Valtioneuvoston päätös lapsen sairaanhoito- ja… 93/1987 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1987 › 93/1987
93/1987
Annettu Helsingissä 5 päivänä helmikuuta 1987
Eduskunnan myönnettyä tarkoitusta varten määrärahan valtioneuvosto on sosiaali- ja terveysministeriön esittelystä 4 päivänä heinäkuuta 1963 annetun sairausvakuutuslain 76 b§:n nojalla, sellaisena kuin se on 30 päivänä joulukuuta 1982 annetussa laissa (1089/82), päättänyt:
Kansaneläkelaitos suorittaa sairausvakuutuslain (364/63) mukaan vakuutetuille lapsen vanhemmille sairaanhoito- ja kuntoutusavustusta sen mukaan kuin tässä päätöksessä määrätään sekä valtion tulo- ja menoarviossa osoitettujen määrärahojen rajoissa.
Avustusta suoritetaan lapsen vanhemmalle jokaiselta arkipäivältä, jona hän lapsensa sairaanhoidon tai kuntoutuksen vuoksi on estynyt tekemästä omaa tai toisen työtä, jos hänellä ei tältä ajalta ole sairausvakuutuslaissa tarkoitettua työtuloa. Omana työnä pidetään sairausvakuutuslain 15 §:n 2 momentissa tarkoitettua työtä.
Avustusta suoritetaan enintään siihen saakka, kunnes lapsi täyttää 16 vuotta.
Mitä tässä päätöksessä on sanottu lapsesta, sovelletaan avustuksen hakijan tai hänen aviopuolisonsa lapseen, ottolapseen ja lapseen, joka on tarkoitus ottaa ottolapseksi, sekä kasvattilapseen. Aviopuolisoon rinnastetaan henkilö, jonka kanssa vakuutettu avioliittoa solmimatta jatkuvasti elää yhteisessä taloudessa avioliitonomaisissa olosuhteissa.
Avustusta suoritetaan vanhemmalle, joka sairaalassa tai sairaalan poliklinikalla lääkärin määräyksestä osallistuu lapsensa vaikean sairauden vuoksi annettavaan hoitoon tai kuntoutukseen.
Mitä 1 momentissa on sanottu, koskee myös lääkärin määräämää kotihoitoa, joka liittyy sairaalassa annettuun sairaanhoitoon tai kuntoutukseen. Sama koskee lääkärin määräämää kotihoitoa, joka liittyy sairaalan poliklinikalla annettuun sairaalahoitoa vastaavaan sairaanhoitoon tai kuntoutukseen.
Edellä 1 momentissa tarkoitettuja vaikeita sairauksia ovat leukemiat ja muut pahanlaatuiset kasvaimet, vaikeat sydänviat, vaikeat tapaturmat ja palovammat, vaikeasti tasapainotettava sokeritauti ja sokeritaudin hoidon aloitusvaihe, vaikeat psykiatriset sairaudet, vaikea keuhkoastma ja vaikea nivelreuma sekä muut edellä mainittuihin sairauksiin vaikeusasteeltaan verrattavat sairaudet ja sairaudentilat.
Alle viisivuotiaan lapsen vanhemmalle, joka sairaalassa lääkärin määräyksestä osallistuu lapsensa hoitoon tai kuntoutukseen, voidaan suorittaa avustusta, vaikka lapsen sairaus ei ole vaikea. Avustusta voidaan suorittaa myös silloin, kun vanhempi sairaalan poliklinikalla vaativien tai aikaa vievien toimenpiteiden vuoksi lääkärin määräyksestä osallistuu lapsensa hoitoon tai kuntoutukseen.
Avustusta suoritetaan myös vanhemmalle, joka osallistuu lakiin perustuvalle, lapsensa sairauden vuoksi järjestetylle sopeutumisvalmennus- tai kuntoutuskurssille tai muuhun niihin rinnastettavaan lakiin perustuvaan kuntoutustoimintaan.
Avustuksen määrä päivää kohden on yhtä suuri kuin se sairausvakuutuslain mukainen päiväraha, joka olisi suoritettu, jos avustuksen saaja olisi tullut työkyvyttömäksi, kuitenkin enintään 200 markkaa kultakin arkipäivältä.
Avustuksen enimmäismäärä tarkistetaan kalenterivuosittain sairausvakuutuslain 76§:n 2 momentissa tarkoitetulla tavalla. Enimmäismäärä pyöristetään lähimpään viidellä tasajaolliseen pennilukuun.
Avustusta suoritetaan kunakin kalenterivuotena ja kutakin lasta kohden 3§:n 1 momentin sekä 4 ja 5§:n mukaisesti yhteensä enintään 60 arkipäivältä sekä 3§:n 2 momentin mukaisesti lisäksi enintään 60 arkipäivältä.
Erityisestä hoidollisesta syystä avustusta voidaan suorittaa 1 momentissa tarkoitettuja enimmäisaikoja pitemmältä ajalta, kotihoidon ajalta kuitenkin vain, jos lapselle ei ole samalta ajalta myönnetty lapsen hoitotuesta annetun lain (444/69) mukaista hoitotukea.
Avustusta suoritetaan samalta ajalta yhdestä lapsesta vain toiselle vanhemmalle. Avustusta suoritetaan kuitenkin kummallekin vanhemmalle, jos molempien osallistuminen sairaalassa tai sairaalan poliklinikalla annettuun hoitoon tai kuntoutukseen tai 5 §:ssä tarkoitettuun kuntoutustoimintaan on perustunut lääkärin määräykseen.
Avustusta ei suoriteta siltä osin kuin vakuutetulla on lakiin perustuva oikeus saada samalla perusteella tässä päätöksessä tarkoitettua avustusta vastaavaa korvausta.
Avustuksen hakemiseen, hakemuksen käsittelyyn ja avustuksen maksamiseen sovelletaan sairausvakuutuslain mukaista päivärahaa koskevia säännöksiä soveltuvin osin, ellei tästä päätöksestä muuta johdu. Avustusta on haettava sen kunnan sosiaalivakuutustoimikunnalta, jonka alueella hakijalla on varsinainen asuntonsa ja kotinsa.
Hakemukseen on liitettävä selvitys lapsen sairaudesta sekä työstä poissaoloon liittyvä selvitys ja hakemuksen ratkaisemiseen tarvittava muu selvitys.
Avustusta koskevaan sosiaalivakuutustoimikunnan päätökseen ei saa hakea valittamalla muutosta.
Tässä päätöksessä tarkoitetun avustuksen maksamista varten suoritetaan kansaneläkelaitokselle ennakkoa siten kuin sosiaali- ja terveysministeriö erikseen päättää.
Kansaneläkelaitoksen on palautettava sille liikaa maksettu ennakko sosiaali- ja terveysministeriölle sen määräämällä tavalla.
12 § Tämän päätöksen toimeenpanosta huolehtii kansaneläkelaitos.
Kansaneläkelaitos ohjaa ja valvoo tässä päätöksessä tarkoitetun avustuksen myöntämistä ja maksamista sekä antaa yleisiä ohjeita avustushakemuksen ratkaisemista varten.
Tämä päätös tulee voimaan 11 päivänä helmikuuta 1987, kuitenkin siten, että sitä sovelletaan avustuksiin, jotka maksetaan helmikuun 1 päivän 1987 jälkeiseltä ajalta.
Tällä päätöksellä kumotaan 31 päivänä tammikuuta 1985 annettu valtioneuvoston päätös vaikeasti sairaan lapsen hoitoa ja kuntoutusta varten myönnettävästä avustuksesta (130/85), kuitenkin siten, että viimeksi mainittua päätöstä sovelletaan avustuksiin, jotka maksetaan helmikuun 1 päivää 1987 edeltävältä ajalta.
Tämän päätöksen 6 §:n 1 momentissa säädetty markkamäärä vastaa vuodelle 1987 vahvistettua palkkaindeksilukua.
Helsingissä 5 päivänä helmikuuta 1987
1 §2 §3 §4 §5 §6 §7 §8 §9 §10 §11 §12 § Tämän päätöksen toimeenpanosta huolehtii kansaneläkelaitos.13 §


text:
HMing 1/3"PC 1030N Color CMOS 380TVL Camera - DinoDirect.fi
> CCTV Wired CMOS-kamera
HMing™ 1/3"PC 1030N Color CMOS 380TVL Camera Free Shipping
· Saadut yli USD $ 50,00 saada ilmaiseksi seuranta-palvelut ilman välityksellä mail CMOS-3.6mm,1/3" PC1030N Color CMOS, 380TVL, Aluminum Alloy Body, Excellent Heat Dissipation, Pal System,With IR 20m SupertarjouksillaAlin hinta Challenged!
Asiakkaat myös ostaneet	Älykäs koti valvonta infrapuna surv ...
HD 800 line 900 line HD valvont ...
HD ulkona hämäränäön CCTV kamera ...
HD 800 linja CCTV kamera dual-lamppu d ...
480 line 50 m CCTV kamera surveilla ...
qianliyan 800-line HD valvonta ...
HD 800 linja CCTV kamera infrapuna ou ...
800 HD CCTV kamera linjajärjestelmän infra ...
Valvontakamera CMOS700 linja 4 johti ...
[HD] 800 linja kamera infrapuna yö ...
ANWEI Wei SONY 50 metrin securit ...
Valvontakamera CMOS700 linjajärjestelmän ...
HMing 3.6MM Wired CMOS-kamera
HMing 3,6 mm objektiivi CCTV kamera
HMing kolmasosa CMOS 6mm Kamerat
HMing kolmasosa CMOS 3.6mm Kamera SX603A
1/3 CMOS 600TVL Valvontakamera
HMing 3.6mm kolmasosa "PC1030N Color CMOS ...
CMOS-3.6mm,1/3"PC1030N väri CMOS,
380TVL, Aluminum Alloy Body, Erinomainen Lämmönhukka, Pal-järjestelmä, jossa IR 20m
1/3"PC1030N väri CMOS
Minimum Minällumination
0.5LUX(F2.0 )
1/50(1/60) - 1/100000 Taustavalon kompensointi
Altistuminen Malli
AUTO/MANUAL Gammakorjaus
Lämpötila:-20℃ ~ 50 ℃ Kosteus:40~90%
20m(indoor)/30m(outdoor)36pcs led light
Ominaisuus:Kuva-anturi: CMOS siruVoimassaoloaika pikselin: PAL 500 (H)-X582 (V), PAL-752 (H)-X582 (V)Compact volume, low power consumption, high sensitivity, easy to operate, install and hide.Kamerassa on BNC-liitäntä kuvalle ja RCA-liitäntä valtaa.Voidaan liittää lajikkeiden näytöt ja tv videosisääntuloliittimillä katsella videoita ja kuvia.Vaaka Määritelmä on 380TV Lines.Kameran linssi on 3.6mm.Made of aluminium alloy, waterproof.With 36 LEDs and infrared light, the night visual range is up to 5-25m.Nice kuori, erinomainen ammattitaito, vedenpitävä.Sopii seuranta, anti-murron, holhousta, supermarketit, kaupat, työpajat, koulut, varastot, toimistot ja muut erityistehtävät.Not includes holder & power source.Paketti sisältäen:1 * IR Camera1 * Käyttöohje

matches: HD HD HD HD HD HD HD


text:
8K Ultra HD -televisiot saivat virallisen standardin ja logon - AfterDawn
AfterDawn > Uutiset > 8K Ultra HD -televisiot saivat virallisen standardin ja logon
8K Ultra HD -televisiot saivat virallisen standardin ja logon
Kirjoittaja Matti Vähäkainu @ 23.9.2019 14:48 Kommentteja (4)
Televisiot ovat olleet jo hyvän kykeneviä 4K-resoluutioon, joka on pudottanut markkinoilla olevien Ultra HD -televisiot siihen asteeseen, että huippulaitteissa on aika katsoa jo seuraavaa sukupolvea.
8K-televisiot ovat kovaa vauhtia tulossa ja tähän valmistautuu myös Yhdysvaltojen kuluttajateknologian standardoija CTA. Muun muassa CES-tapahtumien taustalla oleva organisaatio on paljastanut viralliset määritelmät 8K-televisiolle sekä logot markkinointikäyttöön.
CTA:n mukaan 8K Ultra HD -television tulee tarjota vähintään 7680 x 4320 -resoluution, tukea 24, 30 ja 60 kuvan päivitysnopeutta sekä kyetä skaalaamaan sisältö 8K-resoluutioon.. Lisäksi televisiolta odotetaan 10-bittistä väriavaruutta, tukea ITU-R BT.2100 -standardin mukaiselle HDR-siirrolle sekä HDCP 2.2:lle tai vastaavalle suojausprotokollalle.
Mikäli nämä ovat täytettynä, niin valmistaja voi lätkäistä television kylkeen oheisen 8K Ultra HD -logon ensi vuoden alusta alkaen.
Nähtäväksi jää tuleeko Euroopan vastaava järjestö DigitalEurope seuraamaan CTA:n esimerkkiä.
Tägit: 8K 8K Ultra HD standardit televisio
<Googlen uusi projekti on Ihmehimmeli - kyllä, suomeksi ja juuri noin kirjoitettuna >Google kopioi Spotifyn yhden tykätyimmistä ominaisuuksista YouTube Musiciin
123.9.2019 20:33
Mahtaa näkyä hyvin pakkausartefaktit Harju & Pöntisen SD-lähetyksessä.
223.9.2019 20:51
Pikselimosso
Näkyy jo tarpeeksi hyvin 4K ruudultakin.
325.9.2019 00:09
Tosi on! Kuka kaipaa 8K:ta
425.9.2019 13:13
Tekniikka on valmista 8k tarkkuuteen mutta materiaalin kuten elokuvien kanssa asia on toisin.
Eli jos nyt ostaisi 8k telkkarin olisi se jo ainakin ohjelmistoltaan vanhentunut kun 8k materiaalit ovat yleisiä..
Viestiä on muokattu sen lähettämisen jälkeen. Viestiä on muokattu viimeksi 25.9.2019 @ 13:14


text:
BLETCHLEYN NELIKKO: SAN FRANCISCO ohjelmatiedot - Telsu.fi
Haulla bletchleyn nelikko: san francisco löytyy 16 aiemmin esitettyä tv-ohjelmaa.
Bletchleyn nelikko: San Francisco12u
su 30.06. klo 17.10 - 17.53
8/8. Joka leikkiin ryhtyy... Tutkiessaan venäläismuusikon kuolemaa Iris ja kumppanit huomaavat sotkeutuneensa vakoiluverkkoon, jossa lankoja pitelevät sekä FBI että KGB. Mutta mitä sellaista naisilla on, jonka joku haluaa saada käsiinsä keinoja kaihtamatta? (U) HD
2019-06-30 17.102019-07-01 17.53Europe/HelsinkiBletchleyn nelikko: San Francisco (Yle TV1)8/8. Joka leikkiin ryhtyy... Tutkiessaan venäläismuusikon kuolemaa Iris ja kumppanit huomaavat sotkeutuneensa vakoiluverkkoon, jossa lankoja pitelevät sekä FBI että KGB. Mutta mitä sellaista naisilla on, jonka joku haluaa saada käsiinsä keinoja kaihtamatta? (U) HDTelsu.fi
su 23.06. klo 17.10 - 17.55
7/8. Kriisi syvenee. Iris saa kutsun juhliin, jossa juhlitaan Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton välistä musiikkisiltaa. Iris tutustuu venäläiseen sellistiin, joka kuolee hänen käsivarsilleen vain hetkeä myöhemmin. Oliko kuolema tapaturma, ja mitä kuolevan miehen viimeiset sanat tarkoittivat? (U) HD
2019-06-23 17.102019-06-24 17.55Europe/HelsinkiBletchleyn nelikko: San Francisco (Yle TV1)7/8. Kriisi syvenee. Iris saa kutsun juhliin, jossa juhlitaan Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton välistä musiikkisiltaa. Iris tutustuu venäläiseen sellistiin, joka kuolee hänen käsivarsilleen vain hetkeä myöhemmin. Oliko kuolema tapaturma, ja mitä kuolevan miehen viimeiset sTelsu.fi
su 16.06. klo 17.10 - 17.55
6/8. Rautaa rajoille. Edwardin henki on hiuskarvan varassa, ja koodinpurkajanaisilla on kiire selvittää, mistä oikein on kyse ja keneen he voivat luottaa. Käsillä saattaa olla ison luokan juttu, jolla on vaaralliset seuraukset - myös naisille itselleen. (U) HD
2019-06-16 17.102019-06-17 17.55Europe/HelsinkiBletchleyn nelikko: San Francisco (Yle TV1)6/8. Rautaa rajoille. Edwardin henki on hiuskarvan varassa, ja koodinpurkajanaisilla on kiire selvittää, mistä oikein on kyse ja keneen he voivat luottaa. Käsillä saattaa olla ison luokan juttu, jolla on vaaralliset seuraukset - myös naisille itselleen. (U) HDTelsu.fi
su 09.06. klo 17.10 - 17.55
5/8. Kieroa peliä. Pahoin mukiloitu mies saapuu Millien ja Jeanin vuokra-asunnon ovelle ja etsii Edwardia - kumpikaan miehistä ei kuitenkaan paljasta mistä he toisensa tuntevat. Miehen hallusta löytyy aineita, joista pitää hankkiutua eroon huomaamattomasti. (U) HD
2019-06-09 17.102019-06-10 17.55Europe/HelsinkiBletchleyn nelikko: San Francisco (Yle TV1)5/8. Kieroa peliä. Pahoin mukiloitu mies saapuu Millien ja Jeanin vuokra-asunnon ovelle ja etsii Edwardia - kumpikaan miehistä ei kuitenkaan paljasta mistä he toisensa tuntevat. Miehen hallusta löytyy aineita, joista pitää hankkiutua eroon huomaamattomasti. (U) HDTelsu.fi
su 02.06. klo 17.10 - 17.55
4/8. Hourula. Juuri kun koodinpurkajanaiset luulevat olevansa lähellä jutun ratkeamista, pääepäilty löytyy surmattuna. Mistä näissä epäilyttävissä naiskuolemissa oikein on kyse ja kuinka kauan ne jatkuvat? (U) HD
2019-06-02 17.102019-06-03 17.55Europe/HelsinkiBletchleyn nelikko: San Francisco (Yle TV1)4/8. Hourula. Juuri kun koodinpurkajanaiset luulevat olevansa lähellä jutun ratkeamista, pääepäilty löytyy surmattuna. Mistä näissä epäilyttävissä naiskuolemissa oikein on kyse ja kuinka kauan ne jatkuvat? (U) HDTelsu.fi
su 26.05. klo 15.05 - 15.50
3/8. Verkossa. Jean ja Millie pohtivat paluuta kotiin, mutta uusi tragedia entisten koodinpurkajien keskuudessa herättää huolta. Ajettiinko Lydian yli tahallaan? Iris taivuttelee brittinaiset avuksi selvittämään ystävänsä kohtaloa. (U) HD
2019-05-26 15.052019-05-27 15.50Europe/HelsinkiBletchleyn nelikko: San Francisco (Yle TV1)3/8. Verkossa. Jean ja Millie pohtivat paluuta kotiin, mutta uusi tragedia entisten koodinpurkajien keskuudessa herättää huolta. Ajettiinko Lydian yli tahallaan? Iris taivuttelee brittinaiset avuksi selvittämään ystävänsä kohtaloa. (U) HDTelsu.fi
su 19.05. klo 17.10 - 17.55
2/8. Valvojaiset. Yhdessä amerikkalaisten virkasisartensa kanssa Jean ja Millie yrittävät ennakoida kylmäverisen tappajan seuraavaa liikettä. Miksi hän leikkaa uhreilta kielen? Onko se varoitus jollekulle, mutta kenelle? (U) HD
2019-05-19 17.102019-05-20 17.55Europe/HelsinkiBletchleyn nelikko: San Francisco (Yle TV1)2/8. Valvojaiset. Yhdessä amerikkalaisten virkasisartensa kanssa Jean ja Millie yrittävät ennakoida kylmäverisen tappajan seuraavaa liikettä. Miksi hän leikkaa uhreilta kielen? Onko se varoitus jollekulle, mutta kenelle? (U) HDTelsu.fi
su 12.05. klo 17.10 - 17.55
1/8. Päämaja. On kulunut pari vuotta siitä kun Bletchley Parkin entiset koodinpurkajanaiset lopettivat rikosten tutkimisen yhdessä. Nyt muuan lehtiuutinen saa Millien ottamaan yhteyttä Jeaniin, ja hänellä on painavaa asiaa. (U) HD
2019-05-12 17.102019-05-13 17.55Europe/HelsinkiBletchleyn nelikko: San Francisco (Yle TV1)1/8. Päämaja. On kulunut pari vuotta siitä kun Bletchley Parkin entiset koodinpurkajanaiset lopettivat rikosten tutkimisen yhdessä. Nyt muuan lehtiuutinen saa Millien ottamaan yhteyttä Jeaniin, ja hänellä on painavaa asiaa. (U) HDTelsu.fi
Bletchleyn nelikko: San Francisco12
la 09.02. klo 19.45 - 20.30
8/8. Joka leikkiin ryhtyy... Tutkiessaan venäläismuusikon kuolemaa Iris ja kumppanit huomaavat sotkeutuneensa vakoiluverkkoon, jossa lankoja pitelevät sekä FBI että KGB. Mutta mitä sellaista naisilla on, jonka joku haluaa saada käsiinsä keinoja kaihtamatta? HD
2019-02-09 19.452019-02-10 20.30Europe/HelsinkiBletchleyn nelikko: San Francisco (Yle TV1)8/8. Joka leikkiin ryhtyy... Tutkiessaan venäläismuusikon kuolemaa Iris ja kumppanit huomaavat sotkeutuneensa vakoiluverkkoon, jossa lankoja pitelevät sekä FBI että KGB. Mutta mitä sellaista naisilla on, jonka joku haluaa saada käsiinsä keinoja kaihtamatta? HDTelsu.fi
la 02.02. klo 19.45 - 20.30
7/8. Kriisi syvenee. Iris saa kutsun juhliin, jossa juhlitaan Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton välistä musiikkisiltaa. Iris tutustuu venäläiseen sellistiin, joka kuolee hänen käsivarsilleen vain hetkeä myöhemmin. Oliko kuolema tapaturma, ja mitä kuolevan miehen viimeiset sanat tarkoittivat? HD
2019-02-02 19.452019-02-03 20.30Europe/HelsinkiBletchleyn nelikko: San Francisco (Yle TV1)7/8. Kriisi syvenee. Iris saa kutsun juhliin, jossa juhlitaan Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton välistä musiikkisiltaa. Iris tutustuu venäläiseen sellistiin, joka kuolee hänen käsivarsilleen vain hetkeä myöhemmin. Oliko kuolema tapaturma, ja mitä kuolevan miehen viimeiset sTelsu.fi
la 26.01. klo 19.45 - 20.30
6/8. Rautaa rajoille. Edwardin henki on hiuskarvan varassa, ja koodinpurkajanaisilla on kiire selvittää, mistä oikein on kyse ja keneen he voivat luottaa. Käsillä saattaa olla ison luokan juttu, jolla on vaaralliset seuraukset - myös naisille itselleen. HD
2019-01-26 19.452019-01-27 20.30Europe/HelsinkiBletchleyn nelikko: San Francisco (Yle TV1)6/8. Rautaa rajoille. Edwardin henki on hiuskarvan varassa, ja koodinpurkajanaisilla on kiire selvittää, mistä oikein on kyse ja keneen he voivat luottaa. Käsillä saattaa olla ison luokan juttu, jolla on vaaralliset seuraukset - myös naisille itselleen. HDTelsu.fi
la 19.01. klo 19.45 - 20.30
5/8. Kieroa peliä. Pahoin mukiloitu mies saapuu Millien ja Jeanin vuokra-asunnon ovelle ja etsii Edwardia - kumpikaan miehistä ei kuitenkaan paljasta mistä he toisensa tuntevat. Miehen hallusta löytyy aineita, joista pitää hankkiutua eroon huomaamattomasti. HD
2019-01-19 19.452019-01-20 20.30Europe/HelsinkiBletchleyn nelikko: San Francisco (Yle TV1)5/8. Kieroa peliä. Pahoin mukiloitu mies saapuu Millien ja Jeanin vuokra-asunnon ovelle ja etsii Edwardia - kumpikaan miehistä ei kuitenkaan paljasta mistä he toisensa tuntevat. Miehen hallusta löytyy aineita, joista pitää hankkiutua eroon huomaamattomasti. HDTelsu.fi
la 12.01. klo 19.15 - 20.00
2019-01-12 19.152019-01-13 20.00Europe/HelsinkiBletchleyn nelikko: San Francisco (Yle TV1)4/8. Hourula. Juuri kun koodinpurkajanaiset luulevat olevansa lähellä jutun ratkeamista, pääepäilty löytyy surmattuna. Mistä näissä epäilyttävissä naiskuolemissa oikein on kyse ja kuinka kauan ne jatkuvat? HDTelsu.fi
la 05.01. klo 19.45 - 20.30
3/8. Verkossa. Jean ja Millie pohtivat paluuta kotiin, mutta uusi tragedia entisten koodinpurkajien keskuudessa herättää huolta. Ajettiinko Lydian yli tahallaan? Iris taivuttelee brittinaiset avuksi selvittämään ystävänsä kohtaloa. HD
2019-01-05 19.452019-01-06 20.30Europe/HelsinkiBletchleyn nelikko: San Francisco (Yle TV1)3/8. Verkossa. Jean ja Millie pohtivat paluuta kotiin, mutta uusi tragedia entisten koodinpurkajien keskuudessa herättää huolta. Ajettiinko Lydian yli tahallaan? Iris taivuttelee brittinaiset avuksi selvittämään ystävänsä kohtaloa. HDTelsu.fi
la 29.12.2018 19.45 - 20.30
2/8. Valvojaiset. Yhdessä amerikkalaisten virkasisartensa kanssa Jean ja Millie yrittävät ennakoida kylmäverisen tappajan seuraavaa liikettä. Miksi hän leikkaa uhreilta kielen? Onko se varoitus jollekulle, mutta kenelle? HD
2018-12-29 19.452018-12-30 20.30Europe/HelsinkiBletchleyn nelikko: San Francisco (Yle TV1)2/8. Valvojaiset. Yhdessä amerikkalaisten virkasisartensa kanssa Jean ja Millie yrittävät ennakoida kylmäverisen tappajan seuraavaa liikettä. Miksi hän leikkaa uhreilta kielen? Onko se varoitus jollekulle, mutta kenelle? HDTelsu.fi
la 22.12.2018 19.45 - 20.30
1/8. Päämaja. On kulunut pari vuotta siitä kun Bletchley Parkin entiset koodinpurkajanaiset lopettivat rikosten tutkimisen yhdessä. Nyt muuan lehtiuutinen saa Millien ottamaan yhteyttä Jeaniin, ja hänellä on painavaa asiaa. HD
2018-12-22 19.452018-12-23 20.30Europe/HelsinkiBletchleyn nelikko: San Francisco (Yle TV1)1/8. Päämaja. On kulunut pari vuotta siitä kun Bletchley Parkin entiset koodinpurkajanaiset lopettivat rikosten tutkimisen yhdessä. Nyt muuan lehtiuutinen saa Millien ottamaan yhteyttä Jeaniin, ja hänellä on painavaa asiaa. HDTelsu.fi
www.telsu.fi > ohjelmatiedot > Bletchleyn nelikko: San Francisco
Arvosana 3.4/5, annettu 26 ääntä.
Mysteerisaari09:14 Yle Teema & Fem Yökylässä Maria Veitola12:25 - 13:25 AVA u Sannikka & Ukkola14:30 - 15:00 Yle TV1 u Haamuja Pantheonissa15:15 Yle Teema & Fem u The Wall Suomi15:30 - 16:30 Nelonen u Rakennusentisöijät15:50 - 16:00 Yle TV1 Tanssii Tähtien Kanssa16:00 - 18:00 AVA u Kettu19:30 - 20:30 Yle TV1 Stacey Dooley: Syyrian ISIS-vaimot21:00 - 21:50 Yle TV2 Big Brother Suomi21:00 - 22:30 Nelonen Maria Wern: Tuli sisälläni21:00 - 23:00 AVA Rikoksen anatomia23:20 - 00:30 TV5 u
Race09:35 - 11:50 Hero IMDb 7.1 Tumbledown10:50 - 12:55 Frii uIMDb 6.2 Lay the Favorite13:50 - 15:25 Hero IMDb 4.7 Lumikki ja metsästäjä16:35 - 19:00 Frii IMDb 6.1 Justus ja urheat ritarit16:45 - 18:30 Nelonen IMDb 6.1 Yön eläimet21:00 - 23:20 TV5 IMDb 7.5 Next22:50 - 00:45 Hero uIMDb 6.2 Poliisiopisto 4 - Korttelipoliisit21.10. klo 00:50 - 02:40 Sub uIMDb 4.8
Pinnalla juuri nyt: Sydämen asialla, Kettu, 90 Päivää morsiamena: Häiden jälkeen, Salatut elämät, Simpsonit, Muumilaakson tarinoita, Kauniit ja rohkeat, MasterChef Australia, Doc Martin, Syke

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


Turvallisuusselvityslaki 726/2014 | EDILEX
Turvallisuusselvityslaki 19.9.2014/726
2 §Lain soveltamisala ja sen suhde muuhun lainsäädäntöön
4 – 8 §2 lukuSelvityksen kohteen asema ja oikeudet
4 §Ilmoittaminen turvallisuusselvityksestä
5 §Selvityksen kohteen suostumus
6 §Oikeus saada tieto turvallisuusselvityksestä
7 §Selvityksen kohteen huomautusoikeus
8 §Säännösten soveltaminen läheisiin
9 – 13 §3 lukuToimivaltaiset viranomaiset ja niiden harkintavallan ohjaus
9 §Toimivaltaiset viranomaiset
10 §Viranomaisen harkinta turvallisuusselvitysasian käsittelyyn ottamisessa
11 §Eräiden selvityksen kohdetta koskevien seikkojen huomioon ottaminen henkilöturvallisuusselvityksen laadinnassa
12 §Arviointikriteerilautakunta
13 §Toimivaltaisten viranomaisten yhteistyö
14 – 32 §4 lukuHenkilöturvallisuusselvitys
14 §Perusmuotoinen, laaja ja suppea henkilöturvallisuusselvitys
15 §Henkilöturvallisuusselvityksen hakemiseen oikeutetut
16 §Valtionhallinnon viranomaisen velvollisuus hakea henkilöturvallisuusselvitystä
17 §Henkilöturvallisuusselvitystä koskeva hakemus ja sen käsittelyä varten annettavat tiedot
18 §Turvallisuusvaatimusten toteuttaminen yleisenä edellytyksenä
19 §Perusmuotoisen henkilöturvallisuusselvityksen piiriin kuuluvat tehtävät
20 §Laajan henkilöturvallisuusselvityksen piiriin kuuluvat tehtävät
21 §Suppean henkilöturvallisuusselvityksen piiriin kuuluvat tehtävät
22 §Eräiden tehtävien hyväksyminen turvallisuusselvitysmenettelyyn
23 §Rekisteritietojen käyttö ja tarkistaminen sekä selvityksen kohteen haastattelu
24 §Suojelupoliisin oikeus päättää henkilöturvallisuusselvityksen tasosta
25 §Perusmuotoisen henkilöturvallisuusselvityksen tietolähteet
26 §Tiedot ulkomaan viranomaisten pitämistä rekistereistä
27 §Laajan henkilöturvallisuusselvityksen tietolähteet
28 §Henkilötietolomake ja siinä ilmoitettujen tietojen tarkistaminen
28 a §Selvityksen kohteen ilmoitus muuttuneista ulkomaansidonnaisuuksistaan
28 b §Toimivaltaisen viranomaisen muuttuneita ulkomaansidonnaisuuksia koskeva tiedonantovelvollisuus
29 §Henkilöturvallisuusselvityksen ulottaminen läheisiin laajassa turvallisuusselvityksessä
30 §Suppean henkilöturvallisuusselvityksen tietolähteet
31 §Puolustusvoimia ja suojelupoliisia koskevat erityissäännökset
32 §Tietojen käyttörajoitukset henkilöturvallisuusselvitystä laadittaessa
33 – 40 §5 lukuYritysturvallisuusselvitys
33 §Yritysturvallisuusselvityksen hakemiseen oikeutetut
34 §Valtionhallinnon viranomaisen velvollisuus yritysturvallisuusselvityksen hakemiseen
35 §Yritysturvallisuusselvitystä koskeva hakemus
36 §Yritysturvallisuusselvityksen laatimisen edellytykset
37 §Yritysturvallisuusselvityksessä käytettävät tietolähteet
38 §Yritysturvallisuusselvitysasian käsittely
39 §Yritysturvallisuusselvitykseen liittyvät tarkastukset ja viranomaisen tiedonsaantioikeus
40 §Yrityksen sitoumus
41 – 47 §6 lukuTurvallisuusselvitysmenettelyn päättäminen ja siitä saatujen tietojen käsittely
41 §Turvallisuusselvitysmenettelyn päättyminen
42 §Turvallisuusselvityksen vaikutukset ja sen sisältö
43 §Henkilöturvallisuusselvitystodistuksen antaminen
44 §Henkilöturvallisuusselvitystodistuksen sisältö
45 §Henkilöturvallisuusselvityksen perusteella saatujen henkilötietojen käsittely
46 §Yritysturvallisuusselvitystodistuksen antaminen
47 §Yritysturvallisuusselvitystodistuksen sisältö
48 – 52 §7 lukuTurvallisuusselvitysrekisteri ja siihen liittyvä tietojenkäsittely
48 §Turvallisuusselvitysrekisteri, sen käyttötarkoitus ja tietojen tallettaminen rekisteriin
49 §Turvallisuusselvitysrekisterin tietojen poistaminen
50 §Tietojen luovuttaminen turvallisuusselvitysrekisteristä
51 §Nuhteettomuuden ja luotettavuuden seuranta henkilörekisterien yhdistämisen avulla
52 §Toimenpiteet seurannan perusteella
53 – 55 §8 lukuTurvallisuusselvityksen ja turvallisuusselvitystodistuksen voimassaolo
53 §Turvallisuusselvityksen ja turvallisuusselvitystodistuksen voimassaoloaika
54 §Turvallisuusselvityksen uusiminen ja uuden turvallisuusselvitystodistuksen antaminen
55 §Turvallisuusselvitystodistuksen peruuttaminen
56 – 62 §9 lukuErinäiset säännökset
56 §Tietosuojavaltuutetun valvontaoikeus
57 §Viranomaisten tietojensaantioikeus
58 §Työnantajan ja yritysturvallisuusselvitystodistuksen saaneen yrityksen ilmoitus- ja toimenpidevelvollisuus
59 §Salassapitovelvollisuus
60 §Turvallisuusselvityksen maksullisuus
61 §Viittaus rangaistussäännöksiin
62 §Muutoksenhaku
63 – 64 §10 lukuVoimaantulo- ja siirtymäsäännökset
63 §Voimaantulo
64 §Siirtymäsäännökset
Ks. muutosehdotukset HE 18/2019, HE 1/2020 ja HE 2/2020.
Ks. L yksityisyyden suojasta työelämässä 759/2004, L lasten kanssa työskentelevien ...


text:
Ruiz Torija & Hiro Balani v. Spain
Case of Ruiz Torija v. Spain, Volume 303-A series A Case of Hiro Balani v. Spain, Volume 303-B series A
Tämä kirjoitus on julkaistu Suomen Asianajajaliiton äänenkannattajassa Defensor Legisissä nrossa x/95
© Markku Fredman:
Euroopan ihmisoikeustuomioistuin (EIT) on antanut 9.12.1994 kaksi päätöstä, joissa oli kyse tuomioistuimen perusteluiden riittävyydestä Euroopan ihmisoikeussopimuksen (EIS) 6 artiklan mukaan.
Ruiz Torija v. Spain.
Eusebio Ruiz Torija on Espanjan kansalainen Madridista. Hän on vuodesta 1960 alkaen pitänyt kahvilaa vuokraamassaan huoneistossa. Vuonna 1988 vuokranantaja käynnisti oikeudenkäynnin ja vaati vuokrasuhteen päättämistä ja häätöä. Kanteen mukaan vuokrahuoneistoon oli sijoitettu kolmannen osapuolen omistamia peliautomaatteja ilman hänen lupaansa. Kanteen mukaan kyse oli kielletystä alivuokrauksesta, jonka vuoksi hänellä olisi oikeus päättää vuokrasuhde.
Vuokralainen vetosi vastineessaan siihen, että automaattien sijoittaminen tiloihin oli laillista, ja että vuokranantaja toimi vilpillisessä mielessä.
Toisena argumenttina Ruiz Torija vetosi laissa säädettyyn 15 vuoden määräaikaan vedota vuokrasuhteen päättymisperusteeseen, eli kanne olisi sen mukaan nostettu liian myöhään.
Helmikuussa 1989 ensimmäisen asteen tuomioistuin hylkäsi kanteen, koska se ei katsonut viihdeautomaattien sijoittamista alivuokraukseksi. Määräaikaa koskevaa argumenttia ei tutkittu.
Vuokranantajan valitettua ja Ruiz Torija annettua vastineensa ylempi tuomioistuin Audiencia Provincial antoi tuomionsa tammikuussa 1990. Alioikeuden päätös kumottiin ja vuokralainen määrättiin häädettäväksi. Kanteen määräajasta ei lausuttu mitään. Automaattien omistajan todettiin olevan kolmannen tahon, ja kyseessä olevan vuokrasopimuksessa kielletyn alivuokrauksen.
Valitustuomioistuimen päätöksestä ei voinut valittaa oikeuskysymysten osalta. Sen sijaan Ruiz Torija valitti perustuslakituomioistuimeen, joka ei myöntänyt asiassa valituslupaa. Perusteluissa todettiin, että Audiencia Provencialen päätös osoitti, että väite kanneoikeuden vanhentumisesta oli hylätty.
Espanjan perustuslain mukaan tuomioiden tulee olla perusteltuja. Siviiliasioiden käsittelyä koskevan lain mukaan tuomiossa on otettava kantaa kaikkiin riitautetuista seikoista esitettyihin väitteisiin.
Ruiz Torija valitti Euroopan ihmisoikeustoimikunnalle maaliskuussa 1991. Hän katsoi, ettei ollut saanut osakseen oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä, koska Audiencia Provincial ei ollut tuomiossaan käsitellyt yhtä esitettyä väitettä. Toimikunnan raportissa katsottiin äänin 18 - 3, että EIS:n 6 artiklaa oli rikottu.
Tuomioistuimessa Espanjan hallitus esitti väitteen, että Ruiz Torija olisi tullut itsensäkin valittaa alioikeuden ratkaisusta, eikä vain tyytyä vastineeseen vastapuolen valituksen johdosta. Sekä toimikunta että EIT totesi, ettei Ruiz Torijaa voitu vaatia valittamaan tuomiosta, joka oli hänelle edullinen.
Ruiz Torija totesi, että Audiencia Provincial oli menetellyt virheellisesti kun se ei ollut maininnut tuomiossaan vanhentumisväitettä. Ihmisoikeustoimikunta hyväksyi väitteen ja totesi, että asian sivuuttaminen herätti epäilyn siitä missä määrin valitustuomioistuin oli asian tutkinut.
Hallituksen mukaan vanhentumisväite oli täysin perusteeton eikä se liittynyt oikeudessa käsiteltyyn asiaan. Lisäksi asian mainitsematta jättäminen voidaan tulkita väitteen hylkäämiseksi.
Valittaja Ruiz Torija kiisti nämä argumentit.
EIS:n 6 artiklan 1 kappale velvoittaa tuomioistuimia perustelemaan tuomiot, mutta se ei tarkoita, että jokaiseen väitteeseen tulisi antaa yksityiskohtainen vastaus. (EIT viittasi tuomioonsa Van de Hurk v. Alankomaat, 19.4.1994, 288 series A.) Velvollisuuden laajuus riippuu päätöksen luonteesta. On otettava huomioon mm. väitteiden monimuotoisuus ja eri jäsenvaltioissa vaihtelevat säännökset, käytännöt, käsitykset ja tuomioiden laatimistavat. Tämän vuoksi tuomioistuimen väitetty laiminlyönti päätöksen perustelemisessa on arvioitava kyseisen tapauksen omassa valossa.
Tässä tapauksessa oli esitetty vanhentumisväite. Se esitettiin alioikeudessa kirjallisesti riittävän selvästi ja täsmällisesti. Myös näyttöä oli esitetty väitteen tueksi. Valitustuomi oistuin oli kumotessaan alemman päätöksen velvollinen Espanjan lain mukaan velvollinen arvioimaan kaikki esitetyt väitteet, jotka oli esitetty alioikeudessa sikäli kun ne olivat riitaisia riippumatta siitä oliko niitä nimenomaisesti esitetty valituksessa.
EIT totesi, ettei sen tehtävänä ole arvioida kyseisen vanhentumisväitteen menestymis mahdollisuuksia. On kansallisten tuomioistuinten tehtävä arvioida tällaiset kysymykset. EIT pidättyi toteamaan vain, ettei väitettä tarvitse tutkia voidakseen todeta sen olevan joka tapauksessa merkityksellinen. Jos väite vanhentumisesta olisi havaittu perustelluksi olisi kanne tullut sen perusteella hylätä.
Lisäksi EIT ei yhtynyt hallituksen väitteeseen, jonka mukaan vanhentumisväite oli niin perusteeton, ettei siihen olisi tarvinnut puuttua. Se, että ensimmäisen asteen tuomioistuin otti vastaan näyttöä vanhentumisen tueksi puhui hallituksen näkemystä vastaan. Koska kanteen määräaika olisi ollut ratkaisevaa valitusvaiheessa olisi valitustuomioistuimen tullut lausua väitteestä tuomiossaan.
Vanhentumisväite ja vuokrasuhteen purkuperusteet olivat täysin erilaisia oikeudellisia kysymyksiä, sen vuoksi vanhentuminen olisi edellyttänyt erityistä ja täsmällistä vastausta (a specific and express reply). Koska tällaista ei valitustuomioistuimen päätöksessä ollut on mahdotonta arvioida onko Audiencia Provincial yksinkertaisesti vain laiminlyönyt arvioida vanhentumisväitettä vai onko väite hylätty, ja jos oli hylätty mikä oli siihen syynä. Sen vuoksi asiassa on rikottu EIS:n 6 artiklan 1 kappaletta.
EIT katsoi tuomionsa riittäväksi hyvitykseksi valittajan aineettomasta vahingosta. Espanjan valtio velvoitettiin korvaamaan valittajan oikeudenkäyntikulut miljoonalla pesetalla.
Ratkaisu on tehty yhdeksänjäsenisessä jaostossa, jonka jäsenistä tuomari Bernhard oli erimielinen. Hän katsoi, ettei kansainvälinen tuomioistuin voi ottaa kantaa siihen milloin mistäkin väitteestä olisi tullut mainita tuomiossa.
Vuonna 1985 japanilainen yhtiö Orient Watch Co. Ltd jätti hakemuksen madridilaiseen alioikeuteen, jossa se vaati espanjalaisen tavaramerkin Orient H.W. Balani Málaga poistamista rekisteristä. Kyseinen tavaramerkki koski kaiken tyyppisiä kelloja ja oli rekisteröity Rita Hiro Balanin aviomiehelle vuonna 1970. Sittemmin se oli siirretty Rita Hiro Balanin nimiin. Hakijayhtiö väitti, että Pariisin sopimuksen perusteella yhtiön nimen rekisteröinti Japanissa vuonna 1951 estää samanlaisten tavaramerkkien rekisteröinnin kaikissa Pariisin sopimuksen jäsenvaltioissa - myös Espanjassa.
Hiro Balani kiisti vaatimuksen useilla perusteilla:
1. tavaramerkin poistamista olisi tullut vaatia kolmessa vuodessa sen rekisteröimi sestä, joka oli ylitetty ja tavaramerkki oli jo vakiintunut.
2. vaatimus oli esitetty liian myöhään.
3. hakijayhtiön toiminimi ei ollut omaperäinen.
4. Hiro Balanille oli vuonna 1984 siirtynyt jo vuonna 1934 rekisteröity tavaramerkki "Creacions Orient", jolla oli etuoikeus hakijan toiminimeen nähden.
Toukokuussa 1988 madridilainen tuomioistuin Audiencia Territorial hyväksyi väitteen, että Hiro Balanin omistama tavaramerkki oli vakiintunut ja hylkäsi hakemuksen. Muita väitteitä ei käsitelty.
Hakijayhtiö valitti. Huhtikuussa 1990 korkein oikeus Tribunal Supremo päätti, ettei tavaramerkki ole vakiintunut, koska sen rekisteröinti oli mitätön ja se kumosi alemman oikeuden päätöksen. Päätöksessään korkein oikeus erikseen hylkäsi väitteet siitä, ettei hakijayhtiön toiminimi olisi omaperäinen ja väitteen hakemuksen esittämisestä liian myöhään. Sen sijaan päätöksessä ei viitattu millään tavoin siihen väitteeseen, että Hiro Balanilla on vuonna 1934 rekisteröidyn tavaramerkin "Creacions Orient" perusteella ensisijainen oikeus tavaramerkkiin "Orient", joka oli rekisteröity Japanissa vasta vuonna 1951.
Hiro Balani valitti perustuslakituomioistuimeen, joka ei ottanut juttua käsiteltäväkseen, koska siihen ei liittynyt perustuslaillisia kysymyksiä. Tavaramerkin "Creacions Orient" osalta perustuslakituomioistuimen päätöksessä todettiin, ettei voida odottaa korkeimman oikeuden lausuvan asiasta, jonka perusteella asiassa ei ole valitettu. Se jatkoi, että perustuslaki ei edellytä yksityiskohtaista vastausta kaikkiin väitteisiin, vaan ainoastaan vaatimuksiin. Perustuslakituomioistuin totesi, että kyseisessä asiassa Hiro Balanin väite oli hylätty kun vastapuolen valitus oli hyväksytty.
Espanjan lain mukaan etuoikeus tavaramerkkiin tai toiminimeen syntyy silloin kun rekisteröintiä koskeva hakemus on jätetty. Harkittaessa loukkaako uusi tavaramerkki tai toiminimi aiempaa otetaan huomioon muun ohessa se kuuluvatko kyseiset suojattavat tuotteet samalle kaupalliselle alalle.
Pariisin sopimuksen mukaan yhdessä jäsenmaassa rekisteröity tavaramerkki saa suojaa kaikissa jäsenmaissa ilman sen rekisteröintiä näissä maissa.
Espanjan lain säännöksiä tuomioiden perusteluista on selostettu edellisen tapauksen yhteydessä.
Hiro Balani valitti Euroopan ihmisoikeustoimikunnalle tammikuussa 1991. Hän katsoi, ettei ollut saanut oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä EIS:n 6 artiklan 1 kappaleen mukaisesti, koska korkein oikeus ei ollut lausunut mitään kaikista hänen esittämistään perusteluista alemmassa oikeusasteessa.
Lokakuussa 1993 toimikunta katsoi yksimielisesti, että 6 artiklan 1 kappaletta oli rikottu.
EIT:ssä Hiro Balani esitti, että korkeimman oikeuden virhe oli se, ettei hänen väitteeseensä hänelle rekisteröidyn tavaramerkin "Creacions Orient" etuoikeudesta ollut vastattu korkeimman oikeuden tuomiossa.
Toimikunta esitti tuomioistuimelle lisäksi, että asian sivuuttaminen herättää epäilyjä siitä miten asia on tutkittu korkeimmassa oikeudessa.
Hallituksen mukaan etusijaväite oli epäoleellinen, koska tavaramerkki "Creacions Orient" oli rekisteröity toisenlaisille tuotteille ja hakemuksessa oli vaadittu kelloille rekisteröidyn tavaramerkin poistamista. Hallitus viittasi siihen, että Hiro Balani oli sittemmin hakenut tavaramerkin "Creacions Orient" laajentamista koskemaan myös kelloja.
Ihmisoikeustuomioistuin antoi päätöksen, joka on yleiseltä osaltaan samanlainen kuin edellä selostetussa tapauksessa Ruiz Torija. EIT katsoi tässäkin tapauksessa perustelujen olleen puutteelliset ja 6 artiklan 1 kappaletta oli siten rikottu.
Hiro Balani oli vedonnut kirjallisesti omistamaansa tavaramerkkiin ja oli esittänyt asian selkeästi. Näyttönä oli virallinen todistus rekisteröidystä tavaramerkistä. EIT totesi, ettei sen tehtävänä ole tutkia väitteen tavaramerkki "Creacions Orient" etuoikeudesta menestymisenmahdollisuuksia. Se on kansallisten tuomioistuinten tehtävä. Kuten Ruiz Torija tapauksessakin EIT totesi, että väitettä tutkimatta voi havaita sen olevan merkityksellinen. Jos se olisi havaittu perustelluksi olisi hakemus tullut hylätä.
EIT totesi, että kysymys siitä loukkasiko tavaramerkki "Orient H.W. Balani Málaga" toiminimeä "Orient Watch Co. Ltd" oli oikeudellisesti ja loogisesti erilainen kuin kysymys siitä oliko tavaramerkillä "Creacions Orient" etusija. Sen vuoksi väite olisi edellyttänyt erityistä ja täsmällistä vastausta (a specific and express reply). Koska asiasta ei mitään lausuttu on mahdotonta arvioida onko korkein oikeus yksinkertaisesti vain laiminlyönyt arvioida väitettä vai onko se ollut tarkoitus hylätä, ja jos oli niin millä perusteella.
EIT katsoi tuomionsa riittäväksi hyvitykseksi valittajan aineettomasta vahingosta. espanjan valtio velvoitettiin korvaamaan valittajan oikeudenkäyntikulut 997.050 pesetalla.
Ratkaisu on tehty samalla jaostolla kuin Ruiz Torija-tuomio. Tuomari Bernhard on antanut samanlaisen eriävän mielipiteen tässäkin asiassa.
Edellä olevat kaksi ratkaisua tuovat mielenkiintoisen lisän sen pohdintaan miten suomalaisten tuomioistuinten ratkaisuja tulisi kehittää. Itse kiinnostuin näistä tapauksista sen jälkeen kun kirjoitin korkeimmalle oikeudelle valituslupahakemuksen rikosasiassa, jossa raastuvanoikeuden päätös alkoi sanoilla "Raastuvanoikeus katsoo selvitetyksi, että" ja jatkui syytekirjelmällä. Hovioikeuden päätös oli tuossa asiassa "raastuvanoikeu den päätöstä ei muuteta" ja tämä perusteltiin seuraavasti: "syytä muuttamiseen ei ole". Korkein oikeus lienee ratkaissut valitusluvan kun tämä kirjoitus julkaistaan.
Suomalaisten tuomioistuinten tuomiot ovat huomattavasti parantuneet viimeisten vuosien aikana. Riita-asioissa tähän on johtanut menettelyuudistus, jossa pöytäkirjoja ei enää ole ja koko asia täytyy selostaa tuomiossa. Kun väitteet täytyy selostaa on niihin otettava myös kantaa, ellei tuomari halua herättää silmiinpistävää huomiota selostamalla kysymyksiä joihin ei vastaa. Korkein oikeus ja myös hovioikeudet ovat viime vuosina julkaisseet Finlexissä useita ratkaisuja, joissa juttu on palautettu puuttuvien tai ylimalkaisten perustelujen vuoksi.
KKO:1994:107: Hovioikeus arvioi riita-asiassa näytön aivan toisin kuin alioikeus perustelematta kantaansa. Juttu palautettiin hovioikeuteen.
KKO:1995:12 Riita-asia oli ratkaistu hovioikeudessa aivan toisin kuin alioikeudessa perustelematt muutosta. Juttu palautettiin suullisen käsittelyn järjestämistä varten.
Vaasan HO: 1993:19 (lainvoimainen) Kihlakunnanoikeus ei ollut yksilöinyt syitä, joiden vuoksi velkajärjestelyhakemus oli hylätty. Juttu palautettiin kihlakunnanoikeuteen.
Kouvolan HO: 1994:4 (lainvoimainen) Riita-asia palautettiin alioikeuteen kun päätös oli perustelematon.
Rovaniemen HO: 1995:2 (täysistunto, lainvoimainen) Asunto-oikeus ei ollut perustellut miksi asunnossa katsottiin vietetyn häiritsevää elämää. Todistajien kertomuksia ei ollut selostettu tuomiossa. Juttu palautettiin asunto-oikeuteen.
Tapaukset koskevat valitustuomioistuimia, mutta sama perusteluvelvollisuus on myös alioikeudella. Siellä velvollisuus on sikäli korostunut, että asianosaisella tulee olla mahdollisuus valituksessaan arvostella valituksen kohteena olevan tuomion perusteluja ja osoittaa missä kohden alempi tuomioistuin on tehnyt virheen. Ilman perusteluja ei valitusmenettelyssä voi toteutua oikeudenmukainen oikeudenkäynti.
Myös ja etenkin rikosasioissa on tilanne nykyisinkin melkoisen ongelmallinen edellä selostettujen ratkaisujen näkökulmasta. Tapaukset olivat siis riita-asioita, mutta niiden ilmentämät oikeusohjeet soveltuvat myös rikosasioihin, koska sama oikeudenmukainen oikeudenkäynti lisättynä syytetyn vähimmäisoikeuksilla tulee toteuttaa myös rikosjutuissa.
Rikosasioissa olen havainnut erityisen turhauttavaksi esittää väitteitä oikeuttamis- ja anteeksiantoperusteista, koska niihin kovin harvoin saa minkäänlaista vastausta - ellei sitten väitettä yksinkertaisesti hyväksytä. Esimerkiksi hätävarjelun arviointi tuntuu jäävän useimmilta tuomareilta tekemättä. On myös luonnollista, että kun tuomari ei vaadi syyttäjää perustelemaan miksi tietty teko on kvalifioinnin kannalta kokonaisuutena arvostellen törkeä ei tuomari sitä itsekään päätökseensä kirjoita. Suunniteltu ri- kosasioiden käsittelyuudistus tuo varmasti olennaisen muutoksen ja parannuksen rikosasioiden perusteluihin. Kuitenkin jo sitä ennen olisi pidettävä huoli siitä, ettei edellä selostettujen ratkaisujen sisältämää velvoittavaa oikeusohjetta rikota.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


Sullivinnik Nakkutilliisuutitat nalunaarutaat nr. 302-imeersoq - 26. marts 2015
Kalaallit Nunaanni suliffinni avatangiisit pillugit inatsimmi § 11 a, imm. 4, §13, imm. 3, § 15, imm. 2, § 29, § 33, § 35, § 37, § 39, § 49, § 56 aamma § 67, tak. inatsit pillugu nalunaarut nr. 1084, 26. oktober 2005-imeersoq inatsit nr. 1382, 23. december 2012-imeersukkut allanngortinneqartoq, tunngavigalugit aalajangersarneqarpoq:
Kapitali 1 - Atuuffia
§ 1. Aatsitassat pillugit ingerlatallu tamatumunnga pingaarutillit pillugit Inatsisartut inatsisaat nr. 7, 7. december 2009-meersoq (aatsitassanut ikummatissanullu inatsit) malillugu akuersissutaateqartut nunami makkuninnga suliaqarnerat nalunaarummi matumani ilaatinneqarput:
nunap qaani iluanilu aatsitassanik piiaaneq,
aatsitassanik piiakkanik tunniussinissaq, imaanngitsoq aatsitassanik suliarinneqqaarneq siunertaralugu suliarinninneq, aamma
aatsitassanik taaneqartunik piiaanissaq siunertaralugu misissueqqaarneq, misissueqqaarneq maskiinanik atuinikkut nunap ajoquserneqarneranik kinguneqarpat.
Imm. 2. Nalunaarut manna sulianut Kalaallit Nunaanni suliffinni avatangiisit pillugit inatsimmi § 2, imm. 2, nr. 2-mi aamma 3-mi pineqartunut ilaatinneqartunut sulianullu sulisitsisoq sinnerlugu suliaanngitsunut aamma atuuppoq.
Imm. 3. Taamaattorli §§ 3-5, §§ 7-23, kiisalu §§ 39-46 sulisitsisoq sinnerlugu suliarineqartunut taamaallaat atuupput.
§ 2. Nalunaarut manna suliat Kalaallit Nunaanni suliarineqarnerat pillugu nalunaarummi, Kalaallit Nunaanni suliffiit aaqqissuunneqarnerat pillugu nalunaarummi, Kalaallit Nunaanni teknikkikkut iluaqusersuutit aaqqissuunneqarnerat, Kalaallit Nunaanni stoffit atortussallu pillugit nalunaarummi aamma Kalaallit Nunaani suliffinnik naliliisarneq pillugu nalunaarummi aalajangersakkanut ilassutinik imaqarpoq.
Kapitali 2 - Suliap pilersaarusiornera aaqqissuunneralu
Suliffinnik naliliisarneq
§ 3. Sulianik nalunaarummut matumunnga ilaatinneqartunik suliaqarnermi, Kalaallit Nunaanni suliffinnik naliliineq pillugu nalunaarut malillugu suliffinnik naliliineq makkuninnga aamma imaqassaaq:
Piiaaffiup iluani sumi immikkut ulorianartoqarsinnaanersoq, soorlu qaartoorsinnaaneq, ikuallattoorsinnaaneq, sullulianik nakkaattoorsinnaaneq, nakkaasoorsinnaaneq stoffinillu silaannarnilluunniit peqqissutsimut ulorianartunik toqunartunillu akulinnik peqarfiit eqqarsaatigalugit kiisalu immikkut ulorianarsinnaasut pinaveersimatinniarlugit iliuutsit suut iliuuserineqassanersut malinneqassanersulluunniit.
Illersuutit annaassiniarnermilu atortut naleqquttut atorneqarnissaannik ilitsersuutit. Immikkut iliuutsitut iliuuserineqarsimasut malinneqartussalluunniit naliliinermi immikkut takuneqarsinnaassapput.
Suliffimmi ingerlatat immikkut ulorianaatillit qanoq ingerlanneqartarnissaannik sulinermi periaatsitut malitassat, tamakkuninnga sulinerup taamaallaat akuersissuteqarnikkut ingerlanneqarsinnaaneranik aalajangersagartalik.
Suliffiit tamarmik ataasiakkaarlutik malittarisassanik, sulinerup isumannaatsumik ingerlanneqarnissaanik qulakkeerinnittunik peqassapput. Malittarisassat taakku qimaaniarnermi aqqutissanut takussutissianik, qimaaniarnermi annaassiniarnermilu atortunik ikiueqqaarnermilu atortunik atuineq pillugu paasissutissanik aamma ajornartorsiulerfimmi suliffiulluunniit qanittuani suliniutinik sunik aallartitsisoqartussaaneranik aalajangiussanik kiisalu annaassiniarnermik aaqqissuussineq pillugu aalajangersakkanik imaqassapput.
Qaqqap pineqartup assinga takussutissiaq paasiuminartunngorlugu suliaq. Takussutissiami sullulianut piiaaffiusunullu takussutissiami ilassutitut suut ingerlatsinermut isumannaallisaanermullu sunniuteqarsinnaasutut ilisimaneqartut takuneqarsinnaassapput.
Silaannarissaaveqarfinni qitiusumik pissutsit pillugit paasissutissat kiisalu qaartoorsinnaaneq aamma akuutissanit atortussanillu peqqissutsimut ulorianartunit nalaataqartitaanissaq pinaveersaartinniarlugu atortut suliniutillu allaaserineqarnerat.
Silaannaq gassimik ajoqusiisinnaasumik akoqarpat akoqarsinnaappalluunniit illersuutitut atortut tigoriaannaat sumiinnerannik pinaveersaartitsiniutinillu sunik aalajangersaasoqarsimaneranik allaaserinninneq.
Ikuallattoqarsinnaanera pinaveersaartinniarlugu, sumi ikuallattoqarnera paasiniarlugu ikuallattorlu qatserniarlugu siaruatsaaliniarlugulu suliniutit suut suliniutigineqassanerisa allaaserineqarnerat.
Sulisitsisut arlallit akornanni suleqatigiinneq
§ 4. Suliffeqarfimmi nunamit allameersumi sulisut piiaaffimmi sulippata, § 3 tunngavigalugu naliliinermut ilassummi isumannaallisaaneq peqqissuserlu pillugit suleqatigiinneq qanoq aaqqissuunneqassanersoq aalajangersarneqassaaq. Matumani isumannaallisaaniarluni suliniutinik ataqatigiissaarisoqarnissaa ilanngullugu qulakkeerneqassaaq, pisariaqarpallu sulinermi iliuuseqarnermilu ataatsimut malittarisassat aalajangersarneqassallutik.
Imm. 2. Ilassummi tassani suliffiup aaqqissuunneqarnera ingerlanneqarneralu pillugit paasissutissat aammattaaq ilanngunneqassapput, taamaalillutik sulisitsisut nunanit allaneersut sulinerminnik peqqussut manna aamma suliffinni avatangiisit pillugit inatsit tunngavigalugu pisussaaffitik eqqortillugit piareersaasinnaaqqullugit ingerlatsisinnaaqqullugillu.
§ 5. Suliffeqarfik nunamit allameersoq piiaaffimmi sulinerminik aallartitsinnginnerani § 3 tunngavigalugu naliliinerup ilai sulinermut pineqartumut attuumassuteqartut pillugit allakkatigut ilisimatinneqassaaq.
§ 6. Suliffeqarfiup namminerisaminik sulisoqanngitsup piiaaffimmini suliamik nalunaarummi matumani pineqartunut ilaatinneqartumik suliassiissuteqartup sulisitsisut sumiiffimmi tassani sulisoqartut suliffeqarfiup aaqqissuunneqarnera ingerlanneqarneralu pillugit paasissutissanik sulinerminnik peqqussut manna aamma suliffinni avatangiisit pillugit inatsit tunngavigalugu pisussaaffitik eqqortillugit ingerlatsinissaannut pisariaqartunik pissarsisinneqarnissaat isumagissavaa. Matumani taakku sulisitsisut allat suliffimmi tassani ingerlataannik ilisimatinneqarnissaat qulakkeerneqassaaq, tamanna isumannaallisaaneq peqqissuserlu pillugit suleqatigiinermut pingaaruteqarpat.
Imm. 2. Suliffeqarfiuttaaq suliffimmi tassani pissutsit isumannaatsumik sumiissusersiorsinnaanermut suliffimmilu isumannaatsumik ingerlasinnaanermut pingaaruteqartut naleqquttumik periaaseqarluni paasissutissiissutigineqarnissaat isumagissavaa, soorlu allagarsiinikkut.
Nakkutilliineq attaveqatigiinnerlu
§ 7. Sulisut suliap ingerlanneqarnerani ulorianartunut illersorniarlugit, sulisitsisup taassumaluunniit toqqagaata suliffiit nakkutigissavai. Nakkutilliineq inunnit pisariaqarneratut misilittagaqartunit piginnaasaqartunillu ingerlanneqartassaaq, inuillu toqqaannartumik tikillugit attaveqarnikkut ingerlanneqartassalluni, teleli atorlugu attaveqatigiittoqarsinnaavoq.
Imm. 2. Suliffinnik inoqartunik nakkutilliineq minnerpaamik sulisut paarlaanneranni tamani pisassaaq. Suliffiit inoqartut tele atorlugu attaveqaateqanngitsut, minnerpaamik nalunaaquttap akunneri marlukkaarlugit pisarnertut misissorneqartassapput.
Imm. 3. Suliffik avinngarusimasumiippat sulisumilluunniit ataasiinnarmik sulisoqarpat tele atorlugu attaveqatigiissinnaanissaq qulakkeerneqassaaq. Tele atorlugu attaveqatigiittoqarsinnaanngippat, allatigut attaveqatigiissinnaanissaq qulakkeerneqassaaq.
Imm. 4. Pisariaqartitamik ikiuiniarnerit, qimagusssortitsinerit annaassiniarnerillu ingerlaannavik aallartissinnaajumallugit, attaveqatigiinnermut atortunik pisariaqartitanik peqartoqarnissaa sulisitsisup isumagissavaa.
Imm. 5. Inuit kikkut nunap iluaniinnersut takananilu suatungaaniissinnaanersut sukkulluunniit ilisimaneqarnissaata ajornannginnissaa sulisitsisup isumagissavaa.
§ 8. Sulisut tamarmik ataasiakkaarlutik qanoq atorfinitsinneqarsimanertik qanorlu sivisutigisumik sulisimanertik apeqqutaatinnagu sulinerup isumannaallisaanikkut peqqissutsikkullu tamakkiisumik illersorneqarsinnaasumik ingerlanneqarnissaanik naammattumik naleqquttumillu ilinniartinneqarlutillu ilitsersorneqartarnissaat sulisitsisup isumagissavaa. Ajutoorsinnaanermut nappaateqalersinnaanermullu aarlerinaatit, suliamut attuumassuteqarsinnaasut, ilanngullugit sulinerup aaqqissuunneqarnera, suleriaatsit naleqquttut, teknikkikkut iluaqusersuutit atorneqartarnerat, ikiueqqaarnermi atortut atorneqartarnerat, inunnut ataasiakkaanut illersuutit, qimaanermi annaassiniarnermilu atortut atorneqartarnerat pissutsillu allat attuumassuteqartut pillugit paasissutissat tunniunneqassaput. Ilinniartitsineq ilitsersuinerlu pingaartumik pisunut makkununnga atatillugu pisassaaq:
a. atorfinitsitsinermi
b. suliffiup iluani allamut nuutsitaanermi suliassalluunniit allanngortinneqarnerini
c. teknikkikkut iluaqusersuutit atulersinneqarnerini allanngortinneqarneriniluunniit aamma
d. teknologimik nutaamik atuilernermi.
Imm. 2. Ilinniartitsineq ilitsersuinerlu taaneqartut ineriartortitsinermut naleqqussarneqartassapput, ulorianarsinnaasut nutaat atuutilernerat ilanngullugit, pisariaqarpallu akuttunngitsumik uteqqinneqartassallutik.
Imm. 3 Ilinniartitsinermut ilitsersuinermullu taaneqartunut piffissap suliffiusup iluani ingerlanneqartussanut aningaasartuutit sulisitsisup akilertassavai.
Imm. 4. Sulisut nunanit allaneersut suliffimmi suliamik ingerlataqartut pissutsit isumannaallisaanermut peqqissutsimullu tunngasut sulinerminnut sunniuteqartut pillugit naleqquttumik ilitsersorneqarnissaat sulisitsisup qulakkiissavaa.
Imm. 5. Sulisunut isumannaallisaanermik ilitsersuutit, ajornartoornermi atortunik atuineq aamma pisuni ajornartoorfiusuni iliuusissat ilanngullugit, allaganngorlugit pigineqarnissaat pisariaqarneratullu annertutigisumik allagarsiinikkut saqqumitinneqarnissaat sulisitsisup isumagissavaa.
Inunnut ataasiakkaanut illersuutit
§ 9. Inunnut ataasiakkaanut illersuutitut iluaqusersuutit naleqquttut sulisunut atugassiissutigineqassapput.
Imm. 2. Illersuutitut iluaqusersuutit suliffimmiitinneqassapput, atorsinnaalluarnerallu qulakkeerniarlugu akuttunngitsumik misissorneqartassallutik.
Imm. 3. Niaqororrnaveeqqutit, isumannaallisaatitut kamippaat atisallu mianersoqqussutitallit (sakkortuunik/ersarissunik qalipaatillit) tamatigut atorneqartassapput, sumiiffiit tamakkuninnga atuinissamut erseqqissumik pisariaqartitsiviunngitsut eqqaassanngikkaanni. Sulineq isumannaallisaanikkut peqqussutsikkullu tamakkiisumik illersorneqarsinnaasumik allatut pilersaarusiorneqarsinnaanngippat, piareersarneqarsinnaanngippat ingerlanneqarsinnaanngippallu inunnut ataasiakkaanut illersuutitut iluaqusersuutit allat sulineq atorneqassapput.
§ 10. Nunap iluani sulinermi sulisut qaammartartumik tigummiartakkamik tamatigut nassataqartassapput, tak. § 15.
Kapitali 3 - Suliffigisaq suliffillu
§ 11. Piiaaffimmi ingerlatat mianeralugit aamma suliffiup aaqqissugaaneranut malittarisassat kiisalu nalunaarummi matumani aalajangersakkat naapertorlugu piiaaffik illersorneqarsinnaasumik aaqqissuunneqarsimassaaq.
Ilanngullugu qulakkeerneqassapput:
nunami atortut ikkussukkat pioreersut sulinerup aallartinneqannginnerani suussusersineqarnissaat misissorneqarnissaallu kiisalu pisariaqarneratut annertutigisumik isumannaallisarneqarnissaat erseqqissumillu nalunaaqutsersorneqarnissaat,
nunaminertami immikkut ulorianarsinnaasut sulinerup aallartinneqannginnerani suussusersineqarnissaat nalilersorneqarnissaallu pisariaqarneratullu annertutigisumik pinaveersaartinneqarnissaat erseqqissumillu nalunaaqutsersorneqarnissaat,
teknikkikkut atortut ikkussukkat pisariaqartut pilersinneqarnissaat piffissaagallartillugulu atuiffiusunut anngutsinneqarnissaat kiisalu pisariaqarneratut annertutigisumik nakkutigineqarnissaat / misissorneqarnissaat aserfallatsaalineqarnissaallu,
suliffiup ingerlaffiginera piffissami suugaluartumiluunniit pissutsit tamakkiisumik illersorneqarsinnaasut atuutsillugit pisinnaassaaq,
teknikkikkut iluaqusersuutit naleqquttut pisariaqarneratut annertutigisumik atorneqarsinnaanerat,
atortussat inissamut naleqquttumut aalajaatsumik toqqaveqartumut inissinneqarsinnaanerat,
sumiiffiit suleriaatsinik immikkut ulorianarsinnaasunik ingerlatsiviusut ingerlatsiviunerminnut peqatigitillugu sapinngisamik allanit suliffiusinnaannginnissaat angallaffiusinnaannginnissaallu,
atortulersuutit ikkussukkanik, isumannaallisaanermik iliuutsinik taamaattoqarpallu immikkut ulorianarsinnaasut il.il. ingerlaavartumik nakkutigineqarnissaannut periaatsimik aalajangersaasoqarsimanissaa aamma
piffiit nakkaaffiusinnaasut imaluunniit nakkaanikut ungaluliinikkut, qalliinikkut allatigulluunniit naleqquttumik iliuuseqarnikkut qulakkeerneqarnissaat.
§ 12. Illut, piiaanermi atortulersuutitullu aaqqissukkat, teknikkikkut sanaartukkat ikkussukkallu allat, sulluliat, piiaavimmut sulluliat, itersaliat, usilersorfissiat assigisaallu ilanngullugit, atorneqarnerat eqqarsaatigalugu illersorneqarsinnaasumik sananeqarsimassapput aaqqissugaassallutillu kiisalu illersorneqarsinnaasumik aserfallatsaalineqassallutik.
Imm. 2. Teknikkikkut atortulersuutit, iluaqusersuutit, ikkussukkat il.il. illersorneqarsinnaasumik inissinneqassapput ikkussorneqassallutillu. Isumannaallisaanikkut peqqissutsikkullu ulorianarsinnaagunik, tamanna pissutsillu allat isiginiarlugit inissinneqassapput, taamaalillutik ajutoortoqarnerani sapinngisamik ulorianannginnerpaassammata.
Imm. 3. Teknikkikkut iluaqusersuutit atortullu innaallagissamoortut piffimmi gassit, pujoralaat aalarluunniit pissutigalugit ikuallattoorfiusinnaasumi qaartoorfiusinnaasumiluunniit inissinneqarsimagunik. sumiiffinni qaartoorfiusinnaasuni atorneqarnissaminnut naleqquttuussapput.
§ 13. Matut, isaaviit, ammartartut il.il. inissinneqarneri, qassiuneri angissusaallu suliap suussusianut pissutsinullu allanut naleqqiullugit illersorneqarsinnaasuussapput. Taakku atortussanik naleqquttunik sananeqaateqassapput, imatullu ilusilersugaallutillu aaqqissorneqarsimassapput pisariitsumik ammarneqarsinnaasunngorlugit, matuneqarsinnaasunngorlugit ulorianaateqanngitsumillu saneqqunneqarsinnaasunngorlugit. Nipiliornermut, issimut, isugutammut, ikuallannermut il.il. naammaginartumik ussissagaassapput.
§ 14. Sumiiffinni naleqquttuni allagartalersuinerit silamit ajoqusigaasinnaanngitsut inissinneqarsimassapput, taakkunatigut pissutsit isumannaallisaanermut peqqissutsimullu pingaaruteqartut paasissutissiisutigineqassallutik mianersoqqussutigineqassallutilluunniit.
Qaammaqqusersuineq
§ 15. Suliffik, sulliviit kiisalu isernermi aqqutit angallannermilu aqqutit naammattumik qaamanilinnik qullilersugaassapput. Ullup qaamarnga naammanngippat, pissutsinut naleqquttunik qullilersugaassapput, sulineq angallannerlu illersorneqarsinnaasumik ingerlanneqarsinnaasunngorlugit.
Imm. 2. Qullilersuutit imatut inissinneqarsimassapput, qullilersuutit sulisut ajutoornerannik kinguneqarsinnaajunnaarsillugit.
Imm. 3. Suliffiit qullilersuinerup qamittoorneratigut sulisui uloriartorsiortitaappata, ajornartoornermi qullilersuutinik naammaginartumik qaamaassusilinnik atortulersugaassapput. Taamatut iliornissaq ajornarpat, sulisut namminerisaminnik qaammartartoqartitaassapput.
Angallannermi aqqutit
§ 16. Suliffimmi aqquserngit nunaminertallu angallaffiusussat naammattut aaqqissugaasimassapput, tassani angallanneq akornuteqanngitsumik ingerlasinnaanngorlugu kiisalu isumannaallisaanermut peqqissutsimullu ulorianartorsiortitsinngitsumik, aamma pisariaqarfiini teknikkikkut iluaqusersuutinik atuiffiusinnaanngorlugit angissusiligaassapput pissusiligaallutillu.
§ 17. Angallannermi aqqutit isernermilu aqqutit, majuartarfiit, allunaasanik majuartarfiliat aalajangikkat, usilersortarfiit qaqisarissallu imatut naatsorsorneqarsimassapput, angissusilerneqarsimassallutik inissinneqassallutillu, pisuinnarnit angallassisutinilluunniit atuisunit isumannaatsumik aamma atorneqarnissaminnut naapertuuttumik ajornaatsumik atorneqarsinnaasunngortillugit.
Imm. 2. Inunnik angallassinermut nassiussanilluunniit assartuinermut angallannermi aqqutit amerlanerpaanik atuisunut suliallu suussusianut naleqquttumik angissusilerneqarsimassapput.
Imm. 3. Angallannermi aqqutit nunaminertallu nunaminertanit sanilerisaminnit qaffasinnerusunngorlugit qullarneqarsimasut naleqquttunik assiaqutsersugaassapput.
Imm. 4. Angallassissutinik angallannermi aqqutit matunit, isaavinnit, pisuinnaat ingerlaffissaannit, torsuusarsuarnit, majuartarfinnit assigisaannillu naammattumik ungasissuseqartumi inissinneqassapput.
Imm. 5. Angallassissutinik sulinermi atorneqartartunik ingerlaartoqartarpat, angallassissutinik ingerlasut pisuinnaallu nalinginnaasumik avissaarsimatinneqassapput.
Imm. 6. Isumannaatsumik sumiissusersiorsinnaaneq angalasinnaanerlu eqqarsaatigalugit pisariaqartinneqarpat angallannermi aqqutit nunaminertallu suup tungaanut ingerlaviusinnaanerat, anillaffissat portussutsillu nikeriataarfigisaat erseqqissumik nalunaaqutsersorneqarsimassapput.
Imm. 7. Angallassissutit maskiinalluunniit suliffinnut appakaateqqqusaappata angallannermi malittarisassat aalajangersarneqassapput.
§ 18. Nunami assallugit itersaliani salliarnartaliat angallannermilu aqqutit aalajaatsuussapput, maskiinanullu taakkunani atorneqartunut naleqquttuussallutik. Maskiinat isumannaatsunik nuunneqarsinnaanngorlugit taakku sananeqarsimassapput aserfallatsaalineqassallutillu. Sivingarnit itersallu immikkat aalajaatsunngorlugit suliarineqassapput.
§ 19. Ataasiakkaat suliffii naleqquttumik aaqqissugaassapput, ima initutigissallutik pequtit pisariaqartut, iluaqusersuutit atortussallu illersorneqarsinnaasumik akunnilerlugit inissinneqarsinnaassallutik, taamaasilluni ingerlatat sulinermut attuumassuteqartut tamarmik isumannaatsumik ingerlanneqarsinnaalersillugit sulinermilu inissisimanerit aalanerillu illersorneqarsinnaasumik inissalerlugit.
Imm.2. Suliaq ingilluni suliarineqarsinnaappat naleqquttuullunilu, taamatut suliffissaq naleqquttumik aaqqissugaq pigineqassaaq. Nikorfalluni pisullunilu sulisaraanni, ajornanngippat issiavissaqassaaq, sulinerup uninnganerani atorneqarsinnaasunik.
Imm. 3. Suliffik illersorneqarsinnaasumik iserfissaqassaaq tassanngaanniillu illersorneqarsinnaasumik qimaariarfissaqassalluni.
§ 20. Suliffik sulisut suliffimmi sulinermiluunniit ingerlatseriaatsini akuutissanit atortussanillu, sakkortuumik issimit kiammillu, nipiliornernit sajukulaarnernilluunniit il.il. peqqissutsimut ajoqutaasumik sunnerneqarsinnaajunnaarsillugit inissinneqarsimassallunilu aaqqissorneqarsimassaaq.
Imm. 2. Atortussanik tunillaassuussinnaasunik imaluunniit akuutissanik atortussanilluunniit isumannaallisaaneq peqqissuserluunniit mianeriniarlugit amermit peerasuarnissaat pingaaruteqartunik, imaluunniit siaruaannissaasa pinngitsoortinneqarnissaanik pingaaruteqartunik mingutsitsisoqarnissaanik aarlerinaateqarfiusuni, suliffiup eqqaani tamatumunnga iluaqusersuutinik naleqquttunik naammattunillu peqassaaq, soorlu puiaasanik isinik errortuummik imalinnik, ajornartoornermi qorlortitsivigaluni uffarfinnik immikkullu saligutittut atortunik allanik.
§ 21. Suliffik torersuullunilu ilisaajagaasimassaaq, pissutsit isumannaallisaanikkut peqqissutsikkullu illersorneqarsinnaajuaqqullugit. Tulliuttut pingaarnerutillugit maluginiarneqassapput:
aqqusernit nunaminertallu angallaffiusut, teknikkikkut atortulersuutitut ikkussukkat isumannaallisaaniarlunilu iliuutsit illersorneqarsinnaasumik pissuseqartinneqarnissaat,
atortussat, sakkuutit, ledningit il.il. sulinermi angallannermiluunniit ulorianartorsiortitsisinnaajunnaarsillugit inissinneqarnissaat,
aqquserngit nunaminertallu angallaffiusut aamma suliffiit eqqagassanik assigisaannillu nakkaatitsivigineqannginnissaat, kiisalu apinerani issilerneranilu aputaajarneqartarnissaat ujaraararterneqartarnissaallu, aamma
eqqakkat assigisaallu naleqqutumi inissinneqarallartarnissaat illersorneqarsinnaasumillu iginneqartarnissaat.
Imm. 2. Pujoralaat peqqissutsimut ajoqutaasut allatigullu mingutsitsinerit siammarneqarsinnaajunnaarsillugit torersaaneq eqqiaanerlu ingerlanneqartassapput.
Imm. 3 Assaanermi piiakkanik, piiakkat sinnikuinik, eqqagassatut katersukkanik, ikuallatat arsakuinik katersukkanik katersukkanillu allanik katersuiviit kinnganikunngortitsinermilu immertakkat patajaatsunngorlugit kiisalu isumannaallisaanermut peqqissutsimullu ulorianarunnaarsillugit ilusilersugaassapput, sanaartorneqassallutik, ingerlanneqassallutik aserfallatsaalineqassallutillu.
§ 22. Piffissani sivisunerusumi silami sulisoqarpat, sulisut silap allanngorarneranut illersorniarlugit iliuuseqartoqassaaq, soorlu tupermik, qulisamik illuaqqamilluunniit nappaanikkut.
Imm. 2. Sumiiffimmi pineqartumi piffissami sivisunerusumi sulinermik piiaanerpiaanngitsumik misissuinerpiaanngitsumillu ingerlatsisoqarpat, soorlu sullivimmi sulinermik, nakkutilliinermik allaffissornermillu sulisoqarpat, sulineq taamaattoq ininut aaqqissorneqarneri aalajangersimasunik suliffinnut piumasaqaatinik eqqortitsisunut inissinneqassaaq. Tamanna ininut, illuaqqanut, qulisanut assigisaannullu aamma atuuppoq.
Silaannarissaaneq il.il.
§ 23. Suliffiit matoqqasut silaannarissaammik naammattumik annertussusilimmik pilersorneqassapput.
§ 24. Akuutissat ajoqutaasinnaasut silaannarmi katersuuppata, imaluunniit katersuussinnaappata, naleqquttunik iliuuseqartoqassaaq, makkuninnga qulakkeerinnittunik
pineqartut puilaffimminni unitsinneqassapput, imaluunniit
pineqartut puilaffimminni katersorneqassapput imaluunniit peerneqarlutik, imaluunniit
akuutissat taamatut ittut katersuunnerat imatut kimikillisinneqassaaq, sulisut aarlerinartorsiorunnaarsillugit.
Imm. 2. Periutsikkut akuutissat ajoqutaasut imatut siammartinneqarsinnaasariaqarput, sulisut aarlerinartorsiorunnaarsillugit.
§ 25. Silaannarmi gassit pujoralaallu peqqissutsimut ajoqutaasut qaartoorsinnaasulluunniit annertussusaat ussissusaallu naliliiffiginiarlugit iliuuseqartoqassaaq.
Imm. 2. Nakkutilliinermi atortunik sumiiffinni aalajangersimasuni gassit eqiterunnerannik il.il. nammineerlutik ingerlaavartumillu nalunaarsuisartunik, kalerrisaarutinik nammineerlutik aallartittartunik, atortunut innaallagissamoortunut innaallagissap sarfaanik nammineerlutik unitsitsisartunik aamma motorinik orsutortunik nammineerlutik unitsitsisartunik ikkussuisoqassaaq.
§ 26. Silaannarmik qaartoorsinnaasumik peqarneranik pilersoqartarneranillu akiuiniarluni pitsaaliuiniarlunilu iliuusissat pisariaqartut tamarmik iliuuserineqassapput.
Imm. 2. Piffinni qaartoorfiusinnaasutut aarlerinaateqarfiusuni, silaannaap qaartoorsinnaasup ikummartittoornissaa pinngitsoortinniarlugu iliuusissat pisariaqartut tamarmik iliuuserineqassapput.
Qaartiterutissat innattaatillu
§ 27. Qaartiterutissanik innattaatinillu toqqortarinninneq, assartuineq atuinerlu aatsitassanut ikummatissanullu inatsit malillugu inunnit sulianik taamaattunik ilisimasalinnit pisariaqarneratullu akuerisaasunit isumagineqassaaq. Sulisut isumannaallisaanikkut peqqissutsikkullu ulorianartorsiortinnagit suliassat aaqqissuunneqarlutillu suliarineqassapput.
Imm. 2. Aatsitassarsiorfinni qaartoorsinnaasumik pujoralalinni qaartiterutissat innattaatillu aatsitassarsiorfinni assatanilu taamaattuni atorneqartussatut naatsorsuusat kisimik atorneqarsinnaapput.
Imm. 3. Innattaatinik innaallagissamoortunik atuinermi, kallilernissaa aarlerinaateqartillugu, kallernissaa sukkasuumik isumannaatsumillu aarlerisaarutigineqarsinnaassaaq.
Isumannaallisaanermik sulineq, assaaneq qillerinerlu il.il.
§ 28. Suliap isumannaallisaanikkut peqqissutsikkullu tamakkiisumik illersorneqarsinnaasumik suliarineqarnissaanut ujarassiornermut tunngasut, qaqqat sannaanut tunngasut pissutsillu allat attuumassuseqartut sulineq aallartinneqartinnagu pisariaqarneratut annertussusilimmik misissorneqassapput.
Imm. 2. Assaanermik, piiaanermik, qillerinermik assigisaannillu suliaqarnerit isumannaallisaaneq peqqissuserlu eqqarsaatigalugit suliffinni avatangiisit pillugit inatsimmi malittarisassat nalinginnaasut nalunaarummilu matumani malittarisassat naapertorlugit tamakkiisumik illersorneqarsinnaasumik pilersaarusiorneqassapput, aaqqissorneqassallutik suliarineqassallutillu.
Imm. 3. Suleriaatsit teknikkikkullu iluaqusersuutit naleqquttut nunap qaavata pissusia pissutsillu allat atuuttut isiginiarlugit atorneqassapput, matumani sumiiffimmi tassani ingerlatat allat, nunamik immikkut ajoqusiisinnaaneq silallu sunniisarnera ilanngullugit eqqarsaatigineqassallutik.
§ 29. Nakkaasoorsinnaaneq sulluliallu qilaavinik naakkaattoorsinnaaneq pinaveersaartinneqassapput. Qulisat piiaaffiillu sinaasa portussusii sivingassusaallu nunap iluata pissusianut, nunap iluata suussusianut suleriaasissatullu pilersaarutigineqartunut naleqqussarneqassapput.
Imm. 2. Assaanermik piiaanermillu suliaqarnermi nunap siunertarineqanngitsumik sisoorsinnaanerata nakkaasinnaaneratalu pinaveersaartinneqarnissaat qulakkeerneqassaaq. Matumani pingaartumik makku ilanngullugit isiginiarneqassapput:
Assaanerit sivinganerni assiaqutsersugaanngitsuni ingerlanneqartut ulorianartumik sisoorsinnaajunnaarsillugit sivingassusilerneqartassapput.
Qaarsumit seqummakut ulorianartorsiortitsisinnnaasut ingerlaannaq peerneqassapput, toqqissisimanartumillu qulakkeerneqarlutik. Suliaq aallartinneqartinnagu aallarteqqinneqartinnaguluunniit suliffinni qulisat sivingarnillu angallanermiluunniit aqqutit atortukunik ujaqqanilluunniit ataasiakkaanik katatanik peqarnersut misissorneqartassapput, pisariaqarpallu taakku piiarneqarlutik.
Assaanerit imaluunniit kaanngarnikunik piiaanerit siunertaanngitsumik aalajaakkunnaarsitsinermik pilersitsinermik kinguneqanngitsumik ingerlanneqassapput.
Assaanermik suliaqarneq naammassineqarniariartoq pilertornerpaamik qerattaqqusersuisoqassaaq, nunap iluata aalajaassusiata tamanna pisariaqarunnaarsissimanngippagu.
Sumiiffiit ujaqqanik nakkutigineqarsinnaanngitsumik nakkaaviusinnaasut nakkaattoorfiusinnaasulluunniit ingerlaannaq assiaqutsersorneqassapput. Sumiiffimmi nakkutilliisoqareersimatinnagu pisariaqartumillu saliisoqareersimatinnagu imaluunniit isumannaallisaasoqareersimatinnagu assiaqutsersuutit peerneqassanngillat.
Sivinganermit assaavimmilluunniit qimaariariataapallassinnaanermut periarfissaqartuaannassaaq.
Imm. 3. Sumiiffiit assatat sulianut atatillugu iserfiusinnaasut nunap iluata patajaatsuunissaa eqqarsaatigalugu akuttunngitsunik misissorneqartssapput aamma qerattaqqusersuutit aserfallatsaalineqassapput isumannaallisaaneq pilersaarutaareersoq attassinnaajumallugu.
Imm. 4. Pissutsit immikkut ittut isumannaallisaanermik suliaqarnermut pingaarutillit nikinnissap tullissaanut ilimasaarutigineqartassapput allaganngorlugillu nalunaarsorneqartassallutik. Suliaq ingerlanneqartillugu uppernarsaat suliffimmiitsinneqartassaaq.
§ 30. Itersaliorluni sulluliorlunilu qillerivinni qillerinermi kinaluunniit ulorianartoqarfiusumiissanngilaq, qillerummillu ingerlatsisoq ujaqqat tammikalanerinut illersuuserneqarsimassalluni.
Imm. 2. Qillerinermik ingerlatsinerni tamani ujaqqat pujoralaat peqqissutsimut ulorianartut sapinngisamik pilertornerpaamik piiarneqartassapput.
§ 31. Suliffigisaq nakkutigisaanngippat aamma ujaqqanut nakkarsinnaasunut nakkaasinnaasunulluunniit allatigut isumannaallisagaanngippat, aamma ujaqqanik nakkaasoqarsinnaalersitsisumik sullulialluunniit qilaavanik nakkaattoortoqarsinnaalersitsisumik nunap iluanut sunniuteqartumik sulinermi angallassissutinik atortunilluunniit allanik ingerlatsisup inigisaa, aquffigisaa allatulluunniit suliffigisaa ajornanngippat qulisaassaaq.
§ 32. Usinik nakkaatitsivinni aalajangersimasuni assequtsiussanik pilersitsisoqassaaq, assartuutit usiminnik nakkaatitsinerminni ilanngullutik nakkaqataasinnaajunnaarsillugit.
Nunap iluani silaannarissaaneq
§ 33. Nunap iluanut iserfiusinnaasut tamarmik naammattumik silaannarissarfilersorneqassapput. Silaannarissarfeqarnissamik pisariaqartitsineq silaannarissarfeqarfiillu ilusiligaanerat sulinerup aallartinneqannginnerani pilersaarusiorneqarlutillu uppernarsaasersorneqassapput. Silaannarissarfeqarfik angallaffiusuni suliffiusunilu silaannaq naammaginartumik pitsaassuseqalersillugu annertussusilerneqassaaq.
Imm. 2. Tulliuttut qulakkeerniarlugit ataavartumik naammattumillu annertussusilimmik silaannarissaasoqarnissaa isumagineqassaaq:
a. silaannarik,
b. qaartoorsinnaaneranik pujoralattoortoqarsinnaaneranillu aarlerinaatit nakkutigisinnaajumallugit silaannaq, aamma
c. suliap ingerlanneqarnerani sulinermi atukkat naammaginartuusinnaaqqullugit silaannaq, suleriaatsit atorneqartut sulisullu timikkut assoroortinneqarnerat isiginiarlugit.
Imm. 3. Silap nammineq suernerata silaannarissaanera piumasaqaatinik eqqortitsinngippat, silaannarissarfiit motoorillit atorlugit silaannarissaaneq qulakkeerneqassaaq. Silaannarissaaveqarfik nakkutilliinermi kalerrisaarummik atortulerlugu suliarineqassaq, taannalu silaannarissaanerup amigarneranik qulliit ikittaarnerisigut aamma/imaluunniit nipiliornikkut takutitsisinnaassaaq.
Imm. 4. Ajornartoornermi silaannarissarfik ingerlatsinerup piareersarneqarneranik suliaqarnermi aamma matusinermik suliaqarnermi, kiisalu sumiiffinnut silaannarissaasoqarfippiaap silaannaata ingerlaarfiinut toqqaannartumik atassutilinnut ingerlasussatut killilerneqassaaq. Tunisassiorfiit ajornartoornermi silaannarissarfimmik silaannarissarfilerneqarsinnaapput, sulisut isumannaatsuunissaat peqqissusiallu qulakkeerniarlugit naleqquttunik ilassutaasunillu iliuuseqartoqarsimappat.
Imm. 5. Silaannarissaaveqarfik ingerlaavartumik misissorneqartassaaq aserfallatsaalineqartassallunilu. Silaannarissaatinut piumasaqaatit akuttunngitsumik uuttortarneqarlutillu nalunaarsorneqartassapput.
§ 34. Motorit orsussartortut nunap iluani atorneqartut akuttunngitsumik misissorneqartassapput pisariaqartitsinerlu malillugu nalerisarneqartassallutik. Misissuinerit nalerisaanerillu allattuiffimmut allattorneqassapput.
Imm. 2. Benzin imaluunniit gas motorinut orsussatortunut nunap iluani atorneqartunut orsutut atorneqassanngillat. Inerteqqut taanna angallassisutinut annaassiniutaasunut atuutinngilaq, aatsitassarsiorfimmi taakku akuttunngitsumik atorneqartanngippata.
Kapitel 4 - Ikuallattoornissamut qaartoortoqarnissaanillu aarlerinaatit aamma qimaanermi aqqutit il.il.
Ikuallattoornissamut qaartoortoqarnissaanillu aarlerinaatit
§ 35. Motoorit ikummatissatortut nunap iluani atorneqartut akuttunngitsumik misissorneqartassapput pisariaqartitsinerlu malillugu nalimmassarneqartassallutik. Misissuinerit nalammassaanerillu allattaavinnut allattorneqartassapput.
Imm. 2. Nunap iluani motoorinut ikummatissatortunut benzin aamma gas atorneqassanngillat. Inerteqqut taanna qamutinut annanniutinut atuutinngilaq, piiaaffimmi atorneqakulanngippata.
§ 36. Innermik atuineq kiisalu ikummartitsisinnaasunik sulineq inerteqqutaapput, ikuallattoqarsinnaanera qaartoortoqarsinnaaneraluunniit pinaveersimatinniarlugit naammaginartumik iliuuseqartoqarsimanngippat. Sumiiffinni ikuallattoorfiusinnaasuni qaartoorfiusinnaasunilu pujortarneq inerteqqutaavoq.
Imm. 2. Nunap iluani, assatani ujaqqerivinniluunniit qaartoorsinnaasumik gasseqartuni pujoralaqartuniluunniit tupanik pujortagassanik kiisalu sunilluunniit innaallatsitsisinnnaasunik ikummartitsisinnaasunilluunniit nassataqarnissaq inerteqqutaavoq.
§ 37. Sumiiffinni qaartoorsinnaasunik gasseqartuni pujoralaqartuniluunniit innermik supoortoq atorlugu saviminernik agguineq, svejserineq taakkuluunniit assigisaannik suliaqarneq qaqutiguinnaq ingerlanneqarsinnaavoq, sulisullu isumannaatsuunerat peqqissusiallu illersorniarlugit immikkut iliuuseqartoqassalluni.
Imm. 2. Imerpalasut naqitsiniliuutit, tassa imaappoq imerpalasut naqitsinertut nukinngortitsisinnaasut atorneqarnissaat pisariaqarpat, imerpalasut ikikkaruminaatsut sapinngisamik atorneqarniassapput, ikuallattoorsinnaaneq innerullu siaruaassinnaanera pinngitsoortinniarlugit. Imerpalasut naqitsinertut nukinngortitsisinnaasut innermut akiuussinnaanermut misiliinermi piumasaqaatit immikkuualuttulersugaasut eqqiluisaarnissarlu eqqarsaatigalugu piumasaqaatit eqqortissavaat.
Imm. 3. Imerpalasut naqitsinertut nukinngortitsisinnaasut piumasaqaatinut assigiinngitsunut naapertuuttuunngitsut atorneqarpata. suli annertunerusumik iliuuseqartoqassaaq, ikuallattoorsinnaaneq innerullu siaruaassinnaanera pinngitsoortinniarlugit.
§ 38. Suliffiit qatserinermi atortunik naammattunik pilersorneqarsimassapput, pisariaqarpallu ikuallannernik malussarniutinik kalerrisaarutinillu atortulersorneqarsimassallutik. Qatserinermi atortut biilini orsussamik ingerlatilinni, maskinani sulinermilu atortuni annerusuni kiisalu sumiiffimmi immikkut ikuallajasulinni qitiusumik naleqquttumillu inissinneqarsimassapput. Assammik qatserutit tigoriaannaassapput, pisariitsumik atorneqarsinnaassallutik illersorneqarsinnaasumillu toqqortarineqassallutik.
Imm. 2. Qatserinermi atortut nalunaaqutsersugaassapput. Atortut aserfallatsaalineqassapput, aamma qaqugukkulluunniit atorneqarnissaminnut piareersimatinneqassallutik.
§ 39. Sulisut ulorianartorsiornermi suliffitik sukkasuumik isumannaatsumillu qimassinnaasussaavaat. Qimaariarfissat ajornartoornermilu aniffissiat erseqqissumik nalunaaqutsersugaassapput, assersorneqaratik akornuteqanngitsumillu qaangerneqarsinnaassallutik sapinngisamillu toqqaannartumik silamut imaluunniit immikkoortumut inimulluunniit annanniarfiusumut anifffiusinnaassallutik.
Imm. 2. Sulisut isumannaatsuunerat peqqissusiallu annertuumik ulorianartorsiortinneqarpata ingerlatsineq unitsinneqassaaq, sulisullu sumiiffimmut isumannaatsumut qimarnunneqassallutik.
§ 40. Suliap suussusia pissutsillu allat apeqqutaatillugit qimaanermi aqqutissat ajornartoornermilu aneriarfissiat naammattunik amerlassuseqartut suliffimmiittut tamarmik ulorianartorsiulernermi sulisut silamut sumiiffimmulluunnit isumannaallisaaviusumut isumannaaatsumik anisinnaanngorlugit ilusilersorneqarsimasut, angissusilerneqarsimasut inissinneqarsimasullu pigineqassapput.
Imm. 2. Tamanna ajornanngippat nunap iluani suliffiit tamarmik immikkut marlunnik anisariaqartinneqassapput, tamarmik immikkut nunap qaanut ingerlaviusinnaasunik avissaartitanik aqqutissalinnik. Anisarissat atorneqarnerat timikkut sakkortuumik assoroornermik nassataqarpat anisarissat taakku sulisut assartornissaannut iluaqusersuutinik ilaneqassapput.
Imm. 3. Tamanna isumannaallisaanermut tunngasut pissutigalugit pisariaqartinneqarpat, ajornartoornermi aneriarfissat isaaviilluunniit matui qimaaffiup tungaanut ammartartuussapput, aamma ajornanngitsumik isumannaatsumillu matuersaat atornagu ammarneqarsinnaassallutik, kiisalu illersittakkanik kaajallattartunilluunniit matulerneqarsimassanatik.
Imm. 4. Qimaanermi aqqutissat ajornartoornermilu aneriarfissat qaammaqquteqartariaqartut ajornartoornermi qullernik innaalllagissap sarfaarunnerani naammattumik sakkortussusilimmik qaamanilinnik pilersorneqarsimassapput.
Annaassiniarnermi atortut
§ 41. Qimaanermi annaassiniarnermilu atortunik pisariaqartunik peqarnissaa taakkulu aserfallatsaalineqarnissaat sulisitsisup isumagissavaa.
Imm. 2. Sulisut pisuni ajornartoorfiusuni iliuusissat naleqquttut iliuuserissalugit ilinniartinneqarlutillu ilitsersorneqassapput.
Imm. 3. Annaassiniarnermi atortut sumiiffinni naleqquttuni tigoriaannanngorlugit pigineqassapput nalunaaqutsersorneqarsimassallutillu. Atortut taakku aserfallatsaalineqassapput aamma qaqugukkulluunniit atorneqarnissaminnut piareersimassallutik.
§ 42. Ikiueqqaarnermi atortut sumiiffinni sulinermi pissutsit pisariaqalersitsiviini tamani tigoriaannaassapput.
Imm. 2. Sulisut silaannarmit peqqissutsimut ajoqutaasumit sunnerneqarsinnaappata, anersaartuutitut uummarsaanermilu atortut pigineqassapput.
Imm. 3. Sulisut naammattumik amerlassusillit ikiueqqaarnermi atortut atornissaannik ilitsersorneqarsimassapput.
imm. 4. Suliffiup angissusiata, suliap suussusiata ajutoorsinnaanerullu tamanna pisariaqalersippassuk, init ikiueqqaarfissat ataaseq arlalilluunniit ikiueqqaarnermi atortunik atortulersukkat akiutinillu atuinissamut naleqqussarneqarsimasut aaqqissorneqassapput.
Imm. 5. Inini taakkunani tamanit takuneqarsinnaasunik allagarsersuinikkut qanoq ikiueqqaarnissaq ilitsersuutigineqassaaq.
Imm. 6. Init ikiueqqaarfiusussat erseqqissumik nalunaaqutsersimassapput.
Upalungaarsimaneq aaqqissuussaanerlu
§ 43. Sulisilluni ajutoortoqassappat, ikuallattoqassappat, qaartoortoqassappat nakkaattoortoqartillugu il.il. upalungaarsimanissamut pilersaarutip pigineqarnissaa sulisitsisup isumagissavaa. Pilersaarut suliffinni allannguuteqartoqaraangat ingerlaavartumik nutarterneqartassaaq.
Imm. 2. Upalungaarsimanissamut suleqatigiiffik atorsinnaasoq annertuumik ajutoornerni pisoqarnerniluunniit tamani iliuusissanik naleqquttunik pilertortumik sunniuteqarluartumillu iliuuseqarsinnaasoq pilersinneqassaaq.
Imm. 3. Nunap iluani sumiluunniit ikiuisinnaassagaanni, upalungaarsimanermut suleqatigiiffimmi annaassiniartartut sungiusarsimasut naammattunik amerlassusillit atortullu naleqquttut ilaassapput.
imm. 4. Suliffinni tamani nalinginnaasumik inuttaqartotaasuni, upalungaarsimanissamut akuttunngitsumik sungiusartitsisoqartassaaq.
Kapitali 5 - Ajutoornermik nalunaarutiginninneq
§ 44. Suliffeqarfiup suliffimmi isumannaallisaanerup peqqissutsillu naliliivigineqarnerannik suliaqartussaatitaasup, tak. § 3, sumiiffimmi ajutoornermik annertuumik nassataqartumik nassataqarsinnaasimasumillu ajutoortoqarpat tamanna Sullivinnik Nakkutilliisoqarfimmut ingerlaannartumik nalunaarutigissavaa.
Imm. 2. Sulisitsisut sulisilluni ajutoornernik il.il. nalunarutiginninnissamut allatigut pisussaaffiisa allanngornerannik kinguneqanngilaq.
Kapitali 6 - Peqqissutsimik misissuinerit sunnerneqarsimasunillu nalunaarsuineq
§ 45. Sulisut peqqissutsikkut ajoqusiisumik sunnerneqarsimasinnaasut sulileqqinnginnerminni peqqissutsimikkut misissorneqarnissaminnut periarfissaqarnisaat, pisariaqarpallu akuttunngitsumik akuttunerpaamillu ukiut pingasukkaarlugit misissorneqartarnissaat sulisitsisup qulakkiissavaa, imaappat:
Sunniineq nappaammut suussusersineqarsinnaasumut peqqissutsilluunnit ajorseriarneranut atassuteqartoq takuneqarsinnaappat,
nappaat sunniinerluunniit pissutsit sulisut atugaat pissutigalugit pilersinnaasoq ilimanaateqarpat,
misissueriaaseq atorneqartoq sulisumut annikitsuinnarmik ulorianarsinnaappaat, aamma
nappaat sunniulluunniit takuneqarsinnaasunngortinniarlugu periutsit sunniuteqarluartut pigineqarpata.
Imm. 2. Misissuinerit sulisumut isertitatigut annaasaqaataanatik ajornangippallu piffissap suliffiusup nalaani ingerlanneqarsinnaanerat sulisitsisup isumagissavaa.
§ 46. Sulisitsisup allataavinni sulisut nalunaarsussavai, suliaasa suussusii qanorlu sivisutigisumik sulisimanerat kiisalu tamatumunnga atatillugu akuutissanit atortussanillu ulorianartunit sunnerneqarsimanerat nalunaarlugit. Sullivinnik Nakkutilliisoqarfik nakorsarlu misissuisoq allattaavinnik taakkuninnga misissuisinnaatitaapput. Sulisut inuit pillugit paasissutissanik allattaavimmi allanneqarsimasunik misissuisinnaatitaapput. Sulisut taakkulu suliffeqarfimmi sanaartorfimmiluunniit sinniisaat, allattaavinni ataatsimut paasissutissanik pineqartut kinaassusiinik ilisarnarunnaarsinneqarsimasunik misissuisinnaatitaapput.
Imm. 2. Allataaviit taakku sunniinerup qaangiunnerata kingornatigut sivikinnerpaamik ukiuni 40-mi toqqortarineqassapput. Suliffeqarfiup atorunnaarnerani allattaaviit najukkami Sullivinnik Nakkutilliisoqarfimmut nassiunneqassapput.
Kapitali 7 - Immikkut akuersissuteqartarneq naammagittaalliornerlu
§ 47. Sullivinnik Nakkutilliisoqarfiup pisortaata pissutsinik immikkut ittunik atuuttoqartillugu taamaaliornerlu naleqquttutut tamakkiisumillu illersorneqarsinnaaasutut nalilerneqarpat, nalunaarummi matumani aalajangersakkat atuutinnginnissaat immikkut akuersissutigisinnaavaa.
§ 48. Nalunaarut manna tunngavigalugu aalajangiinerit Kalaallit Nunaanni sullivinni avatangiisit pillugit inatsimmi § 64 malillugu naammagittaalliuutigineqarsinnaapput.
Kapitali 8 - Pinerluttulerinermik inatsit malillugu pineqaatissiinerit
§ 49. Kinaluunniit Kalaallit Nunaanni pinerluttulerinermik inatsit tunngavigalugu pineqaatissinneqarsinnaavoq
§ 3-mik aamma §§ 7-47-imik unioqqutitsisoq
nalunaarut manna tunngavigalugu peqqusissutinik inerteqqutinilluunniit malinninngitsoq imaluunniit
nalunaarut tunngavigalugu immikkut akuersissuteqarnermi piumasaqaatinik sumiginnaasoq.
Imm. 2. § 3-mik aamma §§ 7-46-imik unioqqutitsinermi sulisitsisoq akiliisitaanissamut akisussaatinneqarsinnaavoq, unioqqutitsineq sulisitsisup piaaraluni mianersuaalliorluniluunniit unioqqutitsineratut isigineqanngikkaluarpalluunniit. Akiliisitaanissamut akisussaasuutitsinermi pillaatip allannguutissaanik aalajangersaasoqassanngilaq.
Imm. 3. Ingerlatseqatigiiffiit il.il. (inatsisitigut pisinnaatitaasut pisussaatitaasullu) pinerluttulerinermik inatsimmi kapitali 5-imi maleruagassat tunngavigalugit pinerluttulerinermi inatsisitigut akisussaatinneqarsinnaapput.
Kapitali 9 - Atuutilersitsineq
§ 50. Nalunaarut 1. april 2015-imi atuutilerpoq. Aatsitassanik piiaaneq il.il. ulloq taanna sioqqullugu aallartinneqarsimappat, nalunaarut 1. april 2017-imi aatsaat atorneqalissaaq.
Sullivinnik Nakkutilliisoqarfik, ulloq 26. marts.2015


text:
Pari taustakuvat HD
Mene...Kotiin3DAbstraktiAeroArkkitehtuuriEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiViileäVärikäsTietokoneetSöpöLiputKukkaRuoka & JuomatHauskaPelitTytötteLomaKuumaElääLogoRakkausMuutElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisäämobile	Kotiin / HD / Pari taustakuvat HD	Pari taustakuvat HD
0	Pari taustakuvat HD
Here is most beautiful Selection Of Couple wallpapers HD For Desktops, PC, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. Tässäwallpapermad.com Taustakuva tietokanta voit ladata miljoonia korkealaatuisia taustakuvia . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Meillä on paljon taustakuvia yli kolmekymmentä Plus kategoriat Like Eläimet, Sarjakuva, Kukka, avaruus , Pelit ja Urheilu ,Jne. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön. 1.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia henkilökohtaiseen käyttöön. If you Like This Couple wallpapers HD Collection Give us a Like And Share On Facebook and other Social Media.
piipittää noin Maha Edellinen: Sokeri kallo taustakuva HD
seuraava: Link tapetti HD
New England Patriots taustakuvahd taustakuva downloadpainopiste tapetti HDpunainen kukka tapetti HDkaunis maisema taustakuva HDpuhelin tapettilive joulu taustakuva Androidtaustakuva kaupunkihd lamborghini taustakuvia HDlohikäärme tapetti Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Sony Webbie HD MHS-CM1 Arvostelut - alaTest.fi
alaTest on kerännyt ja analysoinut 326 arvostelut tuotteelle Sony Webbie HD MHS-CM1. Keskimääräinen antama arvosana tälle tuotteelle on 3.0/5, verrattuna keskimääräiseen arvosanaan 4.0/5 kategoriassa Videokamerat.
Me analysoimme käyttäjien ja ammattilaisten antamia arvosteluita, tuotteen ikää ja muita seikkoja. Verraten muihin tuotteisiin kategoriassa Videokamerat, Sony Webbie HD MHS-CM1 on saanut alaScore™-arvosanan 77/100 = Hyvä.
Näyttää 1 - 313, 324:sta Näytä arvostelut: Suomi:ksi | muissa kielissä
alaTest has collected and analyzed 303 user reviews of Sony Webbie HD MHS-CM1 from Amazon.com. The average user rating for this product is 3.1/5, compared to an average user rating of 3.9/5 for other Camcorders on Amazon.com. People really like the size and image quality. The portability and price also get good comments. Views about the memory and reliability are mixed. Many are negative about the viewfinder.
Tämä yhteenveto perustuu tuotteisiin: Sony Webbie MHS-CM1 HD Camcorder (Purple) • Sony Webbie MHS-CM1 HD Camcorder (Purple)

matches: HD HD HD HD HD HD


Kumottu säädös Vammaistukiasetus (kumoutunut) 989/1988 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vanhentuneet ajantasaiset › 18.11.1988/989
18.11.1988/989
Vammaistukiasetus (kumoutunut)
Tämä asetus on kumoutunut 1.1.2008 alkaen. Ks. L vammaisetuuksista 570/2007 55 §.
Sosiaali- ja terveysministerin esittelystä säädetään 5 päivänä helmikuuta 1988 annetun vammaistukilain (124/88) 3 §:n 4 momentin ja 10 §:n nojalla:
Toimintakyvyn alenemista arvioitaessa haitalla tarkoitetaan henkilölle sairaudesta tai vammasta aiheutuvaa yleistä haittaa tavanomaisessa elämässä. Haitan arvioinnissa voidaan ottaa soveltuvin osin huomioon, mitä tapaturmavakuutuslain 18 a §:ssä tarkoitetusta haittaluokituksesta on määrätty.
Vammaistukilain 2 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitettuna vaikeasti vammaisena pidetään henkilöä, jonka sairaudesta tai vammasta aiheutunut haitta voisi vastata erittäin vaikeaa toiminnan vajavuutta sen mukaisesti, mitä 1 momentissa tarkoitetussa haittaluokituksessa on yleisestä toiminnan vajavuudesta määrätty. Vaikeasti vammaisena pidetään aina sokeaa, liikuntakyvytöntä tai varhaiskuuroa.
Vammaistukilain 2 §:n 1 momentin 2 kohdassa tarkoitettuna huomattavana haittana pidetään sairaudesta tai vammasta aiheutunutta haittaa, joka voisi vastata sitä, mitä 1 momentissa tarkoitetussa haittaluokituksessa on määrätty vaikeasta toiminnan vajavuudesta. Huomattavana haittana ei kuitenkaan pidetä alimpien vaikeaa toiminnan vajavuutta koskevien haittaluokkien mukaista vajavuutta.
Vammaistukilain 2 §:n 1 momentin 3 kohdan mukaisella olennaisella haitalla tarkoitetaan sairaudesta tai vammasta aiheutunutta haittaa, joka voisi vastata sitä, mitä 1 momentissa tarkoitetussa haittaluokituksessa on määrätty vaikean toiminnan vajavuuden alimmista haittaluokista ja keskivaikean toiminnan vajavuuden kaikista haittaluokista.
Vammaistukilain 2 §:n 1 momentin 1 ja 2 kohdassa mainituilla henkilökohtaisilla toiminnoilla tarkoitetaan liikkumista, henkilökohtaisesta hygieniasta huolehtimista, pukeutumista, ruokailua ja muita vastaavia toimintoja. Näihin rinnastettavina pidetään muun muassa sosiaaliseen vuorovaikutukseen liittyviä toimintoja.
Vammaistukilain 2 §:n 1 momentin 2 kohdan mukaisilla kotitaloustöillä ja asioinnilla kodin ulkopuolella tarkoitetaan välttämättömiin kodinhoitotoimiin, kaupassa käyntiin ja pankkiasioiden hoitamiseen sekä vastaaviin toimintoihin liittyviä tehtäviä.
Vammaistukilain 2 §:n 1 momentin 1 ja 2 kohdan mukaisella ohjauksella ja valvonnalla tarkoitetaan opastusta ja silmälläpitoa henkilökohtaisissa toiminnoissa, kotitaloustöissä ja asioinnissa kodin ulkopuolella tai jatkuvaa varuillaanoloa.
Vammaistukilain 2 §:n 1 momentin mukaisilla erityiskustannuksilla tarkoitetaan henkilölle sairaudesta tai vammasta tavanomaisen elämän toiminnoista, työssäkäynnistä ja opiskelusta aiheutuvia tarpeellisia ylimääräisiä kustannuksia siltä osin kuin hän joutuu niistä itse vastaamaan. Erityiskustannusten on liityttävä sairaudesta tai vammasta aiheutuvaan toimintakyvyn alenemiseen.
Silloin kun vammaistukea maksetaan yksinomaan vammaistukilain 2 §:n 1 momentin 1–2 kohdan mukaisten erityiskustannusten johdosta, tuen saamisen edellytyksenä on, että sairauden tai vamman aiheuttamien erityiskustannusten voidaan arvioida nousevan vähintään maksettavan vammaistuen määrään. Sama vähimmäisvaatimus koskee myös vammaistukilain 2 §:n 1 momentin 3 kohdan mukaisia erityiskustannuksia. (30.12.1993/1551)
5 § (29.12.1994/1407)
Vammaistukilain 3 §:n 4 momentissa tarkoitettuja korvauksia ovat lakisääteiseen etuuteen liittyvät haittalisät, avuttomuuslisät sekä näitä vastaavat aikaisempien lakien mukaiset korvaukset ja ulkomailta maksettavat etuudet, ei kuitenkaan yhdellä kertaa maksetut tai pääomaksi vaihdetut korvaukset.
Jos vammaistuensaajalle myönnetään vammaistukilain 1 §:ssä tarkoitettu eläke tai tämän asetuksen 5 §:ssä mainittu muun lain mukainen korvaus, hänen on ilmoitettava asiasta kansaneläkelaitokselle. Vammaistuensaaja on lisäksi velvollinen ilmoittamaan kansaneläkelaitokselle avuntarpeessaan tai erityiskustannuksissaan tapahtuneista merkittävistä muutoksista. Vammaistuensaajan, jolle tukea maksetaan vammaistukilain 2 §:n 3 momentin perusteella, tulee ilmoittaa kansaneläkelaitokselle työnteossaan ja ansiotuloissaan tapahtuneista muutoksista. (30.12.1999/1377)
6 a § (29.12.1994/1407)
Mitä kansaneläkeasetuksen 22 ja 23 §:ssä säädetään, sovelletaan vastaavasti vammaistuen kustannuksiin.
7–8 § on kumottu L:lla 9.8.2002/688.
Vammaistukilain 11 §:n 2 momentissa tarkoitetun vammaistuen lakkauttamisessa noudatetaan, mitä lain 3 §:n 2 ja 3 momentissa on säädetty.
Vammaistukilain 11 §:n 2 momentissa tarkoitettua vammaistukea maksetaan eläkkeen tai muun korvauksen lisäksi, jos henkilöllä välittömästi ennen vammaistukilain voimaantuloa on mainitun korvauksen ohella oikeus saada invalidirahaa.
30.12.1993/1551:
Ennen tämän asetuksen voimaantuloa syntyneiden kertakustannusten perusteella korotusta vammaistukeen saavien etuus maksetaan korotettuna päätöksessä mainitun ajan.
29.12.1994/1407:
30.12.1999/1377:
9.8.2002/688:
1 § 2 § 3 § 4 § 5 § 6 § 6 a § 7–8 § 9 § 10 § Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:30.12.1993/1551:29.12.1994/1407:30.12.1999/1377:9.8.2002/688:


text:
Sachtler System 20 S1 HD CF - Kuvaus - Jalustat | Mediatrade
Mediatrade » Kauppa » Kuvaus » Jalustat » Sachtler System 20 S1 HD CF
Tuotekoodi: 2072S1
10577,20 € sis. alv 24%
Sachtler System 20 S1 HD CF nestepää-hiilikuitujalusta lattiatason levittimellä 2-25 kg painoisille kameroille
System 20 S1 HD CF sisältää Video 20 S1 -nestepään, ENG 2 CF HD -pikalukittavan hiilikuitujalustan lattiatason levittimellä ja pehmustetun ENG/EFP kuljetuslaukun.
System 20 S1 HD CF on Sachtlerin vahvin 100mm nestepää-jalustayhdistelmä, joka soveltuu erinomaisesti niin studioon kuin kenttäolosuhteisiin. Kameramiesten suosima ja palkittu nestepää sisältää Innovatiivisen Speedbalance -ominaisuuden, jonka avulla voidaan tasapainottaa jopa 25 kg painoiset kamerat helposti ja kuvaukset saadaan nopeasti käyntiin. Nestepää-jalustasetin kokonaispaino on 10,4 kg.
The heavy duty version of the popular EB/EFP best-selling tripod ENG 2 CF is extremely stable and has a maximum load of 95 kg. The dual extractible carbon fibre tripod with the Sachtler quick clamping system is comfortable to use, extremely reliable and robust.
Height range: 72-178 cm (system)


text:
SAMSUNG | Pinus Oy
Etusivu / IT-Tuotteet / Näytöt/TV / Näytöt/TV / SAMSUNG
Näytetään 1 - 60 / 187 tuotteesta
Tuotekoodi: LS22E45KBWV/EN
Koko: 22" - Laajakuva: Kyllä - Resoluutio: 1680 x 1050 - Tyyppi: LED - HD: HD - DVI: 1 - DP: 0 - HDMI: 0 - VGA: 1 - Kosketusnäyttö: Ei - Speakers: Ei - 3D: Ei - Height adjustment: Kyllä - Swivelling: Kyllä - Pivot: Kyllä
Tuotekoodi: LS22E20KBS/EN
Tuotekoodi: LS24F352FHUXEN
Tuotekoodi: LS22E20KBW/EN
Koko: 22" - Laajakuva: Kyllä - Resoluutio: 1680 x 1050 - Tyyppi: LED - HD: HD - DVI: 1 - DP: 0 - HDMI: 0 - VGA: 1 - Kosketusnäyttö: Ei - Speakers: Ei - 3D: Ei - Height adjustment: Ei - Swivelling: Ei - Pivot: Ei
Koko: 23.6" - Laajakuva: Kyllä - Resoluutio: 1920 x 1080 - Tyyppi: LED - HD: Full HD - DVI: 1 - DP: 0 - HDMI: 0 - VGA: 1 - Kosketusnäyttö: Ei - Speakers: Ei - 3D: Ei - Height adjustment: Kyllä - Swivelling: Kyllä - Pivot: Kyllä
Tuotekoodi: LS22E45KMWV/EN
Tuotekoodi: LS24D300HS/EN
Tuotekoodi: LS24F356FHUXEN
Koko: 23.5" - Laajakuva: Kyllä - Resoluutio: 1920 x 1080 - Tyyppi: LCD - HD: Full HD - DVI: 0 - DP: 0 - HDMI: 1 - VGA: 1 - Kosketusnäyttö: Ei - Speakers: Ei - 3D: Ei - Height adjustment: Ei - Swivelling: Ei - Pivot: Ei
SAMSUNG Monitor LS22E45UFS/ EN 22inch
Tuotekoodi: LS22E45UFS/EN
Koko: 21.5" - Laajakuva: Kyllä - Resoluutio: 1920 x 1080 - Tyyppi: LED - HD: Full HD - DVI: 1 - DP: 0 - HDMI: 1 - VGA: 1 - Kosketusnäyttö: Ei - Speakers: Ei - 3D: Ei - Height adjustment: Kyllä - Swivelling: Kyllä - Pivot: Kyllä
Tuotekoodi: LC27F390FHUXEN
Tuotekoodi: LS24E650UPL/EN
Koko: 23.6" - Laajakuva: Kyllä - Resoluutio: 1920 x 1080 - Tyyppi: LED - HD: Full HD - DVI: 0 - DP: 0 - HDMI: 1 - VGA: 1 - Kosketusnäyttö: Ei - Speakers: Kyllä - 3D: Ei - Height adjustment: Kyllä - Swivelling: Kyllä - Pivot: Kyllä
Koko: 27" - Laajakuva: Kyllä - Resoluutio: 1920 x 1080 - Tyyppi: LED - HD: Full HD - DVI: 1 - DP: 0 - HDMI: 0 - VGA: 1 - Kosketusnäyttö: Ei - Speakers: Ei - 3D: Ei - Height adjustment: Kyllä - Swivelling: Kyllä - Pivot: Kyllä
SAMSUNG 24" S24E650DW LED HAS/PIVOT USB
Tuotekoodi: LS24E65UDW/EN
Koko: 24" - Laajakuva: Kyllä - Resoluutio: 1920 x 1200 - Tyyppi: LED - HD: WUXGA - DVI: 1 - DP: 1 - HDMI: 0 - VGA: 1 - Kosketusnäyttö: Ei - Speakers: Ei - 3D: Ei - Height adjustment: Kyllä - Swivelling: Kyllä - Pivot: Kyllä
Tuotekoodi: LS24E45UDLG/EN
Koko: 23.6" - Laajakuva: Kyllä - Resoluutio: 1920 x 1080 - Tyyppi: LED - HD: Full HD - DVI: 1 - DP: 1 - HDMI: 0 - VGA: 1 - Kosketusnäyttö: Ei - Speakers: Ei - 3D: Ei - Height adjustment: Kyllä - Swivelling: Kyllä - Pivot: Kyllä
Koko: 23.8" - Laajakuva: Kyllä - Resoluutio: 2560 x 1440 - Tyyppi: LCD - HD: Wide Quad HD - DVI: 0 - DP: 1 - HDMI: 1 - VGA: 0 - Kosketusnäyttö: Ei - Speakers: Ei - 3D: Ei - Height adjustment: Kyllä - Swivelling: Kyllä - Pivot: Kyllä
SAMSUNG LCD C27H580 F 27"
Tuotekoodi: LC27H580FDUXEN
Tuotekoodi: LC27F39FHUXEN
Tuotekoodi: LS27E390HS/EN
Tuotekoodi: LS24E65UXWG/EN
Koko: 31.5" - Laajakuva: Kyllä - Resoluutio: 1920 x 1080 - Tyyppi: LED - HD: Full HD - DVI: 0 - DP: 1 - HDMI: 2 - VGA: 1 - Kosketusnäyttö: Ei - Speakers: Ei - 3D: Ei - Height adjustment: Ei - Swivelling: Ei - Pivot: Ei
SAMSUNG LCD C24FG73 24" black
Tuotekoodi: LC24FG73FQUXEN
Koko: 27" - Laajakuva: Kyllä - Resoluutio: 2560 x 1440 - Tyyppi: LED - HD: Wide Quad HD - DVI: 0 - DP: 1 - HDMI: 1 - VGA: 0 - Kosketusnäyttö: Ei - Speakers: Ei - 3D: Ei - Height adjustment: Kyllä - Swivelling: Kyllä - Pivot: Kyllä
Tuotekoodi: LC27JG50QQUXEN
Koko: 26.9" - Laajakuva: Kyllä - Resoluutio: 2560 x 1440 - Tyyppi: LED - HD: WQHD - DVI: 0 - DP: 1 - HDMI: 2 - VGA: 0 - Kosketusnäyttö: Ei - Speakers: Ei - 3D: Ei - Height adjustment: Ei - Swivelling: Ei - Pivot: Ei
Koko: 27" - Laajakuva: Kyllä - Resoluutio: 1920 x 1080 - Tyyppi: LED - HD: Full HD - DVI: 0 - DP: 1 - HDMI: 2 - VGA: 0 - Kosketusnäyttö: Ei - Speakers: Ei - 3D: Ei - Height adjustment: Ei - Swivelling: Ei - Pivot: Ei
Koko: 10.1" - Laajakuva: Kyllä - Resoluutio: 1280 x 800 - Tyyppi: LED - HD: WXGA - DVI: 0 - DP: 0 - HDMI: 1 - VGA: 0 - Kosketusnäyttö: Ei - Speakers: Kyllä - 3D: Ei - Height adjustment: Ei - Swivelling: Ei - Pivot: Kyllä

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD