text:
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / HD / Texans tapetti HD	Texans tapetti HD
0	Texans tapetti HD
Tässä on paras kokoelma Lääkettä tapetti HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos Like This Lääkettä taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Jeya Edellinen: revontulet tapetti HD
seuraava: Auburn tapetti HD
compaq tapetti HDferrari taustakuvat HDpunaiset ruusut tapetti HDPirates Of The Caribbean taustakuvat HDParty tapettitarttuu tapetti HDAndroid taustakuviagirly taustakuvia tumblr HDmelko taustakuvat tumblrrakenne Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD


VISK - § 1109 Paitsi vs. mutta
SISÄLLYS > RAKENNE > Rinnasteiset rakenteet ja niiden merkitysvastineet > Semanttisia suhteita > Kontrastiiviset suhteet > Poikkeussuhde: paitsi, mutta, vain > § 1109 Paitsi vs. mutta
Poikkeussuhde tarkoittaa ilmaustyyppiä, jossa osoitetaan vaihtoehto tai mahdollisuus poissuljetuksi tyypillisesti niin, että ensin esitetään yleistys tai ilmaistaan asiaintila pätevänä ja sitten sille esitetään rajaus:
Istuin koneen ääressä koko aamun, paitsi pari kertaa kävin kahvilla.
Poikkeussuhdetta ilmaisemaan käytetään partikkeleita paitsi, mutta, vain sekä adpositiota lukuun ottamatta. Kontrastiivis-additiivisia ovat paitsi–myös‑ilmaukset (» § 1097; adpositiosta paitsi » § 708).
Silloin kun paitsi yhdistää lausekkeita, paitsi-sanalla alkava jakso ja toinen lauseke voivat sijaita vieretysten (a), mutta usein paitsi-alkuinen jakso on lauseen viimeisenä, lisäyksenä (b) (» § 1052; paitsi–myös-ilmauksista » § 1096). Yleistystä ilmaisevassa jaksossa on usein jokin kvanttoripronomini kuten kaikki, muu(t), ei kukaan ~ mikään tai muu yleistystä merkitsevä ilmaus kuten ei lainkaan, yleensä, tavallisesti.
Kaikista paitsi Panasonic 761:stä on eri varustetasoisia ja hintaisia versioita. (l) | – – Lotilanjärvellä ei saa ajaa moottoriveneellä kukaan paitsi – – Saarinen. (l) | Autoilu on kielletty Milanon, Rooman ja Firenzen historiallisissa keskustoissa muilta paitsi niiden asukkailta. (l)
Kaikki ovat tulossa mukaan, paitsi GM, – –. (l) | Joissakin yrityksissä, – – heitä [naisia] ei tapaa lainkaan, paitsi sihteereinä. (l) | – – rakennukset ovat peräisin 1800-luvun alusta, paitsi harmaakivimakasiini, – –. (l) | En silti vieläkään tiedä, mitä pelkäsin ja pelkään. Paitsi kuolemaa, ja kipua. (k)
Kun paitsi-jakso sisältää myös finiittisen kieltoverbin, se on tämän ansiosta tulkittavissa elliptiseksi lauseeksi (c). Paitsi-jakso voi olla syntaktiselta rakenteeltaan myös täysi lause (d).
– – kerroin kaiken muun paitsi en totuutta. (k) vrt. paitsi en kertonut totuutta | Tämä [yleisavain] käy minne vain paitsi ei alimman kerroksen pomojen kaappeihin. (k) | Aleksei Sultanov on tällä hetkellä yksi kaikkein kuumimpia nimiä uudessa pianistikaartissa – paitsi ei tietenkään kotimaassaan, – –. (l)
He joivat kahvia, paitsi Samuli joi mehua. (k) | Minä olen ollut siellä [internetissä] monesti, enkä pelännyt yhtään, paitsi alussa hirvitti, – –. (k)
A: Vietettiinkö uutta vuotta?
B: ei erikoisemmin. ei, paitsi tinaa valettiin niin ku nytki valetaa (p)
Tavallinen poikkeusta ilmaiseva lisäys on paitsi että ‑lause. Paitsi esiintyy lauseliitoksissa myös jos-lauseiden, joskus kun-lauseidenkin edellä. Ne ovat yleensä varsin löyhästi edelliseen ilmaukseen liittyneitä lisäyksiä.
Se on muuten tavallinen lippalakki, paitsi että siinä on mukana koneellinen ilmastointi. (l) | Älä juo kahvia tai muita kofeiinipitoisia juomia kuuteen tuntiin ennen nukkumaanmenoa. (Paitsi jos olet niitä, joita kahvi nukuttaa.) (E) | Suomen Pankissa ei kukaan nimeään muuttanut, paitsi kun meni naimisiin. (k)
Myös mutta esiintyy poikkeussuhteen ilmauksissa. Kun yleistävässä lauseessa on kvanttoripronomini, mutta-lause vastaa merkitykseltään paitsi-ilmausta.
Hänellä on jo kaikki muut ajokortit, mutta linja-autokortti puuttuu. (l) | Hän on jo kantanut lavalle kaikki muut tavaransa, mutta laverisänky ja kirjahylly ovat vielä sisällä. (l) | Muuten kaikki meni hyvin, mutta itse emme mahtuneet pöytään. (l)
Kun poikkeusta merkitsevään mutta-jaksoon sisältyy kieltoverbi, voi vastaava ilmaus paitsi-partikkelin kanssa olla myöntömuotoinen: Kaikki tulivat, mutta Maija ei ~ paitsi Maija.
Minä haluan sen kiinni niitten kaikkien naisten takia, mutta en Järven. (k) vrt. paitsi Järven | Digitaalisessa ajassa kaikki muu muuttuu mutta ei tutkimuksen jälkeenjääneisyys. (k)
Myös ilman ensimmäisen lauseen kvanttoripronominia mutta-ilmaus voi esittää yleistyksen ja poikkeuksen. Esimerkiksi lause Muistini on hyvä mutta lyhyt on mahdollista tulkita: ’muisti on muissa suhteissa hyvä paitsi että se on lyhyt’.


text:
Gigantti hp pavilion 14 – Portaiden teko rinteeseen
Inspiroiva HP Pavilion kannettavalla päästät luovuutesi valloilleen. Aisteja hivelevä muotoilu, kevyt rakenne ja loistava suorituskyky . HP Pavilion 14-al002no kannettava Full HD -näytöllä. Kannettavassa on nopea SSD-tallennus, laadukas BangOlufsen-ääni ja tehokas Intel Core i3 . HP Pavilion 14-al087no 14quote; kannettava (hopea) – HP Pavilion 14-al087no kannettava 14quote; Full HD -näytöllä.
HP Pavilion 14-al089no 14quote; kannettava (hopea) – HP Pavilion 14-al089no kannettava 14quote; Full HD -näytöllä. HP Pavilion 14-al174no kannettava Full HD -näytöllä. Kannettavassa on nopea SSD-tallennus, laadukas BangOlufsen-ääni ja suorituskykyinen Intel Core . HP Pavilion 14-al182no kannettava Full HD -näytöllä.
Kannettavassa on suorituskykyinen Intel Core i-prosessori, kaksoistallennus, BangOlufsen-ääni ja . HP Pavilion 14-al170no 14quote; kannettava (kulta) – HP Pavilion 14-al170no kannettava 14quote; Full HD -näytöllä. HP Pavilion 14-al171no kannettava Full HD -näytöllä. HP Pavilion 14-al090no kannettavassa yhdistyvät virtaviivainen muotoilu ja hyvä suorituskyky.
HP Pavilion 14-al172no kannettava Full HD -näytöllä. Kannettavassa on suorituskykyinen Intel Core i-prosessori, kaksoistallennus, .


text:
hot rod tapetti HD
Mene...Kotiin3DAbstraktiAeroArkkitehtuuriEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiViileäVärikäsTietokoneetSöpöLiputKukkaRuoka & JuomatHauskaPelitTytötteLomaKuumaElääLogoRakkausMuutElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisäämobile	Kotiin / autot / hot rod tapetti HD	hot rod tapetti HD
6,738 näkymät
0	hot rod tapetti HD
Tässä on kaunein Valinta hot rod tapetti HD työasemien, PC, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. Tässäwallpapermad.com Taustakuva tietokanta voit ladata miljoonia korkealaatuisia taustakuvia . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Meillä on paljon taustakuvia yli kolmekymmentä Plus kategoriat Like Eläimet, Sarjakuva, Kukka, avaruus , Pelit ja Urheilu ,Jne. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön. 1.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia henkilökohtaiseen käyttöön. Jos Like This hot rod taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook ja muut sosiaalisen median.
piipittää noin Maha Edellinen: hd maisema taustakuvia ilmaiseksi
seuraava: italia tapetti HD
melko taustakuvan puhelimen HDrikkakasvien live tapetti HDhalloween taustakuvia hd HDDiamond tarjonta co tapettitaustakuvia live HDkaupunki tapettigalaksit tapetti HDkotitekoinen tapetti poistaja HDlehtiä tapettisöpö taustakuvia HD Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD hd HD hd HD


text:
LG paljasti edullisen Ultra HD -videotykin – Asenna mihin vain - AfterDawn
AfterDawn > Uutiset > LG paljasti edullisen Ultra HD -videotykin – Asenna mihin vain
LG paljasti edullisen Ultra HD -videotykin – Asenna mihin vain
Kirjoittaja Manu Pitkänen (Google+) @ 5.1.2018 15:14
CES-kulutuselektroniikkamessut alkavat Las Vegasissa ensi viikolla, mutta LG on halunnut jo nyt paljastaa uuden Ultra HD -toistoa tukevan projektorin. Yhtiön mukaan se on selvästi pienempi kuin muut markkinoilla jo olevat UHD-projektorit.
Nyt esitelty HU80KA-projektori on LG:n mukaan puolet pienempi kuin monet kilpailevat laitteet ja lisäksi se on helpompi asentaa paikoilleen. Projektorin voi halutessaan kiinnittää seinälle tai kattoon, mutta se voi myös asettaa lattialle. LG lupaa projektorin olevan ominaisuuksien suhteen premium-tasoa, mutta siitä huolimatta se on "edullinen". Yhtiö ei kuitenkaan suostunut vielä kertomaan paljonko laite kustantaa.
Ultra HD -sisältöjen lisäksi HU80KA osaa toistaa HDR10-sisältöjä. Spekseissä ei puhuta kuitenkaan mitään kilpailevasta standardista, Dolby Visionista. Projektorin maksimikirkkaus on 2500 lumenia ja kuvan saa heijastettua parhaimmillaan 150 tuuman kokoiseksi. Laitteesta löytyy kaksi seitsemän watin kaiutinta ja ulkoisia kaiuttimia voi liittää optisen liitännän, HDMI-portin tai Bluetoothin avulla. Medioita voi toistaa USB-asemalta ja webOS-pohjaista laitetta voi hallinta näppäimistön sekä hiiren avulla.
Tägit: Ultra HD HDR webOS LG HU80KA LG videotykki
<Spotifyllä jo yli 70 miljoonaa maksavaa käyttäjää, karkaa Applelta >Apple vahvistaa prosessorihaavoittuvuudet, korjauksia tulossa liki kaikille laitteille
Valtava tietohäviö – MySpace hävitti kaikki tiedot vuosilta 2003–2015 (18.3.2019 17:29)
Sosiaalisen median ensimmäisen aallon harjalla ratsastaneen MySpacen tarinaan voidaan kirjata uusi sivu, sillä sivusto on hävittänyt ison osan sinne tallennetusta tiedosta. Jo useamman kuukauden ....
Apple paljasti uuden iPad Airin ja iPad minin – Tuli myyntiin Suomessa heti (18.3.2019 17:07)
Apple on esitellyt tänään uuden 10,5 tuuman iPad Airin sekä 7,9 tuuman iPad minin. Molemmat tuoteuutuudet tulivat myyntiin Suomessa tänään Apple.comin kautta. Erityistä uutta iPad Airissa ....
Microsoft keksi näppärän Chrome- ja Firefox-laajennoksen – Lisää Edgen käyttöä (18.3.2019 09:08)
Microsoft on keksinyt näppärän tavan lisätä Edge-verkkoselaimen suosiota Chromen ja Firefoxin kustannuksella: ohjelmistojätti on julkaissut kilpaileville selaimille järjestelmän tietoturvasta ....
Oculus paljastaa uudet Rift S -lasit – Toinenkin yllätys tulossa (18.3.2019 08:49)
Oculus on näkyvästi mukana tämän vuoden GDC-pelikehittäjämessuilla ja viikonloppuna julkaistussa blogikirjoituksessa luvataan, että yhtiöllä on yksi jos toinenkin yllätys hihassa. Oculus järjestää ....
OnePlus 7:stä uusia kuvia – Näissä väreissä puhelin tulee myyntiin (18.3.2019 08:33)
Maaliskuu on jo puolivälissä, joten uuden OnePlus-puhelimen julkaisuun ei voi olla enää kovin montaa viikkoa aikaa. Tänä vuonna tämä puhelin on nimeltään OnePlus 7, josta onkin jo muutama vuoto ....
Arvostelu: Neato D7 robotti-imuri - sopii isompaankin kotiinPriest82 @ 18.3.2019 13:38
Arvostelu: Neato D7 robotti-imuri - sopii isompaankin kotiindRD @ 18.3.2019 12:34
Arvostelu: Neato D7 robotti-imuri - sopii isompaankin kotiinPriest82 @ 18.3.2019 12:15
Arvostelu: Neato D7 robotti-imuri - sopii isompaankin kotiindRD @ 18.3.2019 11:48

matches: HD HD HD HD HD HD


text:
linuxtv.fi • katso viestiketjua - MTV3 HD ja DVB-T2
MTV3 HD ja DVB-T2
Kirjoittaja jekku02 » 03.05.2012 10:47
Vappuna tuli viriteltyä D-nipussa näkyvä toistaiseksi ilmainen MTV3 HD. Ohjelmat näyttäisi olevan lähinnä ylösskaalattua SD-kuvaa.
Kuva ja ääni toimii ihan hyvin, mutta tekstityksen kanssa ongelmia eli ne eivät näy. Käytössä on vdr-1.7.27 versio. En omista muita DVB-T2 laitteita, joten en voi testata, että näkyykö tekstit muilla laitteilla. Onko muilla samanlaisia ongelmia kanavan kanssa ?
Re: MTV3 HD ja DVB-T2
Kirjoittaja perusmuro » 03.05.2012 23:37
Voisiko ttxtsubs auttaa?
Kirjoittaja jekku02 » 07.05.2012 9:25
Nyt näyttäisi tekstitys toimivan, joten vika oli lähetyspäässä. Mitään muutoksia en siis tehnyt asetuksiin.
Kirjoittaja aaakoo » 07.05.2012 17:50
Täällä sellainen ongelma että MTV3 HD kanava toimii kun laitan channels.confiin tämän scan ohjelmalla saadun rivin:
MTV3 HD;MTV3:506000:I999B8C999D999M999T999G999Y999:T:27500:426:826=fin,827=swe:926:0:826:0:0:0
VDR korjaa sitten rivin näyttämään tältä:
MTV3 HD;MTV3:506000:B8G8P0S1T8:T:27500:426=27:826=fin@4:926;1226=fin:0:826:8438:16385:0
Ja nyt jos katson välillä jotain toista kanavaa ja palaan maikkarin HD:lle niin kuva eikä ääni enää toimi ja logissa tämmöistä
ERROR: frontend 2/0: Invalid argument
Pitää sammuttaa vdr, kopsata tuo ylempi rivi konffiin ja käynnistää niin taas toimii sen aikaa kun kanavalla pysyy.
Käytössä PCTV nanoStick T2, yavdr 0.3-testing, vdr-1.7.27. Dvb-ajurit haettu tuolta: http://git.linuxtv.org/media_build.git
Kirjoittaja jekku02 » 08.05.2012 9:53
Taisi tehdä minullakin samanlaisen tempun kuin aaakoolla. D-nipun kanavat MTV3 HD ja Estradi HD katosivat. Yle HD dna:n nipusta toimii normaalisti. Pitää tutkia asiaa tarkemmin ja vaihdella vdr:n päivitystasoja, jos sillä on jotain vaikutusta.
Kirjoittaja aaakoo » 08.05.2012 13:29
Päivitystasot ei taida olla syynä vaan tuo ongelma liittyy nyt jotenkin siihen kun tuossa nanostickin ajurissa on automaattinen dvb-t / dvb-t2 vaihto. Pystyn korjaamaan tuon niin että käyn OSD:n kautta kanavan asetuksissa ja vaihdan kohdan "SYSTEEMI" asentoon dvb-t niin taas toimii. Sitten kun kortti virittyy sille HD kanavalle niin se muuttaa sen arvon dvb-t2:ksi ja kanavan parametreissä channel.confissa vaihtuu kohta "S" nollasta ykköseksi. Toimii sitten niin kauan kuin striimi on "lukossa". Jos kortti virittyy välillä normi T-kanavalle niin se ei osaakaan enää vaihtua takaisin T2:lle vaikka kanavan parametreissä sellaista vaaditaan.
http://www.vdr-wiki.de/wiki/index.php/Channels.conf
S (0, 1) Modulationssystem, 0 = DVB-S, 1 = DVB-S2
Kirjoittaja Critter » 07.06.2012 11:43
Eli mitä ilmeisemmin tämä on vdr:n "vika/ominaisuus" ? Todella ärsyttävä kyllä ja aiheuttaa epästabiilisuutta jos tuolta systeemistä jää se DVB-T päälle ja joku muu kortti yrittää ko. kanavalle. Välillä jumittelee ko. virittimet ja vdr on kaatuillutkin.
Mites me saatais asia eteenpäin ja korjatuksi ?
Kirjoittaja rofafor » 07.06.2012 11:59
Critter kirjoitti: Eli mitä ilmeisemmin tämä on vdr:n "vika/ominaisuus" ?
Omalla setupillani kaikki DVB-T- ja DVB-T2-kanavat toimivat moitteetta. Käytössäni ovat Nova-T 500, nanostick, HDFF-kortti. Käytössä on menuselection, filetransfer, binaryskip ja resetresume-pätsit. VDR ja pluginit ovat käännetty käytössä olevaa kerneliä (3.3 ja 3.4) ja sitä vastaavia headereita vasten.
Kirjoittaja Critter » 07.06.2012 13:25
Jaahas... Mikäs vdr versio on käytössä ?
Ilmeisesti yavdr paketoinnilla on tälläisiä pätsejä käytössä ?
https://bugs.yavdr.com/projects/yavdr/wiki/Vdr_patches
Kirjoittaja makehu » 07.06.2012 14:13
Itsellä käytössä vdr 1.7.25, nanostick ja Hauppauge Nova-TD. Ajurit on 3.2.12 kernelistä ja vdr on pätsätty liemikuutio, mainmenuhooks, menuorg ja ttxtsubs pätseillä. Kaikki toimii oikein, Ainoastaan tuo MTV3HD kanavan ääni tulee kanavanvaihdon yhteydessä "pätkittäin" mukaan.
On aika hurja määrä pätsejä tuossa yaVDR:ssä Tuosta syystä itsekin vaihdoin takaisin gentooseen, tietää ainakin mitä on asentanut
Kirjoittaja Critter » 07.06.2012 14:40
Eli haukuin sittenkin väärää puuta.
No gentoo ei nyt tule kysymykseen, kun yaVDR on helppoutensa takia valittu ja nyt ei oikeasti ole aikaa/intoa alkaa oppimaan jotain uutta taas. Täytyy vain toivoa, että joskus homma korjaantuu. Tietty eräs toimenpide voisi tulla kyseeseen... Eli VDR:n kääntäminen tarvituilla pätseillä nykysysteemiin ? Oiskohan tuo mahdoton homma ja mitä itse yavdr paketointi siihen sanoo. (eli yrittääkö se sudo apt-get upgradessa sitten taas ylikirjoittaa sen jne..)
No menee taas offtopicksi... joten..
Kirjoittaja noeikujoo » 07.06.2012 17:53
Critter kirjoitti: Eli VDR:n kääntäminen tarvituilla pätseillä nykysysteemiin ? Oiskohan tuo mahdoton homma ja mitä itse yavdr paketointi siihen sanoo. (eli yrittääkö se sudo apt-get upgradessa sitten taas ylikirjoittaa sen jne..)
Onnistuu ainakin Ubuntussa, vaikka käytössä yaVDR:n VDR-paketointi. Itselläni on Ubuntun 10.04 versiossa yaVDR:n paketointi ja olen korvannut vaan VDR:n binäärin ja pluginit itse kääntämillä versioilla. Luulisi tuon toimivan myös yaVDR:ssäkin, joka perustuu Ubuntuun.
Itse käännettyjen binäärien päivittymisen (sudo apt-get upgradessa ) voi estää laittamalla haluamansa paketin "holdiin"->https://help.ubuntu.com/community/PinningHowto#Introduction_to_Holding_Packages.
Muistaakseni yaVDR:ssä on uudemmat DVB-ajurit, joten niiden lähdekoodit (voi olla, että pelkät headeritkin riittää) täytyy ladata koneelle VDR:n kääntämistä varten ja VDR:n ja pluginien Makefileen pitää laitaa polku, jossa ajurit/headerit sijaitsevat.
Itsekään en käytä yaVDR:n VDR:ää, koska siihen on tungettu niin paljon turhia pätsejä. Tällä hetkellä käytössä on ttxtsubs-, mainmenhooks, menuselection-, filetransfer-, binaryskip- ja resetresume-pätsit.
edit: Käytän yaVDR:n stable vdr-paketointia, koska siinä tulee mukana valmiit käynnistysskriptit, vdradmin-am yms.
Kirjoittaja rofafor » 07.06.2012 21:21
Critter kirjoitti: yaVDR on helppoutensa takia valittu
Sitten voisi yaVDR-0.5 olla kokeilemisen arvoinen. Ensimmäinen alpha1-versio on ulkona...
Kirjoittaja Critter » 02.09.2012 20:34
Pöh... Eipä näy enää MTV3 HD digitan verkossa. Se siitä riemusta sitten.
Kanava oli kesän 2012 ajan ilmaiskatselussa Digitan D-kanavanipussa. Kanavan jakelu ja ilmaiskatselu päättyy Digitan lähetysverkossa 31.8.2012.

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
KaiCong Kaicong S430 gun - DinoDirect.fi
KaiCong™ S430 gun
mukaan KaiCong SKU: X0001ADLPO
Kaicong S430 gun Hinta Match Mielipiteitä
Fusionsea Monitoiminen HD Hidden ...
Fusionsea aurinkolasit silmälasien DVR Wi ...
Sea Hikvision kamerat HD 600 IR do ...
IKEA Security megapikselin langaton st ...
TENGKING Automaattinen kasvojentunnistus ...
Ksvsion Kay, kuten KS - 608F HD su ...
HD hämäränäön valvonta camer ...
VCDVR HD 700 Line infrapunamatriisi Ca ...
Shiyu Uusi myynninedistämistarkoituksessa Sony 900 l ...
Loosafe Valvontakameran HD tuli ...
HMing Monitoiminen video kellon ...
Leverage CCD HD hämäränäön 18.5mm ...
easyn Langaton IP turvakamera o ...
Valoherkkä alue
Kaupungin palvelut 2

matches: HD HD HD HD HD HD HD


text:
Julkisasiamiehen ratkaisuehdotus siirtotyöläisen sosiaaliturvaa koskevassa asiassa - Suomen Asianajajaliitto
Julkisasiamiehen ratkaisuehdotus siirtotyöläisen sosiaaliturvaa koskevassa asiassa
”Oikeus päättyy siihen, mistä vääryys alkaa.” Tämä ranskalaisen oikeustieteen professorin Marcel Ferdinand Planiolin käyttämä määritelmä kuvaa hyvin Hof van Cassatien (kassaatiotuomioistuin, Belgia) käsiteltävässä asiassa pohdittavana olevaa kysymystä. Käsiteltävä asia on jatkoa useille muille tapauksille, joista annetun jo hyvin vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan E 101 ‑todistus, jolla osoitetaan, että Euroopan unionin alueella liikkuva työntekijä kuuluu todistuksen antaneen laitoksen jäsenvaltion sosiaaliturvajärjestelmään, on luonteeltaan sitova.
Unionin tuomioistuimen vakiintuneesta oikeuskäytännöstä ilmenee, että niin kauan kuin jäsenvaltion toimivaltaisen laitoksen asetuksen (ETY) N:o 1408/71 täytäntöönpanomenettelystä annetun asetuksen (ETY) N:o 574/72(5) 11 artiklan 1 kohdan mukaisesti antamaa E 101 ‑todistusta ei ole peruutettu tai mitätöity, kyseisellä todistuksella on sitova vaikutus sen jäsenvaltion sisäisessä oikeusjärjestyksessä, jonne palkattu työntekijä menee työskentelemään, ja se sitoo näin ollen tämän jäsenvaltion laitoksia. Tästä seuraa, ettei vastaanottavan jäsenvaltion tuomioistuimella ole oikeutta tutkia E 101 ‑todistuksen pätevyyttä tämän todistuksen myöntämisen perustana olevien seikkojen osalta.
Kansallinen tuomioistuin haluaa ennakkoratkaisupyynnöllään lähinnä selvittää, sovelletaanko tätä oikeuskäytäntöä tilanteessa, jossa vastaanottavan jäsenvaltion tuomioistuin toteaa, että E 101 ‑todistus on hankittu tai siihen vedotaan vilpillisin keinoin.
Julkisasiamies selvittää tässä ratkaisuehdotuksessa syyt, joiden perusteella hän katsoo, ettei E 101 ‑todistus sido vastaanottavan jäsenvaltion tuomioistuinta, jos se toteaa, että todistus on hankittu tai siihen vedotaan vilpillisesti, ja että kyseinen tuomioistuin voi tällaisessa tapauksessa jättää soveltamatta E 101 ‑todistusta.
Julkisasiamies ehdottaa, että unionin tuomioistuin vastaa Hof van Cassatien esittämään ennakkoratkaisukysymykseen seuraavasti:
Sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin ja heidän perheenjäseniinsä annetun asetuksen (ETY) N:o 1408/71 täytäntöönpanomenettelystä 21.3.1972 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 574/72, sellaisena kuin se on muutettuna 8.12.1981 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 3795/81, 11 artiklan 1 kohtaa on tulkittava siten, että vastaanottavan jäsenvaltion tuomioistuin voi jättää soveltamatta E 101 ‑todistusta, jonka toisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen nimeämä laitos on antanut asetuksen N:o 1408/71, sellaisena kuin se on muutettuna 12.5.1981 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1390/81, 14 artiklan 1 kohdan a alakohdan nojalla, jos tämä tuomioistuin toteaa, että todistus on hankittu tai siihen vedotaan vilpillisin keinoin.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


Talousarvioehdotus 2018 | Tampere esityslistat ja pöytäkirjat
Kokous 8.9.2017
Pirkanmaan pelastustoimen neuvottelukunta, kokous 8.9.2017
§ 30 Talousarvioehdotus 2018
TRE:3200/02.02.01/2017
Pirkanmaan pelastuslaitoksen talousarvioesitys vuodelle 2018 sekä sen jälkeisille suunnitelmakausille perustuu pääosin nykyiseen toimintaan. Kuitenkin siten, että varsinkin paloasemakiinteistöjen osalta kehitetään verkostoa aiemmin suunnitellulla ja palvelutasopäätöksessä mainitulla tavalla. Rakenteilla olevat kolme paloasemaa Kangasalle, Valkeakoskelle ja Ikaalisiin valmistuvat kukin vuoden 2018 aikana. Tällöin niiden aiheuttama kiinteistömenojen nousu vaikuttaa kustannuksia nostavasti myös suunnitelmakaudella vuodelle 2019 asti. Uudistuksessa saadaan ajanmukaiset tilat jo käyttökautensa päässä oleville Ikaalisten ja Valkeakosken paloasemille sekä voidaan Kangasalan osalta yhdistää Tampereen Linnainmaan ja Kangasalan paloasemien sekä harjoitusalueen toiminnot.
Pelastustoimen talousarvioesityksen henkilöstömenojen osalta noudatetaan Tampereen kaupungin ohjeistusta palkkojen kehityksen osalta ja henkilöstön määrän osalta varsinaiset kehittämistoimenpiteet liittyvät ensihoidon toimintaympäristöön.
Toiminnalliset tavoitteet ovat aiempaan tapaan palotarkastusten suorittaminen valvontasuunnitelman mukaisesti, pelastustoimen toimintavalmiusaikavaatimus sekä työhyvinvointi.
Ensihoidon osalta jatkuu yhteistoiminta Pirkanmaan sairaanhoitopiirin kanssa edelleen sitä kehittäen ja tämä näkyy myös pelastustoimen talousarviossa kuitenkin siten, että tästä aiheutuvat kulut kohdentuvat sairaanhoitopiirin kustannuksiksi.
Yksityiskohtaisempi vuoden 2018 talousarvio esitetään kokouksessa.
Pelastustoimen neuvottelukunta tekee oheisen vuotta 2018 koskevan talousarvioehdotuksen Tampereen kaupunginhallitukselle ja oikeuttaa Pirkanmaan pelastuslaitoksen tekemään talousarvioehdotukseen teknisluonteisia korjauksia ja tarkistuksia tarvittaessa.
§ 23 Kokouksen avaaminen
§ 24 Läsnäolijoiden toteaminen
§ 25 Pöytäkirjan tarkastajan valinta
§ 27 Pirkanmaan pelastustoimen neuvottelukunnan järjestäytyminen
§ 28 Pirkanmaan pelastuslaitoksen vastuualueiden esittäytyminen
§ 29 Pirkanmaan pelastuslaitos osana maakuntauudistusta
§ 31 Muut esille tulevat asiat
§ 32 Kokouksen päättäminen


Säännöt | Keskisuomen piiri
Sulasolin Keski-Suomen piiri ry:n säännöt (hyväksytty PRH:ssa 17.12.2018)
Yhdistyksen nimi on Sulasolin Keski-Suomen piiri r.y. Yhdistyksen kotipaikka on Jyväskylän kaupunki. Yhdistyksen kieli on suomi. Näissä säännöissä käytetään yhdistyksestä nimeä piiri ja Suomen Laulajain ja Soittajain Liitosta nimeä Sulasol.
Piiri liittyy itsenäisenä elimenä Sulasolin järjestörakenteeseen avustaen Sulasolia sen tarkoitusperien toteuttamisessa. Piiri toimii Keski-Suomen maakunnan alueella.
Piirin tarkoituksena on toimia jäsentensä välisenä yhdyssiteenä, herättää kiinnostusta musiikkiin ja tukea musiikkitoiminnan alueellista kehitystä. Tarkoituksensa toteuttamiseksi piiri
avustaa ja tukee jäseniään kaikissa niiden toimintaan liittyvissä asioissa
tekee alueellista musiikkikasvatus-, neuvonta-, valmennus- ja opetustyötä
kehittää yhteistoimintaa valtakunnallisten liittojen, muiden piirien ja toisten samalla alueella toimivien musiikkijärjestöjen kanssa
avustaa Sulasolia alueelliseen hallintoon liittyvissä tehtävissä
osallistuu niiden valtakunnallisten tapahtumien toteuttamiseen, jotka Sulasol tai erikoisliitot järjestävät piirin alueella
on yhteydessä viranomaisiin, tekee esityksiä, antaa ja välittää lausuntoja.
Yhdistyksen jäsen ei saa ottaa palkkiota esiintymisestään yhdistyksen järjestämissä tilaisuuksissa. Yhdistyksen tarkoituksena ei ole voiton tai muun välittömän taloudellisen ansion hankkiminen siihen osallisille eikä sen toiminta muutenkaan saa muodostua pääasiallisesti taloudelliseksi.
järjestää tapahtumia, keräyksiä ja arpajaisia
hankkii varoja kustannus- ja julkaisutoiminnalla
voi omistaa kiinteistöjä ja arvopapereita
välittää jäsentuotteita ja ansiomerkkejä
Piirin varsinaisiksi jäseniksi piirihallitus voi hyväksyä sen alueella toimivat Sulasolin jäsenyhdistykset. Saavutetut jäsenoikeudet säilyvät.
Piirin kannattajajäseneksi voi liittyä piirihallituksen hyväksymä henkilö tai oikeuskelpoinen yhteisö. Kokouksissa kannattajajäsenellä on läsnäolo- ja puheoikeus.
Jäsen voi erota piiristä ilmoittamalla eroamisestaan kirjallisesti piirihallitukselle tai sen puheenjohtajalle tai ilmoittamalla erosta piirikokouksessa pöytäkirjaan merkittäväksi.
Piirihallitus voi erottaa piiristä jäsenen, joka huomautuksista huolimatta toimii vastoin piirin tarkoitusperiä tai jättää piirin sääntöjen määräämät velvoitteet suorittamatta. Erottamispäätöksestä jäsenellä on oikeus vedota piirin kokoukseen ilmoittamalla tästä kirjallisesti piirihallitukselle kolmenkymmenen päivän kuluessa siitä, kun erottamispäätös on tullut tiedoksi.
Varsinainen jäsen suorittaa piirille henkilöjäsenmääräänsä perustuvan jäsenmaksun, jonka suuruuden piirin syyskokous vuosittain määrää.
Kannattajajäsen suorittaa piirille piirihallituksen vuosittain määräämän kannattajajäsenmaksun. Kunniapuheenjohtajalla ja kunniajäsenellä ei ole jäsenmaksuvelvollisuutta.
Piiri lähettää Sulasolin toimistolle keskusrekisteriä varten tammikuun loppuun mennessä:
yhteenvedon jäsenmäärästään edellisen vuoden päättyessä
yhteenvedon piirin toiminnasta edellisen vuoden aikana
Piirin toimielimet ovat piirikokous ja piirihallitus. Piirihallituksen toimikausi on vuosikokousten välinen aika. Piirihallitus voi asettaa tarvittaessa avukseen työryhmiä eri tehtäviin.
Piiri kokoontuu vuosittain yhteen varsinaiseen kokoukseen, joka järjestetään helmi-maaliskuussa.
esitetään kertomus edellisen vuoden toiminnasta
päätetään seuraavan vuoden jäsenmaksun suuruus
päätetään hallituksen jäsenille ja toimihenkilöille maksettavien korvausten ja palkkioiden määrästä
valitaan sääntöjen 17. §:n mukaisesti erovuorossa olevien tilalle piirihallituksen puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja sekä muut varsinaiset jäsenet ja varajäsenet tasapuolisesti eri ryhmistä ottaen huomioon eri kuoromuotojen ja jäsenyhdistysten alueellinen edustavuus sekä mahdolliset varajäsenet.
käsitellään muut piirihallituksen esitykset sekä asiat, jotka piirin jäsen on kirjallisesti neljä viikkoa ennen kokousta esittänyt käsiteltäväksi.
Ylimääräinen piirikokous pidetään piirihallituksen kutsusta silloin, kun piirihallitus pitää sitä tarpeellisena tai kun ? jäsenistä pyytää sitä piirihallitukselta kirjallisesti tietyn asian käsittelemistä varten.
Piirikokoukseen piirin varsinainen jäsen on oikeutettu lähettämään yhden edustajan kutakin alkavaa kymmentä henkilöjäsentä kohti. Kullakin edustajalla on yksi ääni. Edustaja voi kuitenkin valtakirjalla käyttää koko yhdistyksensä äänimäärää.
Piirikokous kutsutaan koolle sähköpostitse ja ilmoittamalla siitä internet-sivuilla vähintään kaksi viikkoa ennen kokousta. Ilmoituksen yhteydessä lähetetään kokouksen asialista.
kutsuu koolle piirikokouksen ja valmistelee niissä käsiteltävät asiat
laatii piirin toiminta- ja tilikertomuksen edelliseltä vuodelta sekä toimintasuunnitelman ja talousarvion seuraavalle vuodelle
hoitaa piirin omaisuutta ja sitä koskevaa tilinpitoa
toimittaa Sulasolin toimistolle näiden sääntöjen 11. §:n mukaiset tiedot
asettaa avukseen tarvittaessa työryhmiä ja vahvistaa niiden toimintaohjeet
valitsee piirin edustajat eri yhteisöihin, toimikuntiin ja kokouksiin
tekee piirikokoukselle esityksen piirin laulu- ja soittojuhlien toimeenpanosta ja niiden ohjelmasta
antaa ja välittää lausuntoja piiriä ja sen jäseniä koskevissa asioissa Sulasolille ja alueellisille viranomaisille
tekee piirikokoukselle esityksen kunniapuheenjohtajaksi kutsumisesta
kutsuu piirin kunniajäsenet
tekee esityksen Sulasolin liittohallitukselle piirin henkilö- tai yhteisöjäsenien palkitsemisesta tai Sulasolin merkkiohjesäännön mukaisista huomionosoituksista
myöntää piirin merkkiohjesääntöjen mukaiset tunnustukset
on yhteistoiminnassa liittojen, muiden piirien sekä alueellaan olevien muiden musiikkijärjestöjen kanssa
valitsee edustajan Sulasolin liittokokoukseen
Piirihallitus, johon kuuluu puheenjohtaja, varapuheenjohtaja ja 4–6 muuta varsinaista jäsentä, valitaan piirin vuosikokouksessa kahdeksi vuodeksi kerrallaan siten, että puolet jäsenistä, mukaan lukien puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja, ovat vuosittain erovuorossa. Yhdistyksen kokouksessa voidaan valita 0–6 varajäsentä, joiden toimikausi on yksi vuosi.
Piirihallitus valitsee sihteerin ja taloudenhoitajan. Piirihallitus kokoontuu puheenjohtajan tai hänen estyneenä ollessaan varapuheenjohtajan kutsusta. Kokouskutsu on toimitettava piirihallituksen jäsenten tietoon vähintään viikkoa ennen kokousta. Piirihallitus on päätösvaltainen, kun vähintään puolet sen jäsenistä, puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja mukaan luettuna on läsnä. Äänestykset ratkaistaan ehdottomalla ääntenenemmistöllä.
Piirin nimen kirjoittavat piirin puheenjohtaja, varapuheenjohtaja, sihteeri tai taloudenhoitaja aina kaksi yhdessä.
Piirin tilikausi on kalenterivuosi. Tilinpäätös jätetään toiminnantarkastajalle tarkastettavaksi neljä viikkoa ennen vuosikokousta. Toiminnantarkastaja toimittaa tilinpäätösasiakirjat ja lausunnon kaksi viikkoa ennen kokousta.
Näitä sääntöjä voidaan muuttaa piirikokouksen päätöksellä. Asiasta on ilmoitettava kokouskutsussa ja muutoksen on tullakseen hyväksytyksi saatava vähintään ¾ annetuista äänistä.
Jos piiri ehdotetaan purettavaksi, on asia käsiteltävä sitä varten koolle kutsutussa piirikokouksessa. Tullakseen hyväksytyksi ehdotuksen on saatava vähintään ? annetuista äänistä. Päätös on muuttumattomana vahvistettava vähintään kuukausi sen jälkeen pidettävässä uudessa piirikokouksessa ja vähintään samalla ääntenenemmistöllä.
Jos piiri purkautuu, on sen varat käytettävä musiikkiharrastuksen edistämiseksi piirin alueella viimeisen piirikokouksen päättämällä tavalla. Piirin tullessa lakkautetuksi on sen varat käytettävä samaan tarkoitukseen.
Piirikokouksissa, piirihallituksen kokouksissa ja piirihallituksen asettamien työryhmien kokouksissa asiat ratkaistaan yksinkertaisella ääntenenemmistöllä, ellei näissä säännöissä ole määrätty toisin. Äänten mennessä tasan ratkaisee puheenjohtajan ääni, vaaleissa kuitenkin arpa. Vaalit on toimitettava suljetuin lipuin, jos joku kokouksen osanottaja sitä vaatii.
vanhat säännöt näkyvillä tovin vertailua varten
§ 1 Yhdistyksen nimi on Sulasolin Keski-Suomen piiri r.y. Yhdistyksen kotipaikka on Jyväskylän kaupunki. Yhdistyksen kieli on suomi. Näissä säännöissä käytetään yhdistyksestä nimeä piiri ja Suomen Laulajain ja Soittajain Liitosta nimeä SULASOL.
§ 2 Piiri liittyy itsenäisenä elimenä SULASOLin järjestörakenteeseen avustaen SULASOLia sen tarkoitusperien toteuttamisessa. Piiri toimii Keski-Suomen läänin alueella.
§ 3 Piirin tarkoituksena on toimia jäsentensä välisenä yhdyssiteenä, herättää kiinnostusta musiikkiin ja tukea musiikkitoiminnan alueellista kehitystä. Tarkoituksensa toteuttamiseksi piiri
avustaa ja tukee jäseniään kaikissa niiden toimintaan liittyvissä asioissa,
osallistuu niiden valtakunnallisten tapahtumien toteuttamiseen, jotka SULASOLin tai liittojen toimesta suoritetaan piirin alueella,
§ 4 Toimintansa tukemiseksi piiri, hankittuaan tarvittaessa asianomaisen viranomaisen luvan,
§ 5 Piirin varsinaisiksi jäseniksi voivat päästä kaikki sen alueella toimivat SULASOLin jäsenyhdistykset, jotka piirihallitus varsinaisiksi jäseniksi hyväksyy. Saavutetut jäsenoikeudet säilyvät.
§ 6 Piirin kannattajajäseneksi voi liittyä henkilö tai oikeuskelpoinen yhteisö, jonka piirihallitus kannattajajäseneksi hyväksyy. Kannattajajäsenellä ei ole piirin kokouksissa äänioikeutta.
§ 7 Piirin kunniapuheenjohtajaksi, jona voi olla yksi henkilö kerrallaan, voi piirikokous kutsua henkilön, joka on erittäin ansiokkaasti toiminut piirin puheenjohtajana. Piirin kunniajäseneksi voi piirihallituksen kokous kutsua henkilön, joka on toiminut erittäin ansiokkaasti piirin tarkoitusperien hyväksi. Päätösten on oltava yksimielisiä. Kunniapuheenjohtajalla ja kunniajäsenellä on piirin kokouksissa äänioikeus.
§ 8 Jäsen voi erota piiristä ilmoittamalla eroamisestaan kirjallisesti piirihallitukselle tai sen puheenjohtajalle tai suullisesti piirikokouksen pöytäkirjaan. Piirihallitus voi erottaa piiristä jäsenen, joka huomautuksista huolimatta toimii vastoin piirin tarkoitusperiä tai jättää piirin sääntöjen määräämät velvoitteet suorittamatta. Erottamispäätöksestä jäsenellä on oikeus vedota piirin kokoukseen ilmoittamalla tästä kirjallisesti piirihallitukselle kolmenkymmenen päivän kuluessa siitä, kun erottamispäätös on tullut tiedoksi.
§ 9 Varsinainen jäsen suorittaa piirille henkilöjäsenmääräänsä perustuvan jäsenmaksun, jonka suuruuden piirin syyskokous vuosittain määrää.
§ 10 Kannattajajäsen suorittaa piirille piirihallituksen vuosittain määräämän kannattajajäsenmaksun. Kunniapuheenjohtajalla ja kunniajäsenellä ei ole jäsenmaksuvelvollisuutta.
§ 11 Piiri lähettää SULASOLin toimistolle keskusrekisteriä varten helmikuun loppuun mennessä:
yhteenvedon piirin jäsenten toiminnasta edellisen vuoden aikana,
§ 12 Piirin toimielimet ovat piirikokous, piirihallitus, työvaliokunta ja musiikkivaliokunta. Piirihallitus voi asettaa avukseen tilapäisiä elimiä eri tehtäviin.
§ 13 Piiri kokoontuu vuosittain kahteen varsinaiseen kokoukseen, helmikuussa kevätkokoukseen ja marraskuussa syyskokoukseen.
esitetään kertomus edellisen vuoden toiminnasta,
vahvistetaan tilinpäätös ja päätetään vastuuvapauden myöntämisestä tilivelvollisille sekä
käsitellään muut piirihallituksen esitykset sekä asiat, jotka joku piirin jäsen on kirjallisesti ennen alkaneen vuoden tammikuun viidettätoista päivää esittänyt kevätkokouksen käsiteltäväksi.
päätetään tulevan vuoden jäsenmaksun suuruus,
valitaan sääntöjen § 17:n mukaisesti erovuorossa olevien tilalle piirihallituksen puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja sekä muut varsinaiset jäsenet ja varajäsenet. Valinta suoritetaan tasapuolisesti eri ryhmistä ottaen huomioon eri kuoromuotojen ja jäsenyhdistysten alueellinen edustavuus,
valitaan SULASOLin liittokokousvuonna puhevaltainen liittokokousedustaja ja
käsitellään muut piirihallituksen esitykset sekä asiat, jotka joku piirin jäsen on kirjallisesti ennen kuluvan vuoden lokakuun viidettätoista päivää esittänyt syyskokouksen käsiteltäväksi.
§ 14 Piirikokoukseen on kukin piirin varsinainen jäsen oikeutettu lähettämään yhden edustajan kutakin alkavaa kymmentä henkilöjäsentä kohti. Kullakin edustajalla on yksi ääni. Edustaja voi kuitenkin valtakirjalla käyttää koko yhdistyksensä äänimäärää.
§ 15 Piirikokous kutsutaan koolle ilmoittamalla siitä kirjallisesti jokaiselle piirin jäsenelle vähintään kymmentä vuorokautta ennen kokousta. Ilmoituksen yhteydessä on lähetettävä piirikokouksen asialista.
§ 16 Piirihallitus johtaa piirin toimintaa lain, näiden sääntöjen ja piirikokousten päätösten mukaisesti. Tässä tarkoituksessa piirihallitus
kutsuu koolle piirikokouksen ja valmistelee niissä käsiteltävät asiat,
toimittaa SULASOLin toimistolle näiden sääntöjen § 11:n mukaiset tiedot,
kutsuu piirin kunniajäsenet,
tekee esityksen SULASOLin liittohallitukselle piirin henkilö- tai yhteisöjäsenien palkitsemisesta tai SULASOLin merkkiohjesäännön mukaisista huomionosoituksista,
myöntää piirin merkkiohjesääntöjen mukaiset tunnustukset,
on yhteistoiminnassa liittojen, muiden piirien sekä alueellaan olevien muiden musiikkijärjestöjen kanssa ja
§ 17 Piirihallitus, johon kuuluu puheenjohtaja, varapuheenjohtaja ja 10 muuta varsinaista jäsentä ja jäsenten henkilökohtaiset varajäsenet, valitaan piirin syyskokouksessa kahdeksi vuodeksi kerrallaan siten, että puolet jäsenistä varajäsenineen, puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja mukaan lukien on vuosittain erovuodossa, aluksia arvan, sitten vuoron mukaan. Piirihallitus valitsee työvaliokunnan, ottaa itselleen sihteerin ja taloudenhoitajan sekä nimeää piirin musiikkivaliokunnan. Piirihallitus kokoontuu puheenjohtajan tai hänen estyneenä ollessaan varapuheenjohtajan kutsusta. Kokouskutsu on toimitettava piirihallituksen jäsenten tietoon vähintään 7 päivää ennen kokousta. Kokous on päätösvaltainen, kun puheenjohtajan tai varapuheenjohtajan lisäksi vähintään puolet jäsenistä on saapuvilla.
§ 18 Piirihallituksen työvaliokunta
Työvaliokuntaan kuuluu piirihallituksen valitsema puheenjohtaja, kaksi piirihallituksen jäsentä sekä piirin taloudenhoitaja ja sihteeri. Työvaliokunta kokoontuu puheenjohtajan kutsusta. Se on päätösvaltainen, jos puheenjohtajan lisäksi vähintään kaksi sen jäsenistä on saapuvilla.
valmistelee piirihallitukselle esitettävät musiikkitapahtumiin liittyvät asiat,
hankkii musiikkitapahtumiin liittyvät nuotti- ym. materiaalin ja
toteuttaa piirihallituksen tekemät päätökset ohjelmien, esiintyjien, taiteellisten johtajien sekä muiden musiikillisten järjestelyjen suhteen.
§ 19 Piirin nimen kirjoittavat piirin puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja, jompikumpi yhdessä sihteerin tai taloudenhoitajan kanssa.
§ 20 Piirin tilit päätetään kalenterivuosittain ja jätetään tammikuun viidenteentoista päivään mennessä tilintarkastajien tarkastettavaksi. Tilintarkastajien on tammikuun loppuun mennessä annettava lausunto piirihallitukselle.
§ 21 Näitä sääntöjä voidaan muuttaa piirikokouksen päätöksellä. Asiasta on ilmoitettava kokouskutsussa ja muutoksen on, tullakseen hyväksytyksi, saatava vähintään ¾ annetuista äänistä.
§ 22 Jos piiri ehdotetaan purettavaksi, on asia käsiteltävä sitä varten koolle kutsutussa piirikokouksessa ja on ehdotuksen, tullakseen hyväksytyksi, saatava vähintään 5/6 annetuista äänistä. Tämä päätös on muuttumattomana vahvistettava vähintään kuukausi sen jälkeen pidettävässä uudessa piirikokouksessa ja vähintään samalla ääntenenemmistöllä. Jos piiri purkautuu, on sen varat käytettävä musiikkiharrastuksen edistämiseksi piirin alueella viimeisen piirikokouksen päättämällä tavalla.
§ 23 Piirikokouksissa, piirihallituksen kokouksissa ja piirihallituksen asettamien valiokuntien kokouksissa asiat ratkaistaan yksinkertaisella ääntenenemmistöllä, ellei näissä säännöissä toisin ole määrätty. Äänten mennessä tasan ratkaisee puheenjohtajan ääni, vaaleissa kuitenkin arpa. Vaalit on toimitettava suljetuin lipuin, jos joku kokouksen osanottaja sitä vaatii.
§ 24 Muissa kohdin noudatetaan yhdistyslakia.


text:
KKO:2014:94 - Korkein oikeus
Etusivu » Ennakkopäätökset » Ennakkopäätökset » KKO:2014:94
KKO:2014:94
Ylimääräinen muutoksenhaku - Kantelu - IhmisoikeusloukkausVeropetos - Törkeä veropetosNe bis in idem - VeronkorotusPerustuslaki - PerusoikeudetEuroopan ihmisoikeussopimus
Diaarinumero: H2014/135Taltionumero: 2599
A oli tuomittu hovioikeuden 23.12.2010 antamalla lainvoimaisella tuomiolla henkilökohtaisessa verotuksessa tehdystä törkeästä veropetoksesta sekä eräistä muista rikoksista yhteiseen vankeusrangaistukseen. Euroopan ihmisoikeustuomioistuin oli 20.5.2014 antamassaan ratkaisussa todennut, että oikeudenkäynnissä oli loukattu Euroopan ihmisoikeussopimuksen 7. lisäpöytäkirjan 4 artiklaan perustuvaa ne bis in idem -kieltoa, kun A oli tuomittu hovioikeudessa törkeästä veropetoksesta, vaikka samaan menettelyyn perustuva hallinnollista veronkorotusta koskeva menettely oli tullut lopulliseksi ennen rikostuomion antamista.Korkeimman oikeuden päätöksessä mainituilla perusteilla katsottiin, ettei hovioikeudessa ollut tapahtunut oikeudenkäymiskaaren 31 luvun 1 §:n 1 momentissa tarkoitettua oikeudenkäyntivirhettä eikä törkeää veropetosta koskevan syytekohdan osalta ollut perusteita lainvoimaisen tuomion poistamiselle. (Ään.)
TäysistuntoOK 31 luku 1 § 1 momOK 31 luku 2 § 3 momIhmisoikeusSop 7. lisäpöytäkirja 4 artikla
Asian käsittely alemmissa oikeuksissaHelsingin hovioikeus oli 23.12.2010 tuominnut A:n muun ohella kohdassa 8 törkeästä veropetoksesta ja määrännyt hänelle tästä ja muista syyksi lukemistaan rikoksista yhteisen 2 vuoden 8 kuukauden vankeusrangaistuksen.
HakemusA vaati, että hovioikeuden tuomio syytekohdan 8 (törkeä veropetos 31.10.1998 – 31.10.2004) osalta puretaan, koska se perustui ilmeisesti väärään lain soveltamiseen. A vetosi siihen, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuin oli 20.5.2014 antamassaan ratkaisussa katsonut, että hovioikeuden tuomiolla oli loukattu Euroopan ihmisoikeussopimuksen 7. lisäpöytäkirjan 4 artiklaa A:n vahingoksi.Korkein oikeus varasi A:lle tilaisuuden lausua siitä, oliko hänen tarkoituksenaan ollut vedota kantelua koskeviin säännöksiin huomioon ottaen oikeudenkäymiskaaren 31 luvun 2 §:n 3 momentin säännös. A ilmoitti vetoavansa Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen viitatussa asiassa toteamaan oikeudenkäyntivirheeseen ja oikeudenkäymiskaaren 31 luvun 1 §:n 1 momentin 1 ja 4 kohtien mukaisiin kanteluperusteisiin. Vastaukset ja lausumatSyyttäjä ja Verohallinto vaativat vastauksissaan, että A:n ylimääräinen muutoksenhakemus hylätään.Syyttäjä totesi vastauksessaan, että hovioikeuden tuomio ei perustunut ilmeisesti väärään lain soveltamiseen, koska tuomioistuimet olivat soveltaneet tuolloin voimassa ollutta Korkeimman oikeuden ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytäntöä. Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen A:ta koskeva ratkaisu osoitti vain sen, että ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytäntö oli myöhemmin muuttunut. Verohallinto totesi vastauksessaan, että hovioikeuden tuomio oli perustunut silloin voimassa olleeseen oikeuskäytäntöön.A:lta pyydetyn lausuman johdosta antamassaan lausumassa syyttäjä totesi, ettei kyseessä ollut ollut oikeudenkäymiskaaren 31 luvun 1 §:n 1 momentin 1 kohdan tarkoittama tilanne, jossa tuomioistuimen olisi tullut omasta aloitteestaan jättää syyte tutkittavaksi ottamatta. Asiassa ei ollut myöskään tapahtunut oikeudenkäymiskaaren 31 luvun 1 §:n 1 momentin 4 kohdassa tarkoitettua oikeudenkäyntivirhettä. Oikeudenkäynnissä oli noudatettu sen hetkistä Korkeimman oikeuden ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytäntöä. Verohallinto ei antanut pyydettyä lausumaa.
Hakemuksen käsittely Korkeimmassa oikeudessaA:n ylimääräinen muutoksenhakemus syytekohdan 8 osalta on Korkeimman oikeuden presidentin määräyksestä ratkaistu täysistunnossa.
PerustelutKysymyksenasettelu1. Ratkaistavana on, tuleeko A:n lainvoimainen tuomio syytekohdan 8 törkeästä veropetoksesta kantelun johdosta poistaa. Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on samasta asiasta tehdyn ihmisoikeusvalituksen perusteella annetussa ratkaisussaan 20.5.2014 katsonut, että ihmisoikeussopimuksen 7. lisäpöytäkirjan 4 artiklaa oli loukattu, koska rikossyytteen käsittelyä ei ollut keskeytetty siinä vaiheessa, kun samassa asiassa määrätyt veronkorotukset olivat tulleet lopullisiksi.2. Korkein oikeus on muussa asiassa tehdyn kantelun johdosta tänään antamassaan päätöksessä KKO 2014:93 katsonut, ettei hovioikeus ollut menetellyt virheellisesti asiassa, joka oli lainvoiman saaneella tuomiolla ratkaistu ennen Korkeimman oikeuden vahvennetussa jaostossa antamaa ennakkoratkaisua KKO 2013:59 ja jossa hovioikeus oli veropetosta koskevan syytteen tutkiessaan noudattanut ennen viimeksi mainitun ratkaisun antamista oikeuskäytännössä vakiintunutta aiempaa tulkintalinjaa, joka oli ilmennyt Korkeimman oikeuden vuonna 2010 ja sen jälkeen antamista ratkaisusta (KKO 2010:45 ym.). Oikeudenkäymiskaaren 31 luvun 1 §:n 1 momentissa tarkoitettua menettelyvirhettä ei ollut eikä hovioikeuden tuomion poistamiselle siten ollut lain mukaista perustetta.3. Mainitussa päätöksessä KKO 2014:93 on myös arvioitu, oliko kantelun ratkaisemiselle merkitystä Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen nyttemmin omaksumalla tulkinnalla ne bis in idem -kiellosta sellaisena kuin se ilmenee ihmisoikeussopimuksen 7. lisäpöytäkirjan 4 artiklasta. Ratkaisussa on katsottu, etteivät arvioinnin oikeudelliset lähtökohdat riipu siitä, onko tarkasteltavana kansallisella tasolla omaksuttu oikeustilaa muuttava perustuslain tulkinta vai Euroopan ihmisoikeussopimuksesta omaksuttu tulkinta. Päinvastoin ratkaisun mukaan olisi ongelmallista, mikäli kansallisessa oikeudessa päädyttäisiin siihen, että tavallisena lakina voimassa olevan ihmisoikeussopimuksen tulkinnassa omaksutut uudet linjaukset saisivat ylimääräisen muutoksenhaun kautta laajemmat vaikutukset aiemman oikeustilan pohjalta annettuihin lainvoimaisiin tuomioihin kuin kansallisen perustuslain tulkintaa koskevat linjaukset.4. Mainitussa päätöksessä lainvoimaisen tuomion poistamiselle ei katsottu olevan oikeudenkäymiskaaren 31 luvun 1 §:n 1 momentin mukaista perustetta myöskään sen johdosta, että ihmisoikeustuomioistuin on lainvoimaisen tuomion jälkeen annetuissa ratkaisuissaan omaksunut edellä 1 kohdassa mainitun tulkinnan kyseisen artiklan bis-kriteeristä. Hovioikeuden ei siten myöskään tuomiota annettaessa käytettävissä olleen ihmisoikeustuomioistuimen ratkaisukäytännön valossa katsottu soveltaneen lakia virheellisesti, kun se oli tuomiossaan nojautunut tuolloin vallinneeseen Korkeimman oikeuden ratkaisukäytäntöön ne bis in idem -kiellon tulkinnasta eikä ollut jättänyt rikossyytettä tutkimatta.5. Tässä asiassa kysymys on siitä, onko lainvoiman saanut tuomio A:n kohdalla kuitenkin poistettava sen vuoksi, että 7. lisäpöytäkirjan 4 artiklan loukkaus on ihmisoikeusvalituksen perusteella todettu hänen asiassaan.Kantelua koskevat säännökset ja Euroopan ihmisoikeussopimus6. Oikeudenkäymiskaaren 31 luvun 1 §:n 1 momentin mukaan lainvoiman saanut tuomio voidaan tehdystä kantelusta tuomiovirheen perusteella poistaa:1) jos oikeus ei ole ollut tuomionvoipa taikka jos asia on otettu tutkittavaksi, vaikka on ollut olemassa sellainen seikka, jonka johdosta oikeuden olisi omasta aloitteestaan pitänyt jättää asia tutkittavaksi ottamatta;2) jos poissa oleva, jota ei ole haastettu, tuomitaan taikka jos henkilö, jota ei ole kuultu, muutoin kärsii haittaa tuomiosta;3) jos tuomio on niin sekava tai epätäydellinen, ettei siitä käy selville, miten asiassa on tuomittu; tai4) jos oikeudenkäynnissä on tapahtunut muu oikeudenkäyntivirhe, jonka havaitaan tai voidaan otaksua olennaisesti vaikuttaneen jutun lopputulokseen.7. Oikeudenkäymiskaaren 31 luvussa ei ole erityissäännöksiä, jotka koskisivat ihmisoikeuksista johtuvien perusteiden merkitystä ylimääräisen muutoksenhaun aineellisten edellytysten kannalta. Toisin kuin eräissä muissa oikeusjärjestyksissä, Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen toteama ihmisoikeusloukkaus ei sellaisenaan ole Suomen lain mukaan peruste lainvoimaisen tuomion poistamiselle tai purkamiselle silloinkaan, kun hakijana on asianosainen, jonka valituksen perusteella loukkaustuomio on annettu.8. Vuonna 2005 tehty lainmuutos (666/2005) oikeudenkäymiskaaren 31 luvun 2 §:n 3 momentissa on koskenut kantelun tekemiselle säädettyä määräaikaa tilanteissa, joissa kansainvälisten ihmisoikeusvelvoitteiden valvomisessa toimivaltainen lainkäyttö- tai valvontaelin on todennut oikeudenkäyntivirheen asian käsittelyssä. Tuomion poistamisen perusteisiin lainmuutoksella ei sitä vastoin ole puututtu. Kantelun hyväksymisen edellytyksiä koskevat siten edellä 6 kohdassa esitetyt yleiset säännökset.9. Myöskään Euroopan ihmisoikeussopimuksesta tai sen asemasta osana kansallista lainsäädäntöä ei johdu muuta. Euroopan ihmisoikeussopimuksesta ei seuraa sopimusvaltioille velvollisuutta järjestää oikeus ylimääräiseen muutoksenhakuun edes sellaisissa asioissa, joissa ihmisoikeusvalituksen perusteella on todettu ihmisoikeusloukkaus. Ihmisoikeussopimuksen 46 artikla velvoittaa Suomea sopimusvaltiona noudattamaan ihmisoikeustuomioistuimen lopullista tuomiota jutuissa, joiden osapuoli se on ollut. Artiklasta ei kuitenkaan johdu velvollisuutta turvata mahdollisuus kansallisen tuomion poistamiseen tai purkamiseen. Valtion asiana on valita sellaiset tehokkaat keinot, Euroopan neuvoston ministerikomitean valvonnan alaisena, joilla artiklan velvoitteet voidaan asianmukaisesti täyttää (Belilos v. Sveitsi, täysistunnon tuomio 29.4.1988, kohta 78, sekä suuren jaoston tuomiot Scozzari ja Giunta v. Italia 13.7.2000, kohta 249, ja Verein gegen Tierfabriken Schweiz (VgT) v. Sveitsi 30.6.2009 (no 2), kohta 88). Tätä 46 artiklaan liittyvää sopimusvaltion harkintavaltaa käytetään kansallisen valtiosäännön ja sen mukaisen tehtävien ja toimivallan jaon mukaisesti.10. Ihmisoikeustuomioistuin on vakiintuneesti todennut, ettei sillä ole toimivaltaa määrätä sopimusvaltiota purkamaan tuomiota (esimerkiksi edellä viitattu Belilos, kohta 76, Saidi v. Ranska, tuomio 20.9.1993, kohta 47 ja Pelladoah v. Alankomaat, tuomio 22.9.1994, kohta 44). Eräissä tapauksissa se on kuitenkin katsonut voivansa asettaa sopimusvaltiolle myös velvoitteen keskeyttää edelleen jatkuva ihmisoikeusloukkaus. Tällaisissa tuomioissa on ollut kysymys ensisijaisesti ihmisoikeussopimuksen 6 artiklan vakavista loukkauksista, poikkeuksellisista tilanteista ja pakottavasta tarpeesta lopettaa loukkaus (esimerkiksi suuren jaoston ratkaisu Assanidze v. Georgia 8.4.2004, kohdat 198, 202 – 203; vangitsemisen lainmukaisuus tilanteessa, jossa valittajan vapaudenmenetys jatkui EIT:n tuomiota annettaessa, vaikka Georgian korkein oikeus oli tuomiollaan vuonna 2001 määrännyt hänet vapautettavaksi). Tässä tapauksessa ihmisoikeustuomioistuimen tuomio ei sisällä mainitun kaltaisia määräyksiä.11. Oikeutta tehokkaaseen oikeussuojakeinoon koskeva ihmisoikeussopimuksen 13 artikla ei aiheuta muutoksia kansallisen lainsäädännön mukaiseen oikeustilaan ylimääräisessä muutoksenhaussa. Sopimuksen 13 artikla ei luo eikä perusta kansallisia oikeuskeinoja. Vakiintuneen tulkintakäytännön mukaan 13 artikla ei myöskään edellytä, että kansallisella tasolla tulisi olla käytettävissä oikeuskeino sitä vastaan, että kansallinen lainsäädäntö on sopimuksen vastainen (James ym. v. Yhdistynyt kuningaskunta, 21.2.1986, kohta 85; Leander v. Ruotsi 26.3.1987, kohta 77; Willis v. Yhdistynyt kuningaskunta 11.6.2002, kohta 62; Roche v. Yhdistynyt kuningaskunta 19.10.2005, kohta 137; Branko Tomašić ym. v. Kroatia, 15.1.2009, kohta 73; A. ym. v. Yhdistynyt kuningaskunta, 19.2.2009, kohta 135; Kennedy v. Yhdistynyt kuningaskunta, 18.5.2010, kohta 197; Greens ym. v. Yhdistynyt kuningaskunta 23.11.2010, kohta 90).12. Korkein oikeus on tänään antamassaan, edellä kohdassa 2 mainitussa lainvoimaisen tuomion poistamista koskeneessa ennakkopäätöksessä KKO 2014:93 todennut, että oikeuskäytännössämme noudatettu tulkinta ne bis in idem -kiellosta koskee sellaista oikeudellisen järjestelmän osa-aluetta, jonka muuttaminen yleensä tapahtuu lainsäädäntöä uudistamalla ja että tällaiseen järjestelmäongelmaan kohdistuvan muutoksen ulottaminen ylimääräisen muutoksenhaun kautta lainvoimaisiin ratkaisuihin johtaisi merkittäviin yhdenvertaisuutta loukkaaviin seurauksiin. Korkein oikeus on katsonut, ettei ollut oikeudellisia perusteita soveltaa ne bis in idem -kiellon laajentamista koskevaa uutta tulkintaa kajoamalla tuomioihin, jotka ovat saaneet lainvoiman ennen muuttuneen tulkinnan vahvistamista.Ihmisoikeustuomioistuimen tuomioon perustuva kantelu13. Oikeudenkäymiskaaren 31 luvun 2 §:n 3 momentin sisältämään, kantelun määräaikaa koskevan lainmuutoksen säätämiseen johtaneissa esitöissä on katsottu, että voimassa olleeseen lainsäädäntöön sisältyneet – ja edelleen voimassa olevat – kantelu- ja purkuperusteet tulevat sovellettaviksi myös sellaisiin tapauksiin, joissa kansainvälinen lainkäyttö- tai valvontaelin toteaa, että asian käsittelyssä tai ratkaisussa on tapahtunut ihmisoikeusloukkaus (HE 9/2005 vp s. 24). Hallituksen esityksen mukaan kanteluoikeuden lisäedellytykseksi olisi asetettu ˮerittäin painavan syynˮ vaatimus. Eduskunnan lakivaliokunta ei kuitenkaan pitänyt tätä lisäedellytystä asianmukaisena ottaen huomioon, että kaikissa säännöksen soveltamisalaan kuuluvissa tapauksissa kansainvälinen valvontaelin on kuitenkin todennut menettelyssä tapahtuneen ihmisoikeusloukkauksen. Tällaisessa tilanteessa loukkauksen kohteeksi joutuneella oli lakivaliokunnan mukaan perusteltu syy odottaa, että hän saa asiansa kotimaisessa lainkäyttöjärjestelmässä uudelleen arvioitavaksi (LaVM 6/2005 vp s. 5).14. Lakivaliokunnan mietinnössä ei ole arvioitu ihmisoikeustuomioistuimen vakiintunutta ratkaisukäytäntöä siitä suojasta, jota ihmisoikeussopimus edellyttää annettavan oikeusvarmuudelle ja lainvoimaisten tuomioiden pysyvyydelle. Ihmisoikeustuomioistuin on pitänyt lainvoimaisten tuomioiden pysyvyyttä perustavanlaatuisena osana oikeusvaltioon kuuluvaa oikeusvarmuuden periaatetta ja katsonut, että siitä poikkeaminen on sallittua vain, jos se on pakottavista syistä välttämätöntä (esim. Giuran v. Romania 21.7.2011, kohdat 28 ja 30). Oikeusvarmuuden periaatteesta ei voida poiketa pelkästään siinä tarkoituksessa, että jo ratkaistu asia saataisiin uudelleen tutkittavaksi ja ratkaistavaksi (esim. Giuran v. Romania, kohta 29). Tällä suojalla on erityisen suuri merkitys silloin, kun kysymys on asioista, joilla on ratkaistu kahden yksityisen välistä oikeussuhdetta koskevia kysymyksiä. Myös rikosasioissa on usein kysymys muustakin kuin rangaistuksellisen rikosvastuun arvioinnista, sillä samalla on monesti ratkaistu tekoon perustuneet asianomistajan korvausvaatimukset, jolloin tuomion lainvoiman murtaminen loukkaisi toisen asianosaisen oikeutta hänen hyväkseen annetun lainvoimaisen tuomion pysyvyyteen. Kohdassa 13 mainitusta lakivaliokunnan mietinnöstä ei myöskään ilmene, onko kannanottoa muotoiltaessa kiinnitetty huomiota nyt kysymyksessä olevan kaltaisiin oikeudenkäyntivirheisiin, jotka eivät kohdistu oikeudenkäyntimenettelyn asianmukaisuuteen sinänsä, vaan joissa on kysymys ihmisoikeussopimuksen uudesta tulkinnasta siten, että jokin oikeusjärjestyksessä vakiintunut menettelytapa katsotaan sopimuksen vastaiseksi. Nämä seikat on otettava huomioon lakivaliokunnan kannanottoa arvioitaessa.15. Olennaista on lisäksi se, että ihmisoikeusvalituksen perusteella annettu tuomio, jossa todetaan sopimusloukkaus menettelyllisten oikeuksien rikkomisen vuoksi, ei lain mukaan sellaisenaan ole peruste lainvoimaisen kansallisen tuomion poistamiselle. Silloinkin, kun kantelussa nojaudutaan Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomioon, jossa on todettu sopimukseen perustuvien menettelyllisten oikeuksien loukkaus, lainvoimaisen kansallisen tuomion poistamisen edellytykset määräytyvät oikeudenkäymiskaaren 31 luvun 1 §:n 1 momentin säännösten mukaan. Ihmisoikeusvalituksen perusteella omassa asiassaan loukkaustuomion saanut asianosainen on kantelua koskevien lain säännösten mukaan erityisasemassa sovellettavan määräajan suhteen, mutta ei tuomion poistamiselle säädettyjen edellytysten suhteen.16. Niissä tapauksissa, joissa rikosasian vastaaja on tehnyt kantelun sen jälkeen, kun häntä koskeneessa asiassa on hänen tekemänsä ihmisoikeusvalituksen perusteella todettu oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä koskevan ihmisoikeussopimuksen 6 artiklan loukkaus, on Korkeimman oikeuden ratkaisukäytännössä todettu tällaisen kannanoton olevan lähtökohtana arvioitaessa tuomion poistamista kansallisten säännösten nojalla (KKO 2009:84, kohta 8, KKO 2012:52 kohta 8). Lisäksi on todettu, että oikeudenkäymiskaaren 31 luvun 1 §:n 4 kohdan soveltamisen edellytyksiä on tällöinkin arvioitava sitä oikeusjärjestyksen lähtökohtaa vasten, että lainvoimaisella tuomiolla asia on ratkaistu sitovalla ja pysyvällä tavalla. Oikeusvarmuuden periaatteen on todettu edellyttävän, että lainvoimaisiin tuomioihin voidaan puuttua vain poikkeuksellisesti, eikä säännöksen perusteella mikä tahansa oikeudenkäyntivirhe merkitse kanteluperusteen täyttymistä (KKO 2007:36 kohta 11).17. Ennakkoratkaisuissa, joissa samassa asiassa todetun ihmisoikeusloukkauksen perusteella on päädytty poistamaan rikostuomio ja palauttamaan asia uudelleen käsiteltäväksi, on ollut kysymys entuudestaan vakiintuneiden ihmisoikeusperiaatteiden alaan kuuluvista tilanteista, joissa keskeistä menettelyllistä oikeusturvaperiaatetta on yksittäistapauksessa loukattu (ensin mainituissa tapauksissa vastaajaa ei ollut muutoksenhakuasteessa asianmukaisesti kuultu suullisessa käsittelyssä, viimeksi mainitussa tapauksessa kontradiktorisuusperiaatteeseen kuuluva vastakuulusteluoikeus ei ollut asianmukaisesti toteutunut). Ratkaisuissa ei ole kannanottoja, joiden mukaan ihmisoikeustuomioistuimen toteama sopimusloukkaus sellaisenaan, lain sanamuodosta riippumatta, olisi peruste kantelun hyväksymiselle. Tapaukset eivät myöskään ole koskeneet tilanteita, joissa lainvoimaisen tuomion poistaminen olisi perustettu johonkin sen jälkeisellä kannanotolla omaksuttuun uudenlaiseen tai muuttuneeseen tulkintaan ihmisoikeusvaatimusten sisällöstä.18. Normaali kantelun määräaika on verraten lyhyt, sillä kantelu on tehtävä kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun tuomio sai lainvoiman. Ihmisoikeusvalitukseen kytkeytyvä kantelun määräaika on puolestaan tosiasiallisesti hyvin pitkä, sillä ihmisoikeusvalitusten käsittelyajan vuoksi siitä tulee kansalliseen kohderatkaisuun nähden vähintään useiden vuosien mittainen. Asiat, jotka koskevat keskenään samanlaisia tekoja ja jotka on lainvoimaisesti ratkaistu soveltaen samoja vero- ja rikosoikeudellisia säännöksiä, tulisivat ylimääräisessä muutoksenhaussa arvioitaviksi toisistaan poikkeavasti ja erilaisin lopputuloksin riippuen siitä, onko tapaukseen sovellettava kantelu- vai purkusäännöksiä keskenään erilaisine määräaikoineen ja toisistaan poikkeavine perusteineen. Tässä yhteydessä asiat päätyisivät erilaisiin lopputuloksiin myös siitä riippuen, kumpaa seuraamusta, vero- vai rikosoikeudellista, koskeva menettely on ensiksi sattunut päättymään lopulliseen ratkaisuun, mikä epäkohta on nimenomaan haluttu torjua, kun ratkaisussa KKO 2013:59 on ihmisoikeustuomioistuimen nyttemmin antamista ratkaisuista poiketen päädytty irtautumaan rinnakkaisissa menettelyissä lopullisuuskriteeristä. Lainsäädännöllisten järjestelmäongelmien yhteydessä asiallisesti samanlaisten mutta ylimääräisessä muutoksenhaussa erilaiseen asemaan joutuvien rinnakkaistapausten mahdollinen määrä muodostuisi suureksi, jos menestyneelle ihmisoikeusvalitukselle annettaisiin toisista, muutoin vastaavanlaisista tapauksista poikkeava merkitys kanteluperusteena.19. Kun sopimusloukkauksen toteaminen perustuu järjestelmäongelmaan, jonka vaikutuspiirissä on ollut monia vastaavassa asemassa olevia henkilöitä, ei ole perusteltua, että he joutuisivat keskenään erilaiseen asemaan tuomion poistamisen edellytysten suhteen riippuen siitä, ketkä yksittäiset henkilöt ovat oikea-aikaisesti ja menestyksellisesti tehneet asiasta ihmisoikeusvalituksen. Lopputulosten erilaisuus johtaisi tällaisissa tapauksissa yhdenvertaisuuden kannalta vaikeasti hyväksyttäviin seurauksiin etenkin, kun otetaan huomioon, ettei ihmisoikeusvalitusta voida eikä pidä rinnastaa kansallisen tason säännöllisiin muutoksenhakukeinoihin. Ihmisoikeustuomioistuinta ei ole tarkoitettu ˮneljänneksi oikeusasteeksiˮ eikä se sovellu sellaiseksi.20. Eron tekeminen tällä perusteella olisi myös ristiriidassa sen kanssa, että ihmisoikeustuomioistuimessa on jo pitemmän aikaa pyritty ratkomaan järjestelmäongelmia pilottituomioilla sekä viime vuosina muutenkin eriyttämään asioiden käsittelyä priorisointijärjestelyillä. Tilanne, jossa jokaiselle yksittäiselle, jälkikäteen arvioiden saman epäkohdan kohteeksi joutuneelle syntyisi kannustin ihmisoikeusvalituksen tekemiseen vain päästäkseen ylimääräisen muutoksenhaun edellytysten kannalta parempaan asemaan kuin ilman valitusta, olisi ongelmallinen ja epätarkoituksenmukainen.21. Euroopan Neuvoston ministerikomitean vuodelta 2004 oleva suositus (Recommendation Rec(2004)6 on the improvement of domestic remedies), jossa jäsenvaltioiden toivotaan harkitsevan lainsäädäntötoimia, jotta sekä ihmisoikeusvalituksen tehneet että rinnakkaistapaukset saisivat samanlaisen kohtelun, ei Suomessa ole johtanut ylimääräistä muutoksenhakua koskeviin lainsäädäntötoimiin. Yhdenvertaisuuteen liittyvää epäkohtaa ei siten ole ryhdytty lainsäädännöllisesti korjaamaan tältä pohjalta.22. Erityisesti järjestelmäongelmien osalta kantelun hyväksymisen edellytysten tulkinnallinen laajentaminen ihmisoikeusvalituksen tehneen hyväksi johtaisi siten seurauksiin, jotka ovat edellä kerrotulla tavalla oikeudellisesti ongelmallisia. Kun ihmisoikeussopimuksesta itsessään ei johdu perustetta tulkita ylimääräisen muutoksenhaun edellytyksiä ihmisoikeusvalittajan hyväksi laille annetusta sisällöstä poiketen, mainitut syyt puhuvat laajentavaa tulkintaa vastaan. Kantelun hyväksymisen perusteeksi ei siten ole syytä hyväksyä ihmisoikeustuomioistuimen tuomiolla todettua sopimusloukkausta sinänsä ottamatta huomioon sopimuksen vastaiseksi katsotun menettelyn laatua ja sitä, voidaanko katsoa, että kyseessä on ollut oikeudenkäyntivirhe jo kansallista ratkaisua annettaessa.Arviointi ja johtopäätökset tässä asiassa23. Ihmisoikeustuomioistuimen toteama oikeudenkäyntivirhe A:n asiassa koskee ne bis in dem -kiellon vastaista menettelyä verorikosasiassa. Virheellisenä on pidetty sitä, että A on 23.12.2010 tuomittu hovioikeudessa törkeästä veropetoksesta, vaikka samaan menettelyyn perustuva hallinnollista veronkorotusta koskeva menettely oli tullut lopulliseksi ennen rikostuomion antamista. Ihmisoikeustuomioistuimen käytäntö oli jo aikaisemmin vakiintunut sen suhteen, milloin kysymyksessä on sama asia (idem), mutta käytännön selkiytyminen sen suhteen, miten on arvioitava oikeudenkäynnin toistamista (bis), tapahtui vasta vuoden 2014 keväällä. Ihmisoikeusloukkaus ei johdu siitä, että teosta seuraa kaksi erilaista seuraamusta, vaan siitä, että ne on tuomittu erillisissä menettelyissä. Kysymys on ollut useissa Euroopan neuvoston jäsenvaltioissa vakiintuneesti käytetyn järjestelmän katsomisesta ihmisoikeussopimuksen vastaiseksi.24. Niin kuin edellä on todettu, ihmisoikeussopimuksesta ei seuraa, että ihmisoikeusloukkauksen sisältävä tuomio olisi poistettava tai purettava. Korkeimman oikeuden käytännössä on useissa tapauksissa päädytty poistamaan sellaiset kotimaisen tuomioistuimen ratkaisut, joita ihmisoikeustuomioistuin on katsonut rasittavan oikeudenkäyntivirheen. Näihin ratkaisuihin ei kuitenkaan sisälly asiaa, jossa olisi ollut kysymys nyt käsillä olevan kaltaisesta oikeudenkäyntivirheestä, joka johtuu vakiintuneen lainsäädännöllisen järjestelmän katsomisesta sopimuksen vastaiseksi sopimusmääräysten tulkinnassa tapahtuneen kehityksen vuoksi. A:n kantelun perusteita arvioitaessa on sen vuoksi kiinnitettävä huomiota edellä kohdissa 6 – 22 esitettyihin näkökohtiin ja arvioitava niiden pohjalta sitä, olisiko hovioikeuden tullut jättää syyte törkeästä veropetoksesta tutkimatta sillä perusteella, että asiassa määrätyt veronkorotukset olivat tulleet lopullisiksi syytteen ollessa vireillä.25. Hovioikeus on 23.12.2010 antamassaan tuomiossa ratkaissut A:ta koskevan asian Korkeimman oikeuden silloisen ratkaisukäytännön mukaisesti, joka puolestaan on perustunut silloisesta Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen ratkaisukäytännöstä ilmenneisiin linjauksiin. Korkeimman oikeuden kyseisen ratkaisukäytännön mukaan (KKO 2010:46 ja KKO 2010:82) ne bis in idem -kielto ulotettiin vain peräkkäisiin menettelyihin mutta ei sitä vastoin tilanteeseen, jossa ensin aloitetussa prosessissa määrätty seuraamus tulee lopulliseksi vasta jälkimmäisen prosessin kuluessa tai sen jälkeen.26. Asiassa KKO 2014:93 on edellä kohdissa 2 – 3 kerrotulla tavalla päädytty siihen, ettei hovioikeudessa voitu katsoa tapahtuneen oikeudenkäyntivirhettä, kun hovioikeus ei ollut jättänyt syytettä tutkimatta veronkorotusten tultua lopullisiksi samanaikaisesti vireillä olleessa menettelyssä. Vastaavasti, ottaen huomioon, että tuomion poistamisen edellytyksiä on arvioitava sen oikeustilan kannalta, joka oli hovioikeuden noudatettavana oman ratkaisunsa ajankohtana, myöskään tässä tapauksessa ei ole perusteita katsoa, että hovioikeudessa olisi tapahtunut oikeudenkäyntivirhe. Edellä kohdissa 6 – 22 esitetyillä perusteilla tähän lopputulokseen on syytä päätyä, vaikka hakemuksen perusteena on ihmisoikeustuomioistuimen tuomio, jossa on todettu rikossyytteen käsittelyn jatkamisen loukanneen ihmisoikeussopimuksen 7. lisäpöytäkirjan 4 artiklaa veronkorotusten tultua lopullisiksi.27. Näin ollen hovioikeudessa ei ole tapahtunut oikeudenkäymiskaaren 31 luvun 1 §:n 1 momentin säännöksissä tarkoitettua oikeudenkäyntivirhettä eikä syytekohdan 8 osalta siten ole perusteita A:n lainvoimaisen tuomion poistamiselle.28. Kysymystä siitä, onko A:lla ihmisoikeustuomioistuimen toteaman oikeudenkäyntivirheen johdosta muutoin oikeus hyvitykseen, ei voida ratkaista tässä oikeudenkäynnissä.Muut perusteet29. Siltä osin kuin A on ylimääräisessä muutoksenhakemuksessaan vaatinut tuomion purkamista syytekohdan 8 osalta, Korkein oikeus toteaa seuraavan.30. Oikeudenkäymiskaaren 31 luvun 8 §:n mukaan rikosasiassa annettu tuomio voidaan syytetyn eduksi purkaa, jos tuomio perustuu ilmeisesti väärään lain soveltamiseen. Tuomion purkaminen ei tällöin edellytä, että hakemus on tehty tietyssä määräajassa.31. Ne perusteet, joilla Korkein oikeus on edellä kantelua koskevassa arvioinnissa katsonut, ettei syytteen tutkiminen ole ollut tuomion poistamiseen johtava menettelyvirhe, osoittavat samalla, ettei tuomion tällöin voida myöskään katsoa perustuneen ilmeisesti väärään lain soveltamiseen. Lain mukaista perustetta A:ta koskevan hovioikeuden tuomion purkamiselle syytekohdassa 8 tarkoitetun törkeän veropetoksen osalta ei siten ole.32. Korkein oikeus toteaa vielä, että A:ta on syytekohdassa 8 syytetty siitä, että hän oli antanut verotusta varten väärän tiedon verovuosien 1997 – 2003 henkilökohtaisissa veroilmoituksissa aiheuttaen veron määräämisen liian alhaiseksi. Asiakirjoista saatavan selvityksen mukaan A:n tuloon on Uudenmaan veroviraston 18.12.2006 ja 19.12.2006 antamilla jälkiverotuspäätöksillä lisätty peiteltyä osinkoa verovuosilta 2000, 2001, 2002, 2003 ja 2004 ja hänelle on näiltä verovuosilta määrätty veronkorotusta. Sen sijaan asiassa ei ole esitetty selvitystä siitä, että A:lle olisi määrätty veronkorotusta syytteen tarkoittamilta verovuosilta 1997, 1998 ja 1999. Tämän vuoksi hovioikeudella ei ole ollut tälläkään perusteella ne bis in idem -kieltoon perustuvaa estettä tutkia syytekohta 8 siltä osin kuin se on koskenut A:n menettelyä hänen antaessaan henkilökohtaiset veroilmoitukset verovuosilta 1997, 1998 ja 1999.
PäätöslauselmaHakemus hylätään siltä osin kuin se koskee syytekohtaa 8.Muilta osin asian käsittelyä jatketaan Korkeimman oikeuden viisijäsenisessä kokoonpanossa.Asian ovat ratkaisseet presidentti Pauliine Koskelo sekä oikeusneuvokset Kati Hidén, Kari Kitunen (eri mieltä), Gustav Bygglin, Liisa Mansikkamäki, Pertti Välimäki (eri mieltä), Pasi Aarnio (eri mieltä), Juha Häyhä, Hannu Rajalahti, Ilkka Rautio, Soile Poutiainen, Marjut Jokela (eri mieltä), Jukka Sippo (eri mieltä), Jorma Rudanko, Pekka Koponen, Ari Kantor (eri mieltä), Tuula Pynnä, Jarmo Littunen ja Mika Huovila (eri mieltä). Esittelijä Kari Vesanen.Eri mieltä olevien jäsenten lausunnotOikeusneuvos Huovila: Erimielisyyteni koskee sitä kysymystä, onko hovioikeuden lainvoimainen tuomio syytekohdan 8 osalta osittain poistettava sen vuoksi, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on A:n tekemän valituksen johdosta katsonut hänen oikeuksiaan loukatun. Ihmisoikeustuomioistuimen mukaan ihmisoikeussopimuksen 7. lisäpöytäkirjan 4 artiklaan perustuvaa ne bis in idem -kieltoa oli rikottu, koska A:ta vastaan nostettua rikosoikeudenkäyntiä oli jatkettu senkin jälkeen, kun hänelle samasta teosta määrätty veronkorotus oli tullut lainvoimaiseksi.Korkein oikeus on samaan aikaan ratkaistavana olevassa muussa asiassa antamassaan päätöksessä KKO 2014:93 hylännyt kantelun katsottuaan, että ihmisoikeustuomioistuin on vuonna 2014 antamissaan tuomioissa antanut uuden tai muuttuneen tulkinnan ne bis in idem -kiellon sisällölle ja että hovioikeuden vuonna 2013 antama tuomio oli ollut tuolloin vallitsevan oikeustilan mukainen eikä oikeudenkäyntivirhettä siten ollut tapahtunut. Olen näistä seikoista toista mieltä. Tässä asiassa on kuitenkin olennaista arvioida, mikä merkitys annetaan sille, että ihmisoikeustuomioistuin on todennut ihmisoikeusloukkauksen hakijan omassa asiassa.Kantelua koskevat säännökset ihmisoikeustuomioistuimen toteaman loukkauksen varaltaVuonna 2005 voimaan tullut oikeudenkäymiskaaren 31 luvun 2 §:n 3 momentin erityinen määräaikasäännös koskee tilannetta, jossa Euroopan ihmisoikeustuomioistuin tai muu kansainvälinen lainkäyttö- tai valvontaelin on todennut oikeudenkäyntivirheen hakijan asian käsittelyssä. Kyseinen lainkohta on säädetty siinä tarkoituksessa, että näin voidaan parantaa asianosaisten oikeusturvaa ja toteuttaa Euroopan neuvoston ministerikomitean suositus asioiden uudesta valtionsisäisestä käsittelystä R (2000) 2 (HE 9/2005 vp s. 13 ja 25). Suosituksessa todetaan, että ihmisoikeussopimuksen 46 artiklan mukaan sopimusvaltiot ovat sitoutuneet noudattamaan ihmisoikeustuomioistuimen lopullisia ratkaisuja ja että tietyissä tilanteissa tästä velvoitteesta seuraa, että loukattu osapuoli on saatettava samaan asemaan, jossa hän olisi ollut ilman loukkausta (restitutio in integrum, ennalleen palauttaminen). Suosituksessa sopimusvaltioita kehotetaan varmistamaan, että niiden lainsäädännössä on asianmukaiset mahdollisuudet saattaa asia uudestaan käsiteltäväksi esimerkiksi silloin, kun ihmisoikeustuomioistuimen toteama menettelyvirhe synnyttää vakavia epäilyksiä ratkaisun oikeellisuudesta.Kyseiseen säännökseen johtaneissa lain esitöissä on katsottu, että voimassa olleeseen lainsäädäntöön sisältyneet – ja edelleen voimassa olevat – kantelu- ja purkuperusteet soveltuvat myös sellaisiin tapauksiin, joissa kansainvälinen lainkäyttö- tai valvontaelin on todennut, että asian käsittelyssä tai ratkaisussa on tapahtunut ihmisoikeusloukkaus. Suomessa ei siten ole katsottu olevan tarvetta, toisin kuin eräissä muissa maissa on tehty, tarkistaa näitä tilanteita varten kantelu- tai purkuperusteita. Tämän vuoksi riittävänä muutoksena pidettiin kantelun määräajan pidentämistä (HE 9/2005 vp s. 24 ja 25 sekä Muutoksenhakutoimikunnan jatkomietintö KM 2002:8 s. 70).Hallituksen esityksen mukaan kanteluoikeuden lisäedellytykseksi olisi asetettu ˮerittäin painavan syynˮ vaatimus. Eduskunnan lakivaliokunta ei kuitenkaan pitänyt tätä lisäedellytystä asianmukaisena ottaen huomioon, että kaikissa säännöksen soveltamisalaan kuuluvissa tapauksissa kansainvälinen valvontaelin on kuitenkin todennut oikeudenkäyntivirheen tapahtuneen. Tällaisessa tilanteessa loukkauksen kohteeksi joutuneella on perusteltu syy odottaa, että hän saa asiansa kotimaisessa lainkäyttöjärjestelmässä uudelleen arvioitavaksi (LaVM 6/2005 vp s. 5).Lain esitöissä ei ole käsitelty lähemmin sitä, miten oikeudenkäymiskaaren 31 luvun 1 §:ssä säädettyjen kanteluperusteiden täyttymistä on arvioitava, kun ihmisoikeustuomioistuin on todennut, että oikeudenkäyntimenettelyssä on loukattu ihmisoikeussopimuksen velvoitteita. Edellä kuvatuissa lain esitöissä ja etenkin eduskunnan lausumissa lähtökohtana on ollut, että nykyinen lainsäädäntö mahdollistaa ihmisoikeustuomioistuimen toteamien loukkausten korjaamisen. Tämän lähtökohdan mukaista ei ole, että ihmisoikeustuomioistuimen toteaman oikeudenkäyntivirheen jälkeen ylimääräisessä muutoksenhaussa ryhdyttäisiin vielä erikseen selvittämään ja arvioimaan sitä, onko tuomioistuimen menettelyssä rikottu myös tuolloin vallinnutta oikeustilaa. Lainsäätäjän tarkoituksena ei ole ollut, että ihmisoikeustuomioistuimen toteama loukkaus voitaisiin ylimääräisen muutoksenhaun avulla korjata ainoastaan silloin, kun kysymyksessä on ollut yksittäinen lain soveltamisvirhe, mutta ei silloin, kun virheellinen lainkäyttöratkaisu johtuu yleisestä järjestelmäongelmasta.Korkeimman oikeuden soveltamiskäytäntöUseassa Korkeimman oikeuden ratkaisussa on todettu, että tuomion poistamisen ja purkamisen edellytyksiä on arvioitava kansallisen lain pohjalta myös silloin, kun hakemuksen perusteena on ihmisoikeustuomioistuimen langettama tuomio. Tämän mukaisesti on arvioitu muun muassa sitä, onko ihmisoikeustuomioistuimen toteama virheellisyys ollut niin merkittävä, että sen voidaan oikeudenkäymiskaaren 31 luvun 1 §:n 1 momentin 4 kohdassa säädetyllä tavalla otaksua olennaisesti vaikuttaneen jutun lopputulokseen. Lähtökohdaksi on silti asetettu se, että ihmisoikeusloukkaukseksi katsottu menettelyllinen virhe on myös mainitussa oikeudenkäymiskaaren säännöksessä tarkoitettu oikeudenkäyntivirhe. Ratkaisujen perusteluissa ei ole edes lausuttu siitä, onko menettely ollut senhetkisen sääntelyn ja oikeuskäytännön mukaista vai ei ja että tällä seikalla olisi merkitystä kantelun menestymisen kannalta.Korkeimman oikeuden linja käy ilmi muun muassa täysistunnossa annetussa ratkaisussa KKO 2012:52, jolla Korkein oikeus poisti aikaisemman tuomionsa KKO 2002:51 ihmisoikeustuomioistuimen ratkaisun johdosta (Suuripää v. Suomi, 12.1.2010). Ratkaisun KKO 2012:52 perusteluissa on tältä osin todettu, että arvioitaessa Korkeimman oikeuden tuomion poistamisen edellytyksiä kansallisten säännösten nojalla lähtökohtana on ihmisoikeustuomioistuimen kannanotto, jonka mukaan asiaa ei ollut voitu tutkia ja ratkaista kuulematta vastaajaa suullisessa käsittelyssä (kohta 8).Samankaltaista ilmaisua on käytetty aikaisemmin Korkeimman oikeuden ratkaisussa KKO 2009:84, jonka mukaan ihmisoikeustuomioistuimen kannanotto on lähtökohtana arvioitaessa tarvetta hovioikeuden tuomion poistamiseen kansallisten säännösten nojalla (kohta 8). Kyseinen tapaus koski suullisen käsittelyn toimittamisvelvollisuutta hovioikeudessa vuonna 1999, jolloin voimassa olleet menettelysäännökset ja ihmisoikeussopimukseen Suomen tekemä varauma huomioon ottaen rikosasian vastaajalla ei ollut yleistä oikeutta suulliseen käsittelyyn hovioikeudessa. Tämä seikka kuten ei myöskään se, että vastaaja oli suullisessa valmistelussa ilmoittanut pitävänsä näytön uudelleen esittämistä hovioikeudessa tarpeettomana, ei kuitenkaan vaikuttanut ihmisoikeustuomioistuimen kannanoton oikeudelliseen merkitykseen kanteluasiassa.Ihmisoikeustuomioistuimen kannanotto on vastaavalla tavalla otettu lähtökohdaksi, kun todettu loukkaus on koskenut aineellisen oikeuden soveltamista ja kun ylimääräisenä muutoksenhakukeinona siksi on ollut lainvoimaisen tuomion purkaminen oikeudenkäymiskaaren 31 luvun 8 §:n 1 momentin 4 kohdassa tarkoitetun ilmeisesti väärän lainsoveltamisen perusteella. Korkeimman oikeuden ratkaisussa KKO 2008:24 on todettu, että tämän purkuperusteen soveltaminen on mahdollista silloinkin, kun lain oikea sisältö täsmentyy vasta ihmisoikeustuomioistuimen ratkaisulla, jos tuomion purkamisen edellytykset muutoin täyttyvät (kohta 12). Mainittuun tapaukseen viitaten Korkein oikeus on täysistuntoratkaisussaan KKO 2009:80 todennut, että toisin kuin niissä tilanteissa, joissa lain soveltamisen oikeellisuus arvioidaan tuomion antamishetkellä vallinneen kansallisen oikeustilan valossa, tulevat tällöin – eli ihmisoikeustuomioistuimen kannanottoon perustuvassa asiassa – huomioon otettaviksi tuomion jälkeen vahvistetut kansainvälisten lainkäyttö- ja valvontaelinten tulkinnat vallinneen oikeustilan sisällöstä (kohta 7). Tältä pohjalta on muissakin ratkaisuissa arvioitu sitä, onko kohderatkaisussa kysymys virheellisestä lain soveltamisesta. Erikseen on kuitenkin otettu kantaa siihen, onko virheellisyys lain soveltamisessa ollut ilmeistä ja onko tuomiolla enää sellaista kielteistä vaikutusta hakijalle, että tuomion purkamiselle on painavat perusteet (KKO 2008:24, kohta 12 ja KKO 2011:100, kohdat 25 ja 26).Edellä esitetyn mukaisesti Korkein oikeus on vakiintuneessa tulkintakäytännössään lähtenyt siitä, että ihmisoikeustuomioistuimen toteama ihmisoikeusvelvoitteen rikkominen lainkäytössä on myös oikeudenkäymiskaaren 31 luvun 1 §:ssä tarkoitettu oikeudenkäyntivirhe tai 8 §:n 4 kohdan soveltamisalaan kuuluva virhe aineellisen lain soveltamisessa.Ihmisoikeustuomioistuimen linjauksia asian uudesta käsittelystä ja näiden linjausten merkityksestäIhmisoikeussopimuksen 46 artiklan 1 kohdan mukaan sopimusvaltiot sitoutuvat noudattamaan tuomioistuimen lopullisia tuomioita jutuissa, joiden osapuolia ne ovat. Saman artiklan 2 kohdan mukaan tuomio toimitetaan ministerikomitealle, joka valvoo sen täytäntöönpanoa.Ihmisoikeussopimuksessa ei ole säännöksiä, jotka velvoittaisivat sopimusvaltiota säätämään menettelyistä, joiden nojalla lainvoimainen ratkaisu voitaisiin kumota ihmisoikeustuomioistuimen tuomion johdosta. Ihmisoikeustuomioistuin on kuitenkin useasti todennut, että sen annettua loukkaustuomion kyseiselle valtiolle syntyy oikeudellinen velvoite – ei ainoastaan suorittaa ihmisoikeustuomioistuimen määräämä hyvitys – vaan myös lopettaa rikkomus ja mahdollisuuksien mukaan korjata loukkauksen seuraamukset niin, että hakija saatetaan sellaiseen asemaan, jossa hän olisi ollut ilman ihmisoikeusvelvoitteen rikkomista. Jos loukkauksen luonne mahdollistaa tilanteen ennallistamisen, sopimusvaltiolla on velvollisuus se toteuttaa (Papamichalopoulos ym. v. Kreikka, 31.10.1995, kohta 34, Öcalan v. Turkki, suuri jaosto 12.5.2005, kohta 210, Scozzari ja Giunta v. Italia 13.7.2000, suuri jaosto, kohta 249, Verein gegen Tierfabriken Schweiz (VgT) v. Sveitsi, suuri jaosto 30.6.2009, kohta 85, Emre v. Sveitsi 11.10.2011, kohta 69 ja Del Rio Prado v. Espanja, suuri jaosto 21.10.2013, kohta 137). Nämä velvoitteet seuraavat kansainvälisen oikeuden periaatteista (Verein gegen Tierfabriken, kohta 86).Sopimusvaltiolla on oikeus valita asianmukaiset keinot sopimusvelvoitteidensa täyttämiseksi edellyttäen, että ne ovat yhteensopivia tuomiossa esitettyjen päätelmien kanssa. Vain poikkeustapauksissa ihmisoikeustuomioistuin on katsonut, että sillä on toimivalta antaa nimenomainen määräys lopettaa ihmisoikeusloukkauksen jatkaminen (Del Rio Prado v. Espanja, kohta 138). Ihmisoikeustuomioistuin on kuitenkin uudemmassa oikeuskäytännössään usein todennut, että tuomion avaaminen on periaatteessa asianmukainen tapa korjata aikaisemmassa rikosoikeudenkäynnissä havaitut vakavat ihmisoikeussopimuksen 6 artiklan loukkaukset (Somogyi v. Italia, 18.5.2004, kohta 86, Öcalan v. Turkki kohta 210, Popov v. Venäjä, 13.7.2006, kohta 263 ja Salduz v. Turkki, suuri jaosto, 27.11.2008, kohta 72). Tarvittavat korjaustoimet riippuvat kuitenkin jutun ominaispiirteistä, joita on arvioitava ihmisoikeustuomioistuimen kyseisessä jutussa antaman ratkaisun valossa ja ottaen huomioon ihmisoikeustuomioistuimen soveltamiskäytäntö.Määrätessään loukkauksen johdosta suoritettavaa hyvitystä ihmisoikeustuomioistuin on ottanut huomioon, tarjoaako sopimusvaltion lainsäädäntö mahdollisuuden virheellisen ratkaisun poistamiseksi (Popov, kohta 263 ja Taxquet v. Belgia 16.11.2010, suuri jaosto, kohta 107). Näin on menetelty myös nyt esillä olevassa tapauksessa. Suomen hallitus on siinä tuonut esiin mahdollisuuden kansallisen tuomion poistamiseen ja tämän jälkeen suoritettavaan korvaukseen vankeusajalta (Glantz v. Suomi, 20.5.2014, kohta 69). Ihmisoikeustuomioistuin puolestaan totesi, ettei sen ole mahdollista arvioida, tuleeko sen havaitsema rikkomus johtamaan koko tuomion poistamiseen vai ei. Koska kansallinen järjestelmä mahdollisti tosiasiallisen vahingon korvaamisen ja aineettoman vahingon hyvittämisen, ihmisoikeustuomioistuin hylkäsi korvausvaatimukset (kohta 70).Ihmisoikeustuomioistuin on ratkaisuissaan ottanut kantaa myös siihen, onko ihmisoikeussopimuksen vastaiseksi todetun ratkaisun jälkeen haetussa ylimääräisessä muutoksenhaussa uudestaan rikottu ihmisoikeussopimusta. Edellä viitatussa Verein gegen Tierparken -tapauksessa ihmisoikeustuomioistuin totesi, että mahdollisuus saada ratkaisu avatuksi uudestaan kansallisella tasolla on tärkeä tekijä ihmisoikeustuomioistuimen ratkaisujen täytäntöönpanossa. Tämä ei kuitenkaan yksin riitä, vaan muutoksenhakumenettelyä on käytettävä siinä erityisessä tarkoituksessa, että näin voidaan toteuttaa kokonaan ja asianmukaisesti ihmisoikeustuomioistuimen tuomion sisältö (kohta 90). Ihmisoikeustuomioistuin katsoi Sveitsin rikkoneen ihmisoikeussopimusvelvoitteitaan, kun liittovaltion tuomioistuin oli muodollisina pidetyillä perusteilla hylännyt ylimääräistä muutoksenhakua koskeneen hakemuksen. Emre-tapauksessa arvioitavana oli se, oliko liittovaltion tuomioistuin menetellyt Sveitsin valtiolle ihmisoikeussopimuksesta seuraavien velvoitteiden mukaisesti niin, että muutoksenhakija olisi saatettu samaan asemaan, jossa hän olisi ollut ilman aiemmin todettua ihmisoikeusloukkausta (kohta 69). Sveitsin katsottiin rikkoneen ihmisoikeussopimuksen 46 artiklaa, kun muutoksenhaku oli johtanut vähäisempään muutokseen kuin mitä ihmisoikeustuomioistuimen tuomio olisi edellyttänyt.Ihmisoikeustuomioistuimen tuomiot ovat edellä kuvatulla tavalla sopimusvaltioita oikeudellisesti sitovia. Ihmisoikeussopimuksen tavoitteiden mukaista on, että sopimusvaltiot pyrkivät panemaan ihmisoikeustuomioistuimen antamat tuomiot yksilötasolla täytäntöön niin, että ihmisoikeusloukkaus mahdollisuuksien mukaisesti korjataan. Perustuslakivaliokunnan kannanottojen mukaan tuomioistuinten tulee valita perusteltavissa olevista lain tulkintavaihtoehdoista sellainen, joka parhaiten edistää perus- ja ihmisoikeuksien tarkoituksen toteutumista (PeVL 2/1990 vp s. 3 ja PeVM 25/1994 vp s. 4). Tätä perus- ja ihmisoikeusmyönteistä tulkintaa tulee noudattaa myös ylimääräistä muutoksenhakua koskevia säännöksiä sovellettaessa, kun hakemus perustuu todettuun ihmisoikeusloukkaukseen.Johtopäätökset ja arviointi tässä tapauksessaEdellä esitettyjen lainsäätäjän tarkoitusta, vakiintunutta oikeuskäytäntöä ja ihmisoikeusmyönteistä tulkintaa koskevien perusteiden nojalla katson, että ihmisoikeustuomioistuimen toteamaa menettelyvirhettä on pidettävä oikeudenkäymiskaaren 31 luvun 1 §:ssä tarkoitettuna oikeudenkäyntivirheenä. Kantelun menestyminen riippuu siitä, koskeeko virhe jotakin pykälän 1 – 3 kohdassa mainittua erityistä perustetta vai onko kysymyksessä 4 kohdassa tarkoitettu muu oikeudenkäyntivirhe, jolloin lisäksi vaaditaan, että virheen voidaan otaksua olennaisesti vaikuttaneen jutun lopputulokseen.Tapausten erotteleminen siinä suhteessa, johtuuko virheellinen lainkäyttöratkaisu yleisestä järjestelmäongelmasta vai onko kysymyksessä yksittäinen lain soveltamisvirhe, olisi sellainen uusi arviointiperuste, joka rajoittaisi ylimääräisen muutoksenhaun edellytyksiä laissa säädetystä. Myös ratkaisu KKO 2009:80 on koskenut sellaista seikkaa (itsekriminointisuoja konkurssimenettelyssä), jota ei ollut otettu lainsäädännössä asianmukaisesti huomioon ja jota myöhemmin korjattiin lainsäädäntöteitse. Olisikin periaatteellisesti ongelmallista asettaa lainkäytössä uusia, asianosaisten kannalta vaikeasti ennakoitavia edellytyksiä ylimääräiselle muutoksenhaulle viimekätisenä oikeussuojakeinona.Oikeudellisten järjestelmien muuttamisen vaikeus tai ongelman laajuus ei ole asianmukainen peruste sille, ettei yksilön kannalta merkittäviin oikeudenkäyntivirheisiin voitaisi puuttua kanteluteitse laissa säädettyjen edellytysten täyttyessä. Myöskään sitä, ettei kaikkia samanlaisia oikeudenkäyntivirheitä voida lyhyen kanteluajan johdosta oikaista, ei tule yhdenvertaisuusperiaatteeseen nojautuen käyttää syynä sille, ettei kantelua voitaisi hyväksyä niidenkään osalta, joiden asiassa kanteluaika on avoinna.On selvää, että lainvoimaisen tuomion purkaminen tai poistaminen voi aiheuttaa ongelmia niin muille asianosaisille kuin myös mahdollisuuksille selvittää asia uudessa oikeudenkäynnissä. Nämä ovat kuitenkin yleisiä ylimääräisen muutoksenhaun haittavaikutuksia, joiden painoarvon määrittäminen kuuluu ensisijassa lainsäätäjälle mutta joille ei voida antaa ratkaisevaa merkitystä arvioitaessa ylimääräisen muutoksenhaun edellytyksiä lainkäytössä. Tässä tapauksessa tämänkaltaisia haittavaikutuksia ei edes ole.Tässä asiassa ihmisoikeustuomioistuin on todennut Suomen rikkoneen ihmisoikeussopimuksen 7. lisäpöytäkirjan 4 artiklan ne bis in idem -kieltoa, koska A:n veropetosta koskevan asian käsittelyä oli jatkettu hovioikeudessa sen jälkeen, kun samaa asiaa koskeva veronkorotuspäätös oli tullut lopulliseksi. Kysymyksessä on siis oikeudenkäymiskaaren 31 luvun 1 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitettu tilanne, jossa asia on otettu tutkittavaksi, vaikka on ollut olemassa sellainen seikka, jonka johdosta oikeuden olisi omasta aloitteestaan pitänyt jättää asia tutkittavaksi ottamatta.Koska ihmisoikeustuomioistuin on todennut ihmisoikeusloukkauksen, katson merkityksettömäksi sen, että hovioikeuden menettely on vastannut tuolloin vallinnutta lainsäädäntöä ja Korkeimman oikeuden ratkaisuista KKO 2010:45, 2010:46 ja 2010:82 ilmenevää tulkintaa ne bis in idem -kiellon sisällöstä. Kun törkeää veropetosta koskeva syytekohta 8 on verovuosien 2000 – 2004 osalta tutkittu ja siinä kuvattu menettely on luettu A:n syyksi, vaikka syytettä ei olisi saanut tutkia, hovioikeuden tuomio on tältä osin oikeudenkäymiskaaren 31 luvun 1 §:n 1 momentin 1 kohdan nojalla poistettava. Kuten enemmistön perustelujen kohdassa 29 esitetään, A:n hakemus on hylättävä siltä osalta kuin hovioikeuden tuomio koskee sellaisia verovuosia, joilta ei ole määrätty veronkorotusta.Oikeusneuvokset Kantor, Sippo, Jokela, Aarnio, Välimäki ja Kitunen olivat kukin vuorollaan samaa mieltä kuin oikeusneuvos Huovila.

matches:
§ 1
§ 3
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
tuomioistuin
tuomioistuin
KKO
KKO


text:
Sexsi Tarinoita Erotiikka Sivut Homoseksuaaliseen / Homo Prostituoituja
Aivan selvästi ihmisillä oli suuret odotukset siitä, että kun menee naimisiin, niin se kauan odotettu vapaus seksin suhteen tulee olemaan hallelujaa-kokemus. No, niinkuin arvata saattaa ,niin nuo raukat anteeksi surkutteluni olivat huonosti varustautuneet tosiinsa sukupuolisesti tutustumiseen ja heillä on suuria vaikeuksia pitemmänkin päälle löytää toisensa sukupuolisesti.
Suurin yllätys on se ,että jotkut hakeutuvat sukupuolisiin alakulttureihin , siis vanhan ajan nimityksen mukaisesti perversioihin, sellaisiin , jotka voivat antaa hukeita eroottisia kokemuksia, mutta myöskin aina itsetuhomiseen asti huonoja 0miatuntoja.
Ja nämä ovat muuten todella kilttejä ja aitoja kristittyjä ihmisiä joista on vaikeata sellaista olettaa. He eivät tahdo vahingoittaa ketään , mutta eivät voi löytää muutakaan sukupuolisen painee ulospääsyä.
Pornon katselu tietokoneelta , itsetyydytys ja siihen liittyvä paljastumisen pelko on myöskin suuri keskustelun aihe. Kukaan ei välitä siitä millaista ihmisten sukupuolinen käyttäytyminen on, niin kauan kun siinä ei vahingoiteta ketää ,oli seksi sitten esiaviollista , avioliiton ulkopuolista tai avioliitossa. Moraalinen normi on se, että seksi on sallittua ,mutta vain yhden parnerin kanssa kerralla.
Jos ei voi elää hänen kanssaan, niin sitten on parempi erota kun elättää sivusuhteita. Toisen pettäminen on suurin rikos mitä voi tehdä. Avioeroluvut sekä avioliitoissa että avosuhteissa ovat suuria. Suhteet rakentuvat tunteille eikä yhteisille sopimuksille ja tunteet ovat ailahtelevia ja etsivät kiintymyksen kohteita. Liberaalinen asenne voi olla vaarallinen sen jättäessä henkilöt yksin silloin kun he haluaisivat päästä selvyyteen voimista joille he eivät yksin mahda mitään ja joka on tuhoamassa heidän elämäänsä.
Eikä saa unohtaa että singelit ovat sukupuolisia ja erroottisia yksilöitä joilla näissä kysymyksissä on omat vaikeutensa. Kun olen käynyt Unicefin vapaaehtoistyöntekijänä konkreettisesti ja omalla kustannuksella tutustumassa Pietarin katulapsiin, jotka kuuluivat avustuskohteisiimme, ja joita Jumalan kieltäneen Neuvostoliiiton julkisoikeudellisen perillisen Venäjän federaation kansalaiset myyvät esim.
Yleensäkin pornoistunut ihmiskuva sotkee normaalin seksuaalisuuden ja herkkyyden, ja estää näkemästä toista arvokkaana tasavertaisena, rakkauden ja kunnioituksen arvoisen olentona.
Ei ihme, että seurakunnat ovat täynnä naimattomia, kun miehet pitkälti ovat oman fantasiamaailmansa koukussa, ja nainen nähdään joko lihapalana tai vaarallisena viettelijänä, jota pitää juosta pakoon… Tälläkin alueella paras apu ja asiantuntija on Luoja, joka on miehen ja naisen suhteen alunperin ideoinut. Loistava keksintö, toteutus usein ontuu…. Olen kuullut tarinan opettajasta, joka havainnollisti asioita. Hänellä oli yksi karkki, hän otti siitä paperin pois ja laittoi sen karkin pöydälle.
Sitten hän kehortri jokaista koskemaan sormellaan sitä karkkia. Lopuksi hän esitti kysymyksen: Kuka haluaa nyt syödä tuon karkin? Jumala loi miehen ja naisen ja laittoi ihmisen ikävän toisen luo! Taivaassa valmistettu avioliitto alkaa tutustumisella ja tunne menee ylhäältä alas. Jos henkinen puoli näyttää sopivan, niin yleensä muukin sopii.
Siihen liittyy kolme asiaa rakkaus, ilo ja lisääntyminen. Nämä asiat ovat Jumalan tarkoittamia asioita. Kun ihminen tekee asialle patologisen tutkimuksen, niin näistä saadaan monta osayhtälöä.
Olipa kiinnostava perspektiivi aihepiiriin. On hämmentävää nähdä unta siitä, että harrastaa kiihkeää seksiä henkilön kanssa josta ei ole unelmoinut romanttisessa mielessä. Peuhaaminen esimerkiksi pomon tai parhaan ystävän kanssa ei kuitenkaan viesti siitä, että sinulla olisi syvältä kumpuavia himoja kyseistä henkilöä kohtaan.
Unelmointi kolmenkimpasta symboloi, että kaipaat luultavasti enemmän tukea läheisiltäsi tai tunnet, että elämästäsi puuttuu jotain olennaista. Jos naisosapuoli on unessasi dominoivampi, kaipaat luultavasti joitain tunneperäisiä elementtejä elämääsi. Jos taas sänkytouhuissa johtajan asemassa on mies, viestii se ehkä fyysisen huomion kaipuustasi. Jaa se myös ystävillesi. Juuri nyt Päivä Viikko.
Game of Thrones -tähti koki näyttävän muodonmuutoksen Täyteaineita ja kyykkäystä - Geordie Shore -tähteä ei meinaa tunnistaa enää samaksi henkilöksi Plus-malli Marjaana Lehtinen sai törkeää ulkonäkökritiikkiä — julkaisi voimaannuttavan alastonkuvan Justin Bieber kasvatti pitkän liehuletin — fanit närkästyneitä: Opiskelijan nerokas keksintö estää näytön hajoamisen Näytä lisää.
Lause, joka saa heidät syttymään Havaitse veritulppa ajoissa — salakavalat oireet, jotka jokaisen tulisi tunnistaa Tiputteletko aina kännykkääsi maahan? Opiskelijan nerokas keksintö estää näytön hajoamisen Justin Bieber kasvatti pitkän liehuletin — fanit närkästyneitä:
Gratis despedidas de mujeres con tetas tias buenas videos xxx porno xxx hentai videos de putas porno porno lesbiana mujeres haciendo pajas negros porno tube mujeres haciendo sexo grates orgias amater xxx pelis porno viejas peludas chinos follando con mujeres playas nudistas follando gorditas porno lesbicos mujeres maduras porno casting porno masturbacion videos x masajes eróticos tetas grandes pollas mamadas gratis porno gratis amater rusas putas cachondas vídeos gratis negras peludas chicos follando pareja joven peliculas porno anal porno intercambios dibujos porno anal videos porno hd follando asiaticas porno dibujos pornos en español momxxx sonia baby porno gratis pormo porno negra videos hentai video porno de peludas xxxporno cumlouder españolas free hd xxx español videos follando rusas putas lesbianas madura x masajes xx tetonas porno viejas follar por el culo sexo de sexo xxx porno bdsm videos porno en español amater tube hombres peludos sexo lesbiana mujeres fallando sexo porno de gordas vedios de maduritas porn en español sexo amateur culos calientes follando en español videos sexo romantico hombres desnudos mujeres arabes follando porno español tetonas follando se masturba videos porno video porno con enanos follando ver pelis gratis xxx videos porno en la cocina videos ñorno jasmine webb hentai porno maduras mature porn bbw videos pono gratis muy duro xxx lesbianas en español best hd porno videos porno gordas tetonas follando en la playa chicas latinas videos de fiesta porno gratis negras porno virgenes xxx en español videoa porno gratis videos porno gratuitos porno amateur transexuales hombres follando en la cocina pornotube hd tube xxx natalia z mamadas porno de sexo anal españoles gratis mujeres videos porno españil bajar porno actrices porno en español corridasenlaboca jasmine webb hentai porno español mujeres maduras videos pornos gratis xxx nacho vidal en español mom and son xxx español videos de travestis videos xxl porno.
con silvie delux 18 chicasguarras mejor porno romanticos enfermeras follando porno con viejas folladoras maduras gratis porno amateur xexo gratis faking sexp gratis gente haciendo pajas videos abuelas peludas videos porto gratis garganta profunda porno gratia super tetonas españolas xxx chicas pornos gratis brutal tetas muy peludos guapas desnudas playa paginas porno de mujeres eyaculando videos eroticos videos xxx maduras velludas viejas gratis ver video porno español gratis chicas latinas vecinas follando coñitos calientes enanas latinas videos bdsm porno porno sexo con asiaticas anal hd madura xxx gratis en tetas negras videos caseros porno videod porno travestis follando porno bi videos porno espñol negros porno en espanol fotos de casa mujeres haciendo pajas gratis xxx negras videos coños peludos pillados follando pollas porno x peludas follando coñitos calientes culos grandes tetas perfectas coños sexy nekane porno para descargar gratis descargar porno gratis videos porno españoles follando coños peludos gratis peliculas sexo árabe videosdetravestis chicos guapos desnudos porno intercambios de maduras gordas folladas caseras pollas monstruosas peliculas xxx viejas tias buenas videos pporno follando dos chicas asiaticas peliculas porno madre porno.
cumlouder porno latino amateur hombres desnudos porno gra videos pornograficos gratis videos de lesbianas españolas follando porno en espanol gratis español hd bajar porno duro porno negritas petardash video porno tetona natural tias buenas xxx tetas gordas pornografia follando moras xxx trio ruvia 19 porno putas enfermeras porno xxx sexo anal porn porno tetonas videoporn casting xx porn porno.
Oikeastaan ainoa keskiaikaisen eroottisen kirjallisuuden jonkinasteinen tabu näyttää olleen oraalinen seksi. Erilaiset seksiin liittyvät uniseikkailut ovat varmasti kaikille tuttuja. Jatkamalla palvelun käyttöä hyväksyt evästeiden käytön. Alitajuntamme saattaa olla fiksumpi, kuin arvaammekaan! Myöhemmin, aina luvulle asti, homoseksuaalisuus liitettiin lasten seksuaaliseen hyväksikäyttöön mikä selittää osaltaan sodan jälkeistä negatiivista suhtautumista homoseksuaalisuuteen. No, niinkuin arvata saattaa ,niin nuo raukat anteeksi surkutteluni olivat huonosti varustautuneet tosiinsa sukupuolisesti tutustumiseen ja heillä on suuria vaikeuksia pitemmänkin päälle löytää toisensa sukupuolisesti. Tuoreiden tutkimustulosten mukaan menetelmä on tehokas ja voisi auttaa monia syöpäpotilaita.
TANTRA HÄMEENLINNA PORIN WEB GAY KAMERAT
monstercocks tramboliini homoseksuaaliseen
brazilian shemale suomen seksi gay
Hot pojat porn homo erotikka

matches: hd hd hd hd hd hd