text:
Työnantajan ottaman sairauskuluvakuutuksen verotus - Verohallinto
Työnantajan ottaman sairauskuluvakuutuksen verotus
A41/200/2014
Työnantajan ottaman sairaanhoitovakuutuksen verotus (dnro 555/32/2011, 21.11.2011)
2 Työterveyshuollon järjestämisvelvollisuus
2.1 Työterveyshuoltolain sääntely
2.2 Sairauskuluvakuutus työterveyshuollon täydentämisessä
3 Tuloverolain säännökset
4 Sairauskuluvakuutusta koskeva oikeuskäytäntö
4.1 Korkeimman hallinto-oikeuden vuosikirjaratkaisu KHO:2011:27
4.2 Korkeimman hallinto-oikeuden vuosikirjaratkaisu KHO:2013:141
5 Vakuutusmaksujen verovapauden edellytykset
5.1 Arvioinnin lähtökohdat
5.2 Työnantajan ottama vakuutus
5.3 Palkansaajalle otettu vakuutus
5.4 Vakuutusturvan piirin kuuluvat henkilöt
5.5 Vakuutusturvan kattavuus
5.6 Korvauksen enimmäismäärä
5.7 Vakuutusmaksun määrä
5.8 Työterveyshuoltoa koskevat ohjeet
6 Jos vakuutuksen verovapauden edellytykset eivät täyty
6.1 Veronalainen etu
6.2 Veronalaisen edun määrä
6.3 Palkansaajan kieltäytyminen vakuutuksesta
6.4 Vakuutuskorvaukset eivät ole palkkaa
7 Samaan vakuutussopimukseen sisältyvät muut vakuutusturvat
8 Palkanmaksun korvaaminen
9 Muutoin kuin vakuutuksella järjestetty työterveyshuolto
10 Työntekijän ja työnantajan maksut
11 Vakuutukseen perustuvien korvausten veronalaisuus
12 Ennakonpidätyksen toimittaminen
12.1 Työnantajan ennakonpidätysvelvollisuus
12.1.1 Yleistä vakuutusmaksusta toimitettavasta ennakonpidätyksestä
12.1.2 Toistuvana etuna käsiteltävä vakuutusmaksu
12.1.3 Satunnaisena etuna käsiteltävä vakuutusmaksu
12.2 Vakuutuksenantajan ennakonpidätysvelvollisuus
13 Kausivero- ja vuosi-ilmoitus
13.1 Kausiveroilmoitus
13.1.1 Velvollisuus antaa kausiveroilmoitus
13.1.2 Työnantajan kausiveroilmoitus
13.1.3 Vakuutuksenantajan kausiveroilmoitus
13.2 Vuosi-ilmoitus
13.2.1 Velvollisuus antaa vuosi-ilmoitus
13.2.2 Työnantajan vuosi-ilmoitus
13.2.3 Vakuutuksenantajan vuosi-ilmoitus
14 Yrittäjälle otettu vakuutus
14.1 Osakkeenomistaja ja henkilöyhtiön yhtiömies
14.2 Liikkeen- tai ammatinharjoittaja taikka maataloudenharjoittaja
15 Ohjeen voimaantulo ja soveltaminen
Työnantaja on velvollinen järjestämään henkilöstölleen tietyn vähimmäistason mukaisen työterveyshuollon. Työnantaja voi lisäksi vapaaehtoisesti järjestää henkilöstölleen vähimmäistasoa kattavamman työterveyshuollon. Työterveyshuollon järjestämisessä voidaan hyödyntää työnantajan ottamaa vapaaehtoista sairauskuluvakuutusta.
Tässä ohjeessa käsitellään työnantajan ottaman sairauskuluvakuutuksen verotusta. Muiden riskihenkilövakuutusten verotusta on käsitelty erillisessä ohjeessa. Työnantajan ottaman vapaaehtoisen eläkevakuutuksen ja säästöhenkivakuutuksen verotusta on niin ikään käsitelty erillisissä ohjeissa.
Tässä ohjeessa käsitellään työnantajan ottaman vapaaehtoisen sairauskuluvakuutuksen verotusta. Ohje korvaa Verohallinnon ohjeen ”Työnantajan ottaman sairaanhoitovakuutuksen verotus” (Verohallinnon ohje dnro 555/32/2011, 21.11.2014).Muiden riskihenkilövakuutusten verotuksesta annetaan erillinen ohje.
Työnantajan ottaman vapaaehtoisen eläkevakuutuksen ja säästöhenkivakuutuksen verotusta käsitellään omissa ohjeissaan. Luonnollisen henkilön itse ottamien vakuutusten verotusta on niin ikään käsitelty omissa ohjeissaan.
Työterveyshuollosta säädetään työterveyshuoltolaissa (1383/2001). Lain 4 §:n mukaan työnantajan on kustannuksellaan järjestettävä työterveyshuolto työstä ja työolosuhteista johtuvien terveysvaarojen ja -haittojen ehkäisemiseksi ja torjumiseksi sekä työntekijöiden turvallisuuden, työkyvyn ja terveyden suojelemiseksi ja edistämiseksi.
Työterveyshuoltolain 7 §:n 1 momentissa on säädetty ne vaihtoehtoiset tavat, joilla työnantaja voi järjestää työterveyshuollon palvelut. Lainkohdan perusteella työnantaja voi järjestää työterveyshuollon palvelut:
Työterveyshuoltolain 6 §:n 1 momentin mukaan työnantajan ja työterveyshuollon palvelujen tuottajan tulee tehdä työterveyshuollon järjestämisestä kirjallinen sopimus, josta ilmenee työterveyshuollon yleiset järjestelyt sekä palvelujen sisältö ja laajuus. Olosuhteiden olennaisesti muuttuessa sopimusta on tarkistettava. Jos työnantaja järjestää itse työterveyshuollon palvelut, sen tulee sopivalla tavalla kuvata 1 momentissa tarkoitetut seikat.
Lakisääteisen työterveydenhuollon vähimmäissisällöstä säädetään tarkemmin työterveyshuoltolain 12 §:ssä. Lainkohdassa säädetään niin sanotusta pakollisesta työterveyshuollosta, joka käsittää lähinnä ennaltaehkäisevää työterveyshuoltoa kuten erilaisia tarkastuksia.
Työterveyshuoltolain 14 §:n 1 momentin mukaan työnantaja voi kyseisen lain 12 §:ssä tarkoitettujen palvelujen lisäksi järjestää työntekijöille sairaanhoito- ja muita terveydenhuoltopalveluja. Jäljempänä näitä palveluita kutsutaan työnantajan järjestämäksi vapaaehtoiseksi työterveyshuolloksi.
Työnantaja voi täydentää pakollista työterveyshuoltoa ottamalla henkilöstölleen vapaaehtoisen vakuutuksen. Vakuutuksen perusteella henkilöstö on oikeutettu lakisääteistä vähimmäistasoa laajempaan terveyden- ja sairaanhoitoon. Tällaista vakuutusta kutsutaan esimerkiksi sairaanhoito-, sairauskulu-, sairaudenhoito-, tai sairaanhoitokuluvakuutukseksi. Jäljempänä tällaisesta vakuutuksesta käytetään nimitystä sairauskuluvakuutus.
Sairauskuluvakuutukseen perustuva vakuutusturva kattaa sairauden tai vamman tutkimisesta ja hoidosta johtuvia kustannuksia. Vakuutus saattaa korvata kaikenlaisista sairauksista ja tapaturmista aiheuttamia hoitokuluja. Vaihtoehtoisesti korvattavuus voi olla rajattu vain tiettyihin tilanteisiin. Samaan vakuutussopimukseen saattaa sairauskuluvakuutuksen ohella sisältyä myös muita vakuutuksia (vakuutusturvia).
Työnantajan ottamassa sairauskuluvakuutuksessa on aina kysymys ainoastaan lakisääteistä työterveyshuoltoa täydentävästä järjestelystä, sillä lakisääteistä työterveyshuoltoa ei voida järjestää yksistään vakuutuksella. Työnantaja voi siis järjestää ja hankkia terveyspalveluja työntekijöilleen vakuutuksen kautta, mutta tällöin ei ole kysymys varsinaisesta työterveyshuollosta, jota sääntelee työterveyshuoltolaki.
Tuloverolain (1535/1992, TVL) 29 §:n 1 momentin mukaan veronalaista tuloa ovat kyseisessä laissa säädetyin rajoituksin verovelvollisen rahana tai rahanarvoisena etuutena saamat tulot. Tuloverolain 61 §:n 2 momentin mukaan veronalaista ansiotuloa on muun ohessa työsuhteen perusteella saatu palkka. Ennakkoperintälain (1118/1996, EPL) 13 §:n 3 momentin mukaan palkaksi katsotaan tuloverolain 69 §:ssä tarkoitetut edut siltä osin kuin ne eivät ole tavanomaisia ja kohtuullisia.
Työnantajan järjestämään pakolliseen työterveyshuoltoon perustuva etu on aina edellä mainitussa lainkohdassa tarkoitettu verovapaa etu. Työnantajan järjestämään vapaaehtoiseen työterveyshuoltoon perustuva etu voi niin ikään olla lainkohdassa tarkoitettu verovapaa etu. Vapaaehtoisesta työterveyshuollosta saatavan edun veronalaisuus ratkaistaan vakiintuneen oikeus- ja verotuskäytännön mukaan sen perusteella, onko siihen sisältyvä sairaan- ja terveydenhuolto tavanomaista ja kohtuullista.
Korkein hallinto-oikeus on ottanut kahdessa vuosikirjaratkaisussaan kantaa työnantajan ottaman sairauskuluvakuutuksen verokohteluun. Näistä ensimmäinen oli korkeimman hallinto-oikeuden 23.3.2011 antama vuosikirjaratkaisu KHO:2011:27 (KHO 23.3.2011 taltio 766). Ratkaisun lyhennelmä kuuluu seuraavasti:
KHO:2011:27 (KHO 23.3.2011 taltio 766)
Ennakkoperintä - Työnantajan järjestämä työterveyshuolto - Sairaanhoitovakuutus - Tavanomainen ja kohtuullinen henkilökuntaetu - Ennakkoratkaisu
Konserniverokeskuksen antama ennakkoratkaisu, joka on ollut voimassa vuoden 2009 loppuun saakka.
Äänestys 3-2.
Ennakkoperintälaki 13 § 3 momentti
Tuloverolaki 69 § 1 momentti 1 kohta
Korkein hallinto-oikeus katsoi ratkaisussa KHO:2011:27, että sairauskuluvakuutuksen kautta työntekijöille tarjolla olevaa, yleislääkäritasoista työterveyshuoltoa täydentävää palvelutarjontaa ei ollut pidettävä epätavanomaisena tai kohtuuttomana, kun otettiin huomioon sekä palvelujen käyttöä koskevat vakuutusehdot että työnantajan vakuutuksesta maksama määrä. Vakuutusmaksujen ei katsottu muodostavan A Oy:n työntekijöille veronalaista tuloa eikä yhtiö ollut velvollinen toimittamaan ennakonpidätystä työntekijöille otettavan sairauskuluvakuutuksen perusteella.
Ratkaisun KHO:2011:27 perusteella vakuutuksesta saatavan edun tavanomaisuutta ja kohtuullisuutta arvioitaessa on ensinnäkin kiinnitettävä huomiota vakuutuksesta työnantajalle aiheutuvien kustannusten määrään. Korkeimman hallinto-oikeuden mukaan vakuutuksen kautta toteutettua etua terveydenhuollosta ei kuitenkaan voida pitää tavanomaisena ja kohtuullisena pelkästään vakuutusmaksujen määrää tarkastelemalla, vaan on otettava huomioon myös se, mitä vakuutuksesta katetaan.
Vakuutusturvan kattavuutta arvioidaan ratkaisun KHO:2011:27 perusteella sekä vakuutuksen korvattavuuden piiriin kuuluvien etujen laadun että vakuutuksesta maksettavan enimmäiskorvauksen euromäärän perusteella. Olennaista on siten se, mitä vakuutuksesta voidaan korvata ja kuinka suuri korvaus voidaan enimmillään maksaa yksittäisestä sairaustapauksesta tai tapaturmasta. Sen sijaan sillä, toteutuuko vakuutustapahtuma ja korvataanko vakuutuksesta todellisuudessa ikinä mitään, ei ole merkitystä.
Sairauskuluvakuutuksen verotukseen on otettu kantaa myös korkeimman hallinto-oikeuden 6.9.2013 antamassa vuosikirjaratkaisussa KHO:2013:141 (KHO 6.9.2013 taltio 2732). Ratkaisun lyhennelmä kuuluu seuraavasti:
KHO:2013:141 (KHO 6.9.2013 taltio 2732)
Tuloverotus - Työnantajan järjestämä työterveyshuolto - Sairauskuluvakuutus - Tavanomainen ja kohtuullinen henkilökuntaetu
A:n työnantaja suunnitteli ryhmäsairauskuluvakuutuksen ottamista kaikille työntekijöilleen täydentämään lakisääteistä ennaltaehkäisevää ja yleislääkäritasoista työterveyshuoltoa. Vakuutus kattaisi työnantajan valitseman työterveyshuollon palveluntarjoajan palveluksessa olevan lääkärin antaman sairauden tai vamman hoidon kustannuksia. Kuluja korvattaisiin enintään 10 000 euroa samaa sairautta tai vammaa kohden ja sairaalan hoitopäivämaksuista enintään 400 euroa hoitopäivää kohti.
Vakuutukseen sisältyisi omavastuuosuus, joka olisi 30 euroa lääkärikäyntiä kohden ja 30 prosenttia leikkaustoimenpiteiden kustannuksista. Vakuutus ei kattaisi muun muassa hammashoitoa, kosmeettista hoitoa, raskauteen liittyviä tutkimuksia, fysikaalista hoitoa eikä lääkekuluja. Keskimääräinen työntekijäkohtainen vakuutusmaksu olisi 441,75 euroa vuodessa.
Korkein hallinto-oikeus katsoi, ettei A:lle synny veronalaista ansiotuloa hänen työnantajansa maksamien vakuutusmaksujen osalta.
Korkein hallinto-oikeus päätyi ratkaisussa KHO:2013:141 siihen, että työnantajan maksamat palkansaajan sairauskuluvakuutuksen maksut eivät olleet palkansaajan veronalaista tuloa. Ratkaisun lopputulos oli siis sama kuin edellä selostetussa ratkaisussa KHO:2011:27.
Ratkaisu KHO:2013:141 koski valitusta keskusverolautakunnan ennakkoratkaisusta KVL 41/2012. Keskusverolautakunta oli ratkaisussaan katsonut, että palkansaajan työnantajan maksamista vakuutusmaksuista saamaa etua voitiin pitää tavanomaisena ja kohtuullisena henkilökuntaetuna. Vakuutusmaksut eivät siten olleet palkansaajan veronalaista tuloa. Keskusverolautakunta perusteli ratkaisuaan seuraavasti:
Kun otettiin huomioon hakemuksessa tarkoitetun sairauskuluvakuutuksen kattamat hoidot, sairauskulujen enimmäismääriä sekä omavastuuta koskevat ehdot, hoitopalvelujen järjestäminen työterveyshuoltona sekä työnantajalle vakuutuksesta aiheutuvien kustannusten määrä, A:n työnantajan maksamien vakuutusmaksujen johdosta saama etu katsottiin tuloverolain 69 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitetuksi tavanomaiseksi ja kohtuulliseksi eduksi, joka ei ollut A:n ansiotuloa.
Keskusverolautakunnan ratkaisun KVL 41/2012 lopputulos poikkesi Verohallinnon ohjeen ”Työnantajan ottaman sairaanhoitovakuutuksen verotus” ohjeen mukaisesta kannasta. Kyseisessä ohjeessa on katsottu, että sairauskuluvakuutus on aina veronalainen etu, jos keskimääräinen palkansaajankohtainen vakuutusmaksu ylittää 400 euroa. Ratkaisussa keskimääräinen maksu oli 441,75 euroa.
Veronsaajien oikeudenvalvontayksikkö valitti keskusverolautakunnan ratkaisusta. Valituksessaan veronsaajien oikeudenvalvontayksikkö vaati vakuutuksen katsomista veronalaiseksi eduksi, koska vakuutuksen keskimääräinen työntekijäkohtainen maksu ylitti Verohallinnon ohjeen mukaisen kohtuullisuuden rajana pidettävän 400 euroa vuodessa. Korkeimmassa hallinto-oikeudessa oli siten kysymys pelkästään vakuutusmaksun määrän vaikutuksesta vakuutuksesta saatavan edun veronalaisuuteen.
Korkein hallinto-oikeus hylkäsi veronsaajien oikeudenvalvontayksikön valituksen ja pysytti keskusverolautakunnan päätöksen. Ratkaisuaan korkein hallinto-oikeus perusteli viittaamalla keskusverolautakunnan päätöksen perusteluihin ja niissä mainittuihin oikeusohjeisiin, korkeimmassa hallinto-oikeudessa esitettyihin vaatimuksiin ja asiassa saatuun selvitykseen sekä edellä selostettuun korkeimman hallinto-oikeuden vuosikirjaratkaisuun KHO:2011:27.
Työnantajan henkilöstölleen ottama sairauskuluvakuutus voi edellä selostetun oikeuskäytännön perusteella olla tietyin edellytyksin verovapaa etu. Sairauskuluvakuutuksesta saatavan edun veronalaisuutta arvioidaan tuloverolain 69 §:n 1 momentin 1 kohdan työterveyshuoltoa koskevan säännöksen perusteella.
Työnantajan ottaman sairauskuluvakuutuksen veronalaisuutta arvioidaan aina sen perusteella, mitä vakuutuksesta voidaan korvata. Vakuutusturvan olemassaololla on siten verotuksen kannalta ratkaiseva merkitys. Sen sijaan sillä seikalla, korvataanko vakuutuksesta ikinä mitään, ei ole edun veronalaisuuden kannalta merkitystä. Tässä suhteessa vakuutus eroaa niistä työnantajalta saaduista eduista, joita verotetaan sen perusteella, miten palkansaaja on etua käyttänyt.
Sairauskuluvakuutukset poikkeavat ehdoiltaan toisistaan, minkä vuoksi vakuutuksesta saatavan edun veronalaisuutta on aina arvioitava vakuutuskohtaisesti. Edellä mainitusta oikeuskäytännöstä on kuitenkin mahdollista johtaa tietyt vähimmäisedellytykset, joiden täyttyessä sairauskuluvakuutus on verovapaa etu. Seuraavassa käsitellään tarkemmin niitä edellytyksiä, joiden on täytyttävä, jotta vakuutus voi olla verovapaa etu palkansaajalle.
Työnantajan maksamat sairauskuluvakuutuksen maksut voivat olla verovapaita vain silloin, kun vakuutus on työnantajan ottama ja työnantaja maksaa vakuutusmaksut suoraan vakuutuksenantajalle. Jos työnantaja maksaa palkansaajan itse ottaman sairauskuluvakuutuksen maksuja, palkansaaja saa vakuutusmaksun maksuhetkellä vallintaansa veronalaisen edun, jolloin työnantajan maksama määrä on kokonaisuudessaan hänen veronalaista palkkatuloaan.
Työnantajan ottama sairauskuluvakuutus voi olla verovapaa etu vain siinä tapauksessa, että vakuutettu henkilö on ennakkoperintälain 13 §:n 1 momentissa tarkoitetussa työsuhteessa työnantajaan. Työnantajan ottamana vakuutuksena voidaan pitää myös samassa lainkohdassa tarkoitetun henkilökohtaisen palkkion saajalle otettua vakuutusta. Tällaisia henkilöitä ovat muun muassa hallituksen jäsen ja toimitusjohtaja. Myös eläkkeellä olevalle entiselle työntekijälle otettu sairauskuluvakuutus voi olla verovapaa etu.
Muulle henkilölle kuin palkansaajalle otettu sairauskuluvakuutus ei voi olla työnantajalta saatu verovapaa etu. Esimerkiksi alihankkijalle, yhteistyökumppanille tai palkansaajan perheenjäsenelle otettu vakuutus ei siten voi olla työnantajalta saatu verovapaa etu. Alihankkijalle tai yhteistyökumppanille otetun vakuutuksen maksu on vakuutetun henkilön veronalaista ansiotuloa ja palkansaajan perheenjäsenelle otetun vakuutuksen maksu palkansaajan veronalaista palkkatuloa.
Tuloverolain 69 §:n 1 momentin mukaan henkilökuntaetujen verovapauden edellytyksenä on se, että etu on samantasoisena koko henkilökunnan käytettävissä. Sairauskuluvakuutuksesta saatavan edun verovapautta arvioidaan kyseisen säännöksen perusteella. Edun verovapauden yksi edellytys on siten se, että vakuutus on otettu samantasoisena kaikille saman työnantajan palveluksessa oleville työntekijöille. Jos vakuutus on otettu pelkästään tietylle henkilöryhmälle, kyseessä on veronalainen etu (KVL 43/2002). Myös silloin, jos vakuutus on otettu eritasoisena eri työntekijöille, vakuutus on veronalainen etu.
Oikeuskäytännössä on hyväksytty, että työnantaja asettaa tiettyjä objektiivisin perustein määriteltyjä ehtoja vakuutusturvan piiriin pääsemiselle. Vakuutetuksi pääsemiseksi voidaan esimerkiksi edellyttää kohtuullista vähimmäistyöskentelyaikaa työnantajan palveluksessa. Korkeimman hallinto-oikeuden vuosikirjaratkaisussa KHO:2011:27 vakuutuksen piiriin pääsivät kaikki vakituiset työntekijät, joiden työsuhde oli kestänyt vähintään kuusi kuukautta. Oikeuskäytännössä on myös hyväksytty se, että työnantajan palveluksessa satunnaisesti lyhytaikaisissa työsuhteissa työskentelevät niin sanotut tuntityöntekijät rajattiin vakuutuksen ulkopuolelle (KHO 25.11.2008 taltio 2983, julkaisematon).
Vakuutusturvan piiriin pääsemisen edellytykset täyttävällä palkansaajalla on oikeus milloin tahansa kieltäytyä sairauskuluvakuutuksesta. Vaikka osa palkansaajista kieltäytyisi vakuutuksesta, se voi tästä huolimatta olla verovapaa etu vakuutetuille palkansaajille. Jos työnantaja kuitenkin rahapalkkaa korottamalla tai muulla tavoin korvaa vakuutuksesta kieltäytyneille palkansaajille sen, että he eivät saa vakuutusetua, vakuutus on kaikille palkansaajilla veronalainen etu. Myös silloin, jos palkansaaja suostuu alentamaan rahapalkkaa vakuutuksen saadakseen, kyseessä on palkansaajan saama veronalainen etu (katso kohta 8 jäljempänä).
Vakuutusyhtiö ei välttämättä myönnä yksittäiselle palkansaajalle sairauskuluvakuutusta tämän terveydentilaan liittyvistä syistä. Vakuutus voi olla tästä huolimatta verovapaa etu muille palkansaajille edellyttäen, että muut verovapauden edellytykset täyttyvät. Jos työnantaja korvaa vakuutusturvan ulkopuolelle jääneelle palkansaajalle sen, että tämä ei pääse vakuutusturvan piiriin, vakuutus on veronalainen etu.
Verovapaita henkilökuntaetuja voivat saada vain sellaiset henkilöt, jotka tosiasiallisesti työskentelevät työnantajan palveluksessa. Työskentely voi olla päätoimista tai osa-aikaista taikka toistaiseksi jatkuvaa tai määräaikaista. Jos vakuutettu henkilö ei työskentele työnantajan palveluksessa, sairauskuluvakuutus ei voi olla verovapaa etu. Esimerkiksi palkansaajan puolisolle otettu vakuutus on palkansaajan veronalainen etu, jos puoliso ei tosiasiallisesti työskentele työnantajan palveluksessa.
Hallituksen tai muun hallintoelimen jäsenelle otettu sairauskuluvakuutus voi olla verovapaa etu vastaavin edellytyksin kuin työntekijälle otettu vakuutus. Verovapauden edellytyksenä on muun ohessa se, että samantasoisen vakuutusturvan piirissä on kyseisen työnantajan koko henkilökunta. Hallintoelimen jäsenelle otettu sairauskuluvakuutus voi olla tämän verovapaa etu vain silloin, kun tämä tosiasiallisesti osallistuu hallintoelimen työskentelyyn. Hallintoelimen jäseniä ja toimitusjohtajaa ei toisaalta ole välttämätöntä ottaa vakuutusturvan piiriin, jotta vakuutusta voitaisiin pitää koko henkilökunnalle otettuna.
Tuloverolain 69 §:ää sovellettaessa työnantajalta saatuna henkilökuntaetuna on yleensä pidetty myös toiselta samaan konserniin kuuluvalta yhtiöltä saatua etua. Myös sairauskuluvakuutus voidaan konsernissa järjestää niin, että yksi konserniyhtiö vakuuttaa kaikki saman konsernin palkansaajat. Vakuutusturva voi tällöin olla tasoltaan erilainen eri konserniyhtiöissä. Yksittäisen konserniyhtiön palveluksessa olevien palkansaajien vakuutusturvan on kuitenkin oltava samantasoinen.
Sairauskuluvakuutuksesta saatavan edun veronalaisuuteen vaikuttaa vakuutusturvan kattavuus, eli se terveyden- ja sairaanhoito, joka vakuutusehtojen mukaan korvataan. Työnantajan kustantama pakollinen työterveyshuolto on verovapaa etu palkansaajalle. Samalla tavoin vakuutus on verovapaa etu, jos vakuutuksesta korvataan pakollisen työterveyshuollon tasoisen terveyden- ja sairaanhoidon tasoinen hoito. Käytännössä vakuutuksella kuitenkin useimmiten täydennetään pakollista työterveyshuoltoa. Tältä osin vakuutuksen perusteella korvattavan terveyden- ja sairaanhoidon tavanomaisuus ja kohtuullisuus ratkaisee sen, onko vakuutus verovapaa etu.
Yleislääkäritasoista työterveyshuoltoa on verotuskäytännössä vakiintuneesti pidetty verovapaana etuna. Myös erikoislääkäritasoista työterveyshuoltoa on voitu pitää verovapaana, jos kyseessä on ollut työnantajan koko henkilökunnalle järjestämä tasoltaan tavanomainen ja kohtuullinen työterveyshuolto. Sairauskuluvakuutus voi olla vastaavin edellytyksin verovapaa etu.
Sairauskuluvakuutus voi olla verovapaa etu, kun sen perusteella voidaan korvata sairauden tai tapaturman hoidosta aiheutuneita kohtuullisia kustannuksia. Korkeimman hallinto-oikeuden vuosikirjaratkaisun KHO:2011:27 perusteella korvattavia kustannuksia voivat olla muun muassa leikkauskustannukset ja sairaalan hoitopäivämaksut.
Verotuskäytännössä ei ole pidetty verovapaana etuna työnantajan maksamia kustannuksia hoidosta tai tutkimuksesta, joka johtuu raskaudesta tai synnytyksestä, raskauden keskeyttämisestä, raskauden ehkäisystä, lapsettomuuden hoidosta tai tutkimisesta, keinohedelmöityksestä, sterilisaatiosta tai sikiön tilan tutkimisesta. Verovapaaksi ei ole hyväksytty myöskään kosmeettisesta plastiikkakirurgiasta tai muusta kosmeettisesta hoidosta tai leikkauksesta maksettuja kustannuksia. Myöskään vakuutus ei voi olla verovapaa etu, jos sen perusteella voidaan korvata edellä mainittuja hoitoja tai tutkimuksia. Muutoin kuin kosmeettisesta syistä johtuva plastiikkakirurgia voidaan sen sijaan katsoa verovapaaksi eduksi.
Työnantajan järjestämästä hammashuollosta saatava kohtuullisen tasoinen etu voi tietyin edellytyksin olla verovapaa työntekijälle. Sairauskuluvakuutus voi olla verovapaa etu, kun sen perusteella voidaan korvata kohtuullisen tasoinen hammashuolto. Kohtuullisen tasoiseen hammashuoltoon voivat kuulua esimerkiksi tarkastukset, reikien paikkaus ja hammaskiven poisto. Verovapaa etu ei sen sijaan voi olla vakuutus, jonka perusteella voidaan korvata puhtaasti kosmeettisista syistä annettua hammashuoltoa.
Työpaikkalääkärin määräämää fysikaalista hoitoa on verotuskäytännössä pidetty verovapaana etuna. Sairauskuluvakuutus voi olla verovapaa etu, kun sen perusteella voidaan korvata fysikaalisen hoidon kustannuksia.
Ennaltaehkäisevä työterveyshuolto kuuluu pääasiassa pakolliseen työterveyshuoltoon. Myös sairauskuluvakuutuksen piirin voi kuulua ennaltaehkäisevää työterveyshuoltoa ilman, että vakuutus katsottaisiin veronalaiseksi eduksi. Loma- ja virkistysmatkat eivät ole ennaltaehkäisevää työterveyshuoltoa.
Sairauskuluvakuutuksesta voidaan korvata lääkekustannuksia. Verotuskäytännössä vakuutusta pidettiin ennen ratkaisua KHO:2011:27 veronalaisena etuna, jos vakuutuksen perusteella voitiin korvata muun kuin työterveyshuoltolääkärin tai vastaavan lääkärin määräämiä lääkekustannuksia. Verohallinto muutti ratkaisun perusteella kantaansa siten, että vakuutus voi olla verovapaa etu, vaikka sen perusteella voidaan korvata myös muiden lääkäreiden määräämien lääkkeiden kustannuksia. Korvattavien lääkkeiden on aina liityttävä sairauden hoitoon tai ehkäisyyn. Jos vakuutuksen perusteella voidaan korvata esimerkiksi luontaistuotteita tai sairauden hoitoon liittymättömiä vitamiineja, vakuutus on veronalainen etu.
Vakuutuksesta saatetaan korvata myös kustannuksia, jotka koskevat niin kutsuttuja vanhoja sairauksia eli sairauksia, joista vakuutetulla on ollut selviä oireita tai joiden vuoksi vakuutettu on käynyt lääkärissä ennen vakuutukseen liittymistä. Korkeimman hallinto-oikeuden vuosikirjaratkaisun KHO:2011:27 perusteella vakuutus voi olla myös tällaisessa tilanteessa verovapaa etu.
Sairauskuluvakuutuksesta saatavan edun veronalaisuuteen vaikuttaa myös se, kuinka paljon vakuutuksen perusteella voidaan enimmillään korvata yksittäisestä sairaudesta tai tapaturmasta johtuvia kuluja. Vakuutus voi olla verovapaa etu vain silloin, jos korvattava enimmäismäärä on kohtuullinen.
Aikaisemman oikeus- ja verotuskäytännön mukaan sairauskuluvakuutuksesta syntyvän edun veronalaisuutta arvioitiin samoin perustein kuin etua työnantajan järjestämästä työterveyshuollosta (näin KVL 43/2002 ja Henkilöverotuksen käsikirja, Verohallinnon julkaisu numero 43 ja Verohallituksen ohje dnro 4118/1/28/1993). Työnantajan järjestämän työterveyshuollon verotusta koskevan oikeuskäytännön (KHO:1988-B-584, KHO:1991-B-558 ja KHO 1999 taltio 2362) perusteella työnantaja ei voi verovapaasti korvata muun kuin pakollisen työterveyshuollon piiriin kuuluvan leikkauksen tai muun yksittäisen sairaustapahtuman kuluja yli 2.000 euron arvosta. Vastaava periaate soveltui myös sairauskuluvakuutukseen.
Korkeimman hallinto-oikeuden vuosikirjaratkaisussa KHO:2011:27 katsottiin, että vakuutus oli verovapaa etu, kun vakuutuksen perusteella maksettava enimmäiskorvaus oli 10.000 euroa yksittäistä sairaustapausta tai tapaturmaa kohden (näin myös ratkaisussa KHO:2013:141). Verohallinto muutti ratkaisun KHO:2011:27 perusteella kantaansa niin, että vakuutusta ei ole pidettävä veronalaisena etuna, jos vakuutuksen perusteella maksettava enimmäiskorvaus on enintään 10.000 euroa yksittäistä sairaustapausta tai tapaturmaa kohden. Tämä on suurempi määrä kuin työnantajan korvatessa suoraan leikkaus- tai muita vastaavia kuluja (katso kohta 9 jäljempänä). Jos vakuutuksesta voidaan yksittäisen vakuutustapahtuman johdosta maksaa tätä suurempi korvaus, vakuutus on veronalainen etu.
Sairauskuluvakuutuksen perusteella korvattava enimmäismäärä saatetaan vakuutussopimuksessa määritellä myös muutoin kuin sairaus- tai tapaturmakohtaisesti. Korvausten määrää voidaan rajoittaa esimerkiksi niin, että vakuutuksen perusteella maksetaan enintään tietty euromäärä koko vakuutuksen voimassaoloaikana. On myös mahdollista, että korvattavaa enimmäismäärää rajoitetaan kalenterivuosikohtaisesti. Verohallinnon käsityksen mukaan pelkästään se seikka, että vakuutuksen perusteella voidaan sen voimassaoloaikana tai yksittäisen kalenterivuoden aikana maksaa korvauksia yli 10.000 euroa, ei estä pitämästä vakuutusta verovapaana etuna, kunhan yksittäisestä sairaudesta tai tapaturmasta korvattava määrä voi olla enintään 10.000 euroa.
Vakuutuksesta saatavan edun verovapaus ei edellytä sitä, että vakuutuksessa olisi työntekijäkohtainen omavastuuosuus.
Sairauskuluvakuutuksen verovapauden yksi edellytys on, että vakuutusmaksu on määrältään kohtuullinen. Korkeimman hallinto-oikeuden vuosikirjaratkaisussa KHO:2011:27 vakuutus ei ollut veronalainen etu, kun keskimääräisen vakuutusmaksun suuruus työntekijää kohti oli noin 273 euroa kalenterivuodessa. Korkein hallinto-oikeus perusteli kyseisen euromäärän kohtuullisuutta muun muassa sillä, että tuloverolain 69 §:n 5 momentin mukaan vuosittaista etua työnantajan tarjoamasta työntekijän omaehtoisesta liikunta- tai kulttuuritoiminnasta ei pidetä veronalaisena, jos se ei ylitä 400 euroa.
Verohallinto katsoi ratkaisun KHO:2011:27 jälkeen, että vakuutus saattoi olla verovapaa etu ainoastaan silloin, kun vakuutuksen keskimääräinen vuosimaksu oli enintään 400 euroa. Jos vakuutusmaksu oli tätä suurempi, vakuutus oli veronalainen etu (katso tarkemmin Verohallinnon ohje dnro 555/32/2011).
Korkeimman hallinto-oikeuden vuosikirjaratkaisussa KHO:2013:141 vakuutus katsottiin verovapaaksi eduksi, vaikka keskimääräinen palkansaajakohtainen vakuutusmaksu ylitti 400 euroa. Verohallinto muutti ratkaisun perusteella kantaansa. Vakuutus voi Verohallinnon käsityksen mukaan olla verovapaa etu myös siinä tapauksessa, että keskimääräinen vakuutusmaksu on yli 400 euroa kalenterivuodessa. Jos vakuutusmaksu kuitenkin ylittää huomattavasti tämän määrän, vakuutus on veronalainen etu. Esimerkiksi yli 1.000 euron keskimääräistä vuosimaksua ei voida pitää kohtuullisena.
Vakuutusmaksun euromäärää tarkastellaan ensisijaisesti sen perusteella, kuinka suuri on vakuutuksen piirissä olevien henkilöiden keskimääräinen vakuutusmaksu. Keskimääräinen vakuutusmaksu saadaan jakamalla työnantajan maksama kokonaismaksu vakuutettujen henkilöiden lukumäärällä.
Henkilökuntaetujen verovapauden kannalta yhtenä ratkaisevana tekijänä on vakiintuneen verotuskäytännön mukaan pidetty työntekijän säästyneitä elantokustannuksia. Työnantaja voi hankkia vakuutuksen huomattavasti pienemmin kustannuksin kuin työntekijä, minkä vuoksi työntekijän säästyneet elantokustannukset voivat olla huomattavasti suuremmat kuin pelkkä vakuutusmaksun määrä. Korkeimman hallinto-oikeuden ratkaisun KHO:2011:27 perusteella sairauskuluvakuutuksesta saatavan edun veronalaisuutta arvioitaessa merkitystä on kuitenkin ainoastaan työnantajalle aiheutuneilla kustannuksilla.
Korkein hallinto-oikeus on ratkaisussaan KHO:2011:27 todennut, että vakuutuksen kautta toteutettua etua terveydenhuollosta ei kuitenkaan voida pitää tavanomaisena ja kohtuullisena pelkästään vakuutusmaksujen määrää tarkastelemalla, vaan on myös otettava huomioon, mitä vakuutuksesta katetaan. Tämän vuoksi pelkästään se, että vakuutusmaksu on määrältään kohtuullinen, ei automaattisesti johda siihen, että vakuutus olisi verovapaa etu. Vakuutus on vakuutusmaksun suuruudesta riippumatta veronalainen etu, jos vakuutusturva ei ole tasoltaan tavanomainen ja kohtuullinen. Samoin se seikka, että vakuutusmaksu on huomattavan suuri, voi yksinäänkin johtaa siihen, että vakuutus on veronalainen etu.
Palkansaaja saattaa itse kustantaa osan vakuutusmaksusta. Palkansaajan työnantajalleen vakuutuksesta maksama korvaus ei vaikuta siihen, kuinka suurta vakuutusmaksua voidaan pitää kohtuullisena. Kohtuullisena pidettävän vakuutusmaksun määrä ei siis ole suurempi, vaikka palkansaaja maksaisi työnantajalleen korvausta vakuutuksesta. Samaa periaatetta sovelletaan myös siinä tapauksessa, että palkansaaja maksaa itse suoraan vakuutusyhtiölle osan vakuutusmaksusta (vakuutusmaksu toisin sanoen jaetaan työnantajan ja palkansaajan kesken).
Työnantajan järjestämän työterveyshuollon verovapauden yleisenä edellytyksenä on, että työterveyshuolto perustuu työterveydenhuolto-ohjesääntöön, virka- tai työehtosopimukseen taikka muuhun vastaavaan asiakirjaan kuten työpaikkaterveydenhuollon toimintasuunnitelmaan, jossa edut ja palvelut on määritelty. Samoja periaatteita sovelletaan myös vakuutukseen. Sairauskuluvakuutuksesta saatavan edun verovapauden yhtenä edellytyksenä on siten se, että vakuutusta koskevat ohjeet ja säännöt lisätään työterveyshuoltoa koskeviin ohjeisiin.
Niissä tapauksissa, joissa sairauskuluvakuutus ei täytä edellä määriteltyjä edellytyksiä, vakuutus on veronalainen etu. Kun kysymys on työsuhteen perusteella saadusta edusta, se on ennakkoperintälain 13 §:n 3 momentin nojalla palkkaa.
Palkansaajan saaman veronalaisen tulon määrä on työnantajan maksama vakuutusmaksu. Työterveyshuoltoa koskevassa oikeuskäytännössä työnantajan maksamat kustannukset on katsottu kokonaisuudessaan palkansaajan veronalaiseksi tuloksi, jos kysymys ei ole ollut tuloverolain 69 §:ssä tarkoitetulla tavalla tavanomaisesta ja kohtuullisesta edusta (näin muun muassa KHO:1988-B-584 ja KHO:1991-B-558). Vastaavaa periaatetta voidaan soveltaa myös sairauskuluvakuutuksen maksuihin. Veronalaiseksi eduksi katsottavan vakuutuksen maksu ei siis ole verovapaa edellä kohdassa 5.7 mainittua euromäärää vastaavaltakaan osin.
Jos palkansaaja maksaa itse osan vakuutusmaksusta suoraan vakuutuksenantajalle, tämä osuus vakuutusmaksusta ei ole hänen veronalaista tuloaan.
Yksittäisen palkansaajan saama veronalainen etu lasketaan ensisijaisesti sen perusteella, mikä on hänen vakuutusturvastaan maksettu osuus vakuutusmaksusta. Tätä sovelletaan myös sairauskuluvakuutukseen, jonka osalta vakuutusmaksun kohtuullisuutta arvioidaan ensisijaisesti keskimääräisen vakuutusmaksun perusteella. Jos vakuutusmaksun suuruutta ei ole määritelty palkansaajakohtaisesti, yksittäisen palkansaajan saaman veronalaisen edun määrä on määritettävä kaavamaisin jakoperustein. Muun selvityksen puuttuessa palkansaajan veronalaiseksi tuloksi katsotaan keskimääräinen vakuutusmaksu.
Palkansaaja ei voi vähentää palkkatuloa olevaa vakuutusmaksua omassa verotuksessaan, koska riskihenkilövakuutuksesta johtuvat kustannukset ovat palkansaajan verotuksessa vähennyskelvottomia elantomenoja (TVL 31 § 4 momentti).
Vakuutuksen perusteella mahdollisesti maksettavat korvaukset eivät ole työnantajalta saatua palkkaa, vaan vakuutuksenantajalta saatuja vakuutuskorvauksia. Niiden verotusta on käsitelty jäljempänä kohdassa 11.
Työnantaja saattaa sairauskuluvakuutuksen ohella järjestää henkilöstölleen myös muunlaista vapaaehtoista vakuutusturvaa. Tämä voidaan toteuttaa tekemällä eri vakuutuksista (vakuutusturvista) erilliset sopimukset tai sisällyttämällä samaan sopimukseen useita erilaisia vakuutuksia (vakuutusturvia). Samaan sopimukseen voi sisältyä esimerkiksi vakuutusturva sairauden, työkyvyttömyyden ja kuoleman varalta.
Muiden vakuutusturvien verovapautta arvioidaan erillään sairauskuluvakuutuksesta, sisältyivätpä ne sitten sairauskuluvakuutuksen kanssa samaan sopimukseen tai eivät. Siten esimerkiksi sairauskuluvakuutuksen kanssa samaan vakuutussopimukseen sisältyvän työkyvyttömyys- tai kuolemanvaravakuutuksen vakuutusmaksua ei oteta huomioon vakuutusmaksun kohtuullista määrää arvioitaessa.
Sairauskuluvakuutukseen perustuva vakuutusturva kattaa sairauden tai vamman tutkimisesta ja hoidosta johtuvia kustannuksia. Sairauskuluvakuutukseen ei siten sisälly erillisenä tarkasteltavaa tapaturmaturvaa, vaan sairauskuluvakuutukseen perustuvaa vakuutusturvaa tarkastellaan yhtenä kokonaisuutena.
Muiden riskihenkilövakuutuksen verotusta on käsitelty erillisessä ohjeessa ”Työnantajan ottamien riskivakuutusten verotus”.
Vakuutuksia koskevassa oikeuskäytännössä on katsottu, että vakuutusmaksut ovat työntekijän veronalaista palkkatuloa, jos vakuutuksella korvataan palkanmaksua (KHO:1990-B-565 ja KHO 2.2.1992 taltio 4457). Tulkintaa on myös vakiintuneesti sovellettu verotuskäytännössä. Vastaava periaate koskee myös yleisesti kaikkia tuloverolain 69 §:ssä tarkoitettuja henkilöetuja. Kyse ei siis ole verovapaasta henkilökuntaedusta, jos edun antamisella on korvattu palkanmaksua.
Jos sairauskuluvakuutuksen ottamisella on korvattu palkanmaksua, vakuutusmaksut ovat aina kokonaisuudessaan palkansaajan veronalaista palkkatuloa. Tällainen tilanne on kyseessä esimerkiksi silloin, jos palkansaajan rahapalkkaa alennetaan ja vastineeksi tästä hänelle otetaan vakuutus. Samoin palkanmaksun korvaamisesta on kyse silloin, jos palkansaaja voi valita vakuutuksen ja rahapalkan tai muun edun välillä.
Esimerkki: X Oy päättää tarjota henkilöstölleen vapaaehtoista sairauskuluvakuutusta. Kukin X Oy:n palveluksessa palkansaaja voi valita ottaako vakuutuksen. Jos työntekijä ottaa vakuutuksen, hänen rahapalkkaansa alennetaan vakuutusmaksun verran. Vakuutuksella korvataan palkanmaksua, joten vakuutus on veronalainen etu.
Korkeimman hallinto-oikeuden ratkaisun KHO:2011:27 perusteella työterveyshuollon verovapautta arvioidaan osittain eri perustein riippuen siitä, onko työterveyshuolto järjestetty vakuutuksella vai muulla tavoin. Eroja on sekä edun tavanomaisuuden että sen kohtuullisuuden arvioinnissa.
Tuloverolain 69 §:n 1 momentissa tarkoitettujen henkilökuntaetujen tavanomaisuutta arvioitaessa yksi ratkaiseva tekijä on se, millaisia etuja työnantajat yleensä antavat työntekijöilleen. Tätä periaatetta on sovellettu myös työterveyshuoltoon. Korkeimman hallinto-oikeuden ratkaisun KHO:2011:27 perustelujen mukaan sairauskuluvakuutuksesta saatavan edun tavanomaisuutta ei kuitenkaan arvioida sillä perusteella, millaisia etuja työnantajat yleensä työntekijöilleen tarjoavat. Tämän vuoksi vakuutuksen verovapauden edellytyksenä ei ole se, että vastaavan tasoinen sairauskuluvakuutus on suurella tai huomattavalla osalla muiden työnantajien työntekijöistä. Muiden tuloverolain 69 §:ssä tarkoitettujen henkilökuntaetujen osalta periaatetta noudatetaan jatkossakin.
Korkeimman hallinto-oikeuden ratkaisun KHO:2011:27 perustelujen mukaan vakuutuksesta saatavien etujen kohtuullisuutta ei puolestaan ole perusteltua arvioida samalla tavalla kuin silloin, jos työnantaja korvaa suoraan yksittäisiä suuria sairauskuluja työterveydenhuollon toimintasuunnitelman perusteella. Näiden kustannusten osalta sovelletaan jatkossakin korkeimman hallinto-oikeuden aikaisemmista ratkaisuista (KHO:1988-B-584 ja KHO:1991-B-558) ilmenevää linjaa. Kohtuullisina pidetään siten enintään noin 2.000 euron suuruista yksittäisestä hoitotapahtumasta johtuvaa kustannusta. Tätä suurempi määrä on kokonaisuudessaan palkansaajan veronalaista ansiotuloa.
Verovapaan vakuutusmaksun perusteella ei suoriteta vakuutetun sairausvakuutusmaksua eikä työnantajan sosiaaliturvamaksua. Veronalaisen vakuutusmaksun perusteella mahdollisesti suoritettavien työntekijän ja työnantajan maksujen suorittamisvelvollisuus riippuu siitä, onko sairauskuluvakuutus otettu samantasoisena koko henkilökunnalle vai ei.
Jos veronalaiseksi eduksi katsottava sairauskuluvakuutus on otettu samantasoisena koko henkilökunnalle, kyseessä on sairausvakuutuslain (1224/2004, SVL) 11 luvun 2 §:n 3 momentin 1 kohdassa tarkoitettu henkilökuntaetu. Vakuutuksesta saatavan veronalaisen edun arvo ei tällöin kuulu sairausvakuutuksen päivärahamaksun eikä työnantajan sosiaaliturvamaksun maksuperusteeseen (SVL 18 luku 15 § 2 momentti ja laki työnantajan sosiaaliturvamaksusta (366/1963, StmL) 4 § 3 momentti). Vakuutusmaksun perusteella ei siten tarvitse suorittaa päivärahamaksua eikä työnantajan sosiaaliturvamaksua. Sairaanhoitomaksu on suoritettava korotettuna (SVL 18 luku 20 § 2 momentti)
Jos veronalaiseksi eduksi katsottava sairauskuluvakuutus on otettu vain osalle henkilökunnasta tai vakuutusturva ei ole samantasoinen koko henkilökunnalla, vakuutusmaksujen perusteella on suoritettava päivärahamaksu ja työnantajan sosiaaliturvamaksu (SVL 18 luku 15 § ja StmL 4 § 1 momentti). Sairaanhoitomaksua ei tällöin koroteta.
Työnantajan ottaman sairauskuluvakuutuksen perusteella maksettu korvaus ei ole työnantajalta saatua palkkaa, vaan vakuutusyhtiöltä saatua vakuutuskorvausta. Vakuutuksen perusteella maksettavien korvausten verotus määräytyy sen mukaan, millä perusteella korvaus maksetaan.
Muihin riskihenkilövakuutuksiin perustuvien vakuutuskorvausten verotusta on käsitelty erillisessä ohjeessa ”Työnantajan ottamien riskivakuutusten verotus”. Mainitussa ohjeessa käsitellään muun muassa kuolemantapauskorvauksen verotusta.
Jos työnantajan ottama sairauskuluvakuutus katsotaan palkansaajan veronalaiseksi eduksi, työnantajan on toimitettava edusta ennakonpidätys (EPL 9 §). Työnantajan suoraan vakuutusyhtiölle maksama vakuutusmaksu on muu kuin palkansaajalle rahana maksettu suoritus, joten ennakonpidätys toimitetaan ennakkoperintäasetuksen 9 §:n (1124/1996, EPA) 1 momentin mukaisesti maksukausittain lisäämällä edun arvo rahana maksettavaan määrään. Työnantaja voi harkintansa mukaan käsitellä veronalaista sairauskuluvakuutusta joko toistuvana tai satunnaisena etuna.
Toistuvana etuna käsitellystä sairauskuluvakuutuksesta on toimitettava ennakonpidätys kuukausittain. Edun kuukausikohtainen arvo saadaan jakamalla kalenterivuoden aikana maksetut palkansaajan veronalaista tuloa olevat vakuutusmaksut vakuutuksen voimassaoloajalle. Esimerkiksi koko kalenterivuoden ajan voimassaolevasta vakuutuksesta saatava kuukausikohtainen etu saadaan jakamalla vakuutusmaksu kahdellatoista.
Esimerkki: Q Oy on ottanut avainhenkilölleen D vapaaehtoisen sairauskuluvakuutuksen. Vakuutusyhtiö laskuttaa vuoden 2014 vakuutusmaksun saman vuoden tammikuussa. Maksun määrä on 1.200 euroa.
Vakuutus on D:n veronalainen etu, joten Q Oy:n on toimitettava edusta ennakonpidätys. Kuukausittain toimitettavan ennakonpidätyksen määrä saadaan jakamalla vakuutusmaksu oletetulle työssäoloajalle eli 12 kuukaudelle. Ennakonpidätys toimitetaan siten kuukausittain (1.200 / 12) 100 euron arvoisesta edusta.
Esimerkki: W Oy on ottanut avainhenkilöilleen vapaaehtoisen sairauskuluvakuutuksen. Vakuutusyhtiö laskuttaa vuoden 2014 vakuutusmaksun saman vuoden lokakuussa. Vuoden 2014 tammikuussa vakuutusyhtiö ilmoittaa W Oy:lle, että koko vuodelta 2014 maksettava vakuutusmaksu on arviolta 840 euroa vakuutettua henkilöä kohden.
Vakuutus on veronalainen etu, joten W Oy:n on toimitettava edusta ennakonpidätys. W Oy arvioi vuoden 2014 alussa edun kuukausikohtaiseksi arvoksi (840 / 12) 70 euroa ja toimittaa kuukausittain ennakonpidätyksen tämän määrän mukaisesti.
Ennen lokakuun palkanmaksua vakuutusyhtiö lähettää W Oy:lle palkansaajakohtaisen erittelyn vuodelta 2014 maksettavien vakuutusmaksujen määristä. Erittelyn perusteella palkansaaja V:n osalta vakuutusmaksu on yhteensä 960 euroa, jolloin edun kuukausikohtaiseksi arvoksi muodostuu hänen osaltaan (960 / 12) 80 euroa.
Erittelyn perusteella ilmenee, että alkuvuonna 2014 arvioitu vakuutusmaksu ei vastaa edun todellista arvoa. Tammikuun ja syyskuun väliseltä ajalta ennakonpidätys on toimitettu yhteensä (9 x 70) 630 euron arvoisesta edusta. Tämä poikkeaa (9 x 80 - 630) 90 euroa kyseiseltä ajalta saadun edun todellisesta arvosta.
W Oy oikaisee ennakonpidätyksen määrän lokakuun palkanmaksun yhteydessä. Lokakuun palkanmaksun yhteydessä palkansaaja V:n ennakonpidätyksen alaiseen tuloon luetaan kyseisen kuukauden vakuutusmaksu (80 euroa) ja aikaisempina kuukausina huomioon ottamatta jäänyt osuus edun todellisesta kuukausikohtaisesta arvosta (90 euroa). Ennakonpidätyksen alaisen edun määrä on siten yhteensä (80 + 90) 170 euroa. Marraskuun ja joulukuun osalta edun arvo on 80 euroa.
Satunnaisena etuna käsiteltävästä sairauskuluvakuutuksesta ennakonpidätys toimitetaan samana kalenterivuonna siten, että suoritus lisätään joko sen myöntämistä lähinnä seuraavan maksukauden aikana maksettavaan määrään tai suoritusta seuraavina kalenterivuoden jäljellä olevina maksukuukausina maksettavaan määrään tasasuuruisiin eriin jaettuna (EPA 9 § 1 momentti).
Esimerkki: W Oy on ottanut avainhenkilöilleen vapaaehtoisen sairauskuluvakuutuksen. Vakuutusyhtiö laskuttaa vuoden 2015 vakuutusmaksun saman vuoden huhtikuussa. Vuodelta 2015 maksettava vakuutusmaksu on 900 euroa vakuutettua henkilöä kohden.
W Oy toimittaa ennakonpidätyksen siten, että vakuutusmaksu lisätään kunkin henkilön muuhun palkkaan. Avainhenkilö A:n huhtikuun rahapalkka 10.000 euroa. Hänellä on tämän lisäksi 1.500 euron arvoinen asuntoetu. Huhtikuun ennakonpidätyksen alaisen palkan määräksi muodostuu A:n osalta (10.000 + 1.500 + 900) 12.400 euroa. W Oy toimittaa tästä määrästä ennakonpidätyksen ja ilmoittaa sen huhtikuulta kausiveroilmoituksella.
Vakuutusyhtiö tai muu vakuutuksenantaja on velvollinen toimittamaan ennakonpidätyksen maksamistaan veronalaisista vakuutuskorvauksista (EPA 9 §). Työnantaja ei siis ole ennakonpidätysvelvollinen tällaisten korvausten osalta. Useimmiten vakuutusyhtiön maksamat korvaukset ovat kuitenkin verovapaita.
Jos työnantajan ottama sairauskuluvakuutus on palkansaajalle verovapaa etu, vakuutusmaksua ei ilmoiteta kausiveroilmoituksella.
Jos sairauskuluvakuutus on veronalainen etu, työnantajan on ilmoitettava maksamansa vakuutusmaksu kausiveroilmoituksella. Yleisesti verovelvollisen palkansaajan vakuutuksen maksu ilmoitetaan tällöin kausiveroilmoituksen kohdassa 601 ja toimitettu ennakonpidätys kohdassa 602. Rajoitetusti verovelvollisen palkansaajan vakuutuksen maksu ilmoitetaan kohdassa 605 ja peritty lähdevero kohdassa 606. Jos vakuutuksesta saadusta edusta on suoritettava työnantajan sosiaaliturvamaksu, maksun määrä ilmoitetaan lisäksi kohdassa 609 ja maksusta suoritettava työnantajan sosiaaliturvamaksu kohdassa 610.
Vakuutusyhtiön tai muun vakuutuksenantajan on ilmoitettava maksamansa vapaaehtoiseen sairauskuluvakuutukseen perustuvat veronalaiset vakuutuskorvaukset kausiveroilmoituksella. Yleisesti verovelvolliselle maksettu korvaus ilmoitetaan kohdassa 601 ja siitä toimitettu ennakonpidätys kohdassa 602. Rajoitetusti verovelvolliselle maksettu korvaus ilmoitetaan kohdassa 605 ja siitä peritty lähdevero kohdassa 606. Verovapaita vakuutuskorvauksia ei ilmoiteta kausiveroilmoituksella.
Palkan ja muun suorituksen maksajan on ilmoitettava maksamansa suoritus Verohallinnolle annettavalla vuosi-ilmoituksella (laki verotusmenettelystä 1558/1995 15 § 1 momentti). Velvollisuus antaa vuosi-ilmoitus riippuu siitä, onko kyseessä verovapaa vai veronalainen etu.
Jos työnantajan ottama sairauskuluvakuutus on palkansaajalle verovapaa etu, vakuutusmaksua ei ilmoiteta vuosi-ilmoituksella.
Jos palkansaajalle otettu vapaaehtoinen sairauskuluvakuutus on veronalainen etu, työnantajan on ilmoitettava maksamansa vakuutusmaksu vuosi-ilmoituksella. Yleisesti verovelvollisen saama veronalainen etu ilmoitetaan ”Työnantajan ja muun suorituksen maksajan vuosi-ilmoituksella” (7801) muuna luontoisetuna. Rajoitetusti verovelvollisen saama etu ilmoitetaan ”Vuosi-ilmoituksella rajoitetusti verovelvolliselle maksetuista suorituksista” (7809) luontoisetuna.
Osakeyhtiön osakkeenomistaja ja henkilöyhtiön (avoimen yhtiön ja kommandiittiyhtiön) osakas voi saada palkkaa omistamastaan yhtiöstä. Hän voi siten saada myös tuloverolain 69 §:ssä tarkoitettuja verovapaita henkilökuntaetuja omistamaltaan yhtiöltä.
Osakkeenomistajalle tai osakkaalle otettu sairauskuluvakuutus voi olla saajalleen verovapaa etu vastaavin perustein kuin palkansaajalle otettu samanlainen vakuutus. Verovapauden edellytyksenä on aina, että vakuutettu osakkeenomistaja tai osakas tosiasiallisesti työskentelee yhtiössä. Hänen ei kuitenkaan välttämättä tarvitse nostaa palkkaa työskentelystään. Vakuutuksesta saatavan edun on lisäksi oltava kohtuullinen suhteessa hänen työpanokseensa. Jos vakuutus otetaan osakkeenomistajan tai osakkaan perheenjäsenelle, joka ei työskentele yhtiössä, kyseessä on aina osakkeenomistajan tai osakkaan saama veronalainen etu.
Osakkeenomistajalle tai osakkaalle otettu sairauskuluvakuutus voi olla tuloverolain 69 §:ssä tarkoitettu verovapaa henkilökuntaetu, jos vakuutus täyttää edellä määritellyt tavanomaisuuden ja kohtuullisen edellytykset. Verovapauden edellytyksenä on lisäksi se, että samantasoisen vakuutusturvan piiriin kuuluvat kaikki yhtiössä työskentelevät henkilöt, olivatpa he sitten yhtiön omistajia tai eivät. Sairauskuluvakuutus voidaan katsoa verovapaaksi eduksi myös siinä tapauksessa, että yhtiön palveluksessa ei ole muita henkilöitä.
Tilanteissa, joissa vakuutus ei ole verovapaa etu, vakuutuksesta saatavan edun verokohtelu ratkaistaan yhtiömuodon sekä vakuutusmaksun kirjanpitokäsittelyn ja vuosi-ilmoituksen perusteella. Maksun määrä on veronalaista palkkatuloa, mikäli maksua on käsitelty yhtiön kirjanpidossa ja vuosi-ilmoituksella palkkana. Jos osakeyhtiön osakkeenomistajalle tai tämän perheenjäsenelle otetun vakuutuksen maksua ei ole käsitelty palkkana, maksun määrä on yleensä peiteltyä osinkoa, joka on veronalaista tuloa osakkeenomistajalle ja vähennyskelvotonta menoa yhtiölle. Henkilöyhtiön osakkaalle otetun vakuutuksen maksu puolestaan on edellä mainitussa tilanteessa voitonjakoa, joka on yhtiön verotuksessa vähennyskelvotonta.
Liikkeen- tai ammatinharjoittaja taikka maataloudenharjoittaja ei voi maksaa palkkaa itselleen. Liikkeen- tai ammatinharjoittaja taikka maataloudenharjoittaja ei siten voi myöskään saada itseltään tuloverolain 69 §:ssä tarkoitettuja verovapaita henkilökuntaetuja. Vastaavasti hän ei myöskään voi vähentää niiden kustannuksia elinkeinotulostaan.
Liikkeen- tai ammatinharjoittaja taikka maataloudenharjoittaja ei voi edellä mainitusta syystä voi vähentää itselleen ottamansa sairauskuluvakuutuksen maksuja elinkeinotulostaan. Hän voi kuitenkin vähentää itselleen muulla tavoin järjestämänsä työterveyshuollon kustannuksia Verohallinnon ohjeen ”Yrittäjän työterveyshuollon kustannukset verotuksessa” mukaisesti.
Sivu on viimeksi päivitetty 19.12.2014

matches:
§ 3
§ 1
§ 4
§ 2
§ 3
§ 2
§ 1
§ 1
§ 1


text:
Gangbäng Porno Fantasiat / Nellim
Gangbäng porno fantasiat
tammikuu Sarita savikko porno sex joensuu seuraa parille poika nai äitiä , parhaat asennot Netistä tosiaankin löytyy näitä äiti ja poika fantasioita joita sinne ovat erinäiset World Record Gangbang - Penetration Lisa Sparxxx. Fantasia Porno videoita | Porn Video TOP. Lesbian fantasy porn. BDSM Babe Gangbang tšekki Amatööri Gloryhole Blowjob Busty. Lähde: FlyFLV. 28 Mar The Most Wanted 3d, fantasy Free, porn, videos! Huge and still HD, xXX: Xhamster, fantasia, Schoolgirl Gangbang, Salaakuvattu. Watch 3D.
: Gangbäng porno fantasiat
SEXI KAUPPA PORNO LG Hairy pussy blog ilmaiset panovideot
Happy ending massage sex videos porno webcam Spermat suuhun saana porno
Pimppi wikipedia suomen pisimmät treffit Alastonsuomi etusivu oulu sex
ILMASET PORNO VIDEOT PORNOTÄHDELLE MORSIAN Kotimaiset seksivideot suomi porno suvi
Erotic body massage video fuck best milf Classic cum fantasiat Fantasia femaledomination Elokuvat. Free hd porno Brazzers verkko iso kalu työn fantasioita blowjob pov. HD porno HD hardcore Iso tissit. HD porno Iso tissit HD blondi.
helmikuu 11 Nov, video embedded orgiat bi, paras porn. Eroottisia fantasioita gang bang kastike: Prostituoituja Espoo Finnish gangbang sinkut turku. huhtikuu Seksiseuraa turussa eroottisia fantasioita - Oxelösund OmaKuva Klitoris orgasmi porno novellit Nuori tyttö milfin pillun kimpussa. gratis en alta definicion videos porno xxx gangbang videos masajes lesbianas español. tammikuu Sarita savikko porno sex joensuu seuraa parille poika nai äitiä , parhaat asennot Netistä tosiaankin löytyy näitä äiti ja poika fantasioita joita sinne ovat erinäiset World Record Gangbang - Penetration Lisa Sparxxx.
Gangbäng porno fantasiat -
Xxx porn tube Perfect gonzo Anal Double levinneisyys anaali seksiä Ajeltu. HD porno Seksikäs Seksi. Hot fuck tube Free porn clips
21/03/2018 Bonita Kull Dating verkkosivuilla Savonlinna Comments Off on Gangbäng porno fantasiat
miesten seksiasut siheeriopisto
kuumaa seksiä tarjoustalo forssa
dhea tulli sexy treffit
Porno vidot sapioseksuaali
Tantra hieronta tampere nainen etsii miestä seksiä
Ilmaiset seksisivut caligula brothel berlin

matches: hd HD HD HD HD HD


text:
Kotiin / Urheilu / surfing taustakuvat HD
rauha syyskuu 2, 2016	Urheilu
1,411 näkymät surfing taustakuvat HD
Here is best Selections Of surfing wallpapers HD For computers, Pöytäkoneet, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täälläLivewallpaper.info tietokanta voi ladata paljon laadukkaita tapetti eri luokkiin . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Koska nämä kuvat ladataan käyttäjät. vaikka tyyppi tietokoneen näytön koko, että olet yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan jotka ovat uudelleen kokoinen ja se rajataan Asenna pöytämikrossasi näytön koon.
surfing taustakuvat HD2.
Yksinkertaisuuden, Olemme ladanneet 1920×1080 Resolution Väritaustakuvat, Se sopivat täydellisesti Näistä Major Resolution (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) Huomioithan, Jos jokin taustakuvat loukkaavat Copyright, Lähetä meille Mail yksityiskohdat, Poistamme sen mahdollisimman pian. Kaikki taustakuvat ladataan käyttäjät. Ja taustakuvat ovat ilmainen henkilökohtaiseen käyttöön vain. Jos Like This aallokko taustakuvia HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook ja muut sosiaalisen median.
luonto tapetti High Resolution Downloadhd tapetti High Resolution Downloadsparkly tapetti HDeläin taustakuvat High Resolution DownloadChevron tapetti High Resolution Downloadstar wars taustakuvat hd Downloadminecraft iphone tapetti HD2560 x 1440 HD tapettiNeed For Speed HD taustakuvatDesktop Wallpaper 3D Powered by livewallpaper.info	© Copyright 2016, Kaikki oikeudet pidätetään

matches: HD HD HD HD hd HD


text:
Samsung perui BD-P2400-soittimen, BD-UP5000 ehtii joulumarkkinoille - AfterDawn
Samsung perui BD-P2400-soittimen, BD-UP5000 ehtii joulumarkkinoille
Kirjoittaja Kaarlo Räihä @ 25.10.2007 11:33 Kommentteja (10)
Samsung vahvisti eilen lähes kuukauden jatkuneet huhut, joiden mukaan yrityksen Blu-ray-elokuvia toistava BD-P2400-soitin ei tule lainkaan markkinoille. BD-P2400-malli oli tarkoitettu BD-P1400-mallin paremmaksi ja samalla kalliimmaksi versioksi. Suurin ero laitteilla oli BD-P2400:n käyttämä HQV-piiri, joka parantaa soittimen näyttämän videon laatua.
Negatiivisten uutisten ohella Samsungilla oli myös positiivisempaa ilmoitettavaa, sillä yrityksen kehittelemä BD-UP5000 Duo HD -hybridisoitin saapuu markkinoille vielä ennen joulua. Sekä Blu-ray- että HD DVD -elokuvat toistava soitin ei tule myyntiin kuitenkaan täysin valmiina tuotteena, vaan BD Profile 1.1 -tuki tuodaan asiakkaille firmware-päivityksen muodossa tammikuun lopussa.
Komponenttiensa puolesta BD-UP5000 Duo HD on valmis BD Profile 1.1 -määritysten mukaisten elokuvien toistamiseen, mutta koska kyseistä määritystä käyttäviä elokuvia ei juuri ole markkinoilla, ei Samsung voi testata uusien multimediaominaisuuksien toimivuutta soittimellaan. BD Profile 1.1 -tuen puute julkaisuhetkellä ei ole kuitenkaan suuri menetys, sillä BD Profile 1.1 -ominaisuuksia hyödyntävät elokuvat toistuvat myös BD Profile 1.0 -yhteensopivilla soittimilla, mutta elokuvien kaikki interaktiiviset ominaisuudet eivät välttämättä toimi vanhemmilla soittimilla. Tällä hetkellä näyttää siltä, että BD-UP5000 Duo HD tulee Suomessa myyntiin tammikuun aikana, mutta Samsung ei ole vahvistanut soittimen suositushintaa, joka tämän hetkisten arvailujen mukaan asettunee 1 000 - 1 300 dollarin välille.
<Gran Turismo 5:een Top Gear -jaksoja
>Kampanja haluaa OiNK-sivuston torrent-tiedostot Pirate Baylle
10 kommenttia 125.10.2007 16:21
Halpaa kuin saippua...
225.10.2007 16:26
Juu katotaan sitten kun soittimien hinnat on 300€. Sitten voin harkita. Todennäköisesti nuo laitteet on vielä niin prototyyppejä että ne ei edes toimi kunnolla.
325.10.2007 19:27
Lainaus, alkuperäisen viestin kirjoitti prik: Halpaa kuin saippua...Saa olla perkeleen hyvää saippuaa tuolla hinnalla.
425.10.2007 20:19
Lainaus:Lainaus, alkuperäisen viestin kirjoitti prik: Halpaa kuin saippua...Saa olla perkeleen hyvää saippuaa tuolla hinnalla.Itselle tuli tasan sama mieleen. ;)
Tosiaan, sitten kun on 200-300€, voi harkita.
525.10.2007 21:07
Lainaus:Lainaus:Lainaus, alkuperäisen viestin kirjoitti prik: Halpaa kuin saippua...Saa olla perkeleen hyvää saippuaa tuolla hinnalla.Itselle tuli tasan sama mieleen. ;)
Jop, sama täällä 300€ dvd-laitteesta on katto, oli se sitten teräväpiirto tai ei.
626.10.2007 1:28
Mitenkähän on HD DVD-puolen laita, toimiiko esim. 24p?
Viestiä on muokattu sen lähettämisen jälkeen. Viestiä on muokattu viimeksi 26.10.2007 @ 01:30
726.10.2007 9:43
Lainaus, alkuperäisen viestin kirjoitti pähkinä: Mitenkähän on HD DVD-puolen laita, toimiiko esim. 24p?"1080p 24fps playback on Blu-ray
and HD DVD" lainattu spekseistä, http://www.dvdplaza.fi/forums/showthread.php?t=59598, tuolla asiantuntevaa keskustelua aiheesta.
826.10.2007 10:57
Sori nyt vaan tästä, mutta joka kerta kun joku uutinen on jostain laitteesta lähinnä tämä nyt on koskenut Blu-ray/HD DVD jaksetaan kommentoida:"liian kallis" "sitten kun maksaa 200-300€". Ihmisillä ei siis muuta kommentoitavaa ikinä ole? Joo joo halpaa kuin saippua...kyllä kyllä...
926.10.2007 14:33
Lainaus, alkuperäisen viestin kirjoitti creativeb: Sori nyt vaan tästä, mutta joka kerta kun joku uutinen on jostain laitteesta lähinnä tämä nyt on koskenut Blu-ray/HD DVD jaksetaan kommentoida:"liian kallis" "sitten kun maksaa 200-300€". Ihmisillä ei siis muuta kommentoitavaa ikinä ole? Joo joo halpaa kuin saippua...kyllä kyllä...Mikähän oma asiasi oli? Jos itsellä ei ollut parempaa asiaa, ei kannata muille samasta asiasta valittaa.
1027.10.2007 13:27
Lainaus:elokuvien kaikki interaktiiviset ominaisuudet
Hmm minkäläisia interaktiivista ominaisuuksista? mitä niillä hyötyy?

matches: HD HD HD HD HD HD HD


text:
KKO:n ennakkopäätös yhteistoimintavelvoitteesta | Kuntatyönantajat Lehti
Korkeimman oikeuden ratkaisu koskee tapausta, jossa Oulun kaupunki kävi syksyllä 2013 työntekijöittensä kanssa yhteistoimintaneuvottelut talousarvioehdotuksessa edellytetyistä henkilöstömenojen säästötavoitteista. Neuvottelujen päätyttyä kaupunginvaltuusto päätti joulukuussa 2013, että säästötavoite toteutetaan lomauttamalla koko henkilöstö viideksi päiväksi. Kaupunki kävi lomautuksen toteuttamista koskevat yhteistoimintaneuvottelut keväällä 2014.
Korkein oikeus (KKO) katsoo ratkaisussaan ( KKO 2019:66), että kaupungin olisi pitänyt käydä työvoiman käytön vähentämistä koskevat yhteistoimintaneuvottelut jo ennen valtuuston lomautuspäätöstä. Kaupunki oli työnantajana laiminlyönyt kunnallisen yhteistoimintalain (KuYTL) mukaista yhteistoimintavelvoitettaan.
Ratkaisun vaikutus säästöpäätösten valmisteluun
KuYTL 4 § 1 momentin 4 kohta koskee taloudellisista ja tuotannollisista syistä toimeenpantavan osa-aikaistamisen, lomauttamisen tai irtisanomisen yhteydessä käytäviä yhteistoimintaneuvotteluita.
KuYTL 4 § 2 momentti koskee talousarvioehdotuksen yhteydessä käytäviä yhteistoimintaneuvotteluita. KuYTL 13 § koskee yhteistoimintavelvoitteen täyttymistä.
KuYTL 4 § 2 momentin soveltaminen
Kunnan talousarvion valmistelun yhteydessä pitää käydä KuYTL 4 § 2 momentin mukaiset yhteistoimintaneuvottelut, jos talousarvioehdotuksessa edellytetään toimenpiteitä, joiden toteuttaminen aiheuttaisi todennäköisesti useita irtisanomisia, osa-aikaistamisia, lomautuksia tai merkittäviä heikennyksiä palvelussuhteiden ehtoihin. Näiden neuvottelujen käyminen olisi edelleen riittävää silloin, kun valtuuston hyväksymässä talousarviossa ei ole päätetty alempia viranomaisia sitovasti mainittujen toimenpiteiden toteuttamisesta.
KuTYL 4 § 1 momentin 4 kohdan soveltaminen
Jos taas valtuusto hyväksyessään talousarvion päättää lopullisesti henkilöstöön kohdistettavien säästötoimenpiteiden laadusta, kunkin säästötoimenpiteen osalta tulisi käydä KuYTL 4 § 1 momentin 4 kohdan edellyttämät yhteistoimintaneuvottelut ennen kuin hallitus tekee valtuustolle lopullisen talousarvioesityksen.
Jos talousarvioehdotus sisältää henkilöstöön kohdistettavia osa-aikaistamisia, lomauttamisia tai irtisanomisia, tulee näiden osalta täyttää KuYTL 4 1 momentin 4 kohdan mukaisen työvoiman käytön vähentämistä koskeva neuvotteluvelvoite lain 13 §:n edellyttämällä tavalla. Vähintään kuusi viikkoa kestävät yhteistoimintaneuvottelut täytyy tällöin sovittaa aikataulullisesti yhteen talousarvion valmistelun ja sitä koskevan päätöksenteon kanssa.
KKO:n ratkaisun perustelut
Korkeimman oikeuden ratkaisussa on keskeistä se, kumman KuYTL:n säännöksen, 4 §:n 1 momentin 4 kohdan vai 2 momentin, mukaisesti kunnan on käytävä yhteistoimintaneuvottelut, jos kunta päättää sitovasti henkilöstön lomauttamisesta jo talousarvioehdotuksen käsittelyssä.
Kunnan talousarvioehdotusta valmisteltaessa työnantajalla on KuYTL 4 § 2 momentin mukainen velvollisuus yhteistoimintamenettelyyn. Näiden neuvotteluiden tavoitteena on antaa henkilöstölle mahdollisuus vaikuttaa riittävän varhaisessa vaiheessa talousarvioehdotukseen sekä sen edellyttämiin toimenpiteisiin, jotka todennäköisesti aiheuttaisivat tarvetta vähentää työvoimaa tai heikentää merkittävästi palvelussuhteiden ehtoja.
Talousarvioehdotuksen valmisteluun liittyvät 4 § 2 momentin mukaiset yhteistoimintaneuvottelut eivät korkeimman oikeuden mukaan kuitenkaan poista tarvetta käydä 4 1momentin 4 kohdan mukaiset neuvottelut silloin, kun valtuusto tekee työvoiman vähentämistä koskevan päätöksen talousarvion käsittelyn yhteydessä.
Työnantaja tuomittiin hyvityksiin
Korkein oikeus myös arvioi, oliko käräjäoikeuden ja hovioikeuden KuYTL 21 §:n perusteella tuomitsemaa 1 500 euron hyvitystä kullekin työntekijälle alennettava.
Korkeimman oikeuden mielestä kaupungilla oli suurena työnantajana korostettu velvollisuus turvata työntekijöidensä oikeus yhteistoimintaan, joten tuomittua hyvitystä ei ollut aihetta alentaa.

matches:
KKO
§ 1
§ 2
§ 2
§ 2
§ 1
§ 1
§ 2
§ 2


text:
NALLE ohjelmatiedot - Telsu.fi
Haulla nalle löytyy 101 aiemmin esitettyä tv-ohjelmaa.
to 15.11.2018 16:55 - 16:08
2018-11-15 16:552018-11-16 16:08Europe/HelsinkiNalle (TV Finland)Juhlat. Nalle on leiponut banaanikakun ja laittanut pöytään banaaniliinan. Apinan vatsassa tuntuu mukava kutina... Onnea Apina, kolme vuotta! HDTelsu.fi
to 15.11.2018 16:02 - 16:08
2018-11-15 16:022018-11-16 16:08Europe/HelsinkiNalle (TV Finland)Juhlat. Nalle on leiponut banaanikakun ja laittanut pöytään banaaniliinan. Apinan vatsassa tuntuu mukava kutina... Onnea Apina, kolme vuotta! HDTelsu.fi
to 15.11.2018 07:08 - 07:14
2018-11-15 07:082018-11-16 07:14Europe/HelsinkiNalle (Yle TV2)Juhlat. Nalle on leiponut banaanikakun ja laittanut pöytään banaaniliinan. Apinan vatsassa tuntuu mukava kutina... Onnea Apina, kolme vuotta! HDTelsu.fi
to 08.11.2018 16:10 - 16:20
Värikästä. Nalle ja Apina viettävät värikästä päivää. HD
2018-11-08 16:102018-11-09 16:20Europe/HelsinkiNalle (TV Finland)Värikästä. Nalle ja Apina viettävät värikästä päivää. HDTelsu.fi
to 08.11.2018 07:08 - 07:15
2018-11-08 07:082018-11-09 07:15Europe/HelsinkiNalle (Yle TV2)Värikästä. Nalle ja Apina viettävät värikästä päivää. HDTelsu.fi
to 01.11.2018 16:11 - 16:20
Pelottaa. Huijuijui! Asuuko Nallen sängyn alla mörköjä? Pimeä pelottaa ystävyksiä. HD
2018-11-01 16:112018-11-02 16:20Europe/HelsinkiNalle (TV Finland)Pelottaa. Huijuijui! Asuuko Nallen sängyn alla mörköjä? Pimeä pelottaa ystävyksiä. HDTelsu.fi
to 01.11.2018 07:08 - 07:15
2018-11-01 07:082018-11-02 07:15Europe/HelsinkiNalle (Yle TV2)Pelottaa. Huijuijui! Asuuko Nallen sängyn alla mörköjä? Pimeä pelottaa ystävyksiä. HDTelsu.fi
to 25.10.2018 16:25 - 16:35
Urheilua. Lajin mahtavan keksivät urheilevat ystävät: koko talo siivotaan, sillä lailla urheillaan! HD
2018-10-25 16:252018-10-26 16:35Europe/HelsinkiNalle (TV Finland)Urheilua. Lajin mahtavan keksivät urheilevat ystävät: koko talo siivotaan, sillä lailla urheillaan! HDTelsu.fi
to 25.10.2018 07:11 - 07:17
2018-10-25 07:112018-10-26 07:17Europe/HelsinkiNalle (Yle TV2)Urheilua. Lajin mahtavan keksivät urheilevat ystävät: koko talo siivotaan, sillä lailla urheillaan! HDTelsu.fi
to 18.10.2018 16:12 - 16:20
Ilmehtimistä. Ilmeillään, naamaa väännellään! Miltä näyttää nolo, miltä riemastunut olo? Nalle ja Apina osaavat ilmeillä. HD
2018-10-18 16:122018-10-19 16:20Europe/HelsinkiNalle (TV Finland)Ilmehtimistä. Ilmeillään, naamaa väännellään! Miltä näyttää nolo, miltä riemastunut olo? Nalle ja Apina osaavat ilmeillä. HDTelsu.fi
to 18.10.2018 07:11 - 07:16
2018-10-18 07:112018-10-19 07:16Europe/HelsinkiNalle (Yle TV2)Ilmehtimistä. Ilmeillään, naamaa väännellään! Miltä näyttää nolo, miltä riemastunut olo? Nalle ja Apina osaavat ilmeillä. HDTelsu.fi
to 11.10.2018 16:12 - 16:19
Vahinko. Hupsis! Apina tahtoo yllättää Nallen, mutta sitten käykin vahinko. Onneksi Nalle osaa antaa anteeksi! HD
2018-10-11 16:122018-10-12 16:19Europe/HelsinkiNalle (TV Finland)Vahinko. Hupsis! Apina tahtoo yllättää Nallen, mutta sitten käykin vahinko. Onneksi Nalle osaa antaa anteeksi! HDTelsu.fi
to 11.10.2018 07:34 - 07:40
2018-10-11 07:342018-10-12 07:40Europe/HelsinkiNalle (Yle TV2)Vahinko. Hupsis! Apina tahtoo yllättää Nallen, mutta sitten käykin vahinko. Onneksi Nalle osaa antaa anteeksi! HDTelsu.fi
to 04.10.2018 16:09 - 16:15
Leikkikuningas. Lohikäärme lohisopan söi, nyt lohikäärmeen vatsa elämöi. Nalle ja Apina ovat lohikäärmeleikin pyörteissä. HD
2018-10-04 16:092018-10-05 16:15Europe/HelsinkiNalle (TV Finland)Leikkikuningas. Lohikäärme lohisopan söi, nyt lohikäärmeen vatsa elämöi. Nalle ja Apina ovat lohikäärmeleikin pyörteissä. HDTelsu.fi
to 04.10.2018 07:33 - 07:38
2018-10-04 07:332018-10-05 07:38Europe/HelsinkiNalle (Yle TV2)Leikkikuningas. Lohikäärme lohisopan söi, nyt lohikäärmeen vatsa elämöi. Nalle ja Apina ovat lohikäärmeleikin pyörteissä. HDTelsu.fi
to 27.09.2018 16:01 - 16:09
Makuja. Nalle ja Apina ovat kokkauspuuhissa. Miltä maistuu leikkikeitto, kakku taikka piirakka? Maailmassa on niin paljon makuja! HD
2018-09-27 16:012018-09-28 16:09Europe/HelsinkiNalle (TV Finland)Makuja. Nalle ja Apina ovat kokkauspuuhissa. Miltä maistuu leikkikeitto, kakku taikka piirakka? Maailmassa on niin paljon makuja! HDTelsu.fi
to 27.09.2018 07:32 - 07:40
2018-09-27 07:322018-09-28 07:40Europe/HelsinkiNalle (Yle TV2)Makuja. Nalle ja Apina ovat kokkauspuuhissa. Miltä maistuu leikkikeitto, kakku taikka piirakka? Maailmassa on niin paljon makuja! HDTelsu.fi
to 20.09.2018 16:11 - 16:20
Kipeä. Nalle on kipeä. Onneksi paikalla on hoitaja ripeä! Apina hoivaa Nallea. HD
2018-09-20 16:112018-09-21 16:20Europe/HelsinkiNalle (TV Finland)Kipeä. Nalle on kipeä. Onneksi paikalla on hoitaja ripeä! Apina hoivaa Nallea. HDTelsu.fi
to 20.09.2018 07:35 - 07:41
2018-09-20 07:352018-09-21 07:41Europe/HelsinkiNalle (Yle TV2)Kipeä. Nalle on kipeä. Onneksi paikalla on hoitaja ripeä! Apina hoivaa Nallea. HDTelsu.fi
to 13.09.2018 16:14 - 16:22
2018-09-13 16:142018-09-14 16:22Europe/HelsinkiNalle (TV Finland)Millainen? Millainen on maku mansikan? Millainen on poski persikan? Nalle ja Apina pohtivat. HDTelsu.fi
to 13.09.2018 07:35 - 07:42
2018-09-13 07:352018-09-14 07:42Europe/HelsinkiNalle (Yle TV2)Millainen? Millainen on maku mansikan? Millainen on poski persikan? Nalle ja Apina pohtivat. HDTelsu.fi
to 06.09.2018 16:14 - 16:20
Liikkumisiloja. Vielä vielä taivutaan, vielä vielä uudestaan! Nalle ja Apina ovat jumppatuulella. HD
2018-09-06 16:142018-09-07 16:20Europe/HelsinkiNalle (TV Finland)Liikkumisiloja. Vielä vielä taivutaan, vielä vielä uudestaan! Nalle ja Apina ovat jumppatuulella. HDTelsu.fi
to 06.09.2018 07:35 - 07:41
2018-09-06 07:352018-09-07 07:41Europe/HelsinkiNalle (Yle TV2)Liikkumisiloja. Vielä vielä taivutaan, vielä vielä uudestaan! Nalle ja Apina ovat jumppatuulella. HDTelsu.fi
to 30.08.2018 16:36 - 16:45
Mikä sanoo..? Mitä vesi sanoo, kun lasiin kaadetaan? Mikä ääni kuuluu, kun Apina Nallea kutittaa? HD
2018-08-30 16:362018-08-31 16:45Europe/HelsinkiNalle (TV Finland)Mikä sanoo..? Mitä vesi sanoo, kun lasiin kaadetaan? Mikä ääni kuuluu, kun Apina Nallea kutittaa? HDTelsu.fi
to 30.08.2018 16:13 - 16:25
2018-08-30 16:132018-08-31 16:25Europe/HelsinkiNalle (TV Finland)Mikä sanoo..? Mitä vesi sanoo, kun lasiin kaadetaan? Mikä ääni kuuluu, kun Apina Nallea kutittaa? HDTelsu.fi
to 30.08.2018 07:32 - 07:39
2018-08-30 07:322018-08-31 07:39Europe/HelsinkiNalle (Yle TV2)Mikä sanoo..? Mitä vesi sanoo, kun lasiin kaadetaan? Mikä ääni kuuluu, kun Apina Nallea kutittaa? HDTelsu.fi
to 23.08.2018 16:18 - 16:24
Ei. Apina on ei-ei tuulella, ei yhtään hymyä huulella. Onneksi Nalle keksii keinot Apinan piristämiseksi! HD
2018-08-23 16:182018-08-24 16:24Europe/HelsinkiNalle (TV Finland)Ei. Apina on ei-ei tuulella, ei yhtään hymyä huulella. Onneksi Nalle keksii keinot Apinan piristämiseksi! HDTelsu.fi
to 23.08.2018 07:36 - 07:42
2018-08-23 07:362018-08-24 07:42Europe/HelsinkiNalle (Yle TV2)Ei. Apina on ei-ei tuulella, ei yhtään hymyä huulella. Onneksi Nalle keksii keinot Apinan piristämiseksi! HDTelsu.fi
to 16.08.2018 16:25 - 16:45
Kysymyksiä. Missä, mitä, milloin ja miksi? Niitä kutsutaan kysymyksiksi. Nalle ja Apina ovat kyselytuulella. HD
2018-08-16 16:252018-08-17 16:45Europe/HelsinkiNalle (TV Finland)Kysymyksiä. Missä, mitä, milloin ja miksi? Niitä kutsutaan kysymyksiksi. Nalle ja Apina ovat kyselytuulella. HDTelsu.fi
to 16.08.2018 07:34 - 07:40
2018-08-16 07:342018-08-17 07:40Europe/HelsinkiNalle (Yle TV2)Kysymyksiä. Missä, mitä, milloin ja miksi? Niitä kutsutaan kysymyksiksi. Nalle ja Apina ovat kyselytuulella. HDTelsu.fi
to 09.08.2018 16:33 - 16:43
Minä. Huomenta käsi, käsi, jalka, jalka ja pää! Mitäs tänään leikitään? Nalle ja Apina viettävät minä-päivää. HD
2018-08-09 16:332018-08-10 16:43Europe/HelsinkiNalle (TV Finland)Minä. Huomenta käsi, käsi, jalka, jalka ja pää! Mitäs tänään leikitään? Nalle ja Apina viettävät minä-päivää. HDTelsu.fi
to 09.08.2018 07:33 - 07:42
2018-08-09 07:332018-08-10 07:42Europe/HelsinkiNalle (Yle TV2)Minä. Huomenta käsi, käsi, jalka, jalka ja pää! Mitäs tänään leikitään? Nalle ja Apina viettävät minä-päivää. HDTelsu.fi
to 02.08.2018 16:26 - 16:32
Iloinen ja vihainen. Nalle on iloisella päällä, mutta Apinaa kiukuttaa. Onneksi Nalle tietää, mikä Apinaa lohduttaa! HD
2018-08-02 16:262018-08-03 16:32Europe/HelsinkiNalle (TV Finland)Iloinen ja vihainen. Nalle on iloisella päällä, mutta Apinaa kiukuttaa. Onneksi Nalle tietää, mikä Apinaa lohduttaa! HDTelsu.fi
to 02.08.2018 07:35 - 07:41
2018-08-02 07:352018-08-03 07:41Europe/HelsinkiNalle (Yle TV2)Iloinen ja vihainen. Nalle on iloisella päällä, mutta Apinaa kiukuttaa. Onneksi Nalle tietää, mikä Apinaa lohduttaa! HDTelsu.fi
to 26.07.2018 16:26 - 16:33
Pieni ja suuri. Nallen suuhun mahtuu suuri lusikka tai vaikka pihan puu! Apina ja Nalle ovat mittauspuuhissa. HD
2018-07-26 16:262018-07-27 16:33Europe/HelsinkiNalle (TV Finland)Pieni ja suuri. Nallen suuhun mahtuu suuri lusikka tai vaikka pihan puu! Apina ja Nalle ovat mittauspuuhissa. HDTelsu.fi
to 26.07.2018 07:35 - 07:43
2018-07-26 07:352018-07-27 07:43Europe/HelsinkiNalle (Yle TV2)Pieni ja suuri. Nallen suuhun mahtuu suuri lusikka tai vaikka pihan puu! Apina ja Nalle ovat mittauspuuhissa. HDTelsu.fi
to 19.07.2018 16:33 - 16:41
Laskemisiloja. Kolme nukkea ylähyllylle, kaksi autoa alahyllylle - ja yksi läpsäys Nallen pyllylle! Ystävysten siivouspuuhista syntyy hippaleikki. HD
2018-07-19 16:332018-07-20 16:41Europe/HelsinkiNalle (TV Finland)Laskemisiloja. Kolme nukkea ylähyllylle, kaksi autoa alahyllylle - ja yksi läpsäys Nallen pyllylle! Ystävysten siivouspuuhista syntyy hippaleikki. HDTelsu.fi
to 19.07.2018 07:35 - 07:43
2018-07-19 07:352018-07-20 07:43Europe/HelsinkiNalle (Yle TV2)Laskemisiloja. Kolme nukkea ylähyllylle, kaksi autoa alahyllylle - ja yksi läpsäys Nallen pyllylle! Ystävysten siivouspuuhista syntyy hippaleikki. HDTelsu.fi
to 12.07.2018 16:33 - 16:50
Pyöreää. Pyöreä on Nallen massu, pyöreä myös etutassu. Nalle löytää pyöreää, kun tarkkaan tutkii itseään! HD
2018-07-12 16:332018-07-13 16:50Europe/HelsinkiNalle (TV Finland)Pyöreää. Pyöreä on Nallen massu, pyöreä myös etutassu. Nalle löytää pyöreää, kun tarkkaan tutkii itseään! HDTelsu.fi
to 12.07.2018 07:34 - 07:41
2018-07-12 07:342018-07-13 07:41Europe/HelsinkiNalle (Yle TV2)Pyöreää. Pyöreä on Nallen massu, pyöreä myös etutassu. Nalle löytää pyöreää, kun tarkkaan tutkii itseään! HDTelsu.fi
to 05.07.2018 16:33 - 16:50
Piilossa. Apina etsii palloaan ja Nalle etsii Apinaa. Ja missä luuraa Nallen lautanen? HD
2018-07-05 16:332018-07-06 16:50Europe/HelsinkiNalle (TV Finland)Piilossa. Apina etsii palloaan ja Nalle etsii Apinaa. Ja missä luuraa Nallen lautanen? HDTelsu.fi
to 05.07.2018 07:09 - 07:15
2018-07-05 07:092018-07-06 07:15Europe/HelsinkiNalle (Yle TV2)Piilossa. Apina etsii palloaan ja Nalle etsii Apinaa. Ja missä luuraa Nallen lautanen? HDTelsu.fi
ke 22.11.2017 16:45 - 17:00
2017-11-22 16:452017-11-23 17:00Europe/HelsinkiNalle (TV Finland)Juhlat. Nalle on leiponut banaanikakun ja laittanut pöytään banaaniliinan. Apinan vatsassa tuntuu mukava kutina... Onnea Apina, kolme vuotta! HDTelsu.fi
ke 22.11.2017 07:37 - 07:43
2017-11-22 07:372017-11-23 07:43Europe/HelsinkiNalle (Yle TV2)Juhlat. Nalle on leiponut banaanikakun ja laittanut pöytään banaaniliinan. Apinan vatsassa tuntuu mukava kutina... Onnea Apina, kolme vuotta! HDTelsu.fi
ke 15.11.2017 16:44 - 17:00
2017-11-15 16:442017-11-16 17:00Europe/HelsinkiNalle (TV Finland)Värikästä. Nalle ja Apina viettävät värikästä päivää. HDTelsu.fi
ke 15.11.2017 07:37 - 07:44
2017-11-15 07:372017-11-16 07:44Europe/HelsinkiNalle (Yle TV2)Värikästä. Nalle ja Apina viettävät värikästä päivää. HDTelsu.fi
ke 08.11.2017 16:45 - 17:00
2017-11-08 16:452017-11-09 17:00Europe/HelsinkiNalle (TV Finland)Pelottaa. Huijuijui! Asuuko Nallen sängyn alla mörköjä? Pimeä pelottaa ystävyksiä. HDTelsu.fi
ke 08.11.2017 07:38 - 07:45
2017-11-08 07:382017-11-09 07:45Europe/HelsinkiNalle (Yle TV2)Pelottaa. Huijuijui! Asuuko Nallen sängyn alla mörköjä? Pimeä pelottaa ystävyksiä. HDTelsu.fi
ke 01.11.2017 16:53 - 17:00
2017-11-01 16:532017-11-02 17:00Europe/HelsinkiNalle (TV Finland)Urheilua. Lajin mahtavan keksivät urheilevat ystävät: koko talo siivotaan, sillä lailla urheillaan! HDTelsu.fi
ke 01.11.2017 07:33 - 07:39
2017-11-01 07:332017-11-02 07:39Europe/HelsinkiNalle (Yle TV2)Urheilua. Lajin mahtavan keksivät urheilevat ystävät: koko talo siivotaan, sillä lailla urheillaan! HDTelsu.fi
www.telsu.fi > ohjelmatiedot > Nalle
Rillit huurussa21:00 - 21:30 Jim Dancing on Ice UK21:00 - 23:00 Liv Ensitreffit lennolla21:00 - 22:05 AVA Yökylässä Maria Veitola21:00 - 22:00 MTV3 This Is Us21:00 - 22:00 Nelonen Villi kortti21:00 - 21:50 Yle TV2 Haapasalon Suomi22:00 - 22:55 Jim u Ulkolinja: Valko-Venäjä, diktatuuri Euroopassa22:05 - 23:05 Yle TV1 Grillit huurussa23:05 - 00:05 Nelonen u Maistissa maailmalla23:10 - 00:05 Kutonen u Hiljainen todistaja23:20 - 00:20 Yle TV1 u Stacey Dooley: Venäjän hakatut naiset23:50 - 00:40 Yle TV2 u
Bel Ami21:00 - 23:05 Hero IMDb 5.4 4.3.2.121:00 - 23:10 Kutonen IMDb 5.9 Rambo - taistelija 221:00 - 22:55 TV5 IMDb 6.4 Edge of Tomorrow21:00 - 23:25 Sub uIMDb 7.9 Identity21:00 - 22:50 Frii IMDb 7.2 Kaksoiselämää21:00 Yle Teema & Fem IMDb 7.1 Kick-Ass 223:50 - 01:35 TV5 uIMDb 6.6 Alpha Dog22.2. klo 01:25 - 03:25 FOX IMDb 6.9
Pinnalla juuri nyt: Murdochin murhamysteerit, Bonusperhe, Dancing on Ice UK, Tappava houkutus, Yökylässä Maria Veitola, Casualty, Haapasalon Suomi, Salatut elämät, Kauniit ja rohkeat, Hiihdon MM: Yhdistetyn mäki HS 130

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
HP EliteBook 840 G3 -kannettava| HP® Suomi
HP EliteBook -kannettava
ALKAEN 1,601 € sis. ALV
Yhdistää korkean suorituskyvyn ja pitkän akunkeston Windows 10 Pro -käyttöjärjestelmällä, 1 6. toisen sukupolven Intel® Core™-suorittimilla 2 ja PCIe Gen3: n SSD -aesmalla 3. Paranna suorituskykyä jopa 32 gt: n DDR4-muistilla 3 ja kahden levyn tallennustilavaihtoehdoilla 3 kaikkein vaativimpiin yrityssovelluksiin ja nopeaa käyttöä varten.
HP auttaa suojaamaan laitteesi haittaohjelmilta ja visuaaliselta hakkeroinnilta. HP Sure Start ja Dynamic Protection suojaavat BIOS-hyökkäyksiltä, ja lisävarusteena saatava integroitu HP Sure View -näytönsuoja5 suojaa näytön uteliailta silmiltä yhdellä painikkeen kosketuksella.
Korvaa kaiutinpuhelimesi HP EliteBook 840:n Audio by Bang & Olufsen- ja HP Noise Reduction -ohjelmilla, jotka tarjoavat rikkaan yhteistyökokemuksen erilaisten sovellusten (esimerkiksi Skype for Business) kanssa.3
Paahda työpäiväsi läpi Windows 10 Pron1 ja tehokkaan, tyylikkään, ohuen ja kevyen HP EliteBook 840 -kannettavan avulla.
Suojaudu hetkessä visuaaliselta hakkeroinnilta lisävarusteena saatavalla integroidulla HP Sure View5 -näytönsuojalla, jossa on 3M-yksityisyydensuojatekniikka. Näyttö suojataan yhdellä sormen painalluksella, jolloin ympärilläsi olevat näkevät näytön tummana, mutta näet itse sisältösi selkeänä.
Paljon tallennusvaihtoehtoja
Hanki tarvitsemaasi nopeutta ja tilaa ilman, että sinun tarvitsee käyttää ulkoista tallennustilaa. Kahden aseman tukivaihtoehtojen ansiosta järjestelmäsi käynnistyy, aktivoituu ja toimii ripeästi nopean SSD3-aseman ansiosta ja voit käyttää tiedostojasi suuren kapasiteetin kiintolevyltä.3
Vaikuttavaa ääntä
Huomaa ero HP Clear Sound AMP:n ja HP EliteBook 840 -kaiuttimien avulla.
Windows 7 Professional 32 (saatavilla Windows 10 Professional 64 -version muunto-oikeuksien kautta) 2
Windows 7 Professional, 64-bittinen (saatavilla Windows 10 Pro 64 -version muunto-oikeuksien kautta) 2
Windows 8.1 Pro 64 3
Windows 8.1 64 3
Intel® Core™ i7 -suoritin
Intel® Core™ i5 -suoritin
Intel® Core™ i3 -suoritin 4
Intel® Core™ i7-6600U -suoritin ja Intel HD 520 -näytönohjain (2,6 GHz, jopa 3,4 GHz Intel Turbo Boost -tekniikalla, 4 Mt:n välimuisti, kaksi ydintä)
Intel® Core™ i7-6500U -suoritin ja Intel HD 520 -näytönohjain (2,5 GHz, jopa 3,1 GHz Intel Turbo Boost -tekniikalla, 4 Mt:n välimuisti, kaksi ydintä)
Intel® Core™ i5-6300U -suoritin ja Intel HD 520 -näytönohjain (2,4 GHz, jopa 3 GHz Intel Turbo Boost -tekniikalla, 3 Mt:n välimuisti, kaksi ydintä)
Intel® Core™ i5-6200U -suoritin ja Intel HD 520 -näytönohjain (2,3 GHz, jopa 2,8 GHz Intel Turbo Boost -tekniikalla, 3 Mt:n välimuisti, kaksi ydintä)
Intel® Core™ i3-6100U -suoritin ja Intel HD 520 -näytönohjain (2,3 GHz, 3 Mt:n välimuisti, kaksi ydintä); 4,5
Vähähalogeeninen 21
33,8×23,7×1,89 cm (ei kosketusnäyttö); 33,8×23,7×2,02 cm (kosketusnäyttö)
Paino alkaen 1,48 kg (ei kosketusnäyttö); paino alkaen 1,7 kg (kosketusnäyttö)
(Paino vaihtelee kokoonpanon mukaan.)
32 Gt:n DDR4-2133 SDRAM
(Siirtonopeus enintään 2133 Mt/s. SODIMM-muistipaikat ovat asiakkaiden käytettävissä/päivitettävissä. Tuki kaksikanavaiselle muistille. )
500 Gt SATA (7 200 k/min) 7
1 Tt SATA (5 400 k./min) 7
500 Gt SATA SED (7 200 k./min) 7
500 Gt SATA-FIPS 140-2 SED (7200 kierr./min) 7
180 Gt enimmillään 240 Gt M.2 SATA MLC SSD 7
180 Gt enimmillään 512 Gt M.2 SATA MLC SED SSD 7
128 Gt enimmillään 512 Gt M.2 SATA TLC SSD 7
256 Gt M.2 PCIe -SSD 7
500 Gt (8 Gt:n välimuisti) SATA SSHD 7
Integroitu HP Sure View -näytönsuoja: lävistäjältään 35,56 cm:n (14 tuuman) ohut, LED-taustavalaistu, heijastamaton FHD SVA -täysteräväpiirtonäyttö ilman kosketusta (1920 × 1080)
Integroitu HP Sure View -näytönsuoja: lävistäjältään 35,56 cm:n (14 tuuman) ohut, LED-taustavalaistu, heijastamaton FHD SVA -täysteräväpiirtonäyttö ilman kosketusta (1920 × 1080) ja kamera
Lävistäjältään 35,56 cm:n (14 tuuman) LED-taustavalaistu, heijastamaton, ohut HD SVA -teräväpiirtonäyttö (1366 × 768)
Lävistäjältään 35,56 cm:n (14 tuuman) LED-taustavalaistu, heijastamaton, ohut FHD SVA -täysteräväpiirtonäyttö (1920 × 1080)
Lävistäjältään 35,56 cm:n (14 tuuman) heijastamaton, LED-taustavalaistu, erittäin ohut QHD-tarkkuuksinen UWVA-näyttö (2560 × 1440)
Lävistäjältään 35,56 cm:n (14 tuuman) LED-taustavalaistu, ohut FHD SVA -kosketusnäyttö (1920 × 1080)
1 USB 3.0 -portti
1 USB 3.0 -latausportti
VGA-portti
verkkovirtaliitäntä
Mediakortin lukija
1 ulkoinen SIM
(SD-, SDHC- ja SDXC-tuki.)
Sisäinen kaksoismikrofoni
Sisäiset huippukaiuttimet
720p:n HD-web-kamera (joissakin malleissa) 13,25,26,27
Läikkyneiltä nesteiltä suojattu näppäimistö; Läikkyneiltä nesteiltä suojattu taustavalaistu näppäimistö, jossa on DuraKeys (valinnainen)
Lasinen kosketuslevy (kemiallisesti etsattu pinta) ja virtapainike, kaksisuuntainen vieritys, napautus- ja kosketuseletunnistus, vieritys kahdella sormella ja zoomaaminen kahdella sormella (nipistyseleet), tappihiiri
Intel® Ethernet -liitäntä I219-V, 10/100/1000 (Intel® i3-6100U, i5-6200U, ja i7-6500U)
Intel® Ethernet -liitäntä I219-LM 10/100/1000 (Intel® i5-6300U ja i7-6600U)
HP lt4120 Qualcomm® Snapdragon™ X5 LTE -mobiililaajakaistamoduuli
HP hs3110 HSPA+ -mobiililaajakaista
Intel 802.11a/b/g/n/ac (2×2) ja Bluetooth® 4.2 -yhdistelmä
Intel 802.11a/b/g/n/ac (1×1) ja Bluetooth® 4.0 -yhdistelmä
NFC-moduuli (lisävaruste)
langaton Intel® Pro -näyttö (WiDi Pro)
Intel® Dual Band Wireless-AC 3165 802.11a/b/g/n/ac (1×1) Wi-Fi ja Bluetooth® 4.2 -yhdistelmä 8,9,10,11,12
45 W:n Smart-verkkolaite
65 W:n Smart-verkkolaite
HP:n pitkäkestoinen kolmikennoinen litium-ioniakku (46 Wh)
Jopa 13 tuntia 30 minuuttia
Turvalukon paikka (lukko hankittava erikseen)
sisäinen älykortin lukija (aktiivinen)
Käynnistystä edeltävä tunnistus (salasana, älykortti)
HP:n sormenjälkitunnistin (lisävaruste) 20
HP Sure Start ja Dynamic Protection
HP ePrint -ohjain
HP Connection Manager (vain Windows 7 -malleissa)
HP Mobile Connect Pro (vain Windows 8.1- ja Windows 10 -malleissa)
HP:n palautuksenhallinta
HP Noise Reduction Software 14,15,16,17,18,19,22
Luokittele & arvioi HP EliteBook 840 G3 -kannettava

matches: HD HD HD HD HD HD


Alkoholilaki (kumottu) 1143/1994 | EDILEX
Alkoholilaki (kumottu) 8.12.1994/1143
4 – 7 §2 lukuAlkoholijuomien ja väkiviinan valmistus
4 §Alkoholijuomien kotivalmistus
5 §Alkoholijuomien ja väkiviinan valmistuslupa
6 §Seuraamukset rikkomuksista
7 §Jatkokäsittely ja erillinen astiointi
8 – 11 §3 lukuAlkoholijuomien ja väkiviinan maahantuonti sekä maastavienti
8 §Alkoholijuomien ja väkiviinan kaupallinen maahantuonti ja väkiviinan maahantuontilupa
9 §Seuraamukset rikkomuksista
10 §Alkoholijuomien maahantuonnin rajoittaminen
11 §Maahantuonti- ja maastavienti-ilmoitus
12 – 32 §4 lukuAlkoholijuomien ja väkiviinan myynti ja muu luovuttaminen sekä välittäminen
12 §Kunnan suostumus
13 §Alkoholiyhtiön vähittäismyynti
14 §Vähittäismyyntilupa
15 §Seuraamukset rikkomuksista
16 §Vähittäismyyntikiellot
17 §Erityismyynti ja käyttölupa
18 §Seuraamukset rikkomuksista
19 §Vähittäismyyntiä koskevat tarkemmat säännökset
20 §Kunnan suostumus
21 §Anniskelulupa
21 a §Anniskeluluvan hakijaa koskevat edellytykset
21 b §Vastaavaa hoitajaa ja tämän sijaisia koskevat edellytykset
21 c §Anniskelupaikkaa ja anniskelualuetta koskevat vaatimukset
21 d §Anniskeluluvan rajoittaminen tai myöntämättä jättäminen eräissä tapauksissa
22 §Seuraamukset rikkomuksista
23 §Anniskelupaikan järjestys
24 §Anniskelukiellot
25 §Vähimmäisjuomavalikoima
26 §Anniskelua koskevat tarkemmat säännökset
27 §Alkoholijuomien ja väkiviinan tukkumyyntilupa
28 §Seuraamukset rikkomuksista
29 §Väkiviinan luovuttaminen, välittäminen ja oma käyttö
30 §Verottamattoman alkoholijuoman luovuttaminen ja oma käyttö
31 §Alkoholijuoman välittäminen
32 §Liikennevälineet ja verottomat myymälät
33 – 33 b §5 lukuMainonta ja hinnoittelu (30.5.2008/372)
33 §Mainonnan sääntely
33 a §Hinnoittelu ja hinnan ilmoittaminen
34 – 35 §6 lukuAlkoholijuoman ja väkiviinan hallussapito ja kuljetus sekä veroton varastointi (29.12.1994/1477)
34 §Hallussapito ja kuljetus
35 §Alkoholijuoman ja väkiviinan veroton varasto
36 – 39 §7 lukuAlkoholiyhtiö
36 §Alkoholiyhtiön tehtävät
37 §Hallintoneuvosto
38 §Ministeriöiden edustus
39 §Osakeyhtiötä koskevat säännökset
40 – 50 b §8 lukuOhjaus, valvonta ja seuraamukset (14.8.2009/642)
40 §Sosiaali- ja terveysministeriön toimivalta
41 §Tuotevalvontakeskuksen toimivalta
42 §Aluehallintoviraston toimivalta
43 §Valmistajan ja maahantuojan vastuu
44 §Tarkastus-, tiedonsaanti- ja rekisterinpito-oikeus
45 §Salassapitovelvollisuus
46 §Muut valvontaviranomaiset
47 §Virka-apu ja tiedonsaantioikeus muilta viranomaisilta
48 §Ohjeiden antaminen sekä uhkasakko ja teettäminen
49 §Valvontaviranomaisen kiellot ja turvaamistoimet
50 §Oikaisu sekä uhkasakko ja teettäminen
50 a §Rangaistussäännökset
50 b §Kuulemisvelvollisuus
51 – 53 §9 lukuMuutoksenhaku
51 §Muutoksenhaku Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontaviraston, aluehallintoviraston ja alkoholiyhtiön päätökseen
52 §Valituskielto kielloista ja turvaamistoimenpiteistä
53 §Asian käsittely markkinaoikeudessa ja muutoksenhaku markkinaoikeuden päätökseen
54 – 62 §10 lukuErinäiset säännökset
54 §Määräysten antaminen alkoholimittauksista
55 §Maksut
57 §Kojeiden tai niiden osien maahantuonti, valmistus ja kauppa
58 §Nauttimiskiellot
59 §Yksityistilaisuus
60 §Alkoholijuoman ja väkiviinan pois ottaminen, haltuunotto ja hävittäminen
60 a §Hävittäminen
60 b §Tarkastus ja etsintä
60 c §Tuntematon tai poissa oleva omistaja
61 §Valtiolle joutuneen alkoholijuoman tai väkiviinan muuttaminen rahaksi
62 §Tarkemmat säännökset
63 – 64 §11 lukuVoimaantulo
63 §Voimaantulosäännös
KHO:2013:111
KHO:2004:1
KKO:2001:66
Ks. LääkeL 395/1987.
3 § (4.1.2001/1) [HE 94/2000]
Edellä 1 momentin 1 kohdassa tarkoitettuihin alkoholipitoisiin aineisiin luetaan alkoholijuomat, alkoholivalmisteet ja väkiviina. Tässä lai...


text:
ALPPIHIIHDON MC: KITZBÜHEL ohjelmatiedot - Telsu.fi
ReseptitSanakirjaBlogitVaihtoautotNauris.fiTietovisatHoroskooppi
Haulla alppihiihdon mc: kitzbühel löytyy 7 aiemmin esitettyä tv-ohjelmaa.
Alppihiihdon MC: KitzbühelS
su 26.01. klo 14.25 - 15.10
Miesten pujottelun toinen lasku. Kitzbühel, Itävalta. Selostus Nina Vanhatalo. HD
la 25.01. klo 12.25 - 12.55
Miesten syöksylasku. Kitzbühel, Itävalta. Selostus Nina Vanhatalo. HD
Alppihiihdon MC: KitzbühelSu
su 27.01.2019 14.30 - 15.15
Miesten super-g. Kitzbühel, Itävalta. Selostus Maija Kautto. HD
la 26.01.2019 13.25 - 14.25
Miesten pujottelun toinen lasku. Kitzbühel, Itävalta. Selostus Maija Kautto. HD
la 26.01.2019 12.30 - 13.20
Miesten pujottelun ensimmäinen lasku. Kitzbühel, Itävalta. Selostus Maija Kautto. HD
la 26.01.2019 12.25 - 14.00
pe 25.01.2019 12.25 - 13.20
Miesten syöksylasku. Kitzbühel, Itävalta. Selostus Maija Kautto. HD
www.telsu.fi > ohjelmatiedot > Alppihiihdon MC: Kitzbühel
Alppihiihdon MC: Kitzbühel
https://www.telsu.fi/l/alppihiihdon-mc-kitzbühel.jpg
Lemmen viemää07:05 - 08:00 AVA Holby Cityn sairaala09:00 - 10:00 Yle TV2 Kauniit ja rohkeat09:10 - 09:35 MTV3 Neljän tähden illallinen11:05 - 11:35 MTV3 Totuuden taakka12:30 - 13:15 Yle TV1 Nuori MacGyver15:00 - 16:00 Sub Vauvan aika15:20 - 16:00 Yle TV2 Kimpassa18:00 - 19:00 Nelonen Syke19:05 - 19:54 Yle TV2 This Is Us21:00 - 22:00 Liv Eva21:00 - 21:25 Yle TV2 Criminal Minds22:00 - 23:00 FOX Ulkolinja: Saksalaiset asekauppiaina22:00 - 22:45 Yle TV1 M. A. Numminen - mies Somerolta22:51 Yle Teema & Fem Deitti23:05 - 23:50 Yle TV2
Kaksi vanhaa tukkijätkää13:15 - 14:35 Yle TV1 IMDb 6.3 Salt21:00 - 23:00 Frii IMDb 6.4 Hot Pursuit21:00 - 22:50 Hero IMDb 5.1 The Man With The Iron Fists 221:00 - 22:55 Kutonen IMDb 5.4 Tuhansien silmien edessä21:00 Yle Teema & Fem IMDb 8.2 Juno21:00 - 23:00 Sub IMDb 7.6 Väärät paperit22:00 - 00:20 TV5 IMDb 5.7 Jurassic Park28.2. klo 00:20 - 02:55 TV5 IMDb 8.0 Kova kuin kivi28.2. klo 00:45 - 02:45 FOX IMDb 7.6 Viimeinen samurai28.2. klo 00:55 - 03:40 Sub IMDb 7.7
Pinnalla juuri nyt: Salatut elämät, Kyttäputki: NCIS Los Angeles, Holby Cityn sairaala, Hiihdon MC: Naiset 10 km (P), The Voice of Finland, Casualty, Marokko - rakkauden ja sodan aika, Hotel Swan Helsinki, Durrellin perhe, Totuuden taakka