Ilinniagaqarnersiutit pillugit Namminersorlutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 28, 25. november 2016-imeersoq Atuussimasoq (Historisk)
Ilinniagaqarnersiutit pillugit Inatsisartut inatsisaat nr. 12, 22. november 2011-meersumi § 2, imm. 5, § 5, § 14, imm. 4, § 28, imm. 2, § 34, imm. 5 aamma § 35, imm. 2 aamma kalaallit ilinniagaqartut kattuffiannut tusarniaareernikkut aalajangerneqarpoq:
§ 1. Ilinniagaqarnissamut piareersarluni ilinniarnerit tassaapput:
1) Ilinniagaqarnissamut piareersarluni ilinniarnerit meeqqat atuarfianni inaarutaasumik misilitsinnermit qaffasinnerusumik inissisimasut.
2) Ilinniarnertuunngorniarnerit, ilinnianertuunngorniarfinni ilassutitut ilinniarnerit aamma piareersarluni pikkorissarnerit.
§ 2. Inuussutissarsiutinut ilinniartitaanernut paasineqassaaq ilinniartitaaneq ilinniarfimmi pineqartumi ilinniartitaanermut pilersaarut naapertorlugu ilinniagaq inuussutissarsiorsinnaanermut suliamik ilinniagaqarsimasutut pisinnaatitaaffiliisoq, nalinginnaasumillu ukiut marluk sinnerlugit sivisussuseqartoq. Inuussutissarsiutinut ilinniartitaanertut naatsutut paasineqassaaq inuussutissarsiutinut ilinniartitaaneq nalinginnaasumik ukiunik marlunnik imaluunniit taakkunannga sivikinnerusumik sivisussuseqartoq, aammalu ilinniakkamut pineqartumut ilinniartitaanermut pilersaarutaasoq naapertorlugu suliamik ilinniagarsimasutut ilinniagaqarnerup naleqqatiginngisaa.
§ 3. Ingerlaqqiffiusumik ilinniarneq tassaavoq ilinniarneq ilinniarnertuunngorniarfimmi ilinniarnermi angusisimanissamik piumasaqaateqarfiusoq, tassunga ilanngullugit ilinniarnertuunngorniarfinni ilinniarnerit immikkut aaqqissuunneqartut imaluunniit inuussutissarsiutinut ilinniagaq.
§ 4. Timersornermut immikkut piginnaanillit timersortartutullu piukkunnassuseqartut tassaapput ilinniagaqartut Elite Sport Greenlandimit aammalu timersuutinut kattuffinnit innersuussutaareerlutik Ilinniartitaanermut Naalakkersuisoqarfimmit timersornermut immikkut piginnaanilittut timersortartutullu piukkunnassuseqartutut ilinniagaqartussatut akuerineqartut. Kalaallit Nunaanni Timersoqatigiit Kattuffiata timersuutit namminneq timersuutiminnut kattuffeqanngitsut sinniisuuffigisinnaavai.
§ 5. Ilitsersuisoq tassaavoq ilinniarfimmi ilinniagaqarnermut ilitsersuisartoq, ilinniarfimmi ilinniartitsisoq imaluunniit ilinniarfimmi ilitsersuinermik suliaqartut allat, imaluunniit Danmarkimi Kalaallit Illuutaasa ilaanni ilinniagaqarnermut ilitsersuisartoq. Aammattaaq Ilinniagaqarnersiuteqarnermut Naalakkersuisoqarfik ilitsersuisartuusinnaavoq.
§ 6. Katissimasutut assingusumik inooqatigiinneq sivikinnerpaamik ukiumik ataatsimik sivisussuseqartoq najugaqarnermut uppernarsaatikkut uppernarsarneqartoq katissimanermut naligiissinneqassaaq.
§ 7. Ilaqutariit qaniginerpaasat tassaapput nammineq qitornarisat, katissimallugu aapparisaq, angajoqqaat, qatanngutit aamma aataakkut aanaakkulluunniit, imaluunniit inuit ilinniagaqartumut ilaqutariittut qanittutut inissisimanermikkut taakkununnga nallersuunneqarsinnaasut.
Piumasaqaatit immikkut ittut
§ 8. Ilinniagaqarnersiuteqarnermut Naalakkersuisoqarfik tamassuminnga qinnuteqartoqareerneratigut danskisut innuttaassuseqarnissamik piumasaqaammit immikkut akuersisinnaavoq, takuuk ilinniagaqarnersiutit pillugit Inatsisartut inatsisaat, ilinniagaqarniartoq ilaqutariinnikkut Kalaallit Nunaannut immikkut attaveqarpat, assersuutigalugu katissimaneq aqqutigalugu imaluunniit ilinniagaqarniartoq Kalaallit Nunaanni angajoqqaaqarpat.
§ 9. Ilinniagaqartut ilinniagaqarnermik unitsitsigallartut, tassunga ilanngullugit erninermut atatillugu ilinniarnermik unitsitsigallartut, ilinniagaqarnersiuteqarsinnaanngillat. Ilinniagaqartulli erninerminnut atatillugu sulinngiffeqartut immikkut tapiissutinik pisinnaatitaapput.
Imm. 2. Ilinniagaqartut qiortartakkamik imaluunniit aningaasanik ilinniarnermi tunniunneqartartunik atuiunnaarallartut piffissani taakkuninnga atuiunnaarallarfimminni immikkut tapiissutinik imaluunniit nunatta karsianit aningaasalersorneqartunik ilinniarnermi attartortakkanik pisartagaqarsinnaanngillat, takukkit kapitalit 6 aamma 7. Ilinniagaqarnersiuteqartunut qiortartakkanik imaluunniit aningaasanik ilinniarnermi tunniunneqartartunik nunguutsisimasunut tamanna aamma atuuppoq.
Imm.3. Ilinniagaqartunut Naalagaaffiup ilinniagaqarnersiuteqartitsineranit aningaasanik ilinniarnermi tunniunneqartartunik pisartagaqartunut, kapitali 6-imi immikkut tapiissutinik taaneqartunit tapiissuteqartitsisoqarsinnaavoq, taamaattoq § 52 naapertorlugu, ilinniagaqarnersiuteqarsinnaanermut piumasaqaatinik naammassinnissimasunut, nalunaarut una naapertorlugu aammalu ilinniagaqarnersiutit pillugit Inatsisartut inatsisaat naapertorlugu.
Ilinniagaqarnermik ingerlatsineq
§ 10. Ilinniagaqarnermik ingerlatsineq imatut paasineqassaaq ilinniartup ilinniagaqarnerup ingerlanissaanut malittarisassat naapertorlugit ilinniarnermik aammalu misilitsinnernut soraarummeernernullu piumasarineqartunik malinninnera, suliassiissutinik tunniussisussaanera, takkuttussaatitaanermik piumasaqaammik malinninnera il.il., imaluunniit misilitsinnerni soraarummeernernilu peqataannginnissamik nalunaarneq takkutinngitsoornerluunniit ilinniarfimmit akuerineqarpat.
Imm. 2. Ilinniagaqartoq uppernarsarneqartumik piffissami sivisuumi annertuumik napparsimasoq, ilinniagaqartutut isigineqartarpoq ilinniagaqartoq misilitsinnissamut soraarummeernissamullu nalunaarutigineqarpat.
Imm. 3. Ilinniagaqarnermi ilinniarfimmut pinngitsoorani takkuttariaqarfiunngitsumi ilinniarnermi ilinniartoq qaammatit aqqaneq marluk sinnerlugit kinguaattoorsimanngippat ilinniagaqartutut isigineqassaaq. Aningaasat ilinniarnermi tunniunneqartartut imaluunniit qiortartakkat ilinniagaqarnermut atatillugu tunniunneqarsimasut akornanni assigiinngissutaasoq kinguaattoorneruvoq, taamatullu ilinniagaqarnermut maleruagassat atuuttut najoqqutaralugit ilinniagaqarnermi siuariartorneq qaammatinut uuttorneqartarluni, taamaattorli tak. § 57, imm. 3, oqaaseqatigiit aappaat. Ilinniagaqartup ilinniarnini qaammatini aalajangersimasuni amerlassusilinni aningaasat ilinniarnermi tunniunneqartartunik pisarnissamut qiortartakkanillu pissarsisinnaatitaalluni sivitsorsimappagu aningaasat ilinniarnermi tunniunneqarsimasut imaluunniit qiortartakkat atorneqarsimasut aningaasat ilinniarnermi tunniunneqarsimasunik imaluunniit qiortartakkanik atugaasimasunik naatsorsuinermut ilanngunneqassanngillat.
Imm. 4. Imm. 1-2-mi aalajangersakkat timersornermut immikkut piginnaanilinnut timersortartutullu piukkunnassuseqartunut atuutinngillat. Ilinniagaqartoq timersornermut immikkut piginnaanilinnut timersortartutullu piukkunnassuseqartunut piumasaqaatinik aalajangersakkanik naammassinnissinnaajunnaarpat Elite Sport Greenlandip ingerlaannaq Ilinniagaqarnersiuteqarnermut Naalakkersuisoqarfik nalunaarfigissavaa.
Imm, 5. § 19 malillugu ilinniagaqartoq kandidatinngorniarnermi suli qiugassaqarpat, imm. 2, oqaaseqatigiit siullianni qaammatit aqqaneq marluk pillugit aalajangersakkamit Ilinniagaqarnersiuteqarnermut Naalakkersuisoqarfik taassuminnga qinnuteqartoqareerneratigut immikkut akuersisinnaavoq, ilinniagaqartullu ilinniarnermik ingerlatsinera ilinniarfiup uppernarsassavaa.
§ 11. Ilinniagaqartup ilinniarnerminik ingerlatsinera ilinniarfiup aamma Kalaallit Illuutaasa ingerlaavartumik nakkutigalugulu ilinniagaqartup ingerlatsinera pillugu aalajangiisarput, ilinniagaqartup ilinniarnermik ingerlatsinera pillugu § 10 naapertorlugu piumasarineqartunik naammassinninnersoq pillugu.
Ilinniagaqarnersiutit suuneri annertussusaallu
Suuneri annertussusaallu
§ 12. Ukununnga aningaasanik ilinniarnermi aningaasanut inatsimmi annertussutsit aalajangersarneqarsimasut naapertorlugit tunniussisoqartarpoq:
1) Ilinniagaqarnissamut piareersaataasumik Kalaallit Nunaanni ilinniagaqartunut 18-it inorlugit ukiulinnut.
2) Ilinniagaqarnissamut piareersaataasumik Kalaallit Nunaanni ilinniagaqartunut 18-ileereersimasunut.
3) Kalaallit Nunaanni inuussutissarsiutinut ilinniagaqartunut sulisitsisumit aningaasarsiaqartinneqanngitsunut, tamatumani aamma sulisitsisup ilinniartumik soraarsitsinerani, soraarsitsineq ilinniartumut tutsinneqarsinnaanngippat, tak. imm. 2.
4) Kalaallit Nunaanni ingerlaqqiffiusumik ilinniagaqartunut.
5) Kalaallit Nunaata Danmarkillu avataanni ilinniarfinni ilinniagaqartunut.
6) Danmarkimi ilinniarfinni 20-it inorlugit ukiulinnut ilinniarnertuunngorniarfinni aamma inuussutissarsiutinut ilinniartitaanerni ilinniagaqartunut.
7) Danmarkimi ilinniarnertuunngorniarfinni ilassutitut ilinniarnerni § 15 naapertorlugu ilinniagaqartunut.
8) Inuussutissarsiutinut Danmark-imi ilinniagaqartunut, tunngaviusumik ilinniakkamik ingerlatsinermik qaammatit marluk angullugit sivisussusilimmik naammassinnereernerminni sungiusaammik suliffissarsinissamik imaluunniit ilinniarfimmi sungiusaammik ingerlatsinissamut utaqqisunut.
9) Ilinniagaqartut ilinniarnermik Majoriami ingerlatsisut.
10) Ilinniagaqartut Danmark-imi immikkut ittumik atugassarititaasut naapertorlugit ilinniartuusut.
Imm. 2. Soraarsitsineq ilinniartumut tutsinneqarsinnaanngilaq, taanna:
1) soraarsitsineq piviusorsiortumik tunngavilersugaanngippat, imaluunniit inatsisitigut tunngavissanik pingaaruteqartunik amigaateqarpat, imaluunniit
2) soraarsitsineq sungiusaammik suliffiusup aningaasaqarnikkut atugaanik tunngaveqartinneqarpat, tamatumani aamma akiliisinnaajunnaarnermik.
Imm. 3. Ilinniagaqartunut ilinniarnerminnut atatillugu akeqanngitsumik nerisaqartitaallutillu najugaqartitaasunut aningaasat ilinniarnermi tunniunneqartartuniit akiliutitut nerisaqarnermut najugaqarnermullu ilanngaanneqartassapput, ilinniagaqartoq kollegiani najugaqanngippat 18-inillu inorlugit ukioqanngippat.
Imm. 4. Kalaallit Nunaanni ilinniagaqarnissamut piareersaataasumik ilinniagaqartut 18-it inorlugit ukiullit illoqarfigisap avataani kollegiani najugaqartut nerisaqarnissamulli periarfissaqanngitsut ullormulluunniit ataasiaannarlutik nerisaqartinneqarsinnaasut nerisassanut tapiiffigineqartarput.
Imm. 5. Ilinniagaqartoq imm. 1-imi pineqartut arlaanni allatut inissisimalerpat aningaasat ilinniarnermi tunniunneqartartut annertussusiat allanngortinneqassaaq piffissamit qinnuteqarfiusumiit, taamaattorli ulloq inissisimaffiup allanngorfia siusinnerpaamik aallarnerfigalugu.
§ 13. Ilinniagaqartoq meeqqanut 18-it inorlugit ukiulinnut pilersuisussaatitaappat imaluunniit akilersuisussaatitaappat meeqqanut ataasiakkaanut tamanut tapiissuteqartoqassaaq (meeqqanut tapit), ilinniagaqartoq Kalaallit Nunaanni Namminersorlutik Oqartussanit aningaasanik ilinniarnermi tunniunneqartartunik pisartagaqarpat, taamaattoq § 59 naapertorlugu. Tamanna aamma atuuppoq ilinniagaqartoq ilinniagaqarnermini akissarsiaqarpat inuussutissarsiutinut ilinniartitaanermik ingerlataqarnini pissutigalugu, sulisitsisualu tamatumunnga atatillugu ilinniagaqarnersiutinik pisartagaqarpat, akissarsiaritinneqartunut tapiissutisiatut, lærlingimik inuussutissarsiutinut tunngaviusumik ilinniartitaanernut, pikkorissartitsisarnernullu Inatsisartut inatsisaat naapertorlugu imaluunniit lærlinginut, Kalaallit Nunaanni sungiusaammik suliffeqartartunut Danmark-imilu atuarnerminnik ingerlatsisartunut tunngatillugu.
Imm. 2 Meeraq Kalaallit Nunaanni najugaqarpat akilersuutip nalinginnaasup assinganik tapiissuteqartoqassaaq. Meeraq Danmarkimi najugaqarpat Danmarkimi akilersuutip nalinginnaasup assinganik tapiissuteqartoqassaaq. Meeraq Kalaallit Nunaanni imaluunniit Danmarkimi najugaqanngippat Kalaallit Nunaanni akilersuutip nalinginnaasup assinganik tapiissuteqartoqassaaq.
Imm. 3. Ilinniagaqartup meeraq najugaqatiginngippagu meeqqanut tapeq pilersuisuusumut akilerneqartassaaq.
Imm. 4. Ilinniagaqartup meerai pisortanit tamakkiisumik pilersorneqarpata ilinniartumut meeqqanut tapiissuteqartoqassanngilaq.
Imm. 5. Ilinniagaqartup piffissani qiortartakkanik atugaqannginnissamik aalajangiiffigisaani ilinniagaqartumut meeqqanut tapermik tapiissuteqartitsisoqassanngilaq, tak. § 55.
Ilinniagaqarnermut akiliut misilitsinnermullu akiliut
§ 14. Ilinniakkani ilinniagaqarnersiuteqarfiusinnaasutut akuerisaasumi ilinniarnermi akiliutit aamma misilitsinnermut akiliut tamakkiisumik matussuserneqassapput, taamaattorli takukkit imm. 2 aamma 3:
1) ilinniagaq assingusoq ilinniarnermi akiliutinik akiliuteqarnani malittarineqarsinnaanngippat, aamma
2) aningaasartuutit pisortat oqartussaasuinit allanit akilerneqarsinnaanngippata.
Imm. 2. Ilinniagaqarnersiuteqarnermut Naalakkersuisoqarfik ilinniakkani aalajangersimasuni ilinniartitaanermut akiliutissat pissutsit immikkut illuinnartut atuutsillugit ilaannakortumik matussuserneqarnissaannik aalajangiussaqarsinnaavoq, tassungalu ilanngullugu:
1) ilinniakkamut pineqartumut Kalaallit Nunaat ilinniagaqarsimasunik pisariaqartitsippat,
2) allanit aningaasaleeqataanissaq pillugu isumaqatigiissuteqartoqarpat, imaluunniit
3) ilinniakkamut assigisaanut ilinniagaqarnersiuteqarfiusinnaasutut akuerisaasumi ilinniartoq tiguneqarsinnaanngippat.
Imm. 3. Ilinniagaqartoq suli qiugassaqarpat ingerlaqqiffiusumik ilinniarnerni ilinniarnermut akiliutit taamaallaat matussuserneqarsinnaapput.
Imm. 4. Kalaallit Nunaata avataani ilinniagaqarnermi ilinniarnermut akiliutinut annerpaamik kr. 60.000-inik tapiisoqarsinnaavoq. Ilinniagaqartunut ilinniagaqarnerup ingerlanerani immikkut qaffasissuseqartumik piginnaaneqarnermik takutitsisimasunut, tassunga ilanngullugit angusat - karakterit – aammalu piffissaq angusaqarnermut atorneqartoq eqqarsaatigalugit amerlassusilerneqareersup iluanni imm. 1-imi pineqareersut saniatigut aningaasartuutinut matussutissiisoqarsinnaavoq, nunarsuarmiut ilinniarfiini pitsaasumik tusaamasaasunut tiguneqarnermut atatillugu. Ilinniagaqarnersiuteqarnermut Naalakkersuisoqarfik tulleriiaarisarnermut piumasaqaatinik pisariaqarpallu immikkut atugassarititaasunik aalajangersaasiinnaavoq, ”www.sunngu.gl”-imi tamanut takusassiarineqartussanik.
Imm. 5. Ilinniakkanut sorlernut ilinniartitaanermut akiliutit taamaallaat ilaannakortumik matussuserneqartarneri ilinniakkanilu ataasiakkaani ilinniarnermut akiliutit matussuserneqar-tut qanoq annertutigineri pillugit "www.sunngu.gl"-imi tamanut saqqummiussisoqartarpoq.
Ilinniakkat assigiinngitsut
Ilinniagaqarnissamut piareersarluni ilinniarnerit
§ 15. Ingerlaqqiffiusumik ilinniagaqalernissamut ilinniarnertuunngorniarfimmi ilinniartitsissutit ataasiakkaat qaffasinnerunissaat pisariaqarpat, ilinniarnertuunngorniarfimmi ilassutaasumik ilinniarnerit tapiiffigineqarsinnaapput, ilinniartitsissutit ataasiakkaat ilinniartitsissutiginerisa malinnaaviginissaannik ilinniarnermut ilitsersuisumit ilinniagaqartoq ilitsersorneqarsimappat.
Imm. 2. Ilinniarnertuunngorniarfimmi ilassutaasumik ilinniarnerit tapiiffigineqarsinnaanngillat, ilinniagaqartoq ilinniartitsissutini soraarummeernermi 7-skala malillugu 02-mik qaangerluguluunniit karaktereqarpat, ilinniagassatut kissaatigisami ilinniartunngortinneqarnissamut qaffasinnerusumik karaktereqarnissaq qaffasissuserluunniit qaffasinnerusoq piumasaqaataanngippat.
Imm. 3. Taamaallaat ilinniartitsissummut ataatsimut ataasiaannarluni ilinniagaqarnersiuteqartitsisoqarsinnaavoq.
Inuutissarsiutinut ilinniarnerit
§ 16. Inuussutissarsiutinut tunngaviusumik ilinniartitaanernut naammassisanut taamaallaat amerlanerpaamik marlunnut, suliamik ilinniagaqarsimasutut qaffasissuseqartunut ilinniagaqarnersiuteqartitsisoqarsinnaavoq. Taamaakkaluartorli ilinniarnermut saniatigut ataatsimut, suliamik ilinniagaqarsimasutut qaffasissuseqartumut qaffasinnerusumulluunniit aamma ilinniagaqarnersiuteqartitsisoqarsinnaavoq, tamatumani uku naammassineqarsinnaatillugit:
1) Ilinniarnermut pineqartumut ilinniartunngortinneqarsinnaanissamut piumasaqaatigineqarpat suliamik ilinniagaqarsimasutut qaffasitsigisumik ilinniagaqarsimasooreernissaq.
2) Ilinniartitaaneq siusinnerusukkut ilinniagarisimasamut pissusissaatut nangitsineruppat, imaluunniit
3) Ilinniagaqaqqinnissaq pisariaqarsimappat inuussutissarsiutigerikkami sulisinnaannginneq pissutigalugu allamik ilinniartariaqarnermik.
Imm. 2. Ilinniagaqartoq suliamik ilinniarsimasutut qaffasissuseqartumik imaluunniit qaangerlugu ilinniagaqarsimasoq ilinniakkamut suliamik ilinniarsimasutut qaffasissutsip ataaniittumut ilinniagaqarnersiutinik pissarsisinnaanngilaq.
Imm. 3. Ilinniagaqarnersiuteqarnermut Naalakkersuisoqarfik imm. 1-imut aamma 2-mut pissutsit immikkut ittut apeqqutaatillugit immikkut akuersissuteqarsinnaavoq, tassunga ilanngullugit:
1) Ilinniagaqartup suliffeqarnissamut periarfissai killeqarpata, imaluunniit
2) ilinniakkamik qinnuteqarfiusumik ilinniarsimasunik Kalaallit Nunaat immikkut ittumik pisariaqartitsippat.
§ 17. Ilinniagaqarnersiuteqartitsisoqarsinnaanngilaq ukiut kingulliit tallimat ingerlanerini, ilinniarnerup aallartinneraniit Danmarkimi inuussutissarsiutinut ilinniartitaanermik ataaseq sinnerlugu unitsitsisimasumut.
Imm. 2. Imm. 1 malillugu unitsitsinermut naatsorsuunneqanngillat sungiusaammik suliffissamik pissarsisimannginneq, tassunga ilanngullugit naartunermi ernereernermilu ilinnianngiffeqarallarneq uppernarsaateqarlunilu napparsimalluni peqannginneq pissutigalugit ilinniartitaanermik unitsitsigallarnerit.
Imm. 3. Ilinniarfiup inassutigippagu ilinniagaqartup ilinniagassaq qinnutigisani naammassisinnaassagaa, Ilinniagaqarnersiuteqarnermut Naalakkersuisoqarfiup tamatumunnga qinnuteqartoqarnera naapertorlugu imm. 1-imik saneqqutsisinnaaneq akuersissuteqarfigisinnaavaa, pissutsit immikkut ittut tamanna aqqutissiuunneqarsinnaatippassuk, tamatumani aamma:
1) ilinniartup suliffeqarnissamut periarfissai killeqarpata, imaluunniit
2) Kalaallit Nunaat ilinniarniakkamut qinnuteqarfiusumut ilinniarsimasunik immikkut ittumik pisariaqartitsippat, imaluunniit
3) unitsitsineq piffissap misiliinerup nalaani pippat.
Ingerlaqqiffiusumik ilinniarnerit
§ 18. Qiortartakkap iluani qiortartakkanik katillugit 82-inik (killissarititaq) tunisisoqarsinnaavoq, taamaattorli takukkit §§ 21-24.
Imm. 2. Ilinniagaqarnermut qiortartakkamik aaqqissuussinermut ilaasumut annerpaamik killissarititap aammalu qiortakkat atoreersimasat assigiinngissusaata amerlaqataanik qiugassanik tunniussisoqarsinnaavoq.
Imm. 3. Qiorsinerup ataatsip annertussuseraa qaammammut ataatsimut aningaasat ilinniarnermi tunniunneqartartut meeqqanullu tapiutaasinnaasut, tak. § 27.
Imm. 4. Ilinniagaqartumut ingerlaqqiffiusumik ilinniarnermik atuagarsornermik aningaasarsiaqarfigisamillu ilinniarnermut atatillugu suliffimmiinnermi sinnerseraaffiusumik naammassisaqarsimasumut, ilinniarnermi atuagarsornermut atugassat sinnerlugit qiugarisimasinnaasanik ilallugit ilinniagaqarfigisassatut atugassat assinginik qiugassanik killissarititamini ilanngaavigineqassaaq. Ilinniagaqartoq ilinniarnermi atuagarsornertut atugassarisap assinganut qiugassanik ikinnerusunik atugaqarsimaguni killissarititamini qiugassanik ilinniagaqarfigisassatut atugassat assinginik atorneqanngitsunik ilanngaavigineqassaaq. Ilinniarnerni taama ittuni unitsitsinermi taamaallaat qiugassanik tunniunneqareersimasunik killissarititaq ilanngaavigineqassaaq.
§ 19. Ilinniartitaanernut ataasiakkaanut piffissamut ilinniagaqarfiusussamut qaammatinut naatsorsorlugit qiugassanik tunisisoqassaaq, qiugassat 12-it tapiliutigineqarlutik (ilinniagaqarnersiuteqarsinnaanermi piffissaq), taamaattorli takukkit § 21, imm. 5 aamma §§ 22-24.
Imm. 2. Ilinniagaq ilinniagaqarnersiuteqarsinnaanermi piffissamut atatillugu bachelorinngornissamut aamma kandidatinngornissamut immikkoortoqarpat ilinniarnertut marluusutut naatsorsuutigineqartarpoq. Ilinniarneq bachelorinngornissamut aamma kandidatinngornissamut immikkoortoqarpat immikkoortunut tamanut qiugassat 12-it tapiliutigineqassapput, tamakkiisumilli killissarititap assigisaanik qiugassanik tunisisoqarsinnaavoq, taamaattoq § 21, imm. 1, oqaaseqatigiit siulliit naapertorlugit.
Imm. 3. Ingerlaqqiffiusumik ilinniarnerni atuagarsornermik aningaasarsiaqarfigisamillu ilinniarnermik paarlakaaffiusunut atatillugu ilinniartitaanermut ilinniarnerup atuagarsorfiunissaanut assingusumik, qaammatinut naatsorsukkamik, qiugassanik 12-it tikillugit tapiliutigineqartumik piffissaq tapiiffigineqarneq annertussuseqarpoq.
Imm. 4. Siusinnerusukkut ilinniagarisimasamit ingerlaqqilluni kingusinnerusukkut aallartinneqartumut naleqqiullugu ilinniakkami piginnaanernik pissarsiaqartoqarsimappat, ilinniakkami aallartinneqartumi tapiissuteqarnermi piffissami ilinniakkami pineqartumi piginnaaneqassutsit pissarsiarineqarfiini qaammatit amerlaqataannik qiortagassanik ilanngaasoqassaaq.
§ 20. Ilinniarnernut ataasiakkaanut atatillugu atuanngiffeqarnermi akiliunneqarluni angalasoqarsinnaavoq, angalanissamut atasumik akiliunneqarluni angalasinnaanissamut piumasaqaatit naammassineqarsimappata, §§ 37-39 naapertorlugit.
Imm. 2. Atuanngiffeqarnermi akiliunneqarluni angalasoqarsinnaavoq, takuuk § 37, aatsaat ilinniagaqartoq:
1) piffissap qinnuteqarfigisap nalaani qiortartakkanik pissarsisarpat, aamma
2) ukiumi ilinniagaqarnersiuteqarfimmi 1. april killigalugu minnerpaamik piffissami tapiiffisineqarfissami qiugassanik ikinnerpaamik arfineq marlunnik sinneqarpat.
Imm. 3. Juullimut ilinniagaqanngiffeqarnermut atatillugu, § 39 naapertorlugu, akiliunneqarluni aatsaat angalasoqarsinnaavoq ilinniagaqartoq:
1) piffissami qinnuteqarfigisap nalaani qiortartagassanik pissarsisarpat, aamma
2) ukiumi tapiiffigineqarfimmi 1. november killigalugu qiugassanik minnerpaamik arfineq-marlunnik sinneqarpat.
§ 21. Piffissap ilinniagaqarfiusussap, tak. § 18, imm. 1, tassunga ilanngullugit bacheloritut kandidatitullu ilinniarnerit imaluunniit ilinniarnerit assingusut, katillugit qaammatit 60-it sinnerpagit killissarititaq naapertuuttumik sivitsorneqarsinnaavoq. Ilinniakkamik taamatut ittumik ilinniartoq unitsitsippat killissarisap sivitsorneqarnissaa atorunnaarsinneqassaaq.
Imm. 2. Ilinniagaqartup qiugassanik aalajangersimasunik ilinniagaqarnersiuteqarnini sivitsorsimappagu, tak. § 18, imm. 1, taassuma assinganik qiortartakkamut killissarititaq sivitsorneqassaaq. Ilinniagaqartoq ilinniarnermik ilinniagaqarnersiuteqarfigisamik sivitsuivigisamik unitsitsiguni killissarititami sivitsuinermi atunngisat assigisaannik qiortartakkat ilanngaatigineqassapput. Ilinniagaqartoq ilinniagarereersimasat ilanngunneqarnerisa nassatarisaannik piffissaq ilinniagaqarnersiuteqarfik sivikillineqarsimappat, tak. § 19, imm. 4, killissarititaasumik sivikillisaasoqassanngilaq, tak. § 18, imm. 1.
Imm. 3. Ilinniartoq nappaateqarneq uppernarsaavigineqartoq imaluunniit pissutsinik immikkut ittunik allanik pissuteqarluni ilinniakkaminik naammassinnissinnaanngippat, taamaattumillu ilinniarnermik nutaamik aallartitsilluni killissarititap sivitsorneqarnissaanik qiugassanik amerlanernik Ilinniagaqanersiuteqarnermut Naalakkersuisoqarfik tamatuminnga qinnuteqartoqarneratigut tunisisinnaavoq, tak. § 18, imm. 1. Killissarititami qiugassanik qanoq amerlatigisunik sivitsuisoqarnissaa Ilinniagaqarnersiuteqarnermut Naalakkersuisoqarfiup aalajangissavaa.
Imm. 4. Ilinniagaqartoq ingerlaqqiffiusumik ilinniarnermut Naalagaaffiup ilinniagaqarnersiuteqartitsineranit aningaasanik ilinniarnermi tunniunneqartartunik pissarsisimappat, killissarititat, tak. § 18, imm. 1, qaammatinik SU-mit pissarsianik ilanngaavigineqassaaq.
Imm. 5. Ilinniagaqartut ilinniarnermut nangitsiviusumut, qiortartakkanik atuiffiusumut, unitsitseqqaaratik ingerlaqqittut ilinniakkamut nutaamut tiguneqarnerup uppernarsaavigineratigut ilinniagaqarnerup aallartinneqartup piffissarititaa tapiissuteqarfiusoq aallartiffigalugu qiortartakkanik marlunnik tapiiffigineqarsinnaapput. Qiortartakkat nunguppata ingerlaqqilluni ilinniarnermi piffissamit tapiiffiusumit qiortagassat tiguneqassapput. Ilinniakkat taakku marluk akornanni piffissami qiortartakkat tunniunneqassapput, piumasaqaataasinnaallunilu utertillu-git akilerneqarnissaat, tamatumani ilinniagaqartoq qaavatigut ilinniagarisassaminik aallartitsinngippat.
Imm. 6. Ilinniagaqartoq eqqumiitsuliornermi, nipilersornermi kulturikkullu allatigut ingerlatsiviusumi ilinniagaqarnikoq ilinniarnerup naammassinerata kingorna ukioq ataaseq qaangiuttoq ilinniagaqarfigisamini suliffeqalinngippat ilinniakkap allap tamassuma kingorna ilinniagaqartup aallartitaata naammassineqarnissaa siunertaralugu tamassuminnga qinnuteqartoqarneratigut killissarititaq ilaneqarsinnaavoq.
§ 22. Ilinniagaqartoq meerartaarnerminut imaluunniit qitornavissiartaarnerminut atatillugu ilinniagaqarnersiutiminut qiortartakkamik tapiliussamik pisinnaatitaaffeqarpoq, tamatumani ilinniagaqartup meeraq najugaqatigippagu aammalu ilinniakkaminik unitsitsigallarsimanngikkuni. Ernineq qitornavissiartaarnerluunniit pippat ilinniagaqartup ilinniarnini naammassiniarlugu sungiusarluni sulinerani qiortartakkamik immikkut tunniussisoqassanngilaq.
Imm. 2. Anaanaasoq qiortartakkanik 12-nik tapiliutinik pisinnaatitaavoq.
Imm. 3. Ataataasoq qiortartakkanik 6-nik tapiliutinik pisinnaatitaavoq.
§ 23. Elite Sport Greenlandimit innersuunneqarluni Ilinniagaqarnersiuteqarnermut Naalakkersuisoqarfimmit timersornermut immikkut piginnaanillit timersortartutullu piukkunnassuseqartut ilinniarnerup aallartinneranit akuerisaasut ilinniarnerullu ingerlaneranik immikkut ittumik aaqqissuussamik Ilinniagaqarnersiuteqarnermut Naalakkersuisoqarfimmit akuerisaasumik ingerlataqartut piffissamut ilinniagaqarnersiuteqarfiusumut qiortartakkanik saniatigut tunineqarsinnaapput.
Imm. 2. Ilinniarnerup immikkut ittumik aaqqissuussap sivisussusissaatut ilimagineqartoq tunngavigalugu saniatigut qiortartakkanik qanoq amerlatigisunik tunisisoqarnissaa Ilinniagaqarnersiuteqarnermut Naalakkersuisoqarfiup aalajangiiffigissavaa.
§ 24. Ilinniagaqartoq tamanna pillugu qinnuteqareerneratigut piffissamut ilinniagaqarnersiuteqarfimmut tapiliutitut qiortartagassanik saniatigut 12-it tikillugit tunineqarsinnaavoq ilinniagaqartoq ilinniakkamini kinguaattoorsimappat, makkuninnga uppernarsarneqarsinnaasunik pissuteqarluni:
1) ilinniarfiup aqutsisoqarfiani, ilinniagaqartut siunnersuisoqatigiiviini ilinniarfimmullu atasunut peqatigiiffinnut assingusunut peqataappat,
2) ilinniagaqartut inuttut imaluunniit ilinniagaqarnikkut atugarisaannut atatillugu suliaqarpat, imaluunniit
3) nammineq imaluunniit qaniginerpaasat nappaateqarnerinik toqunerannilluunniit pissuteqarpat.
Imm. 2. Ilinniagaqarnersiuteqartitaanermut piffissarisap iluani kinguaattoorneq pisimassaaq. Ilinniagaqartup ilinniarnermini qaammatit kinguaattoorfigisaasa qiortartakkat amerlaqatigai.
§ 25. Ilinniagaqartoq qiortagassat pinnginnissaanik qinigaqarsinnaavoq, takuuk § 55. Qiortagassat pinnginnissaat killissarititamik imaluunniit piffissamik tapiissuteqarfimmik allannguinermik nassataqassanngillat. Qiortagassat pinngitsuugassatut qinikkat ilinniagarisamut atorneqarsinnaapput, kingusinnerusukkullu qaammammut ataatsimut qiortartakkat ataatsimik ilallugit tunniunneqarsinnaallutik (marlunnik qiortagaqarneq).
Timersornermut immikkut piginnaanillit timersortartutullu piukkunnassuseqartunut ilinniartitsinerit immikkut aaqqissuussat
§ 26. Timersornermut immikkut piginnaanillit timersortartutullu piukkunnassuseqartut ilinniartitsinerni immikkut aaqqissuussani ilinniagaqarnersiuteqarsinnaapput, timersornermut immikkut piginnaanillit timersortartutullu piukkunnassuseqartut timersornertik pissutigalugu taperneqarsinnaasunik ilinniarnernik naammassinninnissamut periarfissaqanngippata.
Imm. 2. Timersornermut immikkut piginnaanillit timersortartulluunniit piukkunnassuseqartut ilinniagaqarnerat imatut katiterneqassaaq timersorneq ilinniagaqarnerlu katillutik tamakkiisumik piffissaq tamaat ilinniarnertut annertussuseqarlutik. Ingerlatsineq Elite Sport Greenlandimiit inassuteqaateqartoqareerneratigut Ilinniagaqarnersiuteqarnermut Naalakkersuisoqarfimmit akuerineqassaaq.
Aningaasat ilinniarnermi tunniunneqartartut meeqqanullu tapisiat naatsorsorneqartarnerat
§ 27. Ilinniakkanut qiortartakkanut ilaanngitsunut aningaasat ilinniarnermi tunniunneqartartut meeqqanullu tapisiat qaammatikkaartumik naatsorsorneqartarput. Ilinniagaqarnerup aallartinnerani, naammassinerani, unitsinnerani aamma unitsikkallarnerani aningaasat ilinniarnermi tunniunneqartartut meeqqanullu tapisiat ullormut ilinniarfigisamut naatsorsorneqartarput. Ullormik aallartiffimmik naatsorsuinermi pisariaqartitanik piffissat angalaffiit najugaqarfiillu ilanngunneqassapput. Ilinniarfiup sungiusaammillu suliffiup akornanni paarlaassinermi atuarfimmiinnermi ullut ilinniartitsiffiusut ataasiakkaarlugit aningaasat ilinniarnermi tunniunneqartartut naatsorsorneqartarput.
Imm. 2. Tamatumunnga allaganngorlugu qinnuteqaatip tiguneranit ullormit aallartittumit aningaasat ilinniarnermi tunniunneqartartut meeqqanullu tapit tunniunneqartarput. Meeraq tapisiaqarfiup nalaani inunngorpat meeqqanut tapisiat piffissamit inunngorfiusumit tunniunneqassapput ilinniagaqartoq meeqqanut tapisiat pillugit qinnuteqaammik piffissamit inunngorfiusumit qaammatit marluk qaangiutinnginnerini nassitsisimappat.
Imm. 3. Aningaasat ilinniarnermi tunniunneqartartut meeqqanullu tapisiat qaammatikkaartumik kingumoortumik tunniunneqartarput, qaammammiillu qinnuteqaatip tiguneqarfianit siusinnerpaamik aallartissinnaallutik, aammalu nalunaarummi ilinniagaqarnersiuteqarnissamut piumasaqaatinik ilinniagaqartup eqquutsitsinera apeqqutaatinneqarluni.
Imm. 4. Ilinniagaqartup piffissamit ilinniagaqarunnaarfigisaanit taamaalillunilu ilinniagaqarnersiutinik pisinnaatitaaffeerunnerani aningaasat ilinniarnermi tunniunneqartartut meeqqanullu tapisiat tunniunneqarunnaassapput. Ilinniagaqartup piffissami ilinniagaqaqqilerfianit akiliisarneq aallarteqqinneqassaaq.
Imm. 5. Ilinniagaqartup takkutinngitsoornerata malitsigisaanik aningaasat ilinniarnermi tunniunneqartartut aamma meeqqanut tapisiat annertussusaannik annikillisaasoqarsinnaanngilaq, takujulli § 29.
§ 28. Ilinniakkanut qiortartakkamut ilaasunut qaammatit ilivitsukkaarlugit qiortartakkat naatsorsorneqartarput.
Imm. 2. Ilinniagaqartoq ilinniarnermi aallartinnerani ilinniagaqartuunerullu nalaani qiortartakkanik pisinnaatinneqassaaq ilinniagaqartoq qaammatip akiliiffiusussap ulluisa 15-iat killigalugu ilinniagaqalersuusimaguni. Ilinniagaqartoq ilinniarnerup aallartinnerani ilinniagaqalernera qaammatip akiliiffiusussap ulluisa 15-iat qaangiutereersoq ilinniagaqalersuusimaguni allakkatigut qinnuteqaateqarnermigut qiortartakkani ataatsimik siuartitsivigisinnaavaa, taannalu ilutigalugu killissarititaasunit ilinniagaqarnersiuteqarfiusinnaasumiillu ilanngaatigineqassalluni. Ilinniagaqartoq ilinniagaqarnerminik aallartitsinerminut naammassinninnerminullu atatillugu ilinniagaqartuusimaneranik aalajangiiniarnermi naatsorsuutigineqassapput piffissat angalaffiullutillu akunniffiusarsimasut, ilitsersorneqarnermik ingerlassat ilinniarnerup aallartinnerani pisut ilanngullugit.
Imm. 3. Qiortartakkat qaammatikkaartumik akilerneqartarput, ilinnigaqarnersiuteqarnissamillu qinnuteqaammik qaammammi tigusiffimmit aallartinneqartarlutik, aammalu nalunaarut malillugu ilinniagaqarnersiuteqarnissamut piumasaqaatinik ilinniagaqartoq naammassinnissimassalluni. Taamaattoq meeqqanut tapiissutit erninerup nalaanit tunniunneqarsinnaalertarput, tamatumani ilinniartoq ernereernermi kingorna kingusinnerpaamik qaammatit marluk qaangiutinnginneranni meeqqamut tapiissutisiaqarnissamik qinnuteqaateqarpat.
Imm. 4. Ilinniagaqartup piffissamit ilinniagaqarunnaarfigisaanit taamaalillunilu ilinniagaqarnersiuteqarnissamik pisinnaatitaaffeerunneranit qiortartakkat tunniunneqartarunnaassapput. Piffissaq taanna qaammammi ullut 15-iisa kingornaniippat qiortartakkanik akiliisarneq qaammammi tullinnguuttumi unitsinneqassaaq.
Imm, 5. Ilinniagaqartup piffissami ilinniagaqaqqilerfianit qiortartakkanik akiliisarneq aallarteqqinneqassaaq. Piffissaq taanna qaammammi ullut 15-iisa kingornaniippat qaammatip tullianiit qiortartakkanik akiliisoqaqqittalissaaq.
Imm. 6. Ilinniagaqartup takkutinngitsoornerata malitsigisaanik aningaasat ilinniarnermi tunniunneqartartut qaammatikkaartut aamma meeqqanut tapisiat annertussusaannik, qiortartakkap annertussuseqataanik, annikillisaasoqarsinnaanngilaq, takujulli § 29.
§ 29. Kommunalbestyrelsi kommunimi Majoriami ilinniartunut atatillugu aningaasanik ilinniarnermi tunniunneqartartunik annikillilerisinnaavoq, tak. imm. 2, tamatumani pineqartoq ilinniartitsinissanut aalajangersakkanut imaluunnit sungiusaammik suliffiusunut, ilinniarfiup akuerisimanngisaanik orniguttanngippat imaluunniit kingusinaarluni orniguttarpat.
Imm. 2. Aningaasanik ilinniarnermi tunniunneqartartunik imm. 1 malillugu annikillilerineq, takuuk § 12, imm. 1, nr. 9 naatsorsorneqassaaq qaammammut agguaqatigiissillugu nal. akunneri 173,3-nik agguarlugu, ilinniagaqarnersiutit nalinginut nalimmassarlugit. Tiimimut nalinga taamaalilluni § 12, imm. 1, nr. 9 malillugit aningaasat aalajangerneqartut 173,3-mik agguarlugit naatsorsorneqassaaq.
Immikkut tapiissutit
§ 30. Ilinniarnerup aallartinneranut, unitsinneranut imaluunniit naammassineranut atatillugu tamanna pillugu qinnuteqarnermi pissutsit immikkut illuinnartut atuutsillugit ilinniagaqartup ineqarallarnermut sap. akunneri pingasut tikillugit aningaasartuutit tamakkiisumik imaluunniit ilaannakortumik akilersissinnaavai, tassunga ilanngullugit:
1) angallannermi pissutsit tunngavigalugit ineqarallartariaqarpat, imaluunniit
2) ilinniartup nammineq inissarsiornera, imaluunniit ineqartuaannarnera imaluunniit allatut ineqarallarneranut pissutsinik ilinniartup pisuussutiginngisaanik pissuteqartumik iluatsissimanngippat.
Imm. 2. Aningaasartuutit akiliussissutigineqartut ilinniarnermi taarsigassarsianngortinneqassapput, taamatullu ilinniagaqarnersiutit pillugit Inatsisartut inatsisaanni kapitali 5-imi maleruagassatut aalajangiussat naapertorlugit ernialersorlugillu utertillugit akilersorneqassallutik.
§ 31. Ilinniagaqartut Kalaallit Nunaanni ilinniarnerminni ilinniartut inaanni najugaqarfiup akiata assinganik ineqarnermut matussutissanik tamassuminnga qinnuteqartoqareerneratigut tapiiffigineqassapput,
1) ilinniarfimmiinneq qaammatit arfinillit inorlugit sivisussuseqarpat,
2) ilinniagaqartoq ilinniartut inaanni ineqartinneqaruni imaluunniit Ilinniagaqarnersiuteqarnermut Naalakkersuisoqarfiup innersuutigisaanut inissinneqaruni, aamma
3) ilinniagaqartoq namminerisamik inoqutigiinnik pilersuisuuppat, najugaqarnermik uppernarsaammik aamma attartuinermik isumaqatigiissummik akuerisamik, piginneqatigiiffimmit uppernarsaammik imaluunniit piginnittuunermik uppernarsaammik uppernarsaateqaruni.
§ 32. Ukununnga atatillugu akiliunneqarluni angalasoqarsinnaavoq:
1) ilinniagaqarnerup aallartinnerani, unitsinnerani, unitsinneqarallarnerani naammassineraniluunniit, takukkit §§ 34-35,
2) ilinniagaqarnermik unitsitsigallarnermi, takuuk § 36,
3) sulinngiffeqarneq, takukkit §§ 37-38,
4) juullimi atuanngiffeqarnermi, tak. § 39,
5) ilinniakkamut attuumassuteqartumut ilinniarfimmi allamiinnermi il.il., takuuk § 40, imaluunniit
6) napparsimasoqarnerani toqusoqarneranilu, tak. § 41.
Imm. 2. Angalanermik akiliussisoqassanngilaq ilinniagaqartoq suliffimmini suliunnaarluni imaluunniit suliffissamini sulilissalluni sulisitsisup akiligassaanik angalassappat.
Imm. 3. Aapparisat akiliunneqarlutik angalasinnaanngillat, tak. § 6, kisiannili § 35, imm. 3-mi aamma § 39, imm. 3-mi 4-milu pisut taaneqartut pinnagit.
§ 33. Angallassinermut periarfissat sapinngisamik akikinnerpaat atorneqarneranni bilitsimut angalatillunilu uninngasariaqarnerni aningaasartuutinut tamakkiisumik matussutissat akiliunneqarluni angalanernut ilaapput. Bilitsinik utertinneqarsinnaanngitsunik atuinngitsoqarsimatillugu, ilinniagaqartunut 18-it sinnerlugit ukiulinnut ilinniarnermut taarsigassarsisitsisoqarsinnaavoq, tak. § 51, imm. 4, bilitsimik taartissamik pisinissamut. Ilinniarnermut taarsigassarsiat ernialersorneqarlutillu akilerneqassapput ilinniagaqarnersiutit pillugit Inatsisartut inatsisaat kapitali 5-imi maleruagassat malillugit.
Imm. 2. Aqqut alla atorlugu angalasoqarsimappat angallassisinnaanermi akikinnerpaami aningaasartuutit killigalugit matussusiisoqassaaq.
Imm. 3. Bilitsinik allannguinerni aningaasartuutit matussuserneqassanngillat.
Imm. 4. Taxarnermi, timmisartoqarfiup bussiinut aamma timmisartoqarfimmut qimuttuitsunut aningaasartuutit matussuserneqarsinnaanngillat.
§ 34. Ilinniagaqarnissap aallartinneranut atatillugu aalajangersimasumik angerlarsimaffimmiit illoqarfimmut ilinniarfiusussamut timmisartoqarfimmut, umiarsualivimmut imaluunniit qimuttuitsut unittarfiannut qaninnerpaamut akikinnerpaaq atorlugu angalanermut akiliussisoqassaaq, taamaattorli tak. § 33, imm. 4. Ilinniakkamik aallartitsinermi imaluunniit ilinniakkamut naammassisamut pissusissamisoortumik nangitsiviusumut, Kalaallit Nunaanni aalajangersimasumik kingullertut angerlarsimaffigisap aamma illoqarfiup ilinniarfiusup qaninnerpaamik timmisartoqarfiata, umiarsualiviata imaluunniit qimuttuitsut unittarfiata akornanni aqqummut akiliunneqarluni angalasoqassaaq pisattanik assartuinertaqanngitsumik, naak ilinniagaqartoq illoqarfimmi ilinniarfimmini aalajangersimasumik angerlarsimaffeqaannaraluartoq, taamaattorli tak. § 33, imm. 4.
Imm. 2. Ilinniagaqarnerup naammassineranut atatillugu illoqarfimmiit ilinniagaqarfiusumiit ilinniarnerup aallartinnginnerani Kalaallit Nunaanni aalajangersimasumik najugaqarfimmi kingullermi mittarfimmut, umiarsualivimmut qimutsuitsulluunniit unittarfiannut qaninnermut akiliunneqarluni angalasoqassaaq, takuulli § 33, imm. 4. Piffissap ilinniarnermik naammassiffiusup kingorna kingusinnerpaamik ukioq ataaseq qaangiuttoq angalasoqassaaq.
Imm. 3. Ilinniagaqarnermik unitsitsinermi unitsitsigallarnermilu, takuuk § 17, imm. 2, illoqarfimmut ilinniarfiusumut naleqqiullugu timmisartoqarfiup, umiarsualiviup imaluunniit qimuttuitsut unittarfiata qaninnerpaap aamma ilinniagaqarnerup aallartinnerani Kalaallit Nunaanni kingullermik aalajangersimasumik angerlarsimaffiup akornanni akiliunneqarluni angalasoqassaaq, taamaattorli tak. § 33, imm. 4. ilinniagaqarnerup aallartinneranut atatillugu illoqarfimmut ilinniagaqarfimmut akiliunneqarluni angalanissaq akuerineqarsimappat. Ilinniarnerup unitsinnerata unitsikkallarnerataluunniit kingorna kingusinnerpaamik ukioq ataaseq qaangiuppat angalasoqassaaq.
Imm. 4. Ilinniartitaanerup aaqqissuussaanerata pisariaqartippagu, aammalu ilitsersuisumit nikinnissaq allakkatigut akuerineqartillugu assigiinngitsuni ilinniarfinniinnerit, atuarfimmiinnerit aammalu ilinniarnermut atatillugu sungiusaammik suliffiit akornanni akiliussisoqarluni angalasoqassaaq.
Imm. 5. Akiliunneqarluni angalanissamut akiliussisoqarsinnaavoq Kalaallit Nunaanni ornitamut allamut, ilinniagaqartup ornitassarinngikkaluagaanut, ornitassamut allamut aningaa-sartuutit annikinneruppata, ornitassavimmut sanilliullugu.
Imm. 6. Ilinniagaqarnersiuteqarnermut Naalakkersuisoqarfiup qinnuteqaat tunngavigalugu imm. 2 oqaaseqatigiinni siullerni, aamma imm. 3 ornitassamik orniginani Kalaallit Nunaanni sumiiffimmut allamut ingerlanissaq immikkut akuersissuteqarfigisinnaavaa, taamaasillunilu Kalaallit Nunaanni ornitassamut allamut akiliunneqarluni angalanissaq akilersinnaallugu, pissutsit immikkut ittut tamanna pissutissaqartippassuk, tamatumani aamma ilinniarnerup naammassineranut atatillugu angerlarnissami imaluunniit taamaatitsinermi, uppernarsarneqarsinnaappat ilinniagaqartoq illoqarfimmi pineqartumi allami akiliunneqarluni angalaffiuniartumi atorfininnissaminut isumaqatigiissuteqarsimasoq, imaluunniit ilinniagaqartup ilaqutai qaninnerit illoqarfimmut allamut pineqartumut nuussimappata.
Imm. 7. Ilinniagaqartoq Ilinniagaqarnersiuteqarnermut Naalakkersuisoqarfimmut tamanna pillugu qinnuteqareernermigut akiliunneqarluni angalanissamik akuerineqarsinnaavoq, siumut utimullu angalanissamut, illoqarfiup Kalaallit Nunaanni Danmark-imiluunniit ilinniarfiusup aammalu Kalaallit Nunaanni illoqarfiup angerlarsimaffiusup akornanni, tak. § 37, imm. 2, misilitseqqinnissaq imalunniit napparsimanermut atatillugu misilitsinnissamut atatillugu,
a) misilitseqqinnissaq imaluunniit napparsimanermut atatillugu misilitsinnissaq ingerlanneqassappat ilinniagaqartup illoqarfimmi ilinniagaqarfiusumi najuutinnginnerani, taamaalu § 35-mi aalajangersakkat tunngavigalugit akiliunneqarluni angalanermik akuerineqassalluni, aamma
b) misilitseqqinnissamut imaluunniit napparsimanermut atatillugu misilitsinnissamut pisussaaffik ilinniagaqartup aatsaat paasisimappagu § 3, imm. 5 naapertorlugu akiliunneqarluni angalanissamik akuersissutip tunniunneqareerluni inniminnerneqareernerata kingorna.
Imm. 8. Piffissap qaammatinik pingasunik sivisussusillip iluani taamaallaat akiliunneqarluni angalanissamik ataatsimik imm. 7 naapertorlugu akuersissuteqartoqarsinnaavoq.
§ 35. Ilinniarnerup aallartinneranut, unitsinneranut, unitsikkallarneranut imaluunniit naammassineranut atatillugu ilinniagaqartumut ilinniarnerup ingerlanerani angalanermik akiliussisoqartillugu meeqqanut 18-it inorlugit ukiulinnut akiliussisoqarsinnaavoq, taamaattorli takuuk imm. 5, tamatumani:
1) meeraq ilinniagaqartumi najugaqartillugu,
2) meeraq ilinniagaqartup nammineq qitornarippagu, imaluunniit ilinniagaqartup aapparisaata qitornarippagu, takuuk § 6,
3) ilinniarneq imaluunniit ilinniarfimmiinneq minnerpaamik qaammatinik qulinik sivisussuseqarpat, aamma
4) ilaqutariinnut inissami naapertuuttumi inissiisoqarneranik meeqqamullu paaqqinniffiusinnaasumik pissarsisimanermik uppernarsaasoqarsinnaappat.
Imm. 2. Ilinniartitaaneq ilinniarfimmiinnerluunniit Kalaallit Nunaata avataani, tassunga Danmarki ilanngullugu, pisoq qaammatinit qulinit sivikinneruppat meeqqat angalanermut akiliunneqarsinnaanngillat. Ilinniagaqarnersiuteqarnermut Naalakkersuisoqarfik tamanna pillugu, pissutsit immikkut ittut atuutsillugit immikkut akuersissuteqarsinnaavoq, tassunga ilanngullugu meeqqap qassinik ukioqarnera (0-6-inik ukiullit), inissaqarnikkut atugarisat aamma meeqqamik paaqqinnittoqarsinnaaneranik atugarisat pisariaqartippassuk.
Imm. 3. Ilinniagaqartup aapparisaa, takuuk § 6, angalanermut akiliunneqassaaq meeqqat akiliunneqarlutik angalanissaat imm. 1 najoqqutaralugu akuerineqarsimappat.
Imm. 4. Ilinniagaqarnerup naammassineranut, unitsinneqarneranut imaluunniit unitsikkallarneqarneranut atatillugu ilinniarfimmut meeqqat nassarneqartut, ilinniarnerullu naammassinerani imaluunniit unitsinnerani 18-inik ukioqalereersimasut angalanermut akiliunneqassapput.
§ 36. Ilinnianngiffeqarallarnermi, tassunga ilanngullugu naartunermi ernereernermilu ilinnianngiffeqarallarnermi, angalanermut akiliussisoqassaaq:
1) ilinnianngiffeqarallarneq ilinniarfimmit akuerineqarsimappat,
2) ilinnianngiffeqarallarneq qaammatit pingasut sinnerlugit sivisussuseqarpat,
3) ilinnianngiffeqarallarnerup aallartinneraniit qaammatip ataatsip iluani angalaneq aallartinneqarpat, aamma
4) ilinniagarisap aallarteqqinnissaa siusinnerpaamik qaammammik ataatsimik sioqqullugu illoqarfimmut ilinniagaqarfiusumut utimut angalaneq aallartinneqarpat.
§ 37. Ukiup ilinniarfiusup iluani sulinngiffeqarnermut atatillugu siumut utimullu angalanermut illoqarfiup ilinniarfigisap aammalu nammineq qitornarisat Kalaallit Nunaanni aalajangersimasumik najugaasa akornanni imaluunniit ilinniagaqartup angajoqqaarisalluunniit kingullermik Kalaallit Nunaanni aalajangersimasumik najugaasa akornanni akiliunneqarluni angalasoqarsinnaavoq. Tamannali atuutinngilaq ilinniagaqarneq ukiumi pineqartumi decembarip aallaqqaataa nallertinnagu naammassineqassappat. Utimut angalanissaq kingusinnerpaamik pissaaq ilinniagaqarnerup aallartinnissaanut atatillugu.
Imm. 2. Imm. 1 naapertorlugu akiliunneqarluni angalaneq Kalaallit Nunaanni najugaqarfissamut allamut angalanertut pisinnaavoq kingullermik aalajangersimasumik najugarisamut angalanermut aningaasartuutit ornitassamut aningaasartuutissat qaangersimanngippatigit.
Imm. 3. Imm. 1 aamma 2 naapertorlugit siumut utimullu angalatitsisoqartassaaq meeqqanut 18-it inorlugit ukiulinnut ilinniagaqartumilu najugalinnut ilinniagaqartullu pilersuisussaaffigisaanut.
Imm. 4. Bilitsit angalanissaq kingusinnerpaamik sapaatit akunneri sisamat sioqqullugit inniminnerneqassapput. Kingusinnerusukkut inniminniinermi aningaasartuutit annertuseriaatigisinnaasaat matussuserneqassanngillat.
§ 38. Ilinniagaqartut ilinniaqqinnissamut piareersaataasumik naammasinninnerminnut, iliniarnertuunngorniarluni ilassutitut ilinniarnermut imaluunniit bacheloritut ilinniarnermut atatillugu Kalaallit Nunaanni aalajangersimasumik kingullertut angerlarsimaffigisamut akiliunneqarlutik angalasinnaatitaasut, tak. § 34, imm. 2, oqaaseqatigiit pingajuat, aammalu Kalaallit Nunaanni aalajangersimasumik kingullertut angerlarsimaffigisap illoqarfimmut ilinniarfiusumut naleqqiullugu timmisartoqarfiup, umiarsualiviup imaluunniit qimuttuitsut unittarfiata qaninnerpaap akornanni angalanermut akiliunneqarsinnaatitaasut ilinniarnerminnik naammassisaminnut atatillugu ilinniarnermik nutaamik ingerlaqqillutik sivitsuisut, tak. § 34, imm. 1, oqaaseqatigiit aappaat, angalanernik pineqartunik nuussisinnaapput § 37 malillugu siumut utimullu angalanissanngorlugu. Nuussinermik nalunaaruteqartoqassaaq siumut-utimullu angalanissaq kingusinnerpaamik qaammatit pingasut sioqqullugit.
§ 39. Ilinniagaqartumut, qitornanut najugaqatiginngisaminut angajoqqaatut oqartussaassuseqartumut, meeqqat arlaata Kalaallit Nunaanni najugaata aalajangersimasup illoqarfiullu ilinniarfigisap akornanni juullimut siumut utimullu angalatitsisoqarsinnaavoq. Tamannali atuutissanngilaq ilinniagaqartup meeraq ilinniagaqarfiusumut ukiumi ilinniarfiusumi tassani ilagisimappagu, imaluunniit ilinniagaqartup ilinniarnini qaammatisiutit ukiuanni ukiup tulliani 1. marts nallertinnagu naammassissappagu.
Imm. 2. Meeqqat, aappaasoq pinnagu, tak. § 6, illoqarfimmut ilinniarfigisamut ilagineqarsimappata ilinniagaqartoq meeqqallu siumut utimullu angalanissamut akiliunneqassapput aappaasoq aamma meeqqat ilaannut minnerpaamik ataatsimut ilinniagaqartoq angajoqqaatut oqartussaassuseqarpat. Illoqarfiup ilinniarfigisap aammalu aappaasup aalajangersimasumik Kalaallit Nunaanni najugaata akornanni siumut utimullu angalanermut akiliussisoqassaaq.
Imm. 3. Illoqarfik ilinniarfigisaq Kalaallit Nunaanniippat imm. 2 malillugu angalanermut taarsiullugu aappaasoq inooqataasorluunniit meeqqallu ilinniartup angajoqqaatut oqartussaaffigisai illoqarfimmut ilinniarfigisamut siumut utimullu angalanissamut akiliunneqarsinnaapput. Imm. 2 naapertorlugu angalanermut akiliunneqarsinnaasumut naleqqiullugu aningaasartuutit annertuseriaatigisinnaasaat matussuserneqassanngillat.
Imm. 4. Illoqarfik ilinniarfigisaq Kalaallit Nunaata avataaniippat, tassunga Danmarki ilanngullugu, imm. 2 malillugu angalanermut taarsiullugu aappaasoq inooqataasorluunniit meeqqallu ilinniartup angajoqqaatut oqartussaaffigisai illoqarfimmut ilinniarfigisamut siumut utimullu angalanissamut akiliunneqarsinnaapput, ilinniagaqarnermi pissutsit immikkut ittut tassani atuuppata, tassunga ilanngullugit soraarummeernerit aamma immikkut sammisamik suliaqarneq. Imm. 2 naapertorlugu angalanermut akiliunneqarsinnaasumut naleqqiullugu aningaasartuutit annertunerulersimappata matussuserneqassanngillat.
Imm. 5. Illoqarfimmi ilinniarfimmiinneq qaammatinit qulinit sivikinneruppat imm. 1-4 malillugit angalanermut akiliussisoqarsinnaanngilaq.
Imm. 6. Bilitsit aallannginnermit kingusinnerpaamik sapaatit akunneri sisamat sioqqullugit inniminnerneqassapput. Kingusinnerusukkut inniminniisoqarneratigut aningaasartuutaanerusinnaasut matussuserneqassanngillat.
§ 40. Ilitsersuisumit inassuteqartoqareerneratigut Ilinniagaqarnersiuteqarnermut Naalakkersuisoqarfik tamassuminnga qinnuteqartoqareerneratigut aalajangiisinnaavoq ilinniagaqartup angalanernut aningaasartuutigisariagaanut aammalu akunninnermut aningaasartuutigisariagaanut tamakkiisumik matussusiisoqarnissaanik, takukkit imm. 2-5 makkununnga atatillugu:
1) ilinniagaqarnermik aaqqissuussinermi taaneqarsimasunik pinngitsoorani naammassisassanik pingaarnerusunillu naammassisassanik suliarinninnermi imaluunniit immikkut sammisaq pingaarnerusumilluunniit naammassisassamik suliarinninneq ilinniagaqarnermi pineqartumi immikkut pisinnaasaqarfiulerpat,
2) ilinniagassanut tunngasunik suliaqarluni qaammammit ataatsimit sivisunerusumik suliamik sungiusarfimmiinnerni,
3) ilinniagassanut tunngasunik suliaqarluni ilinniarfimmi allamiinnermi, ilinniakkamut tunngatillugu pinngitsoorani ilinniarfimmiittoqartussaappat ilinniagaqarnermullu aaqqissuussinermi taaneqarsimappat imaluunniit ilinniarfimmiinneq ilinniagaqarnermi pineqartumi immikkut pisinnaasaqarfiulerpat,
4) ilinniagaqalernissamut pinngitsoorani misilitsittussaanermi, aamma
5) illersornissaqarfimmi tiguneqarnissamut misilitsinnermi.
Imm. 2. Kalaallit Nunaanni Kalaallillu Nunaata avataani ilinniarfimmiinnermi aningaasartuutinut pisariaqartunut tapiissutit aalajangerneqassapput ilinniarfimmiinnermi qaammammut aningaasartuutinit procentinngorlugit, taamaalilluni ilinniarfimmiinnermi aningaasartuutit
1) kr. 4000 tikillugit 100%-imik matuneqassallutik,
2) kr. 4000 aamma kr. 10.000 akornanniittut 75%-imik matuneqassallutik, aamma
3) kr. 10.000 sinnerlugit 50%-imik matuneqassallutik, annertunerpaamilli kr. 10.000.
Imm. 3. Imm. 1-imi 2-milu aningaasartuutit taaneqartut tamarmik pisariaqartutut uppernarsarneqarsimassapput ilitsersuisumillu siumut akuerineqarsimassallutik. Tapiissutit annertunerpaamik semesterimut ataatsimut tapiissutigineqartassapput.
Imm. 4. Angalaneq taamaaliortoqarsinnaappat ukiumoortumik ilinniagaqannginnermi angalanermut atatillugu inissinneqassaaq, takuuk § 37.
Imm. 5. Paasisassarsiorluni angalanernut paasisassarsiornernullu tapiisoqarsinnaanngilaq.
§ 41. Ilinniagaqartup ilaqutaani qaniginerpaasaani napparsimaruluttoqartillugu toqusoqartilluguluunniit ilinniagaqartumut taassumalu meeraanut, ilinniagaqartumi najugaqarpata, angalanermut aningaasartuutit allanit matuneqarsimatinnagit akiliussilluni angalatitsisoqassaaq. Akiliussilluni angalatitsisoqassaaq illoqarfiup ilinniarfiusup qaniginerpaasallu pineqartup najugaata akornanni siumut utimullu angalanertut.
Imm. 2. Napparsimaruloornerup kingunerisaanik toqusoqartillugu, tamatumunngalu atatillugu ilinniagaqartup akiliunneqarluni angalanissamik akuersissuteqarfigineqarfigisaani, ilinniagaqartoq Kalaallit Nunaanni ilisinissamut akiliunneqarluni angalasinnaatitaavoq, tamanna najugarisap avataani pissappat, aammalu illoqarfimmut ilinniagaqarfigisamut uteqqinnermut.
Imm. 3. Aallarnissaq sioqqullugu nakorsap nalunaarutaatigut uppernarsarneqassaaq nappaat ima peruluutaatigisoq ilaqutaasut pisarnertut aggersarneqarlutik. Toqusoqarnera toqusup toquneranik uppernarsaatitut allagartap assigisaataluunniit nuutinneranik uppernarsarneqassaaq.
Imm, 4. Ilinniagaqartoq toquppat, illoqarfimmut ilinniarfiusumut atatillugu mittarfimmit, umiarsualivimmit imaluunniit qimutsuitsunut unittarfimmit, takujulli § 33, imm. 4, ilaquttat najugaqarfiannut toqusup angallanneqarneranut tapiisoqassaaq. Akiliunneqarluni angalanissamut ilaapput toqusumik Kalaallit Nunaannut angallassinermi aningaasartuutit pisariaqartut pisortanit piumasaqaatinik tunngaveqartut tamakkerlugit.
Ilinniagaqarnermut atatillugu allamiinneq
§ 42. Ilinniagaqartup tapiiffigineqarsinnaasumik ilinniarneranut atatillugu ilinniagaareersumik nuussinermi Kalaallit Nunaata avataaniittoqarsinnaavoq, tassunga ilanngullugu Danmarkimi, tamakkiisumik ilaannakortumilluunniit tapiiffigineqarsinnaasutut Ilinniagaqarnersiuteqarnermut Naalakkersuisoqarfiup akuerisinnaavaa. Tamassuminnga qinnuteqartoqareerneratigut akuersisoqartassaaq. Ilinniagaqarnermut atatillugu allamiinnerup aallartinnginnera kingusinnerpaamik qaammat ataaseq sioqqullugu qinnuteqaat Ilinniagaqarnersiuteqarnermut Naalakkersuisoqarfimmut tunniunneqassaaq.
Imm. 2. Ilinniagaqarnersiuteqarnermut Naalakkersuisoqarfik akuersinermut piumasaqaateqarsinnaavoq, tassunga ilanngullugu assersuutigalugu paasissutissanik nassiussinissaq aamma assersuutigalugu tamakkiisumik ilaannakortumilluunniit nammineq akiliuteqarnermi, tassunga ilanngullugu ilinniagaqarnermi akiliutinit nammineq akiliuteqarnermi.
Pisattanik assartuisarneq
§ 43. Ilinniagaqarnerup aallartinneranut, unitsinneranut imaluunniit naammassineranut atatillugu angalanermut akiliussisoqarnissaa akuersissutigineqarsimagaangat, taamaattorli tak. § 34, imm. 1, oqaaseqatigiit aappaat, pisattanik assartuinermut akiliussisoqarsinnaavoq.
Imm. 2. Pisattanik assartuinermut akiliussisoqarsinnaavoq:
1) ilinniagaqartunut qaammatit arfinillit sinnerlugit ilinniarfimmiittussanut imaluunniit sungiusaammik suliffimmiittussanut, meeqqat akiliunneqarlutik angalanissaat akuersissutigineqarsimagaangat,
2) ilinniagaqartunut aappariinnut angalaqatigiittunut ilinniartup aappaanut, tak. § 6, ilinniarnissaq qaammatinik 20-nik sivisunerusussatut naatsorsuutigineqarpat,
3) qaammatinit 20-nit sivisunerusumik ataannartumik ilinniareerluni angerlarnermut atatillugu, imaluunniit
4) pisattat ornigassamut angallanneqarnerannut akiliussisoqarsimatillugu, takukkit nr. 2 aamma 3.
Imm. 3. Ilinniagaqarnermik unitsitsisoqarallartillugu, tassunga ilanngullugit ilinniagaqarnermik unitsitsigallarneq pisattanik assartuinermut akiliussisoqarsinnaanngilaq.
Imm. 4. Ilinniagaqartunut Kalaallit Nunaata Nunallu Avannarliit avataani ilinniagaqarnermi ilinniagaqarnersiuteqarnissamik akuerineqartunut pisattanik assartuinermut akiliussisoqarsinnaanngilaq.
§ 44. Usinik umiarsuarmik angallassinermut akiliussinermi pineqartut tassaapput containeri mikisoq ataaseq imaluuniit nassiussatut 5,5 m3-itut initutigisut angallanneqarnerat sillimmaserneqarnerallu ilanngullugit, nassiussat ataatsit 100.000 kr.-it tikillugit sillimmasersimasut.
Imm. 2. Pisuni immikkut ittuni umiarsuartigut angallassinissaq ajornarallartillugu toqqortarinnikkallartitsinermut aningaasartuutinik matussusiisoqarsinnaavoq.
Imm. 3. Ilinniagaqartut Kalaallit Nunaannit allamukartut Kalaallit Nunaaliartulluunniit nassatanut akiliunneqarneranni poortuinermut puuiaanermullu aningaasaliineq ilanngunneqartarpoq.
Imm. 4. Ilinniagaqartut aappariit, tak. § 6, isorartoqatigiimmik angalasussat annerpaamik containerimut mikisumut ataatsimut nassiussanulluuniit 5,5 m3-isut initutigisunut akiliunneqarsinnaapput. Aappariit tamarmik ilinniakkanik tamarmik immikkut qaammatit 20-t sinnerlugit sivisussuseqartuni ilinniagaqarsimappata containerit mikisut marluk imaluunniit nassiussat katillugit 11 m3-isut initutigisut akiliunneqarsinnaapput.
Imm. 5. Ilinniagaqartut pingasunik amerlanernilluunniit meeraqartut annerpaamik containerit mikisut marluk imaluunniit nassiussanut katillugit 11 m3-isut initussuseqartunut akiliunneqarsinnaapput.
§ 45. Nassatanut akiliussisoqartillugu, taamaattorli umiarsuartigut assartuinissaq ajornartillugu, angalanermut akiliunneqartumut ataatsimut naammaginartumik uppernarsaasiinikkut ilinniarnerup aallartinnerani, unitsinnerani naammassineraniluuniit timmisartukkut nassatanut 10 kg angullugu oqimaappallaarutaasunut aningaasartuutit utertinneqarsinnaapput.
§ 46. Pisattanik assartuinermut akiliussisoqassanngilaq ilinniagaqartoq suliffimmini suliunnaarluni imaluuniit suliffissamini sulilissalluni sulisitsisup akiligassarisaanik pigisanik angallassissappat.
Ilassutitut atuarneq aamma katsorsartinnermut aningaasartuutit
§ 47. Kalaallit Nunaata avataani, tassunga Danmarki ilanngullugu, atuarnernut tamakkiisumik matussusiisoqartassaaq pineqartup ilinniagaqarnerani ilinniartitsissummut tunngasumut kalaallit oqaasiinik ilinniartitsinermi immikkullu ilinniartitsinermi pisariaqartumi peqataanermut aningaasartuutinut. Immikkut atuarnissamik pisariaqartitsineq ilinniarfimmi ilitsersuisup inassuteqaataanik uppernarsaaserneqartassaaq.
§ 48. Kalaallit Nunaata avataani, tassunga Danmarki ilanngullugu, ilinniagaqartut nakorsamit uppernarsaaserneqartumik anigorsinnaanngisaminnik nappaateqaraangata nakorsamit innersuunneqartunik nakorsaatinut aningaasartuutaat matussuserneqassapput.
Imm. 2. Kalaallit Nunaata avataani, ilanngullugu Danmarkimi, ilinniagaqartut nakorsamit innersuunneqartumik katsorsarneqarnermut aningaasartuutaat matussuserneqassapput.
Imm. 3. Kalaallit Nunaata avataani ilinniagaqartut, ilanngullugu Danmarkimi, pisariaqartumik kigutinik suliarititsisariaqaleriataarneranni aningaasartuutinut tamakkiisumik matussusiisoqartassaaq, suliaritinneq Ilinniagaqarnersiuteqarnermut Naalakkersuisoqarfimmit akuerineqarpat.
Imm. 4. Imm. 1-3 malillugit taamaallaat aningaasartuutinut matussusiisoqassaaq aningaasartuutit ilaannut pisortanit oqartussaasunit allanit imaluunniit sillimmasiisarnermik aaqqissuussiffiusunit akilerneqanngitsunut.
Atuakkanut aningaasartuutinut tapiissutit
§ 49. Ingerlaqqiffiusumik ilinniarfinni ilinniagaqartunut ilinniagaqarnermi atuakkanik, paasissutissanik katersanik, allaatigisanit katersukkanik assigisaannillu pinngitsoorani pigisassanik pisinermut tapiisoqartarpoq. Ilinniagaqartup ilinniakkami sorlermi ilinniartunngortinne-qarsimanera tapiissutit annertussusaannut apeqqutaavoq. Taamaalilluni tapiissutit immikkoortunut pingasunut tapiissutitut akilerneqartarpoq:
1) atuakkanut tapiissutit qaffatat
2) atuakkanut tapiissutit nalinginnaasut, imaluunniit
3) atuakkanut tapiissutit ilanngakkat.
Imm. 2. Ilinniagaqarnerni atuakkanut, paasissutissanik katersanut, allaatigisanit katersukkanut assigisaannullu pinngitsoorani pigisassanut aningaasartuutinut immikkut qaffasissunut tapiissutit immikkut qaffanneqarnissaannik Ilinniagaqarnersiuteqarnermut Naalakkersuisoqarfik aalajangiisinnaavoq.
Imm. 3. Tapiissutit semesterit immikkut tamarmik aallartinneranni akilerneqartarput, atuakkanullu tapiissutit qaffatat kr. 1100-inik annertussuseqarput, atuakkanut tapiissutit nalinginnaasut kr. 600-inik annertussuseqarput aamma atuakkanut tapiissutit ilanngakkat kr. 200-nik annertussuseqarput.
Imm. 4. Tapiissutit immikkoortut pingasut imm. 1-imi taaneqartut ilinniakkanut ataasiakkaanut inissinneqarfii aamma ilinniakkat sorliit immikkut qaffatanik tapiiffigineqassanersut tapiissutillu taakku annertussusaat Ilinniagaqarnersiuteqarnermut Naalakkersuisoqarfiup ”www.sunngu.gl” -imi ukiumoortumik avammut nalunaarutigisarpai.
Bussinut ilaanermut tapiissutit
§ 50. Tamatumunnga aningaasartuutit allaniit matussuserneqarsinnaanngippata Kalaallit Nunaanni bussinut ilaanermut qaammatikkaartumik allagartamik pisinermut ingerlaqqiffiusumik ilinniagaqartut aningaasartuutaannut tapiissuteqartoqarsinnaavoq, ilinniagaqartup najugaqarfigisaaniit ilinniagaqarfimmut aqqusernit minnerpaamik 5 km-inik takissuseqarpata. Angalanermut tapiissutit, qaammatikkaartumik tunniunneqartartut aningaasartuutiviusut 400 kr.-it sinnerlugit annertussuseqartut avataaniittunut matussusiissapput, taamaattoq annerpaamik 1500 kr.-it.
Ilinniarnermi taarsigassarsiat Nunatta karsianit aningaasalersorneqartut
§ 51. Taamaallaat taarsigassarsisitsisoqarsinnaavoq ingerlaqqilluni tapiiffigineqarsinnaasuni ilinniarnerni ilinniagaqartunut kapitali 2-mi 3-milu piumasaqaatinik naammassinnissimasunut 18-inillu ukioqalereersimasunut. Ilinniagaqarnermi taarsigassarsiat ilinniartitaanerup nalaani ataasiaannartumik ukiup affakkaartumillu semesterimut taarsigassarsiatut tunniunneqartarput, taamaattorli takukkit §§ 52 aamma 53 aamma § 33, imm. 1, oqaaseqatigiit aappaat. Ataasiaannartumik taarsigassarsiat annertussusissaat ukiumoortumillu taarsigassarsiat amerlanerpaaffissaat aningaasanut inatsimmi takuneqarsinnaapput.
Imm. 2. Semesterimut taarsigassarsiat upernaami semesterimut ukiamilu semesterimut taarsigassarsiarineqartarput. Upernaami semesteri piffimmut 1. januaarimit 31. juuli tikillugu aammalu ukiami semesteri 1. aggustimit 31. decembari tikillugu naatsorsuutigineqartarput. Semesterimut taarsigassarsiat semesterip pineqartup naanerani tamakkiisumik atorneqarsimanngitsut semesterip tullianut nuunneqarsinnaapput. Ilinniagaqartup tamassuminnga qinnuteqareernikkut semesterimi taarsigassarsiat qaammatikkaartumik pisarsinnaavai.
Imm. 3. Ataasiaannartumik allanik taarsigassarsisitsisoqaqqissinnaavoq pissutsit immikkut illuinnartut pissutaatillugit ilinniakkap allamik taarserneratigut imaluunniit ilinniakkamik allamik aallartitsinermi, tamatumani ilaallutik nuunnermut ingammik aningaasartuutigisanut aammalu inissiamut nutaamut aallaqqaatitut akiliutit.
Imm. 4. Ilinniagaqarnermi taarsigassarsisoqassaaq akiitsunut allagartaliussaq Ilinniagaqarnersiuteqarnermut Naalakkersuisoqarfimmit akuerineqartoq atorlugu. Ilinniagaqarneq aallartinneqareerpat akiitsunullu allagartaq atsiorneqarnikoq Ilinniagaqarnersiuteqarnermut Naalakkersuisoqarfimmit tiguneqareerpat ilinniagaqarnermi taarsigassarsiat siusinnerpaamik tunniunneqarsinnaapput.
§ 52. Ilinniakkat 1. marts imaluunniit 1. oktober sioqqullugit naammassineqartut semesterimi pineqartumi taarsigassarsinissamut pisinnaatitaaffigineqanngillat. Naalagaaffiup ilinniagaqarnersiuteqartitsineranit ilinniagaqarnersiuteqartunut semesterimi taarsigassarsisitsisoqarsinnaanngilaq, taamaattoq § 33, imm. 1 oqaaseqatigiit aappaat naapertorlugit.
§ 53. Ilinniagaqartunut Kalaallit Nunaanni ilinniaqqinnissamut piareersartunut imaluunniit inuutissarsiutinut tunngaviusumik ilinniagaqartunut ilinniarnermi taarsigassarsisitsisoqarsinnaanngilaq, taamaattorli takuuk imm. 3 aamma 4 aamma § 33, imm. 1, oqaaseqatigiit aappaat.
Imm. 2. Ilinniagaqartunut ilinniarnermi taarsigassarsisitsisoqarsinnaanngilaq ilinniareernerup kingorna ilinniagaqarnermi akiitsugarilikkat ima amerlatigilersimassappata taarsersornissaat ajornartorsiutaalertussatut nalilerneqarlutik. Naliliinermi ilaatigut makku mianerineqassapput:
1) Ilinniareernermi naatsorsuutigisatut aningaasarsiat inissisimaffiannut naleqqiullugu akiitsugarisat amerlassusaat.
2) Ilinniagaqartup ilinniarnermi taarsigassarsiaminik naafferartumik akilersornissaasa qanoq sivisutiginissaata naatsorsuutiginera.
3) Ilinniagaqarnermi taarsigassarsiat pillugit naafferartumik akilersuinermik aaqqissuussinermik ilinniagaqartoq siusinnerusukkut ingasattumik ilaginnaasimanersoq.
Imm. 3. Ilinniagaqarnersiuteqarnermut Naalakkersuisoqarfik imm. 1-imit immikkut akuerinnissinnaavoq pissutsit immikkut illuinnartut atuunnerini, tassunga ilanngullugu ilinniarnertuunngorniarluni ilinniarfinni piareersarfittut neqeroorutaasuni Ilinniagaqarnersiuteqarnermut Naalakkersuisoqarfimmit tapiissuteqarfiusinnaasutut akuerisaasuni ilinniagaqartut aallarniinermi aningaasartuutit uppernarsarneqartut matussusernerinut.
Imm. 4. 18-ileereersimallutik Kalaallit Nunaata avataani, tassunga Danmarki ilanngullugu, ilinniagaqarnissamut piareersaataasumik imaluunniit inuussutissarsiutinut tunngaviusumik ilinniagaqartunut ataatsikkut tigusassanik taarsigassarsisitsisoqarsinnaavoq.
§ 54. Qinnuteqarnermi immersugassaq Ilinniagaqarnersiuteqarnermut Naalakkersuisoqarfimmit akuerineqartoq atorlugu Kalaallit Nunaanni ilinniagaqarnissamut ilinniagaqarnersiuteqarnissamik qinnuteqaateqartoqassaaq. Ilinniagaqarnersiuteqarnissamut qinnuteqaatinik suliarinninnermi suleriaasissaq Ilinniagaqarnersiuteqarnermut Naalakkersuisoqarfiup aalajangissavaa, taannalu avammut saqqummiuttassallugu. Immikkut akuerineqarnissamik qinnuteqaatit Ilinniagaqarnersiuteqarnermut Naalakkersuisumut nassiunneqassapput.
Imm. 2. Ilinniagaqarnersiuteqalernissamik qinnuteqaatit qaqugukkut tunniunneqareersimanissaat pillugit piffissaliussassat Ilinniagaqarnersiuteqarnermut Naalakkersuisoqarfiup aalajangersarsinnaavai.
Imm. 3. Majoriami ilinniagaqarnernut atatillugu ilinniagaqarnersiuteqarnissamik qinnuteqaatit kommunalbestyrelsimit aqunneqarput angusassat pillugit isumaqatigiissutit Namminersorlutik Oqartussat aamma kommunalbestyrelsip pineqartup akornanni isumaqatigiissutigineqartartut tunngavigalugit.
Imm. 4. Ilinniagaqarnersiuteqarnermut Naalakkersuisoqarfiup Majoriami ilinniartut ilinniagaqarnersiuteqarsinnaasut amerlassusissaat ukiut tamaasa aalajangersartarpai. Ukiumut tulliuttumut amerlassutsit aalajangiussat oktobarip qaammataa naatinnagu kommunalbestyrelsimut pineqartumut ukiut tamaasa nalunaarutigineqartassapput.
Imm. 5. Kommunalbestyrelsi imm. 3 malillugu qinnuteqaatit pillugit aalajangiisarpoq. Ilinniagaqarnersiutit kommunalbestyrelsimit akilerneqartassapput, taakkulu akiliussigallarnerup kingorna Ilinniagaqarnersiuteqarnermut Naalakkersuisoqarfimmit matussuserneqartassapput.
Imm. 6. Kommunalbestyrelsip ilinniagaqarnersiutit pillugit aalajangiinera, takuuk imm. 5, allaffissornikkut oqartussaasumut allamut suliassanngortinneqarsinnaanngilaq.
§ 55. Ilinniagaqartoq ukiuni tamani qaammammut ataatsimut arlalinnulluunniit ilinniagaqarnersiuteqannginnissaq toqqarsinnaavaat. Ilinniagaqarnersiuteqarnissamik qinnuteqannginneq ilinniagaqarnersiuteqannginnissamik toqqaanermut sanilliunneqassaaq. Ilinniagaqartoq qaammatini qassini ilinniagaqarnersiuteqannginnissamik nalunaaruteqarani ilinniagaqarnersiuteqannginnissaq toqqarpagu, tamassuminnga nutaamik allaganngorlugu qinnuteqarnissaq ilinniagaqarnersiutit akileqqittalernissaannut piumasaqaataavoq.
Imm. 2. Ilinniagaqarnersiuteqannginnissamik allagannngorlugu qinnuteqaat qaammammi akiliiffiusumi ullut 15-ianni ilinniarfimmi ilitsersuisarsup tigoreersimassavaa. Ilinniagaqarnersiutit akilerneqartarnerisa aallarteqqinneqarnissaat pillugu qinnuteqaat qaammammi akiliiffiusumi ullut 15-ianni ilinniarfimmi ilitsersuisup tigoreersimassavaa.
Atuutilersitsinermut, ikaarsaariarnermut atorunnarsitsinermullu aalajangersakkat
§ 56. Nalunaarut ulloq 1. december 2016 atuutilerpoq. Tassunga peqatigitillugu Ilinniagaqarnersiutit pillugit Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 21, 13. december 2012-imeersoq atorunnaarsinneqarpoq.
§ 57. ilinniagaqartut 1. august 2005 sioqqullugu ingerlaqqiffiusumik ilinniakkamik ilinniagaqarnersiuteqarfiusumik Namminersornerullutik Oqartussani naammassillugu ilinniagaqarsimasut, qiorsinernik ilanngaavigineqassapput kingullermik ilinniakkap naammassisap piffissaliussaasumi nalinginnaasumi naammassinerata nalinganik, taamaattoq takuuk imm. 4. Ilinniagaqarneq bachelorinngornissamut aamma kandidatinngornissamut immikkoortoqartoq ilinniagaqarnertut ataatsitut matumani isigineqassaaq. Ilinniagaqartoq Namminersornerullutik Oqartussanit ilinniagaqarnersiuteqarluni 1. august 2005-imi ingerlaqqiffiusumik ilinniagaqarnermik aallartitsisimappat, ilinniakkamut naammassisamut killissarititami qiortartakkanik ilanngaavigineqassanngilaq.
Imm. 2. Ilinniagaqartut Namminersornerullutik Oqartussanit ilinniagaqarnersiuteqarlutik 1. august 2005 sioqqullugu ingerlaqqiffiusumik ilinniagaqarnermik unitsitsisimasut killissarititami qiortartakkanik ilanngaavigineqassanngillat. Qaffasinnerusumik ilinniagaqartoq 1. august 2005-imi kingusinnerusukkulluunniit aallartitaanut naleqqiullugu ilinniakkami unitsissimasamini piginnaaffeqarfinnik pissarsisimappat ilinniakkap aallartinnerani piffissami tapiissuteqarfiusumi killissarititamilu qiortartakkanik ilinniakkami pineqartumi piginnaaffeqarfinnik pissarsiffiusunut qaammatinut aalajangersimasunut ilanngaasoqassaaq.
Imm. 3. Ilinniagaqartut Namminersornerullutik Oqartussanit ilinniagaqarnersiuteqarlutik 1. august 2005-imi ingerlaqqiffiusumik ilinniagaqartuusut killissarititami ilinniakkap maannakkut inissisimaffiani ilinniarfiginissaanik sivisussusiata assinganik qiortartakkanik ilanngaavigineqassapput, taamaattorli takuuk imm. 4. Ilinniagaqarneq bachelorinngornissamut aamma kandidatinngornissamut immikkoortoqartoq ilinniagaqarnertut ataatsitut matumani isigineqassaaq. Tamanna ilutigalugu ilinniakkami ingerlanneqartumi piffissaq ikiorsiissuteqarfiusoq sivitsorneqassaaq, aningaasanik ikiorsiissuteqarfiusup ilinniagaqarnerullu sivisussutsimikkut inissisimaffiisa akornanni qaammatit amerlassusiisa assigiinngissutaannik qiortartagassat amerlassusilerlugit. Piffissamut sivisussusissatut inissisimaffimmut ilinniagaqarnerup maannakkut inissisimaffia siuarsimaneruppat ilinniagaqartup ilinniarnermi nalaani aningaasanik ikiorsiissutisiaqarsimanera qaammatit amerlassusiannut assingutillugit killissarititami qiortartagassat tunniunneqassapput, taamaattorli takuuk imm. 4, taamaalineranilu piffissaq ilinniagaqarnersiuteqarfiusoq allannguuteqassanngilaq.
Imm. 4. Ilinniagaqartut ilinniarnermik nalaani piffissami ilinniagaqarnersiuteqarnerminni 1. august 2005 sioqqullugu meerartaarsimasut tamatuma nassatarisaanik killissarititami qiugassanik aqqaneq-marlunnik aammalu piffissami tapiissuteqarfiusumi meeqqanut tamanut tunineqassapput. Tamanna taamaallaat atuutissaaq ilinniagaqartup 1. august 2005 ilanngullugu meeraq inooqatigisimappagu, aammalu tamatumunnga ilinniagaqarnersiutit pillugit Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaanni nr. 3, 6. februar 1998-imeersumi § 19, imm. 1 malillugu aalajangersakkat naapertorlugit ilinniagaqarnermik malinnaasimaguni. Tamatuma kingornatigut ilinniagaqartup ilinniarnini unitsippagu killissarititami ilassuteqarfimmi atugaanngitsut assinginik qiugassat ilanngaatigineqassapput.
§ 58. Ilinniagaqartunut tapiiffigineqarsinnaasunut 1. januar 2013 sioqqullugu tapiiffigineqarsinnaasumik ingerlaqqiffiusumik ilinniakkamik Danmarkimi aallartitsisimasunut, aammalu 1. januar 2013-ip kingorna suli ilinniakkaminnik ingerlatsisunut aningaasanik ilinniarnermi tunniuneqartunik tunniussisoqarsinnaavoq, tak. § 12, danskit ilinniagaqarnersiuteqarnermut malittarisassaat naapertorlugit qiortartakkat nungussimagunikkit. Piumasaqaatit § 13-imiittut naammassineqarsimappata ilutigisaanik meeqqanut tapisianik pisartagaqartitsisoqarsinnaavoq.
Imm. 2. Imm. 1 malillugu aningaasat tunniunneqartartut meeqqanullu tapit annerpaamik qaammatinut aqqaneq marlunnut tunniunneqarsinnaapput.
Imm. 3. Ilinniagaqartunut ilinniagaqarnersiuteqarsinnaasunut, 1. januar 2013 sioqqullugu ingerlaqqiffiusumik ilinniakkamik tapiiffigineqarsinnaasumik Danmarkimi aallartitsisimasunut, aammalu 2013-imi januarip aallaqqaataata kingorna unitsinnagu ilinniakkaminnik suli ingerlatsisunut, ilinniakkanut siunnersortiminnut qinnuteqarnermikkut ilassutitut qiorsinernik aqqaneq marlunnik pissarsisinnaapput, § 24, imm. 1, nr. 1 aamma 2 naapertorlugit pissutaasut tunngavigalugit, imaluunniit ilinniagaqartup ilaqutaani qaninnerni nappaammik ilungersunartumik aqqusaagaqartoqarsimappat toqukkulluunniit qimaguttoqarsimappat.
§ 59. Meeqqanut tapisiaqartitsisoqarsinnaavoq, tak. § 13, ilinniagaqartunut tapiiffigineqarsinnaasunut Danmarkimi najugaqartunut, 1. januar 2013-imi Naalagaaffiup ilinniagaqarnersiuteqarfianiit, Statens Uddannelsesstøtte, ilinniarnermi aningaasanik pisartagaqarlertunut, ilinniagaqartoq pilersuisutut tapisianik danskit ilinniagaqarnersiuteqarnermut malittarisassaat naapertorlugit tapisiaqarsinnaatitaanngippat.
Imm. 2. Ilinniagaqarnersiuteqarnermut Naalakkersuisoqarfik qinnuteqartoqarnera tunngavigalugu meeqqanut tapisiaqartitsisinnaavoq ilinniagaqarnersiuteqarnissamut pisinnaatitaasu-mut Danmark-imi ilinniagaqartumut, taanna 1. januar 2013-imi Naalagaaffiup ilinniagaqarnersiuteqarfianut, Statens Uddannelsesstøttemut nuuppat, ilinniagaqartorlu pilersuisutut tapisianik annikinnersunik pissarsiassaqartinneqarpat, tak. § 14. Meeqqanut tapisiat annertussuseqassapput pilersuisutut tapisiassat ilinniagaqartullu meeqqanut tapisiassaraluisa assigiinngissutaannik.
§ 60. Ilinniagaqartut tapiiffigineqarsinnaasut, 1. januar 2013 sioqqullugu ilinniakkamik tapiiffigineqarsinnaasumik Danmarkimi aallartitsisimasut, aammalu 1. januar 2013-ip kingorna unitsinnagu ilinniakkaminnik ingerlatsisut, Ilinniagaqarnersiuteqarnermut Naalakkersuisoqarfimmut qinnuteqarnermikkut ilassutitut ilinniagaqarnersiutinik Namminersorlutik Oqartussaniit tapiiffigineqarsinnaapput, ilinniagaqartup aningaasat ilinniarnermi tunniunneqartartunut danskit ilinniagaqarnersiuteqartitsinermut malittarisassaannut nuunnermi kingorna ajornerusumik pineqannginnissaa siunertaralugu.
Imm. 2. Ilinniagaqarnersiutit ilassutaasut, imm. 1 naapertorlugu, taamaallaat annertussuseqarsinnaapput ilinniagaqarnersiutit danskit ilinniagaqarnersiuteqarnermut malittarisassaat naapertorlugit pisinnaatitaaffigisaasa aammalu ilinniagaqarnersiutit suli Namminersorlutik Oqartussat stipendiumitut tunniussinnaasaasa assigiinngissusiattut.
§ 61. Aalajangersakkat maannamut atuuttut malillugit qularnaveeqqusiissuteqarnermi pisussaaffiit atuuffissamik naanissaata tungaanut atuutiinnassapput piumasarisaasut allanngortinnagit.
Imm. 2. Qularnaveeqqusiissuteqarnermi pisussaaffiit 1. januar 1997 sioqqullugu akilerneqartut aalajangersakkat maannamut atuuttut malillugit ernialersorneqassapput.
Imm. 3. Qularnaveeqqusiissuteqarnermi pisussaaffiit 1. januar 1997 kingoqqullugu akilerneqartut akiliinerup kingorna ullormit aallartittumit ernialersorneqalissapput. Sukkulluunniit akiitsuusut ukiumoortumik ernialersorneqassapput pisortat sukkulluunniit diskontoata 5%-imik ilasap angeqataanik ernialersorlugit. Ernialiineq ukiut tamaasa 31. december piffissamiluunniit ilinniagaqartup akiitsunik akiliinerani pisassaaq.
Namminersorlutik Oqartussat, ulloq 25. november 2016
kundgrelse_B_28_2016_kn


text:
Vaikka Apple olisi saattanut voittaa taistelun patenttisodassa Galaxy Tabin ja iPadin välillä Yhdysvalloissa, se ei tehnyt niin hyvin Isossa-Britanniassa. Osana menettämistä oikeudenkäynnistä Samsungia vastaan Apple joutui julkaisemaan yleisön Britannian kotisivulta, sekä julkaisemaan mainoksia suurissa Yhdistyneen kuningaskunnan julkaisuissa, jotta voidaan korjata tapauksen haitallinen vaikutus Samsungin tablettien tuotemerkkiin.
Aivan puolivälissä noudattamisen yhteydessä Apple lähetti linkin sivulle, jonka sivun alareunassa oleva tunnustus, jossa useimmat ihmiset eivät näe sitä. Itse tunnustuksessaan se lisäsi myös sisältöä pidemmälle kuin määrättyjä vaatimuksia, jotka koskivat sitä, että tuomioistuin olisi täysin väärässä Applen Applen päätöksessä. Tämän seurauksena Yhdistyneen kuningaskunnan tuomioistuin on pitänyt Applea vaatimustenvastaisuudessa ja määräsi Applen vaihtaa lausunnon sanamuotoa, asettaa sen kotisivulleen ja käyttää vähintään 11 pisteen fonttia. Applen lakimiehet alun perin kiistivät, että tällaiset jyrkät muutokset kestivät kaksi viikkoa, mutta se ei lentänyt tuomioistuimessa.
Näemme 48 tunnin kuluttua siitä, miten Apple reagoi, mutta tällä välin voit tarkistaa nykyisen kuittauksen ja sijainnin sivustolla yllä olevan kuvakaappauksen avulla ja lainaamalla alla Applen kotisivulta.
Samsung / Apple UK -tuomio
Englannin ja Walesin korkeimman oikeuden tuomioistuin päätti 9. heinäkuuta 2012, että Samsung Electronic (UK) Limitedin Galaxy Tablet Computer eli Galaxy Tab 10.1, Tab 8.9 ja Tab 7.7 eivät merkitse Applen rekisteröityä tuotenumeroa 0000181607-0001. Jäljennös Highcourtin täydestä tuomiosta on saatavilla seuraavasta linkistä: www.bailii.org/ew/cases/EWHC/Patents/2012/1882.html.
Tuomion mukaan tuomari teki useita tärkeitä kohtia vertaamalla Apple- ja Samsung-tuotteiden mallia:
"Applen muotoilun äärimmäinen yksinkertaisuus on silmiinpistävä. Kaiken kaikkiaan se on asetettu tasoittamattomilla tasoilla, joiden etupuolella on lasilevy aina ulospäin hyvin ohut vanteen ja tyhjän takan. Värin ympärillä on terävä reuna ja käyrän yhdistelmä sekä kulmissa että sivuissa. Suunnittelu näyttää objekti, jonka tietoinen käyttäjä haluaisi ottaa ja pitää. Se on hillitty, sileä ja yksinkertainen tuote. Se on hieno muotoilu. "
"Informoidun käyttäjän kokonaisvaikutelma kustakin Samsung Galaxy Tabletsista on seuraava. Edestä he kuuluvat perheeseen, joka sisältää Applen suunnittelun; mutta Samsungin tuotteet ovat hyvin ohuita, melkein epäyhtenäisiä tämän perheen jäseniä, joilla on epätavallisia yksityiskohtia takana. Heillä ei ole samaa vähäistä ja äärimmäistä yksinkertaisuutta, jota Apple suunnittelee. He eivät ole niin viileitä. "
Tuomio on voimassa kaikkialla Euroopan unionissa, ja tuomioistuin hyväksyi sen 18.10.2012. Court of Appealin tuomiosta on jäljennös seuraavasta linkistä: www.bailii.org/ew/cases/EWCA/Civ/2012 /1339.html. Rekisteröityyn muotoon ei ole kiellettyä missään Euroopassa.
Kuitenkin samassa patentissa Saksassa käsiteltävässä asiassa tuomioistuin totesi, että Samsung oli epäreilua kilpailua kopioimalla iPad-mallin. Yhdysvaltain tuomaristo totesi myös, että Samsung syyllistyi rikkomaan Applen design- ja hyödyllisyysjulkaisuja, jotka antavat yli miljardin Yhdysvaltain dollarin vahinkoa Apple Inc: lle. Vaikka Yhdistyneen kuningaskunnan tuomioistuin ei löytänyt Samsungia syyllistyneeksi rikkomisesta, muut tuomioistuimet ovat tunnustaneet, että luomalla Galaxy-tabletti, Samsung tahallisesti kopioi Applen paljon suosittua iPadia.
Windows 10 Vihje: Tee Käynnistä-valikko Käynnistä Koko näyttö
Kierrä kolikko tai rulla kiekko Cortanan kanssa Windows Phone 8.1: lla
Lähetä tekstiviestit nopeasti sähköpostiin
Amazon esittelee tulta HDX-tabletteja parannetuilla ominaisuuksilla
Nopea avaaminen uudelleen Chrome- ja Firefox-välilehdissä
SugarSync: Saat jopa 12 Gt vapaata tilaa 31. toukokuuta saakka
Kuinka ladata täydellinen kopio kaikista Facebook-kuvista, videoista ja tiedoista

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


text:
lehdet tapetti HD
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / HD / lehdet tapetti HD	lehdet tapetti HD
1,121 näkymät
0	lehdet tapetti HD
Tässä on paras kokoelma lehdet tapetti HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos Like Tämä jättää tapetti HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Jeya Edellinen: punainen valentine tapetti HD
näkymät (59) r taustakuvia HD
näkymät (55) kaasunaamari tapetti HD
näkymät (41) Tumblr iPhone tapetti
näkymät (41) Nature hd tapetti
näkymät (41) Onnellista uutta vuotta 2017 tapetti hd
näkymät (37) Final fantasy 15 HD tapetti
näkymät (36) Party tapetti
sininen palo tapetti HDsöpö taustakuva puhelimen HDNike tapetti hdSmashing lehden taustakuvainnostava taustakuvia HDHouston Astros tapetti HDfemale taustakuvia HDFrieza tapetti HDDesktop Bleach Taustakuva HDtapetti elämä Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD hd hd HD


Laki kiinteän omaisuuden ja erityisten oikeuksien… 709/1993 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1993 › 709/1993
kumotaan kiinteän omaisuuden ja erityisten oikeuksien lunastuksesta 29 päivänä heinäkuuta 1977 annetun lain (603/77) 51 ja 99 §,
muutetaan 10 §:n 2 momentti, 11 ja 13 §, 15 §:n 6 kohta, 20 §, 21 §:n 3 momentti, 52 §:n 4 momentti, 53 ja 54 §, 71 §:n 2 momentti, 79 §:n 1 momentti, 91 §:n 2 momentti, 93 §, 97 §:n 2 momentti ja 98 §:n 3 momentti,
sellaisina kuin niistä ovat 11 ja 53 § osittain muutettuina 30 päivänä joulukuuta 1982 annetulla lailla (1110/82) ja 20 §, 21 §:n 3 momentti, 91 §:n 2 momentti ja 97 §:n 2 momentti viimeksi mainitussa laissa, sekä
lisätään lakiin uusi 49 a § ja sen edelle uusi väliotsikko seuraavasti:
Lunastuslupaa koskevasta päätöksestä on viipymättä annettava tieto virkakirjeellä maanmittaustoimistolle, jolle on samalla toimitettava kappaleet hakemuskirjoista, sekä 9 §:n 1 momentissa säädetyssä järjestyksessä niille, joita 8 §:n mukaan on kuultava, ja hakijalle.
Määräyksen lunastuksen toimeenpanoon antaa maanmittaustoimisto saatuaan tiedon päätöksestä, jolla lunastuslupa on myönnetty.
Määräyksen 5 §:n 2 momentissa tarkoitetun lunastuksen, tontinosan lunastuksen sekä sellaisen muun lunastuksen toimeenpanoon, johon hakijalla on oikeus ilman lunastuslupaa, maanmittaustoimisto antaa hakemuksesta.
Toimitusinsinööriksi maanmittaustoimiston on määrättävä sellainen maanmittaustoimituksia suorittava toimitusinsinööri, jolla on riittävä perehtyneisyys lunastusasioihin. Jos toimitus tapahtuu kokonaan kunnan asemakaava- tai rakennuskaava-alueella eikä asianomainen kunta ole lunastustoimituksessa asianosaisena, toimitusinsinööriksi voidaan kunnan suostumuksella määrätä se kiinteistöinsinööri, jolla on vastaava perehtyneisyys lunastusasioihin.
6) muodostettava kiinteistöt ja käsiteltävä muut lunastuksen toimeenpanoon liittyvät lunastustoimikunnan päätettävät asiat sen mukaan kuin jäljempänä tarkemmin säädetään.
Sellaiset lunastukset, jotka perustuvat samaan lunastuslupaan, käsitellään samassa toimituksessa. Maanmittaustoimisto voi kuitenkin toimitusmääräystä antaessaan tai toimituksen aikana erottaa samaan lunastuslupaan perustuvat lunastukset käsiteltäviksi eri toimituksissa, jos se lunastuksen jouduttamiseksi tai muusta syystä on tarpeellista.
Toimituksessa on suoritettava tarpeellinen rajankäynti. Jos lunastuksen kohteen määräämistä varten on toimituksen aikana tarpeen suorittaa tontinmittaus tai yleisen alueen mittaus, rakennuslautakunnan on määrättävä toimitusinsinöörin esityksestä sellainen toimitus suoritettavaksi.
Kiinteistöjen muodostaminen
Tämän lain mukaan lunastettu alue muodostetaan yhdeksi tai useammaksi pakkolunastusyksiköksi siten, että eri käyttötarkoitusta varten lunastetut alueet muodostetaan eri yksiköiksi. Pakkolunastusyksiköt voidaan muodostaa toisinkin, jos lunastuksen hakija sitä pyytää tai se on muutoin tarkoituksenmukaista, eikä kiinteistöjärjestelmän selkeys vaarannu. Lunastajan suostumuksella lunastettu alue voidaan liittää hänen ennestään omistamaansa samaa tarkoitusta palvelevaan pakkolunastusyksikköön. Eri kuntiin kuuluvia alueita ei saa sisällyttää samaan pakkolunastusyksikköön.
Jos lunastaminen tapahtuu rakennuslain nojalla, voidaan lunastettu alue lunastajan pyynnöstä muodostaa muuksi kiinteistöksi kuin pakkolunastusyksiköksi. Milloin lunastuksen kohteena olevalla alueella on suoritettu tontinmittaus tai yleisen alueen mittaus, lunastettu alue merkitään kuitenkin tonttina tai yleisenä alueena kiinteistörekisteriin, jos merkitsemisen edellytykset ovat olemassa, noudattaen, mitä siitä kaavoitusalueiden jakolaissa (101/60) säädetään.
Jos lunastetusta alueesta muodostetaan tila, sille määrätään osaluku ja manttaali noudattaen, mitä jakolaissa lohkomisesta säädetään.
Hakijan on viipymättä ilmoitettava korvauksen suorittamisesta maanmittaustoimistolle ja samalla esitettävä siitä selvitys.
Kun lunastuspäätös on kaikilta osiltaan saanut lainvoiman sekä kertakaikkinen korvaus asianmukaisesti suoritettu ja 45 §:n 2 momentissa tarkoitettu vakuus on asetettu, toimitusinsinöörin on lähetettävä viivytyksettä toimituksen asiakirjat ja kartat kiinteistörekisterin pitäjälle. Kiinteistörekisterin pitäjän on tehtävä lunastuksesta tarpeelliset merkinnät kiinteistörekisteriin viivytyksettä sen jälkeen.
Kun omistusoikeuden saaminen lunastettavaan kiinteistöön tai alueeseen tai muiden lunastuksen päättymiseen liittyvien oikeusvaikutusten syntyminen on tärkeää lunastuksen tarkoituksen toteuttamiseksi ja valitus lunastuspäätöksestä koskee vain korvauksia tai kustannuksia tai muutoin sellaista seikkaa, joka ei vaikuta lunastuksen kohteen vahvistamiseen taikka kiinteistörekisteriin muutoin tehtäviin merkintöihin, voidaan tarpeelliset rekisterimerkinnät toimituksesta tehdä lunastuksen hakijan pyynnöstä, vaikkei lunastuspäätös kaikilta osiltaan ole saanut lainvoimaa, edellyttäen, että lunastustoimikunnan määräämä lunastuskorvaus on asianmukaisesti suoritettu. Jos rekisteröinnin estävä valitus koskee vain joitakin toimitukseen kuuluvia kiinteistöjä, voidaan rekisterimerkinnät muiden kiinteistöjen osalta tehdä lunastuspäätöksen lainvoimaisuutta odottamatta. Edellä tarkoitettu pyyntö on tehtävä maanmittaustoimistolle, jonka on toimitettava rekisteröintiä varten tarpeelliset tiedot kiinteistörekisterin pitäjälle ja ilmoitettava rekisteröintiä koskevasta pyynnöstä maaoikeudelle. Maaoikeustuomari voi kieltää rekisteröinnin siksi, kunnes valitus on ratkaistu.
Lunastus katsotaan päättyneeksi, kun 53 §:n 1 momentissa tarkoitetut merkinnät on tehty taikka kun merkitsemisen edellytysten on todettu olevan olemassa, mutta merkitseminen ei ole tarpeen.
Kiinteistörekisterin pitäjän on viipymättä ilmoitettava lunastustoimituksen kiinteistörekisteriin merkitsemisestä maanmittaustoimistolle, jonka tulee lähettää tieto lunastuksen päättymisestä lunastusluvan antaneelle viranomaiselle ja 3 §:n 2 kohdassa tarkoitetun lunastuksen kysymyksessä ollessa erityistiedoksiantona asianomaiselle omistajalle tai haltijalle. Tuomarille tehtävästä ilmoituksesta säädetään 79 §:n 1 momentissa.
Jollei lisäkorvauksesta sovita, se on määrättävä vaatimuksen esittäjän hakemuksesta pidettävässä toimituksessa, jonka pitämisessä on soveltuvin kohdin noudatettava, mitä lunastustoimituksesta säädetään. Määräyksen toimituksen suorittamiseen antaa maanmittaustoimisto.
Kun lunastus on päättynyt, maanmittaustoimiston on viipymättä ilmoitettava siitä asianomaiselle tuomarille, jonka tulee tehdä lunastuksen päättymisestä merkinnät lainhuuto- ja kiinnitysrekisteriin.
Valitusosoituksen antamisesta, muutoksenhakumenettelystä ja valitusasian käsittelystä on voimassa, mitä jakolaissa säädetään. Kuitenkaan ei tyytymättömyyttä tarvitse erikseen ilmoittaa. Valitusajan päätyttyä maanmittaustoimiston on päätökseen tyytyneiden asianosaisten selityksiä ja toimitusinsinöörin lausuntoa hankkimatta lähetettävä valitusasiakirjat ja tarvittaessa myös maaoikeuden asiakirjavihko korkeimmalle oikeudelle.
Maanmittaustoimiston tämän lain nojalla antamaan päätökseen ei saa hakea valittamalla muutosta, paitsi milloin kysymys on toimitusmääräystä koskevan hakemuksen hylkäämisestä.
Edellä 1 momentissa tarkoitettu asia ratkaistaan lunastustoimituksessa. Määräyksen toimituksen suorittamiseen antaa maanmittaustoimisto lunastusta tai korvausta vaativan tai lunastus- tai korvausvelvollisen hakemuksesta.
Mitä 81 ja 82 §:ssä säädetään hakijan velvollisuuksista, sovelletaan lunastus- ja korvausvelvolliseen. Jos omistaja luopuu lunastuksesta, hänen on korvattava lunastusvelvolliselle tämän suorittamat kustannukset.
Mitä tässä laissa säädetään kiinteistörekisteristä ja kiinteistörekisterin pitäjästä, koskee soveltuvin osin maarekisteriä ja tonttikirjaa sekä vastaavasti kartasto- ja tietopalvelutoimistoa ja tonttikirjan pitäjää.
Ennen lain voimaantuloa lopetettuihin lunastustoimituksiin sovelletaan aikaisempia säännöksiä.
HE 47/93
MmVM 9/93
10 §11 §13 §15 §20 §21 §49 a §52 §53 §54 §71 §79 §91 §93 §97 §98 §


Asetus ennakkoperintäasetuksen muuttamisesta 1214/1989 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1989 › 1214/1989
Valtiovarainministeriön toimialaan kuuluvia asioita käsittelemään määrätyn ministerin esittelystä muutetaan 1 päivänä joulukuuta 1978 annetun ennakkoperintäasetuksen (904/78) 3 luvun otsikko sekä 3 ja 4 luku,
sellaisina kuin niistä ovat 3 luvun otsikko 25 päivänä syyskuuta 1987 annetussa asetuksessa (756/87) ja 3 luku osittain muutettuna viimeksi mainitulla ja 23 päivänä joulukuuta 1988 annetulla asetuksella (1113/88), näin kuuluviksi:
Ennakonpidätys korosta, rahasto- ja voitto-osuudesta
Ennakonpidätys on 50 prosenttia ennakkoperintälain 31§:ssä tarkoitetusta korosta, rahasto- ja voitto-osuudesta. Ennakonpidätystä ei ole kuitenkaan toimitettava, jos koron määrä on pienempi kuin 100 markkaa.
Ennakonpidätystä ei myöskään toimiteta tai se toimitetaan 1 momentissa säädettyä pienempänä, jos koron, rahasto- tai voitto-osuuden saaja esittää maksajalle verotoimiston antaman todistuksen, johon on merkitty tätä koskeva määräys. Todistus esitetään korkoa, rahasto- tai voitto-osuutta nostettaessa.
Verotoimiston antamaa todistusta vastaavat tiedot voidaan verohallituksen hyväksymin edellytyksin antaa suoraan koron, rahasto- tai voitto-osuuden maksajalle.
Korosta, rahasto- tai voitto-osuudesta toimitettava ennakonpidätys määrätään täysin markoin siten, että lasketun määrän päättyessä penneihin ne jätetään lukuun ottamatta.
Korosta, rahasto- ja voitto-osuudesta toimitetut ennakonpidätykset on suoritettavaasianomaista tilillepanokorttia käyttäen sen lääninveroviraston postisiirtotilille, jonka virka-alueella koron, rahasto- tai voitto-osuuden maksajan kotikunta on.
Ennakkoperintälain 33§:n mukaan lääninverovirastolle annettavasta tilityksestä tulee ilmetä maksettujen korkojen, rahasto- sekä voitto-osuuksien kokonaismäärät, toimitettujen ennakonpidätysten yhteismäärät sekä muut verohallituksen vahvistaman kaavan mukaisella lomakkeella vaadittavat tiedot.
Koron, rahasto- tai voitto-osuuden maksajan on lääninveroviraston tai verotoimiston asianomaisen virkamiehen kehotuksesta ilmoitettava ne koron, rahasto- tai voitto-osuuden saajat, joilta ennakonpidätystä ei ole toimitettu tai joilta ennakonpidätys on toimitettu pienempänä kuin 50 prosentin mukaan.
Kun 38§:ssä tarkoitettu todistus esitetään koron, rahasto- tai voitto-osuuden maksajalle, on maksajan tehtävä todistukseen merkinnät maksamastaan korosta, rahasto- tai voitto-osuudesta. Verohallitus voi yksittäistapauksessa oikeuttaa koron, rahasto- tai voitto-osuuden maksajan tekemään merkinnän muuhun kuin edellä tarkoitettuun todistukseen.
Koron, rahasto- tai voitto-osuuden maksaja, joka on oikeutettu tekemään korkoa, rahasto- tai voitto-osuutta koskevat merkinnät edellä mainitun todistuksen sijasta pidätystodistukseen, saa verovuoden päätyttyä hävittää sen, jos muu koron, rahasto- tai voitto-osuuden maksaja ei ole tehnyt pidätystodistukseen merkintöjä.
Korosta, rahasto- ja voitto-osuudesta toimitettavaan ennakonpidätykseen on vastaavasti sovellettava, mitä 35 ja 36§:ssä on säädetty.
Ennakkoperintälain 37§:ssä tarkoitettujen ennakkojen säännönmukainen määrääminen ja maksuunpano on saatettava loppuun tammikuun aikana.
Verotoimiston tulee pitää huolta siitä, että ennakkoveroliput toimitetaan verovelvollisille hyvissä ajoin ennen ennakon ensimmäisen erän maksupäivää.
Ne ennakkoveroliput, joita ei ole voitu toimittaa perille, on pidettävä verotoimistossa verovelvollisen saatavana.
Ennakkoperintälain 37§:n 1 momentin nojalla määrätyt ennakot kannetaan valtiovarainministeriön määrääminä kantokuukausina siten, että eri kuukausina kannettavat ennakot on suoritettava viimeistään kunkin kuukauden 23 päivänä.
Jos verovelvollinen ennakkoperintälain 46§:n 1 momentissa mainitulla perusteella pyytää ennakon uudelleen määräämistä tai sen poistamista, hänen on muun tarvittavan selvityksen lisäksi esitettävä ennakon määränneelle verotoimistolle aikaisemmin saamansa ennakkoverolippu sekä, jos ennakosta jo suoritettu määrä ei käy ilmi ennakkoverolipusta, selvitys siitä, paljonko ennakosta on suoritettu.
Jos verovelvollinen, jolle on määrätty ennakkoperintälain 37§:n 1 momentissa tarkoitettu ennakko useassa kunnassa, pyytää ennakkoja oikaistavaksi, on hänen annettava asianomaisille verotoimistoille niitä koskevat ennakkoveroliput.
Ennakkoperintälain 43§:n 2 ja 3 momentin mukaan maksettavaksi pantu ennakko on määrättävä kannettavaksi ottaen soveltuvin osin huomioon, mitä ennakon kantoeristä erikseen on määrätty.
Jos ennakkoa on ennakkoperintälain 46§:n mukaan alennettu, on jäljelle jäävästä määrästä vähennettävä verovelvollisen jo maksama osa ja jäännös määrättävä hänen suoritettavakseen siten kuin verohallitus määrää. Jos ennakko on alennettu jo suoritettua määrää pienemmäksi, on liikaa kannettu määrä määrättävä viipymättä palautettavaksi.
Ennakkoperintälain 43§:n 3 momentissa tarkoitetussa tapauksessa voi verotoimisto kuitenkin määrätä ennakon heti kokonaisuudessaan kannettavaksi.
3 luku - Ennakonpidätys korosta, rahasto- ja voitto-osuudesta38 §39 §40 §41 §42 §43 §44 §4 luku - Ennakonkanto45 §46 §47 §48 §49 §50 §


text:
4K Ultra HD Blu-ray-soittimet ja levyt - tarvitset tietää jotain | OS-STORE BLOGI
helmikuu 10, 2018 admin Tietokone, elämä, OS-STORE, OSGEAR tuki, tuotteet, varastointi, teknologia 0
Jos olet ostanut 4K Ultra HD TV, Haluatko myös joitakin 4K sisältöä katsella sitä. Enemmän sisältöä on tarjottu, joista osa streaming sivustoilta kuten Netflix, vudu, ja Amazon. Samaan aikaan, enemmän nimikkeitä jotka julkaistaan 4K Ultra HD Blu-ray-levyjen. Mutta pelata 4K Blu-ray-levyjen, sinun täytyy investoida 4K Blu-ray-soitin.
Erot Blu-ray ja 4K Ultra HD Blu-ray-levyjen >>>
Levyn puolella yhtälön, 4K Blu-ray näyttää 5 tuuman (12cm) 50GB kaksikerroksinen fyysisiä levyjä käytetään Blu-ray-levylle formaatti, mutta 4K Blu-ray Disc formaatti on kaksikerroksinen kapasiteetti 66FI ja Kolmikerroksinen 100 Gt kapasiteetti. 4K videosignaalit on koodattu ja tallennettu levyjä H.265 / HEVC muodossa, joka pakkaa 4K videodatan tilaan, joka on käytettävissä levyjen.
Tämä tarkoittaa sitä, että voidakseen puristaa enemmän tallennustilaa Ultra HD Blu-ray, tallennetun kuvan ja äänen tiedot on paljon pienempi, mikä tarkoittaa, että ne ei voi lukea tavallisella Blu-ray-soitin.
Miksi toinen levy muoto, kun meillä on Streaming >>>
Vaikka Internet streaming on kasvanut harppauksin-ja pelialueella, se ei kuitenkaan ole aina paras vaihtoehto. Esimerkiksi, jotta höyry 4K sisältöä, tarvitset laajakaistan nopeus on vähintään 15Mbps (Netflix suositus) ja, avoimesti, paljon laajakaistan tilaajat eivät pääse tällaiseen nopeuksilla. Itse asiassa, laajakaistayhteyksien nopeudet vaihtelevat suuresti ympäri US-. niin alhaisesta kuin 1.5Mbps niinkin korkea kuin 100 Mbps, mikä tarkoittaa sitä, että monet kuluttajat eivät edes nopeus stream 1080p, saati 4K. Tietysti, sekä pääsy suurilla nopeuksilla, tulee suurempi liittymien hintoja.
Toinen tekijä pitää mielessä, että vaikka niiden sisältämien Internetissä on “tarpeen vaatiessa,” ei ole mitään takeita siitä, että halutun sisällön on aina siellä. Esimerkiksi, Netflix jatkuvasti tyhjentää vanhempaa ja vähemmän katsellut sen online-luettelo, joten jos sinulla ei ole fyysistä kopiota että suosikki elokuvan tai TV, saatat joskus olla epäonninen.
Koska useimmat Blu-ray-soittimet sisältävät nykyään internet streaming, Päivitys 4K Blu-ray-soitin antaa kuluttajille alustan käyttää lähes kaikki käytettävissä levyformaateista (4K Blu-ray, Blu-ray, DVD, CD) ja Internet streaming, vaikka on valita useita huippuluokan Ultra HD Blu-ray-soittimet, jotka eivät ole sisäänrakennettua Internet streaming, ottaen markkinointi lähestymistapa, että saatavuus Älytelevisiot ja ulkoisen median serpentiinit tekevät tämän ominaisuuden tarpeeton.
Jos haluat pelaaja, joka sisältää myös Internet streaming valmiudet, tarkistaa tämän ominaisuuden ennen ostopäätöstä.
Miten tunnustamista 4K Blu-ray- ja Drive >>>
4K Blu-ray-levyjen 4K logo pinnalla ; 4K Drive tai pelaajia on myös UHD logo, se tarkoittaa Ultra HD. Valitse oikean aseman ja levyn liittyä 4K video.
Enemmän Blu-Ray-tietoa, Klikkaa tästä.
4k Blu-ray-
Novatel E371 E362 EU850D 3G WWAN WLAN WiFi korttimoduuliin ajurit Windows Lataa
oikeudellisen tulkinnan laitteen malli HTC Intel 64-bittinen Windows ohjaintuki suoritin prosessori teknologia Ohjelmisto Samsung julkinen Tarkoitus Laitehallinta HD Graphics OS-STORE Series Driver Support prosessorit Technology_Internet Nokia Kännykkä

matches: HD HD HD HD HD HD HD