Asetus vankeinhoitolaitoksesta annetun asetuksen… 173/1989 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1989 › 173/1989
Oikeusministerin esittelystä muutetaan vankeinhoitolaitoksesta 14 päivänä helmikuuta 1986 annetun asetuksen (134/86) 14§:n 1 momentti, 35§:n 1 momentti, 37-39, 42 ja 43§, 43 a§:n 1 momentti sekä 45§:n 1 ja 3 momentti, sellaisina kuin ne ovat 31 päivänä joulukuuta 1987 annetussa asetuksessa (1230/87), näin kuuluviksi:
Johtokuntaan kuuluvat virkansa puolesta johtaja, lääkäri, kaksi apulaisjohtajaa ja talousjohtaja tai talouspäällikkö. Lisäksi johtokuntaan kuuluu vankeinhoito-osaston määräämä sosiaali- ja opetustoimen apulaisjohtaja tai sosiaalipäällikkö taikka sosiaaliohjaaja. Jos vankilassa on useampia edellä mainittuja virkoja, vankeinhoito-osasto määrää johtokunnan jäseniksi kuuluvat. Jollei laitoksessa ole kahta apulaisjohtajaa, toimii johtokunnan jäsenenä notaari. Estyneen virkamiehen tilalla toimii johtokunnan jäsenenä hänen sijaisensa.
4) suunnittelija, koulutussuunnittelija, psykologi, talouspäällikkö, sosiaalipäällikkö, käyttöpäällikkö, ylihoitaja, kirjastonhoitaja, vartiopäällikkö, sijoittaja, koulutussihteeri, opinto-ohjaaja, apulaisvartiopäällikkö, opettaja, apulaiskamreeri, notaari, sosiaaliohjaaja ja sähköteknikko;
11) sosiaalityöntekijä, kurssisihteeri, kirjastosihteeri, toimistosihteeri ja toimistovirkailija;
Oikeusministeriö nimittää johtajan, vankimielisairaalan ylilääkärin, ylilääkärin, apulaisylilääkärin, osastonlääkärin, vankilapsykiatrin, ylihammaslääkärin, hammaslääkärin, apulaisjohtajan ja talousjohtajan.
Vankilan johtokunta nimittää 35§:n 1 momentin 9-13 ja 15 kohdassa mainitut virkamiehet, jollei nimittäminen 41§:n 1 momentin mukaan ole vankimielisairaalan ylilääkärin tehtävänä. Vankilan johtaja nimittää 35§:n 1 momentin 14 kohdassa mainitut virkamiehet. Muut momentissa mainitut virkamiehet nimittää oikeusministeriön vankeinhoito-osasto.
Tilapäisistä virkamiehistä vankilan johtaja ottaa 35§:n 1 momentin 9 ja 14 kohdassa mainitut, vankilan johtokunta 6, 8, 10-13 ja 15 kohdassa mainitut ja oikeusministeriön vankeinhoito-osasto muut virkamiehet, jollei toisin ole säädetty.
Viran väliaikaisen hoitajan ja viransijaisen ottaa 35§:n 1 momentin 8-11 ja 14 kohdassa mainittuihin virkoihin vankilan johtaja sekä muihin virkoihin vankilan johtokunta. Oikeusministeriön vankeinhoito-osasto päättää kuitenkin 42§:n 5 momentissa mainittujen virkojen hoitamisesta.
Pastorin ja vankeinhoidon koulutuskeskuksen virkojen väliaikaisen hoitajan ja viransijaisen ottamisesta on säädetty erikseen.
Vankilan johtaja myöntää alaiselleen virkamiehelle enintään 30 päivää kestävän yhtäjaksoisen virkavapauden.
Pidemmästä virkavapaudesta, jonka saamiseen virkamiehellä on lain tai virkaehtosopimuksen nojalla oikeus, ja enintään vuoden kestävästä muusta virkavapaudesta päättää vankilan johtokunta, jollei jäljempänä toisin säädetä.
Lääkärin, apulaisjohtajan, talousjohtajan, talouspäällikön, psykologin, sosiaalipäällikön ja vartiopäällikön edellä 3 ja 4 momentissa tarkoitetusta sekä laitoshallinnon virkamiehen muusta kuin edellä 2, 3 ja 4 momentissa tarkoitetusta virkavapaudesta päättää oikeusministeriön vankeinhoito-osasto.
Virkavapauden myöntämisestä pastorille ja vankeinhoidon koulutuskeskuksen virkamiehelle on säädetty erikseen.
Tämän asetuksen 35§:n 1 momentin 5-10 ja 12-14 kohdassa mainitun laitoshallinnon virkamiehen eroamisikä on 63 vuotta. Yksinomaan toimistotyötä tekevän virkamiehen eroamisikä on kuitenkin 67 vuotta.
Vartiopäällikkö, apulaisvartiopäällikkö, konepäällikkö, osastonhoitaja, ylityönjohtaja, työsiirtolan päällikkö ja apulaispäällikkö, sähköteknikko, talousmestari, konemestari, ylivartija, liikunnanohjaaja, työnjohtaja, ylifaktori, faktori, työmestari, keittiömestari, vanhempi vartija, koneenhoitaja, varastonhoitaja, sairaanhoitaja, hoitaja ja nuorempi vartija voidaan irtisanoa, kun siihen on syytä.
3) ylihammaslääkärillä erikoishammaslääkärin tutkinto tai laillistetun hammaslääkärin oikeudet, jonka lisäksi on hankittu riittävä käytännön kokemus hammaslääkärintoimen harjoittamisessa ja hammaslääkärillä laillistetun hammaslääkärin oikeudet;
6) psykologilla psykologian kandidaatin tutkinto tai virkaan soveltuva ylempi korkeakoulututkinto ja siihen sisältyvä tai erikseen suoritettu ylin arvosana psykologiassa;
7) opettajalla virkaan soveltuva korkeakoulututkinto tai peruskoulun opettajan kelpoisuus taikka vankeinhoitotutkinto;
8) opinto-ohjaajalla virkaan soveltuva korkeakoulututkinto, johon sisältyy tai jonka lisäksi on hankittu riittävä pedagoginen koulutus, tai peruskoulun opinto-ohjaajan kelpoisuus taikka vankeinhoitotutkinto, jonka lisäksi on hankittu riittävä pedagoginen kokemus tai koulutus;
9) sosiaalipäälliköllä virkaan soveltuva korkeakoulututkinto ja riittävä alaan kuuluvien tehtävien tuntemus;
10) sosiaaliohjaajalla ja sosiaalityöntekijällä sosiaalihuollon ammatillisen henkilöstön kelpoisuusehdoista annetun asetuksen (888/83) mukainen sosiaalityöntekijän kelpoisuus tai virkaan soveltuva korkeakoulututkinto taikka vankeinhoitotutkinto, jonka lisäksi on hankittu riittävä sosiaalityön tuntemus;
11) talousjohtajalla, talouspäälliköllä ja apulaiskamreerilla virkaan soveltuva korkeakoulututkinto tai vankeinhoitotutkinto taikka kauppaopistossa suoritettu tutkinto sekä lisäksi valtion maksuliikkeen ja kirjanpidon tuntemus;
12) ylihoitajalla terveydenhuollon kandidaatin tutkinto tai terveydenhuollon hallinnon tutkinto taikka erikoissairaanhoitajan tutkinto ja riittävä hallinnollinen kokemus;
13) kirjastonhoitajalla kirjastotutkinto tai muu vastaava virkaan soveltuva korkeakoulututkinto;
14) kirjastosihteerillä opistotason tai siihen verrattava tutkinto;
15) sijoittajalla virkaan soveltuva korkeakoulututkinto;
16) talousopettajalla virkaan soveltuva korkeakoulututkinto tai kotitalousopettajan tutkinto;
17) käyttöpäälliköllä virkaan soveltuva diplomi-insinöörin tutkinto tai teknillisessä opistossa suoritettu virkaan soveltuva tutkinto;
18) konepäälliköllä teknillisessä koulussa suoritettu virkaan soveltuva tutkinto sekä vankilan teknillisten laitteiden edellyttämä muu kelpoisuus;
19) työliikkeenjohtajalla, ylityönjohtajalla ja työnjohtajalla teknillisessä koulussa suoritettu virkaan soveltuva tutkinto tai muu työalaan soveltuva opistotason tutkinto;
20) sähköteknikolla teknillisessä koulussa suoritettu virkaan soveltuva tutkinto;
21) varastopäälliköllä, työmestarilla, keittiömestarilla ja konemestarilla virkaan soveltuva ammatillinen koulutus ja riittävä kokemus asianomaiselta työalalta;
22) koulutussuunnittelijalla ja suunnittelijalla virkaan soveltuva korkeakoulututkinto;
23) koulutussihteerillä virkaan soveltuva korkeakoulututkinto tai vankeinhoitotutkinto;
24) tilanhoitajalla maatalousopistossa suoritettu tutkinto;
25) työsiirtolan päälliköllä vankeinhoitotutkinto tai ylivartijan tutkinto;
26) ylivartijalla ylivartijan tutkinto;
27) talousmestarilla ylivartijan tutkinto tai kauppaopistossa suoritettu tutkinto;
28) osastonhoitajalla ja erikoissairaanhoitajalla erikoissairaanhoitajan tutkinto tai aikaisemmin hankittu vastaava pätevyys;
29) sairaanhoitajalla sairaanhoitajan tai terveydenhoitajan tutkinto;
30) röntgenhoitajalla röntgenhoitajan, laboratoriohoitajalla laboratoriohoitajan, lääkintävoimistelijalla lääkintävoimistelijan ja toimintaterapeutilla toimintaterapeutin tutkinto;
31) hoitajalla mielisairaanhoitajan tai mielenterveyshoitajan tutkinto;
32) erikoishammashoitajalla ylempi hammashoitajan tutkinto tai hammashuoltajan tutkinto ja hammashoitajalla hammashoitajan tutkinto;
33) lastenhoitajalla lastenhoitajan tutkinto;
34) apuhoitajalla apuhoitajan tai perushoitajan tutkinto; sekä
35) työsiirtolan apulaispäälliköllä sekä vanhemmalla ja nuoremmalla vartijalla vartijan tutkinto.
Kelpoisuusvaatimuksista vankeinhoidon koulutuskeskuksen virkoihin on voimassa, mitä 1 momentissa on säädetty, jollei kelpoisuuusvaatimuksista ole erikseen toisin säädetty. Pastorin, rehtorin ja lehtorin (ammatilliset aineet) virkojen kelpoisuusvaatimuksista on säädetty erikseen.
14 §35 §37 §38 §39 §42 §43 §43 a §45 §


Laki lyhytaikaisissa työsuhteissa olevien… 1483/1995 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1995 › 1483/1995
kumotaan 9 päivänä helmikuuta 1962 annetun lyhytaikaisissa työsuhteissa olevien työntekijäin eläkelain (134/62) 4 a §:n 3 momentti, sellaisena kuin se on 28 päivänä kesäkuuta 1993 annetussa laissa (560/93),
muutetaan 1 §:n 1 momentti, 4 §:n 3 momentti, 4 a §:n 4 momentti, 4 b ja 5 §, 5 a §:n 1 momentti, 5 b §:n 4 momentti, 5 d §, 7 §:n 1 momentti ja 4 momentin johdantokappale, 7 a §:n 1 ja 4 momentti ja 9 §:n 1 momentin 2 kohta,
sellaisina kuin niistä ovat, 1 §:n 1 momentti 17 päivänä maaliskuuta 1995 annetussa laissa (391/95), 4 §:n 3 momentti 26 päivänä kesäkuuta 1981 annetussa laissa (473/81), 4 a §:n 4 momentti, 5 §, 5 b §:n 4 momentti, 5 d §, 7 §:n 1 momentti ja 4 momentin johdantokappale sekä 7 a §:n 1 ja 4 momentti mainitussa 28 päivänä kesäkuuta 1993 annetussa laissa, 4 b § 27 päivänä maaliskuuta 1991 annetussa laissa (613/91), 5 a §:n 1 momentti 26 päivänä heinäkuuta 1985 annetussa laissa (667/85) sekä 9 §:n 1 momentin 2 kohta 3 päivänä joulukuuta 1993 annetussa laissa (1078/93), sekä
lisätään 4 §:ään, sellaisena kuin se on muutettuna 29 päivänä joulukuuta 1972, 26 päivänä kesäkuuta 1981, 26 päivänä heinäkuuta 1985, 8 päivänä elokuuta 1986 ja 9 päivänä helmikuuta 1990 annetuilla laeilla (935/72, 473/81, 667/85, 604/86 ja 101/90), uusi 4 momentti, jolloin nykyinen 4 ja 5 momentti siirtyvät 5 ja 6 momentiksi, lakiin siitä 20 päivänä joulukuuta 1968 annetulla lailla (691/68) kumotun 8 §:n tilalle uusi 8 § ja 13 a § seuraavasti:
Työntekijälle, joka sen vuoden jälkeen, jona hän on täyttänyt 13 vuotta, työskentelee metsätyössä, uittotyössä, maatila- ja puutarhatalouden eri töissä, maa-, vesi- ja talonrakennustyössä, maanparannustyössä, turveteollisuustyössä, satamatyössä tai kotimaanliikenteen aluksessa taikka, sikäli kuin asetuksella säädetään, muulla sellaisella alalla, jolle lyhytaikaiset työsuhteet ovat luonteenomaisia, on työnantajan kustannettava eläketurva vanhuuden ja työkyvyttömyyden varalta sekä tällaisen työntekijän omaisille perhe-eläketurva tämän lain mukaan. Työntekijä on velvollinen osallistumaan tämän lain mukaisen eläketurvan kustantamiseen siten kuin 10 c §:ssä säädetään.
Työkyvyttömyyseläkettä suoritetaan, jollei työntekijäin eläkelain 4 d §:n säännöksistä muuta johdu, sitä kuukautta lähinnä seuraavan kuukauden alusta, jonka aikana oikeus eläkkeen saamiseen on syntynyt, ei kuitenkaan takautuvasti pidemmältä ajalta kuin eläkkeen hakemista seuraavaa kuukautta edeltäneen vuoden ajalta. Työkyvyttömyyseläke myönnetään toistaiseksi tai 4 momentissa tarkoitettuna kuntoutustukena määräajaksi. Työkyvyttömyyseläke lakkautetaan, kun eläkkeensaajan työkyky on siinä määrin palautunut, ettei hän enää täytä eläkkeen saamisen edellytyksiä. Kuntoutustuki voidaan lakkauttaa, jos kuntoutustuen saaja on ilman pätevää syytä kieltäytynyt kuntoutuksesta.
Yksilöllistä varhaiseläkettä maksetaan aikaisintaan eläkkeen tai 8 §:ssä tarkoitetun ennakkopäätöksen hakemista seuraavan kuukauden alusta. Poikkeuksellisesta syystä eläke voidaan maksaa takautuvasti, kuitenkin enintään vuoden ajalta ennen hakemista seuraavaa kuukautta.
Kuntoutuksen antaminen sekä kuntoutuskorotuksen, kuntoutusrahan ja harkinnanvaraisen kuntoutusavustuksen saamisen edellytykset ja suuruus määräytyvät siten kuin työntekijän eläkelaissa säädetään. Sanotun lain 4 h §:n 2 momentissa tarkoitettua eläkeiän saavuttamiseen jäljellä olevaa aikaa vastaa tämän lain 7 §:n 1 momentissa tarkoitettu tulevan ajan palkka.
2) jotka on korjattu työntekijäin eläkelain 9 §:n mukaisesti ja
3) joista on vähennetty työntekijäin eläkelain 7 a §:ssä tarkoitetulla tavalla työntekijäin eläkemaksun määrä.
Vanhuuseläkkeen eläkepalkkana ei oteta huomioon niitä palkkoja, jotka on ansaittu työntekijän 65 vuoden iän täyttämiskuukautena ja kuutena sitä edeltäneenä kuukautena. Tälle ajanjaksolle työntekijälle lasketaan kuukausiansioksi se työntekijäin eläkelain 9 §:n mukaisesti korjattu palkka, jonka hän on kuukautta kohden keskimäärin ansainnut tätä ajanjaksoa edeltäneen kahdentoista kuukauden aikana työntekijäin eläkemaksun määrällä vähennettynä.
1) 1―3 momentissa tarkoitetusta eläkepalkasta;
2) 7 §:n 1 momentissa tarkoitetusta tulevan ajan palkasta; ja
3) 7 b §:n 1 momentin perusteella lasketusta palkasta ajalta, jolta työntekijä on saanut täysitehoista eläkettä.
Jos eläke alkaa myöhemmin kuin 65 vuoden täyttämistä seuraavan kuukauden alusta, korotetaan työntekijäin eläkelain 8 §:n mukaisesti yhteensovitettua eläkettä eläkkeen lykkäytymisen ajasta riippuen työntekijäin eläkelain 5 a §:n 1 momentissa säädetyllä tavalla.
Jos työkyvyttömyyseläke lakkautetaan, se voidaan maksaa osaeläkkeenä vuotta lyhyemmältäkin ajalta. Osaeläke voidaan maksaa täytenä eläkkeenä työntekijäin eläkelain4 j §:ssä tarkoitetun kuntoutuksen ajalta.
Sovellettaessa työntekijäin eläkelain 8 §:n säännöksiä tämän lain mukainen eläke on rinnastettava työntekijäin eläkelakiin perustuvaan eläkkeeseen. Valittaessa yhteensovitusperustetta on otettava huomioon tämän lain mukaiseen eläkkeeseen oikeuttava korkein kalenterivuodelta laskettava palkka työntekijäin eläkelain 7 a §:ssä tarkoitetulla tavalla työntekijäin eläkemaksun määrällä vähennettynä tai työntekijän keskimääräinen palkka laskettuna 7 a §:n säännösten mukaisella tavalla.
Jos työntekijäin eläkelain 8 §:n 3 momentissa tarkoitettu muu kuin tämän lain mukainen työ- tai virkasuhde taikka yrittäjätoiminta on jatkunut sellaisen kalenterivuoden taikka mainitussa momentissa tarkoitettu eläke vähintään kolmen peräkkäisen sellaisen kalenterivuoden ajan, jona työntekijä tässä laissa tarkoitetussa työssä on ansainnut vähintään 800 markkaa, lasketaan yhteensovitusperusteen valitsemista varten tässä laissa tarkoitetussa työssä ansaittu palkka yhteen vastaavan, edellä tässä momentissa tarkoitetun muun lain mukaisen eläkkeen perusteena olevan palkan tai työtulon taikka eläkkeen kanssa työntekijäin eläkelain 8 §:n 3 momentissa säädetyllä tavalla. Tällöin tässä laissa tarkoitetussa työssä saatuna palkkana käytetään kysymyksessä olevina rinnakkaisina kalenterivuosina ansaittujen todellisten palkkojen keskimäärää kuukautta kohden. Palkoista vähennetään ennen keskimäärän laskemista työntekijäin eläkemaksun määrä työntekijäin eläkelain 7 a §:ssä tarkoitetulla tavalla.
Jos työntekijä on työkyvyttömyyden pääasiallisena syynä olevan sairauden, vian tai vamman saamista lähinnä edeltäneen 540 päivän aikana tässä laissa tarkoitetussa työssä ansainnut vähintään 800 markkaa, luetaan eläkkeeseen oikeuttavaksi myös se palkka, jonka hän työkyvyttömyyden alkamisesta lukien olisi ansainnut eläkeikään mennessä (tulevan ajan palkka). Jos työntekijällä saman eläketapahtuman johdosta on myös maatalousyrittäjien eläkelain (467/69) mukaan oikeus saada täysitehoista työkyvyttömyyseläkettä, pidetään edellä mainittuna rajamääränä 200 markkaa. Työttömyyseläkkeen suuruutta määrättäessä edellä mainittu 540 päivän aika lasketaan työntekijäin eläkelain 4 c §:n 3 momentissa tarkoitetusta työttömyyseläkkeen alkamispäivästä. Sen lisäksi edellytetään tulevan ajan palkan lukemiseksi eläkkeeseen oikeuttavaksi, että työntekijä on ollut työkyvyttömyyden alkamisvuoden ja sitä välittömästi edeltäneiden kymmenen kalenterivuoden aikana vähintään 12 kuukautta työntekijäin eläkelain 8 §:n 4 momentissa tarkoitettuun peruseläkkeeseen oikeuttavassa Suomessa vakuutettavassa ansiotyössä. Edellä tarkoitettua 12 kuukauden aikaa laskettaessa on sovellettava, mitä työntekijäin eläkelain 6 a §:n 1 momentin 3 ja 4 virkkeessä säädetään.
Tulevan ajan palkka luetaan työkyvyttömyyseläkkeeseen oikeuttavaksi myös silloin, kun työntekijällä on työkyvyttömyyden pääasiallisena syynä olevan sairauden, vian tai vamman saamista välittömästi edeltäneen enintään yhdeksän vuoden ajan ollut 4 §:n 5 momentissa tarkoitettu, kolmea vuotta nuorempi lapsi ja sanottuna aikana on päättynyt edellä tässä pykälässä tarkoitettu 540 päivän ajanjakso. Tällöin edellytyksenä on kuitenkin, että:
Tulevan ajan palkan vuotuinen määrä on sama kuin työntekijäin eläkelain 9 §:n mukaan korjattu ja työntekijäin eläkelain 7 a §:ssä tarkoitetulla tavalla työntekijäin eläkemaksun määrällä vähennetty markkamäärä, josta työntekijän työsuhteen perusteella on keskimäärin suoritettu tämän lain mukainen vakuutusmaksu niinä kalenterivuosina, joina hän tässä laissa tarkoitetussa työssä on ansainnut vähintään 7 §:n 1 momentissa tarkoitetun rajamäärän.
Laskettaessa 1 momentissa tarkoitettua markkamäärää, josta keskimäärin on suoritettu vakuutusmaksu, ei oteta huomioon aikaa, jolta työntekijä on ennen eläketapahtumavuotta saanut työntekijäin eläkelain 7 f §:n 1 momentin mukaista työeläkelisään oikeuttavaa etuutta.
1) yksilöllisen varhaiseläkkeen 4 a §:n 1momentissa tai 2 momentin viimeisessä
virkkeessä mainitut; tai
2) osaeläkkeenä myönnettävän työkyvyttömyyseläkkeen 4 §:n 2 momentissa ja 5 b §:n 1 momentissa mainitut saamisen edellytykset
Ennakkopäätökseen saa hakea muutosta niin kuin työntekijäin eläkelain 21 §:ssä säädetään.
Tässä laissa säädetystä eläketurvasta vastaavat 2 §:ssä tarkoitetut eläkelaitokset, sikäli kuin ne eivät ole toisin sopineet, seuraavasti:
2) työkyvyttömyyseläkkeestä, joka on myönnetty 7 §:n 1 momenttia soveltaen sekä sellaisen työttömyyseläkkeen määrän 30/100:sta, joka on myönnetty 7 §:n 1 momenttia soveltaen, näihin eläkkeisiin luettuna myös työntekijäin eläkelain perusteella ehkä saatava eläkkeen osa ja merimieseläkelain 3 a §:n 4 momentissa tarkoitettu, sanotun lain perusteella ehkä saatava eläkkeen osa, mutta ei työntekijäin eläkelain 4 j eikä 7 g §:n mukaista korotusta eikä sanotun lain 9 §:n perusteella eläkkeen alkamisen, työttömyyseläkkeen osalta kuitenkin työntekijäin eläkelain 4 c §:ssä tarkoitetun työttömäksi joutumispäivän jälkeen annettuja korotuksia, sekä siitä kuntoutusrahan osasta, joka vastaa 7 §:n 1 momenttia soveltaen myönnetystä työkyvyttömyyseläkkeestä yllämainitulla tavalla määräytyvää eläkkeen osaa, vastaa yksin se eläkelaitos, jonka toimintapiiriin työntekijä kuului saadessaan 7 §:n 1 momentissa tarkoitetun sairauden, vian tai vamman taikka joutuessaan työttömäksi tai, jos hän ei silloin enää ollut tämän lain piiriin kuuluvassa työsuhteessa, se eläkelaitos, jonka piiriin hän viimeksi on kuulunut;
Jollei tästä laista muuta johdu, on soveltuvin osin lisäksi vastaavasti voimassa, mitä työntekijäin eläkelain 1 §:n 6 momentissa, 3 §:n 2 momentissa, 3 a §:ssä, 4 §:n 1 ja 5 momentissa, 4 a §:n 2―6 momentissa, 4 b ―4 d , 4 f―4 h ja 4 j―4 n §:ssä, 5 §:n 6 momentissa, 5 c , 7 f―7 h , 8 , 8 a―8 g, 9 , 9 a, 10 , 10 a , 10 c , 12, 13 a, 13 b ja 14 §:ssä, 15 §:n 2 momentissa, 15 a, 15 b, 16, 17, 17 a, 17 b, 18, 19 a―19 d, 20, 21, 21 a―21 f, 22 ja 23 §:ssä säädetään.
Lain 4 §:n 3 ja 4 momenttia sovelletaan työkyvyttömyyseläkkeeseen, joka alkaa tai tulee jatkettavaksi lain voimaantulon jälkeen.
Lain 5 §:ää ja 7 §:n 1 momenttia sovelletaan sellaiseen eläkkeeseen, jossa eläketapahtuma sattuu tämän lain tultua voimaan. Ennen vuotta 1943 syntyneeseen työntekijään, jolla tämän lain voimaan tullessa on oikeus työttömyysturvalain mukaiseen päivärahaan tai työvoimapoliittisesta aikuiskoulutuksesta annetun lain mukaiseen koulutustukeen, sovelletaan kuitenkin edelleen lyhytaikaisissa työsuhteissa olevien työntekijäin eläkelain 5 §:n 1 momenttia sellaisena kuin se on tämän lain voimaan tullessa. Säännöstä sovellettaessa työntekijällä katsotaan olevan oikeus päivärahaan myös työttömyysturvalain 12 §:ssä tarkoitettuna omavastuuaikana ja 1 päivänä tammikuuta 1996. Säännöstä ei kuitenkaan sovelleta työntekijään, jos hänellä on oikeus päivärahaan 31 päivän lokakuuta 1995 jälkeen alkaneen lomautuksen perusteella ja jos hän 29 päivänä helmikuuta 1996 mennessä uudelleen aloittaa työnteon sen työnantajan lukuun, jonka työsuhteesta hänet oli lomautettu.
Sen estämättä mitä 3 momentissa säädetään, sovelletaan lain 5 §:n 1 momenttia,sellaisena kuin se on voimassa tämän lain voimaan tullessa, laskettaessa eläkkeen määrää lyhytaikaisissa työsuhteissa olevien työntekijäin eläkelain 7 b §:n 1 momentissa tarkoitetulta aikaisemman työkyvyttömyyseläkkeen jatkumisajalta, jos sanottu eläke on myönnetty ennen tämän lain voimaantuloa alkaneen työkyvyttömyyden perusteella.
Lain 5 §:n 2 momentin 2 kohdassa ja 5 d §:n 2 momentissa ja 7 §:n 1 momentissa säädetyt markkamäärät vastaavat vuodelle 1962 vahvistettua indeksilukua.
1 §4 §4 a §4 b §5 §5 a §5 b §5 d §7 §7 a §8 §9 §13 a §


text:
Paras Rakkaus Taustakuva Desktop - downloadwallpaper.org
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / HD / Paras Rakkaus Taustakuva Desktop	Paras Rakkaus Taustakuva Desktop
lähettänyt: Jeya helmikuuta 8, 2016
sisään HD, Rakkaus
1,294 näkymät
0	Paras Rakkaus Taustakuva Desktop
Tässä on kokoelma Best Rakkaus Taustakuva Desktop Collection Pöytäkoneet, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org voit ladata tuhansia ilmaisia taustakuvia Desktop. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja jatkuvasti päivitetään. Valitse vapaa taustakuvia yli 20 luokkiin kuten Animals, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. Riippumatta siitä, millaista pc että omistat, voit ladata korkean resoluution taustakuvan jotka on kokoa ja se rajataan sopimaan työpöydälle näytön. Voit tallentaa kuvan tietokoneeseen.
Paras Rakkaus Taustakuva
Jos Like Tämä Best Rakkaus Taustakuva Desktop Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Jeya Edellinen: Eläimet Cool taustakuvat HD
seuraava: Desktop Kitchen Taustakuva HD
Söpö anime tapetti HD
näkymät (16) Kaipaan sinua tapetti HD
näkymät (15) 1280×1024 tapetti
näkymät (15) taustakuvat luonto
näkymät (15) Yksivärinen tapetti HD
näkymät (14) r taustakuvia HD
näkymät (13) Android puhelin tapetti HD
näkymät (11) kuuma tyttöjen taustakuva HD2
näkymät (11) Creative taustakuva
näkymät (11) iphone tumblr tapetti HD
Taustakuvat seinätDesktop Kitchen Taustakuva HDabstrakti työpöydän taustakuva HDSkyrim tapetti hdtapetti fantasia HDAlusta tapetti HDfb taustakuvia HDkäärme tapettihd disney taustakuvia HDsoturit tapetti HD Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Helsingin HAO 21.11.2017 17/0862/4 - Oikeus.fi / Tuomioistuimet / Hallinto-oikeudet / Helsingin hallinto-oikeus
Etusivu » Yhteystiedot » Helsingin hallinto-oikeus » Hallinto-oikeuden Finlex-ratkaisut » Helsingin HAO 21.11.2017 17/0862/4
Helsingin HAO 21.11.2017 17/0862/4
Arvonlisävero - Hakeutuminen kiinteistön käyttöoikeuden luovuttamisesta verovelvolliseksi - Vuokralaisen konkurssi - Vuokranantajan vähennysoikeus - Kiinteistöinvestointien tarkistusmenettely - Ennakkoratkaisu
Diaarinumero: 04062/17/8203
Taltionumero: 17/0862/4
A:lla on ollut verollinen vuokrasopimus B:n kanssa vähittäiskauppatoiminnassa käytetyistä liiketiloista. B asetettiin konkurssiin ---. Konkurssiin asettamisen jälkeen tilat olivat olleet konkurssipesän hallinnassa ja konkurssipesä oli hoitanut myymälän realisoinnin --- välisenä aikana. Konkurssipesä ei ilmoittautunut liiketoiminnasta arvonlisäverovelvolliseksi eikä realisoinut varastoa verovelvollisena. Saatuaan tiedon siitä, ettei konkurssipesä ota vastatakseen vuokrasopimuksesta aiheutuvia velvoitteita, A oli välittömästi purkanut vuokrasopimuksen ja alkanut etsiä tiloihin uutta vuokralaista.
Hallinto-oikeus totesi, että kun velallinen asetetaan konkurssiin, määräysvalta velallisen omaisuuteen siirtyy samalla hetkellä konkurssipesälle, jota hoitaa velkojien lukuun pesänhoitaja. Liikehuoneiston vuokrauksesta annetun lain mukaan jos vuokralaisen omaisuus on luovutettu konkurssiin eikä konkurssipesä ole vuokranantajan asettamassa vähintään yhden kuukauden määräajassa ilmoittanut ottavansa vastatakseen vuokrasopimuksesta konkurssin alkamisen jälkeen aiheutuvien velvollisuuksien täyttämisestä, vuokranantajalla on oikeus purkaa vuokrasopimus. Näin ollen konkurssipesällä on oikeus pitää liiketilaa hallussaan vähintään kuukauden ajan, jona aikana vuokranantajalla ei ole oikeutta purkaa vuokrasopimusta.
Nyt kysymyksessä olevassa tapauksessa A:lla oli ollut arvonlisäverollinen vuokrasopimus B:n kanssa eikä A ollut vuokrannut tiloja uudella vuokrasopimuksella konkurssipesälle, vaan konkurssipesän liikehuoneiston hallussapito oli perustunut B:n kanssa aiemmin tehtyyn arvonlisäverolliseen vuokrasopimukseen ja sen seurauksena edellä todettuun konkurssipesälle liikehuoneiston vuokrauksesta annetun lain perusteella syntyvään oikeuteen pitää tilaa hallussaan. A oli myös ilmoittanut irtisanoneensa vuokrasopimuksen heti, kun se oli saanut tietää, ettei konkurssipesä ota vuokrasopimusta vastattavakseen. Edellä sanottuun nähden ja ottaen myös huomioon, että A:n pääasiallisena liiketoimintana oli liiketilojen arvonlisäverollinen vuokraaminen, hallinto-oikeus katsoi, että kyse oli näissä olosuhteissa ollut arvonlisäverollisen liikehuoneiston vuokrauksen jatkumisesta eikä sillä seikalla, että konkurssipesä oli liikehuoneistojen vuokrauksesta annetun lain perusteella voinut pitää huoneistoa hallussaan realisoidessaan omaisuutta arvonlisäverotta, ollut A:n arvonlisäverotuksen kannalta ratkaisevaa merkitystä. Näin ollen ennakkoratkaisuhakemuksessa kuvatut liiketilat olivat edelleen olleet arvonlisäverolain 102 §:n 1 momentin 1 kohdan nojalla A:n vähennykseen oikeuttavassa käytössä tilojen ollessa B:n konkurssipesän hallinnassa --- välisenä aikana eikä tilojen käyttäminen konkurssipesän omaisuuden realisointitarkoituksessa näissä olosuhteissa muuttanut kiinteistön käyttötarkoitusta arvonlisäverolain 120 §:n tarkoittamalla tavalla siten, että se aiheuttaisi A:lle kiinteistöinvestointien tarkistamisvelvollisuuden sillä perusteella, että kiinteistön käyttö muuttuu säännöksen edellyttämällä tavalla.
Kun A:n vuokralle antamat liiketilat olivat edellä esitetyn perusteella jääneet tyhjilleen arvonlisäverollisesta käytöstä ja kun A oli esittänyt selvityksen siitä, että tilat tullaan vastaisuudessa vuokraamaan arvonlisäverollisen liiketoiminnan käyttöön, verovelvollisuus tilojen osalta voitiin katsoa jatkuvan tilojen jäätyä --- jälkeen väliaikaisesti tyhjilleen. Näin ollen A:n edellytykset hakeutua arvonlisäverolain 30 §:n nojalla arvonlisäverovelvolliseksi kiinteistön käyttöoikeuden luovutuksesta täyttyivät näiden konkurssipesän käytöstä tyhjilleen jääneiden liiketilojen osalta eikä A:lla ollut myöskään velvollisuutta tarkistaa kiinteistöinvestoinneista tekemiään arvonlisäverovähennyksiä tilojen tyhjilleen jäännin johdosta.
Arvonlisäverolaki 1 § 1 mom 1 kohta, 27 § 1 mom, 29 § 1 mom 4 kohta, 102 § 1 mom 1 kohta, 119 §, 120 § 1 mom 1 kohta, 121 § 1 mom, 174 § 1 ja 3 mom
Laki liikehuoneistojen vuokrauksesta 39 § 1 ja 3 mom
Asian ovat ratkaisseet hallinto-oikeuden jäsenet Olli Kurkela, Terttu Kujala (t) ja Katja Saukkonen.
Asian esittelijä Katja Saukkonen.
KHO 23.5.2018 2511/18. Valituslupahakemus hylätään.
Julkaistu 28.11.2017 Päivitetty 27.12.2018

matches:
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1


text:
Uovision Glory 4G LTE Cloud 20MP Full HD, LinckEazi pilvipalvelua tukeva etäohjattava riistakamera - Eränetti verkkokauppa
Ostoskori / 15,90 €
×	 Akkulaturi 6V, Uovision Power Charger	1 × 15,90 €
Näytä ostoskori “Akkulaturi 6V, Uovision Power Charger” on lisätty ostoskoriin.
Uusi Uovision Glory LTE (4G) Cloud on ilmaista LinckEazi pilvipalvelua tukeva digitaalinen lähettävä ja etäohjattava riistakamera! LinckEazi pilvi on sinulle todellinen valvonnan komentokeskus, josta ohjaat yhtä tai useampaa kameraa.
Huippunopea LTE 4G yhteys takaa laadukkaan nopean kuvamateriaalin lähetyksen kohteesta!
Uovision Glory 4G LTE Cloud 20MP Full HD, LinckEazi pilvipalvelua tukeva etäohjattava riistakamera määrä
Tuotetunnus (SKU): 90-060 Osastot: Kampanjat, Riistakamera ja tarvikkeet, Riistakamerat Avainsanat tuotteelle Etäohjattava riistakamera, Lähettävä riistakamera, LinckEazi, LTE 4G, uovision Valmistaja: Uovision
Riistakameran akku, 6V 12Ah, Uovision 18,90 €
SD muistikortti riistakameroihin, 16GB 14,90 €
Riistakamera sääsuoja, Universal 18,50 €
LTE 4G teknologia siirtää kuvaa ja videota aiempaa nopeammin! LTE 4G tekniikka siirtää materiaalin jopa puolet nopeammin kuin vastaavat 3G laitteet. Nopeus on valttia erityisesti silloin kun laadukas kuvamateriaali tarvitaan kohteesta välittömästi esim valvontakäyttö.
Uusi Uovision Glory LTE (4G) Cloud on ilmaista LinckEazi pilvipalvelua tukeva digitaalinen lähettävä ja etäohjattava riistakamera! Kamera lähettää teräväpiirto kuvat tai videot ilmaiseen LinckEazi pilvipalveluun ja tarvittaessa käyttäjän omaan sähköpostiin. Voit itse valita LinckEazi pilvipalvelusta, haluatko kameralta saapuvan materiaalin pilvipalveluun tai sähköpostiisi vai molempiin!
ILMAINEN LINCKEAZI PILVIPALVELU – TODELLINEN VALVONNAN KOMENTOKESKUS!
Ilmaisen LinckEazi pilvipalvelun avulla Uovision Glory LTE (4G) Cloud riistakameraa voidaan etäohjata oman tietokoneen avulla tai ilmaisen LinckEazi APP (Android, iOS) sovelluksen avulla. LinckEazi pilvipalvelu mahdollistaa useamman kameran ohjauksen missä kuvat sekä videot tallentuvat pilvipalveluun käyttäjän omalle tilille kamerakohtaisiin albumeihin. Albumeista voit helposti selailla päivän tapahtumat eri kameroilta ja tarvittaessa vaihtaa veloituksetta etänä kameran asetuksia LinckEazi pilvipalvelusta. Voit myös käskyttää kameraa ottamaan kuvan tai videon ja näet ne kaikki omasta “keskusvalvomostasi” – LinckEazi pilvestä.
LinckEazi WebPortaali ohjelmisto APPsin voit ladata Google Play- (Android -puhelin) tai App Store (iOS puhelin)- kaupalta hakusanalla LinckEazi. Saat ilmaisen WebPortaali ohjelmisto APPsin avulla seurattua ja hallittua riistakameraa veloituksetta myös ilman kotitietokonetta!
LinckEazi pilvipalvelun avulla säästät perinteiseen etäohjattavaan riistakameraan verrattuna myös etäohjaus tekstiviestien hinnan.
LinckEazi pilvipalvelua voit käyttää omalla tietokoneella nettiselaimen kautta ja/tai omalla matkapuhelimella Webportaalin kautta. LinckEazi pilvipalvelun kielivalikosta löytyvät kielivaihtoehdot; Suomi, Ruotsi, Norja, Englanti ja Saksa
LinckEazi pilvipalvelusta näet samalla kameran tilaa koskevat tärkeimmät tiedot esim pariston varaus, SD muistikortin tila, pilvipalvelun muistin tila jne.
HELPPO KAMERAN ASENNUS LINCKEAZI PILVIPALVELULLA
LinckEazi pilvipalvelun käyttöönotto on äärimmäisen helppoa. Ilmaisen käyttäjätilin luonnin jälkeen lisäät kamerasi palveluun syöttämällä sinne laitteen sarjanumeron sekä IMEI koodin. Mikäli kamerassa on toimiva 4G LTE yhteyttä tukeva nettiliittymä (nopeus vähintään 100MB/s), kamera yhdistyy suoraan omalle tilille. Tämän jälkeen kuvaaminen voi heti alkaa!
Uovision Glory LTE (4G) Cloud riistakamera kirjautuu operaattorin verkkoon automaattisesti ilman monimutkaisia asennuksia!
Katso LinckEazi asennusta koskeva videolinkki TÄSTÄ!
MONIPUOLINEN KÄYTTÖ
Uovision Glory LTE (4G) Cloud riistakamera käynnistyy automaattisesti ihmisen tai eläimen aiheuttaman lämpöliikkeen johdosta. Siinä on passiivinen PIR liiketunnistin joka havaitsee lämpösäteilevän kohteen kameran etupuolella. Etäohjattava riistakamera soveltuu riistakameraksi maastoon kuvaamaan nelijalkaisia tai siivekkäitä luonnossa liikkujia. Se voidaan asentaa valvontakameraksi vahtimaan kaksijalkaisia luvattomia vieraita esim mökille, työmaalle, kotiin tai toimistoon. Etäohjattava lähettävä riistakamera pitää sinut aina ajan tasalla, olitpa sitten missä tahansa!
Nopeasti ja laadukasta materiaalia lähettävä Uovision Glory LTE (4G) Cloud on paras riistakamera mökille tai ratkaisuksi jolla langaton kameravalvonta kotiin on mahdollista. Riistakameran hinta on kameravalvonta tai muita kiinteästi asennettavia ratkaisuja huomattavasti edullisempi. Kameravalvonta tarra on muistettava videoita taltioidessa.
Kamera tallentaa automaattisesti teräväpiirto still-kuvia tai videoleikkeitä sekä lähettää ne LinckEazi pilvipalveluun. Full HD ja HD videot kamera lähettää 10sek pituisina sekä WVGA videot 20sek pituisina. Päivällä kuvat ja videot tallentuvat värillisinä, yöllä mustavalkoisina inframustasalaman ansiosta. Kamera on tarkoitettu ympärivuotiseen ulko- ja sisäkäyttöön. Alkuperäinen kuva tallentuu aina kamerassa olevaan SD-muistikorttiin.
Tallenteet (kuva tai video) kamera lähettää langattoman nopean 4G yhteyden avulla LinckEazi pilvipalveluun. Lähetystä varten on kameraan hankittava operaattorilta LTE 4G yhteyttä tukeva SIM kortti. Liittymän nopeus on oltava vähintään 100MB/sek. Kamera tukee taajuuksia: FDD-LTE B1/B3/B5/B7/B8/B20;TDD-LTE:B38/B40/B41;WCDMA: B1/B5/B8; GSM: 900/1800
Uovision Glory LTE (4G) Cloud riistakameran menuvalikko on Suomen- ja ruotsinkielinen. Lisänä 8 muuta EU kieltä (Tanska, Norja, Englanti, Saksa, Ranska, Italia, Unkari, Tsekki). Etenemistä selkeässä menuvalikossa auttavat helposti ymmärrettävät kuvaikonit. Kameran mukana tulee Suomenkieliset selkeät käyttöohjeet joiden avulla kameran monipuoliset säädöt saa säädettyä halutulla tavalla.
Monipuolisia asetuksia voidaan vaihtaa etänä milloin tahansa LinckEazi pilvipalvelun avulla. LinckEazi pilvipalvelun avulla voidaan asettaa oikea aikavyöhyke kameraan sekä tilata hyödyllisiä automaattisia ilmoituksia kuten lämpötilahälytys tai alhaisen pariston varaustilan hälytys. Kameran saa helposti lähettämään sillä yleisimpien operaattoreiden kaikki SSL suojatut lähetysasetukset ovat valmiiksi ohjelmoituna kameran älyyn! Riittää kun asetat SIM kortin kameraan.
Kameran kirjautuessa verkkoon, se hakee automaattisesti päivämäärän ja kellonajan verkosta.
KUVIEN JA VIDEOIDEN LÄHETYS
Kuvien tai videoiden lähettämistä varten tulee kameraan hankkia 4G LTE yhteyttä tukeva (vähintään 100MB/sek) nettiliittymä. Kiinteähintaisen nettipaketin omaavan liittymän avulla kamera saa lähettää materiaalia kiinteän kuukausimaksun turvin rajattomasti. Saapuvat kuvat tai videot menevät LinckEazi pilvipalveluun ja kopiona omaan sähköpostiin tai molempiin!
Uovision Glory LTE (4G) Cloud lähettää kuvat ja videot SSL suojattuna esim seuraavien operaattoreiden nettiliittymillä ilman erillistä lisäpalvelua: Telia, Elisa, Saunalahti, Saunalahti Pre-Paid, DNA ja DNA Pre-Paid.
Uovision Glory LTE (4G) Cloud riistakamera on varustettu monipuolisin etäohjausominaisuuksin. LinckEazi pilvipalvelu mahdollistaa asetusten vaihdon etänä matkapuhelimella Webportaali ohjelmisto APPsin avulla tai tietokoneella LinckEazi pilvipalvelusta. Etänä pilvipalvelun kautta tehdyt etäohjauskomennot ovat maksuttomia!
Yleisimpiä etäkomentoja ovat esim kuva tai videopyyntö, PIR liiketunnistimen viiveen säätö, kuvausmoodin vaihto (still kuva vs video). Kamera voidaan ohjelmoida Työaikataulun avulla se voidaan ohjelmoida ottamaan kuvia vain tiettyyn aikaan tiettynä päivänä viikosta tai jopa kokonaan deaktivoida tai aktivoida kun ollaan itse paikalla esim mökillä.
Kameran kaikki etäkomennot voidaan lähettää LinckEazi pilvipalvelun avulla ja matkapuhelimen kautta Webportaali sovelluksen avulla, ilmaiseksi!
20MP KUVARESOLUUTIO FULL HD VIDEOLLA JA ÄÄNELLÄ
Uovision Glory LTE (4G) Cloud on varustettu huikealla 20MP korkearesoluutio kuvauksella. Kuvia ja videoita voidaan katsoa myös kameran omalta 2″ värinäytöltä.
Kameran tallentamiin laadukkaisiin Full HD tason (1080P) tai HD tason (720P) sekä WVGA tason videoihin tallentuvat myös äänet! Äänet ovat erittäin hyödyllisiä valvontakäytössä jolloin kuullaan mitä murretta tekijät puhuvat. Kamera lähettää 1080P Full HD videot sekä 720P HD videot 5- 10 sek pituisina ja WVGA videot kamera lähettää 5-20 sek pituisina omistajansa LinckEazi pilvipalveluun. LinckEazi pilvipalvelusta näet kameran lähettämän materiaalin (kuvat / videot) jolloin voit tarkastella niitä milloin ja missä vain, joko kännykällä tai tietokoneella!
mp4-formaatissa pyörivät videot tukevat lähes kaikkien älypuhelinten videon toistoa joten erillistä purkuohjelmaa ei tarvita videon katseluun omalta älypuhelimen näytöltä. Videoiden valinnaiset pituudet ovat valittavissa välillä: 5 sek – 60 sek. Kamera lähettää max 20sek videota (WVGA) ja ylimenevä osuus tallentuu SD muistikortille.
0.6sek LAUKAISUVASTE
Uovision Glory LTE (4G) Cloud riistakamera kuvaa kohteet nopealla 0.6sek laukaisuvasteella. Nopea laukaisuvaste on tarpeen kun kuvattava kohde on liikkeessä. Toiminto on erityisen hyvä kun kameraa käytetään valvontatehtävissä jolloin saadaan mahdollistettua terävät ja kirkkaat kuvat kohteesta nopeasti. Liiketunnistimen herkkyyttä voidaan säätää tasoilla: Korkea, Automaattinen ja Matala. PIR liiketunnistimen kantama kohtisuoraan kamerasta on n 16metriä (ihminen kohteena).
2” VÄRILLINEN LCD NÄYTTÖ
Kameran oma LCD näyttö toimii apuna kun kameraa kohdistetaan maastossa. Näet suoraan kameran omalta LCD näytöltä aiotun kuvausalueen ennen kameran aktivoimista. Tiedät etukäteen varmasti mitä aluetta kamera jäi kuvaamaan ja sinun ei tarvitse ottaa aikaavieviä testikuvia kameran edessä kävelemällä ja odottaa kuvien saapumista matkapuhelimeen.
Terävä 2″ värinäyttö mahdollistaa aiempaa isomman fontin käytön menuvalikossa. Kameran menuvalikossa on käytetty tavanomaista isompaa fonttia, jolloin kameran eri menuasetusten lukeminen ja vaihtaminen onnistuvat helpommin myös terävimmän näön menettäneiltä kansalaisilta. Selkeä tekstin fontti näkyy loistavasti myös kirkkaalla kelillä ulkona!
SD muistikortille tallentuneet alkuperäiset korkearesoluutiokuvat ja videot voit katsoa paikan päällä kameran sisäiseltä 2” näytöltä. Laitteen toimintojen ohjelmointi tapahtuu paikan päällä helposti samalta 2” värinäytöltä.
Uovision Glory LTE (4G) Cloud tallentamien kuvien ja videoiden tallennus tapahtuu SD muistikortille. Laite tukee tavallisia 1 – 64GB SD muistikortteja. Eränetin valikoimasta on saatavissa erikseen tilattuna 8GB – 32GB kokoluokan SD muistikortteja. Kamera tukee ylikirjoitusta jolloin kamera kirjoittaa vanhimmasta päästä alkaen uudet tallenteet vanhojen päälle mikäli SD muistikortti vahingossa täyttyisi. Ylikirjoitus voidaan tarvittaessa myös kytkeä pois päältä.
TEHOKAS 60 LEDINEN HIGH POWER INFRAMUSTA SALAMA 940nm
Uovision Glory LTE (4G) Cloud riistakamerassa on ihmissilmälle täysin näkymätön tehokas 60 ledinen tehokas inframusta salama. Täysin näkymätön salama on ehdoton edellytys mikäli lähettävää riistakameraa käytetään myös valvontatehtävissä eri kohteissa.
Inframusta salama kytkeytyy automaattisesti päälle hämärän tullen jolloin riistakamera kuvaa kohteesta mustavalkoiset yökuvat tai videot. Hämärätunnistin kytkee salaman automaattisesti pois päältä päiväsaikaan jolloin se kuvaa kohteet normaalisti värikuvina tai videoina.
Salaman tehoa voidaan asetuksista säätää jolloin välillä; Korkea / Alhainen teho. Pienempi teho on tarpeellinen mikäli kameralla kuvataan esim pienissä sisätiloissa ja halutaan välttää vastaheijastetta valkoisesta seinästä. Salaman kantama jopa n 18m saakka.
7 PÄIVÄN / 4 VIIKON VIIKKOAJASTUS TYÖKALU
Uovision Glory LTE (4G) Cloud riistakamerasta löytyy viikkotyökalu jonka avulla kameran voi etukäteen ajastaa kuvaamaan tiettynä aikatauluna viikon jokaisena päivänä. Kameraan voidaan ohjelmoida 4:lle eri viikolle eri tunnein aktiivista viikkotyö aikatauluohjelmaa jolloin kamera on tarvittaessa aktiivinen useita kertoja eri vuorokauden aikaan. Toiminto on hyvä jos halutaan että kamera on aktiivinen esim vain öiseen aikaan tai sulkeutuu yrityksen aukioloaikoina.
3min – 24h AIKAVÄLIKUVAUS (Time Lapse)
Uovision Glory LTE (4G) Cloud riistakamera voidaan etukäteen ajastaa ottamaan kuvia tasaisin väliajoin ns tasa-aika kuvauksena (TimeLapse). Aikavälikuvauksen (Time Lapse) avulla kameran voi ennalta määrätä ottamaan kuva alueesta ilman PIR liiketunnistimen liikehavaintoa. Tasa-aika kuvaus voidaan asettaa välille 3min – 55min tai 1h – 24h tunnin välein.
Toiminto on hyvä jos halutaan saada automaattisesti esim loukulta automaattisesti kuva kerran vuorokaudessa tai mikäli kamera on mökkivahtina niin se voidaan etänä “sammuttaa” ja “päällekytkeä” tämän toiminnon avulla kun ollaan itse paikalla.
Aikavälikuvauksen aikana valinnaisesti myös PIR liiketunnistin voidaan kytkeä päälle jolloin se laukaisee kuvauksen mikäli alueelle tulee kuvattava kohde. Aikavälikuvauksella otetun kuvan tunnistaa kuvaan leimautuvasta merkinnästä (T-L).
KUVIIN TALLENTUVAT AIKALEIMATIEDOT
Jokaiseen kuvan alareunaan tallentuu hyödyllinen aikaleimatieto josta näkyvät esim kellonaika, päivämäärä, lämpötila, paristojen varaustila tai kuvauksen laukaissut liiketunnistin merkintä. Paristojen varaustilaa voit kätevästi tarkkailla saapuvista kuvista ilman eri kyselyä.
VERKKOPAIKANNUS
Uovision Glory LTE (4G) Cloud riistakamera on varustettu myös verkkopaikannuksella. Verkkopaikannus toimii vallitsevan operaattorin tiheyspaikannuksen avulla jolloin kamera sijainnin LincEazi pilvipalvelun kartalla kun siltä pyydetään Sijainti. Mitä tiheämpi on operaattorin alueellinen verkko, sen tarkempi on verkkopaikannus.
Uovision Glory LTE (4G) Cloud riistakameran omaan sisäiseen paristotilaan menee kerrallaan 12kpl AA alkaliparistoja. Kamera tukee myös 6V ulkoisia virtalähteitä esim akku tai verkkovirtalaite. Mikäli käytät ulkoista akkukaapelia tai virtalähdettä, Uovision kameran etukansi avautuu ilman että sinun tarvitsee ensin irrottaa kameraan menevää kaapelia erikseen!
Kameran lähettämistä kuvista näet näppärästi myös paristojen varaustilan ilman eri pyyntöä. Toiminnon avulla pystyt helposti seuraamaan milloin kameraan on aika mennä vaihtamaan paristot.
KAMERAN KIINNIKKEET
Uovision Glory LTE (4G) Cloud omaa monipuoliset kiinnitysmahdollisuudet. Mukana tulevan puukiinnitysvyön avulla sen saa helposti kiinnitettyä puun rungon ympäri. Kameran alapuolelta ja takakannesta löytyy kiinnityskierteet mahdollista seinäkiinnikettä varten. Kiinnityskierteen avulla mahdollistat kameran monipuolisemman sijoituksen ja kallistamisen kohteen mukaan. Riistakameralukolle löytyy erillinen lukitusportti liukusalvasta ja kameran takana 8mm Ø ura.
Uovisionin kehittämä kätevä sääsuoja antaa suojaa vesisadetta ja lunta vasten . Suomen sääoloihin erityisesti suunniteltu tukeva muovinen sääsuoja suojaa kameraasi kaikelta puusta ja taivaalta tippuvalta.
SALASANASUOJA
Takuu valmistus- ja materiaalivirheille 12kk (1 vuosi). Tuote CE, FCC ja RoHS hyväksytty. Mukana suomenkielinen käyttöohje.
* Huippunopea kuvan ja videonlähetys LTE (4G) yhteydellä
* Lähettää nopeasti huippulaatuista kuvamateriaalia
* Helppo asentaa käyttökuntoon ja lähettämään
* Ilmaista LinckEazi-pilvipalvelua tukeva etäohjattava ja lähettävä LTE (4G) riistakamera
* SSL suojattu yhteys kuvien ja videoiden lähetykseen LinckEazi pilvipalveluun
* Lähettää kuvat ja videot tarvittaessa myös omaan sähköpostiin
* Ilmaiset etäohjaus komennot asetusten vaihtoon Webportaali tai APPsin avulla matkapuhelimesta
* Monipuoliset etäohjauskomennot ilmaisen LinckEazi pilvipalvelun avulla
* Kuvausmoodit: Still kuva, Video
* 20MP terävä digitaalinen korkearesoluutio kuvaus
* Resoluutiot: 20MP / 16MP / 12MP /8MP / 5MP / 3MP
* Video Resoluutiot: FullHD 1080P, HD 720P, WVGA
* Videon pituus: 5–60s
* Kuvapulssi: 1–10 kuvaa
* Laukaisuvaste: 0.6s
* Diagonaalinen linssin kulma: 58°
* FOV10m (Field of View 10m): 7.72metriä
* Objektin valovoima: F2.2
* SD muistikortti tuki: 1GB – 64GB (varmista yhteensopivuus myyjältä)
* PIR Liiketunnistin: Multi Zone PIR jopa 16m saakka
* Säädettävä PIR Liiketunnissin herkkyys: Korkea / Normaali / Matala
* PIR viive: 0s – 60 min.
* Tasa-aika kuvaus (timelapse): 3min-24h
* Kuvausaikaleimasin: päivä, kellonaika, lämpötila, paristojen varaus
* Ohjelmoitava 7 päivän viikkoajastus työkalu 4:lle eri viikolle (aikataulu kuvaus aktiivitunteina)
* Salamassa High Power LED teknologia: 60 teholediä
* Säädettävä InfraMusta Salama: 100% / 50% tehonsäädöt
* Värillinen TFT näyttö: 2.0” LCD (kuvien katselu ja ohjelmointi)
* Ulostulot: USB, 6V DC, SD muistikorttipaikka, SIM korttipaikka
* Kolmijalan kiinnitysruuvin paikka kameran pohjassa ja takana
* Verkkopaikannus sijaintitieto, tarkkuus riippuu operaattorin mastojen tiheydestä
* Mukana: kiinnitysvyö, ohjekirja, 21cm litteä LTE (4G) antenni
* Camo kuosi: kuvassa
* Musta 21cm pituinen litteä LTE (4G) antenni
* Paino: 474g (ilman paristoja)
* Käyttölämpötila -20°C … +60°C
* Paristot: 12kpl 1.5V AA (ei mukana)
* Mitat: 140mm x 95mm x 57mm
* LTE 4G taajuudet: FDD-LTE B1/B3/B5/B7/B8/B20;TDD-LTE:B38/B40/B41;WCDMA: B1/B5/B8; GSM: 900/1800
* “Alueella kameravalvonta” tarroja
* Sääsuoja muovinen
* Riistakameralukko
Käyttöohjeet löydät TÄSTÄ!
Riistakamera suoja, Uovision Glory ja WiFi
SD muistikortti teräväpiirto (HD ja Full HD) riistakamera, Maxell 32GB Class10
Lisävirtalähde 12V riistakameraan, Browning PowerPack
Akkujohto 12V tai 6V ulkoiselle virtalähteelle, 3m

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
valikkoKotiin 3D Abstrakti Aero Eläimet polkupyörää Autot HD	-piirretyt -julkkikset -Kaupunki -Värikäs -Tietokoneet -Söpö -Kukka -Hauska -Pelit -Tytöt -te -Loma Lisää	-Kuuma -Elää -Logo -Rakkaus -Elokuvat -musiikki -luonto -paikat -Urheilu -tila -teknologia -Maailman
Tässä on riutta taustakuva HD Collection Pöytäkoneet, Kannettavat, ja Tabletit. täälläWallpaper21.com, on yli kymmenen lakhs taustakuvat ovat ladattavissa. Nämä HD-kuvat lataaja käyttäjille. ja kerättiin avoimen lähdekoodin web. Niin Voit vapaasti käyttää näitä taustakuvat.
riutta-tapetti-HD1
Jos Like This riutta taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
← Edellinen Story disney hd tapetti HD
Seuraava tarina → Nickelback tapetti HD
planeetta taustakuvat
albert einstein tapetti
Bardock tapetti

matches: HD HD HD hd HD HD


text:
violetti kukka tapetti HD Tässä on kaunein Valinta violetti ... Lue lisää »
mennessä: alas sisään Kukka
Black Rose tapetti Tässä on kaunein Valinta musta ruusu ... Lue lisää »
vuosikerta kukka tapetti HD Tässä on kaunein Valinta vuosikerta ... Lue lisää »
Kaunis kukka tapetti HD
Kaunis kukka tapetti HD Tässä on kaunein valikoima kauniita ... Lue lisää »
Pink nousi tapetti HD Tässä on kaunein Valinta vaaleanpunainen ... Lue lisää »
Vaaleanpunainen kukka tapetti HD Tässä on kaunein Valinta vaaleanpunainen ... Lue lisää »
Flower hd tapetti Tässä on kaunein Valinta kukka hd ... Lue lisää »
kevät työpöydän taustakuvaksi Tässä on kaunein Valinta kevät työpöydälle ... Lue lisää »
kukkatapetit tumblr Tässä on kaunein Valinta Studio Ghibli ... Lue lisää »
Roses taustakuvat Tässä on kaunein Valinta Roses taustakuvat Pöytäkoneet, ... Lue lisää »
taustakuvat kukkia 1. 2. 3. 4. 5. Jos pidät ... Lue lisää »

matches: HD HD HD HD HD HD hd hd


text:
DNA avaa HD-kanavia ilmaiskatseluun tiistaista alkaen - AfterDawn
DNA avaa HD-kanavia ilmaiskatseluun tiistaista alkaen
Kirjoittaja Teemu Laitila @ 9.8.2013 12:49 Kommentteja (6)
Moni DNA:n jakelemista HD-kanavista on katseltavissa 13.8 alkaen ilmaiseksi sekä antenni- että kaapelitalouksissa elokuun loppuun saakka. Tarjolle tulee lähes 30 normaalisti maksullista teräväpiirtokanavaa kuten Viasatin kanavia, MTV 3 Max -kanavia sekä esimerkiksi FOX HD. Tarkemmat tiedot avattavista kanavista voi tarkistaa DNA:n kampanjasivuilta.
Kanavien katseluun vaaditaan, että antennitalouksissa tv-antennin on ensinnäkin DNA:n lähetysverkon peittoalueella ja VHF-antenni on suunnattu DNA:n lähetysasemaan. Kotoa pitää löytyä myös DVB-T2-lähetyksiä tukeva vastaanotin. Kanavat näkyvät myös DNA Welhon kaapeliverkossa, kunhan vastaanotin tukee HD-tekniikkaa.
<NSA vähentää salaiseen tietoon käsiksi pääseviä rajusti
>Salattua sähköpostivaihtoa tarjonnut palvelu lopetti – ei saa kertoa syytä
6 kommenttia 19.8.2013 17:42
Eipä ole taloyhtiön antenni sinne päin eikä HD-signaalia löydy irtoantennillakaan...
210.8.2013 10:06
Sama täällä. Ehkäpä taloyhtiö vielä joskus suostuu asentamaan uuden antennin..
317.8.2013 19:24
Eipä noita näytä olevan antennipuolella auki kuin ihan muutama. Peräti kolme kanavaa taitaa olla ihan ilmaisjakelussa (MTV3 HD, Nelonen Pro 1 HD ja Nelonen Pro 2 HD). Loput kaikki DNA:n HD kanavat ovat edelleen salattuja... mutta mikäpä siinä jos vaan saadaan brändin nimeä nostettua uutisiin.
EDIT: Tässä on oikea linkki uutiseen:
http://www.dna.fi/DNAOy/Media/Tiedottee...kaapelissa.aspx
Lainaus:Antenniverkko:
YLE HD (myös normaalisti katsottavissa maksutta, ilman tv-korttia) "Lähes 30"
Viestiä on muokattu sen lähettämisen jälkeen. Viestiä on muokattu viimeksi 17.8.2013 @ 19:30
418.8.2013 15:51
Kyllä 28 on mun mielestä lähes 30.
Viestiä on muokattu sen lähettämisen jälkeen. Viestiä on muokattu viimeksi 18.8.2013 @ 15:52
518.8.2013 15:58
Lainaus, alkuperäisen viestin kirjoitti pentsu: Kyllä 28 on mun mielestä lähes 30. Tarkoitin lähinnä tuota uutisoinnissa mainittua antenni- ja kaapelitalouksiin -tekstiä, kun oikeasti niitä avattiin vain kaapelitalouksiin.
631.8.2013 6:52
Ainakaan Oulun kaapeli verkossa MTV3 Max Sport2 HD ei näy ala-arvoisen bittinopeuden vuoksi. Välistä vilahtaa kauhean palikoitunutta mössyä ja äänisärähtää -nyt yöllä näkyy ns. ohjelmasivu jossa on häiriötä !!! Tein jo yli viikko sitten DNA´lle asiallisen valituksen asiasta - kas kummaa mitään ei ole tapahtunut ?!? Torstaina Max Sport1 HD teki saman tempun ,kun piti alkamaan yleisurheilua Sveitsistä. Ensimmäinen tunti katselukelvotonta sotkua, mutta toinen tunti kuva asettui virheettömäksi ! Joku siis teki jotain jossakin - miksei sitten Max Sport2 HD suhteen mitään tehdä ? Tuollaisesta ei mitään tarvitse maksaa- ala-arvoista toimintaa. Itse asiassa katsoin torstaina Bulgarian Sportmedia tv´n kuvaa Sveitsistä tällä tietokoneella - hyvin näkyi !

matches: HD HD HD HD HD HD


Työntekijän eläkelaki 395/2006 | EDILEX
1 – 3 §1 lukuLain tarkoitus
2 §Keskeiset määritelmät
3 §Työeläkelait
4 – 10 §2 lukuLain soveltamisala
4 §Työsuhde
5 §Työskentely ulkomailla
6 §Ulkomaisen työnantajan vapauttaminen vakuuttamisvelvollisuudesta
7 §Johtavassa asemassa oleva henkilö
8 §Luottamustehtävää hoitava henkilö
9 §Urheilijan vakuuttaminen
10 §Ratkaisu lain soveltamisesta
3 – 9 lukuII OSAELÄKKEITÄ JA KUNTOUTUSTA SEKÄ NIIDEN TOIMEENPANOA KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET
11 – 62 §3 lukuEläke- ja kuntoutusetuudet
11 §Oikeus vanhuuseläkkeeseen
12 §Vanhuuseläkkeen määrä
13 §Vanhuuseläkkeen alkaminen
14 §Vanhuuseläkkeen lakkauttaminen
15 §Oikeus osittaiseen varhennettuun vanhuuseläkkeeseen
16 §Osittaisen varhennetun vanhuuseläkkeen määrä
17 §Osittaisen varhennetun vanhuuseläkkeen alkaminen
18 §Vanhuuseläke ja sen määrä osittaisen varhennetun vanhuuseläkkeen jälkeen
19 §Työkyvyttömyyseläkkeen määrä osittaisen varhennetun vanhuuseläkkeen jälkeen
20 §Työuraeläkkeen määrä osittaisen varhennetun vanhuuseläkkeen jälkeen
21 §Työkyvyttömyyseläke, työuraeläke ja vanhuuseläke osittaisen varhennetun vanhuuseläkkeen jälkeen
25 §Oikeus työeläkekuntoutukseen
26 §Ammatillisen kuntoutuksen sisältö ja kuntoutussuunnitelma
27 §Ennakkopäätös oikeudesta työeläkekuntoutukseen
28 §Kuntoutusraha
29 §Osakuntoutusraha
30 §Työkyvyttömyyseläkkeensaajan kuntoutuskorotus
31 §Kuntoutusavustus
32 §Kuntoutusrahan tai työkyvyttömyyseläkkeensaajan kuntoutuskorotuksen lakkauttaminen
33 §Eläkelaitoksen ilmoitusvelvollisuus
34 §Kuntoutusta koskevat muut säännökset
35 §Oikeus työkyvyttömyyseläkkeeseen
36 §Kuntoutusmahdollisuuksien selvittäminen
37 §Työkyvyttömyyseläke julkisten alojen eläkelain mukaan myönnetyn eläkkeen perusteella
38 §Työkyvyttömyyseläkkeen määrä
39 §Ennakkopäätös oikeudesta osatyökyvyttömyyseläkkeeseen
40 §Eläkelaitoksen asiantuntijalääkäri
41 §Täyden työkyvyttömyyseläkkeen alkaminen
42 §Osatyökyvyttömyyseläkkeen alkaminen
43 §Työkyvyttömyyseläkkeen ja työuraeläkkeen maksaminen takautuvalta ajalta
44 §Työkyvyttömyyseläkkeen kestoaika
45 §Työkyvyttömyyseläkkeensaajan ilmoitusvelvollisuus
46 §Selvitys työkyvyttömyyden jatkumisesta
47 §Työkyvyttömyyseläkeoikeuden tarkistaminen
48 §Työkyvyttömyyseläkkeen määrän muuttaminen
49 §Työkyvyttömyyseläkkeen lakkauttaminen
50 §Työkyvyttömyyseläkkeen maksamisen keskeyttäminen
51 §Työkyvyttömyyseläkkeen takautuva tarkistaminen
52 §Työkyvyttömyyseläkkeen muuttuminen vanhuuseläkkeeksi
53 §Ohjaus kuntoutukseen
53 a §Oikeus työuraeläkkeeseen
53 b §Rasittuneisuutta ja kuluneisuutta aiheuttava työ
53 c §Työuraeläkkeen määrä
53 d §Työuraeläkkeen alkaminen
53 e §Ennakkopäätös oikeudesta työuraeläkkeeseen
53 f §Työuraeläkkeen lepäämään jättäminen
53 g §Työuraeläkkeen takautuva tarkistaminen
53 h §Työuraeläkkeen muuttuminen vanhuuseläkkeeksi
53 i §Vanhuuseläkkeen myöntäminen työuraeläkkeen sijaan
53 j §Työuraeläkkeenhakijan kuntoutusmahdollisuuksien selvittäminen
53 k §Työuraeläke julkisten alojen eläkelain mukaan myönnetyn eläkkeen perusteella
53 l §Työuraeläkkeensaajan ilmoitusvelvollisuus
54 §Perhe-eläke ja perhe-eläkkeen saajat
55 §Lesken eläkeoikeus
56 §Lapsen eläkeoikeus
57 §Entisen puolison eläkeoikeus
58 §Perhe-eläkkeen alkaminen ja takautuva maksaminen
60 §Perhe-eläkkeen lakkaaminen
61 §Perhe-eläkkeen myöntäminen määräajaksi
62 §Leskeneläkkeen maksaminen kertasuorituksena
63 – 91 a §4 lukuEläkkeen määräytyminen
65 §Eläkkeen karttuminen
66 §Eläkkeen määräytyminen tulevalta ajalta
68 §Eläkkeen karttuminen päättyneeltä työkyvyttömyyseläkeajalta
70 §Eläkkeeseen oikeuttavat työansiot
71 §Maksuperiaate ja työansion kohdentaminen
72 §Eläkkeeseen oikeuttavat työansiot ulkomaantyössä (vakuutuspalkka)
74 §Eläkkeeseen oikeuttavat palkattomat ajat
75 §Työeläkeote
75 a §Työeläkeotteen antaminen
75 b §Työeläkeotteen tarkistaminen
75 c §Tavoite-eläkeikä työeläkeotteella
76 §Tulevan ajan eläkkeen perusteena olevat ansiot
77 §Lapsenhoitoajan vaikutus tulevan ajan eläkkeeseen
78 §Tulevan ajan eläkkeen määräytyminen alle viiden vuoden ansioiden perusteella
79 §Tämän lain mukainen osuus tulevan ajan ansioista
80 §Eläke entisin perustein
81 §Työkyvyttömyyseläkkeen kertakorotus
82 §Eläketurvan sopeuttaminen yleiseen eliniän muutokseen
83 §Ikärajojen ja elinaikakertoimen määrääminen
85 §Lesken ja entisen puolison eläkkeen määrä
87 §Perhe-eläkkeen tarkistaminen
89 §Leskeneläkkeen vähentämisen ajankohta
90 §Leskeneläkkeen vähennyksen peruste ja määrä
91 §Leskeneläkkeen vähentäminen erityistilanteissa
91 a §Leskeneläkkeen tarkistaminen
92 – 95 §5 lukuEnsisijaisten etuuksien vähentäminen eläkkeestä
92 §Eläkkeestä vähennettävät etuudet
93 §Ulkomailta saatavan etuuden vähentäminen
94 §Ensisijaisen etuuden tai eläkkeen muutoksen vaikutus eläkkeen määrään (29.10.2010/909)
95 §Takautumisoikeus
96 – 100 §6 lukuPalkka- ja hintatason muutosten huomioon ottaminen
96 §Ansiorajojen, rahamäärien ja vuosiansioiden tarkistaminen palkkakertoimella
97 §Palkkakertoimen määräytyminen
98 §Eläkkeiden indeksitarkistus
99 §Työeläkeindeksin määräytyminen
100 §Palkkakertoimen ja työeläkeindeksin antaminen
101 – 111 §7 lukuEläkkeen hakeminen ja päätökset
101 §Eläkehakemus
102 §Työkyvyttömyyseläkkeen hakijan terveydentilaselvitys
102 a §Työuraeläkkeen hakemista koskevat selvitykset
103 §Eläkkeen hakeminen työntekijän puolesta
104 §Eläkehakemuksen vireilletulo
105 §Päätös ja sen tiedoksianto
105 a §Päätöksen perusteleminen
106 §Työskentelyä vain yksityisten alojen työeläkelakien mukaisilla aloilla
107 §Työskentelyä sekä yksityisten että julkisten alojen työeläkelakien mukaisilla aloilla
107 a §Viimeisen eläkelaitoksen määräytyminen, kun työskentelyä yksityisten alojen työeläkelakien ja julkisten alojen eläkelain mukaisilla aloilla
107 b §Työansioihin luettavat ansiot
108 §Neuvotteluvelvollisuus
109 §Eläkettä maksavan tai ennakkopäätöksen antaneen eläkelaitoksen toimivalta uutta eläkettä myönnettäessä
110 §Sopimismahdollisuus
111 §Eläketurvakeskuksen ratkaisuvalta ja tarkemmat säännökset
112 – 127 §8 lukuEläkkeen maksaminen, viivästyskorotus ja takaisinperintä
112 §Eläkkeen maksaminen
113 §Maksamisen alkaminen, päättäminen, keskeyttäminen ja lakkauttaminen
114 §Eläke kertasuorituksena
115 §Viivästyskorotus
116 §Aika, jolta viivästyskorotus lasketaan
117 §Eläkkeen ja kuntoutusetuuden maksaminen työnantajalle tai sairauskassalle
118 §Eläkkeen ja kuntoutusrahan maksaminen sairausvakuutusrahastolle
119 §Eläkkeen maksaminen Kansaneläkelaitokselle, sosiaalihuoltolain mukaiselle toimielimelle tai kunnalle
120 §Eläkkeen maksaminen Kansaneläkelaitokselle tai työttömyyskassalle
121 §Määräaika maksuvaatimuksen esittämiselle
122 §Eläkkeen maksaminen sosiaalihuoltolain mukaiselle toimielimelle suostumuksen perusteella
123 §Eläkkeen maksamisjärjestys
124 §Eläkkeen siirtäminen tai panttaaminen
125 §Eläkkeen vanhentuminen
126 §Aiheettomasti maksetun eläkkeen takaisinperintä
127 §Aiheettomasti maksetun eläkkeen kuittaus
128 – 140 a §9 lukuMuutoksenhaku
128 §Muutoksen hakeminen
129 §Muutoksen hakeminen viimeisen eläkelaitoksen päätösyhdistelmään
130 §Muutoksenhakuaika
131 §Perustevalitus maksuunpanosta
132 §Valituskirjelmän jättäminen
133 §Päätöksen oikaisu muutoksenhaun yhteydessä
134 §Valituksen siirto muutoksenhakuelimelle
135 §Muutoksenhakuajan jälkeen tullut valitus
136 §Päätöksen täytäntöönpano
137 §Kirjoitus- tai laskuvirheen korjaaminen
138 §Asiavirheen korjaaminen
139 §Lainvoimaisen päätöksen oikaisu uuden selvityksen perusteella
140 §Lainvoimaisen päätöksen poistaminen
140 a §Asian uudelleen ratkaiseminen takautuvasti myönnetyn ensisijaisen etuuden tai muun eläkkeen johdosta
10 – 13 lukuIII OSAVAKUUTTAMISTA JA KUSTANNUSTEN JAKOA KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET
141 – 164 §10 lukuEläketurvan järjestäminen ja työeläkevakuutusmaksu
141 §Työnantajan velvollisuus järjestää työntekijän eläketurva
142 §Eläketurvan järjestäminen ottamalla vakuutus työeläkevakuutusyhtiössä
143 §Vakuutuksen antaminen ja päättäminen
144 §Vakuutuksen hoitamista varten tehtävät ilmoitukset
146 §Työnantajan velvoittaminen kuukausittaiseen maksumenettelyyn
147 §Tilapäinen työnantaja
148 §Eläkelaitoksesta tiedottaminen
149 §Ulkomaisen työnantajan vakuuttamisvelvollisuudesta vapauttamisen edellytykset
150 §Ulkomailla työskentelevän työntekijän vakuuttaminen
151 §Työnantajan oikeus saada päätös vakuutuksen perusteena olevasta työansiosta
152 §Työeläkevakuutusmaksu
153 §Työntekijän työeläkevakuutusmaksun määrä
154 §Työntekijän työeläkevakuutusmaksun pidättäminen takautuvasti
155 §Vapauttaminen takautuvan työeläkevakuutusmaksun maksamisesta
156 §Osakkaan tai yhtiömiehen vastuu työeläkevakuutusmaksusta
157 §Konkurssipesän vastuu työeläkevakuutusmaksuista
158 §Työeläkevakuutusmaksun vanhentuminen
159 §Työeläkevakuutusmaksun ulosottokelpoisuus
160 §Aiheettomasti maksetun työeläkevakuutusmaksun palautus
161 §Aiheettomasti pidätetyn työntekijän työeläkevakuutusmaksun palautus
162 §Aiheettomasti maksetun työeläkevakuutusmaksun ja työntekijän työeläkevakuutusmaksun palautuksen vanhentuminen
163 §Laiminlyöntimaksu
164 §Työeläkevakuutusmaksun viivästyskorko
165 – 172 §11 lukuEläkevakuutuksen ehdot ja laskuperusteet
165 §Eläkevakuutuksen ehdot
166 §Vakuutusmaksujen, vastuuvelan ja eläkevastuun laskuperusteet
167 §Ehtojen ja laskuperusteiden yhdenmukaisuus
168 §Laskuperusteiden laatiminen
169 §Työeläkevakuutusyhtiölle maksettavien vakuutusmaksujen laskuperusteet
170 §Vastuuvelan laskuperusteiden muuttaminen
171 §Vanhuuseläkevastuun täydentäminen (8.12.2006/1121)
172 §Eläkelaitosten yhteistyö vakuutusehtojen ja laskuperusteiden valmistelussa
173 – 185 §12 lukuKustannusten jako eläkelaitosten kesken
173 §Eläkelaitosten keskinäinen vastuu eläkkeistä ja kuntoutuskustannuksista
174 §Eläkelaitoksen vastuu vanhuuseläkkeestä
175 §Eläkelaitoksen vastuu työkyvyttömyyseläkkeestä
176 §Eläkelaitoksen vastuu kuntoutusrahasta ja muista kuntoutuskustannuksista
178 §Eläkelaitoksen vastuu palkattomilta ajoilta karttuneesta eläkkeen osasta
179 §Eläkelaitoksen vastuu yhteisesti kustannettavista etuuksista
180 §Eläkelaitosten vastuu Eläketurvakeskuksen kustannuksista
181 §Vastuu eläkelaitoksen joutuessa konkurssiin
182 §Työllisyysrahaston osuus työeläkekustannuksista
183 §Kustannusten selvittely
184 §Päätös kustannusten jakamisesta
185 §Eläkelaitosten sopimisoikeus
186 – 190 §13 lukuVakuuttamisen valvonta
186 §Vakuuttamisen yleisvalvonta ja pakkovakuuttaminen
187 §Eläkelaitoksen valvontavelvollisuus
188 §Eläkelaitoksen ja Eläketurvakeskuksen tarkastusoikeus
189 §Eläketurvan järjestämisvelvollisuuden kiertäminen ja väärinkäyttö
189 a §Eläkkeeseen oikeuttavat työansiot työeläkevakuuttamisen laiminlyöntitilanteessa
190 §Työeläkevakuutusmaksupetos
14 – 15 lukuIV OSAERINÄISET SÄÄNNÖKSET
191 – 210 a §14 lukuTietojen antaminen, saaminen ja salassapito
191 §Sovellettavat säännökset
192 §Työnantajan taloudellista asemaa koskevat tiedot
194 §Työnantajan oikeus saada tietoja
195 §Työnantajan velvollisuus antaa tietoja
195 a §Eläkelaitoksen oikeus tietojen antamiseen eläkeasian ratkaisemista varten
196 §Selvitys eläkkeensaajalta eläkkeen määrään ja eläkeoikeuteen liittyvistä seikoista
197 §Tiedot eläkkeeseen oikeuttavien palkattomalta ajalta saatujen etuuksien perusteena olevista tuloista
198 §Oikeus saada tietoja asian ratkaisemiseksi ja lakisääteisten tehtävien toimeenpanemiseksi
199 §Eläketurvakeskuksen oikeus saada tietoja valvontaa varten
200 §Eläkelaitoksen oikeus saada tietoja valvontaa varten
201 §Tiedot vanhuuseläkevastuiden täydentämiseksi
202 §Tietojen maksuttomuus
203 §Tietojen antaminen vakuutusyritysryhmän sisällä
204 §Tietojen antaminen vapaaehtoista ryhmälisäeläketurvaa varten
205 §Tietojen antaminen rikosten ja väärinkäytösten selvittämiseksi
206 §Eläkelaitoksen ja Eläketurvakeskuksen oikeus tietojen oma-aloitteiseen luovuttamiseen
207 §Tietojen antaminen työntekijäin ryhmähenkivakuutusta varten
208 §Tietojen luovuttaminen eteenpäin
209 §Tietojen eteenpäin luovuttajan vastuu
210 §Tietojen antaminen teknisen käyttöyhteyden avulla
210 a §Rekisteröidyn oikeuden rajaaminen
211 – 219 §15 lukuErinäisiä määräyksiä
211 §Työntekijöiden ja työnantajien neuvonta
212 §Eläkelaitosten yhteistyö
213 §Korvaus erityisistä palveluista
214 §Päätös teoreettisen eläkkeen määrästä
215 §Eläkeoikeuden siirtäminen Euroopan yhteisöihin
216 §Virka-apu
217 §Esteellisyys
218 §Asiakirjojen säilyttäminen
218 a §Työurien kehityksen arviointi
219 §Voimaantulo
Tässä laissa säädetään yksityisellä alalla työskentelevän työntekijän oikeudesta vanhuuseläkkeeseen, osittaiseen varhennettuun vanhuuseläkkeeseen, kuntoutukseen, työkyvyttömyyseläkkeeseen ja työuraeläkkeeseen sekä työntekijöiden edunsaajan oikeudesta perhe-eläkkeeseen. (29.1.2016/69) [HE 16/2015]
Työnantaja voi järjestää tässä laissa säädetyn eläketurvan työeläkevakuutusyhtiöistä annetussa laissa (354/1997) tarkoitetussa työeläkevakuutusyhtiössä, vakuutuskassalaissa (1164/1992) tarkoitetussa eläkekassassa tai eläkesäätiölaissa (1774/1995) tarkoitetussa eläkesäätiössä. Eläkelaitosten yhteiselimenä toimii Eläketurvakeskus. Eläketurvakeskuksen tehtävistä ja hallinnosta säädetään Eläketurvakeskuksesta annetussa laissa (397/2006).
VakO 28.1.2020/1973:2018
2 § (29.1.2016/69) [HE 16/2015]
2) työsuhteella työsopimuslain (55/2001) 1 luvun 1 §:n mukai...


Koulukuljetusohjeet » Uudenkaarlepyyn kaupunki
Kyläyhdistykset ym.
Yhdistykset Uudessakaarlepyyssä
Varhaiskasvatus & Koulu » Metsäkulman koulu » Koulukuljetusohjeet
KOULUKULJETUSOHJEET - UUDENKAARLEPYYN KAUPUNKI
Koulukuljetuspysäkit ovat siirtyneet elokuusta 2018 alkaen Topelipuistoon Topeliusesplanadille. Koulukuljetusoppilaille on jaettu koteihin tiedote, jossa kerrotaan tarkemmin koulukuljetuspysäkeistä aamu- ja iltapäiväkuljetuksissa. Esikoululaiset sekä 1.-2.lk-oppilaat saatetaan aamulla kuljetuksista koululle ja iltapäivällä koululta kuljetuksiin.
Mikäli oppilaan kuljetuksiin tulee muutoksia, pyydetään huoltajaa olemaan suoraan yhteydessä Sivistystoimistoon sekä ilmoittamaan myös koululle muutoksista. Linkki liikennöitsijöiden yhteystietoihin.
Lisätietoja kuljetuksista kaupungin kotisivuilta kohdasta "Skolskjuts"
Mikäli Sinulla on kysymyksiä kuljetuksiin liittyen, ota yhteyttä!
Rehtori Riikka Vestlin
050 4425711
riikka.vestlin{at}nykarleby.fi
Yhteydenotot kuljetuksia koskien Sivistystoimistoon:
Solveig Rif
06 7856402
solveig.rif{at}nykarleby.fi
(Sivistyslautakunnan vahvistama 22.3.2017 § 42)
Tämä ohje sisältää periaatteet, joiden mukaan esikouluoppilaat ja kouluoppilaat saavat maksuttoman koulukuljetuksen, koulukuljetusten hallinnoinnin ja niihin liittyvän säännöstön sekä turvallisuusmääräykset ja säännöt koulukuljetusten järjestämiseksi. Ohje korvaa kaikilta osin entisen koulukuljetusohjeen (sivistyslautakunta 29.3.2006, § 30). Ohje toimii myös päättävien elinten tukena ja liikennöitsijöiden ja huoltajien tiedonlähteenä.
Uudenkaarlepyyn koulukuljetuskomitea vastaa ohjeen ajantasaisuudesta ja päivityksistä, joita sivistyslautakunta sille esittää (1.6.2017 lähtien sivistys- ja varhaiskasvatuslautakunta) hyväksyttäväksi. Päätökset tehdään lukuvuosittain ja oikeus koulukuljetukseen voi koskea koko lukuvuotta tai osaa lukuvuodesta.
Koulukuljetukset järjestetään perusopetuslain 1998/628 § 32 mukaisesti. Koulukuljetuskomitea käsittelee ja päättää koulukuljetusasiat tämän ohjeen mukaisesti.
Koulukuljetuksia koskevia muita määräyksiä
Liikenne- ja viestintäministeriön asetus koulu- ja päivähoitokuljetusten
kuormituksesta ja turvallisuusjärjestelyistä (801/2011).
Liikenne- ja viestintäministeriön asetus alkolukon käytöstä koulu- ja päivähoitokuljetuksissa (1110/2010, 405/2011).
Turvavyön ja muun istuinpaikan turvalaitteen käyttövelvollisuus: tieliikennelaki 88 § ja asetus ajoneuvojen käytöstä tiellä 6d §.
Perusopetuslaki 21.8.1998/628 § 6, Oppilaan koulupaikan määräytyminen
Lisätietoja yleisistä toimintaperiaatteista ja – suosituksista saa opetushallituksen, liikenneministeriön, poliisin ja liikenneturvan julkaisemasta koulukuljetusoppaasta.
Koulukuljetus järjestetään oppilaalle kaksi kertaa päivässä; aamulla kotoa kouluun ja iltapäivällä koulusta kotiin. Koulukuljetus järjestetään kunnan osoittamaan lähikouluun. Jos oppilas käy muuta kuin kunnan osoittamaa lähikoulua, ovat huoltajat vastuussa lapsensa koulukuljetuksesta ja velvollisia järjestämään koulukuljetuksen. Koulukuljetusoppilaiden huoltajat voivat itse järjestää koulukuljetuksen omille lapsilleen, jos kunnan tarjoaman koulukuljetuksen perustaso ei heidän mielestään ole riittävä. Tässä tapauksessa huoltaja vastaa lisäkustannuksista.
Jos oppilas ei käytä kunnan järjestämää koulukuljetusta, tulee huoltajan ilmoittaa asiasta kirjallisesti koululle tai sivistysosastolle.
Koulukuljetus järjestetään tai korvataan samojen perusteiden mukaan sellaiselle oppilaalle, joka osallistuu koulun loputtua tukiopetukseen tai jää jälki-istuntoon.
Jos esiopetusta saavan oppilaan matka kotoa esiopetukseen tai lasten päivähoidosta annetussa laissa tarkoitetusta päivähoidosta esiopetukseen on kolmea kilometriä pitempi, oppilaalla on vastaavasti oikeus maksuttomaan kuljetukseen kotoa suoraan esiopetukseen tai päivähoidosta esiopetukseen ja esiopetuksesta kotiin tai päivähoitoon. Päätös tehdään lukuvuosittain ja päätös voi koskea koko lukuvuotta tai vain osaa siitä.
Koulukuljetukset järjestetään yleensä edullisimman kuljetusmuodon mukaan (linja-auto) pääteitä pitkin. Koulukuljetusreitit suunnitellaan lukuvuosittain ja ne tulee ottaa huomioon laadittaessa koulujen lukujärjestyksiä. Oppilaan huoltajalle voidaan anomuksesta myöntää kuljetusavustusta, mikäli oppilaalla on oikeus koulukuljetukseen ja huoltaja kuljettaa oppilasta eikä kunnalla ole muulla tavoin mahdollisuutta järjestää kuljetusta.
Mikäli koulukuljetus tapahtuu erillistä yksityistietä pitkin, tulee tien kunnon olla sellainen, että sen voidaan katsoa olevan turvallinen koulukuljetusliikenteeseen. Muussa tapauksessa oppilaiden koulukuljetus järjestetään lähimpää julkista tietä pitkin riippumatta koulutien pituudesta tai vaarallisuudesta.
Koulutien pituus
Uudenkaarlepyyn kaupunki järjestää koulukuljetuksen sellaisille perusopetuksen ja lukion oppilaille, joilla on allaolevia etäisyyksiä pidempi koulumatka.
Lk 1 – 6: 3 km
Lk 7 - 9: 5 km
Koulutieksi katsotaan lyhin käyttökelpoinen kulkutie kodin ja koulun välillä. Koulukuljetus myönnetään oppilaan vakituisesta asunnosta koululle. Kodin ja koulun välinen matka mitataan kodin tontinrajalta koulun sisääntuloon. Kodin tontinrajan katsotaa olevan 30 metriä asunnosta, mikäli kiinteistölle ei ole merkitty tonttia. Sivistyskanslia mittaa matkan hyväksytyllä matkamittarilla yhteistyössä teknisen toimiston tai liikennöitsijän kanssa.
Kunta ei ole velvollinen järjestämään kuljetusta koko koulumatkalle – koulukuljetus voidaan järjestää myös vain osalle koulumatkaa. Oppilaat voivat kävellä heille osoitetulle taksi- tai linja-autopaikalle. Vähimmäisetäisyys oppilaiden noutamiseksi pääteiden varrelta on esikoululaisilla ja lk 1-6 oppilailla 2 km ja lk 7-9 oppilailla sekä lukiolaisilla 3 km. Oppilaille voidaan myös osoittaa useampi kuljetustapa (linja-auto, tilausbussi, taksi) koulumatkalleen. Aikatauluista riippuen voi oppilaalla olla kuljetuksen odottelua sekä aamupäivällä että iltapäivällä.
Koska oppilaiden koulupäivä päättyy eri aikoina , ei kuljetuksen odottamisilta voida välttyä. Kuljetusta odottaville oppilaille on järjetettävä mahdollisuus ohjattuun toimintaan ja koulun henkilökunnan tulee valvoa kuljetusten odotusta. Rehtori vastaa kuljetusta odottavien valvontalukujärjestyksen laadinnasta.
Oppilaan päivittäinen koulumatka, joka järjestetään perusopetuksen 32 § 1 mom. mukaisesti, saa odotuksineen kestää enintään kaksi ja puoli tuntia. Jos oppilas lukuvuoden alkaessa on täyttänyt 13 vuotta, koulumatka saa kestää enintään kolme tuntia. Odotusaikojen tulee olla kohtuullisia. Koulumatkaan käytettyyn aikaan lasketaan myös aika, jonka oppilas käyttää kulkiessaan kotoaan pysäkille. Tähän pysäkille kulkemiseen lasketaan oppilaiden käyttävän aikaa esikoulaisesta neljäsluokkalaiseen 15 min kilometriä kohden ja vanhempien oppilaiden 10 min kilometriä kohden.
Lähtö- ja poistumispysäkit, aikataulut
Kouluilla on erikseen merkityt rajatut lähtö-ja poistumispysäkit. Kotona tai sen läheisyydessä olevia merkittyjä pysäkkejä tulee käyttää ensisijaisesti. Siellä missä sellaista ei ole, päättää kuljettaja turvallisen lähtö- ja poistumispaikan. Epäselvissä tapauksissa koulukuljetuskomitea tekee päätöksen kuljettajan aloitteesta.
Joka koulussa laaditaan kaikille luokille vuosittainen lukujärjestys. Koulukuljetusajat päätetään niiden mukaisesti. Koulukuljetusajat ja kuljetusreitit julkaistaan koulutoimen kotisivuilla ennen lukuvuoden alkua. Koulukuljetusreitit ja aikataulut saattavat muuttua lukuvuoden aikana.
Oppilaan osoite
Uudenkaarlepyyn kaupunki myöntää koulukuljetuksen ainoastaan väestörekisteriin merkittyyn osoitteeseen. Vakituinen asuinpaikka ei ole aina se paikka, joka on merkitty väestörekisteriin, esim. sijoitettaessa lasta. Mikäli lapsi sijoitetaan Uudessakaarlepyyssä lastensuojelulain perusteella johonkin muuhun kouluun kuin oppilaan lähikouluun, järjestetään oppilaalle koulukuljetus. Jos oppilas sijoitetaan toiseen kuntaan, vastaa sijoituskunta oppilaan koulukuljetuskustannuksista.
Korkeimman Hallinto-oikeuden päätöksen (KHO 2006/540) mukaan, oikeudesta saada kuljetus kahteen osoitteeseen, menetellään seuraavasti: Esikoululaisella/koululaisella on vain yksi osoite väestörekisterissä. Kunta ei ole Korkeimman Hallinto-oikeuden mukaan velvollinen järjestämään maksutonta kuljetusta tilanteessa, jossa lapsen asumisjärjestelyt vanhempien avioeron takia sitä vaatisivat.
Mikäli oppilaan osoitteeseen ei ole kunnan järjestämää koulukuljetusta, voidaan huoltajalle myöntää korvaus kuljetuksesta, jos oppilas täyttää maksuttoman koulukuljetuksen kriteerit. Korvaus maksetaan kulloinkin voimassaolevien tariffien mukaisesti. Päätös korvauksesta tehdään korkeintaan yhdeksi lukuvuodeksi kerrallaan ja se maksetaan syys- ja kevätlukukauden lopussa sivistysosaston vaatimaa selvitystä vastaan.
Kuljetukseen oikeutetut
Kaikille oppilaille, jotka ovat oikeutettuja maksuttomaan koulukuljetukseen linja-autolla, annetaan koulusta nimellä varustettu lukuvuosikortti, jota pitää näyttää noustessa autoon. Liikennöitsijällä on virallinen luettelo oppilaista, joille on myönnetty maksuton koulukuljetus. Uudenkaarlepyyn kaupunki vastaa ainoastaan niistä oppilaista, joiden nimi on luettelossa.
Jos liikennöitsijä ottaa kyytiin muita oppilaita, Uudenkaarlepyyn kaupunki ei vastaa heistä eikä heidän kuljetuskustannuksistaan. Kuljettaja ei saa ottaa kyytiin muita kuin kuljetusoikeuden omaavia oppilaita mikäli taksi on jo täynnä.
Linja-autot, jotka ajavat tavallisia aikataulun mukaisia linjoja palvelevat myös muita kuin oppilaita. Normaalihintaisen lipun voi silloin ostaa suoraan kuljettajalta.
Toissijainen koulu ja koulun vaihto
Oppilaalla, joka muuttaa lukuvuoden aikana kunnan sisällä tai kunnan ulkopuolelle, on oikeus käydä lukuvuosi loppuun siinä koulussa, jossa hän on lukuvuoden aloittanut, kuitenkin sillä edellytyksellä, että huoltajat vastaavat koulukuljetuksista aiheutuvista kustannuksista.
Mikäli oppilaan huoltaja haluaa vaihtaa koulua kesken lukuvuoden, tulee asiasta kuulla vastaanottavan ja lähtökoulun rehtoreita. Päätöksen tekee asiasta päättävä elin. Kun kyseessä on koulun vaihtaminen, vastaa koulukuljetuskustannuksista huoltaja.
Poikkeuksena tälle ovat ne oppilaat, joille on myönnetty oikeus käydä erityisluokkaa toisessa koulussa.
Toisen kunnan oppilas
Jos toisen kunnan oppilas anoo yleisopetuksen oppilaspaikkaa Uudenkaarlepyyn kaupungista, vaaditaan kuntien välillä tehtävä erillinen sopimus koulukuljetusten kustannuksista tai vaihtoehtoisesti huoltaja järjestää koulukuljetuksen.
Koulumatkatukea maksetaan korvauksena päivittäisistä koulumatkakustannuksista ja sitä maksetaan, jos koulumatkan pituus ja matkakustannukset ylittävät laissa määrätyn rajat. Lähiseudulla opiskelevat Uudenkaarlepyyn kaupungin toisen asteen opiskelijat saavat koulukuljetusedun Kansaneläkelaitoksen määräysten mukaisesti.
Koulumatkatukea voi saada kun asunnon ja opiskelupaikan väliä on vähintään 10 kilometriä suuntaansa. Koulumatkatuen myöntämiseksi päivittäisten matkakustannusten tulee ylittää 54 € kuukaudessa. Voit saada koulumatkatukea opintojen alkamispäivästä alkaen. Koulumatkatukea maksetaan vähintään 1 kuukaudelta ja korkeintaa 9 kuukaudelta lukuvuodessa (1.8 – 31.7). Tukikuukaudet määräytyvät opintokuukausien lukumäärän mukaan laskettuna siitä päivästä kun opinnot on aloitettu. Koulumatkoja tulee olla kuukaudessa yhteensä vähintään 18, jotta ne olisivat matkatukeen oikeutettuja. Oppilaan ikä ja taloudellinen asema eivät vaikuta koulutuen määrään vaan siihen vaikuttavat päivittäisen koulumatkan kustannukset ja matkan pituus.
Kaikki koulumatkatuen piirissä olevat maksavat 21,50 € 44 matkasta. Jos liikennöitsijä ei käytä bussikorttia, laskuttaa kaupunki opiskelijaa kuukausittain 21,50 €. Laskun maksamatta jättäminen merkitsee sitä, että oikeus tuettuun kuukausilippuun päättyy. Jos laskua ei makseta määräaikaan mennessä, laitetaan se ulosottoon.
Jos perusopetusta, lisäopetusta tai 25 §:n 2 momentissa tarkoitetun pidennetyn oppivelvollisuuden piirissä olevan esiopetusta saavan oppilaan koulumatka on oppilaan ikä tai muut olosuhteet huomioon ottaen muodostuu oppilaalle liian vaikeaksi, rasittavaksi tai vaaralliseksi, on oppilaalla oikeus maksuttomaan kuljetukseen taikka oppilaan kuljettamista tai saattamista varten myönnettävään riittävään avustukseen (23.12.1999/1288).
Jokainen tapaus käsitellään erikseen ja päätöksen tekee koulukuljetuskomitea. Kiireellisissä tapauksissa voidaan päätös tehdä suomenkielisessä koulujaostossa.
Jos oppilas onnettomuuden tai sairauden johdosta tarvitsee tilapäistä tai erityistä koulukuljetusta, tulee huoltajan olla aloitteellinen ja yhdessä rehtorin kanssa hoitaa asia. Uudenkaarlepyyn kaupunki järjestää ja korvaa koulukuljetuksesta aiheutuneet kustannukset joko liikennöitsijälle tai huoltajalle. Mikäli tilapäinen tai erityinen kuljetustarve on aiheutunut vapaa-ajalla sattuneesta onnettomuudesta, korvaa aiheutuneet lisäkustannukset oppilaan oma tapaturmavakuutus.
Koulukuljetuskomitea märittelee koulutien vaarallisuuden käyttämällä Koululiitu ohjelmaa arviointivälineenä. Koululiitu arvioi objektiivisesti monelta eri kantilta tieosuuksien vaarallisuuden. Tien vaarallisuus voidaan arvioida myös paikallisesti yhdessä teknisen osaston, tieviranomaisten ja poliisin kesken. Arvioinnissa käytetään monia eri kriteerejä; liikennemäärät ja nopeusrajoitukset ovat painavia kriteereitä. Tieverkon tai muiden olosuhteiden muuttuessa voivat myös vaaralliset tieosuudet muuttua. Jos tieolosuhteet muuttuvat niin, että siitä vo aiheutua vaaraa liikenteelle, on kunnan tiemestarilla velvollisuus ilmoittaa asiasta koulukuljetuskomitealle.
Kaupunki on velvollinen järjestämään kuljetuksen sille koulutien osuudelle, joka katsotaan vaaralliseksi tai korvaamaan huoltajalle oppilaan kouluun kuljetuksesta tai saattamisesta aiheutuneet kustannukset.
Kuitenkin 3-6 luokkalainen oppilas voi kävellä alempana vaaralliseksi luokiteltua tietä linja-autopysäkille tai pyöräillä kävely-tai pyöräilytien alkuun mikäli matka on korkeintaan 100 m. Vaasan hallinto-oikeus 21.12.2015 päätös 15/0649/ ja Korkein hallinto-oikeus 9.1.2013 päätös 765/3/12.
Seuraavat tieosuudet on luokiteltu liikenteellisesti vaarallisiksi esikoululaisille ja lk 1-6 oppilaille.
• Euroopa 8 Koulutienä vaarallinen, myös sen ylittäminen
vaarallista esikoululaisille ja lk 1-6 oppilaille.
• 746 Kovjoki-Uusikaarlepyy maantie. Koulutienä vaarallinen,
myös sen ylittäminen vaarallista esikoululaisille ja lk 1-2
oppilaille.
• 749 Pietarsaarentie. Koulutienä vaarallinen, myös sen
ylittäminen vaarallista esikoululaisille lk 1-4 oppilaille. Huom.: Uusitie,joka on yksityistie, pitää pitää sellaisessa kunnossa, että se on kulkukelpoinen koko kouluvuoden.
• 19 Läntinen Jepuantie. Koulutienä vaarallinen, myös
sen ylittäminen vaarallista esikoululaisille ja lk 1-6 oppilaille.
• 7323 Itäinen Jokitie. Välillä Sorvist risteys – Ratakatu
(Scala) on vaarallinen esikoululaisille ja lk 1-4 oppilaille odotetaan liikenneturvallisuuden parantamista
esim. vilkkuvalla varoitusvalolla.
Väli Sorvist risteys – Eurooppa 8 on vaarallinen esikoululaisille tietä ylitettäessä.
• 17888 Kirkkotie, Jepua. Koulutienä vaarallinen, myös sen
ylittäminen vaarallista esikoululaisille.
• 7320 Jepua – Oravainen. Koulutienä vaarallinen, myös sen
ylittäminen vaarallista esikoululaisille ja lk 1-2 oppilaille.
• 7320 Koulutie Lojlaxin tienliittymä pyörä- ja kävelytiehen,
Vexalantien alku sekä Munslagårdenilta Jussilan liittymään
on vaarallinen esikoululaisille ja lk 1-4 oppilaille, myös sen ylittäminen.
Vexalantie, väli Lasitehtaantie-Suomäentie on koulutienä vaarallinen, myös sen ylittäminen esikoululaisille ja lk 1-2.
• 7273 Koulutienä vaarallinen, myös sen
Välillä Eteläinen Munsalantie-Hirvlaxintie 499.
• 7274 Monäs. Väli etelään Monäsintie 338-Monäsintie
• 90. Koulutienä vaarallinen, myös sen
Vaikea tai rasittava koulutie oppilaille, joilla ei ole oikeutta koulukuljetukseen
Kunta voi järjestää kuljetuksen vaikka oppilas ei olisikaan oikeutettu koulukuljetukseen koulumatkan pituuden takia tai se voi korvata oppilaan huoltajalle koulukuljetuksiata aiheutuneita kustannuksia, jos koulumatka on aivan liian vaikea tai rasittava oppilaalle. Siinä tapauksessa vaaditaan aina asiantuntijalausunto, useimmiten lääkärinlausunto, jotta kuljetus olisi mahdollista vaikean tai rasittavan koulumatkan perusteella. Lausunto pitää uusia vuosittain, mikäli ei ole kysymys jatkuvasta pitempiaikaisesta seikasta. Siitä päätetään erikseen.
Lausunnon antajana voi olla tapauksesta riippuen lääkäri, psykologi tai muu asiantuntija. Lausunnosta tulee käydä ilmi syiden ja perusteluiden lisäksi se, millä kulkuvälineellä asiantuntija suosittaa oppilasta kuljetettavan. Lausunnosta tulee käydä ilmi mille ajanjaksolle asiantuntija suosittelee koulukuljetusta järjestettävän. Koulukuljetuskomitea huomioi lausunnon päätöksenteossaan, mutta lausunto ei tarkoita automaattista oikeutta koulukuljetukseen. Ainoastaan fyysinen vamma, jonka vuoksi on mahdotonta käyttää linja-autokuljetusta, voi oikeuttaa saamaan taksikuljetuksen.
Taksikuljetukset ovat ensisijaisesti syöttöliikennettä linja-autoille, mikäli ei ole erityistä syytä muunlaiseen järjestelyyn. Mikäli linja-autoliikennettä ei ole lainkaan, järjestetään kuljetus taksilla. Vaasan hallinto-oikeuden päätöksen mukaan on kunnalla oikeus järjestää kuljetukset itsenäisesti ja määrätä niiden toteuttamisesta edellyttäen, että voimassaolevia lakeja noudatetaan.
Tätä päätöstä sovelletaan myös pidennetyn oppivelvollisuuden ja erityisen tuen piirissä oleviin oppilaisiin.
Poikkeamat koulukuljetuksissa
Jos oppilas ei toimi järjestetyn koulukuljetuksen mukaisesti, oppilaan ei katsota kuuluvan kunnan koulukuljetusvastuulle vaan vastuu on huoltajilla.
Koulukuljetus ei tule
Liikennöitsijä on velvollinen hankkimaan korvaavan kuljetuksen, jos kuljetus ei pysy aikataulussa. Oppilaan on odotettava 15 minuuttia mahdollista aikataulusta myöhästyvää kuljetusta.
Vahingoittunut ajoneuvo
Liikennöitsijä ja oppilaan huoltajat sopivat keskenään vahingonkorvauksesta. Uudenkaarlepyyn kaupunki ei korvaa oppilaiden ajoneuvolle aiheuttamia vahinkoja.
Koulukuljetusonnettomuudessa tulee noudattaa koulun kriisisuunnitelmaa soveltuvin osin. Sen lisäksi tulee:
• kuljettajan ryhtyä seuraaviin toimenpiteisiin onnettomuuspaikalla.
1. ARVIOI rauhassa, mitä on tapahtunut. Montako henkilöä on osallisena.
2. PELASTA loukkaantunut hengenvaarasta. Huolehdi ja käy läpi kaikki mukanaolijat.
3. TARKASTA onko loukkaantunut tajuissaan, hengittääkö, lyökö sydän
tai vuotaako verta.
4. SOITA 112 Puhu rauhassa, kerro mitä on tapahtunut ja missä. Ilmoita jos henkilöitä ei saa ulos ajoneuvosta. Älä lopeta puhelua ilman lupaa.
5. VAROITA muita vaarasta ja estä lisävahingot.
6. AUTA potilasta.
- tarkista, että hengitystiet ovat avoinna
- jos potilas ei hengitä tai jos pulssi ei tunnu kaulalla, aloita painelu- ja puhalluselvytys
- jos potilas hengittää, varmista, että potilaan hengitystiet ovat auki
- tyrehdytä verenvuodot
- älä siirrä potilasta turhaan.
7. NÄYTÄ TIETÄ pelastusajoneuvoille.
8. KYSY viranomaisilta tullaanko sinua kuulemaan todistajana. Tarvittaessa kysy myös kriisiapua.
• koulu tiedottaa asiasta henkilökunnalle, oppilaille ja omaisille
Ajantasalla oleva matkustaja-/koulukuljetuslista sekä kuljetettavien yhteystiedot tulee olla henkilökunnan saatavilla koulussa.
Koulun ja liikennöitsijän tulee vuosittain tiedottaa oppilaille liikenneturvallisuudesta ja yhteistyössä pelastuslaitoksen kanssa suorittaa pelastusharjoituksia siitä kuinka tulee toimia onnettomuuden sattuessa .
Liikenneturvallisuusjärjestelyt
Koulukuljetuskomitean tehtävänä on valvoa, että koulukuljetukset sujuvat koulun asettamien kasvatustavoitteiden mukaisesti ja oppilaat tuntevat olonsa turvatuksi ja turvalliseksi ja että kuljetusreittejä ja aikatauluja noudatetaan.
Koulun rehtori on vastuussa koulun kuljetustoiminnan suunnittelusta ja arvioinnista. Rehtorin tulee viedä havaittuja ongelmakohtia koulukuljetuskomitean ratkaistavaksi.
Jos huoltaja itse kuljettaa oppilasta, on hän vastuussa oppilaasta aina siihen saakka kunnes oppilas on saapunut kouluun. Oppilasta ei saa jättää koululle koulun ilmoittamaa alkamisaikaa aiemmin, koska paikalla on oltava aina valvoja.
Henkilökunnan ei ole luvallista kuljettaa varhaiskasvatuksen piiriin kuuluvaa lasta tai peruskoululaista omalla yksityisellä ajoneuvollaan.
Tietyissä tapauksissa voi olla tärkeää, että kuljettajalle on huoltajien toimesta kerrottu oppilaan sairaudesta tai vammasta. Liikennöitsijät vastaavat siitä, että kuljettajilla on vaitiolovelvollisuus koskien oppilaiden sairauksia, vammoja tai muita henkilökohtaisia asioita. Huoltajat arvioivat itse milloin he informoivat kuljettajaa.
Ennalta ehkäisevä liikenneturvallisuus
Uusikaarlepyy tekee työtä jatkuvasti turvallisuuskysymysten parissa, koskien myös koulukuljetusten turvallisuutta. Koulu opettaa miten tulee käyttäytyä linja-autossa/autossa, koulutiellä ja pysäkillä niin, että lapsi on turvassa ja myös tuntee olonsa turvalliseksi.
Huoltajien odotetaan vastaavan siitä, että lasta opetetaan ja harjoitetaan selviytymään koulutiestään mahdollisimman turvallisella tavalla. Siksi on mahdollista, että lasta pitää saattaa kouluun tai pysäkille niin kauan kuin tarve vaatii kunnes lapsi yksin selviää matkasta kouluun/pysäkille.
Koulun järjestyssäännöt ovat voimassa koulukuljetusten aikana ja sääntöjen noudattamista valvotaan. Koulukuljetusten ja yleisen liikenteen käyttäjänä lapsella on mahdollisuus vaikuttaa omaan turvallisuuteensa. Kuljettajalle pitää taata työrauha. Oppilaat eivät myöskään saa häiritä muita matkustajia. Liikuntatunneille voi ottaa kuljetettavaksi liikuntavälineet. Jotta koulukuljetukset sujuisivat niin hyvin ja turvallisesti kuin mahdollista, tulee liikennöitsijöiden, oppilaiden ja huoltajien tuntea alla luetellut periaatteet ja ottaa ne huomioon.
Turvavöiden käyttö koulukuljetusten aikana
• Kuljettaja ohjaa ja valvoo oppilaiden turvavyön käyttöä.
• Mikäli oppilas toistuvista kehoituksista huolimatta ei tottele määräyksiä, on kuljettaja velvollinen ilmoittamaan asiasta koululle.
• Koulun rehtori ottaa yhteyttä oppilaan kotiin ja informoi tilanteesta sekä ilmoittaa, että oppilaan käytös ei voi jatkua tällaisena ja että oppilaalta, joka vaarantaa oman ja muiden turvallisuuden voidaan evätä koulukuljetus.
• Menettely perustuu Perusopetuslain 29 ja 32 §§. Koulu ilmoittaa asiasta liikennöitsijälle ja sivistysosastolle mikäli järjestelyitä muutetaan.
• Liikennöitsijä osoittaa autoon nousu- ja poistumispaikan; se voi olla linja-autopysäkki, tien liittymä tai muu liikenneturvallinen paikka. Jos liikennöitsijällä ja huoltajalla on eri näkemys pysähdyspaikasta, niin kunta ja liikennöitsijä tekevät yhdessä päätöksen pysähdyspaikasta noudattaen tieliikennelakia.
• Huoltajilla on vastuu oppilaasta kodin ja pysäkin välisellä osuudella.
• Huoltajat vastaavat siitä, että oppilas on pysäkillä ilmoitettuun lähtöaikaan mennessä.
• Huoltajien tehtävänä on huolehtia siitä, että oppilas kulkee osoitettua reittiä pitkin pysäkille ja noudattaa yhdessä sovittuja järjestyssääntöjä.
• Keskustelkaa lapsen kanssa miten pysäkillä ja ajoneuvossa käyttäydytään
• Huolehtikaa siitä, että lapsen päällysvaatteissa on heijastimet tai että lapsi käyttää heijasteliiviä.
• Ilmoittakaa liikennöitsijälle ja koululle kuljetuksissa huomioitavista vakavista lapsen terveydentilaan liittyvistä seikoista.
• Ilmoittakaa taksille/koululle lapsen sairastumisesta tai muusta poissaolosta, turhan ajon välttämiseksi.
• Huoltaja on velvollinen sopimaan liikennöitsijän kanssa lapsen autolle aiheuttamista vahingoista. Kunta ei vastaa vahingoista, jotka oppilaat ovat aiheuttaneet ajoneuvolle.
Oppilaan muistilista
• Tule aina hyvissä ajoin (väh. 5 min. ennen) sovitulle kokoontumispaikalle.
• Odota kuljetusta pysäkillä tai sovitussa paikassa, ei ajoradalla.
• Käytä hämärässä tai pimeässä aina heijastinta tai heijastinliiviä.
• Auto ei ole myöhässä, jos se saapuu pysähdyspaikalle viidentoistaminuutin kuluttua sovitusta ajasta.
• Älä ryntää autoon niin, että tönit muita matkustajia.
• Tervehdi kuljettajaa.
• Käytä aina turvavyötä.
• Käyttäydy autossa aina rauhallisesti noudattaen hyviä käytöstapoja.
• Linja-auton istuinpaikat eivät ole varattu koululaukkuja varten.
• Linja-autossa tai taksissa ei ole sallittua muuttaa paikkaa ajon aikana.
• Linja-auton- tai taksinkuljettaja saa puuttua häiritsevään käytökseen kuljetuksen aikana tilanteen vaatimalla tavalla.
• Tarkista että et unohtanut mitään autoon.
• Odota kunnes auto on lähtenyt pysähdyspaikalta, katso kaikkiin suuntiin ennen kuin ylität tien.
Kuljettajan/liikennöitsijän muistilista
• Kuljettaja on vastuussa auton turvallisuudesta. Kuljettajan ohjeita tulee noudattaa.
• Kuljetuksen aikana liikennöitsijä/kuljettaja vastaa siitä, että voimassaolevia liikennesääntöjä ja järjestyssääntöjä noudatetaan.
• Jos kuljettaja puhuu puhelimeen, tulee hönen käyttää handsfreetä.
• Kuljettaja on velvollinen ilmoittamaan koululle, mikäli kuljetuksen aikana esiintyy järjestyshäiriöitä tai turvallisuus vaarantuu. Mahdolliset ongelmat tulee liikennöitsijän/kuljettajan ratkaista yhdessä koulun kanssa.
• Oppilas joutuu korvaamaan tahallaan aiheutun vahingon.
• Voimakkaan lumisateen, liukkaan kelin tai muun esteen takia voi laadittu aikataulu pettää. Tällaisina päivinä oppilaat voivat tulla kouluun myöhässä, jotta liikenneturvallisuus ei vaarantuisi.
• Muista, että sinä oheiskasvattajana näytät hyvää esimerkkiä ja hyviä tapoja. Sinun puhetyylis tulee olla ystävällinen ja asiallinen.
• Muista, että erityisoppilaat usein tarvitsevat erityistä silmälläpitoa, esim. tien yli saattamista.
• Muista liikennesäännöt ja harkinta liikenteessä, koulukuljetuksissa maksiminopeus on 80 km/h.
• Yritä pitää aikataulusta kiinni ja varaa lisäaikaa, jos keli sitä vaatii.
• Aja varovasti pysäkille.
• Katso, että autoon nouseminen ja siitä poistuminen tapahtuvat sovitussa paikassa.
• Katso, että autoon nouseminen ja siitä poistuminen tapahtuvat rauhallisesti ja ilman kiirettä.
• Kuljettaja ei saa ottaa kyytiin tai päästää oppilaita autosta muilla kuin hyväksytyillä pysähdyspaikoilla.
• Tarkista, että turvavyöt ovat kiinnitetyt (taksissa) ennen liikkeellelähtöä.
• Jos kuljetuksen aikana ilmenee ongelmia, ota ensiksi yhteyttä koulun rehtoriin ja sivistystoimeen, tarvittaessa myös vanhempiin.
Liikennöitsijän vastuu oppilaskuljetuksissa ulottuu kotipysäkiltä koulupysäkille ja koulunpysäkiltä kotipysäkille.
Liikennöitsijän tulee palkatulta kuljettajalta pyytää nähtäväksi rikosrekisterilain (770/1993) 6 §:n 2 momentissa tarkoitettu ote rikosrekisteristä, kun henkilö ensi kerran otetaan tai nimitetään sellaiseen työ- tai virkasuhteeseen, johon kuuluu 2 §:ssä tarkoitettuja tehtäviä taikka annettaessa henkilölle näitä tehtäviä ensi kerran.
Koulun muistilista
• Kun oppilas saapuu kouluun, vastaa koulu valvonnasta ja että järjestyssääntöjen turvallisuusohjeita noudatetaan. Sama koskee kotimatkaa koulun loputtua.
• Kotimatkalla lähdettäessä koulu vastaa siitä, että oppilaat noudattavat annettuja lähtöaikoja. Jos oppilas ei lähde kotiin hänelle kuuluvalla kuljetusvuorolla, tulee huoltajan ilmoittaa asiasta koululle ja liikennöitsijälle.
• Pitkiä matka-ja odotusaikoja tulee välttää mikäli mahdollista. Koulun päässä olevista mahdollisista odotusajoista vastaa koulu valvomalla ja huolehtimalla turvallisuudesta. Oppilaan päivittäinen koulumatka odotuksineen saa kestää enintään kaksi ja puoli tuntia. Jos oppilas lukuvuoden alkaessa on täyttänyt 13 vuotta tai oppilas saa erityisopetusta, koulumatka saa kestää enintään kolme tuntia.
• Koulun työsuunnitelmassa tulee olla selvitys miten koulukuljetukset toimivat ja miten liikenne on järjestetty koulun pihassa.
Koulukuljetusten laatua koskevat kysymykset
Valitukset koulukuljetusten laadusta jätetään sivistystoimistoon tai suoraan liikennöitsijälle. Kaikki sivistoimistoon jätetyt valitukset käsitellään yhdessä liikennöitsijän kanssa. Vakavammista rikkomuksista esim. liikennerikkomuksista, tulee ottaa yhteyttä suoraan poliisiin.
Koulun rehtorilla on päävastuu koulukuljetuksista tiedottamisesta. Mikäli halutaan tietoja koulukuljetusten toimeksiannoista ja kysymyksistä, jotka koskevat enemmän kunnan kokonaisluonnetta voidaan ottaa yhteyttä:
Sivistystoimisto Solveig Rif 06 7856402 solveig.rif@nykarleby.fi
Barbro Julin 06 7856401 barbro.julin@nykarleby.fi
Hakemus koulukuljetuspäätöksen muuttamiseksi
Perusopetuslaki 42 a § (7.8.2015/959)
Muutoksenhaku hallintotuomioistuimesta
Sellaisesta päätöksestä, joka koskee tätä lakia ja joka koskee kirjallisen varoituksen antamista oppilaalle, oppilaan määräajaksi erottamista tai etua tai oikeutta 31, 32 tai 33 § tai 34 § 1 mom., saa tehdä asiasta valituksen hallinto-oikeuteen hallintolainkäyttölain mukaisesti, jos tässä laissa ei muuta määrätä.
Tiedoksi tulleeseen päätökseen, joka koskee oikaisuvaatimusta, saa hakea muutosta tekemällä valitus hallintotuomioistuimelle hallintokäyttölain mukaisesti, jos tässä laissa ei muuta määrätä.
Ilmoitustaulu ja tärkeimmät linkit opetukseen
Lisää linkkejä opiskeluun
Koulun esittely ja historiaa
Kodin ja koulun välisen yhteystön arviointi 2016


HE 28/1999 - Regeringspropositioner - FINLEX ®
Du är här: Finlex › Regeringspropositioner › 1999 › HE 28/1999
ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖYLEISPERUSTELUT1. Johdanto2. Kullan arvonlisäverokohtelu Euroopan yhteisössä2.1. Tilanne ennen sijoituskultadirektiiviä2.2. Sijoituskultaan sovellettava erityisjärjestelmä2.2.1. Sijoituskullan määritelmä2.2.2. Vapautetut liiketoimet2.2.3. Oikeus valita verotus2.2.4. Verottoman sijoituskullan myyjän vähennysoikeus2.2.5. Sijoituskultakauppiaiden erityisvelvollisuudet2.2.6. Käännetty verovelvollisuus2.2.7. Säännellyillä kultamarkkinoilla sovellettava verotusmenettely3. Kullan nykyinen arvonlisäverokohtelu Suomessa4. Esityksen tavoitteet ja keskeiset ehdotukset4.1. Esityksen tavoitteet4.2. Keskeiset ehdotukset4.2.1. Sijoituskullan määrittely4.2.2. Sijoituskullan verottomuus4.2.3. Sijoituskullan verollinen myynti ja välitys4.2.4. Käännetty verovelvollisuus4.2.5. Sijoituskullan myyjän erityisvelvollisuudet4.2.6. Säännellyillä kultamarkkinoilla sovellettava verotusmenettely5. Muut muutokset5.1. Tiedoksiantomenettely5.2. Immateriaalipalvelujen välityksen myyntimaa6. Esityksen vaikutukset6.1. Taloudelliset vaikutukset6.2. Hallinnolliset vaikutukset7. Asian valmistelu8. Riippuvuus kansainvälisistä sopimuksista ja velvoitteistaYKSITYISKOHTAISET PERUSTELUT1. Lakiehdotuksen perustelut2. Tarkemmat säännökset ja määräykset3. VoimaantuloLaki arvonlisäverolain muuttamisesta2 §Kullan ostajat8 a §Sijoituskulta43 a §43 b §43 c §68 §94 §102 §122 §122 a §131 §131 a §132 §133 §150 §170 a §193 §209 a §209 c §218 §