Palvelualuepäällikön sijaisen määrääminen määräajaksi | Rovaniemi
Palvelualuepäällikön sijaisen määrääminen määräajaksi
Perusturvalautakunta, kokous 24.4.2019
§ 61 Palvelualuepäällikön sijaisen määrääminen määräajaksi
ROIDno-2019-1144
Minna Mölläri, minna.mollari@rovaniemi.fi
Häiriöttömän toiminnan ja johtamisen varmistamiseksi tulee keskeisiä johtamistehtäviä hoitaville viranhaltijoille määrittää varahenkilöt. Varahenkilön tulee pysyä selvillä palvelualuepäällikön tehtävistä ja palvelualueen tilanteesta kokonaisuudessaan, jotta pystyy hoitamaan palvelualuepäällikön tehtävät asianmukaisesti tämän poissaollessa.
Rovaniemen kaupungin 1.6.2017 voimaan tulleen hallintosäännön 3. luvun 20§:n mukaan lautakunta määrää palvelualuepäällikön sijaisen, joka hoitaa palvelualuepäällikön tehtäviä hänen ollessa pois tai esteellinen.
Perusturvalautakunta on päätöksellään 30.8.2017/§127 määrännyt lapsiperheiden palvelualueen palvelualuepäällikön varahenkilöksi palveluesimies Kaisa-Maria Rantajärven ja sekä palvelualuepäällikön että varahenkilön poissa ollessa sijaiseksi palveluesimies Marja Leena Nurmelan ja päätöksellään 16.1.2019/§10 määrännyt ikäihmisten palvelualueen palvelualuepäällikön varahenkilöksi palveluesimies Sirkka Peltolan ja sekä palvelualuepäällikön että varahenkilön poissa ollessa sijaiseksi vs. palveluesimies Sanna Lampisen. Lapsiperheiden palvelujen palvelualuepäällikkö, varahenkilö sekä sijainen ovat poissa 29.4.-30.4.2019 ja ikäihmisten palvelujen palvelualuepäällikkö, varahenkilö sekä sijainen ovat poissa 22.4.-29.4.2019. Palvelualueille tarvitaan ko. ajalle palvelualuepäällikön sijainen.
Lapsiperheiden palvelualuepäällikön sijaiseksi ajalle 29.4.-30.4.2019 määrätään aikuisten ja työikäisten palvelualueen vs. palvelualuepäällikkö Marjut Eskelinen.
Ikäihmisten palvelualuepäällikön sijaiseksi ajalle 22.4.-29.4.2019 määrätään kotiin annettavien palvelujen palveluesimies Anneli Ylitalo.
Perusturvalautakunta määrää:
- lapsiperheiden palvelualuepäällikön sijaiseksi ajalle 29.4.-30.4.2019 aikuisten ja työikäisten palvelualueen vs. palvelualuepäällikkö Marjut Eskelisen
-ikäihmisten palvelualuepäällikön sijaiseksi ajalle 22.4.-29.4.2019 määrätään kotiin annettavien palvelujen palveluesimies Anneli Ylitalo.
Lapsiperheiden palvelualueen palvelualuepäällikkö, aikuisten ja työikäisten palvelualueen vs. palvelualuepäällikkö, ikäihmisten palvelualueen palvelualuepäällikkö, kotiin annettavien palvelujen palveluesimies
§ 54 Kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus sekä työjärjestyksen hyväksyminen
§ 55 Pöytäkirjan tarkastus
§ 56 Ajankohtaiset asiat
§ 57 Perusturvalautakunta talouden toteuma 1.1.-31.3.2019
§ 58 Perusturvalautakunnan talousarvio vuodelle 2020 / alustava esitys
§ 59 Sosiaalihuollon palvelujen asiakasmaksujen alentamisperusteet 1.5.2019 alkaen/ Ikäihmisten ja aikuisten ja työikäisten palvelut
§ 60 Vastaus valtuustoaloitteeseen sosiaalihuoltolain mukaisen laitosmuotoisen päihdekuntoutuksen määrärahan lisääminen perusturvalautakunnan budjettiin
§ 62 Hoitoapulaisen toimen muuttaminen lähihoitajan toimeksi/12600005
§ 64 llmoitusasiat


Wittgenstein: Varmuudesta | Filosofia.fi
Filosofia.fiLOGOS -- ensyklopediaWWittgenstein, LudwigWittgenstein: Varmuudesta
Joose Järvenkylä (julkaistu 21.3.2009, muokattu 26.9.2014)
Varmuudesta on Wittgensteinin muistiinpanoista postuumisti koottu teos, joka sisältää pääasiallisesti huomioita perinteisen epistemologian alaan kuuluvista käsitteistä, kuten tieto, varmuus ja uskomus. Wittgenstein kirjoitti varmuutta koskevia muistiinpanojaan syksystä 1949 alkaen aina kuolemaansa huhtikuussa 1951 asti. Teoksen taustalla vaikuttaa Wittgensteinin Norman Malcolmin kanssa käymät keskustelut, jotka edelleen liittyvät erityisesti G. E. Mooren näkemyksiin varmasta tiedosta tai, kuten hän niitä kutsuu, itsestään selvistä ”truismeista”. Aiheellisesti teoksen voidaan kuitenkin sanoa liittyvän laajemmin koko uuden ajan filosofian tietoteoreettiseen perinteeseen.
Varmuudesta-teoksen aihepiiri on von Wrightin (ks. Wright von, Georg Henrik) sanoin temaattisen yhtenäisyytensä vuoksi ”miltei ainutlaatuinen koko Wittgensteinin kirjallisessa tuotannossa”. Tämä onkin ollut lähtökohtana sille, että jotkut tutkijat ovat korostaneet sen asemaa Tractatuksen ja Filosofisten tutkimusten rinnalla Wittgensteinin kolmantena päätyönä.
Tieto, uskomus ja varmuus
Maailmankuva ja saranalauseet
Skeptisismi ja relativismi
Varmuudesta Suomessa
Varmuudesta-teos on koottu Wittgensteinin muistikirjoista, jotka von Wrightin luokituksessa ovat MS 172 (Varmuudesta § 1–65; tästä eteenpäin numeroinnit viittaavat Varmuudesta-teoksen kappaleisiin), MS 174 (§ 66–192), MS 175 (§ 193–425), MS 176 (§ 426–523) ja MS 177 (§ 638–676). On huomattava, että Wittgenstein käsitteli teokseen liittyviä aiheita myös ajallisesti läheisissä muistikirjoissaan MS 169–171, sekä huomattavasti aikaisemmissa MS 119, MS 137 ja MS 138:ssa. Toimittajat eivät kuitenkaan ole sisällyttäneet mitään osia näistä Varmuudesta-teokseen. Toisaalta ensin mainitut viisi muistikirjaa, joiden sisällöstä teos on editoitu, sisältävät paljon sellaista, mitä ei ole julkaistu Varmuudesta-teoksessa. Tätä materiaalia on julkaistu esimerkiksi teoksissa Huomautuksia väreistä (Remarks on Colour; Bemerkungen über die Farben) ja Yleisiä huomautuksia (Culture and Value; Vermischte Bemerkungen).
Muistikirjoista Varmuudesta-teoksen toimittivat englantilais-saksankielisenä julkaisuna G. E. M. Anscombe ja G. H. von Wright vuonna 1969. Kääntäjät olivat G. E. M. Anscombe ja Denis Paul, ja teos kulkeekin englanninkielisellä nimellään On Certainty (Blackwell, Oxford). Suhrkampin vain saksankielinen editio julkaistiin ensimmäisen kerran vuonna 1970, mutta teos löytyy myös saman kustantajan Wittgensteinin koottujen teosten sarjasta Werkausgabe in 8 Banden osasta 8 (1984). Suomeksi teoksen on kääntänyt Heikki Nyman jo vuonna 1975 (WSOY, Porvoo). Suomenkielisen edition alussa on myös eräänlaisena johdatuksena von Wrightin kirjoittama essee ”Wittgenstein varmuudesta” (alun perin ”Wittgenstein On Certainty”, ks. von Wright 1972). Ruotsiksi teoksen on kääntänyt vuonna 1992 Lars Hertzberg nimellä Om Visshet (Thales, Tukholma).
Wittgenstein keskusteli viimeisten elinvuosiensa aikana runsaasti tiedosta ja varmuudesta erityisesti Norman Malcolmin kanssa. Näiden keskustelujen taustalla olivat Mooren näkemykset, joita hän esittää esseissään ”A Defence of Common Sense” ja ”Proof of an External World” sekä postuumisti julkaistussa luennossa ”Certainty”. Joitain poikkeuksia lukuun ottamatta on kuitenkin epäselvää missä määrin Wittgenstein kommentoi näitä kirjoituksia suoraan, sillä hän ei tyypilliseen tapaansa tuo viittauskohteitaan juurikaan ilmi. Tekstien lukemisen lisäksi Wittgensteinin näkemykseen Mooresta ovatkin vaikuttaneet sekä hänen omat keskustelunsa Mooren kanssa että muiden näkemykset Mooren filosofiasta. Esimerkiksi Malcolm oli ennen Wittgensteinin vierailua Yhdysvaltoihin Mooren kutsumana Cambridgessa, ja tuona aikana käydyt keskustelut ovat varmasti vaikuttaneet sekä Malcolmin että Wittgensteinin mielikuviin. Varmuudesta-teoksen monet esimerkit, kuten Wittgensteinin luettelemat varmuudet, voidaan kuitenkin löytää Mooren edellä mainituista kirjoituksista ja Malcolmin artikkelista ”Defending Common Sense”. Näiden kirjoitusten filosofinen ongelmanasettelu muodostaa sen välittömimmän viitekehyksen, johon Varmuudesta vertautuu. Tulkitsijat eivät kuitenkaan ole yksimielisiä siitä, millä tavoin Moore ja Malcolm vaikuttavat Wittgensteinin taustalla – jotkut korostavat, että Wittgenstein kehittää Mooren ideoita edelleen, toisten mukaan hän hylkää ne kokonaan.
Laajemmin Varmuudesta, kuten Mooren ja Malcolmin ajatuksetkin, liittyy keskusteluun skeptisismistä ja koko uuden ajan filosofiaa hallinneeseen kysymykseen varman tiedon mahdollisuudesta. Tämän keskustelun tausta on nähtävissä René Descartesissa, jonka filosofiaa määrittelee skeptisismi metodina, jolla eliminoidaan kaikki sellaiset uskomukset, jotka eivät ole ehdottoman varmoja. Tiedon järjestelmä tulee perustaa jäljelle jäävälle pohjalle. Toinen selkeä tausta on 1700-luvulla vaikuttaneessa ”common sense” -filosofiassa, jonka modernisoijana Moore joskus esittäytyy, joskaan hänen ”common sense” -filosofiaansa ei voidakaan yksioikoisesti liittää varhaisempaan perinteeseen.
Myös Wittgensteinin omassa aiemmassa tuotannossa skeptisismi ja sen suhde filosofian metodiin on läsnä alusta alkaen. Tractatuksessa Wittgenstein toteaa, että ”skeptisismi ei ole kumoamatonta, vaan ilmeisen mieletöntä, kun se pyrkii herättämään epäilyä siinä, missä mitään ei voi kysyä” (6.51). Edelleen samankaltainen muotoilu toistuu Filosofisissa tutkimuksissa, jossa sanotaan, että filosofian varsinainen löytö on se, ”joka johdattaa filosofian rauhaan niin, että sitä eivät enää kiduta kysymykset, jotka asettavat sen itsensä kyseenalaiseksi” (FT I, § 133). Varmuudesta vastaa näihin kysymyksiin kuitenkin huomattavasti keskitetymmin, ja se asettuu mielenkiintoisesti vastustamaan skeptisismin lisäksi myös filosofian mahdollisuutta löytää varmaa tietoa.
Varmuudesta-teoksen rakenne noudattaa Wittgensteinin myöhäisfilosofialle tyypillistä aforistista tyyliä, joka koostuu muistikirjoista poimituista huomautuksista. Teoksen toimittajat ovat numeroineet siihen kootut huomautukset juoksevasti. Ajatusten keskeneräisyyden lisäksi kirjoitustapa ilmentää mahdottomuutta ilmaista tarkasti sanottavaansa, ja Wittgenstein toteaakin, että itsenäiseen ajatteluun kykenevä filosofi huomaa, mihin maaleihin tähdätään, vaikka niihin osuminen on kyseenalaista (§ 387). Edelleen kirjoitustavan voidaan sanoa ilmentävän Wittgensteinin vastustusta filosofisia teorioita tai järjestelmiä kohtaan. Jotkut tulkitsijat kuvaavat tätä kirjoitustapaa nimellä Broken text, ’rikkonainen teksti’. Teoksessa samoihin aiheisiin palataan yhä uudelleen eri reittejä pitkin.
Teoksen toimittajat von Wright ja Anscombe jakavat muistiinpanot karkeasti neljään osaan: § 1–65, § 66–192, § 193–299 ja § 300–676 (”Preface”). Jaottelu perustuu arvioon koottujen kirjoitusten kirjoitusajankohdasta. Mikäli haluaa painottaa eri muistikirjoista peräisin olevaa aineistoa omana kokonaisuutenaan, myös toisenlainen jako on mahdollinen (ks. Bibliografiset tiedot yllä). Seuraavassa teosta on käsitelty sen eri teemojen kautta, eikä kronologinen esitys siksi ole aina ollut mahdollinen.
Teos alkaa toteamuksella ”kunhan tiedät, että tässä on käsi, niin myönnämme sinulle kaiken muun” (§ 1), joka on viittaus Mooreen. Artikkelissaan ”Proof of an External World” Moore toteaa todistavansa ulkoisten objektien olemassaolon käden heilutuksella ja sanomalla ”tässä on yksi käsi” sekä lisäämällä toista kättään heiluttaessaan ”ja tässä toinen”. Mooren mukaan tämä on todiste, koska se täyttää seuraavat ehdot: 1) premissi (Lause ”tässä on yksi käsi ja tässä toinen” yhdessä käsien heiluttamisen aktin kanssa) ja johtopäätös (kaksi ihmiskättä on olemassa tällä hetkellä) eivät ole samat, 2) premissi on jotain, jonka Moore tietää olevan niin kuin se on, ja 3) johtopäätös todella seuraa premissistä. Premissi ja johtopäätös eivät ole sama asia, koska on loogisesti mahdollista, että johtopäätös on tosi vaikka premissi olisi epätosi. Jos vaikka lausuessani ”tässä on toinen käteni” heiluttaisinkin tosiasiassa jalkaani, ja olisin näin erehtynyt, ei siitä seuraa lauseen ”kaksi ihmiskättä on olemassa tällä hetkellä” epätotuus. Edelleen Moore sanoo tietävänsä mitä hän lausui, millä hän näyttää tarkoittavan ymmärtävänsä lauseensa merkityksen yhdistettynä käsiensä liikkeeseen, ja että hänen tietoansa asiasta ei voi epäillä. Lopuksi kahdesta premissistä, ”tässä on toinen käteni” ja ”tässä toinen, eri käsi”, seuraa ”on olemassa vähintään kaksi kättä”, sillä jälkimmäinen lause sisältyy kahteen premissiin. Näin Moore johtaa yleisemmin, että mielemme ulkopuolisia asioita on olemassa. (Moore 1939, 165–167.)
Wittgenstein vastaa Moore-lainaukseensa välittömästi loogisella huomautuksella, jonka mukaan siitä, että jokin asia näyttää olevan jollain tavalla, ei seuraa, että asia on jollakin tavalla – joskin voi kysyä, onko sitä mielekästä epäillä (§ 2). Tämä kritiikki koskee Mooren todistusta laajemmin myös kokonaista lauseiden luokkaa, jonka jäseniä Moore kuvailee varmaksi tiedoksi. Esimerkkejä tällaisista lauseista löytyy Mooren kirjoituksista ”A Defence of Common Sense” ja ”Certainty”, joiden mukaan ”truismien” tai ”varmuuksien” luokkaan kuuluvat esimerkiksi lauseet ”Tällä hetkellä on olemassa elävä ihmisruumis, joka on minun ruumiini” ja ”Maa on ollut olemassa useita vuosia ennen syntymääni”.
Wittgensteinin mukaan lauseita, kuten ”tiedän, että olen ihminen” tai ”tiedän, että minulla on aivot”, ei tunnu voitavan perustellusti epäillä (§ 4), jolloin kyse ei oikeastaan ole tiedosta. Koska Mooren truismeja ei hänen itsensäkään mukaan voi mielekkäästi epäillä, hänen käsitteensä ”tietää” on Wittgensteinin mukaan analoginen käsitteille ”uskoa”, ”otaksua”, ”epäillä” tai ”olla vakuuttunut” (§ 21). Varmuudesta-teoksen mukaan tiedosta voi periaatteellisesti erehtyä, mikä ilmenee vertailemalla lauseita ”luulin tietäneeni…” ja ”luulin uskoneeni…” (§ 15 ja § 21). Edellinen tarkoittaa, ettei itse asiassa tiennytkään asian oikeaa laitaa, kun taas on vaikea nähdä mitä ”luulla uskovansa johonkin” tarkoittaa, sillä ”uskon…” -muotoiset lauseet ilmaisevat subjektiivisen asenteen, jonka lausujaa ei tavallisesti epäillä. Kun vakuutan jollekulle uskovani, että ”2 + 2 = 4”, minun ei tarvitse esittää perusteita väitteelleni. Asia on kuitenkin toinen, jos sanon ”tiedän, että 2 + 2 = 4”, jolloin voisin vedota esimerkiksi siihen, että olen oppinut laskemaan. Jos väitän tietäväni jotain, minun on kyettävä perustelemaan, miksi tiedän sen (§ 14). Periaatteellinen perusteiden esittämisen vaatimus on kuitenkin erotettava keskustelusta tietoväitteiden evidenssin kriteereistä. Wittgensteinin mukaan tiedon perusteiden ilmoittamiseen riittää mikä tahansa väite, jolla on jokin kieliopillinen suhde tiedetyksi väitettyyn asiaan. Esimerkiksi lauseen ”tiedän, että tuo on puu” perusteeksi kelpaa vastaus ”näen sen tarkasti” tai ”tarkistin sen kasvitiedon kirjasta”. (§ 483–484.)
Wittgensteinin tekemän erottelun mukaan tietämisestä on aina voitava näyttää loogisesti toteen se, kuinka tiedän sen, kun taas uskoessani jotakin, minun ei tarvitse todistaa, että todella uskon sen. Uskominen ilmaisee subjektiivisen asenteen (vrt. § 179–180). Niinpä sellaisissa tilanteissa, joissa esitän perusteita jollekin tietoväitteelle, olen jo valmiiksi vakuuttunut erinäisistä asioista. Oletan maailman olleen olemassa ja tiettyjen historiallisten lähteiden olevan oikeassa sanoessani Caesarin ylittäneen Rubiconin vuonna 49 eaa. Poikkeus on opetustilanne, jossa opetetaan sanojen käyttöä esimerkiksi toteamalla ”tässä on oikea käteni” tai ”käteni on aineellinen esine”. Silloin opetetaan jollekin, kuinka sanoja ”aineellinen esine” tai ”käsi” kielessä käytetään, muttei ilmaista mitään metafyysistä totuutta. Wittgensteinin mukaan Moore on väärässä, sillä hän ei voi perustella väitettään ”tässä on yksi käsi”, eikä siis tietää asian olevan kuten hän sanoo. Tämän mukaisesti Mooren todisteen ehto 2 ei täyty, ja myös ehto 3 tuntuu huteralta; pelkästä vakuuttamisesta ei seuraa, että asia todella on vakuutetulla tavalla. Edelleen Wittgenstein näyttää kritisoivan Mooren suorittamaa skeptisismin kumoamista toteamalla, että Mooren väittäessä tietävänsä truismejaan, voi skeptikko esittää hänelle kysymyksen ”miten tiedät sen”, eikä Moore onnistu antamaan tyydyttävää vastausta. Wittgensteinin mukaan tätä ongelmaa ei synny, jos vain väitetään asiasta ”uskon sen”, koska sille, että uskon jotakin, ei voi vaatia perusteita kysymällä ”miten uskot sen?” (vrt. § 520).
Wittgensteinin näkemys tiedosta asettuu lähelle ns. klassista tiedon määritelmää, jonka mukaan tieto on oikeutettu tosi uskomus. Hän toteaakin eksplisiittisesti: ”mitä tiedän, sen uskon” (§ 170). Klassisen tiedonmääritelmän totuus-kriteeri on Wittgensteinille puhtaasti looginen, sillä se seuraa niistä perusteista, joita väitteelle esitetään. Vaikka on siis oltava periaatteellinen mahdollisuus erehtyä tiedosta, tämä mahdollisuus suljetaan pois vakuuttavien perusteiden esittämisellä. Tieto on objektiivista siinä mielessä, että jokaisella on oikeus hyväksyä tai olla hyväksymättä ne perusteet, joita tiedolle esitetään. Varmuus puolestaan pikemminkin ilmenee kuin on eksplisiittinen uskomus. Wittgenstein toteaa, että elämäni osoittaa, että “tiedän tai olen varma, että tuolla on tuoli, ovi jne.” (§ 7). Istuessani tuolilla tuntuu oudolta yhtäkkiä todeta, että ”tiedän, että tämä on tuoli”, ja yhtälailla oudolta tuntuisi kysyä ”mistä tiedät sen?” Ilmaus ”tiedän” on oikeassa käytössään ainoastaan niissä tilanteissa, joissa samasta asiasta voi myös sanoa, että ”uskon” tai ”olen varma siitä”. Lisäksi voimme vastata kysymykseen ”kuinka tiedät sen?”
Eräs ongelma Wittgensteinin esityksestä näyttää kuitenkin nousevan. On vaikeaa pitää kiinni sekä tiedon totuudesta ja siitä, että tiedon perusteet ovat vailla totuusarvoa, jos näiden katsotaan olevan loogisessa (tai kieliopillisessa) suhteessa. Tästä johtuen onkin tyypillistä erottaa varmuudet eräänlaisena asenteena niistä kielellisistä ilmauksista, joissa tuo asenne ilmenee.
Wittgensteinin ajatukset vaikuttavat johtavan siihen, että tietolauseet perustuvat kielellisissä käytännöissä sellaisille uskomuksille, joita ei voi itseään sanoa tiedoksi. Perinteisen tietoteoreettisen ”foundationalismin” (tai ”fundamentalismin”) mukaan tiedolle esitettävät perusteet eivät voi jatkua loputtomiin, ja tällainen perustelematon uskomus ei Wittgensteinin mukaan ole tietoa, kuten edellä on esitetty. Kuuluisassa ja kiistellyssä metaforassaan hän toteaa, että jotkin lauseet ”ovat kuin saranat, joiden varassa kysymykset ja epäilyt liikkuvat” (341). Tulkinnoissa onkin alettu puhua saranalauseista (engl. hinge proposition) ja niiden asemasta kielessä. On kuitenkin varsin kiistanalaista, mitä tällaisilla saranalauseilla tarkoitetaan ja mikä niiden suhde esimerkiksi varmuuksiin on. Yhden vastauksen voi tarjota vertaamalla saranalauseita Wittgensteinin maailmankuvan (Weltbild) käsitteeseen. Maailmankuva ja saranalauseet ovat keskeisessä asemassa myös, jos Varmuudesta tulkitaan uudeksi vaiheeksi Wittgensteinin filosofiassa.
Wittgenstein esittää usein, että varmuudet ilmenevät asenteena toiminnassamme. Tästä on kyse esimerkiksi hänen todetessaan, että ”elämäni osoittaa, että tiedän tai olen varma…” (§ 4) tai ”toimin täydellä varmuudella” (§ 174). Jos näitä huomioita verrataan edellä esitettyyn saranametaforaan, tuntuu luonnolliselta ajatella, että saranalauseet ovat yritys ilmaista perustavia varmuuksia kielessä. Esimerkiksi yksinkertaisessa istumisen aktissa tuntuu ilmenevän monia varmuuksia, joita voidaan kuvata esimerkiksi seuraavien saranoiden avulla: ”tuoli on olemassa”, ”olen olemassa”, ”mieleni ulkopuolisia objekteja on olemassa” jne. Varmuus ei kuitenkaan tällaisen esimerkin valossa tunnu palautuvan yksittäisiin tekoihin tai toteamuksiin. Jokapäiväisessä toiminnassa ilmenee pikemmin useita päällekkäisiä varmuuksia, kuten edellisessä istumisesimerkissä. Wittgenstein toteaakin, ettemme opi niinkään yksittäisiä arvostelmia kuin kokonaisen lauseiden järjestelmän (§ 140–142). Tätä lauseiden järjestelmää Wittgenstein nimittää maailmankuvaksi.
Wittgenstein toteaa, että maailmankuvaa kuvaavat (sarana)lauseet voisivat kuulua mytologiaan, ja että niiden rooli tässä mytologiassa vastaa pelisääntöjen roolia, jotka kuitenkin opimme käytännössä, emme joukkona sääntöjä (§ 95). Vaikkei Mooren luettelemia truismeja tiukassa mielessä voidakaan tietää, niiden lausumisella näyttäisi kuitenkin olevan heuristinen merkitys. Yhtäältä ne tekevät selväksi sen, että niitä ei voi tukea tai epäillä, toisaalta ne näyttäisivät osoittavan elämässämme kielen taustalla vaikuttavia varmuuksia. Vaikka varmuudet eivät varsinaisesti ole tosia tai epätosia, niin pukiessamme ne kielellisen saranan muotoon tavallaan käsittelemme niitä tosina, joskin tiukassa mielessä ne ovat vailla mieltä. Tästä seuraa edelleen se, että niiden ollessa loogisessa suhteessa tietoväittämiin niiden totuusarvo ei häviä. Voimme esittää tietoarvostelmia ja perustella niitä saranlauseiden avulla, ja jokaisen on mahdollisuus vakuuttua tai olla vakuuttumatta näistä lauseista, joista alkuperäisen arvostelman totuus ja epätotuus loogisessa mielessä seuraa. Itse vakuuttuminen on kuitenkin muutos varmuusasenteessa, jonka yhteydessä on mieletöntä puhua totuudesta tai epätotuudesta.
Wittgensteinille maailmankuva on jotain hyvin perustavaa. Hän toteaa, että emme vakuuttaudu sen paikkansapitävyydestä ja että ”maailmankuva on peritty tausta, jolla teen eron toden ja epätoden välillä” (§ 94). Ilmaus ”peritty tausta” viittaa tässä siihen, että sen kuvaus lausejoukkona on aina epätäydellinen, vaikka periaatteessa se voidaankin kuvitella lauseiden järjestelmänä. Maailmankuva ei siis ole ainoastaan joukko lauseita. Tämä seuraa siitä, että varmuudet, joista maailmankuva ilmenee, eivät palaudu yksittäisiin (sarana)lauseisiin, vaan pikemminkin niitä voidaan tavoitella saranalausein. Edelleen maailmankuvaa voidaan välittää ainoastaan kielessä saranalauseiden avulla, mutta se, mitä välitetään, siis maailmankuva itse, ei ole puhtaasti kielellinen. Joidenkin asioiden varmuus ja myös maailmankuva tulee minulle ilmeiseksi, ja tätä ilmeisyyttä voidaan yrittää esittää saranalausein. Samasta syystä Wittgensteinin maailmankuvan käsitettä ei pidä myöskään sekoittaa sanan siihen merkitykseen, jolla normaalisti puhutaan esimerkiksi tieteellisestä maailmankuvasta.
Siinä missä tavallisesti ajatellaan yksilön voivan valita oman maailmankuvansa, perityllä taustalla ei ole tällaista valinnan mahdollisuutta. Wittgensteinin maailmankuva viittaa johonkin elämänmuodossa jaettuun. Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, ettei maailmankuva voisi muuttua. Wittgensteinin mukaan mytologia voi joutua takaisin liikkuvaan tilaan. Hänen kuuluisassa metaforassaan maailmankuva on ajatusten joenuoma, joka kanavoi kaikkia uskomuksiamme kuin liikkuvaa vettä. Uoma ei ainoastaan kanavoi vettä, vaan myös siinä virtaava vesi muuttaa sen rakennetta. Edelleen Wittgenstein toteaa, että osaksi virran äyräs on kovaa kiveä, joka on altis vain huomaamattomalle muutokselle, osaksi hiekkaa, joka huuhtoutuu veden mukana paikasta toiseen. (§ 96–99.) Metaforan tulkinnasta ei vallitse täyttä yksimielisyyttä, mutta melko tavanomaista on esittää, että virtaava vesi samaistuu lauseisiin, joiden totuutta tai epätotuutta voidaan koetella, ja hiekka ja kalliopohja ovat se, mitä vasten näitä lauseita koetellaan. Hiekan ja kalliopohjan erottaminen on johtanut monet tulkitsijat edelleen ajattelemaan, että varmuuksissa tai saranalauseissa (kumpiin ne sitten samastetaankaan) on keskinäisiä eroja. Jotkin saranalauseet ovat kiinteämpiä, toiset helpommin vaihdettavissa.
Wittgenstein ei käytä käsitteitä ”elämänmuoto”, ”maailmankuva”, ”varmuus”, ”tieto” ja ”saranalause” yksiselitteisesti, eivätkä tulkitsijat ole yksimielisiä niiden sisällöstä. Tässä niitä on käsitelty siten, että saranalauseet ilmaisevat varmuuksia, jotka ilmenevät elämänmuodossa. Maailmankuva on puolestaan kielellinen; se on mytologia, joka ilmaistaan saranalausein. Mooren varmaksi tietämät truismit eivät itse asiassa voi olla tietoa, vaikka niillä näyttäisi olevan empiirisen arvostelman muoto. Pikemminkin hän lausuu saranalauseita, joilla hän yrittää ilmaista varmuusasenteita. Mooren näkemyksien ohessa Wittgenstein tuntuu kuitenkin suhtautuvan nuivasti myös skeptisismiin.
Wittgensteinin tarkastelun voidaan nähdä liittyvän kahdentyyppiseen skeptisismiin. Yhtäältä skeptisismiin teoriana ja toisaalta skeptisismiin asenteena (pyrrhonismi). Skeptisismiä teoriana voidaan luonnehtia väitteellä ”en voi tietää asiaa x”. Edelleen tämän kautta skeptisismi voi olla metodi, kuten Descartesilla, tai vahvempi epistemologinen sitoumus. Edellä esitetystä tuntuu seuraavan, että Wittgenstein on eräässä mielessä skeptikko, sillä hänen mukaansa perustavia varmuuksia ei voi tietää varmasti tosiksi. Mutta jos skeptistä epäilyä tarkastellaan näiden epäilyjen oikeutuksena, Wittgenstein tuntuisi sanoutuvan siitä irti. Kartesiolainen epäily ajautuu umpikujaan siinä, että se etsii varmaa tiedon perustaa, vaikka onkin totta, että tietyillä lauseilla on erilainen looginen asema kuin toisilla. Wittgenstein voisi vastata skeptikon epäilyyn ”en voi varmuudella tietää jotakin” sanomalla ”voin uskoa sen” (§ 520).
Tilanne on kuitenkin hieman monimutkaisempi pyrrhonismin kohdalla, jos se ymmärretään asenteena, joka myös sanoutuu irti mahdollisuudesta tietää perustavia varmuuksia. Wittgenstein saattaisi kuitenkin huomauttaa pyrrhonistille, että joka tapauksessa me elämässämme lähdemme siitä, että jotkin asiat ovat meille varmoja, eikä epäilyn mahdollisuudesta seuraa kielipelin mahdottomuus (§ 392). Wittgenstein tuntuu sanovan, että jos jokin asia on minulle perustava varmuus, sen epäileminen ei ole mielekästä.
Perustavien varmuuksien pukeminen saranalauseiden kaapuun johtaa helposti ajattelemaan, että niitä voidaan mielekkäästi epäillä. Esimerkiksi lause ”punainen on väri” voidaan kieltää sanomalla ”ei ole niin, että punainen on väri”. Kieltoa voidaan kuitenkin pitää mielettömänä sen perusteella, että lause ”punainen on väri” ei ilmaise mitään uskomusta, vaan on sääntö sille, kuinka sanaa punainen kielessä käytetään. Tilanne ei ole yhtä selkeä lauseiden ”käteni on olemassa” tai ”maailma on ollut olemassa jo pitkään ennen syntymääni” kohdalla. Ne näyttävät pikemmin empiirisiltä uskomuksilta kuin kielen käyttöä ohjailevilta säännöiltä, minkä vuoksi niiden kielto ei ole intuitiivisesti yhtä mieletön kuin edellisen esimerkin kohdalla, ja joissain konteksteissa niitä voikin mielekkäästi epäillä. Wittgenstein mukaan filosofinen epäily, joka kohdistuu erehtymisen periaatteelliseen mahdollisuuteen, ei näiden lauseiden kohdalla kuitenkaan ole mielekästä. Lause ”oikea käteni on olemassa” on kielellinen ilmaus siitä perustavasta varmuudesta, joka ohjaa kielenkäyttöäni esimerkiksi sanoessani ”olen oikeakätinen” tai ”kirjoitan oikealla kädelläni”. Erehtyminen näistä lauseista on erehtymistä kielenkäytöstä.
Jos pyrrhonisti huomauttaisi mihin tahansa saranalauseeseen, että ”et voi olla varma siitä”, ei Wittgensteinin tarvitse kuin vastata olevansa vakuuttunut siitä. Pyrrhonistin ei kuitenkaan tarvitse olla tästä Wittgensteinin kanssa samaa mieltä. Wittgensteinin kanta muistuttaa relativismia, joka sallii totuuden suhteellisuuden johonkin viitekehykseen nähden. Ei ole olemassa mitään universaaleja totuuksia, vaan tietyt varmuudet lyövät lukkoon sen kontekstin, jossa joitain uskomuksia tarkastellaan. Kuitenkin voidaan perustellusti kysyä, mihin asti tällainen relativismi ulottuu. Jos maailmankuva on yhteisöllisesti jaettu, niin välttämättä täytyy olla useampia henkilöitä, joilla on ainakin joitain yhteisiä varmuuksia. Edelleen jos jonkun maailmankuva eroaa täysin meidän maailmankuvastamme, on perusteltua ajatella, ettemme voisi ymmärtää häntä. Lisäksi Wittgenstein ei vaikuta olevan niinkään kiinnostunut erilaisista teoreettisista filosofisista malleista, kuten skeptisismistä tai relativismista, vaan hän tavallaan kuvailee luonnollisen kielenkäytön logiikkaa ilman empiiristä havaintopohjaa tiettyjen ajatuskokeiden kautta. Tästä luonnollisen kielen logiikasta hän esittää huomion, että ymmärtääksemme henkilöä, meillä täytyy jo olla valmiiksi useita jaettuja varmuuksia. Wittgenstein sanookin, että Mooren luettelemat truismit ovat luonteeltaan sellaisia, että me kaikki tiedämme ne, jos kerran hän tietää ne (§ 100).
Wittgenstein antaa myös esimerkin tilanteesta, jossa omalaatuisissa olosuhteissa kasvanutta henkilöä yritetään saada vaihtamaan maailmankuvaansa. Henkilö on koko ikänsä kasvanut uskossa, että maailma on syntynyt 50 vuotta sitten. Tällaisessa tilanteessa voidaan ajatella, että meillä on olemassa joitain jaettuja varmuuksia, joiden pohjalta henkilön uskomuksia vastaan tai niiden puolesta voidaan esittää argumentteja. Toisaalta jaettujen varmuuksien puuttuessa myös argumentointi on poissuljettu. Tässä tapauksessa kyse on maailmankuvan välittämisestä, joka tapahtuu ”eräänlaisen suostuttelun” avulla. (§ 262.) Wittgenstein ei kuitenkaan anna eksplisiittistä vastausta sille, mitä tämä argumentoinnista eroava ”eräänlainen suostuttelu” on.
Wittgenstein on relativisti siinä suppeassa mielessä, että väittämien totuus on aina suhteessa joihinkin muihin väittämiin. Tämä ei kuitenkaan ratkaise sitä, voiko ihmisyhteisöillä olla aidosti eroava maailmankuva, vai onko maailmankuvien välillä vain aste-eroja niin, että ainakin jotkut varmuudet ovat jaettuja. Esimerkiksi ristiriidan lakia voidaan esittää yhteisössä jaetuksi. Kysymys relativismista ja erityisesti kulttuurirelativismista liittyy edelleen kysymykseen wittgensteinilaisesta uskonnonfilosofiasta sekä mahdollisuuteen vertailla erilaisia maailmankuvia.
Teoksesta esitettyjen tulkintojen voidaan nähdä alkavan von Wrightin kirjoittamasta esseestä ”Wittgenstein on Certainty”, joka perustuu hänen esitelmälleen vuodelta 1970. Vaikka kirjoitus on varsin suppea ja kirjoittaja toteaakin vain yrittävänsä lyhyesti esittää Varmuudesta-teoksen pääajatukset, siinä hahmotellaan useita teemoja, joilla on ollut huomattava vaikutus myöhempiin teoksen tulkintoihin. Kirjoituksesta on peräisin esimerkiksi näkemys, jonka mukaan elämänmuoto on maailmankuvan esiteoreettinen vastine.
Toinen varhainen tulkinta löytyy Rush Rheesin luentosarjasta, joka on myös pidetty vuonna 1970, ja jonka D.Z. Phillips on julkaissut vuonna 2003. Rhees esittää, että Varmuudesta liittyy olennaisesti Wittgensteinin muuhun filosofiaan, ja että varsinaisesti teos käsittelee logiikkaa. Logiikalla Rhees tarkoittaa, että teos tutkii sitä, mitä logiikka on tai mitä loogiset toimintaperiaatteet ovat, mikä edelleen palautuu tutkimukseksi siitä, minkä voidaan katsoa kuuluvan osaksi kielipeliä. Esimerkiksi todetessaan epäilyn olevan tietyissä tilanteissa mahdotonta Wittgenstein kuvailee kielipeliä, ja tämä kuvailu kuuluu logiikkaan. (Rhees 2003, 48–51.) Koska Rheesin luennot on julkaistu niin myöhäisessä vaiheessa, von Wrightin luenta on aikanaan vaikuttanut huomattavasti enemmän teoksesta esitettyihin tulkintoihin. Toisaalta Rhees on ainakin D.Z. Phillipsin taustalla – hän on puolestaan osallistunut aktiivisesti keskusteluun Wittgensteinin filosofiasta sekä edelleen wittgensteinilaisesta filosofiasta. Phillipsin päätökseen julkaista varmuutta käsittelevät Rhees-muistiinpanonsa on osittain varmasti vaikuttanut myös se, että Varmuudesta-teos on 1990-luvun puolivälin jälkeen noussut keskeiseksi tutkimuskohteeksi Wittgenstein-tutkimuksessa. Tämä perustuu erityisesti Danièle Moyal-Sharrockin näkemyksiin Filosofisten tutkimusten jälkeisestä ns. ”kolmannesta Wittgensteinista”, jolla hän tarkoittaa tuolloin syntynyttä uutta vaihetta Wittgensteinin ajattelussa, joskin kysymys tämän jaottelun mahdollisuudesta on varsin kiistanalainen.
Avrum Stroll puolustaa Moyal-Sharrockin kanssa näkemystä kolmesta Wittgensteinista, ja hänen teoksensa Moore and Wittgenstein on Certainty (1994) on vaikuttanut suuresti juuri Moyal-Sharrockin tulkintaan. Stroll esittää Wittgensteinin omaksuvan ns. ei-propositionaalisen foundationalismin, jonka mukaan tiedon perusteiden on kyllä loputtava johonkin, mutta tuo perusta itse ei ole propositionaalista tietoa, jonka voitaisiin sanoa olevan totta tai epätotta. Stroll hyväksyy myös von Wrightin ajatuksen elämänmuodosta maailmankuvan taustalla todetessaan yhteisön konstituoivan maailmankuvan (Stroll 1994, 170), ja viime kädessä perustavat varmuudet palautuvat juuri yhteisön käytäntöihin. Strollin mukaan Wittgensteinin varmuuksista voidaan edelleen erottaa absoluuttinen ja relatiivinen muoto. Jotkin varmuudet ovat varmoja ainoastaan johonkin kontekstiin nähden, toiset kontekstista riippumatta. Esimerkki edellisestä on vaikkapa lause ”tuo on puu”, joka on varmuus metsurin kaataessa puuta mutta jolla voidaan myös vastata kysymykseen ”onko tuo pensas?” Absoluuttisesti varma on esimerkiksi lause ”maailma on olemassa”.
Moyal-Sharrock modifioi Strollin ideaa ei-propositionaalisesta foundationalismista. Hänen mukaansa saranalauseet voidaan kategorisoida neljään ryhmään, jotka ovat kieliopilliset, henkilökohtaiset, paikalliset ja universaalit saranat. Se, että Moyal-Sharrock pitää Filosofisten tutkimuksien jälkeisiä kirjoituksia uutena vaiheena Wittgensteinin ajattelussa, johtuu siitä, että hänen mukaansa vasta Varmuudesta-teoksessa Wittgenstein huomaa myös kolmen viimeksi mainitun ryhmän kuuluvan osaksi kieliopillisten sääntöjen joukkoa. Tätä väitettä voidaan kuitenkin kritisoida esimerkiksi ostensiivisten määritelmien kautta, jollaisia ovat esimerkiksi lauseet ”tässä on käsi” tai ”tuo on puu”. Nämä on mahdollista tulkita kieliopillisiksi säännöiksi jo Moyal-Sharrockin termein ”toisella Wittgensteinilla”. Moyal-Sharrock kannattaa Strollin tavoin ajatusta joidenkin varmuuksien absoluuttisuudesta, jolloin ne ilmenevät loogisena perustana kaikelle mahdolliselle toiminnalle. Käytännöt ovat tässä luennassa Wittgensteinille kieleen nähden ensisijaisia, ja esimerkiksi saranalause ”ulkomaailma on olemassa” ilmenee mistä tahansa yhteisön käytännöstä, jota väite aina loogisesti edeltää. Näin Moyal-Sharrock pitääkin Wittgensteinia ns. loogisena pragmatistina.
Sen lisäksi, että Varmuudesta-teosta luetaan Wittgensteinin ajattelun uutena vaiheena, myös vastakkaisia tulkintoja on esitetty. Yhtenä esimerkkinä tästä on juuri edellä mainitut Rheesin ja Phillipsin luennat. Edelleen teokseen sovelletaan usein myös tulkintoja, jotka noudattavat laajasti niitä päätulkintalinjoja, joita Wittgensteinin muuhun filosofiaan sovelletaan. Moyal-Sharrockin yhdessä William H. Brennerin kanssa toimittamassa teoksessa Readings of Wittgenstein’s On Certainty on kategorisoitu neljä tyypillistä teokseen sovellettavaa luentaa. Kuten toimittajat teoksen johdannossa toteavat, näitä luentoja ei tarvitse nähdä jyrkästi eroavina, vaan niitä voidaan lähestyä toisiaan täydentävinä ja Wittgensteinin monisyisen ajattelun eri aspekteja painottavina. Seuraavassa esittelyssä lukutapoja edustavat tulkitsijat on otettu juuri tämän Readings -teoksen kirjoittajista ja teoksen jaottelua noudattaen.
Ensimmäinen eroteltu luenta on ns. kehysluenta. Tähän lukeutuvat sekä edellä mainitut Stroll ja Moyal-Sharrock että joitakin Wittgensteinin oletettuun foundationalismiin kriittisemmin suhtautuvia tulkitsijoita, kuten Michael Williams ja Joachim Schulte. Ideana ei tässä ole painottaa pelkästään totuuden suhteellisuutta johonkin kehykseen nähden, vaan että on lisäksi olemassa universaali kehys, jota voidaan pitää jaettuna kaikissa maailmankuvissa.
Toinen luenta on ns. transsendentaalinen luenta, jonka mukaan teoksessa määritellään mahdollisen kokemuksen tai kielen välttämättömiä ennakkoehtoja kieliyhteisön käytännöistä käsin. Sen edustajia ovat ainakin H. O. Mounce, William H. Brenner ja Anthony Rudd. Periaatteessa tämä luenta muistuttaa kehysluentaa siinä, että senkin mukaan on olemassa universaali, transsendentaalinen kehys, jota vasten uskomuksia voidaan arvioida. Tässä mielessä näitä kahta luentaa voidaan pitää toisiaan täydentävinä. Tätä luentaa on perustellusti kritisoitu siitä, että monia transsendentaalifilosofialle tyypillisiä piirteitä on Wittgensteinin kohdalla joka tapauksessa hylättävä. Näiden joukossa on mm. transsendentaalinen subjekti, subjekti¬–objekti-dikotomia sekä analyyttinen–synteettinen-erottelu.
Episteeminen luenta keskittyy teoksen antiin nykyiselle tietoteoreettiselle keskustelulle. Jos varmuus on asenne, kuinka sillä voi olla episteemistä painoarvoa? Luentaa voidaan lähestyä edellä kuvatun pyrrhonismin kautta, joka kieltää episteemisesti mielenkiintoisten tietoväitteiden mahdollisuuden. Wittgenstein tavallaan hyväksyy ja hylkää tällaisen skeptisismin väittämällä, että itse asiassa varmuudet eivät ole episteemisesti vaan loogisesti mielenkiintoisia, minkä vuoksi herää kysymys myös siitä, mitä annettavaa teoksella voi olla epistemologialle. Episteeminen luenta lähtee etsimään vastausta tähän kysymykseen, mutta vastaukset teoksen tietoteoreettisesta relevanssista ovat eroavia. Nykyisen tietoteoreettisen keskustelun kautta teokseen ovat kiinnittäneet huomiota ainakin Thomas Morawetz, Duncan Pritchard ja Michael Kober.
Viimeinen esitelty luenta on terapeuttinen, jonka mukaan jo sellaisten asioiden toteaminen, että jotkin asiat ovat meille varmoja, on oikeastaan liikaa sanottu. Wittgenstein käyttää näitä puhtaasti heuristisessa mielessä, ja myös tällaisten arvostelmien esittämisestä tulisi pidättyä. Tämä tulkinta liittää teoksen olennaisesti Wittgensteinin muuhun filosofiaan, jonka tulkinnoista se on osa ns. uuswittgensteinilaista luentaa. Edelleen se vastustaa myös senkaltaisia kvasiteoreettisia määritelmiä, joihin sen mukaan muut luetellut luennat syyllistyvät. Tämän nykyisin varsin suositun luennan on eksplisiittisesti Varmuudesta-teoksen tulkintoihin ulottanut Alice Crary, Edward Minar ja Rupert Read. Luentaa sanotaan terapeuttiseksi, sillä sen perusteella tulisi hylätä ajatus filosofisesta teoriasta. Sen sijaan, että esitetään ratkaisuja filosofisille, esimerkiksi tietoteoreettisille ongelmille, nämä ongelmat osoitetaan illusorisiksi ja kielen rakenteeseen kätketyiksi. Filosofia on kuin terapiaa, joka auttaa meitä hylkäämään nämä ongelmat vaikka ne periaatteellisesti olisivatkin ratkeamattomia.
Wittgensteinin filosofiaa on tutkittu paljon Suomessa, mutta mielenkiinto ei tässä yhteydessä ole yleensä kohdistunut vain Varmuudesta-teokseen. Yleensä Varmuudesta nousee esille osana muuta Wittgensteinin myöhäisfilosofiasta käytyä keskustelua. Poikkeuksen tässä muodostaa jo edellä käsitelty von Wrightin essee ”Wittgenstein varmuudesta”, joka on merkittävä avaus kaikille teoksesta esitetyille tulkinnoille. Tietysti on myös muistettava von Wrightin osuus teoksen toimittamisessa. Kuten myös edellä on mainittu, Lars Hertzberg on tehnyt teoksesta standardi-ruotsinnoksen.
Hertzberg on von Wrightin ohessa myös keskeisimpiä filosofeja, jonka kirjoitukset ovat jo pitkään liittyneet Varmuudesta-teokseen, ja ohessa myös kysymykseen kolmannesta Wittgensteinista. Muutama tärkeä Hertzbergin kirjoitus on mainittu jatkolukemista -osuudessa. Hertzbergin lisäksi Olli Lagerspetz on myös kirjoittanut paljon Wittgensteinin myöhäisimmästä vaiheesta.
Wittgensteinilaisen uskonnonfilosofian yhteydessä Varmuudesta-teosta ei voi sivuuttaa. Sitä on harrastanut erityisesti systemaattisen teologian professori Reijo Työrinoja, lähtien jo hänen väitöskirjastaan Uskon kielioppi (1984). Tähän keskusteluun on filosofeista sittemmin liittynyt erityisesti Jyväskylän yliopiston professori Sami Pihlström, joka yhdistää Wittgensteinin ajattelua uskonnonfilosofisten pohdintojen lisäksi myös pragmatismin ja transsendentaalifilosofian perinteisiin.
Suomessa koulutuksensa hankkinut, sittemmin erityisesti Britanniassa vaikuttanut Martin Kusch on myös osoittanut kiinnostusta Wittgensteinin Varmuudesta-teokseen. André Maury on julkaissut lukuisia artikkeleja Wittgensteinin myöhäisfilosofiasta, joista eräs käsittelee eksplisiittisesti Varmuudesta-teosta. Osaltaan ”tiedon” ja ”varmuuden” käsitteiden tutkimukseen myöhäisen Wittgensteinin tuotannossa on vaikuttanut Oskari Kuusela. Myös Jaakko Hintikka on julkaissut paljon Wittgensteinin myöhäisfilosofiasta, muttei yleensä viittaa olennaisesti Varmuudesta-teokseen.
Wittgenstein-viittaukset kuten tämän sanakirjan Wittgensteinia yleisesti käsittelevässä artikkelissa.
Bouwsma, O. K. (1986). Wittgenstein – Conversations 1949–1951. Toim. J.L. Craft ja Ronald E. Huswitt. Hackett Publishing Company, Indianapolis.
– O. K. Bouwsman tallentamia keskusteluita Wittgensteinin kanssa Varmuudesta-teoksen kirjoittamisen aikoihin.
Hertzberg, Lars (1981). “Science and Certainty”. Teoksessa Ingmar Pörn (toim.) Essays in Philosophical Analysis, Acta Philosophica Fennica vol. 32, Helsinki.
– Kirjoittaja lähestyy skeptisismin ongelmaa läheisessä yhteydessä Varmuudesta-teokseen.
Hertzberg, Lars (1994). The Limits of Experience. Acta Philosophica Fennica vol. 56, Helsinki.
– Wittgensteinilaista filosofointia harjoittava teos sisältää myös mielenkiintoisia kommentteja Wittgensteinin myöhäisfilosofiaan ja Varmuudesta-teokseen.
McGinn, Marie (1989). Sense and Certainty: a Dissolution of Scepticism. Blackwell, Oxford.
– Keskeisiä Varmuudesta-teosta käsitteleviä tulkintoja, jossa esitetään kuinka Wittgenstein eräässä mielessä häivyttää skeptisismin ongelman.
Morawetz, Thomas (1978). Wittgenstein and Knowledge: The Importance of On Certainty. The University of Massachusetts Press, Amherst (USA).
– Tämä verrattain varhainen tulkinta näkee Varmuudesta -teoksella itsenäistä arvoa, mutta eksegeettisenä tulkintana tähän kannattaa suhtautua varauksella. Jos on kiinnostunut Wittgenstein-tutkimuksen ja erityisesti Varmuudesta-teoksen tutkimuksen kehityksestä, tällä teoksella on historiografista mielenkiintoa.
Moyal-Sharrock, Danièle (2005). Understanding Wittgenstein’s On Certainty. Palgrave MacMillan, Hampshire (UK).
– Vaikutusvaltainen ja selkeä tulkinta Wittgensteinin Varmuudesta-teoksesta, jonka kirjoittaja keskeinen hahmo ”kolmas Wittgenstein” -keskustelussa. Teoksessa esitetään Varmuudesta niin sanottuna loogisena pragmatismina.
Moyal-Sharrock, Danièle (toim.) (2004). The Third Wittgenstein. Ashgate, Aldershot (UK).
– Mielenkiintoinen artikkelikokoelma, jossa Filosofisten tutkimusten jälkeisiä kirjoituksia käsitellään kolmantena vaiheena Wittgensteinin ajattelussa. Pääpaino Varmuudesta-teoksella.
Moyal-Sharrock, Danièle ja Brenner, William, H. (toim.) (2005). Readings of Wittgenstein’s On Certainty.
– Esittelee neljä erilaista luentaa Varmuudesta-teokseen. Lähtökohtaisista eroavuuksista huolimatta ne kuvaavat hyvin niitä aspekteja, jotka ovat teoksessa läsnä.
Rhees, Rush (2003). Wittgenstein’s On Certainty: There – Like Our Life. Edited by D.Z. Phillips. Blackwell, Oxford.
– Wittgensteinin kuuluisan oppilaan esitys Wittgensteinin ajatuksista perustuu hänen luentoihinsa 1970-luvulla, mutta on julkaistu valitettavan myöhään. Voidaan nähdä osittain vastakkaisena kahden muun Wittgensteinin jäämistön oikeudenhaltijan (Anscombe ja von Wright) näkemyksille. Sisältää myös Phillipsin esityksen Rheesin tulkinnasta.
Stroll, Avrum (1994). Moore and Wittgenstein on Certainty. Oxford University Press, Oxford.
– Mielenkiintoinen teos käsittelee Wittgensteinin ja Mooren ajatuksia varmuudesta, päätyy argumentoimaan Wittgensteinia ns. ei-propositionaalisen foundationalismin kannattajana.
Winch, Peter (1972). Ethics and Action. Routledge and Kegan Paul, Lontoo.
– kokoelma Winchin kirjoituksia Wittgensteinista. Ei liity suoraan Varmuudesta-teokseen, mutta toimii taustana Winchin toiselle esseekokoelmalle, jossa Varmuudesta keskeisessä asemassa.
Winch, Peter (1987). Trying to Make Sense. Basil Blackwell, Oxford.
– Winchin toinen Wittgensteinia käsittelevä esseekokoelma, jossa erityisesti teksti ”Im Anfang war die Tat” tärkeä kontribuutio keskustelulle Varmuudesta-teoksen ympärillä. Lisäksi tärkeä teos Wittgensteinin uskonnonfilosofiaa käsiteltäessä, joka edelleen liittyy olennaisesti myös Varmuudesta-teokseen.
von Wright, G.H. (1972). ”Wittgenstein varmuudesta”. (Wittgenstein on Certainty). Wittgenstein, Ludwig (1974), Varmuudesta.s. 11-30. Alun perin teoksessa von Wright, G.H. (toim.) (1972) Problems in the Theory of Knowledge, Martinus Nijhoff, Haag. Tarkistettu englanninkielinen versio teoksessa von Wright, G.H. (1982) Wittgenstein, Blackwell, (Oxford).
– Ensimmäinen tulkinta Wittgensteinin Varmuudesta-teokseen. Lyhyt, mutta erittäin valaiseva ja vaikuttaa edelleen tärkeänä taustana teoksesta käytävässä tulkintakeskustelussa. Selkeytensä vuoksi sopii erinomaisesti johdannoksi teokseen.


text:
Seksitrefit Picture Porn Homoseksuaaliseen / Vapaa Homoseksuaali
Culo videos lesbianas putas videos porno masage porno madre caliente xxx sexo anal brutal anal vidios xx gratis mujeres mayores follando a su hija porno maduras gratis xxx seso duro gratis mujer follando como chupar un coño abierto petardas tube porn videos porno asiático rubias desnudas virgenes ver videos gratis maduras peludas vidios maduras porno anal morenas maduras pelicula porno xx porn videos de solteras follando porno follar en la mejor porno con jovenes super tetas tias con x amater quiero ver peliculas porno mamadas morenas chica desnudandose nekane sweet porno besos mamando penes de sexo entre lesvianas phorno porno travesti tetas xx porn 18 años pornostar tube milf porn porno gratis lesbianas chicas desnudas los mejores actrices gordasxx videos de lesbianas videos maduras sexo amateur xxx alexis texas follando lesbianas tetas naturales porno twink porno gratis follar video porno espanol videos porno xxx maduras spanish porn porno ver videos follar videos ñorno xxx mujeres tetonas muy porno tetas naturales porno porno gratis vídeos videos xxx en español triple penetracion descargar videos gratis muyzorrras jovenes xxx tias buenas porno analporn porno abuelas tetonas desnudas virgenes porno homosexual peliculas lesbianas follando maduras maduras lesvianas jovenes follando enfermeras porno amater porno gratis tias buenas xxx gratis 18 masturbacion maduras.
con tetonas folladas tetonas videos porno gratis porno gratis porno free video anal tetonas gorditas alyssa branch video porno gratis ver porno folladas hentaies mujeres videos porno de travestis follando jovenes follando porno español porno en español gratis porno de transexuales xxx hentai video porno dunia montenegro videos porno madura video amateur videos pornos vintagexxx videos xxx porno amateur porno española follando actrices xxx spanish porn mujeres negras desnudas videos xxx gratis porno gorditas maduras porno asiatica casting porno gratis travestis follando culonas videos de sexo videos viejasputas putillas follando coños peludos fotos de maduras best porn videos pornos travestis con maduras viejas folladoras comiendo coño sexo gratis peluda follando pilladas por no petardas fetichismo pies xxx maduras maduras.
con porno gai sonia baby porno gratis de mujeres gratis porno pollas enormes porno grati milf porno. cumlouder videos de transexuales gratis videos de casa cachonda porno completos porno gratis negras follando en español videos porno maduras ver videos porno gratis videos porno despedidas de monjas rubios desnudos video videos de parejas porno casero maduras culitos calientes follando travestis gratis estrellas porno maduras maserati xxx hentai jovenes lesvianas gratis lesvianas gratis follar gordas xxx chicas porn videos mugeres desnudas culonas negras mamando pollas follando gratis descargar videos ponor gratis lesbianas gratis 19rubias porno cocina porno lesbico x masajes eróticos bibi jones videos de lesbianas videos interracial videos porno de casa cachonda vídeos gratis mamadas porno gratis abuelas follando porno travesti porno español videos abuelas follando culonas videos sexo web cam amater es.
con abuelas gordos trio con gordas follando follando culonas gratis amater español gordasputas corridas maduras mujeres lesvianas gratis xxx mejor porno de mujeres maduras calentorras tori black videos porno masturbacion femenina trios mejores actrices porno tube mujeres maduras porno gratis peludas follando en cordoba porno español de trios videos trans videos porno profesoras follando embarazada videos gratis follando videos gratis folla a su hija porno en castellano porno espanol videos maduros lesbianas negro videos de intercambio de lesvianas videos porno arabe chicas para parejas videos de tetonas negras calientes videos porno ama de xexo porno hd videos amateurs petardas maduras tetonas porno tetas grandes eyaculaciones femeninas doble penetracion vaginal actriz porno maduras gratis folla a su vecina xxx videos pirnos porno melani rios videos de putas negras video porno videos x amater corridas de abuelas calientes viejas chupando pollas grandes videos masajes videos de parejas españolas videos chicas 19 videos porno joven videos sexuales gratis videos mejores videos sexo videos xxx rubias porno casero peliculas porno grati tetas grande porno españolas follando con maduras tias buenas videos porn gente haciendo pajas fetichismo pies porno en castellano follandose al fontanero videos gratis mujeres videos analporn sexo lesbico chicas sex free masage pelis x porno con jovenes maduras amateur negras gordas sexo vidio porno lesbianas maduras nacho vidal ver pelicula porno asiatico chicos desnudos en español parejas follando vídeos pornos gratis lesvianas videos porno en playas nudistas porno gratis de travestis xxx porn abuelas masturbandose nekane porn porno tuve las mas putas tetona masturbandose follando con las mejores actrices porno abuelas x porno gratis spanish porn abuelas haciendo el coño caliente chochos xxx porno negra tetona abuelas culonas porno español tetas grandes penes gigantes videos xxx videos xxx videos porno gratis rubias 19 videos latinos animacion porno gratis sasha grey follando en la playa porno frances videos porno gratis de travestis follando madre folla en el culo chica desnudandose jenna jameson xxx mejor porno xx mature manga follar bien chicas masturbandose casting xx tetonas negras x chicas 19 vids porn videos videos porno español coños peludos tetas xx porno de porno 18 porno pelirojas pollas negras videos de sexo árabe porno vaginas peludas pareja joven follando pollas peludas bondage videos xxx hd travestis maduras gratis tias buenas folladas torbe mujeres mujeres maduras porno madura tube hd porno bisex gorda vídeos porno masaje xxx gratis coñito maduras.
Suomi24h treffit kostamus homoseksuaaliseen naiset
Gordas tube nekane follando penetracion vaginal videos eroticos pelis porno con tetas grandes corridas porno coumlouder secretarias buenas videos gratis porno negras desnudas el amor xxx videos porno xxx tetas porn porno de asiaticas cachondas follando enfermeras porno hd video videos x video porno bueno porno eyaculacion femenina videos porbo gratis gente haciendo el amor vidios porno 18 follar por el amor vidios porno culonas gratis sexo videos porno rubias xxx tube cumloader español anal porno porn videos putas rubias x porno 3d putas gordas viejas calientes enfermeras porno de chicas cumloude videos sadomaso porno amater es.
con tios buenos follando culonas paris hilton porn videos hentai maduras. con viejas foyando porno homosexual peliculas porno para mujeres maduras tetonas españolas follando duro xxx putas xx gratis hentaixxx videos gratis videos chicas con maduritas porno tetas buenas masturbandose xxx videos de madura tias en la calle orgias el mejor porno con viejas videos gratis mujer follando maduras gratis maduras porno gratis vídeos porno mujeres tetonas ver coños jovenes follando porno con españolas gratis actor porno videos pornograficos gratuitos alexia texas video porno tetonas morenas porno arabes follar videos follando videos porno con latinas culonas pollas grandes corridas de solteras porno peliculas xxx nacho vidal ver pelicula porno con porno español grati tori black porn amateur videos xx sexo árabe riley steele vidios por el amor video porno masaje anal hd porno xxl gratis videos porno 80 estudiantes follando ribias 19 porno familiar porno cachas videos videos cunnilingus porn petardas cumlouder españolas follando pilladas por no comics porno gratis porno chicas amater madura caliente mom and son xxx chochos jovenes follando porno maduritas xxx franceska jaime videos pornos gratis videos amas de parejas calientes gratis videos gordas porno strapon videos porno vídeos porno lesbianas videos porno gratuitos mujeres con doble penetracion chupando pollas gordas gratis actrices porno maduras.
con polla larga porno de sexo grati orgia swinger porno lesbico casero maduras grandes ver videos videos sexo latinas porno lesbianas gratis porno casting porno amaters follando con tetas hombres masturbandose muy peludas follando follando videos abuelas ancianas putas maduras.
con mujeres maduras la playa gordas corriendose pezones gigantes chicasguarras lesbianas vicky storm maduras velludas vides porno gratis videos porno en español maduras porno en directo xxx famosas abuela analporn porno españa porno gratis cumlouder guarras amateur videos porno gratis castellano porno clasic desvirgacion anal vídeos de intercambio de maduras videos porno de parejas amater porno ver vídeos porno anal porn tube videos xxx chicas desnudad hd porn bien videos pornos gratis videos españoles gratis de tetas muy peludos videos x videos porno sensuales webcam xxx videos lesbianas español petardash video porno españa peliculas xxx voyeur maduras.
And all the Muslims keep greeting me with their salaam aleikums. Hän käänsi päätään takakenoon ja katsoi minua vakavasti ruskeilla silmillään, joita ympäröivät kadehdittavan tuuheat ja pitkät ripset, ja totesi jotenkin alakuloiseen sävyyn:. Kun katsoin häntä kummastuneena, hän hymyili moniselitteisesti. Mossad makasi jalkojeni välissä ja käytti oikeaa rintaani tyynynä. Välillä hitaasti, sitten vaativasti, sitten taas kiusoitellen. Ensimmäisen kliimaksini saavutin, kun hän puraisi kaulaani ja mutisi korvaani pehmeästi hepreankielisiä sanoja.
homo ilmaiset seksi kalua miehelle
rakel liekki mun leffa homoseksuaaliseen bb inka tuominen
Sex tarina seksiä homoseksuaaliseen tampere

matches: hd hd hd hd hd hd


text:
Kotiin / HD / keinonahka tapetti HD
lähettänyt: Jeya marraskuuta 20, 2016 sisään HD Jätä kommentti 1,496 näkymät 0
Tässä on paras kokoelma keinonahka tapetti HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos Like This keinonahka taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
Edellinen: Nebraska tapetti HD
seuraava: tapetti kalloja HD
viileä musta tapetti
pupu tapetti

matches: HD HD HD HD HD HD HD


Asetus rakennusasetuksen muuttamisesta 1158/1993 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1993 › 1158/1993
kumotaan 26 päivänä kesäkuuta 1959 annetun rakennusasetuksen (266/59) 53 §:n 2 momentin 5 kohta, 55-57 §, 64 §:n 5 momentti, 85-91 §, 125 §:n 2 momentin 7 kohta, 144, 145 ja 147 b §, 152 §:n 3 momentti ja 153 §,
sellaisina kuin näistä ovat 53 §:n 2 momentin 5 kohta, 85, 85 a, 88-90 ja 91 §, 125 §:n 2 momentin 7 kohta ja 147 b § muutettuina 20 päivänä lokakuuta 1989 annetulla asetuksella (930/89), 57 § muutettuna 31 päivänä lokakuuta 1973 annetulla asetuksella (791/73), 64 §:n 5 momentti muutettuna 5 päivänä helmikuuta 1982 annetulla asetuksella (87/82), 87 a § muutettuna 14 päivänä helmikuuta 1975 annetulla asetuksella (116/75), 90 a § muutettuna 5 päivänä marraskuuta 1976 annetulla asetuksella (877/76), 145 § muutettuna 11 päivänä kesäkuuta 1965 annetulla asetuksella (334/65) ja 152 §:n 3 momentti muutettuna 23 päivänä maaliskuuta 1979 annetulla asetuksella (341/79),
muutetaan 53 §:n 1 momentti ja 2 momentin 3 ja 4 kohdat, 53 a, 54 ja 59 §, 64 §:n 4 momentti, 77-84 §, 125 §:n 1 momentti ja 2 momentin 5 ja 6 kohdat sekä sen 4 momentti, 134 § sekä 137 §:n 1 momentti,
sellaisina kuin näistä ovat 53 §:n 1 momentti muutettuna 10 päivänä lokakuuta 1969 annetulla asetuksella (628/69), 53 §:n 2 momentin 3 ja 4 kohdat, 77, 79 ja 80 § sekä 125 §:n 2 momentin 5 ja 6 kohdat muutettuina mainitulla 20 päivänä lokakuuta 1989 annetulla asetuksella, 53 a ja 54 § sekä 125 §:n 4 momentti muutettuina mainitulla 5 päivänä marraskuuta 1976 annetulla asetuksella, 64 §:n 4 momentti muutettuna 16 päivänä joulukuuta 1966 annetulla asetuksella (673/66), 78 § muutettuna 7 päivänä huhtikuuta 1978 annetulla asetuksella (268/78), 84 § muutettuna mainitulla 11 päivänä kesäkuuta 1965 annetulla asetuksella, 134 § muutettuna mainitulla 5 päivänä helmikuuta 1982 annetulla asetuksella ja 137 §:n 1 momentti muutettuna 31 päivänä toukokuuta 1990 annetulla asetuksella (480/90), sekä
lisätään 46 §:ään, sellaisena kuin se on muutettuna mainitulla 16 päivänä joulukuuta 1966 annetulla asetuksella, uusi 2 momentti, 58 §:ään, sellaisena kuin se on muutettuna mainitulla 31 päivänä lokakuuta 1973 annetulla asetuksella, uusi 2 momentti sekä asetukseen uusi 9 a luku, johon samalla siirretään 77-84 §, seuraavasti:
Kiinteistöinsinööri voi määrätä tonttijaon laatimisen kunnan muun viranhaltijan tehtäväksi.
Käsiteltäessä rakennuslupaa koskevaa hakemusta rakennuslautakunnan on katsottava, että rakennushanke on voimassa olevan asemakaavan ja tonttijaon tai rantakaavan mukainen. Lisäksi tulee ottaa huomioon muutkin rakentamista ja rakennuksen lähiympäristöä koskevat säännökset ja määräykset.
3) rakennusta ei sijoiteta tai rakenneta siten, että se tarpeettomasti aiheuttaa haittaa naapurikiinteistöille tai vaikeuttaa niiden sopivaa rakentamista; sekä
4) rakennusta ja sen tilaratkaisuja koskeva suunnitelma täyttää 9 a luvussa säädetyt ja muutoin hyvälle rakennussuunnittelulle asetetut vaatimukset.
Käsiteltäessä rakennuslupaa koskevaa hakemusta rakennuslautakunnan on katsottava, että tontille tai rakennuspaikalle tulee, lähialueenkin toimintamahdollisuudet ja muut olosuhteet huomioon ottaen, riittävästi ulkotilaa leikkipaikkoja ja oleskelua varten. Asiaa harkittaessa tulee mahdollisuuksien mukaan ottaa huomioon tontilla tai rakennuspaikalla jo olevien rakennusten vaikutus mainittujen tilojen tarpeeseen.
Mitä 1 momentissa on säädetty, voidaan jättää osittain tai kokonaan soveltamatta, kun lupaa haetaan vähäistä lisärakentamista tai muutos- tai korjaustyötä varten.
Käsiteltäessä rakennuslupaa koskevaa hakemusta rakennuslautakunnan on katsottava, että tontille tai rakennuspaikalle tulee, sillä jo olevat rakennuksetkin huomioon ottaen, tarvittava määrä kiinteistöä palvelevia autopaikkoja. Jos asemakaavassa on määrätty tontin autopaikkojen rakentamisesta, noudatetaan asemakaavamääräystä.
Milloin tonttia varten on sen ulkopuolelta asemakaavassa varattu autopaikkoja, nämä on otettava vähennyksenä huomioon tontin autopaikkojen lukumäärää määrättäessä.
Mitä 1-2 momentissa on säädetty, ei sovelleta, kun lupaa haetaan vähäistä lisärakentamista tai muutos- tai korjaustyötä varten.
Lupa ei kuitenkaan ole tarpeen sellaisiin asumisviihtyisyyttä parantaviin ja vastaaviin järjestelyihin, jotka eivät merkitse myönnetyn luvan olennaista muuttamista eivätkä vaikuta naapurin asemaan.
Mitä asetuksessa kokoontumishuoneistoista ja kokoontumisalueista (238/78) on säädetty kokoontumishuoneiston hyväksymisestä, ei sovelleta, jos rakennusluvassa tai rakennuksen muutos- tai korjaustyötä koskevassa luvassa on määrätty sanotussa asetuksessa säädetystä henkilöiden enimmäismäärästä.
Rakennusluvassa voidaan määrätä, että rakennuksen perustustyön tai sitä vastaavan rakennusvaiheen valmistuttua rakentamista ei saa jatkaa ennen kuin katselmuksessa on todettu rakennuksen paikka ja korkeusasema.
Rakennuksen tulee olla tarkoitustaan vastaava, täyttää turvallisuuden ja terveellisyyden vaatimukset sekä soveltua, sen mukaan kuin rakennuksen käyttö edellyttää, myös lapsille, vanhuksille ja vammaisille.
Rakennuksen muodon, värin ja muun ulkoasun tulee soveltua ympäröivään maisemaan ja rakennettuun ympäristöön.
Rakentamisessa on huolehdittava siitä, että:
1) rakennuksen perustustapa sekä rakennuksen ja rakennusosien lujuus on sovitettu olosuhteiden, maaperän laadun sekä kuormitusten mukaan;
2) rakennus täyttää paloturvallisuuden vaatimukset henkilöiden ja riittävässä määrin myös omaisuuden suojaamiseksi;
3) rakennus tehdään terveydelle vaarattomista aineista ja tarvikkeista sekä terveyshaittoja muutoinkin välttäen;
4) rakennuksen lämmitysjärjestelmä, ilmanvaihtoratkaisut sekä kiinteistön vesi- ja viemärilaitteet soveltuvat tarkoitukseensa eivätkä aiheuta terveydellistä vaaraa;
5) rakennus on sen käytön ja huollon kannalta turvallinen;
6) rakennuksen ääniolosuhteet ja suojaus melulta ovat tilojen käyttö huomioon ottaen hyvät; sekä
7) rakennus ja rakennusosat sekä rakennuksen tekniset järjestelmät ovat hyvän energiatalouden, kunnossapidon ja korjattavuuden kannalta tarkoituksenmukaisia.
Rakentamisessa tulee muutoinkin noudattaa hyvää rakennustapaa sekä edistää rakennetun ympäristön sosiaalista toimivuutta ja kestävää kehittämistä.
Asuinrakennuksen sijoittelussa ja rakennuksen tilojen järjestelyssä sekä muussa asuntosuunnittelussa on otettava huomioon ympäristötekijät ja luonnonolosuhteet. Asumiseen tarkoitettujen tilojen ja alueiden tulee olla tarkoituksenmukaisia ja viihtyisiä.
Asuntosuunnittelulla tulee edistää asumiseen tarkoitettujen tilojen soveltuvuutta erilaisiin ja muuttuviin asumistarpeisiin sekä asukkaan mahdollisuutta osaltaan vaikuttaa asumisolosuhteisiinsa.
Työtilojen suunnittelussa noudatetaan soveltuvin osin asuntosuunnittelulle asetettuja, asuinhuonetta koskevia vaatimuksia. Työhuoneen valaistus saadaan järjestää myös toisen tilan kautta suuntautuvalla välillisellä luonnonvalolla tai, milloin toiminnan laatu sitä vaatii, osaksi tai kokonaan keinovalolla.
Asemakaavassa voidaan sallia työhuoneen sijoittaminen osaksi tai kokonaan maanpinnan alapuolella olevaan tilaan. Tällöin on tilan suunnittelussa kiinnitettävä erityistä huomiota ilmanvaihdon riittävyyteen, poistumisteiden turvallisuuteen sekä valaistuksen ja tarpeellisten varajärjestelmien tarkoituksenmukaisuuteen.
Työtiloista ja niiden suunnittelusta on lisäksi säädetty työturvallisuuslaissa (299/58).
Julkisyhteisön hallinto- ja palvelurakennusten sekä sellaisten liike- ja palvelutilojen, joihin tasa-arvon näkökulmasta kaikilla on oltava mahdollisuus päästä, sekä näiden tontin tai rakennuspaikan tulee soveltua myös niiden henkilöiden käyttöön, joiden kyky liikkua tai muutoin toimia on rajoittunut.
Asuinrakennuksen ja asumiseen liittyvien tilojen tulee rakennuksen aiottu käyttäjämäärä, kerrosluku ja muut olosuhteet huomioon ottaen täyttää liikkumisesteettömyydelle asetetut vaatimukset.
Asuinhuoneella tarkoitetaan huonetilaa, joka on ensisijaisesti tarkoitettu jatkuvaan asumiskäyttöön. Työhuoneella tarkoitetaan huonetilaa, joka on ensisijaisesti tarkoitettu työskentelemiseen, kuten myymälää, toimistohuonetta sekä tehdas- ja tuotantotilaa.
Asuin- ja liikerakennuksessa voi olla sen pääasiallisen käyttötarkoituksen mukaisia tiloja, jotka lasketaan kerrosalaan kuuluviksi, vaikka ne eivät täytä asuin- tai työhuonetta koskevia säännöksiä tai määräyksiä.
Edellä 77-80 §:ssä säädettyjä vaatimuksia täydentävät määräykset ja ohjeet ovat Suomen rakentamismääräyskokoelmassa.
Rakentamismääräysten soveltamisesta rakennuksen muutos- ja korjaustoimenpiteisiin on säädetty rakennuslain 15 §:ssä.
Rakennus- ja erityissuunnitelman laatijalla tulee olla suunnittelutehtävän laadun ja vaativuuden edellyttämä koulutus ja kokemus kyseisen suunnittelualan tehtävissä. Asuinrakennuksen ja asuintilojen suunnittelijan on lisäksi oltava riittävän perehtynyt hyvälle asuntosuunnittelulle asetettaviin vaatimuksiin.
Yksinkertaisen rakennuskohteen suunnittelijana voi toimia myös henkilö, joka ei täytä 1 momentin pätevyyttä, mutta jolla katsotaan olevan riittävät edellytykset suunnittelutehtävän suorittamiseen.
Mitä edellä 9 ja 9 a luvussa on säädetty, koskee soveltuvin osin myös rakentamista asemakaava-alueen ulkopuolella.
Käsiteltäessä rakennuslupaa koskevaa hakemusta rakennuslautakunnan on katsottava, että rakennushanke on voimassa olevan rakennuskaavan mukainen. Lisäksi tulee ottaa huomioon muutkin rakentamista ja rakennuksen lähiympäristöä koskevat säännökset ja määräykset.
5) autopaikkoja sekä alueita leikkipaikkoja ja oleskelua varten on rakennuspaikan käyttötarkoituksen edellyttämä määrä; sekä
6) rakennusta ja sen tilaratkaisuja koskeva suunnitelma täyttää 9 a luvussa säädetyt ja muutoin hyvälle rakennussuunnittelulle asetetut vaatimukset.
Edellä 2 momentin säännöksiä sovellettaessa on kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, että edistetään olemassa olevien rakennusten tarkoituksenmukaista hyväksikäyttämistä. Mitä 2 momentin 5 kohdassa on säädetty, voidaan jättää kokonaan tai osaksi soveltamatta, kun lupaa haetaan vähäistä lisärakentamista tai muutos- tai korjaustyötä varten.
Mitä 9 ja 9 a luvuissa sekä 98 §:ssä ja 99 §:n 1 momentissa samoin kuin 102-103 §:ssä on säädetty, on soveltuvin osin noudatettava myös rakennuskaava-alueella. Rakennuskaavassa voidaan sallia työhuoneen sijoittaminen osaksi tai kokonaan maanpinnan alapuolelle.
Mitä 9 a luvussa sekä 102, 120, 121, 124, 126, 127 ja 129-132 a §:ssä sekä soveltuvin osin mitä 122, 125, 128 ja 133 §:ssä on säädetty, on noudatettava rakennettaessa asema-, rakennus- tai rantakaava-alueen ulkopuolella.
ETA-sopimuksen liite II: neuvoston direktiivi (89/106/ETY)
46 §53 §53 a §54 §58 §59 §64 §9 a luku - Rakennussuunnittelu77 §78 §79 §80 §81 §82 §83 §84 §125 §134 §137 §


Uumassusilinnit isumalluutit niuernermi ilisimatusarnermilu atorneri pillugit Inatsisartut inatsisaat nr. 20, 20. november 2006-imeersoq Atuussimasoq (Historisk)
Uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunik isumalluutit tamatumunngalu atatillugu suliniutit pillugit Inatsisartut inatsisaat nr. 3, ulloq 3. juni 2016-imeersoq
Siunertaa, atuuffia aamma nassuiaatit
§ 1. Uumassusillit assigiinngisitaarnerat pillugu isumaqatigiissut naapertorlugu inatsisip siunertarai:
1) Uumassusilinnit isumalluutit Uumassusillit assigiinngisitaarnerat pillugu isumaqatigiissut naapertorlugu ilisimatusarfigineqassasut.
2) Ilisimatusarnikkut paasisatigut angusat atorneqassasut niuernermi iluanaarutigalugu iluaqutiginninniarnermut..
3) Kalaallit Nunaat uumassusillit tunngavigalugit iluaquteqarnerup pilersitaanit naammaginartumik pissarsissasoq.
4) Uumassusilinnit isumalluutit atorneqassasut avatangiisinut pinngortitamullu illersorneqarsinnaasumik.
§ 2. Inatsit atuuppoq pineqartuni ukunani:
1) Suugaluartulluunniit uumassusilinnit isumalluutinik niuernermi aamma ilisimatusarnermi siunertarisanut pissarsiniartarnerit, katersuisarnerit, atuisarnerit pineqartunillu annissuisarnerit pineqarpata.
2) Misissuinermi ilisimatusarnermilu paasisatigut angusanik naqitanngorlugit saqqummiineq aammalu uumassusilinnit isumalluutinik patent´iliisarneq pineqarpata.
3) Pineqartunik niuernermi siunertarisanut allatigut atuinerit aammalu uumassusilinnit isumalluutinik piiaanikkut taakkuluunniit tunngavigalugit nioqqutissiat pineqarpata.
Imm. 2. Inatsit inunnit uumassusilittut isumalluutit atornerinut atuutsinneqanngilaq.
Imm. 3. Inatsit pinngortitami isumalluutinik nalinginnaasumik aamma teknologii atornagu iluaquteqarniarnermut atuutsinneqanngilaq, soorlu qangatut pisarnertut piniarnermik, aalisarnermik nunalerinermillu iluaquteqarniarnermut aammalu naasunik assigisaannillu pinnersaatissanik imaluunniit nerisassiassanik katersuisarnernut.
Imm. 4. Naalakkersuisut qinnuteqartoqareerneratigut immikkut akuersissuteqarsinnaapput inatsisip ilisimatusarnikkut siunertanut aalajangersimasunut atorneqarsinnaanissaanik.
§ 3. Inatsimmi matumani makku ima paasisassaapput:
1) Uumassusilinnit isumalluutit: Uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunik isumalluutit, uumassuseqartut taakkuluunniit pisataat suulluunniit, uumassusilinneersut ataatsimoortuisa ilaat imaluunniit uumassusillit avatangiisillu imminnut sunniuteqaqatigiittarneranni uumassusiliussinnaasut suugaluartulluunniit nunarsuarmioqatigiinnit maannakkut siunissamiluunniit iluaqutiginiarneqarsinnaasut naleqarsinnaasulluunniit.
2) Misissuinissamut akuersissut:Uumassusilinnit isumalluutinik pissarsiniarnissamut, katersuisinnaanissamut imaluunniit uumassusilinnit isumalluutit ilisimatusarnikkut imminnut attuumassuteqarnerannik misissuinissamut akuersissut, pisariaqartinneqassappat kingusinnerusukkut niuernermi siunertarisanut atuisoqarnissaa siunertaralugu. Niuernermi siunertarisanut atuisoqartinnagu, tak. nr. 3, piumasaqaataavoq misissuinissamut akuersissuteqaqqaartoqarsimassasoq.
3) Niuernermi siunertarisanut atuineq: Uumassusilinnit isumalluutinit nioqqutissiaasimasunik nioqqutissiorneq tunianiaaqqinnerluunniit aammalu uumassusilinnit isumalluutit pillugit taakkuluunniit tunngavigalugit patent-imik qinnuteqaatinik patent-iliissutinilluunniit tuniniaaqqittarnerit.
4) Niuernermi siunertarisanut akuersissut: Akuersissut uumassusilinnit isumalluutinik aamma uumassusilinnit isumalluutit tunngavigalugit misissuinermi paasisatigut angusanik niuernermi siunertanut atuisinnaatitsissutaasoq.
5) Iluaquteqarniarnermut ingerlatseqatigiiffik:Suliffeqarfik, Kalaallit Nunaata uumassusilinnit isumalluutit pillugit piginnaatitaaffigisaanik Naalakkersuisut sinnerlugit nakkutilliillunilu aqutsisuusoq.
Iluaquteqarniarnermut ingerlatseqatigiiffik aamma paasisimasallit
§ 4. Naalakkersuisut piginnaatinneqarput Kalaallit Nunaata uumassusilinnit isumalluutit pillugit pisinnaatitaaffigisai atorlugit iluaquteqarniarnermut ingerlatseqatigiiffimmut amerlanerusunulluunniit aallaqqaatitut akiliuteqarsinnaanissamik. Iluaquteqarniarnermut ingerlatseqatigiiffik pisinnaatitaaffigisanik niuernermi siunertarisat tunngavigalugit aqutsinissamut kisermaassisinnaatitaanissamik tunineqarsinnaavoq. Naalakkersuisut iluaquteqarniarnermut ingerlatseqatigiiffiit taakkulu ingerlatsinissaat pillugit sukumiinerusunik maleruagassiisinnaapput.
Imm. 2. Kalaallit Nunaata pisinnaatitaaffigisaanik iluaquteqarniarnermut ingerlatseqatigiiffimmut aallaqqaatitut akiliuteqarneq, tak. imm. 1, killigaavoq ukiuni qulini atuuttussatut. Naalakkersuisut piffiup pineqartup piffimmut ataatsimut ukiut qulit tikillugit sivitsorneqarsinnaaneranik periarfissaqartinneqarput, tamatuma ingerlanerani angujumasat sukumiinerusumik isumaqatigiissutaasimasut piffiup pineqartup iluani anguneqarsimappata. Naalakkersuisut aallaqqaatitut akiliuteqarneq, piffissamik killiliisinnaaneq aamma angujumasat pineqartut pillugit sukumiinerusunik maleruagassiisinnaapput.
Imm. 3. Naalakkersuisut iluaquteqarniarnermut ingerlatseqatigiiffik piginnaatissinnaavaat uumassusilinnit isumalluutinik niuernermi siunertanut tunngaveqartumik nammineerluni atuiniarsinnaanissaanik taamatullu uumassusilinnit isumalluutinik Kalaallit Nunaat sinnerlugu niuernermi siunertarisanut atuinissamut atatillugu niuernermi siunertarisanut akuersissutinik tuniniaasinnaasarnissaanik, tak. § 10.
§ 5. Naalakkersuisut, pisariaqarsorigunikku, misissuinissamut akuersissutinik qinnuteqaatit suliarineqarnissaannut atatillugu paasisimasalinnik ikiortissarsiorsinnaapput. Misissuinissamut akuersissutinik inaarutaasumik aalajangiineq Naalakkersuisunit isumagineqartarpoq.
Imm. 2. Naalakkersuisut paasisimasalinnik toqqaasarneq pillugu maleruagassanik sukumiinnerusunik aalajangersaasinnaapput.
Imm. 3. Naalakkersuisutmisissuinissamut akuersissutinik qinnuteqaatit suliaqartarnerannut atatillugu akiliuteqartitsisarneq pillugu maleruagassanik sukumiinerusunik aalajangersaasinnaapput.
Imm. 4. Allaffissornikkut suliassaasartut pissutigalugit piumasaqaatigineqarsinnaavoq misissuinissamut akuersissutinik qinnuteqaateqarnermut atatillugu apeqqutinut immersuiffiliap pineqartumullu atugassiap atorneqartarnissaa.
Misissuinissamut akuersissutit
§ 6. Uumassusilinnit isumalluutinik ilisimatusarnermut imaluunniit malitsigisaanik niuernermi iluaqutiginiarnissaannut atatillugu pissarsiniartarnerit, katersuisarnerit misissuisarnerillu suulluunniit aatsaat pisinnaapput misissuinissamut akuersissummik pissarsereersimagaanni.
Imm. 2. Misissuinissamut akuersissummik tunniussisinnaanermut atatillugu piumasaqaataavoq qinnuteqaateqartup Uumassusillit assigiinngisitaarnerat pillugu isumaqatigiissut malillugu uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunik isumalluutit niuernermi iluaqutiginiarnissaannut maleruagassanik malittarinninnissaa aammalu Naalakkersuisut uumassusilinnit isumalluutit pillugit pisinnaatitaaffiannik ataqqinninnissaa.
Imm. 3. Naalakkersuisut taamatut qinnuteqaateqartoqarpat niuernermi atuisinnaatitaaffiusussaanngitsumik misissuinissanut atatillugu misissuinissamut akuersissuteqarsinnaapput. Misissuinerit pineqartut tunngavigalugit paasisatigut angusat kingusinnerusukkut niuernermi iluaqutiginiarneqassappata, tamanna § 9 naapertorlugu aalajangersakkat aqqutigalugit pissaaq.
Imm. 4. Naalakkersuisut misissuinissamut akuersissutit pillugit malitassanik aalajangersaasinnaapput, tamatumani pingaartumik pineqartillugit avatangiisit pinngortitallu sapin-ngisamik annertunerpaamik mianerineqarnissaat, sumiiffiit katersuiffiusussat pillugit aammalu uumassusilinnit isumalluutinik katersuisarnernut atatillugu suut periuserineqartarsinnaanerat pillugit malitassat, kiisalu nalunaarusiortartussaatitaanerit aammalu misissuinissamut akuersissut tunngavigalugu ilisimasarilikkat piginnaatitaassutsimik piginnittup nammineq atornianngippagit Naalakkersuisunut imaluunniit iluaquteqarniarnermut ingerlatseqatigiiffimmut piginnaatitaassutsimik tunniussisarnissaa pillugit malitassat.
Imm. 5. Naalakkersuisut misissuinissamut akuersissuteqarnerminnut atatillugu, qinnuteqaateqartumut, misissuinissamik akuersissummut atatillugu killissarititaasussat atuinissallu pillugit, eqqartuussissutigoortumik nammineq isumaqatigiissummik isumaqatigiissusiorsinnaapput.
Imm. 6. Misissuinissamut imm. 2 naapertorlugu akuersissut killilimmik piffissalikkatut tunniunneqartarpoq. Misissuinissamut akuersissutip atuuffia qaangiukkaangat akuersissut atorunnaartarpoq sivitsorneqarsimanngikkuni.
Imm. 7. Uumassusilinnit isumalluutinik atuinermi sumiiffigisamik suunerannilluunniit allannguinerit suulluunniit, aamma katersuinermi periuserisat allanngortinneqassappata, taakku aatsaat pisinnaassapput misissuinissamut akuersissummik nutaamik pissarseqqaarluni.
Imm. 8. Misissuinissamut akuersissut naapertorlugu pineqartunik pissarsiniartarnermut, katersuisarnermut misissuisarnermullu aningaasartuutaasinnaasut qinnuteqaateqartumit akilerneqassapput.
Imm. 9. Naalakkersuisut imaluunniit aqutsinermut ingerlatseqatigiiffik, pineqartumut atatillugu piginnaatinneqarsimasoq, paasissutissanik pisariaqartinneqartunik piniarsinnaapput qinnuteqaateqartumut allanulluunniit.
Imm. 10. Misissuinermi atorneqartunik imaluunniit misissuinermi paasisatigut angusanik inummut allamut tamakkiisumik ilaannakortumilluunniit tunniussineq atugassiinerluunniit suugaluartoq aatsaat pisinnaavoq Naalakkersuisut pineqartoq pillugu akuersissuteqareersimappata.
§ 7. Naalakkersuisut iluaquteqarniarnermut ingerlatseqatigiiffimmut ilisimatitsissuteqartassapput misissuinissamut akuersissummik kina tunineqarsimanersoq pillugu, taamaasilluni iluaquteqarniarnermut ingerlatseqatigiiffiup pineqartunik akuersissutinik niuerutigineqarsinnaasunik pisiumasinnaasut attavigisinnaasassammagit.
Misissuisarnikkut paasisatigut angusanik il.il. saqqummiussisarneq
§ 8. Kinaluunniit uumassusilinnit isumalluutit tunngavigalugit misissuinermi paasisatigut angusanik taakkuluunniit ilaannik eqqartuisoqalersinnagu, kingusinnerpaamillu naqitanngorlugit saqqummiunneqartinnagit pisussaaffeqarpoq, pineqartut pillugit ilisimatitsissuteqassallutik Naalakkersuisunut, taassuma ilisimanngippagu, Naalakkersuisut ilisimatinneqareersimasut. Pineqartunik naqitanngorlugit saqqummiineq allatigulluunniit tamanut saqqummiussineq taamaattoq pisassaaq Kalaallit Nunaata uumassusilinnit isumalluutit pillugit pisinnaatitaaffigisai ataqqillugit, aammalu Uumassusillit assigiinngisitaarnerat pillugu isumaqatigiissummi aalajangersakkat malillugit, innersuussutigalugulu pineqartut atorneqartut Kalaallit Nunaanni aallaaveqartut.
Imm. 2. Naqitanngorlugit saqqummiussat uumassusilinnit isumalluutit taakkuluunniit tunngavigalugit imallit assilineri Naalakkersuisunut nassiunneqassapput. Apersuisarnertigut imaluunniit oqaasiinnartigut paasisat pissarsiallu Naalakkersuisunut ilisimatitsissutigineqartassapput imaqarnilianngorlugit imaluunniit pineqartut pillugit naalisakkamik nalunaarusiaralugit.
Imm. 3. Naalakkersuisut iluaquteqarniarnermut ingerlatseqatigiiffik ataavartumik ilisimatittarumaarpaat misissuinermi paasisatigut angusanik tamakkiisumik ilaannakortumilluunniit saqqummiussisoqassamaarnera allatigulluunniit atugassiissoqassamaarnera pineqartillugu imaluunniit nassaat eqqartuiffigineqarnissaat pineqartillugu. Imm. 4. Naalakkersuisut imaluunniit iluaquteqarniarnermut ingerlatseqatigiiffik naqitanngorlugit saqqummiinissaq allatigulluunniit tamanut saqqummiussinissaq pillugit tunngavissianut tunngasumik eqqartuussissutigoortumik nammineq isumaqatigiissummik kikkunnulluunniit isumaqatigiissusiorsinnaapput.
Imm. 5. Naalakkersuisunut kinaluunniit imm. 1 aamma 2 malillugit paasissutissiisussaatitaasoq pisussaavortaaq misissuinermi paasisatigut angusanik, nassaanik taakkuluunniit ilaannik naqitanngorlugit saqqummiutilersaakkat pillugit patent-imik allatigulluunniit misissuinermi paasisatigut angusat illersuutissaannik qinnuteqalersaartoq paasissutissiinissaminik.
Paasisatigut angusanik il.il. patent´iliisarneq
§ 9. Kinaluunniit misissuinissamut akuersissummik peqartoq, taamatullu misissuinissamut akuersissutini tunngavigalugu nassaani pillugu patent´imik qinnuteqarniartoq patent-iliiniarneq pillugu Naalakkersuisunut paasissutissiisussaatitaavoq. Paasissutissaatitaanerup malitsigaa patent-iliinissamik qinnuteqaatip assilinera Naalakkersuisunut nassiunneqartassammat, kingusinnerpaamik patent´iliinissamik qinnuteqarnermut atatillugu.
Imm. 2. Naalakkersuisut iluaquteqarniarnermut ingerlatseqatigiiffik ilisimatittassavaat kikkut paasisatigut angusaminnik patent-iliisoqarnissaannik qinnuteqaateqarniarnerannik, taamaasillugu iluaquteqarniarnermut ingerlatseqatigiiffiup niuernermi siunertarisanut akuersissutinik qinnuteqarumaarsinnaasut attavigisinnaasassammagit.
Niuernermi siunertarisanut atuineq
§ 10. Uumassusilinnit isumalluutiniktamakkunanngalu paasisatigut angusanik niuernermi siunertarisanut atuinissaq sunaluunniit pitinnagu piumasaqaataavoq niuernermi siunertarisanut akuersissummik iluaquteqarniarnermut ingerlatseqatigiiffimmit pissarsereertoqarsimanissaa. Akuersissummik tunniussineq pissaaq niuernermi siunertarisanut akuersissutinik siusinnerusukkut tunniussisareernerit ataqqillugit.
Imm. 2. Niuernermi siunertarisanut akuersissummik qinnuteqaat iluaquteqarniarnermut ingerlatseqatigiiffimmut allaganngorlugu tunniunneqassaaq.
Imm. 3. Naalakkersuisut imaluunniit iluaquteqarniarnermut ingerlatseqatigiiffik tamatuminnga piginnaatitaasoq niuernermi siunertarisanut akuersissutip atornissaanik malitassat sukumiinerusut pillugit eqqartuussissutigoortumik namminneq isumaqatigiissusiorsinnaapput, taamatullu aamma patent-imik piginnittumut patent´ip niuernermi siunertarisanut atornissaanik malitassat pillugit isumaqatigiissusiorsinnaallutik, tak. § 11.
Imm. 4. Naalakkersuisut iluaquteqarniarnermut ingerlatseqatigiiffik piginnaatissinnaavaat niuernermi siunertarisanut akuersissutinik tunniussisinnaasarnissamik, tamatumani aamma ilanngullugit atuinissamik malitassanik sukumiinerusunik aalajangersaasinnaasarnissamik, tak. § 11. Naalakkersuisut iluaquteqarniarnermut ingerlatseqatigiiffimmut taamatut piginnaatitsinertik pisussaaffissatut tunniussinnaavaat. Naalakkersuisut niuernermi siunertarisanut akuersissutinik tunniussisarnermut atatillugu iluaquteqarniarnermut ingerlatseqatigiiffimmut aqutsinermut atasumik ilitsersuussisussaatitaapput. Naalakkersuisut taamatut nakkutilliinissamut atatillugu sukumiinerusunik maleruagassiisinnaapput.
§ 11. Naalakkersuisut imaluunniit iluaquteqarniarnermut ingerlatseqatigiiffik tamatuminnga piginnaatitaasoq, niuernermi siunertarisanut akuersissummik § 10 malillugu tunisisoqartillugu akuersissutip atornissaa pillugu malitassanik sukumiinerusunik aalajangersaasinnaapput, assersuutigalugu akiliuteqartarneq, akuersissutit atuuffissaat, qanoq sivisutigisumik atuunnissaat, nalunaarusiortussaatitaaneq qaqugukkullu atorunnaarnissaannut t malitassat pillugit. Naalakkersuisut iluaquteqarniarnermut ingerlatseqatigiiffiup malitassanik pineqartunik aalajangersaasinnaanissaanut tunngavissat pillugit maleruagassanik sukumiinerusunik aalajangersaasoqarsinnaapput.
Imm. 2. Niuernermi siunertarisanut akuersissutit pillugit akiliutissat naatsorsorneqartarput pineqartumut pissutsit atuuttut tunngavigalugit, assersuutigalugu akuersissutip qanoq sivisutigisumik atuunnissaa, atuuffissaa aammalu aningaasatigut iluanaarutigisassatut naatsorsuussat tunngavigalugit. Naalakkersuisut akuersissutinut akiliutigineqartartussat naatsorsorneqartarnissaannut atatillugu maleruagassanik sukumiinerusunik aalajangersaasinnaapput.
Nalunaarusiortoqartarnissaanik piumasaqaat
§ 12. Kinaluunniit misissuinissamut akuersissummik aammalu taamaattoqassappat niuernermi siunertarisanut matumani inatsit malillugu akuersissummik tunineqarsimasoq misissuinissamut akuersissut taamaattoqarpallu aamma niuernermi siunertarisanut akuersissut tunngavigalugit misissuisimanerit ingerlanneqarsimasut, allaaserisatut saqqummiussat assilinerannik aammalu niuernermi siunertarisanut atuisoqarsimasinnaanera pillugit nalunaarusiamik ukiut tamaasa nassiussisassaaq Naalakkersuisunut. Naalakkersuisut pineqartunit paasissutissat pissarsiat ilisimasanik katersuivimmut immikkut toqqakkamut aammalu iluaquteqarniarnermut ingerlatseqatigiiffimmut ingerlateqqissinnaavaat.
Imm. 2. Misissuineq suliniummik pineqartumik naammassisaqarfiunngippat, imaluunniit allatigut pissuteqartumik unitsinneqarsimappat, Naalakkersuisunut nalunaarusiortoqassaaq. Nalunaarusiami nassuiaatigineqassapput suliniutip pineqartup siunertaa, killiffia il.il. aammalu ingerlateqqinneqaqqissinnaannginneranut suut pissutaasimanersut.
Imm. 3. Naalakkersuisut nalilerpassuk paasissutissat nassiunneqartut imm. 1 aamma 2 malillugit piumasaqaataasut tunngavigalugit suliaasimanngitsut, qaqugukkulluunniit piumasarisinnaassavaat nalunaarusiaq pissarsiarineqartoq aammalu suliat ingerlanneqarsimasut pillugit annertunerusumik paasissutissiisoqassasoq.
Imm. 4. Naalakkersuisut nalunaarusiaasartussat pillugit maleruagassanik sukumiinerusunik aalajangersaasinnaapput, aamma pineqartut imarisartagarisassaat, toqqorsimatinneqartarnissaat, toqqorsiveqartinneqartarnissaat pissarsiarineqartarsinnaanissaallu pillugit maleruagassat ilanngullugit.
Misissuinissamut akuersissummik/imaluunniit niuernermi siunertarisanut akuersissummik atorunnaarsitsineq
§ 13. Naalakkersuisut inatsimmi matumani aalajangersakkat malitassallu aalajangiussat pillugit pisussaaffimmik sumiginnaasoqartillugu misissuinissamut akuersissutinik aamma niuernermi siunertarisanut akuersissutinik atorunnaarsitsillutik utertitsisinnaapput.
Pisortat oqartussaasuinit suliat aamma naammitgittaalliutit suliarineqartarnerat
§ 14. Naalakkersuisut qinnuteqaatit matumani inatsit malillugu atuuttut pisortat oqartussaasuinit aalajangersimasumit isumagineqartarnissaat pillugu aalajangersaasinnaapput. Naalakkersuisut ingerlatsiviup pineqartup aqutsinissaa pillugu sukumiinerusunik maleruagassaliorsinnaapput.
§ 15. Niuernermi siunertarisanut akuersissutit iluaquteqarniarnermut ingerlatseqatigiiffiup aalajangiinera tunngavigalugu tunniunneqarsimasut pillugit naammagittaalliutit Inuussutissarsiornermut Pisortaqarfimmut tunniunneqarsinnaapput. Naammagittaalliutinik tunniussisinnaanermut piffissaliussaq sapaatit akunnerinik sisamanik killeqarpoq, aalajangiinerup naammagittaalliutigineqartup qinnuteqartumut apuunneraniit naatsorsuutigalugu.
§ 16. Akiliisitsisoqarsinnaavoq ima pisoqartillugu:
1) Uumassusilinnit isumalluutinik misissuinissamut akuersissutinik pissarseqqaarani, tak. § 6, imm. 1 aamma imm.7, pissarsiniarneq, katersuineq imaluunniit misissuineq pisimappat.
2) Misissuinissamut akuersissummik, misissuinermit atortussarsianik taakkuluunniit ilaannik imaluunniit misissuinermut paasisatigut angusanik, tak. § 6, imm. 10, tunniussinerit atugassiissuteqarnerilluunniit suugaluartut pisimappata.
3) Uumassusilinnit isumalluutinik aammalu taakkunannga misissuisimanermit paasisatigut angusanik niuernermi siunertarisanut atuinerit suugaluartulluunniit pisut niuernermi siunertarisanut akuersissummik pissarseqqaarsimatinnani, tak. 10, imm. 1.
4) § 8, imm. 1, aamma 2, aamma § 12, imm. 1 aamma 2, unioqqutinneqarpata.
5) § 6, imm. 4, aamma § 11, imm. 1, naapertorlugit malitassatut aalajangersakkat qaangiinnarneqarpata.
Imm. 2. Unioqqutitsineq suliffeqarfimmit naalagaaffiup, Namminersornerullutik Oqartussat, kommunip imaluunniit kommunit akornanni suleqatigiiffiusumit, kommunalbestyrelsit aamma nunaqarfinni aqutsisut pillugit Inatsisartut inatsisaanni § 64 malillugu pilersinneqarsimasumit, aktianik piginneqatigiiffimmit, (anpartinik) piginneqatigiiffimmit, piginneqatigiilluni ingerlatseqatigiiffimmit assigisaannilluunniit tamakkiisumik ilaannakortumilluunniit pigineqartumit pisimappat suliffeqarfik il.il. pineqartoq taamatut akiliisitaanissamik akisussaatinneqarsinnaavoq. Taamatuttaaq aalajangersakkat aamma atuupput unioqqutitsineq Namminersornerullutik Oqartussanit, kommunimit imaluunniit kommunit akornanni suleqatigiiffiusumit, kommunalbestyrelsit aamma nunaqarfinni aqutsisut pillugit Inatsisartut inatsisaanni § 64 malillugu pilersinneqarsimasumit pisimappat.
Imm. 3. Matumani inatsit malillugu peqqussusiatigut aalajangersarneqarsinnaavoq aalajangersakkanik pineqartunik unioqqutitsineq akiliisitaanissamik akisussaatitsiviusinnaasoq.
Imm. 4. Matumani inatsit malillugu peqqussusiatigut aalajangersarneqarsinnaavoq unioqqutitsineq suliffeqarfimmit naalagaaffiup, Namminersornerullutik Oqartussat, kommunip imaluunniit kommunit akornanni suleqatigiiffiusumit, kommunalbestyrelsit aamma nunaqarfinni aqutsisut pillugit Inatsisartut inatsisaanni § 64 malillugu pilersinneqarsimasumit, aktianik piginneqatigiiffimmit, (anpartinik) piginneqatigiiffimmit, piginneqatigiilluni ingerlatseqatigiiffimmit assigisaannilluunniit tamakkiisumik ilaannakortumilluunniit pigineqartumit pisimappat suliffeqarfik il.il. pineqartoq taamatut akiliisitaanissamik akisussaatinneqarsinnaavoq. Taamatuttaaq aalajangersakkat aamma atuupput unioqqutitsineq Namminersornerullutik Oqartussanit, kommunimit imaluunniit kommunit akornanni suleqatigiiffiusumit, kommunalbestyrelsit aamma nunaqarfinni aqutsisut pillugit Inatsisartut inatsisaanni § 64 malillugu pilersinneqarsimasumit pisimappat.
§ 17. Naalakkersuisut unioqqutitsisoqarsimatillugu isertut aamma atortussiaanngitsutigut pisinnaatitaaffiit pillugit taarsiissuteqartarnissamik aammalu arsaarinnissuteqartarnissamik sukumiinerusunik maleruagassaliorsinnaapput.
§ 18. Inatsit atuutilerpoq ulloq 1. december 2006 aallarnerfigalugu.
ltl_nr_20-2006_bemaerk_grl
ltl_nr_20-2006_betaenk_grl


text:
Multitronic - Agreement Consumer | Multitronic
Kuluttajan Yleiset myyntiehdot
§1 Myyntiehdot
§2 Tilaus ja Toimituskulut
§3 Tuotetiedot
§4 Varastostatus
§5 Takuuehdot
§6 Palautukset (Kaupan peruutus)
§1: Myyntiehdot
Multitronic Oy noudattaa Kuluttajasuojalain yleisiä säännöksiä. Yksityisen kuluttajan ostot määritellään kuluttajamyynniksi.
§2: Tilaus ja Toimituskulut
Tilaukset tehdään kotisivullamme, puhelimitse, faksin kautta tai kaupassamme käynnin yhteydessä. Kauppa on virallinen kun tuotteet on pakattu asiakkaalle toimitusta varten, tai kun asiakas noutaa tilauksen Multitronicin liikkeestä.
Toimitusvaihtoehdot ja toimituskulut näkyvät ostoskorista. Valitsemasi toimitustapa ja ostamiesi tuotteiden paino vaikuttavat toimituskuluihin. Maksutavat näkyvät myös ostoskorista.
§3: Tuotetiedot
Saat tarkempaa tietoa tuotteista klikkaamalla kyseisen tuotteen nimeä Multitronicin verkkokaupassa. HUOM! Tuotteen kuva voi erota tuotetarjouksesta tai sisältää tuotteita jotka eivät sisälly tuotteeseen.
Jos olet epävarma tuotekuvauksesta voit ottaa yhteyttä asiakaspalveluumme ja pyytää lisää tietoa.
§4: Varastostatus
Tuotteiden varastotiedot ja arvioidut toimituspäivämäärät ovat Multitronic Oy:lle annettuja eri toimittajien ja valmistajien arvioita.
TE ja EV tarkoittavat sitä, että tuotteita ei ole sillä hetkellä varastossa. Se tarkoittaa myös sitä, että toimittajat eivät ole antaneet tuloarviota.
Tilaus toimitetaan kun kaikki tilauksen tuotteet löytyvät varastosta. Jos kaikkia tuotteita ei löydy varaamme kaikki varastossa olevat tuotteet kunnes puuttuvat tuotteet saapuvat varastoon. Asiakkaalle ilmoitetaan jatkuvasti tilauksessa jätettyyn s-posti osoitteeseen mikäli tilaus odottaa vielä tilattuja tuotteita. Asiakas voi nopeuttaa tilauksen toimitusta tekemällä muutoksia tilaukseen. Teet muutoksia tilaukseen helpoiten lähettämällä s-postia meille osoitteeseen info@multitronic.fi.
§5: Takuuehdot
§ 5.1 Takuu
Takuu tarkoittaa sitä, että asiakas saa toimittaa tuotteen takuuhuoltoon tai takuuvaihtoon vastaavaan tuotteeseen veloituksetta takuun aikana.
§5.2 Yleiset takuuhuoltoehdot
Tuote on ostettu Multitronicilta ja takuu on vielä voimassa, olet saanut takuunumeron ja palautusosoitteen ja seurannut pakkausohjeita. Tuotteen sarjanumero on vielä näkyvillä tuotteessa.
Takuu ei koske esimerkiksi kovalevylle tai muisteihin tallennettua henkilökohtaista tietoa, ohjelmistoja tai sovelluksia.
Takuuhuollossa tuote tarkistetaan asiakkaan vikakuvauksen perusteella. Aiheettomasta takuupalautuksesta veloitamme huolto- ja toimituskuluja voimassa olevan hinnaston mukaisesti.
§5.3 Takuuaika
Tuotteiden takuuajat löytyvät tuote-erittelystä, ostokuitista tai laskusta.
Mukana toimitetuilla akuilla (esim. puhelimiin tai kannettaviin) on aina kuuden kuukauden takuu jos niistä ei ole erillistä mainintaa.
Takuuaika alkaa toimituspäivästä.
Takuu siirtyy uudelle omistajalle jos tuotteet annetaan toiselle kuluttajalle.
Takuuvaihto ei pidennä takuuaikaa, vaan takuuaika lasketaan alkuperäisen tuotteen toimituspäivämäärästä.
§5.4 Takuun sisältö
Takuun sisältö merkitsee tuotteen käyttökyvyn ja laadun säilymistä normaalin takuuajan sisällä kun tuote on käytetty tuoteohjeiden mukaisesti.
§5.5 Takuuasian ilmoitus
Takuuasiat voit ilmoittaa näin:
Täyttämällä takuupalautuslomakkeen kotisivullamme http://www.multitronic.fi/?rma. Yhteystietosi haetaan asiakastililtäsi jos olet kirjautunut sivuillemme.
Sähköpostin kautta: service@multitronic.fi
Soittamalla Multitronicin asiakaspalveluun +358 (0)6 319 77 41
Kaupassamme osoitteessa Korsholmanpuistikko 38, Vaasa
Takuuviasta on ilmoitettava kohtuullisessa ajassa siitä, kun havaitsit virheen tai kun sinun olisi pitänyt havaita se.
Tehdessäsi ilmoitusta takuuasiasta, kuvaile ongelma tarkasti – esim. mitä tapahtui, milloin se tapahtui, kuinka se tapahtui ja millaisissa olosuhteissa vika ilmestyi.
Ilmoitettuasi takuuasiasta Multitronic antaa ohjeita sähköpostitse tai puhelimitse kuinka asiakkaan pitää menetellä vian korjaamiseen.
§5.6 Multitronic PC:n huoltotakuu
Kaikilla Multitronic PC:illä (Multitronicilla asennettuja tietokoneita) on yhden, kahden tai kolmen vuoden huoltotakuu, riippuen siitä miten pitkän takuuajan hankit PC:n oston yhteydessä.
Mahdolliset yksittäiset komponenttitakuut ovat vielä voimassa kun PC:n takuuaika umpeutuu.
§5.7 Ei kuulu takuun piiriin
Takuu ei korvaa seuraavista asioista johtuvia vikoja
Varomaton käyttö
Virheelliset asennukset
Fyysiset vauriot
Rakentamisvikoja
Epäonnistunut firmware- ja bios-päivitys
Omien käyttöjärjestelmien tai muun ohjelmiston asennuksia
Takuu ei kata muutettuja tuotteita.
§6: Kaupan peruutus
§6.1 Palautukset (Kaupan peruutus)
Asiakkaan turvallisuutta varten asiakkaalla on yleisten Koti- ja postimyyntiehtojen mukaan oikeus perua kauppa 14 päivän sisällä jos alla olevat ehdot täyttyvät.
Asiakkaalla on oikeus tutustua tuotteeseen samalla tavalla kuin kaupassa oston yhteydessä. Hänellä on oikeus avata pakkaus, tutustua ohjekirjoihin ja kokeilla tuote menettämättä palautusoikeutta.
Palautusoikeus päättyy kun otat tuote käyttöön. Esimerkkejä tuotteen käyttöönotosta:
Ohjelmistojen, tiedostojen ja tiedon asentaminen tietokoneeseen sekä selailu internetissä, pelaaminen tai työnteko
Akun asentaminen ja lataus toiseen kannettavaan tai muuhun tuotteeseen jossa akku ei kuulu tuotepakkaukseen
Puhelujen soitto/vastaanotto GSM ja Smartphone tuotteilla, sim kortin
Tietojen tallennus tallennusmediaan, esim. kovalevyihin tai flash muisteihin
Jos asiakas epäilee tai on epävarma täyttääkö tuote vaatimuksia, odotuksia tai toivomuksia, hänen tulee ottaa yhteyttä Multitroniciin sähköpostitse, puhelimitse tai käymällä kaupassa ennen kuin otat tuotteen käyttöön ja palautusoikeutesi päättyy.
Avattuja väripatruuneja
Avattuja DVD/CD-R/RW medioita
Avattua musiikkia ja avattuja elokuvia
Muita avattuja tuotantotuotteita
Tuotteet voi palauttaa veloituksetta noudattamalla alla olevia ohjeita.
§6.2 Palautusnumero
Palautusnumeron saat seuraavasti:
Täyttämällä huolto/palautuslomakkeen kotisivullamme http://www.multitronic.fi/?rma. Yhteystietosi haetaan asiakastililtäsi jos olet kirjautunut sivuillamme.
Sähköpostin kautta: info@multitronic.fi
§6.3 Pakkaa palautukset oikein
Tuotteet palautetaan alkuperäisessä vahingoittumattomassa pakkauksessa, alkuperäisen toimituksen kaikki osat mukana.
Tuotteiden on oltava alkuperäistä asiakkaan vastaanottamaa pakkausta vastaavassa kunnossa.
Alkuperäinen pakkaus, manuaalit, tuotekortit, todistukset käyttöoikeudesta ja lomakkeet rekisteröintiä varten ovat arvokkaita. Kauppaa ei voi perua jos nämä puuttuvat tai ovat vahingoittuneita.
Tuotteet palautetaan alkuperäisessä pakkauksessa. Alkuperäiseen pakkaukseen ei saa kirjoittaa tai liimata mitään päälle.
§6.4 Pakkaus ja palautuksien lähettäminen
Jokainen palautus pakataan huolellisesti. Koska valtaosa tuotteistamme ovat herkästi särkyviä on tärkeää että tuota on pakattu huolellisesti. Huonosti pakkauksen vuoksi vaurioituneet lähetykset tullaan palauttamaan asiakkaalle.
Kiinnitä saamasi palautusnumero tai takuuvaihtonumero pakettiin. Kirjoita myös samat tiedot lapulle jonka laitat paketin sisään. Palautuksen käsittely viivästyy jos lähetyksestä puuttuu määrätty takuu- tai palautusnumero.

matches:
§1
§2
§3
§4
§5
§6
§1
§2
§3
§4
§5
§ 5
§5
§5
§5
§5
§5
§5
§6
§6
§6
§6
§6