Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 2009 › 29.12.2009/1704 EtusivuLainsäädäntöOikeuskäytäntöViranomaisetValtiosopimuksetHallituksen esityksetJulkaisut
Kokeile myös tarkennettua hakua ja asiasanastoa. Katso ohjeet. Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 2009 › 29.12.2009/1704 Seurattu SDK 54/2016 saakka.
29.12.2009/1704	Dokumentin versiot
Katso tekijänoikeudellinen huomautus käyttöehdoissa.Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään:1 lukuYleiset säännökset1 §SoveltamisalaTätä lakia sovelletaan käyttökustannuksiin myönnettävään valtionosuuteen sellaisiin kuntien tehtäviin (valtionosuustehtävä), joista säädetään: (30.12.2013/1294)1) perusopetuslaissa (628/1998);2) lasten päivähoidosta annetussa laissa (36/1973);3) perhehoitajalaissa (312/1992);4) ikääntyneen väestön toimintakyvyn tukemisesta sekä iäkkäiden sosiaali- ja terveyspalveluista annetussa laissa (980/2012);5) omaishoidon tuesta annetussa laissa (937/2005);6) lasten kotihoidon ja yksityisen hoidon tuesta annetussa laissa (1128/1996);7) kansanterveyslaissa (66/1972);8) erikoissairaanhoitolaissa (1062/1989);9) terveydenhuoltolaissa (1326/2010);10) sosiaalihuoltolaissa (710/1982);11) toimeentulotuesta annetussa laissa (1412/1997);12) elatustukilaissa (580/2008);13) lastensuojelulaissa (417/2007);14) kehitysvammaisten erityishuollosta annetussa laissa (519/1977);15) vammaisuuden perusteella järjestettävistä palveluista ja tukitoimista annetussa laissa (380/1987);16) kuntouttavasta työtoiminnasta annetussa laissa (189/2001);17) mielenterveyslaissa (1116/1990);18) päihdehuoltolaissa (41/1986);19) tartuntatautilaissa (583/1986);20) terveydensuojelulaissa (763/1994);21) elintarvikelaissa (23/2006);22) kuntien ympäristösuojelun hallinnosta annetussa laissa (64/1986);23) kemikaalilaissa (744/1989);24) lääkelain (395/1987) 8 luvussa;25 kohta on kumottu L:lla 30.12.2015/1701.26) sosiaalisesta luototuksesta annetussa laissa (1133/2002);27) ehkäisevän päihdetyön järjestämisestä annetussa laissa (523/2015); (24.4.2015/525)28) tupakkalaissa (693/1976);29) eläinlääkintähuoltolaissa (765/2009);30) kirjastolaissa (904/1998);31) kuntien kulttuuritoiminnasta annetussa laissa (728/1992);32) taiteen perusopetuksesta annetussa laissa (633/1998); (30.12.2013/1294)33) oppilas- ja opiskelijahuoltolaissa (1287/2013). (30.12.2013/1294)(28.12.2012/982)Tätä lakia sovelletaan oppilaan kotikunnan maksamaan korvaukseen (kotikuntakorvaus) toiselle kunnalle, kuntayhtymälle tai perusopetuslain mukaisen opetuksen järjestämisluvan saaneelle rekisteröidylle yhteisölle tai säätiölle ja yliopistolle sekä valtiolle (opetuksen järjestäjä), jos muu kuin oppilaan kotikunta järjestää oppilaalle esi- ja perusopetusta.Tätä lakia ei sovelleta Ahvenanmaan maakunnassa.PerhehoitajaL 312/1992 on kumottu PerhehoitoL:lla 263/2015. SosiaalihuoltoL 710/1982 on kumottu pääosin SosiaalihuoltoL:lla 1301/2014. KemikaaliL 744/1989 on kumottu KemikaaliL:lla 599/2013.2 §Poikkeukset soveltamisalastaTämän lain perusteella ei myönnetä valtionosuutta käyttökustannuksiin, jotka aiheutuvat:1) perusopetuslain 8 a luvussa tarkoitetusta aamu- ja iltapäivätoiminnasta;2) perusopetuslain 9 §:ssä tarkoitetusta maahanmuuttajille järjestettävästä perusopetukseen valmistavasta opetuksesta;3) perusopetuslain 5 §:ssä tarkoitetusta lisäopetuksesta;4) perusopetuslain 46 §:ssä tarkoitetusta muille kuin oppivelvollisille järjestettävästä perusopetuksesta;5) perusopetuksen järjestämisestä sisäoppilaitosmuotoisesti;6) taiteen perusopetuksesta annetun lain 11 §:n 3 momentissa tarkoitetusta opetustuntien määrään perustuvasta opetuksesta;7) kirjastolain 4 §:ssä tarkoitetusta maakunta- ja keskuskirjastotoiminnasta;8) sosiaalisesta luototuksesta annetussa laissa tarkoitetussa sosiaalisen luototuksen luottopääomasta ja luottotappiosta;9) lasten kotihoidon ja yksityisen hoidon tuesta annetun lain 20 §:ssä tarkoitetusta kunnallisesta lisästä;10) toimeentulotuesta annetun lain 7 §:ssä tarkoitetusta perustoimeentulotuesta;11) kuntouttavasta työtoiminnasta annetun lain 24 §:n perusteella maksettavasta valtion korvausta vastaavasta osuudesta; ja12) terveydenhuollon opetuksen ja tutkimuksen järjestämisestä siltä osin kuin siitä maksetaan terveydenhuoltolain (1326/2010) 59–61 §:n perusteella valtion korvausta. (30.12.2010/1347)Tätä lakia ei sovelleta, jos esi- ja perusopetusta järjestetään ulkomailla.Opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetussa laissa (1705/2009) säädetään perusopetuslain 25 §:n 2 momentissa tarkoitetun pidennettyyn oppivelvollisuuteen perustuvan opetuksen sekä sisäoppilaitosmuodossa ja koulukodissa järjestettävän opetuksen käyttökustannuksiin ikäluokkaan perustuvan valtionosuuden lisäksi myönnettävästä rahoituksesta.Edellä 1 momentin 3–5 ja 7 kohdassa ja 3 momentissa tarkoitettujen tehtävien perusteella opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetun lain nojalla myönnettävä rahoitus otetaan huomioon 55 §:ssä tarkoitetussa valtionosuusprosentissa.3 §Suhde muuhun lainsäädäntöönTätä lakia sovelletaan opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetun lain sekä vapaasta sivistystyöstä annetun lain (632/1998) mukaisiin valtionosuuksiin ja rahoitukseen siten kuin tässä laissa erikseen säädetään.4 §MääritelmätTässä laissa tarkoitetaan jäljempänä:1) varainhoitovuodella sitä kalenterivuotta, jolle valtionosuus myönnetään;2) perushinnalla kunnan valtionosuuden perusteena olevien laskennallisten kustannusten perusteena käytettävää asukaskohtaista laskennallista perustetta tai määräytymisperusteiden asukaskohtaista hintaa;3) asukastiheydellä kunnan asukasmäärää maaneliökilometrillä varainhoitovuotta edeltävää vuotta edeltäneen vuoden lopussa;4) kaksikielisellä kunnalla kielilain (423/2003) 5 §:ssä tarkoitettua kaksikielistä kuntaa;5) saamelaisten kotiseutualueen kunnalla saamelaiskäräjistä annetun lain (974/1995) 4 §:ssä tarkoitettua saamelaisten kotiseutualueeseen kuuluvaa kuntaa;6) saaristokunnalla saariston kehityksen edistämisestä annetun lain (494/1981) 9 §:ssä tarkoitettua kuntaa;7) työpaikkaomavaraisuudella kunnassa työssäkäyvien määrän ja kunnan työllisen työvoiman määrän välistä suhdetta; (22.8.2014/676)8) vieraskielisellä henkilöä, joka on ilmoittanut väestötietojärjestelmästä ja Väestörekisterikeskuksen varmennepalveluista annetun lain (661/2009) 3 §:ssä tarkoitettuun väestötietojärjestelmään äidinkielekseen muun kielen kuin suomen, ruotsin tai saamen kielen; (22.8.2014/676)9) saamenkielisellä henkilöä, joka on ilmoittanut väestötietojärjestelmästä ja Väestörekisterikeskuksen varmennepalveluista annetun lain 3 §:ssä tarkoitettuun väestötietojärjestelmään äidinkielekseen saamen kielen; (22.8.2014/676)10) oppivelvollisella perusopetuslain 25 §:ssä tarkoitettua oppivelvollista; sekä (22.8.2014/676)11) koulutustaustalla ilman perusasteen jälkeistä tutkintoa olevien 30–54-vuotiaiden osuutta vastaavasta ikäluokasta. (22.8.2014/676)Tässä laissa kunnan asukkaalla tarkoitetaan henkilöä, jonka kotikunta kyseinen kunta on kotikuntalain (201/1994) mukaan.Kunnan asukas ja asukasmäärä sekä ikäluokka määräytyvät, jollei tässä laissa toisin säädetä, väestötietolain 18 §:n mukaisesti varainhoitovuotta edeltävää vuotta edeltäneen vuoden lopun tilanteen mukaan.2 lukuKunnan peruspalvelujen valtionosuus5 §Kunnan peruspalvelujen valtionosuusKunnan peruspalvelujen valtionosuuden laskemisen perusteina (valtionosuusperusteet) käytetään:1) 1 §:n 1 momentissa tarkoitettujen valtionosuustehtävien laskennallisia kustannuksia;2) syrjäisyyden, työpaikkaomavaraisuuden ja saamelaisten kotiseutualueen kunnan lisäosien määräytymisperusteita.(22.8.2014/676)Kunnalle myönnetään valtionosuutta 1 §:ssä tarkoitettujen valtionosuustehtävien järjestämisestä aiheutuviin kustannuksiin euromäärä, joka saadaan, kun 6–13 §:n mukaisesti määräytyvät laskennalliset kustannukset lasketaan yhteen ja saadusta summasta vähennetään 55 §:ssä tarkoitettu kunnan omarahoitusosuus. Näin saatuun euromäärään lisätään kunnan 26–28 §:ssä tarkoitetut syrjäisyyden, työpaikkaomavaraisuuden ja saamelaisten kotiseutualueen kunnan lisäosat. (22.8.2014/676)Verotuloihin perustuvasta valtionosuuden tasauksesta sekä valtionosuuteen tehtävistä lisäyksistä ja vähennyksistä säädetään 7 luvussa.3 luku (22.8.2014/676)Kunnan peruspalvelujen valtionosuuden laskennalliset kustannukset6 § (22.8.2014/676)Kunnan peruspalvelujen valtionosuuden laskennalliset kustannuksetKunnan peruspalvelujen valtionosuuden laskennalliset kustannukset saadaan laskemalla yhteen tulot, jotka saadaan kertomalla ikäluokittaiset perushinnat asianomaisiin ikäluokkiin kuuluvien kunnan asukkaiden määrällä. Näin saatuun summaan lisätään kunnan sairastavuuden, työttömyyden, vieraskielisyyden, kaksikielisyyden, saaristoisuuden, asukastiheyden ja koulutustaustan perusteella määritellyt laskennalliset kustannukset.Kunnan peruspalvelujen valtionosuuden laskennallisten kustannusten perushinnat määrätään erikseen seuraaville ikäluokille:1) 0–5-vuotiaat;2) 6-vuotiaat;3) 7–12-vuotiaat:4) 13–15-vuotiaat:5) 16–18-vuotiaat;6) 19–64-vuotiaat:7) 65–74-vuotiaat;8) 75–84-vuotiaat;9) 85 vuotta täyttäneet ja vanhemmat.7 § (22.8.2014/676)SairastavuuskerroinSairastavuuskerroin lasketaan terveydenhuollon, vanhustenhuollon ja sosiaalihuollon osatekijöiden perusteella. Osatekijöiden painot ovat:Terveydenhuolto59,67Vanhustenhuolto27,44Sosiaalihuolto12,89Terveydenhuolto jakautuu seuraaviin kustannustekijöihin, joiden painokertoimet ovat:Diabetes0,56Epilepsia0,98Psykoosit6,63Reuma0,84Keuhkoastma0,47Verenpainetaudit0,38Sepelvaltimotauti0,72Crohnin tauti0,79Dementia0,71Syövät2,89Neurologiset taudit1,10Sydämen rytmihäiriöt1,12Työkyvytön, alle 55-vuotias3,59Vanhustenhuolto jakautuu seuraaviin kustannustekijöihin, joiden painokertoimet ovat:Diabetes0,25Epilepsia1,24Psykoosit2,50Dementia4,49Neurologiset taudit1,62Sydämen rytmihäiriöt0,46Sosiaalihuollon kustannustekijän painokerroin on:Työkyvytön, alle 55-vuotias12,03Sairastavuuskertoimen osatekijöiden painoista ja niiden kustannustekijöiden painokertoimista säädetään viiden vuoden välein.Sairastavuuden perusteella määräytyvät laskennalliset kustannukset saadaan kertomalla asukasta kohden määritelty sairastavuuskertoimen perushinta kunnan asukasmäärällä ja kunnan sairastavuuskertoimella.Sairastavuuskerrointa määriteltäessä käytetään Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen, Kansaneläkelaitoksen ja Tilastokeskuksen sairastavuustietoja sekä Eläketurvakeskuksen tietoja työkyvyttömyyseläkkeellä olevien määristä varainhoitovuotta edeltävää vuotta edeltäneeltä vuodelta.8 § (22.8.2014/676)TyöttömyyskerroinKunnan työttömyyskerroin lasketaan jakamalla kunnan työttömien osuus kunnan työvoimasta koko maan vastaavalla osuudella. Kerrointa laskettaessa käytetään työ- ja elinkeinoministeriön työnvälitystilaston tietoa varainhoitovuotta edeltävää vuotta edeltäneen vuoden työttömien osuudesta työvoimasta.Työttömyyden perusteella määräytyvät kunnan laskennalliset kustannukset lasketaan kertomalla asukasta kohden määritelty työttömyyden perushinta kunnan asukasmäärällä ja työttömyyskertoimella.9 § (22.8.2014/676)VieraskielisyyskerroinKunnan vieraskielisyyskerroin saadaan laskemalla vieraskielisten asukkaiden osuus kunnan asukasmäärästä ja vähentämällä tästä sen kunnan vastaava osuus, jossa vieraskielisten osuus kunnan asukasmäärästä on koko maan pienin. Kerrointa laskettaessa käytetään väestötietojärjestelmän tietoja vieraskielisten määrästä varainhoitovuotta edeltävää vuotta edeltäneeltä vuodelta.Vieraskielisyyden perusteella määräytyvät kunnan laskennalliset kustannukset lasketaan kertomalla asukasta kohden määritelty vieraskielisyyden perushinta kunnan asukasmäärällä ja vieraskielisyyskertoimella.10 § (22.8.2014/676)KaksikielisyysKaksikieliselle kunnalle kaksikielisyyden perusteella määräytyvät kunnan laskennalliset kustannukset lasketaan kertomalla asukasta kohden määritelty kaksikielisyyden perushinta kunnan asukasmäärällä ja kertomalla tulo luvulla 0,07. Edellä mainittuun kustannukseen lisätään euromäärä, joka saadaan kertomalla kaksikielisyyden perushinta kunnan ruotsinkielisten asukasmäärällä ja kertomalla tulo luvulla 0,93. Kunnan kaksikielisyydestä säädetään kielilain 5 §:ssä.11 § (22.8.2014/676)SaaristoisuusSaaristokunnalle saaristoisuuden perusteella määräytyvät kunnan laskennalliset kustannukset lasketaan kertomalla asukasta kohden määritelty saaristoisuuden perushinta kunnan asukasmäärällä.Saaristokunnalle, jonka asukkaista vähintään puolet asuu ilman kiinteää tieyhteyttä mantereeseen, saaristoisuuden perusteella määräytyvät kunnan laskennalliset kustannukset lasketaan kertomalla asukasta kohden määritelty saaristoisuuden perushinta kunnan asukasmäärällä ja kertomalla näin saatu tulo luvulla 3.4 lukuOtsikko on kumottu L:lla 22.8.2014/676. (22.8.2014/676)12 § (22.8.2014/676)AsukastiheyskerroinKunnan asukastiheyskerroin lasketaan jakamalla koko maan keskimääräinen asukastiheys kunnan asukastiheydellä. Kerrointa laskettaessa käytetään väestötietojärjestelmän tietoja asukasmääristä varainhoitovuotta edeltävästä vuodenvaihteesta sekä Tilastokeskuksen kunnittaisia tietoja maapinta-alasta.Asukastiheyden perusteella määräytyvät kunnan laskennalliset kustannukset lasketaan kertomalla asukasta kohden määritelty asukastiheyden perushinta kunnan asukasmäärällä ja asukastiheyskertoimella. Kerroin on enintään 20.13 § (22.8.2014/676)KoulutustaustakerroinKunnan koulutustaustakerroin saadaan laskemalla ilman perusasteen jälkeistä tutkintoa olevien 30–54-vuotiaiden asukkaiden osuus kunnan vastaavasta ikäryhmästä ja vähentämällä tästä sen kunnan vastaava osuus, jossa ilman perusasteen jälkeistä tutkintoa olevien 30–54-vuotiaiden asukkaiden osuus vastaavasta ikäryhmästä on koko maan pienin. Kerrointa laskettaessa käytetään Tilastokeskuksen koulutustilaston tietoja ilman tutkintoa olevien lukumäärästä varainhoitovuotta edeltävää vuotta edeltäneeltä vuodelta.Koulutustaustakertoimen perusteella määräytyvät kunnan laskennalliset kustannukset lasketaan kertomalla asukasta kohden määritelty koulutustaustakertoimen perushinta kunnan asukasmäärällä ja koulutustaustakertoimella.14–20 §14–20 § on kumottu L:lla 22.8.2014/676.21 § (22.8.2014/676)Kertoimien ja määräytymistekijöiden laskenta eräissä tapauksissaJos 6–13 §:ssä tarkoitettuja kertoimia ja määräytymistekijöitä laskettaessa ei ole käytettävissä mainituissa pykälissä tarkoitetun ajankohdan mukaisia tietoja, käytetään kertoimien laskennassa viimeisimpiä asianomaisessa pykälässä tarkoitettua ajankohtaa edeltäviä tietoja.5 luku (22.8.2014/676) (22.8.2014/676)5 luku on kumottu L:lla 22.8.2014/676.6 luku (22.8.2014/676)Syrjäisyyden, työpaikkaomavaraisuuden ja saamelaisten kotiseutualueen kunnan lisäosat26 § (22.8.2014/676)Syrjäisyyden lisäosaKunnalle myönnetään syrjäisyyden perusteella määräytyvänä lisäosana euromäärä, joka lasketaan kertomalla asukasta kohden määritelty syrjäisyyden perushinta kunnan asukasmäärällä ja syrjäisyysluvulla. Jos kunnan syrjäisyysluku on vähintään 1,5 ilman pyöristystä, kunnan lisäosa on kolminkertainen.Jos kunnan syrjäisyysluku on pienempi kuin 1,5 ilman pyöristystä, mutta vähintään 1,0 ilman pyöristystä, kunnan lisäosa on 1,5-kertainen.Syrjäisyysluvun määräytymisperusteista annetaan tarkempia säännöksiä valtioneuvoston asetuksella.27 § (22.8.2014/676)Työpaikkaomavaraisuuden lisäosaTyöpaikkaomavaraisuuden perusteella määräytyvä kunnan lisäosa lasketaan kertomalla asukasta kohden määritelty työpaikkaomavaraisuuden perushinta kunnan asukasmäärällä ja työpaikkaomavaraisuuskertoimella.Työpaikkaomavaraisuuskerroin saadaan vähentämällä kunnan työpaikkaomavaraisuutta osoittavasta luvusta sen kunnan vastaava luku, jossa työpaikkaomavaraisuus on pienin.Työpaikkaomavaraisuutta osoittavana kuntakohtaisena lukuna käytetään Tilastokeskuksen työssäkäyntitilastosta saatavia varainhoitovuotta 3 vuotta edeltäneen vuoden tietoja.28 § (22.8.2014/676)Saamelaisten kotiseutualueen kunnan lisäosaSaamelaisten kotiseutualueen kunnalle myönnetään saamenkielisyyden perusteella lisäosana euromäärä, joka lasketaan kertomalla asukasta kohden määritelty saamelaisten kotiseutualueen kunnan perushinta kunnan asukasmäärällä ja kunnan saamenkielisten osuudella.7 lukuVerotuloihin perustuva valtionosuuden tasaus sekä valtionosuuteen tehtävät vähennykset ja lisäykset29 §Verotuloihin perustuva valtionosuuden tasausKunnalle myönnetään verotuloihin perustuvaa valtionosuuden lisäystä (tasauslisä), jos kunnan laskennallinen verotulo asukasta kohden on pienempi kuin euromäärä, joka saadaan jakamalla kaikkien kuntien yhteenlasketut laskennalliset verotulot kuntien yhteenlasketulla asukasmäärällä (tasausraja). Kunta saa tasauslisää 80 prosenttia tasausrajan ja kunnan asukasta kohden lasketun laskennallisen verotulon erotuksesta. (22.8.2014/676)Jos kunnan laskennallinen verotulo asukasta kohden ylittää tasausrajan, tehdään kunnan valtionosuuteen tasausvähennys. Tasausvähennys on 30 prosenttia tasausrajan ylittävästä asukaskohtaisesta euromäärästä lisättynä mainitun ylityksen luonnollisella logaritmilla. Luonnollinen logaritmi muunnetaan prosenttiyksiköiksi. (22.8.2014/676)Jos kunnille yhteensä maksettavat tasauslisät ovat suuremmat kuin kuntien valtionosuuksiin tehtävät tasausvähennykset, vähennetään kuntien valtionosuudesta tätä erotusta vastaava euromäärä. Jos kuntien valtionosuuteen yhteensä tehtävät tasausvähennykset ovat suuremmat kuin kunnille maksettavat tasauslisät, lisätään kuntien valtionosuuteen vastaavasti tätä erotusta vastaava määrä. Valtionosuuden vähennys tai lisäys on kaikissa kunnissa asukasta kohti yhtä suuri.Edellä 3 momentissa kuntien valtionosuuksiin lisättävää tai vähennettävää määrää laskettaessa ei oteta huomioon varainhoitovuoden alussa toteutettavia kuntien yhdistymisiä.Kunnan laskennallista verotuloa laskettaessa otetaan huomioon kunnallisvero ja kunnan osuus yhteisön tuloverosta (yhteisövero). Näiden lisäksi laskennallista verotuloa laskettaessa otetaan huomioon 50 prosenttia ydinvoimalaitosten kiinteistöverolain (654/1992) 14 §:n 1 momentissa tarkoitetusta laskennallisesta kiinteistöverosta. Verotuloihin perustuvassa valtionosuuden tasauksessa huomioon otettavista verotuloista annetaan tarkempia säännöksiä valtioneuvoston asetuksella. (22.8.2014/676)30 §Harkinnanvarainen valtionosuuden korotusKunnan valtionosuutta voidaan korottaa hakemuksesta harkinnanvaraisesti valtion talousarvion rajoissa, jos kunta ensisijaisesti poikkeuksellisten tai tilapäisten kunnallistaloudellisten vaikeuksien vuoksi on lisätyn taloudellisen tuen tarpeessa. Taloudellisen tuen tarpeeseen vaikuttavina seikkoina otetaan huomioon myös paikalliset erityisolosuhteet.Valtionosuuden korotuksen myöntämisen ehtona on, että kunta on hyväksynyt suunnitelman taloutensa tasapainottamiseksi toteutettavista toimenpiteistä. Suunnitelma tulee liittää valtionosuuden korotusta koskevaan hakemukseen. Valtionosuuden korotuksen myöntämiselle ja käytölle voidaan asettaa myös muita kunnan talouteen liittyviä ehtoja. Valtionosuuden korotus voidaan seuraavina vuosina jättää myöntämättä tai se voidaan myöntää alennettuna, jos suunnitelmaa tai asetettuja ehtoja ei ole noudatettu.Harkinnanvaraisten valtionosuuden korotusten yhteismäärää vastaava euromäärä vähennetään kunnille maksettavista valtionosuuksista. Vähennys on kaikissa kunnissa asukasta kohden yhtä suuri.31 § (22.8.2014/676)31 § on kumottu L:lla 22.8.2014/676.32 §Perusopetuksen aloittamisen johdosta maksettavan rahoituksen vähentäminenOpetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetun lain 17 §:n perusteella yksityisen perusopetuksen järjestäjälle toiminnan aloittamiseen myönnettävä rahoitus vähentää kaikille kunnille maksettavia valtionosuuksia rahoituksen yhteismäärää vastaavalla euromäärällä. Valtionosuuden vähennys on kaikissa kunnissa asukasta kohden yhtä suuri.33 §Valtionosuusjärjestelmämuutoksen tasausVuoden 2010 alusta voimaan tulleesta valtionosuusjärjestelmästä aiheutuvat kuntien valtionosuuden lisäykset ja vähennykset tasataan kuntien kesken siten kuin 2 ja 3 momentissa säädetään.Tasauksessa kunnan valtionosuuteen lisätään tai siitä vähennetään vuosittain euromäärä, joka saadaan vertaamalla kunnalle vuonna 2010 maksettavia valtionosuuksia ja kunnan maksamia ja saamia kotikuntakorvauksia sekä opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetun lain (1705/2009) 11 §:ssä, 13 §:n 1 ja 2 momentissa, 14 ja 15 §:ssä sekä 44 §:n 3 momentissa tarkoitettua rahoitusta niihin vastaavien tehtävien valtionosuuksiin, joita kunta olisi saanut mainittuna vuonna, jos valtionosuudet olisi laskettu vuoden 2009 loppuun voimassa olleen kuntien valtionosuuslain (1147/1996), sosiaali- ja terveydenhuollon suunnittelusta ja valtionosuudesta annetun lain (733/1992) sekä opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetun lain (635/1998) mukaisesti.Edellä 2 momentissa tarkoitetussa vertailulaskelmassa otetaan huomioon myös kuntien valtionosuuslain 12 c §:ssä tarkoitettu vuonna 2009 toteutettujen veronkevennysten vaikutus kunnan valtionosuuksiin. Vertailulaskelmassa ei oteta huomioon 26–28 §:ssä tarkoitettuja erityisen harvan asutuksen, saaristokunnan sekä saamelaisten kotiseutualueen kunnan lisäosia eikä kunnille maksettavaa 30 §:ssä tarkoitettua harkinnanvaraista valtionosuuden korotusta. Vertailulaskelmassa ei myöskään oteta huomioon joustavan perusopetukseen järjestämiseen myönnettävää rahoitusta.33 a § (22.8.2014/676)Siirtymätasaus vuosina 2015–2019Valtionapuviranomainen vahvistaa siirtymätasauksen niille kunnille, joiden 2 momentin mukainen valtionosuuden muutos ylittää kullekin vuodelle 3 momentissa säädetyn euromäärän asukasta kohden.Valtionosuusmuutos lasketaan vähentämällä vuodelle 2014 myönnettävä kunnan valtionosuus niistä valtionosuuksista, jotka kunnalle olisi myönnetty, jos tämän lain mukaiset määräytymisperusteet olisivat olleet voimassa vuonna 2014. Vertailulaskelmassa ei oteta huomioon 30 §:ssä tarkoitettua harkinnanvaraista valtionosuuden korotusta eikä 37–39 §:ssä tarkoitettua kotikuntakorvausta.Kunnan valtionosuuden 2 momentin mukaisesti laskettu muutos asukasta kohti rajataan valtionosuuteen lisättävällä tai siitä vähennettävällä siirtymätasauksella enintään 50 euroon vuonna 2015, 100 euroon vuonna 2016, 180 euroon vuonna 2017, 260 euroon vuonna 2018 ja 380 euroon vuonna 2019.Siirtymätasaus toteutetaan kustannusneutraalisti kuntien ja valtion välillä. Kuntien peruspalvelujen valtionosuutta vähennetään siirtymätasausta vastaavasti kunnittain asukasta kohden tasasuuruisesti. (20.11.2015/1339)34 §Työmarkkinatuen ja toimeentulotuen huomioon ottaminen valtionosuudessaKunnan valtionosuutta lisätään tai vähennetään kuntien vastuulla olevien työmarkkinatuki- ja toimeentulotukimenojen perusteella 2 ja 3 momentissa säädetyllä tavalla lasketulla euromäärällä. Tässä pykälässä tarkoitettujen laskelmien perusteena ovat vuoden 2003 tiedot vuoden 2005 kustannustasossa.Valtionosuuden lisäystä tai vähennystä laskettaessa työmarkkinatukiin, jotka on maksettu kunnassa asuville vähintään 500 päivältä työmarkkinatukea työttömyyden perusteella saaneille, lisätään kunnalle perustoimeentulotuesta aiheutuneet menot ja tämä euromäärä jaetaan kahdella. Näin saadusta euromäärästä vähennetään se osuus perustoimeentulotuen laskennallisesta kustannuksesta, jota siihen myönnetty valtionosuus ei ole laskennallisesti kattanut, sekä ne kunnan valtionosuuden lisäykset, jotka vuodesta 2006 ovat aiheutuneet sosiaali- ja terveydenhuollon valtionosuusprosentin noususta 0,56 prosenttiyksiköllä ja tasausrajan nostamisesta 90 prosentista yhdellä prosenttiyksiköllä.Kunnalle perustoimeentulotuesta aiheutuneena menona pidetään menoa, joka vastaa 90 prosenttia kunnalle toimeentulotuesta aiheutuneesta kokonaismenosta vuonna 2003.34 a § (30.12.2014/1406)Työmarkkinatuen rahoitusvastuun siirrosta aiheutuvien kustannusten kasvun tasausKunnan peruspalvelujen valtionosuutta lisätään tai vähennetään työmarkkinatuen kustannusosuuden ja yhteisöverotuoton erotuksella kuntakohtaisesti. Laskelmien perusteena ovat vuoden 2013 tiedot työmarkkinatuen määrästä sekä vuoden 2014 tiedot kuntien yhteisöverotulojen jako-osuudesta.Kunnan peruspalvelujen valtionosuuden tasaus lasketaan siten, että sen vaikutukset kuntiin ovat asukaskohtaisesti tasasuuruiset. Tasauksen laskennassa otetaan huomioon työmarkkinatuen kustannusten ja yhteisöveron kasvu kuntakohtaisesti.34 b § (26.6.2015/816)Kunnan peruspalvelujen valtionosuuden vähentäminen kuntaan maksetun perustoimeentulotuen määrälläToimeentulotuesta annetun lain 5 b §:ssä tarkoitettu kunnan rahoitusosuus perustoimeentulotuen menoista toteutetaan vähentämällä kunnan valtionosuutta määrällä, joka vastaa kunnan osuutta kuntaan kohdistuvasta tämän pykälän 2 momentissa tarkoitettujen tietojen mukaisesta vuositasolla maksetusta perustoimeentulotuesta.Perustoimeentulotuen valtionosuuden vähentämiseksi Kansaneläkelaitos toimittaa vuosittain huhtikuun loppuun mennessä valtiovarainministeriölle tiedon edellisen vuoden aikana kuhunkin kuntaan kohdistuneesta perustoimeentulotuesta vähennettynä kotoutumisen edistämisestä annetun lain (1386/2010) 19, 46 ja 51 §:ssä tarkoitetulla kyseistä ajanjaksoa koskevalla perustoimeentulotuella.L:lla 816/2015 lisätty 34 b § tulee voimaan 1.1.2017.35 § (30.12.2015/1701)Veroperustemuutoksien huomioon ottaminen valtionosuudessaVuoden 2016 verotuksessa toteutettavista veroperustemuutoksista johtuvia verotulovähennyksiä vastaavasti lisätään kuntien valtionosuutta 48,14 euroa asukasta kohden.Jos 1 momentissa tarkoitetun valtionosuuden lisäyksen jälkeen kunnan verotulojen menetys on suurempi kuin 48,14 euroa asukasta kohden, lisätään kunnan peruspalvelujen valtionosuutta euromäärällä, joka saadaan vähentämällä asukaskohtaisesta verotulojen menetyksestä 48,14 euroa asukasta kohden. Jos kunnan verotulojen menetys on pienempi kuin 48,14 euroa asukasta kohden, vähennetään kunnan valtionosuudesta euromäärä, joka saadaan vähentämällä 48,14 eurosta kunnan verotulojen menetys asukasta kohden. Valtionosuuden yhteenlasketut vuosittaiset lisäykset ja vähennykset ovat koko maan tasolla yhtä suuret. Kunnan peruspalvelujen valtionosuuden muutosta laskettaessa sovelletaan vuoden 2014 verotustietoja ja vuoden 2015 veroprosenttia sekä asukaslukua vuosien 2014 ja 2015 vaihteessa.35 a § (30.12.2014/1406)35 a § on kumottu L:lla 30.12.2014/1406.36 §Määräaikaiset kuntien valtionosuuteen kohdistuvat vähennykset ja lisäyksetVuosina 2015–2018 kunnan peruspalvelujen valtionosuudesta vähennetään vuosittain 0,54 euroa asukasta kohden valtion ja kuntien informaatioteknologian kehittämishankkeiden rahoittamiseksi. (30.12.2015/1701)Vuosina 2016–2019 kunnan peruspalvelujen valtionosuudesta vähennetään vuosittain indeksikorotusta vastaava määrä 6,32 euroa asukasta kohden. (30.12.2015/1701)3–4 momentit on kumottu L:lla 22.8.2014/676.5 momentti on kumottu L:lla 30.12.2014/1406.Vuonna 2015 kunnan peruspalvelujen valtionosuudesta vähennetään 0,37 euroa asukasta kohden opiskelijavalintajärjestelmän rahoittamiseksi. (30.12.2014/1406)Vuonna 2014 kunnan peruspalvelujen valtionosuudesta vähennetään 4,10 euroa sekä vuosina 2015 ja 2016 3,02 euroa asukasta kohden lääkintä- ja lääkärihelikopteritoiminnan rahoittamiseksi. (30.12.2013/1188)8 lukuKotikuntakorvaus37 §Kotikuntakorvauksen maksuvelvollisuusJos esi- ja perusopetusta järjestää varainhoitovuotta edeltävää vuotta edeltäneen vuoden lopussa muu kuin 6–15-vuotiaan tai muun oppivelvollisuuttaan suorittavan oppilaan kotikunta, oppilaan kotikunta on velvollinen suorittamaan asianomaiselle kunnalle tai muulle 1 §:n 2 momentissa tarkoitetulle opetuksen järjestäjälle kotikuntakorvauksen siten kuin 38–41 §:ssä säädetään. Kunta ei ole velvollinen suorittamaan kotikuntakorvausta alle 6-vuotiaasta perusopetuslain 25 §:n 2 momentissa tarkoitettua pidennettyä oppivelvollisuutta suorittavasta oppilaasta.Siltä osin kuin opetuksen järjestäjä ei järjestä opetusta varainhoitovuonna, oppilaan kotikunnalla ei ole velvollisuutta suorittaa kotikuntakorvausta. Kotikuntakorvausvelvollisuus lakkaa opetuksen lakkaamista seuraavan kuukauden alusta.Jos opetuksen järjestäjän toiminta siirtyy varainhoitovuonna toiselle opetuksen järjestäjälle, kotikuntakorvausoikeus siirtyy tälle toiselle opetuksen järjestäjälle.Oppilaan kotikuntana pidetään kuntaa, joka on merkitty oppilaan kotikuntalain mukaiseksi kotikunnaksi väestötietojärjestelmään varainhoitovuotta edeltävää vuotta edeltäneen vuoden lopussa.38 § (22.8.2014/676)Kotikuntakorvauksen määräytyminenKotikuntakorvaus määräytyy kuntien ja muiden opetuksen järjestäjien esi- ja perusopetuksen toteutuneiden kustannusten perusteella erikseen 6-, 7–12- ja 13–15-vuotiaille.Toteutuneet kustannukset määräytyvät 59 §:n mukaisesti vähennettynä kuitenkin kustannuksilla, jotka aiheutuvat erikoissairaanhoidossa olevan oppilaan perusopetuslain 4 a §:ssä tarkoitetun opetuksen tuesta sekä pidennetyn oppivelvollisuuden opetuksesta siltä osin kuin ne ylittävät toteutuneen kotikuntakorvauksen tason.Kotikuntakorvauksen perusosa lasketaan jakamalla 1 momentissa tarkoitetut kuntien ja muiden opetuksen järjestäjien yhteenlasketut esi- ja perusopetuksen toteutuneet kustannukset kuntien painotetulla 6–15-vuotiaiden määrällä. Kuntien painotettu 6–15-vuotiaiden määrä saadaan kertomalla kuntien 6-vuotiaiden määrä luvulla 0,61, 7–12-vuotiaiden määrä luvulla 1 ja 13–15-vuotiaiden määrä luvulla 1,60 ja laskemalla näin saadut tulot yhteen. Oppilaan iän mukaan määräytyvä kotikuntakorvaus saadaan kertomalla kotikuntakorvauksen perusosa seuraavasti:Ikä Kerroin6-vuotias0,617–12-vuotias1,0013–15-vuotias1,60Muulle oppivelvolliselle oppilaalle kotikuntakorvaus määräytyy 13–15-vuotiaiden kotikuntakorvausperusteen perusteella.Muu opetuksen järjestäjä kuin kunta saa 94 prosenttia 1–4 momentissa tarkoitetuista kotikuntakorvauksista.Valtiovarainministeriö päättää kotikuntakorvauksen perusosan euromäärästä varainhoitovuotta edeltävän vuoden loppuun mennessä.Sen estämättä, mitä edellä tässä pykälässä säädetään kotikuntakorvauksen määräytymisestä, kunnat voivat keskenään tai muun opetuksen järjestäjän kanssa sopia kotikuntakorvauksesta.39 §Kotikuntaa vailla olevan kotikuntakorvausJos esi- ja perusopetusta saavalla 6–15-vuotiaalla tai muulla kotikuntakorvauksen piiriin kuuluvalla oppivelvollisella oppilaalla ei ole kotikuntalain mukaista kotikuntaa Suomessa, valtio on velvollinen maksamaan opetuksen järjestäjälle kotikuntakorvauksen. Kotikuntakorvauksen peruste määräytyy sen kunnan mukaan, jossa opetuksen järjestäjän opetus pääasiassa järjestetään. Yksityisen opetuksen järjestäjän kotikuntakorvaukseen sovelletaan lisäksi, mitä säädetään 38 §:n 4 momentissa.Valtio maksaa yksityiselle koulutuksen järjestäjälle, jolle on määrätty erityiseksi koulutustehtäväksi järjestää perusopetusta muulla kuin suomen tai ruotsin kielellä, kotikuntakorvauksena niiden oppilaiden osalta, joilla ei ole kotikuntaa Suomessa, 57 prosenttia 1 momentissa tarkoitetusta kotikuntakorvauksesta.40 §Kotikuntakorvaus oppilaan kotikunnan ollessa Ahvenanmaan maakunnassaJos esi- ja perusopetusta saavalla 6–15-vuotiaalla tai muulla kotikuntakorvauksen piiriin kuuluvalla oppivelvollisella oppilaalla on kotikunta Ahvenanmaan maakunnassa sijaitsevassa kunnassa, valtio on velvollinen maksamaan asianomaiselle kunnalle tai opetuksen järjestäjälle kotikuntakorvauksen. Kotikuntakorvauksen peruste määräytyy sen kunnan mukaan, jossa opetuksen järjestäjän opetus pääasiassa järjestetään.Jos yksityinen opetuksen järjestäjä järjestää opetusta 1 momentissa tarkoitetulle oppilaalle, valtion velvollisuuteen suorittaa kotikuntakorvaus sovelletaan lisäksi, mitä säädetään 38 §:n 4 momentissa yksityisen opetuksen järjestäjän kotikuntakorvauksesta.41 § (30.12.2013/1271)Erikoissairaanhoidossa olevan, koulukotiopetuksen tai lastensuojelun vuoksi sijoitetun oppilaan korvausKunta, joka on perusopetuslain 4 a §:n 1 momentissa tarkoitettua esiopetusta ja perusopetusta saavan oppilaan kotikuntalaissa tarkoitettu kotikunta hoidon aikana, on velvollinen maksamaan oppilaasta sairaalan tai muun erikoissairaanhoidon toimintayksikön sijaintikunnalle korvauksen, joka lasketaan kertomalla opetuksesta opetuspäivää kohden aiheutuva keskimääräinen todellinen vuosikustannus niiden päivien määrällä, jolloin sairaalan tai muun erikoissairaanhoidon toimintayksikön sijaintikunta järjestää oppilaalle opetusta. Perusopetuslain 4 a §:n 3 momentissa tarkoitettua tukea saavan oppilaan kotikunta on velvollinen maksamaan tukitoimenpiteistä aiheutuneita kustannuksia vastaavan korvauksen tukea tarjoavan sairaalan tai muun erikoissairaanhoidon toimintayksikön sijaintikunnalle.Kunta, joka on lastensuojelulain 57 §:ssä tarkoitetussa koulukodissa perusopetusta saavan oppilaan kotikunta opetuksen aikana, on velvollinen maksamaan oppilaasta koulukotiopetuksen järjestäjälle osana lastensuojelutoimenpiteistä aiheutuvia kustannuksia korvauksen, joka lasketaan kertomalla niiden koulun työpäivien määrä, joina oppilaalle on annettu opetusta, opetuksesta koulun työpäivää kohden aiheutuvilla keskimääräisillä todellisilla vuosikustannuksilla.Kunta, joka on lastensuojelulain 16 b §:n 1 momentissa tarkoitetulla tavalla sijoitetun esi- tai perusopetusta saavan oppilaan kotikunta opetuksen aikana, on velvollinen maksamaan opetusta järjestävälle kunnalle tai muulle opetuksen järjestäjälle oppilaan esi- tai perusopetuksesta aiheutuneita kustannuksia vastaavan korvauksen.Edellä 1–3 momentissa tarkoitettua korvausta varainhoitovuodelle laskettaessa otetaan vähennyksenä huomioon oppilaan osuus opetuksen järjestäjälle maksettavasta seuraavasta rahoituksesta:1) 37 §:ssä ja 38 §:n 1–5 momentissa tarkoitetusta varainhoitovuoden lopun tilanteen mukaan oppilaasta varainhoitovuodelle päätetystä kuntakohtaisesta oppilaan iän mukaan määräytyvästä kotikuntakorvauksesta;2) oppilaan lisäopetuksen järjestämisestä varainhoitovuodelle maksettavasta opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetun lain 11 §:ssä tarkoitetusta rahoituksesta;3) pidennetyn oppivelvollisuuden oppilaan opetuksesta varainhoitovuodelle maksettavasta opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetun lain 14 §:ssä tarkoitetusta korotuksesta; ja4) koulukotiopetuksesta opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetun lain 15 §:ssä tarkoitetusta koulukotikorotuksesta.Mikäli 1 momentissa tarkoitetun oppilaan perusopetuslaissa tarkoitettu opetuksen järjestäjä on muu kuin oppilaan kotikuntalaissa tarkoitettu kotikunta, tulee mainitun opetuksen järjestäjän maksaa 1 momentissa mainittua korvausta vastaava korvaus oppilaan kotikuntalain mukaiselle kotikunnalle. Korvattava määrä on enintään varainhoitovuodessa tässä momentissa tarkoitetulle opetuksen järjestäjälle maksettava osuus tämän pykälän 4 momentissa tarkoitetusta rahoituksesta.Sen estämättä, mitä edellä säädetään korvauksen määräytymisestä, kunnat voivat keskenään tai muun opetuksen järjestäjän kanssa sopia korvauksesta.41 a § (30.12.2013/1294)Korvaus opiskeluhuollon psykologi- ja kuraattoripalvelujen järjestämisestäJos perusopetuslaissa tarkoitetun oppilaan tai lukiolaissa (629/1998) tai ammatillisesta koulutuksesta annetussa laissa (630/1998) tarkoitetun opiskelijan kotikunta on muu kuin koulun tai oppilaitoksen sijaintikunta, oppilas- ja opiskelijahuoltolain 7 §:n perusteella opiskeluhuollon psykologi- ja kuraattoripalveluista järjestämisvastuussa oleva kunta voi laskuttaa opiskeluhuollon psykologi- ja kuraattoripalvelujen käyttämisestä aiheutuneet oppilas- tai opiskelijakohtaiset henkilöstökustannukset oppilaan tai opiskelijan kotikunnalta.Jos kunnat ovat erimielisiä, onko toinen kunta oikeutettu saamaan tai velvollinen maksamaan 1 momentissa mainittuja kustannuksia, asiaa koskeva riita käsitellään hallintoriita-asiana hallinto-oikeudessa siten kuin hallintolainkäyttölaissa (586/1996) säädetään.42 §Arvonlisäveron huomioon ottaminen yksityiselle opetuksen järjestäjälle maksettavissa kotikuntakorvauksissaValtio maksaa yksityisille opetuksen järjestäjille ja yliopistolle kotikuntakorvausten yhteydessä oppilasta kohden euromäärän, joka vastaa yksityisten perusopetuksen järjestäjien maksamien arvonlisäverojen osuutta yksityisille opetuksen järjestäjille maksettavista arvonlisäverottomista kotikuntakorvauksista.43 §Kotikuntakorvausta koskevien tietojen toimittaminenKunnan ja muun opetuksen järjestäjän on toimitettava valtiovarainministeriölle kotikuntakorvauksien keskitettyä maksamista varten tiedot esi- ja perusopetusta saavien oppilaiden määristä jaoteltuina ikäluokittain ja kotikunnittain niiden oppilaiden osalta, joille ne ovat järjestäneet 37 §:ssä ja 38 §:n 1–5 momentissa sekä 39 ja 40 §:ssä tarkoitettua kotikuntakorvaukseen oikeuttavaa esi- ja perusopetusta varainhoitovuotta edeltävää vuotta edeltäneen vuoden lopussa.Valtioneuvoston asetuksella säädetään tarkemmin tietojen toimittamisesta.44 §Kotikuntakorvausta koskeva tiedonsaantioikeusValtiovarainministeriöllä ja oppilaan kotikunnalla on oikeus saada pyynnöstä kunnalta tai muulta opetuksen järjestäjältä kotikuntakorvauksen luotettavuuden tarkistamiseksi niiden oppilaiden nimet ja henkilötunnukset, joista oppilaan kotikunta on velvollinen suorittamaan kotikuntakorvauksen.45 § (30.12.2013/1271)Kotikuntakorvausta koskeva riitaJos kunnat tai kotikunta ja muu opetuksen järjestäjä ovat erimielisiä, onko toinen kunta tai opetuksen järjestäjä oikeutettu saamaan tai velvollinen maksamaan kotikuntakorvausta tai 41 §:ssä tarkoitettua korvausta, asiaa koskeva riita käsitellään hallintoriita-asiana hallinto-oikeudessa siten kuin hallintolainkäyttölaissa (586/1996) säädetään.9 lukuValtionosuuden hallinnointi ja maksaminen46 § (29.12.2011/1510)Valtionosuuden hallinnointi ja maksaminenValtiovarainministeriö valmistelee yhteistoiminnassa sosiaali- ja terveysministeriön sekä opetus- ja kulttuuriministeriön kanssa tässä laissa tarkoitettujen valtionosuustehtävien muutoksien vaikutukset valtionosuusperusteisiin ja valtionosuuden perusteiden laskennan valtion talousarvion valmistelua varten.47 § (29.12.2011/1510)Valtionosuutta koskeva neuvotteluValtiovarainministeriön on yhdessä sosiaali- ja terveysministeriön sekä opetus- ja kulttuuriministeriön kanssa neuvoteltava valtion ja kuntien välistä kustannustenjakoa koskevista tarkistuksista Suomen Kuntaliitto ry:n kanssa siten kuin valtioneuvoston asetuksella tarkemmin säädetään.Valtiovarainministeriön on neuvoteltava osana kuntalain (365/1995) 8 a §:ssä tarkoitettua peruspalveluohjelmamenettelyä sosiaali- ja terveysministeriön, opetus- ja kulttuuriministeriön sekä Suomen Kuntaliitto ry:n kanssa siitä, miten valtionosuustehtävien muutoksista aiheutuvat kustannukset kehittyvät, miten valtionosuustehtävien muutokset vaikuttavat valtionosuuksien ja -avustusten määräytymisperusteisiin ja kustannuksiin sekä myönnettäviin valtionosuuksiin ja -avustuksiin.Ks. VNa kunnan peruspalvelujen valtionosuudesta 1446/2014 4 §. KuntaL 365/1995 on kumottu KuntaL:lla 410/2015.48 §Valtionosuuden myöntäminen sekä päätös verotuloihin perustuvasta valtionosuuden tasauksestaValtiovarainministeriö myöntää kunnalle valtionosuuden sekä päättää verotuloihin perustuvasta valtionosuuden tasauksesta. Valtiovarainministeriön on myönnettävä kunnalle valtionosuus sekä päätettävä verotuloihin perustuvasta valtionosuuden tasauksesta hakemuksetta viimeistään varainhoitovuotta edeltävän vuoden loppuun mennessä.Valtioneuvosto päättää hakemuksesta harkinnanvaraisesta valtionosuuden korotuksesta. Harkinnanvaraista valtionosuuden korotusta on haettava valtiovarainministeriön päättämään ajankohtaan mennessä.49 §Valtionosuuksien ja kotikuntakorvauksien maksaminenValtion talous- ja henkilöstöhallinnon palvelukeskus maksaa tässä laissa tarkoitetut valtionosuudet ja kotikuntakorvaukset sekä opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetussa laissa sekä vapaasta sivistystyöstä annetussa laissa tarkoitetut valtionosuudet ja muun rahoituksen yhtenä kokonaisuutena siten kuin tässä pykälässä säädetään.Valtiovarainministeriö ja opetus- ja kulttuuriministeriö toimittavat Valtion talous- ja henkilöstöhallinnon palvelukeskukselle 1 momentissa tarkoitettujen euromäärien maksamista varten seuraavat tiedot:1) 48 §:ssä tarkoitetut valtionosuuspäätökset sekä päätökset verotuloihin perustuvasta tasauksesta;2) 7 luvussa tarkoitetut muut tiedot valtionosuuksiin tehtävistä vähennyksistä ja lisäyksistä;3) 43 §:ssä tarkoitettujen tietojen perusteella tiedot kultakin kunnalta kuntien valtionosuuden maksamisen yhteydessä vähennettävistä 37 §:ssä ja 38 §:n 1–5 momentissa tarkoitetuista kotikuntakorvauksista sekä kunnalle ja muulle opetuksen järjestäjälle maksettavista 37 §:ssä, 38 §:n 1–5 momentissa sekä 39 ja 40 §:ssä tarkoitetuista kotikuntakorvauksista;4) yksityisille opetuksen järjestäjille maksettavista 42 §:ssä tarkoitetuista arvonlisävero-osuuksista;5) opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetun lain 6, 7 ja 10–22 §:ssä tarkoitetut valtionosuudet ja rahoitukset; sekä6) vapaasta sivistystyöstä annetun lain 17 §:ssä tarkoitetut valtionosuuspäätökset.(29.12.2011/1510)Valtion talous- ja henkilöstöhallinnon palvelukeskus maksaa tässä pykälässä tarkoitetut euromäärät kunnille ja muille valtionosuuden tai rahoituksen saajille varainhoitovuoden alusta kuukausittain yhtä suurina erinä, viimeistään kuukauden 11 päivänä.Jos 2 momentissa tarkoitettujen päätöksien mukaan kunta on velvoitettu suorittamaan enemmän kuin, mitä kunnalle maksetaan, Valtion talous- ja henkilöstöhallinnon palvelukeskus perii erotuksen kunnalta siten kuin 3 momentissa säädetään maksamisesta.Siltä osin kuin valtionosuuksia, rahoitusta tai valtionavustuksia tarkistetaan opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetun lain 50 §:n 2 momentin nojalla, tarkistukset otetaan huomioon 1 momentissa tarkoitettujen valtionosuuksien, kotikuntakorvauksien ja muun rahoituksen maksamisen yhteydessä varainhoitovuotta seuraavan vuoden helmikuun loppuun mennessä.Valtiovarainministeriö päättää harkinnanvaraisen valtionosuuden korotuksen maksamisen ajankohdasta.50 §Laskuvirheen oikaisuValtiovarainministeriö voi itse tai hakemuksen perusteella oikaista tässä laissa tarkoitetuissa päätöksissä ja tiedoissa olevan laskuvirheen.51 §Saamatta jääneen etuuden suorittaminenJos oikaisuvaatimuksen tekemiselle 64 §:ssä säädetyn määräajan kuluttua ilmenee tietoja, jotka eivät ole olleet aikaisemmin tiedossa ja kunnalta on tämän vuoksi jäänyt saamatta valtionosuutta, joka olisi lain mukaan kuulunut sille, on saamatta jäänyt euromäärä suoritettava kunnalle. Suoritettavalle määrälle on maksettava korkolain (633/1982) 3 §:n 2 momentin mukainen vuotuinen korko sen kuukauden alusta, jona valtionosuus olisi tullut maksaa.Jos saamatta jääneen etuuden merkitys on vähäinen ja sen maksamisesta aiheutuvat menot olisivat epäsuhteessa verrattuna asian taloudelliseen merkitykseen, ei etuutta kuitenkaan suoriteta.Valtiovarainministeriö voi päättää, että saamatta jäänyt etuus maksetaan myöhemmin seuraavan valtionosuuden yhteydessä.52 §Perusteettoman edun palauttaminenJos kunta on saanut perusteettomasti tässä laissa tarkoitettua valtionosuutta, on valtiovarainministeriön määrättävä liikaa saatu määrä palautettavaksi. Palautettavasta määrästä peritään korkolain 3 §:n 2 momentin mukainen vuotuinen korko sen kuukauden alusta, jona valtionosuus tai kotikuntakorvaus on maksettu.Jos palautettava etuus on vähäinen taikka jos palauttamista tai koron perimistä on pidettävä kohtuuttomana, voidaan etuus jättää määräämättä palautettavaksi.Valtiovarainministeriö voi päättää, että palautettava etuus vähennetään myöhemmin seuraavan valtionosuuden yhteydessä.53 §Suoritusvelvollisuuden raukeaminenVelvollisuus suorittaa saamatta jäänyt etuus tai palauttaa perusteetta saatu etuus raukeaa viiden vuoden kuluessa sen varainhoitovuoden päättymisestä, jona etuus olisi tullut suorittaa tai on suoritettu.10 lukuValtionosuusprosentti ja kunnan omarahoitusosuus sekä valtion ja kuntien välinen kustannustenjako54 §Laskennallisten kustannusten ja lisäosien perushinnoista säätäminen (22.8.2014/676)Valtioneuvoston asetuksella säädetään vuosittain seuraavaa varainhoitovuotta varten 6–13 sekä 26–28 §:ssä tarkoitetut perushinnat. (22.8.2014/676)Perushintaa säädettäessä otetaan huomioon:1) valtionosuustehtävien laajuuden ja laadun arvioidut muutokset 57 §:n 1 momentissa säädetyllä tavalla;2) kustannustason arvioidut muutokset 57 §:n 2 momentissa säädetyllä tavalla;3 kohta on kumottu L:lla 30.12.2015/1701, joka tuli voimaan 1.1.2016. Aiempi sanamuoto kuuluu:3) varainhoitovuotta edeltävää vuotta edeltäneen vuoden toteutuneen kustannustason muutoksen ja 2 kohdan mukaisesti mainitulle vuodelle tehdyn arvion erotus; sekä4) ne tarkistukset, jotka 58 §:n mukaisesti tehdään vuosittain valtion ja kuntien välisen kustannustenjaon tarkistamiseksi. (22.8.2014/676)55 §Valtionosuusprosentti ja kunnan omarahoitusosuusKunnan 6–13 §:ssä tarkoitetut laskennalliset kustannukset jakautuvat siten, että kuntien valtionosuus on 25,47 prosenttia (valtionosuusprosentti) ja kuntien omarahoitusosuus on 74,53 prosenttia. (30.12.2015/1701)Uusissa ja laajentuvissa valtionosuustehtävissä valtionosuus on 100 prosenttia uusien ja laajentuvien tehtävien laskennallisista kustannuksista ellei valtionosuustehtäviin tehdä vastaavan suuruisia vähennyksiä. (30.12.2014/1406)Ikääntyneen väestön toimintakyvyn tukemisesta sekä iäkkäiden sosiaali- ja terveyspalveluista annetun lain mukaisten uusien ja laajenevien tehtävien valtionosuusprosentti on 54,3 niiden laskennallisista kustannuksista, joka otetaan huomioon 1 momentissa tarkoitetussa valtionosuusprosentissa. (28.12.2012/982)56 §Kunnan omarahoitusosuusKunnan omarahoitusosuus on kaikissa kunnissa asukasta kohden yhtä suuri. Kunnan omarahoitusosuus asukasta kohden saadaan vähentämällä kaikkien kuntien 6–13 §:n mukaisten laskennallisten kustannusten yhteismäärästä siitä 55 §:ssä säädetyn valtionosuusprosentin mukaisesti laskettu osuus ja jakamalla näin saatu euromäärä maan asukasmäärällä. (22.8.2014/676)Kunnan omarahoitusosuus lasketaan kertomalla asukasta kohden määritelty omarahoitusosuus kunnan asukasmäärällä.57 §Valtionosuustehtävän ja kustannustentason muutosValtionosuustehtävien laajuuden tai laadun muutos otetaan huomioon, jos se aiheutuu asianomaisesta valtionosuustehtävää koskevasta laista tai asetuksesta, lakiin tai asetukseen perustuvasta valtion viranomaisen määräyksestä tai valtion talousarviosta.Kustannustason muutos määräytyy peruspalveluiden hintaindeksin mukaisesti. Hintaindeksi perustuu sosiaali- ja terveydenhuollon sekä opetus- ja kulttuuritoimen käyttömenoilla painotettuun kustannustason muutokseen. Hintaindeksin laskennasta säädetään tarkemmin valtioneuvoston asetuksella.58 §Kustannustenjaon tarkistaminenValtion ja kuntien välisessä kustannustenjaon tarkistuksessa tarkistetaan 2 momentissa tarkoitetut laskennalliset kustannukset, perushinnat ja rahoitus toteutuneiden kustannusten mukaisiksi sekä 55 §:ssä tarkoitettu valtionosuusprosentti noudattaen, mitä jäljempänä tässä pykälässä sekä 59 ja 60 §:ssä säädetään. (22.8.2014/676)Kustannustenjaon tarkistuksessa valtion ja kuntien välillä tarkistetaan valtakunnallisesti yhtenä kokonaisuutena 6–13 §:ssä tarkoitettujen laskennallisten kustannusten perusteena olevat perushinnat. Lisäksi tarkistetaan opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetun lain:1) 11 §:ssä tarkoitettu rahoitus lisäopetukseen;2) 13 §:n 1 ja 2 momentissa tarkoitettu rahoitus muille kuin oppivelvolliselle järjestettävään perusopetukseen;3) 14 §:ssä tarkoitettu rahoitus pidennetyn oppivelvollisuuden piiriin kuuluville oppilaille; ja4) 15 §:ssä tarkoitettu sisäoppilaitoslisä sekä koulukotikorotus.(22.8.2014/676)Valtio osallistuu edellä 2 momentissa tarkoitettuihin laskennallisiin kustannuksiin 55 §:ssä säädetyllä prosenttiosuudella. Valtionosuusprosentissa otetaan huomioon edellä 2 momentissa tarkoitettu opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetun lain mukainen rahoitus.Edellä 1 momentissa tarkoitetut perushinnat ja rahoitus määrätään sekä 3 momentissa tarkoitettu valtionosuusprosentti säädetään varainhoitovuosittain. Kustannustenjaon tarkistus suoritetaan vuosittain. (22.8.2014/676)59 §Kustannustenjaon tarkistuksessa huomioon otettavat käyttökustannuksetKustannustenjaon tarkistuksessa otetaan huomioon kuntien, kuntayhtymien sekä muiden opetuksen järjestäjien 1 §:ssä tarkoitettujen valtionosuuden perusteena olevien valtionosuustehtävien käyttökustannukset sekä opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetun lain perusteella rahoitettavien tehtävien järjestämisestä aiheutuvat käyttökustannukset, jotka aiheutuvat:1) perusopetuslain 1 §:ssä tarkoitetusta lisäopetuksen järjestämisestä;2) perusopetuslain 25 §:n 2 momentissa tarkoitetusta pidennetyn oppivelvollisuuden piirissä olevien oppilaiden opetuksen järjestämisestä;3) perusopetuslain 46 §:n mukaisesta muille kuin oppivelvolliselle järjestettävästä perusopetuksesta; ja4) perusopetuksen järjestämisestä sisäoppilaitosmuotoisesti ja koulukodissa.Kustannustenjaon tarkistuksessa ei oteta huomioon kuitenkaan käyttökustannuksia, jotka aiheutuvat:1–2 kohdat on kumottu L:lla 22.8.2014/676.3) perusopetuslain 8 a luvussa tarkoitetusta aamu- ja iltapäivätoiminnasta;4) perusopetuslain 9 §:ssä tarkoitetusta maahanmuuttajille järjestettävästä perusopetukseen valmistavasta opetuksesta;5) sosiaalisesta luototuksesta annetussa laissa tarkoitetussa sosiaalisen luototuksen luottopääomasta ja luottotappiosta;6) lasten kotihoidon ja yksityisen hoidon tuesta annetun lain 20 §:ssä tarkoitetusta kunnallisesta lisästä;7) toimeentulotuesta annetun lain 7 §:ssä tarkoitetusta perustoimeentulotuesta;8) kuntouttavasta työtoiminnasta annetun lain 24 §:n perusteella maksettavasta valtion korvausta vastaavasta osuudesta; ja9) terveydenhuollon opetuksen ja tutkimuksen järjestämisestä siltä osin kuin tästä maksetaan valtion korvausta terveydenhuoltolain 59–61 §:n perusteella. (30.12.2010/1347)Edellä 1 momentissa tarkoitetuista tehtävistä aiheutuvina käyttökustannuksina ei pidetä kustannustenjaon tarkistuksessa seuraavia kustannuksia:1) sosiaali- ja terveydenhuollon suunnittelusta ja valtionavustuksesta annetun lain 20 §:ssä sekä opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetun lain 36 §:ssä tarkoitetusta perustamishankkeelle säädetyn vähimmäiseuromäärän ylittävästä perustamishankkeesta aiheutuvia kustannuksia; (22.8.2014/676)2) maa-alueen hankkimisesta tai vuokraamisesta aiheutuneita kustannuksia;3) tavaran ja palvelun hankintahintaan sisältyvää arvonlisäveroa lukuun ottamatta yksityisen opetuksen järjestäjän tavaran ja palvelun hankintahintaan sisältyvää arvonlisäveroa;4) lainojen hoitokustannuksia eikä laskennallisia korkoja ja poistoja;5) kustannuksia, joihin myönnetään erikseen lakiin tai valtion talousarvioon perustuvaa valtion rahoitusta, jos rahoituksen myöntämisessä edellytetään kunnan rahoitusosuutta;6) kunnan maksullisen palvelutoiminnan kustannuksia;7) esi- ja perusopetuksen sekä kirjastotoimen hallintokustannuksia siltä osin kuin hallintokustannukset ylittävät näiden toimintamenojen suhteen opetus- ja kulttuuritoimen toimintamenoista; eikä8) kustannuksia, jotka merkitsivät käyttökustannuksien huomioon ottamista tai valtion rahoituksen kohdistumista toimintaan kahteen kertaan.Käyttökustannukset, joihin myönnetään rahoitusta Euroopan yhteisöjen talousarviosta, saadaan lukea käyttökustannuksiksi siltä osin kuin Euroopan yhteisöjen talousarviosta myönnettävä ja sitä vastaava valtion talousarvion mukainen erillinen kansallinen rahoitus ei niitä kata.60 §Käyttökustannuksia koskeva tietojen keruu ja tietopohjaKustannustenjaon tarkistuksessa käytetään 59 §:n 1 momentissa tarkoitettujen käyttökustannusten perusteena Tilastokeskuksen kuntien ja kuntayhtymien talous- ja toimintatilastoista saatavia sekä opetus- ja kulttuuriministeriön esi- ja perusopetuksesta keräämiä kustannuksia. (29.12.2011/1510)Kustannustenjaon tarkistuksessa käytetään varainhoitovuotta edeltäneen kolmannen vuoden tietoja toteutuneista kustannuksista.11 lukuErinäisiä säännöksiä61 §Valtionosuuden määräytyminen kuntien yhdistyessäKuntien yhdistyessä uuden kunnan valtionosuudet sekä verotuloihin perustuva valtionosuuden tasaus lasketaan kunnan niiden tietojen perusteella, jotka ovat kuntajaon muutoksen voimaantulovuoden valtionosuuden määräämisen perusteena.Kunnan asukasmääränä pidetään kuntajaon muutoksen kohteena olevien kuntien yhteenlaskettuja kuntajaon muutoksen voimaantulovuotta edeltävää vuotta edeltäneen vuoden lopun asukasmääriä.Edellä 6 §:ssä tarkoitetut laskennalliset kustannukset, 7–13 §:ssä tarkoitetut kertoimet ja 26–28 §:ssä tarkoitetut lisäosat saadaan yhdistämällä asianomaisten kuntien laskennallisten kustannusten, kertoimien ja lisäosien perusteet. (22.8.2014/676)62 §Valtionosuuden määräytyminen siirrettäessä kunnan osa toiseen kuntaanJos kunnan osa siirretään toiseen kuntaan, laajentuvan kunnan valtionosuudet sekä verotuloihin perustuva valtionosuuden tasaus lasketaan kunnan laajentuvan alueen osalta niiden tietojen perusteella, jotka ovat kuntajaon muutoksen voimaantulovuonna supistuvan kunnan valtionosuuden määräämisen perusteena.Valtionosuudet ja verotuloihin perustuva valtionosuuden tasaus sen kunnan osalta, josta siirretään osa toiseen kuntaan, jaetaan kuntajaon muutoksen voimaantulovuonna supistuvan ja laajentuvan kunnan tai laajentuvien kuntien kesken siinä suhteessa, jossa supistuvan kunnan asukasluku jakautuu niiden kesken.Opetus- ja kulttuuritoimessa laskennallisiin opiskelija-, opetustunti-, ohjaustunti-, opiskelijaviikko-, opiskelijatyövuosi- ja henkilötyövuosimääriin perustuva valtionosuus myönnetään niille kunnille, jotka kuntajakoa muutettaessa saavat hoidettavakseen kyseisten palveluiden järjestämisen.Mitä tässä pykälässä säädetään, sovelletaan kaikkiin valtionosuuksiin kuntajaon muutoksen voimaantulovuonna sekä verotuloihin perustuvaan valtionosuuden tasaukseen kuntajaon muutoksen voimaantulovuonna ja sitä seuraavana vuonna. (22.8.2014/676)63 §Valtionosuuden määräytyminen kunnan alueen jakamistapauksissaJos kunta yhdistetään kahteen tai useampaan kuntaan, lakkaavan kunnan alueen osalta lasketaan uusien tai laajentuvien kuntien valtionosuudet ja verotuloihin perustuva valtionosuuden tasaus lakkaavan kunnan niiden tietojen perusteella, jotka olisivat kuntajaon muutoksen voimaantulovuoden valtionosuuden määräämisen perusteena.Edellä 1 momentissa tarkoitetut valtionosuudet jaetaan kuntajaon muutoksen voimaantulovuonna uusien tai laajentuvien kuntien kesken siinä suhteessa, jossa lakkaavan kunnan asukasmäärä jakautuu muiden kuntajaon muutoksen kohteena olevien kuntien kesken.Opetus- ja kulttuuritoimen laskennallisiin opiskelija-, opetustunti-, ohjaustunti-, opiskelijaviikko-, opiskelijatyövuosi- ja henkilötyövuosimääriin perustuva valtionosuus myönnetään niille kunnille, jotka kuntajakoa muutettaessa saavat hoidettavakseen kyseisten palveluiden järjestämisen.Kunnan alueiden asukasmäärän perusteena pidetään kuntajaon muutoksen voimaantulovuotta edeltävää vuotta edeltäneen vuoden lopun asukasmäärää.Mitä tässä pykälässä säädetään, sovelletaan kaikkiin valtionosuuksiin kuntajaon muutoksen voimaantulovuonna sekä verotuloihin perustuvaan valtionosuuden tasaukseen kuntajaon muutoksen voimaantulovuonna ja sitä seuraavana vuonna. (22.8.2014/676)63 a § (10.4.2015/414)63 a § on kumottu L:lla 10.4.2015/414, joka tulee voimaan 1.1.2017. Aiempi sanamuoto kuuluu:63 a § (30.12.2010/1405)Erityisen vaikeassa taloudellisessa asemassa olevan kunnan arviointimenettelyJos kunnan rahoituksen riittävyyttä tai vakavaraisuutta kuvaavat kunnan talouden tunnusluvut ovat kahtena vuonna peräkkäin alittaneet valtioneuvoston asetuksella säädetyt raja-arvot, kunnan ja valtion tulee yhdessä selvittää kunnan mahdollisuudet turvata asukkailleen lainsäädännön edellyttämät palvelut sekä ryhtyä toimiin palvelujen edellytysten turvaamiseksi.Selvityksen tekee arviointiryhmä, jonka jäsenistä yhden nimeää valtiovarainministeriö ja yhden kunta. Valtiovarainministeriö nimeää kuntaa kuultuaan ryhmän puheenjohtajaksi kunnasta ja ministeriöstä riippumattoman henkilön. Ryhmä tekee ehdotuksen kunnan asukkaiden palvelujen turvaamiseksi tarvittavista toimenpiteistä. Kunnan valtuuston on käsiteltävä ryhmän toimenpide-ehdotukset ja saatettava niitä koskeva päätös valtiovarainministeriön tietoon mahdollisia jatkotoimenpiteitä varten.Valtiovarainministeriö tekee ryhmän toimenpide-ehdotusten ja valtuuston päätösten perusteella ratkaisun kuntajakolaissa (1698/2009) tarkoitetun erityisen selvityksen tarpeellisuudesta kuntajaon muuttamiseksi.63 b § (30.12.2010/1405)UhkasakkoJos kunta, kuntayhtymä tai opetuksen järjestäjä on valtionosuustehtäviä järjestäessään jättänyt noudattamatta laissa tai lain nojalla säädetyn tai määrätyn velvoitteen, aluehallintovirasto voi, asianomaista ministeriötä kuultuaan, sakon uhalla määrätä kunnan tai kotikuntakorvauksen saajan noudattamaan velvoitetta.12 lukuMuutoksenhaku64 §OikaisumenettelyMilloin kunta on tyytymätön valtiovarainministeriön päätökseen, joka koskee valtionosuuden myöntämistä, verotuloihin perustuvaa valtionosuuden tasausta tai kotikuntakorvauksen perusosan euromäärää, kunnalla on oikeus kolmen kuukauden kuluessa päätöksestä tiedon saatuaan tehdä valtiovarainministeriölle kirjallinen vaatimus päätöksen oikaisemisesta. Päätökseen on liitettävä oikaisuvaatimusosoitus.65 §MuutoksenhakuOikaisuvaatimuksen johdosta annettuun päätökseen saa hakea muutosta valittamalla siten kuin hallintolainkäyttölaissa säädetään.Muihin kuin 1 momentissa tarkoitettuihin tämän lain nojalla annettuihin päätöksiin ei saa hakea muutosta valittamalla.13 lukuVoimaantulo- ja siirtymäsäännökset66 §VoimaantuloTämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2010.Tällä lailla kumotaan 20 päivänä joulukuuta 1996 annettu kuntien valtionosuuslaki (1147/1996) siihen myöhemmin tehtyine muutoksineen.Ennen tämän lain voimaantuloa voidaan ryhtyä toimenpiteisiin, jotka ovat tarpeen valtionosuuden myöntämiseksi sekä valtionosuuden ja kotikuntakorvausten maksamiseksi varainhoitovuodelle 2010.67 § (22.8.2014/676)67 § on kumottu L:lla 22.8.2014/676.68 §Perushintojen määräytyminen vuonna 2010Edellä 6, 13 ja 14 §:ssä sekä 22–25 §:ssä tarkoitetut perushinnat vuodelle 2010 säädetään valtioneuvoston asetuksella siten kuin 2–5 momentissa säädetään.Yleisen osan, sosiaalihuollon ikäluokkapohjaisiksi, työttömyyskertoimen, työttömien määrän, lastensuojelun, vammaisuuden, terveydenhuollon ikäluokkapohjaisiksi ja sairastavuuden perushinnoiksi säädetään vuodelle 2009 mainittuja valtionosuustehtäviä varten säädetyt tai määrätyt valtionosuuden perusteena käytetyt asukaskohtaiset laskennalliset kustannukset tarkistettuna vuoden 2010 arvioituun kustannustasoon.Kirjaston perushinnaksi säädetään vuodelle 2009 asukasta kohden määrätty valtionosuuden perusteena käytetty yksikköhinta sellaisessa kunnassa, jonka yksikköhintaan ei ole tehty opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetun lain (635/1998) 24 §:n 2 momentissa tarkoitettuja porrastuksia. Näin laskettu perushinta tarkistetaan vuoden 2010 arvioituun kustannustasoon.Esi- ja perusopetuksen perushinnaksi säädetään 6–15-vuotiasta kohden vuodelle 2009 laskettava perushinta tarkistettuna vuoden 2010 arvioituun kustannustasoon. Vuoden 2009 perushinta on se perushinta, joka olisi saatu, jos esi- ja perusopetuksen laskennalliset kustannukset vuodelle 2009 olisi laskettu 22 §:ssä tarkoitetulla tavalla, ja laskelmassa esi- ja perusopetuksen laskennallisten kustannusten yhteismäärä koko maassa olisi ollut yhtä suuri kuin mainittujen valtionosuustehtävien rahoituksen perusteena käytetyt valtakunnallisesti yhteenlasketut valtionosuuden laskennalliset perusteet lisättynä opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetun lain (635/1998) 9 §:n 2 momentin 2 kohdassa tarkoitetuilla valtion oppilaitoksille laskettavilla euromäärillä esi- ja perusopetuksen osalta vuodelle 2009. Näin lasketusta euromäärästä vähennetään opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetun lain (1705/2009) 11 §:ssä, 13 §:n 1–3 momentissa sekä 14 ja 15 §:ssä säädettyyn toimintaan kohdennettua valtionosuuden laskennallista perustetta vastaava euromäärä, 42 §:ssä tarkoitetut yksityisille opetuksen järjestäjille maksettavat arvonlisävero-osuudet sekä 44 §:n 2 momentissa tarkoitetut avustukset ja valtion kouluille talousarviossa tarkoitettu lisärahoitus, jonka tarkoituksena on korvata valtionosuusjärjestelmän muutoksesta aiheutuvat valtionosuuksien menetykset.Taiteen perusopetuksen ja yleisen kulttuuritoimen perushinnat asukasta kohden vuodelle 2010 säädetään valtion talousarvion rajoissa.Edellä 2–4 momentissa tarkoitettuja perushintoja määrättäessä otetaan huomioon valtionosuustehtävien laadun ja laajuuden muutokset 54 §:ssä säädetyllä tavalla.69 §Kustannustenjaon tarkistusSen estämättä, mitä 58 §:ssä säädetään kustannustenjaon tarkistuksesta, ensimmäinen tämän lain mukainen kustannustenjaon tarkistus tehdään varainhoitovuodelle 2012 vuoden 2009 kustannustietojen perusteella.70 §Kotikuntakorvauksen määräytyminen vuonna 2010Sen estämättä, mitä 37 §:ssä säädetään kotikuntakorvauksen määräytymisestä, vuonna 2010 kotikuntakorvaus määräytyy sen mukaan, missä oppilaalle järjestetään esi- ja perusopetusta 20 päivänä syyskuuta vuonna 2009 ja mikä on oppilaan kotikunta 31 päivänä elokuuta 2009. Oppilaan ikä määräytyy sen mukaan, minkä ikäinen oppilas on vuoden 2009 lopussa.71 §Eräiden vähennysten tekeminen vuonna 2010Vuonna 2010 kuntien peruspalvelujen valtionosuuteen ei tehdä 32 §:ssä tarkoitettua vähennystä.HE 174/2009, HaVM 19/2009, EV 223/2009Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:30.12.2010/1347:Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä toukokuuta 2011.Ennen tämän lain voimaan tuloa voidaan ryhtyä sen täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.HE 90/2010, StVM 40/2010, EV 244/201030.12.2010/1405:Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2011.Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.HE 160/2010, HaVM 25/2010, EV 235/201029.12.2011/1510:Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2012.Vuosien 2010 ja 2011 verotuksessa toteutettavista veroperustemuutoksista johtuviin verotulomenetysten korvauksiin kunnille sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.HE 60/2011, HaVM 7/2011, EV 82/201128.12.2012/982:Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2013.Vuosina 2010–2012 verotuksessa toteutettavista veroperustemuutoksista johtuviin verotulomenetysten korvauksiin kunnille sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimiin.HE 96/2012, HaVM 22/2012, EV 155/201230.12.2013/1188:Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2014.Vuosina 2010–2013 verotuksessa toteutettavista veroperustemuutoksista johtuviin verotulomenetysten korvauksiin kunnille sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimiin.HE 113/2013, HaVM 17/2013, EV 190/201330.12.2013/1271:Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2014.HE 66/2013, SiVM 10/2013, EV 181/201330.12.2013/1294:Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä elokuuta 2014.HE 67/2013, SiVM 14/2013, EV 218/201322.8.2014/676:Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2015.Ennen tämän lain voimaantuloa voidaan ryhtyä toimenpiteisiin, jotka ovat tarpeen valtionosuuden myöntämiseksi sekä valtionosuuden ja kotikuntakorvausten maksamiseksi varainhoitovuodelle 2015.Edellä 6 §:n 2 momentissa tarkoitetut perushinnat ja 7–13 §:ssä tarkoitetut määräytymisperusteiden perushinnat sekä 26–28 §:ssä tarkoitetut lisäosien perushinnat vuodelle 2015 säädetään valtioneuvoston asetuksella noudattaen 4 ja 5 momenttia.Edellä 6 §:n 2 momentissa tarkoitettujen ikäluokkien perushinnoiksi, 7–13 §:ssä tarkoitettujen sairastavuuskertoimen, työttömyyskertoimen, vieraskielisyyskertoimen, kaksikielisyyden, saaristoisuuden, asukastiheyskertoimen ja koulutustaustakertoimen perushinnoiksi sekä 26–28 §:ssä tarkoitettujen syrjäisyyden, työpaikkaomavaraisuuden ja saamelaisten kotiseutualueen kunnan lisäosien perushinnoiksi säädetään vuoden 2014 perusteiden mukaan lasketut ikäluokkien perushinnat sekä määräytymisperusteiden ja lisäosien perushinnat tarkistettuna vuoden 2015 kustannustasoon. Tässä momentissa tarkoitetut perushinnat ovat vuoden 2014 tasossa seuraavat:Ikäluokittaiset perushinnat, euroa/asukas0–5-vuotiaat 8 483,086-vuotiaat 8 789,017–12-vuotiaat 7 198,7013–15 vuotiaat 12 349,4016–18 vuotiaat 3 904,3419–64 vuotiaat 1 029,3665–74 vuotiaat 2 103,6575–84 vuotiaat 5 622,6585-vuotiaat ja vanhemmat 18 841,70Muut perushinnat euroa/asukasSairastavuuskerroin 1 188,58Työttömyyskerroin 86,92Vieraskielisyyskerroin 1 882,50Kaksikielisyys 268,00Saaristoisuus 368,87Asukastiheyskerroin 37,87Koulutustaustakerroin 407,38Syrjäisyyden lisäosa 205,88Työpaikkaomavaraisuuden lisäosa 62,49Saamelaisten kotiseutualueen kunnan lisäosa 2 615,00Edellä 4 momentissa tarkoitettuja perushintoja määrättäessä otetaan huomioon valtionosuustehtävien laadun ja laajuuden muutokset noudattaen 54 §:ää.Sen estämättä, mitä 58 §:ssä säädetään kustannustenjaon tarkistuksesta, ensimmäinen tämän lain mukainen kustannustenjaon tarkistus tehdään varainhoitovuodelle 2016 vuoden 2013 kustannustietojen perusteella.Sen estämättä, mitä 38 §:ssä säädetään kotikuntakorvausten määräytymisestä, vuoden 2015 kotikuntakorvausten kustannuspohjana käytetään vuoden 2014 esi- ja perusopetuksen laskennallisia kustannuksia korotettuna vuoden 2015 kunnan peruspalvelujen hintaindeksillä.Muille opetuksen järjestäjille kuin kunnille maksettavien kotikuntakorvausten siirtymäjärjestely toteutetaan peruspalvelujen valtionosuuden sisäisenä järjestelynä siten, että kuntien peruspalvelujen valtionosuutta vähennetään siirtymäjärjestelyä vastaavalla euromäärällä tasasuuruisesti kaikilta kunnilta vuosina 2015–2019. Siirtymäjärjestely koskee opetuksen järjestäjiä, joiden kotikuntakorvauksen vähennys on suurempi kuin kolme prosenttia kotikuntakorvauksen määrästä. Määrässä otetaan huomioon yliopistojen ja yksityisten opetuksen järjestäjien 42 §:ssä tarkoitettu arvonlisävero.Opetuksen järjestäjälle vahvistettava siirtymäjärjestelyn määrä muuttuu portaittain siten, että vuonna 2015 vähennys on enintään kolme prosenttia, vuonna 2016 enintään kuusi prosenttia, vuonna 2017 enintään yhdeksän prosenttia, vuonna 2018 enintään 12 prosenttia ja vuonna 2019 enintään 15 prosenttia vuoden 2014 tasosta.Valtiovarainministeriö suorittaa siirtymäjärjestelyn mukaiset maksut kotikuntakorvausten yhteydessä.HE 38/2014, HaVM 20/2014, EV 87/201430.12.2014/1406:Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2015.Valtion vuoden 2015 talousarvioon ja siihen liittyvien lakien mukaisiin tämän lain soveltamisalaan kuuluviin tehtäviin sekä vuosien 2010–2014 uusien ja laajentuneiden valtinosuustehtävien piiriin jo kuuluviin tehtäviin sovelletaan 55 §:n 2 momenttia sellaisena kuin se oli lain voimaan tullessa.Vuosina 2010–2013 verotuksessa toteutettavista veroperustemuutoksista johtuviin verotulomenetysten korvauksiin kunnille sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.Ennen lain voimaan tuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimiin.HE 133/2014, HaVM 34/2014, EV 234/201410.4.2015/414:Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2017.HE 268/2014, HaVM 55/2014, EV 348/201424.4.2015/525:Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä joulukuuta 2015. HE 339/2014, StVM 53/2014, EV 365/201426.6.2015/816:Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2017.Kuntien valtionosuuden vähentämisen laskentaperusteena vuonna 2017 ja 2018 käytetään kuntien aluehallintovirastoille tämän lain voimaan tullessa voimassa olleen toimeentulotuesta annetun lain (1412/1997) 5 b §:n 4 momentin perusteella toimittamaa tietoa ja sen perusteella tehtyä arviota kuntien maksamasta perustoimeentulotuesta vuonna 2016. Aluehallintovirastojen tulee toimittaa lokakuun 2016 loppuun mennessä valtiovarainministeriölle ja sosiaali- ja terveysministeriölle tieto kunnittain maksetusta perustoimeentulotuesta.Perustoimeentulotukea vastaavan kuntien valtionosuuden vähennyksen määrä vuosina 2017 ja 2018 tarkistetaan erikseen mainittuina vuosina maksettua perustoimeentulotukea vastaavasti. Kansaneläkelaitos toimittaa tarvittavat tiedot valtiovarainministeriölle vuosina 2018 ja 2019 huhtikuun loppuun mennessä. Tarkistuserät otetaan huomioon vastaavasti vuosien 2019 ja 2020 valtionosuuspäätöksessä.HE 358/2014, StVM 54/2014, EV 374/201420.11.2015/1339:Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä joulukuuta 2015.Tätä lakia sovelletaan myös ennen sen voimaantuloa toteuttaviin siirtymätasauksiin. HE 20/2015, HaVM 3/2015, EV 20/201530.12.2015/1701:Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2016.Kumottua 54 §:n 2 momentin 3 kohtaa sovelletaan kuitenkin vuonna 2016 sellaisena kuin se oli tämän lain voimaan tullessa.Vuosina 2010–2013 verotuksessa toteutettavista veroperustemuutoksista johtuviin verotulomenetysten korvaukseen kunnille sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä. HE 37/2015, HaVM 14/2015, EV 97/2015
1 luku - Yleiset säännökset1 § - Soveltamisala2 § - Poikkeukset soveltamisalasta3 § - Suhde muuhun lainsäädäntöön4 § - Määritelmät2 luku - Kunnan peruspalvelujen valtionosuus5 § - Kunnan peruspalvelujen valtionosuus3 luku - Kunnan peruspalvelujen valtionosuuden laskennalliset kustannukset6 § - Kunnan peruspalvelujen valtionosuuden laskennalliset kustannukset7 § - Sairastavuuskerroin8 § - Työttömyyskerroin9 § - Vieraskielisyyskerroin10 § - Kaksikielisyys11 § - Saaristoisuus4 luku - Otsikko on kumottu L:lla 22.8.2014/676. (22.8.2014/676)12 § - Asukastiheyskerroin13 § - Koulutustaustakerroin14–20 §21 § - Kertoimien ja määräytymistekijöiden laskenta eräissä tapauksissa5 luku 6 luku - Syrjäisyyden, työpaikkaomavaraisuuden ja saamelaisten kotiseutualueen kunnan lisäosat26 § - Syrjäisyyden lisäosa27 § - Työpaikkaomavaraisuuden lisäosa28 § - Saamelaisten kotiseutualueen kunnan lisäosa7 luku - Verotuloihin perustuva valtionosuuden tasaus sekä valtionosuuteen tehtävät vähennykset ja lisäykset29 § - Verotuloihin perustuva valtionosuuden tasaus30 § - Harkinnanvarainen valtionosuuden korotus31 § 32 § - Perusopetuksen aloittamisen johdosta maksettavan rahoituksen vähentäminen33 § - Valtionosuusjärjestelmämuutoksen tasaus33 a § - Siirtymätasaus vuosina 2015–201934 § - Työmarkkinatuen ja toimeentulotuen huomioon ottaminen valtionosuudessa34 a § - Työmarkkinatuen rahoitusvastuun siirrosta aiheutuvien kustannusten kasvun tasaus34 b § - Kunnan peruspalvelujen valtionosuuden vähentäminen kuntaan maksetun perustoimeentulotuen määrällä35 § - Veroperustemuutoksien huomioon ottaminen valtionosuudessa35 a § 36 § - Määräaikaiset kuntien valtionosuuteen kohdistuvat vähennykset ja lisäykset8 luku - Kotikuntakorvaus37 § - Kotikuntakorvauksen maksuvelvollisuus38 § - Kotikuntakorvauksen määräytyminen39 § - Kotikuntaa vailla olevan kotikuntakorvaus40 § - Kotikuntakorvaus oppilaan kotikunnan ollessa Ahvenanmaan maakunnassa41 § - Erikoissairaanhoidossa olevan, koulukotiopetuksen tai lastensuojelun vuoksi sijoitetun oppilaan korvaus41 a § - Korvaus opiskeluhuollon psykologi- ja kuraattoripalvelujen järjestämisestä42 § - Arvonlisäveron huomioon ottaminen yksityiselle opetuksen järjestäjälle maksettavissa kotikuntakorvauksissa43 § - Kotikuntakorvausta koskevien tietojen toimittaminen44 § - Kotikuntakorvausta koskeva tiedonsaantioikeus45 § - Kotikuntakorvausta koskeva riita9 luku - Valtionosuuden hallinnointi ja maksaminen46 § - Valtionosuuden hallinnointi ja maksaminen47 § - Valtionosuutta koskeva neuvottelu48 § - Valtionosuuden myöntäminen sekä päätös verotuloihin perustuvasta valtionosuuden tasauksesta49 § - Valtionosuuksien ja kotikuntakorvauksien maksaminen50 § - Laskuvirheen oikaisu51 § - Saamatta jääneen etuuden suorittaminen52 § - Perusteettoman edun palauttaminen53 § - Suoritusvelvollisuuden raukeaminen10 luku - Valtionosuusprosentti ja kunnan omarahoitusosuus sekä valtion ja kuntien välinen kustannustenjako54 § - Laskennallisten kustannusten ja lisäosien perushinnoista säätäminen (22.8.2014/676)55 § - Valtionosuusprosentti ja kunnan omarahoitusosuus56 § - Kunnan omarahoitusosuus57 § - Valtionosuustehtävän ja kustannustentason muutos58 § - Kustannustenjaon tarkistaminen59 § - Kustannustenjaon tarkistuksessa huomioon otettavat käyttökustannukset60 § - Käyttökustannuksia koskeva tietojen keruu ja tietopohja11 luku - Erinäisiä säännöksiä61 § - Valtionosuuden määräytyminen kuntien yhdistyessä62 § - Valtionosuuden määräytyminen siirrettäessä kunnan osa toiseen kuntaan63 § - Valtionosuuden määräytyminen kunnan alueen jakamistapauksissa63 a § 63 a § - Erityisen vaikeassa taloudellisessa asemassa olevan kunnan arviointimenettely63 b § - Uhkasakko12 luku - Muutoksenhaku64 § - Oikaisumenettely65 § - Muutoksenhaku13 luku - Voimaantulo- ja siirtymäsäännökset66 § - Voimaantulo67 § 68 § - Perushintojen määräytyminen vuonna 201069 § - Kustannustenjaon tarkistus70 § - Kotikuntakorvauksen määräytyminen vuonna 201071 § - Eräiden vähennysten tekeminen vuonna 2010Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:30.12.2010/1347:30.12.2010/1405:29.12.2011/1510:28.12.2012/982:30.12.2013/1188:30.12.2013/1271:30.12.2013/1294:22.8.2014/676:30.12.2014/1406:10.4.2015/414:24.4.2015/525:26.6.2015/816:20.11.2015/1339:30.12.2015/1701:
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 2009 › 29.12.2009/1704 Lainsäädäntö


text:
720 HD - videoita ja selata porno galleriat - jemaimeenronde.com
720 HD - videoita ja selata porno galleriat
Minklainen kielikombo teidn perheestnne lytyy. Miten lapset ovat oppineet puhumaan eri kieli. Onko parisuhteessa ollut vaikeuksia sen vuoksi, etteivt molemmat voi puhua idinkieltn.
En olisi ikin uskonut, ett tllaisen kielisekametelisopan keskell voi joku oppia mitn kielt nopeasti, saati useampaa. Mutta Leevi on todistanut kaikki uskomukset monikielisen lapsen hitaammasta puhumaan oppimisesta huuhaaksi (tai siis ainakin hnen kohdallaan), sellaista tahtia on hn kieli oppinut.
Pasiassa Leevi puhuu ja ymmrt saksaa ja suomea, 720 HD - videoita ja selata porno galleriat kuulee mys paljon englantia, koska me vanhemmat puhumme englantia keskenmme. Emme oikeastaan kuitenkaan puhu Leeville ikin englantia, vaan aina omia idinkielimme. Lisksi Leevi on oppinut pivkodissa muutaman sanan viroa. On aivan uskomatonta, miten nuo pienet aivot imevt uusia sanoja kuin sieni. Suomea ja saksaa 720 HD - videoita ja selata porno galleriat puhuu ja ymmrt suurinpiirtein saman verran, hnell on jo melko laaja sanavarasto ja viime pivin on tullut yh enemmn eslata sanan lauseita.
Ehk kaikista eniten itseni hmmstytt se, kuinka hn on jo oppinut silloin tllin taivuttamaan suomenkielisi sanoja oikeisiin muotoihin. Nyt vasta olen todella tajunnut kuinka vaikea kieli suomi on tss asiassa verrattuna vaikkapa englantiin. Mielenkiintoinen matka tm monikielisyys on todellakin, ja entistkin enemmn nyt lapsen myt.
Kertaakaan en ole kironnut tai katunut asiaa, vaan se on tysin galletiat osa arkeamme ja omasta mielestni rikastuttaa elm aika tavalla. Hallanaro, Eeva-Liisa, Kuusela, Salla Galkeriat, Aino (toim. ): Metsn salainen elm (Gaudeamus 2016) Olemme yrittneet kaikkea, ja keksineet kaikki mahdolliset syyt tmn kahden vuoden aikana. Paitsi itkettmist, yksin jttmist, sit emme ole kokeilleet, koska se ei tunnu meille luonnolliselta.
Gallerizt se olla, ett Nasty Breana FREE MOVIES - ilmainen porno videoita itse omalla lepsuilullamme luoneet tmn tilanteen. Tai sitten emme.
Nykyn Leevi nukkuu galleriqt levell patjalla, jotta jompikumpi meist vanhemmista voi rojahtaa viereen nukkumaan.
Mieti miten iso osa niiteen elmst tuhlaantuu ku ne miettii kuoletko kohta ja voi voi, miten tytn sais nyt symn. Sama se on nitten masennusten ja muitten kanssa, itsekkit sairauksia n on, ei voi muuta sanoo. Ja jos ski oot hoitoi saanu jo noin pitkn ni luulis et alat jo tajuta et ei ne lkrit sua paranna milln niskahieronnoilla ja ravitsemusohjeilla, vaan s ite vaan ptt parantua (viisastua).
Sori vaan mut must kuulosti vitsilt ku kirjotit ett teit opetetaan kymn kahvilassa ja tekeen ruokaa, aikuisia ihmisi. xD Jossain mtt ja pahasti jos tarttee hoitajan tollasii asioita opettaan. Elk ja antakaa 720 HD - videoita ja selata porno galleriat el, tosta krsii vaan kaikki, etk pelkstn sin. Kiitos Iina 3 Tm tosiaan tuntuu tylt tmkin, ja viel raskaalta sellaiselta, mutta on vaan vaikea hyvksy Kypsä porno mummoja ajatuksena.
Varsinkin, kun tiet monen muun ihmisen asenteen tt sairautta kohtaan (kuten alempi anonyymin kommentti sen paljastaa. ) :( Mutta onneksi suurin osa kuitenkin ymmrt, haluan uskoa niin :) Elina: Kiitos viestistsi Laurankin puolesta.
Olin juuri tulossa postaamaan Sarjakuva aikuisille ja valokuvat ja videot, lesbot ilmaiseksi samansuuntaista mutta veit sanat kieleni plt.
Olen hkeltynyt anonyymin kommenteista ja besserwisser-asenteesta, jolla hn kehtaa tulla toisen blogiin uhoamaan ja ptemn tietytymykselln. Kiitos Maama valtavasti vastauksestasi, jonka eteen nit vaivaa ja johon panostit. 3 Tuohon ei paljoa ole listtv. Toivottavasti tm kyseinen anonyymi lukee sinun ja Elinan kommentit ja saa niist jotain mietittv.
Podno jos ei saa, on asiat hnell hyvin huonosti. Eiks sun olis jo aika ajatella jotain ihan muuta. Musta on surullista nhd ett joku oikeesti jaksaa edes ajatella symisin ja kontrollointia ja muitten ihmisten mielipiteit noin tiiviisti.
Muut el sill aikaa ja sin mietit mit voi syd ja lihotko, ihan kun lihomisella nyt olis 720 HD - videoita ja selata porno galleriat merkityst elmss tai sun ihmis arvossas, ja sit paitsi; ei ketn muuta kiinnosta sun painos tippaakaan.
Huoh, taas yks nit blogeja miss ollaan niin parantumassa ja sit postataan sairaita kuvia muitten nhtvks ett muut varmaan uskoo ett tss ollaan tosi sairaita. En haluu olla ilkee, mut kyllstytt t blogimaailman tyttyminen kaikenlaisten s. hrilijitten jutuista kun on elmss ihan oikeitakin ongelmia. En sano ettei toi nyt oorno oikee ongelma, mut gaoleriat korvin kuulostaa teenniselt oman navan ymprill pyrimiselt minminminlt.
Kovia aikoja varmaan on takana, kaippa niin, kun ei 720 HD - videoita ja selata porno galleriat ja ei jaksa, mutta eip siin mitn hehkutettavaa tai sankarillista kyll ole. Kaikilla on ongelmia eik niit kyll mikn symttmyys poista, hyv nainen.
Otan ilolla vastaan teilt kommentteja: niiden avulla voimme vaihtaa ajatuksia sek antaa vertaistukea toisillemme :) Kiitos Noora, on ihana huomata jx hyvin ymmrrt ja oot ehkp juuri meidn lheistesi kautta oppinut ymmrtmn tt sairautta. Tss kun on kyse kaikesta muusta kuin vain ptksest lakata symst, laihduttaa ja pelleill hieman, jotta saisi muilta huomiota.
21516323

matches: HD HD HD HD HD HD HD


text:
Etusivu / Tietokoneet / Kannettavat
Näytetään 1 - 60 / 3274 tuotteesta
Näytön koko: 15.6" - Kosketusnäyttö: Ei - Paino: 2.1Kg - OS: Windows 10 Home - SSD / Flash: 256GB - Malli: Lenovo Chromebook
Näytön koko: 14" - Resoluutio: 1920 x 1080 - Kosketusnäyttö: Ei - Paino: 1.47Kg - Mobile broadband: Ei - OS: Windows 10 S - Levy: 0GB - SSD / Flash: 64GB - Muisti: 4GB - CPU: Intel® Celeron® - Malli: Lenovo IdeaPad
311,24 € (sis. ALV)
Varastossa 414
Tuotekoodi: 81HM009PMX?PRO
Näytön koko: 14" - Resoluutio: 1366 x 768 - Kosketusnäyttö: Ei - Paino: 1.55Kg - Mobile broadband: Ei - OS: Windows 10 Pro - Levy: 0GB - SSD / Flash: 128GB - Muisti: 8GB - CPU: Intel® Celeron® - Malli: Lenovo V-Series
313,72 € (sis. ALV)
Varastossa 691
LENOVO TS/100e Chrome MTK8173C 4/32GB 11.6"
Näytön koko: 11.6" - Resoluutio: 1366 x 768 - Kosketusnäyttö: Ei - Paino: 1.21Kg - Mobile broadband: Ei - OS: Chrome OS - Levy: 0GB - SSD / Flash: 32GB - Muisti: 4GB - CPU: MediaTek - Malli: Lenovo Chromebook
LENOVO 100e Chromebook 11.6 HD-näyttö, vettä sietävä, kestävä rugged -muotoilu, kamera, 10h akkukesto, muistit 4G/32G - edullinen laadukas oppilaslaite.
Lenovo 100e Chromebook on kestävä ja edullinen päätelaite oppilaitoskäyttöön. Jämäkän kumikehyksen, 330ml saakka vedenpitävän näppäimistön ja vahvistetun 180 astetta kääntyvän näytön ansioista se kestää jokapäiväisen kovan käsittelyn ja pudotuksen jopa 75cm korkeudesta. Huom. Ilonan hinta on voimassa vain oppilaitoksille.
Näytön koko: 11.6" - Resoluutio: 1366 x 768 - Kosketusnäyttö: Ei - Paino: 1.25Kg - Mobile broadband: Ei - OS: Chrome OS - Levy: 0GB - SSD / Flash: 32GB - Muisti: 4GB - CPU: Intel® Celeron® - Malli: Lenovo Winbook
Varastossa 778
LENOVO V130-15 N5000/ 15.6HD/ 4GB/ 128SSD/ DVDRW/ W10
Tuotekoodi: 81HL001JMX
Näytön koko: 15.6" - Resoluutio: 1366 x 768 - Kosketusnäyttö: Ei - Paino: 1.85Kg - Mobile broadband: Ei - OS: Windows 10 Home - Levy: 0GB - SSD / Flash: 128GB - Muisti: 4GB - CPU: Intel® Pentium® - Malli: Lenovo V-Series
348,44 € (sis. ALV)
Varastossa 433
Näytön koko: 15.6" - Resoluutio: 1366 x 768 - Kosketusnäyttö: Ei - Paino: 1.85Kg - Mobile broadband: Ei - OS: Windows 10 Home - Levy: 0GB - SSD / Flash: 128GB - Muisti: 4GB - CPU: Intel® Celeron® - Malli: Lenovo V-Series
Varastossa 181
Näytön koko: 10.1" - Resoluutio: 1280 x 800 - Kosketusnäyttö: Kyllä - Paino: 1.02Kg - Mobile broadband: Ei - OS: Windows 10 Home - Malli: Lenovo MIIX
Tuotekoodi: 81JW0007MX
Näytön koko: 14" - Resoluutio: 1920 x 1080 - Kosketusnäyttö: Ei - Paino: 1.47Kg - Mobile broadband: Ei - OS: Chrome OS - Levy: 0GB - SSD / Flash: 64GB - Muisti: 4GB - CPU: MediaTek - Malli: Lenovo Chromebook
Tuotekoodi: 81CY002NMX
Näytön koko: 11.6" - Resoluutio: 1366 x 768 - Kosketusnäyttö: Ei - Paino: 1.23Kg - Mobile broadband: Ei - OS: Windows 10 S - Levy: 0GB - SSD / Flash: 64GB - Muisti: 4GB - CPU: Intel® Celeron® - Malli: Lenovo Winbook
390,60 € (sis. ALV)
Saatavilla arviolta 22.5.2019
Tuotekoodi: 81HL0048MX
Kosketusnäyttö: Ei - OS: Windows 10 Home - Malli: Lenovo V-Series
Lenovo V130-15IGM 81HL - Celeron N4000 / 1.1 GHz - Win 10 Home 64-bit - 8 GB RAM - 128 GB SSD - DVD-kirjoitin - 15.6" 1366 x 768 (HD) - UHD Graphics 600 - Wi-Fi, Bluetooth - raudan harmaa - kbd: Pohjoismaat
Näytön koko: 15.6" - Resoluutio: 1366 x 768 - Kosketusnäyttö: Ei - Paino: 1.85Kg - OS: Windows 10 Home - SSD / Flash: 128GB - Muisti: 8GB - Malli: Lenovo V-Series
393,08 € (sis. ALV)
LENOVO 300E MTK8173C/ 11.6HD/ 4GB/ 32GB/ CHROME OS
Kosketusnäyttö: Kyllä - OS: Chrome OS - Malli: Lenovo Chromebook
395,56 € (sis. ALV)
Ammattilaisten arvostelut: 32 arvostelua
Näytön koko: 10.1" - Resoluutio: 1280 x 800 - Kosketusnäyttö: Kyllä - Paino: 1Kg - Mobile broadband: Ei - OS: Windows 10 Pro - Levy: 0GB - SSD / Flash: 64GB - Muisti: 4GB - CPU: Intel Atom - Malli: Lenovo MIIX
Tuotekoodi: 81D600G6MX
Näytön koko: 15.6" - Kosketusnäyttö: Ei - Paino: 2.2Kg - OS: Windows 10 Home - Malli: Lenovo IdeaPad
401,76 € (sis. ALV)
Tuotekoodi: 81HY0004MX
LENOVO MIIX D330 10.1HD/ N4000/ 4GB/ 64GB/ MINERAL GREY
Tuotekoodi: 81H3000VMX
Näytön koko: 10.1" - Resoluutio: 1280 x 800 - Kosketusnäyttö: Kyllä - Paino: 1.15Kg - Mobile broadband: Ei - OS: Windows 10 Home - Levy: 0GB - SSD / Flash: 64GB - Muisti: 4GB - CPU: Intel® Celeron® - Malli: Lenovo MIIX
Tuotekoodi: 81MT000RMX_PRO
Näytön koko: 15.6" - Resoluutio: 1366 x 768 - Kosketusnäyttö: Ei - Paino: 2.1Kg - Mobile broadband: Ei - OS: Windows 10 Home - Levy: 0GB - SSD / Flash: 128GB - Muisti: 8GB - CPU: AMD A - Malli: Lenovo V-Series
407,96 € (sis. ALV)
Varastossa 271
Tuotekoodi: 81CY001VMX
Näytön koko: 11.6" - Resoluutio: 1366 x 768 - Kosketusnäyttö: Ei - Paino: 1.23Kg - Mobile broadband: Ei - OS: Windows 10 Pro - Levy: 0GB - SSD / Flash: 64GB - Muisti: 4GB - CPU: Intel® Celeron® - Malli: Lenovo Winbook
412,92 € (sis. ALV)
Saatavilla arviolta 21.5.2019
Näytön koko: 14" - Kosketusnäyttö: Ei - OS: Windows 10 Home - Muisti: 16GB - Malli: Lenovo TP X-Series
416,64 € (sis. ALV)
Näytön koko: 11.6" - Resoluutio: 1366 x 768 - Kosketusnäyttö: Kyllä - Paino: 1.35Kg - Mobile broadband: Ei - OS: Chrome OS - Levy: 0GB - SSD / Flash: 32GB - Muisti: 4GB - CPU: MediaTek - Malli: Lenovo 300E
420,36 € (sis. ALV)
LENOVO MIIX D330 10.1HD/ N4000/ 2GB/ 32GB/ 4G/ MINERAL GREY
Tuotekoodi: 81H3000JMX
Näytön koko: 10.1" - Resoluutio: 1280 x 800 - Kosketusnäyttö: Kyllä - Paino: 1.135Kg - Mobile broadband: Kyllä - OS: Windows 10 Home - Malli: Lenovo MIIX
422,84 € (sis. ALV)
LENOVO V130-15 N5000/ 15.6FHD/ 8G/ 128SSD/ DVDRW/ 10P
Tuotekoodi: 81HL002TMX PROMO
Kosketusnäyttö: Ei - OS: Windows 10 Pro - Malli: Lenovo V-Series
Näytön koko: 17.3" - Resoluutio: 1600 x 900 - Kosketusnäyttö: Ei - Paino: 2.8Kg - Mobile broadband: Ei - OS: Windows 10 Home - Levy: 2000GB - SSD / Flash: 0GB - Muisti: 4GB - CPU: AMD A - Malli: Lenovo IdeaPad
430,28 € (sis. ALV)
LENOVO IDEAPAD 330 15.6HD/ A4-9125/ 8GB/ 2TB/ ONYX BLACK
Tuotekoodi: 81D600G2MX
Näytön koko: 15.6" - Kosketusnäyttö: Ei - Paino: 2.1Kg - OS: Windows 10 Pro - SSD / Flash: 256GB - Muisti: 16GB - Malli: Lenovo Chromebook
442,68 € (sis. ALV)
Näytön koko: 15.6" - Resoluutio: 1920 x 1080 - Kosketusnäyttö: Ei - Paino: 1.8Kg - Mobile broadband: Ei - OS: Windows 10 Home - Levy: 0GB - SSD / Flash: 128GB - Muisti: 8GB - CPU: 7th gen Intel® Core™ i3 - Malli: Lenovo V-Series
LENOVO V130-15 N5000/ 15.6HD/ 8GB/ 256SSD/ DVDRW/ W10
Tuotekoodi: 81HL0010MX
Näytön koko: 15.6" - Resoluutio: 1366 x 768 - Kosketusnäyttö: Ei - Paino: 1.85Kg - Mobile broadband: Ei - OS: Windows 10 Home - Levy: 0GB - SSD / Flash: 256GB - Muisti: 8GB - CPU: Intel® Pentium® - Malli: Lenovo V-Series
446,40 € (sis. ALV)
LENOVO 14E A4-9120C/ 14FHD/ 8GB/ 64GB/ CHROME
Kosketusnäyttö: Ei - OS: Chrome OS - Malli: Lenovo Chromebook
Näytön koko: 11.6" - Resoluutio: 1366 x 768 - Kosketusnäyttö: Kyllä - Paino: 1.45Kg - Mobile broadband: Ei - OS: Windows 10 S - Levy: 0GB - SSD / Flash: 64GB - Muisti: 4GB - CPU: Intel® Celeron® - Malli: Lenovo 300E
472,44 € (sis. ALV)
LENOVO KAMPPIS! V130 W10PRO & LAUKKU KAUPAN PÄÄLLE!
Tuotekoodi: V130+LAUKKU
476,16 € (sis. ALV)
Näytön koko: 14" - Resoluutio: 1920 x 1080 - Kosketusnäyttö: Ei - Paino: 1.47Kg - Mobile broadband: Ei - OS: Windows 10 S - Levy: 0GB - SSD / Flash: 256GB - Muisti: 4GB - CPU: Intel® Pentium® - Malli: Lenovo IdeaPad
479,88 € (sis. ALV)
LENOVO IDEAPAD 330S 15.6FHD/ 4415U/ 4GB/ 256SSD/ GREY
Tuotekoodi: 81F5009AMX
Näytön koko: 15.6" - Resoluutio: 1920 x 1080 - Kosketusnäyttö: Ei - Paino: 1.87Kg - Mobile broadband: Ei - OS: Windows 10 Home - Levy: 0GB - SSD / Flash: 256GB - Muisti: 4GB - CPU: Intel® Pentium® - Malli: Lenovo IdeaPad
481,12 € (sis. ALV)
LENOVO V130-15 N5000/ 15.6FHD/ 8GB/ 128SSD/ DVDRW/ 10P
Tuotekoodi: 81HL002TMX
Näytön koko: 15.6" - Resoluutio: 1366 x 768 - Kosketusnäyttö: Ei - Paino: 1.85Kg - Mobile broadband: Ei - OS: Windows 10 Pro - Levy: 0GB - SSD / Flash: 128GB - Muisti: 8GB - CPU: Intel® Pentium® - Malli: Lenovo V-Series
487,32 € (sis. ALV)
LENOVO 500e Chromebook 11.6" kääntyvä kosketusnäyttö ja -kynä, vettä sietävä, kestävä Rugged-muotoilu, 2x kameraa, 10h akkukesto, muistit 4/32GB. Huippu!
Tuotekoodi: 81ES0005NC
Lenovo 500e on mukautuva ja tehokas Premium luokan Chromebook vaativaan opiskelukäyttöön. Huippukestävä Corning® Gorilla® Glass 3 -lasi, 330ml saakka vedenpitävän näppäimistö ja kumiset suojapuskurit tekevät 500e:stä luotettavan matkakumppanin. Huom. Ilonan hinta on voimassa vain oppilaitoksille.
Näytön koko: 11.6" - Resoluutio: 1366 x 768 - Kosketusnäyttö: Kyllä - Paino: 1.35Kg - Mobile broadband: Ei - OS: Chrome OS - Levy: 0GB - SSD / Flash: 32GB - Muisti: 4GB - CPU: Intel® Celeron® - Malli: Lenovo Chromebook
LENOVO 500e N4100 CHROME 81MC0008MX Parkanon Kaupunki (P)
502,20 € (sis. ALV)
Saatavilla arviolta 20.4.2020
LENOVO V130-14IKB i3-7020U 14inch FHD TN AG 8GB 256GB M.2 SATA IntelHD620 WIFI 1X1 AC+BT4.1 HD 720P WITH SINGLE MIC W10H Topseller
Tuotekoodi: 81HQ00F3MX
Lenovo V130-14IKB 81HQ - Core i3 7020U / 2.3 GHz - Win 10 Home 64-bit - 8 GB RAM - 256 GB SSD - 14" 1920 x 1080 (Full HD) - HD Graphics 620 - Wi-Fi, Bluetooth - raudan harmaa - kbd: Pohjoismaat
Näytön koko: 14" - Resoluutio: 1920 x 1080 - Kosketusnäyttö: Ei - Paino: 1.55Kg - OS: Windows 10 Home - SSD / Flash: 256MB - Muisti: 8GB - Malli: Lenovo V-Series
503,44 € (sis. ALV)
LENOVO 330-15AST A9-9425 15.6inch FHD TN AG 8GB 256GB SSD SATA AMDVega WIFI 1X1 AC+BT4.1 2Cell W10H ONYX BLACK 2YW
Tuotekoodi: 81D600G3MX
Lenovo 330-15AST 81D6 - A9 9425 / 3.1 GHz - Win 10 Home 64-bit - 8 GB RAM - 256 GB SSD - 15.6" 1920 x 1080 (Full HD) - Radeon R5 - Wi-Fi, Bluetooth - onyksi musta - kbd: Pohjoismaat
Näytön koko: 15.6" - Resoluutio: 1920 x 1080 - Kosketusnäyttö: Ei - Paino: 2.2Kg - Mobile broadband: Ei - OS: Windows 10 Home - Levy: 0GB - SSD / Flash: 256MB - Muisti: 8GB - CPU: AMD A - Malli: Lenovo IdeaPad
518,32 € (sis. ALV)
LENOVO EDUBOOK 2.0 E31, 13.3" HD-näyttö, Intel® Core 1.3, 8GB 128GB SSD
Tehokas pikkukannettava esimerkiksi opiskelukäyttöön lukiolaiselle. Suomen eniten myyty "lukiolaiskannettava".
Näytön koko: 13.3" - Resoluutio: 1366 x 768 - Kosketusnäyttö: Ei - Paino: 1.59Kg - Mobile broadband: Ei - OS: Windows 10 Home - Levy: 0GB - SSD / Flash: 128GB - Muisti: 8GB - CPU: 6th gen Intel® Core™ i3 - Malli: Lenovo E-Series
Lenovo 330S-14IKB 81F4 - Core i3 7020U / 2.3 GHz - Windows 10 Home S - 4 GB RAM - 128 GB SSD - 14" IPS 1920 x 1080 (Full HD) - HD Graphics 620 - Wi-Fi, Bluetooth - platinan harmaa - kbd: Pohjoismaat
Näytön koko: 14" - Kosketusnäyttö: Ei - Paino: 1.67Kg - Mobile broadband: Ei - OS: Windows 10 Home - Malli: Lenovo TP X-Series
522,04 € (sis. ALV)
LENOVO 120S-14IAP N4200 14inch FHD TN AG 8GB LPDDR4 2400 ONBOARD 256GB M.2 SATA AC1x1+BT4 2xell W10H Mineral Grey
Tuotekoodi: 81A500A2MX
Lenovo 120S-14IAP 81A5 - Pentium N4200 / 1.1 GHz - Win 10 Home 64-bit - 8 GB RAM - 256 GB SSD - 14" 1366 x 768 (HD) - HD Graphics 505 - Wi-Fi - mineraalin harmaa
Näytön koko: 14" - Resoluutio: 1366 x 768 - Kosketusnäyttö: Ei - Paino: 1.44Kg - Mobile broadband: Ei - OS: Windows 10 Home - Levy: 0GB - SSD / Flash: 256GB - Muisti: 8GB - CPU: Intel® Celeron® - Malli: Lenovo IdeaPad
LENOVO IDEAPAD 330 17.3HD+/ A9-9425/ 8GB/ 2TB/ ONYX BLACK
Tuotekoodi: 81D7003GMX
Näytön koko: 17.3" - Resoluutio: 1600 x 900 - Kosketusnäyttö: Ei - Paino: 2.8Kg - Mobile broadband: Ei - OS: Windows 10 Home - Levy: 2000GB - SSD / Flash: 0GB - Muisti: 8GB - CPU: AMD A - Malli: Lenovo IdeaPad
536,92 € (sis. ALV)
Lenovo D330-10IGM 81MD - Tabletti - näppäimistötelakalla - Celeron N4000 / 1.1 GHz - Win 10 Pro 64-bit - 4 GB RAM - 64 GB eMMC - 10.1" IPS kosketusnäyttö 1280 x 800 (HD) - UHD Graphics 600 - Wi-Fi, Bluetooth - 4G - mineraalin harmaa - kbd: Pohjoismaat
Näytön koko: 10.1" - Resoluutio: 1280 x 800 - Kosketusnäyttö: Kyllä - Paino: 1.145Kg - Mobile broadband: Kyllä - OS: Windows 10 Pro - Levy: 0GB - SSD / Flash: 64GB - Muisti: 4GB - CPU: Intel® Pentium® - Malli: Lenovo MIIX
Saatavilla arviolta 23.5.2019
Tuotekoodi: 81HQ00DMMX
Lenovo V130-14IKB 81HQ - Core i3 7020U / 2.3 GHz - Win 10 Pro 64-bit - 8 GB RAM - 256 GB SSD - 14" 1920 x 1080 (Full HD) - HD Graphics 620 - Wi-Fi, Bluetooth - raudan harmaa - kbd: Pohjoismaat
Näytön koko: 14" - Resoluutio: 1920 x 1080 - Kosketusnäyttö: Ei - Paino: 1.55Kg - Mobile broadband: Ei - OS: Windows 10 Pro - Levy: 0GB - SSD / Flash: 256GB - Muisti: 8GB - CPU: 7th gen Intel® Core™ i3 - Malli: Lenovo V-Series
554,28 € (sis. ALV)
LENOVO V130-15IKB i3-7020U 15.6inch FHD TN AG 8GB 256GB M.2 SATA IntelHD620 W10P WIFI 1X1 AC+BT4.1 HD 720P WITH SINGLE MIC TopSeller
Tuotekoodi: 81HN00E8MX
Lenovo V130-15IKB 81HN - Core i3 7020U / 2.3 GHz - Win 10 Pro 64-bit - 8 GB RAM - 256 GB SSD - DVD-kirjoitin - 15.6" TN 1920 x 1080 (Full HD) - HD Graphics 620 - Wi-Fi, Bluetooth - raudan harmaa
Näytön koko: 15.6" - Resoluutio: 1920 x 1080 - Kosketusnäyttö: Ei - Paino: 1.8Kg - Mobile broadband: Ei - OS: Windows 10 Pro - Levy: 0GB - SSD / Flash: 128GB - Muisti: 8GB - CPU: 6th gen Intel® Core™ i3 - Malli: Lenovo V-Series
555,52 € (sis. ALV)
LENOVO Winbook 11.6 HD/ N3450/ 4G/ 128G
Tuotekoodi: 81FY0008MX
Näytön koko: 11.6" - Resoluutio: 1366 x 768 - Kosketusnäyttö: Kyllä - Paino: 1.45Kg - Mobile broadband: Ei - OS: Windows 10 Pro - Levy: 0GB - SSD / Flash: 128GB - Muisti: 4GB - CPU: Intel® Celeron® - Malli: Lenovo 300E
Lenovo Yoga 530-14IKB 81EK - Flip design - Pentium 4415U / 2.3 GHz - Win 10 Home 64-bit - 4 GB RAM - 128 GB SSD NVMe - 14" IPS kosketusnäyttö 1920 x 1080 (Full HD) - HD Graphics 610 - Wi-Fi, Bluetooth - onyksi musta - kbd: Pohjoismaat
Kosketusnäyttö: Kyllä - OS: Windows 10 Home - Muisti: 16GB - Malli: Lenovo TP X-Series
Näytön koko: 11.6" - Resoluutio: 1366 x 768 - Kosketusnäyttö: Kyllä - Paino: 1.35Kg - Mobile broadband: Ei - OS: Chrome OS - Levy: 0GB - SSD / Flash: 32GB - Muisti: 4GB - CPU: MediaTek - Malli: Lenovo Chromebook
574,12 € (sis. ALV)
Saatavilla arviolta 15.5.2019
LENOVO V130-14IKB i5-7200U 14inch FHD TN AG 8GB 256GB M.2 SATA IntelHD620 W10P 1x1AC+BT4.1 720p Topseller (ND)
Tuotekoodi: 81HQ00DEMX
Lenovo V130-14IKB 81HQ - Core i5 7200U / 2.5 GHz - Win 10 Pro 64-bit - 8 GB RAM - 256 GB SSD - 14" TN 1920 x 1080 (Full HD) - HD Graphics 620 - Wi-Fi, Bluetooth - raudan harmaa - kbd: Pohjoismaat
Näytön koko: 14" - Resoluutio: 1920 x 1080 - Kosketusnäyttö: Ei - Paino: 1.55Kg - Mobile broadband: Ei - OS: Windows 10 Pro - Levy: 0GB - SSD / Flash: 256GB - Muisti: 8GB - CPU: 7th gen Intel® Core™ i5 - Malli: Lenovo V-Series
581,56 € (sis. ALV)
LENOVO IDEAPAD 330 15.6FHD/ RYZEN5-2500U/ 6GB/ 256SSD/ PLATINUM
Tuotekoodi: 81D2003QMX
Näytön koko: 15.6" - Kosketusnäyttö: Ei - Paino: 2.2Kg - OS: Windows 10 Home - SSD / Flash: 256GB - Malli: Lenovo IdeaPad
582,80 € (sis. ALV)
Tuotekoodi: 81HQ00EMMX
Lenovo V130-14IKB 81HQ - Core i5 7200U / 2.5 GHz - Win 10 Home 64-bit - 8 GB RAM - 256 GB SSD - 14" TN 1920 x 1080 (Full HD) - HD Graphics 620 - Wi-Fi, Bluetooth - raudan harmaa - kbd: Pohjoismaat
Tuotekoodi: 81HN00E0MX
Lenovo V130-15IKB 81HN - Core i5 7200U / 2.5 GHz - Win 10 Pro 64-bit - 8 GB RAM - 256 GB SSD - DVD-kirjoitin - 15.6" 1920 x 1080 (Full HD) - HD Graphics 620 - Wi-Fi, Bluetooth - raudan harmaa
Näytön koko: 15.6" - Resoluutio: 1920 x 1080 - Kosketusnäyttö: Ei - Paino: 1.8Kg - Mobile broadband: Ei - OS: Windows 10 Pro - Levy: 0GB - SSD / Flash: 256GB - Muisti: 8GB - CPU: 7th gen Intel® Core™ i5 - Malli: Lenovo V-Series
Varastossa 1453
LENOVO Winbook 11.6 HD/ N4200/ 4G/ 128G
Tuotekoodi: 81FY0010MX
Näytön koko: 11.6" - Resoluutio: 1366 x 768 - Kosketusnäyttö: Kyllä - Paino: 1.45Kg - Mobile broadband: Ei - OS: Windows 10 Pro - Levy: 0GB - SSD / Flash: 128GB - Muisti: 4GB - CPU: Intel® Pentium® - Malli: Lenovo 300E
590,24 € (sis. ALV)
Saatavilla arviolta 17.5.2019
LENOVO IDEAPAD 330S 14FHD/ I3-8130U/ 6GB/ 256SSD/ WHITE
Tuotekoodi: 81F400ADMX
Näytön koko: 14" - Kosketusnäyttö: Ei - Paino: 1.67Kg - Mobile broadband: Ei - OS: Windows 10 Home - SSD / Flash: 256GB - Malli: Lenovo IdeaPad
597,68 € (sis. ALV)
Lenovo V130-15IKB 81HN - Core i5 7200U / 2.5 GHz - Win 10 Home 64-bit - 8 GB RAM - 256 GB SSD - DVD-kirjoitin - 15.6" 1920 x 1080 (Full HD) - HD Graphics 620 - Wi-Fi, Bluetooth - raudan harmaa - kbd: Pohjoismaat
Näytön koko: 15.6" - Resoluutio: 1920 x 1080 - Kosketusnäyttö: Ei - Paino: 1.8Kg - Mobile broadband: Ei - OS: Windows 10 Home - Levy: 0GB - SSD / Flash: 128GB - Muisti: 4GB - CPU: 6th gen Intel® Core™ i3 - Malli: Lenovo V-Series
LENOVO V130-15IKB i5-7200U 15.6inch FHD TN AG 8GB 256GB M.2 SATA IntelHD620 W10H 1x1AC+BT4.1 720p Topseller (ND)
Tuotekoodi: 81HN00FAMX
Näytön koko: 15.6" - Resoluutio: 1920 x 1080 - Kosketusnäyttö: Ei - Paino: 1.8Kg - Mobile broadband: Ei - OS: Windows 10 Home - Levy: 0GB - SSD / Flash: 256GB - Muisti: 8GB - CPU: 7th gen Intel® Core™ i5 - Malli: Lenovo V-Series
605,12 € (sis. ALV)
Tuotekoodi: 81HN00M0MX?PRO
Näytön koko: 15.6" - Resoluutio: 1920 x 1080 - Kosketusnäyttö: Ei - Paino: 1.85Kg - Mobile broadband: Ei - OS: Windows 10 Pro - Levy: 0GB - SSD / Flash: 512GB - Muisti: 8GB - CPU: 7th gen Intel® Core™ i5 - Malli: Lenovo V-Series
611,32 € (sis. ALV)

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD