6.1993/560:19.11.1993/980:3.12.1993/1078:2.12.1993/1112:22.12.1993/1468:30.12.1993/1536:30.12.1993/1545:30.12.1993/1547:14.10.1994/879:3.3.1995/314:17.3.1995/391:18.12.1995/1483:20.12.1996/1172:30.12.1996/1294:25.4.1997/357:28.11.1997/1058:27.3.1998/222:18.12.1998/1041:23.12.1998/1130:29.1.1999/97:12.2.1999/167:5.3.1999/284:12.11.1999/1043:23.12.1999/1264:30.12.1999/1332:24.11.2000/1004:26.1.2001/80:4.5.2001/376:14.6.2002/482:26.7.2002/631:9.8.2002/647:28.3.2003/256:13.6.2003/493:19.12.2003/1171:27.6.2003/635:


Liite 13 Maatalouslomittajia koskevat erityismääräykset | KT Kuntatyönantajat
KVTES 2018–2019 liitteen 13 säännölliseen työaikaan ja ylityörajaan vaikuttavat työaikamääräyksiä koskevat muutokset tulevat voimaan 7.5.2018. Katso KT:n yleiskirjeet 1/2018 ja 2/2018.
1 § Soveltamisala ja sovellettavat määräykset
Lomittajilla tarkoitetaan myös turkistuottajien lomituspalvelulaissa (1264/2009) tarkoitettuja paikallisyksikön palveluksessa olevia työsuhteisia lomittajia.
Lomittajien palvelussuhteen ehdot määräytyvät tämän liitteen mukaan, minkä lisäksi sovelletaan kunnallisen yleisen virka- ja työehtosopimuksen seuraavia määräyksiä:
I luku Yleinen osa 1–6 §, 8–10 §
II luku Palkkaus 1–15 §, 18–20 §
1 § Työajan tehokkaan käytön periaate
2 § Työaikalain alaiset viranhaltijat/työntekijät
3 § Työaikamääräyksistä poikkeaminen
4 § Työaika
5 § Varallaoloaika 1–2 mom. ja 6–7 mom.
6 § Työaikamuodot
7 § 2 mom. Ennalta suunnitellun poissaolon vaikutus säännölliseen työaikaan ja työvuorosuunnitteluun
11 § Työvuoron yhtäjaksoisuus ja työvuoron pituus 1 mom.
12 § Vuorokauden, työviikon ja työaikajakson alkaminen
14 § 1 mom. Poissaolon vaikutus viikoittaiseen ylityörajaan ja viikoittainen ylityöraja arkipyhäviikolla sekä täydessä työajassa että osa-aikatyössä, 6 mom.
17 § Hätätyö
20 § Työaikakorvausten yleiset suorittamisedellytykset
22 § Hälytysraha
23 § Tuntipalkan laskeminen sekä raha- ja vapaa-aikakorvausten suorittamisajankohta 3 ja 5 mom.
24 § Viikoittainen vapaa-aika 1, 3–5 mom.
27 § Työajan tasoittumisjärjestelmä
28 § Työvuoroluettelo
30 § Työaikapankki
IV luku Vuosiloma 1–19 §, 21 §
V luku Virka- ja työvapaa sekä perhevapaat
Liite 16 Matkakustannusten korvaukset soveltuvin osin
Suojavaatteiden pesuraha ja puhelinkorvaus maksetaan Maatalousyrittäjien eläkelaitoksen vuosittain vahvistaman määrän mukaisesti.
2 § Säännöllinen työaika
Lomittajien säännöllinen työaika on enintään 12 tuntia vuorokaudessa, 38 tuntia 45 minuuttia viikossa, 77 tuntia 30 minuuttia kahden viikon pituisena ajanjaksona tai 155 tuntia neljän viikon pituisena ajanjaksona.
Ennalta suunnitellun poissaolon vaikutus säännölliseen työaikaan ja työvuorosuunnitteluun ks. III luku 7 § 2 mom. (Ei sovelleta viittausta III luvun 13 §:ään).
Työajan on tasoituttava keskimääräiseen työaikaan käytössä olevan tasoittumisjakson aikana. Yli neljän viikon työaikajakson käyttöönotosta sovitaan III luku 3 §:n mukaisesti. Kaksiosaista työpäivää tekevän lomittajan työaika suunnitellaan täyteen työaikaan.
Työvuoroluettelon muutokset on III luvun 30 § 2 momentin mukaisesti saatettava työntekijän tiedoksi.
KVTES luku I 4 § mukaan paikallisella sopimuksella ei saa poiketa tämän sopimuksen säännöllisen työajan keskimääräistä pituutta koskevista määräyksistä. Vuorokautisesta ylityörajasta sen sijaan voidaan paikallisella sopimuksella sopia toisin. Mikäli toiminta ei edellytä 12 tunnin vuorokautista säännöllistä työaikaa, voidaan harkita paikallisen sopimuksen tekemistä, jossa vuorokautinen ylityöraja on esimerkiksi 10 tuntia. Paikallisen sopimisen tulee hyödyttää molempia sopimuspuolia. Ks. yleiskirje 7/2016.
Sellaisella viikolla tai tasoittumisjaksolla, johon sisältyy työaikaluvun 7 §:n 3 momentissa mainittu työaikaa lyhentävä arkipyhä tai aattopäivä, säännöllinen viikkotyöaika (lisätyöraja) on kutakin edellä lueteltua päivää kohti 7 tuntia 45 minuuttia lyhyempi kuin 1 momentissa on määrätty.
Osa-aikatyöaikaa lyhennetään sellaisella viikolla tai tasoittumisjaksolla kutakin edellä mainittua työaikaa lyhentävää arkipyhää kohti vastaavalla osuudella 7 tuntia 45 minuutista kuin asianomaisen lomittajan osa-aikatyöaika on 1 momentin mukaisesta täydestä työajasta.
Arkipyhälyhennys annetaan kokonaisena vapaapäivänä saman viikon tai tasoittumisjakson kuluessa.
3 § Viikoittaisen vapaa-ajan antaminen ja vuorokausilepo
Työnantaja ja lomittaja voivat sopia, että viikoittainen vapaa-aika annetaan viimeistään jakson päättymistä seuraavan kalenterikuukauden aikana.
Sellaisena viikkona, jona viikoittainen vapaa-aika on sovittu siirrettäväksi myöhemmin annettavaksi, on säännöllinen työaika enintään 56 tuntia.
Lomittajalle on annettava jokaisen työvuoron alkamista seuraavan 24 tunnin aikana vähintään 11 tunnin keskeytymätön lepoaika. Jos työajan tarkoituksenmukainen järjestely edellyttää, voidaan lepoajasta sopia työntekijän kanssa. Jos järjestely koskee vähintään viittä työntekijää, on asiasta sovittava ao. luottamusmiehen tai paikallisesti ao. sopijajärjestön kanssa. Lepoajan tulee kuitenkin olla vähintään 7 tuntia.
4 § Työntekijän tilapäinen kutsuminen työhön vapaapäivänä
Mikäli työntekijä joudutaan tilapäisesti kutsumaan työhön työvuoroluettelon mukaisena vapaapäivänä, on ensisijaisesti kutsuttava sellainen työntekijä, joka siihen on suostunut. Lisäksi on pyrittävä vuorottelemaan työhön kutsumisessa. Jollei hätätyöstä ole kysymys on pyrittävä välttämään työhön kutsumista, jos siitä on kohtuuttomasti haittaa.
5 § Lisätyön määritelmä ja korvaaminen
Lisätyötä on työnantajan aloitteesta lomittajan säännöllisen työajan lisäksi tehty työ, joka ei ole ylityötä.
Täyttä työaikaa tekevälle voi lisätyötä muodostua vain sillä viikolla, jolla arkipyhälyhennys on annettu.
Osa-aikatyössä säännöllisen työajan lisäksi tehty työaika on lisätyötä III luvun 14 §:n 1 momentin mukaiseen ylityörajaan saakka. Osa-aikatyössä säännöllisellä työajalla tarkoitetaan myös vuosiloman, virka-/työvapaan tai muun hyväksyttävän poissaolon ulkopuolelle työvuoroluetteloon merkittyä työaikaa.
Osa-aikatyössä säännöllinen työaika/lisätyöraja alenee poissaolon ajalle suunniteltujen tuntien verran, kun kysymyksessä on muu poissaolo.
Lisätyö korvataan työnantajan harkinnan mukaan joko rahakorvauksena maksamalla korottamaton tuntipalkka kultakin lisätyötunnilta tai antamalla vastaava vapaa-aika.
6 § Ylityön määritelmä ja korvaaminen
Ylityötä on työnantajan aloitteesta tehty työ, joka ylittää työvuoroluetteloon merkityn säännöllisen työajan ja ylityörajan seuraavasti:
Vuorokautinen ylityöraja on 12 tuntia.
Viikoittainen ylityöraja on 38 tuntia 45 minuuttia. Viikkoa pitemmässä tasoittumisjaksossa viikoittainen ylityöraja on työvuoroluetteloon kullekin viikolle merkitty säännöllinen viikkotyöaika lisättynä kullekin viikolle mahdollisesti merkityllä vapaa-aikakorvauksen tuntimäärällä.
Osa-aikatyön viikkoa pitemmässä tasoittumisjaksossa viikoittainen ylityöraja on 38 tuntia 45 minuuttia kerrottuna tasoittumisjakson viikkojen määrällä. (Huom. tämä kirjaus lisätty 6.4.2018 nettiversioon.)
Poissaolon vaikutus viikoittaiseen ylityörajaan sekä täydessä työajassa että osa-aikatyössä ks. III luku 14 § 1 mom.
Viikoittainen ylityöraja arkipyhäviikolla ks. III luku 14 § 1 mom.
Ylityöstä sovitaan työnantajan ja lomittajan kesken.
Täyttä työaikaa tekevällä lomittajalla on neljän viikon tasoittumisjakso, jonka säännöllinen työaika on 155 tuntia. Viikon yksi säännöllinen työaika on 33 tuntia, viikkojen kaksi ja kolme 38,75 tuntia ja viikon neljä 44,5 tuntia. Toteutuneessa työvuoroluettelossa viikolla yksi on 35 tuntia. Viikolle yksi on muodostunut viikoittaista ylityötä, koska vahvistettuun työvuoroluetteloon merkitty säännöllinen viikkotyöaika on ylittynyt kahdella tunnilla.
Osa-aikainen lomittaja, jonka säännöllinen työaika on keskimäärin 30 tuntia viikossa: Säännöllinen työaika 120 tuntia neljän viikon tasoittumisjaksossa, ylityöraja 155 tuntia, lisätyötä 155 tuntia – 120 tuntia.
Vuorokautisen säännöllinen työajan ylittävästä työstä maksetaan kahdelta ensimmäiseltä tunnilta 50 % ja seuraavilta tunneilta 100 %:lla korotettu palkka tai annetaan vastaava vapaa.
Säännöllisen työajan lisäksi tehdystä viikoittaisesta ylityöstä maksetaan 12 ensimmäiseltä tunnilta 50 %:lla korotettu palkka ja seuraavilta ylityötunneilta 100 %:lla korotettu palkka tai annetaan vastaava vapaa, osa-aikatyön viikkoa pitemmässä tasoittumisjaksossa 50 %:lla korotettu palkka kahden viikon työaikajakson 24 ja neljän viikon työaikajakson 48 ensimmäiseltä ylityötunnilta ja 100 %:lla korotettu palkka kultakin seuraavalta ylityötunnilta tai annetaan vastaava vapaa.
7 § Sunnuntaityökorvaus
Sunnuntaina, itsenäisyyspäivänä, vapunpäivänä, pitkänäperjantaina, toisena pääsiäispäivänä, helatorstaina, juhannuspäivänä, pyhäinpäivänä, uudenvuodenpäivänä, loppiaisena, joulupäivänä ja tapaninpäivänä sekä kello 18.00–24.00 lauantaina ja vastaavalta ajalta edellä luettujen juhlapäivien aattona tehdystä työstä maksetaan varsinaisen palkan lisäksi korottamaton tuntipalkka kultakin työtunnilta tai annetaan vastaava vapaa-aika.
8 § Ilta-, yötyö-, lauantai- ja aattotyökorvaus
Lomittajille suoritetaan kello 18.00–22.00 väliseltä ajalta iltatyökorvauksena 15 %:n ja kello 22.00–07.00 väliseltä ajalta yötyökorvauksena 30 %:n suuruinen rahakorvaus tai annetaan vastaava vapaa-aika.
Lomittajalle maksetaan arkilauantaina, lukuun ottamatta pääsiäislauantaita tai lauantaiksi sattuvaa jouluaattoa, klo 06.00–18.00 säännöllisenä työaikana tehdyiltä tunneilta 20 %:n suuruinen erillinen rahakorvaus tai annetaan vastaava vapaa-aika.
Lomittajalle maksetaan pääsiäislauantaina, juhannusaattona ja muuksi päiväksi kuin sunnuntaiksi sattuvana jouluaattona klo 00.00–18.00 aattokorvauksena varsinaisen palkan lisäksi korottamaton tuntipalkka tai annetaan vastaava vapaa-aika.
9 § Varallaolo
Lomittajalle, joka on sopimuksen mukaan varalla, maksetaan varallaolokorvauksena 20–30 %:n suuruinen rahakorvaus tai vastaava korvaus vapaana. Korvausta määrättäessä otetaan huomioon varallaolon aiheuttamat rajoitukset työntekijälle kuten esimerkiksi liikkumisalueen laajuus ja tilalle saapumisen enimmäisaika.
Varallaolosta sovitaan lomittajan ja työnantajan kesken. Lomittajan varallaoloon sovelletaan myös III luvun 5 § 1–2 mom. ja 6–7 momenttia.
10 § Työajan sijoittelu
Lomittajan työaika tulee yleensä sijoittaa kello 06.00–18.00 välille. Työaika voidaan sijoittaa toisinkin, jos lomituksen hoitaminen tai sijaisavun tarve sitä vaatii. Lomittajalle varataan tilaisuus ruokailuun työn lomassa.
Varsinaista työaikaan kuulumatonta ruokailutaukoa ei lomittajalla ole.
Yötyön teettämistä koskeva määräys on työaikalain (605/1996) 26 §:ssä (viittausmääräys). Työaikalain 26 § 1 momentin säännösten estämättä voidaan työnantajan ja työntekijän niin sopiessa teettää yötyötä, mikäli siihen on perusteltu toiminnallinen syy. Työaikalain mukaista yötyötä on klo 23–06 välissä tehtävä työ, joka voi olla tarpeen esimerkiksi robottitiloilla laitteiden ja muun toiminnan ylläpitämiseksi.
11 § Matkakustannusten korvaus
Työmatkat asunnosta ensimmäiseen työpisteeseen ja viimeisestä työpisteestä asunnolle korvataan kaikille lomittajille paikallisyksikön alueella, jossa lomittaja työskentelee.
Ns. valvontakäyntien matkakustannukset korvataan Maatalousyrittäjien eläkelaitoksen vahvistamien periaatteiden mukaisesti.
12 § Kuukausipalkan jakaja
Edellä 5–9 §:ssä tarkoitettujen korvausten laskemiseksi tarvittava tuntipalkka saadaan jakamalla kalenterikuukauden varsinainen palkka luvulla 163.
13 § Jatkuva neuvottelumenettely
Sopimuskauden aikana selvitetään työaikajärjestelmän kehittämisvaihtoehtoja sekä mahdollisuuksia edistää työaikasuunnittelua siten, että suunnittelussa otetaan huomioon tuottavuus, työhyvinvointi, työturvallisuus sekä työurien pidentäminen. Tarkastelussa huomioidaan palvelutuotannon, työnantajien sekä työntekijöiden tarpeet.
Maataloushenkilöstön asema uusien hallintoyksiköiden muodostamisessa
Muutoksia työturvallisuuteen ja palvelussuhteiden ehtoihin


text:
Homo Live Sex Suomi Dominoiva Mies / Homoseksuaalit Miehet
Follando follando follando videos pornos gratis abuelas culonas y hija follan bisexual cumloader porno twink porno videos de solteras porno gratis porno follando blancas cumlauder gratis videos las tetas morenas maduras pajeandose maduras hd vídeos porno lesbico gratis nacho vidal masturbandose casting porno trios gratis chochos porno gorditas pornoanal videos xxx lesbianas tetas gratis españoles putas sexo gratis tetas del porno 18 porn videos de porno en hd videos pornos lesbianas porn hd mugeres desnudas en directo xxx colegialas porno porno nuria sexo hardporn cachondas folladas lesbianas viejas españolas corridas xxx conchas peludas maricones follando ribias 19 pelis porno chocho mojado masajes eroticos mujeres maduras kamasutra porno xxx chicas desnudas analporn dogfart bullporn porno x ver videos gratis cumlauder en castellano maduras mature porn bbw putas follando con mujeres alexis texas hd bajar porno gratis xxmaduras películas porno gai sexo video sexo entre lesvianas maduras haciendo pajas a tope porno xxxl videos porno videos de casa videos pornos grstis videos sadomaso video bdsm follar bien videos porno gratis vídeos de coño madre e hija corrida anal porno gratis xxx trio tetas vasca follando chochos porno maduritas folladoras spanish porn chicas buenas xxx negras x video pelos en español video porno sexo entre lesbianas porno años 70 videos putas videos poeno español gratis travesti culazos porno español hd videos porno lesbicas videos de camara oculta xxx arabes videos gratis de gordas videos de sexo amateur españoles gratis xxx putas porno en cordoba videos tetonas follando gordas follando videos porno en la secretaria follando con polla larga porno mature videos jovenes mujer follando duro actrices porno parejas follando en castellano video lesbianas masajes trio amateur porn maduras gratis videos de travestis en español vidios pornos gratis de pollas grandes lamida de coño peludo porn videos de maduras porno videos porno gratis lesbianas porno en castellano lesvianas cosplay babes porno arabes xxx publico videos hd porno video gratis juegos porn tube porno gold porno espanol videos porno gratis hentai chicas sex peliculas porno en español maduras vaginas peludas viejos rusas porno xxx xxx videos sexo xxx follando suegras orientales follando al fontanero follando rusas putas squirt xxx tetas grandes follando videos teens hd porno español madre y hijas follando maduras ver peliculas porno masajes eroticos putas cachondas follando porno para descargar videos xxx gratis duro videos amater es.
cumlouder video de intercambio parejas follando abuelas gratis amater follando en fiestas petardas asiaticas red porn maduras muy gordas follando porno africanas porno maduros pelis porno gratis alexi texa vasca follando rubias desnudas webcams sexo porni gratis porno gitanas porn espanol porno gratis los mejores paginas pornos gratis gang bang porno en el colegio ash hollywood videos maduras videos pornos en casa cachonda sexo lesbianas gratis follando porno anal gratis lesbianas petardas asiaticas x porno gratis porno moms xxx porno porno español porno gratis actor porno trio amateur latino amateur hd porno porno cratis cumloder videos pornos xxx xxx folladas caseras pollas mamada trio con rubias videos porno gratis chicas guaras peliculas porno videos porno de negros xxx ver vidios de folladas es porno bueno follar porno ancianas lesbianas asiaticas porno maduras sexo con maduras follando videos amateur interracial chicas porn videos porno en castellano gratis de travestis sexo gratis pornotube hd teen porn 18 porn pros videos porno x videos de solteras porno españolas follando video sexo maduras gratis follar porno español polla videos x-art videos transexual videos gratis xxx chicos follando al fontanero porno erotico gratis de maduras porno playa poorno gratis amateur interracial striptease porno web cam xxx pollas videos porno gratuito porno espanol roxy raye porno moms xxx follando videos transexuales gordos trio xxx joven despedidas de putas en la playa tetas tias buenas porno duro porno modelos video gratis porno lesbianas xxx maduras best hd 1080 porno viejas muy putas alexis texas videos porno español anastasia devine maduras cachondas web cam amateur culos chicas gratis masturbaciones masculinas sexo gratis viejas follando anal extremo chicas enseñando el coño porno tias guarras chicas mamando amateur xxx porno viejas españolas gratis pornoxx mujeres maduras con condon videos x maduras gratis xxx gangbang rubias21 madura videos de despedidas de tetas del porno africano videos porno español hd embarazada porno gratis porno porn xvideos porno xx porn free hd pareja joven porno trios xxx gratis para parejas amateur videos mujeres haciendo el porno videos porno con embarazadas videos x de lesbianas muy xorras ver videos tetonas follando con mama follando hd porno abuelas x shizuka desnuda sofia rose videos de chinas pono gratis sexo erotico porno asiatica follando gratis en castellano videos negras gordas culonas videos tetas muy peludos tetas naturales follando gratis sexso gratis viejas fallando videos maduras gratis videos xxx sexo grstis xxmaduras peliculas porno africano videos porno con polla gordas alexis texas desnudos videos videos gratis estrellas porno gratis maduras follando vídeos porno peludas vidios lesvianas tetonas españolas petadas hd follando por el amor video hentai porno amater manga porno espanol gratis sexotube videos de tios buenos follando gratis video videos porno lesbico maduras peludas masaje con x españoles chicas tetonas gratis porno bareback mui zorras maduras x sexo amateur hd tios sexp gratis videos de transexuales lesvianas chicas sexo gratis maduras embarazada porno gratis travestis españolas follando videos porno de gordas sexis desnudas en español gratis maduras follando asiaticas follando gratis videos de lucia xxx viejas muy zorras peliculas porno maduras.
con porno juegos porno viejas peludas follando gratis travesti gratis porno pov gordasxx gordas porno por torbe videos de travestis sado tube videos pornos gratis en la calle del porno videos lesbianas follando videos maduras chupando pollas grandes maduras porno gordos follando vicky storm porno hd sexo por el coño depilado peliculas sexo gratis maduritas gratis sasha grey follando porno asiatica follando japonesas video de lesbianas hd videos porno gordos follando coños chicas sexis desnudas videos porno xxx xxx putas x putas modelos porno familiar porno gratus ver vídeos de fiesta porno gratis porn travestis porno.
con virgenes porno bi lesbianas sexys amateur follando gratis de maduras pelicula porno hd porn viejas folladas chochos rubios videos porno gratis videos porno rubias x gratis putas maduras videos amateus videos porno gold porno de masajes eroticos maduras ver videos pornos lesbicos vidios por culo videos de sexo web cam porno zorras peliculas porno es.
con gordas corriendose lesvianas tetonas videos gratis tetonas porno en español trios peliculas porno xxx mujeres negras videos españoles porn videos porno xxl pono gratis videos cumloader porno clasico gratis tetas morenas videos de coño caliente mom and son xxx gratis maduras videos de trios tetonas videos español hd videos xxx rubias16 pelirrojas sexo porni español videos xx videos pornos grstis xxmaduras super grandes y gordas y chicos desnudos porno gratis xxx seso gratis viejas tetudas maduras negros pollones videos porno gratis porno de soltera porno gratis maduras rellenitas tetonas gorditas ver videos pornograficos gratis pollas follando cumlauder en alta definicion descargar videos trios videos gratis travestis gratis sexo amateurs tetonad melani rios videos x masajes eroticos putas gratis videos porno de xexo videos de xxx lesbianas vicky storm super porn milf lesbianas video porno xxx videos pornos porno amateur follando muy xorras ver videos porno de parejas follando gratis x-art gratis porno gratis trios maduritas.
: Homo live sex suomi dominoiva mies
Homo live sex suomi dominoiva mies Kuittasin asian kädenhuitaisulla ja totesin, että nykyään ei enää nahistella menneistä, vaan alan järjestöt tuntevat vastuunsa yhteisömme etuja ajaessaan. Kuule Klaus, olit ihan helvetin rohkea. Nykyinen karnevaalihenki oli tuolloin vielä kortilla: Suomalaisen aikuisviihteen veteraanin Timo Korpin kirjasta Lihaa säästämättä selviää, että Kallen levikki oli parhaimmillaan kappaletta ja että pornolehtien pääasiallinen lukijakunta koostui ammattikoulun käyneistä 18—vuotiaista poikamiehistä. Kohteen lähettäminen sähköpostitse Bloggaa tästä! Siinä hän kertoo vuodestajolloin hän muutti tuoreena ylioppilaana Eskilstunasta Tukholmaan opiskelemaan ja löysi itsensä sekä ihmisenä että City Clubilta.
Homo live sex suomi dominoiva mies Homo thai hierontaa kuopio escorts tampere
Aikuisvideo gay miten saada mies ejakuloimaan 297
Homo live sex suomi dominoiva mies 65
ALAPÄÄN HOMO SHEIVAUS PORNO MALLI Alastonvideot seksi ilmaiset homo
Kappaleen minäkertoja on rakastunut koulukaveriinsa Villeen, tuohon hunajalta maistuvaan ilmestykseen, jonka kanssa kertoja kuhertelee pukuhuoneessa niin, ettei jumppatunnille meinaa ehtiä. Kesti puolitoista vuotta ennen kuin kävin koulussa syömässä tai vessassa. Eteisen seinältä löytyi suuria tiedotuksia Club Cabaretin järjestämistä matkoista kaikille kiinnostuneille. Tässä kirjoituksessa sivuan Queer 13 -kirjaa ja kerron sen rohkaisemana myös omasta murrosiästäni. Kikka homomiehen tuntojen tulkkina Mun hölmö nuori sydän:
Kaikki se, mikä elämässäni on parasta nyt, oli juuri sitä, minkä vuoksi jouduit silloin eniten kärsimään. Kalle tarjosi näille ahtaille asenteille vastapainoa julistamalla gay power -henkistä vapaan seksuaalisuuden ilosanomaa, jota se maahantoi suoraan San Franciscosta ja muista maailman meikäläismetropoleista. Kielsin heidän totuutensa ja oikeutensa määritellä minua. Hulivilipoika on nähnyt Madonnan Vogue -videon kesällä Materiaali koostuu vuosina — julkaistuista Kalle -lehdistä, joiden rinnalle nostan poimintoja myös Ysikutosesta ja Seta-lehdestä. Vanhojen ukkojen lisäksi Pipen osasi villitä myös suomalaisnuoria: Hyvä on, hyvä on!
Suomalaisia pornotähtiä manga homoseksuaaliseen porn

matches: hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd


text:
--- SAT-IP PALVELIMET TELEVISIOANTENNIT TELEVISION DIGISOVITTIMET TELEVISIOVIRITTIMET TV-SIGNAALIN VAHVISTIMET ÄLY-TV LAATIKOT ÄLY-TV MOKKULAT
Apple TV 4K. Surottimen valmistaja: Apple, Prosessori: A10X. Sisäinen muisti: 3072 MB. Sisäinen varastointikapasiteetti: 32 GB. Tuetut videomuodot: H.264,M4V,MP4,MPEG4, Tuetut ääniformaatit: AAC,AIFF,HE-AAC,MP3,WAV, Kuvanpakkausformaatti: HEIF,GIF,JP..
Tuotekoodi: APPMQD22KK-A
Apple TV 4K 4K Ultra HD 32GB Wi-Fi LAN (kiinteä) Musta
Tuotekoodi: APPMQD22FD-A
Apple TV 4K 4K Ultra HD 64GB Wi-Fi LAN (kiinteä) Musta
Apple TV 4K. Surottimen valmistaja: Apple, Prosessori: A10X. Sisäinen muisti: 3072 MB. Sisäinen varastointikapasiteetti: 64 GB. Tuetut videomuodot: H.264,M4V,MP4,MPEG4, Tuetut ääniformaatit: AAC,AIFF,HE-AAC,MP3,WAV, Kuvanpakkausformaatti: HEIF,GIF,JP..
Tuotekoodi: APPMP7P2KK-A
Tuotekoodi: APPMP7P2FD-A
Apple TV. Surottimen valmistaja: Apple, Prosessori: A8. Sisäinen varastointikapasiteetti: 32 GB. Tuetut videomuodot: H.264,M4V,MP4,MPEG4, Tuetut ääniformaatit: AAC,AIFF,HE-AAC,MP3,WAV, Kuvanpakkausformaatti: HEIF,GIF,JPG,TIF. Wi-Fi -standardit: IEEE ..
Tuotekoodi: APPMR912KK-A
Tuotekoodi: APPMR912FD-A
Kramer Electronics 1:2 Computer Graphics Video Distribution Amplifier TV-signaalin vahvistin
Kramer Electronics 1:2 Computer Graphics Video Distribution Amplifier. Liitäntä: HD 15pin. Mitat (LxSxK): 121 x 71,8 x 24,2 mm, Paino: 300 gThe VP−200K is a distribution amplifier for computer graphics signals up to and exceeding UXGA. The unit takes..
Tuotekoodi: KRVP-200K
Kramer Electronics 1:3 Computer Graphics Video Distribution Amplifier TV-signaalin vahvistin
Kramer Electronics 1:3 Computer Graphics Video Distribution Amplifier. Liitäntä: HD 15pin. Mitat (LxSxK): 121 x 71,8 x 24,2 mm, Paino: 300 gThe VP−300K is a distribution amplifier for computer graphics signals with resolutions up to and exceeding UXG..
Tuotekoodi: KRVP-300K
Xoro 8100 DVB-S2 Sat-IP palvelin
Xoro 8100. Digitaalisignaalin järjestelmämuoto: DVB-S2, Taajuusalue: 950 - 2150 MHz, Sync-tuloimpedanssi: 75 Ω. Flash-muisti: 256 MB. Ethernet LAN data-siirtonopeudet: 10,100,1000 Mbit/s. Tuotteen väri: Musta. AC-syöttöjännite: 220-240, AC-syöttötaaj..
Tuotekoodi: XORSAT200212
Xoro HRS 8670. TV-virittimen tyyppi: DVB-S2, Viritysalue: 950 - 2150 MHz. Tuetut videomuodot: AVC,H.264,MPEG2,MPEG4. Tulojännite: 220-240, Virrankulutus: 8 W, Virrankulutus valmiustilassa: 0,5 W. Tuotteen leveys: 168 mm, Tuotteen syvyys: 118 mm, Tuot..
Tuotekoodi: XORSAT100501
Xoro HRS 9198 LAN Satelliitti Full HD Musta television digisovitin
Xoro HRS 9198 LAN. Signaalilähde: Satelliitti, Virittimen tyyppi: Digitaalinen, Digitaalisignaalin järjestelmämuoto: DVB-S2. Kuvanpakkausformaatti: BMP,JPG. Näyttö: LED, Näytön numerot: 4 lukua. Tuetut tiedostojärjestelmät: FAT32,NTFS. AC-syöttöjänni..
Tuotekoodi: XORSAT100556
Xoro HRT 8720 Maan Full HD Musta television digisovitin
Xoro HRT 8720. Signaalilähde: Maan, Virittimen tyyppi: Digitaalinen, Digitaalisignaalin järjestelmämuoto: DVB-T,DVB-T2. Tuetut videomuodot: AVI,H.264,H.265,MKV,MP4,MPEG1,MPEG2,MPG,TS, Tuetut ääniformaatit: MP3, Kuvanpakkausformaatti: JPG. Näyttö: LED..
Tuotekoodi: XORSAT100499
Xoro HRT 8770 TWIN Maan Full HD Musta television digisovitin
Xoro HRT 8770 TWIN. Signaalilähde: Maan, Virittimen tyyppi: Digitaalinen, Digitaalisignaalin järjestelmämuoto: DVB-T HD,DVB-T2. Tuetut videomuodot: AVI,MKV,MP4,MPG,TS, Tuetut ääniformaatit: MP3, Kuvanpakkausformaatti: BMP,JPG. Näyttö: LED, Näytön num..
Tuotekoodi: XORSAT100571
Näytetään 1 - 18 / 52 tuotetta

matches: HD HD HD HD HD HD HD


Säännöt - Suomen alpakka- ja laamayhdistys ry
Suomen alpakka- ja laamayhdistys ry:n säännöt
Yhdistyksen nimi on Suomen alpakka- ja laamayhdistys ry ja sen kotipaikka on Hattula.
Yhdistyksen tarkoituksena on edistää ja kehittää alpakan- ja laamankasvatuksen yleisiä edellytyksiä elinkeinona ja harrastuksena Suomessa, sekä lisätä lajien tunnettavuutta. Tarkoituksensa toteuttamiseksi yhdistys järjestää kokouksia, opetus- ja neuvontatilaisuuksia, tiedottaa toiminnastaan ja alaan liittyvistä asioista, antaa lausuntoja sekä ylläpitää ja hallinnnoi jalostustoimintaan tukevaa eläinrekisteriä jäsenten käyttöön. Toimintansa tukemiseksi yhdistys voi, hankittuaan tarvittaessa asianomaisen luvan:
Jäsenellä on oikeus erota yhdistyksestä ilmoittamalla siitä kirjallisesti hallitukselle tai sen puheenjohtajalle, taikka ilmoittamalla erosta yhdistyksen kokouksessa merkittäväksi pöytäkirjaan. Hallitus voi erottaa jäsenen yhdistyksestä, jos jäsen on jättänyt erääntyneen jäsenmaksunsa maksamatta, tai muuten jättänyt täyttämättä ne velvoitukset, joihin hän on yhdistykseen liittymällä sitoutunut, tai on menettelyllään yhdistyksessä tai sen ulkopuolella huomattavasti vahingoittanut yhdistystä, tai ei enää täytä laissa taikka yhdistyksen säännöissä mainittuja jäsenyyden ehtoja.
Yhdistyksen asioita hoitaa hallitus, johon kuuluu vuosikokouksessa valitut puheenjohtaja ja 3 muuta varsinaista jäsentä, sekä 2 varajäsentä. Hallituksen jäsenten toimikausi on 2 vuotta kuitenkin niin, että vuosittain puolet jäsenistä on erovuorossa. Hallitus valitsee keskuudestaan varapuheenjohtajan sekä ottaa keskuudestaan tai ulkopuoleltaan sihteerin, rahastonhoitajan ja muut tarvittavat toimihenkilöt. Puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan tulee olla erovuorossa eri vuosina. Hallitus kokoontuu puheenjohtajan tai hänen estyneenä ollessaan varapuheenjohtajan kutsusta, kun he katsovat siihen olevan aihetta tai kun vähintään puolet hallituksen jäsenistä sitä vaatii. Hallitus on päätösvaltainen, kun vähintään puolet sen jäsenistä, puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja mukaan luettuna, on läsnä. Äänestykset ratkaistaan yksinkertaisella äänten enemmistöllä. Äänten mennessä tasan ratkaisee puheenjohtajan ääni, vaaleissa kuitenkin arpa.
§7 Yhdistyksen nimen kirjoittaminen
Yhdistyksen nimen kirjoittaa hallituksen puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja yksin, sihteeri tai rahastonhoitaja, kaksi yhdessä.
§8 Tilikausi ja toiminnantarkastus
Yhdistyksen tilikausi on kalenterivuosi. Tilinpäätös tarvittavine asiakirjoineen ja hallituksen vuosikertomus on annettava toiminnantarkastajille viimeistään kolme viikkoa ennen vuosikokousta. Toiminnantarkastajien tulee antaa kirjallinen lausuntonsa viimeistään kaksi viikkoa ennen vuosikokousta hallitukselle.
§9 Yhdistyksen kokoukset
Yhdistyksen vuosikokous pidetään vuosittain hallituksen määräämänä päivänä tammi-toukokuussa. Ylimääräinen kokous pidetään, kun yhdistyksen kokous niin päättää, tai kun hallitus katsoo siihen olevan aihetta, tai kun vähintään kymmenesosa (1/10) yhdistyksen äänioikeutetuista jäsenistä sitä hallitukselta erityisesti ilmoitettua asiaa varten kirjallisesti vaatii. Kokous on pidettävä kolmenkymmenen vuorokauden kuluessa siitä, kun vaatimus sen pitämisestä on esitetty hallitukselle. Yhdistyksen kokouksissa on jokaisella jäsenellä yksi ääni. Yhdistyksen kokouksen päätökseksi tulee, ellei säännöissä ole toisin määrätty, se mielipide, jota on kannattanut yli puolet annetuista äänistä. Äänestykset ratkaistaan yksinkertaisella äänten enemmistöllä. Äänten mennessä tasan ratkaisee kokouksen puheenjohtajan ääni, vaaleissa kuitenkin arpa.
Hallituksen on kutsuttava yhdistyksen kokoukset koolle vähintään seitsemän vuorokautta ennen kokousta jäsenille postitetuilla kirjeillä tai sähköpostitse jäsenrekisterin mukaiseen osoitteeseen.
§11 Vuosikokous
– vahvistetaan toimintasuunnitelma, tulo- ja menoarvio sekä liittymis- ja jäsenmaksun suuruus
– valitaan yksi tai kaksi toiminnantarkastajaa ja heille varatoiminnantarkastajat
§12 Mikäli yhdistyksen jäsen haluaa saada jonkin asian yhdistyksen vuosikokouksen käsiteltäväksi, on hänen ilmoitettava siitä kirjallisesti hallitukselle niin hyvissä ajoin, että asia voidaan sisällyttää kokouskutsuun.
§13 Sääntöjen muuttaminen ja yhdistyksen purkaminen


text:
Radeon HD 6970 kahden gigatavun muistilla - Hardware.fi
Radeon HD 6970 kahden gigatavun muistilla
Kirjoittaja Panu Roivas, 29. lokakuu, 2010 21:5729.10.2010 21:57 | Kommentteja (4)
AMD julkisti vastikään Radeon HD 6800 -sarjan näytönohjaimet, ja julkaisutietojen mukaan sitä seuraa Radeon HD 6970 ja 6950 marraskuun loppupuolella.ChipHell on saanut käsiinsä osasijoittelukuvan tulevasta Cayman-piiriä käyttävästä 6900-sarjan näytönohjaimesta. Lisäksi mukana on kuva esitysdiasta, joka paljastaa tulevasta 6900-sarjasta useita tietoja. Uudet näytönohjaimet käyttävät uusittua VLIW4 -arkkitehtuuria, joka poikkeaa 6800-sarjasta, jossa käytetään vielä vanhaa VLIW5 -arkkitehtuuria. ROPien määrä on sen sijaan edelleen pysynyt samassa 32/128 -asetelmassa. Uuden arkkitehtuurin kerrotaan tuovan kaksinkertaisen suorituskyvyn geometriaprosessoinnissa.Keskivertokäyttäjän kannalta olennaisempaa lienee kuitenkin muistin määrä. Vuotaneen esitysdian mukaan uudessa 6900-sarjassa on käytössä 2 gigatavua DDR5-muistia. Luultavasti myös 1 GB malleja tulee olemaan kuitenkin saatavilla, sillä kahden gigatavun muistista on tällä hetkellä hyötyä enimmäkseen vain Eyefinityn käyttäjille.
Radeon HD 6900 -sarjan liitännät pysyvät samoina kuin 6800-sarjassa, eli 2xDVI, 2xDP ja HDMI. Radeon HD 6950 toimii kahdella 6-pinnisellä lisävirtaliittimellä, eli sen maksimitehonkulutus pysyy alle 225 watissa. 6970 taas käyttää 8+6-pinnisiä liittimiä, joten maksimikulutus on 300 wattia. Käytännössä kulutus jäänee kuitenkin selvästi pienemmäksi.
4 kommenttia Lerppu86
30. lokakuu, 2010 10:03
Vieläkö pitää vajaa kuukausi kärvistellä.. Jokatapauksessa joulu tulee aikaisin tänä vuonna :p
Testejä ja hinta haitaria odotellessa. *slurps*
30. lokakuu, 2010 18:15
Quote:ChipHell on saanut käsiinsä piirikaavion tulevasta Cayman-piiriä käyttävästä 6900-sarjan näytönohjaimesta. Piirikaavion? Ihan oikeesti nyt jotain rajaa. Kuvassa on osasijoittelukuva. Piirikaavion perusteella jopa minä osaisin tehdä tuommoisen härvelin.
30. lokakuu, 2010 22:23
termi fiksattu, kiitoksia huomautuksesta.
30. lokakuu, 2010 23:02
Originally posted by Eriol: termi fiksattu, kiitoksia huomautuksesta. se on vieläkin väärin..
Intel, Toshiba ja Samsung kehittävät yhteistyössä 10 nanometrin prosessia

matches: HD HD HD HD HD HD


Laki kunnallisvaalilain muuttamisesta 500/1993 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1993 › 500/1993
kumotaan 12 päivänä toukokuuta 1972 annetun kunnallisvaalilain (361/72) 100 §:n 3 momentti, sellaisena kuin se on 3 päivänä toukokuuta 1985 annetussa laissa (372/85),
muutetaan 8 §:n 2 momentti, 70 §:n 3 momentti, 73 §, 74 f §:n 6 momentti, 93, 95 ja 97 § sekä 100 §:n 1 momentti,
sellaisina kuin niistä ovat 8 §:n 2 momentti ja 74 f §:n 6 momentti 18 päivänä toukokuuta 1990 annetussa laissa (436/90), 70 §:n 3 momentti sekä 93 ja 95 § mainitussa 3 päivänä toukokuuta 1985 annetussa laissa, 97 § 22 päivänä toukokuuta 1992 annetussa laissa (436/92) ja 100 §:n 1 momentti 29 päivänä tammikuuta 1988 annetussa laissa (82/88), sekä
lisätään 66 §:ään, sellaisena kuin se on mainitussa 3 päivänä toukokuuta 1985 annetussa laissa, uusi 2 momentti seuraavasti:
Jokaiseen pohjaluetteloon on liitettävä kutakin henkilöä koskeva ilmoituskortti, johon on kirjoitettava hänen täydellinen nimensä, hänen syntymävuotensa kaksi viimeistä numeroa ja hänen luettelojen kirjoitushetkellä tiedossa oleva osoitteensa sekä tiedot siitä, minkä äänestysalueen vaaliluetteloon hänet on merkitty, milloin ja missä vaaliluettelo on nähtävänä sekä milloin ja missä vaalitoimitus tapahtuu. Tämän lisäksi kortissa saa olla vain ohjeet sen käyttämisestä, kortista ehkä ilmenevien virheiden oikaisemisesta ja menettelystä äänestettäessä sekä ilmoitus ennakkoäänestyksestä. Ilmoituskortti on laadittava siten, että sitä voidaan käyttää lähetekirjeenä 7 luvussa tarkoitetussa ennakkoäänestyksessä.
Lähetekirjeenä voidaan käyttää 8 §:n 2 momentissa tarkoitettua ilmoituskorttia.
Äänestäjän, joka käyttää lähetekirjeenä ilmoituskorttia, on annettava vain 2 momentin 1 kohdassa mainittu selitys.
Vaalitoimitsijan ja vaalitoimikunnan on huolehdittava siitä, että lähetekuori viivytyksettä toimitetaan edelleen.
74 f §
Sen lisäksi, mitä tässä luvussa säädetään, on kotiäänestyksestä ja menettelystä siinä muutoin soveltuvin osin voimassa, mitä 66 §:n 1 momentissa, 67 §:ssä, 68 §:n 2 ja 3 momentissa, 69 §:ssä, 70 §:n 1 momentissa, 71 §:n 1 ja 2 momentissa, 72 §:n 2 momentissa sekä 74 §:ssä säädetään. Äänestäjän, joka luovuttaa lähetekirjeeseen liitettäväksi 8 §:n 2 momentissa tarkoitetun ilmoituskortin, on annettava vain 70 §:n 2 momentin 1 kohdassa mainittu selitys.
Jos valituksen johdosta määrätään toimitettaviksi uudet vaalit, kunnan keskusvaalilautakunnan on viipymättä ryhdyttävä niiden toimeenpanemiseen. Uusissa vaaleissa on soveltuvin osin noudatettava, mitä varsinaisista vaaleista säädetään. Kumotuissa vaaleissa valituiksi tulleet valtuutetut pysyvät toimissaan, kunnes uusien vaalien tulos on julkaistu.
Milloin muuta kuin vaalitoimitusta tai vaalien tuloksen vahvistamista varten säädetty taikka 43 §:n 1 momentissa tarkoitettu määräpäivä sattuu pyhäpäiväksi tai arkilauantaiksi taikka juhannus- tai jouluaatoksi, pidetään seuraavaa arkipäivää määräpäivänä.
Milloin on määrätty toimitettaviksi uudet vaalit tai vaalien toimittamista varten uusi aika, ennakkoäänestys tapahtuu vain siinä kunnassa, jota määräys koskee. Ennakkoäänestyspaikoiksi määrätyissä Posti- ja telelaitoksen toimipaikoissa ja tilapäisissä ennakkoäänestyspaikoissa ei ennakkoäänestystä tällöin kuitenkaan toimiteta uudenvuodenaattona tai -päivänä, loppiaisena, ensimmäisenä pääsiäispäivänä, vapunaattona tai -päivänä, helluntaipäivänä, juhannusaattona tai -päivänä, itsenäisyyspäivänä, jouluaattona eikä ensimmäisenä tai toisena joulupäivänä.
Kaikki kuntien keskusvaalilautakuntien, vaalilautakuntien ja vaalitoimikuntien sekä 74 b §:n 1 momentissa tarkoitettujen vaalitoimitsijain menot on kuntien suoritettava, mutta äänestysliput sekä 66 §:ssä ja 72 §:n 2 momentissa tarkoitetut ennakkoäänestysasiakirjat kustannetaan valtion varoista. Myös ilmoituskorttien ja lähetekuorien postimaksut ja kaikki 61 §:ssä tarkoitettujen vaalitoimitsijain menot suoritetaan valtion varoista.
Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä sen täytäntöön panemiseksi tarpeellisiin toimenpiteisiin.
HE 29/93
PeVM 2/93
Helsingissä 11 päivänä kesäkuuta 1993
8 §66 §70 §73 §74 f §93 §95 §97 §100 §