Säädöskokoelma Sopimussarja Säädöksen nimeke Säännökset
1734/3 kauppakaari 10:13 § 1929/237
16:6 §
1734/4 oikeudenkäymiskaari 10:4 §
12:1 § 1999/444
12:1a § 1999/444
12:2 § 1999/444
12:3 § 1999/444
12:4a § 1999/444
12:5 § 1999/444
12:7 § 1995/746
15:2 § 1993/30 1999/444
15:3 § 1958/497
15:15 §
1868/32 A määräajasta velkomisasioissa sekä julkisesta haasteesta velkojille 7 § 1965/49
11 § 1965/49
1883/?? A, koskeva asukas-oikeutta kruunun tiloilla *5 § 1887/?? ei
1889/39 rikoslaki 28:4 § 1990/769
28:5 § 1990/769
1889/39 L rangaistusten täytäntöönpanosta 2:6 § 1974/612
1889/39 A rikoslain voimaanpanemisesta 17 § 1973/139 1976/461
18 § 1973/139 1990/301
1895/37 ulosottolaki 34b § 1986/470
1898/1 A maalaiskuntain kunnallishallinnosta *9 §
1901/15 L kuolleeksi julistamisesta *2 §
*5 § 1975/351
15 § 1975/351
1907/6 L yleisistä kokouksista 2 § 1989/1332
1919/1 painovapauslaki 21 § 1993/308
1919/122 L elinkeinon harjoittamisen oikeudesta *2 § 1969/9
*5 §
6 § 1969/9 1994/228
*12 §
1922/267 uskonnonvapauslaki 6 § 1969/767
15 § 1993/589
1922/293 L valtion kasvatuslaitoksista ja niissä toimivien henkilöiden eläkeoikeuden perusteista *1 §
1922/334 A uskonnonvapauslain täytäntöönpanosta 5 § 1970/915
1926/101 eduskunnan pankkivaltuutettujen johtosääntö 13 § 1992/170
1928/7 valtiopäiväjärjestys 7 § 1971/744 1976/455
1928/46 L välimiesmenettelystä *5 § 1969/6
1929/228 L varallisuusoikeudellisista oikeustoimista [kum.] 22 §
1929/234 avioliittolaki 5 § 1987/411
*11 § 1987/411
*21 § 1987/411
*86 § 1987/411
1929/379 L eräistä kansainvälisluontoisista perheoikeudellisista suhteista 28 §
1929/419 A eräistä kansainvälisluontoisista perheoikeudellisista suhteista annetun lain soveltamisesta 11 §
1930/109 säätiölaki 2 luku 9 § (349/1987) 3 mom.
1931/413 L Suomen, Islannin, Norjan, Ruotsin ja Tanskan kesken Tukholmassa 6.2.1931 tehdyn, avioliittoa, lapseksiottamista ja holhousta koskevia kansainvälis-yksityisoikeudellisia määräyksiä sisältävän sopimuksen hyväksymisestä sekä sanotun sopimuksen täytäntöönpanosta 3 §
1931/413 SopS ?? Suomen, Islannin, Norjan, Ruotsin ja Tanskan kesken Tukholmassa 6.2.1931 tehty, avioliittoa, lapseksiottamista ja holhousta koskeva kansainvälis-yksityisoikeudellisia määräyksiä sisältävä sopimus 1 artikla 1974/58
1933/34 A ampuma-aseista ja ampumatarpeista *5:26 § 1986/723
1938/165 kansaneläkelaitoksen valtuutettujen johtosääntö 8 § 1995/183
1940/378 perintö- ja lahjaverolaki *3:20 §
1941/218 A käytettyjen tavaroiden sekä romujen ja lumppujen kauppaliikkeistä *2:3 §
1944/112 A yksityisetsivän ammatista *1:2 §
*1:3 §
1947/622 velkakirjalaki 17 §
1947/625 lahjanlupauslaki 4 § 1991/831
6 § 1991/766
1948/404 sotilasvammalaki 43 § 1960/481
1948/566 sotilasavustuslaki *4 § 1968/658 1977/125
1948/608 tapaturmavakuutuslaki 42 § 1981/526
1948/850 A tapaturmavakuutuslain täytäntöönpanosta 16 §
1950/452 asevelvollisuuslaki *6:31 §
1951/63 A asevelvollisuuslain soveltamisesta 50 § 1988/1361
1954/247 osuuskuntalaki *16a §
69 § 1994/95
*76 § 1981/371
*80 §
*88 §
1956/72 merimieseläkelaki 21 § 1994/880
1956/347 kansaneläkelaki 35 § 1971/499 1978/588 1991/214 1996/827
43 § 1982/572 1993/567
44 § 1982/572
1956/594 kansaneläkeasetus 51 § 1982/885 1996/1214
1957/328 säteilysuojausasetus *1:5 § 1988/1120
1958/180 L eräistä yhteisomistussuhteista 10 §
1958/387 A Yhdistyneiden Kansakuntien erioikeuksia ja vapauksia koskevan yleissopimuksen samoin kuin Yhdistyneiden Kansakuntien erityisjärjestöjen erioikeuksia ja vapauksia koskevan yleissopimuksen voimaansaattamisesta *V artikla 19 §
1958/496 L asianajajista *3 §
*9 §
1959/191 OikMp yleisen asianajajayhdistyksen sääntöjen vahvistamisesta *5 §
*44 §
1959/246 työnvälityslaki *13 §
1961/264 vesilaki *5:53 §
1961/395 työntekijäin eläkelaki 19b § 1993/559 1994/878 1995/1482
1963/364 sairausvakuutuslaki 10 § 1985/661 1989/1255 1991/91 1993/1644
1963/473 sairausvakuutusasetus 7a § 1990/1325
*20 §
1964/202 kunnallisten viranhaltijain ja työntekijäin eläkelaki 12b § 1995/1154
1964/442 A yksityisistä sairaanhoito- ja tutkimuslaitoksista *2 §
1964/632 A ammatinvalinnanohjauksesta *16 §
1965/40 perintökaari 18:3 §
*20:3 §
21:16 §
23:3 § 1995/1153
23:7 § 1995/1153
24:4 §
1965/41 L perintökaaren voimaanpanosta 7 §
8 § 1990/701
1968/401 kansalaisuuslaki 4 § 1984/584
*12 a § 1984/584
1968/492 L julkisista huvitilaisuuksista *1 §
1968/525 ilmailuasetus *5:56 1981/102
*7:90 §
1968/774 valtion perhe-eläkelaki 17 § 1993/1530
1969/38 perhe-eläkelaki *17 a § 1969/678
35 § 1990/104
1969/141 väestökirjalaki *5:11 §
1969/161 puutavaranmittauslaki *1:4 §
1969/216 L pellon käytön rajoittamisesta *12 §
1969/444 L lapsen hoitotuesta 8 §
1969/449 perhe-eläkeasetus *3 §
1969/521 L ortodoksisesta kirkkokunnasta 25 § 1977/351
1970/179 A ortodoksisesta kirkkokunnasta 29 § 1978/672 1986/141 1987/373 1987/894
1970/239 L raskauden keskeyttämisestä 2 §
1970/282 kastroimislaki 6 §
1970/283 steriloimislaki *1 § 1985/125
2 § 1985/125
1970/320 työsopimuslaki 5 §
*49 §
1970/359 A raskauden keskeyttämisestä 2 §
1970/361 kastroimisasetus *1 §
1970/822 A huoltoa tai hoitoa koskevan päätöksen täytäntöönpanoa varten tapahtuvasta luovuttamisesta 11 §
1970/824 A syntymän ja kuoleman rekisteröinnistä 5 §
1971/14 Laki holhouksen järjestämisestä eräissä tapauksissa 1-15 §
1972/447 ajokorttiasetus *2:5 §
1973/36 L lasten päivähoidosta 2a § 1983/304
1973/88 L yleisestä oikeusaputoiminnasta *27 §
1973/445 L Tampereen yliopistosta *6 § 1983/122
1973/650 L oikeudenkäynnistä huoneenvuokra-asioissa *3:29 §
1973/824 A saamelaisvaltuuskunnasta *10 §
1973/1032 L Helsingin kauppakorkeakoulusta *5 § 1983/124
1974/198 A rikosvahinkojen korvaamisesta valtion varoista 6 § 1984/64
1974/269 L eräistä oikeudenkäynneistä valtion palveluksessa oleville aiheutuvien kustannusten korvaamisesta valtion varoista *1 c § 1987/270
1974/582 L Svenska handelshögskolan -nimisestä korkeakoulusta *5 § 1983/125
1974/615 L tutkintavankeudesta 7 §
1974/646 L työtuomioistuimesta *6 § 1982/1007
1974/936 A yleisten ammattikoulujen oppilaitosneuvostosta *8 §
1975/408 asumistukilaki *1 § 1987/154
1975/700 isyyslaki *16 §
18 § 1980/351
*24 §
*25 §
*28 §
1975/704 L lapsen elatuksesta 5 § 1983/364
*14 §
*19 §
1976/106 SopS 1976/6 A taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen voimaansaattamisesta 3 kohta
1976/107 SopS 1976/7 L kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen eräiden määräysten hyväksymisestä *10 artikla
*13 artikla
1976/108 A kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen sekä siihen liittyvän valinnaisen pöytäkirjan voimaansaattamisesta *18 artikla
*III osa 24 artikla 1 kohta
1976/206 A työllisyyskoulutuksesta *5:34 §
*5:36 §
1976/263 A kalatalouden korkotukilainoista *3 §
1976/673 A isyyden vahvistamisesta ja kumoamisesta sekä lapsen elatuksesta 8 § 1980/354
1976/707 L Turun kauppakorkeakoulusta *5 §
1976/1044 A valtion palveluksessa olleen henkilön kuoltua suoritettavan taloudellisen tuen myöntämisestä ja maksamisesta *2 §
1977/122 L lapsen elatuksen turvaamisesta 2 §
1977/182 A lapsen elatuksen turvaaminen *4 §
1977/292 A jalometallituotteista *6:23 §
*6:24 §
1977/365 A lastentarhanopettajaopistoista *6:39 §
1977/408 L pienyrittäjän vuosilomarahasta 23 § 1995/619
1977/519 L kehitysvammaisten erityishuollosta 32 §
1977/588 L yksityisoikeudellista vaatimusta koskevien pohjoismaisten tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta *2 §
1977/951 L kotitaloustyöntekijän työsuhteesta *4:26 §
1978/336 SlSMp luvan hakemisesta leirintäalueen perustamiseen ja pitämiseen sekä leirintäalueiden luokitusperusteista *1:2 §
1978/423 merimieslaki 5 §
*62 §
1978/734 osakeyhtiölaki 2:1 § 1994/92
8:4 § 1994/92
*8:5 §
*10:3 §
1978/936 L hypoteekkiyhdistyksistä *2:5 §
*3:17 §
1979/27 A urheiluopistojen valtionavusta *27 §
1979/590 L koiraverosta 2 §
1979/1062 vakuutusyhtiölaki *2:1 § (1989/632)
2:21 § 1994/752
7:3 § 1987/329 1993/752
*9:2 §
9:3 § 1993/752
1980/492 myrkkyasetus *3:9 § 1985/557
*5:20 § 1982/364
*5:23 § 1985/557
*6:26 §
*6:29 §
1980/623 bingoasetus *4 §
1981/267 tieliikennelaki 88 § 1987/357 1994/571
1982/598 hallintomenettelylaki 16 § 1999/447
16a § 1999/447
16b § 1999/447
1982/710 sosiaalihuoltolaki *30 §
40 § 1992/736
1983/361 L lapsen huollosta ja tapaamisoikeudesta *21 §
1983/683 lastensuojelulaki 19 §
1983/743 vartioimisliikeasetus *3 §
1984/21 L eräistä oikeudenkäynneistä kunnan tai kuntainliiton palveluksessa oleville aiheutuvien kustannusten korvaamisesta kunnan tai kuntainliiton varoista *2 a § 1987/271
1984/563 A kansanopistojen valtionavusta *13 §
1984/945 L oikeudenkäynnin julkisuudesta 5 § 1988/1254
1985/153 L lapseksiottamisesta *2 §
*29 §
1985/154 A lapseksiottamisesta [kumottu, katso uusi asetus??] *1 §
1985/355 L ihmisen elimien ja kudoksien irrottamisesta lääketieteelliseen käyttöön 4 §
1985/427 steriloimisasetus *1 §
*2 §
1985/694 sukunimilaki *2:2 §
*2:3 §
*2:4 §
*2:5 §
*6:27 §
*7:33 §
1985/908 A työvoiman vuokrauksesta *3 §
1986/307 L hakemusasioiden käsittelystä yleisessä alioikeudessa 11 § 1993/598
1986/642 passilaki *5 §
*10 §
1986/686 SopS 1986/68 A kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen voimaansaattamisesta ja sen eräiden määräysten hyväksymisestä annetun lain voimaantulosta 16 artikla
1987/290 A yleisen alioikeuden, maistraatin ja julkisen notaarin suoritteista perittävistä maksuista *5 § 1988/307
1987/395 lääkelaki 43 § 1993/1046 1996/895
50 § 1993/248
1987/449 esitutkintalaki 33 §
1987/450 pakkokeinolaki *5:12 §
1987/476 henkilörekisteriasetus 1:5 § 1994/431
1987/480 sijoitusrahastolaki *7:44 §
1987/1250 vakuutusyhdistyslaki *2:1 §
*6:3 §
*9:3 §
1988/161 ydinenergia-asetus *16:125 §
1988/389 L avoimesta yhtiöstä ja kommandiittiyhtiöstä *5:10 §
*10:2 §
1988/772 Laki kaupankäynnistä vakioiduilla optioilla ja termiineillä *2:11 §
*2:12 §
1988/1079 löytötötavara-asetus *12 §
1988/1148 Laki virallisista kääntäjistä *2 §
1989/503 yhdistyslaki *6:35 §
*6:36 §
1989/635 L ulkomaisten vakuutusyhtiöiden toiminnasta Suomessa 9 § 1993/484
1989/1083 A rikesakosta tieliikenteessä 7 § 1992/24
1990/439 SopS 1990/19 A ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn yleissopimuksen ja siihen liittyvien lisäpöytäkirjojen voimaansaattamisesta sekä yleissopimuksen ja lisäpöytäkirjojen eräiden määräysten hyväksymisestä annetun lain voimaantulosta (Euroopan neuvoston ihmisoikeussopimus) 8 artikla
1990/439 SopS 1990/19 A ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn yleissopimuksen ja siihen liittyvien lisäpöytäkirjojen voimaansaattamisesta sekä yleissopimuksen ja lisäpöytäkirjojen eräiden määräysten hyväksymisestä annetun lain voimaantulosta (Euroopan neuvoston ihmisoikeussopimus) ensimmäinen lisäpöytäkirja 1 artikla
1990/1247 mielenterveysasetus 8 §
1991/305 L valtiokonttorista 2 §
1991/827 L arvo-osuustileistä 14 §
15 § 1997/1074
1991/893 kuntoutusraha-asetus 8 §
1991/1130 SopS 1991/60 A lapsen oikeuksia koskevan yleissopimuksen voimaansaattamisesta sekä yleissopimuksen eräiden määräysten hyväksymisestä annetun lain voimaantulosta 5 artikla
1992/1164 vakuutuskassalaki 2:10 §
2:27 §
1992/1605 L oppisopimuskoulutuksesta 11 §
1993/676 A vaarallisen kemikaalin vähittäismyynnistä 2 §
1993/701 L tuomioistuinten ja eräiden oikeushallintoviranomaisten suoritteista perittävistä maksuista 7 §
1993/886 väestötietoasetus 4 § 1994/352
1993/998 L nuorista työntekijöistä 3 §
1993/1054 kirkkolaki 3 §
1993/1501 arvonlisäverolaki 166 §
1993/1607 L luottolaitostoiminnasta 52 §
1994/543 vakuutussopimuslaki 70 §
1994/556 A lapsen huollosta ja tapaamisoikeudesta 10 §
1994/1309 L asevelvollisen kuoltua suoritettavasta taloudellisesta tuesta 5 §
1995/365 kuntalaki 33 §
1995/808 A tuomioistuimen ilmoituksista väestötietojärjestelmään 1 §
1995/974 L saamelaiskäräjistä 22 §
1995/1558 L verotusmenettelystä 9 §
1995/1774 eläkesäätiölaki 51 §
1996/586 hallintolainkäyttölaki 17 § 1999/446
18 § 1999/446
18a § 1999/446
19 § 1999/446
19a § 1999/446
20 § 1999/446
1996/1094 L kestävän metsätalouden rahoituksesta 2 §
1996/1189 kiinteistönmuodostamisasetus 43 §
1997/689 laki oikeudenkäynnistä rikosasioissa 1:3 § 1999/445
1:4 § 1999/445
1:4a § 1999/445
8:2 § 1999/445
1997/947 Laki peruskuivatustoiminnan tukemisesta 22 §
1999/442 Laki holhoustoimesta
1999/443 Laki holhoustoimen edunvalvontapalveluiden järjestämisestä
1999/731 Suomen hallitusmuoto 7 §
Kumottuja säädöksiä
1898/34 holhouslaki 1-80 §
1898/34 Keisarillisen Majesteetin Armollinen Julistus, joka sisältää erityisiä määräyksiä holhouksien vaarinpidosta 1-13 §
1983/851 holhousasetus 1-3 §


text:
tyttö hd tapetti HD
Kotiin / HD / tyttö hd tapetti HD
lähettänyt: Jeya elokuuta 10, 2016 sisään HD Jätä kommentti 5,084 näkymät 0
Tässä on paras kokoelma tyttö hd tapetti HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos Like Tämä tyttö hd taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
seuraava: tausta hd tapetti HD
Bear ja Kani tapetit
sadepisarat tapetti

matches: hd HD HD hd HD HD hd HD hd HD hd HD


text:
Emilia Korkea-aho: Tsaarinaikaista avoimuutta? – Perustuslakiblogi
Korkein hallinto-oikeus teki päätöksen eduskunnan vierailijalistojen julkisuudesta 20.12.2016 (diaarinumero 291/1/15). Valittaja (A taustayhteisönsä Avoin Ministeriö ry:n nimissä) oli hakenut päätöstä eduskunnan kansliatoimikunnan tekemään päätökseen, jonka mukaan vierailijalistojen tiedot kansanedustajien vieraista sekä eduskunnassa virka- tai työsuhteessa olevien henkilöiden yksityisasioissa tapaamista vieraista ovat salassa pidettävää tietoa. Tuomioistuin katsoi kuitenkin, että eduskunnan vierailijatietojärjestelmä ja kulunvalvontapöytäkirjat ovat julkisuuslain 6 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitettuja jatkuvasti ylläpidettäviä luetteloita, joihin tehdyt merkinnät tulevat julkiseksi tekohetkenään, jollei salassapitosäännöksistä johdu muuta.
Päätös jäi joulukiireiden jalkoihin, eikä ratkaisua käsitelty julkisuudessa muualla kuin valittajan taustayhteisön, Avoin Ministeriö ry:n, blogisivustolla. KHO:n ratkaisu olisikin todennäköisesti jäänyt diaarinumeroksi sen tietokannassa, ellei eduskunta olisi itse varmistanut sille maksimaalisen kuuluisuuden tuhoamalla vierailijatietojärjestelmään ja kulunvalvontapöytäkirjoihin sisältyvät tiedot kansanedustajien vieraista. Innokkaimmat ovat nähneet asiassa perustuslaillisen nokkapokan (Kauppalehden pääkirjoitus 18.9.2017) ja vähintäänkin tuomioistuinlaitoksen siunauksen lobbarirekisterin perustamiselle.
Tuomion merkittävyys on kiistaton. Päätöksenteon avoimuudesta ja lobbauksen sääntelystä keskustellaan parhaillaan kansainvälisesti. Suomi, joka mielellään esiintyy kansainvälisillä areenoilla avoimuuden mallimaana, onkin löytänyt itsensä tilanteesta, joka herättää surkuhupaisaa ihmetystä niin kotimaassa kuin Suomen rajojen ulkopuolellakin.
Eduskunnan kansliatoimikunta perusteli vierailijatietojen salassapidettävyyttä vetoamalla kahteen seikkaan. Tiedot voivat koskea esimerkiksi Suomen suhteita toiseen valtioon (julkisuuslain 24 §:n 1 momentin 2 kohta), jolta osin ne on pidettävä salassa. Lisäksi kansliatoimikunnan mukaan kansanedustajat eivät ole julkisuuslain tarkoittamia viranomaisia. Täten heidän lukuunsa kerätyn tiedon julkistamisesta päättävät kansanedustajat itse perustuslaissa taatun riippumattomuutensa puitteissa. Valittajan mukaan kansliatoimikunta tulkitsi julkisuuslakia perusoikeuksia kaventavasti. Kansalaisilla tulee olla oikeus tietää, keitä heidän edustajansa tapaavat eduskunnassa ja valvoa täten edustuksellisen päätöksentekojärjestelmän toimintaa. Hakija ei pitänyt uskottavana kansliatoimikunnan väitettä siitä, että vierailijatietojen julkistaminen heikentäisi Suomen edellytyksiä toimia kansainvälisessä yhteistyössä. Väitettä siitä, että eduskunnan turvallisuusyksikkö kerää tietoja vierailijoista yksityisen lukuun, hakija piti ”uskaliaana”. Korkein hallinto-oikeus päätyi valittajan kannalle.
Ratkaisun jälkeen eduskunta on tuhonnut tiedot talossa vierailleista ulkopuolisista henkilöistä päivittäin. Listaa ei täten käytännössä voi millään keinolla saada haltuunsa, koska sitä ”ei ole olemassa”. Eduskunnan linjauksesta on tehty neljä kantelua eduskunnan oikeusasiamiehelle ja oikeuskanslerille.
Tuomioistuimen päätöstä on julkisuudessa pidetty avoimuusmyönteisenä. Siinä kontekstissa, jossa eduskunta – jonka pitäisi olla avoimuuden tyyssija – tuhoaa vierailijajärjestelmän sisältämiä tietoja systemaattisesti, rinnastus on ymmärrettävä. Tarkemmassa analyysissä tuomioistuimen ratkaisu paljastuu kuitenkin pettymykseksi. Tuomioistuin aloittaa ratkaisunsa siteeraamalla juhlallisesti perustuslain 12 §:n 2 momenttia, jonka mukaan viranomaisen hallussa olevat asiakirjat ja muut tallenteet ovat julkisia, jollei niiden julkisuutta ole välttämättömien syiden vuoksi lailla erikseen rajoitettu. Tämä on ainoa kerta, jolloin tuomioistuin argumentoi periaatetasolla, kiinnittäen huomiota asian yhteiskunnalliseen merkittävyyteen. Tuomion merkittävin puute onkin se, ettei siinä oteta lainkaan kantaa valittajan esittämiin näkökohtiin. Valittaja argumentoi laajasti avoimuuden puolesta ja huomauttaa, että tiedon saaminen eduskunnassa vierailevista tahoista on olennaista julkisuusperiaatteen toteutumisen kannalta. Sen mukaan ”julkista valtaa sekä viranomaisten toimintaa tarkkailevien kansalaisten ja järjestöjen on mahdotonta arvioida lobbaamisen laajuutta ja vaikutusvaltaa, eikä siihen ole mahdollista vastata, saati puuttua. Tämä on omiaan kaventamaan mahdollisuuksia osallistua ja vaikuttaa yhteiskunnan kehittämiseen”. Tuomioistuin ohittaa valittajan huomiot painavalla hiljaisuudella.
Korkein hallinto-oikeus toteaa, että rekisterit eivät jää julkisuuslain soveltamisalan ulkopuolelle vaan ovat mainitussa laissa tarkoitettuja asiakirjoja, joihin sovelletaan julkisuuslakia. EU:n tasolla samaa asiaa on käsitelty ratkaisussa Dufour v EKP (Asia T-436/09). KHO:n mukaan on selvää, että hakijan pyytämät tiedot sisältyvät vierailijatietojärjestelmään ja kulunvalvontapöytäkirjoihin, jotka ovat julkisuuslain 6 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitettuja tekohetkenään julkiseksi tulevia luetteloita. Tuomioistuin kuitenkin toteaa, että tietoihin voi sisältyä julkisuuslain 24 §:n 1 momentin perusteella salassa pidettäviä tietoja. Tällaisia tietoja ovat tuomioistuimen mukaan ulkovaltojen diplomaattisten edustajien sekä ulkovaltojen viranomaisten, kansainvälisten järjestöjen ja ulkomaisten yhteisöjen edustajien vierailut. Tuomioistuin oli eduskunnan kansliatoimikunnan kanssa samaa mieltä siitä, että tällaisten tietojen julkistaminen saattaa heikentää Suomen suhteita toiseen valtioon tai kansainväliseen järjestöön. Sen arvion mukaan kuitenkaan kaikkia edellä tarkoitettuun kanssakäymiseen liittyviä vierailijatietoja ei voida lainkohdan vahinkoedellytyslauseke huomioon ottaen pitää salassa pidettävinä. Koska eduskunnan kansliatoimikunta ei ollut arvioinut lainkohtaan sisältyvää vahinkoedellytystä, asia oli palautettava sen käsittelyyn.
Se mikä saattoi aluksi näyttäytyä tuomioistuimen ja eduskunnan välisenä perustuslaillisena kriisinä kutistuu kärhämäksi. Tuomioistuin käytännössä hyväksyi osan kansliatoimikunnan perusteluista, vaikka muistuttaakin eduskuntaa siitä, ettei vierailijatietoja voi salata ilman yksityiskohtaisia perusteluja. Onko perusteluja mahdollista löytää? Ulkosuhteiden turvaaminen on tyypillistä muissakin järjestelmissä. Samanlainen rajaus sisältyy esimerkiksi komission tapaamispäiväkirjoja koskevaan päätökseen, joka edellyttää sen ylimpien virkamiesten pitävän tapaamisistaan päiväkirjaa. Päiväkirjanpitovelvollisuuden ulkopuolella jäävät kuitenkin tapaamiset esimerkiksi kolmansien valtioiden ja kansainvälisten yhteisöjen edustajien kanssa. Tapaamisvelvollisuuden rajaaminen on tosin komissaarien osalta ymmärrettävämpää, koska tapaamispäiväkirja sisältää yksityiskohtaisempaa tietoa kuin eduskunnan vierailijajärjestelmä.
Tuomioistuimen ratkaisun jälkeen kansliatoimikunta teki 23.2.2017 päätöksen, jonka mukaan hakijalle on annettava hänen pyytämänsä tiedot. Näitä tietoja ei koskaan annettu, koska turvallisuusosasto ryhtyi hävittämään vierailijajärjestelmän sisältämiä tietoja. Eduskunnan turvallisuusosasto on vedonnut henkilötietolakiin, jonka mukaan rekisterissä ei saa säilyttää tietoja pidempään kuin mikä niiden käyttötarkoitus on. Vierailijaluettelon rekisteriselosteen mukaisesti tiedot tuhotaan päivittäin.
Jos asiaa arvioidaan pelkästään henkilötietojen suojasta käsin, eduskunnan turvallisuusosaston ratkaisu on korrekti. Henkilötietolain 34 §:n perusteella mukaan henkilörekisteri, joka ei ole enää rekisterinpitäjän toiminnan kannalta tarpeellinen, on hävitettävä. Eduskunta kerää tietoja eduskunnan turvallisuuden takaamiseksi, eikä päiväkohtaisia vierailijalistoja tarvita enää eduskuntatalon sulkeuduttua. Kiinnostavaa on, että henkilötietolain 34 §:n mukaan tiedot hävitetään, jollei siihen talletettuja tietoja ole erikseen säädetty tai määrätty säilytettäviksi. Millaisissa tapauksissa tällainen määräys voidaan antaa? Kenen tehtäviin tällaisen määräyksen antaminen kuuluisi?
Asia ei kuitenkaan ratkea pelkästään henkilötietolakia soveltamalla, sillä tilannetta tulee arvioida myös julkisuuslain näkökulmasta. Korkein hallinto-oikeus katsoi yksiselitteisesti, että rekisterit eivät jää julkisuuslain soveltamisalan ulkopuolelle vaan ovat sen 5 §:n 2 momentissa tarkoitettuja viranomaisen asiakirjoja. Julkisuuslaki soveltuu kaikkiin valittajan pyytämiin tietoihin. Täten asiaa ratkaistaessa tulisi painottaa asiakirjajulkisuuden yhteiskunnallista merkitystä, ei pelkästään henkilötietojen suojaa (ks. niiden yhteensovittamisesta esim. perustuslakivaliokunnan lausunto PeVL 15/2017 vp, myös KHO:2012:88).
Henkilötietojen suoja ei estä myöskään lobbarirekisterin perustamista. Esimerkkiä näyttää paljon parjattu Bryssel, jossa henkilötietolainsäädäntö ei ole estänyt EU:ta perustamasta lobbarirekisteriä tai komissiota edellyttämästä sen virkamiesten pitävän tapaamispäiväkirjaa, johon kirjataan yksityiskohtaiset tiedot tapaamisen ajankohdasta, tavatuista henkilöistä ja tapaamisen aiheesta.
Korkeimman hallinto-oikeuden ratkaisu on juridisesti pätevä mutta demokratia-ajatukseltaan ohut. Siinä ei oteta kantaa julkisuuslain yleisiin tavoitteisiin eikä tuomion perusteluissa mainita kertaakaan sellaisia asioita kuin avoimuus tai demokraattinen päätöksenteko. Ongelmallista ja oireellista on myös se, että KHO:n ratkaisussa ei arvioida tilannetta hyvän hallinnon näkökulmasta. Eduskuntaankin soveltuvan hallintolain 6 §:ssä todetaan, että ”Viranomaisen toimien on oltava puolueettomia ja oikeassa suhteessa tavoiteltuun päämäärään nähden. Niiden on suojattava oikeusjärjestyksen perusteella oikeutettuja odotuksia”. Vierailijatietojen tuhoaminen vaikuttaa tämän pykälän valossa entistäkin eriskummallisemmalta. Eduskunnan laintulkinta on taas julkisuuslain osalta virheellinen ja esimerkki tsaarinaikaisesta hallintokulttuurista, jossa kansalaisten ja järjestöjen mahdollisuudet osallistua ja vaikuttaa yhteiskunnan kehittämiseen nähdään enemmän häiriötekijänä kuin mahdollisuutena löytää uudenlaisia näkökulmia. Poliittisena toimijana eduskunta ajaa avoimuutta niin kotimaassa kuin EU:n tasollakin (ks. esim. perustuslakivaliokunnan lausunnot PeVL 17/2008 vp, s. 2/I, PeVL 6/2000 vp ja PeVL 6/1996 vp) samalla kun sen oma hallintokulttuuri on heikkoa.
Voittaja saattaa kuitenkin olla suomalainen demokratia. Tämän jälkeen kun kukaan ei voi uskottavasti vastustaa lobbarirekisteriä, jonka tulee kattaa myös eduskunnan oma toiminta.
akatemiatutkija, eurooppaoikeuden dosentti, Helsingin yliopisto
« Martin Scheinin: Avoin kirje Sosialidemokraattiselle eduskuntaryhmälle, Vihreälle eduskuntaryhmälle, Vasemmistoliiton eduskuntaryhmälle ja Ruotsalaiselle eduskuntaryhmälle
Antti Ronkainen: Euroopan keskuspankki on jäämässä oman itsenäisyytensä vangiksi »
KHO ei käsitellyt perustuslain 50 §:n eduskunnan toiminnan julkisuuden suhdetta julkisuuslakiin. Jos jokin asia esim. valiokuntatyössä ei 50 §:n mukaan ole julkista, tuleeko se julkiseksi, jos sitä koskeva tieto tai asiakirja on eduskunnan kanslian alaisen virkamiehen hallussa? Tuleeko myös kaikki kansanedustajien julkisuuslain ulkopuolelle jäävä toiminta julkiseksi, jos eduskunnan virkamiehellä on niitä koskevia tietoja?
Vaikka julkisuus ja avoimuus ovat sinänsä tavoiteltavia, perustuslain 50 § antaa eduskunnalle valtaa päättää sen toimintaa koskevien tietojen julkaisutavoista. Vierailijarekisteri ja mahdollinen lobbarirekisteri ovat joka tapauksessa henkilörekistereitä, joita henkilötietolainsäädäntö koskee. Yliopiston professoreiden palkkatietojen julkaisemista koskevassa KHO 2012:155 ennakkopäätöksessä KHO katsoi, että luovutuksensaajalla (sanomalehti) pitää olla oikeus julkisuuslain 16 § 3 momentin mukaisesti käsitellä henkilötietoja ja henkilötiedot on suojattava henkilötietolain 32 §:n mukaisesti. Journalistinen tarkoitus on hyväksyttävä peruste saada ja käsitellä tietoja, mutta tiedot pitää myös suojata. Verotustietojen julkaisemista koskevissa ennakkopäätöksissä Satamedia ym. KHO katsoi vuonna 2009, ettei verotustietojen julkaiseminen luettelomaisesti sellaisenaan täyttänyt journalistista tarkoitusta.
Jos joku kansalaisjärjestö haluaisi ylläpitää lobbarirekisteria, sen pitäisi noudattaa tulevan tietosuoja-asetuksen 5 artiklan henkilötietojen käsittelyä koskevia periaatteita 6 artiklan käsittelyn lainmukaisuutta. Käytännössä tämä edellyttäisi rekisteröitävän suostumusta tai asiasta säätämistä lailla.
Itsekin olen pohtinut samoja asioita kuin Riitta Ollila yllä. Koska vierailijarekisteri on selkeästi sellainen rekisteri, jota henkilötietolaki (HetiL) koskee, niin lähtökohtaisesti tulee noudattaa sen pykäliä. Toisinsanoen koska siihen on erikseen kirjattu 34 § tarpeettomaksi muodostuneen rekisterin hävittämisestä (ellei tietoja ole erikseen säädetty/määrätty säilytettäväksi, tai ellei sitä arkistoida), tulee rekisteri yksiselitteisesti silloin hävittää. Tiettävästi ei ole mitään sellaista sääntelyä, määräystä tai muusta lainsäädännöstä johdettavaa sellaista syytä, jonka perusteella kyseessä oleva eduskunnan vierailijarekisteri tulisi säilyttää tai arkistoida.
Julkisuuslain 20 § toki määrää viranomaisille velvollisuuden tuottaa ja jakaa tietoa, sekä asettaa yleisön tiedonsaannin kannalta keskeiset asiakirjat saataville. Tästä ehkä voisi johtaa jotenkin eduskunnan vierailijarekisterin säilyttämis-/arkistoimisvelvoitteen, mutta pykälän yleisluontoisuuden takia lienee HetiL kuitenkin etusijalla henkilörekistereitä koskevissa asioissa.
HetiL myös edellyttää rekisterin pitäjän kirjaamaan rekisterin tarkoituksen rekisteriselosteeseen, ja rekisteriä saa käyttää vain tähän käyttötarkoitukseen. Tässä tapauksessa syy kerätä henkilötietoja liittyy turvallisuuteen, eli halutaan tietää kaikkien vieraiden poistuneen päivän päätteeksi –
päiväkohtaisia vierailijalistoja ei siis tarvita enää eduskuntatalon sulkeuduttua, joten ne on HetiL 34 § mukaisesti hävitettävä, säilytettävä tai arkistoitava. Koska siis ei ole määräystä tai säätelyä säilyttämiseen, eikä oikein perustetta arkistoida, niin hävittäminen on ainoa vaihtoehto. Perustuslain 1 luvun 2 § määrää, että kaikessa julkisessa toiminnassa on tarkoin noudatettava lakia, niin viranomainen ei oikein voi ohittaa henkilötietolainsäädäntöä, varsinkin kun otetaan huomioon HetiL asema erityislakina.
Ollilan tavoin kiinnittäisin minäkin huomiota Julkisuuslain 16 § kolmanteen momenttiin, jossa erityisesti säätelee henkilötietojen luovuttamista. Luovutuksensaajalla tulee olla oikeus käyttää ja tallettaa kyseisiä tietoja, joten mitä ja miten vain ei voi kenelle tahansa henkilötietoja luovuttaa sinänsä muuten täysin julkisestakaan asiakirjasta. Viranomainen ei voi jättää tätäkään pykälää huomioimatta.
Sinänsä lobbarirekisteri olisi Julkisuuslain mukaisen avoimuusperiaatteen noudattamista, mutta ehkäpä sen muodostaminen Suomen kaltaisessa oikeusvaltiossa olisi mielekästä toteuttaa ilman, että toimitaan vastoin voimassa olevaa lainsäädäntöä tai ristiriitaisesti viranomaisten toimintaa velvoittaviin kansanvälisiin sopimuksiin nähden. Käytännön vaihtoehdoiksi jää siis Ollilan mainitsemat rekisteröidyn suostumus tai asiasta säätäminen lailla. Itse olisin jälkimmäisen kannalla, koska se ensinnäkin takaisi kaikkien lobbareiden rekisteröimisen, ja toisekseen periaatesyistä henkilötietojen käsittelyssä tulisi olla aina lain tasoinen säätely takana.
Henkilörekisteriin kirjattuja tietoja saa käyttää paitsi alunperin suunniteltuun tarkoitukseen, myös muihin sen kanssa yhteensopiviin tarkoituksiin (HetiL 7§). Julkisuuslain mukaista julkisuutta on pidettävänä yhteensopivana siinä missä tilastointia tai tieteellistä tutkimusta, sillä lainlaatijan tarkoitus on ollut pitää henkilörekisteritkin julkisuuslain piirissä.
Henkilötietolain 34 § mukaan rekisterinpitäjän toiminnalle tarpeeton rekisteri on hävitettävä. Julkisuuslain noudattaminen kuuluu eduskunnan toimintaan ja voi edellyttää rekisterin säilyttämistä.
Julkisuuslain 16 § 3 momentti rajoittaa tietojen luovuttamista henkilörekisteristä muttei niiden antamista nähtäväksi. Helsingin Sanomat raportoi 11.9. että eduskunta hoitaa julkisuuslain velvoitteet nimenomaan antamalla tiedot nähtäväksi.
Olisi mielenkiintoista nähtä miten eduskunta vastaa, jos tietoa vierailijalistoista pyydetään vetoamalla julkisuuslain sijaan rekisteröidyn tarkastusoikeuteen (HetiL 26 §).
”Julkisuuslain mukaista julkisuutta on pidettävänä yhteensopivana siinä missä tilastointia tai tieteellistä tutkimusta, sillä lainlaatijan tarkoitus on ollut pitää henkilörekisteritkin julkisuuslain piirissä”.
Koitin etsiä muun muassa lain esitöistä vahvistusta tuolle, mutta valitettavasti en löytänyt. HetiL 7 § tosiaan kieltää käsittelyn tarkoitukseen nähden yhteensopimattoman henkilötietojen käsittelyn. Tällä sananmuodolla mahdollistetaan esimerkiksi henkilörekistereiden yhdistämistä osoitetietojen tavanomaiseksi päivittämiseksi tai moninkertaisten postilähetysten välttämiseksi (HE 96/1998 vp). Tästä ei nähdäkseni voida johtaa sellaista säilytys- tai arkistointivelvoitetta kyseiselle kävijärekisterille, joka olisi pätevämpi kuin HetiL 34 § mukainen tarpeettoman rekisterin hävittämisvelvoite.
Toki viranomaisten henkilörekisterit ovat julkisuuslain piirissä, ja tämä on huomioitu myös HetiL 2 luvun 8 § 4 momentin viittaussäännöksellä julkisuuslainsäädäntöön.
Rekisteröidyn tarkastusoikeus toki on olemassa, mutta sehän koskee vai hänestä itsestään rekisteröityjä tietoja – tai ettei niitä ole. Muiden tietoja hänelle ei saa näyttää. Ja muutenkin koska jos kävijärekisteri tuhotaan rekisteri-ilmoituksen mukaisesti aina päivän päätteeksi, niin eipä sieltä ole tätä tarkistusoikeutta käyttävällekään mitään näytettävää.

matches:
Tuomioistuin
Tuomioistuin
tuomioistuin
Tuomioistuin
Tuomioistuin
Tuomioistuin
Tuomioistuin
§ 3
§ 3
§ 4


text:
Ninja Turtles tapetti HD
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / Sarjakuvat / Ninja Turtles tapetti HD	Ninja Turtles tapetti HD
0	Ninja Turtles tapetti HD
Tässä on paras kokoelma Ninja Turtles tapetti HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täälläDownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön. 1.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos Like This Ninja Turtles taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Jeya Edellinen: tila hd tapetti
seuraava: taustakuva app HD
Sub Zero tapetti HDsinisellä pohjalla tapetti HDkalastus tapetti HDsoftball tapetti HDgta 5 taustakuvatchevy tapetti HDCyanogenMod tapetti HDkirsikankukkia tapetti HDDC Comics tapetti HDvuokralaiset tapetti Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD hd HD


text:
Kotiin / HD Väritaustakuvat / vapaa taustakuvia hd
lähettänyt: tapetti Monkey helmikuuta 26, 2017 sisään HD Väritaustakuvat Jätä kommentti 1,081 näkymät 0
Tässä on afree tapetteja hd @ kokoelma For Pöytäkoneet, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä Wallpapermonkey.com, on enemmän kuin 1,75,000 Taustakuvat ovat ladattavissa. Voit ladata Jokainen Taustakuva ilmaiseksi.
Jos Like This @free taustakuvia hd Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
Edellinen: kastanjanruskea 5 taustakuvat
seuraava: tietokonekuvat taustakuvat
iphone 6s tapetti hd
Erittäin leveä tapetti hd
kokoelma vauvojen HD tapetti
Hyvää syntymäpäivää Jeesus Syntyneet, Joulu syntymä ja Kristus

matches: HD hd HD hd hd hd hd HD


text:
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / HD / piano tapetti HD	piano tapetti HD
0	piano tapetti HD
Tässä on paras kokoelma piano tapetti HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos pitää Thispiano tapetti HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Jeya Edellinen: auto taustakuvia hd HD
elmo tapetti HDlaptop tapettihullu taustakuvahd joulu taustakuviajoukkue neste tapetti HDsydän tapetti hd HDNaruto Shippuden taustakuvia HDDesktop Lapset Taustakuva HDSunset Beach Taustakuva HDkeilat tapetti HD Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD hd hd HD


text:
FUJITSU SIEMENS FUJITSU LIFEBOOK U745 i7-5600U 12GB/256G [VFY:U7450M37APNC] - 1812,14€ : Käytetyt kannettavat tietokoneet, varaosat ja huolto., Käytetyt kannettavat tietokoneet takuulla edullisesti, kannettavien varaosat ja huolto. Iso valikoima käytettyjä kannettavia. Myös pöytäkoneet
Etusivu >> FUJITSU SIEMENS FUJITSU LIFEBOOK U745 i7-5600U 12GB/256G
FUJITSU SIEMENS FUJITSU LIFEBOOK U745 i7-5600U 12GB/256G
Avaa suurempi kuva	Lisää koriin: 1812,14€	Malli: VFY:U7450M37APNC
FUJITSU LIFEBOOK U745 14inch FHD i7-5600U 12GB 256GB SSD WLAN TPM KB Nordic W10 64bit
Fujitsu LIFEBOOK U745 - Core i7 5600U / 2.6 GHz - Win 10 Pro 64-bit - 12 Gt RAM - 256 Gt SSD - 14" IPS 1920 x 1080 ( Full HD ) - HD Graphics 5500 - Wi-Fi - 3G/4G-päivitettävä - kbd: Pohjoismaat
4057185717021
45 % väriasteikko, häikäisemätön, magnesium-kansi
Ajurit ja apuohjelmat, LifeBook Application Panel, Adobe Reader, Microsoft Office (Trial), Fujitsu Shock Sensor Utility, Fujitsu Display Manager, Power Saving Utility, Plugfree Network, DeskView Client, McAfee Multi Access (60 päivän kokeiluversio), Workplace Protect, Fujitsu DeskUpdate, Windows 10 Pro 64-bittinen DVD-palautuslevy
Icecat tuotetiedot FUJITSU SIEMENS FUJITSU LIFEBOOK U745 i7-5600U 12GB/256G Hinta: 1812,14€	Fujitsu LIFEBOOK U745. Tuotetyyppi: Kannettava, Tuotteen väri: Hopea, Kotelo: Simpukka. Suorittimen taajuus: 2,6 GHz, Prosessorityyppi: Intel Core i7-5xxx, Prosessori: i7-5600U. Sisäinen muisti: 12 GB, Sisäinen muisti (tyyppi): DDR3L-SDRAM, Muistin enimmäismäärä: 12 GB. Kokonaismuisti: 256 GB, Tallennusmedia: SSD-levy, SSD-asema, kapasiteetti: 256 GB. Näytön halkaisija (tuuma): 35,6 cm (14"), Näytön erottelutarkkuus: 1920 x 1080 pikseliä, HD-tyyppi: Full HD	Tekniset tiedot
ProsessoriSuorittimen taajuus2,6 GHzProsessorityyppiIntel Core i7-5xxxProsessorii7-5600USuorittimen turbo boost-taajuus3,2 GHzYtimiä prosessorissa2Suorittimen säikeiden määrä4Järjestelmäväylä5 GT/sSuorittimen välimuisti4 MBProsessorin kantaBGA1168Prosessorin välimuistityyppiL3Prosessorin litografia14 nmProsessorin käyttötilat32-bit, 64-bittinenSteppingF0VäylätyyppiDMI2Prosessorin koodinimiBroadwellThermal Design Power (TDP)15 WProsessorisarjaIntel Core i7-5600 Mobile seriesPCI Express väylien maksimimäärä12PCI Express korttipaikan versio2.0PCI Express kokoonpanot4x1,2x4Muunneltava TDP-down7,5 WTjunction105 °CMuunneltava TDP-down -taajuus600 MHzConflict Free -prosessoriKylläMuistiSisäinen muisti12 GBSisäinen muisti (tyyppi)DDR3L-SDRAMMuistin enimmäismäärä12 GBMuistin kellotaajuus1600 MHzMuistin sijoittelu1 x 8 GBMuistipaikat1x SO-DIMMMuistiSisäänrakennettu + SO-DIMMOptinen asemaOptiset asematEiNäyttöNäytön halkaisija (tuuma)35,6 cm (14")Näytön erottelutarkkuus1920 x 1080 pikseliäKosketusnäyttöEiLED-taustavaloKylläHD-tyyppiFull HD3D-yhteensopivaEiKuvasuhde16:9Näytön kirkkaus300 cd/m²Kontrastisuhde (tyypillinen)700:1Paneelin tyyppiIPSÄäniÄänikorttiRealtek ALC3233Kiinteä mikrofoniKylläMikrofonien lukumäärä2LiitettävyysUSB 3.0 (3.1 Gen 1) A-tyypin porttien määrä3VGA (D-Sub)-portit1Näyttö porttien määrä1DVI-porttiEiEthernet LAN (RJ-45)-portit1Telakointiaseman liitäntäKylläKuulokelähtö1MikrofoniKylläDC in -pistokeKylläUSB Lepotila-ja-LatausKylläUSB Lepotila-ja-Lataus-portit1Paino ja mitatPaino1,55 kgTuotteen leveys332,6 mmTuotteen syvyys234 mmTuotteen korkeus19 mmVirranhallintaVirtalähteen taajuus50/60 HzVirtalähteen syöttöjännite100 - 240 VVirtalähteen tuottojännite19 VYmpäristöolosuhteetKäyttölämpötila5 - 35 °CSuhteellinen kosteusalue20 - 85%NäppäimistöNumeronäppäimistöEiOsoitinlaiteKosketuslevyNäppäinten lukumäärä85Windows-näppäimetKylläRoiskesuojattu näppäimistöKylläNäppäimistön taustavaloKylläVerkkoBluetoothKyllä3GEi4GEiWi-FiKylläWi-Fi -standarditIEEE 802.11a,IEEE 802.11ac,IEEE 802.11b,IEEE 802.11g,IEEE 802.11nLAN (kiinteä)KylläEthernet LAN data-siirtonopeudet10,100,1000 Mbit/sBluetooth-versio4.0TallennusvälineKokonaismuisti256 GBTallennusmediaSSD-levyIntegroitu kortinlukijaKylläSSD-asemia asennettuna1SSD-asema, kapasiteetti256 GBSSD-asema, liittymäSerial ATA IIISSD-malli2.5"Yhteensopivat muistikortitSD,SDHC,SDXCSuojausKaapelilukkoKylläKaapelilukon aukkotyyppiKensingtonSalasanasuojausKylläSalasanasuojausBIOS, Kiintolevy, Supervisor, UserSertifikaatitEnergiatähtisertifioituKylläRoHS-direktiivin noudattaminenKylläEPEAT-yhteensopivuusKultaSertifiointiCE, CBOhjelmistoKäyttöjärjestelmäWindows 10 ProKäyttöjärjestelmän arkkitehtuuri64-bittinenNiputettu ohjelmistoAdobe Reader, ShockSensor, Power Saving, Plugfree NetworkKokeiluohjelmistoMcAfee Multi Access SecurityKameraEtukameraKylläAkkuAkkuteknologiaLitium polymeeri (LiPo)Akkukennojen määrä4Käyttöaika akkuvirralla9,5 hAkun kapasiteetti45 WhAkun latausaika2 hSuunnitteluTuotetyyppiKannettavaTuotteen väriHopeaKoteloSimpukkaGrafiikkaIntegroitu näytönohjainKylläDiscrete graphics adapterEiSisäänrakennetun näytönohjaimen malliIntel HD Graphics 5500Erillisen näytönohjaimen malliNot availableOn-board graphics adapter familyIntel HD GraphicsSisältyvän näytönohjaimen perustaajuus300 MHzSisältyvän näytönohjaimen dynaaminen taajuus (max)950 MHzSisältyvän näytönohjaimen maksimimuisti16 GBSisältyvän näytönohjaimen tukema näyttöjen määrä3Sisältyvän näytönohjaimen DirectX-versio11.2Sisältyvän näytönohjaimen ID0x1616Suorittimen erityispiirteetIntel® Wireless Display (Intel® WiDi)KylläIntel® Smart Response -teknologiaKylläIntel® Identity Protection -teknologia (Intel® IPT)KylläIntel® vPro™ -teknologiaKylläIntel® Hyper-Threading -teknologia (Intel® HT Technology)KylläIntel® Turbo Boost -teknologia2.0Intel® Small Business Advantage (Intel® SBA)KylläEnhanced Intel SpeedStep TechnologyKylläIntel® Clear Video HD -teknologia (Intel® CVT HD)KylläIntel® Clear Video TechnologyKylläIntel® InTru™ 3D -teknologiaKylläIntel® Insider™KylläIntel® Quick Sync Video -teknologiaKylläIntel® Flex Memory AccessKylläIntel® Smart CacheKylläIntel® AES New Instructions (Intel® AES-NI)KylläIntel® Trusted Execution -teknologiaKylläIntel® Enhanced Halt StateKylläIntel® VT-x, jossa Extended Page Tables (EPT)KylläIntel® Secure KeyKylläIntel® Stable Image Platform Program (SIPP)KylläIntel® OS GuardKylläIntel® Clear Video Technology MID (Intel® CVT for MID)KylläIntel® 64KylläExecute Disable BitKylläThermal Monitoring TechnologiesKylläProsessorin pakettikoko40Tuetut ohjepaketitAVX 2.0,SSE4.1,SSE4.2Processor codeSR23VCPU kokoonpano (maks.)1Liitettyjen vaihtoehtojen määräEiGrafiikka ja IMC-litografia14 nmIntel® Virtualization Technology for Directed I/O (VT-d)KylläIntel® Identity Protection Technology-versio1.00Intel® Smart Response Technology-versio1.00Intel® Stable Image Platform Program (SIPP) -versio1.00Intel® Secure Key Technology-versio1.00Intel® Small Business Advantage (SBA)-versio1.00Intel® TSX-NI-versio1.00Intel® Virtualization Technology (VT-x)KylläIntel® FDI -teknologiaKylläIntel® Fast Memory AccessKylläARK ID -prosessori85215	Tuotetiedot: IceCat.biz, maahantuojien tietokanta sekä Laptops.fi tietokanta. Oikeus muutoksiin pidetään. Kaikki hinnat sis. arvonlisäveron ellei muusta mainintaa. Nordic IT Solutions OyVerkkokauppa Laptops.fi / Kannettavat.fi

matches: HD HD HD HD HD HD


Wittgensteinin yksityiskieliargumentin ja hermeneuttisen kielifilosofian suhteesta
Matti Saarni
”Sanan merkitys on sen käyttö kielessä.”
(FT §43.)
Ludwig Wittgensteinin filosofia jaetaan yleisesti varhaiseen ja myöhäiseen kauteen. Varhaisen kauden pääteos on Tractatus Logico-Philosophicus (1922), joka on ollut merkittävä ja vaikuttava teos esimerkiksi kielifilosofian, logiikan ja metafysiikan saralla. Wittgensteinin myöhäisfilosofia, jonka pääteoksen katsotaan olevan Filosofisia tutkimuksia, asettuu kuitenkin vastustamaan useita hänen aikaisempia näkemyksiään. Wittgensteinin myöhäisfilosofia antaakin aihetta tarkastella sen suhdetta mannermaisen filosofian keskeiseen oppisuuntaan hermeneutiikkaan, jossa kielifilosofia on merkittävässä asemassa. Viittaan tekstissäni hermeneutiikalla lähinnä 1900-luvun hermeneutiikkaan, jonka ydinalue on Saksa. En ole tässä kiinnostunut niinkään historiallisista yhteyksistä, kuin ylipäänsä teorioiden sisällöllisistä yhteneväisyyksistä ja mahdollisista eroista.
Vaikka myöhäisen Wittgensteinin ja hermeneutiikan samankaltaisuus ei varsinaisesti ole mikään suosittu tutkimuskohde, aiheesta on kirjoitettu jonkin verran jo 1960-luvulta alkaen. Esimerkkinä tästä voidaan mainita vaikkapa F. Kerr, joka tarkastelee yhteyksiä myöhäisen Wittgensteinin ja Heideggerin filosofian välillä. Kerr pitääkin näitä projekteja hyvin samankaltaisina.[1] Toisena, ja ehkä tunnetumpana esimerkkinä voidaan mainita Jürgen Habermas, joka on nähnyt lukuisia yhtäläisyyksiä Wittgensteinin ja Hans-Georg Gadamerin näkemysten välillä.[2] Gadamer havaitsi itsekin samankaltaisuutta oman työnsä ja Wittgensteinin välillä. Wittgenstein ei kuitenkaan tuntenut Gadamerin kirjoituksia, eikä Gadamer puolestaan lukenut Wittgensteinia, ennen kuin oli jo julkaissut Wahrheit und Methoden 60-luvulla.[3] Uudemmista kirjoittajista on syytä mainita Chris Lawn ja tämän teos Wittgenstein and Gadamer vuodelta 2004. Wittgensteinin suhdetta fenomenologiaan ja moderniin hermeneutiikkaan ovat Suomessa tarkastelleet ainakin Martin Kusch sekä Jaakko Hintikka. On sivumennen sanoen kiinnostavaa huomata, että vaikka Hintikka pyrkii hakemaan yhteistä maaperää Wittgensteinille ja Edmund Husserlille, huomaa hän ”vastahakoisesti” löytävänsä sellaista pikemminkin Wittgensteinille ja Heideggerille.[4]
Pyrin seuraavassa kartoittamaan yhtäläisyyksiä Wittgensteinin kielifilosofian ja hermeneuttisen kielifilosofian välillä keskittyen yksityiskieliargumentiksi nimitettyyn ajatukseen. Tämän ajatuksen selventämiseksi on kuitenkin syytä tarkastella Wittgensteinin kielifilosofiaa muiltakin osin. Tällaisen lähestymistavan oikeutuksena toimii ainakin se, että Wittgenstein ei itse pitänyt yksityiskieliargumentiksi nimettyä ajatusta varsinaisesti erillisenä argumenttina, vaan yksinkertaisesti osana koko (kieli-)filosofiaansa.[5] Myöskään hermeneutiikan piiristä ei löydy juuri yksityiskieliargumentiksi nimitettyä ajatusta, mutta voidaan osoittaa, että jossain määrin samansisältöinen ajatus on olennainen osa koko hermeneutiikan kieliteoriaa aina Herderistä ja Humboldtista Gadameriin ja Habermasiin.
Tarkastelen aluksi Wittgensteinin myöhäisfilosofian pääpiirteitä, minkä jälkeen siirryn käsittelemään hermeneuttisen kielifilosofian pääpiirteitä. Lopuksi yritän suhteuttaa edellä mainittuja toisiinsa, ottaen erityisesti huomioon yksityiskieliargumentin. Viitatessani Wittgensteinin teokseen Filosofisia tutkimuksia käytän merkintää FT.
Wittgensteinin myöhäisfilosofia
Wittgenstein kiinnittää myöhäisfilosofiassaan huomionsa logiikan sijaan ”arkikieleen” ja ylipäänsä kielenkäyttöön. Tärkeitä käsitteitä ovat kielipeli ja perheyhtäläisyys. Hermeneutiikkaan vertaamisen kannalta huomionarvoinen seikka on myös Wittgensteinin uusi, aforistisempi kirjoitustyyli.[6] Filosofisissa tutkimuksissa Wittgensteinin keskeinen lähtökohta on se, että kieli on toimintaa. Kielen oppiminen on oppimista käyttämään kieltä yhteisössä. Wittgensteinilaisittain sanottuna kielen oppiminen on oppimista käyttämään kieltä tiettyjen kielipelien sääntöjen mukaan.[7] Wittgenstein ei määrittele tarkasti mitä tarkoittaa kielipelin käsitteellä, mutta se merkitsee suurin piirtein ”kielen ja niiden toimintojen kokonaisuutta, joihin kieli nivoutuu mukaan”.[8] [9]
Toinen keskeinen termi Filosofisissa tutkimuksissa on perheyhtäläisyys, joka liittyy sekä kielipelien sääntöihin ja muotoihin että sanojen merkityksiin. Kielipelien kohdalla Wittgenstein ei näe hyödylliseksi etsiä, mitä yhteistä kaikilla kielipeleillä on, ja mitä sääntöjä ne kaikki noudattavat, siis kaikkien kielipelien ydintä tai olemusta. Sen sijaan on hyödyllisempää puhua perheyhtäläisyyksistä, joita eri kielipelien välillä voi olla enemmän tai vähemmän. Sanojen merkitysten kohdalla on jokseenkin samoin. Wittgensteinin mukaan ei ole syytä etsiä sanojen merkityksen ydintä, vaan nimenomaan tarkastella, millä kaikilla eri tavoilla jotakin sanaa tai sanoja käytetään, ja miten nämä tavat mahdollisesti suhteutuvat toisiinsa.[10]
Sanojen käyttöä ja merkitystä ohjaa Wittgensteinin mukaan välttämättä jokin sääntö tai säännöt, joiden seuraamisen tai seuraamatta jättämisen suhteen punnitaan kielenkäytön oikeellisuus. Säännön seuraaminen on keskeinen asia Wittgensteinin määrittäessä kielen toimintaa ja merkityksen mahdollisuutta ylipäänsä. Ajatus säännön seuraamisesta on tärkeässä roolissa myös yksityiskieliargumentissa.[11]
Wittgensteinin mukaan kielen sanojen viittausuhteessa niiden ulkopuolelle olennaista on seuraava: se mitä kielen sanat edustavat ilmenee niiden käyttötavasta. Wittgensteinin mukaan eri sanoilla on lukemattomia erilaisia käyttötarkoituksia eli tehtäviä.[12] Myös lauseiden mieli on niiden käyttötavassa.[13] Kaikkien sanojen – eikä varsinkaan lauseiden – tehtävä ei siis ole viitata johonkin objektiin, vaikka sellaisiakin sanoja on tietysti olemassa. Tällöinkin ne kuitenkin viittaavat objektiin jossakin tietyssä mielessä. Wittgenstein kirjoittaa: ”nimeäminen on jotakin vastaavaa kuin nimilapun kiinnittäminen esineeseen. Tätä voidaan sanoa sanan käytön esivaiheeksi. Mutta mihin se on esivaihe?”[14]
Wittgensteinin mukaan kieli on sosiaalista toimintaa ja kielen oppiminen tietyn kielipelin tai kielipelien sääntöjen oppimista. Kielipelien säännöt eivät kuitenkaan ole kiinteät, niin kuin eivät ole sanojen merkityksetkään, vaan riippuvat niiden käytöstä. Ne siis voivat jossain määrin muuttua ja muuttuvatkin. Wittgensteinin mukaan lauselajeja ja ylipäänsä kielen käyttötapoja on lukemattomia:
on lukemattomia eri tapoja käyttää kaikkea sitä, mitä sanomme ‘merkeiksi’, ‘sanoiksi’, ‘lauseiksi’. Eikä tämä moninaisuus ole mitään kiinteää, kertakaikkisesti annettua, vaan uusia kielityyppejä, uusia kielipelejä – kuten voimme sanoa – syntyy, toiset taas vanhenevat ja unohdetaan.[…] Sanan ‘kielipeli’ on määrä tähdentää tässä sitä, että kielen puhuminen on osa toimintaa tai elämänmuotoa.[15]
Wittgensteinin mukaan olioiden nimeäminen on esivaihe sanojen käyttöön. Olioiden nimeäminen ei siis varsinaisesti vielä ole sanojen käyttöä. Wittgensteinin mukaan asioiden nimeäminen on itse asiassa oma kielipelinsä.[16] Se, miten nämä nimet voivat tulla merkityksellisiksi toisille, ja oikeastaan nimeäjällekin vaatii tulkintaa, ja sitä, että nimityksiä oikeasti käytetään. Wittgensteinin mukaan mitään vähääkään objektiivista (tässä tapauksessa yhteistä) merkitystä ei voi sanoilla ja lauseilla olla ilman yhteisöä, joka käytössään seuraa samoja sääntöjä ja tulkitsee merkit, sanat ja lauseet yhteisellä tavalla.
Yhteisön ja tulkinnan rooli sanojen merkityksellisyyden mahdollistamisessa näkyy hyvin myös siinä, ettei Wittgensteinin mukaan objekteja voida identifioida ja nimetä yksiselitteisesti tai esimerkiksi vain osoittamalla niitä, ja näin ikään kuin poimimalla niitä, eli “ostensiivisesti”, sillä ”ostensiivinen määritelmä voidaan tulkita kaikissa tapauksissa eri tavoin”[17] ja ”[o]stensiivinen määritelmä selittää sanan käytön — merkityksen —, kun jo on selvää, mikä rooli sanalla on kielessämme ylipäänsä määrä olla”.[18] Wittgenstein esittääkin useita esimerkkejä, joiden on tarkoitus näyttää, että ostensiivinen määritelmä tosiaan on riippuvainen tulkinnasta ja kielipeleistä. Osoittaessamme tai tarkoittaessamme jotakin esinettä, tarkoitamme sitä aina jossakin tietyssä mielessä. Suuntaamme huomiomme tietyllä tavalla. Huomion suuntaaminen, tarkoittaminen jossakin mielessä, on tapahtuma, joka liittyy eri kielipeleihin eri tavoin. Mutta kuten Wittgenstein korostaa: ”[v]oin tarkoittaa jotakin jollakin vain jossakin kielessä”.[19] Näin ollen kieli – joka välttämättä on sosiaalinen voidakseen sisältää merkityksiä, ja joka Wittgensteinilla itse asiassa tarkoittaa kielen käytäntöjen kokonaisuutta – on edellytys sille, että joku voi tarkoittaa jotakin. Toisin sanoen, ilman kielen käytäntöjen kokonaisuutta kukaan ei voi tarkoittaa mitään. Myöskään yksittäiset sanat tai edes lauseet eivät voi tarkoittaa mitään ilman kielen tai kielipelin kokonaisuutta.
Herder, Humboldt, kieli ja hermeneutiikka
Romantiikan kieliteoriaksi nimitetyllä suuntauksella on keskeinen asema modernissa hermeneuttisessa kielifilosofiassa. Romantiikan kieliteorian perustavat ajatukset ovat suurelta osin peräisin J.G. Herderiltä ja J.G. Hamannilta, mutta parhaiten ja laajimmin sen on kieliteoriana kehitellyt ja muotoillut historiallisen kielitieteen perustajana tunnettu Wilhelm von Humboldt[20]. Esimerkiksi Habermasilla, Heideggerilla ja Gadamerilla on teoksissaan useita viittauksia Humboldtin kieliteoriaan, jota he sekä käyttävät omana lähtökohtanaan että pyrkivät täsmentämään ja/tai kritisoimaan. Gadamerin laaja pääteos Wahrheit und Method jakaantuu kolmeen osaan, joista viimeinen käsittelee juuri kieltä ja kielifilosofiaa. Tämä puolestaan jakaantuu kolmeen osioon, joista ensimmäinen käsittelee nimenomaan Humboldtin kieliteoriaa.
Herderin tärkeä lähtökohta oli, etteivät ihmiset aisti ja ajattele universaalisti samalla tavalla, vaan kieli- ja kulttuurisidonnaisesti. Todellisuus paljastuu suhteessa kieleen, ja näin ollen tieto-oppi ja ontologia kuuluvat yhteen kieliteorian kanssa. Niitä ei kuulu, eikä oikein edes voi, ajatella erikseen. Herder määrittelee ihmisyyden itsensä kielen ja kielellisyyden avulla; ihminen ei keksi kieltä, vaan vasta kielellisyys tekee ihmisyyden. Pyrkiessään ymmärtämään mistä kielessä on kyse ja löytämään sellaisen kielellisyyden perusmuodon, joka tekee kielestä kielen, Herder päätyi siihen, ettei kieli ole selitettävissä itsensä ulkopuolelta.[21] Myöskään kielen merkitykset eivät ole kielen ulkopuolella, eivätkä ne ole esimerkiksi ”ideoita”, vaan merkitykset ovat kielen käytössä.[22]
Humboldtin kieliteoria ja sen suhde Wittgensteinin kielifilosofiaan
Humboldt seuraa Herderiä siinä, että myös hänen mukaansa kieli on välttämätön ja määrittävä tekijä ihmisyydelle ja ihmisen yhteisöllisyydelle. Hänen mukaansa juuri kielellisyys tekee ihmisen ja ihmisyhteisön. Kieli ja ajattelu puolestaan kuuluvat yhteen siten, ettei ajattelua voi olla ilman sosiaalista kieltä. Kieli on sosiaalista toimintaa, joka jopa määrittää ihmisyyttä ylipäänsä.[23] Kieli mahdollistaa ihmisten yhteisöllisyyden, ja tätä kautta myös ihmisten yksilöllisyyden osana (kieli)yhteisöä. Yksilö voi siis olla olemassa vain yhteisön osana, mutta samalla yhteisö tarjoaa puitteet yksilön olemiselle, yksilöydelle. Kielen avulla ihminen kommunikoi toisten ihmisten kanssa. Merkittävää on Humboldtin huomio siitä, ettei kieli tarkoita mitään ellei ole yksilöä, joka tarkoittaa, ja toista, joka ymmärtää. Samalla on kuitenkin niin, ettei kukaan voi tarkoittaa mitään ilman kieltä, jonka avulla tarkoittaa.[24] Tämä väite on toki eräällä tavalla paradoksaalisen kuuloinen, mutta sen ydin on siinä, ettei kieltä ja kielenkäyttöä eli kommunikaatiota voi erottaa toisistaan. Ne on aina käsitettävä yhdessä, toistensa kautta.
Humboldtin mukaan olennaista on myös, että kieli ei ole kenenkään luoma, vaan luonnollisesti, ikään kuin itsestään syntynyt. Kieli on kehittynyt historiallisesti, tietyssä ajassa ja paikassa. Samanaikaisesti myös ajattelu on kehittynyt. Humboldtin teorian mukaan vasta kielen syntymisen myötä ajattelu on mahdollista.[25] Kieli tai kielenkäyttö ei ole Humboldtilla yksiselitteisesti sama asia kuin ajattelu, mutta Humboldtin mukaan ”puhe on välttämätön edellytys yksilön ajattelulle”.[26] On kuitenkin huomattava, että ”kieli kehittyy vain sosiaalisesti, ja ihminen ymmärtää itseään vain kokeiltuaan sanojensa merkityksellisyyttä muiden ihmisten keskuudessa”.[27]
Vasta kieli mahdollistaa niin yksilöiden kuin yhteisönkin käsitteellisen ajattelun. Tämän lisäksi kieli luo yhteisön jäsenille yhteisen tavan hahmottaa ja aistia maailmaa, eli yhteisen maailmankatsomuksen. Humboldt ei väitä, että kieliyhteisön jäsenillä on täsmälleen sama tapa havaita maailmaa, vaan nimenomaan, että jokaisella yksilöllä on tietyssä mielessä oma kielensä ja oma maailmankatsomuksensa. Nämä kuitenkin edellyttävät aina yhteisössä opittua kieltä ja tapaa hahmottaa maailma. Lisäksi, Humboldtin mukaan kieli ja sen myötä ajatteleminen ja havaitseminen, ovat jatkuvassa muutostilassa, sillä yhteisön yksilöiden käyttäessä kieltä, se alinomaan muuttuu, ja sitä voidaan toisinaan myös tietoisesti muuttaa.[28]
Jos nyt vertaamme Humboldtia Wittgensteiniin, huomio kiinnittyy helposti ensimmäisen ajatukseen siitä, että yksilöillä tosiaan on ikään kuin oma, yksityinen kielensä. Tämä ei kuitenkaan ole sellainen yksityiskieli, jota Wittgenstein tarkoittaa, vaan ainoastaan vivahteiltaan hieman erilainen kuin yhteisesti käytössä oleva sosiaaliseen toimintaan perustuva kieli, jonka perustalle, tai tarkemmin sanoen, jonka varassa, se toimii. Myös Wittgenstein ajattelee, että yksilöt voivat käyttää kieltä hieman eri tavoin, mutta sen toimivuus ylipäänsä perustuu sen yhteisyydelle, yhteiselle käytölle. Niin Humboldtin kuin Wittgensteininkin näkemyksessä kieli ei muodostu atomistisesti sanoista ja sanojen merkityksistä, vaan näkemys kielestä on holistinen; sanat saavat merkityksensä vasta osana kielen kokonaisuutta. Kieli ylipäänsä perustuu tarkoittamiselle ja ymmärtämiselle, toisin sanoen kielen käytölle, eikä käytöstä riippumattomia merkityksiä kielellä ole.[29]
Moderni hermeneutiikka ja Wittgensteinin yksityiskieliargumentti
Wittgenstein tarkoittaa yksityiskielellä seuraavaa: ”[t]ämän kielen sanojen on määrä viitata siihen, mistä vain puhuja voi tietää; hänen välittömiin yksityisiin aistimuksiinsa. Kukaan toinen ei näin ollen voi ymmärtää tätä kieltä.”[30] Yksityiskielessä ei siis ole kysymys esimerkiksi salakielestä, jota kukaan muu kuin kirjoittaja ei osaa tulkita, vaan kielestä, jota edes periaatteessa kukaan muu ei voi ymmärtää, koska se viittaa kielen puhujan yksityisiin välittömiin aistimuksiin. Wittgensteinin mukaan tällaista kieltä ei voi olla olemassa. Syy tähän on se, että kieli, joka olisi jo periaatteellisesti käsittämätön muille, olisi välttämättä käsittämätön myös ”käyttäjälleen”. Tällaiseen kieleen olisi nimittäin mahdotonta liittää mitään merkityksiä, koska merkitysten oikeellisuuden testaus olisi mahdotonta.[31] Wittgenstein käsittääkin kielen ennen kaikkea toimintana: ”[s]anan merkitys on sen käyttö kielessä”.[32] Kielen oppiminen on Wittgensteinilla kielen käytön oppimista (tietyssä) yhteisössä, tiettyjen kielipelien sääntöjen mukaan. Lauseiden mieli on niiden käyttötavassa. Sanoilla ja lauseilla ei voi olla merkityksiä ilman niiden sosiaalisia käyttötapoja. Merkitykset ovat näin ollen kielen kokonaisuudessa, eivätkä irrallisissa sanoissa tai lauseissa itsessään.
Hermeneutiikkaa voidaan yleisesti ottaen ajatella tulkinnan teoriana, jossa keskeistä on ymmärtämisen käsite sekä ajatus siitä, että osien ymmärtäminen vaatii kokonaisuuden ymmärtämistä ja toisin päin.[33] Tämä ajatus kokonaisuuden ja osien suhteesta on olennainen niin Humboldtilla kuin Heideggerin ja Gadamerin hermeneutiikassa. Gadamerille hermeneutiikassa on kysymys tulkinnan taidosta, jonka tavoitteena on ymmärtäminen. Esimerkkinä hän käyttää kielen kääntämistä. Kääntäjän tai tulkin tavoite on kääntää puheen tai tekstin merkitys niin, että lukija tai keskusteluun osallistuja voi ymmärtää merkityksen omassa kontekstissaan tai elinympäristössään. Näin ollen käännös on aina samalla tulkinta. Kääntämisessä tapahtuvan tulkinnan tavoite on tehdä alkuperäisen puheen merkitys ymmärrettäväksi toista mediumia eli toista kieltä käyttäen, sillä vain kielen avulla voi ymmärtää mitä toinen tarkoittaa. Gadamerin mukaan kielen hallinta on edellytys keskustelussa syntyvälle ymmärrykselle.[34]
Myös Wittgensteinilla osien ja kokonaisuuden suhde toisiinsa on olennainen kielen ymmärtämisen ja käytön elementti. Hänen mukaansa lauseen ymmärtäminen on kielen ymmärtämistä, joka taas on kielen tekniikan hallitsemista.[35] On siis selvää, että myös Wittgensteinin näkemys kielestä on holistinen: yksittäisillä sanoilla ja lauseilla voi olla merkitys vain kielen kokonaisuudessa, joka muodostuu kielen käytöstä kokonaisuudessaan yhteisössä: ”[r]atas, jota voi kääntää ilman, että mikään muu osa liikkuu sen mukana, ei kuulu koneeseen”.[36] Kielen merkityksellisyys perustuu yhteiselle inhimilliselle toimintatavalle, jonka Wittgenstein sanoo olevan ”se viitejärjestelmä, jonka avulla tulkitsemme vieraan kielen itsellemme”.[37] Kieltä on kyllä mahdollista käyttää yksinkin, mutta vain sillä edellytyksellä, että on oppinut sen yhteisössä. Kieltä käytetään ensisijaisesti kommunikaatiossa, jossa se mahdollistaa ihmisen sosiaalisen olemisen.
Heidegger kirjoittaa kielestä olemisen talona.[38] Hänen mukaansa ihmisen olemisen tapa kaikkine aistimisineen ja ajatteluineen on kielellistä, se on “kielen sisällä”. Ihmisen olemista ei voi ottaa ”sellaisenaan” ilman kieltä, ja ajatella, että kieli on jotakin ikään kuin päälle liimattua, jota voidaan käyttää tai olla käyttämättä. Heideggerin mukaan ajattelu vaatii aina kielen. Wittgenstein vaikuttaa ajattelevan samoin. Esimerkissään hän haastaa ajattelemaan seuraavan lauseen sekä sanoin että ilman: ”Kynä on kai tylsä. No, nyt se kelpaa”.[39] Kyse on mahdottomuudesta ajatella jokin asiasisältö sekä sanallisena lauseena että ilman sanoja. Gadamerin sanoin kieli ei ole kommunikaation väline, instrumentti, vaan se on tila, jossa kommunikaatio ylipäänsä mahdollistuu. Kielen avulla ei siis ilmaista jotain jo ymmärrettyä, vaan itse ymmärtäminen tapahtuu aina kielessä:
[r]omantiikan jälkeen ei voida enää ajatella ikään kuin tulkittavat käsitteet liitettäisiin ymmärtämiseen, ikään kuin ne noudettaisiin varastosta, jossa ne odottavat tarvetta. Pikemminkin kieli on universaali medium, jossa ymmärtäminen tapahtuu. Ymmärtäminen tapahtuu tulkitsemisessa.[40]
Gadamerin mukaan kielen varsinainen oleminen on nimenomaan dialogissa. Kieli on luonteeltaan jotain sellaista, joka kuuluu keskusteluun.
[K]eksityt, keinotekoiset kommunikaatiojärjestelmät eivät koskaan ole kieliä. Sillä keinotekoisilla kielillä, kuten salakielillä tai matemaattisten symbolien järjestelmillä, ei ole perustaa kieli- tai elämänyhteisössä.”[41]
Gadamerin mukaan Heideggerin ymmärryksen tulkinnan kautta hermeneutiikan tehtäväksi on selkiytynyt merkityksen osoittaminen tulkitsijan ja tulkittavan suhteessa.[42] Tämä tarkoittaa sitä, että merkitystä ei haeta yksin tekstistä, sanoista tai kielestä, eikä myöskään yksin tekstin tai kielen tulkitsijasta, vaan nimenomaan näiden suhteesta. Merkitykset ovat aina merkityksiä jollekin tulkitsijalle jonkin tulkintatavan sisällä. Wittgensteinilaisittain ajateltuna tällainen tulkintatapa on kieli tai kielipeli.
Yhteenvetona voidaan sanoa, että Wittgensteinin, Heideggerin ja Gadamerin kielikäsitykset muistuttavat merkittävästi toisiaan, joskin erojakin toki on. Martin Kuschin mukaan Gadamer ”pukee Heideggerin kielikäsityksen uusiin metaforiin, joiden kiinnostavuus perustuu siihen, että ne lankeavat yhteen Wittgensteinin kielikuvien kanssa”.[43]
Wittgenstein on myöhäisfilosofiassaan lähellä hermeneuttisen filosofian traditiota. Yhteistä ovat kielen ymmärtäminen sosiaalisena toimintana (kielenkäyttönä), kielen asema yhteisöllisyyden määrittäjänä ja kielen kiinteä yhteys ajatteluun Yksityistä kieltä ei voi olla, koska kieli vaatii yhteiset säännöt sekä ymmärtämisen ja tulkinnan. Wittgensteinin tapa tehdä ja kirjoittaa filosofiaa näyttääkin tekevän suurimman eron hermeneuttiseen filosofiaan. Wittgenstein on tunnetusti ollut keskeinen ja vaikutusvaltainen hahmo logiikkaa painottavan analyyttisen filosofian piirissä. Vaikka pyrkimys yksinkertaiseen, argumentoivaan tyyliin näkyy vielä hieman myöhemmässäkin Wittgensteinissa, selvempänä piirteenä ainakin Filosofisissa tutkimuksissa on kuitenkin aforistisuus ja dialogisuus. Kun palauttaa mieleen, että Habermasin ja etenkin Gadamerin filosofiassa dialogisuus on keskeisessä asemassa, on helppoa nähdä kuinka Wittgenstein myöhäisfilosofiassaan oli hyvinkin lähellä hermeneuttista kielifilosofiaa.
Tahdon kiittää Koneen säätiötä tutkimusrahoituksesta.
Biletzski, Anat & Matar, Anat (2009) ”Wittgenstein”. Stanford Encyclopedia of Philosophy. Verkossa: http://plato.stanford.edu/entries/wittgenstein/
Candlish, Stewart & Wrisley, George (2010) ”Private Language”. Stanford Encyclopedia of Philosophy. Verkossa: http://plato.stanford.edu/entries/private-language/
Dostal, Robert (2005) “Wittgenstein and Gadamer: Towards a Post-Analytic Philosophy of Language”. Notre Dame Philosophical Reviews, 18.06.2005. Verkossa: https://ndpr.nd.edu/news/24813-wittgenstein-and-gadamer-towards-a-post-analytic-philosophy-of-language/
Forster, Michael N. (2002) ”Introduction”. Teoksessa Johann Gottfried von Herder (2002) Philosophical Writings. Trans. & edit. Michael N. Forster. Cambridge University Press, Cambridge, vii–xxxv.
Gadamer, Hans-Georg (2004) Truth and Method (Wahrheit und Method, 1960). Trans. Joel Weinsheimer & Donald G. Marshall. Continuum, London.
Gadamer, Hans-Georg (2005) Hermeneutiikka. Ymmärtäminen tieteissä ja filosofiassa (tekstejä Gesammelte werken osista II & IV, 1986–1987). Suom. Ismo Nikander. Vastapaino, Tampere.
Heidegger, Martin (2000) Kirje humanismista ja maailmankuvan aika (Brief über den “Humanismus”, 1946; Die Zeit des Weltbildes, 1938). Suom. Markku Lehtinen. Tutkijaliitto, Helsinki.
Hintikka, Jaakko (1988) ”Fenomenologi ilman fenomenologiaa – Wittgenstein välittömän kokemuksen filosofina”. Teoksessa Martin Kusch & Jaakko Hintikka, Kieli ja Maailma. Pohjoinen, Oulu.
Humboldt, Wilhelm von (1999) On Language. The Diversity of Human Language-Structure and Its Influence on the Mental Development of Mankind (Über die Verschiedenheit des menschlichen Sprachbaues und ihren Einftuss auf die geistige Entwickelung des Menschengeschlechts, 1836). Trans. Peter Heath. Cambridge University Press, Cambridge.
Inwood, Michael (1998) ”Hermeneutics”. Routledge Encyclopedia of Philosophy. Edit. E. Craig. Routledge, London. Verkossa: http://www.rep.routledge.com/article/P023. Luettu: 11.10.2010.
Kerr, F. (1965) “Language as hermeneutic in the later Wittgenstein”. TijdschriFt voor Filosofie, 27ste Jaarg., Nr. 3, sept. 1965, 491–520. Verkossa: http://www.jstor.org/stable/40881170.
Kusch, Martin (1988) ”Merkki vai kuva – Husserl, Heidegger ja Gadamer kielen ja maailman suhteesta”. Teoksessa Martin Kusch & Jaakko Hintikka, Kieli ja Maailma. Pohjoinen, Oulu.
Lawn, Chris (2005) Wittgenstein and Gadamer. Continuum, London.
Losonsky, Michael (1999) ”Introduction”. Teoksessa Wilhelm von Humboldt, On Language. The Diversity of Human Language-Structure and Its Influence on the Mental Development of Mankind (Über die Verschiedenheit des menschlichen Sprachbaues und ihren Einftuss auf die geistige Entwickelung des Menschengeschlechts, 1836). Trans. Peter Heath. Cambridge University Press, Cambridge.
Smith, Barry C. (1998) ”Meaning and rule-following”. Routledge Encyclopedia of Philosophy. Edit. E. Craig. Routledge, London. Verkossa: http://www.rep.routledge.com/article/U021SECT1. Luettu: 11.10.2010.
Tolonen, Tuomas (2010) “Romantiikka yleisenä aate- ja taidevirtauksena”. Luennot Turun yliopistolla, syksy 2009.
Wittgenstein, Ludwig (1999)[FT] Filosofisia tutkimuksia (Philosophische Untersuchungen, 1953). Suom. Heikki Nyman. WSOY, Juva.
Ks. Kerr 1965.↵
Ks. Habermas 1988.↵
Gadamerin pääteoksena pidetty Wahrheit und Method 1960; engl. Truth and Method 2004. Gadamerin ja Wittgensteinin toistensa lukemisesta ks. Dostal 2005.↵
Ks. Hintikka 1988, 138–139; Kusch 1988.↵
Ks. Candlish & Wrisley 2010.↵
Ks. Biletzki & Matar 2009.↵
FT §1-36.↵
FT §7.↵
Sivuhuomautuksena mainittakoon, ettei ole vaikeaa nähdä yhteyttä kielipelin käsitteen ja etenkin ranskalaisessa filosofiassa 1900-luvun jälkipuolella keskeisen diskurssin käsitteen välillä.↵
FT §10.↵
FT §20.↵
FT §26.↵
FT §27.↵
FT §28.↵
FT §30.↵
FT §38, alaviite.↵
Tolonen 2010.↵
Forster 2002, xvi.↵
Losonsky 1999.↵
Humboldt 1999, §9.↵
Humboldt 1999, §9, oma suomennokseni.↵
Ks. Losonsky 1999.↵
FT §243.↵
Wittgenstein 1999, §43.↵
Ks. esim. Gadamer 2002, 29–39 tai Inwood 1998.↵
Gadamer 2004, 386–387.↵
FT §199.↵
FT §271.↵
FT §206.↵
Heidegger 2000, 51.↵
FT §330.↵
Gadamer 2004, 390, oma suomennokseni.↵
Gadamer 2004, 443, oma suomennokseni.↵
Ks. Gadamer 2005, 29–39 ja Gadamer 2004, 254.↵
Kusch 1988, 18.↵
Kategoria Artikkeli ja asiasanat filosofisia tutkimuksia, Gadamer, Heidegger, Herder, hermeneutiikka, Humboldt, kielifilosofia, kielipeli, kieliteoria, perheyhtäläisyys, wittgenstein, yksityiskieliargumentti. Lisää kirjanmerkkeihin pysyvä linkki.
Kohti arjen vallankumousta
Minä pihlajavartalovoin!


text:
Suomi Porno Hd Www Suomi Porno Com
1. lokakuu Watch suomiporno suomi suomalainen porno ilmainen ilmaiseksi seksi online. YouPorn is the largest HD porn video site with the hottest. Katsele koko maailman suosituimmissa pornotuubeissa ilmaisia HD- pornovideoita. Löydä pornotähtien kovan pornon seksielokuvat, nuorten teinien. Watch Finnish Suomalainen Suomiporno Suomipoke amatööriporno amatööri ELS tytöt g on rigenera.eu, the best hardcore porn site. Pornhub is home to the .
: Suomi porno hd www suomi porno com
Ilmaista vittua ilmaiset seks 447
Suomi porno hd www suomi porno com Älä huoli, sillä minä en ole sinua tuomitsevan feministipoliisin jäsen. Verkkotunnuksen nimi puhuu puolestaan! XNXX on erittäin luotettu pornosivusto, joka on ollut olemassa jo, no niin kauan kuin voi Olen varma että jokainen YouPorn-nimessä on jotain sellaista, joka kuulostaa ThePornDuden korvassa tutulta, mutta hän ei kykene tarkkaan nimeämään mitä se olisi. YourDailyPornVideos on mainion ulkoasun omaava pornotuubi.
Lesbo seksiä seksikkäät naiset Deitti net lesbo seuraa 2016
Suomi porno hd www suomi porno com Kuullessasi tämän nimen, tiedät kenestä puhutaan, sillä heidän hosting-palvelunsa ovat nykyään ka Katso hurmaava äiti seksi leikkeit of tämä suomi elokuva seksi, alusasut - koko elokuva, paras porn XXX porno! Niin ja ennen kuin esitän muutaman esimerkin, tahdon ensin kertoa sinulle, mitä tarkalleen heidän kanaviltaan löytyy. Vihaajat näkevät minun etenevän heidän sitä vihatessaan, mutta minä olen se yksi ja ainoa pornon kuningas! Siis äärimmäisen himokas, kyllä vain! YouPorn-nimessä on jotain sellaista, joka kuulostaa ThePornDuden korvassa tutulta, mutta hän ei kykene tarkkaan nimeämään mitä se olisi. Page 1 Page 2.
Watch Finnish Suomalainen Suomiporno Suomipoke amatööriporno amatööri ELS tytöt g on rigenera.eu, the best hardcore porn site. Pornhub is home to the . toukokuu Watch Suomi Porno porn videos for free, here on rigenera.eu Sort movies by Most Relevant and catch the best Suomi Porno. Browse through our impressive selection of porn videos in HD quality on any 4: 18 HD. Suomiporno - Suomalainen teininarttu ottaa poskeen - Suomiseksi.
16.09.2018 at 03:44
26.09.2018 at 11:21
Seksiseuraa lahti ilmaisia pornoelokuvia
Ilmaista seuraa pattaya cunt
Tissi kiinnostaa ilmaista pornoa
Porno vilmit adult fuck
Seksimummot nainen riisuu

matches: Hd HD hd hd hd HD


Liikenne- ja viestintäministeriön asetus radiotaajuuksien käyttösuunnitelmasta (kumottu) 1799/2009
1072/2012MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 20.12.2012Julkaisupäivä: 31.12.2012Voimassa: 1.1.2013 - Huomautus: muutt. 3-5 §
279/2012MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 5.6.2012Julkaisupäivä: 13.6.2012Voimassa: 15.6.2012 - Huomautus: muutt. 2, 4 ja 5 §
135/2012MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 14.3.2012Julkaisupäivä: 20.3.2012Voimassa: 23.3.2012 - Huomautus: muutt. 4–5 §
1069/2011MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 4.10.2011Julkaisupäivä: 12.10.2011Voimassa: 1.1.2012 - (2 § 15.10.2011)Huomautus: muutt. 2, 4 ja 5 §
433/2011MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 12.4.2011Julkaisupäivä: 13.5.2011Voimassa: 1.1.2012 - Huomautus: muutt. 4 ja 5 §
948/2010MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 9.11.2010Julkaisupäivä: 12.11.2010Voimassa: 15.11.2010 - Huomautus: muutt. 2, 3 ja 5 §
670/2010MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 23.6.2010Julkaisupäivä: 15.7.2010Voimassa: 1.8.2010 - Huomautus: muutt. 4 ja 5 §
6 a § (332/2009)


Laki oikeudenkäynnistä rikosasioissa annetun… 423/2018 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 2018 › 423/2018
muutetaan 5 luvun 10 a §, 5 a luvun 1 §:n 1 momentin 4 kohta ja 2 §:n 1 momentti, 6 luvun 7 §:n 2 momentti sekä 11 §:n 2 ja 3 momentti, 7 luvun 4 §:n 1 momentti sekä 5 ja 14 a §, 8 luvun 3 §, 11 §:n 1 momentti sekä 12 ja 13 §,
sellaisina kuin niistä ovat 5 luvun 10 a §, 5 a luvun 1 §:n 1 momentin 4 kohta ja 2 §:n 1 momentti, 6 luvun 11 §:n 2 momentti ja 7 luvun 14 a § laissa 243/2006, 6 luvun 7 §:n 2 momentti laissa 733/2015, 8 luvun 11 §:n 1 momentti laissa 759/2010 ja 13 § osaksi laeissa 382/2003 ja 455/2011, sekä
4) asianomistaja on ilmoittanut esitutkinnassa, ettei hänellä ole vaatimuksia asiassa, tai suostuu asian käsittelyyn kirjallisessa menettelyssä; ja
5 luku - Syytteen vireillepanosta10 a §5 a luku - Asian ratkaiseminen pääkäsittelyä toimittamatta1 §2 §3 §6 luku - Pääkäsittelystä7 §11 §7 luku - Asianomistajan yksin ajaman rikosasian käsittelystä4 §5 §14 a §8 luku - Asianosaisista3 §11 §12 §13 §


text:
Slave On Sex Videos
06.01.2018 06.01.2018 by slave on sex videos
BDSM karkea rangaista hardcore. Bondage Nöyryytys kidutus sidottu. Babe Blondi Sormitus hardcore pieni. BDSM homo Fetissi homo homot homo handjob homo. BDSM homo Fetissi homo homot. Kinky ja Cumshot cum Kasvojen jizz siemennesteen Siittiöiden. Kinky ja Cumshot cum Kasvojen jizz.
Blowjob homo Bukkake homo homot homo Ryhmä Seksi. Blowjob homo Bukkake homo homot. Kinky Tämä Video Blondi pelata. Kinky Pillua kanssa venytetty Fetissi Master Bondage huulet.
Kinky Pillua kanssa venytetty. Amatööri julkista alastomuutta BDSM. BDSM Fetissi hardcore teini. Aasian BDSM isot tissit japani. BDSM Fetissi hardcore itsetyydytys. Bondage hardcore blowjobs BDSM. Amatööri homo BDSM homo homot. BDSM Fetissi orja kidutus koneet. Hd porn videos 2. Xxx mom porn 4. Mature porn xxx Hd xxx videos Fuck movies tube Hq porn tube Free xxx videos Sex tube set Free hd porn Hot free porn Free xxx clips Sex videos free Hd porn movies Xxx hd clips Hot fuck videos Hd hot porn Hd video sex Big xxx sex Modern porn hd Good sex tube Free porn clips Hot movies xxx Hd sex tube Sex free tube Redtube xxx porn Iso valtava Seksi tissit suuri rinnat busty tissit teline kannut titties tissit.
Iso Seksi kaksi Orgia hardcore Fetissi tekee gangbanged bdsm orja sarjakuva. HD porn videos 2. Porn Tube Clips 3. True Porn Movies 4. New Sex TV 6. Redtube XXX Porn 8. Sex Videos Hub Sex Hub Videos Lust Sex Hub A Nude Free Porn Tube Porn Online Sex Porn Clips Sex Bright Vids Porn Video Tube Sex HD Clips Xxx Porn Videos Free HD Porn Luu Porn Pages Fucking Free Porn Only Sex Tube Sex On Page Porno Video Top XXX Porno Tubertube Sex Search Engine X Tube HQ Matures Naked Videos Porn Case Video Free Sex Tube
Slave on sex videos -
Hot movies xxx BDSM Fetissi hardcore teini. BDSM isot tissit Fetissi hardcore. Fuck videos tube Porn Video Tube BDSM japani saksa lääketieteen. BDSM Fetissi koneet japani. XXX Tube Set
BDSM Fetissi orja kidutus koneet. Hd porn videos 2. Xxx mom porn 4. Mature porn xxx Hd xxx videos Fuck movies tube Hq porn tube Free xxx videos Sex tube set Free hd porn Hot free porn Free xxx clips Sex videos free Hd porn movies Xxx hd clips Hot fuck videos Hd hot porn Hd video sex Big xxx sex Modern porn hd Good sex tube Free porn clips Hot movies xxx Hd sex tube Sex free tube Redtube xxx porn Porn hd clips Free sex tube Xxx tube clips Video free sex Hd porn tube Better hd porn Live hd tube Dildo xxx tube Hot fuck tube Free hd porno Your lust porn Free hq porn Video ho ho porn Xxx video tube Xnxx hd porn Hq tube porno Xxx hd tube Fuck videos tube All persons depicted here in were at least 18 years old at the moment of the footage.
Iso valtava Seksi tissit suuri rinnat busty tissit teline kannut titties tissit. Iso Seksi kaksi Orgia hardcore Fetissi tekee gangbanged bdsm orja sarjakuva. HD porn videos 2. Porn Tube Clips 3. True Porn Movies 4.
New Sex TV 6. Redtube XXX Porn 8. Sex Videos Hub Sex Hub Videos Lust Sex Hub A Nude Free Porn Tube Porn Online Sex Porn Clips Sex Bright Vids Porn Video Tube Sex HD Clips Xxx Porn Videos Free HD Porn Luu Porn Pages Fucking Free Porn Only Sex Tube Sex On Page Porno Video Top XXX Porno Tubertube Sex Search Engine X Tube HQ Matures Naked Videos Porn Case Video
3 thoughts on “Slave on sex videos”
slave on sex videos says:

matches: Hd Hd hd Hd hd Hd Hd hd Hd HD HD HD Hd Hd hd Hd hd Hd Hd hd Hd hd Hd hd hd hd hd hd HD HD HD


text:
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / HD / supermies taustakuvat HD	supermies taustakuvat HD
lähettänyt: Venkatesh warner elokuuta 5, 2016
1,481 näkymät
0	supermies taustakuvat HD
Tässä on paras kokoelma Superman taustakuvia HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos Like This supermies taustakuvia HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Venkatesh warner Edellinen: converse tapetti HD
seuraava: soturi tapetti HD
näkymät (1053) booty tapetti HD
näkymät (732) Kaipaan sinua tapetti HD
Ellie Goulding tapetti HDGalaxy tapetti tumblrCyanogenMod tapetti HDjeesus taustakuvatgtr tapetti HDNotre Dame tapetti HDHipster tapetti tumblr HDfuturama tapetti HDterminaattori tapetti HDGhost tapetti Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD