text:
MAO:429/18 - Markkinaoikeus
Etusivu » Ratkaisut » Hankinta-asiat » MAO:429/18
MAO:429/18
Puolustusvoimat - kranaattilaatikot
julkinen hankinta - puolustus- ja turvallisuushankinta - hankintamenettelyn keskeyttäminen
Diaarinumero: 2018/19 ja 2018/77
Antopäivä: 27.8.2018
Puolustusvoimat (jäljempänä myös hankintayksikkö) on ilmoittanut 5.10.2016 julkaistulla EU-hankintailmoituksella rajoitetulla menettelyllä toteutettavasta kranaattilaatikoiden hankinnasta vuodelle 2017 ja optioista vuosille 2018–2019.
Puolustusvoimien logistiikkalaitoksen johtaja on 28.12.2017 tekemällään hankintapäätöksellä valinnut Polewood Ltd Oy:n tarjouksen.
Puolustusvoimien logistiikkalaitoksen esikunta on 8.2.2018 tekemällään päätöksellä poistanut 28.12.2017 tehdyn hankintapäätöksen ja keskeyttänyt hankintamenettelyn.
Hankinnan ennakoitu arvonlisäveroton kokonaisarvo on hankintailmoituksen mukaan ollut noin 1.740.000 euroa.
Asia diaarinumero 2018/19
Rakennepalvelu A Ky on vaatinut, että markkinaoikeus kumoaa muutoksenhaun kohteena olevan hankintapäätöksen ja velvoittaa hankintayksikön korjaamaan virheellisen menettelynsä. Valittaja on toissijaisesti vaatinut, että markkinaoikeus määrää hankintayksikön maksamaan sille hyvitysmaksua. Lisäksi valittaja on vaatinut, että markkinaoikeus velvoittaa hankintayksikön korvaamaan sen arvonlisäverottomat oikeudenkäyntikulut 8.437,50 eurolla viivästyskorkoineen.
Voittaneen tarjoajan tarjous ei ole täyttänyt tarjouspyynnön ehdottomia kaupallisia ja teknisiä vaatimuksia, joten voittanut tarjoaja olisi tullut sulkea tarjouskilpailusta tai sen tarjous olisi tullut hylätä.
Voittanut tarjoaja ei ole tutustunut paikan päällä kranaattilaatikoiden piirustuksiin ja tarkempiin mittoihin, mikä on ollut edellytyksenä hankintamenettelyyn osallistumiselle ja tarjouksen tekemiselle. Voittanut tarjoaja ei ole voinut vakuuttaa, että tekniset vaatimukset ovat täyttyneet, koska se ei ole tutustunut paikan päällä piirustuksiin, ja voittaneella tarjoajalla ei näin ollen ole ollut varmaa tietoa vaatimuksista eli piirustusten sisällöstä.
Voittaneen tarjoajan toimitusaikataulu ei ole vastannut tarjouspyyntöä. Tarjouspyynnön mukaan koe-erän on tullut olla valmiina tarkastusta varten alustavasti tammikuun 2018 aikana. Ensimmäisen tuotantoerän on tullut alustavasti olla toimitettuna 28.2.2018 mennessä ja siitä eteenpäin vähintään 1.512 kappaletta kuukaudessa. Toimitusaikataulu on voinut muuttua ainoastaan hankintasopimuksen solmimisen ja koe-erän tarkistamisen viivästymisestä tai muutoin sopimuksesta esimerkiksi lomakausien aikana. Tarjouspyynnön teknisessä erittelyssä on ollut edellytyksenä, että tuotanto alkaa kahden kuukauden kuluessa hankintapäätöksestä, mutta voittanut tarjoaja on ilmoittanut tarjouksessaan, että tuotantoon päästään vasta kolmen kuukauden kuluttua.
Tarjouspyynnössä on edellytetty, että tarjoaja liittää tarjoukseensa alustavan laatusuunnitelman, josta on tullut selvitä muun ohella laatuorganisaatio, tuotannon suunnittelu, laadunvarmistus eli tuotteiden vaatimustenmukaisuus, riskikartoitus ja menettely poikkeamatapauksissa sekä tarkastussuunnitelma. Voittanut tarjoaja on esittänyt yleisluontoisen laatukäsikirjansa, jota ei ole yksilöity eikä tehty tätä kyseistä hankintaa varten, joten se ei ole ollut tarjouspyynnön mukainen laatusuunnitelma.
Puolustusvoimat on ilmoittanut, että Puolustusvoimien logistiikkalaitoksen esikunta on 8.2.2018 tekemällään päätöksellä poistanut muutoksenhaun kohteena olevan kranaattilaatikoiden hankintaa koskevan hankintapäätöksen ja keskeyttänyt hankinnan.
Valittaja on esittänyt, että sillä on edelleen oikeussuojan tarve, joka on riippuvainen hankintamenettelyn keskeyttämistä koskevasta päätöksestä tehdyn valituksen lopputuloksesta.
Hankintayksikkö on lisälausumassaan kiistänyt valittajan oikeudenkäyntikuluvaatimuksen perusteeltaan kokonaan ja esittänyt, että valittajan oikeudenkäyntikulujen kohtuullinen määrä asioissa diaarinumero 2018/19 ja 2018/77 on yhteensä enintään 4.000 euroa. Lisäksi hankintayksikköä ei voi vaatia korvaamaan valittajan oikeudenkäyntikuluihin sisällyttämää oikeudenkäyntimaksua.
Asia diaarinumero 2018/77
Rakennepalvelu A Ky on vaatinut, että markkinaoikeus kumoaa muutoksenhaun kohteena olevan hankintamenettelyn keskeyttämispäätöksen ja velvoittaa hankintayksikön korjaamaan virheellisen menettelynsä. Valittaja on toissijaisesti vaatinut, että markkinaoikeus määrää hankintayksikön maksamaan sille hyvitysmaksua. Lisäksi valittaja on vaatinut, että markkinaoikeus velvoittaa hankintayksikön korvaamaan sen arvonlisäverottomat oikeudenkäyntikulut 8.742,50 eurolla viivästyskorkoineen.
Hankintayksikkö ei ole esittänyt syytä sille, miksi se ei ole ennen 28.12.2017 tehtyä hankintapäätöstä keskeyttänyt hankintaa tai katsonut tarjousten olleen tarjouspyynnön vastaisia, tarjouspyynnön epäselvä tai ristiriitainen.
Valittaja ei ole 28.12.2018 tehtyä hankintapäätöstä koskevassa valituksessaan väittänyt, että tarjouspyyntö olisi ollut tulkinnanvarainen tai virheellinen. Päätös hankintamenettelyn keskeyttämisestä ei siten ole perustunut valittajan väitteeseen asiakirjojen virheellisyydestä tai tulkinnanvaraisuudesta. Hankintapäätöksen 28.12.2017 osalta hankintayksikkö on menetellyt virheellisesti, kun se ei ole edellyttänyt voittaneelta tarjoajalta tarjouspyynnössä ja sen liitteissä asetettujen ehdottomien edellytysten täyttymistä.
Hankinnan ilmoitetussa toimitusaikataulussa ei ole ollut tulkinnanvaraa. Aikatauluun mahdollisesti liittynyt epäselvyys on poistunut viimeistään 22.11.2017 hankintayksikön tarjoajille sähköpostilla toimittaman vastauksen perusteella. Hankintailmoituksessa ja tarjouspyynnössä on ollut alustava aikataulu, joten kaikilla tarjoajilla on ollut tiedossa, että aikataulu ei ole ehdottoman sitova ja se täsmentyy hankintamenettelyn edetessä.
Mikäli hankintayksikön tarkoituksena on ollut käynnistää uusi tarjouskilpailu, tarkoittaa se käytännössä sitä, että hankintayksikkö oikaisee virheensä uudella menettelyllä, joka ei ole tasapuolista ja syrjimätöntä tarjoajia kohtaan, koska keskeyttämisen tapahduttua hankintapäätöksen tekemisen jälkeen tarjoajilla on tiedossa kaikkia muita tarjoajia koskevat tiedot, kuten hintatiedot.
Keskeyttämispäätöstä on perusteltu sellaisilla seikoilla, jotka ovat olleet tiedossa jo ennen 28.12.2017 tehtyä hankintapäätöstä. Kysymyksessä eivät ole todelliset ja perustellut syyt hankintamenettelyn keskeyttämiselle. Hankintayksikön tarkoituksena on ollut estää valittajan mahdollisuus saada oikeussuojaa, koska on ilmeistä, että hankintamenettelyssä on tapahtunut virhe. Hankintayksikön tulee jatkaa menettelyä ja korjata virheellinen menettely valittajan vaatimin tavoin.
Keskeyttämispäätöksessä ei ole otettu huomioon tarjousten julkisuutta ja osallistujien asemaa uudessa tarjouskilpailussa eli etteivät tarjoajat saisi perusteetonta etua tai heille aiheutuisi haittaa keskeytettyyn hankintamenettelyyn osallistumisesta.
Puolustusvoimat on vaatinut, että markkinaoikeus hylkää valituksen ja velvoittaa valittajan korvaamaan sen arvonlisäverottomat oikeudenkäyntikulut 4.000 eurolla viivästyskorkoineen.
Hankintayksikkö on perustellut 28.12.2017 tehdyn hankintapäätöksen poistamista ja hankinnan keskeyttämistä sillä, että tarjouspyyntö on ollut epäselvä ja tulkinnanvarainen, saadut tarjoukset eivät ole täyttäneet tarjouspyynnössä asetettuja ehdottomia vaatimuksia ja hankintaa koskeva hankintailmoitus ja tarjouspyyntö ovat olleet keskenään ristiriidassa.
Hankintamenettelyn keskeyttäminen ei ole estänyt valittajaa saamasta oikeussuojaa. Hankintayksikköä ei ole mahdollista velvoittaa korjaamaan virheellistä menettelyä jo päättyneen hankintamenettelyn osalta. Tähän ei myöskään ole tarvetta, sillä hankintayksikkö on poistanut virheellisen hankintamenettelyn vaikutukset. Valittajalla ei ole 28.12.2017 tehtyä hankintapäätöstä koskien enää oikeussuojan tarvetta.
Tarjouspyynnön liitteet 3 ja 4 ovat olleet keskenään ristiriitaiset, eikä tarjouspyynnössä ole asetettu edellä mainituille liitteille etusijajärjestystä. Liitteenä 4 olleen teknisen vaatimusmatriisin mukaan koe-erän on tullut olla toimitettuna vuoden 2017 aikana ja ensimmäisen tuotantoerän 31.1.2018 mennessä. Sen sijaan liitteenä 3 olleen teknisen eritelmän mukaan koe-erän on tullut olla toimitettuna 31.1.2018 mennessä ja ensimmäisen tuotantoerän 28.2.2018 mennessä. Tämän ristiriitaisuuden takia on jäänyt epäselväksi, koska koe-erä ja ensimmäinen toimituserä on tullut toimittaa. Hankintayksikön 21.11.2017 järjestämässä tilaisuudessa ei ole vahvistettu toimitusaikaa, eikä hankintayksikölle kirjallisesti esitetyissä kysymyksissä ole kysytty toimitusaikaa koskevasta ristiriidasta.
Hankintayksikkö on keskeyttänyt hankinnan havaittuaan hankintamenettelyssä tehdyt virheet. Hankinnan keskeyttäminen on mahdollista myös hankintapäätöksen tekemisen jälkeen, jos keskeyttämiselle on olemassa todellinen ja perusteltu syy.
Hankintamenettelyn keskeyttäminen ei ole perustunut valittajan esittämiin väitteisiin hankintamenettelyn virheellisyydestä. Hankintayksikkö voi oma-aloitteisesti korjata havaitsemiaan hankintamenettelyssä tapahtuneita virheitä. Tässä tapauksessa toimitusaikaan liittyvillä epäselvyyksillä on ollut merkitystä jokaisen tarjoajan osalta, koska saadut tarjoukset eivät ole olleet toimitusajan osalta tarjouspyynnön mukaisia.
Myös valittajan tarjous on ollut tarjouspyynnön vastainen. Valittajan tarjous on sisältänyt varauman, jonka mukaan toimitukset onnistuvat tarjouksessa esitetyllä tavalla vain, jos hankintapäätös tehdään viikolla 49. Hankintayksikkö on tarjouspyynnössä arvioinut, että hankintapäätös tehdään ja annetaan tiedoksi viikolla 49–50. Valittajan tarjous on jättänyt avoimeksi sen, millaisiin toimitusaikoihin valittaja on sitoutunut, kun hankintapäätöstä ei tehty viikolla 49.
Hankintailmoituksessa esitetty aikataulu ei ole ollut alustava, ja hankintailmoituksen perusteella on haettu toimittajaa, joka on kyennyt hoitamaan valmistuksen ja toimituksen hankintailmoituksessa annettujen määräaikojen sisällä.
Hankintailmoituksessa on ilmoitettu, että hankinta ajoittuu vuosille 2017–2019, kun tarjouspyynnössä hankinnan ajankohta on ollut 2018–2020. Hankinnan ajankohdan siirtyminen on merkinnyt olennaista muutosta hankintailmoitukseen verrattuna. Sopimuskauden muuttumisesta ei ole julkaistu uutta hankintailmoitusta, joten muutos ei ole muiden kuin hankintaan alun perin osallistuneiden toimijoiden tiedossa. On mahdollista, että muilla kuin hankintaan osallistuneilla yrityksillä olisi voinut olla kiinnostusta osallistua hankintamenettelyyn.
Hankintailmoituksessa hankintayksikkö on ilmoittanut hankkivansa vähintään 15.000 kranaattilaatikkoa, kun taas tarjouspyynnössä hankittavien kranaattilaatikoiden vähimmäismäärä on ollut yksi kappale. Hankintailmoitus ja tarjouspyyntö ovat poikenneet toisistaan olennaisesti tilattavien määrien osalta. Muutoksen jälkeen hankinta ei ole vastannut laajuudeltaan hankintailmoitusta.
Hankintapäätöksestä on ilmennyt tarjousten vertailuhinnat, mutta pelkästään vertailuhintojen julki tuleminen ei ole tehnyt hankinnan keskeyttämisestä epätasapuolista tai syrjivää. Hankinnan keskeyttämisen jälkeenkään tarjouksissa mahdollisesti esitetyt liike- tai ammattisalaisuudet eivät ole julkisia.
Hankintamenettelyyn osallistuneiden tasapuolinen ja syrjimätön kohtelu on edellyttänyt hankintamenettelyn keskeyttämistä. Hankintamenettelyssä tapahtuneita virheitä ei ole ollut enää hankintapäätöksen tekemisen jälkeen mahdollista korjata hankintaa keskeyttämättä.
Sen arvioinnissa, onko hankintayksiköllä ollut todellinen ja perusteltu syy keskeyttää hankintamenettely, ei ole merkitystä sillä, ettei hankintamenettelyn keskeyttämispäätöksessä ole otettu kantaa tarjousasiakirjojen julkisuuteen. Myöskään hankinnan toteutumatta jäämisen mahdollisilla seurauksilla ei ole merkitystä kyseisessä arvioinnissa. Hankintayksikkö ei ole menetellyt hankintaa keskeyttäessään syrjivästi tai epätasapuolisesti.
Valittaja on esittänyt vastaselityksessään muun ohella, että hankintayksikön tiedossa on ollut jo tarjouspyyntöä laadittaessa, ettei hankintailmoituksessa esitetty toimitusaikataulu toteudu. Hankintayksikkö ei ole esittänyt mitään uskottavaa syytä sille, miksi se ei ole keskeyttänyt hankintamenettelyä ennen 28.12.2017 tekemäänsä hankintapäätöstä tai laatiessaan tarjouspyyntöä marraskuussa 2017.
Perustelut asiassa dnro 2018/19
Markkinaoikeus toteaa, että valittajalla on valittaessaan muutoksenhaun kohteena olevasta 28.12.2017 tehdystä hankintapäätöksestä markkinaoikeuteen ollut tarve saattaa asia markkinaoikeuden käsiteltäväksi ja saada asiassa perusteltu ratkaisu.
Hankintamenettelyn keskeyttäminen 8.2.2018 on kuitenkin tarkoittanut, että muutoksenhaun kohteena oleva hankintapäätös 28.12.2017 on menettänyt merkityksensä, sillä hankintaa ei voida enää toteuttaa viimeksi mainitun hankintapäätöksen perusteella. Valittajalla ei siten ole sanotulta osin enää oikeussuojan tarvetta eikä tarvetta saada markkinaoikeuden perusteltua ratkaisua siitä, onko hankintayksikkö menetellyt 28.12.2017 tehdyn hankintapäätöksen osalta valittajan esittämin tavoin hankintasäännösten vastaisesti. Näin ollen lausuminen valittajan valituksesta asiassa diaarinumero 2018/19 raukeaa pääasian osalta.
Perustelut asiassa dnro 2018/77
Hankintayksikkö on edellä selostetulla tavalla 8.2.2018 tekemällään päätöksellä keskeyttänyt hankintamenettelyn. Asiassa on nyt puheena olevalta osin kysymys siitä, onko hankintayksikkö menetellyt julkisista puolustus- ja turvallisuushankinnoista annettujen oikeusohjeiden vastaisesti keskeyttäessään hankintamenettelyn.
Julkisista puolustus- ja turvallisuushankinnoista annetun lain (puolustus- ja turvallisuushankintalaki) 2 §:n 1 momentin mukaan hankintayksikön on käytettävä hyväksi olemassa olevat kilpailuolosuhteet, kohdeltava hankintamenettelyn osallistujia tasapuolisesti ja syrjimättä sekä toimittava avoimesti ja suhteellisuuden vaatimukset huomioon ottaen.
Puolustus- ja turvallisuushankintalain 75 §:n 1 momentin mukaan hankintamenettely voidaan keskeyttää vain todellisesta ja perustellusta syystä.
Edellä mainitun säännöksen esitöiden (HE 76/2011 vp. s. 128 ja 129) mukaan keskeyttämisen syyn arvioinnissa hankintayksikön tulee kiinnittää huomiota siihen, perustuuko hankintamenettelyn keskeyttäminen todellisiin syihin, ja siihen, vaikuttaako ratkaisu syrjivästi ehdokkaisiin tai tarjoajiin. Koska hankintamenettelyn tulee pääsääntöisesti johtaa hankintasopimuksen tekemiseen, ei ole hyväksyttävää aloittaa hankintamenettelyä ilman aikomusta tehdä hankintasopimusta esimerkiksi markkinatilanteen kartoittamiseksi. Esitöissä on todettu edelleen, että oikeuskäytännössä hankintamenettelyn keskeyttämiseen on suhtauduttu suhteellisen sallivasti, eikä kyseisellä säännöksellä ole ollut tarkoitus tiukentaa tätä tulkintakäytäntöä. Esitöiden mukaan oikeuskäytännössä on pidetty hyväksyttävinä keskeytysperusteina muun ohella tarjouspyynnön osoittautumista tulkinnanvaraiseksi tai virheelliseksi tai sitä, että hankinnasta on saatu vain yksi hyväksyttävä tarjous.
Esitöissä on todettu vielä, että hankinnan keskeyttäminen tarkoittaa asiallisesti hankintamenettelyn päättämistä hankintaa tekemättä, vaikka hankintayksikön hankintatarve pysyisikin ennallaan. Hankintayksikkö voi päätyä keskeyttämisen jälkeen toteuttamaan hankinnan omana työnään tai käynnistämään uuden hankintamenettelyn, joka on keskeytettyyn hankintamenettelyyn nähden kuitenkin erillinen ja uusi prosessi. Jos hankinta päätetään kilpailuttaa myöhemmin, hankintayksikön tulee varmistaa, että aiempaan menettelyyn osallistuneet tarjoajat eivät saa uudessa tarjouskilpailussa perusteetonta etua tai haittaa keskeytettyyn menettelyyn osallistumisen johdosta.
Hankintayksikkö on 8.2.2018 tekemässään hankinnan keskeyttämistä koskeneessa päätöksessä todennut muun ohella, että tarjouspyynnössä kuvattu hankinnan laajuus ja aikataulu eroavat hankintailmoituksessa ilmoitetusta, ja ettei hankintayksiköllä ole ollut mahdollisuutta noudattaa hankintailmoituksessa ilmoitettua. Lisäksi samassa päätöksessä on todettu, että tarjouspyynnön liitteenä olevat asiakirjat ovat olleet keskenään ristiriitaisia erien toimitusajan osalta, ja että toimitusaikavaatimus on ollut tulkinnanvarainen. Ristiriitaisuuden ja tulkinnanvaraisuuden takia tarjouspyyntö on ollut epäselvä vaaditun toimitusajan osalta. Hankintayksikkö on päätöksessä vielä todennut, että kaikissa tarjouksissa oli esitetty varaumia tarjouspyynnössä vaaditun toimitusajan suhteen, joten kaikki saadut tarjoukset olivat olleet tältä osin tarjouspyynnön vastaisia.
Markkinaoikeus toteaa, että edellä mainitut hankintayksikön esittämät syyt hankintamenettelyn keskeyttämiselle ovat liittyneet muun ohella tarjouspyynnön tulkinnanvaraisuuteen ja tarjouspyynnön virheellisyyteen, joka on johtunut tarjouspyynnön liitteiden välisestä ristiriitaisuudesta sekä tarjouspyynnön ristiriitaisuudesta suhteessa hankintailmoitukseen. Tarjouspyynnön liitteen 3 "TEKNINEN ERITELMÄ" kohdassa 7.2.2 "Toimitussuunnitelma, toimitusajat, lukumäärät" on ilmoitettu erilainen alustava toimitusaikataulu kuin liitteen 4 "VAATIMUSMATRIISI" kohdassa 7.4. Lisäksi hankintailmoituksen mukaan hankinta on koskenut vuotta 2017 ja optioita vuosille 2018–2019, mutta tarjouspyynnössä on pyydetty tarjouksia hankinnasta vuodelle 2018 ja optioista vuosille 2019–2020, ja myös tarjouspyynnössä ilmoitetut hankintamäärät ovat poikenneet hankintailmoituksessa ilmoitetusta, joten tarjouspyyntö on ollut ristiriidassa hankintailmoitukseen nähden. Näin ollen markkinaoikeus katsoo, että hankintayksikön hankintamenettelyn keskeyttämiselle esittämiä perusteita on edellä hankinnan keskeyttämisen perusteista esitetty huomioon ottaen pidettävä lähtökohtaisesti puolustus- ja turvallisuushankintalain 75 §:n 1 momentissa tarkoitettuina todellisina ja perusteltuina syinä hankintamenettelyn keskeyttämiselle. Tähän tulkintaan ei vaikuta se, että hankintamenettely on keskeytetty vasta hankintapäätöksen tekemisen jälkeen.
Tarjousten julkisuutta ja osallistujien asemaa uudessa tarjouskilpailussa koskevien väitteiden osalta markkinaoikeus toteaa vielä, että hankintayksikkö voi hankintamenettelyn keskeytettyään käynnistää uuden hankintamenettelyn, joka on keskeytettyyn hankintamenettelyyn nähden uusi ja erillinen menettely. Markkinaoikeus katsoo, ettei hankintayksikön voida katsoa kohdelleen tarjoajia epätasapuolisesti tai syrjivästi sillä perusteella, että arvioitavana olevaan keskeytettyyn hankintamenettelyyn osallistuneita tarjoajia koskevat tiedot, mukaan lukien vertailuhinnat, ovat käyneet ilmi hankintamenettelyyn osallistuneille tarjoajille. Asiassa ei ole ilmennyt muutoinkaan seikkoja, joiden voisi katsoa viittaavaan siihen, että hankintamenettelyn keskeyttämisen syynä tosiasiallisesti olisi ollut valittajan syrjivä tai muutoin epätasapuolinen kohtelu. Lisäksi uutta tarjouskilpailua koskevina kyseiset väitteet ovat ennenaikaisia arvioitaessa nyt muutoksenhaun kohteena olevaa hankintamenettelyn keskeyttämispäätöstä.
Edellä esitetty huomioon ottaen markkinaoikeus katsoo, että hankintayksikkö ei ole hankintamenettelyn keskeyttäessään menetellyt julkisista hankinnoista annettujen oikeusohjeiden vastaisesti. Valittajan valitus asiassa diaarinumero 2018/77 on näin ollen hylättävä.
Puolustus- ja turvallisuushankintalain 91 §:n 2 momentin mukaan hankinta-asiassa oikeudenkäyntikulujen korvaamiseen sovelletaan, mitä hallintolainkäyttölain 74 §:n 1 ja 2 momentissa säädetään.
Asiassa diaarinumero 2018/19 hankintamenettely on keskeytetty vasta sen jälkeen, kun valittaja on tehnyt valituksen markkinaoikeudelle. Markkinaoikeus katsoo, että hankintamenettelyn keskeyttäminen on perustunut osittain valittajan esille nostamiin seikkoihin koskien voittaneen tarjoajan toimitusaikataulun tarjouspyynnön vastaisuutta, sillä hankintayksikkö on perustellut hankintamenettelyn keskeyttämistä tarjouspyynnössä esitetyn toimitusaikataulun tulkinnanvaraisuudella ja epäselvyydellä sekä sillä, että saadut tarjoukset ovat olleet toimitusaikatauluihin esitettyjen varaumien osalta tarjouspyynnön vastaisia. Tämän vuoksi olisi kohtuutonta, että valittaja joutuisi pitämään oikeudenkäyntikulunsa asiassa vahinkonaan. Näin ollen hankintayksikkö on velvoitettava asiassa diaarinumero 2018/19 korvaamaan valittajan määrältään kohtuulliset oikeudenkäyntikulut, joihin sisältyy myös oikeudenkäyntimaksu.
Asiassa diaarinumero 2018/77 valittaja saa pitää oikeudenkäyntikulunsa vahinkonaan asiassa annettu ratkaisu huomioon ottaen. Sen sijaan olisi kohtuutonta, jos hankintayksikkö joutuisi pitämään oikeudenkäyntikulunsa mainitussa asiassa vahinkonaan. Valittaja on näin ollen velvoitettava korvaamaan hankintayksikön määrältään kohtuulliset oikeudenkäyntikulut sanotussa asiassa.
Rakennepalvelu A Ky:n valituksesta lausuminen raukeaa pääasian osalta asiassa diaarinumero 2018/19.
Markkinaoikeus hylkää valituksen asiassa diaarinumero 2018/77.
Markkinaoikeus velvoittaa asiassa diaarinumero 2018/19 Puolustusvoimat korvaamaan Rakennepalvelu A Ky:n oikeudenkäyntikulut 8.437,50 eurolla viivästyskorkoineen.
Markkinaoikeus velvoittaa asiassa diaarinumero 2018/77 Rakennepalvelu A Ky:n korvaamaan Puolustusvoimien oikeudenkäyntikulut 4.000 eurolla viivästyskorkoineen.
Edellä mainitut viivästyskorot on maksettava korkolain 4 §:n 1 momentissa tarkoitetun korkokannan mukaisesti siitä lukien, kun kuukausi on kulunut tämän päätöksen antamisesta.
Julkisista puolustus- ja turvallisuushankinnoista annetun lain 107 §:n 1 momentin nojalla markkinaoikeuden päätöstä on valituksesta huolimatta noudatettava, jollei korkein hallinto-oikeus toisin määrää.
Asian ovat yksimielisesti ratkaisseet markkinaoikeustuomarit Pertti Virtanen, Markus Mattila ja Jenni Ihalainen.

matches:
diaarinumero 2018
diaarinumero 2018
diaarinumero 2018
diaarinumero 2018
diaarinumero 2018
diaarinumero 2018
diaarinumero 2018
diaarinumero 2018
diaarinumero 2018
diaarinumero 2018
diaarinumero 2018
diaarinumero 2018


text:
EUR-Lex - 61988CJ0103 - EN - EUR-Lex
EUR-Lex - 61988CJ0103 - EN
Document 61988CJ0103
Fratelli Costanzo SpA vastaan Comune di Milano.
Tribunale amministrativo regionale della Lombardian, Italia, esittämä ennakkoratkaisupyyntö.
Julkiset rakennusurakat - Poikkeuksellisen edulliset tarjoukset - Direktiivien välitön vaikutus hallintoon.
Asia 103/88.
Judgment of the Court of 22 June 1989. # Fratelli Costanzo SpA v Comune di Milano. # Reference for a preliminary ruling: Tribunale amministrativo regionale della Lombardia - Italy. # Public works contracts - Abnormally low tenders - Direct effect of directives in relation to administrative authorities. # Case 103/88.
English special edition X 00095
ECLI identifier: ECLI:EU:C:1989:256
Espanja, Euroopan komissio, Italia
*A9* Tribunale Amministrativo Regionale della Lombardia, ordinanza del 16/12/1987 24/03/1988 (182 - RG 2890/87)
- I Tribunali Amministrativi Regionali 1988 I p.1573-1580
- Il Foro amministrativo 1988 p.3700-3705
- Rivista della guardia di finanza 1990 p.483-484 (résumé)
- Cogliandro, Giuseppe: Il rinvio pregiudiziale sull'interpretazione del diritto comunitario, Il Foro amministrativo 1989 p.1067-1071
Ortúzar Andechaga, Luis: Efecto directo de las directivas respecto de la administración, Revista de Estudios e Investigación de las Comunidades Europeas 1990 nº 13 p.29-63
Barone, Anselmo: L'efficacia diretta delle direttive CEE nella giurisprudenza della Corte di giustizia e della Corte Costituzionale, Il Foro italiano 1991 IV Col.130-147
Terneyre, Philippe: Marchés publics, Recueil Dalloz Sirey 1990 Som. p.61-62
Fernández Martín, José María ; Pellicer Zamora, Rafael: Las ofertas anormalmente bajas en la contratación pública, Gaceta Jurídica de la CEE - Boletín 1990 nº 78 p.3-12
Caranta, Roberto: Sull'obbligo dell'amministrazione di disapplicare gli atti di diritto interno in contrasto con disposizioni comunitarie, Il Foro amministrativo 1990 p.1372-1386
Colabianchi, Alberto: Direttive comunitarie sugli appalti: efficacia diretta per la pubblica amministrazione, Giustizia civile 1990 I p.8-10
Borrás Rodríguez, Alegría: Efecto directo de las directivas respecto a la administración, Revista Jurídica de Catalunya 1990 p.246-249
Soriano García, José Eugenio: Contrato de obras públicas. Ofertas temerarias. Efecto directo de las directivas frente a la administración, Noticias CEE 1990 nº 64 p.119-124
Interprets 31971L0305 A29P5
11957E189-L3: N 1 13
11957E190: N 13
31971D0306: N 16
31971L0305-A29P5: N 1 3 4 12 - 33
61981CJ0008: N 29
61981CJ0076: N 17
61984CJ0152: N 29
Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 22 päivänä kesäkuuta 1989. - Fratelli Costanzo SpA vastaan Comune di Milano. - Tribunale amministrativo regionale della Lombardian, Italia, esittämä ennakkoratkaisupyyntö. - Julkiset rakennusurakat - Poikkeuksellisen edulliset tarjoukset - Direktiivien välitön vaikutus hallintoon. - Asia 103/88.
Oikeustapauskokoelma 1989 sivu 01839
1. Lainsäädäntöjen lähentäminen - Julkisia rakennusurakoita koskevien sopimusten tekomenettelyt - Direktiivi 71/305/ETY - Urakkasopimuksen tekeminen - Poikkeuksellisen edulliset tarjoukset - Automaattinen poissulkeminen - Hylättävyys - Velvollisuus toteuttaa tarkastusmenettely - Tarkastettavat tarjoukset - Kansallisten tuomioistuinviranomaisten ja hallinnollisten viranomaisten velvollisuudet
(Neuvoston direktiivin 71/305/ETY 29 artiklan 5 kohta)
2. Toimielinten säädökset - Direktiivit - Välitön vaikutus - Edellytykset - Seuraukset
1. Direktiivin 71/305/ETY 29 artiklan 5 kohdassa, jonka sisällöstä jäsenvaltiot eivät saa olennaisesti poiketa saattaessaan direktiiviä osaksi kansallista oikeusjärjestystä, kielletään jäsenvaltioita antamasta säännöksiä, joissa julkisesta rakennusurakkakilpailusta automaattisesti suljetaan pois tiettyjä matemaattisin perustein määriteltyjä tarjouksia sen sijaan, että hankintaviranomainen velvoitettaisiin soveltamaan direktiivissä säädettyä kontradiktorista tarkastusmenettelyä.
Jäsenvaltiot voivat velvoittaa tarjousten tarkastamiseen silloin, kun tarjoukset vaikuttavat poikkeuksellisen edullisilta, eivätkä ainoastaan silloin, kun ne ovat selkeästi poikkeuksellisen edullisia.
Hallintoviranomaiset, kunnalliset hallintoviranomaiset mukaan lukien, ovat kansallisen tuomioistuimen tavoin velvollisia soveltamaan neuvoston direktiivin 71/305/ETY 29 artiklan 5 kohdan säännöksiä ja olemaan soveltamatta sellaisia kansallisia säännöksiä, jotka eivät ole kyseisen direktiivin kohdan mukaisia.
2. Kaikissa tapauksissa, joissa direktiivin säännökset ovat sisältönsä osalta ehdottomia ja riittävän täsmällisiä, yksityiset oikeussubjektit voivat vedota niihin kansallisessa tuomioistuimessa valtiota vastaan, jos valtio ei ole asetetussa määräajassa saattanut direktiiviä osaksi kansallista oikeusjärjestystä tai jos se ei ole tehnyt sitä asianmukaisesti.
Julkishallinnolla kokonaisuudessaan, kunnat ja muut hajautetut julkisyhteisöt ja elimet mukaan lukien, on velvollisuus soveltaa direktiivin säännöksiä silloin, kun ne edellytykset täyttyvät, joita yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännössä on asetettu sille, että yksityiset oikeussubjektit voivat vedota direktiivin säännöksiin kansallisissa tuomioistuimissa.
Asiassa 103/88,
jonka Tribunale amministrativo regionale per la Lombardia, Italia, on saattanut ETY:n perustamissopimuksen 177 artiklan mukaisesti yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi saadakseen ensin mainitussa tuomioistuimessa vireillä olevassa riita-asiassa
Fratelli Costanzo SpA, italialainen yhtiö, kotipaikka Misterbianco,
ennakkoratkaisun julkisia rakennusurakoita koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 26 päivänä heinäkuuta 1971 annetun neuvoston direktiivin 71/305/ETY (EYVL L 185, s. 5) 29 artiklan 5 kohdan sekä perustamissopimuksen 189 artiklan kolmannen kohdan tulkinnasta,
toimien kokoonpanossa: presidentti O. Due, jaostojen puheenjohtajat R. Joliet ja F. Grévisse sekä tuomarit Sir Gordon Slynn, G. F. Mancini, F. A. Schockweiler ja J. C. Moitinho de Almeida,
- pääasian kantajan Fratelli Costanzo SpA:n puolesta kirjallisessa käsittelyssä asianajajat L. Acquarone, M. Alì, F. P. Pugliese, M. Annoni ja G. Ciampoli ja suullisessa käsittelyssä asianajaja L. Acquarone,
- pääasian vastaajan Comune di Milanon puolesta kirjallisessa käsittelyssä asianajajat P. Marchese, C. Lopopolo ja S. Ammendola ja suullisessa käsittelyssä asianajaja P. Marchese,
- pääasian väliintulijan Impresa Ing. Lodigiani SpA:n puolesta kirjallisessa käsittelyssä asianajajat E. Zauli ja G. Pericu ja suullisessa käsittelyssä asianajaja G. Pericu,
- Espanjan kuningaskunnan hallituksen puolesta kirjallisessa käsittelyssä asiamiehinä J. Conde de Saro ja R. Silva de Lapuerta ja suullisessa käsittelyssä asiamiehenä R. Silva de Lapuerta,
- Italian tasavallan hallituksen puolesta asiamiehenä ulkoministeriön diplomaattisten riita-asioiden päällikkö professori L. Ferrari Bravo, avustajanaan valtionasiamies I. M. Braguglia,
- Euroopan yhteisöjen komission puolesta kirjallisessa ja suullisessa käsittelyssä asiamiehenä oikeudellisen osaston virkamies G. Berardis,
ottaen huomioon suullista käsittelyä varten laaditun kertomuksen ja 7.3.1989 pidetyn suullisen käsittelyn,
kuultuaan julkisasiamiehen 25.4.1989 pidetyssä suullisessa käsittelyssä esittämän ratkaisuehdotuksen,
1 Tribunale amministrativo regionale per la Lombardia on 16.12.1987 tekemällään ja yhteisöjen tuomioistuimeen 30.3.1988 saapuneella päätöksellä esittänyt ETY:n perustamissopimuksen 177 artiklan nojalla useita ennakkoratkaisukysymyksiä julkisia rakennusurakoita koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 26 päivänä heinäkuuta 1971 annetun neuvoston direktiivin 71/305/ETY (EYVL L 185, s. 5) 29 artiklan 5 kohdan sekä perustamissopimuksen 189 artiklan kolmannen kohdan tulkinnasta.
2 Nämä kysymykset on esitetty riita-asiassa, jossa pääasian kantajana oleva yhtiö Fratelli Costanzo SpA, jäljempänä 'Costanzo', pyytää kumoamaan päätöksen, jolla Milanon giunta municipale (kunnanhallitus) on hylännyt Costanzon tarjouksen julkista rakennusurakkaa koskevassa tarjouskilpailussa ja antanut kyseisen urakkasopimuksen yhtiölle Impresa Ing. Lodigiani SpA, jäljempänä 'Lodigiani'.
3 Neuvoston direktiivin 71/305/ETY 29 artiklan 5 kohdassa säädetään seuraavasti:
"Jos tiettyä sopimusta varten jätetyt tarjoukset vaikuttavat sopimuksen kohteeseen nähden poikkeuksellisen edullisilta, hankintaviranomainen tarkistaa tarjousten sisällön ennen päätöstään urakkasopimuksen tekemisestä. Hankintaviranomainen ottaa huomioon tämän tarkistuksen tulokset.
Tätä varten hankintaviranomainen pyytää tarjouksen tekijältä tarvittavia selvityksiä ja ilmoittaa tälle tarvittaessa hyväksymättöminä pitämistään selvityksistä.
Jos sopimukseen liittyvissä asiakirjoissa edellytetään rakennusurakkasopimuksen tekemistä edullisimman tarjoushinnan perusteella, hankintaviranomaisen on perusteltava liian edullisiksi katsomiensa tarjousten hylkääminen neuvoston 26 päivänä heinäkuuta 1971 tekemällä päätöksellä perustamalle neuvoa-antavalle komitealle."
4 Direktiivin 71/305/ETY 29 artiklan 5 kohta on Italiassa pantu täytäntöön julkisia rakennusurakoita koskevien sopimusten tekomenettelyjen mukauttamisesta Euroopan talousyhteisön direktiiveihin 8.8.1977 annetun lain N:o 584 24 artiklan 3 alakohdan säännöksillä (GURI N:o 232, 26.8.1977, s. 6272). Kyseinen alakohta on seuraava:
"Jos tiettyä sopimusta varten jätetyt tarjoukset vaikuttavat sopimuksen kohteeseen nähden poikkeuksellisen edullisilta, hankintaviranomainen, joka on pyytänyt tarjouksen tekijältä tarvittavat selvitykset ja tarvittaessa ilmoittanut tälle hyväksymättöminä pitämistään selvityksistä, tarkastaa tarjousten sisällön ja voi hylätä ne, jos se katsoo, että ne eivät ole asianmukaisia. Tässä tapauksessa, jos urakkailmoituksessa määrätään perusteena käytettäväksi alinta hintaa, hankintaviranomaisen on ilmoitettava tarjousten hylkäämisestä sekä hylkäämisen perusteista yleisten töiden ministeriöön, josta tieto välitetään tämän lain 6 artiklan 1 alakohdassa asetetussa määräajassa Euroopan talousyhteisön julkisyhteisöjen sopimuksia käsittelevälle neuvoa-antavalle komitealle."
5 Vuonna 1987 Italian hallitus on antanut kolme perättäistä laki-asetusta (decreto-legge), joilla on väliaikaisesti muutettu lain N:o 584 24 artiklan 3 alakohtaa (laki-asetus N:o 206, 25.5.1987, GURI N:o 120, 26.5.1987, s. 5; laki-asetus N:o 302, 27.7.1987, GURI N:o 174, 28.7.1987, s. 3; laki-asetus N:o 393, 25.9.1987, GURI N:o 225, 26.9.1987, s. 3).
6 Kunkin kolmen laki-asetuksen 4 artikla on sama ja sisällöltään seuraava:
"Julkisia rakennusurakoita koskevien sopimusten tekomenettelyjen nopeuttamiseksi ja kahden vuoden ajaksi tämän laki-asetuksen voimaantulopäivästä sekä 8.8.1977 säädetyn lain N:o 584 24 artiklan 3 alakohdan mukaisesti poikkeuksellisen edullisina ja tarjouskilpailusta poissuljettavina pidetään tarjouksia, joissa esitetty alennus on suurempi kuin hyväksyttyjen tarjousten sisältämien prosentuaalisten alennusten keskiarvo, jota on korotettu urakkailmoituksessa pakollisesti ilmoitettavalla prosentuaalisella osuudella."
7 Näiden laki-asetusten voimassaolo on päättynyt, koska niitä ei ole muutettu laeiksi Italian perustuslaissa määrätyssä määräajassa. Myöhemmin säädetyssä laissa on kuitenkin täsmennetty, että näiden laki-asetusten perusteella tehdyt oikeudelliset toimet ovat edelleen voimassa (laki N:o 478, 1 artikla, 2 kohta, 25.11.1987, GURI N:o 277, 26.11.1987, s. 3).
8 Comune di Milano on vuonna 1990 Italiassa pidettyjä jalkapallon maailmanmestaruuskilpailuja varten julistanut rajoitetun tarjouskilpailun jalkapallostadionin kunnostamistöistä. Urakkasopimus tehtäisiin alimman hinnan perusteella.
9 Urakkailmoituksesta ilmenee, että edellä mainitun 25.5.1987 annetun laki-asetuksen N:o 206 4 artiklan mukaisesti poikkeuksellisen edullisina ja siten urakkakilpailusta poissuljettavina pidetään tarjouksia, joissa korotus urakalle vahvistettuun pohjahintaan verrattuna on yli 10 prosenttia pienempi kuin kaikissa tarjouskilpailuun hyväksytyissä tarjouksissa esitetty keskimääräinen korotus.
10 Tarjouskilpailuun hyväksytyissä tarjouksissa urakalle vahvistettu pohjahinta ylittyi keskimäärin 19,48 prosenttia. Urakkailmoituksen mukaisesti kaikki tarjoukset, joissa pohjahinta ei ylittynyt ainakin 9,48 prosentilla, oli automaattisesti suljettava pois tarjouskilpailumenettelystä.
11 Costanzon esittämä tarjous oli pohjahintaa edullisempi. Urakkailmoituksessa tarkoitetun laki-asetuksen 25.9.1987 korvanneen laki-asetuksen N:o 393 4 artiklan perusteella Milanon giunta municipale päätti 6.10.1987 sulkea pois Costanzon tarjouksen tarjouskilpailusta ja antaa urakan Lodigianille, jonka tekemä tarjous oli edullisin tarjouskilpailuilmoituksessa asetetun edellytyksen mukaisista tarjouksista.
12 Costanzo on valittanut päätöksestä Tribunale amministrativo regionale per la Lombardiaan ja väittänyt erityisesti, että päätös oli laiton, koska se perustui laki-asetukseen, joka ei ollut neuvoston direktiivin 71/305/ETY 29 artiklan 5 kohdan mukainen.
13 Tämän johdosta kyseinen tuomioistuin on esittänyt yhteisöjen tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
"A - Ottaen huomioon, että ETY:n perustamissopimuksen 189 artiklan nojalla direktiivin säännökset voivat koskea 'saavutettavaa tulosta' (jäljempänä 'tulossäännökset') tai tietyn tuloksen saavuttamisen 'muotoa ja keinoja' (jäljempänä 'muoto- ja keinosäännökset'), onko 26 päivänä heinäkuuta 1971 annetun neuvoston direktiivin 71/305/ETY 29 artiklan 5 kohdan säännös (osa, jossa säädetään, että poikkeuksellisen edullisen tarjouksen tapauksessa hankintaviranomainen 'tarkastaa tarjouksen sisällön' ja on velvollinen pyytämään tarjouksen tekijää hankkimaan tarvittavat selvitykset ja ilmoittamaan tälle hyväksymättöminä pitämistään selvityksistä) 'tulossäännös' ja joka tapauksessa luonteeltaan sellainen, että Italian tasavalta on velvollinen saattamaan sen osaksi kansallista oikeusjärjestystään voimatta mitenkään olennaisesti muuttaa sen sisältöä (mitä on tosiasiallisesti muutettu 8.8.1977 annetun lain N:o 584 24 artiklan 3 kohdan tapauksessa) vai onko kyseessä 'muoto- ja keinosäännös' eli sellainen säännös, että Italian tasavalta voi poiketa siitä säätämällä, että poikkeuksellisen edullisen tarjouksen tapauksessa tarjouksen tekijä on automaattisesti suljettava pois tarjouskilpailusta ilman 'tarjouksen sisällön tarkastamista' ja ilman, että 'poikkeuksellisen edullisen tarjouksen' tekijää pyydetään esittämään 'selvityksiä'.
B - Jos vastaus kysymykseen A on kieltävä (eli jos direktiivin 71/305/ETY 29 artiklan 5 kohdan säännös on 'muoto- ja keinosäännös'):
B - 1. oliko Italian tasavalta toimivaltainen [saatettuaan edellä mainitun säännöksen osaksi kansallista oikeusjärjestystä (laki N:o 584, 8.8.1977) muuttamatta olennaisesti sen sisältöä poikkeuksellisen edullisen tarjouksen tapauksessa noudatettavan menettelyn osalta] muuttamaan kansallista säännöstä direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista oikeusjärjestystä: erityisesti voitiinko laki-asetusten N:o 206, 25.5.1987, N:o 302, 27.7.1987 ja N:o 393, 25.9.1987 - sisällöltään samanlaisella - 4 artiklalla muuttaa 8.8.1977 annetun lain N:o 584 24 artiklaa; ja
B - 2. voitiinko laki-asetusten N:o 206, 25.5.1987, N:o 302, 27.7.1987 ja N:o 393, 25.9.1987 - sisällöltään samanlaisella - 4 artiklalla muuttaa direktiivin 71/305/ETY 29 artiklan 5 kohtaa, sellaisena kuin se on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä 8.8.1977 annetulla lailla N:o 584, tässä asiassa ilman aiheellista perustelua - joka on tarpeen yhteisön säädösten tapauksessa (ETY:n perustamissopimuksen 190 artiklan perusteella esitettynä) - ottaen huomioon, että perusteltavuus näyttää yhtäläisen tarpeelliselta yhteisön säännösten soveltamisesta annettujen 'sisäisten' säädösten tapauksessa (jotka tämän johdosta ovat 'subprimaarisia' säädöksiä, joihin asiaa koskevien säännösten puuttuessa on sovellettava sääntöä 'primaaristen' säädösten perustelemisesta).
C - Ilmeneekö eroavuutta direktiivin 71/305/ETY 29 artiklan 5 kohdan säännöksen ja seuraavien säännösten välillä:
a) 8.8.1977 annetun lain N:o 584 24 artiklan 3 kohta (jossa viitataan 'poikkeuksellisen edullisiin tarjouksiin', kun taas direktiivissä viitataan 'selkeästi' luonteeltaan poikkeuksellisen edullisiin tarjouksiin ja säädetään tarjouksen sisällön tarkastamisesta ainoastaan 'selkeästi' poikkeuksellisen edullisen tarjouksen tapauksessa):
b) laki-asetusten N:o 206, 25.5.1987, N:o 302, 27.7.1987 ja N:o 393, 25.9.1987 4 artikla (joissa vastoin direktiivin 29 artiklan 5 kohdan säännöksiä ei sallita alustavaa tarjouksen sisällön tarkastamista pyytämällä asianomaiselta tarjouksen tekijältä selvityksiä; edellä mainituissa laki-asetuksissa ei myöskään viitata 'selkeästi' poikkeuksellisen edullisiin tarjouksiin, ja näin ollen ne vaikuttavat tältä osin pätemättömiltä samoin kuin 8.8.1977 annettu laki N:o 584).
D - (Siinä tapauksessa, että yhteisöjen tuomioistuin pitäisi edellä mainittujen italialaisten säädösten säännöksiä direktiivin 71/305/ETY 29 artiklan 5 kohdan vastaisina), oliko kunnallisella hallintoviranomaisella toimivalta tai velvollisuus olla soveltamatta kyseisen yhteisön säännöksen vastaisia kansallisia säännöksiä (mahdollisesti keskushallintoviranomaisia kuultuaan) vai kuuluiko tämä soveltamatta jättämisen valta tai velvollisuus ainoastaan kansalliselle tuomioistuimelle."
14 Pääasiaa koskevia tosiseikkoja, sovellettavaa lainsäädäntöä, menettelyn kulkua sekä yhteisöjen tuomioistuimessa esitettyjä kirjallisia huomautuksia koskevat tarkemmat tiedot ilmenevät käsittelyä varten laaditusta kertomuksesta. Oikeudenkäyntiasiakirjojen näitä osia käsitellään jäljempänä vain mikäli se on tarpeen yhteisöjen tuomioistuimen perustelujen selvittämiseksi.
Kolmannen kysymyksen toinen osa ja ensimmäinen kysymys
15 Kolmannen kysymyksen toisessa osassa kansallinen tuomioistuin kysyy pääasiallisesti, kielletäänkö neuvoston direktiivin 71/305/ETY 29 artiklan 5 kohdassa jäsenvaltioita antamasta säännöksiä, joiden mukaisesti urakkakilpailusta suljetaan pois automaattisesti tiettyjä matemaattisella perusteella määriteltyjä tarjouksia sen sijaan, että hankintaviranomainen olisi velvollinen soveltamaan direktiivissä säädettyä kontradiktorista tarkastusmenettelyä. Ensimmäisessä kysymyksessä kysytään, voivatko jäsenvaltiot saattaessaan direktiivin 71/305/ETY osaksi kansallista oikeusjärjestystä poiketa olennaisesti kyseisen direktiivin 29 artiklan 5 kohdan säännöksistä.
16 Kolmannen kysymyksen toisen osan osalta on tarpeen huomauttaa, että direktiivin 71/305/ETY 29 artiklan 5 kohdassa säädetään, että hankintaviranomaisen on tarkastettava selkeästi poikkeuksellisen edullisten tarjousten sisältö ja että tällä on tämän vuoksi velvollisuus pyytää tarjouksen tekijää hankkimaan tarvittavat selvitykset. Samassa säännöksessä velvoitetaan hankintaviranomaista ilmoittamaan tarvittaessa tarjouksen tekijälle sellaisista selvityksistä, joita ei voida hyväksyä. Edelleen, jos urakkasopimus tehdään halvimman hinnan perusteella, hankintaviranomaisella on velvollisuus perustella liian edullisina pitämiensä tarjousten hylkääminen neuvoston 26.7.1971 tekemällä päätöksellä perustetulle neuvoa-antavalle komitealle (EYVL L 185, s. 15).
17 Comune di Milano ja Italian hallitus ovat esittäneet, että on direktiivin 29 artiklan 5 kohdan tavoitteen mukaista korvata tässä säännöksessä säädetty kontradiktorinen tarkastusmenettely matemaattisella poissulkemisperusteella. Ne huomauttavat, että direktiivin tavoitteena on, kuten yhteisöjen tuomioistuinkin on todennut 10.2.1982 antamassaan tuomiossa (asia 76/81, Transporoute, Kok. 1982, s. 417, 428), tarjouksen tekijän suojaaminen hankintaviranomaisen mielivallalta. Matemaattinen poissulkemisperuste takaisi tämän täysin. Lisäksi se olisi direktiivissä säädettyä menettelyä nopeampi soveltaa käytännössä.
18 Tämä väite ei ole hyväksyttävä. Matemaattinen poissulkemisperuste riistää poikkeuksellisen edullisen tarjouksen esittäneiltä tarjouksen tekijöiltä mahdollisuuden todistaa tarjoustensa asianmukaisuus. Tällaisen perusteen soveltaminen on vastoin direktiivin 71/305/ETY tavoitetta eli sitä, että direktiivillä pyritään edistämään tosiasiallisen kilpailun kehittymistä julkisten hankintojen alalla.
19 Kolmannen kysymyksen toiseen osaan on vastattava, että neuvoston direktiivin 71/305/ETY 29 artiklan 5 kohdassa kielletään jäsenvaltioita antamasta säännöksiä, joissa julkisesta rakennusurakkakilpailusta automaattisesti suljetaan pois tiettyjä matemaattisin perustein määriteltyjä tarjouksia sen sijaan, että hankintaviranomainen velvoitettaisiin soveltamaan direktiivissä säädettyä kontradiktorista tarkastusmenettelyä.
20 Ensimmäisen kysymyksen osalta on todettava, että neuvosto on säätänyt direktiivin 71/305/ETY 29 artiklan 5 kohdassa, että poikkeuksellisen edullisilta vaikuttavat tarjoukset on tarkastettava täsmällisesti ja yksityiskohtaisesti, jotta erityisen edullisen tarjouksen esittäneillä tarjouksen tekijöillä olisi mahdollisuus todistaa tarjoustensa asianmukaisuus ja jotta näin varmistettaisiin julkisten rakennusurakoiden avautuminen.Tämä tavoite vaarantuisi, jos jäsenvaltiot voisivat saattaa direktiivin 29 artiklan 5 kohdan osaksi kansallista oikeusjärjestystä direktiivistä olennaisesti poikkeavalla tavalla.
21 Tämän johdosta ensimmäiseen kysymykseen on vastattava, että saattaessaan neuvoston direktiivin 71/305/ETY osaksi kansallista oikeusjärjestystä jäsenvaltiot eivät voi olennaisesti poiketa kyseisen direktiivin 29 artiklan 5 kohdan sisällöstä.
22 Toisella kysymyksellään kansallinen tuomioistuin kysyy, voivatko jäsenvaltiot, saatettuaan neuvoston direktiivin 71/305/ETY 29 artiklan 5 kohdan osaksi kansallista oikeusjärjestystä säännöksestä olennaisesti poikkeamattomalla tavalla, muuttaa kansallista täytäntöönpanosäännöstä ja, jos näin on, täytyykö muutos perustella.
23 Kansallinen tuomioistuin esittää kysymyksen vain siinä tapauksessa, että ensimmäisen kysymyksen vastauksesta aiheutuisi, että jäsenvaltiot voisivat saattaa direktiivin 71/305/ETY 29 artiklan 5 kohdan osaksi kansallista oikeusjärjestystä säännöksestä olennaisesti poikkeavalla tavalla.
24 Ensimmäiseen kysymykseen annetun vastauksen perusteella toiseen kysymykseen ei ole tarpeen vastata.
Kolmannen kysymyksen ensimmäinen osa
25 Kolmannen kysymyksen ensimmäisessä osassa kansallinen tuomioistuin kysyy, mahdollistaako neuvoston direktiivin 71/305/ETY 29 artiklan 5 kohta sen, että jäsenvaltiot voivat asettaa velvollisuuden tarjousten tarkastamiseen silloinkin, kun tarjoukset vaikuttavat poikkeuksellisen edullisilta eivätkä ainoastaan silloin, kun ne ovat selkeästi poikkeuksellisen edullisia.
26 On tarpeen painottaa, että tarkastusmenettelyä on noudatettava aina, kun hankintaviranomainen aikoo sulkea pois sopimuksen kohteeseen nähden poikkeuksellisen edullisia tarjouksia. Näin ollen, menettelyn aloittamisen kynnyksestä riippumatta, tarjouksen tekijät voivat olla varmoja siitä, että heitä ei suljeta pois tarjouskilpailusta antamatta heille mahdollisuutta osoittaa tarjoustensa asianmukaisuus.
27 Kolmannen kysymyksen ensimmäiseen osaan on siten vastattava, että neuvoston direktiivin 71/305/ETY 29 artiklan 5 kohta mahdollistaa sen, että jäsenvaltiot voivat asettaa velvollisuuden tarjousten tarkastamiseen silloin, kun tarjoukset vaikuttavat poikkeuksellisen edullisilta, eivätkä ainoastaan silloin, kun ne ovat selkeästi poikkeuksellisen edullisia.
28 Neljännessä kysymyksessä kansallinen tuomioistuin kysyy, onko hallintoviranomaisilla, kunnalliset hallintoviranomaiset mukaan lukien, kansallisen tuomioistuimen tavoin velvollisuus soveltaa neuvoston direktiivin 71/305/ETY 29 artiklan 5 kohdan säännöksiä ja olla soveltamatta sellaisia kansallisia säännöksiä, jotka eivät ole kyseisen direktiivin säännösten mukaisia.
29 On huomautettava, että yhteisöjen tuomioistuin on asiassa 8/81, Becker, 19.1.1982 (Kok. 1982, s. 53, 71) ja asiassa 152/84, Marshall, 26.2.1986 (Kok. 1986, s. 737, 748) antamissaan tuomioissa todennut, että kaikissa tapauksissa, joissa direktiivin säännökset ovat sisältönsä osalta ehdottomia ja riittävän täsmällisiä, yksityiset oikeussubjektit voivat vedota niihin kansallisessa tuomioistuimessa valtiota vastaan, jos valtio ei ole asetetussa määräajassa saattanut direktiiviä osaksi kansallista oikeusjärjestystä tai jos se ei ole tehnyt sitä asianmukaisesti.
30 On huomautettava, että se, että yksityiset oikeussubjektit voivat näiden edellytysten täyttyessä vedota direktiivin säännöksiin kansallisissa tuomioistuimissa, johtuu siitä, että näistä säännöksistä aiheutuvat velvoitteet kohdistuvat jäsenvaltioiden kaikkiin julkisen vallan käyttäjiin.
31 Olisi ristiriitaista katsoa, että yksityiset voivat vedota direktiivin edellä eritellyt edellytykset täyttäviin säännöksiin kansallisissa tuomioistuimissa hallintoviranomaisia vastaan, ja samalla väittää, että hallintoviranomaisilla ei kuitenkaan ole velvollisuutta soveltaa direktiivin säännöksiä ja olla soveltamatta sellaisia kansallisia säännöksiä, jotka eivät ole direktiivin säännösten mukaisia. Tämän johdosta julkishallinolla kokonaisuudessaan, kunnat ja muut hajautetut julkisyhteisöt ja elimet mukaan lukien, on velvollisuus soveltaa direktiivin säännöksiä silloin, kun ne edellytykset täyttyvät, joita yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännössä on asetettu sille, että yksityiset oikeussubjektit voivat vedota direktiivin säännöksiin kansallisissa tuomioistuimissa.
32 Erityisesti direktiivin 71/305/ETY 29 artiklan 5 kohdan osalta ensimmäisen kysymyksen tarkastelusta ilmenee, että tämä säännös on ehdoton ja riittävän täsmällinen yksityisten oikeussubjektien vedottavaksi valtiota vastaan. Yksityiset oikeussubjektit voivat siten vedota säännökseen kansallisissa tuomioistuimissa, ja edeltävän johdosta julkishallinnolla kokonaisuudessaan, kunnat ja muut hajautetut julkisyhteisöt ja elimet mukaan lukien, on velvollisuus soveltaa sitä.
33 Neljänteen kysymykseen on siis vastattava, että hallintoviranomaisilla, kunnalliset hallintoviranomaiset mukaan lukien, on kansallisen tuomioistuimen tavoin velvollisuus soveltaa neuvoston direktiivin 71/305/ETY 29 artiklan 5 kohdan säännöksiä ja olla soveltamatta sellaisia kansallisia säännöksiä, jotka eivät ole kyseisen direktiivin säännösten mukaisia.
34 Yhteisöjen tuomioistuimelle huomautuksensa esittäneille Espanjan ja Italian hallituksille sekä Euroopan yhteisöjen komissiolle aiheutuneita kuluja ei voida määrätä korvattaviksi. Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely yhteisöjen tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevassa asiassa, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikuluista.
on ratkaissut Tribunale amministrativo regionale per la Lombardian 16.12.1987 tekemällä päätöksellä esittämät kysymykset seuraavasti:
1) Neuvoston direktiivin 71/305/ETY 29 artiklan 5 kohdassa kielletään jäsenvaltioita antamasta säännöksiä, joissa julkisesta rakennusurakkakilpailusta automaattisesti suljetaan pois tiettyjä matemaattisin perustein määriteltyjä tarjouksia sen sijaan, että hankintaviranomainen velvoitettaisiin soveltamaan direktiivissä säädettyä kontradiktorista tarkastusmenettelyä.
2) Saattaessaan neuvoston direktiivin 71/305/ETY osaksi kansallista oikeusjärjestystä jäsenvaltiot eivät voi olennaisesti poiketa kyseisen direktiivin 29 artiklan 5 kohdan sisällöstä.
3) Neuvoston direktiivin 71/305/ETY 29 artiklan 5 kohta mahdollistaa sen, että jäsenvaltiot voivat asettaa velvollisuuden tarjousten tarkastamiseen silloin, kun tarjoukset vaikuttavat poikkeuksellisen edullisilta, eivätkä ainoastaan silloin, kun ne ovat selkeästi poikkeuksellisen edullisia.
4) Hallintoviranomaisilla, kunnalliset hallintoviranomaiset mukaan lukien, on kansallisen tuomioistuimen tavoin velvollisuus soveltaa neuvoston direktiivin 71/305/ETY 29 artiklan 5 kohdan säännöksiä ja olla soveltamatta sellaisia kansallisia säännöksiä, jotka eivät ole kyseisen direktiivin säännöksen mukaisia.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


text:
JÄÄKIEKON U20 MM: LOPPUOTTELU CAN - RUS ohjelmatiedot - Telsu.fi
Haulla jääkiekon mm: loppuottelu löytyy 58 aiemmin esitettyä tv-ohjelmaa.
Jääkiekon U20 MM: loppuottelu CAN - RUSS
su 05.01. klo 20.00 - 23.00
Jääkiekon U20 MM. Loppuottelu Kanada - Venäjä. Selostus Simo Leinonen. Ostrava, Tshekki. Ruotsinkielinen selostus Christoffer Herberts. HD
Jääkiekon MM: Loppuottelu Kanada - SuomiS
su 23.06.2019 19.30 - 21.25
Loppuottelu: Kanada - Suomi. Kanada - Suomi ( 26.5.2019 ). Selostajana Antero Mertaranta.
Jääkiekon MM: Loppuottelu Kanada - SuomiSu
su 02.06.2019 12.30 - 14.30
ke 29.05.2019 21.00 - 23.00
ma 27.05.2019 18.00 - 20.00
ma 27.05.2019 11.30 - 13.30
ma 27.05.2019 07.00 - 09.00
ma 27.05.2019 02.00 - 04.00
Loppuottelu. Kanada - Suomi ( 26.5.2019 ). Selostajana Antero Mertaranta.
su 26.05.2019 22.45 - 23.35
su 26.05.2019 22.00 - 22.45
su 26.05.2019 21.10 - 23.35
Loppuottelu. Kanada - Suomi ( 26.5.2019 ). Selostajana Antero Mertaranta. Suora lähetys.
su 26.05.2019 21.10 - 21.50
Jääkiekon U18 MM: loppuotteluS
su 28.04.2019 20.30 - 23.15
Jääkiekon U18 MM, loppuottelu. Örnsköldsvik, Ruotsi. Selostus Jari Haapala. HD
su 28.04.2019 20.30 - 23.40
Jääkiekon alle 18-vuotiaiden MM: loppuottelu. Örnsköldsvik, Ruotsi. Selostus Jari Haapala.
Jääkiekon naisten MM: loppuotteluS
su 14.04.2019 19.40 - 22.45
Loppottelu. Espoo. Selostus Matti Härkönen. Ruotsinkielinen selostus Anki Karhu. HD
Jääkiekon U20 MM: Loppuottelu USA - FINS
su 06.01.2019 20.00 - 21.40
Jääkiekon U20 MM-kilpailut, loppuottelu Yhdysvallat - Suomi. Selostus Simo Leinonen. Vancouver, Kanada. Ruotsinkielinen selostus Christoffer Herberts. HD
su 06.01.2019 10.00 - 11.30
su 06.01.2019 04.50 - 06.10
su 06.01.2019 02.50 - 04.50
Jääkiekon MM: Loppuottelu Ruotsi - SveitsiS
to 14.06.2018 19.50 - 22.10
Loppuottelu Ruotsi - Sveitsi. Loppuottelu Ruotsi - Sveitsi ( 20.5.2018 ). Selostajana Antero Mertaranta.
su 27.05.2018 13.35 - 15.55
Jääkiekon MM: Loppuottelu Ruotsi - SveitsiSu
ma 21.05.2018 17.45 - 20.00
ma 21.05.2018 02.00 - 04.12
su 20.05.2018 22.45 - 23.35
su 20.05.2018 21.55 - 22.40
su 20.05.2018 21.10 - 23.35
Loppuottelu Ruotsi - Sveitsi. Loppuottelu Ruotsi - Sveitsi ( 20.5.2018 ). Selostajana Antero Mertaranta. Suora lähetys.
su 20.05.2018 21.10 - 21.50
Jääkiekon alle 18-v. MM: LoppuotteluS
su 29.04.2018 17.25 - 20.20
Loppuottelu. Tseljabinsk, Venäjä. Selostus Jari Haapala. HD
Jääkiekon nuorten MM: LoppuotteluSu
la 06.01.2018 14.00 - 15.30
Kooste loppuottelusta. Jos Suomi pelaa pronssista, koosteessa mukana parhaat palat myös siitä ottelusta. Selostus Simo Leinonen. Buffalo, Yhdysvallat. Ruotsinkielinen selostus Christoffer Herberts. HD
Jääkiekon nuorten MM: LoppuotteluS
la 06.01.2018 10.00 - 11.30
la 06.01.2018 02.50 - 05.50
Loppuottelu. Selostus Simo Leinonen. Buffalo, Yhdysvallat. Ruotsinkielinen selostus Christoffer Herberts. HD
Jääkiekon MM-kisat: Loppuottelu Kanada - RuotsiS
ma 12.06.2017 23.00 - 01.18
Loppuottelu Kanada - Ruotsi. Loppuottelu Kanada - Ruotsi ( 21.5.2017 ). Selostajana Antero Mertaranta.
la 03.06.2017 15.35 - 18.00
Loppuottelu Kanada - Ruotsi.
pe 02.06.2017 17.00 - 19.25
ma 29.05.2017 22.00 - 00.25
Jääkiekon MM-kisat: LoppuotteluS
ma 22.05.2017 20.05 - 22.05
Loppuottelu.
ma 22.05.2017 02.30 - 04.30
su 21.05.2017 23.20 - 00.05
Loppuottelu. Suora lähetys.
su 21.05.2017 22.30 - 23.15
su 21.05.2017 21.40 - 00.05
su 21.05.2017 21.40 - 22.25
su 23.04.2017 20.25 - 23.00
Loppuottelu. Poprad, Slovakia. Selostus Jari Haapala. HD
Jääkiekon naisten MM: pronssiottelun ja loppuottelun koosteS
la 08.04.2017 10.00 - 11.15
Kooste pronssiottelusta Suomi - Saksa sekä loppuottelusta Yhdysvallat - Kanada. Plymouth, Yhdysvallat. Selostus Timo Lievemaa. Ruotsinkielinen selostus Ann-Christine Karhu. HD
Jääkiekon naisten MM: loppuottelu USA - CANS
la 08.04.2017 02.30 - 05.00
Loppuottelu Yhdysvallat - Kanada. Plymouth, Yhdysvallat. Selostus Timo Lievemaa. Ruotsinkielinen selostus Ann-Christine Karhu. HD
pe 06.01.2017 13.30 - 15.10
Kooste loppuottelusta. Montreal, Kanada. Selostus Niki Juusela. Ruotsinkielinen selostus Ann-Christine Karhu. HD
pe 06.01.2017 03.00 - 05.50
Loppuottelu. Montreal, Kanada. Selostus Niki Juusela. Ruotsinkielinen selostus Ann-Christine Karhu. HD
Jääkiekon alle 18-vuotiaiden MM: LoppuotteluS
ma 25.04.2016 18.00 - 19.30
Kooste loppuottelusta. Grand Forks, Yhdysvallat. Selostus Kimmo Porttila. HD
ma 25.04.2016 02.55 - 05.45
Turnauksen finaalipeli. Grand Forks, Yhdysvallat. Selostus Kimmo Porttila. HD
ti 05.04.2016 18.00 - 19.00
Kooste loppuottelusta. Kamloops, Kanada. Selostus Riikka Smolander. Ruotsinkielinen selostus Ann-Christine Karhu. HD
ti 05.04.2016 05.25 - 08.00
Turnauksen finaalipeli. Kamloops, Kanada. Selostus Riikka Smolander. Ruotsinkielinen selostus Ann-Christine Karhu. HD
www.telsu.fi > haku > jääkiekon mm: loppuottelu
Huumebisnes Oy22:55 National Geographic Channel 90 päivää morsiamena: Maailmalla22:55 - 23:55 TLC Jackie Malton: Rikollisen jäljillä23:00 - 23:45 Yle TV1 Kyttäputki: NCIS Rikostutkijat23:10 - 00:05 Hero Dingo-mania23:15 Yle Teema & Fem Suomen huutokauppakeisari23:15 - 00:15 Nelonen Rimakauhua ja rakkautta23:30 - 00:25 MTV3 Hiljaisuutta etsimässä23:45 - 00:45 Yle TV1 Hengenvaarallisesti lihava: Mitä heille kuuluu?23:55 - 01:35 TLC Hansin matkassa8.7. klo 00:15 - 01:15 Nelonen Uutisikkuna8.7. klo 00:15 - 04:00 Yle TV2 Roba8.7. klo 00:25 - 01:15 MTV3 Family Guy8.7. klo 00:50 - 01:10 FOX Jahti8.7. klo 01:15 - 02:10 MTV3 Valheen vangit8.7. klo 01:50 - 02:35 Hero
Seeking Justice23:00 - 00:50 FOX IMDb 6.1 Yksin kotona23:10 - 01:00 Sub IMDb 7.5 Pientä säätöä23:10 - 01:20 TV5 IMDb 6.5 Maailmojen sota23:45 Yle Teema & Fem IMDb 7.2
Pinnalla juuri nyt: Sydämen asialla, Casualty, Salatut elämät: Pihlajasatu, Pirunpelto, The Bold Type, Kotiin takaisin, Rimakauhua ja rakkautta, Isä Matteon tutkimuksia, Salatut elämät, Yökylässä Maria Veitola

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Weather Vuohijärvi | Forecast, Radar, Lightning & Satellite
Weather Vuohijärvi
Sunset today: 02:58pm Sunrise tomorrow: 09:13am
Here you can see a detailed look at the forecast for the next 48 hours. Note that the base for this is our Meteogram product, which shows a good average forecast for Vuohijärvi (Kymenlaakso, Finland).
Compact Weather Forecast for Vuohijärvi
However, you can also look at our compact prediction based on any other model that forecasts for your chosen location. The following models are available for Vuohijärvi: Rapid ECMWF/Global Euro HD (3 days), ECMWF/Global Euro HD (5 days), Europe HD (5 days), Swiss HD (3 days), Europe Britain HD (2 days), Europe Dutch Standard (2 days), Global US Standard (5 days), Global Canadian Standard (5 days), Global Australian Standard (5 days), Global German Standard (5 days), Global Norwegian (5 days), German MOS (5 days), Serbian MOS (5 days)
This plot displays the 14 day temperature forecast for your selected location, Vuohijärvi.
14 day weather forecast for Vuohijärvi
Vuohijärvi weather
Current weather - Here we've put together a glance at all the most important information about the current weather in Vuohijärvi (Kymenlaakso, Finland). You can see with the radar HD if precipitation is falling at the moment, or headed towards Vuohijärvi soon. You can also see where there are thunderstorms currently ongoing, as well as where thunderstorms have occurred in recent weeks and months with our lightning analysis tool. Our HD satellite images of Vuohijärvi will show you whether there’s sunshine currently in the area, or if clouds are making for a more gloomy day. Finally, current observations will tell you what current temperatures look like around Vuohijärvi at the moment, as well as if it's humid and/or windy.
Forecast for the next few days - The weather forecast for Vuohijärvi is available in several different versions, all clearly and simply displayed here on the Weather Vuohijärvi page. For the short term, we have data based on a single weather model that is known to deliver the best forecast for Vuohijärvi. For the longer term, we have forecasts for the next two weeks based on an analysis of many different possible forecast outcomes that will give you a sense of not just what's most likely, but how the forecast could change in future updates as we get closer to any given date. If the range of possible outcomes is narrow, you can have high confidence in the forecast. If the range is wide, you know there’s more uncertainty, and to not give too much credence to any one possible forecast outcome. We also have other products such as Meteograms and Forecast XL elsewhere on our site to give you additional options for figuring out the forecast for Vuohijärvi.
Neighboring places around Vuohijärvi - Horppu, Käpykylä, Joutsenlahti, Kalso, Okka, Siikakoski, Suur-Selänpää, Hevosoja, Anttila, Mietunaho
Cities, towns, villages - Ala-Malmi, Alajoenmylly, Alapää, Anttila, Brahelinna, Eestinmäki, Etelä-Poitsila, Fagersta, Grönkulla, Halla, Hankavesi, Hartikkala, Havusalmi, Hietaniemi, Hirsitienmäki, Hirvihaara, Horslök, Huljala, Hyökkälä, Häkkilä, Ivarsbacken, Jahkola, Jouhtiskylä, Juvela, Järnböle, Karjalankulma, Karlebykanten, Kaukanen, Keituri, Kellokoski, Kiesilä, Kilonpuisto, Koivurinne, Kolikari, Kolistimenmäki, Korso, Koukjärvi, Kuivajärvi, Kurkela, Kylänlahti, Laajaranta, Lamminkylä, Lihavanpää, Luhdantausta, Maitoinen, Maununneva, Mogenpört, Mullinkylä, Munkkivuori, Mäntymäki, Niemelä, Niemi, Niipperi, Nippula, Niskala, Ojankorva, Orrainlahti, Oulunkylä, Paijala, Paloniemi, Pihkasalmi, Pitkäjärvi, Pukara, Pyhäjärvi, Rasinmäki, Ristipakka, Ronni, Ruissalo, Ruotsinkylä, Räfsby, Saittara, Sani, Saviniemi, Siikasalmi, Simonmetsä, Sotilaskorpi, Sulkula, Sundö, Suontaankulma, Suulisniemi, Syymaa, Södra Paipis, Tapaninkylä, Tavastila, Tervasaari, Tervaskangas, Tolkinkylä, Tolska, Uusi-Mauno, Vahijärvi, Valkeamäki, Valkiajärvi, Vartioharju, Verla, Viirilä, Villnäs, Virransalmi, Vuosaari, Västerskog, Åby industriområde

matches: HD HD HD HD HD HD HD


text:
KKO:2018:8 - Korkein oikeus
Etusivu » Ennakkopäätökset » Ennakkopäätökset » KKO:2018:8
Diaarinumero: S2016/616
Taltionumero: 238
Antopäivä: 6.2.2018 ECLI:FI:KKO:2018:8
Helsingin käräjäoikeuden tuomio 27.6.2014 (nro 14/28209) ja Helsingin hovioikeuden päätös 31.5.2016 (nro 840) selostetaan tarpeellisilta osiltaan Korkeimman oikeuden päätöksessä.
Asian on käräjäoikeudessa ratkaissut käräjätuomari Markku Saarikoski ja hovioikeudessa hovioikeuden jäsenet Paula Salonen, Helena Vihriälä ja Antti Tapanila.
Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliitto AKT ry:lle (jäljempänä AKT) myönnettiin valituslupa.
AKT vaati valituksessaan, että hovioikeuden päätös jättää kanne tutkimatta kumotaan ja poistetaan ja että asia palautetaan käsiteltäväksi hovioikeuteen.
F Oy ja C Oy (jäljempänä myös yhtiöt) antoivat yhteisen vastauksen ja vaativat, että valitus hylätään.
1. AKT on kanteessaan vaatinut, että F Oy velvoitetaan maksamaan sille perittäväksi siirrettyjä työaikalain 32 §:ään perustuvia työntekijöiden saatavia vuosilta 2007 – 2009 yhteensä 255 346,44 euroa korkoineen (pääkanne). AKT on lisäksi vaatinut, että yhtiöt velvoitetaan yhteisvastuullisesti maksamaan AKT:lle perittäväksi siirrettyjä vastaavia saatavia vuosilta 2010, 2011 ja 2012 yhteensä 174 827,80 euroa (lisäkanne). Kanteissa on pyydetty, että niissä vaaditut saatavat maksetaan kanteissa yksilöidyin tavoin suoraan kullekin työntekijälle.
2. Käräjäoikeus on hylännyt yhtiöiden lisäkanteen osalta esittämät AKT:n asiavaltuuden puutetta koskeneet väitteet, jotka perustuivat siihen, että lisäkanteen perusteena olleita saamisia ei voitu siirtää perittäväksi saatavan siirtämistä kolmannelle koskevan työsopimuslain 1 luvun 7 §:n 2 momentin nojalla ja että saamiset oli joka tapauksessa siirretty vasta lisäkanteen vireilletulon jälkeen. Käräjäoikeus on todennut, että lisäkanne koski saatavia, jotka olivat erääntyneet viimeistään 31.12.2012, jolloin työntekijät olivat allekirjoittaneet saatavia koskeneet siirtokirjat. AKT:lla oli viimeistään tuolloin ollut lupa työntekijöiden puolesta ajaa sille perittäväksi siirrettyjä saatavia koskenutta kannetta. Käräjäoikeus on katsonut AKT:n esittäneen työsopimuslain 1 luvun 7 §:n 2 momentin mukaisen perusteen ja asiavaltuuden toimia asiassa kantajana.
3. Käräjäoikeus on tuomiossaan kanteet osittain hyläten hyväksynyt pääkanteen 224 839,91 euron osalta ja lisäkanteen 143 906,13 euron osalta ja velvoittanut yhtiöt maksamaan saatavat kullekin työntekijälle korkoineen.
4. Yhtiöt ja AKT ovat valittaneet asiassa hovioikeuteen ja AKT on tehnyt lisäksi vastavalituksen. Yhtiöt ovat valituksessaan vaatineet muun ohella, että lisäkanne on jätettävä tutkimatta sillä perusteella, että AKT:ltä on puuttunut asiavaltuus, koska päteviä saatavien siirtoja ei ollut tapahtunut.
5. Hovioikeus on välitoimena varannut AKT:lle tilaisuuden lausua siitä, mihin se on perustanut asiavaltuutensa asiassa. Hovioikeus on lausumapyynnössään lisäksi todennut, että asialegitimaatiossa ei ollut kysymys pelkästään saatavien siirtämisen mahdollisuudesta ja oikea-aikaisuudesta vaan siitä, voiko AKT vaatia omissa nimissään kanteella saatavia työntekijöiden puolesta. Lausumassaan AKT on todennut, että sen ja työntekijöiden välillä ei ollut tapahtunut velvoiteoikeudellista saatavien siirtoa, vaan työntekijät olivat siirtäneet saatavat sille perittäväksi oikeudenkäyntiä varten. AKT on todennut vakiintuneen käytännön mukaisesti vaatineensa oikeutta antamaan tuomion, jolla työnantaja velvoitetaan maksamaan saatavat suoraan kullekin työntekijälle.
6. Yhtiöt ovat AKT:n lausuman johdosta hovioikeudelle antamassaan vastauksessa vaatineet, että AKT:n molemmat kanteet jätetään kaikilta osin tutkimatta puuttuvan asiavaltuuden johdosta. Kanneoikeus oli vain oikeussuhteen osapuolilla. Työntekijät eivät olleet tässä riita-asiassa osallisia, eikä AKT voinut vaatia yhtiötä maksamaan korvauksia riita-asian ulkopuolisille tahoille. Asiassa ei ollut tapahtunut sellaista velvoiteoikeudellista siirtoa, joka oikeuttaisi AKT:n ajamaan kannetta omissa nimissään, eikä sellaista siirtoa olisi edes voinut tapahtua työsopimuslain 1 luvun 7 §:n 1 momentti huomioon ottaen. Mikäli katsottaisiin, että AKT on vaatinut maksamaan kannevaatimuksessa mainitut erät itselleen, yhtiöt ovat toissijaisesti vaatineet kanteita hylättäväksi. AKT:lle ei ollut siirretty eikä voitukaan siirtää sellaista väitettyä oikeutta, jota kanteilla vaaditaan.
7. Hovioikeus on päätöksellään kumonnut käräjäoikeuden tuomion ja jättänyt AKT:n kanteen sekä lisäkanteen tutkimatta. Hovioikeus on päätöksensä perusteluissa todennut AKT:n esiintyneen kantajana asiassa sillä perusteella, että sen jäseninä olevat työntekijät olivat siirtäneet kanteessa mainitut saatavansa sille perittäväksi. Hovioikeus on todennut, että asiavaltuus tarkoittaa oikeutta ajaa omissa nimissä kannetta oikeudellisesta vaateesta, eikä kenelläkään ole asiavaltuutta ajaa kannetta sellaisesta oikeudesta, jonka ei väitä kuuluvan itselleen. Tämä prosessinedellytys on ehdoton. Siten asianosaiset eivät voi sopimuksin perustaa niin sanottua prosessimandaattia, jolla kanneoikeus annettaisiin subjektille, jolla sitä ei lain mukaan ole (viittaus Juha Lappalainen, teoksessa Frände ym. Prosessioikeus, 2012, s. 406 – 407).
8. Hovioikeus on edelleen todennut, että työntekijä voi työsopimuslain 1 luvun 7 §:n 2 momentin nojalla siirtää ainakin erääntyneen rahasaatavansa kokonaan kolmannelle tai perittäväksi joko vapaaehtoisella tai oikeudellisella perinnällä. Kun saatava on siirretty perittäväksi, noudatetaan vapaaehtoisen perinnän osalta perintälakia ja oikeudellisen perinnän osalta oikeudenkäymiskaaren muun ohella asialegitimaatiota koskevia säännöksiä. AKT ei ollut väittänytkään, että sen edustamat työntekijät olisivat siirtäneet saamisensa kokonaan AKT:lle. Lisäksi hovioikeus on viitannut ratkaisuun KKO 1985 II 50 ja todennut, että oikeudenkäymiskaaressa ei ollut sellaista säännöstä, joka oikeuttaisi ammattiliiton omissa nimissään ajamaan yleisessä tuomioistuimessa kannetta jäsentensä puolesta. Johtopäätöksenään hovioikeus on katsonut, että AKT:lla ei ollut kanneoikeutta asiassa ja että sen ajamat kanne ja lisäkanne oli tämän ehdottoman prosessinedellytyksen puuttumisen vuoksi jätettävä tutkimatta.
9. Yhtiöt olivat siis valituksessaan hovioikeudelle vaatineet, että vain AKT:n lisäkanne oli jätettävä tutkimatta puuttuvan asiavaltuuden vuoksi, ja perustelleet tätä sillä, että päteviä saatavien siirtoja ei ollut tapahtunut. Hovioikeuden esittämään lausumapyyntöön antamassaan vastauksessa yhtiöt olivat vaatineet sekä pääkanteen että lisäkanteen jättämistä tutkimatta edellä kohdassa 6 todetuin perustein. Hovioikeus on edellä kohdissa 7 ja 8 mainituilla perusteilla jättänyt molemmat kanteet tutkimatta.
10. AKT:n valituksen johdosta Korkeimmassa oikeudessa on kysymys ensin siitä, onko hovioikeus voinut ottaa asiavaltuutta koskevan kysymyksen tutkittavakseen laajemmin kuin mitä se oli yhtiöiden hovioikeudelle tekemässä valituksessa riitautettu. Lisäksi kysymys on siitä, onko hovioikeuden tullut jättää kanteet tutkimatta AKT:n puuttuvan asiavaltuuden johdosta, kun AKT on esiintynyt kantajana sillä perusteella, että työntekijät olisivat siirtäneet saatavansa sille perittäväksi, ja vaatinut yhtiöitä maksamaan palkkasaatavat suoraan kullekin saatavan siirtäneelle työntekijälle.
Asiavaltuutta koskevan kysymyksen tutkiminen hovioikeudessa
11. Oikeuskäytännössä ja -kirjallisuudessa on katsottu, että oikeus esittää omissa nimissään vaatimuksia oikeudenkäynnissä (asiavaltuus eli asialegitimaatio) on ehdoton prosessinedellytys, jonka olemassaolosta tuomioistuimen tulee oikeudenkäynnin kaikissa vaiheissa varmistua myös omasta aloitteestaan. Asia tulee jättää tutkimatta, jos kantajalta puuttuu asiavaltuus (ks. KKO 2004:18, kohta 6 ja Juha Lappalainen teoksessa Frände ym., Prosessioikeus, 2017, s. 416 ja Siviiliprosessioikeus II, 2001, s. 11 – 12).
12. Kantajan asialegitimaatiosta erillinen kysymys on kanteen aineellisoikeudellinen hyväksyttävyys. Varallisuusoikeudellisissa asioissa kantajan kanteessaan väittämä oikeus vastaajaa vastaan synnyttää jo sellaisenaan normaalisti sekä kantajalle että vastaajalle asiavaltuuden. Oikeudenkäynnissä ratkaistavaksi tulee sanotun oikeuden olemassaolo (Juha Lappalainen, Siviiliprosessioikeus II, 2001, s. 12, Lappalainen teoksessa Frände ym., Prosessioikeus, 2017, s. 416).
13. Korkein oikeus toteaa, että AKT:n pääkanteessaan ja lisäkanteessaan esittämät väitteet siitä, että kanteen perusteena olevat saatavat oli siirretty sille perittäväksi, ovat lähtökohtaisesti perustaneet AKT:lle asiavaltuuden vaatia saatavien perusteella suoritusta. Saatavien siirron pätevyys on sen sijaan ollut pääasian yhteydessä tutkittava kanteen aineellisoikeudelliseen hyväksyttävyyteen liittyvä kysymys, jota hovioikeuden ei ole tullut omasta aloitteestaan tutkia laajemmin kuin se oli riitautettu yhtiöiden valituksessa hovioikeudelle.
14. Hovioikeus ei olekaan perustanut kantaansa AKT:n asialegitimaation puutteesta aineellisiin kysymyksiin vaan siihen prosessuaaliseen kantaansa, ettei AKT:lla ole ollut väittämänsä perimissiirron nojalla oikeutta omissa nimissään ajaa kannetta jäsentensä puolesta siten, että suoritukset vaaditaan suoritettavaksi suoraan saatavat siirtäneille työntekijöille. Asianosaisten tähän liittyvät lausumat AKT:n asiavaltuuden perusteista tai niistä seikoista, joilla asiavaltuuden olemassaolo on asiassa kiistetty, ovat olleet vielä hovioikeudessakin epäselviä tai ainakin tulkinnanvaraisia. Tämän vuoksi ja koska hovioikeudella on ollut oikeus myös viran puolesta kiinnittää huomiota niihin prosessuaalisiin seikkoihin, joiden perusteella se on katsonut AKT:n asiavaltuuden määräytyvän, hovioikeus on voinut prosessinjohtotoimin kyselyoikeuttaan käyttämällä pyrkiä tältä osin selventämään asianosaisten kantoja ja niiden perusteita.
15. Edellä mainituilla perusteilla Korkein oikeus katsoo, että hovioikeus ei ole tutkinut AKT:n asialegitimaatiota koskevaa kysymystä laajemmin kuin mihin sillä on ollut oikeus.
Perimissiirtoon perustuvasta asiavaltuudesta
16. Asiavaltuudesta ei ole yleistä säännöstä oikeudenkäymiskaaressa. Tavanomaisesti asiavaltuus riita-asioissa kuuluu riitautetun oikeussuhteen osapuolille, eivätkä asianosaiset pääsääntöisesti voi määräämistoimillaan luoda kolmannelle henkilölle asemaa, jossa tämä omissa nimissään käy oikeutta asianosaisen oikeudesta (niin sanottu prosessimandaatin kielto).
17. Työ- ja virkaehtosopimusoikeudellisissa asioissa työtuomioistuimessa asiavaltuus on järjestetty oikeudenkäynnistä työtuomioistuimesta annetun lain 12 ja 13 §:ssä niin, että kantajina ja pääsääntöisesti myös vastaajina omissa nimissään toimivat työ- ja virkaehtosopimuksiin osalliset yhdistykset, eivätkä kantajina tai yleensä myöskään vastaajina voi toimia työnantajat tai työntekijät henkilökohtaisesti. Työtuomioistuimen ratkaisukäytännöstä ilmenevin tavoin lainsäännöksissä mainittu "kanteen ajaminen omissa nimissään" ei ole estänyt kantajayhdistystä vaatimasta vastaajan velvoittamista maksusuoritukseen suoraan työntekijöille (esimerkiksi TT 2017-63). Vastaavanlainen asiavaltuuden poikkeuksellinen järjestely on hyväksytty lainsäädännössä myös eräissä muissa tilanteissa, mutta ei kuitenkaan yleisissä tuomioistuimissa käsiteltävissä työoikeudellisissa asioissa.
18. Oikeudessamme on kuitenkin jo vanhastaan tunnettu myös siirronsaajan oikeus varallisuusoikeudellisissa asioissa ajaa omissa nimissään kannetta saatavan perimiseksi. Oikeuskirjallisuudessa tällaista perimissiirtoa tai prokurasiirtoa on luonnehdittu niin, että se on oikeustoimi, jolla velkoja siirtää saatavansa toiselle tämän nimissä tapahtuvaa perimistä varten mutta jossa siirtäjä jää edelleen saatavan perusteena olevan oikeussuhteen osapuoleksi (Sakari Laukkanen, Asialegitimaation ja kanteenmuutoskiellon tarkastelua perimissiirtoa koskevassa asiassa, Juhlajulkaisu Antti Jokela, 2004, s. 172). Perimissiirtoa on varhaisemmassa oikeuskirjallisuudessa toisaalta luonnehdittu myös järkevään intressiin perustuvaksi poikkeukseksi edellä kohdassa 16 selostetusta prosessimandaatin kiellosta (Tauno Tirkkonen, Siviiliprosessioikeus I, 1974, s. 323). Varsinkin perintäyhtiöiden ajamissa summaarisissa velkomusasioissa onkin nykyisin verraten tavallista, että kantajan kanneoikeus perustuu perimissiirtoon.
19. Oikeuskäytännössä esimerkiksi Korkeimman oikeuden ratkaisuissa KKO 2010:20, 1990:61, 1986 II 95, 1981 II 146 ja 1981 II 56 on hyväksytty myös se, että ammattijärjestö tai liitto on kantajana yleisessä tuomioistuimessa ajanut työsuhteeseen perustuvaa saatavaa koskevaa kannetta perimissiirron perusteella. Mainituissa tapauksissa kantaja on ajaessaan kannetta omissa nimissään vaatinut, että vastaaja velvoitetaan suoritukseen kantajalle perimissiirron saajana. Ratkaisussa KKO 1990:23 puolestaan katsottiin, että perimissiirroin saatavan vastaanottaneen työntekijäjärjestön suorittaman saatavan takaisinsiirron myötä oli tapahtunut asianosaisseuraanto, jossa kaikki saatavaan perustuvat oikeudet palautuivat työntekijälle.
20. Hovioikeuden viittaamassa ennakkopäätöksessä KKO 1985 II 50 työntekijäyhdistyksellä ei katsottu olleen oikeutta omissa nimissään tehdä takavarikkohakemusta työntekijöiden työsuhdesaatavien turvaamiseksi. Tämä tapaus ei kuitenkaan rinnastu nyt kysymyksessä olevaan asiaan tai horjuta edellä selostettua vakiintunutta käytäntöä, koska siinä työntekijäyhdistys ei ollut väittänytkään, että saatavat olisi siirretty sille perittäväksi tai esittänyt muutoinkaan perustetta oikeudelleen ajaa kannetta omissa nimissään.
21. Korkein oikeus toteaa vielä, että kun oikeussuhteen ulkopuolinen taho esiintyy perimissiirron nojalla oikeudenkäynnissä asianosaisena omissa nimissään, jää oikeussuhteen osapuoli jutun asianosaistahojen ulkopuolelle kuitenkin siten, että asiassa annettavan tuomion sitova vaikutus, oikeusvoimavaikutus, ulottuu häneen. Oikeudenkäyntikuluista asiassa vastaa kanneoikeutta perimissiirron perusteella käyttävä asianosainen oikeudenkäymiskaaren 21 luvun säännösten mukaisesti riippumatta siitä, vaatiiko perimissiirron saaja suoritusta itselleen vai suoraan siirtäjälle.
Korkeimman oikeuden arviointi ja johtopäätökset tässä asiassa
22. Siltä osin kuin yhtiöt ovat vedonneet siihen, ettei AKT:llä ole edes voinut olla kanneoikeutta sen vuoksi, etteivät kanteen perusteena olevat väitetyt saatavat ole olleet siirtokelpoisia, Korkein oikeus lausuu seuraavan.
23. Työsopimuslain 1 luvun 7 §:n 1 momentissa säädetyn pääsäännön mukaan työsopimuksen osapuolet eivät saa siirtää työsopimuksesta johtuvia oikeuksiaan tai velvollisuuksiaan kolmannelle ilman toisen sopijapuolen suostumusta. Pykälän 2 momentin mukaan erääntynyt saaminen voidaan kuitenkin siirtää toisen sopijapuolen suostumuksetta.
24. AKT:n ajamassa kanteessa ja lisäkanteessa on vaadittu työnantajan velvoittamista suorittamaan työsuhteisiin perustuvia erääntyneiksi katsottuja rahamääräisiä korvauksia. Korkein oikeus katsoo, ettei tällaisissa kannevaatimuksissa ole kysymys sellaisesta työsuhteeseen perustuvaa oikeutta koskevasta vaateesta, jonka toteuttaminen estyisi suoraan työsopimuslain 1 luvun 7 §:n 1 momentin siirtokiellon nojalla. Kysymykset vaaditun saatavan oikeutuksesta, erääntyneisyydestä ja siirron pätevyydestä liittyvät kanteen aineelliseen perustaan. Kantajan asiavaltuuden olemassaolon kannalta vaatimuksen esittäminen on ollut riittävää.
25. Yhtiöt ovat lisäksi katsoneet, ettei AKT:lla ole ollut asiavaltuutta sen vuoksi, että kanteessa ja lisäkanteessa on vaadittu työnantajayhtiöitä suorittamaan saatavat suoraan niissä tarkoitetuille työntekijöille, jotka eivät olleet oikeusriidan asianosaisia. Tämän johdosta Korkein oikeus toteaa seuraavaa.
26. Varallisuusoikeudellisissa asioissa on edellä kohdassa 12 todetuin tavoin lähtökohtana, että kantajan kanteessa esittämä väite hänen vastaajaan kohdistuvasta oikeudestaan synnyttää kantajalle asiavaltuuden. Toisaalta kenelläkään ei ole asiavaltuutta esimerkiksi ajaa kannetta sellaisesta oikeudesta, jonka ei edes väitä kuuluvan itselleen. Kanne on tällaisessa tapauksessa jätettävä tutkimatta (ks. KKO 2001:59).
27. Niin kuin edellä kohdassa 18 on todettu, perimissiirto on oikeudessamme vakiintuneesti hyväksytty toimeksi, jonka nojalla siirronsaajalla on oikeus ajaa omissa nimissään perittäväksi siirrettyä saatavaa koskevaa velkomuskannetta. Saatavan siirtämisessä perittäväksi on kyse järjestelystä, jolla toinen henkilö kolmannen henkilön intressissä tämän oikeuttamana ajaa kannetta siirtäjän saatavan perimiseksi. Perimissiirron perusteella siirronsaaja saa siis oikeuden periä saatavan velkojan lukuun, mutta siirtäjä jää edelleen saatavan perusteena olevan oikeussuhteen osapuoleksi. Kysymys ei siten ole saamisoikeuden täysmittaisesta siirtämisestä, vaan järjestely tähtää siihen, että velkasuhteen tosiasiallinen osapuoli saa maksun perittäväksi siirtämästään saatavasta. Ottaen huomioon tämä perimissiirron tarkoitus Korkein oikeus katsoo, ettei riittävää asiallista perustetta ole sille, että perimissiirronsaajan asiavaltuuden kannalta ratkaisevaa olisi se, vaatiiko hän suoritusta maksettavaksi itselleen vai suoraan saatavan perittäväksi siirtäneelle velkojalle. Yksinomaan siitä, että AKT:n ajamassa kanteessa ja lisäkanteessa suorituksia on vaadittu maksettavaksi suoraan kullekin työntekijälle, ei siten sinänsä johdu estettä sille, etteikö AKT voisi omissa nimissään ajaa kanteita.
28. Edellä mainituilla perusteilla Korkein oikeus katsoo, että AKT on ollut oikeutettu omissa nimissään ajamaan sille perittäväksi siirrettyjä työsuhdesaatavia koskevaa kannetta ja lisäkannetta siltä osin kuin niissä tarkoitetut saatavat on pätevästi siirretty sille perittäväksi. Hovioikeuden ei siten olisi mainitsemillaan perusteilla tullut jättää kannetta ja lisäkannetta tutkimatta.
29. Hovioikeus ei ole lausunut yhtiöiden valituksesta siltä osin kuin siinä on väitetty, että lisäkanteessa tarkoitettuja työsuhteeseen perustuvia saatavia ei olisi asianmukaisesti siirretty AKT:lle perittäväksi. Asia on tämän ja muiden hovioikeudessa esitettyjen vaatimusten ja perusteiden käsittelemiseksi palautettava hovioikeuteen.
Hovioikeuden päätös kumotaan. Asia palautetaan Helsingin hovioikeuteen, jonka tulee ottaa se omasta aloitteestaan uudelleen käsiteltäväksi.
Asian ovat ratkaisseet oikeusneuvokset Jukka Sippo, Pekka Koponen, Tuula Pynnä (eri mieltä), Päivi Hirvelä ja Kirsti Uusitalo. Esittelijä Jukka-Pekka Salonen.
Oikeusneuvos Pynnä: Kohtien 1 – 10 osalta olen samaa mieltä kuin Korkeimman oikeuden enemmistö. Muilta osin lausun seuraavaa:
Oikeuskäytännössä ja oikeuskirjallisuudessa on vakiintuneesti katsottu, että oikeus esittää omissa nimissään vaatimuksia oikeudenkäynnissä eli asiavaltuus on ehdoton prosessinedellytys. Tuomioistuin ja asianosaiset ovat sidottuja siihen, kenellä tämä oikeus lain mukaan on. Tämän vuoksi asianosaiset eivät voi tuomioistuinta sitovasti sopia siitä, että oikeus esittää omissa nimissään vaatimuksia annettaisiin henkilölle, jolla sitä ei lain mukaan ole (KKO 2004:18 kohta 6). Mikäli kantajana esiintyvällä henkilöllä ei ole asiavaltuutta, kanne on jätettävä tutkimatta (KKO 2001:59). Katson edellä todetusta seuraavan, että asiavaltuuden olemassaolo on myös tutkittava oikeudenkäynnin kaikissa vaiheissa viran puolesta. Hovioikeus ei ole menetellyt virheellisesti ottaessaan asiavaltuutta koskevan kysymyksen käsiteltäväkseen. Kysymys asiavaltuuden olemassaolosta on ollut asianosaisten lausumat ja vaatimukset huomioon ottaen epäselvä.
Se, kenellä on asiavaltuus, riippuu asian laadusta. Varallisuusoikeudellisissa asioissa lähtökohtana on, että kantajan kanteessa esittämä väite hänen vastaajaan kohdistuvasta oikeudesta synnyttää asiavaltuuden. Tällöin kantaja väittää, että hänellä on vastaajaa kohtaan tietty oikeus, jonka paikkansapitävyydestä oikeudenkäynnissä on kysymys. Toisaalta, asiavaltuus puuttuu silloin, jos kantaja ajaa kannetta sellaisesta oikeudesta, jonka hän ei edes väitä kuuluvan hänelle itselleen vaan jollekin muulle henkilölle. Normaalisti asiavaltuus varallisuusoikeudellisissa asioissa kuuluu riitautetun oikeussuhteen osapuolille.
Tästä lähtökohdasta on lainsäädännössä eräitä poikkeuksia. Esimerkiksi osakeyhtiölain mukaan osakkeenomistajalla on oikeus laissa tarkemmin säädetyin edellytyksin ajaa vahingonkorvauskannetta omissa nimissään yhtiön hyväksi. Ryhmäkannelain mukaan kuluttaja-asiamies voi laissa säädetyin edellytyksin ajaa kannetta kanteessa määritellyn ryhmän nimissä. Työtuomioistuimessa työ- ja virkaehtosopimusta koskevissa asioissa kannetta voi ajaa työehtosopimukseen osallinen yhdistys omissa nimissään niiden puolesta, jotka sen tekemän työehtosopimuksen johdosta ovat työ- tai virkaehtosopimukseen sidottuja. Sen sijaan sellaista säännöstä, joka oikeuttaisi työntekijäyhdistyksen omissa nimissään ajamaan yleisessä tuomioistuimessa työehtosopimukseen perustettua palkkasaatavaa koskevaa kannetta jäsentensä tai alan työntekijöiden puolesta, ei ole. Niissä tilanteissa, joissa lainsäätäjä on katsonut perustelluksi mahdollistaa kanteen ajamisen toisen nimissä, laissa on samalla säädetty tarvittavin osin noudatettavasta oikeudenkäyntimenettelystä. Esimerkiksi ryhmäkannelaissa on muun ohella säädetty kanteen vireillepanosta, oikeudenkäyntikuluvastuusta, muutoksenhausta sekä ryhmän jäsenen asemasta. Lain mukaan ryhmän jäsen rinnastetaan asianosaiseen sovellettaessa riidan kohteen luovuttamista, tuomarin esteellisyyttä, oikeudenkäynnin vireilläolovaikutuksia, kanteiden yhdistämistä ja kuulemista koskevia oikeudenkäymiskaaren säännöksiä.
Oikeuskäytännössä on lisäksi edellä mainittujen laissa säädettyjen tilanteiden lisäksi vakiintuneesti hyväksytty se, että velkoja siirtää saatavansa toiselle tämän omissa nimissä tapahtuvaa perimistä varten (siirto perittäväksi). Tällöin asiavaltuus siirtyy siirronsaajalle ja tämä voi omissa nimissään asianosaisena vaatia saamista velalliselta itselleen. Perittäväksi siirto perustuu alkuperäisen velkojan ja siirronsaajan väliseen sopimukseen. Se, miten siirronsaaja myöhemmin tilittää alkuperäiselle velkojalle varoja, perustuu niin ikään heidän keskinäiseen sopimukseensa.
Perimissiirronsaaja esiintyy tuomioistuimessa samoin kuin täytäntöönpanossa omissa nimissään, eikä hän tarvitse valtakirjaa. Tässä suhteessa tilanne on oikeudenkäynnissä samanlainen kuin, jos saatava olisi siirretty kokonaan. Siirronsaaja toimii molemmissa tilanteissa velkojan asemassa. Myös Korkeimman oikeuden ratkaisusta KKO 1990:23 ilmenee, että perimissiirrossa syntyy asianosaisseuraanto, joka voidaan uudella siirrolla siirtää takaisin alkuperäiselle velkojalle.
Totean vielä, että oikeudenkäymiskaaren 21 luvun 1 §:stä ilmenevän pääsäännön mukaan hävinneen asianosaisen on korvattava vastapuolensa oikeudenkäyntikulut. Mikäli oikeudenkäynneissä sallittaisiin yleisesti tilanne, jossa kantaja voisi vaatia suorituksia maksettavaksi sellaiselle alkuperäiselle velkojalle, joka ei siirrettyään saatavansa enää olisi asiassa asianosaisena, eikä siten kantaisi riskiä mahdollisista oikeudenkäyntikuluista, poikettaisiin oikeudenkäymiskaaren 21 luvun perusperiaatteista. Katson, että tällaisesta oikeudenkäynnin perusteisiin kuuluvasta asiasta, samoin kuin muista alkuperäisen velkojan asemaan oikeudenkäynnissä ja perinnässä liittyvistä keskeisistä seikoista, tulee säätää lailla.
Perimissiirrosta on erotettava oikeudenkäymiskaaren 15 luvun tarkoittama valtuutus oikeudenkäynnin hoitamista varten. Oikeudenkäyntiasiamies ajaa kannetta päämiehensä puolesta tämän nimissä. Asiavaltuus säilyy tällöin päämiehellä, joka myös vastaa mahdollisista oikeudenkäyntikuluista suhteessa vastapuoleen. Oikeudenkäyntiasiamies ei tule asian asianosaiseksi.
Työsopimuslain 1 luvun 7 §:n mahdollistaa työntekijöiden erääntyneiden palkkasaatavien siirtämisen perittäväksi esimerkiksi työntekijäyhdistykselle tai -liitolle siten, että asiavaltuus kanteen ajamiseen siirtyy työntekijältä liitolle. Oikeuskäytännössä ammattijärjestö tai -liitto on kantajana hyväksytysti ajanut työsuhteeseen perustuvaa saatavaa koskevaa kannetta perimissiirron perusteella esimerkiksi asioissa 2010:20, 1990:61, 1986 II 95, 1981 II 146 ja 1981 II 56.
AKT on perimissiirtoon vedoten vaatinut, että yhtiön velvoitetaan suorittamaan palkkasaatavat kanteessa yksilöidyille työntekijöille. Se on hovioikeudelle antamassaan lausumassa todennut, että esillä olevassa asiassa ei ole tapahtunut velvoiteoikeudellista saatavien siirtoa.
Perimissiirron tarkoituksena on, että siirronsaaja voi huolehtia omissa nimissään niin oikeudenkäynnistä kuin täytäntöönpanosta. Asiavaltuutta koskevien yleisten oppien mukaisesti edellytyksenä tällöin on, että siirronsaaja vaatii suoritusta itselleen. Perimissiirto edellyttää siten sitä, että alkuperäinen velkoja eli tässä tapauksessa työntekijät ovat siirtäneet saatavansa oikeudenkäyntiä varten siirronsaajalle siten, että asiavaltuus siirtyy. Tässä tapauksessa näin ei ole tapahtunut AKT:n vaatiessa saatavia työntekijöille. AKT ei myöskään ole toiminut asiassa työntekijöiden valtuuttamana asiamiehenä, koska kannetta on ajettu AKT:n nimissä.
AKT on katsonut, että unionin oikeuden tehokas toteutuminen edellyttää mahdollisuutta siirtää työntekijöiden saatavat ammattiyhdistysten tai -liittojen perittäväksi ja vaatinut, että Korkein oikeus tekee asiassa ennakkoratkaisupyynnön unionin tuomioistuimelle. Katson, että ennakkoratkaisupyynnön esittäminen ei tässä asiassa ole tarpeen. Unionin tuomioistuimen vakiintuneen käytännön mukaan unionin oikeuden toteuttamisessa noudatetaan kansallista oikeudenkäyntimenettelyä koskevia sääntöjä tehokkuusperiaatteen ja vastaavuusperiaatteen asettamissa rajoissa. Työntekijöillä on kansallisen oikeuden mukaan mahdollista esittää palkkasaataviaan koskevia vaatimuksia itse, valitsemansa asiamiehen välityksellä tai siirtämällä saatavansa perittäväksi työsopimuslain 1 luvun 7 §:n mukaisesti esimerkiksi ammattiliitolle siten, että ammattiliitto voi omissa nimissään vaatia siirron tehneiden työntekijöiden saatavia itselleen. Tässä tapauksessa työntekijät eivät olleet siirtäneet saatavaansa AKT:lle siten, että asiavaltuus olisi siirtynyt sille. Unionin oikeuden tehokas toteutuminen ei vaadi poikkeamaan Suomen oikeuden vakiintuneesta periaatteesta, jonka mukaan kukaan ei voi vaatia suoritusta toiselle.
Näillä perusteilla hylkään AKT:n valituksen ja katson, että hovioikeuden päätöksen lopputuloksen muuttamiseen ei ole aihetta.

matches: KKO KKO KKO KKO KKO KKO Tuomioistuin KKO


text:
##### XXX Video GIR - Drunk girl-porn - HD Porn Video .XXX.
Julkinen xxx Ilmainen video
Suora mies porno
Näytä vapaa porno videot
Anime suku puoli videoita ilmaiseksi
Verkko sivuilla xxx videoita
Lesbo porno auto
Tiukka pillua huulet PIC
Ebony Goo tytöt
Rikki kuusi XXX videot
Kypsä BigTits porno
Homo seksiä Iranissa
Eebenpuu FFM kolmikko
Demoni suku puoli video
XXX Video GIR. If youre craving girl on girl XXX movies youll find them here. Net Video Girls - Normal, innocent girls see an ad in the paper for Calendar Auditions and come on down to audition. XVIDEOS Hot Girls Solo Free Amateur Porn Video free..
XVIDEOS Webcam Girl Free Webcam Porn Video free. XVIDEOS Hot Girls Solo Free Amateur Porn Video free. Katso Girl on-girl-sex Sukupuoli-HD-videot ovat uskomattomia tapaa paeta todellisuudesta ja kaivaa brutalaista kermaa ja intohimoa villiin maailmoihin: Sex.
Damsels have exceptional company shag porn video. Tallinn escort eroottinen hieronta tampere - Sauna seksiä internetbank vihti. Exclusive live feed from some of the most beautiful Muslim hijab girls online. Prepare yourself for a ride of your life! Free HD pornoa Tube - porn tube, xxx porn video. Girl to girl sex video ilmaisia seksi Daddy homo porno sivusto pornovideoita.
YouPorn is the largest HD porn video site. YouPorn is the largest Big Butt porn video site with the hottest selection of. XXX Video GIR Girl on-girl-porn XXX Video GIR ovat uskomattomia tapaa paeta todellisuudesta ja kaivaa. Orgasm - Shemale Tubes Anime sex video thai hieronta leppävaara - Sex.
Katso Girl with muslim bf Memphis Monroe porno putki Anything to saatavilla vain fi. Katso Girls getting-fucked-in-the-ass Sukupuoli-HD-videot ovat uskomattomia tapaa paeta todellisuudesta ja kaivaa. YouPorn is the largest Webcam XXX Video GIR video. Pornhub is home to the widest selection of free Toys sex videos full of the hottest pornstars.
We take no responsibility for the content on any. YouPorn is the largest Amateur porn video site with the XXX Video GIR. Top lezzie fuck videot, jotka pitää sinut herätti kuin koskaan ennen. YouPorn is the largest Anal porn video site with the hottest selection of free, high.
XVIDEOS Musta lesbo tissit imee Girl Free XXX Video GIR Porn Video free. Brought to you by the one and only / Sign up today for free! Teen girl XXX it up rear fuck 06:21. Interracial video poses porn xxx. Katso Perfect girl-porn Sukupuoli-HD-videot ovat uskomattomia tapaa paeta todellisuudesta ja kaivaa brutalaista kermaa ja intohimoa villiin maailmoihin.
Bigbooty lactating transsexual girl teasing the sausage firm wang single. Katso Hot girl-porn Sukupuoli-HD-videot ovat uskomattomia tapaa paeta todellisuudesta ja kaivaa brutalaista kermaa ja intohimoa villiin maailmoihin: XXX Video GIR.
Fake Agent big mounds Japanese dreams for firm fuck on the. Net Video Girls XXX Video GIR Normal, innocent girls see an ad in the paper for Calendar Auditions and come on down to audition.
Näytetään 1-40 määrästä 40 aiheesta Girl porn. Cfnm Japanese dominatrix judges hd porn videos. Katso Hot naked-girl-videos Sukupuoli-HD-videot ovat uskomattomia tapaa paeta todellisuudesta ja kaivaa brutalaista kermaa ja intohimoa villiin maailmoihin. Aloita nyt ilmaiseksi livenä chat ja löytää kuuma live naiset kuin iso kalu sex nyt.
Hello Asian pussy-lovers! Here is the Worlds best amateur Thai porn site showing exclusive hardcore videos with real Thai XXX Video GIR located all. We have no XXX Video GIR over the content of these sites. Katso Hot naked-girl IVdeo ovat uskomattomia tapaa paeta todellisuudesta ja kaivaa brutalaista kermaa ja intohimoa villiin maailmoihin: Sex. Katso Teenage girl-porn Sukupuoli-HD-videot ovat uskomattomia tapaa paeta todellisuudesta ja kaivaa brutalaista Viseo ja intohimoa villiin maailmoihin.
Spy Porn - Real hot girl getting fucked hard 4. Vudeo transsexual girl stretches buttlock in the time hand serving apart porn video. YouPorn is XXX Video GIR largest Amateur porn video site with the hottest selection of. YouPorn is the largest Anal porn video site with the hottest selection of.
Muslim Arab girls, always and forever. Katso Xxx video 2017,Baby Girl,Japanese baby,baby sex,æ—¥æœ¬äºº ç„¡ä¿®æ£ teen full saatavilla vain fi. Katso Drunk girl-porn Sukupuoli-HD-videot ovat uskomattomia tapaa paeta todellisuudesta ja kaivaa brutalaista kermaa ja intohimoa villiin maailmoihin: Tits. Dog Sex Gelrs Viodo Free Porn Videos Watch On Uploaded Daily Pornt. Katso Nude girl Sukupuoli-HD-videot ovat uskomattomia tapaa paeta todellisuudesta ja kaivaa brutalaista kermaa ja intohimoa villiin maailmoihin: Sex, Pornstar. Lush transgendered girl plug porn video. If youre craving adult toys XXX movies youll find. XVIDEOS Hot Girl Free Amateur Hot Girl Porn Video free. Pornhub is home to the widest selection of free Masturbation sex videos full of the hottest pornstars.
Frisky gay girls compress up their mountainous anal holes with whipped white substance terve teini suku puoli discharge it out sex movie. Hearing. Plush dilettante Lanas outside nudity and public flashing of girl-next-door in twisted porn xxx.
XXX Video GIR Porno tallinn prostitutes thai hieronta video 20:09 6 vuotta sitten, drTuber 42. COM sexy japan girls videos, free sex videos. German prossie glean up animal-like fucking. Katso Fucking girls Sukupuoli-HD-videot ovat uskomattomia tapaa paeta todellisuudesta ja kaivaa brutalaista kermaa ja intohimoa villiin maailmoihin: Webcam.
XXX Video GIR Blowjob Free Redhead Porn Video. FREE videos found on XVIDEOS for this search. Homosexual babe porn free videos.
Messy facial Compilation! dark-skinned girls sample 1 hd porn videos.
Pieni nainen ja valtava penis Paras porn XXX porno!
Kaikkien lesbospornin ystäville siellä voit virittää XXX Video GIR lajin upeimmista kokoelmista. Katso Xxx video 2017,Baby Girl,Japanese baby,baby XXX Video GIR ç„¡ä¿®æ£ teen XXX Video GIR 5KVFf saatavilla vain fi. German prossie glean up animal-like fucking street and fuck in toilett 06:44. If youre craving Vixeo XXX movies youll. Free XXX, videos, Download XXX Videos, XXX, porn Seksinovellit raiskaus finnish girl seksiä netistä pk seuraa gay helsinki porn / Quntele.
Katso Sexy girl-sex Sukupuoli-HD-videot ovat uskomattomia tapaa paeta todellisuudesta ja XX brutalaista kermaa ja intohimoa villiin maailmoihin: Webcam. Katso Aasian Sex Sites girl-porn Sukupuoli-HD-videot ovat uskomattomia tapaa paeta todellisuudesta ja kaivaa brutalaista kermaa ja intohimoa villiin maailmoihin: Orgasm.
Ilmaisia Pornovideoita, XXX-videoiden numero. Xxxhenta Chennai Girls Xxx Big Tit Hermaphrodite Bears Sex Gelrs. YouPorn is the largest Amateur porn upskirt pornpics site with the hottest selection of free, high. Sexwork, girl, Rogue sarja kuva porno, finnish Porn Finnish, girl Sexwork girl fin thai hieronta vaasa Pyllyn.
Pornhub is home GGIR the widest selection of free Amateur sex videos full of the hottest pornstars. If youre craving girl on girl XXX movies youll find them here. Sihteeriopisto girls sihteeriopisto XXX - Pimppi kemi Sauna seksiä. Real amsterdam call girl spoils tourist.
Teen girl lives it up rear fuck.
Katso Girl porn Sukupuoli-HD-videot ovat uskomattomia tapaa paeta. Katso 2_black girl fucking horse -Animal-Sex-xxx-Porno, saatavilla vain fi.
All links, videos and images are provided by 3rd parties. Ginger-haired ts princess pussyfucks her lesbian partner free sex videos. Vast penis FTM or. 06:13. Vast Titted Brazillian Ts public Anal free XXX Video GIR videos. XXX porno video HD SEX kuuma tyttö anime XXX Video GIR xxx porno Sex Hot Aasian.
Twink suihin kuvia
Homo isä ilman satulaa pornoKaikki lesbo Seksi Elokuvat
Imettäminen suku puoli videoita
3 years ago	78 Comments	XXX, Video, GIRXXX, Video, GIR3,539
Anaali vagina seksiä January 16, 2020
Isät ja pojat Gayseksi February 3, 2020
Musta kypsyy porno January 28, 2020
Www erittäin iso kalu com
Homo lento kone porno
Hardcore homo suku puoli video Tumblr
Sarja kuva porno tausta kuvat
Lesbo sudution

matches: HD HD HD hd hd HD