text:
Lausunto liikenne- ja viestintäministeriön massadataa (big data) koskevasta selvityksestä - Tietosuojavaltuutettu
Etusivu » Päätökset » Lausunto liikenne- ja viestintäministeriön massadataa (big data) koskevasta selvityksestä
Lausunto liikenne- ja viestintäministeriön massadataa (big data) koskevasta selvityksestä
Dnro	3424/41/2015
Viite Liikenne- ja viestintäministeriön lausuntopyyntö
Kiitän Liikenne- ja viestintäministeriötä henkilötietolain näkökulmasta hyvin laaditusta selvitysluonnoksesta. Nyt lausunnon kohteena olevassa selvityksessä on tarkoituksena luoda kokonaiskuva massadatan hyödyntämiseen kohdistuvasta sääntelystä.
Big data eli massadata on käsite ja ilmiö, jolla viitataan muun muassa eksponentiaalisesti kasvavaan datan määrään ja sen hyödyntämiseen. Massadatalla voidaan tarkoittaa eri organisaatioiden suorittamaan tietokantojen yhdistelemistä ja jalostamista, jolloin tiedon louhintatekniikoiden ja algoritmien avulla tiedoista etsitään potentiaalisesti kiinnostavaa informaatioita. Tietojen louhinnalla tarkoitetaan tietovarantojen systemaattista yhdistämistä, analysointia ja muokkausta. Louhinnan tarkoituksena on tuottaa uutta tietoa. Kuitenkaan kaikkia mahdollisia massadataan liittyviä tietojen käsittelytapoja ei liene identifioitu.
Tietosuojavaltuutettu tunnistaa kansallisten rekisterien ja muiden tietokantojen tehokkaan hyödyntämisen mahdollisuutena luoda esimerkiksi uutta liiketoimintaa ja potentiaalista talouskasvua. Tietosuojavaltuutettu tunnistaa sen tosiseikan, että tietoaineistoista saatavat taloudelliset höydyt syntyvät todellisesti silloin, kun tietoja yhdistellään toisiinsa ja olemassa oleviin sekä uusiin palveluihin ja innovaatioihin. Massadataan kohdistuu yleisesti paljon odotuksia sen hyödyllisyydestä yksilöille ja koko yhteiskunnalle. Kuitenkaan tiedossani ei ole sitä, että massadataan kohdistettuja odotuksia ja toiveita olisi varsinaisesti todennettu tai, että ne olisivat realisoituneet.
Massadata on monimuotoinen yhteiskunnallinen mahdollisuus ja haaste. Henkilötietojen hyödyntämisen edellytyksenä on tietosuojan implementoiminen tehokkaasti osaksi haettavia ratkaisuja, toimintamalleja, käytäntöjä ja laajemmin koko infrastruktuuriin tiedon elinkaarimallin mukaisesti.
Massadata edustaa tietyllä tavalla uutta näkökulmaa tietojen käsittelyyn, jossa tiedoilla on arvo sinänsä hyödykkeinä. Massadatan keskeinen idea on tietojen myöhempi käsittely tavalla ja tarkoituksiin, joita ei ole määritelty tietojen keräämishetkellä. Tällaisen henkilötietojen käsittelyn haasteena on se, miten sen yhteydessä voidaan soveltaa tehokkaasti tietosuojalainsäädännön keskeisiä periaatteita kuten velvollisuutta määritellä tietojen käsittelylle tarkoitus, käyttötarkoitussidonnaisuutta, suhteellisuutta ja tarpeellisuutta. Keskeistä on ottaa huomioon rekisteröidyn oikeuksien toteutuminen. Rekisteröidy henkilötietolain mukaisiin oikeuksiin kuuluvat tarkastus- ja tiedon korjaamisoikeudet, kielto-oikeus sekä rekisterinpitäjän velvollisuus informoida rekisteröityä tietojen käsittelystä.
Tietosuojavaltuutettu huomauttaa, että henkilötietojen massamuotoiseen hyödyntämiseen liittyy riskejä rekisteröityjen yksityisyyden suojan kannalta. Massadata-analyyseillä voidaan esimerkiksi luoda henkilöistä profiileja ja ennustaa ihmisten käyttäytymistä. Näitä profiileja voidaan käyttää - ja edelleen jatkojalostaa käytettäväksi - eritarkoituksissa ja konteksteissa. Tietojen käsittelyllä voi olla vaikutusta yksilön asemaan ja oikeuksiin myös myöhemmässä vaiheessa, eikä kaikkia tulevaisuuden riskejä pystytä edes vielä tunnistamaan. Näin ollen on tärkeää, että tietojen käsittely tapahtuu hallitusti ja tietosuojasäännöksiä noudattaen. Tietosuojasäännösten tehtävänä on muuttavassa tietojenkäsittely ympäristössä yksityisyyden suojan ja muiden perusoikeuksien turvaaminen sekä luottamuksen rakentaminen ja ylläpito, kun samalla tarjotaan asianmukaiset edellytykset tietojen käsittelylle.
Henkilötietojen käsittelyä ohjaava keskeinen periaate muodostuu siis rekisterinpitäjälle asetetusta velvollisuudesta ennen tietojen keräämistä määritellä henkilötietojen käsittelyn tarkoitus ja myöhemmin käsitellä henkilötietoja määritellyn tarkoituksen kanssa yhteensopivalla tavalla. Henkilötietojen käsittelyn tarkoitus tulee määritellä siten, että siitä ilmenee, minkälaisten rekisterinpitäjän tehtävien hoitamiseksi henkilötietoja käsitellään.
Käyttötarkoitussidonnaisuuden periaatteen tarkoituksena on mm. suojella rekisteröityjen yksityisyyttä asettamalla rajat sille, miten rekisterinpitäjä voi henkilötietoja myöhemmin käsitellä sekä edistää tietojen käsittelyn avoimuutta ja oikeusturvaa. Periaatteen tarkoituksena on estää rekisterinpitäjää käsittelemästä tietoja tavalla, joka on odottamatonta, asiatonta tai muulla tavoin perusteetonta. Periaatteen tarkoituksena on esimerkiksi estää hallitsematon henkilöiden massaluonteinen profilointi eri tarkoituksiin. Periaate tarjoaa kuitenkin rekisterinpitäjälle tiettyä joustavuutta, koska henkilötietoja on käsiteltävä alkuperäisen tarkoituksen kanssa yhteensopivalla tavalla.
Henkilötietolain ohella on otettava huomioon muu henkilötietojen käsittelyyn sovellettava lainsäädäntö. Esimerkiksi laki viranomaisten toiminnan julkisuudesta (621/1999) säätelee viranomaistiedon julkisuutta ja salassapitoa sekä niitä edellytyksiä, joiden nojalla salassapidosta voidaan poiketa. Julkisuuslakia soveltaessa on kiinnitettävä huomiota siihen, että vaikka tieto on julkinen, ei sitä voida tarjota vapaasti käytettäväksi, jos se sisältää henkilötietoja. Henkilötietoja luovutettaessa on luovuttavan viranomaisen varmistuttava siitä, että luovutuksen saajalla on henkilötietolain nojalla oikeus käsitellä tietoja (JulkL 16 § 3 mom.). Salassa pidettävien tietojen luovuttamisesta säädetään erikseen julkisuuslain 7 luvussa.
Tuleva yleinen tietosuoja-asetus tulee vaikuttamaan muun muassa mahdollisiin käsittelyperusteisiin sekä siihen, mistä on mahdollista säätää kansallisesti. Kansallisen liikkumavaran arvioiminen on mahdollista vasta, kun asetus hyväksytään.
Nyt lausunnon kohteena olevassa luonnoksessa todetaan, että sääntelyn tueksi olisi luotava myös käytänteitä, jotka tukevat hyviä toimintatapoja datan hyödyntämisessä ja jakamisessa. Tässä yhteydessä kiinnitän huomiota siihen, että perustuslain 10 § 2 mom. säädetään siitä, että henkilötietojen käsittelystä on säädettävä lailla. Tämä on tärkeä lähtökohta, kun arvioidaan sitä, mitä voidaan ratkaista luomalla käytännesääntöjä ja säännösten tulkinnalla sekä sen, mistä on säädettävä laintasoisesti.
1.	Henkilötiedon käsite
Selvityksessä tietosuojavaltuutetulta on erityisesti pyydetty kommentteja anonymisointia koskevaan osioon.
Henkilötietolain (523/1999) soveltamisen kannalta on keskeistä, että rekisterinpitäjillä ja muilla henkilötietojen käsittelyyn osallistuvilla toimijoilla on ymmärrys sekä henkilötietolain tavoitteista että henkilötiedon käsitteestä. Henkilötietolain tavoitteena on sen 1 §:n mukaan toteuttaa yksityiselämän suojaa ja muita yksityisyyden suojaa turvaavia perusoikeuksia henkilötietoja käsiteltäessä sekä edistää hyvän tietojenkäsittelytavan kehittämistä ja noudattamista.
Henkilötietolain 2 § 1-2 mom. mukaan henkilötietoja käsiteltäessä on noudatettava, mitä tässä laissa säädetään, jollei muualla laissa toisin säädetä. Henkilötietolakia sovelletaan henkilötietojen automaattiseen käsittelyyn. Myös muuhun henkilötietojen käsittelyyn sovelletaan tätä lakia silloin, kun henkilötiedot muodostavat tai niiden on tarkoitus muodostaa henkilörekisteri tai sen osa.
Henkilötietolain 3 § 1 mom. 1 kohdan mukaan henkilötiedolla tarkoitetaan kaikenlaisia luonnollista henkilöä taikka hänen ominaisuuksiaan tai elinolosuhteitaan kuvaavia merkintöjä, jotka voidaan tunnistaa häntä tai hänen perhettään tai hänen kanssaan yhteisessä taloudessa eläviä koskeviksi. Henkilötietolain henkilötiedon määritelmä on saman sisältöinen kuin se on direktiivissä 95/46/EY.
Henkilötietoja voidaan myös käsitellä niin, että pyrkimyksenä on vähentää henkilöiden suoraa tunnistettavuutta tietoaineistosta (pseudonymisointi). Pseudonymisoitujen tietojen käsittelyyn sovelletaan edelleen tietosuojaa koskevia säännöksiä. Henkilötietoja voidaan käsitellä myös niin, että henkilötiedot muutetaan peruuttamattomasti sellaiseen muotoon, ettei rekisteröity ole niistä suoraan tai välillisesti tunnistettavissa kenenkään toimesta (anonymisointi). Anonyymientietojen käsittelyyn ei sovelleta tietosuojaa koskevia säännöksiä.
Jos henkilö voidaan suoraan tunnistaa, esimerkiksi nimen tai muun suoran tunnisteen perusteella, voidaan henkilötiedon käsitteen määrittämistä pitää jokseenkin yksinkertaisena. Välillisellä tai epäsuoralla tunnistamisella tarkoitetaan muun muassa sitä, että käytettävissä olevat tunnisteet eivät ole riittävät henkilön tunnistamiseen tietyssä tilanteessa. Kuitenkin, jos käytettävissä olevat tunnisteet yhdistetään muihin tunnisteisiin tai tietoihin, on henkilön tunnistaminen mahdollista. "Muiden tarvittavien tietojen" ei tarvitse olla rekisterinpitäjän tai tietojen käsittelijän hallussa.
Tärkeää on huomata, että esimerkiksi pelkkien nimien ja muiden yksilöintitietojen poistaminen ei kaikissa tilanteissa johda kaikkien rekisteritietojen muuttumiseen anonyymeiksi. Kerättävä aineisto voi sisältää yksityiskohtaista tietoa rekisteröidystä myös siten, että rekisteröidyt ovat mahdollisesti välillisesti tunnistettavissa, vaikka suoria henkilötunnisteita ei sisältyisikään henkilörekisteriin. Tärkeää on myös havaita, että henkilön tunnistaminen ei tarkoita välttämättä henkilön nimen selvittämistä, vaan henkilö voi olla tunnistettavissa myös muiden tietojen perusteella
a.	Henkilötietojen pseudonymisointi
Henkilötietojen pseudonymisoinnilla tarkoitetaan jonkin tietueen – tavallisesti ainutkertaisen - attribuutin korvaamista toisella. Henkilötietojen psedonymisoimiseen voi liittyä virheellinen käsitys siitä, että yhden tai useamman attribuutin poistaminen tai korvaaminen toisella riittäisi tekemään tietoaineistosta anonyymin. Pelkkä tunnisteen muuttaminen ei estä tunnistamasta rekisteröityä, jos tietoaineistoon jää välillisiä tunnisteita tai riittävästi attribuutteja, joiden ainutkertaisen yhdistelmän avulla rekisteröity voidaan edelleen tunnistaa.
Pseudonymisoinnin tarkoituksena on vähentää sitä mahdollisuutta, että tietoaineisto voitaisiin yhdistää rekisteröidyn alkuperäiseen henkilöllisyyteen. Näin ollen se on käytännöllinen tietojen suojaamismenetelmä. Henkilötietolain 32 § velvoittaakin rekisterinpitäjää toteuttamaan tarpeelliset tekniset toimenpiteet henkilötietojen suojaamiseksi. Kuitenkin henkilötietojen pseudonymisointi mahdollistaa yksilön edelleen yksilön erottamisen joukosta sekä yksilön tietojen yhdistämisen eri tietoaineistoissa. Henkilötietojen pseudonymisointi mahdollistaa todennäköisesti tunnistettavuuden, ja siksi pseudonymisoidut tiedot ovat edelleen henkilötietoja ja kuuluvat edelleen henkilötietojen käsittelyä koskevan lainsäädännön piiriin.
Suorien tunnisteiden poistaminen ja mahdollisesti korvaaminen koodilla tai muulla peitenimellä on rekisterinpitäjän suorittama suojatoimenpide, kun suorien tunnisteiden käsittely ei ole tarpeellista suunnitellun käyttötarkoituksen kannalta. Rekisteröity on kohtuullisesti toteutettavissa olevien keinojen avulla edelleen todennäköisesti tunnistettavissa välillisesti, joten pseudonymisointi ei yksissään johda anonyymin tietoaineiston luomiseen.
Pseudonymisoitujen tietojen asema henkilötietoina tultaneen betonoimaan uudessa yleisessä tietosuoja-asetuksessa.
b.	Henkilötietojen anonymisointi
Henkilötietojen anonymisoinnilla tarkoitetaan teknisiä ja muita toimenpiteitä, joiden avulla henkilötiedot muutetaan peruuttamattomasti sellaiseen muotoon, ettei rekisteröity ole niistä suoraan tai välillisesti tunnistettavissa kenenkään toimesta. Henkilötietojen anonymisointi on itsessään henkilötietojen käsittelyä. Anonymisointi ei ole kertaluonteinen prosessi vaan se sisältää tietyn jäännösriskin rekisteröidyn näkökulmasta. Tästä syystä rekisterinpitäjän on anonymisoinnin jälkeenkin säännöllisin väliajoin pystyttävä arvioimaan tietojen tosiasiallista anonyymiteettiä.
Henkilötietodirektiivin 95/46/EY johdanto-osan 26 kappaleen mukaan sen määrittämiseksi, onko henkilö tunnistettavissa, olisi otettava huomioon kaikki kohtuullisesti toteutettavissa olevat keinot, joita joko rekisterinpitäjä tai joku tarkemmin määrittelemätön muu taho voi kyseisen henkilön tunnistamiseksi käyttää. Tietosuojaa koskevia periaatteita ei sovelleta tietoihin, jotka on tehty anonyymeiksi siten, ettei rekisteröity enää ole tunnistettavissa. Henkilön tunnistaminen voi olla mahdollista, jos "joko rekisterinpitäjä tai joku muu" voi käyttää "kohtuullisesti toteutettavissa" olevia keinoja " henkilön tunnistamiseksi. Tietoja käsittelevän rekisterinpitäjän tai muun tahon aikomukset eivät liioin vaikuta tietosuojalain soveltamiseen, vaan tietosuojasääntöjä sovelletaan aina, kun tiedot ovat tunnistettavia.
Käsittelyn peruuttamattomuus on tärkeä tekijä, kun arvioidaan tietoaineiston anonymiteettiä. Anonymisointi tapahtuu käsittelemällä henkilötietoja siten, että henkilön tunnistaminen estyy peruuttamattomasti. Direktiivissä ei täsmennetä, kuinka tällainen tunnistettavuuden poistaminen olisi suoritettava tai voitaisiin suorittaa. Painopiste on lopputuloksessa: tiedot eivät saa mahdollistaa rekisteröidyn tunnistamista minkään "kohtuullisesti toteutettavissa" olevan keinon avulla. Direktiivissä asetetaan siten selvästi erittäin korkeat vaatimukset. Kunkin tapauksen erityisolosuhteet ja tausta vaikuttavat suoraan tunnistettavuuteen.
Henkilötietodirektiivin 95/46/EY 29 artiklalla perustettu tietosuojatyöryhmä WP 29 korostaa lausunnossaan 5/2014 "Anonymisointitekniikoista", että "Näin ollen on ratkaisevan tärkeää ymmärtää, että jos rekisterinpitäjä ei poista alkuperäisiä (tunnistettavissa olevia) tietoja tapahtumatasolla ja luovuttaa tästä tietoaineistosta osan edelleen (esimerkiksi tunnistettavien tietojen poistamisen tai peittämisen jälkeen), tuloksena olevassa tietoaineistossa on edelleen henkilötietoja. Ainoastaan, jos rekisterinpitäjä aggregoi tiedot tasolle, jossa yksittäisiä tapahtumia ei ole mahdollista tunnistaa, tuloksena saatavaa tietoaineistoa voidaan pitää anonyymina."
WP 29 mukaan "tehokas anonymisointiratkaisu estää kaikkia osapuolia erottamasta yksilöä tietoaineistosta, yhdistämästä kahta tietuetta tietoaineiston sisällä (tai kahden erillisen tietoaineiston välillä) ja päättelemästä mitään tietoja tällaisessa tietoaineistossa. Siitä syystä suorien tunniste-elementtien poistaminen ei yleensä riitä varmistamaan, että rekisteröidyn tunnistaminen ei ole mahdollista."
Kuten WP 29 edellä esittämästä linjauksesta on havaittavissa, henkilötietojen käsittelystä on kysymys myös silloin, kun kolmas osapuoli (esim. lähisukulainen, muu sivullinen henkilö, joka on tavalla tai toisella saanut tiedon henkilön ominaisuudesta) voi tunnistaa henkilön, riippumatta siitä, mistä tai miten tunnistamisen mahdollistava taustatieto on saatu käyttöön. Näin ollen esimerkiksi se, onko mahdollinen taustatieto julkinen vai salassa pidettävä, ei vielä sellaisenaan tee tarpeettomaksi arvioita siitä, voidaanko kyseinen tieto taustatietojen avulla muuttaa henkilötiedoksi vai ei.
Koska tilastoja tuottavalla taholla ei tosiasiassa ole olemassa varmuutta siitä, kuinka monesta rekisteröidystä ja kuinka laajalla ihmisryhmällä on olemassa sellaisia taustatietoja, jotka mahdollistavat tunnistamisen, tulee lähtökohdaksi ottaa tilastojen laatiminen siten, ettei yksittäinen rekisteröity ole sieltä varmuudella välillisesti tunnistettavissa edes omasta toimestaan. Tunnistamisen kannalta tarpeelliset taustatiedot omaavalla henkilöllä on "kohtuullisen keinoin" mahdollisuus tunnistaa yksittäinen rekisteröity tilastoista, jos tilastot on laadittu, että niistä on pääteltävissä, mitkä tietueet koskevat yksittäistä rekisteröityä. Käytännössä tietoaineiston anonymisointi edellyttänee yksittäisten tietueiden karkeistamista tilastollisiksi ryhmiksi siten, etteivät mahdolliset yksittäiset poikkeamat ole enää aineistosta eroteltavissa.
On tärkeä havaita, että anonymisointikäytäntöjen ja -tekniikoiden vahvuus vaihtelee.
Tietosuojaryhmä WP 29 lausunnossa käydään läpi eri anonymisointitekniikoita sekä niiden sisältämiä riskejä. Anonymisoitu aineisto sisältää periaatteessa kolme keskeistä riskiä tunnistettavuuden osalta:
Anonyymien tietojen käsittelyssä riskinä on, että rekisteröidyt voidaan edelleen tunnistaa tiedoista. Eksponentiaalisesti lisääntyvän datan käsittelyn aikakaudella tunnistamisriski ei vähene ajan kuluessa, vaan päinvastoin kasvaa. Rekisterinpitäjä voi luulla, että tiedot ovat anonyymeja, mutta todellisuudessa kolmas osapuoli voi silti kyetä tunnistamaan henkilöitä, käyttämällä muita saatavilla olevia tietoja tai muutoin käsittelemällä tietoja tavalla, joka mahdollistaa tunnistettavuuden. Anonyymien tietojen käsittely - mukaan lukien anonyymien tietojen julkaiseminen tai luovuttaminen - vaatii rekisterinpitäjältä riskianalyysin tekemistä sen suhteen, onko mahdollista, että rekisteröityjä voitaisiin tunnistaa anonymisoiduista tiedoista. Tässä yhteydessä on muun muassa kiinnitettävä huomiota siihen, mitä muuta tietoa on olemassa ja, onko tiedot sellaisia, että jokin taho esimerkiksi taloudellisen hyötyä tavoitellessa pyrkisi tunnistamaan tiedoista yksilöitä. Anonyymisointiin kohdistuu haasteita, joista keskeisimpiä ovat teknologian ja tietojen saatavuuteen liittyvät kehitykset.
c.	Yhteenvetona
Tietosuojavaltuutetun toimistossa käsitellyt anonymisointiin liittyvät asiat ovat koskeneet lähinnä tapauksia, joissa rekisterinpitäjä on pseudonymisoinut tiedot ja ollut siinä käsityksessä, että henkilötietojen pseudonymisointi on ollut riittävä toimenpide yksilön tunnistettavuuden katkaisemiseksi peruuttamattomasti, niin että tietojen käsittelyyn ei enää sovellettaisi tietosuojaa koskevia säännöksiä.
Esimerkiksi, jos rekisterinpitäjä korvaa suorat tunnisteet koodilla ja luovuttaa koodatut tiedot toiselle rekisterinpitäjälle tai tietojen käsittelijälle. Koodauksen voi purkaa rekisterinpitäjän halussa olevan koodiavaimen avulla. Tällöin koodiavaimen haltija voi helposti tunnistaa uudelleen jokaisen rekisteröidyn purkamalla tietoaineiston salauksen, koska henkilötiedot ovat edelleen tietoaineistossa, vaikkakin salatussa muodossa. Koodatut tiedot ovat edelleen henkilötietoja, koska tiedot luovuttava taho voi palauttaa tiedot tunnisteelliseksi kohtuullisesti toteutettavissa olevien keinojen avulla. Vaikka koodiavain hävitettäisiin, mutta rekisterinpitäjä ei poistaisi tietoja alkuperäisestä aineistosta tapahtumatasolla, on siirrettävässä aineistossa edelleen hyvin suurella todennäköisyydellä henkilötietoja. Toisinaan rekisterinpitäjät tai muut tietojen käsittelijät ovat siinä käsityksessä, että rekisteröidyn tunnistaminen vaatii rekisteröidyn nimen tai muiden suorien tunnisteiden selvittämistä.
2.	Muita huomioita
Selvityksessä s. 4 todetaan, että "usein dataa varastoidaan myös myöhempää, ei vielä ennakolta määriteltyä käyttöä varten". Kuten selvityksessäkin, viittaan tässä yhteydessä edellä selostettuun käyttötarkoituksen määrittelemisestä ja käyttötarkoitussidonnaisuudesta. Henkilötietojen säilyttäminen on myös itsessään henkilötietojen myöhempää käsittelyä (HetiL 3 § 1 mom. 2 kohta). Näin ollen henkilötietojen säilyttämisen on oltava yhteensopivaa alkuperäisen määritellyn henkilötietojen käsittelyn tarkoituksen kanssa. Käsiteltävien henkilötietojen tulee olla määritellyn henkilötietojen käsittelyn kannalta tarpeellisia (HetiL 9 § 1 mom.). Rekisterinpitäjän on ilman aiheetonta viivytystä oma-aloitteisesti tai rekisteröidyn vaatimuksesta mm. poistettava rekisterissä oleva, käsittelyn tarkoituksen kannalta virheellinen, tarpeeton, puutteellinen tai vanhentunut henkilötieto. Rekisterinpitäjän on myös estettävä tällaisen tiedon leviäminen, jos tieto voi vaarantaa rekisteröidyn yksityisyyden suojaa tai tämän oikeuksiaan (HetiL 29 § 1 mom.). Rekisterinpitäjän on myös hävitettävä henkilörekisteri, joka ei ole enää rekisterinpitäjän toiminnan kannalta tarpeellinen, jollei siihen talletettuja tietoja ole erikseen säädetty tai määrätty säilytettäväksi tai jollei rekisteriä siirretä 35 §:ssä tarkoitetulla tavalla arkistoon (HetiL 34 §). Arkaluonteisten tietojen osalta rekisterinpitäjän on arvioitava käsittelyn tarvetta pääsääntöisesti viiden vuoden välein (HetiL 12 § 2 mom.).
Näistä säännöksistä johtuen, rekisterinpitäjä ei voi "varmuuden vuoksi" säilyttää dataa mahdollisia tulevaisuuden käyttötarkoituksia varten.
Selvityksessä s. 7 on viitattu tarkastusoikeuden toteuttamiseen. Henkilötietolain 26 § 1 mom. säädetään siitä, että "silloin kun on kysymys 31 §:ssä tarkoitetusta automatisoidusta päätöksestä, rekisteröidyllä on oikeus saada tieto myös tietojen automaattiseen käsittelyyn liittyvistä toimintaperiaatteista."
Selvityksessä s. 8 todetaan, että "tietoja saa siirtää vapaasti Euroopan unionin alueella, mutta alueen ulkopuolelle siirrettäessä siirtoon tarvitaan erityinen peruste." Tässä yhteydessä totean, että henkilötietoja saa siirtää Euroopan unionin ja Euroopan talousalueen alueella samoin perustein kuin niitä saa käsitellä Suomessakin. Huomioon on otettava käsittelyn lainmukaisuus kokonaisuudessaan, mm. mahdolliset toisessa jäsenvaltioissa voimassaolevat erityislainsäännökset.
Siinä määrin kuin selvityksessä viitataan sivulla kahdeksan WP 29 –työryhmän työhön, WP 29 –työryhmä ei neuvottele uutta siirtosopimusta transatlanttiselle tietojen siirrolle, vaan arvio ns. Schrems –ennakkoratkaisun vaikutuksia muihin – Suomessa henkilötietolain 23 §:ssä säädettyihin – siirtoperusteisiin. Euroopan komissio on jo jonkin neuvotellut yhdessä Yhdysvaltojen hallinnon kanssa Safe Harbor –järjestelyn korvaavaa siirtosopimusta transatlanttisille tietojensiirroille.
3.	Lopuksi
Tietojen käsittelyn kehittyessä ja toimintaympäristön muuttuessa on yhteiskunnan pystyttävä vastaamaan uusiin rekisteröidyn yksityisyyden suojaa koskeviin haasteisiin, ja luomaan henkilötietojen ja yksityisyyden suojan kannalta kestävät menettelytavat ja reunaehdot. Tietojen massamuotoinen hyödyntäminen tavalla tai toisella on mahdollista ainoastaan, jos tietosuojaa koskevat periaatteet otetaan asianmukaisesti huomioon. Jos periaatteita ei oteta huomioon asianmukaisesti, on mahdollista, että esimerkiksi massadatan kaltaisilla hankkeilla ei ole pelkästään vaikutusta henkilöiden yksityisyyden suojaan, vaan myös muihin keskeisiin perusoikeuksiin kuten sananvapauteen.
Rekisterinpitäjillä ja muilla henkilötietojen käsittelyyn osallistuvilla toimijoilla on oltava selkeä ymmärrys sekä tietosuojalainsäädännön tavoitteista että sen keskeisistä periaatteista. Tietosuojalainsäädännön tehtävänä on edistää henkilötietojen käyttöä tarjoamalla asianmukaiset menettelytavat ja perusteet henkilötietojen käsittelylle. Tietosuojalainsäädännön yhtenä keskeisenä tavoitteena on luottamuksen luominen ja säilyttäminen henkilötietoja käsiteltäessä. On otettava huomioon, että tietosuojalainsäädäntö suojaa yksilöä ja hänen perusoikeuksiaan ainoastaan, jos säännöksiä tosiasiallisesti noudatetaan käytännössä.
Henkilötietodirektiivin 95/46/EY 29 artiklan nojalla perustettu tietosuojaryhmä on todennut, että se tarvittaessa on aloitteellinen kansainvälisessä yhteistyössä, jossa tarkoituksena on taata Euroopan unionin tietosuojasäännösten sovellettavuus massadatan kehityksessä. Tämä on tarpeellista, koska massadatan kaltainen tietojen käsittely on harvoin kansallista.
Pidän välttämättömänä sitä, että tietosuojavaltuutettu osallistuu kansalliseen ja ylikansalliseen yhteistyöhön, jossa määritellään massadatan reunaehtoja. Osallistumme mielellämme myös tämän selvityksen jatkotyöstämiseen.
Tarkentavissa ja lisäkysymyksissä voitte olla yhteydessä allekirjoittaneeseen ylitarkastajaan p. 029 56 66796.

matches:
§ 3
§ 2
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 2
§ 1


text:
Paras tapa poistaa taustakuvan HD
lähettänyt: Deva elokuussa 28, 2016 sisään HD Jätä kommentti 419 näkymät 0
Tässä on kokoelma paras tapa poistaa taustakuvan HD Collection Pöytäkoneet, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. täällä WallpaperHDZone.com, on yli 1,75,000 Taustakuvat ovat ladattavissa. Voit ladata Jokainen Taustakuva ilmaiseksi.
Jos Like This @best tapa poistaa taustakuvan HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
Edellinen: Zedge vapaa tapetti HD
seuraava: Kingdom Hearts taustakuvia HD
ikkunat hd taustakuva Download
hd taustakuvia työpöydälle ilmaiseksi
tapetti tulostaa HD
kuiluun tapetti
maalaismainen puu tapetti
vapaa 3D tapetti lataukset
elokuvia tapetti HD

matches: HD HD HD HD HD HD hd hd HD


text:
Suomen teräväpiirtokanavat kaapelissa | Digilelut
Suomen teräväpiirtokanavat kaapelissa
Tällä hetkellä Suomessa toimivilla kaapelioperaattoreilla näyttäisi olevan tarjolla yhteensä 16 eri teräväpiirtokanavaa. Olemme koonneet listan Suomen suurimpien kaapelioperaattoreiden nettisivuilta löytyvistä kaikista teräväpiirtokanavista ja listassa saattaa olla joitain puutteita. Lisäättehän puutteet kommenttiin, jotta saamme listasta mahdollisimman täydellisen.
Voom HD poistuu Suomesta 31.8.2009 ja ainakin jotkin kaapelioperaattorit ottavat sen tilalle Rush HD -kanavan. Ainakin Elisa ja Aina ovat ilmoittanut vaihtavansa Voom HD:n Rush HD -kanavaan. Sonera ei vieläkään tarjoa yhtään teräväpiirtokanavaa kaapelitelevisioasiakkailleen.
HD-kanavalistaus on siirretty uudelle sivulle: http://www.digilelut.fi/hd-kanavat/
Ollii kirjoitti	11.8.2009 kello 8:10
Miksi ihmeessä Welholla on nuo kaikki ja esim Lumolla ei paljon mitään… outoa.
janilxx kirjoitti	13.8.2009 kello 11:19
TTV on eilen ilmoittanut lisänneensä Canal+ Film HD ja Canal+ Sport HD kanavat tarjontaansa.
http://www.ttv.fi/Tiedote190.htm
Tämä tarkoittanee, että TTV tarjoaa myös muita kuin Elisan kanavia, jonka vuoksi TTV on nyt lisätty omaan sarakkeeseensa.
Rauno kirjoitti	14.8.2009 kello 9:35
Elisalle tullut jo lisäksi Canal+ Film HD ja Canal+ Sport HD.
janilxx kirjoitti	14.8.2009 kello 9:38
> Elisalle tullut jo lisäksi Canal+ Film HD ja Canal+ Sport HD.
Ok kiitti, lista päivitetty
Hensu kirjoitti	14.8.2009 kello 20:45
Soneran panos on kyllä jäätävä.
Nible kirjoitti	17.8.2009 kello 17:08
Soneran sivuilla olevalta keskustelu ja kysy palstalta http://www5.sonera.fi/keskustele/viewtopic.php?f=66&t=395 löytyy toukokuuulta asiakaspalvelun vastaus hd-asiaan. Eli ehkäpä joskus….
janilxx kirjoitti	30.8.2009 kello 11:20
History HD lisätty Welholle
Uutinen: http://www.digilelut.fi/2009/08/history-hd-welhon-tarjontaan/
ja Voom HD poistettu kaikilta
Uutinen: http://www.digilelut.fi/2009/07/voom-hd-kanava-poistuu-suomesta/
janilxx kirjoitti	11.9.2009 kello 9:17
CANAL+ FILM HD, CANAL+ SPORT HD, TV1000 HD, VIASAT SPORT HD ja SVT HD -kanavat lisätty Turun kaapelitelevisiolle.
Uutinen: http://www.digilelut.fi/2009/09/turun-kaapelitelevisiolle-lisaa-teravapiirtokanavia/
Mabe kirjoitti	15.9.2009 kello 8:32
DNA:n heikkoon HD-tarjontaan voisi lisätä puuttuvan Viasat Sport HD:n
janilxx kirjoitti	15.9.2009 kello 10:36
Viasat Sport HD lisätty DNA:lle
janilxx kirjoitti	18.9.2009 kello 18:44
Listalle lisätty kasa uusia HD-kanavia DNA:lle ja Lumotv:lle.
Kts. uutinen täältä:
http://www.digilelut.fi/2009/09/dna-ja-lumotv-saavat-kasan-uusia-teravapiirtokanavia/
janilxx kirjoitti	23.10.2009 kello 15:19
HD-kanavien listaus siirretty uudelle sivulle:
http://www.digilelut.fi/hd-kanavat/
Listaan on myös lisätty Anvian HD-kanavat.

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
EUR-Lex - 61992CJ0334 - EN - EUR-Lex
EUR-Lex - 61992CJ0334 - EN
Document 61992CJ0334
Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio (viides jaosto) 16 päivänä joulukuuta 1993.
Teodoro Wagner Miret vastaan Fondo de garantía salarial.
Tribunal Superior de Justicia de Cataluñan esittämä ennakkoratkaisupyyntö.
Direktiivi työntekijöiden suojasta työnantajan maksukyvyttömyystilanteessa - Soveltamisala - Palkkaturvajärjestelmä.
Asia C-334/92.
Judgment of the Court (Fifth Chamber) of 16 December 1993. # Teodoro Wagner Miret v Fondo de Garantía Salarial. # Reference for a preliminary ruling: Tribunal Superior de Justicia de Cataluña - Spain. # Directive on the protection of employees in the event of the insolvency of their employer -Scope of application - Guarantee institution. # Case C-334/92.
English special edition XIV 00525
ECLI identifier: ECLI:EU:C:1993:945
B-15.02 Euroopan yhteisö (ETY/EY) / ETY/EY - Sosiaalipolitiikka * Sosiaalipolitiikka / Työpaikkojen säilyttäminen ja työntekijöiden suoja työnantajan maksukyvyttömyystilanteessa
*A9* Tribunal Superior de Justicia de Cataluña, Sala de lo Social, auto de 31/07/1992
*P1* Tribunal Superior de Justicia de Cataluña, Sala de lo Social, sentencia de 16/02/1994 (854/1994)
- Gaceta Jurídica de la C.E. y de la Competencia - Boletín nº 96 p.65-71
- Noticias de la Unión Europea 1994 nº 119 p.115-121
- Revista española de Derecho Internacional 1995 p.176-184
- Cahiers de droit européen 1996 p.169 (résumé)
- Fernández Pérez, Bernardo: Revista española de Derecho Internacional 1995 p.186-187
Di Majo, Francesco Maria: Efficacia diretta delle direttive inattuate: dall'interpretazione conforme del diritto interno alla responsabilità dello Stato per la mancata attuazione delle direttive, Rivista di diritto europeo 1994 p.501-519
Abele, Roland: Staatshaftung wegen mangelhafter Richtlinientransformation, Zeitschrift für europäisches Privatrecht 1995 p.109-118
Ortúzar Andechaga, Luis: STJCE de 16 de diciembre de 1993, asunto 334/92: su relevancia constitucional en España, Gaceta Jurídica de la C.E. y de la Competencia - Boletín 1994 nº 96 p.19-29
Pellisé, Cristina: Jurisprudencia del Tribunal de Justicia de las Comunidades Europeas, Revista Jurídica de Catalunya 1994 p.839-842
Rofes i Pujol, María Isabel: Crónica de la Jurisprudencia del Tribunal de Justicia de las Comunidades Europeas. La sentencia Wagner Miret: la protección de los trabajadores asalariados en caso de insolvencia del empresario, Cuadernos Europeos de Deusto 1995 nº 12 p.109-113
Foglia, Raffaele ; Saggio, Antonio: Insolvenza del datore di lavoro e tutela dei lavoratori, Il Corriere giuridico 1994 p.766-767
Simon, Denys ; Rigaux, Anne: Primauté du droit communautaire, Europe 1994 Février Comm. nº 52 p.9-10
Jacqmain, Jean: Journal des tribunaux / droit européen 1994 p.33-34
X: Revue de jurisprudence sociale 1994 p.473
Bröhmer, Jürgen: Europäische Zeitschrift für Wirtschaftsrecht 1994 p.184
Interprets 31980L0987
Interprets 31980L0987 N1
Interprets 31987L0164
11957E189-L3: N 20
31980L0987-A01P1: N 10
31980L0987-A01P2: N 10 12
31980L0987-A02P2: N 11
31980L0987-A05: N 17
31980L0987-A03P1: N 18
31980L0987-N1: N 9 - 14
31987L0164: N 13 14
61989CJ0106-N8: N 20
61990CJ0006-N25: N 17
61990CJ0006-N26: N 17
61990CJ0006: N 22
Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio (viides jaosto) 16 päivänä joulukuuta 1993. - Teodoro Wagner Miret vastaan Fondo de garantía salarial. - Tribunal Superior de Justicia de Cataluñan esittämä ennakkoratkaisupyyntö. - Direktiivi työntekijöiden suojasta työnantajan maksukyvyttömyystilanteessa - Soveltamisala - Palkkaturvajärjestelmä. - Asia C-334/92.
Oikeustapauskokoelma 1993 sivu I-06911
Ruotsink. erityispainos sivu I-00477
Suomenk. erityispainos sivu I-00525
1. Sosiaalipolitiikka - Lainsäädännön lähentäminen - Työntekijöiden suoja työnantajan maksukyvyttömyystilanteessa - Direktiivi 80/987/ETY - Soveltamisala - Työntekijäryhmä, johon kuuluvilla on kansallisessa oikeudessa työntekijän asema ja jota ei mainita direktiivin liitteessä olevassa I jaksossa, kuuluu soveltamisalaan
(Neuvoston direktiivin 80/987/ETY liitteessä oleva I jakso, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 87/164/ETY)
2. Toimielinten säädökset, päätökset ja hallinnolliset toimet - Direktiivit - Jäsenvaltioiden toteuttama täytäntöönpano - Tarve turvata direktiivien tehokkuus - Kansallisten tuomioistuinten velvoitteet
3. Sosiaalipolitiikka - Lainsäädännön lähentäminen - Työntekijöiden suoja työnantajan maksukyvyttömyystilanteessa - Direktiivi 80/987/ETY - Jäsenvaltioilla ei velvollisuutta perustaa yksi palkkaturvajärjestelmä kaikkia työntekijäryhmiä varten - Kansallinen lainsäädäntö, jolla ei voida taata johtavalle henkilöstölle direktiivissä säädettyä suojaa - Asianomaisten oikeus saada kyseiseltä jäsenvaltiolta korvaus vahingosta, joka on aiheutunut siitä, ettei direktiiviä ole pantu täytäntöön
(Neuvoston direktiivin 80/987/ETY 3 artiklan 1 kohta)
$$1. Johtavaan henkilöstöön kuuluvia ei voida sulkea työntekijöiden suojaa työnantajan maksukyvyttömyystilanteessa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 80/987/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston direktiivillä 87/164/ETY, soveltamisalan ulkopuolelle silloin kun heidät luokitellaan kansallisessa oikeudessa työntekijöiksi eikä heitä luetella direktiivin liitteessä olevassa I jaksossa.
2. Soveltaessaan kansallisen oikeuden säännöksiä, joilla on tarkoitus taata direktiivin soveltaminen, kansallisen tuomioistuimen on tulkittava niitä mahdollisimman pitkälle direktiivin sanamuodon ja tarkoituksen mukaisesti, jotta direktiivissä tarkoitettu tulos saavutettaisiin ja perustamissopimuksen 189 artiklan kolmatta kohtaa näin noudatettaisiin.
Kansallisen tuomioistuimen on sovellettava direktiivien mukaisen tulkinnan periaatetta varsinkin silloin, kun jäsenvaltio on katsonut, että kansallisen oikeuden jo olemassaolevat säännökset vastaavat kyseisessä direktiivissä asetettuja vaatimuksia.
3. Johtava henkilöstö ei voi vedota direktiiviin 80/987/ETY vaatiakseen palkkasaatavien maksamista palkkaturvajärjestelmältä, joka on kansallisella oikeudella perustettu muita työntekijäryhmiä varten. Direktiivin 3 artiklan 1 kohdassa velvoitetaan jäsenvaltiot toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että palkkaturvajärjestelmät turvaavat työtekijöiden maksamatta olevien palkkasaatavien maksamisen, mutta ei velvoiteta niitä perustamaan yhtä palkkaturvajärjestelmää kaikkia työntekijäryhmiä varten.
Jos kansallisella oikeudella - edes kyseisen direktiivin valossa tulkittuna - ei voida taata johtavaan henkilöstöön kuuluville direktiivissä säädettyä suojaa, heillä on oikeus vaatia kyseiseltä jäsenvaltiolta korvausta vahingosta, joka on aiheutunut siitä, ettei direktiiviä ole heidän osaltaan pantu täytäntöön.
Asiassa C-334/92,
jonka Tribunal Superior de Justicia de Cataluña (Espanja) on saattanut ETY:n perustamissopimuksen 177 artiklan mukaisesti yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi saadakseen ensin mainitussa tuomioistuimessa vireillä olevassa asiassa
ennakkoratkaisun työntekijöiden suojaa työnantajan maksukyvyttömyystilanteessa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 20 päivänä lokakuuta 1980 annetun neuvoston direktiivin 80/987/ETY (EYVL L 283, s. 23), sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston direktiivillä 87/164/ETY (EYVL L 66, s. 11), tulkinnasta,
toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja J. C. Moitinho de Almeida sekä tuomarit D. A. O. Edward, R. Joliet, G. C. Rodríguez Iglesias ja F. Grévisse,
- T. Wagner Miret, edustajanaan asianajaja F. Varela Castro, Barcelona,
- Euroopan yhteisöjen komissio, asiamiehinään oikeudellisen yksikön virkamiehet K. Banks ja B. Rodríguez Galindo,
kuultuaan julkisasiamiehen 15.7.1993 pidetyssä istunnossa esittämän ratkaisuehdotuksen,
1 Tribunal Superior de Justicia de Cataluña (Espanja) on esittänyt 31.7.1992 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut yhteisöjen tuomioistuimeen 4.8.1992, ETY:n perustamissopimuksen 177 artiklan nojalla ennakkoratkaisukysymyksiä, jotka koskevat työntekijöiden suojaa työnantajan maksukyvyttömyystilanteessa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 20 päivänä lokakuuta 1980 annetun neuvoston direktiivin 80/987/ETY (EYVL L 283, s. 23, jäljempänä palkkaturvadirektiivi), sellaisena kuin se on muutettuna 2.3.1987 annetulla neuvoston direktiivillä 87/164/ETY (EYVL L 66, s. 11), tulkintaa.
2 Kysymykset on esitetty oikeudenkäyntiasiassa, jossa maksukyvyttömäksi tulleen yrityksen johtavaan henkilöstöön kuuluva Wagner Miret vaatii Fondo de garantía salarialilta palkkasaatavien maksamista.
3 Palkkaturvadirektiivissä velvoitetaan jäsenvaltiot toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että palkkaturvajärjestelmät turvaavat maksun työntekijöiden maksamatta olevista palkkasaatavista työnantajan maksukyvyttömyystilanteessa.
4 Espanjan oikeudessa palkkaturvarahasto perustettiin 10.3.1980 annetun Ley 8/80, Estatuto de los Trabajadoresin (työntekijöitä koskeva laki, jäljempänä työntekijälaki) 33 pykälällä eli ennen palkkaturvadirektiivin antamista.
5 Liittyessään Euroopan yhteisöihin Espanjan kuningaskunta ei katsonut tarpeelliseksi muuttaa kansallista oikeuttaan sen mukauttamiseksi kyseiseen direktiiviin.
6 Oikeudenkäyntiasiakirjoista ilmenee, että Espanjan tuomioistuimet ovat katsoneet, ettei työntekijälain 33 pykälässä vahvistettua suojaa sovelleta johtavaan henkilöstöön. Johtavan henkilöstön palkkaturvaa koskevan 1.8.1985 annetun kuninkaallisen asetuksen 15 pykälässä ei viitata kyseiseen säännökseen. Sitä vastoin Espanjan tuomioistumilla on erilaisia näkemyksiä siitä, voivatko johtavaan henkilöstöön kuuluvat vaatia kyseisen suojan soveltamista palkkaturvadirektiivin perusteella.
7 CEP Catalana SA -yrityksessä johtavaan henkilöstöön kuulunut Wagner Miret irtisanottiin regulación de empleo -nimisen menettelyn yhteydessä, jolle antoi 24.11.1989 luvan Katalonian itsehallintoalueen työasiain keskusviraston alueyksikön päällikkö. Kun yritys oli julistettu maksukyvyttömäksi, Wagner Miret nosti kanteen Barcelonan Juzgado de lo Social nro 27:ssa saadakseen maksamattomat palkat loka- ja marraskuulta 1989 samoin kuin irtisanomisensa vuoksi maksettavaksi kuuluvan erorahan. Määrät olivat yhteensä 434 880 Espanjan pesetaa (ESP). Vaatimus hylättiin 18.12.1991 annetulla päätöksellä sillä perusteella, että Wagner Miret kuului johtavaan henkilöstöön.
8 Kantaja haki tällöin päätökseen muutosta Tribunal Superior de Justicia de Cataluñasta, joka on esittänyt yhteisöjen tuomioistuimelle seuraavat kysymykset:
"a) Sovelletaanko 20.10.1980 annettua direktiiviä 80/987/ETY kaikkiin työntekijöihin lukuun ottamatta niitä, jotka on direktiivin (2.3.1987 annetun direktiivin 87/164/ETY) liitteessä suljettu soveltamisalan ulkopuolelle?
b) Kun otetaan huomioon se, ettei Espanja ole sisällyttänyt 2.3.1987 annetun direktiivin 87/164/ETY liitteeseen - jolla täydennettiin alkuperäistä liitettä Espanjan yhteisöön liittymisen vuoksi - poikkeusta, joka koskisi nimenomaan johtavaan henkilöstöön kuuluvia, voidaanko heidät sulkea direktiivillä 80/987/ETY säädetyn suojan yleisen soveltamisen ulkopuolelle?
c) Jos direktiivin 80/987/ETY suojaa sovelletaan johtavaan henkilöstöön Espanjassa, onko suojan toteuttamisesta huolehdittava muita työntekijöitä varten säädetyn tavanomaisen elimen (Fondo de garantía salarial) välityksellä vai valtion välittömästi kustantamien korvausten avulla?"
9 Kahdella ensimmäisellä kysymyksellään kansallinen tuomioistuin kysyy pääasiallisesti, voidaanko johtavaan henkilöstöön kuuluvat sulkea palkkaturvadirektiivin soveltamisalan ulkopuolelle, vaikka heitä ei mainita direktiivin liitteessä olevassa I jaksossa.
10 Palkkaturvadirektiivin 1 artiklan 1 kohdan mukaan direktiiviä sovelletaan työntekijöiden työsopimuksista tai työsuhteista johtuviin saataviin työnantajalta, joka on maksukyvytön. Direktiivin 1 artiklan 2 kohdassa annetaan jäsenvaltioille kuitenkin mahdollisuus jättää "tiettyihin ryhmiin kuuluvien työntekijöiden saatavat tämän direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle työntekijöiden työsopimuksen tai työsuhteen erityslaadun vuoksi tai sen vuoksi, että työntekijöille muulla tavoin turvataan tässä direktiivissä säädettyä vastaava suoja". Kyseiset työntekijäryhmät luetellaan direktiivin liitteessä olevassa I jaksossa.
11 Lisäksi direktiivin 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti työntekijän käsitteen määrittely kuuluu kansalliselle oikeudelle.
12 Näin ollen palkkaturvadirektiiviä on tarkoitus soveltaa kaikkiin työntekijäryhmiin, jotka jäsenvaltion kansallisessa oikeudessa sellaisiksi määritellään, direktiivin liitteessä lueteltuja ryhmiä lukuun ottamatta.
13 Espanjan kuningaskunta on direktiivin 1 artiklan 2 kohdassa säädettyä mahdollisuutta käyttäen pyytänyt jättämään luonnollisen henkilön palveluksessa olevat kotiapulaiset direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle. Tämä tehdään työnantajan maksukyvyttömyyttä koskevan direktiivin, sellaisena kuin se on muutettuna Espanjan liittymisen vuoksi 2.3.1987 annetulla direktiivillä 87/164/ETY, liitteessä olevassa I jaksossa. Sitä vastoin Espanjan kuningaskunta ei ole pyytänyt liitteessä olevaan I jaksoon mainintaa ryhmästä, jonka muodostaisi johtava henkilöstö.
14 Näin ollen kahteen ensimmäiseen kysymykseen on vastattava, että johtavaan henkilöstöön kuuluvia ei voida sulkea työntekijöiden suojaa työnantajan maksukyvyttömyystilanteessa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 20 päivänä lokakuuta 1980 annetun neuvoston direktiivin 80/987/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna 2.3.1987 annetulla neuvoston direktiivillä 87/164/ETY, soveltamisalan ulkopuolelle silloin kun heidät luokitellaan kansallisessa oikeudessa työntekijöiksi eikä heitä luetella direktiivin liitteessä olevassa I jaksossa.
15 Kolmannella kysymyksellään kansallinen tuomioistuin kysyy pääasiallisesti, onko johtavalla henkilöstöllä oikeus vaatia palkkaturvadirektiivin nojalla palkkasaamisten maksamista palkkaturvajärjestelmältä, joka on perustettu kansallisella oikeudella muita työntekijäryhmiä varten, ja jos näin ei ole, onko johtavalla henkilöstöllä oikeus vaatia jäsenvaltiolta korvausta vahingosta, joka on aiheutunut siitä, ettei direktiiviä ole heidän osaltaan pantu täytäntöön.
16 Ensinnäkin on todettava, ettei Espanjan kuningaskunta ole perustanut Fondo de garantía salarialin lisäksi muita palkkaturvajärjestelmiä.
17 Toiseksi on huomautettava, että asioissa C-6/90 ja C-9/90, Francovich ym., 19.11.1991 antamassaan tuomiossa (Kok. 1991, s. I-5357) yhteisöjen tuomioistuin katsoi (25 kohta), että työnantajan maksukyvyttömyyttä koskevan direktiivin 5 artiklan perusteella jäsenvaltioilla on laaja harkintavalta palkkaturvaelinten organisaation, toiminnan ja rahoituksen osalta. Yhteisöjen tuomioistuin totesi (26 kohta), että vaikka direktiivin kyseiset säännökset ovat riittävän täsmällisiä ja ehdottomia palkkaturvaan oikeutettujen työntekijöiden yksilöimisen ja palkkaturvan laajuuden määrittämisen osalta, nämä seikat eivät kuitenkaan ole riittäviä sen kannalta, että yksityiset oikeussubjektit voisivat vedota kyseisiin säännöksiin kansallisissa tuomioistuimissa valtiota vastaan.
18 Nimenomaan kansallisen tuomioistuimen esittämän ongelman osalta on korostettava, että palkkaturvadirektiivillä ei velvoiteta jäsenvaltioita perustamaan yhtä palkkaturvajärjestelmää kaikkia työntekijäryhmiä varten ja saattamaan näin johtavaa henkilöstöä muita työntekijäryhmiä varten toteutetun palkkaturvajärjestelmän piiriin. Direktiivin 3 artiklan 1 kohdassa annetaan jäsenvaltioiden tehtäväksi toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että palkkaturvajärjestelmät turvaavat työtekijöiden maksamatta olevien palkkasaatavien maksamisen.
19 Jäsenvaltioille näin jätetystä harkintavallasta voidaan todeta, ettei johtava henkilöstö voi vedota direktiiviin vaatiakseen palkkasaatavien maksamista palkkaturvajärjestelmältä, joka on perustettu muita työntekijäryhmiä varten.
20 Kolmanneksi on muistutettava, että kunkin kansallisen tuomioistuimen on kansallista oikeutta tulkitessaan ja soveltaessaan lähdettävä siitä, että valtion tarkoituksena on ollut noudattaa täysimääräisesti sille kyseisestä direktiivistä johtuvia velvoitteita. Kuten yhteisöjen tuomioistuin on asiassa C-106/89, Marleasing, 13.11.1990 antamassaan tuomiossa (Kok. 1990, s. I-4135, 8 kohta) todennut, soveltaessaan kansallista lainsäädäntöä, riippumatta siitä, onko kysymyksessä ennen direktiivin antamista tai sen jälkeen annetut säännökset, kansallinen tuomioistuin on velvollinen tulkitsemaan kansallista lainsäädäntöä mahdollisimman pitkälle direktiivin sanamuodon ja tarkoituksen mukaisesti, jotta direktiivissä tarkoitettu tulos saavutettaisiin ja perustamissopimuksen 189 artiklan kolmatta kohtaa näin noudatettaisiin.
21 Kansallisen tuomioistuimen on sovellettava direktiivien mukaisen tulkinnan periaatetta varsinkin silloin, kun jäsenvaltio on katsonut - kuten käsiteltävänä olevassa tapauksessa - että kansallisen oikeuden jo olemassaolevat säännökset vastaavat kyseisessä direktiivissä asetettuja vaatimuksia.
22 Ennakkoratkaisupyyntöä koskevan päätöksen perusteella vaikuttaa siltä, etteivät kansalliset säännökset ole sellaisia, että niitä voitaisiin tulkita palkkaturvadirektiivin mukaisella tavalla, eikä niillä siten voida taata johtavalle henkilöstölle direktiivissä säädettyä suojaa. Mikäli näin on, edellä mainitusta asiassa Francovich ym. annetusta tuomiosta johtuu, että asianomainen jäsenvaltio on velvollinen korvaamaan vahingon, joka on aiheutunut johtavalle henkilöstölle siitä, ettei direktiiviä ole heidän osaltaan pantu täytäntöön.
23 Kolmanteen kysymykseen on näin ollen vastattava, että a) johtavalla henkilöstöllä ei ole direktiivin 80/987/ETY nojalla oikeutta vedota direktiiviin vaatiakseen palkkasaatavien maksamista palkkaturvajärjestelmältä, joka on kansallisella oikeudella perustettu muita työntekijäryhmiä varten ja että b) jos kansallisella oikeudella - edes kyseisen direktiivin valossa tulkittuna - ei voida taata johtavaan henkilöstöön kuuluville direktiivissä säädettyä suojaa, heillä on oikeus vaatia kyseiseltä jäsenvaltiolta korvausta vahingosta, joka on aiheutunut siitä, ettei direktiiviä ole heidän osaltaan pantu täytäntöön.
24 Yhteisöjen tuomioistuimelle huomautuksensa esittäneelle Euroopan yhteisöjen komissiolle aiheutuneita oikeudenkäyntikuluja ei voida määrätä korvattaviksi. Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely yhteisöjen tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikuluista.
on ratkaissut Tribunal Superior de Justicia de Cataluñan 31.7.1992 tekemällään päätöksellä esittämät kysymykset seuraavasti:
1) Johtavaan henkilöstöön kuuluvia ei voida sulkea työntekijöiden suojaa työnantajan maksukyvyttömyystilanteessa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 20 päivänä lokakuuta 1980 annetun neuvoston direktiivin 80/987/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna 2.3.1987 annetulla neuvoston direktiivillä 87/164/ETY, soveltamisalan ulkopuolelle silloin kun heidät luokitellaan kansallisessa oikeudessa työntekijöiksi eikä heitä luetella direktiivin liitteessä olevassa I jaksossa.
2) a) Johtavalla henkilöstöllä ei ole direktiivin 80/987/ETY nojalla oikeutta vedota direktiiviin vaatiakseen palkkasaatavien maksamista palkkaturvajärjestelmältä, joka on kansallisella oikeudella perustettu muita työntekijäryhmiä varten.
b) Jos kansallisella oikeudella - edes kyseisen direktiivin valossa tulkittuna - ei voida taata johtavaan henkilöstöön kuuluville direktiivissä säädettyä suojaa, heillä on oikeus vaatia kyseiseltä jäsenvaltiolta korvausta vahingosta, joka on aiheutunut siitä, ettei direktiiviä ole heidän osaltaan pantu täytäntöön.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


Sopimus työllistymistä edistävästä monialaisesta yhteispalvelusta (TYP) | Kangasniemi
Sopimus työllistymistä edistävästä monialaisesta yhteispalvelusta (TYP)
§ 222 Sopimus työllistymistä edistävästä monialaisesta yhteispalvelusta (TYP)
KNGDno-2015-213
Laki ja asetus työllistymistä edistämistä monialaisesta yhteispalvelut /TYP) on tullut voimaan 1.1.2015. Säädösmuutoksilla velvoitetaan kaikki kunnat kuulumaan työllistymistä edistävään monialaiseen yhteispalvelun verkostoon 1.1.2016 alkaen. Monialaisen yhteispalvelun järjestämisen lähtökohtana on TE-toimiston toiminta-alue. Vaikka TYP-toiminta on lakisääteistä, niin TYP-verkoston muodostaminen ja TYP-toiminta perustuu kuntien, kelan ja TE-toimiston väliseen sopimukseen.
Sopimus on työllistymistä edistävästä monialaisesta yhteispalvelusta (TYP) annetun lain (1369/2014) ja lain nojalla annetun asetuksen (1377/2014) mukainen sopimus työttömille tarjottavan monialaisen yhteispalvelun järjestämisestä. Työllistymistä edistävän monialaisen yhteispalvelun (TYP) tavoitteena on edistää työttömien työllistymistä tarjoamalla heille heidän palvelutarpeensa mukaisia julkisia työvoimapalveluja sekä
sosiaali- terveys- ja kuntoutuspalveluja. Kyseessä on yhteistoimintamalli, jonka tarkoituksena on alentaa mm. rakenteellista työttömyyttä.
Monialaisella yhteispalvelulla tarkoitetaan yhteistoimintamallia, jossa työ- ja elinkeinotoimisto, kunnat ja Kansaneläkelaitos yhdessä arvioivat yhteispalvelua tarvitsevien työttömien palvelutarpeet, suunnittelevat palvelut työllistymisen kannalta tarkoituksenmukaiseksi kokonaisuudeksi ja vastaavat yhdessä työttömien työllistymisprosessin etenemisestä ja seurannasta.
Sopimuksessa sovitaan yhteisistä toimipisteistä ja muualla kuin yhteisissä toimipisteissä tarjottavasta yhteispalvelusta, yhteispalveluun osoitettavasta henkilöstöstä, työttömille tarjottavista palveluista ja kustannusten jaosta.
Kunnanhallitus hyväksyy liitteenä olevan sopimusluonnoksen.
Luonnos27.9.2019 YHTEISTYÖSOPIMUS TYÖLLISTYMISTÄ EDISTÄVÄSTÄ MONIALAISESTA YHTEISPALVELUSTA _.docx.pdf (pdf, 1295 kt)
§ 215 Kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus
§ 216 Pöytäkirjan tarkastus
§ 217 Lausunto Etelä-Savon sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymän vuoden 2020 talousarviosta vuosien 2020-2022 taloussuunnitelmasta
§ 218 Lausunto Mikkelin keskussairaalan Mielen- ja kuntoutuksentalon hankesuunnitelma
§ 219 Avustuksen myöntäminen Leena Reinikaisen testamenttirahastosta
§ 220 Avustushakemus Veijo Viljakaisen testamenttirahastosta Vanhusten päivätoimintaan
§ 221 Kunnanvaltuuston 28.10.2019 kokouksen päätösten täytäntöönpano
§ 223 Viranhaltijoiden päätösten otto-oikeus / HRM
§ 224 Viranhaltijoiden päätösten otto-oikeus / CaseM


text:
Tuotetta haullasi: 699
Valintasi: Acer AOC BenQ Dell MSI Samsung ViewSonic Varastotuotteet Nollaa kaikki filtterit
2560699
Dell 23" Näyttö P2317H - musta - 6 ms
LED-näyttö, 23" (23" katseltava), 1920 x 1080 Full HD (1080p), IPS, 250 cd/m², 1000:1, 6 ms, HDMI, VGA, DisplayPort, musta, sekä 3 vuoden Advanced Exchange,palvelu
(231,76 €)
Tukkurilla, 4-7 arkipäivää toimitukseen (ETA oma varasto 24.1.2020)
(118,02 €)
Dell 27" Näyttö UltraSharp U2719DC - Harmaa - 5 ms
LED-näyttö, 27" (27" katseltava), 2560 x 1440 QHD, IPS, 350 cd/m², 1000:1, 5 ms, HDMI, DisplayPort, USB-C, sekä 3-Years Advanced Exchange Service and Premium Panel Guarantee malleihin Latitude 7400 2-in-1; XPS 13 9380, 15 9570
(347,00 €)
AOC 24" Näyttö G2460PF - musta - 1 ms AMD FreeSync
LCD monitor, 24", 1920 x 1080 Full HD (1080p), TN, 350 cd/m², 1000:1, 1 ms, HDMI, DVI-D, VGA, DisplayPort, speakers, black
(173,25 €)
(690,07 €)
AOC 27" Näyttö 27B1H - musta - 9 ms
LED-näyttö, 27", 1920 x 1080 Full HD (1080p), IPS, 250 cd/m², 1000:1, 7 ms, HDMI, VGA
(115,57 €)
Samsung 27" Näyttö CHG7 Series C27HG70QQU - Harmaa - 1 ms
CHG7 Series, QLED-näyttö, kaareva, 27" (26.9" katseltava), 2560 x 1440 Ultra WQHD, VA, 600 cd/m², 3000:1, 1 ms, 2xHDMI, DisplayPort, matta tumma siniharmaa
(429,12 €)
Acer 27" Näyttö ED273wmidx - hopea - 4 ms
LED-näyttö, kaareva, 27", 1920 x 1080 Full HD (1080p), VA, 250 cd/m², 4 ms, HDMI, DVI, VGA, kaiuttimet
Acer 24" Näyttö HA240Y - Valkoinen - 4 ms
LED-näyttö, 23.8", 1920 x 1080 Full HD (1080p), IPS, 250 cd/m², 1000:1, 4 ms, HDMI, VGA, valkoinen
Samsung 22" Näyttö SF350 Series S22F350FHU - musta - 5 ms
ASUS 21" Näyttö VP228DE - musta - 5 ms
LED-näyttö, 21.5", 1920 x 1080 Full HD (1080p), TN, 200 cd/m², 1000:1, 5 ms, VGA, musta
Dell 22" Näyttö P2219HC - musta - 5 ms
LED-näyttö, 22" (21.5" katseltava), 1920 x 1080 Full HD (1080p), IPS, 250 cd/m², 1000:1, 5 ms, HDMI, DisplayPort, USB-C, sekä 3 vuoden Advanced Exchange,palvelu malleihin Latitude 7400 2-in-1; XPS 13 9380, 15 9570
AOC 21" Näyttö e2270Swhn - musta - 5 ms
LED-näyttö, 21.5" (21.5" katseltava), 1920 x 1080 Full HD (1080p), 200 cd/m², 700:1, 5 ms, HDMI, VGA
(67,29 €)
MSI 27" Näyttö Optix MAG272CQR - musta - 1 ms AMD FreeSync
LED-näyttö kanssa AMD FreeSync, kaareva näyttö (1500R), 27", 2560 x 1440 WQHD (1440p), 165 hz päivityssuhde, VA-paneeli, kuvasuhde 16:9, 300 cd/m2 kirkkaus, 3000:1 kontrastisuhde, 1 ms vasteaika, katselukulma: 178° (horisontaalinen) / 178° (pystysuora), 2 x HDMI 1.4 / DisplayPort, integroitu USB-keskitin, korkeuden säätö, musta
CF390 Series, LED-näyttö, kaareva, 23.5", 1920 x 1080 Full HD (1080p), VA, 250 cd/m², 3000:1, 4 ms, HDMI, VGA, kiiltävä musta
Samsung 32" Näyttö SD850 Series S32D850T - musta - 5 ms
SD850 Series, LED-näyttö, 32", 2560 x 1440, MVA, 300 cd/m², 3000:1, 5 ms, HDMI, DVI, DisplayPort, titaanihopea, himmeä musta
(312,27 €)
LG 34" Näyttö 34UC99-W - musta - 5 ms AMD FreeSync
LED-näyttö, kaareva, 34", 3440 x 1440 UWQHD, AH-IPS, 300 cd/m², 1000:1, 5 ms, 2xHDMI, DisplayPort, kaiuttimet, musta, valkoinen
(565,75 €)
(597,65 €)
(457,52 €)
Dell 32" Näyttö UltraSharp UP3216Q - musta - 6 ms
LED-näyttö, 32" (31.5" katseltava), 3840 x 2160 4K UHD (2160p), IPS, 300 cd/m², 1000:1, 6 ms, HDMI (MHL), DisplayPort, Mini DisplayPort, musta, sekä 3 vuoden edistynyt vaihtopalvelu
1 314,01 €
(1 059,69 €)
2640981
HP 42.5 " Näyttö Z43 - musta - 5 ms
LED-näyttö, 42.5" (42.5" katseltava), 3840 x 2160 4K, IPS, 350 cd/m², 1000:1, 5 ms, HDMI, DisplayPort, Mini DisplayPort, USB-C, Musta helmi malleihin HP t240, t640; Elite Slice for Meeting Rooms G2 for Intel Unite
(634,74 €)
Acer 24" Näyttö Predator XB252Qbmiprzx - musta - 1 ms NVIDIA G-SYNC
3D LED-näyttö, 24.5", 1920 x 1080 Full HD (1080p), TN, 400 cd/m², 1000:1, 1 ms, HDMI, DisplayPort, kaiuttimet, musta, tumma hopea
(282,86 €)

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


Kokousaikataulut ja nähtävillä olo - kontiolahti.fi
Toimielinten kokoukset ja pöytäkirjojen sekä viranhaltijapäätösten nähtävillä pitäminen 2017
Kunnanvaltuuston syksyn 2017 alustava kokousaikataulu:
11.9. klo 18.00, 9.10. klo 18.00, 13.11. klo 18.00, 11.12. klo 13.00
Tarkastuslautakunta 25.8.2017 § 63 ja § 65
Tarkastuslautakunta pitää kokouksensa pääsääntöisesti kunnantalolla kunnanhallituksen kokoushuoneessa viimeistään edellisessä kokouksessa sovittuna aikana. Kokouksia on noin yhdeksän vuosittain.
Kokouskutsuina lähetetään kokousten esityslistat, mikäli mahdollista, neljä päivää ennen kokousta. Esityslistat liitteineen lähetetään varajäsenille, jos varsinainen jäsen on ilmoittanut olevansa estynyt saapumaan kokoukseen. Esityslistat lähetetään luottamushenkilöiden verkkopalvelun kautta. Tarkastuslautakunnan esityslistat ja pöytäkirjat julkaistaan luettavaksi kunnan kotisivuille.
Pöytäkirja pidetään julkiselta osin nähtävänä kunnan kotisivuilla pöytäkirjan tarkastamisen jälkeen.
Kunnanhallitus 19.06.2017 § 207
Kunnanhallitus pitää kokouksensa toimikautena 2017-2019 kunnantalolla kunnanhallituksen kokoushuoneessa 2-3 x kuukaudessa arkimaanantaisin klo 17.00. Kunnanhallituksen kokouksen alussa pidetään Iltakouluja tarvittaessa. Iltakouluihin kutsutaan asiantuntijoita iltakoulujen aihealueiden mukaisesti. Kunnanhallituksen kokouksista tehdään erikseen toiminta-aikataulu kevät- ja syyskaudelle, jonka kunnanhallitus hyväksyy erikseen. Kunnanhallituksen kokouksia ei pidetä ns. kunnanviraston kesätauon aikana.
Kokouskutsun yhteydessä lähetetään kunnanhallituksen jäsenille kokousten esityslistat liitteineen ja oheismateriaaleineen, mikäli mahdollista, neljä päivää ennen kokousta luottamushenkilöiden verkkopalvelun kautta. Kunnanhallituksen esityslistat liitteineen ja julkisine oheismateriaaleineen lähetetään sähköisesti myös kunnanhallituksen varajäsenille, sanomalehti Pielisjokiseudulle, Karjalaiselle, Yle Pohjois-Karjalan radiolle, Viikko Pohjois-Karjalalle, Karjalan Heilille sekä Iskelmä Rexille. Kunnanhallituksen asialista toimitetaan niille valtuutetuille, jotka eivät ole kunnanhallituksessa sähköisesti. Mikäli kunnanhallituksen kokoukseen saapuva varajäsen haluaa kopioidun esityslistan liitteineen toimitettavaksi, tulee hänen olla asiasta etukäteen yhteydessä toimistosihteeri Marita Eroseen.
Kunnanhallituksen esityslistat sekä pöytäkirjat julkisine liitteineen ovat luettavissa myös kunnan kotisivuilta.
Pöytäkirjan tarkastaa kaksi kullakin kerralla valittua jäsentä välittömästi kokouksen jälkeen. Mikäli pöytäkirjaa ei teknisten syiden vuoksi voida tarkastaa välittömästi kokouksen jälkeen, suoritetaan pöytäkirjan tarkastus kokousta seuraavana arkipäivänä kunnantalolla. Pöytäkirja siihen liittyvine oikaisuvaatimusohjeineen tai valitusosoituksineen pidetään tarkastamista seuraavana arkipäivänä nähtävänä kunnan verkkosivuilla.
Hallinto-osaston viranhaltijoiden päätöspöytäkirjat ovat nähtävillä päätöksen tehneen viranhaltijan työhuoneessa päätöksen allekirjoittamisesta seuraavana arkipäivänä.
Sivistyslautakunta 23.8.2017 § 4
Sivistyslautakunta pitää kokouksensa toimikautena 2017-2021 pääsääntöisesti kerran kuukaudessa arkikeskiviikkoisin klo 18.00. Sivistyslautakunnan kokouksen alussa pidetään tarvittaessa iltakouluja, joihin kutsutaan asiantuntijoita aihealueiden mukaisesti. Sivistyslautakunnan kokouksista tehdään alustava aikataulu kevät- ja syyskaudelle, jonka sivistyslautakunta hyväksyy erikseen. Sivistyslautakunnan kokouksia ei pidetä kunnanviraston ns. kesätauon aikana.
Kokouskutsun yhteydessä sivistyslautakunnan jäsenille, kunnanhallituksen edustajalle ja kunnanhallituksen puheenjohtajalle lähetetään kokousten esityslistat liitteineen ja oheismateriaaleineen, mikäli mahdollista, neljä päivää ennen kokousta luottamushenkilöiden verkkopalvelun kautta. Sivistyslautakunnan esityslistat julkisine liitteineen lähetetään sähköisesti myös sanomalehti Pielisjokiseudulle, sanomalehti Karjalaiselle, Yle Pohjois-Karjalan radiolle, Viikko Pohjois-Karjalalle, Karjalan Heilille sekä Iskelmä Rexille. Sivistyslautakunnan asialista toimitetaan niille valtuutetuille, jotka eivät ole jäsenenä sivistyslautakunnassa.
Sivistyslautakunnan esityslistat ja pöytäkirjat julkisine liitteineen ovat luettavissa myös kunnan kotisivuilta.
Pöytäkirjan tarkastaa kaksi kullakin kerralla valittua jäsentä välittömästi kokouksen jälkeen. Mikäli pöytäkirjaa ei teknisten syiden vuoksi voida tarkastaa välittömästi kokouksen jälkeen, suoritetaan pöytäkirjan tarkastus kokousta seuraavana perjantaina sivistysosaston toimistossa. Pöytäkirja siihen liittyvine oikaisuvaatimusohjeineen tai valitusosoituksineen pidetään tarkastamista seuraavana arkipäivänä nähtävänä kunnan verkkosivuilla.
Sivistysosaston viranhaltijoiden päätöspöytäkirjat ovat nähtävillä viranhaltijoiden toimipisteissä päätöksen allekirjoittamisesta seuraavana maanantaina klo 9 alkaen.
Tekninen lautakunta 27.6.2017 § 68
Tekninen lautakunta pitää säännöllisesti kokouksensa ajalla 1.6. - 31.12.2017
virastotalo II:n kokoushuoneessa kuukauden viimeisenä arkitiistaina klo 17.00.
Ylimääräisiä kokouksia pidetään tarpeen mukaan.
Kokouskutsuina lähetetään kokousten esityslistat kokousta edeltävänä torstaina teknisen lautakunnan jäsenille verkkopalvelun kautta. Niille teknisen lautakunnan jäsenille, joilla ei ole käytössä luottamushenkilöiden verkkopalvelua, kokouskutsu lähetetään postitse. Lisäksi esityslistat lähetetään sähköisesti sanomalehti Pielisjo-kiseudulle, Karjalaiselle, Yle Pohjois-Karjalan radiolle, Viikko Pohjois-Karjalalle, Karjalan Heilille sekä Iskelmä Rexille.
Teknisen lautakunnan esityslistat ilman liitteitä sekä pöytäkirjat julkisine liitteineen ovat luettavissa myös kunnan kotisivuilta.
Pöytäkirjan tarkastaa kaksi kulalkin kerralla valittua jäsentä pääsääntöisesti ko-kouksen jälkeen. Pöytäkirja pidetään yleisesti nähtävinä saman viikon arkitorstaina teknisessä toimistossa. Mikäli pöytäkirjan tarkastus ei ole tapahtunut kokouksessa, pöytäkirja pidetään yleisesti nähtävillä kokousta seuraavan viikon toisena arkipäivänä kunnanviraston teknisessä toimistossa.
Viranhaltijoiden päätöspöytäkirjat pidetään yleisesti nähtävillä päätöksenteon jälkeen seuraavana arkipäivänä teknisessä toimistossa.
Ympäristölautakunta 28.6.2017 § 73
Ympäristölautakunta päättää pitää kokouksen elokuussa ja lokakuussa kuukauden viimeisenä keskiviikkona klo 17.30 ja muina kuukausina vuonna 2017 tarpeen mukaan. Lisäksi voidaan pitää ylimääräisiä kokouksia.
Kokouskutsu esityslistoineen lähetetään, mikäli mahdollista, kokousta edeltävän viikon torstaina sähköisesti ympäristölautakunnan jäsenille ja kunnanhallituksen puheenjohtajalle. Lisäksi esityslista lähetetään sähköisesti tiedotusvälineille ja julkaistaan kunnan verkkosivuilla.
Kokouksen tarkastettu pöytäkirja julkaistaan kunnan verkkosivuilla ja pidetään yleisesti nähtävänä kokousta seuraavan viikon arkiperjantaina Virastotalo II:ssa teknisen viraston kanslia 1. kerros.
Viranhaltijapäätöspöytäkirjat pidetään yleisesti nähtävänä perjantaisin Virastotalo II:ssa teknisen viraston kanslia 1. kerros.
Elinvoima- ja omistajaohjausjaosto 28.8.2017 § 4
Elinvoima- ja omistajaohjausjaosto pitää kokouksensa kaudella 2017 - 2019 kunnantalolla kunnanhallituksen kokoushuoneessa maanantaisin klo 15 alkaen.
Kokouskutsuina lähetetään kokousten esityslistat, mikäli mahdollista, neljä päivää ennen kokousta jaoston jäsenille. Jaoston esityslistat liitteineen lähetetään varajäsenille, jos varsinainen jäsen on ilmoittanut olevansa estynyt saapumaan kokoukseen. Esityslistat lähetetään luottamushenkilöiden verkkopalvelun kautta.
Henkilöstö- ja työllisyysjaosto 4.9.2017 § 4
Henkilöstö- ja työllisyysjaosto pitää kokouksensa kaudella 2017 - 2019 pääsääntöi-sesti maanantaisin tai tiistaisin klo 16 alkaen. Kokouspaikkana toimii kunnanviraston kunnanhallituksen kokoushuone, ellei jaosto erikseen sovi muusta kokouspaikasta.
Kunnanhallitus on nimetessään jaoston jäsenet, määrännyt pöytäkirjanpitäjäksi hallin-tojohtajan.
Kokouskutsuina lähetetään kokousten esityslistat, mikäli mahdollista, neljä päivää en-nen kokousta jaoston jäsenille. Jaoston esityslistat liitteineen lähetetään varajäsenille, jos varsinainen jäsen on ilmoittanut olevansa estynyt saapumaan kokoukseen. Esitys-listat lähetetään luottamushenkilöiden verkkopalvelun kautta.
Pöytäkirjan tarkastaa kaksi kullakin kerralla valittua jäsentä välittömästi kokouksen jäl-keen. Mikäli pöytäkirjaa ei teknisten syiden vuoksi voida tarkastaa välittömästi ko-kouksen jälkeen, suoritetaan pöytäkirjan tarkastus kokousta seuraavana arkipäivänä kunnantalolla. Pöytäkirja siihen liittyvine oikaisuvaatimusohjeineen tai valitusosoituk-sineen pidetään tarkastamista seuraavana arkipäivänä nähtävänä kunnan verkkosivuilla.


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiAeroArkkitehtuuriEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiViileäVärikäsTietokoneetSöpöLiputKukkaRuoka & JuomatHauskaPelitTytötteLomaKuumaElääLogoRakkausMuutElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisäämobile	Kotiin / Urheilu / Colts tapetti HD	Colts tapetti HD
0	Colts tapetti HD
Here is most beautiful Selection Of Colts wallpaper HD For Desktops, PC, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. Tässäwallpapermad.com Taustakuva tietokanta voit ladata miljoonia korkealaatuisia taustakuvia . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Meillä on paljon taustakuvia yli kolmekymmentä Plus kategoriat Like Eläimet, Sarjakuva, Kukka, avaruus , Pelit ja Urheilu ,Jne. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön. 1.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia henkilökohtaiseen käyttöön. If you Like This Colts wallpaper HD Collection Give us a Like And Share On Facebook and other Social Media.
piipittää noin Maha Edellinen: Kanye West tapetti HD
seuraava: Yksi suunta taustakuvat
r6 tapetti HDmiten poistaa taustakuvaksi helposti HDOklahoma City Thunder tapetti HDLataa ilmaiseksi taustakuvamahtava Pokemon taustakuvatFooly cooly tapettiFrank Sinatra tapetti HDMikki ja Minni tapetti HDNälkä pelejä tapettisöpö live tapetti HD Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD


text:
EUR-Lex - 61981CJ0314 - EN - EUR-Lex
EUR-Lex - 61981CJ0314 - EN
Document 61981CJ0314
Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 14 päivänä joulukuuta 1982.
Procureur de la République ja Comité national de défense contre l'alcoolisme vastaan Alex Waterkeyn ym.; Procureur de la République vastaan Jean Cayard ym..
Tribunal de grande instance de Paris'n esittämät ennakkoratkaisupyynnöt.
Alkoholijuomien mainonta.
Yhdistetyt asiat 314/81, 315/81, 316/81 ja 83/82.
Judgment of the Court of 14 December 1982. # Procureur de la République and Comité national de défense contre l'alcoolisme v Alex Waterkeyn and others ; Procureur de la République v Jean Cayard and others. # References for a preliminary ruling: Tribunal de grande instance de Paris - France. # Advertising of alcoholic beveragaes. # Joined cases 314/81, 315/81, 316/81 and 83/82.
English special edition VI 00601
ECLI identifier: ECLI:EU:C:1982:430
B-19.01.04 Euroopan yhteisö (ETY/EY) / ETY/EY - Oikeudenkäynnit * Oikeudenkäynnit / Jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskeva kanne / Jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskeva kanne - Tuomion vaikutukset * Tuomion vaikutukset
Yhdistetyt asiat ? 61981CJ0315 61981CJ0316 61982CJ0083
** AFFAIRE 315/1981 **
*A9* Tribunal de grande instance de Paris, 16e chambre, jugement du 12/02/1981 (25 P 68 949)
*P1* Tribunal de grande instance de Paris, 16e chambre, jugement du 16/11/1983 (17 P 68 949)
*P2* Cour d'appel de Paris, 13e chambre correctionnelle a, arrêt du 20/11/1984 (1042/84)
** AFFAIRE 316/1981 **
*A9* Tribunal de grande instance de Paris, 16e chambre, jugement du 30/01/1981 (17 - 64 958)
*P1* Tribunal de grande instance de Paris, 16e chambre, jugement du 16/11/1983 (19 P 64 958)
*P2* Cour d'appel de Paris, 13e chambre correctionnelle A, arrêt du 20/11/1984 (990/84)
** AFFAIRE 83/1982 **
*A9* Tribunal de grande instance de Paris, 16e chambre, jugement du 06/01/1982 (76 077 0032/4)
*P1* Tribunal de grande instance de Paris, 16e chambre, jugement du 16/11/1983 (10 P 76 077 0032/4)
*A9* Tribunal de grande instance de Paris, 16e chambre, jugement du 30/01/1981 (18 P 77 290 072/1)
*P1* Tribunal de grande instance de Paris, 16e chambre, jugement du 16/11/1983 (18 P 77 290 072/1)
*P2* Cour d'appel de Paris, 13e chambre correctionnelle a, arrêt du 20/11/1984 (0948/84)
- X: Recueil Dalloz Sirey 1985 Som. p.276-277
Roth, Wulf-Henning: Common Market Law Review 1983 p.583-588
Chevallier, Roger-Michel ; Constantinesco, Vlad: Recueil Dalloz Sirey 1983 Jur. p.426-428
Lenaerts, K.: De afdwingbaarheid van het primaat van het gemeenschapsrecht, Annotaties Hof van Justitie EG (Ed. W.E.J. Tjeenk Willink - Zwolle) 1995 p.647-650
Lenaerts, K.: De afdwingbaarheid van het primaat van het gemeenschapsrecht, S.E.W. ; Sociaal-economische wetgeving 1983 p.718-722
Daniele, L.: Il Foro italiano 1984 IV Col.210-213
Interprets 11957E171
11957E030: N 6 8 9 15
11957E169: N 14 15 16
11957E171: N 1 4 13 14 15 16
21972A1231(01): N 6
61978CJ0152: N 1 3 4 5 7 8 - 12
Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 14 päivänä joulukuuta 1982. - Procureur de la République ja Comité national de défense vastaan l'alcoolisme vastaan Alex Waterkeyn ym.; Procureur de la République vastaan Jean Cayard ym.. - Tribunal de grande instance de Paris'n esittämät ennakkoratkaisupyynnöt. - Alkoholijuomien mainonta. - Yhdistetyt asiat 314/81, 315/81, 316/81 ja 83/82.
Oikeustapauskokoelma 1982 sivu 04337
Espanjank. erityispainos sivu 01261
Ruotsink. erityispainos sivu 00575
Suomenk. erityispainos sivu 00601
1. Jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskeva kanne - Jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämisen toteava yhteisöjen tuomioistuimen tuomio - Vaikutukset - Velvollisuutensa laiminlyöneen jäsenvaltion viranomaisten velvoitteet - Tuomion täytäntöönpanon varmistamista koskeva velvoite - Ulottuvuus
2. Jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskeva kanne - Jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämisen toteava yhteisöjen tuomioistuimen tuomio - Vaikutukset - Velvollisuutensa laiminlyöneen jäsenvaltion tuomioistuinten velvoitteet - Velvoite ryhtyä tarpeellisiin toimenpiteisiin tuomion johdosta - Yhteisön oikeussäännön, jolla on välitön oikeusvaikutus (effet direct), noudattamatta jättäminen - Yksityisten oikeudet - Näiden oikeusturvan lähde
1. Perustamissopimuksen 171 artiklan mukaisesti sellaisen jäsenvaltion, jonka yhteisöjen tuomioistuin on todennut jättäneen noudattamatta jotakin sille perustamissopimuksen nojalla kuuluvista jäsenyysvelvoitteista, kaikkien elinten velvoitteena on varmistaa yhteisöjen tuomioistuimen tuomion täytäntöönpano omaan toimivaltaansa kuuluvilla aloilla.
2. Jos tuomiossa todetaan joidenkin kyseisen jäsenvaltion säännösten olevan yhteensopimattomia perustamissopimuksen kanssa, lainsäädäntövaltaa käyttävien elinten velvollisuutena on muuttaa tämän tuomion johdosta kyseiset säännökset yhteisön oikeuden vaatimusten mukaisiksi. Kyseisen valtion tuomioistuinten velvollisuutena on puolestaan omia tehtäviä hoitaessaan varmistaa,
että tuomiota noudatetaan.
3. Jos yhteisöjen tuomioistuin toteaa perustamissopimuksen 169-171 artiklan mukaisessa menettelyssä jäsenvaltion lainsäädännön yhteensopimattomaksi sille perustamissopimuksen nojalla kuuluvien jäsenyysvelvoitteiden kanssa, kyseisen valtion tuomioistuinten on 171 artiklan perusteella tehtävä yhteisöjen tuomioistuimen tuomiosta tarpeelliset päätelmät; yhteisöjen tuomioistuin on todennut, että sellaista yhteisön oikeussäännöstä ei ole noudatettu, jolla on valtionsisäisessä oikeusjärjestyksessä välitön oikeusvaikutus, yksityisille oikeussubjekteille kuuluvat oikeudet eivät johdu noudattamatta jättämisen toteavasta tuomiosta vaan yhteisön oikeuden säännöksistä ja määräyksistä sinänsä.
Yhdistetyissä asioissa 314/81-316/81 ja 83/82,
jotka Tribunal de grande instance de Paris on saattanut ETY:n perustamissopimuksen 177 artiklan mukaisesti yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäviksi saadakseen ensiksi mainitussa tuomioistuimessa vireillä olevissa asioissa
ja kolmen ensimmäisen asiaryhmän osalta
Comité national de défense contre l'alcoolisme, yleishyödylliseksi tunnustettu yhteisö, kotipaikka Pariisi, asianomistajana,
- Alex Waterkeyn, Jean Giraudy, Jacques Dauphin, Henri Renouard-Larivière, Claude Douce, Henri Lejeune, Marc Poulbot, Maurice Brébart, Dominique Ferry, Michel Houssin, Daniel Filipacchi, Marie-Denise Servan-Schreiber, o.s. Brésard, ja siviilioikeudellisesti vastuunalaiset yhtiöt (asia 314/81),
- Jean Cayard, André Gayot, Marcel Minckes, Paul Pictet, Olivier Chevrillon, Daniel Filipacchi ja siviilioikeudellisesti vastuunalaiset yhtiöt (asia 315/81),
- Rodolphe Joël, Pierre de Robinet de Plas ja siviilioikeudellisesti vastuunalaiset yhtiöt (asia 316/81),
- Jean Cayard, Jean-Claude Decaux, Jacques Zadok, Jacques Foby, René Martaud, Marcel Minckes, André Boussemart, Maurice Brébart ja siviilioikeudellisesti vastuunalaiset yhtiöt (asia 83/82),
ennakkoratkaisun ETY:n perustamissopimuksen 30 artiklan ja yhteisöjen tuomioistuimen alkoholijuomien mainontaa koskevassa asiassa 10.7.1980 antaman tuomion oikeusvaikutuksesta Ranskan valtionsisäisessä oikeusjärjestyksessä ja erityisesti Code des débits de boissons et des mesures contre l'alcoolismen (laki juomien anniskelupaikoista ja alkoholismin vastaisista toimenpiteistä) L.1, L.18 ja L.21 pykälään nähden,
toimien kokoonpanossa: presidentti J. Mertens de Wilmars, jaostojen puheenjohtajat P. Pescatore ja A. O'Keeffe sekä tuomarit G. Bosco, T. Koopmans, O. Due ja Y. Galmot,
1 Tribunal de grande instance de Paris on esittänyt kahdella 30.1.1981 tekemällään päätöksellä sekä 12.2.1981 tekemällään päätöksellä, jotka ovat saapuneet yhteisöjen tuomioistuimeen 18.12.1981, samoin kuin 6.1.1982 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut yhteisöjen tuomioistuimeen 8.3.1982, yhteisöjen tuomioistuimelle ETY:n perustamissopimuksen 177 artiklan nojalla useita ennakkoratkaisukysymyksiä, jotka koskevat perustamissopimuksen 171 artiklan tulkintaa, saadakseen selvennystä johtopäätöksiin, jotka sen olisi tehtävä yhteisöjen tuomioistuimen 10.7.1980 antamasta tuomiosta (asia 152/78, komissio v. Ranskan tasavalta, Kok. 1980, s. 2299), jossa yhteisöjen tuomioistuin on todennut, että "Ranskan tasavalta on jättänyt noudattamatta sille ETY:n perustamissopimuksen nojalla kuuluvia jäsenyysvelvoitteita säännellessään syrjivällä tavalla alkoholijuomien mainontaa ja ylläpitäessään siten yhteisön sisäisen vapaan kaupan esteitä".
2 Kansallisen tuomioistuimen esittämät ennakkoratkaisukysymykset, jotka ovat samat kaikissa neljässä asiassa, on esitetty esille rikosoikeudenkäynnissä, jossa vastaajina olevia useiden eri yritysten vastuuhenkilöitä - alkoholijuo-mien valmistajia tai tuojia, mainosalan yrittäjiä tai julkaisujen kustantajia - syytetään Code des débits de boissons et des mesures contre l'alcoolismen (laki juomien anniskelupaikoista ja alkoholin vastaisista toimenpiteistä, jäljempänä code) säännösten rikkomisesta useiden eri alkoholijuomien, nimittäin Ranskassa valmistetun aperitiivin (asia 314/81), kahta eri merkkiä olevan Portugalista tuodun portviinin (asiat 315/81 ja 316/81) ja Yhdistyneestä kuningaskunnasta tuodun viskin (asia 83/82) myynnin edistämiseksi toteutetun mainonnan yhteydessä.
3 Kansallisessa tuomioistuimessa vastaajat ovat väittäneet, että ne kyseisen lain säännökset, joita heidän väitetään rikkoneen, on todettu yhteisöjen tuomioistuimen 10.7.1980 antamassa tuomiossa yhteensopimattomiksi yhteisön oikeuden kanssa ja että heidät tulisi näin ollen vapauttaa kaikista syytteistä.
4 Koska kansallinen tuomioistuin on katsonut käsiteltävänä olevassa tapauksessa olevan aiheellista vahvistaa, onko kyseisen lain L.1, L.17, L.18 ja L.21 pykäliä jätettävä suoraan ja välittömästi yhteisön oikeuden perusteella, sellaisena kuin se kyseisessä tuomiossa määritellään, soveltamatta, se on pyytänyt yhteisöjen tuomioistuinta täsmentämään 10.7.1980 antamansa tuomion vaikutusta ottaen huomioon perustamissopimuksen 171 artiklan määräykset.
5 Asian käsittelyssä yhteisöjen tuomioistuimessa vastaajat ovat selvittäneet näkemystään, jonka mukaan yhteisöjen tuomioistuimen 10.7.1980 antamalla tuomiolla olisi "yleinen vaikutus" sen vuoksi, että yhteisöjen tuomioistuin on siinä katsonut lainvastaiseksi Ranskan alkoholijuomien mainontaa koskevan järjestelmän kokonaisuudessaan, sellaisena kuin se määritellään kyseisessä laissa. Näin ollen kyseisiä tuotteita ei vastaajien mukaan olisi eroteltava niiden alkuperän mukaan; kotimaisia tuotteita ei myöskään saataisi kohdella huonommin kuin muista yhteisön jäsenvaltioista tuotuja tuotteita. Vastaajat ovat väitteissään korostaneet, että useat alioikeudet ja muutoksenhakutuomioistuimet Ranskassa ovat antamissaan päätöksissä todenneet tuomiolla olevan tällaisen "yleisen vaikutuksen".
6 Comité national de défense contre l'alcoolisme, joka on kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevissa asioissa asianomistajana, samoin kuin komissio ja Ranskan hallitus ovat kiistäneet kyseisen näkemyksen paikkansapitävyyden. Nämä tahot huomauttavat, että yhteisöjen tuomioistuin on todennut Ranskan lainsäädännön olevan ristiriidassa perustamissopimuksen 30 artiklan kanssa ainoastaan siltä osin kuin sen mukaisesti muista jäsenvaltioista peräisin olevien alkoholijuomien kaupan pitämiseen sovelletaan oikeudellisesti tai tosiasiallisesti tiukempia säännöksiä kuin kilpaileviin kotimaisiin tuotteisiin. Portugalista tuotujen tuotteiden osalta komissio ja Ranskan hallitus tähdentävät, että ETY:n perustamissopimuksen 30 artikla koskee ainoastaan yhteisön sisäistä kauppaa ja että kyseisiin tuotteisiin sovellettava järjestelmä perustuu kyseisen valtion kanssa 22.7.1972 tehtyyn vapaakauppasopimukseen (EYVL N:o L 301, s. 164), sanotun kuitenkaan rajoittamatta kyseisen sopimuksen vaikutuksen määrittämistä tässä asiassa.
7 Ottaen huomioon yhteisöjen tuomioistuimen 10.7.1980 antaman tuomion johdosta tällä tavoin ilmenneen epätietoisuuden on ennen kansallisen tuomioistuimen esittämiin kysymyksiin vastaamista aiheellista palauttaa mieliin kyseisen tuomion ulottuvuus.
Yhteisöjen tuomioistuimen 10.7.1980 antaman tuomion ulottuvuus
8 Yhteisöjen tuomioistuimen 10.7.1980 antaman tuomion perustana olleessa komission kanteessa vaadittiin toteamaan, että Ranskan tasavalta oli jättänyt noudattamatta sille ETY:n perustamissopimuksen 30 artiklan nojalla kuuluvia jäsenyysvelvoitteita säännellessään alkoholijuomien mainontaa tavalla, joka oli muista jäsenvaltioista peräisin olevia tuotteita syrjivä. Komissio katsoi codessa määritellyn järjestelmän olevan suunniteltu siten, että se mahdollisti tiettyjen maahan tuotujen alkoholituotteiden mainonnan kieltämisen tai rajoittamisen samalla, kun kilpailevien kotimaisten tuotteiden mainonta oli täysin vapaata tai vähemmän rajoitettua.
9 Tuomiossaan yhteisöjen tuomioistuin totesi codessa vahvistetun alkoholijuomien mainontaa koskevan säännöstön ETY:n perustamissopimuksen 30 artiklan vastaiseksi siltä osin kuin siinä on kysymys muista jäsenvaltioista peräisin olevien alkoholituotteiden tuonnin välillisestä rajoittamisesta siten, että kyseisten tuotteiden kaupan pitämiseen sovelletaan oikeudellisesti tai tosiasiallisesti tiukempia säännöksiä kuin kilpaileviin kotimaisiin tuotteisiin.
10 Tältä osin yhteisöjen tuomioistuin tähdensi erityisesti, että koska Ranskan "vin doux naturel" -erityismerkinnällä luokitetut viinit rinnastetaan verotuksellisesti viineihin, ne pääsevät osallisiksi vapaan mainonnan järjestelmästä, kun taas maahan tuotuihin "vin doux naturel" -merkintää vastaavalla erityismerkinnällä luokitettuihin viineihin ja väkeviin viineihin sovelletaan rajoitetun mainonnan järjestelmää; edelleen yhteisöjen tuomioistuin korosti, että samalla, kun kansalliselle tuotannolle tyypillisiä tislattuja alkoholijuomia kuten rommia sekä viinistä, siideristä tai hedelmistä tislaamalla valmistettuja alkoholijuomia saa mainostaa täysin vapaasti, samanlaisten mutta pääasiallisesti maahan tuotujen tuotteiden ja erityisesti viljasta tislaamalla valmistettujen alkoholijuomien kuten viskin ja geneverin mainonta on kielletty.
11 Toisin kuin vastaajat ovat väitteessään esittäneet, yhteisöjen tuomioistuimen 10.7.1980 antamassa tuomiossa tarkoitetaan ainoastaan muista jäsenvaltioista tuotujen tuotteiden kohtelua ja Ranskan lainsäädäntö vahvistetaan 30 artiklan vastaiseksi ainoastaan siltä osin kuin siinä vahvistetaan sääntöjä, jotka ovat epäsuotuisampia näiden tuotteiden kuin niiden kanssa kilpailevina pidettävien kotimaisten tuotteiden osalta.
12 Edellä esitetystä ilmenee yhtäältä, ettei yhteisöjen tuomioistuimen toteama jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättäminen koske kotimaisiin tuotteisiin sovellettavia säännöksiä, sekä toisaalta, ettei yhteisöjen tuomioistuimelta ollut pyydetty ratkaisua kolmansista maista tuotuihin tuotteisiin sovellettavasta järjestelmästä. Ainoa johtopäätös, joka ennakkoratkaisukysymyksissä tarkoitetusta tuomiosta on tehtävä, on näin ollen se, että Ranskan tasavallan velvoitteena on mainonnan osalta kohdella muista jäsenvaltioista peräisin olevia alkoholituotteita samalla tavoin kuin kilpailevia kotimaisia tuotteita ja että sen on näin ollen muutettava coden L.1 pykälässä tehtyä luokitusta siltä osin kuin sen vaikutuksena on tiettyjen muista jäsenvaltioista tuotujen tuotteiden saattaminen oikeudellisesti tai tosiasiallisesti epäedullisempaan asemaan.
Yhteisöjen tuomioistuimen 10.7.1980 antaman tuomion vaikutus
13 Perustamissopimuksen 171 artiklassa määrätään, että "jos yhteisön tuomioistuin katsoo, että jäsenvaltio on jättänyt täyttämättä sille tämän sopimuksen mukaan kuuluvan velvollisuuden, jäsenvaltion on toteutettava yhteisön tuomioistuimen tuomion täytäntöön panemiseksi tarvittavat toimenpiteet".
14 Tämän määräyksen mukaisesti kyseisen jäsenvaltion kaikkien elinten velvoitteena on varmistaa yhteisöjen tuomioistuimen tuomion täytäntöönpano omaan toimivaltaansa kuuluvilla aloilla. Jos tuomiossa todetaan joidenkin kyseisen jäsenvaltion säännösten olevan yhteensopimattomia perustamissopimuksen kanssa, lainsäädäntövaltaa käyttävien elinten velvollisuutena on muuttaa tämän tuomion johdosta kyseiset säännökset yhteisön oikeuden vaatimusten mukaisiksi. Kyseisen valtion tuomioistuinten velvollisuutena on puolestaan omia tehtäviä hoitaessaan varmistaa, että tuomiota noudatetaan.
15 Tältä osin on kuitenkin tähdennettävä, että 169-171 artiklan nojalla annettujen tuomioiden tarkoituksena on ensisijaisesti jäsenyysvelvoitteitaan noudattamatta jättäneiden jäsenvaltioiden velvollisuuksien määritteleminen. Yksityisten oikeudet johtuvat niistä yhteisön oikeussäännöistä, joilla on jäsenvaltioiden valtionsisäisessä oikeusjärjestyksessä välitön oikeusvaikutus, kuten asia on määrällisten rajoitusten ja kaikkien niitä vaikutukseltaan vastaavien toimenpiteiden kieltämistä koskevan perustamissopimuksen 30 artiklan osalta. Kuitenkin on niin, että jos yhteisöjen tuomioistuin on vahvistanut jäsenvaltion jättäneen noudattamatta tällaista yhteisön oikeussääntöä, kansallisen tuomioistuimen on sen sitovuuden perusteella, joka yhteisöjen tuomioistuimen antamalla tuomiolla on, otettava kyseisessä tuomiossa vahvistetut oikeudelliset seikat tarvittaessa huomioon niiden yhteisön oikeussääntöjen soveltamisalan määrittämiseksi, joita kyseisen kansallisen tuomioistuimen tehtävänä on soveltaa.
16 Näin ollen esitettyihin kysymyksiin on vastattava, että jos yhteisöjen tuomioistuin toteaa perustamissopimuksen 169-171 artiklan mukaisessa menettelyssä jäsenvaltion lainsäädännön yhteensopimattomaksi sille perustamissopimuksen nojalla kuuluvien jäsenyysvelvoitteiden kanssa, kyseisen valtion tuomioistuinten on 171 artiklan perusteella tehtävä yhteisöjen tuomioistuimen tuomiosta tarpeelliset päätelmät; yksityisille kuuluvat oikeudet eivät kuitenkaan johdu kyseisestä tuomiosta vaan niistä yhteisön oikeussäännöistä, joilla on valtionsisäisessä oikeusjärjestyksessä välitön oikeusvaikutus.
17 Yhteisöjen tuomioistuimelle huomautuksensa esittäneille Ranskan tasavallan hallitukselle ja Euroopan yhteisöjen komissiolle aiheutuneita oikeudenkäyntikuluja ei voida määrätä korvattaviksi. Ennakkoratkaisumenettely yhteisöjen tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikuluista.
on ratkaissut Tribunal de grande instance de Paris'n 30.1.1981, 12.2.1981, 30.1.1981 ja 6.2.1982 tekemillään päätöksillä sille esittämät kysymykset seuraavasti:
Jos yhteisöjen tuomioistuin toteaa perustamissopimuksen 169-171 artiklan mukaisessa menettelyssä jäsenvaltion lainsäädännön yhteensopimattomaksi sille perustamissopimuksen nojalla kuuluvien jäsenyysvelvoitteiden kanssa, kyseisen valtion tuomioistuinten on 171 artiklan perusteella tehtävä yhteisöjen tuomioistuimen tuomiosta tarpeelliset päätelmät; yksityisille kuuluvat oikeudet eivät kuitenkaan johdu kyseisestä tuomiosta vaan niistä yhteisön oikeussäännöistä, joilla on valtionsisäisessä oikeusjärjestyksessä välitön oikeusvaikutus.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


text:
Yle TV1 Tiistai 16.1.
(Suomi, 1953) Lääkäriperhe suunnittelee ottolapsen hankkimista ja vierailee lastenkodissa. Lastenkodin johtajatar kertoo heille kolmen lapsen tarinan: Marjan tarina, Onnellinen perhe ja Eevan kertomus. Viimeinen kohtalo onkin lääkärin vaimon oma tarina. Ohjaajat: Esko Töyri, Kyllikki Forssell, Roland af Hällström. Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. K7 (väkivalta, ahdistus).
Arviot: IMDb 5.3
Humoristisia ralleja ja kupletteja Suomen Yleisradion elokuva- ja videoarkistoista esittävät mm. ikimuistoiset Siiri Angerkoski, Eemeli, Aku Korhonen ja Bluff Brothers. Uusinta. www.yle.fi/ikimuistoinen Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
15/20 Läntinen Järvi-Suomi. Läntisen Järvi-Suomen kaupunkimaisemat aukeavat ilmasta käsin matkalla Päijänteeltä Lahteen ja Alvar Aallon Jyväskylästä Savon sydämeen Kuopioon. Suomalainen Slow-TV- ohjelmasarja. HD
Tentissä valitsijayhdistyksen ehdokas Sauli Niinistö. Ehdokkaan puhe suorassa lähetyksessä studioyleisön edessä. Ohjelman juontavat Marja Sannikka ja Seija Vaaherkumpu. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Kausi 5, 8/12. Uhkakuvia. Olivia ja Anna lähtevät viettämään iltaa kaupungille. Carolyn ja George aikovat taistella pelastaakseen Ash Parkin. HD Äänitekstitys: suomi. K12 (päihteet).
Vieraana laulaja ja radiojuontaja Heidi Kyrö. Selvitämme, mitä on FOMO eli fear of missing out - ja miten tuskallista se voi elämästä tehdä. Juontajina Susanna Laine ja Mikko Kekäläinen. #puoli7 HD
Kausi 4, jakso 6/11: Kaija Koo, Veeti, Maija Vilkkumaa, Elias Kaskinen ja Päivän Sankarit, Laura Närhi, Karri Koira ja Ako Kiisken johtama LOVEband yllätysystävineen, solisteinaan Osmo Ikonen ja Johanna Iivanainen. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Kaksi äitiä, jotka ovat luopuneet lapsistaan. Mia kärsi päihderiippuvuudesta eikä kyennyt huolehtimaan lapsistaan. Jenni masentui lapsen syntymän jälkeen ja lapsen oli paras muuttaa muualle. O:Charlotte Lindroos HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Tentissä vihreiden ehdokas Pekka Haavisto. Ehdokkaan puhe suorassa lähetyksessä studioyleisön edessä. Ohjelman juontavat Marja Sannikka ja Jan Andersson. HD
Railway Man (K16)
(Britannia 2013) Tosipohjainen elokuva "Kuoleman rautatietä" japanilaisten sotavankina rakentaneesta brittiupseerista, joka 1980-luvulla alkaa etsiä vanhaa vihollistaan. N: Colin Firth, Nicole Kidman, Stellan Skarsgård. HD Äänitekstitys: suomi. K16 (väkivalta, ahdistus).
Moni laihdutuskuuri perustuu kalorien laskemiseen, mutta uuden teorian mukaan laihduttajan ei ole pakko elää kevyin eväin, jos valitsee ruokansa fiksummin. Ruoan valmistustavalla on iso vaikutus kalorimäärään. T: BBC. HD Äänitekstitys: suomi.
MTV.fi (Televisio) | 10:43, 16.1.
Tänään tv:ssä: HESY:n Hannele Luukkainen soimaa maalaistaloja - "Kissojen jakaminen mökkiläisille ei ole oikein"
Iltalehti (Televisio) | 08:23, 16.1.
Netflix esittelee uutta rikossarjaansa - starttaa 23.2.
Findance.com (Televisio) | 08:05, 16.1.
Tänään tv:ssä: Kovia huumeita käyttänyt Mia luopui lapsestaan - "Poikani ei voi koskaan tulla asumaan kotiin"
Iltalehti (Televisio) | 06:57, 16.1.
MTV.fi (Televisio) | 06:15, 16.1.

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD


Suliap ingerlanneranut tunngasunik
Nakuutilliineq
Nalunaaqqaarluni nalunaaqqaarnaniluunniit misissuiartorneq
Suliffeqarfiit qaqugukkut nakkutilliisumit orninneqassappat?
Sullivinnik Nakkutilliisoqarfimmut saaffiginninneq
Sullivinnik Nakkutilliisoqarfiup suliniutigisartagai
Suliffeqarfinnik kattuffinnillu ataatsimeeqateqartarnerit
Nakkutiiineq kisitsisinngorlugu
Sullivinni Nakkutilliisoqarfiup nalunaarutai pappialanngorlugit nassiuttarneri taamaatinneqarput
Kalaallit Nunaannut inatsisit
At-Ilitsersuutit
Sullivinnik nalilersuinerit - At-ilitsersuut GL.4.1 Decembari 2007
Apeqqutit akissutaallu
Sullivinnik nalilersuinernut immersugassat
Sullivinnik Nakkutilliisoqarfik
Kalaallit Nunaanni sulinermi avatangiisit pillugit inatsimmik nalunaarut
Kalaallit Nunaanni piffissaq qasuersaarfissaq aamma ulloq unnuarlu sulinngiffeqarneq pillugit nalunaarut
Nakitsinermik imagdlit il. il. nunamítut pivdlugit Kalâtdlit-nunãnut nalunaerut
Elevatorinut, amoortaatinut, majuartarfinnut kaavittunut, pisuffinnut kaavittunut assigisaannullu Kalaallit Nunaannut nalunaarut
Kalaallit Nunaanni aatsitassanik piiaanermik suliaqarneq kiisalu piiaanissaq siunertaralugu misissueqqaarneq pillugit
Atortussianut, imerpalasut ilanngullugit peqqinnissamut navianaateqartunut
Sulliviit aaqqissuunneqarnerannut il. il. Tunngasunik Kalaallit Nunaannut nalunaarut
Sulinerup nalaani ajutoornerit nalunaarutigineqartarnerat pillugu Kalaallit Nunaannut nalunaarut
Kalaallit Nunaanni teknikikkut atortorissaarutinik aaqqissuussineq pillugu nalunaarut
Kalaallit Nunaanni teknikikkut atortorissaarutinik atuineq pillugu nalunaarut
Kalaallit Nunaanni sulisilluni avatangiisinik ilinniartitaanerit tamanit peqataaffigisassat pillugit nalunaarut
Kalaallit Nunaanni sullivinnik nalilersuinerit pillugit nalunaarut
Kalaallit Nunaanni sanatitsisup pisussaaffii pillugit nalunaarut
Kalaallit Nunaanni Suliffigissaasut suleriaasissaat pillugu nalunaarut
Kalaallit Nunaanni sullivinni isumannaallisaanermik peqqinnissamillu sulineq pillugu nalunaarut
Inuusuttut Kalaallit Nunaanni sulinerat pillugu nalunaarut
Sanaartorfissanik assigisaattullu suliaqarfiusunik aaqqissuussineq pillugu nalunaarut
Suliffeqarfiit isumannaallisaanikkut peqqinnissakkullu suliaat pillugit isumaqatigiissutit
Suliffiugallartuni aamma paarlakaattuni suliffinni, taakkununnga ilanngullugit illuliornermik sanaartornermillu suliffinni isumannaallisaanermik peqqinnissamillu suliaqarneq
Isumannaallisaanermut ataatsimiititat
Isumannaallisaanermik suleqatigiissitat aamma isumannaallisaanermik sinniisut
Suliffiit isumannaallisaanermik peqqinnissamillu suliarisaat
Ikaajusanik ikkussuineq atuinerlu
Tummeqqat angallattakkat atorneri
Illuliorfinni sanaartorfinnilu il.il. nakkaattoornissamut akulloqqussillunilu nakkarnissamut aarleqqutit
Kalaallit Nunaannut nalunaarut
Arbejdsministeriap nalunaarutaa nr. 395 24. juni 1986-imeersoq
Kalaallit Nunaanni sullivimmi avatangiisit pillugit inatsimmi § 33, § 45 aamma § 67 naapertorlugit aalajangersarneqarput:
§ 1. Suliap ingerlanneqarnerani makku isumannaarneqarsimassapput,
1) uukkaattoorsinnaanerup, nakkaattoorsinnaanerup, sisoortoorsinnaanerup, innaallagissap sarfaata nukinganik qupinnguallattoqarsinnaanerup, sajuppillatsitsisinnaanerit assigisaallu pinngitsoortinniarneri isumannaatsunik suliniuteqarfigisimanissai,
2) qaartoorsinnaanerup, ikuallattoorsinnaanerup, toqunartunissinnaanerup, ipinartoqalersinnaanerup il.il. navialiffiusinnaanerini isumannaatsumik suliniuteqarfigisimanissaat,
3) aniasoornermik, erngarfeqalernermik, aammalu pujoralammik, putsumik, aalamik, tipittumik, gassimik il.il. pilersoqarsinnaanenni isumannaatsuunissanut peqqinnartuunissanullu navianaateqarfiulersinnaasuni pinngitsoortitsiniarluni isumannaatsumik suliniuteqarsimanissaq,
4) suliap ingerlanneqarnerani avatangiisini nappaammik tunillatsiffiusinnaasut isumannaatsumik illersuutissanik sukumiisumik suliniuteqarfigisimanissai,
5) suliani ingerlanneqartussani qanoq kiatsiginera qiianartigineralu aammalu qaamaqqutit isumannaallisaanermi peqqinnissamilu naammaginarluartuunissaat, tamatu mani aamma suersup, kiassuup pueqqullu ingalassimaniarnissaanut suliniuteqarfiunissai.
§ 2. Nukersorluni assartuinerit isurnannaalluartumik peqqinnissamullu naammaginarluartumik ingerlanneqassapput. Assartugassap oqimaassusia, ilusaa qaavatalu qanoq ittuunera aammalu nuunneqanrìginnerani nuunneqareerneranilu inissinneqarnissaa ima aaqqissuunneqassaaq nukersorluni assartuineq isumannaatsumik peqqinnissamullu ulorianartuerullugu. Teknik-kikut atortorissaarutit piukkunnartut atorneqartassapput ajornannigikkaanngat.
§ 3. Suliani nukersornermi eqqarsartaatsimiluunniit sivikitsumik ungasinnerusorluunniit eqqarsaatigalugu ajoqutaasinnaasuni ilungersuanarsinnaasunilluunniit sullivinnik nakkutilliisoqarfik iumasaqaateqarsinnaavoq sulinermi isumannaallisaanermut tunngatillugu atugarisani immikkut ittunik aaqqissuussisoqarnissaanik. Aaqqissuussinerit immikkut ittut aammalu atugarisani aaqqissuussinerit allat nappaatit, nukersortuarluni aserorsarnerit, ajutoornerit il. il. Pinngitsoortinniarnissaanni pisariaqartut.
Imm. 2. Suliani isumaannaatsuunerrni peqqinnissamilu immikkut ittunik navianaateqarfiusuni allatut iliorluni navianaallisaaffigineqarsimanngitsuni sullivinnik nakkutilliisoqarfik piumasaqarsinnaavoq suliami tamatumani qasuerserfeqartarnissanik sulinerullu sivikinnerutinneqarsinnaaneranik. Aamma taamaattunik piumasaqaateqartoqarsinnaavoq sulisut atisakkanik illersuuteqarfiini aammalu immikkut ittunik atisaqartariaqarfiini.
§ 4. Sulisoq suliat ilaanni kisimiilluni sulisuuppat tamannalu taassumunnga navianangaatsiartuusinnaappat taava suliaq aaqqissuunneqassaaq navianartup ingalassimaarnissaanut. Navianartoq ingalassimartiarneqarsinnaanngippat sulisoq kisimiitillugu sulisinneqassanngilaq.
§ 5. Suliap ingerlanneqarnissaanut sulisup qassinik ukioqarnera, qanoq paasisimasaqartiginera, qanoq sulisinnaatiginera allallu tunngavissaasut eqqarsaatigineqartassapput.
Imm. 2. Suliat ilaanni sulisup timimigut anersaakkulluunniit issusia taassumunnga avatangiisaanulluunniit navianarnerulersitsisinnaappat navianarnerulersussaq pinaveersimaniarlugu naammaginartumik suliniuteqartoqassaaq. Taama pisoqaraluarneratigut navianarsinnaasoq qaangiussimangippat sulisoq taanna suliani taamaattuni sulisorineqassangilaq.
§ 6. Pisorpalummik, qinngorfigineqarnermik aammalu atortussanik navianartunik pisariaqanngitsumik sunnertissinnaanerit pinngitsoortiriniarneqassapput. Sulinerup nalaani pisorpalummik, qinngorfigineqarnermik aammalu atortussanik navianartunik sunnertinneqartarnerit sapinngisamik annikitsuu tinneqassapput teknik-ikkut ineriartorneq killissarititaasunullu aalajangersakkanut naleqqussarlugit.
Imm. 2. Timip pisariaqanngitsumik artorsartinneqarnissaa aammalu sulinermi timip
naleqqutinngitsumik iluseqartittarnera aalatittarneraluunniit pinngitsoortinniarneqassaaq. Sulinermi nukersortarneq naleqquttumik annikitsuutinniarneqassaaq teknik-ikkut ineriartorrieq najoqqutaralugu killissarititaasutullu aalajangersakkat maleruarneqassapput.
Suliat immikkut ittut
§ 7. Igaasarsuit, iluligaaluit immersakkat sullullillu aqqusiat aammalu immersakkat ulamertut napasut (silo), puilasuliat, assallugit piiaaffiit, nunap iluani piiaaffiit (aatsitassarsiorfiit), sulluliat il.il. iluini silataaniluunniit suliaq aallartinneqassanngilaq isumannaatsumik periaaseqarluni ilaatigut qaartoorsinnaanermut uuttortaammik, gas-eqarneranik paasiniaammik assigisaanilu uuttuineqareerneratigut paasineqartinnagu sulliviusussaq qaarsinnaasunik peqqinnissamulluunniit
navianarsinnaasunik imasoqangitsigisoq suliamik ingerlatsiviusinnaalluniikuallattoornissamik, qaartoornissamik toqunartunissinnaanermillu aarlerinaateqanngitsoq. Tamakkunani sulinermi aamma iltteqarnissaa isumannaarneqarsimassaaq ipinissamut ulorianaateqanngitsumik.
Imm. 2. Imm. 1-imi piumasaqaatit naammassineqarsinnaanngippata, asserssutigalugu eqqiaanermi imaluunniit pissutsini allani immikkut ittuni, taava immikkut ittumik isumannaallisaateqartoqassaaq, assersuutigalugu imermik immiinikkut, gas-simik qaartoorutigineqarsinnaanngitsumik atuinikkut,
anersaartornermut illersuummik silaannalersukkamik atisakkamik atuinikkut, sakkunik innaallassinnaanngitsunik atuinikkut, qullernik qaartoorutassinnaanngitsunik il.il. atuinikkut.
Imm. 3. Immersakkani ulamertuni napasuni (silo), puilasuliani, assallugit piiaaffinni, iluligaalunni immersakkani assigisaanilu tikikkuminaatsuni sulinermi ujatsiutaasat inummik kivitsissutaasinnaasut atorneqassapput.
Sulisut iillersuutaat atisakkat sullisillu immikkut ittut
§ 8. Suliaq isumannaallisaanikkut peqqinnissakkullu allatut iliorluni naammaginarluartumik suliarineqarsimanngippat sulisut ataasiakkaat atisakkanik illersuuteqartinneqassapput aammalu immikkut ittunik sulliseqartinneqassallutik. Sulisut ataasiakkaat illersuutissaannut aningaasartuutissat sulisitsisumit akilerneqartassapput. Aamma taama pineqassapput sullisit immikkut ittut tamanna ataa tsirnut isumaqatiginniutigineqareersimanngippat.
Imm. 2. Sulisut ataasiakkaat illersuutigissagaat aammalu sullisit immikkut ittut atomeqartut ima pitsaassuseqartinneqassapput sullivinnik nakkutilliisoqarfimmit akuersissutigineqarsinnaassallutik.
Imm. 3. Sulisitsisup misissortassavaa sulisut ataasiakkaat illersuutigisaasa sullisillu immikkut ittut pissusissamisut atorneqarnissaat, minguiarneqartarnissaallu.
Imm. 4. Sulisut ataasiakkaat atisakkanik illersuutigisassaannik atuiffiusussatut peqqussuteqaateqarfiusuni aammalu sullisinik immikkut ittunik atisaqarfigineqaqqusaaffiuusuni suliap allartinneqarneraniit inerneqarnissaa tikillugu tamakkuninnga atuisussaatitaapput.
Piginnaatinneqarneq aamma immikkut akuerineqarneq
§ 9. Sullivinnik nakkutilliisoqarfiup pisortaa suliap ingerlaneqarnera pillugu erseqqinnerusumik malittarisassanik aalajangersaasinnaavoq.
§ 10. Sullivinnik nakkutilliisoqarfik immikkukajaaq atugassaqarfiusuni nalunaarummi matumani aalajangersarneqarsimasunit all aanerussuteqarfiusuni malittarisassanik makkuninga allaanerussuteqartunik atugassaqartitsisinnaatitaavoq suliniutit naammaginartuusorigunigit isumannaatsuusorigunigillu.
Pillagaasin naanermut aaqqissussineq
§ 11. § 1-2 aamma §§ 4-8-ini unioqqutitsisoq akiliisinneqartassaaq.
Imm. 2. § l-2, aamma § 4, § 6-7 aamma § § 8, imm. 3-nik unioqqutitsiriermi sulisitsisoq aki
uppernarsarrteqarsinnaangikkaluarpalluunnut unioqqutitsineq piaaraluneernersoq mianersuaalliornerunersorluunniit.
Imm. 3. Piginneqatigiiffiit (aktie-, anpartsaamma andeisseisskaber) imaluunniit allat taamatut ittut unioqqutitsisimappata taava taakku akiliisussangortinneqassapput. Namminersornerullutik oqartussat. Kommune ataaseq kommunilluunniit peqatigiillutik unioqqutitsimatillugit taamatuttaaq taanna atuuppoq.
§ 12. § 9-mi malittarisassani akiliisitsisoqartarnissanik malittarisassiortoqarsinnaavoq Kalaallit-nunaanni sullivimmi avatangiisit pillugit inatsimmi § 67 najoqqutaralugu.
Atulersitaaneq
§ 13. Nalunaarut atulerpoq 1. juli 1986.
Imm. 2. Tamatumunnga peqatigitillugu sulisartoqarnermi ministereqarfiup Kalaallit Nunaanni nalunaarutai nr. 153 suliat qaartoornissamut, ikuallattoornissamut imaluunniit peqqinnissamut navianaatillit il.il. pillugit, kiisalu nr. 154 atisat sullisit aamma inummut isumannaa ilisaatitut pisatsersuutit (illersuutit) pillugit ataatsikkut 18. april 1972-meersut atortuujunnaarsinneqarput.
Arbejdsministeriet, den 24. juni 1986
/ Henrik Grove
Sullivinnik Nakuutilliisoqarfik
Sullivinnik Nakuutilliisoqarfik | Aqqusinersuaq 8, 9. sal | Postboks 202 | 3900 Nuuk | Telefon +299 34 25 90 | at@at.gl Print page
At.gl benytter cookies til statistik og til at forbedre brugernes oplevelse af hjemmesiden. Læs mere om cookies