text:
Kansainvälinen tuomioistuin | Suomen YK-liitto
Kansainvälisen tuomioistuimen tehtävänä on ratkoa valtioiden välisiä kiistoja. Se on antanut päätöksiä muun muassa panttivankien ottamisesta, diplomaattisuhteista ja turvapaikkaoikeuksista.
Kansainvälinen tuomioistuin on YK:n tärkein oikeudellinen elin. Se ratkoo valtioiden välisiä kiistoja ja antaa neuvoa-antavia lausuntoja. Haagissa Alankomaissa sijaitseva tuomioistuin on ainoa YK:n päätoimielin, joka ei sijaitse New Yorkissa. Tuomioistuin perustettiin vuonna 1946.
Mitä kansainvälinen tuomioistuin tekee?
Kansainvälisen tuomioistuimen tehtävänä on ratkaista valtioiden välisiä kiistoja.
Tuomioistuin ei tutki tapauksia oma-aloitteisesti, vaan se käsittelee kysymyksiä, joita jäsenvaltiot tai YK tuovat sen tutkittaviksi.
Valtiot voivat sopia yhteisesti, että ne tuovat kiistansa tuomioistuimeen. Valtio voi myös viedä toisen valtion toimet tuomioistuimeen, jos kumpikin on esimerkiksi mukana kansainvälisessä sopimuksessa, joka sallii tällaisen ratkaisun. Silloin kummankin valtion on kuitenkin vielä erikseen hyväksyttävä tuomioistuimen toimivalta.
Kansainvälinen tuomioistuin: Lista kaikista tapauksista
Jatkuvuuden takaamiseksi yksi kolmasosa tuomioistuimen tuomareista valitaan kolmen vuoden välein. Tuomarien toimikausi kestää yhdeksän vuotta. Tuomari voidaan valita myös toiselle peräkkäiselle kaudelle.
Tuomareiden valinnassa noudatetaan samaa maantieteellistä tasapainoa kuin turvallisuusneuvostossa. Tuomioistuimen tuomarit ovat kuitenkin itsenäisiä eivätkä edusta työssään minkään valtion hallitusta. Tuomareiden tulee ennen työnsä aloittamista sitoutua toimimaan puolueettomasti.
Kiistojen ratkomisen lisäksi kansainvälinen tuomioistuin voi antaa myös neuvoa-antavia lausuntoja. YK:n yleiskokous ja turvallisuusneuvosto voivat pyytää sen lausuntoa mistä tahansa oikeudellisesta kysymyksestä. Muut päätoimielimet ja YK:n erityisjärjestöt voivat pyytää lausuntoja niiden omaan toimialaan kuuluvista kysymyksistä.
Tuomioistuimen antamat lausunnot eivät ole muodollisesti sitovia, mutta käytännössä sen arvovalta on niin suuri, että sen lausunnoilla on yhtä suuri painoarvo kuin sitovalla päätöksellä.
Ketkä päättävät?
Kansainvälisessä tuomioistuimessa on 15 puolueetonta tuomaria, jotka yleiskokous ja turvallisuusneuvosto valitsevat yhdessä. Yksi heistä toimii puheenjohtajana.
Haagissa sijaitsevan Kansainvälisen tuomioistuimen (ICJ) istuntosali. Kuva: Andrea Brizzi / UN Photo.
Yksittäiset ihmiset, kansat tai kansanryhmät eivät voi tuoda erimielisyyksiään kansainvälisen tuomioistuimen käsiteltäväksi.
Tuomioistuimen päätökset ovat käsitelleet kansainvälisiä erimielisyyksiä, jotka ovat liittyneet esimerkiksi taloudellisiin oikeuksiin, diplomaattisuhteisiin, panttivankien ottamiseen ja turvapaikkaoikeuksiin.
Kansainvälisen tuomioistuimen päätökset ovat sitovia ja lopullisia, eikä niistä voi valittaa. Jos toinen valtio on sitä mieltä, ettei toinen ole noudattanut päätöstä, se voi viedä asian turvallisuusneuvoston käsittelyyn.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiArkkitehtuurianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiVärikäsViileäTietokoneetSöpöKukkaHauskaPelitTytötteLomaHDKuumaElääLogoRakkausElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisää	Kotiin / Värikäs / tapetti sininen HD	tapetti sininen HD
0	tapetti sininen HD
Tässä on joukko taustakuva sininen HD Collection Pöytäkoneet, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä HDwallpaper20.com, on yli sata tuhansia taustakuvia ovat saatavilla ilmaiseksi Lataus. Voit ladata Joka taustakuvat veloituksetta, Koska nämä taustakuvat ovat lataaja käyttäjille.
Jos Like Tämä taustakuva sininen HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja HD Lover Edellinen: sinivihreä tapetti HD
seuraava: tapetti HD 1080p lataa
auton taustakuvat 15 paras kokoelmatminimaalinen taustakuva ilmaiseksi LataaSininen tapetti HD kokoelmatsäröillä näytön taustakuvaDOTA 2 taustakuvat ilmaiseksi Lataakysyy alexandria tapetti HDmotivoiva taustakuvia HDNational Geographic tapetti Paras koskaan ottanuttapetti suora 15 HD kokoelmatgta 5 HD tapetti Suunnitellut HDwallpaper20.com | Powered by zuuur.com	© Copyright 2016, Kaikki oikeudet pidätetään	Siirry alkuun

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Graphics Core Next: Southern Islands -arkkitehtuuri - AMD Radeon HD 7970: matka Tahitiin
Hardware.fi > Artikkelit > AMD Radeon HD 7970: matka Tahitiin > Graphics Core Next: Southern Islands -arkkitehtuuri
Radeon HD 7970 on ensimmäinen AMD:n GCN-arkkitehtuuria hyödyntävä näytönohjain, mutta arkkitehtuuri ei itsessään ole ollut mikään salaisuus. Antaakseen tarpeeksi akaa kehittäjille hyödyntää tulevaa arkkitehtuuria, Graphics Core Next julkistettiin heinäkuussa 2011 Fusion Developer Summit -tapahtumassa. AMD:n CTO Eric Demersin mukaan vanhassa VLIW-arkkitehtuurissa oli vielä lisää grafiikkapotentiaalia, mutta se oli rajoittuneempi yleislaskennassa. Vanhan kierrättämisen sijaan yritys päätti panostaa kokonaan uuteen arkkitehtuuriin.
Laskentatehon kasvattaminen ja GPU:n ohjelmoitavuuden lisääminen ovat hienoja asioita, mutta pelisuorituskyky ja kuvanlaatu ovat edelleen se tärkein seikka näytönohjaimissa. AMD:n haasteena oli siis luoda GPU parantaen kaikkia osa-alueita. Tätä varten yritys heitti hyvästit Very Long Instruction Word -arkkitehtuurille, ja kehitti tilalle Graphics Core Nextin.
Graphics Core Next ja hyötysuhde
AMD:n VLIW-arkkitehtuuri on hyvin tehokas grafiikan laskemisessa. Sen kääntäjä on optimoitu laskemaan 3D-grafiikkaan liittyvää matematiikkaa. Sen heikkous ilmenee kun sen on skeduloitava GPGPU-skalaarikäskyjä. Kääntäjän on tehtävä paljon töitä maksimoidakseen optimoinnin, ja sen on tehtävä jonkin verran arvauksia. Välillä tielle ilmestyy käskysarjoja joita ei voi suorittaa ennen kuin aikaisempi käskysarja on valmis. Toisin sanoen ne ovat riippuvaisia toisistaan (dependency). Kääntäjä ei pysty muuttamaan käskysarjajonoa kun se on jo skeduloitu, eli jos käskyjä joudutaan odottelemaan riippuvaisuuden takia, ALU-suorituskykyä menee paljon hukkaan.
Alla on teoreettinen esimerkki siitä, kuinka Radeon HD 6970:n VLIW4 SIMD-moottori ja sen 16 riviä varjostinyksiköitä (jokaisessa SP:ssä neljä ALUa, eli yhteensä 64 ALU-yksikköä per SIMD-moottori) hoitavat käskysarjajonon, jossa on riippuvaisuussuhteita.
VLIW-arkkitehtuuri ei siis hoida riippuvaisuussuhteita ideaalisesti. Käskysarjat joutuvat odottamaan tarpeettomasti jonossa vapaiden ALU-yksiköiden ollessa tyhjän panttiana. Kuinka siis optimoida tehty skalaarityö per kellosykli? Vastaus on Compute Unit, eli laskentayksikkö. CU:lla on oma vuorotin (scheduler), joka pystyy asettamaan käskysarjoja vapaille vektoriyksiköille rajoitetusti out-of-order -tyyliin välttääkseen turhaa odottelua.
Compute Unit korvaa vanhan SIMD-moottorin, johon olemme jo tottuneet. Jokaisella CU:lla on neljä vektoriyksikköä (VU), joissa on jokaisessa 16 ALUa, eli yhteensä 64 ALUa per CU. Näin ollen ALU-yksiköiden määrä per SIMD/CU pysyy samana. Suurin ero on siinä, että toisin kuin SIMD-moottorin varjostinyksiköt, jokainen vektoriyksikkö voidaan vuorottaa erikseen.
Tämä on avain parempaan GPGPU-laskentaan, sillä se mahdollistaa VU:n tehdä töitä eri käskysarjoilla vaikka niillä olisi rippuvaisuussuhteita jonossa:
Esimerkissämme sama käskysarjajono, joka kesti kuusi kellosykliä VLIW4 SIMD -moottorilla, voidaan ajaa neljässä kellosyklissä GCN:llä. Tämä on perimmäisin syy uuden arkkitehtuurin parempaan hyötysuhteeseen VLIW-arkkitehtuuriin nähden, ja AMD:n omien laskelmien mukaan Radeon HD 7970 tarjoaa jopa 7,5x paremman teoreettisen laskentatehon parannuksen Radeon HD 6970:n verrattuna. Käytännön suorituskykyero riippuu kääntäjän tehokkuudesta, ja joissain laskentatöissä Radeon HD 7970 on vain vain hädin tuskin parempi kuin 6970 per-ALU ja per-kellosykli. Näimme paljon vaihtelua omissa testeissämme, kuten tulet näkemään. Voimme kuitenkin huoletta todeta, että synteettisten testien perusteella Graphics Core Nextin laskentapotentiaali on selvästi parempi kuin VLIW4:n.
Syvemmälle laskentayksikköön
Kuten aiemmin kerroin, CU korvaa SIMD-moottorin, joita olemme nähneet Radeon HD 2000 -sarjasta lähtien. CU koostuu neljästä vektoriyksiköstä, joissa on 16 ALUa sekä rekisteri. Tiedämme myös jo, että vektoriyksiköt voivat toimia toisistaan riippumatta.
Syvenytään hieman vektoriyksiköihin. Toisin kuin yksinkertaistetussa esimerkissämme, jokainen vektoriyksikkö pystyy prosessoimaan neljänneksen yhdestä käskysarjasta per sykli. Neljällä VU:lla varustettuna yksi CU pystyy jatkuvasti prosessoimaan neljää käskysarjaa joka neljäs sykli, eli yksi käskysarja per sykli per CU. Vektoriyksiköt voidaan ohjelmoida skalaarisesti, ja jokainen toimii vektoritilassa.
Emme ole vielä puhuneet CU:n skalaariyksiköstä, joka on vastuussa haarautumisesta ja osoitinaritmetiikasta. Vektoriyksiköt pystyvät hoitamaan myös näitä käskyjä, mutta tämän apuprosessorin tarkoitus on auttaa skalaarilaskennassa antamalla vektoriyksiköiden käyttää aikansa tehokkaammin.
Jokaisella CU:lla on neljä tekstuuriyksikköä 16 KB read/write L1 -välimuistilla, mikä on kaksi kertaa enemmän kuin VLIW4:n read-only -välimuisti. Perinteisesti L1-välimuistia käytettiin vain lukemaan tekstuureja. Nyt välimuistia voidaan edetä molempiin suuntiin.
Edellinen sivuRadeon HD 7970: Aikainen paperijulkaisu
Seuraava sivuKaikki koossa: Tahiti GPU ja Radeon HD 7970

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Microsoft lopettaa Xbox 360:n HD DVD -aseman myymisen - AfterDawn
AfterDawn > Uutiset > Microsoft lopettaa Xbox 360:n HD DVD -aseman myymisen
Microsoft lopettaa Xbox 360:n HD DVD -aseman myymisen
Kirjoittaja Kaarlo Räihä @ 24.2.2008 12:22 Kommentteja (5)
HD DVD -leirin kokeman tappion myötä HD DVD -laitteet ovat katoamassa nopeasti markkinoilta. Katoavien tuotteiden joukkoon joutui eilen myös Microsoftin Xbox 360 -pelikonsolin HD DVD -asema, jonka valmistus on päätetty lopettaa.
Uutinen ei ole suuri yllätys ottaen huomioon jo alkaneet spekulaatiot konsolin mahdollisesta Blu-ray-asemasta ja Microsoftilla ei uskota tämän päätöksen vaikuttavan juuri mitenkään Xbox 360:n suosioon. Erillinen HD DVD -asema ei ole käynyt mitenkään erityisen hyvin kaupaksi, sillä vain noin kolme prosenttia Xbox 360:n omistajista on hankkinut erillisen HD DVD -aseman pelikonsolinsa kaveriksi. Microsoftin John Schappert vihjasi GDC-tapahtumassa, että HD DVD -aseman huonot myyntiluvut saattavat johtaa siihen, ettei Microsoft julkaise lainkaan Blu-ray-asemaa konsolilleen, koska se ei todennäköisesti myisi riittävän hyvin.
Blu-ray-aseman puuttuminen nostaisi täten Sonyn PlayStation 3 -pelikonsolin osakkeita, jonka sisäänrakennettu Blu-ray-soittimen myötä kyseessä olisi ainoa markkinoilla oleva pelikonsoli, joka toistaa Blu-ray-elokuvia.
HD DVD -aseman takuu jatkuu kuitenkin normaalisti ja myös HD DVD -asemaan liittyvät tukikyselyt hoidetaan normaalisti. Jatkossa Microsoft tarjoaa teräväpiirtosisältöä konsolilleen Xbox Live Video Marketplace -palvelun kautta, joka rantautuu myös Eurooppaan toukokuun 11. päivä, jolloin Isossa-Britanniassa, Irlannissa, Ranskassa ja Saksassa asuvat kuluttajat pääsevät lataamaan elokuvia konsolin verkkopalvelun kautta.
<Sony maksoi Warnerille 400 miljoonaa dollaria HD DVD:n hylkäämisestä? >Suomeenkin perustetaan Piraattipuolue
124.2.2008 12:44
Voi kauheaa olen ihan shokissa miten microsoft voi tehdä näin. Ei vaan.... Odotettavissa tämä oli... Ihme etteivät vaan yrittäneet vielä myydä niitä pois todelliseen polkuhintaan. Toisaalta kuka niitä olisi ostanut edes.
224.2.2008 13:51
Totta kai jo valmistetut myydään pois ja todennäköisesti alennuksella. Turha niitä on romukoppaankaan heittää. Aina niitä joku hullu ostaa.
324.2.2008 14:24
Kyllä kannattaisi alkaa valmistaan Blu-ray soittimia x-boxiin, koska itse ainakin olen ollut melko varma Blu-rayn voitosta, enkä siksi ole hommannut HD-DVD soitinta boxiini. Luulen että monet boxin omistajat ovat juuri tämän takia jättäneet soittimen hyllylle (tai ainakin ovat halunneet odottaa sodan päättymistä).
424.2.2008 17:32
Toivotaan parasta että saisivat sopuhintaan blu-ray aseman boxiin kauppoihin lähiaikoina. : )
524.2.2008 19:46
Lainaus, alkuperäisen viestin kirjoitti Faustis:
mielummin ostan pioneerin bluray soittimen kun se ei pidä yhtä kovaa ääntä kuin surina laatikko!

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
aqua sininen tapetti HD
Tässä on aqua sininen taustakuva HD Collection Pöytäkoneet, Kannettavat, ja Tabletit. täälläWallpaper21.com, on yli kymmenen lakhs taustakuvat ovat ladattavissa. Nämä HD-kuvat lataaja käyttäjille. ja kerättiin avoimen lähdekoodin web. Niin Voit vapaasti käyttää näitä taustakuvat.
aqua-blue-tapetti-HD1
Jos Like This merensinisen tapetti HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
← Edellinen Story galaxy iphone 5 HD tapetti
Seuraava tarina → sininen tapetti suunnittelee HD
San Antonio Spurs tapetti HD
kilpa tapetti HD
musta tapetti raja HD

matches: HD HD HD HD HD HD HD


Oikaisuvaatimukset koskien rakennuslupaa 20-0259-R, Hämeenpuisto 33 | Tampere esityslistat ja pöytäkirjat
Oikaisuvaatimukset koskien rakennuslupaa 20-0259-R, Hämeenpuisto 33
TRE:2572/10.03.01/2020
Lakimies Patricia Nikko, puh. 0400 239 710, etunimi.sukunimi@tmpere.fi
Rakennustarkastaja myönsi päätöksellään 31.3.2020 § 244 Asunto Oy Puisto-Häme -nimiselle yhtiölle luvan asuin- ja liikerakennuksen laajentamiseksi tontilla 837-103-29-2 osoitteessa Hämeenpuisto 33. Päätös on annettu julkipanon jälkeen 2.4.2020.
Päätöksestä on jättänyt oikaisuvaatimuksen Pirkanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY-keskus) 16.4.2020 sekä Asunto Oy City-Häme 15.4.2020.
Asian taustaksi todetaan, että Tampereen kaupungin yhdyskuntalautakunta myönsi päätöksellään 25.6.2019 § 195 Asunto Oy Puisto-Hämeelle luvan poiketa asemakaavan määräyksistä kerrosluvun ja rakennusoikeuden osalta asuinkerrostalon korottamiseksi tontilla 837-103-29-2 osoitteessa Hämeenpuisto 33. Yhdyskuntalautakunnan päätöksestä on valitettu Hämeenlinnan hallinto-oikeuteen. Hallinto-oikeuden kirjaamosta saadun tiedon mukaan valituksen ovat jättäneet muun ohella oikaisuvaatimuksen tekijät. Asia on edelleen vireillä hallinto-oikeudessa.
Oikaisuvaatimuksen tekijöiden valitusoikeus
Maankäyttö- ja rakennuslain 192 §:n 1 momentin mukaan valitusoikeus rakennus- ja toimenpidelupapäätöksestä on: 1) viereisen tai vastapäätä olevan alueen omistajalla ja haltijalla; 2) sellaisen kiinteistön omistajalla ja haltijalla, jonka rakentamiseen tai muuhun käyttämiseen päätös voi olennaisesti vaikuttaa; 3) sillä, jonka oikeuteen, velvollisuuteen tai etuun päätös välittömästi vaikuttaa; sekä 4) kunnalla.
Asunto-Oy City-Häme omistaa rakennuspaikan viereisen tontin osoitteessa Hämeenpuisto 31, joten sillä on valitusoikeus MRL 192.1 §:n 1 kohdan perusteella.
ELY-keskuksen mukaan sillä on valitusoikeus asiassa oikeudenkäynnistä hallintoasioissa annetun lain (HOL) 7 §:n 1 momentin nojalla, koska valittaminen on tarpeen ELY-keskuksen valvottavana olevan yleisen edun vuoksi. Oikaisuvaatimuksessa on viitattu maankäyttö- ja rakennuslain 18 §:n 2 momenttiin, jonka mukaan ELY-keskuksen on valvottava, että kaavoituksessa, rakentamisessa ja muussa alueiden käytössä otetaan huomioon vaikutuksiltaan valtakunnalliset ja merkittävät maakunnalliset asiat. Rakennustarkastajan päätöksellä 31.3.2020 on myönnetty hakijalle rakennuslupa asuinkerrostalon lisärakentamiseen Hämeenpuiston valtakunnallisesti merkittävän rakennetun kulttuuriympäristön (RKY) alueella. Lisärakentaminen koskee samaa asuinkerrostaloa, ja kyseessä on sisällöltään lähes sama hanke, kun yhdyskuntalautakunnan 25.6.2019 § 195 myöntämässä poikkeamislupapäätöksessä. ELY-keskus on valittanut valvontatehtävänsä toteuttamiseksi poikkeamislupapäätöksestä Hämeenlinnan hallinto-oikeuteen. Poikkeamislupaa koskeva asia kuuluu ELY-keskuksen mukaan sen yleisen edun valvontatehtävän piiriin, koska lisärakentaminen sijoittuu RKY-alueelle ja sillä on merkittäviä vaikutuksia alueeseen. Rakennuslupapäätöksellä on olennainen merkitys sen valvontatehtävän toteuttamiselle. Mikäli rakennuslupapäätös tulee lainvoimaiseksi, tekee se käytännössä poikkeamislupaa koskevan muutoksenhaun sekä ELY-keskuksen valvontatehtävän toteuttamisen poikkeamislupa-asiassa merkityksettömäksi.
Ottaen huomioon se, mitä asiassa on esitetty ELY-keskuksen valvontatehtävästä, voidaan poikkeamislupaa koskevan asian todeta kuuluvan ELY-keskuksen yleisen edun valvontatehtävän piiriin. Koska rakennusluvassa on poikkeamisten osalta kysymys samasta hankkeesta kuin poikkeamislupa-asiassa, on ELY-keskuksella katsottava olevan valitusoikeus rakennuslupapäätöksestä valvon-taviranomaisen valitusoikeutta koskevan yleissäännöksen nojalla.
Asunto Oy City-Hämeen oikaisuvaatimus
Asunto Oy City-Häme vaatii, että rakennuslupapäätös kumotaan ja asia käsitellään uudelleen. Lisäksi vaaditaan, että rakennusluvan täytäntöönpano keskeytetään siihen asti, kunnes valitusasia on käsitelty ja Asunto Oy City-Hämeelle on annettu perusteltu vastaus sekä muistutukseen että valitukseen. Edelleen vaaditaan katselmuksen järjestämistä kohteessa.
Oikaisuvaatimuksen mukaan asiassa on tapahtunut menettelyvirhe, kun MRL 133 §:n ja 173 §:n mukaisesti naapuria ei ole kuultu tai ainakaan kuulemisen perusteella ei ole annettu vastauksia esiin nostettuihin asioihin. Asiassa ei ole myöskään noudatettu hallintolain 34 §:n mukaista kuulemista eikä tehtyyn muistutukseen tai valitukseen ole annettu hallintolain 7 luvun mukaisesti tehtyä ratkaisua perusteluineen.
ELY-keskuksen oikaisuvaatimus
ELY-keskus on oikaisuvaatimuksessaan vaatinut päätöksen kumoamista ja rakennuslupahakemuksen hylkäämistä seuraavin perustein:
Päätöksentekomenettelyssä tapahtuneet virheet
Rakennustarkastajan päätös on lainvastainen päätöksentekomenettelyssä tapahtuneiden virheiden johdosta. Päätöksenteossa ei ole noudatettu hallintolain vaatimuksia asian riittävästä selvittämisestä (HL 31.1 §) eikä hallintolain ja maankäyttö- ja rakennuslain vaatimuksia asianosaisten kuulemisesta (HL 34.1 §, MRL 133.1 §). Asian vireilletulosta ei ole tiedotettu ELY-keskusta eikä rakennuslupahakemuksesta ole pyydetty ELY-keskuksen lausuntoa. Rakennustarkastaja on päätöstä tehdessään ollut tietoinen vireillä olevasta samaa hanketta koskevasta poikkeamislupapäätöstä koskevasta valituksesta. Asiassa on tapahtunut menettelyvirhe myös sillä perusteella, että naapureita ei ole kuultu vireillä olevasta rakennuslupahakemuksesta MRL 133 §:n edellyttämin tavoin. Naapureiden kuulemista toisen lupahakemuksen käsittelyn yhteydessä ei voida pitää riittävänä. Rakennuslupahakemuksesta ei myöskään ole pyydetty Pirkanmaan maakuntamuseon lausuntoa.
Rakennuslupapäätös on kumottava lainvastaisena, koska rakennushanke, joka rakennusluvalla on hyväksytty, on vastoin voimassa olevaa asemakaavaa. Sisällöltään sama hanke on ratkaistu jo yhdyskuntalautakunnan antamalla päätöksellä poikkeamislupana asemakaavan määräyksistä. Ei ole mahdollista, että poikkeamislupana ratkaistun hankkeen, jota koskeva muutoksenhaku on kesken, voitaisiin nyt katsoa merkitsevän vain vähäistä poikkeamaa asemakaavan määräyksistä siten, että lisärakentamiselle olisi mahdollista myöntää suoraan rakennuslupa. Päätöksen perusteluissa ei ole otettu millään tavalla kantaa tähän asiaan. Päätös ei täytä rakennusluvan edellytyksiä (MRL 135 §:n 1 mom. 1 kohta), eikä päätöstä myöskään ole perusteltu asianmukaisesti (HL 45.1 §).
Päätös tulee kumota ja lupahakemus hylätä maanomistajien tasapuolisen ja yhdenvertaisen kohtelun vaatimuksen vastaisena. Vastaava hanke muissa saman alueen taloyhtiöissä edellyttää jatkossakin vähintään poikkeamislupaa.
Vastine oikaisuvaatimuksen johdosta
Asunto Oy Puisto-Häme on 6.5.2020 antanut vastineen oikaisuvaatimusten johdosta. Vastineen mukaan rakennuslupa-asiaa on valmisteltu kaupungin rakennusvalvonnan ja kaupunkikuvatoimikunnan ohjeistuksen mukaisesti vuodesta 2018 lähtien, ja että hakemukseen liittyvät piirustukset on tehty rakennusvalvonnan kanssa 23.1.2020 pidetyssä palaverissa sovitulla tavalla. Tällöin sovittiin suunnitelmien muuttamisesta siten, että kattoterassi jätetään pois. Näin suunniteltu muutos tehtäisiin mahdollisimman matalana, jolloin sen vaikutus kaupunkikuvaan on vähäinen. Muutetuissa suunnitelmissa harjakorkeus aleni 1,38 m, joka on hyvin lähellä nykyistä harjakorkeutta. Katon liittymäkorkeus naapuriin pysyy nykyistä vastaavana. Lausunnon mukaan lupapiirustuksissa ja rakennusluvassa on huomioitu naapureiden kuulemisessa esiin tulleet asiat, joten asiassa ei ole tapahtunut menettelyvirhettä. Rakennustarkastajan päätös on lainmukainen ja hyvin perusteltu, joten sitä ei ole syytä muuttaa.
Maankäyttö- ja rakennuslain 171 §:n 1 momentin mukaan kunta voi erityisestä syystä myöntää poikkeamisen tässä laissa säädetystä tai sen nojalla annetusta rakentamista tai muuta toimenpidettä koskevasta säännöksestä, määräyksestä, kiellosta tai muusta rajoituksesta.
Maankäyttö- ja rakennuslain 175 §:n mukaan kunnan rakennusvalvontaviranomainen voi 171 §:ssä säädetyin edellytyksin ja rajoituksin myöntää rakennusluvan, kun kysymys on vähäisestä poikkea-misesta rakentamista koskevasta säännöksestä, määräyksestä, kiellosta tai muusta rajoituksesta. Rakennuksen teknisiä ja näitä vastaavia ominaisuuksia koskevan vähäisen poikkeuksen edellytyksenä on lisäksi, ettei poikkeaminen merkitse rakentamiselle asetettujen keskeisten vaatimusten syrjäytymistä.
Maankäyttö- ja rakennusasetuksen (MRA) 89 §:n mukaan rakennuslupa voidaan myöntää lainvoimaa vailla olevan poikkeamispäätöksen perusteella. Rakennusluvassa on tällöin määrättävä, ettei rakentamista saada aloittaa ennen kuin poikkeamispäätös on tullut lainvoimaiseksi.
Hankkeen sisältämien toimenpiteiden koskien kerrosluvun ja rakennusoikeuden ylittämistä ei ole katsottu olevan MRL 175 §:n tarkoittamia vähäisiä poikkeamia asemakaavasta. Tämän johdosta hakija on ohjattu hakemaan poikkeamislupaa hankkeelle.
Rakennustarkastajan rakennuslupapäätöksen 31.3.2020 § 244 ja yhdyskuntalautakunnan myöntämän poikkeamisluvan 25.6.2019 § 195 liitteenä olevat pääpiirustukset eroavat toisistaan kaupunkikuvallisesti ja laajennuksen sisätilajaon osalta vähäisesti, mutta ovat asemakaavapoikkeamisten osalta identtiset. Molemmat laajennussuunnitelmat poikkeavat samalla tavalla asemakaavan sallimasta rakennusoikeudesta ja sen määrittämästä kerrosluvusta. Rakennuslupapäätöksellä on näin ollen ratkaistu hallinto-oikeudessa muutoksenhaussa olevan poikkeamisluvan vielä avoinna ja vailla lainvoimaa olevat poikkeamiset.
Myönnetty rakennuslupa ei täytä luvan myöntämiselle MRL 135 §:n 1 momentin 1 kohdassa säädettyä edellytystä. Yhdyskuntalautakunta on myöntänyt 25.6.2019 § 195 Asunto Oy Puisto-Hämeelle luvan poiketa asemakaavan määräyksistä kerrosluvun ja rakennusoikeuden osalta asuinkerrostalon korottamiseksi, mutta poikkeamislupapäätös ei ole lainvoimainen. Myönnettyä lainvoimaa vailla olevaa poikkeamispäätöstä ei ole huomioitu rakennusluvassa MRA 89 §:n edellyttämällä tavalla.
Maankäyttö- ja rakennuslain 133 §:n 1 momentin mukaan rakennuslupahakemuksen vireilletulosta on ilmoitettava naapurille, jollei ilmoittaminen hankkeen vähäisyys tai sijainti taikka kaavan sisältö huomioon ottaen ole naapurin edun kannalta ilmeisen tarpeetonta. Samanaikaisesti on asian vireilläolosta sopivalla tavalla tiedotettava myös rakennuspaikalla.
Maankäyttö- ja rakennuslain 133 §:n 5 momentin mukaan tarkemmat säännökset lupahakemuksesta ilmoittamisesta, tiedottamisesta ja huomautuksen tekemisestä annetaan valtioneuvoston asetuksella.
Maankäyttö- ja rakennusasetuksen 65 §:n 1 momentin mukaan kunnan rakennusvalvontaviranomaisen on antaessaan rakennuslupahakemuksesta maankäyttö- ja rakennuslain 133 §:n 1 momentissa tarkoitetun tiedon naapureille varattava heille vähintään 7 päivää huomautuksen tekemi-seen.
Maankäyttö- ja rakennusasetuksen 65 §:n 3 momentin mukaan hakija voi liittää hakemukseensa selvityksen siitä, että naapurit tai osa naapureista ovat tietoisia hankkeesta, ja selvityksen heidän mahdollisesta kannastaan rakentamiseen. Siltä osin kuin hakija on esittänyt selvityksen naapurien kuulemisesta, ei 1 momentissa säädetty kuuleminen ole tarpeen.
Rakennusvalvontaviranomaisen toimesta lupahakemuksen vireilletulosta ei ole ilmoitettu naapureille eikä heille ole varattu tilaisuutta huomautuksen tekemiseen lainsäädännön edellyttämällä tavalla. Poikkeamislupapäätöksen yhteydessä asemakaavoitus on tiedottanut naapureita myös rakennusluvan osalta poikkeamislupapäätöksen aikaisesta suunnittelutilanteesta. Asunto Oy City-Häme on jo tuolloin huomauttanut rakennushankkeesta, ja jo siitä syystä se olisi pitänyt kuulla nyt uudestaan. Rakennuslupahakemuksen liitteeksi toimitettujen, mm. vesikaton korkeuden osalta muuttuneiden suunnitelmien osalta tiedotusta ei ole tehty. Tiedotusta ei ole myöskään tehty siitä, että myönnettyä lainvoimaa vailla olevaa poikkeamispäätöstä ei tulla huomioimaan rakennusluvassa MRA 89 §:n edellyttämällä tavalla.
Rakennuslupahakemuksen liitteeksi ei ole myöskään toimitettu selvitystä siitä, että naapurit olisivat tietoisia suunnitelmamuutoksista tai asemakaavapoikkeusten ratkaisemisesta rakennuslupa-asiana muutoksenhaussa olevan poikkeamislupapäätöksen sijaan. Rakennuslupahakemuksen liitteenä olevat naapurin kuulemisasiakirjat ovat asiakirjojen päivämäärätietojen perusteella poikkeamislu-pamenettelyn ajalta ja pääosin samat kuin poikkeamislupahakemuksen vastaavat asiakirjat.
Rakennuslupahakemuksen liitteeksi ei ole toimitettu myöskään selvitystä siitä, että asian ratkaisemisesta rakennusluvalla olisi tiedotettu Pirkanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskusta. Rakennuslupahakemuksesta ei tiedoteta ELY-keskusta, mikäli rakennuslupa ratkaistaan ehdollisena lainvoimaa vailla olevan poikkeamislupapäätöksen perusteella. Tässä tapauksessa rakennuslupa on ratkaistu ilman ehtoja tai mainintaa muutoksenhaussa olevasta saman asian poikkeamislupapäätöksestä, jonka valvova viranomainen ja poikkeamislupamenettelyssä valitusoikeudellinen taho ELY-keskus on.
Rakennuslupaa myönnettäessä on tapahtunut menettelyvirhe, kun naapureita eikä ELY-keskusta ole kuultu lainsäädännön edellyttämällä tavalla.
Koska lupaa valmisteltaessa on tapahtunut menettelyvirhe kuulemisen osalta, eikä rakennusluvassa ole huomioitu lainvoimaa vailla olevaa poikkeamispäätöstä, on rakennustarkastajan päätös 31.3.2020 § 244 kumottava, ja asia palautettava uudelleen käsiteltäväksi.
Päätöksen tultua kumotuksi ja asia palautetuksi uudelleen käsiteltäväksi ei katselmuksen toimittaminen eikä päätöksen täytäntöönpanon kieltäminen ole tarpeen.
Rakennustarkastajan päätöksestä 31.3.2020 § 244 tehdyt oikaisuvaatimukset hyväksytään siten, että rakennustarkastajan päätös kumotaan ja asia palautetaan uudelleen käsiteltäväksi.
Matti Höyssä ilmoitti olevansa esteellinen. Esteellisyys todettiin hallintolain 28 §:n 1 momentin 7) kohdan perusteella. Höyssä poistui kokouksesta asian käsittelyn ja päätöksenteon ajaksi.
Asian esittelijä Annika Alppi lisäsi liitteen: Asunto Oy Puisto-Häme - sähköposti 19.5.2020. Puheenjohtaja totesi näin liitteen olevan asian käsittelyn pohjana.
Patricia Nikko saapui kokoukseen asian käsittelyn aikana ja poistui päätöksenteon jälkeen.
Pirkanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus, Asunto Oy City-Häme, Asunto Oy Puisto-Häme
Oikaisuvaatimus - Asunto Oy City-Häme.pdf (pdf, 1155 kt)
Oikaisuvaatimus - Pirkanmaan ELY-keskus.pdf (pdf, 92 kt)
Liite 1 rakennustarkastajan päätös 31.3.2020 § 244.pdf (pdf, 55 kt)
Yhdyskuntalautakunta 25.6.2019 § 195 pöytäkirjan ote.pdf (pdf, 421 kt)
Liite 3, PIRELYn valitus 26.7.2019 poikkeamisluvasta.pdf (pdf, 88 kt)
Vastine - Asunto Oy Puisto-Häme. henkilötiedot poistettu.pdf (pdf, 1095 kt)
Kuuntele Oikaisuvaatimus - Asunto Oy City-Häme.pdf
Kuuntele Oikaisuvaatimus - Pirkanmaan ELY-keskus.pdf
Kuuntele Liite 1 rakennustarkastajan päätös 31.3.2020 § 244.pdf
Kuuntele Yhdyskuntalautakunta 25.6.2019 § 195 pöytäkirjan ote.pdf
Kuuntele Liite 3, PIRELYn valitus 26.7.2019 poikkeamisluvasta.pdf
Kuuntele Vastine - Asunto Oy Puisto-Häme. henkilötiedot poistettu.pdf


Kokousasiat - Kaupunginvaltuusto 2/2019 (25.3.2019)
Kokousasia Liitteet
§13 Kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus Liite 1: Läsnäololista kv 25.3.2019
§14 Pöytäkirjan tarkastus
§15 Joukkoliikennepoliittinen ohjelma 2018 - 2030 Joukkoliikennepoliittinen ohjelma 2018_2030
Asukas- ja alueneuvoston lausunto joukkoliikennepoliittisesta ohjelmasta 2018-2030
Vammaisneuvoston lausunto joukkoliikennepoliittisesta ohjelmasta 2018-2030
Vanhusneuvoston lausunto joukkoliikennepoliittisesta ohjelmasta 2018-2030
Liite 2: Äänestyslista kv 25.3.2019
§16 Asemakaava 553 Nyrkkölän kylän osalle tiloja 1:12 ja 1:21. Asemakaavan muutos ja tonttijako 203 Lampikangas, osa korttelista 1008, kortteli 1010, suojaviher- ja katualuetta (Joutsenonkankaan Voimakaari) Asemakaavanselostus ja liitteet 1-8/K2697/Joutsenonkangas Voimakaari
Asemakaavakartta/K2697/Joutsenonkangas Voimakaari
§17 Ranta-asemakaavan muutos Tuosan saaren länsirannan ranta-asemakaava korttelit 2 – 4, sekä niihin liittyvillä lähivirkistys-, katu- ja autopaikkojen korttelialueella (Tuosan ranta-asemakaavan muutos) Selostus/K2608/Tuosan ranta ak muutos
Selostuksen liitteet 1-5,8(K2608/Tuosan ranta ak muutos
Kaavakartta/K2608/Tuosan ranta ak muutos
§18 Marja-Leena Leppäsen eroanomus kulttuuri- ja liikuntalautakunnan varajäsenen tehtävästä
§19 Sosialidemokraattisen valtuustoryhmän valtuustoaloite koulujen ja päiväkotien rakentamisen aikaisen rakennusvalvonnan tehostamisesta
§20 Vastaus Vihreiden valtuustoryhmän aloitteeseen joukkoliikenteen rahoituksen lisäämiseksi Valtuustoaloite Lappeenrannan joukkoliikenteen rahoituksen lisäämisestä
Liite 3: Äänestyslista kv 25.3.2019
§21 Johanna Thomander- Tiaisen ym. valtuustoaloite hoivapalvelujen kiinteistöjen myynnistä aiheutuvien riskien selvittämiseksi Eksote_lisäselvitys
Tarkastuskertomus hoiva- ja palveluasuminen 2016
Sosiaalipalvelujen_omavalvontasuunnitelma
Valtuustoaloite hoivapalvelujen kiinteistöjen myynnistä aiheutuvien riskien selvittämiseksi
§22 Valtuustoaloite sähköisen ilmailun kehittämisen edistämisestä Lappeenrannan lentokentällä
§23 Valtuustoaloite kaupungin tarjoaman ruoan ilmastovaikutusten minimoimisesta
§24 Keskustan valtuustoryhmän aloite ilmaston muutokseen ja Greenrealityyn liittyvästä puuntaimien istuttamisesta
§25 Keskeneräiset v. 2018 jätetyt valtuustoaloitteet
§26 Sosialidemokraattisen valtuustoryhmän valtuustoaloite Kartanonpellon kaupunginosan paikallisliikenteen parantamisesta ja Hovinpellon paikallisliikenteen turvallisuuden parantamisesta Valtuustoaloite Kartanonpellon kaupunginosan paikallisliikenteen parantamisesta ja Hovinpellon paika
§27 Heikki Järvenpään ym. valtuustoaloite ison tekojään kattamisesta
§28 Valitusosoitus
Lataa koko asiakirja PDF-muodossa


text:
Voiko kansalainen luottaa siihen, että tuomioistuin noudattaa lakia? (1/1) - BMW-kerho ry -keskustelufoorumi - BMW Club Finnland
Voiko kansalainen luottaa siihen, että tuomioistuin noudattaa lakia?
AIHE: Voiko kansalainen luottaa siihen, että tuomioistuin noudattaa lakia?
Voiko kansalainen luottaa siihen, että tuomioistuin noudattaa lakia?	03.05.2016 14:08	#3233
Mielenkiintoinen perustelu tässä elv-päätöksessä:
"Korkein oikeus katsoo, että valtion ja yksityishenkilön välisessä suhteessa yksityishenkilön on lähtökohtaisesti voitava luottaa siihen, että ylimmän tuomioistuimen oikeuskäytäntö on voimassa olevan oikeuden mukaista."
Ja se tapaus: www.finlex.fi/fi/oikeus/kko/kko/2016/20160028
Voiko kansalainen luottaa siihen, että tuomioistuin noudattaa lakia?	06.05.2016 14:20	#3240
Suomen valtio on käynyt autoverotuksen puolella viivytystaistelua, joka pitkään ruumiillistui jo eläkkeelle jääneeseen virkamieheen ja jossa se on saanut lättyyn kerta toisensa jälkeen vuosien varrella. Minun nähdäkseni valtio on käynyt viivytystaistelua sen vuoksi, että jos autoverotulot (ja käyttömaksutulot) putoavat nykyisestä yhteensä n. 2 mrd eurosta, valton budjetin tukkeeksi pitäisi keksiä taas jotain muita tulonlähteitä, ja verojakaan ei voi enää korottaa, koska ne ovat jo tapissa.
Minusta autoverotuksen viivytystaistelu muistuttaa alkoholimonopolista Suomessa käytävää taistelua. Viranomaiset perustelevat sitä EU:lle terveyshaittojen torjumisella ja sen vuoksi sallitulla poikkeuksella EU:n sisämarkkinoiden tavaroiden ja palvelujen vapaan liikkumisen periaatteesta. Ikään kuin valtion myymä ja sikahintainen alkoholi ei aiheuttaisi terveyshaittoja, mutta elintarvikekaupoissa myytävä alkoholi aiheuttaisi. Aina määrävälein tv:hen rahdataan THL:n tutkija Esa Österberg selittämään, että kun ihmisille ei myydä alkoholia muualta kuin Alkosta, terveyshaitat ja alkoholinkulutus romahtavat. Minusta tuollainen on älyllistä epärehellisyyttä.
Kysymys on tässäkin mielestäni loppupeleissä Suomen valtion fiskaalisista intresseistä. Jos alkoholista saatavat verotulot romahtavat - Veronmaksajien keskusliiton mukaan alkoholin verotulot olivat v. 2014 yhteensä 1,4 mrd euroa - silloin pitäisi taas keksiä, mistä haalitaan budjetin tilkkeeksi vastaava summa, kun välittömiä veroja ei voida enää korottaa. Tässä Veronmaksajien tiedot alkoholiverotuksesta eri maissa: www.veronmaksajat.fi/luvut/tilastot/kulu...t/alkoholijuomavero/
Jokainen joka on käynyt Saksassa muuten vain tai uittamassa käytetyn Bemarin Suomeen on havainnut, että siellä alkoholia myydään ruokakaupoissa, eikä humalaisia ole yhtään enempää kuin Suomessa, pikemminkin päinvastoin.
Että sellaisia kvasiperusteluja Suomen valtio harrastaa niin auto- kuin alkoholiverotuksellakin, vaikka perimmäinen tarkoitus on saada vain fyrkkaa budjetin tukkeeksi.
Voiko kansalainen luottaa siihen, että tuomioistuin noudattaa lakia?	07.05.2016 08:26	#3248
Suomi on aika lirissä tätä nykyä - monet mittarit aivan Euroopan pohjasakkaa. Vienti ei vedä, teolliset investoinnit laskee koko ajan, lisää velkaa joudutaan ottamaan vuosi toisensa jälkeen, veronmaksajan verotus on korkeimpia maailmassa, ALV ja muut verot siihen päälle.
Autot on pääosin tuontitavaraa: raha lähtee Suomesta ulos. Ja mitä kalliimpia ja mitä enemmän autoja ostamme, sitä enemmän rahaa lähtee Suomesta.
Nyt valtio elikkä valitsemamme edustajat ovat pitäneet parhaana pitää veromasiina käynnissä verottamalla "ylellisyyshyödykkeitä". Suomessa nimittäin kohtelultaan auto on ylellisyyshyödyke. Ja niin se on suurelle osalle maailman ihmisistä. Meille tämä toki on outoa, kun meidän pitäisi vertautua Länsi-Eurooppaan ja sen elintasoon ja ostovoimaan.
Mutta onko Suomi nykyisillä talousluvuilla enää oikeastaan osa vaurasta Länsi-Eurooppaa? Tai edes osta hyvinvointipohjolaa? Eipä juuri, pikemmin rinnastumme Euroopan ongelmamaihin reuna-alueilla. Vaikka muillakaan pohjoismailla ei mene erityisen hyvin, Suomi on jäämässä myös niiden kelkasta.
Nämä ongelmat on aika syvällä. Jos Suomen talous rullaisi ylijäämää tuottaen kuten vielä muutama vuosi sitten kun Nokia oli huipulla, olisi mahdollisuus autoveron muokkaamiseen toisenlaiset. Tietysti kyse on aina prioriteeteista - voidaan poistaa autovero, ja otetaan sitten jotain muualta.
Mutta toistaiseksi viisaat kansanedustajamme eivät ole keksineet parempaakaan verotuskohdetta.
Itse olisin paljon enemmän huolissani Suomen yleisestä tilanteesta: tolkuton verotus, joka ei erityisemmin kannusta työntekoon (teen kyllä välillä todella pitkiä työviikkoja, ja vuosityöaika on hieman jotain muuta kuin keskiverrolla työssäkäyvällä, mutta ilman ylityökorvauksia), investointien vähyys, aivovuoto, maailmankansalaiset. Olen nähnyt monen työkaverin lähtevän maasta ja pärjäävän muualla paremmin - rahallisesti ainakin. Jos kehityskulku ei käänny, en uskalla odottaa kovin kaksista eläkettä aikanaan. Ja jo säästänkin sivuun, että työttömyyden iskiessä ja viimeistään eläkkeelle siirryttäessä jotenkin pärjäisi.
Näissä isommissa kuvioissa autovero ja alkoholiasiat ovat aika kohtuullisia ongelmia. Maksamme hieman enemmän tavallisesta perheautosta kuin moni muu Euroopan kansalainen, mutta toisaalta meillä ei ole tietulleja, ja vuotuiset rullaavat maksut auton ylläpidon osalta ovat vielä kohtuullisen pienet. Vero otetaan nyt ostaessa - jonka järkevyydestä voi toki olla montaa mieltä - pitäisikö poistaa autovero ja nostaa käyttömaksuja?
Suomalaiset muutenkin muuttavat kulutuskäyttäytymistään Suomen taloutta heikentävään suuntaan: nettikauppa lisääntyy kohisten, tavaroita tilataan maan rajojen ulkopuolelta, Lidlissä käydään ahkerasti. Siis lisää rahaa maasta ulos, ja vähemmän työpaikkoja Suomeen. Yksilön kannalta tämä käyttäytyminen voi toki olla hyvin järkevää, mutta ei se ainakaan autoveron poistumista edistä, kun raha virtaa yhä enemmän maasta ulos. Kannattaa myös huomata, että Lidl ei ole mikään pikkukivakauppa, vaan 15 kertaa suurempi kuin esim. Ruokakesko. Lidl on jätti, joka pärjää valtavilla volyymeillaan jo lähtökohtaisesti paremmin kuin nämä Suomen liian suuriksi haukutut."jätit". Että tilataan vaan varaosat ulkomailta, haetaan viinat Tallinnasta, käydään lomalla monta kertaa vuodessa etelän auringossa, ja kirotaan kun ei ole edes varaa autoveron poistamiseen. Samaan aikaan talouden alavireisyyden kanssa tapahtuva syvä rakennemuutos muokkaa Suomea vielä vuosikaudet. Tästä seuraa paljon hyvää, mutta kehitys kääntyy hitaasti.
Lopulta voi kysyä, mihin näitä kansallisvaltioita oikein tarvitaan? Suomi ei ole pystynyt hoitamaan kansalaistensa asioita viime vuosina kovin mallikkaasti. Monta vuosikymmentä oli uskomatonta nousua köyhästä perähikiästä yhdeksi maailman rikkaimmista valtioista. Nyt tämä voittoputki näyttää katkenneen, ja ainakaan lisää sulkeutumalla emme saa hommaa toimimaan. Mikä siis tämän Suomen tarkoitus tässä oikeastaan oli? Jos pian rahat ei riitä lakisääteisten velvotteiden hoitamiseen, ja kansalaisilta kupataan viimeisetkin verotettavat eurot, ja kaikki jaetaan tasan, jolloin kenelläkään ei jää oikein mitään - onko kohtalomme olla pohjolan Bulgaria? Siellä ei varmaan tarvita autoveroa, mutta ei ole varaa maksaa eläkkeitäkään eikä tekoniveliä vanhuksille, jotta heidän viimeiset vuotensa ovat vähän mukavammat.
Elämä on valintoja. Suomen osalta valinnat eivät ole sujuneet kovin hyvin viime vuosina. Mutta noiden syihin porautuminen menisi jo pian politiikaksi, joten jätetään se tältä palstalta pois.
Kannattaa lukea ja miettiä miten korkealla autoveron poisto kansanedustajien agendalla on tässä tilanteessa:
www.eurojatalous.fi/fi/2015/3/suomi-jaa-...euroalueen-kasvusta/
Viimeksi muokattu: 07.05.2016 08:37 : 135.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


text:
nike lainaa tapetti HD
Kotiin / HD / nike lainaa tapetti HD
lähettänyt: alas syyskuuta 11, 2016 sisään HD Jätä kommentti 1,299 näkymät 0
Here is most beautiful Selection Of nike quotes wallpaper HD For Desktops, PC, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. Tässäwallpapermad.com Taustakuva tietokanta voit ladata miljoonia korkealaatuisia taustakuvia . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Meillä on paljon taustakuvia yli kolmekymmentä Plus kategoriat Like Eläimet, Sarjakuva, Kukka, avaruus , Pelit ja Urheilu ,Jne. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia henkilökohtaiseen käyttöön. Jos Like This nike lainaa taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook ja muut sosiaalisen median.
Edellinen: ystävänpäivä taustakuva lataa HD
seuraava: Ed Hardy tapetti HD
High Quality Sports HD for your iPhone and Smartphone Android wallpaper
Nintendo tapetti HD
ART ~ Lang HD Työpöydän taustat tapetti
Julkkikset HD HD taustakuva
Navy tapetti HD


VISK - § 717 Kieliopilliset ominaisuudet vs. ihmiseen viittaaminen
SISÄLLYS > RAKENNE > Pronominit ja muut pro-sanat > Persoonapronominit > Persoonapronominit ja ihmistarkoitteisuus > § 717 Kieliopilliset ominaisuudet vs. ihmiseen viittaaminen
Puheaktipronominit ovat luontaisesti ihmistarkoitteisia. Puhujaksi tai puhuteltavaksi voidaan esittää myös muu kuin ihminen, joka tällä tavoin kategorioidaan puhetilanteen osapuoleksi. Myös pronominit hän ja he viittaavat mahdollisiin puhetilanteen osapuoliin; niiden muu käyttö keskittynee kiteymiin hällä väliä, tiedä häntä. Ihmistarkoitteisuus ei kuitenkaan rajoitu persoonapronomineihin, ja myös demonstratiivipronominit se, tämä ja tuo (» § 720) kuuluvat ihmistarkoitteisina sisällöllisesti persoonajärjestelmään. Persoonapronominien, demonstratiivipronominien ja kolmanteen henkilöön viittaamisen suhdetta havainnollistaa asetelma 122.
Asetelma 122: Persoona- ja demonstratiivipronominit ja ihmistarkoitteisuus
Persoonapronominit Demonstratiivipronominit
minä sinä hän se tämä tuo
me te he ne nämä nuo
Vaikka demonstratiivipronominit osittain palvelevat persoonapronominien tavoin henkilöihin viittaamista, persoonapronominit – sekä puheaktipronominit että kolmaspersoonaiset hän ja he – eroavat niistä kieliopillisesti:
Persoonapronominit esiintyvät vain itsenäisinä, eivät substantiivin kongruoivina tarkenteina niin kuin demonstratiivipronominit se, tämä ja tuo: sillä naisella, tätä elämää (tyypistä minä hölmö » § 719).
Genetiivimääritteenä oleva persoonapronomini vaatii norminmukaisessa yleiskielessä pääsanaansa possessiivisuffiksin: minun ajatukseni, sinun näköisesi, heidän tekemänsä (» § 1294). Demonstratiivipronominin pääsanassa ei ole possessiivisuffiksia: sen ajatus ~ näköinen ~ tekemä.
Persoonapronomineilla on t-päätteinen akkusatiivimuoto: Näin sinut ~ heidät. Demonstratiivipronominit ovat muiden nominien tapaan totaaliobjektina genetiivissä, monikossa nominatiivissa: Näin sen ~ ne.
Niissä puhutun kielen varianteissa, joissa ihmisiin viitataan se/ne-pronominilla, hän/he esiintyy erityisesti referoitaessa (logoforinen hän; » § 1469 – 1470). Hän/he viittaa referoidussa jaksossa henkilöön, jonka puheesta on kyse, ja on siis tässä mielessä toisen asteen puheaktipronomini. Referaatin ulkopuolella, esim. johtolauseessa, pronominina on se (a). Referointikäyttöä lähellä on hän-pronominin käyttö esim. pikkulapsista näiden ajatuksia tulkittaessa (b).
Anja muute kirjotti ni se vaa puhu et hän vois järjestää jotkut pikkujoulut heillä ku hää ei oo koskaa järjestäny mitää pileitä ja hänest ois niiku kivaa niiku sit nähä kaikkia, – –. (p)
[2-vuotias Marjut asettuu äitinsä Annan syliin, vaikka Maija on varannut
hänelle tuolin.]
Maija: Mä olin Marjutille laittanu tuolin.
Matti: Mut nyt hän haluu olla tossa vähä (.) lähietäisyydellä.
Anna: Mä en tajunnu, (.) mä aattelin et meit on niim paljo. – – Mä aattelin et se ei
mahu. (p; Seppänen 1998: 85)
Tätä laajemmin hän/he-pronominia käytetään ihmisistä etenkin lounais- ja kaakkoismurteissa sekä norminmukaisessa yleiskielessä. Pronominin valinnassa on paljon yksilöllistä ja tilanteista variaatiota. Yleiskielistä pronominia esiintyy kaikissa puhutun kielen varianteissa mm. asiointiyhteyksissä (c), ja sitä käytetään myös tilanteessa läsnä olevista (d).
V: Virtasella,
V: No ku hän meni tuonne rantaan saunaan. – –
T: No, mä, soitan sitte vähä myöhemmi (.) ois tuommosta Kähkölän sähköistä kysymys ni mä, kyselen sitä hältä. (p)
Asiakas: [Tulee Kelan toimistoon maahanmuuttaja B:n kanssa] hei.
Virkailija: hei,
Asiakas: [osoittaa kädellä B:tä] mä oon hänen asialla tässä, (P)


text:
Nakukuvat Suomi Mies Homoseksuaaliseen Etsii Nuorta Miestä / Gay Dating Sites
Nakukuvat suomi mies homoseksuaaliseen etsii nuorta miestä
Porno vídeos de porno amateur gorditas xxx trio con potno gratis trios gratis hd embarazada videos sasha grey follan bisexual porno sexo con enanas porno duro xxx porno español video porno interracial mujeres chicas follando con polla larga porno extremo corrida anal duro rubias videos chocho mojado xxx viejos porno. con tetas grandes follando porno esperanza gomez xxx gratis lesvianas gratis para chicas desnudad xxx tetas naturales follando gratis actor porno violacion maduritas x gratis puta xxx pollas porno xxx chicas desnudas viejas gratis lesbicos mujeres haciendo el culo sexo pornstar famosas abuela folla en casa cachonda videos porbo español amater follando poeno español porno con joven videos de sexo lesbianas hd tetonas españolas videos caseros lesbianas follando porno en castellano cunilingus videos xx sexo videos caseros de negros chicas masturvandose abuelas xx porno gratis porno sexo anal japonesas xxx chicos desnudos sasha grey xxx peliculas porno masaje xxx partyhardcore enfermeras lesbianas grandes gratis amateur x shizuka desnuda sofia rose porno gratis videos gangbang videos gratis lesbianas viejas folladoras dildos gigantes chicasguarras videos porn porno.
con travestis muy porno porno madre y tetonas porno maduritas xx mature videos porno de mujeres hentaixxx abuelas zorras peludas vídeos porno france porno paris hilton follando pollas culonas paris porn video travestis bbw triple penetracion vaginal maduritas. con tetas en castellano team skeet porno 3d pierre woodman videos gratis videos porno videos pono gratis maduras videos porno secretarias culos jovenes follando rusas castingcouch-x pono grati como chupar coño putas sexo duro ver videos de hentai gratis pelicula porno masturbaciones masculinas bdsm extremo tias buenas porno gratis cumlouder porno bondage vieja follando mujeres sado porno romanticos follar gordas bbw putas viejas haciendo pajas femeninas videos pprno chicas porno porn mujeres maduras gratis de lesvianas gratis runias 19 lesbianas videos famosas follando hija cunnilingus mangas hentai hd primera vez porno osos rihanna porn videos porno videos amateur negras porno lesbico maduras gratis porno twink porno tetas negras tetonas follando japonesas xxx pelis porno gratis travesti ferrol videos porno gratis chupar un coño maduras follando peliculas porno folladas pollas mejores actrices xxx peliculas porno americano porno milf follando gratis de abuelas conos peludos novias follando peliculas porno negros porno xl xxx porno vidio porno años lesbianas follando viejas putas pono hd maduras sex porn videos x gang bang grandes follando gordo follando mama porno lesbicas video porno xx potno videos de parejas lesvianas tetonas mujeres playas nudistas sexogratis videos porno con porno bisex buscar porno follando vidios de transexuales ztod videos viejas videos de peludas maricones follando en castellano viejosfollando chicas buenas playboy porno de asiaticas cachondas xxx en castellano porno caliente videos xxx español porno gratis españoles mui zorras peliculas porno pollas enormes follando coños peludos vidios de lesbianas follando videos lesvianas gratis follando videos sexo anal videos amater sexo gratid videos gratis negras cachondas blacksonblondes peluda follando videos porno gratiss mujeres muy duro gratis polla larga porno gratis actrices porno sexo con porn xx porno eyaculacion femenina videos latex porn videos caseros maduras pajas a su hija xxx en publico porno mamadas de maduras haciendo el coño sexi porno trios videos de putas en hd follando video mamada videos porno de casa tias fallando lesbianas maduras lara latex porn viejas guapas desnudas videos teens hd masturbaciones el mejor porno porno zorras lesbianas viejas guapas desnudas videos bisexual cumloader videos putasviejas video porn videos gratis en grupo nuria tetona porno gratis maduras penetracion vaginal actriz porno en la playa nudista mujeres gordas follando tias fallando videos xxx morenas xxx español porno bdsm videos porno con hombres desnudos porno porno barbosa hardporn cachondas vídeos porno pelirrojas follando peliculas sexo xxx videos porno gratis mejores vídeos porno gratis videos porno gratis maduritas folladoras maduras enfermeras calientes lisbianas sexo gratis negrasfollando actrices xxx xxx gratis hentaixxx viejas porno videos xxx conchas peludas maricones follando maduras swinger porno maduritas videos eroticos porno negras follando maduras latinas xxx ver vídeos porno asiatica follando muizoras amateur latino amateur x como follar gordas viejas milf mamada video rita faltoyano arabes videos gratis tetonas parejas vaginas abiertas videos porno videos orgias hd porno madura xxx españoles gratis nacho vidal anal amateur x super xxx porno gratis amater quiero ver videos de gordas videos porno sexo maduras videos videos de intercambio de sexo con videos porno gratos videos pornos gratis videos porno gordos cumlauder en espanol gratis tetonas julia de sexo x peludas chicos desnudos porno de porno tran porno.
. Mies jopa myöntää miesvihansa ja haukkuu miehiä tässä. Hankkikaa edes kunnon argumentit, ennenkuin alatte viisastelemaan täällä. Onko tällainen miestyyppi oksettava, koska hän on tavallinen vai koska hän "bondaa" mitä tämä sitten tarkoittaakaan loppujen lopuksi vain miesten kanssa? Flow-tyttö, jolle tieto on fiilistä ja jonka mielestä paras musiikki syntyy basso-miesten runkkuringissä. Mutta älkää ymmärtäkö väärin: Tämä on aika kauhea kirjoitus ja samantyyppistä vihapuhetta, jota tässä kritisoidaan.
Finnish homo porn iso mies
: Nakukuvat suomi mies homoseksuaaliseen etsii nuorta miestä
Nakukuvat suomi mies homoseksuaaliseen etsii nuorta miestä 318
SEX SHOP HOMOSEKSUAALISEEN ESPOO THAI HIERONTA LAPPEENRANTA Tämä on vaarallisin naisryhmä. En ole tarpeeksi pitkä mies. Mutta missä ovat ne ihmisryhmät - näiden huutelijoiden lisäksi - jotka vaikeuttavat pehmomiehen elämää, siitä en päässyt vieläkään jyvälle. Kuitenkin nykyisen miehen malli tuntuu olevan vihatumpi kuin koskaan. Mies jopa myöntää miesvihansa ja haukkuu miehiä tässä.
Homo sex kauppa miten harrastetaan sexiä Suomi24 chat 22 homoseksuaaliseen sukupuolitautitestit helsinki
toukokuu Anna yksi niistä Nuori ylittä muilla nuorten kanssa on innokas Hinta: 2,00, asiakaspalvelu: Palvelun toteutus. Nainen Etsii Nuorempaa Miestä Pargas ihre versauten siihen suuntautuminen, avoimesti homoseksuaalisen suuntaan. Admin, comments Off on Nainen Ja Mies Kavereina Hämeenlinna. huhtikuu Suomi 24 -sokkotreffeistä tuttu änimerkkiominaisuus sekä Facebookista Nainen etsii miestä / Lappi / 14 Näytetän vain Lappi tulokset #8 (12) Haku ohje valu silmäyksellä takaisin vaimonsa suuntaan, iloinen nuori mies oli avoimesti naintivideot nainen etsii nuorta miestä homoseksuaalisen suuntaan). marraskuu Male escort finland pornokarhu - Marstrand Thai hieronta savonlinna ilmaiset aikuisviihde videot. Paksu, vanha nainen ja nuorempi mies. . Arcee naked jasmine thaihieronta koirat seksaa miestä porno valokuvat . Alastomien tyttöjen kiihottavat naiset etsivät nuoria neitoja nuoren tytön anatomia kohtu.
sex work homo kinky
homo rietas mies tuhmia tarinoita
homo chatti gay kuopio chat

matches: hd hd hd hd hd hd hd


Laki verotuslain muuttamisesta 963/1993 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1993 › 963/1993
kumotaan 12 päivänä joulukuuta 1958 annetun verotuslain (482/58) 23-26 §, 45 §:n 1 momentin 9 kohta, 84 ja 102 §, 131 §:n 1 momentti ja 135 §:n 3 momentti,
sellaisina kuin niistä ovat 23 § osittain muutettuna 30 päivänä tammikuuta 1987 ja 5 päivänä joulukuuta 1969 annetuilla laeilla (74/87 ja 740/69), 24 § 23 päivänä kesäkuuta 1977 annetussa laissa (511/77), 26 § osittain muutettuna 1 päivänä helmikuuta 1991 annetulla lailla (189/91), 45 §:n 1 momentin 9 kohta 7 päivänä toukokuuta 1965 annetussa laissa (260/65), 84 § muutettuna 4 päivänä heinäkuuta 1963 ja 21 päivänä joulukuuta 1979 annetuilla laeilla (374/63 ja 980/79) sekä mainitulla 30 päivänä tammikuuta 1987 annetulla lailla sekä 102 § 31 päivänä joulukuuta 1974 annetussa laissa (1023/74),
muutetaan II osan 1 luvun otsikko, 5-10 §, 11 §:n 1 momentti, 12-14 ja 16-19 §, 34 §:n 5 momentti, 40 ja 43 §, 45 §:n 1 momentin 8 kohta, 62, 63 ja 63 a §, 68 §:n 1 momentti, 71 §:n 1 momentti, 72 a, 77, 77 a, 82, 82 a ja 92 §, 93 §:n 1 ja 2 momentti, 93 a, 96 e, 97 ja 100 §, 113 §:n 3 ja 5 momentti, 129 §:n 1 momentti, 130 §, 132 §:n 1 momentti, 133 §, 135 §:n 4 momentti ja 144 §,
sellaisina kuin niistä ovat 6 § muutettuna mainitulla 30 päivänä tammikuuta 1987 annetulla lailla ja 23 päivänä joulukuuta 1987 annetulla lailla (1121/87), 7 ja 13 §, 71 §:n 1 momentti, 82 § ja 93 §:n 2 momentti mainitussa 30 päivänä tammikuuta 1987 annetussa laissa, 8 § osittain muutettuna mainitulla 23 päivänä kesäkuuta 1977 annetulla lailla, 9 ja 10 § viimeksi mainitussa laissa, 11 §:n 1 momentti, 40 ja 100 § sekä 135 §:n 4 momentti 29 päivänä joulukuuta 1988 annetussa laissa (1243/88), 12 § osittain muutettuna mainituilla 23 päivänä kesäkuuta 1977 ja 1 päivänä helmikuuta 1991 annetuilla laeilla, 17 § muutettuna mainituilla 23 päivänä joulukuuta 1987 ja 29 päivänä joulukuuta 1988 annetuilla laeilla, 34 §:n 5 momentti, 62, 63 ja 77 a § sekä 93 §:n 1 momentti 30 päivänä joulukuuta 1992 annetussa laissa (1548/92), 43 § muutettuna 31 päivänä joulukuuta 1974 annetulla lailla (1024/74) ja mainitulla 29 päivänä joulukuuta 1988 annetulla lailla, 63 a § 9 päivänä marraskuuta 1990 annetussa laissa (957/90), 68 §:n 1 momentti 15 päivänä joulukuuta 1967 annetussa laissa (547/67), 72 a ja 97 § 26 päivänä kesäkuuta 1992 annetussa laissa (556/92), 77 § osittain muutettuna mainitulla 30 päivänä tammikuuta 1987 annetulla lailla, 82 a § muutettuna 12 päivänä kesäkuuta 1964 ja 28 päivänä toukokuuta 1982 annetuilla laeilla (321/64 ja 399/82), 92 § osittain muutettuna 1 päivänä marraskuuta 1991 annetulla lailla (1300/91) sekä mainituilla 23 päivänä kesäkuuta 1977 ja 30 päivänä joulukuuta 1992 annetuilla laeilla, 93 a § muutettuna mainituilla 1 päivänä marraskuuta 1991 ja 30 päivänä joulukuuta 1992 annetuilla laeilla, 96 e § muutettuna 25 päivänä helmikuuta 1983 annetulla lailla (223/83) ja mainitulla 30 päivänä joulukuuta 1992 annetulla lailla, 113 §:n 3 ja 5 momentti mainitussa 25 päivänä helmikuuta 1983 annetussa laissa, 130 § 31 päivänä joulukuuta 1974 annetussa laissa (1024/74) ja 132 §:n 1 momentti 23 päivänä toukokuuta 1980 annetussa laissa (361/80), sekä
lisätään 39 §:ään, sellaisena kuin se on muutettuna 31 päivänä joulukuuta 1974 annetulla lailla (1024/74) ja mainitulla 30 päivänä joulukuuta 1992 annetulla lailla, uusi 5 momentti, 46 §:ään, sellaisena kuin se on osittain muutettuna mainitulla 15 päivänä joulukuuta 1967 annetulla lailla ja 22 päivänä joulukuuta 1978 annetulla lailla (1035/78), uusi 9 kohta sekä lakiin uusi 77 b, 80 a, 82 b, 92 a ja 93 c § seuraavasti:
II osa. Veroviranomaiset
Verotuksen oikaisulautakunta ja verotoimisto
Verotoimiston päällikkönä on veropiirin verojohtaja.
Jokaisessa veropiirissä on verotuksen oikaisulautakunta.
Verotuksen oikaisulautakunnassa on puheenjohtaja, vähintään yksi varapuheenjohtaja sekä jokaisesta veropiiriin kuuluvasta kunnasta vähintään kolme muuta jäsentä sen mukaan kuin lääninverovirasto asianomaisia kunnanhallituksia kuultuaan määrää.
Verotuksen oikaisulautakunnan puheenjohtajana on veropiirin verojohtaja tai hänen estyneenä ollessaan lääninveroviraston määräämä muu verotoimiston virkamies.
Muut verotuksen oikaisulautakunnan jäsenet kuin puheenjohtaja sekä varamiehet heille valitsee kunnanvaltuusto neljäksi kalenterivuodeksi kerrallaan.
Verotuksen oikaisulautakunta päättää, ketkä verotuksen oikaisulautakunnan jäsenistä toimivat lautakunnan varapuheenjohtajina ja kuka varapuheenjohtajista toimii 1 momentissa tarkoitetun puheenjohtajan estyneenä ollessa lautakunnan puheenjohtajana.
Verotuksen oikaisulautakunnan jäsenet valitaan ja lautakunnan varapuheenjohtajat määrätään viimeistään lautakunnan toimikautta edeltävän lokakuun aikana.
Verotuksen oikaisulautakunnan jäsenet valitaan noudattaen, mitä kunnallislaissa (953/76) säädetään kunnan luottamushenkilön valitsemisesta. Eri veronmaksajaryhmien tulisi olla, mikäli mahdollista, lautakunnassa edustettuina. Lautakunnan jäseniä valittaessa noudatetaan lisäksi soveltuvin osin, mitä kunnallislaissa säädetään yhteisistä toimielimistä.
Verotuksen oikaisulautakunnan jäseneen sovelletaan niin ikään, mitä kunnan luottamushenkilön vaalikelpoisuudesta, kieltäytymisestä sekä toimen hoitamisesta valituksen käsittelyn aikana on säädetty.
Verotuksen oikaisulautakunnan jäseneen sovelletaan, mitä kunnan luottamushenkilön toimikaudesta ja toimen lakkaamisesta, uuden luottamushenkilön valitsemisesta kesken toimikauden sekä virheellisestä menettelystä ja toimesta pidättämisestä on säädetty.
Lääninverovirasto määrää verotuksen oikaisulautakunnan valtionasiamiehen ja hänelle varamiehen. Kunnanhallitus määrää lautakuntaan kunnanasiamiehen ja hänelle varamiehen. Valtion- ja kunnanasiamiehenä voi olla sama henkilö. Verojohtaja sekä verotuksen oikaisulautakunnan varapuheenjohtaja ja muu jäsen tai heidän varamiehensä ei saa toimia valtion- tai kunnanasiamiehenä.
Verotuksen oikaisulautakunnan kokouksesta on ilmoitettava paitsi lautakunnan jäsenille myös valtion- ja kunnanasiamiehelle.
Verotuksen oikaisulautakunnan jäsenen, joka on estynyt saapumasta kokoukseen, on kutsuttava varamiehensä sijaansa. Milloin jäsen on esteellinen käsittelemään jotakin asiaa kokouksessa, hän voi kutsua varamiehensä kokoukseen sitä asiaa käsittelemään. Myös lautakunnan puheenjohtaja sekä lautakunnan tai asianomaisen jaoston puheenjohtajana toimiva varapuheenjohtaja voi toimittaa kutsun varamiehelle.
Valtion- ja kunnanasiamiehellä sekä verohallituksen, lääninveroviraston ja verotoimiston asianomaisilla virkamiehillä samoin kuin lautakunnan kutsumalla asiantuntijalla on oikeus olla läsnä verotuksen oikaisulautakunnan kokouksessa ja siellä ottaa osaa keskusteluun. Sivulliset eivät saa olla läsnä kokouksessa.
Verotuksen oikaisulautakunnan puheenjohtajan, varapuheenjohtajan ja muun jäsenen sekä valtion- ja kunnanasiamiehen esteellisyyteen sovelletaan hallintomenettelylain (598/82) 10 ja 11 §:n säännöksiä.
Verotuksen oikaisulautakunta on päätösvaltainen, kun läsnä on puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja sekä puheenjohtajana toimivan lisäksi enemmän kuin puolet lautakunnan muista jäsenistä.
Verotuksen oikaisulautakunnan kokouksessa on pidettävä sellaista pöytäkirjaa kuin asetuksella säädetään.
Verotuksen oikaisulautakunnan jaostojen lukumäärästä, tehtäväjaosta niiden kesken ja jäsenistä päättää verotuksen oikaisulautakunta. Verotuksen oikaisulautakunnassa on kuitenkin kuntakohtainen jaosto, jos kunnanhallitus sitä asianomaisen kunnan osalta esittää. Jaostossa on aina oltava puheenjohtajana toimivan lisäksi vähintään kolme jäsentä.
Jaostossa on puheenjohtajana verojohtaja tai hänen estyneenä ollessaan lääninveroviraston määräämä muu verotoimiston virkamies tai, jos kumpikaan näistä ei toimi jaoston puheenjohtajana, se varapuheenjohtajista, jonka verotuksen oikaisulautakunta määrää.
Verotuksen oikaisulautakunnan jaoston käsiteltävä asia on siirrettävä lautakunnan ratkaistavaksi, jos verotuksen oikaisulautakunnan puheenjohtaja tahi asianomaisen jaoston puheenjohtaja tai muu jäsen taikka valtion- tai kunnanasiamies sitä vaatii.
Verotuksen oikaisulautakunnan jaostosta ja sen puheenjohtajasta on soveltuvin osin voimassa, mitä verotuksen oikaisulautakunnasta ja sen puheenjohtajasta on säädetty.
Jäljempänä 63 §:n 2 momentin 1 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa veroilmoitus on annettava sen veropiirin verotoimistolle, jonka alueella elinkeinotoimintaa on harjoitettu kiinteästä toimipaikasta tai jonka alueella kiinteistö sijaitsee tai jonka alueella on sen suomalaisen yhtiön tai osuuskunnan kotipaikka, jonka osakkeiden tai osuuksien perusteella verovelvollinen on hallinnut kiinteistöä tai sen osaa, sekä saman momentin 2 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa Helsingin verovirastolle tai Ahvenanmaan verotoimistolle.
Valtiovarainministeriö voi erityisestä syystä pidentää edellä tässä pykälässä säädettyä veroilmoituksen antamisaikaa.
Verovelvollisen on kehotuksen saatuaan annettava veroilmoituksen lisäksi samoin velvoituksin kuin veroilmoitus ne täydentävät tiedot ja selvitykset, jotka saattavat olla tarpeen häntä verotettaessa, verotarkastusta toimitettaessa tai hänen verotustaan koskevaa muutoksenhakua käsiteltäessä. Kehotuksen antaa verojohtaja, verotuksen oikaisulautakunnan jaoston puheenjohtaja, valtion- tai kunnanasiamies, verotusasiamies, tarkastusasiamies taikka verohallituksen, lääninveroviraston tai verotoimiston asianomainen virkamies tai työntekijä.
Verovelvollisen, joka on lain mukaan kirjanpitovelvollinen tai jonka on 37 §:n 4 momentissa tarkoitetuin tavoin pidettävä kirjaa tuloistaan ja menoistaan, on 40 §:ssä tarkoitetun viranomaisen kehotuksesta esitettävä Suomessa sanotun viranomaisen tai tämän määräämän asiantuntevan ja esteettömänä pidettävän henkilön tarkastettavaksi liike- ja tilikirjansa, inventaarinsa ja tase-erittelynsä liitteineen samoin kuin tositeaineisto ja kaikki muu laskentatoimeen kuuluva aineisto, sopimus- ja velkakirjat, pöytäkirjat, kirjeenvaihto, koneellisen kirjanpidon menetelmäkuvaus sekä muut tallenteet, jotka saattavat olla tarpeen häntä verotettaessa, verotarkastusta toimitettaessa tai hänen verotustaan koskevaa muutoksenhakua käsiteltäessä, sekä näytettävä elinkeinotoimintaan kuuluvat varastot ja muu omaisuus. Tallenteella tarkoitetaan tässä laissa kirjallista tai kuvallista esitystä (asiakirja) sekä sellaista tietovälinettä, jonka sisältö on luettavissa, katseltavissa, kuunneltavissa tai muuten ymmärrettävissä vain teknisin apuvälinein (tekninen tallenne). Tarkastus voidaan toimeenpanna jo verovuoden aikana.
Tallenteiden tarkastus on, mikäli mahdollista, toimitettava verovelvollisen liikehuoneistossa tai hänen käyttämässään tili- tai palvelutoimistossa. Jos tarkastus toimitetaan edellä mainitussa huoneistossa tai toimistossa, verovelvollisen on asetettava tarkastajan käytettäväksi tarkoituksenmukaiset tilat sekä tarpeelliset apuneuvot ja apulaiset. Apuneuvolla tarkoitetaan tässä laissa kirjoitus- ja laskukonetta, kopiointilaitetta sekä tietokonetta tai muuta teknistä apuvälinettä, jolla tekniset tallenteet voidaan saattaa luettavaan, katseltavaan, kuunneltavaan tai muuten ymmärrettävään muotoon. Jos tarkastusta ei voida haitatta toimittaa edellä tarkoitetussa paikassa, tarkastus voidaan toimittaa lääninverovirastossa tai verotoimistossa. Verotoimiston toimesta tapahtuva tarkastus voidaan kuitenkin aina toimittaa asianomaisessa verotoimistossa. Tallenteet on esitettävä tarkastettaviksi siellä tai toimitettava sinne, missä tarkastus suoritetaan. Teknisistä tallenteista on 40 §:ssä tarkoitetun viranomaisen kehotuksesta valmistettava jäljennökset tarkastusta suorittavan henkilön käyttöön, mikäli se on tarkastuksen suorittamista varten välttämätöntä. Suoritetusta tarkastuksesta on laadittava kertomus.
Verotusta varten tulee jäljempänä mainittavien viranomaisten, henkilöiden ja yhteisöjen toimittaa veroviranomaiselle tai jäljempänä mainitulle yhteisölle tammikuun kuluessa edelliseltä kalenterivuodelta ja 2 kohdan osalta verohallituksen määräämänä ajankohtana puolivuosittain seuraavat asiakirjat ja tiedot:
8) poroisännän paliskuntaan kuuluvan poronomistajan omistamien, edellisenä poronhoitovuotena laskettujen, vuotta vanhempien ja erikseen sitä nuorempien porojen luvusta.
Jäljempänä mainittavien viranomaisten, henkilöiden ja yhteisöjen tulee 40 §:ssä tarkoitetun viranomaisen kehotuksesta ilmoittaa:
9) sairausvakuutustoimiston ja työpaikkakassan tiedot niistä lääkäreiden sekä yksityisistä sairaanhoito- ja tutkimuslaitoksista annetussa laissa (426/64) tarkoitettujen yksityisten laboratorio- ja röntgenlaitosten perimistä palkkioista, joista sairausvakuutustoimistolle tai työpaikkakassalle on esitetty kuitit.
Jos rajoitetusti verovelvollisen on suoritettava kunnallisveroa siitä voimassa olevien säännösten mukaan, verotettava tulo määrätään niin kuin verovelvollisen kotikunta olisi verovuoden alussa ollut Helsingin kaupunki ja vero suoritetaan valtiolle.
Verotuksen toimittaa verovelvollisen kotikunnan verotoimisto.
Rajoitetusti verovelvollisen verotuksen toimittaa:
1) se verotoimisto, jonka alueella olevassa kunnassa kiinteä toimipaikka tai kiinteä omaisuus sijaitsee tahi osakeyhtiön tai osuuskunnan kotikunta on, silloin kun verovelvollinen on Suomessa harjoittanut elinkeinotoimintaa kiinteästä toimipaikasta taikka omistanut, hallinnut tai luovuttanut täällä olevaa kiinteää omaisuutta tahi kiinteistön tai sen osan hallintaan oikeuttavia suomalaisen osakeyhtiön tai osuuskunnan osakkeita tai osuuksia, tai
2) Helsingin verovirasto, muussa kuin 1 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa, jollei tuloa ole saatu Ahvenanmaan maakunnasta, jolloin Ahvenanmaan verotoimisto toimittaa verotuksen.
Jos puolisoilla, joihin sovelletaan tuloverolain puolisoita koskevia säännöksiä, on eri kotikunta, miehen kotikunnan verotoimisto toimittaa 1 momentissa säädetystä poiketen myös vaimon verotuksen sekä määrää hänen kotikunnalleen tulevien veroäyrien määrän. Toimitetusta verotuksesta on viipymättä ilmoitettava vaimon kotikunnan verotoimistolle.
Veronoikaisu ja jälkiverotus on sen verotoimiston toimitettava, jossa vero olisi ollut määrättävä, jos verotus olisi tapahtunut oikeaan aikaan.
Verohallitus määrää verotuspaikan niissä tapauksissa, joissa verotuksen toimittamisen ei 1 ja 3 momentin mukaan voida katsoa kuuluvan millekään verotoimistolle. Lisäksi verohallitus voi verotuksen tekniseen toimittamiseen liittyvästä erityisestä syystä määrätä verotuksen valmistelutyön suoritettavaksi muussa kuin tässä pykälässä säädetyssä paikassa.
Yhtymän kotikunnan verotoimisto vahvistaa perusteen, jonka mukaan yhtymän tulo ja varat sekä tappio ja velat jaetaan osakkaille.
Veroluokitusta, joka on 67 §:n mukaisesti asetettu verovelvollisten nähtäväksi, noudatettakoon sitovana ensimmäisen kerran siinä verotuksessa, joka toimitetaan nähtävänä pitämisajan päättymisestä seuraavana kalenterivuotena. Milloin valtion tai kunnan puolesta on jäljempänä 90 §:ssä säädetyin tavoin vaadittu veroluokituksen kumoamista kokonaisuudessaan, noudatettakoon sitä kuitenkin vasta sen lainvoimaiseksi tulemista seuraavana kalenterivuotena toimitettavassa verotuksessa. Jos lääninoikeus valituksen johdosta muuttaa jo verotuksessa sovellettua veroluokitusta jonkin kiinteistön osalta, tehtäköön verotukseen vastaava oikaisu tai jos verotus ei ole saanut lainvoimaa, sitä koskevan muutoksenhaun johdosta annettavan ratkaisun yhteydessä.
Säännönmukaisen verotuksen ja jälkiverotuksen toimittaa verotoimisto, joka myös oikaisee havaitsemansa 82, 82 a ja 82 b §:ssä tarkoitetun virheen.
Verotuksen oikaisulautakunta ratkaisee verotusta koskevat 92 §:ssä tarkoitetut oikaisuvaatimukset.
Verotoimisto voi kuitenkin ratkaista 91 §:n 1 momentissa tarkoitetun henkilön tekemän oikaisuvaatimuksen siltä osin kuin esitetty vaatimus hyväksytään.
Jos veroilmoituksessa tai verovelvollisen antamassa muussa tiedossa tahi asiakirjassa on vähäinen puutteellisuus tai virhe eikä verovelvollinen ole noudattanut todistettavasti lähetettyä kehotusta sen korjaamiseen tai verovelvollinen on ilman pätevää syytä antanut veroilmoituksen tai muun säädetyn tiedon tai asiakirjan myöhässä, verovelvolliselle voidaan määrätä enintään 1 000 markan suuruinen veronkorotus.
Jos verovelvollinen on antanut veroilmoituksen tai muun säädetyn tiedon tai asiakirjan olennaisesti vaillinaisena tai virheellisenä tai antanut ne vasta todistettavasti lähetetyn kehotuksen jälkeen, verovelvolliselle voidaan määrätä enintään 5 000 markan suuruinen veronkorotus.
Jos verovelvollinen on tietensä tai törkeästä huolimattomuudesta antanut olennaisesti väärän veroilmoituksen tahi muun säädetyn tiedon tai asiakirjan taikka ei ole lainkaan antanut veroilmoitusta, lisätyn tulon osalta määrätään veronkorotukseksi 5-30 prosenttia lisätystä tulosta ja lisätyn varallisuuden osalta 0,5-1,0 prosenttia lisätyistä varoista, kuitenkin vähintään 5 000 markkaa, ellei erityisistä syistä muuta johdu. Veronkorotus määrätään tämän momentin mukaan myös silloin, kun verovelvollinen on ilmoittanut tietensä tai törkeästä huolimattomuudesta tulon vääränä tulolajina.
Veronkorotus määrätään verosta tehtävien vähennysten ja alijäämähyvityksen vähentämisen jälkeen täysin sadoin markoin siten, että ylimenevät markat jätetään määräämättä.
Veronkorotus tilitetään veronsaajille veronkantolain 2 a ja 3 luvun mukaisesti. Jos veronkorotuksen yhteydessä ei maksuunpanna veroa tai maksua, tilitetään veronkorotus valtiolle.
Tuloverolain 118-120 §:ssä tarkoitetut tappiot vahvistetaan säännönmukaisessa verotuksessa. Jos verovelvollinen ei ole antanut kehotuksetta veroilmoitusta, tappiota ei kuitenkaan vahvisteta.
Tappion vähentämisen, jälkiverotuksen tai veronoikaisun yhteydessä tappio voidaan vahvistaa uudelleen.
Verotuksen julkiset tiedot voidaan kunnan viranomaisten lakisääteisten tehtävien hoitamista varten luovuttaa kunnanhallitukselle, joka vastaa rekisterin käytöstä kunnassa ja henkilörekisterilain säännökset huomioon ottaen huolehtii tarpeellisten tietojen edelleen luovuttamisesta asianomaiseen tarkoitukseen.
Verotuksen julkisten tietojen luovuttamiseen sovelletaan muilta osin yleisten asiakirjain julkisuudesta annetun lain (83/51) säännöksiä. Jos verotuksen julkisia tietoja luovutetaan muulle kuin asianomaiselle henkilölle tai 1 momentissa tarkoitetulle viranomaiselle, tietoihin ei saa sisällyttää verovelvollisen henkilötunnusta.
Jos verovelvolliselle laskuvirheen tai siihen verrattavan erehdyksen vuoksi taikka sen johdosta, ettei asiaa ole joltakin osalta tutkittu, on, hänen sitä aiheuttamattaan, jäänyt panematta säädetty vero tai osa siitä, on verotus oikaistava, jollei asiaa ole valitukseen annetulla päätöksellä ratkaistu (veronoikaisu verovelvollisen vahingoksi).
Veronoikaisu verovelvollisen vahingoksi voidaan tehdä viimeistään kahden vuoden kuluessa verotusvuoden päättymisestä.
Veronoikaisu verovelvollisen hyväksi voidaan tehdä viimeistään viiden vuoden kuluessa verotusvuoden päättymisestä.
Jos maksuunpanossa on sattunut laskuvirhe tai siihen verrattava erehdys, maksuunpano on oikaistava (maksuunpanon oikaisu).
Maksuunpanon oikaisu verovelvollisen vahingoksi voidaan tehdä viimeistään kahden vuoden kuluessa sitä seuranneen kalenterivuoden alusta, jona maksuunpano on tapahtunut. Maksuunpanon oikaisu verovelvollisen hyväksi voidaan tehdä viimeistään viiden vuoden kuluessa verotusvuoden päättymisestä ja sanotun ajan kuluessa tehdyn oikaisuvaatimuksen perusteella myöhemminkin. Jos maksuunpanon oikaisu tehdään verovelvollisen vahingoksi, hänelle on, mikäli mahdollista, ennen oikaisun tekemistä varattava tilaisuus tulla asiassa kuulluksi.
Maksuunpanon oikaisusta on muutoin soveltuvin osin voimassa, mitä veronoikaisusta säädetään.
Verovelvollinen tai muu 91 §:ssä tarkoitettu muutoksenhakuun oikeutettu saa hakea muutosta verotuksen oikaisulautakunnalta kirjallisella oikaisuvaatimuksella, jollei asiaa ole valitukseen annetulla päätöksellä ratkaistu.
Oikaisuvaatimus tehdään sen veropiirin verotuksen oikaisulautakunnalle, jonka alueella toimitettua verotusta oikaisuvaatimus koskee. Oikaisuvaatimus on toimitettava 92 a §:ssä tarkoitetussa määräajassa verotoimistoon.
Verovelvollisen ja muun 91 §:n 1 momentissa mainitun henkilön on tehtävä oikaisuvaatimus viimeistään viiden vuoden kuluessa verotusvuoden päättymisestä. Valtion- ja kunnanasiamiehen ja muun 91 §:n 2 momentissa tarkoitetun viranomaisen on tehtävä oikaisuvaatimus viimeistään kuuden kuukauden kuluessa verotusvuoden päättymisestä.
Jälkiverotusta, veronoikaisua, maksuunpanon oikaisua ja muutoksenhakuviranomaisen uudelleen toimitettavaksi palauttamaa verotusta koskevasta verotoimiston päätöksestä saadaan kuitenkin tehdä oikaisuvaatimus 1 momentissa säädetyn määräajan estämättä 60 päivän kuluessa siitä päivästä, jona muutoksenhakuun oikeutettu on saanut päätöksestä tiedon. Edellä 91 §:n 2 momentissa mainittujen viranomaisten osalta lasketaan määräaika tällöin kuitenkin päätöksen tekemisestä.
Verovelvollinen tai muu 91 §:n mukaan muutoksenhakuun oikeutettu saa hakea oikaisuvaatimuksen johdosta annettuun päätökseen valittamalla muutosta sen läänin lääninoikeudelta, jonka alueella on verovelvollisen kotikunta. Jos verotus on toimitettu Helsingissä sillä perusteella, että verovelvollisella ei ole Suomessa kotikuntaa, muutosta haetaan Uudenmaan lääninoikeudelta. Jos verotus 63 §:n mukaan on muutoin toimitettu muussa kuin verovelvollisen kotikunnassa, muutosta haetaan sen läänin lääninoikeudelta, jonka alueella verotus on toimitettu. Muutosta yhtymän tulon ja varallisuuden vahvistamiseen sekä niiden jakoon osakkaille haetaan sen läänin lääninoikeudelta, jonka alueella on yhtymän kotikunta, tai jos yhtymällä ei ole Suomessa kotikuntaa, Uudenmaan lääninoikeudelta. Valituskirjelmä on toimitettava valitusajassa verotoimistoon.
Verovelvollisen tai muun 91 §:n 1 momentin mukaan muutoksenhakuun oikeutetun valitusaika on viisi vuotta ja 91 §:n 2 momentissa mainittujen viranomaisten valitusaika kuusi kuukautta sitä seuraavan vuoden alusta lukien, jona säännönmukainen verotus on toimitettu. Oikaisuvaatimukseen annetusta päätöksestä saadaan kuitenkin valittaa tämän määräajan estämättä 60 päivän aikana sen päivän jälkeen, jona muutoksenhakuun oikeutettu on saanut päätöksestä tiedon. Edellä 91 §:n 2 momentissa mainittujen viranomaisten valitusaika lasketaan tällöin kuitenkin päätöksen tekemisestä.
Verotoimiston tulee varata verovelvolliselle 91 §:n 2 momentissa mainitun viranomaisen tekemästä valituksesta ja valtion- ja kunnanasiamiehelle 91 §:n 1 momentissa mainitun henkilön tekemästä valituksesta tilaisuus vastineen ja tarvittaessa vastaselityksen antamiseen. Valituskirjelmä vastineineen ja vastaselityksineen sekä verotuksen perusteena olleet asiakirjat on lähetettävä viipymättä lääninoikeudelle. Asiakirjoihin on liitettävä jäljennös verotuksen oikaisulautakunnan oikaisuvaatimuksen johdosta antamasta päätöksestä. Asiakirjoihin on liitettävä myös verojohtajan lausunto valituksesta.
Valitus, jonka verovelvollinen tai muu 91 §:n 1 momentissa mainittu henkilö tekee lääninoikeudelle ja joka olisi tullut osoittaa oikaisuvaatimuksena verotuksen oikaisulautakunnalle, käsitellään oikaisuvaatimuksena. Valituksen tutkimatta jättämisestä ei tällöin tehdä päätöstä.
Jos viranomainen on oikaisuvaatimukseen tai valitukseen antamallaan päätöksellä määrännyt jonkun verovelvolliseksi tai muuttanut verotusta koskevaa päätöstä, on muutoksen tekevän viranomaisen vahvistettava muutoksen peruste. Verotoimiston on laskettava päätöksen aiheuttamat muutokset noudattaen soveltuvin osin mitä 71 §:n 2 momentissa säädetään. Jäljennös korkeimman hallinto-oikeuden tai lääninoikeuden edellä tarkoitetusta päätöksestä on lähetettävä lääninoikeudelle, verotoimistolle ja, jos päätös koskee kunnallisverotusta, kunnanhallitukselle.
Jos viranomaisen päätös koskee verotusta, joka on toimitettu 63 §:n 3 momentin nojalla, 1 momentissa tarkoitetut muutokset laskee sen veropiirin verotoimisto, jossa verotus mainitun säännöksen mukaan on toimitettu. Verotoimiston on viipymättä ilmoitettava muutosta koskevasta päätöksestä sille verotoimistolle, jonka alueella verovelvollisen kotikunta on verovuonna ollut.
Jos verotusta oikaistaessa tai valitusta käsiteltäessä havaitaan, että veroa ei ole määrätty oikeassa verotuspaikassa, verotoimiston, verotuksen oikaisulautakunnan, lääninoikeuden tai korkeimman hallinto-oikeuden, jolleivät ne katso voivansa ratkaista asiaa välittömästi, on siirrettävä asia sille verotoimistolle, jonka olisi pitänyt toimittaa verotus.
Jos verotus on toimitettu jonkin kunnan kohdalta olennaisesti väärin, korkein hallinto-oikeus voi kumota verotuksen kokonaisuudessaan tai tarpeellisilta osin ja määrätä verotuksen uudelleen toimitettavaksi. Tätä koskevan kirjallisen vaatimuksen tekee valtionasiamies, lääninverovirasto, kunnanasiamies tai kunnanhallitus taikka kunnassa verotettu. Vaatimus on toimitettava verotoimistoon 30 päivän kuluessa verotuksen päättymisestä. Verotoimiston on toimitettava se ja verotoimiston antama selvitys viipymättä korkeimpaan hallinto-oikeuteen. Asia on käsiteltävä korkeimmassa hallinto-oikeudessa kiireellisenä.
Jos joku on oikaisuvaatimukseen annetulla verotoimiston tai verotuksen oikaisulautakunnan päätöksellä tahi muutoksenhakuviranomaisen päätöksellä määrätty verovelvolliseksi tai veroa on päätöksen perusteella korotettu, verovelvolliselle on annettava uusi verolippu ja perittävä maksamaton vero ja sille 2 momentin nojalla ehkä maksettu korko.
Muutoksenhausta 1 momentissa tarkoitettuun päätökseen on soveltuvin osin voimassa mitä oikaisuvaatimuksesta säädetään.
Verotuksen oikaisulautakunnan sekä verolautakunnan ja tutkijalautakunnan asiakirjat on säilytettävä verotoimiston arkistossa.
Edellä 91 §:n 1 momentissa tarkoitetulla asianosaisella on oikeus saada ote verotuksen oikaisulautakunnan samoin kuin vero- ja tutkijalautakunnan pöytäkirjasta sekä jäljennös lääninoikeuden päätöksestä, niin myös jäljennös asiassa annetuista lausunnoista ja vastineista sekä 43 ja 43 a §:n mukaan toimitetussa tarkastuksessa laadituista kertomuksista. Sama oikeus on 69 §:ssä tarkoitetun ennakkotiedon hakijalla.
Tietoja ja asiakirjoja, jotka ilmoittamisvelvollisuuden täyttämiseksi on esitetty, ei saa antaa verotuksen oikaisulautakunnassa, keskusverolautakunnassa, lääninhallituksessa, lääninoikeudessa tai korkeimmassa hallinto-oikeudessa muiden kuin lautakunnan, lääninoikeuden tai korkeimman hallinto-oikeuden puheenjohtajan ja muiden jäsenten, lääninhallituksen asianomaisten virkamiesten, valtion- ja kunnanasiamiehen, verotusasiamiehen, tarkastusasiamiehen, lääninveroviraston, kunnanhallituksen ja kansaneläkelaitoksen edustajan sekä asianomaisten lautakuntien, lääninhallituksen ja tuomioistuinten toimihenkilöiden ja niiden kutsumien asiantuntijoiden nähtäväksi. Tämä ei kuitenkaan estä keskusverolautakunnan, lääninoikeuden ja korkeimman hallinto-oikeuden päätösten julkaisemista sanamuodon mukaisina tai lyhennettyinä, asianosaisten nimiä kuitenkaan mainitsematta.
Jokainen on velvollinen pitämään salassa, mitä hän virassaan tai julkisessa toimessaan tai 132 §:ssä tarkoitetuissa tapauksissa on veroilmoituksista tai muista verotusta varten annetuista tiedoista tai asiakirjoista saanut tietää toisen taloudellisesta asemasta tai liikesuhteista taikka seikasta, joka lain tai erityisen määräyksen mukaan nimenomaan tai asian laadun vuoksi ilmeisesti on pidettävä salassa, sekä myös, mitä verotuksen oikaisulautakunnassa, keskusverolautakunnassa sekä lääninoikeudessa niistä asian käsittelyssä on lausuttu.
Jos lääninverovirasto määrää verotuksen oikaisulautakunnan valtionasiamieheksi päätoimisessa kunnanasiamiehen virassa olevan henkilön, voi verohallitus määrätä lääninveroviraston suorittamaan asianomaiselle kunnalle puolet yhteisen päätoimisen valtion- ja kunnanasiamiehen palkkauksesta ja sosiaaliturvamaksusta valtiovarainministeriön vahvistamien perusteiden mukaan.
Valtiovarainministeriöllä on oikeus, milloin erityiset syyt vaativat, pitentää niitä määräaikoja, joiden kuluessa veroilmoitukset on annettava verotoimistolle.
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1994, kuitenkin niin, että lain 80 a § tulee voimaan 1 päivänä joulukuuta 1993.
Lain 62 ja 63 §:ssä tarkoitettua verotuspaikkaa sekä 77 ja 77 a §:ssä tarkoitettua veronkorotusta koskevia säännöksiä sovelletaan ensimmäisen kerran vuodelta 1993 toimitettavassa verotuksessa.
Lääninoikeudelle osoitettuihin valituksiin, verolautakunnalle osoitettuihin veronoikaisuvaatimuksiin ja verotoimistolle osoitettuihin maksuunpanon oikaisua koskeviin vaatimuksiin, jotka ovat tulleet vireille ennen tämän lain voimaantuloa ja jotka ovat käsiteltävänä verotoimistossa, sovelletaan, mitä 72 a §:ssä on säädetty oikaisuvaatimuksen käsittelemisestä. Jos valituksessa tarkoitettu asia on ratkaistu veromuistutukseen tai valitukseen annetulla päätöksellä tai jos valituksessa esitetty vaatimus hylätään, verotuksen oikaisulautakunnan on kuitenkin siirrettävä asia tältä osin lääninoikeuden käsiteltäväksi.
Vuodelta 1992 toimitettavassa verotuksessa tutkijalautakunnasta ja tutkijalautakunnassa noudatettavasta menettelystä sekä muutoksenhausta myös ennen vuodelta 1992 toimitettua verotusta koskeviin tutkijalautakunnan päätöksiin on voimassa, mitä niistä on ennen tämän lain voimaantuloa säädetty. Veromuistutukset käsittelee ennen lain voimaantuloa toimivaltainen tutkijalautakunta.
Korkeimman hallinto-oikeuden, lääninoikeuden ja tutkijalautakunnan ennen tämän lain voimaantuloa verolautakunnalle uudelleen käsiteltäväksi palauttamiin asioihin sovelletaan, mitä ennen lain voimaantuloa on säädetty verolautakunnan oikeudesta toimittaa verotus.
Sen estämättä, mitä 8 §:n 4 momentissa säädetään, verotuksen oikaisulautakunnan jäsenet valitaan lain voimaantulon jälkeen ensimmäisen kerran maaliskuun 31 päivään 1994 mennessä, sen jälkeen kun lääninverovirasto on vahvistanut kunkin kunnan edustajien lukumäärän. Kunnanhallituksen on tehtävä 17 §:ssä tarkoitettu esityksensä saman ajan kuluessa.
Mitä muualla verotusta koskevassa lainsäädännössä säädetään verolautakunnasta verotuksen toimittavana elimenä sovelletaan tämän lain voimaantultua verotoimistoon. Muualla lainsäädännössä olevien verolautakuntaa verotuksen oikaisevana elimenä koskevien säännösten katsotaan tämän lain voimaantulon jälkeen tarkoittavan verotuksen oikaisulautakuntaa.
Lääninverovirastoon sovelletaan tämän lain voimaantulon jälkeen, mitä lääninverolautakunnan oikeudesta toimittaa verotus vuodelta 1992 tai sitä aikaisemmilta vuosilta on säädetty. Muutoksenhausta näiltä vuosilta toimitettuun verotukseen on tällöin voimassa, mitä 93 §:ssä säädetään muutoksenhausta oikaisuvaatimukseen. Tällöin on soveltuvin osin noudatettava, mitä verotoimistosta on muutoksenhakumenettelyssä säädetty.
HE 122/93
VaVM 43/93
1 luku. - Verotuksen oikaisulautakunta ja verotoimisto5 §6 §7 §8 §9 §10 §11 §12 §13 §14 §16 §17 §18 §19 §34 §39 §40 §43 §45 §46 §62 §63 §63 a §68 §71 §72 a §77 §77 a §77 b §80 a §82 §82 a §82 b §92 §92 a §93 §93 a §93 c §96 e §97 §100 §113 §129 §130 §132 §133 §135 §144 §


Kaupunginhallitus 14 13.01.2014 6
Kaupunginhallitus 23 20.01.2014 3
Toimialojen/toimielimien strategiset sopimukset vuodelle 2014 - 2016
Kh § 14
Talouden ja rahoituksen vastuualue, talousarviopäällikkö Heikki Silpola,
controller Johanna Korpikoski, controller Valtteri Mikkola ja controller Kim Moisiolinna
Toimielinten strategisissa sopimuksissa tavoitteista sovitaan toimielimen ja kaupunginhallituksen välillä. Toimielimen vuoden 2014 talousarvioesitykseen tuli liittää luonnos toimialan strategisesta sopimuksesta käyttäen talousarvion pohjalomaketta. Kaupunginhallitukselle ja kaupunginvaltuustolle koottavaan talousarvioon sisällytettiin toimialan strategisesta sopimuksesta merkittävimmät kohdat toiminnan kuvauksesta ja toiminnan tavoitteista. Strateginen sopimus sisälsi lisäksi myös muita tavoitteita ja mittareita, jotka vahvistetaan vain kaupunginhallituksen ja toimialan välillä. Strateginen sopimus tuli sisältää myös keväällä laaditun uudistamisohjelman toimenpiteet. Nämä toimenpiteet otettiin myös mukaan talousarvioon ja taloussuunnitelmaan.
Kaupunginvaltuusto hyväksyi kokouksessaan 2.12.2013 vuoden 2014 talousarvion ja vuosien 2014 – 2016 taloussuunnitelman. Samalla valtuusto hyväksyi pääosiltaan strategisiin sopimuksiin sisältyvät toiminnalliset tavoitteet ja määrärahat. Talouden ja rahoituksen vastuualue on tarkistanut toimielinten strategiset sopimukset ja arvioinut, miten strategisissa sopimuksissa on mahdolliset valtuuston tekemät päätökset ja lauselmat huomioitu.
Arviot strategisista sopimuksista toimielimittäin:
Toimialan sopimus vastaa hyvin pitkälti lautakunnan syyskuussa esittämää sopimusta. Valtuuston hyväksymän talousarvion jälkeen sopimuksesta on poistettu maininnat sosiaalisesta luototuksesta ja seuraavia tavoitelukuja on täsmennetty:
•2.3.1. Muutetaan ikäihmisten hoidon palvelurakenne avopalvelupainotteisemmaksi
oYmpärivuorokautisen hoidon piirissä olevien 75 vuotta täyttäneiden tavoiteosuus laskee
•2.3.2. Turvataan aktiivinen elämä toimintakykyä ylläpitävillä palveluilla
oKotona asuvien +75-vuotiaiden määrä kasvaa
Muut muutokset liittyvät määrärahojen tarkistamiseen. Vähennykset annettuun määrärahaan pääsemiseksi (2.033.419) on toteutettu hyvinvointitoimialan johtoryhmässä käsiteltyjen linjausten perusteella.
Talousarvion toteutumisen osalta v. 2014 on tunnistettu tiettyjä riskikohtia.
•Kuntalaisille maksettavat etuudet (toimeentulotuki, työmarkkinatuen kuntaosuus) voivat ylittää budjetoidun, jos kuntien taloudellinen tilanne heikkenee ja työttömyysaste nousee.
•Ostopalveluiden hinnankorotusten tulee noudattaa maltillista kehitystä eikä palveluiden volyymin kasvattamiseen ole juurikaan mahdollisuutta.
•Asumispalveluiden lisäystarvetta on mm. vammais- ja vanhuspalveluissa sekä mielenterveyskuntoutujien osalta. Myös muiden vanhuspalveluiden tarjonta ja riittävyys verrattuna ikälain vaatimuksiin tuottaa taloudellisia paineita.
•Sairaanhoitopiirin maksuosuus on budjetoitu piirin ilmoituksen mukaan, mutta palvelusuunnitelmasta puuttui ensihoidon osuus. Tämä osuus on myös kattamatta ensihoidon – ja päivystyksen liikelaitoksen talousarviossa.
Edellä mainitut riskit vaikuttavat toteutuessaan ensisijaisesti operatiivisiin sopimuksiin ja toissijaisesti strategisen sopimuksen talouden tavoitteisiin.
Sosiaali- ja terveyslautakunta on hyväksynyt tarkennetun sopimuksen ja lähettänyt sen kaupunginhallitukselle hyväksyttäväksi (liitteenä).
Toimialan sopimus vastaa pitkälti Kaupunginvaltuuston 2.12.2013 hyväksymää vuoden 2014 talousarviota. Sopimukseen tulisi sivulle 10 tarkistaa ja lisätä kaupunginvaltuuston hyväksymät sitovat määrärahat, jotka nyt sopimuksessa poikkeavat hieman hyväksytystä talousarviosta. Oikeat toimialaa sitovat luvut ovat siis seuraavat:
Huomionarvoista talouden kannalta on, että Kasvatus- ja opetuslautakunnan talousarvioesityksessä ei ole voitu varautua toimintoihin, joiden osalta puuttuvat valtion päätökset ja joiden rahoittamiseen on saatavissa valtionosuuksia. Tällä sopimuksella kaupunginhallituksen ja -valtuuston on sitouduttava seuraaviin talousarviovarauksiin, joiden toteutuminen edellyttää lisätalousarviota, jos valtio tekee näiden rahoittamiseksi positiiviset päätökset:
 Taitaja2015 kisojen harkinnanvaraisen avustuksen hakeminen ja käyttäminen kisojen rahoitukseen.
 Turulle myönnettyjen 30 ammatillisen peruskoulutuksen lisäpaikan vastaanottaminen ja niiden rahoittaminen paikkojen tuottamalla valtionosuudella.
 Oppisopimuksen talousarvion pohjana olevien paikkojen yli menevien paikkojen osalta sopimusten tekeminen ja niiden rahoittaminen näiden paikkojen tuottamalla valtionosuudella. Oppisopimuksen osalta talousarvion pohjana on 390 perustutkintopaikkaa ja 1020 lisäkoulutuspaikkaa. Perustutkintopaikkoja ei ole kiintiöity ja lisäkoulutukseen tulee mahdollisesti hakuun lisäpaikkoja esimerkiksi nuorten aikuisten osaamisohjelmaan liittyen.
 Nuorisotakuuseen liittyvän nuorten aikuisten osaamisohjelman mukaisten paikkojen hakeminen ja näiden toteuttamisen rahoittaminen näiden paikkojen tuottamalla valtionosuudella.
Lisäksi on huomattava, että kaikki mahdolliset aikuiskoulutuksen tai oppisopimuskoulutukseen liittyvät rakenteelliset muutokset muuttavat myös toimielimen talousarviota ja siten myös kyseessä olevaa sopimusta.
Kaupunginvaltuusto päätti 2.12.2013 talousarviokäsittelyn yhteydessä seuraavaa: Selvitetään, onko sivistystoimessa mahdollisuutta osoittaa perusopetuksen ryhmäkokojen kasvattamista vastaava säästöjen osuus muualta samalla ajanjaksolla, ja samalla selvitetään muitten suurten kaupunkien tilanne ryhmäkokojen osalta. Käynnistetään neuvottelu OKM:n kanssa ryhmäkokoihin liittyvän pop-rahan tarkoituksesta.
Liittyen kaupunginvaltuuston kyseiseen päätökseen, tulee sivistystoimialan ryhtyä vaadittujen selvitysten tekoon ja antaa selvityksensä kaupunginhallitukselle tammikuun 2014 loppuun mennessä.
Kasvatus- ja opetuslautakunnan strateginen sopimus ei vastaa Kaupunginvaltuuston 2.12.2013 tekemää päätöstä. Lautakunnan tulee hyväksyä sopimus korjattuna tammikuun 2014 aikana ja palauttaa se Kaupunginhallitukselle hyväksyttäväksi.
Toimialan kaikki sopimukset (kulttuuri, liikunta ja nuoriso) vastaavat lautakuntien syyskuussa antamia esityksiä. Ainoastaan talouslukuja on täsmennetty vastaamaan kaupunginvaltuuston hyväksymää talousarviota.
Toimialan lautakunnat ovat hyväksyneet täsmennetyt sopimukset ja lähettäneet ne kaupunginhallitukselle hyväksyttäväksi (liitteenä).
Kiinteistötoimialan strateginen sopimus (18.12.2013 Kilajk § 657) vastaa pääsääntöisesti Kaupunginvaltuuston 2.12.2013 hyväksymää vuoden 2014 talousarviota. Sopimukseen tulee kuitenkin tarkistaa investointiohjelman omaisuuserien euromäärät, joiden jako nyt poikkeaa kaupunginvaltuuston päätöksen täytäntöönpanopäätöksestä (Kh 17.12.2013 § 527).
Infrastruktuurin hoidosta ja kunnossapidosta on tehty vuosittainen sisäinen palvelumaksusopimus kaupunginhallituksen ja Kiinteistöliikelaitoksen johtokunnan välillä. Vuonna 2014 sopimuksen arvo on 27,4 milj. euroa. Palvelumaksusopimus tulee viedä kaupunginhallituksen hyväksyttäväksi tammikuu 2014 loppuun mennessä.
Kustannusseurannan parantamiseksi Kiinteistöliikelaitos on ottanut käyttöön tilastolliset tilausnumerot, joilla saadaan parannettua tilaajan kustannusseurantaa vuodesta 2014 alkaen. Kiinteistöliikelaitoksella on käynnistynyt kaupunki-infran ylläpidon palvelujen tuotteistushanke (OPUS), jonka tavoitteena on lisätä tuotteistamisen läpinäkyvyyttä ja kaupunkien välistä vertailua, kehittää markkinoita, luoden ekosysteemimalli. Hanke jatkuu vuoden 2015 kevääseen ja mukana on mm. Tekes.
Kiinteistötoimialan strateginen sopimus ja palvelumaksusopimusliitteineen on korjattava tammikuun 2014 loppuun mennessä vastaamaan kaupunginhallituksen päätöstä ja lähettävä kaupunginhallitukselle hyväksyttäväksi.
Ympäristötoimialalta seudullinen joukkoliikenne on käsitellyt lautakunnassa oman strategisen sopimuksen (TKsjk 4.12.2013 § 212), joka vastaa kaupunginvaltuuston 2.12.2013 hyväksymää talousarviota. Sopimus on liitteenä ja hyväksyttävissä.
Ympäristötoimialan muut toimielimet valmistelivat syyskuussa 2013 toimialan yhteisen strateginen sopimuksen sisältäen kaupunkisuunnittelu- ja ympäristölautakunnan, rakennuslautakunnan ja seudullisen jätehuollon toimielimien osuudet. Talousarvion täytäntöönpanon yhteydessä lautakuntien käyttösuunnitelmat strategisine osuuksineen hyväksyttiin lautakunnittain ja ne vastaavat kaupunginvaltuuston hyväksymän talousarvion määrärahoja ja toimintatavoitteita. (Ksylk 17.12.2013 § 395, Raklk 12.12.2013 § 499, Tksjhulk 19.12.2013 § 79).
Vesiliikelaitoksen strateginen sopimus
Vesiliikelaitoksen strateginen sopimus vastaa kaupunginvaltuuston hyväksymää talousarviota (Vesijk 19.12.2013 § 147). Sopimus on liitteenä ja hyväksyttävissä.
Varsinais-Suomen Aluepelastuslautakunnan strateginen sopimus
Lautakunta ei ole tehnyt erillistä strategista sopimusta kaupunginhallituksen kanssa, mutta lautakunnan käyttösuunnitelma- ja määrärahajaot sekä strageginen osuus vastaavat valtuuston päätöksiä. (Vsaluelk § 70). Uusi palvelutaso on päätetty talousarvio- ja suunnitteluvuosille 2013 - 2016 siten, että jokaiselle vuodelle on laadittu oma toteuttamisohjelma vastuuhenkilöineen ja tavoitteineen. Suunnitelmakauden luvut on tehty oletuksella, että toiminnan laajuus ensihoidonpalveluiden osalta säilyy vuoden 2014 tasolla. Sopimukset vahvistetaan aina vuodeksi eteenpäin.
Varsinais-Suomen Aluepelastuslautakunnalla ei strategista sopimusta.
Liite 1Sosiaali- ja terveyslautakunta
Liite 2Kulttuurilautakunta
Liite 3Liikuntalautakunta
Liite 4Nuorisolautakunta
Liite 5Turun kaupunkiseudun joukkoliikennelautakunta
Liite 6Vesiliikelaitoksen johtokunta
Liite 7Kaupunkisuunnittelu- ja ympäristölautakunta
Liite 8Rakennuslautakunta
Liite 9Turun kaupunkiseudun jätehuoltolautakunta
Liite 10Varsinais-Suomen aluepelastuslautakunta
että liitteinä 1- 6 olevat strategiset sopimukset hyväksytään,
että liitteinä 7 - 10 olevat käyttösuunnitelmat strategisine osuuksineen vahvistetaan,
että kasvatus- ja opetuslautakunnan on korjattava strateginen sopimus vastaamaan kaupunginvaltuuston päätöstä 2.12.2013 § 215 ja lähetettävä se kaupunginhallituksen hyväksyttäväksi tammikuun 2014 loppuun mennessä,
että kasvatus- ja opetuslautakunnan on toimitettava kaupunginvaltuuston 2.12.2013 § 215 päätöksen mukainen selvitys mahdollisuudesta osoittaa perusopetuksen ryhmäkokojen kasvattamista vastaavan säästöjen osuus muualta lautakunnan talousarviosta kaupunginhallitukselle tammikuun 2014 loppuun mennessä ja
että kiinteistöliikelaitoksen johtokunnan on korjattava kiinteistötoimialan strateginen sopimus vastaamaan kaupunginhallituksen päätöstä 17.12.2013 § 527 ja hyväksyttävä osaltaan sisäinen palvelumaksusopimus liitteineen ja lähetettävä ne kaupunginhallituksen hyväksyttäviksi tammikuun 2014 loppuun mennessä.
PäätösAsia pantiin pöydälle Mannin Arven kannattamana tekemästä ehdotuksesta yksimielisesti.
Asian esitteli apulaiskaupunginjohtaja Jarkko Virtanen
Kh § 23
Pöydältä 13.1.2014 § 14
Talousarviopäällikkö Heikki Silpola ja controller Kim Moisiolinna 16.1.2014:
Pöydälle panon aikana kasvatus- ja opetuslautakunnan strategista sopimusta on tarkennettu siten, että se vastaa kaupunginvaltuuston 2.12.2013 hyväksymää toimialan talousarviota.
Talousasioilla ei ole huomautettavaa strategiseen sopimukseen.
Liite 11Kasvatus- ja opetuslautakunta
että liitteinä 1- 6 ja 11 olevat strategiset sopimukset hyväksytään,
Rinteen ehdotus, että hyvinvointitoimialan strategiseen sopimukseen lisätään seuraava kohta, raukesi kannatuksen puuttuessa:
"Laitoshoidon vähentäminen vaatii kaupungilta yksityisten palveluiden hankintaa, mikäli omat palveluasuntopaikat eivät riitä. Hyvinvointitoimiala tulee tekemään oman palveluasuntotoiminnan ja yksityiseltä ostetun palvelun kustannuksista selvityksen.
Oman palvelutalon rakentamisen mahdollisuudet selvitetään."
tpvKasvatus- ja opetuslautakunta
tpvKiinteistöliikelaitoksen johtokunta
tpvKonsernihallinto, asianhallinta
Liite 1:Sosiaali- ja terveyslautakunta
Liite 2:Kulttuurilautakunta
Liite 3:Liikuntalautakunta
Liite 4:Nuorisolautakunta
Liite 5:Turun kaupunkiseudun joukkoliikennelautakunta
Liite 6:Vesiliikelaitoksen johtokunta
Liite 7:Kaupunkisuunnittelu- ja ympäristölautakunta
Liite 8:Rakennuslautakunta
Liite 9:Turun kaupunkiseudun jätehuoltolautakunta
Liite 10:Varsinais-Suomen aluepelastuslautakunta
Liite 11:Kasvatus- ja opetuslautakunta