text:
20 päivänä heinäkuuta 2017 (*)
Ennakkoratkaisupyyntö – Oikeudellinen yhteistyö yksityisoikeudellisissa asioissa – Asetus (EY) N:o 44/2001 – 9 artiklan 1 kohta – 11 artiklan 2 kohta – Vakuutusasioissa toimivaltainen tuomioistuin – Vahingon kärsineen suoraan vakuutuksenantajaa vastaan nostama kanne – Vahingon kärsineen työnantajan, joka on julkisoikeudellinen laitos ja jolle sen työntekijän oikeudet ovat siirtyneet suoraan lain nojalla, nostama kanne onnettomuudessa mukana olleen ajoneuvon vakuutuksen antajaa vastaan – Oikeuksien siirtyminen
Asiassa C‑340/16,
jossa on kyse SEUT 267 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka Oberster Gerichtshof (ylin oikeusaste, Itävalta) on esittänyt 25.5.2016 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut unionin tuomioistuimeen 16.6.2016, saadakseen ennakkoratkaisun asiassa
toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja L. Bay Larsen sekä tuomarit M. Vilaras, J. Malenovský, M. Safjan (esittelevä tuomari) ja D. Šváby,
– Landeskrankenanstalten-Betriebsgesellschaft – KABEG, edustajanaan H. H. Toriser, Rechtsanwalt,
– Mutuelles du Mans assurances – MMA IARD SA, edustajanaan M. Angerer, Rechtsanwalt,
– Italian hallitus, asiamiehenään G. Palmieri, avustajanaan F. Di Matteo, avvocato dello Stato,
– Euroopan komissio, asiamiehinään M. Heller ja M. Wilderspin,
kuultuaan julkisasiamiehen 18.5.2017 pidetyssä istunnossa esittämän ratkaisuehdotuksen,
1 Ennakkoratkaisupyyntö koskee tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla 22.12.2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 (EYVL 2001, L 12, s. 1) 9 artiklan 1 kohdan b alakohdan, luettuna yhdessä kyseisen asetuksen 11 artiklan 2 kohdan kanssa, tulkintaa.
2 Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa asianosaisina ovat Landeskrankenanstalten-Betriebsgesellschaft – KABEG (jäljempänä KABEG), joka on julkisoikeudellinen laitos, jonka kotipaikka on Klagenfurt am Wörthersee (Itävalta) ja joka harjoittaa hoitolaitostoimintaa, ja Mutuelles du Mans assurances – MMA IARD SA (jäljempänä MMA IARD), joka on Ranskaan sijoittautunut vakuutusyhtiö, ja jossa on kyse KABEGin esittämästä korvausvaatimuksesta, joka perustuu siihen, että KABEG on maksanut eräälle työntekijälleen edelleen palkkaa Italiassa tapahtuneesta liikenneonnettomuudesta, jossa olivat mukana kyseinen työntekijä ja sellainen moottoriajoneuvo, jonka vastuuvakuutus oli otettu MMA IARDilta, johtuvan väliaikaisen työkyvyttömyysjakson ajan.
3 Asetuksen N:o 44/2001 johdanto-osan 11–13 perustelukappaleessa todettiin seuraavaa:
”(11) Tuomioistuimen toimivaltaa koskevien sääntöjen ennustettavuuden on oltava hyvä, ja niiden on perustuttava periaatteeseen, jonka mukaan toimivaltainen tuomioistuin määräytyy pääsääntöisesti vastaajan kotipaikan perusteella, ja vastaajan kotipaikan tuomioistuin on aina toimivaltainen, lukuun ottamatta joitakin tarkoin rajattuja tapauksia, joissa riidan kohteen tai osapuolten sopimusvapauden vuoksi jokin muu liittymäperuste on oikeutettu. Oikeushenkilöiden kotipaikka olisi määriteltävä itsenäisesti yhteisten sääntöjen avoimuuden lisäämiseksi ja toimivaltaristiriitojen välttämiseksi.
(12) Asianmukaisen lainkäytön helpottamiseksi tai tuomioistuimen ja riita-asian läheisen yhteyden vuoksi tulisi olla vaihtoehtoisia toimivaltaperusteita vastaajan kotipaikan mukaan määräytyvän toimivaltaperusteen lisäksi.
(13) Vakuutus-, kuluttaja- ja työsopimusten osalta heikompaa osapuolta olisi suojeltava hänen etujensa kannalta suotuisammilla tuomioistuimen toimivaltaa koskevilla säännöksillä kuin mitä yleiset säännökset edellyttävät.”
4 Asetuksella N:o 44/2001 säädetyt toimivaltasäännöt olivat sen II luvussa, joka koostui 2–31 artiklasta.
5 Mainitun asetuksen II luvun 1 jaksossa, jonka otsikko oli ”Yleiset säännökset”, olleen 2 artiklan 1 kohdassa säädettiin seuraavaa:
6 Kyseisen asetuksen 3 artiklan, joka kuului myös mainittuun 1 jaksoon, 1 kohdassa säädettiin seuraavaa:
7 Saman asetuksen II luvun 3 jakson otsikko oli ”Toimivalta vakuutusasioissa”. Se käsitti asetuksen N:o 44/2001 8–14 artiklan.
8 Kyseisen asetuksen 8 artiklassa säädettiin seuraavaa:
”Tuomioistuimen toimivalta vakuutusta koskevissa asioissa määräytyy tämän jakson säännösten mukaan, jollei 4 artiklan ja 5 artiklan 5 kohdan säännöksistä muuta johdu.”
9 Mainitun asetuksen 9 artiklan 1 kohdassa säädettiin seuraavaa:
”Kanne vakuutuksenantajaa vastaan, jonka kotipaikka on jäsenvaltiossa, voidaan nostaa:
a) sen jäsenvaltion tuomioistuimissa, missä hänen kotipaikkansa on, tai
b) muussa jäsenvaltiossa vakuutuksenottajan, vakuutetun tai edunsaajan nostamien kanteiden osalta sen paikkakunnan tuomioistuimessa, missä kantajan kotipaikka on, – –
10 Saman asetuksen 10 artiklassa säädettiin seuraavaa:
”Asiassa, joka koskee vastuuvakuutusta tai kiinteää omaisuutta koskevaa vakuutusta, kanne vakuutuksenantajaa vastaan voidaan lisäksi nostaa sen paikkakunnan tuomioistuimessa, missä vahinko sattui. Sama koskee tapauksia, joissa samalla vakuutussopimuksella on vakuutettu sekä kiinteätä että irtainta omaisuutta ja sama tapahtuma on aiheuttanut vahinkoa kummallekin.”
11 Asetuksen N:o 44/2001 11 artiklan 2 kohdassa säädettiin seuraavaa:
”Vahingonkärsineen suoraan vakuutuksenantajaa vastaan nostamaan kanteeseen sovelletaan 8, 9 ja 10 artiklan säännöksiä, milloin tällainen suora kanne on luvallinen.”
12 Asetus N:o 44/2001 on kumottu tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla 12.12.2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1215/2012 (EUVL 2012, L 351, s. 1) 80 artiklalla. Viimeksi mainitun asetuksen 81 artiklan toisen kohdan mukaan sitä kuitenkin sovelletaan vasta 10.1.2015 lukien.
Direktiivi 2009/103/EY
13 Moottoriajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta otettavasta vakuutuksesta ja vakuuttamisvelvollisuuden voimaan saattamisesta 16.9.2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/103/EY (EUVL 2009, L 263, s. 11) 3 artiklassa, jonka otsikko on ”Liikennevakuutuksen ottamista koskeva velvoite”, säädetään seuraavaa:
”Jäsenvaltioiden on toteutettava, jollei 5 artiklasta muuta johdu, tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että sellaisten ajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta on otettu liikennevakuutus, joilla on pysyvä kotipaikka sen alueella.
a) muissa jäsenvaltioissa voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti näiden valtioiden alueella aiheutuneet vahingot tai vammat;
b) jäsenvaltioiden kansalaisille aiheutuvat vahingot tai vammat, jotka ovat aiheutuneet suoralla matkalla kahden sellaisen alueen välillä, joilla perustamissopimus on voimassa, jos mikään kansallinen vakuutuksenantajien toimisto ei ole vastuussa läpikuljettavasta alueesta; siinä tapauksessa vahinko tai vamma korvataan siinä jäsenvaltiossa voimassa olevien liikennevakuutusta koskevien lakien mukaisesti, jonka alueella ajoneuvolla on pysyvä kotipaikka.
Ensimmäisessä kohdassa tarkoitetun liikennevakuutuksen on aina katettava sekä omaisuusvahingot että henkilövahingot.”
14 Mainitun direktiivin 18 artikla, jonka otsikko on ”Oikeus suoraan korvausvaatimukseen”, kuuluu seuraavasti:
”Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että vahingon kärsineillä on 3 artiklassa tarkoitetulla tavalla vakuutetun ajoneuvon aiheuttamissa liikennevahingoissa oikeus vaatia korvausta suoraan vakuutusyritykseltä, joka on myöntänyt vahingon aiheuttajalle vastuuvakuutuksen.”
15 Italiassa tapahtui 26.3.2011 liikenneonnettomuus, jossa olivat osallisena KABEGin, jonka kotipaikka on Itävallassa, työntekijä pyöräilijänä ja moottoriajoneuvo, jolla oli vastuuvakuutus MMA IARDissa. Mainittu työntekijä sai kyseisessä onnettomuudessa erilaisia vammoja.
16 KABEG nosti Landesgericht Klagenfurtissa (Klagenfurtin alueellinen tuomioistuin, Itävalta) kanteen, jossa se vaati, että MMA IARD velvoitetaan maksamaan 15 505,64 euron suuruinen vahingonkorvaus korkoineen sekä korvaamaan oikeudenkäyntikulut. KABEG toi esiin, että se oli edelleen maksanut liikenneonnettomuudessa olleen työntekijänsä palkan tämän ollessa kyseisestä liikenneonnettomuudesta johtuvalla sairauslomalla. Tästä syystä kyseisen työntekijän rahamääräiset oikeudet siirtyivät KABEGin mukaan työntekijältä sille mainittuun määrään saakka.
17 KABEG katsoo, että Landesgericht Klagenfurtin alueellinen toimivalta perustuu asetuksen N:o 44/2001 9 artiklan 1 kohdan b alakohtaan, luettuna yhdessä sen 11 artiklan 2 kohdan kanssa. KABEG vetoaa myös siihen, että samassa tuomioistuimessa on vireillä työntekijän nostama rinnakkainen kanne, jonka osalta kyseinen tuomioistuin on jo todennut olevansa toimivaltainen.
18 MMA IARD on esittänyt toimivallan puuttumiseen perustuvan oikeudenkäyntiväitteen ja vedonnut siihen, että mainitun asetuksen II luvun 3 jaksossa säädetään omasta toimivaltaristiriitojen ratkaisua koskevasta järjestelmästä vakuutusasioissa. Saman asetuksen johdanto-osan 13 perustelukappaleen mukaan kyseisessä jaksossa säädettyjen erityisten toimivaltasääntöjen tarkoituksena on suojella heikompaa osapuolta. MMA IARDin mukaan KABEG ei työnantajana voi vedota tähän suojaan.
19 Landesgericht Klagenfurt hylkäsi mainitun oikeudenkäyntiväitteen sillä perusteella, että KABEG, jolle sen työntekijän oikeudet ovat vain siirtyneet, voi vedota asetuksen N:o 44/2001 9 artiklan 1 kohdan b alakohtaan, luettuna yhdessä kyseisen asetuksen 11 artiklan 2 kohdan kanssa, koska mainitunlainen oikeushenkilö on koostaan riippumatta heikompi osapuoli riidassa, jossa vastapuolena on vakuutusyhtiö.
20 MMA IARD valitti mainitusta ratkaisusta Oberlandesgericht Graziin (Grazin alueellinen ylioikeus, Itävalta), joka muutti kyseistä ratkaisua hyväksymällä oikeudenkäyntiväitteen ja hylkäämällä kanteen. Mainittu tuomioistuin huomautti muun muassa, että kyseisen asetuksen 11 artiklan 2 kohdassa olevalla viittauksella saman asetuksen 9 artiklan 1 kohdan b alakohtaan annetaan vahingonkärsineelle – luonnolliselle henkilölle tai oikeushenkilölle – oikeus nostaa kanne vakuutuksenantajaa vastaan sen jäsenvaltion toimivaltaisessa tuomioistuimessa, jossa vahingonkärsineellä on kotipaikka tai jonne vahingonkärsinyt on sijoittautunut. Kyseisen tuomioistuimen mukaan käsite ”vahingonkärsinyt” kattaa sekä välittömästi että välillisesti vahinkoa kärsineet.
21 Mainitun tuomioistuimen mukaan kaikilla vahingonkärsineillä ei kuitenkaan ole tällaista oikeutta. Tältä osin sen määrittämiseksi, voiko vahingonkärsinyt vedota kyseiseen oikeuteen, on mainitun tuomioistuimen mukaan määritettävä, onko vahingonkärsinyt ”taloudellisesti heikompi osapuoli ja oikeudellisesti vähemmän kokenut” kuin vastuuvakuutuksen antaja. KABEGin kaltainen julkisoikeudellinen laitos, jonka tehtävänä on viiden sairaalan hallinnointi, ei mainitun tuomioistuimen mukaan ole tällainen osapuoli.
22 KABEG teki Oberster Gerichtshofiin (ylin oikeusaste, Itävalta) Revision-valituksen vedoten asetuksen N:o 44/2001 9 artiklan 1 kohdan b alakohtaan, luettuna yhdessä sen 11 artiklan 2 kohdan kanssa.
23 Oberster Gerichtshofin pohdittavana on yhtäältä se, voidaanko siinä tapauksessa, että katsottaisiin, että kantaja ei tarvitse suojelua, kantajan kannetta pitää mainitun asetuksen 8 artiklassa tarkoitettuna ”vakuutusta koskevaa asiaa” koskevana kanteena.
24 Toisaalta Oberster Gerichtshof pohtii arviointiperusteita, joiden pohjalta voidaan todeta, että se, jolle vahingonkärsineen oikeudet ovat lain nojalla siirtyneet, on ammattimaiseen vastuuvakuutuksen antajaan nähden heikommassa asemassa.
25 Näissä olosuhteissa Oberster Gerichtshof on päättänyt lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1) Onko jäsenvaltioon sijoittautuneen työnantajan nostaman kanteen osalta, jossa vaaditaan työnantajalle välillisesti aiheutuneen vahingon, joka perustuu siihen, että tämä maksaa kyseisessä jäsenvaltiossa asuvalle työntekijälleen edelleen palkkaa, korvaamista, kyse asetuksen N:o 44/2001 8 artiklassa tarkoitetusta ’vakuutusta koskevasta asiasta’, kun
a) työntekijä on loukkaantunut liikenneonnettomuudessa toisessa jäsenvaltiossa (Italiassa)
b) kanne on nostettu kolmanteen jäsenvaltioon (Ranskaan) sijoittautunutta vahingon aiheuttaneen ajoneuvon vastuuvakuutuksen antajaa vastaan ja
c) työnantaja on julkisoikeudellinen laitos, joka on oikeuskelpoinen?
Onko asetuksen N:o 44/2001 9 artiklan 1 kohdan b alakohtaa, luettuna yhdessä sen 11 artiklan 2 kohdan kanssa, tulkittava siten, että palkkaa edelleen maksava työnantaja voi ’vahingon kärsineenä’ nostaa kanteen vahingon aiheuttaneen ajoneuvon vastuuvakuutuksen antajaa vastaan sen paikkakunnan tuomioistuimessa, jossa työnantajalla on kotipaikka, jos tällainen suora kanne on luvallinen?”
26 Näillä kysymyksillä, jotka on tutkittava yhdessä, ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pyrkii selvittämään lähinnä, onko asetuksen N:o 44/2001 9 artiklan 1 kohdan b alakohtaa, luettuna yhdessä sen 11 artiklan 2 kohdan kanssa, tulkittava siten, että ensimmäiseen jäsenvaltioon sijoittautunut työnantaja, joka on maksanut edelleen palkkaa liikenneonnettomuuden johdosta pois työstä olleelle työntekijälleen ja jolle kyseisen työntekijän oikeudet suhteessa mainitussa onnettomuudessa mukana olleen ajoneuvon korvausvastuun varalta vakuuttaneeseen yhtiöön, joka on sijoittautunut toiseen jäsenvaltioon, ovat siirtyneet, voi viimeksi mainitussa säännöksessä tarkoitettuna ”vahingonkärsineenä” nostaa kanteen mainittua vakuutusyhtiötä vastaan ensimmäisen jäsenvaltion tuomioistuimissa silloin, kun suora kanne on mahdollinen.
27 Tältä osin on muistutettava, että mainitun asetuksen II luvun 3 jaksossa määrätään itsenäisestä tuomioistuinten toimivallan jakamista koskevasta järjestelmästä vakuutusalalla (tuomio 12.5.2005, Société financière et industrielle du Peloux, C-112/03, EU:C:2005:280, 29 kohta).
28 Työntekijöitä ja kuluttajia koskevien asioiden tavoin ja kuten asetuksen N:o 44/2001 johdanto-osan 13 perustelukappaleesta ilmenee, vakuutusasioille on ominaista tietty osapuolten välinen epätasapaino (ks. vastaavasti tuomio 26.5.2005, GIE Réunion européenne ym., C-77/04, EU:C:2005:327, 22 kohta), jota mainitun jakson säännöksillä pyritään korjaamaan siten, että heikompaan osapuoleen sovelletaan hänen etujensa kannalta suotuisampia tuomioistuimen toimivaltaa koskevia säännöksiä kuin yleiset säännökset (ks. vastaavasti tuomio 17.9.2009, Vorarlberger Gebietskrankenkasse, C-347/08, EU:C:2009:561, 40 kohta).
29 Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen pohdinnan, joka koskee työnantajan, jolle vahingonkärsineen oikeudet ovat siirtyneet suoraan lain nojalla, pitämistä heikompana osapuolena, taustalla on se, että unionin tuomioistuin on todennut, ettei sosiaalivakuutuslaitosta, jolle liikenneonnettomuuden johdosta välittömästi vahinkoa kärsineen oikeudet ovat siirtyneet suoraan lain nojalla, voida pitää sellaisena, kun taas välittömästi vahinkoa kärsineen oikeudenomistajaa, kuten perillistä, voidaan (ks. vastaavasti tuomio 17.9.2009, Vorarlberger Gebietskrankenkasse, C-347/08, EU:C:2009:561, 42 ja 44 kohta).
30 Tältä osin ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tuo esiin, että pääasian kaltaisissa olosuhteissa työnantajan, jolle työntekijän oikeudet ovat siirtyneet, mahdollisuus nostaa kanne vahingon aiheuttajan vastuuvakuutuksen antajaa vastaan sen jäsenvaltion tuomioistuimissa, johon työnantaja on sijoittautunut, takaa toimivaltasääntöjen yhtenäisyyden ja näin ollen niiden ennakoitavuuden ja hyvän oikeudenhoidon.
31 Näin ollen nyt käsiteltävässä asiassa on tutkittava, kuuluuko työnantaja, jolle välittömästi vahinkoa kärsineen oikeudet ovat siirtyneet, asetuksen N:o 44/2001 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun vahingonkärsineen käsitteen alaan.
32 Kuten julkisasiamies on ratkaisuehdotuksensa 47 kohdassa todennut, asetuksen N:o 44/2001 alalla heikomman osapuolen käsite vakuutusta koskevissa asioissa on ymmärrettävä laajemmin kuin kuluttajien tekemiä sopimuksia koskevissa asioissa tai työsopimuksia koskevissa asioissa.
33 On muistutettava myös siitä, että unionin tuomioistuin on todennut, että asetuksen N:o 44/2001 11 artiklan 2 kohtaan sisältyvän viittauksen tehtävänä on lisätä asetuksen 9 artiklan 1 kohdan b alakohtaan sisältyvään kantajien luetteloon henkilöt, jotka ovat kärsineet vahingon, eikä näiden henkilöiden joukkoa ole rajattu niihin, jotka ovat kärsineet vahingon välittömästi (tuomio 13.12.2007, FBTO Schadeverzekeringen, C-463/06, EU:C:2007:792, 26 kohta ja tuomio 17.9.2009, Vorarlberger Gebietskrankenkasse, C-347/08, EU:C:2009:561, 27 kohta).
34 Lisäksi – kuten ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin on ennakkoratkaisupyynnössään todennut – sen tapauskohtainen arviointi, voidaanko palkkaa edelleen maksavaa työnantajaa pitää heikompana osapuolena, jotta se voi kuulua asetuksen N:o 44/2001 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun vahingonkärsineen käsitteen alaan, johtaisi oikeudellisen epävarmuuden vaaraan ja olisi vastoin kyseisen asetuksen johdanto-osan 11 perustelukappaleessa ilmaistua mainitun asetuksen tavoitetta, jonka mukaan tuomioistuimen toimivaltaa koskevien sääntöjen ennustettavuuden on oltava hyvä.
35 Näin ollen on katsottava, että asetuksen N:o 44/2001 11 artiklan 2 kohdan nojalla työnantajat, joille niiden työntekijöiden oikeudet korvauksiin ovat siirtyneet, voivat vahinkoa kärsineinä henkilöinä koostaan ja oikeudellisesta muodostaan riippumatta vedota kyseisen asetuksen 8–10 artiklassa säädettyihin erityisiin tuomioistuimen toimivaltaa koskeviin sääntöihin.
36 Työnantajaa, jolle sen työntekijän oikeudet ovat siirtyneet sillä perusteella, että työnantaja on maksanut työntekijälle palkkaa työkyvyttömyysajanjakson ajan, ja joka ainoastaan tässä ominaisuudessa nostaa kanteen työntekijälle aiheutuneen vahingon johdosta, voidaan siis pitää heikommassa asemassa olevana kuin vakuutuksenantajaa, jota vastaan työnantaja kanteen nostaa, ja näin ollen työnantajaan on sovellettava mahdollisuutta nostaa kyseinen kanne sen jäsenvaltion tuomioistuimissa, johon se on sijoittautunut.
37 Tästä seuraa, että työnantaja, jolle liikenneonnettomuuteen joutuneen työntekijän, jolle työnantaja on edelleen maksanut palkkaa, oikeudet ovat siirtyneet, voi ”vahingonkärsineenä” nostaa kanteen mainitussa onnettomuudessa mukana olleen ajoneuvon vakuutuksenantajaa vastaan sen jäsenvaltion tuomioistuimissa, johon se on sijoittautunut, silloin, kun suora kanne on mahdollinen.
38 Viimeksi mainituilta osin on todettava, että direktiivin 2009/103 18 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että vahingon kärsineillä on vastuuvakuutetun ajoneuvon aiheuttamissa liikennevahingoissa oikeus vaatia korvausta suoraan vakuutusyritykseltä, joka on myöntänyt vahingon aiheuttajalle vastuuvakuutuksen.
39 Kaikesta edellä esitetystä seuraa, että asetuksen N:o 44/2001 9 artiklan 1 kohdan b alakohtaa, luettuna yhdessä sen 11 artiklan 2 kohdan kanssa, on tulkittava siten, että ensimmäiseen jäsenvaltioon sijoittautunut työnantaja, joka on maksanut edelleen palkkaa liikenneonnettomuuden johdosta pois työstä olleelle työntekijälleen ja jolle kyseisen työntekijän oikeudet suhteessa mainitussa onnettomuudessa mukana olleen ajoneuvon korvausvastuun varalta vakuuttaneeseen yhtiöön, joka on sijoittautunut toiseen jäsenvaltioon, ovat siirtyneet, voi viimeksi mainitussa säännöksessä tarkoitettuna ”vahingonkärsineenä” nostaa kanteen mainittua vakuutusyhtiötä vastaan ensimmäisen jäsenvaltion tuomioistuimissa silloin, kun suora kanne on mahdollinen.
40 Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely unionin tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta. Oikeudenkäyntikuluja, jotka ovat aiheutuneet muille kuin näille asianosaisille huomautusten esittämisestä unionin tuomioistuimelle, ei voida määrätä korvattaviksi.
Tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla 22.12.2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 9 artiklan 1 kohdan b alakohtaa, luettuna yhdessä sen 11 artiklan 2 kohdan kanssa, on tulkittava siten, että ensimmäiseen jäsenvaltioon sijoittautunut työnantaja, joka on maksanut edelleen palkkaa liikenneonnettomuuden johdosta pois työstä olleelle työntekijälleen ja jolle kyseisen työntekijän oikeudet suhteessa mainitussa onnettomuudessa mukana olleen ajoneuvon korvausvastuun varalta vakuuttaneeseen yhtiöön, joka on sijoittautunut toiseen jäsenvaltioon, ovat siirtyneet, voi viimeksi mainitussa säännöksessä tarkoitettuna ”vahingonkärsineenä” nostaa kanteen mainittua vakuutusyhtiötä vastaan ensimmäisen jäsenvaltion tuomioistuimissa silloin, kun suora kanne on mahdollinen.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


Laki tekijänoikeuslain muuttamisesta 763/2013 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 2013 › 763/2013
muutetaan tekijänoikeuslain (404/1961) 19 §:n 4 momentti, 25 g § ja sen edellä oleva väliotsikko, 45 §:n 4 ja 5 momentti, 46 §:n 2 ja 3 momentti ja 46 a §:n 3 momentti,
sellaisina kuin ne ovat, 19 §:n 4 momentti laissa 1228/2006 sekä 25 g § ja sen edellä oleva väliotsikko, 45 §:n 4 ja 5 momentti, 46 §:n 2 ja 3 momentti ja 46 a §:n 3 momentti laissa 821/2005, sekä
lisätään lakiin uusi 16 f § ja sen edelle uusi väliotsikko, 43 §:ään, sellaisena kuin se on laissa 1654/1995, uusi 2 momentti ja 45 §:ään, sellaisena kuin se on laissa 821/2005, uusi 5 ja 6 momentti, jolloin muutettu 5 momentti siirtyy 7 momentiksi, sekä lakiin uusi 46 b—46 d § ja niiden edelle uusi väliotsikko seuraavasti:
1) yleisölle avoimissa kirjastoissa, museoissa ja koulutusorganisaatioissa;
2) arkistoissa ja elokuva- ja äänitearkistoissa; sekä
3) julkisen palvelun televisio- ja radioyrityksissä.
Teoksen tekijällä on oikeus korvaukseen teoksensa kappaleiden lainaamisesta yleisölle, lukuun ottamatta rakennustaiteen, taidekäsityön ja taideteollisuuden tuotteita. Korvausta voidaan vaatia ainoastaan kolmen viimeisimmän kalenterivuoden aikana tapahtuneesta lainaamisesta. Oikeutta korvaukseen ei kuitenkaan ole, jos lainaaminen tapahtuu tutkimusta tai opetustoimintaa palvelevasta kirjastosta. Tässä momentissa tarkoitettuun oikeuteen sovelletaan, mitä 41 §:ssä säädetään. Oikeustoimi, jolla tekijä luovuttaa oikeutensa tässä momentissa tarkoitettuun korvaukseen, on mitätön.
25 g §
Lähettäjäyritys saa sopimuslisenssin nojalla, siten kuin 26 §:ssä säädetään, valmistaa arkistossaan olevasta televisio- tai radio-ohjelmasta ja siihen sisältyvästä teoksesta kappaleen ja käyttää sitä yleisölle välittämiseen, jos teos sisältyy lähettäjäyrityksen tuottamaan tai tilaamaan televisio- tai radio-ohjelmaan, joka on lähetetty ennen 1 päivää tammikuuta 2002.
Lehtikustantaja saa sopimuslisenssin nojalla, siten kuin 26 §:ssä säädetään, valmistaa teoksesta kappaleen ja käyttää sitä yleisölle välittämiseen, jos teos sisältyy lehtikustantajan ennen 1 päivää tammikuuta 1999 julkaisemaan sanoma- tai aikakauslehteen.
Menettelyyn, johon 1—5 momentin mukaan vaaditaan esittävän taiteilijan suostumus, sovelletaan vastaavasti, mitä 2 §:n 2—4 momentissa, 3, 6—9, 11 ja 11 a §:ssä, 12 §:n 1—3 momentissa, 13 a §:n 2 momentissa, 14 §:n 1, 3 ja 4 momentissa, 15, 16 ja 16 a—16 e §:ssä, 17 §:n 2, 3 ja 5 momentissa, 19 §:n 1, 2 ja 5 momentissa, 21, 22 ja 25 b—25 d §:ssä, 25 f §:n 2 ja 3 momentissa, 25 g §:n 1 ja 3 momentissa, 25 h, 25 i, 26, 26 a—26 f ja 26 h §:ssä, 27 §:n 1 ja 2 momentissa sekä 28, 29, 29 a, 41 ja 42 §:ssä säädetään.
Jos tallenne julkaistaan ennen kuin tallentamisvuodesta on kulunut 50 vuotta, 1 momentissa säädetty suoja on voimassa, kunnes 70 vuotta on kulunut siitä vuodesta, jona tallenne ensimmäisen kerran julkaistiin. Jos tallennetta ei julkaista, vaan se laillisesti, ennen kuin tallentamisvuodesta on kulunut 50 vuotta, saatetaan yleisön saataviin muutoin kuin tallenteen kappaleita levittämällä, suoja on voimassa, kunnes 70 vuotta on kulunut siitä vuodesta, jona tallenne ensimmäisen kerran sanotulla tavalla saatettiin yleisön saataviin. Jos oikeuksien luovutussopimus irtisanotaan 46 b §:n mukaisesti, tässä pykälässä säädetty suoja lakkaa olemasta voimassa.
Menettelyyn, johon 1 ja 2 momentin mukaan vaaditaan tuottajan suostumus, sovelletaan vastaavasti, mitä 2 §:n 2—4 momentissa, 6—9 §:ssä, 11 §:n 2—5 momentissa, 11 a §:ssä, 12 §:n 1—3 momentissa, 13 a §:n 2 momentissa, 14 §:n 1, 3 ja 4 momentissa, 15, 16 ja 16 a—16 e §:ssä, 19 §:n 1, 2 ja 5 momentissa, 21, 22, 25 b ja 25 d §:ssä, 25 f §:n 2 ja 3 momentissa, 25 g §:n 1 ja 3 momentissa, 26, 26 a—26 f ja 26 h §:ssä, 27 §:n 1 ja 2 momentissa sekä 29 §:ssä säädetään.
Menettelyyn, johon 1 ja 2 momentin mukaan vaaditaan tuottajan suostumus, sovelletaan vastaavasti, mitä 2 §:n 2 ja 3 momentissa, 6—9 §:ssä, 11 §:n 2—5 momentissa, 11 a §:ssä, 12 §:n 1—3 momentissa, 13 a §:n 2 momentissa, 14 §:n 1, 3 ja 4 momentissa, 15, 16 ja 16 a—16 e §:ssä, 19 §:n 1, 2 ja 5 momentissa, 22, 25 b ja 25 d §:ssä, 25 f §:n 2 ja 3 momentissa, 25 g §:n 1 ja 3 momentissa, 26, 26 a—26 f ja 26 h §:ssä, 27 §:n 1 ja 2 momentissa sekä 29 §:ssä säädetään.
Edellä 46 c §:n 1 ja 2 momentissa tarkoitettu lisäkorvaus maksetaan 47 a §:n 1 momentissa tarkoitetun järjestön välityksellä.
Äänitallenteiden tuottajien on pyynnöstä annettava 47 a §:n 1 momentissa tarkoitetulle järjestölle kaikki lisäkorvaukseen oikeutettuja esittäviä taiteilijoita ja heidän tallennettuja esityksiään koskevat tiedot, jotka voivat olla tarpeen lisäkorvauksen maksamisen varmistamiseksi.
Tämä laki tulee voimaan 15 päivänä marraskuuta 2013. Lain 16 f § tulee kuitenkin voimaan 29 päivänä lokakuuta 2014.
Lain 43 §:n 2 momenttia sovelletaan myös sanoitettuihin sävellysteoksiin, jotka on luotu ennen tämän lain voimaantuloa, jos niiden sävellys tai sanoitus on edelleen suojattu tämän lain tullessa voimaan.
Ennen tämän lain voimaantuloa tehtyihin toimiin, hankittuihin oikeuksiin ja tehtyihin sopimuksiin sovelletaan lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä. Äänitallenteen tuottajan esittävältä taiteilijalta ennen tämän lain voimaantuloa hankkimiin oikeuksiin ja niitä koskeviin sopimuksiin sovelletaan lisäksi 46 b—46 d §:n säännöksiä.
Lain 19 §:n 4 momenttia sovelletaan kuitenkin myös ennen tämän lain voimaantuloa tehtyihin lainauskorvausoikeuden luovutuksiin. Ennen tämän lain voimaantuloa tehdyn lainauskorvausoikeuden luovutuksen perusteella muille kuin tekijälle tai tekijän perillisille maksettuja lainauskorvauksia ei tarvitse palauttaa.
SiVM 6/2013
EV 120/2013
16 f §19 §25 g §43 §45 §46 §46 a §46 b §46 c §46 d §


http://gov.raahe.fi:80/djulkaisu/cgi/DREQUEST.PHP?page=rss/meetingitems&show=30
http://gov.raahe.fi:80/djulkaisu/cgi/DREQUEST.PHP?page=rss/meetings&show=30
KaikkiHENKILÖSTÖJAOSTOKAUPUNGINHALLITUSKAUPUNGINVALTUUSTOKEHITTÄMISLAUTAKUNTAKESKUSVAALILAUTAKUNTAKONSERNI- JA RISKIENHALLINNAN JAOSTOLÄHIDEMOKRATIAHALLITUSLUPA- JA VALVONTAJAOSTORAKENNETUN YMPÄRISTÖN LAUTAKUNTATARKASTUSLAUTAKUNTATULEVAISUUSLAUTAKUNTA
Pöytäkirja 12.08.2019
Pöytäkirja 12.08.2019/Pykälä 249
Toimenpiteet, näistä syntyvät säästöt ja vaikuttavuuden arviointi
Optimirakenne toiminnan kannalta
Täydentävät karttaesitykset
Poliittisen järjestöjen kannanotot
Ohjausryhmän ja työryhmän pöytäkirjat
Eriävä mielipide, Vasemmistoliiton ryhmä
Raahen kaupungin organisaatiorakenteen kehittäminen
551/01.0100.010002/2018
KH § 399
Kaupunginvaltuusto on velvoittanut tekemään tavoite/optimiorganisaatioselvityksen jatkoksi vuoden 2017 organisaatiouudistukselle. Tavoitteena on selvittää optimiorganisaatio Raahen kokoiselle kunnalle maakuntauudistuksen jälkeiseen tilanteeseen.
Selvitykseen pyydettiin mukaan Oulun eteläisen alueen kuntia, joista vain Pyhäntä on ilmaissut halukkuutensa lähteä mukaan.
Selvityksen tavoitteena oli ensimmäisessä vaiheessa tehdä tilinpäätöstietoihin liittyvä yleisvertailu väestö-, elinkeino- ja palvelurakenteen mukaisten verrokkikuntien kanssa ja toisessa vaiheessa havaittujen seikkojen perusteella tarkempi analyysi toimialoittain ja kustannuspaikoittain.
Raahen kaupunki on kilpailuttanut ja tilannut kuntavertailun ja optimiorganisaatiomitoituksen Kuntamaisema Oy:ltä. Selvitys on valmistunut 12.10.2018 ja se sisältää kuntavertailun ja nykytila-analyysin, optimiorganisaatioehdotuksen, jatkoselvitystarpeet ja -toimenpiteet sekä johtopäätökset.
Yhteistyötoimikunta on käsitellyt asiaa kokouksissaan 31.5.2018 ja 7.11.2018.
Asiantuntija Taru Aihinen Kuntamaisema Oy:stä on esitellyt optimiorganisaatioselvitystä kaupunginvaltuustolle valtuustoseminaarissa 29.10.2018.
Kuntamaisema Oy:n tekemä optimiorganisaatioselvitys, liite 1/12.
Valmistelija: kaupunginjohtaja Ari Nurkkala.
Päätösesitys (kaupunginjohtaja Nurkkala):
merkitsee tiedoksi Kuntamaisema Oy:n tekemän optimiorganisaatioselvityksen ja toteaa, että selvitys sellaisenaan ei sovellu päätöksenteon perusteeksi
päättää käynnistää organisaatiorakenteen uudelleentarkastelun
käy evästyskeskustelun seuraavista asioista:
yhteistoimintamenettelyssä käsiteltävistä asioista, esim. organisaatiorakenteen muutos, henkilöstön asemaan merkittävästi vaikuttavat muutokset, toimipisteiden lukumäärän vähentäminen, palveluverkon muutokset ym.
organisaatiorakenteen uudelleentarkastelun ohjausryhmän kokoonpanosta
organisaatiomuutoksen uudelleentarkastelun työryhmän kokoonapanosta
organisaatiomuutoksen ja sen perusteelta tehtävän selvityksen tavoiteaikataulusta
organisaatiorakenteen uudelleentarkasteluun liittyvistä henkilötyövuosimuutoksista , esim. Max 50 htv
päättää asiasta tammikuun ensimmäisessä kokouksessa.
Kaupunginhallitus: Kaupunginjohtaja teki keskustelun kuluessa muutoksen päätösesityksen siten, että muut kohdat säilyvät ennallaan, mutta viimeinen evästyskeskustelua koskeva kohta muutetaan muotoon:
organisaatiorakenteen uudelleentarkasteluun liittyvistä henkilötyövuosimuutoksista.
Kaupunginhallitus hyväksyi kaupunginjohtajan muutetun päätösesityksen.
KH § 10
Kaupungin organisaatiorakenteen uudistamistyöllä tavoitellaan kaupungin palveluverkon kehittämistä tiiviimmäksi, toiminnan tuottavuuden parantamista, tilojen käytön tehostamista eli kaikkinensa rakenteiden virtaviivastamista. Uudistamistyön ylätavoitteena on kaupungin taloudellisen tilanteen parantaminen huomioiden ympäristössä tapahtuneet/tapahtumassa olevat muutokset.
Uudistamistyössä voi tulla esityksiä, joilla voi toteutuessaan olla vaikutusta henkillöstön asemaan, joten tämän johdosta kaupunginhallitukselle esitetään yhteistoimintamenettelyn käynnistämistä. Erityistä neuvottelumenettelyä vaativan tuotannollisella tai taloudellisella perusteella tehtävän irtisanomisen, osa-aikaistamisen tai lomauttamisen osalta on tässä vaiheessa vaikeaa arvioida kyseisten toimenpiteiden tarvetta, kohdentamista ja määrää. Edellä todetusta johtuen työvoiman käytön vähentäminen ei ole tässä vaiheessa arvioituna keskeisin keino organisaation uudelleentarkastelun tavoitteiden toteuttamiseksi.
Yhteistoimintalain 4 §:n mukaan yhteistoiminnassa käsitellään ainakin sellaiset asiat, jotka koskevat:
Yhteistoimintalain 5 § 1 momentissa todetaan, että ennen kuin työnantaja ratkaisee 4 tai 4 a §:ssä tarkoitetun asian, hänen on neuvoteltava yhteistoiminnan hengessä yksimielisyyden saavuttamiseksi valmisteilla olevan toimenpiteen perusteista, vaikutuksista ja vaihtoehdoista ainakin niiden työntekijöiden kanssa, joita asia koskee. Neuvottelut on aloitettava niin ajoissa kuin mahdollista.
Tässä vaiheessa henkilöstölle on tiedotettu valmistuneesta selvityksestä, joka on ollut kaikkien nähtävissä kaupungin Intranetissä ja henkilöstöasioiden neuvotteluryhmä ja henkilöstöjärjestöt ovat 19.12.2018 sopineet yhteisistä linjauksista henkilöstölle tiedottamisen osalta ja 7.1.2019 on koko henkilöstölle jaettu tiedote, jossa on todettu, että yhteistoimintaa koskeva menettely koskee koko kaupungin organisaatiosta ja henkilöstöä. Käsittelyn yhteydessä kaupunginhallitus määrittää organisaatiouudistuksen tavoitteet. Tavoitteenasettelun pohjaksi kaupunginhallitukselle esitellään kokouksessa seuraavat vaihtoehdot:
Tavoitteena organisoida toiminta siten, että Raahen kaupungin toiminta sijoittuu henkilötyövuosi-kustannukset mittaristolla vertailuryhmän keskiarvoon.
Tavoitteena organisoida toiminta siten että Raahen kaupungin toiminta sijoittuu henkilötyövuosi-kustannukset mittaristolla vertailuryhmän parhaaseen neljännekseen.
Aikataulu, liite 1/10.
Alustava projektisuunnitelma, liite 2/10.
Valmistelijat: henkilöstöpäällikkö Hanna Karhu, kaupunginjohtaja Ari Nurkkala.
toteaa, että organisaatiorakenteen uudelleentarkastelu toteutetaan tiiviissä yhteistoiminnassa henkilöstön edustajien kanssa yhteistoimintalain edellyttämällä tavalla
päättää käynnistää yhteistoimintamenettelyn
nimeää ohjausryhmän seuraavasti:
viestintäpäällikkö, sekä
kutsuu henkilöstön edustajat (2 hlöä)
ohjausryhmän puheenjohtajana toimii kaupunginhallituksen puheenjohtaja
ohjausryhmä nimeää keskuudestaan varapuheenjohtajan
hyväksyy liitteenä esitettävän aikataulun ja projektisuunnitelman
asettaa organisaatiouudistuksen tavoitteet.
Kaupunginhallitus: Pekka Poukkula esitti, että tavoitetasona olisi vaihtoehto 2. Sari Pekkala kannatti esitystä.
Tarja Ollanketo esitti, että tavoitetasoksi valitaan vaihtoehto 1. Risto Heinonen kannatti esitystä.
Puheenjohtaja totesi, että keskustelun kuluessa on tehty kaksi kannatettua esitystä tavoitetasoksi, joten kaupunginhallituksen tulee äänestää asiassa.
Äänestysmenettelyksi puheenjohtaja esitti sähköistä äänestystä siten, että ne, jotka kannattavat Tarja Ollankedon esitystä, äänestävät JAA, ja ne, jotka kannattavat Pekka Poukkulan esitystä, äänestävät EI. Äänestysmenettely hyväksyttiin.
Annetussa äänestyksessä Ollankedon esitys sai 3 JAA-ääntä (Tarja Ollanketo, Risto Heinonen, Vesa Pukkila) ja Poukkulan esitys sai 7 EI-ääntä (Jarmo Myllymäki, Aimo Karppinen, Teija Larikka, Liisa Lumijärvi, Sari Pekkala, Pekka Poukkula, Marko Salmela).
Puheenjohtaja totesi, että kaupunginhallitus on äänin 7 - 3 hyväksynyt tavoitetasoksi vaihtoehdon 2.
Tarja Ollanketo ja Risto Heinonen ilmoittivat jättävänsä eriävän mielipiteensä tavoitetasoa koskien.
Muut päätösesityksen kohdat hyväksyttin yksimielisesti.
Kaupunginhallitus nimesi varajäsenet ohjausryhmään luottamushenkilöjäsenille seuraavasti:
Tarja Ollanketo Niilo Ojala
Katja Hänninen Risto Heinonen
Matti Honkala Teija Larikka
Jarmo Myllymäki Pekka Poukkula
Hanna-Leena Mattila Sari Pekkala
Pirkko Valtanen Marko Salmela
Merkittiin pöytäkirjaan, että talousjohtaja Päivi Määttä, henkilöstöpäällikkö Hanna Karhu ja viestintäpäällikkö Leena Törmälä olivat paikalla asian esittelyn aikana.
Merkittiin pöytäkirjaan, että Jaana Hautamäki poistui kokouksesta asian käsittelyn ajaksi (palvelusuhdejääviys, kaupunki työnantaja).
Merkittiin pöytäkirjaan, että kaupunginhallitus piti jaloittelutauon klo 20.20 - 20.25.
Merkittiin pöytäkirjaan, että Hanna-Leena Mattila poistui klo 20.20.
KH § 215
Kevään ja syksyn 2019 aikana läpivietävän organisaatiorakenteen tarkastelun tavoitteena on Raahen kaupungin toiminnan ajanmukaistaminen ja kehittäminen. Uudelleenjärjestelyllä pyritään tehostamaan toimintaa ja löytämään paras saavutettavissa oleva toimintamalli sekä asukas- että asiakasnäkökulmasta tarkasteltuna.
Uuden organisaatiomallin määrittelyyn on ryhdytty tammikuun kaupunginhallituksessa, jolloin tehtiin lähtötietojen tarkistus, asetettiin muutostyölle tavoitteet sekä nimettiin työryhmät ja ohjausryhmä. Henkilöstö on ollut edustettuna kaikissa muutostyötä valmistelevissa toimielimissä.
Ohjausryhmä on määritellyt rakenneuudistuksen tavoitteeksi rakenteellisten toimien osalta 2 miljoonan sekä muiden toimien osalta 2-4 miljoonan euron säästön. Suunnitelmien toteutusaika on seuraava valtuustokausi 2021-2025.
Prosessin tässä vaiheessa lautakunnat tarkastelevat esityksiä toimialansa osalta.
Kokousjärjestelmään liitetään kooottu esitys koko kaupungin sekä kaupunginhallituksen toimialan osalta.
Valmistelija: hallintojohtaja Hannu Haapala.
käy keskustelun Raahen kaupungin organisaatiorakenteen tarkastelusta alaisensa toiminnan osalta.
Kaupunginhallitus: Kirjasi seuraavia huomioita:
Kaupunginhallitus ilmaisee huolensa aikataulun pitävyydestä.
Työllisyyden hoidon siirto ei saa heikentää osaamistasoa ja se on huomioitava kaikki kaupungin toiminnot tasapuolisesti.
Uudistuksen euromääräiset vaikutukset on eriteltävä ja erityisesti on kiinnitettävä huomiota toimintojen panos-tuotos suhteeseen.
Malli mahdollistaa henkilöstöresurssin ja tehokkaan kohdentamisen - Lähidemokratiahallituksen lakkauttaminen ja korvaaminen aidolla ja vaikuttavalla osallistamiskulttuurilla on tarpeellista.
ICT-palveluiden vertailussa on aiheellista huomioida ulkoistamisvaihtoehto.
KH § 228
Ohjausryhmän ja työryhmän yhteisessä kokouksessa 10.6.2019 on käsitelty toimielimiltä tulleet kommentit ja kuultu toimialajohtajien katsaus oman toimialansa valmistelutilanteesta. Valmistelua jatketaan niin, että toimialojen esityksissä tuodaan esille toimenpiteistä mahdollisesti syntyvät säästöt käyttötaloudessa vuositasolla ja kumulatiiviset säästöt ajalta 2020-2024.
Työryhmä kokoontui 17.6.2019, kokouksessa käsiteltiin valmistelutilannetta ja todettiin poliittisilta järjestöiltä saapuneet kannanotot organisaatiorakenteen uudelleentarkasteluun liittyen. Kokouksessa todettiin myös se, että hallintosäännön päivitystä ei tehdä organiaatiorakenteen uudelleentarkastelusta erillisenä asiana, vaan se päivitetään organisaatiorakenteen uudelleentarkastelun kanssa samanaikaisesti.
Valmisteleva viranhaltijatyöryhmä ja ohjausryhmä ovat työskennellet 18.6.2019. Ohjausryhmä on antanut valmisteluun linjauksia, joiden pohjalta organisaatiorakenteen uudelleentarkastelua työstetään eteenpäin. Organisaatiorakenteen uudelleentarkastelua jatketaan elokuussa niin, että kaupunginhallituksen on mahdollista kokouksessaan 12.8.2019 laatia neuvotteluesitys, joka annetaan henkilöstöjärjestöille henkilöstöasioiden neuvotteluryhmässä 19.8.2019.
Toimialajohtajat esittelevät asiaa kokouksessa.
Valmistelija: hallintosihteeri Leena Räsänen.
merkitsee tiedoksi organisaatiorakenteen uudelleentarkastelun valmistelutilanteen.
Kaupunginhallitus: Hyväksyi esityksen.
Merkittiin pöytäkirjaan, että Pasi Alatalo, Ritva Mattila ja Ari Nurkkala esittelivät asiaa toimialueidensa osalta. Ari Nurkkala esitteli kokonaisuutta.
Merkittiin pöytäkirjaan, että Ritva Mattila poistui kokouksesta tämän asian käsittelyn jälkeen.
Nyt päätettävä organisaatiouudistus on suurin uudistus, joka Raahen kaupungissa on tehty Suomen itsenäisyyden aikana.
Tarkastelun painopiste on toimintojen järkiperäistämisessä palveluverkkoa sekä toiminnallisia yksikkökokonaisuuksia uudistamalla, kuitenkaan kuntalaisten kokonaispalvelutasoa heikentämättä. Uudistus siirtää euromääräisiä resursseja organisaation toiminnasta sen kehittämiseen, parantaa kaupungin toimintakatetta ja pitkän aikavälin toimintaedellytyksiä, vahvistaa Raahen kilpailuasetelmaa alueensa toiseksi suurimpana kaupunkina sekä mahdollistaa elinvoimainvestointien rahoittamisen ja olemassa olevien lainojen takaisinmaksun.
Raahen kaupungin operatiivisen organisaation uudistaminen on jatkoa vuonna 2017 voimaan astuneelle luottamushenkilöorganisaation uudistukselle. Kaupunginvaltuuston velvoittamana Raahen kaupunginhallitus on käynnistänyt yhteistoimintamenettelyn ja nimennyt ohjausryhmän jäsenet kokouksissaan kh § 399 19.11.2018 sekä § 10 14.1.2019.
Yhteistoimintamenettelyn käynnistämisen ensisijaisena tarkoituksena on varmistaa lain työnantajan ja henkilöstön välisestä yhteistoiminnasta kunnissa 2007/449 mukainen käsittelytapa organisaatiouudistustyössä, lainmukaisuus prosessin valmistelussa sekä yhteistoimintalain hengen mukainen käsittely. Toissijainen tavoite oli valmistella em. lain mukainen valmistelumateriaali henkilöstöä koskevien vaikutusten neuvottelumenettelyä varten em. lain mukaisessa yhteistoimintahengessä työntekijäjärjestöjen, henkilöstön ja työnantajan välillä.
Työtä ovat valmistelleet kaupunginhallituksen nimeämät ohjausryhmä ja työryhmä.
Ohjausryhmän jäsenet olivat:
Myllymäki Jarmo KH:n pj, ohjausryhmän puheenjohtaja
Ollanketo Tarja KH:n vpj, ohjausryhmän varapuheenjohtaja
Mattila Hanna-Leena KV:n pj
Hänninen Katja KV:n I vpj
Valtanen Pirkko KV:n II vpj
Honkala Matti KV:n III vpj
Nurkkala Ari kaupunginjohtaja, työryhmän pj, kh ja kehla toimialajohtaja
Määttä Päivi talousjohtaja, kh toimialajohtajan varahenkilö
Alatalo Pasi rakennetun ympäristön ltk toimialajohtaja
Hänninen Lucina tulevaisuusltk toimialajohtaja
Karhu Hanna henkilöstöpäällikkö
Törmälä Leena viestintäpäällikkö
Huhtamäki Birgitta plm/JHL henkilöstön edustaja
Salo Paula plm/Juko henkilöstön edustaja 31.7.2019 saakka sekä Keränen Jaana plm/Jyty, henkilöstön edustaja 1.8.2019 alkaen
Myllykoski Anita henkilöstösuunnittelija, sihteeri
Työryhmän kokoonpano on ollut seuraava:
Nurkkala Ari kaupunginjohtaja, työryhmän pj. kh ja kehla toimialajohtaja
Myllymäki Jarmo KH:n pj, ohjausryhmän pj
Ollanketo Tarja KH:n vpj, ohjausryhmän vpj
Hänninen Katja KV:n 1 vpj
Lumijärvi Liisa henkilöstöasioiden neuvotteluryhmän pj
Valtanen Pirkko KV:n II vpj, henkilöstöasioiden neuvotteluryhmän vpj
Salo Paula plm/Juko ry, henkilöstön edustaja 31.7.2019 saakka sekä Haukka-Joensuu Eija plm/Juko ry, henkilöstön edustaja 1.8.2019 alkaen
Huhtamäki Birgitta plm/JHL, henkilöstön edustaja
Keränen Jaana plm/Jyty ry, henkilöstön edustaja
Ojala Juha plm/ Juko/KTN ry, henkilöstön edustaja
Valpas Marjo plm/SuPer ry, henkilöstön edustaja
Ojutkangas Anu Tehyn Raahen alueen ao 717 pj/Tehy ry, henkilöstön edustaja
Alatalo Pasi toimialajohtaja, rakennetun ympäristön ltk
Hänninen Lucina toimialajohtaja, tulevaisuusltk
Pitkänen Pasi kehittämiskeskus, kehlan toimialajohtajan varahenkilö
Ojala Niilo rakennetun ympäristön ltk puheenjohtaja
Törmi Paavo tulevaisuusltk puheenjohtaja
Aulakoski Antero kehittämisltk puheenjohtaja
Räsänen Leena työsuojelupäällikkö
Karjalainen Iro työsuojeluvaltuutettu
Tähtinen-Mustakallio Tuulikki työsuojeluvaltuutettu
Vuorinen Sari varaluottamusmies/JHL ry, henkilöstön edustaja
Salonen Timo varaluottamusmies/Juko/KTN, henkilöstön edustaja
Anttila Paula Tehyn Raahen alueen ao 717 edustaja/Tehy ry, henkilöstön edustaja
Tämän lisäksi valmistelutyötä varten on kokoontunut nk. valmisteleva viranhaltijatyöryhmä, jonka tehtävänä on ollut valmistella vastineita, esityksiä ja ehdotuksia työryhmän ja ohjausryhmäkokoontumisia varten. Viranhaltijatyöryhmän kokoonpano on vaihdellut tilanteen ja tarpeen mukaisesti.
Alla lueteltujen vuoden 2019 työryhmäkokoontumisten lisäksi asian käsittelystä on annettu tilannekatsaukset säännöllisesti yhteistyötoimikunnan kokouksissa (5 kpl) ja henkilöstöjaostossa (5 kpl).
Ma 28.1.2019 Ohjausryhmä
To 31.1.2019 Työryhmä
Ma 18.2.2019 Ohjausryhmä
To 21.2.2019 Työryhmä
To 28.2.2019 Valmisteleva viranhaltijatyöryhmä
Ma 11.3.2019 Ohjausryhmä ja työryhmä
To 21.3.2019 Valmisteleva viranhaltijatyöryhmä
Ma 8.4.2019 Ohjausryhmä ja työryhmä
Ti 16.4.2019 Valmisteleva viranhaltijatyöryhmä
To 25.4.2019 Valmisteleva viranhaltijatyöryhmä
Ti 7.5.2019 Ohjausryhmä ja työryhmä
Ma 13.5.2019 Valmisteleva viranhaltijatyöryhmä
Ti 21.5.2019 Valmisteleva viranhaltijatyöryhmä
To 23.5.2019 Työryhmä
Ma 27.5.2019 Ohjausryhmä
Ma 10.6.2019 Yhdistetty ohjausryhmä ja työryhmä
To 13.6.2019 Valmisteleva viranhaltijatyöryhmä
Ma 17.6.2019 Työryhmä
Ti 18.6.2019 Valmisteleva viranhaltijatyöryhmä
Ti 18.6.2019 Ohjausryhmä
To 1.8.2019 Valmisteleva viranhaltijatyöryhmä
To 1.8.2019 Ohjausryhmä
Ma 5.8.2019 Ohjausryhmä
Ohjausryhmä on kokoontunut kymmenen kertaa ja työryhmä seitsemän kertaa, joista ryhmien yhteisiä kokouksia oli kolme kappaletta. Valmisteleva viranhaltijatyöryhmä on kokoontunut yhdeksän kertaa.
Kaiken kaikkiaan asiaa on käsitelty tähän mennessä eri toimielimissä ja työryhmissä yhteensä 23 kertaa kevään 2019 aikana.
Ohjausryhmän ja työryhmän pöytäkirjat esitetään liitteenä 5: Ohjausryhmän ja työryhmän pöytäkirjat.
Ohjausryhmän käsittelemän esityksen sisältö
Edellä mainittujen työryhmien ja toimielinten käsittelyn tuloksena on muodostettu esitys kaupunginhallitukselle, ts. esitysluonnos kaupunginhallitukselle luovutettavaksi työnantajan esitykseksi, jonka summat ja toimenpiteen muodostavat vuoden 2020 talousarvion toimintojen tehostamistavoitteen sekä sitovan euromääräisen tavoitteidenasettelun suunnitelmavuosille 2021-2024.
Euromääräiset tarkemmat arvioidut summat esitetään liitteessä 1: Toimenpiteet, näistä syntyvät säästöt ja vaikuttavuuden arviointi.
Tehostamistavoitteeksi esitetään seuraavaa ajanjaksolle 2020-2024:
kaupunginhallituksen alaiselle toimialalle yhteensä n. 1,7 Me
kehittämislautakunnan toimialalle yhteensä n. 0,1 Me
tulevaisuuslautakunnan alaiselle toimialalle n. 5,7 Me
rakennetun ympäristön toimialalle n. 2,2 Me
kaikkia toimialoja koskeva yhteinen tavoite n. 0,6 Me.
Esitettyjen toimenpiteiden vuosittaiset euromääräiset vaikutukset ovat:
2020: 0,5 Me
2021: 1,4 Me
2022: 2,0 Me
2023: 2,3 Me
2024: 4,1 Me
Yhteenlaskettu kumulatiivinen kokonaisvaikutus ajanjaksolle 2020-2024 on noin 10,3 miljoonaa euroa.
Tehostamistoimenpiteet eli säästöt nykytilanteeseen verrattuna esitetään liitteenä 2: Optimirakenne toiminnan kannalta.
Esitettävät toimenpiteet muodostavat suunnitelman tavoitteet ja sitovan rungon, tavoitteiden toteutumista tarkennetaan ja täydennetään vuosittain suunnitelmavuosien talousarviovalmistelun yhteydessä.
Esityksen keskeisimmät muutokset nykytilanteeseen nähden ovat seuraavat:
kaupungin yksiköiden/toimipisteiden määrän vähentäminen
koulu- ja päiväkotiverkon tiivistäminen
kaikki Raahen elinvoimaan ja kehittämiseen kuuluvat toiminnalliset kokonaisuudet kootaan kehittämislautakunnan alaisuuteen
tukipalvelujen (ateria- ja puhtauspalvelut) siirtyminen kaupunginhallituksen alaisuudesta rakennetun ympäristön lautakunnan alaisuuteen mahdollistaa toiminnallisen kokonaisuuden kehittämisen
ICT-palvelutuotannon (käyttöpalvelut, Helpdesk, päätelaitepalvelut) mahdollinen siirto liikkeenluovutuksen kautta
tulevaisuuslautakunnan tulosalueiden tiivistyminen neljään (opetuspalvelut, varhaiskasvatuspalvelut, kulttuuripalvelut, vapaa-aikapalvelut)
kaupungin hallinto- ja toimistohenkilöstön keskittäminen yhden hallinnon alaisuuteen (suunnitteluaika 2020 ja toteutus 2021 alkaen) ja toimintojen keskittäminen yhteen toimipisteeseen vuodesta 2023 alkaen
muutoksen toiminnallisina ja laadullisina vaikutuksina todetaan, että hallinto- ja toimistohenkilöstön työpanosta ja osaamista voidaan paremmin hyödyntää laajasti koko organisaation tasolla ja muodostaa siten toiminnan kannalta järkeviä tehtäväkokonaisuuksia, mikä mahdollistaa hallinto- ja toimistohenkilöstön yhteiskäytön yli nykyisten toimialarajojen sekä moniammatillisuuden hyödyntämisen ja osaamisen kehittämisen.
henkilöstömenoista säästöjä on mahdollista saavuttaa jonkin verran eläköitymisten kautta, mutta se edellyttää tehtävien uudelleenjärjestelyjä ja/tai henkilöstön uudelleenkoulutusta.
Kaupunginhallituksen alainen toimiala
ateria- ja puhtauspalveluiden siirto rakennetun ympäristön lautakunnan alaisuuteen
lähidemokratian ja työllisyydenhoidon siirto kokonaisuuksina kehittämislautakunnan alaisuuteen
ICT-palvelutuotannon (käyttöpalvelut, Helpdesk, päätelaitepalvelut) mahdollinen siirto liikkeenluovutuksen kautta (valmistelutilanne: selvitettävänä - vaatii erillisen päätöksen)
talous- ja henkilöstöhallinnon palveluiden mahdollinen siirto liikkeenluovutuksen kautta (valmistelutilanne: selvityksen alla - vaatii erillisen päätöksen/eriytetty omaksi tarkasteluksi ohjausryhmän kokouksessa 1.8.2019).
Muutosten toiminnalliset vaikutukset
Avustusten käsittely siirtyy asiantuntijalautakunnille.
Muutosten laadulliset vaikutukset
Palvelutasossa ei tapahdu merkittäviä muutoksia.
Tietohallinnon strateginen taso vahvistuu.
Digitaaliset palvelut tehostavat organisaation toimintaa.
Muutosten taloudelliset vaikutukset
Mahdollisten liikkeenluovutusten kustannusvaikutukset ovat selvityksen alla.
Muutosten henkilöstövaikutukset
Mahdollisten liikkeenluovutusten henkilöstövaikutukset ovat selvityksen alla.
Henkilöstömenoista säästöä on mahdollista saavuttaa jonkin verran eläköitymisten kautta, mutta se edellyttää tehtävien uudelleenjärjestelyjä ja/tai henkilöstön uudelleenkoulutusta.
Kehittämislautakunnan alainen toimiala
Esityksen keskeiset muutokset nykytilanteeseen nähden ovat työllisyydenhoidon ja hanketoiminnan keskittäminen yhteen koordinaatioon kehittämislautakunnan alaisuuteen. Myös markkinoinnin kokonaisuus siirretään keskushallinnosta elinvoimayksikköön. Erillisten päätösten perusteella syksyllä toteutetaan matkailun kehittämisen seudullistaminen (vaatii erilliset päätökset jäsenkunnilta). Kehittämislautakunta toimii jatkossa kahden esittelijän mallilla (vaatii hallintosäännön muutoksen). Elinvoimatulosalueen esittelijä on kehittämiskeskuksen johtaja ja maankäyttötulosalueen esittelijä on kaavoituspäällikkö.
kehittämislautakunnan alle kaksi tulosaluetta, elinvoima ja kaavoitus
elinvoimatulosalueen tulosyksiköt ovat: Raahen seudun kehittämiskeskus ja hanketoiminta, kaupunkikehittäminen, näkyvyys ja elinkeinot
kaavoitustulosalueen tulosyksikkö: Kaavoitus
asiakkaiden saaman palvelun parantuminen
asiakaslähtöinen toimintakulttuuri
kehittämislautakunnan alle kootaan kaikki Raahen elinvoimaan ja kehittämiseen kuuluvat kokonaisuudet.
organisaatiorakenteen muutoksilla voidaan saavuttaa kilpailuetua ja erottautua muista kunnista
ei merkittäviä taloudellisia lisäpanostuksia.
ei merkittäviä henkilöstövaikutuksia toistaiseksi; vaikutukset vakituisen henkilöstön osalta on sidottu mahdollisiin tulevaisuuden linjauksiin tukitoimintojen järjestämisestä.
Muutosten vaatimat investointitarpeet
edellyttää kokonaisuuksien keskittämistä fyysisesti samaan toimipisteeseen.
Tulevaisuuslautakunnan alainen toimiala
Esitetyillä muutoksilla selkiytetään johtamista ja kehittämistä, tiivistetään tukipalveluita, helpotetaan resurssien yhteiskäyttöä sekä tiivistetään palveluverkkoa.
organisaatiorakenteen keskeisin muutos on tulosalueiden tiivistyminen neljään, muutokset astuvat voimaan jo v. 2020
uudet tulosalueet ovat kulttuuripalvelut, vapaa-aikapalvelut, opetuspalvelut ja varhaiskasvatuspalvelut
kirjasto yhdistyy kulttuuri- ja museopalveluihin muodostaen tulevan kulttuuripalveluiden tulosalueen
nuoriso ja liikunta yhdistyvät vapaan sivistystyön tulosalueeseen muodostaen tulevan vapaa-aikapalveluiden tulosalueen
nykyinen kouluverkko on erittäin tiheä ja esitettyjen kouluverkon tiivistysten jälkeenkin koulumatkat edelleen kohtuulliset. Esitetyssä hallinnollisessa mallissa yksiköitä on jatkossa seitsemän (Pattasten yhtenäiskoulu, Antinkangas, Keskustan (uusi) alakoulu, Saloisten (uusi) yhtenäiskoulu, Haapajoki, Merikatu + lukio, Vihannin yhtenäiskoulu).
yksittäisten investointipäätösten yhteydessä laaditaan aina erilliset vaikutusten arvioinnit ja investointeja edellyttävät suunnitelmat, tätä suunnitelmaa täydentäen.
Keskeiset muutokset/opetus
Muutosten toiminnalliset vaikutukset:
tukipalveluiden määrä vähenee kouluverkon tiivistyessä (esim. ateria- ja puhtauspalveluiden toimintaa vähemmissä yksiköissä)
muutoksella varmistetaan oppilashuollon parempi saavutettavuus
muutos selkeyttää toimialan johtamisjärjestelmää (virkarehtorit joka koululla)
Muutosten laadulliset vaikutukset:
yhtenäinen opetuksen toimintakulttuuri, toiminnan tasalaatuisuus ja yhdenvertaisuus
valinnaisuus lisääntyy
PerhePooki toimintatapa laajenee (yhteistoiminta suuremmissa monitoimiyksiköissä, esim. iltapäivätoiminta, kerhot, 3. sektorin toiminta)
tulosalueiden välinen yhteistyö helpottuu (kulttuurin ja vapaa-ajan sisällöt)
Muutosten taloudelliset vaikutukset:
ryhmäkokojen ja henkilöstöresurssin optimointi
kiinteistökustannukset vähenevät
laite- ja materiaalikustannukset vähenevät
Muutosten henkilöstövaikutukset:
yksiköiden välillä liikkuminen vähenee
johtamisen keskittäminen
Muutosten vaatimat investointitarpeet:
keskustan alueen uusi koulu
Pattasten koulun laajennus peruskorjauksen yhteydessä
Keskeiset muutokset/varhaiskasvatus
Keskeiset muutokset palveluverkossa:
otetaan käyttöön vastaava aluejako kuin opetuksen osalta (pohjoinen, keskusta, eteläinen, itäinen)
palveluverkko tiivistyy (16 kiinteistöstä 9 kiinteistöön, alustavat sijainnit esitetään liitteessä 3; Täydentävät karttaesitykset)
esimiestyö keskitetään päiväkodin johtajille alueittain
avoin varhaiskasvatus liitetään kaikilla alueilla päiväkodin yhteyteen, jos mahdollista
alueellisten palveluiden vahvistuminen ja monipuolistuminen, jolloin varhaiskasvatuksen palvelutarpeiden muutoksiin voidaan reagoida alueittain
isommissa yksiköissä resurssien kohdentuminen terävöityy ja on mahdollista rakentaa varahenkilöjärjestelmiä.
toiminnan organisointi alueittain vähentää kulkemistarvetta.
johtaminen selkiytyy
isommissa yksiköissä syntyy säästöä henkilöstökuluissa ja myös tukipalveluiden osalta
pienistä yksiköistä luopuminen tuo säästöä rakenteista
etäryhmien väheneminen tuo säästöä henkilöstöresurssin osalta
henkilöstömenoista säästöä on mahdollista saavuttaa jonkin verran eläköitymisten kautta, mutta se edellyttää tehtävien uudelleenjärjestelyjä ja/tai henkilöstön uudelleenkoulutusta
mahdolliset investointitarpeet ovat osittain sidoksissa opetuksen palveluverkon suunnitelmiin.
Keskeiset muutokset/kulttuuripalvelut
kulttuuripalveluiden tulosalueen ja yhden tulosalue-esimiehen alaisuuteen yhdistetään kulttuuri-, museo- ja kirjastopalvelut
mahdollisuuksien mukaan luovutaan kulttuuripalveluiden kokoustiloista Brahenkatu 2:ssa sekä Pattijoen ja Saloisten kotiseutumuseoiden hallinnoinnista
kirjastopalveluiden osalta palveluverkkoa tiivistetään erityisesti koulujen yhteyteen ja otetaan käyttöön laajennettuja aukioloaikoja ja itsepalveluratkaisut.
Keskeiset muutokset/vapaa-aikapalvelut
vapaa-aikapalveluiden tulosalueen ja yhden tulosalue esimiehen alaisuuteen yhdistetään nuoriso ja liikuntapalvelut sekä vapaa sivistystyö ja taiteen perusopetus
liikuntapalveluiden osalta mietinnässä on nyt pirstaleinen liikunta-alueiden ylläpito (osia niin tulevaisuuslautakunnan kuin rakennetun ympäristön lautakunnan alaisuudessakin). Tämän kokonaisuuden osalta pyritään esittämään sijoittumista jatkossa yhden lautakunnan alle
vapaan sivistystyön osalta toimitilaverkko on hajautettu, joten tavoitellaan palveluverkon tiivistämistä myös näiltä osin
mikäli liikuntapalveluista on löydettävä säästöjä, voidaan osasta ylläpidettäviä liikuntapaikkoja joutua luopumaan
liikuntatoimen määrärahojen ja teknisen liikuntapaikkahenkilöstön tilanne on tarkasteltava yhtenä kokonaisuutena
palveluverkon tiivistäminen tuo säästöä kiinteistökustannuksissa
toimintojen yhdistäminen yhden tulosalueen ja esimiehen alaisuuteen voi tuoda jonkin verran säästöä hallinnollisissa kustannuksissa
toimintojen yhdistäminen yhden tulosalueen ja esimiehen alaisuuteen mahdollistaa hallintohenkilöstön parempaa yhteiskäyttöä
Rakennetun ympäristön lautakunnan alainen toimiala
Esityksen keskeisin muutos nykytilanteeseen nähden on ateria- ja puhtauspalveluiden siirto keskushallinnosta rakennetun ympäristön lautakunnan alaisuuteen.
säästöjen aikaansaaminen edellyttää palvelutuotannon ja laatutason uudelleenjärjestelyjä (vaativat erillisiä selvityksiä ja laskelmia)
ateria- ja puhtauspalveluiden siirto rakennetun ympäristön lautakunnan alaisuuteen tarkoittaa kiinteistöjen käyttäjänäkökulmasta katsottuna tukipalveluiden yhdistämistä samaan organisaatioon.
tulevaisuudessa on päätettävä, mistä kiinteistöistä luovutaan ja mitkä jäävät edelleen kaupungin hoidettavaksi
tukipalveluiden ja toimintojen yhteistyön kehittäminen tuo uusia mahdollisuuksia
tilahallinnan sekä ateria- ja puhtauspalveluiden mahdolliset säästöt ovat riippuvaisia palveluverkkorakenteen uudistuksista ja ylläpidettävien toimitilojen määrästä
1-5 vuoden aikana eläköityy 17 hlöä, 5-10 vuoden aikana 23 henkilöä eli eläköityvien määrä on merkittävä
tilainvestoinnit on toteutettavissa siten, että keskimääräinen investointitaso vastaa poistojen suuruutta n. 6,5 Me
Asian käsittelyjärjestys ja aikataulu
Kaupunginhallitus antaa työnantajan esityksen työntekijäjärjestöille kokouksessaan 12.8.2019.
Kirjallinen esitys yhteistoimintamenettelyn käynnistämisestä annetaan 13.8.2019.
Henkilöstöasioiden neuvotteluryhmä kokoontuu ensimmäisen kerran viiden päivän kuluttua neuvotteluesityksen antamisesta 19.8.2019 sekä ennalta suunnitellulla aikataululla (liite 6: Aikataulu).
Neuvotteluryhmä voi kokoontua ennalta suunnitellusta poiketen tarpeen mukaisesti kuitenkin siten, että minimikäsittelyaika tiedoksianto 5 päivää + asian vähimmäiskäsittelyaika 6 viikkoa täyttyvät.
Neuvottelut päättyvät viimeistään erikseen sovittavana ajankohtana, kuitenkin viimeistään 9.10.2019, ellei neuvotteluja yksimielisesti päätetä sitä ennen.
Kaupunginhallitus käsittelee neuvottelujen lopputuloksen asian lain vaatiman yhteistyömenettelyajan 5 pv + 6 vk täytyttyä 14.10.2019 kokouksessaan.
Kaupunginvaltuusto käsittelee kaupunginhallituksen esityksen organisaatiouudistuksen toteuttamisesta kokouksessaan 28.10.2019.
Lisätietoja antaa: kaupunginjohtaja Ari Nurkkala (yhteydenotot kaupungin puhelinvaihteen kautta 08 439 3111), henkilöstöpäällikkö/organisaatiouudistuksen projektipäällikkö Hanna Karhu 044 439 3204.
Liite 1/11: Toimenpiteet, näistä syntyvät säästöt ja vaikuttavuuden arviointi
Liite 2/11: Optimirakenne toiminnan kannalta
Liite 3/11: Täydentävät karttaesitykset
Liite 4/11: Poliittisten järjestöjen kannanotot
Liite 5/11: Ohjausryhmän ja työryhmän pöytäkirjat
Liite 6/11: Aikataulu
Liite 7/11: Neuvotteluesitys
hyväksyy ohjausryhmän esityksen ja antaa esittelytekstin ja liitteiden muodostaman työnantajan esityksen lain henkilöstön välisestä yhteistoiminnasta kunnissa 2007/449 neuvottelumenettelyn aloittamista varten. Esitys annetaan henkilöstön edustajille 13.8.2019
toteaa, että yhteistoimintavelvoite on täytetty, kun asia on käsitelty lain työnantajan ja henkilöstön välisestä yhteistoiminnasta kunnissa 2007/449 4 - 5 §:ssä ja 6 § 1 momentissa tarkoitetulla tavalla ja tekee esityksen kaupunginvaltuustolle 14.10.2019 kokouksessaan
päättää, että neuvottelumenettely toteutetaan henkilöstöasioiden neuvotteluryhmän kokoonpanolla ja delegoi ko. toimielimelle neuvottelumandaatin ko. asiassa.
Kaupunginhallitus: Tarja Ollanketo esitti päätösesityksen ensimmäiseen kohtaan esityksen osalta seuraavaa muutosta: "hyväksyy ohjausryhmän esityksen, mikäli työllisyyden hoito on säilytettävä kaupunginhallituksen alaisuudessa ja henkilöstöhallinnon yhteydessä. Kylä- ja lähikoulujen tulevaisuutta tulee tarkastella myös asuinalueiden tulevan kehityksen kautta eikä pelkästään taloudellisin perustein. Olemme kaupunginstrategian mukaan lapsiystävällinen kaupunki, jolla on palvelut lähellä. Työryhmän raportin kuntalaisten palveluihin (muun muassa varhaiskasvatus, opetus, kulttuuri, vapaa-aika, liikunta) liittyvien esitysten osalta on tehtävä laaja kokonaisvaikutusten arviointi. Myös mahdollisesti luovuttavien kiinteistöjen (kuten Paradaise, Bomba, kotiseutumuseot) osalta tulee arvioida myös vaikutukset kuntalaisten ja järjestöjen toimintaan ja korvaavien tilojen riittävyyteen/saavutettavuuteen. Organisaation uudistus ei saa johtaa palveluiden tason ja sujuvuuden heikentymiseen." Jouko Vasankari kannatti Ollankedon esitystä.
Puheenjohtaja totesi, että keskustelun kuluessa on tehty kaupunginjohtajan esityksestä poikkeava kannatettu muutosesitys, joten kaupunginhallituksen tulee äänestää asiassa.
Äänestysmenettelyksi puheenjohtaja esitti sähköistä äänestystä siten, että ne, jotka kannattavat kaupunginjohtajan esitystä, äänestävät JAA, ja ne, jotka kannattavat Tarja Ollankedon muutosesitystä, äänestävät EI. Äänestysmenettely hyväksyttiin.
Annetussa äänestyksessä kaupunginjohtajan esitys sai 8 JAA-ääntä (Jarmo Myllymäki, Jaana Hautamäki, Aimo Karppinen, Teija Larikka, Liisa Lumijärvi, Sari Pekkala, Pekka Poukkula, Marko Salmela) ja Tarja Ollankedon esitys 3 EI-ääntä (Tarja Ollanketo, Risto Heinonen, Jouko Vasankari).
Puheenjohtaja totesi, että kaupunginhallitus on äänin 8 - 3 hyväksynyt kaupunginjohtajan esityksen asiassa.
Tarja Ollanketo esitti, että vasemmiston ryhmä jättää kirjallisen eriävän mielipiteen.
Merkiittin pöytäkirjaan, että Pasi Alatalo ja Lucina Hänninen esittelivät esitystä omilta toimialoiltaan.
Merkittiin pöytäkirjaan, että Katja Hänninen poistui tämän asian käsittelyn aikana klo 19.40.
Merkittiin pöytäkirjaan, että Pasi Alatalo poistui klo 20.10.


text:
hullu taustakuvia HD
Mene...Kotiin3DAbstraktiArkkitehtuurianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiVärikäsTietokoneetViileäSöpöKukkaHauskaPelitTytötteHDLomaKuumaElääLogoRakkausElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisää	Kotiin / HD / hullu taustakuvia HD	hullu taustakuvia HD
1,626 näkymät
0	hullu taustakuvia HD
Tässä on kokoelma hullu taustakuvia HD työasemien, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä 5dwallpaper.com, on yli satoja tuhansia taustakuvat ovat ladattavissa. Voit ladata Jokainen Taustakuva ilmaiseksi.
Jos Like Tämä hullu taustakuvia HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Love Peace Edellinen: naamiointi tapetti HD
seuraava: alennus tapetti HD
Harley Davidson tapetti HDelävät taustakuvat pc HDminimaalinen tapetti HDnvidia tapetti HDHello Kitty taustakuva Resolution Downloadiphone 5 tapetti High Resolution Downloadthor tapetti HD Downloadtaistelukenttä 3 HD tapettipunainen wallpaperHigh Resolution Downloadgalaxy tapetti tumblr HD Download Suunnitellut 5dwallpaper.com | Powered by zuuur.com	© Copyright 2016, Kaikki oikeudet pidätetään	Siirry alkuun

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


Pisortanut akiitsut akilersinniarneqartarnerat pinaveersaartinneqarnissaallu pillugit Inatsisartut inatsisaat nr. 3, 2. maj 1996-imeersumi, Inatsisartut inatsisaat nr. 3, 12. maj 2005-imeersukkut aamma Inatsisartut inatsisaat nr. 4, 26.april 2007-imeersukkut allanngortinneqartumi, makkua allanngortinneqarput:
1. § 1, imm.2, nr. 23-25 imatut oqaasertaliorneqarpoq:
"23) Takornarianut, Nunamilu suliffeqarfiit siuarsarneqarnissaannut Inatsisartut inatsisaat.
24) Biblioteqarnermi Inatsisartut peqqussutaat.
25) Unammillernermi Inatsisartut inatsisaat."
2. Immikkoortumut qulequtaasup "inatsisip atuuffii" siuliatut ilanngunneqarpoq:
"Kapitali 1
"Atuuffigisaq, akiliisitsiniarneq il.il."
3. § 8, imm. 1-imi, "akiliisitsiniartartup" allanngortinneqarpoq "akileraaruseriviup" aammalu "akiliisitsiniartartoq" allanngortinneqarpoq: "akileraaruserivik"-mut.
4. § 8-mi imm. 2 aamma 3-tut ilanngunneqassapput:
"Imm. 2. Akileraaruserivik pisortat oqartussaasuini allani aamma Pappiaqqanik nalilinnut Centralimit akiliisitsiniartarnermi oqartussaasutut suliassat suliarineqarnissaannut pisariaqartunik paasissutissanik pissarsisinnaavoq.
Imm. 3. Akileraaruserivik nalunaarsuivinnit pisortanit ingerlanneqartunit paasissutissanik akiligassaqartuusup pissutsit atugarisaanut tunngasunik akiliisitsiniarnermut pingaaruteqartunik piumasaqarsinnaavoq. Paasissutissat elektronikkimik atortorissaarutit atorlugit pissarsiarineqarsinnaapput."
5. § 11-p kingornani immikkoortumullu qulequtaq "unioqqutitsinerit" sioqqullugu ilanngunneqassaaq:
"Kapitali 2
Akileraaruserivik
§ 11 a. Akileraaruseriviup akiliisitsiniarnermi oqartussaasutut suliassat ingerlatsissavai.
Imm. 2. Pisassarisanik naatsorsuinerit akiligassiissutinillu assigisaannillu nassiussuinerit pisassaqartuusunit isumagineqassapput, imaluunniit pisassaqartuusoq sinnerlugu pisassarisanik akiligassiisuusumit. Assigisaanik atuutissaaq akiligassaq pillugu akerliliinerit suliarineqartarnissaat.
Imm. 3. Akiligassiissutit akileraaruserivimmut tunniunneqassapput akiliisitsiniarnissaq anguniarlugu, tassani akiliinissamut piffissaliussaq qaangerneqareersimappat, aammalu akiliisitsiniarnerit kinguneqarsimanngippata.
Imm. 4. Pisassaqartuusorli imaluunniit taanna sinnerlugu pisassarisanik akiligassiisoq, akiligassaqartup qinnuteqarneratigut naafferartumik akilersuinissamut imaluunniit akiliinngikkallarnissamut akuersissuteqarsinnaavoq. Pissutsit atuuttuusut immikkut kaammattuutigippasuk, pisassarisat siusinnerusukkut akileraaruserivimmut piffissaq Imm. 3-imi, oqaaseqatigiinni siullerni taaneqartoq sioqqullugu.
Imm. 5. Pisassaqartuusup pisassarisat il.il. akilersinniarneqartussanngorlugit akileraaruserivimmut tunniunneqannginneranni, taannaluunnit sinnerlugu akiligassiisuusup, akiligassaqartuusoq tunniussineq pillugu allakkatigut nalunaarfigissavaa.
Imm. 6. Pisassaqartuussup taannaluunniit sinnerlugu pisassarisanik akiligassiissuteqartuusup, pisassarisanik akileraaruserivimmut tunniussereernerminni akiitsoqartuusup pissutsinik atugarisaasa annertuumik allannguuteqarsimanerannnik ilisimasaqaleruni, akileraaruserivik tamanna pillugu ilisimatissavaa.
Imm. 7. Pisassaqartuusup, pisassaqartuusorluunniit sinnerlugu pisassarisanik akiligassiisup, pisassarisaq akileraaruserivimmut akilersinniarnissaanut nassiunneqarsimasoq tamaat ilaannaasumilluunniit utertissinnaavaa. Akileraaruseriviup utertitsinissamik qinnuteqaat itigartitsissutigisinnaavaa, akiligassaqartuusumut tunngasut piffissami nalaanneqartumi suliarineqarpata. Pisassarisat nunap karsianit taarsiiffigineqartussanut ilaasut, pisassaqartuusumut, imaluunniit pisassaqartuusoq sinnerlugu akiligassiisimasumut utertinneqassanngillat.
Imm. 8. Pissutsinut imm. 1-imiit 7-imut taagorneqartunut tunngatillugu, tamatumani aamma akilersinniakkanik akileraaruserivimmut tunniussinermi periusissaq pillugu, nalinginnaasumik eqqaasitsissuteqartarnermi suleriutsimut minnerpaamik piumasaqaatit pillugit, akilersinniakkanik utertitsisarnermut, naafferartumik akilersorneqarnissamut imaluunniit akilinngikkallartinneqarsinnaasutut akuerineqarsinnaasut pisassarisat annertussusiinut il.il tunngasunik, aammalu naafferartumik akilersuinermi akiliinngikkallarnissamullu piffissaliussat pillugit malittarisassanik Naalakkersuisut aalajangersaasinnaapput. Naalakkersuisut aamma akilersinniakkat elektronikkimik atortorissaarutit atorlugit tunniunneqarsinnaanerat pillugu malittarisassanik aalajangersaasinnaapput.
§ 11 b. Pisassarisat akileraaruserivimmut akilersinniagassanngorlugit tunniunneqartut malittarisassat Naalakkersuisut aalajangigaat malillugit erniaqartinneqassapput. Naalakkersuisut tamatumani pisassarisanut assigiinngitsunut erniat annertussusissaat aalajangersarsinnaavaat aalajangersarlugulu erniat qanoq naatsorsorneqarnissaat.
Imm. 2. Pisassarisat akileraaruserivimmut tunniunneqarnerisa kingornatigut, qaammat siulleq aallarnerfigalugu qaammatit aallartinneri tamaasa ernialerneqartassapput. Erniat akileraarusigaasussanik isertitat naatsorsorneqarneranni ilanngaataasinnaanngillat. Erniat pisassaqartuusunut nakkassapput.
Imm. 3. Pisassarisanik akileraaruserivimmut akilersinniagassanngorlugit tunniussanik ernialersuineq akileraaruseriviup unitsisinnaavaa, akiligassaqartuusup akiitsuni akilersinnaanngippagit, ukiunilu tulliuttuni qaninnerpaani akiitsutigut pisussaaffimminik naammassinnissinnaanissaa ilimanaateqanngippat. Akileraaruseriviup ernialersuineq ingerlateqqilersinnaavaa, akiligassaqartuusup aningaasaqarnikkut pissutsit atugarisai ajunnginnerulerpata imaluunniit paasineqarpat, akileraaruserivik, ernialersuinermik unitsitsinissamik aalajangiinerup nalaani, paasissutissanik attuumassute-qartunik tamakkiisumik pigisaqarsimanngitsoq.
Imm. 4. Akiligassaqartuusut inuinnaasut kisimik imm. 3-mi pineqarput.
Imm. 5. Imm. 3-mik atuinissamut Naalakkersuisut malittarisassaliorsinnaapput.
§ 11 c. Akilersinniakkanik assigisaannillu akileraaruserivimmut tunniussinermi akileraaruseriviup akiligassaqarfigisatut pisinnaatitaaffiit pigilersarpai, tamatumani aamma taarteqarnissamik qinnuteqarsinnaatitaaneq, pisassarisanit ilanngaasinnaaneq, pigisanik akiliuteqartitsisinnaaneq akissarsianilluunniit ilanngaassuisitsineq, akiliutit tulleriiaarissutigisinnaanerat, eqqartuussivikkoortumik suliassiisinnaaneq, akiliisinnaajunnaartutut suliarineqarnissamik qinnuteqarneq, agguagarsiassanik akuersisinnaaneq akiitsunillu iluarsaassiffigineqarnissamut il.il. siunnersuuteqarsinnaaneq. Akileraaruserivilli akiliisinnaajunnaarneq pillugu inatsisip atuuttussanngortinneqarneranik peqqussutip avataani isumakkeerinissamut tunngasunik suliani akiligassaqarfiusup pisussaaffiinik tigusaqanngilaq.
Imm. 2. Akileraaruseriviup akiliisitsiniarnermut ilaatillugu naafferartumik akilersuinissaq akuersissutigisinnaavaa imaluunniit akiliinngikkallarnissamut akuersissuteqarsinnaalluni. Inatsisini allani naafferartumik akilersuineq akiliinngikkallartitsinerlu pillugit erseqqinnerusumik malittarisassaqartillugu, malittarisassat tamakkua suli atorneqartussaapput.
Imm. 3. Naalakkersuisut imm. 1 aamma 2-mi malittarisassat naammassineqarnissaannut erseqqinnerusumik malittarisassanik aalajangersaasinnaapput.Naalakkersuisut aamma pisassaqartuusut pisortanilu oqartussaasut allat elektronikki atorlugu atortorissaarutit atorlugit pisassaqartuusumut pineqartumut tunngatillugu akiligassanut kinguaattoorutit amerlassusaannik, aammalu pisassaqartunut allanut tunngatillugu akiligassanut kinguaattoorutinik peqarnersoq akileraarusersiviup paasissutissanik nalunaarsugaanut isersinnaanerannut malittarisassanik aalajangersaasinnaapput.
Agguaanermut aalajangersakkat
§ 11 d. Kommunit akiliisitsiniartarnermi oqartussaasutut suliassanik suliarinninnerannuinnaq atatillugu pisinnaatitaaffinnut pisussaaffinnullu akileraaruserivik 1. januar 2008-miit pisinnaatitaaffeqalerlunilu pisussaaffeqalissaaq.
Imm. 2. Akileraaruseriviup kommunini tjenestemanditut atorfeqartitaasut, akiliisitsiniarnermi suliassaannarnik annertunerpaamilluunniit suliaqartut, 1. januar 2008-miit atorfeqartitarilissavai. Tjenestemandit Kalaallit Nunaanni Namminersornerullutik Oqartussani atorfeqartitaanermut nuussapput, maannamut atorfimmi atugassarititaasut assinginik tunngaveqartumik.
Imm. 3. Akileraaruserivik akiliisitsiniarnermi suliassat ingerlanniarneranni atugassanik kommunimi pineqartumi illunik ilaannaanilluunnit attartorsinnaapput allaffimmilu atortunik il.il. attartornissamut isumaqatigiissuteqarluni.
§ 11 e. Akileraaruseriviup kommunit akiliisitsiniartarnermi elektronikki atorlugu atortut atugarisaat atorsinnaavai.
Imm. 2. Kommunit akileraaruserivik kommunit akiliisitsiniarnermik suliaqarnermi elektronikki atorlugu atortorissaarutinik atortunik atuisinnaatissavaat, tamatumani aamma kommunit akileraaruserivik naatsorsuuserinermut, naatsorsuutinut il.il. tunngasunik paasissutissaataanut, akileraaruseriviup naliliinera malillugu akiliisitsiniarnermi suliassanik ingerlatsinissamut pisariaqartunik, terminalinut isersinnaatissavaat.
§ 11 f. Suliassat sulisullu kommuneniit akileraaruserivimmut, inatsit manna naapertorlugu nuunneqarnerisa ingerlanneqarnerannut Naalakkersuisut malittarisassanik aalajangersaasinnaapput. Tamatumani kommunit akiliisitsiniarnermut tunngasutigut innuttaasunik sullissinerat pillugu sulianilu allagaatit allagaatinillu toqqortaatit qanoq annertutigisumik akileraaruserivimmut nuunneqarnissaat pillugu malittarisassanik Naalakkersuisut aalajangersaasinnaapput.
§ 11 g. Naalakkersuisut Tele/Post-imik, KNI A/S-imik aningaaserivinnillu isumaqatigissuteqarsinnaapput 300 koruunit ataallugit, pisassarisanut akileraaruserivimmi akilersinniagaasunut, akiliinernik suliaqarnermut akiliutinik akiliisitsinnginnissamik."
6. § 12 aamma qulequtaq "Unioqqutitsinerit" sioqqullugit ilanngunneqassaaq:
"Kapitali 3
Pineqaatissiissutit, atuutilerfissat il.il.."
7. § 12-p kingornanut qulequtarlu "atuutilerfik" sioqqullugu ilanngunneqassaaq:
"§ 12 a. Akileraaruseriviup naatsorsuutigippagu unioqqutitsineq akiliisitaanermit sakkortunerusumik nassataqassanngitsoq, Naalakkersuisut, Naalakkersuisulluunniit tamatumunnga pisinnaatitaata, pineqartoq nalunaarfigisinnaavaa suliaq eqqartuussivikkut malersuinertaqanngitsumik aalajangiivigineqarsinnaasoq, pineqartup unioqqutitsinermi pisuunini nassuerutigippagu piffissallu erseqqinnerusumik taaneqartup, qinnuteqarnikkut kinguartinneqarsinnaasup, qaangiutinnginnerani, nalunaarummi akiliisitaassutissatut nalunaarutigineqartoq akilerniarlugu nalunaarutigalugu.
Imm. 2. Imm. 1-imi nalunaarummut oqaatigineqartumut tunngatillugu Kalaallit Nunaanni Eqqartuussisarneq pillugu inatsimmi unnerluussutip imarisassai pillugit malittarisassat taamatuttaaq matumani atuupput.
Imm. 3. Akiliisitaanermi akiligassaq piffissaagallartillugu akilerneqarpat, imaluunniit aalajangiinerup kingornatigut akilersinneqarpat, annertunerusumik malersuinissaq taamaatinneqassaaq.
§ 12 b. Malittarisassani, Inatsisartut inatsisaat manna malillugu pilersinneqartuni, aalajangersakkanik unioqqutitsinermut akiliisitaanermik pineqaatissiinermut malittarisassat aalajangersarneqarsinnaapput.
Imm. 2. Malittarisassani Inatsisartut inatsisaat manna malillugu pilersinneqartuni, aktiat anpartilluunniit tunngavigalugit ingerlatseqatigiiffimmit, piginneqatigiiffittut ingerlatsivimmit, peqatigiiffimmit, imminut pigisutut suliffeqarfimmit, aningaasaateqarfimmit, naalagaaffimmi oqartussaasunit, Kalaallit Nunaanni Namminersornerullutik Oqartussanit, kommunemit, kommunit ataatsimooqatigisaannit assigisaannillu unioqqutitsinerit akiliisitaanermik pineqaatissiissutigineqarnissaannut malittarisassat aalajangersarneqarsinnaapput.
§ 12 c. Akiliisitaassutit §§ 12-12b naapertorlugit akiliisitsissutaasut nunap karsiata pisassarai."
Imm. 1. Inatsisartut inatsisaat 1. april 2008-mi atuutilissaaq, takuulli imm. 3.
Imm. 2. Tamatumunnga peqatigitillugu pisassat akileqquneqartarnerannik akiliisitsiniartarnermillu kommunit suleqatigiinnerat pillugu Inatsisartut inatsisaat nr. 4, 12. maj 2005-imeersoq atorunnaarsinneqarpoq..
Imm. 3. § 11e aamma § 11 f atuutilerput, Inatsisartunut, Naalagaaffiup sinniisaanut, politiinut, kommunenut eqqartuussiveqarfimmullu ullormi nassiunneqarneranniit sapaatit akunneri marluk qaanngiunneranni.
Namminersornerullutik Oqartussat, ulloq 15. november 2007
ltl_nr_13-2007_forslag_grl
ltl_nr_13-2007_bemaerk_grl
ltl_nr_13-2007_betaenk_grl
ltl_nr_13-2007_aendring_grl


text:
Kumottu säädös Laki maaseutuelinkeinojen hallinnosta kunnissa… 1558/1991 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vanhentuneet ajantasaiset › 20.12.1991/1558
Laki maaseutuelinkeinojen hallinnosta kunnissa (kumottu)
Tämä laki on kumottu L:lla maaseutuhallinnon järjestämisestä kunnissa 30.3.2010/210.
Kunnan on huolehdittava alueellaan maaseutuelinkeinojen rahoituslain (329/1999), porotalouden ja luontaiselinkeinojen rahoituslain (45/2000) sekä muiden maaseutuelinkeinoja koskevien lakien, asetusten ja päätösten täytäntöönpanosta siten kuin erikseen säädetään.
Kunnan on annettava maa- ja metsätalousministeriölle, Elintarviketurvallisuusvirastolle, Maaseutuvirastolle, maa- ja metsätalousministeriön tietopalvelukeskukselle, työvoima- ja elinkeinokeskukselle ja muille valtion viranomaisille virka-apua, lausuntoja ja selvityksiä maaseutuelinkeinoihin sekä porotalous- ja luontaiselinkeinoihin liittyvissä asioissa. (13.4.2007/436)
Kunnan on järjestettävä maaseutuelinkeinojen hallinto niin, että 1 §:ssä tarkoitetut tehtävät tulevat asianmukaisesti hoidetuksi.
Kunnassa voi olla tämän lain mukaisten tehtävien hoitamista varten pää- tai sivuvirkainen yksi taikka useampi viranhaltija. Virka tai virat voivat olla myös useamman kunnan yhteisiä.
6 § on kumottu L:lla 13.4.2007/436.
Tarkemmat säännöksen tämän lain täytäntöönpanosta annetaan tarvittaessa asetuksella.
HE 127/91, HaVM 9/91
Tämä laki tulee voimaan asetuksella säädettävänä ajankohtana. (Laki 48/2000 tuli A:n 131/2001 mukaisesti voimaan 21.2.2001.)
1 § 2 §3 §4 §5 § 6 § 7 §8 §9 §Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:3.8.1992/694:12.3.1999/336:21.1.2000/48:13.4.2007/436:

matches:
§ 2
§3
§4
§5
§ 6
§ 7
§8
§9


text:
hd taustakuva 1920x1080 ilmaiseksi
Mene...Kotiin3DAbstraktiArkkitehtuurianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiVärikäsViileäTietokoneetSöpöKukkaHauskaPelitTytötteLomaHDKuumaElääLogoRakkausElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisää	Kotiin / HD / 1920 HD tapetti×1080 vapaa	1920 HD tapetti×1080 vapaa
0	1920 HD tapetti×1080 vapaa
Tässä on joukko hd taustakuva 1920×1080 vapaa kokoelma For Pöytäkoneet, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä HDwallpaper20.com, on yli sata tuhansia taustakuvia ovat saatavilla ilmaiseksi Lataus. Voit ladata Joka taustakuvat veloituksetta, Koska nämä taustakuvat ovat lataaja käyttäjille.
1920 HD tapetti×1080 vapaa
Jos näin hd taustakuva 1920×1080 vapaa Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja HD Lover Edellinen: lataa HD wallpaper ilmaiseksi
seuraava: hd taustakuvia kannettava tietokone ilmaiseksi
näkymät (394) Star Wars tapetti HD
Butterfly tapetti HDBatman taustakuvat HDSons of Anarchy tapetti HDjeesus taustakuvia ilmaiseksi Lataavuori taustakuva ilmaiseksi Lataatatuointi tapetti ilmaiseksi Lataalohikäärme tapetti HDjokeri tapetti HDanime tyttö taustakuva ilmaiseksi Lataagrasscloth taustakuva ilmaiseksi Lataa Suunnitellut HDwallpaper20.com | Powered by zuuur.com	© Copyright 2016, Kaikki oikeudet pidätetään	Siirry alkuun

matches: HD HD HD HD hd HD hd HD HD hd HD


Hallituksen kokouksen 4/2007 pöytäkirja
Kirjoittaja Aihe: Hallituksen kokouksen 4/2007 pöytäkirja (Luettu 3088 kertaa)
« : 12.11.2007, 22:40:43 ip »
Puheenjohtaja avasi kokouksen kello 18.00.
Todettiin kokous lailliseksi ja päätösvaltaiseksi. Läsnä: Kalle Askola, Mikko Heikura, Kaisa Vainio, Tero Säkkinen, Hanne Saarikoski, Minna Anttila. Hallituksen ulkopuolelta Kreetta Askola ja Artturi Askola.
§4 Posti ja talous
-ei postia
-tilin tilanne: 641, 89 euroa
-kassan tilanne: 121,90 euroa
-jäsenmaksut, 2 euroa
-tehdyt hankinnat:
*radiopuhelinsalkku 25,80 euroa, korvataan Mikko Heikuralle
*kynttilät 9,00 euroa, korvataan Janne Harpelalle
-tulevat hankinnat:
*OIEI:lle on suunniteltu hankittavaksi 10-20 sotilasmallin haalareita, Mikko Heikura jatkaa asian selvittämistä
§5 Tilivaraus
Ehdotettiin tilivarauksen suuruudeksi 50 %:a siitä, mitä tilillä on. Tilivaraus elää tilin tilanteen mukaan. Ehdotus hyväksyttiin, ja päätettiin jatkaa tätä käytäntöä kaupungin tukien saapumiseen saakka.
Päätetään tämänhetkiseksi tilivaraukseksi 250 e jäsenkorttihankinnan takia.
§6 Automaattibudjetti
Pelivastaava voi hyväksyä pelibudjetteja tiettyyn summaan asti ilman hallituksen erillistä päätöstä. Automaattibudjetti otetaan käyttöön sitten, kun kaupungin tuet ovat tulleet ja yhdistyksen talous näyttää valoisammalta.
§7 Larpeille suunnatut tuet
Päätettiin tukea Arkhamin Unia sekä Kettilmundssonin Familian Talvipäivää 30 eurolla kumpaakin.
§8 Nimenkirjoitusvaltakirja tapahtumapaikoille
Ehdotettiin, että pj, vpj, rahastonhoitaja ja larppivastaava saavat allekirjoittaa vuokra- /lainasopimuksia OIEI:n tapahtumia varten, OIEI:n nimissä. Valtakirjat ovat voimassa 31.12.2007 saakka. Ehdotus hyväksyttiin yksimielisesti.
S-treffit: ei tarkkoja tietoja, tarkistetaan.
K-treffit: viimeksi paikalla kaksi OIEI:n jäsentä, edellisellä kerralla 6.
H-kerhot: yksi pelikerta, paikalla 5.
2.3. - 4.3.2007 AAA-vuorovaraus (budjetti maksimissaan 20 euroa), paikkana Tuiran nuorisotalo (pe klo 19.00 – su klo 14.00). Budjetiksi vahvistettiin 15 euroa.
Kettilmundssonin Familian Talvipäivä: budjetti puuttuu, päätettiin että pelivastaava saa hyväksyä maksimissaan 30 euroa tappiolle menevän budjetin.
Arkhamin Unet: tulossa, budjettia ei saatavilla.
Bedlam: ei budjettia vielä
Japanilainen pikkutyttötapahtuma:
Saattaa olla tulossa. Tapahtumalla voitaisiin saada rahaa OIEI:lle. Tapahtuma voitaisiin pitää Tuiran nuorisotalolla (ei maksa mitään, tila helppo siivota). Jotain muuta toimintaa mahdollisesti samalla, esim. animen katsomista, joku pienehkö larppi yms. Tapahtumalla saataisiin mahdollisia uusia jäseniä OIEI:lle.
Hallitus miettii tapahtuman järjestelyyn liittyviä asioita, mikäli joku tahtoo järjestää tapahtuman niin on yhteydessä hallitukseen.
Matka Norjaan OIEI-porukalla, lähdössä 5 henkeä, matkan kesto 4 vuorokautta.
§11 Jäsenasiat
Uusia jäseniä ei ole.
Jäsenrekisterin kunnostus: Viimevuotisessa jäsenrekisterissä on merkintöjä jotka eivät pidä paikkaansa, merkintöjä myös puuttuu. Ketään ei ole poistettu jäsenrekisteristä, joten jäseniä on enemmän kuin koskaan (tämä on siis virheellinen tieto). Tämän vuoden aikana jäsenrekisteri siivotaan, jotta saadaan selville todellinen jäsenmäärä.
Tero Säkkinen palauttaa jäsenrekisterin vanhaan muotoonsa, tekstidokumentiksi.
Jäsenkortit: Tehdään ennen AAA:ta, viimeistään ennen KFT:ää.
Jäsentiedote: Suunnitteluvaiheessa.
§12 Kevätkokous
Kokouskutsut pitää lähettää viimeistään kaksi viikkoa ennen kokousta, eli kutsut on lähetettävä viimeistään 12.3. Jäsentiedotteen pitäisi olla myös tällöin valmis ja lähetettävissä. Päätettiin että Hanne Saarikoski ja Mikko Heikura laativat jäsentiedotteen sekä kokouskutsun. Päätettiin myös, että rahaa käytetään kulujen mukaan kohtuudella.
Tilinpäätös on tällä hetkellä Riikka Kaupilla, joka on luvannut lähettää sen viimeistään ensi maanantain postissa.
Vuosikertomus tarvitaan mukaan tilinpäätökseen, tämä on laadittava pikaisesti.
Tapahtumaraportit toimitetaan tilintarkastajille maanantaihin mennessä.
Pöytäkirjat täytyy toimittaa tilintarkastajille tilintarkastuksen suorittamista varten, pöytäkirjoja on edelleen kateissa.
Jäsenrekisteri ja jäsenmäärät ovat kunnossa ja tiedossa.
Vuoden 2006 hallituksen vastuuvapauskysymys: asiasta keskusteltiin.
§13 Tapahtumanjärjestäjän vastuuvapaus
Alaikäisten larppaajien vastuupohdintaa: Päätettiin, että alaikäisen larppaajan lupalappuun lisätään kohta vanhemman / huoltajan puhelinnumerosta (tämä tarkistetaan tarvittaessa).
Vastuupohdintaa kaikista tapahtumista:
Turvallisuusvastaavakäytäntö: OIEI tutkii turvallisuusvastaavan toimenkuvaa harkiten. Puheenjohtaja avaa foorumilla aiheesta keskustelun.
§14 OIEI:n toimintalomakkeet:
Päätettiin laatia toimintalomakkeet mahdollisimman pian kevätkokouksen jälkeen. Ennen toimintalomakkeiden julkaisua kerätään tapahtumista kävijämäärät, iät ja muut tiedossa olevat, tarpeelliset asiat. Pyydetään pelinjohtajia lähettämään osallistujalistat budjetin mukana larppivastaavalle, näin saadaan mahdollisimman tarkkaa informaatiota joka tapauksessa.
Keskusteltiin jäsenetuasioista. Näistä tiedotetaan sekä sähköpostilistalla että foorumilla.
§16 Pöytäkirjantarkastajat
Pöytäkirjantarkastajiksi valittiin Mikko Heikura ja Kalle Askola.
Torstai 8.3.2007 klo 14.00, Hanne Saarikosken ja Tero Säkkisen luona.
Puheenjohtaja päätti kokouksen kello 19.43.