Kasvatus & aika | Kristiina Kalleinen: Helsingin Maalariammattikoulu 1930-2010. Hyljeksitystä suosituksi opinahjoksi
» Vanhat numerot » 2011 » Kristiina Kalleinen: Helsingin Maalariammattikoulu 1930...
» Kalleisen katsaus pdf-muodossa
Helsingin Maalariammattikoulu 1930–2010: hyljeksitystä suosituksi opinahjoksi
Katsaus käsittelee vuonna 1930 perustetun Helsingin Maalariammattikoulun 80-vuotista historiaa lähinnä oppilasmäärän kehittymisen kannalta. Prosessin alkupäässä koulu – kuten yleensäkin ammattikoulutus – oli nuorten keskuudessa vain vähän suosiota nauttiva lukio-opintoihin verrattuna. Helsingin Maalariammattikoulussa muutos tapahtui 1960-luvun loppupuolella, kun koulu avattiin myös tytöille. Tämä vaikutti vähitellen myös kouluun tulevien oppilaiden pohjakoulutustason nousuun.
Oppilaspulan lisäksi koulun eräänlaisina kesto-ongelmina olivat heikko taloudellinen pohja sekä koululle osoitetut toimitilat, jotka usein olivat epäkäytännöllisiä, ahtaita ja kalliitakin. Kaikkien näiden kolmen ongelman voidaan todeta poistuneen vasta 2000-luvun kuluessa koulun uusien toimitilojen sekä koulussa toteutettujen uudistusten myötä. Käsittelen aihetta laajemmin kirjoittamassani Helsingin Maalariammattikoulun 80-vuotishistoriikissa (Kalleinen 2010).
Käsityöläisten koulutuksen varhaisvaiheita
Käsityöalojen ammatilliseen koulutukseen alettiin aikaisempaa enemmän kiinnittää huomiota ammattikuntapakon poistamisen jälkeen 1868. Vuosisatoja vanhojen ammattikuntien ja ammattikuntapakon poistaminen oli yhteiskunnallisten muutosten ohella seurausta siitä, että käsityön harjoittamista oli alettu pitää vain ammattikuntien jäsenten etuoikeutena ja ammattikunnan jäsenyys oli pikemmin seurausta ammatinharjoittamisoikeudesta kuin ammatinharjoittamisoikeus jäsenyyden seurausta. Samalla mestarioikeutta pyrittiin rajoittamaan ja tekemään ammatit yhä suljetummiksi, jolloin monet kisälleistä luopuivat kokonaan toivosta päästä koskaan mestareiksi. (Laine-Juva & Änkö 1968, 34.)
Aivan täydellisen vapaata elinkeinon harjoittaminen vuoden 1868 jälkeen ei kuitenkaan ollut, sillä Keisarillinen asetus kaupasta ja elinkeinoista 1868 sisälsi määräyksen, että elinkeinon harjoittamiseen tarvittiin lupa kaupungissa maistraatilta ja maalla kuvernööriltä. Lisäksi asetus sisälsi määräykset pakollisista elinkeinoyhdistyksistä, joiden tehtävät olivat moninaiset sisältäen selontekovelvollisuuden viranomaisten suuntaan, sovittelijan roolin, oppipoikien opetuksesta huolehtimisen sekä kisällintodistusten ja mestarikirjojen myöntämisen niitä haluaville. (Laine-Juva & Änkö 1968, 38.)
Asetuksen sallima vapaa kilpailu ei poistanut kaikkia epäkohtia ja lisäksi loi uusia. Yleisesti valitettiin ammattitaidon heikkenemistä, kun ammattitaidottomatkin olivat saaneet oikeuden harjoittaa ammattia itsenäisesti: alettiin korostaa, että vain tieto ja taito kestäisivät ankaran kilpailun. Tästä syystä elinkeinonharjoittajien yhteisissä kokouksissa tehtiin useita ehdotuksia elinkeinolainsäädännön korjaamiseksi. Uusien rajoitusten säätämisen sijaan yleinen liberalistinen henki vei kohti yleistä elinkeinovapautta, joka säädettiin 1879. (Laine-Juva & Änkö 1968, 46–47.)
Elinkeinoasetuksen säätämisen jälkeen vuodesta 1868 eteenpäin alkoi käsityöläisten sivistystaso alentua siitä huolimatta, että asetus sisälsi työnantajille annetun velvoitteen huolehtia oppipoikien koulunkäynnistä. Joukko tilanteesta huolestuneita helsinkiläisiä asianharrastajia kokoontui vuonna 1870 pohtimaan kysymystä siitä, mitä olisi tehtävä käsityö- ja teollisuusaloille hakeutuvien nuorten "taidetajun ja ammattivalmiuksien kehittämiseksi". Tämä johti 1871 Veistokoulun perustamiseen Helsinkiin. Koulun suojelijaksi ja kannattajaksi perustettiin muutaman vuoden kuluttua 1874 Yhdistys Suomen taideteollisuutta varten. Kun vuonna 1885 annettiin käsityöläiskouluja koskenut senaatin julistus, muodostettiin Veistokoulusta valtionavun saamiseksi Helsingin ylempi käsityöläiskoulu, jonka katsottiin samalla olevan Suomen taideteollinen keskuskoulu. Saman johdon alaiseksi perustettiin 1887 alempi käsityöläiskoulu, ja ne molemmat muuttivat Ateneum-rakennukseen sen valmistuttua 1887. (Laine-Juva & Änkö 1968, 74–75; Klemelä 1999, 38–39.)
Yleiseen ja yhtäläiseen äänioikeuteen perustuvan eduskuntauudistuksen ja 1907 toimitettujen ensimmäisten yksikamarisen eduskunnan vaalien jälkeen syntyi vahva pelko siitä, olivatko suomalaiset riittävän kypsiä kansalaisuuteen ja vastuunottoon virkakoneistossa ja kunnallishallinnossa. Tuolloin syntyi huoli kansan sivistyksen, ammattitaidon ja työkunnon riittämättömyydestä suhteessa uuteen kansanvaltaisuuteen, joka muihin maihin verrattuna oli "äkkiä ja ilman riittävää valmistusta sisällisissä oloissamme kehitetty huippuunsa ja tekee vakavan harkinnan leviämisen yhteiskunnan kaikkiin kerroksiin aivan tarpeelliseksi", kuten kasvatustieteen alalla pitkään toiminut Mikael M. Soininen [1] totesi. (Heikkinen 1995, 147.)
Vielä paljon suuremmassa määrin kuin eduskuntauudistuksen jälkeen kansalaiskasvatuksesta ja kansakunnan sivistystasosta huolestuttiin vakavasti vuoden 1918 sisällissodan seurauksena: vuoden 1918 tapahtumat tulkittiin osoitukseksi suomenkielisen työväestön moraalisesta rappiosta ja kypsymättömyydestä, joten työläislasten kasvatus- ja kotiolot vaativat entistä suurempaa valvontaa.
Koulutuksen kannalta tällä ajanjaksolla säädetty merkittävä laki oli luonnollisesti 1921 voimaan tullut laki yleisestä oppivelvollisuudesta, joka määräsi 7–15-vuotiaat oppivelvollisiksi. Se merkitsi myös sitä, että kansakoulujen jatkoluokkien perustaminen tuli pakolliseksi, periaatteessa oppivelvollisuuteen kuuluvaksi opetukseksi (Jauhiainen 2001, 105). Kun lisäksi alle 15–16-vuotiaiden käyttämistä ammattityössä oli edellisen vuosisadan lopusta lähtien rajoitettu uusilla asetuksilla, oli näillä laeilla suuri merkitys myös ammatillisen koulutuksen kehittämisen kannalta. Tässä suhteessa merkittäviä olivat kymmenen vuotta valmisteltu ja 1920 annettu asetus ammatillisista oppilaitoksista sekä 1921 perustettu Ammattienedistämislaitos, joka alkuvaiheessaan tuli olemaan pienteollisuuden täydennys- ja lyhytkurssikeskus (Heikkinen 1995, 324).
Asetuksen säätämisen jälkeen erilaisia ammattioppilaitoksia perustettiin useita. Erityinen ilmiö olivat teollisuuden perustamat omat ammattikoulut kuten esimerkiksi G. A. Serlachius osakeyhtiön perustama ammattikoulu Mänttään 1927 ja Yhtyneiden Paperitehtaiden ammattikoulu Valkeakoskelle 1929. Lisäksi 1930-luvulla lisääntyi merkittävällä tavalla pienten, käsityöammatteja varten perustettujen ammattioppilaskoulujen (sittemmin erikoisammattikoulujen) määrä (Heikkinen 1995, 323, 326; Klemelä 1999, 51–53). Helsinkiin esimerkiksi perustettiin 1929 Verhoilija-ammattikoulu Helsingin Huonekalukauppiaiden yhdistyksen aloitteesta ja seuraavana vuonna Maalariammattikoulu (Käsityö ja teollisuus 1/1929, 8). Ennen Helsinkiä perustettiin Turkuun vuonna 1929 ammattikoulu maalarimestari Samuel Koskisen ja hänen puolisonsa Ida Koskisen testamenttivaroilla. Turun Ammattiopisto tuli testamentin määräyksen mukaan perustaa ensi sijassa maalausammattia varten: "Perustettakoon nuorille tarkoitettu ammattikoulu, jossa opetetaan sellaisia taitoja, joissa ei käytetä höyryvoimaa, etusijalla maalarin ammatti". (Käsityö ja teollisuus 5/1929, 69; Maalarilehti 9–10/1929, 421–423; Väri ja Pinta 6/2009, 26.)
Ongelmallista kuitenkin oli, että käsityöammattien suosio vähentyi jatkuvasti samaan tahtiin kuin oppikoulujen suosio kasvoi. Ammatillisen koulutuksen ja reaalisen työmarkkinatilanteen kannalta katsottuna oppikouluissa opiskeli jo 1930-luvulla tarpeeseen nähden liikaa oppilaita ja samaan aikaan ammatillinen koulutus etenkin käsityön aloilla kärsi arvostuksen puutteesta ja siten oppilasmäärien pienuudesta. (Kettunen 2001, 78–80; Maalarilehti 2/1939, 57.)
Helsingin Maalariammattikoulun perustaminen ja toiminnan alkuvaiheet
Helsingin Maalariammattikoulun perustamisvaiheet kestivät lähes kaksi vuotta. Ensimmäinen marraskuussa 1928 aloitettu perustamisyritys kaatui varojen puutteeseen. Vuoden 1930 alussa neuvotteluja oli käyty myös Taideteollisuuskeskuskoulun eli Ateneumin rehtorin arkkitehti Werner von Essenin kanssa mahdollisuudesta perustaa ammattikoulu Ateneumin yhteyteen, mutta loppujen lopuksi tätä ei pidetty tarkoituksenmukaisena. (Helsingin maalarimestariosaston kuukausikokouksen ptk 11.2.1930, § 8 ja 4.3.1930, § 4.)
Maalariammattikoulun perustamisen aloitteentekijänä ja toteuttajana toimi Helsingin Maalarimestariyhdistyksen johtokunta, joka ryhtyi uuteen koulun perustamisyritykseen keväällä 1930, ja koulu aloitti toimintansa lokakuun alussa 1930 (Koulun toimintakertomus 1931–1932, 3). Syyskuun lopussa oli jo saapunut virallinen tieto valtionavun saamisesta syyslukukautta varten (Ammattikoulun johtok. ptk 26.9.1930, § 2 ja 3). Kevätlukukaudelle 1931 koulu sai valtionavustusta kauppa- ja teollisuusministeriöltä 54 000 markkaa (noin 17 000 euroa 2008) sekä perustamiskuluihin 8 000 markkaa. Helsingin kaupunki avusti koulua aluksi satunnaisesti, esimerkiksi toukokuussa 1931 koulu sai nostaa kaupungin avustusta 7 500 markkaa. (Koulun toimintakertomus 1930–1931, 12; Päiväpääkirja 1931, Maalariammattikoulun arkisto.)
Vakinaisemmalle pohjalle Helsingin kaupungin avustukset tulivat vuoden 1932 aikana, jolloin katsottiin, että avustusten edellytyksenä olisi koulun ottaminen kaupungin ammattiopetuslaitosten tarkastuksen piiriin. Helsingin kaupunginhallitus päätti, että kaupungin ammattiopetuslaitosten tarkastaja ulottaisi vuosittaiset tarkastuskäyntinsä myös yksityisiin kunnan avustusta saaviin ammattikouluihin. (Ammattiopetuslaitosten johtokunnan ja tarkastajan kertomukset 1918–1947. Ammattiopetusvirasto Db:1, Helsingin kaupunginarkisto.)
Ongelmana oppilaspula
Vaikka koulun toiminta sen ensimmäisenä lukuvuotena, syksystä 1930, oli valtionavun saamisen myötä turvattu, oppilaaksi hakeutuvien määrä näytti aluksi jäävän sangen vaatimattomaksi. Syyskuun puoliväliin mennessä hakemuksen oli jättänyt vain kuusi nuorukaista, joiden osalta johtokunta ei vielä tehnyt valitsemispäätöstä. Kouluun voitiin ottaa nuorukainen, joka oli täyttänyt 15 vuotta sekä suorittanut kansakoulun oppimäärän tai omasi muuten vastaavat tiedot. Periaatteeksi muodostui, että vielä 20 vuotta täyttäneet voivat päästä kouluun mutta sitäkin vanhemmat voitaisiin hyväksyä johtokunnan eri päätöksellä. (Ammattikoulun johtok. ptk 15.9.1930, § 8.) Lopullinen hyväksyminen koulun oppilaaksi tapahtui kuukauden koeajan jälkeen. Lukukausimaksu oli 100 markkaa, josta tosin vähävaraiset voitiin vapauttaa johtokunnan erikseen tekemällä päätöksellä. (Koulun toimintakertomus 1930–1931, 7.) Lukukausimaksun suorittaminen ja etenkin päiväkoulussa käyminen oli useille taloudellisesti vaikeaa ansiotulojen jäädessä puuttumaan. Nämä tekijät usean henkilön kohdalla todennäköisesti puhuivat koulumuotoista ammattikoulutusta vastaan kaikilla aloilla. Loppujen lopuksi kouluun saatiin kuusitoista 16–20 vuotta täyttänyttä oppilasta, joista yksi erosi kevätlukukaudella. Iltakoulussa opiskeli ensimmäisenä toimintavuotena seitsemän 16–30-vuotiasta henkilöä. (Koulun toimintakertomus 1930–1931, 10–11.)
Koulun aloittavien oppilaiden määrä pysyi koko vuosikymmenen kohtuullisen vähäisenä. Oppilaspula koetteli Helsingin Maalariammattikoulua erityisesti vuoden 1938 syksyllä, jolloin ensimmäiselle luokalle saatiin vain neljä oppilasta. Vuoden 1939 alkupuolella Maalarilehdessä kirjoitettiin Helsingin Maalariammattikoulusta, että "koulu voisi ja haluaisi opettaa laajemmankin määrän oppilaita, mutta kehitys ei vielä kulje siihen suuntaan, että käsityöammatti jotakin olisi vaan valkoinen lakki vie voiton opiskelualalla, vaikka oppinutta köyhälistöä alkaa jo ilmetä huomattava määrä". (Maalarilehti 2/1939, 57.)
Sotavuodet ymmärrettävästi vaikeuttivat koulun toimintaa, kun suuri osa koulun oppilasta ennen pitkää joutui lähtemään rintamalle isänmaata puolustamaan tai heidät määrättiin työvelvollisiksi. Lukuvuonna 1940–1941 koulussa toimi vain kaksi luokkaa, joista ensimmäiselle ilmoittautui kohtuullinen määrä uusia oppilaita (16). Sotavuosina opetettiin kaikkia luokka-asteita, mutta oppilasmäärä oli hyvin vähäinen: 2–6 oppilasta kullakin luokalla ja toiminta oli välillä katkonaista. (Koulun toimintakertomukset 1939–1945.)
Rauhan tultua vuoden 1945 alussa kauppa- ja teollisuusministeriön rahoituksella alettiin järjestää sodasta palanneille ammattiin valmentavia ns. pikakursseja. Helsingin Maalariammattikoulukin toteutti maalarien pikakurssikoulutusta osaksi koululla, osaksi kaupungin suurimmissa maalausliikkeissä. Tällä tavalla koulutuksen sai yhdeksän henkilöä. (Koulun toimintakertomus 1944–1945, 5–6.)
Ensimmäisenä rauhan ajan syksynä 1945 kouluun kirjoittautui 15 uutta oppilasta toisen ja kolmannen luokan ollessa huomattavasti pienempiä (toisella luokalla kolme oppilasta ja kolmannella viisi). Oppilaiden vähyyteen vaikutti osaltaan ankara asuntopula. Kun kaupungin varsinaisille asukkaillekin oli vaikea löytää asuntoja, maalta kaupunkiin pyrkiville asunnon saanti – lupa asunnon vuokraamiseen – oli sitäkin vaikeampaa. Helsingin Maalarimestariyhdistys yritti koulukotirahaston perustamisen avulla hankkia koulun oppilaille oppilaskodin, mutta yritys kuivui kokoon eikä oppilaskotia saatu perustetuksi. (Kalleinen 2010, 56–59.)
Edeltäviin vuosiin verrattuna 1950-luku – aina vuoteen 1957 saakka – oli Helsingin Maalariammattikoulussa poikkeava siinä suhteessa, että oppilaiksi hakeutuvien määrä oli vuosittain sangen suuri, mutta koulun tilojen rajallisuuden takia vain osa heistä voitiin hyväksyä oppilaiksi. Vuonna 1953 hakijoita oli peräti 68 henkilöä, joista 20 hyväksyttiin ensimmäiselle luokalle. Tuolloin ensisijaisen valintaperuste oli koulutodistus. Lisäksi sotaorvoille annettiin muita paremmat mahdollisuudet sisäänpääsyssä. Seuraavanakin vuonna pyrkijöitä oli 60, ja valinnassa kiinnitettiin erityistä huomiota koulutodistuksen osoittamaan ahkeruuteen, tarkkaavaisuuteen, keskiarvoon ja käsityönumeroon. Samoin huomioitiin isän maalarin ammatti. Tuolloin ensimmäiselle luokalle hyväksyttiin 19 uutta oppilasta. (Ammattikoulun johtok. ptk 19.11.1953, § 2; Johtok. ptk 30.11.1954, § 2; Koulun toimintakertomukset 1953–1954 ja 1954–1955.)
Valtion mukaantulo ammattikoulutuksen järjestämiseen
1950-luvun loppupuolella koulu alkoi entisten vuosikymmenten tapaan kärsiä oppilaspulasta. Maalariammattikoulun tilanteen heikentymiseen vaikutti se, että valtio alkoi yhä enemmän ottaa vastuuta ammattikoulutuksesta, jolloin ammattikoulutuspaikkojen tarjonta lisääntyi. Vuoden 1958 laki ammatillisista oppilaitoksista määritteli, että valtion tai kuntien ammattikoulujen tuli tarjota ammattikoulupiirin nuorille koulunkäyntimahdollisuus sekä kurssimuotoista opetusta ammattioppilaille. Yli 20 000 asukkaan kaupunki- ja kauppalakunnat velvoitettiin perustamaan yleinen ammattikoulu, jossa oli vähintään elinkeinotilastojen mukaisesti yleisimmät osastot.
Ammattikasvatus ulotettiin myös maaseudulle: lain mukaan pienten kaupunkien ja kauppaloiden sekä maalaiskuntien tuli varata tietty määrä oppilaspaikkoja valtion keskusammattikouluun tai muuhun yleiseen ammattikouluun, jossa oli vähintään lain määräämät osastot. Samalla niille taattiin 65 prosentin valtionavustusosuus todellisista menoista (Heikkinen 1995, 351; Klemelä 1999, 209–210). Muutokset vähensivät Helsinkiin maalta tulevien oppilaiden määrää, mikä välittömästi pienensi myös Helsingin Maalariammattikoulun oppilasmäärää.
Lukuvuoden 1957 alkaessa pyrkijöitä Maalariammattikouluun oli huomattavasti vähemmän kuin aiemmin samalla vuosikymmenellä; uusia oppilaita otettiin kouluun kuitenkin 22 henkilöä. Rehtorin mukaan hakijoiden vähäisyyteen vaikutti se, että uusien valtion ylläpitämien keskusammattikoulujen ohjelmaan oli otettu kaksivuotinen maalarin oppijakso. (Ammattikoulun johtok. ptk 13.9.1957, § 1.) Maalariammattikouluun pyrkijöiden määrä pysyi tämän jälkeen alhaisena, mikä vähensi väistämättä myös valtionavustuksia ja siten heikensi koulun toimintamahdollisuuksia.
Maalariammattikoulun Kannatusyhdistys ry:n perustaminen
Koulun osakeyhtiömuoto pysyi edelleen koko 1950-luvun ajan koululle taloudellisena ongelmana, sillä sellaisena se oli veronmaksuvelvollinen. Tähän vaikuttivat etenkin koulun teettämät ulkopuoliset maksulliset työt eli koulun harjoittama liiketoiminta. Ratkaisuksi pohdittiin sekä koulun muuttamista säätiömuotoiseksi että koulun siirtämistä kaupungin omistukseen. Kumpikaan vaihtoehto ei kuitenkaan toteutunut. Säätiömuotoisuus ei olisi poistanut verovelvollisuutta. Helsingin kaupunki puolestaan ilmoitti toukokuussa 1961, ettei se ollut halukas lunastamaan koulua kaupungin haltuun. Ainoana vaihtoehtona koulun selviämisen kannalta nähtiin koulun muuttaminen kaksivuotiseksi, mitä johtokunta ei pitänyt asiallisena vaihtoehtona. Jälleen kerran päätettiin kaikkien mahdollisten tiedotuskanavien avulla yrittää hankkia kouluun entistä enemmän oppilaita. (Varsinaisen yhtiökokouksen ptk 22.2.1951; Yhtiökok. ptk 17.2.1960, § 7; Johtok. ptk 21.11.1960, § 2; johtok. ptk 9.5.1961, § 2 ja 3.)
Loppujen lopuksi koulun ylläpitämiseksi ei jäänyt muita vaihtoehtoja kuin osakeyhtiömuodon purkaminen ja kannatusyhdistyksen perustaminen, mitkä toteutettiin vuoden 1962 aikana (Kokkonen 1997, 137). Kesällä 1962 perustetun Helsingin Maalariammattikoulun Kannatusyhdistys ry:n ensisijaiseksi tehtäväksi nähtiin oppilaiden saaminen kouluun. Lisäksi tehtiin päätös lisätä koulun ohjelmaa johtokunnan esittämien kaavailujen pohjalta ja yhdistyksen varojen puitteissa, "sekä kehittää opetusoloja viranomaisia tyydyttäen". Kauppa- ja teollisuusministeriön ammattikasvatusosaston kanssa oli jo käyty keskusteluja ja niiden perusteella osasto oli hyväksynyt koulun suunnitelmat. Todettiin myös, että koulun toimintaa oli tarkoitus kehittää heidän ohjelmansa mukaisesti. (Maalariammattikoulun Kannatusyhdistys ry:n perustavan kokouksen ptk 2.7.1962. Helsingin Maalariammattikoulun arkisto.)
Juridisesti asia ratkesi vuoden vaihteessa. Toinen virallinen Maalariammattikoulu Osakeyhtiön purkukokous pidettiin helmikuussa 1963, jolloin kokouksen osanottajille luettiin Valtioneuvoston päätös Maalariammattikoulu Osakeyhtiön siirtymisestä 1.1.1963 Maalariammattikoulun Kannatusyhdistys ry:n haltuun. Kokous teki yksimielisen päätöksen Maalariammattikoulu Oy:n lopullisesta purkamisesta ja sen varojen ja velkojen siirtämisestä Maalariammattikoulun Kannatusyhdistykselle.
Oppilaspula jatkuu – koulun avaaminen tytöille
Koulun oppilaskysymyksessä lähes kesto-ongelmaksi voitaneen kutsua oppilaspulaa, joka jatkui vielä 1960-luvun ajan. Oppilaita pyrittiin houkuttelemaan erillisen ammatinvalinnan ohjauksen kautta jaettavan mainoslehtisen avulla. Lieneekö ollut tämän kampanjan ansiota, että syksyllä 1963 aloitti 15 ja syksyllä 1964 tuli 22 uutta oppilasta, joista tosin seitsemän erosi lukuvuoden aikana. Mahdollisesti oppilasmäärän lisääntymiseen vaikutti sekin, että nyt oppilaat saivat pitää kesätyönsä palkan itse, kun aiemmin koulu oli pidättänyt siitä noin puolet. Oppilasmäärän kasvaessa koulussa aloitti kevätlukukauden 1964 alkaessa kaksi uutta opettajaa. (Kannatusyhd. ptk 22.10.1962, § 3; Kannatusyhd. ptk 29.4.1963, § 7; Kannatusyhd. toim.kert. 1963; Koulun toim.kert. 1963–1964, 3 ja 1964–1965, 3, 9–10.)
Oppilaaksi pyrkivien vähyydestä seurasi luonnollisesti myös se ongelma, ettei pyrkijöiden kesken ollut todellista karsintaa. Helsingin kaupunki maksoi avustusta helsinkiläisten oppilaiden lukumäärän perusteella ja koulun oli sen vuoksi pyrittävä ottamaan nimenomaan helsinkiläisiä oppilaita, vaikka rehtorin mielestä nämä olivat "poikkeuksia lukuun ottamatta vaikeampia kurinpidollisesti ja heidän suhtautumisensa työhön on veltompaa kuin maaseutuoppilaiden". (Kannatusyhdistyksen toim.kert. 1965–1966.)
Pysyvämmin oppilasmäärän lisääntymiseen ja lopulta oppilaspulan poistumiseen vaikutti Helsingin Maalariammattikoulun avaaminen tytöille. Ensimmäinen tyttöoppilas saatiin kouluun vasta syyslukukaudella 1968. Rehtori totesi koulun toimintakertomuksessa, että ennakkoepäilyistä huolimatta tyttöoppilas oli sopeutunut hyvin poikavaltaiseen joukkoon. Tämän jälkeen tyttöjen määrä kasvoi nopeasti vuosittain siten, että jo lukuvuonna 1973–1974 kouluun hyväksytyistä 27 oppilaasta 20 oli tyttöjä. Vaikuttaa todennäköiseltä, että tyttöjen määrän lisääntyminen vaikutti myös siihen, että oppilaiden pohjakoulutustaso alkoi nousta: osa hyväksytyistä oli suorittanut keskikoulun tai osan lukiota ja muutamia ylioppilaitakin oli joukossa. (Koulun toim.kert. 1968–1969, 4 ja 1973–1974, 5.)
Kaikki eivät luonnollisesti olleet kehitykseen eli koulun naisistumiseen tyytyväisiä, mihin rehtori viittasi vuosikertomuksessa toteamalla, että "monien mestarien kohdalla olen havainnut ennakkoluuloa naismaalareista, mutta toisaalta ne jotka ovat naismaalareita pitäneet, ovat todenneet heidät soveliaiksi etenkin korjausmaalauslinjalle, johon koulun opetuskin pääosin tähtää". Suuren yleisön keskuudessa koulun tyttövaltaisuus saattoi herättää vieläkin suurempaa hämmästystä, kuten todettiin Maalarilehdessä selostettaessa Työ ja Taito -messutapahtumaa. Lehden artikkelissa todettiin työnäytteen esittelijöinä olleen suurimmalta osalta koulun tyttöoppilaita, mikä oli herättänyt uteliaisuutta, "koska suuren yleisön keskuuteen ei vielä mahdu miehisenä ammattialana pidettyä maalarinalan tasa-arvoistumista". (Kannatusyhd. toim.kert 1973; Maalarilehti 9/1976, 13–14.)
Keskiasteen koulutuksen uudistustyö ja sen vaikutus maalausalan opintoihin
Suomessa elettiin voimakkaan taloudellisen ja yhteiskunnallisen murroksen aikaa 1950-luvun lopusta lähtien. Yhteiskunnan modernisaatiokehitys ja maaseudun niin sanotun liikaväestön siirtyminen yhä suuremmassa määrin kaupunkeihin vaikuttivat siihen, että koulutusjärjestelmän uudistaminen alkoi näyttää välttämättömältä. Keskiasteen koulutuksen uudistustyön alkupisteenä voidaan pitää eduskunnan marraskuussa 1963 esittämää toivomusta, että hallitus ryhtyisi kiireellisesti toimenpiteisiin oppivelvollisuuskoulun uudistamiseksi yhtenäiskouluperiaatteen mukaisesti ja antaisi välittömästi eduskunnalle koulu-uudistusta koskevan lakiesityksen. Samassa yhteydessä eduskunta edellytti ammatillista koulutusta kehitettävän edelleen ja huolehdittavan sen joustavasta niveltämisestä peruskouluun. Asiaa pidettiin kiireellisenä, ja vaikka työmäärän tiedettiin olevan mittava, kukaan ei liene arvannut sen todellisia mittasuhteita. Peruskoulu-uudistus käynnistyi 1970-luvun puolivälissä ja ammattikoulutuksen uudistus asteittain vuodesta 1982 päättyen vuoteen 1988. Kokonaisuudessaan keskiasteen uudistus vei lähes kolme vuosikymmentä. (Honka 2000, 73, 85.)
Uudistuksen toimintamalliksi valikoitui ammatillisten koulutusväylien avaaminen, jolla pyrittiin lisäämään ammatillisten opintojen vetovoimaa. Tämä edellytti muun muassa sitä, että siirtymisen saman alan ammatillisen koulutuksen asteelta toiselle piti olla joustavaa ja sujua ilman tarpeetonta samojen sisältöjen kertausta. Oppilasvirtoja oli tarkoitus ohjata entistä enemmän ammatilliseen koulutukseen lisäämällä ja parantamalla peruskoulupohjalta avautuvia jatko-opintomahdollisuuksia sekä opistoasteen että korkea-asteen koulutuksessa. (Honka 2000, 77–78.)
Toukokuussa 1972 opetusministeriö asetti toimikunnan laatimaan ammattikoulujen maalarinopintolinjan ammattiaineiden ja työnopetuksen opetussuunnitelmia silloista kehitystä vastaavalle tasolle erikoistumismahdollisuudet huomioon ottaen. Laatimassaan mietinnössä toimikunta ensin totesi vallitsevan tilanteen, jonka mukaan kyseinen ammattiala ei ollut nuorison suosiossa; ammattikoulujen maalauslinjalle hyväksytyistä noin 33 prosenttia oli hakenut ensisijaisesti muulle ammattialalle. Alan opettajien saaman koulutuksen todettiin olevan kirjavaa. Noin puolet ammattiaineista oli työnopettajan pätevyyden omaavien henkilöiden käsissä, mutta läheskään kaikki heistä eivät olleet saaneet maalausalan teoreettista koulutusta riittävästi. Vain puolella koko opettajakunnasta oli ammattikoulunopettajan tutkinto. Yleisissä ammattikouluissa erikoistumis- ja jatko-opintomahdollisuudet olivat heikot. Mietinnön mukaan "täydellisempää peruskoulutusta ja erikoistumiskoulutusta antavat maalausalan 3-vuotiset erikoisammattikoulut, joihin 2-vuotisen peruskoulutuksen saaneet ovat voineet mennä jatkamaan koulutustaan". (Maalarilehti 1/1975, 5–14.)
Suunnittelutyön edetessä Helsingin Maalariammattikoulun rakenne – kuten muidenkin koulujen rakenne – muuttui siten, että ensimmäinen vuosi oli yleissivistävä niin sanottu peruslinja. Tästä koulun kannatusyhdistys sai tiedon vuoden 1981 alussa saapuneesta Uudenmaan lääninhallituksen kouluosaston kirjelmästä. Kannatusyhdistyksen johtokunta katsoi yksimielisesti, ettei kaksi vuotta ollut riittävä koulutusaika korjausmaalauslinjalla, ja asiasta päätettiin lähettää kirjelmä ammattikasvatushallitukselle (AKH). AKH:lle lähetetyssä kirjelmässä johtokunta totesi, "ettei peruslinjan jälkeen kahdessa vuodessa voida kouluttaa korjausmaalausalan laajan alueen taitavaksi ammattimaalariksi" ja vaati opintolinjan säilyttämistä erillisenä kolmivuotisena opintolinjana. (Kannatusyhd. johtok. ptk 28.1.1980, § 6, liitteenä kirjelmä AKH:lle.) Vetoomukset eivät kuitenkaan tuottaneet tulosta, vaan pintakäsittelyalalla 1986–1987 toteutuneen uudistuksen tuloksena Helsingin Maalariammattikoulun ensimmäinen lukuvuosi oli nimeltään peruslinja ja toinen ja kolmas lukuvuosi niin sanottuja erikoistumislinjoja. Kokonaisuudessaan koulu kuitenkin säilyi kolmivuotisena.
Syyslukukaudesta 1980 alkaen koulu oli mukana läänin yhteisvalinnassa, jonka kautta osa uusista oppilaista tuli kouluun. Ylioppilaat ja aikaisempien opintojen/työkokemuksen perusteella hakevat pyrkivät edelleen suoraan. Yhteisvalintaa ei ilmeisesti pidetty onnistuneena valintajärjestelmänä, sillä Suomen Maalarimestariliitto lähestyi jo vuonna 1983 opetusministeriötä ehdottaen, että valintaperusteita muutettaisiin siten, että oppilasjakauma paremmin vastaisi rakennusmaalariammatin tarpeita. (Maalarilehti 3–4/1983, 11.) Yhteisvalinnan ongelmallisuus on helppo ymmärtää, sillä alan erityispiirteisiin on kuulunut vaatimus taitavasta kädestä sekä hyvä värinäkökyky, joita ei mitenkään voitu testata valittaessa oppilaita pelkän todistuksen perusteella. (Maalarilehti 8/1986, 26–27.) Valintajärjestelmää uusittiin paremmin koulun tarpeita vastaavaksi vasta 1990-luvun lopussa.
Ongelmana oli edelleenkin se, että ala ei ollut kovin suosittu. Esimerkiksi lukuvuoden 1986 alkaessa yhteisvalinnan kautta kouluun oli hakenut 47 oppilasta, joista vain 21 hakijalla Helsingin Maalariammattikoulu oli ensisijaisena valintana. Koulun haluttavuutta lisäsi kuitenkin tämän jälkeen se, että ammatillisia erikoisoppilaitoksia ja aikuiskoulutusta varten säädetty laki opintososiaalisista eduista tuli voimaan asteittain vuosina 1986–1988. Tämä tarkoitti muun muassa valtion ja kunnan varoin järjestetyn kouluterveydenhuollon ja kouluruokailun laajentamista koskemaan myös erikoisammattikouluja kuten Helsingin Maalariammattikoulua. (Pakaste 2000, 238–239.)
Opetuksen kehittäminen 1990- ja 2000-lukujen haasteena
Opetussuunnitelmien uudistustyö on 1990-luvulta lähtien ollut jatkuvaa. Keskiasteen koulu-uudistuksessa pintakäsittelyalalla alusta saakka koettu ongelma – teoria-osuuden lisääntyminen ammattiaineiden kustannuksella – oli pysyvä haaste, joka johti opetussuunnitelmien sisällön uudelleenarviointiin myös ammattikasvatushallituksessa. Opetussuunnitelmien sisäistä liikkumavaraa lisättiin, mikä Helsingin Maalariammattikoulussa käytettiin nimenomaan työnopetukseen. (Koulun toimintakertomus 1990–1991, 4–5.)
Lukuvuoden 1995 alkaessa koulussa alettiin ensimmäiseltä luokalta alkaen toteuttaa uutta koulukohtaista opetussuunnitelmakaaviota. Uudistuksen perusteella oppilaitokselle itselleen jäi paljon entistä enemmän harkintavaltaa. Valtakunnallinen pintakäsittelyalan uusi opetussuunnitelma mahdollisti myös sen, että Helsingin Maalariammattikoulussa otettiin käyttöön työharjoittelu toisella ja kolmannella luokalla ja keväästä 1997 lähtien myös ensimmäisellä luokalla. Kevätlukukauden 2000 alkaessa todettiin, että seuraavana lukuvuotena noudatettaisiin jälleen uutta valtakunnallista opetusohjelmaa, johon sisältyi muun muassa työssäoppimisen jakso kaikilla luokka-asteilla. Työssäoppiminen tarkoittaa työpaikoilla järjestettävää opetussuunnitelman mukaista käytännön opetusta.
Koulun toiminnan edelleen kehittämiseksi oli opiskelijamäärän peruskapasiteetin lisäys välttämätöntä. Syksyllä 2000 Maalariammattikoulun Kannatusyhdistys ry jätti opetusministeriöön hakemuksen peruskapasiteetin lisäämiseksi siten, että perustutkinnon opiskelijamäärä kasvaisi asteittain 50 opiskelijasta sataan opiskelijaan. (Kannatusyhd. toim.kert. 2000; Kannatusyhd. ptk 11.4.2001, § 5.) Opiskelijamäärä alkoikin lisääntyä. Esimerkiksi kun lukuvuonna 2000–2001 koulussa opiskeli 47 opiskelijaa, niin seuraavina vuosina pelkästään koulun aloittavien ensimmäisen luokan oppilaiden lukumäärä oli 36. Opiskelijamäärän kasvu teki luonnollisesti välttämättömäksi myös opettajamäärän lisäämisen. Syksyllä 2004 vakinaisen henkilöstön määrä sekä opettajissa että toimistohenkilöstössä oli kaksinkertainen verrattuna vuoteen 2000. (Koulun toim.kert. 2004–2005, 5.)
Koulun tilat asettivat kuitenkin rajoituksensa opiskelijamäärän suuremmalle kasvulle. Helsingin Maalariammattikoulun toiminnan jatkuvuuden ja kehittämisen kannalta elintärkeäksi kysymykseksi tuli uusien koulutilojen hankkiminen, kun Päijänteentie 12:ssa koulun käytössä olleet tilat irtisanottiin. Sopivia vuokratiloja etsittiin vuoden 2002 alusta lähtien intensiivisesti parin vuoden ajan. Lopulta syksyllä 2004 löydettiin myynnissä oleva kiinteistö osoitteessa Kornetintie 2 b, jonka ostamisesta Helsingin Maalarimestariyhdistys ryhtyi neuvottelemaan. Joulukuun alussa 2004 Maalarimestariyhdistyksen johtokunta päätti esittää yhdistykselle, että se sijoittaisi hankkeeseen omia varojaan ja että Maalarimestarisäätiö tulisi mukaan hankkeeseen toiseksi osapuoleksi. Kiinteistöosakeyhtiö Mestarin Kisälli merkittiin rekisteriin 18.3.2005 ja koulu muutti vuokralaiseksi uusiin tiloihin vuoden 2006 alussa.
Maalariammattikoulun pitkään kestäneen tilakysymyksen ratkettua koulun opiskelijamäärää voitiin edelleen kasvattaa. Syyslukukauden 2006 alkaessa peruskoulupohjaisessa pintakäsittelyalan koulutuksessa (maalari ja nyt myös lattianpäällystäjä) oli 54 aloituspaikkaa sekä ylioppilaspohjaisessa maalarikoulutuksessa 18 aloituspaikkaa. (Kannatusyh. ptk 17.8.2005, § 14.) Uusien tilojen myötä on kouluun otettavien oppilaiden määrää voitu lisätä entisestään sekä laajentaa aikuisopetuksen osuutta. Pintakäsittelyalan peruskoulutukseen hakeutuvien nuorten määrä on tällä hetkellä sopiva suhteessa aloituspaikkoihin. Ammatillisen peruskoulutuksen lisäksi Helsingin Maalariammattikoulun koulutustarjonta on laajentunut ammatilliseen lisäkoulutukseen.
Helsingin Maalariammattikoulun 80-vuotisen toiminnan aikana voidaan todeta kolmen koulun olemassaolon kannalta ongelmia tuottaneen kysymyksen poistuneen päiväjärjestyksestä: rahoituskysymys, koulun tilat ja oppilasmäärä. Yhteiskunnan tunnustettua ja tunnistettua velvollisuutensa myös yksityisten erikoisammattikoulujen ylläpitämisessä 1980-luvulta lähtien alkoi koulun toiminnan taloudellinen perusta vähitellen olla vakaampi, mutta ei sallinut suurien uudistusten tai hankkeiden toteuttamista. Vasta 2000-luvun aikana on koulun taloudellinen tilanne vähitellen saatu kestävälle ja tyydyttävälle tasolle. Valtionavustuksilla toteutettujen erillishankkeiden merkitys koulun olemassaoloa perustelevina kehittämishankkeina on merkittävä samoin kuin sidosryhmien kanssa toteutettavat yhteistyöhankkeet.
[1] Mikael M. Soininen (1860–1924 ) toimi muun muassa kasvatusopin ylimääräisenä professorina 1907–1917, eduskunnan jäsenenä 1907–1910 ja 1919–1922, kouluhallituksen ylijohtajana 1917–1924 ja ministerinä.
Ammattiopetusvirasto, Ammattiopetuslaitosten johtokunnan ja tarkastajan kertomukset 1918–1947.
Johtokunnan pöytäkirjat 1930–1962
Yhtiökokousten pöytäkirjat 1950–1962
Maalariammattikoulun Kannatusyhdistys ry:n johtokunnan pöytäkirjat 1962–2010
Päiväpääkirja 1931
Maalariammattikoulun painamattomat toimintakertomukset 1932–1962 sekä Kannatusyhdistys ry:n painamattomat toimintakertomukset 1962–2010
Helsingin Maalarimestariyhdistys
Kuukausikokousten pöytäkirjat 1930
Käsityö ja teollisuus 1929
Maalarilehti – Väri ja Pinta 1929–2010
Helsingin Maalariammattikoulun painetut vuosikertomukset 1930–2010
Heikkinen, Anja 1995. Lähtökohtia ammattikasvatuksen kulttuuriseen tarkasteluun, esimerkkinä suomalaisen ammattikasvatuksen muotoutuminen käsityön ja teollisuuden aloilla 1840–1940. Acta Universitatis Tamperensis, ser. A, Vol. 442. Tampere.
Honka, Juhani 2000. Keskiasteen koulunuudistus – koulutusta koko ikäluokalle. Teoksessa Suomalaisen ammattikasvatuksen historia. Opetus-, kasvatus- ja koulutusalojen säätiö – OKKA -säätiön julkaisuja. Tampereen yliopiston Ammattikasvatuksen tutkimus- ja koulutuskeskuksen julkaisuja, 232–239.
Jauhiainen, Annukka 2001. Kansakoulun jatkoluokilta käytännöllisiin ammatteihin. Teoksessa Anttila, Anu-Hanna & Suoranta, Anu (toim.), Ammattia oppimassa. Väki voimakas 14. Tampere: Työväen tutkimuksen ja perinteen tutkimuksen seura, 92–119.
Kalleinen, Kristiina 2010. Helsingin Maalariammattikoulu 1930–2010. Helsinki: Maalariammattikoulun Kannatusyhdistys ry.
Kettunen, Pauli 2001. Millaisiin kysymyksiin ammatillisella koulutuksella on vastattu? Teoksessa Anttila, Anu-Hanna & Suoranta, Anu (toim.), Ammattia oppimassa. Väki voimakas 14. Tampere: Työväen tutkimuksen ja perinteen tutkimuksen seura, 52–91.
Klemelä, Kirsi 1999. Ammattikunnista ammatillisiin oppilaitoksiin. Ammatillisen koulutuksen muotoutuminen Suomessa 1800-luvulta 1990-luvulle. Turun yliopiston koulutussosiologian tutkimusraportti 48.
Kokkonen, Jouko 1997. Vuosisata näkyvää jälkeä. Helsingin Maalarimestariyhdistys 1898–1998. Helsinki: Helsingin Maalarimestariyhdistys.
Laine-Juva, Yrjö & Änkö, Matti 1968. Käsityön ja pienteollisuuden parista. Helsingin käsityö- ja teollisuusyhdistys 1868–1968. Helsinki: Kauppakirjapaino.
Pakaste, Marja 2000. Oppipojasta oppijaksi. Oppilaitosdemokratian avulla vaikuttajaksi. Teoksessa Suomalaisen ammattikasvatuksen historia. Opetus-, kasvatus- ja koulutusalojen säätiö – OKKA -säätiön julkaisuja. Tampereen yliopiston Ammattikasvatuksen tutkimus- ja koulutuskeskuksen julkaisuja, 232–239.
Kristiina Kalleinen on poliittisen historian dosentti Helsingin yliopistossa.


text:
vapaa tapetti taustat HD
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / HD / vapaa tapetti taustat HD	vapaa tapetti taustat HD
lähettänyt: Jeya elokuuta 25, 2016
2,455 näkymät
0	vapaa tapetti taustat HD
Tässä on paras kokoelma ilmainen taustakuva taustat HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos Like Tämä ilmainen taustakuva taustat HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Jeya Edellinen: taustakuvan kiinnitti HD
seuraava: punainen valentine tapetti HD
JESUS, I TRUST IN YOU wallpaperGay CARTOON wallpaperpurppura tila tapetti HDkettukoira tapetti HDtapetti kustannus HDIpad verkkokalvo tapettiSkyrim tapetti hd1600×900 tapettiGolf and Images wallpapertapetti myynti HD Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
KERRAN VIIKOSSA ohjelmatiedot - Telsu.fi
Haulla kerran viikossa löytyy 42 aiemmin esitettyä tv-ohjelmaa.
ke 26.12.2018 10:00 - 10:25
12/12. Häät. Kerran viikossa naurua Kakkosella. Tilannekomediaa esittävät Taneli Mäkelä, Saija Lentonen, Mari Perankoski, Tume Uusitalo ja Sanna Stellan. (U) HD
2018-12-26 10:002018-12-27 10:25Europe/HelsinkiKerran viikossa (Yle TV2)12/12. Häät. Kerran viikossa naurua Kakkosella. Tilannekomediaa esittävät Taneli Mäkelä, Saija Lentonen, Mari Perankoski, Tume Uusitalo ja Sanna Stellan. (U) HDTelsu.fi
ti 25.12.2018 22:45 - 23:10
2018-12-25 22:452018-12-26 23:10Europe/HelsinkiKerran viikossa (Yle TV2)12/12. Häät. Kerran viikossa naurua Kakkosella. Tilannekomediaa esittävät Taneli Mäkelä, Saija Lentonen, Mari Perankoski, Tume Uusitalo ja Sanna Stellan. (U) HDTelsu.fi
to 20.12.2018 16:35 - 17:00
11/12. Valkoisia valheita. Kerran viikossa naurua Kakkosella. Tilannekomediaa esittävät Taneli Mäkelä, Saija Lentonen, Mari Perankoski, Tume Uusitalo ja Sanna Stellan. (U) HD
2018-12-20 16:352018-12-21 17:00Europe/HelsinkiKerran viikossa (Yle TV2)11/12. Valkoisia valheita. Kerran viikossa naurua Kakkosella. Tilannekomediaa esittävät Taneli Mäkelä, Saija Lentonen, Mari Perankoski, Tume Uusitalo ja Sanna Stellan. (U) HDTelsu.fi
ti 18.12.2018 23:05 - 23:30
2018-12-18 23:052018-12-19 23:30Europe/HelsinkiKerran viikossa (Yle TV2)11/12. Valkoisia valheita. Kerran viikossa naurua Kakkosella. Tilannekomediaa esittävät Taneli Mäkelä, Saija Lentonen, Mari Perankoski, Tume Uusitalo ja Sanna Stellan. (U) HDTelsu.fi
ma 17.12.2018 14:00 - 14:25
10/12. Juusto. Kerran viikossa naurua Kakkosella. Tilannekomediaa esittävät Taneli Mäkelä, Saija Lentonen, Mari Perankoski, Tume Uusitalo ja Sanna Stellan. (U) HD
2018-12-17 14:002018-12-18 14:25Europe/HelsinkiKerran viikossa (Yle TV2)10/12. Juusto. Kerran viikossa naurua Kakkosella. Tilannekomediaa esittävät Taneli Mäkelä, Saija Lentonen, Mari Perankoski, Tume Uusitalo ja Sanna Stellan. (U) HDTelsu.fi
ti 11.12.2018 20:30 - 20:55
2018-12-11 20:302018-12-12 20:55Europe/HelsinkiKerran viikossa (Yle TV2)10/12. Juusto. Kerran viikossa naurua Kakkosella. Tilannekomediaa esittävät Taneli Mäkelä, Saija Lentonen, Mari Perankoski, Tume Uusitalo ja Sanna Stellan. (U) HDTelsu.fi
pe 07.12.2018 12:45 - 13:10
2018-12-07 12:452018-12-08 13:10Europe/HelsinkiKerran viikossa (Yle TV2)9/12. Syndrooma. Kerran viikossa naurua Kakkosella. Tilannekomediaa esittävät Taneli Mäkelä, Saija Lentonen, Mari Perankoski, Tume Uusitalo ja Sanna Stellan. (U) HDTelsu.fi
ke 05.12.2018 12:05 - 12:30
2018-12-05 12:052018-12-06 12:30Europe/HelsinkiKerran viikossa (Yle TV2)9/12. Syndrooma. Kerran viikossa naurua Kakkosella. Tilannekomediaa esittävät Taneli Mäkelä, Saija Lentonen, Mari Perankoski, Tume Uusitalo ja Sanna Stellan. (U) HDTelsu.fi
ti 04.12.2018 20:30 - 20:55
2018-12-04 20:302018-12-05 20:55Europe/HelsinkiKerran viikossa (Yle TV2)9/12. Syndrooma. Kerran viikossa naurua Kakkosella. Tilannekomediaa esittävät Taneli Mäkelä, Saija Lentonen, Mari Perankoski, Tume Uusitalo ja Sanna Stellan. (U) HDTelsu.fi
to 29.11.2018 16:05 - 16:30
8/12. Pääsiäinen. Kerran viikossa naurua Kakkosella. Tilannekomediaa esittävät Taneli Mäkelä, Saija Lentonen, Mari Perankoski, Tume Uusitalo ja Sanna Stellan. (U) HD
2018-11-29 16:052018-11-30 16:30Europe/HelsinkiKerran viikossa (Yle TV2)8/12. Pääsiäinen. Kerran viikossa naurua Kakkosella. Tilannekomediaa esittävät Taneli Mäkelä, Saija Lentonen, Mari Perankoski, Tume Uusitalo ja Sanna Stellan. (U) HDTelsu.fi
ti 27.11.2018 20:30 - 20:55
2018-11-27 20:302018-11-28 20:55Europe/HelsinkiKerran viikossa (Yle TV2)8/12. Pääsiäinen. Kerran viikossa naurua Kakkosella. Tilannekomediaa esittävät Taneli Mäkelä, Saija Lentonen, Mari Perankoski, Tume Uusitalo ja Sanna Stellan. (U) HDTelsu.fi
pe 23.11.2018 14:15 - 14:40
7/12. Potenssiin sata. Kerran viikossa naurua Kakkosella. Tilannekomediaa esittävät Taneli Mäkelä, Saija Lentonen, Mari Perankoski, Tume Uusitalo ja Sanna Stellan. (U) HD
2018-11-23 14:152018-11-24 14:40Europe/HelsinkiKerran viikossa (Yle TV2)7/12. Potenssiin sata. Kerran viikossa naurua Kakkosella. Tilannekomediaa esittävät Taneli Mäkelä, Saija Lentonen, Mari Perankoski, Tume Uusitalo ja Sanna Stellan. (U) HDTelsu.fi
to 22.11.2018 16:05 - 16:30
2018-11-22 16:052018-11-23 16:30Europe/HelsinkiKerran viikossa (Yle TV2)7/12. Potenssiin sata. Kerran viikossa naurua Kakkosella. Tilannekomediaa esittävät Taneli Mäkelä, Saija Lentonen, Mari Perankoski, Tume Uusitalo ja Sanna Stellan. (U) HDTelsu.fi
ti 20.11.2018 20:30 - 20:54
2018-11-20 20:302018-11-21 20:54Europe/HelsinkiKerran viikossa (Yle TV2)7/12. Potenssiin sata. Kerran viikossa naurua Kakkosella. Tilannekomediaa esittävät Taneli Mäkelä, Saija Lentonen, Mari Perankoski, Tume Uusitalo ja Sanna Stellan. (U) HDTelsu.fi
pe 16.11.2018 14:15 - 14:40
2018-11-16 14:152018-11-17 14:40Europe/HelsinkiKerran viikossa (Yle TV2)6/12. Anoppi. Kerran viikossa naurua Kakkosella. Tilannekomediaa esittävät Taneli Mäkelä, Saija Lentonen, Mari Perankoski, Tume Uusitalo ja Sanna Stellan. (U) HDTelsu.fi
to 15.11.2018 16:05 - 16:30
2018-11-15 16:052018-11-16 16:30Europe/HelsinkiKerran viikossa (Yle TV2)6/12. Anoppi. Kerran viikossa naurua Kakkosella. Tilannekomediaa esittävät Taneli Mäkelä, Saija Lentonen, Mari Perankoski, Tume Uusitalo ja Sanna Stellan. (U) HDTelsu.fi
ti 13.11.2018 20:30 - 20:54
2018-11-13 20:302018-11-14 20:54Europe/HelsinkiKerran viikossa (Yle TV2)6/12. Anoppi. Kerran viikossa naurua Kakkosella. Tilannekomediaa esittävät Taneli Mäkelä, Saija Lentonen, Mari Perankoski, Tume Uusitalo ja Sanna Stellan. (U) HDTelsu.fi
to 08.11.2018 14:45 - 15:10
2018-11-08 14:452018-11-09 15:10Europe/HelsinkiKerran viikossa (Yle TV2)5/12. Mustasukkaisuutta. Kerran viikossa naurua Kakkosella. Tilannekomediaa esittävät Taneli Mäkelä, Saija Lentonen, Mari Perankoski, Tume Uusitalo ja Sanna Stellan. (U) HDTelsu.fi
ti 06.11.2018 20:30 - 20:52
2018-11-06 20:302018-11-07 20:52Europe/HelsinkiKerran viikossa (Yle TV2)5/12. Mustasukkaisuutta. Kerran viikossa naurua Kakkosella. Tilannekomediaa esittävät Taneli Mäkelä, Saija Lentonen, Mari Perankoski, Tume Uusitalo ja Sanna Stellan. (U) HDTelsu.fi
pe 02.11.2018 13:10 - 13:35
4/12. Isyystesti. Kerran viikossa naurua Kakkosella. Tilannekomediaa esittävät Taneli Mäkelä, Saija Lentonen, Mari Perankoski, Tume Uusitalo ja Sanna Stellan. (U). HD
2018-11-02 13:102018-11-03 13:35Europe/HelsinkiKerran viikossa (Yle TV2)4/12. Isyystesti. Kerran viikossa naurua Kakkosella. Tilannekomediaa esittävät Taneli Mäkelä, Saija Lentonen, Mari Perankoski, Tume Uusitalo ja Sanna Stellan. (U). HDTelsu.fi
to 01.11.2018 14:30 - 14:55
4/12. Isyystesti. Kerran viikossa naurua Kakkosella. Tilannekomediaa esittävät Taneli Mäkelä, Saija Lentonen, Mari Perankoski, Tume Uusitalo ja Sanna Stellan. (U) HD
2018-11-01 14:302018-11-02 14:55Europe/HelsinkiKerran viikossa (Yle TV2)4/12. Isyystesti. Kerran viikossa naurua Kakkosella. Tilannekomediaa esittävät Taneli Mäkelä, Saija Lentonen, Mari Perankoski, Tume Uusitalo ja Sanna Stellan. (U) HDTelsu.fi
ti 30.10.2018 20:30 - 20:54
2018-10-30 20:302018-10-31 20:54Europe/HelsinkiKerran viikossa (Yle TV2)4/12. Isyystesti. Kerran viikossa naurua Kakkosella. Tilannekomediaa esittävät Taneli Mäkelä, Saija Lentonen, Mari Perankoski, Tume Uusitalo ja Sanna Stellan. (U) HDTelsu.fi
pe 26.10.2018 13:40 - 14:05
3/12. Vihdoin ihan kahdestaan. Kerran viikossa naurua Kakkosella. Tilannekomediaa esittävät Taneli Mäkelä, Saija Lentonen, Mari Perankoski, Tume Uusitalo ja Sanna Stellan. (U). HD
2018-10-26 13:402018-10-27 14:05Europe/HelsinkiKerran viikossa (Yle TV2)3/12. Vihdoin ihan kahdestaan. Kerran viikossa naurua Kakkosella. Tilannekomediaa esittävät Taneli Mäkelä, Saija Lentonen, Mari Perankoski, Tume Uusitalo ja Sanna Stellan. (U). HDTelsu.fi
to 25.10.2018 16:05 - 16:30
2018-10-25 16:052018-10-26 16:30Europe/HelsinkiKerran viikossa (Yle TV2)3/12. Vihdoin ihan kahdestaan. Kerran viikossa naurua Kakkosella. Tilannekomediaa esittävät Taneli Mäkelä, Saija Lentonen, Mari Perankoski, Tume Uusitalo ja Sanna Stellan. (U). HDTelsu.fi
ti 23.10.2018 20:35 - 21:00
2018-10-23 20:352018-10-24 21:00Europe/HelsinkiKerran viikossa (Yle TV2)3/12. Vihdoin ihan kahdestaan. Kerran viikossa naurua Kakkosella. Tilannekomediaa esittävät Taneli Mäkelä, Saija Lentonen, Mari Perankoski, Tume Uusitalo ja Sanna Stellan. (U). HDTelsu.fi
pe 19.10.2018 14:20 - 14:45
2/12. Hynttyyt yhteen. Kerran viikossa naurua Kakkosella. Tilannekomediaa esittävät Taneli Mäkelä, Saija Lentonen, Mari Perankoski, Tume Uusitalo ja Sanna Stellan. (U). HD
2018-10-19 14:202018-10-20 14:45Europe/HelsinkiKerran viikossa (Yle TV2)2/12. Hynttyyt yhteen. Kerran viikossa naurua Kakkosella. Tilannekomediaa esittävät Taneli Mäkelä, Saija Lentonen, Mari Perankoski, Tume Uusitalo ja Sanna Stellan. (U). HDTelsu.fi
to 18.10.2018 16:05 - 16:30
2018-10-18 16:052018-10-19 16:30Europe/HelsinkiKerran viikossa (Yle TV2)2/12. Hynttyyt yhteen. Kerran viikossa naurua Kakkosella. Tilannekomediaa esittävät Taneli Mäkelä, Saija Lentonen, Mari Perankoski, Tume Uusitalo ja Sanna Stellan. (U). HDTelsu.fi
ti 16.10.2018 20:35 - 21:00
2018-10-16 20:352018-10-17 21:00Europe/HelsinkiKerran viikossa (Yle TV2)2/12. Hynttyyt yhteen. Kerran viikossa naurua Kakkosella. Tilannekomediaa esittävät Taneli Mäkelä, Saija Lentonen, Mari Perankoski, Tume Uusitalo ja Sanna Stellan. (U). HDTelsu.fi
la 13.10.2018 12:50 - 13:15
1/12. Ensisilmäyksellä. Kerran viikossa naurua Kakkosella. Tilannekomediaa esittävät Taneli Mäkelä, Saija Lentonen, Mari Perankoski, Tume Uusitalo ja Sanna Stellan. (U). HD
2018-10-13 12:502018-10-14 13:15Europe/HelsinkiKerran viikossa (Yle TV2)1/12. Ensisilmäyksellä. Kerran viikossa naurua Kakkosella. Tilannekomediaa esittävät Taneli Mäkelä, Saija Lentonen, Mari Perankoski, Tume Uusitalo ja Sanna Stellan. (U). HDTelsu.fi
pe 12.10.2018 14:15 - 14:40
2018-10-12 14:152018-10-13 14:40Europe/HelsinkiKerran viikossa (Yle TV2)1/12. Ensisilmäyksellä. Kerran viikossa naurua Kakkosella. Tilannekomediaa esittävät Taneli Mäkelä, Saija Lentonen, Mari Perankoski, Tume Uusitalo ja Sanna Stellan. (U). HDTelsu.fi
to 11.10.2018 16:05 - 16:30
2018-10-11 16:052018-10-12 16:30Europe/HelsinkiKerran viikossa (Yle TV2)1/12. Ensisilmäyksellä. Kerran viikossa naurua Kakkosella. Tilannekomediaa esittävät Taneli Mäkelä, Saija Lentonen, Mari Perankoski, Tume Uusitalo ja Sanna Stellan. (U). HDTelsu.fi
to 11.10.2018 15:30 - 15:53
2018-10-11 15:302018-10-12 15:53Europe/HelsinkiKerran viikossa (Yle TV2)1/12. Ensisilmäyksellä. Kerran viikossa naurua Kakkosella. Tilannekomediaa esittävät Taneli Mäkelä, Saija Lentonen, Mari Perankoski, Tume Uusitalo ja Sanna Stellan. (U). HDTelsu.fi
ti 09.10.2018 20:30 - 20:55
1/12. Ensisilmäyksellä. Kerran viikossa naurua Kakkosella. Tilannekomediaa esittävät Taneli Mäkelä, Saija Lentonen, Mari Perankoski, Tume Uusitalo ja Sanna Stellan. (U) HD
2018-10-09 20:302018-10-10 20:55Europe/HelsinkiKerran viikossa (Yle TV2)1/12. Ensisilmäyksellä. Kerran viikossa naurua Kakkosella. Tilannekomediaa esittävät Taneli Mäkelä, Saija Lentonen, Mari Perankoski, Tume Uusitalo ja Sanna Stellan. (U) HDTelsu.fi
Kerran viikossaS
pe 26.04.2013 21:00 - 21:25
2013-04-26 21:002013-04-27 21:25Europe/HelsinkiKerran viikossa (TV Finland)Sarja päättyy. 12/12. Häät. Kerran viikossa naurua Kakkosella. Taneli Mäkelä, Saija Lentonen, Mari Perankoski, Tume Uusitalo ja Sanna Stellan esittävät tilannekomediaa elävän yleisön edessä suorassa lähetyksessä.Telsu.fi
Kerran viikossaSu
su 21.04.2013 10:55 - 11:20
11/12. Valkoisia valheita. Kerran viikossa naurua Kakkosella. Taneli Mäkelä, Saija Lentonen, Mari Perankoski, Tume Uusitalo ja Sanna Stellan esittävät tilannekomediaa elävän yleisön edessä suorassa lähetyksessä.
2013-04-21 10:552013-04-22 11:20Europe/HelsinkiKerran viikossa (TV Finland)11/12. Valkoisia valheita. Kerran viikossa naurua Kakkosella. Taneli Mäkelä, Saija Lentonen, Mari Perankoski, Tume Uusitalo ja Sanna Stellan esittävät tilannekomediaa elävän yleisön edessä suorassa lähetyksessä.Telsu.fi
pe 19.04.2013 21:00 - 21:25
2013-04-19 21:002013-04-20 21:25Europe/HelsinkiKerran viikossa (TV Finland)11/12. Valkoisia valheita. Kerran viikossa naurua Kakkosella. Taneli Mäkelä, Saija Lentonen, Mari Perankoski, Tume Uusitalo ja Sanna Stellan esittävät tilannekomediaa elävän yleisön edessä suorassa lähetyksessä.Telsu.fi
pe 12.04.2013 21:00 - 21:25
10/12. Juusto. Kerran viikossa naurua Kakkosella. Taneli Mäkelä, Saija Lentonen, Mari Perankoski, Tume Uusitalo ja Sanna Stellan esittävät tilannekomediaa elävän yleisön edessä suorassa lähetyksessä.
2013-04-12 21:002013-04-13 21:25Europe/HelsinkiKerran viikossa (TV Finland)10/12. Juusto. Kerran viikossa naurua Kakkosella. Taneli Mäkelä, Saija Lentonen, Mari Perankoski, Tume Uusitalo ja Sanna Stellan esittävät tilannekomediaa elävän yleisön edessä suorassa lähetyksessä.Telsu.fi
su 07.04.2013 10:40 - 11:05
9/12. Syndrooma. Kerran viikossa naurua Kakkosella. Taneli Mäkelä, Saija Lentonen, Mari Perankoski, Tume Uusitalo ja Sanna Stellan esittävät tilannekomediaa elävän yleisön edessä suorassa lähetyksessä.
2013-04-07 10:402013-04-08 11:05Europe/HelsinkiKerran viikossa (TV Finland)9/12. Syndrooma. Kerran viikossa naurua Kakkosella. Taneli Mäkelä, Saija Lentonen, Mari Perankoski, Tume Uusitalo ja Sanna Stellan esittävät tilannekomediaa elävän yleisön edessä suorassa lähetyksessä.Telsu.fi
pe 05.04.2013 21:00 - 21:25
2013-04-05 21:002013-04-06 21:25Europe/HelsinkiKerran viikossa (TV Finland)9/12. Syndrooma. Kerran viikossa naurua Kakkosella. Taneli Mäkelä, Saija Lentonen, Mari Perankoski, Tume Uusitalo ja Sanna Stellan esittävät tilannekomediaa elävän yleisön edessä suorassa lähetyksessä.Telsu.fi
su 31.03.2013 10:55 - 11:20
8/12. Pääsiäinen. Kerran viikossa naurua Kakkosella. Taneli Mäkelä, Saija Lentonen, Mari Perankoski, Tume Uusitalo ja Sanna Stellan esittävät tilannekomediaa elävän yleisön edessä suorassa lähetyksessä.
2013-03-31 10:552013-04-01 11:20Europe/HelsinkiKerran viikossa (TV Finland)8/12. Pääsiäinen. Kerran viikossa naurua Kakkosella. Taneli Mäkelä, Saija Lentonen, Mari Perankoski, Tume Uusitalo ja Sanna Stellan esittävät tilannekomediaa elävän yleisön edessä suorassa lähetyksessä.Telsu.fi
pe 29.03.2013 21:50 - 22:15
2013-03-29 21:502013-03-30 22:15Europe/HelsinkiKerran viikossa (TV Finland)8/12. Pääsiäinen. Kerran viikossa naurua Kakkosella. Taneli Mäkelä, Saija Lentonen, Mari Perankoski, Tume Uusitalo ja Sanna Stellan esittävät tilannekomediaa elävän yleisön edessä suorassa lähetyksessä.Telsu.fi
www.telsu.fi > ohjelmatiedot > Kerran viikossa
Kenen kotona?19:00 - 20:00 AVA u Sohvaperunat19:10 - 20:00 Yle TV2 u Valontuojat19:15 - 20:25 Yle TV1 Pahuksen paratiisi19:40 Yle Teema & Fem Suomen huutokauppakeisari Epsanjassa20:00 - 21:00 Jim Vieraissa20:00 - 21:00 Liv Asuntokaupat sokkona20:00 - 20:58 Nelonen Itse asiassa kuultuna : Tapani Brotherus20:50 - 21:40 Yle TV1 Rimakauhua ja rakkautta21:00 - 22:00 MTV3 AIKUISET21:00 - 21:25 Yle TV2 Huvila & Huussi21:30 - 22:30 Nelonen Alina idässä21:30 - 22:00 Yle TV2
Pinnalla juuri nyt: Greyn anatomia, Simpsonit, Lemmen viemää, Täydelliset naiset, Invisible Heroes, Vedetään hatusta, Lapin Sampo ja kauppiaan rouva, Kauniit ja rohkeat, Casualty, Wheeler Dealers

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Muotokuva-työpöydän-taustat - Valikko sivu
Pystysuora taustakuva hd. Verkossa. Pystysuora taustakuva täysi hd. Ihmeellinen. Ylimääräinen. Pystysuora taustat. Yllättävä. Viehättävä. Pystysuora työpöydän taustakuvaksi. Merkittävä. Portrait monitor taustakuva. Maksamatta. Yksikkö kuvat. Alluring. Muotokuva työpöydän taustat. Upea. Vertaansa vailla oleva kuvat.Loistava. Taustakuva pystysuoraa kangasta. Ällistyttävä. Harvinainen kuvat. Valloittava. Pystysuora työpöydän taustat. Lataa Full HD pystysuora taustakuvia. Lataa Full HD pystysuora taustakuvia. Poikkeuksellinen valokuvaus. Majesteettinen kuvat. Alkuperäinen valokuvaus. Lataa Full HD pystysuora työpöydän taustat. Alkuperäiset valokuvat. Lataa Full HD pystysuora taustat. Alkuperäinen taustakuvia. Aito kuvat. Tietty kuvat. Alkuperäinen taustakuvia hd. Aito kuvat. Alkuperäinen taustakuvia Full HD. Aito kuva valokuvaus. Taustakuvat täysi hd mobiililaitteille. Aito kuva images. HD mobiili taustakuvat full free download. Alkuperäinen kuvat. Verraton kuvat. Alkuperäiset kuvat. Ainutlaatuisia valokuvia. Alkuperäiset kuvat. Harvinainen kuvia. Tekijänoikeus © 2015 At-Web.org. Kaikki oikeudet pidätetään.

matches: HD HD HD HD hd HD


text:
I Luku
Perjantai, 27 marraskuuta 2015	Siirry pääsisältöön
YK omalla kielelläsi	DanskDeutschΕλληνικάEnglishEspañolFrançaisÍslenskaItalianoNederlandsNorskPortuguêsSuomiSvenska
EtusivulleYleistietoa UNRICistaUNRICin käsikirjasto BrysselissäYhteystiedot	Artikkelin indeksi
II Luku
III Luku
IV Luku
V Luku
JPAGE_CURRENT_OF_TOTALKansainvälisen Tuomioistuimen perussääntö 1 artikla
Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjalla järjestön oikeudelliseksi
pääelimeksi perustettu Kansainvälinen tuomioistuin järjestetään ja
toimii tämän perussäännön määräysten mukaan. I Luku
Tuomioistuimen järjestysmuoto
Tuomioistuimen muodostavat riippumattomat tuomarit, jotka valitaan
heidän kansallisuuteensa katsomatta henkilöistä, jotka nauttivat
suurinta siveellistä arvonantoa ja täyttävät ylimpien oikeusvirkojen
hoitamiseen kunkin kotimaassa vaadittavat ehdot tai joilla
oikeusoppineina on yleisesti tunnustettu pätevyys kansainvälisen
oikeuden alalla. 3 artikla
1. Tuomioistuimen muodostaa viisitoista jäsentä. Siihen ei voi kuulua enempää kuin yksi saman valtion kansalainen. 2. Henkilöä, jota kysymyksen ollessa hänen jäsenyydestään
tuomioistuimessa, voitaisiin pitää useamman kuin yhden valtion
kansalaisena, on pidettävä sen valtion kansalaisena, jossa hän
tavallisesti käyttää yksityisoikeudellisia ja valtiollisia oikeuksiaan.
1. Yleiskokous ja turvallisuusneuvosto valitsevat tuomioistuimen
jäsenet Pysyvän välitystuomioistuimen kansallisten ryhmien esittämästä
henkilöluettelosta jäljempänä mainittujen määräysten mukaan. 2. Niiden Yhdistyneiden Kansakuntien jäsenten kohdalta,
jotka eivät ole edustettuina Pysyvässä välitystuomioistuimessa,
esitetään ehdokkaat niiden kansallisten ryhmien taholta, jotka niiden
hallitukset tätä tarkoitusta varten asettavat samojen perusteiden
mukaan, kuin vuonna 1907 tehdyn, kansainvälisten riitaisuuksien
rauhanomaista selvittelyä koskevan Haagin yleissopimuksen 44 artikla määrää Pysyvän välitystuomioistuimen jäsenten vaalista. 3. Erityisten sopimusten puuttuessa yleiskokous määrää
turvallisuusneuvoston suosituksesta ehdot, joilla tuomioistuimen
jäsenten vaaliin voi ottaa osaa sellainen valtio, joka on yhtynyt tähän
perussääntöön, mutta ei ole Yhdistyneiden Kansakuntien jäsen. 5 artikla
1. Vähintään kolme kuukautta ennen vaalipäivää on Yhdistyneiden
Kansakuntien pääsihteerin kehoitettava kirjallisesti tähän
perussääntöön yhtyneisiin valtioihin kuuluvia Pysyvän
välitystuomioistuimen jäseniä samoin kuin kansallisten ryhmien jäseniä,
jotka on valittu 4 artiklan 2 momentin mukaan, määräajan kuluessa
kansallisten ryhmiensä nimessä tekemään ehdotuksen henkilöistä, jotka
täyttävät tuomioistuimen jäsenille asetetut vaatimukset. 2. Mikään ryhmä ei saa esittää enempää kuin neljä
henkilöä, joista enintään kaksi saa olla sen omia kansalaisia. Missään
tapauksessa ei ehdokkaiden lukumäärä saa olla täytettävien paikkojen
kaksinkertaista määrää suurempi. 6 artikla
On suotavaa, että kukin kansallinen ryhmä, ennen kuin se ryhtyy
asettamaan ehdokkaita, tiedustelee maansa korkeimman oikeuden,
oikeustieteellisten tiedekuntien ja oikeustieteellisten opetuslaitosten
sekä kansallisten oikeustieteellisten akatemiojen ja kansainvälisten
oikeustieteellisten akatemiojen kansallisten osastojen mielipidettä. 7 artikla
1. Pääsihteeri laatii aakkosellisen luettelon kaikista täten
ehdotetuista henkilöistä. Ainoastaan nämä henkilöt ovat vaalikelpoisia,
lukuunottamatta 12 artiklan 2 momentissa mainittua tapausta. 2. Pääsihteeri toimittaa tämän luettelon yleiskokoukselle ja turvallisuusneuvos-tolle. 8 artikla
Yleiskokous ja turvallisuusneuvosto toimittavat toisistaan riippumatta tuomioistuimen jäsenten vaalin. 9 artikla
Jokaisessa vaalissa on valitsijamiesten pidettävä mielessä, että
tuomioistuimen jäseniksi valittavista henkilöistä kukin
henkilökohtaisesti täyttää vaaditut ominaisuudet ja että lisäksi
saadaan varmuus siitä, että he kokonaisuutena edustavat sivistyksen
päämuotoja ja maailman tärkeimpiä oikeusjärjestelmiä. 10 artikla
1. Valituiksi ovat tulleet ne, jotka yleiskokouksessa ja turvallisuusneuvostossa ovat saaneet ehdottoman äänten enemmistön. 2. Turvallisuusneuvostossa tapahtuvassa äänestyksessä, oli kysymyksessä
tuomarien tai jäljempänä 12 artiklassa mainitun lautakunnan jäsenten
vaali, ei ole tehtävä mitään eroa turvallisuusneuvoston pysyvien ja
vaihtuvien jäsenten välillä. 3. Jos useampi kuin yksi saman valtion kansalainen saa
ehdottoman äänten enemmistön sekä yleiskokouksessa että
turvallisuusneuvostossa, katsotaan ainoastaan vanhin näistä valituksi. 11 artikla
Jos ensimmäisen vaalikokouksen jälkeen paikkoja vielä on täyttämättä,
pidetään samalla tavalla toinen ja tarvittaessa kolmas vaalikokous. 12 artikla
1. Jos kolmannen vaalikokouksen jälkeen vielä jää täyttämättömiä
paikkoja, voidaan milloin tahansa, joko yleiskokouksen tai
turvallisuusneuvoston pyynnöstä, asettaa kuusi jäsentä käsittävä
sovittelulautakunta, jonka jäsenistä yleiskokous nimittää kolme ja
turvallisuusneuvosto kolme, nimeämään ehdottomalla äänten enemmistöllä
kuhunkin vapaaseen paikkaan yhden ehdokkaan yleiskokouksen ja
turvallisuusneuvoston, kummankin erikseen, hyväksyttäviksi. 2. Sovittelulautakunta voi yksimielisellä päätöksellä
ehdokasluetteloon ottaa henkilöitä, jotka täyttävät vaaditut ehdot,
vaikka heidän nimiään ei olisikaan 7 artiklassa mainitussa luettelossa.
3. Jos sovittelulautakunta toteaa, ettei se kykene
toimittamaan vaalia, tuomioistuimen jo valitut jäsenet täyttävät
turvallisuusneuvoston määräämän ajan kuluessa vapaat paikat valiten
uudet jäsenet niistä henkilöistä, jotka ovat saaneet ääniä joko
yleiskokouksessa tai turvallisuusneuvostossa. 4. Jos tuomarien äänet jakautuvat tasan, ratkaisee vanhimman tuomarin ääni. 13 artikla
1. Tuomioistuimen jäsenet valitaan yhdeksäksi vuodeksi ja heidät
voidaan valita uudelleen; mikäli on kysymys tuomioistuimen
ensimmäisessä vaalissa valituista tuomareista, päättyy kuitenkin viiden
tuomarin toimikausi kolmen vuoden kuluttua ja viiden muun tuomarin
kuuden vuoden kuuluttua. 2. Tuomarit, joiden toimikaudet päättyvät
edellämainittujen ensimmäisten kolmen ja kuuden vuoden kuuluttua,
määrätään arvonnalla, jonka pääsihteeri suorittaa välittömästi
ensimmäisen vaalin jälkeen. 3. Tuomioistuimen jäsenet pysyvät virassa, kunnes
heidän paikkansa uudelleen täytetään. Senkin jälkeen he käsittelevät
loppuun ne asiat, joihin he ovat jo ryhtyneet. 4. Jos tuomioistuimen jäsen eroaa, eronpyyntö on
osoitettava tuomioistuimen puheenjohtajalle toimitettavaksi edelleen
pääsihteerille. Paikka tulee avoimeksi viimeksimainitun tiedonannon
tapahtuessa. 14 artikla
Vapautuneita paikkoja täytettäessä noudatetaan ensimmäisessä vaalissa
käytettyä menettelytapaa, ottaen huomioon seuraava määräys: kuukauden
kuluessa vapautumisen jälkeen pääsihteerin on lähetettävä 5 artiklan
edellyttämät kehoitukset turvallisuusneuvoston määrätessä vaalipäivän. 15 artikla
Jos tuomioistuimen jäsen on valittu sellaisen jäsenen sijalle, jonka
toimikausi ei ole kulunut umpeen, hän hoitaa virkaa edeltäjänsä
toimikauden loppuun. 16 artikla
1. Tuomioistuimen jäsenet eivät saa hoitaa minkäänlaista poliittista
tai hallinnollista tointa eivätkä ryhtyä mihinkään muuhun luonteeltaan
ammattimaiseen toimintaan. 2. Tässä suhteessa epäselvät tapaukset ratkaisee tuomioistuin. 17 artikla
1. Tuomioistuimen jäsenet eivät saa toimia asiamiehinä, neuvonantajina tai asianajajina missään oikeusjutussa. 2. He eivät saa ottaa osaa sellaisen asian ratkaisuun, jossa he
aikaisemmin ovat toimineet jommankumman asianosaisen asiamiehenä,
neuvonantajana tai asianajajana, kansallisen tai kansainvälisen
tuomioistuimen tai jonkin tutkintakomission jäsenenä tai missä muussa
ominaisuudessa tahansa. 3. Tässä suhteessa epäselvät tapaukset ratkaisee tuomioistuin. 18 artikla
1. Tuomioistuimen jäsen voidaan erottaa virastaan vain, jos hän toisten
jäsenten yksimielisen käsityksen mukaan ei enää täytä vaadittuja
edellytyksiä. 2. Tuomioistuimen pääsihteeri ilmoittaa tästä virallisesti Yhdistyneiden Kansakuuntien pääsihteerille. 3. Tästä ilmoituksesta on seurauksena, että paikka tuomioistuimessa joutuu avoimeksi. 19 artikla
Tuomioistuimen jäsenet nauttivat virkaansa hoitaessaan diplomaattisia erioikeuksia ja vapauksia. 20 artikla
Tuomioistuimen kunkin jäsenen tulee ennen virkaan astumistaan
julkisessa istunnossa antaa juhlallinen vakuutus, että hän suorittaa
tehtävänsä täysin puolueettomasti ja tunnontarkasti. 21 artikla
1. Tuomioistuin valitsee kolmeksi vuodeksi puheenjohtajansa ja varapuheenjohtajansa; heidät voidaan valita uudelleen. 2. Tuomioistuin nimittää pääsihteerinsä ja voi ryhtyä toimenpiteisiin muiden tarvittavien virkamiesten nimittämiseksi. 22 artikla
1. Tuomioistuimen toimipaikaksi on määrätty Haag. Tuomioistuin voi
kuitenkin kokoontua ja toimia muualla, kun se harkitsee siihen syytä
olevan. 2. Puheenjohtajan ja pääsihteerin on asuttava vakinaisesti tuomioistuimen toimipaikassa. 23 artikla
1. Tuomioistuin on koolla pysyvästi, paitsi tuomioistuimen lomien aikana, joiden ajankohdat ja pituudet se itse määrää. 2. Tuomioistuimen jäsenillä on oikeus määräaikaisiin lomiin, joiden
ajankohdan ja pituuden tuomioistuin määrää ottaen huomioon Haagin
etäisyyden heidän kotipaikastaan. 3. Tuomioistuimen jäsenten on aina oltava
tuomioistuimen käytettävinä, paitsi jos he ovat lomalla tai estyneinä
sairauden tai muun vakavan syyn takia, joka on asianmukaisesti
perusteltu puheenjohtajalle. 24 artikla
1. Jos joku tuomioistuimen jäsenistä katsoo, ettei hänen jostakin
erityisestä syystä tulisi ottaa osaa jonkin asian ratkaisuun, on hänen
ilmoitettava siitä puheenjohtajalle. 2. Jos puheenjohtaja katsoo, että jonkun tuomioistuimen
jäsenen jostakin erityisestä syystä ei tulisi ottaa osaa jonkin asian
käsittelyyn, on hänen ilmoitettava siitä tälle jäsenelle. 3. Jos tällöin tuomioistuimen jäsen ja puheenjohtaja ovat eri mieltä, ratkaisee tuomioistuin asian. 25 artikla
1. Ellei tässä perussäännössä ole nimenomaan toisin edellytetty,
tuomioistuin suorittaa sille kuuluvat tehtävänsä täysiistunnossa. 2. Edellyttäen että tuomioistuimen päätösvaltaisuutta
varten käytettävinä olevien jäsenten luku ei laske alle yhdentoista,
tuomioistuimen ohjesääntö voi sallia, että yksi tai useampi tuomari
voidaan olosuhteiden mukaan ja vuorojärjestyksessä vapauttaa
osallistumasta tuomioistuimen istuntoihin. 3. Tuomioistuin on päätösvaltainen yhdeksän jäsenen ollessa läsnä. 26 artikla
1. Tuomioistuin voi milloin hyvänsä asettaa yhden tai useamman jaoston,
joissa on, sen mukaan kuin tuomioistuin päättää, vähintään kolme
tuomaria, käsittelemään tiettyihin asiaryhmiin kuuluvia asioita, kuten
esim. työsuhteita sekä kauttakulkuja yhdysliikennettä koskevia asioita.
2. Tuomioistuin voi milloin hyvänsä asettaa jaoston
käsittelemään tiettyä asiaa. Tällaisen jaoston tuomarien luvun määrää
tuomioistuin asianosaisten suostumuksella. 3. Tässä artiklassa edellytetyt jaostot käsittelevät asioita ja tekevät niissä päätöksiä, jos asianosaiset sitä pyytävät. 27 artikla
26 ja 29 artiklassa edellyttyjen jaostojen päätökset katsotaan tuomioistuimen antamiksi. 28 artikla
Asianosaisten suostumuksella 26 ja 29 artiklassa edellytetyt jaostot
voivat kokoontua ja suorittaa tehtäviään muuallakin kuin Haagissa. 29 artikla
Asiain nopeaa käsittelyä varten tuomioistuin asettaa vuosittain viisi
tuomaria käsittävän jaoston ratkaisemaan asioita summittaismenettelyn
perusteella, milloin asianosaiset sitä pyytävät. Lisäksi määrätään
kaksi tuomaria sellaisen tuomarin varalle, joka on estynyt
osallistumasta istuntoon. 30 artikla
1. Tuomioistuin vahvistaa toimintaansa varten ohjesäännön, jonka mukaan
se toimii. Erityisesti se määrää oikeudenkäyntijärjestyksensä. 2. Tuomioistuimen ohjesääntöön voidaan ottaa määräys
apujäsenistä, jotka osallistuvat tuomioistuimen tai sen jaostojen
istuntoihin ilman äänestysoikeutta. 31 artikla
1. Jokaisen asianosaisen kansalaisuutta olevat tuomarit säilyttävät
oikeutensa ottaa osaa tuomioistuimessa vireillä olevan asian
käsittelyyn. 2. Jos tuomioistuimeen kuuluu jonkin asianosaisen
kansalaisuutta oleva tuomari, voi jokainen muu asianosainen valita
jonkun henkilön tuomioistuimeen tuomariksi. Tämä on ensi sijassa
valittava henkilöistä, joita on ehdotettu 4 ja 5 artiklan mukaan. 3. Jos tuomioistuimeen ei kuulu minkään asianosaisen
kansalaisuutta olevaa tuomaria, voi kukin asianosainen määrätä tuomarin
edellisessä momentissa mainitulla tavalla. 4. Tämä artikla koskee myös 26 ja 29 artiklassa
mainittuja tapauksia. Tällöin on puheenjohtajan kehoitettava yhtä tai
tarvittaessa kahta tuomioistuimen jäsentä, jotka ovat jaoston jäseniä,
luovuttamaan paikkansa sellaisille tuomioistuimen jäsenille, jotka ovat
kysymyksessä olevien asianosaisten kansalaisuutta, ja, jollei sellaisia
ole tai jos heillä on este, asianosaisten erityisesti valitsemille
tuomareille. 5. Kun samalla puolella on useita
asianosaisia, luetaan heidät edellämainittuja määräyksiä sovellettaessa
yhdeksi asianosaiseksi. Tässä suhteessa epäselvät tapaukset ratkaisee
tuomioistuin. 6. Tämän artiklan 2, 3 ja 4 momentin mukaan valittujen
tuomarien on täytettävä tämän perussäännön 2 artiklassa, 17 artiklan 2
momentissa sekä 20 ja 24 artiklassa määrätyt ehdot. He ottavat osaa
asiain ratkaisuun täysin tasa-arvoisina virkatoveriensa kanssa. 32 artikla
1. Tuomioistuimen jäsenet saavat vuosipalkan. 2. Puheenjohtaja saa erityisen vuosipalkkion. 3. Varapuheenjohtaja saa erityisen palkkion kultakin päivältä, jona hän suorittaa puheenjohtajan tehtäviä. 4. Tuomarit, jotka on valittu 31 artiklan mukaan ja jotka eivät ole
tuomioistuimen jäseniä, saavat korvauksen kultakin päivältä, jolloin he
suorittavat tehtäviään. 5. Nämä palkat, palkkiot ja korvaukset määrää yleiskokous. Niitä ei saa vähentää toimikauden kestäessä. 6. Pääsihteerin palkan määrää yleiskokous tuomioistuimen ehdotuksesta. 7. Yleiskokouksen hyväksymässä ohjesäännössä määrätään ehdot, joiden
mukaan tuomioistuimen jäsenille ja pääsihteerille myönnetään eläkkeet,
sekä ehdot, joiden mukaan tuomioistuimen jäsenet ja pääsihteeri saavat
korvauksen matkakuluistaan. 8. Palkat, palkkiot ja korvaukset ovat vapaat kaikista veroista. 33 artikla
Yhdistyneet Kansakunnat suorittaa tuomioistuimen kulut yleiskokouksen päättämällä tavalla. Edellinen - Seuraava >>	AJANKOHTAISTA 2015
KehitystavoitteetIlmastonmuutosYK-kinoUNRICin uutiskirjeYK:n tapahtumakalenteri	YK:N TOIMINTA
Perustietoa YK:staPääsihteeriTaloudellinen ja sosiaalinen kehitysRauha ja turvallisuusIhmisoikeudetHumanitaarinen toimintaKansainvälinen oikeusYK:n virallinen sivustoLinkkejä	MUUTA
UutisarkistoUNRICin kampanjatTeema: RuokajäteInternal VoicesTyömahdollisuudet ja työharjoittelu YK:ssa	Sosiaalinen media
Boko Haram pitää edelleen Nigeriaa kauhun vallassa.
UNRIC Feed Entries	Terms of UseCopyrightPrivacy Note	UNITED NATIONS Copyright 2015	Yhdistyneiden kansakuntien alueellinen tiedotuskeskus

matches: tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin


text:
Pakko ei kannusta, järkeä tartuntatautilakiin: 1) Ei pakkorokotuksia sosiaali- ja terveysaloille 2) tahdonvastaiset karanteeni- ja pakkolääkitysvelvoitteet pois 3) tiedonsaantioikeus paremmaksi rokotustilanteessa 4) ammattilaisille takaisin velvollisuus ilmoittaa rokotehaitoista - Kansalaisaloitepalvelu
Pakko ei kannusta, järkeä tartuntatautilakiin: 1) Ei pakkorokotuksia sosiaali- ja terveysaloille 2) tahdonvastaiset karanteeni- ja pakkolääkitysvelvoitteet pois 3) tiedonsaantioikeus paremmaksi rokotustilanteessa 4) ammattilaisille takaisin velvollisuus ilmoittaa rokotehaitoista
1 949 kannatusilmoitusta, joista muualla kerättyjä 5
Kannatusilmoituksia tässä palvelussa 1 944
Kannatusilmoitusten keruuaika on päättynyt 27.9.2017.
Kannatusilmoitukset hävitetty 29.3.2018
OM 37/52/2017
EHDOTUS TARTUNTATAUTILAIN KORJAAMISEKSI
1.1 Pääsääntöinen rokotettujen sosiaali- ja terveysalojen ammattilaisten käyttövelvoite poistetaan
Tartuntatautilain 48 § ehdotetaan poistettavaksi.
Muutoksen tarkoituksena on poistaa yksittäisen, tutkimusnäytön valossa hyödyiltään epävarman tartuntatautien torjuntakeinon erityisasema ja jättää potilaiden tartuntatautien torjunnan konkreettiset keinot (ja niiden käyttötavat) nykyiseen tapaan työnantajan ja ammattilaisten harkintaan.
1.2. Karanteeni- ja pakkolääkitysvelvoitteet
Vuonna 2006 ja sen jälkeen lakiin lisätyt henkilöihin kohdistuvat tahdonvastaiset karanteeni-, eristämis- ja pakkolääkitysvelvoitteet ehdotetaan poistettaviksi. Näillä muutoksilla tilanne palautettaisiin pääosin vuotta 2006 edeltävään tilanteeseen. Tartuntautitilanteessa ja todellisessa uhkatilanteessa ei ole tapahtunut sellaista merkittävää muutosta, jonka vuoksi näin pitkälle menevät yksilön vapauksia kohtuuttomasti rajoittavat yksilönvapauteen puuttumiset olisivat hyväksyttäviä.
1.3. Tiedonsaantioikeuden parantaminen rokotustilanteessa
Tartuntatautilakiin ehdotetaan lisättäväksi uusi 49 a § koskien rokotettavan ja muun henkilön tiedonsaantia. Uudessa pykälässä velvoitettaisiin rokottamisesta vastuullinen yhteisö ja rokottaja huolehtimaan rokotettavan tai potilaan asemasta ja oikeuksista annetun lain (785/19952) 6-9 § mukaisissa tapauksissa muun lain tarkoittaman henkilön tiedonsantioikeudesta asianmukaisilla tavoilla. Erityisinä käytännön keinoina tiedonsaannista huolehtimiselle mainitaan valmisteyhteenvedon keskeisimpien tietojen käytettävissä olemisen varmistaminen ja pakkausselosteen antaminen luettavaksi.
1.4. Rokotehaittojen ilmoittamisvelvoite
Tartuntatautilain 52 § ehdotetaan muutettavaksi siten, että oikeuden sijaan ammattilaisella olisi velvollisuus ilmoittaa toteamastaan tai epäilemästään rokotteen haittavaikutuksesta lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskukselle. Tämä vastaisi vielä helmikuussa 2017 vallinnutta tilannetta. Rokotteet ovat perustavanlaatuisesti erilaisia kuin muut lääkkeet sen suhteen, että rokotteita annetaan lähtökohtaisesti terveille ja miltei koko väestölle. Tämän vuoksi haittaseurannan tulee olla varmempi kuin muissa lääkkeissä. Viranomaisten velvollisuutena oleva rokotteiden aiheuttamien ja epäiltyjen haittavaikutusten tai niiden lisääntymisen seuranta vaikeutuu, mikäli terveydenhuollon henkilöstöllä ei ole velvollisuutta ilmoittaa todetuista tai epäillyistä rokotehaitoista.
1. Laki tartuntatautilain muuttamisesta
kumotaan 21 päivänä joulukuuta 2016 annetun tartuntatautilain (1227/2016) 48 §, 64 § 2 ja 3 momentti ja 65 §,
muutetaan 52 §:n 1 momentti, 60 § 2 momentti, 63 § 2 momentti, 64 § 1 momentti, 68 § 2 momentti, 79 § 2 momentti, 82 § 1 momentti,
lisätään uusi 49 a § seuraavasti
Rokotukseen oikeutetun henkilön tiedonsaanti
44-49 § mukaisissa tilanteissa rokotuksen järjestämisvastuussa oleva terveydenhuollon palveluntarjoaja ja rokottaja ovat velvollisia huolehtimaan rokotukseen oikeutetun henkilön tai potilaan asemasta ja oikeuksista annetun lain (785/1992) 6-9 § mukaisissa tapauksissa muun lain tarkoittaman henkilön tiedonsaantioikeudesta kertomalla rokotteiden vapaaehtoisuudesta tai pakollisuudesta, antamalla rokotteen pakkausseloste luettavaksi ja muilla asianmukaisilla tavoilla huolehtimalla, että muun muassa valmisteyhteenvedon ja pakkausselosteen kertomat keskeiset tiedot ovat käytettävissä ja ymmärrettävissä.
Terveydenhuollon ammattihenkilöllä on salassapitosäännösten estämättä velvollisuus ilmoittaa toteamastaan tai epäilemästään rokotteen tai rokotuksen haittavaikutuksesta Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskukselle.
60 § Karanteeni
Päätös karanteenista on tehtävä 1 momentissa tarkoitetun henkilön kanssa yhteisymmärryksessä siten kuin potilaan asemasta ja oikeuksista annetun lain (785/1992) 6–9 §:ssä säädetään.
63 § Eristäminen
Päätös eristämisestä on tehtävä 1 momentissa tarkoitetun henkilön kanssa yhteisymmärryksessä siten kuin potilaan asemasta ja oikeuksista annetun lain (785/1992) 6–9 §:ssä säädetään.
64 § Välttämättömän sairaanhoidon toteuttaminen eristämisen aikana
Eristettyä potilasta on hoidettava yhteisymmärryksessä potilaan kanssa siten kuin potilaan asemasta ja oikeuksista annetun lain (785/1992) 6–9 §:ssä säädetään.
68 § Olosuhteet karanteenin ja eristämisen aikana
Karanteeni toteutetaan henkilön asunnossa tai muussa päätöksen antajan hyväksymässä tai osoittamassa paikassa. Kunnan on tarvittaessa järjestettävä karanteenipäätöksen kohteelle asianmukainen karanteenipaikka ja huolehdittava myös karanteenipäätöksen kohteen ruokahuollosta.
79 § Valtion osallistuminen erityisiin kustannuksiin
Valtio vastaa terveydenhuollon häiriötilanteessa kustannuksista, jotka ovat aiheutuneet henkilön sijoittamisesta karanteeniin, eristykseen tai pakolliseen terveystarkastukseen yleisvaarallisen tai yleisvaaralliseksi perustellusti epäillyn tartuntataudin vuoksi, jos henkilöllä ei ole Suomessa kotikuntaa ja aiheutuneita kustannuksia ei ole saatu muutoin perittyä.
82 § Tartuntatautipäiväraha
Henkilöllä, jolle tartuntataudin leviämisen estämiseksi on tehty päätös ansiotyöstä poissaolosta, eristämisestä tai karanteenista, on oikeus saada ansionmenetyksen korvaamiseksi tartuntatautipäivärahaa siten kuin sairausvakuutuslaissa (1224/2004) säädetään. Sama oikeus on alle 16-vuotiaan lapsen huoltajalla, jos alle 16-vuotiaalle lapselle on edellä mainitusta syystä tehty päätös jolla lapsi pidetään kotona ja huoltaja tämän vuoksi on estynyt tekemästä työtään.
Esitys korjaa voimassa olevan tartuntatautilain ylilyöntejä itsemääräämisoikeuden suhteen ja pahimmat puutteet rokotehaittojen ilmoittamisessa sekä parantaa rokotteita koskevan tiedonsaantioikeuden toteutumista.
Aloite korjaa neljä ongelmaa:
1) Uusi tartuntatautilaki johtaa 1.3.2018 alkaen siihen, että sosiaali- ja terveysalalla enää harva voisi toimia ilman vuosittaista uudelleenrokottamista. Kyse on käytännöllisesti katsoen pakkorokotuksista sosiaali- ja terveysalojen ammattilaisille. Rokotteet eivät olisi muodollisesti pakollisia, mutta lain seuraus ajettujen tulkintojen mukaan on lähes sama kuin muodollisilla pakkorokotuksilla.
2) Tartuntatautilaissa on laajoja eristämis-, karanteeni- ja pakkolääkitysvaltuuksia, joita ei ennen vuotta 2006 ole laissa ollut, eikä aloitteen laatijoiden mielestä tarvita laissa jatkossakaan.
3) Käytännössä rokotettavan tiedottamista on rokotustilanteissa laiminlyöty, esimerksiksi pakkausselostetta ei ole ollut käytettävissä tai käyty läpi. Lakiin lisätään tiedonsaantioikeutta parantava pykälä, joka velvoittaa rokotuksia antavan terveydenhuollon palveluntarjoajan ja rokottajan huolehtimaan rokotettavan tiedottamisesta antamalla rokotteen pakkausseloste luettavaksi ja muilla asianmukaisilla tavoilla.
4) Tartuntatautilaista on aiempaan lakiin nähden poistettu rokotteiden haittojen ilmoittamisvelvollisuus 1.3.2017 alkaen.
Tällä kansalaisaloitteella korjataan yllämainitut kohtuuttomat puuttumiset yksilön oikeuksiin (osat 1 ja 2) ja ammatinharjoittamiseen (osa 1) sekä rokoteturvallisuuden seurantaa vaarantava muutos (osa 4) tartuntatautilaissa sekä parannetaan tiedonsaannin turvaa (osa 3).
Kansalaisaloitteen neljä osaa perusteluineen:
1) Sosiaali- ja terveysalojen ns. pakkorokotukset
Uuden lain 48 § mukaan "Työskentelyyn sosiaalihuollon ja terveydenhuollon toimintayksiköiden asiakas- ja potilastiloissa, joissa hoidetaan lääketieteellisesti arvioituna tartuntatautien vakaville seuraamuksille alttiita asiakkaita tai potilaita, saa käyttää vain erityisestä syystä henkilöä, jolla on puutteellinen rokotussuoja." Lain velvoitteiden on määrätty koskevan seuraavia tauteja: tuhkarokko, vesirokko, influenssa sekä alle 1-vuotiaita hoitavilla hinkuyskä.
Useat ammattiliitot ja järjestöt (1,2) ovat vastustaneet uuden tartuntatautilain 48 § lain valmisteluvaiheessa, koska lain hyväksyminen käytännössä johtaa pakkorokotuksiin tai irtisanomisiin. Kannanottojen mukaan laki on myös säädetty puutteellisin tiedoin ja vailla vaikuttavuusarvioita.
Esimerkiksi influenssarokotteen vaikuttavuudesta on saatavilla luotettavaa ja puolueetonta tietoa. Cochrane-katsauksen mukaan henkilökunnan influenssarokotteen suojavaikutuksesta laboratoriotestauksin varmistettuun influenssaan, keuhkokuumeeseen tai kuolleisuuteen 60-vuotiailla ja vanhemmilla hoidettavilla ei ollut näyttöä (3). Kattavaa laumaimmuniteettia on myös erittäin vaikea saavuttaa henkilökunnan rokotuksilla, eikä siitä todennäköisesti ole edes hyötyä potilaille (4). Viime vuosina on ollut myös epäilyjä siitä, että influenssarokotteen teho laskee rokotusten myötä vuosi vuodelta (5). Influenssan torjunnassa tärkeintä on edelleen hyvän hygienian merkitys (4).
Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) pääjohtaja Juhani Eskola on todennut: "Uskon, että pakko tai painostus – hyvässäkin tarkoituksessa – kääntyvät lopulta kansallisen rokotusohjelman tappioksi ja vähentävät halua suojautua rokottein" (6). Uskomme, että tartuntatautilain 48§ kohdalla tulee tapahtumaan sama ilmiö jo tutkimustulostenkin pohjalta.
Lakimuutoksena tämä osa toteutuu poistamalla tartuntatautilaista 48 §.
2) Pakkoeristykset, -karanteenit ja -lääkitykset.
Vuoteen 2006 asti ei Suomessa ollut lain valtuuksia pakkoeristyksiin, -karanteeneihin ja -lääkityksiin tartuntataudeissa. Niin maailmalla kuin Suomessakaan ei ole ollut sellaisia muutoksia, joiden perusteella näin järeät toimenpiteet olisivat nykyäänkään kohtuullisia tai oikeutettuja.
Lakiin sisältyvät tartuntatautien torjuntakeinot säilyvät ennallaan, mutta lakimuutoksen jälkeen päätökset tulee tehdä yhteisymmärryksessä potilaan kanssa samoilla menettelyillä kuin terveydenhoitoa koskevat päätökset yleensäkin.
Lakimuutoksena tämä osa toteutuu kumoamalla tartuntatautilain 65 § ja muuttamalla tartuntatautilain pykäliä 60, 63, 64, 68, 79 ja 82.
3) Tiedonsaantioikeuden parantaminen rokotustilanteessa
Monien vanhempien ja rokotettavien kokemus on, että on vaikea saada tietoa rokotteista rokottamistilanteessa. Kaikilla ei välttämättä ole edes tietoa, että rokotukset ovat vapaaehtoisia. Tiedonsaantioikeuden parantamiseksi kansalaisaloitteen myötä ehdotetussa uudessa pykälässä käyttöön otetaan yksinkertainen tapa edistää tiedonsaantioikeutta, velvollisuus rokotustilanteessa kertoa rokotteen vapaaehtoisuudesta tai (poikkeustilanteessa valtioneuvoston niin mahdollisesti päätettyä) pakollisuudesta sekä antaa rokotteen pakkausseloste luettavaksi. Myös rokotteiden valmistajat ohjeistavat pakkauksissa tutustumaan pakkausselosteeseen ennen rokotuksen ottoa. Tiedonsaannin edistämiseksi pykälä velvoitetaan myös muilla keinoilla huolehtimaan tiedonsaannista.
Lakimuutoksena tämä osa toteutuu lisäämällä tartuntatautilakiin uusi 49 a §.
4) Rokotehaittojen ilmoittamisvelvollisuus
Perusteeksi poistaa epäiltyjen tai todettujen rokotehaittojen ilmoitusvelvollisuus on kerrottu yhdenmukaistaminen muiden lääkkeiden kanssa. Toisin kuin muita lääkkeitä, rokotteita annetaan rutiininomaisesti miltei kaikille kussakin ikäluokassa, ja suurella osalla perusterveitä rokotteen saajia ei ole jatkuvia konktakteja terveydenhoitoon kuten lääkkeiden saajilla usein. Tämä korostaa rokotehaittojen seurannan ja ilmoittamisen tärkeyttä. Rokotteiden epäiltyjen haittojen selvittämiseksi ilmoittaminen on tärkeää ja ilmoittamisvelvollisuus tulee palauttaa lakiin.
Lakimuutoksena tämä osa toteutuu muuttamalla tartuntatautilain 52 §.
Viitteet (linkkeihin pääsee aloitteen alta kohdan ”Linkit muihin verkkosivuihin” kautta):
(1) Tehyn kannanotto
(2) Superin kannanotto tartuntatautilakiin
(3) Thomas, Jefferson & Lasserson 2016. Influenza vaccination for healthcare workers who care for people aged 60 or older living in long-term care institutions. Cochrane
(4) Dolan ym. 2012. Vaccination of health care workers to protect patients at increased risk for acute respiratory disease. Emerg Infect Dis. 2012 Aug;18(8):1225-34.
(5) Friedman 2015. The flu vaccine may have a strange problem that US scientists can't fix.
(6) Eskola 2015. Pakko ja painostus ei kannusta.
Kerääjän ilmoittama arvio: 5 kpl
Tehyn kannanotto
Eskola 2015
Aloitteen facebook-sivu
Rokoteturva 2018-aloite (av. 2.10.2017)
Jenny Sirén
Sari-Birgit Henriksson
Saara Seittenranta
Aino Kurala

matches:
§ 2
§ 2
§ 2
§ 1
§ 2
§ 2
§ 1


text:
lelu tarina tapetti
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / HD / lelu tarina tapetti	lelu tarina tapetti
0	lelu tarina tapetti
Tässä on paras kokoelma lelu tarina tapetti työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos Like Tämä lelu tarina taustakuva Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Venkatesh warner Edellinen: laatta taustakuva
seuraava: lihas auto taustakuva
näkymät (1352) kuuma bikinit taustakuva HD
näkymät (1236) booty tapetti HD
näkymät (1027) älä touch puhelimeen taustakuvaksi HD
näkymät (985) r taustakuvia HD
näkymät (822) kuuma tyttöjen taustakuva HD
näkymät (738) Harry Potter iphone tapetti HD
näkymät (726) Kaipaan sinua tapetti HD
näkymät (639) Tumblr iPhone tapetti
näkymät (638) tumblr tapetti iPhone HD
näkymät (635) Satunnainen virkaa
Pilvet tapetti HDtaustakuva app HDmusta leski tapetti HDjoulua live tapetti HDmaalattava kuvioitu tapetti HDkoivu tapetti HDKawasaki Bike Taustakuva HDtaustakuvaksi Samsung HDSöpö HD taustakuviamets tapetti Mainos


text:
Kotiin / HD / Castle taustakuva HD
lähettänyt: Jeya toukokuussa 25, 2016 sisään HD Jätä kommentti 4,411 näkymät 0
Here is a best collection Of Castle wallpaper HD For Desktops, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täälläDownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! If you Like This Castle wallpaper HD Collection Give us a Like And Share On Facebook.
Edellinen: Brewster tapetti HD
seuraava: Turska tapetti HD
tapetti 1440×900 HD
laatat taustakuva

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD


Kansainvälisen toiminnan kehittäminen kasvun ja oppimisen palveluissa | Tuusula
Kokous 24.4.2018
Kansainvälisen toiminnan kehittäminen kasvun ja oppimisen palveluissa
Kasvatus- ja sivistyslautakunta, kokous 24.4.2018
§ 39 Kansainvälisen toiminnan kehittäminen kasvun ja oppimisen palveluissa
TUUDno-2018-606
Tuusulan kunnan kuntastrategiassa on nostettu esiin tavoite, jonka mukaan Tuusula on varhaiskasvatuksen ja koulutuksen kärkikunta. Lisäksi tavoitteena on luoda edellytyksiä kansainvälistymiselle, lisätä kunnan tunnettavuutta ja matkailua kunnan alueella. Näiden tavoitteiden toteutumiseksi kasvun ja oppimisen palveluissa kehitetään kansainvälistä toimintaa.
Kansainvälinen toiminta sisältää viisi osa-aluetta:
* Kansainvälisyys laaja-alaisena osaamisena ja kotikansainvälisyys
* Koulujen yhteistyö kunnan ystävyyskaupunkien kanssa
* Erilliset kansainväliset projektit
* Opettajien ammatillinen kehittyminen ja verkostoituminen
* Osaamisen brändäys ja markkinointi kansainvälisille vierailijoille
Kasvun ja oppimisen palveluiden osaamisen brändäys ja markkinointi kansainvälisille vierailijoille on oleellinen osa tunnettavuuden ja kuntabrändin rakentamisessa, opettajien ammatillisen kehittymisen tukemisessa sekä matkailun lisäämisessä. Vierailujen onnistumiseksi ja molemminpuolisen kehittämisen näkökulman toteutumiseksi on Tuusulassa kehitetty ns. EDUpackseja, joiden tarkoituksena on kuvata vierailijoille koulujen ja päiväkotien toimintaa, tarjota yksiköiden henkilöstölle mahdollisuuksia saada kansainvälisiä kontakteja ja kehittyä kouluttajana sekä parantaa vierailujen organisointia. EDUpacksien kautta yksiköt esittelevät vahvuuksiaan ja voivat profiloitua erilaisten kasvun ja oppimisen osa-alueiden asiantuntijoiksi. EDUpackseja kehitetään yhdessä yksiköiden kanssa kevään 2018 aikana ja niitä päivitetään yksiköiden toimintakulttuurin kehittymisen ja osaamisen lisääntymisen myötä.
Vierailut aiheuttavat Tuusulan kunnalle kustannuksia, jotka katetaan vierailuista perittävillä maksuilla. Kustannuksia syntyy mm. vierailujen organisoinnista, mahdollisista opettajien sijaiskustannuksista sekä tarjoiluista ja materiaaleista. Lautakunnalle esitetään, että vierailuista perittäisiin maksu alla olevan taulukon mukaisesti. Vierailut voivat sisältää seuraavia elementtejä:
- suomalaisen koulu-/varhaiskasvatusjärjestelmän esittely
- vierailu yksikössä ja toiminnan esittely
- koulutuksellinen workshop yhdessä tuusulalaisen opetus-/kasvatushenkilöstön kanssa
- tutustuminen kulttuuri- ja vapaa-ajan toimintaan (hinnoitellaan erikseen, toteuttajana voi olla myös paikalliset seurat tai yhdistykset)
The prices (VAT 24% included)
Duration of visit in hours 3-5 visitors 6-12 visitors 13-30 visitors
1-2 300€ 400€ 500€
3-5 400€ 550€ 700€
Kansainvälisen toiminnan rahoituksen osalta kasvun ja oppimisen tulosalueelle tullaan esittämään vuoden 2019 talousarvioon lisäyksiä. Kansainvälisyys laaja-alaisena osaamisena ja kotikansainvälisyys kuuluu opetussuunnitelman ja koulujen perusrahoituksen mukaiseen toimintaan. Suunnitelmassa tavoitteena on kehittää myös ystävyyskuntatoimintaa ja mahdollistaa ystävyyskoulutoiminta. Tuusulalaisille lapsille ja nuorille halutaan tarjota mahdollisuus kansainväliseen liikkuvuuteen tietoverkkojen kautta tapahtuvan yhteistyön lisäksi. Opettajien ammatillisen kehittymisen ja työnantajaimagon kehittämiseksi rahoitusta tullaan esittämään henkilöstön kansainvälisiin koulutuksiin ja mahdollisuuksiin tutustua kansainvälisiin toimintakulttuureihin. Talousarviossa tulee varautua rahoituksen osalta erilaisiin hankkeisiin, niiden omavastuisiin ja projekteihin, jotka tukevat kansainvälisen toiminnan kehittymistä. Kansainvälisen toiminnan kehittämiseen tullaan esittämään resursointia alla olevan jaotteluun perustuen
* oppilasliikkuvuus kunnan ystävyyskaupunkeihin 25 000 € - 30 000 €
* erillisten kansainvälisten projektien rahoitus 7 000 € - 10 000 €
* opettajien kehittyminen ja verkostoituminen 5 000 €
* kansainvälisen toiminnan vuotuinen rahoitus yhteensä 37 000 € - 45 000 €
Kansainvälisen toiminnan kehittämiseen haetaan valtionavustusta seuraavasta hakuerästä http://www.oph.fi/rahoitus/valtionavustukset/yleissivistava_koulutus/103/0/val-tion_erityisavustus_perusopetuksen_innovatiivisiin_kokeiluihin_ja_kehittamiseen
* painoalueena kansainvälisyyden polkujen kehittäminen varhaiskasvatuksesta lukiokoulutukseen
* painoalueena kustannustehokkaat ja innovatiiviset tavat toimia kansainvälisesti globaalikasvatuksessa ja kestävässä kehityksessä
hyväksyä opetuksen ja varhaiskasvatuksen kansainvälisen toiminnan taksat
muilta osin merkitä opetuksen ja varhaiskasvatuksen kansainvälisen toiminnan esittelyn tiedoksi.
Educational visits.docx.pdf.pdf (pdf, 334 kt)
Kv-toiminnan 5 osa-aluetta.pdf.pdf (pdf, 112 kt)
§ 34 Pöytäkirjan tarkastus
§ 35 Talousseuranta kasvatus- ja sivistyslautakunta 3/2018
§ 36 Koulunuorisotyö pysyväksi osaksi Tuusulan nuorisotyötä, aloite
§ 37 Asuntomessusuunnittelu ja yrittäjyyskasvatus, aloite
§ 38 Ydinkeskusta, kortteli 8067, asemakaavan muutos, lausunto


text:
Glam lesbo masturbaatio ja nyrkkeilevä duo näyttävät mahtavilta alastomilta @ iduq
nyrkkinainti hd lesbo itsetyydytys - hd-seksi
Tagit: nyrkkinainti hd lesbo itsetyydytys teini-ikäinen lelut
http://fi.iduq.com/19673872-Glam-lesbo-masturbaatio-ja-nyrkkeilev%C3%A4-duo-n%C3%A4ytt%C3%A4v%C3%A4t-mahtavilta-alastomilta.html
Glam lesbo masturbaatio ja nyrkkeilevä duo näyttävät mahtavilta alastomilta

les archive vanessa jordin sormitus tytön masturbating teräväpiirtovideoita
huulipuna lesbot teinit anaali pillunnuoleskelu hd-videoita lesbo
amatööri suihin lähikuva hardcore hd
lesbo hd teini-ikäinen lelut isot tissit
amatööri latinalainen lesbo itsetyydytys kypsä
ruskeaverikkö sormitus hd lesbo itsetyydytys
amatööri isot tissit blondi ruskeaverikkö sormitus
aasialainen tyttö isot tissit blondi ruskeaverikkö
deauxma louise jenson femdom hd puuma
18 vuotta vanha brittiläinen creampie girl masturboi hd-videoita
amatööri hd rotujenvälinen lesbo itsetyydytys
ainoastaan anal anaali girl masturbating hd-videoita lesbo
amatööri musta ja ebony fetissi lesbo nuolla
deauxma sally dangelo milf hd puuma
amatööri anaali blondi fetissi nyrkkinainti
isot tissit hd lesbo nuolla itsetyydytys
ruskeaverikkö hd lesbo nuolla pornotähti

matches: hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd


text:
Pulssioksimetri, sormenpää Pulse Oximeter Valmistajat, Tavarantoimittajat, Tukkukauppa - Byvision Science Technology Ltd
Etusivu > Tuotteet > Pulssioksimetri
Digitaalinen pulssioksimetri, sormenpää Pulssioksimetri, OLED-pulssioksimetri, digitaalinen sormenpää Pulssioksimetri
Pinhole lens mini hybrid HD piilotettu kamera TVI, CVI, AHD, CVBS, 2MP ja 4MP. Mini koko on 32mm x 32mm.
TVI: n, CVI: n, AHD: n, CVMP: n 2in tai 4MP WDR: n ja OSD: n ohjaus
4in1 hybrid HD CCTV-kamera TVI, CVI, AHD, CVBS 2MP tai 4MP WDR ja OSD-ohjauksella Tämä BY-AHD1080BMF8 on 2mp 4mp AHD vedenpitävä IR-kamera, jossa on sisäänrakennettu infrapuna, joka pystyy näkemään jopa 30 metriä 100% pimeässä .
HD Ahd kamera Fisheye Cctv domekamera
HD AHD kamera Fisheye CCTV kamera BY AHD180FE13U2 HD AHD domekamera on Kalansilmäobjektiivi vandalismin kestävä domekameran with12pcs Infrapuna-LED, 960P 1.3 megapikselin Kalansilmäobjektiivi valvontakamera, kanssa 180 asteen Kalansilmäobjektiivi, saat koko huone 180 asteen...
Ulkoiset 2 megapikselin objektiivin AHD-kamerat AHD 1080P ja IR Night Vision 20M kanssa kiinnike IP66
Ulkoiset 2 megapikselin fisheyen hybridit 4IN1 HD-kamerat, joissa on AHD TVI CVI CVBS 1080P ja IR-yönäkö 20M, IP66-ulkokäyttöön ja vedenpitävä IR-yönäyttö jopa 20M
2inch mini 4in1 hybridi PTZ Camerea TVI CVI AHD ja CVBS 1080p
PTZ Camerea AHD-kamera 1080P Mini Pan / Tilt / Zoom-PTZ Dome-kamera, jossa 3X-zoom-objektiivi. Mini PTZ AHD 2MP Dome -kaapelissa on Pan Range: 0 ° ~ 350 °, Pan Speed: 120 ° / s, Kallistusalue: 0 ° ~ 90 °, Kaltevuusnopeus: 45 ° / s, jonka voi katsella vain yhdellä...
HD 1080P CVI-kamera: BY-CVI1080MCM on 1920x1080P Super High Definition Full HD 1080P CVI-kamera, piilotettu CCTV-kamera. Kameran neliön kotelon koko on 32 mm x 32 mm. Tämä Smaill-kokoinen HDCVI-kamera on teräväpiirtoinen CMOS-anturi...
Full HD 2MP mini bullet AHD-kamera BY-AHD1080BCMIR on ultra mini AHD bullet kamera, 1080P AHD mini-kamera. Sylinterikotelon koko on 30mm x 75mm. Tukee 1280x720, 1280x960 tai 1920x1080P suurta tarkkuutta.
HD PTZ Mini High Speed Dome Kamera: Tämä BY-AHD10P4RS-130 HD PTZ Mini nopea dome pystyy 10x optiseen zoomiin, 960P 1.3Megapixel AHD PTZ-kameraan ja infrapuna-yönäköön jopa 150 jalkaa. Tämä HD AHD infrapunasäilytystulppa zoom-kamera on mini-kokoinen 3,5...
Byvision Security Science Technology Oy on yksi johtavista CCTV-kameran valmistajista ja toimittajista, tervetuloa tukkuhintoihin, jotka tarjoavat edullisen analogisen CCTV-kameran.