text:
Yhdistyksen säännöt | Evankeliointi ja vankilalähetys
Evankeliointi ja Vankilalähetys ry:n säännöt
Yhdistyksen nimi on Evankeliointi ja vankilalähetys ja sen kotipaikka on Turku.
§ 2. Toiminnan periaatteet ja toimintamuodot
Yhdistyksen tarkoitus on Jeesuksen lähetyskäskyn täyttäminen ja erityisesti evankeliumin vieminen vangeille niin Suomessa, kuin mahdollisesti ulkomailla. Lisäksi yhdistys pyrkii tukemaan vapautuvia vankeja sopeutumisessa. Yhdistys tekee humanitääristä työtä kotimaassa ja Iähialueilla. Yhdistys on riippumaton yhteiskristillinen ja pyrkii tekemään yhteistyötä muiden kristillisten yhteisöjen kanssa.
Toteuttaakseen mainitun tarkoituksen, yhdistys
– vierailee vankiloissa ja laitoksissa
– vierailee eri seurakunnissa kertomassa työstään
– järjestää hengellisiä tilaisuuksia ja asiaan liittyvää koulutusta
– järjestää humanitääristä avustustoimintaa mahdollisuuksien mukaan
– jakaa tietoa jäsentiedotteilla ja muilla tarpeellisilla menetelmillä
§ 3. Talous
Yhdistys voi toimintansa tukemiseksi vastaanottaa avustuksia, lahjoituksia, testamentteja, apurahoja sekä omistaa tarvittavia laitteita ja kiinteistöjä Yhdistys voi järjestää rahankeräyksiä saatuaan asianmukaisen luvan. Yhdistys voi kerätä kolehtia järjestämissään tilaisuuksissa ilman, että se on varsinaista rahankeräystä .Yhdistys voi palkata toimintaansa tarpeellisen henkilökunnan.
Taloudellisen toiminnan on oltava hengellistä toimintaa tukevaa.
Yhdistykseen voi liittyä jokainen hallituksen hyväksymä tunnustava kristitty. Jäsenet maksavat jäsenmaksun, jonka suuruuden määrää hallitus. Hallitus voi erottaa jäsenen, jos tämä on jättänyt jäsenmaksunsa maksamatta tai käytöksellään tai puheillaan vahingoittaa yhdistyksen mainetta tai toimintaa.
§ 5. Hallitus
Yhdistyksen hallituksen valitsee vuosikokous vuodeksi kerrallaan. Hallitukseen valitaan vähintään kolme, enintään viisi jäsentä ja heille kaksi varajäsentä.
Hallitus valitsee keskuudestaan puheenjohtajan, varapuheenjohtajan ja sihteerin. Rahastonhoitaja ja muut tarvittavat toimihenkilöt voidaan valita hallituksen ulkopuolelta. Hallitus voi perustaa työryhmiä ja ottaa toimihenkilöitä tarpeen mukaan. Hallitus kokoontuu puheenjohtajan kutsusta hänen ollessaan estynyt varapuheenjohtajan kutsusta – tai kun kaksi hallituksen jäsentä niin vaatii, vähintään kuitenkin kerran vuodessa.
Hallitus on päätösvaltainen, kun vähintään puolet jäsenistä, mukaan lukien puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja, on paikalla. Asiat ratkaistaan yksinkertaisella ääntenenemmistöllä. Kun äänet menevät tasan, ratkaisee puheenjohtajan ääni, vaaleissa kuitenkin arpa.
§ 6. Nimenkirjoitus
§ 7. Tilinpito ja hallinto
Yhdistyksen tilikausi on kalenterivuosi. Yhdistyksen tilinpäätöksen ja vuosikertomuksen tarkastaa
vuosikokouksen valitsema tilintarkastaja. Tilit ja tarpeelliset asiakirjat on annettava tilintarkastajien
tarkastettavaksi kolme viikkoa ennen vuosikokousta.
Hallitus kutsuu koolle yhdistyksen kokouksen. Kokouskutsu lähetetään kirjallisena jäsenille viimeistään seitsemän päivää ennen kokousta.
Yhdistyksen vuosikokous pidetään maaliskuun kuluessa hallituksen määräämänä päivänä. Vuosikokouksessa käsitellään:
– kokouksen puheenjohtajan , sihteerin, kahden pöytäkirjan tarkastajan sekä kahden ääntenlaskijan valinnat
– tilinpäätöksen vahvistaminen ja vastuuvapauden myöntäminen hallitukselle ja muille tilivelvolliselle
– toimintasuunnitelman ja talousarvion vahvistaminen tulevalle toimintavuodelle
– hallituksen jäsenten ja varajäsenten valinta
Ylimääräinen kokous pidetään silloin, kun hallitus katsoo sen aiheelliseksi tai kun vähintään kymmenesosa (l/10) jäsenistä sitä kirjallisesti hallitukselta vaatii. Kokous on pidettävä kolmenkymmenen (30) päivän kuluessa siitä, kun sellainen vaatimus on esitetty.
§ 9. Sääntöjen muuttaminen ja yhdistyksen purkaminen
Päätös sääntöjen muuttamisesta tai yhdistyksen purkamisesta on tehtävä yhdistyksen kokouksessa, kun sitä kannattaa vähintään kolme neljäsosaa (3/4) annetuista äänistä. Kokouskutsussa on mainittava mikäli kokouksessa käsitellään sääntöjen muuttamista tai yhdistyksen purkamista. Jos yhdistys puretaan, on sen varat ja muu omaisuus käytettävä yhdistyksen toimintaperiaatteiden mukaisesti katu- ja vankilatyöhön. Varojen kohdentamisesta päättää kokous, joka tekee päätöksen yhdistyksen purkamisesta.
Hengellisen vankilatyön tilaisuus la 1.9. klo 16 Toivossa (Eerikinkatu 4, Turku) heinäkuu 17, 2018

matches:
§ 2
§ 3
§ 5
§ 6
§ 7
§ 9


Areena Oy:n osakassopimuksen ja yhtiöjärjestyksen hyväksyminen | Mikkeli
Kokous 9.11.2015
Areena Oy:n osakassopimuksen ja yhtiöjärjestyksen hyväksyminen
Kaupunginvaltuusto, kokous 9.11.2015
§ 102 Areena Oy:n osakassopimuksen ja yhtiöjärjestyksen hyväksyminen
MliDno-2015-1217
Kaupunginhallitus, 8.6.2015
Mikkelin Ammattikorkeakoulu on selvittänyt Mikkeliin sijoittuvan monitoimihallin rakentamista, sen edellytyksiä ja vaikutuksia. MAMK on tehnyt raportin ja konkreettisen esityksen, jonka mukaisesti halli voisi olla käyttövalmiina vuoden 2017 aikana Kalevankankaalla. Kaupungin tulee muodostaa kanta siihen voidaanko hallihankkeeseen osallistumista ja hallin rakentamista selvittää yhdessä kaupungin kanssa ja sopia siitä aiesopimuksella.
Aiemmat selvitykset
Mikkeli selvitti monitoimihallin rakentamisen tarvetta jo vuonna 2012 erillisellä kehittämisprojektilla. Työn tuloksena laadittiin raportti. Projektissa selvitettiin laajemmin liikuntapaikkojen tarvetta, määrää ja kehittämistä. Raportissa todettiin, että erityisesti liikuntapaikkana monitoimihallille on selkeä tarve Mikkelissä. Lisäksi tuolloin arvioitiin hallissa järjestettävän joitakin massatapahtumia vuosittain. Massatapahtumien välillisiä taloudellisia tuloja kaupungin elinkeinoelämälle ja kaupungille itselleen ei selvityksessä arvioitu.
Keväällä 2014 valmistui kaupungin Kulttuuri-, nuoriso- ja liikuntapalveluiden palveluselvitys. Selvityksessä todetaan, että monitoimihallin rakentaminen parantaisi palloilulajien ja yleisurheilun harjoittelumahdollisuuksia oleellisesti, parantaisi kilpaurheilun edellytyksiä ja mahdollistaisi suurien urheilutapahtumien järjestämisen Mikkelissä, parantaisi koulujen liikuntatuntien järjestämismahdollisuuksia ja vapauttaisi liikuntasaleista vuoroja terveyttä ylläpitävään liikuntaan. Lisäksi monitoimihalli mahdollistaisi suurten kulttuuritapahtumien järjestämisen. Selvityksessä todetaan, että palveluverkkotyöryhmä puoltaa monitoimihallin rakentamista erikseen tehtävien selvitysten perusteella.
Alueen katujen ja turvallisuuden kuntoon laittaminen
Areena on suunniteltu rakennettavan Kalevankankaalle, jossa jo olemassa olevia urheilukiinteistöjä ja jota kiertävät ulkoilureitit ja lenkkipolut. Alueen olemassa oleva infra ei vastaa nykyistä alueen käyttöä kevyen liikenteen, liikenneturvallisuuden, pysäköinnin ja logistiikan tarpeiden osalta. Kaupunki on teettänyt alueen kehittämiseksi koko alueen järjestelyjä koskevan yleissuunnitelman, joka on tarkoitus toteuttaa vaiheittain. Suunnitelmasta osa, esimerkiksi urheilukiinteistöjen välittömässä läheisyydessä oleva aluepysäköintiratkaisu tonttien uudelleen muodostuksineen tulee toteuttaa hallihankkeen yhteydessä. Kalevankankaan kadun loppuosa, kevyenliikenteen ratkaisut, ulkoilureitin alikulku ja Kalevankankaan kadun pysäköintiratkaisut tulee toteuttaa joka tapauksessa kevyen liikenteen turvallisuuden ja liikenteen sujuvuuden parantamiseksi. Ladun rakentamisen yhteydessä tulee myös uudelleen linjata ja parantaa ulkoilun reitistöjä.
Mikkelin ammattikorkeakoulun esitys Mikkelin kaupungille
Kaupunginhallitukselle luovutettiin maanantaina 18.5.2015 MAMK AREENA Hyvinvointia ja vetovoimaa raportti, jonka yhteydessä tehtiin kaupungille esitys hallihankkeen rakentamisesta Mikkeliin. Rahoitusmalleja esitettiin kaksi. Vaihtoehto yksi on se, että Mamk sijoittaisi hankkeeseen viisi miljoonaa euroa omaa pääomaa. Lisäksi Mamk sijoittaisi hankkeeseen kolme miljoonaan euroa vierasta pääomaa. Tämä edellyttäisi, että kaupunki investoi hankkeeseen 6 miljoonaa euroa ja maksaa 15 vuoden ajan käyttömaksuja vuositasolla 400.000 euroa. Suomen Nuoriso-opisto on myös päättänyt osallistua hankkeeseen 500.000 euron pääomasijoituksella. Tällä rahoitusmallilla kaupunki yhdessä Mamkin kanssa vastaa Areenan käyttökustannuksista sekä liiketaloudellisesta toiminnasta.
Vaihtoehto kaksi on, että Mamk sijoittaisi hankkeeseen viisi miljoonaa euroa omaa pääomaa. Lisäksi Mamk sijoittaisi hankkeeseen 9 miljoonaan euroa vierasta pääomaa. Tämä edellyttäisi, että kaupunki solmisi Areenasta ammattikorkeakoulun kanssa 15 vuoden ajaksi käyttäjäsopimuksen, jonka arvo vuositasolla olisi 600.000 euroa. Tässäkin vaihtoehdossa Suomen Nuoriso-opisto on mukana 500.000 euron pääomasijoituksella. Tällä rahoitusmallilla Mamk ottaisi vastuun Areenan käyttökustannuksista sekä liiketaloudellisesta toiminnasta kokonaisuudessaan.
Tarkemmassa neuvottelussa todettiin, että raportista poiketen voidaan kahden esityksen mallin väliin valmistella kolmas vaihtoehto. Tässä vaihtoehdossa kaupunki investoi hankkeeseen miljoona euroa ja maksaa 15 vuoden ajan käyttömaksuja vuositasolla 565.000 euroa. Myös tässä vaihtoehdossa Suomen Nuoriso-opisto on mukana 500.000 euron pääomasijoituksella. Muusta rahoituksesta vastaa Mamk. Tällä rahoitusmallilla kaupunki yhdessä Mamkin kanssa vastaa Areenan käyttökustannuksista sekä liiketaloudellisesta toiminnasta pääomasijoituksen suhteessa.
Perusteluja areenalle
Areenahankkeella on alueellisesti huomattava hyvinvointia edistävä vaikutus. Mikkelissä tai koko Etelä-Savon maakunnassa ei ole monitoimihallia, joka palvelee erilaisten käyttäjäryhmien liikuntatarpeita tasavertaisesti ja monipuolisesti.
Asianmukaisista harjoitustiloista on pulaa, mikä on verottanut seurojen junioritoimintaa, mutta myös kilpatason toimintaa. Kaupungin liikuntapalvelujen arvion mukaan tällä hetkellä noin 2/3 haetuista sisäliikuntatilavuoroista pystytään myöntämään. Moni urheiluseura haluaisi kysynnän kasvaessa kasvattaa toimintaansa varsinkin nuorille, mutta tätä varten on ollut hyvin vähän salitiloja tarjolla. Kaupungin Liikuntapalvelut näkee monitoimihallin tarpeellisena erityisesti sisäpalloilulajien ja yleisurheilun kehittymiselle kaupungissa. Monitoimihallista rakentuu viikoittaista harjoittelua tukeva ja mikkeliläistä liikuntaa ja urheilua eteenpäin vievä tila.
Harjoitteluolosuhteiden parantuessa seurojen on mahdollista kehittää edelleen junioritoimintaa, mutta myös edustusjoukkueiden toimintaa. Harjoitteluolosuhteiden oleellisen parantumisen lisäksi monitoimihallissa voidaan järjestää kansallisen ja kansainvälisen tason kilpailuja ja otteluja.
SM-tason yleisurheilun hallikisat mahdollistuvat Areenan myötä, samoin kuin jopa lentopallon Maailmanliigan ottelut. Myös Mikkelissä harrastuslajina erittäin suositun salibandyn kehittyminen kohti Suomen kärkeä mahdollistuu. Liikuntatoimen mielestä on tärkeää huomata, että oheisharjoittelupaikkana (juoksu, hypyt, heitot, toisen lajin harjoitukset) monitoimihalli palvelee myös muita lajeja, kuten jalkapalloa ja jääkiekkoa. Monitoimihalli mahdollistaisi mikkeliläisten liikuntaseurojen harrastajamäärän kasvattamisen ja takaisi oleellisesti paremmat olosuhteet lajien viemiseksi kohti kansallista huippua.
Uusien liikuntatilojen tarve ja seurojen kiinnostus on ilmeinen, mutta koska seurojen taloudelliset resurssit ovat rajalliset, vuorojen hinta muodostuu kriittiseksi toimintaa ohjaavaksi tekijäksi. Käyttöasteeseen vaikuttaa oleellisesti myös käyttömukavuus sekä tilojen muuntelun joustavuus.
Hallin tulee sijoittua Kalevankankaalle yhtenäisen harjoittelu-, kilpailu- ja tapahtumakeskuksen luomiseksi jäähallien, raviradan, kuplahallin, läheisten ulkoilureittien ja yksityisen liikuntatarjonnan kanssa.
Mikkelin koulujen liikuntatilat ovat tehokkaassa käytössä sekä päiväaikaan että iltaisin. Monipuolinen, erilaiset turnaukset ja tapahtumat mahdollistava monitoimihalli vahvistaisi liikunnan lisäämistä koululaisten päiviin ja kaupunkilaisten vapaa-ajalle. Koulujen liikuntatilana areenaa voi käyttää yksittäisissä tapahtumissa, kisapäivinä ja teemapäivinä. Hallin etäisyys kouluista aiheuttaa kuljetuskustannuksia ja voi rajoittaa areenan jatkuvaa käyttöä lukuun ottamatta Kalevankankaan koulua, jonka lähiliikuntapaikkatarjontaa areena täydentäisi merkittävästi. Lukion yo-kirjoitukset vaativat suuren tilan. Sähköiset yo-kirjoitukset alkavat syksyllä 2016 ja kaikki aineet kirjoitetaan sähköisesti vuodesta 2019 alkaen. Tähän tarkoitukseen tarvitaan paitsi iso, lukittava tila, myös mm. kiinteät verkkoliittymät ja sähköliittymät lähes 300 tietokoneelle. Kaupungin on varmistettava tällaisen tilan toimivuus. Myös tapahtumatilaa ja juhlatilaa, joka mahdollistaisi isojenkin koulujen yhteiset tapahtumat (vanhojen tanssit, valmistujaiset, teemapäivät ym.), tarvitaan.
Liikuntapalveluiden ja koulujen liikunta- ja monitoimitilatarpeeseen vastaamisen lisäksi areena luo mahdollisuuksia Mikkelin alueen kehitykseen usein eri tavoin. Kalevankankaan kehittäminen urheilu- ja liikuntakokonaisuutena luo tunnettuutta ja vetovoimaisuutta, vahvistaa Mikkelin alueen liikunta- ja urheiluimagoa, opiskelupaikkakuntavetovoimaisuutta, mahdollistaa laajemman tapahtumajärjestämisen ja -tarjonnan sekä tuo asiakas- ja kassavirtaa myös muualta Suomesta ja kansainvälisesti.
Laadullisia vaikutuksia ovat mm. uusien urheiluun ja hyvinvointiin kytkeytyvien liiketoimintojen ja kaupallisten toimintojen sekä tapahtumien houkutteleminen alueelle, lisääntyvät investoinnit sekä kuntalaisten liikunta- ja vapaa-ajanviettomahdollisuuksien määrällinen ja laadullinen parantuminen.
Lisäksi areena mahdollistaa monipuoliset hyvinvointi – ja terveyspalvelut sekä tutkimus- ja testauspalvelut. Näiden taloudelliset vaikutukset kerrotaan ”MAMK Areena Hyvinvointi ja vetovoimaa”-hankesuunnitelmassa.
Mikkelin ammattikorkeakoulun kanssa on valmisteltu aiesopimus areenahankeen jatkovalmisteluun. Aiesopimuksessa määritellään hankkeen jatkovalmistelun tavoite sekä toimenpiteet ja reunaehdot tavoitteen saavuttamiseksi. Aiesopimuksella kaupunki sitoutuu osallistumaan valmisteluun ja tekemään lopullisen päätöksen osallistumisesta hankkeeseen viimeistään 30.11.2015 mennessä. Lisäksi aiesopimuksen mukaan osapuolet vastaavat niistä selvitysvaiheen kustannuksista, jotka aiheutuvat yksinomaan omaan käyttöön laadituista selvitystoimenpiteistä ja niihin liittyvästä omasta työstä. Aiesopimus on liitteenä.
Kaupunginhallitus esittää kaupunginvaltuustolle, että se hyväksyy liitteenä olevan aiesopimuksen areenahankeen jatkovalmisteluun. Lisäksi todetaan, että lopullinen päätös osallistumisesta hankkeeseen tehdään syksyn 2015 aikana talousarvion 2016 ja –suunnitelman 2016-2019 päätöksenteon yhteydessä.
Lisäksi kaupunginhallitus esittää kaupunginvaltuustolle, että aiesopimus voidaan allekirjoittaa heti ja kaupunginvaltuusto valtuuttaa kaupunginhallituksen tekemään siihen vähäisiä muutoksia.
Keskustelun aikana esittelijä täydensi esitystään seuraavalla lauseella: ”Edelleen kaupunginhallitus toteaa, että jatkovalmistelussa on huomioitava myös muut rahoitus- ja omistusvaihtoehdot.”
Veli Liikanen esitti, että aiesopimusta ei tehdä vaan valmistelua jatketaan talousarviokäsittelyn yhteydessä. Esitystä ei kannatettu, joten se raukesi.
Jaakko Väänänen esitti Outi Kaurian kannattamana seuraavaa: ”MAMK on tarjoutunut rakentamaan Areenan omalla kustannuksellaan. Kaupungin ei tule tässä taloudellisessa tilanteessa ryhtyä Areenan osakkaaksi. Kaupunki voi vuosittaisen talousarvion puitteissa ostaa käyttövuoroja.” .
Puheenjohtaja totesi, että on tehty esittelijän esityksestä poikkeava kannatettu esitys ja esitti asian ratkaisemista siten, että ne, jotka kannattavat esittelijän täydennettyä esitystä, äänestävät "jaa" ja ne, jotka kannattavat Jaakko Väänäsen esitystä, äänestävät "ei". Äänestysesitys hyväksyttiin ja suoritetussa äänestyksessä annettiin 11 jaa-ääntä (Sari Teittinen, Petri Pekonen, Raine Lehkonen, Olli Nepponen, Juha Vuori, Seija Kuikka, Markku Siitari, Vesa Himanen, Petri Tikkanen, Arto Seppälä ja Elina Hölttä), 3 ei-ääntä (Outi Kauria, Veli Liikanen ja Jaakko Väänänen) ja yksi jäsen oli poissa. Puheenjohtaja totesi, että esittelijän täydennetty esitys on tullut kaupunginhallituksen päätökseksi.
Merkitään, että sivistystoimenjohtaja Virpi Siekkinen ja tekninen johtaja Jouni Riihelä esittelivät asiaa kaupunginhallitukselle.
Kaupunginvaltuusto, 15.6.2015
Kaupunginhallitus esittää, että kaupunginvaltuusto hyväksyy liitteenä olevan aiesopimuksen areenahankeen jatkovalmisteluun. Lisäksi todetaan, että lopullinen päätös osallistumisesta hankkeeseen tehdään syksyn 2015 aikana talousarvion 2016 ja –suunnitelman 2016-2019 päätöksenteon yhteydessä ja, että jatkovalmistelussa on huomioitava myös muut rahoitus- ja omistusvaihtoehdot.
Keskustelun aikana valtuutettu Jaakko Väänänen esitti mm. valtuutettujen Outi Kaurian, Erkki Rantalaisen ja Juhani Oksmanin kannattamana seuraavaa: "MAMK on tarjoutunut rakentamaan Areenan omalla kustannuksellaan. Kaupungin ei tule tässä taloudellisessa tilanteessa ryhtyä Areenan osakkaaksi. Kaupunki voi vuosittaisen talousarvion puitteissa ostaa käyttövuoroja."
Julistettuaan keskustelun päättyneeksi puheenjohtaja totesi, että on tehty kaupunginhallituksen esityksestä poikkeava kannatettu esitys. Puheenjohtaja esitti asian ratkaistavaksi äänestämällä siten, että ne, jotka kannattavat valtuutettu Väänäsen esitystä, äänestävät "ei", ja ne, jotka kannattavat kaupunginhallituksen esitystä, äänestävät "jaa". Äänestysesitys hyväksyttiin ja suoritetussa äänestyksessä annettiin 41 jaa-ääntä, 16 ei-ääntä ja 2 tyhjää ääntä. Puheenjohtaja totesi, että kaupunginhallituksen esitys on tullut hyväksytyksi.
Merkitään, että talousjohtaja Arja-Leena Saastamoinen ilmoitti olevansa esteellinen ja poistui kokouksesta tämän asian käsittelyn ajaksi. Ilmoitus hyväksyttiin.
Merkitään, että sivistystoimenjohtaja Virpi Siekkinen ja Mikkelin Ammattikorkeakoulu Oy:n kehitysjohtaja, vararehtori Kalevi Niemi selostivat asiaa kaupunginvaltuustolle.
Merkitään, että valtuutettu Matti Piispa poistui kokouksesta tämän asian käsittelyn jälkeen.
Merkitään, että kokouksessa pidettiin tauko tämän asian käsittelyn jälkeen klo 20.45-21.00.
Kaupunginhallitus, 22.6.2015
Kaupunginhallitus nimeää Areenahankkeen jatkovalmisteluun kaupungin edustajat Mamk Oy:n kanssa käytäviin neuvotteluihin.
Kaupunginhallitus nimesi edustajiksi kaupunginhallituksen puheenjohtajiston Seija Kuikan, Arto Seppälän ja Olli Nepposen sekä lisäksi Veli Liikasen, Kati Kähkösen, Erkki Rantalaisen, Ari Liikasen, Jouni Riihelän ja Virpi Siekkisen.
Kaupunginhallitus, 2.11.2015
Kaupunginhallitus nimesi kokouksessaan 22.6.2015 § 224 Areena-hankkeen jatkovalmisteluun kaupungin edustajiksi Mamk Oy:n kanssa käytäviin neuvotteluihin kaupunginhallituksen puheenjohtajiston Seija Kuikan, Arto Seppälän ja Olli Nepposen sekä Mikko Siitosen, Kati Kähkösen, Erkki Rantalaisen, Ari Liikasen, Jouni Riihelän ja Virpi Siekkisen.Lisäksi kaupunginjohtaja Timo Halonen on osallistunut neuvotteluihin viran vastaanottamisen jälkeen. Neuvotteluryhmä on kokoontunut viisi kertaa ja neuvotteluiden perusteella päätynyt esittämään molemmille osapuolille hyväksyttäväksi liitteenä olevat valmisteluasiakirjat.
Olennaisimmat muutokset aiesopimukseen ovat:
Yhtiölle muodostetaan kaksi osakesarjaa: A-sarja ja K-sarja. Osakesarjat eroavat toisistaan siten, että A-sarjan osakkeilla on sata (100) ääntä ja K-sarjan osakkeilla yksi (1) ääni. Mikkelin Ammattikorkeakoulu Oy:n sopimuksen allekirjoitusajankohtana omistamat osakkeet (2 025 kappaletta) ovat A-sarjan osakkeita.
Mikkelin Ammattikorkeakoulu Oy, Mikkelin kaupunki ja Suomen Nuoriso-opiston kannatusyhdistys ry sitoutuvat järjestämään suunnatut osakeannit ja merkitsemään anneissa A-sarjan osakkeita niin, että Mikkelin kaupunki merkitsee osakkeita 3.000.000 eurolla.Lisäksi sopijapuolet sitoutuvat toteuttamaan suunnattuja osakeanteja Mikkelin kaupungille ja kaupunki sitoutuu merkitsemään anneissa K-sarjan 2 000 osaketta kunkin kalenterivuoden tammikuun viimeiseen päivään mennessä 1.1.2017–31.12.2031 välisenä aikana, yhteensä 30 000 K-sarjan osaketta. Kunkin osakkeen merkintä-hinta on 100 euroa, yhteensä 200 000 euroa per vuosi. Näillä osakejärjestelyillä yhtiön määräysvalta siirtyy Mikkelin Ammattikorkeakoulu Oy:ltä1.1.2032 alkaen kaupungille edellyttäen, että se on täyttänyt kaikki osakassopimuksen mukaiset suoritusvelvoitteensa.
Näiden osakejärjestelyiden lisäksi Mikkelin kaupunki sitoutuu vuokraamaan Areenan tiloja ja ostamaan tilojen käyttöoikeuksia ja halliyhtiön palveluita erikseen sovittavalla tavalla 297 000 euron arvosta (alv 0 %) vuosittain Areenan valmistumista seuraavan 15 vuoden aikana.
Kaupunginhallitus esittää kaupunginvaltuustolle, että Mikkelin kaupunki osallistuu Areena Oyn yhtiön toimintaan Mikkelin Ammattikorkeakoulu Oy:n ja Suomen Nuoriso-opiston kannatusyhdistys ry:n kanssa valmisteluasiakirjojen mukaisesti ja että kaupunginhallitus oikeutetaan tarvittaessa tekemään niihin vähäisiä muutoksia.
Keskustelun aikana Jaakko Väänänen esitti Minna Pöntisen ja Outi Kaurian kannattamana seuraavaa: "MAMK Areena on kieltämättä hankkeena hyvä mutta ajankohta ja taloustilanne on se, että tässä tilanteessa en voi kannattaa hanketta. Hanketta arvioitaessa on huomioitava taloustilanne, jossa kaupunki on useana vuotena joutunut karsimaan palvelujaan sosiaalipalveluja ja varsinkin kouluverkkoa on karsittu ja jälleen ovat karsinnan kohteena tulevassa talousarviossa. On varsin vaikeaa perustella kuntalaisille samanaikaisesti veronkorotuksia tuntuvaa lainanottoa palvelujen alasajoa ja palveluverkoston mm.liikuntapaikkojen lakkauttamista ja karsintaa. Vaikutus Areenaan sitoutuminen kaupungille on vuosittaiseen talousarvioon 500000 euron rahamenoon? Esitän, ettei kaupunki tässä taloustilanteessä lähde hankkeeseen mukaan."
Julistettuaan keskustelun päättyneeksi puheenjohtaja totesi, että on tehty esittelijän esityksestä poikkeava kannatettu esitys ja esitti asian ratkaistavaksi äänestyksellä siten, että ne, jotka kannattavat esittelijän esitystä, äänestävät "jaa" ja ne, jotka kannattavat Jaakko Väänäsen esitystä äänestävät "ei". Suoritetussa äänestyksessä annettiin 10 jaa-ääntä (Jaana Vartiainen, Petri Pekonen, Juha Vuori, Seija Kuikka, Hannu Kilkki, Olli Nepponen, Arto Seppälä, Markku Turkia, Armi Salo-Oksa, Sari Teittinen) ja 4 ei-ääntä (Outi Kauria, Kati Kähkönen, Jaakko Väänänen, Minna Pöntinen) ja yksi tyhjä ääni (Vesa Himanen). Puheenjohtaja totesi, että esittelijän esitys on tullut kaupunginhallituksen päätökseksi.
Merkitään, että Veli Liikanen ilmoitti olevansa esteellinen ja poistui kokouksesta tämän pykälän käsittelyn ajaksi. Ilmoitus hyväksyttiin. Veli Liikasen tilalle saapui kokoukseen hänen varajäsen Minna Pöntinen klo 13.15.
Merkitään, että sivistysjohtaja Virpi Siekkinen ja tekninen johtaja Jouni Riihelä sekä Mikkelin Ammattikorkeakoulu Oy:n hallinto- ja talousjohtaja Heikki Siira selostivat asiaa kaupunginhallitukselle.
Merkitään, että pöytäkirja tarkastettiin kokouksessa tämän pykäkän osalta.
Merkitään, että vt.talousjohtaja Jari Laitinen saapui kokoukseen klo 13.35 ja poistui klo 15.08 ja vs. sosiaali- ja terveysjohtaja Timo Talo saapui kokoukseen klo 14.34.
Merkitään, että tämän pykälän jälkeen Minna Pöntinen poistui kokouksesta klo 15.20 ja Veli Liikanen saapui takaisin kokoukseen.
Keskustelun aikana valtuutettu Markku Aholainen esitti mm. valtuutettujen Raimo Heinäsen, Osmo Ukkosen ja Outi Kaurian kannattamana, että tätä hanketta ei hyväksytä. Julistettuaan keskustelun päättyneeksi puheenjohtaja totesi, että on tehty kaupunginhallituksen esityksestä poikkeava esitys. Puheenjohtaja esitti asian ratkaistavaksi äänestämällä siten, että ne, jotka kannattavat kaupunginhallituksen esitystä, äänestävät "kyllä" ja ne, jotka kannattavat valtuutettu Aholaisen esitystä, äänestävät "ei". Äänestysesitys hyväksyttiin ja suoritetussa äänestyksessä annettiin 38 jaa-ääntä ja 21 ei-ääntä. Puheenjohtaja totesi, että kaupunginhallituksen esitys on tullut hyväksytyksi.
Merkitään, että äänestysluettelo liitetään pöytäkirjaan. Liite 6.
Merkitään, että valtuutetut Jyrki Koivikko ja Harri Kivinen ilmoittivat olevansa esteellisiä ja poistuivat kokouksesta tämän pykälän käsittelyn ajaksi. Ilmoitukset hyväksyttiin.
Merkitään, että Harri Kivisen tilalle kokoukseen saapui varavaltuutettu Jussi Marttinen klo 12.10 ja Jyrki Koivikon tilalle kokoukseen saapui varavaltuutettu Antti Suhonen klo 12.41.
Merkitään, että tekninen johtaja Jouni Riihelä ja Mikkelin Ammattikorkeakoulu Oy:n hallinto- ja talousjohtaja Heikki Siira selostivat asiaa kaupunginvaltuustolle.
Merkitään, että valtuutettu Juhani Oksman saapui kokoukseen tämän pykälän käsittelyn aikana klo 12.26.
Merkitään, että puheenjohtajana toimi 1. varapuheenjohtaja Kirsi Olkkonen klo 13.51-13.53.
Merkitään, että valtuutetut Markku Kakriainen, Harri Kivinen ja Jaana Strandman poistuivat kokouksesta tämän pykälän käsittelyn jälkeen klo 15.35.
Merkitään, että kokouksessa pidettiin tauko tämän pykälän käsittelyn jälkeen klo 15.35-16.05.
Mikkelin Ammattikorkeakoulu Oy, Suomen Nuoriso-opiston kannatusyhdistys ry, Mamk Areena Oy, tekninen toimi/Jouni Riihelä, sivistystoimi/Virpi Siekkinen, talouspalvelut
Liite kv Äänestysluettelo.pdf (pdf, 3 kt)
Liite kv Osakassopimus Areena Oy, versio 26.10.2015.pdf (pdf, 167 kt)
Liite kv Yhtiöjärjestys Areena Oy.pdf (pdf, 118 kt)
Liite kv Areenan osakeomistus vuosittain.pdf (pdf, 75 kt)
Liite kv Perustamissopimus Areena Oy.pdf (pdf, 88 kt)
§ 99 Siikasalmen vesiosuuskunnan lainatakaus
§ 100 Kuivasalmen vesiosuuskunnan lainatakaus
§ 101 Konsernitilisopimuksen tililuottojen vahvistaminen
§ 103 Veroprosentit vuodelle 2016
§ 104 Talousarvio vuonna 2016
§ 105 Valtuustoaloite kohtuuhintaisen asumisen edistämiseksi Mikkelissä (lisäpykälä)
§ 106 Valtuustoaloite / konserniyhtiöiden määrä, päällekkäisyydet, tarpeellisuus, kustannustehokkuus ja palvelutehokkuus (lisäpykälä)
§ 107 Valtuustoaloite liikuntaharrastuksen mahdollisuuksien lisäämiseksi Mikkelissä (lisäpykälä)


Ihastjärven koulun lakkaaminen ja yhdistäminen Kalevankankaan kouluun | Mikkeli
Kokous 18.10.2018
Ihastjärven koulun lakkaaminen ja yhdistäminen Kalevankankaan kouluun
Kasvatus- ja opetuslautakunta, kokous 18.10.2018
§ 103 Ihastjärven koulun lakkaaminen ja yhdistäminen Kalevankankaan kouluun
MliDno-2018-2087
Mikkelin kaupunginvaltuusto on hyväksynyt 18.6.2018 § 71 kaupunkirakenneselvityksen, jossa on hyväksytty toimenpide-ehdotukset Mikkelin kaupungin talouden tasapainottamiseksi. Vuoden 2018 talousarvion valmistelun aikana on päädytty siihen, että Mikkelin kaupungin tulee hakea taloussuunnittelukaudella 2019-2021 pysyviä uusia palvelurakenteita, jotka määrittelisivät Mikkelin asukkaille riittävät ja laadukkaat palvelut ja olisivat samalla resurssiviisaita käytettävissä oleviin taloudellisiin voimavaroihin nähden.
Kaupunkirakenneselvityksen palveluverkkotarkastelun yhtenä lähtökohtana talouden tasapainotuksen ohella oli selvittää mm. perusopetuksen palveluverkon kehittäminen vähintään keskipitkällä (5-10 vuotta) tähtäyksellä. Terveiden ja turvallisten toimitilojen sekä tuottavuuden ja tehokkuuden paranemisen rinnalla tavoitteena on paremman kasvun ja oppimisen polku paremman varhaisen puuttumisen sekä yhteisten resurssien käytön avulla. Tavoitteena on toimivat yksiköt, joista toisaalta henkilöstöresurssia voitaisiin kohdentaa paremmin, henkilöstön olisi mahdollista erikoistua paremman palvelun toteuttamiseksi sekä toisaalta saataisiin säästöä käyttötalousmenoihin. Palveluverkkotarkastelussa selvitettiin tilatarve varhaiskasvatuksen ja perusopetuksen toiminnallisuuden näkökulmasta, väestöennusteiden ja oppilasmääräennusteiden pohjalta tavoitteena varhaiskasvatus ja perusopetus lähipalveluna – myös kiinteistöjen kuntoarviot ovat olleet toimenpide-ehdotusten tausta-aineistona. Lisäksi tavoitteena on ollut muodostaa alueellisia kokonaisuuksia, joissa koulu- ja/tai päiväkotirakennukset lähiliikuntapaikkoineen toimisivat alueellisina matalan kynnyksen kohtaamispaikkoina, jotka mahdollistavat alueen asukkaille, järjestöille, yhdistyksille ym. toimijoille tiloja yhdessä ololle ja yhteiselle tekemiselle. Tätä koskevat mahdolliset muutokset palvelurakenteessa päätetään vuosittain talousarviossa tai erillispäätöksinä.
Kaupunkirakenneselvityksessä esitetään Ihastjärven koulua lakkaavaksi ja yhdistettäväksi Kalevankankaan kouluun elokuun alusta 2019 alkaen. Lakkaamisen perusteena on oppilasmäärän aleneminen. Ihastjärven koulu on kuluvana lukuvuonna kaksiopettajainen ja siellä opiskelee 26 oppilasta. Oppilasennuste on edelleen laskeva.
Ihastjärven koulun huoltajille järjestettiin 1.10.2018 kuulemistilaisuus, jossa huoltajille esiteltiin kaupunkirakennetyöryhmän linjaukset sekä laaditut lapsivaikutusten, maaseutuvaikutusten ja yritysvaikutusten arvioinnit. Huoltajien kanssa keskusteltiin koulun lakkaamisesta ja sen vaikutuksista, tehdyistä arvioinneista sekä oppilaiden koulunkäyntiin liittyvistä asioista. Valmistelumateriaali ja muistio kuulemistilaisuudesta ovat liitteenä.
Kalevankankaan yhtenäiskoululla pidettiin kaupunkirakenneselvityksen ja sen Pohjoisen alueen - Kalevankangas, Ihastjärvi, Vanhala toimenpide-esityksistä infotilaisuus kuntalaisille 17.5.2018.
Lapsivaikutusten, maaseutuvaikutusten ja yritysvaikutusten arviointien käsittelyä jatkettiin huoltajien kanssa työpajassa, joka pidettiin 9.10. Ihastjärven koululla. Myös 10.10. pidetyn työpajan muistio on liitteenä.
Ihastjärven koulun henkilöstöä on kuultu ja asiaa esiteltiin yt-neuvottelukunnassa 11.10.2018.
Läsnäololistat 1.10. ja 9.10.2018 tilaisuuksista ovat oheismateriaalineina.
Kasvatus- ja opetuslautakunta esittää kaupunginhallitukselle ja edelleen kaupunginvaltuustolle, että Ihastjärven koulu lakkautetaan ja yhdistetään Kalevankankaan kouluun 1.8.2019 alkaen, jolloin Ihastjärven koulun oppilasalueen oppilaiden lähikouluksi määritellään Kalevankankaan koulu.
Lisäksi lautakunta päätti, että asiasta pyydetään lausunnot Pitäjän aluejohtokunnalta, lasten parlamentilta, nuorisovaltuustolta ja vammaisneuvostolta. Lausunnot pyydetään toimittamaan suoraan kaupunginhallitukselle 22.11.2018 mennessä.
Keskustelun aikana puheenjohtaja Taina Harmoinen seuraavanlaisen ponnen: Ihastjärven koulun lakkauttamisen jälkeen tulisi Ihastjärven kyläläisille järjestää mahdollisuus kokoontua ja harrastaa liikuntaa Ihastjärven koululla ja varata kaupungin talousarvioon tarvittava määräraha tätä varten.
Puheenjohtaja tiedusteli voidaanko ponsiesitys hyväksyä yksimielisesti. Kukaan ei vastustanut, joten ponsi hyväksyttiin.
Kaupunginhallitus, Ihastjärven ja Kalevankankaan koulut.
Liite Ihastjärvi kuuleminen 01102018.pdf (pdf, 1067 kt)
Liite Ihastjärvi kuuleminen 09102018.pdf (pdf, 92 kt)
§ 95 Pöytäkirjan tarkastus
§ 96 Viranhaltijoiden päätösten otto-oikeus/Sivistysjohtaja
§ 97 Viranhaltijoiden päätösten otto-oikeus
§ 98 Ilmoitusasiat ja viranhaltijoiden päätökset tiedoksi
§ 99 Varhaiskasvatuksen asiakasmaksut–tiedotteeseen lisäys liittyen toimeentulotukeen
§ 100 Valtuustoaloite: Opettajien sijaisuuksien hoitaminen
§ 101 Mikkelin kaupungin koulukuljetukset 2019 – 2020 + optio
§ 102 Talousarvion toteutumisen seuranta 30.9.2018/kasvatus- ja opetuslautakunta
§ 104 Rahulan koulun lakkaaminen ja yhdistäminen Sairilan kouluun
§ 105 Kasvatus- ja opetuslautakunnan talousarvio vuodelle 2019 ja taloussuunnitelma vuosille 2020 - 2022


text:
herra renkaat tapetti HD
4 osakkeiden	Jakaa
Tässä on herra renkaat tapetti HD Collection Pöytäkoneet, Kannettavat, ja Tabletit. täälläWallpaper21.com, on yli kymmenen lakhs taustakuvat ovat ladattavissa. Nämä HD-kuvat lataaja käyttäjille. ja kerättiin avoimen lähdekoodin web. Niin Voit vapaasti käyttää näitä taustakuvat.
Jos Like This herra renkaat tapetti HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
← Edellinen Story sankareita tapetti HD	Seuraava tarina → Iron Maiden taustakuvat HD	Jätä vastaus Peruuta vastaus	Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *Kommentti Nimi * Sähköposti * verkkosivusto KäännösEnglishNederlandsSuomiFrançaisFryskDeutschBahasa MelayuPortuguêsSvenskaAseta Oletuskieli Muokkaa käännöstä	Mainos
Satunnainen virkaaHD tapetti maastoajopugs tapetti HDKentuckyn yliopisto tapetti HDnuotti tapetti HDMarvel hd taustakuvia Downloadpacers tapetti HDvapaa live tapetti Android HDLos Angeles Clippers tapetti HDpiirilevy tapetti HDprint tapetti HD	Mainos

matches: HD HD HD HD HD hd HD


text:
näkymät (174) Winter tapetti hd
näkymät (147) Lisa Ann tapetti HD
näkymät (123) funny christmas taustakuva HD
näkymät (110) joulu taustakuvia ilmaiseksi HD
näkymät (98) christmas taustakuva
näkymät (77) 1920×1080 tapetti
näkymät (76) christmas taustakuva
näkymät (65) Joulu työpöydän taustakuvaksi HD
näkymät (56) christmas taustakuva 1920×1080 HD
union jack tapetti HDchristmas taustakuvaPaint taustakuva HDkaikki tapettiWhatsApp tapettihd windows taustakuva HDBirdcage tapettimossy oak tapetti HDkummitustalo tapetti HDBugatti tapetti HD Mainos

matches: hd HD HD HD HD HD HD


text:
4 päivänä kesäkuuta 2009 ( *1 )
”Ennakkoratkaisupyyntö — EY 81 artiklan 1 kohta — Yhdenmukaistetun menettelytavan käsite — Yhdenmukaistamisen ja yritysten markkinakäyttäytymisen välinen syy-yhteys — Arviointi kansallisen oikeuden säännösten nojalla — Kysymys siitä, riittääkö yksi kokous vai onko yhdenmukaistamisen oltava pitkäaikaista ja säännöllistä”
Asiassa C-8/08,
jossa on kyse EY 234 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka College van Beroep voor het bedrijfsleven (Alankomaat) on esittänyt 31.12.2007 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut yhteisöjen tuomioistuimeen , saadakseen ennakkoratkaisun asiassa
Orange Nederland NV ja
toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja A. Rosas sekä tuomarit A. Ó Caoimh, J. N. Cunha Rodrigues, J. Klučka (esittelevä tuomari) ja U. Lõhmus,
ottaen huomioon kirjallisessa käsittelyssä ja 15.1.2009 pidetyssä istunnossa esitetyn,
T-Mobile Netherlands BV, edustajinaan advocaat I. VerLoren van Themaat ja advocaat V. H. Affourtit,
KPN Mobile NV, edustajinaan advocaat B. J. H. Braeken ja advocaat P. Glazener,
Vodafone Libertel BV, edustajanaan advocaat G. van der Klis,
Raad van bestuur van de Nederlandse Mededingingsautoriteit, asiamiehenään A. Prompers,
Alankomaiden hallitus, asiamiehinään C. Wissels, Y. de Vries ja M. de Grave,
Euroopan yhteisöjen komissio, asiamiehinään A. Bouquet ja S. Noë,
kuultuaan julkisasiamiehen 19.2.2009 pidetyssä istunnossa esittämän ratkaisuehdotuksen,
Ennakkoratkaisupyyntö koskee EY 81 artiklan 1 kohdan tulkintaa.
Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa kantajina ovat T-Mobile Netherlands BV (jäljempänä T-Mobile), KPN Mobile NV (jäljempänä KPN), Orange Nederland NV (jäljempänä Orange) ja Vodafone Libertel NV (jäljempänä Vodafone) ja vastaajana Raad van bestuur van de Nederlandse Mededingingsautoriteit (Alankomaiden kilpailuvirasto, jäljempänä NMa), ja se koskee NMa:n näille yrityksille EY 81 artiklan ja kilpailulain (Mededingingswet) 6 §:n 1 momentin, sellaisena kuin se on kilpailulain muuttamisesta 9.12.2004 annetulla lailla muutettuna (Wet houdende wijziging van de Mededingingswet, jäljempänä Mw), rikkomisen johdosta määräämiä sakkoja.
Perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklassa vahvistettujen kilpailusääntöjen täytäntöönpanosta 16.12.2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1/2003 (EYVL L 1, s. 1) viidennessä perustelukappaleessa todetaan seuraavaa:
”Yhteisön kilpailusääntöjen tehokkaan täytäntöönpanon ja samalla puolustusta koskevien perusoikeuksien noudattamisen varmistamiseksi tässä asetuksessa olisi säädettävä [EY:n] perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklassa tarkoitetusta todistustaakasta. – – Tämä asetus ei vaikuta todistelunormistoa koskeviin kansallisiin sääntöihin eikä jäsenvaltioiden kilpailuviranomaisten ja tuomioistuinten velvollisuuksiin varmistua tosiseikoista, joilla on asiassa merkitystä, edellyttäen, että tällaiset säännöt ja velvoitteet ovat yhteensopivat yhteisön oikeutta koskevien yleisten periaatteiden kanssa.”
Tämän asetuksen 2 artiklassa, jonka otsikkona on ”Todistustaakka”, säädetään seuraavaa:
”Kaikissa perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan soveltamismenettelyissä kansallisella ja yhteisön tasolla perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan tai 82 artiklan määräysten rikkomista koskeva todistustaakka kuuluu osapuolelle tai viranomaiselle, joka väittää määräyksiä rikottavan. – –”
Saman asetuksen 3 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetään seuraavaa:
”1. Jos jäsenvaltioiden kilpailuviranomaiset tai kansalliset tuomioistuimet soveltavat kansallista kilpailulainsäädäntöä perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin sopimuksiin, yritysten yhteenliittymien päätöksiin tai yhdenmukaistettuihin menettelytapoihin, jotka saattavat vaikuttaa kyseisessä säännöksessä tarkoitettuun jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, niiden on myös sovellettava perustamissopimuksen 81 artiklaa mainitunlaisiin sopimuksiin, päätöksiin tai yhdenmukaistettuihin menettelytapoihin. – –
2. Kansallisen kilpailulainsäädännön soveltaminen ei saa johtaa sellaisten sopimusten, yritysten yhteenliittymien päätösten tai yhdenmukaistettujen menettelytapojen kieltämiseen, jotka saattavat vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, mutta jotka eivät rajoita kilpailua perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla – –”
Mw:n 1 §:n h alakohdan mukaan ”yhdenmukaistetuilla menettelytavoilla” tarkoitetaan EY 81 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja yritysten yhdenmukaistettuja menettelytapoja.
Mw:n 6 §:n 1 momentin mukaan kiellettyjä ovat yritysten väliset sopimukset, yritysten yhteenliittymien päätökset sekä yritysten yhdenmukaistetut menettelytavat, joiden tarkoituksena on kilpailun estäminen, rajoittaminen tai vääristäminen Alankomaiden markkinoilla tai niiden osassa tai joiden seurauksena kilpailu Alankomaiden markkinoilla tai niiden osassa estyy, rajoittuu tai vääristyy.
NMa:lla on Mw:n 88 §:n mukaan toimivalta soveltaa EY 81 artiklaa.
Pääasian tosiseikat
Ennakkoratkaisupyynnöstä käy ilmi, että Alankomaiden markkinoilla langattomia televiestintäpalveluja tarjoavien operaattoreiden edustajat tapasivat 13.6.2001.
Pääasian tosiseikkojen tapahtumisaikaan seuraavilla viidellä operaattorilla oli Alankomaissa oma matkapuhelinverkkonsa: Ben Nederland BV (jäljempänä Ben, nykyään T-Mobile), KPN, Dutchtone NV (jäljempänä Dutchtone, nykyään Orange), Libertel-Vodafone NV (jäljempänä Libertel-Vodafone, nykyään Vodafone) ja Telfort Mobiel BV (josta tuli O2 (Netherlands) BV, jäljempänä O2 (Netherlands), nykyään Telfort). Näiden viiden operaattorin markkinaosuudet mainitussa järjestyksessä vuonna 2001 olivat 10,6 prosenttia, 42,1 prosenttia, 9,7 prosenttia, 26,1 prosenttia ja 11,4 prosenttia. Kuudennen matkapuhelinverkon rakentaminen ei ollut mahdollista, sillä uusia lupia ei enää myönnetty. Langattomien televiestintäpalvelujen markkinoille oli täten mahdollista päästä ainoastaan tekemällä sopimus yhden tai useamman näiden viiden operaattorin joukkoon kuuluvan operaattorin kanssa.
Langattomissa televiestintäpalveluissa erotetaan toisistaan ennalta maksettavat (prepaid) paketit ja jälkikäteen laskutettavat (postpaid) laskutusliittymät. Ennalta maksettaville paketeille on tyypillistä se, että asiakas maksaa puhelujen hinnan etukäteen. Hän hankkii nimittäin puheminuuttisaldon ostamalla tai lataamalla prepaid-kortin, jolloin hän voi soittaa puheluita ostettua saldoa vastaavalla summalla. Sen sijaan laskutusliittymän yhteydessä asiakasta laskutetaan jälkikäteen hänen tiettynä ajanjaksona käyttämistään puheminuuteista; tähän lisätään yleensä kiinteä perusmaksu, johon saattaa sisältyä tietty määrä puheminuutteja.
Alankomaiden markkinoilla langattomia televiestintäpalveluja tarjoavien operaattorien edustajat tapasivat toisensa 13.6.2001. Kokouksessa keskusteltiin muun muassa jälleenmyyjille laskutusliittymäsopimuksista maksattavien vakiokorvausten alentamisesta alkaen tai lähellä tätä päivämäärää olevasta ajankohdasta alkaen. Kuten ennakkoratkaisupyynnöstä ilmenee, kokouksen osanottajat vaihtoivat tuolloin myös tiettyjä luottamuksellisia tietoja.
NMa totesi 30.12.2002 tekemällään päätöksellä, että Ben, Dutchtone, KPN, O2 (Netherlands) ja Libertel-Vodafone olivat tehneet keskinäisen sopimuksen tai yhdenmukaistaneet menettelytapojaan. Katsottuaan, että kyseiset menettelytavat rajoittivat tuntuvasti kilpailua ja olivat näin ollen Mw:n 6 §:n 1 momentissa säädetyn kiellon vastaisia, NMa määräsi yrityksille sakot.
Kyseiset yritykset tekivät NMa:n päätöksestä oikaisuvaatimuksen.
NMa katsoi 27.9.2004 tekemässään päätöksessä, että T-Mobilen, KPN:n, Orangen, Libertel-Vodafonen ja O2:n (Netherlands) esittämät vaatimukset olivat osittain perusteltuja ja totesi, että tehdyssä päätöksessä kuvatuilla menettelytavoilla ei rikota ainoastaan Mw:n 6 §:n 1 momenttia vaan myös EY 81 artiklan 1 kohtaa. NMa pysytti näin ollen yhtiöille määrätyt sakot voimassa mutta alensi sakkojen määrää.
T-Mobile, KPN, Orange, Vodafone ja Telfort nostivat 27.9.2004 tehdystä päätöksestä kanteen Rechtbank te Rotterdamissa. Kyseinen tuomioistuin kumosi antamallaan tuomiolla tämän päätöksen ja palautti asian NMa:lle uuden päätöksen tekemistä varten.
T-Mobile, KPN, Orange ja Vodafone (jäljempänä yhdessä kyseiset operaattorit) ja NMa valittivat tästä tuomiosta College van Beroep voor het bedrijfsleveniin, jonka on arvioitava, onko käsitettä yhdenmukaistettu menettelytapa tulkittu oikein yhteisöjen tuomioistuimen tämän alan vakiintuneeseen oikeuskäytäntöön nähden.
Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen kanta
College van Beroep voor het bedrijfsleven katsoo, että asiassa on ratkaistava yhtäältä se, oliko 13.6.2001 pidetyn kokouksen kuluessa tapahtuneen laskutusliittymätietojen välityksen tarkoituksena kilpailun rajoittaminen ja onko NMa menetellyt oikein jättäessään tutkimatta yhdenmukaistetun menettelytavan vaikutukset, ja toisaalta se, onko tämän yhdenmukaistamisen ja kyseisten operaattoreiden markkinakäyttäytymisen välillä syy-yhteys.
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin toteaa aluksi, että pääasiassa kyseessä oleva yhdenmukaistettu menettelytapa ei vaikuta kyseisten operaattoreiden soveltamiin kuluttajahintoihin eikä kyseisten operaattoreiden loppukäyttäjiltä laskuttamiin liittymämaksuihin. Menettelytapa koskee todellisuudessa sitä korvausta, jonka nämä operaattorit aikovat maksaa jälleenmyyjien niille tarjoamista palveluista. Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin korostaa, että tämän takia ei voida katsoa, että yhdenmukaistetun menettelytavan välittömänä tarkoituksena olisi määrittää laskutusliittymien hinnat vähittäismarkkinoilla.
College van Beroep voor het bedrijfsleven ilmoittaa olevansa epävarma siitä, voidaanko kyseisten operaattoreiden yhdenmukaistetun menettelytavan, joka koskee jälleenmyyjille laskutusliittymäsopimusten teosta maksettavia korvauksia, tarkoituksena katsoa olevan EY 81 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu kilpailun estäminen, rajoittaminen tai vääristäminen. Nimittäin yhteisöjen tuomioistuimen kilpailualaa koskevaa oikeuskäytäntöä voidaan sen mukaan tulkita siten, että kyseisen sopimuksen tai yhdenmukaistetun menettelytavan tavoitteena on rajoittaa kilpailua, jos kokemus osoittaa, että kilpailu estyy, rajoittuu tai vääristyy aina tai lähes aina kyseisen sopimuksen tai menettelytavan seurauksena taloudellisesta toimintaympäristöstä riippumatta. Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen mukaan näin on silloin, kun todelliset vahingolliset vaikutukset ovat kiistattomia ja nämä vaikutukset aiheutuvat relevanttien markkinoiden ominaispiirteistä riippumatta. Edellä mainitun tuomioistuimen mukaan on näin ollen aina tutkittava yhdenmukaistetun menettelytavan vaikutukset sen välttämiseksi, että markkinakäyttäytymisen tarkoituksena katsottaisiin olevan kilpailun rajoittaminen siitä huolimatta, että on ilmeistä, että sillä ei ole rajoittavia vaikutuksia.
Mitä tulee yhdenmukaistamisen ja kyseisten yritysten markkinakäyttäytymisen väliseen syy-yhteyteen, ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin on epävarma vielä siitä, mikä merkitys tässä asiassa on sillä asiassa C-49/92 P, komissio v. Anic Partecipazioni, 8.7.1999 annetussa tuomiossa (Kok., s. I-4125) ja asiassa C-199/92 P, Hüls v. komissio, annetussa tuomiossa (Kok., s. I-4287) esitetyllä olettamalla, jonka mukaan – jolleivat asianomaiset toimijat esitä niille kuuluvan näyttövelvollisuuden mukaisesti vastakkaista näyttöä – oletetaan, että yhdenmukaistamiseen osallistuvat ja edelleen markkinoilla toimivat yritykset ottavat markkinakäyttäytymisestään päättäessään huomioon kilpailijoidensa kanssa vaihtamansa tiedot ja että tämä pätee sitä suuremmalla syyllä silloin, kun yhdenmukaistaminen jatkuu pitkän ajanjakson kuluessa säännöllisenä. Tuomioistuin pohtii, onko sen sovellettava yhteisön oikeuden nojalla tätä olettamaa siitä huolimatta, että todistustaakan jaosta säädetään kansallisessa oikeudessa tästä poikkeavalla tavalla, ja sovelletaanko tällaista olettamaa tilanteisiin, joissa yhdenmukaistamisen perustana käytetään yhtä ainoaa kokousta.
Näissä olosuhteissa College van Beroep voor het bedrijfsleven on päättänyt lykätä asian käsittelyä ja esittää yhteisöjen tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
Mitä perusteita on noudatettava EY 81 artiklan 1 kohtaa sovellettaessa, kun arvioidaan sitä, onko yritysten yhdenmukaistetun menettelytavan tarkoituksena kilpailun estäminen, rajoittaminen tai vääristäminen yhteismarkkinoilla?
Onko EY 81 artiklaa tulkittava siten, että kansallisen tuomioistuimen soveltaessa tätä määräystä yhdenmukaistetun menettelytavan ja markkinakäyttäytymisen välinen syy-yhteys on osoitettava ja näyttöä on arvioitava kansallisen oikeuden säännösten perusteella sillä edellytyksellä, että nämä säännökset eivät ole epäedullisempia kuin ne, jotka koskevat samankaltaisia kansalliseen oikeuteen perustuvia vaatimuksia, eivätkä ne aiheuta sitä, että yhteisön oikeusjärjestyksessä vahvistettujen oikeuksien käyttäminen on käytännössä mahdotonta tai suhteettoman vaikeaa?
Onko EY 81 artiklassa olevaa yritysten yhdenmukaistetun menettelytavan käsitettä sovellettaessa oletettava, että yhdenmukaistamisen ja markkinakäyttäytymisen välillä on syy-yhteys myös silloin, kun yhdenmukaistaminen on kertaluonteista ja yhdenmukaistamiseen osallistuva yritys toimii edelleen markkinoilla, vai onko näin oletettava vain silloin, kun yhdenmukaistamista on tapahtunut pidemmän ajanjakson aikana ja jossain määrin säännöllisesti?”
Aluksi on todettava, että käsitteet ”sopimus” ja ”yritysten yhteenliittymien päätökset” ja ”yhdenmukaistettu menettelytapa” kattavat subjektiiviselta kannalta samankaltaisia yhteistyön muotoja, jotka eroavat toisistaan ainoastaan voimakkuutensa ja ilmenemismuotojensa osalta (ks. vastaavasti em. asia komissio v. Anic Partecipazioni, tuomion 131 kohta).
Kuten julkisasiamies on korostanut ratkaisuehdotuksensa 38 kohdassa, yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännössä kehitettyjä perusteita sen arvioimiseksi, onko markkinakäyttäytymisen tarkoituksena estää kilpailu tai rajoittaa tai vääristää kilpailua tai seuraako siitä, että kilpailu estyy, rajoittuu tai vääristyy, sovelletaan siitä riippumatta, onko kyseessä sopimus, päätös vai yhdenmukaistettu menettelytapa.
Tämän osalta on korostettava, että yhteisöjen tuomioistuin on jo esittänyt useita perusteita, joiden nojalla voidaan arvioida, onko sopimus, päätös tai yhdenmukaistettu menettelytapa kilpailunvastainen.
Yhteisöjen tuomioistuin on jo todennut yhdenmukaistetun menettelytavan määritelmästä, että sellaisella menettelytavalla tarkoitetaan yritysten välistä yhteistoiminnan muotoa, jolla korvataan tietoisesti kilpailun riskit yritysten välisellä käytännön yhteistyöllä, ilman että tehtäisiin varsinaista sopimusta (yhdistetyt asiat 40/73–48/73, 50/73, 54/73–56/73, 111/73, 113/73 ja 114/73, Suiker Unie ym. v. komissio, tuomio 16.12.1975, Kok., s. 1663, 26 kohta ja yhdistetyt asiat C-89/85, C-104/85, C-114/85, C-116/85, C-117/85 ja C-125/85–C-129/85, Ahlström Osakeyhtiö ym. v. komissio, tuomio , Kok., s. I-1307, Kok. Ep. IX, s. 671, 63 kohta).
Sen arvioimiseksi, onko yhdenmukaistettu menettelytapa kilpailunvastainen, on tarkasteltava erityisesti sen objektiivisia tavoitteita sekä sen taloudellista ja oikeudellista asiayhteyttä (ks. vastaavasti yhdistetyt asiat 96/82–102/82, 104/82, 105/82, 108/82 ja 110/82, IAZ International Belgium ym. v. komissio, tuomio 8.11.1983, Kok., s. 3369, 25 kohta ja asia C-209/07, Beef Industry Development Society ja Barry Brothers, tuomio 20.11.2008, Kok., s. I-8637, 16 ja 21 kohta). Vaikka osapuolten aikomuksia ei olekaan tarpeen ottaa huomioon sen määrittelemisessä, onko kyseinen yhdenmukaistettu menettelytapa kilpailunvastainen vai ei, mikään ei estä Euroopan yhteisöjen komissiota tai yhteisöjen tuomioistuimia ottamasta niitä huomioon (ks. vastaavasti em. yhdistetyt asiat IAZ International Belgium ym. v. komissio, tuomion 23–25 kohta).
Siltä osin kuin kysymys on jaottelusta sellaisiin yhdenmukaistettuihin menettelytapoihin, joiden tarkoitus on kilpailunvastainen, ja niihin, joiden vaikutus on kilpailunvastainen, on palautettava mieliin, että kilpailunvastainen tarkoitus ja vaikutus eivät ole kumulatiivisia edellytyksiä, vaan ne ovat vaihtoehtoisia sen arvioimiseksi, kuuluuko menettelytapa EY 81 artiklan 1 kohdassa todetun kiellon piiriin vai ei. Asiassa 56/65, LTM, 30.6.1966 annetusta tuomiosta (Kok., s. 337 ja 359, Kok. Ep. I, s. 251) lähtien vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan tämän edellytyksen vaihtoehtoisuus, joka osoitetaan konjunktiolla ”tai”, johtaa siihen, että on tarkasteltava ensiksi yhdenmukaistetun menettelytavan tarkoitusta ottaen huomioon se taloudellinen asiayhteys, jossa sitä on sovellettava. Jos kuitenkin tämän yhdenmukaistetun menettelytavan sisällön tarkastelusta ei ilmene riittävää vahingollisuutta kilpailulle, on tutkittava menettelytavan vaikutuksia, ja jotta kielto koskisi menettelytapaa, on edellytettävä niiden eri seikkojen olemassaoloa, jotka osoittavat, että kilpailu on tosiasiallisesti estynyt, rajoittunut tai vääristynyt tuntuvasti (ks. vastaavasti em. asia Beef Industry Development Society ja Barry Brothers, tuomion 15 kohta).
Lisäksi on korostettava, että arvioitaessa sitä, onko yhdenmukaistettu menettelytapa EY 81 artiklan 1 kohdan nojalla kielletty, sen konkreettisten vaikutusten huomioon ottaminen on tarpeetonta, kun on ilmeistä, että sen tarkoituksena on estää kilpailu yhteismarkkinoilla tai rajoittaa tai vääristää sitä (ks. vastaavasti yhdistetyt asiat 56/64 ja 58/64, Consten ja Grundig v. komissio, tuomio 13.7.1966, Kok., s. 429, 496, Kok. Ep. I, s. 275; asia C-105/04 P, Nederlandse Federatieve Vereniging voor de Groothandel op Elektrotechnisch Gebied v. komissio, tuomio , Kok., s. I-8725, 125 kohta ja em. asia Beef Industry Development Society ja Barry Brothers, tuomion 16 kohta). Erottelu ”tarkoitukseen perustuvan rikkomisen” ja ”vaikutuksiin perustuvan rikkomisen” välillä liittyy siihen, että tiettyjen yritysten välisten yhteistoimintamuotojen voidaan jo luonteensa puolesta katsoa haittaavan kilpailun normaalia toimintaa (ks. em. asia Beef Industry Development Society ja Barry Brothers, tuomion 17 kohta).
Näin ollen, ja päinvastoin kuin ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin katsoo, yhdenmukaistetun menettelytavan vaikutuksia ei ole tarpeen tutkia, kun on osoitettu, että sen tarkoitus on kilpailunvastainen.
Siltä osin kuin kyse on pääasiassa kyseessä olevan kaltaisen yhdenmukaistetun menettelytavan kilpailunvastaisen tarkoituksen arvioimisesta, on tärkeää palauttaa mieliin ensinnäkin, kuten julkisasiamies on korostanut ratkaisuehdotuksensa 46 kohdassa, että siihen, että menettelytavan tarkoitus on kilpailunvastainen, riittää se, että yhdenmukaistettu menettelytapa on omiaan vaikuttamaan kielteisesti kilpailuun. Yhdenmukaistetun menettelytavan on toisin sanoen ainoastaan oltava sen oikeudellisen ja taloudellisen asiayhteyden perusteella konkreettisesti omiaan estämään kilpailu yhteismarkkinoilla tai rajoittamaan tai vääristämään sitä. Sillä, onko tällainen vaikutus todellisuudessa olemassa ja missä määrin niin on, voi enintään olla merkitystä laskettaessa mahdollisten sakkojen suuruutta ja arvioitaessa vahingonkorvausvaatimusta.
Toiseksi kilpailijoiden välillä tapahtuvan tietojenvaihdon osalta on muistutettava siitä, että perusteita, jotka koskevat yhteensovittamista ja yhteistyötä, jotka ovat yhdenmukaistetun menettelytavan edellytyksiä, on tarkasteltava sellaisesta perustamissopimuksen kilpailua koskeville määräyksille ominaisesta näkökulmasta, jonka mukaan jokaisen yrityksen on itsenäisesti päätettävä toimintalinjasta, jota se aikoo noudattaa yhteismarkkinoilla (ks. em. yhdistetyt asiat Suiker Unie ym. v. komissio, tuomion 173 kohta; asia 172/80, Züchner, tuomio 14.7.1981, Kok., s. 2021, Kok. Ep. VI, s. 187, 13 kohta; em. yhdistetyt asiat Ahlström Osakeyhtiö ym. v. komissio, tuomion 63 kohta ja asia C-7/95 P, Deere v. komissio, tuomio , Kok., s. I-3111, 86 kohta).
Vaikka tämä itsenäisyysvaatimus ei suljekaan pois talouden toimijoiden oikeutta sopeutua järkevästi kilpailijoidensa todettuun tai odotettuun markkinakäyttäytymiseen, sen kanssa on kuitenkin ehdottomasti ristiriidassa se, että tällaiset toimijat olisivat keskenään minkäänlaisessa suorassa tai epäsuorassa yhteydessä, mikä voi joko vaikuttaa jonkin tosiasiallisen tai mahdollisen kilpailijan markkinakäyttäytymiseen tai paljastaa tällaiselle kilpailijalle sen, kuinka itse on päättänyt käyttäytyä tai aikoo käyttäytyä markkinoilla, kun yhteydenpidon tarkoituksena tai vaikutuksena on sellaisten kilpailuolosuhteiden muodostuminen, jotka eivät vastaisi tavanomaisia olosuhteita kyseisillä markkinoilla, kun otetaan huomioon tarjottujen tavaroiden tai palveluiden luonne, yritysten merkittävyys ja lukumäärä sekä kyseisten markkinoiden laajuus (ks. vastaavasti em. yhdistetyt asiat Suiker Unie ym. v. komissio, tuomion 174 kohta; em. asia Züchner, tuomion 14 kohta ja em. asia Deere v. komissio, tuomion 87 kohta).
Yhteisöjen tuomioistuin on todennut täten edellä mainitussa asiassa Deere vastaan komissio antamansa tuomion 88 kohdassa ja sitä seuraavissa kohdissa, että pääasiassa kyseessä olevien kaltaisilla voimakkaasti keskittyneillä oligopolistisilla markkinoilla tietojenvaihto antaa yrityksille mahdollisuuden saada tietoonsa kilpailijoidensa markkina-asemat ja markkinastrategiat ja se on tästä syystä omiaan tuntuvasti vääristämään vielä jäljellä olevaa kilpailua yritysten kesken.
Tästä seuraa, että kilpailijoiden välillä tapahtuva tietojenvaihto voi olla kilpailusääntöjen vastaista, jos se alentaa kyseessä olevien markkinoiden toimintaan liittyvän epävarmuuden astetta tai poistaa tämän epävarmuuden kokonaan ja tämän vuoksi rajoittaa yritysten välistä kilpailua (ks. em. asia Deere v. komissio, tuomion 90 kohta ja asia C-194/99 P, Thyssen Stahl v. komissio, tuomio 2.10.2003, Kok., s. I-10821, 81 kohta).
Kolmanneksi siitä kysymyksestä, voidaanko yhdenmukaistetulla menettelytavalla katsoa olevan kilpailunvastainen tarkoitus, vaikka sillä ei ole välitöntä yhteyttä kuluttajahintoihin, on todettava, että EY 81 artiklan 1 kohdan sanamuodon perusteella ei voida katsoa, että ainoastaan sellaiset yhdenmukaistetut menettelytavat olisivat kiellettyjä, jotka vaikuttaisivat välittömästi loppukuluttajien maksamiin hintoihin.
EY 81 artiklan 1 kohdan a alakohdasta käy päinvastoin ilmi, että yhdenmukaistettu menettelytapa voi olla tarkoitukseltaan kilpailunvastainen, jos sillä ”suoraan tai välillisesti vahvistetaan osto- tai myyntihintoja taikka muita kauppaehtoja”. Kuten Alankomaiden hallitus kirjallisissa huomautuksissaan toteaa, pääasiassa jälleenmyyjille laskutusliittymäsopimuksista maksettavat korvaukset ovat ratkaisevia tekijöitä vahvistettaessa loppukuluttajan maksettavaksi tulevaa hintaa.
Joka tapauksessa – kuten julkisasiamies on todennut ratkaisuehdotuksensa 58 kohdassa – EY 81 artikla, sen enempää kuin muutkaan perustamissopimuksen kilpailusäännöt, ei ole tarkoitettu yksinomaan yksittäisten kilpailijoiden tai kuluttajien välittömien intressien suojelemiseen vaan sillä pyritään suojelemaan myös markkinoiden rakennetta ja siten kilpailua sinänsä.
Päinvastoin kuin ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin näyttää katsovan, siihen toteamukseen, että yhdenmukaistetun menettelytavan tarkoitus on kilpailunvastainen, ei näin ollen vaadita sitä, että kyseisellä menettelytavalla on välitön yhteys kuluttajahintoihin.
Neljänneksi siitä Vodafonen esittämästä argumentista, jonka mukaan pääasiassa kyseessä olevan yhdenmukaistetun menettelytavan tarkoituksena ei voi olla kilpailun rajoittaminen, koska jälleenmyyjille maksettavia vakiokorvauksia oli joka tapauksessa pakko alentaa markkinaolosuhteiden takia, on todettava, että tämän tuomion 33 kohdasta käy ilmi, että taloudellisten toimijoiden itsenäisyysvaatimus ei sulje pois niiden oikeutta sopeutua järkevästi kilpailijoidensa todettuun tai odotettuun markkinakäyttäytymiseen.
Vaikka on niin, kuten julkisasiamies on todennut ratkaisuehdotuksensa 66–68 kohdassa, että kilpailijoiden samansuuntaisen menettelyn markkinoilla ei aina välttämättä tarvitse johtua siitä, että kilpailijat olisivat yhdenmukaistaneet menettelytapansa kilpailunvastaisesti, sellaisen tietojenvaihdon tarkoituksen on kuitenkin katsottava olevan kilpailunvastainen, joka on omiaan poistamaan epävarmuuden asianomaisten väliltä sen suhteen, minä ajankohtana, missä laajuudessa ja millä tavoin kyseinen yritys todennäköisesti toteuttaa mukautuksen, ja näin on myös silloin, kun mukautus koskee – kuten pääasiassa – jälleenmyyjille maksettavien vakiokorvausten alentamista.
Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen asiana on tarkistaa, voitiinko tällainen epävarmuus poistaa pääasiassa 13.6.2001 pidetyn kokouksen aikana vaihdetuilla tiedoilla.
Edellä olevan perusteella ensimmäiseen kysymykseen on vastattava, että yhdenmukaistetulla menettelytavalla on EY 81 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu kilpailunvastainen tarkoitus silloin, kun se on sisältönsä ja tavoitteensa ja oikeudellisen ja taloudellisen asiayhteytensä takia konkreettisesti omiaan estämään kilpailun yhteismarkkinoilla tai rajoittamaan tai vääristämään sitä. Ei ole välttämätöntä, että kilpailu todella estetään tai sitä rajoitetaan tai vääristetään tai että yhdenmukaistetun menettelytavan ja kuluttajahinnan välillä on välitön yhteys. Kilpailijoiden välinen tietojenvaihto tapahtuu kilpailunvastaisessa tarkoituksessa silloin, kun se on omiaan poistamaan epävarmuuden kyseisten yritysten suunnitteleman markkinakäyttäytymisen suhteen.
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin haluaa tietää toisella kysymyksellään, onko kansallinen tuomioistuin, silloin kun se tutkii yhdenmukaistamisen ja siihen osallistuvien yritysten markkinakäyttäytymisen välistä syy-yhteyttä, jota vaaditaan EY 81 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhdenmukaistetun menettelytavan olemassaolon toteennäyttämiseksi, velvollinen soveltamaan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännössä vahvistettua syy-yhteyttä koskevaa olettamaa, jonka mukaan nämä yritykset ottavat silloin, kun ne toimivat edelleen markkinoilla, markkinakäyttäytymisessään huomioon kilpailijoidensa kanssa vaihtamansa tiedot, vai voiko se soveltaa kansallisen oikeuden todistustaakkaa koskevia säännöksiä.
Kuten julkisasiamies on esittänyt ratkaisuehdotuksensa 76 kohdassa, tämän kysymyksen tarkoituksena on selvittää, onko myös kansallisten viranomaisten ja tuomioistuinten otettava yhteisöjen tuomioistuimien käyttämä olettama perustaksi silloin, kun ne soveltavat EY 81 artiklan 1 kohtaa.
Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen mukaan on niin, että jos tämä olettama sisältyy EY 81 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhdenmukaistetun menettelytavan käsitteeseen, kansallisen tuomioistuimen on sovellettava sitä. Sitä vastoin jos tämä olettama on katsottava menettelysäännöksi, jäsenvaltioiden prosessiautonomian perusteella kansallisen tuomioistuimen ei tarvitse soveltaa sitä.
T-Mobile, KPN ja Vodafone katsovat, että EY 81 artiklasta tai yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännöstä ei saada tukea ratkaisulle, jonka mukaan syy-yhteyttä koskeva olettama kuuluu olennaisena osana EY 81 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun yhdenmukaistetun menettelytavan käsitteeseen. Ne katsovat täten, että vakiintuneesta oikeuskäytännöstä seuraa, että koska yhteisö ei ole antanut alaa koskevia säännöksiä, kunkin jäsenvaltion asiana on sisäisessä oikeusjärjestyksessään määrittää toimivaltaiset tuomioistuimet ja antaa menettelysäännöt sellaisia oikeussuojakeinoja varten, joilla pyritään turvaamaan yhteisön oikeuteen perustuvat yksityisten oikeudet, kuitenkin siten, että nämä menettelysäännöt eivät saa olla epäedullisempia kuin ne, jotka koskevat samankaltaisia jäsenvaltion sisäiseen oikeuteen perustuvia vaatimuksia (vastaavuusperiaate), eivätkä ne saa olla sellaisia, että yhteisön oikeusjärjestyksessä vahvistettujen oikeuksien käyttäminen on käytännössä mahdotonta tai suhteettoman vaikeaa (tehokkuusperiaate).
Sen sijaan Alankomaiden hallitus ja komissio katsovat, että syy-yhteyttä koskeva olettama on otettu EY 81 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhdenmukaistetun menettelytavan käsitteen osaksi eikä tästä käsitteestä irralliseksi menettelysäännöksi, joten kansallisten tuomioistuinten on sovellettava tätä olettamaa.
Tältä osin on palautettava aluksi mieliin, että yhtäältä EY 81 artikla tuottaa välittömiä oikeusvaikutuksia yksityisten välisissä suhteissa ja sillä perustetaan yksityisten oikeussubjektien hyväksi oikeuksia, joita kansallisten tuomioistuinten on suojeltava, ja toisaalta se on pakottava määräys, joka on välttämätön Euroopan yhteisölle annettujen tehtävien täyttämiseksi ja jota kansallisten tuomioistuinten on sovellettava viran puolesta (ks. vastaavasti asia C-126/97, Eco Swiss, tuomio 1.6.1999, Kok., s. I-3055, 36 ja 39 kohta ja yhdistetyt asiat C-295/04–C-298/04, Manfredi ym., tuomio , Kok., s. I-6619, 31 ja 39 kohta).
Näin ollen yhteisöjen tuomioistuimen EY 81 artiklasta antama tulkinta sitoo jäsenvaltioiden kaikkia kansallisia tuomioistuimia EY 81 artiklaa sovellettaessa.
Yhteisöjen tuomioistuimen EY 81 artiklan 1 kohdan tulkinnan yhteydessä muotoileman syy-yhteyttä koskevan olettaman osalta on palautettava ensinnäkin mieliin, että yhteisöjen tuomioistuin on todennut, että yhdenmukaistetun menettelytavan käsitteen suhteen edellytetään – kuten tämän määräyksen sanamuodosta ilmenee – paitsi kyseisten yritysten välistä yhdenmukaistamista, myös tätä yhdenmukaistamista seuraavaa markkinakäyttäytymistä ja näiden kahden seikan välistä syy-yhteyttä. Yhteisöjen tuomioistuin on katsonut tämän jälkeen, että on kuitenkin syytä olettaa, elleivät asianomaiset toimijat esitä niille kuuluvan näyttövelvollisuuden mukaisesti vastakkaista näyttöä, että yhdenmukaistamiseen osallistuvat ja edelleen markkinoilla toimivat yritykset ottavat markkinakäyttäytymisestään päättäessään huomioon kilpailijoidensa kanssa vaihtamansa tiedot. Näin on etenkin siinä tapauksessa, että yhdenmukaistaminen jatkuu pitkän ajanjakson kuluessa säännöllisenä. Yhteisöjen tuomioistuin on vielä todennut, että tällainen yhdenmukaistettu menettelytapa kuuluu EY 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, vaikka markkinoilla ei ilmenisi kilpailua rajoittavia vaikutuksia (ks. em. asia Hüls v. komissio, tuomion 161–163 kohta).
Tällaisessa tilanteessa on todettava, että syy-yhteyttä koskeva olettama seuraa EY 81 artiklan 1 kohdasta, sellaisena kuin yhteisöjen tuomioistuin on sitä tulkinnut, ja se kuuluu näin ollen olennaisena osana sovellettavaan yhteisön oikeuteen.
Edellä olevan perusteella toiseen kysymykseen on vastattava siten, että tutkiessaan yhdenmukaistamisen ja siihen osallistuvien yritysten markkinakäyttäytymisen välistä syy-yhteyttä, jota vaaditaan EY 81 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhdenmukaistetun menettelytavan olemassaolon toteennäyttämiseksi, kansallinen tuomioistuin on velvollinen soveltamaan – elleivät nämä yritykset esitä niille kuuluvan näyttövelvollisuuden mukaisesti vastakkaista näyttöä – yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännössä vahvistettua syy-yhteyttä koskevaa olettamaa, jonka mukaan nämä yritykset ottavat silloin, kun ne toimivat edelleen markkinoilla, markkinakäyttäytymisessään huomioon kilpailijoidensa kanssa vaihtamansa tiedot.
Ennakkoratkaisua pyytävä tuomioistuin haluaa selvittää kolmannella kysymyksellään, onko EY 81 artiklan 1 kohdassa olevaa yritysten yhdenmukaistetun menettelytavan käsitettä sovellettaessa oletettava, että yhdenmukaistamisen ja yritysten markkinakäyttäytymisen välillä on syy-yhteys kaikissa tapauksissa, silloinkin kun yhdenmukaistaminen perustuu ainoastaan yhteen ainoaan kokoukseen.
T-Mobile, KPN ja Vodafone katsovat pääasiallisesti, että edellä mainituissa asioissa komissio vastaan Anic Partecipazioni ja Hüls vastaan komissio annetuista tuomioista ei voida johtaa, että syy-yhteyttä koskevaa olettamaa olisi sovellettava kaikissa tapauksissa. Niiden mukaan olettamaa voidaan käyttää ainoastaan niissä tapauksissa, joissa tosiseikastot ja olosuhteet ovat identtiset näiden tuomioiden kanssa. Ne esittävät pääasiallisesti, että yksistään siinä tapauksessa, että yritykset kokoontuivat säännöllisesti tietäen, että aikaisempien kokousten aikana oli vaihdettu luottamuksellisia tietoja, on mahdollista olettaa, että nämä yritykset ovat järjestäneet markkinakäyttäytymisensä yhdenmukaistamisen perusteella. Lisäksi niiden mukaan olisi järjetöntä katsoa, että yritys voisi perustaa markkinakäyttäytymisensä yhden ainoan kokouksen aikana vaihdettuihin tietoihin, eikä näin voi olla etenkään silloin, kun kokouksen tarkoitus on laillinen, kuten pääasiassa.
Alankomaiden hallitus ja komissio katsovat sen sijaan, että oikeuskäytännöstä, erityisesti edellä mainituissa asioissa komissio vastaan Anic Partecipazioni ja Hüls vastaan komissio annetuista tuomioista, käy selvästi ilmi, että syy-yhteyttä koskeva olettama ei ole riippuvainen yhteensovittamisen perustana olevien kokousten määrästä. Niiden mukaan kyseinen olettama on perusteltu, jos tapahtunut yhteydenpito riittää sen asiayhteyden, sisällön ja tiheyden perusteella sellaisen markkinakäyttäytymisen yhteensovittamiseen, joka on omiaan estämään kilpailun tai rajoittamaan tai vääristämään sitä EY 81 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla ja jos yritykset lisäksi toimivat edelleen markkinoilla.
Alankomaiden hallituksen mukaan pääasia on täydellinen esimerkki siitä, että yksi ainoa kokous riittää yhdenmukaistamisen olemassaoloon. Yhtäältä 13.6.2001 pidetty kokous mahdollisti sen, että kyseiset operaattorit sopivat jälleenmyyjille maksettavien korvausten alentamisesta. Toisaalta tämän kokouksen ansiosta pystyttiin hälventämään myös epävarmuus siitä, mikä operaattori alentaa asiakkaidenhankintakustannuksia, milloin ja miten paljon, sekä siitä, minkä ajan kuluessa muut operaattorit tekevät saman.
Tältä osin on todettava, että edellä mainitussa asiassa komissio vastaan Anic Partecipazioni annetun tuomion 121 kohdasta ja edellä mainitussa asiassa Hüls vastaan komissio annetun tuomion 162 kohdasta ilmenee, että yhteisöjen tuomioistuimen mukaan edellä mainitun olettaman soveltaminen riippuu yksistään siitä edellytyksestä, että yhdenmukaistamista on tapahtunut ja että yritys toimii edelleen markkinoilla. Sanojen ”näin on etenkin siinä tapauksessa, että [yhdenmukaistaminen] jatkuu pitkän ajanjakson kuluessa säännöllisenä” lisäämistä- – mistä ei suinkaan saada tukea näkemykselle, jonka mukaan syy-yhteyttä koskevaa olettamaa sovelletaan yksistään siinä tapauksessa, että yritykset kokoontuvat säännöllisesti – on täten välttämättä tulkittava siten, että tämä olettama vahvistuu silloin, kun yritykset ovat yhdenmukaistaneet markkinakäyttäytymistään säännöllisellä tavalla pitkän ajanjakson kuluessa.
Kaikkien muunlaisten tulkintojen perusteella päädyttäisiin pääasiallisesti siihen, että kertaluonteinen tietojenvaihto kilpailijoiden välillä ei voi missään tapauksessa johtaa perustamissopimuksen kilpailusääntöjen vastaiseen yhdenmukaistamiseen. Ei kuitenkaan ole pois suljettua, että kulloisenkin markkinarakenteen mukaisesti pääasiassa kyseessä olevan kaltainen yksi ainoa yhteydenotto voi periaatteessa riittää siihen, että kyseiset yritykset yhdenmukaistavat markkinakäyttäytymistään ja pääsevät näin käytännön yhteistyöhön, jolla korvataan kilpailu ja siihen sisältyvät riskit.
Kuten Alankomaiden hallitus on perustellusti esittänyt ja julkisasiamies on ratkaisuehdotuksensa 104 ja 105 kohdassa perustellusti todennut, yhdenmukaistamisen kohteesta ja erityisistä markkinaolosuhteista riippuu, miten usein, millaisin väliajoin ja millä tavalla kilpailijat pitävät yhteyttä toisiinsa markkinakäyttäytymisensä yhdenmukaistamiseksi. Mikäli nimittäin kyseiset yritykset perustavat kartellin, jossa on sovittu sellaisesta monimutkaisesta yhdenmukaistamisjärjestelmästä, joka käsittää suuren määrän kyseisten yritysten markkinakäyttäytymisen osatekijöitä, säännöllinen pidemmän aikaa kestävä yhteydenpito voi olla välttämätöntä. Mikäli kyse on sen sijaan, pääasian tavoin, yksittäistä kysymystä koskevasta yhdenmukaistamisesta, jolla pyritään mukauttamaan markkinakäyttäytymistä kertaluonteisesti yhden erillisen kilpailutekijän osalta, yksi ainoa yhteydenotto saattaa riittää kyseisten yritysten tavoitteleman kilpailunvastaisen tavoitteen toteuttamiseen.
Tällaisessa tilanteessa on katsottava, että merkitystä ei ole sillä, kuinka monta kokousta kyseisten yritysten välillä pidettiin, vaan sillä, antoivatko tapahtuneet yhteydenotot kyseisille yrityksille mahdollisuuden ottaa markkinakäyttäytymisestään päättäessään huomioon kilpailijoidensa kanssa vaihtamansa tiedot ja korvata tietoisesti kilpailun riskit yritysten välisellä käytännön yhteistyöllä. Silloin kun voidaan näyttää toteen, että nämä yritykset ovat yhdenmukaistaneet menettelytapansa keskenään ja ne toimivat edelleen markkinoilla, on perusteltua vaatia, että ne esittävät näyttöä siitä, että tämä yhdenmukaistaminen ei ole vaikuttanut niiden markkinakäyttäytymiseen.
Edellä olevan perusteella kolmanteen kysymykseen on vastattava, että olettamaa, jonka mukaan yhdenmukaistamisen ja siihen osallistuvan yrityksen markkinakäyttäytymisen välillä on syy-yhteys, sovelletaan myös silloin, kun yhdenmukaistaminen perustuu yhteen ainoaan kokoukseen kyseisten yritysten välillä, edellyttäen, että yritys toimii edelleen kyseisillä markkinoilla.
Pääasioiden asianosaisten osalta asioiden käsittely yhteisöjen tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevien asioiden käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta. Oikeudenkäyntikuluja, jotka ovat aiheutuneet muille kuin näille asianosaisille huomautusten esittämisestä yhteisöjen tuomioistuimelle, ei voida määrätä korvattaviksi.
Yhdenmukaistetulla menettelytavalla on EY 81 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu kilpailunvastainen tarkoitus silloin, kun se on sisältönsä ja tavoitteensa ja oikeudellisen ja taloudellisen asiayhteytensä takia konkreettisesti omiaan estämään kilpailun yhteismarkkinoilla tai rajoittamaan tai vääristämään sitä. Ei ole välttämätöntä, että kilpailu todella estetään tai sitä rajoitetaan tai vääristetään tai että yhdenmukaistetun menettelytavan ja kuluttajahinnan välillä on välitön yhteys. Kilpailijoiden välinen tietojenvaihto tapahtuu kilpailunvastaisessa tarkoituksessa silloin, kun se on omiaan poistamaan epävarmuuden kyseisten yritysten suunnitteleman markkinakäyttäytymisen suhteen.
Tutkiessaan yhdenmukaistamisen ja siihen osallistuvien yritysten markkinakäyttäytymisen välistä syy-yhteyttä, jota vaaditaan EY 81 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhdenmukaistetun menettelytavan olemassaolon toteennäyttämiseksi, kansallinen tuomioistuin on velvollinen soveltamaan – elleivät nämä yritykset esitä niille kuuluvan näyttövelvollisuuden mukaisesti vastakkaista näyttöä – yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännössä vahvistettua syy-yhteyttä koskevaa olettamaa, jonka mukaan nämä yritykset ottavat silloin, kun ne toimivat edelleen markkinoilla, markkinakäyttäytymisessään huomioon kilpailijoidensa kanssa vaihtamansa tiedot.
Olettamaa, jonka mukaan yhdenmukaistamisen ja siihen osallistuvan yrityksen markkinakäyttäytymisen välillä on syy-yhteys, sovelletaan myös silloin, kun yhdenmukaistaminen perustuu yhteen ainoaan kokoukseen kyseisten yritysten välillä, edellyttäen, että yritys toimii edelleen kyseisillä markkinoilla.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin