Rakennusverolaki 54/1977 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 1977 › 14.1.1977/54
14.1.1977/54
Rakennusverolaki
1 § (14.6.1991/924)
Suhdannevaihteluiden tasoittamiseksi on eräistä talonrakennustöistä suoritettava rakennusveroa valtiolle sen mukaan kuin tässä laissa säädetään.
Valtioneuvosto päättää rakennusveron kantamisesta sekä määrää sen ajanjakson, jonka kuluessa aloitetuista rakennustöistä rakennusveroa on suoritettava (verotuskausi).
2 § (14.6.1991/924)
Velvollinen suorittamaan rakennusveroa on jokainen, jonka lukuun rakentaminen tapahtuu. Milloin verovelvollisia on useita, on kukin vastuussa veron koko määrän suorittamisesta.
Veron suorittamisesta ovat vapaat valtio ja sen laitokset lukuun ottamatta valtion liikelaitoksista annetussa laissa (627/87) tarkoitettuja liikelaitoksia.
3 § (14.6.1991/924)
Rakennusveron määrä on, sen mukaan kuin valtioneuvosto päättää, vähintään 25 ja enintään 40 prosenttia rakennuskustannuksista.
Rakennuskustannuksilla tarkoitetaan sellaisia menoja, jotka elinkeinotulon verottamisesta annetun lain (360/68) mukaan vähennetään veronalaisesta tulosta vuotuisin poistoin rakennuksen hankintamenoina. Rakennusveroa mahdollisine korotuksineen ja lisäyksineen ei pidetä hankintamenona.
4 § (25.3.1983/296)
Veronalaista on rakentaminen, johon on ryhdytty verotuskautena samoin kuin rakentaminen, johon on ryhdytty ennen verotuskauden alkamista silloin, kun rakentamista koskeva rakennuslupa on haettu valtioneuvoston 1 §:n 2 momentissa tarkoitetun päätöksen antamisen jälkeen.
Veronalaista on seuraavin rakennusten ja rakennustilojen rakentaminen:
1) myymälä ja muu liiketila, pankki-, vakuutuslaitos-, matkatoimisto- ja muu toimistotila tai hallintorakennus, ja muu kuin teollista tuotantotoimintaa tai maataloustuotantoa palveleva varasto;
2) kirkko ja muu kirkollinen rakennus, museo, ooppera, teatteri, elokuvateatteri, konsertti- tai taidehalli, kirjasto, arkisto, kokoontumis- tai huvittelutila, näyttely-, urheilu- ja kuntoilutila sekä katsomo;
3) hotelli, motelli, ravintola, kahvila, kylpylä, kurssikeskus ja lomanviettoon tarkoitettu rakennus;
4) huoltoasema, pysäköintitalo ja erillinen tai 1–5 kohdassa mainittujen rakennusten yhteydessä oleva autotalli;
5) tietojenkäsittelytila ja liikenneasema;
6) omistajan tai hänen palveluksessaan olevien työntekijöiden loma-aikojen viettämiseen tai muuhun vastaavaan tilapäiseen oleskeluun tarkoitettu rakennus, paitsi jos rakentaminen ei käsitä enempää kuin yhden rakennuksen ja saunan, joiden yhteenlaskettu kerrosala on pienempi kuin 80 neliömetriä.
(14.6.1991/924)
Jos 2 momentissa tarkoitetun rakennustilan huoneisto-alan osuus on vähemmän kuin neljännes uudisrakennuksen tai rakennettavan tai peruskorjattavan rakennustilan huoneistoalasta, ei tällaisen rakennuksen rakentaminen ole veronalaista. Jos veronalaisen rakennustilan huoneistoalan osuus uudisrakennuksesta tai rakennettavasta tai peruskorjattavasta rakennustilasta on neljännes tai enemmän, katsotaan veronalaiseksi vain se osa rakentamisesta, joka käsittää 2 momentissa mainittuja rakennustiloja. Milloin veronalaisen rakennustilan huoneistoala on 1 000 neliömetriä tai enemmän, katsotaan 2 momentissa tarkoitettu veronalainen rakentaminen pinta-alaosuuksista riippumatta kuitenkin veronalaiseksi. (14.6.1991/924)
Valtioneuvoston on rakennusveron kantamisesta päättäessään määrättävä, millä alueilla tapahtuva rakentaminen on veronalaista ja onko veronalaisuus rajoitettava vain tietynlaiseen 2 momentissa tarkoitettuun rakentamiseen. (14.6.1991/924)
5 § (14.6.1991/924)
Edellä 4 §:n 2 momentissa tarkoitettu rakentaminen ei kuitenkaan ole veronalaista, jos rakennuksen tai rakennustilan bruttoala saman momentin 6 kohdassa tarkoitettua rakennusta lukuun ottamatta on enintään 400 neliömetriä tai, jos kerrosalan laskeminen rakennuksen tai rakennustilan luonteen vuoksi ei ole mahdollista, rakennuskustannukset ovat enintään 350 000 euroa. (26.10.2001/914)
Edellä 1 momentissa mainittuun pinta-alaan luetaan samalla tontilla tai rakennuspaikalla olevat rakennukset, joiden rakentamiseen ryhdytään verotuskauden aikana.
7 § (11.6.2010/530)
Rakentamiseen katsotaan ryhdytyn, jolleivät rakennustöiden keskeyttäminen tai muut erityiset seikat muuta osoita, kun rakennuksen perustustyöt on lainvoimaisen rakennusluvan nojalla huomattavalta osalta aloitettu. Rakennuksen perustustöiksi ei tällöin katsota mahdollisia kaivuu-, louhinta- tai paalutustöitä. (14.6.1991/924)
9 § (14.6.1991/924)
Valtioneuvosto ei saa määrätä verotuskautta 24 kuukautta pidemmäksi eikä määrätä uutta verotuskautta alkavaksi ennen kuin vähintään 12 kuukautta on kulunut edellisen verotuskauden päättymisestä.
Verotuskauden aikana valtioneuvosto voi:
1) lyhentää määräämäänsä verotuskautta ja pidentää verotuskauden enintään 24 kuukaudeksi;
2) supistaa ja laajentaa aluetta, jolla tapahtuvasta rakentamisesta on suoritettava rakennusveroa;
3) muuttaa 4 §:n 4 momentin nojalla veronalaiseksi määrättyä rakennuskohteiden luetteloa;
4) muuttaa veroprosenttia 3 §:n 1 momentissa säädetyissä rajoissa.
10 § (14.6.1991/924)
Valtioneuvoston 9 §:n 2 momentin 1 kohdan nojalla tekemä päätös verotuskauden pidentämisestä on annettava vähintään kahta kuukautta ennen kulumassa olevan verotuskauden päättymistä.
Ennen valtioneuvoston päätöksen antamista 1 §:n 2 momentin, 3 §:n 1 momentin, 4 §:n 4 momentin ja 9 §:n 2 momentin nojalla on Suomen Pankin johtokunnalle varattava tilaisuus lausunnon antamiseen asiasta, jollei se ole tehnyt asiasta esitystä.
Joka verotuskautena rakennuttaa tai omaan lukuunsa rakentaa sellaisia 4 §:n 2 momentissa mainittuja rakennuksia tai rakennustiloja, joiden rakentaminen valtioneuvoston päätöksen mukaan verotuskautena on veronalaista, on velvollinen antamaan veroilmoituksen Verohallinnolle sen vahvistamaa lomaketta käyttäen. Sama velvollisuus on sillä, jonka rakennuttama tai rakentama rakennus tai rakennustila on verovapaa 5 §:n 1 momentin rakennuskustannuksia koskevan säännöksen nojalla. (11.6.2010/530)
Verohallinnon on viipymättä tehtävä rakennusveron määräämistä koskeva päätös. (11.6.2010/530)
Jos veroilmoitusta ei ole annettu tai sitä ei ole annettu säädetyssä ajassa, rakennusveroa on korotettava enintään 25 prosentilla ja sille on laskettava 20 prosentin suuruista vuotuista veronlisäystä vastaava korko rakennustyön aloittamista lähinnä seuraavan vuosineljänneksen alusta asetettavaan maksupäivään saakka. (14.6.1991/924)
Vero määrätään täysin euroin jättämällä yli menevä määrä lukuun ottamatta. (26.10.2001/914)
Rakennustyön valmistuttua verovelvollisen on annettava selvitys rakennuskustannusten lopullisesta määrästä (veronselvitys) Verohallinnolle. Verohallinto määrää tavasta, jolla selvitys annetaan. (11.6.2010/530)
Jos rakennuskustannusten lopullinen määrä ylittää veron määräämisen perusteena käytettyjen rakennuskustannusten määrän vähintään 20 prosentilla, Verohallinnon on oikaistava verotusta ja määrättävä verovelvollisen suoritettavaksi kustannusten erotusta vastaava vero ja sille 20 prosentin suuruista vuotuista veronlisäystä vastaava korko rakennustyöhön ryhtymistä lähinnä seuraavan vuosineljänneksen alusta asetettavaan maksupäivään saakka. (11.6.2010/530)
Jos veron määräämisen perusteena käytettyjen rakennuskustannusten määrä ylittää rakennuskustannusten lopullisen määrän vähintään 10 prosentilla, verotusta on niin ikään oikaistava ja verovelvolliselle maksettava takaisin kustannusten erotusta vastaava vero ja sille korkoa veron suorittamispäivästä lukien noudattaen, mitä veronkantolaissa (11/2018) säädetään palautettavalle verolle maksettavasta korosta. (12.1.2018/27)
L:lla 27/2018 muutettu 2 momentti tulee voimaan 1.11.2019. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Jos veron määräämisen perusteena käytettyjen rakennuskustannusten määrä ylittää rakennuskustannusten lopullisen määrän vähintään 10 prosentilla, verotusta on niin ikään oikaistava ja verovelvolliselle maksettava takaisin kustannusten erotusta vastaava vero ja sille korkoa veron suorittamispäivästä lukien noudattaen, mitä veronkantolaissa (769/2016) säädetään palautettavalle verolle maksettavasta korosta. (27.1.2017/59)
L:lla 59/2017 muutettu 2 momentti tuli voimaan 1.11.2017. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Jos veron määräämisen perusteena käytettyjen rakennuskustannusten määrä ylittää rakennuskustannusten lopullisen määrän vähintään 10 prosentilla, verotusta on niin ikään oikaistava ja verovelvolliselle maksettava takaisin kustannusten erotusta vastaava vero ja sille korkoa veron suorittamispäivästä lukien siten, kuin palautettavalle verolle maksettavasta korosta veronkantolain nojalla säädetään. (11.8.1978/619)
15 § (11.6.2010/530)
17 § (11.6.2010/530)
18 § (27.1.2017/59)
Tässä laissa tarkoitettu vero, veronkorotus ja veronlisäystä vastaava korko on suoritettava yhtenä eränä Verohallinnolle. Jos maksua ei määräaikana ole suoritettu, verolle ja veronkorotukselle on suoritettava veronlisäyksestä ja viivekorosta annetussa laissa (1556/1995) säädetyt viivästysseuraamukset. Rakennusveron kannossa noudatetaan muutoin veronkantolakia ja verotusmenettelystä annettua lakia.
L:lla 59/2017 muutettu 18 § tuli voimaan 1.11.2017. Aiempi sanamuoto kuuluu:
18 § (11.6.2010/530)
19 § (11.6.2010/530)
20 § (11.6.2010/530)
22 § (14.6.1991/924)
Jos jollekin olosuhteelle tai toimenpiteelle on annettu sellainen sisältö tai muoto, joka ei vastaa asian varsinaista luonnetta tai tarkoitusta, tai jos on ryhdytty muuhun toimenpiteeseen ilmeisesti siinä tarkoituksessa, että rakennusverosta vapauduttaisiin, on verotuksessa meneteltävä asian varsinaisen luonteen tai tarkoituksen mukaisesti.
23 a § (14.6.1991/924)
Rangaistus rakennusveron lainvastaisesta välttämisestä ja sen yrittämisestä on säädetty rikoslain 29 luvun 1–3 §:ssä.
24 § (30.12.1999/1349)
Tämän lain mukaisessa verotusmenettelyssä noudatetaan soveltuvin osin myös, mitä verotusmenettelystä annetussa laissa ja sen nojalla annetuissa säädöksissä säädetään ilmoittamisvelvollisuudesta, liike- ja muiden asiakirjojen tarkastuksesta ja virka-avusta.
Valtiovarainministeriö voi hakemuksesta erityisen painavista syistä joko kokonaan tai osittain vapauttaa tietyn rakennustyön veronalaisuudesta. Jos veron periminen olisi kohtuutonta, valtiovarainministeriö voi hakemuksesta kokonaan tai osittain vapauttaa verovelvollisen suorittamasta veroa ja sille määrättyä korotusta tai lisäystä, tai jos ne on jo suoritettu, määrätä ne verovelvolliselle palautettaviksi. (25.3.1983/296)
Jos verovelvollinen on keskeyttänyt aloittamansa rakentamisen vähintään verotuskauden ajaksi, Verohallinto voi määräämillään ehdoilla hakemuksesta alentaa toimitetun verotuksen enintään sellaiseen määrään, että se vastaa ennen keskeyttämistä suoritetun rakentamisen rakentamiskustannuksista menevää rakennusveroa. Erityisistä syistä Verohallinto voi hakemuksesta myöntää veron suorittamisen lykkäystä. (18.4.2008/258)
Valtioneuvoston tämän lain 1 §:n 2 momentin, 3 §:n 1 momentin ja 4 §:n 4 momentin nojalla antama rakennusveron kantamista koskeva päätös sekä 9 §:n 2 momentin nojalla antama päätös verotuskauden lyhentämistä ja alueen supistamista lukuun ottamatta on viipymättä ilmoitettava eduskunnan puhemiehelle, jonka on saatettava se eduskunnan tietoon heti tai, jollei eduskunta ole koolla, niin pian kuin se on kokoontunut. Päätös on kumottava, jos eduskunta niin päättää. (14.6.1991/924)
27 § (11.6.2010/530)
11.8.1978/619:
25.3.1983/296:
HE 110/82, vvvk.miet. 117/82, svk.miet. 276/82
14.6.1991/924:
HE 316/90, vvvk.miet. 106/90, svk.miet. 342/90, svk.miet. 1/91
2.8.1994/710:
30.12.1999/1349:
26.10.2001/914:
18.4.2008/258:
11.6.2010/530:
27.1.2017/59:
12.1.2018/27:
1 § 2 § 3 § 4 § 5 § 6 § 7 § 8 § 9 § 10 § 11 § 12 § 13 § 14 § 15 § 16 § 17 § 18 § 18 § 19 § 20 § 21 § 22 § 23 § 23 a § 24 § 25 § 26 § 27 § 28 § 29 § Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:11.8.1978/619:25.3.1983/296:14.6.1991/924:2.8.1994/710:30.12.1999/1349:26.10.2001/914:18.4.2008/258:11.6.2010/530:27.1.2017/59:12.1.2018/27:


VISK - § 625 Adjektiivi substantiivina
SISÄLLYS > RAKENNE > Adjektiivit > Adjektiivien substantiivikäyttö > Yleistä > § 625 Adjektiivi substantiivina
Kun adjektiivia käytetään substantiivisesti, se esiintyy substantiiville ominaisissa tehtävissä subjektina, objektina ja adverbiaalina (a). Eräillä nomineilla, etenkin ihmistarkoitteisilla lAinen-johdoksilla (» § 191), substantiivi- ja adjektiivikäyttö on melko tasaveroista (b). Harvinaisempaa on, että substantiivinen sana toimii lauseessa adjektiivina, substantiivin kongruoivana etumääritteenä (c).
Ei oleteta, että kaunis on tyhmä, joskin kaunis voi olla kamala. (l) | Hän – – toivoo parasta ja pelkää pahinta. (k) | lahja kaupungin köyhille (E)
Puoli miljoonaa suomalaista menettämässä elämänuskonsa – –. (k) | Pitää oppia laittamaan suomalaista kotiruokaa, – –. (k) | Jollekin ulkomaalaiselle mustamakkara maidon kanssa voi olla aivan mahdoton yhdistelmä. (l) | – – maajoukkueeseen valittiin ulkomaalainen valmentaja. (l) | Humalainen tuli takaisin ja koputti oveen. (k) | joku humalainen suomipoika (k) | Käteisellä hän maksaa. (k) | Tarvitsemme nopeasti paljon käteistä rahaa, – –. (L) | Pitkät kiharat kuuluvat osana rastafari-uskontoon,– –. (l) | Hänellä on takaa pitkät, tummanruskeat ja kiharat hiukset – –. (l)
Työnarkomaanilla presidentillä on muitakin intohimoja elämässään. (L) | Lukutoukka lapsenvahti (l) | Jos lankkua naista yritetään topata muodokkaaksi, hänestä tulee lähinnä koominen. (L) | tosi herkku juttu oikeen (p)
Tavallisinta adjektiivien substantiivikäyttö on silloin, kun tarkoitteena on ihmisjoukko (» § 626) tai abstraktio (» § 627). Lisäksi proadjektiivit kuten sellainen esiintyvät substantiivisesti (» § 629). Substantiivimainen on myös pronominimääritteellinen tyyppi jotain ~ kaikkea ~ ei mitään mukavaa (» § 628). Partisiippilausekkeista NP:n tehtävässä » § 532.
Sellaisissa rinnasteisissa rakenteissa, joissa adjektiiveilla on yhteinen substantiivipääsana, yksin esiintyvä adjektiivi edustaa lauserakenteessa koko NP:tä ja on tässä mielessä substantiivimainen (d) (» § 1184).
Minä otan tämän punaisen omenan, ota sinä tuo vihreä. | Sinulle tämä on tärkeä tilaisuus, minulle se on ainoa.
Huom. Pelkästään etumääritteinä käytettävät adjektiivit pelkkä, silkka sekä taipumattomat adjektiivit kuten pikku, aimo eivät esiinny substantiivisesti edes ellipseissä.


text:
Musta - HotPornAdult - porn HD - jemaimeenronde.com
Musta - HotPornAdult - porn HD
HotPonAdult Sana -lehden mielest kaikki meni kauppatorin 2. 000 kuulijan edess upeasti, Boreniuksen Muisto, Maamme ja uskonnollinen kappalekin. Turha kauhistelu nostettiin HotPornAdhlt, ettei lopuksi soitettukaan totuttua Jumala ompi linnamme - vaan Marseljeesi.
Omat soittokunnat ja kuorot olivatkin oleellinen osa Pietarsaaren tyven silloista elmntapaa. Ne kuuluivat iltamiin, tansseihin, nytelmiin, urheilutapahtumiin ja mielenosoituksiin. Talon vuosittaiset joulupivn hartaushetketkin rakentuivat aina posin musiikista, kuten ohjelma vuodelta Musta - HotPornAdult - porn HD kertoo. Tilaisuuden aloitti torvisoittokunta aamulla kello 9, joulusaarnan piti Kalle Suosalo, Musta - HotPornAdult - porn HD jlkeen tupakkatehtaalaiset esittivt krilaulun.
PTY: n puheenjohtajan Albin Wikmanin sosialistisen saarnan jlkeen esiintyivt yhdistyksen sekakri ja soittokunta. Lopuksi oli viel yhteislaulua. Kalle Suosalolle. Nytelmseuran ty keskeytyi tyystin vuoden ajaksi. -- tyventalo oli saatu takavarikosta, pidettiin jo 22.
1919 iltamat, joissa nuorten teatteriryhm esitti nytelmn. Vuoden 1917 ajankin nyttm toimi korkeapainella, vaikka johto lankesi sivutoimiselle parivaljakolle, HotPornAdilt Hyrkstedtille ja Erkki Vireniukselle.
Viel 27. 1918, jolloin koko seudun suojeluskunnat olivat jo ryhtyneet kaupungin ja tyventalon piiritykseen, talolla esitettiin tydelle salille Aleksis Kiven Nummisuutareita.
Jo seuraavina pivin vangittiin HotPPornAdult nyttmvkekin. Innokkaat nyttmliset, Kssi Paatero ja Vikki Ahoniemi Musta - HotPornAdult - porn HD. Samoin kvi tarmokkaasti nyttmtoimikunnan tyhn osallistuneille Emil Lindille, Pekka Tiihoselle ja. Tuo vihan aikakausi ei voinut olla kuvastumatta mys nytelmien sisllss. Siit puhuvat esimerkiksi vuosina 1920- 23 esitetyt Veljesvihaa, Vallankumouksen vyryss, Tylakko, jne. Tuo vuosikymmen oli kuitenkin nyttmn kukoistuksen aikaa.
Erityinen ansio siin oli Tyko Virtasella, Turkin katsella pornoa ilman rekisteröintiä ja SIM ilmaiseksi 1921- 23 ja 1926- 27 johtajana toimineella luovalla ohjaajalla. Vuonna 1923 esitettiin mm.
nyttmn ensimminen varsinainen operettikappale, Henri Meilhacin Pikku pyhimys.
Newton poikkeaa New Age -valtavirrasta edukseen nimenomaan muodostamalla riittvn suuren kokonaisuuden, jossa osaset tukevat toisiaan. New Age -valtavirrassa taas kuuluisilla opettajillakin kaikki lyhyist tekstist jttipitkiin kirjoihin on tiedollisesti tynn irtopaloja.
Ja HQ Mature Tube Free streaming porn videos kysymyksiin ja kokonaisuuksiin annetut hyviksi katsotut vastaustekstit ovat yleens lyhyit. - Avainasiat Musta - HotPornAdult - porn HD - tai ovat kohtuullisesti tiivistettyn esitettviss - yleens vain lyhyesti.
Lehtiranta esitt tysin perusteitta ja taustoittamatta suosikiltaan Hilarionilta mm. sen jonkun kanavoiman arvoituksellisen infon, ett jokaiseen sieluun on yhdistetty keskimrin yhdeksn olentoa.
Millainen esimerkiksi henkimaailma-teorian tulisi olla ollakseen kunnollinen. - Siis osoittaakseen henkimaailman olevan totta, mieleks paikka ja ennen kaikkea suhteessa Maahan inkarnoituneiden elmn mieleks systeemeiltn.
Mill syvyysasteella esimerkiksi korkeamman itsen ja sielun ksitteit pitisi ksitell. Kuitenkin tekninen lymme ilmaisee aivokpiillekin, ett maailmankaikkeus on ihmiseen verrattuna sanoinkuvaamattoman suuri mill tahansa mittapuulla. New Age -valtavirrassa yleens vain todetaan joltain korkealta taholta kanavoituja(?) tietoja sirpalemaisesti tai sirpaleiden huonosti jrjestyneen joukkona.
1 Tarkoittaako tuollainen (ja mm. kaupallisesti alalla hyvin trke ihmisen rajattomien luomismahdollisuuksien) uskomus pikkulapselle tavallisen ajoittaisen kaikkivoipaisuuskuvitelman kaltaisuutta. Siis oman trkeyden, vaikutusvallan ja viehttvyyden liioittelua - etenkin niin, ett suuria ratkaisuja voisi teoriassa ja kytnnss saavuttaa sopivin keinoin nopeasti.
Siis suojautumiskeinoa oman avuttomuuden (tietotaidon ja ulkoisten mahdollisuuksien vhisyyden) tiedostamiselta. - Vain siten aikuistettuna, ettei kyse ole vain yksilst itsestn, vaan kaikista ihmisist, niin, ett koko maailmankaikkeus on vain ihmislajia varten olemassa, ts.
antroposentrismi. Vastalauseeksi ei tss auta, vaikka tuollaista mittaamista pidettisiin Musta - HotPornAdult - porn HD ephenkisen ja Hilarion olisi tarkoittanut jotain muuta kuin ihmisen objektiivisen henkisen merkityksen rikorostamista. (Ks. lis esimerkiksi Luku 2. Minn suojautumiskeinot kirjasta Risto Vuorinen: Persoonallisuus minuus (1995).
) Yleens vain pyydetn (sokeasti) luottamaan esimerkiksi korkeimpien tarkoitusten toteutumiseen. Muuten, mittapuista huonoimmat eivt ole ihmiskunnan kyky matkailla avaruudessa sek Musta - HotPornAdult - porn HD omaan tietotaitoon ja konkreettisiin saavutuksiin nhden uuden luomiskyky.
NEWTON on asiakkailtaan selvittnyt: Niin on valittu kuolemanhetki ja jopa kuolemistapa, mutta vain Musta - HotPornAdult - porn HD. Eli ne eivt ole peruuttamattomia. On jopa pieni mahdollisuus, ett ihminen ei kuolekaan. Tosin siin tapauksessa kyseisen elmn kehovalinta menee hukkaan eli kyseinen keho on suunniteltu kuolemaan ennenaikaisesti.
30316382
43224200

matches: HD HD HD HD HD HD HD


Laki sotilastiedustelusta 590/2019 | EDILEX
Laki sotilastiedustelusta 26.4.2019/590
3 §Sotilastiedustelun tarkoitus
4 §Sotilastiedustelun kohteet
5 §Perusoikeuksien ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen
6 §Suhteellisuusperiaate
7 §Vähimmän haitan periaate
8 §Tarkoitussidonnaisuuden periaate
9 §Syrjivän tiedustelutoiminnan kielto
11 §Sotilastiedusteluviranomaiset
12 §Tiedustelumenetelmien käytön yleiset edellytykset
13 – 16 §2 lukuSotilastiedustelun ohjaus ja seuranta
13 §Sotilastiedustelun ohjaus ja johtaminen
14 §Tietopyyntö
15 §Tiedustelutoiminnan yhteensovittaminen
16 §Sotilastiedustelun seuranta
17 – 21 §3 lukuYhteistoiminta muiden viranomaisten kanssa ja kansainvälinen yhteistyö
17 §Yhteistyö suojelupoliisin kanssa
18 §Yhteistyö muiden viranomaisten sekä yritysten ja muiden yhteisöjen kanssa
19 §Salaisen tiedonhankinnan yhteensovittaminen
20 §Kansainvälinen yhteistyö
21 §Ulkomaisen virkamiehen virkavastuu
22 – 74 §4 lukuTiedustelumenetelmät
22 §Tarkkailu ja suunnitelmallinen tarkkailu
23 §Suunnitelmallisesta tarkkailusta päättäminen
24 §Peitelty tiedonhankinta
25 §Peitellystä tiedonhankinnasta päättäminen
26 §Tekninen kuuntelu
27 §Teknisestä kuuntelusta päättäminen
28 §Tekninen katselu
29 §Teknisestä katselusta päättäminen
30 §Tekninen seuranta
31 §Teknisestä seurannasta päättäminen
32 §Tekninen laitetarkkailu
33 §Teknisestä laitetarkkailusta päättäminen
34 §Telekuuntelu
35 §Tietojen hankkiminen telekuuntelun sijasta
36 §Telekuuntelusta ja muusta vastaavasta tietojen hankkimisesta päättäminen
37 §Televalvonta
38 §Televalvonnasta päättäminen
39 §Tukiasematietojen hankkiminen
40 §Tukiasematietojen hankkimisesta päättäminen
41 §Teleosoitteen tai telepäätelaitteen yksilöintitietojen hankkiminen
42 §Laitteen, menetelmän tai ohjelmiston asentaminen ja poisottaminen
43 §Peitetoiminta
44 §Peitetoimintaa koskeva esitys ja suunnitelma
45 §Peitetoiminnasta päättäminen
46 §Rikoksentekokielto
47 §Valeosto
48 §Valeostosta päättäminen
49 §Valeoston toteuttamista koskeva suunnitelma
50 §Valeoston toteuttamista koskeva päätös
51 §Tietolähdetoiminta
52 §Palkkion maksu tietolähteelle
53 §Tietolähteen ohjatusta käytöstä päättäminen
54 §Paikkatiedustelu
55 §Paikkatiedustelusta päättäminen
56 §Jäljentäminen
57 §Lähetyksen jäljentäminen
58 §Lähetyksen pysäyttäminen jäljentämistä varten
59 §Jäljentämisestä ja lähetyksen jäljentämisestä päättäminen
60 §Radiosignaalitiedustelu
61 §Radiosignaalitiedustelusta päättäminen
62 §Ulkomaan tietojärjestelmätiedustelu
63 §Ulkomaan tietojärjestelmätiedustelusta päättäminen
64 §Ulkomailla tapahtuva sotilastiedustelu
65 §Yleisen ja kohdentamattoman tietoliikenteen seurannan kielto
66 §Teknisten tietojen käsittely
67 §Teknisten tietojen käsittelystä päättäminen
68 §Valtiollisen toimijan tietoliikenteeseen kohdistuva tiedustelu
69 §Valtiollisen toimijan tietoliikenteeseen kohdistuvasta tiedustelusta päättäminen
70 §Muun kuin valtiollisen toimijan tietoliikenteeseen kohdistuva tiedustelu
71 §Muun kuin valtiollisen toimijan tietoliikenteeseen kohdistuvasta tiedustelusta päättäminen
72 §Teknisten tietojen käsittelyn ja tietoliikennetiedustelun edellyttämän kytkennän toteuttaminen
73 §Tietoliikennetiedustelun tekninen toteuttaminen suojelupoliisin puolesta
74 §Haitallista tietokoneohjelmaa koskevien tietojen luovuttaminen yrityksille ja yhteisöille
75 – 78 §5 lukuSotilastiedustelun suojaaminen sekä virkamiehen ja tietolähteen turvaaminen
75 §Sotilastiedustelun suojaaminen
76 §Sotilastiedustelun suojaamisesta päättäminen
77 §Tiedustelumenetelmää käyttävän virkamiehen turvaaminen
78 §Tietolähteen turvaaminen
79 – 81 §6 lukuTiedustelutietojen luovuttaminen eräissä tapauksissa
79 §Rikosepäilystä ilmoittaminen
80 §Ilmoittaminen ja tiedon luovuttaminen eräissä tapauksissa
81 §Ilmoitus esitutkinnan tai rikostorjunnan aloittamisesta
82 – 89 §7 lukuTiedustelukiellot, tiedustelutietojen hävittäminen ja tiedustelumenetelmän käytöstä ilmoittaminen
82 §Tiedustelukiellot
83 §Jäljentämiskiellot
84 §Tiedustelutietojen hävittäminen
85 §Telekuuntelun, teknisen kuuntelun, radiosignaalitiedustelun, teknisen laitetarkkailun ja paikkatiedustelun keskeyttäminen
86 §Tietoliikennetiedustelulla hankittujen tietojen hävittäminen
87 §Kiireellisessä tilanteessa päätetyn tiedustelumenetelmän käytön lopettaminen ja sillä saadun tiedon hävittäminen
88 §Tiedustelutehtävään liittymättömän tiedon käyttäminen
89 §Tiedustelumenetelmän käytöstä ilmoittaminen
90 – 94 §8 lukuPuolustusvoimien virkamiehen ja asevelvollisen osallistuminen sotilastiedusteluun sekä kansainvälinen toiminta
90 §Puolustusvoimien virkamiehen osallistuminen sotilastiedusteluun
91 §Asevelvollisuuslain mukaisessa palveluksessa olevan reserviläisen toimivaltuudet
92 §Puolustusvoimien kansainväliseen toimintaan osallistuminen
93 §Asevelvollisuuslain mukaisessa palveluksessa olevan virkavastuu
94 §Asevelvollisuuslain mukaisessa palveluksessa olevan vahingonkorvausvastuu
95 – 104 §9 lukuIlmaisukielto, teleyrityksiä ja tiedonsiirtäjää koskevat velvollisuudet ja oikeudet sekä tietojen käyttö ja saanti
95 §Ilmaisukielto
96 §Teleyrityksen avustamisvelvollisuus
97 §Tiedonsiirtäjän velvollisuus myötävaikuttaa tietoliikennetiedustelun edellyttämän liityntäpisteen rakentamiseen ja ylläpitämiseen
98 §Tiedonsiirtäjän tietojenantovelvollisuus
99 §Korvaus teleyritykselle
100 §Korvaus tiedonsiirtäjälle
101 §Muutoksenhaku korvauspäätökseen
102 §Kytkennän suorittamisen maksullisuus
103 §Teleyrityksen säilyttämien tietojen käyttäminen
104 §Tietojen saanti yksityiseltä yhteisöltä
105 – 108 §10 lukuSotilastiedustelun valvonta puolustushallinnossa
105 §Sisäinen valvonta
106 §Puolustusministeriön suorittama valvonta
107 §Sotilastiedustelun ulkoinen valvonta
108 §Tiedusteluvalvontavaltuutetulle tehtävät ilmoitukset
109 – 118 §11 lukuErinäiset säännökset
109 §Määräaikojen laskeminen
110 §Tallenteiden ja asiakirjojen tarkastaminen
111 §Tallenteiden tutkiminen
112 §Pöytäkirja
113 §Vaitiolovelvollisuus
114 §Vaitiolo-oikeus
115 §Virkamerkki
116 §Menettely tuomioistuimessa
117 §Asianosaisjulkisuuden rajoittaminen eräissä tapauksissa
118 §Voimaantulo
2) kansan elinmahdollisuuksien, perusoikeuksien ja valtiojohdon toi...


text:
Mielivaltaisen pidätyksen kielto – Ihmisoikeudet.net
Mikä on mielivaltainen pidätys?
Mielivaltaisuuden merkitystä on yritetty määritellä kahdella tavalla. Ensimmäinen on, että henkilö voidaan pidättää, vangita ja karkottaa vain laillisten menettelytapojen mukaisesti. Toinen on se, ettei ketään saa pidättää, vangita tai karkottaa hetken mielijohteesta tai sattumalta, kun ei ole ilmeistä, että henkilö olisi syyllistynyt rikokseen.
Ensimmäisen tulkinnan puutteena on se, että lait saattavat sallia myös tulkinnanvaraiset pidätykset ja laillisia menettelytapoja voidaan käyttää mielivaltaisesti. Henkilö voidaan pidättää muodollisesti laillisella tavalla, mutta mielivaltaisesta syystä. Tämä tulkinta ei siten tarjoa riittävää suojaa. Mielivaltaista, mutta menettelyllisesti laillista pidätystä voi seurata kiduttaminen tai muu huono kohtelu. Toisen tulkinnan vahvuutena on, että se korostaa pidätyksen olevan oikeutettu vain ilmeisen rikosepäilyn vuoksi.
Kaikkien oikeusjärjestelmien tulisi tarjota yksilölle laillisuuden suoja. Laillisuuden suojan muodostavat mielivaltaisen pidätyksen kielto, oikeus oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ja syyttömyysolettama.
Mielivaltaisen pidätyksen kielto ihmisoikeussopimuksissa
Mielivaltainen pidätys kielletään kansalais- ja poliittisten oikeuksien sopimuksessa. Siinä myös käsitellään laillisesti pidätettyjen kohtelua ja mm. oikeutta oikeudenkäyntiin kohtuullisen ajan kuluessa. Lapsen oikeuksien sopimus korostaa, että lapsen vapaudenriisto on vasta viimeinen ja mahdollisimman lyhytaikainen keino. Lisäksi sopimus käsittelee pidätetyksi joutuneen lapsen kohtelua, mm. hänen oikeuttaan olla yhteydessä perheeseensä.
Euroopan ihmisoikeussopimus turvaa jokaiselle oikeuden vapauteen ja henkilökohtaiseen turvallisuuteen. Tämä sisältää myös mielivaltaisen pidätyksen kiellon.
Jokaisella on oikeus vapauteen ja henkilökohtaiseen turvallisuuteen. Ketään ei saa mielivaltaisesti pidättää tai vangita. Keneltäkään ei saa riistää hänen vapauttaan paitsi laissa säädetyillä perusteilla ja sen määräämässä järjestyksessä.
Jokaiselle pidätetylle on pidättämishetkellä ilmoitettava toimenpiteen syyt sekä välittömästi saatettava tietoon jokainen häneen kohdistuva syyte.
Jokainen rikoksesta epäiltynä pidätetty tai vangittu on viipymättä saatettava tuomarin tai muun lain nojalla tuomiovaltaa käyttävän viranomaisen eteen ja hänellä on oikeus oikeudenkäyntiin kohtuullisen ajan kuluessa tai oikeus tulla vapautetuksi. Yleisenä sääntönä ei ole pidettävä, että oikeudenkäyntiä odottavat henkilöt pidetään tutkintavankeudessa, mutta vapaaksi laskemisen ehdoksi voidaan asettaa takeet siitä, että asianomainen saapuu paikalle oikeudenkäyntiin samoin kuin jokaisessa muussakin vaiheessa käsittelyn aikana, ja tarvittaessa tuomion täytäntöönpanemiseksi.
Jokaisella, jolta on riistetty hänen vapautensa pidättämällä tai vangitsemalla, on oikeus tuomioistuimessa vaatia, että hänen vapaudenriistämisensä laillisuus viipymättä tutkitaan ja että hänet vapautetaan, mikäli toimenpide ei ole laillinen.
Jokaisella, joka on laittomasti pidätetty tai vangittu, on oikeus vahingonkorvaukseen.
a) lasta ei kiduteta eikä kohdella tai rangaista julmalla, epäinhimillisellä tai halventavalla tavalla. Kuolemanrangaistusta tai elinkautista tuomiota ilman vapauttamismahdollisuutta ei tule langettaa alle 18-vuotiaana tehdyistä rikoksista;
Jokaisella on oikeus vapauteen ja henkilökohtaiseen turvallisuuteen. Keneltäkään ei saa riistää hänen vapauttaan, paitsi seuraavissa tapauksissa ja lain määräämässä järjestyksessä:
Vapaudenriiston kohteeksi joutuneelle on viipymättä ilmoitettava hänen ymmärtämällään kielellä vapaudenriiston perusteet ja häneen mahdollisesti kohdistetut syytteet.
Tämän artiklan 1 kappaleen c kohdan määräysten nojalla pidätetty tai vapaudenriiston kohteeksi joutunut on viipymättä tuotava tuomarin tai lain nojalla tuomiovaltaa käyttävän muun viranomaisen tutkittavaksi, ja hänellä on oikeus oikeudenkäyntiin kohtuullisen ajan kuluessa tai oikeus tulla vapautetuksi oikeusjutun ollessa vireillä. Vapaaksi laskemisen ehdoksi voidaan asettaa takeet siitä, että asianomainen saapuu oikeudenkäyntiin.
Jokaisella, jolta on riistetty hänen vapautensa pidättämällä tai muuten, on oikeus vaatia tuomioistuimessa, että hänen vapaudenriistonsa laillisuus tutkitaan viipymättä ja että hänet vapautetaan, mikäli toimenpide ei ole laillinen.
Jokaisella, joka on pidätetty tai jonka vapaus on muuten riistetty tämän artiklan määräysten vastaisesti, on täytäntöönpanokelpoinen oikeus vahingonkorvaukseen.
Mielivaltaisen pidätyksen kielto – ihmisoikeustuomioistuinten päätöksiä
+1. Kysymys terroristiepäiltyjen pidätysten laillisuudesta hätätilan aikana
Tapaus A. ja muut v. Iso-Britannia
Yhdysvaltoihin kohdistuneiden Al-Qaidan terroristi-iskujen (11.9.2001) jälkeen Iso-Britannian hallitus tuli siihen tulokseen, että se saattaisi olla seuraava kohde mahdolliselle uudelle iskulle. Iso-Britannia vetosi Euroopan ihmisoikeussopimuksen (EIS) 15 artiklan (sopimusvelvoitteista poikkeaminen hätätilan aikana) kohtaan ”yleinen hätätila, joka uhkaa kansakunnan elämää” ja ryhtyi erityistoimenpiteisiin niiden Britanniassa asuvien ulkomaalaisten kanssa, jotka voitaisiin jollain tapaa liittää Al-Qaidan verkostoon.
Näitä ulkomaalaisia ei voinut lähettää takaisin kotimaihinsa, sillä siellä heitä saattaisi uhata epäinhimillinen kohtelu, joka oli vastoin EIS:n 3 artiklaa (kidutuksen kielto). Näin ollen Iso-Britannian hallitus päätti sallia niiden ulkomaalaisten pidätyksen, joiden kohdalla oli syytä epäillä heidän olevan ”kansainvälisiä terroristeja”. Laki pidätyksistä astui voimaan joulukuussa 2001 ja se kesti aina maaliskuuhun 2005 saakka.
Tuona aikana 16 ihmistä pidätettiin epäiltynä liitoksista Al-Qaida verkostoon. Kaksi heistä päästettiin vapaaksi, sillä he suostuivat lähtemään pois Iso-Britanniasta. Kolme pidätettyä yritti tehdä itsemurhan vankilassa ollessaan ja heidät siirrettiin psykiatriseen sairaalaan. Eräs pidätetty vapautettiin takuita vastaan kotiarestin kaltaisiin olosuhteisiin, sillä myös hänellä havaittiin mielenterveydellisiä ongelmia.
Vuonna 2001 voimaantullut laki ja sopimuksista poikkeaminen hätätilan aikana kyseenalaistettiin myöhemmin. Iso-Britannian parlamentin ylähuone totesi pidätysten ja lain olleen epäsuhtaisia siinä mielessä, että se salli vain ulkomaalaisten terrorismista epäiltyjen henkilöiden pidätyksen. Kuitenkin voitiin olettaa, että terroristeja löytyisi myös Britannian kansalaisten keskuudesta.
11 terrorismista epäiltyä ja pidätettyä henkilöä valittivat EIT:lle vuonna 2005 nojaten muun muassa EIS:n 3 (kidutuksen kielto) ja 5 artiklaan (oikeus vapauteen ja turvallisuuteen). He vetosivat muun muassa siihen, että vankilan äärimmäisten turvatoimien keskellä asuminen oli verrattavissa epäinhimilliseen ja halventavaan kohteluun. Lisäksi heidän mielestään pidättäminen oli laiton ja syrjivä, ja kansainvälisistä sopimuksista poikkeaminen oli kohtuutonta.
Tuomioistuin totesi, että syytöksiin 3 artiklan (kidutuksen kielto) rikkomisesta tulee aina suhtautua erityisen vakavasti, sillä artikla on demokraattisten yhteiskuntien keskeisimpiä arvoja. EIT kuitenkin katsoi, että pidätetyt henkilöt olisivat saaneet valittaa heihin kohdistuvista toimenpiteistä, mitä he eivät olleet tehneet. Lisäksi Iso-Britannian viranomaiset olivat aina 6 kuukauden välein arvioineet uudelleen pidätyksen tarpeellisuuden. Tuomioistuimen mukaan Iso-Britannia ei ollut rikkonut 3 artiklaa.
Tuomioistuin katsoi, että kukin Euroopan ihmisoikeussopimuksen allekirjoittaneista maista sai Yhdysvaltoihin kohdistuneiden terrori-iskujen jälkeen itse punnita maahansa kohdistuvan terrorismin uhan mahdollisuutta. EIT yhtyi Iso-Britannian parlamentin ylähuoneen päätökseen ja totesi, että maassa oli ollut yleinen hätätila, joka uhkasi kansakunnan elämää. Näin ollen Iso-Britannia oli oikeutetusti poikennut sopimuksen säännöistä.
Valittajien mielestä pidätys oli ollut myös syrjivä, sillä laki pidätyksistä koski ainoastaan ulkomaalaisia. Tuomioistuin katsoi, että yleisen turvallisuuden nimissä Iso-Britannia ei olisi saanut rajata lakia koskemaan pelkästään ulkomaalaisia ja näin ollen laki oli syrjivä. EIT tuomitsi Iso-Britannian muun muassa 5 artiklan (oikeus vapauteen ja turvallisuuteen) 1 kohdan rikkomisesta.
+2. Kysymys vankeusrangaistuksen ohella määrätyn turvaamisvankeuden jatkamisen laillisuudesta
Tapaus M. v. Saksa
M. on vuonna 1957 syntynyt Saksan kansalainen. Pitkän rikoshistoriansa jälkeen hänet tuomittiin uudelleen murhan yrityksestä ja ryöstöstä viiden vuoden vankeusrangaistukseen marraskuussa 1986. Asiantuntijan lausunnon perusteella oikeus määräsi hänet myös turvaamisvankeuteen*, sillä oli syytä epäillä, että vapaana hän olisi vaarallinen ja saattaisi edelleen vakavasti vahingoittaa muita kansalaisia.
Kärsittyään koko viisivuotisen rangaistuksensa M. pyysi useaan otteeseen vuosien 1992 ja 1998 välissä pääsyä koeajalle turvaamisvankeudesta. Hakemukset hylättiin jälleen asiantuntijan lausuntojen perusteella. Vietettyään 10 vuotta turvaamisvankeudessa M. pyysi koeajalle pääsyä uudestaan huhtikuussa 2001. Alioikeus kieltäytyi jälleen ja ylioikeus vahvisti tämän päätöksen. Tuomioistuinten mukaan M. oli liian vaarallinen päästäkseen vapaaksi. Vuonna 1998 tulleen lain mukaan turvaamisoikeutta voitiin jatkaa rajattomasti.
M. valitti Euroopan ihmisoikeussopimuksen 5 artiklaan (oikeus vapauteen ja turvallisuuteen) ja 7 artiklaan (ei rangaistusta ilman lakia) nojaten. Miehen mukaan hänen tuomiollaan vuonna 1986 ei enää ollut syy-yhteyttä 10 vuoden jälkeen jatkuvaan turvaamisvankeuteen. Lisäksi M. valitti sitä, että 10 vuoden jälkeen jatkuva tuomio oli ankarampi rangaistus kuin tekohetkellä laissa oli määrätty.
EIT huomioi, että rikoksen tekohetkellä vuonna 1986 laissa oli määrätty turvaamisvankeuden pisimmäksi ajaksi 10 vuotta. Kun laki vuonna 1998 muuttui, ei Saksan kansallisella tuomioistuimella olisi ollut oikeutta pitkittää M:n tuomiota yli 10 vuoden määräajan.
Tuomioistuin totesi, ettei M:n pitkitettyä turvaamisvankeutta voitu oikeuttaa sillä, että hänen vapauttamisensa olisi ollut liian suuri riski muille kansalaisille. Mahdollisista tulevista rikoksista ei kuitenkaan ollut konkreettista näyttöä.
Lisäksi EIT pani merkille, ettei Saksassa ollut tarpeeksi psykologista apua tarjottavana henkilöille, jotka olivat turvaamisvankeudessa. Heidän olonsa olivat samanlaiset kuin normaalien pitkäaikaisvankien.
EIT katsoi yksimielisesti, että Saksa oli rikkonut 5 (oikeus vapauteen ja turvallisuuteen) sekä 7 artiklaa (ei rangaistusta ilman lakia). Tuomioistuin määräsi Saksan maksamaan M:lle 50 000 euron korvaukset aineettomasta vahingosta.
* Psykiatriseen sairaalaan sijoittaminen ja turvaamisvankeus ovat osa Saksan rikoslainsäädännön turvatoimia. Turvaamisvankeutta voidaan rangaistuksen ohella määrätä rikolliselle, joka oli osoittautunut muulle väestölle vaaralliseksi. Tammikuun 1998 loppuun saakka voimassa olleiden säännösten mukaan turvaamisvankeutta voitiin henkilölle langettaa enintään 10 vuodeksi.
+3. Kysymys Unkarin kansannousuun liittyvästä lakiin perustumattomasta tuomiosta
Tapaus Korbely v. Unkari
Vuonna 1994 János Korbely joutui syytteeseen osallisuudestaan vuoden 1956 Unkarin kansannousuun. Lokakuussa 1956 kapinalliset olivat vallanneet Tatan kaupungin poliisilaitoksen. Korbelyn syytettiin johtaneen 15 henkilön joukkoa saadakseen rakennuksen pois kapinallisten käsistä. Hänen syytettiin ampuneen ja käskeneen joukkojaan ampumaan siviilejä mellakoissa, joissa moni kuoli ja loukkaantui.
Vuonna 1995 sotatuomioistuin keskeytti rikostutkinnan Korbelya vastaan. Tuomioistuin katsoi, että Korbelyn teot eivät muodostaneet rikosta ihmisyyttä vastaan vaan ennemminkin henkirikoksen sekä siihen kiihottamisen, joka oli jo rikoksena vanhentunut. Syyttäjä valitti päätöksestä ja lopulta Korbely tuomittiin rikoksesta ihmisyyttä vastaan viideksi vuodeksi vankeuteen. Tuomarit perustivat päätöksensä nojaten Geneven yleissopimusten yhteiseen 3 artiklaan*.
Korbely valitti EIT:lle Euroopan ihmisoikeussopimuksen 7 artiklaan (ei rangaistusta ilman lakia) nojaten. Hän sanoi tulleensa tuomituksi teosta, joka ei sen tekohetkellä muodostanut rikosta.
Tuomioistuimen mukaan Korbely oli tuomittu ihmisyyttä vastaan, sillä Unkarin tuomioistuin oli pitänyt erästä Tamás Kaszásta, jonka Korbely oli kahakoissa tappanut, siviilinä. Hänet oli katsottu aseensa laskeneeksi henkilöksi, joka Geneven yleissopimuksen mukaan rinnastettiin siviiliksi. Siviilin tappaminen puolestaan luokiteltiin rikokseksi ihmisyyttä vastaan.
EIT tutki asiaa ja totesi, että Tamás Kaszás oli kapinallisten johtaja. Hän oli ollut mukana valtaamassa poliisiasemaa ja hänellä oli käsiase. Kohdattuaan Korbelyn Kaszás ei ensin myöntänyt kantavansa asetta. Kun aseen kantaminen kävi Korbelylle ilmi, Kaszás ei ilmoittanut tälle selvästi aiettaan antautua. Sitä vastoin hän jostain syystä otti aseensa esille ja tuolloin Korbely tappoi hänet. Kansainvälisen lain mukaan tätä tapahtumaa ei niiden tekohetkellä voitu luokitella rikokseksi ihmisyyttä vastaan.
EIT ei ollut tyytyväinen siihen, että Unkari oli tuominnut Korbelyn ensisijaisesti sen perusteella, että hän oli ampunut ja käskenyt muiden ampua siviilejä. EIT:n mukaan Unkarin olisi tullut ottaa huomioon se tosiasia, että Korbelyn reaktio perustui siihen, että Kaszás oli ottanut aseensa esille.
Tuomioistuin tuli siihen siihen tulokseen, että Unkari oli loukannut Euroopan ihmisoikeussopimuksen 7 artiklaa, sillä se oli tuominnut Korbelyn rikoksesta, jota ei sen tekohetkellä voitu pitää rikoksena.
* Geneven yleissopimuksen yhteisen 3 artiklan mukaan henkilöitä, jotka eivät suoranaisesti ota osaa vihollisuuksiin, mukaan lukien aseensa laskeneita ja taistelukyvyttömiä taistelijoita, tulee muun muassa kohdella inhimillisesti, heihin ei saa kohdistaa henkeen ja ruumiilliseen koskemattomuuteen kohdistuvia loukkauksia, ja mahdollisen oikeudenkäynnin yhteydessä heille tulee taata välttämättömiksi tunnustetut oikeudet. (SPR)

matches: Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin


Namminersornerullutik Oqartussat missingersuutaat pillugit Inatsisartut inatsisaata allanngortinneqarneranik Inatsisartut inatsisaat nr. 30, 23. november 2017-imeersoq (2018-imut aningaasanut inatsisit, nunamut tamarmut akileraarut, kommunimut akileraarut, kommunit missingersuutaat aamma ulluunerani paaqqinniffinnut akiliut).
Namminersornerullutik Oqartussat missingersuutaat (2017-imut aningaasanut inatsisissaq, nunamut tamarmut akileraarutissaq, kommunimut akileraarutissaq, kommunit missingersuutissaat aamma ulluunerani paaqqinnittarfinnut akiliutissat) pillugit Inatsisartut inatsisaata allanngortinneqarneranik Inatsisartut inatsisaat nr. 18, 9. november 2016-imeersoq
Namminersornerullutik Oqartussat missingersuutaat pillugit Inatsisartut inatsisaata allanngortinneqarneranik Inatsisartut inatsisaat nr. 19, 11. november 2015-imeersoq (2016-imut aningaasanut inatsisissaq, nunamut tamarmut akileraarutissaq, kommunimut akileraarutissaq, kommunit missingersuutissaat aamma ulluunerani paaqqinnittarfinnut akiliutissat)
Namminersornerullutik Oqartussat missingersuutaat pillugit Inatsisartut inatsisaata allanngortinneqarnera pillugu Inatsisartut inatsisaat nr. 2, 16. november 2009-meersoq(2010-mut Aningaasanut inatsit, nunamut tamarmut akileraarut, kommunimut akileraarut, kommunit missingersuutaat aamma ulluunerani paaqqinnittarfinnut akit)
Namminersornerullutik Oqartussat missingersuutaat pillugit Inatsisartut inatsisaata nr. 8, 29. oktober 1999-imeersup allanngortinneqarneranik Inatsisartut inatsisaat nr. 1, 23. maj 2000-imeersoq
Aningaasaliissuteqartarnermi tungaviit
§ 1. Namminersornerullutik Oqartussat aningaasatigut missingersuutaanni, Aningaasanut Inatsimmi, ilaapput Nunatta Karsiata ukiup aningaasanut inatsisip atuuffiata ingerlanerani aningaasartuutai isertitaalu tamarmik.
Imm. 2. Inatsisartut Aningaasaqarnermut Ataatsimiititaliaat ukiup aningaasanut inatsisip atuuffiata ingerlanerani siunertanut sillimaffigeriinngisanut aningaasaliissuteqarnissamut aningaasaliissutaareersunilluunniit allannguinissamut Inatsisartut sinnerlugit akuersissuteqarsinnaavoq, taakkulu tamatuma kingorna ilassutitut aningaasaliissutinut inatsimmut ilanngunneqartassapput, takuuk kapitali 4.
Imm. 3. Aningaasaliissuteqarnissamik sioqqutsisumik akuersissuteqartoqareertinnagu aningaasartuuteqarnanilu aningaasanik atuisoqarsinnaanngilaq.
§ 2. Piffissaq aningaasanut inatsisip atuuffia januaarip aallaqqaataaniit decembarip 31-annut ingerlasarpoq.
§ 3. Aningaasaliissuteqarneq Naalakkersuisunut ilaasortap aalajangersakkat erseqqinnerusut ma-lillugit aningaasanik atuinissaanut piginnaatitsissutaavoq. Naalakkersuisunut ilaasortaq sukkulluunniit Naalakkersuisunut ilaasortaasoq Naalakkersuisoqarfimmut pineqartumut aningaasaliissutinut akisussaavoq.
§ 4. Aningaasanut inatsit aningaasartuutissanut missingersuusianut isertitassanullu missingersuusianut avinneqartassaaq. Aningaasartuutissanut missingersuusiani nalunaarsorneqartassapput ani-ngaasartuutissat tamarmiusut kiisalu isertitassat ingerlatsinermut tunngassuteqartut. Isertitassanut missingersuusiani nalunaarsorneqartassapput naalagaaffiup Namminersornerullutik Oqartussanut tapiissutissai kiisalu isertitassat akileraarutinut akitsuutinullu tunngassuteqartut. Aamma isertitassanut missingersuusianut ilaatinneqartassapput iluanaarutinit pissarsiat, naliliutinik sanaartugaatinillu il. il. tunisaqarnernit isertitat.
Imm. 2. Aningaasaqarnermut Naalakkersuisoq kontunut inissitsiterivimmik aalajangersaasassaaq. Aningaasaliissutit kontutut pingaarnertut inissinneqartassapput.
Imm. 3. Aningaasanut inatsit ilanngaatissat ilanngaatigereernagit periuseq malillugu suliarineqartassaaq. Aningaasartuutissatut aningaasaliissutit isertitassaqarnerussutinut amerlaqataannut innersuussinikkut sinnerneqartassanngillat, taamaattorli takukkit §-it 7 aamma 15.
§ 5. Aningaasanut inatsit Inatsisartut ukiup aningaasanut inatsisip atuuffiata ingerlanerani ani-ngaasaqarnikkut tulleriinnilersuinerannut tamakkiisumik takussutissaassaaq.
Imm. 2. Naalakkersuisunut ilaasortap aningaasaliissutinut ataasiakkaanut akisussaasup aningaasaliissutit taakku kinguneqarluartumik atorneqarnissaasa qulakkeerneqarnissaat pisussaaffigaa.
§ 6. Aningaasaliissut oqaasertaliussartalerneqarsinnaavoq. Oqaasertaliussat taamaallaat aningaasaliissuteqarnermi aqutsinermut tapertaasinnaapput.
Imm. 2. Oqaasertaliussat taamaallaat ukiumi aningaasanut inatsisip atuuffiani aningaasanut inat-simmut ilanngunneqarfigisimasaminni atuuttassapput.
Imm. 3. Oqaasertaliussaliinikkut inatsimmi atuuttumi aalajangersakkanut aalajangersimasunut ilassutinik aalajangersaasoqarsinnaavoq. Taamaallaat inatsit atuuttoq oqaasertaliussaliinikkut al-lanngortinneqarsinnaavoq allannguut piffissamut aalajangersimasumut atuuttussaappat.
Imm. 4. Inatsisit oqaasertaliussaq atorlugu piujuartussanik nalinginnaasunilluunniit allannguuteqartinneqarsinnaanngillat.
Imm. 5. Oqaasertaliussat ukiuni aningaasanut inatsisit atuuffiini tullerni aningaasaliissutissanik siuartitsissutaasinnaanngillat.
§ 7. Aningaasanut inatsimmi aningaasaliissutit aningaasaleeriaatsinut immikkoortitaartunut agguataarneqartassapput. Aningaasaleeriaatsit aningaasanik atuinissaq pillugu maleruagassanut erseqqinnerusunut aalajangiisuusassapput, takuuk kapitali 4.
§ 8. Aningaasanut inatsisissatut siunnersuut ukiup aningaasanut inatsisip atuuffissaa sioqqullugu kingusinnerpaamik septembarip aallaqqaataani Naalakkersuisunit Inatsisartunut saqqummiunneqartassaaq.
§ 9. Aningaasanut inatsisissatut siunnersuummut allannguutissatut siunnersuutit Inatsisartut Su-leriaasissaanni aalajangersakkat naapertorlugit saqqummiunneqartassapput.
Imm. 2. Aningaasaqarnermut Naalakkersuisoq Naalakkersuisut allannguutissatut siunnersuutaasa ilusilersorneqartarnissaannut maleruagassanik aalajangersaasassaaq.
§ 10. Aningaasanut inatsit ukiup aningaasanut inatsisip atuuffissaata siuliani kingusinnerpaamik novembarip aallaqqaataani akuersissutigineqareertassaaq.
Aningaasanut inatsisip aaqqissuussaanera imarisaalu
§ 11. Aningaasanut inatsisip imarisassavai inatsisip oqaasertai.
Imm. 2. Inatsisip oqaasertaasa imarissavaat aningaasaliissutinut nalunaarsuut, ukiumi aningaasanut inatsisip atuuffissaani aningaasaliissutissat kontunut pingaarnernut immikkoortitigaallutik nalu-naarsorsimaffigisaat.
Imm. 3. Aammattaaq inatsisip oqaasertaasa imarissavaat ukiumi aningaasanut inatsisip atuuffissaani oqaasertaliussatut allassimasussat.
Imm. 4. Aningaasaqarnermut Naalakkersuisoq oqaasertaliussanik ilanngussisarnissaq pillugu ma-leruagassanik erseqqinnerusunik aalajangersagaliortassaaq.
§ 12. Aningaasanut inatsimmi ilaasassapput inatsisip oqaasertaanut nassuiaatit.
Imm. 2. Nassuiaatit imarisassavaat angusanut nalunaarsuut, inatsisip immikkoortuinut assigiin-ngisitaartunut angusanut nalunaarsuut kiisalu kontunut pingaarnernut nalunaarsuut; nassuiaatit najoqqutassiaassapput.
Imm. 3. Taakku saniatigut nassuiaatini ilaasassapput missingersuusianut ilaatitat oqaasertaliussanullu nassuiaatit, aningaasaliissutit oqaasertaliussallu tunngavilersuutaannut erseqqinnerusumik nassuiaataasussat.
Imm. 4. Aningaasaqarnermut Naalakkersuisoq nassuiaatit imm. 2-mi 3-milu taaneqartut suliarineqartarnissaannut maleruagassanik aalajangersaasarsinnaavoq.
§ 13. Nunatta Karsiani isertitassanut aningaasartuutissanullu missingersuusiani angusanut nalunaarsuummi missingersuutitigut angusat tamarmiusut ersersinneqartassapput. Nalunaarsuut immikkoortunut pingaarnernut naalakkersuisoqarfinnullu avinneqartassaaq.
Imm. 2. Inatsisip immikkoortuinut assigiinngisitaartunut angusanut nalunaarsuut suliassaqarfinnut naalakkersuinikkullu anguniagaqarfinnut immikkoortunut avinneqartassaaq.
Imm. 3. Kontunut pingaarnernut nalunaarsuummi aningaasaliissutinut ataasiakkaanut atatillugu naatsorsuutitigut angusat kingulliit, aningaasanut inatsimmi aningaasaliissutit kingulliit kiisalu ukiup aningaasanut inatsisip atuuffiata kingorna ukiuni tullerni pingasuni aningaasaliissutissat nikerarnissaattut naatsorsuutigisat ilisimatitsissutigineqartassapput.
Imm. 4. Missingersuusianut ilaatitat imarisassavaat kontuni pingaarnerni ataasiakkaani aningaasaliissutinut tunngavilersuutit erseqqinnerusut. Sanaartugassanut aningaasaliissutinut tunngatillugu kontumi pingaarnermi ataatsimi pilersaarusiat arlallit ilaasinnaasarput, taakkununngalu tunngatillugu pilersaarusianut ataasiakkaanut aningaasaliissuteqarnerni tunngavilersuutit nalunaarneqartassapput.
Imm. 5. Oqaasertaliussanut nassuiaatit imarisassavaat oqaasertaliussamik ilanngussinermi tunngavilersuutit.
Aningaasaliissutit suuneri atuinissamullu maleruagassat
§ 14. Aningaasaliissutit aningaasaleeriaatsinut tallimanut ukuusunut immikkoortiterneqartassapput:
1) Ingerlatsinermut aningaasaliissutit.
2) Aningaasaliissutit inatsisitigut pisussaaffigisat.
3) Tapiissutissatut aningaasaliissutit.
4) Sanaartugassanut aningaasaliissutit.
5) Isertitassatut aningaasaliissutit.
Imm. 2. Aningaasaleeriaatsip sorliup toqqarneqarnissaani ingerlatassap suunera apeqqutaasassaaq.
§ 15. Ingerlatsinermut aningaasaliissutit ingerlatsivimmi ingerlatsivinniluunniit imaluunniit allaffissornikkut immikkoortortani aningaasaliissuteqarnermut ilaasumi ilaasuniluunniit ingerlatsinermut ilanngaaseereerluni aningaasartuutissanik atuinissamut killiliussatut aningaasaliissutaapput.
Imm. 2. Aningaasaliissuteqarnikkut Naalakkersuisunut ilaasortaq akisussaasoq missingersuusiornermi tunngavigineqartut naapertorlugit ingerlatsinermut aningaasartuuteqartarnissaminut ingerlatsinermilu isertitaqartarnissaminut piginnaatinneqartassaaq.
Imm. 3. Akissarsianut aningaasartuutit taamaallaat ingerlatsinermut aningaasaliissutinit aningaasartuutigineqarsinnaapput.
Imm. 4. Ingerlatsinermut aningaasaliissutini ingerlatsivimmut ingerlatsivinnulluunniit imaluunniit allaffissornikkut immikkoortortanut ingerlatsinermut aningaasaliissutinut attuumassuteqartumut at-tuumassuteqartunulluunniit atatillugu sanaartugassanut iluarsaassinernullu aningaasartuutit annikinnerusut aningaasartuutigineqarsinnaapput. Aningaasaqarnermut Naalakkersuisoq tamanna pillugu maleruagassanik aalajangersaasassaaq.
Imm. 5. Aningaasaqarnermut Naalakkersuisoq Missingersuusiornermut Malittarisassani ileqqaaruteqarnermik aaqqissuussinissaq pillugu maleruagassanik aalajangersaasinnaavoq.
Imm. 6. Aningaasaqarnermut Naalakkersuisoq namminersortitatut suliffeqarfeqarneq isertitanillu matussusertakkanik ingerlataqarneq pillugit maleruagassanik aalajangersaasinnaavoq.
§ 16. Aningaasaliissutit inatsisitigut pisussaaffigisat atorneqartassapput pisartagaqartut aalajangersimasut immikkut inatsisiliornikkut aalajangersimasunik pisartagaqartussanngortinneqarsimagaangata aammalu pisartagarineqartussat annertussusissaat naatsorsorneqartarneriniluunniit tunngavissat immikkut inatsisiliornikkut aalajangersarneqarsimagaangata.
Imm. 2. Aningaasaliissuteqarnikkut Naalakkersuisunut ilaasortaq akisussaasoq inatsisitigut pisussaaffigisanut aningaasartuuteqarnissaminut piginnaatinneqartassaaq.
Imm. 3. Aningaasaliissutinut atatillugu missingersuusianut ilaatitani nalunaarneqartassapput aningaasartuutit inatsit suna tunngavigalugu aningaasartuutigineqarneri pillugit paasissutissat kiisalu aningaasaliissuteqarnermut atatillugu naatsorsuinermi tunngaviit missingersuusiornermilu tunngavigineqartut.
Imm. 4. Aningaasanut inatsimmi aningaasaliissutit inatsisitigut pisussaaffigisat aningaasartuutissanik missingiinerusarput, taamaammallu aningaasartuutit amerlanerusarsinnaapput ikinnerusarsinnaallutilluunniit. Aningaasaliissutinut naleqqiullugu nikingassutit naatsorsuutinut ilanngunneqartassapput.
Imm. 5. Kisiannili aningaasaliissutip inatsisitigut tunngaviisa allannguuteqarnerisa kingunerisaannik aningaasartuuteqarnerunerit aningaasartuutikinnerunerilluunniit ilassutitut aningaasaliissutinut inatsimmut ilanngunneqartassapput kiisalu aningaasanut inatsimmi tullermi ilanngunneqartassallutik.
§ 17. Tapiissutissatut aningaasaliissutitigut Naalakkersuisunut ilaasortaq akisussaasoq inatsisitigut pisussaaffiginngisanut aningaasartuuteqartarnissaminut piginnaatitaasassaaq.
§ 18. Sanaartugassanut aningaaliissutitigut Naalakkersuisunut ilaasortaq akisussaasoq pigisanik aalaakkaasunik pisinissanut, sanaartorluni tunisassiornissanut, sanaartorniartunut aningaasanik taarsigassarsisitsinissanut kiisalu sanaartornissanut, iluarsaassinissanut il. il. atatillugu aningaasanik tapiissuteqartarnikkut aningaasartuuteqartarnissaminut piginnaatitaavoq.
Imm. 2. Sanaartugassanut aningaasaliissutit ataatsit sanaartugassanut pilersaarusiamik ataatsimik imaqartassapput. Immikkut ittunik pissutissaqartillugu sanaartugassanut aningaasaliissutit ataatsit sanaartugassanut pilersaarusianik annikitsukkuutaanik arlalinnik imaqarsinnaapput.
Imm. 3. Sanaartugassanut aningaasaliissutini sanaartugassanut pilersaarutip aallartitinneqarnissaa aningaasanut inatsimmi imaluunniit Inatsisartut Aningaasaqarnermut Ataatsimiititaliaanni akuersissutigineqartassaaq.
Imm. 4. Sanaartugassanut pilersaarusiap akuersissutigineqarnissaanut piumasaqaataavoq ingerlatsinermut sanaartornermulluunniit aningaasartuutissat malitsigisassai pilersaarusiap nassuiaatitaani ersersinneqarsimassasut.
Imm. 5. Sanaartugassanut aningaasaliissutit, sanaartugassanut pilersaarusiaq Inatsisartut imaluunniit Inatsisartut Aningaasaqarnermut Ataatsimiititaliaata akuersissutigisaa tunngavigalugu, atorneqartussanngortinneqareeraangata aningaasanut inatsisini ukiuni ataasiakkaartuni pilersaarusiornermut aningaasartuutissartaat, aningaasartuutigineqarnissaasa ingerlanissaattut naatsorsuutigisat naapertorlugit, Sanaartugassanut Iluarsagassanullu Aningaasaateqarfimmut nuutinneqartassapput, takuuk kapitali 5.
Imm. 6. Sanaartugassanut pilersaarusiamut aalajangersimasumut ilassutissanik aningaasaliissuteqartoqareersimatinnagu sanaartugassamut pilersaarusiap tamarmiusumik aningaasartuutitassaanut aningaasaliissutinit nikingasumik aningaasartuuteqartoqarsinnaanngilaq.
§ 19. Isertitassanut aningaasaliissutitigut Naalakkersuisunut ilaasortaq akisussaasoq inatsisitigut pisussaaffigisanut pisussaaffiginngisanullu isertitaqartarnissaminut piginnaatinneqarpoq. Naalagaaffiup Namminersornerullutik Oqartussanut tapiissutissai kiisalu akileraarutitigut akitsuutitigullu isertitassat isertitassanut aningaasaliissutitut nalunaarsorneqartassapput. Aammattaaq isertitanut aningaasaliissutit iluanaarutinit pissarsinernut, naliliutinik sanaartugaatinillu tunisaqarnernut il. il. atatillugu atorneqartassapput. Isertitassanut aningaasaliissutit kisimik aningaasanut inatsimmi iser-titassatut missingersuusiani ilaatinneqarsinnaapput.
§ 20. Aningaasaqarnermut Naalakkersuisoq aningaasaliissutinik allatut atuisarnissamut/isertitaqartarnissamut maleruagassanik Missingersuusiornermut Malittarisassani aalajangersaasassaaq.
§ 21. Sanaartugassanut Iluarsagassanullu Aningaasaateqarfik aningaasatigut missingersuusiornermi naatsorsuuserinermilu aaqqissuussinermut aningaasaateqarfiuvoq, Nunattalu Karsianut ilaalluni.
Imm. 2. Sanaartugassanut Iluarsagassanullu Aningaasaateqarfik aningaasanut inatsimmi sanaartugassanut aningaasaliissutini isertitatut nalunaarsorneqartassaaq. Tamanna aamma sanaartugassanut aningaasaliissutinut Inatsisartut Aningaasaqarnermut Ataatsimiititaliaannit kingusinnerusukkut akuersissutigineqartunut atuuppoq.
Imm. 3. Sanaartugassani pilersaarusiani aningaasartuutissat Sanaartugassanut Iluarsagassanullu Aningaasaateqarfimmi aningaasartuutitut nalunaarsorneqartassapput.
Imm. 4. Ukiut aningaasanut inatsisit atuuffiisa akornini akiliuteqartarnerit nikinneri Sanaartugassanut Iluarsagassanullu Aningaasaateqarfimmi nalimmassarneqartassapput.
Imm. 5. Sanaartugassanut pilersaarusiani ataasiakkaani tamakkiisumik aningaasartuutissatut aningaasaliissutaasimasunit aningaasartuutikinnerussutit nalingi pilersaarusiat pineqartut naammassereeraangata Nunatta Karsianut utertinneqartassapput.
§ 22. Aningaasaqarnermut Naalakkersuisoq Sanaartugassanut Iluarsagassanullu Aningaasaateqarfiup ingerlanneqarnissaanut aningaasatigut missingersuusiortarnissat aningaasaliissuteqartarnissallu pillugit aalajangersaasassaaq.
§ 23. Naalakkersuisunut ilaasortaq sanaartornermut tunngassuteqartunut akisussaasoq Sanaartugassanut Iluarsagassanullu Aningaasaateqarfiup allaffissornikkut ataavartumik ingerlanneqarneranut oqartussaassaaq.
§ 24. Naalakkersuisut Sanaartugassanut Iluarsagassanullu Aningaasaateqarfiup ingerlatai pillugit ukiumoortumik nassuiaasiortassapput, tassungalu ilannguttassallugit tulleriinneri malillugit pilersaarusiat nutaat, pilersaarusiat ingerlanneqartut kiisalu pilersaarusiat naammassineqarsimasut taamaatinneqarsimasulluunniit killiffii pillugit nassuiaatit.
Imm. 2. Nassuiaat sanaartugassanut pilersaarusianut kiisalu iluarsagassanut pilersaarusianut avinneqartassaaq.
Aningaasaliissutit nutaat allanngortitalluunniit
§ 25. Ukiup aningaasanut inatsisip atuuffiata ingerlanerani nutaanik aningaasaliissuteqarnissamut oqaasertaliussaqarnissamullu imaluunniit aningaasaliissutinik oqaasertaliussanillu allanngortitsinissamut piumasaqaataavoq Inatsisartut Aningaasaqarnermut Ataatsimiititaliaat Inatsisartut sinnerlugit akuersissuteqaqqaarsimassasoq.
Imm. 2. Inatsisartut Aningaasaqarnermut Ataatsimiititaliaata nutaanik aningaasaliissuteqarnissamik oqaasertaliussaqarnissamillu imaluunniit aningaasaliissutinik oqaasertaliussanillu allanngortitsinissamik qinnuteqaatit suliarineqarnissaat Inatsisartunut innersuussutigisinnaavaa.
§ 26. Ukiup aningaasanut inatsisip atuuffiata ingerlanerani nutaamik aningaasaliissutigineqartut oqaasertaliunneqartullu imaluunniit aningaasaliissutit oqaasertaliussallu allanngortinneqartut aningaasaliissutigineqarnermik kingorna ilassutitut aningaasaliissutinut inatsimmut ilannguneqartassapput.
Imm. 2. Aningaasanut inatsimmi oqaasertaliussaq tunngavigalugu imaluunniit oqaasertaliussaq kingusinnerusukkut Inatsisartut Aningaasaqarnermut Ataatsimiititaliaanni akuersissutigineqartoq tunngavigalugu aningaasaqarnikkut iliuutsit ilassutitut aningaasaliissutinut inatsimmut ilanngunneqartassapput.
Imm. 3. Naalakkersuisut ilassutitut aningaasaliissutissanut inatsisissatut siunnersuut kingusinnerpaamik ukiup aningaasanut inatsisip atuuffiata kingorna Inatsisartut ileqquusumik ataatsimiinnissaannut siullermut Inatsisartunut saqqummiuttassavaat.
§ 27. Aningaasaliissutini inatsisitigut pisussaaffigisani aningaasartuuteqarnerussutit aningaasartuutikinnerussutilluunniit aatsaat nutaamik inatsisiliortoqarneranik inatsimmilluunniit allannguisoqarneranik pissuteqaraangamik aningaasaliissutillu Inatsisartut Aningaasaqarnermut Ataatsimititaliaannit akuersissutigineqarsimagaangata ilassutitut aningaasaliissutissatut siunnersuummut ilan-ngunneqartassapput.
§ 28. Aningaasaqarnermut Naalakkersuisup nutaanik aningaasaliissuteqartoqarnissaanik aningaasaliissutinilluunniit allanngortitsisoqarnissaanik qinnuteqaatit Naalakkersuisut sinnerlugit Inatsisartut Aningaasaqarnermut Ataatsimiititaliaannut saqqummiuttassavai.
Imm. 2. Nutaanik aningaasaliissuteqartoqarnissaanik aningaasaliissutinilluunniit allanngortitsisoqarnissaanik qinnuteqaatit taamaallaat aningaasaqarnikkut iliuusissanut pingaarutilinnut aammalu aningaasanut inatsisissap suliarinerani sillimaffigereerneqarsinnaasimanngitsunut tunngasuusassapput.
Imm. 3. Nutaanik aningaasaliissuteqartoqarnissaanik aningaasaliissutinilluunniit allanngortitsisoqarnissaanik qinnuteqaatit taamaallaat aningaasaqarnikkut iliuusissanut ukiup aningaasanut inatsisip atuuffiata ingerlanerani aningaasartuuteqarnikkut sunniuteqartussanut tunngasuusassapput.
Imm. 4. Nutaanik aningaasaliissuteqartoqarnissaanik aningaasaliissutinilluunniit allanngortitsisoqarnissaanik qinnuteqaatit paasissutissanik attuumassuteqartunik imaqartassapput, taakkununngalu ilaassallutik qinnuteqaatip aningaasaqarnikkut toqqaannartumik toqqaannanngitsumilluunniit ki-ngunerisassai pillugit paasissutissat tamakkiisut.
Imm. 5. Aningaasaqarnermut Naalakkersuisoq nutaanik aningaasaliissuteqartoqarnissaanik aningaasaliissutinilluunniit allanngortitsisoqarnissaanik qinnuteqaatit suliarineqartarnissaat pillugu aalajangersagaliortassaaq.
§ 29. Ilassutitut aningaasaliissutinut inatsisip imarisassavai inatsisip oqaasertai.
Imm. 2. Inatsisip oqaasertaasa imarisassavaat aningaasanut inatsimmi aningaasaliissutit oqaasertaliussallu allannguutaat.
Imm. 3. Aningaasaliissuteqarnikkut allannguutit aningaasanut inatsimmi aningaasaliissutit, ilassutitut aningaasaliissutit aningaasaliissutillu tamarmiusut takussutissiarineqarnerisigut nalunaarneqartassapput.
Imm. 4. Ilassutitut aningaasaliissutinut inatsimmi ilaasassapput inatsisip oqaasertaanut nassuiaatit. Nassuiaatit imarisassavaat missingersuusianut ilaatitat ilassutitut aningaasaliissutinut ataasiakkaanut atatillugu missingersuusiornermi tunngavilersuutitallit kiisalu oqaasertaliussanut nassuiaatit.
Imm. 5. Aningaasaqarnermut Naalakkersuisoq ilassutitut aningaasaliissunut inatsisip suliarineqartarnissaanut aalajangersagaliortassaaq.
Aningaasartuutinik isertitanillu nakkutilliisarneq
§ 30. Naalakkersuisut Inatsisartut ukiup aningaasanut inatsisip atuuffiata ingerlanerani aningaasaqarnikkut tamakkiisumik tulleriinnilersuinerata eqquutsinneqarnissaa qulakkeerniarlugu aningaasartuutinik isertitanillu ingerlaavartumik nakkutilliinissartik pisussaaffigaat, takuuk § 5.
§ 31. Naalakkersuisut Namminersornerullutik Oqartussat aningaasartuutaasa isertitaasalu nikerarneri pillugit paasissutissanik pissarsiniartarneq ingerlatitseqqittarnerlu pisussaaffigaat, taakkunun-nga ilanngullugit aningaasanut inatsisip tunngavilersuutitai.
Imm. 2. Ilassutitut aningaasaliissutinut inatsisissatut siunnersuut ukiup aningaasanut inatsisip atuuffiata kingorna Inatsisartut ileqquusumik ataatsimiinneranni siullermi Naalakkersuisunit saqqummiunneqartassaaq. Tassunga atatillugu aningaasanut inatsisip tunngavilersuutitaanut naleqqiullugu nikingassutit pillugit nassuiaateqartoqartassaaq.
Imm. 3. Naalakkersuisut Namminersornerullutik Oqartussat aningaasatigut ingerlanerat pillugu ukiumoortumik nalunaarut, aningaasaqarniarrnikkut ingerlatsineq pillugu nalunaarut, Inatsisartut upernaakkut ataatsimiinneranni saqqummiuttassavaat, tassungalu ilannguttassallugit aningaasartuutit isertitallu nikerarnerinut tunngassuteqartut.
Imm. 4. Ukiumoortumik nalunaarutip taassuma aningaasartuuteqarfimmi isertitaqarfimmilu pingaarutilimmi ataatsimi arlalinniluunniit aningaasarsiornikkut ingerlatatigullu ineriartorneq pillugu nalilersuilluni misissuinerit inerneri imarisassavai.
Imm. 5. Naalakkersuisut Inatsisartut ukiakkut ataatsimiinneranni Namminersornerullutik Oqartussat ukiumi aningaasanut inatsisip atuuffiani ingerlasumi aningaasartuutaasa isertitaasalu nikerarneri pillugit ilisimatitsissummik saqqummiussaqartassapput. Ilisimatitsissummi ukiumi aningaasanut inatsisip atuuffiani aningaasanut inatsimmut naleqqiullugu aningaasaliissutit oqaasertaliussallu nu-taat imaluunniit aningaasaliissutit oqaasertaliussallu allannguutaat pillugit nalunaarsuusiaq ilaatinneqartassaaq.
§ 32. Aningaasaqarnermut Naalakkersuisoq aningaasartuutinik nakkutiginnittarnissaq pillugu aalajangersagaliussaaq, tassungalu ilanngutissallugit naalakkersuisoqarfiit aningaasartuutit isertitallu nikerarneri pillugit nalunaaruteqartarnissaannik aalajangersakkat.
§ 33. Aningaasaqarnermut Naalakkersuisoq inatsisip uuma Missingersuusiornermut Malittarisassatigoortumik atuutsinneqarnissaa pillugu aalajangersagaliussaaq.
§ 34. Inatsit ulloq 1. januar 2001 atortuulerpoq.
Imm. 2. § 1, imm. 2-mi aamma § 25-mi aalajangersakkat Aningaasaqarnermut Ataatsimiititaliap oqartussaassuseqarneranut tunngasut ulloq 1. januar 2000 atortuulissapput.
Imm. 3. §§ 21 - 23-imi aalajangersakkat Sanaartugassanut Iluarsagassanullu Aningaasaateqarfimmut tunngasut ulloq 1. januar 2000 atortuulissapput.
Imm. 4. Missingersuusiortarnermut aningaasaliissuteqartarnermullu maleruagassat atuuttooreersut ukiumi aningaasanut inatsisip atuuffiani 2000-imi atuutiinnassapput.
Imm. 5. Ukioq 2001-imut aningaasanut inatsisissatut siunnersuut inatsimmi matumani aalajangersakkat malillugit suliarineqassaaq.
Imm. 6. § 26-mi aalajangersakkat ilassutitut aningaasaliissutinut inatsimmut ilanngussinissamut tunngasut ulloq 1. januar 2000 atortuulissapput.
ltl_08-1999_bemaerk_kn


text:
IIYAMA | INMICS OY
IIYAMA / Luettelo
Etusivu / IIYAMA
Koko: 21.5" - Laajakuva: Kyllä - Resoluutio: 1920 x 1080 - Tyyppi: LCD - HD: Full HD - DVI: 1 - DP: 0 - HDMI: 1 - VGA: 1 - Kosketusnäyttö: Ei - Speakers: Kyllä - 3D: Ei - Height adjustment: Ei - Swivelling: Ei - Pivot: Ei
Koko: 21.5" - Laajakuva: Kyllä - Resoluutio: 1920 x 1080 - Tyyppi: LED - HD: Full HD - DVI: 0 - DP: 1 - HDMI: 1 - VGA: 1 - Kosketusnäyttö: Ei - Speakers: Kyllä - 3D: Ei - Height adjustment: Ei - Swivelling: Ei - Pivot: Ei
Koko: 19.5" - Laajakuva: Kyllä - Resoluutio: 1600 x 900 - Tyyppi: LED - HD: HD+ - DVI: 1 - DP: 0 - HDMI: 0 - VGA: 1 - Kosketusnäyttö: Ei - Speakers: Kyllä - 3D: Ei - Height adjustment: Kyllä - Swivelling: Kyllä - Pivot: Kyllä
Koko: 21.5" - Laajakuva: Kyllä - Resoluutio: 1920 x 1080 - Tyyppi: LED - HD: Full HD - DVI: 1 - DP: 0 - HDMI: 1 - VGA: 0 - Kosketusnäyttö: Ei - Speakers: Kyllä - 3D: Ei - Height adjustment: Ei - Swivelling: Ei - Pivot: Ei
Koko: 21.5" - Laajakuva: Kyllä - Resoluutio: 1920 x 1080 - Tyyppi: LED - HD: Full HD - DVI: 1 - DP: 1 - HDMI: 0 - VGA: 1 - Kosketusnäyttö: Ei - Speakers: Kyllä - 3D: Ei - Height adjustment: Ei - Swivelling: Ei - Pivot: Ei
Koko: 24.5" - Laajakuva: Kyllä - Resoluutio: 1920 x 1080 - Tyyppi: LED - HD: Full HD - DVI: 0 - DP: 1 - HDMI: 1 - VGA: 1 - Kosketusnäyttö: Ei - Speakers: Kyllä - 3D: Ei - Height adjustment: Ei - Swivelling: Ei - Pivot: Ei
Koko: 19" - Laajakuva: Ei - Resoluutio: 1280 x 1024 - Tyyppi: LED - HD: Not supported - DVI: 1 - DP: 0 - HDMI: 0 - VGA: 1 - Kosketusnäyttö: Ei - Speakers: Kyllä - 3D: Ei - Height adjustment: Kyllä - Swivelling: Kyllä - Pivot: Kyllä
Koko: 21.5" - Laajakuva: Kyllä - Resoluutio: 1920 x 1080 - Tyyppi: LCD - HD: Full HD - DVI: 0 - DP: 0 - HDMI: 1 - VGA: 1 - Kosketusnäyttö: Kyllä - Speakers: Kyllä - 3D: Ei - Height adjustment: Ei - Swivelling: Ei - Pivot: Ei
Koko: 21.5" - Laajakuva: Kyllä - Resoluutio: 1920 x 1080 - Tyyppi: LED - HD: Full HD - DVI: 0 - DP: 1 - HDMI: 1 - VGA: 1 - Kosketusnäyttö: Kyllä - Speakers: Kyllä - 3D: Ei - Height adjustment: Ei - Swivelling: Ei - Pivot: Ei
Koko: 23.6" - Laajakuva: Kyllä - Resoluutio: 1920 x 1080 - Tyyppi: LED - HD: Full HD - DVI: 1 - DP: 0 - HDMI: 1 - VGA: 1 - Kosketusnäyttö: Kyllä - Speakers: Kyllä - 3D: Ei - Height adjustment: Ei - Swivelling: Ei - Pivot: Ei
Koko: 31.5" - Laajakuva: Kyllä - Resoluutio: 2560 x 1440 - Tyyppi: LED - HD: Wide Quad HD - DVI: 1 - DP: 1 - HDMI: 1 - VGA: 0 - Kosketusnäyttö: Ei - Speakers: Kyllä - 3D: Ei - Height adjustment: Kyllä - Swivelling: Kyllä - Pivot: Kyllä
Koko: 21.5" - Laajakuva: Kyllä - Resoluutio: 1920 x 1080 - Tyyppi: LED - HD: Full HD - DVI: 1 - DP: 0 - HDMI: 1 - VGA: 1 - Kosketusnäyttö: Kyllä - Speakers: Kyllä - 3D: Ei - Height adjustment: Ei - Swivelling: Ei - Pivot: Ei
Koko: 23.6" - Laajakuva: Kyllä - Resoluutio: 1920 x 1080 - Tyyppi: LED - HD: Full HD - DVI: 1 - DP: 1 - HDMI: 1 - VGA: 0 - Kosketusnäyttö: Kyllä - Speakers: Kyllä - 3D: Ei - Height adjustment: Ei - Swivelling: Ei - Pivot: Ei
Koko: 31.5" - Laajakuva: Kyllä - Resoluutio: 1920 x 1080 - Tyyppi: LED - HD: Full HD - DVI: 1 - DP: 1 - HDMI: 1 - VGA: 1 - Kosketusnäyttö: Ei - Speakers: Kyllä - 3D: Ei - Height adjustment: Ei - Swivelling: Ei - Pivot: Ei
Koko: 19" - Laajakuva: Ei - Resoluutio: 1280 x 1024 - Tyyppi: LED - HD: SXGA - DVI: 1 - DP: 0 - HDMI: 0 - VGA: 1 - Kosketusnäyttö: Kyllä - Speakers: Kyllä - 3D: Ei - Height adjustment: Ei - Swivelling: Ei - Pivot: Ei

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Homo Seksitreffiy Oili Virta / Homoseksuaalit Miehet
Homo seksitreffiy oili virta
Porno de tetas grandes follando porno de pollas porno gratis grandes videos x videos de abuelas gratis porno xx videos porno geys abuelas folladas maduras videos ñorno xxx trios tetonas porno videos pornos sexo duro videos de orgias vintagexxx videos porno lesbico gratis morenas enana follando pajas tetonas ama de coño videos porno pelirrojas porno video chochos jovenes follando con chicas guarras gratis vidios por el culo phorno porno viejas gordas videos pornos lesbicos peliculas porno con pene enorme porno abuela maduras culos grandes y tetonas mujeres maduras gratis ruvias videos de guarras gratis mia magma porno videos exnovias orgias lesbianas gratis putas video pormo videos videos lesvicos gratis porno travestis españoles xxx maduras velludas vides porno porno gratis porno modelos follando porno videos porno gratis de tetas maduras casting porno americano porno gratiss twink sexo duro teens hd travestis videos porno lesbianas peliculas maduras cachondas follando madre hija follando masajes porno gratis xxx tríos phorno porno playa amateurs gratis de tetonas jovenes desnudos super xxx porno guey sexoporno vídeos lesbianas putas pajas videos de parejas haciendo sexo grati gordas masagerooms porno gratis videos pornno porno gratis sexo tetudas naturales videos xxx videos porno hratis sexo grstis follandose al fontanero tetona masturbandose xxx hana montada videos de sexo asiatico porn party mujeres maduras xx maduras chicas sexy porno gordas tetonas rubias 19 porno preñadas porno amas de chinas xxx trios x españoles mui zorras swingers follando descargar vídeos pornos gratuitos videos follando folladoras spanish porn chicas follando vídeos porno intercambios tori black hd como follar mamadas corridasenlaboca tetas grande trios amateurs peliculas porno trios porno español buscar porno tetas follando con xxx hentai folla a su vecina cachonda videos de sexo gratid videos de placer vidios porno gratia hentai porno españa petardass videos de videos de parejas follando duro porno de viejas peludas web cam porno maduras hd videos exnovias viejas videos porno español tetonas y tetonas follando videoa xxx coñitos calientes tetona masturbandose videos porno español grati videos sexo anal travestis porno.
con polla transexual vídeos pornos maduras videos español dando por culo sexo travesti los pies jovenes maduras hd porno tube videos porno español gratuito videos porno gratis en español gratis gorditas maduras porno amateur porno descargar videos lesbianas porno gratis abuelas peludas peliculas porno trans porno de sexo con gordas y tetonas ama de travestis porno tias cachondas películas porno tube hd videos porno maduras gratis porno españolas xxx cumlouder se la ducha bdsm videos manga hentay secretarias porno viseos porno maduras follando gratis brutal porn vids ama de negros xxx videos lesbianas videos sexo con viejos video porno maduros videos masturbacion videos gratis peluda follando cumlauder en español porno arabe gratis porno de lesbianas chicas rubias mujeres quiero ver pelicula porno videos porno pelirrojas porno en hd videos porno gratis porno chica desnudandose videosde sexo con negros porno de rebeca linares mature porn porno doble penetracion anal tetona masturbandose vídeos porno twinks porno en el porno de follar videos porno viejas chupando pollas grandes porno gratis descargar gratis porno de putas videos porno en español putas cachondas porno buen porno gat maduras follando culonas xxx castellano viejosfollando porno prono gratis maduritas garganta profunda porno despedida de soltera porno tube chicas con jovenes videos porno rubias xx potno gratis videos zorras swingers follando masajes xx videos porno gratis masages xxx conos peludos videos gratis películas pornos en español videos porno videos porno con gorditas videos pormo pollas fayna vergara videos x sexo con medias porno amater casero vídeos porno sado videos porno nekane porno zorras lesbianas videos porno porno gais follando lisa ann morenas xxx cumlouder videos porno secretarias rusas putas videos porno xxx abuelas haciendo pajas a su hija corrida fontanero follando playa videos hentai porno videos porno peliculas gratis video x videos bideos de lesbianas vídeos videos porno trios mejores páginas porno amaters follando porno.
cumlouder pollas porno casting porno gratis porno de videos porno tarzan xxx videos sexo gratis videos mejores videos porno trios hd escenas xxx castellano hd gratis rubias porn tube hd teen porn videos trios videos calientes tetona follando travestis gratis grandes porno gratis porno rubias tetonas madelyn monroe video porno tetona masturbandose nekane porno pornstars ver videos xxx vides porno con maduritas videos porno doble penetracion vaginal actriz porno porno chochas peludas videos gratis maduras maduras.
. Tutkimuksen kantava ajatus on se, että sosiaaliseksi inkluusioksi kutsuttu ilmiö rakentuu .. naamista virtaa voidaan hahmotella esimerkiksi käsiteparein ” osallisuus–ei- osallisuus” ja semaan päihdeongelmaa, eikä siellä Pekan mukaan ymmärretä mitään homo- Teoksessa Hänninen, Vilma & Ylijoki, Oili-. Kaksi teosta eTentissä (koko lukuvuoden), Olli-Pekka Moisio. Kirjallisuus: . Jussi Kotkavirta kohdat 5 ja 6 perusteita ja tutkimalla lesbo-, homo-, bi-, ja heteroseksuaalisuuksien sekä transsukupuolisuuden syntyä ja historiallisia ehtoja. Tässä tukeudun Oili-Helena Ylijokeen, joka on yliopisto-opiskelijoita Damasio nostaa esiin myös tunteisiin liittyvien mielikuvien virran, se rytmit ja in- tensiivisyyden (Valtio, ruumis, yhteiskunta, seksi, sielu ja talous eivät ole kiinteitä esineitä Myös androgyyni ja homo tarjoutuvat poikkeusrooleiksi. Tämä kertonee. 4. tammikuu Holly Hunter · Holokaustin värit · home · homopari · homoseksuaali · Homoveteraanit · Honey Baby · Hope-yhdistys · hopeaseppä · Horisontti. 7. marraskuu Vajaan kahdentuhannen asukkaan Taalintehdas kaipasi kipeästi uutta virtaa. .. Ystävällisin terveisin. Oili Pullinen .. Homo, hintti ja hinuri ovat pilkkanimiä. Pidämme itseämme ja MEILLÄ SEKSI TAPAHTUI yöllä. Kaksi teosta eTentissä (koko lukuvuoden), Olli-Pekka Moisio. Kirjallisuus: . Jussi Kotkavirta kohdat 5 ja 6 perusteita ja tutkimalla lesbo-, homo-, bi-, ja heteroseksuaalisuuksien sekä transsukupuolisuuden syntyä ja historiallisia ehtoja.
Orgasmi homoseksuaaliseen mies alaston amatööri
alaton suomi escort date homo

matches: hd hd hd hd hd hd hd hd hd


Laki konkurssisäännön muuttamisesta 759/1991 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1991 › 759/1991
759/1991
kumotaan 9 päivänä marraskuuta 1868 annetun konkurssisäännön 9, 47 ja 48§ sekä 54§:n 2 momentti,
sellaisina kuin niistä ovat 47§ 24 päivänä elokuuta 1990 annetussa laissa (820/90), 48§ 7 päivänä toukokuuta 1965 annetussa laissa (246/65) sekä 54§:n 2 momentti 13 päivänä kesäkuuta 1929 annetussa laissa (242/29),
muutetaan 10§:n 1 momentti, 29§, 33§:n 2 momentti, 4 luvun otsikko, 45§:n 1 momentti, 46§ ja 85§:n 1 momentti,
sellaisina kuin niistä ovat 10§:n 1 momentti ja 33§:n 2 momentti 31 päivänä tammikuuta 1935 annetussa laissa (62/35), 29§ mainitussa 7 päivänä toukokuuta 1965 annetussa laissa, 45§:n 1 momentti 3 päivänä joulukuuta 1895 annetussa laissa, 46§ muutettuna mainitulla 31 päivänä tammikuuta 1935 annetulla lailla sekä 5 päivänä syyskuuta 1951, 5 päivänä helmikuuta 1965 ja 29 päivänä syyskuuta 1978 annetuilla laeilla (473/51, 47/65 ja 740/78) sekä 85§:n 1 momentti mainitussa 13 päivänä kesäkuuta 1929 annetussa laissa, sekä
lisätään lakiin mainitulla 7 päivänä toukokuuta 1965 annetulla lailla kumotun 26§:n tilalle uusi 26§, 33§:ään, sellaisena kuin se on muutettuna mainituilla 31 päivänä tammikuuta 1935 ja 7 päivänä toukokuuta 1965 annetuilla laeilla, uusi 3 momentti sekä lakiin uusi 33 a ja 45 a§, seuraavasti:
Konkurssipesään kuuluvaan kiinteään omaisuuteen saadaan vahvistaa kiinnitys vain, jos kiinnityshakemus perustuu maksamattoman kauppahinnan oikeutta koskeviin säännöksiin taikka kiinnitystä on haettu ennen konkurssin alkamista ja, milloin sitä haetaan velan vakuudeksi, se voidaan perustaa velan syntyessä annettuun lupaukseen. Vastoin tätä säännöstä vahvistettu kiinnitys on tehoton.
Palkkaa, palkkiota tai muuta siihen rinnastettavaa etuutta koskevaa saatavaa ei voida määrätä maksettavaksi konkurssipesään kuuluvasta omaisuudesta eikä käyttää konkurssissa kuittaukseen siltä osin kuin saatava on ilmeisessä epäsuhteessa siihen, mitä tehtyyn työhön ja muihin olosuhteisiin nähden voidaan pitää kohtuullisena, jos saatava on tällä perusteella riitautettu.
Velkoja, joka ei viimeistään paikalletulopäivänä ilmoita saatavaansa niin kuin 24§:ssä säädetään, menettää oikeuden maksun saamiseen konkurssipesästä 30, 32 ja 33§:ssä sekä takaisinsaannista konkurssipesään annetun lain (758/91) 25§:ssä tarkoitettuja tapauksia lukuunottamatta.
Velalliselta olevaa saamista, joka luovutuksen nojalla on saatu kolmannelta myöhemmin kuin kolme kuukautta ennen takaisinsaannista konkurssipesään annetun lain 2§:ssä tarkoitettua määräpäivää, ei voida käyttää kuittaukseen saamista vastaan, joka velallisella luovutuksen tapahtuessa oli velkojalta. Sama koskee myös saamista, joka mainituin tavoin on saatu aikaisemmin, jos velkojalla luovutuksen tapahtuessa oli perusteltua aihetta olettaa velallinen maksukyvyttömäksi.
Velkojalla, joka on sitoutunut velalliselle maksuun sellaisissa olosuhteissa, että tämä menettely on rinnastettavissa velallisen suorittamaan velan maksuun, ei ole kuittausoikeutta siltä osin kuin tällainen maksu olisi voitu peräyttää konkurssipesään.
Takauksen tai muun velvoitteen täyttämisestä johtuva oikeus korvaukseen katsotaan 33§:n säännöksiä sovellettaessa saaduksi silloin, kun velvoite syntyi.
Jos konkurssipesä luovuttaa saamisen siten, että velkoja menettää mahdollisuutensa kuittauksen toimittamiseen, konkurssipesän on korvattava velkojalle siitä aiheutunut vahinko.
Konkurssipesään luetaan kaikki se omaisuus, mikä sinä aikana, jolloin velallinen luovutushakemuksensa tuomioistuimeen antoi tahi tuomioistuin, velkojan pyynnöstä, teki päätöksen hänen omaisuutensa luovuttamisesta, oli velallisen omaa tahi ennen konkurssin loppua hänelle tulee, ja mikä laillisesti saadaan ulosmitata, sekä kaikki mitä takaisinsaannista konkurssipesään annetun lain nojalla voidaan pesään takaisin saada.
Velallisen oikeus perintöön tai testamenttiin ei kuulu hänen konkurssipesäänsä, jos velallinen perittävän kuoleman jälkeen on ennen konkurssin alkamista luopunut tai viimeistään kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun hän sai tiedon perittävän kuolemasta ja oikeudestaan perintöön, luopuu perinnöstä perintökaaren 17 luvun 2 a§:n mukaisesti.
Takaisinsaannista konkurssipesään säädetään erikseen.
Jolleivät velkojat suostu vapauttamaan velallista maksamasta osaa hänen velastaan ja jollei luovutettu omaisuus riitä kaikkien niiden saamisten suorittamiseen, jotka konkurssissa on ilmoitettu ja hyväksytty, on velkojilla valta ottaa puuttuva osa siitä omaisuudesta, jonka velallinen vastaisuudessa saa. Velkoja, joka laiminlyömisen kautta on menettänyt osallisuusoikeutensa konkurssipesään, saa sen estämättä vastaisuudessa saamisensa maksun velallisen varoista, jos saaminen on muutoin laillinen. Jos konkurssissa saapuvilla olevat velkojat myöntävät velalliselle velan maksamisen helpotusta, hän saa yhtäläisen helpotuksen myös poissaolleiden velkojien saamisista. Jos konkurssissa valvottua saamista on vaadittu peräytymään takaisinsaannista konkurssipesään annetussa laissa säädetyillä perusteilla ja saamisvaade on sen johdosta kokonaan tai osaksi hylätty, on näin ratkaistu vain, mikä oikeus saamisella on siinä konkurssissa.
Tätä lakia sovelletaan, jos konkurssihakemus on tehty tämän lain tultua voimaan. Jos oikeustoimi on tehty ennen tämän lain voimaantuloa, sovelletaan tällöin kuitenkin oikeustoimen peräyttämisen ja sen vaikutusten osalta tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä, jollei takaisinsaannista konkurssipesään annetun lain 26§:n 2 momentista muuta johdu. Aikaisempaa lakia sovelletaan myös tämän lain 33§:n 2 ja 3 momentin asemesta, jos mainitussa 2 momentissa tarkoitettu saaminen on luovutettu tai 3 momentissa tarkoitettuun maksuun on sitouduttu ennen tämän lain voimaantuloa.
Jos edellä 26§:ssä tarkoitettu saaminen on erääntynyt ennen tämän lain voimaantuloa, sovelletaan tällöin aikaisempaa lakia sen estämättä, mitä edellä 2 momentissa on säädetty.
Velkojien oikeuteen ajaa velallisen sijasta kannetta 46§:n l kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa sekä velallisen oikeuteen luopua perinnöstä konkurssivelkojia sitovasti sovelletaan aikaisempaa lakia, jos perittävä on kuollut ja velallisen omaisuus on luovutettu konkurssiin ennen tämän lain voimaantuloa.
10 §26 §29 §33 § 33 a §4 luku - Konkurssipesään kuuluva omaisuus45 §45 a §46 §85 §


text:
Kasvinterveyslaki (voimassa 14.12.2019 alkaen) 1110/2019 | EDILEX
Kasvinterveyslaki (voimassa 14.12.2019 alkaen) 29.11.2019/1110
3 – 7 §2 lukuKasvintuhoojien torjunta
3 §Toimijan velvollisuudet
4 §Kasvintuhoojien hävittämistä ja leviämisen estämistä koskevat toimenpiteet
5 §Suomessa pysyvästi esiintymättömän kasvintuhoojan torjunta
6 §Kiireelliset toimenpiteet eräissä tilanteissa
7 §Ruokaviraston ohjaus elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen tehtävissä
8 – 9 §3 lukuMakroeliöiden markkinointi, käyttö ja maahantuonti
8 §Makroeliöiden markkinoinnin, käytön ja maahantuonnin edellytykset
9 §Makroeliöiden markkinoinnin, käytön tai maahantuonnin keskeyttäminen ja luvan peruuttaminen
10 – 14 §4 lukuToimivaltaiset viranomaiset
10 §Maa- ja metsätalousministeriö
11 §Ruokavirasto
12 §Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus
13 §Tulli
14 §Suomen metsäkeskuksen tehtävät
15 – 25 §5 lukuValvonta ja rekisterit
15 §Valvontasuunnitelmat
16 §Tarkastus- ja tiedonsaantioikeus
17 §Tunnistautumaton näytteenotto etämyynnissä
18 §Viranomaisnäytteiden tutkiminen ja viralliset laboratoriot
19 §Ulkopuolinen virallinen kasvintarkastaja ja eräiden tehtävien siirtäminen muulle kuin viranomaiselle
20 §Virka-apu
21 §Vientivalvonta
22 §Kiinteistön käyttörajoituksista ilmoittaminen
23 §Koneellinen allekirjoitus
24 §Rekisterinpitäjä ja rekisterin tiedot
25 §Salassa pidettävien tietojen luovuttaminen toiselle viranomaiselle
26 – 30 §6 lukuPakkokeinot ja seuraamukset
26 §Hallinnollinen seuraamusmaksu
27 §Määräys ja kielto
28 §Päätösvalta eräissä tapauksissa
29 §Uhkasakko tai teettäminen
30 §Rangaistussäännökset
31 – 34 §7 lukuVahingonkorvaukset
31 §Kasvintuhoojan torjunnasta aiheutuvien kustannusten korvaaminen
32 §Kasvintuhoojan hävittämisestä metsässä aiheutuvien kustannusten ja vahinkojen korvaaminen
33 §Korvaukseen oikeuttamattomat vahingot ja kustannukset
34 §Eräät Euroopan unionin lainsäädännöstä johtuvat korvauksensaajia koskevat edellytykset
35 – 40 §8 lukuErinäiset säännökset
35 §Rikkomuksista ilmoittajan henkilöllisyyden suojaaminen
36 §Rajatarkastusaseman nimeäminen
37 §Neuvottelukunta
38 §Valtion viranomaisen suoritteista perittävät maksut
40 §Voimaantulo
Tässä laissa annetaan myös virallisesta valvonnasta ja muista virallisista toimista, jotka suoritetaan elintarvike- ja rehulainsäädännön ja eläinten terveyttä ja hyvinvointia, kasvien terveyttä ja kasvinsuojeluaineita koskevien sääntöjen soveltamisen varmistamiseksi, sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 999/2001, (EY) N:o 396/2005, (EY) N:o 1069/2009, (EY) N:o 1107/2009, (EU) N:o 1151/2012, (EU) N:o 652/2014, (EU) 2016/429 ja (EU) 2016/2031, neuvoston asetusten (EY) N:o 1/2005 ja (EY) N:o 1099/2009 ja neuvoston direktiivien 98/58/EY, 1999/74/EY, 2007/43/EY, 2008/119/EY ja 2008/120/EY muuttamisesta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 854/2004 ja (EY) N:o 882/2004, neuvoston direktiivien 89/608/ETY, 89/662/ETY, 90/425/ETY, 91/496/ETY, 96/23/EY, 96/93/EY ja 97/78/EY ja neuvoston päätöksen 92/438/ETY kumoamise...

matches: §2 §3 §4 §5 §6 §7 §8


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiArkkitehtuurianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiVärikäsTietokoneetViileäSöpöKukkaHauskaPelitTytötteHDLomaKuumaElääLogoRakkausElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisää	Kotiin / Logo / acer tapetti HD Download	acer tapetti HD Download
0	acer tapetti HD Download
Tässä on kokoelma acer tapetti HD Download For Pöytäkoneet, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä 5dwallpaper.com, on yli satoja tuhansia taustakuvat ovat ladattavissa. Voit ladata Jokainen Taustakuva ilmaiseksi.
acer-tapetti-hd-download1
Jos Like This acer taustakuva HD Lataa Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Gamer11 Edellinen: hopea glitter tapetti HD Download
seuraava: kello tapetti HD Download
Adidas tapetti HDLouis Vuitton tapetti HDmahtava taustakuvat Resolution DownloadWindows-logo HD Taustakuva Collectionroad tapetti HDlainaus taustakuvia HDFC Barcelona tapetti HDreddit taustakuvat HDmustang tapetti HDMural tapetti HD Suunnitellut 5dwallpaper.com | Powered by zuuur.com	© Copyright 2016, Kaikki oikeudet pidätetään	Siirry alkuun

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD


Sinerissamut qanittumi raajarniarnermik nakkutilliineq pillugu Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 39, 30. december 1996-imeersoq Atuussimasoq (Historisk)
Aalisarneq pillugu Inatsisartut inatsisaanni nr. 18-imi 31. oktober 1996-imeersumi § 10, imm. 1, nr. 4, §§ 26, 27, 28, 29, 30, 31, 33, imm. 2, 34, imm. 3 naapertorlugit aalajangersarneqarpoq:
§ 1. Nalunaarut inuussutissarsiutigalugu raajarniarnermut imartani Kalaallit Nunaata aalisarnikkut oqartussaaffigisaani inunnit ingerlatseqatigiiffinnilluunniit kalaallit angallataannik, aalisarneq pillugu inatsimmi § 6 takuuk, angallatip usitussutsimut uuttuutaa malillugu 75 BRT/120 BT-init mikinerusunik, ingerlanneqartumut atuuppoq.
Imm. 2. Taamatuttaaq nalunaarut angallatinut radiukkut attaveqartilluni ima ilisarnaatilinnut atuuppoq:
1) OZJO, OUHK aamma OUUC kiisalu
2) OZTZ, OULB, OVXD, OWES, OYKA, OVOJ, OWMZ aamma OZTJ.
Imm. 3. Aalisarneq pillugu inatsimmi § 23 imm. 2 naapertorlugu nalunaarutikkut imaluunniit ileqqoreqqusakkut allakkut allanik aalajangersaasoqarsimanngippat nalunaarut manna malillugu akuersissut tunniunneqartoq atorlugu sineriak kangimut killigalugu (Tunumi: kimmut killigalugu) aalisartoqarsinnaavoq. Imm. 2-mi nr. 2)-mi angallatinut taaneqartunut "Raajakarsini" aalisarneq pillugu Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 1, 1. januar 1995-imeersoq atuupportaaq.
§ 2. Raajarniartoqassappat piumasaqaataavoq angallammik piginnittumut angallat aalajangersimasoq atorlugu aalisarsinnaanermut akuersissuteqartoqarsimanissaa. Akuersissut piffissamut killiligaanngilaq.
Imm. 2. Akuersissuteqartoqassappat piumasaqaataavoq qinnuteqaateqartup piginnittuuneq pillugu aalisarneq pillugu inatsimmi malittarisassat naammassisimassagai. Akuersissummi ukununnga piginnaatitaaffinnut killiliussat aalajangersarneqarsinnaapput
1) angallammi tunisassiornermut,
2) imartamut aalisarfmsumut aamma
3) piffissamut aalisarfiusussamut.
§ 3. Angallatip nalunaarummi matumani usitussutsimut killiliussamik qaangiisimaneranut ataassisimaneranulluunniit usitussutsikkut angissuseq angallatip angissusianut uppernarsaammi allassimasoq aalajangiisuussaaq, uuttueriaatsimik maleruagassat suulluunniit angallatip angissusianut uppernarsaasiinermi atorneqarsimanerat apeqqutaatinnagu.
§ 4. Nalunaarummi matumani oqaaseq usingiaaneq tunisineiiuimni.it isumaqarput raajanik raajanillu tunisassianik aalisariummiit nunamut imaluunniit angallammut allamut nuussinertut, nuunneqartut usit tamarmiunerat imaluunniit usit ilaannarineraat apeqqutaatinnagu aamma talittarfimmi imaannarmiluunniit nuussisoqarnera apeqqutaatinnagu.
§ 5. Inuit piginneqatigiiffiilluunniit aalisariutinik 75 BRT/BT 120-nik mikinerusunik angallatillit raajarniarnissamut akuersissummik pigisaqartut aamma angallatit § 1, imm. 2 nr. 1-imi taaneqartut aalisariarnerit tamaasa umiarsuup allattaaviinut allattuisassapput. Umiarsuup allattaaviini makku pillugit paasissutissat allattorneqartassapput:
1) angallatip naalagaata aqqa,
2) aalisarsinnaanermut akuersissutip imaluunniit akuersissutit angallatip aalisassutigisaasa normui,
3) angallatip aqqa,
4) angallatip nalunaarsorneqarnerata normua,
5) angallatip radiukkut attaveqartilluni ilisarnaataa,
6) aalisarnermi ukioq, ulloq, piffissaq, sumiiffik itissuserlu,
7) pisat, saniatigut pisat ilanngullugit, annertussusii aalisakkanut assigiinngitsunut kiilunngorlugit
8) aalisarnermut atortut suut atorneqarnersut atortullu nigartaqqortussusia minnerpaaq aamma
Imm. 2. angallatinut nammineq tunisassiorsinnaatitaasunut immikkoortiterisunullu aamma makku atuupput:
1) Pisat atorneqarnerat, saniatigut pisat ilanngullugit, kalinnernut tamanut, tassa pisat tunisassianut sorlernut suliarineqarsimanersut,
2) raajartat countikkaanut (agguaqatigiissillugu kiilumut amerlassusiat) immikkoortillugit allattorneqassapput countikkaanut tamanut annertussusiat kiilunut taallugu,
3) eqqakkat pitsaanngitsut eqqakkat ilanngullugit, aalisarnermi saniatigut pisat pillugit Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat naapertorlugu suunerinut immikkoortiterneqassapput,
4) angallatit imm. 2-mi uani taaneqartut avataasiorluni aalisarnermut umiarsuit allattaavii atuuttut atussavaat.
Imm. 3. Umiarsuit allattaaviinut allattuinermut umiarsuit allattaaviini immersugassaq Kalaallit Nunaanni Aalisarsinnaanermik Akuersissutinik Nakkutilliisunit (KANUAANA) suliarineqarsimasoq atorneqartassaaq.
Imm. 4. Umiarsuit allattaaviini immersugassaq atorneqartoq naqitaassaaq tulleriiaanillu normulersugaalluni atorneqassallunilu naqitami normulersuineq malillugu tulleriiaaraluni. Immersuiffissat atortussaajunnaarsinneqartut iginneqassanngillat, utertillugilli nassiunneqassallutik immersuiffissanullu atorneqartunut ilanngullugit paarineqassallutik, taamaalilluni normuisa tulleriinneri kipisaqattaartinnagit.
Imm. 5. Umiarsuup allattaaviini immersugassami kukkusumik allatanik iluarsiinerusinnaasut ataasiinnarmik paasineqarsinnaassapput. Iluarsiinermut lakki allaluunniit kukkusumik allatanik matusisoq atorneqassanngilaq, qaavisigulli titarsisoqaannartassalluni.
Imm. 6. Raajanik karsimiititsinermi imaluunniit uninngatitsivinni allaniititsinermi karsit uninngatitsiviilluunniit allat atorneqartut eqqortumik amerlassusiat kiisalu karsit uninngatitsiviilluunniit atorneqartut agguaqatigiissillugu imarisaasa oqimaassusiat taaneqassapput.
Ittujaartiterineq
§ 6. Angallatit nammineq tunisassiortut pisat suliarineqarsimasut imatut ittujaarti-tertassavaat, pisat assigiinngitsut tunisassiallu assigiiaat tamarmik misissuinermut atatillugu suussusii paasineqarsinnaanngorlugit. Pisat/tunisassiat assigiit pisanit/tuni-sassianit allanit erseqqissumik immikkoortinneqarsimassapput. Aalisarnermi saniatigut pisat pillugit Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat naapertorlugu saniatigut pisat, pisat assigiinngitsut tamaasa immikkoortillugit ittujaartiterneqassapput, saniatigut pisanik nalunaaqutserneqarlutik.
Imm. 2. Angallatit imm. 1-imi taaneqartutut ittujaartiterinermut nalunaarusiamik allattugaateqassapput, usilersortarfinni tunisassiat inissisimanerannik angallammilu tunisassiat annertussusiannik kiilumut taallugit takutitsisumik. Ituujaartiterinermut nalunaarusiaq angallatip useerutivilluni usingiarneqarnissaata tungaavut angallammi tigummineqassaaq.
Imm. 3. Ittujaartiterinermut nalunaarusiaq ullormut qaangiuttumut ullut tamaasa allattuiffigineqartassaaq, nalunaaqutaq 0000-imiit nalunaaqutaq 2400-imut kalaallit Nunaata kitaani nalunaaqutaq malillugu naatsorsorneqartunik.
Pisassat atorneqarnerat
§ 7. Umiarsuup allattaaviini immersugassaq marlunngorlugu, immersuiffissallu atortussaajunnaarsinneqarunnartut ilanngullugit, usingiarnerit tunisinerilluunniit tamaasa, § 4 naapertorlugu pisanik tunitsiviusumut tunniunneqassapput.
Imm. 2. Umiarsuup allattaaviini aamma immersugassap assilineqarnerani akuersissuteqarfigineqarsimasup pigisaani tunitsiviup, tunitsiviup aqqa piffissarlu tunisiffiusoq naqissusiiffigisassavaa.
Imm. 3. Ukiumi ingerlasumi qaangiuttumilu umiarsuit allattaaviini immersugassat tamarmik assilineqarneri tunitsivimmit tunisisoqarsimaneranik uppernarsaalluni naqissuserneqarsimasut akuersissuteqarfigineqarsimasumit paarineqassapput.
Imm. 4. Inunnut ingerlatseqatigiiffinnulluunniit nammineq tunisassiortunut pisassanit atukkat pisanut assigiinngitsunut tassaapput umiarsuup allattaaviini pisatut nalunaarsorneqarsimasut.
Imm. 5. Pisanut nunami aalisakkerivimmut imaluunniit umiarsuarmut tunitsivimmut Kalaallit Nunaanni tunineqartunut pisassanit atukkat tassaapput annertussutsit (kilonut amerlassusilerlugit) tunitsiviup raajatut pisiarisamitut naatsorsugai. Tunisat allagartaat/tunisat nalunaarsorneqarnerisa allagartaat paasissutissanik makkuninnga imaqassaaq: Tunineqartut annertussusiat tamakkerlugu, raajat pisiarineqartut annertussusiat, raajat igitassat suussusai malillugit immikkoortiterlugit, montagui raajat, minguit allat soorlu qeqqussat, aalisakkat, ujaqqat, il.il.
Imm. 6. KANUAANA-p pisassiissutit ilanngartassavai tunisat allagartaannit/tunisat nalunaarsorneqarnerisa allagartaannit paasissutissat tunngavigalugit.
Imm. 7. Tunitsiviup sapaatit akunneri tamaasa umiarsuup allattaaviini immersugassat tunisallu allagartaasa/tunisallu nalunaarsorneqarnerisa allagartaasa assilineqarneri katersorneqartut KANUAANA-mut, Box 501, 3900 Nuuk, nassiuttassavai. Tunisat allagartaanni/tunisat nalunaarsorneqarnerisa allagartaanni allassimassapput angalanerup normuanik paasissutissat imaluunniit umiarsuup allattaaviini quppernerit normuinut innersuussinerit. Akuersissummik pigisaqartup ukiumut pisassami 80 %-ii pisarereerpagit KANUAANA-p tunitsiviit qinnuigisinnaavai taakku tulaassinerup kinguninnguatigut faxikkut nassiuttaqqullugit.
§ 8. Angallatit nalunaarummi matumani pineqartut pisussaapput KANUAANA, Kangilinnguani Sakkutuut Imarsiortut (GLK) politiillu suleqatigissallugit suliffeqarfiit taakku suliassaminnik suliaqarneranni, aalisarneq pillugu inatsimmi §§ 26-31 naapertorlugit.
Imm. 2. Angallatit pisussaapput KANUAANA-p, GLK-p politiillu sulisui angal-lammi immikkoortortaqarfinnut tamanut nakkutilliinermut attuumassuteqartunut akornutissaqanngitsumik tikitsisinnaatissallugit, taamatuttaaq angallatip ilisimasortamut majuartarfii maleruagassanut Danmarkimi Søfartsstyrelsip tamakku pillugit atulersissimasaanut naapertuuttuutissallugit.
Immikkutakuersissuteqartarnerit
§ 9. Naalakkersuisut akuersissummik tunniussinermut atatillugu umiarsuup allat-taaviinut allattuisarnissamut piumasaqaammik saneqqutsinissamut immikkut akuersissuteqarsinnaatitaapput.
§ 10. Nalunaarummi matumani aalajangersakkanik unioqqutitsineq akiliisitsinermik, aalisarnermut atortunik atorneqartunik arsaarinninnermik, angallatip pisaanik tamanik imaluunniit taakku nalinginik, pisat inatsisit malillugit aalisarnikkut pissarsiarineqartutut uppernarsarneqartut ilanngunnagit, aamma/imaluunniit aalisarsinnaanermut akuersissummik atuisinnaajunnaarsitsinermik kinguneqarsinnaavoq. Tamakku pillugit suliassat inuussutissarsiutigalugu aalisarneq pillugu Inatsisartut inatsisaanni maleruagassat malillugit suliarineqartassapput.
§ 11. Nalunaarut manna 1. januar 1997 atuutilerpoq.
Imm. 2. Tamatumunnga peqatigitillugu Sinerissamut qanittumi raajarniarneq pillugu Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 20, 22. august 1996-imeersoq atuukkunnaarsinneqarpoq.
Namminersornerullutik Oqartussat, ulloq 30. december 1996.