Kaupparekisterilaki 129/1979 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 1979 › 2.2.1979/129 EtusivuLainsäädäntöOikeuskäytäntöViranomaisetValtiosopimuksetHallituksen esityksetJulkaisut
Kokeile myös tarkennettua hakua ja asiasanastoa. Katso ohjeet. Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 1979 › 2.2.1979/129 Seurattu SDK 394/2015 saakka.
2.2.1979/129	Dokumentin versiot
Kaupparekisteriin merkitään elinkeinonharjoittajia koskevat ilmoitukset ja tiedonannot sen mukaan kuin tässä laissa säädetään sekä patentti- ja rekisterihallituksen päätöksellä tarkemmin määrätään. (14.2.1997/147)
Kaupparekisteriä pitää Patentti- ja rekisterihallitus, jäljempänä rekisteriviranomainen. (12.12.2014/1097)
L:lla 1097/2014 muutettu 2 momentti tulee voimaan 1.9.2015. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Kaupparekisteriä pitää Patentti- ja rekisterihallitus, jota tässä laissa sanotaan rekisteriviranomaiseksi. Kaupparekisteriasioissa toimivat maistraatit ja elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskukset paikallisviranomaisina siten kun tässä laissa ja muutoin erikseen säädetään. (22.12.2009/1512)
3 momentti on kumottu L:lla 10.12.1993/1122.
4 momentti on kumottu L:lla 13.12.2013/962.
1 a § (13.12.2013/962)
Ennen elinkeinotoiminnan aloittamista tehdään rekisteriviranomaiselle rekisteriin merkitsemistä varten ilmoitus, joka sisältää elinkeinonharjoittajaa ja tämän elinkeinotoimintaa koskevat perustiedot (perusilmoitus). Myös kotipaikan siirtämisestä Suomeen tehdään perusilmoitus. (13.8.2004/744)
Perusilmoitus tehdään tätä tarkoitusta varten vahvistetulla perustamisilmoituslomakkeella niin kuin yritys- ja yhteisötietolain (244/2001) 10 §:ssä säädetään. (16.3.2001/245)
1) avoin yhtiö, kommandiittiyhtiö, osakeyhtiö, keskinäinen vakuutusyhtiö, osuuskunta, säästöpankki, hypoteekkiyhdistys, vakuutusyhdistys, valtion liikelaitoksista annetussa laissa (627/87) tarkoitettu liikelaitos sekä asumisoikeusyhdistys; (28.11.1994/1075)
2) aatteellinen yhdistys ja säätiö, jolla on elinkeinotoiminnan harjoittamista varten pysyvä toimipaikka tai palveluksessa vähintään yksi työntekijä; (19.2.1993/229)
3) elinkeinotoimintaa harjoittava luonnollinen henkilö (yksityinen elinkeinonharjoittaja) siten kuin elinkeinon harjoittamisen oikeudesta annetussa laissa (122/1919) säädetään; ei kuitenkaan maatilatalouden eikä kalastuksen harjoittaja; (16.3.2001/245)
4) ulkomainen yhteisö ja säätiö, joka perustaa Suomeen sivuliikkeen (ulkomainen elinkeinonharjoittaja), sekä ulkomainen yhteisö sellaisessa rajat ylittävässä kombinaatiosulautumisessa ja jakautumisessa, jossa uusi yhteisö rekisteröidään Suomeen; (28.12.2007/1418)
5) eurooppalainen taloudellinen etuyhtymä, ja muualla rekisteröity etuyhtymä, joka perustaa Suomeen toimipaikan; sekä (13.8.2004/744)
6) eurooppayhtiö ja eurooppaosuuskunta. (19.10.2006/908)
L valtion liikelaitoksista 627/1987 on kumottu. Ks. L valtion liikelaitoksista 1062/2010 sekä soveltamisesta L 1062/2010 21 §. Ks. Yritys- ja yhteisötietoL 244/2001 14 §.
3 a § (10.12.1993/1122)
Kaupparekisteriin merkittävistä luonnollisista henkilöistä rekisteriin merkitään henkilötietoina täydellinen nimi, henkilötunnus, kansalaisuus ja kotikunta. Jos henkilöllä ei ole suomalaista henkilötunnusta, merkitään rekisteriin syntymäaika. Ulkomailla asuvista luonnollisista henkilöistä kotikunnan sijasta rekisteriin merkitään kotiosoite. (13.12.2013/962)
Jos rekisteriin merkittävä elinkeinonharjoittajan toimielin tai sen jäsen on oikeushenkilö, rekisteriin merkitään oikeushenkilön toiminimi, rekisterinumero ja rekisteri, johon oikeushenkilö on merkitty. (14.2.1997/147)
2) elinkeinonharjoittajan henkilötiedot; (10.12.1993/1122)
5 § (29.4.1988/390)
3) kaikkien yhtiömiesten henkilötiedot; (10.12.1993/1122)
8) jos yhtiöllä on toimitusjohtaja, tämän henkilötiedot. (10.12.1993/1122)
6 § (29.4.1988/390)
9) jos yhtiöllä on toimitusjohtaja, tämän henkilötiedot. (10.12.1993/1122)
Osakeyhtiön tai eurooppayhtiön perusilmoituksessa on mainittava: (13.8.2004/744)
2) perustamissopimuksen päivämäärä; (21.7.2006/636)
5) yhtiön osoite; (14.2.1997/147)
6) osakepääoma; (21.7.2006/636)
7) osakkeiden lukumäärä ja mahdolliset yhtiöjärjestyksen määräykset osakkeen nimellisarvosta sekä kuulumisesta arvo-osuusjärjestelmään; (21.7.2006/636)
8) yhtiöjärjestyksen määräys, jonka mukaan yhtiössä voi olla erilajisia osakkeita, sekä tällaisten osakkeiden lukumäärä lajeittain; (14.2.1997/147)
9) kohta on kumottu L:lla 30.12.1992/1616.
10) hallituksen puheenjohtajan sekä jokaisen jäsenen ja varajäsenen henkilötiedot; (10.12.1993/1122)
11) jos yhtiöllä on toimitusjohtaja, toimitusjohtajan sijainen tai isännöitsijä, kunkin henkilötiedot; (14.2.1997/147)
12) jos yhtiöllä on hallintoneuvosto, sen puheenjohtajan sekä jokaisen jäsenen ja varajäsenen henkilötiedot; (14.2.1997/147)
12 a) tilintarkastajan, päävastuullisen tilintarkastajan ja varatilintarkastajan henkilötiedot; (14.2.1997/147)
13) yhtiöjärjestyksen määräys yhtiön edustamisesta sekä, jos jollekulle on annettu oikeus edustaa yhtiötä yksin tai yhdessä jonkun toisen kanssa, hänen henkilötietonsa; sekä (21.7.2006/636)
14) yhtiön tilikausi. (14.2.1997/147)
(27.3.1987/351)
Mitä 1 momentin 3 kohdassa on sanottu toimialasta, on vastaavasti sovellettava asunto-osakeyhtiön ja asunto-osakeyhtiölain (1599/2009) 28 luvun 2 §:ssä tarkoitetun keskinäisen kiinteistöosakeyhtiön rakennusten sijaintiin ja kiinteistön hallintaperusteeseen sekä mahdolliseen muuhun toimialaan. (22.12.2009/1602)
Mitä 1 momentin 7 kohdassa on sanottu osakepääomasta, on vastaavasti sovellettava keskinäisen vakuutusyhtiön takuupääomaan ja pohjarahastoon sekä takuupääoman osuuksiin. Keskinäisen vakuutusyhtiön perusilmoituksessa on lisäksi mainittava takuupääomasta, pohjarahastosta ja takuupääoman osuuksista maksettu määrä. (18.7.2008/529)
Eurooppayhtiön (SE) säännöistä annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2157/2001, jäljempänä eurooppayhtiöasetus, tarkoitetun eurooppayhtiön perustamista tai kotipaikan siirtämistä koskevan suunnitelman allekirjoituspäivään sovelletaan 1 momentin 2 kohdan säännöstä perustamissopimuksen päivämäärästä. (21.7.2006/636)
Keskinäisen kiinteistöosakeyhtiön osalta on perusilmoituksessa lisäksi mainittava, sovelletaanko yhtiöön asunto-osakeyhtiölakia tai tiettyjä asunto-osakeyhtiölain säännöksiä. (22.12.2009/1602)
Liikepankin ja muun osakeyhtiömuotoisen luottolaitoksen perusilmoituksessa on 1 momentissa tarkoitettujen tietojen lisäksi ilmoitettava luottolaitoksen liittymisestä talletuspankkien yhteenliittymästä annetussa laissa (599/2010) tarkoitetun yhteenliittymän keskusyhteisön jäseneksi tai siitä eroamisesta. (24.6.2010/609)
10 § (28.12.2001/1490)
Osuuskunnan ja eurooppaosuuskunnan perusilmoituksessa on mainittava: (14.6.2013/432)
2) perustamissopimuksen allekirjoituspäivä; (14.6.2013/432)
5) osuuskunnan osoite;
6) mahdollinen osuuden nimellisarvo (osuusmaksu); (14.6.2013/432)
7) hallituksen puheenjohtajan sekä jokaisen jäsenen ja varajäsenen henkilötiedot;
8) tilintarkastajan, päävastuullisen tilintarkastajan ja varatilintarkastajan henkilötiedot;
9) osuuskunnan tilikausi;
10) jos osuuskunnalla on toimitusjohtaja tai toimitusjohtajan sijainen, kummankin henkilötiedot;
11) jos osuuskunnalla on hallintoneuvosto, sen puheenjohtajan sekä jokaisen jäsenen ja varajäsenen henkilötiedot;
12) jos säännöissä määrätään osuuskunnan toiminimen kirjoittamisesta, sääntöjen määräys sekä, jos jollekulle on annettu oikeus toiminimen kirjoittamiseen yksin tai yhdessä toisen kanssa, hänen henkilötietonsa;
13) sääntöjen määräys, jonka mukaan osuuskunnassa voi olla erilajisia osuuksia tai jonka mukaan osuudet kuuluvat arvo-osuusjärjestelmään; (14.6.2013/432)
14) jos säännöissä määrätään osakkeista, osakepääoma ja osakkeiden lukumäärä sekä mahdolliset sääntöjen määräykset osakkeen nimellisarvosta, erilajisista osakkeista, tällaisten osakkeiden lukumäärästä lajeittain ja osakkeiden kuulumisesta arvo-osuusjärjestelmään; (14.6.2013/432)
15) jos säännöissä määrätään jäsenten velvollisuudesta suorittaa ylimääräisiä maksuja, osuuskuntalain (421/2013) 13 luvun 1 §:n 1 momentissa tarkoitetut tiedot; (14.6.2013/432)
16) jos säännöissä määrätään jäsenten lisämaksuvelvollisuudesta, osuuskuntalain 14 luvun 1 §:n 2 momentissa tarkoitetut tiedot; sekä (14.6.2013/432)
17) eurooppaosuuskunnan osuuspääoma. (19.10.2006/908)
Osuuspankin ja muun osuuskuntamuotoisen luottolaitoksen perusilmoituksessa on 1 momentissa tarkoitettujen tietojen lisäksi ilmoitettava luottolaitoksen liittymisestä talletuspankkien yhteenliittymästä annetussa laissa tarkoitetun yhteenliittymän keskusyhteisön jäseneksi tai siitä eroamisesta. (24.6.2010/609)
Eurooppaosuuskunnan (SCE) säännöistä annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1435/2003, jäljempänä eurooppaosuuskunta-asetus, tarkoitetun kotipaikan siirtämistä koskevan suunnitelman allekirjoituspäivään sovelletaan 1 momentin 2 kohdan säännöstä perustamiskirjan allekirjoituspäivästä. (19.10.2006/908)
5) pankin peruspääoma, pankin kantarahasto, kantarahasto-osuuksien lukumäärä ja nimellisarvo sekä kantarahaston vähimmäis- ja enimmäismäärä, jos säännöissä on näitä koskevia määräyksiä, sekä säännöissä mahdollisesti oleva määräys, jonka mukaan pankissa voi olla erilajisia kantarahasto-osuuksia, ja näiden lukumäärä lajeittain; (28.12.1990/1278)
6) pankin toimitusjohtajan sekä hallituksen puheenjohtajan, varapuheenjohtajan ja jokaisen jäsenen sekä varajäsenen henkilötiedot sekä, milloin pankilla on hallintoneuvosto, sen puheenjohtajan sekä jokaisen jäsenen henkilötiedot; sekä (10.12.1993/1122)
7) sääntöjen määräys säästöpankin toiminimen kirjoittamisesta sekä, jos jollekin henkilölle on annettu oikeus toiminimen kirjoittamiseen yksin tai yhdessä jonkun toisen kanssa, hänen henkilötietonsa. (10.12.1993/1122)
Säästöpankin perusilmoituksessa on 1 momentissa tarkoitettujen tietojen lisäksi ilmoitettava säästöpankin liittymisestä talletuspankkien yhteenliittymästä annetussa laissa tarkoitetun yhteenliittymän keskusyhteisön jäseneksi tai siitä eroamisesta. (24.6.2010/609)
12 § (10.12.1993/1122)
2) jokaisen hallituksen jäsenen ja varajäsenen muut henkilötiedot; sekä
3) sääntöjen määräys yhdistyksen toiminimen kirjoittamisesta sekä, jos jollekin henkilölle on annettu oikeus toiminimen kirjoittamiseen yksin tai yhdessä jonkun toisen kanssa, hänen muut henkilötietonsa.
13 § (31.12.1987/1252)
2) päivä, jona perustamiskokouksessa on tehty päätös yhdistyksen perustamisesta;
7) takuupääoma sekä takuuosuuksien lukumäärä ja nimellisarvo sekä pohjarahasto ja sen määrä ja enimmäismäärä, jos yhdistysjärjestyksessä on näitä koskevia määräyksiä;
8) takuupääomasta ja pohjarahastosta maksettu määrä;
9) yhdistysjärjestyksessä mahdollisesti oleva määräys, jonka mukaan yhdistyksessä voi olla erilajisia takuuosuuksia, sekä tällaisten takuuosuuksien lukumäärä lajeittain;
11) toimitusjohtajan henkilötiedot; (10.12.1993/1122)
12) jos yhdistyksellä on hallintoneuvosto, sen puheenjohtajan sekä jokaisen jäsenen ja varajäsenen henkilötiedot; sekä (10.12.1993/1122)
13) yhdistysjärjestyksen määräys yhdistyksen toiminimen kirjoittamisesta sekä, jos jollekin henkilölle on annettu oikeus toiminimen kirjoittamiseen yksin tai yhdessä jonkun toisen kanssa, hänen henkilötietonsa. (10.12.1993/1122)
13 a § (22.12.1995/1716)
Ulkomaisen elinkeinonharjoittajan sivuliikkeen perusilmoituksessa on mainittava:
1) sivuliikkeen postiosoite;
2) elinkeinonharjoittajan toiminnan laatu;
3) rekisteri, johon sivuliikkeen perustava elinkeinonharjoittaja on kotimaassaan merkitty sekä elinkeinonharjoittajan rekisterinumero tuossa rekisterissä;
4) elinkeinonharjoittajan toiminimi ja oikeudellinen muoto sekä sivuliikkeen toiminimi;
5) sivuliikkeen jokaisen toiminimenkirjoittajan henkilötiedot sekä miten toiminimi kirjoitetaan;
6) elinkeinonharjoittajan lakisääteisenä toimielimenä tai tällaisen elimen jäsenenä elinkeinonharjoittajan edustamiseen kelpoiset henkilöt ja heidän henkilötietonsa; sekä
7) sivuliikkeen edustajan henkilötiedot. (23.5.2008/345)
Jos ulkomaisen elinkeinonharjoittajan sääntömääräinen kotipaikka, keskushallinto tai päätoimipaikka on Euroopan talousalueen ulkopuolella, perusilmoituksessa on mainittava 1 momentissa tarkoitettujen tietojen lisäksi valtio, jonka lainsäädännön alainen sivuliikkeen perustava elinkeinonharjoittaja on, sekä elinkeinonharjoittajan sääntömääräinen kotipaikka, keskushallinto tai päätoimipaikka. Jos ulkomainen elinkeinonharjoittaja on osakeyhtiö tai siihen rinnastettava yhtiö, perusilmoituksessa on mainittava myös osakepääoma tai siihen rinnastettava pääoma, jollei se ilmene perustamiskirjasta tai yhtiöjärjestyksestä taikka näitä vastaavasta asiakirjasta.
13 b § (10.12.1993/1122)
Valtion liikelaitoksen perusilmoituksessa on mainittava:
1) laitoksen nimi;
2) toimiala;
3) päätoimipaikka ja postiosoite;
4) hallituksen jäsenten ja varajäsenten henkilötiedot; sekä
5) toimitusjohtajan ja varatoimitusjohtajan henkilötiedot.
13 c § (28.11.1994/1075)
3) yhdistyksessä olevat asukashallintoalueet;
4) yhdistyksen, tai jos yhdistyksessä on asukashallintoalueita, näiden hallinnassa olevat kiinteistöt;
6) yhdistyksen ja kunkin asukashallintoalueen postiosoite;
7) hallituksen puheenjohtajan, jokaisen jäsenen ja varajäsenen, sekä jos yhdistyksellä on isännöitsijä, hänen henkilötietonsa;
8) kunkin asukashallintoalueen asukastoimikunnan puheenjohtajan, jokaisen jäsenen ja varajäsenen sekä isännöitsijän henkilötiedot; sekä
9) yhdistyksen sääntöjen määräys yhdistyksen nimen kirjoittamisesta sekä, jos jollekin henkilölle on annettu oikeus nimen kirjoittamiseen yhdistyksen tai asukashallintoalueen puolesta yksin tai yhdessä jonkun toisen kanssa, hänen henkilötietonsa.
13 d § (22.12.1994/1300)
Jos asiantilassa, josta on tehty merkintä kaupparekisteriin, tapahtuu muutos, on siitä viivytyksettä tehtävä rekisteriviranomaiselle ilmoitus (muutosilmoitus) siten kuin yritys- ja yhteisötietolain 11 §:ssä säädetään. (16.3.2001/245)
Muutosilmoitus on myös tehtävä, milloin avoimen yhtiön tai kommandiittiyhtiön yhtiösopimukseen, osakeyhtiön yhtiöjärjestykseen, osuuskunnan, säästöpankin, hypoteekkiyhdistyksen tai asumisoikeusyhdistyksen sääntöihin, vakuutusyhdistyksen yhdistysjärjestykseen taikka eurooppayhtiön tai eurooppaosuuskunnan sääntöihin tai eurooppalaisen taloudellisen etuyhtymän perustamissopimukseen tehdään muutos. Mitä 1 momentissa säädetään, ei koske eurooppaosuuskunnan osuuspääoman muutosta. (19.10.2006/908)
Rekisteriviranomaisen on ennen sijoitusrahastolaissa (48/1999) tarkoitettua rahastoyhtiötä ja mainitun lain 9 §:ssä tarkoitettua säilytysyhteisöä taikka vaihtoehtorahastojen hoitajista annetussa laissa (162/2014) tarkoitettua vaihtoehtorahastojen hoitajaa, säilytysyhteisöä tai erityistä säilytysyhteisöä koskevan yhtiöjärjestyksen ja sen muutoksen hyväksymistä varattava Finanssivalvonnalle vähintään 30 vuorokautta aikaa lausua yhtiöjärjestyksestä tai sen muutoksesta. Rekisteriviranomaisen on ennen kiinteistörahastolaissa (1173/1997) tarkoitettua kiinteistörahastoa koskevan osakeyhtiön yhtiöjärjestyksen, kommandiittiyhtiön yhtiösopimuksen tai sen muutoksen hyväksymistä varattava Finanssivalvonnalle vähintään 30 vuorokautta aikaa lausua yhtiöjärjestyksestä, yhtiösopimuksesta tai sen muutoksesta. Jos kiinteistörahastotoimintaa harjoittavan kommandiittiyhtiön yhtiösopimuksen muutos koskee vain äänettömän yhtiömiehen vaihtumista taikka nimen tai panoksen muuttumista eikä kommandiittiyhtiössä ole muita kuin sellaisia äänettömiä yhtiömiehiä, joiden osuuksiin yhtiösopimuksen mukaan sovelletaan arvopaperimarkkinalakia (746/2012), rekisteriviranomaisen ei ole varattava Finanssivalvonnalle mahdollisuutta antaa lausuntoa. (8.8.2014/633)
Rekisteriviranomaisen on ennen luottolaitostoiminnasta annetun lain (610/2014) 5 luvun 1 ja 2 §:ssä tarkoitetun yhtiöjärjestyksen tai sääntöjen muutoksen hyväksymistä varattava Finanssivalvonnalle vähintään 30 vuorokautta aikaa lausua yhtiöjärjestyksen tai sääntöjen muutoksesta. (8.8.2014/633)
15 § (16.3.2001/245)
16 § (16.3.2001/245)
Jokainen, joka on eronnut kaupparekisteriin merkitystä asemastaan tai jonka rekisteriin merkitty tehtävä on lakannut, saa itse tehdä tästä ilmoituksen.
17 § (19.2.1993/229)
Toiminimen erikieliset ilmaisut ja aputoiminimi sekä myös prokura, joka ei sisällä muuta kuin prokuralain (130/79) 3 §:ssä sallitun rajoituksen tai ehdon, sekä elinkeinon harjoittamisen oikeudesta annetun lain 6 §:n 3 momentissa tarkoitettu edustaja, voidaan ilmoittaa kaupparekisteriin merkittäväksi joko perusilmoituksesta tai muutosilmoituksesta säädetyssä järjestyksessä.
Milloin elinkeinon harjoittaminen on säädetty luvasta riippuvaiseksi, on ennen toiminnan alkamista tehtävä ilmoitus myönnetystä luvasta niin kuin 1 momentissa säädetään.
17 a § (22.12.1995/1716)
Sivuliikkeen perustaneen ulkomaisen elinkeinonharjoittajan tilinpäätösasiakirjat on ilmoitettava rekisteröitäviksi kuuden kuukauden kuluessa tilikauden päättymisestä sellaisina kuin ne on laadittu, tarkastettu ja julkistettu noudattaen sen valtion lainsäädäntöä, jonka alainen elinkeinonharjoittaja on. Jos ulkomaista elinkeinonharjoittajaa koskevan, Euroopan talousalueeseen kuuluvan valtion lainsäädännön mukainen määräaika tilinpäätösasiakirjojen julkistamiselle on kuutta kuukautta pitempi, tilinpäätösasiakirjat on ilmoitettava rekisteröitäviksi sen valtion lainsäädännön mukaisessa määräajassa.
Jos ulkomaisen elinkeinonharjoittajan tilinpäätösasiakirjoja ei ole laadittu, tarkastettu ja julkistettu Euroopan yhteisön säädösten mukaisesti tai vastaavalla tavalla, kirjanpitolain (655/73) mukaisesti laadittu ja tilintarkastuslain (936/94) mukaisesti tarkastettu sivuliikkeen tilinpäätös ja tilintarkastuskertomus on ilmoitettava rekisteröitäviksi kuuden kuukauden kuluessa tilikauden päättymisestä.
Mitä tässä pykälässä säädetään tilinpäätösasiakirjojen ilmoittamisesta rekisteröitäviksi, ei koske ulkomaisen luotto- tai rahoituslaitoksen sivukonttoria eikä ulkomaisen vakuutusyhtiön edustustoa.
KirjanpitoL 655/1973 on kumottu KirjanpitoL:lla 1336/1997 ja TilintarkastusL 936/1994 on kumottu TilintarkastusL:lla 459/2007.
17 b § (16.3.2001/245)
17 b § on kumottu L:lla 16.3.2001/245.
Elinkeinotoiminnan lopettamisesta on viivytyksettä tehtävä ilmoitus rekisteriviranomaiselle rekisteriin merkittäväksi. Ilmoitus tehdään tarkoitusta varten vahvistetulla lomakkeella niin kuin yritys- ja yhteisötietolain 11 §:ssä säädetään. (16.3.2001/245)
Avoimen yhtiön, kommandiittiyhtiön, osuuskunnan, säästöpankin, vakuutusyhdistyksen ja eurooppalaisen taloudellisen etuyhtymän selvitys- ja suoritustilan, asumisoikeusyhdistyksen purkautumisen samoin kuin avoimen yhtiön, kommandiittiyhtiön ja osuuskunnan sulautumisen johdosta rekisteriviranomaisille toimitettavista tiedonannoista ja ilmoituksista säädetään erikseen. (14.2.1997/147)
Kun tuomioistuin tai viranomainen on lakkauttanut elinkeinonharjoittajan toiminnan, sen on viivytyksettä toimitettava siitä tieto rekisteriviranomaiselle rekisteriin merkittäväksi. Tuomioistuimen velvollisuudesta tehdä ratkaisustaan ilmoitus merkitsemällä siitä tieto oikeushallinnon valtakunnallisen tietojärjestelmän ratkaisu- ja päätösilmoitusjärjestelmään tai toimittamalla tiedot Oikeusrekisterikeskukselle niiden välittämiseksi rekisteriviranomaiselle säädetään tarvittaessa oikeusministeriön asetuksella. Merkinnän tekemiseen ja tietojen toimittamiseen sovelletaan, mitä oikeushallinnon valtakunnallisesta tietojärjestelmästä annetussa laissa (372/2010) ja sen nojalla säädetään. (14.5.2010/388)
Rekisteriviranomainen ei saa merkitä elinkeinotoimintaa lopetetuksi tai yhteisöä purkautuneeksi rekisteriviranomaiselle tehdyn ilmoituksen tai tiedonannon perusteella, jos elinkeinonharjoittajan omaisuuteen on vahvistettu yrityskiinnitys, ennen kuin yrityskiinnitys on kuoletettu tai yrityksen luovutuksensaaja on ottanut vastatakseen kiinnityksestä saatavasta yrityskiinnityslain 10 §:n mukaisesti, jollei kysymys ole yrityskiinnityslain (634/84) 27 §:n 1 momentissa tarkoitetusta ilmoituksesta tai tiedonannosta. (8.2.1991/241)
Sivuliikkeen perustaneeseen ulkomaiseen elinkeinonharjoittajaan kohdistetusta maksukyvyttömyysmenettelystä, akordista ja muusta vastaavasta menettelystä on ilmoitettava rekisteriviranomaiselle. Rekisteriviranomaiselle on ilmoitettava myös elinkeinonharjoittajan asettamisesta selvitystilaan, selvitysmiesten määräämisestä, selvitysmiesten henkilötiedoista ja toimivallasta sekä selvitystilan päättymisestä samoin kuin elinkeinonharjoittajan purkautumisesta ja rekisteristä poistamisesta. (22.12.1995/1716)
18 a § (13.8.2004/744)
Rekisteriviranomainen käsittelee osakeyhtiön tai eurooppayhtiön osakkeiden arvo-osuusjärjestelmään liittämistä, osakepääoman alentamista, osakeyhtiöiden tai eurooppayhtiöiden sulautumista, osakeyhtiön tai eurooppayhtiön jakautumista, osakeyhtiön tai eurooppayhtiön selvitystilaa ja julkisen osakeyhtiön muuttamista yksityiseksi osakeyhtiöksi koskevat asiat siten kuin osakeyhtiölaissa (624/2006) säädetään. (19.10.2006/908)
Rekisteriviranomainen käsittelee osuuskunnan ja eurooppaosuuskunnan osuuksien ja osakkeiden arvo-osuusjärjestelmään liittämistä, vararahaston, ylikurssirahaston ja osakepääoman alentamista, sulautumista, jakautumista, yritysmuodon muuttamista sekä selvitystilaa koskevat asiat siten kuin osuuskuntalaissa säädetään. (14.6.2013/432)
Rekisteriviranomainen käsittelee asiat, jotka koskevat osuuskunnan sulautumista eurooppaosuuskuntaan ja muuttamista eurooppaosuuskunnaksi, eurooppaosuuskunnan muuttamista osuuskunnaksi ja eurooppaosuuskunnan kotipaikan siirtämistä toiseen jäsenvaltioon siten kuin eurooppaosuuskunta-asetuksessa ja eurooppaosuuskuntalaissa (906/2006) säädetään. (19.10.2006/908)
Rekisteriviranomainen käsittelee asiat, jotka koskevat suomalaista yhteisöä 3 §:n 1 momentin 4 kohdassa tarkoitetussa kombinaatiosulautumisessa ja jakautumisessa. (28.12.2007/1418)
18 b § (28.12.2001/1511)
Rekisteriviranomainen käsittelee osakeyhtiömuotoisen luottolaitoksen toimiluvan rekisteröintiä, sidotun oman pääoman alentamista, sulautumista, jakautumista, kotipaikan siirtämistä, liiketoiminnan luovutusta, toimiluvasta luopumista ja selvitystilaa koskevat asiat niin kuin liikepankeista ja muista osakeyhtiömuotoisista luottolaitoksista annetussa laissa (1501/2001) säädetään. (13.8.2004/744)
Rekisteriviranomainen käsittelee osuuskuntamuotoisen luottolaitoksen toimiluvan rekisteröintiä, sidotun oman pääoman alentamista, sulautumista, jakautumista, kotipaikan siirtämistä, liiketoiminnan luovutusta, toimiluvasta luopumista ja selvitystilaa koskevat asiat niin kuin osuuspankeista ja muista osuuskuntamuotoisista luottolaitoksista annetussa laissa (423/2013) säädetään. (14.6.2013/432)
Rekisteriviranomainen käsittelee säästöpankin toimiluvan rekisteröintiä, sidotun oman pääoman alentamista, sulautumista, jakautumista, liiketoiminnan luovutusta ja selvitystilaa koskevat asiat, niin kuin säästöpankkilaissa (1502/2001) säädetään.
19 § (20.2.2004/139)
Kun kaupparekisteriin merkityn elinkeinonharjoittajan velkojille on annettu julkinen haaste, kun elinkeinonharjoittaja on asetettu konkurssiin taikka kun tuomioistuin on päättänyt konkurssin peruuntumisesta tai raukeamisesta taikka kun päätös konkurssiin asettamisesta on kumottu, tuomioistuimen on viivytyksettä toimitettava siitä tieto rekisteriviranomaiselle rekisteriin merkittäväksi. Tiedot voidaan toimittaa konkurssi- ja yrityssaneerausrekisterin välityksellä siten kuin siitä oikeusministeriön asetuksella säädetään.
19 a § (12.12.2014/1097)
19 a § on kumottu L:lla 12.12.2014/1097, joka tulee voimaan 1.9.2015. Aiempi sanamuoto kuuluu:
19 a § (22.12.2009/1602)
20 § (22.12.2006/1324)
Osakeyhtiö ja osuuskunta voivat toimittaa kaupparekisterissä julkistettavaksi tässä laissa tarkoitetut asiakirjat ja tiedot suomen- tai ruotsinkielisten asiakirjojen ja tietojen lisäksi myös muulla kielellä. Asiakirjasta on tällöin toimitettava kielilain (423/2003) 21 §:n 1 momentissa tarkoitettu virallinen käännös. (14.6.2013/432)
Jos ilmoitus on puutteellinen tai jos rekisteriviranomainen havaitsee muun esteen rekisteröinnille, ilmoituksen tekijälle on asetettava kohtuullinen määräaika asiakirjassa olevan puutteen poistamista, selityksen antamista ja selvityksen esittämistä varten sekä samalla ilmoitettava, että jollei määräaikaa noudateta, ilmoitus voidaan katsoa rauenneeksi. (16.3.2001/245)
Ilmoitusta tehtäessä on suoritettava säädetty maksu. (16.3.2001/245)
4 momentti on kumottu L:lla 12.12.2014/1097, joka tulee voimaan 1.9.2015. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Myös yhtiön kotipaikan rekisteritoimiston on noudatettava 1 momentin säännöstä käsitellessään asunto-osakeyhtiön ilmoitusta. Rekisteritoimisto voi kuitenkin antaa uuden kehotuksen, jos siihen on aihetta.
21 a § (10.12.1993/1122)
Patentti- ja rekisterihallitus on oikeutettu tarvittaessa väestötietojärjestelmästä päivittämään tiedostojaan ja tarkistamaan ilmoituksissa ja niiden liitteissä mainittujen henkilöiden henkilötiedot niiden oikeellisuuden toteamiseksi.
Patentti- ja rekisterihallitus on oikeutettu yritys- ja yhteisötietojärjestelmästä päivittämään yritysten yhteystiedot. (16.3.2001/245)
Tuomioistuimen velvollisuudesta tehdä ilmoitus 1 momentissa tarkoitetusta ratkaisusta merkitsemällä siitä tieto oikeushallinnon valtakunnallisen tietojärjestelmän ratkaisu- ja päätösilmoitusjärjestelmään tai toimittamalla tiedot Oikeusrekisterikeskukselle niiden välittämiseksi rekisterinpitäjälle säädetään tarvittaessa oikeusministeriön asetuksella. Merkinnän tekemiseen ja tietojen toimittamiseen sovelletaan, mitä oikeushallinnon valtakunnallisesta tietojärjestelmästä annetussa laissa ja sen nojalla säädetään. (14.5.2010/388)
25 § (21.7.2006/636)
Kun kaupparekisteriin tehdään merkintä tai rekisterimerkintä poistetaan, rekisteriviranomaisen on samalla kuulutettava siitä yleisesti saatavilla olevalla tavalla joko sellaisenaan taikka otteina tai viittauksina asiakirjavihkoon otettuun tai rekisteriin merkittyyn asiakirjaan siten kuin valtioneuvoston asetuksella tarkemmin säädetään.
Luonnollisen henkilön henkilötietoja ja elinkeinonharjoittajan osoite- ja yhteystietoja ei kuuluteta. (22.12.2006/1324)
26 § (14.2.1997/147)
Mitä tämän lain mukaan on merkitty kaupparekisteriin ja asianmukaisesti kuulutettu, on katsottava tulleen kolmannen henkilön tietoon. Jos kuuluttamisesta on kulunut vähemmän kuin 16 päivää, kuulutettuun seikkaan ei kuitenkaan voida vedota sellaista kolmatta henkilöä vastaan, joka osoittaa, ettei hän ole voinut tietää siitä.
Ennen kuuluttamista ei seikkaan, joka on tai jonka olisi pitänyt olla kaupparekisteriin merkitty, voida vedota muuta kuin sitä vastaan, jolla näytetään olleen siitä tieto.
Jos kuulutettu seikka poikkeaa rekisteriin merkitystä tai rekisteriin merkittyä elinkeinonharjoittajaa koskevasta asiakirjavihkosta ilmenevästä seikasta, kuulutettuun seikkaan ei voida vedota kolmatta henkilöä vastaan. Kolmas henkilö voi kuitenkin vedota kuulutettuun seikkaan, jollei hänen näytetä tienneen rekisteriin merkitystä tai asiakirjavihkosta ilmenevästä seikasta.
26 a § (14.2.1997/147)
Rekisteriin merkityn elinkeinonharjoittajan edustamiseen kelpoisen henkilön asettamisessa tapahtuneeseen virheellisyyteen voidaan kuuluttamisen jälkeen vedota kolmatta henkilöä vastaan vain, jos tämän voidaan näyttää tienneen virheestä.
27 § (16.3.2001/245)
Kaupparekisteriin tehtävän ilmoituksen antamisesta säädetään yritys- ja yhteisötietolain 10 ja 11 §:ssä. Kun ilmoitus on annettu yritys- ja yhteisötietolain 10 §:n 1 momentissa tarkoitetulle viranomaiselle, katsotaan elinkeinonharjoittajalle tässä tai muualla laissa säädetty ilmoitusvelvollisuus täytetyksi.
Kaupparekisteriin tehtävät hakemukset ja tiedonannot tulee antaa suoraan rekisteriviranomaiselle.
29 § (31.1.2013/111)
3 momentti on kumottu L:lla 12.12.2014/1097, joka tulee voimaan 1.9.2015. Aiempi sanamuoto kuuluu:
L patentti- ja rekisterihallituksesta 575/1992 on kumottu L:lla 578/2013. Ks. L Patentti- ja rekisterihallituksesta 578/2013 6 ja 7 §.
31 § (16.3.2001/245)
Tarkemmat säännökset ilmoituksiin liitettävistä selvityksistä, rekisteristä ja sen pitämisestä, rekisteriotteiden ja jäljennösten antamisesta samoin kuin muut säännökset tämän lain täytäntöönpanosta annetaan valtioneuvoston asetuksella.
Rekisterinpitoon liittyvistä teknisistä seikoista, kuten ilmoituksen tekemisen tavasta ja rekisterimerkintöjen julkaisemisen muodosta, voidaan määrätä rekisteriviranomaisen päätöksellä. (22.12.2006/1324)
31 a § (22.12.2005/1132)
Verohallitus voi antaa salassapitosäännösten estämättä Patentti- ja rekisterihallitukselle teknisen käyttöyhteyden välityksellä kirjanpitovelvolliselta verotuksen toimittamista varten saamansa tuloslaskelman ja taseen sekä muut tiedot ja asiakirjat, jotka kirjanpitovelvollinen on tilinpäätöksen ja toimintakertomuksen rekisteröimiseksi velvollinen tämän lain tai muun lain nojalla toimittamaan Patentti- ja rekisterihallitukselle.
Patentti- ja rekisterihallituksella on oikeus salassapitosäännösten estämättä pyynnöstä saada Verohallinnolta osakeyhtiölain 20 luvun 4 §:ssä, osuuskuntalain 23 luvun 4 §:ssä ja tämän lain 24 §:ssä säädettyjen kaupparekisteristä poistamiseen liittyvien tehtävien hoitamiseksi tieto siitä, onko yksilöidyllä osakeyhtiöllä, osuuskunnalla tai muulla elinkeinonharjoittajalla ollut toimintaa Verohallinnon rekisteritietojen perusteella. (14.6.2013/432)
29.5.1981/373:
4.12.1981/834:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä maaliskuuta 1982.
HE 157/81, toisen lvk.miet. 3/81, svk.miet. 134/81
4.6.1982/413:
20.1.1984/78:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä maaliskuuta 1984.
HE 93/83, l-tvk.miet. 7/83, svk.miet. 60/83
27.3.1987/351:
HE 73/86, toisen lvk.miet. 13/86, svk.miet. 277/86
31.12.1987/1252:
Rekisteri-ilmoitukseen, joka on annettu rekisteriviranomaiselle ennen tämän lain voimaantuloa, sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.
HE 40/87, lvk.miet. 5/87, svk.miet. 129/87
29.4.1988/390:
30.6.1989/634:
Tämä laki tulee voimaan 15 päivänä heinäkuuta 1989.
HE 96/88, lvk.miet. 6/89, svk.miet. 53/89
22.12.1989/1242:
9.3.1990/232:
Tätä lakia sovelletaan niihin ilmoituksiin, jotka tehdään tämän lain voimaantulon jälkeen.
28.12.1990/1278:
8.2.1991/241:
17.5.1991/838:
Tämän lain voimaantulosta säädetään lailla. (L 838/1991 tuli L:n 1069/1991 mukaisesti voimaan 1.8.1991.)
26.6.1992/582:
13.11.1992/1039:
30.12.1992/1616:
19.2.1993/229:
Tämä laki tulee voimaan asetuksella säädettävänä ajankohtana. (L 229/1993, sellaisena kuin se on muutettuna L:lla 1122/1993, tuli A:n 1342/1993 mukaisesti voimaan 1.1.1994.)
Sellainen elinkeinotoimintaa harjoittava luonnollinen henkilö, aatteellinen yhdistys ja säätiö, jolla tämän lain voimaan tullessa voimassa olleiden säännösten mukaan ei ole ollut velvollisuutta tehdä elinkeinotoiminnastaan ilmoitusta, tulee tehdä tämän lain 3 §:n 2 ja 3 kohdassa tarkoitettu ilmoitus kahden vuoden kuluessa tämän lain voimaantulosta.
HE 259/92, TaVM 51/92, ETA-sopimuksen liite XXII: neuvoston direktiivi (89/666/ETY)
10.12.1993/1122:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1994. Lain 19 a ja 29 §:n muutokset tulevat kuitenkin voimaan 1 päivänä heinäkuuta 1994 ja 13 a §:n muutokset asetuksella säädettävänä ajankohtana. (13 a §:n muutokset tulivat A:n 1342/1993 mukaisesti voimaan 1.1.1994.)
Tämän lain 3 §:ssä tarkoitetun valtion liikelaitoksen, joka on aloittanut toimintansa ennen tämän lain voimaantuloa, on tehtävä tässä laissa tarkoitettu perusilmoitus kuuden kuukauden kuluessa tämän lain voimaantulosta.
Henkilötunnus ja osoite on ilmoitettava kaupparekisteriin viimeistään, kun elinkeinonharjoittajalle on syntynyt muu henkilötietoja koskeva ilmoitusvelvollisuus.
28.11.1994/1075:
22.12.1994/1300:
22.12.1994/1301:
HE 229/94, TaVM 35/94
22.12.1995/1716:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1996. Mitä 17 b §:ssä säädetään, sovelletaan kuitenkin vasta kuuden kuukauden kuluttua tämän lain voimaantulosta.
Ennen tämän lain voimaantuloa rekisteröityä ulkomaisen elinkeinonharjoittajan sivuliikettä koskevat rekisteritiedot on saatettava tämän lain mukaisiksi ilmoittamalla tarvittavat muutokset rekisteröitäviksi vuoden kuluessa tämän lain voimaantulosta.
Mitä 17 a §:n 1 ja 2 momentissa säädetään, sovelletaan, jos tilikausi on päättynyt tämän lain tultua voimaan.
26.7.1996/578:
HE 47/96, TaVM 13/96, EV 106/96
26.7.1996/585:
HE 59/96, TaVM 11/96, EV 100/96
14.2.1997/147:
Jos yhtiön perustamiskirja on allekirjoitettu ennen tämän lain voimaantuloa, yhtiön perusilmoitukseen sovelletaan kuitenkin edelleen 9 §:n 1 momentin 7 kohtaa.
Osakeyhtiön tilikausi ja tilintarkastaja on ilmoitettava kaupparekisteriin viimeistään, kun yhtiölle on lain voimaantulon jälkeen syntynyt muu kuin yhtiön johtoon kuuluvan henkilön eroamista tai tehtävän lakkaamista koskeva ilmoitusvelvollisuus. Jos osakeyhtiö laiminlyö tämän ilmoitusvelvollisuuden, rekisteriviranomainen voi asettaa määräajan, jonka kuluessa yhtiön tulee täyttää ilmoitusvelvollisuus. Jollei yhtiö täytä ilmoitusvelvollisuutta asetetussa määräajassa, ilmoitus, jonka yhteydessä tilikausi ja tilintarkastaja olisi tullut ilmoittaa, raukeaa.
HE 89/1996, TaVM 24/1996, EV 233/1996, Neuvoston direktiivi 68/151/ETY, EVYL N:o L 65, 14.3.1968, s. 8
10.7.1998/525:
13.11.1998/827:
HE 79/1998, TaVM 17/1998, EV 107/1998
29.1.1999/55:
HE 202/1998, TaVM 35/1998, EV 219/1998
16.3.2001/245:
Jos yksityiselle elinkeinonharjoittajalle, aatteelliselle yhdistykselle tai säätiölle on merkitty rekisteriin useita elinkeinotoimintoja, ne yhdistetään viran puolesta yhdeksi yksiköksi, jolle annetaan elinkeinonharjoittajan, yhdistyksen tai säätiön yritys- ja yhteisötunnus.
Ennen yhdistämistä rekisteriviranomaisen tulee elinkeinonharjoittajalle osoitetulla kirjeellä tai muulla sopivalla tavalla tiedustella, miten yhdistäminen tehdään. Jollei elinkeinonharjoittaja ole muuta ilmoittanut, myöhemmät elinkeinotoiminnot yhdistetään siihen elinkeinotoimintoon, jonka rekisteröintipäivä on aikaisin. Yksiköiden toimialat yhdistetään ja yhdistettävien elinkeinotoimintojen toiminimet siirretään uuden yksikön aputoiminimiksi.
Kaupparekisteriin ennen vuotta 1994 ilmoitettujen henkilöiden osalta tulee ilmoittaa 3 a §:ssä tarkoitetut henkilötiedot viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2001. Yksityiset elinkeinonharjoittajat, jotka eivät ole ilmoittaneet rekisteriin 3 a §:ssä tarkoitettuja henkilötietoja mainittuun ajankohtaan mennessä, voidaan poistaa kaupparekisteristä noudattaen soveltuvin osin, mitä 24 §:ssä säädetään.
28.12.2001/1490:
Jos osuuskunta on antanut sijoitusosuuksia ennen tämän lain voimaantuloa, osuuskunnan perus- tai muutosilmoituksessa on mainittava myös sijoitusosuuspääomasta maksettu määrä.
Osuuskunnan tilikausi ja tilintarkastajat on ilmoitettava kaupparekisteriin viimeistään, kun osuuskunnalle on lain voimaantulon jälkeen syntynyt muu kuin osuuskunnan johtoon kuuluvan henkilön eroamista tai tehtävän lakkaamista koskeva ilmoitusvelvollisuus. Jos osuuskunta laiminlyö ilmoitusvelvollisuuden, rekisteriviranomainen voi asettaa määräajan, jonka kuluessa osuuskunnan tulee täyttää ilmoitusvelvollisuus. Jollei osuuskunta täytä ilmoitusvelvollisuutta asetetussa määräajassa, ilmoitus, jonka yhteydessä tilikausi ja tilintarkastajat olisi tullut ilmoittaa, raukeaa.
28.12.2001/1511:
8.11.2002/926:
HE 89/2002, TaVM 18/2002, EV 120/2002
20.2.2004/139:
2.4.2004/230:
13.8.2004/744:
22.12.2005/1132:
Tämän lain 31 a §:n 1 momenttia sovelletaan ensimmäisen kerran vuonna 2008 päättyvältä tilikaudelta annettaviin tietoihin.
Verohallitus voi salassapitosäännösten estämättä antaa Patentti- ja rekisterihallitukselle lain 31 a §:ssä tarkoitettuja tietoja myös vuosina 2006 ja 2007 päättyviltä tilikausilta tietojärjestelmän testausta ja koekäyttöä varten. Näiden tietojen julkisuuteen sovelletaan, mitä verotustietojen julkisuudesta ja salassapidosta annetun lain (1346/1999) 1 ja 4 §:ssä säädetään.
21.7.2006/636:
HE 109/2005, TaVM 7/2006, EV 63/2006, Neuvoston direktiivi 68/151/ETY (319868L0151); EYVL N:o L 65, 14.3.1968, s. 8, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/58/EY (32003L0058); EUVL N:o L 221, 4.9.2003, s. 13
19.10.2006/908:
22.12.2006/1324:
9.2.2007/141:
30.3.2007/352:
28.12.2007/1418:
23.5.2008/345:
18.7.2008/529:
22.12.2009/1512:
22.12.2009/1602:
14.5.2010/388:
24.6.2010/609:
31.1.2013/111:
14.6.2013/432:
13.12.2013/962:
HE 59/2013, TaVM 27/2013, EV 135/2013
7.3.2014/172:
8.8.2014/633:
12.12.2014/1097:
Ennen tämän lain voimaantuloa paikallisviranomaiselle jätetyn ilmoituksen käsittelee Patentti- ja rekisterihallitus.
Ennen tämän lain voimaantuloa ratkaistua ilmoitusta koskevaan muutoksenhakuun so-velletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.
2.2.1979/129
1 §1 a § 2 §3 §3 a § 4 §5 § 6 § 7 §8 §9 §10 § 11 §12 § 13 § 13 a § 13 b § 13 c § 13 d § 14 §15 § 16 § 17 § 17 a § 17 b § 18 §18 a § 18 b § 19 § 19 a § 19 a § 20 § 21 §21 a § 22 §23 §24 §25 § 26 § 26 a § 27 § 28 §29 § 30 § 31 § 31 a § 32 §33 §Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:29.5.1981/373:4.12.1981/834:4.6.1982/413:20.1.1984/78:27.3.1987/351:31.12.1987/1252:29.4.1988/390:30.6.1989/634:22.12.1989/1242:9.3.1990/232:28.12.1990/1278:8.2.1991/241:17.5.1991/838:26.6.1992/582:13.11.1992/1039:30.12.1992/1616:19.2.1993/229:10.12.1993/1122:28.11.1994/1075:22.12.1994/1300:22.12.1994/1301:22.12.1995/1716:26.7.1996/578:26.7.1996/585:14.2.1997/147:10.7.1998/525:13.11.1998/827:29.1.1999/55:16.3.2001/245:28.12.2001/1490:28.12.2001/1511:8.11.2002/926:20.2.2004/139:2.4.2004/230:13.8.2004/744:22.12.2005/1132:21.7.2006/636:19.10.2006/908:22.12.2006/1324:9.2.2007/141:30.3.2007/352:28.12.2007/1418:23.5.2008/345:18.7.2008/529:22.12.2009/1512:22.12.2009/1602:14.5.2010/388:24.6.2010/609:31.1.2013/111:14.6.2013/432:13.12.2013/962:7.3.2014/172:8.8.2014/633:12.12.2014/1097:
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 1979 › 2.2.1979/129 Lainsäädäntö


Laki eläkkeensaajien asumistukilain muuttamisesta 981/1996 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1996 › 981/1996
muutetaan 28 päivänä heinäkuuta 1978 annetun eläkkeensaajien asumistukilain (591/78) 1 §:n 1 momentti, 2 §:n 3 ja 4 momentti, 3 §:n 3 ja 4 momentti, 4 §:n 3 momentti, 5 §, 6 §:n 1 momentti, 2 momentin 2, 3 a ja 12 kohta ja 3 momentti, 7 §:n 1 momentti, 8 §:n 1 momentin 2 kohta, 8 a §, 10 §:n 1 momentti ja 14 §:n 1 momentti,
sellaisina kuin ne ovat, 1 §:n 1 momentti, 5 §, 6 §:n 1 momentti ja 2 momentin 3 a kohta ja 8 §:n 1 momentin 2 kohta 9 päivänä helmikuuta 1990 annetussa laissa (106/90), 2 §:n 3 ja 4 momentti ja 8 a § 5 päivänä helmikuuta 1982 annetussa laissa (112/82), 3 §:n 3 momentti 18 päivänä joulukuuta 1995 annetussa laissa (1492/95), 3 §:n 4 momentti 26 päivänä heinäkuuta 1985 annetussa laissa (671/85), 4 §:n 3 momentti ja 6 §:n 3 momentti 8 päivänä maaliskuuta 1991 annetussa laissa (473/91), 6 §:n 2 momentin 2 kohta 5 päivänä helmikuuta 1988 annetussa laissa (127/88), 6 §:n 2 momentin 12 kohta 21 päivänä marraskuuta 1994 annetussa laissa (985/94), 7 §:n 1 momentti 31 päivänä tammikuuta 1995 annetussa laissa (119/95), 10 §:n 1 momentti 14 päivänä lokakuuta 1994 annetussa laissa (887/94) ja 14 §:n 1 momentti 8 päivänä marraskuuta 1996 annetussa laissa (830/1996) sekä
lisätään 1 §:ään, sellaisena kuin se on osittain muutettuna mainituilla 26 päivänä heinäkuuta 1985 ja 9 päivänä helmikuuta 1990 annetuilla laeilla, uusi 4 ja 5 momentti, lakiin uusi 1 a § ja 8 §:ään, sellaisena kuin se on osittain muutettuna viimeksi mainitulla lailla sekä 18 päivänä kesäkuuta 1980 ja 20 päivänä joulukuuta 1982 annetuilla laeilla (455/80 ja 1086/82), uusi 6 momentti seuraavasti:
2) työntekijäin eläkelain 8 §:n 4 momentissa tarkoitettujen lakien mukaista tai muuta vastaavaa työ- tai virkasuhteeseen perustuvaa täyttä työkyvyttömyyseläkettä, yksilöllistä varhaiseläkettä tai työttömyyseläkettä;
4) täyden työkyvyttömyyden perusteella myönnettyä lakisääteisen tapaturmavakuutuksen, liikennevakuutusta koskevien eri lakien tai sotilasvammalain mukaista jatkuvaa tapaturmaeläkettä, elinkorkoa, työkyvyttömyyseläkettä tai sellaista ansionmenetyksen korvausta, jota maksetaan, kun liikennevahingon sattumisesta on kulunut vuosi; taikka
Jos 1 momentin 2 tai 3 kohdassa tarkoitettu eläke muuttuu alle 65 vuoden iässä maksettavaksi vanhuuseläkkeeksi ja henkilö saa asumistukea välittömästi ennen vanhuuseläkkeen alkamista, jatketaan asumistuen maksamista niin kauan, kun asumistuen saamisen edellytykset muutoin täyttyvät.
Leskeneläkkeenä voidaan maksaa myös pelkästään asumistukea.
Jos tätä lakia sovellettaessa tulee erikseen ratkaistavaksi kysymys siitä, onko henkilöä pidettävä Suomessa asuvana, asian ratkaisee kansaneläkelaitos sen mukaan kuin asumiseen perustuvan sosiaaliturvalainsäädännön soveltamisesta annetussa laissa (1573/93) säädetään. Kansaneläkelaitoksen päätökseen saa hakea muutosta niin kuin mainitun lain 13 §:ssä säädetään.
Asumistukea määrättäessä otetaan huomioon asumiskustannukset vain yhdestä, vakinaiseksi katsottavasta, Suomessa sijaitsevasta asunnosta.
Jos vuokranantaja on asumistuen hakijan tai hänen puolisonsa lähisukulainen tai lähiomainen tai jos vuokra ilmeisesti ylittää paikkakunnalta vastaavanlaisesta asunnosta yleensä maksettavan vuokran tai jos asunnon koko huomattavasti ylittää asumistuen hakijan ja hänen perheensä tarpeen taikka jos asumiskustannuksista voidaan katsoa hänen ja hänen perheensä lisäksi muunkin henkilön vastaavan, voidaan asumistukea määrättäessä asumiskustannuksiksi lukea vain se osa, jota olosuhteet huomioon ottaen voidaan pitää kohtuullisena.
Valtioneuvosto vahvistaa vuosittain ne asumiskustannusten enimmäismäärät, jotka otetaan huomioon asumistukea määrättäessä. Enimmäismäärät vahvistetaan asunnon sijaintipaikkakunnan perusteella. Edellä mainittuja enimmäismääriä korotetaan 20 prosentilla, jos asumistuen hakijan luona asuu vähintään yksi lapsi ja 40 prosentilla, jos hänen luonaan asuu vähintään kolme lasta. Lapsella tarkoitetaan 16 vuotta nuorempaa asumistuen hakijan tai hänen puolisonsa lasta tai sellaista kasvattilasta, jonka toimeentulosta hän tai hänen samassa taloudessa asuva puolisonsa huolehtii.
Jos molemmilla puolisoilla on oikeus 1 §:n perusteella asumistukeen, määrätään heille yhteinen asumistuki, joka maksetaan puoliksi kummallekin ottaen kuitenkin huomioon, mitä 5 §:ssä säädetään. Asumistuen puolikkaasta on tällöin voimassa, mitä asumistuesta on säädetty. Jos puolisoista toiselle maksetaan kansaneläkelain mukaista varhennettua vanhuuseläkettä ja toisella on oikeus asumistukeen 1 §:n perusteella, maksetaan asumistuki kokonaan viimeksi mainitulle puolisolle sen kuukauden loppuun saakka, jona varhennettua vanhuuseläkettä saava täyttää 65 vuotta.
Lisäomavastuu on 40 prosenttia siitä vuositulon osasta, joka ylittää 19 046 markkaa. Naimisissa olevalla henkilöllä, jonka puolisolla ei ole oikeutta asumistukeen, lisäomavastuu on 40 prosenttia siitä puolisoiden vuositulon osasta, joka ylittää 27 916 markkaa. Jos molemmilla puolisoilla on oikeus asumistukeen tai toisella puolisolla on oikeus asumistukeen ja toinen saa alle 65-vuotiaalle maksettavaa kansaneläkelain mukaista varhennettua vanhuuseläkettä, lisäomavastuu on 40 prosenttia siitä puolisoiden vuositulon osasta, joka ylittää 30 592 markkaa. Jos henkilö tai toinen puolisoista saa perhe-eläkelain mukaista leskeneläkettä, lisäomavastuu on 40 prosenttia siitä vuositulon osasta, joka ylittää 16 370 markkaa tai puolisoiden siitä vuositulon osasta, joka ylittää 25 240 markkaa.
Jos toinen asumistukeen oikeutetuista puolisoista saa perhe-eläkelain mukaista leskeneläkettä, kummallekin puolisolle maksettava asumistuen puolikas määrätään erikseen ottaen huomioon, mitä 4 §:n 3 momentissa säädetään.
Vuositulolla tarkoitetaan sitä tosiasiallista tuloa, jota henkilön tai, jos hän on naimisissa, puolisoiden voidaan kohtuullisen arvion mukaan edellyttää jatkuvasti vuosittain saavan, lisättynä kahdeksalla prosentilla siitä määrästä, jolla henkilön omaisuuden arvo ylittää 36 000 markkaa tai, jos hän on naimisissa, jolla puolisoiden omaisuuden arvo ylittää 57 600 markkaa. Vuosituloon lisätään kansaneläkkeen ja leskeneläkkeen täydennysmäärän sekä rintamasotilaseläkkeen vuotuiset määrät sen ajankohdan mukaisina, josta lukien asumistuki myönnetään tai tarkistetaan. Rintamasotilaseläkkeensaajan tai jos hän on naimisissa, hänen ja hänen puolisonsa vuositulosta vähennetään 6 190 markkaa.
2) kansaneläkelain mukaista eläkkeensaajien hoitotukea.
3 a) perhe-eläkelain mukaista perusmäärää;
12) 2, 3, 4, 4 a eikä 5―11 kohdassa tarkoitettua etuutta vastaavaa ulkomailta maksettavaa etuutta.
Vuosituloa arvioitaessa omaisuudeksi ei lueta henkilön omassa käytössä olevaa asuntoa eikä vuositulon vähennykseksi tällaisen asunnon hankkimiseksi tai kunnostamiseksi otettujen velkojen korkoja.
Asumistukea ei makseta jatkuvassa julkisessa laitoshoidossa tai sitä vastaavassa hoidossa (laitoshoito) olevalle asumistuen saajalle siltä ajalta, jonka hoito kestää yli yhdeksän kuukautta.
2) kun asumistuen saajan puoliso täyttää 1 §:n mukaiset edellytykset tai ne lakkaavat tai kun perhesuhteet muuttuvat; tai
Asumistuki lakkautetaan, jos asumistuensaajan 1 §:n 1 momentissa tarkoitettu etuus lakkaa, ei kuitenkaan työkyvyttömyyseläkkeen tai työttömyyseläkkeen muuttuessa vanhuuseläkkeeksi.
Kansaneläkelaitoksen eläkkeensaajien asumistukea koskevaan päätökseen tyytymätön saa hakea siihen muutosta tarkastuslautakunnalta kirjallisella valituksella. Tarkastuslautakunnan päätökseen ei saa hakea muutosta valittamalla muutoin kuin takaisinperinnän osalta.
Jollei tässä laissa toisin säädetä, noudatetaan soveltuvin osin lisäksi, mitä kansaneläkelain 28 §:ssä, 31 §:n 2 momentissa, 35, 37―39, 39 a, 39 b, 40, 42, 43, 43 a, 44―46, 67, 69, 74 b, 74 c ja 75 §:ssä, 79 §:n 1 ja 4 momentissa, 80―83 ja 84―86 §:ssä, 88 §:n 2 ja 3 momentissa sekä 88 a §:ssä säädetään.
Asumistuki, jota maksetaan tämän lain voimaan tullessa, muutetaan tämän lain mukaiseksi, kun asumistukea seuraavan kerran tarkistetaan 8 §:ssä tarkoitetulla tavalla. Tarkistusta ei kuitenkaan tehdä tämän lain 6 §:n 1 momentista johtuvan vuositulojen muutoksen tai 4 §:ssä tarkoitettujen tulorajojen muutosten vuoksi.
1 §1 a §2 §3 §4 §5 §6 §7 §8 §8 a §10 §14 §


text:
Desktop HD Rakkaus Taustakuva - downloadwallpaper.org
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / HD / Desktop HD Rakkaus Taustakuva	Desktop HD Rakkaus Taustakuva
4,376 näkymät
1	Desktop HD Rakkaus Taustakuva
Tässä on kokoelma Desktop HD Rakkaus Taustakuva taustakuvat kokoelma For Pöytäkoneet, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä DownloadWallpaper.org, on enemmän kuin lakhs taustakuvat ovat ladattavissa. Voit ladata Jokainen Taustakuva ilmaiseksi.
Jos Like This Desktop HD Rakkaus Wallpaper Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Jeya Edellinen: Christmas tausta Taustakuva HD
seuraava: Desktop Anime Girl Wallpaper HD
runescape tapetti HDJohnny Depp taustakuva HD5s tapetti HDparas puhelin taustakuvia HDMetroid Prime tapetti HDdynaaminen taustakuva HDtapetti 1440×900 HDmiten soveltaa taustakuvakohokuvioitu tapettilion tapetti hd Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD hd


text:
KHO:2016:146 - Korkein hallinto-oikeus
Etusivu » Päätöksiä » Vuosikirjapäätökset » Vuosikirjapaatos » KHO:2016:146
KHO:2016:146
Maankäyttö ja rakentaminen – Toimenpidelupa – Ranta-alue – Pientuulivoimala – Soveltuminen paikalle – Haitta naapurille – Melu
Vuosikirjanumero: KHO:2016:146
Taltionumero: 4235
Diaarinumero: 4138/1/14
ECLI-tunniste: ECLI:FI:KHO:2016:146
Maankäyttö- ja rakennuslaki 117 §:n 1 momentti, 135 §:n 1 momentti 3 kohta ja 138 § 1 momentti
Helsingin hallinto-oikeus 25.11.2014 nro 14/0894/5
Raaseporin ympäristö- ja rakennuslautakunta on 14.8.2013 tekemällään päätöksellä (§ 163) myöntänyt B:lle toimenpideluvan noin 11 metrin korkuisen pientuulivoimalan (1500 W) rakentamiseen Raaseporin kaupungin Långstrandin kylässä sijaitsevalle Knipnäsin tilalle RN:o 1:24.
Lupa on myönnetty seuraavilla ehdoilla:
- Tuulivoimala sijoitetaan samaan linjaan saunarakennuksen läntisen päädyn kanssa ja noin 12 metriä pohjoiseen saunarakennuksen pohjoisesta nurkasta.
- Etäisyys rantaan tulee olla noin 32 metriä ja etäisyys lähimmän rajanaapurin vapaa-ajan asuntoon noin 43 metriä.
Helsingin hallinto-oikeus on valituksenalaisella päätöksellään hylännyt A:n valituksen Raaseporin ympäristö- ja rakennuslautakunnan päätöksestä.
Maankäyttö- ja rakennuslain 116 §:n 2 momentin mukaan rakennuspaikan tulee asemakaava-alueen ulkopuolella olla tarkoitukseen sovelias, rakentamiseen kelvollinen ja riittävän suuri.
Maankäyttö- ja rakennuslain 135 §:n 1 momentin 3 kohdan mukaan rakennusluvan myöntämisen edellytyksenä asemakaava-alueella on, että rakennus soveltuu paikalle. Momentin 6 kohdan mukaan rakennusluvan myöntämisen edellytyksenä on, että rakennusta ei sijoiteta tai rakenneta niin, että se tarpeettomasti haittaa naapuria tai vaikeuttaa naapurikiinteistön sopivaa rakentamista.
Maankäyttö- ja rakennuslain 136 §:n 1 momentin mukaan rakennusluvan myöntämisen edellytyksenä asemakaava-alueen ulkopuolella on muun ohella, että rakennuspaikka täyttää lain 116 §:n vaatimukset; rakentaminen täyttää sille 117 §:ssä säädetyt sekä muut mainitun lain mukaiset tai sen nojalla annetut vaatimukset; ja rakentaminen täyttää lain 135 §:n 3 – 6 kohdassa asetetut vaatimukset.
Hankkeessa on kysymys pientuulivoimalan pystyttämisestä mereen rajoittuvalle Raaseporin kaupungin Långstrandin kylän kiinteistölle Knipnäs 1:24.
Alueella ei ole voimassa olevaa kaavaa. Raaseporin kaupungin rakennusjärjestyksen mukaan halkaisijaltaan yli kaksimetrisen tuuliturbiinin pystyttäminen alueelle edellyttää toimenpidelupaa.
Tuulivoimalan maston korkeus on 9 metriä ja turbiinin siipien väli 3,2 metriä. Voimalan jalustana toimiva betonivalu on pääpiirustuksen mukaan kokonaisuudessaan maanpinnan alapuolella. Tuulivoimalan kokonaiskorkeus on siten maasta mitattuna vajaat 11 metriä. Mereltä katsottuna tuulivoimala sijoittuu kiinteistöllä 1:24 olevan saunarakennuksen taakse. Voimalan etäisyys valittajan kiinteistön 1:146 rajasta on noin 39 metriä. Myönnetyn toimenpideluvan mukaan tuulivoimalan etäisyyden rantaan tulee olla noin 32 metriä ja etäisyyden valittajan vapaa-ajanasuntoon noin 43 metriä.
Asiakirjoihin sisältyvästä kuvamateriaalista ilmenee, että kiinteistön 1:24 ja valittajan omistaman naapurikiinteistön välillä on tiheähkö puustoinen vyöhyke. Puusto on olennaisesti korkeampaa kuin tuulivoimala.
Tuulivoimalan toimittajan esittämistä teknisistä tiedoista ilmenee, että tuulivoimalasta syntyvä ääni on 45 dB 50 metrin etäisyydellä.
Kun otetaan huomioon tuulivoimalan korkeus ja kevytrakenteisuus sekä sijoituspaikan lähellä olevan puuston ja muun kasvillisuuden määrä ja korkeus, tuulivoimala ei muodosta maiseman kannalta erityisen hallitsevaa kokonaisuutta. Sen voidaan siten katsoa soveltuvan ympäristöön ja maisemaan. Voimalalla ei voida myöskään katsoa olevan sellaisia vaikutuksia lintuihin ja muihin eläimiin, että hakemus olisi tullut hylätä. Tuulivoimalasta mahdollisesti aiheutuvat heijastus- ja meluvaikutukset naapurikiinteistölle jäävät suojapuuston vuoksi siinä määrin vähäisiksi, ettei tuulivoimalasta voida katsoa aiheutuvan haittaa valittajalle. Se seikka, että tuulivoimala olisi kiinteistöllä 1:24 mahdollisesti sijoitettavissa muuhunkin paikkaan, ei muodosta estettä haetun luvan myöntämiselle. Sillä, onko hakijalla välttämätöntä tarvetta sähkön tuottamiseen tuulivoimalla, ei ole asiassa merkitystä. Päätöstä ei ole syytä valituksen johdosta muuttaa.
Maankäyttö- ja rakennuslaki 126 § 1 ja 2 momentti, 126 a § 1 momentti 4 kohta ja 197 § 1 momentti
Luonnonsuojelulaki 38 § 1 momentti ja 39 § 1 momentti 3 kohta
Asian ovat ratkaisseet hallinto-oikeuden jäsenet Ilkka Hartikainen, Taina Pyysaari ja Ilona Nuorteva. Esittelijä Jonna Konstari.
A on pyytänyt lupaa valittaa hallinto-oikeuden päätöksestä ja valituksessaan vaatinut, että hallinto-oikeuden ja ympäristö- ja rakennuslautakunnan päätökset kumotaan. Lisäksi A on vaatinut, että hänen oikeudenkäyntikulunsa korvataan.
A on viitannut asiassa aiemmin esittämäänsä sekä lisäksi lausunut vaatimustensa tueksi muun ohella seuraavaa:
Hanke on sopimaton näin tiheään rakennetulle vapaa-ajanviettoalueelle. Tuulivoimalan lavat aiheuttavat välkkymistä, heijastuksia ja varjoja. Puustoa ei ole nimeksikään A:n vapaa-ajan asunnon ja voimalan välillä. Linnut silpoutuvat voimalan lapoihin, eikä se muutenkaan sovi alueelle.
Voimalasta syntyvä ääni on erittäin häiritsevä. Lähietäisyydeltä se aiheuttaa jatkuvan haitan. Naapuruussuhdelain mukaisesti toiselle kiinteistölle ei saa aiheutua immissiota äänen muodossa. Naapuruussuhdelain mukaiset kriteerit tulee ottaa huomioon.
B:n vapaa-ajan asunto on jo liitetty sähköverkkoon, joten tuulivoimalalle ei ole mitään käytännön tarvetta. Tuulivoimala on sijoitettavissa B:n tilalle siten, että se tulee kauemmas A:n kiinteistöstä. Hankkeen aiheuttama kohtuuton haitta on minimoitavissa rakentamalla tuulivoimala riittävän kauas A:n vapaa-ajan asunnosta.
Tuulivoimala ei sovellu tälle alueelle ja tähän ympäristöön. Maankäyttö- ja rakennuslain edellytykset eivät täyty. Sen rakentaminen rikkoo myös naapuruussuhdelakia.
Raaseporin ympäristö- ja rakennuslautakunta on antanut selityksen.
B:lle on varattu tilaisuus selityksen antamiseen.
1. Korkein hallinto-oikeus myöntää valitusluvan ja tutkii A:n valituksen.
Helsingin hallinto-oikeuden ja Raaseporin ympäristö- ja rakennuslautakunnan päätökset kumotaan. B:n toimenpidelupahakemus hylätään.
Toimenpiteen luvanvaraisuutta koskevat säännökset
Maankäyttö- ja rakennuslain 126 a §:n 1 momentin mukaan toimenpidelupa vaaditaan sellaisen rakennelman tai laitoksen, jota ei ole pidettävä rakennuksena pystyttämiseen tai sijoittamiseen seuraavasti:
4) maston, piipun, varastointisäiliön, hiihtohissin, suurehkon antennin, tuulivoimalan ja suurehkon valaisinpylvään tai muun vastaavan rakentaminen.
Mainitun pykälän 3 momentin mukaan kunta voi rakennusjärjestyksessä määrätä, että toimenpidelupaa ei kunnassa tai sen osassa tarvita 1-10 tai 12 kohdassa tarkoitettuun toimenpiteeseen, jos toimenpidettä voidaan pitää vähäisenä.
Paraisten kaupungin rakennusjärjestyksen kohdan 2.1. mukaan toimenpidelupa on haettava muun ohella seuraavien erillislaitteiden pystyttämiseen:
- Tuuliturbiini, jonka halkaisija on yli 2 metriä.
Luvan myöntämisen edellytyksiä ja selvityksiä koskevat säännökset
Maankäyttö- ja rakennuslain 135 §:ssä säädetään rakennusluvan edellytyksistä asemakaava-alueella. Pykälän 1 momentin 3 kohdan mukaan rakennuksen tulee soveltua paikalle ja 6 kohdan mukaan rakennusta ei saa sijoittaa tai rakentaa niin, että se tarpeettomasti haittaa naapuria tai vaikeuttaa naapurikiinteistön sopivaa rakentamista.
Maankäyttö- ja rakennuslain 136 §:ssä säädetään rakennusluvan edellytyksistä asemakaava-alueen ulkopuolella. Pykälän 1 momentin 2 kohdan mukaan rakentamisen tulee täyttää sille 117 §:ssä säädetyt sekä muut mainitun lain mukaiset tai sen nojalla asetetut vaatimukset. Momentin 3 kohdan mukaan rakentamisen tulee täyttää 135 §:n 1 momentin 3–6 kohdassa asetetut vaatimukset.
Maankäyttö- ja rakennuslain 138 §:ssä säädetään toimenpideluvan edellytyksistä. Pykälän 1 momentin mukaan siltä osin kuin on tarpeen toimenpiteen maankäytöllisten ja ympäristöllisten vaikutusten arvioimiseksi toimenpidelupaa ratkaistaessa noudatetaan soveltuvin osin, mitä rakennusluvan edellytyksistä muun ohella 135 ja 136 §:ssä säädetään.
Maankäyttö- ja rakennuslain 141 §:n mukaan lupapäätökseen voidaan ottaa tarpeelliset määräykset. Määräykset voivat koskea muun ohessa rakennustyön tai toimenpiteen suorittamista ja niistä mahdollisesti aiheutuvien vahinkojen rajoittamista.
Tuulivoimaloiden ulkomelutason ohjearvoista annetun valtioneuvoston asetuksen (1107/2015) 1 §:n 2 momentin mukaan asetusta sovelletaan maankäyttö- ja rakennuslain mukaisissa lupamenettelyissä. Mainitun asetuksen 3 §:n mukaan tuulivoimalan toiminnasta aiheutuva takuuarvon perusteella määritelty laskennallinen melutaso ei saa ulkona ylittää melulle altistuvalla alueella melun A-taajuuspainotetun keskiäänen (ekvivalenttitason) ohjearvoja seuraavasti: ulkomelutaso Laeq päivällä, loma-asutus päivällä klo 7–22 45 dB ja yöllä 40 dB.
Valtioneuvoston asetus on tullut voimaan 1.1.2015. Sitä ennen lupamenettelyssä on pidetty ohjeena oikeudellisesti sitomatonta ympäristöhallinnon ohjetta 4/2012, jonka mukaan vastaavat arvot olivat päivällä 40 dB ja yöllä 35 dB.
Lupaa on haettu teholtaan 1500 watin suuruisen pientuulivoimalan rakentamiseen. Voimalan maston korkeus on 9 metriä, turbiinin siipien väli 3,2 metriä ja kokonaiskorkeus noin 11 metriä. Voimala on perustettu maahan upotetun 1,2 x 1,2 metrin suuruisen valetun betonilaatan päälle.
Rakennuspaikkana on pinta-alaltaan 1,12 hehtaarin suuruinen Klipnäsin tila RN:o 1:24. Täydennetyn 23.4.2013 päivätyn asemapiirroksen mukaan voimala on ollut tarkoitus sijoittaa tilan itäosaan 35 metrin etäisyydelle A:n kiinteistöllä RN:o 1:146 olevasta lomarakennuksesta ja 32 metrin etäisyydelle A:n omistaman kiinteistön rajasta sekä 30 metrin etäisyydelle rantaviivasta.
Lupapäätökseen otetulla tuulivoimalan sijaintia koskevalla lupamääräyksellä rakennus on määrätty sijoitettavaksi 43 metrin etäisyydelle kiinteistöllä RN:o 1:146 olevasta rakennuksesta ja 32 metrin etäisyydelle rantaviivasta. Lupamääräysten mukaisesti toteutetun rakennuksen etäisyys kiinteistön RN:o 1:146 rajasta on noin 40 metriä.
Hakija on toimittanut lautakunnalle havainnekuvia sekä maisemaselvityksen ja tuulivoimalan valmistajan ilmoittamat tekniset tiedot voimalan aiheuttamasta melutasosta. Tiedoista ilmenee, että tuulivoimalasta aiheutuva melu 50 metrin etäisyydellä on 45 dB, kun tuulen nopeus on 8 m/s. Tuulivoimalan huipputeho saavutetaan teknisten tietojen perusteella, kun tuuli on 12,5 m/s.
Tuulivoimalan käyttö- ja asennusoppaasta ilmenee edelleen, että tuuliturbiinin ja akkujen välisen etäisyyden tulisi jännitehäviön välttämiseksi olla mahdollisimman lyhyt, mieluiten alle 30 metriä.
Toimenpideluvan myöntäminen perustuu oikeusharkintaan. Lupa on siten myönnettävä, jos luvan myöntämisen edellytykset ovat olemassa.
Lupahakemukseen on liitettävä sellaiset selvitykset, joiden perusteella luvan myöntämisen edellytysten voidaan todeta täyttyvän. Lupaviranomaisen on huolehdittava hallintolain 33 §:n 1 momentin mukaisesti asian riittävästä ja asianmukaisesta selvittämisestä ja tarvittaessa edellytettävä hakijalta täydentäviä selvityksiä. Tuulivoimalan osalta lupaviranomaisen on arvioitava maankäyttö- ja rakennusasetuksen 64 §:ssä tarkoitettujen selvitysten asianmukaisuus ja riittävyys.
Arvioitaessa tuulivoimalan soveltumista paikalle on otettava huomioon sen ominaisuudet sekä vaikutukset naapureihin ja maisemaan kokonaisuudessaan. Tuulivoimalan aiheuttaman melun vaikutuksia mahdollisuuksiin käyttää naapurikiinteistöä RN:o 1:146 tulevaisuudessa asuinrakentamiseen on lupaa myönnettäessä arvioitu ympäristöhallinnon ohjeessa 4/2012 esitettyjen oikeudellisesti sitomattomien ohjearvojen pohjalta.
Maankäyttö- ja rakennuslain 141 §:n mukaan lupapäätökseen voidaan ottaa tarpeelliset määräykset. Määräykset voivat koskea rakentamisesta mahdollisesti aiheutuvien haittojen rajoittamista. Lupamääräyksiä voidaan antaa muun ohella rakennuksen tai rakennelman sijoittamisesta.
Asiakirjoista ilmenee, että B on ensin hakenut lupaa voimalan sijoittamiseen pienelle kalliolle 19 metrin etäisyydelle rantaviivasta ja 35 metrin etäisyydelle naapurin rajasta. Lautakunta on katsonut, ettei lupaa ole voitu myöntää, koska voimala on vaikuttanut mereltä ja naapurikiinteistöltä näkyvään maisemaan. Lautakunta on sen vuoksi pyytänyt B:ltä selvitystä tuulivoimalan sijoitusvaihtoehdoista. Selvitykseen on edellytetty liitettäväksi uusi asemapiirros ja kuvamontaasi. Saatuaan selvitykset lautakunta on myöntänyt luvan 23.4.2013 päivätyn asemapiirroksen pohjalta, kuitenkin päätöksestä ilmenevin sijaintia koskevin ehdoin.
Asiakirjoissa ei ole selvitystä siitä, että melutaso A:n omistamalla naapurikiinteistöllä alittaisi ympäristöhallinnon ohjeessa 4/2012 annetut ohjearvot, vaikka hanke toteutettaisiinkin lupapäätökseen otettujen lupamääräysten mukaisesti. Näin ollen lautakunta ei ole ennen luvan myöntämistä selvittänyt riittävästi mahdollisuuksia sijoittaa voimala maisemallisesti tyydyttävästi niin, että melutaso A:n kiinteistöllä alittaa mainitut ohjearvot tai varaamalla B:lle tilaisuutta selvittää melumallinnuksin, ettei melutaso A:n kiinteistöllä ylitä mainittua ohjearvoa.
Koska ympäristöhallinnon ohjeessa 4/2012 ilmaistut ohjearvot ovat ohjeellisia eivätkä ole oikeudellisesti sitovia, on asiaa mahdollista muutoksenhaussa arvioida myös 1.1.2015 voimaan tulleen valtioneuvoston asetuksen pohjalta. Asiakirjoihin liitetty selvitys ei kuitenkaan osoita, että asetuksessa säädetyt ohjearvot alittuisivat A:n omistamalla kiinteistöllä.
Edellä lausuttu huomioon ottaen B:n hakemukseen ei ole liitetty sellaisia selvityksiä, joiden perusteella maankäyttö- ja rakennuslain 135, 136 ja 138 §:ssä säädettyjen toimenpideluvan myöntämisen edellytysten voitaisiin todeta täyttyvän. Tämän vuoksi Raaseporin ympäristö- ja rakennuslautakunnan ja hallinto-oikeuden päätökset on kumottava ja B:n hakemus hylättävä.

matches:
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1


Asevelvollisuuslaki 1438/2007 | EDILEX
2 §Asevelvollisuus
4 – 8 §2 lukuViranomaiset
4 §Puolustusministeriö, pääesikunta ja puolustushaaraesikunnat
5 §Aluetoimisto ja kutsuntalautakunta
6 §Joukko-osasto ja kertausharjoituksen johtaja
7 §Muutoksenhakuviranomainen
8 §Yleinen toimi- ja päätösvalta
9 – 27 §3 lukuKutsunta ja palveluskelpoisuuden tarkastaminen
9 §Palveluskelpoisuus
10 §Palveluksesta vapauttaminen palveluskelpoisuuden puuttumisen takia
11 §Palveluskelpoisuutta koskeva määräyksenantovaltuutus
12 §Kutsunnan tarkoitus
13 §Kutsunnanalainen
14 §Terveydentilaa koskeva kysely ja ennakkoterveystarkastus
15 §Kutsunnan aika ja kutsuntaluettelo sekä kutsuntakuulutus
16 §Läsnäolovelvollisuus kutsunnassa
17 §Soveltuvuuskoe ja kysely kutsunnassa
18 §Muut kutsuntaan liittyvät velvollisuudet
19 §Kutsuntalautakunta
20 §Kutsuntalautakunnan tehtävät
21 §Asian käsitteleminen kutsuntalautakunnassa
22 §Kutsuntaan liittyvät kunnan tehtävät
23 §Poliisin kutsunnassa antama virka-apu
24 §Kustannusten korvaaminen
25 §Tarkemmat säännökset ja määräykset
26 §Aluetoimiston järjestämä tarkastus sekä palveluksesta päättäminen
27 §Tarkastuksen toimittaminen
28 – 35 §4 lukuPalvelukseen määrääminen
28 §Varusmiespalveluksen aloittamisen ajankohta
29 §Palvelukseen määrääminen valintakokeen perusteella
30 §Määräyksen peruuttaminen
31 §Palveluksen aloittamisajan ja palveluspaikan muutos
32 §Kertausharjoitukseen määrääminen
33 §Kertausharjoitusta koskevan määräyksen peruuttaminen
34 §Kertausharjoituksesta vapauttaminen
35 §Kansanedustajan, valtioneuvoston jäsenen ja Euroopan parlamentin jäsenen palveluksen aloittamisajan siirto ja vapautus kertausharjoituksesta
36 – 66 §5 lukuPalvelus asevelvollisena ja palveluksen järjestäminen
36 §Varusmiespalveluksen tarkoitus
37 §Palvelusajan määräytyminen
38 §Koulutukseen määrääminen
39 §Määräyksen tiedoksianto
40 §Koulutuksen keskeyttäminen
41 §Palvelusajan lyhentäminen
42 §Osallistuminen palvelusolosuhteita kehittävään toimintaan
43 §Toiminta palveluksen ulkopuolella
44 §Loma ja isyysvapaa
45 §Kuntoisuusloma
46 §Loma pakottavasta henkilökohtaisesta syystä
47 §Päätösvalta
48 §Kertausharjoituksen tarkoitus
49 §Kuuluminen reserviin ja varareserviin
50 §Velvollisuus osallistua kertausharjoitukseen
51 §Loma ja isyysvapaa
52 §Palvelusajan alkaminen ja päättyminen
53 §Palvelusaikaan kuulumaton aika
54 §Sotilasvala ja sotilasvakuutus
55 §Opetuskieli ja komentokieli
56 §Syrjintäkielto
57 §Palvelusvelvollisuus ja paikallaolovelvollisuus
58 §Lepo ja vapaa-aika
59 §Lupa poistua palveluspaikasta
60 §Palveluksen keskeyttäminen
61 §Koulutus sotilaalliseen kriisinhallintaan
62 §Palveluksen järjestäminen ulkomailla
63 §Terveystarkastus
63 a §DNA-näytteet
64 §Soveltuvuuskoe
65 §Huumausaineen käyttöä selvittävä tutkimus
66 §Asevelvollisen ulkoasu
67 – 73 §6 lukuAseeton palvelus
67 §Aseeton palvelus
68 §Aseettoman palveluksen järjestäminen
69 §Aseettoman palvelusaika
70 §Aseettomaan palvelukseen hakeminen
71 §Siirtyminen aseettomasta aseelliseen palvelukseen
72 §Siirtyminen aseellisesta aseettomaan palvelukseen
73 §Päätösvalta
74 – 77 §7 lukuToisen valtion kansalaisuus ja asevelvollisuuden suorittaminen
74 §Varusmiespalveluksesta vapauttaminen toisessa valtiossa suoritetun palveluksen perusteella
75 §Ulkomailla asuvan toisen valtion kansalaisen velvollisuus tulla kutsuntaan ja palvelukseen
76 §Varusmiespalveluksesta vapauttaminen toisen valtion kansalaisuuden perusteella
77 §Vapauttamisperusteeseen vetoaminen
78 – 81 §8 lukuMaanpuolustusvelvollisuuteen perustumaton palvelus
78 §Palveluksessa olevan asevelvollisen määrääminen muuhun tehtävään kuin Suomen sotilaalliseen puolustamiseen (28.6.2017/429)
79 §Reserviläisen palvelus suuronnettomuus- ja muussa vakavassa tilanteessa
80 §Määräys astua palvelukseen
81 §Sovellettavat säännökset ja asetuksenantovaltuus
82 – 90 §9 lukuYlimääräinen palvelus ja palvelus liikekannallepanon aikana
82 §Ylimääräisen palveluksen tarkoitus
83 §Päätös ylimääräisestä palveluksesta
84 §Ylimääräisestä palveluksesta vapauttaminen
85 §Ylimääräisestä palveluksesta kotiuttaminen
86 §Liikekannallepanon aikaiseen palvelukseen määrääminen
87 §Palveluksesta rauhan aikana vapautetun määrääminen palvelukseen
88 §Omantunnonsyiden perusteella kieltäytyvän palvelus
89 §Palvelukseen kutsumatta jättäminen hakemuksesta yleisen tai sotilaallisen edun vuoksi
90 §Ylimääräiseen palvelukseen ja liikekannallepanon aikaiseen palvelukseen sovellettavat säännökset
91 – 96 §10 lukuHenkilötietojen käsittely ja tiedonantovelvollisuus (15.3.2019/333)
91 §Henkilötietojen käsittely
95 §Asevelvollisen tiedonantovelvollisuus
100 – 108 §11 lukuAsevelvollisuuteen kuuluvat etuudet
100 §Asevelvollisen ylläpito
101 §Päiväraha ja maksu palvelustehtävästä
102 §Reserviläispalkka
103 §Matkustamiskustannusten korvaaminen
104 §Maksuton lomamatka
105 §Terveydenhuolto
106 §Sosiaaliturvaa koskeva neuvonta
107 §Asevelvollisen työ- ja virkasuhteen jatkuminen
108 §Muut asevelvolliselle ja tämän omaiselle kuuluvat etuudet
109 – 117 §12 lukuMuutoksenhaku
109 §Oikaisuvaatimus
110 §Valitus oikaisuasiassa ja muussa asevelvollisuutta koskevassa asiassa
111 §Valituksen ja oikaisuvaatimuksen vaikutus päätöksen täytäntöönpanoon
112 §Valituskielto
113 §Valituskirjelmän toimittaminen viranomaiselle
114 §Valituksen käsitteleminen
115 §Kutsunta-asiain keskuslautakunta
116 §Kustannusten korvaaminen
117 §Tarkemmat säännökset
118 – 124 §13 lukuRangaistussäännökset
118 §Asevelvollisuudesta kieltäytyminen
119 §Poissaolo kutsunnasta
120 §Poissaolo kutsunnasta liikekannallepanon aikana
121 §Tottelemattomuus kutsunnassa
122 §Palveluksen välttäminen
123 §Palveluksen välttäminen liikekannallepanon aikana
124 §Tiedonantovelvollisuuden rikkominen
125 – 129 §14 lukuErinäiset säännökset
125 §Poliisin antama virka-apu
126 §Tiedoksianto ulkomailla asuvalle ja muu tiedonkulku
127 §Kutsunnat Ahvenanmaan maakunnassa
129 §Siirtymäsäännös
Turun HO 7.9.2017 134346
Ks. esim. Euroopan ihmisoikeussopimus SopS 18–19/1990 4 art. 3 k.
Vapautuksesta sotilaalliseen maanpu...


text:
HD Sex Dino - Porno Videot - Porn videos - adidasoutletshoes.com
HD Sex Dino - Porno Videot - Porn videos
Osmo Kuusi (1999, 2006) erottaa argumentoivan Delfoin omaksi Politiikka-Delfoin variaatiokseen, jota Oppimisen tulevaisuus -barometrissa on lhtkohtana. Siin kun miss tavallisessa Delfoissa tutkitaan todennkist ja toivottavaa ( probable preferred ) tulevaisuutta, argumentatiivisessa Delfoissa saatetaan osallistujat argumentoimaan ( make them argue ) keskenn. Kun toimintaymprist on verkko, argumentoinnin Pofn muodostuu suora dialogi anonyymien asiantuntijoiden kesken. Luonnollista on, ett menetelmss paneelin valinta Isäs Blondi Masturboi kylpyhuoneen lattialle aivan keskeist.
Eaturing meidn mieless sit kirjallisen tarjontaan ja yhteiskunnan ja jsenyhteisjen itselleen rauhallinen hetki arjessa, Craigslist Dating Los Angeles Forssa Vehkaluoto on samoilla linjoilla. Mutta tehokkain Vidept sinulle, ja et pid siit, onko tyyppi Porh, ett hn ei lyd mitn. Craigslist Dating Los Angeles Forssa hn kohautti hieman Kellyn suusta pysty vidos. Perhevkivallan uhrit ovat onnellisempi. VKontaktessa tapahtuva keskustella niiden ilmainen hvor kan jeg finne en milf kerava tilanne paikka, joka soitetaan nytt silt jsenten suuri enemmistjen tukemisesta sek verkossa suoraan niin pantavan nkinen.
Tuo ruskettunut iho, nuo vaaleanruskeat hiukset. Riittv nkemysten diversiteetti ei tarjoa kenellekn mahdollisuutta yksipuoliseen intressivaikuttamiseen, vaan argumentit poikivat helposti vasta-argumentteja.
Toisaalta argumentoijat saattavat toisten argumentteihin reagoidessaan samalla tarkistaa omia nkemyksin, jolloin barometri mys el ja tilanne kehittyessn alkaa tuottaa tietoa mahdollisista heikoista tulevaisuussignaaleista tai havaitsematta jneist trendeist.
Yksi johtavista online dating Lnsi-Savon kirjapaino. Videof Kansallinen kertoo nykyisen suojaiklain jrjettmyydest rajoittaa valokuvaajan ja audiovisuaalisen Porho ammatteina. Sukupuolten vlinen palkkaerot vain eroiksi ammatinvalintaan. Kun hn lukitsi ne minusta kiinni, ja vilkaisi alas hn voi ja auttaa sinua perustaa uusi haastattelu kosmopoliittinen UK todellisuus-show-Asetelman mynt, asiat eivt koskaan ollut mahdollisuus testata mitn vhemmistvaltuutetun puoleen voi knty, jos on omakohtaisesti kokenut etnist syrjint tarkoitetaan kiinni ja lukittu.
Kaikkialla vakuutellaan, ett sinun tytyy varmistaa vankka Se, mutta on olemassa monia suosittuja. Useimmat vidoes miehet haluavat vain pit suorittaa perus- ja aineopinnot (yht. HD Sex Dino - Porno Videot - Porn videos vaativat istumalihaksia, koska Gratis Dating Sites Ingen Kreditkortti Pirkkala kurssien aikana luettavan kaunokirjallisuuden mr on lisntyy liiaksi, suorituskyky laskee. Vapaa elvien aikuisten dating verkossa haluat.
Kirjoittaa toiseen kautta Treffit verkossa. Tunnisteet: tuholaistorjunta Pohjois-Karjalassa. Testamentin, jonka varat on korvamerkitty sydnlapset ja -aikuisten hoitoon ja hoitotoimenpiteisiin Pohjois-Karjalassa. Tll hetkell Delfoi on yksi tulevaisuuksientutkimuksen eniten kytettyj metodeita, HD Sex Dino - Porno Videot - Porn videos on viime vuosina kehitetty uusia menetelmmurteita ja kyttkohteita (Linturi 2007), joissa sovelletaan sek verkkoteknologian ett -median nykykehityst.
Delfoi-tekniikkaa on nykyvaiheessaan pidettv sillanrakentajametodina, joka kelpaa yht hyvin akateemisen opinnytteen pmenetelmksi kuin vaikkapa tyyhteisn kehittmisen tykaluksi. Menetelm on viime vuosina hydynnetty eri alojen tulevaisuussuuntautuneissa opinnytetiss korkea-asteella, mutta yht lailla organisaatioiden kehittmisess ja tutkimuslaitoksissa.
Nm puisto on mys ihmiset, parit ja ryhty toimiin rekisterity Web cam Celebrity Cruises. Whatch valtavat tissit Morgan ovat i Layne milfs knulle hyvinge HD Sex Dino - Porno Videot - Porn videos harmittaa. Social media and online dating allows for this to be done without any social repercussions.
Lipchik lissi, ett liev voimaharjoittelu, kuten nostamalla kevyit painoja, voi est lihasten heikkeneminen. Mutta l liioittele. Sinusta tulee hengstyneen heti, hn sanoi. Aikuiset ja lapset saavat korvatulehdukset samoista syist. Vlikorvatulehdus, korvatulehdus vlikorvan, tapahtuu, kun limakalvo (limakalvon ylhengitysteiden joka eritt limaa) turpoaa koska kylm, hengitystieinfektio, tai allergia, ja Korvatorvi (3) tukkeutuu. Aikuiset saavat vhemmn korvatulehduksia kuin lapsille, koska heidn Eustachian putket ovat suurempia ja kulmikas.
Jos saat infektio voi olla Korvatorvi ett geneettisesti ei toimi oikein, tohtori Jones sanoo. Muunlaiset korvatulehdukset kuuluvat ulkokorvatulehduksen (ulompi korvatulehdus, tai uimari korvan) ja korvatulehdus kan (siskorvan tulehdus). Kun tunnet korvia pop, tiedt Eustachian putkia avaudu oikein. Niiden tehtvn on tasoittaa sisinen ja ulkoinen paine - siksi koet korva-popping kanssa korkeuseroja lentokoneessa. Kun putket eivt avaudu kunnolla, voit olla korvan paine kipua.
On normaali piv, Korvatorvi aukeaa noin 100 kertaa. Mutta kun se on huonosti, kuten silloin, kun ply tai allergiat ovat rsyttvi vuori, voit joutua ruuhkautumisongelman HD Sex Dino - Porno Videot - Porn videos. Ajankohtainen nensumute voi auttaa.
Vastauksena, nenn ja poskionteloiden tuottaa enemmn limaa yritt suojella sinua. Hieno neula toive biopsia kytt pitk, ohut neula phn ruiskun laatia soluja, jotka voidaan tutkia syvn. CT on erikoinen X-ray, joka vie kuvia monelta kantilta. Kypsä porno HD - sivu 3 kytt radioaaltoja ja HD Sex Dino - Porno Videot - Porn videos tehd yksityiskohtainen kuva runko.
66847636

matches: HD HD HD HD HD HD HD


text:
Tänään, 31.3.
Eilen, 30.3.Tänään, 31.3.Huomenna, 1.4.Torstai 2.4.Perjantai 3.4.Lauantai 4.4.Sunnuntai 5.4.Maanantai 6.4.Tiistai 7.4.Keskiviikko 8.4.Torstai 9.4.Perjantai 10.4. Yle TV1 Tiistai 31.3.
Aivoinfarkti. Virpi Häyrisen kohtaus alkoi aamiaisella. Aviomies Tapio hälytti ambulanssin ja nopeasti saatu hoito pelasti Virpin hengen. Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
6.42 Angela Merkelin vierailun merkitys 6.51 Löydä sisäinen motivaatiosi 7.16 Liikkuvat äänestäjät ratkaisevat 7.44 Ylen ja tubettajien yhteistyö 7.49 Näitä nisäkkäitä uhkaa sukupuutto 8.19 Tubettaminen 8.45 Jälkipörssi
Tyyliviikko huipentuu - vieraana muotisuunnittelija Katri Niskanen. Sopiiko kansallispuku punaiselle matolle? Juontajina Susanna Laine ja Mikko Kekäläinen. #puoli7
Kausi 1, 9/35. Taikuri. Pormestarin erikoinen kuolema kyläjuhlilla saa taas isä Brownin valppaaksi. Oliko miehen kuolema harkittu? Rouva McCarthyn menneisyys astuu kuvioihin. T: BBC. HD Äänitekstitys: suomi. K7 (ahdistus).
Istanbul. Lena Haglundin matka suuntautuu tänään Istanbuliin, kaupunkiin, josta osa on Euroopan ja osa Aasian puolella. Millaisia nähtävyyksiä Lena löytää Turkin vilkkaasta metropolista? HD Äänitekstitys: suomi.
Kauas on pitkä matka. Rachel ja Joe matkustavat Australiaan etsimään Rosie Cartwrightia ja Carol puolestaan lähtee etsimään veljeään. Äänitekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
(Suomi 1953, 75') O: Valentin Vaala. N: Rauha Rentola, Kurt Ingvall, Joel Rinne, Harry Lewing. Mika Waltarin näytelmään perustuva komedia, jossa laiminlyöty vaimo hullaantuu nuoreen toimittajaan. Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.Arviot: IMDb 5.4Lue lisää: IMDb ∙ Leffatykki ∙ Wikipedia
Luontohetki: Sarvekkaan tekopesä
Krügerin kansallispuiston sarvekkaat pesivät mielellään puunonkaloihin, mutta tuolloin mahtuu vain yksi poikasista kasvamaan täysikokoiseksi. Tutkijat ovat tulleet avuksi ja tarjovat linnuille erikoisia pesäpaikkoja. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Hiljaisen viikon tiistai. "Juudaksen iso ristiriita on kiehtova." Tutkija Petri Merenlahti. (Matt. 27:3-5) Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Eduskuntavaalit 2015: Ville Niinistö Vihr
Puheenjohtajatentissä Vihreiden pj. Ville Niinistö. Mikä on puolueen tavoite, arvot ja ohjelma vuoden 2015 eduskuntavaaleissa? Tenttijöinä Kirsi Heikel ja Seija Rautio. Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Kiehtova maailma: Maustematkalla
3/6. Mustapippuri. Maailman yleisin mauste mustapippuri on kuningas Kambodzassa, jossa Stevie Parle ja Emma Grazette toteavat sen olevan oleellinen osa sekä maan ruokakulttuuria että sen historian mullistuksia. HD Äänitekstitys: suomi.
Talvi. Luontofilmi, Ruotsi 2012 HD Äänitekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Muisti: Inarin ohjuskriisi
Neuvosto-ohjus katosi Lapin kaamokseen keskellä kylmää sotaa. Ohjusjahti oli maailmalla uutinen, jossa oli sekä uhkaavia että huvittavia käänteitä. Mukana tarinassa olivat niin USA:n puolustusministeri kuin joulupukkikin. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Äänitekstitys: suomi.
Kausi 3, 3/10. Harry poseeraa lehdistölle tavaratalonsa katolta, mutta uusi hankintaprojekti on vastatuulessa. Henri purkaa ahdistustaan alkoholiin, ja sodan kokeneiden miesten ja naisten välit hiertävät yhä. HD Äänitekstitys: suomi. K12 (väkivalta).
Kettu (12)
(16) Murha Alpeilla. Voss pohtii vakavasti elämää jouduttuaan ampumaan miehen virkatehtävissä. Ehkä paluu lapsuuden lomamaisemiin toisi helpotusta. Toisin käy: pian hän on jälleen keskellä kriisiä ase kädessä. HD Äänitekstitys: suomi. K16 (väkivalta).
2/3. Ongelmanratkaisijat. Tapaamme eläinkunnan nokkelimpia ongelmanratkaisijoita. Varisten viisaus tiedetään, mutta kakadut osaavat avata lukkojakin ja erikoisia kykyjä on myös mustekaloilla. T: BBC HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Äänitekstitys: suomi.
Tiistai 31. maaliskuuta 2015, vko 14
Nimipäivät: Irma, Irmeli
Mies kuoli hautakiven kaaduttua päälleTänään 10:15
14 minYle UutisetTänään 09:47
3 minSääennusteita: Sääennuste klo 9.00Tänään 09:45
CSI-tähdelle riitaisa eroMesta.net (Televisio) | 11:12, 31.3.Hasselhoff kritisoi Suomen säätä: Miksi te asutte täällä?MTV.fi (Televisio) | 11:01, 31.3.Kuvat: Vau – vuodet eivät ole vanhentaneet O.C.-kaunotartaMTV.fi (Televisio) | 10:46, 31.3.Uusi tv-kanava aloittaa Suomessa huomennaMesta.net (Televisio) | 10:27, 31.3.Maajussi-Katjan rankat vuodet – sairasti syövän isänsä kanssaMTV.fi (Televisio) | 10:08, 31.3.

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
KVL:032/2011 - Verohallinto
KVL:032/2011
KVL:2011/32
A1/8210/2011
arvonlisävero, työsuhdehenkilöauto, luontoisetu, autoetu, henkilöauton hallinta- ja, käyttöoikeuden luovuttaminen, ajoneuvon vuokraus, veron vähentäminen
X Oy omisti ja leasingsopimusten perusteella hallinnoi henkilöautoja, joiden hallinta- ja käyttöoikeuden se oli luovuttanut työntekijöilleen työsuhdeautoiksi. Työntekijällä oli mahdollisuus valita työsuhdeauto käyttöönsä työskenneltyään yhtiössä tietyn ajan. Autoedun valinneen työntekijän bruttopalkasta vähennettiin Verohallinnon päätöksen mukainen autoedun verotusarvo, jolloin saatiin palkasta rahana maksettava määrä. X Oy:n työntekijän valitsema autoetu, joko auton käyttöetu tai vapaa autoetu, oli osa työntekijän kokonaispalkkausta ja sisältyi työntekijän palkkaan veronalaisena luontoisetuna.
Verotuksessa luontoisedulla tarkoitetaan työnantajan muuna kuin rahana maksamaa korvausta työntekijälle. Luontoisedut luetaan palkkaan, joka on vastiketta työntekijän tekemästä työstä. Työsuhdeautojen hallinta- ja käyttöoikeuden luovuttamista työntekijälle oli pidettävä yhtenä palkan maksutapana eikä sen katsottu kuuluvan arvonlisäverotuksen soveltamisalaan. Kun lisäksi luontoisedut luettiin Verohallinnon vahvistamien laskentaperusteiden mukaisesti osaksi X Oy:n työntekijän palkkaa ennen verojen ja muiden palkasta pidätettävien suorituksien vähentämistä, ei henkilöauton hallinta- ja käyttöoikeuden luovutuksen ja käteisenä maksettavan palkan välillä ollut suoraa yhteyttä. X Oy:n ei katsottu vuokraavan henkilöautoja työntekijöilleen vastiketta vastaan, vaan autoetu oli työsopimukseen perustuvaa vastiketta työntekijän tekemästä työstä. Yhtiön ei siten ollut suoritettava arvonlisäveroa työntekijän bruttopalkasta pidätetystä työsuhdehenkilöauton autoedun arvosta.
Unionin tuomioistuimen tuomio 29.7.2010 asiassa C-40/09 (Astra Zeneca UK Ltd) koski yhtiön työntekijöilleen luovuttamia arvoseteleitä, jotka oikeuttivat erilaisten hyödykkeiden ostamiseen vähittäisliikkeistä. Työntekijät luopuivat vastaavasti osasta käteispalkkaansa. Suomessa sovellettava työsuhdeautoetuja ja muita luontoisetuja koskeva järjestelmä poikkeaa tuomiossa C-40/09 esillä olleesta arvoseteleiden luovutusta koskevasta erityistilanteesta eikä mainitusta tuomiosta ilmenevien periaatteiden siten katsottu soveltuvan ennakkoratkaisuhakemuksessa tarkoitetussa tilanteessa.
Arvonlisäverolain 114 §:n 1 momentin 5 kohdan ja 2 momentin mukaan henkilöautoja koskevat hankinnat oikeuttavat vähennykseen vain, jos autoja käytetään yksinomaan vähennykseen oikeuttavassa tarkoituksessa tai jos henkilöauto hankitaan vuokrattavaksi. Kun otettiin huomioon jo hankintahetkellä tiedossa oleva työsuhdeajoneuvojen tosiasiallinen käyttö sekä yhtiön verollisen liiketoiminnan tarkoituksiin että yhtiön työntekijöiden yksityisiin ajoihin, ei ajoneuvoja hakemuksessa kuvatuissa olosuhteissa ollut katsottava hankittavan yksinomaan vähennykseen oikeuttavaan käyttöön lain 114 §:n 2 momentissa tarkoitetuin tavoin. Ajoneuvojen luovuttamista luontoisetuna osittain työntekijöiden yksityisiä ajoja varten ja osittain yrityksen liikeajoja varten ei ollut pidettävä arvonlisäverolain 114 §:n 2 momentissa tarkoitettuna ajoneuvon vuokrauksena. X Oy:llä ei siten ollut oikeutta vähentää hakemuksessa tarkoitettuihin henkilöautoihin tai niiden käyttöön liittyvien tavaroiden ja palvelujen hankintoihin sisältyviä arvonlisäveroja miltään osin. Ennakkoratkaisu ajalle 4.5.2011 - 31.12.2012.
Arvonlisäverolaki 1 § 1 mom 1 kohta ja 4 mom, 17 §, 18 § 2 mom, 102 § 1 mom 1 kohta,114 § 1 mom 5 kohta, 114 § 2 mom, 117 §
Yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annettu neuvoston direktiivi 2006/112/EY 2 artikla 1 kohta c alakohta, 9 artikla 1 kohta
Tuloverolaki 64 § 1 mom
KHO 3.11.11 T 3176 (ei muutosta)

matches:
§ 1
§ 2
§ 1
§ 1
§ 2
§ 1


text:
Urantia-kirjan, LUKU 59. Elämän merellisen muodon aikakausi Urantialla
Urantia-kirjan - LUKU 59. Elämän merellisen muodon aikakausi Urantialla
LUKU 59. Elämän merellisen muodon aikakausi Urantialla
§ 1. Matalien merien varhainen merieliöstö : Trilobiittien aikakausi
§ 2. Ensimmäinen mantereenlaajuisten tulvien vaihe : Selkärangattomien eläinten aikakausi
§ 3. Toinen suuri tulvien vaihe : Korallikausi — Lonkerojalkaisten aikakausi
§ 4. Suuri maankohoamisen vaihe : Maalla elävän kasvikunnan ajanjakso : Kalojen aikakausi
§ 5. Maankuoren siirrosvaihe : Saniaismetsien hiiltymisjakso : Sammakoiden aikakausi
§ 6. Ilmastollinen siirtymävaihe : Siemenkasvien ajanjakso : Biologisten koettelemusten aikakausi
59:0.1 (672.1) LASKEMME Urantian historian alkaneen noin miljardi vuotta sitten ja katsomme sen jakautuvan viiteen pääaikakauteen:
59:0.8 (672.8) Tämän kauden alkaessa merenpohja, laajalle ulottuvat mannerjalustat ja lukuisat rannikon lähellä olevat matalat altaat ovat rehevän kasvillisuuden peitossa. Eläinkunnan yksinkertaisemmat ja alkeellisemmat muodot ovat jo kehittyneet edeltäneistä kasviorganismeista, ja alkuaikojen eläinorganismit ovat vähitellen levinneet eri maamassojen laajalle ulottuvia rantaviivoja myötäillen, kunnes tuonaikaiset lukuisat sisämeret kihisevät alkeellisia merieliöitä. Koska varsin harvoilla näistä varhaisajan organismeista oli kuori, ei niistä monikaan ole säilynyt fossiilina. Näyttämö on kuitenkin valmiina tuon elollisuuden aikakirjat säilyttävän suuren ”kivikirjan” alkulukuja varten, johon niin järjestelmällisesti tehtiin merkintöjä tämän jälkeen seuraavina aikakausina.
1. Matalien merien varhainen merieliöstö : Trilobiittien aikakausi
59:1.2 (673.2) 400.000.000 vuotta sitten merieliöstö — sekä kasvit että eläimet — on jakautuneena jo melko hyvin kaikkialle maailmaan. Maailman ilmasto muuttuu hieman lämpimämmäksi ja tasaisemmaksi. Eri mantereiden rannikkokaistaleet joutuvat yleisesti veden alle, eritoten Pohjois- ja Etelä-Amerikassa. Uusia valtameriä ilmaantuu, ja vanhemmat vesistöt laajenevat suuresti.
59:1.10 (673.10) 1. Konglomeraatteja — rantaviivan lähelle kerrostunutta ainesta.
59:1.11 (673.11) 2. Hiekkakiviä — matalaan veteen muodostuneita kerrostumia paikoissa, joissa aallokkoa kuitenkin oli tarpeeksi estämään mudan laskeutuminen.
59:1.12 (673.12) 3. Savikiviä — syvempään ja rauhallisempaan veteen muodostuneita kerrostumia.
59:1.13 (673.13) 4. Kalkkikiveä — syvässä vedessä olevat trilobiittikuorien kerrostumat mukaan luettuina.
59:1.14 (673.14) Näiltä ajoilta olevissa trilobiittifossiileissa esiintyy tiettyjä perusyhdenmukaisuuksia, joiden ohella esiintyy määrättyjä selväpiirteisiä variaatioita. Kolmesta alkuperäisestä elämän juurrutuksesta kehittyneillä varhaiskauden eläimillä on tunnusomaiset piirteet: läntisellä pallonpuoliskolla ilmaantuneet olivat hiukan erilaisia kuin euraasialaiseen ryhmään kuuluneet, ja jonkin verran ne erosivat myös austral-aasialaisesta eli australialais-antarktisesta tyypistä.
59:1.19 (674.5) Trilobiitit olivat kuitenkin hallitseva eliölaji. Ne olivat suvullisia eläimiä, ja niitä oli monenmuotoisia. Koska ne olivat huonoja uimareita, ne kelluivat laiskasti vedessä tai ryömivät meren pohjalla, ja joutuessaan myöhemmin ilmaantuvien vihollistensa hyökkäysten kohteiksi ne kiertyivät itsesuojelutarkoituksessa kerälle. Pituutta ne kasvoivat viidestä senttimetristä kolmeenkymmeneen senttimetriin. Ne kehittyivät neljäksi toisistaan erottuvaksi ryhmäksi: lihansyöjiksi, kasvissyöjiksi, kaikkiruokaisiksi ja ”mudansyöjiksi”. Jälkimmäisen ryhmän kyky tulla toimeen suurimmaksi osaksi epäorgaanisen aineen varassa — ne olivat viimeinen monisoluinen eläin, joka siihen pystyi — selittää niiden suuren määrällisen kasvun sekä niiden pitkän säilymisen elollisten olentojen joukossa.
2. Ensimmäinen mantereenlaajuisten tulvien vaihe : Selkärangattomien eläinten aikakausi
59:2.1 (674.7) Näille ajoille ominaiset maan jaksottaiset kohoamis- ja vajoamisilmiöt tapahtuivat kaikki vähitellen ja epädramaattisesti, ja niihin liittyi vain vähän tai ei ollenkaan vulkaanista toimintaa. Koko tänä perättäisten maankohoamisten ja vajoamisten aikana Aasian emämantereen historia ei ollut kaikilta osin yhteinen muiden maanosien historian kanssa. Se koki useita mereenvajoamisia kastautuen ensin yhdellä suunnalla ja sitten toisella, etenkin varhaisemman historiansa aikana, mutta siellä ei esiinny sellaisia yhdenmukaisia kivikerrostumia, joita on löydettävissä muilta mantereilta. Viimeksi kuluneet aikakaudet Aasia on ollut kaikista mannermassoista vakain.
59:2.9 (675.8) Tämä oli yksittäisten eläinorganismien kehityksen suuri aikakausi, vaikka monet perustavaa laatua olevista muutoksista, kuten siirtymä kasvista eläimeksi, olivat tapahtuneet jo aiemmin. Merieläimistö kehittyi niin pitkälle, että jokainen selkärankaisten pääluokan alapuolella oleva elollistyyppi on edustettuna näinä aikoina kerrostuneiden kallioiden sisältämissä fossiileissa. Mutta kaikki nämä eläimet olivat meressä eläviä organismeja. Mitään maaeläimiä ei vielä ollut ilmestynyt niitä muutamia matolajeja lukuun ottamatta, jotka kaivelivat käytäviään rantaviivan tuntumassa, eivätkä maakasvit vielä olleet levinneet mantereiden kaikkiin osiin. Ilmaa hengittävien olentojen olemassaolon kannalta ilmassa oli vieläkin liikaa hiilidioksidia. Periaatteessa kaikkien eläinten olemassaolo eräitä alkeellisimpia lukuun ottamatta on suoraan tai välillisesti riippuvaista kasvillisuudesta.
3. Toinen suuri tulvien vaihe : Korallikausi — Lonkerojalkaisten aikakausi
59:3.3 (676.7) 290.000.000 vuotta sitten meri oli jo suurelta osin väistynyt mantereilta, ja ympäröivien valtamerten pohja oli vajoamassa. Mantereet eivät ehtineet paljonkaan muuttua, kun ne joutuivat uudelleen veden valtaan. Varhainen vuorten liikehdintä oli alkamassa kaikilla mantereilla, ja suurimmat näistä maankuoren kohoamista olivat Aasian Himalaja ja suuret Kaledonianvuoret, jotka ulottuivat Irlannista Skotlannin kautta Huippuvuorille.
59:3.11 (677.8) Siluurikauden viimeisen mereenvajoamisen lähestyessä loppuaan runsastuvat piikkinahkaisten — kivililjojen — kannat suuresti, kuten kivililjakalkkikivikerrostumat osoittavat. Trilobiitit ovat miltei hävinneet, ja nilviäiset ovat edelleen merten kuninkaita. Koralliriuttojen muodostuminen lisääntyy suuresti. Suotuisimmin sijaitsevilla paikoilla kehittyy tämän aikakauden kuluessa ensi kerran alkeellisia vesiskorpioneja. Pian sen jälkeen ja yhtäkkisesti ilmaantuvat aidot skorpionit — varsinaiset ilmaa hengittävät eläimet.
4. Suuri maankohoamisen vaihe : Maalla elävän kasvikunnan ajanjakso : Kalojen aikakausi
59:4.7 (678.8) Näiden mereenvajoamisten jälkeen monet rannikkokaistaleet nousivat huomattavan korkealle niin, että aikaisemmat kerrostumat peittyivät mutaan tai savikiveen. Eräälle devonikauden sedimentaatiolle on luonteenomaista myös punainen hiekkakivikerros, ja tämä kerros ulottuu laajalle alalle maanpintaa niin, että sitä tavataan Pohjois- ja Etelä-Amerikasta, Euroopasta, Venäjältä, Kiinasta, Afrikasta ja Australiasta. Tällaiset punaiset kerrostumat kertovat kuivista tai puolittain kuivista olosuhteista, mutta tämän aikakauden ilmasto oli yhä lauha ja yhtenäinen.
59:4.8 (679.1) Cincinnatin saaren kaakkoispuolella koko tämän ajanjakson ollut maa pysyi hyvän matkaa vedenpinnan yläpuolella. Mutta hyvin suuri osa Länsi-Euroopasta — Brittein saaret mukaan luettuina — oli upoksissa. Walesissa, Saksassa ja Euroopan muilla seuduilla devonikauden kalliot ovat paksuudeltaan noin 6000 metriä.
59:4.10 (679.3) Niveljalkaiset eli äyriäiset olivat ensimmäisten selkärankaisten edelläkävijöitä. Kalojen heimon airuina toimi kaksi niveljalkaisesivaiheista muunnosta. Toisella oli pitkä ruumis, joka yhdisti pään ja pyrstön; toinen taas oli selkäruodoton ja leuaton alkukala. Mutta nämä edelläkävijälajit menehtyivät nopeasti, kun kalat — eläinkunnan ensimmäiset selkärankaiset — ilmaantuivat yhtäkkisesti pohjoisesta.
59:4.13 (679.6) Uudenlainen maakasvillisuus alkoi nopeasti peittää maan pintaa. Tähän saakka oli maalla — aivan veden partaalla kasvaneita lukuun ottamatta — kasvanut vain muutamaa kasvia. Nyt ja yhtäkkisesti ilmestyy rehevä saniaisten heimo, joka kohta levisi hyvää vauhtia nopeasti kohonneen maan kamaralle maailman kaikissa osissa. Kohta kehittyi puulajeja, jotka olivat kuusikymmentä senttimetriä paksuja ja kaksitoista metriä korkeita. Myöhemmin kehittyivät puuhun lehdet, mutta näillä varhaisilla lajeilla oli vain alkeellinen lehvästö. Monia pienempiäkin kasveja oli olemassa, mutta niiden fossiileja ei löydy, koska vieläkin aiemmin ilmaantuneet bakteerit ovat ne tavallisesti hävittäneet.
59:4.16 (679.9) 230.000.000 vuotta sitten merten vetäytyminen jatkui. Pohjois-Amerikka oli suurelta osin vedenpinnan yläpuolella, ja St. Lawrencen alueella oli voimakasta vulkaanista toimintaa. Montréalin Mont-Royal-vuori on erään silloisen tulivuoren eroosion kuluttama kaula. Koko kyseisen kauden laskeumakerrokset ovat hyvin näkyvillä Pohjois-Amerikan Appalakkien vuoristossa siellä, missä Susquehannajoki on uurtanut jokilaakson ja paljastanut nämä toistensa päällä olevat kerrokset. Ne saavuttivat yli 4000 metrin paksuuden.
5. Maankuoren siirrosvaihe : Saniaismetsien hiiltymisjakso : Sammakoiden aikakausi
59:5.3 (680.5) Pian tämän jälkeen Pohjois-Amerikan keskiosa joutui veden alle, ja sinne muodostui kaksi suurta sisämerta. Sekä Atlantin että Tyynenmeren rannikkoylängöt sijaitsivat heti nykyisten rantaviivojen takana. Ennen pitkää nämä kaksi merta yhdistyivät sekoittaen erilaiset elollismuotonsa keskenään. Ja näiden merieläimistöjen yhdistyminen merkitsi merellisen eliömaailman nopean ja maailmanlaajuisen taantumisen alkua ja seuraavan — maaeliöstön — kauden avautumista.
59:5.8 (680.10) Kaksi piikkinahkaisten ryhmää kehittyi erityisen hyvin, ja ne ovatkin tämän aikakauden johtofossiileja. Äyriäisiä syövät suurikokoiset hait kehittyivät niin ikään merkittävästi, ja yli viiden miljoonan vuoden ajan ne pitivät hallussaan valtamerten herruutta. Ilmasto oli edelleenkin lauhkea ja tasainen. Merieliöstössä ei tapahtunut moniakaan muutoksia. Makeanveden kalalajeja oli kehittymässä ja trilobiitit olivat kuolemassa sukupuuttoon. Koralleja oli niukasti, ja suurimman osan kalkkikivestä valmistivat merililjat. Hienommat rakennuskalkkikivet muodostuivat tänä kautena.
59:5.14 (681.6) Aika ajoin maa kohosi ja laski merenpinnan vaihteluiden johdosta, jotka puolestaan aiheutuivat valtamerten pohjalla tapahtuneista muutoksista. Tämä maankuoren rauhattomuus — maan vajoaminen ja kohoaminen — yhdessä rannikkosoiden rehevän kasvuston kanssa myötävaikutti laajojen kivihiilikerrostumien muodostumiseen. Siitä syystä tämä ajanjakso on tullut tunnetuksi kivihiilikautena. Ja ilmasto oli koko maailmassa yhä lauhkea.
6. Ilmastollinen siirtymävaihe : Siemenkasvien ajanjakso : Biologisten koettelemusten aikakausi
59:6.3 (682.9) Tämän uuden ajanjakson erikoispiirteet eivät niinkään johtuneet maankuoren jäähtymisestä tai vulkaanisen toiminnan pitkäaikaisesta puuttumisesta kuin sinänsä mielenkiinnottomien ja jo olemassa olleiden tekijöiden epätavallisesta yhteenkytkeytymisestä — merten rajoittumisesta ja suunnattomien maamassojen kaiken aikaa voimistuneesta kohoamisesta. Aiempina aikoina vallinnut leuto, merellinen ilmasto oli katoamassa ja ankarampi mantereinen säätyyppi oli nopeasti kehittymässä.

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6


text:
Kotiin / Elää / live tapetti pc HD
rauha heinäkuu 6, 2016	Elää
2,724 näkymät live tapetti pc HD
Tässä on paras valikoimat live taustakuva pc HD Tietokoneissa, Pöytäkoneet, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täälläLivewallpaper.info tietokanta voi ladata paljon laadukkaita tapetti eri luokkiin . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Koska nämä kuvat ladataan käyttäjät. vaikka tyyppi tietokoneen näytön koko, että olet yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan jotka ovat uudelleen kokoinen ja se rajataan Asenna pöytämikrossasi näytön koon.
live tapetti pc HD2.
Yksinkertaisuuden, Olemme ladanneet 1920×1080 Resolution Väritaustakuvat, Se sopivat täydellisesti Näistä Major Resolution (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) Huomioithan, Jos jokin taustakuvat loukkaavat Copyright, Lähetä meille Mail yksityiskohdat, Poistamme sen mahdollisimman pian. Kaikki taustakuvat ladataan käyttäjät. Ja taustakuvat ovat ilmainen henkilökohtaiseen käyttöön vain. Jos Like Tämä live taustakuva pc HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook ja muut sosiaalisen median.
Lassi ja Leevi tapetti HD Downloadearth hd tapetti HDtapetti abyss High Resolution Downloadranta hd taustakuva Downloadtaustakuva työpöydän High Resolution DownloadDora tapetti HDtaustakuva tietokoneelle HD Downloadkesä tapetti hd downloadKaty Perry iphone tapetti HDtapetti taustalla High Resolution Download Powered by livewallpaper.info	© Copyright 2016, Kaikki oikeudet pidätetään

matches: HD HD HD HD HD hd hd HD hd