Valtuustoaloite / Karjalan kielen liputuspäivä 27.11 | Järvenpää
Valtuustoaloite / Karjalan kielen liputuspäivä 27.11
Hyvinvointilautakunta, kokous 14.11.2019
§ 67 Valtuustoaloite / Karjalan kielen liputuspäivä 27.11
JARDno-2019-692
Sami Ylisaari, kulttuurijohtaja, sami.ylisaari@jarvenpaa.fi
Mikko Vesterinen ja 9 muuta valtuutettua ovat tehneet aloitteen, että kaupunki liputtaisi karjalan kielen päivänä 27.11.
Aloitteen sisältö lyhyesti:
Karjalan kieli on Suomen ainoa kotoperäinen vähemmistökieli, jolla ei ole virallista asemaa lainsäädännössä. Pitkästä historiasta huolimatta karjalan kieli tunnistettiin viralliseksi omaksi vähemmistökielekseen vasta vuonna 2009 tasavallan presidentin antamalla asetusmuutoksella.
Järvenpään keskusta syntyi yli 90 vuotta sitten, kun Karjalan Terijoelta tuotiin Järvenpäähän noin 200 puuhuvilaa. Samalla terijokelaiset muodostivat keskeisen väestöryhmän alueella. Terijokelaiset puuhuvilat, kaupunginosat ja paikannimet ovat edelleen vahvasti osa Järvenpään kaupunkikuvaa ja ovat arvokas kulttuurihistoriallinen perintö, jota ei ole tarpeeksi korostettu.
Karjalan kielen juhlapäivää vietetään 27.11., mutta se ei ole valtakunnallisesti virallinen liputuspäivä. Tällä hetkellä yksikään kunta ei vielä liputa karjalan kielen juhlapäivän kunniaksi. Järvenpään paikallishistorian ja vähemmistökulttuurien tukemiseksi Järvenpään on liputettava karjalan kielen juhlapäivänä.
Valtakunnalliset liputuspäivät ovat sisäministeriön suosittelemia, aiheeltaan mahdollisimman monen kansalaisen hyväksymiä päiviä. Järvenpään kapungin toteuttamaa liputusta operoi Mestaritoiminta, joka on toiminnassaan toteuttanut kyseisiä sisäministeriön suosituksia. Valtakunnalliset liputuspäiväesitykset tulee toimittaa sisäministeriölle, joka tekee suosituksia uusista liputuspäivistä pitkän harkinnan tuloksena. Muistettava kuitenkin on, että Suomessa on liputusvapaus. Jokaisella on oikeus liputtaa kansallislipulla aina kun siihen on tarve, myös kalenteriin merkittyjen liputuspäivien ulkopuolella. Järvenpään kaupunki, tai yksittäinen kaupunkilainen, voisi siis halutessaan liputtaa aloitteen ehdottamana päivänä niin halutessaan. Liputtamisessa tulee noudattaa liputusaikoja.
Sisäministeriölle tehdään vuosittain liputuspäiväesityksiä monista arvokkaista asioista. Liputusasioiden luonteeseen on kuulunut, että esitykset saattavat olla vireillä melko pitkään ministeriön harkitessa mahdollisuuksia uusien liputuspäivien vakiinnuttamiseen. Harkitessaan asiaa ministeriö pyrkii ottamaan huomioon Suomen lippu- komitean jo 1970-luvulla ilmaiseman kannan, että uusien liputuspäivien tulisi olla aiheeltaan mahdollisimman monen kansalaisen hyväksymiä, jotta yleinen liputus tuntuisi luontevalta. Lisäksi liputusväsymyksen ja liputuksesta aiheutuvien kustannusten kohoamisen välttämiseksi liputuspäiviä ei kuitenkaan saisi olla liian monta. Järvenpäässä muutamien keskeisten alueiden liputukset ovat kustannuksiltaan noin 300 euroa. Kaikki kaupungin ja mestariasuntojen kiinteistöjen lipputankojen liputuskustannus on noin 1 500 €.
Jos Järvenpäässä halutaan jatkaa nykyisellä toimintatavalla ja noudatettaan sisäministeriön ottamaa kantaa liputuspäivien osalta, olisi suotavaa, että aloite etenisi sen esittäjien toimesta sisäministeriöön ja sisäministeriön harkinnan kautta mahdolliseksi suositeltavaksi liputuspäiväksi. Jos Järvenpää päättää ottaa aloitteen mukaisen liputuspäivän käyttöön tulee tarkoin harkita mitkä muut päivät saattaisivat olla liputuspäivien arvoisia.
Hyvinvointilautakunta päättää esittää kaupunginhallitukselle, että kaupunginvaltuusto päättää
jatkaa nykyistä Järvenpään toimintatapaa ja noudattaa sisäministeriön antamia suosituksia liputuspäivien osalta eikä näin ollen liputa aloitteen ehdottamana päivänä ellei kyseinen päivä tule sisäministeriön suositeltavien liputuspäivien joukkoon
todeta aloite loppuunkäsitellyksi
Ossi Vähäsarja esitti Lassi Markkasen kannattamana, että kaupunginhallitus päättää esittää kaupunginvaltuustolle
että Järvenpään kaupunki liputtaa Karjalan kielen päivänä 27.11.
todeta aloitteen loppuun käsitellyksi
Käsittelyn jälkeen puheenjohtaja totesi, sitä lautakunnalta kysyttyään, koska lautakunta ei ollut yksimielinen esityksistä, niin asiasta äänestetään.
Hyväksyttiin äänestystavaksi sähköinen äänestys
Jaa = Esittelijän esitys
Ei = Ossi Vähäsarjan esitys
Jaa = Satu Haaparanta, Marko Koskela, Pasi Koskinen = kolme (3) ääntä
Ei = Katri Kuusikallio, Peter Osipow, Ossi Vähäsarja, Anne Kujasalo, Lassi Markkanen, Pia Valonen,Tuula Siltasari = seitsemän (7) ääntä
Poissa = Heini Lehtonen, Mika Asikainen, Arja Eriksson, Ida- Cecilia Strandberg = neljä (4)
Äänestyksen jälkeen puheenjohtaja totesi, että äänin kolme (3) Jaa- ääntä, seitsemän (7) Ei- ääntä, poissa neljä (4), Ossi Vähäsarjan esitys tuli lautakunnan päätökseksi.
Hyvinvointilautakunta päätti
äänestyksen jälkeen äänin kolme (3) Jaa- ääntä, seitsemän (7) Ei- ääntä, poissa neljä (4) esittää kaupunginhallitukselle, että kaupunginvaltuusto päättää, että Järvenpään kaupunki liputtaa Karjalan kielen päivänä 27.11.
yksimielisesti esittää kaupunginhallitukselle, että kaupunginvaltuusto päättää todeta aloitteen loppuun käsitellyksi
KH/KV
Valtuustoaloite _ Karjalan kielen liputuspäivä 27.11 (sisältää henkilötietoja, ei verkkoon).pdf (pdf, 461 kt)
§ 60 Kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus sekä pöytäkirjan tarkastaminen
§ 61 Ilmoitusasiat
§ 62 Ikääntyneiden hyvinvointisuunnitelman toteumat 1.1.-30.8.2019
§ 63 Uusi JYK, Konseptivaihtoehdot
§ 64 Hyvinvoinnin palvelualueen käyttösuunnitelmamuutokset 2019
§ 65 Kolmisointusopimus, yhteistyön toimintakertomus 2019-2020 ja toimintasuunnitelma 2020-2021
§ 66 Kuntalaisaloite / Nyrkkeilysäkki nuorisotalolle
§ 68 Valtuustoaloite / Järvenpään kaupungin uuden Vuoden ilotulituksen korvaaminen laservaloesityksellä
§ 69 Keskustan liikuntapuiston yleissuunnittelu


Asemakaavan muutos 5. kaupunginosa kortteli 521 tontti 10, Eteläranta | Rovaniemi
Asemakaavan muutos 5. kaupunginosa kortteli 521 tontti 10, Eteläranta
Tekninen lautakunta, kokous 24.9.2019
§ 110 Asemakaavan muutos 5. kaupunginosa kortteli 521 tontti 10, Eteläranta
ROIDno-2019-1026
Kaavoitus kaavasuunnittelija TH 9.9.2019:
Arkkitehtitoimisto Viiri-Ylinenpää Oy on valtuutettu hakemaan asemakaavan muutosta 5. kaupunginosan korttelin 521 tontille 10, Eteläranta 5. Hakijan tavoitteena on saada tontti muutettua rivitalojen ja muiden kytkettyjen asuinrakennusten käyttötarkoitukseksi AR sekä saada lisää rakennusoikeutta tehokkuusluvulle e=0.34 (1081 k-m2) ja kerrosluvuksi II.
Voimassa olevassa asemakaavassa, joka on hyväksytty 23.3.1995 tontin käyttötarkoitus on asuinpientalojen korttelialuetta AP, tehokkuusluku e=0.20 (636 k-m2) ja kerrosluku I 1/2.
Kaavoitus esittää, että 5. kaupunginosan korttelin 521 tonttia 10 koskevaa asemakaavan muutosta ryhdyttäisiin tutkimaan.
Tekninen lautakunta päättää, että 5. kaupunginosan korttelin 521 tonttia 10 koskevaa asemakaavan muutos ryhdytään tutkimaan. Muutos saatetaan vireille sekä valmisteluvaiheen kuulemista varten yleisesti nähtäville. Kaavoituskustannuksena asemakaavan muutoksesta hakijalta peritään 2900 € ja kuulutuskustannukset 300 €/kuulutus. Koska asemakaavan muutoksen katsotaan olevan vähäinen hyväksyy tekninen lautakunta muutoksen (hallinto ja johtosääntö § 27).
Osallistumis- ja arviointisuunnitelma, luonnos 521 tontti 10.pdf (pdf, 292 kt)
§ 99 Kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus sekä työjärjestyksen hyväksyminen
§ 100 Pöytäkirjan tarkastus
§ 101 Ajankohtaiset asiat
§ 102 Viranhaltijoiden päätösten otto-oikeus
§ 103 Kiertotalouden tiekartta 2030 / Teknisen lautakunnan lausunto
§ 104 Teknisen lautakunnan lausunto organisaatiouudistuksesta
§ 105 Eroamiset teknisen lautakunnan jäsenyydestä / Jäsenten valinta jätehuoltojaostoon eronneiden jäsenten Leskinen ja Lihtkivi tilalle
§ 106 Eroaminen teknisen lautakunnan jäsenyydestä / Edustajan nimeäminen vammaisneuvostoon Lihtkiven tilalle
§ 107 Teknisen lautakunnan osavuosikatsaus 1-8 2019
§ 108 Teknisen lautakunnan talousarvion ja käyttösuunnitelman 2019 muutos
§ 109 Asemakaavan muutos ja tonttijako 4. kaupunginosan pysäköinti- ja virkistysalueet, Pieskätie
§ 111 Asemakaavan muutos 5. kaupunginosa kortteli 567 tontti 25, Erätie 4
§ 112 Asemakaava ja asemakaavan muutos 9. kaupunginosa korttelit 9100 - 9105, virkistys-, vesi-, maa- ja metsätalousalueet sekä tilat 25:31, 25:40, 25:42, 25:43 ja 25:63, Nurmenkummuntie
§ 113 Asemakaavan ja tonttijaon muutos tonteilla 13-27-1 ja 2 sekä katualueet, Purupihkankatu
§ 114 Asemakaavan muutos 15-1177-3, 698-409-6-140, Kulpinranta 1
§ 115 Asemakaavan ja tonttijaon muutos korttelin 4106 tontit 1 ja 2, Rantapolku 5 ja 7
§ 116 Vaiheasemakaava kortteli 5449, Nivavaaran koulu
§ 117 Asemakaavan muutos 17. kaupunginosan kortteli 5451 sekä virkistys-, urheilupalvelu- ja yleinen pysäköintialue, Kaukonlammen ympäristö
§ 118 Yleiskaavan muutos 698-407 -5-128, 5-14 ja 5:103, Vikajärvi
§ 119 Paavalniemen osayleiskaava
§ 120 Ilmoitusasiat / Tekninen lautakunta


text:
Miehen Orgasmi Suomen Gay Seksikkäin Mies / Yksilöllinen Homoseksuaali
ByThelma Placek // Comments are Off// Gay bordellit
Deluxe porno gratis chochos rubios desnudos super tetonas videos gratis videos porno sexo videos gratis bidios xxx maduras morenas porno español videos porno de folladas por torbe porno xxx tetas xx sexo video porno espanol porno violacion maduritas tetonas mujeres putas porno lesbianas follandose videos cunnilingus videos de porno madura chicas rubias tetonas españolas free porno de putas porno gai pollas mamadas morenas calientes culos xxx hentai video porno gratis en publico videos anal porn videos cumloader español pollas negras porno de bdsm amateur videos porno preñadas porno negras video gratis putas viciosas hentay enfermeras porno gratis sexo travesti follando follandose casting español chochos porno hd como follar anime porn x videos de hombres masturbandose videos de soltera porno strapon porn mujeres haciendo pajas videos porno español pollas calientes viejas muy peludas pilladas en la playa porno de soltera ver videos sexo xxx españolas follando videos porno con las mejores actrices porno bdsm porn chat porno gratia super porno gratis de gorditas folladoras mujeres corriendose follando sexo gratis rubias hd videos hentai hd hd porn free videos de lesvianas gratis porno espanol video porno amateur putas alexis texas videos tias calientes vídeos transexuales porno asiatico sexo ancianas gordas sexis porno con enanos porno amater español porno gra videos porno gratis buen porno ruvias videos porno gratis runias 19 amater putas arabes follando rusas putas gratis tetas despedida de tetas naturales chicas masturbandose xxx videos de tetonas maduras calientes videos viejos ver porno madurita hombres negros videos de paris porn orgias vintagexxx canaltravesti videos de lesbianas hd super porno abuelas masturbandose trios porno porno mamadas jovenes follando porno gratis anal duro xxx porno manga porno samantha bentley videos gratis tetas grandes xxx corrida sexo duro porn maduras pajeandose videos amateur porno transex gorditas españolas follando trio con viejos gordita española follando ribias 19 lesbianas videos porno gat chicas follando con enanas follando videos pornos en el mejor video porno cumlouder videos eroticos porno bisex videos porno tias guarras gratis sexo orgias porno madura española follando videos porno de viejas españolas follando videos gratis porno maduras porno travestis follando follando mucho porno espanol videos maduras viejas maduras.
con jovenes potno porno. con putas gratis negrasfollando actrices porno en español viejas jenna jamenson videos de maduras webcam videos porno ver video lesbiana videos de lesbianas gorditas travestis follar porno con polla cumloader videos pornos online porno tetona joven porno videos xxx gratis duro rubias porno enanos follando mujeres porno hd viejas muy guarras viejas follan tetonas porno lesbicos sexo asiatico latina xxx alexis texas follando cachondas gratis nenas cachondas free videos pono gratis videos x videos actrices porno gratis porno italianas porno maduros follando gratis transexuales ztod videos porno 18 porn porno mujer follando viejas milf porno.
con vidios porno xl tube hd cumlauder gratis silvie delux maduras amateur xxx follar con videos porno milfs porno.
.. Aki sai tulen syttymään ja nousi ylös. Viimeiset päivät ennen lomaa töissä tuntuivat kuluvan hitaasti. Juomaa siinä kului pitkin iltaa. Otin Janilta poskeen — Gaynovelli: Erittäin läheisiä ystäviä kun olimme niin päätin ehdottaa hänelle että jos minä voisiin hänelle sellaisen käsittelyn antaa. Vieressäni liplatti altaan tumma vesi, jossa kasvoi ahvenvitaa ja polskahti silloin tällöin pieni särki. Hän huomasi Jaakon katselevan …. Hanki ulottui jo polviin asti, mutta rengit olivat jo aamuvarhain tehneet kiemurtelevia polkuja lumeen ja sytyttäneet jätkänkynttilöitä lumipolun varrelle, jotta päivän työt voisi aloittaa. Erittäin läheisiä ystäviä kun olimme niin päätin ehdottaa hänelle että jos minä voisiin hänelle sellaisen käsittelyn antaa. Viimeiset päivät ennen lomaa töissä tuntuivat kuluvan hitaasti. Vieressäni liplatti altaan tumma vesi, jossa kasvoi ahvenvitaa ja polskahti silloin tällöin pieni särki.
Liveyasmin rakel liekki gay porn
naitu kalu erotiikka chat homo
mies sängyssä dikiviihde homoseksuaaliseen

matches: hd hd hd hd hd hd


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiAeroArkkitehtuuriEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiViileäVärikäsTietokoneetSöpöLiputKukkaRuoka & JuomatHauskaPelitTytötteLomaKuumaElääLogoRakkausMuutElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisäämobile	Kotiin / HD / dynaaminen taustakuva HD	dynaaminen taustakuva HD
0	dynaaminen taustakuva HD
Here is most beautiful Selection Of dynamic wallpaper HD For Desktops, PC, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. Tässäwallpapermad.com Taustakuva tietokanta voit ladata miljoonia korkealaatuisia taustakuvia . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Meillä on paljon taustakuvia yli kolmekymmentä Plus kategoriat Like Eläimet, Sarjakuva, Kukka, avaruus , Pelit ja Urheilu ,Jne. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia henkilökohtaiseen käyttöön. Jos Like Tämä dynaaminen taustakuva HDCollection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook ja muut sosiaalisen median.
piipittää noin Maha Edellinen: art taustakuvia HD
madara uchiha tapetti HDmusta ja pinkki tapetti HDhack tapetti HDSherwin-Williams irrotettava tapetti HDvuosikerta tapettijalkapallokenttä tapetti HDtiger taustakuvagoku taustakuvatsädekehä 2 HD tapettiviileä taustakuvia hd Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD hd


Tikinnermi nioqqutissanik akitsuuteqanngitsunik eqqussisinnaaneq pillugu Namminersorlutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 19, 17. august 2016-imeersoq
Tikinnermi nioqqutissanik akitsuuteqanngitsunik eqqussisinnaaneq pillugu Namminersorlutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 20, 25. oktober 2012-imeersoq
Nioqqutissanik eqqussuineq annissuinerlu pillugit Inatsisartut inatsisaanni nr. 18, 30. oktober 1992-imeersumi § 17 aamma § 46 naapertorlugit aalajangersarneqarput:
Imm. 2. Angalasut nioqqutissat tulliini taagorneqartutulli annertussuseqartut tikinnermi akitsuuteqanngitsumik nassatarisinnaavaat pisiarisinnaallugilluunniit:
1) Uku arlaat:
a) Sikaritsit 200-t,
b) Sikaat 50-it,
c) Cigarillot 100-t,
d) Tupat 250 g, imaluunniit
e) Sukuluut snusilluunniit 250 g.
2) Sikaritsinut imusivissat imaluunniit pappiarartassat immertariaannaat 200-t.
3) Imigassaq kimittooq (22 pct. sinnerlugu aalakoornartortalik) 1 literi imaluunniit hedviinni (15-p 22 pct.-illu akornani aalakoornartortalik) 2 literi.
4) Viinni nerriseq (15 pct. inorlugu aalakoornartortalik) 2,25 literi.
5) Immiaaqqat 2 literi.
6) Imeruersaatit kulsyretallit imaluunniit imigassat koffeinitallit koffeinimik literimut 149 mg-imit anginerusumik akullit 2 literi.
7) Imeq 1 literi.
8) Tipigissaat 50 g aamma 0,25 literi tipigissoq.
9) Pinnersaatit tipigissullu allat katillugit annerpaamik 1.000 koruunit nalingannut.
10) Sukkulaatinit mamakujuttunillu nioqqutissiat katillugit 4 kg.
11) Kaffit aamma tiit katillugit 4 kg.
12) Neqi, neqinit nioqqutissiat aamma timmissat katillugit 5 kg.
Imm. 3. Inuit 18-inik ukioqalereersimasut kisimik tupanit nioqqutissianik, imigassanik kimittuunik, viinninik, immiaaqqanillu akitsuuteqanngitsunik eqqussisinnaapput.
§ 2. Nioqqutissanik akitsuuteqanngitsunik § 1, imm. 2-mi taaneqartunik nioqquteqarneq taamaallaat mittarfiit niuertarfiini, taamakkuninnga nioqquteqarnissamut Akileraaruseriffiup akuerisaani pisinnaavoq.
Angallassinermi sulisuusut
§ 3. Angallassinermi sulisuusut, tassa imaappoq umiarsuarni timmisartunilu nunat tamalaat akornanni angalasuni angallassissutip ingerlanneqarnerani imaluunniit taassuma iluani suliaqartut, ullut unnuallu 15-it inorlugit sivisussusilimmik Kalaallit Nunaata avataaniikkallarnerup kingorna uternerminni makkuninnga nassarsinnaapput:
a) Sikaritsit 60-t,
b) Sikaat 40-t,
c) Cigarillot 50-it,
2) hedviinni 2 literi aamma viinni nerriseq 2,25 literi, kisianni imigassanik kimittuunik pinnatik.
3) Tipigissaat 50 g aamma 0,25 literi tipigissoq.
Imm. 2. Angallassinermi sulisuusut ulluni unnuanilu 15-ini taakkuluunniit sinnerlugit Kalaallit Nunaata avataaniikkallarnerup kingorna tikinnerminni § 1-imi maleruagassat naapertorlugit nioqqutissanik nassarsinnaapput.
Sinerissap avataani qillerivinni sulisuusut
§ 4. Sinerissap avataani qillerivinni, matumani aamma qilleriviusuni kiisalu uuliamik qalluivinni sulisuusut, aatsitassanik imaluunniit ikummatissanik misissueqqaarnermut, misissuinermut qalluinermullu atatillugu sulisut akitsuuteqarfiusup iluani niunerminni akitsuuteqanngitsumik nassarsinnaavaat uku arlaat:
1) Sikaritsit 60-t,
2) Sikaat 40-t,
3) Cigarillot 50-it,
4) Tupat 250 g, imaluunniit
5) Sukuluut snusilluunniit 250 g.
Imm. 2. Akitsuuteqannginnissami piumasaqaataavoq ulluni unnuanilu minnerpaamik 15-ini akitsuuteqarfiusup avataaniikkallarsimanissaq.
Imm. 3. Imm. 1 naapertorlugu akitsuuteqannginnissaq taamaallaat nioqqutissanut akitsuuteqarfiusup avataani pisiarineqarsimasunut atuuppoq.
Angallatit aalisariutit nunanit allaneersut
§ 5. Angallatinut aalisariutinut nunanit allaneersunut Kalaallit Nunaata imartaani aalisartunut, aammalu umiarsuarnut Kalaallit Nunaata imartaaniinnerminni akitsuutinik akiliisussaatinneqanngitsunut tunngatillugu, nioqqutissat umiarsuarmi nassarneqartut inuttamut ataatsimut ullup unnuallu ataatsip ingerlanerani akitsuuteqanngitsumik atorneqarsinnaapput uku arlaannut viinni nerriseq1 liter, hedviinni 0,5 liter, imigassaq kimittooq 0,25 liter imaluunniit immiaaqqat 2 liter kiisalu tupanit nioqqutissiat 40 g, sivisunerpaamik ulluni 28-ni.
Imm. 2. Umiarsuarni inuttaasut, imm. 1 naapertorlugu nioqqutissanik akitsuusigaanngitsunik pissarsisimasut, akitsuuteqarfiusumiit aallarnissartik pissutigalugu umiarsuarmiit niusimasut nioqqutissanik akitsuusigaanngitsunik § 3-mi annertussusissatut aalajangersakkat annertoqqataannik nassarsinnaapput.
Imm. 3. Imm. 1 naapertorlugu akitsuuteqannginnissaq taamaallaat nioqqutissanut, umiarsuup akitsuuteqarfiusup avataani pisiarisimasaanut atuuppoq.
Takornariat nunat allamiut umiarsuaannut ilaasartaatinut ilaasut
§ 6. Takornariat nunat allamiut umiarsuaannut ilaasartaatinut ilaasut umiarsuup Kalaallit Nunaata imartaaniinnerani akitsuusigaanngitsunik atugaqarsinnaatitaapput.
Imm. 2. Takornariat imm. 1 naapertorlugu akitsuusigaanngitsunik atugaqartut tupanit, sukkulaatinit aamma mamakujuttunit nioqqutissiat nammineq atugassamik saniatigut nioqqutissanik akitsuusigassanik nunaliaasseqqusaanngillat. Angerlamut angalaneq Kalaallit Nunaat aqqusaarlugu aallartippat takornariat nioqqutissanik akitsuuteqanngitsunik § 1 naapertorlugu nassarsinnaapput.
Inuit akitsuuteqarfiusumi aalajangersimasumik najugaqanngitsut najugaqarallartuunngitsulluunniit
§ 7. Inuit akitsuuteqarfiusumi aalajangersimasumik najugaqanngitsut najugaqarallartuunngitsulluunniit angalanerni nammineq atugassatut akitsuuteqanngitsumik eqqussinnaavaat tipigissaatit, pinnersaatit tipigissullu, nioqqutissanik eqqussuinermi akitsuutit pillugit Inatsisartut inatsisaanni nr. 19, 30. oktober 1992-imeersumi § 1, nr. 18 naapertorlugu akitsuusigassaasut, Akileraaruseriffiup taakkua annertussusii suunerilu piffissap angalaffissap sivisussusianut naleqquttuusorippagit.
Akitsuuteqannginnissamut piumasaqaat
§ 8. § 1 aamma §§-it 3-miit 7-imut malillugit akitsuuteqannginnissamut piumasaqaataavoq nioqqutissat imaluunniit angalanermi atortut inummit nassarneqarnissaat imaluunniit inuup nammineq nassataaniitinneqarnissaat, taamaalillugit nioqqutissat imaluunniit angalanermi atortut Akileraaruseriffimmut takutinneqarsinnaanngorlugit.
§ 9. Suliffeqarfiit nioqqutissanik akitsuusigaanngitsunik tikittunut nioqquteqarnissamut akuersissummik peqartut, tak. § 2, imigassanik aalakoornartortalinnik kiisalu tupanit nioqqutissianik tunisaqarnerminni piumasarisassavaat angalasup ikilernermut allagartaq, aallalernerminut uppernarsaatitut takutissagaa.
Imm. 2. Ikilernermut allagartap imm. 1-imi taaneqartutut takutinneqarnerani, ikilernermi allagartaq nalunaaqutserneqassaaq imaluunniit allagartap imigassanik aalakoornartortalinnik imaluunniit tupanit nioqqutissianik pisinermi atorneqarsimanera arlaatigut takussutissinneqassalluni.
Imm. 3. Ikilernermi allagartat imm. 2-mi taaneqartut imigassanik aalakoornartunik tupanillu nioqqutissianik pisinermut atoqqinneqarsinnaanngillat.
§ 10. § 1, imm. 2-mi 3-milu, § 2-mi, § 3, imm. 1-imi, § 4, imm. 1-imi 3-milu, § 5, imm. 1-imiit 2-mut, § 6, imm. 2-mi, § 7-imi aamma § 8-mi aalajangersakkanik piaaraluneerluni mianersuaalliorujussuarluniluunniit unioqqutitsisoq unioqqutitseriaraluartorluunniit Kalaallit Nunaanni pinerluttulerinermik inatsimmi maleruagassat naapertorlugit akiliisitsinermik pineqaatissinneqarsinnaavoq.
Imm. 2. Imm. 1-imi taaneqartutut unioqqutitsisoqarpat unioqqutitseriaraluartoqarpalluunniit nioqqutissaq, taannaluunniit peqanngippat aningaasat taassuma aningaasanngorlugu nalingata amerlaqatai, akiliisitsinermik pineqaatissiisoqarpat pineqaatissiisoqanngikkaluarpalluunniit, Kalaallit Nunaanni pinerluttulerinermik inatsimmi maleruagassat naapertorlugit arsaarinnissutigineqarsinnaapput.
Imm. 3. Imm. 1 naapertorlugu akiliisitsissutit Landskarsip pisassarai.
Imm. 4. Imm. 2 naapertorlugu arsaarinnissutit Landskarsip pisassarai.
§ 11. Nalunaarut manna 1. september 2016-imi atuutilissaaq.
Imm. 2. Tamatumunnga peqatigitillugu tikinnermi nioqqutissanik akitsuuteqanngitsunik eqqussisinnaaneq pillugu nalunaarut nr. 20, 25. oktober 2012-imeersoq atorunnaarsinneqassaaq.
Namminersorlutik Oqartussat, ulloq 17. august 2016
kundgrelse_B_19_2016_kn


Varainhoitovuoden 2020 rahoituksen ja vuoden 2019 toisen lisätalousarvion perusteella jaettavan rahoituksen hakeminen (yhteistoiminta-alueen asia) | Tampere esityslistat ja pöytäkirjat
Varainhoitovuoden 2020 rahoituksen ja vuoden 2019 toisen lisätalousarvion perusteella jaettavan rahoituksen hakeminen (yhteistoiminta-alueen asia)
Elinvoima- ja osaamislautakunta, kokous 31.10.2019
§ 125 Varainhoitovuoden 2020 rahoituksen ja vuoden 2019 toisen lisätalousarvion perusteella jaettavan rahoituksen hakeminen (yhteistoiminta-alueen asia)
TRE:6373/02.04.01/2019
Johtaja, ammatillinen koulutus Outi Kallioinen, puh. 044 423 5473, etunimi.sukunimi@tampere.fi
Opetus- ja kulttuuriministeriöltä on 15.10.2019 (OKM/58/592/2109) saapunut kirje varainhoitovuoden 2020 rahoituksen ja vuoden 2019 toisen lisätalousarvion perusteella jaettavan rahoituksen hakemisesta.
Hallituksen vuoden 2020 talousarvioesityksen mukainen ammatillisen koulutuksen määräraha on 1 866 385 000 euroa, josta laskennallisen rahoituksen osuus on 1 851 385 000 euroa ja strategiarahoituksen osuus 15 000 000 euroa. Strategiarahoituksen haku ohjeistetaan myöhemmin erikseen.
Varainhoitovuoden 2020 suoritepäätöstä varten koulutuksen järjestäjien tulee 12.11.2019 mennessä hakea perusrahoituksen myöntämisessä käytettävää tavoitteellista opiskelijavuosimäärää. Esitetään, että Tampereen kaupunki hakee nykyisellä tasolla olevaa opiskelijavuosimäärää 8614 ja siitä työvoimakoulutukseen kohdennettavia opiskelijavuosia 115. Tarvittaessa opiskelijavuosien osalta voi ministeriölle esittää kokonaisopiskelijavuosimäärään sisältyviä lisäkohdennuksia myös maahanmuuttajien koulutukseen sekä nuorisotyöttömyyden vähentämiseen ja osaamistarpeisiin vastaamiseen.
Lisäksi esitetään, että tällä hakemuksella haetaan varainhoitovuoden 2020 perusrahoituksen harkinnanvaraista korotusta yksittäisen koulutuksen (lentokoneasennuksen perustutkinto) järjestämiseksi 695 000 euroa, työpaikkaohjaajien koulutuksen lisäämiseksi ja kehittämiseksi 110 000 euroa sekä urheilijoiden ammatillisen koulutuksen tukemiseksi 165 000 euroa.
Vuoden 2019 toisessa lisätalousarviossa ammatillisen koulutuksen opettajien ja ohjaajien palkkaamiseen on varainhoitovuodelle lisätty 20 miljoonan euron lisämääräraha, joka kohdennetaan koulutuksen järjestäjille lisäsuoritepäätöksellä perusrahoituksen harkinnanvaraisena korotuksena. Hakemus tästä harkinnanvaraisesta korotuksesta tulee toimittaa opetus- ja kulttuuriministeriölle 5.11.2019 mennessä.
Opettajien ja ohjaajien palkkaamiseen sekä opetuksen ja ohjauksen tukitoimiin tarkoitettua lisärahoitusta esitetään haettavaksi 900 000 euroa. Lisämäärärahaa voidaan käyttää uusien opettajien ja ohjaajien palkkaamisen lisäksi myös nykyisten tuntiopettajien opetustuntimäärän lisäämiseen. Lisäksi määrärahaa voidaan käyttää jo syksyllä 2019 rekrytoitujen opettajien palkkaamisesta aiheutuneisiin lisäkustannuksiin.
Hakemuksessa pyydetään lisäksi palautetta tulevasta vuoden 2020 talousarvioesityksessä ehdotetun kertaluonteisen lisärahoituksen (80 milj. €) myöntämisessä käytettäväksi suunnitelluista laskennallisista kriteereistä sekä lisärahoituksen vaikuttavuuden seurannassa käytettäväksi suunnitelluista tiedoista. Tämä lisärahoitus on tarkoitus myöntää koulutuksen järjestäjille vuoden 2020 ensimmäisellä lisäsuoritepäätöksellä.
Tampereen kaupunki hakee opetus- ja kulttuuriministeriöltä vuoden 2020 suoritepäätöshaussa tavoitteelliseksi opiskelijavuosimääräksi 8614 opiskelijavuotta, josta työvoimakoulutuksen osuus on 115 opiskelijavuotta.
Lisäksi haetaan perusrahoituksen harkinnanvaraisena korotuksena taloudellisten edellytysten turvaamiseksi 695 000 euroa lentokoneasennuksen perustutkintokoulutuksen järjestämiseen, 110 000 euroa työpaikkaohjaajien koulutuksen lisäämiseen ja kehittämiseen sekä 165 000 euroa urheilijoiden ammatillisen koulutuksen tukemiseen.
Vuoden 2019 toisessa lisätalousarviossa jaettavaa lisärahoitusta opettajien ja ohjaajien palkkaamiseen sekä opetuksen ja ohjauksen tukitoimiin haetaan 900 000 euroa.
Ammatillisen koulutuksen palveluryhmän johtaja valtuutetaan allekirjoittamaan hakemukset, täydentämään perustelut ja tarvittaessa tarkentamaan vuoden 2020 varsinaisessa suoritepäätöshakemuksessa haettavien tavoitteellisten opiskelijavuosien kohdentaminen työvoimakoulutukseen sekä muiden lisäkohdennuskriteerien (nuorisotyöttömyyden vähentäminen ja osaamistarpeisiin vastaaminen sekä maahanmuuttajien koulutus) mukaan kohdennettaviin opiskelijavuosiin.
Tuula Hoivala, Raija Mäkelä, Regina Blom, Ari Mäkitalo, Virpi Siiranen, Maija Kirvesoja
Liite elosa 31.10.2019 Hakulomake2020varsinainen.pdf (pdf, 70 kt)
Liite elosa 31.10.2019 Hakulomake2019lisä.pdf (pdf, 35 kt)
Liite elosa 31.10.2019 suoritepäätös 2020 hakukirje.pdf (pdf, 294 kt)
Kuuntele Liite elosa 31.10.2019 Hakulomake2020varsinainen.pdf
Kuuntele Liite elosa 31.10.2019 Hakulomake2019lisä.pdf
Kuuntele Liite elosa 31.10.2019 suoritepäätös 2020 hakukirje.pdf
§ 122 Pöytäkirjan tarkastus
§ 123 Läsnäolo- ja puheoikeus
§ 124 Ajankohtaiskatsaus (yhteistoiminta-alueen asia)
§ 126 Viranhaltijoiden päätösten otto-oikeus (yhteistoiminta-alueen asia)
§ 127 Tampereen kaupunkiseudun elinkeinostrategia 2020-2025


text:
Yrityksen Yleiset myyntiehdot
Yrityskaupan sopimus
§1 Yleistä Myyntiehdoista
§5 Ostot laskulla
§6 Kuljetusvaurioiden reklamaatio
§7 Takuu
§8 Kaupan peruuttaminen
§9 Pakkaus
§1: Yleistä Myyntiehdoista
Sopimus koskee ostoksia jossa on yrityksen, laitoksen tai yhdistyksen maksuosoite.
Tilaukset tehdään kotisivullamme, puhelimitse, faksin kautta tai kaupassamme käynnin yhteydessä.
Kauppa on virallinen kun tuotteet on pakattu asiakkaalle toimitusta varten, tai kun asiakas noutaa tilaus Multitronicin kaupasta.
Toimitusvaihtoehdot ja toimituskulut näkyvät ostoskorista.
Valitsemasi toimitustapa ja ostamasi tuotteiden paino vaikuttavat toimituskuluihin.
Maksutavatkin näkyvät ostoskorista.
Tarkempaa tietoa tuotteista löydät avaamalla kyseisen tuotteen tiedot Multitronicin verkkokaupassa.
HUOM! Tuotteen kuva voi erota tuotetarjouksesta tai sisältää tuotteita jotka eivät sisälly tuotteeseen.
Tilaus toimitetaan kun kaikki tilauksen tuotteet löytyvät varastosta. Jos kaikkia tuotteita ei löydy varaamme kaikki varastossa olevat tuotteet kunnes kaikki tilauksen tuotteet löytyvät varastosta. Asiakkaalle ilmoitetaan jatkuvasti tilauksessa jätettyyn s-postiosoitteeseen jos tilaus odottaa vielä tuotteita. Asiakas voi nopeuttaa tilauksen toimitus tekemällä muutoksia tilaukseen. Teet muutoksia tilaukseen helpoiten lähettämällä s-postia meille osoitteeseen info@multitronic.fi.
§5: Ostot laskulla
Kun tuote ostetaan laskulla, tuote pysyy Multitronicin omistuksessa kunnes lasku on kokonaan maksettu.
§6: Kuljetusvaurioiden reklamaatio
Tarkista tilauksesi heti kun olet vastaanottanut toimitus.
Vauroituneesta tuotteesta on ilmoitettava 5 päivän sisällä toimituksen vastaanottamisesta.
§7: Takuu
Jokainen takuutapaus tarvitsee Huoltonumeron. Voit hakea huoltonumeron sähköpostitse tai täältä: http://www.multitronic.fi/?rma. Kuvaile ongelma tarkasti kun ilmoitat takuuasioista – esim. mitä tapahtui, milloin se tapahtui, kuinka se tapahtui ja millaisissa olosuhteissa vika ilmestyi
Takuuaika alkaa toimituspäivästä
Viallinen tuote korvataan korjatulla, vastaavalla tai identtisellä tuotteella. Multitronic pidättää oikeuden päättää korjataanko tuote vai korvataanko se vastaavalla tai identtisellä tuotteella. Vaihtoehtoisesti tuote voidaan hyvittää laskun hintaan tai sen hetkiseen hintaan. Multitronic pidättää oikeuden arvioida tuotteen hinnan jos tuote on poistunut valikoimasta.
§8: Kaupan peruuttaminen
Palautettuja tuotteita hyvitetään tapauskohtaisesti tuotteen kunnosta ja markkina-arvosta riippuen.
Palautuksista veloitamme aina käsittelykuluja vähintään 35 euroa 0% alv.
Palautetusta tuotteesta hyvitetään tietty prosentti tuotteen hinnasta. Prosenttiarvo määritellään tapauskohtaisesti.
Kuljetusvaurioita palautuksen yhteydessä ovat asiakkaan vastuulla ja reklamoidaan kuljettajalle.
Erikoistilatut ja vaikeasti myytävät tuotteet eivät sisällä palautusoikeutta, eikä niitä saa perua.
Multitronic tarjoaa 7 päivän palautusoikeuden jos nämä ehdot täyttyvät:
Multitronic on hyväksynyt palautuksen.
Olette saaneet palautusnumeron Multitronicilta.
Tuote palautetaan heti kun palautusnumero on vastaanotettu.
Tuote on alkuperäisessä avaamattomassa pakkauksessa, kaikki tarvikkeet mukana. Tuote ja pakkaus ovat samassa kunnossa kuin ostohetkellä.
Tuotteeseen ei ole laitettu tarroja.
Asiakas vastaa
Toimituskuluista Multitronicilta.
Toimituskuluista takaisin Multitronicille.
Käsittelykuluista. Multitronic laskee käsittelykulut prosenttina tuotteen hinnasta, arvo kuitenkin vähintään 35 euroa alv 0%.
§9: Pakkaus
Jokainen palautus pakataan huolellisesti, koska valtaosa tuotteistamme ovat herkästi särkyviä on tärkeää pakata tuote huolellisesti. Huonosti pakattuja palautuksia jotka ovat vaurioituneet postissa palautetaan asiakkaalle.

matches: §1 §5 §6 §7 §8 §9 §1 §5 §6 §7 §8 §9


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiAeroArkkitehtuuriEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiViileäVärikäsTietokoneetSöpöLiputKukkaRuoka & JuomatHauskaPelitTytötteLomaKuumaElääLogoRakkausMuutElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisäämobile	Kotiin / HD / Mopar tapetti HD	Mopar tapetti HD
2,375 näkymät
0	Mopar tapetti HD
Here is most beautiful Selection Of mopar wallpaper HD For Desktops, PC, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. Tässäwallpapermad.com Taustakuva tietokanta voit ladata miljoonia korkealaatuisia taustakuvia . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Meillä on paljon taustakuvia yli kolmekymmentä Plus kategoriat Like Eläimet, Sarjakuva, Kukka, avaruus , Pelit ja Urheilu ,Jne. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia henkilökohtaiseen käyttöön. Jos Like This Mopar taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook ja muut sosiaalisen median.
piipittää noin Maha Edellinen: tapetti HD
seuraava: kolme monitor tapetti HD
romanttinen taustakuvatliikkuvat tapetti iPhone HDArsenal FC tapetti HDtaustakuvia androidmaisema taustakuvakylpyhuone tapetti rajojen HDPunisher tapettiparas tapetti koskaan HDmustavalkoinen tapettiJames Dean tapetti Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
13/2020 - Valtiosopimukset - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Valtiosopimukset › Valtiosopimukset › 2020 › 13/2020
Annettu: Helsingissä 16 päivänä tammikuuta 2020
Valtioneuvoston päätöksen mukaisesti säädetään eräiden terveyden- ja sairaanhoidon henkilöstöryhmien sekä eläinlääkäreiden yhteisistä pohjoismaisista työmarkkinoista Pohjoismaiden välillä tehdyn sopimuksen muuttamisesta tehdystä sopimuksesta annetun lain (1414/2019) sekä terveydenhuollon ammattihenkilöistä annetun lain 3 §:n muuttamisesta annetun lain (1415/2019) voimaantulosäännöksen ja eläinlääkärinammatin harjoittamisesta annetun lain 4 §:n muuttamisesta annetun lain (1416/2019) voimaantulosäännöksen nojalla:
Eräiden terveyden- ja sairaanhoidon henkilöstöryhmien sekä eläinlääkäreiden yhteisistä pohjoismaisista työmarkkinoista Tanskan, Suomen, Islannin, Norjan ja Ruotsin välillä tehdyn sopimuksen muuttamisesta Tukholmassa 11 päivänä joulukuuta 2018 tehty sopimus tulee voimaan 1 päivänä helmikuuta 2020 niin kuin siitä on sovittu.
Eduskunta on hyväksynyt sopimuksen 26 päivänä marraskuuta 2019 ja tasavallan presidentti 19 päivänä joulukuuta 2019. Hyväksymisestä on ilmoitettu Ruotsin ulkoministeriölle 2 päivänä tammikuuta 2020.
Eräiden terveyden- ja sairaanhoidon henkilöstöryhmien sekä eläinlääkäreiden yhteisistä pohjoismaisista työmarkkinoista Pohjoismaiden välillä tehdyn sopimuksen muuttamisesta tehdystä sopimuksesta annettu laki (1414/2019) tulee voimaan 1 päivänä helmikuuta 2020.
Terveydenhuollon ammattihenkilöistä annetun lain 3 §:n muuttamisesta annettu laki (1415/2019) tulee voimaan 1 päivänä helmikuuta 2020.
Eläinlääkärinammatin harjoittamisesta annetun lain 4 §:n muuttamisesta annettu laki (1416/2019) tulee voimaan 1 päivänä helmikuuta 2020.
Tanskan, Suomen, Islannin, Norjan ja Ruotsin välillä eräiden terveyden- ja sairaanhoidon henkilöstöryhmien sekä eläinlääkäreiden yhteisistä pohjoismaisista työmarkkinoista 14 päivänä kesäkuuta 1993 tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on myöhemmin muutettuna 11 päivänä marraskuuta 1998, muuttamisesta.
Tanskan, Suomen, Islannin, Norjan ja Ruotsin hallitukset, jotka haluavat muuttaa eräiden terveyden- ja sairaanhoidon henkilöstöryhmien sekä eläinlääkäreiden yhteisistä pohjoismaisista työmarkkinoista 14 päivänä kesäkuuta 1993 tehtyä sopimusta, ovat sopineet seuraavista muutoksista:
Sopimuksen nimi ja johdanto-osa kuuluvat muutettuina seuraavasti:
Sopimus eräiden terveyden- ja sairaanhoidon henkilöstöryhmien ammattipätevyyden tunnustamisesta sekä eräitä terveyden- ja sairaanhoidon ammattihenkilöitä koskevien valvontatietojen vaihtamisesta Pohjoismaiden välillä
Tanska, Suomi, Islanti, Norja ja Ruotsi, jäljempänä sopimusvaltiot,
jotka toteavat, että kaikki sopimusvaltiot ovat panneet täytäntöön ammattipätevyyden tunnustamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/36/EY ja että direktiivin, kuten myös sopimuksen, tavoitteena on edistää terveydenhuollon henkilöstön vapaata liikkuvuutta sääntelemällä valtioiden rajat ylittävän tunnustamisen edellytyksiä,
jotka toteavat, että sopimus on Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/36/EY, sellaisena kuin se on myöhemmin muutettuna, (jäljempänä EU:n direktiivi) takia menettänyt itsenäisen merkityksensä eräillä aloilla,
jotka toteavat, että EU:n direktiivi ei turvaa Grönlannissa koulutuksensa saaneiden sairaanhoitajien (sygeplejerske) ja hoiva-avustajien (sundhedsassistent) tai Färsaarilla koulutuksensa saaneiden sairaanhoitajien (sygeplejerske) ja lähihoitajien (social- og sundhedsassistent) ammattipätevyyden tunnustamista eivätkä keskinäistä tietojenvaihtoa Färsaarten, Grönlannin ja sopimusvaltioiden välillä,
jotka katsovat, että tarvitaan edelleen pohjoismainen sopimus, joka turvaa Grönlannissa koulutuksensa saaneiden sairaanhoitajien (sygeplejerske) ja hoiva avustajien (sundhedsassistent) ja Färsaarilla koulutuksensa saaneiden sairaanhoitajien (sygeplejerske) ja lähihoitajien (social- og sundhedsassistent) ammattipätevyyden tunnustamisen sopimusvaltioissa, Färsaarilla ja Grönlannissa EU:n direktiivissä asetettujen vaatimusten mukaisesti sekä sopimusvaltioissa koulutuksensa saaneiden sairaanhoitajien, hoiva-avustajien ja lähihoitajien ammattipätevyyden tunnustamisen Färsaarilla ja Grönlannissa,
jotka katsovat, että nykyistä 18 artiklaa on tarpeen päivittää valvontatietojen vaihtamisen osalta sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmän (IMI) perustamisen ja EU:n direktiivin täytäntöönpanon vuoksi,
jotka katsovat, että potilasturvallisuuden takia tarvitaan edelleen sopimus, jolla turvataan sopimusvaltioiden, Färsaarten ja Grönlannin valvontatehtävien suorittamisen kannalta välttämättömien eräitä terveyden- ja sairaanhoidon ammattihenkilöitä koskevien valvontatietojen vaihto sopimusvaltioiden, Färsaarten ja Grönlannin välillä; tämän valvontatietojen vaihdon ei tule vaikuttaa sopimusvaltioiden velvoitteisiin, jotka liittyvät EU:n direktiiviin ja säännölliseen tietojen vaihtoon IMIjärjestelmän kautta tai EU:n yleiseen tietosuoja-asetukseen (EU) 2016/679,
jotka katsovat, ettei valvontatietojen vaihdosta seuraa mitään lisärajoituksia ammatinharjoittajille niiden lisäksi, jotka ovat jo voimassa EU:n direktiivin ja sopimusvaltioiden, Färsaarten ja Grönlannin kansallisten lainsäädäntöjen nojalla,
jotka toteavat, että kysymys tietojenvaihdosta Färsaarten ja Grönlannin kanssa ratkaistaan Tanskan asianomaisten viranomaisten kanssa yhteistyön tai yhteistyösopimusten avulla,
ovat sopineet eräiden terveyden- ja sairaanhoidon henkilöstöryhmien sekä eläinlääkäreiden yhteisistä pohjoismaisista työmarkkinoista tehdyn sopimuksen muuttamisesta seuraavasti:
1 artikla kuuluu muutettuna seuraavasti:
Tämän sopimuksen 2 ja 17 artiklaa sovelletaan ammatinharjoittajiin, jotka ovat jonkun sopimusvaltion tai muun EU- tai ETA-maan kansalaisia ja jotka ovat saaneet yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan, hoiva-avustajan tai lähihoitajan koulutuksen jossakin sopimusvaltiossa, Färsaarilla tai Grönlannissa.
Tämän sopimuksen 18-18 c artiklaa sovelletaan sellaisia terveydenhuollon ammattihenkilöitä koskeviin valvontatietoihin, jotka ovat saaneet laillistuksen tai sitä vastaavan pätevyystodistuksen jossakin sopimusvaltiossa, Färsaarilla tai Grönlannissa.
Sopimuksen 2 artikla kuuluu muutettuna seuraavasti:
Ammattipätevyyden tunnustamista toisessa sopimusvaltiossa sekä Färsaarilla ja Grönlannissa koskevat yleissäännöt
1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla ammatinharjoittajalla on oikeus ammattipätevyytensä tunnustamiseen kaikissa muissa sopimusvaltioissa sekä Färsaarilla ja Grönlannissa EU:n direktiivin säännösten mukaisesti.
Sopimuksen 3-6 artikla ja 8-16 artikla poistetaan.
Sopimuksen 17 artikla kuuluu muutettuna seuraavasti:
Ammattipätevyyden tunnustamista koskeva hakemus ja päätös
Sen, joka hakee ammattipätevyyden tunnustamista vedoten tähän sopimukseen, tulee osoittaa sopimusvaltiolle, Färsaarille tai Grönlannille, että hän täyttää sopimuksen ehdot.
Tunnustus myönnetään hakijalle, joka täyttää tämän sopimuksen ehdot ja EU:n direktiivissä säädetyt edellytykset. Laillistusta ei myönnetä tunnustuksen perusteella, jos ilmenee seikkoja, jotka voivat johtaa laillistuksen peruuttamiseen.
Sopimusvaltioiden, Färsaarten ja Grönlannin viranomaiset antavat toisilleen tiedot, jotka ovat välttämättömiä sopimuksen mukaista ammattipätevyyden tunnustamista varten.
Sopimuksen 18 artikla kuuluu muutettuna seuraavasti:
Terveydenhuollon ammattihenkilöitä koskevien valvontatietojen vaihto
1. Sopimusvaltioiden, Färsaarten ja Grönlannin tulee ilmoittaa toisilleen kaikista valvontapäätöksistä, jotka rajoittavat laillistuksen tai muun pätevyystodistuksen saaneen terveydenhuollon ammattihenkilön ammatinharjoittamista, kieltävät sen tai poistavat tai peruuttavat ammattihenkilön ammatinharjoittamisoikeuden.
2. Sopimusvaltioiden, Färsaarten ja Grönlannin tulee ilmoittaa toisilleen muista kuin 1 kohdassa tarkoitetuista valvontapäätöksistä siltä osin kuin niillä on merkitystä potilasturvallisuuden kannalta ja ne ovat välttämättömiä sopimusvaltioiden, Färsaarten ja Grönlannin valvontatehtävän suorittamiseksi, jos se on mahdollista kansallisen lainsäädännön nojalla.
3. Sopimusvaltioiden, Färsaarten ja Grönlannin tulee ilmoittaa toisilleen 1 tai 2 kohdassa tarkoitetun aiemmin tiedotetun valvontapäätöksen raukeamisesta tai lakkaamisesta.
4. Jos sopimusvaltio, Färsaaret tai Grönlanti saa tietoonsa tai sen on muuten syytä olettaa, että 1 tai 2 kohdassa tarkoitettua päätöstä edeltävän tutkinnan kohteena oleva terveydenhuollon ammattihenkilö on matkustanut tai aikoo matkustaa toiseen sopimusvaltioon, Färsaarille tai Grönlantiin toimiakseen siellä terveydenhuollon ammattihenkilönä, sopimusvaltio, Färsaaret tai Grönlanti voi ilmoittaa asiasta muille sopimusvaltioille, Färsaarille ja Grönlannille, jos se on mahdollista kansallisen lainsäädännön nojalla.
5. Tämä sopimus ei säätele sopimusvaltioiden, Färsaarten tai Grönlannin tämän artiklan mukaisesti vaihdettavien tietojen jatkokäyttöä.
18 artiklan jälkeen lisätään kolme uutta artiklaa, 18 a, 18 b ja 18 c, seuraavasti:
EU:n direktiivin 56 a artiklassa tarkoitetuista päätöksistä tulee direktiivin mukaisesti antaa ilmoitus kolmen päivän kuluessa päätöksen tekemisestä. Muista 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista päätöksistä tulee antaa ilmoitus mahdollisimman pian, viimeistään viikon kuluttua päätöksen antamisesta.
Jos sopimusvaltiot, Färsaaret ja Grönlanti ovat ilmoittaneet toisilleen 18 artiklan 1 tai 2 kohdassa tarkoitetuista päätöksistä, mukaan lukien EU:n direktiivin 56 a artiklassa tarkoitetut päätökset, niiden tulee toisen sopimusvaltion, Färsaarten tai Grönlannin pyynnöstä antaa tiedot päätösten perusteluista.
Sopimusvaltioiden sekä Färsaarten ja Grönlannin tulee vastata 18 b artiklassa tarkoitettuun pyyntöön mahdollisimman nopeasti, viimeistään kymmenen työpäivän kuluttua pyynnön vastaanottamisesta.
Sopimuksen 19 ja 20 artikla poistetaan.
Sopimuksen 21 artikla kuuluu muutettuna seuraavasti:
Sopimusvaltiot sekä Färsaaret ja Grönlanti seuraavat yhteistoiminnassa sopimuksen soveltamista sekä tekevät sopimukseen ne muutokset ja lisäykset, joihin kehitys saattaa antaa aihetta.
Sopimuksen 23 ja 24 artikla poistetaan.
Sopimuksen 25 artikla kuuluu muutettuna seuraavasti:
Kukin sopimusvaltio voi irtisanoa tämän sopimuksen ilmoittamalla siitä kirjallisesti Ruotsin ulkoministeriölle. Jos jokin sopimusvaltioista irtisanoo sopimuksen, se lakkaa olemasta voimassa 2 kohdassa mainitun määräajan kuluttua.
Tässä säännöksessä tarkoitettu irtisanominen tulee voimaan siinä vuodenvaihteessa tai kesä-heinäkuun vaihteessa, joka lähinnä seuraa sen jälkeen, kun irtisanomisesta on kulunut kuusi kuukautta.
Ruotsin ulkoministeriö ilmoittaa sopimusvaltioille, Färsaarille ja Grönlannille tämän artiklan mukaisesta irtisanomisesta sekä ajankohdasta, jolloin irtisanominen tulee voimaan.
Sopimuksen liitteet 1 ja 2 poistetaan.
Sopimus tulee voimaan seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä sen jälkeen, kun kaikki sopimusvaltiot ovat ilmoittaneet Ruotsin ulkoministeriölle hyväksyneensä sopimuksen.
Ruotsin ulkoministeriö ilmoittaa sopimusvaltioille, Färsaarille ja Grönlannille näiden ilmoitusten vastaanottamisesta ja ajankohdasta, jolloin sopimus tulee voimaan.
Tämä sopimus on voimassa niin kauan kuin 14 päivänä kesäkuuta 1993 tehty sopimus on voimassa.
Tämän sopimuksen alkuperäiskappale talletetaan Ruotsin ulkoministeriöön, joka toimittaa siitä muille sopimusvaltioille oikeaksi todistetut jäljennökset.
Tämän vakuudeksi valtuutetut edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.
Tehty Tukholmassa 11 päivänä joulukuuta 2018 yhtenä kappaleena tanskan, suomen, islannin, norjan ja ruotsin kielellä, jotka kaikki tekstit ovat yhtä todistusvoimaiset.
1 §2 §3 §4 §5 §6 §1 artikla2 artikla17 artikla18 artikla18 a artikla18 b artikla18 c artikla25 artikla

matches: §2 §3 §4 §5 §6 §1


Atuuffissaa aamma taaguutit allallu
§ 1. Inatsisartut inatsisaata siunnerfigaa uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaa-sunik pisuussutit iluaqutigineqarnerisa tamatumunngalu atasumik suliniutit siuarsarneqarnissaat.
Imm. 2. Inatsisartut inatsisaanni immikkut siunertaasut makkuupput:
1) Uumassusillit assigiinngisitaarnerisa attatiinnarneqarnissaat.
2) Piujuaannartitsinermik tunngavilimmik uumassusilinnit assigiinngisitaartunit pisuussutinik iluaquteqarneq.
3) Naammaginartumik naapertuilluartumillu iluanaarutinik agguaassisarneq, uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunik isumalluutinik iluaquteqarnerup kingunerisaanik.
4) Naammaginartumik naapertuilluartumillu iluanaarutinik agguaassisarneq, ilisimasanik qangarnitsanik uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunit isumalluutinit ilisimasat, nunat inoqqaavinit sumiiffinnilu inuiaqatigiinniit pigineqartunik iluaquteqarnerup kingunerisaanik.
Imm. 3. Inatsisartut inatsisaata isumannaassavaa uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunik isumalluutit tikinneqarsinnaanerat, aamma ilisimasanik teknologiimillu uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasumik isumalluutinut tunngasunik ingerlatseqqinneqar-tarnissaat.
Imm. 4. Inatsisartut inatsisaatigut siunnerfiuvoq uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunik isumalluutinik aqutsineq iluaquteqarnerlu, tamatumunngalu atatillugu suliniutit, ingerlanneqartassasut sillimaniarnermik, peqqissutsimik, avatangiisinik aamma pisuussutinik iluaquteqarnermi inuiaqatigiinni piujuaannartitsisumik ingerlatsisoqarnissaa sianigeqqissaarlugit.
Namminersorlutik Oqartussat uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunik isuma-lluutinut pisinnaatitaaffii, inuiaallu kalaallit nunarsuarmiut inatsisaat naapertorlugit pisinnaatitaaffii
§ 2. Namminersorlutik Oqartussat kisimiillutik oqartussaapput uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasumik Kalaallit Nunaata isumalluutaanut, allallu periarfissittarnissaannut Kalaallit Nunaata isumalluutaanit uumassusilinnit sananeqaatit kingornuttagaasut katersornissaannut iluaqutiginissaannullu, tamatumunngalu aalajangersaanissanut, isumaqatigiissuteqar-sinnaanernullu.
Imm. 2. Inatsisartut inatsisaat aamma aalajangersakkat atugassarititaasullu Inatsisartut inatsisaat naapertorlugu aalajangersagaasut, aamma akuersissutit iluanaarutinillu agguaassisarnermut isumaqatigiissutaasut qanoq paasineqarnissaat atortinneqarnerallu nalilersorneqartassapput inuiaat kalaallit inuiattut pisinnaatitaaffii naapertorlugit, aamma nunap inuiisa nunarsuarmioqatigiit inatsisaat naapertorlugit pisinnaatitaaffiinut inatsisit atuuttut tun-ngavigalugit.
Nunarsuarmioqatigiit isumaqatigiissutaat aamma pisussaaffiit
§ 3. Inatsisartut inatsisaannik paasinninneq atuinerlu aamma pissutsinik aqutsineq suliniuti-nillu Inatsisartut inatsisaat naapertorlugu ingerlatsineq pisassaaq nunarsuarmioqatigiinnut isumaqatigiissutaasut aamma pisussaaffiit Kalaallit Nunaanni atortuutinneqartut naapertorlugit.
Imm. 2. Naalakkersuisut aalajangersagaliorsinnaapput nunarsuarmioqatigiinnut isumaqati-giissutinik atortuutitsineq aamma uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunik isuma-lluutaasunut Kalaallit Nunaanni atortuutinneqartunut atatillugu pisussaaffiit pillugit, aamma tamatumunnga atatillugu pissutsit pisariaqartinneqartut allat pillugit.
§ 4. Inatsisartut inatsisaat tulliuttuni pineqartuni atortinneqassaaq:
1) Sunaluunniit Kalaallit Nunaanni imaluunniit nunani allani aqqutissaasoq uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunik isumalluutit Kalaallit Nunaanneersut iluaqutigineqarnissaannut.
2) Sunaluunniit Kalaallit Nunaanni aqqutissaasoq uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunik isumalluutinut nunanit allaneersunut, Kalaallit Nunaanniijunngitsoq, aamma sunaluunniit Kalaallit Nunaanni uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunik isuma-lluutinut nunanit allaneersunut iluaquteqarnissamut aqqutissaasoq.
3) Misissuinerni aamma ilisimatusarnerni inernerusunik saqqummiussisarneq allatullu avammut nalunaaruteqartarneq.
4) Nalunaarsuisitsineq piginnittussatuatut, pissarsianut takussaanngitsunut pisinnaatitaaffinnik uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunik isumalluutinut, kiisalu piginnittussatuatut pisinnaatitaaffinnut pissarsianullu allanut tigussaanngitsunut tunngatillugu.
5) Nioqqutissiat uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunik isumalluutinit, imaluunniit taamaattut tunngavillit nioqqutissiat.
Imm. 2. Inatsisartut inatsisaanni iluaquteqarnernut tunngatillugu aalajangersakkat makkunani atortuunngillat:
1) Iluanaarniutiginiarnagu katersineq pissarsinerluunniit nammineq atugassatut nerisassatu-lluunniit imaluunniit pinnersaatissatut.
2) Iluanaarniutiginagu katersineq imaluunnit uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunit isumalluutinit katersineq atuartitsinermi atugassanik.
Imm. 3. Naalakkersuisut ersarinnerusunik aalajangersagaliorsinnaapput Inatsisartut inatsisaata atuuffissaanut tunngatillugu, tamatumani aamma uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunik isumalluutit qanoq killilernissaat pillugit, aamma Inatsisartut inatsisaat naapertorlugu ingerlatsinernut tunngasutigut.
Uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunik isumalluutinut tunngatillugu ilisimasanik qangarnitsanik atuisarneq
§ 5. Uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunik isumalluutinut taakkualu iluaqutigineqarnerannut tunngasumik Inatsisartut inatsisaanni aalajangersakkat, aamma ilisimasanik qangarnitsanik atuinermi uumassusillit sananeqaataasigut isumalluutinik iluaquteqarnermut atatillugu atortinneqassapput. Akuersissummik pigisaqartoq, uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunik isumalluutinik iluaquteqarnermut atatillugu, misissuisinnaavoq nalilersuillunilu, ilisimasanik qangarnitsanik peqarnersoq, aammalu ilisimasat qangarnitsat qanoq iluaqutigineqarsinnaanersut uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunik isumalluutinik iluaquteqarnermut atatillugu.
Imm. 2. Naalakkersuisut tamatumunnga ersarinnersunik aalajangersagaliorsinnaapput pissutsit imm. 1-imi eqqaaneqartut pillugit, tamatumani ilisimasat qangarnitsat qanoq isumaqartinneqassanersut pillugu, uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunik isumalluutinut atatillugu, nunat inoqqaavinit sumiiffinnilu inuiaqatigiinnit pigineqartunut, aamma ilisimasanik qangarnitsanik uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunik isumalluutinik iluaquteqartarnerni, nunat inoqqaavisa sumiiffinnilu inuiaqatigiit pigisaat eqqarsaatigalugit.
§ 6. Inatsisartut inatsisaanni taaguutit tulliuttut taaneqartutut isumaqarput:
1) Atortussiassap ilaatut avissaartutut paasineqassaaq, pissusissamisoortumik uumassusillip sananeqaataata minnerpaap attavia, tassaasut uumassusillit sananeqaatimikkullu kingornuttagaasunik isumalluutit ilisarnaataannik ersersitsisut imaluunniit allannguisut, naak taakku kingornutakkanik nutaanik pilersitsisinnaanngikkaluartut.
2) Uumassusillit assigiinngisitaarnerat pillugu nunarsuarmiut isumaqatigiissutaat tassaavoq isumaqatigiissut 5. juni 1992-meersoq, uumassusillit amerlalluinnassusiat pillugu, allanngor-tinneqartoq nunarsuarmiut isumaqatigiissutaat allat aqqutigalugit, Kalaallit Nunaannilu atortuulluni.
3) Uumassusillit isumalluutit tassaapput uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunik isumalluutit, uumassuseqartut imaluunniit tamakkua ilaat, uumasut imaluunniit suulluunniit pinngortitami ataqatigiinnermi ilaasut, iluaqutigineqarsinnaasut imaluunniit inuiassuarnut maanna siunissamiluunniit iluaqutaasinnaasut. Uumassusilinnut isumalluutinut aamma ilaapput uumassusillit isumalluutit akui imaluunniit taakkunannga atortussiaasinnaasut, takuuk nr. 1.
4) Bioteknologi-tut paasineqassaaq sunaluunniit teknologimik iluaquteqarluni uumassusilinnik isumalluutinik iluaquteqarneq, imaluunniit pinngoqqaatinik atortussiassanilluunniit ilua-quteqarnerit tassanngaaneersut, takuuk nr. 1, nioqqutissiariniarlugu imaluunniit sananeqaat allanngortinniarlugu, imaluunniit periaasia allanngortinniarlugu aalajangersimasumut atorsinnaajumallugu.
5) Atortussiaasinnaasoq uumassusilik tassaavoq sunaluunniit naasumit, uumasumit, imaluunniit pinngoqqaatinit imaluunniit pinngortitami piusoq alla kingornussassaliorsinnaasusilik.
6) Uumassusilittut isumalluutitut paasineqassaaq uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunit isumalluutit, takuuk nr. 5, maanna naleqareersoq imaluunniit naleqalersinnaasoq. Uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunik isumalluutinut aamma ilaapput uumassusillit isumalluutit atortuisa ilaat, atortussiassaq, takuuk nr. 1 aamma patogen-it nr. 9 naapertorlugu.
7) Pissarsiat takussaanngitsut pillugit pisinnaatitaaffittut paasineqassapput pissarsianut takussaanngitsunut pisinnaatitaaffiit tamarmik, tamatumani aamma piginnittussaatitaaneq, uumassusillit sananeqaataannut isumalluutinut kingornuttagaasunut, takuuk nr. 6.
8) Nagoyami isumaqatigiissutitut paasineqassaaq ”Nagoyaprotokol”-i 29. oktober 2010-meersoq, uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasutigut isumalluutinik atuisinnaaneq, kii-salu naammaginartumik naapertuilluartumillu iluaqutissanik agguaassineq, pisuussutit taakkua iluaqutigineqarnerisut pinngortoq, uumassusillit amerlalluinnassusiannut isumaqatigiissummut atasoq.
9) Patogen-itut paasineqassapput uumassusillit nappaammik pilersitsisinnaasut, imaluunniit inunnik, uumasunik, naasunik uumassusilinnilluunniit allanik tunillaasinnaasut.
10) Iluanaaruteqarnertut paasineqassaaq uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunik isumalluutit iluaqutigineqarneranni aningaasarsiornikkut aningaasarsiornerunngitsutigullu iluaqutissarsiat suulluunniit.
11) Uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunik isumalluutinik iluaquteqarnertut paasineqassaaq sunaluunniit ilisimatusarnermik ingerlatsineq, imaluunniit uumassusilinnik ineriartortitsineq, imaluunniit katitsigaanerinik teknologi atorlugu passussinikkut pissarsiat. Uumassusillit sananeqaataannik iluaquteqarnertut aamma paasineqassaaq kingornagut iluaquteqarneq aningaasarsiutinngortitsinerlu, tamatumani aamma ineriartortitsineq, ussassaarineq aamma nioqqutissianik niueruteqarneq, uumassusillit sananeqaataannik isumalluutinit pisoq. Iluaquteqarneq imaqarpoq suliniutinik ilisimatusarnermut tunngasunik ineriartortitsinernik, iluaquteqarneq aningaasarsiutinngortitsinerluunniit sunaluunniit, ussassaarineq aamma tuniniaanerit siuliani oqaaseqatigiinni siullerni aamma tulliini pineqartut, tamatumani aamma katersineq, misissuineq, nalunaarsuineq, paarisaqarneq, allamut tunniussineq, pissarsineq, tigusineq, atuineq aamma uumassusillit sananeqaataannik annissuineq.
Imm. 2. Naalakkersuisut ersarinnerusunik aalajangersagaliorsinnaapput imm. 1-imi paasinninnerit isumaat imaallu pillugit.
Iluaquteqarnissanut piumasaqaatit aamma iluanaarutinik avitseqatigiittarnermut isumaqatigiissutit
§ 7. Kalaallit Nunaata pisuussutaanik uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunik isumalluutinit iluaquteqarneq, Kalaallit Nunaanni avataaniluunniit taamaallaat ingerlanneqar-sinnaavoq, iluaquteqarnissamut tamatumunnga Naalakkersuisuniit akuersissut naapertorlugu, takuuk § 9.
Imm. 2. Iluanaarutinik pissarsineq, tamatumani aamma aningaasarsiornikkut aningaasarsiornerunngitsutigullu iluaqutissarsineq, Kalaallit Nunaanni avataaniluunniit uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunik isumalluutinik Kalaallit Nunaanneersunik iluaquteqarnerup kingunerisaanik, iluanaarutinillu agguaassisarneq taamaallaat pisinnaavoq Naalakkersui-sullu ilunaarutinik avitseqatigiittarnissamut isumaqatigiissut naapertorlugu, takuuk § 11.
Imm. 3. Uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunik isumalluutinik nunamit allameersunik Kalaallit Nunaanni iluaquteqarneq taamaallaat pisinnaavoq akuersissut naalagaaffimmit allameersoq tunngavigalugu, iluaquteqarnissap akuerineqarsimanissaanut piumasa-qaataasut nunami allami pineqartumi inatsisit naapertorlugit pisimappata, takuuk § 10.
Imm. 4. Iluanaarutinik pissarsineq, tamatumani aamma aningaasarsiornikkut aammalu ani-ngaasarsiornerunngitsutigut iluaqutissanik pissarsineq, uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunik isumalluutinik nunamit allameersunik Kalaallit Nunaanni iluaquteqarnermi, kiisalu iluanaarutaasunik avitseqatigiittarneq, taamaallaat pisinnaapput iluanaarutinik avitseqatigiittarnermut isumaqatigiissut naalagaaffimmut allamut isumaqatigiissutaasimasoq naapertorlugu, iluanaarutinik avitseqatigiinnissamut isumaqatigiissut naalagaaffimmi allami pineqartumi inatsisit tunngavigalugit suliaappat, takuuk § 12.
Imm. 5. Naalakkersuisut aalajangersagaliorsinnaapput imm. 1-imiit 4-mut aalajangersakkat eqqortinneqarnissaat isumannaarumallugu, aammalu imm. 1-4-mi pissutsit pillugit, tamatu-mani aamma periaatsit ileqqussallu assigiissaakkat pillugit, tamatumanilu digitaliusumik aaqqissuussinernik atuinissat pillugit, aammalu nalunaarusiortarneq, misissuisarnerit, nakkutilliineq kiisalu imm. 1-imiit 4 ilanngullugu Kalaallit Nunaanni avataanilu eqqortinneqarnissaat pillugit, tamatumunngalu tunngasut allat aamma pillugit.
Inatsisini aalajangersakkanut uniuuttumik suliniutinut inerteqquteqarneq, uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunik isumalluutinik iluaquteqarnermi, aamma isumalluutit sananeqaataasigut kingornuttagaasunik isumalluutinik ileqqutoqqat tunngavigalugit ilisimasaqarneq
§ 8. Uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunik isumalluutit inatsisit unioqquti-llugit pissarsiarineqarsimasut, nunamit allamit pinngorfeqartut Kalaallit Nunaanni iluaqutigineqarsinnaanngillat.
Imm. 2. Imm. 1-imi aalajangersagaq atortuutinneqassaaq uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunik isumalluutinut nunanit Nagoyami isumaqatigiissummut peqataasutut inatsisitigut tamanna pillugu aalajangersaasimasunut, isumaqatigiissummi artikel 6 naapertorlugu.
Imm. 3. Ileqqutoqqat tunngavigalugit uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunik isumalluutinut tunngatillugu qangaaniilli ilisimasat, nunat inoqqaavinit sumiiffinnilu inuiaqa-tigiinnit pigineqartut, Kalaallit Nunaanni iluaqutigineqarsinnaanngillat, ilisimasat pineqartut tamatumunnga inatsisit atuuttut sanioqqullugit pissarsiarineqarsimappata.
Imm. 4. Imm. 3-mi aalajangersagaq atortinneqassaaq qangaaniilli ilisimasanut uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunik isumalluutinut, nunap inoqqaavinit pigineqartunut, sumiiffinnilu inuiaqatigiinnit pigineqartunut, nunani Nagoyami isumaqatigiissummut ilaasutut tamatumunnga tunngatillugu inatsisiliorsimasunut, isumaqatigiissummi artikel 7 -mi aalajangersakkanut naapertuuttunik.
Imm. 5. Naalakkersuisut aalajangersagaliorsinnaapput imm. 1-imiit 4-mut aalajangersakkat eqqortinneqarnissaat qularnaarumallugu, aammalu 1-imiit 4-mut aalajangersakkanut tunngatillugu, tamatumani aamma periaatsit ileqqussallu assigiissaakkat pillugit, tamatumanilu digitaliusumik aaqqissuussinernik atuinissat pillugit, aammalu nalunaarusiortarneq, misissuisarnerit, nakkutilliineq aamma atortuutitsineq imm. 1-imiit 4-mut aammalu pissutsinut tamatumunnga atasunut tunngatillugu.
Iluaquteqarnissamut akuersissut aamma iluanaarutinik avitseqatigiinnermut isumaqatigiissut
§ 9. Naalakkersuisut ersarinnerusumik atugassarititaasut aalajangersarneqartut tunngavigalugit nalunaaruteqarsinnaapput iluaquteqarnissamut akuersissummik, uumassusillit sananeqaataannik kingornuttagaasunik isumalluutinik Kalaallit Nunaanneersunik nunatsinni nunattaluunniit avataani iluaquteqarsinnaaneq pillugu.
Imm. 2. Naalakkersuisut iluaquteqarnissamut akuersissummi aalajangersaasinnaapput akuersissummik pigisaqartup uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunik isumalluutinik aningaasarsiornikkut iluanaarutaasinnaasumik iluaquteqarsinnaaneranut atugassarititaasussanik.
Imm. 3. Iluaquteqarsinnaanermut akuersissut kisermaassisinnaatitaanertaqanngitsumik tunniunneqassaaq.
Imm. 4. Naalakkersuisut iluaquteqarnissamut akuersissummi atugassarititaasussanik naleqquttunik tamanik aalajangersaasinnaapput, akuersissummut aamma akuersissummik tunngaveqartumik ingerlatsinermut atatillugu, Inatsisartut inatsisaanni § 1 naapertorlugu siunertaq tunngavigalugu, tamatumani aamma atugassarititaasunut makkununnga tunngatillugu:
1) Uumassusillit sanaaneqaataasigut kingornuttagaasumik isumalluutit iluaqutigineqarsinnaasut sukkut killilersorneqarnerat.
2) Sumiiffik akuersissuteqarfiusoq sumiinnersoq, iluaquteqarneq Kalaallit Nunaanni ingerlanneqassappat.
3) Piffissaq akuersissuteqarfiusoq, akuersissutillu utertinneqartarnera atorunnaartarneralu pillugit.
4) Akuersissut tunngavigalugu suliniutinik sunik ingerlatsisinnaaneq.
5) Akuersissummik pigisaqartup iluanaarutinik avitseqatigiittarnermut isumaqatigiissusiornissaa, taassuminngalu naammassinninnissaa, takuuk § 11.
6) Paasissutissanik nalunaaruteqartarneq nalunaarusiortarnerlu, atortut aamma paasissutis-saatit Naalakkersuisunut ingerlasussat, § 21 naapertorlugu.
Imm. 5. Naalakkersuisut iluaquteqarsinnaanermut akuersissummut atatillugu atugassarititaasunik aalajangersagaliorsinnaapput, Namminersorlutik Oqartussanut akiliuteqartarnissaq pillugu. Akiliut annertussusilerneqarsinnaavoq akuersissummi pissutsit atuuttut tunngavigalugit, aamma suliniutit pissutsillu akuersissummiittut allat tunngavigalugit. Akiliutaasussaq assersuutigalugu annertussusilerneqarsinnaavoq akuersissummik pigisaqartup kaaviiaartitaasa annertussusiat tunngavigalugu, (kaaviiaartitanut akiliut) imaluunniit akuersissummik pigisaqartup aningaasaqarnikkut pissarsiai (iluanaarutinit akiliut) imaluunniit taakkua akule-runnerisigut aaqqissuussinerusinnaalluni.
Imm. 6. Naalakkersuisut aalajangersagaliorsinnaapput akuersissummik tunineqarnissamut qinnuteqartarneq pillugu, tamatumani aamma taassuma suut imarissanerai, qinnuteqaatip tunniunneqartarnera il.il. pillugit.
Imm. 7. Iluaquteqarnissamut akuersissut taamaallaat allanngortinneqarsinnaavoq tassunga ilassummi, Naalakkersuisunit inatsisartut inatsisaat naapertorlugu tunniunneqarsimasumut atatillugu. Akuersissummut ilassut akuersissummik allannguineq pillugu taamaallaat Naalakkersuisunit tunniunneqarsinnaavoq, tamatumunnga atatillugu akuersissummik pigisaqartumut isumaqatigiissuteqarnikkut.
Imm. 8. Naalakkersuisut aalajangersagaliorsinnaapput aammalu atugassarititaasunik aalaja-ngersaasinnaallutik, iluaquteqarnissamut akuersissut ingerlatseqatigiiffimmut piffissami akuersissuteqarfiusumi piumasaqaataasunik tamanik naammassinnissinnaasumut taamaallaat tunniunneqarsinnaasoq pillugu:
1) Ingerlatseqatigiiffik aktiaatileqatigiiffiussaaq imaluunniit piginneqatigiiffiussalluni anpartselskabi Kalaallit Nunaanni angerlarsimaffeqartoq.
2) Ingerlatseqatigiiffik taamaallaat inatsisartut inatsisaat una naapertorlugu akuersissut tun-ngavigalugu suliassaminik ingerlatsisinnaavoq, ingerlatseqatigiiffimmillu allamik akileraar-tarnikkut ataatsimoortumik aaqqissuussinerussanani, tamanna pinngitsaaliissutaanngippat.
3) Ingerlatseqatigiiffik pigisaminut nalilinnut tamakkiisumik atuisinnaassuseqartuussaaq, akilersuisitsiunnaarsimassanani, akiliisinnaajunaarsimassanani imaluunniit taakkununnga assingusumik inissisimasuussanani.
§ 10. Uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunik isumalluutit Kalaallit Nunaan-neersuunngitsut, nunamilli allameersut, taamaallaat Kalaallit Nunaanni iluaqutigineqarsin-naapput tamatumunnga atatillugu akuersissut tunngavigalugu, nunami allami inatsisini taamatut piumasaqaateqartoqarpat. Akuersissut naalagaaffimmit allamit tunniunneqarsinnaavoq, naalagaaffik alla Nagoyami isumaqatigiissummi ilaappat, Naalakkersuisunillu nuna alla pineqartoq Nagoyami isumaqatigiissummut ilaanngippat. Akuersissut Naalakkersuisunit tunniunneqarsinnaappat, taava Naalakkersuisut ersarinnerusumik atugassarititaasunik aalaja-ngersakkat tunngavigalugit uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunik isumalluutinik iluaquteqarnissamut akuersissuteqarsinnaapput. Akuersissutinut taamaattunut tunngati-llugu § 9 atortinneqassaaq, taamaattoq takuuk § 12. Iluaquteqarnissamut akuersissut taamaattoq taamaallaat iluanaarutinik avitseqatigiittarnermut tunngasuusinnaavoq akuersissut tun-ngavigalugu, nunarsuarmioqatigiit isumaqatigiissutaanni allatut aalajangersagaqanngippat, imaluunniit uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunik isumalluutit pillugit pisussaaffiit Kalaallit Nunaanni atortinneqartut tunngavigalugit allatut pisussaaffeqanngippat.
Iluanaarutit agguaanneqartarnerannut isumaqatigiissut
§ 11. Naalakkersuisut § 9 naapertorlugu akuersissummi atugassarititaasunik aalajangersaa-sinnaapput, akuersissummik pigisaqartup Naalakkersuisunut isumaqatigiissutigisassagaa malittassallugulu iluanaarutinik avitseqatigiittarneq pillugu isumaqatigiissut, tamatumani aamma aningaasarsiornikkut aningaasarsiornerunngitsutigullu iluaqutissarsiat, uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasumik isumalluutinik iluaquteqarnermut atatillugu.
Imm. 2. Naalakkersuisut iluanaarutit agguaattarnissaannut imm. 1 naapertorlugu isumaqa-tigiissummi aalajangersaasinnaapput atugassarititaasunik, akuersissummik pigisaqartup Naalakkersuisullu akornanni pisinnaatitaaffiit uumassusillit sananeqaataasigut isumalluutinik iluaquteqarnermut aamma tamatumunnga atatillugu naammassisat pillugit. Naalakkersuisut tamatumunnga atatillugu aamma aalajangersaasinnaapput atugassarititaasunik, Naalakkersuisut piginnittooqataanerat imaluunniit pisinnaatitaaffiit allat takussaanngitsunit pisut uumassusillit sananeqaataasigut isumalluutinik iluaquteqarnermit eqqarsaatigalugit, aammalu pissarsianut takussaanngitsunit pisunit tunngavilimmik naammassisat pillugit, kiisalu atuisinnaatitsinermik niueruteqarnikkut aningaasat pissarsiat takussaanngitsunit pisut eqqarsaatigalugit.
Imm. 3. Iluanaarutinik avitseqatigiittarnissamut isumaqatigiissut Inatsisartut inatsisaannit matuminnga aqunneqarpoq, taannalu naapertorlugu suliaassalluni, akuersissummut atugassarititaasut, inatsisartut inatsisaat aamma nunarsuarmiut isumaqatigiissutaat Kalaallit Nunaannut atuuttut naapertorlugit aalajangersagaassalluni, pissutsit pineqartut pisussaaffiillu inatsisartut inatsisaat una naapertorlugu aalajangersagaappata.
Imm. 4. Naalakkersuisut aalajangersagaliorsinnaapput iluanaarutinik agguaasseqatigiittarnermi pissutsinut tamanut tunngasutigut, tamatumani aamma akuersissummik pigisaqartup Namminersorlutik Oqartussanut akiliuteqartarnissaa pillugu, kiisalu Namminersorlutik Oqartussanut aningaasarsiornikkut eqqanaarutaasunut allanut tunngatillugu, tamatumani aamma aningaasarsiornermut tunngasuunngitsutigut Namminersorlutik Oqartussanut iluaqutissat eqqarsaatigalugit, pisuussutinit uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunik isuma-lluutinit iluaquteqarnermut atatillugu.
Imm. 5. Naalakkersuisut aalajangersagaliorsinnaapput aalajangiisinnaallutillu illuatungiusoq uumassusillit sananeqaataannit kingornuttagaasunik isumalluutinik Kalaallit Nunaanni imaluunniit nunani allani Kalaallit Nunaanneersunik iluaquteqartoq, iluaquteqarsimasorluunniit, Naalakkersuisunut iluanaarutinik agguaassisarnermut isumaqatigiissuteqassasoq, isumaqatigiissummilluunniit naammassinnissasoq, iluanaarutaasimasut avinneqarnissaat pillugu, tamatumani aamma aningaasarsiornikkut aningaasarsiornermulluunniit tunngasuunngitsuti-gut, uumassusillit sananeqaataasigut kinngornuttagaasumik isumalluutinik iluaquteqarnermut atatillugu. Naalakkersuisut iluanaarutinik agguaasseqatigiittarnermut tunngatillugu apeqqutini pisariaqartuni tamani aalajangersakkanik suliaqarsinnaapput, tamatumani aamma Namminersorlutik Oqartussanut akiliuteqartarneq pillugu, aamma aningaasaqarnikkut aningaasaqarnermulluunniit tunngasuunngitsutigut, Namminersorlutik Oqartussanit qulakkiigassanut allanut tunngartillugu, uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasumik isumalluutinik iluaqute-qarnermut atatillugu.
§ 12. Naalakkersuisut aalajangersagaliorsinnaapput aalajangiisinnaallutillu illuatungiusoq uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunik isumalluutinik Kalaallit Nunaanni iluaquteqartoq iluaquteqarsimasorluunniit nunamit allameersoq, Kalaallit Nunaanniiunngitsoq, nunamit allamit tamatumunnga akuersissutitaqanngitsumik, nunamit pineqartumut allamut iluanaarutinik avitseqatigiittarnermut isumaqatigiissuteqassasoq, tamatumani aamma aningaasarsiornikkut aningaasarsiornerunngitsutigullu iluaqutissat eqqarsaatigalugit, uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunik isumalluutinik iluaquteqarnermut atatillugu, nunami pineqartumi allami inatsisit naapertorlugit iluanaarutinik avi-tseqatigiinnissamut inatsisini aalajangersagaqarpat. § 11 atorneqassaaq assigisaanik Naalakkersuisut aalajangersagaliorneranni aalajangiinerannilu iluanaarutinik avitseqatigiinnissamut isumaqatigiissummik pineqartutut aalajangersaanermi. Iluanaarutinik avitseqatigiittarnissamut isumaqatigiissut iluaquteqartup iluaquteqarsimasulluunniit aamma nunap allap akornanni taamaallaat atuuttuussaaq.
Imm. 2. Naalakkersuisut aalajangersagaliorsinnaapput aalajangiisinnaallutillu imm. 1-ip illuatungiusumut Kalaallit Nunaanni uummassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunik isumalluutinik nunamit allamiit akuersissut tunngavigalugu iluaquteqatumut iluaquteqarsimasumulluunniit atortinneqarnissaanik, nunami allami pineqartumi inatsisit naapertorlugit iluanaarutinik avitseqatigiittarnissaq piumasaqaataappat.
Akitsuut iluaquteqarnissamut akuersissummut aamma iluanaarutinik avitseqatigiittarnermut
§ 13. Naalakkersuisut aalajangersaasinnaapput atugassarititaasunillu malittarisassaliorsinnaallutik akuersissummik pigisaqartup akitsuummik iluaquteqarnissamut akuersissummut atatillugu akiliuteqartarnissaa pillugu, tamatumani aamma akuersissutip nalunaarutigineqarneranut, sivitsorneqarneranut allamullu tunniunneqarneranut akiuliutaasussaq pillugu.
Imm. 2. Naalakkersuisut aalajangersagaliorsinnaapput atugassarititaasunillu malittarisassiorsinnaallutik akuersissummik pigisaqartup isumaqatigiissuteqaqataasulluunniit akitsuummik aamma akiliuteqartarnissaa pillugu, iluanaarutinik avitseqatigiittarnermut isumaqatigiissummut atatillugu.
Pisortat suliamik ingerlatsinerannut aningaasartuutinut akiliuteqartarneq
§ 14. Akuersissummik pigisaqartut, isumaqatigiissuteqaqataasut aamma allat Inatsisartut inatsisaanni aalajangersakkanut attuumassuteqartut suliap pisortani ingerlanneqarneranut, a-llatulluunniit pisortat suliaqarnerannut aamma pisortat ingerlatsinerannut aningaasartuutinik akiliisussaapput. Akiliuteqartitsineq akitsuutitut imaluunniit aningaasartuutaasunik matussu-siinikkut akilersinneqarsinnaavoq. Naalakkersuisut tamatumunnga atatillugu atugassarititaasunik ersarinnerusunik aalajangersagaliorsinnaapput.
Iluaquteqarnissamut akuersissutip imaluunniit sinneqartoorutinik avitseqatigiittarnermut isumaqatigiissummik allamut tunniussisarneq eqqartuussivitsigullu malersuisinnaaneq
§ 15. Toqqaannartumik toqqaannanngitsumilluunniit iluaquteqarnissamut akuersissummik imaluunniit sinneqartoorutinik agguaasseqatigiittarnermut isumaqatigiissummik Inatsisartut inatsisaat una naapertorlugu allamut tunniussisoqarsinnaanngilaq, Naalakkersuisut tunnius- sisoqarsinnaaneranut akuersisimanngippata. Naalakkersuisut malittarisassanik aalajangersaasinnaapput taamatut tunniussisoqarsinnaanerani atugassarititaasussanik.
Imm. 2. Iluaquteqarnissamut akuersissut aamma iluanaarutinik avitseqatigiittarnermut isumaqatigiissut Inatsisartut inatsisaat naapertorlugu eqqartuussivitsigut malersorneqarsinnaan-ngillat.
Iluaquteqarsinnaanermut akuersissummik atorunnaarsitsineq utertitsinerlu
§ 16. Naalakkersuisut aalajangersagaliorsinnaapput atugassarititaasunillu maleruagassiorsinnaallutik Inatsisartut inatsisaat naapertorlugu akuersissutip atorunnaartarneranut aamma utertitsisarnermut tunngatillugu.
Iluaquteqarsinnaanermut akuersissutip atorunnaareerneratigut pisussaaffiit
§ 17. Naalakkersuisut aalajangersagaliorsinnaapput atugassarititaasunillu maleruagassiorsinnaallutik aammalu isumaqatigiissuteqarsinnaallutik, iluaquteqarnissamut akuersissummik pigisaqartup Inatsisartut inatsisaat naapertorlugu pisussaaffiisa akuersissutip atorunnaareerneratigut atuutiinnarnissaat pillugu, aamma akuersissummik pigisaqartup pisussaaffiisa allat ingerlaannarnissaat eqqarsaatigalugit.
Misissuinernit inernerit aamma ilisimatusarnermi naammassisat saqqummiuttarneri tamanullu takusassiarineqartarneri il.il.
§ 18. Kinaluunniit misissuinerit inernerinik imaluunniit ilisimatusarnermit naammassisanit Kalaallit Nunaanneersunik tunngavilinnik taamaattunilluunniit aallaaveqartunik saqqummiussinerni peqataasoq, Naalakkersuisunut tamanna pillugu nalunaaruteqassaaq saqqummiussinerup tamanulluunniit tusagassiinerup kinguninngua.
Imm. 2. Saqqummiussineq allatulluunniit tamanut takusassiarinninneq imm. 1 naapertorlugu, ingerlanneqassaaq Kalaallit Nunaata uumassusillit sananeqataasigut kingornuttagaasu-nik isumalluutinut pisinnaatitaaffigisaanut ataqqinnittumik periaaseqarluni, aammalu ataq-qineqassalluni uumassusillit sananeqaataasigut isumalluutit pineqartut Kalaallit Nunaanniit aallaaveqarnerat.
Imm. 3. Allaganngorlugit saqqummiussinerit uumassusillit sananeqaataasigut isumalluutinut tunngasut, imaluunniit taamaattunit aallaaveqartut, assilineqarneri Naalakkersuisunut nassiunneqassapput. Uumassusillit sananeqaataasigut isumalluutit iluaqutigineqarpata, saqqummiussami nalunaarneqarsimassaaq taamaattunik iluaquteqarsinnaanermut akuersissummik tunniussaqartoqarsimasoq.
Imm. 4. Allaganngorlugit saqqummiussinerit imm. 3-mi eqqaaneqartut, database-mi tamanit alakkarneqarsinnaasumi § 20 naapertorlugu ingerlanneqartumi tamanut takusassiarineqartassapput. Tamanulli saqqummiussineq taamaallaat pisinnaavoq pissarsianut takussaanngitsunut pisinnaatitaaffinnut tamanna akerliunngippat.
Imm. 5. Naalakkersuisut isumaqatigiissuteqarsinnaapput akuersissummik pigisaqartumut, isumaqatigiissuteqarfigisamut illuatungiusumulluunniit allamut, saqqummiussinissami allatu-lluunniit tamanut ammasumik saqqummiussinissami atugassarititaasussat pillugit, misissuinermit imaluunniit ilisimatusarnermit naammassisat uumassusillit sananeqaataasigut kingor-nuttagaasunik isumalluutit Kalaallit Nunaanneersut imaluunnit taakkunannga aallaaveqar-tumik suliaasut pillugit.
Naammassisanik kisimiilluni piginnittuuneq allallu
§ 19. Akuersissummik pigisaqartoq iluaquteqarnissamut isumaqatigiissummik tunngavilimmik, isumaqatigiissuteqaqataasoq iluanaarutinik aviteqatigiittarnissamut isumaqatigiissummik tunngavilimmik, illuatungiusorluunniit alla, teknologiimik nassaamilluunniit uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunik isumalluutinik Kalaallit Nunaanneersunik tunngaveqartunik piginnittussatuatut akuerineqarnisamik nalunaarsuiniarpat, taava akuersissummik pigisaqartoq imaluunniit isumaqatigiissuteqaqataasoq tamanna pillugu nalunaarsuinissaq sioqqullugu Naalakkersuisunut paasissutisseeqqaassaaq. Tamanna aamma atuuppoq allatut nalunaarsuinnginnerni imaluunniit pissarsianut takussaannngitsunut pisinnaatitaaffinnut allanut uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunik isumalluutinik Kalaallit Nunaanneersunik nalunaarsuinnginnermi. Naalakkersuisut iliuusissanik pisariaqartunik iliuuseqassapput isumannaarniarlugu inuit killeqartut kisimik paasissutissanut taamaattunut susassaqarnissaat, aamma paasissutissat isortuussassatut atorneqarnissaat.
Imm. 2. Naalakkersuisut imm. 1 naapertorlugu paasissutissiisussaatitaanermut pisussaaffiusut pillugit ersarinnerusunik maleruagassiorsinnaapput.
Pisortani tamanut ammasumik datase
§ 20. Naalakkersuisut database-mik pilersitsisinnaapput, inuit tamat uumassusillit sananeqaataasigut isumalluutinut tunngasumik paasissutissanik aallerfigisinnaasaannik.
Imm. 2. Naalakkersuisut paasissutissanut tunngatillugu database-mi attuumassuteqartunut tamanut tunngatillugu atugassarititaasunik imm. 1-imi pineqartunut maleruagassanik pilersitsisinnaapput, tamatumani aamma paasissutissaasivimmik database-mik pilersitsinermut ingerlatsinermullu atatillugu, database-mut isersinnaanermut aamma tamatumunnga atatillugu aningaasartuutinut akiliutissanullu, paasissutissanik qanoq ittunik database imaqarsinnaanersoq pillugu, tamatumani aamma pisuussutit uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaa-sunik isumalluutit pillugit tamakkununngalu pisinnaatitaaffiit allat pillugit.
Imm. 3. Naalakkersuisut suliffeqarfimmut ingerlatsivimmulluunniit isumaqatigiissuteqarsinnaapput taassuma database-mik imm. 1 naapertorlugu pilersinneqartumik ingerlatsisuunissaa pillugu.
Imm. 4. Naalakkersuisut aalajangersagaliorsinnaapput atugassarititaasunillu aalajangersaasinnaallutik Kalaallit Nunaata uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasumik isuma-lluutit iluaqutigineqarnerat tamatumunngalu atatillugu pissutsit naleqquttut allat tamaasa eqqarsaatigalugit danskit database-iutaannik atuisinnaaneq paasissutissallu tassani inissisimasinnaanerat pillugu, tamatumani aamma Naalakkersuisut danskillu naalakkersuisuisa databasse-imik atuinermut suleqatigiissinnaanerat pillugu.
Imm. 5. Naalakkersuisut aalajangersagaliorsinnaapput atugassarititaasunillu aalajangersaasinnaallutik pilersitsisinnaanermut imaluunniit atuisinnaanermut database-nik allanik, nunarsuarmioqatigiit isumaqatigiissutaanni pisussaaffiinilu ilaareersunik, tamatumani aamma Kalaallit Nunaanni atorneqartunik, tamatumunngalu atatillugu pissutsinut attuumassuseqartunut tamanut atuuttussanik aalajangersagaliorsinnaallutik.
Pisortani suliassanik suliarinnittarnerit il.il.
§ 21. Iluaquteqarsinnaanermut akuersissummik pigisaqartoq aamma sinneqartoorutinik avi-tseqatigiittarnissamut isumaqatigiissuteqaqataasoq akuttunngitsumik Naalakkersuisunut nalunaarusiortassapput, uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunik isumalluutinik iluaquteqarneq ingerlanneqartoq, tamatumunngalu tunngasutigut ingerlatsinerit allat pillugit.
Imm. 2. Naalakkersuisut ersarinnerusunik aalajangersagaliorsinnaapput imm. 1 naapertorlugu nalunaarusianik nassiussaqartarnissaq pillugu, paasissutissanillu nassiussaqartarnissat a-llat pillugit.
Imm. 3. Naalakkersuisut aalajangersagaliorsinnaapput atugassarititaasunillu aalajangersaasinnaallutik, nalunaarusiortarnermut immersortakkap Naalakkersuisunit suliaasup imm. 1 naapertorlugu nalunaaruteqarnerni atorneqartussaanera pillugu.
Imm. 4. Naalakkersuisut aalajangersagaliorsinnaapput atugassarititaasunillu aalajangersaasinnaallutik, iluaquteqarnissamut akuersissummik pigisaqartoq aammalu sinneqartoorutinik avitseqatigiittarnermi peqataasup nalunaarusiornissamut piumasaqaatinik naammassinnittarnissaat pillugit, nunarsuarmioqatigiinni aalajangersakkat tunngavigalugit Kalaallit Nunaanni atortuutinneqartut naammassineqartussaanerat pillugu.
Nakkutilliineq aamma peqqussuteqartarneq
§ 22. Naalakkersuisut akuersissummik pigisaqartunut, isumaqatigiissuteqarnikkut peqataasunut allanullu Inatsisartut inatsisaat naapertorlugu suliniutinik ingerlatsisuusunut nakkutilliinermik ingerlatsissapput, tamatumani aamma aalajangersakkanik atugassarititaasunillu Inatsisartut inatsisaat naapertorlugu aalajangersarneqarsimasunik.
Imm. 2. Naalakkersuisut Inatsisartut inatsisaata malinneqarnissaa siunertaralugu peqqussutinik nalunaaruteqarsinnaapput, iluaquteqarnermi atugassarititaasunik aamma iluanaarutinik avitseqatigiittarnermi atugassarititaasunik. Peqqussuteqarneq akuersissummik pigisaqartumut, isumaqatigiissuteqaqataasumut allanullu Inatsisartut inatsisaanni pineqartunut nalunaarutigineqarsinnaavoq.
Imm. 3. Nakkutilliisussaatitaasutut oqartussaasup sulisui sukkulluunniit eqqartuussivitsigut akuersissutitaqanngitsumik kinaassutsiminnik ersarissumik uppernarsaanermikkut suliffeqarfiup immikkoortuinut tamanut Inatsisartut inatsisaat naapertorlugu ingerlanneqartunut isersinnaatitaapput, nakkutilliinerup ingerlanneqarneranut atatillugu tamanna pisariaqartinneqarpat.
Imm. 4. Akuersissummik pigisaqartoq, isumaqatigiissuteqaqataasoq allallu Inatsisartut inatsisaanni pineqartut, paasissutissanik tamanik pisortat suliamik ingerlatsineranni pisariaqartinneqartunik pisortallu sulineranni atorfissaqartinneqartunik, iluaquteqarnissamut akuersissummut Inatsisartut inatsisaat naapertorlugu tunniunneqarsimasumut aamma sinneqartoo-rutinik avitseqatigiittarnermi isumaqatisiissutinut Inatsisartut inatsisaat tunngavigalugu aaqqissuunneqarsimasunut tunngasunik nalunaaruteqartartussaapput. Naalakkersuisut pisortat suliassamik Inatsisartut inatsisaat tunngavigalugu ingerlatsineranni akuersissummik pigisaqartumut, isumaqatigiissuteqaqataasunut allanullu Inatsisartut inatsisaannit pineqartunut pisussaaffiliisinnaapput paasissutissanik nassiussaqartarnissaannik, Naalakkersuisut pisariaqartitsinerat tunngavigalugu.
Nunamut tamarmut attavik, nunami namminermi oqartussaasut, nunami namminermi nakkutilliivik aamma Clearingshouse iluaquteqarsinnaanermut aamma iluaqutissanik agguaassisarnermut katersivik
§ 23. Naalakkersuisut danskit naalakkersuisuinut isumaqatigiissuteqarsinnaapput, danskit naalakkersuisuisa Kalaallit Nunaanni nunamut tamarmut atuuttumik paasissutissanut periaasissanullu atatillugu attaviunissaat pillugu, uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunik isumalluutinik iluaquteqarsinnaanermut atatillugu.
Imm. 2. Naalakkersuisut danskit naalakkersuisuinut tamanna pillugu isumaqatigiissuteqareerlutik aalajangersagaliorsinnaapput Naalakkersuisut Kalaallit Nunaanni nunamut tamarmut attuuttumik attaveqaataanissaat pillugu, paasissutissanut periaasissanullu atatillugu, uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunik isumalluutinik iluaquteqarsinnaanermut atatillu-gu. imm. 1 naapertorlugu.
Imm. 3. Naalakkersuisut tassaapput pisortatut Kalaallit Nunaanni oqartussaasut, uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunik isumalluutinik tikitsisinnaanermut aamma iluaquteqarsinnaanermut. Naalakkersuisut aalajangersagaliorsinnaapput namminneq pisinnaatitaaffitik ingerlatsinissartillu pillugit, nunamut tamarmut Kalaallit Nunaanni oqartussaanertik pillugu, aammalu naalagaaffimmi oqartussaasunut allanut attaveqarneq, tamatumani aamma danskit oqartussaasuinut attaveqartarneq pillugit.
Imm. 4. Naalakkersuisut Kalaallit Nunaanni nunamut tamarmut atuuttumik nakkutilliinermik ingerlatsisuupput, uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunik isumalluutinut tikitsisinnaanermut aamma iluaquteqarsinnaanermut. Naalakkersuisut aalajangersagaliorsinnaapput nammineq pisinnaatitaaffitik ingerlatsinissartillu pillugit, Kalaallit Nunaanni nunamut tamarmut atuuttumik nakkutilliivimmut atatillugu, aamma naalagaaffimmi oqartussaasunut allanut attaveqarneq, tamatumani aamma danskit oqartussaasuinut attaveqarneq pillugit.
Imm. 5. Naalakkersuisut nunamut tamarmut atuuttumik Kalaallit Nunaanni pisortatut oqartussaasuupput Clearinghouse-imi iluaquteqarsinnaanermut aamma iluaqutissanik agguaassisarnermut katersivik Nagoyami isumaqatigiissummi artikel 14 naapertorlugu pilersinneqar-simasumut ingerlanneqartumullu tunngatillugu. Naalakkersuisut aalajangersagaliorsinnaapput nunamut tamarmut attuuttumik Kalaallit Nunaanni oqartussatut namminneq piginnaasatik ingerlatsinertillu Clearinghouse suleqatigalugit, Pisinnaatitaanermut aamma Agguaassisarnermut Iluaqutissanik aammalu naalagaaffimmi oqartussanik allanik, tamatumani aamma danskit oqartussaasuinik tamatumunnga atatillugu suleqateqarnerit pillugit.
Nunarsuarmioqatigiinni assigiimmik ingerlatsinissamut akuersissutit
§ 24. Naalakkersuisut nunarsuarmioqatigiinnut isumaqatigiissutaasut pisussaaffiliussallu naapertorlugit aalajangersagaliorsinnaappput nunarsuarmioqatigiinni assigiimmik aaqqissuussamik akuersissutinik tunniussaqartarnissamut tunngavissanik, tamatumunngalu attuumassuteqartunut pissutsinut allanut tunngatillugu, tamatumani aamma assigiimmik ingerlatsinissamut akuersissutit, iluaquteqarnissamut akuersissutit aammalu sinneqartoorutinik avitseqa-tigiittarnermut isumaqatigiissutit akornanni pissutsinut tunngatillugu.
Atugassarititaasunik aalajangersakkanillu malittarisassiorneq
§ 25. Naalakkersuisut malittarisassiorsinnaapput atugassarititaasunillu aalajangersaasinnaa-llutik, Inatsisartut inatsisaat tunngavigalugu ingerlatanut tamanut tunngatillugu, Inatsisartut inatsisaanni § 1 naapertorlugu siunertaasumut naapertuuttunik.
Imm. 2. Naalakkersuisut tamatumani aamma malittarisassiorsinnaapput atugassarititaasu-nillu aalajangersagaliorsinnaallutik makkununnga tunngatillugu:
1) Uumassusillit amerlalluinnassusiisa allannguutsaaliorneqarnissaat.
2) Piujuaannartitsinermik tunngavilimmik uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaa-sunik isumalluutinik iluaquteqartoqarnissaa pillugu.
3) Uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunik isumalluutinik iluaquteqarnerup ki-ngunerisaanik iluanaarutit ajunngitsorsiallu naapertuilluartumik agguaanneqartarnissaat pillugu.
4) Uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunut isumalluutinut isumannaatsumik ornigussinnaanerup
qulakkeerneqarnissaa, tamatumani aamma uumassusillit sananeqaataasigut isumalluutinut ilisimasanik teknologi-millu ingerlatitseqqittarneq eqqarsaatigalugit.
5) Pissutsit teknikkimut tunngasut sillimaniarnerlu, peqqissuseq, avatangiisit, pisuussutinik iluaquteqarneq aamma inuiaqatigiinni piujuaannartitsisumik tunngavilimmik ingerlatsisoqarnera.
6) Naalakkersuisut, akuersissummik pigisaqartut aamma isumaqatigiissuteqaqataasut pisinnaatitaaffii pisussaaffiilu pillugit, uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasumik isumalluutinik katersineq iluaquteqarnerlu pillugit, aammalu tamakkua tunngavigalugit naammassisat pillugit maleruagassiorsinnaapput.
7) Pissutsit ulorianartorsiorfiusut pillugit, ingerlaannavissumik uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunik isumalluutinut orniguttariaqarsinnaanermik kinguneqartut.
Pineqaatissiissutit, taarsiissutit aamma arsaarinninnerit allallu
§ 26. Akiliisussatut pineqaatissinneqarsinnaavoq:
1) Uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunik isumalluutinik tamatumunnga akuersissuteqanngitsumik isumaqatigiissutitaqanngitsumilluunniit iluaquteqartumut, akuersissuteqartoqarnissaanik inatsit una naapertorlugu piumasaqartoqarsimappat.
2) Inatsisartut inatsisaat naapertorlugu akuersissuteqarnermut imaluunniit iluanaarutinik avitseqatigiinnissamut isumaqatigiissummik Inatsisartut inatsisaanni aalajangersarneqarsimasunik unioqqutitsisumut, imaluunniit Inatsisartut inatsisaanni aalajangersakkat tunngavigalugit aalajangersarneqarsimasunik unioqqutitsisumut.
3) Eqqunngitsunik imaluunniit paatsiveerusaataasunik paasissutissiisumut, imaluunniit paasissutissanik nipangiussisumut, pisortat Inatsisartut inatsisaat naapertorlugu imaluunniit Inatsisartut inatsisaanni aalajangersakkat atugassarititaassulluunniit naapertorlugit pisassarisaannik tunniussinngitsumut.
4) Inatsisartut inatsisaat naapertorlugu imaluunniit Inatsisartut inatsisaanni aalajangersakkat naapertorlugit peqqussutaasunik malinninngitsumut.
Imm. 2. Inatsisartut inatsisaanni uani aalajangersakkat naapertorlugit aalajangerneqarsinnaavoq Kalaallit Nunaanni pinerluttulerinermut inatsit naapertorlugu akiliisitsisoqarsinnaa-soq.
Imm. 3. Akiliisitsissutissaq imm. 1 tunngavigalugu imaluunniit Inatsisartut inatsisaanni aalajangersakkat tunngavigalugit, takuuk imm. 2, inummut imaluunniit inatsisit naapertorlugit inummut Kalaallit Nunaanni pinerluttulerinermut inatsit naapertorlugu pineqaatissiissuteqartoqarsinnaavoq.
Imm. 4. Akiliisitsissutit Inatsisartut inatsisaat una naapertorlugu imaluunniit Inatsisartut inatsisaat naapertorlugu aalajangersakkat tunngavigalugit akiligassiissutigineqartunut akiliutit nunatta karsianut nakkartinneqartassapput.
§ 27. Naalakkersuisut uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunik isumalluutinik iluaquteqarnissamut akuersissutitaqanngitsumik imaluunniit iluaquteqarnissamut akuersissummi aalajangersakkanik imaluunniit iluanaarutinik avitseqatigiittarnissamut isumaqatigiissumik imaluunniit Inatsisartut inatsisaanni aalajangersakkanik allanik saneqqutsillu pissarsiarineqarsimasunik arsaarinnissuteqarsinnaapput.
Imm. 2. Naalakkersuisut ersarinnerusunik atugassarititaasunik aalajangersaasinnaapput, taarsiissuteqarnissamut imaluunniit pissarsiassanut takussaanngitsunit pisunut tunngasumik akuersissutip arsaarinnissutigineqarsinnaanerannut allatigullu, uumassusillit sananeqaataasigut kingornuttagaasunik isumalluutinut iluaqutissarsianut tunngatillugu, iluanaarutinik avi-tseqatigiittarnermut Naalakkersuisunut isumaqatigiissuteqarani pissarsianut tunngatillugu, imaluunniit Naalakkersuisunut iluanaarutinik avitseqatigiittarnissamut isumaqatigiissummut akerliusumik pissarsianut tunngatillugu.
Imm. 3. Arsaarinnissutaasut imm. 1 aamma 2 naapertorlugit Namminersorlutik Oqartussanut iluaqutissatut pissapput. Taarsiissutit imm. 2 naapertorlugu pisut nunatta karsianut nakkassapput.
Akerleriissutaasut aalajangiiffigineqartarneri
§ 28. Naalakkersuisut aalajangersagaliorsinnaapput aammalu akerleriissutaasut aalajangiiffigineqartarnerannut isumaqatigiissutinik tunngaviusussanik akerleriissutini atugassarititaasussanik aalajangersaasinnaallutik, pissutsinut Inatsisartut inatsisaanni aamma nunarsuarmiut isumaqatigiissutaanni pisussaaffiit naapertorlugit suliaasartunut tunngatillugu, Kalaallit Nunaanni atortuusussanik, Inatsisartut inatsisaannut attuumassuteqartumik suliaasimappata. Naalakkersuisut tamatumunnga ilanngullugu aalajangersagaliorsinnaapput akerleriissutaasut Kalaallit Nunaanni eqqartuussivinni aamma Danmark-imi eqqartuussivinni suliarineqarsinnaanerat pillugu, akerleriissutaasut suliarineqartarnerannut voldgift-imi, imaluunniit nunarsuarmiut isumaqatigiissutaat allat naapertorlugit akerleriissutaasunik suliaqarnermi aalajangersakkat atorlugit.
Imm. 2. Suliat imm. 1 naapertorlugu suliarineqartut aalajangiiffigineqartassapput kalaallit inatsisaat kiisalu danskit inatsisaat aamma nunarsuarmiut inatsisaat Kalaallit Nunaanni atortuutinneqartut naapertorlugit.
Atortuulersitsineq aamma inatsisitigut atugassaqartitsissutit allallu
§ 29. Inatsisartut inatsisaat atortuulerpoq ulloq 1. juni 2016. Ilutigisaanik atorunnaarpoq Uumassusilinnit isumalluutit niuernermi ilisimatusarnermilu atorneri pillugit Inatsisartut inatsisaat nr. 20, 20. november 2006-imeersoq.
L_03-2016_bemaerk_kn
L_03-2016_betaenk_kn