text:
Hallituksen esitys laeiksi kotikuntalain ja sosiaalihuoltolain muuttamisesta, luonnos 26.4.2010 - Näkövammaisten liitto ry
Etusivu / Ajankohtaista / Lausunnot ja suositukset / Lausunnot / Hallituksen esitys laeiksi kotikuntalain ja sos...
Lausunto koskien hallituksen esitystä laeiksi kotikuntalain ja sosiaalihuoltolain muuttamisesta, luonnos 26.4.2010
VIITE: Kutsu Sosiaali- ja terveysministeriön kuulemistilaisuuteen 10.5.2010 STM 117:00/2007
Vammaisfoorumi kiittää lausuntopyynnöstä. Vammaisfoorumi edustaa 28 jäsenjärjestöä, joissa on yhteensä jäsenenä noin 320 000 vammaista ja pitkäaikaissairasta henkilöä.
Vammaisfoorumi toteaa, että kotikuntalain uudistaminen on välttämätön, kiireellinen ja ajankohtainen asia. Vammaisfoorumi vaatii kotikuntalain rajoitussäännöksen poistamista välittömästi. Useissa mietinnöissä ja valiokuntien selonteoissa, kuten valtioneuvoston eduskunnalle antamissa Suomen ihmisoikeuspolitiikkaa koskevissa selonteoissa (VNS 2/2004 sekä VNS 7/2009) on todettu, että kotikuntalain rajoitussäännös on Suomen perustuslain lisäksi Euroopan neuvoston ihmisoikeussopimuksen sekä YK:n kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan yleissopimuksen vastainen. Parhaillaan kotikunnan ja asuinpaikan vaihtoa rajoittavat säännökset ovat esteenä ennen kaikkea myös YK:n vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan yleissopimuksen ratifioinnille Suomessa. Vammaisilla henkilöillä ei ole mahdollisuutta tosiasiallisesti valita asuinpaikkaansa tapauksissa, joissa henkilö tarvitsee runsaasti palveluita tai tukitoimia. Tämä on todettu yhdeksi institutionaalisen syrjinnän muodoksi.
Vammaisfoorumi ei pidä kansalaisten oikeusluottamuksen kannalta hyvänä, että lain valmisteluun on jo käytetty aikaa reilu kahdeksan vuotta siitä, kun eduskunnan hallintovaliokunta pyysi vuonna 2002 sisäasiainministeriöltä selvitystä koskien kotikuntalain 3 § 2 kohdan soveltamisesta sekä mahdollisista jatkotoimenpiteistä. Erityisesti, kun voimassa oleva laki rikkoo perusvapauksien ydinaluetta. Nyt esitettävänä oleva lakiuudistus pitää sisällään edelleen kotikunnan vapaaseen valintaan liittyvän rajoitussäännöksen muun muassa niiden vammaisten henkilöiden kohdalla, jotka eivät kykene asumaan itsenäisesti. Näin ollen esitetty lakiuudistus ei lunasta sille asetettuja tavoitteita poistaa rajoitussäännös kotipaikan valintaoikeuden toteuttamiseksi.
Hälyttävää on, että nykyinen voimassaoleva kotikuntalaki eikä nyt esitetty kotikuntalain uudistamisen yhteyteen liitetty laki sosiaalihuoltolain muuttamisesta täytä edes YK:n vammaisten henkilöiden oikeuksien yleissopimuksen määräyksiä, ja on este sopimuksen ratifioinnille. Vammaisfoorumi vaatii, että nyt esitettävä hallituksen esitys laeiksi kotikuntalain ja sosiaalihuoltolain muuttamisesta kokonaisuudessaan täyttää myös YK:n vammaisten henkilöiden oikeuksien yleissopimuksen vaatimukset. Hallituksen esitysluonnoksessa ei kuitenkaan missään kohdin viitata Suomen valtion hyväksymään YK:n vammaisten henkilöiden oikeuksien yleissopimukseen. Tämä näkyy erityisesti lakiehdotuksen lain sosiaalihuoltolain muuttamisesta ja erityisesti siihen ehdotetusta lisätystä 16 a § 2 momentista, joka ei paranna perustuslain 9 §:ssä säädettyä yksilön oikeutta vapaasti valita oma asuinpaikkansa nykyistä paremmin erityisesti vammaisten henkilöiden osalta. Ehdotus alistaa vammaiset henkilöt perustelemaan kotikunnan muutosta myös pysyvissä asuinmuutoksiin liittyvissä tilanteissa. Perustelu on syrjivä, koska muutkaan kansalaiset eivät joudu perustelemaan pysyvissä asuinmuutostilanteissa kotipaikkansa muuttamisen syitä.
Vammaisfoorumi katsoo, että toimikunnan esitystä ei sellaisenaan tule esittää hallituksen esityksenä vaan esitys vaatii jatkovalmistelua. Hallituksen esitys ei saa asettaa vammaisille henkilöille perustuslain 6 §:n yhdenvertaisuusperiaatteen mukaisesti sellaisia lisäperusteluita kotikunnan tosiasialliselle vaihdolle, joiden perusteena on vammaisuus. Tätä voidaan pitää perustuslain 6 § 2 momentin vastaisena vammaisuuden perusteella tapahtuvana syrjintänä. Tällaisissa tilanteissa julkisella vallalla on velvollisuus ryhtyä positiivisiin erityistoimiin siten, kuin perustuslain 22 § velvoittaa. Perustuslakien perusoikeussäännösten uudistusta koskevassa hallituksen esityksessä (HE 309/1993) on todettu, että oikeus valita asuinpaikkansa voi edellyttää julkiselta vallata myös positiivisia toimenpiteitä, joiden kautta asuinpaikan valinta tulee tosiasiallisesti mahdolliseksi. Missään tapauksessa ei saa säätää sellaista uutta lakia, joka olisi esteenä YK:n vammaisten yleissopimuksen ratifioinnille. Lakiehdotus tule muotoilla niin, että se vastaa edellä mainittuja perusoikeuksia.
Vammaisfoorumi edellyttää myös, että hengityshalvauspotilaiden vapaus valita pysyvä asuinpaikkansa selvitetään siten, että se vastaa YK:n vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan yleissopimuksen vaatimuksia. Nyt esitetyssä lakiuudistuksessa ei ole yhtään mainintaa hengityshalvauspotilaiden oikeudellisesta tilasta.
Yksityiskohtaiset perustelumme koskevat vain niitä tilanteita, joissa on kyse julkisen vallan vastuulla olevien lakisääteisten asumiseen liittyvien välttämättömien palveluiden järjestämisestä esim. sosiaalihuoltolain tai vammaispalvelulain perusteella. Kotikunnan määräytyminen ei ole ongelmallinen niissä tilanteissa, joissa henkilön pitkäaikainen hoito tai asuminen ei perustu kunnan päätökseen, vaan henkilön itsensä järjestämään ja maksamaan hoitoon tai palveluun. Vammaiset henkilöt ovat vaikeavammaisuudesta johtuen usein työelämän ulkopuolella sekä toimeentulonsa on köyhyysrajan rajamailla, joten itse järjestettävät palvelut eivät ole heidän kohdallaan vaihtoehto.
Esitys laiksi kotikuntalain muuttamisesta
Esityksen tarkoituksena on muuttaa nykyistä lainsäädäntöä siten, että perustuslain 9 §:ssä säädetty yksilön oikeus vapaasti valita oma asuinpaikkansa toteutuisi paremmin erityisesti vanhusten ja vammaisten henkilöiden osalta. Esitetyn uuden kotikuntalakiin lisättävä 3 a §, jonka nojalla pitkäaikaisessa eli yli vuoden kestävässä hoitosuhteessa kotikuntaansa ulkopuolella asuvalla henkilöllä olisi kotikunnan valintaoikeus. Tätä voidaan pitää selkeänä ja tarkkarajaisena yksilön oikeusturvaan sekä perus- ja ihmisoikeuksia parantavana ehdotuksena. Uudistuksen voidaan tältä osin katsoa tukevan vakiintunutta oikeuskäytäntöä, jossa kotikunnan muutosoikeus on ollut mahdollista jo nyt sellaisissa tilanteissa, joissa kotikunnan muutoksen ei ole voitu katsoa johtuvan pääasiallisesti hoidosta tai huollosta sosiaali- ja terveydenhuollon toimintayksikössä tai muutoin vastaavissa olosuhteissa, vaan pääasiassa yksityisistä henkilön elämäntilanteeseen liittyvistä syistä. Tältä osin lakimuutokseen voidaan 3 a §:n perusteella toivoa vähentävän oikeusprosesseja näissä tilanteissa, kun laki tältä osin täsmentyy. Samalla ehdotettu uudistus asettaisi samassa asemassa olevat henkilöt tasa-arvoiseen asemaan riippumatta asuinpaikasta tai kyvykkyydestä lähteä ajamaan asiaansa oikeusteitse.
Vammaisfoorumi haluaa kuitenkin tuoda esille huomion siitä, että hallituksen esitysluonnoksessa keskitytään ns. parannuksen osalta pääasiallisesti niihin tilanteisiin, jossa kyse on esitetyn kotikuntalain 3 a §:n kotikunnan valintaoikeudesta pitkäaikaisessa hoitosuhteessa. Perusteluissa ei kuitenkaan ilmene, että tosiasiallinen valintaoikeus kohdistuu 3 a §:n soveltamisessa ainoastaan niihin tilanteisiin, joissa henkilö valitsee uudeksi kotikunnakseen sen kunnan, jonka alueella olevassa toimintayksikössä tai asunnossa hän jo asuu ja tilanteen arvioidaan kestävän yli vuoden. Vapaus itsenäisesti valita kotikuntansa näissä tilanteissa on useissa tapauksissa näennäinen. Asuinpaikan valinnanvapaus näissä tilanteissa koskee ainoastaan paikkakuntaa, jossa toimintayksikön sijaitsee ja johon henkilö on kunnan päätöksellä sijoitettu. Ongelmana on, että useissa tapauksissa päätös ei välttämättä vasta henkilön omaa itsenäistä tahtoa kotikunnasta. Näin ollen perustelut itsenäisen asuinpaikan valintaoikeuden laajenemisesta 3 a §:n tilanteissa ei anna todellista kuvaa ja turvaa valinnanvapautta ja liikkumisvapautta.
On huomioitavaa, että kunnalla on toimeenpanevana viranomaisena lain mukaan oikeus valita sosiaalipalveluiden ja hoitopaikkojen sijoituskohteet myös asumispalveluiden kohdalla. Näin ollen tässäkin ryhmässä saattaa olla henkilöitä, joilla valinnanvapaus ja mahdollisuus itsenäisesti valita asuinpaikkansa tulee myöhemmin riippuvaiseksi esitetyn lain sosiaalihuoltoalain muuttamisesta ja sen 16 a § 2 momentista, jota Vammaisfoorumi ei hyväksy ja esittää edelleen alla sen perusteeksi oikeudelliset argumenttinsa. Nykytilassahan ihmisiä on sijoitettu laajasti myös muille paikkakunnille viranomaispäätöksin, riippumatta mahdollista hoitoa tarvitsevan henkilön tahdosta tai henkilökohtaisista valinnoista.
Esitys laiksi sosiaalihuoltolain muuttamisesta
Sosiaalihuoltolakiin lisättäväksi ehdotettu uusi 16 a § mahdollistaisi tietyin edellytyksin pitkäaikaisessa laitoshoidon, asumispalvelujen tai perhehoidon tarpeessa olevan henkilön hakemaan sekä saamaan palvelutarpeensa arvioiduksi siinä kunnassa, johon henkilö haluaa muuttaa. Ennakoivaa hallinto- ja päätösmenettelyä oikeuksien ja palveluiden saamiseksi muuttuvassa tilanteessa asuin- ja kotipaikan muutoksen johdosta on pidettävä erittäin tervetulleena. Tällä menettelyllä henkilö voi etukäteen arvioida mahdollisuutensa ja kykynsä tosiasiallisesti muuttaa uuteen kotipaikkaan. Arviointi on ensiarvoisen tärkeää, koska toimeenpanevan kunnan oikeus päättää palvelujen järjestämistapa vaikuttaa välittömästi palvelun sisältöön ja laatuun ja siten elämänlaatuun sekä tulevaan arkielämään uudessa kotipaikassa.
Vammaisfoorumi ei kuitenkaan hyväksy sitä, että palvelutarpeen arviointi voidaan saattaa vain yhden kunnan arvioitavaksi ja edelleen vain sellaisen kunnan arvioitavaksi, joka täyttää myöhemmin Vammaisfoorumin kritisoimat lainvastaiset erityiset perusteluedellytykset.
Vammaisfoorumi toteaa kuitenkin, että 16 a § 1 momentti on ehdotetussa säännösmuodossa erittäin epämääräinen sekä tulkinnanvarainen. Pykälässä ei ehdoteta säädettäväksi tarkemmin siitä, minkä tyyppisiä palveluita itsenäinen asuminen koskee. Yksityiskohtaisissa perusteluissa on lisäksi sosiaalihuoltolain perusteella järjestettävät palvelut asumisen osalta peräti rinnastettu terveydenhuollon lainsäädännön perusteella annettaviin palveluihin terveydenhuollon toimintayksikössä. Esimerkkinä on mainittu terveyskeskuksen vuodeosaston pitkäaikainen hoito. Vammaisfoorumi vaatii em. poistettavaksi, sillä terveyskeskuksen vuodeosastoa ei missään tilanteessa voida pitää sosiaalihuoltolain mukaisena tai sosiaalitoimen vastuulla tai sen arviointiin liittyvänä asuinpaikkana. Näin esimerkiksi Korkein hallinto-oikeus vuosikirjaratkaisussaan 18.12.2003 nro 2003:94; ”Perusturvalautakunta ei ole voinut päättää palveluasumisen järjestämisestä osittainkaan terveyskeskuksen vuodeosastolla, koska kyse on tuossa tapauksessa kansanterveyslain 17 §:n mukaan terveyskeskuksen vastaavan lääkärin toimivaltaan kuuluvasta, sairaanhoidon järjestämistä koskevasta asiasta.”.
Esityksessä ei perustella, millainen asuminen johtuu pääasiassa hoidon tarpeen perusteella, eli milloin rajoitus on voimassa ja milloin sovelletaan kotikuntalain yleisiä määräyksiä. Koska säännös ja sen yksityiskohtaiset perustelut ovat kohtuuttoman epäselvät sosiaalihuollon asiakkaan oikeusturvan kannalta ja muodostaa sosiaalihuollolle sen toimivaltaan kuulumattoman oikeuden tosiasiallisesti päättää kotikunnasta asumispalveluita tarvitsevien henkilöiden osalta, ei Vammaisfoorumi hyväksy 16 a §:n 1 momenttia ilman, että palvelutarpeen arviointia ja hakemusmenettelyn oikeuskohdetta täsmennetään ja että sen yhteys 16 a § 2 momenttiin edellytyksiin irrotetaan. Katsotaanko esimerkiksi kotipalvelu sellaiseksi, että asiakas luokitellaan kyseisen normin piiriin? Entä henkilökohtainen apu tilanteissa, joissa henkilökohtainen apu järjestetään vammaispalvelulain 8 d § 2 momentin 3 kohdan mukaisesti hankkimalla vaikeavammaiselle henkilölle avustajapalveluita julkiselta tai yksityiseltä palvelujen tuottajalta tai järjestämällä palvelun itse taikka sopimuksin yhdessä muun kunnan tai muiden kuntien kanssa? Yksityiskohtaisissa perusteluissa s. 34 on mainittu, että ehdotettava hakemusmenettely voisi soveltua esimerkiksi sellaisille henkilöille, jotka ovat toistaiseksi kyenneet asumaan kotonaan omaishoidon tuen avulla. Jos 16 a § 1 momentti koskee em. tilanteita siten, että edelleen ehdoksi asetetaan 16 a 2 momentti, ei Vammaisfoorumi hyväksy tätä, koska se heikentää vammaisten henkilöiden mahdollisuuksia vaihtaa asuinpaikkaa ja kotikuntaa nykyisestä tilanteesta, jossa näissä tilanteissa henkilö on voinut tosiasiallisesti vapaasti vaihtaa kotikuntaa. Edellä mainitun valossa ehdotus loisi kunnan sosiaalitoimelle tosiasiassa vallan päättää vammaisen henkilön asuinpaikan. Tällaista toimivaltaa ei kunnallisilla sosiaaliviranomaisilla ole lain mukaan. Edelleen epäselvyys ja tulkinnanvaraisuus asettavat henkilöt eriarvoiseen asemaan ja kuntien vastuun jakautumisen pelinappulaksi. Samalla se tulee lisäämään oikeuskäsittelyitä.
Vammaisfoorumi ei hyväksy 16 a § 2 momentin edellytystä, jossa kotikunnan muutto-oikeus ja oikeus tehdä hakemus sellaiselle kunnalle koskisi ainoastaan tilanteita, jossa hänellä on perhesuhteidensa, toimeentulonsa tai muiden yksilöllisten perusteiden vuoksi perusteltu syy asua. 16 a §:n 2 momentti pitää näin ollen sisällään selkeän ja lainvastaisen rajoitussäännöksen yksilön vapaudelle valita yhdenvertaisesti asuinpaikkansa siten, kuin perusoikeudet ja kansainväliset ihmisoikeussopimukset edellyttävät. Rajoitussäännös on vastoin perustuslain mukaan Suomen kansalaiselle ja maassa laillisesti oleskelevalle ulkomaalaiselle kuuluvaa oikeutta vapaasti liikkua maassa ja valita asuinpaikkansa. Nyt asetettu perusteluedellytys koskisi nimenomaisesti esim. vammaisia henkilöitä. Vastaavanlaista rajoitussäännöstä, jonka mukaisesti kansalaisten tulisi perustella kotikuntansa muuttamista ei ole muilla kansalaisilla. Vammaisfoorumi vaatii, että henkilön itse niin valitessa tulee kotikunnan vastata tosiasiallisesti sitä kuntaa jossa hän asuu siten kuin kotikuntalain 2 § säätää ilman erityisiä perusteluita.
Ehdotettu säännös asettaa myös eri asemassa ja elämäntilanteissa olevat henkilöt eriarvoiseen asemaan. Henkilöt jotka eivät itse kykene itsenäisesti asumaan ja tarvitsevat hoitoa ja huoltoa saattavat usein olla myös perheettömiä. Myös muista syistä he eivät useinkaan pysty vetoamaan muihin perusteluissa edellytettyihin perusteisiin kuten perhesuhteisiin ja toimeentuloon. Esimerkiksi vammaisten työllistyminen on vielä tällä hetkellä valitettavan heikkoa, joten he eivät useinkaan voi vedota tähän perusteeseen. Tiedossamme on, että tällä hetkellä esimerkiksi koulutuksessa olevat henkilöt, jotka tarvitsevat palveluasumista joutuvat usein opintojen päätyttyä pois opiskelupaikkakunnalta takaisin kotikuntaan vain sosiaalihuollon päätösten johdosta. Tämä riippumatta siitä, vaikka henkilö haluaisi jäädä opiskelupaikkakunnalle, koska työllistymismahdollisuudet ovat paremmat ja mahdolliset sosiaalisia suhteet ovat luonnollisesti syntyneet opiskelupaikkakunnalle. Näistä syistä riippumatta sosiaalitoimen jatkosuunnitelmat tehdään aina automaattisesti kotipaikkakunnalle, johon opintoihin valmistuneella ei välttämättä ole mitään sidosta. Näin riippumatta henkilön omasta tahdosta. Ehdotettu säännös on lisäksi määritelmän muiden yksilöllisten perusteiden esittämisen osalta erittäin epämääräinen sekä tulkinnanvarainen
Kotikuntalain (201/1994) 2 §:n pääsäännön mukaan henkilön kotikunta määräytyy tosiasiallisen asumisen perusteella. Jos henkilöllä on käytössään useampia asuntoja tai jos hänellä ei ole käytössään lainkaan asuntoa, hänen kotikuntansa on se kunta, jota hän perhesuhteidensa, toimeentulonsa tai muiden vastaavien seikkojen perusteella itse pitää kotikuntanaan ja johon hänellä on edellä mainittujen seikkojen perusteella kiinteä yhteys. Jos henkilön omaa käsitystä kotikunnastaan ei ole voitu selvittää, kotikuntana pidetään sitä kuntaa, johon hänellä on katsottava olevan kiintein yhteys perhesuhteidensa, toimeentulonsa ja muiden vastaavien seikkojen perusteella.Vammaisfoorumi vaatii, että kyseistä sääntöä noudatetaan myös sellaisten vammaisten henkilöiden kohdalla, jotka eivät vammasta johtuvasta syystä kykene asumaan itsenäisesti, mutta tosiasiallisen asumisen perusteella voidaan osoittaa selkeä kotikunta. Arviointia kotikunnan määräytymisestä perhesuhteiden, toimeentulon tai muiden vastaavien seikkojen ja kiinteiden syiden johdosta tulee Vammaisfoorumin vaatimuksen mukaisesti soveltaa vammaisiin henkilöihin yhdenvertaisesti pääsäännön mukaisesti eikä säätää samankaltaista rajoitussääntöä sosiaalihuoltolakiin. Näin myös muiden kotikuntalain 3 §:n muuttamista koskevien rajoitusten osalta.
Vammaisfoorumi esittää, 16 a § 1 momenttiin seuraavan muutoksen:
”Jos henkilö haluaa muuttaa toisen kunnan asukkaaksi, mutta tarvitsee ikänsä, vammaisuutensa tai muun sellaisen syyn vuoksi sosiaalipalveluita, hän voi hakea tämän kunnan sosiaalipalveluja ja hoitopaikkaa samoin perustein, kuin jos olisi kunnan asukas. Kunnan tulee välittömästi ilmoittaa hakemuksesta ja sen käsiteltäväksi ottamisesta henkilön kotikunnalle. Kunnan tulee käsitellä henkilön hakemus, arvioida hänen palvelutarpeensa yhteistyössä kotikuntaan muuttavan asiakkaan kanssa sekä yhteistyössä henkilön kotikunnan kanssa ja tehdä asiassa päätös.”
Vammaisten henkilöiden tarvitsemien palveluiden ja tukitoimien selvittäminen, palvelutarpeen arviointi ja palvelusuunnitelma on tehtävä yhteisymmärryksessä asiakkaan kanssa, niin kuin asiakkaan asemasta ja oikeuksista annettu laki edellyttää. Näin ollen kunta ei voi tehdä palvelutarpeen arviointia ainoastaan yhteistyössä kotikunnan kanssa, vaan myös asiakasta on kuultava prosessissa. Asia tulee nimenomaisesti mainita pykälässä. Pelkkä viittaus yksityiskohtaisissa perusteluissa ei ole riittävä.
Vammaisfoorumi haluaa kiinnittää huomiota myös siihen, että miten lailla tullaan estämään tilanteet, joissa kunnat antavat kielteisiä päätöksiä, jotka näin ollen estävät asumispalveluita tarvitsevan henkilön itsenäisen muuttomahdollisuuden haluamaansa kuntaan, kuten nyt on tilanne.
Tämä pelko ilmenee välillisesti myös sisään kirjattuna hallituksen esityksen s. 24, jonka mukaisesti; ”Palvelutarpeen arvioinnissa voitaisiin päätyä myös siihen lopputulokseen, ettei oikeutta asianomaisiin palveluihin myönnettäisi. Tällöin ei myöskään henkilön kotikunta tai palveluiden järjestäminen muuttuisi millään tavoin.”. Palvelujen saaminen ei missään tilanteissa saa johtaa sellaisiin rajoituksiin, jotka estäisivät itsenäisenä oikeutena käytettävän kotikunnan valintaoikeuden kansalaiselle. Palvelutarpeen arvioinnin ja palveluita koskevan hallintopäätöksen jälkeen henkilöllä tulee olla itsenäinen oikeus kotikunnan valintaan ja edelleen jälkikäteisten oikeusturvateiden kautta hakea valittamalla muutosta asiassaan. Tämä päätös tulee olla yhdenvertaisesti ja vapaasti myös vammaisten henkilöiden valittavissa, jota sosiaalivirasto ei voi hallintopäätöksillä välittömästi estää. Hallintopäätöksellä voi ainoastaan olla vain välillisiä vaikutuksia hakijan tosiasialliseen halukkuuteen ja kykyyn muuttaa kotipaikkaa, jos palveluita ei ole saatavilla riittävässä laajuudessa. Kielteisessä hallintopäätöstilanteessa asiakkaalle tulee aina kuitenkin kertoa asiakkaan oikeudet ja velvollisuudet ja kielteisen päätöksen oikeusvaikutukset palvelujen epäämiseen.
Erityistä huomiota Vammaisfoorumi haluaa esittää 16 a § 2 momenttiin. 16 a § 2 momentti ei täytä sille asetettuja perusoikeuksien yleisiä rajoitusperusteita tarkkarajaisuuden, täsmällisyyden, hyväksyttävyyden ja suhteellisuuden osalta. Edelleen (PeVM 25/1994) rajoitusten tulee olla kansainvälisten ihmisoikeusvelvoitteiden mukaisia eivätkä rajoitukset saa koskea perusoikeuden ydinaluetta. Esitetty rajoitus koskisi ydinaluetta perinteisissä vapausoikeuksissa, jokaisen oikeudesta valita asuinpaikkansa, joka on yhteydessä edelleen poliittisten perusoikeuksien toteuttamiseen vaali- ja osallistumisoikeuksien turvaamiseksi. Se on myös vastoin YK:n vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevaa yleissopimusta.
Rajoitusäännös ei voi perustua oikeudellisesti hallinnollisiin ja taloudellisiin syihin. Sosiaalihuoltoa järjestettäessä on asumisen järjestämiseen liittyvissä päätöksentekotilanteissa noudatettava sosiaalihuollon asiakkaan asemasta ja oikeudesta annettua lakia. Asiakasta koskeva asia on käsiteltävä ja ratkaistava siten, että ensisijaisesti otetaan huomioon asiakkaan etu. Myös näissä tilanteissa tulee toteuttaa kotikuntalain perustarkoitusta, jonka mukaan henkilön kotikunta määritellään siten, että se vastaa mahdollisimman tarkoin aineellista totuutta eli henkilön tosiasiallista asumista tietyssä Suomen kunnassa (HE 104/1993 vp.). Tätä pääsääntöä tulee noudattaa aina Vammaisfoorumin mielestä niissä tilanteissa, joissa henkilö on itse kykenevä muodostamaan oman tahtonsa ja valintansa kotipaikasta.
Vammaisfoorumi hyväksyy 16 a § 3 momentissa asetetut määräajat hoitopaikan hyväksymisestä sekä kolmen kuukauden määräajan kunnan päätöksestä tosiasiallisesti muuttaa osoitettuun hoitopaikkaan.
Kuten lausunnossa olemme tuoneet esille, sisältää esitetty lakimuutos ja siihen sisältyvä asumiseen liittyvä perusteluvelvollisuus oikeudellisia vaatimuksia, jotka ovat vastoin YK:n vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevaa yleissopimusta. Suomi on allekirjoittanut 30. maaliskuuta 2007 YK:n yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista ja siihen liittyvän yksilövalitusmahdollisuuden perustavan valinnaisen pöytäkirjan. Suomi ei ole kuitenkaan saattanut valtionsisäisesti voimaan yleissopimusta eikä pöytäkirjaa, toisin kuin esimerkiksi Ruotsi ja Tanska. Myös Euroopan unioni ratifioi sopimuksen marraskuussa 2009. Muissa pohjoismaissa ei ole Suomen kaltaisia vastaavia asuinpaikkaan liittyviä rajoitusvaateita. Sopimuksen voimaansaattaminen ja ratifiointi edellyttää lakimuutoksia. Muun muassa toukokuussa 2006 hallituksen hyväksymässä Vammaispoliittisessa selonteossa on edellytetty, että sopimuksen ratifiointi vaatii muutoksia kotikuntalakiin, sosiaalihuoltolakiin sekä pakkokeinoihin liittyviin säännöksiin. Näin ollen sopimuksen ratifiointi on riippuvainen nyt esitettävissä olevasta laista.
Edelleen Vammaisfoorumi haluaa kiinnittää huomiota siihen, että eduskunnan perustuslakivaliokunta on 12.2.2010 antamassaan lausunnossaan (PeVL 1/2010 vp.) valtioneuvoston syyskuussa 2009 eduskunnalle annetusta selonteosta Suomen ihmisoikeuspolitiikasta (VNS 7/2009 vp.) pitänyt ongelmallisena sitä, että Suomen ihmisoikeuspolitiikan painopistealueet eivät aina toteudu kansallisessa toiminnassa, vaikka selonteossa kansallisen toiminnan katsotaan luovan pohjan kansainvälisen ihmisoikeuspolitiikan uskottavuudelle. Perustuslakivaliokunta piti tärkeänä YK:n vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjan ratifioimisen mahdollistavien kotimaisten täytäntöönpanotoimien viivytyksetöntä toteuttamista.
Kotikuntalain uudistamista sekä siihen liittyviä lisättäviä pykäläehdotuksia lakiin sosiaalihuoltolain muuttamisesta ei ole arvioitu seuraavien keskeisimpien YK:n vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan yleissopimuksen artiklojen velvoitteiden perusteella:
- 3 artikla Yleiset periaatteet; a) Henkilöiden synnynnäinen arvo, yksilöllinen itsemääräämisoikeus, mukaan lukien vapaus tehdä omat valintansa ja riippumattomuuden kunnioittaminen; b) Syrjimättömyys.
- 4 artikla Yleiset velvoitteet; ” 1. Sopimuspuolet sitoutuvat varmistamaan kaikkien ihmisoikeuksien ja perusvapauksien täysmääräisen toteutumisen kaikille vammaisille henkilöille sekä edistämään sitä ilman minkäänlaista syrjintää vammaisuuden perusteella. Tätä varten sopimuspuolet sitoutuvat: a) toteuttamaan kaikki asianmukaiset lainsäädännölliset, hallinnolliset ja muut toimet tässä yleissopimuksessa tunnustettujen oikeuksien täytäntöönpanemiseksi; b) toteuttamaan kaikki asianmukaiset, myös lainsäädännölliset, toimet voimassa olevien vammaisia henkilöitä syrjivien säädösten, määräysten, tapojen ja käytäntöjen muuttamiseksi tai poistamiseksi; d) pidättäytymään osallistumasta tämän yleissopimuksen vastaiseen tekoon tai käytäntöön sekä varmistamaan, että viranomaiset ja laitokset toimivat tämän yleissopimuksen mukaisesti.”
- 14 artikla Henkilön vapaus ja turvallisuus; ” 1. Sopimuspuolet varmistavat, että vammaiset henkilöt yhdenvertaisesti muiden kanssa: a) nauttivat oikeutta henkilökohtaiseen vapauteen ja turvallisuuteen; b) eivät joudu laittoman tai mielivaltaisen vapaudenriiston kohteeksi, mahdollinen vapaudenriisto tapahtuu lainmukaisesti, eikä vammaisuuden olemassaolo missään tapauksessa oikeuta vapaudenriistoon.”.
- 18 artikla Liikkumisen ja kansalaisuuden vapaus; ”1. Sopimuspuolet tunnustavat, että vammaisilla henkilöillä on yhdenvertaisesti muiden kanssa oikeus liikkumisvapauteen, asuinpaikan valinnanvapauteen ja kansalaisuuteen.”
- 19 artikla Eläminen itsenäisesti ja osallisuus yhteisössä; ”Tämän yleissopimuksen sopimuspuolet tunnustavat kaikkien vammaisten henkilöiden yhdenvertaisen oikeuden elää yhteisössä, jossa heillä on muiden kanssa yhdenvertaiset valinnanmahdollisuudet. Sopimuspuolet toteuttavat tehokkaat ja asianmukaiset toimet tehdäkseen vammaisille henkilöille helpommaksi nauttia tästä oikeudesta täysimääräisesti sekä helpottaakseen heidän täysimääräistä osallisuuttaan ja osallistumistaan yhteisöön, muun muassa varmistamalla, että: a) vammaisilla henkilöillä on yhdenvertaisesti muiden kanssa mahdollisuus valita asuinpaikkansa sekä se, missä ja kenen kanssa he asuvat, eivätkä he ole velvoitettuja käyttämään tiettyä asumisjärjestelyä; b) vammaisten henkilöiden saatavissa on valikoima kotiin annettavia palveluja, sekä asumis- ja laitospalveluja sekä muita yhteiskunnan tukipalveluja, mukaan lukien henkilökohtainen apu, jota tarvitaan tukemaan elämistä ja osallisuutta yhteisössä ja estämään eristämistä tai erottelua yhteisöstä…”
- 22 artikla Yksityisyyden kunnioittaminen; ” 1. Asuinpaikasta tai –järjestelyistä riippumatta kenenkään vammaisen henkilön yksityisyyteen, perheeseen, kotiin tai kirjeenvaihtoon tai muunlaiseen viestintään ei saa mielivaltaisesti tai laittomasti puuttua eikä hänen kunniansa tai mainettaan saa laittomasti loukata. Vammaisilla henkilöillä on oikeus lainsuojaan tällaisen puuttumisen tai loukkauksen osalta…”
29 artikla Osallistuminen poliittiseen ja julkiseen elämään.
Huolimatta lakiuudistuksen ylevistä tavoitteista poistaa rajoitussäännös kotikunnan vapaasta valinnasta, esityksessä näkyy kuitenkin kautta linjan alentava asennoituminen vammaisiin henkilöihin sääntelemällä ja rajoittamalla heidän itsemääräämisoikeuttaan. Näin esim. s. 19, jonka mukaisesti sosiaalihuollon asiakkaan asemasta ja oikeuksista annetun lain 9 §:ssä säädetyissä ns. itsemääräämisoikeuden erityistilanteissa. Perustelutekstin mukaisesti tätä säännöstä voitaisiin tarvittaessa soveltaa niissä mahdollisissa yksittäistapauksissa, joissa henkilö haluaisi muuttaa kotikuntaansa, mutta hänen itsemääräämisoikeuttaan olisi syytä arvioida erikseen.
Näin myös se, että rajoitusäännös olisi muuten edelleen pääsääntönä voimassa ilman henkilön omaa aktiivisuutta vaatia muutosta. Lisäksi rajoitussäännös olisi voimassa kaikissa niissä tilanteissa, joissa henkilön hoito tai asuminen kotikuntansa ulkopuolella on lyhytaikaista eli kestää enintään vuoden. Henkilön oma-aloitteinen hakeutuminen toiseen kuntaan on kirjattu hyvin alentavasti vammaisia kohtaan, kuten useassa muussakin kohtaa. Vammaisfoorumin mielestä pääsääntönä on oltava aina henkilön oma aloite. Henkilön oma aloite ei tule olla toissijainen, kuten esim. s. 23 kohta "henkilö voisi myös omasta aloitteesta haluta muuttaa toiseen kuntaan". Kotikuntalain mukaan henkilön kotikunta määräytyy itsenäisesti ja tämä tulee toteutua myös vammaisten henkilöiden kohdalla.
Hallituksen esitys on valmisteltu virkatyönä sosiaali- ja terveysministeriössä. Esityksen valmistelussa ei ole kuultu vammaisjärjestöjä. Vammaisjärjestöjen edustusta ei myöskään ole otettu mukaan valmistelun tueksi asetetussa taustatyöryhmässä. YK:n vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan yleissopimuksen 4 artikla ja sen 3 kohta yleisistä velvoitteista edellyttää valtiota laadittaessa ja toimeenpantaessa lainsäädäntöä ja poliitikkoja, joilla tätä yleissopimusta pannaan täytäntöön, sekä muissa vammaisia henkilöitä koskevissa päätöksentekoprosesseissa velvoitteen viranomaiselle neuvotella tiiviisti vammaisten henkilöiden kanssa ja aktiivisesti osallistaa heidät, mukaan lukien heitä edustavat järjestöt. Lain valmistelu ei ole toteuttanut tätä. Tämä on häpeällistä, sillä asia koskee mitä suuremmassa määrin juuri vammaisia henkilöitä. Tästä huolimatta vammaisia henkilöitä eikä heidän taustajärjestöjen ole kuultu siten, kuin sopimus on edellyttänyt.
Vammaisfoorumi katsoo, ettei esitys tuo riittävää muutosta tilanteeseen eikä mahdollista vammaisten henkilöiden tosiasiallista oikutta valita itse kotikuntansa. Toisaalta, hallituksen esityksessä on otettu kanta, että voimassaolevaan kotikuntalain rajoitussäännökseen ei voida katsoa olevan painavia yhteiskunnallisia tarpeita tai sen olevan perusteltua henkilön sosiaalisten perusoikeuksien toteuttamiseksi varsinkin, jos kuntien välinen kustannus voidaan jakaa siten, ettei palveluiden saatavuus olennaisesti vaarannu. Toteamus on kuitenkin ristiriidassa lakiesityksen kanssa. Kuten on todettu, kuntien välinen kustannusten jako voidaan uudistaa siten, ettei palveluiden saatavuus olennaisesti vaarannu. Näin ollen esitetty sosiaalihuoltolain 16 a § 1 ja 2 momentti sisältää edelleen lainvastaisen rajoitusperusteen.
Vammaisjärjestötyössä rajoitussäännöksen aiheuttamat ongelmatilanteet ovat nousseet käytännössä usein esille erityisesti vaikeavammaisten aktiivi-iässä olevien henkilöiden kohdalla. Nyt esitetylle konstruktiolla ei paranneta olennaisesti näiden henkilöiden vapausoikeuksia, mitä voidaan pitää ihmisoikeusrikkomuksena.
Kuntien välinen kustannusten jako on ratkaistava siten, että perusoikeuksia turvaama tila voidaan toteuttaa yhdenvertaisesti kaikkien kansalaisten osalta myös siten, että vammaiset henkilöt voivat vapaasti valita asuinpaikkansa palvelujärjestelmän kustannusvastuusta riippumatta. Kotikunnan vaihto-oikeuteen liittyvät lainsäädäntömuutokset muodostavat kokonaisuuden. Taloudellisten vaikutusten ja palveluiden turvaamisen osalta asia kuuluu sekä sisäasiainministeriölle, sosiaali- ja terveysministeriölle että valtiovarainministeriölle.
Erityisasiantuntija: Elina Akaan-Penttilä, lakimies, Invalidiliitto ry, elina.akaan-penttila@invalidiliitto.fi p. 0447650663

matches:
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 1
§ 2
§ 2
§ 1
§ 2
§ 1
§ 2
§ 2
§ 3
§ 1


Sullivinnik Nakkutilliisuutitat nalunaarutaat nr. 656-imeersoq - 12. maj 2015
1 - Atuuffii nassuiaatillu
2 - Nalinginnaasumik aalajangersakkat
3 - Immikkut ittumik aalajangersakkat
4 - Immikkut akuersissutit naammagittaalliorsinnaanerlu
5 - Pinerluttulerinermik inatsit naapertorlugu pineqaatissiissutit
6 - Atuutilersitsineq
1 - Annikitsualuit pillugit malittarisassiat, tak. § 19, imm. 1
Kalaallit Nunaanni sullivinni avatangiisit pillugit inatsimmi, tak. inatsimmik nalunaarut nr. 1048, 26. oktober 2005-imeersumi § 13, imm. 3, § 29, imm. 1, § 33, imm. 1, § 37, imm. 1, § 61, imm. 1, aamma § 67, naapertorlugit aalajangersarneqarput:
Kapitali 1 - Atuuffii nassuiaatillu
§ 1. Nalunaarut tunngavoq sulinermi imaluunniit sulianik naammassinninniaanerni teknikikkut atortorissaarutinik atuinernut, ingerlatsineq sulisitsisumi sulisitsisoqaraniluunniit pigaluarpat apeqqutaatinnagu.
§ 2. Nalunaarummi matumani teknikikkut atortorissaarutinik pineqarput:
Maskiinat, suut immiussivissat, apparatit, sakkut aamma allat assingusumik aaqqissuussat tamarmik,
a) tunisassiamik (piliamik) sularinneqqaarnermi atorneqartussat,
b) suliap inerneranik takutitsinissamut, ilanngullugit assartuinissamut toqqortarinninnissamullu atorneqartussat, imaluunniit
c) teknikikkut iliuusissanik ingerlatsinissamut iluaqutaasussat, aamma
aaqqissuussanut taama ittunut, ilusilersoriikkatut sanaassanut allanullu sanaassatut aaqqissuussanut inerlugu suliami suut allat peqatigalugit ilanngussassatut naatsorsuussanut ilaasut.
Imm. 2. Nalunaarummi matumani atuinermi pineqarput:
Atortorissaarummik tamatumunngalu atasunik suleriaasissanik tamanik atuinerit tamarmik, soorlu atuilernernik, ingerlatsinermut atajunnaarsitsinissanik, passussinernik alaatsinaarinernillu, aserfallattaaliinernik, atornissaannut iluarsiiviginninnernik, iluarsaassinernik, eqqiaanernik allatullu atortorissaarummik paarinninnerit.
§ 3. Nalunaarut manna malillugu suliffimmi isumannaallisaanikkut pissutsinik inatsimmi malittarisassat nalinginnaasut malillugit pisussaaffinnik isumaginnittuussapput sulisitsisut, sullivinni aqutsisut, sulinerni aqutsisut atorfeqartitallu allat, atuisut, atortorissaarutinik pilersuisut, pilersaarusiortut, iluarsaasartut allallu, tak. inatsimmi § 2 aamma kapitali 3.
Kapitali 2 - Nalinginnaasumik aalajangersakkat
§ 4. Teknikikkut atortorissaarutinik atuineq pissaaq isumannaatsuunissakkut- peqqinnissakkullu isumannaalluinnartumik.
§ 5. Teknikikkut atortorissaarut suliamik ingerlatsinerni atorneqartussaq tamatumunnga naleqquttuullunilu naleqqussagaassaaq, taamaalilluni atuineq isumannaatsuunissakkut peqqinnissakkullu isummannaalluinnartooqqullugu.
Imm. 2. Teknikikkut atortorissaarummik toqqaaneq pisassaaq pissutsit atorneqarfigisassai aamma atortorissaarummik pineqartumik atuinikkut ajoqusiisinnaasut eqqaamallugit.
Imm. 3. Teknikikkut atortorissaarutinut tunngatillugu piumasaqaatinik atuuttunik malinninniarnermi sullivik pineqartoq aamma atortorissaarummik atuinermi sulilluni inissisimalluarnissaq allatigullumi pissutsit ergonomiimut tunngassutillit, ilanngullugit sulitilluni inissisimanerit, sianigilluarneqassapput.
Imm. 4. Taamaakkaluartoq teknikikkut atortorissaarummik atuineq isumannaatsuunissami peqqinnissamilu aarlerinaateqassappat tamanna pinngitsoorniarneqassaaq naleqquttunik iliuuseqarnertigut, s.ass. assiaqutsersuinikkut, silaannarmut aniaffissaqartitsinikkut aamma isumannaallisaatinik immikkut atortulersuinikkut imaluunniit teknikikkut allatigut isumannaallisaatini iliuusissat pillugit malittarisassiornikkut, isumannaatsuunissakkut- peqqinnissakkullu isumannaalluinnartumik suliamik pineqartumik suliaqarnissamut qularnaarisunik.
§ 6. Teknikikkut atortorissaarut aatsaat atorneqartariaqarpoq piumasaqaatinut, sananeqaataanut, atortuinut, sikringiinut il.il. atuuttussiat eqquutsinneqarsimappata. Tamatumani qularnaarneqassaaq ilaatigut atortorissaarutip aalasinnaasortaasa aalangiikkallu akornanni qanittuiniluunniit, aalasinnaasortaasalu akornanni inissaqarluarnissaa, taamaalilluni nukitsigut, stoffitigut atortussiatigullu atorneqartussatigut imaluunniit piliarineqartussatigut suut tamarmik isumannaatsumik isaatinneqarsinnaallutillu aniatinneqarsinnaaqqullugit.
§ 7. Teknikikkut atortorissaarut imaalillugu ikkussuunneqassaaq, inissinneqassaaq atorneqassallunilu isumannaatsuunissamut peqqissuunissamullu ajoqutaasinnaasut annikinnerpaatinniarlugit. Taamaalilluni qulakkeerneqassaaq atorissaarutip ilaasa aalasinnaasut aalaakkaasullu imaluunniit taakku eqqaanni aalasinnaasut akorngi naammattumik inissaqassallutik aamma imaalillugu nukissiuutit, stoffit atortullu atorneqartut tunisassiarineqartulluunniit suugaluarpataluunniit, isumannaatsumik ikkunneqarsinnaassallutik peerneqarsinnaassallutillu.
§ 8. Teknikikkut atortorissaarummik ikkussuineq isumannaatsuunissakkut peqqinnissakkullu isumannaalluinnartuussaaq ikkussuisoqartassaarlu fabrikantip peqqussutai malillugit/naapertorlugit.
Imm. 2. Tamatumani makku isumannaarsarneqassapput,
allequttat (toqqaviit), ikorfartuutit, aalangiigassat aamma atortorissaarutip oqimaassusia, ilusaa atornissaalu naapertorlugit aalaakkaanissaata isumannaatsuunissaa,
nipiliornerit, sajuppilaarnerit allalluunniit atortorissaarumiit pisumik ippinnartussat nipaallisaataasunik allequtsersuinikkut, assersuinikkut allatulluunniit iliuuseqarnikkut sapinngisamik pinngitsoortivinniarnissaat,
kissamik, pujoralannik, putsumik, aalamik, gassinik il. il. ulorianaataasinnaallutillu inuunilutsitsisinnaasutut atortorissaarummiit aniatinneqartussat, tamatumanilu aarlerinaataasinnaasut pinngitsoortilluinnarnissaat,
inissiinerup ikkussuinermilu periaatsit avatangiisigisami pissutsit eqqarsaatigalugit isumannaatsuunissaat,
inissiinerup ikkussuinermilu periaatsit akornutaannginnissaat atortorissaarummik passussinerup allatullu tassani sulinerup isumannaatsuunissakkut peqqinnissakkullu isumannaalluinnartumik ingerlanneqarsinnaanissaa.
§ 9. Teknikikkut atortorissaarummik ikkussuineq, aalangeeqqaneraniit peersineq
atortulersuutaanillu piaaneq isumannaatsumik pissapput pingaartumillu fabrikantip peqqussutai malinneqassapput.
§ 10. Teknikikkut atortorissaarummik atuinermut atatillugu isumannaatsuunissakkut peqqinnissakkullu qanoq pingaaruteqartiginera naapertorlugu atuinermut ilitsersuut atortorissaarummik atuineq pillugu naammattunik paasissutissartalik pigineqassaaq.
Imm. 2. Ingerlanerani akornusersuutit, automatikip unittoornera allalluunniit atortorissaarummi immikkut ittumik pisut aarlerinartorsiortitsilissappata atuinermut ilitsersuut tamakkuninnga imaqartussaavoq ilitsersuutitaqarlunilu pineqartutut pisoqartillugu isumannaallisaatitigut qanoq iliuuseqartoqarnissaanut.
Imm. 3. Atuinermut ilitsersuut nutarterneqartuassaaq, ilaatigut atortorissaarummik atuinermi misilittakkat tunngavigalugit.
Imm. 4. Atuinermut ilitsersuut kalaallisut qallunaatullu oqaasertalerlugu suliaassaaq, immikkut malittarisassianik allanik imaluunniit isumannaatsuunissaq eqqarsaatigalugu oqaatsit allat atorlugit ilaqartitaassanngippat. Atuinermut ilitsersuut tigoriaannaanissaa ajornassanngippallu atortorissaarummut inissisimatitaasariaqarluni.
Atuineq il. il.
§ 11. Teknikikkut atortorissaarut suliatigut ingerlatassanuinnaq atorneqassaaq aamma patsisissaatitat naleqquttunngorsakkat tunngavigalugit, taamaalilluni killissarititaasut qaangerneqarsinnaaqqunagit isumannaatsuunissaq peqqinnissarluunniit ulorianartorsiortilerlugu.
Imm. 2. Navianaallisaatitai allatulluunniit illersuutitut atortulersuutai siunertarisaannut atorneqassapput isumannaatsuunissakkullu iliuusissatut peqqussutaasut misissuataarneqassapput.
Imm. 3. Immikkut ulorianartorsiortitsilersinnaasunik pisoqartillugu atuisoqassanngilaq, ulorianaatit pinaveersaarniarlugit isumannaatsuunissakkut iluamik iliuusissiortoqarsimanngippat. Pisariaqassappat kallertillugu innaallattarnerit kingunerisinnaasaannut illersuiniutinik naleqquttunik iliuusissiortoqareersimassaaq.
§ 12. Teknikikkut atortorissaarummik aallartitsineq, unitsitsineq, allamut saatsitsineq allatulluunniit allannguuteqartitsineq imaluunniit ingerlatsinermi akuliunneq pissapput peqqussutaasut ilitsersuutaasulluunniit malillugit. Taamatut iliortoqartariaqarpoq aarlerinartoqannginnissaaq qularnaarneqareersimappat.
§ 13. Tenikikkut atortorissaarummik eqqiaanermi, iluarsaanermi, aserfallattaaliinermi assigisaattulluunniit iliuuseqarnermi, sapinngisamik suliaq pineqartoq eqqarsaatigalugu, atortorissaarut unitsinneqarsimassaaq aallarteqqissinnaaneranullu isumannaallisarluarsimassaaq.
Tamanna ajornassappat, allanik iliuusissiortoqassaaq, suliap isumannaatsuunissakkut- peqqinnissakkullu isumannaalluinnartumik ingerlanneqarnissaa qularnaarluarumallugu.
Imm. 2. Teknikikkut atortorissaarummi immikkut ittunik suliaqarnerni aarlerinaateqassappat inuit ulorianaatilittaanik stoffenilluunniit atortussianillu attuinissaat allatulluunniit iliornikkut ajoqusiisinnaasunik sunnerneqarnissaat, tamanna pinaveersimatinneqareersimassaaq.
Ilitsersuineq sungiusaanerlu
§ 14. Atorfeqartitat teknikikkut atortorissaarutinik atuinermik ilitsersorneqassapput pisariaqarneratullu annertutigisumik sungiusarneqassapput sulinermi atugassaannik taamaalilluni atuineq isumannaatsuunissakkut peqqinnissakkullu isumannaalluinnartooqqullugu.
Imm. 2. Atorfeqartitanut ilisimatitsissutigineqassapput sulinermi avatangiisigisani teknikikkut atortorissaarutinut atasumik ulorianaateqarsinnaasut aamma sulinerminni avatangiisitigut atortorissaarutinut toqqaannartumik atunngikkaluarlugilluunniit sunniuteqarsinnaasutut allannguutaasinnaasunik.
Imm. 3. Ilitsersuinermi sungiusaanermilu minnerpaamik sammineqassapput pissutsit §§ 10-13-mi pineqartut.
§ 15. Teknikikkut atortorissaarummik atuineq kimulluunniit tassani suliaqartumut inunnulluunniit allanut immikkut ittumik ulorianartorsiortitsilerpat, sulisitsisup isumagissavaa taamaallaat inunnit immikkut tamatumunnga toqqakkanit aamma pisariaqarneratut taanna pillugu ilitsersorneqarlutillu sungiusagaasunit atorneqassasoq.
Misissuineq aserfallattaaliinerlu
§ 16. Inummit immikkut paasisimasalimmit akuttunngitsunik misissuisarnikkut aamma aserfallattaaliisarnikkut qularnaarneqartassaaq teknikikkut atortorissaarutip ataavartumik isumannaatsuunissaa aamma piumasaqaatinut § 6-imi eqqartorneqartunut naapertuuttuunissaa. Ilanngullugu siullermeersumik atuisoqalersinnagu aamma ikkussueqqereernerit tamaasa atuisoqalersinnagu naleqquttumik misissuisoqartassaaq. Atortorissaarummik pilersuisuusup peqqussutai malinneqassapput, immikkut ittutut malittarisassiani imaluunniit Sullivinnik Nakkutilliisoqarfik allatut peqqussuteqanngippat, tak. Kalaallit Nunaanni sulivinni avatangiisit pillugit inatsimmi § 60.
Imm. 2. Teknikikkut atortorissaarut ajoquserneqarneranik nassataqarsinnaasumik aarlerinartorsiulersinnaanermut pissutaasinnaasunik sunniivigitinneqarsimasoq kinguliini taagorneqartutut misissorneqassaaq qularnaarniarlugu piumasaqaatit atortorissaarutip aaqqissuunneranut atornissaanullu atuuttut eqquutsinneqarnissaat, aamma ajoqusikkat suussusersinissaat piffissaalluartillugu iluarsiniarnissaat:
Teknikikkut atortorissaarut akuttunngitsunik misissorneqartassaaq pisariaqassappallu inummit taama ittumut paasisimasalimmit misiligarneqartassaaq.
Teknikikkut atortorissaarut immikkut ittumik misissorneqartassaaq inummit taama ittumut paasisimasalimmit tamatigut pisunit immikkut ittunit sunniivigineqarsimagaangat, atortorissaarutip isumannaatsuunissakkut peqqinnissakkulluunniit isumannaalluinnartumik atorneqarsinnaajunnaarneranik nassataqarsinnaasumik, s.ass. allannguutit, pisariilliornikkut ajutoortitsineq, pinngortitap piliaatut pisut imaluunniit piffissami sivisunerusumi qaminngatitsisimaneq.
Imm. 3. Teknikikkut atortorissaarummik imm. 2-mi eqqartorneqartutut misissuinerit inerneri nalunaarsorneqartassapput, toqqortarineqarlutik piffissami sivisujaami aamma Sullivinnik Nakkutilliisutitanit takoriaannaatillugit. Nalunaarsuineq il. il. pillugu immikkut malittarisassianut ilanngussaq 1-imi aalajangersarneqarsimasinnaapput. Teknikikkut atortorissaarut pineqartoq sullivinni nikeraattuni atorneqassappat, kingullermik misissuinermut uppernarsaat ilaatinneqassaaq.
Imm. 4. Allagartat, allagartaliissutit allatullu teknikikkut atortorissaarummut nalunaaqqutsersuutit taassuma qanoq ittuuneranik, passunnissaanik il. il. aarlerinaataasinnaasunillu paasissutissartaqassaaq saqqumisumiititanik erseqqissunillu.
Atortorissaarummi ajoqusiinerit kukkunerillu
§ 17. Teknikikkut atortorissaarummi kukkuneqalerpat imaluunniit ajoqusiisoqarpat ajunaarnermik peqqinnissamulluunniit ulorianartorsiortitsisinnaasunik kinguneqartussanik, imaluunniit pisoqarpat atortorissaarutip passunnissaanut, alaatsinaannissaanut imaluunniit nakkutilliissutitut atortui atortorissaarummut isumannaatsuutitsisuusut siunertarisat malillugit ingerlajunnaarpata, atortorissaarut qaminneqassaaq pissutsit malillugit isumannaatsumik ajoqutit iluarsineqarnissaasa tungaannut.
§ 18. Teknikikkut atortorissaarummik atuineq isumannaatsuunissamut peqqinnissamulluunniit atasumik atortorissaarummi amigaataasut allalluunniit immikkut ittumik pisut pissutaallutik aarlerinartorsiortitsilerpat iluarsineqariartinnagit atuisoqannginnissaa pillugu naleqquttunik iliuusissiortoqassaaq. Immaqaluunniit atortorissaarut sullivimmiit peersimatitaassaaq atassutaajarlugu assigisaattulluunniit.
Kapitali 3 - Immikkut ittumik aalajangersakkat
§ 19. Teknikikkut atortorissaarutinik ilanngussaq 1-imi taaneqartunik atuinermut §§ 4-18-ip saniatigut ilanngussami annikitsualuit pillugit malittarisassiat atuutissapput.
Imm. 2. Sullivinni avatangiisit pillugit inatsit naapertorlugu piumasaqaatit saniatigut inatsit alla, s.ass. kallerup innera pillugu inatsit, naapertorlugu piumasaqaatit aamma atortinneqassapput.
Kapitali 4 - Immikkut akuersissutit naammagittaalliorsinnaanerlu
§ 20. Sullivinnik Nakkutilliisuutitat Pisortaat immikkut ittunik pisoqartillugu nalunaarummi matumani aalajangersakkanik sanioqqutsilluni akuersisinnaavoq tamanna naleqquttuusorinarlunilu isumannaatsuusorinassappat.
§ 21. Nalunaarut malillugu aalajangiinerit naammagittaalliuutaasinnaapput Kalaallit Nunaanni sulivimmi avatangiisit pillugit inatsimmi § 64 malillugu.
Kapitali 5 - Pinerluttulerinermik inatsit naapertorlugu pineqaatissiissutit
§ 22. Sulivinni avatangiisit pillugit inatsit inatsisilluunniit allat malillugit sakkortunerusunik pillaateqarnissamut pissutissaqanngippat akiliisitaanermik imaluunniit parnaarussaanermik pillarneqassaaq kinaluunniit
§§ 4-18-imik aamma 19, imm. 1-imik unioqqutitsisoq, tak. ilanngussaq 1,
peqqussutaasunik inerteqqutaasunilluunniit nalunaarut naapertorlugu nalunaarutaasunik malinninngitsoq,
nalunaarut naapertorlugu immikkut akuersissummi atugassaatitanik sumiginnaasoq.
Imm. 2. §§ 4-18-imik aamma § 19, imm. 1-imik unioqqutitsinerni, tak. ilanngussaq 1, sulisitsisuusoq akiliisussanngortitaasinnaavoq, unioqqutitsinnermut piaaraluneersutut imaluunniit mianersuaalliortutut pisuunngikkaluaruniluunniit. Akiliisitsissutinut akisussaaffiginninnermi pillaataasumik allannguuteqartitsisoqassanngilaq.
Imm. 3. Piginneqatigiiffiit il. il. (inatsisilerinermik pisinnaatitaasut pisussaatitaasullu) pillaatissanut akisussaatinneqarsinnaapput pinerluttulerinermik inatsimmi kapitali 5-imi malittarisassat malillugit.
Kapitali 6 - Atuutilersitsineq
§ 23. Nalunaarut atuutilersinneqarpoq, ulloq 1. juni 2015.
Arbejdstilsynet, ulloq 12. maj 2015
Ilanngussaq 1 - Annikitsualuit pillugit malittarisassiat, tak. § 19, imm. 1.
1. Errortanik sigguutit
1.1. Errortanik sigguutit inuussutissarsiornermi atugassiat minnerpaamik ukiumut ataasiarluni misissorneqartassapput pineqartumik tunniussisumit allamilluunniit immikkut paasisimasalimmit, taamaattoq tak. pkt. 1.2.
1.2. Illuni aamma akiliilluni errorsisarfinni sulisuinnaat pinnatik allattaaq sigguutinik atuiffigisartagaanni (s.ass. napparsimmavinni aamma paaqqinniffittut illuni) sigguutit misissorneqartassapput minnerpaamik ukiup affakkuutaartumik pineqartunik tunniussisumit allamilluunniit immikkut paasisimasalimmit.
1.3. Illuni aamma akiliilluni errorsisarfinni sigguutit eqqannguini takoriaannarnik marlunnik erseqqissunik ataavartussanillu oqaasertalikkanik allagartaqartuassaaq imatut oqaasertalinnik:
Sigguut univitsinnagu matua ammarniassanngilat. Ajoqutit piginnittumut nalunaarutigineqapallassapput.
Meeqqat 15 inorlugit ukiullit sigguutinik atuissanngillat.
1.4. Illuni aamma akiliilluni errorsisarfinni allattaaveqassaaq sigguutinut nipitillugit eqqaaniluunniit toqqortarineqartussanik.
1.5. Allattaavinni piginnittuusup makku pillugit paasissutissat eqqaamasassatut allattortassavai:
Misissuineq, tak. pkt. 1.2.
Annertuunik iluarsaanerit
Sullivinnik Nakkutilliisuutitat sigguutit pillugit unioqqutitsinerit, aamma peqqussutaasut, pillugit aalajangiineri.
2. Saviminernik, saffiugassanik assigisaannillu suliarinninnermut naatsorsuussatut naqiterutit
2.1. Nakkutilliinerit misissuisarnerillu
Isumannaallisaatitut atortulersuutitai, aqutsissutit (elektromekaniskiusut, elektroniskiusut,
hydrauliskiusut, pneumatiskiusut, mekaniskiusut), aallartittaatai, koblingsmekanismii, kigaallassaatai allallu isumannaallisaanermut pingaarutilittai atuisup (piginnittuusup, sulisitsisup) sulissuteqarneratigut nakkutigilluarneqartuassapput pineqartumik tunniussisup ilanngullugu tunniussaatut atuinermut ilitsersuummi taassumunnga atasutut misissuinissamut kortimi allassimasut eqquutsillugit.
2.2. Atortulersuutinik pkt. 2.1.-imi taaneqartunik tamakkiisumik misissuineq (misissuineq nakkutilliinerlu) akuttunngitsunik pisassaaq imalu akulikitsigisunik isumannaatsuutitsinissaa naqiterutillu sananeqaataa atuinerlu eqqarsaatigalugit pisariaqarneratut, nalinginnaasumik ullormut nal.ak. 8-ni atuisarnerni:
Excenterpresser-it assigisaallu qaammatit pingajussaat tamaasa
naqiterutit hydrauliskiusut pneumatiskiusut qaammatit 12.-ssaat tamaasa.
2.3. Pkt. 2.1. aamma pkt. 2.2 malillugit misissuineq nakkutilliinerlu ingerlanneqassapput pineqartunik sanaartortumit allamilluunniit immikkut paasisimasalimmit.
2.4. Naqiterutini tamani immikkut misissorneqarnerinut korteqassaaq, tassunga pkt. 2.2. malillugu misissuisimanerup inernera allatigullu isumannaatsuunissamut peqqinnissamullu tunngasutigut paasissutissat allattorneqartassallutik. Misissuinermut korti naqiterutip qanittuani toqqortarineqassaaq isumannaallisaanikkullu nakkutilliisunut aamma Sullivinnik Nakkutilliisuutitanit takoriaannaatitassaaq.
3. Oqimaatsunik kivitsinissamut teknikikkut atortorissaarutit
3.1. Tamanut tunngatillugu
3.1.1. Teknikikkut atortorissaarut isaterneqarsinnaasoq imaluunniit nuttarneqarsinnaasoq, oqimaatsunik kivitsinissamut atugassiaq, atorneqassaaq isumannaallisakkatut, taamaalilluni atortorissaarut atornerani tamatigut aalaakkaasuussalluni allequtarisat suussusiat pissutaalluni.
3.1.2. Inunnik kivitsineq taamaallaat pisassaaq teknikikkut atortorissaarut atortulersuutaallu, siunertamut naatsorsuussat, atorlugit.
Maskiinami inunnik kivitsinissamut nuussuinissamulluunniit atorneqartussami kivittaat ullut suliffiit tamaasa misissorneqartassaaq, ineerartaata, kooritaata assigisaasaluunniit, s.ass. sullivigisaq imaluunniit qutsissutsikkut nikingassut pissutaalluni nakkarsinnaaneranut aarlerinartoqassappat, taamatullu pisoqarnissaa pinaveersaarniarlugu naleqquttunik aalangeersuisoqarsinnaanngippat.
3.1.3. Oqimaatsut nivinngakkat ataanni inunnik uninngaartoqannginnissaa, tamanna suliamik ingerlatsiniarnermi pisariaqavissanngippat, qularnaarniarlugu iliuusissiortoqassaaq.
Oqimaatsut suliffiusut nalinginnaasumik inunnit uninngaarfiusut qulaavaallugit ingerlaartinneqassanngillat, suliffiusut tamakku assersugaanngippata.
Tamannali sulianik naleqquttumik ingerlatsiniarnermut pisariaqavissappat, naleqquttunik iliuusissiortoqarlunilu atuisoqassaaq.
3.1.4. Kivittaatit atortui toqqartugaassapput oqimaatsunut kivinniagassaannut, tigusiffissaannut, tigusissutaannut silallu pissusianut naleqqussarlugit, aamma nivinngaaviini nivinngarneqarnerisa qanoq innerat atorneqarnissaallu pingaartillugit. Aggregatit kivittaatip atortuinik assigiinngitsunik ilallit, atoreernerisigut isaterneqassanngippata, erseqqissumik nalunaaqqutsersugaassapput, taamaalilluni atuisoq teknikikkut iliuusissat pillugit paasissutissaqassammat.
3.1.5. Kivittaatit atortui toqqortarineqartassapput ajoquserneqartussaajunnaarlugit imaluunniit aserorneqarsinnaajunnaarlugit.
Gaffeltruckit, inunnik kivittaatit il. il.
Annikitsualuit pillugit malittarisassiat taakku teknikikkut atortorissaarutinut maskiinamik ingerlatilinnut, oqimaatsunik kivitsisinnaasunut teknikikkut atortorissaarutip ilaanik najummisulinnut atuutissapput. Taamaattorli aalajangersakkaniit pineqanngillat elevatorit il. il. aamma teknikikkut atortorissaarutit inunnut pisunniarnikkut/aalaatsimmikkut akornutilinnut atugassiat.
3.2.1. Teknikikkut atortorissaarutinik ikkussuinissaq isaterinissarlu taamaallaat ingerlanneqassapput ikkussuisartunit ilinniarsimasunit imaluunniit inummit taamatut pisinnaasalimmit siulersorneqarnikkut. Ikkussuineq isaterinerlu pineqartunik tunniussuisup peqqussutaanut naapertuuttumik isiumannaatsumik pissapput.
3.2.2. Teknikikkut atortorissaarutit, inunnik kivitsissutitut aaqqissuussat atorneqalersinnagu statiskiusumik artukkerneqarsinnaanera misiligarneqassaaq makkua pereernerisigut
annertuumik allanngortiterineq imaluunniit iluarsaaneq,
usisinnaassusiini atortunik taarsiineq,
misissuilluareernerit tamaasa, aamma
ikkussueqqiineq, taamaallat teknikikkut atortulersuutinik nuunneqarsinnaasunik piginnittuusumi taannaasumi ikkussueqqiinerit pinnagit.
3.2.3. Artukkerneqarsinnaanerinik misileraasuusup misileraaneq pillugu allagartamut uppernarsaasiussaaq. Allagartaq allattuiffinni toqqortarineqassaaq, tak. pkt. 3.4.1.
3.2.4. Artukkerneqarsinnaanerinik misileraaneq imatut ingerlanneqassaaq,
usisinnaassusiisa qanoq oqimaatsigisunit artukkerneqarsinnaanerat paasiniarneqassaaq, aamma
qanoq orrajaatsiginera misiligarneqassaaq.
3.2.5. Teknikikkut atortorissaarutit inunnik kivitsissutissatut aaqqissuussat artukkerneqarsinnaanerat sulianik akuerisanik misiligarneqassaaq atortorissaarummik tunniussisup peqqutai naapertorlugit, pissutsit immikkut ittut atortinneqassanngippata.
3.2.8. Teknikikkut atortorissaarutit inunnik kivitsissutissatut aaqqissuussat pillugit allattaaveqassaaq, atortumi qanittuaniluunniit toqqortarineqartussamik.
Allattaaviit piginnittuusup allattuiffigisassavai- Teknikikkut atortorissaarut attartortitaappat allatulluunniit iliornikkut allamut atugassiissutaassappat allattaaviit atuisumit allattuiffigineqalissapput.
3.2.9. Allattaavit imarissavaat
statiskiusumik dynamiskiusumillu orrajaassutsip misissorneranut uppernarsaat,
artukkerneqarsinnaaneranik misiligaanermut uppernarsaat,
usisinnaassusii pillugit akuersissutitut allagartat,
kukkunerit, amigaatit misissuinerillu pillugit paasissutissat,
isumannaatsuunissakkut peqqinnissakkullu pingaarutilinnik iluarsaanerit pillugit paasissutissat,
usisinnaassusiinut atortut taarserneqarnerinik paasissutissat, aamma
Sullivinnik Nakkutilliisuutitat teknikikkut atortorissaarummut tunngatillugu unioqqutitsinerit, ilanngullugit peqqussutaasut pillugit aalajangiinernik paasissutissat.
3.2.10. Teknikikkut atortorissaarutit inunnik assartuutitut atorneqassanngillat, tamatumunnga aaqqissuussaanngippata.
3.2.11. Teknikikkut atortorissaarutit, nakkutilliisoqanngitsut, motorii ingerlatillugit qimanneqassanngillat. Teknikikkut atortorissaarut nakkutilliisoqanngitsoq qimanneqassappat atortorissaarut taanna immaqalu ikiuutitut atortui isumannaatsumik inissinneqassapput. Motori sussassaqanngitsunit aallartinneqarsiinnaajunnaarlugu qajannaaquteqassaaq.
3.2.12. Sulisitsisup akisussaaffigissavaa teknikikkut atortorissaarutit taamaallaat inunnit tamatumunnga toqqakkanit aamma pisariaqarneratut ilitsersorneqarlutillu sungiusagaasimasunit atorneqarnissaat.
3.2.13. Inuit teknikikkut atortorissaarummi suliassaqartut kisimik tassani angalaarsinnaallutillu uningaarsinnaapput, tamannalu aatsaat pisinnaassaaq iserfissiani sulinermilu toqqavissiani, inuk allatut isumannaatsumik isumannaallisagaasimassanngippat. Ingerlatitsisuusoq kalerrisaarneqareersinnagu inunnik kivittaammik qummukartoqassanngilaq.
3.2.14. Minnerpaammik qaammatit 12.-ssaat tamaasa kivittaammik tunniussisoq inulluunniit alla tamatumunnga paasisimasalik tamakkiisumik misissuisassaaq.
4. Kranit il. il.
4.1. Kranit marluk arlallilluunniit il. il., oqimaatsunik aqutaanngitsunik kivitsissutitut atugassat, ikkussorneqassapput imaluunniit sullivigisami qajannaarlugit ikkussorneqassappata suliffigisassaminni paarlakaassinnaanngorlugit naleqquttunik iliuusissiortoqassaaq assigiinngitsunik kivitallit aamma assigiinngitsunik sulinermi atortulersuutillit imminnut aporaateqqunagit.
4.2. Kranit il. il. orraasinnaanissaat imaluunniit uppittoornissaat aamma inissiffimminniit nikittoornissaat sisoornissaalluunniit pinaveersaartinneqassaaq. Misissorneqartassaaq iliuuseriniakkat siunertarisat malillugit sunniuteqarsinnaanersut.
4.3. Kranimik il. il. ingerlatsisup toqqaannartumik ikiuutissalluunniit imminut pisariaqarneratut paasissutissiisussat iluaqutigalugit takusinnaanngippagu kivitat ingerlaarfissaat, ingerlatsisuusoq ikiorserneqassaaq inummit kalerrisaarisuusussamik, sulinerlu aaqqissuusimassaaq taamaalilluni apuinissat inunnut ulorianartorsiortitsinnaasut pinaveersaarneqassammata.
4.4. Sulineq aaqqissuussaassaaq taamaalilluni inummit assassornikkut isumannaalluinnartumik kivitassanik aalangeerisartussalerlugulu ingerlassanik piiaasussalerlugu, tamatumani inuup pineqartup taassuma toqqaannartumik toqqaannanngitsumilluunniit ingerlassineq alaatsinaattuassammagu.
4.5. Kivitsiniarnerit tamarmik eqqortumik pilersaarusiugaassapput, naleqquttumik alaatsinaanneqassallutik ingerlanneqassallutillu sulisuusut isumannaatsuunissaat illersorniarlugu.
Pingaartumik kivitassaq oqimaatsoq kranit il. il. marluk arlallilluunniit ataatsikkut kivissappassuk, sulinermi periaasissiortoqarlunilu atuisoqassaaq, taamaalilluni ingerlatsisuusut akornanni naleqquttumik ataqatigiissaarinissaq qularnaarneqaqqullugu.
4.6. Krani il. il. sarfaaruttuuvinnikkut imaluunniit sarfakilliornikkut kivitassanik taakkuninnga aalangeerisinnaanngippat naleqquttunik iliuusissiortoqassaaq akornuserniarlugu tamatuma nassatarisaatut inunnik ulorianartorsiortoqalernissaa.
Nivinngakkatut kivitat alaatsinaattuarneqassapput, sumiiffik ulorianartoq assersugaanngippat, kivitarlu isumannaalluinnartumik nivinngagaallunilu aalangeerneqarsimanngippat.
4.7. Kraninik il. il. silami atuineq ingerlaannaq unitsinneqartassaaq silasiornikkut pissutsit ima ajortigissappata, ingerlatsinerup isumannaatsuunissaanut sunniuteqarsinnaallutik, taamaalillunilu inuit ulorianartorsiortinneqarsinnaallutik. Sulinermi atortut uppinnaveerlugit isumannaallisarnissaannut naleqquttunik iliuusissiortoqassaaq inunnik ajoqusertoqaqqunagu.
4.8. Kraninik il. il. inissitsiterineq piiaanerlu taamaallaat ingerlanneqassapput inissitsiterisartutut ilinniarsimasunit imaluunniit inummik immikkut ilinniarsimasumik siulersorneqarnikkut. Inissitsiterineq piiaanerlu pissapput isumannaatsumik tunniussuisullu peqqussutaanut naapertuuttumik.
4.9. Sipilit, inunnik kivitsissutitut aaqqissuussat, kranillu il. il. tamarmik, nutaajullutik atorneqalersinnagit statiskiusumik artukkerneqarsinnaanerat misiligarneqassaaq, tunniussuisumi tamanna pereersimanngippat/ingerlanneqareersimanngippat.
4.10. Artukkerneqarsinnaanerat nutaamik misiligarneqassaaq makku pereersut atuilersinnani
annertuumik allanngortiterineq iluarsaassinerluunniit
usisinnaassusiini atortunik taarsiinerit
tamakkiisumik misissuereernerit tamaasa aamma ukiut 10.-ssaat tamaasa
nutaamik ikkussuineq, taamaallat piginnittumi taannaasumi nutaamik ikkussuineq pinnagu.
4.10.1. Artukkiisinnaanermik misiligaasoq misiligaaneq pillugu allagartaliussaaq. Allagartaq allattaavinni toqqortarineqassaaq, tak. pkt. 4.7.
4.11. Artukkiisinnaanermik misiligaaneq imatut ingerlanneqassaaq
usisinnaassusiisa qanoq oqimaatsigisunik artukkerneqarsinnaanerat, aamma
orrajaassuseq (uppittoorsinnaannginnera) misiligarneqassaaq inissisimaneri allanngorartillugit.
4.11.1. Usisinnaassuseqarnera misiligarneqassaaq suliatigut artukkiinerpaasartut atorlugit tunniussuisup peqqussutaanut naapertuuttumik pissutsit immikkut ittut atuutissanngippata.
4.12. Kranit il. il. makku pillugit allattaaveqassaaq, sakkumi qanittuaniluunniit toqqortarineqartussamik:
kranit il. il. aalangiikkatut inissitat annerpaamik 300 kg sinnerlugit usisinnaasut taamaallaat elektrotaaliat annerpaamik 1000 kg-nik inorlugillu usisinnaasut pinnagit,
kranit il. il. piffinni nikerartuni atorneqartussat, s.ass. sanaartornerni, tamarmik
4.13. Allattaaviit imarissavaat:
typiinik (suunerinik) akuersissutiginninnermut uppernarsaat
artukkerneqarsinnaanerinik misiligaanernut uppernarsaat
usisinnaassuuseqarnerinut allagartat akuersissutit
kukkunerit, amigaatit misissuisarnerillugu pillugit paasissutissat
isumannaatsuunissakkut- peqqinnissakkullu pingaarutaanik iluarsaassinerit pillugit paasissutissat
usisinnaassusiinut atortunik taarsiinerit pillugit paasissutissat
unioqqutitsinerit, ilanngullugit kranit il. il. pillugit peqqussutaasut pillugit Sullivinnik Nakkutilliisuutitat aalajangiinerinik paasissutissat.
4.14. Kraninik il. il. piginnittut atuisullu qularnaassavaat atorneqartut isumannaatsuunissakkut- peqqinnissakkullu isumannaatsuunerat tunniussuisuusup peqqussutaanut naapertuuttumik aamma avatangiisigisani pissutsit tungaasigut.
4.14.1. Kranit il. il. inunnik assartuutitut atorneqassanngillat, tamatumunnga aaqqissuussanngippata.
4.15. Sulisitsisup akisussaaffigissavaa kranit il.il. taamaallaat atorneqarnissaat inunnit tamatumunnga immikkut toqqartukkanit aamma pisariaqarneratut ilitsersorneqarlutillu sungiusarneqarsimasunit.
4.16. Inuit kranimi il. il. suliaqartussat kisimik tassani angalaarsinnaapput imaluunniit uninngaarsinnaallutik, tamannalu aatsaat pisassaaq taakkununnga aaqqissuussatut iserfissatigut aamma sulinermi tummarfissatigut, inuk allatut isumannaallisaavigineqarsimanngippat.
4.16.1. Ingerlatitsisoq kalerrinneqareersinnagu inunnik kranimi il. il. qummukartoqassanngilaq.
4.17. Kranit il.il. nakkutilliisoqanngitsut motorii qaminnagit qimaannarneqassanngillat.
4.17.1. Kranit il.il. nakkutilliisoqanngitsut qimanneqassappata sulinermi sakkut atortulersuutillu isumannaatsumik inissisimatitassapput. Motori susassaqanngitsunit allartitassaajunnaarlugu isumannaallisagaassaaq.
4.18. Kivitassanik kivitsisoqassanngilaq kivitsinissap isumannaatsuunissaa nalornisoorutaappat, s.ass. kivitassaq oqimaappallaarpat imaluunniit tigusisaataanik qajannaarinissaq pisinnaanngippat.
4.18.1. Kivitassap oqimaassusia tigusisaatit ilanngullugit isumannaatsuunissakkut pingaaruteqassappat paasiniarneqartassapput.
4.18.2. Najummissutit pillugit piffimmi atuiffiusumi tabellet assigisaallunniit pigineqassapput suliatigut artukkiissutissat killissaannik nalunaarisuusut.
4.19. Kranit il. il. paarilluagaassapput taamaalilluni isumannaatsuunissakkut peqqinnissakkullu isumannaatsooqqullugit tamatumani misissorneqartassapput aserfallattaalineqarlutillu tunniussisup peqqussutai malillugit. Minnerpaamik qaammatit 12.-ssaanni tunniussisumit allamilluunniit immikkut paasisimasalimmit tamakkiisumik misissorneqartassapput.
4.19.1. Kranit il. il. atoreernikut tamakkiisumik misissorneqartassapput piginnittuulersumit atorneqalersinnagit.
4.19.2. Kranit il. il.uninngatitaasimasut atorneqalersinnagit tamakkiisumik misissorneqartassapput.
4.20. Kranit il.il. silami atorneqartut ukiut 10.-ssaat tamaasa tamakkiisumik misissorneqartassapput immikkut tamakkuninnga paasisimasalimmit (ukiut 10-t qaangiunneranni misissuineq). Immikkut paasisimasalimmik nalunaarummi matumani pineqarput: Inuk immikkut paasisimasalik ukiut 10-t qaangiunnerannut atatillugu annertusisamik misissuisarnissamut pikkorissarsimasoq. Taamatut misissuineq ukiumi pineqartumi qaammatit 12-it qaangiunnerani misissuisussaanermut taarsiunneqartassaaq.
4.20.1. Taamaattorli kranit il. il. biilinut lastilinnut aamma nioqqutissanik assartuutinut nalunaarsukkanut aalangiikkatut ikkussuussat ukiut 10-t qaangiunneranni misissuisarnermi pineqanngillat.
4.20.2. Ukiut 10-t qaangiunneranni misissuisarnermi ilaatinneqassapput najummissutit, svejserinikkut ataqatigiissaakkat, katitikkat, isumannaallisaatitut atortut aamma attaveqatigiissutit assigisaallu.
4.20.3. Sullivik misissuinernik ingerlatsisoq misissuineq pillugu nalunarusiussaaq aamma naliliiffiginnittassaaq kranip il.il. atorneqartuarnissaanut immikkut ittunik patsisissaatitanik aalajangersaasinnaaneq pillugu.
5. Pilattuutit motorillit
5.1. Pilattuummik motorilimmik killuinissaq, orpilinni sulinissaq assigisaallu sulisitsisumit aatsaat pitinneqartassaaq niaqqumut illersuutit, siutinut illersuutit, nissunut illersuutit isikkanullu assiaqutit atorneqassappata. Illersuutissiatut tunniunneqartut sulineq tamaat atorneqassapput. Isinut illersuutissat tunniunneqartassapput pisariaqartitsinerlu naapertorlugu atorneqartassapput.
5.2. Pilattuutinik motorilinnik allatut sulinerni illersuutissat siuliini taaneqartut atorneqartassapput suliat allatut iliornikkut ingerlanneqarsinnaanngippata isumannaatsuunissakkut- peqqinnissakkullu isumannaalluinnartumik. Siutequtinilli atuinissaq tamatigut piumasarineqartassaaq nipiliornerup 85 dB(A) sinnersimappatigik.
6. Teknikikkut atortorissaarutit nuttarneqarsinnaasut, ilanngullugit nammineq ingerlasinnaasutut atortorissaarutit
6.1. Teknikikkut atortorissaarutit nammineq ingerlasinnaasut taamaallaat inunnit taamaattunik isumannaatsumik ingerlassinissami naleqquttumik sungiusarneqarsimasunit ingerlanneqassapput.
6.2. Teknikikkut atortorissaarut nuttarneqarsinnaasoq piffimmi suliffiusumi ingerlaassappat, ingerlaarfissaai pillugit naleqquttunik malittarisassiortoqassaaq taakkulu malinneqassapput.
6.3. Suliassat aaqqissuunnerinut atatillugu iliuusissiortoqassaaq, taamaalilluni pisuinnaat teknikikkut atortorissaarutip ingerlavissaatigooqqunagit. Suliap naleqquttumik ingerlannissaa pillugu pisariaqassappat pisuinnartunik najuuttoqarnissaa taakku ajoqusernaveersaarniarlugit naleqquttunik iliuusissiortoqassaaq.
6.4. Teknikikkut atortorissaarummik motorilimmik nuttarneqarsinnaasumik inunnit assartuineq aatsaat pisinnaavoq inuit isumannaatsunut assartornissaannullu naatsorsuussanut inissinneqassappata. Ingerlaarnermi suliat ingerlanneqassappata sukkassuseq naleqqussarneqassaaq.
6.5. Ingerlatsisoq kalerrinneqareersinnagu inunnik atortorissaarummut motorilimmut ikisoqassanngilaq.
6.6. Teknikikkut atortorissaarut nuttarneqarsinnaasoq ikummatilimmik motorilik taamaallaat atorneqarsinnaavoq suliaqarfinni naammattumik silaannarinnissaat qularnaakkani inuit isumannaatsuunissaat peqqinnissaallu ajoquserneqaqqunagit.
6.7. Teknikikkut atortorissaarutit motorillit nammineq ingerlasinnaasut nakkutilliisoqartitaanngitsut motorii ingerlatillugit qimanneqassanngillat. Atortorissaarut nakkutilliisoqartinnagu qimanneqassappat ikiuutitut atortulersuutigiunnagai ilanngullugit isumannaatsumik inissisimatinneqassaaq. Motori susassaqanngitsunit aallartinneqarsinnaajunnaarlugu isumannaallisagaassaaq.
6.8. Teknikikkut atortorissaarut nuttarneqarsinnaasoq motorimik ingerlatilik assartuinermut atugassiaq minnerpaammik qaammatit 12.-ssaat tamaasa fabrikantimit allamilluunniit tamatumunnga piginnaassusilimmit tamakkiisumik misissorneqartassaaq.
Tamatumani pineqanngillat
qamutit, qamummik namminermik misissuisarneq eqqarsaatigalugu, nalunaarsukkat misissuisarneq pillugu piumasaqaatini pineqartut. Tassa imaappoq teknikikkut atortorissaarutit motorimik qamummut ikkussamik ingerlatillit tamakkiisumik misissuisarneq pillugu piumasaqaammi pineqarput.
teknikikkut atortorissaarutit nuttarneqarneqarsinnaasut inunnut aalaatsimikkut ajuutilinnut atugassiat, aamma
qimuttuitsut aqqutaasigut ingerlasinnaasutut atortulersuutit, qimuttuitsut pillugit inatsisini pineqartut, qimuttuitsut aqqutaanni sulisut qamutaat pinnagit.
6.9. Teknikikkut atortorissaarutit assartuutitut atugassat nuttarneqarsinnaasut motorillit atornikut tamakkiisumik misissugassanngortinneqartassapput piginnittuulersumit atorneqalersinnatik. Atortorissaarut nuttarneqarsinnaasoq, uningatitaareersimasoq tamakkiisumik misissorneqassaaq atorneqalersinnagu.
6.10. Teknikikkut atortorissaarutip nuttarneqarsinnaasut atortulersuutaasalu imaluunniit ikkuttaataasa akornanni sarfamik pilersuutit aqqutaat siunertarinngisamik attaveeruttoornerit pinngitsoortinneqarsinnaanngippata iliuusissat pillugit qanorluunniit ittunik aalajangiisoqassaaq inunnut ajoqusiinissaat pinaveersaarniarlugu.
6.11. Traktorit assakaasullit minnerpaamik marlunnik akselilinnik aamma kinertisimasut minnerpaamik 500 kg-t aatsaat atorneqarsinnaapput Sullivinnik Nakkutilliisuutitat teknikikkut atortorissaarutinik aaqqissuussineq pillugu nalunaarutaanni piumasaqaatinut naapertuuppata.
6.12. Ingerlatsisuusup illersuutaanik allannguuteqartitsinissami Sullivinnik Nakkutilliisuutitat pisortaat akuersisittariaqarpoq. Ingerlatitsisup illersuutai isumannaatsumik aserfallatsaaliugaassapput. Ingerlatitsisup illersuutai annertuumik ajoquserneqarneqarpata nutaanik taarserneqassapput.
7. Teknikikkut atortorissaarutit qutsissumi sivisunngitsumik sulinissamut atugassiissutaasussat
7.1. Qutsissumi sivisunngitsumik sulinerni tamatigut teknikikkut atortorissaarut piukkunnarnerpaaq aamma timikkut aalaatsinut naleqqussagaq atorneqartassaaq.
7.2. Teknikikkut atortorissaarut taama ittoq suliat suunerinut naleqqussagaassaaq, taamaalilluni ilisimariinngisatut sunniutaasinnaasunut akiuussinnaassalluni taamaalillunilu sulisuusut isumannaatsumik sulisinnaallutillu angalaarsinnaassallutik.
7.3. Teknikikkut atortorissaarutit sivisunngitsumik qutsissumi sulinermi, uninngaarnermi angalaarnermiluunniit atugassat, siunertamut naleqquttuussapput tamatumunngalu naleqqussagaallutik atuineq isumannaatsuunissakkut- peqqinnissakkullu isumannaalluinnaqqullugu.
7.4. Teknikikkut atortorissaarut tamatigut inissisimasassaaq manissumi aalajaatsumillu allequtserlugu.
7.5. Ataatsimoortunut amerlasuunut illersuiniutitut iliuusissat ataasiakkaanut illersuutissaniit pingaarnerutinneqartassapput.
7.6. Teknikikkut atortorissaarutip toqqarneqartussap qanoq ittuunera tunngavigalugu aalajangerneqassaaq iliuusissatut malittarisassat suut ajoqusiisinnaasunut sulisuusut taama ittumik atuinermi nalaassinnaasaannut annikillisaataasinnaanersut. Pisariaqassappat sulisitsisup suliat ingerlatitiinnarsinnaavai isumannaallisaatinik ikkussuisoqarsimappat. Isumannaallisaatit tamakku aaqqissuussaassapput taamaalilluni qutsissumiit nakkarnissaq akornusersinnaallugu unitsissinnaalluguluunniit aamma sapinngisamik sulisut ajoqusernissaat pinaveersaarniarlugu.
7.7. Isumannaallisaatit taamaallaat ammasoqassapput majuartarfinnut isaariaqarfinnik.
7.8. Suliassanik immikkut ittunik ingerlatsinermut atatillugu pisariaqarpat amerlasuunut isumannaallisaatit peernissaat, tamatumunnga taarsiutissanik allatigut isumannaallisaasiortoqassaaq. Suliat ingerlanneqassanngillat iliuusissiortoqareersinnagu. Suliassat immikkut ittut inerlugit naammassineqareerpata imaluunniit sullivigisaq qimakkallarneqassappat, ataatsimoortunut isumannaallisaatit ikkussoqqinneqassapput.
7.9. Qutsissumi tummarfissatut nivinngarallakkanut isaarissat typiinik naleqquttunik toqqaaneq pissaaq taakkua qanoq sivisutigisumik qanorlu akulikitsigisunik atorneqarnissaat aamma qanoq qutsitsigisumut anngussinnaanissaat eqqaamallugu. Isaariaqarfissatut typi toqqagaq atorsinnaassaaq ulorianartorsiulerfinni qimarngussuivittut. Sulitilluni tumaarfissanut taakkunanngaanniillu aqqutissani aqqusaartugassat, assiaquttat ikaartarfeeqqalluunniit aamma nakkarnissammut ulorianartorsiorfiussanngillat.
7.10. Qutsissumi sivikitsumik sulineq taamaallaat ingerlanneqassaaq silap pissusii sulisut isumannaatsuunissaannut peqqinnissaannullu aarlerinartortitsissanngippata.
Ikaajusat (stilladsit)
7.11. Stilladsit suussusii najoqqutaralugit ilitsersuusiaq malillugu ikkussuisussaanermut najoqqutassat malinnagit stilladsit ikkussorneqarsimappata, stilladsit atukkat sananeqaataannut naatsorsuinerit ikkussuinissaq pillugu immikkuualuttunik imalik pigineqassaaq. Sananeqaatsit pillugit naatsorsukkat imaqassapput qajannaassuseq- aamma aalaakkaassuseq pillugit naatsorsuinernik.
7.12. Ikkussuinissamut ilitsersuut, atugassatut toqqakkap ikkussornissaanik imalik inummit immikkut paasisimasalimmit suliaassaaq. Ikkussuinissamut ilitsersuutip imarissavai ikkussuinermi, allanngortiterinermi, piiaanermi atuinermilu ilitsersuutit. Ikkussuinissamut ilitsersuut tassaasinnaavoq tunniussuisuusup ilitsersuusiaa. Pisuni taama ittuni ilaartorneqarsimassaaq stilladsimut aalajangersimasumut tunngatitatut annikitsualuit immikkut pillugit paasissutissanik, ikkussuinissaq, piiaanissaq atuinissarluunniit periaatsimit tunniussuisup ilitsersuusiaani allassimasunit allaanerussappat.
7.13. Stilladsit ikkussugaassapput isumannaatsumik suliat suunerat, ikorfersuutit, aalangeeriffissat, qanoq oqimaatsigisunit tummarfigineqarnissaattut naatsorsuutigisat, ilanngullugit silap pissusii, pissutsillu allat stilladsit aalakkaatsuunissaannut usitussusiinullu pingaaruteqarsinnaasut tunngavigalugit.
7.14. Stilladsit toqqavii aalaakkaasuussapput. Stilladsinut najummissutit tunngatinneqassapput manissumi. Ikorfersuutissat 0,2 meterinit portunerussanngillat. Naligiinngissutit naligiissaarneqassapput ikorfersuutinik inissitsiterneqarsinnaasunik allanilluunniit isumannaatsumik sananeqaatilinnik.
7.15. Stilladsini immikkut ittunik atortulersuisoqassappat iliuusissat pillugit malittarisassiortoqassaaq stilladsit qajannaassusiinut aalaakkaassusiinullu isumannaallisaatinik.
7.16. Stilladsinik ikkussuinissami taamaallaat atorneqassapput stilladsinut pineqartunut atasut, imaluunniit taakkununnga ilassutigissallugit naleqquttut. Stilladsit atortuisa ataasiakkaat katiterneri aalangeerutaallu isumannaatsumik suliaassapput. Stilladsit qipputaat naleqquttuussapput aatsaallu atorneqartariaqarlutik stilladsit atortui imaluunniit ilassutigissallugit naleqqussorisat atorsinnaanngippata. Qularnaarneqassaaq atortulersuutit atukkat isumannaatsuunerat.
7.17. Stilladsit naqqi, tummarfissat, sulinermi atorneqartussat naleqquttumik annertuunngorlugit suliaassapput, iluseqarlutik inissitaallutillu, taamaalilluni atuineq isumannaalluinnassammat. Tummarfimmit inulimmiit toqqammavimmut 30 mm-it sinnersimassanngilaat. Stilladsdæk-inut ataasiakkaanut isaariaqassaaq isumannaatsumik suliaasunit naleqquttumillu inissitanik ilusilikkanillu.
7.18. Stilladsit ingerlaartinneqarsinnaasut naleqquttunik aalangeequteqassapput qutsissumi sulianik ingerlatsisoqarnerani siunertaanngitsumik aalanaveersaatinik.
7.19. Stilladsit atuinissaq eqqarsaatigalugu naleqquttumik atitussuseqarlutillu ilusiligaassapput. Sakkut atortussallu inissinneqarsinnaassapput taamaalilluni sulinermut attuumassutillit tamarmik isumannaatsumik ingerlanneqarsinnaaqqullugit aamma sulinermi timip inissisimaneri aalaatsillu ajoqusernagit.
7.20. Stilladsit naqqi (tummarfii), isaariaqarfiit, ikaartarfiusaat assigisaallu ungalulersugaassapput, tak. pkt. 6.21, imaluunniit nakkarfiusinnaasuni allatut isumannaatsunik tamakkerlugit assiaqutsersugaassapput.
7.21. Pkt. 6.20 malillugu ungalulersuutit qajannaatsuussapput isumannaatsumillu ikkussugaassallutik. Ungalulersuutit tassaasinnaapput 1 meteritut qutsitsigisumi tigummiffissat, seeqqut nalaanni 0,5 meterinik portussusillit aamma isikkat nalaanni listi portussutsimigut minnerpaamik 15 cm-iusoq. Ungalulersuutit aamma assiaquutsersuutaasinnaapput allat, taamatulli isumannaatsigissappata. Nakkarfiusinnaasumi pukkinnerusumi seeqqut isikkallu nalaanni listit pinngitsoorneqarsinnaapput, pinngitsuuineq immikkut ulorianaateqalersitsissanngippat.
7.22. Pkt. 6.20 malillugu ungalulersuuteqarnissaq pingitsoorneqarsinnaavoq, stilladsit naqisa assigisaasalu qarmat allalluunniit illup ilaa aalaakkaasoq ungalulersuutissatut portussusilik atuarpassuk, imaluunniit nakkarsinnaanermut allatut taamatulli isumannaatsigisunik isumannaallisaateqassappat. Stilladsit naqqisa qarmallu, illup ilaata imaluunniit nakkarsinnaanermut isumannaallisaataasut akornanni atitussutsip 0,3 meterit sinnersimassanngilai.
7.23. Stilladsinik assigisaannillu annertunerusunik ikkussuineq, ikkussornerinik allannguineq isaterinerlu inummut sulisitsisuusup immikkut tamatumunnga toqqagaanit pisariaqarneratullu taamatut suliani ilitsersorneqarsimasumit siulersorneqartassapput. Inuk taanna, sulianik siulersuisoq sulisullu suliassat pillugit ilitsersuusiamik atugassaqartitaassapput, tak. pkt. 7.11-7.12.
7.24. Makkuninnga ikkussuineq, ikkussuinernik allannguineq isaterinerllu
stilladsit 3 meterinit portunerusut, aamma
pujoorfiit- pujooriviillu stilladsii aamma stilladsit nivinngakkat, avatangiisini toqqavigisamiit 3 meterit sinnerlugit portunerusumiittut
taamaallaat inunnit sulisitsisup tamatumunnga immikkut toqqagaanit aamma pisariaqarneratut ilitsersorneqareersimasunit ingerlanneqartassapput.
7.25. Stilladsit, 3 meterit inorlugit portussusillit, aamma pujoorfiit- pujooriviillu stilladsii stilladsillu nivinngakkat toqqavimminniit 3 meterit inorlugit portussusillit taamaallaat ikkussorneqarsinnaapput, allanngortinneqarsinnaallutik isarterneqarsinnaallutillu inunnit sulisitsisup tamatumunnga immikkut toqqarsimasaanit aamma tamatumunnga pisariaqarneratut ilinniartinneqarlutillu ilitsersorneqarsimasunit, pingaartumik makku eqqarsaatigalugit
stilladsit pineqartut pillugit ikkussuinissamut-, piiaanissamut- allannguuteqartitsinissamut ilitsersuusiamik paasinninnissaq,
stilladsinik pineqartunik ikkussuinermi, piiaanermi allannguuteqartitsinernilu isumannaatsuunissaq,
inunnik allanilluunnit sakkunik nakkartoqatsaaliorniarlugu iliuusissat,
silap pissusiini allanngortoqartillugu, stilladsit pineqartut isumannaatsuunerannut aarlerinartorsiortitsisinnaasunik isumannaalisaatitut iliuusissat,
artukkiissutaasinnaasut killissaattut akuerisat, aamma
siuliini taaneqartutut ikkussuinermut, piiaanermut allannguuteqartitsinernullu atasumik ulorianaateqarsinnaasut allat.
7.26. Qularnaarneqartassaaq stilladsinik misissuinerit inunnit ikkussuinernut aamma allannguuteqartitsinernut ilisimaarinnittunit misilittagaqareersunillu taamaallaat ingerlanneqartarnissaat. Misissuisoqareeraangat allagarsiussaq uppernarsaatitut allaffigineqartassaaq, tak. pkt. 6.28.
7.27. Stilladsi 2 meterit sinnerlugit qutsissusilimmut aalangeerlugu ikkussugaq atorneqalersinnagu ikkussuisumit allagartalerneqassaaq, stilladsip sumut naatsorsuussaaneranik aamma ullormik ikkussorneqarfianik paasissutissiisunik. Taamatuttaaq iliortoqartassaaq stilladsit ikkussornerat allannguuteqartinneqarpat. Allagartami aamma allassimassaaq kingullermik pkt. 6.27 naapertorlugu misissuinerup ullua, tak. § 14.
7.28. Stilladit ilaat atorneqarnissamut piareersimanngippata, s.ass. ikkussuinermut, allannguuteqartitsinermut imaluunniit piiaanermut atasumik, mianersoqqussutitut kalerrisaarutinik ikkussisoqassaaq isumannaallissaanermi allagartaliisarneq allatullu kalerrisaarisarneq pillugit nalunaarummut naapertuuttumik. Stilladsip ilai taama ittut assersorneqassapput ulorianartortai tikinneqarsinnaaqqunagit.
7.29. Stilladsinik atuinerni qularnaarneqartassaaq, stilladsit suleriaatsinut atorfissarinngisaannut atorneqannginnissaat. Aamma qularnaarneqartassaaq, atortussat inissinneqartassammata ulorianartorsiornanngitsumik aamma stilladisini eqqaanilu torersuutitsinissaq.
7.30. Stilladsini qummut, ammut allatullu angalaarnissaq aatsaat pisassaaq stilladsini tamatumunnga aaqqissussatigut, imaluunnit allatigut taamatulli isumannaatsigisumik aqqutissiani angalaarfissianilu.
7.31. Qummukarfissat ammarngi matusartoqassapput imaluunniit assiaqutsersugaassapput siunertarinngisamik ammartoornaveersaataasunik. Stilladsit naqqini, suliffiusussani, qummukartarfiit matoqqatitaassapput assiaqutsigaallutilluunniit.
7.32. Stilladsit, 5 meterinit portunerusut 10 meteriniillu tannerusut, aamma inunnit marluinnaanngitsunit ataatsikkut atorneqartussat, immikkut qummukarfissalersugaassapput, tamanna teknikikkut ajornassanngippat imaluunniit pisariuallaassanngippat.
7.33. Stilladsit naqqini majuartarfeeqqaniit, tullaqqavinniit allanilluunniit qajannaagaanngitsuniit sulisoqassanngilaq. Pisariaqassappat sulinermi stilladsit naqqini immikkut tulleqqaveqarnissaq, taama ittoq atortussiamik isumannaatsumik aalangiigassamik atugassaqarnikkut pissaaq. Immikkut portoqutissamut qaqinissaq isumannaatsuussaaq, immikkullu portoqutissamiit nakkarsinnaanissamut isumannaallisaatitut iliuusissiortoqarsimassaaq pkt. 6.20-6.22-mut aamma pkt. 6.32-mut naapertuuttunik.
7.34. Stilladsini inissakitsumi ikkussorneqarfigisaata eqqaani biilinik aporneqarnissamut aarlerinartulinni iliuusissiortoqartassaaq, sulisuusunut isumannaallisaataalluartussanik, s.ass. naleqquttunik assiaqutsersuinernik imaluunniit nalunaaqqutsersuinernik.
7.35. Sunik arlaannik atortussanilluunniit stilladsiniit nakkartoqarsinnaanera aarlerinaateqartillugu naleqquttunik iliuusissiortoqartassaaq avatangiisigisanut isumannaallisaatissanik, s.ass. assiaqutsersuinernik assersuinernilluunniit.
Majuartarfeeqqat
7.36. Suliassanik qutsissumi ingerlassassanik sulinermi majuartarffeeqqanik tummarfittut atuineq killilimmik pisassaaq, tamatumani pkt. 6.1-6.5 tunngavigalugit naleqquttuutinnagu allanik, sulinermi atortulersuutinik isumannaannerusunik atuinissaq, pissutigalugu ajuttoorfiusinnaasut annikinnerat, aamma imaluunniit pissutigalugu atuinerup sivikitsuinnaanissaa, imaluunniit pissutigalugu sulliviusumi sulisitsisumit allanngortinneqarsinnaanngitsumi allanik atuinissaq pisinnaanngimmat.
7.37. Majuartarfeeqqat inissinneqartassapput atornerini aalaakkaasussanngorlugit. Majuartarfeeqqat aalangiigaanngitsut aalaakkaasumi, qajannaatsumi aamma naleqquttumik annertussusilimmik aalangiikamik tuffilerlugit tummarfii narlorissillugit inissiffeqassapput. Majuartarfeeqqat nivinngakkat isumannaatsumik aalangeersorneqassapput aamma allunaasanik majuarfissiat eqqaassanngikkaanni, illikartoortussaajunnaarlugit sanimullu sangusaqattaartussaajunnaarlugit.
7.38. Majuartarfeeqqat aalangeerneqanngitsut atornerini sisusoornaveerneqassapput, soorlu qummut ammulluunniit vangiisa qajannaarsornerisigut imaluunniit sisujaatsunik allatulluunniit assingusunik atortulernerisigut.
7.39. Majuartarfeeqqatigut aalangeerneqanngitsutigut taamaallaat nassatarineqartassapput oqitsut aamma sakkut pisariitsumik atorneqarsinnaasut.
7.40. Tikitassanut majuartarfeeqqat naammattumik portunerussapput tikitassat portussusiiniit, taamaalilluni majuartarfeeqqat qummut isui najummatserfittut atorsinnaassammat qummut anngunnermi ammukarnissamilu, allanik isumannaatsunik najummatserfissaqanngippat.
7.41. Majuartarfeeqqat immikkoortukkuutaatut suliaasut aamma tallisaatillit atorneqartassapput atornerini immikkuualuttut aalariarsinnaajunnaarnerat qularnaaqqaarlugu.
7.42. Majuartarfeeqqat sanaaginnaat atulersinnagit isumannaallisagaassapput.
7.43. Majuartarfeeqqat atorneqartassapput sulisuusoq qanoq-ilisukkulluunniit najummaffissalerlugu tamatigullu isumannaatsumik najummatserfilerlugu. Pingaartumik sulisoq majuartarfeeqaniinnermi tigumiaqaraluaruniluunniit najummatserfissaqassaaq.
Rapelling (allunaasanik qajannaaqqusersukkanik sulinermi atuineq)
7.44. Rapelling (sulinermi allunaasanik qajannaaqqusersukkanik atortulersuuteqarneq) aatsaat atorneqartariaqarpoq sullivigisap naliliiffigineqarnera naapertorlugu, tak. Kalaallit Nunaanni sullivinnik isumannaallisaanermi pissutsit pillugit inatsimmi § 11 a, aamma sullivissanik naliliiffiginnittarneq pillugu nalunaarummi nr.1168, 8. oktober 2007-imeersumi, suliassat isumannaatsumik ingerlanneqarsinnaapata, allanillu sulinermi atortunik isumannaannerusunik atuinissaq naleqqutissanngippat. Sullivissamik naliliiffiginninneq tunngavigalugu aamma pingaartumik sulinerup sivisussusissaa timimilu aalaatsitigut killilersuutissat eqqarsaatigalugit issiavissaqassaaq naleqquttumik aaqqissuussamik.
7.45. Rapellingimik (sulinermi allunaasanik qajannaarsukkanik atuineq) atuinissami patsisissaatitat makku naammassineqarsimassapput:
Allunaasat marluusut minnerpaamik atorneqassapput tamamik immikkut ammut/qummut isumikkut qajannaarfilersugaasut; ataaseq qummut ammullu ingerlaassutissatut sulinermilu najummatserfittut aappaalu isumannaallisaatitut.
Sulisut ujatsiutinik atortulersugaassapput atuissallutillu isumannaallisaatitut allunaasamut aalanngiikkanik.
Allunaasaq najummatserfissaq qummukkaatissamik ammullu sisutitsisussamik isumannaatsuik mekanikeqassaaq aamma imaaliinnaq unittaateqassaaq, taamaalilluni atuisup aalaatsini aqussinnaajunnaarpagit nakkarsinnaanera pinngitsoortussanngorlugu. Allunaasaq isumannaallisaat atortulersugaassaaq nakkarnaveeqqummik aalasinnaasumik, sulisup aalaasaanik malittarinnittussamik.
sakkut atortulersuutillu allat, sulisunit atorneqartussat ujatsiutaannut imaluunnit issiavigisaannut aalangeersugaassapput allatulluunniit naleqquttumik isumannaallisagaallutik.
Suliassat pilersaarusiorneqassapput alaatsinaalluarneqarlutillu, taamaalilluni sulisuusut atorfissaqartitsilerfiini ingerlaannaq ikiorserneqarsinnaassallutik.
Sulisuusut pineqartut suliassamik pineqartumik ingerlatsinissamut immikkut naammattumik ilitsersorneqarsimassapput, pingaartumik sulinermut atasumik annaassiniarnerni periaatsinik.
7.46. Pissutsini immikkut ittuni allunaasamik ataasiinnarmik atuinissaq akuerineqarsinnaavoq sullivissamik naliliiffiginninneq tunngavigalugu suli allunaasamik allamik atuinissap sulineq ulorianarnerulersissinnaappagu, aamma isumannaallisaatitigut naleqquttunik iliuusissiortoqarsimappat.