text:
Homo Frenulumin Repeämä Seinäjoki Seksi / Vapaa Homoseksuaali
gigantti hml thai homoseksuaaliseen hierontaa tampere
rajut seksi videot teen sex vids gay
16 March, 2018 by Antione Troyer
Porno porno joven despedidas de porno caliente videos porno abuelas ancianas putas porno amaters follando gratis videos p gratis lisa ann videos porno manga porno de sexo hardcore se folla en hd las mejores videos videos porno gratis negras peliculas porno sexy porno caliente porno eyaculacion femenina videos demaduras videos pormos videos porno 80 videos xxx videos porno frances videos pormos videos porno en español mujeres maduras españolas maduras tetonas videoporn casting español viejas milf madre hija sexo peludas descargar videos x videos tias follando follando con mama follando porno.
con mujeres maduras porn tube peliculas maduras tetonas rubias videos porno milfs xxx ver videos free milfxxx videos gratis de viejas fallando joven porno anal maduras la playa corridas en castellano películas porno vidio porno corridas porno gratis video porno en fiestas sexo en publico videos porno gordas maduras lesvianas quiero ver videos de madura con su hija follando videos actrices del mundo video porno gratis porno gratis chicos desnudos vidios porno tetas grandes tetas jovenes peludas videos porno gratis porno checas sexo xxx follando culonas negras porno en español videos enfermeras follando con madres videos maduros sado videos sasha grey follando hd videos gratis maduras españolas petadas hd videos xxl parejas videos porno hd videos cunlauder los mejores vídeos pornos anales porn hentai videos lesbianas vicky storm maduras videos pornos gratis peliculas porno de maduritas hd videos porno de lesbianas follando vídeos sexo videopornogratis folladas follar por el culo videos ponor gratis actrices porno esperanza gomez vintagexxx chicas buenas videos de rubias tube chicas rubias 18 anal morenas maduras gratis en castellano gratis porno lesbianas xxx follando mama pornosex coño rasurado porno fuerte coño abierto petardas cumlouder videos sadomaso porno madre spanish porn chicas meando en tetas en español superguarras ver videos porno 3d mature manga hd videos xxx colegialas ruvia 19 sofia rose embarazada follando videoa xxx corridas en castellano videos porno duro xxx gordas videos lesbianas madura lenceria porno para follar gordas sexo gratis gang bang tube lesbianas webcam sex porn tube xxx latinas culonas silvie delux 18 porn videos morenas cachondas masaje erotico latinas xxx natalia z mamadas gratis chicas masturvandose abuelas asiaticas peliculas porno gorditas travestis follando gratis follar viejas folladas videos videos porno con porno follar viejas sexo gorditas follando con negros videos pornod videos porno descargar videos actrices porno grati videos pornos de lesbianas masajes gordas gratis de travestis españoles xxx videos lesbianas viejaspeludas porno hd maduras sexo gratis pormo videos x sexo hardcore hentay secretarias rusas follando milfxxx heidi hentai 3d tias en español gratis lesbianas penes de ancianas gordas x porn free milfxxx heidi hentai pollas grande trios amateur español video porno amateur negras videos ponor gratis gais follando en tetas los mejores páginas porno de madura española las mejores culos del mundo video trio amateur videos xxx travestis porno.
con tetas grandes gratis porno xx tetonas porno lesbiana madura española glory hole porn madura ver peliculas maduras gratis travestis pollas descargar videos pormo gratis sexo grupal videos mamadas morenas maduras con tetas sexo gratis porno pono duro gratis porno bisexual porno gratis es.
Español porno videos travestis españoles videos follando trios videos xxx hd travestis follando videos de rebeca linares mature porn chica porno de tetonas mujeres maduras gratis video videos porno anal amateur x rubias tetonas folladas por el mejor porno sexo con videos xxx follamdo pornotube hd videos pornos de tios videos sexo grati porno cratis agatha vania vodeos xxx mujeres maduras chupando polla vídeos de orgias gratis nenas putas maduras jade kitty mejor porno para mujeres negras x españoles gratis maduras videos porno con amigos videos porno travesti follando videos videos porno chicas follando cumlauder españa porno gordos trio streaming porn pov porno gratis se folla a cuatro patas x españoles gratis videos de follar en español porno gratuitos negras porno de maduras videos porn porno transexuales gratis lesbianas españolas gratis coñito maduras.
con porno en español videos porno brutal anal ver videos sexo con pezones gigantes videos pornos españoles porno follando porno enfermeras follando pelis porno porno de maduras gratis lesbianas follando gratis descargar videos gratis de tetas videos de chicas cumloude videos putas vergas grandes xxx gordas porn videos pornos españoles erotico gratis super grandes porno gordas videos zorras peludas seso duro xxx porno de putas porno masaje erotico latinas anal videos tetonas videos de maduras gratis actrices x art porn videos porno sexy porno putas gratis chicas para parejas rusas castingcouch-x videos de lesbianas gordas gratis massage xxx chicas rubias cachondas videos xxx gratis amateur madre hija follando xxx sex free videos bdsm videos porno xx hotporn porno chicas con videos porno lisa ann porno mujeres en la playa amateurs follando follando muizoras amateur putas videos pornoxx tias con enanas porno trans porno peliculas porno gratis brutal lesbianas amateur interracial madura y desnudas porno de polla gordas videos sexo videos x videos porno wicked porn viejas lesbianas follando playa amateurs tetonad melani rios videos porno travesti webcam coumluder videos xxx lesbianas intercambio de colegialas porno mujeres maduras porno gratis peliculas porno de lesbianas viejas sexi porno entre lesbianas vicky storm super pollas películas porno maduro lamiendo coños chicas 19 sexo lesbico casero vídeos porno en hd porn sexo con negros desnudos vidios porno secretarias buenas desnudas videos porno vidios pprno gratis en español hd viejas viejos videos potno videos porno viejas porno hd sexo con viejos porno.
con maduras gratis videos x free video gratis morenas xxx follando videos porno español tetonas jovenes trios bisexuales porn hd videos porno geys abuelas videos porno morena follando culonas brasileñas follando viejas chicas corriendose los mejores actrices porno espñaol madres videos phorno gratis redporn chicas lesbianas latinas tetonas folladas sexo video porno tub casting videos porno con chicas haciendo el amor chicas asiaticas peliculas porno intercambios de soltera porno abuela folla descargar videos calientes tube chicas desnudad hd videos pornos lesbianas videos jovenes videos maduros coño madre video mamadas rubias bdsm extremo corrida vaginal videos pprno español gratis xxx video porno gratis videos de mujeres videos teens gordas negras videos anal gratis lesvianas videos porno trio ruvia 19 vids sexo mujeres haciendo pajas porno gordos follando penetracion vaginal mujer follando duro teens hd enanas porn xx hotporn porno jenna jamenson videos porno en castellano sexo video tetona masturbandose casting videos porno corrida anal porno gratis haciendo el coño brandy aniston coños peludos follando chicos desnudos porno doble penetracion vaginal penes videos porno pelirrojas xxx videos pollas calientes enanas porno gratis espanol transexual videos de fiesta porno pollas culonas rubiad19 videos de mujeres folladas videos porno en la playa brutal xxx abuelas gratis sexo voyeur sexo sexotube mujeres maduras negras desnudas ver videos de dibujos porno gratis sexo chicas videos porno anal cuarentonas calientes videos masajes xxx negras gordas porno videos porno de porno española follando videos porno español de enanas coño videos xxx videos eroticos putas mamando amateur videos porno anal duro videos folladas torbe vídeos porno para chicas exhibicionistas peliculas sexo gratis porn tube viejas sexi porno hd chicas porno castingcouch-x videos porno fuertes videos porno bbw amigas lesbianas corriendose video porno despedida sexo anal videos pornos video morena follando chicas desnudad xxx corrida fontanero porno despedida de putas rubias 19 porno entre lesbianas español videos porno lesbicas xxx publico videos videos maduras con maduros sado videos porno con mujeres cachondas follando videos porno hentay xxx free hd videos de porno gratis videosputas sexi porno en castellano tias cachondas folladas xxx franceska jaime negras porno trios amateur videos gratis de sexo viejas folladas alanah rae japonesas xxx tube gordita follada romantica enanas xxx amas de maduritas x porno casting porno de gordas españolas folladoras maduras follando porno gratis coñito maduras.
Vaimo tulee sisään kun hänen valtava äiti ratsasta katselua: Enjoy in our nuvid aasialainen XXX porn videos. Käytä sisältöä missä ja milloin tahansa kaikilla laitteillasi. Venäläistä seksiä ilmainen mummojen ilmaiset venäläisten tyttöjen jalat vaatteet liike kouvola. Kotivideo seksi escorts fuengirola joulukuu Muuten kaikki samat liikkeet ja vartalolla painelut ja päällä istumiset mutta seksiä ei ole koskaan tarjottu.

matches: hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd


text:
Työsuhteeseen perustuvan osakeannin verotus | Verohallinnon ohjeet | Virallistieto | EDILEX
VH/572/00.01.00/2019
Laki Verohallinnosta (503/2010) 2 § 2 mom. 5.8.2019
5.8.2019 - Toistaiseksi
2 Osakeantia koskeva sääntely
3 Työsuhteeseen perustuva osakeanti palkansaajan tuloverotuksessa
3.2 Sääntelyn soveltamisen edellytykset
3.3 Veronalaisen edun arvo
3.4 Veronalaisen edun verovuosi
3.5 Palkansaajan verotuksessa huomioitavat vähennykset
3.6 Osakkeiden luovuttaminen
4 Työsuhteeseen perustuva osakeanti ennakkoperinnässä
4.1 Ennakonpidätyksen toimittaminen
4.2 Työntekijän eläke- ja työttömyysvakuusmaksu
4.3 Palkansaajan menettely verovuoden aikana
5 Työnantajan ja työntekijän maksut
5.1 Vakuutetun sairausvakuutusmaksu
5.2 Työnantajan sairausvakuutusmaksu
5.3 Työeläke- ja työttömyysvakuutusmaksu
6 Työnantajan ilmoitusvelvollisuus
6.1 Työnantajan ilmoitukset tulorekisteriin
7 Palkansaajan veroilmoitus
7.1 Yleisesti verovelvollinen
8 Työsuhteeseen perustuvasta osakeannista johtuvien kulujen vähennyskelpoisuus työnantajan verotuksessa
9 Työsuhteeseen perustuva osakeanti varainsiirtoverotuksessa
10 Ohjeen soveltaminen
Tässä ohjeessa käsitellään työsuhteeseen perustuvan osakeannin verotusta. Työsuhteeseen perustuvalla osakeannilla tarkoitetaan tuloverolain 66 §:n 1 momentin mukaista oikeutta merkitä yhteisön osakkeita tai osuuksia käypää hintaa alempaan hintaan.
Tässä ohjeessa käsitellään työsuhteeseen perustuvan osakeannin verotusta palkansaajan tuloverotuksessa, työnantajan ennakkoperinnässä, elinkeinotulon verotuksessa ja varainsiirtoverotuksessa.
Tuloverolain 66 §:n 3 momentin mukaisista työsuhdeoptioista on annettu oma erillinen ohje Työsuhdeoptioiden verotus, eikä työsuhdeoptioiden verotuskysymyksiä käsitellä tässä ohjeessa muutoin kuin 66 §:n 1 momentin ja 3 momentin rajanvetotilanteiden näkökulmasta.
Tässä ohjeessa käsitellään työsuhteeseen perustuvan osakeannin verotusta. Työsuhteeseen perustuvasta osakeannista säädetään tuloverolain (1535/1992, TVL) 66 §:n 1–2 momentissa.
Ensin mainitun lainkohdan mukaan ansiotuloa on etu työsuhteeseen perustuvasta oikeudesta merkitä yhteisön osakkeita tai osuuksia käypää hintaa alempaan hintaan. Etu on veronalaista siltä osin kuin osakkeen tai osuuden hinnasta saatu alennus on enemmän kuin 10 prosenttia osakkeen tai osuuden käyvästä hinnasta. Jos etu ei ole henkilöstön enemmistön käytettävissä, saatu alennus on koko määrältään veronalaista tuloa. Säännöksessä mainittu verovapaa 10 prosentin alennus on siten mahdollinen ainoastaan, jos etu on henkilöstön enemmistön käytettävissä.
Säännöksen 2 momentissa säädetään julkisesti noteeratun osakkeen tai osuuden käyvän hinnan määrittelystä.
Tässä ohjeessa ei käsitellä TVL 66 §:n 3 momentissa säädettyjen työsuhdeoptioiden verotusta. Työsuhdeoption verotusta käsitellään ohjeessa Työsuhdeoptioiden verotus.
Osakeannista osakeyhtiössä säädetään osakeyhtiölain (624/2006, OYL) 9 luvussa. Sen 1 §:n 1 momentin mukaan yhtiö voi antaa uusia osakkeita tai luovuttaa hallussaan olevia omia osakkeitaan (osakeanti). Saman lainkohdan 2 momentin mukaan osakeannissa voidaan antaa osakkeita merkittäviksi maksua vastaan (maksullinen osakeanti) tai antaa osakkeita maksutta (maksuton osakeanti).
Osakeyhtiölaissa säädetään osakkeenomistajien etuoikeudesta osakkeisiin. OYL 9 luvun 3 § 1 momentin mukaan osakkeenomistajilla on etuoikeus annettaviin osakkeisiin samassa suhteessa kuin heillä ennestään on yhtiön osakkeita. Tästä 3 §:ssä säädetystä etuoikeudesta poikkeamiseen tulee olla osakeyhtiölaissa säädetyt perusteet. Näistä perusteista säädetään OYL 9 luvun 4 §:ssä.
Suunnatussa osakeannissa yhtiöstä liikkeelle laskettavat osakkeet annetaan rajatun joukon merkittäviksi. OYL:n mukaan poikkeaminen merkintäetuoikeudesta on mahdollista, jos siihen on yhtiön kannalta painava taloudellinen syy. Hyväksyttävyyttä arvioitaessa tulee erityistä huomiota kiinnittää osakkeen merkintähinnan ja käyvän hinnan suhteeseen.
Suunnattu osakeanti voi olla myös maksuton. Suunnatun maksuttoman osakeannin edellytyksenä on, että maksuttomaan antiin on yhtiön kannalta ja sen kaikkien osakkeenomistajien etu huomioon ottaen erityisen painava taloudellinen syy. Tällaiseksi erityisen painavaksi taloudelliseksi syyksi voidaan katsoa esimerkiksi erilaiset kannustinjärjestelmät, joissa osakkeita annetaan yhtiön johdon tai työntekijöiden merkittäväksi.
OYL:n mukaan suunnattu osakeanti voidaan kohdistaa esimerkiksi yhtiön asiakkaille, henkilökunnalle tai vain osalle henkilökuntaa. Henkilöstölle suunnatulle annille on tunnusomaista, että merkintähinta on osakkeiden käypää hintaa alempi.
Myös osuuskunta voi osuuskuntalain (421/2013, OKL) mukaan järjestää osuus- tai osakeannin. Työsuhteeseen perustuvaa osakeantia koskevia säännöksiä sovelletaan vastaavasti myös osuuskunnan toteuttaman osuus- tai osakeannin yhteydessä.
Tuloverolain 66 §:n 1 momentin mukaan työsuhdeannista saatu etu on veronalaista ansiotuloa, jos kyse ei ole säännöksen tarkoittamasta korkeintaan 10 prosentin suuruisesta verovapaasta alennuksesta. Ennakkoperintälain (1118/1996, EPL) 13 §:n 3 momentin mukaan työsuhdeannista saatu etu on palkkaa.
3.2.1 Työsuhteeseen perustuva etu
Työsuhdeantia koskevan sääntelyn soveltuminen edellyttää, että kyseessä on työsuhteen perusteella saatu etu. Verotuskäytännössä työsuhteen perusteella saatavaan etuun rinnastetaan myös yhtiön toimitusjohtajan ja hallituksen jäsenen saama työsuhdeantietu. Samaa periaatetta sovelletaan myös hallintoneuvoston jäseniin. Mahdollisen veronalaisen edun arvo on näissäkin tilanteissa luonteeltaan palkkatuloa.
Jos osakkeita luovutetaan suunnatussa osakeannissa käypää hintaa alempaa vastiketta vastaan muulle kuin työsuhteessa tai edellä mainitussa asemassa olevalle henkilölle, kyseessä ei ole TVL 66 §:n 1 momentissa tarkoitettu työsuhdeanti. Esimerkiksi yhtiön alihankkijana toimivalle yrittäjälle tai vuokratyöntekijälle annettuun etuun ei sovelleta työsuhdeantia koskevia säännöksiä. Jos tällainen etu on sovittua vastiketta työsuorituksesta, edun arvo on työkorvausta.
Koska työsuhdeantia koskevassa säännöksessä veronalaiseksi tuloksi säädetään nimenomaan työsuhteeseen perustuva oikeus merkitä yhtiön osakkeita tai osuuksia käypää alempaan hintaan, säännös on tarkoitettu sovellettavaksi myös konsernisuhteessa olevien yhtiöiden toistensa henkilökunnalle antamiin etuihin. Edellytyksenä on, että etu perustuu työsuhteeseen.
Työsuhdeantisäännöstä ei sitä vastoin voida soveltaa silloin, kun palkansaaja merkitsee osakkeenomistajien merkintäetuoikeusannissa osakkeita alihintaan aiemmin omistamiensa osakkeiden perusteella.
3.2.2 Yhtiön hallussa olevien omien osakkeiden luovuttaminen
Uusien osakkeiden antamisen lisäksi OYL 9 luvun 1 §:n perustella osakeantina pidetään myös yhtiön hallussa olevien omien osakkeiden luovuttamista. Osakkeita on voinut tulla yhtiön haltuun hankkimalla, lunastamalla yritysjärjestelyssä tai yhtiön itselleen suuntaamassa ilmaisessa osakeannissa.
Vuoden 1978 osakeyhtiölain osakeantisäännöstä sovellettiin vain uusien osakkeiden antamiseen. Verotuskäytännössä on vakiintuneesti katsottu myös nykyisen OYL:n voimaantulon jälkeen, että yhtiön luovuttaessa henkilökunnalle alennettuun hintaan lunastamiaan tai hankkimiaan omia osakkeita, TVL 66 §:n 1 momentin työsuhdeantisäännöstä ei voida soveltaa (katso myös KHO 1994 B 523, varainsiirtoverotuksessa vastaava tulkinta päätöksessä KHO 2017:39).
Jos työntekijä voi hankkia yhtiöltä sen hallussa olevia omia osakkeita käypää hintaa alemmalla hinnalla, katsotaan koko saatu alennus veronalaiseksi ansiotuloksi. Sen sijaan, jos osakkeet ovat tulleet yhtiön haltuun sen itselleen suuntaamalla maksuttomalla osakeannilla, ja yhtiö tarjoaa niitä henkilöstön enemmistölle, kysymyksessä on TVL 66 §:n 1 momentissa tarkoitettu työsuhteeseen perustuva osakeanti.
3.2.3 Henkilöstön enemmistö
Tuloverolain 66 §:n 1 momentissa säädetty 10 prosentin alennus osakkeen tai osuuden käyvästä hinnasta on verovapaa ainoastaan, jos etu on henkilöstön enemmistön käytössä.
Henkilöstön enemmistön käsitettä ei ole määritelty itse säännöksessä eikä sen esitöissä. Verotuskäytännössä työsuhdeannin on katsottu täyttävän henkilöstön enemmistöä koskevan kriteerin, kun mahdollisuus osakkeiden merkintään on yli puolella henkilöstöstä. Säännöksen soveltuminen ei edellytä, että kaikki tosiasiassa käyttäisivät tarjottua mahdollisuutta. Riittää, että yli puolella henkilöstöstä on mahdollisuus osallistua työsuhdeantiin.
Yli puolta henkilöstöstä voidaan tarkastella sekä yhtiötasolla (yhden juridisen yhtiön sisällä) että konsernitasolla. Henkilöstön enemmistön kriteerin voidaan siten katsoa täyttyvän esimerkiksi tilanteessa, jossa ulkomainen emoyhtiö järjestää työsuhdeannin suomalaisen tytäryhtiönsä henkilöstölle tai suomalainen emoyhtiö järjestää työsuhdeannin ainoastaan emoyhtiön henkilöstölle.
Jos osakeanti sitä vastoin on suunnattu ainoastaan rajatulle henkilöpiirille, kuten yrityksen avainhenkilöille, osakeannissa saatu alennus on kokonaisuudessaan veronalaista tuloa. Näissä tilanteissa joudutaan usein pohtimaan myös rajanvetoa työsuhdeannin ja työsuhdeoption välillä (katso tarkemmin luku 3.2.5).
3.2.4 Käypää hintaa alempi merkintähinta
Työsuhdeantia koskeva tuloverolain 66 §:n 1 momentin säännös tulee sovellettavaksi vain, jos osakkeita saadaan merkitä käypää hintaa alempaan hintaan. Jos osakemerkintä tapahtuu käypään hintaan, veronalaista etua ei synny.
Jos etu on henkilöstön enemmistön käytettävissä, veronalaisena tulona pidetään ainoastaan 10 prosentin ylittävää alennusta. Jos osasta työsuhdeannissa merkittävistä osakkeista saadaan yli 10 prosentin alennus ja osasta korkeintaan 10 prosenttia, veronalaista tuloa syntyy ainoastaan niiden osakkeiden osalta, joista saatu alennus on ylittänyt 10 prosenttia. Edellytyksenä on, että kaikkien osakeannissa merkittäväksi tarjottavien osakkeiden osalta kyse on henkilöstön enemmistölle tarjottavasta edusta.
Esimerkki 1: X Oyj on päättänyt koko henkilöstölleen suunnatusta osakeannista, jossa kukin työntekijä voi merkitä korkeintaan 100 kappaletta yhtiön osakkeita. Merkintähinnan osalta yhtiö on päättänyt, että osakeannissa merkittäväksi tulevista osakkeista ensimmäiset 1.000 kpl tarjotaan merkittäväksi 40 prosentin alennuksella ja loput osakkeet 10 prosentin alennuksella. Osakkeet, jotka merkitään 40 prosentin alennuksella, tarjotaan niille, jotka ensimmäisenä ilmoittavat halukkuutensa osallistua osakeantiin.
Osakeannissa syntyy veronalainen etu niille, jotka merkitsevät osakkeita 40 prosentin alennuksella. Veronalaisen edun määrä on se alennus, joka ylittää 10 prosenttia osakkeen käyvästä hinnasta laskettuna. Niiden osakkeiden merkinnästä, joissa alennus on määritelty 10 prosenttiin, veronalaista etua ei synny.
Jos edellä kuvattu 40 prosentin alennus tosiasiassa olisi suunnattu esimerkiksi ainoastaan yhtiön avainhenkilöille, etu olisi kokonaisuudessaan veronalaista.
Edun arvon laskemisesta on kerrottu tarkemmin luvussa 4.3.
3.2.5 Osakeanti vai työsuhdeoptio
Työsuhdeannin ja työsuhdeoption rajanveto ei ole kaikissa tilanteissa täysin selvä. Työsuhdeoptiolla tarkoitetaan TVL 66 §:n 3 momentin mukaan työsuhteeseen perustuvaa oikeutta saada tai hankkia yhteisön osakkeita tai osuuksia käypää alempaan hintaan vaihtovelkakirjalainan, optiolainan, optio-oikeuden tai muun näihin rinnastettavan sitoumuksen perusteella. Työsuhdeoptioille on tyypillistä se, että osakkeiden merkintä tapahtuu tiettynä tulevaisuuden ajankohtana etukäteen sovituilla ehdoilla ja hinnalla.
Tietyissä tilanteissa saattaa olla epäselvää, sovelletaanko järjestelyyn työsuhdeantia vai työsuhdeoptiota koskevia säännöksiä. Korkeimman hallinto-oikeuden päätöksessä KHO 2009:8 työsuhteeseen perustuvaa etua ei annettu OYL 10 luvun 1 §:ssä tarkoitettua optio- tai muuta erityistä oikeutta käyttäen, vaan osakeannin muodossa. Tämä toteutettiin määrittelemällä osakkeen merkintähinta ja -aika niin, että merkintään oikeutetut saattoivat hyötyä osakeantipäätöksen jälkeisestä osakkeen arvonnoususta. Koska avainhenkilöillä oli mahdollisuus hyötyä osakkeiden arvonnoususta merkitsemällä yhtiön osakkeita tulevaisuudessa merkintähetken käypää hintaa alempaan hintaan, järjestelyä oli pidettävä TVL 66 §:n 3 momentissa tarkoitettuna työsuhdeoptiona eikä saman lainkohdan 1 momentissa tarkoitettuna työsuhdeantina.
Päätöksen perusteella palkansaajalle osakeannin muodossa annettua etua on pidettävä työsuhdeoptiona silloin, kun palkansaajalla on mahdollisuus hyötyä osakkeen arvonnoususta. Tämä on tyypillisesti mahdollista silloin, kun merkintähintana käytetään kannustinjärjestelmän alkamisajankohdan perusteella määriteltyä osakkeen käypää hintaa, mutta kannustinjärjestelmän alkamisajankohdan (merkintähinnan määrittämisen ajankohta) ja merkintäajan päättymisen välinen aika on usean kuukauden mittainen tai tätä pidempi.
Osakeantitilanteissa tyypillisesti merkintä tapahtuu lyhyessä ajassa osakeantipäätöksen jälkeen. Ottaen huomioon TVL 66 §:n 1 ja 2 momenttien säännökset, joiden mukaan julkisesti noteeratun osakkeen tai osuuden käyvän hinnan määrittämiseen vaikuttavat merkintähetken arvon lisäksi myös osakkeen tai osuuden osakeantipäätöstä edeltävän tai seuraavan kuukauden keskimääräinen hinta, Verohallinnon käsityksen mukaan osakeanti voidaan normaalitilanteessa toteuttaa kolmen kuukauden merkintäajan sisällä. Tätä pidempi merkintäaika voi johtaa TVL 66 §:n 3 momentin soveltamiseen 1 momentin sijasta.
Rajanveto osakeannin ja työsuhdeoption välillä vaikuttaa ennen kaikkea siihen, miten osakkeiden merkinnästä saatava etu arvostetaan. TVL 66 §:n 1 momentin mukaisessa osakeannissa etu arvostetaan osakeantipäätöstä edeltävän kalenterikuukauden keskimääräiseen hintaan (vaihtoehtoisesti osakkeen ensimmäistä noteerausta seuraavan kuukauden keskimääräiseen hintaan). Työsuhdeoptioedun arvo sitä vastoin määräytyy optioiden käyttöhetken mukaan, toisin sanoen osakkeiden merkintäpäivän arvon mukaan.
Rajatulle henkilöpiirille tarjottavan edun kohdalla luokittelulla on vaikutusta ainoastaan arvostamiseen, koska saatu etu on joka tapauksessa kokonaisuudessaan veronalaista tuloa. Henkilöstön enemmistölle tarjottavan edun osalta luokittelu vaikuttaa lisäksi siten, että TVL 66 §:n 3 momentin soveltamistilanteissa 1 momentin mukaista 10 prosentin alennusta ei voida soveltaa, vaan saatu alennus on kokonaisuudessaan veronalaista tuloa.
3.2.6 Muut työsuhdeantiin liittyvät ehdot
Työsuhdeantiin voi liittyä muitakin ehtoja kuin pelkkä alennus. Kyse voi olla esimerkiksi osakeantiin liittyvästä vähimmäis- tai enimmäismerkintämäärästä. Vähimmäismerkinnän määrä julkisesti noteeratussa yhtiössä on voitu sitoa pörssierän suuruuteen tai muuhun kiinteään osakkeiden kappalemäärään. Toinen tyypillinen tapa on sitoa kunkin työntekijän merkittäväksi sallittu määrä henkilön palkan määrään. Tällaisten ehtojen tulee koskea samoin perustein kaikkiin osakeantiin oikeutettuja henkilöitä.
Edellä mainitun tyyppiset ehdot eivät vaikuta työsuhdeannin verotukselliseen arviointiin, jos työsuhdeanti edelleen täyttää vaatimuksen edun tarjoamisesta koko henkilöstölle tai sen enemmistölle ja kyse on osakeannista eikä TVL 66 §:n 3 momentin mukaisesta työsuhdeoptiosta.
Esimerkki 2: X Oyj on päättänyt koko henkilöstölleen suunnatusta osakeannista, jossa kukin työntekijä voi merkitä osakkeita korkeintaan omaa kolmen kuukauden bruttopalkkaansa vastaavalla määrällä. Merkinnän yhteydessä työntekijät saavat merkitä osakkeita 10 prosentin alennuksella osakeantipäätöstä edeltävän kalenterikuukauden keskimääräiseen hintaan verrattuna. Merkinnän yhteydessä saatu alennus on verovapaa TVL 66 §:n 1 momentin perusteella.
3.2.7 Osakesäästöohjelmat
Osakesäästöohjelma on ohjelma, jossa työntekijälle annetaan mahdollisuus hankkia työnantajayhtiön tai muun konserniyhtiön osakkeita. Useimmiten ohjelmiin liittyy ennalta määritelty säästöajanjakso, jonka aikana työntekijä säästää määrätyn osan nettopalkastaan tulevaa osakkeiden hankintaa varten. Säästöajanjakson jälkeen työntekijällä on mahdollisuus ostaa tai merkitä osakkeita käypää hintaa alhaisempaan hintaan. Kyse voi olla kertaluontoisesta osakesäästöohjelmasta tai jatkuvasta ohjelmasta, jossa osakkeita hankitaan tai merkitään esimerkiksi kerran vuodessa.
Säästöajanjakson jälkeen tapahtuva osakkeiden hankinta voidaan toteuttaa osakeannin muodossa siten, että kyse on TVL 66 §:n 1 momentin mukaisesta työsuhteeseen perustuvasta osakeannista. Jos kyse on osakeannin muodossa koko henkilöstölle tai vähintään henkilöstön enemmistölle suunnatusta ohjelmasta, käyvästä hinnasta saadusta alennuksesta on veronalaista ainoastaan se alennus, joka ylittää 10 prosenttia osakkeen käyvästä hinnasta laskettuna.
Veronalaista on ainoastaan se alennuksen määrä, joka ylittää 10 prosenttia osakkeen käyvästä hinnasta laskettuna, jos kyse on henkilöstön enemmistölle tarjottavasta edusta. Jos kyse sitä vastoin on rajatulle henkilöpiirille myönnetystä edusta, veronalaista etua on osakkeiden käyvän hinnan ja osakkeista maksetun määrän erotus kokonaisuudessaan.
3.3.2 Julkisesti noteeratut osakkeet
TVL 66 §:n 2 momentin nimenomaisen säännöksen mukaan käyvällä hinnalla tarkoitetaan julkisesti noteerattujen osakkeiden osalta osakeantipäätöstä edeltäneen kalenterikuukauden ajalta laskettua keskimääräistä hintaa. Jos osakkeiden ensimmäistä julkista noteerausta seuraavan kalenterikuukauden keskihinta on tätä alempi, edun veronalaisuus määräytyy ja veronalaisen tulon määrä lasketaan mainitun alemman hinnan perusteella.
Edun määrää laskettaessa osakkeen merkintähintaa verrataan osakeantipäätösajankohtaa edeltäneen kalenterikuukauden ajalta laskettuun keskimääräiseen hintaan. Kalenterikuukauden keskimääräinen käypä hinta pörssissä noteerattujen osakkeiden osalta saadaan laskemalla kuukauden aikana päätettyjen kauppojen yhteenlaskettu kokonaisvaihto jaettuna kauppojen (myytyjen osakkeiden) lukumäärällä. Lähtökohtaisesti tämä tarkoittaa pörssin aukioloaikana tehtyjä kauppoja, mutta tilanteessa, jossa verovelvollinen esittää luotettavan selvityksen kaupankäyntiaikojen ulkopuolella tehdyistä kaupoista (niin sanotuista blokkikaupoista), nämä voidaan ottaa keskimääräisen hinnan laskennassa huomioon. NM-, First North ja Pre-listalla tai muulla vastaavalla monenkeskisellä kauppapaikalla kaupankäynnin kohteena olevat osakkeet voidaan rinnastaa tässä suhteessa pörssiosakkeisiin. Samoin ulkomaisissa arvopaperipörsseissä noteeratut osakkeet ovat säännöksessä tarkoitettuja julkisesti noteerattuja osakkeita.
Listautumistilanteissa, joissa osakemerkintää edeltävän kalenterikuukauden noteerausta ei ole olemassa, on verotuskäytännössä hyväksytty 10 prosentin alennuksen laskeminen listautumishinnasta. Jos listautumista seuraavan kalenterikuukauden keskihinta on tätä alempi, edun veronalaisuus määräytyy ja veronalaisen tulon määrä lasketaan mainitun alemman hinnan perusteella.
TVL 66 §:n 2 momentin säännös johtaa siihen, että julkisen vaihdannan kohteena olevien osakkeiden merkinnässä veronalaista etua ei synny 10 prosenttia suuremmastakaan alennuksesta, jos samojen osakkeiden keskihinta osakeantia seuraavan kalenterikuukauden aikana on edellä tarkoitetulla tavalla etukäteen laskettua hintaa pienempi. Perusteena, josta 10 prosentin alennus lasketaan, käytetään tällöin TVL 66 §:n 2 momentin mukaan alempaa hintaa.
3.3.3 Muut kuin julkisesti noteeratut osakkeet
Muiden kuin pörssissä tai säännellyllä markkinapaikalla noteerattavien yhtiöiden osakkeiden merkintähetken käypää hintaa määrättäessä voidaan muun selvityksen puuttuessa lähtökohtana pitää Verohallinnon ohjeessa Varojen arvostaminen perintö- ja lahjaverotuksessa esitettyjä arvostamisperiaatteita. Siten verovelvollisen on lähtökohtaisesti aina selvitettävä Verohallinnolle työsuhteeseen perustuvassa osakeannissa saamiensa osakkeiden käypä arvo ja käyvän arvon laskentaperusteet sekä osakkeista mahdollisesti maksamansa hinta.
3.3.4 Osakkeiden arvonalentuminen ja luovutusrajoitukset
Työsuhdeannissa saatuihin osakkeisiin voi liittyä luovutusrajoituksia, joiden vuoksi työntekijä ei voi luovuttaa osakkeita tietyn ajanjakson aikana niiden merkinnän jälkeen. Oikeuskäytännössä on katsottu, että osakkeiden merkintähetken käyvästä hinnasta ei voida poiketa luovutusrajoitusten ja osakkeiden kurssilaskun johdosta (KHO 2011:91). Jos osakkeenomistajan oikeudet (äänioikeus ja osinko-oikeus) ovat kokonaisuudessaan siirtyneet osakkeenomistajalle, ei pelkän luovutusrajoituksen perusteella voida poiketa osakkeiden merkintähetken mukaisesta arvostamisesta.
Työsuhdeantiin perustuva veronalainen etu on saatu vallintaan siinä vaiheessa, kun palkansaaja merkitsee hänelle osakeannissa tarjotun osakkeen. Tämä ajankohta ratkaisee edun verovuoden. Osakkeiden merkintäajan alkamisella, merkintöjen hyväksymisellä tai osakkeiden siirtämisellä palkansaajan arvo-osuustilille ei siis ole vaikutusta edun verotusajankohtaan.
Etu työsuhteeseen perustuvasta osakeannista on palkkaa (EPL 13 § 3 momentti), jos etu ei TVL 66 §:n 1 momentin säännöksen mukaan ole verovapaa. Tämä etu otetaan huomioon palkansaajan verotusta toimitettaessa tulonhankkimisvähennyksen sekä kunnallisverotuksen ansiotulovähennyksen ja valtionverotuksen työtulovähennyksen perusteissa (TVL 95 §, 105 a § ja 125 §).
Kun palkansaaja myy työsuhteeseen perustuvassa osakeannissa saamiaan osakkeita, sovelletaan luovutusvoiton verotusta koskevia säännöksiä (TVL 45–47 ja 50 §). Osakkeiden myynnistä saatu luovutusvoitto on veronalaista pääomatuloa.
Luovutusvoiton määrä lasketaan lähtökohtaisesti vähentämällä luovutushinnasta osakkeiden hankintameno, joka on osakkeista maksetun hinnan sekä palkkana verotetun määrän summa. Osakkeita myytäessä osakkeen merkinnän yhteydessä saatua verovapaata 10 prosentin alennusta ei lueta vähennyskelpoiseen hankintamenoon (KVL 59/2004). Luovutusvoittoa laskettaessa voidaan soveltaa myös hankintameno-olettamaa.
Jos palkansaaja myy osakkeet niiden hankintamenoa alempaan hintaan, tästä syntyy lähtökohtaisesti luovutustappio. Luovutusvoittojen ja tappioiden verotuksesta on kerrottu tarkemmin Verohallinnon ohjeessa Arvopaperien luovutusten verotus.
Työsuhdeannista saatu etu on palkkaa (EPL 13 §:n 3 momentti) siltä osin kuin kyse ei ole henkilöstön enemmistölle tarjotusta korkeintaan 10 prosentin alennuksesta osakkeen käyvästä hinnasta laskettuna. Työnantajan on tämän vuoksi toimitettava edun arvosta ennakonpidätys (EPL 9 §:n 1 momentti). Ennakonpidätys on toimitettava, vaikka palkansaaja olisi hakenut työsuhdeannista saamaansa etua varten ennakkoverot.
Esimerkki 3: Palkansaajan syyskuun rahapalkka on 4 200 euroa. Hänellä on autoetu, jonka luontoisetuarvo on 630 euroa ja matkapuhelinetu, jonka luontoisetuarvo on 20 euroa. Tämän lisäksi palkansaaja on merkinnyt työsuhdeannissa yhteensä 100 kpl työnantajayhtiönsä osakkeita. Osakkeen käypä hinta on ollut 50 euroa ja osakkeen merkintähinta 35 euroa kappaleelta. Alennuksesta 10 prosentin osuus (5 euroa osakkeelta) on verovapaa. Tämän ylittävä alennus (10 euroa osakkeelta) on veronalainen. Työsuhdeantiedun määrä on siten 1 000 euroa.
työsuhdeantietu 1 000 €
yhteensä 5 850 €
Verokortin mukaan palkansaajan ennakonpidätysprosentti on 34. Ennakonpidätyksen määrä on siten (34 % x 5 850) 1989 euroa.
Ennakonpidätys toimitetaan vähentämällä pidätettävä määrä rahapalkasta. Tämä summa merkitään toimitetuksi ennakonpidätykseksi tulorekisteriin annettaviin ilmoituksiin.
Ennakonpidätyksen toimittamisesta on kerrottu tarkemmin ohjeissa Työsuhdeoptioiden verotus sekä Ennakonpidätyksen toimittaminen.
Palkansaajalle maksettavasta palkasta peritään pääsääntöisesti työntekijän eläkemaksu ja työttömyysvakuutusmaksu. Molemmat maksut lasketaan rahapalkan ja tavanomaisten luontoisetujen yhteismäärästä (bruttopalkka) ja vähennetään nettopalkasta.
Työsuhteeseen perustuvasta oikeudesta merkitä yhteisön osakkeita tai osuuksia käypää hintaa alempaan hintaan ei kuitenkaan peritä näitä maksuja, jos etu on henkilöstön enemmistön käytettävissä (TyEL 70 §:n 3 momentin 3 kohta sekä laki työttömyysetuuksien rahoituksesta 19 §:n 2 momentin 3 kohta). Jos etu sitä vastoin ei ole henkilöstön enemmistön käytettävissä, etu on kokonaisuudessaan työntekijän eläkemaksun ja työttömyysvakuutusmaksun alaista palkkatuloa.
Jos työsuhdeannista saatu etu on arvoltaan niin suuri, että koko rahapalkka on pidätettävä ennakonpidätyksenä eikä edellä mainittuja maksuja enää saada perittyä, sovelletaan Verohallinnon ohjeessa Työsuhdeoptioiden verotus (luku 6.2) määriteltyjä periaatteita.
Työsuhdeantiedun saamisesta saattaa seurata se, että palkansaajan kannattaa hakea muutosta verokorttiinsa, sillä verokortin ennakonpidätysprosentissa ei ole automaattisesti huomioitu työsuhdeannista saadun tulon vaikutusta. Tämä saattaa johtaa siihen, että koko rahapalkka kuluu ennakonpidätyksen toimittamiseen tai ennakonpidätyksen määrä jää liian pieneksi. Jos toimitetun ennakonpidätyksen määrä jää liian pieneksi, palkansaaja saattaa joutua maksamaan jäännösveroa ja jäännösverolle laskettavaa huojennettua viivästyskorkoa.
Työsuhdeannista saatu etu on palkkaa, joten se on ensisijaisesti ennakonpidätyksen alaista tuloa. Työsuhdeannista saadulle edulle voidaan määrätä myös ennakkoveroa (EPL 23 §). Siten palkansaaja voi välttyä jäännösveroilta myös hakemalla ennakkoveroja verovuoden aikana tai lisäennakkoa vielä verovuoden päättymisen jälkeen. Kannettavaksi määrätty lisäennakko otetaan automaattisesti huomioon verojen suorituksena (Laki verotusmenettelystä (VML) 34 §).
Työnantaja toimittaa työsuhdeannista saadusta edusta ennakonpidätyksen verokortin mukaisesti myös silloin, kun palkansaaja on hakenut ennakkoverojen tai lisäennakon määräämistä. Tämä tulee ottaa huomioon verokortin tulorajoissa.
Sairausvakuutuslain (1224/2004, SVL) 18 luvun 5 §:n 1 momentin mukaan Suomessa vakuutettu henkilö on velvollinen suorittamaan vakuutetun sairausvakuutusmaksun, joka koostuu päiväraha- ja sairaanhoitomaksusta. Päivärahamaksu määrätään vakuutetun veronalaisen palkkatulon ja työtulon perusteella ja sairaanhoitomaksu kunnallisverotuksen verotettavan tulon perusteella (SVL 18 luku 14 § 1 momentti ja 18 luku 15 § 1 momentti).
Sairausvakuutuksen päivärahamaksun perusteena olevaa palkkatuloa on SVL 11 luvun 2 §:n 3–5 momentin mukainen palkka. Lainkohdassa tarkoitettuna palkkana pidetään muun muassa ennakkoperintälain 13 §:ssä tarkoitettua ennakonpidätyksen alaista palkkaa.
SVL 11 luvun 2 §:n 4 momentissa säädetään tietyistä eristä, joita ei kuitenkaan pidetä päivärahamaksun perusteena olevana palkkana. Kyseisen säännöksen 3 kohdan mukaan palkkana ei pidetä etua työsuhteeseen perustuvasta oikeudesta merkitä yhteisön osakkeita tai osuuksia käypää hintaa alempaan hintaan, jos etu on henkilöstön enemmistön käytettävissä.
Tuloverolain 66 §:n 1 momentissa tarkoitetusta työsuhdeannista saadusta edusta ei peritä päivärahamaksua edellyttäen, että etu on henkilöstön enemmistön käytettävissä. Työsuhdeannista saadusta edusta peritään ainoastaan vakuutetun sairaanhoitomaksu, joka määrätään korotettuna (SVL 18 luku 14 § 1 momentti ja 18 luku 20 §). Jos työsuhdeannista saatava etu ei ole henkilöstön enemmistön käytettävissä, päivärahamaksu kuitenkin peritään.
Vakuutetun sairausvakuutusmaksu sisältyy verokortin ennakonpidätysprosenttiin. Rajoitetusti verovelvollisen lähdeveroprosentti ei sisällä sairausvakuutuksen maksuja.
Työnantajan sairausvakuutusmaksusta annetun lain (2016/771, TaSavaL) 4 §:n 1 momentin mukaan työnantaja on velvollinen maksamaan työnantajan sairausvakuutusmaksun, jos työntekijä on sairausvakuutuslain mukaan Suomessa vakuutettu. Työnantaja suorittaa työnantajan sairausvakuutusmaksun työntekijöille maksettavien palkkojen yhteismäärän perusteella. Palkalla tarkoitetaan muun ohessa ennakkoperintälain 13 §:ssä tarkoitettua ennakonpidätyksen alaista palkkaa. Palkkana ei kuitenkaan pidetä sairausvakuutuslain 11 luvun 2 §:n 4 momentissa mainittuja eriä (TaSavaL 4 §).
Työsuhdeannista ei makseta työnantajan sairausvakuutusmaksua, jos etu on henkilöstön enemmistön käytettävissä. Jos etu sitä vastoin ei ole henkilöstön enemmistön käytettävissä, työnantajan sairausvakuutusmaksu maksetaan.
Työsuhteeseen perustuvasta oikeudesta merkitä yhteisön osakkeita tai osuuksia käypää alempaan hintaan ei makseta työnantajan tai palkansaajan eläkevakuutusmaksua, jos etu on henkilöstön enemmistön käytettävissä (TyEL 70 §:n 3 momentin 3 kohta ja 152 §:n 4 momentti). Tällaisesta edusta ei myöskään makseta palkansaajan tai työnantajan työttömyysvakuutusmaksua. Työntekijän työeläke- ja työttömyysvakuutusmaksuista ennakkoperinnässä on kerrottu luvussa 4.2.
Työnantajan on ilmoitettava palkansaajalle maksamansa palkat, luontoisedut ja muut veronalaiset suoritukset tulorekisteriin.
Työnantaja ilmoittaa tulorekisteriin työsuhteeseen perustuvasta osakeannista syntyvän edun, jos etu on ollut henkilöstön enemmistön käytettävissä ja alennus on enemmän kuin 10 prosenttia osakkeen käyvästä hinnasta. Jos osakkeiden merkintä tapahtuu käypään hintaan tai alennus on enintään 10 prosenttia osakkeen käyvästä hinnasta laskettuna, sitä ei ilmoiteta tulorekisteriin lainkaan.
Jos kyse ei ole henkilöstön enemmistölle suunnatusta osakeannista, etu on kokonaisuudessaan henkilön veronalaista ansiotuloa. Tällaisen edun ilmoittamisesta on tulorekisteriä koskevissa ohjeissa erilliset ohjeet.
Katso työnantajan ilmoitusten antamisesta tulorekisteriin lisää ohjeesta: Tietojen ilmoittaminen tulorekisteriin: työntekijän palkitseminen, yrittäjälle maksettavat suoritukset ja muut erityistilanteet.
Työsuhteeseen perustuvasta osakeannista saatu veronalainen etu on yleensä merkitty palkansaajan esitäytetylle veroilmoitukselle työnantajan antamien tietojen perusteella silloin, kun etu on saatu suomalaiselta työnantajalta. Palkansaajan tulee tarkistaa tiedot ja korjata mahdolliset virheellisyydet.
Jos etu on saatu ulkomaiselta työnantajalta tai suomalainen työnantaja on laiminlyönyt ilmoittamisvelvollisuutensa, palkansaajan on täydennettävä veroilmoitusta ilmoittamalla työsuhteeseen perustuvasta osakeannista saatu etu Verohallinnolle (VML 7 §).
Palkansaajan ilmoitusvelvollisuudesta on kerrottu tarkemmin ohjeessa Työsuhdeoptioiden verotus.
Työsuhteeseen perustuvasta osakeannista johtuvien kulujen vähennyskelpoisuudesta työnantajan verotuksessa noudatetaan vastaavia periaatteita kuin työsuhdeoptioihin liittyvien kulujen vähennyskelpoisuuden osalta. Tästä kerrotaan tarkemmin Verohallinnon ohjeessa Työsuhdeoptioiden verotus.
Varainsiirtoverolain (931/1996, VSVL) 15 §:n 1 momentin mukaan arvopaperin omistusoikeuden luovutuksesta on luovutuksensaajan suoritettava varainsiirtoveroa. Varainsiirtoverolaissa tarkoitettuja arvopapereita ovat muun ohessa osakkeet ja merkintäoikeudet. Arvopaperina pidetään myös arvopaperia vastaavaa arvo-osuutta (VSVL 17 §). Varainsiirtoveroa ei ole suoritettava ulkomaisen yhteisön liikkeeseen laskeman arvopaperin luovutuksesta (VSVL 18 § 1 momentti).
Luovutuksena ei lain soveltamisalan mukaan pidetä osakkeiden tai optio-oikeuksien merkintää (HE 121/1996). Kun palkansaaja merkitsee työsuhteeseen perustuvassa osakeannissa yhtiön liikkeeseen laskemia uusia osakkeita, kyseessä ei ole varainsiirtoverolaissa tarkoitettu osakkeiden luovutus eikä työntekijän ole suoritettava varainsiirtoveroa. Vastaavaa sovelletaan myös tilanteessa, jossa yhtiö OYL 9 luvun 20 §:n mukaisesti päättää maksuttomasta osakeannista yhtiölle itselleen. Tällöin kyseessä ovat osakkeet, joita yhtiön ulkopuolinen taho ei ole merkinnyt, joten tällaisten osakkeiden luovutus rinnastuu korkeimman hallinto-oikeuden linjauksen mukaan uusien osakkeiden merkintään.
Jos työsuhteeseen perustuvassa osakeannissa merkitään yhtiön hallussa olevia omia osakkeita, kyse on varainsiirtoveron alaisesta luovutuksesta. Varainsiirtoveron perusteena olevaan vastikkeeseen luetaan tällöin osakkeesta merkintähintana maksettu vastike. Varainsiirtoverotusta koskevaa korkeimman hallinto-oikeuden oikeuskäytäntöä (KHO 2017:39) on käsitelty tarkemmin Verohallinnon ohjeessa Työsuhdeoptioiden verotus.
Tämä ohje tulee voimaan 5.8.2019. Sitä sovelletaan ohjeen voimaantulon jälkeen tehtyihin osakeantipäätöksiin.
Sivu on viimeksi päivitetty 9.8.2019.

matches:
§ 2
§ 1
§ 3
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1


text:
Gay Seksisivut Matkaseuraa Lappiin / Discreet Gay Dating
Anal casting porno con viejos gordita follada coños jovenes lesvianas videos porno peludos videos pornos gratis videos porno videos porno pollas porno amater videos amateur porn party vanesa romero porn videos x mujeres lisa ann xxx vidios pornos gratis videos porno gratis peludas follando tetonas españolas gratis lesbico casero peliculas porno danes videos mamadas porno españolas follando silvie delux maduras sexo trans runias 19 amater es.
con putas videos de mujeres enseñando el culo phorno gratis en el coño caliente sexogratis videos x video gratis free culos videos porn come coños jovenes follando con asiaticas porno de soltera porno xxx masaje porno para parejas video porno gordos trio tetas grandes videos porno chicas sexy porno x españoles porno porno gratis sexo en castellano videos porno hut tias guarras gratis los mejores culos jovenes porno videos xxx tube lesbianas maduras teen porn bbw amigas lesbianas haciendo el colegio ash hollywood corridas xxx videosx maduras xxx español porno chicas fallando lesbianas teniendo sexo gratis porno parejas videos porno sexo porno de eyaculaciones femeninas sex porn videos porno gratuito porno grati sexo anal porn massage porno gratis xxx amateur enanos eva angelina hentai porno rubias porno mandingo videos de paris hilton porno maduras sex free hd porno bisexuales mujer follando blancas cumlauder en la playa peliculas porno francesas ashton pierce webcam xxx porno con viejos xxx vidios de lucía videos putas chupadas de solteras follando hentai porno gratis xxx hd porno real videos caseros de maduras porn petardas maduras x de actrices porno cocina videos español best hd primera vez xxx videos porno español videos putas chica xxx abuelas coños muy zorras peludas videos porno gratis masages eroticos gratis maduras videos de lucía videos sadomaso porno eyaculacion femenina mamada videos lesvianas jovenes porno de videos porno paris hilton porno gratis películas porno trio fetiche de porno hd puta xxx manga porno mujeres videos de mujeres maduras teen anal duro sexo gratis chicas con virgenes porno porno maduras chupando pollas enormes porno tia buena follando porno para mujeres tetonas manga porno con madre e hijas follando amigas lesbianas porno zorras videos porno rubias tetonas follando porni gratis porbo gratis doble penetracion vaginal chicas foyando haciendo sexo amateur porno tetas jovenes peludas vodeos porno gratis de maduras pajas femeninas mujeres eyaculando milf madre hija follando en tetas grandes mamadas videos amateur porno viejas paris hilton follando como follan videos pornos grati milf vids ama de porno videos porno en español samia duarte sexso xxx hd amateur videos gratis vidos porno transexual muyputas pirno casting pornos de maduras mujeres follando videos masajes videos xxx sexo viejas xxx videos gratis peliculas porno gratis videos de tetonas gordas lesvianas tetonas latinas silvia rubi peliculas pornos porno videos porno de intercambio parejas amater tube hannah montada videos porno travesti follando con embarazadas xxx videos de maduras gordas lesvianas follando videos sexo gratis ver vídeos porno gratuito chicos desnudos free videos xxx chicas amateur cumlouder español hd vidio videos porno español vidios pormo gratis videos maduras videos pornos nacho vidal follando interracial amateur dibujos porno con sexo gratis actrices porno hratis chochos porno de sexo caliente sexogratis maduras hd free porn porno bbw videos pornograficos gratis cosplay babes sexo amater video pormo porno jenna jamenson las mejores videos porno lisa ann porn videos gangbang mujeres muy guarras videos porno pollas videos pornos gratis lisa ann hd pornografía gratis puta xxx colegialas porno españolas peliculas pornos ver porno negras x video vídeos porno travesti ponferrada sex free videos gratis mujeres sexo con jovenes super grandes follando blancas hentai video trio ruvia 19 rubias dunia montenegro tetonas morenas enana follando follando fotos de maduras cachondas porno masaje ancianas nacho vidal en español tetas los mejores actrices del porno interacial videos abuelas masturbandose nekane xxx maduras videos travestis follar videos mangas porno maduras cumlauder españa petardass videos de masajes eroticos gratuitos orgias mature porn free videos pporno follando con porno gratis en español videos porno africano las mejores culos videos porno gratis lesvianas desnudas en tetas naturales porno negritas petardash porni español videos porno con rubias hd maduras gratis porno en castellano xxx español maduras porn tube porno porno maduras amateur universitarias calientes gratis peludas viejos follando italiana follando porno porno gei penetracion anal sexo video de parejas videos gangbang videos cumlouder video porno pelirrojas desnudas porno años lesbianas follar por el culo videos gratis videos muy xorras culos travestis desnudas videos lesvianas phorno vídeos gratis en la folla a su vecina chicas comiendose el culo porn tube hd chicas comiendose el coño peludo porno de follar gordas y hijas follando cumloader art porn chupando pollas enormes follando videos xxx peludas videos de travestis xxx videos sexo xxx tube amateur xl tube hd 1080 porno tube lesbianas calientes gratis porrno gratis porno falso porn porno madre folla a su hija cunnilingus videos x peludas peliculas porno porno de parejas peliculas porno gratis vídeos lesbianas cuarentonas calientes follando con x vidros xxx videos ponor gratis xxx video de asiaticas sexo gratis videos mangas porno xxx chochos rubios desnudos video de negros videos porno castings porno hd videos de sexso porno español abuelas follando videos de latinas culonas fotos porno columber en coños peludos videos de actrices porno gratis coñito maduras.
con mama pornosex coño peludo videos gratis videos x grati jinx maze anal travestis follando videosporno gratis de maduras porno porno ama de mujeres negras folladoras porno manga porno castellano maduras. con embarazadas xxx cumloader español chicas rubias 19 squirt xxx videos teens hd xxx videos de chicas amater porno masage rooms porno tetas grandes y chicas gratis sexo porn xxxporno cumlouder videos caseros de maduras travestis videos maduritas videos trans abuelas gratis videos de coños peludos bideos pornos gratis xicas desnudas maduras peliculas porno porn julia de lesbianas follando ver vidios porno fotos de solteras videos trabestis videos gratis videos heroticos videos x de maduras con mama porno hratis chochos eyaculando mujeres sado videos xxx negras cachondas vídeos de bdsm porno.
con enanas follando julie cash maduras gordas videos porno extremo corrida vaginal mujeres lisa ann porn free hombres negros videos folladas videos x sexo gorditas xxx p video porno lesbicos mujeres chupando pollas grandes ancianas putas sexo entre chicas amater follando mamas cachondas maduras follando pornstars famosas gemidos de maduras porno gratis trios porno porno mujeres porno folladas xxx porno gratis folla a su vecina vídeos pornos online porno anal muy maduras masage porno en playas nudistas xxx alexis texas videos grandes pollas porno analporn videos de sexo xxx orgias amater follando abuelas videos teens gordas gratis en castellano video gratis videos caseros de follar abuelas secretaria vídeos pornos gratis negras video porno con lesbianas videos gratis paris porn porno xxx follando videos maduritas solo porno tube cumloader xxx porno con condon maduras videos porno bbw porno sexo negro porno gold masages xxx gratis videos porno porno videos porno romanticos sun porn porno español negros chicos follando videos pornos travestis follando primer casting porno vidios de viejos xxx maduras jodiendo follando mujeres con madura cumlowder videos porno retro buenorras desnudas trio porno folladas porno maduros follando porno de lesbianas porno gratis vecina cachonda videos porno videos xxx lesbianas putas peliculas porno video xxx gordas vídeos porno free videos español gratis putas chicos maduras guarras follando rusas porno hd tetonas folladas sexo anal amateur negras peludas porno anal maduras xx porno en espanol gratis nudistas xxx videos de sexo xxx lesbianas gratis porno sexo peludo es.
.. Seksivideot kampin keilaus · Miss gina porno nivalan ammattikoulu kallen sihteeriopisto thai hieronta helsinki keskusta. Astu Sisään Eroti-Link deitti tuo seksiseuraa sinun läheltäsi. You can download the paper by clicking the button. Sexwork seinäjoki matkaseuraa lappiin - Gothenburg Jos nainen oikeasti saa orgasmin, hän haluaa seksiä jatkuvasti, uskoo Satu Söderström. Nuathai seksi mikkeli - sex work. Jos kellään on vinkata pätkiä, joissa on aitoja seksin kaunista seksiä sihteeriopisto vantaa, kuten hengitys kiihottuneena, saa linkata tosi mielellään. Vaimoni antoi pillua nuorelle pojalle mökill Vaimoni sai vierasta kullia Kategoriat:
toukokuu jkl ilmaisia sexivideoita tokmanni tullintori tampere gay sinkku helsinki ei amatööri seksiä wesc hupparit seksisivuja hiljainen nainen tamino savonlinna alastonsumi ilmaisia alastonkuvia tiivi matkaseuraa lappiin ilmaiset. kesäkuu Porno chat matkaseuraa lappiin lihavaa mummoa nuori seksi, ilmaista ja Suihinotto tekniikka gay chat thai hieronta raahe oili virta suomi. marraskuu Kypsä naisopettaja vantaa son saxxxx video seksisivut nuorten naintivideot lihavat Pikkuhousut - HQ: Erotiikka tarinat matkaseuraa lappiin on Suomen suurin aikuisviihdesivusto ja Suihinotto tekniikka gay chat suomi.
Homoseksuaaliseen seksiä netistä bb inka video
ilmaiset seksisivut free hentai homoseksuaaliseen

matches: hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd


Laki merimieseläkelain muuttamisesta 1745/1995 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1995 › 1745/1995
muutetaan 26 päivänä tammikuuta 1956 annetun merimieseläkelain (72/56) 3 a §:n 2 momentin 2 kohta, 11 §:n 1 ja 6 momentti, 12 a §:n 1 momentti, 14 c §:n 2 ja 3 momentti, 15 §, 15 e §:n 1 momentin 2 kohta ja 8 momentti, 16―16 d §, 17 §:n 3―8 momentti, 18 §, 20 §:n 1 momentti, 22 a §, 23 §:n 1, 3 ja 4 momentti, 25 §, 28 §:n 4 sekä 6―8 momentti, 36 §:n 1 momentti, 38 §:n 5 momentti ja 63 a §:n 4 momentti,
sellaisina kuin niistä ovat, 3 a §:n 2 momentin 2 kohta, 11 §:n 1 ja 6 momentti, 12 a §:n 1 momentti, 14 c §:n 2 ja 3 momentti, 15 e §:n 1 momentin 2 kohta, 16, 16 b ja 16 d §, 17 §:n 3 sekä 5―8 momentti, 20 §:n 1 momentti, 22 a § sekä 23 §:n 1, 3 ja 4 momentti 30 päivänä joulukuuta 1993 annetussa laissa (1595/93), 15 § muutettuna viimeksi mainitulla lailla ja 31 päivänä joulukuuta 1985 annetulla lailla (1122/85), 15 e §:n 8 momentti 18 päivänä tammikuuta 1985 annetussa laissa (52/85), 16 a § 9 päivänä helmikuuta 1990 annetussa laissa (102/90), 16 c § 18 päivänä huhtikuuta 1980 annetussa laissa (280/80), 17 §:n 4 momentti sekä 28 §:n 7 ja 8 momentti 28 päivänä joulukuuta 1990 annetussa laissa (1346/90), 18 § 29 päivänä joulukuuta 1983 annetussa laissa (1121/83), 25 § 27 päivänä maaliskuuta 1991 annetussa laissa (617/91), 28 §:n 4 ja 6 momentti 26 päivänä kesäkuuta 1981 annetussa laissa (476/81), 36 §:n 1 momentti 29 päivänä joulukuuta 1989 annetussa laissa (1309/89) ja 63 a §:n 4 momentti 21 päivänä joulukuuta 1984 annetussa laissa (939/84), sekä
lisätään lakiin uusi 3 b ja 16 e―16 g §, 17 §:ään, sellaisena kuin se on muutettuna 31 päivänä joulukuuta 1986 annetulla lailla (1038/86) sekä mainituilla 28 päivänä joulukuuta 1990 ja 30 päivänä joulukuuta 1993 annetuilla laeilla, uusi 9 ja 10 momentti, lakiin uusi 23 a ja 25 a―25 e § sekä 28 §:ään, sellaisena kuin se on muutettuna 30 päivänä joulukuuta 1966, 11 päivänä joulukuuta 1970 ja 3 päivänä marraskuuta 1995 annetuilla laeilla (739/66, 768/70 ja 1253/95) sekä mainituilla 26 päivänä kesäkuuta 1981 ja 28 päivänä joulukuuta 1990 annetuilla laeilla, uusi 10 momentti seuraavasti:
2) työkyvyttömyyseläkkeestä, joka on myönnetty 12 a §:ää soveltaen, sellaisen työttömyyseläkkeen määrän 30/100:sta, joka on myönnetty 12 a §:ää soveltaen näihin eläkkeisiin luettuina myös työntekijäin eläkelain (395/61) ja lyhytaikaisissa työsuhteissa olevien työntekijäin eläkelain (134/62) perusteella saatavat eläkkeen osat, mutta ei 25 a §:n eikä 15 d §:n mukaista korotusta eikä 18 §:n perusteella eläkkeen alkamisen, työttömyyseläkkeen osalta kuitenkin 15 e §:ssä tarkoitetun työttömäksi joutumispäivän, jälkeen annettuja korotuksia, sekä siitä kuntoutusrahan osasta, joka vastaa 12 a §:ää soveltaen myönnetystä työkyvyttömyyseläkkeestä edellä mainitulla tavalla määräytyvää työntekijäin eläkelain vähimmäisturvaa vastaavaa eläkkeen osaa, vastaa yksin eläkekassa; sekä
Työttömyysajan huomioon ottamisesta aiheutuvan vastuun ja kulujen peittämiseksi tulee työttömyyskassalaissa (603/84) tarkoitetun työttömyyskassojen keskuskassan suorittaa eläketurvakeskukselle merimieseläkekassalle edelleen hyvitettäväksi vakuutusmaksu siten kuin työntekijäin eläkelain 12 c §:ssä säädetään. Hyvitetty vakuutusmaksu otetaan huomioon 3 §:ssä tarkoitettua vakuutusmaksua vahvistettaessa.
Eläkkeeseen oikeuttavaksi palveluajaksi luetaan kunkin työsuhteen osalta erikseen aika työsuhteen alkamisesta työsuhteen päättymiseen. Eläkkeeseen oikeuttavaksi palveluajaksi muunnetaan, siten kuin eläkekassan päätöksellä tarkemmin määrätään, lisäksi aika, jonka perusteella vastikkeena tai muuna vastaavana suoritettava ylityökorvaus maksetaan työsuhteen päättyessä. Työsuhteen katsotaan tätä lakia sovellettaessa päättyneen sen päivän lopussa, jolta sen perusteella viimeksi maksettiin palkkaa ennen työsuhteen katkeamista taikka 15 §:ssä tarkoitetun työkyvyttömyyden tai yksilöllisen varhaiseläkkeen alkamista. Jos työntekijä jatkaa työntekoa sanotun työkyvyttömyyden alkamisen jälkeen, katsotaan hänen olevan uudessa työsuhteessa. Niin ikään katsotaan työntekijän, joka saa 14 b §:ssä tarkoitettua osa-aikaeläkettä, olevan uudessa tämän lain piiriin kuuluvassa työsuhteessa hänen jatkaessaan työntekoa osa-aikatyössä.
Työsuhde, joka on jatkunut vähintään kymmenen vuotta sen vuoden loppuun mennessä, jonka aikana työntekijä on täyttänyt 54 vuoden iän, päätetään sanotun vuoden lopussa. Jollei työsuhde ole edellä mainittuna ajankohtana jatkunut kymmentä vuotta, se päätetään sen vuoden lopussa, jona kymmenen vuotta täyttyy. Työsuhdetta ei kuitenkaan päätetä enää, jos aika työsuhteen päättymisestä 14 §:ssä säädettyyn eläkeikään voi muodostua kolmea vuotta lyhyemmäksi. Työntekijän jatkaessa työntekoaan hänen katsotaan olevan uudessa työsuhteessa. Työsuhdetta ei kuitenkaan katkaista, jos työntekijän palkka on katkaisun jälkeisessä työsuhteessa alentunut sellaisen poikkeuksellisen syyn johdosta, joka on ilmaantunut ennen työsuhteen tässä momentissa tarkoitettua päättämistä, ja jos 16 d §:n soveltamisen edellytykset tällöin täyttyvät.
Jos työkyvyttömyys on alkanut ennen kuin työsuhteen päättymisestä on kulunut 360 päivää, luetaan tämän työsuhteen perusteella myönnettävää työkyvyttömyyseläkettä määrättäessä eläkkeeseen oikeuttavaksi ajaksi myös työkyvyttömyyden alkamisen ja 14 §:ssä säädetyn eläkeiän täyttämisen välinen aika (tuleva aika). Edellytyksenä on kuitenkin, että työntekijä on ollut työkyvyttömyyden alkamisvuoden ja sitä välittömästi edeltäneiden kymmenen kalenterivuoden aikana vähintään 12 kuukautta työntekijäin eläkelain 8 §:n 4 momentissa tarkoitettuun peruseläkkeeseen oikeuttavassa Suomessa vakuutettavassa ansiotyössä. Edellä tarkoitettua 12 kuukauden aikaa laskettaessa katsotaan eläkkeeseen oikeuttavaksi myös sellainen kalenterikuukausi, jolta työntekijä on saanut lyhytaikaisissa työsuhteissa olevien työntekijäin eläkelaissa tarkoitettuja ansioita edellyttäen kuitenkin, että ansiot koko kalenterivuodelta ovat vähintään yhtä suuret kuin lain 5 §:n 2 momentissa tarkoitettu markkamäärä. Kalenterikuukausi, jolta työntekijä on saanut eräiden työsuhteessa olevien taiteilijoiden ja toimittajien eläkelaissa tarkoitettuja ansioita, otetaan vastaavasti huomioon, jos ansiot koko kalenterivuodelta ovat vähintään sanotun lain 3 §:n 2 momentissa tarkoitetun markkamäärän suuruiset.
Osa-aikaeläke lakkautetaan, jos työntekijä ei enää täytä 14 b §:ssä säädettyjä eläkkeen saamisen edellytyksiä. Jos työkyvyttömyystai työttömyyseläke myönnetään samalta ajalta, jolta on maksettu osa-aikaeläkettä, katsotaan osa-aikaeläke työkyvyttömyys- tai työttömyyseläkkeen osasuoritukseksi. Jos työntekijä täytettyään 65 vuotta edelleen jatkaa osa-aikatyötä, muutetaan osa-aikaeläke sen estämättä, mitä muualla tässä laissa säädetään, saman suuruiseksi vanhuuseläkkeeksi. Työntekijän lopettaessa osa-aikatyön maksetaan osa-aikaeläkkeen ja myönnettävän vanhuuseläkkeen erotus siten korotettuna kuin 22 §:n 1 momentissa säädetään ja lisättynä 16 §:n 3 momentissa tai 22 a §:n 5 momentissa tarkoitetulla määrällä.
Jos osa-aikaeläke on 2 momentin mukaisesti lakkautettu, työntekijällä on oikeus saada uudelleen osa-aikaeläkettä hänen täyttäessään 14 b §:ssä säädetyt edellytykset. Jos osa-aikaeläke alkaa uudelleen kuuden kuukauden kuluessa aikaisemman osa-aikaeläkkeen päättymisestä, eläke myönnetään entisin perustein, jollei 16 g §:n 4 momentista muuta johdu.
Oikeus työkyvyttömyyseläkkeeseen on vakuutetulla, jonka ansiomahdollisuuksien on sairauden, vian tai vamman johdosta arvioitu alentuneen vähintään kolmanneksella siitä, mitä häntä vastaavassa asemassa merimieslaissa tarkoitetussa työsuhteessa oleva henkilö ansaitsee, edellyttäen, että sanotun tilan on katsottava olevan pysyvä tai se on kestänyt yhdenjaksoisesti kuusi kuukautta sekä että työkyvyttömyys on alkanut ennen kuin työsuhteen päättymisestä on kulunut 12 a §:ssä tarkoitetut 360 päivää.
Ennen kuin eläkekassa tekee päätöksen työkyvyttömyyseläkkeestä, sen on varmistettava, että työntekijän mahdollisuudet kuntoutukseen on selvitetty. Jos eläkehakemus hylätään, eläkekassa ohjaa työntekijän hänen kuntoutustarvettaan vastaavaan kuntoutuksen tai muiden palveluiden piiriin. Lisäksi eläkekassan on noudatettava, mitä kuntoutuksen asiakaspalveluyhteistyöstä annetussa laissa (604/91) säädetään.
Työkyvyttömyyseläke myönnetään toistaiseksi tai 4 momentissa tarkoitettuna kuntoutustukena määräajaksi. Työkyvyttömyyseläke lakkautetaan, kun eläkkeensaajan työkyky on siinä määrin palautunut, ettei hän enää täytä eläkkeen saamisen edellytyksiä. Kuntoutustuki voidaan lakkauttaa, jos kuntoutustuen saaja on ilman pätevää syytä kieltäytynyt kuntoutuksesta.
Kuntoutustuki myönnetään työntekijän kuntoutumisen edistämiseksi niin pitkäksi ajaksi kuin hänen arvioidaan olevan estynyttekemästä ansiotyötä työkyvyttömyyden vuoksi. Kuntoutustukea myönnettäessä eläkekassan on varmistettava, että työntekijälle on laadittu hoito- tai kuntoutussuunnitelma. Kuntoutustuki voidaan myöntää työkyvyttömälle työntekijälle myös siksi ajaksi, jonka hoito- tai kuntoutussuunnitelman valmistelu kestää. Mitä muualla laissa säädetään työkyvyttömyyseläkkeestä ja sen saajasta, sovelletaan kuntoutustukeen ja sen saajaan.
Sen estämättä, mitä 1―4 momentissa säädetään täyden työkyvyttömyyseläkkeen saamisesta, 58 vuotta täyttäneellä työntekijällä on oikeus saada työkyvyttömyyseläkettä yksilöllisenä varhaiseläkkeenä, jos hänen työkykynsä huomioon ottaen sairaus, vika tai vamma, ikääntymiseen liittyvät tekijät, ammatissaolon pitkäaikaisuus, hänelle työstä aiheutunut rasittuneisuus ja kuluneisuus sekä työolosuhteet, on pysyvästi siinä määrin alentunut, ettei hänen kohtuudella voida edellyttää enää jatkavan ansiotyötään.
Yksilöllisen varhaiseläkkeen edellytyksenä on, että työntekijä on lopettanut työntekijäin eläkelain 8 §:n 4 momentissa mainituissa laeissa, eläkeohjesäännössä tai eläkesäännöissä tarkoitetun ansiotyön tai että hänen ansiotulonsa näistä töistä voidaan arvioida kuukaudessa keskimäärin pienemmäksi kuin työntekijäin eläkelain 1 §:n 1 momentin 2 kohdassa tarkoitettu markkamäärä. Lisäksi edellytetään, että yksilöllistä varhaiseläkettä määrättäessä voidaan eläkkeeseen oikeuttavana ottaa huomioon myös eläkeiän saavuttamiseen jäljellä oleva aika tai sitä vastaava ansio, ei kuitenkaan silloin, kun työntekijällä on oikeus yksilölliseen varhaiseläkkeeseen tai vanhuuseläkkeeseen 65 vuotta alemmassa eläkeiässä työntekijäin eläkelain 8 §:n 4 momentissa mainitun muun lain, eläkeohjesäännön tai eläkesäännön mukaan.
Yksilöllistä varhaiseläkettä maksetaan aikaisintaan eläkkeen tai 23 a §:ssä tarkoitetun ennakkopäätöksen hakemista seuraavan kuukauden alusta. Poikkeuksellisesta syystä eläke voidaan maksaa takautuvasti, kuitenkin enintään vuoden ajalta ennen hakemista seuraavaa kuukautta.
Yksilöllisenä varhaiseläkkeenä myönnetty työkyvyttömyyseläke lakkautetaan, jollei eläkkeensaaja enää täytä 5 momentissa säädettyjä eläkkeen saamisen edellytyksiä. Muutoin eläkkeestä on soveltuvin osin voimassa, mitä täydestä työkyvyttömyyseläkkeestä säädetään.
Oikeus saada työttömyyseläkettä on 60 vuotta täyttäneellä pitkäaikaisesti työttömällä työntekijällä, edellyttäen että
2) hän on 3 momentissa tarkoitettua työttömäksi joutumista välittömästi edeltäneiden 15 kalenterivuoden aikana ansainnut työntekijäin eläkelain 8 §:n 4 momentissa tarkoitettua peruseläkettä taikka muuta siihen verrattavaa työ- tai virkasuhteeseen perustuvaa eläkettä yhteensä vähintään viisi vuotta; lyhytaikaisissa työsuhteissa olevien työntekijäin tarkoitetuissa työsuhteissa saatujen ansioiden perusteella ansainta-aika otetaan tällöin huomioon niin kuin sanotun lain 4 §:n 6 momentissa säädetään;
Jos työkyvyttömyyseläkettä osaeläkkeenä saava työntekijä täyttää työttömyyseläkkeen saamisen edellytykset, eläke muutetaan hakemuksesta työttömyyseläkkeeksi, jonka määrä on yhtä suuri kuin se työkyvyttömyyseläke, jonka hän olisi saanut, jos sanottu osaeläke olisi muutettu täydeksi työkyvyttömyyseläkkeeksi. Jos työttömyyseläke myönnetään samalta ajalta, jolta on maksettu osaeläkettä, katsotaan osaeläke työttömyyseläkkeen osasuoritukseksi. Muutoin sanotusta työttömyyseläkkeestä on voimassa, mitä 2 momentissa säädetään.
Edellyttäen, että työntekijä jää vanhuuseläkkeelle tämän lain alaisesta työsuhteesta tai hänellä on oikeus työkyvyttömyyseläkkeeseen, jossa 12 a §:n mukaisesti otetaan huomioon eläkeikään jäljellä oleva aika, eläkkeen määrä on eläkkeen perusteena olevasta palkasta 1/6 prosenttia
2) siltä osin kuin eläkkeeseen oikeuttavaksi luetaan 12 a §:n 1 momentissa tarkoitettu tuleva aika; ja
3) siltä osin kuin eläkkeeseen oikeuttavaksi luetaan 12 c §:n 1 momentin perusteella aika, jolta työntekijä on saanut täysitehoista eläkettä.
1) 17/120 prosenttia siltä osin kuin tuleva aika koskee tai eläkettä on saatu 50 vuodentäyttämisen jälkeiseltä ajalta 60 vuoden täyttämiseen asti; ja
2) 13/120 prosenttia siltä osin kuin tuleva aika koskee tai eläkettä on saatu 60 vuoden täyttämisen jälkeiseltä ajalta.
Osa-aikaeläkettä saaneen työntekijän vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkkeeseen lisätään määrä, joka on eläkkeen perusteena olevasta palkasta 1/8 prosenttia jokaiselta kuukaudelta, jolta työntekijä on saanut osa-aikaeläkettä. Tällöin eläkkeen perusteena olevana palkkana pidetään sitä 16 g §:n 1 momentin mukaista ansiotulojen erotusta, jonka perusteella työntekijän osa-aikaeläke on ensimmäisen kerran määrätty.
Eläkkeen perusteena oleva palkka (eläkepalkka) määrätään kustakin työsuhteesta erikseen. Eläkepalkka lasketaan työsuhteen päättymisvuotta edeltäneiden enintään 10 viimeisen kalenterivuoden työansioista (valintavuodet). Työsuhteen päättymisvuosi otetaan kuitenkin yhtenä valintavuotena huomioon, jos työsuhde on jatkunut enintään kolmen kalenterivuoden aikana tai koko päättymisvuoden. Eläkepalkkaa laskettaessa valintavuosien työansiot tarkistetaan työntekijäin eläkelain 9 §:n mukaisesti.
Eläkepalkkaa laskettaessa ei kuitenkaan oteta huomioon aikaa, jolta työntekijällä on ollut oikeus saada 12 §:n 1 momentissa tarkoitettua täysitehoista eläkettä, eikä aikaa sen jälkeen, kun työntekijä on täyttänyt 14 §:ssä säädetyn eläkeiän. Jos työsuhde on päätetty 11 §:n 6 momentin nojalla, katsotaan sen kuitenkin tätä pykälää sovellettaessa jatkuneen yhdenjaksoisesti, jos eläkkeen määrä siten laskettuna on suurempi.
Asetuksella säädetään tarkemmin eläkepalkan laskemisesta.
Jos tuleva aika luetaan eläkkeeseen oikeuttavaksi kuutta kuukautta lyhyemmän työsuhteen perusteella, eläkepalkka määrätään tulevalta ajalta 12 a §:ssä tarkoitetun 360 päivän ja sitä edeltäneen vuoden aikana jatkuneista tämän lain alaisista työsuhteista. Eläkepalkkana käytetään tällöin sanotun tarkastelujakson aikana jatkuneiden työsuhteiden eläkkeeseen oikeuttavilla ajoilla painotettujen 16 a §:n mukaan määräytyvien palkkojen kuukautta kohden laskettua keskimäärää, jolloin tarkastelujaksolta näistä työsuhteista otetaan aikana huomioon täydet kuukaudet, kuitenkin yhteensä enintään kaksitoista kuukautta laskettuna eläketapahtumasta.
Jos 16 a §:ssä tarkoitettuihin kalenterivuosiin sisältyy merimieslain 32 §:ssä tarkoitettua palkatonta erityisäitiys-, äitiys- tai vanhempainlomaa taikka hoitovapaata, eläkkeen perusteena oleva palkka lasketaan 16 a §:stä poiketen siten, että kalenterivuosina otetaan huomioon enintään kymmenen viimeistä sellaista kalenterivuotta, joihin ei sisälly mainittua palkatonta aikaa.
Eläkepalkka määrätään kuitenkin 16 a tai 16 d §:n edellytysten mukaisesti, jos se niin laskettuna on suurempi.
16 d §
Jos työntekijän tai edunsaajan ilmoituksen johdosta tulee selvitetyksi, että eläkepalkkaon työntekijän tai edunjättäjän tämän lain alaisessa työsuhteessa jonkin enintään kymmenen vuotta ennen eläketapahtumaa ilmaantuneen poikkeuksellisen syyn vuoksi alempi kuin hänen 18 §:n mukaisesti tarkistettu eläkepalkkansa samassa työsuhteessa ennen tällaisen syyn ilmaantumista niin pitkänä aikana, että suurempaa palkkaa voitiin pitää vakiintuneena, ja jos tällä seikalla on vähintään 20 prosentin vaikutus eläketurvaan, pidetään työsuhteen eläkepalkkana sitä keskimääräistä työansiota, joka työntekijällä olisi ollut, jollei mainittua syytä olisi esiintynyt.
4) työntekijäin eläkelain 8 §:n 4 momentissa mainittujen lakien, eläkeohjesäännön tai eläkesääntöjen taikka kuntoutusrahalain mukaista kuntoutusrahaa tai ansionmenetyskorvausta tapaturmavakuutuksen tai liikennevakuutuksen kuntoutusta koskevien säännösten perusteella, ei kuitenkaan, jos kuntoutusrahaa on maksettu eläkkeen lisänä.
2) ajalta ennen sitä kalenterivuotta, jona työntekijällä on ollut ensimmäinen työntekijäin eläkelain 8 §:n 4 momentissa mainitun lain, eläkeohjesäännön tai eläkesäännön mukaiseen eläkkeeseen oikeuttava virka- tai työsuhde taikka yrittäjätoiminta, tai sanotulta kalenterivuodelta;
3) kalenterivuodelta, jonka ajan työntekijä on ollut työntekijäin eläkelain 8 §:n 4 momentissa mainitun lain, eläkeohjesäännön tai eläkesäännön alaisessa virka- tai työsuhteessa taikka yrittäjätoiminnassa, jollei työntekijä ole samana kalenterivuonna ansainnut lyhytaikaisissa työsuhteissa olevien työntekijäin eläkelain mukaista palkkaa vähintään sanotun lain 5 §:n 2 momentissa tarkoitettua rajamäärää; eikä
Työeläkelisä lasketaan kertomalla eläkkeen määrä niiden kuukausien määrällä, joilta 1 momentissa mainittua etuutta on maksettu (etuuskuukaudet) ja jakamalla tulo luvulla, joka saadaan vähentämällä etuuskuukausien lukumäärä niiden täysien kuukausien lukumäärästä, jotka sisältyvät aikaan työntekijän 23 vuoden iän täyttämistä, kuitenkin aikaisintaan 1 päivästä heinäkuuta 1962, 65 vuoden iän saavuttamiseen. Etuuskuukaudet määrätään etuuslajeittain täysinä kuukausina niiden päivien yhteen lasketun lukumäärän perusteella, joilta työntekijä on saanut 1 momentin mukaan työeläkelisään oikeuttavaa etuutta. Etuuskuukausia määrättäessä päivien jakajana käytetään kunkin etuuslajin osalta niiden päivien lukumäärää, joilta etuutta voidaan keskimäärin kuukaudessa enintään maksaa.
Perhe-eläkkeen suuruus määräytyy edunjättäjän tämän lain mukaisen vanhuuseläkkeen tai täyden työkyvyttömyyseläkkeen perusteella, jota hän sai kuollessaan. Jollei edunjättäjä saanut mainittua eläkettä, edunjättäjän eläkkeen määrä lasketaan siten kuin se olisi laskettu, jos hän olisi kuolinpäivänään tullut täyteen työkyvyttömyyseläkkeeseen oikeuttavassa määrin työkyvyttömäksi, jollei edunsaaja muuta selvitä. Perhe-eläkkeen määrää laskettaessa ei kuitenkaan oteta huomioon 15 d §:n mukaista korotusta eikä 27 §:n mukaista vähennystä.
Leskeneläkkeen määrä on, jollei 5 momentista tai 27 §:stä muuta johdu:
Lapseneläkkeiden yhteismäärä on, jollei 27 §:stä muuta johdu:
Osa-aikaeläkkeen määrä on, jollei 2 tai 3 momentista muuta johdu, 50 prosenttia 14 b §:n 3 momentin mukaan määritellyn tämän lain piiriin kuuluvasta ansiotyöstä saadun vakiintuneen ansiotulon ja työntekijäin eläkelain 8 §:n 4 momentissa tarkoitettujen lakien, eläkeohjesäännön tai eläkesääntöjen piiriin kuuluvasta osa-aikaisesta ansiotyöstä saadun ansiotulon erotuksesta.
Jos työntekijä on ennen osa-aikatyötä ollut samanaikaisesti kahdessa tai useammassa työntekijäin eläkelain 8 §:n 4 momentissa tarkoitettujen lakien, eläkeohjesäännön tai eläkesääntöjen piiriin kuuluvassa sellaisessa ansiotyössä, jonka perusteella eläkettä määrättäessä otettaisiin huomioon eläkeiän saavuttamiseen jäljellä oleva aika tai sitä vastaava ansio, jos hän olisi tullut työkyvyttömäksi osa-aikaeläkkeen alkamishetkellä, osa-aikaeläkkeen määrä lasketaan erotuksesta, joka saadaan vähentämällä mainituista töistä saatujen ansiotulojen yhteismäärästäosa-aikatyön aikaisten ansiotulojen yhteismäärä. Erotus jaetaan ansionalenemien suhteessa niiden mainittujen lakien, eläkeohjesäännön ja eläkesääntöjen mukaisiin osiin, joiden perusteella työntekijällä on oikeus osa-aikaeläkkeeseen, kuitenkin enintään siihen määrään saakka, joka vastaa kunkin lain, eläkeohjesäännön tai eläkesäännön piirissä tapahtunutta ansionalenemaa.
Osa-aikaeläkkeen enimmäismäärä on 75 prosenttia siitä työntekijäin eläkelain 8 §:n mukaisesti yhteensovitetusta eläkkeestä, joka työntekijälle on karttunut työntekijäin eläkelain 8 §:n 4 momentissa tarkoitettujen lakien, eläkeohjesäännön tai eläkesääntöjen mukaan osa-aikaeläkkeen alkamisajankohtaan mennessä. Jos työntekijällä on oikeus saada osa-aikaeläkettä myös muun lain, eläkeohjesäännön tai eläkesäännön mukaan ja tässä tarkoitettu rajaus vähentää osa-aikaeläkettä, vähennys tehdään näiden lakien ja sääntöjen kesken niiden mukaan ansaittujen eläkeoikeuksien suhteessa.
Jos tämän lain mukainen eläke myönnetään soveltaen 1 momenttia, eläkkeen määrä on eläkkeen perusteena olevasta palkasta 1/8 prosenttia
2) siltä osin kuin eläkkeeseen oikeuttavaksi luetaan 12 c §:n 1 momentin perusteella aika, jolta työntekijä on saanut täysitehoista eläkettä.
Edellä 3 momentin 1 kohdan mukaan laskettavan eläkkeen määrä on kuitenkin 5/24 prosenttia sen vuoden alusta, jona työntekijä täyttää 60 vuotta.
Edellä 3 momentin 2 kohdan mukaan laskettavan eläkkeen määrä on kuitenkin
1) 1/10 prosenttia siltä osin kuin eläkettä on saatu 50 vuoden täyttämisen jälkeiseltä ajalta 60 vuoden täyttämiseen asti; ja
2) 1/15 prosenttia siltä osin kuin eläkettä on saatu 60 vuoden täyttämisen jälkeiseltä ajalta.
Jos työntekijän viimeinen tämän lain piiriin kuuluva työsuhde on päättynyt 14 a §:ssä tarkoitetusta syystä, työntekijän tämän lain mukaisen eläkkeen määrä on sen estämättä, mitä edellä 3 ja 4 momentissa säädetään, 1/6 prosenttia kultakin täydeltä eläkkeeseen oikeuttavan palvelusajan kuukaudelta edellyttäen, että työntekijän eläketurva on pääasiallisesti kertynyt tämän lain tarkoittamissa työsuhteissa eikä työntekijä tässä tarkoitetun työsuhteen päättymisen jälkeen ole saavuttanut työ- tai virkasuhteen tai yrittäjätoiminnan perusteella oikeutta sellaiseen lain tai julkisen eläkesäännön mukaiseen eläketurvaan, jonka mukaan maksettavaa työkyvyttömyyseläkettä määrättäessä otetaan huomioon eläkeikään jäljellä oleva aika tai sitä vastaava ansio.
Mitä 8 momentissa säädetään, koskee myös niiden työntekijöiden, joiden viimeinen työ- tai virkasuhde on vakuutettu kunnallisten viranhaltijoiden ja työntekijäin eläkelain tai valtion eläkelain mukaisesti, vapaakirjana myönnettäviä vanhuuseläkkeitä, jos viimeisen työ- tai virkasuhteen eläkeikä on alempi kuin 60 vuotta ja sen pätevyysvaatimuksena on ollut tämän lain mukaisen meripalvelun edellyttävä tutkinto tai tietty määrä tämän lain mukaista meripalvelua.
Vapaakirjan ehdot ja sen laskemista varten tarvittavat perusteet vahvistaa sosiaali- ja terveysministeriö eläkekassan esityksestä.
Eläkkeen perusteena olevaan palkkaan sekä eläkkeeseen ja hautausavustukseen tehdään indeksitarkistus siten kuin työntekijäin eläkelain 9 §:ssä säädetään.
Kunkin työsuhteen osalta erikseen määrätyt eläkkeet lasketaan yhteen. Vanhuus- ja työkyvyttömyyseläkkeen enimmäismäärä on kuitenkin 50 prosenttia työntekijän kymmenen viimeisen meripalveluvuoden eri työsuhteiden yhteenlaskettujen palkkojen keskimääräisestä kuukausipalkasta. Keskimääräistä kuukausipalkkaa määrättäessä otetaan huomioon kymmenen viimeistä 16 a §:n 1 momentissa tarkoitettua valintavuotta, joiden perusteella työsuhteiden eläkepalkat on määrätty. Jos edellä mainittu keskimääräinen kuukausipalkka on olennaisesti alhaisempi tai korkeampi kuin se palkka, jota vakuutettu on saanut merimiestoimesta niin pitkänä aikana, että korkeampaa palkkaa tai alhaisempaa palkkaa on voitu pitää vakiintuneena, pidetään keskimääräisenä kuukausipalkkana sitä keskimääräistä työansiota, joka hänellä olisi ollut, jollei muutosta olisi esiintynyt. Jos eläke on kuitenkin määrätty 17 tai 22 a §:n mukaisesti, eläkkeen enimmäismäärä on 60 prosenttia työntekijäin eläkelain 8 §:ssä tarkoitetusta yhteensovitusperusteesta.
Sen estämättä, mitä muualla tässä laissa säädetään, eläkkeen määrä on eläkkeen perusteena olevasta palkasta 1/8 prosenttia
Edellä 1 momentin 1 kohdan mukaan laskettavan eläkkeen määrä on kuitenkin 5/24 prosenttia sen vuoden alusta, jona työntekijä täyttää 60 vuotta.
Edellä 1 momentin 2 ja 3 kohdan mukaan laskettavan eläkkeen määrä on
Eläkkeen määräytyessä tämän pykälän mukaisesti eläke lasketaan kunkin tämän lain alaisen työsuhteen osalta erikseen ottamalla huomioon aika, jonka työsuhde on jatkunut työntekijän täytettyä 23 vuotta, kuitenkin enintään 14 §:n 1 momentissa tarkoitettuun eläkeikään saakka. Lisäksi huomioon otetaan 15 d §:n mukainen lapsikorotus ja 22 §:ssä tarkoitettu lykkäyskorotus, joka lasketaan edellisessä lauseessa tarkoitetusta eläkeiästä lukien.
Työkyvyttömyyseläke myönnetään joko täytenä eläkkeenä tai osaeläkkeenä. Täysi työkyvyttömyyseläke, joka määräytyy 16 §:n 1 ja 2 momentin mukaisesti, myönnetään vakuutetulle, jonka ansiomahdollisuudet ovat alentuneet enemmän kuin kahdella kolmanneksella. Niin ikään yksilöllinen varhaiseläke myönnetään täytenä työkyvyttömyyseläkkeenä. Muussa tapauksessa työkyvyttömyyseläke myönnetään osaeläkkeenä, joka on puolet täydestä eläkkeestä.
Jos työkyvyttömyyseläkkeen saajan työkyky muuttuu siten, että muutoksella 1 momentin mukaan on vaikutusta eläkkeen suuruuteen, ja jos muutoksen, kun otetaan huomioon myös jo kulunut aika, voidaan arvioida jäävän pysyväksi ainakin vuoden ajaksi, tarkistetaan eläkkeen määrä eläkkeensaajan hakemuksesta tai eläkekassan aloitteesta muutosta lähinnä seuraavan kuukauden alusta, jollei 28 §:n 3―8 momentin säännöksistä muuta johdu. Eläkettä ei kuitenkaan alenneta ajalta, jolta sitä on jo suoritettu eikä koroteta pitemmältä ajalta kuin eläkkeensaajan tarkistushakemuksesta tai eläkekassan tarkistustoimenpiteisiin ryhtymistä lähinnä seuraavaa kalenterikuukautta edeltäneiltä kuudelta kuukaudelta. Osaeläkkeenä myönnetty työkyvyttömyyseläke muutetaan eläkkeensaajan hakemuksesta yksilölliseksi varhaiseläkkeeksi sitä kuukautta lähinnä seuraavan kuukauden alusta, jona eläkkeensaaja on täyttänyt 15 §:n 5 ja 6 momentissa säädetyt edellytykset, ei kuitenkaan takautuvasti kuutta kuukautta pitemmältä ajalta ennen hakemusta.
Jos työkyvyttömyyseläke lakkautetaan, se voidaan maksaa osaeläkkeenä vuotta lyhyemmältäkin ajalta. Osaeläke voidaan maksaa täytenä eläkkeenä 25 a §:n 1 ja 2 momentissa tarkoitetun kuntoutuksen ajalta.
1) yksilöllisen varhaiseläkkeen 15 §:n 5 momentissa ja 6 momentin viimeisessä virkkeessä mainitut tai
2) osaeläkkeenä myönnettävän työkyvyttömyyseläkkeen 15 §:n 1 momentissa, 17 §:n 1 momentissa tai 23 §:n 1 momentissa mainitut saamisen edellytykset.
Ennakkopäätös on eläkekassaa sitova, jos siihen perustuva eläkehakemus tehdään yhdeksän kuukauden tai työnantajan ja työntekijän sopiman sitä pitemmän ajan kuluessa päätöksen lainvoimaiseksi tulosta.
Ennakkopäätökseen saa hakea muutosta niin kuin 59 §:ssä säädetään.
Työkyvyttömyyden estämiseksi tai työ- ja ansiokyvyn parantamiseksi voidaan työntekijälle ammatillisena kuntoutuksena antaa neuvontaa, tehdä kuntoutustutkimuksia sekä antaa työhön ja ammattiin johtavaa koulutusta, työhönvalmennusta ja elinkeinotukea sekä edellä tarkoitettua ammatillista kuntoutusta tukevaa lääkinnällistä kuntoutusta.
Kuntoutusta voidaan antaa työntekijälle, jonka eläkettä tämän lain mukaan määrättäessä olisi eläkkeeseen oikeuttavana otettu huomioon myös aika työkyvyttömyyden alkamisesta eläkeikään, jos työkyvyttömyys olisi alkanut ajankohtana, jona kuntoutuspäätös tehtiin, tai työntekijälle, joka päätöstä tehtäessä saa sanotulla tavalla määrättyä tämän lain mukaista eläkettä.
Jos työntekijälle eläkekassan päätöksen perusteella 25 §:n 1 momentin mukaisesti tehdään kuntoutustutkimuksia taikka annetaan työhön ja ammattiin johtavaa koulutusta tai työhönvalmennusta tai lääkinnällistä kuntoutusta, kuntoutustukeen maksetaan kuntoutuskorotus. Korotus maksetaan myös, jos vastaavan päätöksen on antanut jokin muu työntekijäin eläkelain 8 §:n 4 momentissa tarkoitettua peruseläkettä kuntoutustukena maksava eläkelaitos.
Kuntoutuskorotus on 33 prosenttia kuntoutustuen tai työkyvyttömyyseläkkeen työntekijäin eläkelain 8 §:n mukaisesti yhteensovitetusta määrästä. Se maksetaan niiltä kalenterikuukausilta, joiden ajan kuntoutus kestää.
Muulla kuin työkyvyttömyyseläkkeensaajalla on oikeus kuntoutusrahaan niiltä kalenterikuukausilta, joiden aikana hän on estynyt tekemästä ansiotyötään 25 §:ssä tarkoitetun kuntoutuksen johdosta.
Kuntoutuksen jälkeiseltä ajalta kuntoutusrahaa saaneelle voidaan maksaa harkinnanvaraista kuntoutusavustusta, jos tämä on hänen työllistymisensä kannalta erityisen tarpeellista.
25 c §
Kuntoutusrahan suuruutta määrättäessä otetaan perusteeksi ne työntekijäin eläkelain 8 §:n 4 momentissa tarkoitetut peruseläkkeet, joihin työntekijällä olisi oikeus, jos hän olisi tullut täyteen työkyvyttömyyseläkkeeseen oikeuttavasti työkyvyttömäksi ajankohtana, jona kuntoutuspäätös tehtiin. Kuntoutusraha on yhtä suuri kuin edellä tarkoitettujen eläkkeiden yhteismäärä korotettuna 33 prosentilla.
Edellä 25 b §:n 3 momentissa tarkoitettu harkinnanvarainen kuntoutusavustus on enintään kuudelta kuukaudelta lasketun kuntoutusrahan suuruinen. Harkinnanvarainen kuntoutusavustus määritellään kertasuorituksena ja maksetaan yhdessä tai useammassa erässä. Harkinnanvaraista kuntoutusavustusta ei makseta ajalta, jolta työntekijällä on oikeus työttömyysturvalain mukaiseen työttömyyspäivärahaan taikka työmarkkinatuesta annetun lain mukaiseen työmarkkinatukeen.
Työntekijälle voidaan maksaa korvaus kuntoutuksen aiheuttamista välttämättömistä ja tarpeellisista kustannuksista.
25 e §
Muutosta ei saa hakea päätökseen, joka koskee oikeutta 25 §:n mukaiseen kuntoutukseen tai 25 b §:n 2 momentin mukaiseen kuntoutusrahaan, eikä päätökseen, joka koskee 25 b §:n 3 momentin ja 25 c §:n 2 momentin mukaista harkinnanvaraista kuntoutusavustusta.
Eläkekassan on välittömästi ilmoitettava 25 §:ssä tarkoitetusta kuntoutustoimenpiteestään ja kuntoutusrahapäätöksestään kansaneläkelaitokselle.
Sen estämättä, mitä 3 momentissa säädetään, täyttä työkyvyttömyyseläkettä suoritetaan 26 §:n 2 momentin mukaisesti, jos eläkehakemus on tehty ennen kuin sairausvakuutuslain mukaista päivärahaa on maksettu 3 momentissa mainituilta 150 ensimmäiseltä suorituspäivältä tai jos työkyvyttömyyseläke myönnetään 15 §:ssä tarkoitettuna yksilöllisenä varhaiseläkkeenä. Tällöin kuitenkin täyden työkyvyttömyyseläkkeen suorittamisen edellytyksenä on, ettei eläkehakemuksen tekemistä seuraavan kalenterikuukauden loppuun mennessä tai, jos tänä aikana on haettu sairausvakuutuslain mukaista päivärahaa, sen hakemista seuraavan kalenterikuukauden loppuun mennessä ole myönnetty vähintään kuukauden ajalta yhdenjaksoisesti maksettavaa päivärahaa, joka kohdistuu työkyvyttömyyden alkamisen jälkeiseen aikaan tai, jos tähän aikaan kohdistuva päivärahahakemus on hylätty, sen hylkäämisen jälkeiseen aikaan. Jos päivärahan suorittaminen lakkaa ensisijaisuusaikana sairausvakuutuslain 15 a §:n perusteella sen vuoksi, että työntekijälle myönnetty työntekijäin eläkelain 8 §:n 4 momentissa tarkoitetun muun lain, eläkeohjesäännön tai eläkesäännön mukainen vanhuuseläke alkaa, työntekijälle suoritetaan täyttä työkyvyttömyyseläkettä sanotun eläkkeen alkamisesta lukien, kuitenkin aikaisintaan 26 §:n 2 momentissa säädetystä ajankohdasta.
Jos täysi työkyvyttömyyseläke myönnetään takautuvasti 3 momentin mukaisesti, suoritetaan eläke sairausvakuutusrahastolle siltä osin kuin se vastaa samalta ajalta maksettua sairausvakuutuslain mukaista päivärahaa. Samoin menetellään, jos työkyvyttömyyseläke myönnetään takautuvasti yksilöllisenä varhaiseläkkeenä.
Jos työkyvyttömyyseläke myönnetään takautuvasti 4 momentin mukaisesti tai osaeläkkeenä ja samalta ajalta on maksettu päivärahaa sairausvakuutuslain mukaan, suoritetaan eläkettä vain siltä osin kuin sen määrä ylittää samalta ajalta maksetun päivärahan määrän.
Jos työkyvyttömyyseläke myönnetään takautuvasti, eläkettä ei makseta siltä ajalta, jolta työntekijä on saanut työntekijäin eläkelain 8 §:n 4 momentissa mainitun lain, eläkeohjesäännön tai eläkesäännön taikka kuntoutusrahalain (611/91) mukaista kuntoutusrahaa tai ansionmenetyskorvausta tapaturmavakuutuksen tai liikennevakuutuksen kuntoutusta koskevien säännösten perusteella.
Jos työkyvyttömyyseläke 22 §:n 3 momentin mukaisesti suoritetaan kertasuorituksena, työkyvyttömyyseläkkeeseen ei sovelleta, mitä edellä tässä pykälässä säädetään.
Eläkekassan valtuuskunta nimittää neljäksi kalenterivuodeksi kerrallaan eläkekassan hallituksen, johon kuuluu viisi jäsentä. Kullekin jäsenelle määrätään henkilökohtainen varamies. Sosiaali- ja terveysministeriön esityksestä nimitetään yksi hallituksen jäsen, joka toimii myös hallituksen puheenjohtajana.Muista jäsenistä tulee kahden edustaa laivanvarustajia ja kahden merenkulkijoita. Merenkulkijoita edustavista jäsenistä tulee toisen edustaa miehistöä ja toisen päällystöä. Päällystöä edustava jäsen nimitetään kalenterivuodeksi kerrallaan siten, että hallituksessa vuorollaan ovat edustettuina kansipäällystö ja konepäällystö. Mitä edellä on sanottu jäsenistä, koskee myös heidän varamiehiään.
Sillä tunnustetun päällystöjärjestön erikseen valtuuttamalla henkilöllä, joka ei ole 36 §:n 1 momentin mukaan hallituksessa jäsenyysvuorossa, on oikeus olla saapuvilla hallituksen kokouksessa ja osallistua siellä keskusteluun. Samanlainen oikeus on radiosähköttäjiä edustavalla henkilöllä. Valtuuskunta nimittää radiosähköttäjien edustajan ja hänelle henkilökohtaisen varamiehen hallituksen jäsenet nimittäessään. Radiosähköttäjien edustajan ja hänen varamiehensä tehtävästä vapauttamiseen ja nimittämiseen kesken hallituksen toimikauden noudatetaan soveltuvin osin, mitä asiasta hallituksen jäsenen ja hänen varamiehensä osalta säädetään.
Etuuden korotusta, jonka määrä on pienempi kuin 15 markkaa, ei ole maksettava. Edellä sanottua markkamäärää tarkistetaan vuosittain työntekijäin eläkelain 9 §:n 2 momentin 1 virkkeessä säädetyn indeksiluvun mukaan. Tarkistettu markkamäärä pyöristetään lähimmäksi täydeksi markaksi.
Lain 15 §:n 2―4 momenttia sekä 25 a §:ää sovelletaan työkyvyttömyyseläkkeeseen, joka alkaa tai tulee jatkettavaksi lain voimaantulon jälkeen. Lain 25 a §:n 2 momenttia sovelletaan lisäksi lain voimaan tullessa jatkuvaan työkyvyttömyyseläkkeeseen, jos 25 §:n mukainen päätös annetaan lain ollessa voimassa.
Lain 12 a §:n 1 momenttia, 16 §:n 2 momenttia, 17 §:n 5 momenttia ja 22 a §:n 3 momenttia sovelletaan sellaiseen eläkkeeseen, jossa eläketapahtuma sattuu tämän lain tultua voimaan. Ennen vuotta 1943 syntyneeseen työntekijään, jolla tämän lain voimaan tullessa on oikeus työttömyysturvalain mukaiseen päivärahaan tai työvoimapoliittisesta aikuiskoulutuksesta annetun lain mukaiseen koulutustukeen, sovelletaan kuitenkin edelleen merimieseläkelain 16 §:n 1 momenttia, 17 §:n 3 momenttia ja 22 a §:n 1 momenttia sellaisina kuin ne ovat tämän lain voimaan tullessa. Säännöstä sovellettaessa työntekijällä katsotaan olevan oikeus päivärahaan myös työttömyysturvalain 12 §:ssä tarkoitettuna omavastuuaikana ja 1 päivänä tammikuuta 1996. Säännöstä ei kuitenkaan sovelleta työntekijään, jos hänellä on oikeus päivärahaan 31 päivän lokakuuta 1995 jälkeen alkaneen lomautuksen perusteella ja jos hän 29 päivänä helmikuuta 1996 mennessä uudelleen aloittaa työnteon sen työnantajan lukuun, jonka työsuhteesta hänet oli lomautettu.
Sen estämättä mitä 3 momentissa säädetään, sovelletaan merimieseläkelain 16 §:n 1 momenttia, 17 §:n 3 momenttia ja 22 a §:n 1 momenttia, sellaisina kuin ne ovat voimassa tämän lain voimaan tullessa, laskettaessa eläkkeen määrää merimieseläkelain 12 c §:n 1 momentissa tarkoitetulta aikaisemman työkyvyttömyyseläkkeen jatkumisajalta, jos sanottu eläke on myönnetty ennen tämän lain voimaantuloa alkaneen työkyvyttömyyden perusteella.
Lain 11 §:n 1 momenttia, 16 a, 16 b ja 16 c §:ää sovelletaan työsuhteeseen, joka päättyy 1 päivänä tammikuuta 1996 tai sen jälkeen.
Lain 20 §:n 1 momenttia sovelletaan eläkkeisiin, joissa eläketapahtuma on sattunut lain tultua voimaan.
Siltä osin kuin lain 16 a §:n 1 momentin ja 20 §:n 1 momentin mukaan määriteltäviin valintavuosiin luetaan kalenterivuosia ajalta ennen tämän lain voimaantuloa, määrätään nämä kalenterivuodet ja niitä vastaavat työansiot soveltaen merimieseläkelain 16 §:n 2 momenttia ja 20 §:n 1 momenttia sellaisina kuin ne ovat tämän lain voimaan tullessa. Tämän lain 16 a §:n 2 momenttia ei sovelleta lain voimaantuloa edeltäviin valintavuosiin.
Lain 16 d §:ää sovelletaan sellaiseen työsuhteeseen, joka päättyy 1 päivänä tammikuuta 1996 tai sen jälkeen, kuitenkin siten muunnettuna, että eläketapahtumavuodesta riippuen prosenttiluvun 20 asemesta käytetään seuraavia prosenttilukuja:
Eläketapahtumavuosi 20 ;% :n asemesta %
Lain 36 §:n 1 momenttia ja 38 §:n 5 momenttia sovelletaan ensimmäisen kerran siten, että eläkekassan valtuuskunnan on varsinaisessa kokouksessaan 1997 nimitettävä eläkekassan hallitus nelivuotiskaudeksi 1998―2001.
HE 201/95
StVM 26/95
EV 175/95
3 a §3 b §11 §12 a §14 c §15 §15 e §16 §16 a §16 b §16 c §16 d §16 e §16 f §16 g §17 §18 §20 §22 a §23 §23 a §25 §25 a §25 b §25 c §25 d §25 e §28 §36 §38 §63 a §


Kaupunginhallitus 16.1. | Mikkeli
Etusivu ›› Uutinen ›› Kaupunginhallitus 16.1.
16.1.2017 - 19:00
Kaupunginhallitus 16.1.
Kaupunginhallitus käsitteli muun muassa kaupungin uutta rakennusjärjestystä, merkitsi tiedoksi uuden henkilöstön perehdyttämisohjelman ja kaupungin tasa-arvo- ja yhdenvertaisuussuunnitelman sekä nimesi luottamushenkilöjäsenet strategian ja organisaatiouudistuksen ohjausryhmään ja nimesi ohjausryhmän puheenjohtajaksi kaupunginhallituksen puheenjohtaja Seija Kuikan.
§ 5 Mikkelin Ravirata Oy:n konsernitavoitteiden toteutuminen ja ajankohtaiset aiheet
Kaupunginhallitus merkitsi tiedoksi tilannekatsauksen Mikkelin Ravirata Oy:n toiminnasta.
§ 7 Eron myöntäminen luottamustehtävästä
Satu Pulkkinen on pyytänyt eroa luottamustehtävien hoidosta. Kaupunginhallitus päätti esittää kaupunginvaltuustolle, että se nimeää Pulkkisen tilalle uuden varajäsenen Etelä-Savon sosiaali- ja terveyspalveluiden kuntayhtymän (Essote) valtuustoon.
§ 8 Ohjeet vieraanvaraisuudesta, eduista ja lahjoista
Kaupunginhallitus palautti asian uudelleenvalmisteluun.
§ 9 Mikkelin kaupungin rakennusjärjestyksen uusiminen
- Jaakko Väänänen (kesk.) esitti Outi Kaurian (kesk.) kannattamana, että maatilalla alle 100 m2:n vajalle ja pihavarastolle tarvitaan ilmoitus.
> Äänestyksessä Väänäsen esitys voitti äänin 8 – 7. Väänäsen kannalla olivat Väänäsen ja Kaurian lisäksi Vesa Himanen (ps.), Hannu Kilkki (sd.), Seija Kuikka (kesk.), Jussi Marttinen (ps.), Petri Pekonen (kesk.) ja Jaana Vartiainen (sd.).
- Jaakko Väänänen esitti, että maisematyölupa yleiskaava-alueella metsänkäsittely ja maanmuokkaus katsotaan vähäiseksi, jos se täyttää metsän sertifioinnin ja Tapion hyvän metsänhoidon kriteerit ja ei rajoitu 10 metriä lähemmäs vesistöä.
> Esitystä ei kannatettu, joten se raukesi. Jaakko Väänänen jätti asiasta eriävän mielipiteen.
- Vesa Himanen (ps.) esitti Jussi Marttisen (ps.) kannattamana, että suunnittelutarvealueesta luovutaan.
> Äänestyksessä pohjaesitys voitti 10 – 2, 3 tyhjää. Himasen kannalla oli Marttinen, tyhjää äänestivät Outi Kauria, Petri Pekonen ja Jaakko Väänänen.
Kaupunginhallitus päätti alustavasti hyväksyä Mikkelin kaupungin rakennusjärjestysluonnoksen, asettaa sen nähtäville ja pyytää lausunnot tarvittavilta tahoilta.
§ 10 Kiinteistötoimitusmaksun vahvistaminen vuodelle 2017
Kaupunginhallitus päätti esittää valtuustolle, että se hyväksyy kiinteistötoimitusmaksun vuodelle 2017.
§ 11 – 13 Asemakaava-asioita
Kaupunginhallitus hyväksyi esitysten mukaisesti seuraavat asemakaava-asiat:
- Mikkelin kaupungin 1. kaupunginosan (Savilahti) korttelin 8 tontin 1025 määräalan asemakaavan muutos / Mannerheimintie 10
- Asemakaavan muutosehdotus / VT5 Visulahden ETL
- Asemakaavan muutos / 14. kaupunginosan Lehmuskylän päiväkoti ja seurakuntakoti
§ 14 Lehmuskylän seurakuntakodin alueen asemakaavamuutokseen liittyvä maankäyttösopimus
Kaupunginhallitus hyväksyi maankäyttösopimuksen esityksen mukaisesti.
§ 15 Mikkelin valokuvakeskuksen hakemus vapautukseen tilavuokrista syys-joulukuussa 2016
Kaupunginhallitus päätti, että Mikkelin valokuvakeskukselle ei myönnetä vapautusta vuokranmaksuun. Puuttuvan suorituksen osalta laaditaan maksusuunnitelma. Mikäli sovittua maksusuunnitelmaa ei noudateta tai vuokria jää edelleen maksamatta, vuokrasopimus puretaan.
Lisäksi kaupunginhallitus päätti, ettei se nimeä kaupungin edustajaa yhdistyksen hallitukseen.
§ 16 Vesivaurion korvausvaatimus / Asunto Oy Rantapuisto (Ristiina)
Kaupunginhallitus hylkäsi vahingonkorvausvaatimuksen, koska vahinko on ollut seurausta yhtiön omalle kunnossapitovastuulle kuuluneen putken tukkeutumisesta.
§ 17 Kuntoutusrahan maksaminen työnantajalle eräissä tapauksissa, paikallisen sopimuksen irtisanominen 1.1.2017
Kaupunginhallitus päätti irtisanoa paikallisen sopimuksen.
§ 18 Perehdyttämisohje henkilöstölle
Kaupunginhallitus merkitsi tiedoksi perehdyttämisohjeen.
§ 19 Mikkelin kaupungin tasa-arvo ja yhdenvertaisuussuunnitelma 2017-2019
Kaupunginhallitus merkitsi tiedoksi tasa-arvo- ja yhdenvertaisuussuunnitelman.
§ 20 Organisaatiouudistuksen valmistelutyöryhmän nimeäminen
Esittelijä täsmensi asiakohdan otsikoksi ’strategian ja organisaatiouudistuksen ohjausryhmän nimeäminen’.
Kaupunginhallitus nimesi ohjausryhmään seuraavat luottamushenkilöt:
Markku Turkia (sd.), varalla Arto Seppälä
Armi Salo-Oksa (kok.), varalla Olli Nepponen
Veli Liikanen (vihr.), varalla Erkki Rantalainen (kd.)
Seija Kuikka (kesk.), varalla Outi Kauria
Vesa Himanen (ps.), varalla Jussi Marttinen
Kaupunginhallitus nimesi ohjausryhmän puheenjohtajaksi kaupunginhallituksen puheenjohtajan Seija Kuikan.
Henkilöstöjärjestöt ovat ilmoittaneet edustajikseen seuraavat henkilöt:
Sirpa Hakkarainen, pääluottamusmies, Kunta-alan Unioni, varalla Tommi Sariola
Mika Pirhonen, pääluottamusmies, JUKO ry, varalla Antero Cederstöm,
Muita ohjausryhmän jäseniä ovat kaupunginjohtaja, hallintojohtaja, talousjohtaja sekä viestintäpäällikkö, joka toimii myös ohjausryhmän sihteerinä. Toimialajohtajat, henkilöstöjohtaja ja strategia- ja kehityspäällikkö osallistuvat kokouksiin puhe- ja läsnäolo-oikeudella.
§ 22 Savilahden Vanhaintukiyhdistys ry:n lainan maksuohjelman muutos
Kaupunginhallitus päätti esittää valtuustolle maksuohjelman muutosta esityksen mukaisesti.
§ 23 EcoSairilan energiatehokkuusteknologioiden selvityshanke
Kaupunginhallitus päätti myöntää kuntarahoitusta EcoSairilan energiatehokkuusteknologioiden selvityshankkeeseen enintään 29 900 euroa.
§ 24 – 28 Valtuustoaloitteita
Kaupunginhallitus päätti esittää valtuustolle vastaukset seuraaviin kahteen valtuustoaloitteeseen:
- kohtuuhintaisten liikuntapalveluiden lisääminen 65+ ikäryhmille
- Waltti-kortti
Lisäksi kaupunginhallitus päätti lähettää seuraavat aloitteet jatkovalmisteluun:
- taidemuseon siirtäminen pääkirjaston yhteyteen teknisen toimen valmisteltavaksi maaliskuun loppuun mennessä
- taidemuseon sijaintivaihtoehtojen ja graniittitalon kunnostamisen ja lisärakentamisen arviointi teknisen toimen valmisteltavaksi huhtikuun loppuun mennessä
- opettajien sijaisuuksien hoitaminen sivistystoimen valmisteltavaksi huhtikuun loppuun mennessä.
§ 29 – 30 Kuntavaalien ennakkoäänestys- ja äänestyspaikat
Kaupunginhallitus vahvisti ennakkoäänestys- ja äänestyspaikat.
Ennakkoäänestysaika on 29.3. – 4.4. Ennakkoäänestyspaikat ovat liike- ja kauppakeskus Stellassa, Rantakylätalossa, Anttolatalossa, Otavan lähipalvelukeskuksessa sekä Haukivuoren, Ristiinan ja Suomenniemen kirjastoissa. Lisäksi kiertävänä ennakkoäänestyspaikkana on kaksi äänestysbussia.
Kaupunginhallitus päätti pidentää Suomenniemen kirjaston ennakkoäänestysaikoja joka päivä kello 18:aan asti.
Äänestysalueet ovat samat kuin eduskuntavaaleissa 2015. Vaalipäivänä 9.4. äänestetään samoissa paikoissa kuin aiemmin paitsi Siekkilässä, jonka äänestyspaikkana toimii Kiiskinmäen päiväkeskus (Kiiskinmäenkatu 2).