SVYL - SVYL:n s��nn�t
SVYL:n s��nn�t
§1 Nimi, kotipaikka ja kieli
Yhdistyksen nimi on Suomen Viro-yhdistysten liitto ry., lyhennettyn� SVYL. Viroksi k�ytet��n nime� Soome Eesti-seltside Liit.
N�iss� s��nn�iss� yhdistyst� kutsutaan liitoksi.
§2 Liiton tarkoitus
Liiton tarkoituksena on kehitt�� Suomen ja Viron suhteita ja asukkaiden kanssak�ymist� sek� maiden historian ja yhteiskunnallisen, taloudellisen ja sivistyksellisen el�m�n tuntemusta, tukea Suomessa asuvien virolaisten oman kulttuurin ja identiteetin s�ilymist� sek� edist�� j�sentens� toimintaa ja keskin�ist� yhteisty�t�.
§3 Toimintamuodot
Tarkoituksensa toteuttamiseksi liitto, toiminta-alueenaan koko maa, edist�� yhteyksien yll�pitoa Suomen ja Viron kansalaisten v�lill�, harjoittaa j�senist�ns� keskuudessa ja sen ulkopuolella liiton tarkoitusperi� edist�v�� tiedotusty�t� ja julkaisutoimintaa sek� j�rjest�� kulttuuri-, koulutus- ja neuvottelutilaisuuksia, matkoja, juhlia ja vierailuja.
§4 Toiminnan rahoitus
Liitto kantaa j�senilt��n j�senmaksuja, ottaa vastaan testamentteja ja lahjoituksia. Liitto voi omistaa osakkeita ja muita arvopapereita, hallita ja omistaa kiinteist�j�, sek� harjoittaa ravintola- ja kahvilaliikett�, elokuva- ja kustannustoimintaa ja kirja-, taide- ja taideteollisten tuotteiden myynti� sek� j�rjest�� arpajaisia. Taloudellista toimintaansa varten liitto tarvittaessa hankkii asianomaisen luvan.
§5 J�senet
Varsinaiset j�senet
Liiton varsinaisia j�seni� ovat liiton hallituksen hyv�ksym�t paikalliset rekister�idyt Viro-yst�vyysseurat, rekister�idyt yhdistykset ja keskukset sek� muut rekister�idyt yhdistykset ja j�rjest�t, jotka toimivat liiton tarkoitusperien toteuttamiseksi.
Liiton kannattajaj�seneksi voidaan hyv�ksy� rekister�ity yhdistys, s��ti� tai muu oikeuskelpoinen yhteis�, joka haluaa tukea liiton toimintaa.
Liiton hallitus hyv�ksyy uudet j�senet ja pit�� niist� j�senluetteloa.
Liiton s��nt�m��r�isell� liittokokouksella on oikeus kutsua hallituksen ehdotuksesta kunniaj�seneksi liiton p��m��rien hyv�ksi erityisen ansiokkaasti toiminut henkil�, jolle liittokokous voi my�nt�� my�s kunniapuheenjohtajan arvon.
§6 J�senmaksu
Liiton vuosikokous vahvistaa varsinaisten j�senten ja kannattajaj�senten j�senmaksun seuraavaa kalenterivuotta varten.
Kunniaj�senilt� ei perit� j�senmaksua.
§7 Liiton hallinto
Liiton p��t�nt�valtaa k�ytt�� liittokokous.
P��t�sten valmistelusta ja toimeenpanosta vastaa hallitus.
§8 Liittokokousten aika ja koollekutsuminen
Liiton on pidett�v� vuosittain vuosikokous marraskuun loppuun menness�.
Ylim��r�inen kokous
Ylim��r�inen kokous pidet��n milloin liittokokous tai hallitus niin p��tt�� tai v�hint��n kolme (3) varsinaista j�sent� tai v�hint��n 1/10 liiton ��nioikeutetuista j�senist� sit� liittohallitukselta kirjallisesti ilmoitetun asian k�sittely� varten pyyt��, jolloin liittokokous on pidett�v� viimeist��n yhden (1) kuukauden kuluessa pyynn�n esitt�misest�.
Liittokokousten ajan ja paikan m��r�� hallitus. Kokous voidaan pit�� mill� tahansa paikkakunnalla Suomessa tai Virossa tai mainittujen maiden v�lill� liikenn�iv�ll� laivalla. Kokouskutsu on l�hetett�v� j�senille sek� s��nt�m��r�isille l�sn�olo- ja puheoikeutetuille kirjallisesti v�hint��n kaksi (2) viikkoa ennen kokousta.
§9 Liittokokousten osanottajat, p��t�ksenteko ja aloiteoikeus
��nioikeus
Liittokokouksessa on kullakin varsinaisella j�senell� yksi (1) ��ni j�senm��r�ns� kutakin alkavaa sataa (100) j�senmaksunsa maksanutta j�sent� kohden, kuitenkin enint��n viisi (5) ��nt�. ��nim��r� m��r�ytyy toimintavuoden ensimm�isen� p�iv�n� olleen yhdistyksen liittoon ilmoittaman henkil�j�senm��r�n mukaan. Varsinaisella j�senell�, joka on laiminly�nyt j�senmaksuvelvollisuutensa, ei ole ��nioikeutta. J�senet voivat k�ytt�� ��nioikeuttaan valtuuttamalla yhden tai useamman edustajan k�ytt�m��n ��nim��r��ns� liittokokouksessa. Valtakirjasta on ilmett�v� kunkin valtuutetun ��nim��r�. Liittokokousedustaja ei voi valtuuttaa toista henkil�� sijaansa. Liittokokousedustaja voi laillisin valtakirjoin edustaa useampaakin j�sent�.	L�sn�olo- ja puheoikeus
L�sn�olo- ja puheoikeus on kannattajaj�senen edustajalla ja hallituksen j�senill� sek� kunniaj�senill�. L�sn�olo- ja puheoikeus voidaan my�nt�� kokouksen enemmist�p��t�ksell� muillekin l�sn� oleville.
Kokouksessa on kullakin edustajalla valtakirjan perusteella todettu m��r� ��ni�.
P��t�kseksi tulee se mielipide, jota on kannattanut yli puolet ��nestyksess� annetuista ��nist�. Puheenjohtajan mielipide ratkaisee ��nten menness� tasan, vaaleissa kuitenkin arpa. Vaadittaessa vaali on suoritettava suljetuin lipuin.
Liiton varsinaisilla j�senill� ja liiton hallituksella sek� ��nioikeutetuilla kannattajaj�senill� on oikeus aloitteiden tekoon liittokokoukselle. Aloitteet on toimitettava hallitukselle v�hint��n yht� (1) kuukautta ennen kokousta.
§10 Liiton kokousten asiat
valitsee kokouksen puheenjohtajan, sihteerin, p�yt�kirjan tarkastajat ja ��ntenlaskijat
toteaa kokouksen osanottajat, laillisuuden ja p��t�svaltaisuuden
vahvistaa kokouksen esityslistan
asettaa kokouksessa k�sitelt�vi� asioita varten tarpeelliset toimikunnat
k�sittelee kertomuksen liiton toiminnasta edelliselt� toimikaudelta
k�sittelee tilinp��t�ksen, tilintarkastajien lausunnon ja vahvistaa tilinp��t�ksen
p��tt�� vastuuvapauden my�nt�misest� hallitukselle sek� muille vastuuvelvollisille
k�sittelee ja vahvistaa seuraavan vuoden toimintasuunnitelman
p��tt�� hallituksen j�senten ja tilintarkastajien palkkioista
m��r�� varsinaisten j�senten ja kannattajaj�senten j�senmaksun suuruuden
vahvistaa seuraavan vuoden talousarvion
valitsee joka toinen vuosi hallituksen puheenjohtajan, jota kutsutaan liiton puheenjohtajaksi sek� 1. ja 2. varapuheenjohtajan.
p��tt�� hallituksen j�senten m��r�st� ja valitsee hallituksen j�senet erovuoroisten tilalle
valitsee kaksi (2) tilintarkastajaa ja kaksi (2) varatilintarkastajaa seuraavaksi kalenterivuodeksi
vaalit tulevat voimaan seuraavan toimintavuoden alusta
k�sittelee aloitteet ja hallituksen niist� antamat lausunnot
k�sittelee muut kokouskutsussa mainitut asiat
Ylim��r�inen liittokokous
Ylim��r�isess� liittokokouksessa k�sitell��n asiat, jotka on kokouskutsussa mainittu.
11� Liiton hallitus
Hallitukseen kuuluu vuosikokouksessa valittu puheenjohtaja ja vuosikokouksen valitsemat ensimm�inen ja toinen varapuheenjohtaja sek� vuosikokouksessa valittavat v�hint��n nelj� (4) ja enint��n kuusi (6) muuta j�sent� sek� muille j�senille henkil�kohtaiset varaj�senet kahdeksi kalenterivuodeksi kerrallaan. Puheenjohtajan, varapuheenjohtajien ja hallituksen j�senten ja varaj�senten tulee olla jonkin t�m�n liiton j�senyhdistyksen j�seni�. Puheenjohtaja yksin ja molemmat varapuheenjohtajat yhdess� ovat vuorotellen erovuorossa. Jos joku hallituksen j�senist� valitaan puheenjohtajaksi tai varapuheenjohtajaksi, valitaan h�net edelt�j�n j�ljell� olevaksi toimikaudeksi ja vastaavasti h�nen seuraajansa valitaan j�ljell� olevaksi toimikaudeksi, jotta erovuoroj�rjestys s�ilyy. Muut hallituksen j�senet ovat vuorovuosittain erovuorossa. J�senten erovuorot m��r�t��n ensin arvan, sitten vuoron mukaan.
Hallitus valitsee sihteerin ja taloudenhoitajan, jotka voidaan valita my�s hallituksen ulkopuolelta.
Hallitus valitsee keskuudestaan ty�valiokunnan valmistelevia teht�vi� varten ja asettaa pysyvi� tai tilap�isi� hallitukselle vastuunalaisia neuvottelu- ja toimikuntia.
Kokouskutsu ja p��t�svalta
Hallituksen kutsuu koolle puheenjohtaja tai h�nen ollessa estynyt jompikumpi varapuheenjohtajista.
Kokouksen koollekutsumisen tavan m��r�� hallitus.
Hallitus on p��t�svaltainen kun puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja ja v�hint��n puolet sen j�senist� on kokouksessa l�sn�.
Hallitukseen valitun muun j�senen ollessa estynyt osallistumaan hallituksen kokoukseen h�nen tilalleen kutsutaan henkil�kohtainen varaj�sen.
Hallitus voi my�nt�� l�sn�olo- ja puheoikeuden my�s muille henkil�ille.
Hallituksen teht�v�t
Hallituksen teht�v�n� on sen lis�ksi mit� s��nn�t muuten edellytt�v�t:
toteuttaa liittokokousten p��t�sten mukaista toimintaa
tehd� aloitteita toiminnan kehitt�miseksi
ohjata ja tukea j�senten toimintaa
valmistella liittokokouksissa k�sitelt�viksi tulevat asiat ja kutsua kokoukset koolle
huolehtia varojen hankinnasta ja vastata omaisuuden hoidosta
valita liiton p��sihteeri ja muut toimihenkil�t sek� vahvistaa heid�n palkka- ja ty�ehtonsa sek� toimenkuvansa.
§12 Liiton toiminta- ja tilivuosi
Liiton toiminta- ja tilivuosi on kalenterivuosi. Tilit on j�tett�v� tilintarkastajille viimeist��n kolme (3) viikkoa ennen liiton vuosikokousta ja ne on palautettava hallitukselle viimeist��n kaksi viikkoa ennen vuosikokousta.
13� Nimen kirjoittaminen
Liiton nimen kirjoittavat
hallituksen puheenjohtaja ja jompikumpi varapuheenjohtaja yhdess� tai
hallituksen puheenjohtaja tai jompikumpi varapuheenjohtaja yhdess� hallituksen m��r��m�n hallituksen j�senen tai hallituksen m��r��m�n toimihenkil�n kanssa.
§14 Eroaminen ja erottaminen
Jos j�sen p��tt�� erota liitosta, siit� on ilmoitettava kirjallisesti hallitukselle tai sen puheenjohtajalle tai ilmoitettava liittokokouksen p�yt�kirjaan. Eroava j�sen on velvollinen suorittamaan kaikki taloudelliset velvoitteet, jotka sille kuuluvat sin� kalenterivuonna, jona eroaminen tapahtuu.
Jos j�sen on toiminut liittoa vahingoittavalla tavalla tai muutoin laiminly�nyt ne velvoitteet, joihin se on liittoon liittym�ll� sitoutunut, on hallituksella oikeus erottaa t�m�.
Liiton j�sen, joka laiminly� j�senmaksuvelvoitteensa kahden (2) per�kk�isen kalenterivuoden ajalta, voidaan katsoa hallituksen p��t�ksell� eronneeksi.
J�senell� on oikeus valittaa erottamisp��t�ksest� liiton kokoukselle j�tt�m�ll� hallitukselle osoitettu kirjallinen valitus kolmenkymmenen (30) vuorokauden kuluessa asiasta tiedon saatuaan. Jos liiton kokous saatuaan hallituksen lausunnon ja kuultuaan erotettua j�sent� sek� hankittuaan muut tarpeelliseksi katsomansa selvitykset hyv�ksyy kahdella kolmasosalla (2/3) annetuista ��nist� erottamisp��t�ksen, se tulee heti voimaan.
§15 S��nt�jen muuttaminen
N�ihin s��nt�ihin voidaan tehd� muutoksia liiton kokouksen p��t�ksell�, jos 3/4 ��nestyksess� annetuista ��nist� muutosta kannattaa, ja s��nt�muutoksesta on kokouskutsussa mainittu.
§16 Liiton purkautuminen
Liitto purkautuu, jos sit� koskeva p��t�s on tehty kahdessa per�tt�isess� v�hint��n kuukauden v�liajalla pidetyss� liiton kokouksessa ja v�hint��n 3/4 ��nestyksess� annetuista ��nist� on kannattanut purkamista, edellytt�en, ett� kokouksesta annetussa kutsussa on mainittu, ett� liiton purkaminen tulee k�sitelt�v�ksi. Kun liiton purkamisesta on p��tetty, on p��tett�v� liiton varojen luovuttamisesta liiton p��m��rien mukaiseen toimintaan.
Etusivu | Mik� SVYL? | Palautelaatikko | Webmaster


VISK - § 927 Toiminnan kohde kertoo toiminnan läpiviennistä
SISÄLLYS > RAKENNE > Nominaaliset lauseenjäsenet > Objekti > Transitiivisuus ja objektin semantiikka > Vaikutuksenalaisuus ja rajattuus > § 927 Toiminnan kohde kertoo toiminnan läpiviennistä
Prototyyppinen objekti viittaa vaikutuksenalaiseen olioon, jonka tila tai sijainti muuttuu verbin ilmaiseman toiminnan vaikutuksesta (» § 928). Lisäksi tällainen objekti osoittaa muodollaan tilanteen rajatuksi tai rajaamattomaksi: totaaliobjekti kertoo, että muutos viedään läpi ja siten rajaa tilanteen kokonaisuudeksi, ja partitiiviobjekti osoittaa rajaamattomuutta (» § 930 – 931). Vaikutuksenalaisuus ja rajattuus eivät kuitenkaan aina yhdy, vaan muunkin kuin vaikutuksenalaisen objektin sija voi osoittaa rajattuutta. Esimerkiksi viipaloitava leipä on vaikutuksenalainen, katsottava ohjelma ei.
Rajattu Rajaamaton
Vaikutuksenalainen Viipaloin leivän. Viipaloin leipää.
Ei vaikutuksenalainen Katsoin uutiset. Katsoin uutisia.
Kun objekti esiintyy sellaisen verbin yhteydessä, jonka valenssiin se ei kuulu, se viittaa tyypillisesti entiteettiin, joka on toiminnan vaikutuksen alainen, esim. juosta asia(nsa) ’saattaa asiansa kuntoon juoksemalla’ (a). Näin on myös lauseissa, joiden objekti kuuluu täydennysmuottiin ja on muuta kuin verbin tavallisesti saamaa tyyppiä (b). Useimmiten tällainen käyttö edellyttää kolmatta ilmausta, adverbiaalia tai partikkelia, joka ilmaisee esim. tulopaikkaa (kotiin, perille) tai tulosta (kuoliaaksi, poikki, kiinni); merkitys on kausatiivinen, esim. ’saada hiihtämällä sauva poikki’ (tarkemmin » § 482).
– – anna minulle valtakirja, niin juoksen ne ikävät asiat puolestasi. (k)
Nyt aviopari reissaa kahden lapsensa kanssa kahden mantereen välillä ja puhuu jättiläismäisiä puhelinlaskuja. (L) | Viesti oli mennä pilalle heti lähdössä, kun Italian aloittaja hiihti Karri Hietamäen sauvan poikki. (l)
Objektin vaikutuksenalaisuus tai kyky ilmaista rajattuutta ilmenee myös niissä tapauksissa, joissa vaihtoehtoisena ilmauksena on adverbiaali. Tällaisia ovat mm. koskettamista ja katsomista ilmaisevat verbit, esim. koske(tta)a, koputtaa, katsoa ja tuijottaa. Verbin tarkoittama toiminta ei varsinaisesti vaikuta objektitarkoitteeseen, mutta tilanne voidaan osoittaa rajatuksi käyttämällä objektia: Katsoin uutiset. Lisäksi objektillinen vaihtoehto voi esim. luoda vaikutelman objektitarkoitteen tarkkailusta: ilmaukset katsoa jotakuta ja katsoa johonkuhun ovat lähellä toisiaan, mutta ohjelman tai tapahtuman seuraamista ilmaistaan vain objektillisella vaihtoehdolla: Katsoin uutisia (~ ?uutisiin). Vastaavasti kaappia koputetaan sen tutkimiseksi mutta seinään koputetaan huomion herättämiseksi (c).
Taisto koputteli kaappia, mutta sanoi seinien olevan useammasta teräslevystä koottuja; – –. (k) | – – mitä raivokkaammin muut asukkaat koputtivat seinään, sitä kovemmalle soittimen tehoa käännettiin. (l)
Saman osallistujan ilmaiseminen joko objektilla tai adverbiaalilla on mahdollista myös sellaisissa tapauksissa kuin lastata (tavarat autoon ~ auto tavaroilla) ja tyhjentää (astia vedestä ~ vesi astiasta) (» § 481). Se osallistuja, joka ilmaistaan objektilla, esitetään muutoksen keskeisenä läpikävijänä. Vain sitä voi koskea sellainen rajaava ilmaus kuin kokonaan, kauttaaltaan tai täyteen. Lause Lakaisin roskat kokonaan lattialta antaa ymmärtää, että kaikki roskat poistuivat lattialta, mutta ei kerro, että koko lattia olisi käyty läpi, kuten lause Lakaisin lattian kokonaan (roskista).
Toiminnan rajaaminen pikemmin kuin objektin tarkoitteeseen vaikuttaminen on olennaista silloin, kun objekti ilmaisee liikkumisverbin yhteydessä reittiä (d). Tällaiset objektit ovat objektin ja määränilmauksen (osman) rajalla, etenkin matkaa ja aikaa ilmaisevat kuten koko matkan, viimeiset kilometrit (» § 972). Vakiintuneita ilmauksia ovat esim. astua askel ja istua, esim. rangaistus ~ elinkautinen ~ tuomionsa.
Silloin kävelisin yöllä kanavien rantoja, – –. (k) | Hän yritti laskeutua pimeät, narisevat portaat äänettömästi, – –. (k) | Kävelin suorinta tietä Asemahotellille. (k) | Express Ride [hevonen] vain mennä hutkutteli loppumatkan, – –. (l)


text:
Ennakkoratkaisupyyntö – Kilpailu – Kartellit tai muut yhteistoimintajärjestelyt – SEUT 101 artiklan 1 kohta – Ylellisyyskosmetiikan valikoiva jakelu – Sopimusmääräys, jolla kielletään jakelijoita ottamasta internetmyynnissä mukaan valtuuttamattomia kolmansia yrityksiä – Asetus (EU) N:o 330/2010 – 4 artiklan b ja c alakohta
Asiassa C‑230/16,
jossa on kyse SEUT 267 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka Oberlandesgericht Frankfurt am Main (Frankfurt am Mainin ylin alueellinen tuomioistuin, Saksa) on esittänyt 19.4.2016 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut unionin tuomioistuimeen 25.4.2016, saadakseen ennakkoratkaisun asiassa
toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja R. Silva de Lapuerta (esittelevä tuomari) sekä tuomarit C. G. Fernlund, A. Arabadjiev, S. Rodin ja E. Regan,
ottaen huomioon kirjallisessa käsittelyssä ja 30.3.2017 pidetyssä istunnossa esitetyn,
– Coty Germany GmbH, edustajinaan A. Lubberger ja B. Weichhaus, Rechtsanwälte,
– Parfümerie Akzente GmbH, edustajinaan O. Spieker ja M. Alber, Rechtsanwälte,
– Luxemburgin hallitus, asiamiehenään A. Germeaux, avustajinaan P. E. Partsch ja T. Evans, avocats,
– Alankomaiden hallitus, asiamiehinään M. Bulterman, M. de Ree ja J. Langer,
– Ruotsin hallitus, asiamiehinään A. Falk, C. Meyer-Seitz, H. Shev ja L. Swedenborg,
– Euroopan komissio, asiamiehinään G. Meessen, H. Leupold ja T. Christoforou,
1 Ennakkoratkaisupyyntö koskee SEUT 101 artiklan 1 kohdan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 101 artiklan 3 kohdan soveltamisesta tiettyihin vertikaalisten sopimusten ja yhdenmukaistettujen menettelytapojen ryhmiin 20.4.2010 annetun komission asetuksen (EU) N:o 330/2010 (EUVL 2010, L 102, s. 1) 4 artiklan b ja c alakohdan tulkintaa.
2 Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa asianosaisina ovat Saksaan sijoittautunut ylellisyyskosmetiikan toimittaja Coty Germany GmbH ja kyseisten tuotteiden valtuutettu jakelija Parfümerie Akzente GmbH ja joka koskee jälkimmäiselle yritykselle Coty Germanyn ja sen valtuutettujen jakelijoiden välisessä valikoivaa jakelua koskevassa sopimuksessa asetettua kieltoa ottaa sopimustuotteiden internetmyynnissä mukaan kolmansia yrityksiä ulospäin tunnistettavalla tavalla.
3 Asetuksen N:o 330/2010 johdanto-osan kymmenennen perustelukappaleen sanamuoto on seuraava: ”Tällä asetuksella ei pitäisi myöntää poikkeusta sellaisille vertikaalisille sopimuksille, joiden sisältämät rajoitukset todennäköisesti rajoittavat kilpailua ja aiheuttavat haittaa kuluttajille tai jotka eivät ole välttämättömiä tehostavien vaikutusten saavuttamiseksi. Erityisesti ne vertikaaliset sopimukset, joihin sisältyy tietynlaisia vakavia kilpailunrajoituksia, kuten vähimmäisjälleenmyyntihintoja ja kiinteitä jälleenmyyntihintoja sekä tietynlaisia alueellisia rajoituksia, olisi jätettävä tässä asetuksessa vahvistetun ryhmäpoikkeuksen ulkopuolelle kyseisten yritysten markkinaosuudesta riippumatta.”
4 Kyseisen asetuksen 1 artiklan 1 kohdan e alakohdan mukaan ”valikoiva jakelujärjestelmä” on ”jakelujärjestelmä, jossa toimittaja sitoutuu myymään sopimuksessa tarkoitettuja tavaroita tai palveluja joko suoraan tai välillisesti vain tiettyjen perusteiden mukaisesti valituille jakelijoille ja jossa nämä jakelijat sitoutuvat olemaan myymättä kyseisiä tavaroita tai palveluja valtuuttamattomille jakelijoille alueella, jolla toimittaja on päättänyt soveltaa kyseistä järjestelmää”.
Tätä poikkeusta sovelletaan siltä osin kuin tällaiset sopimukset sisältävät vertikaalisia rajoituksia.”
6 Saman asetuksen 3 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa:
7 Asetuksen N:o 330/2010 4 artiklassa, jonka otsikko on ”Ryhmäpoikkeusedun poistavat rajoitukset – vakavimmat kilpailunrajoitukset”, säädetään seuraavaa:
b) rajoittaa alueita tai asiakkaita, joille sopimuspuolena oleva ostaja voi myydä sopimuksessa tarkoitettuja tavaroita tai palveluita, vaikuttamatta sen sijoittautumispaikkaa koskevaan rajoitukseen – –
c) rajoittaa vähittäiskaupan portaalla toimivien valikoivan jakelujärjestelmän jäsenten aktiivista tai passiivista myyntiä loppukäyttäjille – –
8 Coty Germany myy ylellisyyskosmetiikkaa Saksassa. Se pitää kaupan kyseisen alan tiettyjä tuotemerkkejä valikoivaa jakeluverkostoa käyttäen sellaisen jakelusopimuksen perusteella, jota käyttävät myös siihen sidossuhteessa olevat yritykset. Sopimusta täydennetään erilaisilla erityissopimuksilla, joiden tarkoituksena on organisoida kyseisen verkoston toimintaa.
9 Parfümerie Akzente on jo monen vuoden ajan jaellut valtuutettuna jakelijana Coty Germanyn tuotteita sekä kiinteissä myyntipaikoissa että internetissä. Internetmyynti tapahtuu osittain sen oman internetkaupan ja osittain amazon.de-kauppapaikan kautta.
10 Ennakkoratkaisupyynnön esittämisestä tehdystä päätöksestä ilmenee, että Coty Germany perustelee jakelusopimuksessaan valikoivaa jakelujärjestelmäänsä seuraavasti: ”Coty Prestige ‑tuotemerkkien luonne edellyttää valikoivaa jakelua merkkien ylellisen tuotekuvan tukemiseksi.”
11 Kiinteissä myyntipaikoissa tapahtuvan kaupan osalta jakelusopimuksessa määrätään, että Coty Germanyn on hyväksyttävä jakelijan jokainen fyysinen myyntipaikka, mikä tarkoittaa, että jokaisen myyntipaikan on täytettävä tietyt sopimuksen 2 kohdassa luetellut ympäristöä, varustelua ja sisustusta koskevat vaatimukset.
12 Erityisesti kyseisen sopimuksen 2.1.3 kohdassa todetaan seuraavaa: ”Myyntipaikan varustelun ja sisustuksen, tuotevalikoiman, mainonnan ja myyntiesittelyn on korostettava ja tuettava Coty Prestige ‑merkkien ylellistä tuotekuvaa. Tämän kriteerin arvioinnissa otetaan huomioon erityisesti julkisivu, sisätilan varustus, lattianpäällysteet, seinien laatu, katto, huonekalut ja myyntipinta-ala sekä lisäksi valaistus ja puhdas ja asianmukainen kokonaisvaikutelma.”
13 Kyseisen sopimuksen 2.1.6 kohdassa täsmennetään seuraavaa: ”Myyntipaikan tunnus, esimerkiksi yrityksen nimi, nimen täydennys tai iskulause, ei saa herättää vaikutelmaa rajoitetusta tuotevalikoimasta, heikkolaatuisesta varustelusta tai puutteellisesta neuvonnasta, ja se on toteutettava siten, etteivät valtuutetun jälleenmyyjäliikkeen somistukset ja esittelytilat peity.”
14 Lisäksi sopimuspuolten tekemiin sopimuksiin kuuluu internetmyyntiä koskeva lisäsopimus, jonka 1.3 kohdassa määrätään, että ”valtuutettu jälleenmyyjäliike ei saa käyttää toista nimeä tai ottaa mukaan kolmatta yritystä, jolle ei ole annettu valtuutusta”.
15 Asetuksen N:o 330/2010 voimaantulon jälkeen Coty Germany tarkisti valikoivan jakeluverkostonsa sopimuksia ja kyseistä lisäsopimusta ja määräsi lisäsopimuksen liitteessä I olevassa 1.1 kohdassa, että ”– – valtuutetulla jälleenmyyjäliikkeellä on oikeus tarjota ja myydä tuotteita internetissä edellyttäen, että valtuutettu jälleenmyyjäliike harjoittaa internetliiketoimintaansa valtuutetun myymälän ’sähköisenä näyteikkunana’ ja että tässä yhteydessä säilytetään tuotteiden ylellinen luonne”. Lisäksi kyseisen lisäsopimuksen liitteessä I olevassa 1.3 kohdassa kielletään nimenomaisesti toisen liikenimen käyttö tai sellaisen kolmannen yrityksen, joka ei ole Coty Prestigen valtuutettu jälleenmyyjäliike, mukaan ottaminen ulospäin tunnistettavalla tavalla.
16 Parfümerie Akzente kieltäytyi allekirjoittamasta jakelusopimukseen tehtyjä muutoksia. Coty Germany nosti kansallisessa ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa kanteen, jossa se vaati, että pääasian vastaajaa kielletään lisäsopimuksen liitteessä I olevan 1.3 kohdan mukaisesti jakelemasta riidanalaisia merkkituotteita amazon.de-kauppapaikassa.
17 Kyseinen tuomioistuin hylkäsi kanteen 31.7.2014 antamallaan tuomiolla sillä perusteella, että riidanalainen sopimusmääräys oli kielletyistä kilpailunrajoituksista annetun lain (Gesetz gegen Wettbewerbsbeschränkungen) 1 §:n ja SEUT 101 artiklan 1 kohdan vastainen. Se katsoi muun muassa, että ylellisen tuotekuvan säilyttämistä koskevalla tavoitteella ei unionin tuomioistuimen 13.10.2011 antaman tuomion Pierre Fabre Dermo-Cosmétique (C‑439/09, EU:C:2011:649) mukaan voida oikeuttaa tällaisen lähtökohtaisesti kilpailua rajoittavan valikoivan jakelujärjestelmän käyttöönottoa. Kyseinen määräys kuuluu saman tuomioistuimen mukaan myös asetuksen N:o 330/2010 4 artiklan c alakohdassa kiellettyihin vakavimpiin kilpailunrajoituksiin.
18 Kansallinen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin katsoi lisäksi, että kyseinen sopimusmääräys ei myöskään täyttänyt yksittäispoikkeuksen myöntämisedellytyksiä, koska ei ollut osoitettu, että kolmansien kauppa-alustojen kautta tapahtuvan internetmyynnin yleiseen poissulkemiseen liittyy tehokkuusetuja, jotka ovat merkittävämpiä kuin jakelumuotojen rajoituksesta kilpailulle aiheutuvat haitat. Kyseinen tuomioistuin katsoi joka tapauksessa, ettei tällainen yleinen kielto ole välttämätön, koska on olemassa yhtä hyvin kyseiseen tarkoitukseen soveltuvia mutta kilpailua vähemmän rajoittavia keinoja, kuten kolmansien kauppa-alustoja koskevat erityiset laatuvaatimukset.
19 Coty Germany on valittanut kansallisen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomiosta Oberlandesgericht Frankfurt am Mainiin (Frankfurt am Mainin ylin alueellinen tuomioistuin, Saksa). Tässä yhteydessä edellä mainittu tuomioistuin tiedustelee, onko riidan kahden osapuolen välinen sopimusjärjestely laillinen unionin kilpailuoikeuden kannalta.
20 Tässä tilanteessa Oberlandesgericht Frankfurt am Main on päättänyt lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
3) Onko asetuksen N:o 330/2010 4 artiklan b alakohtaa tulkittava siten, että kieltämällä vähittäiskaupan portaalla toimivia valikoivan jakelujärjestelmän jäseniä ottamasta internetmyynnissä mukaan kolmansia yrityksiä ulospäin tunnistettavalla tavalla rajoitetaan tarkoituksellisesti vähittäiskauppiaan asiakaskuntaa?
4) Onko asetuksen N:o 330/2010 4 artiklan c alakohtaa tulkittava siten, että kieltämällä vähittäiskaupan portaalla toimivia valikoivan jakelujärjestelmän jäseniä ottamasta internetmyynnissä mukaan kolmansia yrityksiä ulospäin tunnistettavalla tavalla rajoitetaan tarkoituksellisesti passiivista myyntiä loppukäyttäjille?”
21 Ensimmäisellä kysymyksellään ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee lähinnä, onko SEUT 101 artiklan 1 kohtaa tulkittava siten, että luksustuotteiden valikoiva jakelujärjestelmä, jolla pyritään ensisijaisesti varmistamaan kyseisten tuotteiden ylellinen tuotekuva, voi olla kyseisen määräyksen mukainen.
22 SEUT 101 artiklan 1 kohdan mukaan sisämarkkinoille soveltumattomia ja kiellettyjä ovat sellaiset yritysten väliset sopimukset, yritysten yhteenliittymien päätökset sekä yritysten yhdenmukaistetut menettelytavat, jotka ovat omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja joiden tarkoituksena on estää, rajoittaa tai vääristää kilpailua sisämarkkinoilla tai joista seuraa, että kilpailu estyy, rajoittuu tai vääristyy sisämarkkinoilla.
23 Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan sopimuksilla, joilla luodaan valikoiva jakelujärjestelmä, vaikutetaan väistämättä kilpailuun sisämarkkinoilla.
24 Oikeuskäytännössä on kuitenkin katsottu, että valikoivan jakeluverkoston perustaminen ei kuulu SEUT 101 artiklan 1 kohdassa määrätyn kiellon piiriin, jos jälleenmyyjät valitaan objektiivisin laadullisin perustein, jotka on vahvistettu siten, että ne koskevat samalla tavalla kaikkia potentiaalisia jälleenmyyjiä, ja joita sovelletaan syrjimättä, ja jos kyseessä olevan tuotteen ominaispiirteet edellyttävät tällaista jakeluverkostoa tuotteen laadun ylläpitämiseksi ja sen asianmukaisen käytön varmistamiseksi sekä jos asetetuilla kriteereillä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen (tuomio 13.10.2011, Pierre Fabre Dermo-Cosmétique, C‑439/09, EU:C:2011:649, 41 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
25 Siitä, voiko valikoiva jakelu olla tarpeen, kun on kyse luksustuotteista, on palautettava mieleen, että oikeuskäytännössä on jo katsottu, että tällaisten tuotteiden laatu ei ole peräisin ainoastaan niiden aineellisista ominaisuuksista vaan myös kiehtovuutta ja arvokkuutta koskevasta mielikuvasta, joka antaa tuotteille ylellisyyden tunnun, että tämä mielikuva on kyseisten tuotteiden olennainen ominaisuus, jotta kuluttajat voivat erottaa ne muista samankaltaisista tuotteista, ja että näin ollen mainitun ylellisyyden tunnun vahingoittaminen voi vaikuttaa näiden tuotteiden laatuun sinänsä (ks. vastaavasti tuomio 23.4.2009, Copad, C‑59/08, EU:C:2009:260, 24–26 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
26 Oikeuskäytännössä on kuitenkin katsottu tästä, että valikoivalle jakelujärjestelmälle tyypilliset ominaisuudet ja ehdot ovat sellaisenaan omiaan säilyttämään laadun ja varmistamaan tällaisten tuotteiden asianmukaisen käytön (tuomio 23.4.2009, Copad, C‑59/08, EU:C:2009:260, 28 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
27 Oikeuskäytännössä on katsottu tässä yhteydessä muun muassa, että sellaisen valikoivan jakelujärjestelmän perustamisella, jolla on tarkoitus varmistaa se, että ylellisyystuotteet esitellään vähittäiskaupoissa niiden arvoa lisäävällä tavalla, edistetään kyseessä olevien tuotteiden mainetta ja ylläpidetään siten niiden ylellisyyden tuntua (ks. vastaavasti tuomio 23.4.2009, Copad, C‑59/08, EU:C:2009:260, 29 kohta).
28 Edellä mainitusta oikeuskäytännöstä ilmenee näin ollen, että luksustuotteet ovat ominaisuuksiltaan ja luonteeltaan sellaisia, että valikoivan jakelujärjestelmän käyttöönotto voi olla tarpeen tuotteiden laadun säilyttämiseksi ja asianmukaisen käytön varmistamiseksi.
29 Luksustuotteiden valikoiva jakelujärjestelmä, jolla pyritään ensisijaisesti varmistamaan kyseisten tuotteiden ylellinen tuotekuva, on näin ollen SEUT 101 artiklan 1 kohdan mukainen edellyttäen, että tämän tuomion 24 kohdassa mainittuja edellytyksiä noudatetaan.
30 Toisin kuin Parfümerie Akzente sekä Saksan ja Luxemburgin hallitukset väittävät, tätä päätelmää ei kumota 13.10.2011 annetun tuomion Pierre Fabre Dermo-Cosmétique (C‑439/09, EU:C:2011:649) 46 kohdassa olevalla toteamuksella.
31 Kyseistä toteamusta on nimittäin luettava ja tulkittava mainitun tuomion asiayhteydessä.
32 Tästä on todettava, että edellä mainittuun tuomioon johtaneessa tapauksessa ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin ei tiedustellut sitä, oliko valikoiva jakelujärjestelmä kokonaisuutena tarkasteltuna SEUT 101 artiklan 1 kohdan mukainen, vaan sitä, oliko sellainen tietty sopimusmääräys SEUT 101 artiklan 1 kohdan mukainen, jota sovellettiin valtuutettuihin jakelijoihin tällaisessa järjestelmässä ja jossa kiellettiin ehdottomasti sopimustuotteiden internetmyynti. On myös täsmennettävä, että kyseisessä asiassa kyseessä olleessa valikoivassa jakelujärjestelmässä tarkoitetut tuotteet eivät olleet luksustuotteita vaan kosmetiikkatuotteita ja henkilökohtaiseen hygieniaan tarkoitettuja tuotteita.
33 Edellä mainitun 13.10.2011 annetun tuomion Pierre Fabre Dermo-Cosmétique (C‑439/09, EU:C:2011:649) 46 kohdassa oleva toteamus kuuluu unionin tuomioistuimen perusteluihin, jotka se esitti antaakseen ennakkoratkaisua pyytäneelle tuomioistuimelle kyseisessä asiassa tarvittavat tulkintatiedot, jotta tämä voisi lausua siitä, oliko kyseiseen sopimusmääräykseen perustuva kilpailunrajoitus perusteltavissa hyväksyttävällä tavoitteella ja pyrittiinkö sillä kyseiseen tavoitteeseen oikeasuhtaisesti.
34 Kyseisessä asiayhteydessä unionin tuomioistuin katsoi, että tarve säilyttää kyseessä olleiden kosmetiikkatuotteiden ja henkilökohtaiseen hygieniaan tarkoitettujen tuotteiden ylellinen tuotekuva ei ollut hyväksyttävä vaatimus kyseisten tuotteiden internetmyynnin ehdottoman kiellon perustelemiseksi. Kyseisen tuomion 46 kohdassa esitetty arviointi liittyi näin ollen yksinomaan mainittuun tuomioon johtaneessa tapauksessa kyseessä olleisiin tuotteisiin ja mainitussa tuomiossa kyseessä olleeseen sopimusmääräykseen.
35 Edellä mainitusta 13.10.2011 annetusta tuomiosta Pierre Fabre Dermo-Cosmétique (C‑439/09, EU:C:2011:649) ei sen sijaan voida päätellä, että sen 46 kohdassa pyrittiin antamaan periaatteellinen lausuma, jonka mukaan ylellisen tuotekuvan suojaamisella ei enää voitaisi oikeuttaa valikoivan jakelujärjestelmän olemassaoloon perustuvan kaltaista kilpailunrajoitusta minkäänlaisten tuotteiden – luksustuotteet mukaan lukien – osalta, ja näin ollen muuttamaan vakiintunutta oikeuskäytäntöä, joka on palautettu mieleen edellä tämän tuomion 25–27 kohdassa.
36 Edellä esitetyn perusteella ensimmäiseen kysymykseen on vastattava, että SEUT 101 artiklan 1 kohtaa on tulkittava siten, että luksustuotteiden valikoiva jakelujärjestelmä, jolla pyritään ensisijaisesti varmistamaan kyseisten tuotteiden ylellinen tuotekuva, on kyseisen määräyksen mukainen, jos jälleenmyyjät valitaan objektiivisin laadullisin perustein, jotka on vahvistettu siten, että ne koskevat samalla tavalla kaikkia potentiaalisia jälleenmyyjiä ja niitä sovelletaan syrjimättä, ja jos asetetuilla kriteereillä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen.
37 Toisella kysymyksellään ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee lähinnä, onko SEUT 101 artiklan 1 kohtaa tulkittava siten, että se on esteenä pääasiassa kyseessä olevan kaltaiselle sopimusmääräykselle, jossa luksustuotteiden valikoivan jakelujärjestelmän, jolla pyritään ensisijaisesti varmistamaan kyseisten tuotteiden ylellinen tuotekuva, valtuutettuja jakelijoita kielletään käyttämästä sopimustuotteiden internetmyynnissä kolmansien kauppa-alustoja ulospäin tunnistettavalla tavalla.
38 Tämä kysymys koskee luksus- ja ylellisyystuotteiden valikoivan jakelujärjestelmän tietyn sopimusmääräyksen laillisuutta SEUT 101 artiklan 1 kohdan kannalta.
39 Aluksi on palautettava mieleen, että kuten ensimmäisen kysymyksen yhteydessä esitetyistä arvioinneista ilmenee, kyseisten tuotteiden luonne ja erityispiirteet huomioiden niiden ylellisen tuotekuvan varmistamisen tavoitteella voidaan oikeuttaa mainittujen tuotteiden valikoivan jakelujärjestelmän perustaminen.
40 Tällaisessa järjestelmässä erityinen sopimusmääräys, jolla pyritään säilyttämään asianomaisten tuotteiden ylellinen tuotekuva, on laillinen SEUT 101 artiklan 1 kohdan kannalta, jos se on tämän tuomion 36 kohdassa vahvistettujen edellytysten mukainen.
41 Vaikka ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on selvitettävä, täyttääkö pääasiassa kyseessä olevan kaltainen sopimusmääräys, jossa kielletään kolmansien kauppa-alustojen käyttäminen sopimustuotteiden internetmyynnissä, kyseiset edellytykset, unionin tuomioistuimen on kuitenkin esitettävä ensin mainitulle tuomioistuimelle tätä varten kaikki unionin oikeuden tulkintaa koskevat seikat, joiden avulla tämä voi ratkaista asian (ks. vastaavasti tuomio 11.12.1980, L’Oréal, 31/80, EU:C:1980:289, 14 kohta).
42 Tämän osalta on kiistatonta, että pääasiassa kyseessä olevalla sopimusmääräyksellä pyritään säilyttämään asianomaisten tuotteiden ylellinen tuotekuva. Unionin tuomioistuimelle toimitetusta asiakirja-aineistosta ilmenee lisäksi, että ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin katsoo, että kyseinen määräys on objektiivinen ja yhdenmukainen ja että sitä sovelletaan syrjimättä kaikkiin valtuutettuihin jakelijoihin.
43 On näin ollen selvitettävä, onko pääasiassa kyseessä olevan kaltaisessa tilanteessa tavarantoimittajan valtuutetuille jakelijoilleen asettama kielto käyttää asianomaisten luksustuotteiden internetmyynnissä kolmansien kauppa-alustoja ulospäin tunnistettavalla tavalla oikeassa suhteessa tavoitetultuun päämäärään nähden, eli soveltuuko kyseinen kielto näiden tuotteiden ylellisen tuotekuvan säilyttämiseen ja ylitetäänkö sillä se, mikä on tarpeen kyseisen päämäärän saavuttamiseksi.
44 Ensinnäkin siitä, voidaanko pääasiassa kyseessä olevalla kiellolla saavuttaa sen päämäärä, on huomautettava, että valtuutetuille jakelijoille asetettu velvollisuus myydä sopimustuotteita internetissä yksinomaan niiden omissa internetkaupoissa ja niille asetettu kielto käyttää toista liikenimeä sekä käyttää ulospäin tunnistettavalla tavalla kolmansien kauppa-alustoja, takaavat tavarantoimittajalle sen, että kyseisten tuotteiden sähköisessä kaupankäynnissä nämä tuotteet yhdistetään yksinomaan valtuutettuihin jakelijoihin.
45 Koska tällainen yhdistäminen on nimenomaan yksi tavoitelluista päämääristä tällaista järjestelmää käytettäessä, on ilmeistä, että pääasiassa kyseessä oleva kielto sisältää johdonmukaisen rajoituksen, kun otetaan huomioon valikoivan jakelujärjestelmän ominaisuudet.
46 On näin ollen niin, että – kuten unionin tuomioistuimen oikeuskäytännöstä ilmenee – jos kyseiset ominaisuudet tekevät valikoivasta jakelujärjestelmästä keinon, joka soveltuu luksustuotteiden ylellisen tuotekuvan säilyttämiseen, ja siis myötävaikuttavat kyseisten tuotteiden laadun ylläpitämiseen (ks. vastaavasti tuomio 23.4.2009, Copad, C‑59/08, EU:C:2009:260, 28 ja 29 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen), pääasiassa kyseessä olevaan kieltoon perustuvan kaltaisen rajoituksen, jonka lopputulos liittyy erottamattomasti tällaisiin ominaisuuksiin, on myös katsottava olevan luonteeltaan sellainen, että sillä säilytetään kyseisten tuotteiden laatu ja ylellinen tuotekuva.
47 Pääasiassa kyseessä oleva kielto mahdollistaa toiseksi sen, että luksustuotteiden toimittaja voi valvoa, että sen tuotteita myydään internetissä ympäristössä, joka vastaa niitä laadullisia edellytyksiä, joista se on sopinut valtuutettujen jakelijoidensa kanssa.
48 Jos jakelija ei nimittäin noudata tavarantoimittajan vahvistamia laatuvaatimuksia, viimeksi mainittu voi vaatia kyseistä jakelijaa korjaamaan tilanteen näiden kahden osapuolen välisen sopimussuhteen perusteella. Koska tavarantoimittaja ei ole sopimussuhteessa kolmansien kauppa-alustojen kanssa, tavarantoimittaja ei kuitenkaan voi vaatia tällaisella perusteella, että kyseiset kauppa-alustat olisivat tavarantoimittajan valtuutetuille jakelijoilleen asettamien laatuvaatimusten mukaisia.
49 Luksustuotteiden internetmyynti kauppa-alustoilla, jotka eivät kuulu kyseisten tuotteiden valikoivaan jakelujärjestelmään ja joissa tavarantoimittaja ei voi valvoa tuotteidensa myyntiehtoja, sisältää vaaran siitä, että kyseiset tuotteet ovat huonommin esillä internetissä, mikä voi vahingoittaa niiden ylellistä tuotekuvaa ja näin ollen niiden luonnetta itsessään.
50 Kun otetaan kolmanneksi huomioon se, että kyseiset kolmansien kauppa-alustat ovat kaikentyyppisten tuotteiden myyntikanava, se, ettei luksustuotteita myydä tällaisten kauppa-alustojen kautta ja että niiden internetmyynti tapahtuu yksinomaan valtuutettujen jakelijoiden internetkaupoissa, myötävaikuttaa tähän ylelliseen tuotekuvaan kuluttajien keskuudessa ja näin ollen kyseisten tuotteiden sellaisen ominaisuuden ylläpitämiseen, joka on yksi tärkeimmistä kuluttajia kiinnostavista ominaisuuksista.
51 Näin ollen se, että luksustuotteiden toimittaja kieltää valtuutettuja jakelijoitaan käyttämästä kyseisten tuotteiden internetmyynnissä kolmansien kauppa-alustoja ulospäin tunnistettavalla tavalla, on keino, joka soveltuu kyseisten tuotteiden ylellisen tuotekuvan säilyttämiseen.
52 Kun on toiseksi kyse siitä, ylitetäänkö pääasiassa kyseessä olevalla kiellolla se, mikä on tarpeen tavoitellun päämäärän saavuttamiseksi, on todettava yhtäältä, että toisin kuin sopimusmääräyksessä, josta oli kyse 13.10.2011 annettuun tuomioon Pierre Fabre Dermo-Cosmétique (C‑439/09, EU:C:2011:649) johtaneessa tapauksessa, pääasiassa kyseessä olevassa määräyksessä ei kielletä ehdottomasti valtuutettuja jakelijoita myymästä sopimustuotteita internetissä. Kyseisen määräyksen mukaan kiellettyä on nimittäin yksinomaan se, että sopimustuotteita myydään internetissä käyttämällä kolmansien kauppa-alustoja, jotka toimivat ulospäin tunnistettavalla tavalla kuluttajiin nähden.
53 Valtuutetut jakelijat saavat siis myydä internetissä sopimustuotteita sekä omilla internetsivustoillaan, kun niillä on valtuutetun myymälän ”sähköinen näyteikkuna” ja kun tuotteiden ylellinen luonne säilytetään, että ei-valtuutettujen kolmansien kauppa-alustoilla, kun viimeksi mainittujen mukaan ottaminen ei näy kuluttajalle ulospäin tunnistettavalla tavalla.
54 On toisaalta korostettava, että – kuten komission 15.9.2016 antaman verkkokauppaa koskevan toimialaselvityksen, jonka se on toteuttanut [SEUT 101 ja SEUT 102] artiklassa vahvistettujen kilpailusääntöjen täytäntöönpanosta 16.12.2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1/2003 (EYVL 2003, L 1, s. 1) 17 artiklan perusteella, alustavista tuloksista ilmenee – vaikka kolmansien kauppa-alustojen merkitys jakelijoiden tuotemyynnissä kasvaa jatkuvasti, ensisijainen jakelukanava internetissä ovat kuitenkin jakelijoiden omat internetkaupat, joita käyttää yli 90 prosenttia jakelijoista, joilta asiaa kysyttiin. Tämä vahvistettiin kyseistä selvitystä koskevassa loppuraportissa, joka on päivätty 10.5.2017.
55 Näiden seikkojen perusteella voidaan katsoa, että Coty Germanyn valtuutetuille jakelijoilleen asettaman kaltaisella kiellolla käyttää luksustuotteiden internetmyynnissä kolmansien kauppa-alustoja ulospäin tunnistettavalla tavalla ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisten tuotteiden ylellisen tuotekuvan säilyttämiseksi.
56 Kun otetaan erityisesti huomioon se, että tavarantoimittajan ja kolmansien kauppa-alustojen välillä ei ole sopimussuhdetta, joka mahdollistaisi sen, että ensin mainittu voisi vaatia, että kyseiset kauppa-alustat ovat sen valtuutetuille jakelijoille asettamien laatuvaatimusten mukaiset, mainituille jakelijoille annettua lupaa käyttää tällaisia kauppa-alustoja sillä edellytyksellä, että ne vastaavat ennalta määriteltyjä laatuvaatimuksia, ei voida pitää yhtä tehokkaana kuin pääasiassa kyseessä olevaa kieltoa.
57 Tästä seuraa, että tällainen kielto vaikuttaa lailliselta SEUT 101 artiklan 1 kohdan kannalta, jollei ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen tarkistettaviksi kuuluvista seikoista muuta johdu.
58 Edellä esitetyn perusteella toiseen kysymykseen on vastattava, että SEUT 101 artiklan 1 kohtaa on tulkittava siten, että se ei ole esteenä pääasiassa kyseessä olevan kaltaiselle sopimusmääräykselle, jossa luksustuotteiden valikoivan jakelujärjestelmän, jolla pyritään ensisijaisesti varmistamaan kyseisten tuotteiden ylellinen tuotekuva, valtuutettuja jakelijoita kielletään käyttämästä internetmyynnissä kolmansien kauppa-alustoja ulospäin tunnistettavalla tavalla, kun kyseisellä sopimusmääräyksellä pyritään varmistamaan mainittujen tuotteiden ylellinen tuotekuva, kun se on vahvistettu siten, että se koskee samalla tavoin kaikkia, ja sitä sovelletaan syrjimättä ja kun se on oikeassa suhteessa tavoiteltuun päämäärään nähden, mikä ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on selvitettävä.
59 Yksinomaan siinä tapauksessa, että ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin katsoo, että pääasiassa kyseessä olevan kaltaisella sopimusmääräyksellä rajoitetaan kilpailua SEUT 101 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla, voi tulla ratkaistavaksi kysymys siitä, voidaanko kyseiseen sopimusmääräykseen soveltaa – SEUT 101 artiklan 3 kohdan nojalla – asetukseen N:o 330/2010 perustuvaa poikkeusta. Ennakkoratkaisupyynnöstä ilmenee, että kyseisen asetuksen 3 artiklassa säädetyt markkinaosuutta koskevat kynnysarvot eivät ylity. Kyseiseen sopimusmääräykseen voitaisiin näin ollen soveltaa edellä mainitun asetuksen 2 artiklassa säädettyä poikkeusta.
60 Asetuksessa N:o 330/2010 suljetaan kuitenkin ryhmäpoikkeusedun soveltamisalalta pois tietyntyyppiset rajoitukset, joilla voidaan aiheuttaa vakavia kilpailunvastaisia vaikutuksia, asianomaisten yritysten markkinaosuuksista riippumatta. Kyseessä ovat mainitun asetuksen 4 artiklassa säädetyt vakavimmat kilpailunrajoitukset.
61 Asetuksen N:o 330/2010 2 artiklassa säädettyä ryhmäpoikkeusta ei näin ollen voida soveltaa pääasiassa kyseessä olevan kaltaiseen kieltoon, jos se muodostaa jonkin edellä mainituista vakavimmista rajoituksista.
Asetuksen N:o 330/2010 4 artiklan b ja c alakohdan tulkinta
62 Kolmannella ja neljännellä ennakkoratkaisukysymyksellään, joita on tarkasteltava yhdessä, ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin haluaa lähinnä selvittää, onko asetuksen N:o 330/2010 4 artiklaa tulkittava siten, että pääasian kaltaisissa olosuhteissa sillä, että markkinoilla jakelijoina toimivia luksustuotteiden valikoivan jakelujärjestelmän jäseniä kielletään ottamasta internetmyynnissä mukaan kolmansia yrityksiä ulospäin tunnistettavalla tavalla, rajoitetaan asiakaskuntaa kyseisen asetuksen 4 artiklan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla ja/tai rajoitetaan passiivista myyntiä loppukäyttäjille asetuksen 4 artiklan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla.
63 Asetuksen N:o 330/2010 4 artiklan b ja c alakohdan perusteella saman asetuksen 2 artiklassa säädettyä poikkeusta ei sovelleta vertikaalisiin sopimuksiin, joiden tarkoituksena on rajoittaa alueita tai asiakkaita, joille sopimuspuolena oleva ostaja voi myydä sopimuksessa tarkoitettuja tavaroita tai palveluita, tai rajoittaa vähittäiskaupan portaalla toimivien valikoivan jakelujärjestelmän jäsenten aktiivista tai passiivista myyntiä loppukäyttäjille.
64 On näin ollen selvitettävä, rajoitetaanko pääasiassa kyseessä olevan kaltaisella määräyksellä asiakkaita, joille valtuutetut jakelijat voivat myydä asianomaisia luksustuotteita, tai rajoitetaanko sillä valtuutettujen jakelijoiden passiivista myyntiä loppukäyttäjille.
65 Tästä on ensinnäkin palautettava mieleen, että toisin kuin sopimusmääräyksessä, josta oli kyse tapauksessa, joka johti 13.10.2011 annettuun tuomioon Pierre Fabre Dermo-Cosmétique (C‑439/09, EU:C:2011:649), käsiteltävässä asiassa kyseessä olevassa määräyksessä ei kielletä internetin käyttöä sopimustuotteiden myyntikanavana, kuten edellä 52 ja 53 kohdassa jo esitettiin.
66 Seuraavaksi on todettava, että unionin tuomioistuimelle toimitetusta asiakirja-aineistosta ilmenee, ettei internetostajien ryhmässä näytä olevan mahdollista rajoittaa kolmansien kauppa-alustojen asiakkaita.
67 Lopuksi on todettava, että unionin tuomioistuimen käytettävissä olevasta asiakirja-aineistosta ilmenee myös, että pääasiassa kyseessä olevassa valikoivassa jakelusopimuksessa valtuutettujen jakelijoiden sallitaan tietyin edellytyksin mainostaa internetissä kolmansien kauppa-alustoilla ja internetin hakukoneita hyödyntäen, joten asiakkaat kykenevät tavallisesti löytämään valtuutettujen jakelijoiden tarjonnan tällaisia hakukoneita käyttämällä, kuten julkisasiamies totesi ratkaisuehdotuksensa 147 kohdassa.
68 Vaikka pääasiassa kyseessä olevan kaltaisella kiellolla rajoitetaan tietyntyyppistä internetmyyntiä, sillä ei tässä tilanteessa kuitenkaan rajoiteta asetuksen N:o 330/2010 4 artiklan b alakohdassa tarkoitettua jakelijoiden asiakaskuntaa eikä saman asetuksen 4 artiklan c alakohdassa tarkoitettua valtuutettujen jakelijoiden passiivista myyntiä loppukäyttäjille.
69 Edellä esitetyn perusteella kolmanteen ja neljänteen kysymykseen on vastattava, että asetuksen N:o 330/2010 4 artiklaa on tulkittava siten, että pääasiassa kyseessä olevan kaltaisessa tilanteessa sillä, että markkinoilla jakelijoina toimivia luksustuotteiden valikoivan jakelujärjestelmän jäseniä kielletään ottamasta internetmyynnissä mukaan kolmansia yrityksiä ulospäin tunnistettavalla tavalla, ei rajoiteta asiakaskuntaa kyseisen asetuksen 4 artiklan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla eikä passiivista myyntiä loppukäyttäjille saman artiklan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla.
1) SEUT 101 artiklan 1 kohtaa on tulkittava siten, että luksustuotteiden valikoiva jakelujärjestelmä, jolla pyritään ensisijaisesti varmistamaan kyseisten tuotteiden ylellinen tuotekuva, on kyseisen määräyksen mukainen, jos jälleenmyyjät valitaan objektiivisin laadullisin perustein, jotka on vahvistettu siten, että ne koskevat samalla tavalla kaikkia potentiaalisia jälleenmyyjiä ja niitä sovelletaan syrjimättä, ja jos asetetuilla kriteereillä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen.
2) SEUT 101 artiklan 1 kohtaa on tulkittava siten, että se ei ole esteenä pääasiassa kyseessä olevan kaltaiselle sopimusmääräykselle, jossa luksustuotteiden valikoivan jakelujärjestelmän, jolla pyritään ensisijaisesti varmistamaan kyseisten tuotteiden ylellinen tuotekuva, valtuutettuja jakelijoita kielletään käyttämästä internetmyynnissä kolmansien kauppa-alustoja ulospäin tunnistettavalla tavalla, kun kyseisellä sopimusmääräyksellä pyritään varmistamaan mainittujen tuotteiden ylellinen tuotekuva, kun se on vahvistettu siten, että se koskee samalla tavoin kaikkia, ja sitä sovelletaan syrjimättä ja kun se on oikeassa suhteessa tavoiteltuun päämäärään nähden, mikä ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on selvitettävä.
3) Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 101 artiklan 3 kohdan soveltamisesta tiettyihin vertikaalisten sopimusten ja yhdenmukaistettujen menettelytapojen ryhmiin 20.4.2010 annetun komission asetuksen (EU) N:o 330/2010 4 artiklaa on tulkittava siten, että pääasiassa kyseessä olevan kaltaisessa tilanteessa sillä, että markkinoilla jakelijoina toimivia luksustuotteiden valikoivan jakelujärjestelmän jäseniä kielletään ottamasta internetmyynnissä mukaan kolmansia yrityksiä ulospäin tunnistettavalla tavalla, ei rajoiteta asiakaskuntaa kyseisen asetuksen 4 artiklan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla eikä passiivista myyntiä loppukäyttäjille saman artiklan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


text:
Kameravalvontapaketit - Sec-turvatekniikka
> Kameravalvontapaketit
2 MP Full HD (6)
2,4 MP Full HD (1)
8-ch (12)
64-ch (1)
Kameravalvontapaketit 22 tuotetta
429,00 €	Varastossa
FullHD AHD-kameravalvontapaketti, 2 MP
Pakkaus sisältää 1 kpl Kovalevytallennin (DigiSet DS-XVR2004PDD10) 1 kpl kovalevy 1000GB 4 kpl FullHD AHD- IR-värikamera (DS-LBM24AD200A) 4 kpl kamerakaapeli 20m 1 kpl virtalähde (tallentimelle ja kameroille) Kaukosäädin, hiiri, PC-ohjelmisto (CD) 1 kpl käyttöohje (CD)
690,00 €	Varastossa
DigiSet FullHD-CVI Pro4
Pakkaus sisältää 1 kpl 4-kanavainen XVR-kovalevytallennin, tuki 4MP 1 kpl Kovalevy 1TB 4 kpl FullHD CVI-kamera (DS-CVI-36B) Kaukosäädin, hiiri, PC-ohjelmisto 4 kpl HD-kamerakaapeli 18 m Käyttöohjeet Kameroiden ja tallentimen virtalähteet Virran jakokaapeli
DigiSet WIFI NVR 4 4MP
Pakkaus sisältää 4 kpl langaton IP-kamera 4MP, Tyyppi: DS-LBH24S400W Tallennin, Tyyppi: DS-NVR9804PD 1 kpl kovalevy 1000GB PC-ohjelmisto Käyttöohjeet
DigiSet WIFI NVR 8 2MP
Pakkaus sisältää 8 kpl langaton FullHD IP-kamera 2MP, Tyyppi: DS-LBH30SE200W Tallennin, Tyyppi: DS-NVR2008PGW 1 kpl kovalevy 1000GB Hiiri PC-ohjelmisto Käyttöohjeet
450,00 €	Toimitusaika: 14-21 päivää
FullHD IP-kameravalvontapaketti 1 4-ch
Pakkaus sisältää 1 kpl Full HD IP-kamera, tyyppi DS-LBH30S200 Tallennin, Tyyppi DS-N2004PD 1 kpl kovalevy 1TB 1 kpl x 18m CAT5 kaapeli 1 kpl hiiri 1 kpl virtalähde
FullHD IP-kameravalvontapaketti 2 4-ch
Pakkaus sisältää 2 kpl Full HD IP-kamera, tyyppi DS-LBH30S200 Tallennin, Tyyppi DS-N2004PD 1 kpl kovalevy 1TB 2 kpl x 18m CAT5 kaapeli 1 kpl hiiri 1 kpl virtalähde
FullHD IP-kameravalvontapaketti 3 4-ch
Pakkaus sisältää 3 kpl Full HD IP-kamera, tyyppi DS-LBH30S200 Tallennin, Tyyppi DS-N2004PD 1 kpl kovalevy 1TB 3 kpl x 18m CAT5 kaapeli 1 kpl hiiri 1 kpl virtalähde
760,00 €	Varastossa
FullHD IP-kameravalvontapaketti 4 4-ch
Pakkaus sisältää 4 kpl Full HD IP-kamera, tyyppi DS-LBH30S200 Tallennin, Tyyppi DS-N2004PD 1 kpl kovalevy 1TB 4 kpl x 18m CAT5 kaapeli 1 kpl hiiri 1 kpl virtalähde
4 Megapixel IP-kameravalvontapaketti 4
4 megapixelin IP-kamerapaketti huippuhintaan! Pakkaus sisältää Malli: DS-NVR9808AT 8-kanavainen verkkotallennin Kovalevy: 2TB Kaukosäädin Hiiri Virtalähde PC-ohjelmisto (CD) Käyttöohjeet (engl.) 4 kpl 4 Megapixel IP-verkkokamera (LBY40A400) 4kpl 20m verkkokaapeli
2 045,00 €	Varastossa
4 Megapixel IP-kameravalvontapaketti 5
4MP paketti FullHD:n hinnalla! Pakkaus sisältää Malli: DS-NVR9808AT 8-kanavainen verkkotallennin Kovalevy: 2TB Kaukosäädin Hiiri Virtalähde PC-ohjelmisto (CD) Käyttöohjeet (engl.) 5 kpl 4 Megapixel IP-kamera (LBY40A400) 5kpl 20m verkkokaapeli
2 295,00 €	Varastossa
4 Megapixel IP-kameravalvontapaketti 6
4MP paketti FullHD:n hinnalla! Pakkaus sisältää Malli: DS-NVR9808AT 8-kanavainen verkkotallennin Kovalevy: 2TB Kaukosäädin Hiiri Virtalähde PC-ohjelmisto (CD) Käyttöohjeet (engl.) 6 kpl 4 Megapixel IP-kamera (LBY40A400) 6kpl 20m verkkokaapeli
2 520,00 €	Varastossa
4 Megapixel IP-kameravalvontapaketti 7
4MP paketti FullHD:n hinnalla! Pakkaus sisältää Malli: DS-NVR9808AT 8-kanavainen verkkotallennin Kovalevy: 2TB Kaukosäädin Hiiri Virtalähde PC-ohjelmisto (CD) Käyttöohjeet (engl.) 7 kpl 4 Megapixel IP-kamera (LBY40A400) 7kpl 20m verkkokaapeli
2 760,00 €	Toimitusaika: 14-21 päivää
4 Megapixel IP-kameravalvontapaketti 8
4MP paketti FullHD:n hinnalla! Pakkaus sisältää Malli: DS-NVR9808AT 8-kanavainen verkkotallennin Kovalevy: 2TB Kaukosäädin Hiiri Virtalähde PC-ohjelmisto (CD) Käyttöohjeet (engl.) 8 kpl 4 Megapixel IP-kamera (LBY40A400) 8kpl 20m verkkokaapeli
2 190,00 €	Varastossa
5 Megapixel IP-kameravalvontapaketti 4
Pakkaus sisältää Malli: DS-NVR9808AT 8-kanavainen verkkotallennin Kovalevy: 2TB Kaukosäädin Hiiri Virtalähde PC-ohjelmisto (CD) Käyttöohjeet (engl.) 4 kpl 5 Megapixel IP-kamera (DS-LBY40S500) 4kpl 20m verkkokaapeli
2 590,00 €	Varastossa
5 Megapixel IP-kameravalvontapaketti 5
Pakkaus sisältää Malli: DS-NVR9808AT 8-kanavainen verkkotallennin Kovalevy: 2TB Kaukosäädin Hiiri Virtalähde PC-ohjelmisto (CD) Käyttöohjeet (engl.) 5 kpl 5 Megapixel IP-kamera (DS-LBY40S500) 5kpl 20m verkkokaapeli
2 960,00 €	Varastossa
5 Megapixel IP-kameravalvontapaketti 6
Pakkaus sisältää Malli: DS-NVR9808AT 8-kanavainen verkkotallennin Kovalevy: 1TB Kaukosäädin Hiiri Virtalähde PC-ohjelmisto (CD) Käyttöohjeet (engl.) 6 kpl 5 Megapixel IP-kamera (DS-LBY40S500) 6kpl 20m verkkokaapeli
3 360,00 €	Toimitusaika: 14-21 päivää
5 Megapixel IP-kameravalvontapaketti 7
Pakkaus sisältää Malli: DS-NVR9808AT 8-kanavainen verkkotallennin Kovalevy: 2TB Kaukosäädin Hiiri Virtalähde PC-ohjelmisto (CD) Käyttöohjeet (engl.) 7 kpl 5 Megapixel IP-kamera (DS-LBY40S500) 7kpl 20m verkkokaapeli
3 690,00 €	Toimitusaika: 14-21 päivää
5 Megapixel IP-kameravalvontapaketti 8
Pakkaus sisältää Malli: DS-NVR9808AT 8-kanavainen verkkotallennin Kovalevy: 2TB Kaukosäädin Hiiri Virtalähde PC-ohjelmisto (CD) Käyttöohjeet (engl.) 8 kpl 5 Megapixel IP-kamera (DS-LBY40S500) 8kpl 20m verkkokaapeli
3 590,00 €	Varastossa
4K UHD IP-kameravalvontapaketti 4 8-ch 8MP
Kameravalvonnan terävin kärki! Pakkaus sisältää Malli: DS-NVR9808AT 8-kanavainen verkkotallennin Kovalevy: 4TB Kaukosäädin Hiiri Virtalähde PC-ohjelmisto (CD) Käyttöohjeet (engl.) 4 kpl 4K IP-kamera (DS-LIZM60S800) 4kpl 20m verkkokaapeli
4 550,00 €	Toimitusaika: 14-21 päivää
4K UHD IP-kameravalvontapaketti 4 64-ch 8MP
4K Kameravalvonnan terävin kärki! Kysy tarjous myös laajemmasta paketista. Pakkaus sisältää Tallennin Malli: DS-NVR3664L Kovalevy: 4TB Kaukosäädin Hiiri Virtalähde PC-ohjelmisto (CD) Käyttöohjeet (engl.) 4kpl 4K IP-kamera S800 (DS-LBE60S800) 4kpl 20m verkkokaapeli
4MP AHD-kameravalvontapaketti 4-ch
Siirry nyt 4 megapixel-sarjaan - 2MP FullHD on pian historiaa! (Verkkokaupan normaalihinta 1595,00 euroa) Pakkaus sisältää Malli: DS-XVR2104 4-kanavainen XVR-tallennin, tuki 4MP kameroille 2TB kiintolevy asennettuna tallentimeen Kaukosäädin Hiiri Virtalähde PC-ohjelmisto (CD) Käyttöohjeet (engl.) 4 kpl 4MP AHD-kamera (DS-LVD60AD400V) 4kpl 18...
4MP AHD-Kupukamerapaketti 4-ch
Siirry nyt 4 megapixel-sarjaan - 2MP FullHD on pian historiaa! (Verkkokaupan normaalihinta 1290,00 euroa) Pakkaus sisältää Malli: DS-XVR2104 4-kanavainen XVR-tallennin, tuki 4MP kameroille Kovalevy: 1TB Kaukosäädin Hiiri Virtalähde PC-ohjelmisto (CD) Käyttöohjeet (engl.) 4 kpl 4MP AHD-kamera DS-MDFAD400 sisäkäyttöön 4kpl 18 valmiskaapeli BNC/virta

matches: HD HD HD HD HD HD


text:
Näytetään 1 - 60 / 464 tuotteesta tuotteita: 30 kpl tuotteita: 60 kpl tuotteita: 90 kpl 1 2 3 4 5 ... 8 Seuraava
Varastossa Varastossa Myymälässä Keskusvarasto 171 tuotetta saatavilla varastossa oleva tuote/tuotteet erikoishintaan.
ACER SA220QBID 21.5" Full HD LED
Tuotekoodi: UM.WS0EE.002
Koko: 31,5" - Laajakuva: Kyllä - Resoluutio: 2560 x 1440 - Tyyppi: LED - HD: Wide Quad HD - DVI: 1 - DP: 1 - HDMI: 1 - VGA: 0 - Kosketusnäyttö: Ei - Speakers: Ei - 3D: Ei - Height adjustment: Ei - Swivelling: Ei - Pivot: Ei
ACER XZ321Qbmijpphzx Curved 1800R VA 144Hz 31,5” 16:9
Tulossa Keskusvarasto Keskusvarasto Keskusvarasto Tilaus pakollinen, arvioitu Erikoishintaiset tuotteet ovat loppuneet varastosta. Arvioitu toimitusaika on 11.3.2019
Koko: 27" - Laajakuva: Kyllä - Resoluutio: 2560 x 1440 - Tyyppi: LED - HD: Wide Quad HD - DVI: 0 - DP: 1 - HDMI: 1 - VGA: 0 - Kosketusnäyttö: Ei - Speakers: Kyllä - 3D: Ei - Height adjustment: Ei - Swivelling: Ei - Pivot: Ei
Varastossa Varastossa Myymälässä Keskusvarasto 34 tuotetta saatavilla varastossa oleva tuote/tuotteet erikoishintaan.
Tulossa Keskusvarasto Keskusvarasto Keskusvarasto Tilaus pakollinen, arvioitu Erikoishintaiset tuotteet ovat loppuneet varastosta. Arvioitu toimitusaika on 8.5.2019
ACER EB550K 54.6inch 4K UHD Monitor
Tuotekoodi: UM.NE0EE.001
Koko: 54,6" - Laajakuva: Kyllä - Resoluutio: 3840 x 2160 - Tyyppi: LED - HD: 4K Ultra HD - DVI: 0 - DP: 1 - HDMI: 1 - VGA: 1 - Kosketusnäyttö: Ei - Speakers: Kyllä - 3D: Ei - Height adjustment: Ei - Swivelling: Ei - Pivot: Ei
ACER XR342CKPbmiiqphuzx 86,4cm 34inch TFT LED IPS Curved 3440 x 1440 300cd/qm 1ms 2xHDMI DP DP Out USB TypeC USB3.0 Hub
Tuotekoodi: UM.CX2EE.P01
Koko: 34" - Laajakuva: Kyllä - Resoluutio: 3440 x 1440 - Tyyppi: LED - HD: UltraWide Quad HD - DVI: 0 - DP: 1 - HDMI: 2 - VGA: 0 - Kosketusnäyttö: Ei - Speakers: Kyllä - 3D: Ei - Height adjustment: Kyllä - Swivelling: Kyllä - Pivot: Ei
807,26 Hinta ALV 0%
905,65 Hinta ALV 0%
Koko: 37,5" - Laajakuva: Kyllä - Resoluutio: 3840 x 1600 - Tyyppi: LED - HD: Ultra-Wide Quad HD+ - DVI: 0 - DP: 1 - HDMI: 2 - VGA: 0 - Kosketusnäyttö: Ei - Speakers: Kyllä - 3D: Ei - Height adjustment: Kyllä - Swivelling: Kyllä - Pivot: Ei
958,87 Hinta ALV 0%
980,65 Hinta ALV 0%
Varastossa Varastossa Myymälässä Keskusvarasto 99 tuotetta saatavilla varastossa oleva tuote/tuotteet erikoishintaan.
Koko: 23,6" - Laajakuva: Kyllä - Resoluutio: 1920 x 1080 - Tyyppi: LCD - HD: Full HD - DVI: 0 - DP: 0 - HDMI: 1 - VGA: 1 - Kosketusnäyttö: Ei - Speakers: Kyllä - 3D: Ei - Height adjustment: Ei - Swivelling: Ei - Pivot: Ei
Tulossa Keskusvarasto Keskusvarasto Keskusvarasto Tilaus pakollinen, arvioitu Erikoishintaiset tuotteet ovat loppuneet varastosta. Arvioitu toimitusaika on 5.3.2019
Koko: 23,6" - Laajakuva: Kyllä - Resoluutio: 1920 x 1080 - Tyyppi: LED - HD: Full HD - DVI: 0 - DP: 1 - HDMI: 2 - VGA: 1 - Kosketusnäyttö: Ei - Speakers: Kyllä - 3D: Ei - Height adjustment: Ei - Swivelling: Ei - Pivot: Ei
Koko: 15,6" - Laajakuva: Kyllä - Resoluutio: 1366 x 768 - Tyyppi: LCD - HD: WXGA - DVI: 1 - DP: 0 - HDMI: 1 - VGA: 1 - Kosketusnäyttö: Kyllä - Speakers: Ei - 3D: Ei - Height adjustment: Ei - Swivelling: Ei - Pivot: Ei
Koko: 19,5" - Laajakuva: Kyllä - Resoluutio: 1440 x 900 - Tyyppi: LED - HD: WXGA+ - DVI: 1 - DP: 0 - HDMI: 0 - VGA: 1 - Kosketusnäyttö: Ei - Speakers: Kyllä - 3D: Ei - Height adjustment: Kyllä - Swivelling: Kyllä - Pivot: Kyllä
ASUS 24" VX248H TN, FHD, HDMI, VGA
Tuotekoodi: 90LM00M0-B01370
Koko: 24" - Laajakuva: Kyllä - Resoluutio: 1920 x 1080 - Tyyppi: LED - HD: Full HD - DVI: 0 - DP: 0 - HDMI: 2 - VGA: 1 - Kosketusnäyttö: Ei - Speakers: Kyllä - 3D: Ei - Height adjustment: Ei - Swivelling: Ei - Pivot: Ei
ASUS VG245H 24"/ TN/ FHD/ 1MS/ HDMI/ VGA/ PIVOT
Koko: 24" - Laajakuva: Kyllä - Resoluutio: 1920 x 1080 - Tyyppi: LCD - HD: Full HD - DVI: 0 - DP: 0 - HDMI: 2 - VGA: 1 - Kosketusnäyttö: Ei - Speakers: Kyllä - 3D: Ei - Height adjustment: Kyllä - Swivelling: Kyllä - Pivot: Kyllä
ASUS BE229QLB 21.5"/ IPS/ DP/ DVI/ VGA/ USB
Tuotekoodi: 90LM01X0-B01370
Tuotekoodi: 90LM02V0-B02370
Koko: 24" - Laajakuva: Kyllä - Resoluutio: 1920 x 1080 - Tyyppi: LED - HD: Full HD - DVI: 0 - DP: 1 - HDMI: 2 - VGA: 1 - Kosketusnäyttö: Ei - Speakers: Kyllä - 3D: Ei - Height adjustment: Kyllä - Swivelling: Kyllä - Pivot: Kyllä
Tulossa Keskusvarasto Keskusvarasto Keskusvarasto Tilaus pakollinen, arvioitu Erikoishintaiset tuotteet ovat loppuneet varastosta. Arvioitu toimitusaika on 13.3.2019
ASUS 19.5IN WLED 1600X900 5MS VT207N 1000:1 VGA DVI USB IN MNTR
Tuotekoodi: 90LM00T3-B01170
Koko: 19,5" - Laajakuva: Kyllä - Resoluutio: 1600 x 900 - Tyyppi: LED - HD: HD+ - DVI: 1 - DP: 0 - HDMI: 0 - VGA: 1 - Kosketusnäyttö: Kyllä - Speakers: Ei - 3D: Ei - Height adjustment: Ei - Swivelling: Ei - Pivot: Ei
Tuotekoodi: 90LM01L0-B01170
Koko: 23,6" - Laajakuva: Kyllä - Resoluutio: 1920 x 1080 - Tyyppi: LCD - HD: Full HD - DVI: 1 - DP: 0 - HDMI: 1 - VGA: 1 - Kosketusnäyttö: Ei - Speakers: Kyllä - 3D: Ei - Height adjustment: Ei - Swivelling: Ei - Pivot: Ei

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Leppänen J., Viitala E.-J. (2017) Metsätalouden harjoittaminen Virossa: metsänomistus, kiinteistömarkkinat ja metsänvuokrauksen mahdollisuudet
+ Ingressi
+ Metsänomistuksen nykytilanne ja sen tausta
Taulukko 1. Viron metsän- ja maanomistuksen rake..
+ Yhteisomistukset, valtio ja suuret sijoittajat
+ Metsätalouden verotus ja käyttöoikeussopimukset
+ Puu- ja metsäkiinteistömarkkinat
Kuva 1. Virossa samat yritykset saattavat ostaa ..
+ Metsänomistajayhdistykset, metsätalouden tuet ja metsäpalvelusopimukset
+ Metsätalouden kokonaispalvelusopimukset, esimerkkinä HD Forest
+ Voisiko Virossa myös vuokrata metsää?
+ Yhteenveto
+ Haastattelut ja keskustelut
+ Muut lähteet
Metsätieteen aikakauskirja vuosikerta 2017 artikkeli id 9912 | Tieteen tori
Jussi Leppänen , Esa-Jussi Viitala
Leppänen J., Viitala E.-J. (2017). Metsätalouden harjoittaminen Virossa: metsänomistus, kiinteistömarkkinat ja metsänvuokrauksen mahdollisuudet. Metsätieteen aikakauskirja vuosikerta 2017 artikkeli id 9912. https://doi.org/10.14214/ma.9912
Leppänen, Luonnonvarakeskus (Luke), Talous- ja yhteiskunta, Helsinki ORCID ID: – Sähköposti jussi.leppanen@luke.fi
Viitala, Luonnonvarakeskus (Luke), Talous- ja yhteiskunta, Helsinki ORCID ID: – Sähköposti esa-jussi.viitala@luke.fi
Vastaanotettu 17.11.2017 Hyväksytty 13.12.2017 Julkaistu 21.12.2017
Katselukerrat 7290
Saatavilla https://doi.org/10.14214/ma.9912 | Lataa PDF
full-model-article9912
Monet ulkomaalaiset – erityisesti suomalaiset ja ruotsalaiset yksityishenkilöt, yritykset ja rahastot
– ovat viime vuosina hankkineet merkittäviä metsänomistuksia Virosta. Siitä huolimatta Viron metsänomistuksen nykytila ja tausta ovat Suomessa vähän tunnettuja. Tämän kirjoituksen tarkoitus on antaa yleiskuva metsätalouden harjoittamisesta Virossa. Tarkastelun painopiste on metsänomistusrakenteessa, metsäkiinteistömarkkinoissa ja metsänvuokrauksen mahdollisuuksissa. Viro ja Suomi juhlivat 100-vuotista itsenäisyyttään lähes yhtä aikaa ja taloudellisesti lähes yhtä riippuvaisina metsistään. Suurten muutosten jälkeen metsänomistuksen rakenteiden vakiinnuttaminen on ollut merkittävä saavutus Virossa.
Metsänomistuksen nykytilanne ja sen tausta
Viron maanomistus on kokenut suuria myllerryksiä viimeisen sadan vuoden aikana. Tunnetuin taitekohta oli maan uudelleen itsenäistyminen 20.8.1991, jonka jälkeen aloitettiin neuvostoaikana sosialisoitujen kiinteistöjen palauttaminen toista maailmansotaa edeltäneille omistajille. Nykyinen kiinteistörakenne perustuukin suurelta osin vuoden 1940 neuvostomiehitystä edeltäneeseen tilanteeseen.
Neuvostomiehitystä edeltävä tilanne puolestaan perustui merkittävältä osin heti itsenäiseksi julistamisen (24.2.1918) jälkeisenä vuonna 1919 toteutetulle mittavalle maareformille, jossa käytännössä kaikki kartanoiden omistama maa pakkolunastettiin valtiolle. Samoin tehtiin kirkon maanomistukselle, josta osa tosin palautettiin myöhemmin takaisin. Kartanoille jäi ainoastaan jäännöstila, jonka suuruus oli korkeintaan 50 hehtaaria.
Vuoden 1919 maareformi oli vaikutuksiltaan erittäin merkittävä. Käytännössä se tarkoitti vuosisatojen aikana muodostuneen ja feodalismiin perustuneen baltiansaksalaisen kartanotalouden loppumista. Ennen reformia reilulla tuhannella (keskikooltaan yli kahden tuhannen hehtaarin) kartanolla oli ollut yhteensä 2,4 miljoonaa hehtaaria maata, lähes 60 prosenttia Viron maa-alasta. 1800-luvulla osuus oli ollut vielä suurempi, mutta osaan kartanoiden maatalousmaista oli jo aiemmin kohdistunut maareformeja. Sen sijaan lähestulkoon kaikki metsät kuuluivat vielä sata vuotta sitten kartanoille.
Kartanoilta pakkolunastetusta maa-alasta hieman yli puolet jäi valtiolle. Kyse oli lähinnä metsistä ja joutomaista. Muista pakkolunastetuista maista muodostettiin 55 000 tilaa. Kun aikaisempien maareformien seurauksena oli jo muodostunut 51 600 tilaa ja 25 000 talonpoikaa vuokrasi tilan valtiolta, vuoden 1919 maareformin jälkeen vuonna 1925 Virossa oli yhteensä 127 000 talonpoikaistilaa. Toiseen maailmansotaan mennessä määrä oli kasvanut 140 000 tilaan, joiden keskikoko oli 23 hehtaaria.
Viron metsänomistuksen nykyinen rakenne juontaa tästä kehityksestä. Vuonna 2016 metsistä 46 prosenttia oli RMK:n (Riigimetsa Majandamise Keskus) hoidossa olevia valtion metsiä ja 5 prosenttia muita valtion ja kuntien metsiä. Luonnollisten henkilöiden omistuksessa oli 29 prosenttia ja oikeushenkilöillä (lähinnä yhtiöillä) 18 prosenttia. Vuonna 2016 yksityistäminen oli saatettu jo lähes loppuun, sillä sen alaisena oli enää 2 prosenttia metsistä (Taulukko 1).
Taulukko 1. Viron metsän- ja maanomistuksen rakenne ja sen kehitys 2005‒2016 (luvut 1000 ha).
2005	 2006	 2007	 2008	 2010	 2012	 2014	 2016
RMK (valtion metsät)	 metsämaa	 835	 817	 806	 789	 806	 849	 926	 1056
koko maa-ala	 1057	 1046	 1048	 1026	 1043	 1116	 1233	 1378
Muut valtion maat	 metsämaa	 67	 68	 74	 67	 76	 74	 79	 115
koko maa-ala	 214	 221	 238	 236	 260	 265	 274	 512
Luonnolliset henkilöt	 metsämaa	 788	 795	 766	 766	 757	 746	 745	 664
koko maa-ala	 1837	 1861	 1867	 1876	 1878	 1844	 1832	 1662
Oikeushenkilöt	 metsämaa	 188	 193	 196	 207	 245	 292	 346	 430
koko maa-ala	 402	 409	 424	 447	 510	 589	 673	 869
Yksityistettävät metsät	 metsämaa	 386	 379	 371	 368	 328	 273	 177	 46
koko maa-ala	 860	 834	 793	 786	 679	 555	 358	 113
Yhteensä	 metsämaa	 2264	 2252	 2213	 2197	 2212	 2234	 2274	 2313
koko maa-ala	 4370	 4370	 4370	 4370	 4370	 4370	 4370	 4347
Yksityisten metsätilojen keskiala on noin 9 hehtaaria, kun mukaan lasketaan sekä luonnolliset henkilöt että oikeushenkilöt. Jos tarkastellaan vain luonnollisten henkilöiden metsiä, keskikoko on 6 hehtaaria. Vaikka oikeushenkilöiden keskimääräinen metsäala (66 ha) on selvästi suurempi kuin yksityisten henkilöiden, monen yhtiön taustalla on luonnollinen henkilö. Merkittävä syy on verotus, joka on suosinut yhtiömuotoista metsänomistusta (ks. jäljempänä).
Lähes puolet luonnollisten henkilöiden metsätiloista on pieniä, alle kahden hehtaarin tiloja. Jos tällaiset pudotetaan tarkastelusta pois, luonnollisten henkilöiden metsätilojen keskikoko nousee 11 hehtaariin ja oikeushenkilöiden 112 hehtaariin.
Yhteisomistukset, valtio ja suuret sijoittajat
Viron nykymuotoinen yksityismetsänomistus on ehtinyt kehittyä vasta 25 vuotta, mikä näkyy myös yhteisomistuksissa. Perintötilanteissa tilat yleensä jaetaan, minkä vuoksi perheiden ja sukujen yhteisomistuksia ei tavallisesti synny. Tosin tarkkoja tilastoja asiasta ei ole.
Virossa toimii yksi yhteismetsä, Eesti Ühismets Tulundusühistu, joka on perustettu vuonna 2013. Sen tarkoitus on tarjota mahdollisuutta metsänomistukseen sellaisille henkilöille, joilla ei ole siihen yksin varaa. Yhteismetsä on kuitenkin hyvin pieni.
RMK:n hoidossa olevat valtion metsät ovat pääosin vanhoja kartanoiden metsämaita. Niissä puustoa on keskimääräistä enemmän ja se on laadukkaampaa. Viime vuosina valtion metsien käyttöaste (hakkuilla mitattuna) on noussut ja RMK:n toiminta vakiintunut. Sen asema valtion metsien hoitajana on vahvistettu metsälaissa.
Kyseisessä laissa on myös säädetty, että valtion metsänomistuksen tulee olla vähintään 20 prosenttia Viron manneralueen maa-alasta. Kun Viron maa-alasta on metsiä hieman yli 50 prosenttia, se tarkoittaa vähintään noin 40 prosentin valtion omistusosuutta metsistä. Säännöksellä on pyritty estämään se, että kaikki valtion metsät myytäisiin sijoittajille esimerkiksi valtion budjettivajeiden kattamiseksi.
Viron toiseksi suurimmaksi metsänomistajaksi on viimeisen kymmenen vuoden aikana noussut Tornator Oyj:n tytäryhtiö Tornator Eesti OÜ, jolla on yli 50 000 hehtaaria metsää. Seuraavassa suuruusluokassa (15 000‒30 000 ha) ovat Vestman, Graanul Invest ja Metsagrupp, jotka kaikki ovat virolaisia yhtiöitä. Jotkut niistä harjoittavat myös puunkorjuuta ja puunjalostustoimintaa. Merkittäviä metsänomistajia ovat myös A&P Mets, Dasos ja Södra.
Virossa metsien tila ja puuston laatu ovat paikoin huonoja ja lehtipuuta on paljon. Tämä johtuu paljolti siitä, että maan metsäpinta-ala on lähes kaksinkertaistunut viimeisen 60 vuoden aikana, merkittävältä osin luontaisesti metsittymällä. Parhaat metsät sijaitsevat Kaakkois-Virossa.
Metsätalouden verotus ja käyttöoikeussopimukset
Virossa yksityismetsätalouteen kohdistuu kaksi veroa, maavero ja yleinen tulovero. Metsien osalta maavero vastaa tasoltaan suunnilleen Suomen aikaisempaa metsänhoitomaksua. Tuloverotus perustuu tasaveroon, mutta toteutuu metsänomistajatasolla hieman eri tavoin riippuen siitä, onko kyseessä yksityishenkilö, yritys vai oikeushenkilö. Tuloverokanta on laskenut vuosien saatossa 26 prosentista 20 prosenttiin.
Vielä 1990-luvulla yksityishenkilöt eivät voineet vähentää puunmyyntituloistaan metsätalouden menoja. Toisaalta niille metsänomistajille, jotka saivat tilansa takaisin yksityistämisprosessissa, tilalta tai tilasta saadut myyntitulot olivat verovapaita. Niinpä monet tilansa takaisin saaneet myivät sen eteenpäin verottomana, mikä osaltaan antoi merkittävän sysäyksen metsätilamarkkinoiden synnylle.
Vuodesta 2004 alkaen yksityishenkilöt ovat pystyneet vähentämään metsätalouden menot puunmyyntituloistaan siinä tapauksessa, että kyse on hakkuuoikeuden myynnistä. Valmiin puutavaran myynnistä (hankintamyynnistä) vähennystä ei voinut tehdä. Vasta vuodesta 2012 alkaen yksityishenkilöt ovat voineet vähentää metsätalouden menot sekä hakkuuoikeuksien että valmiin puutavaran myynnistä. Menojen vähennysoikeus on voimassa kuluvana ja tulevina kolmena verovuonna.
Toisin kuin yksityishenkilöt, yrittäjät ovat voineet vähentää tuloistaan aiheutuneet menot. Yrittäjien tulee kuitenkin maksaa sosiaalivakuutusmaksuja. Lisäksi yrittäjät voivat tehdä ylimääräisen 2877 euron vähennyksen heille kuuluvalta tilalta saadusta tulosta (tulumaksuseadus).
Vuoteen 1999 asti yhtiöt joutuivat maksamaan voitoistaan tuloveroa, mutta sen jälkeen ne ovat maksaneet tuloveroa vain rahamääräisestä tai muulla tavoin jaetusta voitosta. Yhtiöön jätettyä voittoa ei ole verotettu. Virossa verotus onkin ohjannut metsiä yhtiöille. Suurin osa metsää ostaneista yhtiöistä näyttäisi olevan osaühing (OÜ) -muotoisia, mikä tarkoittaa rajoitetun vastuun yhtiötä. Täysin vastaavaa yhtiömuotoa ei ole Suomessa. Metsää omistetaan myös osakeyhtiörakenteen aktsiaselts (AS) kautta.
Edellä kuvattu verotuksen epäneutraalisuus on myös aiheuttanut joitakin metsänvuokrauksen kaltaisia järjestelyjä. Yrittäjät ovat saattaneet tehdä henkilökohtaisessa omistuksessaan olevasta metsästä käyttöoikeussopimuksen (kasutusvaldus) oman, metsäänsä hoitavan yrityksensä kanssa. Se on maksanut metsistä nimellistä käyttöoikeusmaksua. Järjestelyn avulla verotettava tulo on voitu minimoida. Jos metsä hankitaan ostamalla, järkevämpi tapa on ostaa metsä suoraan yhtiön nimiin.
Koska edullinen järjestelymahdollisuus (kasutusvaldus) on koskenut vain yrittäjiä, käyttöoikeus ei paikallisten arvioiden mukaan ole kovin yleinen tapa hallinnoida metsää Virossa. Tällaisia tiloja kannattaa kuitenkin välttää ostettaessa, koska uusi omistaja ei pääse käyttämään metsää.
Puu- ja metsäkiinteistömarkkinat
Virossa metsänomistajat myyvät puuta käytännössä kahdella tavalla. Tavallisin tapa on se, että metsänomistaja myy hakkuuoikeuden tai valmiin puutavaran ensin yrittäjälle (välittäjälle), joka hoitaa puunkorjuun ja kaukokuljetuksen ja myy puutavaran eteenpäin tekemiensä toimitussopimusten puitteissa tai yhteismyyntien kautta. Toimituspisteitä ovat paikalliset puunjalostuslaitokset ja satamat, joista viedään etupäässä kuitupuuta ulkomaille. Metsänomistajan kanto- tai hankintahintaosuus muodostuu vähentämällä toimituspistehinnasta kauppaan kohdistuvat kaukokuljetuksen ja mahdolliset puunkorjuun yms. kustannukset. Metsänomistaja voi myydä puunsa myös metsänomistajayhdistysten kautta.
Varteen otettavia puun ja puutavaran välittäjiä on joitakin kymmeniä. Jotkut välittäjät ovat epäluotettavia ja saattavat toimintatapansa vuoksi vaihtaa yrityksensä nimeä vuosittain. Monet välittäjät ja korjuuyrittäjät pyrkivät ostamaan ja myymään kaikkea: hakkuuoikeuksia, puutavaraa ja metsäkiinteistöjä (Kuva 1). Joillakin toimintapa on sellainen, että ne ostavat metsäkiinteistön, tekevät mahdolliset hakkuut ja lopuksi myyvät kiinteistön eteenpäin. Yksittäinen kiinteistö voi siten tulla myydyksi ja ostetuksi useamman kerran vuodessa.
Kuva 1. Virossa samat yritykset saattavat ostaa hakkuuoikeuksia, puutavaraa, metsää ja peltoa. Ilmoituksia Viron Metsälehdessä: Metsaleht nr 9 (201), 29.9.2016.
Toinen yleinen puukauppatapa on myydä hakkuuoikeus tai valmis puutavara suoraan jollekin puunjalostusyhtiölle. Ne ostavat arviolta hieman alle puolet puustaan suoraan metsänomistajilta.
Metsänomistajayhdistykset, metsätalouden tuet ja metsäpalvelusopimukset
Metsänomistajayhdistykset ovat olleet vuodesta 2009 lähtien entistä tärkeämpi osa Viron metsäpolitiikkaa. Ne järjestävät metsänomistajille hakkuita ja metsänhoitotöitä, ja yhdistysten kautta kanavoidaan myös pääosa julkisesta tukirahoituksesta. Valtiollisen Yksityismetsäkeskuksen (Erametsakeskus) kautta jaettavat metsätalouden tuet on suunnattu pääosin metsää omistaville yksityishenkilöille. Vain joitakin tukia myönnetään yhtiöille.
Metsänomistajayhdistyksiä on kahden tyyppisiä. Ensimmäiset tarjoavat kaikenlaisia metsätalouden palveluita metsänomistajille ja niillä on valtiontukia käytettävissään. Ne voivat tarjota palveluita myös muille kuin jäsenilleen mutta ovat ensisijaisesti kiinnostuneita kasvattamaan jäsenmääräänsä. Toiset yhdistykset järjestävät ryhmätapaamisia ja joukkoneuvontaa, mutta niiden jäsenet hoitavat metsänsä itse. Yhdistykset kilpailevat keskenään – periaatteessa niillä ei ole kiinteitä toimialueita.
Virossa on tällä hetkellä noin 40 metsänomistajayhdistystä, joista 10‒20 on valtion tukipolitiikan piirissä. Yhdistysten koko vaihtelee melko paljon: suurimmissa on noin 500 ja pienimmissä noin 200 jäsentä. Osa metsänomistajayhdistyksistä toimii yhteisellä brändillä. Yksityismetsäliiton (Eesti Erametsaliit) jäseniä yhdistyksistä on noin 20.
Puun yhteismyyntejä organisoi Virossa kaksi keskusyhdistystä, Eesti Puidumüügikeskus (Estonian Timber Trade Centre) ja Keskühistu Eramets. Ensin mainittu on ollut aktiivisempi kansainvälisessä raakapuukaupassa. Se on pyrkinyt myymään kuitupuuta muun muassa Saksaan ja Ruotsiin.
Puuta jalostava teollisuus ei tee Virossa metsäpalvelusopimuksia metsänomistajien kanssa. Myös UPM-Kymmene Oyj:n ja Stora Enso Oyj:n Viron tytäryhtiöt hankkivat kaiken puunsa toimitussopimuksin. Markkinoilla on sen sijaan joitakin sellaisia yrityksiä (esim. HD Forest AS ja Kinnistu OÜ), jotka ovat keskittyneet tarjoamaan kaikki metsäpalvelut suurille metsänomistajille.
Metsätalouden kokonaispalvelusopimukset, esimerkkinä HD Forest
HD Forest on Viron suurin (puunjalostusteollisuudesta riippumaton) metsäomaisuuden hoitoon erikoistunut yritys. Se ostaa ja myy metsä- ja maatalouskiinteistöjä asiakkaidensa lukuun ja huolehtii niiden hoidosta. Asiakkaat ovat pääosin varakkaita kotimaisia ja ulkomaalaisia yksityishenkilöitä, jotka ovat perustaneet yhtiön Viroon metsäomaisuutensa hallinnointia varten.
HD Forest (aikaisemmin FestForest) on vuoden 2012 lopusta kuulunut tanskalaiseen konserniin (HedeDanmark A/S), jonka taustalla on Hedeselskab-niminen yhdistys. Se vastaa juridisesti lähinnä suomalaista osuuskuntaa. Konsernin liiketoiminta koostuu ennen kaikkea luonnon- ja ympäristönhoidosta: se rakentaa ja hoitaa viheralueita, puistoja ja leikkipuistoja, toimittaa energiapuuta (haketta) ja tuottaa joulukuusia. Liiketoimintaa on Tanskan ja Baltian lisäksi Saksassa ja Ruotsissa.
Baltiassa HD Forestilla on noin 50 asiakasta: Virossa 11 ja Latviassa ja Liettuassa kummassakin noin kaksikymmentä. Asiakkuussuhde alkaa tavallisesti siten, että metsäomaisuudesta kiinnostunut sijoittaja ottaa yhteyttä HD Forestiin. Se ostaa asiakkaalle metsä- ja maatalouskiinteistöt ja tekee sopimuksen niiden hoidosta. Hoitosopimukset tehdään vähintään viideksi vuodeksi, mutta suositeltu sijoitusaika on 15 vuotta.
Yhtiön hoidossa on Virossa, Latviassa ja Liettuassa yhteensä noin 50 000 hehtaaria metsämaata. Pääosa metsistä on Virossa ja Latviassa. Vuotuinen hakkuumäärä koko Baltian alueella on noin 175 000 kuutiometriä. Yhtiön hallinnoimat metsät sijaitsevat melko hajallaan, joten metsien hoito ja puukaupat pyritään toteuttamaan joustavasti paikallisten tilanteiden mukaan.
HD Forestin metsäpalvelut sopivat sijoittajille, joiden tarkoituksena on hankkia metsää vähintään 200 hehtaaria (tai noin 300 000 euron arvosta). Jos sijoitus on tätä pienempi, kiinteiden hoitokustannusten vuoksi metsäkiinteistö kannattaa hankkia ja sen hoito järjestää muulla tavalla, esimerkiksi metsänomistajayhdistysten kautta. Yhtiön suurimmalla asiakkaalla on metsää 6200 ja peltoa 1100 hehtaaria.
Metsänomistajat (sijoittajat) antavat HD Forestille yleensä vapaat kädet metsien hoidossa. Yhtiö toimittaa asiakkailleen vuosittain budjetin ja ennusteen metsän arvonkehityksestä seuraavan 15 vuoden aikana. Laskelmille pyydetään asiakkaan hyväksyntä. Tavoitteena on saada mahdollisimman suuri tuotto metsään sitoutuneelle pääomalle, mutta joskus hakkuita saatetaan tasoittaa ajan kuluessa, jotta vuotuinen kassavirta säilyisi positiivisena. Metsän arvonmääritys tehdään aina vuoden lopussa, tarvittaessa useamminkin.
HD Forestin tavoitteena on saada asiakkaan sijoitukselle 6 prosentin tuotto. Varsinaisen metsätalouden tuotto jää tavallisesti noin 3‒4 prosenttiin, joten loppu koostuu arvonnoususta. Viimeisen parinkymmenen vuoden aikana metsätuotot ovat olleet selvästi korkeampia, jopa 14 prosenttia, kun maan ja puun hinnat ovat nousseet Virossa ja muissa Baltian maissa erittäin nopeasti.
HD Forest on toimintansa aikana tehnyt puukauppoja eri tavoin, mutta tällä hetkellä se myy kaiken puunsa Virossa toimituskaupoin. Yhtiö sopii ostajien kanssa neljännesvuosittaisista toimitusmääristä, ja ulkopuoliset urakoitsijat hoitavat puunkorjuun ja kaukokuljetuksen. Viime vuosina HD Forest on osallistunut myös puun yhteismyynteihin metsänomistajayhdistysten kanssa.
Voisiko Virossa myös vuokrata metsää?
Virossa ei ole tiettävästi harjoitettu varsinaista metsänvuokrausta. Lähimpänä metsänvuokrauksen tapaista järjestelyä ovat käyttöoikeussopimukset (kasutusvaldus). Potentiaalisimpia metsiensä vuokraajia lienevät jotkut suurehkot metsänomistajat.
Viron poliittisilla päättäjillä oli vielä 1990-luvulla ajatuksia valtion metsien vuokraamisesta joillekin ulkopuolisille tahoille. Sittemmin poliittinen ilmapiiri on muuttunut. Koska Virossa hallitukset ja niiden tavoitteet voivat kuitenkin vaihtua nopeastikin, nykyisessä metsälaissa (metsaseadus) on säädetty valtion metsänomistuksen vähimmäisosuudesta ja lisäksi todettu, että valtion toimielimen (RMK) tulee hoitaa valtion metsiä.
Valtiota potentiaalisempia metsiensä vuokraajia saattaisivat olla seurakunnat ja kunnat. Tosin useimmilla niistä on melko vähän metsää, poikkeuksena esimerkiksi Tallinnan, Rakveren ja Valgan kunnat. Lisäksi osa kunnista ja seurakunnista on jo nyt ulkoistanut metsiensä hoidon, usein paikallisille toimijoille.
Metsänvuokrauksen toteutuminen Virossa edellyttäisi luultavasti sitä, että jokin metsärahasto ostaisi metsäalueita ja päättäisi vuokrata ne edelleen jollekin luotettavalle toimijalle. Tällä tavoin rahasto voisi ulkoistaa riskiään, mutta säilyttää Virossa merkittävässä asemassa olevan maan arvonnousun itsellään. Periaatteessa myös jotkut yksityiset sijoittajat voisivat olla halukkaita vuokraamaan metsiään ulkopuolisille.
Halukkaita vuokralaisia eli kysyntää sen sijaan on runsaasti. Puutavaran välittäjät ja korjuuyrittäjät olisivat luultavasti hyvin kiinnostuneita vuokraamaan metsiä valtiolta, kunnilta ja yksityisiltä omistajilta.
Suurimpana metsänvuokrauksen esteenä paikalliset asiantuntijat näkivät luottamuksen puutteen, sillä Viron metsätaloudessa on edelleen paljon epäluotettavia toimijoita (tai pikavoittojen tavoittelijoita). Myös aktiiviset metsätilamarkkinat, maan arvonnousuun liittyvä potentiaali ja metsänomistajayhdistysten toiminnan edistämiseen tähtäävä julkinen politiikka vähentävät metsänvuokrauksen kiinnostavuutta.
Virossa metsänomistuksen ja metsätalouden rakenteet ovat vasta vakiintumassa ja tähän asti myös metsäkiinteistömarkkinat ovat olleet hyvin aktiiviset. Toisaalta merkittävä metsäkiinteistöjen markkinoille tulon lähde, neuvostoaikana sosialisoitujen kiinteistöjen yksityistäminen, on nyt päättymässä. Verotus on Virossa suosinut yhtiömuotoista metsänomistusta, joka on kasvanut osin yksityistämisen seurauksena. Maassa toimii myös kokonaisvaltaista metsäomaisuuspalvelua tarjoavia yrityksiä, mutta ne ovat keskittyneet suuriin metsätiloihin. Pieniä metsätiloja palvelevat muun muassa metsänomistajayhdistykset.
Matti Kuusisto & Riido Rosin, Tornator Eesti OÜ, 27.2.2017.
Paavo Kaimre, Meelis Teder & Risto Sirgmets, Viron maayliopisto, metsätalous- ja maankäyttöinstituutti (Eesti Maaülikool, Metsandus- ja maaehitusinstituut), Tartto, 28.2.2017.
Toomas Kams & Kristi Nigul, HD Forest AS, Tartto, 28.2.2017.
Aastaraamat Mets (2016). Keskkonnaagentuur, Tallinn 2017. http://www.keskkonnaagentuur.ee/et/aastaraamat-mets-2016.
HD Forest AS. [www-sivusto]. https://www.hdforest.ee.
HedeDanmark. [www-sivusto]. https://www.hededanmark.com.
Teder M., Põllumäe P., Korjus H. (2015). Forest land ownership change in Estonia. COST Action FP1201 FACESMAP Country Report. Julkaisussa: Živojinović I., Weiss G., Lidestav G., Feliciano D., Hujala T., Dobšinská Z., Lawrence A., Nybakk E., Quiroga S., Schraml U. (toim.). Forest land ownership change in Europe. COST Action FP1201 FACESMAP Country Reports, Joint Volume. EFICEEC-EFISEE Research Report. University of Natural Resources and Life Sciences, Vienna (BOKU), Vienna, Austria. http://www.eficeec.efi.int/portal/library/publications/reports/.
Zetterberg S. (2007). Viron historia. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. ISBN 9789517465205.

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
uhd | Digilelut
Netflixin iso kilpailija tuli Suomeen ja paljon halvemmalla
Jaa tämä:FacebookTwitterGoogle	Avainsanat: elokuva, hd, HDR, sarja, uhd, vod YouTube sai HDR-tuen
8.11.2016 YouTube on lisännyt aiemmin palveluunsa tuen muun muassa 3D- ja 4K-videoille, live streamingille ja 360-asteen videoille. Nyt YouTube on lisännyt tuen HDR-videoille.
HDR-tuki parantaa kuvanlaatua tuomalla tarjolle suuremman väriavaruuden ja musta on mustempaa ja valkoinen valkoisempaa verrattuna tavallisiin videoihin.
YouTuben HDR-tuki on käytettävissä heti Chromecast Ultra -mediatoistimella, kunhan käytössä on HDR:ää tukeva televisio. Tuki lisätään piakkoin myös Samsungin vuoden 2016 UHD ja SUHD -älytelevisioille ja myöhemmin muille HDR:ää tukeville laitteille. YouTuben ensimmäisiä HDR-videoita löytyy YouTuben soittolistalta.
Alla oleva kuva simuloi tavallisella näytöllä HDR:n eroa tavalliseen kuvaan verrattuna.
Jaa tämä:FacebookTwitterGoogle	Avainsanat: HDR, tv, uhd, video Vain näillä selaimilla näet parhaan laadun Netflixissä
15.7.2016 · 2 Kommenttia Microsoftin uuden väitteen mukaan sen Edge-selain on ainoa selain, joka toistaa Netflixin videoita 1080p-resoluutiolla. Väite ei pidä paikkaansa ja jotkin selaimet ovat tukeneet 1080p-resoluutiota jo pitkään.
Siinä Microsoft on oikeassa, että Edgellä voidaan katsoa esimerkiksi Netflixiä 1080p-resoluutiolla. Sama tosin onnistuu myös Internet Explorerilla ja Macin Safari selaimella (alkaen Mac OS X ‑käyttöjärjestelmän versiosta 10.10.3). Chromea, Firefoxia ja Operaa käytettäessä resoluutio jää vain 720p-tasolle.
1080p-resoluution käyttö ei ole mitenkään uusi juttu, sillä Wayback Machinellä löytyy Netflixin ohjesivu helmikuulta 2015 ja jo silloin Internet Explorer ja Safari ovat toistaneet Netflixin ohjelmia 1080p-resoluutiolla. Edge-selaimen 1080p-tukikaan ei ole uusi juttu, sillä jo Wayback Machinen lokakuussa 2015 tallentama Netflixin ohjesivu kertoo Edgen 1080p-tuesta.
Netflixiä voidaan myös katsoa television kautta 1080p-resoluutiolla esimerkiksi Chromecastilla. Mikään selain ei tue Netflixin Ultra HD -tarkkuutta, mutta sen saa käyttöön monilla Ultra HD -älytelevisioilla ja mediatoistimilla.
Netflixin HD-tarkkuuden käyttö ei onnistu kaikkein halvimmilla sopimuksella sillä se vaatii 9,99 euroa kuukaudessa maksavan tupla-sopimuksen käyttöä. Tupla-sopimuksella Netflixiä voidaan myös katsella samaan aikaan kahdelta ruudulta. Ultra HD -sisältöjen katselu vaatii 11,99 euron hintaisen perhe-sopimuksen, joka mahdollistaa lisäksi palvelun käytön samaan aikaan neljällä ruudulla.
Jaa tämä:FacebookTwitterGoogle	Avainsanat: hd, uhd, vod Amazonin videopalvelu haastaa Netflixiä enemmän
19.4.2016 Amazonin videopalvelu tuli tarjolle Yhdysvalloissa jo lähes kymmenen vuotta sitten ja viime vuosina sen on saanut käyttöönsä ostamalla Amazon Prime palvelun 99 dollarilla (noin 87 euroa) vuodeksi. Amazon Primen alkuperäinen ja vieläkin käytössä oleva etu oli ostosten toimittaminen kotiin ilmaiseksi. Amazon Primen hyötyihin kuuluu nykyään myös siis videopalvelu sekä muun muassa ilmainen musiikkipalvelu sekä rajoittamaton tallennustila valokuville.
Nyt Amazon on kuitenkin kertonut aloittavansa elokuvia ja sarjoja tarjoavan Amazon Video -palvelun tarjoamisen erillään Amazon Primestä 8,99 dollarilla (noin 8 euroa) kuukaudessa ja samalla rahalla voi katsoa myös palvelusta löytyviä 4K UHD -elokuvia ja sarjoja. Ilmeisesti 8,99 dollarin hinta on tarjolla vain, jos palvelun ottaa käyttöön useammaksi kuukaudeksi. Yhdeksi kuukaudeksi, esimerkiksi jonkin suositun lomakauden ajaksi, palvelun saa 10,99 dollarilla.
Vertailun vuoksi Netflixin HD-laatua tarjoavan paketin hinta on Yhdysvalloissa 9,99 dollaria kuukaudessa (Suomessa 9,99 euroa) ja UHD-laatua tarjoavasta paketista täytyy maksaa 11,99 dollaria (Suomessa 11,99 euroa). Netflixin tapaan Amazon Videokin tarjoaa joitain elokuvia ja sarjoja yksinoikeudella.
Amazon Video on tarjolla Yhdysvaltojen lisäksi Britanniassa, Saksassa, Itävallassa sekä Japanissa. Vielä ei ole tiedossa aikooko palvelu laajentua lähiaikoina muihin maihin.
Jaa tämä:FacebookTwitterGoogle	Avainsanat: 4K, elokuva, sarja, uhd, vod Ultra HD Blu-ray -elokuvat saapuvat markkinoille
5.1.2016 · 1 Kommentti 4K-televisioita on myyty jo jonkin aikaa ja esimerkiksi Netflix on tarjonnut 4K-elokuvia suoratoistona jo yli puolentoista vuoden ajan. Samsung esitteli ensimmäisen Ultra HD Blu-ray -soittimen viime syksynä ja nyt vihdoinkin neljä kertaa HD-elokuvia tarkemmat 4K Ultra HD -elokuvat ovat tulossa markkinoille Blu-ray -formaatissa.
Jaa tämä:FacebookTwitterGoogle	Avainsanat: 4K, blu-ray, elokuva, uhd Seuraava sivu »


§ 28 Kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus § 29 Valitaan pöytäkirjan tarkastajat § 30 PL tontin 543-2-110-3 luovuttaminen Krannilan alueelta § 31 Aluekeittiölinjauksen muutos yhdeksi aluekeittiöksi ja hankkeen suunnittelu § 32 Klaukkalantien parantaminen Ropakkotien-Kiikkaistenkujan liittymässä, määrärahamuutosesitys § 33 Eron myöntäminen Virpi Rädylle elinvoimalautakunnan varajäsenyydestä sekä täydennysvaali § 34 Valtuustoaloite Kellokosken sairaalan nuoriso-osastojen säilymiseksi Kellokoskella Laakson sairaalan valmistumiseen asti § 35 Nukarin jätevesiosuuskunnan, Haaran vesiosuuskunnan ja Perttulan vesiosuuskunnan kirjelmä sekä Juhani Viljakaisen ja 18 muun valtuutetun vesiosuuskuntien toimeentuloa koskeva valtuustoaloite § 36 Valtuustoaloite toimivan vesihuollon järjestämiseksi myös haja-asutusalueiden asukkaille § 37 Luettelo keskeneräisistä valtuustoaloitteista § 38 Kunnan asukkaiden aloitteet § 39 Ilmoitusasiat


text:
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / HD / kaltevuus taustakuva HD	kaltevuus taustakuva HD
3,391 näkymät
0	kaltevuus taustakuva HD
Here is a best collection Of gradient wallpaper HD For Desktops, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täälläDownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön. 1.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! If you Like This gradient wallpaper HD Collection Give us a Like And Share On Facebook.
piipittää Tietoja Jeya Edellinen: enkeli lyö tapetti HD
seuraava: älä touch puhelimeen taustakuvaksi HD
Nursery theme wallpaperJack Jill wallpaperPhoenix tapettiChicano Mexican Art wallpaperFashion and wallpaperHonda tapetti HDMotivation for Eating Clean and Living Healthy wallpaperNebula tapettiPuolet saree tapettiLayouts wallpaper Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Kotiin / HD / christmas puhelin tapetti HD
lähettänyt: alas elokuuta 11, 2016 sisään HD Jätä kommentti 2,045 näkymät 0
Here is most beautiful Selection Of christmas phone wallpaper HD For Desktops, PC, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. Tässäwallpapermad.com Taustakuva tietokanta voit ladata miljoonia korkealaatuisia taustakuvia . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Meillä on paljon taustakuvia yli kolmekymmentä Plus kategoriat Like Eläimet, Sarjakuva, Kukka, avaruus , Pelit ja Urheilu ,Jne. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia henkilökohtaiseen käyttöön. Jos Like This Christmas puhelin taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook ja muut sosiaalisen median.
Edellinen: juggernaut tapetti HD
Seuraava: häntä tapetti HD
Chris Farley tapetti
Samsung hd tapetti
Golden State Warriors taustakuva
istukka tapetti

matches: HD HD HD HD HD HD HD hd