text:
Avioero - Bulgaria
Bulgarian lainsäädännön mukaan avioliitto purkautuu avioeron johdosta seuraavasti:
avioero puolisoiden yhteisestä hakemuksesta perhelain (Semeen kodeks) 50 ja 51 §:n mukaisesti
avioero kanteen perusteella avioliiton vakavan ja peruuttamattoman kariutumisen vuoksi perhelain 49 §:n mukaisesti
avioero kanteen perusteella avioliiton vakavan ja peruuttamattoman kariutumisen vuoksi syyllisyyttä määrittelemättä, jos puolisot esittävät perhelain 49 §:n 4 momentin mukaisen yhteisen sopimuksen.
Jos avioeroa haetaan yhteisestä hakemuksesta, puolisot jättävät yhdessä avioerohakemuksen piirituomioistuimelle (rayonen sad), jolle on esitettävä perhelain 50 §:ssä tarkoitettu sopimus. Puolisoiden on tässä sopimuksessa ratkaistava kysymykset, jotka koskevat lasten asuinpaikkaa ja huoltoa, tapaamisoikeutta, elatusapua, omaisuudenjakoa, perheen yhteisen asunnon käyttöä, puolisoiden välistä elatusapua ja puolison sukunimen käyttöä. Tuomioistuin vahvistaa sopimuksen tarkistettuaan, että se turvaa lasten edut. Jos tuomioistuin katsoo, että sopimus on puutteellinen tai ei turvaa hyvin lasten etuja, se vahvistaa määräajan puutteiden korjaamiselle. Jos puutteita ei ole korjattu määräajassa, tuomioistuin hylkää avioerohakemuksen.
Jos avioeroa haetaan kanteen perustella avioliiton vakavan ja peruuttamattoman kariutumisen vuoksi, avioerohakemuksen jättää jompikumpi puolisoista yksin. Hakemuksen käsittelee vastaajan asuinpaikan piirituomioistuin. Tuomioistuin antaa omasta aloitteestaan ratkaisun avioliiton kariutumisen syyllisyyskysymyksestä, avioliitossa syntyneiden lasten huollosta, tapaamisoikeudesta ja elatusavusta, omaisuudenjaosta, perheen yhteisen asunnon käytöstä, puolisoiden välisestä elatusavusta ja puolison sukunimen käytöstä. Näitä sääntöjä sovelletaan, jos puolisoilla ei ole avioehtosopimusta, jossa määrätään edellä mainituista seikoista avioeron varalta.
Jos avioeroa haetaan kanteen perusteella, puolisot voivat ilmoittaa tehneensä sopimuksen, jossa on sovittava avioliitossa syntyneiden lasten huollosta, tapaamisoikeudesta ja elatusavusta, omaisuudenjaosta, perheen yhteisen asunnon käytöstä, puolisoiden välisestä elatusavusta ja puolison sukunimen käytöstä. Tuomioistuin tutkii avioeron syyllisyyskysymystä vain, jos jompikumpi tai kumpikin puoliso on erikseen sitä pyytänyt. Tuomioistuimen on kuitenkin todettava, että avioliiton purkamiselle on peruste eli avioliiton vakava ja peruuttamaton kariutuminen.
Avioero puolisoiden yhteisestä hakemuksesta:
Kun puolisot hakevat avioeroa yhdessä, myöntämisperusteena on puolisoiden ilmoitus siitä, että he ovat vakavasti ja määrätietoisesti yhdessä sopineet avioliiton purkamisesta. Tuomioistuin ei tutki puolisoiden syitä päättää avioliitto.
Avioero kanteen perusteella:
Avioeron myöntämisperusteena on avioliiton vakava ja peruuttamaton kariutuminen. Lainsäädännössä ei määritellä tätä käsitettä. Oikeusteorian ja korkeimman kassaatiotuomioistuimen tulkintakäytännön mukaan avioliiton voidaan katsoa kariutuneen vakavalla ja peruuttamattomalla tavalla, jos avioliitto on muodollisesti voimassa, mutta siltä puuttuu täysin lain ja moraalin avioliitolta edellyttämä sisältö. Avioliiton vakava ja peruuttamaton kariutuminen on objektiivinen tilanne, jonka olemassaolo on todettava tapauskohtaisesti. Toteamiseen voidaan käyttää kaikkia mahdollisia todistelukeinoja, myös suullisia todisteita. Laissa ei määritellä absoluuttisia edellytyksiä avioliiton vakavalle ja peruuttamattomalle kariutumiselle. Oikeuskäytännössä edellytyksiksi hyväksytään muun muassa aviorikos, pitkäaikainen erillään asuminen, alkoholin ja muiden huumaavien aineiden väärinkäyttö, fyysinen ja psyykkinen väkivalta sekä perheen jatkuva laiminlyönti. Luettelo on esimerkinomainen. Uuden perhelain mukaan tuomioistuimen ei enää tarvitse antaa omasta aloitteestaan ratkaisua avioliiton kariutumisen syyllisyyskysymyksestä, ellei jompikumpi tai kumpikin puolisoista ole nimenomaisesti pyytänyt tuomioistuinta ratkaisemaan tätä kysymystä. Jos puolisot eivät ole päässeet yhdessä sopimukseen, syyllisyyskysymys vaikuttaa kuitenkin edelleen avioliitossa syntyneiden lasten huoltoa, tapaamisoikeutta, elatusapua ja perheen yhteisen asunnon käyttöä koskeviin päätöksiin.
Tuomioistuin voi avioeron jälkeen antaa puolisolle luvan ottaa avioeron jälkeen käyttöön entinen sukunimi.
Uudessa perhelaissa säädetään erilaisista tavoista järjestää aviovarallisuussuhteet: yhteisomistukseen perustuva lakisääteinen järjestelmä, erillisomistukseen perustuva lakisääteinen järjestelmä ja avioehtosopimukseen perustuva järjestelmä.
1. Aviovarallisuudella tarkoitetaan jaotonta yhteisomistusta kaikkeen avioliiton aikana hankittuun omaisuuteen, myös rahatalletuksiin. Puolisot omistavat nämä varat yhdessä riippumatta siitä, kumman puolison nimiin ne on hankittu, jos molemmat puolisot ovat osallistuneet yhteisesti niiden hankintaan. Yhteisenä osallistumisena voidaan pitää perheen varojenhankintaa, työpanosta, lastenhoitoa ja kodinhoitoa. Olettamuksena on, että puolisot ovat osallistuneet varallisuuden hankintaan yhdessä, ellei toisin osoiteta.
Kaikki ennen avioliittoa hankitut omaisuuserät sekä avioliiton aikana saadut perinnöt ja lahjat ovat puolisoiden henkilökohtaista omaisuutta. Henkilökohtaista omaisuutta on myös kummankin puolison avioliiton aikana erikseen hankkima irtain omaisuus, jos se on ollut yleensä hänen henkilökohtaisessa tai ammatillisessa käytössään.
Avioerossa puolisoiden aviovarallisuus muuttuu tavalliseksi varallisuudeksi.
2. Erillisomistukseen perustuva järjestelmä:
Kummankin puolison avioliiton aikana hankkima omaisuus on hänen henkilökohtaista omaisuuttaan. Avioliiton päättyessä avioeroon kanteen perusteella kummallakin puolisolla on kuitenkin oikeus saada osa toisen puolison avioliiton aikana hankkiman omaisuuden arvosta, jos vaatimuksen esittävä puoliso on edesauttanut omaisuuden hankkimista omalla työpanoksellaan, omilla varoillaan, hoitamalla yhteisiä lapsia tai kotia tai muulla tavoin. Kumpikin puoliso vastaa perheen elättämisestä, ja puolisot ovat yhdessä vastuussa perheen elatusta varten otetuista veloista.
3. Avioehtosopimukseen perustuva järjestelmä:
Uuden perhelain mukaan puolisot voivat tehdä avioehtosopimuksen, mikä on uutta Bulgarian lainsäädännössä. Avioehtosopimuksen voi tehdä myös avioliiton aikana. Avioehtosopimuksessa määrätään pelkästään puolisoiden aviovarallisuussuhteista, kuten puolisoiden oikeudesta avioliiton aikana hankittuun omaisuuteen, puolisoiden oikeudesta ennen avioliittoa hankittuun omaisuuteen, omaisuuden, mukaan lukien perheen yhteisen asunnon, hoidosta ja myynnistä, puolisoiden välisestä kustannusten ja vastuiden jakamisesta, avioeron vaikutuksista aviovarallisuussuhteisiin, puolison elatuksesta avioliiton aikana ja avioeron sattuessa sekä avioliitossa syntyneiden lasten huollosta. Avioehtosopimuksessa ei ole mahdollista määrätä, että puolison ennen avioliittoa hankkima henkilökohtainen omaisuus siirtyisi avioliitossa yhteisomistukseen. Avioehtosopimuksessa ei myöskään voi olla kuolemanvaraismääräyksiä, lukuun ottamatta määräyksiä, jotka koskevat yhteisomistuksessa olevien omaisuuserien jakautumista puolisoiden kesken avioliiton purkautuessa. Yhteisomistukseen perustuvaa lakisääteistä järjestelmää sovelletaan sellaisiin aviovarallisuussuhteisiin, joista ei määrätä avioehtosopimuksessa.
Riippumatta siitä, minkä järjestelmän puolisot ovat valinneet, perheen yhteisen kodin myyntiin sovelletaan yleistä järjestelmää: jos perheen yhteinen koti on jommankumman puolison henkilökohtaista omaisuutta, sen myyntiin tarvitaan myös toisen puolison lupa, ellei puolisoilla ole myös toista asuntoa, jonka puolisot omistavat yhdessä tai jompikumpi omistaa yksin. Jos puolisot eivät pääse sopuun yhteisen kodin myynnistä, myyntiä varten tarvitaan piirituomioistuimen päätös. Päätöksen edellytyksenä on, että myynnistä ei ole haittaa perheen alaikäisille lapsille tai koko perheelle. Jos puolisot eivät voi avioeron sattuessa käyttää perheen yhteistä kotia erikseen, tuomioistuin myöntää oikeuden asunnon käyttöön vain yhdelle puolisolle, jos hän on sitä pyytänyt ja on asunnon tarpeessa. Jos puolisoilla on yhteisiä alaikäisiä lapsia, tuomioistuin tekee omasta aloitteestaan päätöksen perheen yhteisen kodin käytöstä ja voi antaa asunnon sen puolison käyttöön, joka on saanut lasten huoltajuuden, huoltajuuden voimassaoloajaksi.
Avioeron jälkeen puolisot menettävät lainmukaiset perintöoikeutensa sekä oikeuden hyötyä muista kuolemanvaraismääräyksistä, joista olisi voinut olla heille etua. Arvokkaat esine- tai omaisuuslahjat, joita puolisot ovat avioliiton aikana saaneet toisiltaan tai puolison läheisiltä, voidaan peruuttaa avioeron jälkeen, jollei se ole yleisen moraalikäsityksen vastaista. Lahjan peruuttamista koskeva hakemus on tehtävä yhden vuoden kuluessa avioerosta.
Yhteisomistukseen perustuvaa lakisääteistä järjestelmää sovelletaan silloin, kun puolisot eivät ole avioliittoa solmiessaan erikseen valinneet jotakin toista aviovarallisuussuhteita koskevaa järjestelmää tai kun puolisot ovat alaikäisiä tai heidän oikeustoimikelpoisuuttaan on rajoitettu. Aviovarallisuussuhteisiin sovellettava järjestelmä kirjataan aviovarallisuussuhteiden rekisteriin. Järjestelmää voidaan muuttaa avioliiton aikana, ja muutos kirjataan vihkitodistukseen ja rekisteriin. Avioehtosopimukset ja aviovarallisuussuhteisiin sovellettava lakisääteinen järjestelmä kirjataan sähköiseen keskusrekisteriin, jota ylläpitää rekisterivirasto. Rekisteri on julkinen. Jos jompikumpi tai kumpikin puolisoista toteuttaa oikeustoimia kolmannen osapuolen kanssa eikä puolisoiden aviovarallisuussuhteisiin sovellettavaa järjestelmää ole kirjattu rekisteriin, sovelletaan yhteisomistukseen perustuvaa lakisääteistä järjestelmää.
Bulgarian lainsäädännössä lapsen huollosta käytetään lakitermiä ”vanhempien oikeuksien käyttö”.
Antaessaan päätöksen avioliiton purkamisesta tuomioistuin määrää myös avioliitossa syntyneiden lasten huollosta, tapaamisoikeudesta sekä elatusavusta. Lisäksi se määrää siitä, kenelle perheen yhteinen asunto jää. Tuomioistuin ottaa ratkaisussaan huomioon lasten edun. Tuomioistuin määrää siis kenelle lasten huolto myönnetään, tapaamisoikeudesta ja muista lasten huoltoon sekä lasten ja vanhempien suhteeseen liittyvistä järjestelyistä sekä elatusavusta. Harkitessaan, kummalle vanhemmista lapsen huolto myönnetään, tuomioistuin ottaa huomioon lapsen edun ja kuulee sekä vanhempia että lasta, jos lapsi on vähintään 10-vuotias.
Perhelain 83 §:n mukaan ainoastaan avioeroon syyttömällä puolisolla on oikeus saada elatusapua. Elatusapua maksetaan enintään kolme vuotta avioeron jälkeen, jolleivät puolisot muuta sovi. Tuomioistuin voi pidentää määräaikoja, jos elatusapua saava entinen puoliso on erityisen vaikeassa tilanteessa ja maksuvelvollinen voi suorittaa maksut ilman erityisiä vaikeuksia. Entisen puolison oikeus elatusapuun lakkaa, kun hän solmii uuden avioliiton. Oikeuskäytäntö tuntee erittäin vähän tapauksia, joissa entiselle puolisolle on myönnetty tai määrätty elatusapua.
Bulgarian lainsäädännössä ei ole käsitettä ”asumusero”.
Oikeuskäytännössä mainitaan ”tosiasiallinen erossa asuminen”, jolla tarkoitetaan käytännön tilannetta, jossa puolisot eivät asu yhdessä eivätkä jaa yhteistä kotia. Tämä ei suoraan vastaa lakitermiä ”asumusero”.
Bulgarian lainsäädännössä on termi ”avioliiton mitätöinti”. Avioliiton mitätöinti on yksi tapa purkaa avioliitto Bulgariassa. Tällaisen avioliiton oikeudelliset vaikutukset ovat kuitenkin samat kuin voimassa olevalla avioliitolla siihen asti kun avioliitto on tuomioistuinmenettelyllä purettu. Avioliitto voidaan siis mitätöidä ainoastaan tuomioistuinmenettelyllä. Mitätöintiin ei voida vedota ennen kuin tuomioistuin on julistanut avioliiton mitättömäksi.
Avioliiton voi mitätöidä, jos toinen puolisoista
oli avioliiton solmimishetkellä alle 18-vuotias
oli avioliiton solmimishetkellä jo naimisissa
on vajaavaltainen tai hänellä on henkinen sairaus tai älyllinen vamma, jonka perusteella hänet voidaan julistaa vajaavaltaiseksi
on sairas ja kyseinen sairaus uhkaa vakavasti lapsia tai toista puolisoa, paitsi jos sairaus on vaarallinen ainoastaan toiselle puolisolle ja tämä on tietoinen siitä
on toisen puolison sukulainen suoraan etenevässä tai takenevassa polvessa
on toisen puolison veli tai sisar, näiden lapsi tai muu sivusukulainen neljänteen polveen asti
on toisen puolison adoptiovanhempi tai adoptiolapsi
on pakotettu avioliittoon uhkaamalla vakavasti ja välittömästi hänen tai hänen läheistensä henkeä, terveyttä tai mainetta.
Avioliiton mitätöintihakemuksen voi avioliiton mitätöintiedellytyksenä olevasta virheestä riippuen jättää se puoliso, johon virhe vaikuttaa. Hakemuksen voi jättää myös syyttäjäviranomainen, puoliso aikaisemmasta avioliitosta tai syyttäjäviranomainen ja puoliso. Perhelain 97 §:ssä luetellaan nimenomaisesti ja tyhjentävästi avioliiton mitätöinnin hakemiseen oikeutetut henkilöt sekä määräajat, joihin mennessä mitätöintiä on haettava.
Avioliiton mitätöinnillä on puolisoiden henkilökohtaisiin suhteisiin ja varallisuussuhteisiin samat vaikutukset kuin avioerolla. Sama koskee puolisoiden suhteita lapsiin. Avioliiton mitätöinnin yhteydessä vilpillisyydellä on samat vaikutukset kuin syyllisyydellä avioeron yhteydessä. Mitätöidyn avioliiton aikana alkunsa saaneet tai syntyneet lapset rinnastetaan avioliitossa alkunsa saaneisiin tai syntyneisiin lapsiin, ja heihin sovelletaan isyysolettamusta.
Avioliitto voidaan purkaa avioerolla ainoastaan jättämällä avioerohakemus tuomioistuimeen.
Jos osapuolet valitsevat sovittelun, asia raukeaa.
Syyllisyyteen perustuvien avioerohakemusten ja avioliiton mitätöintihakemusten ensimmäisenä oikeusasteena ovat piirituomioistuimet. Piirituomioistuimet käsittelevät myös puolisoiden yhteiset avioerohakemukset. Hakemukset jätetään vastaajan asuinpaikan tuomioistuimeen. Tuomioistuin ei omasta aloitteestaan valvo asuinpaikan mukaista toimivaltaisuuttaan, mutta on velvollinen siirtämään asian toimivaltaiselle tuomioistuimelle, jos vastaaja esittää asiassa väitteen vastauksen antamiselle annettuun määräaikaan mennessä.
Avioliittoasioissa ei ole mahdollista antaa yksipuolisia tuomioita.
Jos puolisot ovat hakeneet avioeroa yhdessä, hakemuksesta annettuun päätökseen ei voi hakea muutosta.
Jos avioero on myönnetty kanteen perusteella tai tuomioistuin on mitätöinyt avioliiton, kyseiseen päätökseen voi hakea muutosta maakuntatuomioistuimelta (okrazhen sad) kahden viikon kuluessa siitä kun osapuoli on saanut päätöksen tiedoksi. Avioeropäätös tulee voimaan, vaikka syyllisyyskysymykseen olisi haettu muutosta.
Tällöin sovelletaan neuvoston asetusta (EY) N:o 2201/2003 sellaisena kuin se on pantu täytäntöön siviiliprosessilain (Grazhdanski protsesualen kodeks) 621 §:llä. Yleinen toimivalta on vastaajan vakinaisen asuinpaikan maakuntatuomioistuimella. Jos vastaajalla ei ole vakituista osoitetta Bulgarian alueella, toimivalta on kantajan asuinpaikan maakuntatuomioistuimella. Jos hänenkään asuinpaikkansa ei ole Bulgariassa, toimivalta on Sofian kaupungin tuomioistuimella (Sofiyski gradski sad).
Tällöin sovelletaan neuvoston asetusta (EY) N:o 2201/2003 sellaisena kuin se on pantu täytäntöön siviiliprosessilain 622 ja 623 §:llä.
Osapuoli, joka vastustaa päätöksen tunnustamista, voi hakea muutosta päätöksen tunnustamista koskevaan määräykseen tai tarvittaessa päätöksen täytäntöönpanomääräykseen. Määräyksestä voi valittaa Sofian muutoksenhakutuomioistuimeen, jonka päätökseen voi puolestaan hakea muutosta korkeimmasta kassaatiotuomioistuimesta.
Avioliiton mitätöintiin sovelletaan sen maan lakia, jota sovellettiin avioliittoa solmittaessa.
Aviopuolisoiden välisiin henkilökohtaisiin suhteisiin sovelletaan sen maan lakia, jonka kansalaisia molemmat puolisot ovat. Jos puolisot ovat eri maan kansalaisia, sovelletaan puolisoiden yhteisen tavanomaisen asuinmaan lakia. Jos yhteistä tavanomaista asuinpaikkaa ei ole, sovelletaan sen maan lakia, johon molemmilla puolisoilla on vahvimmat siteet.
Puolisoiden varallisuussuhteisiin sovelletaan samaa lainsäädäntöä kuin heidän henkilökohtaisiin suhteisiinsa.
Jos aviopuolisoilla on sama vieraan valtion kansalaisuus, avioeroon sovelletaan sen maan lakia, jonka kansalaisia he ovat avioerohakemuksen jättämisajankohtana. Jos aviopuolisoilla on eri kansalaisuus, avioeroon sovelletaan sen maan lakia, jossa heidän yhteinen tavanomainen asuinpaikkansa sijaitsee avioerohakemuksen jättämisajankohtana. Jos puolisoilla ei ole yhteistä tavanomaista asuinpaikkaa, sovelletaan Bulgarian lakia.
Päivitetty viimeksi: 24/11/2015

matches: Tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin


text:
uovision - Eränetti.fi
1 Ostoskori 11,95 €
Näytä ostoskori “Seinäkiinnike riista- ja valvontakameroille, Uovision” on lisätty ostoskoriin.
Uovision UM595-2G SMS 12MP Etäohjattava riistakamera
299,00 € 198,00 €
Kun kyseessä on Uovision, tavallinen standardi ei riitä vaan se pitää ylittää! Markkinoiden monipuolisin etäohjattava 2G riistakamera! + Hyödynnä ilmainen kuljetus!
Kun kyseessä on Uovision, tavallinen standardi ei riitä vaan se pitää ylittää! Laadukas etäohjattava 3G riistakamera nopeaan kuvanlähetykseen. Ruotsin suuren riistakameratestin testivoittaja (Jakt&Vapen lehti 12/2016).
Uusi Uovision UM595-3G Cloud 12MP HD on ilmaista LinckEazi pilvipalvelua tukeva digitaalinen lähettävä ja etäohjattava riistakamera! LinckEazi pilvi on sinulle todellinen valvonnan komentokeskus, josta ohjaat yhtä tai useampaa kameraa.
Uovision UM785-3G UUSI GEN5 - laajalla Diagonaali kuvakulmalla! Elokuun 8/2018 Jahdissa & Kalassa Uovision UM785-3G kamera testissä ja esittelyssä. Lue koko tarina TÄSTÄ. Testivoittoon myös Ruotsissa 2018! Lue Jakt Journalen 4/2018 TÄSTÄ! Lähettävien riistakameroiden Kuluttajatestin testivoittaja! Julkaistu RIISTA lehti 3/2017 Kuluttajatestin testivoittaja Uovision lähettää jopa 10 sekunnin pituiset Full HD videot (1080P) ja täysikokoiset teräväpiirto…
Uovision UM785-3G+ Cloud on ilmaista LinckEazi pilvipalvelua tukeva digitaalinen lähettävä ja etäohjattava riistakamera! LinckEazi pilvi on sinulle todellinen valvonnan komentokeskus, josta ohjaat yhtä tai useampaa kameraa.
Uovision UM785-4G LTE Cloud on ilmaista LinckEazi pilvipalvelua tukeva digitaalinen lähettävä ja etäohjattava riistakamera! LinckEazi pilvi on sinulle todellinen valvonnan komentokeskus, josta ohjaat yhtä tai useampaa kameraa. Huippunopea LTE 4G yhteys takaa laadukkaan nopean kuvamateriaalin lähetyksen kohteesta!
Uusi Uovision Glory LTE (4G) Cloud on ilmaista LinckEazi pilvipalvelua tukeva digitaalinen lähettävä ja etäohjattava riistakamera! LinckEazi pilvi on sinulle todellinen valvonnan komentokeskus, josta ohjaat yhtä tai useampaa kameraa. Huippunopea LTE 4G yhteys takaa laadukkaan nopean kuvamateriaalin lähetyksen kohteesta!
Uovision HomeGuard WiFi 12MP FullHD etäohjattava langaton valvontakamera! Uusi Uovision HomeGuard WiFi on kodinturvajoukkojen väsymätön vartija silloin kun olet itse poissa kotoa tai mökiltä. WiFi verkkoa hyödyntävä valvontakamera on oivallinen vahtimaan kaksijalkaisia luvattomia vieraita esim kotiin, mökille, työmaalle tai toimistoon. Etäohjattava Uovision HomeGuard WiFi valvontakamera pitää sinut aina ajan tasalla, olitpa sitten missä tahansa!
Uovision Panda UM535 etäohjattava riistakamera riistan tarkkailuun ja valvontaan! Yökuvaukseen inframustasalama x 2
Uusi 2019 Uovision Mini riistakamera piiloutuu pihapiiriin tai maastoon!
Riistakamera Uovision Panda. Hyvät asiat tulevat pienissä paketeissa, joista Uovision Panda riistakamera ei tee poikkeusta!
Uovision UV595 Extreme HD 12MP riistakamera
HD (High Definition) teräväpiirto on ollut kuvatekniikassa alan standardi jo vuosia. Kun kyseessä on Uovision, tavallinen standardi ei riitä vaan se pitää ylittää! Uovision UV595 Extreme HD 12MP on valmistajan kovin riistakamera uutuus Extreme huippu kuvalaadulla.
Uovision UV785 riistakamera tallentaa Full HD videotkin huippu kuvalaadulla! Ominaisuuksista ei ole tingitty vaan ne ovat markkinoiden monipuolisimmat.
Uovision CamCtrl on Android laitteistoja tukeva ohjelmisto jonka avulla voidaan hallita etäohjattavia Uovision kameroita kuten esim. Panda ja UM565 sarjan kamerat.
Uovision CamCtrl on Android laitteistoja tukeva ohjelmisto jonka avulla voidaan hallita etäohjattavia Uovision kameroita kuten esim. Uovision UM595-2G ja Uovision UM595-3G.
Bluetooth sovelluksen avulla voit oman älypuhelimen kautta suorittaa kaikki asetukset Uovision UM595-2G riistakameraan langattomasti!
Uovision CamCtrl on Android laitteistoja tukeva ohjelmisto jonka avulla voidaan hallita etäohjattavia Uovision kameroita kuten esim. Uovision UM785-3G.
iOS SMS Remote ohjelmisto etäohjattaville riistakameroille
SMS Remote on iOS älypuhelimia (iPhone tai iPad) tukeva ohjelmisto, jonka avulla voidaan hallita etäohjattavia Uovision tai NITEforce riistakameroita.
Windows SMS Remote ohjelmisto etäohjattaville riistakameroille
SMS Remote on Windows älypuhelimia tukeva ohjelmisto, jonka avulla voidaan hallita etäohjattavia Uovision tai NITEforce riistakameroita.
Seinäkiinnike riista- ja valvontakameroille, Uovision
Riistakamera seinäkiinnike Uovision riistakamera seinäkiinnike mahdollistaa riista- ja valvontakameran kiinnityksen seinään tai muuhun suoraan pintaan. Uovision seinäkiinnike on yhteensopiva kaikkien riista- ja valvontakameroiden kanssa, joissa on pohjassa kiinnityskierteet. Jämäkkä Uovision seinäkiinnike on erityisen hyödyllinen kun riistakameraa käytetään valvontakamerana ja se halutaan kiinnittää kiinteistön tai kohteen seinään.
Riistakameran kiinnitysvyö pikalukolla, Uovision
Uovision riistakameran kiinnitysvyö korvaa vanhan tai kuluneen riistakameran kiinnitysvyön. Uovision kiinnitysvyössä on pikalukko jonka avulla kameran kiinnitys eripaksuisen puunrungon ympäri on helppoa. Valmistettu säänkestävästä nailonista.
Uovision 785 paristokasetti
Uovision 785 riistakameroihin lisävarusteena saatava paristokasetti. Nyt pariston vaihto käy kohteessa nopeasti!
Akkujohto 6V ulkoiselle virtalähteelle, 2m
Uovision 6V akkujohto ulkoiselle DC virtalähteelle mahdollistaa riistakameran liittämisen lisäakkuun. Yhteensopiva kaikkien Uovision riistakameroiden ja NITEforce Professional lähettävän riistakameran kanssa. Pitkä 2 metrin johto!
Akkujohto jännitteen alentajalla 13V-9V > 6V, 2m
Akkujohto jännitteen alentajalla! Uovision 2m pituinen akkujohto on tarkoitettu 6V riistakameroille. Siinä on nerokas sisäänrakennettu jännitteen alennin joka mahdollistaa riistakameran kytkemisen 13V - 9V tasavirtaa (DC) antaviin ulkoisiin virtalähteisiin kuten esim. 12V auton akku tai aurinkosähköjärjestelmä.
Riistakameran akku, 6V 7.5Ah, Uovision
Riistakameran akku on tarpeellinen lisävaruste kun kameralla kuvataan paljon tai se jätetään pidemmäksi aikaa valmiustilaan ilman valvontaa. Riistakamera toimii ulkoisella akulla myös talviolosuhteissa normaaleja alkaliparistoja paremmin.
Riistakameran akku, 6V 12Ah, Uovision
Uovision 6V riistakameran akku maksimaalisella 12Ah kapasiteetilla! Akku on tarpeellinen lisävaruste kun kameralla kuvataan paljon tai se jätetään pidemmäksi aikaa valmiustilaan ilman valvontaa. Riistakamera toimii ulkoisella akulla myös talviolosuhteissa normaaleja alkaliparistoja paremmin.
Akkulaturi 6V, Uovision Power Charger
Akkulaturi 6V riistakameran akun lataukseen. Uovision Power Charger on tehokas 6V akkulaturi jolla lataat 6V riistakameran ulkoisen akun täyteen iskuun!
Riistakamera vakioantenni lähettävään riistakameraan (9cm), Uovision
Katosiko lähettävän riistakameran antenni? Ei hätää. Uovision riistakameran vakioantenni (9cm) on yhteensopiva kaikkien markkinoilla olevien lähettävien sekä etäohjattavien riistakameroiden kanssa.
Vakioantenni lähettävään riistakameraan (20,5 cm), Uovision
Katosiko lähettävän riistakameran antenni? Ei hätää. Uovision riistakameran vakioantenni (20,5 cm) on yhteensopiva lähes kaikkien markkinoilla olevien lähettävien sekä etäohjattavien riistakameroiden kanssa.
Lähettävän riistakameran tehomasto 39cm, Uovision
Lähettävän riistakameran tehomasto 39cm, Uovision. Uovision tehomasto on 39cm pituinen antenni jonka avulla saat parannettua lähettävän riistakameran kentän voimakkuutta uudelle tasolle. Lähettävän riistakameran tehomasto parantaa lähettävän riistakameran kuuluvuutta erityisesti haastavissa maasto-olosuhteissa, missä teleoperaattoreiden kentät ovat heikot.
TEHOMASTO 70CM LÄHETTÄVÄÄN RIISTAKAMERAAN, UOVISION
Uovision tehomasto on 70cm pituinen mastoantenni jonka avulla saat parannettua lähettävän riistakameran kentän voimakkuutta uudelle tasolle.
3G Riistakamera Booster antenni, Uovision
Riistakamera suoja, Uovision 785
Suojaa arvokas riistakamerasi ennenkuin on liian myöhäistä! Uovision riistakamerasuoja on hyödyllinen ja erittäin tarpeellinen lisävaruste kaikkiin etäohjattaviin Uovision (UM785 sarja) tai ei lähettävään UV785 sarjan riistakameraan.
Riistakamera suoja, Uovision 595
Suojaa arvokas riistakamerasi ennenkuin on liian myöhäistä! Uovision riistakamerasuoja on hyödyllinen ja erittäin tarpeellinen lisävaruste kaikkiin etäohjattaviin Uovision (UM595 sarja) tai ei lähettävään UV595 sarjan riistakameraan.

matches: HD HD HD HD HD HD


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiArkkitehtuurianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiVärikäsViileäTietokoneetSöpöKukkaHauskaPelitTytötteLomaHDKuumaElääLogoRakkausElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisää	Kotiin / Elokuvat / supersankari tapetti HD	supersankari tapetti HD
11,029 näkymät
0	supersankari tapetti HD
Tässä on joukko supersankari tapetti HD Collection Pöytäkoneet, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä HDwallpaper20.com, on yli sata tuhansia taustakuvia ovat saatavilla ilmaiseksi Lataus. Voit ladata Joka taustakuvat veloituksetta, Koska nämä taustakuvat ovat lataaja käyttäjille.
Jos Like This supersankari tapetti HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja HD Lover Edellinen: Pink Floyd tapetti HD
seuraava: Totoro tapetti HD
tapetti kuiluun HDhopea tapetti HDCleveland Browns tapetti HDomena taustakuvat HDtapetti kukka HDhd auto taustakuvia Downloademo taustakuva ilmaiseksi Lataamac tapetti HDpakettiautojen taustakuva ilmaiseksi Lataa1080p tapetti HD Suunnitellut HDwallpaper20.com | Powered by zuuur.com	© Copyright 2016, Kaikki oikeudet pidätetään	Siirry alkuun

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Iso Tissi Hd 3d Porn
Posted on 14.07.2017 14.07.2017 by iso tissi hd 3d porn
Tämä video on luokat Punainen, HD Video, Isot Tissit, Alasti pornotähti alkuperäinen nimi tämän elokuvan Isot Tissit ja 3d anime porn video. Fairly Odd Parents ja Drawn Together Cartoon Porn Scenes. 3d sarjakuva lesbo Babes kanssa isot tissit jahihna. Paikka, jotka voitaisiin mahdollisesti vaarallisia onko free web porn iso tissi rosasholmen se on ilmainen Suomi Porno Hd Hardcore Lesbians Hirvasperä.
animal porn HD/3D
Iso tissi hd 3d porn - seksiseura takaapäin
Blonde GirlsSarjakuvatKokoelma. Armeija on perseestä ja sukupuoli video 5 min 0. Kaksoset on hyväsydäminen ja vanhanaikainen merkki, joka herättää leijonassa tunnetta siitä, että tämä on rakastettu sellaisenaan. Hentai PornBabes. Pullukka tissit tyydytykseen kuvat.
Iso tissi hd 3d porn - search
Tämä video on luokat Alasti pornotähti, Isot Tissit, HD Video, Punainen alkuperäinen nimi tämän elokuvan Isot Tissit ja 3d anime porn video watch online katsella ilmaiseksi. HuoriaFetissitBlowjobs. Kuumat 3d-toons rankaistu Oletko koskaan ihastunut.
0 thoughts on “Iso tissi hd 3d porn”
Swinger helsinki gsm kuuntelulaite
Mies siveysvyössä seksi nainen
Hierontaa riihimäki sexi novellit
Thaihieronta turku transu treffit

matches: Hd hd HD Hd hd hd HD hd


text:
UNELMIA JA STUDIOHOMMIA ohjelmatiedot - Telsu.fi
Nauris.fiTietovisatReseptitVaihtoautotSanakirjaBlogitHoroskooppi
Haulla Unelmia ja studiohommia löytyy 90 aiemmin esitettyä tv-ohjelmaa.
Unelmia ja studiohommiaSu
ma 25.11.2019 11.00 - 11.30
Suomen muotoisen pilven alla. Biisintekijä Rintala romahtaa Kallosen palautteen alla. Saadaanko Wiskarilta edes sinkkua ulos enää? Tuleeko uutta albumia koskaan vai lauloiko Arttu viimeisen laulunsa? (U) HD
ke 20.11.2019 11.00 - 11.30
Juntimpaa ei ole. Erika Vikman kohtaa Mökkitiellä pikkutuhmat ideat ja sanoitukset. Wiskarin tulevalle levylle on edelleen löydettävä hitti. Mikä on lopulta Maustetyttöjen kohtalo, onko levytysdiili realismia? (U) HD
ti 19.11.2019 11.00 - 11.30
Retroilua ja studiohommia. Maustetytöt saapuvat nauhoituksiin, mutta onko nykytekniikka heille liikaa? HesaÄijän musavideon kuvauksissa koetaan aikatauluongelmia. Mutta miksi bändillä pitää olla täytetty eläin? (U) HD
ma 18.11.2019 11.00 - 11.30
Ystävät suolataan. Mökkitiellä nähdään ihmeellisiä kohtaamisia, kun Ile Vainio pamahtaa paikalle. HesaÄijä tuskailee somen kourissa. Tykkäävätkö vaimotkaan liian synkistä biiseistä? Tunnelin päähän on saatava valoa. (U) HD
ke 13.11.2019 11.00 - 11.30
Tässäks tää nyt oli? HesaÄijän uudesta sinkusta puuttuu enää räppäri Mäkin osuudet, mutta mies on kadonnut. Wiskarin keikkabussi on vaarassa syttyä liekkeihin jossain päin Suomea. Onko tämä bändin viimeinen kesä? (U) HD
ti 12.11.2019 11.00 - 11.30
Levy-yhtiön sedät. Onnistuuko nuorten ja lahjakkaiden Maustetyttöjen houkuttelu musabisnekseen vuoden tärkeimmässä palaverissa? Wiskari bändeineen navigoi bussinsa eeppiselle matkalle kohti Simerockia. (U) HD
ma 11.11.2019 11.00 - 11.30
Minun demoni? Hiipuuko usko Arttu Wiskarin albumiin biisiehdokkaiden puuttuessa keskellä kuuminta kesää? Lisäksi ranskankielinen leffamusa tuottaa tuottajalle ylimääräistä päänvaivaa. Maksaako Bambin huolto liikaa? (U) HD
ke 06.11.2019 11.00 - 11.30
Musiikkia maakuntiin. Onko perhe- ja keikkaelämän yhdistäminen mahdoton yhtälö? Arttu Wiskarin keikkabussi kiihdyttää kohti kesäisen Suomen esiintymislavoja. Toimistolla HesaÄijä painii omien ongelmiensa parissa. (U) HD
ti 05.11.2019 11.00 - 11.30
Parannetaan maailma? Arttu Wiskarin uuden levyn ja biisien synnytystuskat ovat suurimmillaan. Palaute Kalloselta pääkallonpaikalta aiheuttaa riitasointuja säveltäjän nuottiviivastolle. (U) HD
ma 04.11.2019 11.00 - 11.30
Tervetuloa Mökkitielle! Arttu Wiskarin kumppaneineen perustaman levy-yhtiön arki on jatkuvaa hittibiisien ja uusien artistien metsästystä. Onko musabisnes sittenkään boheemia sekoilua ja punaviinin litkimistä? (U) HD
Unelmia ja studiohommiaS
ke 01.05.2019 15.42 - 16.13
Suomen muotoisen pilven alla. Biisintekijä Rintala romahtaa Kallosen palautteen alla. Saadaanko Wiskarilta edes sinkkua ulos enää? Tuleeko uutta albumia koskaan vai lauloiko Arttu viimeisen laulunsa? HD
ke 01.05.2019 15.14 - 15.42
Juntimpaa ei ole. Erika Vikman kohtaa Mökkitiellä pikkutuhmat ideat ja sanoitukset. Wiskarin tulevalle levylle on edelleen löydettävä hitti. Mikä on lopulta Maustetyttöjen kohtalo, onko levytysdiili realismia? HD
ke 01.05.2019 14.46 - 15.14
Retroilua ja studiohommia. Maustetytöt saapuvat nauhoituksiin, mutta onko nykytekniikka heille liikaa? HesaÄijän musavideon kuvauksissa koetaan aikatauluongelmia. Mutta miksi bändillä pitää olla täytetty eläin? HD
ke 01.05.2019 14.18 - 14.46
Ystävät suolataan. Mökkitiellä nähdään ihmeellisiä kohtaamisia, kun Ile Vainio pamahtaa paikalle. HesaÄijä tuskailee somen kourissa. Tykkäävätkö vaimotkaan liian synkistä biiseistä? Tunnelin päähän on saatava valoa. HD
ke 01.05.2019 13.50 - 14.18
Tässäks tää nyt oli? HesaÄijän uudesta sinkusta puuttuu enää räppäri Mäkin osuudet, mutta mies on kadonnut. Wiskarin keikkabussi on vaarassa syttyä liekkeihin jossain päin Suomea. Onko tämä bändin viimeinen kesä? HD
ke 01.05.2019 13.22 - 13.50
Levy-yhtiön sedät. Onnistuuko nuorten ja lahjakkaiden Maustetyttöjen houkuttelu musabisnekseen vuoden tärkeimmässä palaverissa? Wiskari bändeineen navigoi bussinsa eeppiselle matkalle kohti Simerockia. HD
ke 01.05.2019 12.54 - 13.22
Minun demoni? Hiipuuko usko Arttu Wiskarin albumiin biisiehdokkaiden puuttuessa keskellä kuuminta kesää? Lisäksi ranskankielinen leffamusa tuottaa tuottajalle ylimääräistä päänvaivaa. Maksaako Bambin huolto liikaa? HD
ke 01.05.2019 12.25 - 12.54
Musiikkia maakuntiin. Onko perhe- ja keikkaelämän yhdistäminen mahdoton yhtälö? Arttu Wiskarin keikkabussi kiihdyttää kohti kesäisen Suomen esiintymislavoja. Toimistolla HesaÄijä painii omien ongelmiensa parissa. HD
ke 01.05.2019 11.58 - 12.25
Parannetaan maailma? Arttu Wiskarin uuden levyn ja biisien synnytystuskat ovat suurimmillaan. Palaute Kalloselta pääkallonpaikalta aiheuttaa riitasointuja säveltäjän nuottiviivastolle. HD
ke 01.05.2019 11.30 - 11.58
Tervetuloa Mökkitielle! Arttu Wiskarin kumppaneineen perustaman levy-yhtiön arki on jatkuvaa hittibiisien ja uusien artistien metsästystä. Onko musabisnes sittenkään boheemia sekoilua ja punaviinin litkimistä? HD
ma 22.04.2019 16.55 - 17.25
ma 22.04.2019 11.00 - 11.32
su 21.04.2019 21.30 - 22.00
su 21.04.2019 20.20 - 20.50
la 20.04.2019 23.05 - 23.35
to 18.04.2019 23.30 - 00.00
to 18.04.2019 15.00 - 15.30
ke 17.04.2019 20.35 - 21.05
ti 16.04.2019 21.10 - 21.40
ma 15.04.2019 15.00 - 15.30
su 14.04.2019 23.45 - 00.15
to 11.04.2019 15.25 - 15.55
ke 10.04.2019 22.25 - 22.55
ti 09.04.2019 22.00 - 22.30
ma 08.04.2019 18.00 - 18.30
ma 08.04.2019 15.55 - 16.23
su 07.04.2019 23.15 - 23.45
to 04.04.2019 18.10 - 18.40
to 04.04.2019 15.00 - 15.30
ke 03.04.2019 22.55 - 23.25
ti 02.04.2019 19.30 - 20.00
ma 01.04.2019 14.00 - 14.30
ma 01.04.2019 08.30 - 09.00
su 31.03.2019 21.35 - 22.05
su 31.03.2019 21.30 - 22.00
la 30.03.2019 11.45 - 12.15
to 28.03.2019 19.30 - 20.00
to 28.03.2019 15.00 - 15.30
ke 27.03.2019 21.50 - 22.20
www.telsu.fi > ohjelmatiedot > Unelmia ja studiohommia
Tanskalainen maajussi13:00 - 13:30 Yle TV2 Huvila & Huussi13:55 - 14:55 Nelonen Isä Matteon tutkimuksia15:00 Yle Teema & Fem Gladiaattorit16:00 - 17:25 MTV3 Pokka pitää16:20 - 16:50 Yle TV1 Kotiin takaisin17:10 - 17:54 Yle TV1 Kauniit ja rohkeat18:00 - 18:25 MTV3 Haluatko miljonääriksi?18:00 - 19:00 Nelonen Emmerdale18:25 - 19:00 MTV3 Remontilla rahoiksi19:00 - 20:27 AVA Eroja ja avioeroja19:00 - 19:54 Yle TV1 Toulouse-Lautrec, Montmartren taiteilija20:00 Yle Teema & Fem Allsång på Skansen21:00 - 22:00 Yle TV1 The Handmaid's Tale - Orjattaresi21:45 Yle Teema & Fem Jackie Malton: Rikollisen jäljillä23:00 - 23:45 Yle TV1
Miesmalli13:00 - 14:25 Yle TV1 IMDb 4.8 Peloton punatakki14:05 - 15:25 TV5 IMDb 8.2 Blue Jasmine21:00 - 23:05 Liv IMDb 7.3 Yksin kotona 2 - Eksynyt New Yorkissa21:00 - 23:10 Sub IMDb 6.6 American Pie - Luokkakokous21:00 - 23:10 TV5 IMDb 6.7 Rock the Kasbah21:00 - 23:15 Nelonen IMDb 5.5 Kesäkaverit22:40 - 00:10 Yle TV2 IMDb 5.6 Yksin kotona23:10 - 01:00 Sub IMDb 7.5 Pientä säätöä23:10 - 01:20 TV5 IMDb 6.5 Maailmojen sota23:45 Yle Teema & Fem IMDb 7.2
Pinnalla juuri nyt: Pokka pitää, Kotiin takaisin, Uusi päivä, Sydämen asialla, Onnela, Huvila & Huussi, Salatut elämät: Pihlajasatu, Haluatko miljonääriksi?, Kauniit ja rohkeat, Pirunpelto

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Maxivisionin teräväpiirtotarjonta lisääntyy – FOX HD lisätty kanavavalikoimaan | Digilelut
rumasa: Canal Digital lisäsi teräväpiirtokanaviapekka: Elisa Viihteen tallenteita voi katsella Android-tableteillaAhaaaaa: Hyvästi ilmaiset elokuvat – HDFIN muuttui maksulliseksiköhöh: Google vaatii Microsoftia poistamaan YouTuben Windows puhelimistaKaleviV: Katsoin mainoksia, olenko ihan hullu? Ei kai kukaan nykyään enää katso mainoksia?
Maxivisionin teräväpiirtotarjonta lisääntyy – FOX HD lisätty kanavavalikoimaan
17.8.2012 Maxivision on lisännyt FOX HD -kanavan kanavavalikoimaansa. Foxin teräväpiirtokanava kuuluu Maxivisionin peruspalveluun samoin kuin MTV3 HD, Yle HD ja viime viikolla lisätty Nelonen HD.
Digilelujen tietojen mukaan FOX HD -kanvalla esitetään vain ylöspäinskaalattua normaalitarkkuuden FOX-kanavan ohjelmaa ja ilmeisesti mitkään FOX HD -kanavan ohjelmat eivät ole aitoa teräväpiirtoa. Ilmoitattehan Digileluille, jos tietomme ovat vääriä ja jos FOX HD -kanavalla esitetään joitain ohjelmia myös aitona teräväpiirtona.
Yhdeltä lukijaltamme saadun sähköpostiyhteydenoton mukaan jotkin FOX HD:n ohjelmat esitettäisiin aitona teräväpiirtona. Onko muilla tietoa FOX HD:n aidosta teräväpiirrosta?
Suomen kaikki HD-kanavat löydät helposti Digilelujen HD-kanavat -sivulta.
Teräväpiirto lisääntyy Yle HD -kanavalla
Avainsanat: hd, iptv, kanavat Kommentit
loksu kirjoitti	20.8.2012 kello 0:14	Nyt kun on ollut ilmaiskatselussa DNA:lla, yllätyin positiivisesti huomatessani että leffat esitetään hd-versioina. Heidän tiedotus vain on valitettavasti aivan suolesta, koska eivät vastaile kyselyihin, eivätkä esim nettisivuillaan mainitse mikä sisältö on hd:ta!
Digilelujen Jani kirjoitti	20.8.2012 kello 8:07	Kiitos tiedosta loksu. Fox ei ole ainakaan vielä vaivautunut vastaamaan kysymykseeni aidosta HD-sisällöstä.

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Bitcoin taustakuva hd android - Reddit uk bitcoin
: 1004 KosmoKisa Legendary Offline Activity: 1050 Merit. Helppo tutkia hämmästyttävä taustakuvia HD taustakuvia Galleria. Paras Jumala taustakuva app on tällä. Aarti Chalisa Sangrah 22 most useful Aarti and 17 Chalisa of God and Goddess in Hindi., bhakti Ringtones, the Best Collection Bhakti Sangeet Ringtones mymandir, now in, and, all Chalisa Aarti. Se käsittä kolme suurta perinteistä, shaivismi, vaishnavismi ja Shaktism, jonka seuraajia pidetän Shiva, Vishnu ja Shakti olla korkein jumaluus vastaavasti. KosmoKisa, legendary, offline, activity: 1050, merit: 1000. The revolutionary AI gaming ecosystem avdot, hero Member, offline, activity: 994, merit: 508. Vuonna aikaisintaan Vedic kirjallisuutta, kaikki yliluonnolliset olennot kutsutaan Asuras. Käytä HD jumala taustakuvia kaikkien hindujen jumalia, Slamic tapetti, jeesus tapetit, ja antaa hämmästyttävä katsoa matkapuhelimeen näytön. Hindulaisuus on hallitseva ja alkuperäinen uskonto Intian niemimaalla. Popular Radha Krishna Janmashtami Bhakti Bhajans in Hindi English with Audio., shiv Mahapuran in Hindi - brief Shiv Mahapuran Katha in Hindi, bhakti Ringtones HD, the best collection of 62 high definition Hindu Bhakti Ringtones and Wallpapers., hanuman Chalisa High HD Quality With Puja Features. Ylistys olkoon Jumalalle, Pyhä taustakuvat Allahin, tämä islamilainen sovellus on tarkoitettu kaikille muslimien veljet ja sisaret ympäri maailmaa, jotka rakastavat islamin, Allah ja hänen profeetta Muhammedin.
Minulla on bitcoin-lompakko id, Slashdot bitcoin 2011,
In Puranas ja hindulaisuuden historia, Devas edustavat hyvä ja Asuras huono. Hindujumalat ovat osa Intian mytologiasta sekä Devas ja Devis piirre yksi monista kosmologisessa teorioiden hindulaisuus. Ominaisuudet, yksinkertainen käyttöliittymä Yksinkertainen käyttä Simple Theme. Vapaa sovellus tarjoaa tuhansia HD taustakuvia ja HD Taustat tehdä näytön ainutlaatuinen ja tyylikäs. Allah, Muhammed Akbar, Muhammed profeetta, Jumala muslimeista ja islamin uskontoa, ne kaikki ovat osa historiaamme ja elämämme. An offline Chalisa Chanting for Hanuman followers Vishnu Aarti - Om Jai Jagdish Vishnu aarti with lyrics forex altistuminen ppt in sync with audio, beautiful images Shiv Aarti Shiv aarti with lyrics in sync with audio, beautiful images Ganesh Mantra Repeat Mantra 11,21, 51,108 times, lyrics in sync. Voit asettaa god kuvia kuin näytön taustan tai jakaa ystävien ja sukulaisten. 4D Hanuman Live Wallpaper. Lataa nyt: Allah Tapetit, ja tuntea Jumalan läsnäoloa. Helppo ladata ja asettaa taustakuvaksi. They may be unsafe, untrustworthy, or illegal in your jurisdiction.
hostapp.eu 2018 - Bitcoin taustakuva hd android

matches: hd HD HD HD HD HD hd


Laki lelujen turvallisuudesta 287/1997 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1997 › 287/1997
Annettu Helsingissä 26 päivänä maaliskuuta 1997
Lelujen turvallisuuden valvontaan sovelletaan tuoteturvallisuuslakia (914/86). Lääninhallituksen ja kunnan valvontaviranomainen voivat kuitenkin tuoteturvallisuuslain 12 §:n 2 momentin estämättä määrätä tuoteturvallisuuslain 12 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitetun kiellon, jos lelu ei ole lelujen turvallisuudesta annetun lain säännösten mukainen.
Milloin lelu ei täytä 1 momentissa tarkoitetun standardin vaatimuksia tai täyttää ne vain osittain, katsotaan sen täyttävän tässä laissa säädetyt mekaanisia ja fysikaalisia ominaisuuksia koskevat vaatimukset, jos lelun valmistaja tai hänen Euroopan yhteisöön sijoittautunut edustajansa vahvistaa, että kyseinen lelu vastaa 31 §:ssä säädetyllä tavalla tarkastettua mallia, jonka tällaisia tarkastuksia suorittamaan ilmoitettu laitos on todennut täyttävän tämän lain 8―14 §:n säännökset.
2) eivät ole helposti syttyviä (liekki sammuu heti, kun sytytyslähteen vaikutus lakkaa); tai
2) sisältävät sellaisia haihtuvia aineita, jotka syttyvät ilmassa taikka muodostavat syttyvän tai räjähtävän kaasuilmaseoksen.
Milloin lelu ei täytä 1 momentissa tarkoitetun standardin vaatimuksia tai täyttää ne vain osittain, katsotaan sen täyttävän tässä laissa säädetyt syttyvyysominaisuuksia koskevat vaatimukset, jos lelun valmistaja tai hänen Euroopan yhteisöön sijoittautunut edustajansa vahvistaa, että kyseinen lelu vastaa 31 §:ssä säädetyllä tavalla tarkastettua mallia, jonka tällaisia tarkastuksia suorittamaan ilmoitettu laitos on todennut täyttävän tämän lain 16―19 §:n säännökset.
Milloin lelu ei täytä 1 momentissa tarkoitetun standardin vaatimuksia tai täyttää ne vain osittain, katsotaan sen täyttävän tässä laissa säädetyt kemiallisia ominaisuuksia koskevat vaatimukset, jos lelun valmistaja tai hänen Euroopan yhteisöön sijoittautunut edustajansa vahvistaa, että kyseinen lelu vastaa 31 §:ssä säädetyllä tavalla tarkastettua mallia, jonka tällaisia tarkastuksia suorittamaan ilmoitettu laitos on todennut täyttävän tämän lain 21 §:n säännökset.
Lelujen osat, jotka on yhdistetty sähkö-iskun vaaraa aiheuttavaan sähkövoiman lähteeseen tai jotka saattavat joutua kosketuksiin tällaisen lähteen kanssa, sekä näihin osiin sähkövirtaa johtavat kaapelit ja muut johtimet on siten eristettävä ja mekaanisesti suojattava, että sähköiskun vaara vältetään.
Milloin lelu ei täytä 1 momentissa tarkoitetun standardin vaatimuksia tai täyttää ne vain osittain, katsotaan sen täyttävän tässä laissa säädetyt sähköominaisuuksia koskevat vaatimukset, jos lelun valmistaja tai hänen Euroopan yhteisöön sijoittautunut edustajansa vahvistaa, että kyseinen lelu vastaa 31 §:ssä säädetyllä tavalla tarkastettua mallia, jonka tällaisia tarkastuksia suorittamaan ilmoitettu laitos on todennut täyttävän tämän lain 23 ja 24 §:n säännökset.
Radioaktiivisten aineiden käyttö leluissa on kielletty siten kuin siitä säteilylaissa (592/91) säädetään.
Tuoteturvallisuuslain valvontaviranomaisella on oikeus vaatia, että elinkeinonharjoittaja poistaa markkinoilta sellaisen lelun, jossa ei ole 28 ja 29 §:ssä säädetyllä tavalla CE-merkintää. Vaatimusta on tehostettava uhkasakolla, jollei se erityisistä syistä ole tarpeetonta.
Edellä 31 §:ssä tarkoitetun ilmoitetun laitoksen on täytettävä seuraavat vähimmäisvaatimukset:
2) testausseloste, tekninen tiedosto tai muu vastaavanlainen kuvaus niistä menetelmistä, joilla valmistaja varmistaa, että tuote on tässä laissa tarkoitettujen standardien mukainen taikka, milloin se ei ole, että se vastaa hyväksyttyä mallia siten kuin edellä 15, 20, 22 ja 25 §:ssä säädetään;
Jos terveyden kannalta on tarpeen, on ilmoitettava lelun käyttämisestä aiheutuvasta vaarasta ja vaaran torjunnasta. Tämä koskee erityisesti leluja, jotka saattavat aiheuttaa vaaraa kolmea vuotta nuoremmille lapsille. Lelujen katsotaan täyttävän tässä laissa ole- vat ikärajoitusmerkintöjä koskevat vaatimukset, jos ne ovat lelujen ikärajoitusmerkintöjä koskevan yhdenmukaistetun standardin mukaisia, jota koskeva viittaus on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Ku-luttajavirasto antaa tietoja standardiin sisältyvistä edelleenviittauksista normeihin, jotka on julkaistu vain muun kielisenä kuin suomeksi ja ruotsiksi.
Jos lelun mukana on terveydelle vaarallista kemikaalia, tulee kemikaalin vaarallisuudesta varoittaa kemikaalilain 17 §:n mukaisesti.
Siltä osin kuin 1 momentissa mainitun asetuksen säännökset poikkeavat niiden standardien määräyksistä, joihin tässä laissa viitataan, sovelletaan mainitun asetuksen säännöksiä. Leluun tai sen pakkaukseen on kuitenkin edellä 28 ja 29 §:ssä tarkoitetun CE-merkinnän lisäksi merkittävä valmistajan tai valmistajan edustajan tai lelua Euroopan yhteisön alueelle tuovan maahantuojan nimi tai toiminimi tai merkki sekä kyseisen elinkeinonharjoittajan osoite. Nämä tiedot voidaan lyhentää, jos valmistaja, valmistajan edustaja tai lelua Euroopan yhteisön alueelle tuova maahantuoja voidaan tunnistaa lyhenteiden perusteella. Pienten ja pienistä osista koostuvien lelujen osalta nämä tiedot voidaan kiinnittää pakkaukseen tai lappuun tai lehtiseen. Jos mainittuja tietoja ei ole kiinnitetty leluun, kuluttajaa on neuvottava säilyttämään tiedot. Merkintöjen tulee olla näkyviä, helposti luettavia ja kestäviä.
EV 8/1997
Neuvoston direktiivit (88/378/ETY ja 93/68/ETY)
1 §2 §3 §4 §5 §6 §7 §8 §9 §10 §11 §12 §13 §14 §15 §16 §17 §18 §19 §20 §21 §22 §23 §24 §25 §26 §27 §28 §29 §30 §31 §32 §33 §34 §35 §36 §37 §


text:
Hämeenlinnan HAO 01.04.2020 20/0312/2 - Förvaltningsdomstols avgöranden - FINLEX ®
Du är här: Finlex › Rättspraxis › Förvaltningsdomstolar › 2020 › Hämeenlinnan HAO 01.04.2020 20/0312/2
Hämeenlinnan HAO 01.04.2020 20/0312/2
Maksutalletus - Tallettaminen - Valitusoikeus
00267/20/1299
20/0312/2
Diaarinumero: 00267/20/1299
Taltionumero: 20/0312/2
Antopäivä: 1.4.2020
X Oy oli 30.12.2019 päivätyssä hakemuksessaan ilmoittanut tallettaneensa aluehallintoviraston tilille varoja A:n lukuun Y Oy:n osakkeiden lunastushinnan suorittamiseksi. Aluehallintovirasto oli 8.1.2020 tekemällään päätöksellä hyväksynyt tallettamisen ja päättänyt siirtää talletetut varat luottolaitokseen korkoa kasvamaan, kunnes asiassa toisin määrätään.
A valitti hallinto-oikeuteen vaatien aluehallintoviraston päätöksen kumoamista. Valituksessaan A katsoi, että hänellä oli tarve valittaa aluehallintoviraston päätöksestä, koska talletuksen tehnyt X Oy oli katsonut osakkeiden omistusoikeuden siirtyneen sille lunastushinnan tallettamisella. Osapuolet eivät olleet sopineet lunastushinnasta, eikä kysymystä lunastushinnan määrästä ollut saatettu välimiesten ratkaistavaksi. A katsoi, ettei lunastushintaa voitu osakeyhtiölain mukaan tallettaa ennen välimiesten ratkaisua.
Hallinto-oikeus ei tutkinut A:n valitusta puuttuvan valitusoikeuden vuoksi. Hallinto-oikeus perusteli päätöstään seuraavasti:
Talletuksen vastaanottamista koskevaa päätöstä ei kohdisteta siihen, jonka on ilmoitettu olevan oikeutettu talletettuihin varoihin. Talletettuun oikeutetun valitusoikeutta oli siten arvioitava siltä kannalta, vaikuttaako talletuksen vastaanottaminen välittömästi hänen oikeuteensa, velvollisuuteensa tai etuunsa.
Arvioitaessa talletuksen vastaanottamisen oikeusvaikutuksia oli otettava huomioon, että aluehallintovirasto ei talletuksen hyväksymistä koskevassa päätöksessään vahvista tallettajan suoritusvelvollisuuden lakkaamista tai muutoinkaan ota kantaa siihen, mikä vaikutus tallettamisella on tallettajan ja talletettuun oikeutetun väliseen oikeussuhteeseen. Laissa ei ylipäätään ollut erikseen säädetty talletuksen hyväksymistä koskevan päätöksen tekemisestä eikä siitä, että lain 5 §:n 1 momentissa talletuksen tehottomuudesta eräissä tilanteissa säädetty koskisi myös aluehallintoviraston päätöksen kumoamista muun kuin tallettajan tekemän valituksen johdosta. Talletus on mahdollista tehdä sellaisissakin tilanteissa, joissa velkoja ei ole tavoitettavissa tai tallettaja ei tiedä eikä ole velvollinen tietämään, kenelle suoritus on toimitettava. Tällaisissa tilanteissa talletettuun oikeutettua ei ole mahdollista kuulla ennen talletuksen hyväksymistä koskevan päätöksen tekemistä. Tämä seikka puhui sitä vastaan, että talletuksen vastaanottamisella olisi sitovia vaikutuksia talletettuihin varoihin oikeutetun oikeusasemaan. Maksutalletuslain säännöksistä ei ollut myöskään saatavissa tukea sille tulkinnalle, että tallettamisen oikeusvaikutukset riippuisivat talletuksen tekemisen perusteesta. Talletuksen hyväksymisen luonnetta yksinomaan tallettajaa koskevana toimenpiteenä kuvasi myös se, että muissa kuin osakkeiden lunastushinnan suorittamiseksi tehtävissä talletuksissa tallettaja voi yleensä pidättää oikeuden saada talletettu halutessaan takaisin, samoin kuin se, että tallettamisesta suoritukseen oikeutetulle ilmoittaminen on lain 2 §:n 2 momentissa säädetty tallettajan tehtäväksi.
Osakkeiden lunastushinnan suorittaminen tallettamalla tai muulla tavalla on yksi lunastuksen toteutumisen ja siten osakkeiden omistusoikeuden siirtymisen edellytyksistä. Osakkeiden omistusoikeutta koskevan riita-asian ratkaiseminen kuuluu asianomaisen yleisen tuomioistuimen toimivaltaan. Riita-asian oikeudenkäynnissä voidaan ratkaista myös se, ovatko maksutalletuksen edellytykset tallettajan ja talletettuun oikeutetun väliseen oikeussuhteeseen vaikuttavalla tavalla täyttyneet. Hallinto-oikeus viittasi päätöksensä perusteluissa tältä osin kolmeen yleisen tuomioistuimen ratkaisuun. Myös oikeuskirjallisuudessa oli katsottu, että talletuksen vastaanottaminen ei vähennä velkojan oikeutta ja velkoja voi esimerkiksi ajaa velallista vastaan kannetta sillä perusteella, ettei tallettamiselle ollut edellytyksiä.
Talletuksen vastaanottamista koskevan päätöksen ei edellä lausuttuun nähden voitu katsoa sisältävän vähemmistöosakkeenomistajaa sitovaa ratkaisua siitä, täyttyvätkö lunastushinnan tallettamisen edellytykset hänen ja lunastajan väliseen oikeussuhteeseen vaikuttavalla tavalla. Talletuksen vastaanottamista koskevalla päätöksellä ei voitu muutoinkaan ratkaista lunastusoikeuteen, lunastushinnan määrään tai osakkeiden omistusoikeuden siirtymiseen liittyviä lunastajan ja vähemmistöosakkaan erimielisyyksiä, vaan ne ratkaistaan välimiesmenettelyssä tai riita-asiain oikeudenkäynnistä säädetyssä järjestyksessä. Aluehallintoviraston päätös talletuksen vastaanottamisesta ei näin ollen sisältänyt ratkaisua, jolla olisi ollut välittömiä vaikutuksia A:n oikeuksiin, velvollisuuksiin tai etuihin. A:lla ei siten ollut oikeutta valittaa aluehallintoviraston päätöksestä.
Laki oikeudenkäynnistä hallintoasioissa 7 § 1 mom
Osakeyhtiölaki 18 luku 11 § 2 mom
Laki rahan, arvo-osuuksien, arvopaperien tai asiakirjain tallettamisesta velan maksuna tai vapautumiseksi muusta suoritusvelvollisuudesta 1 § 1 mom
Laki rahan, arvo-osuuksien, arvopaperien tai asiakirjain tallettamisesta velan maksuna tai vapautumiseksi muusta suoritusvelvollisuudesta 2 §
Laki rahan, arvo-osuuksien, arvopaperien tai asiakirjain tallettamisesta velan maksuna tai vapautumiseksi muusta suoritusvelvollisuudesta 5 § 1 mom
Laki rahan, arvo-osuuksien, arvopaperien tai asiakirjain tallettamisesta velan maksuna tai vapautumiseksi muusta suoritusvelvollisuudesta 6 § 1 mom
Ks. KKO 2002:40, Itä-Suomen HO 19.06.1980 TU-75/80 II ja Helsingin HO 23.8.2006/2413
Ks. myös Hämeenlinnan HAO 1.4.2020 20/0313/2
Vrt. KHO 2017:27, KHO 24.2.2017/789 ja KHO 24.2.2017/790
Ks. Halila - Ylöstalo: Saamisen lakkaamisesta (1980) s. 35; Norros: Velvoiteoikeus (2018) s. 398; Pönkä: Osakkeen lunastaminen (2015) s. 331; Saarnilehto ym.: Varallisuusoikeus (2012) s. 277; Serlachius - Cederberg: Suomen yleisen obligatsionioikeuden oppikirja (1927) s. 199
Ratkaisijakokoonpano
Asian ovat ratkaisseet hallinto-oikeuden jäsenet Anneli Aura (t), Marja Tuominen ja Jussi-Pekka Lajunen, joka on myös esitellyt asian.

matches:
§ 1
§ 2
§ 1
§ 1
§ 1
KKO


text:
Unionin kansalaisuus – SEUT 20 artikla − Direktiivi 2003/86/EY – Oikeus perheenyhdistämiseen – Unionin kansalaiset, jotka ovat pieniä lapsia ja jotka asuvat äitiensä, jotka ovat kolmansien maiden kansalaisia, kanssa sen jäsenvaltion alueella, jonka kansalaisia lapset ovat − Äitien, joille on myönnetty unionin kansalaisten yksinhuoltajuus, pysyvä oleskeluoikeus kyseisessä jäsenvaltiossa − Perheiden uudelleen muotoutuminen sen jälkeen, kun äidit ovat avioituneet uudelleen kolmansien maiden kansalaisten kanssa ja kun näistä avioliitoista on syntynyt lapsia, jotka myös ovat kolmansien maiden kansalaisia − Unionin kansalaisten kotijäsenvaltiossa tehdyt perheenyhdistämistä koskevat hakemukset − Oleskeluoikeuden epääminen uusilta aviopuolisoilta riittävien tulojen ja varojen puuttumisen perusteella − Oikeus perhe-elämän kunnioittamiseen − Lasten edun huomioon ottaminen
Yhdistetyissä asioissa C‑356/11 ja C‑357/11,
joissa on kyse SEUT 267 artiklaan perustuvista ennakkoratkaisupyynnöistä, jotka korkein hallinto-oikeus (Suomi) on esittänyt 5.7.2011 tekemillään päätöksillä, jotka ovat saapuneet unionin tuomioistuimeen 7.7.2011, saadakseen ennakkoratkaisun asioissa
toimien kokoonpanossa: tuomarit A. Rosas, joka hoitaa toisen jaoston puheenjohtajan tehtäviä, U. Lõhmus, A. Ó Caoimh (esittelevä tuomari), A. Arabadjiev ja C. G. Fernlund,
ottaen huomioon kirjallisessa käsittelyssä ja 12.9.2012 pidetyssä istunnossa esitetyn,
– L, edustajanaan asianajaja J. Streng,
– Tanskan hallitus, asiamiehinään V. Pasternak Jørgensen ja C. Vang,
– Saksan hallitus, asiamiehinään T. Henze ja A. Wiedmann,
– Italian hallitus, asiamiehenään G. Palmieri, avustajanaan avvocato dello Stato W. Ferrante,
– Euroopan komissio, asiamiehinään D. Maidani ja E. Paasivirta,
kuultuaan julkisasiamiehen 27.9.2012 pidetyssä istunnossa esittämän ratkaisuehdotuksen,
1 Ennakkoratkaisupyynnöt koskevat SEUT 20 artiklan tulkintaa.
2 Nämä pyynnöt on esitetty kahdessa asiassa, joista ensimmäisessä asianosaisina ovat yhtäältä O ja S, jotka ovat molemmat kolmansien maiden kansalaisia, ja toisaalta Maahanmuuttovirasto (asia C‑356/11) ja toisessa yhtäältä Maahanmuuttovirasto ja toisaalta L, joka myös on kolmannen maan kansalainen, ja jotka koskevat sitä, että kyseisten henkilöiden perheenyhdistämisen perusteella tekemät oleskelulupahakemukset on hylätty.
Direktiivi 2003/86/EY
3 Oikeudesta perheenyhdistämiseen 22.9.2003 annetun neuvoston direktiivin 2003/86/EY (EUVL L 251, s. 12) johdanto-osan toisen, neljännen, kuudennen ja yhdeksännen perustelukappaleen sanamuoto on seuraava:
”(2) Perheenyhdistämistä koskevat toimenpiteet olisi hyväksyttävä perheen suojelua ja perhe-elämän kunnioittamista koskevan velvoitteen mukaisesti, joka on kirjattu useisiin kansainvälisen oikeuden säädöksiin. Tässä direktiivissä kunnioitetaan perusoikeuksia ja otetaan huomioon erityisesti [ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn, Roomassa 4.11.1950 allekirjoitetun yleissopimuksen] 8 artiklassa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa [jäljempänä perusoikeuskirja] tunnustetut periaatteet.
(4) Perheiden yhdistäminen on tarpeen, jotta perhe-elämä olisi mahdollista. Se edistää sellaisen sosiaalisen ja kulttuurisen vakauden muodostumista, joka helpottaa kolmansien maiden kansalaisten kotoutumista jäsenvaltioissa. Se myös lujittaa taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta, mikä on [Euroopan] yhteisön perustavoitteita, kuten [EY:n] perustamissopimuksessa todetaan.
(9) Perheenyhdistämisen olisi koskettava ainakin ydinperheen jäseniä eli aviopuolisoa ja alaikäisiä lapsia.”
4 Mainitun direktiivin tavoitteena on – kuten direktiivin 1 artiklasta ilmenee – ”vahvistaa edellytykset, joiden täyttyessä jäsenvaltioissa laillisesti oleskelevilla kolmansien maiden kansalaisilla on oikeus perheenyhdistämiseen”.
a) ’kolmannen maan kansalaisella’ henkilöä, joka ei ole [EY:n] perustamissopimuksen 17 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu unionin kansalainen;
d) ’perheenyhdistämisellä’ jäsenvaltiossa laillisesti oleskelevan kolmannen maan kansalaisen perheenjäsenten maahantuloa ja oleskelua jäsenvaltiossa perheyhteyden säilyttämistä varten riippumatta siitä, ovatko perhesuhteet muodostuneet jo ennen perheenkokoajan maahantuloa vai vasta sen jälkeen.”
6 Direktiivin 2003/86 3 artiklan 1 ja 3 kohdassa säädetään seuraavaa:
3. Tätä direktiiviä ei sovelleta Euroopan unionin kansalaisen perheenjäseniin.”
7 Direktiivin 4 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa:
b) perheenkokoajan ja hänen aviopuolisonsa alaikäiset lapset – –;
c) [perheenkokoajan] alaikäiset lapset, – – jos perheenkokoaja on näiden huoltaja ja lapset ovat hänen huollettavanaan. – –
d) [perheenkokoajan aviopuolison] alaikäiset lapset – –, jos aviopuoliso on näiden huoltaja ja lapset ovat hänen huollettavanaan.”
8 Käsitellessään maahantuloa ja maassaoleskelua koskevaa hakemusta jäsenvaltioiden on direktiivin 5 artiklan 5 kohdan mukaisesti otettava asianmukaisesti huomioon alaikäisen lapsen etu.
9 Direktiivin 2003/86 7 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa:
”Jäsenvaltio voi vaatia hakemuksen tehneeltä henkilöltä perheenyhdistämistä koskevan hakemuksen jättämisen yhteydessä todisteita siitä, että perheenkokoajalla on:
c) vakaat ja säännölliset tulot ja varat, jotka riittävät perheenkokoajan ja hänen perheenjäsentensä ylläpitoon ilman, että heidän on turvauduttava asianomaisen jäsenvaltion sosiaalihuoltojärjestelmään. Jäsenvaltioiden on arvioitava näiden tulojen ja varojen luonne ja säännöllisyys, ja ne voivat ottaa huomioon kansallisten vähimmäispalkkojen ja eläkkeiden tason sekä perheenjäsenten lukumäärän.”
10 Direktiivin 17 artiklassa säädetään seuraavaa:
11 Euroopan unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä oikeudesta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella, asetuksen (ETY) N:o 1612/68 muuttamisesta ja direktiivien 64/221/ETY, 68/360/ETY, 72/194/ETY, 73/148/ETY, 75/34/ETY, 75/35/ETY, 90/364/ETY, 90/365/ETY ja 93/96/ETY kumoamisesta 29.4.2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/38/EY (EUVL L 158, s. 77 ja oikaisu EUVL L 229, s. 35) 1 artiklassa todetaan seuraavaa:
12 Kyseisen direktiivin 2 artiklassa, jonka otsikko on ”Määritelmät”, säädetään seuraavaa:
c) unionin kansalaisen alle 21-vuotiaita tai hänestä riippuvaisia jälkeläisiä suoraan etenevässä polvessa samoin kuin unionin kansalaisen aviopuolison – – vastaavanlaisia jälkeläisiä;
d) unionin kansalaisesta riippuvaisia sukulaisia suoraan takenevassa polvessa samoin kuin unionin kansalaisen aviopuolison – – vastaavanlaisia sukulaisia;
13 Direktiivin 3 artiklan otsikko on ”Henkilöt, joihin tätä direktiiviä sovelletaan”, ja kyseisen artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa:
14 Ulkomaalaislain 37 §:n 1 momentissa säädetään seuraavaa:
”Tätä lakia sovellettaessa perheenjäseneksi katsotaan Suomessa asuvan henkilön aviopuoliso sekä alle 18-vuotias naimaton lapsi, jonka huoltaja on Suomessa asuva henkilö tai tämän aviopuoliso. Jos Suomessa asuva henkilö on alaikäinen lapsi, perheenjäsen on hänen huoltajansa. – –”
15 Ulkomaalaislain 39 §:n 1 momentissa säädetään seuraavaa:
”Oleskeluluvan myöntäminen edellyttää, että ulkomaalaisen toimeentulo on turvattu, jollei tässä laissa toisin säädetä. Toimeentuloedellytyksestä voidaan yksittäisessä tapauksessa poiketa, jos siihen on poikkeuksellisen painava syy tai lapsen etu sitä vaatii. – –”
16 Kyseisen lain 47 §:n 3 momentissa säädetään seuraavaa:
”Kun ulkomaalaiselle on myönnetty jatkuva tai pysyvä oleskelulupa, hänen perheenjäsenelleen myönnetään jatkuva oleskelulupa. – –”
17 Ulkomaalaislain 66 a §:ssä säädetään seuraavaa:
”Kun oleskelulupaa on haettu perhesiteen perusteella, luvan myöntämättä jättämistä harkittaessa on otettava huomioon ulkomaalaisen perhesiteiden luonne ja kiinteys, hänen maassa oleskelunsa pituus sekä hänen perheeseen liittyvät, kulttuuriset ja sosiaaliset siteensä kotimaahan. – –”
Asia C‑356/11
18 S, joka on Ghanan kansalainen ja joka oleskelee Suomessa pysyvällä oleskeluluvalla, solmi 4.7.2001 Suomen kansalaisen kanssa avioliiton, josta syntyi 11.7.2003 lapsi. Lapsi on Suomen kansalainen, ja hän on aina asunut Suomessa. S on 2.6.2005 lukien ollut lapsen ainoa huoltaja. Aviopuolisot ovat eronneet 19.10.2005. Lapsen isä asuu Suomessa.
19 Ennakkoratkaisupyynnöstä ilmenee, että S on Suomessa olonsa aikana opiskellut, ollut äitiyslomalla, valmistunut ammattiin ja ollut ansiotyössä.
20 S on 26.6.2008 avioitunut Norsunluurannikon kansalaisen O:n kanssa. O on 3.7.2008 hakenut avioliiton perusteella oleskelulupaa Maahanmuuttovirastolta. Avioliitosta syntyi 21.11.2009 Suomessa lapsi, joka on Ghanan kansalainen ja vanhempiensa yhteisessä huollossa. O asuu S:n ja tämän kahden lapsen kanssa.
21 Ennakkoratkaisupyynnöstä ilmenee, että O on 1.1.2010 tehnyt vuodeksi työsopimuksen, jonka mukaan työaika on kahdeksan tuntia vuorokaudessa ja palkka 7,50 euroa tunnissa. Hän ei kuitenkaan ole toimittanut selvitystä siitä, että hän olisi käynyt työssä työsopimuksen mukaisesti.
22 Maahanmuuttovirasto hylkäsi 21.1.2009 tekemällään päätöksellä O:n oleskelulupahakemuksen sillä perusteella, ettei O:n toimeentulo ollut turvattu. Maahanmuuttovirasto katsoi myös, ettei kyseisessä tapauksessa ollut perustetta poiketa toimeentuloedellytyksestä, mikä ulkomaalaislain 39 §:n 1 momentin mukaan on mahdollista, jos siihen on poikkeuksellisen painava syy tai lapsen etu sitä vaatii.
23 Helsingin hallinto-oikeus antoi 27.8.2009 päätöksen, jolla se hylkäsi O:n Maahanmuuttoviraston hylkäävästä päätöksestä tekemän valituksen.
24 S ja O ovat näin ollen hakeneet hallinto-oikeuden päätökseen muutosta korkeimmassa hallinto-oikeudessa.
Asia C‑357/11
25 L, joka on Algerian kansalainen, on oleskellut Suomessa laillisesti vuodesta 2003 alkaen. Hän on saanut Suomessa pysyvän oleskeluluvan avioiduttuaan Suomen kansalaisen kanssa. Avioliitosta on vuonna 2004 syntynyt lapsi, joka on sekä Suomen että Algerian kansalainen ja joka on aina asunut Suomessa. Aviopuolisot ovat eronneet 10.12.2004 ja L:stä on tullut heidän lapsensa yksinhuoltaja. Lapsen isä asuu Suomessa.
26 L on 19.10.2006 avioitunut M:n kanssa. M, joka on Algerian kansalainen, tuli maaliskuussa 2006 Suomeen, josta hän haki turvapaikkaa ja jossa hän ilmoituksensa mukaan asui L:n kanssa. M käännytettiin kotimaahansa lokakuussa 2006.
27 L haki 29.11.2006 Maahanmuuttovirastosta aviopuolisolleen oleskelulupaa Suomessa heidän avioliittonsa perusteella.
28 Mainitusta avioliitosta on 14.1.2007 syntynyt Suomessa lapsi, joka on Algerian kansalainen ja joka on vanhempiensa yhteisessä huollossa. Asiassa ei ole ilmennyt, että M olisi tavannut lasta.
29 Ennakkoratkaisupyynnöstä ilmenee, ettei L ole koskaan Suomessa oleskellessaan ollut ansiotyössä. Hänen toimeentulonsa perustuu toimeentulotukeen ja muihin etuuksiin. Hänen aviopuolisollaan ei ole tiedossa ansiotyötä Suomessa, vaikka hän on kertonut uskovansa työllistyvänsä Suomessa kielitaitonsa ansiosta.
30 Maahanmuuttovirasto hylkäsi 15.8.2008 tekemällään päätöksellä M:ää koskevan oleskelulupahakemuksen sillä perusteella, ettei hänen toimeentulonsa ollut turvattu.
31 Helsingin hallinto-oikeus hyväksyi L:n valituksen kyseisestä hylkäävästä päätöksestä 21.4.2009 antamallaan päätöksellä. Maahanmuuttovirasto on näin ollen valittanut hallinto-oikeuden päätöksestä korkeimpaan hallinto-oikeuteen.
32 Korkein hallinto-oikeus toteaa ennakkoratkaisupyynnöissään, että koska O:lta ja M:ltä on evätty oleskeluluvat, on mahdollista, että heidän aviopuolisonsa ja näiden huollossa olevien lasten, mukaan lukien niiden lasten, jotka ovat unionin kansalaisia, on lähdettävä Euroopan unionin alueelta voidakseen viettää perhe-elämää. Korkein hallinto-oikeus pohtii tältä osin niiden periaatteiden sovellettavuutta, jotka unionin tuomioistuin on esittänyt asiassa C‑34/09, Ruiz Zambrano, 8.3.2011 antamassaan tuomiossa (Kok., s. I‑1177).
33 Korkein hallinto-oikeus on tässä tilanteessa päättänyt lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1) Onko SEUT 20 artikla esteenä sille, että kolmannen maan kansalaiselta evätään oleskelulupa toimeentulon puuttumisen vuoksi perhetilanteessa, jossa hänen aviopuolisollaan on huollossaan lapsi, jolla on unionin kansalaisuus, ja jossa kolmannen maan kansalainen ei ole tämän lapsen vanhempi eikä huoltaja?
Jos vastaus kysymykseen 1 on kielteinen, onko SEUT 20 artiklan vaikutusta arvioitava toisin, jos oleskelulupaa vailla oleva kolmannen maan kansalainen, hänen aviopuolisonsa ja aviopuolison huollossa oleva lapsi, jolla on unionin kansalaisuus, asuvat yhdessä?”
”1) Onko SEUT 20 artikla esteenä sille, että kolmannen maan kansalaiselta evätään oleskelulupa toimeentulon puuttumisen vuoksi perhetilanteessa, jossa hänen aviopuolisollaan on huollossaan lapsi, jolla on unionin kansalaisuus, ja jossa kolmannen maan kansalainen ei ole tämän lapsen vanhempi eikä huoltaja eikä asu aviopuolisonsa tai mainitun lapsen kanssa?
2) Jos vastaus kysymykseen 1 on kielteinen, onko SEUT 20 artiklan vaikutusta arvioitava toisin, jos oleskelulupaa vailla olevalla kolmannen maan kansalaisella, joka ei asu Suomessa, ja hänen aviopuolisollaan on yhteinen, yhteisessä huollossa oleva ja Suomessa asuva lapsi, joka on kolmannen maan kansalainen?”
34 Asia C‑356/11 ja asia C‑357/11 yhdistettiin unionin tuomioistuimen presidentin 8.9.2011 antamalla määräyksellä kirjallista ja suullista käsittelyä sekä tuomion antamista varten. Korkeimman hallinto-oikeuden esittämä pyyntö kyseisten kahden asian käsittelemisestä Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 23 a artiklan ja unionin tuomioistuimen työjärjestyksen tuolloin voimassa olleen version 104 a artiklan ensimmäisen kohdan mukaisessa nopeutetussa menettelyssä puolestaan hylättiin.
35 Kysymyksillään, joita on aiheellista tarkastella yhdessä, kansallinen tuomioistuin tiedustelee, onko unionin kansalaisuutta koskevia unionin oikeuden määräyksiä ja säännöksiä tulkittava siten, että ne ovat esteenä sille, että jäsenvaltio epää kolmannen maan kansalaiselta perheenyhdistämiseen perustuvan oleskeluluvan, vaikka kyseisen kolmannen maan kansalaisen tarkoituksena on asua sellaisen aviopuolisonsa kanssa, joka myös on kolmannen maan kansalainen ja joka oleskelee laillisesti kyseisessä jäsenvaltiossa ja joka on sellaisen lapsen äiti, joka on syntynyt aikaisemmasta avioliitosta ja joka on unionin kansalainen, ja sellaisen lapsensa kanssa, joka on syntynyt nimenomaan heidän omasta avioliitostaan ja joka myös on kolmannen maan kansalainen.
36 Kansallinen tuomioistuin tiedustelee tältä osin, voiko se, että oleskeluluvan hakija asuu yhdessä aviopuolisonsa kanssa eikä ole sen lapsen biologinen isä, joka on unionin kansalainen, eikä myöskään ole kyseisen lapsen huoltaja, vaikuttaa unionin kansalaisuutta koskevista määräyksistä ja säännöksistä esitettävään tulkintaan.
37 Suomen, Tanskan, Saksan, Italian, Alankomaiden ja Puolan hallitukset sekä Euroopan komissio katsovat, ettei SEUT 20 artikla ole esteenä sille, että jäsenvaltio epää oleskeluoikeuden kolmannen maan kansalaiselta, joka on pääasioissa kyseessä olevien tilanteiden kaltaisessa tilanteessa.
38 Mainitut hallitukset ja komissio väittävät, että edellä mainitussa asiassa Ruiz Zambrano esitetyt periaatteet koskevat täysin poikkeuksellisia tilanteita, joissa kansallisen toimenpiteen soveltamisen vaikutuksesta pääosaa unionin kansalaisen asemaan perustuvista oikeuksista ei tosiasiassa voida käyttää. Tässä tapauksessa tosiseikat pääasioiden taustalla eroavat kuitenkin mainittujen hallitusten ja komission mukaan olennaisesti tosiseikoista ensiksi mainitun asian taustalla. O ja M eivät niiden mukaan nimittäin ole sellaisten pienten lasten biologisia isiä, jotka ovat unionin kansalaisia ja joihin kyseiset henkilöt pyrkivät perustamaan oikeutensa oleskeluluvan saamiseen. O ja M eivät ole kyseisten lasten huoltajia. Edellä mainitut hallitukset ja komissio toteavat lisäksi, että koska lasten äideillä on pysyvä oleskeluoikeus Suomessa, heidän lapsensa, jotka ovat unionin kansalaisia, eivät ole pakotettuja lähtemään unionin alueelta, erotuksena niistä lapsista, joista oli kyse edellä mainitussa asiassa Ruiz Zambrano. Vaikka kyseisten unionin kansalaisten äidit päättäisivät lähteä unionin alueelta perheyhteyden säilyttämiseksi, kyseessä ei mainittujen hallitusten ja komission mukaan ole väistämätön seuraus siitä, että heidän aviopuolisoiltaan evätään oleskelulupa.
39 Saksan ja Italian hallitukset korostavat erityisesti, etteivät O ja M kuulu asianomaisten unionin kansalaisten ydinperheeseen, koska he eivät ole kyseisten lasten biologisia isiä eivätkä heidän huoltajiaan.
40 Alustavana huomiona on todettava, että riippumatta siitä, keitä pääasioiden hakijat kansallisen oikeuden säännösten nojalla ovat, unionin tuomioistuimen käytettävissä olevasta aineistosta ilmenee selvästi, että O:ta ja M:ää koskevat oleskelulupahakemukset, jotka on tehty perheenyhdistämisen tarkoituksessa, liittyvät Suomessa laillisesti oleskeleviin S:ään ja L:ään perheenkokoajien ominaisuudessa, eli henkilöinä, joiden vuoksi perheenyhdistämistä haetaan.
Unionin kansalaisuutta koskevat unionin oikeuden määräykset ja säännökset
41 Direktiivin 2004/38 osalta on ensinnäkin muistettava, että kyseisen direktiivin mukaista oikeutta tulla jäsenvaltioon ja oleskella siellä ei ole kaikilla kolmansien valtioiden kansalaisilla vaan ainoastaan niillä, jotka ovat sellaisen unionin kansalaisen, joka on käyttänyt oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen asettautumalla johonkin muuhun jäsenvaltioon kuin siihen, jonka kansalainen hän on, perheenjäseniä (asia C‑127/08, Metock ym., tuomio 25.7.2008, Kok., s. I‑6241, 73 kohta ja asia C‑256/11, Dereci ym., tuomio 15.11.2011, Kok., s. I‑11315, 56 kohta).
42 Koska nyt käsiteltävässä asiassa kyseiset unionin kansalaiset – jotka ovat molemmat pieniä lapsia – eivät ole koskaan käyttäneet oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen ja ovat aina oleskelleet siinä jäsenvaltiossa, jonka kansalaisia he ovat, on todettava, etteivät he kuulu direktiivin 2004/38 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun käsitteen ”henkilö, johon tätä direktiiviä sovelletaan” piiriin, joten kyseistä direktiiviä ei sovelleta heihin eikä heidän perhejäseniinsä (em. asia Dereci ym., tuomion 57 kohta).
43 Siltä osin kuin on seuraavaksi kyse SEUT 20 artiklasta unionin tuomioistuimella on jo ollut tilaisuus todeta, että unionin kansalaisen, joka – kuten pääasioissa kyseessä olevat lapset, jotka ovat Suomen kansalaisia – ei ole käyttänyt oikeutta vapaaseen liikkuvuuteen, tilannetta ei voida kuitenkaan pelkästään tästä syystä rinnastaa puhtaasti jäsenvaltion sisäiseen tilanteeseen, eli tilanteeseen, jolla ei ole minkäänlaista liityntää mihinkään unionin oikeudessa tarkoitettuun tilanteeseen (ks. em. asia Ruiz Zambrano; asia C‑434/09, McCarthy, tuomio 5.5.2011, Kok., s. I‑3375, 46 kohta ja em. asia Dereci ym., tuomion 61 kohta).
44 Koska unionin kansalaisen aseman tarkoituksena on olla jäsenvaltioiden kansalaisten perustavanlaatuinen asema, S:n ja L:n aikaisemmista avioliitoista syntyneillä lapsilla on jäsenvaltion kansalaisina SEUT 20 artiklan 1 kohdan nojalla unionin kansalaisen asema ja he voivat näin ollen vedota, myös suhteessa siihen jäsenvaltioon, jonka kansalaisia he ovat, tällaiseen asemaan liittyviin oikeuksiin (ks. em. asia McCarthy, tuomion 48 kohta ja em. asia Dereci ym., tuomion 63 kohta).
45 Unionin tuomioistuin on tällä perusteella todennut, että SEUT 20 artikla on esteenä kansallisille toimenpiteille, mukaan lukien unionin kansalaisten perheenjäsenten oleskeluoikeuden epäämistä koskevat päätökset, joiden vaikutuksesta unionin kansalaiset eivät tosiasiassa voi käyttää pääosaa oikeuksista, jotka heillä on unionin kansalaisen asemansa perusteella (ks. em. asia Ruiz Zambrano, tuomion 42 kohta).
46 Lopuksi unionin tuomioistuin on katsonut kolmannen maan kansalaisen oikeudesta oleskella siinä jäsenvaltiossa, jossa hänen pienet lapsensa – jotka ovat kyseisen jäsenvaltion kansalaisia ja joiden huoltaja hän on ja jotka ovat hänen ja hänen aviopuolisonsa yhteisessä huollossa – asuvat, että oleskeluoikeuden epäämisestä seuraisi se, että kyseiset lapset, jotka ovat unionin kansalaisia, joutuisivat lähtemään unionin alueelta vanhempiensa mukana ja että kyseisten unionin kansalaisten olisi tosiasiassa mahdoton käyttää pääosaa oikeuksista, jotka heillä on unionin kansalaisen asemansa perusteella (em. asia Ruiz Zambrano, tuomion 43 ja 44 kohta).
47 Unionin kansalaisen asemaan perustuvien oikeuksien pääosan menettämistä koskeva kriteeri viittasi edellä mainituissa asioissa Ruiz Zambrano ja Dereci ym. tilanteisiin, joille oli ominaista se, että unionin kansalainen ei joutunut tosiasiassa lähtemään pelkästään sen jäsenvaltion alueelta, jonka kansalainen hän on, vaan myös unionin alueelta kokonaisuudessaan.
48 Kyseinen kriteeri on siis luonteeltaan hyvin erityinen, koska se koskee tilanteita, joissa oleskeluoikeutta ei voida poikkeuksellisesti evätä kolmannen valtion kansalaiselta, joka on jäsenvaltion kansalaisen perheenjäsen, koska muussa tapauksessa jäsenvaltion kansalaisella olevan unionin kansalaisuuden tehokas vaikutus ei toteutuisi (em. asia Dereci ym., tuomion 67 kohta).
49 Nyt käsiteltävissä asioissa kansallisen tuomioistuimen asiana on todeta, merkitseekö se, että perheenyhdistämisen perusteella tehdyt oleskelulupahakemukset hylätään sellaisissa olosuhteissa, joista on kyse pääasioissa, asianomaisten unionin kansalaisten kannalta sitä, etteivät he tosiasiassa voi käyttää pääosaa oikeuksista, jotka heillä on asemansa perusteella.
50 Kyseisessä arvioinnissa on otettava huomioon se, että unionin kansalaisten äideillä on asianomaisessa jäsenvaltiossa pysyvät oleskeluluvat, joten oikeudellisesti tarkasteltuna heillä tai heidän huollettavinaan olevilla unionin kansalaisilla ei ole minkäänlaista velvollisuutta lähteä kyseisen jäsenvaltion alueelta ja unionin alueelta kokonaisuudessaan.
51 Tarkasteltaessa sitä, olisivatko asianomaiset unionin kansalaiset tosiasiassa tilanteessa, jossa heidän olisi mahdotonta käyttää pääosaa oikeuksista, joita heillä on asemansa perusteella, merkityksellisinä seikkoina tulevat esille myös kysymys perheenkokoajien lasten huollosta ja se, että lapset ovat osa ”uusperheitä”. Yhtäältä on todettava, että koska S ja L ovat asianomaisten unionin kansalaisten, jotka ovat pieniä lapsia, yksinhuoltajia, heidän päätöksensä lähteä sen jäsenvaltion alueelta, jonka kansalaisia kyseiset lapset ovat, perheyhteyden säilyttämiseksi, merkitsisi sitä, että mainituilta unionin kansalaisilta vietäisiin kaikki yhteydenpitomahdollisuudet biologisiin isiinsä siinä tapauksessa, että tällaista yhteydenpitoa on jatkettu tähän saakka. Toisaalta päätös jäädä kyseisen jäsenvaltion alueelle kyseisten unionin kansalaisten, jotka ovat pieniä lapsia, ja heidän biologisten isiensä mahdollisen yhteyden säilyttämiseksi merkitsisi sitä, että muiden lasten, jotka ovat kolmansien maiden kansalaisia, yhteyttä biologisiin isiinsä vaikeutettaisiin.
52 Tästä on kuitenkin todettava, että pelkästään sen perusteella, että taloudellisista syistä tai perheyhteyden säilyttämiseksi unionin alueella voisi olla suotavaa, että sellaisen perheen jäsenet, joka muodostuu kolmansien maiden kansalaisista ja unionin kansalaisesta, joka on pieni lapsi, voisivat oleskella mainitun unionin kansalaisen kanssa unionin alueella siinä jäsenvaltiossa, jonka kansalainen hän on, ei sinänsä voida katsoa, että unionin kansalaisen olisi pakko lähteä unionin alueelta, jos tällaista oikeutta ei myönnetä (ks. vastaavasti em. asia Dereci ym., tuomion 68 kohta).
53 Kansallisen tuomioistuimen on tehdessään sitä arviointia, jonka tekeminen sille tämän tuomion 49 kohdan mukaisesti kuuluu, tutkittava kaikki asiaan liittyvät olosuhteet sen määrittämiseksi, voivatko pääasioissa kyseessä olevat oleskelulupien epäämistä koskevat päätökset tosiasiassa johtaa siihen, että asianomaisilla unionin kansalaisilla olevan unionin kansalaisuuden tehokas vaikutus ei toteutuisi.
54 Se, asuuko henkilö, jolle oleskelulupaa perheenyhdistämisen perusteella haetaan, yhdessä perheenkokoajan ja muiden perheenjäsenten kanssa, ei ole ratkaisevaa kyseisen arvioinnin kannalta, koska ei voida sulkea pois sitä, että sen perheen tietyt jäsenet, joita perheenyhdistämistä koskeva hakemus koskee, saapuvat asianomaiseen jäsenvaltioon muusta perheestä erillään.
55 Lisäksi on todettava, että – toisin kuin Saksan ja Italian hallitukset esittävät – vaikka edellä mainitussa asiassa Ruiz Zambrano annetussa tuomiossa esitettyjä periaatteita voidaan soveltaa ainoastaan poikkeuksellisissa olosuhteissa, unionin tuomioistuimen oikeuskäytännöstä ei ilmene, että niiden soveltaminen olisi varattu vain sellaisia tilanteita varten, joissa sen kolmannen maan kansalaisen, jolle oleskeluoikeutta haetaan, ja unionin kansalaisen, joka on pieni lapsi, välillä olisi biologinen yhteys, johon hakijan oleskeluoikeus mahdollisesti perustuisi.
56 Sitä vastoin sekä asianomaisten unionin kansalaisten, jotka ovat pieniä lapsia, äitien pysyvä oleskeluoikeus että se, etteivät kyseiset kolmansien maiden kansalaiset, joille oleskeluoikeutta haetaan, osallistu mainittujen lasten lailliseen, taloudelliseen tai tunnetason huoltoon, on otettava huomioon tutkittaessa sitä, olisiko kyseisten lasten oleskeluoikeuden epäämistä koskevan päätöksen seurauksena mahdotonta käyttää pääosaa niistä oikeuksista, joita heillä asemansa perusteella on. Kuten julkisasiamies on ratkaisuehdotuksensa 44 kohdassa todennut, unionin kansalaisen, joka on pieni lapsi, ja sen kolmannen maan kansalaisen, jonka oleskeluoikeus on evätty, välinen riippuvuussuhde on nimittäin omiaan asettamaan kyseenalaiseksi unionin kansalaisuuden tehokkaan vaikutuksen silloin, kun kyseinen riippuvuus johtaisi siihen, että unionin kansalainen olisi tällaisen epäävän päätöksen seurauksena tosiasiassa velvollinen lähtemään paitsi sen jäsenvaltion alueelta, jonka kansalainen hän on, myös unionin alueelta kokonaisuudessaan (ks. em. asia Ruiz Zambrano, tuomion 43 ja 45 kohta ja em. asia Dereci ym., tuomion 65–67 kohta).
57 Ellei siitä tarkistuksesta, joka kansallisen tuomioistuimen on tehtävä, muuta johdu, unionin tuomioistuimen käytettävien tietojen perusteella vaikuttaisi siltä, ettei pääasioissa ole kyse tällaisesta riippuvuudesta.
58 Kun edellä esitetty otetaan huomioon, on todettava, että SEUT 20 artiklaa on tulkittava siten, ettei se ole esteenä sille, että jäsenvaltio epää kolmannen maan kansalaiselta perheenyhdistämiseen perustuvan oleskeluluvan, vaikka kyseisen kolmannen maan kansalaisen tarkoituksena on asua sellaisen aviopuolisonsa kanssa, joka myös on kolmannen maan kansalainen ja joka oleskelee laillisesti kyseisessä jäsenvaltiossa ja joka on sellaisen lapsen äiti, joka on syntynyt aikaisemmasta avioliitosta ja joka on unionin kansalainen, ja sellaisen lapsensa kanssa, joka on syntynyt nimenomaan heidän omasta avioliitostaan ja joka myös on kolmannen maan kansalainen, kunhan tällainen epääminen ei asianomaisen unionin kansalaisen kannalta merkitse sitä, ettei hän tosiasiassa voi käyttää pääosaa unionin kansalaisen asemaan perustuvista oikeuksista, mikä kansallisen tuomioistuimen on tarkistettava.
59 Siinä tapauksessa, että kansallinen tuomioistuin katsoisi, että sen käsiteltävinä olevien asioiden olosuhteissa pääasioissa kyseessä olevat oleskelulupien epäämistä koskevat päätökset eivät tee oikeuksien käyttämistä mahdottomaksi edellä esitetyllä tavalla, tämä ei kuitenkaan ratkaise kysymystä siitä, onko mahdollisesti sellaisia muita perusteita, kuten muun muassa perhe-elämän suojaa koskeva oikeus, joiden vuoksi oleskeluoikeutta ei saa evätä O:lta ja M:ltä. Tätä kysymystä on tarkasteltava perusoikeuksien suojaa koskevien säännösten ja määräysten yhteydessä sen mukaan, miten ne kulloinkin ovat sovellettavissa (ks. em. asia Dereci ym., tuomion 69 kohta).
60 Tästä on muistettava, että unionin tuomioistuin voi oikeuskäytäntönsä mukaisesti joutua ottamaan huomioon unionin oikeuden säännöksiä ja määräyksiä, joihin kansallinen tuomioistuin ei ole viitannut esittämässään kysymyksessä mutta jotka voivat olla hyödyllisiä sen ratkaistavana olevan asian kannalta (ks. mm. asia C‑392/05, Alevizos, tuomio 26.4.2007, Kok., s. I‑3505, 64 kohta).
61 Kansallinen tuomioistuin on nyt käsiteltävissä asioissa viitannut ennakkoratkaisupyynnöissään direktiiviin 2003/86 esittämättä kuitenkaan sitä koskevaa kysymystä.
62 Vastaavasti Suomen hallitus ja Italian, Alankomaiden ja Puolan hallitukset sekä komissio väittävät, että O:n ja M:n oleskeluoikeutta ja heidän perheidensä tilannetta on tarkasteltu tai pitäisi tarkastella direktiivin 2003/86 säännösten valossa.
63 Tältä osin on muistettava, että mainitun direktiivin 1 artiklan mukaan direktiivin tavoitteena on vahvistaa edellytykset, joiden täyttyessä jäsenvaltioissa laillisesti oleskelevilla kolmansien maiden kansalaisilla on oikeus perheenyhdistämiseen.
64 Direktiivin 4 artiklan 1 kohdassa oleva perheenjäsenten määritelmä kattaa perheenkokoajan aviopuolison, perheenkokoajan ja hänen aviopuolisonsa alaikäiset lapset, sekä perheenkokoajan tai hänen aviopuolisonsa alaikäiset lapset silloin, kun kyseinen henkilö on lasten huoltaja ja lapset ovat hänen huollettavanaan.
65 Tästä seuraa, että unionin lainsäätäjä on tarkoittanut ydinperheen, johon direktiivin 2003/86 johdanto-osan yhdeksännessä perustelukappaleessa viitataan, laajaksi.
66 Mainitun direktiivin 3 artiklan 3 kohdan mukaan direktiiviä ei kuitenkaan sovelleta Euroopan unionin kansalaisen perheenjäseniin.
67 Unionin tuomioistuin on edellä mainitussa asiassa Dereci ym. antamansa tuomion 48 kohdassa katsonut, että koska kyseisissä pääasioissa unionin kansalaiset oleskelivat jäsenvaltiossa ja heidän perheenjäsenensä, jotka olivat kolmansien valtioiden kansalaisia, halusivat tulla kyseiseen jäsenvaltioon ja oleskella siellä säilyttääkseen perheyhteyden mainittujen kansalaisten kanssa, direktiiviä 2003/86 ei voitu soveltaa kyseisiin kolmansien maiden kansalaisiin.
68 Toisin kuin niissä olosuhteissa, jotka olivat ominaisia edellä mainituille pääasioille Dereci ym., S ja L ovat kolmansien maiden kansalaisia, jotka oleskelevat laillisesti jäsenvaltiossa ja jotka hakevat perheenyhdistämistä. Heitä on näin ollen pidettävä direktiivin 2003/86 2 artiklan c alakohdassa tarkoitettuina ”perheenkokoajina”. Lisäksi heidän ja heidän aviopuolisoidensa yhteiset lapset ovat itse kolmansien maiden kansalaisia eikä näillä näin ollen ole SEUT 20 artiklassa annettua unionin kansalaisen asemaa.
69 Kun otetaan huomioon direktiivin 2003/86 tavoite, eli perheenyhdistämisen edistäminen (asia C‑578/08, Chakroun, tuomio 4.3.2010, Kok., s. I‑1839, 43 kohta), ja se suojelu, joka mainitulla direktiivillä pyritään antamaan kolmansien maiden kansalaisille, erityisesti alaikäisille, direktiivin soveltamista ei voida sulkea pois pelkästään sillä perusteella, että alaikäisen, joka on kolmannen maan kansalainen, vanhemmista toinen on myös kyseisen aikaisemmasta avioliitosta syntyneen unionin kansalaisen vanhempi.
70 Direktiivin 2003/86 4 artiklan 1 kohdassa asetetaan jäsenvaltioille täsmällisiä toimintavelvollisuuksia, joita vastaavat selvästi määritellyt subjektiiviset oikeudet. Jäsenvaltiot velvoitetaan direktiivissä määritetyissä tapauksissa sallimaan perheenkokoajan tiettyjen perheenjäsenten perheenyhdistäminen ilman, että ne voisivat käyttää harkintavaltaansa (ks. asia C‑540/03, parlamentti v. neuvosto, tuomio 27.6.2006, Kok., s. I‑5769, 60 kohta).
71 Mainittua säännöstä sovelletaan kuitenkin vain, jollei erityisesti direktiivin IV luvussa säädetyistä edellytyksistä muuta johdu. Direktiivin 7 artiklan 1 kohdan c alakohta kuuluu näihin edellytyksiin, ja jäsenvaltiot voivat sen nojalla vaatia todisteita siitä, että perheenkokoajalla on vakaat ja säännölliset tulot ja varat, jotka riittävät perheenkokoajan ja hänen perheenjäsentensä ylläpitoon ilman, että heidän on turvauduttava asianomaisen jäsenvaltion sosiaalihuoltojärjestelmään. Samassa säännöksessä täsmennetään, että jäsenvaltioiden on arvioitava näiden tulojen ja varojen luonne ja säännöllisyys, ja ne voivat ottaa huomioon kansallisten vähimmäispalkkojen ja -eläkkeiden tason sekä perheenjäsenten lukumäärän (em. asia Chakroun, tuomion 42 kohta).
72 Mainitun 4 artiklan 1 kohdan osalta on ensinnäkin korostettava, että direktiivissä 2003/86 edellytetyn perheenyhdistämistä koskevien hakemusten yksilöllisen tutkimisen kohteena ovat lähtökohtaisesti perheenkokoajan tulot ja varat eivätkä sen kolmannen maan kansalaisen tulot ja varat, jolle oleskeluoikeutta perheenyhdistämisen perusteella haetaan (ks. em. asia Chakroun, tuomion 46 ja 47 kohta).
73 Mainituista tuloista ja varoista on todettava lisäksi, että 7 artiklan 1 kohdan c alakohdassa olevaa ilmausta ”turvauduttava sosiaalihuoltojärjestelmään” on tulkittava siten, että jäsenvaltiolle ei jätetä siinä mahdollisuutta evätä perheenyhdistämistä perheenkokoajalta, joka esittää todisteet siitä, että hänellä on vakaat ja säännölliset tulot ja varat, jotka riittävät perheenkokoajan ja hänen perheenjäsentensä ylläpitoon, mutta joka kuitenkin tulojensa tason vuoksi voi turvautua erityiseen toimeentulotukeen erityisten ja yksilöllisesti määriteltyjen välttämättömien elinkustannusten kattamiseksi tai tulotukitoimiin (ks. em. asia Chakroun, tuomion 52 kohta).
74 Seuraavaksi on todettava, että koska perheenyhdistämisen salliminen on pääsääntö, unionin tuomioistuin on katsonut, että direktiivin 7 artiklan 1 kohdan c alakohdassa säädettyä mahdollisuutta on tulkittava suppeasti. Jäsenvaltiot eivät myöskään saa käyttää niille tunnustettua harkintavaltaa tavalla, joka olisi vastoin direktiivin tavoitetta ja tehokasta vaikutusta (em. asia Chakroun, tuomion 43 kohta).
75 Lopuksi on muistettava, että – kuten direktiivin 2003/86 toisesta perustelukappaleesta ilmenee – direktiivissä kunnioitetaan perusoikeuksia ja otetaan huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustetut periaatteet.
76 Perusoikeuskirjan 7 artiklassa, joka sisältää ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn yleissopimuksen 8 artiklan 1 kappaleessa taattuja oikeuksia vastaavat oikeudet, tunnustetaan yksityis‑ ja perhe-elämän kunnioittamista koskeva oikeus. Tätä perusoikeuskirjan määräystä on lisäksi luettava yhdessä perusoikeuskirjan 24 artiklan 2 kohdassa todetun, lapsen edun huomioon ottamista koskevan velvollisuuden kanssa ja ottaen huomioon 24 artiklan 3 kohdassa ilmaistu lapsen tarve ylläpitää henkilökohtaisia suhteita ja suoria yhteyksiä kumpaankin vanhempaansa säännöllisesti (ks. em. asia parlamentti v. neuvosto, tuomion 58 kohta ja asia C‑403/09 PPU, Detiček, tuomio 23.12.2009, Kok., s. I‑12193, 54 kohta).
77 Direktiivin 2003/86 7 artiklan 1 kohdan c alakohtaa ei voida tulkita ja soveltaa siten, että soveltamisessa jätettäisiin ottamatta huomioon perusoikeuskirjan mainituissa määräyksissä mainitut perusoikeudet.
78 Jäsenvaltioiden tehtävänä on nimittäin paitsi tulkita kansallista oikeuttaan unionin oikeuden mukaisesti myös varoa tukeutumasta sellaiseen johdetun oikeuden säädöksen tulkintaan, joka johtaisi ristiriitaan unionin oikeusjärjestyksessä suojattujen perusoikeuksien kanssa (ks. em. asia parlamentti v. neuvosto, tuomion 105 kohta ja em. asia Detiček, tuomion 34 kohta).
79 Vaikka perusoikeuskirjan 7 ja 24 artiklassa toki korostetaan perhe-elämän merkitystä lasten kannalta, niitä ei voida tulkita siten, että niillä evättäisiin jäsenvaltioilta harkintavalta, kun ne tutkivat perheenyhdistämistä koskevia hakemuksia (ks. vastaavasti em. asia parlamentti v. neuvosto, tuomion 59 kohta).
80 On kuitenkin todettava, että tällaisen tutkimuksen kuluessa ja määritettäessä erityisesti sitä, täyttyvätkö direktiivin 2003/86 7 artiklan 1 kohdassa säädetyt edellytykset, direktiivin säännöksiä on tulkittava ja sovellettava ottaen huomioon perusoikeuskirjan 7 artikla ja 24 artiklan 2 ja 3 kohta, kuten direktiivin toisesta perustelukappaleesta ja 5 artiklan 5 kohdasta – joissa jäsenvaltiot velvoitetaan kyseisiä perheenyhdistämistä koskevia hakemuksia tutkiessaan ottamaan huomioon asianomaisten lasten edun ja suosimaan perhe-elämää – ilmenee.
81 Toimivaltaisten kansallisten viranomaisten on direktiivin 2003/86 täytäntöönpanossa ja perheenyhdistämistä koskevien hakemusten tutkimisessa arvioitava tasapainoisesti ja järkevästi kaikkia käsillä olevia etuja ja otettava erityisesti huomioon asianomaisten lasten etu.
82 Kun edellä esitetty otetaan huomioon, esitettyihin kysymyksiin on vastattava seuraavasti:
– SEUT 20 artiklaa on tulkittava siten, ettei se ole esteenä sille, että jäsenvaltio epää kolmannen maan kansalaiselta perheenyhdistämiseen perustuvan oleskeluluvan, vaikka kyseisen kolmannen maan kansalaisen tarkoituksena on asua sellaisen aviopuolisonsa kanssa, joka myös on kolmannen maan kansalainen ja joka oleskelee laillisesti kyseisessä jäsenvaltiossa ja joka on sellaisen lapsen äiti, joka on syntynyt aikaisemmasta avioliitosta ja joka on unionin kansalainen, ja sellaisen lapsensa kanssa, joka on syntynyt nimenomaan heidän omasta avioliitostaan ja joka myös on kolmannen maan kansalainen, kunhan tällainen epääminen ei asianomaisen unionin kansalaisen kannalta merkitse sitä, ettei hän tosiasiassa voi käyttää pääosaa unionin kansalaisen asemaan perustuvista oikeuksista, mikä kansallisen tuomioistuimen on tarkistettava.
– Pääasioissa kyseessä olevien kaltaiset perheenyhdistämisen perusteella tehdyt oleskelulupahakemukset kuuluvat direktiivin 2003/86 soveltamisalaan. Direktiivin 7 artiklan 1 kohdan c alakohtaa on tulkittava siten, että vaikka jäsenvaltioilla on mahdollisuus vaatia todisteita siitä, että perheenkokoajalla on vakaat ja säännölliset tulot ja varat, jotka riittävät perheenkokoajan ja hänen perheenjäsentensä ylläpitoon, tätä mahdollisuutta on käytettävä siten, että otetaan huomioon perusoikeuskirjan 7 artikla ja 24 artiklan 2 ja 3 kohta, joissa jäsenvaltiot velvoitetaan perheenyhdistämistä koskevia hakemuksia tutkiessaan ottamaan huomioon asianomaisten lasten edun ja suosimaan perhe-elämää, ja että vältetään sekä kyseisen direktiivin tavoitteen että sen tehokkaan vaikutuksen loukkaaminen. Kansallisen tuomioistuimen asiana on tarkistaa, onko pääasioissa kyseessä olevat oleskelulupien epäämistä koskevat päätökset tehty kyseisten vaatimusten mukaisesti.
83 Pääasioiden asianosaisten osalta asioiden käsittely unionin tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevien asioiden käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta. Oikeudenkäyntikuluja, jotka ovat aiheutuneet muille kuin näille asianosaisille huomautusten esittämisestä unionin tuomioistuimelle, ei voida määrätä korvattaviksi.
SEUT 20 artiklaa on tulkittava siten, ettei se ole esteenä sille, että jäsenvaltio epää kolmannen maan kansalaiselta perheenyhdistämiseen perustuvan oleskeluluvan, vaikka kyseisen kolmannen maan kansalaisen tarkoituksena on asua sellaisen aviopuolisonsa kanssa, joka myös on kolmannen maan kansalainen ja joka oleskelee laillisesti kyseisessä jäsenvaltiossa ja joka on sellaisen lapsen äiti, joka on syntynyt aikaisemmasta avioliitosta ja joka on unionin kansalainen, ja sellaisen lapsensa kanssa, joka on syntynyt nimenomaan heidän omasta avioliitostaan ja joka myös on kolmannen maan kansalainen, kunhan tällainen epääminen ei asianomaisen unionin kansalaisen kannalta merkitse sitä, ettei hän tosiasiassa voi käyttää pääosaa unionin kansalaisen asemaan perustuvista oikeuksista, mikä kansallisen tuomioistuimen on tarkistettava.
Pääasioissa kyseessä olevien kaltaiset perheenyhdistämisen perusteella tehdyt oleskelulupahakemukset kuuluvat oikeudesta perheenyhdistämiseen 22.9.2003 annetun neuvoston direktiivin 2003/86/EY soveltamisalaan. Direktiivin 7 artiklan 1 kohdan c alakohtaa on tulkittava siten, että vaikka jäsenvaltioilla on mahdollisuus vaatia todisteita siitä, että perheenkokoajalla on vakaat ja säännölliset tulot ja varat, jotka riittävät perheenkokoajan ja hänen perheenjäsentensä ylläpitoon, tätä mahdollisuutta on käytettävä siten, että otetaan huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 7 artikla ja 24 artiklan 2 ja 3 kohta, joissa jäsenvaltiot velvoitetaan perheenyhdistämistä koskevia hakemuksia tutkiessaan ottamaan huomioon asianomaisten lasten edun ja suosimaan perhe-elämää, ja että vältetään sekä kyseisen direktiivin tavoitteen että sen tehokkaan vaikutuksen loukkaaminen. Kansallisen tuomioistuimen asiana on tarkistaa, onko pääasioissa kyseessä olevat oleskelulupien epäämistä koskevat päätökset tehty kyseisten vaatimusten mukaisesti.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin