text:
Sosiaalipolitiikka − Direktiivi 2000/78/EY − Yhdenvertainen kohtelu työssä ja ammatissa − 1 artikla ja 2 artiklan 1 kohta, 2 kohdan a alakohta ja 3 kohta sekä 3 artiklan 1 kohdan c alakohta − Vammaisuuteen perustuva välitön syrjintä − Vammaisuuteen liittyvä häirintä − Sellaisen työntekijän irtisanominen, joka ei itse ole vammainen mutta jonka lapsi on vammainen − Kuuluminen soveltamisalaan − Todistustaakka
Asiassa C‑303/06,
jossa on kyse EY 234 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka Employment Tribunal, London South (Yhdistynyt kuningaskunta) on esittänyt 6.7.2006 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut yhteisöjen tuomioistuimeen 10.7.2006, saadakseen ennakkoratkaisun asiassa
Attridge Law ja
toimien kokoonpanossa: presidentti V. Skouris, jaostojen puheenjohtajat P. Jann, C. W. A. Timmermans, A. Rosas, K. Lenaerts ja A. Tizzano sekä tuomarit M. Ilešič, J. Klučka, A. Ó Caoimh (esittelevä tuomari), T. von Danwitz ja A. Arabadjiev,
ottaen huomioon kirjallisessa käsittelyssä ja 9.10.2007 pidetyssä istunnossa esitetyn,
– Coleman, edustajinaan R. Allen, QC, ja barrister P. Michell,
– Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus, asiamiehenään V. Jackson, avustajanaan N. Paines, QC,
– Alankomaiden hallitus, asiamiehinään H. G. Sevenster ja C. ten Dam,
– Euroopan yhteisöjen komissio, asiamiehinään J. Enegren ja N. Yerrell,
kuultuaan julkisasiamiehen 31.1.2008 pidetyssä istunnossa esittämän ratkaisuehdotuksen,
1 Ennakkoratkaisupyyntö koskee yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27.11.2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY (EYVL L 303, s. 16) tulkintaa.
2 Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa asianosaisina ovat yhtäältä pääasian kantaja Coleman ja toisaalta asianajotoimisto Attridge Law sekä tämän toimiston osakas Law (jäljempänä yhdessä entinen työnantaja) ja jossa on kysymys siitä, että pääasian kantaja väittää joutuneensa irtisanoutumaan työnantajan käytöksestä johtuneesta syystä (claim of constructive dismissal).
3 Direktiivi 2000/78 annettiin EY 13 artiklan perusteella. Sen johdanto-osan 6, 11, 16, 17, 20, 27, 31 ja 37 perustelukappaleessa todetaan seuraavaa:
”(6) Työntekijöiden sosiaalisia perusoikeuksia koskevassa yhteisön peruskirjassa tunnustetaan missä tahansa muodossa ilmenevän syrjinnän torjumisen tärkeys, mukaan lukien tarve toteuttaa aiheelliset toimenpiteet vanhusten ja vammaisten taloudellisen ja sosiaalisen osallisuuden edistämiseksi.
(27) Neuvosto määritteli vammaisten työllisyydestä yhteisössä 24 päivänä heinäkuuta 1986 antamassaan suosituksessa 86/379/ETY [(EYVL L 225, s. 43)] linjauksen, jossa mainitaan esimerkkejä positiivisista erityistoimista, joilla pyritään edistämään vammaisten työllisyyttä ja koulutusta. Vammaisten yhtäläisistä työllisyysmahdollisuuksista 17 päivänä kesäkuuta 1999 antamassaan päätöslauselmassa [(EYVL C 186, s. 3)] neuvosto vahvisti, että on tärkeää kiinnittää erityistä huomiota vammaisten työhönottoon, työn säilyttämiseen, koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen.
(37) Tämän direktiivin tavoitetta, joka on luoda yhteisössä yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevat tasavertaiset toimintaedellytykset, ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden tasolla, vaan se voidaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti ehdotetun toiminnan laajuuden ja vaikutuksen vuoksi paremmin saavuttaa yhteisön tasolla. Kyseisessä artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.”
5 Direktiivin 2 artiklan, jonka otsikko on ”Syrjinnän käsite”, 1–3 kohdassa säädetään seuraavaa:
”1. Tässä direktiivissä yhdenvertaisen kohtelun periaatteella tarkoitetaan, ettei minkäänlaista 1 artiklassa tarkoitettuun seikkaan perustuvaa välitöntä tai välillistä syrjintää saa esiintyä.
7 Direktiivin 5 artiklassa, jonka otsikko on ”Vammaisia koskevat kohtuulliset mukautukset”, säädetään seuraavaa:
”Sen varmistamiseksi, että yhdenvertaista kohtelua koskevaa periaatetta noudatetaan vammaisten osalta, on tehtävä kohtuullisia mukautuksia. Tämä merkitsee, että työnantajan on toteutettava asianmukaiset ja kulloistenkin tarpeiden mukaiset toimenpiteet, jotta vammaiset voivat päästä johonkin toimeen, harjoittaa sitä ja edetä urallaan tai saada koulutusta, jollei näistä toimenpiteistä aiheudu työnantajalle kohtuutonta rasitetta. – –”
8 Direktiivin 7 artiklan, jonka otsikko on ”Positiivinen toiminta ja erityistoimenpiteet”, sanamuoto on seuraava:
”1. Täydellisen yhdenvertaisuuden toteuttamiseksi työelämässä yhdenvertaisen kohtelun periaate ei estä jäsenvaltioita pitämästä voimassa tai toteuttamasta erityistoimenpiteitä, joiden tarkoituksena on ehkäistä tai hyvittää haittoja, jotka liittyvät johonkin 1 artiklassa tarkoitettuun perusteeseen.
2. Vammaisten osalta yhdenvertaisen kohtelun periaate ei estä jäsenvaltioita pitämästä voimassa tai antamasta terveyden ja turvallisuuden suojelua työpaikalla koskevia säännöksiä eikä toteuttamasta toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on luoda tai pitää voimassa säännöksiä tai järjestelyjä, joilla pyritään turvaamaan tai edistämään vammaisten pääsyä työelämään.”
9 Direktiivin 2000/78 10 artiklassa, jonka otsikko on ”Todistustaakka”, säädetään seuraavaa:
2. Mitä 1 kohdassa säädetään, ei estä jäsenvaltioita ottamasta käyttöön todistelua koskevia sääntöjä, jotka ovat kantajalle edullisempia.”
10 Direktiivin 2000/78 18 artiklan ensimmäisen kohdan mukaisesti jäsenvaltioiden oli annettava direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset 2.12.2003 mennessä. Mainitun artiklan toisessa kohdassa kuitenkin säädetään seuraavaa:
”Jäsenvaltiot voivat tarvittaessa erityisolosuhteiden huomioon ottamiseksi hyödyntää 2 joulukuuta 2003 alkavaa kolmen vuoden lisäaikaa ikään tai vammaisuuteen perustuvaan syrjintään liittyvien tämän direktiivin säännösten täytäntöönpanemiseksi, jolloin yhteenlaskettu määräaika on enintään kuusi vuotta. Tässä tapauksessa niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. Kunkin jäsenvaltion, joka käyttää hyväkseen kyseistä lisäaikaa, on toimitettava komissiolle vuosittain selvitys toimenpiteistä, joita se toteuttaa torjuakseen ikään ja vammaisuuteen perustuvaa syrjintää, sekä direktiivin täytäntöönpanon edistymisestä. Komissio laatii tästä neuvostolle kertomuksen vuosittain.”
11 Koska Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta pyysi tällaista lisäaikaa mainitun direktiivin täytäntöön panemiseksi, määräaika kyseisen jäsenvaltion osalta päättyi vasta 2.12.2006.
12 Vammaisuuteen perustuvasta syrjinnästä vuonna 1995 annetun lain (Disability Discrimination Act 1995, jäljempänä DDA), pääasiallisena tarkoituksena on tehdä kaikki erityisesti työhön liittyvä vammaisiin kohdistuva syrjintä lainvastaiseksi.
13 DDA:n työhön liittyviä kysymyksiä koskevaa toistaa osaa muutettiin, kun direktiivi 2000/78 saatettiin osaksi Yhdistyneen kuningaskunnan oikeusjärjestystä vammaisuuteen perustuvasta syrjinnästä annetun lain vuonna 2003 annetulla muuttamisasetuksella (Disability Discrimination Act 1995 (Amendment) Regulations 2003), joka tuli voimaan 1.10.2004.
14 DDA:n, sellaisena kuin se on kyseisellä vuoden 2003 asetuksella muutettuna (jäljempänä vuoden 2003 DDA) 3 A §:n 1 momentissa säädetään seuraavaa:
”– – se, joka
a) henkilön vammaisuuteen liittyvän syyn vuoksi kohtelee tätä epäsuotuisammin kuin hän kohtelee tai kohtelisi muita, joihin kyseinen syy ei sovellu tai ei soveltuisi,
b) eikä voi osoittaa, että tämä kohtelu on perusteltua,
harjoittaa vammaisen henkilön syrjintää.”
15 Vuoden 2003 DDA:n 3 A §:n 4 momentissa todetaan kuitenkin, että vammaisen kohtelu ei voi missään tapauksessa olla perusteltua, jos se on rinnastettavissa välittömään syrjintään, josta säädetään saman pykälän 5 momentissa seuraavasti:
”Joka kohtelee vammaista tämän vammaisuuden perusteella epäsuotuisammin kuin hän kohtelee tai kohtelisi henkilöä, joka ei ole kyseisellä tavalla vammainen ja jonka merkitykselliset olosuhteet, joihin kuuluvat myös hänen kykynsä, ovat samat kuin vammaisella henkilöllä tai eivät eroa niistä merkittävästi, harjoittaa vammaiseen kohdistuvaa välitöntä syrjintää.”
16 Vuoden 2003 DDA:n 3 B §:ssä häirinnän käsite määritellään seuraavasti:
”1) – – joka vammaisen henkilön vammaisuuteen liittyvästä syystä haitallisella käytöksellään
a) loukkaa vammaisen arvoa tai
b) luo hänelle uhkaavan, vihamielisen, halventavan, nöyryyttävän tai hyökkäävän ilmapiirin,
harjoittaa vammaisen henkilön häirintää.
2) Käyttäytymisellä katsotaan olevan 1 momentin a tai b kohdassa tarkoitettu vaikutus vain, jos kaikki olosuhteet, mukaan lukien erityisesti vammaisen oma käsitys, huomioon ottaen sillä voidaan kohtuudella katsoa olevan tällainen vaikutus.”
17 Vuoden 2003 DDA:n 4 §:n 2 momentin d kohdan mukaan työnantaja ei saa syrjiä palveluksessaan olevaa vammaista erottamalla tämän palveluksesta tai aiheuttamalla tälle muuta haittaa.
18 Vuoden 2003 DDA:n 4 §:n 3 momentin a ja b kohdassa säädetään, että työnantaja ei tässä ominaisuudessaan myöskään saa harjoittaa palveluksessaan olevan vammaisen tai häneltä työtä hakeneen vammaisen häirintää.
19 Coleman työskenteli entisen työnantajansa palveluksessa vuoden 2001 tammikuusta lukien asianajosihteerinä.
20 Coleman synnytti vuonna 2002 pojan, joka kärsii apneakohtauksista sekä synnynnäisestä bronkomalasiasta ja synnynnäisestä laryngomalasiasta. Pojan tila edellyttää erikoistunutta ja erityistä hoitoa. Pääasian kantaja huolehtii pääasiallisesti poikansa tarvitsemasta hoidosta.
21 Coleman suostui 4.3.2005 vapaaehtoiseen irtisanoutumisjärjestelyyn (voluntary redundancy), jolla päätettiin hänen ja hänen entisen työnantajansa välinen työsopimus.
22 Hän nosti 30.8.2005 Employment Tribunal, London Southissa kanteen, jossa hän väitti, että hän oli joutunut irtisanoutumaan työnantajan käytöksestä johtuvasta syystä (unfair constructive dismissal) ja että häntä oli kohdeltu epäsuotuisammin kuin muita työntekijöitä sen vuoksi, että hän on pääasiallisessa vastuussa vammaisen lapsen hoidosta. Hän katsoi, että tämä kohtelu pakotti hänet lopettamaan työskentelyn entiselle työantajalleen.
23 Ennakkoratkaisupyynnöstä ilmenee, että kaikkia pääasian merkityksellisiä olosuhteita ei ole vielä näytetty toteen, koska ennakkoratkaisukysymykset on esitetty vasta valmisteluvaiheessa. Kansallinen tuomioistuin päätti itse asiassa lykätä kanteen käsittelyä siltä osin kuin se koskee Colemanin irtisanoutumista, mutta piti 17.2.2006 valmisteluistunnon, jossa käsiteltiin syrjintään perustuvaa kanneperustetta.
24 Kansallisessa tuomioistuimessa esiin tullut alustava kysymys koskee sitä, voiko pääasian kantaja kansallisen lain säännösten perusteella ja erityisesti niiden säännösten, joilla direktiivi 2000/78 on pantu täytäntöön, vedota entistä työnantajaansa vastaan syrjintään, jonka kohteeksi hän katsoo joutuneensa siten, että hänen kärsimänsä epäsuotuisa kohtelu on liittynyt hänen poikansa vammaisuuteen.
25 Ennakkoratkaisupyynnön sanamuodosta ilmenee, että jos yhteisöjen tuomioistuin tulkitsee direktiiviä 2000/78 päinvastoin kuin Coleman, Colemanin kansallisessa tuomioistuimessa esitettyä vaatimusta ei kansallisen lainsäädännön mukaan voida hyväksyä.
26 Ennakkoratkaisupyynnöstä ilmenee myös, että Yhdistyneen kuningaskunnan lainsäädännön mukaisesti oikeuskysymystä koskevassa valmisteluistunnossa tuomioistuin olettaa, että kantajan ilmoittamat tosiseikat pitävät paikkansa. Tosiseikkojen oletetaan pääasiassa olevan seuraavat:
– kun Coleman palasi äitiyslomalta, hänen entinen työnantajansa ei sallinut hänen palata työhön, jota hän oli siihen saakka tehnyt, olosuhteissa, joissa ei-vammaisen lapsen vanhempi olisi saanut palata entisiin tehtäviinsä
– hänen työaikajärjestelyihinsä ja muihin työhön liittyviin järjestelyihinsä ei suhtauduttu samalla joustavuudella kuin hänen työtovereidensa, joiden lapset eivät olleet vammaisia
– Colemania pidettiin ”laiskana”, kun hän pyysi vapaata hoitaakseen lastaan, kun taas muille, ei-vammaisten lasten vanhemmille myönnettiin tällaista vapaata
– kantajan huonosta kohtelustaan tekemää muodollista valitusta ei käsitelty asianmukaisesti, ja hän tunsi olevansa pakotettu peruuttamaan sen
– hänestä ja hänen lapsestaan esitettiin asiattomia ja loukkaavia kommentteja. Tällaisia kommentteja ei esitetty silloin, kun muiden työntekijöiden oli pyydettävä vapaata tai joustoa ei-vammaisten lastensa hoitoa varten ja
– kun kantaja tuli joskus myöhässä töihin lapsensa tilaan liittyvien syiden vuoksi, hänelle sanottiin, että hänet irtisanottaisiin, jos hän tulisi uudelleen myöhässä töihin. Tällaisia uhkauksia ei esitetty muille työntekijöille, joiden lapset eivät olleet vammaisia ja jotka saapuivat myöhässä samoista syistä.
27 Koska Employment Tribunal, London South katsoi, että sen käsiteltävänä olevassa asiassa on ratkaistava yhteisön oikeuden tulkintakysymyksiä, se päätti lykätä asian käsittelyä ja esittää yhteisöjen tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1) Kun kysymys on vammaisuuteen perustuvan syrjinnän kiellosta, suojellaanko direktiivillä [2000/78] välittömältä syrjinnältä ja häirinnältä ainoastaan henkilöitä, jotka itse ovat vammaisia?
2) Jos kysymykseen 1 annettava vastaus on kielteinen, suojellaanko direktiivillä [2000/78] työntekijöitä, joita kohdellaan epäsuotuisammin kuin jotakuta muuta tai joihin kohdistetaan häirintää sen vuoksi, että he ovat kanssakäymisissä vammaisen kanssa, vaikka he eivät itse ole vammaisia?
3) Kun työnantaja kohtelee tai kohtelisi työntekijää epäsuotuisammin kuin muita työtekijöitä ja kun osoitetaan, että tällaisen kohtelun syynä on se, että hänellä on vammainen lapsi, josta hän huolehtii, onko tällainen kohtelu direktiivissä [2000/78] vahvistetun yhdenvertaisen kohtelun periaatteen vastaista välitöntä syrjintää?
4) Kun työnantaja kohdistaa työntekijään häirintää ja kun osoitetaan, että tällaisen kohtelun syynä on se, että työntekijällä on vammainen poika, josta hän huolehtii, onko tällainen kohtelu direktiivissä [2000/78] vahvistetun yhdenvertaisen kohtelun periaatteen vastaista välitöntä syrjintää?”
28 Alankomaiden hallitus katsoo, että kansallisen tuomioistuimen esittämät kysymykset perustuvat todelliseen riita-asiaan, mutta se asettaa kuitenkin kyseenalaiseksi ennakkoratkaisupyynnön tutkittavaksi ottamisen sen vuoksi, että koska kysymys on valmisteluistunnossa esiin tulleista alustavista kysymyksistä, kaikkia asiaan liittyviä seikkoja ei ole vielä näytetty toteen. Se huomauttaa, että tällaisessa valmisteluistunnossa kansallisen tuomioistuimen lähtökohtaolettamana on, että tosiseikat ovat tapahtuneet siten, kuin kantaja on ne esittänyt.
29 Tältä osin on muistettava, että EY 234 artiklassa luodaan puitteet kansallisten tuomioistuinten ja yhteisöjen tuomioistuimen väliselle läheiselle yhteistyölle, joka perustuu tehtävien jakoon niiden välillä. Kyseisen artiklan toisesta kohdasta ilmenee selvästi, että kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää, missä käsittelyn vaiheessa sen on syytä esittää ennakkoratkaisukysymys yhteisöjen tuomioistuimelle (ks. yhdistetyt asiat 36/80 ja 71/80, Irish Creamery Milk Suppliers Association ym., tuomio 10.3.1981, Kok. 1981, s. 735, Kok. Ep. VI, s. 29, 5 kohta ja asia C-236/98, JämO, tuomio 30.3.2000, Kok. 2000, s. I-2189, 30 kohta).
30 On huomattava, että kansallinen tuomioistuin on pääasiassa todennut, että jos yhteisöjen tuomioistuin tulkitsee direktiiviä 2000/78 toisin kuin Coleman, Coleman ei voi voittaa asiakysymyksen osalta. Kansallinen tuomioistuin on näin ollen päättänyt Yhdistyneen kuningaskunnan lainsäädännön sallimin tavoin tutkia kysymyksen siitä, onko kyseistä direktiiviä tulkittava siten, että sitä sovelletaan Colemanin kaltaisessa tilanteessa olevan työntekijän irtisanomiseen, ennen kuin on näytetty toteen, onko viimeksi mainittu tosiasiallisesti joutunut epäsuotuisan kohtelun tai häirinnän kohteeksi. Juuri tämän vuoksi ennakkoratkaisukysymykset on esitetty siitä olettamasta lähtien, että pääasian tosiseikat ovat ne, jotka on esitetty tiivistetysti tämän tuomion 26 kohdassa.
31 Koska yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi on saatettu tällainen yhteisön oikeuden tulkintaa koskeva ennakkoratkaisupyyntö, jonka osalta ei ole ilmeistä, ettei se liity pääasiaa koskeviin tosiseikkoihin tai sen kohteeseen, ja kun tuomioistuimella on käytettävissään riittävästi tietoja, jotta se voi hyödyllisellä tavalla vastata sille esitettyihin kysymyksiin, jotka koskevat direktiivin 2000/78 soveltamista tähän riita-asiaan, sen on vastattava pyyntöön ilman, että sen on tarpeen itse tarkastella sellaista tosiseikkoja koskevaa olettamaa, jota kansallinen tuomioistuin on käyttänyt perusteenaan ja jonka mahdollisesti myöhemmin tarpeelliseksi osoittautuva tutkiminen on kansallisen tuomioistuimen tehtävä (ks. vastaavasti asia C-127/92, Enderby, tuomio 27.10.1993, Kok. 1993, s. I-5535, Kok. Ep. XIV, s. I-429, 12 kohta).
32 Näin ollen ennakkoratkaisupyyntö on otettava tutkittavaksi.
Ensimmäisen kysymyksen ensimmäinen osa ja toinen ja kolmas kysymys
33 Kansallinen tuomioistuin pyrkii näillä kysymyksillään, joita on syytä tarkastella yhdessä, selvittämään, onko direktiiviä 2000/78 ja erityisesti sen 1 artiklaa ja 2 artiklan 1 kohtaa ja 2 kohdan a alakohtaa tulkittava siten, että niissä kielletään vammaisuuteen perustuva välitön syrjintä ainoastaan sellaista työntekijää kohtaan, joka on itse vammainen, vai sovelletaanko yhdenvertaisen kohtelun periaatetta ja välittömän syrjinnän kieltoa myös työntekijään, joka ei itse ole vammainen mutta jota – kuten pääasiassa – kohdellaan epäsuotuisasti hänen lapsensa vammaisuuden vuoksi, kun hän vastaa pääasiallisesti itse hoidosta, jota lapsi tarvitsee tilansa takia.
34 Direktiivin 2000/78 1 artiklan mukaan direktiivin tarkoitus on luoda työssä ja ammatissa yleiset puitteet uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumiselle.
35 Direktiivin 2 artiklan 1 kohdan mukaan yhdenvertaisen kohtelun periaatteella tarkoitetaan, ettei minkäänlaista 1 artiklassa tarkoitettuun seikkaan, mukaan lukien vammaisuuteen, perustuvaa välitöntä tai välillistä syrjintää saa esiintyä.
36 Kyseisen 2 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaan välittömänä syrjintänä pidetään sitä, että henkilöä kohdellaan esimerkiksi vammaisuuden perusteella epäsuotuisammin kuin jotakuta muuta kohdellaan, on kohdeltu tai voitaisiin kohdella vertailukelpoisessa tilanteessa.
37 Direktiivin 2000/78 3 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti yhteisölle annetun toimivallan puitteissa tätä direktiiviä sovelletaan kaikkiin henkilöihin sekä julkisella että yksityisellä sektorilla, julkisyhteisöt mukaan lukien, kun kyseessä ovat työolot ja -ehdot, myös irtisanominen ja palkka.
38 Näiden direktiivin 2000/78 säännösten mukaan yhdenvertaisen kohtelun periaate, joka direktiivillä pyritään turvaamaan, ei siis ole rajoitettu ainoastaan henkilöihin, jotka itse ovat tässä direktiivissä tarkoitettuja vammaisia. Direktiivin tarkoituksena on päinvastoin torjua kaikki vammaisuuteen perustuvan syrjinnän muodot ammatissa ja työssä. Direktiivissä vahvistettua yhdenvertaisen kohtelun periaatetta tällä alalla ei sovelleta määrättyyn henkilöluokkaan vaan direktiivin 1 artiklassa tarkoitettujen seikkojen perusteella. Tätä tulkintaa tukee direktiivin 2000/78 oikeudellisen perustan eli EY 13 artiklan sanamuoto; kyseisellä artiklalla yhteisölle annetaan toimivalta toteuttaa tarvittavat toimenpiteet muun muassa vammaisuuteen perustuvan syrjinnän torjumiseksi.
39 Direktiiviin 2000/78 sisältyy tosin joukko säännöksiä, joita niiden sanamuodon mukaan sovelletaan ainoastaan vammaisiin. Niinpä sen 5 artiklassa säädetään, että sen varmistamiseksi, että yhdenvertaista kohtelua koskevaa periaatetta noudatetaan vammaisten osalta, on tehtävä kohtuullisia mukautuksia. Tämä merkitsee, että työnantajan on toteutettava asianmukaiset ja kulloistenkin tarpeiden mukaiset toimenpiteet, jotta vammaiset voivat päästä johonkin toimeen, harjoittaa sitä ja edetä urallaan tai saada koulutusta, jollei näistä toimenpiteistä aiheudu työnantajalle kohtuutonta rasitetta.
40 Direktiivin 7 artiklan 2 kohdassa säädetään myös, että vammaisten osalta yhdenvertaisen kohtelun periaate ei estä jäsenvaltioita pitämästä voimassa tai antamasta terveyden ja turvallisuuden suojelua työpaikalla koskevia säännöksiä eikä toteuttamasta toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on luoda tai pitää voimassa säännöksiä tai järjestelyjä, joilla pyritään turvaamaan tai edistämään vammaisten pääsyä työelämään.
41 Yhdistyneen kuningaskunnan, Kreikan, Italian ja Alankomaiden hallitukset toteavat sekä kahdessa edellisessä kohdassa mainittujen säännösten että direktiivin 2000/78 johdanto-osan 16, 17 ja 27 perustelukappaleen valossa, että direktiivissä säädettyä välittömän syrjinnän kieltoa ei voida tulkita siten, että se koskisi sen kaltaista tilannetta, jossa pääasian kantaja on, koska viimeksi mainittu ei itse ole vammainen. Niiden mukaan direktiivin säännöksiin voivat vedota vain henkilöt, joita heidän ollessaan vertailukelpoisessa tilanteessa muiden henkilöiden kanssa, kohdellaan epäsuotuisammin tai saatetaan epäedulliseen asemaan heidän omien ominaisuuksiensa vuoksi.
42 Tältä osin on kuitenkin todettava, että se, että tämän tuomion 39 ja 40 kohdassa mainitut säännökset koskevat erityisesti vammaisia, johtuu siitä, että kysymys on joko itse vammaisen hyväksi tapahtuvaa positiivista syrjintää koskevista säännöksistä tai erityisistä toimenpiteistä, jotka jäisivät vaille merkitystä tai voisivat osoittautua suhteettomiksi, jos niitä ei olisi rajoitettu koskemaan pelkästään vammaisia. Kuten tämän direktiivin 16 ja 20 perustelukappaleesta ilmenee, kysymys on toimenpiteistä vammaisten tarpeiden huomioon ottamiseksi työpaikoilla ja toimenpiteistä, joiden tavoitteena on mukauttaa työolosuhteet vammaisten tarpeisiin. Tällaisilla toimenpiteillä pyritään siis erityisesti mahdollistamaan vammaisten pääsy työelämään ja kannustamaan sitä, mistä syystä ne voivat koskea vain näitä henkilöitä ja velvollisuuksia, joita heidän työnantajillaan ja tarvittaessa jäsenvaltioilla on heitä kohtaan.
43 Siitä, että direktiiviin 2000/78 sisältyy säännöksiä, joiden tarkoitus on erityisesti ottaa huomioon vammaisten tarpeet, ei näin ollen voida päätellä, että siinä vahvistettua yhdenvertaisen kohtelun periaatetta olisi tulkittava suppeasti, toisin sanoen siten, että sillä kiellettäisiin ainoastaan vammaisuuteen perustuva välitön syrjintä ja että se koskisi yksinomaan itse vammaisia henkilöitä. Lisäksi kun direktiivin johdanto-osan kuudennessa perustelukappaleessa viitataan työntekijöiden sosiaalisia perusoikeuksia koskevaan yhteisön peruskirjaan, siinä viitataan sekä missä tahansa muodossa ilmenevän syrjinnän yleiseen torjumiseen että tarpeeseen toteuttaa aiheelliset toimenpiteet vammaisten taloudellisen ja sosiaalisen osallisuuden edistämiseksi.
44 Yhdistyneen kuningaskunnan, Italian ja Alankomaiden hallitukset katsovat myös, että se, että direktiivin 2000/78 henkilöllistä soveltamisalaa on tulkittava suppeasti, ilmenee yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-13/05, Chacón Navas, 11.7.2006 antamasta tuomiosta (Kok. 2006, s. I-6467). Italian hallituksen mukaan yhteisöjen tuomioistuin on kyseisessä tuomiossa tulkinnut suppeasti vammaisuuden käsitettä ja sen merkitystä työsuhteessa.
45 Yhteisöjen tuomioistuin määritteli edellä mainitussa asiassa Chacón Navas antamassaan tuomiossa vammaisuuden käsitteen ja katsoi tuomion 51 ja 52 kohdassa, että irtisanomisen osalta vammaisuuteen perustuvan syrjinnän kielto, joka sisältyy direktiivin 2000/78 2 artiklan 1 kohtaan ja 3 artiklan 1 kohdan c alakohtaan, estää sellaisen vammaisuuteen perustuvan irtisanomisen, jota, kun otetaan huomioon velvoite tehdä kohtuullisia mukautuksia vammaisia varten, ei voida perustella sillä, että asianomainen henkilö ei ole pätevä, kykenevä ja käytettävissä suorittamaan työnsä edellyttämiä oleellisia tehtäviä. Tällaisesta tulkinnasta ei kuitenkaan seuraa, että saman direktiivin 2 artiklan 1 kohdassa määriteltyä yhdenvertaisen kohtelun periaatetta ja saman artiklan 2 kohdan a alakohdassa säädettyä välittömän syrjinnän kieltoa ei voitaisi soveltaa pääasiassa kysymyksessä olevan kaltaiseen tilanteeseen, kun se epäsuotuisa kohtelu, jonka kohteeksi työntekijä väittää joutuneensa, perustuu hänen lapsensa, jonka tarvitsemasta hoidosta hän pääasiallisesti vastaa, vammaisuuteen.
46 Vaikka yhteisöjen tuomioistuin on edellä mainitussa asiassa Chacón Navas antamansa tuomion 56 kohdassa todennut, että kun otetaan huomioon EY 13 artiklan sanamuoto, direktiivin 2000/78 soveltamisalaa ei ole laajennettava koskemaan syrjintää, joka perustuu muihin seikkoihin kuin niihin, jotka on tyhjentävästi lueteltu kyseisen direktiivin 1 artiklassa, joten henkilö, jonka hänen työnantajansa on irtisanonut yksinomaan sairauden vuoksi, ei kuulu direktiivillä 2000/78 luotujen yleisten puitteiden soveltamisalaan, se ei kuitenkaan ole katsonut, että yhdenvertaisen kohtelun periaatetta ja tämän direktiivin henkilöllistä soveltamisalaa olisi näiden seikkojen osalta tulkittava suppeasti.
47 Kuten tämän tuomion 34–38 kohdasta ilmenee, direktiivin 2000/78 tavoitteena on luoda yleiset puitteet direktiivin 1 artiklassa tarkoitettuihin seikkoihin, joihin vammaisuus kuuluu, perustuvan syrjinnän torjumiselle työssä ja ammatissa yhdenvertaisen kohtelun periaatteen toteuttamiseksi jäsenvaltioissa. Direktiivin johdanto-osan 37 perustelukappaleesta ilmenee, että sen tavoitteena on myös luoda yhteisössä yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevat tasavertaiset toimintaedellytykset.
48 Kuten Coleman, Liettuan ja Ruotsin hallitukset sekä komissio toteavat, nämä tavoitteet, samoin kuin direktiivin 2000/78 tehokas vaikutus, vaarantuvat, jos pääasian kantajan kaltaisessa tilanteessa oleva työntekijä ei voi vedota direktiivin 2 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettuun välittömän syrjinnän kieltoon, kun on näytetty toteen, että häntä on kohdeltu epäsuotuisammin kuin jotakin toista työntekijää kohdellaan, on kohdeltu tai voitaisiin kohdella vertailukelpoisessa tilanteessa, ja näin myös silloin, kun tämä työntekijä ei itse ole vammainen.
49 Direktiivin johdanto-osan 11 perustelukappaleesta ilmenee tältä osin, että yhteisön lainsäätäjä on myös katsonut, että uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään taikka sukupuoliseen suuntautumiseen perustuva syrjintä voi haitata perustamissopimuksen tavoitteiden saavuttamista etenkin työssä.
50 Vaikka pääasiassa kysymyksessä olevan kaltaisessa tilanteessa vammaisuuteen perustuvan välittömän syrjinnän kohteeksi joutunut henkilö ei itse ole vammainen, on kuitenkin niin, että juuri vammaisuus on se seikka, joka Colemanin mukaan on perusteena sille epäsuotuisammalle kohtelulle, jonka uhriksi hän väittää joutuneensa. Kuten tämän tuomion 38 kohdasta ilmenee, direktiiviä 2000/78, jonka tarkoituksena on torjua kaikki vammaisuuteen perustuvan syrjinnän muodot ammatissa ja työssä, ei sovelleta määrättyyn henkilöluokkaan vaan direktiivin 1 artiklassa tarkoitettujen seikkojen perusteella.
51 Kun on osoitettu, että työntekijä, joka on pääasiassa kysymyksessä olevan kaltaisessa tilanteessa, on vammaisuuteen perustuvan välittömän syrjinnän kohteena, direktiivin 2000/78 tulkitseminen siten, että sitä sovelletaan vain henkilöihin, jotka itse ovat vammaisia, riistäisi merkittävän osan kyseisen direktiivin tehokkaasta vaikutuksesta ja heikentäisi suojaa, joka direktiivillä pyritään takaamaan.
52 Pääasiassa kysymyksessä olevan kaltaisessa tilanteessa sovellettavan todistustaakan osalta on palautettava mieleen, että direktiivin 2000/78 10 artiklan 1 kohdassa säädetään, että jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet kansallisen oikeudenkäyttöjärjestelmänsä mukaisesti sen varmistamiseksi, että kun henkilö, joka katsoo kärsineensä vääryyttä sen vuoksi, että häneen ei ole sovellettu yhdenvertaisen kohtelun periaatetta, esittää tuomioistuimessa tai muussa toimivaltaisessa viranomaisessa tosiseikkoja, joiden perusteella voidaan olettaa tapahtuneen välitöntä tai välillistä syrjintää, vastaajan on näytettävä toteen, että tätä periaatetta ei ole rikottu. Kyseisen artiklan 2 kohdassa todetaan, että mitä 1 kohdassa säädetään, ei estä jäsenvaltioita ottamasta käyttöön todistustaakkaa koskevia sääntöjä, jotka ovat kantajalle edullisempia.
53 Pääasiassa Colemanin on siis direktiivin 2000/78 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti näytettävä kansallisessa tuomioistuimessa toteen ne tosiseikat, joihin voidaan perustaa olettama tässä direktiivissä kielletyn vammaisuuteen perustuvan välittömän syrjinnän olemassaolosta.
54 Direktiivin 2000/78 viimeksi mainitun säännöksen ja direktiivin johdanto-osan 31 perustelukappaleen mukaisesti todistustaakkaa koskevia sääntöjä on mukautettava niissä tapauksissa, jolloin on ilmeistä, että kyseessä on syrjintätapaus. Jos Coleman näyttää toteen tosiseikat, joihin voidaan perustaa olettama välittömän syrjinnän olemassaolosta, yhdenvertaisen kohtelun periaatteen tehokas toteuttaminen edellyttää siis, että todistustaakka lankeaa pääasian vastaajille, joiden on näytettävä toteen, että kyseistä periaatetta ei ole loukattu.
55 Tässä yhteydessä vastaajat voivat kiistää tällaisen loukkauksen olemassaolon näyttämällä millä tahansa oikeussuojakeinolla toteen erityisesti, että työntekijän kohtelu on ollut perusteltua objektiivisista syistä, jotka eivät millään tavoin liity vammaisuuteen perustuvaan syrjintään eivätkä siihen, että tämän työntekijä on kanssakäymisissä vammaisen kanssa.
56 Edellä esitetty huomioon ottaen ensimmäisen kysymyksen ensimmäiseen osaan ja toiseen ja kolmanteen kysymykseen on vastattava, että direktiiviä 2000/78 ja erityisesti sen 1 artiklaa ja 2 artiklan 1 kohtaa ja 2 kohdan a alakohtaa on tulkittava siten, että niissä säädetty välittömän syrjinnän kielto ei rajoitu yksinomaan henkilöihin, jotka itse ovat vammaisia. Kun työnantaja kohtelee työntekijää, joka ei itse ole vammainen, epäsuotuisammin kuin jotakin toista työntekijää kohdellaan, on kohdeltu tai voitaisiin kohdella vertailukelpoisessa tilanteessa ja kun on näytetty toteen, että tämän työntekijän epäsuotuisa kohtelu perustuu hänen lapsensa, jonka tarvitsemasta hoidosta hän pääasiallisesti vastaa, vammaisuuteen, tällainen kohtelu on kyseisen 2 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetun välittömän syrjinnän kiellon vastaista.
Ensimmäisen kysymyksen toinen osa ja neljäs kysymys
57 Kansallinen tuomioistuin haluaa näillä kysymyksillä, joita on syytä tarkastella yhdessä, selvittää, onko direktiiviä 2000/78 ja erityisesti sen 1 artiklaa ja 2 artiklan 1 ja 3 kohtaa tulkittava siten, että niissä kielletään vammaisuuteen liittyvä häirintä ainoastaan sellaista työntekijää kohtaan, joka itse on vammainen, vai sovelletaanko häirinnän kieltoa myös työntekijään, joka ei itse ole vammainen mutta joka – kuten pääasiassa – on häirintänä pidettävän haitallisen käytöksen kohteena sen vuoksi, että hänen lapsensa, jonka tarvitsemasta hoidosta hän pääasiallisesti vastaa, on vammainen.
58 Koska häirintää on direktiivin 2000/78 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti pidettävä saman artiklan 1 kohdassa tarkoitetun syrjinnän muotona, on todettava, että samoista syistä kuin tämän tuomion 34–51 kohdassa on esitetty, tätä direktiiviä ja erityisesti sen 1 artiklaa ja 2 artiklan 1 ja 3 kohtaa on tulkittava siten, että niissä ei kielletä vain sellaisiin henkilöihin kohdistuvaa häirintää, jotka itse ovat vammaisia.
59 Kun on näytetty toteen, että häirintänä pidettävä haitallinen käytös, jonka kohteena on työntekijä, joka itse ei ole vammainen, liittyy hänen lapsensa, jonka tarvitsemasta hoidosta hän pääasiallisesti vastaa, vammaisuuteen, tällainen käytös on direktiivissä 2000/78 vahvistetun yhdenvertaisen kohtelun periaatteen ja erityisesti direktiivin 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun häirinnän kiellon vastaista.
60 Tältä osin on kuitenkin muistettava, että kyseisen direktiivin 2 artiklan 3 kohdan sanamuodon mukaan häirinnän käsite voidaan määritellä jäsenvaltioiden kansallisten lainsäädäntöjen ja käytäntöjen mukaisesti.
61 Pääasiassa kysymyksessä olevan kaltaisessa tilanteessa sovellettavasta todistustaakasta on todettava, että koska häirintää on pidettävä eräänä direktiivin 2000/78 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun syrjinnän muotona, tämän tuomion 52–55 kohdassa mainittuja sääntöjä sovelletaan myös häirintään.
62 Kuten tämän tuomion 54 kohdasta ilmenee, direktiivin 2000/78 10 artiklan 1 kohdan ja kyseisen direktiivin johdanto-osan 31 perustelukappaleen mukaisesti todistustaakkaa koskevia sääntöjä on mukautettava niissä tapauksissa, jolloin on ilmeistä, että kyseessä on syrjintätapaus. Jos Coleman näyttää toteen tosiseikat, jotka voivat olla perusteena olettamalle häirinnän olemassaolosta, yhdenvertaisen kohtelun periaatteen tehokas toteuttaminen edellyttää siis, että todistustaakka lankeaa pääasian vastaajille, joiden on näytettävä toteen, että käsiteltävänä olevan asian olosuhteissa ei ole esiintynyt häirintää.
63 Edellä esitetty huomioon ottaen ensimmäisen kysymyksen toiseen osaan ja neljänteen kysymykseen on vastattava, että direktiiviä 2000/78 ja erityisesti sen 1 artiklaa ja 2 artiklan 1 ja 3 kohtaa on tulkittava siten, että niissä säädetty häirinnän kielto ei rajoitu yksinomaan henkilöihin, jotka itse ovat vammaisia. Kun on näytetty toteen, että häirintänä pidettävä haitallinen käytös, jonka kohteena on työntekijä, joka itse ei ole vammainen, liittyy hänen lapsensa, jonka tarvitsemasta hoidosta hän pääasiallisesti vastaa, vammaisuuteen, tällainen käytös on kyseisen 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun häirinnän kiellon vastaista.
64 Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely yhteisöjen tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta. Oikeudenkäyntikuluja, jotka ovat aiheutuneet muille kuin näille asianosaisille huomautusten esittämisestä yhteisöjen tuomioistuimelle, ei voida määrätä korvattaviksi.
1) Yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27.11.2000 annettua neuvoston direktiiviä 2000/78/EY ja erityisesti sen 1 artiklaa ja 2 artiklan 1 kohtaa ja 2 kohdan a alakohtaa on tulkittava siten, että niissä säädetty välittömän syrjinnän kielto ei rajoitu yksinomaan henkilöihin, jotka itse ovat vammaisia. Kun työnantaja kohtelee työntekijää, joka ei itse ole vammainen, epäsuotuisammin kuin jotakin toista työntekijää kohdellaan, on kohdeltu tai voitaisiin kohdella vertailukelpoisessa tilanteessa ja kun on näytetty toteen, että tämän työntekijän epäsuotuisa kohtelu perustuu hänen lapsensa, jonka tarvitsemasta hoidosta hän pääasiallisesti vastaa, vammaisuuteen, tällainen kohtelu on kyseisen 2 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetun välittömän syrjinnän kiellon vastaista.
2) Direktiiviä 2000/78 ja erityisesti sen 1 artiklaa ja 2 artiklan 1 ja 3 kohtaa on tulkittava siten, että niissä säädetty häirinnän kielto ei rajoitu yksinomaan henkilöihin, jotka itse ovat vammaisia. Kun on näytetty toteen, että häirintänä pidettävä haitallinen käytös, jonka kohteena on työntekijä, joka itse ei ole vammainen, liittyy hänen lapsensa, jonka tarvitsemasta hoidosta hän pääasiallisesti vastaa, vammaisuuteen, tällainen käytös on kyseisen 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun häirinnän kiellon vastaista.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiAeroArkkitehtuuriEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiViileäVärikäsTietokoneetSöpöLiputKukkaRuoka & JuomatHauskaPelitTytötteLomaKuumaElääLogoRakkausMuutElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisäämobile	Kotiin / HD / sinivihreä taustakuvia HD	sinivihreä taustakuvia HD
0	sinivihreä taustakuvia HD
Tässä on kaunein Valinta sinivihreä taustakuvia HD työasemien, PC, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. Tässäwallpapermad.com Taustakuva tietokanta voit ladata miljoonia korkealaatuisia taustakuvia . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Meillä on paljon taustakuvia yli kolmekymmentä Plus kategoriat Like Eläimet, Sarjakuva, Kukka, avaruus , Pelit ja Urheilu ,Jne. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
tavi-taustakuvat-hd
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia henkilökohtaiseen käyttöön. Jos Like This turkoosi taustakuvia HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook ja muut sosiaalisen median.
piipittää noin Maha Edellinen: vaaleanpunainen sydän tapetti HD
seuraava: AccuWeather live tapetti HD
auto taustakuviatapetti huone HDzen taustakuvia HDmusta ruusu taustakuvalive tapetti sovelluksia3 seurata tapetti HDmusiikki taustakuvastar wars taustakuva 1920×1080 HDPeli taustakuvat HDDOTA 2 tapetti Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD


2008 | Raahen kaupunki
Asuminen ja rakentaminen > Kaavoitus > Vahvistetut kaavat > 2008
Vahvistetut kaavat 2008
Akm 189: Yritysperän asuntoalueen asemakaavan muutos
KV 17.12.2008 §75, lainvoima 29.1.2009, voimaantulo 30.1.2009
Asemakaavan muutoksen tavoitteena oli päivittää vanhentunut asemakaava, koska voimassa olevan kaavan ja rakennetun ympäristön välillä on suuria ristiriitaisuuksia. Korttelirajojen ja katualueiden tarkistamiset sekä uudisrakentamisen sovittaminen vanhaan asuinympäristöön ovat keskeisimpiä kaavan suunnittelukohteita.
Suunnittelutyötä koskevat asiakirjat
Asemakaavan kaavakartta 8.12.2008pdf, 561 kb
Kaavaselostus 8.12.2008pdf, 2377 kb
Osallistumis- ja arviointisuunnitelma, 8.12.2008pdf, 1142 kb
Asemakaavan seurantalomakepdf, 20 kb
Ajantasa-asemakaavapdf, 239 kb
Erillisliitteet
Historialliset selvitykset 22.2.2005pdf, 1473 kb
Rakennuskohteiden inventointi 2008pdf, 4302 kb
Rakentamistapaohjeet 8.12.2008pdf, 6788 kb
Raahen kultakaivoksen osayleiskaava
KV 29.10.2008 § 62, lainvoima 10.12.2088, voimaantulo 11.12.2008
Suunnittelualue rajoittuu sekä Mattilanperän osayleiskaava-alueeseen että Kopsan kylän osayleiskaavaan. Suunnittelualue sijaitsee 15 km Raahen kaupungin keskustasta kaakkoon Laivakankaan alueella.
Osayleiskaava laadittiin noin 5200 ha alueelle.
Oikeusvaikutteisen osayleiskaavan tavoitteena oli osoittaa kultakaivosalueen maankäyttö.
Osayleiskaavassa esitetään kaivoksen toiminnan kannalta tärkeät alueet; kaivosalue, kaivoksen vaatimat kulkuyhteydet, energiansiirron ja vesihuollon linjat, rakentamisalueet ja niiden rakennusoikeus.
Kaupunginvaltuusto liitti päätökseen seuraavan ponsiesityksen: "Kaupunginvaltuusto edellyttää, että alueen tiestön kuntoa ja turvallisuutta parannetaan ennen kaivostoiminnan aloittamista.
Kaivosalueen ja KT 88 välille tulee rakentaa kevyen liikenteen väylä sekä valaistus turvallisuuden lisäämiseksi."
Osayleiskaava, 1:20 000pdf, 13388 kb
Selostus 18.9.2008pdf, 4536 kb
Osayleiskaava, A3 pienennöspdf, 5687 kb
Kaavamerkinnät, A4 pienennöspdf, 121 kb
Akm 201: Varvinranta 1 –asuntoalueen asemakaava ja asemakaavan muutos
KV 14.5.2008 § 31, lainvoima ja voimaantulo 26.6.2008
Meren rannalla n. 1,5 kilometriä Raahen kaupungin keskustasta lounaaseen sijaitsevan Varvinrannan kaavoittamisella asumiselle pyritään monipuolistamaan kaupungin tonttitarjontaa houkuttelevilla merellisillä asuintonteilla siten, että myös hyvä kaupunkikuva, ympäristöarvot ja yleiset virkistyskäyttötarpeet on huomioitu.
Asemakaava perustuu Raahen keskeisten taajama-alueiden osayleiskaavan maankäyttöratkaisuun sekä alueelle laadittuun kaavarunkotarkasteluun. Varvinrannan asuntoalue kaavoitetaan kahdessa osassa: Varvinranta 1 –asuntoalue (Akm 201) ja Varvinranta 2 –asuntoalue (Akm 204).
Eteläisempi Varvinranta 1 –asuntoalue rajautuu koillisessa Telatekin eteläpuolella sijaitsevaan puistomaisena hoidettuun alueeseen, kaakossa Varvintiehen, lounaassa Pirttiniemeen ja luoteessa merenrantaan. Suunnittelualue on keskiosan suojaviheralueeksi kaavoitettua metsää lukuun ottamatta asemakaavoittamaton. Suunnittelualueen kokonaispinta-ala on n. 17,5 ha, josta vesialueen osuus on noin 7 ha.
Lähtökohtaraportti 18.6.2007pdf, 3314 kb
Selostuspdf, 2976 kb
Kaavakarttapdf, 1651 kb
Havainnekuvapdf, 1292 kb
Rakentamistapaohjepdf, 2015 kb
Akm 204: Varvinranta 2 –asuntoalueen asemakaava ja asemakaavan muutos
KV 14.5.2008 §32, lainvoima ja voimaantulo 26.6.2008
Pohjoisempi Varvinranta 2 –asuntoalue sijoittuu meren ja Varvintien väliselle kapealle ranta-alueelle, joka rajautuu koillisessa Telatekin tonttiin ja lounaassa parhaillaan kaavoitettavaan Varvinranta 1 -asuntoalueen puistomaisesti hoidettuun pohjoisosaan. Suunnittelualueen pohjoisosa on voimassa olevassa asemakaavassa osoitettu virkistysalueeksi, eteläosa suunnittelualueesta on asemakaavoittamaton. Suunnittelualueen kokonaispinta-ala on n. 8 ha, josta maa-alueen osuus on noin 3 ha.
Varvinranta 2 –asuntoalueen asemakaava ja asemakaavan muutokseen sisältyi yhdeksän omakotitontin lisäksi myös katu- ja virkistysalueet.
Omakotitonteista viisi oli omarantaisia.
Korttelit 3846-3848 poistettiin kaavasta, kaupunginvaltuusto 14.5.2008 32§.
Muutosmerkinnät hyväksymispäätöksen mukaiset 15.5.2008.
Alueelle laaditaan erillinen rakennustapaohjeistus.
Lähtötietoraporttipdf, 3314 kb
Selostuspdf, 4257 kb
Kaavakarttapdf, 597 kb
Akm 202: Kaupunginrannan asemakaavan muutos ja laajennus
KV 14.5.2008 § 30, lainvoima ja voimaantulo 26.6.2008.
Raahen kaupungin 11. kaupunginosan kortteleita 1101 ja 1104, puisto-, urheilu-, liikenne-, katu- ja vesialueita koskeva asemakaavan muutos sekä asemakaavan laajennus.
Suunnittelualue sijaitsee Raahen kaupungin 11 kaupunginosassa Rantakadun länsipuolella liikekeskustan kohdalla.
Alueeseen sisältyy Raahen lukio, pääkirjasto ja Tornitalo sekä näiden välinen rakentumaton alue ja sen rantavyöhyke.
Kaavoitettavan alueen pinta-ala on noin 8,6 hehtaaria.
Asemakaavan laadinnan tavoitteena on muodostaa alueelle Raahen keskeisten taajama-alueiden osayleiskaavassa esitetyn maankäyttöratkaisun mukainen vetovoimainen merellinen kerrostalovaltainen asuinalue.
Selostus 24.1.2008pdf, 2202 kb
Kaavakartta 24.1.2008pdf, 380 kb
Havainnekuva 1 A3pdf, 1160 kb
Havainnekuva 1 A4pdf, 709 kb
Havainnekuva 2 A3pdf, 1864 kb
Havainnekuva 2 A4pdf, 691 kb
Havainnekuva lukion alueesta A3pdf, 1097 kb
Havainnekuva lukion alueesta A4pdf, 802 kb
Kaupunginrannan kerrostaloalueen rakennustapaohjeisto, 30.9.2008pdf, 4987 kb
Akm 182: Raatihuoneen korttelin asemakaavan muutos
KV 13.2.2008 § 5, voimaantulo 1.4.2008.
Raatihuoneen kortteli sijaitsee Raahen kaupungin liikekeskustassa.
Alue käsittää Rantakadun, Koulukadun, Kauppakadun ja Sovionkadun rajaaman 5.kaupunginosan korttelin 17. Kaavoitettavan alueen pinta-ala on noin 2,07 hehtaaria.
Asemakaavan laadinnan tavoitteena on lisätä liikekeskustan vetovoimaisuutta ja palvelukykyä uudella liike-, toimisto- ja asuntorakentamisella.
Selostus 22.1.2008pdf, 2568 kb
Kaavakartta 22.1.2008pdf, 364 kb
Osa A: Asemakaavahistoria 20.11.2007pdf, 3442 kb
Osa B: Rakennuskohtainen inventointi 20.11.2007pdf, 4717 kb
Osa C: Säilyneisyys ja arvottaminen 20.11.2007pdf, 1052 kb
Ak 203: Kylmäniemen 2 asuntoalueen asemakaava
KV 13.2.2008 § 4, voimaantulo 1.4.2008.
Suunnittelualue sijaitsee Raahen Vilpunkankaan kaupunginosassa.
Alueen pohjoispuolella on Ruottalonlahden pohjukka loma-asuntotontteineen, itä-, etelä-, ja länsipuolella on rakennettuja omakotialueita.
Kaavoitettavan alueen pinta-ala on noin 12,7 hehtaaria.
Asemakaavan laadinnan tavoitteena on muodostaa alueelle vetovoimainen omakotialue.
Alue muodostuu yhdeksästä korttelialueesta, joissa on yhteensä 34 omakotitonttia.
Korttelialueiden rakentamisessa tulee noudattaa katuvarsittain yhtenäistä rakentamistapaa massoittelun, materiaalien, värien ja tonttien aitaamisen osalta.
Selostus 22.1.2008pdf, 3184 kb
Kaavakartta 22.1.2008pdf, 702 kb
Rakennusten sijoitteluperiaate 27.11.2007pdf, 302 kb
Kylmäniemen omakotialueen rakennustapaohjeisto 14.5.2008pdf, 980 kb


Ilinniagaqarnermut akiitsunik taarsersuinermut tapiissuteqartarneq pillugu Inatsisartut inatsisaat nr. 24, 3. november 1994-imeersoq Atuussimasoq (Historisk)
Ilinniagaqarnermut akiitsunik taarsersuinermut tapiissuteqartarneq.
§ 1. Ilinniagaqarnermut Namminersornerullutik Oqartussanut akiitsut aamma ilinniagaqarnermut aningaaserivinnut akiitsut Namminersornerullutik Oqartussanit qularnaveeqqusikkat taarsersorneqarnissaannut Namminersornerullutik Oqartussat tapiissuteqartarput
1) ilinniagaqarneq naammassineqarsimagaangat imaluunniit kipitinneqarsimagaangat aamma
2) taarsigassarsiat aalajangersimasumik taarsigassarsiatut taarsigassarsiaritinneqaraangata imaluunniit taamatut taarsigassarsianngortinneqaraangata.
Imm. 2. Makkuninnga pissuteqartumik ilinniagaqarnermut akiitsorilersimasanut tapiissuteqartoqarsinnaanngilaq:
1) tillinniarnernik aserorterinernillu
2) nerisanut ineqarnermullu akiliingitsoortarsimanermik imaluunniit
3) ilinniagaqarnermut tapiissutinik amerlanaarlugit kukkusumilluunniit tunniussisarsimanermik.
Imm. 3. Aningaasat pissutsit imm. 2-mi taaneqartut tunngavigalugit atorneqarsimasut nalingi tapiissutissat annertussusissaasa naatsorsonerini ilanngunneqarsinnaanngillat. Aammattaaq ilinniagaqarnermut akiitsunik allanik peqarsimappat aningaasat taamatut atorneqarsimasut taarsersorsimanerisa nalingi tapiissutissat naatsorsornerini ilanngunneqarsinnaanngillat.
§ 2. Inunnut Kalaallit Nunaanni najugaqavissunut tapiissuteqartoqartarpoq.
Imm. 2. Immikkut illuinnartunik pissutissaqartillugu inuit Kalaallit Nunaata avataani najugaqartut tapiissuteqarfigineqarsinnaapput, ilinniagaq naammassisimasaq imaaliallaannarluni Kalaallit Nunaanni suliffissaqaataalersinnaanngippat imaluunniit ilinniagaqarnermut tapiissuteqartarnerup ingerlateqqinnissaanut peqatigitillugu ilinniagaqarnermut akiitsutoqqat taarsersorneqarnissaat piumasaqaataasimappat.
Imm. 3. Naalakkersuisut tamakku pillugit sukumiinerusumik maleruagassiorsinnaapput.
§ 3. Qaammatisiutit malillugit ukiup, tulliini ukiumik akilersuiffimmik taaneqartartussap, ingerlanerani akiliutaasimasut tunngavigalugit tapiissuteqartoqartassaaq, apeqqutaatinnagu aningaasat akiitsunut taarsersuutitut imaluunniit ernianut akiliutitut akiliutaasimanersut.
Imm. 2. Tapiissutit tunniunneqartassapput ukiup akilersuiffiup tulliani 1. decemberimi, tak. imm. 1,
1) akiliutaasimasut katillutik, tak. imm. 1, minnerpaamik 6.000,- kruuniuppata aamma
2) tassunga peqatigitillugu akiliutaasimasut ukiup akilersuiffiup ingerlanerani ernialiussaasimasunit amerlaneruppata.
Imm. 3. Akiitsut amerlasoorujussuusimagaangata qaammammullu akiliutaasartut minnerpaamik 2.000 kruuniusimagaangata imm. 2, nr. 2-mi patsisissaatitaasoq naatsorsuutigineqanngitsoorsinnaasassaaq.
Imm. 4. Tapiiffigineqarnissamik qinnuteqaatit ukiumi tapiissutisiffissami 1. september nallertinnagu nassiunneqareersimassapput.
§ 4. Tapiissutit aallaavittut ukiup akilersuiffiup ingerlanerani akiliutaasimasut nalinginik amerlassuseqartinneqartassapput.
Imm. 2. Akilersuisup sumi najugaqarnera kiisalu akiitsut annertussusii suunerilu apeqqutaatillugit tapiissutit qaffanneqartassapput, tamatumanilu aningaasat imm. 1 naapertorlugu naatsorsorneqarsimasut kisitsimmik naatsorsuinermi tunngavissat ilaannik ilanngussaq 1-imiittumik amerlisarneqartassapput.
Imm. 3. Imm. 2-mi illoqarfinnik nunaqarfinnillu/isorliunerusunillu agguataarinermi Kalaallit Nunaanni tjenestemandinik agguataarineq qanoq ilisukkulluunniit atuuttoq malinneqartassaaq.
Imm. 4. Akiitsut annertussusii, tak. imm. 2, tassaapput ukiumi akilersuiffimmi decembarip 31-anni akiitsut annertussusii. Tapiissutit ukiup akilersuiffiup aappaaguani 1. december ilanngunneqartussat akiitsut naatsorsornerini ilaatinneqassanngillat. Akiitsut annertussusii tassaapput akiitsut tapiissutisiaqaataasinnaasut tamakkerlutik katinnerisa nalingi, tak. § 1.
Imm. 5. Akiitsunik assigiinngiiaartunik ilanngussaq 1-imi taagorneqartunik akiitsoqartoqartillugu taakkua immikkoortui ataasiakkaarlugit tapiissuteqarfigineqartassapput.
§ 5. Ukiumi akilersuiffimmi aningaasarsiat akileraaruteqaataasussat Namminersornerullutik Oqartussani kommuniniluunniit tjenestemandip skalatrin 30-miittup ukiumi akilersuiffimmi, tak. § 3, imm. 1, 30. oktober akissarsiaanit ilanngaatitaqariinngitsunit 1.000 kruuninik amerlaneroriarneri tamaasa § 4 naapertorlugu tapiissutit 0,5 %-imik ilanngarneqartassapput. Naatsorsuisoqalersinnagu akissarsiat ilanngaatitaqariinngitsut aningaasanut 5.000-inik agguarneqarsinnaasunut qaninnernut akunnaallineqassapput.
§ 6. Akiitsut sorliit, tak. § 4, imm. 5, tapiissutisiaqarnermut pissutaanerat apeqqutaatinnagu pingaarnerutillugu Namminersornerullutik Oqartussanut akiitsut akilersornissaannut tapiissuteqartoqartassaaq.
§ 7. Ukiumi tapiissutisiffiusumi 1. decemberimi akiitsut tamarmiusut sinnerlugit tapiissuteqartoqarsinnaanngilaq.
Ilinniagaqarnermi akiitsunik isumakkeerinninneq.
§ 8. Aningaasanik atorsimasoq immikkut ajornartorsiorsimappat ilinniagaqarnermut akiitsunik taarsersuinermut tapiissuteqartarnermi piumasaqaataasut naammassisimanngikkaluarpagilluunniit qinnuteqarnera naapertorlugu Naalakkersuisut aningaasanut inatsimmi aningaasat amerlassusileriikkat iluanni ilinniagaqarnermut akiitsut tamakkerlugit ilaannaalluunniit isumakkeersinnaavaat.
Imm. 2. Ilinniagaqarnermut akiitsulik toquppat imaluunniit tamakkiisumik innarluuteqalerpat taamaalillunilu akiliisinnaajunnaavilluni akiitsui pinngitsoorani isumakkeerneqassapput.
Imm. 3. Aningaasanik atorsimasup ilinniagaqarnermut akiitsuisa qanoq ilineratigut imm. 1 aamma 2 naapertorlugit isumakkeerneqartarnissaat pillugu Naalakkersuisut sukumiinerusumik malittarisassaliussapput.
Paasissutissiisussaatitaaneq.
§ 9. Qinnuteqartut paasissutissat tapiissutissat naatsorsorneqarnerini pisariaqartut tamaasa saqqummiuttassavaat.
Imm. 2. Qinnuteqartoq paasissutissanik eqqunngitsunik amigartunilluunniit saqqummiussisimappat piumasaqaatigineqarsinnaavoq tapiissutit eqqunngitsumik tunniunneqarsimasut erniaat ilanngullugit utertinneqassasut. Erniat qanoq angissusiligaanissaat il.il. pillugit Naalakkersuisut malittarisassaliussapput.
Qinnuteqarnermi periusissat.
§ 10. Naalakkersuisut qinnuteqarnermi periusissat taamaaqataallu pillugit malittarisassaliorsinnaapput.
Imm. 2. Naalakkersuisut immikkut ittunik pisoqartillugu aalajangersinnaavaat ilinniagaqarnermi akiitsut Namminersornerullutik Oqartussanit atukkat taakkunanngaluunniit qularnaveeqqusikkat atortitsinissamik neriorsuuteqarnermi qularnaveeqqusiinermiluunniit utertitsilluni akilersornissaannut piffissarititaasumit kingusinnerusukkut akilerneqarsinnaasut.
Naammagittaalliorsinnaaneq atulerfissaalu.
§ 11. Inatsit taannaluunniit malillugu malittarisassat naapertorlugit aalajangiineq pillugu naammagittaalliuut aalajangiinerup tiguneraniit sapaatit akunneri sisamat qaangiutsinnagit Ilinniagaqarnersiuteqartitsinermi Naammagittaalliuteqartarfimmut suliassanngortinneqarsinnaavoq. Inatsit taannaluunniit malillugu malittarisassat naapertorlugit aalajangiineq tamatigut tamanna pillugu paasissutissamik ilaqartinneqassaaq.
§ 12. Inatsit una ukiumit akilersuiffimmit 1994-imit atuuttussanngorlugu 1. januar 1995 atortuulersinneqarpoq.
Imm. 2. Ilinniagaqarnermut akiitsunut oqilisaassivigineqartarneq pillugu Inatsisartut inatsisaat nr. 15 ulloq 23. november 1989-imeersoq kingusinnerusukkut allannguutilik atortuujunnaarsinneqarpoq.
Imm. 3. Inatsit imrn. 2-mi taaneqartoq naapertorlugu allaffeqarfikkut aalajangersakkat atortuuinnassapput inatsit una naapertorlugu aalajangersakkat naapertorlugit allanngortinneqarnissamik atorunnaarsinneqarnissamilluunniit tungaanut.
ltl_nr_24 1994_bilag_grl htm


text:
HoroskooppiTietovisatReseptitBlogitNauris.fiVaihtoautotSanakirja
ma 09.09.2019 04.00 - 06.50
ma 09.09.2019 06.50 - 06.51
Nimipäiväonnittelu: 9.9.S
ma 09.09.2019 06.51 - 06.53
Onnea, Isto, Eevert ja Vertti!
ma 09.09.2019 06.53 - 07.03
Raa Raan raapimispuu. Mikä neuvoksi, kun Raa-Raan vanha raapimispuu hajoaa?
ma 09.09.2019 07.03 - 07.12
Mansikkakohokas. Saara on hyvin väsynyt, koska on nukkunut yöllä huonosti. Hän on kuitenkin päättänyt laittaa sorsan kanssa jotain syötävää. HD
ma 09.09.2019 07.12 - 07.18
Roinaa. Simon pesä pursuaa turhaa tavaraa. Miten pesään saisi lisää tilaa? HD
Planeetta KosmoS
ma 09.09.2019 07.18 - 07.31
Eksyksissä. Kosmo, iskä ja Vili etsivät vettä Marsista, mutta pölymyrsky hankaloittaa hanketta. HD
ma 09.09.2019 07.31 - 07.43
Nopeat ja kätevät korjaajat. Muru korjaa isänsä kanssa Aten auton ja innostuu korjaamisesta niin, että tahtoo korjata kaikki rikkinäiset esineet. Korjaaminen ei vain olekaan niin yksinkertaista ja helppoa. HD
ma 09.09.2019 07.43 - 08.09
Kausi 2 / Luolan uumenissa. Jakke joutuu pulaan luolan sokkeloissa, mutta Rolle ehättää hätiin. / Pennut pelastavat paraatin. Hali ja Kanatuinen tempautuvat ilmapallojen mukana korkeuksiin. HD
ma 09.09.2019 08.09 - 08.10
ma 09.09.2019 08.10 - 08.23
ma 09.09.2019 08.23 - 08.30
Street- ja vertskeittaus. Käydään läpi erilaisia skeittipaikkoja. Niko kertoo mikä ero on street- ja vertskeittauksella. HD
ma 09.09.2019 08.30 - 08.44
Anna laulaa hämähäkistä. Binnabannaan ajokkaat. Animaatiopajassa: Ina ja Staalo. Elli-Dåmnn ja Siiri laulavat hiiriperheestä. Hiirulainen näkee. HD
ma 09.09.2019 08.44 - 08.50
Salamanterin iso ystävä. HD
Kuvakirjeitä Etelä-AmerikastaS
ma 09.09.2019 08.50 - 09.00
ma 09.09.2019 09.00 - 09.50
Kausi 28, 21/48. Aseveljet. Ethan kokee yllätyksen, hänelle tuttu henkilö on pestautunut ensiavun tiimiin. Nuorten naisten juhlinta päättyy kohtalokkaalla tavalla. T: BBC. HD
ma 09.09.2019 09.50 - 10.20
Kausi 2, osa 117: "Rohkea rokan syö." Uusi opiskelija sotkee Vilman pasmat. Ensio keksii ratkaisun Ainon tylsistymiseen. Niklas palaa Elinan elämään. (U) HD
ma 09.09.2019 10.20 - 10.50
Kausi 2. 2/12. Tutut hahmot valtaavat ruudun. Mukana Maxwell Gothenburgin kulttielokuva "Viimeiset Pirkkalaiset". Kyllä lähtee. (U)
ma 09.09.2019 10.50 - 11.20
Kausi 1. 1/8. Alina aloittaa matkansa ympäri slaavilaisia maita seuranaan vain kuvaaja. Reissu alkaa Valko-Venäjän pääkaupungista Minskistä. Alina oppii perinteisestä ruoasta ja naisten asemasta Valko-Venäjällä. (U) HD
Koripallon MM: jatkolohkon ottelu CZE-GRES
ma 09.09.2019 11.20 - 13.30
Jatkolohkon ottelu Tshekki - Kreikka. Kiina. Selostus Antti-Jussi Sipilä. HD
ma 09.09.2019 13.30 - 14.15
20. tuotantokausi, 5/7. Frank perheineen lähtee retkelle saarelle, jolla viljellään vanhaa tanskalaistata tattarilajiketta. Päivän ohjelmassa on tattarin kylvöä ja herkuttelua tattariletuilla. Kotona verstaalla Frank taivuttaa höyryn avulla pyöröharaan uudet kahvat. Hän myös aloittaa uuden suuren rakennusprojektin. HD
ma 09.09.2019 14.15 - 14.38
3/30. Milissalla on vaativa työ, ja nyt raskaus alkaa vaatia veronsa. Linn tapaa äitinsä, joka antaa käytännön apua ja kertoo tunteistaan. Emily tapaa exänsä, jolla on tärkeä rooli vauvan elämässä. HD
ma 09.09.2019 14.38 - 15.05
4/30. Emily pohtii asiaa, josta on vaikeaa puhua. Adiolalla on yhä kädet täynnä, mutta nyt hän on tehnyt päätöksen. Ida palaa vaikeaan ajanjaksoon elämässään. HD
Petra saa vauvanSu
ma 09.09.2019 15.05 - 15.35
7/8. Petran synnytys voi alkaa milloin tahansa, ja hän suuntaa puolisonsa kanssa pariskunnille tarkoitettuun synnytysvalmennukseen. Millaisen roolin Asbjørn saa synnytyksessä? Sarja tanskalaistoimittajan matkasta kohti äitiyttä. (U) HD
ma 09.09.2019 15.35 - 16.05
ma 09.09.2019 16.05 - 16.30
7/10. Mestarirakastaja. Maailmankuulu kapellimestari Simon Ruti saapuu Donnan luokse illalliselle. N: Alina Tomnikov, Essi Hellén, Eero Ritala, Miila Virtanen, Miina Penttinen, Juha-Pekka Mikkola, Celso de la Molina. (U) HD
ma 09.09.2019 16.30 - 17.00
ma 09.09.2019 17.00 - 18.00
Katsellaan Tuomon kanssa Pikin eläimet, Millä mennään, Paperitarinoita, Ihmejuttu, Tilda ja hänen ystävänsä, Herää sukka! sekä Kallen keittiö. HD
Koripallon MMS
ma 09.09.2019 18.00 - 18.55
Kooste jatkolohkon ottelusta Tshekki - Kreikka. Kiina. Selostus Antti-Jussi Sipilä. HD
Yleisurheilun USA - EurooppaS
ma 09.09.2019 18.55 - 22.00
ma 09.09.2019 22.30 - 22.55
ma 09.09.2019 22.55 - 23.20
ma 09.09.2019 23.20 - 00.20
Kausi 6, 4/10. Vieraan kirja. Sansa saapuu Mustalinnaan. Tyrion tekee neuvokkaan sopimuksen. Löytävätkö Jorah ja Daario Daenerysin? Cersei ja Jaime yrittävät kohentaa asemaansa. T: HBO. (U) HD
ti 10.09.2019 00.20 - 04.00
Radio Suomipopin Helsinki-päivän konsertti19:30 - 20:00 Liv Suora: IS Uutiset ja HS Tiede19:45 - 20:00 Nelonen Sohvaperunat20:00 - 20:50 Yle TV2 Why Women Kill20:00 - 21:00 FOX Spotlight : Rikos ilman rangaistusta20:30 Yle Teema & Fem Neljän tähden illallinen20:35 - 21:00 Sub Hotel Swan Helsinki21:00 - 21:52 MTV3 A-studio21:00 - 21:45 Yle TV1 Efter Nio21:00 Yle Teema & Fem Lapsi tuntemattoman kanssa21:00 - 22:00 Nelonen Paratiisi22:00 - 22:45 Yle TV1 Farmi Suomi22:00 - 23:20 Liv Wisting22:00 Yle Teema & Fem AVA Rikosputki: Gåsmamman22:00 - 23:00 AVA Arman ja Suomen rikosmysteerit22:05 - 23:00 Jim
127 tuntia21:00 - 22:50 Sub IMDb 7.6 Non-Stop21:00 - 22:45 Yle TV2 IMDb 7.0 Mother's Day21:00 - 23:15 Hero IMDb 4.9 Kreikkalainen naimakauppa 222:05 - 23:55 TV5 IMDb 6.0 Tappava ase31.3. klo 01:40 - 03:45 Sub IMDb 7.6
Pinnalla juuri nyt: Lapsi tuntemattoman kanssa, Kyttäputki: Havaiji 5-0, AVA Rikosputki: Gåsmamman, Wisting, Paratiisi, Agatha Christie: Syyttäjän todistaja, Sohvaperunat, Sex Tape Suomi, Hotel Swan Helsinki, Lemmen viemää

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


Hallituksen kokous 1/2016-2017 | Suomen Tolkien-seura Kontu ry
5.9.2016 klo 18.00
paikalla: Sonja Virta (puheenjohtaja), Janne Seppänen (sihteeri), Mikko Nikkilä, Santeri Palin, Leena Peippo, Olli Pitkänen, Eetu Sipilä, Outi Suppanen
Puheenjohtaja Sonja Virta avasi kokouksen kello 18.08.
Pöytäkirjantarkastajiksi valittiin Santeri Palin ja Eetu Sipilä.
Postiin oli tullut lasku, jonka maksamisesta on huolehdittu ajallaan, sekä mainoksia ja lehtiä.
§6 Pankkitilin käyttöoikeudet
Yhdistyksen tilin (Nordea FI95 2001 1800 0427 42) käyttöoikeuksien haltijoiksi hallituskaudeksi 1.9.2016 – 31.8.2017 päätettiin Mikko Nikkilä (xxxxxx-xxxx), Sonja Virta (xxxxxx-xxxx) ja Leena Peippo (xxxxxx-xxxx). Mikäli edellä mainituista poikkeavilla aiempien vuosien toimihenkilöillä vielä on käyttöoikeudet, ne poistettakoon.
§7 Kokouskäytännöt
Kokoukset pidetään pääsääntöisesti joka kuukauden ensimmäinen maanantai ircissä kello 18.00 tai 19.00, ellei toisin sovita. Lisäksi kokoustetaan kasvokkain miiteissä. Puheenjohtaja laittaa esityslistan sähköpostilistalle viimeistään viikkoa ennen kokousta. Lisäksi puheenjohtaja (tai tarvittaessa joku muu) laittaa irc-kokousten lokit Vihreän Lohikäärmeen hallitushuoneeseen (tai sähköpostilistalle, mikäli foorumi ei ole toiminnassa) heti kokouksen jälkeen. Kasvokkain pidettävistä kouksista puheenjohtaja kokoaa yhteen jaetut tehtävät sekä muut tärkeät asiat ja lähettää ne foorumille tai sähköpostilistalle.
Lisätään uudet hallituslaiset foorumin hallitushuoneeseen.
Päätettiin, että sihteeri lähettää kokouksen pöytäkirjan hallituksen sähköpostilistalle viikon sisällä kokouksesta. Internet-sivuille pöytäkirja lisätään, kun se on saanut hyväksynnän sähköpostilistalla.
§8 Syysmiitti (ja seuraavat miitit)
Syysmiittipaikka on varattu ja laskutusosoitteeksi on laitettu suoraan Mikko Nikkilän osoite.
Syysmiitin osallistumismaksuksi päätettiin 17 euroa jäsenille / 20 euroa ei-jäsenille. Eräpäivä osallisumismaksulle on maanantaina 3.10.
Vuosijuhlamiitin ajankohdaksi päätettiin 5.1.-8.1.2016, ja sen paikaksi kysytään Hämeenkosken leirikeskusta. Asiaan palataan myöhemmin.
Päätettiin, että vuoden 2015 The Miitin järjestäjät maksavat yhden yön osallistumismaksun. Tuleivaisuuden viralliseen linjaan palataan myöhemmin.
Santeri Palinilla on oikeudet pääoikeudet Postin palveluun HobSanin postitusta varten. Oikeudet annetaan myös Mikko Nikkilälle sekä Janne Seppäselle. Santeri hoitaa oikeuksien lisäämisen.
Hobittilan Sanomien sisällöstä: Sonja Virta kirjoittaa jäsenmaksuista ja uudesta hallituksesta. Olli Pitkänen kirjoittaa lyhyesti syysmiitistä. Päätettiin, että jäsenmaksu postitetaan jatkossa laskumuotoisena, jotta useammat huomaisivat maksaa sen. Santeri hoitaa laskutuksen.
§10 Hallituksen kaatajaiset
Päätettiin, että hallituksen kaatajaisia ei ainakaan toistaiseksi järjestetä.
§11 PPO:n TSH-sitsit
PPO:lta oli tullut viestiä, että muutama seuran jäsen on tervetullut heidän 19.11. järjestämille TSH-sitseilleen. Alustavasti kiinnostuneita olivat Sonja Virran lisäksi Janne Seppänen, Leena Peippo ja Santeri Palin. Päätettiin tarjota seuran filkkejä sitsilauluiksi. Asiaan palataan myöhemmin.
§12 Tracon
Seura oli edustamassa Traconissa ja tapahtuma sujui hyvin. Myyntitavaroita meni 109 euron edestä, joten 80 euron pöytä- ja rannekemaksujen jälkeen seura jäi tapahtumasta 29 euroa voitolle. Tapahtumassa saatiin myös seuralle tärkeää näkyvyyttä.
Keskusteltiin Unkari-projektin jälkimainingeista ja sen rahoituksesta. Leena Peippo selvittelee asiaa, ja tarkemmat päätökset tehdään myöhemmin.
Pohdittiin vuosikouksen ajankohtaa. Sääntöjen mukaan vuosikokous tulisi pitää marras-joulukuussa. Pikkujoulumiitin jäädessä tänä vuonna väliin kokous on joko pidettävä pienimuotoisesti Sonja Virran luona Helsingissä, tai sitten on tehtävä sääntömuutos, joka mahdollistaa kokouksen pitämisen paremmin sopivana ajankohtana. Sonja selvittelee asiaa.


text:
Kotiin / HD / awsome tapetti HD
715 näkymät awsome tapetti HD
Here is best Selections Of awsome wallpaper HD For computers, Pöytäkoneet, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täälläLivewallpaper.info tietokanta voi ladata paljon laadukkaita tapetti eri luokkiin . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Koska nämä kuvat ladataan käyttäjät. vaikka tyyppi tietokoneen näytön koko, että olet yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan jotka ovat uudelleen kokoinen ja se rajataan Asenna pöytämikrossasi näytön koon.
awsome tapetti HD2.
Yksinkertaisuuden, Olemme ladanneet 1920×1080 Resolution Väritaustakuvat, Se sopivat täydellisesti Näistä Major Resolution (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) Huomioithan, Jos jokin taustakuvat loukkaavat Copyright, Lähetä meille Mail yksityiskohdat, Poistamme sen mahdollisimman pian. Kaikki taustakuvat ladataan käyttäjät. Ja taustakuvat ovat ilmainen henkilökohtaiseen käyttöön vain. Jos Like This awsome taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook ja muut sosiaalisen median.
näkymät (11) liitutaulu tapetti HD
näkymät (8) League of Legends tapetti High Resolution Download
näkymät (7) kaupungin valot tapetti HD
näkymät (7) Sinitausta HD taustakuvia
viileä abstrakti taustakuvia HDband taustakuvat HDmotivoiva lainausmerkit taustakuvat HDtaustakuva Lataa korkearesoluutioinen DownloadRolling Stones tapetti HDtila tapetti High Resolution Downloadmustavalkoinen tapetti High Resolution Downloadkawaii taustakuvia HDsuicidegirls tapetti HDvoimistelu tapetti HD Powered by livewallpaper.info	© Copyright 2016, Kaikki oikeudet pidätetään

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Koti / HD / grasscloth tapetti alennus HD
lähettänyt: Jeya elokuuta 30, 2016 sisään HD Jätä kommentti 2,623 näkymät 0
Tässä on paras kokoelma grasscloth tapetti alennus HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos Like This grasscloth taustakuva alennus HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
Edellinen: elävät taustakuvat pc HD
Seuraava: animaatio tapetti HD
Raj Kapoor ja Nargis tapetit

matches: HD HD HD HD HD HD HD


Mikkelin kaupungin hallintosäännön muutokset | Mikkeli
Kokous 11.6.2018
Mikkelin kaupungin hallintosäännön muutokset
Kaupunginhallitus, kokous 11.6.2018
§ 254 Mikkelin kaupungin hallintosäännön muutokset
MliDno-2016-136
Jukka Savolainen, kaupunginlakimies, jukka.savolainen@mikkeli.fi
Mikkelin kaupungin hallintosääntöön esitetään tehtäväksi seuraavat muutokset. Tekstissä on ensin kirjoitettuna tällä hetkellä voimassa oleva hallintosäännön kohta ja sen jälkeen muutosehdotus. Muutettava kohta on merkitty kursiivilla:
Voimassa oleva hallintosäännön teksti:
Kaupunginjohtaja johtaa kaupunginhallituksen alaisena kaupungin hallintoa, taloudenhoitoa ja muuta toimintaa. Kaupunginjohtaja vastaa asioiden valmistelusta kaupunginhallituksen käsiteltäväksi. Kaupunginhallituksen puheenjohtaja voi toimia osa-aikaisena luottamushenkilönä.
Ehdotettu muutos:
Momentista poistetaan maininta kaupunginhallituksen puheenjohtajan osa-aikaisuudesta.
Kaupungin hallintosääntöön otettiin vuonna 2017 mahdollisuus kaupunginhallituksen puheenjohtajan osa-aikaisuudesta, mutta käytännössä asiaa ei ole toteutettu. Kirjaus esitetään tässä vaiheessa poistettavan ja mahdollisia malleja selvitetään ennen seuraavia kuntavaaleja.
10 § Lautakunnat
Kaupunkiympäristölautakunnassa on lupa- ja valvontajaosto, johon kaupunginvaltuusto valitsee 5 jäsentä ja määrää jaostolle puheenjohtajan sekä varapuheenjohtajan. Jokaisella jäsenellä on henkilökohtainen varajäsen.
Yksityistielain mukaisissa toimituksissa käsiteltävissä asioissa kokoonpano on jaoston puheenjohtaja ja kaksi jaoston keskuudestaan valitsemaa jäsentä.
Yksityistielain mukaiset toimitukset on tarkoituksenmukaisempaa toteuttaa pienemmällä kokoonpanolla.
28 § Konserni- ja elinvoimajaoston jaoston tehtävät ja toimivalta
4 valmistelee konserniohjeessa tarkoitetun ennakkohyväksynnän antamisesta tytäryhteisöille ja lausuu tarvittaessa tytäryhteisöille näiden taloussuunnitelmista ja -arvioista.
4 lausuu tarvittaessa tytäryhteisöille näiden taloussuunnitelmista ja -arvioista.
Muutos selkeyttää jaoston tehtäviä ja on yhdenmukainen konserniohjeen muutoksen kanssa.
29 § Lautakuntien ja liikelaitosten johtokuntien yleinen toimivalta
päättää palvelualueellaan muutoksen hakemisesta tuomioistuimen ja muiden viranomaisten päätöksiin ja käyttää palvelualueellaan kaupungin puhevaltaa,
käyttää tehtäväalueensa puhevaltaa tuomioistuimissa ja hallintoviranomaisissa sekä antaa tehtäväaluettaan koskevat muut lausunnot ja esitykset ulkopuolisille tahoille, ellei muuten ole säädetty tai määrätty eikä asian laajuus tai vaikuttavuus edellytä kaupunginhallituksen tai kaupunginvaltuuston päätöstä
Kirjauksella tarkennetaan lautakuntien ja liikelaitosten puhevallan käyttämisen määrittelyä koskemaan myös lausuntoja ja niiden suhdetta kaupungin edunvalvontaa.
33 § Kaupunkiympäristölautakunnan erityinen toimivalta
Lautakunta päättää:
3. kiinteän omaisuuden kiinnittämisestä sekä kiinteän ja irtaimen omaisuuden hankkimisesta, myymisestä tai muusta luovuttamisesta sekä kiinteän omaisuuden ja erityisten oikeuksien lunastamisesta
4. omaisuuden myynti-, osto- tai lunastushinnan taikka vaihtoarvon ollessa enintään 250 000 euroa
6. pidennyksen myöntämisestä lautakunnan luovuttamien tonttien ja muiden alueiden rakentamisvelvollisuuden täyttämisestä,
Kaupunkiympäristölautakunta toimii kaupungin jätehuoltoviranomaisena muiden kuin §:ssä 34 mainittujen asioiden osalta.
3. kiinteän omaisuuden kiinnittämisestä sekä kiinteän ja irtaimen omaisuuden hankkimisesta, myymisestä tai muusta luovuttamisesta sekä kiinteän omaisuuden ja erityisten oikeuksien lunastamisesta omaisuuden myynti-, osto- tai
lunastushinnan taikka vaihtoarvon ollessa enintään 250 000 euroa sekä kaikkien aiemmin vuokrattuna olleiden tonttien ja muiden rakennuspaikkojen uudelleen vuokraamisesta ja myymisestä
4. Rakentamattoman tontin vuokraoikeuden siirron hyväksymisestä.
5. pidennyksen myöntämisestä tonttien ja muiden alueiden rakentamisvelvollisuuden täyttämisestä ja sopimussakon käyttämisestä,
Hallintosäännössä ollut kirjoitusvirhe korjataan (33 §:n 4. kohta on tarkoitettu 1. kohdan jatkoksi, ei omaksi kohdakseen). Samalla numerointi päivitetään vastaamaan kohtien yhdistämistä
kohta 3 : Päätöksenteon suoraviivaistaminen, päätöksiin ei liity enää harkintavaltaa sen osalta kenelle ja millä tavoin tontti luovutetaan.
kohta 4 (kokonaan uusi): Päätöksenteon suoraviivaistaminen. Päätöksenteko ko. asiassa liittyy tyypillisesti tilanteisiin, jossa rakentaja sopii tontin rakentamisesta ja luovuttaa tontin sille valmistuvine rakennuksineen ostajalle.
kohta 5: Päätöksenteon suoraviivaistaminen. Päätökseen liittyvä harkintavalta on vähäistä, koska kyseisistä ehdoista on sovittu aiemmin kauppakirjassa.
Käytännössä on katsottu olevan tarkoituksenmukaisempaa keskittää kaikki jätehuoltoviranomaisen tehtävät kaupunkiympäristölautakunnalle.
34 § Lupa- ja valvontajaoston erityinen toimivalta
“Lupa- ja valvontajaosto päättää:
13. jätehuoltomääräyksistä poikkeamisista yksittäistapauksissa,
14. kaupungin jätteenkeräys- ja käsittelypaikoista ja jätteenkuljetukseen liittyvistä asioista.
Lupa- ja valvontajaosto toimii kaupungin rakennusvalvontaviranomaisena sekä jätehuoltoviranomaisena hallintosäännön §:ssä 34 mainittujen asioiden osalta.
Kohdat 13. ja 14. poistetaan.
Lisäksi viimeinen momentti muutetaan muotoon:
56 § Palvelussuhteeseen ottaminen
Kaupunginhallitus valitsee palvelualuejohtajat, hallintojohtajan, henkilöstöjohtajan, talousjohtajan ja kaupunginlakimiehen, palvelujohtajan, konsernitarkastajan sekä liikelaitosten johtajat.
Palvelukseen ottava viranomainen päättää tehtäväkohtaisesta palkasta ottaen huomioon ao. virka- ja työehtosopimuksen palkan määrittelyä koskevat määräykset, viran tai tehtävännimike, virka- ja työehtosopimuksen mukainen palkkahinnoittelukohta ja työn vaativuuden arvioinnin mukainen vaativuustaso.
Kaupunginhallitus valitsee palvelualuejohtajat, hallintojohtajan, henkilöstöjohtajan, talousjohtajan ja kaupunginlakimiehen, palvelujohtajan, konsernitarkastajan, tietosuojavastaavan sekä liikelaitosten johtajat.
Palvelukseen ottava viranomainen päättää tehtäväkohtaisesta palkasta kuultuaan henkilöstöjohtajaa ja ottaen huomioon ao. virka- ja työehtosopimuksen palkan määrittelyä koskevat määräykset, viran tai tehtävännimike, virka- ja työehtosopimuksen mukainen palkkahinnoittelukohta ja työn vaativuuden arvioinnin mukainen vaativuustaso.
Tietosuojavastaava on uuden tietosuojalain mukainen pakollinen uusi tehtävä. Tehtävä rinnastuu riippumattoman asemansa vuoksi konsernitarkastajaan, joten on loogista, että valinnan tekee kaupunginhallitus.
Palkkatasojen yhdenmukaisuuden kannalta henkilöstöjohtajan kuuleminen palkasta päätettäessä on tarpeellista.
68 § Palkan takaisinperiminen
Aiheettomasti maksetun palkan tai muun virkasuhteesta johtuvan taloudellisen etuuden takaisinperinnästä luopumisesta päättää hallintojohtaja päätösvaltansa puitteissa.
Aiheettomasti maksetun palkan tai muun virkasuhteesta johtuvan taloudellisen etuuden takaisinperinnästä päättää palvelussuhteeseen ottava viranomainen. Aiheettomasti maksetun palkan tai muun virkasuhteesta johtuvan taloudellisen etuuden takaisinperinnästä luopumisesta päättää hallintojohtaja päätösvaltansa puitteissa 10.000 euron rajaan asti.
On johdonmukaista, että päätöksen palkan takaisinperinnästä päättää palvelussuhteeseen ottava viranomainen. Euromäärärajan määrittäminen selkeyttää hallintojohtajan toimivaltaa.
74 § Toiminnan ja talouden seuranta
Toimielimet seuraavat talousarvion toteutumista kuukausittain. Toiminnan ja talouden toteutumisesta raportoidaan toimielimille neljännesvuosittain.
Toimielimet seuraavat talousarvion toteutumista kuukausittain. Toiminnan ja talouden toteutumisesta raportoidaan toimielimille kolme kertaa vuodessa.
Muutoksen jälkeen määräys vastaa voimassa olevaa käytäntöä, jossa taloutta seurataan valtuustotasolla maaliskuun, heinäkuun ja lokakuun tilanteesta.
162 § Kokouspalkkiot
Kaupunginvaltuusto ja sen valiokunnat sekä kaupunginhallitus ja sen jaosto, 115 €
Lauta- ja johtokunnat, näiden jaostot sekä toimikunnat, 95 €
Nuorisovaltuusto, oppilasjäsenet opetustoimen toimielimissä, 34 €
Nuorisovaltuutetun tai oppilasjäsenen osallistuessa muiden toimielinten kokouksiin on palkkio, 34 €
Muut toimielimet sekä työryhmät, 68 €
Nuorisovaltuusto ja nuorisovaltuutetun osallistuessa muiden toimielinten kokouksiin, 68 €,
Oppilasjäsenet opetustoimen toimielimissä ja oppilasjäsenen osallistuessa muiden toimielinten kokouksiin 34 €
Uuden kuntalain 26 § mukaan nuorisovaltuustolla on lakisääteinen asema kunnan hallinnossa. Nuorisovaltuuston palkkiota korotetaan vastaamaan muiden vastaavien toimielinten kokouspalkkioita.
165 § Vuosipalkkiot
Kokousten ulkopuolella hoidetuista luottamustehtävistä maksetaan jäljempänä oleville luottamushenkilöille kokouspalkkion lisäksi seuraavat vuosipalkkiot:
kaupunginvaltuuston puheenjohtaja 3.375 €
kaupunginvaltuuston varapuheenjohtajat 1.970 €
kaupunginhallituksen puheenjohtaja 4.350 €
kaupunginhallituksen varapuheenjohtajat 2.025 €
kaupunginhallituksen jäsen 1.620 €
tarkastuslautakunnan, kasvatus- ja opetuslautakunnan, hyvinvoinnin ja osallisuuden lautakunnan, kaupunkiympäristölautakunnan, lupa- ja valvontajaoston, pelastuslautakunnan, ympäristölautakunnan, liikelaitosten johtokuntien ja aluejohtokuntien puheenjohtajat 1.350 €
kaupunginhallituksen varapuheenjohtajat ja Mikkelin Vesiliikelaitoksen johtokunnan puheenjohtaja 2.025 €
kaupunginhallituksen jäsen, tarkastuslautakunnan, kasvatus- ja opetuslautakunnan, hyvinvoinnin ja osallisuuden lautakunnan, kaupunkiympäristölautakunnan, lupa- ja valvontajaoston, konserni- ja elinvoimajaoston, pelastuslautakunnan, ympäristölautakunnan, Otavan Opiston liikelaitoksen johtokunnan ja aluejohtokuntien puheenjohtajat 1.620 €.
Konserni- ja elinvoimajaoston asema ja tehtävä on uudistunut ja tästä johtuen on perusteltua, että jaoston puheenjohtajalle maksetaan vuosipalkkio, mikä asia oli jäänyt huomioimatta edellisen kerran hallintosäännöstä päätettäessä.
Samassa yhteydessä esitetään tarkistettavaksi tarkastuslautakunnan, kasvatus- ja opetuslautakunnan, hyvinvoinnin ja osallisuuden lautakunnan, kaupunkiympäristölautakunnan, lupa- ja valvontajaoston, konserni- ja elinvoimajaoston, pelastuslautakunnan, ympäristölautakunnan, liikelaitosten johtokuntien ja aluejohtokuntien puheenjohtajien vuosipalkkioita ja korotettavaksi ne samansuuruiseksi kuin kaupunginhallituksen jäsenien palkkiot, kuitenkin niin Vesiliikelaitoksen johtokunnan puheenjohtaja korotetaan vastaamaan kaupunginhallituksen varapuheenjohtajan palkkiota.
Kaupunginhallitus päättää esittää kaupunginvaltuustolle, että se hyväksyy Mikkelin kaupungin hallintosääntöön tehtäväksi edellä kuvatut muutokset siten, että ne tulevat voimaan 1.7.2018 lukien sillä poikkeuksella, että konserni- ja elinvoimajaoston puheenjohtajalle maksetaan vuosipalkkiota 12.6.2017 lukien.
Esittelijä täydensi esitystään siten, että hallintosäännön pykälään 4 tulee lisäykseksi: kaupunginhallituksen puheenjohtajilla on puhe- ja läsnäolo-oikeus konserni- ja elinvoimajaoston kokouksissa.
Puheenjohtaja tiedusteli, voidaanko esittelijän täydennetty esitys hyväksyä yksimielisesti. Hyväksyttiin.
Merkitään, että Olli Marjalaakso ilmoitti olevansa esteellinen (konserni- ja elinvoimajaoston puheenjohtaja) ja poistui kokouksesta tämän pykälän käsittelyn ajaksi. Ilmoitus hyväksyttiin.
§ 238 Kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus
§ 239 Pöytäkirjan tarkastus
§ 240 Ilmoitusasiat
§ 241 Otto-oikeus/lautakuntien/viranhaltijoiden päätökset
§ 242 IT-infrapalveluiden järjestäminen 1.7.2019 alkaen
§ 243 Teknisen sopimuksen mukainen TS kehittämistyöryhmä ja TS palkkausjärjestelmän kehittäminen
§ 244 Paikallinen sopimus Jukon luottamusmiesjärjestelyt 1.5.-31.7.2018 ja 1.8.2018-31.7.2020
§ 245 Kaupunkirakenneselvityksessä esitettyjen linjausten hyväksyminen
§ 246 Mikkelin lukiokoulutuksen hallinnon uudistaminen
§ 247 Mikkelin kaupungin lukiokoulutuksen järjestämisluvan muuttaminen
§ 248 Otavan Opiston liikelaitoksen nimen muuttaminen
§ 249 Tonttien 491-1-8-9 ja 491-1-8-12 myyminen / Jalon Rakentajat Oy
§ 250 Tonttien 491-1-8-6 ja 491-1-8-11 myyminen / Saga Care Finland Oy
§ 251 Tontin 491-1-8-10 muodostusosan myyminen / Kiinteistö Oy Sammonkulma-Mikkeli
§ 252 Asia poistettiin esityslistalta
§ 253 Mikkelin kaupungin tilinpäätös 2017, tekniset korjaukset
§ 255 Oikaisuvaatimus hyvinvoinnin ja osallisuuden lautakunnan päätöksestä 25.4.2018 § 35 - Amatsoni tilateos
§ 256 Kaupunginhallituksen lausunto Liikenne- ja viestintäministeriölle 3,5 GHz taajuusalueen toimilupien huutokaupasta
§ 257 Kaupunginhallituksen lausunto valtiovarainministeriölle luonnoksesta valtioneuvoston asetukseksi kunnan ja maakunnan välisen vuokran määräytymisestä siirtymäkauden aikana
§ 258 Mikkelin tyttölyseon senioreiden rahaston perustaminen
§ 259 Kaupunginjohtajan lomat 2018
§ 260 Valtuustoaloite: Koirakerhoja lapsille ja nuorille
§ 261 Valtuustoaloite sosiaalisen luototuksen jatkamiseksi Mikkelissä
§ 262 Etelä-Savon Energia Oy:n Vuosikatsaus 2017
§ 263 Muut asiat


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiAeroArkkitehtuuriEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiViileäVärikäsTietokoneetSöpöLiputKukkaRuoka & JuomatHauskaPelitTytötteLomaKuumaElääLogoRakkausMuutElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisäämobile	Kotiin / HD / Lovecraft tapetti HD	Lovecraft tapetti HD
3,101 näkymät
0	Lovecraft tapetti HD
Tässä on kaunein Valinta lovecraft tapetti HD työasemien, PC, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. Tässäwallpapermad.com Taustakuva tietokanta voit ladata miljoonia korkealaatuisia taustakuvia . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Meillä on paljon taustakuvia yli kolmekymmentä Plus kategoriat Like Eläimet, Sarjakuva, Kukka, avaruus , Pelit ja Urheilu ,Jne. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia henkilökohtaiseen käyttöön. Jos Like This lovecraft taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook ja muut sosiaalisen median.
piipittää noin Maha Edellinen: vuosikerta ruusut tapetti HD
seuraava: vihreä ja valkoinen tapetti HD
Kaunis kukka tapetti HDruoka taustakuvia HDgalaxy tapettitaustakuvia ilmaiseksi HDanime tapetti hdEarthbound tapetti HDLääkäri, joka hd tapetti HDilmainen työpöydän taustakuvaksiJon Jones tapetti HDteräs tapetti HD Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD hd HD


Tampereen Asemakeskuksen yleissuunnitelma | Tampere esityslistat ja pöytäkirjat
Tampereen Asemakeskuksen yleissuunnitelma
§ 543 Tampereen Asemakeskuksen yleissuunnitelma
Hankejohtaja Tero Tenhunen, puh. 050 540 2860 ja hankekehityspäällikkö Henri Väänänen, puh. 044 430 9968, etunimi.sukunimi@tampere.fi
Tampereen keskustan kehittämisen strategisesti merkittävin hanke on asemanseudun kokonaisuus. Asemanseudun kehittämisellä toteutetaan keskustan strategista osayleiskaavaa ja mahdollistetaan kaupunkistrategian ja Viiden Tähden keskusta -kehittämisohjelman tavoitteiden toteutuminen.
Asemakeskus kytkeytyy Tampereen kaupungille merkittäviin valtakunnallisiin hankkeisiin, kuten Tampereen henkilöratapihan uudistamiseen (TAHERA) ja Suomirata-hankkeeseen. Väyläviraston toimesta vuonna 2019 käynnistynyt TAHERA-hanke sisältää muun muassa kolmannen henkilöliikenteen välilaiturin rakentamisen ja Itsenäisyydenkadun rautatiesillan uusimisen. Asemakeskus on 2016- 2019 MAL-aiesopimushanke, jossa todetaan, että Tampereen kaupunki ja valtio kehittävät Tampereen asemakeskusta Suomen kasvukäytäväkeskuksena ja valtakunnallisena solmukohtana.
Tampereen Kannen ja areenan rakentamisella käynnistynyt asemanseudun kehittämiskokonaisuus saa jatkoa, kun Asemakeskuksen yleissuunnitelma hyväksytään ja alueen asemakaavoitus sekä toteutus etenevät vaiheittain. Asemakeskuksen rooli koko keskustan ja Kannen areenan elämysalueen saavutettavuudessa on ratkaiseva. Asemanseudun kehittäminen tiivistää kaupunkirakennetta ja yhdistää eri kaupunginosat toisiinsa sujuvoittaen koko alueen läpi kulkemista. Yhdessä asemakeskus ja Kansi ja areena muodostavat uuden asumisen, työpaikkojen ja palveluiden keskittymän sekä urbaanin ja viihtyisän kaupunginosan.
Asemanseutu luo ensimmäisen mielikuvan Tampereen kaupungista sinne saavuttaessa. VR:n mukaan rautateiden kaukoliikenteessä tehdään 14 miljoonaa matkaa vuodessa, joista suurin osa liikennöi Tampereen kautta. Tampereen rautatieaseman läpi kulkee jo nyt noin 5 miljoonaa matkustajaa vuodessa. Vuoteen 2040 mennessä asemakeskuksen alueen kokonaisasiointi- ja kävijämäärän on arvioitu kasvavan 20 miljoonaan henkilöön. Yksin Tampereen Kannen areenan yleisötavoite on yli miljoona kävijää vuodessa.
Asemakeskuksen ydin, Matkakeskus, on kaupungissa ja kaupunkiseudulla tehtävien matkojen ja liikennemuotojen solmukohta. Se parantaa Tampereen ja keskustan saavutettavuutta kaikilla liikennemuodoilla. Asemalle liikennöivät sekä paikallis- että kaukojunat. Matkakeskustunnelin raitiotiepysäkiltä tehdään suorat yhteydet asemalaitureille. Joukkoliikenteen palvelut paranevat, kun radan itäpuolelle Ratapihankadun varrelle toteutetaan kaukoliikenteen bussiterminaali. Yksityisautoilua ja pysäköintiä ohjataan kaupungin tavoitteiden mukaisesti ydinkeskustassa maan alle. P-Hämpin laajennuksella vastataan Asemakeskuksen pysäköinnin ja huollon tarpeisiin ja luodaan edellytyksiä myös laajemman alueen maankäytön ja liikenteen kehittämiselle. Uudet kävelyn ja pyöräilyn reitit kytkevät Asemakeskuksen osaksi laajemman alueen liikkumisverkostoja. Hyvät matkakeskuspalvelut ja edistynyt liikennejärjestelmä tukevat Tampereen kaupungin hiilineutraaliustavoitetta ja kestävän liikkumisen ja matkailun periaatteiden edistämistä.
Asema-alueiden profiilin muuttaminen matkustamisen ydintoimintojen lisäksi monimuotoisiksi kaupunkiympäristöiksi on kansainvälinen kehityssuunta. Alueen saumaton yhdistyminen muuhun olemassa olevaan kaupunkiympäristöön, ja aktiivisen sekä mielenkiintoisen kaupunkitilan luominen, ovat keskeisiä kehitystyön tavoitteita. Asemakeskuksen uusi rakentaminen lisää sekä asukkaiden, työpaikkojen että palveluiden määrää. Viihtyisän kaupunkitilan toteuttamisessa kaupunkivihreä on isossa roolissa. Turvallisuutta parannetaan valaistuksen ratkaisuilla. Erinomainen sijainti eri liikennemuotojen solmukohdassa on myös kaupungin elinkeinoelämälle uusi vetovoimatekijä, joka edesauttaa kaupungin kilpailukykyä ja lisää pitovoimaa.
Täydessä laajuudessaan Asemakeskus muodostaa toiminnallisesti ja arkkitehtonisesti täysin uudenlaisen kokonaisuuden, joka asettuu osaksi rautatieaseman valtakunnallisesti arvokasta rakennettua kulttuuriympäristöä. Rautatieaseman edustalle sijoittuva Asemapuisto yhdessä valaistusratkaisuiden, taiteen ja kulttuurin toteutustapojen kanssa toteuttavat keskustan kehittämisohjelman ja strategisen osayleiskaavan tavoitteita moniaistillisesta kaupunkikehittämisestä. Alueen kehityksessä huomioidaan erityisryhmien esteettömyys ja saavutettavuus ja noudatetaan näin kaupungin strategiaa.
Asemakeskuksen valmistuneella yleissuunnitelmalla mahdollistetaan toimiva, turvallinen ja kaupunkikuvallisesti laadukas maankäyttö ja liikenteen ratkaisu. Yleissuunnitelma sisältää kokonaisuudessaan noin 210.000 k-m2 uudisrakentamista vuoteen 2035 mennessä. Uutta kansirakennetta muodostuu noin 20.000 m2. Hankkeen myötä alueelle voi syntyä noin 4.000 uutta työpaikkaa. Valmistuessaan se mahdollistaa noin 3.000 - 4.000 asukkaan uuden asuinalueen Tampereen ydinkeskustaan.
Hanke on suuri sekä pitkäkestoinen, joten se on jaettu kolmeen vaiheeseen. Ensimmäisen vaiheen rakentaminen sijoittuu vuosille 2023-2030, toinen vaihe vuosille 2026-2030 ja kolmas vaihe vuosille 2030-2035. Hankkeen vaiheistamisella investoinnit jakautuvat pidemmälle aikavälille, ja hankkeen toteutettavuus varmistetaan Tampereen markkinassa. Vaiheistamisella suunnittelussa voidaan ottaa huomioon asukkaiden, yritysten ja muiden sidosryhmien muuttuvat tarpeet.
Kaavoituksen ja rakentamisen vaiheistaminen on noussut myös sidosryhmien kanssa käydyssä keskustelussa keskeiseksi tekijäksi. Vaiheittain eteneminen takaa ajantasaisen reagoinnin markkinoiden kysyntään ja muutoksiin. Vuosia kestävässä hankkeessa palvelujen tarjonta ja liikkumisen sujuvuus voidaan varmistaa paremmin jo rakentamisen aikana.
Asemakeskuksen ensimmäiseen vaiheeseen kuuluvat länsipuolen asuin- ja toimitilarakennukset, sekä itäpuolella sijaitsevan eteläisen veturitallin jatkoksi rakennettava asuin- ja toimitilarakennus sekä kulkuyhteys Åkerlundinkadulta pohjoiskannelle. Samassa vaiheessa toteutetaan myös nykyisen aseman länsipuolelle sijoittuva asemapuisto, joka johtaa asemakeskukselta kohti Kannen areenaa ja luo näin uuden viheralueen kaupungin keskustaan. Ensimmäisessä vaiheessa Asemakeskuksen alueelle tavoitellaan noin 1.500-2.000 asukasta ja 2.000 työpaikkaa.
P-Hämpin laajennuksella vastataan asemakeskukseen liittyviin pysäköinnin ja huollon tarpeisiin. P-Hämpin laajennuksen 1. vaihe toteutetaan noin 400-500 -paikkaisena. Yleissuunnitelman vaiheistuksen ratkaisu mahdollistaa sen, ettei P-Hämpin laajennukseen johtavaa ajoyhteyttä Viinikankadulta tarvitse vielä toteuttaa, vaan sen tarve kartoitetaan myöhemmin. P-Hämpin laajennus ei ole osa asemakeskuksen yleissuunnitelmaa, vaan erillinen hanke, joka tukee ja mahdollistaa asemanseudun kehittymisen.
Ensimmäiseen vaiheeseen ajoittuu myös Väyläviraston hanke, Tampereen henkilöratapihan perusparannus, joka ajoittuu arviolta vuosille 2022-2026. Väyläviraston TAHERA-hankkeen arvioitu investointi on noin 100 miljoonaa euroa. Kaupungin on erittäin tärkeää sitoutua alueen kehittämiseen ja yhteistyössä valtion osapuolten kanssa luoda edellytykset kokonaisuuden ja sen rahoituksen etenemiselle valtakunnallisessa liikennejärjestelmäsuunnitelmassa. TAHERA-hankkeen yhteensovittaminen ja yhtäaikainen toteutus alueen yleissuunnitelman mukaiseen toteutukseen varmistaa kaupungin ja muiden osapuolien kannalta parhaan ja eniten kilpailuetua Tampereelle tuovan ratkaisun.
TAHERA-hankkeen ja asemakeskus-hankkeen osana toteutetaan yhteistyössä Itsenäisyydenkadun rautatiesillan ja asematunnelin uusiminen, jolloin matkakeskuksen ytimestä muodostuu sujuva liikkumismuotojen välisiä kulkuyhteyksiä parantava solmukohta. Itsenäisyydenkadun tunnelin uusiminen on arvioitu toteutettavaksi vuosina 2022-2026. Asematunneliin tehdään vuonna 2020 suojatunneli, joka mahdollistaa Raitiotien häiriöttömän liikennöinnin tunnelin uusimisen aikana.
Asemakeskuksen toiseen vaiheeseen (2026-2030) kuuluu yleissuunnitelmassa esitetty radan itäpuolella sijaitseva asuin- ja toimistokokonaisuus. Samassa yhteydessä on tavoitteena toteuttaa kaukoliikenteen bussiterminaali. Kolmas vaihe (2030-2035) toteutetaan henkilöratapihan päälle asemakannelle, jonne on asemakeskuksen yleissuunnitelmassa visioitu asuin- ja toimistorakentamista sekä uuden alueen sydämeksi esimerkiksi julkinen talvipuutarha tai muu vastaava vetovoimatekijä. Se voi sisältää muun muassa kirjastopalveluja, yhteistiloja ja julkisia palveluja lisäämään alueen viihtyisyyttä ja vetovoimaa. Toimintoja voidaan linjata siinä vaiheessa, kun asemakannen asemakaavoitus käynnistyy, arviolta vuosina 2022-2025.
Vaiheistus on tehnyt kokonaisratkaisusta taloudellisesti realistisen ja toteutettavan. Ensimmäisen vaiheen investoinnit jakautuvat vuosille 2023-2030 ja ovat noin 50 milj. euroa. Ensimmäisessä vaiheessa rakennusoikeudesta ja maankäyttösopimuskorvauksista syntyy kaupungille tuottoja noin 38 milj. euroa. Koko asemakeskuksen pitkän aikavälin arvioidut investoinnit ovat noin 120 milj. euroa ja vastaavat tuotot ovat noin 100 milj. euroa. Mahdollisen julkisen rakennuksen toteutuksesta kolmannessa vaiheessa linjataan erikseen.
Tampereen asemakeskuksen alueen rakentamisella on merkittävät vaikutukset talouteen ja työllisyyteen alueellisesti ja valtakunnallisesti. Asemakeskuksen yleissuunnitelmasta on laadittu yhteiskuntataloudellisten vaikutusten arvio Tampereelle ja Suomeen suorina, välillisinä, kertautuvina sekä laadullisina vaikutuksina panos-tuotos-menetelmän avulla. Luvut ovat yleissuunnitelmavaiheen arvioita ja perustuvat suunnitelman volyymeihin ja käyttötarkoitusjakaumiin. Ne tarkentuvat yksityiskohtaisemman suunnittelun ja asemakaavojen laatimisen aikana. Yleissuunnitelman yhteiskuntataloudellisten vaikutusten arvioinnin perusteella rakentamisen aikana hanke luo työpaikkoja Suomeen noin 1.000 henkilötyövuotta vuosittain. Näistä Tampereen osuus on noin 370 henkilötyövuotta vuosittain hankkeen rakentamisen aikana. Hankkeen ensimmäisen vaiheen rakentaminen luo Tampereelle arvion mukaan noin 270 henkilötyövuotta vuosittain. Verotulovaikutus rakentamisen aikana Tampereelle on noin 35 milj. euroa (sisältää kunnallisverot, kiinteistöverot ja 1/3 yhteisöverot). Valmistumisen jälkeen arvioidun tuotannon kasvun seurauksena verotuloja Tampereelle kertyy noin 58 milj. euroa vuosittain.
Hankeosapuolet sekä hankkeen ja asemakaavojen ohjausryhmät ovat hyväksyneet asemakeskuksen yleissuunnitelman yksityiskohtaisemman suunnittelun ja asemakaavan laatimisen pohjaksi. Yleissuunnitelmassa esitetty maankäyttö ja toiminnot tarkentuvat yksityiskohtaisemman suunnittelun ja asemakaavojen laatimisen aikana.
Tampereen Asemakeskuksen yleissuunnitelma hyväksytään ja hankkeessa edetään alueen ensimmäisen vaiheen asemakaavan laadintaan.
Lisäksi kaupunginhallitus hyväksyi seuraavan toivomusponnen:
Asemakaavan valmistelussa kiinnitettään huomiota Rautatienkadun puiston viereen sijoitettavan rakennusmassan muotoon ja paikkaan sekä kaukoliikenteen bussiterminaalin suunnitteluun.
Kokouksessa oli tauko ennen tämän asian käsittelyn alkamista. Lassi Kaleva poistui tauon aikana ja Kirsi-Maarit Asplund saapui kokoukseen.
Anna-Kaisa Ikonen, Aila Dündar-Järvinen, Mikko Aaltonen, Aleksi Jäntti, Johanna Loukaskorpi, Jaakko Stenhäll ja Anna-Maria Maunu saapuivat kokoukseen asian käsittelyn alkaessa.
Kaupunginhallitus myönsi läsnäolo- ja puheoikeuden johtaja Teppo Rantaselle, johtaja Mikko Nurmiselle, hankejohtaja Tero Tenhuselle, hankekehityspäällikkö Henri Väänäselle sekä projektiarkkitehti Marjut Ahposelle. He olivat asiantuntijoina läsnä kokouksessa tämän asian käsittelyn aikana.
Kalle Kiili poistui kokouksesta esittelyn aikana.
Asiasta käydyn keskustelun kuluessa puheenjohtaja Lauri Lyly teki seuraavan toivomusponsiehdotuksen:
"Asemakaavan valmistelussa kiinnitettään huomiota Rautatienkadun puiston viereen sijoitettavan rakennusmassan muotoon ja paikkaan sekä kaukoliikenteen bussiterminaalin suunnitteluun."
Teppo Rantanen, Mikko Nurminen, Tero Tenhunen, Henri Väänänen, Elina Karppinen, Veikko Vänskä, Marjut Ahponen, Ari Vandell, Virpi Ekholm, Heli Toukoniemi
Liite kh 16.12.2019 Asemakeskuksen yleissuunnitelma.pdf (pdf, 36374 kt)
Kuuntele Liite kh 16.12.2019 Asemakeskuksen yleissuunnitelma.pdf
Oheismateriaali Kh 16.12.2019 Asemakeskus esittelyaineisto.pdf (pdf, 7245 kt)
Kuuntele Oheismateriaali Kh 16.12.2019 Asemakeskus esittelyaineisto.pdf
§ 540 Kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus
§ 541 Pöytäkirjan tarkastus
§ 542 Sivistyspalvelujen johtajan viran täyttäminen
§ 544 Konsernihallinnon palvelu- ja vuosisuunnitelma vuodelle 2020
§ 545 Pirkanmaan pelastuslaitoksen palvelu- ja vuosisuunnitelma vuodelle 2020
§ 546 Tarkastustoimikunnan kokoonpanon muuttaminen ja jäsenten valinta
§ 547 Pirkanmaan kirjoituskilpailun palkintolautakunnan täydentäminen vuodelle 2020
§ 548 Valtuustoaloite vessapassin käyttöönottamiseksi kaupungin tiloissa - Olga Haapa-aho ym.
§ 549 Valtuustoaloite lohkoketjuteknologiaan perustuvien digitaalisten toimintamahdollisuuksien edistämiseksi - Sakari Puisto ym.
§ 550 Lautakuntien ja jaostojen ym. sekä viranhaltijoiden ym. päätösten otto-oikeus
§ 551 Tiedoksi merkittävät asiat
§ 552 Takausprovision periminen kaupungin myöntämissä takauksissa (Salassa pidettävä)


Hyvinvointipalveluiden vuoden 2019 vuosiavustusten tilitysten hyväksyminen | Padasjoki
Hyvinvointipalveluiden vuoden 2019 vuosiavustusten tilitysten hyväksyminen
Sivistyslautakunta, kokous 28.4.2020
§ 28 Hyvinvointipalveluiden vuoden 2019 vuosiavustusten tilitysten hyväksyminen
PADDno-2020-134
Pauliina Koskela, hyvinvointijohtaja, pauliina.koskela@padasjoki.fi
Sivistyslautakunnan kokouksen 11.4.2019 21§ mukaan avustusten saajan tulee tehdä tiliselvitys sivistyslautakunnalle 31.3.2020 mennessä, vaikka ei hakisikaan uutta avustusta.
Sivistyslautakunta myönsi 11.4.2019 21§ avustuksia seuraavasti:
Liikuntajärjestöt 16 000 €
Padasjoen Lentokerho ry. 200€
Padasjoen Moottoriurheilijat ry.1300€
Padasjoen Tikka ry. 400€
Padasjoen Urheiluampujat ry. 700€
Padasjoen Latu ry. 1500€
Harrastelijat Padasjoelta ry. 400€
Padasjoen Yritys ry. 6500€
Päijä-Rasti ry. 2200€
Padasjoen Frisbeegolf ry. 1500€
HotShots ry. 400€
Padasjoen Nuorisoseura ry. 900€
Nuorisojärjestöt 7 400€
Padasjoen 4H-yhdistys ry. 5300€
Padaspartio ry. 1200€
Padasjoen VPK ry./nuoriso-osasto 900€
Kulttuurijärjestöt ja yksityiset taiteen harrastajat 6 500€
Padasjoen Taideyhdistys ry. 1500€
Padasjoen Harrastajateatteri ry. 2500€
Sahtiseura Humala ry. 600€
Veteraanien perinnekuoro 500€
Padasjoen Kamerakerho ry. 1000€
Kellosalmi-Seitniemi-Virmaila kyläyhdistys ry./Enni Id taidetapahtumat 400€
Koronaepidemiasta johtuvan kokoontumissuosituksen vuoksi kaikki yhdistykset eivät ole saaneet vuosikokouksiaan pidettyä ja tilinpäätöksiä vahvistettua.
Kati Liikonen, kati.liikonen@padasjoki.fi
Sivistyslautakunta päättää, että tiliselvitykset hyväksytään niiden yhdistysten osalta, jotka ovat ne toimittaneet.
Niiltä yhdistyksiltä, joilta tiliselvitykset vielä puuttuvat, toimittavat ne hyvinvointijohtaja xxxxx xxxxx30.9.2020 mennessä.
Merkittiin pöytäkirjaan, ettäxxxx xxxxx xxxx xxxxx, xxxxx xxxxx ja xxxxx xxxxxx ilmoittivat olevansa yhteisöjäävejä asian käsittelyssä, jolloin he tai heidän läheisensä ovat avustuksia saavassa yhdistyksen toiminnassa mukana.
He poistuivat kokouksesta tämän pykälän käsittelyn ajaksi klo 18.08.
Vuonna 2019 avustuksia saaneet tahot.
§ 24 Laillisuus ja päätösvaltaisuus
§ 26 Tiedoksisaantiasiat
§ 27 Toteuma 1-3-2020
§ 29 Hyvinvointipalveluiden vuosiavustukset 2020
§ 30 Koulun henkilökunnan lomautukset kesällä 2020
§ 31 Yhtenäiskoulun erityisopettajan virka