text:
KHO:2014:63 - Korkein hallinto-oikeus
Etusivu » Päätöksiä » Vuosikirjapäätökset » Vuosikirjapaatos » KHO:2014:63
KHO:2014:63
Ulkomaalaisasia – Elinkeinonharjoittajan oleskelulupa – Turkin tasavallan ja Euroopan talousyhteisön välinen assosiaatiosopimus ja sen lisäpöytäkirja – Sijoittautumisvapaus – Standstill-lauseke – Uusi rajoitus – Välitön oikeusvaikutus – Maahantulosäännösten kiertäminen – Kommandiittiyhtiö – Yhtiöosuuden hankinta – Aikaisempi työntekijän oleskelulupa ja hylätyt hakemukset
Vuosikirjanumero: KHO:2014:63
Antopäivä: 17.4.2014
Taltionumero: 1301
Diaarinumero: 3729/1/12
ECLI-tunniste: ECLI:FI:KHO:2014:63
Turkin kansalainen A oli saapunut Suomeen kesäkuussa 2006 hänelle myönnetyn työntekijän oleskeluluvan perusteella. Oleskelulupa oli myönnetty työntekoon maatalouden alalla. Oleskelulupaa oli jatkettu 25.7.2008 saakka. A haki ennen oleskeluluvan päättymistä työntekijän oleskelulupaa työskennelläkseen kokkina pizzayrityksessä. Lupaa ei myönnetty, kuten ei myöskään työntekijän oleskelulupaa toisessa pizzayrityksessä työskentelyä varten. Työvoimaviranomainen antoi molempiin hakemuksiin kielteisen osaratkaisun. A pani 19.7.2010 vireille elinkeinonharjoittajan oleskelulupahakemuksen perusteena elinkeinon harjoittaminen kommandiittiyhtiömuotoisessa pizzayrityksessä, jonka työntekijäksi hän oli ensiksi yrittänyt hakeutua. Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus antoi myönteisen osaratkaisun, mutta Maahanmuuttovirasto hylkäsi hakemuksen ulkomaalaislain 36 §:n 2 momentin nojalla. Hallinto-oikeus hylkäsi valituksen.
Valituksessa korkeimmassa hallinto-oikeudessa vedottiin siihen, että Turkin tasavallan ja Euroopan talousyhteisön välinen assosiaatiosopimus ja sen lisäpöytäkirjan 41 artiklan 1 kohdan niin sanottu standstill-lauseke olivat esteenä ulkomaalaislain 36 §:n 2 momentin soveltamiselle.
Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan assosiaatiosopimuksen lisäpöytäkirjan 41 artiklan 1 kohdalla (standstill-lauseke) on välitön oikeusvaikutus, joten muutoksenhakijalla oli oikeus vedota siihen elinkeinonharjoittajan oleskelulupaa ja sijoittautumisvapauttaan koskevan asian käsittelyssä. Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan stand-still-lausekkeella estetään jäsenvaltioita toteuttamasta sellaisia uusia toimenpiteitä, joiden tavoitteena tai vaikutuksena on, että Turkin kansalaisen sijoittautumiselle jäsenvaltion alueella ja vastaavasti hänen oleskelulleen siellä asetetaan sellaisia edellytyksiä, jotka ovat rajoittavampia kuin ne, joita sovellettiin lisäpöytäkirjan tullessa voimaan jäsenvaltiossa.
Assosiaatiosopimus lisäpöytäkirjoineen oli tullut Suomea velvoittavaksi 1.1.1994. Tuolloin voimassa olleen vuoden 1991 ulkomaalaislain 21 §:ssä säädettiin oleskeluluvan peruuttamisesta väärien tietojen antamisen tai tietojen salaamisen perusteella. Soveltamiskäytännössä näitä perusteita käytettiin myös luvan myöntämisedellytyksiä harkittaessa. Lain kiertotarkoitukseen perustuva luvan myöntämisen este oli siten voimassa jo vuoden 1991 laissa. Tuolloin voimassa olleen lain mukaan luvan myöntämisedellytykset perustuivat voimassa olevasta laista poiketen pitkälti viranomaisen vapaaseen harkintaan, jota lainsäätäjä ei ollut rajoittanut. Tämän vuoksi ei voitu katsoa, että sopimuksen voimaan tullessa viranomaisen päätöksenteko olisi ollut mahdollisissa kiertotapauksissa rajoitetumpaa kuin nyt voimassa olevaa lakia sovellettaessa. Kiertosääntelyn soveltamismahdollisuudet olivat vuoden 1991 laissa tosiasiassa voimassa olevaa lakia huomattavasti laajemmat. Ulkomaalaislain 36 §:n 2 momentin ei siten katsottu olevan assosiaatiosopimuksen lisäpöytäkirjan 41 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu kielletty uusi rajoitus.
Arvioitaessa asiaa ulkomaalaislain 36 §:n 2 momentin soveltamisen kannalta oli otettava huomioon, että muutoksenhakija ei ollut voinut terveydellisistä syistä jatkaa alalla, jolle hänen työlupansa oli alunperin myönnetty. Hän oli hakenut uudella perusteella työntekijän oleskelulupaa ensimmäisen kerran, kun hänellä oli vielä voimassa oleva oleskelulupa. Hän oli hankkinut vastuunalaisen yhtiömiehen osuuden kommandiittiyhtiöstä sen jälkeen, kun hänen työntekijän oleskelulupahakemuksensa oli hylätty. Kommandiittiyhtiön muut yhtiömiehet eivät olleet hänen sukulaisiaan. Kommandiittiyhtiön toimialalla oli tavanomaista, että myös yhtiömiehet osallistuvat työhön. Yhtiömiehen työskentelyä yrityksessä ei voitu siten pitää epätavallisena järjestelynä eikä osoituksena ulkomaalaislain 36 §:n 2 momentissa tarkoitetusta kiertotarkoituksesta. Korkein hallinto-oikeus kumosi Maahanmuuttoviraston ja hallinto-oikeuden päätökset ja palautti asian Maahanmuuttovirastolle uudelleen käsiteltäväksi.
Turkin tasavallan ja Euroopan talousyhteisön Ankarassa 12.9.1963 allekirjoittama assosiaatiosopimus, vahvistettu yhteisön puolelta 23.12.1963 tehdyllä neuvoston päätöksellä 64/732/ETY (EYVL 1964, 217, s. 3685, edellä tarkoitettu assosiaatiosopimus) 2 artikla 1 kohta
Assosiaatiosopimuksen lisäpöytäkirja tehty, hyväksytty ja vahvistettu yhteisön puolesta 19.12.1972 annetulla neuvoston asetuksella N:o 2760/72 (EYVL L 293, s. 1) 41 artikla 1 kohta
Ulkomaalaislaki (378/1991) 21 §
Ulkomaalaislaki (301/2004) 3 § 7 ja 9 kohta, 36 § 2 momentti, 72 § 3 momentti, 76 §, 84 § 1 ja 2 momentti
Helsingin hallinto-oikeus 16.11.2012 nro 12/1402/3
1. Maahanmuuttoviraston päätös elinkeinonharjoittajan oleskelulupahakemukseen
Maahanmuuttovirasto on 6.7.2011 hylännyt muutoksenhakijan (asiakasnumero 840539) elinkeinon harjoittamisen perusteella tekemän oleskelulupahakemuksen.
Maahanmuuttovirasto on perustellut päätöstään seuraavasti:
Ulkomaalaislain 36 §:n 2 momentin mukaan oleskelulupa voidaan jättää myöntämättä, jos on perusteltua aihetta epäillä ulkomaalaisen tarkoituksena olevan maahantuloa tai maassa oleskelua koskevien säännösten kiertäminen. Hallituksen esityksessä uudeksi ulkomaalaislaiksi (HE 28/2003 vp) 36 §:n yksityiskohtaisissa perusteluissa todetaan, että laiton maahanmuutto tarkoittaa yhä useammin laillisten maahantulokeinojen väärinkäyttöä. Viisumia ja oleskelulupaa haetaan perusteella, joka ei vastaa maahantulon todellista tarkoitusta. Näennäisesti laillinen maahantulotapa saadaan aikaan salaamalla viranomaisilta maahantulon todellinen tarkoitus ja antamalla asiaan liittyviä vääriä tietoja mukaan lukien asiakirjaväärennökset.
Hakija on saapunut Suomeen 4.6.2006 Ulkomaalaisviraston (nykyisin Maahanmuuttovirasto) myöntämällä työntekijän oleskeluluvalla. Hakijan oleskelulupa on myönnetty työntekoon maatalouden alalla, ja oleskelulupaa on jatkettu 25.7.2008 asti. Hakija on 10.6.2008 hakenut uutta määräaikaista oleskelulupaa perusteenaan nyt työnteko kokkina X Ky -nimisessä yrityksessä Vantaalla. Espoon poliisilaitos ei ole myöntänyt hakijalle uutta työntekijän oleskelulupaa uudella ammattialueella, koska Uudenmaan työlupayksikön osaratkaisu 11.7.2008 on ollut kielteinen. Kielteinen osaratkaisu perustui siihen, että hakija oli jo aloittanut työskentelyn pizzeriassa oleskeluluvalla, joka oli myönnetty maatalousalalle. Hakija on valittanut päätöksestä Helsingin hallinto-oikeuteen, joka on 8.5.2009 tekemällään päätöksellä hylännyt valituksen.
Hakija on 18.8.2009 hakenut uutta määräaikaista oleskelulupaa työskennelläkseen Y:ssä Oulussa. Lappeenrannan työlupayksikkö on tehnyt asiassa kielteisen osaratkaisun 22.9.2009, koska on katsonut, että alueelta (Suomi, EU-alue ja ETA-maat), jolta työnantajan edellytetään ensisijaisesti rekrytoivan työntekijöitä, on saatavissa kohtuullisessa ajassa työvoimaa kokin työtehtävään. Kielteisen osaratkaisun perusteella Maahanmuuttovirasto ei ole myöntänyt hakijalle työntekijän oleskelulupaa 8.1.2010 tekemällään päätöksellä. Hakija on valittanut päätöksestä Helsingin hallinto-oikeuteen, jossa asian käsittely on vielä kesken.
Hakija on 19.7.2010 pannut vireille elinkeinonharjoittajan oleskelulupahakemuksen perusteenaan elinkeinon harjoittaminen X Ky:ssä. Hakija on otettu vastuunalaiseksi yhtiömieheksi kyseiseen yritykseen yhtiösopimuksen muutoksella 1.6.2010. Uudenmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY-keskus) on 9.12.2010 tehnyt asiassa myönteisen osapäätöksen. Maahanmuuttovirasto kiinnittää huomiota kuitenkin siihen, että Uudenmaan työlupayksikkö on aiemmin tehnyt hakijan asiassa kielteisen osapäätöksen koskien samaa pizzeriaa. Myös Lappeenrannan työlupayksikkö on aiemmin tehnyt hakijan asiassa kielteisen osaratkaisun koskien toista pizzeriaa. Maahanmuuttovirasto toteaa, että käytännössä hakija tulisi elinkeinonharjoittajana tekemään samoja työtehtäviä pizzeriassa kuin jos hän olisi sen työntekijä. Edellä mainitun perusteella voidaan siten katsoa, että hakija on otettu yhtiömieheksi yhtiöön, jotta mahdollinen uusi kielteinen osapäätös työntekijän oleskelulupahakemukseen voitaisiin välttää. Syytä epäillä hakijan yhtiömieheksi ryhtymisen tarkoitusta lisää se, että kyseisen pizzerian omistaja on kertomansa mukaan hakijan sukulainen.
Kaikki asiassa ilmenneet seikat huomioon ottaen Maahanmuuttovirasto katsoo, että kyseessä vaikuttaa olevan järjestely, jolla hakija on otettu muodollisesti elinkeinonharjoittajaksi, ja siten muodolliset edellytykset täyttyvät oleskeluluvan hakemiseksi. Maahanmuuttoviraston kannan mukaan hakija on tehnyt elinkeinonharjoittajan oleskelulupahakemuksen tarkoituksenaan kiertää työntekijän oleskelulupaa koskevia ulkomaalaislain säännöksiä. Maahanmuuttoviraston kantaa ei muuta se, että hakija todellisuudessa tulisi harjoittamaan elinkeinotoimintaa, koska ulkomaalaislain 36 §:n (oikeastaan 36 §:n 2 momentin) mukainen arviointi kohdistuu nimenomaan siihen tarkoitukseen, joka hakijalla on ollut hakemusta jätettäessä.
Edellä olevan lisäksi asiassa tulee huomioida se, että hakijan on yhtiösopimuksen mukaan määrä antaa yritykselle työpanoksensa, mikä pizzerian ollessa kyseessä tarkoittaa käytännössä ruoan valmistusta ja tarjoilua. Hakija ei kuitenkaan ole esittänyt mitään näyttöä siitä, että hän olisi opiskellut alaa tai että hän olisi kokemuksella hankkinut tehtäviin vaadittavan pätevyyden. Elinkeinonharjoittajilta kuitenkin voidaan edellyttää tehtävän vaatimaa pätevyyttä.
Yllä mainituilla perusteilla Maahanmuuttovirasto katsoo olevan perusteltua epäillä hakijaa maahantuloa ja maassa oleskelua koskevien säännösten kiertämisestä ulkomaalaislain 36 §:n (oikeastaan 36 §:n 2 momentin) tarkoittamalla tavalla. Maahanmuuttovirasto ei voi myöntää hakijalle elinkeinonharjoittajan oleskelulupaa, vaikka Uudenmaan ELY-keskuksen 9.12.2010 tekemä osaratkaisu on myönteinen.
2. Maahanmuuttoviraston päätös muutoksenhakijan karkottamisesta
Maahanmuuttovirasto on 20.9.2011 päättänyt karkottaa muutoksenhakijan kotimaahansa ja määrännyt hänet maahantulokieltoon päätöksen tekopäivästä lukien kahdeksi vuodeksi. Kielto saapua maahan ilman erityistä syytä koskee saapumista myös muuhun Schengen-valtioon.
Maahanmuuttovirasto on perustellut karkottamispäätöstään muun ohella seuraavasti:
A on oleskellut Suomessa 4.6.2006 lähtien. Hänen Suomessa oleskelunsa on alun perin perustunut työntekoon maatalouden alalla. A:n jatko-oleskelulupa on päättynyt 25.7.2008. Tämän jälkeen hän on hakenut oleskelulupaa Suomeen kolme kertaa. A on 21.7.2011 tehdyssä alustavassa karkottamiskuulemisessa kertonut, että hänellä on Suomessa 18-vuotias poika, joka odottaa oleskelulupapäätöstä, hän on oleskellut Suomessa viisi vuotta ja hänellä on Suomessa paljon tuttuja turkkilaisia maanmiehiä. Myös hänen tätinsä poika ja isoveljen kaksi poikaa asuvat Suomessa. A on kertonut vastustavansa karkottamista, koska haluaa tehdä Suomessa töitä.
Maahanmuuttovirasto toteaa, ettei A:lla voida katsoa olevan sellaisia siteitä Suomeen, jotka estäisivät hänen karkottamisensa. A:lla ei ole ollut oleskelulupaa Suomeen 25.7.2008 jälkeen, eikä hänen Suomessa oleskelevalla täysi-ikäisellä pojallaankaan ole oleskelulupaa Suomeen. Myöskään mainittuja kaukaisempia sukulaisia eikä turkkilaisia tuttavia voida pitää sellaisina siteinä Suomeen, jotka estäisivät hänen karkottamisensa.
Maahanmuuttovirasto katsoo, ettei A ole maasta karkottamisesitykseen antamassaan vastineessa tuonut esiin mitään sellaisia seikkoja, jotka puoltaisivat uuden määräaikaisen oleskeluluvan myöntämistä Suomessa ulkomaalaislain 54 §:n perusteella. Kaikki asiaan vaikuttavat seikat ja olosuhteet kokonaisuudessaan huomioon ottaen A tulee hänen kieltäytyessään poistumasta maasta määrätä karkotettavaksi kotimaahansa Turkkiin. A on asunut suurimman osan elämäänsä Turkissa, joten hänellä voidaan katsoa olevan kiinteämmät siteet kotimaahansa kuin Suomeen.
Maahanmuuttovirasto katsoo, että A voidaan karkottaa kotimaahansa ilman, että hän voi joutua siellä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn yleissopimuksen 3 artiklan tarkoittaman epäinhimillisen kohtelun tai ulkomaalaislain 147 §:ssä tarkoitetun kohtelun kohteeksi tai että hänet voitaisiin lähettää sieltä sellaiselle alueelle.
Ulkomaalaislain 150 §:n 1 momentin mukaan ulkomaalaiselle voidaan maasta karkottamista koskevassa päätöksessä määrätä maahantulokielto. Saman pykälän 2 momentin mukaan maahantulokielto määrätään enintään viiden vuoden määräajaksi tai toistaiseksi.
Maahanmuuttovirasto katsoo, että A:lle on määrättävä maahantulokielto päätöspäivästä lukien kahden vuoden määräajaksi.
Helsingin hallinto-oikeus on valituksenalaisella päätöksellään hylännyt muutoksenhakijan valitukset Maahanmuuttoviraston päätöksistä ja muutoksenhakijan oikeudenkäyntikuluvaatimuksen.
Ulkomaalaislain 72 §:n 3 momentin mukaan elinkeinonharjoittajan oleskeluluvan myöntäminen perustuu harkintaan, jossa tulee varmistaa, että elinkeinotoiminnalla on kannattavan toiminnan edellytykset. Lain 76 §:n mukaan elinkeinonharjoittajan oleskeluluvan myöntäminen edellyttää pykälän 1 kohdan mukaan, että 72 §:ssä säädetty harkinta on suoritettu ja pykälässä mainitut edellytykset täyttyvät, ja 2 kohdan mukaan, että 36 §:ssä säädetyt yleiset edellytykset oleskeluluvan myöntämiselle täyttyvät, eikä ulkomaalaista ole määrätty maahantulokieltoon. Lain 36 §:n 2 momentin mukaan oleskelulupa voidaan jättää myöntämättä, jos on perusteltua aihetta epäillä ulkomaalaisen tarkoituksena olevan maahantuloa tai maassa oleskelua koskevien säännösten kiertäminen.
Ulkomaalaislain 84 §:n 1 momentin mukaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus ratkaisee elinkeinonharjoittajan oleskeluluvan myöntämiselle 76 §:n 1 kohdassa säädettyjen edellytysten täyttymisen. Pykälän 2 momentin mukaan Maahanmuuttovirasto myöntää elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen 1 momentin mukaan tekemän myönteisen ratkaisun jälkeen ulkomaalaiselle ensimmäisen elinkeinonharjoittajan oleskeluluvan, jollei 76 §:n 2 kohdasta muuta johdu ja jollei ulkomaalaisella hakemusta jätettäessä ole voimassa olevaa muuta oleskelulupaa. Maahanmuuttovirasto päättää, onko kyse 49 §:n 1 momentin 3 kohdassa tarkoitetusta perusteettomuudesta.
Vuonna 1963 allekirjoitetun Euroopan talousyhteisön ja Turkin välisen assosiaatiosopimuksen vuonna 1970 allekirjoitetun ja neuvoston asetuksella N:o 2760/72 vahvistetun lisäpöytäkirjan 41 artiklan 1 kohdan mukaan sopimuspuolet eivät ota välillään käyttöön uusia sijoittautumisvapauden ja palvelujen vapaan tarjonnan rajoituksia (ns. standstill-lauseke).
Valittaja on saapunut Suomeen 4.6.2006 Ulkomaalaisviraston (nykyisin Maahanmuuttovirasto) myöntämällä työntekijän oleskeluluvalla. Valittajan oleskelulupa on myönnetty työntekoon maatalouden alalla ja oleskelulupaa on jatkettu 25.7.2008 asti. Valittaja on 10.6.2008 hakenut uutta määräaikaista oleskelulupaa perusteena työnteko Vantaalla sijaitsevassa X Ky -nimisessä yrityksessä. Espoon poliisilaitos ei ole myöntänyt valittajalle uutta työntekijän oleskelulupaa, koska Uudenmaan työlupayksikön 11.7.2008 asiassa tekemä osaratkaisu on ollut kielteinen. Helsingin hallinto-oikeus on 8.5.2009 päätöksellään hylännyt valituksen. Valittaja on 18.8.2009 hakenut uutta määräaikaista oleskelulupaa työskennelläkseen Y -nimisessä ravintolassa Oulussa. Lappeenrannan työlupayksikkö on tehnyt asiassa kielteisen osaratkaisun 22.9.2009. Maahanmuuttovirasto ei ole myöntänyt valittajalle oleskelulupaa 8.1.2010 tekemällään päätöksellä. Oulun hallinto-oikeus on 13.9.2011 päätöksellään hylännyt valituksen. Valittaja on pannut 19.7.2010 vireille elinkeinonharjoittajan oleskelulupaa koskevan hakemuksen perusteena elinkeinon harjoittaminen X Ky -nimisessä ravintolassa. Hänet on otettu vastuunalaiseksi yhtiömieheksi yritykseen yhtiösopimuksen muutoksella 1.6.2010. Uudenmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus on 9.12.2010 tehnyt asiassa myönteisen osaratkaisun, jossa on katsottu, että liiketaloudellisista lähtökohdista katsoen asiassa ei ole estettä yhden vuoden pituisen luvan myöntämiselle. Maahanmuuttovirasto ei ole valituksenalaisella päätöksellä myöntänyt valittajalle elinkeinonharjoittajan oleskelulupaa, koska virasto on katsonut, että valittajan ilmeisenä tarkoituksena on ollut maahantuloa ja maassa oleskelua koskevien säännösten kiertäminen.
Hallinto-oikeus toteaa, ettei Euroopan talousyhteisön ja Turkin välinen assosiaatiosopimus suoraan rajoita Suomen viranomaisten toimivaltaa säätää Turkin kansalaisten oikeudesta saapua maahan ja työskennellä maassa. Sopimuksen lisäpöytäkirjan 41 artiklan 1 kohdalla eli niin sanotulla standstill-lausekkeella on sinänsä välitön oikeusvaikutus sopimusosapuolten viranomaisten harkintaan, eikä Suomi sopimuksen osapuolena saa ottaa käyttöön Turkin kansalaisten sijoittautumisvapautta ja oleskeluoikeutta koskevia uusia kansallisia rajoituksia. Ulkomaalaislain 36 §:n 2 momentin säännöstä ei kuitenkaan ole pidettävä tällaisena assosiaatiosopimuksen lisäpöytäkirjan 41 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna uutena rajoituksena, kun otetaan huomioon, että säännöksellä on lähinnä kirjattu jo vallinnut käytäntö ulkomaalaislakiin ja että säännöksen tarkoituksena on estää Suomen ulkomaalaislain maahantuloa koskevien säännösten kiertäminen ja oleskelulupajärjestelmän väärinkäyttö. Hallinto- oikeus katsoo näin ollen, ettei assosiaatiosopimuksen lisäpöytäkirjan standstill-lauseke estä ulkomaalaislain 36 §:n 2 momentin säännöksen soveltamista asiassa.
Hallinto-oikeus toteaa, että Maahanmuuttoviraston toimivaltaan on elinkeino-, liikenne ja ympäristökeskuksen myönteisestä osaratkaisusta huolimatta kuulunut ratkaista se, täyttyvätkö ulkomaalaislain 36 §:ssä säädetyt yleiset edellytykset oleskeluluvan myöntämiselle.
Valittaja tulisi käytännössä elinkeinonharjoittajana tekemään ravintolassa samoja työtehtäviä kuin jos hän olisi ravintolan työntekijä. Kun otetaan lisäksi huomioon, että valittaja on aiemmin saanut työntekijän oleskelulupahakemuksiinsa kielteiset ratkaisut, hallinto-oikeus katsoo, että Maahanmuuttovirastolla on ollut asiassa ilmenneet seikat kokonaisuutena huomioon ottaen perusteltua aihetta epäillä valittajan tarkoituksena olevan maahantuloa koskevien säännösten kiertäminen. Maahanmuuttovirasto on näin ollen voinut hylätä valittajan hakemuksen.
Ulkomaalaislain 149 §:n 1 momentin mukaan maasta voidaan karkottaa oleskeluluvalla oleskellut ulkomaalainen: 1) joka oleskelee Suomessa ilman vaadittavaa oleskelulupaa. Lain 150 §:n 1 momentin mukaan ulkomaalaiselle voidaan käännyttämistä tai maasta karkottamista koskevassa päätöksessä määrätä maahantulokielto. Pykälän 2 momentin mukaan maahantulokielto määrätään enintään viiden vuoden määräajaksi tai toistaiseksi. Lain 146 §:n 1 momentin mukaan käännyttämistä ja maasta karkottamista sekä maahantulokiellon määräämistä ja pituutta harkittaessa on otettava huomioon päätöksen perusteena olevat seikat sekä asiaan muutoin vaikuttavat seikat ja olot kokonaisuudessaan.
Valittajalle työnteon perusteella myönnetyn oleskeluluvan voimassaolo on päättynyt 25.7.2008, eikä hänelle ole myönnetty uutta oleskelulupaa. Valittaja oleskelee Suomessa ilman oleskelulupaa. Hänen karkottamiselleen on näin ollen ulkomaalaislaissa tarkoitettu peruste. Kun kokonaisharkinnassa verrataan karkotuksen puolesta ja sitä vastaan puhuvia seikkoja, hallinto-oikeus katsoo, että karkotuksen puolesta puhuvia seikkoja on pidettävä vastaan puhuvia seikkoja painavampina. Kun otetaan huomioon edellä mainitut ja muut asiassa esitetyt seikat kokonaisuudessaan, hallinto-oikeus katsoo, että valittaja on voitu määrätä karkotettavaksi kotimaahansa Turkkiin ja hänet on voitu asettaa kahden vuoden maahantulokieltoon.
Kun otetaan huomioon asiassa annetut ratkaisut ja se, etteivät oikeudenkäynnit ole aiheutuneet Maahanmuuttoviraston virheestä, ei ole kohtuutonta, että valittaja joutuu pitämään oikeudenkäyntikulunsa vahinkonaan.
Ulkomaalaislaki 147 § ja 148 §
Asian ovat ratkaisseet hallinto-oikeuden jäsenet Sirkka Heikkilä, Heikki Mauno ja Markku Lambert. Asian esittelijä Mikko Ranta.
Muutoksenhakija on pyytänyt lupaa valittaa hallinto-oikeuden päätöksestä. Valituksessaan hän on vaatinut, että Maahanmuuttoviraston ja hallinto-oikeuden oleskelulupaa, maasta karkottamista ja maahantulokieltoa koskevat päätökset kumotaan ja valittajalle myönnetään oleskelulupa elinkeinon harjoittamisen perusteella. Lisäksi valituksessa on vaadittu, että karkottamispäätöksen täytäntöönpano kielletään ja Maahanmuuttovirasto velvoitetaan korvaamaan muutoksenhakijan oikeudenkäyntikulut hallinto-oikeudessa ja korkeimmassa hallinto-oikeudessa.
Muutoksenhakija on lausunut valituksensa tueksi muun ohella seuraavaa:
Tehdessään johtopäätöksen muutoksenhakijan elinkeinonharjoittajan oleskelulupahakemuksen tarkoituksesta hallinto-oikeus ei ole ottanut huomioon sille esitettyjä selvityksiä muutoksenhakijan terveydentilasta johtuneesta ammatinvaihdon välttämättömyydestä. Tämän vuoksi hallinto-oikeuden arvio on muodostunut vääräksi ja päätös on lainvastainen.
Muutoksenhakija ei ole kiertänyt maahantulosäännöksiä hakemalla oleskelulupaa perusteella, joka ei vastaa hakemuksen todellista tarkoitusta. Muutoksenhakija ei myöskään ole esittänyt vääriä tietoja hakemuksessaan. Oleskeluluvan hakeminen perusteella, joka johtaa todennäköisemmin myönteiseen päätökseen, ei voi olla maahantulosäännösten kiertämistä. Ulkomaalaislain 36 §:n 2 momentin tarkoituksena ei ole vaikeuttaa oleskeluluvan saamista oikealla ja asianmukaisella perusteella. Muutoksenhakijan aikaisemmat pyrkimykset työllistyä samalla alalla, jossa hän nyt toimii elinkeinonharjoittajana, tukevat käsitystä hakemuksen perusteen todellisuudesta. Aikaisempia työntekijän oleskelulupahakemuksia ei myöskään ole hylätty maahantulosäännösten kiertotarkoituksen vuoksi. Näistä syistä ulkomaalaislain 36 §:n 2 momentin tarkoittamat maahantulosäännösten kiertämisen tunnusmerkit eivät täyty.
Maahanmuuttovirasto ja hallinto-oikeus ovat viitanneet arvionsa perusteena siihen, että muutoksenhakija tulisi elinkeinonharjoittajana tekemään ravintolassa samoja työtehtäviä kuin jos olisi sen työntekijä. Maahanmuuttovirasto on katsonut muutoksenhakijan aseman elinkeinonharjoittajana olevan tämän vuoksi vain muodollinen. Erityisesti pienissä ja keskisuurissa yrityksissä elinkeinonharjoittaja kuitenkin tekee samaa työtä kuin hänen mahdollisesti palkkaamansa työntekijät. Elinkeinonharjoittajana toimiminen ei ole erityinen ammatti, johon sisältyisivät omat tietyt alan muista tehtävistä poikkeavat tehtävät. Muutoksenhakija on esittänyt selvitystä siitä, että hän on toiminut elinkeinonharjoittajan asemansa edellyttämällä tavalla muun ohella tekemällä yhtiöstä yksityisottoja ja vastaamalla siten näin saamillaan tuloilla toimeentulostaan Suomessa.
Hallinto-oikeuksien oikeuskäytännössä on katsottu, ettei laittomastikaan maassa oleskelleen ja laittoman maassa oleskelun aikana avoimen yhtiön yhtiömieheksi ryhtyneen ulkomaalaisen hakemusta voitu hylätä maahantulosäännösten kiertämistä koskevalla perusteella, kun ei ollut esitetty näyttöä tai perusteltua aihetta epäillä elinkeinonharjoittamisen olleen veruke oleskeluluvan saamiseksi (Kouvolan hallinto-oikeus 26.4.2011 nro 11/0147/1).
Euroopan talousyhteisön ja Turkin välisen assosiaatiosopimuksen tarkoituksena on sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaan edistää sopimuspuolten välisten kaupallisten suhteiden jatkuvaa vahvistumista erityisesti toteuttamalla asteittain työntekijöiden vapaa liikkuvuus (12 artikla) sekä poistamalla sijoittumisvapautta (13 artikla) ja palvelujen tarjoamisen vapautta (14 artikla) koskevia rajoituksia. Sopimuksen lisäpöytäkirjan 41 artiklan 1 kohdan mukaan sopimusosapuolet eivät ota välillään käyttöön uusia sijoittumisvapauden ja palvelujen vapaan tarjonnan rajoituksia.
Unionin tuomioistuin on katsonut, että lisäpöytäkirjan 41 artiklan 1 kohdan kielto osoittaa selvän ja ehdottoman periaatteen ja että sitä voidaan soveltaa kansallisissa tuomioistuimissa. Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-16/05 antaman tuomion mukaan edellä mainittua lisäpöytäkirjan kohtaa on tulkittava siten, että siinä kielletään siitä alkaen, kun kyseinen pöytäkirja on tullut voimaan kyseessä olevassa jäsenvaltiossa, ottamasta käyttöön uusia sijoittautumisvapauden käyttämiseen kohdistuvia rajoituksia, mukaan lukien rajoitukset, jotka koskevat Turkin kansalaisille, joiden tarkoituksena on työskennellä kyseisessä jäsenvaltiossa itsenäisinä ammatinharjoittajina, myönnettävän ensimmäisen maahantuloluvan aineellisia tai menettelyllisiä edellytyksiä.
Muutoksenhakija on Turkin kansalainen, joka on hakenut elinkeinonharjoittajan oleskelulupaa harjoittaakseen Suomessa elinkeinotoimintaa ravintolayrittäjänä eli palveluiden tarjoajana. Hänen oleskelulupansa myöntämisedellytysten arvioimiseen soveltuu assosiaatiosopimuksen lisäpöytäkirjan 41 artiklan 1 kohdan mukainen kielto rajoittaa hänen sijoittautumisvapautensa käyttämistä siitä, mitä se on ollut assosiaatiosopimuksen tullessa voimaan Suomessa eli 1.1.1994 Suomen liittyessä Euroopan talousalueeseen. Näin ollen muutoksenhakijan elinkeinonharjoittajan oleskelulupahakemusta ei voida hylätä sellaisilla perusteilla, joilla sitä ei olisi voitu hylätä vuoden 1991 ulkomaalaislain perusteella sellaisena kuin se on ollut voimassa 1.1.1994.
Vuoden 1991 ulkomaalaislain soveltamiskäytännössä oleskelulupa saatettiin jättää myöntämättä, jos lain 21 §:n mukaiset luvan peruuttamisedellytykset olivat olemassa. Mainitun pykälän mukaan oleskelulupa voitiin peruuttaa, jos ulkomaalainen oli oleskelulupaa hakiessaan tietoisesti antanut henkilöllisyyttään koskevia tai muita päätökseen vaikuttaneita vääriä tietoja taikka salannut seikan, joka olisi saattanut vaikuttaa päätöksen sisältöön, taikka muusta painavasta syystä. Samanlaisilla seikoilla on perusteltu myös voimassa olevan ulkomaalaislain 36 §:n 2 momenttia (HE 28/2003 vp, s. 138).
Muutoksenhakijan aikaisemmat oleskelulupahakemukset eivät viittaa siihen, että hän olisi antanut päätökseen vaikuttaneita vääriä tietoja tai salannut seikkoja, jotka olisivat saattaneet vaikuttaa päätöksen sisältöön. Muutoksenhakija on saapunut Suomeen eri alalle (maatalous) myönnetyllä työntekijän oleskeluluvalla, mutta joutunut pakottavista terveydellisistä syistä lopettamaan ruumiillisesti raskaan työskentelyn tällä alalla. Koska hän on oleskellut luvallisesti Suomessa, hänellä on ollut ulkomaalaislain perusteella oikeus hakea oleskelulupaa Suomesta käsin ilman, että hänen olisi välillä tarvinnut poistua kotimaahansa. Oleskelulupahakemusta ei siten ole voitu hylätä sellaisten seikkojen perusteella, jotka olisivat sisältyneet vuoden 1991 ulkomaalain 21 §:ään.
Koska hakemus on kuitenkin hylätty, päätös on assosiaatiosäännösten mukaisen standstill-lausekkeen vastainen toimenpide, jonka vaikutuksesta muutoksenhakijan sijoittautumisoikeutta on tosiasiallisesti rajoitettu perusteilla, joilla sitä ei olisi voitu rajoittaa vuoden 1991 lain nojalla. Päätös on näin ollen unionioikeuden vastainen.
Riippumatta oleskelulupa-asian ratkaisusta on maahantulokielto kumottava ilmeisen perusteettomana. Muutoksenhakijan oleskelulupahakemusten perusteena ovat aina olleet todelliset olosuhteet, kahdessa aikaisemmassa hakemuksessa ravintola-alan työsuhteet ja viimeisimmässä hakemuksessa elinkeinonharjoittajan asema.
Maahantulokieltoon määrääminen viraston esittämillä perusteilla on assosiaatiosopimuksen lisäpöytäkirjan 41 artiklan 1 kohdassa kielletty uusi rajoitus Turkin kansalaisen sijoittautumisoikeudelle. Hallinto-oikeus ei ole millään tavoin arvioinut assosiaatiosäännösten merkitystä suhteessa maahantulokieltoon määräämiseen. Muutoksenhakijalle ei olisi voitu määrätä maahantulokieltoa vuoden 1991 ulkomaalaislain 43 §:n perusteella. Maahantulokieltoon määrääminen on tälläkin perusteella lainvastainen ja se tulee kumota.
Maahanmuuttoviraston päätöksiä voidaan pitää niin selvästi virheellisinä, että virasto on määrättävä korvaamaan muutoksenhakijan oikeudenkäyntikulut hallinto-oikeudessa ja korkeimmassa hallinto-oikeudessa.
Maahanmuuttovirasto on lausunnossaan esittänyt, että vaatimukset hylätään sekä lausunut muun ohessa seuraavaa:
Assosiaatiosopimuksen lisäpöytäkirjan 14 artiklan 1 kohta koskee sijoittautumisvapautta sekä palvelujen vapaan tarjonnan vapauksia. Sijoittautumisvapaus liittyy EU-oikeudessa taloudellisen toiminnan harjoittamiseen (itsenäiset ammatillisen toiminnan harjoittajat tai yritykset).
Assosiaatiosopimus tuli Suomea velvoittavaksi 1.1.1994 Suomen liityttyä ETA-sopimukseen. Näin ollen valituksenalaiseen asiaan sovellettuja ulkomaalaislain (301/2004, myöhempine muutoksineen) säännöksiä on arvioitava vertaamalla niitä 1.1.1994 voimassa olleisiin vuoden 1991 ulkomaalaislain (378/1991) säännöksiin.
Kielteisen oleskelulupapäätöksen perusteena on ollut ulkomaalaislain 36 §:n 2 momentissa tarkoitettu epäilys ulkomaalaislain kiertämisestä. Tämän vuoksi muutoksenhakijalle ei ole voitu myöntää elinkeinonharjoittajan oleskelulupaa Uudenmaan ELY-keskuksen myönteisestä osaratkaisusta huolimatta. Koska muutoksenhakijalle ei ole myönnetty oleskelulupaa, ulkomaalaislain 149 §:n mukaiset perusteet maasta karkottamiselle ovat samalla täyttyneet. Karkottamista harkittaessa on suoritettu ulkomaalaislain 146 §:ssä tarkoitettu kokonaisharkinta ja otettu huomioon lain 147 §:ssä säädetty palauttamiskielto.
Elinkeinonharjoittajan oleskeluluvasta on säädetty lailla vasta nykyisessä vuoden 2004 ulkomaalaislaissa. Edellisen ulkomaalaislain (378/1991) 23 §:n 2 momentissa todettiin, että ulkomaalaisen oikeudesta harjoittaa elinkeinoa säädetään erikseen. Ulkomaalaisasetuksen (449/1991) 14 §:n 2 momentin 1 kohdan nojalla työlupaa ei vaadittu ulkomaalaiselta, joka harjoitti elinkeinoa. Pykälän 3 momentin mukaan työministeriö antoi tarkempia määräyksiä.
Maahanmuuttoviraston näkemyksen mukaan elinkeinonharjoittajan oleskelulupaa koskevat nykyiset säännökset vastaavat aiemman ulkomaalaislain aikana noudatettua vakiintunutta hallintokäytäntöä. Karkottamisasiassa sovellettuja ulkomaalaislain säännöksiä ei voida myöskään pitää assosiaatiosopimuksen kieltäminä uusina rajoituksina.
Karkottamispäätös perustuu ulkomaalaislain 149 §:n 1 momenttiin, joka vastaa aikaisemman ulkomaalaislain (378/1991) 40 §:n 1 momentin 1 kohdan mukaista karkottamisperustetta. Voimassa olevan ulkomaalaislain 146 §:n mukainen kokonaisharkinta ja 147 §:n mukainen palautuskielto vastaavat puolestaan aiemman ulkomaalaislain (378/1991) 41 §:n säännöksiä.
Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan on katsottu, että vuonna 2004 voimaan tulleen ulkomaalaislain 36 §:n 2 momentissa on ollut kyse aikaisemman oikeuskäytännön kirjaamisesta lakiin, joten lainkohta ei sellaisenaan ole assosiaatiosopimuksessa tarkoitettu kielletty uusi rajoitus.
Assosiaatiosopimuksen ja lisäpöytäkirjan Turkin kansalaisille takaaman sijoittautumisoikeuden sekä assosiaatiosopimukseen liittyvän assosiaationeuvoston päätöksen (1/80) 13 artiklan mukaan yhteisön jäsenvaltiot ja Turkki eivät aseta uusia rajoituksia työhön pääsylle alueillaan laillisesti oleskeleville työntekijöille. Vaikka kyseisen kohdan katsottaisiinkin koskevan työntekijöiden lisäksi myös elinkeinonharjoittajia, ei sen tässä tapauksessa voida katsoa muodostavan muutoksenhakijalle oikeutta elinkeinonharjoittajan oleskelulupaan, kun otetaan huomioon, että muutoksenhakijan elinkeinon harjoittamista voidaan pitää näennäisenä.
Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan oikeussubjektit eivät saa vedota yhteisön oikeuteen vilpillisesti taikka käyttää sitä väärin (esimerkiksi asia C-16/05, Tum ja Dari, tuomio 20.9.2007, kohta 64 ja siinä oleva viittaus tuomioon asiassa C-255/02, Halifax ym., tuomio 21.2.2006, kohta 68). Edellä tarkoitetun tuomion perustelujen mukaan kansalliset tuomioistuimet voivat tapauskohtaisesti objektiivisten seikkojen perusteella ottaa huomioon sen, että asianomainen henkilö on käyttänyt oikeuttaan väärin tai menetellyt vilpillisesti, jättääkseen tarvittaessa soveltamatta häneen yhteisön oikeuden niitä säännöksiä ja määräyksiä, joihin asiassa on vedottu.
Valituksenalaisessa asiassa vetoamista Turkin assosiaatiosopimukseen on pidettävä EU-oikeuden väärinkäyttämisenä ottaen huomioon ne syyt, joiden nojalla oleskelulupahakemus on hylätty.
Maahanmuuttovirastoa ei tule velvoittaa korvaamaan muutoksenhakijan oikeudenkäyntikuluja ottaen huomioon asian laatu ja tulkinnanvaraisuus. Virastolla on ollut toimivalta harkita ulkomaalaislain 36 §:n 2 momentin soveltamista. Karkottamisharkinnassa on puolestaan otettu huomioon kaikki asiaan vaikuttavat seikat ulkomaalaislaissa edellytetyllä tavalla.
Muutoksenhakija on vastaselityksessään lausunut muun ohessa seuraavaa:
Muutoksenhakijan olosuhteissa mikään ei viittaa siihen, että hän olisi hakenut elinkeinonharjoittajan oleskelulupaa muussa kuin elinkeinon harjoittamisen tarkoituksessa. Muutoksenhakija on X Ky:n toinen vastuunalainen yhtiömies. Toinen vastuunalainen yhtiömies on bosnialaissyntyinen Suomen kansalainen, joka ei ole muutoksenhakijan sukulainen. Äänettömänä yhtiömiehenä on niin ikään bosnialaissyntyinen Suomen kansalainen, joka hänkään ei ole muutoksenhakijan sukulainen. Kebab-pizzerioissa on sinänsä tyypillistä, että omistajat työskentelevät niissä täysipainoisesti. Omistajuuteen tai työskentelyyn liittyvät seikat eivät siten anna aihetta arvioida, että kysymys olisi muusta kuin elinkeinonharjoittajan oleskeluluvasta.
Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä maahanmuuttosäännösten vastaista oleskelua ja elinkeinon harjoittamista ei ole pidetty sinänsä EU-oikeuden väärinkäyttönä (tuomio asiassa C-37/98, Savas). Myöskään vetoamista assosiaatiosopimukseen menestyksettömän turvapaikkahakemuksen jälkeen ei ole pidetty EU-oikeuden väärinkäyttönä (tuomio asiassa C-16/05, Tum ja Dari).
Merkitään, että korkein hallinto-oikeus on 9.1.2013 antamallaan päätöksellä taltionumero 114 kieltänyt karkottamispäätöksen täytäntöönpanon.
1. Korkein hallinto-oikeus myöntää valitusluvan ja tutkii valituksen.
2. Maahanmuuttovirasto velvoitetaan korvaamaan A:n oikeudenkäyntikulut korkeimmassa hallinto-oikeudessa ja Helsingin hallinto-oikeudessa 500 eurolla. Muilta osin vaatimus viraston velvoittamisesta korvaamaan muutoksenhakijan oikeudenkäyntikulut hylätään.
1.1. Muutoksenhakijan hakemushistoria
Asiakirjoista käy ilmi, että muutoksenhakija on vuonna 2003 hakenut Suomesta turvapaikkaa. Hakemus ja muutoksenhakijan asiassa tekemä valitus ovat tuolloin hylätty. Muutoksenhakija on poistunut Suomesta.
Muutoksenhakijalle on myönnetty ensimmäinen työntekijän oleskelulupa 10.5.2006–25.7.2006 maataloustyöntekijän, kotieläinten hoitajan, metsätyöntekijän sekä taloudenhoitajan ja kotiapulaisen työhön. Luvan voimassaoloa on jatkettu 25.7.2006–25.7.2007 sekä 25.7.2007–25.7.2008.
Muutoksenhakijalla on syksyllä 2006 todettu syöpä, johon hän on saanut leikkaushoitoa, ja hän on ollut sairauslomalla 12.10.2006–31.8.2007. Syöpätautien ja sädehoidon erikoislääkärin 5.10.2007 antaman lausunnon mukaan muutoksenhakijan terveydentilan vuoksi maatilalla työskenteleminen ei ollut enää optimaalista ja että toipumisen vuoksi oli kannatettavaa vaihtaa suunniteltuun pizzataksin työnkuvaan. Muutoksenhakija on 1.11.2007 aloittanut kuljettaja- ja asiakaspalvelutyöt X Ky:ssä.
Muutoksenhakija on hakenut 10.6.2008 uutta oleskelulupaa perusteenaan työnteko kokkina X Ky:ssä Vantaalla. Espoon poliisilaitos ei ole myöntänyt valittajalle uutta työntekijän oleskelulupaa, koska Uudenmaan työlupayksikön asiassa tekemä osaratkaisu on ollut kielteinen. Helsingin hallinto-oikeus on päätöksellään 8.5.2009 hylännyt muutoksenhakijan valituksen ja korkein hallinto-oikeus 13.1.2010 antamallaan päätöksellä taltionumero 43 hänen valituslupahakemuksensa.
Muutoksenhakija on hakenut 18.8.2009 uutta oleskelulupaa työskennelläkseen Y -ravintolassa Oulussa. Lappeenrannan työlupayksikkö on tehnyt asiassa kielteisen osaratkaisun, eikä Maahanmuuttovirasto ole myöntänyt valittajalle oleskelulupaa. Oulun hallinto-oikeus on päätöksellään 13.9.2011 hylännyt valituksen.
Muutoksenhakija on 19.7.2010 hakenut elinkeinonharjoittajan oleskelulupaa. Perusteena on elinkeinon harjoittaminen X Ky:ssä. Yrityksen yhtiösopimusta on muutettu 1.6.2010, jolloin B erosi yhtiöstä ja muutoksenhakija on tullut toiseksi vastuunalaiseksi yhtiömieheksi yritykseen. Yhtiösopimuksen muutos on merkitty kaupparekisteriin 2.7.2010. Yrityksen toinen vastuunalainen yhtiömies ja äänetön yhtiömies ovat bosnialaissyntyisiä Suomen kansalaisia eivätkä he ole muutoksenhakijan sukulaisia. Eronneen yhtiömiehen on sen sijaan ilmoitettu olevan muutoksenhakijan sukulainen.
Uudenmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus on 9.12.2010 tehnyt elinkeinonharjoittajan oleskelulupahakemukseen myönteisen osaratkaisun. Osaratkaisun mukaan liiketaloudellisista lähtökohdista katsoen asiassa ei ole estettä yhden vuoden pituisen luvan myöntämiselle. Yritys on toiminut vuodesta 2005 alkaen. Yrityksen toiminta ajalla 1.1.2008–31.5.2010 on ollut voitollista ja vieraan pääoman määrä on tarkastelujaksolla laskenut.
Maahanmuuttovirasto on kuitenkin tehnyt asiassa kielteisen päätöksen ja hallinto-oikeus on hylännyt sille tehdyn valituksen. Maahanmuuttovirasto on määrännyt muutoksenhakijan karkotettavaksi ja hallinto-oikeus on samalla päätöksellään hylännyt myös karkotuspäätöstä koskevan valituksen.
1.2. Ratkaistava oikeuskysymys
Asiassa on kysymys sen arvioimisesta, onko muutoksenhakijan oleskelulupahakemus, jonka perusteena on elinkeinon harjoittaminen, voitu hylätä ulkomaalaislain 36 §:n 2 momentin perusteella, kun otetaan huomioon muutoksenhakijan aikaisemmat lupahakemukset. Asiassa on samalla kysymys siitä, mikä merkitys on annettava Euroopan talousyhteisön ja Turkin välisen assosiaatiosopimuksen ja sen lisäpöytäkirjan määräyksille, jotka estävät jäsenvaltiota ottamasta käyttöön ja soveltamasta sellaisia muun ohella sijoittautumisvapautta koskevia rajoituksia, jotka eivät ole olleet voimassa assosiaatiosopimuksen tullessa voimaan asianomaisessa jäsenvaltiossa. Suomessa assosiaatiosopimus lisäpöytäkirjoineen on tullut voimaan 1.1.1994.
1.3. Sovellettavat säännökset
1.3.1. Assosiaatiosopimus ja sen lisäpöytäkirja
Turkin tasavallan ja Euroopan talousyhteisön jäsenvaltioiden ja yhteisön Ankarassa 12.9.1963 allekirjoittama Euroopan talousyhteisön ja Turkin välinen assosiaatiosopimus vahvistettiin yhteisön puolesta 23.12.1963 tehdyllä neuvoston päätöksellä 64/732/ETY (EYVL 1964, 217, s. 3685; jäljempänä assosiaatiosopimus).
Assosiaatiosopimuksen tarkoituksena on sen 2 artiklan 1 kohdan mukaan edistää sopimuspuolten välisten kaupallisten ja taloudellisten suhteiden jatkuvaa ja tasapainoista vahvistumista, myös työvoiman alalla, toteuttamalla asteittain työntekijöiden vapaa liikkuvuus sekä poistamalla sijoittautumisvapautta ja palvelujen tarjoamisen vapautta koskevia rajoituksia Turkin kansan elintason parantamiseksi ja myöhemmin Turkin tasavallan yhteisöön liittymisen helpottamiseksi.
Assosiaatiosopimuksen lisäpöytäkirja on tehty, hyväksytty ja vahvistettu yhteisön puolesta 19.12.1972 annetulla neuvoston asetuksella N:o 2760/72 (EYVL L 293, s. 1).
Lisäpöytäkirjan 41 artiklassa, joka kuuluu assosiaatiosopimuksen II osaston II lukuun, määrätään seuraavaa:
ˮ1. Sopimuspuolet eivät ota välillään käyttöön uusia sijoittautumisvapauden ja palvelujen vapaan tarjonnan rajoituksia."
1.3.2. Lainkohdat
Ulkomaalaislain (301/2004) 3 §:n 7 kohdan mukaan elinkeinonharjoittajan oleskeluluvalla tarkoitetaan ulkomaalaiselta vaadittavaa lupaa oleskella Suomessa, kun hänen tarkoituksenaan on elinkeinon harjoittaminen. Saman pykälän 9 kohdan mukaan elinkeinonharjoittajalla tarkoitetaan henkilöä, joka harjoittaa elinkeinoa tai ammattia omissa nimissään tai on yritysvastuun kannalta tällaiseen henkilöön rinnastettava.
Ulkomaalaislain 72 §:n 3 momentin mukaan elinkeinonharjoittajan oleskeluluvan myöntäminen perustuu harkintaan, jossa tulee varmistaa, että elinkeinotoiminnalla on kannattavan toiminnan edellytykset. Saman pykälän 4 momentin mukaan harkittaessa työntekijän ja elinkeinonharjoittajan oleskeluluvan myöntämistä on varmistuttava, että ulkomaalaisen toimeentulo on turvattu ansiotyöllä, elinkeinotoiminnalla tai muulla tavalla.
Ulkomaalaislain 84 §:n (1426/2009) 1 momentin mukaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus ratkaisee elinkeinonharjoittajan oleskeluluvan myöntämiselle 76 §:n 1 kohdassa säädettyjen edellytysten täyttymisen. Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus ratkaisee, onko elinkeinon harjoittaminen tilapäistä vai jatkuvaa. Pykälän 2 momentin mukaan Maahanmuuttovirasto myöntää elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen 1 momentin mukaan tekemän myönteisen ratkaisun jälkeen ulkomaalaiselle ensimmäisen elinkeinonharjoittajan oleskeluluvan, jollei 76 §:n 2 kohdasta muuta johdu ja jollei ulkomaalaisella hakemusta jätettäessä ole voimassa muuta oleskelulupaa.
Ulkomaalaislain 76 §:n mukaan elinkeinonharjoittajan oleskeluluvan myöntäminen edellyttää, että: 1) edellä 72 §:ssä tarkoitettu harkinta on suoritettu ja pykälässä mainitut edellytykset täyttyvät; ja 2) lain 36 §:ssä säädetyt yleiset edellytykset oleskeluluvan myöntämiselle täyttyvät, eikä ulkomaalaista ole määrätty maahantulokieltoon.
Hallituksen esityksen (HE 28/2003 vp) 36 §:n yksityiskohtaisten perustelujen mukaan 2 momenttiin ehdotetaan säännöstä oleskeluluvan epäämisestä maahantulosäännösten kiertämisen vuoksi. Laiton maahanmuutto tarkoittaa yhä useammin laillisten maahantulokeinojen väärinkäyttöä. Viisumia ja oleskelulupaa haetaan perusteella, joka ei vastaa maahantulon todellista tarkoitusta. Viisumivapausaikaa käytetään laittomaan työntekoon. Myös turvapaikkamenettelyä voidaan käyttää väärin. Näennäisesti laillinen maahantulotapa saadaan aikaan salaamalla viranomaiselta maahantulon todellinen tarkoitus ja antamalla asiaan liittyviä vääriä tietoja mukaan lukien asiakirjaväärennykset. Maahantulosäännösten kiertämistä laillisia maahantulokeinoja väärinkäyttämällä voidaan kutsua myös näennäisesti lailliseksi maahanmuutoksi.
1.4. Unionin tuomioistuimen ratkaisuja
Yhteisöjen tuomioistuin (jäljempänä myös unionin tuomioistuin) on 11.5.2000 asiassa C-37/98 (Savas) antamassaan tuomiossa katsonut, että lisäpöytäkirjan 41 artiklan 1 kohdassa ilmaistaan selvin, täsmällisin, ehdottomin ja yksiselitteisin termein standstill-lauseke, jossa kielletään sopimuspuolia ottamasta välillään käyttöön sijoittautumisvapautta ja palvelujen tarjoamisen vapautta koskevia uusia rajoituksia lisäpöytäkirjan tultua voimaan (tuomion 46 kohta). Mainitun tuomion kohdasta 69 ilmenee, että lisäpöytäkirjan 41 artiklan 1 kohtaan sisältyvällä standstill-lausekkeella estetään jäsenvaltiota toteuttamasta sellaisia uusia toimenpiteitä, joiden tavoitteena tai vaikutuksena on se, että Turkin kansalaisen sijoittautumiselle jäsenvaltion alueelle ja vastaavasti hänen oleskelulleen siellä asetetaan sellaisia edellytyksiä, jotka ovat rajoittavampia kuin ne, joita sovellettiin kyseisen lisäpöytäkirjan tullessa voimaan kyseessä olevassa jäsenvaltiossa.
Unionin tuomioistuimen yhdistetyissä asioissa C-317/01 (Abatay) ja C-369/01 (Sahin) antaman tuomion perustelujen mukaisesti kansallisilla tuomioistuimilla on yksinomainen toimivalta tulkita kansallista oikeutta. Kansallisten tuomioistuinten tehtävänä on siten selvittää, onko kansallinen lainsäädäntö luonteeltaan sillä tavoin uutta, että sen seurauksena muutoksenhakijan asema vaikeutuu verrattuna niihin oikeussääntöihin perustuneeseen asemaan, jota sovellettiin asianomaisessa jäsenvaltiossa silloin, kun lisäpöytäkirja tuli asianomaisessa jäsenvaltiossa voimaan (tuomion kohta 116).
1.5. Oikeudellinen arviointi
1.5.1. Standstill-lausekkeen merkityksestä
Koska unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan assosiaatiosopimuksen lisäpöytäkirjan 41 artiklan 1 kohdalla on välitön oikeusvaikutus, muutoksenhakija Turkin kansalaisena voi vedota siihen elinkeinonharjoittajan oleskelulupa-asiaa ja siten sijoittautumisoikeuttaan koskevan asian käsittelyssä. Nyt käsillä olevassa asiassa vetoaminen tarkoittaa sen seikan tarkastelua, onko ulkomaalaislain 36 §:n 2 momentti kielletty uusi rajoitus, jota ei voida soveltaa muutoksenhakijan elinkeinonharjoittajan oleskelulupaa ratkaistaessa, tai onko mainittua rajoitusta sovellettu laveammin kuin lisäpöytäkirjan voimaan tullessa. Vetoamista standstill-lausekkeeseen ei voida pitää Maahanmuuttoviraston korkeimmassa hallinto-oikeudessa esittämällä tavalla oikeuden väärinkäyttönä.
Assosiaatiosopimus lisäpöytäkirjoineen on tullut Suomea velvoittavaksi 1.1.1994 Suomen liityttyä Euroopan talousalueeseen. Tuolloin voimassa olleen vuoden 1991 ulkomaalaislain 21 §:ssä säädettiin oleskeluluvan peruuttamisen perusteista väärien tietojen antamisen tai tietojen salaamisen perusteella. Soveltamiskäytännössä luvan peruuttamisen perusteita käytettiin myös ennakollisesti luvan myöntämisedellytyksiä harkittaessa. Kiertotarkoitukseen perustuva luvan myöntämisen este oli siten voimassa jo vuoden 1991 laissa. Koska luvan myöntämisedellytykset perustuivat voimassa olevasta ulkomaalaislaista poiketen pitkälti viranomaisten vapaaseen harkintaan, jota lainsäätäjä ei ollut rajoittanut, kiertosäännöksen voimassa olevasta laista poikkeavan muotoilun ei voida katsoa merkinneen, että viranomaisten päätöksenteko olisi ollut mahdollisissa kiertotapauksissa rajoitetumpaa kuin voimassa olevaa lakia sovellettaessa. Kiertosääntelyn soveltamismahdollisuudet vuoden 1991 laissa ovat tosiasiassa olleet nykyistä lakia huomattavasti laajemmat. Edellä lausutun perusteella ulkomaalaislain 36 §:n 2 momentin ei ole katsottava olevan assosiaatiosopimuksen lisäpöytäkirjan 41 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu sellaisenaan kielletty uusi rajoitus.
1.5.2. Ulkomaalaislain 36 §:n 2 momentin soveltamisesta
Asiassa on siten ratkaistava, onko muutoksenhakijan elinkeinon harjoittamista koskeva oleskelulupahakemus voitu hylätä ulkomaalaislain 36 §:n 2 momentin nojalla. Asiaa arvioitaessa on otettava huomioon, että muutoksenhakijan esittämän selvityksen mukaan hän ei ole voinut terveydellisistä syistä jatkaa työntekoa sillä alalla, jolle hänen saamansa työntekijän oleskelupa jatkokausineen oli alun perin myönnetty. Hänen oleskelunsa Suomessa on ollut myönnettyjen lupien vuoksi siinä vaiheessa laillista, kun hän on hakenut Suomesta käsin ensimmäistä kertaa uudelle alalle työntekijän oleskelulupaa. Muutoksenhakijan esittämän selvityksen mukaan hän on hankkinut työntekijän oleskelulupahakemusten tultua hylätyiksi vastuunalaisen yhtiömiehen osuuden kommandiittiyhtiöstä.
Kommandiittiyhtiö omistaa pizzerian, jonka työntekijäksi muutoksenhakija on aikaisemmin yrittänyt hakeutua. Esitetyn selvityksen mukaan kommandiittiyhtiön muut yhtiömiehet eivät ole muutoksenhakijan sukulaisia. Kommandiittiyhtiön toimialalla on tavanomaista, että myös yhtiön yhtiömiehet osallistuvat työhön. Yhtiömiehen työskentelyä yrityksessä ei siten voida pitää alalla epätavanomaisena järjestelynä eikä osoituksena ulkomaalaislain 36 §:n 2 momentissa tarkoitetusta ulkomaalaislain maahantuloa ja maassa oleskelua koskevien säännösten kiertotarkoituksesta.
Näissä oloissa muutoksenhakijan oleskelulupahakemusta ei ole voitu hylätä sillä perusteella, että muutoksenhakijan tarkoituksena on ollut elinkeinonharjoittajan oleskelulupaa hakemalla kiertää työntekijän oleskeluluvan edellytyksiä koskevia säännöksiä.
Koska muutoksenhakijan oleskelulupahakemusta ei ole voitu hylätä, muutoksenhakijan karkottamiselle ei ole edellytyksiä. Näin ollen myös muutoksenhakijan karkottamista koskeva päätös on kumottava.
Koska Maahanmuuttovirastolla ja hallinto-oikeudella on ollut asiasta toinen käsitys, Maahanmuuttoviraston päätökset ja hallinto-oikeuden päätös on kumottava ja asia on palautettava Maahanmuuttovirastolle uudelleen käsiteltäväksi elinkeinonharjoittajan oleskeluluvan myöntämiseksi.
Muutoksenhakija on ilmoittanut oikeudenkäyntikulujensa määräksi hallinto-oikeudessa 1 291,50 euroa ja korkeimmassa hallinto-oikeudessa 1 350,60 euroa. Muutoksenhakija on vaatinut Maahanmuuttoviraston velvoittamista korvaamaan oikeudenkäyntikulunsa kokonaisuudessaan.
Asiassa annettu ratkaisu huomioon ottaen on kohtuutonta, että muutoksenhakija joutuisi pitämään oikeudenkäyntikulunsa korkeimmassa hallinto-oikeudessa ja hallinto-oikeudessa kokonaan vahinkonaan. Tämän vuoksi Maahanmuuttovirasto velvoitetaan korvaamaan muutoksenhakijan oikeudenkäyntikulut edellä ratkaisuosasta ilmenevällä tavalla.
Asian ovat ratkaisseet hallintoneuvokset Kari Kuusiniemi, Anne E. Niemi, Sakari Vanhala, Eija Siitari ja Outi Suviranta. Asian esittelijä Seija Lintu.

matches:
§ 7
§ 2
§ 3
§ 1
tuomioistuin
tuomioistuin


text:
Asetus liiketoimintakieltorekisteristä 121/1998 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 1998 › 13.2.1998/121
13.2.1998/121
1 § (7.12.2006/1109)
Sen lisäksi mitä liiketoimintakiellosta annetun lain (1059/1985) 21 §:n 1 momentissa säädetään, liiketoimintakieltorekisteriin on tuomioistuimen ilmoituksen perusteella merkittävä 2–5 §:ssä tarkoitetut tiedot.
1) ratkaisun antanut tuomioistuin, ratkaisun antamispäivä sekä ratkaisun muut tarpeelliset tunnistetiedot;
2) liiketoimintakiellosta annetun lain 21 §:n 1 momentissa mainitut seikat mukaan lukien tuomioistuimen mainitun lain 4 §:n 3 momentin nojalla määräämä poikkeus liiketoimintakiellon sisällöstä.
(7.12.2006/1109)
Kun ylempi tuomioistuin määrää liiketoimintakiellosta annetun lain 9 §:n 2 momentin tai 17 §:n 2 momentin nojalla, että alemman tuomioistuimen päätöstä ei ole toistaiseksi noudatettava, sen on viipymättä ilmoitettava määräyksestä liiketoimintakieltorekisteriin.
4 § (7.12.2006/1109)
Rekisteriin on merkittävä myös tieto väliaikaisen liiketoimintakiellon raukeamisesta liiketoimintakiellosta annetun lain 11 §:n 2 momentin nojalla.
6 § (7.12.2006/1109)
6 § on kumottu A:lla 7.12.2006/1109.
7.12.2006/1109:
1 § 2 § 3 § 4 § 5 § 6 § 7 § Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:7.12.2006/1109:

matches:
tuomioistuin
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7


Hallintosäännön muuttaminen | Pori
PRIDno-2019-2581
Johtopäätöksenä johtamisjärjestelmän arvioinnista Porin kaupungin konsernihallintoa ehdotetaan uudistettavan siten, että kaupunginjohtajan suoraan alaisuuteen organisoidaan toiminnot, joiden avulla kaupunkia johdetaan. Lisäksi konsernihallinnon elinvoiman edistämisen tehtävät ja nykyinen ympäristö- ja lupapalvelutoimiala yhdistetään omaksi toimialaksi.
Organisaatiomuutoksen tarkoituksena on selkeyttää Porin kaupungin johtamisjärjestelmää ja samalla mahdollistaa elinvoiman edistämisen aiempaa paremmat tulokset. Lisäksi uudistuksen tuloksena kaupungin markkinointitoiminnot keskitetään muodostettavalle elinvoima- ja ympäristötoimialalle.
Valmistelun vaiheistus
Ensimmäisessä vaiheessa uudistus valmistellaan yleisemmällä tasolla siten, että kaupunginvaltuuston hyväksyttäväksi valmistellaan ne muutokset, jotka edellyttävät hallintosäännön muuttamista. Keskeisin tässä vaiheessa valmisteltava asia on kaupunkiorganisaation rakenne yksikköjakoon asti. Tavoitteena on, että hallintosäännön muutokset ovat kaupunginvaltuuston käsiteltävänä 27.4.2020 pidettävässä kokouksessa.
Toisessa vaiheessa valmistellaan uudet toimintasäännöt, jotka tulevat kaupunginhallituksen ja lautakunnan hyväksyttäviksi.
Molemmat vaiheet valmistellaan yhteistoiminnassa henkilöstön kanssa. Kaupunkitason yhteistyötoimikunnassa sovittiin 26.3.2020, että ensimmäisessä vaiheessa yhteistoimintaneuvotteluun osallistuvat työntekijöitä edustavat pääluottamusmiehet.
Pohjaehdotus
Ehdotus uudeksi organisaatiorakenteeksi on liitteenä.
Konsernipalveluihin kuuluvat jatkossa seuraavat yksiköt ja toiminnot:
Talous- ja hallintoyksikkö,
HR-yksikkö (henkilöstöasiat),
Omistajaohjaus- ja rahoitusyksikkö (ml riskienhallinta),
Viestintä- ja osallisuusyksikkö sekä
Strateginen suunnittelu, kaupunginlakimies, yhteyspäällikkö, elinkeinopäällikkö ja virastomestari.
Konsernipalveluiden osalta valmistelusta vastaa kaupunginjohtaja Aino-Maija Luukkonen.
Konsernihallinnon elinvoiman edistäminen ja ympäristö- ja lupatoimiala yhdistyvät uudistuksessa yhdeksi toimialaksi. Uuden elinvoima- ja ympäristötoimialan alaisuuteen kuuluvat tulevaisuudessa ympäristö- ja lupatoimiala sekä konsernihallinnon toiminnoista elinkeinopalvelut, kaupunkisuunnittelu, työllisyyden hoito, tietohallinto, kaupungin markkinointitoiminnot, Visit Porin toiminnot ja SuomiAreena. Ympäristö- ja lupapalveluiden toimialan yksikkörakennetta ei ehdoteta muutettavaksi.
Toimialan yhdistävänä teemana on olosuhteiden luominen yrityselämälle ympäristön kannalta kestävällä tavalla. Toimialan tarkempi toiminta-ajatus valmistellaan uudistuksen toisessa vaiheessa.
Elinvoima- ja ympäristötoimialan kokonaisuuden valmistelusta vastaa toimialajohtaja Lauri Kilkku.
Yhtenä organisaatiouudistuksen tavoitteena on koota kaupungin markkinointitoiminnot yhteisen johdon alle. Tämä tarkoittaa, että Visit Porin henkilöstö siirtyy kokonaisuudessaan Porin kaupungin palvelukseen. Kaupungin viestintä jakaantuu kahteen osaan, joista toinen puoli vastaa konsernipalveluissa kaupungin sisäisestä ja ulkoisesta viestinnästä ja toinen puoli siirtyy tekemään kaupungin markkinointia uuteen markkinointiyksikköön yhdessä Visit Porin kanssa. Visit Pori jää kuitenkin uudistuksen jälkeen vielä toistaiseksi olemassa olevaksi yhtiöksi.
Tämän kokonaisuuden valmistelusta vastaa Visit Porin toimitusjohtaja Anna Kyhä-Mantere.
Kaupunginhallitus hyväksyy edellä olevan valmistelusuunnitelman.
Lisäksi kaupunginhallitus käy evästyskeskustelun kaupunginhallituksen sekä ympäristö- ja lupalautakunnan toimivaltajaosta.
Lisäksi kaupunginhallitus kävi evästyskeskustelun kaupunginhallituksen sekä ympäristö- ja lupalautakunnan toimivaltajaosta.
Kaupunginhallitus päätti käsitellä seuraavaksi asiakohdan § 196.
Kaupunginhallitus päätti pitää kokoustauon klo 15.11-15.20.
Diana Bergroth-Lampinen, Tarja Koskela, Leena Tuominen, Tuomas Hatanpää, Jouni Lampinen
Lauri Kilkku poistui kokouksesta esteellisenä asian päätöksenteon ajaksi.
Diana Bergroth-Lampinen (intressijäävi), Leena Tuominen (palvelussuhdejäävi), Tuomas Hatanpää (palvelussuhdejäävi), Jouni Lampinen (palvelussuhdejäävi) ja Tarja Koskela (palvelussuhdejäävi) poistuivat esteellisinä kokouksesta asian käsittelyn ja päätöksenteon ajaksi.
Puheenjohtajana tämän asiakohdan ajan toimi Anne Liinamaa.
Pöytäkirjantarkastaja tämän asiakohdan ajan toimi Arja Laulainen.
Sihteerinä tämän asiakohdan ajan toimi Timo Jauhiainen.
Diana Bergroth-Lampisen sijaan asiakohdan ajaksi kokoukseen saapui Sinikka Alenius.
Kaupunginhallitus päätti 13.5.2019 käynnistää Pori-sopimuksen mukaisen organisaatiouudistuksen vaikutusten ja johtamisjärjestelmän arvioinnin.Tamora Oy:n raportti arvioinnista ja ehdotukset kehittämistoimenpiteiksi saapuivat kaupunginhallituksen asettamalle ohjausryhmälle 25.10.2019. Kaupunginhallitus käsitteli asiaa kokouksessaan 25.11.2019 ja antoi konsernihallinnon toimialajohtajalle toimeksiannon valmistella uuden elinvoimatoimialan tehtävät ja organisaation sekä tarvittavat sääntömuutokset, kaupunginlakimiehelle toimeksiannon valmistella konsernipalvelut -nimisen kaupunginjohtajan alaisen esikuntayksikön tehtävät ja organisaation sekä tarvittavat sääntömuutokset sekä henkilöstöpäällikölle toimeksiannon valmistella muutosjohtamisen, esimiestyön ja asiakaslähtöisen työskentelyn koulutusjärjestelmät sekä HR-viestinnän vahvistamisen.
Toimialajohtaja Lauri Kilkku on valmistellut organisaatiouudistusta toimeksiantonsa perusteella. Ympäristö- ja lupapalvelut -toimialan toimialajohtaja valittiin joulukuussa 2019 toisiin tehtäviin ja irtisanoutui toimialajohtajan virasta 1.6.2020 lukien.
Kaupunginhallitus hyväksyi 30.3.2020 organisaatiouudistusta koskevan valmistelusuunnitelman, jonka mukaan kaupunginjohtaja suoraan alaisuuteen organisoidaan toiminnot, joiden avulla kaupunkia johdetaan, sekä konsernihallinnon elinvoiman edistämisen tehtävät ja tähänastinen ympäristö- ja lupapalveluiden toimiala yhdistetään yhdeksi toimialaksi, johon keskitetään myös kaupungin markkinointitoiminnot. Hyväksytyn valmistelusuunnitelman mukaan valmistelu on kaksivaiheinen. Ensimmäisessä vaiheessa valmistellaan kaupunginvaltuustolle muutokset, jotka edellyttävät hallintosäännön muuttamista.Toisessa vaiheessa valmistellaan uudet toimintasäännöt, jotka tulevat kaupunginhallituksen ja lautakunnan hyväksyttäviksi. Molemmat vaiheet valmistellaan yhteistoiminnassa henkilöstön kanssa. Yksityiskohtaisemmat ehdotukset organisaatio- ja yksikkörakenteeksi valmistelusuunnitelmassa ovat luettavissa historiatiedoista. Kaupunginhallitus kävi myös evästyskeskustelun kaupunginhallituksen ja lautakunnan välisestä toimivaltajaosta.
Kaupunginhallitus päätti 20.4.2020, että konsernihallinnon toimialajohtaja Lauri Kilkku hoitaa oman tehtävänsä ohella myös ympäristö ja lupapalveluiden toimialan toimialajohtajan tehtävät ajalla 1.5.2020 - 31.12.2020.
Tässä vaiheessa tarvittavat hallintosäännön muutokset on valmisteltu kaupunginhallituksen 30.3.2020 hyväksymien suuntaviivojen mukaisesti kaupunginhallituksen ja kaupunginvaltuuston käsiteltäväksi. Keskeisin asia on kaupunkiorganisaation rakenne yksikköjakoon asti. Ensimmäistä vaihetta koskevat yhteistoimintaneuvottelut on käyty ja niitä koskeva neuvottelupöytäkirja 29.4.2020 on esityslistan liitteenä.
Kaupunginhallitus käsitteli asiaa kokouksessaan 11.5.2020. Asian aikaisempi käsittely ja päätöksenteko on luettavissa asian historiatiedoista.
Kaupunginvaltuusto päättää tehdä Porin kaupungin hallintosääntöön seuraavat muutokset:
Hallintosäännön 10 §:n 4 mom muutetaan kuulumaan seuraavasti:
"Elinvoima- ja ympäristölautakunnassa on 13 jäsentä".
Hallintosäännön 16 §:n henkilöstöorganisaatiota kuvaava kaavio muutetaan esityslistan liitteen "henkilöstöorganisaatio" mukaiseksi.
Hallintosäännön 17 §:n 2 mom muutetaan kuulumaan seuraavasti:
"Kaupunginjohtajan sijaisena kaupunginjohtajan ollessa poissa tai esteellinen toimii elinvoima- ja ympäristötoimialan toimialajohtaja".
Hallintosääntöön lisätään uusi 18a §:
"Kaupunginhallituksen ja suoraan kaupunginjohtajan alaisena on toimialoja ohjaavana esikuntayksikkönä konsernipalvelut, johon kuuluvat seuraavat yksiköt ja toiminnot:
- talous- ja hallintoyksikkö
- HR-yksikkö
- omistajaohjaus- ja rahoitusyksikkö
- viestintä- ja osallisuusyksikkö
- kaupunginlakimies, elinkeinopäällikkö, yhteyspäällikkö ja virastomestari".
Hallintosäännön 19 §:n 1 mom muutetaan kuulumaan seuraavasti:
"Elinvoima- ja ympäristölautakunnan toimialaa johtaa, osittain myös kaupunginhallituksen ja kaupunginjohtajan alaisena, toimialajohtaja".
Hallintosäännön 19 §:n 4 mom poistetaan.
Hallintosäännön 20 §:n 1 mom muutetaan kuulumaan seuraavasti:
"Elinvoima- ja ympäristötoimiala jakautuu kasvupalvelut ja kaupunkisuunnittelu-, ICT-, matkailu ja markkinointi-, rakennusvalvonta-, ympäristö- ja terveysvalvonta-, eläinlääkintä-, sekä suunnittelu- ja kehittämisyksiköihin".
Hallintosäännön 20 §:n 4 mom muutetaan kuulumaan seuraavasti:
"Perusturvatoimiala jakautuu sosiaali- ja perhepalveluiden, terveys- ja sairaalapalveluiden ja vanhuspalveluiden palvelualueisiin sekä sisäiset palvelut vastuualueeseen".
Hallintosäännön 21 § 1 mom muutetaan kuulumaan seuraavasti:
"Yksiköiden päälliköt vastaavat yksiköiden toiminnasta sekä johtavat ja kehittavat yksikön toimintaa kaupunginhallituksen, lautakunnan ja toimialajohtajan alaisuudessa ja konsernipalveluiden ohjauksessa".
Hallintosäännön 23 § muutetaan kuulumaan seuraavasti:
"Pelastuslaitoksen henkilöstöorganisaatiosta muilta osin määrätään kaupunginhallituksen hyväksymässä toimintasäännössä".
Hallintosäännön 30 §:ssä ympäristö- ja lupapalveluiden lautakunnan nimi muutetaan elinvoima- ja ympäristölautakunnaksi otsikossa sekä 1 mom ja 4 mom alussa.
Hallintosäännön 30 §:n 2 mom muutetaan kuulumaan seuraavasti:
"Lautakunta edustaa kaupunkia ja käyttää kaupungin puhevaltaa toimialaansa kuuluvissa asioissa lukuunottamatta asioita, jotka kuuluvat hallintosäännön 27 §:n nojalla kaupunginhallituksen toimivaltaan".
Hallintosäännön 30 §:n 5 mom kohta 9 muutetaan kuulumaan seuraavasti:
"9. päättää muista kuin hallintosäännön 27 §:n 8. ja 9. kohdan tarkoittamista suunnittelutarveratkaisuista ja poikkeamisista MRL 171 §:n perusteella".
Hallintosäännön 45 § 2 mom muutetaan kuulumaan seuraavasti:
" Kaupunginhallitus tai toimintasäännössä määrätty valitsee konsernipalvelut -esikuntayksikön viranhaltijat".
Hallintosäännön 51 § muutetaan kuulumaan seuraavasti:
"Sivutoimilupahakemuksen ratkaisee ja sivutoimiluvan peruuttamisesta sekä sivutoimiluvan vastaanottamisen ja pitämisen kieltämisestä päättää
1. kaupunginjohtajan, toimialajohtajan, perusturvajohtajan, pelastusjohtajan ja liikelaitoksen johtajan osalta kaupunginhallitus;
2. konsernipalvelut -esikuntayksikön viranhaltijoiden osalta kaupunginjohtaja; ja
3. muiden viranhaltijoiden osalta toimialajohtaja, perusturvajohtaja, pelastusjohtaja, liikelaitoksen johtaja tai toimintasäännössä määrätty".
Hallintosäännön 52 § 2 mom muutetaan kuulumaan seuraavasti:
"Kaupunginjohtaja päättää kunnallisesta viranhaltijasta annetun lain nojalla terveydentilaa koskevien tietojen pyytämisestä toimialajohtajalta ja konsernipalvelut -esikuntayksikön viranhaltijoilta sekä toimialajohtajan ja konsernipalvelut -esikuntayksikön viranhaltijoiden määräämisestä terveydentilaa koskeviin tarkastuksiin ja tutkimuksiin".
Hallintosäännön 53 § 1 mom muutetaan kuulumaan seuraavasti:
"Kaupunginhallitus päättää toimialajohtajan ja konsernipalvelut -esikunnan viranhaltijan virantoimituksesta pidättämisestä".
Hallintosäännön 53 §:n 3 mom muutetaan kuulumaan seuraavasti:
"Kaupunginjohtaja voi ennen kaupunginhallituksen kokousta päättää toimialajohtajan ja konsernipalvelut -esikuntayksikön viranhaltijan väliaikaisesta virantoimituksesta pidättämisestä".
Hallintosäännön 80 §:n päätösvaltaa käsittelevässä taulukossa henkilöstöpäällikkö -nimike muutetaan henkilöstöjohtaja -nimikkeeksi.
Hallintosäännön 153 § 1 mom ja 2 mom muutetaan kuulumaan seuraavasti:
"Valtuuston ja kaupunginhallituksen päätökseen perustuvan sopimuksen ja sitoumuksen allekirjoittaa kaupunginjohtaja tai hänen sijaisensa ja varmentaa konsernipalvelut -esikuntayksikön yksiköiden päällikkö tai kaupunginlakimies, jollei kaupunginhallitus ole päättänyt toisin.
Valtuuston ja kaupunginhallituksen toimituskirjan tai kirjelmän allekirjoittaa kaupunginjohtaja tai hänen sijaisensa ja varmentaa konsernipalvelut -esikuntayksikön yksiköiden päällikkö tai kaupunginlakimies".
Hallintosäännön 158 §:n 2 mom kohdassa A ympäristö- ja lupapalveluiden lautakunnan nimi muutetaan elinvoima- ja ympäristölautakunnaksi.
Hallintosäännön muutokset tulevat voimaan 1.9.2020 alkaen.
Kaupunginvaltuusto hyväksyi päätösesityksen.
Kaupunginvaltuusto päätti lähettää kaupunginhallitukselle valtuuston päätösten täytäntöönpanon yhteydessä käsiteltäväksi Sanna Grönmarkin esittämän seuraavan toivomusponnen: Uuden laajennetun toimialan toimialajohtajan paikka tulee laittaa avoimeen hakuun.
Diana Bergroth-Lampinen, Jouni Lampinen, Tuomas Hatanpää, Lauri Kilkku, Tarja Koskela
Diana Bergroth-Lampinen (intressijäävi) poistui kokouksesta esteellisenä asiakohan käsittelyn ja päätöksenteon ajaksi. Hänen sijaansa kokoukseen saapui Tuomas Koivisto.
Jouni Lampinen, Lauri Kilkku, Tuomas Hatanpää ja Tarja Koskela poistuivat esteellisinä asiakohdan käsittelyn ja päätöksenteon ajaksi. Tarja Koskelan sijaan sihteeriksi valittiin tämän ajankohdan ajaksi Petri Mäkelä.
Sanna Grönmark esitti seuraavan palautusesityksen: Hallintosäännön muutos tulee palauttaa valmisteluun esitetyn elinvoima- ja ympäristötoimialan yhdistämisen osalta. Toimialoja pitää kehittää ja vahvistaa, mutta toimialat tulee säilyttää nykyisellään ja laittaa ympäristö- ja lupapalvelut -toimialan toimialajohtajan paikka avoimeen hakuun.
Esa J Anttila menetti kuva- ja ääniyhteyden klo 18.40. Anttilan pyynnöstä kutsuttiin varajäsen. Johanna Rantanen saapui kokoukseen klo 18.55.
Puheenjohtaja keskeytti kokouksen klo 18.40 - 18.55 teknisten ongelmien vuoksi.
Mika Tuovinen poistui kokouksesta klo 19. Hänen sijaansa kokoukseen saapui Bia Kaski.
Simo Korpela kannatti Sanna Grönmarkin palautusehdotusta. Tapio Huhtanen vastusti asia palauttamista.
Puheenjohtaja totesi, että keskustelun kuluessa on Sanna Grönmark esittänyt asian palauttamista uudelleen valmisteluun ja palautusta on myös vastustettu, joten asiasta on äänestettävä.
Suoritetussa sähköisessä äänestyksessä äänin 37-22 kaupunginvaltuusto päätti jatkaa asian käsittelyä.
Sanna Grönmark teki Tommi Salokankaan kannattamana seuraavan muutosesityksen: Porissa on vuosikymmeniä ollut hyvin toiminut ympäristötoimisto, ympäristövirasto tai nykyinen ympäristö- ja lupapalvelut -toimiala oman lautakuntansa sekä jaostojensa kera. Elinvoimapuolella vastaavaa rakennetta ei sellaisenaan ole ollut. Nyt ehdotetun uuden toimialan nimen tulee olla ympäristö- ja elinvoimatoimiala, jotta osoitetaan kaupungin arvostavan täällä tehtävää ympäristötyötä sekä suhtautuvan ympäristöhallintoon vakavasti. Lisäksi esitämme, että tämän uuden, laajennetun toimialan toimialajohtajan paikka tulee laittaa avoimeen hakuun.
Raisa Ranta esitti Milka Tommilan kannattamana, että päätösehdotus muotoillaan uudelleen niin, että jatkossa ICT on osa konsernipalveluita.
Puheenjohtaja pyydettyä Sanna Grönmark tarkensi muutosesitystään seuraavasti: 10 §:n 4 momentista alkaen lautakunnan nimi muutetaan kuulumaan seuraavasti: ympäristö- ja elinvoimalautakunta. Hallintosäännön 17 §:n 2 momentista alkaen toimialan nimi muutetaan kuulumaan seuraavasti: ympäristö- ja elinvoimatoimiala. Toimialajohtajan paikka tulee laittaa avoimeen hakuun. Sanna Grönmarkin esitystä kannatti Tommi Salokangas ja Raisa Ranta.
Esa J. Anttila saapui kokoukseen klo 20.14. Johanna Rantanen poistui kokouksesta klo 20.14.
Puheenjohtaja keskeytti kokouksen 20.14 - 20.30 teknisten ongelmien vuoksi.
Puheenjohtaja totesi, että keskustelun aikana on esitetty seuraavat muutosehdotukset:
1) Raisa Ranta on tehnyt muutosesityksen, että hallintosääntö muotoillaan uudelleen niin, että jatkossa ICT on osa konsernipalveluita. Ehdotusta kannatti Milka Tommila.
2) Sanna Grönmark on tehnyt muutosehdotuksen, että hallintosäännön 17 §:n 2 momentista alkaen toimialan nimi muutetaan kuulumaan seuraavasti: ympäristö- ja elinvoimatoimiala. Ehdotusta kannatti Tommi Salokangas.
3) Sanna Grönmark on tehnyt muutosehdotuksen, että hallintosäännön 10 §:n 4 momentista alkaen lautakunnan nimi muutetaan kuulumaan seuraavasti: ympäristö- ja elinvoimalautakunta. Ehdotusta kannatti Tommi Salokangas.
4) Sanna Grönmark esitti, että toimialajohtajan paikka tulee laittaa avoimeen hakuun. Ehdotusta kannatti Tommi Salokangas ja Raisa Ranta.
Puheenjohtaja tiedusteli kaupunginjohtaja Aino-Maija Luukkoselta, esitetäänkö tässä hallintosäännön muuttamista koskevassa päätösehdotuksessa kaupunginhallitukselta kaupunginvaltuustolle siten, että toimialajohtajan valinta uuteen esitettyyn toimialaan suoritetaan ilman vaaleja. Aino-Maija Luukkonen ilmoitti, että päätösehdotuksessa ei tällaista ole esitetty.
Krista Kiuru totesi, että hallintosäännön § 104 mukaan ehdotusta, jota ei ole kannatettu tai joka on tehty vaihtoehtoisena taikka ehdotusta, joka menee käsiteltävän asian ulkopuolella, ei oteta äänestettäväksi. Pohjaehdotus otetaan äänestettäväksi, vaikka sitä ei olisi kannatettu.
Sanna Grönmark ilmoitti Tommi Salokankaan ja Raisa Rannan kannattamana, että esitys muutetaan ponsiehdotukseksi.
Konsernipalveluiden ala:
JAA = Pohjaehdotus, EI = Raisa Rannan esitys, että päätösehdotus muotoillaan uudelleen niin, että jatkossa ICT on osa konsernipalveluita
Suoritetussa sähköisessä äänestyksessä äänin 33-25, 1 tyhjä kaupunginvaltuusto päätti pohjaehdotuksen mukaan.
Uuden toimialan nimi:
JAA = Pohjaehdotus, EI = Sanna Grönmarkin esitys, että hallintosäännön 17 §:n 2 momentista alkaen toimialan nimi muutetaan kuulumaan seuraavasti: ympäristö- ja elinvoimatoimiala
Suoritetussa sähköisessä äänestyksessä äänin 36-23 kaupunginvaltuusto päätti pohjaehdotuksen mukaan.
Uuden lautakunnan nimi:
JAA = Pohjaehdotus, EI = Sanna Grönmarkin esitys, että hallintosäännön 10 §:n 4 momentista alkaen lautakunnan nimi muutetaan kuulumaan seuraavasti: ympäristö- ja elinvoimalautakunta.
Suoritetussa sähköisessä äänestyksessä äänin 36 - 23 kaupunginvaltuusto päätti pohjaehdotuksen mukaan.
Puheenjohtaja totesi, että valtuutettu Sanna Grönmark on tehnyt useiden valtuutettujen kannattamana ponsiehdotuksen, että uuden laajennetun toimialan toimialajohtajan paikka tulee laittaa avoimeen hakuun. Toivomusponsi lähetetään kaupunginhallitukselle valtuuston päätösten täytäntöönpanon yhteydessä käsiteltäväksi.
Puheenjohtaja keskeytti kokouksen klo 21.09 - 21.29 teknisten ongelmien vuoksi.
Tuomas Koivisto poistui kokouksesta klo 21.42.
Äänestys:Asian palauttaminen
JAA = Jatketaan asian käsittelyä, EI = Palautetaan asia uudelleen valmisteluun
Jaa 37 kpl 63%
Jarno Joensuu, Mikael Ropo, Arja Laulainen, Anttivesa Knuuttila, Tommi Raunela, Jyrki Levonen, Milka Tommila, Johanna Rantanen, Aila Korkeaoja, Mirva Heino, Tiina Puska, Tapio Huhtanen, Erno Välimäki, Petri Lahtinen, Juha Kantola, Tuomas Koivisto, Esa Wahlman, Sinikka Alenius, Bia Kaski, Heikki Santavuo, Pirjo Mäki, Ari Nordström, Aila Haikkonen, Sonja Myllykoski, Juha Vasama, Hanna Hildén, Jaana Laitinen-Pesola, Juha Joutsenlahti, Rauli Taimi, Satu Hatanpää, Martti Lundén, Veera Forsbacka, Henna Kyhä, Petri Reponen, Mari Kaunistola, Jari Pajukoski, Krista Kiuru
Ei 22 kpl 37%
Sanna Grönmark, Raisa Ranta, Minna Haavisto, Marianne Ostamo, Laura Pullinen, Tommi Salokangas, Petri Huru, Oili Heino, Irma Roininen, Markku Tanttinen, Arto Nurmi, Ari Jalonen, Antero Kivelä, Ismo Läntinen, Anssi Salmi, Simo Korpela, Sini Solala, Mika Aho, Jaakko Jäntti, Rami Virtanen, Laura Huhtasaari, Anne Liinamaa
Äänestys:Konsernipalveluiden ala
JAA = Pohjaehdotus, EI = Raisa Rannan esitys,että päätösehdotus muotoillaan uudelleen niin, että jatkossa ICT on osa konsernipalveluita.
Jaa 33 kpl 56%
Jyrki Levonen, Juha Kantola, Arja Laulainen, Tapio Huhtanen, Aila Haikkonen, Anttivesa Knuuttila, Pirjo Mäki, Heikki Santavuo, Jarno Joensuu, Martti Lundén, Esa Wahlman, Mirva Heino, Sinikka Alenius, Sonja Myllykoski, Rauli Taimi, Aila Korkeaoja, Jaana Laitinen-Pesola, Esa Anttila, Juha Joutsenlahti, Satu Hatanpää, Tuomas Koivisto, Ari Nordström, Petri Reponen, Tiina Puska, Tommi Raunela, Hanna Hildén, Mikael Ropo, Veera Forsbacka, Juha Vasama, Henna Kyhä, Petri Lahtinen, Mari Kaunistola, Krista Kiuru
Ei 25 kpl 42%
Sanna Grönmark, Arto Nurmi, Mika Aho, Oili Heino, Irma Roininen, Milka Tommila, Raisa Ranta, Anssi Salmi, Antero Kivelä, Anne Liinamaa, Jaakko Jäntti, Laura Huhtasaari, Minna Haavisto, Jari Pajukoski, Ismo Läntinen, Laura Pullinen, Marianne Ostamo, Markku Tanttinen, Petri Huru, Sini Solala, Erno Välimäki, Ari Jalonen, Simo Korpela, Tommi Salokangas, Rami Virtanen
Bia Kaski
Äänestys:Uuden toimialan nimi
JAA = Pohjaehdotus, EI = Hallintosäännön 17 §:n 2 momentista alkaen toimialan nimi muutetaan kuulumaan seuraavasti: ympäristö- ja elinvoimatoimiala.
Jaa 36 kpl 61%
Anttivesa Knuuttila, Tiina Puska, Mikael Ropo, Jyrki Levonen, Mirva Heino, Arja Laulainen, Tommi Raunela, Esa Anttila, Martti Lundén, Aila Korkeaoja, Sonja Myllykoski, Ari Nordström, Jari Pajukoski, Tuomas Koivisto, Hanna Hildén, Juha Joutsenlahti, Juha Vasama, Bia Kaski, Pirjo Mäki, Aila Haikkonen, Esa Wahlman, Henna Kyhä, Jarno Joensuu, Petri Lahtinen, Heikki Santavuo, Rauli Taimi, Juha Kantola, Petri Reponen, Erno Välimäki, Satu Hatanpää, Tapio Huhtanen, Jaana Laitinen-Pesola, Veera Forsbacka, Sinikka Alenius, Mari Kaunistola, Krista Kiuru
Ei 23 kpl 39%
Anssi Salmi, Marianne Ostamo, Sanna Grönmark, Tommi Salokangas, Oili Heino, Petri Huru, Antero Kivelä, Minna Haavisto, Mika Aho, Sini Solala, Laura Huhtasaari, Irma Roininen, Raisa Ranta, Laura Pullinen, Milka Tommila, Simo Korpela, Ari Jalonen, Arto Nurmi, Jaakko Jäntti, Ismo Läntinen, Anne Liinamaa, Rami Virtanen, Markku Tanttinen
Äänestys: Uuden lautakunnan nimi
JAA = Pohjaehdotus, EI = 10 §:n 4 momentista alkaen lautakunnan nimi muutetaan kuulumaan seuraavasti: ympäristö- ja elinvoimalautakunta.
Jaa 38 kpl 64%
Tommi Raunela, Jyrki Levonen, Jarno Joensuu, Esa Anttila, Anttivesa Knuuttila, Arja Laulainen, Tapio Huhtanen, Juha Kantola, Ari Nordström, Juha Joutsenlahti, Aila Haikkonen, Tuomas Koivisto, Bia Kaski, Aila Korkeaoja, Martti Lundén, Sonja Myllykoski, Petri Lahtinen, Petri Reponen, Jari Pajukoski, Tiina Puska, Hanna Hildén, Mirva Heino, Ari Jalonen, Pirjo Mäki, Esa Wahlman, Markku Tanttinen, Heikki Santavuo, Sinikka Alenius, Erno Välimäki, Jaana Laitinen-Pesola, Rauli Taimi, Juha Vasama, Satu Hatanpää, Henna Kyhä, Mikael Ropo, Veera Forsbacka, Mari Kaunistola, Krista Kiuru
Ei 20 kpl 34%
Arto Nurmi, Sanna Grönmark, Tommi Salokangas, Irma Roininen, Anssi Salmi, Milka Tommila, Raisa Ranta, Ismo Läntinen, Laura Pullinen, Rami Virtanen, Minna Haavisto, Laura Huhtasaari, Anne Liinamaa, Jaakko Jäntti, Marianne Ostamo, Sini Solala, Antero Kivelä, Simo Korpela, Mika Aho, Petri Huru
Kaupunginhallitus päätti 13.5.2019 käynnistää Pori-sopimuksen mukaisen organisaatiouudistuksen vaikutusten ja johtamisjärjestelmän arvioinnin.Tamora Oy:n raportti arvioinnista ja ehdotukset kehittämistoimenpiteiksi saapuivat kaupunginhallituksen asettamalle ohjausryhmälle 25.10.2019. Kaupunginhallitus käsitteli asiaa kokouksessaan 25.11.2019 ja antoi konsernihallinnon toimialajohtajalle toimeksiannon valmistella uuden elinvoimatoimialan tehtävät ja organisaation sekä tarvittavat sääntömuutokset, kaupunginlakimiehelle toimeksiannon valmistella konsernipalvelut -nimisen kaupunginjohtajan alaisen esikuntayksikön tehtävät ja organisaation sekä tarvittavat sääntömuutokset sekä henkilöstöpäällikölle toimeksiannon valmistella muutosjohtamisen, esimiestyön ja asiakaslähtöisen työskentelyn koulutusjärjestelmät sekä HR-viestinnän vahvistamisen.
Toimialajohtaja Lauri Kilkku on valmistellut organisaatiouudistusta toimeksiantonsa perusteella. Ympäristö- ja lupapalvelut -toimialan toimialajohtaja valittiin joulukuussa 2019 toisiin tehtäviin ja irtisanoutui toimialajohtajan virasta 1.6.2020 lukien.
Kaupunginhallitus hyväksyi 30.3.2020 organisaatiouudistusta koskevan valmistelusuunnitelman, jonka mukaan kaupunginjohtaja suoraan alaisuuteen organisoidaan toiminnot, joiden avulla kaupunkia johdetaan, sekä konsernihallinnon elinvoiman edistämisen tehtävät ja tähänastinen ympäristö- ja lupapalveluiden toimiala yhdistetään yhdeksi toimialaksi, johon keskitetään myös kaupungin markkinointitoiminnot. Hyväksytyn valmistelusuunnitelman mukaan valmistelu on kaksivaiheinen. Ensimmäisessä vaiheessa valmistellaan kaupunginvaltuustolle muutokset, jotka edellyttävät hallintosäännön muuttamista.Toisessa vaiheessa valmistellaan uudet toimintasäännöt, jotka tulevat kaupunginhallituksen ja lautakunnan hyväksyttäviksi. Molemmat vaiheet valmistellaan yhteistoiminnassa henkilöstön kanssa. Yksityiskohtaisemmat ehdotukset organisaatio- ja yksikkörakenteeksi valmistelusuunnitelmassa ovat luettavissa historiatiedoista. Kaupunginhallitus kävi myös evästyskeskustelun kaupunginhallituksen ja lautakunnan välisestä toimivaltajaosta.
Kaupunginhallitus päätti 20.4.2020, että konsernihallinnon toimialajohtaja Lauri Kilkku hoitaa oman tehtävänsä ohella myös ympäristö ja lupapalveluiden toimialan toimialajohtajan tehtävät ajalla 1.5.2020 - 31.12.2020.
Kaupunginhallitus päättää esittää kaupunginvaltuustolle, että Porin kaupungin hallintosääntöön tehtäisiin seuraavat muutokset:
"Elinvoima- ja ympäristölautakunnassa on 13 jäsentä".
"Kaupunginjohtajan sijaisena kaupunginjohtajan ollessa poissa tai esteellinen toimii elinvoima- ja ympäristötoimialan toimialajohtaja".
"Kaupunginhallituksen ja suoraan kaupunginjohtajan alaisena on toimialoja ohjaavana esikuntayksikkönä konsernipalvelut, johon kuuluvat seuraavat yksiköt ja toiminnot:
- talous- ja hallintoyksikkö
- HR-yksikkö
- omistajaohjaus- ja rahoitusyksikkö
- viestintä- ja osallisuusyksikkö
- kaupunginlakimies, elinkeinopäällikkö, yhteyspäällikkö ja virastomestari".
"Elinvoima- ja ympäristölautakunnan toimialaa johtaa, osittain myös kaupunginhallituksen ja kaupunginjohtajan alaisena, toimialajohtaja".
"Elinvoima- ja ympäristötoimiala jakautuu kasvupalvelut ja kaupunkisuunnittelu-, ICT-, matkailu ja markkinointi-, rakennusvalvonta-, ympäristö- ja terveysvalvonta-, eläinlääkintä-, sekä suunnittelu- ja kehittämisyksiköihin".
"Perusturvatoimiala jakautuu sosiaali- ja perhepalveluiden, terveys- ja sairaalapalveluiden ja vanhuspalveluiden palvelualueisiin sekä sisäiset palvelut vastuualueeseen".
"Yksiköiden päälliköt vastaavat yksiköiden toiminnasta sekä johtavat ja kehittavat yksikön toimintaa kaupunginhallituksen, lautakunnan ja toimialajohtajan alaisuudessa ja konsernipalveluiden ohjauksessa".
Hallintosäännön 30 §:ssä ympäristö- ja lupapalveluiden lautakunnan nimi muutetaan elinvoima- ja ympäristölautakunnaksi otsikossa sekä 1 mom ja 4 mom alussa.
"Lautakunta edustaa kaupunkia ja käyttää kaupungin puhevaltaa toimialaansa kuuluvissa asioissa lukuunottamatta asioita, jotka kuuluvat hallintosäännön 27 §:n nojalla kaupunginhallituksen toimivaltaan".
" Kaupunginhallitus tai toimintasäännössä määrätty valitsee konsernipalvelut -esikuntayksikön viranhaltijat".
1. kaupunginjohtajan, toimialajohtajan, perusturvajohtajan, pelastusjohtajan ja liikelaitoksen johtajan osalta kaupunginhallitus;
2. konsernipalvelut -esikuntayksikön viranhaltijoiden osalta kaupunginjohtaja; ja
3. muiden viranhaltijoiden osalta toimialajohtaja, perusturvajohtaja, pelastusjohtaja, liikelaitoksen johtaja tai toimintasäännössä määrätty".
"Kaupunginjohtaja päättää kunnallisesta viranhaltijasta annetun lain nojalla terveydentilaa koskevien tietojen pyytämisestä toimialajohtajalta ja konsernipalvelut -esikuntayksikön viranhaltijoilta sekä toimialajohtajan ja konsernipalvelut -esikuntayksikön viranhaltijoiden määräämisestä terveydentilaa koskeviin tarkastuksiin ja tutkimuksiin".
"Kaupunginhallitus päättää toimialajohtajan ja konsernipalvelut -esikunnan viranhaltijan virantoimituksesta pidättämisestä".
"Kaupunginjohtaja voi ennen kaupunginhallituksen kokousta päättää toimialajohtajan ja konsernipalvelut -esikuntayksikön viranhaltijan väliaikaisesta virantoimituksesta pidättämisestä".
Hallintosäännön 80 §:n päätösvaltaa käsittelevässä taulukossa henkilöstöpäällikkö -nimike muutetaan henkilöstöjohtaja -nimikkeeksi.
"Valtuuston ja kaupunginhallituksen päätökseen perustuvan sopimuksen ja sitoumuksen allekirjoittaa kaupunginjohtaja tai hänen sijaisensa ja varmentaa konsernipalvelut -esikuntayksikön yksiköiden päällikkö tai kaupunginlakimies, jollei kaupunginhallitus ole päättänyt toisin.
Valtuuston ja kaupunginhallituksen toimituskirjan tai kirjelmän allekirjoittaa kaupunginjohtaja tai hänen sijaisensa ja varmentaa konsernipalvelut -esikuntayksikön yksiköiden päällikkö tai kaupunginlakimies".
Hallintosäännön 158 §:n 2 mom kohdassa A ympäristö- ja lupapalveluiden lautakunnan nimi muutetaan elinvoima- ja ympäristölautakunnaksi.
Kaupunginhallitus päätti äänin 7- 4 hyväksyä päätösehdotuksen.
Diana Bergroth-Lampinen, Leena Tuominen, Tuomas Hatanpää, Jouni Lampinen, Marika Virtanen, Tarja Koskela
Diana Bergroth-Lampinen poistui kokouksesta klo 17.55. Puheenjohtajana jatkoi Anne Liinamaa. Bergroth-Lampisen sijaan kokoukseen saapui Sinikka Alenius.
Lauri Kilkku, Leena Tuominen, Tuomas Hatanpää, Jouni Lampinen, Marika Virtanen ja Tarja Koskela palvelussuhdejääveinä poistuivat kokouksesta asian käsittelyn ja päätöksenteon ajaksi.
Sihteerinä asian käsittelyn ajan toimi Timo Jauhiainen.
Keskustelun kuluessa puheenjohtaja Anne Liinamaa esitti Tommi Salokankaan kannattamana, että asia palautetaan valmisteluun. Satu Hatanpää ja Arja Laulainen vastustivat palautusta.
Puheenjohtaja totesi, että asiassa on suoritettava äänestys. Suoritetussa sähköisessä äänestyksessä äänin 7 - 4 kaupunginhallitus päätti jatkaa asian käsittelyä.
Puheenjohtaja Anne Liinamaa teki Tommi Salokankaan kannattamana seuraavan muutosesityksen: Porissa on ollut vuosikymmeniä hyvin toiminut ympäristötoimisto, ympäristövirasto tai nykyinen ympäristö- ja lupapalvelut -toimiala oman lautakuntansa sekä jaostojen kera. Elinvoimapuolella vastaavaa rakennetta ei ole sellaisenaan ollut. Nyt ehdotetun uuden toimialan nimen tulisi olla Ympäristö- ja elinvoimatoimiala. Satu Hatanpää, Mari Kaunistola ja Esa Wahlman vastustivat muutosesitystä.
Puheenjohtaja totesi, että asiassa on suoritettava äänestys. Suoritetussa sähköisessä äänestyksessä äänin 7 - 4 kaupunginhallitus päätti hyväksyä päätösesityksen.
Oili Heino poistui kokouksesta klo 18.28.
Marko Kilpeläinen ja Sanna Mustajoki-Kunnas poistuivat kokouksesta klo 18.34.
Äänestys:JAA = pohjaehdotus, menee valtuustolle, EI = palautetaan
Arja Laulainen, Satu Hatanpää, Esa Wahlman, Sinikka Alenius, Juha Kantola, Erno Välimäki, Mari Kaunistola
Tommi Salokangas, Anne Liinamaa, Petri Huru, Raisa Ranta
Äänestys:JAA = pohjaehdotus, EI = toimialan nimeksi ympäristö- ja elinvoima
Sinikka Alenius, Satu Hatanpää, Arja Laulainen, Esa Wahlman, Mari Kaunistola, Juha Kantola, Erno Välimäki
Raisa Ranta, Tommi Salokangas, Petri Huru, Anne Liinamaa
Kaupunginvaltuusto on kokouksessaan 18.5.2020 §64 Pori-sopimuksen mukainen organisaatiouudistuksen vaikutusten ja johtamisjärjestelmän arviointi / Hallintosäännön muuttaminen. Keskeisimmät muutokset Porin kaupungin hallintosääntöön, jotka koskevat ympäristö- ja lupapalveluiden lautakuntaa ja toimialaa ovat:
Hallintosäännön 10 §:n 4 mom muutetaan kuulumaan seuraavasti: "Elinvoima- ja ympäristölautakunnassa on 13 jäsentä".
Hallintosäännön 17 §:n 2 mom muutetaan kuulumaan seuraavasti: "Kaupunginjohtajan sijaisena kaupunginjohtajan ollessa poissa tai esteellinen toimii elinvoima- ja ympäristötoimialan toimialajohtaja".
Hallintosäännön 19 §:n 1 mom muutetaan kuulumaan seuraavasti: "Elinvoima- ja ympäristölautakunnan toimialaa johtaa, osittain myös kaupunginhallituksen ja kaupunginjohtajan alaisena, toimialajohtaja".
Hallintosäännön 20 §:n 1 mom muutetaan kuulumaan seuraavasti: "Elinvoima- ja ympäristötoimiala jakautuu kasvupalvelut ja kaupunkisuunnittelu-, ICT-, matkailu ja markkinointi-, rakennusvalvonta-, ympäristö- ja terveysvalvonta-, eläinlääkintä-, sekä suunnittelu- ja kehittämisyksiköihin".
Hallintosäännön 21 § 1 mom muutetaan kuulumaan seuraavasti: "Yksiköiden päälliköt vastaavat yksiköiden toiminnasta sekä johtavat ja kehittavat yksikön toimintaa kaupunginhallituksen, lautakunnan ja toimialajohtajan alaisuudessa ja konsernipalveluiden ohjauksessa".
Hallintosäännön 30 §:n 2 mom muutetaan kuulumaan seuraavasti: "Lautakunta edustaa kaupunkia ja käyttää kaupungin puhevaltaa toimialaansa kuuluvissa asioissa lukuunottamatta asioita, jotka kuuluvat hallintosäännön 27 §:n nojalla kaupunginhallituksen toimivaltaan".
Hallintosäännön 30 §:n 5 mom kohta 9 muutetaan kuulumaan seuraavasti: "9. päättää muista kuin hallintosäännön 27 §:n 8. ja 9. kohdan tarkoittamista suunnittelutarveratkaisuista ja poikkeamisista MRL 171 §:n perusteella".
Asian aikaisempi käsittely ja päätöksenteko on luettavissa asian historiatiedoista.
Elinvoima- ja ympäristötoimialan toimintasääntö tullaan käsittelemään lautakunnan seuraavassa kokouksessa.
Hallintosaanto_voimaan_1.10.2019.pdf (pdf, 1760 kt)
Henkilöstöorganisaatio § 16 uusi konsernihallinto 24032020.pdf (pdf, 76 kt)


text:
Kotiin / HD / Android taustakuva app HD
lähettänyt: Jeya syyskuuta 2, 2016 sisään HD Jätä kommentti 2,054 näkymät 0
Tässä on paras kokoelma Android taustakuva app HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos pidät tätä Android taustakuva app HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
Edellinen: alusvaatteita tapetti HD
seuraava: pionit tapetti HD
Smart Art canvasses Valopöydät Lattiagrafiikka taustakuva

matches: HD HD HD HD HD HD HD


Jäsenten nimeäminen Nokian ajoharjoitteluratasäätiön edustajistoon toimikaudeksi 2019 - 2022 | Tampere esityslistat ja pöytäkirjat
Kokous 9.4.2019
Jäsenten nimeäminen Nokian ajoharjoitteluratasäätiön edustajistoon toimikaudeksi 2019 - 2022
Kaupunginhallituksen konsernijaosto, kokous 9.4.2019
§ 65 Jäsenten nimeäminen Nokian ajoharjoitteluratasäätiön edustajistoon toimikaudeksi 2019 - 2022
TRE:2541/00.03.01/2019
Nokian ajoharjoitteluratasäätiö pyytää sähköpostilla 2.4.2019 kaupunkia nimeämään kaksi edustajaa säätiön edustajistoon kaudelle 2019-2022. Edustajisto kokoontuu vuosikokoukseen kerran vuodessa ja ylimääräisiin kokouksiin, milloin sääntöjen mukaisesti pyydetään.
Sätiön tarkoituksena on edistää liikenneturvallisuutta ylläpitämällä ympärivuotista liukkaan kelin ajoharjoittelurataa ja tähän liittyvää muuta ajoharjoittelukoulutustilaa. Tarkoituksensa toteuttamiseksi säätiö voi itse omistaa ja rakennuttaa tai muilta vuokrata ratoja ja rakennuksia, vastata niiden käytöstä ja hoidosta sekä luovuttaa niitä korvausta vastaan erilaiseen ajoharjoitteluun ja ajokoulutuksee.
Nykyisessä edustajistossa kaupungin edustajina ovat toimineet Mikko Leppälahti ja Tero Mattila.
Tampereen kaupungin edustajiksi Nokian ajoharjoitteluratasäätiön edustajistoon toimikaudeksi 2019-2022 valitaan ______________ ja _______________.
Tampereen kaupungin edustajiksi Nokian ajoharjoitteluratasäätiön edustajistoon toimikaudeksi 2019-2022 valitaan Anne-Mari Jussila ja Risto Ilomäki.
Asian esittelijä Juha Yli-Rajala täydensi päätösehdotustaan siten, että Nokian ajoharjoitteluratasäätiön hallitukseen niemtään Anne-Mari Jussila ja Risto Ilomäki.
Puheenjohtaja totesi näin täydennetyn päätösehdotuksen olevan asian käsittelyn pohjana.
nimetyt, Nokian ajoharjoitteluratasäätiö, Arto Vuojolainen
§ 31 Kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus
§ 32 Pöytäkirjan tarkastus
§ 33 Tampereen Infra Liikelaitoksen organisoinnin rajapintaselvitys ja jatkolinjaukset
§ 35 Jäsenten nimeäminen Tampereen Seudun Keskuspuhdistamo Oy:n hallitukseen vuonna 2019 alkavaksi toimikaudeksi
§ 36 Jäsenten nimeäminen Tampereen Sähkölaitos Oy:n hallitukseen vuonna 2019 alkavaksi toimikaudeksi
§ 37 Jäsenten nimeäminen Pirkanmaan Jätehuolto Oy:n hallitukseen vuonna 2019 alkavaksi toimikaudeksi
§ 38 Jäsenten nimeäminen Tuomi Logistiikka Oy:n hallitukseen vuonna 2019 alkavaksi toimikaudeksi
§ 39 Jäsenten nimeäminen Finnpark Oy:n hallitukseen vuonna 2019 alkavaksi toimikaudeksi
§ 40 Jäsenten nimeäminen Tampereen Särkänniemi Oy:n hallitukseen vuonna 2019 alkavaksi toimikaudeksi
§ 41 Jäsenten nimeäminen Tampereen Palvelukiinteistöt Oy:n hallitukseen vuonna 2019 alkavaksi toimikaudeksi
§ 42 Jäsenten nimeäminen Tampere-talo Oy:n hallitukseen vuonna 2019 alkavaksi toimikaudeksi
§ 43 Jäsenten nimeäminen Tampereen Tilapalvelut Oy:n hallitukseen vuonna 2019 alkavaksi toimikaudeksi
§ 44 Jäsenten nimeäminen Tullinkulman Työterveys Oy/Pirten hallitukseen vuonna 2019 alkavaksi toimikaudeksi
§ 45 Jäsenten nimeäminen Vilusen Rinne Oy:n hallitukseen vuonna 2019 alkavaksi toimikaudeksi
§ 46 Jäsenten nimeäminen Tredea Oy:n hallitukseen vuonna 2019 alkavaksi toimikaudeksi
§ 47 Jäsenten nimeäminen Tampereen Työvalmennussäätiö Syken hallitukseen vuonna 2019 alkavaksi toimikaudeksi
§ 48 Jäsenten nimeäminen Ekokumppanit Oy:n hallitukseen vuonna 2019 alkavaksi toimikaudeksi
§ 49 Jäsenten nimeäminen Tavase Oy:n hallitukseen vuonna 2019 alkavaksi toimikaudeksi
§ 50 Jäsenten nimeäminen Tredu-Kiinteistöt Oy:n hallitukseen vuonna 2019 alkavaksi toimikaudeksi
§ 51 Jäsenten nimeäminen Pirkan Opiskelija-asunnot Oy:n hallitukseen vuonna 2019 alkavaksi toimikaudeksi
§ 52 Jäsenten nimeäminen Tampereen Vuokra-asunnot Oy:n hallitukseen vuonna 2019 alkavaksi toimikaudeksi
§ 53 Jäsenten nimeäminen Tampereen Sarka Oy:n hallitukseen vuonna 2019 alkavaksi toimikaudeksi
§ 54 Jäsenten nimeäminen Vuores Palvelu Oy:n hallitukseen vuonna 2019 alkavaksi toimikaudeksi
§ 55 Jäsenten nimeäminen Tampereen Raitiotie Oy:n hallitukseen vuonna 2019 alkavaksi toimikaudeksi
§ 56 Jäsenten nimeäminen Oy Runoilijan tien hallitukseen vuonna 2019 alkavaksi toimikaudeksi
§ 57 Jäsenten nimeäminen Tampereen Messu- ja Urheilukeskus Oy:n hallitukseen vuonna 2019 alkavaksi toimikaudeksi
§ 58 Jäsenten nimeäminen Helapuiston Lähipalvelukeskus Oy:n hallitukseen vuonna 2019 alkavaksi toimikaudeksi
§ 59 Jäsenten nimeäminen Haukiluoman Liikekeskus Oy:n hallitukseen vuonna 2019 alkavaksi toimikaudeksi
§ 60 Jäsenten nimeäminen Kiinteistö Oy Länsi-Tesoman Liikekeskuksen hallitukseen vuonna 2019 alkavaksi toimikaudeksi
§ 61 Jäsenten nimeäminen Lukonmäen Lähipalvelukeskus Oy:n hallitukseen vuonna 2019 alkavaksi toimikaudeksi
§ 62 Jäsenten nimeäminen Maijalanpuiston Lähipalvelukeskus Oy:n hallitukseen vuonna 2019 alkavaksi toimikaudeksi
§ 63 Jäsenten nimeäminen Pelipuiston Lähipalvelukeskus Oy:n hallitukseen vuonna 2019 alkavaksi toimikaudeksi
§ 64 Jäsenten nimeäminen Hiedanrannan Kehitys Oy:n hallitukseen vuonna 2019 alkavaksi toimikaudeksi
§ 66 Jäsenten nimeäminen Pispalan Sottiisin päätoimikuntaan vuosille 2019-2010
§ 67 Hallituksen jäsenten ja tilintarkastajien nimeäminen Tampereen elokuvajuhlat - Tampere Film Festival ry:lle vuodeksi 2019
§ 68 Tilintarkastajan nimeäminen K.F. ja Maria Dunderbergin testamenttisäätiölle vuodeksi 2019
§ 69 Tiedoksi merkittävät asiat


text:
Kanteen tutkimatta jättäminen - Minilex
>> Lakipuhelin neuvoo - Soita 0600 12 450 >> Tuomioistuin voi erinäisissä tilanteissa riita-asiassa tehdä tutkimattajättämispäätöksen, jolla tuomioistuin lopettaa kanteen tutkimisen. Tutkimattajättämispäätöksen seurauksena kanteen vireilläolo tuomioistuimessa lakkaa. Jättäessään kanteen tutkimatta tuomioistuin ei ota kantaa itse kanteen asiasisällön eli siinä esitetyn vaatimuksen hyväksyttävyyteen tai hylättävyyteen, vaan tutkimatta jättäminen on seurausta jostakin muodollisesta tai menettelyllisestä puutteesta. Näistä puutteista puhuttaessa puhutaan prosessinedellytyksistä, tai paremminkin niiden puutteesta.
Prosessinedellytyksiä on ehdottomia ja tahdonvaltaisia. Ehdottomien prosessinedellytysten olemassaolon tuomioistuin tutkii viran puolesta, mutta jos asianosainen haluaa tuomioistuimen tutkivan tahdonvaltaisen prosessiedellytyksen olemassaolon, hänen tulee tehdä asiasta väite, kun hän käyttää ensimmäisen kerran asiassa puhevaltaa. Pääsääntöisesti prosessinedellytykset ovat ehdottomia. Tahdonvaltaisia prosessinedellytyksiä siviiliprosessissa ovat vain tuomioistuimen alueellinen toimivaltaisuus, sekä tietyssä laajuudessa myös sen kansainvälinen toimivalta, haasteen tiedoksiannon lainmukaisuus ja oikea-aikaisuus sekä kanteen kuuluminen välityssopimuksen nojalla välimiesten ratkaistavaksi. Prosessinedellytyksen puuttuessa kanne jätetään siis pääsääntöisesti tutkimatta. Tämä ei kuitenkaan ole aina ainoa vaihtoehto, vaan lähtökohtana on prosessinedellytysten puutteiden korjaaminen, jos mahdollista. Esimerkiksi se, että kantajan haastehakemus on puutteellinen, johtaa lopulta kanteen tutkimatta jättämiseen. Mutta ennen kuin kanne jätetään tutkimatta, tuomioistuimen on kehotettava kantajaa täydentämään haastehakemustaan. Jos kantaja ei tee täydennystä tuomioistuimen asettamassa määräajassa, vasta tällöin kanne voidaan jättää tutkimatta.
Tuomioistuimen on jätettävä kanne tutkimatta ensinnäkin, jos se havaitsee viran puolesta tai asianosaisen tekemän toimivaltaväitteen seurauksena, ettei sillä ole toimivaltaa tutkia kannetta. Kanne voidaan jättää tutkimatta siis myös, kuten aiemmin mainittiin, jos kantajan toimittama haastehakemus on puutteellinen, eikä kantaja täydennä sitä tuomioistuimen kehotuksesta. Jos kantajalle on annettu tehtäväksi toimittaa haastehakemus vastaajalle, eikä kantaja ole määräajassa toimittanut selvitystä haasteen tiedoksiannosta, voi tuomioistuin tällöinkin jättää kanteen tutkimatta. Luonnollisesti tilanteessa, jos kysymyksessä ei ole tuomioistuinasia, kanne jätetään myös tutkimatta. Asiaan itseensä liittyviä prosessinedellytyksiä ovat myös asian vireilläolo jo ennestään sekä asian aiempi ratkaisu lainvoimaisella tuomiolla. Myös näissä tapauksissa kanne jätetään tutkimatta. Viimeiseksi, kanne jätetään tutkimatta myös, jos kantajalta puuttuu riittävä oikeudellinen intressi asiassa eli jos hänellä ei ole oikeussuojan tarvetta. Jos kanne on jätetty tuomioistuimessa tutkimatta, voidaan samaa asiaa koskeva kanne nostaa uudestaan tuomioistuimessa jos kanteen nostamisen edellytykset ovat muutoin käsillä.
Päätös, jolla asia jätetään tutkimatta, on aina laadittava erilliseksi asiakirjaksi. Päätökseen, jolla tuomioistuin on prosessinedellytyksen puuttumisen vuoksi jättänyt asian tutkimatta, saadaan hakea muutosta valittamalla. Siinä tapauksessa, että valitus menestyy, muutoksenhakutuomioistuin kumoaa tutkimattajättämispäätöksen ja palauttaa jutun asianomaisen alemman tuomioistuimen käsiteltäväksi.
› Kirjallinen ja suullinen valmistelu › Loppukeskustelu siviiliprosessin osana › Pääkäsittely riita-asiassa › Pääkäsittely siviiliprosessin osana › Pääkäsittelyn keskeyttäminen on helpompaa kuin lykkääminen › Pääkäsittelyn lykkääminen siviiliprosessissa › Pääkäsittelyn peruuttaminen on tietyin edellytyksin mahdollista › Riita-asia ja toimivaltainen tuomioistuin › Riita-asian haastehakemus › Riita-asian kirjallinen valmistelu › Riita-asian suullinen valmistelu › Riita-asian tuomio › Riita-asian tuomio ja päätös › Riita-asian valmistelu › Riita-asian valmisteluistunto › Riita-asian vireillepano ja sähköinen vireillepano › Todistelu esitetään pääkäsittelyssä kokonaisuudessaan › Valmistelussa kerättävät tiedot › Alkukeskustelu ja asiaesittely › Asian ratkaiseminen valmistelussa › Haastehakemuksen täydentäminen riita-asiassa › Haastehakemus riita-asiassa › Kanteen hylkääminen valmisteluvaiheessa Näytä lisää »

matches: Tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


text:
poistaminen taustakuva huuhteluaine HD – wallpapermonkey.com
Mene...Kotiin3D taustakuvaAbstraktiArkkitehtuuriEläimetlinnuthajoamiseen tapettiPyörätautotCartoon taustakuvatJulkkiksetKaupunkivärikäs taustakuvaTietokoneetCool taustakuvatSöpöRuoka & JuomatHauskagrafiikka tapettiPelit taustakuvaTytötteHD VäritaustakuvatLomaKuumalive-taustakuvatLogorakkaus taustakuvaElokuva taustakuvamusiikkiNature tapettipaikatavaruusUrheilu tapettiteknologiaMaailmanUusi vuosi taustakuvamobile	Kotiin / HD Väritaustakuvat / poistaminen taustakuva huuhteluaine HD	poistaminen taustakuva huuhteluaine HD
0	poistaminen taustakuva huuhteluaine HD
Tässä on poistamalla taustakuva huuhteluaine HD Collection Pöytäkoneet, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä Wallpapermonkey.com, on enemmän kuin 1,75,000 Taustakuvat ovat ladattavissa. Voit ladata Jokainen Taustakuva ilmaiseksi.
poistamalla-tapetti-with-huuhteluvalmisteet-hd
Jos Like Thisremoving taustakuvan huuhteluaine HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Taustakuva Monkey Edellinen: pacers tapetti HD
seuraava: Kyle Korver tapetti HD
Banksy tapettiHD Taustakuva valkoinenPelaamista taustakuvat HD DesktopKid Cudi tapettiAvatar AVG tapettikuvia tapetti HDhd HD tapettitäysi HD wallpaper 1080p työpöydälleSonic Boom tapetti HDMercedes Benz tapetti HD Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Tässä on maapallo taustakuva HD Collection Pöytäkoneet, Kannettavat, ja Tabletit. täälläWallpaper21.com, on yli kymmenen lakhs taustakuvat ovat ladattavissa. Nämä HD-kuvat lataaja käyttäjille. ja kerättiin avoimen lähdekoodin web. Niin Voit vapaasti käyttää näitä taustakuvat.
Jos Like This maailmaa taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
← Edellinen Story brittiläinen tapetti HD	Seuraava tarina → israel tapetti HD	Jätä vastaus Peruuta vastaus	Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *Kommentti Nimi * Sähköposti * verkkosivusto KäännösEnglishNederlandsSuomiFrançaisFryskDeutschBahasa MelayuPortuguêsSvenskaAseta Oletuskieli Muokkaa käännöstä	Mainos
Satunnainen virkaaanime puhelin tapetti HDBlack Mesa tapetti HDsyyskuu taustakuva HDstar wars puhelin tapetti HDNebula hd tapetti HDTeen Titans tapetti HDtoukka tapetti HD49ERS iphone tapetti HDgta 5 tapetti High Resolution DownloadLouisville Cardinals tapetti HD	Mainos

matches: HD HD HD HD hd HD