text:
Kapasiteetti m/mm 200/0,33, 250/0,33
Paino g 405
Välitys 5,7:1, 6,2:1
kelan malli HD 3500H, HD 3500SH, HD 4000H, HD 4000SH
kelan malli: HD 3500H
Tuotemerkki: Daiwa, Kapasiteetti m/mm: 200/0,33, Jarru: Etujarru, Välitys: 5,7:1, Laakerien määrä: 8+1, Varapuolat kpl: 0, Paino g: 405, Takuuaika: 2 vuotta
kelan malli: HD 3500SH
Tuotemerkki: Daiwa, Kapasiteetti m/mm: 200/0,33, Jarru: Etujarru, Välitys: 6,2:1, Laakerien määrä: 8+1, Varapuolat kpl: 0, Paino g: 405, Takuuaika: 2 vuotta
kelan malli: HD 4000H
Tuotemerkki: Daiwa, Kapasiteetti m/mm: 250/0,33, Jarru: Etujarru, Välitys: 5,7:1, Laakerien määrä: 8+1, Varapuolat kpl: 0, Paino g: 405, Takuuaika: 2 vuotta
kelan malli: HD 4000SH
Tuotemerkki: Daiwa, Kapasiteetti m/mm: 250/0,33, Jarru: Etujarru, Välitys: 6,2:1, Laakerien määrä: 8+1, Varapuolat kpl: 0, Paino g: 405, Takuuaika: 2 vuotta
3804601 Daiwa 16 Certate avokela https://www.happyangler.fi/fi/kalastus/kelat/avokelat/daiwa-16-certate-avokela/p/3804601/ https://www.happyangler.fi/i/hkg/043178140406_1/daiwa-16-certate-avokela.jpg?$json250$&img404=fb_fi InStock 349.99 EUR /Kalastus/Kelat/Avokelat Daiwa Kun saat uuden 16 Certate kelan käsiisi tunnet heti, kuinka vahvaa tekoa se on. Koneistettu Super Alloy runko ja Zaion roottori ovat uskomattoman kestäviä, mutta kela on silti erittäin kevyt. Insinöörityön tarkkuus, uudistettu Digigear II koneisto ja Silent Oscillation mekaniikka tuottavat sulavan, mutta voimakkaan kelauksen, jollaista ei ole ennen nähty! Tähän yhdistettynä Mag Sealed ja Mag Sealed kuulalaakerit tekevät 16 Certatesta sulavimman ja voimakkaimman kelan Daiwan historiassa. Kelassa yhdistyvät kaikki Daiwan parhaimmat innovaatiot – Mag Sealed, Mag Sealed kuulalaakerit, Mag Sealed siimanohjain, ATD, Zaion, Airbail, Digigear II ja uusi Air Rotor. Näiden ominaisuuksien lisäksi jokainen Certate on yksillöllisesti rakennettu käyttäen vain parhaita saatavilla olevia materiaaleja. 16 Certate on suunniteltu vaativimmille kalastajille ja se asettaa uuden laatustandardin huippuavokeloille.

MONOCOQUE RUNKO (HD-mallit)
Vahvuus on erittäin tärkeää suurissa avokeloissa. Vahva runko on tärkein yksittäinen komponentti missä tahansa kelassa. 16 Certate HD mallien runko on jotain aivan uutta. Monocoque runko on symmetrinen ja valmistettu yhdestä palasta. Uusi rakenne tulee uudistamaan avokelojen suunnittelun. Certate HD (heavy duty) 3500 ja 4000 mallit suunniteltiin avomerikalastukseen tai kalastukseen merten rannikoilla rankoissa olosuhteissa, jossa saaliskalat ovat todella voimakkaita. Ensimmäiset HD-mallit esiteltiin yli 10 vuotta sitten ja ne olivat erittäin suosittuja. Nyt Daiwa tuo HD-mallit takaisin valikoimaan 16 Certate keloissa. Tavoitteena on tarjota keloja, jotka ovat äärimmäisen vahvoja uuden runkosuunnittelun ansiosta ja toimivat kaikissa olosuhteissa. Uuden Certate HD:n koneisto on suljettu yhdestä palasta tehdyn Monocoque rungon sisälle. Aikaisemmin runko ja sen sivulevyt pitivät koneiston paikoillaan. Uusi rakenne tekee HD-malleista entistä jäykempiä, paremmin suojattuja ja edustavat kelasuunnittelun seuraavaa sukupolvea. Uudet HD mallit mahdollistavat kalastajille entistä voimakkaammat kalastustyylit entistä kevyemmillä välineillä.

Uusi 16 Certate tarjoaa innovaatioita ja ennennäkemätöntä suunnittelua kuten Monocoque runko, Mag Sealed, Mag Sealed kuulalaakerit, Air Rotor, ATD ja Zaion. 16 Certate on tunnokkain, voimakkain ja teknisesti edistynein kela, jonka Daiwa on koskaan kehittänyt. Kalastaessa uudella Certatella tunnet olevasi yhteydessä vieheeseesi, tunnet pienimmätkin tärpit ja taistelet kalojen kanssa leikiten.

• Monocoque runko
• Mag Sealed
• Mag Sealed siimanohjain
• Mag Sealed kuulalaakerit
• Airbail
• ABS II
• Zaion Air Rotor
• Silent Oscillation
• Real Stopper
• Koneistettu alumiinikampi
• ATD – Automatic Tournament Drag

• Malleissa 1003, 2004CH, 2004, 2506 ja 2506H on pieni I-kammennuppi.
• Malleissa on 2500, 2508PE, 2510PE-H, 3000 ja 3012 on T-kammennuppi.
• Malleissa on 2510RPE-H, 3012H, HD3500H, HD3500SH, HD4000H ja HD4000SH on suuri T-kammennuppi. includes product variants 519.99 349.99 5.0

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


Adjectivul – adjektiivi | Blogulblog's Blog
adjektiivi, laatusana ● adjectiv ■ adjektiv
ADJECTÍV s. n. parte de vorbire (flexibilă) care determină un substantiv, denumind o însușire.
adjektiivi, laatusana: sana joka ilmaisee, millainen jotakin on (esim. suuri, kaunis).
kuuluvat nomineihin (sijataivutus!) – fac parte dintre numele gramaticale și se declină.
ilmaisevat ominaisuutta ja vastaavat kysymykseen millainen? – denumește o însușire, răspunde la întrebarea millainen? – ce fel de, ce sort, care, de care
Adjektiiveja voidaan käyttää yksin tai pääsanan kanssa, ja ne kongruoivat pääsanan kanssa – adjectivele se pot întrebuința singure sau împreună cu cuvântul pe care-l determină, caz în care se acordă cu acesta (ca și în românește, de altfel).
Kauniissa talossa tyynen järven rannalla asuu pieni perhe.
Onnelliset elävät pisimpään.
Viime helmikuussa koko järvessä ei ollut sulaa kohtaa.
pieni : pienempi : pienin
Poikkeuksellisia taipumattomia – excepții – adjektiiveja ovat: aika, aimo, ensi, eri, kelpo, koko, pikku, viime
Adjektiiveilla on lisäksi komparaatiotaivutus – adjectivele, ca și în românește, se trec prin gradele de comparație.
Adjective uzuale:
puinen – lemons, de lemn, keskeinen – central, suuri – mare, pieni – mic, kova – tare, rohkea – îndrăzneț, curajos
Adjektiivien intensiteettimääriteitä
hyvin, erittäin, oikein, todella, sangen
Meillä oli eilen hyvin / erittäin / oikein / todella / sangen hauskaa.
Raija vaikuttaa ihan / suhteellisen onnelliselta. (vrt. Koiranpentu oli ihan pieni.)
Taivas on melko / aika pilvinen.
Laatokka ei ole yhtä syvä kuin Punainen meri.
Kauhean pitkä, hirveän tylsä, erityisen onnistunut
ihan, suhteellisen
melko, aika
yhtä – kuin
Genetiivimuotoinen adjektiivi voi määrittää toista adjektiivia – ATENȚIE! primul adjectiv este întotdeauna la genitiv!:
Adjektiivien muodostaminen – Formarea adjectivelor
În mare putem spune că dacă un adjectiv de două silabe se termină în –A, acesta devine –e pentru a forma comparativul, de ex. vanha → vanhempi. Dar dacă adjectivul are trei silabe –a-ul își păstrează locul, de ex. matala → matalampi. Nici alternanța consonantică nu este de neglijat pentru a putea înțelege de ce hidas → hitaampi.
1. adjektiivit ilman johdinta:
alkuperäisiä kaksi- tai kolmitavuisia
hyvä, paha, iso, pieni, oikea, väärä, ruskea, uuttera
uudempia kolmitavuisia
normaali, banaali, abstrakti, lojaali
2. adjektiiveja voidaan myös tehdä johtimilla ja johdin liitetään kantasanan vartaloon.
substantiiveista: aurinko > aurinkoinen
adjektiiveista: iso > isohko
pronomineista: tämä > tällainen
verbeistä: kokea > kokematon
partikkeleista: päivittäin > päivittäinen
Johdokset kuuluvat johonkin nominien taivutustyyppiin
-inen kultainen, itäinen, värillinen, pikkuinen
-kAs kulmikas, varakas, värikäs, maukas, itsekäs
-hkO suurehko, pienehkö, lyhyehkö, vanhahko
-lAinen suomalainen, venäläinen, tällainen
-llinen tavallinen, todellinen, merkillinen, suullinen
-mAinen nestemäinen, turhamainen, satumainen
-tOn rahaton, päämäärätön, autoton, varaukseton
-mAtOn arvaamaton, kyltymätön, saamaton, voimaton
-vAinen tottelevainen, ymmärtäväinen
-vA ikävä, mukava
Adjektiivijohdokset – derivarea
voi ilmaista sijaintia, kuuluvuutta johonkin paikkaan tai aikaan.
Käytetään myös ilmaisemaan runsautta.
Huom.! si-sanojen johdoksissa on osassa s (hirsi > hirsinen), osassa t (vesi > vetinen)
Kantasanan viimeinen O, U tai A säilyy (pöly > pölyinen, velka > velkainen, pyhä > pyhäinen)
-e katoaa tai säilyy (mies : miehe- > miehinen, mieli : miele- > mieleinen)
[aurinko] yksikkö monikko
nominatiivi aurinkoinen aurinkoiset
vartalo aurinkoise- aurinkoiste-
genetiivi aurinkoisen aurinkoisten
partitiivi aurinkoista aurinkoisia
illatiivi aurinkoiseen aurinkoisiin
ilmaisee kantasanan suurta määrää.
Kantasana on substantiivi.
Johdin liitetään kantasanan vartaloon, johon joskus liittyy myös monikon i.
[vara] yksikkö monikko
nominatiivi varakas varakkaat
vartalo varakkaa- varakkai-
genetiivi varakkaan varakkaiden
partitiivi varakasta varakkaita
illatiivi varakkaaseen varakkaisiin
–hkO
ilmaisee kantasanan ominaisuuden melko suurta määrää.
Kantasana on tavallisesti kaksitavuinen adjektiivi.
[pieni] yksikkö monikko
nominatiivi pienehkö pienehköt
vartalo pienehkö- pienehköi-
genetiivi pienehkön pienehköjen
partitiivi pienehköä pienehköjä
illatiivi pienehköön pienehköihin
–lAinen
sellainen kuin kantasana ( –lAinen provine de la și se referă la laji – fel, sort)
kotoisin paikasta, jota kantasana ilmaisee
Kantasana voi olla substantiivi, adjektiivi, pronomini tai lukusana. Myös yhdyssana on mahdollinen: Etelä-Amerikka > eteläamerikkalainen (huom. kirjoitusasu)
Johdin liitetään
kantasanan vartaloon: kaikki (kaike-) > kaikenlainen
nominatiiviin: Ranska > ranskalainen (huom. kirjoitusasu)
[Ranska] yksikkö monikko
nominatiivi ranskalainen ranskalaiset
vartalo ranskalaise- ranskalaisi-
genetiivi ranskalaisen ranskalaisten, ranskalaisien
partitiivi ranskalaista ranskalaisia
illatiivi ranskalaiseen ranskalaisiin
Kantasana voi olla pronomini. Adjektiiveihin lasketaan myös sanat, jotka ovat pronomineista johdettuja (sellainen, tuollainen, millainen).
[täl-] yksikkö monikko
nominatiivi tällainen tällaiset
vartalo tällaise- tällaisi-
genetiivi tällaisen tällaisten, tällaisien
partitiivi tällaista tällaisia
illatiivi tällaiseen tällaisiin
–llinen
kantasanan kaltainen merkitys: hetki : hetkellinen
possessiivinen merkitys: perheellinen
Johdin liitetään kantasanan vartaloon.
[kuningas] yksikkö monikko
nominatiivi kuninkaallinen kuninkaalliset
vartalo kuninkaallis- kuninkaallisi-
genetiivi kuninkaallisen kuninkaallisten
partitiivi kuninkaallista kuninkaallisia
illatiivi kuninkaalliseen kuninkaallisiin
-mAinen
ilmaisee samankaltaisuutta kantasanan kanssa.
Kantasana on tavallisesti substantiivi, voi olla myös erisnimi.
Johdin liitetään nominatiiviin: mies > miesmäinen
–nen-loppuisissa sanoissa vartalon e katoaa: nainen : naise- : nais- > naismainen
[karhu] yksikkö monikko
nominatiivi karhumainen karhumaiset
vartalo karhumaise- karhumaisi-
genetiivi karhumaisen karhumaisien
partitiivi karhumaista karhumaisia
illatiivi karhumaiseen karhumaisiin
Karitiivijohdokset ovat johtimen ‑tOn (: ‑ttOmA-) sisältäviä adjektiiveja, jotka tyypillisesti ilmaisevat kantasubstantiivinsa tarkoitteen puuttumista luonnehdittavan substantiivin tarkoitteelta ja ovat absoluuttisia adjektiiveja (» § 606). Johdin liittyy kantasanan genetiivivartaloon (lai-ton, kritiiki-tön, tuntee-ton). Johdostyyppi on produktiivinen, sanakirjalekseemejä on runsaat 300. Karitiivisten tOn-johdosten morfologisen alaryhmän muodostavat verbikantaiset mAtOn-johdokset eli kieltopartisiipit (» § 293, 526), esim.vetämätön, ohittamaton; niissä puuttumisen merkitys ilmenee kantaverbiin kohdistuvana kieltona (» § 1615).
Karitiiviset tOn-johdokset ovat merkitykseltään vastakohtaisia possessiivijohdoksille:
kuopaton ’sellainen, jossa ei ole kuoppia’ vrt. kuoppainen | eloton vrt. elollinen | varaton vrt. varakas
liivitön toppi (k) | kynnön korvaaminen sänkimuokkauksella eli ns. auraton viljely (sl) | Johtajaton Venäjä on sijaisten käsissä (L) | Suomi on viime vuosina ollut suhteellisen passiivinen ja aloitteeton ydinaseiden vastaisessa rintamassa. (l) | Ahtisaari kertoo, että matkattomina viikkoina hän työskentelee Mäntyniemessä kirjoituspöytänsä ääressä kahtena päivänä viikossa. (L)
Karitiiviadjektiivin kantasubstantiivi voi olla myös yhdyssana, kuten sanoissa ennakkoluuloton, maksukyvytön, mutta sanaliitosta karitiivijohdosta ei voi muodostaa: *pitkätukaton (vrt. pitkätukkainen < pitkä tukka), *kaksipaikaton (vrt. kaksipaikkainen < kaksi paikkaa). Adjektiivikantaisia tOn-johdoksia on vain muutama, esim. kelvoton, kesytön. Lähinnä verbiin perustuvia ovat sanat hillitön ja mahdoton (vrt. hillitä, mahtaa). Kantasanattomia, mutta korrelaatillisia ovat mm. alaston, hervoton, mitätön ja tahaton.
tOn-johdostyyppiin kuuluu runsaasti myös merkitykseltään erikoistuneita leksikaalistumia. Ne ilmaisevat muutakin kuin kantasanan tarkoitteen suoranaista puuttumista, kuten koruton ’vaatimaton’, päätön ’hullu, mieletön’, tarpeeton ’turha’, vallaton ’raisu, villi’, verraton ’vertaistaan vailla oleva’, viaton, välitön. Monet ovat käännöslainoja, mm. ruotsin lös-loppuisista adjektiiveista: ajaton (< tidlös), tahditon (< taktlös). Karitiivista ja erikoistunutta käyttöä voi esiintyä myös rinnan, esim. päätön patsas – päätön ajatus.
Semanttinen keskittymä ovat suurta määrää tai kokoa ilmaisevat tOn-johdokset, kuten määrätön, silmitön, suunnaton, tolkuton, yletön. Tällaiset sekä eräät muutkin leksikaalistuneet tOn-johdokset esiintyvät usein intensifioivina genetiivimääritteinä, esim. jumalattoman ~ mahdottoman ~ äärettömän (paljon ~ suuri).
Joskus tOn-johdos on pikemmin antonyymi vastaavalle llinen-johdokselle kuin suoranaisesti absoluuttinen, kantasanan tarkoitteen puuttumista ilmaiseva adjektiivi (vrt. epä-alkuiset adjektiivit » § 1630):
asiaton ’aiheeton, epäasiallinen’ vrt. asiallinen jaoton vrt. jaollinen | laiton vrt. laillinen | luonnoton vrt. luonnollinen | tahaton vrt. tahallinen | tavaton vrt. tavallinen
Myöskään komparoituna tOn-johdos ei ilmaise kantasanan tarkoitteen absoluuttista puuttumista, vaan toimii asteilmauksena, esim. parrattomampi ’vähäpartaisempi’, tunteettomampi.
Huom. Karitiivijohdosta voi merkitykseltään vastata vapaa- tai köyhä-loppuinen yhdysadjektiivi, esim. huumevapaata aluetta (L); julkkisvapaa ruokaohjelma (L); tapahtumaköyhä viikko (E). Tällaisten mallina ovat olleet ruotsin fri– tai englannin free-loppuiset adjektiivit. Myös olla-verbin partisiippi ja sen täydennyksenä oleva ’ilman’-merkityksinen adpositiolauseke voivat ilmaista samaa kuin karitiivijohdos, esim. työtä vailla olevat (skt) (vrt. työttömät); ilman VIP-korttia ollut lentostuertti (l) (vrt. VIP-kortiton).
–tOn
Johtimella muodostetaan karitiiviadjektiiveja (ominaisuus puuttuu).
nominatiivi virheetön virheettömät
vartalo virheettömä- virheettömi-
genetiivi virheettömän virheettömien
partitiivi virheetöntä virheettömiä
illatiivi virheettömään virheettömiin
–mAtOn
ilmaisee negaatiota.
Kantasana on verbi.
Johdin liitetään verbin monikonvartaloon (eliminând desinențele formelor personale de la plural -mme, -tte, -vAt)
nominatiivi kouluttamaton kouluttamattomat
vartalo kouluttamattoma- kouluttamattomi-
genetiivi kouluttamattoman kouluttamattomien
partitiivi kouluttamatonta kouluttamattomia
illatiivi kouluttamattomaan kouluttamattomiin
-vAinen
Kantasana on verbi:
säästää > säästäväinen, tuhlata > tuhlaavainen
Nykyisin hyvin epäproduktiivi.
nominatiivi opettavainen opettavaiset
vartalo opettavaise- opettavaisi-
genetiivi opettavaisen opettavaisien
partitiivi opettavaista opettavaisia
illatiivi opettavaiseen opettavaisiin
–vA
kuvaa sellaista, jossa on paljon sitä, mitä kantasana ilmaisee:
tila > tilava (paljon tilaa), hinta > hintava (kallis)
nominatiivi terävä terävät
vartalo terävä- terävi-
genetiivi terävän terävien
partitiivi terävää teräviä
illatiivi terävään teräviin
Huom.! –vA-päätteiset partisiipit toimivat adjektiivien tapaan. Verbien kanssa –vA-pääte on hyvin produktiivi: alkaa > alkava, seurata > seuraava.
Adjektiivit eli laatusanat kuvailevat tarkoitetta.
Adjektiivin tyypillinen syntaktinen ominaisuus on toimia attribuuttina.
Adjektiiviattribuutti [la sfârșitul paginii următoare] esiintyy pääsanasubstantiivin edellä ja on sen kanssa samassa sijassa ja luvussa eli kongruoi sen kanssa, esim.
lämmin päivä → lämpim+i+nä päiv+i+nä
Paljon harvemmin kuin attribuuttina adjektiivi esiintyy itsenäisenä predikatiivina, [la sfârșitul paginii următoare] esim.
Päivä oli hyvin lämmin.
Adjektiivien erikoisuutena ovat vertailuasteet: positiivi (esim. kaunis), komparatiivi (esim. kaunii+mpi) ja superlatiivi (esim. kaune+in). (Ks. adjektiivijohdosten merkitysryhmiä.)
Adjectivele fac parte din grupul de cuvinte care califică substantivele. Altfel decât în română, în finlandeză se declină nu numai adjectivul, ci și formele lui la comparativ și la superlativ, în total (maximum) 90 de forme diferite pentru fiecare adjectiv. Dar parcă ce nu se flexionează în finlandeză?
Când adjectivul are funcția de atribut, adică însoțește un substantiv, se acordă în număr și caz cu substantivul la care se referă și, invers decât în română, precede întotdeauna substantivul la care se referă.
Minä ostin hyvän kirjan – Am cumpărat o carte bună
Sinulla on kaksi kaunista lasta – Tu ai doi copi frumoși
Asumme pienessä kaupungissa – Locuim într-un orășel
Soitin rakkaille ystäville – Am telefonat prietenilor mei dragi
Hän viihtyy uusien ystäviensä seurassa – Se simte bine în compania noilor săi prieteni
În mod excepțional adjectivul nu se acordă cu substantivul dacă acesta se află la cazul instructiv. Situația se întâlnește, cel mai adesea, în expresii consacrate care trebuie învățate ca atare! Pentru unele expresii se pot folsi și forme în care adjectivul și substantivul sunt acordate. De obicei tavalla = tavoin.
expresia echivalentă
jossain määrin în oarecare măsură –
samalla tavoin în același fel samalla tavalla
muilla keinoin cu alte mijloace muilla keinoilla (posibil dar nerecomandat)
puolilta päivin către prânz –
Mai multe expresii de același gen la Kongruoimattomat rakenteet, Adjektiiviattribuutti din pagina următoare a adjectivului, cea cu gradelede comparație.
Dacă kaunis ilma – timp frumos, poate fi un exemplu classic de adjectiv, trebuie considerată și posibilitatea ca un substantiv la genitiv să determine un alt substantiv și, în acest caz, să joace rol de adjectiv, chiar dacă, în esență este un substantive și nu un adjectiv; de ex. Suomen kaunokirjallisuus (cu sensul suomalainen kaunokirjallisuus)– beletristica finlandeză.
În pagina următoare vom vorbi despre gradele de comparație ale adjectivelor cu declinarea lor
și despre adjektiiviattribuutti.
De citit la gura sobei în nopțile lungi de iarnă.
Între § 603 și §645 se vorbește doar de adjectiv de te amețește.
http://scripta.kotus.fi/visk/sisallys.php?p=603
absoluuttinen adjektiivi
suhteellinen adjektiivi
yksilöivä adjektiivi
absoluuttinen adjektiivi, esim. puinen, taloudellinen § 606
Adjektiivit > Adjektiivien luokkia > Suhteellista ja absoluuttista ominaisuutta ilmaisevat adjektiivit > § 606 Absoluuttiset adjektiivit: savolainen, puinen” » absoluuttinen adjektiivi, esim. puinen, taloudellinen § 606
Adjektiivit > Adjektiivien luokkia > Suhteellista ja absoluuttista ominaisuutta ilmaisevat adjektiivit > § 607 Suhteellisten ja absoluuttisten adjektiivien raja” » § 607 vs. suhteellinen adjektiivi
Adjektiivit > Adjektiivit sanaluokkana > § 603 Mikä on adjektiivi? Millainen on adjektiivilauseke?” adjektiivi § 603–632 (luku)
Verbijohdokset > Muuttumisjohdokset > Nominikantaiset muuttumisjohdokset > § 338 Adjektiiveista johdetut muuttumisjohdokset” § 338 muuttumisjohdoksen kantana, esim. hoiketa, hoikentua, hoikistua
Substantiivit > Substantiivilauseke > Genetiivimääritteet > Genetiivimääritteiden ja muiden määritteiden suhde > § 581 Adjektiivimäärite vs. genetiivimäärite” paikka suhteessa genetiivimääritteeseen substantiivin edellä
Substantiivit > Substantiivilauseke > Adjektiivimääritteet > Yleistä > § 582 Erityyppisiä adjektiivimääritteitä” substantiivin adjektiivimääritteiden järjestys
Adjektiivit > Adjektiivien substantiivikäyttö > Yleistä > § 625 Adjektiivi substantiivina” substantiivina, mahdolliset lauseenjäsentehtävät
Adjektiivit > Adjektiivien substantiivikäyttö > Ihmistarkoitteiset sanat > § 626 Savolaiset, rohkeat, syrjäytyneet: substantiivi vs. adjektiivi ihmistarkoitteiset adjektiivit substantiivina, esim. köyhät, sairaat
Adjektiivit > Adjektiivien substantiivikäyttö > Abstraktiot > Hyvä, kylmä, puhua tyhmiä > § 627 Abstraktin substantiivikäytön tendenssejä” abstraktiin entiteettiin viittaavat adjektiivit substantiivina, esim. hyvä, tyhjä
Adverbit > Adverbi ja muut sanaluokat > Adverbi ja adjektiivi > § 681 Adverbin ja adjektiivin eroja ja yhtäläisyyksiä” vs. adverbi, yleistä eroista ja yhtäläisyyksistä
Adverbit > Adverbi ja muut sanaluokat > Adverbi ja adjektiivi > Muita adverbistumia > § 683 Adjektiivista adverbiksi: täysin, järeämmin, valtoimenaan” vs. adverbi predikatiiviadverbiaalin tehtävässä, esim. olla kipeänä
Numeraalit > Moniosaiset numeraali-ilmaukset > Numeraalien määritteet ja partikkelit > § 787 Runsaat kolmekymmentä, vajaalla tuhannella” numeraalin edellä, esim. runsaat kaksi viikkoa
Rinnasteiset rakenteet ja niiden merkitysvastineet > Lausekkeiden, sanojen tai sananosien rinnastus > Rinnasteisten lausekkeiden monitulkintaisuus > § 1087 Adjektiivimääritteen vaikutusala” rinnasteiset pääsanat, eri tulkintoja, esim. voimakkaat naiset ja venäläiset
Sijamuotojen syntaksia ja semantiikkaa > Yleistä > Sijamuotojen esiintymisyleisyyksiä > § 1228 Sijojen yleisyys eri sanaluokissa yleisimmät sijamuodot teksteissä
Adjektiivit > Adjektiivien luokkia > Suhteellista ja absoluuttista ominaisuutta ilmaisevat adjektiivit > § 605 Suhteelliset adjektiivit: suuri, uusi, vilkas asteikollinen adjektiivi
Adjektiivit > Adjektiivilauseke > Suhteutusadjektiivien genetiivitäydennys: saman kokoinen > § 613 Euron arvoinen, kauniin muotoinen, joulun jälkeinen ekvatiivinen adjektiivi
Adjektiivit > Adjektiivien luokkia > Suhteellista ja absoluuttista ominaisuutta ilmaisevat adjektiivit > § 606 Absoluuttiset adjektiivit: savolainen, puinen kategorioiva adjektiivi
Substantiivit > Substantiivilauseke > Adjektiivimääritteet > Kuvailevat ja kategorioivat adjektiivimääritteet > § 585 Kategorioivien adjektiivien paikka: suuri puinen laiva substantiivin määritteenä
Adjektiivit > Adjektiivien luokkia > Suhteellista ja absoluuttista ominaisuutta ilmaisevat adjektiivit > § 605 Suhteelliset adjektiivit: suuri, uusi, vilkas kuvaileva adjektiivi
Substantiivit > Substantiivilauseke > Adjektiivimääritteet > Kuvailevat ja kategorioivat adjektiivimääritteet > § 584 Kuvailevien adjektiivien keskinäinen järjestys paikka substantiivin määritteenä, esim. ihana vanha kaappi
Modaalisuus > Modaaliset adjektiivit > § 1588 Mahdollinen, varma: käyttöyhteyksiä” modaalinen adjektiivi
Adverbit > Adverbilauseke > Adverbin määritteet > Tavan määritteet > § 677 Ihmeen kauan, ihanasti rempallaan” genetiivimääritteenä, esim. ilmeisen onnistunut
Modaalisuus > Modaaliset adjektiivit > § 1589 Modaalinen predikaattityyppi on mahdollista ~ helppo” predikatiivina nesessiivirakenteessa
Adjektiivit > Adjektiivien luokkia > Suhteellista ja absoluuttista ominaisuutta ilmaisevat adjektiivit > § 605 Suhteelliset adjektiivit: suuri, uusi, vilkas skalaarinen (eli asteikollinen) adjektiivi § 605
Adjektiivit > Adjektiivien luokkia > Suhteellista ja absoluuttista ominaisuutta ilmaisevat adjektiivit > § 605 Suhteelliset adjektiivit: suuri, uusi, vilkas suhteellinen adjektiivi, esim. suuri, ihana § 605
Adjektiivit > Adjektiivien luokkia > Suhteellista ja absoluuttista ominaisuutta ilmaisevat adjektiivit > § 607 Suhteellisten ja absoluuttisten adjektiivien raja vs. absoluuttinen adjektiivi
Taivutus > Yleistä > Vajaaparadigmaiset sanat > § 60 Taipumattomat ja vajaasti taipuvat sanat: kelpo, ei, häät” taipumaton adjektiivi, esim. aimo, ensi, eri, kelpo, koko, pikku, viime § 60
Substantiivit > Substantiivilauseke > Adjektiivimääritteet > Taipumattomat adjektiivimääritteet > § 586 Pikku, eri, ensi, ihme substantiivin määritteenä
Adjektiivit > Adjektiivien luokkia > Muita adjektiiviluokituksia > § 610 Proadjektiivit ja taipumattomat adjektiivit: sellainen, viime adjektiivityyppinä
Kongruenssi > Kongruenssi substantiivilausekkeessa > Luku- ja sijakongruenssi > § 1303 Kongruoimattomat lausekkeet ja ilmaustyypit kongruenssin kannalta
Adjektiivit > Adjektiivien luokkia > Muita adjektiiviluokituksia > § 608 Yksilöivät adjektiivit: ainoa, paras, viides” yksilöivä adjektiivi
Substantiivit > Substantiivilauseke > Adjektiivimääritteet > Yksilöivät adjektiivit ja demonstratiiviset proadjektiivit > § 583 Yksilöivä adjektiivi edeltää muita: ainoa sellainen teos substantiivin määritteenä, esim. ainoa, paras, kaunein
Adjektiivit > Adjektiivilauseke > Astemääritteet > § 615 Erilaisia astemääritteitä: melko, tosi, aivan, lähes, liian” mahdolliset astemääritteet
Komparaatioadjektiivit ja ‑adverbit > Superlatiivi > Yleistä > § 642 Superlatiivi ja vertailujoukon ilmaisutavat” superlatiivi
Pronominit ja muut pro-sanat > Pronominien rajankäyntiä > Toinen ja muut yksilöivät adjektiivit > § 767 Ainoa- ja toinen-sanojen pronominimaisuus pronominimaisuus, esim. toinen
Lause täydennyksenä ja lausekkeen osana > Relatiivilauseet > Restriktiiviset ja epärestriktiiviset relatiivilauseet > § 1166 Restriktiivinen eli rajaava relatiivilauseja relatiivilauseen restriktiivisyys tai epärestriktiivisyys
Määräisyys ja viittaaminen > Määräisyyden osoittaminen > Määräisyyden ja epämääräisyyden osoittaminen tarkenteilla > Tunnistettavuutta ja määräisyyttä osoittavat tarkenteet > § 1415 Ainutkertaisuutta osoittava se” lausekkeessa se, esim. Tämä on se pahin juttu
Kielto ja kielteiset ilmaukset > Kieltohakuisuus > Kieltohakuisia aineksia myönteisessä lauseessa > Harvoin-, vain‑, ainoa-kontekstit > § 1639 Harva tietääkään… ja kieltohakuiset ainekset
Introdus / lisätty 1.7.2011
Actualizat / päivitetty 16.1.2017