text:
 Palit Radeon HD4870X2 Revolution 700 – Mato78.com
by Toimitus16.1.2009
Sivustomme täytti eilen kaiken kaikkiaan jo kolme vuotta ja tämän kunniaksi päätimmekin palkita uskolliset lukijamme ottamalla testiin Palitin kokonaisuudessaan kolme korttipaikkaa vievän näytönohjainhirviön nimeltään Radeon HD 4870 X2 Revolution 700.
Palit on markkinoilla hyvin tunnettu merkki ja se onkin kerännyt mainetta lähinnä edullisilla hinnoillaan. Aina jokin aika referenssikorttien julkistamisen jälkeen on se julkistanut omat kustomoidut mallinsa joista yleensä löytyy yhtiön oma jäähdytysratkaisu sekä muunneltu piirilevy.
Palit Microsystems Ltd. on vuonna 1988 perustettu yhtiö, joka on tunnettu vakaiden sekä innovatiivisten näytönohjainten ja emolevyjen valmistuksesta. Palit jatkaa edelleen vahvaa perinnettään huippluokan tuotteiden julkaisemisessa. Yhtiön päämaja sijaitsee Hong Kongissa, valmistuslaitokset Kiinan emämaalla ja sivutoimistot taas Saksassa ja Taipeissa, Taiwanissa.
Palitin tuotantolaitokset ovat ISO 9001 -sertifioituja ja kaikki Palitin valmistamat PC -näytönohjaimet sekä emolevyt täyttävät WHQL -sertifioinnin vaatimukset täyden yhteensopivuuden varmistamiseksi.
2048MB GDDR5 -muistia
512 -bittinen muistiväylä
Muistien kellotaajuus: 3800MHz (950 x 4)
Grafiikkapiirien kellotaajuus: 750 MHz
Täysi tuki Microsoft DirectX® 10.1 -rajapinnalle ja Shader Model 4.1:lle
Dual-link DVI -ulostulo (2560×1600)
Dynaaminen geometriakiihdytys
Pelifysiikan laskennan mahdollisuus
ATI PowerPlay™ -teknologia
ATI CrossFireX™ Multi-GPU -teknologia
ATI Avivo™ HD -teknologia
HDCP -valmis
CRT, HDMI, Dual-link DVI ja DisplayPort
Microsoft Windows Vista -yhteensopiva
* Näytönohjain vaatii 650 wattisen tai paremman virtalähteen yhdellä 2×3 -pinnisellä PCI-Express -lisävirtaliittimellä ja yhdellä 2×4-pin PCI-Express -lisävirtaliittimellä (1000W: kaksi 2×3-pin PCI-Express lisävirtaliittintä ja kaksi 2×4-pin PCI-Express lisävirtaliittintä ATI CrossFireX -moodissa)
Radeon HD 4870 X2 -näytönohjain sisältää täsmälleen samat ominaisuudet kuin Radeon HD 4870, mutta sisältää vain yhden grafiikkapiirin sijasta niitä yhteensä kaksi.
Kuten muidenkin Radeon HD 4800 -tuoteperheen näytönohjaimet, tarjoaa myös Radeon HD 4870 X2 DX10.1 -ja Shader Model 4.1 -tuet, niiden grafiikkapiirit valmistetaan TSMC:n 55 nanometrin valmistustekniikalla sekä tukee ATI CrossFireX multi-GPU -teknologiaa.
Palitin Revolution 700 Deluxe -näytönohjaimen pakkauksen grafiikat ovat hillittyja ja kuvassa esiintyy hiukan huvittava Palitin maskottina toimiva sammakko.
Pakkauksen takapuolella on pienellä präntillä näytönohjaimen tärkeimmät tiedot.
Palitin näytönohjain lepää pakkauksensa keskellä vaahtomuovipehmusteen sisällä ESD -pussin suojelemana.
Kortin mukana toimitettavat tarvkikkeet rajoittuvat yhteen PCI-e -virta -adapteriin, ajuri CD:hen, pika -asennusoppaaseen ja HDMI -> DVI adapteriin jolla saa näytönohjaimesta löytyvän HDMI -liittimen muutettua tarvittaessa DVI:ksi.
Kuten kuvasta voidaan huomata on Palitin Revolution 700 -näytönohjain todella massiivisen kokoinen vaatien itselleen kolme korttipaikkaa.
Näytönohjaimen lisävirran tarve on sama kuin referenssillä Radeon HD4870X2 -näytönohjaimellakin eli yksi kahdeksan pinninen PCI-e -ja yksi 6pin PCI-e -lisävirtaliitin.
Näytönohjaimen liitinosastolta löytyy ehkä hieman yllättäen myös vanha analoginen D -Sub -liitin, joka on ylimmäisenä keskellä liitinpaneelia. Alarivissä olevat liittimet vasemmalta oikealle: HDMI, DisplayPort ja DVI.
Näytönohjaimen jäähdytyksestä huolta pitävät 80 millimetrin halkaisijan käsittävät tuulettimet on kiinnitetty näytönohjaimen päällä olevaan mustaan muoviseen kehikkoon, joka toimii samalla ilmanohjaimena.
Molemmat tuulettimet ovat Power Logic -firman tuotteita malliltaan PLA08015B12HH ja ne on speksattu 12V jännitteelle sekä kuluttavat virtaa 0.35A.
Kortti takapuolelta
Takapuolella oleva muistien jäähdytyksestä vastaava alumiinilevy irtonaisena. Muistipiireiltä lämpö siirretään levyyn tyypillisillä AMD:n käyttämillä lämpötyynyillä.
Muistien jäähdytyslevy poistettuna
Kortti käyttää Qimondan GDDR5 -muistipiirejä.
Tuuletinkehikon poistamisen jälkeen paljastuvat molempiengrafiikkapiirien omat erilliset jäähdytyssiilit.
Piirilevyltä pinta -alan ollessa vähissä Palit on päätynyt lowprofile -malleista tuttuun ratkaisuun ja käyttänyt pientä lattakaapelia johtamaan videosignaalin kortilta löytyvään analogiseen D-Sub -liittimeen.
Kävi mielessä josko kuitenkin valmistaja ja kuluttaja olisi päässyt halvemmalla, jos Palit nykytyylin mukaisesti olisi pakannut mukaan DVI->D-Sub -adapterin eikä olisi ryhtynyt tälläiseen kikkailuun, joka luultavasti myös heikentää analogisen kuvan laatua.
Grafiikkapiirien tuulettimet ovat hyvin saman tyyppisiä kuin aiemin testaamassamme Gigabyten passiivi jäähdytteisessä GeForce 9600GT -näytönohjaimessa. Yllättävän pienillä siileillä grafiikkapiirit siis jäähtyvät.
GPU -jäähyt poistettuna
Grafiikkapiirien siilien poiston jälkeen irrotusvuorossa on kortin etupuolen muisteja ja virransyötön komponentteja jäähdyttävä alumiinilevy. Sama levy jäähdyttää myös Crosslinx -piiriä, joka sijaitsee referenssikortin tavoin grafiikkapiirien välissä.
Etupuolen jäähdytyslevyn toisella puolella on lisäksi vielä muutama kappale jäähdytyssiilejä lisäjäähdytyskapasiteentin saamiseksi.
Kuvassa kortti purettu paljaaksi
Molempien grafiikkapiirien piitahna oli levittynyt hyvin, joskin molemmat siilit olivat hiukan enemmän toisella syrjällä. Kontakti ei näin ollen ollut täysin tasainen, mutta paljon parempi kuin lämpöpurkalla saavutettava.
Jäähdytyssiilin pohjaan jääneestä jäljestä huomaa saman asian.
Kuvassa PLX Technology -firman CrosslinX -piiri, joka toimii PCI-e -kytkimenä näytönohjaimen sisältämän kahden grafiikkapiirin välillä.
Uusin testausalustamme pääsi Palitin Revolutin 700 Deluxe -näytönohjaimen myötä ensimmäiseen koitokseensa ja samaa alustaa tullaan käyttämään tulevaisuudessa muissakin testeissä vaihtelevilla komponenteilla. Emme kuitenkaan ole hylänneet Intelin C2Q -ja C2D -prosessoreita ja AMD Phenom II -prosessoreillakin tullaan testejä tekemään.
Intel Core i7 965EE @ 4GHz (20x200MHz) Noctua NH-C12P
Gigabyte GA-EX58-UD5 (bios F5a)
Corsair Dominator 3x2GB kitti TR3X6G1600C8D, ( @ 1600MHZ 1.8V CL 7-7-7-17)
Zalman ZM1000HP 1000W PSU
Intel X25-M 80GB SSD asema
Optiarc AD-7203S S-ATA DVDRW asema
Testikortit:
Palit Radeon HD4870X2 2GB
ATI/AMD Radeon HD4870X2 2GB Referenssi
PNY GeForce 280 GTX 1GB
Catalyst 8.12 updated
Forceware v185.20
Korttien vertailutaulukko:
ROPsit
Muistikaistan leveys
GPU -kellotaajuus
Kaikki testit ajettiin kolme kertaa peräkkäin ja niistä valittiin paras tulos.
3DMark -testihjelmissa näytönohjaimet olivat hyvin tasaväkisiä. Referenssiversio HD4870X2 -näytönohjaimesta voitti jokaisessa muutamalla pisteellä.
World In Conflict -pelissä sen sisäisellä benchmarkilla testattuna 1280×1024 resoluutiolla sama tilanne säilyi kuin 3DMark -testeissäkin eli referenssimalli johtaa porukkaa. Geforce GTX 280 -näytönohjain pääsee lähelle ainoastaan vain maksimiruudunpäivitysnopeudessa.
Sama kaava toistuu myös 1680×1050 resoluutiolla, paitsi GeForce GTX 280 jää kahden muun taakse jonkin verran enemmän.
Sama tilanne jatkuu luonnollisesti myös 1920×1200 resoluutiollakin.
Half Life 2 – Episode 2 on hyvin nVidia -myönteisesti optimoitu peli ja sen kyllä huomaa: vihreä käyrä on keskimäärin kaikkialla korkeammalla kuin Radeon -näytönohjaimilla, muutamaa pientä notkahdusta lukuunottamatta. Testi ajettiin omalla timedemollamme kaikki asetukset täysillä.
Crysiksen testiohjelmassa tilanne yllättäen muuttuu aika dramaattisestikin Palitin Revolution 700 -näytönohjaimen ottaessa johtoaseman yllättävän isollakin kaulalla.
Sama tilanne toistuu myös 1680×1050 resoluutiolla.
Kuten myös isoimmalla testikalustomme sallimalla 1920×1200 resoluutiolla.
Testipeliryppäämme uusimmalla tulokkaalla eli Far Cry 2:lla ATI/AMD:n kortit pärjäävät edellisten tapaan aivan rinta rinnan ja referenssikortti johtaa pienen pienellä erolla.
Far Cry 2:ssa on huomattavissa erityispiirteenä, että GeForce GTX 280:n minimi ruudunpäivitysnopeus on selkeästi parempi kuin X2 -korttien, johtuuko se sitten GeForcen suuremmasta muistimäärästä vaiko nVidialle optimoidusta koodista.
Sama kuvio toistuu viimeisessäkin Far Cry 2 -testissä.
Furmarkkia mittarina käyttämällä testasimme testeissä olleiden näytönohjainten OpenGL -nopeutta ja näyttääkin siltä ettei ATI:n mallien OpenGL -nopeus ole noussut nVidian ohi saati edes niiden tasolle. OpenGL nopeus onkin ollut aina AMD/ATI:n korttien akilleen kantapää.
Palit Radeon HD4870X2 Revolution 700 on todella nopea kortti, mutta jotenkin jäi vaivaamaan se kuinka ATI:n referenssimalli onnistui jättämään testeissä sen taakseen.
Veikkaisin itse syyn löytyvän joko kortin keskeneräisestä biosista tai sitten muistien latenssit ovat todella paljon löysemmät kuin Engineering Samplessamme jota käytimme verrokkina.
En kuitenkaan hauaisi uskoa, että kortin biosissa on minkään näköistä vikaa koska kortti ei kuitenkaan sähköisesti juurikaan poikkea normaalista mallista. Vakiokellotaajuuksilla toimiva GeForce 280GTX taas oli vastaavasti yllättävän hidas, joskin ylikellotus GF280 -näytönohjaimilla tuntuu vaikuttavan enemmän kuin HD4870X2:lla ja keskimäärin Geforce GTX 280 -näytönohjaimissa on enemmän ylikellotusvaraa.
Maksimi kellotaajuudet joille Palitin Revolution 700 taipui vakiojäähdytyksellään:
Muistit = 1142MHz
GPU:t = 799MHz
Kyseisillä kellotaajuuksilla ajoimme myös onnistuneesti 3DMark06 -testiohjelman läpi saaden siitä pisteitä 24614 joten kellotaajuuden nosto ei juurikaan lisänopeutta tuonut.
Kokeilimme myös ajaa molempia kortteja yhdessä CrossfireX -konfiguraatiossa käyttämällä molempien korttien kellotaajuuksina grafiikkapiireille 799MHz ja muisteille 1050MHz. Testistä kuvaruutukaappaus alapuolella.
3DMark06 CrossfireX -testistä pisteitä tuli 26789. Nousu yhteen korttiin verrattuna oli vain parin tuhannen pisteen luokka, joten en pysty suosittelemaan kahden HD4870 X2 -näytönohjaimen konfiguraatiota ainakaan DX9 -peleihin. Pelitestejä CFX:llä ei ikävä kyllä ollut aikaa suorittaa. Sähkönkulutus mittaukset jäivät epähuomiossa ja kiireessä tekemättä vaikka testialustamme onkin kokoajan kiinni PM300 energiamittarissa.
Näytönohjaimen varmasti suurin valtti onkin tuo kustomoitu jäähdytys, joka oli referenssimalliin verrattuna parikymmentä astetta viileämpi ja samalla selkeästi hiljaisempi.
+ HDMI ja Displayport
– ei referenssiä nopeampi
– julmetun iso (CFX -ongelma)
Palit Radeon HD4870X2 Revolution 700 tuotesivut
Palit Radeon HD4870X2 Revolution 700 Saksan hintaseurannassa
Palit Radeon HD4870X2 Revolution 700 Suomen hintaseurannassa

matches: HD HD HD HD HD HD


kh30032004
Kunnanhallitus KOKOUSKUTSU	4/2004
Laatimispäivämäärä: 23.03.2004
Aika 30.03.2004	kello 18.30
Käsiteltävät asiat 88 §	KOKOUKSEN LAILLISUUS JA PÄÄTÖSVALTAISUUSSivu 98
89 §	PÖYTÄKIRJAN TARKASTAJIEN VALINTA	Sivu 98
90 §	KUNNANVIRASTON PITÄMINEN SULJETTUNA 21.05.2004	Sivu 99
91 §	KUNNANVIRASTON PITÄMINEN SULJETTUNA KESÄLLÄ 2004	Sivu 100
92 §	KUNNANVALTUUSTON PÄÄTÖSTEN 09.03.2004 LAILLISUUSVALVONTA JA TÄYTÄNTÖÖNPANO	Sivu 101
93 §	PERUSPARANNUSLAINAN SIIRTÄMINEN/JARMO SILLANPÄÄ	Sivu 102
94 §	PÖYTÄKIRJOJEN TIETOON SAATTAMINEN	Sivu 103
95 §	TIEDOKSI SAATETTAVAT ASIAT	Sivu 104
96 § KASPERI -KÄYTTÖOMAISUUSKIRJANPITO-OHJELMASivu 105
97 §	ATK-LUOKAN KONEET	Sivu 106
98 §	ATK-KOULUTUS	Sivu 107
99 §	HANKITTAVAT TYÖASEMAT	Sivu 108
100 §	HENKILÖKUNNAN KONEIDEN HANKINTA	Sivu 109
101 §	KAUPPAKIRJAN HYVÄKSYMINEN / ELISA JA PENTTI KOIVUMÄKI	Sivu 110
102 §	VUODEN 2003 TILINPÄÄTÖS JA TOIMINTAKERTOMUSSivu 111
103 §	REHTORI ROLF BJÖRKMANIN VIRKASUHTEEN VAKINAISTAMINEN	Sivu 112
104 §	ASUIN-/LIIKETONTIN OSTAMINEN JAT-ASENNUS OY:LTÄ	Sivu 113
105 §	JÄMIJÄRVEN KUNNAN LIITTYMINEN TAMPEREEN LÄNTISEEN SEUTULIPPUALUEESEEN	Sivu 114
106 §	VANHAN TERVEYSTALON KUNTOARVIO/KORJAUSSUUNNITELMA	Sivu 115
107 §	JÄMI-JUKOLA 2004 TUNNETUKSI TEKEMINEN -HANKE/JATKOHAKEMUS Sivu 116
108 §	KUNNAN HENKILÖKUNNAN HIIHTOTUNNELIN KÄYTTÖVUORO Sivu 117
109 §	KUNNANJOHTAJA ESA ALA-KARVIAN VIRKASUHTEEN JATKAMINEN	Sivu 119
110 §	TEEMA-ASIAT/SOSIAALITOIMI	Sivu 120
111 §	SM-HIIHDOT 2005 -MARKKINOINTIPROJEKTIN TOTEUTTAMINEN	Sivu 121
Kunnanhallitus KOKOUSPÖYTÄKIRJA 4/2004
KOKOUSAIKA 30.03.2004	kello 18.30 - 21.03
MUUT SAAPUVILLA OLLEET Matti Peurala	valtuuston puheenjohtaja, klo 18.30 - 20.36
Aki Rantanen	perusturvajohtaja, klo 18.30 - 19.12
ASIAT §§ 88 - 113
88 §	KOKOUKSEN LAILLISUUS JA PÄÄTÖSVALTAISUUS
89 §	PÖYTÄKIRJAN TARKASTAJIEN VALINTA
Ehdotus: Pöytäkirjan tarkastajiksi valitaan tarkastusvuorossa olevat Päivi Leponiemi ja Enni Lähteenniemi.
Kunnanhallituksen puheenjohtaja Matti Leppihalme teki seuraavan työjärjestyksen muutosehdotuksen, joka hyväksyttiin yksimielisesti: seuraavaksi käsitellään pykälät
108 - 110 §, jonka jälkeen palataan esityslistan mukaiseen käsittelyjärjestykseen.
90 §	KUNNANVIRASTON PITÄMINEN SULJETTUNA 21.05.2004
Vuonna 2003 kunnanvirasto pidettiin suljettuna helatorstain jälkeisenä perjantaina. Henkilökunta piti tällöin vuosilomiaan.
Tänä vuonna helatorstai on 20.05.2004. Viraston henkilöstöstä suuri osa anoo lomapäivää em. päivän jälkeiselle perjantaille.
Ehdotus:	Kunnanhallitus päättää, että kunnanvirasto pidetään suljettuna 21.05.2004.
91 §	KUNNANVIRASTON PITÄMINEN SULJETTUNA KESÄLLÄ 2004
Ehdotus: Kunnanhallitus päättää, että kunnanvirasto pidetään suljettuna kolmen viikon ajan 5.7.2004 alkaen kuitenkin siten, että välttämättömistä toiminnoista huolehditaan.
92 §	KUNNANVALTUUSTON PÄÄTÖSTEN 09.03.2004 LAILLISUUSVALVONTA JA TÄYTÄNTÖÖNPANO
Kunnanvaltuusto on pitänyt kokouksensa 09.03.2004.
09.03.2004 koska ne on tehty laillisessa järjestyksessä eivätkä ne ylitä kunnanvaltuuston toimivaltaa eivätkä ole muutenkaan lainvastaisia.
93 §	PERUSPARANNUSLAINAN SIIRTÄMINEN/JARMO SILLANPÄÄ
Jarmo Sillanpää on anonut, että hänen ja Päivi Sillanpään nimissä ollut perusparannuslaina siirrettäisiin yksinomaan hänen vastattavakseen. Lainapääomaa on jäljellä 10.545,39 euroa.
Pyynnön perusteena on avioero, ositus 07.09.2000.
Ehdotus:	Kunnanhallitus siirtää em. perusparannuslainan Jarmo Sillanpään nimiin ja yksin hänen vastattavakseen.
94 §	PÖYTÄKIRJOJEN TIETOON SAATTAMINEN
- Tekninen lautakunta	09.03.2004
- Sivistyslautakunta	26.02.2004
- Toimistoautomaatiotyöryhmä	09.03.2004
95 §	TIEDOKSI SAATETTAVAT ASIAT
- Länsi-Suomen lääninhallitus: Esitykset 6.12.2004 myönnettävistä kunniamerkeistä
- Suomen Kuntaliitto: Liittymismaksujen verotuksesta
- Porin Maistraatti: Viralliset väkiluvut vuodenvaihteessa 2003/2004
- Mielahden asukasyhdistyksen valmistelutoimikunnan kokous
- Ympäristöministeriö: Aluearkkitehtitoimintaan myönnettävä valtionavustus
- TE-keskus: Satakunnan työllisyyskatsaus 1/2004
- Satavesi, Satakunnan vesistöohjelman tiedotuslehti
- Sotaveteranit r.y. Naisjaosto: kirje kunnanjohtajalle ja kunnan päättäjille
- Lounais-Suomen ympäristökeskus: Vesihuollon kehittämissuunnitelmat
- Satakunnan Puhelin Oy: DNA Internet sopimus
- Reima Country Matkailuyhdistys ry
- Porin kaupunki: Haaste karhuviestiin
- Valtiokonttori: Ilmoitus omaisuuden luovuttamista koskevan hakemuksen vastaanottamisesta
- Suomen Kuntaliitto: aamu- ja iltapäivätoiminnan järjestäminen
- Valtion asuntorahasto: Henkilökohtaisten korkotukilainojen hyväksymisvaltuus
- Verohallinto: Maksatuserittely tilitysjakso 03/2004
Toimistoautomaatiotyöryhmä 2 §	09.03.2004
96 § KASPERI -KÄYTTÖOMAISUUSKIRJANPITO-OHJELMA
työryhmä 2 §	Kunnassa on käytössä vanha DOS-pohjainen käyttöomaisuuskirjanpito-ohjelma. Sen kehitystyö päättyy ja tilalle on pitkään tarjottu uudempaa Windows-versiota. Vaihdon uuteen versioon saa nyt puoleen hintaan (1770 eur + alv 22 %). Käyttäjäkoulutus ja asennus maksaa 83 eur/h tai 650 eur/pv + matkakulut. Ylläpitomaksu on 15 % kulloisestakin listahankintahinnasta.
Toimistoautomaatioryhmä suosittelee Windows-version hankkimista, koska vanhaa versiota ei enää kehitä eikä ilman ohjelmaakaan voi olla. Ohjelma on liian monimutkainen korvattavaksi taulukkolaskentasovelluksilla.
Tarjous on liitteenä nro 96.1.
Ehdotus:	Kunnanhallitus päättää hyväksyä Espina Oy:n tarjouksen Kasperi-käyttöomaisuuskirjanpito-ohjelman päivittämiseksi Windows-versioksi.
Toimistoautomaatiotyöryhmä	3 §	09.03.2004
97 §	ATK-LUOKAN KONEET
Toimistoautomaatiotyöryhmä 3 §
Koulun ATK-luokassa on 17 tietokonetta vuodelta 1998. Viime vuonna niihin lisättiin muistia ja päivitettiin käyttöjärjestelmä uudemmaksi. Tarkoituksena oli, että uudet koneet hankitaan leasingillä v. 2005 ja nykyiset koneet siirretään luokkiin. Nyt on kuitenkin puolen vuoden sisällä hajonnut koneista 7! Kolmen koneen kohdalta asiaa on tutkittu ja todettu emolevyn hajonneen. Niin iäkkäisiin koneisiin ei enää löydy emolevyä ja uudet eivät sovi vaihtamatta paljon muutakin tavaraa. Näin suuri vajaus konemäärässä haittaa opiskelua ja lienee vain ajan kysymys, milloin loputkin pimenevät.
Toimistoautomaatioryhmä esittää, että opiskelun turvaamiseksi aikaistetaan ATK-luokan koneiden hankintaa niin, että uudet koneet ja koulun palvelin ovat käytettävissä syksyllä uuden lukuvuoden alkaessa. Koneet hankittaisiin leasingillä.
Ehdotus:	Kunnanhallitus hyväksyy toimistoautomaatiotyöryhmän esityksen koulun ATK-luokan koneiden hankinnan aikaistamiseksi syksyyn 2004.
Toimistoautomaatiotyöryhmä	4 §	09.03.2004
98 §	ATK-KOULUTUS
Toimistoautomaatiotyöryhmä 4 §
Kunnanvirastolla kaivattaisiin ATK-opetusta, jotta erityisesti toimisto-ohjelmistoja saataisiin paremmin hyödynnettyä. Samoin koululla opettajien ATK-osaamista halutaan nostaa. Hallinnon toimisto-ohjelmistoa on suunniteltu uusittavaksi v. 2005, joten siinä yhteydessä lienee paras aika järjestää koulutusta. Toimistoautomaatioryhmä ehdottaa, että rahat koulutukseen varataan ensi vuoden budjettiin.
KH 98 §
Ehdotus:	Kunnanhallitus hyväksyy toimistoautomaatiotyöryhmän esityksen.
Toimistoautomaatiotyöryhmä	6 §	09.04.2004
99 §	HANKITTAVAT TYÖASEMAT
Toimistoautomaatiotyöryhmä 6 §
ATK-investointibudjetissa oli varauduttu 5 työaseman hankintaan. Nyt kuitenkin koulun lukujärjestys- yms ohjelmaan meni yhden koneen hinta ja Kasperiin toisen. Toimistoautomaatioryhmä päätti esittää tässä vaiheessa hankittavaksi 3 työasemaa , joista yksi tulisi kouluavustajalle, yksi Palokosken koululle ja yksi tekniseen toimeen. (Kokouksen jälkeen kävi ilmi, että palotoimesta vapautuu palopäällikön kone. Sen voi siirtää teknisen toimen käyttöön, jolloin kolmannen hankittavan voi sijoittaa joko Suurimaan koululle tai keskuskoululle rehtorin harkinnan mukaan.)
Ehdotus:	Kunnanhallitus merkitsee tilanteen tiedokseen.
Toimistoautomaatiotyöryhmä	7 §	09.03.2004
100 §	HENKILÖKUNNAN KONEIDEN HANKINTA
Toimistoautomaatiotyöryhmä 7 §
Henkilökunnan puolelta on tiedusteltu, olisiko henkilökunnan mahdollista saada ostaa samalla hinnalla tietokoneita kuin kuntakin eli pyytää tarjouksia hankintojen yhteydessä myös henkilökunnalle. Tämä voisi lisätä osaamista ja intoa hankkia ATK-taitoja. Joissakin kunnissa on jopa työnantaja ostanut koneet ja perinyt sen hinnan palkasta jonkin ajan kuluessa.
Toimistoautomaatioryhmä piti ajatusta henkilökunnalle tarjottavasta ostomahdollisuudesta hyvänä.
KH 100 §
Ehdotus:	Kunnanhallitus päättää suhtautua yhteishankintaan myönteisesti.
Kunnanhallitus	291 §	13.11.2001	280
Kunnanvaltuusto	74 §	18.12.2001	110
101 §	KAUPPAKIRJAN HYVÄKSYMINEN / ELISA JA PENTTI KOIVUMÄKI
KH 291 §
Jämijärven kunnan ja Elisa ja Pentti Koivumäen välille on valmisteltu kauppakirja, jolla kunta myy Jämijärven kunnan Peijarin kylässä sijaitsevan Avento 72/1 RN:o 1:329 nimisen tilan kauppahintaan 23.625 markkaa.
Lisäksi tulevat lohkomis- ja yhteisantennikulut.
Ostaja sitoutuu aloittamaan asuinrakennuksen rakentamisen tontille 1.6.2003 mennessä.
Kauppakirjaluonnos on liitteenä nro 291.1
Ehdotus: Kunnanhallitus esittää valtuustolle, että valtuusto hyväksyy Jämijärven kunnan ja Elisa ja Pentti Koivumäen välisen kauppakirjan oheisen liitteen mukaisesti.
KV 74 §
KH 101 §
Kauppakirja allekirjoitettiin vasta 19.3.2004, koska Avennon alueella vireillä olleet kaavamuutokset valmistuivat syksyllä 2003.
Alkuperäiseen valtuuston hyväksymään kauppakirjaan jouduttiin tekemään viivästyksestä johtuen tarkentavia muutoksia: Kauppaan liittyvät hinnat muutettiin markoista euroiksi sekä rakentamisen aloittamisen takaraja muutettiin 1.6.2003:sta 1.6.2005:een
Ehdotus:	Kunnanhallitus hyväksyy em. tarkentavat korjaukset valtuuston 18.12.2001 § 74 hyväksymään kauppakirjaan.
102 §	VUODEN 2003 TILINPÄÄTÖS JA TOIMINTAKERTOMUS
KH 102 §
Tasekirja ja sen osana toimintakertomus on esityslistan liitteenä nro 102.1.
Tilinpäätöksen mukaan kunnan vuosikate vuonna 2003 oli + 334.893,03 euroa. Tilikauden ylijäämäksi poistojen jälkeen kirjattiin 91.861,79 euroa. Talousarviolainat vähenivät hieman vuoden aikana 927 euroon/asukas (v. 2002 961 €/asukas).
Maksuvalmius oli vuoden aikana tyydyttävä. Tilanne kiristyi kuitenkin vuoden lopussa ja lyhytaikaista lainaa nostettiin 150.000 euroa (edellisenä vuonna lyhytaikaista lainaa nostettiin vuoden lopussa n. 200.000 euroa).
Ehdotus:	Kunnanhallitus hyväksyy ja allekirjoittaa tilinpäätöksen vuodelle 2003. Kunnanhallitus esittää, että tilikauden tulos 91.861,79 euroa ylijäämää kirjataan omaan pääomaan yli/alijäämätilille.
103 §	REHTORI ROLF BJÖRKMANIN VIRKASUHTEEN VAKINAISTAMINEN
Jämijärven kunnanvaltuusto on 2.9.2003 § 64 valinnut KM Rolf Björkmanin Jämijärven keskuskoulun rehtorin virkaan (perusopetus vuosiluokat 1-9 lk). Virkaan on sisällytetty myös kunnan sivistystoimenjohtajan tehtävät. Virka täytettiin 6 kuukauden koeajaksi.
Rolf Björkman on ottanut rehtorin viran vastaan 1.11.2003 alkaen eli hänen koeaikansa päättyy 30.4.2004. Hän on edellisestä virastaan Korppoosta virkavapaalla ja siellä on tehty väliaikaisjärjestelyjä.
Koska koeaika on päättymässä ja Rolf Björkman on päässyt hyvin sisälle tehtäviinsä, niin ei ole syytä pitkittää virkasuhteen vakinaistamista.
Ehdotus.	Kunnanhallitus päättää vakinaistaa rehtori Rolf Björkmanin virkasuhteen koeajan päättyessä 1.5.2004 alkaen.
104 §	ASUIN-/LIIKETONTIN OSTAMINEN JAT-ASENNUS OY:LTÄ
JAT-Asennus Oy:n ja Jämijärven kunnan välillä on käyty neuvotteluja, joilla Jämijärven kirkonkylässä keskeisellä paikalla oleva rakennuspaikka kortteli nro 36 tontti nro 6 siirtyisi kunnan omistukseen. Tontin pinta-ala on 2500 m² ja rakennusoikeus 800 m². Tontilla sijaitsee varastorakennus ja sauna. JAT-Asennus Oy:llä ei ole tällä hetkellä käyttöä tontille.
Käytyjen neuvottelujen pohjalta JAT-Asennus on tehnyt tontista oheisen liitteen mukaisen myyntitarjouksen. Liite nro 104.1.
1) hyväksyä JAT-Asennus Oy:n tekemän tarjouksen
2) että kauppakirjaluonnos tuodaan kunnanhallituksen seuraavaan kokoukseen.
Päätös:	Käydyn keskustelun pohjalta esittelijä muutti päätösehdotustaan seuraavasti:
Kunnanhallitus päättää siirtää asian käsittelyn seuraavaan kokoukseen lisäselvityksiä varten.
Kunnanhallitus hyväksyi muutetun päätösehdotuksen yksimielisesti.
Pöytäkirjaan merkitään, että valtuuston puheenjohtaja Matti Peurala poistui kokouksesta tämän asian käsittelyn ja päätöksenteon ajaksi todeten itsensä esteelliseksi.
105 §	JÄMIJÄRVEN KUNNAN LIITTYMINEN TAMPEREEN LÄNTISEEN SEUTULIPPUALUEESEEN
Jämijärven kunta kuuluu sekä Pohjois-Satakunnan että Satakunnan seutulippualueeseen. Lipun hinta on 60 € kuukaudessa. Useiden eri tahojen pyynnöstä ja Ikaalisissa tehdyn kuntavierailun pohjalta on selvitetty sitä mahdollisuutta, että Jämijärvi voisi liittyä myös Tampereen läntiseen seutulippualueeseen. Siihen kuuluvat nykyisellään: Huittinen, Hämeenkyrö, Ikaalinen, Kiikoinen, Kihniö, Kuru, Mouhijärvi, Nokia, Parkano, Ruovesi, Suodenniemi, Tampere, Vammala, Viljakkala, Virrat, Ylöjärvi ja Äetsä.
Tampereen läntinen seutulipputyöryhmä on käsitellyt asiaa kokouksessaan 24.4.2003 ja on päättänyt toivottaa Jämijärven kunnan tervetulleeksi mukaan seutulippualueeseen. Jämijärven kunnan tulee tehdä päätös liittymisestä sekä lipun hinnasta.
Yleisin hinta tällä hetkellä on peruslipulla 67 euroa (esim. Jämijärvi-Ikaalinen) ja Tampereelle asti 100 euroa. Valtionavustus seutulippuihin on maksimissaan 48 %. Joukkoliikennevastaava rehtori Rolf Björkman on valmistellut asian. Liite nro 105.1.
1) liittyä mukaan Tampereen läntiseen seutulippualueeseen
2) hyväksyä seutulipun hinnaksi 67 euroa (peruslippu) ja 100 euroa mikäli matkustetaan Tampereelle asti. Tampereen sisäisen liikenteen lisähinta on 20 €.
3) nimetä seutulipun tarvittaviin organisaatioihin yhdyshenkilöksi Rolf Björkmanin
Valtuuston puheenjohtaja Matti Peurala poistui kokouksesta ennen tämän asian käsittelyn alkua klo 20.36.
Kunnanhallitus	79 §	02.03.2004
Valtuusto	18 §	09.03.2004
106 §	VANHAN TERVEYSTALON KUNTOARVIO/KORJAUSSUUNNITELMA
KH 79 §
Rakennusmestari Pentti Virtanen on tehnyt opinnäytetyönään ns. vanhan terveystalon kuntoarvion ja korjaussuunnitelman.
Opinnäytetyö jaettiin ennakkoon valtuutetuille ja hallituksen jäsenille valtuuston kokouksessa 27.1.2004. Tällöin päätettiin, että Pentti Virtanen esittelee ko. suunnitelman seuraavassa valtuuston kokouksessa.
1) käydä alustavan keskustelun suunnitelman pohjalta
2) pyytää Pentti Virtasen esittelemään suunnitelman valtuuston seuraavaan kokoukseen
3) esittää suunnitelman edelleen valtuuston käsiteltäväksi mahdollisia toimenpiteitä varten.
KV 18 §
Päätös:	Valtuutettu Pentti Virtasen esittämien suunnitelmien pohjalta käytiin laaja keskustelu. Keskustelun aikana rakennuksen purkamisvaihtoehto ei saanut kannatusta, vaan jäljelle jäävät rakennuksen korjaaminen tai myyminen. Korjaamisvaihtoehtoa puolsivat rakenteiden hyvä kunto ja se, että korjaustoimenpiteitä voidaan jakaa useammalle vuodelle. Asian valmistelua päätettiin jatkaa.
Valtuutettu Harri Koivumäki poistui kokouksesta tämän asian käsittelyn aikana
klo 19.40.
Ehdotus:	Asia annetaan teknisen lautakunnan jatkovalmisteltavaksi.
Kunnanhallitus	41 §	20.01.2004
107 §	JÄMI-JUKOLA 2004 TUNNETUKSI TEKEMINEN -HANKE/JATKOHAKEMUS
KH 41 §
Jämi-Jukola 2004 tunnetuksi tekeminen hanke ajoittuu ajalle 1.4.2003 - 31.12.2004. Vuoden 2003 osalta rahoituspäätös on saatu ja hanke on toteutunut aikataulun mukaisesti. Hankkeen rahoitus vuodelle 2004 edellyttää jatkohakemuksen jättämistä.
Esityslistan liitteenä nro 41.1 on Satakuntaliittoon jätetty rahoitushakemus.
Ehdotus:	Kunnanhallitus hyväksyy oheisen liitteen mukaisen jatkorahoitushakemuksen.
Satakuntaliiton maakuntahallitus on kokouksessaan 1.3.2004 § 69 tehnyt myönteisen päätöksen hankkeen jatkorahoituksesta. Liite nro 107.1.
Ehdotus:	Kunnanhallitus merkitsee Satakuntaliiton hallituksen päätöksen tiedokseen.
Kunnanhallitus	36 §	20.01.2004
108 §	KUNNAN HENKILÖKUNNAN HIIHTOTUNNELIN KÄYTTÖVUORO
KH 36 §
Kunnan henkilöstöltä on yt-toimikunnan kautta tullut aloite kunnan TYKY-toiminnan laajentamisesta.
Tällä hetkellä TYKY-toimintana on käytössä vesijumppa sekä kunnanhallituksen marraskuussa myöntämä curlingvuoro joka toinen viikko.
Rami Heikkilä esitti yhteistyötoimikunnassa opettajien toivomuksena, että kunnan henkilöstölle oli erillinen hiihtotunnelin käyttövuoro.
Hiihtotunneliyhtiön kanssa on neuvoteltu käyttövuoron järjestämisestä. Vaihtoehtoina on käytännön toteutukseksi olisi joko lippujen jakaminen halukkaille tai vihkomerkintä, jonka mukaan tunneliyhtiö laskuttaisi kuntaa. Toimitusjohtajan toivomus on, että kertakäynnin hinta olisi 5 euroa.
Kunnalla on käyttämättä 5 euron hintaisia lippuja, joita voitaisiin alkuvaiheessa käyttää tarkoitukseen.
1. varata kunnan henkilökunnalle hiihtotunnelin käyttömahdollisuuden TYKY-toimintana
2. että halukkaille luovutetaan enintään 10 kpl 5 euron lippuja
3. jatkotoimenpiteistä sen jälkeen kun liput on käytetty
4. että tämän tyyppinen TYKY-toiminta tehdään mahdollisimman tunnetuksi.
Valtuuston puheenjohtaja Matti Peurala ja kunnanjohtaja Esa Ala-Karvia poistuivat kokouksesta tämän asian käsittelyn ja päätöksenteon ajaksi. Asian esitteli perusturvajohtaja Aki Rantanen.
KH 108 §
Henkilökunnalle asian johdosta laadittu ja jaettu kirjelmä on liitteenä 108.1.
Jämin Hiihtotunneli Oy:n ja Jämijärven kunnan välisissä neuvotteluissa on sovittu, että kunnan suuresta panoksesta johtuen kunnan henkilökunta saa myös jatkossa hiihtää tunnelissa edullisesti. Tunneliyhtiö on esittänyt vihkokäytäntöä kunnan työntekijöille, jonka kertahinta olisi kunnalle 3 euroa (aika 1.4.-31.8.2004). Tällä tehostetaan kunnan TYKY-toimintaa myös jatkossa. Asian on valmistellut perusturvajohtaja Aki Rantanen.
1) hyväksyä kunnan ja Jämin hiihtotunneli Oy:n välisen kunnan työntekijöitä koskevan sopimuksen, jolla kunnan työntekijät pääsevät Jämin hiihtotunneliin hiihtämään 1.4.-31.8.2004 välisenä aikana 3 eurolla/kerta (laskutus vihkon mukaan)
2) maksaa henkilökunnan 1 kohdassa aiheuttamat kustannukset kunnan henkilöstöhallinnon TYKY-toimintaan varatusta määrärahasta.
Pöytäkirjaan merkitään, että valtuuston puheenjohtaja Matti Peurala ja kunnanjohtaja Esa Ala-Karvia poistuivat kokouksesta tämän asian käsittelyn ja päätöksen teon ajaksi todeten itsensä esteelliseksi.
Asian esitteli ja pöytäkirjaa piti perusturvajohtaja Aki Rantanen.
109 § KUNNANJOHTAJA ESA ALA-KARVIAN VIRKASUHTEEN JATKAMINEN
Kunnanjohtaja Esa Ala-Karvia on suostumuksellaan valittu virkaansa 29.04.1997 määräajaksi vuoden 2005 loppuun.
Kaikkien ryhmien valtuustoaloitteessa 09.03.2004/20 § esitettiin Jämijärven kunnan kunnanjohtajan viran muuttamista määräaikaisesta virasta toistaiseksi täytetyksi ja samalla nykyistä kunnanjohtajaa Esa Ala-Karviaa kyseiseen virkaan.
Kunnanvaltuusto antoi asian kunnanhallituksen jatkovalmisteltavaksi.
Kuntalain 24 §:n mukaan valtuusto valitsee kunnanjohtajan toistaiseksi tai määräajaksi.
Kunnanjohtajan virka ei ole määräaikainen, vaan Esa Ala-Karvia on valittu siihen määräajaksi.
Ehdotus: Kunnanhallitus päättää ehdottaa kunnanvaltuustolle, että kunnanjohtaja Esa Ala-Karvian virkasuhdetta jatketaan 01.07.2004 alkaen toistaiseksi.
Pöytäkirjaan merkitään, että kunnanjohtaja Esa Ala-Karvia poistui kokouksesta tämän asian käsittelyn ja päätöksen teon ajaksi todeten itsensä esteelliseksi.
110 §	TEEMA-ASIAT/SOSIAALITOIMI
Perusturvajohtaja Aki Rantanen tulee kokoukseen selvittämään sosiaalitoimen henkilöstöjärjestelyjä ja muita ajankohtaisia asioita.
Ehdotus:	Kunnanhallitus keskustelee asiasta saadun informaation perusteella
Päätös:	Kunnanhallitus merkitsi yksimielisesti saadun selvityksen tiedokseen.
Perusturvajohtaja Aki Rantanen oli asiantuntijana paikalla tämän asian käsittelyn ja päätöksenteon ajan. Aki Rantanen poistui kokouksesta klo 19.12.
111 §	SM-HIIHDOT 2005 -MARKKINOINTIPROJEKTIN TOTEUTTAMINEN
112 §	JÄMI - TUOTTEILLAAN TUNNETUKSI -HANKKEEN KÄYNNISTÄMINEN


text:
Lisäarvoa reunojenpehmennyksellä, Eyefinityllä ja videolla - Radeon HD 6970 ja 6950: Onko Kaimaani alligaattori vai krokotiili?
Hardware.fi > Artikkelit > Radeon HD 6970 ja 6950: Onko Kaimaani alligaattori vai krokotiili? > Lisäarvoa reunojenpehmennyksellä, Eyefinityllä ja videolla
Makea määrä ulostuloja
Mitä pelaamiseen tulee, suosin mitä tahansa valmistajaa, joka tarjoaa parhaan suorituskyvyn, vähiten meteliä ja parhaan tason luotettavuutta. Olen kuitenkin käyttänyt viimeisen vuoden AMD:n näytönohjainta Eyefinityn vuoksi. Sitä ennen käytin Nvidian Quadro NVS –korttia työkoneessani ja pelasin pelejä eri koneella.
Kun Quadro NVS mahdollisti neljän näytön käyttämisen, minun oli Radeon HD 5850 –ohjaimeen vaihtaessani pakko tyytyä vain kolmeen näyttöön. Radeon HD 6800 – ja 6900 –sarjojen myötä on taas mahdollista ottaa käyttöön neljäskin näyttö. 6970 ja 6950 korteista löytyy samat viisi ulostuloa kuin 6800-sarjalaisista: 2 mini-DisplayPort 1.2 –liitintä, HDMI 1.4a –liitin ja kaksi DVI-liitintä (joista toinen on dual-link- ja toinen single-link-mallia). Noista viidestä vaihtoehdosta voi muodostaa neljän näytön yhdistelmän, kunhan kaksi niistä on DisplayPort-liittimiä.
Tulevaisuudessa on itse asiassa mahdollista käyttää kuutta näyttöä, mikä poistaa tarpeen kalliimmilta ja erikoisemmilta link ] ”>Eyefinity6-sarjan näytönohjaimilta. DisplayPort 1.2 –version avulla on mahdollista ketjuttaa useita näyttöjä tai käyttää näyttösignaalin jakavaa keskitintä. Se mahdollistaa yhteensä kuuden näytön käyttämisen kahden mini-DP-portin kautta. Se ei tule tapahtumaan ennen kuin vasta myöhemmin ensi vuonna, mutta se kannattaa silti pitää mielessä.
AMD sai CSAA:n
Radeon HD 6800 –sarjan myötä AMD toi mukaan morphological anti-aliasing –toiminnon, joka on DirectCompute-tekniikkaan perustuva jälkikäsittelytekniikka. Se mahdollistaa reunojenpehmennyksen niissäkin peleissä, joissa sille ei ole natiivia tukea. Tällä kertaa yhtiö esittelee Enhanced Quality Anti-Aliasing –tekniikkaa. EQAA käytännössä parantaa nykyistä multi-sampling anti-aliasing –tekniikkaa jopa 16 peittonäytteeseen pikseliä kohtia.
Tämän ymmärtäminen vaatii muutamaa askelta taaksepäin. Kun kuvaa käsitellään supersampling-tekniikalla, jokainen ”näyte” vastaa sävytettyä väriä, tallennettuja väri, syvyyys ja stencil-arvoja sekä peittoaluetta. Käytännössä se vastaa renderöintiä ylisuureen puskuriin ja tulosten alaspäin suodattamista. Multi-sampling-tekniikkalla helpotetaan tätä erittäin raskasta operaatiota ja erotetaan sävytetyt näytteet väri- ja peittoarvoista. Prosessissa ei tarvitse käsitellä niin montaa varjostinnäytettä eikä värin, syvyyden ja stencil-arvojen sekä peittoalueen tietoja silti menetetä.
EQAA, mikä on AMD:n vastine Nvidian CSAA-tekniikalle, erottaa peittoarvot väri, syvyys ja stencil-arvoista vähentäen muistiväylän kuormitusta ja pienentäen prosessin vaikutusta suorituskykyyn. AMD uskoo, että sillä on nyt Nvidiaa parempi mahdollisuus säätää värinäytteiden suhdetta peittoalueen näytteisiin. Eli vaikka toteutukset ovat kohtalaisen samankaltaisia tällä hetkellä, AMD aikoo hyödyntää etulyöntiasemaansa tulevaisuudessa.
HD 6900 –sarja sisältää saman HD 6800 –näytönohjaimissa nähdyn kiinteän UVD 3 –tekniikkaan kehitetyn laitteiston. Se tarkoittaa MPEG-4 ASP-kiihdytystä ja parempaa MPEG-2 linjaa (jotka ovat kohtalaisen pieniä lisäyksiä) ja lisäksi mukana on Multiview Video Coding –tekniikka, joka on lisäosa H.264/MPEG-4 AVC –tekniikkaan joka helpottaa stereoskooppista toistoa. Käytännössä se tarkoittaa parempaa laitteistotason tukea Blu-ray 3D –kuvalle HDMI 1.4a –liitännän läpi.
Tämä lyhentää Nvidian etumatkaa AMD:hen verattuna. Intelillä on kuitenkin pian jotain kerrottavaa, joka tulee yllättämään molemmat näytönohjainvalmistajat. Tästä aiheesta voimme kertoa lisää muutaman viikon päästä.
Edellinen sivuAMD myöntää, että geometrialla on väliä
Seuraava sivuPowerTune: Muutoksia ylikellotukseen

matches: HD HD HD HD HD HD HD


text:
Opas: Videotykin valinta | AVPlus
Henkilöt Opas Tietoa
Teppo Hirvikunnas	— 27.12.2017
Optoma ML330 on pienikokoinen kannettava projektori, jossa on Android-käyttöliittymä. Projektori on erittäin kompakti ja kevyt, joten se on helppo kantaa mukana ja nopea asentaa käyttökuntoon. Projektorissa on langattomat yhteydet. Android-käyttöliittymän hyöty tulee esiin muun muassa suoratoistosovelluksien kohdalla, joten voit helposti katsoa Netflixiä tai Youtubea suoraan ilman lisälaitteita.
2. LCD vai DLP?
3. Lähtökohtana tila ja sijoitus
4. Kuinka iso kuva?
5. Koko ja katseluetäisyys
6. Kokoon ja sijaintiin vaikuttavia asioita
7. Kuvan laatu ja tarkkuus
8. Valoa, värejä ja kontrastia
9, Millaisen projektorin siis valitsen?
10. Tärkeä valkokangas
11. Asennus
10. Kuvan säätö
11. Mistä kuva
12. Myös ääni kuntoon
13. Asiantuntijan vinkit
14. Heittoetäisyyden ja kuvakoon laskentaa
15. Sanasto
16. Linkkejä
Teksti: Teppo Hirvikunnas ja laitevalmistajat
Kuvat ja grafiikka: Teppo Hirvikunnas ja laitevalmistajat
Erikoisasiantuntijana jutussa: Mika Hottinen (Mareksound)
Artikkeli julkaistu aikaisemmin AVPlus-lehdessä 8/2017
Isoa kuvaa ei voita mikään. Se lisää merkittävästi tunnetta olla mukana kuvan tapahtumissa.
Televisioidenkin kuvakoot ovat kasvaneet vuosi vuodelta. Itse muistan, kuinka 1990-luvun alussa 32-tuumaista ”jättiä” tulivat kaveritkin ihmettelemään. Nykyään 32 tuumaa on jo pienistä pienin.
Vuosi vuodelta kuvakoot ovat siis kasvaneet ja samalla hinnat ovat laskeneet. Halvimmillaan 65-tuumaisen television saa jopa alle 800 eurolla (hintahaarukan ylettyessä kuitenkin aina 8 000 euroon saakka). Sen sijaan 75–90-tuumaisesta kuvasta joutuu pulittamaan 10 000–30 000 euroa, ja siinä ei ole enää järkeä.
Ratkaisu todella isoon kuvaan on videoprojektori, jota puhekielessä kutsutaan nimellä videotykki. Se on laite, jolla kuvalähteen (tv-virittimen, digiboksin, dvd-/bluray-soittimen tai muun vastaavan) kuva heijastetaan kirkkaan valolähteen avulla kankaalle tai muulle valoa heijastavalle pinnalle.
Videoprojektorilla saa helposti 100–120 tuuman, jopa 300 tuuman kuvan murto-osalla ison television hinnasta. Kun jo ihan asiallisten videoprojektorien hinnat lähtevät jo 600 eurosta, niin ei ihme, että niiden suosio on ollut voimakkaassa kasvussa. Videoprojektori on jopa varteenotettava vaihtoehto television korvaajaksi, vaikka yleensä videoprojektori hankitaan television lisäksi. Televisio arkikäyttöön ja projektori leffa-, urheilu- ja peli-iltoihin.
Mitä videoprojektorin valinnassa, asennuksessa ja käyttöönotossa tulee sitten ottaa huomioon?
Videoprojektorin valinta on hieman monimutkaisempaa kuin television. Erot projektorien välillä ovat suuremmat kuin televisioiden, tilaa tarvitaan enemmän, ja laadukas lopputulos vaatii vähän enemmän kuin vain töpselin tökkäämistä seinään.
Tosin tähänkin on tulossa helpotusta uusien niin sanottujen ultralähiheittoprojektorien myötä, mutta palataan tähän tarkemmin tuonnempana.
Projektori tulee valita ennen kaikkea tilan sekä käyttötarkoituksen ehdoilla ja niiden asettamilla vaatimuksilla projektorin ominaisuuksiin ja tekniseen suorituskykyyn. Näitä ovat muun muassa kuvan koko, heittosuhde, zoom, kuvan siirto, kuvan tarkkuus, projektorin valoteho, kuvan kontrastisuhde ja liiketoiston sulavuus. Ja kuvan koko taas määräytyy valkokankaan sijoituksen ja koon perusteella.
LCD vai DLP?
Videoprojektoreissa käytetään nykyään kuvan tuottamiseen pääasiassa kahta erilaista tekniikkaa: nestekidepaneeliin perustuvaa lcd- tai 3lcd (Liquid Crystal Panel) -tekniikkaa ja dlp (Digital Light Prosessing)- eli mikropeili-tekniikkaa. Ja näistä on vielä erilaisia variaatioita ja kehitysasteita. Esimerkiksi vaikka JVC:n kehittämä D-ILA ja Sonyn SXRD.
Aiheen laajuuden vuoksi käsittelemme lcd- ja dlp-tekniikoita nyt vain lyhyesti. Todettakoon kuitenkin, että kummallakin tekniikalla on puolensa, vaikka niistäkin on erilaisia käsityksiä: Lcd:n etuja sanotaan olevan puhtaampi ja ennen kaikkea kirkkaampi värien toisto, kuvan valoisuus, terävämpi kuva (varauksin samalla resoluutiolla) ja hiljainen käyntiääni. Toisaalta niissä on etenkin suurilla kuvako’oilla selvemmin erottuva pikseliverkko ja heikompi kontrasti.
Lcd-projektoreissa valo johdetaan punaisen, vihreän ja sinisen nestekidepaneelin läpi. Nestekidepaneelin lukuisat (full hd -paneeleissa 2 073 600 kappaletta) pienen pienet portit päästävät valon lävitseen eri voimakkuuksilla muodostaen näistä kuvapisteistä linssille kuvan, joka projisoidaan suurentavan linssin lävitse valkokankaalle.
Dlp-projektoreissa kuvanmuodostukseen käytetään mikropeilipaneelia ja niin sanottua väripyörää. Väripyörä on synkronoitu paneelin kanssa siten, että siihen heijastetaan nopeassa tahdissa punaista, vihreää ja sinistä valoa. Yhteensä 2 073 600 pienen pientä peiliä heijastaa kunkin värin vuorotellen sitä vastaavaan kohtaan kuvassa, ja kuva projisoidaan edelleen suurentavan linssin lävitse valkokankaalle. Katsoja ei havaitse värien eriaikaisuutta vaan aistii kuvan normaalina värikuvana.
BenQ W2000 Full HD DLP -projektori on luokassaan eräs Suomen myydyimpiä malleja ja menestynyt hyvin testeissä. W2000:ssa on niin sanottu Rec.709 värimalli, mikä tarkoittaa valmiiksi kalibroitua kuvaa, joten projektorin pitäisi olla käyttövalmis suoraan paketista otettuna. Projektorissa on myös linssin siirto, mikä mahdollistaa monipuolisen sijoittelun. Hintaluokka alle 1 000 euroa.
Epson TW5600 on laadukas 3lcd-perusprojektori, jonka luvataan tuottavan jopa 300 tuuman kuvan (leveys 762 senttimetriä). Siinä on myös linssin siirto, trapetsikorjaus ja 1,6-kertainen manuaalinen zoomaus, 3d-valmius, pitkäikäinen lamppu ja edullinen lampun hinta. Rinnakkaismallissa TW5650 on lisäksi langaton verkkoyhteys ja langaton Miracast-tuki puhelimille. Suositushinnat 899 ja 999 euroa.
Optoma GT1080Darbee on kompaktin kokoinen ja silti monipuolinen full hd 3d dlp -lähiheittoprojektori. Suuri valoteho, lyhyt heittoetäisyys sekä matala vasteaika tekevät projektorista varsinkin pelaamiseen sopivan. Projektorin vasteajaksi ilmoitetaan vain 16 millisekuntia. Valmistaja lupaa hyvän väritoiston tekevän kuvasta eläväisen myös elokuvakäytössä. Metrin heittoetäisyydeltä luvataan jopa kaksimetrinen kuva (noin 92 tuumaa). Hintaluokka 1 000 euroa.
Dlp:n etuja ovat hyvä kontrasti ja siten myös erittäin hyvä mustan toisto, olematon pikseliverkko suurillakin kuvako’oilla ja kuvan levollisuus. Huonoja puolia ovat joitain hyvin harvoja paikoin häiritsevä niin sanottu sateenkaariefekti (tietyissä tilanteissa värien sironta sateenkaarimaisesti) sekä varauksin valoisuuden ja kirkkauden puute värien toistossa verrattuna lcd-tekniikkaan. Toisaalta suuri kontrasti ja hyvä mustan toisto tekevät kuvan usein jopa sävykkäämmäksi kuin lcd:n.
Tekniikat voidaan toki laittaa aina jonkinlaiseen paremmuusjärjestykseen, kummassakin on puolensa. Joissain tilanteissa hieman altavastaajalta vaikuttava dlp-tekniikka saattaa olla silti parempi vaihtoehto. Paremmuus riippuu myös säädöistä.
Vertailla siis kannattaa, ja ainakin dlp-projektoria harkitsevan tulee varmistua, ettei tuo sateenkaariefekti haittaa omaa eikä muiden perheenjäsenten katselua.
Tässä demovideo miten sateenkaariefekti ilmenee kuvassa:
Entä led ja laser?
Puhutaan myös led- ja laser-projektoreista. Kyse ei ole kuitenkaan mistään uudesta mullistavasta kuvantuottamistekniikasta vaan siitä, millä projektorin valo tuotetaan. Yleensä projektoreissa käytetään tavallisia kaasupurkauslamppuja. Led-projektoreissa valonlähteenä on ledit ja pääväreille (punainen, vihreä ja sininen) on omat ledit. Osavärien käyttö parantaa kuvan laatua. Ledien virrankulutus on pieni, ne eivät juuri kuumene ja niillä on erittäin pitkä käyttöikä.
Laser-projektoreissa valo tuotetaan laserilla. Laser-projektori tuottaa suuren valotehon ja erinomaisen kontrastin, mutta kalliiseen hintaan. Markkinoilla on myös led-laser-hybridiprojektoreita.
Lähtökohtana tila ja sijoitus
Kaikki lähtee liikkeelle tilasta, valkokankaan sijoituksesta ja koosta. Nämä asettavat projektorille tiettyjä vaatimuksia ja ominaisuuksia. Projektorin ominaisuuksien tulisi siis olla mahdollisimman sopivat juuri tiettyyn sijoitukseen. Tässä yhteydessä törmäämmekin sellaisiin termeihin kuin heittosuhde, zoom, offset, linssinsiirto ja keystone-korjaus.
Mihin valkokangas on tarkoitus sijoittaa ja kuinka suuri kuva halutaan, mihin projektori voidaan sijoittaa, mikä on projektorin mahdollinen etäisyys valkokankaasta, mitkä ovat huoneen mitat, tuleeko projektori kattoon, takaseinälle vai jonkinlaisen tason päälle, onko asennus kiinteä ja niin edelleen.
Käymme seuraavaksi lyhyesti läpi, mitä edelläl mainitut termit tarkoittavat ja miten ne liittyvät projektorin sijoitukseen.
Kuinka iso kuva?
Videoprojektorilla kuva voi olla periaatteessa vaikka kuinka iso, mutta sen pitää olla oikeassa suhteessa katseluetäisyyteen ja projektorin ominaisuuksiin. Käytännössä suositeltava koko on pääsääntöisesti välillä 100–150 tuumaa, joissain tapauksissa toki suurempikin (200–300 tuumaa).
Elokuvateatterimaisen kokemuksen saamiseksi alalla suositellaan, että katseluetäisyys korkeintaan kolme kertaa kuvan korkeus. Koska kuvan koosta puhutaan kuitenkin tässä yhteydessä pääsääntöisesti sen leveytenä, niin käytämme tässäkin mieluummin leveyteen suhteutettua kerrointa. Kuvasuhteella 16:9 kerroin on 0,59. Kuvan leveyden suositellaan olevan siis vähintään 0,59 kertaa katseluetäisyys kuvapinnasta, mutta leveämpikään ei haittaa. Kotiolosuhteissa kuva voi hyvinkin olla saman levyinen katseluetäisyyden kanssa, ja kaikki mikä ylittää television kuvakoon reilusti on kotiinpäin.
Kuvan alareunan suositellaan sijoittuvan korkeudeltaan 60–90 senttimetrin korkeudelle lattiasta.
Videoprojektorin tuottaman kuvan koosta puhutaan siis usein kuvan leveytenä metreinä tai senttimetreinä, kun taas televisioiden kohdalla puhutaan tuumista, ja tällä tarkoitetaan kuva-alan halkaisijaa kulmasta kulmaan. Jos videoprojektorien kohdalla törmää tuumiin, niin myös silloin tarkoitetaan yleensä kuva-alan halkaisijaa.
Videoprojektorin tuottaman kuvan koosta puhutaan usein kuvan leveytenä (metreinä tai senttimetreinä), kun taas televisioiden kohdalla puhutaan tuumista, ja tällä tarkoitetaan kuva-alan halkaisijaa kulmasta kulmaan. Jos videoprojektorien kohdalla törmää tuumiin, niin myös silloin tarkoitetaan yleensä kuva-alan halkaisijaa.
Kuvan koko kasvaa itse asiassa enemmän kuin mitä tuumista voisi päätellä. Esimerkiksi 100 tuuman kuva on pinta-alaltaan jo lähes 1,8 kertaa suurempi kuin 65-tuumainen, vaikka ero halkaisijassa on ”vain” 35 tuumaa. Ero on merkittävä. Vastaavasti 120-tuumainen kuva on jo 2,6 kertaa suurempi kuin 65-tuumainen.
Leveydeltään 100 tuuman kuvan leveys on tyypillisellä 16:9-kuvasuhteella 221 senttimetriä ja 120-tuumaisen 266 senttimetriä.
Oheisesta kuvasta saa hyvän käsityksen siitä, kuinka paljon suurempi 120 tuuman kuva on verrattuna 48-tuumaiseen. Ero on valtava! Tällaisen kuvan saa jopa alle tuhannella eurolla.
Koko ja katseluetäisyys
Periaatteessa 100–120 tuuman kuva on elämys jo kaikilta normiolohuoneen katseluetäisyyksiltä, mutta elokuvateatterimaisen kokemuksen saamiseksi kuvan leveyden tulisi olla vähintään 0,59 kertaa katseluetäisyys, mutta se voi olla hyvinkin vielä tätä leveämpi.
Esimerkiksi katseluetäisyydellä 3,5 metriä kuvan leveyden tulisi olla minimissään kaksi metriä (3,5 metriä x 0,59 = 2,0 metriä).
Kääntäen: Sopiva katseluetäisyys suhteessa kuvan leveyteen on leveys x 1–1,69. Esimerkiksi 2,7 metriä leveän (halkaisijaltaan 120 tuumaa) kuvan hyvä katseluetäisyys on välillä 1,6–2,7 metriä (2,7 metriä x 1 ja 2,7 metriä x 1,69).
Kuvan alareunan suositellaan sijoittuvan korkeudeltaan 60 – 90 cm korkeudelle lattiasta.
Elokuvateatterimaisen vaikutelman saamiseksi kuvan leveyden suositellaan oleva vähintään 0,59 x katseluetäisyys. Toisaalta 100–120 tuuman kuva on elämys jo kaikilta normiolohuoneen katseluetäisyyksiltä.
Kokoon ja sijaintiin vaikuttavia asioita
Heitto-/heijastussuhde
Projektorille ilmoitetaan yleensä niin sanottu heittosuhdearvo (Throw Ratio), joka kertoo, kuinka suuren (tai pienen) kuvan projektori tuottaa tietyllä etäisyydellä kuvapinnasta. Tämä voidaan joskus mainita teknisissä tiedoissa suoraan heittoetäisyysarvona. Heittoetäisyys kertoo suoraan, kuinka lähelle tai kuinka kauas projektori voidaan sijoittaa kuvapinnasta ja minkä kokoinen kuva tällöin saadaan.
Jos projektori sijoitetaan liian lähelle kuvapintaa, kuva jää pieneksi, ja liian kaukana kuvasta tulee liian suuri ja myös sen tarkkuus sekä valoisuus heikkenevät.
Projektorin etäisyys kuvapinnasta ja sen heittosuhde määrittävät siis kuvan koon (koko tarkoittaa tässä kuvan leveyttä). Kuvan leveys on heittosuhde jaettuna projektorin etäisyydellä kuvapinnasta.
Esimerkiksi heittosuhde 1,5 tarkoittaa, että 200 senttimetrin etäisyydeltä saadaan vain 133 senttimetriä leveä kuva (200 senttimetriä : 1,5 = 133 senttimetriä). Esimerkiksi 220 senttimetriä leveän kuvan (halkaisijaltaan 100 tuumaa) saamiseksi projektorin etäisyyden kuvapinnasta tulee olla 220 senttimetriä x 1,5 = 340 senttimetriä. Vielä tätäkin isommalle kuvalle (esimerkiksi 200 tuumaa, leveys 442 senttimetriä) projektorin tulee sijaita jo 5,3 metrin etäisyydellä kuvapinnasta (442 senttimetriä x 1,5).
Projektorin heittosuhde on tärkeä tieto, kun halutaan tietyn kokoinen kuva esimerkiksi valkokankaan sijainnin ja koon mukaan.
Zoom-toiminnolla kuvakokoa pystyy säätämään portaattomasti tietyissä raja-arvoissa. Mitä laajempi zoomi, sitä joustavammat säätömahdollisuudet.
Markkinoilla on niin sanottuja lähiheitto- eli short throw -projektoreita, joilla saadaan jopa 100 tuuman kuva vain 1–1,5 metrin etäisyydeltä kuvapinnasta. Ultra-lähiheittoprojektoreilla (ultra short throw) taas voidaan saada 100 tuuman kuva vieläkin lähempää.
Heittosuhteen ja kuvan koon laskentaan on käteviä online-laskureita. Katso aiheesta lisää jutun lopusta kohdasta Heittosuhteen ja kuvakoon laskentaa.
Zoom-säätö
Jos projektorissa on kuvan zoomaus eli kuvan koon säätö (lähes kaikissa on), ilmoitetaan edellä mainittu heittosuhde yleensä zoomin säätöalueen raja-arvoissa, esimerkiksi 1,2–1,5, jolloin aikaisemmassa esimerkissä 340 senttimetrin etäisyydellä olevan projektorin kuvan kokoa pystyy säätämään zoomilla välillä 283–220 senttimetriä. Tai 220 senttimetriä leveä kuva saadaan projektorin etäisyydellä 264–340 senttimetriä.
Projektorin heittosuhde (H) kertoo, minkä kokoisen kuvan projektori tuottaa tietyllä etäisyydellä kuvapinnasta. Kuvan leveys (L) on projektorin etäisyys (E) kuvapinnasta jaettuna heittosuhdearvolla (H) (L=E/H). Tai kääntäen: projektorin etäisyys (E) kuvapinnasta on kuvan leveys (L) kertaa heittosuhdearvo (H) (E=LxH).
Tämä voidaan mainita teknisissä tiedoissa suoraan heittoetäisyysarvona. Heittoetäisyys kertoo suoraan, mille etäisyydelle projektori voidaan sijoittaa kuvapinnasta ja minkä kokoinen kuva tällöin saadaan.
Siirrettäessä projektoria kauemmas kuva suurenee, ja siirrettäessä lähemmäs kuva vastaavasti pienenee.
Zoomin avulla kuvakokoa voidaan muuttaa sen kertoimen mahdollistamissa rajoissa.
BenQ W1050 on edullisemman hintaluokan full hd dlp ‐kotiteatteriprojektori, jossa on laaja zoom. Satatuumainen kuva saadaan vain 2,8 metrin etäisyydeltä. Erillisen Sport Moden ansiosta projektorin luvataan toistavan nopeatempoisen urheilunkin terävästi ja sujuvasti ilman kuvan nykimistä. Hintaluokka alle 700 euroa.
Offset-arvolla tarkoitetaan, kuinka monta prosenttia kuvan alareuna on suhteessa sen korkeudesta linssin keskipisteen ylä- tai alapuolella. Keskellä linssin tasoa olevan kuvan offset on 50 prosenttia (kuvasta puolet on linssin yläpuolella ja puolet alapuolella). Vastaavasti 100 prosentin offset tarkoittaa kuvan alareunan olevan projektorin linssin tasolla, jolloin 100 prosenttia kuvasta on siis sen yläpuolella. Esimerkiksi 120 prosentin offset taas tarkoittaa sitä, että 150 senttimetriä korkean kuvan alalaita on 30 senttimetriä projektorin linssin keskipistettä ylempänä (tason päälle sijoitettuna tai alempana kattoasennuksessa).
Projektori heijastaa periaatteessa kuvan kohtisuoraan linssistä (tällöin kuvan keskikohta on keskellä linssin tasoa, ja sen offsetin sanotaan olevan 50 prosenttia, jolloin puolet kuvasta on linssin ala- ja puolet yläpuolella). Projektorit on suunniteltu kuitenkin niin, että kuva heijastetaan linssin keskikohdan yläpuolelle. Projektorin ollessa sijoitettuna pöydälle tai tasolle, kuva heijastuu viistosti ylöspäin kuvan alareunan ollessa joko videoprojektorin tasalla, jolloin offset-arvon sanotaan olevan 100 prosenttia (100 prosenttia kuvasta on linssin keskikohdan yläpuolella).
Yleensä kuvan alareuna sijoittuu kuitenkin vielä jonkin verran projektorin tasoa ylemmäksi. Offset-arvo on tällöin yli 100 prosenttia, esimerkiksi 120 prosenttia. Siispä 120 prosentin offset-arvolla kuvan alareuna sijaitsee 20 prosenttia kuvan korkeudesta linssin keskipistettä ylempänä. Jos esimerkiksi projektorin tuottaman kuvan korkeus on 125 senttimetriä, niin esimerkin mukaisella 120 prosentin offset-arvolla kuvan alareuna on 125 senttimetriä x 0,2 = 25 senttimetriä projektorin linssiä ylempänä. Kuvan alareunan suositellaan sijoittuvan korkeudeltaan 60–90 senttimetrin korkeudelle lattiasta.
Asennettaessa projektori kattoon (ylösalaisin) jää kuvan yläreuna vastaavasti 25 senttimetriä projektoria alemmaksi ja kuvan alareuna 150 senttimetriä alemmaksi (25 + 125 senttimetriä).
Kuvan alareunan suositellaan sijoittuvan korkeudeltaan 60–90 senttimetrin korkeudelle lattiasta, joten myös tämä tulee ottaa huomioon projektoria valittaessa.
Kuvaa voi siirtää myös projektoria kallistamalla, mutta tällöin kuvan geometria kärsii: kuvan ylä- tai alalaita on toista leveämpi. Tähän on yleensä oma korjaus (Keystone), mutta kuvan laatu kärsii sen käytöstä.
Parhaan kuvanlaadun varmistamiseksi videoprojektori tulisi asentaa aina mahdollisimman suoraan (minimikorjauksin ja säädöin) kuvapintaan nähden.
Linssin siirto eli Lens Shift on mekaaninen tapa siirtää kuvaa suhteessa linssiin. Kuva voidaan ilman sen vääristymistä siirtää portaattomasti linssin keskipisteen ylä- tai alapuolelle ja joissain projektoreissa myös sivusuunnassa. Tämä mahdollistaa projektorin asentamisen selvästikin sivuun kuvan keskipisteestä.
Jossain projektoreissa on niin sanottu linssin siirto (Lens Shift), jolla kuvan paikkaa pystyy siirtämään tavallaan mekaanisesti ja portaattomasti, joissain malleissa jopa sivusuunnassa. Projektori voidaan sijoittaa tällöin selvästikin sivuun kuvan keskilinjasta.
Epson EH-TW9300 Full HD -projektori sisältää 4k-skaalaimen ja tuen korkean dynamiikan hdr-sisällölle. Sen kontrastisuhteeksi ilmoitetaan peräti 1 000 000:1. Kuvalle on myös runsaasti säätöjä, muun muassa kuvan sijainnin 93-prosenttinen pystysäätö, ja myös sivusuunnassakin kuvaa pystyy siirtämään peräti 47 prosenttia. Moottoriohjatun zoomin kerroin on 2,1. Saatavana myös langattomana (EH-TW9300W). Hintaluokka 3 000 euroa.
Keystone- eli trapetsikorjaus tarkoittaa kuvan mittasuhteiden vääristymän sähköistä korjausta. Jos videoprojektori ei ole aivan suorassa kuvapintaan nähden ja osoittaa esimerkiksi hieman ylöspäin, on kuva yläosastaan alaosaa leveämpi. Keystone-korjauksella tämä vääristymä voidaan korjata digitaalisesti, mutta kaikki ylimääräinen ja tarpeeton kuvan käsittely heikentää toiston laatua.
Kuvaa voi siirtää myös kallistamalla projektoria, mutta tällöin kuvan mittasuhteet vääristyvät (katso: Keystone-säätö). Tätä ei kotiteatterikäytössä kuitenkaan suositella, koska korjaus tehdään sähköisesti eikä se ainakaan paranna kuvan laatua.
Käyttötarkoitus huomioiden
Usein sanotaan, että videoprojektori pitää valita myös käyttötarkoituksen mukaan: Elokuvakäyttöön sopii parhaiten tietynlainen, urheiluun omansa ja pelikäyttöön omansa.
Tämä liittyy lähinnä kahteen tekniseen ominaisuutteen: Liiketoistoon ja näytön toistoviiveeseen (display/input lag).
Nopeaa liikettä sisältävä kuva, kuten esimerkiksi urheilussa ja joissain peleissä, näyttää helposti nykivältä, jos projektorin liiketoisto ei ole sujuvaa.
Elokuvien kohdalla kuulee sanottavan, että elokuvissa käytettävä 24 ruudun päivitysnopeus kuuluu asiaan ja tekee elokuvasta ”elokuvamaisen luonnollisen”.
Tämä ei silti tarkoita sitä, ettei projektorin liiketoisto voisi olla sujuvaa ja nykimätöntä. Tähän löytyy usein myös omat asetukset projektorin säädöistä.
Pelikäytössä (erityisesti nopeissa peleissä ja moninpeleissä) näytön toistoviiveen tulisi olla mahdollisimman pieni. Toistoviiveellä tarkoitetaan projektorin kuvaprosessoinnin aiheuttamaan viivettä kuvan sisääntulon ja sen toistamisen välillä. Jos toistoviive on pitkä, se vaikeuttaa merkittävästi reaaliaikaista ja nopeatempoista pelaamista. Vähänkään vakavampaan moninpelikäyttöön toistoviive ei saisi olla enempää kuin 100 millisekuntia. Parhaissa projektoreissa lukema on 20–30 millisekuntia. Jos pelaaminen ei ole tärkeää, niin arvolla ei ole merkitystä.
Kuvan laatu ja tarkkuus
Videoprojektorin tulisi luonnollisesti tuottaa mahdollisimman hyvä kuva. Se taas muodostuu useista osa-alueista, jotka ovat muun muassa kuvan tarkkuus, valoisuus, kontrasti, väritoisto ja liiketoisto. Selitämme seuraavaksi, mitä nämä tarkoittavat ja mikä on niiden merkitys käytännössä.
Tarkkuudella (resoluutio) tarkoitetaan kuvapisteistä muodostettavan kuvan kuvapisteiden ja kuvaa toistavan kuvapaneelin kuvapisteiden (pikselien) lukumäärää. Perustaso laadukkaaseen kuvaan on niin kutsuttu full hd -tarkkuuden projektori. Tämä tarkoittaa, että kuva muodostuu 1 920 x 1 080 kuvapisteestä.
Markkinoilla on myös niin sanottuja hd ready -projektoreita, joiden tarkkuus on 1 280 x 720 kuvapistettä. Niiden laatu riittää erinomaisesti dvd- ja televisiokäyttöön, mutta hintaero full hd -projektoreihin on kaventunut, joten usein kannattaa valita suoraan full hd -malli. Markkinoilla on myös eksoottisilla kirjanlyhenteillä – kuten svga, xga, uxga, wxga, wuxga – ilmaistuja resoluutioita. Nämä tarkoittavat eri resoluutiolla olevia, tietokonemaailmasta peräisin olevia kuvasuhteita. Näistä vain wuxga vastaa full hd -tarkkuutta. Uxga ja wxga kykenevät vain hd ready -tarkkuuteen.
Tässä yhteydessä puhutaan usein myös natiivitarkkuudesta tai -resoluutiosta, jolla tarkoitetaan alkuperäisen kuvan kuvapisteiden todellista lukumäärää. Kuvan kuvapisteiden lukumäärää voidaan lisätä tai vähentää myös laskennallisesti, jolloin puhutaan kuvan skaalauksesta. Tämä ei kuitenkaan vastaa alkuperäistä kuvatarkkuutta.
Vielä suuremman 3 840 x 2 160 -tarkkuuden 4k- tai uhd-projektorit tarjoavat vieläkin tarkemman kuvan, joka korostuu erityisesti suurilla kuvako’oilla. Suurella kuvalla 4k-tarkkuus on hämmästyttävä. Toistaiseksi 4k-projektorit ovat vielä melko kalliita, mutta hintataso on laskenut jo alle 3000 euron. Myös 4k-materiaalia alkaa olla jo hyvinsaatavilla, mutta kyse ei ole on vielä mistään massatuotteesta.
Huomaa myös, että kuvan tarkkuuteen vaikuttaa myös kuvan koko (mitä suurempi kuva, sitä harvemmassa kuvapisteet toisistaan sijaitsevat). Kuvakokoa ei siis kannata kasvattaa liikaa, vaikka siihen periaatteessa mahdollisuus olisikin. Normaaleilla olohuoneen katseluetäisyyksillä (3–5 metriä) kuvan maksimikooksi voisi suositella korkeintaan 150 tuumaa. Tätä suuremmilla ko’oilla kuvan tarkkuus kärsii (paitsi 4k-kuvan kohdalla). Ei siis kannata aina pyrkiä ainakaan ylisuureen kuvaan.
Kuvassa esimerkkejä kuvaresoluution suhteista kuvankokoon ja kuvan tarkkuuteen.
Optoma UHD60 on tällä hetkellä markkinoiden edullisimpia aidon 4k-tarkkuuden dlp-projektoreita. Siinä on myös hdr-tuki (High Dynamic Range, erittäin laaja kontrasti ja väritoisto). Valotehoksi ilmoitetaan 3 000 ansi-luumenia. Projektorissa on myös Rec.709-värikalibrointi. Hintaluokka 2 600 euroa.
Optoma UHZ65 on referenssitason laservalolähteellä toteutettu 4k hdr -projektori vaativaan kotiteatterikäyttöön. Hintaluokka 5 200 euroa.
Esimerkkkivideo kuvaresoluution vaikutuksesta (suurenna kuva kokoruututilaan, erot korostuvat kuvan koon kasvaessa, parhaimman tarkkuuden saavuttaminen vaatii luonnollisesti myös 4k-näytön).
Optiikalla suuri merkitys
Aivan kuten kameroissa, joissa linssien optiikalla on erittäin suuri vaikutus kuvan laatuun, on myös videoprojektoreiden optiikalla vaikutusta. Laadukkaan kennon tuottama kuva ei näytä enää hyvältä, jos se suurennetaan epätarkkojen ja laadultaan heikkojen linssien kautta kuvapinnalle.
Projektoreiden optiikoissa on yllättävän suuret erot, mutta niitä ei voi oikein vertailla muuten kuin silmällä.
Valoa, värejä ja kontrastia
Valoteho tai -voima
Valotehon tai oikeammin valovoiman (tai valovirran) yksikkö on luumen (vanha: lumen) ja sen lyhenne lm. Sillä tarkoitetaan hieman yksinkertaistaen valolähteen (projektorin lampun) tuottaman valon voimakkuutta tietylle etäisyydelle ja pinta-alalle. Mitä suurempi arvo, sitä enemmän valoa. Valo tekee kuvasta kirkkaan. Toisaalta valoa ei saa olla liikaakaan. Valo ei saa häikästä, ja mustankin pitää olla mustaa eikä harmaata. Suuri valoteho tarkoittaa myös yleensä lyhyempää lampun ikää.
Projektoreiden kohdalla puhutaan ansi-luumeneista. Ansi-lyhenne tulee mittaustapaa koskevasta standardista, jota videoprojektorien valovoiman mittauksissa käytetään.
Tyypillisesti videoprojektoreiden lamppujen valoteho on 800–3 000 luumenia. Kotiteatterikäyttöön suositellaan yleensä 1 800–2 500 ansi-luumenin valotehoa.
Tarvittavan valon määrä ei yksinomaan riipu vain lampun valotehosta vaan myös valon kulkemasta matkasta, kuinka suurelle alueelle se heijastuu, millaisesta pinnasta se heijastuu ja mikä on itse tilan valaistus.
Valon voimakkuus laskee suhteessa sen kulkemaan matkaan, joten valon teho heikkenee mitä kauempana projektori on kankaasta. Samoin käy mitä laajemmalle alueelle valo osuus (isompi kuva). Tästä käy esimerkiksi vaikka taskulamppu: mitä kapeampi valokeila ja mitä lähempänä kohde, sitä kirkkaampi valo.
Myös itse tilan valaistus vaikuttaa tarvittavan valotehon määrään. Mitä valoisampi tila, sitä enemmän tarvitaan valotehoa kompensoimaan tilan omaa valoa.
Oikeampi tapa valon määrän arviointiin olisi vertailla projektorin valkokankaan pinnalta heijastaman valon kirkkautta eli luminanssia. Luminanssin yksikkö on kandelaa per neliömetri (cd/m2). Luminanssin yksikkönä käytetään joskus myös epästandardoitua yksikköä nit (1 nit = 1 cd/m².) Tosin projektoreiden kohdalla käytetään usein jenkkijärjestelmän arvoa fL (foot-lambert).
Valoa ei saa olla liikaa. Liian kirkasvaloinen projektori häikäisee ja aiheuttaa jopa päänsärkyä.
Hämärässä tai pimennetyssä huoneessa kankaalta heijastuvan valon maksimikirkkaudeksi suositellaan yleensä 12–22 foot-lambertia eli 41–75 nittiä. Runsaammin taustavalaistussa katselutilassa valon kirkkaudeksi suositellaan 20–40 foot-lambertia eli 70–137 nittiä.
Tässä ei ole kuitenkaan olemassa mitään standardia. Valon kirkkaus riippuu valolähteen lähtöarvosta, etäisyydestä valaistavaan pintaan, valaistavan alueen koosta ja valaistavan pinnan heijastusominaisuuksista.
Projektorien valotehojen vertailun tekee hankalaksi laitevalmistajien tapa käyttää hieman toisistaan poikkeavia asetuksia arvon mittaamiseksi.
Pääsääntöisesti hyvälaatuinen videoprojektori tuottaa riittävän kirkkaan kuvan puolihämärässäkin huoneessa – valoisuudessa, jossa voi esimerkiksi lukea vielä kirjaa.
Kuvan kirkkaudella on myös kääntöpuolensa – nimittäin mustan toisto. Liian suuri valoteho tekee kuvan mustista osista harmaita, joten valoteho kannattaa sovittaa aina todellisen tarpeen mukaan.
Jotkin valmistajat ilmoittavat valotehon lisäksi myös niin kutsutun värivalotehon, joka tarkoittaa siis valon voimakkuutta eri pääväreillä. Normaalisti valoteho mitataan valkoisella valolla.
Etenkin lcd-projektoreiden valmistajat sanovat, että edullisissa ja keskihintaisissa lcd-projektoreissa olisi toimintaperiaatteen johdosta parempi värien valoteho kuin dlp-projektoreissa. Toisaalta dlp-projektoreissa on usein parempi kontrasti ja mustan toisto, mikä taas liittyy siihen, miten kuvan kirkkaus mielletään, ja dlp kestää lisäksi paremmin kuvan suurentamista.
Kontrasti on itse asiassa valotehoa tärkeämpi tekijä kotiteatterikäyttöä ajatellen. Kontrasti tarkoittaa kuvan tummimman (mustan) ja vaaleimman (valkoisen) kohdan suurinta kirkkauseroa.
Kontrasti ilmoitetaan suhdelukuna, esimerkiksi 1 500:1. Suuri suhdeluku on parempi.
Projektori ja valkokangas eivät voi tuottaa mustaa valoa, joten kontrastin suhdeluvusta ei saa ääretöntä. Huono kontrasti näkyy mustan ja tummien värien kanssa, jotka näyttävät tällöin enemmän harmaalta kuin mustalta.
Kontrastin mittaamiseen on olemassa useita tapoja, eikä siihen ole mitään standardia, joten kontrastilukujen vertaaminen suoraan valmistajien antamista arvoista on usein hankalaa. Kontrastiarvon tulisi olla mitattu ja ilmoitettu mielellään niin sanottuna ansi-kontrastina.
Kontrastin yhteydessä on tärkeää kertoa myös dynaamisesta alueesta, eli kuinka monta valoisuuden tasoa projektori pystyy tuottamaan. Mitä enemmän tasoja, sitä tasaisemmat ovat esimerkiksi harmaasävy- ja väriliu’ut.
Esimerkkivideo kontrastista:
Värien toiston tulisi olla mahdollisimman luonnollinen ja värien puhtaat. Värit eivät saisi olla korostuneet. Väritoiston arviointi on helpointa ihon värin perusteella.
Väritoiston yhteydessä törmää usein termiin väriavaruus (color space) ja erilaisiin väriavaruusmalleihin, kuten esimerkiksi srgb tai rec.709. Väriavaruus kertoo, kuinka paljon eri värisävyjä projektori pystyy toistamaan. Väriavaruusmallit ovat erilaisia.
Videoprojektoreiden säädöt mahdollistavat usein todella monipuoliset värien säädöt. Valittavana on erilaisia väriavaruusmalleja sekä erilaisia säätöjä muun muassa valoisuudelle, kontrastille, värikylläisyydelle, värilämpötilalle ja ties mille. Aiheesta lisää kohdassa säädöt.
Säätöjen määrää ei pidä pelästyä. Yleensä tarjolla on myös valmiit asetukset käyttötarkoituksen mukaan, joilla saadaan helposti paras lopputulos.
Ihmissilmän havaitsemia värejä voi arvioida cie 1931 -väridiagrammilla. Se näyttää ihmissilmän näkemän väriavaruuden hevosenkengän muotoisena graafisena kuvaajana. Kuvantoistolaitteet kykenevät toistamaan vain osan koko väriavaruudesta (kolmiomaiset alueet kuvaajassa), joille on määritelty erilaiset standardit. (kuvalähde: http://3.bp.blogspot.com)
Epson EB-U05 on edullinen mutta monipuolinen full hd -projektori. Sen valotehoksi (valkoinen sekä väri) ilmoitetaan 3 400 luumenia ja kontrastisuhteeksi 15 000:1. Valotehon pitäisi riittää käyttöön valoisammissakin olosuhteissa. Muista ominaisuuksista mainittakoon kaksi hdmi-tuloa ja lupaus peräti 10 000 tunnin lampun käyttöiästä (säästötilassa). Hintaluokka 700 euroa.
Liiketoisto
Isossa kuvassa ja nopeaa liikettä sisältävällä materiaalilla liiketoiston sulavuuden merkitys korostuu. Liiketoiston ongelmat ja nykivä kuva tekevät katselusta rasittavaa. Esimerkiksi urheilu ja jotkut pelit asettavat suuret vaatimukset liiketoiston sulavuudelle. Myös elokuvissa liiketoiston sulavuus on aivan yhtä tärkeää, vaikka tästä on toki erilaisia käsityksiä. Elokuvissa kuvaruutujen päivitysnopeus on historiallisista syistä ”vain” 24 kuvaa sekunnissa. Tämä tuo myös kotiteatteriin elokuvateatterimaista tunnelmaa, ja joihinkin elokuviin liiallinen kuvan sulavuus ja tarkkuus eivät vain sovi. Toisaalta verkkainen ruutunopeus näkyy etenkin sivuttain liikkuvissa kohteissa selvänä nykimisenä.
Projektoreissa on yleensä erilaisia liikkeenparannustoimintoja, joista jotkut toimivat todella hyvin ja toiset vähemmän hyvin.
Isolla kuvalla pelit saavat aivan uuden ulottuvuuden. Pelikäytössä tulee kiinnittää huomiota liiketoiston sulavuuteen ja kuvan tarkkuuteen. Tietyissä peleissä – erityisesti moninpeleissä – myös kuvaviiveen eli niin sanotun input lagin tulee olla mahdollisimman pieni (vähintään alle 100 millisekuntia, parhaissa projektoreissa viive on jopa alle 20 millisekuntia). Projektoreissa on yleensä valittavana toimintovalikoista erillinen pelitila pelaamista varten.
Millaisen projektorin siis valitsen?
Videoprojektorin valinta aloitetaan oikeastaan valkokankaan valinnalla.
Mihin kohtaan ja minkä kokoinen ovat tärkeimmät tiedot. Seuraavaksi kartoitetaan projektorin sijoitusvaihtoehdot: kattoon, tason päälle, kiinteänä asennuksena vai siirrettävänä, mille etäisyydelle ja niin edelleen.
Jos projektori halutaan sijoittaa vaikka takaseinälle katon rajaan, on huomioitava, minkä kokoisen kuvan se tuottaa tältä etäisyydeltä. Jos matka on pitkä, tarvitaan myös enemmän valotehoa, ja jos kuvakoko kasvaa suositeltua suuremmaksi, sen tarkkuus kärsii.
Valintaan vaikuttaa myös se, onko tila pimennettävissä kokonaan vai halutaanko sitä edes pimentää kokonaan, vai onko tilassa valoa ja jos on, niin kuinka paljon. Tämä vaikuttaa tarvittavaan valotehoon ja myös kontrastin vaatimukseen.
Tämän jälkeen haarukoidaan ne vaihtoehdot, joilla saadaan tuotettua haluttu kuvakoko halutulla sijoituksella ja laatukriteereillä.
Tärkeä valkokangas
Periaatteessa videoprojektorin kuva voidaan heijastaa mille tahansa valoa tasaisesti takaisin heijastavalle mutta mattamaiselle pinnalle – vaikka valkoiselle seinälle. Pinnan on oltava täysin suora ja mahdollisimman tasainen. Jos pinta ei ole suora, se vääristää kuvaa. Pinnan epätasaisuus heikentää kuvan tarkkuutta. Pinta ei myöskään saa olla kiiltävä.
Paras kuva saadaan laadukkaalla valkokankaalla. Seinään tai lakanalle heijastamista ei suositella.
Valkokankaan koko määräytyy luonnollisesti sen sijoitusmahdollisuuksien mukaan. Suosituimmat koot ovat 90–120 tuumaa kuvasuhteella 16:9.
Valkokankaita on kiinteitä seinälle asennettavia ja katosta alas laskettavia (myös lattiasta ylös nousevia!). Kiinteät kankaat ovat yleensä sellaisia, joissa kangas on pingotettu mustien kehyksien väliin. Mustien kehyksien ansiosta kuvan rajaaminen on helppoa, ja ne lisäävät kuvan kontrastin tuntua. Pingotettu kangas pysyy suorassa eikä heilu esimerkiksi ilmanvirran takia.
Alas laskettavissa kankaissa tulisi olla myös mustat kehykset, kokonaan musta kankaan yläosa ja valoa läpäisemätön tausta. Alas laskettavat kankaat voivat olla käsikäyttöisiä tai moottorilla laskeutuvia. Niiden niin sanottu trigger-ominaisuus tarkoittaa sitä, että kangas laskeutuu ja nousee takaisin ylös projektorin ohjaamana.
Valkokankaiden heijastustehoissa on eroja. Niin sanottu gain-arvo kuvaa sitä, miten paljon kangas heijastaa valoa takaisin. Gain-arvo, esimerkiksi 1,2, ei kuitenkaan tarkoita, että kangas heijastaisi valoa takaisin 1,2 kertaa enemmän kuin siihen kohdistuu, vaan suhteessa tiettyyn referenssiin (Lambertin pinta). Tämä tulee pitää mielessä gain-arvoista puhuttaessa. Videoprojektoreiden valotehot ovat nykyään niin suuret, ettei kuvan valoisuuden kanssa yleensä ole ongelmaa. Liian suuri gain-arvo voi aiheuttaa kuvan kirkkauden epätasaisuutta riippuen mistä suunnasta sitä katsoo. Suuri gain-arvo saattaa olla perusteltu erittäin valoisassa tilassa tai käytettäessä matalan valotehon projektoria suurelle kuvalle.
Huomio tulee kiinnittää myös kuvan kontrastiin ja mustan toistoon. Mustan toistaminen valkoiselta pinnalta on nimittäin haasteellista. Onneksi silmää ja aivoja on tunnetusti helppo huijata, joten tämäkin onnistuu sen periaatteellisesta mahdottomuudesta huolimatta.
Valkokankaita on nimestään huolimatta saatavana myös harmaina tai jopa mustina. Mikä niiden idea on?
Jos katselutila on pimennettävissä lähes kokonaan – jolloin esimerkiksi kirjan lukeminen on mahdotonta –, on valkoinen kangas paras vaihtoehto. Jos tilaa ei ole mahdollista pimentää tai kuvaa halutaan katsoa esimerkiksi valot päällä tai muuten yleisvalon ollessa muuta kuin lähes pimeä, voi harmaa kangas olla parempi valinta kuin valkoinen. Valkoisella kankaalla tilan valo haalistaa mustan sävyt harmaiksi ja kuvan kontrasti huononee katselukelvottomaksi.
Mustan toistoa ja kuvan kontrastia voi parantaa valitsemalla valkokangas, jonka gain-arvo on alle 1. Tällaiset kankaat ovat väriltään tyypillisesti hopeanharmaita eri aste-eroin. Markkinoilla on myös lähes mustia kankaita, joiden luvataan antavan kirkkaan ja laajakontrastisen kuvan täysin normaalisti valaistussa tilassa ja päivänvalossa. Kankaat voivat olla myös perforoituja eli rei’itettyjä, jolloin niiden taakse voidaan asentaa tarvittaessa myös kotiteatterijärjestelmän kaiuttimet.
Valkokankaiden hintahaarukka on laaja. Esimerkiksi 100 tuuman kankaan voi saada jo 100 eurolla, mutta se voi toisaalta maksaa jopa yli 2 000 euroa.
Grandview on maailman suurimpia valkokangasvalmistajia, jonka mallisto on myös erittäin laaja. Mallistosta löytyy esimerkiksi manuaaliset, sähkökäyttöiset, reunoilta kiristyvät tab-tensioned-tyyppiset, kiinteät, ylösnousevat mobiilikäyttöön tehdyt, rakenteisiin asennettavat ja jättikokoiset julkisten tilojen erikoisvalkokankaat.
Manuaalinen rullakangas on edullisin tapa päästä kiinni kotiteatteriharrastukseen. Grandview Cyber -valkokankaissa kotelon väri on valkoinen, eli se katoaa pois silmistä kattoon asennettaessa. Manuaalisissa Cyber-valkokankaissa on vakiona Speed Control -ominaisuus, joka tarkoittaa sitä, että vaikka päästät kankaan irti, se kelautuu rauhallisesti takaisin kotelonsa sisään. Kuvassa Grandview Cyber 106" 16:9 ‐manuaalinen valkokangas. Hintaluokka 390–370 euroa.
Kotiteatterikäyttäjille suunniteltu Grandview Fixed 4K -valkokangas on kiinteästi asennettava, ja se on saatavana tarpeen mukaan joko huippulaatuisella mattavalkokangasmateriaalilla, korkeakontrastisena ja valovoimaisena uhd-versiona tai äänen puhtaasti läpäisevänä akustisena kankaana. Suomessa varastoitavia kuvakokoja löytyy maahantuojan mukaan aina 180 tuumaan asti. Hinnat alkaen 490 euroa.
Projektorin ja valkokankaan asennus ei ole vaikeaa mutta vaatii silti aikaa, asiantuntemusta ja osaamista. Tämä on yksi syy, mikseivät projektorit ole yleistyneet niin paljon kuin voisi niiden tarjoamien etujen mukaan päätellä.
Yksinkertaisimmillaan videoprojektori voidaan toki vain nostaa pöydälle, kytkeä virta- ja kuvasignaalijohto kiinni (joskin kuvan voi siirtää joissain malleissa projektoriin myös langattomasti), suunnata projektori valkoiseen seinään (ehkä mielellään kuitenkin vaikka jalustalla olevalle valkokankaalle), tarkentaa kuva – ja avot: elokuvailta voi alkaa.
Toki videoprojektorin ensimmäinen käyttöönottokerta vaatii hieman asetusten tekoa, mutta tämän jälkeen käyttö on helppoa. Usein projektori ja valkokangas kannattaa kuitenkin asentaa kiinteästi ja niiden ominaisuudet huomioiden – ja ennen niiden hankintaa on sijoitus ja asennusvaihtoehdot oltava jo selvillä.
Valkokankaan sijoitus
Valkokankaan paras sijoituspaikka on periaatteessa sellaisella seinällä, johon heijastuu mahdollisimman vähän suoraa valoa. Tämän suhteen joutuu luultavasti tekemään kompromisseja, mutta suoraan ikkunan viereen tai sitä vastapäiselle seinälle kangasta ei kannattaisi laittaa – ainakaan, jos kuvaa on tarkoitus katsoa muuten kuin ikkuna kokonaan pimennettynä. Jos tilassa on paljon hajavaloa, on markkinoilla hajavalon heijastumista vähentäviä kankaita.
Seuraavaksi arvioidaan, mikä tulee olemaan valkokankaan alareunan korkeus lattiasta. Suositus on 60–100 senttimetriä. Tämä tulisi ottaa huomioon jo hyvissä ajoin alkuvaiheessa projektorin ja valkokankaan paikkaa kartoitettaessa sekä erityisesti projektorin sijoituspaikan ja projektorin offset-arvon suhteessa. Offset-arvohan määrittelee, mille korkeudelle kuvan alareuna sijoittuu suhteessa projektorin korkeuteen ja etäisyyteen kuvapinnasta. Erityisesti kattosijoituksessa kuva voi jäädä helposti liian korkealle.
Kuvaa pystyy kyllä siirtämään projektoria kallistamalla, ja sen aiheuttama kuvan vinoutuma voidaan korjata tarvittaessa lähes kaikissa projektoreissa olevalla keystone-säädöllä, mutta tätä ei suositella, ei ainakaan kovin suuria korjauksia.
Ennen valkokankaan lopullista asennus tulisi varmistua siitä, mihin kohtaan projektorin kuva tulee asettumaan. Kankaan keskikohta ja alareunan paikka voidaan esimerkiksi merkitä tässä vaiheessa vielä maalarinteipillä ja siirtyä seuraavaksi itse projektorin asennukseen.
Projektorin paikoilleen
Projektorin etäisyys valkokankaasta määräytyy siis sen mukaan, minkä kokoinen kuvan pitäisi olla ja mikä on projektorin heittosuhde (heittoetäisyys).
Tyypillisesti projektori sijoitetaan katselualueen kohdalle tai sen taakse kattoon. Tähän löytyy erilaisia, myös säädettäviä kattotelineitä. Projektori kiinnitetään niihin ylösalaisin, ja kuvakin on tällöin väärin päin. Useimmissa projektoreissa on mahdollisuus kääntää kuva takaisin oikein päin. Projektoreita näkee sijoitettavan myös takaseinälle seinäkiinnikkeiden varaan, mikäli takaseinä ei ole kovin etäällä kuvapinnasta ja projektorin heittosuhde ja zoom tämän mahdollistavat.
Projektori voidaan sijoittaa myös suoraan pöydän tai tason päälle katselualueen kohdalle tai eteen.
Projektoreiden jäähdytystuulettimet voivat aiheuttaa jonkin verran ääntä, mikä voi häiritä, jos projektori sijaitsee katselualueen lähellä. Tästä on hyvä varmistua ennen projektorin hankintaa.
Projektoreissa on usein paljon erilaisia liitäntöjä. Kotikäytössä tarvitsee kuitenkaan harvemmin kytkeä muuta kuin virtajohto ja kaapeli kuvasignaalille. Tämä onkin usein projektorin asennuksen suurimpia haasteita. Harvalla on katossa valmiina sähköjä. Helpoimmin tämä hoituu johtolistan tai -kourun sisään piilotettavilla pitkillä johdoilla tai kaapeleilla – ainakin katto- ja seinäasennuksessa. Keskemmälle huonetta ja tason tai pöydän päälle sijoitettavan projektorin johdotus voi olla jopa haasteellisempi tehtävä.
Kuvasignaali tuodaan projektorille lähes poikkeuksetta hdmi-kaapelilla digitaalisessa muodossa. Koska kaapelivedot ovat usein pitkät (yli viisi metriä), on kaapelin laadulla suuri merkitys. Ja tässä ei puhuta nyt mistään kaapeleiden musta tuntuu -tieteestä. Jos hdmi-kaapelin pituudeksi tulee yli 10–15 metriä, joudutaan todennäköisesti käyttämään niin sanottua hdmi-toistinta (-repearter/-extender), joka vahvistaa signaalia ja mahdollistaa jopa 45 metrin kaapeloinnin.
Kuva voidaan siirtää projektorille myös langattomasti. Jossain projektoreissa (ainakin Epsonilla ja Optomalla) on sisäänrakennettu langaton vastaanotin ja erillinen lähetinyksikkö ohjelmalähteelle. Saatavana on myös erillisiä langattomia linkkejä, jotka kytketään lähtö- ja tulopäähän ja joiden välillä signaali siirtyy langattomasti. Niiden toimivuudessa on eroja, joten suosittelemme pysymään tunnetuissa merkeissä.
Usein projektorin luontevin sijoituspaikka on katossa. Kuvassa yleismallinen One For All WM5320 -kattoasennusteline (suositushinta 59,90 euroa).
Projektoreissa on usein paljon erilaisia liitäntöjä. Kotikäytössä tarvitsee kuitenkaan harvemmin muuta kuin kytkeä virtajohto ja kaapeli kuvasignaalille. Kuvasignaali tuodaan projektorille lähes poikkeuksetta hdmi-kaapelilla. Kuvan Optoman projektorissa on kaksi hdmi-tuloa.
Kuva voidaan siirtää projektorille myös langattomasti. Jossain projektoreissa on sisäänrakennettu langaton vastaanotin ja erillinen lähetinyksikkö ohjelmalähteelle. Saatavana on myös erillisiä langattomia linkkilaitteita, jotka kytketään lähtö- ja tulopäähän ja joiden välillä signaali siirtyy langattomasti. Kuvassa Optoma WHD200, jossa on muun muassa kaksi hdmi-tuloa ja hdmi-läpivienti (suositushinta 269 euroa).
Hdmi-kaapeleiden laatuerot korostuvat vähänkään pidemmillä pituuksilla. Supran hdmi-kaapelit ovat osoittaneet lukuisissa testeissä toimivuutensa myös pitkillä kaapelivedoilla.
Niin sanottu hdmi-toistin tai -jatkaja (repearter/extender) mahdollistaa pidemmätkin hdmi-kaapeleiden vedot.
Kuva seinälle
Seuraavaksi kytketään projektoriin virrat päälle, ja aloituskuvan jälkeen päästäänkin asetuksiin koskien projektorin sijaintia, kuvasuhdetta, kuvan kokoa, sijaintia ja geometriaa.
Kuvasuhteeksi valitaan siis 16:9, ja kuvan koko säädetään halutuksi.
Mahdollinen zoom-säätö kannattaa asettaa tässä vaiheessa keskikohtaan, niin säätövaraa on vielä myöhemmin halutulle korkeudelle ja kuvan muodolle.
Itse valkokangasta ei ole tosiaan vieläkään tarve kiinnittää ennen kuin kuvan tarkka sijainti ja koko saadaan kohdalleen.
Projektori tulisi siis valita ja sijoittaa siten, ettei sitä tarvitsisi kallistaa ylös- eikä alaspäin eikä etenkään kääntää sivulle. Kuva pitäisi saada heijastettua kuvapinnalle mahdollisimman suoraan.
Tämä ei kuitenkaan ole aina mahdollista. Kuva saattaa esimerkiksi jäädä liian alas tai ylös.
Jos esimerkiksi projektorin etureunaa joudutaan kallistamaan ylöspäin, mikä on hyvin yleistä asennettaessa projektori pöydälle tai tason päälle, levenee kuva yläosastaan. Jos taas kattoasennuksessa projektoria joudutaan kääntämään alaspäin, levenee kuva alaosastaan. Sivusuunnassa käännettäessä kuva levenee joko oikealta tai vasemmalta.
Projektoreissa joissa on linssisiirto-toiminto (lens shift), kuvaa pystyy siirtämään sekä pysty- että sivusuunnassa ilman projektorin kallistamista tai kääntämistä.
Jos linssinsiirtoa ei ole, kuvan geometriavirhe joudutaan korjaamaan sähköisellä keystone-säädöllä (eli trapetsikorjauksella). Keystone-säädöllä kuvan reunat saadaan suoriksi. Keystone-korjaus (etenkin suurissa määrin) saattaa heikentää kuvan tarkkuutta.
Seuraavaksi asetetaan mahdollinen kuvan koko halutuksi projektorin zoom-toiminnolla.
Nyt kun kuvan paikka on kohdallaan, merkitään sen sijainti maalarinteipillä seinään ja voidaan siirtyä itse valkokankaan asennukseen.
Valkokangas paikalleen
Seuraavaksi kiinnitetään valkokangas ohjeiden mukaan.
Kiinteän kehyksissä olevan kankaan pystyy asentamaan itsekin, jos vain pora ja ruuvimeisseli pysyvät kädessä. Vähän kuin isoa taulua olisi asentamassa.
Toki jos tuntee hiemankaan epävarmuutta esimerkiksi betoniin porattaessa ja kiinnitysproppujen kanssa, niin työ kannattaa teettää ammattilaisella.
Tämä koskee erityisesti kattoon kiinnitettäviä, alas laskettavia kankaita. Olisi suotavaa, että ne pysyvät kiinni.
Valkokangas tulee asentaa ehdottoman suoraan, vaikka niiden mustat kehykset antavatkin tässä hieman säätövaraa, ja myös ehdottoman keskelle kuva-alaa Näin vältytään turhalta lisäsäätämiseltä.
Kun kuva näkyy valkokankaalla, tarkennetaan se ensin teräväksi projektorin säädöllä (yleensä mekaaninen säätö lähellä optiikkaa). Tämän jälkeen voidaan uppoutua projektorin valikoiden syövereihin ja kuvan hienosäätöön. Kyseessä on vähän sama ilmiö kuin televisioidenkin kanssa: säädettävää ja valittavaa on niin paljon, että se saattaa jopa pelottaa useamman pois projektorin hankinnasta. Mutta ei hätää. Mitään ei voi saada rikki, ja aina löytyy myös apua.
Runsaista ja monipuolisista säädöistä on myös suuri hyöty. Niillä kuva saadaan optimoitua parhaalla mahdollisella tavalla katselutilan, käyttötarkoituksen ja omien mieltymysten mukaisesti.
Niille, joita lukuiset säädöt eivät kiinnosta, on projektoreissa yleensä myös valmiita esiasetuksia erilaisia käyttötarkoituksia varten sekä esivalintoja esimerkiksi katselutilan valoisuuden ja jopa seinien värin mukaan. Asetuksia kannattaakin kokeilla ja valita niistä itselleen paras.
Videoprojektoreissa on yleensä myös televisiosta tutut valoisuuden, kontrastin, värien, värikylläisyyden ja esimerkiksi tarkkuuden säädöt.
Videoprojektoreissa on nykyään tyypillisesti erittäin paljon erilaisia asetuksia, valintoja ja säätöjä. Runsaista ja monipuolisista säädöistä on myös suuri hyöty. Niillä kuva saadaan optimoitua parhaalla mahdollisella tavalla katselutilan, käyttötarkoituksen ja omien mieltymysten mukaisesti.
Tarkassa säätämisessä voi käyttää apuna tähän tarkoitettuja testi-dvd- ja -bluray-levyjä. Suositeltavia ovat esimerkiksi Disney WOW: World of Wonder, Digital Video Essentials: HD Basics ja Spears & Munsil High-Definition Benchmark. Myös Youtubesta löytyy säätämisen avuksi hyvää testikuvamateriaalia, esimerkiksi alla olevat:
Mistä kuva?
Yleisimmin projektorilla katsotaan elokuvia dvd- tai bluray-soittimilta. Ne on yleensä kytketty erilliseen av-vahvistimeen hdmi-kaapelilla. Tällöin kuva projektorille saadaan av-vahvistimen hdmi-lähdöstä. Soitin voidaan kytkeä myös suoraan projektoriin.
Periaatteessa myös tietokoneen, puhelimen tai tablettilaitteen kuva saadaan yhtä lailla näkymään helposti projektorin kautta – jopa langattomasti, jos projektorissa on tähän valmius (wlan tai wifi). Langattomalle kuvansiirrolle on erilaisia tekniikoita ja sovelluksia kuten Miracast, WiDi, AppleTV, Samsung AllShare ja Google Chrome Cast.
Projektoriin voi kytkeä suoraan minkä tahansa ulkoisen mediasoittimen, esimerkiksi Google Chromecast -sovittimen, jolloin projektorin kautta on helppo toistaa kaikkea verkkosisältöä vaikkapa Netflixistä, Youtubesta, Katsomosta, Yle Areenasta sekä omia videoita ja valokuvia puhelimesta tai pilvipalvelimilta.
Entä televisio-ohjelmat?
Videoprojektoreissa ei ole televisiovirittimiä, joten tv-lähetysten katsomiseksi tarvitaan ulkoinen laite, esimerkiksi vaikka vain digiboksi tai saman tien tallentava digiboksi. Onpa esimerkiksi Xbox-pelikonsoliinkin saatavana erillinen tv-viritin-lisälaite.
Tässä yhteydessä on syytä mainita, että suurin osa tv-lähetyksistä on edelleen matalaresoluutioista (720 × 576), joten suuri kuva ei välttämättä ole niissä parhaimmillaan. Teräväpiirtolähetyksiä voi seurata kanavilla YLE HD, MTV HD ja Nelonen HD. Myös maksu-tv-operaattorit tarjoavat elokuvia hd-lähetyksinä. Yleisellä tasolla tv-lähetysten pitäisi siirtyä kokonaan hd-tasoiseksi vuonna 2020.
Videoprojektoriin saa helposti tv-lähetykset ulkopuolisella, vaikka tallentavalla digiboksilla.
Kuvassa HDThunder HD6500 V2, jossa on yhden teratavun kovalevy ja kaksoisvirittimet (suositushinta 389 euroa).
Myös ääni kuntoon
Ääni on tärkeä osa elokuvaa ja pelejä. Etenkin suurella kuvalla. Onkin oletettavaa, että videoprojektorin kanssa myös ääniosasto vastaa isoa kuvaa. Tämä tarkoittaa vähintään av-vahvistinta 5.1-kanavaisilla surround-äänillä, pääkaiuttimia, keskikaiutinta, taka-surround-kaiuttimia ja mahdollisesti vielä erillistä subwooferia. Erillisen av-vahvistimen kautta kulkee helposti niin musiikki kuin myös kuvasignaali useammaltakin laitteelta. Laadukkaita av-vahvistimia löytyy jokaiseen tarpeeseen aina 300 eurosta ylöspäin. Ja kaiuttimissa valinnanvaraa on vieläkin enemmän.
Ison kuvan kanssa myös äänen merkitys korostuu. Äänijärjestelmä on hyvä koota laadukkaan av-vahvistimen ympärille, ja äänenlaadun kannalta tärkein lenkki on kaiuttimet.
Kuvassa 7.1-kanavaisella Dolby Atmos -surround-prosessoinnilla ja automaattisella huonekorjaimella varustettu Denon AVR-X4200W -av-viritinvahvistin ja Euroopan vuoden 2016–2017 parhaaksi kotiteatterikaiutinsarjaksi valittu Dali Opticon 5.1.
Focal Sib Evo 5.1.2 -kaiutinsarjan pääkaiuttimissa on integroidut erilliskanavat Dolby Atmos -surround-äänelle. Kompaktin kokoiset kaiuttimet on helppo sijoittaa, ja kätevä jalusta toimii samalla myös seinäkiinnikkeenä. Pääkanavien kanssa identtinen keskikaiutin takaa hyvän stereokuvan ja selkeän elokuvien dialogin. Erillinen aktiivinen subwoofer toistaa matalataajuiset efektit voimalla. Sarja on valittu hiljattain vuoden 2017–2018 Euroopan parhaaksi kotiteatterikaiutinjärjestelmäksi (suositushinta 1 190 euroa).
Saksalaisen Hecon Ambient 5.1a -kaiutinsarja on hintaluokassaan eräs parhaista kuulemistamme valmissarjoista (suositushinta 749 euroa)
KEF T205 on 5.1-kaiutinjärjestelmä erittäin ohuilla kaiuttimilla. Kaiuttimet ovat paksuudeltaan vain 35 millimetriä. Erillisen aktiivisubwooferinkin syvyys on vain 177 millimetriä. Kaiuttimien mukana on sekä pöytä- että seinätelineet. Sarjan suositushinta on 1 649 euroa.
Dolby Atmos -surroundjärjestelmässä käytetään kuuntelijan yläpuolelle sijoitettavia, niin kutsuttuja korkeuskanavakaiuttimia. Moni tuskailee niiden asentamista, ja tarjolla onkin vaihtoehtoja, missä korkeuskanavat heijastetaan alhaaltapäin kattoon suunnatuilla, esimerkiksi pääkaiuttimien yhteydessä olevilla erilliskaiuttimilla.
Kuvassa Definitive Technology BP9020 -lattiakaiutin sisäänrakennetuilla aktiivisubwoofereilla (suositushinta 1 500 euroa parilta). Malliston kaiuttimiin on saatavana erilliset, kaiuttimien päälle suoraan integroitavat korkeuskanava-lisäkaiuttimet (Definitive A90, suositushinta 580 euroa parilta).
>>KUVA: Videotykit_tuotesijoittelu_KEF_T101
KEF:in T-sarjan T101-kaiuttimet soveltuvat matalan rakenteensa johdosta erinomaisesti Dolby Atmos -surroundjärjestelmässä kuuntelijoiden yläpuolelle sijoitettaviksi korkeuskanavien kaiuttimiksi (suositushinta 389 euroa parilta).
Mika Hottinen Mareksoundista on myynyt, asentanut ja kalibroinut satoja videoprojektoreita.
Kysyimme häneltä neuvoja, mielipiteitä ja vinkkejä projektorin valintaan.
K: Lähtökohdat tykin valintaan? Mihin tulee kiinnittää huomiota?
V: Lähtökohtaisesti tuli miettiä mihin käyttöön projektorin on hankkimassa. Jos tarkoitus on satunnaisesti katsoa vaikkapa kotivideoita pärjää helposti edullisemmalla projektorilla. Jos elokuvat tai urheilu ovat sinun tai perheesi yhteinen intohimo ja harrastus on syytä valita hintaluokassaan suorituskykyisempi laite. Myös tilaan on syytä kiinnittää huomiota, että projektori toimii tarkoitetulla tavalla.
K: Aseta nämä tärkeysjärjestykseen: kontrasti, tarkkuus ja valovoima?
V: Ei voi mielestäni asettaa.
V: Hyvä projektorin kuva koostuu monen asian summasta. Tärkeysjärjestystä en ylläoleville asioille osaa laittaa, koska ne kaikki ovat osa hyvää kuvaa. Huoneen valoisuus, valkokangas ja katsottava materiaali määrittää, mikä on oikea tärkeysjärjestys. Resoluution näen omalla tavallani noista vähiten vaikuttavana, jos puhutaan Full HD ja 4K- materiaalien eroista. 4K- materiaali on toki upeaa kaikessa väriloistossaan, mutta laadukas Full HD -blu-ray taas voi resoluution puolesta olla vähintäänkin riittävää.
K: Mitä valkokangasta ja tykkiä suosittelet normaaliin 4 x 5 m olohuoneeseen jota ei saa aivan pimeäksi? Pääkäyttö on tv- ja bluray-elokuvien katselu ja joskus urheilua. Myös joskus pelejä (ajopelejä pääasiassa).
V: Esimerkiksi Epson EH-TW9300 on mielestäni yksi monipuolisimmasta projektoreista markkinoilla.Tasainen ja laadukas kuva todella suurella valoteholla takaavat monipuolisen käyttökokemuksen. Toimii upeasti leffassa ja pienen vasteajan myötä myös urheilussa ja peleissä. Valkokankaaksi esimerkiksi Grandview:n kehyskangas 120-tuumaisena tai moottorikangas.
K: Mikä on mielestäsi optimaalinen kuvan koko?
V: Vaikuttaa helpolta kysymykseltä mutta on monen asian summa. 4K- resoluution myötä kuva koko on taas kasvanut ylöspäin ja sekös leffaharrastajaa miellyttää. Kuitenkin pitää muistaa kohtuus kaikessa. Projektoreilla on omat rajoitteensa ja jos puhutaan normaalista olohuoneesta, missä on vaikkapa aikaisemmin mainittu Epson EH-TW9300, niin optimi kuva asettuu johonkin 110-140 tuuman kohdalle. Yleensä mitä laadukkaampi projektori, tila ja kangas, niin sitä isompi kuva saadaan tehtyä menettämättä kuvanlaatua.
K: Kuinka paljon valotehoa projektorissa tulisi olla elokuvien katseluun pimeässä/hämärässä huoneessa, jossa tykki sijaitsee 3,8 metrin etäisyydellä valkokankaasta ja kuvan koko on 150 tuumaa?
V: Kyseinen kuvankoko ei ”kuluttaja” projektoreilla onnistu aivan 3,8 metristä. 2,10 x zoomilla olevalla projektorilla kuvan saisi noin 4,5 metristä. Valoteho tuosta määrästä normaalilla valkokankaalla pitäisi olla +1500 lumenia. Markkinoilla on valotehoa nostavia kankaita, jolla pystytään entisestään nostamaan kuvan kokoa ja kirkkautta.
K: Kenelle LCD, kenelle DLP? Kumpi parempi?
V: LCD on helppo asentaa ja erittäin laadukas varsinkin hieman korkeammassa hintaluokassa noin. 2000 euroa ja ylöspäin. DLP- projektorilla saadaan pätevää kuvaa alemmissa hintaluokissa n. 1000-1500 euroa.
K: Paras edullinen projektorinne?
V: Sony VPL-HW45ES
K: Myydyin mallinne?
V: JVC DLA-X5500/ JCV DLA-X5900
K: Millainen projektori itsellä?
V: JVC DLA-X5500
K: Anna vielä muutama vinkki tykin asentamiseen ja säätöön?
V: Helpoimmalla päästään kun asennetaan projektori valkokankaan keskikohtaan. Muista mitata valkokangas, niin että halutulta heittomatkalta saadaan varmasti riittävän iso kuva. 150 tuuman kangas ei ole kiva, jos todellinen kuvan koko on 120 tuumaa. Vältä keystonea ja dynaamisia kuvamoodeja.
Esitimme samat kysymykset myös neljälle muulle alan erikoisliikkeelle.
Katso heidän vastauksensa nettijatkosta
Heittoetäisyyden laskentaa
Jos heittoetäisyydet, kuvasuhteet, katseluetäisyydet ja valovoimat kiinnostavat enemmänkin, niin suosittelemme tutustumaan englanninkielisen www.projectorcentral.com-verkkosivun Projection Calculator Pro -online-laskuriin, joka näyttää eri projektorien mahdollistamat kuvakoot eri heittoetäisyyksiltä, arvion sopivasta katseluetäisyydestä, kuvan kirkkauden, suosituksen katselutilan valaistuksen tasosta ja paljon muutakin. Laskuri ei ole ihan selkeimmästä päästä käyttää, mutta suosittelemme tutustumaan, jos aihe hiemankaan kiinnostaa. Sivustolla myös todella paljon muutakin tietoa aiheesta.
Projection Calculator Pro -online-laskuri laskee ja näyttää projektorien mahdollistamat kuvakoot eri heittoetäisyyksiltä ja zoom-asetuksilla, kuvan sijainnin suhteessa projektorin korkeuteen, arvion sopivasta katseluetäisyydestä, kuvan kirkkauden, suosituksen katselutilan valaistuksen tasosta ja paljon muutakin.
Ohjelma on aavistuksen monimutkainen käyttää eikä välttämättä sisällä kaikkia markkinoilla olevia uusimpia malleja, mutta se antaa todella paljon tietoa. Ohjelma löytyy osoitteesta www.projectorcentral.com/projection-calculator-pro.cfm
Projektorivalmistajien omia heittoetäisyys- ja kuvakoko-laskureita:
www.epson.fi/lens-distance-calculator
www.optoma.co.uk/distancecalculator/
1080i/p: Näytetäänkö kuva kokonaan kerralla lomittamattomana (p=progressive) vai lomitettuna (i= interlaced). 1080p tarkoittaa progressiivista kuvaa, jossa jokainen filmin "ruutu" piirretään kokonaisena näytölle, kun taas 1080i tarkoittaa, että joka toisesta kuvasta näytetään vain parilliset ja joka toisesta parittomat rivit (mutta, niin nopeasti ettei silmän pitäisi huomata mitään lomitusta tapahtuneen).
3LCD: LCD-näyttötekniikka, missä käytetään kolmea nestekidepaneelia: yhtä kullekin päävärille.
4k: Näyttötarkkuus, jossa kuvapisteiden määrä on 4 096× 2 160. Käytetään usein myös termin UHD (Ultra High Definition) kanssa, vaikka itse asiassa niiden tarkkuus on hieman erilainen (kts. UHD).
Aspect ratio: Katso kuvasuhde.
DLP: Digital Light Prosessing. Näyttötekniikka, jossa kuva muodostetaan pieniä peilejä sisältävällä mikropeilipaneelilla.
Dolby Atmos: Digitaalinen tilaääniformaatti, missä on erilliset korkeuskanavat.
Full HD: Näyttötarkkuus, jossa kuvapisteiden määrä on 1 920 x 1 080.
Gain: Valkokankaan valon heijastumista kuvaava suure.
HD Ready: Näyttötarkkuus, jossa kuvapisteiden määrä on 1 280 × 720.
HDMI: Yleisin tapa äänen ja kuvan digitaaliseen siirtoon ja kytkentään.
Heittoetäisyys (-suhde): Projektorin tuottaman kuvan koko suhteessa projektorin etäisyyteen kuvapinnasta.
Input lag: Katso toistoviive.
Keystone-korjaus: Kuvan perspektiivin korjaus (kuva levenee joltain laidaltaan, jos kuva heijastetaan vinossa kuvapintaan nähden).
Kontrasti: Kuvan vaaleimman ja tummimman kohdan välinen suhde.
Kuvan koko: Tyypillisesti tuumissa ilmaistava kuva-alan halkaisija kulmasta kulmaan. Voi tarkoittaa myös leveyttä ja korkeutta.
Kuvasuhde: Kuvan muodon suhde: leveyden suhde sen korkeuteen. Laajakuvassa 16:9, normaaleissa tv-lähetyksissä 4:3.
LCD: Liquid Crystal Display -näyttötekniikka, missä kuva muodostetaan valoa läpäisevien nesteessä kelluvien kiteiden avulla.
Led: Light Emiting Diode -energiatehokas valolähde.
Lens Shift: Katso linssin siirto.
Linssin siirto: Mekaaninen tapa siirtää kuvaa pysty- ja/tai vaakasuunnassa suhteessa linssiin.
Luumen: Valotehon (-voiman) yksikkö. Valon voimakkuus tietylle etäisyydelle ja pinta-alalle.
Luminanssi: Valon kirkkaus, yksikkö kandela (Cd). Myös Nit tai Fl (Foot Lambert).
Natiiviresoluutio: Kuvan muodostavan kuvakennon tai -paneelin kuvapisteiden todellinen määrä.
Nit(s): Luminanssista käytetävä yksikkö.
Offset: Kuvan sijainti korkeussuunnassa suhteessa linssin keskipisteeseen ja kuvan korkeuteen.
Rec 709: Kuvan värimallin eräs standardi.
Resoluutio: Kuvan tarkkuus, kuvapisteiden määrä.
Skaalaus: Kuvan koon muutos, kuvapisteiden laskennallinen muutos natiiviresoluutiosta poikkeavaksi.
Throw distance (-ratio): Katso heittoetäisyys (-suhde)
Toistoviive: Viive kuvan toistamisen ja sen sisääntulon välillä.
Trapetsikorjaus: Katso keystone-korjaus.
UHD (Ultra HD): Näyttötarkkuus, jossa kuvapisteiden määrä on 3 840 × 2 160 eli neljä kertaa niin paljon kuin Full HD -näyttötarkkuudessa.
Valoteho: Valolähteen (projektorin lampun) tuottaman valon voimakkuus tietylle etäisyydelle ja pinta-alalle.
Värivaloteho: Normaalisti valoteho mitataan valkoisella valolla. Värivaloteho tarkoittaa valon voimakkuutta myös eri pääväreillä.
Zoom: Linssin/objektiivin säätö, jolla kuvan kokoa voidaan muuttaa tietyissä rajoissa.
Korjaus (28.2.2019):
Tekstiin on jäänyt virhe yhteen heittosuhteesta kertovaan lauseeseen.
Kuvan leveys saadaan tietenkin jakamalla heittoetäisyys heittosuhteella, eikä päinvastoin.
Esimerkissä siis 3 m : 1,2 = 2,5 m eikä 1,2 : 3 m = 0,4 m.
Myös saman kappaleen yleisessä korkeussuosituksessa oli tarkoitus sanoa, että katseluetäisyyden tulisi olla korkeintaan kolme kertaa kuvan korkeus, eikä päinvastoin.
Jutun tuotemerkit/edustajat:
BenQ: www.benq.fi
Denon: www.denon.fi
Epson: www.epson.fi
Focal: www.kruunuradio.fi
Grandview: www.highendstudio.fi
HDthunder: www.hdthunder.fi
KEF: www.highendstudio.fi
Heco: www.hifitalo.fi
Optoma: www. highendstudio.fi
Supra kaapelit: www.hifi.fi
One For All: www.avkomponentti.fi
BenQ panostaa uusissa 4k-budjettiprojektoreissaan värintoistoon
JVC ja Panasonic tarjoavat yhdessä optimoitua hdr-kuvaa projektorista
Jari Taipale sanoo:
Tässä jutussa on höpö höpöä, vaikka näyttää olevan alan liike:””
“Kuvan leveys on heittosuhde jaettuna projektorin etäisyydellä kuvapinnasta”. Siis jos katseluetäisyys on 3m ja heittosuhde 1,2,
on kuvan leveys 1,2 : 3 m = 0,4 m?
“Suositellaan, että kuvan korkeus olisi vähintään kolme kertaa katseluetäisyys” Siis jos katseluetäisyys on 3m, tulisi kuvan olla 9 m korkea?
Teppo Hirvikunnas sanoo:
28.2.2019 11:20
Olet oikeassa. Tekstiin on jäänyt virhe heittosuhde-kohtaan.
Esimerkissä siis 3 m : 1,2 = 2,5 m – Pahoittelemme virhettä ja korjaamme tekstin.
Myös korkeussuosituksessa oli tarkoitus sanoa, että katseluetäisyyden tulisi olla korkeintaan kolme kertaa kuvan korkeus.
Kiitos tarkkaavaisuudesta ja pahoittelut tekstiin jäänneistä virheistä.

matches: hd HD hd hd HD hd hd hd hd hd hd hd HD HD HD HD HD HD