Kolttalaki 253/1995 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 1995 › 24.2.1995/253 EtusivuLainsäädäntöOikeuskäytäntöViranomaisetValtiosopimuksetHallituksen esityksetJulkaisut
Kokeile myös tarkennettua hakua ja asiasanastoa. Katso ohjeet. Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 1995 › 24.2.1995/253 Seurattu SDK 1497/2016 saakka.
24.2.1995/253	Dokumentin versiot
Katso tekijänoikeudellinen huomautus käyttöehdoissa.Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään:1 lukuYleiset säännökset1 §Lain tarkoitusTämän lain tavoitteena on edistää kolttaväestön ja -alueen elinolosuhteita ja toimeentulomahdollisuuksia sekä ylläpitää ja edistää kolttakulttuuria.Tämän lain mukaisissa toimenpiteissä on kiinnitettävä erityistä huomiota:1) kolttien luontais- ja muiden elinkeinojen sekä kulttuurin edistämiseen ja elinkeinojen monipuolistamiseen;2) asunto-olojen sekä asuin- ja työympäristön parantamiseen;3) tilojen kehittämiseen sekä niiden säilymiseen kolttien omistuksessa ja hallinnassa;4) luonnonvarojen kestävään käyttöön, perinneympäristön säilyttämiseen sekä muihinkin ympäristönäkökohtiin; sekä5) muutoinkin koltta-alueen kehittämiseen.2 §Koltta-alueTämän lain mukaisia toimenpiteitä suoritetaan koltta-alueen kehittämiseksi.Koltta-alueella tarkoitetaan tässä laissa aluetta, joka rajoittuu:1) idässä valtakunnan rajaan;2) etelässä Luttojokeen Kattajärvelle saakka sekä linjaan, joka kulkee Kattajärven länsipuolitse Ruohojärville ja niiden lounaispuolitse Kurupäähän sekä siitä edelleen Mattojärven länsipuolitse Nanguvuonon länsipäähän Keväjärven alue kokonaan mukaan lukien;3) lännessä linjaan, joka kulkee Nanguvuonoa pitkin Tsharminiemen pohjoiskärkeen ja siitä Palkissaareen sekä edelleen Kärppäsaaren, Varttasaaren, Koutukinsaaren, Lihasaarten, Kuorpasaaren, Pahtasalmensaarten ja Pisteriniemen itäpuolitse ja Naamajärven tilan pohjoispuolitse Nitsijärven Siirinsalmen Lammassaareen ja edelleen Iijärven Rovaniemelle sekä Inarin ja Utsjoen kuntien väliselle rajalle Tsoalmmavarrin kohdalle; sekä4) pohjoisessa Inarin ja Utsjoen kuntien väliseen rajaan.2 a § (30.12.2015/1677)Suhde Euroopan unionin lainsäädäntöön ja ohjelmaanMitä porotalouden ja luontaiselinkeinojen rakennetuista annetun lain (986/2011), jäljempänä porotalouden rakennetukilaki, 5 §:ssä tai sen nojalla taikka mainitun lain 8 §:ssä säädetään, sovelletaan myönnettäessä tässä laissa tarkoitettuja tukia.2 b § (30.12.2015/1677)Tuen rahoitusta ja määrää koskevat edellytyksetMitä porotalouden rakennetukilain 7 §:ssä tai sen nojalla säädetään, sovelletaan myönnettäessä tässä laissa tarkoitettuja tukia.3 § (30.12.2015/1677)YritystoimintaLuontaiselinkeinolla tarkoitetaan tässä laissa porotaloutta ja muuta maataloutta; maataloudeksi katsotaan tällöin muun luontaiselinkeinon ohella pienimuotoisesti harjoitettu tavanomainen maataloustuotanto, ammattimainen metsästys, marjastus ja sienestys sekä, lukuun ottamatta kalastusta ja metsätaloutta, muu luonnon jatkuvaan tuottokykyyn perustuvien luonnonvarojen hyödyntäminen.Tämä laki koskee myös muuta pienyritystoimintaa, joka työllistää yrittäjän ja hänen perheenjäsentensä lisäksi muita henkilöitä, alkutuotanto mukaan luettuna enintään kolmea vuosityöpaikkaa vastaavasti. Jos yrityksen toiminnalla on erityistä merkitystä kolttien toimeentulolle, voidaan edellä tarkoitettua suurempaankin toimintaan myöntää avustusta, tuettua lainaa tai valtiontakausta. 4 §KolttaKoltalla tarkoitetaan tässä laissa henkilöä, joka pitää itseään kolttana, edellyttäen, että hän itse tai hänen vanhemmistaan tai isovanhemmistaan ainakin yksi on oppinut koltan kielen ensimmäisenä kielenään tai hän on tällaisen henkilön jälkeläinen taikka että hän on aikaisemman lainsäädännön tarkoittama syntyperäinen koltta tai tällaisen koltan jälkeläinen.5 §Tuettavat henkilöt ja yrityksetTämän lain mukaisista lainoista, avustuksista ja muista tukitoimenpiteistä voi päästä osalliseksi koltta-alueella vakituisesti asuva koltta, joka on taloudelliselta asemaltaan, olosuhteiltaan ja henkilökohtaisilta ominaisuuksiltaan sellainen, että hänen tukemistaan on pidettävä tarkoituksenmukaisena. Sama koskee koltan puolisoa. Tukea myönnettäessä otetaan huomioon hakijan ja hänen puolisonsa tulot, varallisuus ja muut olosuhteet.2 momentti on kumottu L:lla 30.12.2015/1677.Tämän lain mukaisista toimenpiteistä ei voi päästä osalliseksi sellainen henkilö, jonka omat ja puolison muusta kuin tässä laissa tarkoitetusta yritystoiminnasta saamat tulot ovat maa- ja metsätalousministeriön vahvistamaa määrää suuremmat.Edellä 3 §:ssä tarkoitettuun yritystoimintaan voidaan tukea myöntää kokonaan tai osittain koltta-alueella toimivalle yritykselle, milloin tukemista voidaan pitää koltan toimeentulon kannalta tarkoituksenmukaisena ja yritystoiminnalla on mahdollisuudet kannattavaan toimintaan.6 §YritysmuotoTämän lain mukaista tukea voidaan myöntää:1) luonnolliselle henkilölle;2) usealle luonnolliselle henkilölle yhteisesti; sekä3) sellaiselle luonnollisten henkilöiden muodostamalle yhteisölle, jonka pääasiallisena tarkoituksena on tämän lain mukaisen yritystoiminnan harjoittaminen.Tuen myöntämisen edellytyksenä 1 momentin 3 kohdassa tarkoitetulle yhteisölle on, että sen osakkaista tai jäsenistä yli puolet on sellaisia henkilöitä, jotka itse tai joiden perheenjäsen osallistuu tuettavaan toimintaan. Erityisestä syystä tukea voidaan myöntää yhteisöille silloinkin, kun osakkaana on muitakin henkilöitä kuin kolttia.7 §Tuettavat yhteisötTämän lain mukaista tukea voidaan antaa paikallisille yksityisille yhdistyksille ja vastaaville yksityisille yhteisöille, jotka edistävät tämän lain mukaista yritys- tai kulttuuritoimintaa.Tukea voidaan antaa sellaisiinkin laajahkoihin yhteishankkeisiin, joissa osakkaana on muitakin kuin kolttia tai paikallisia yhteisöjä. Valtio ja kunta voivat myös ryhtyä osakkaaksi yhteishankkeeseen.8 § (30.12.2015/1677)Eräät muun lainsäädännön mukaiset tukitoimenpiteetKoltta-alueella toimivia paliskuntia tuetaan porotalouden rakennetukilain mukaisesti. Edellä 5 §:ssä tarkoitetulle koltalle, joka täyttää porotalouden rakennetukilain 15 ja 17 §:ssä sekä elinkeinotoiminnan osalta 21–23 §:ssä tarkoitetut edellytykset, myönnetään tuki porotaloutta ja muuta maataloutta koskevaan investointiin ja tilanpidon aloittamiseen noudattaen, mitä porotalouden rakennetukilaissa säädetään. Muuta kuin maataloutta ja kalastusta koskevaan 3 §:n 2 momentissa tarkoitettuun yritystoimintaan tuki myönnetään noudattaen, mitä maaseudun kehittämisen tukemisesta annetussa laissa (28/2014) säädetään, kuitenkin niin, että tuki rahoitetaan kokonaan kansallisista varoista. Toimenpiteeseen voidaan myöntää avustuksen lisäksi tässä laissa tarkoitettua tuettua lainaa ja valtiontakausta. Kalastuksen tukemisesta säädetään Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevan eurooppalaisen asetuksen kansallisesta täytäntöönpanosta annetussa laissa (1093/2014). Tätä lakia sovelletaan kuitenkin 9 §:ssä tarkoitettuihin kalastusta koskeviin erityisiin oikeuksiin sekä tällaisen oikeuden perusteella rakentamiseen myönnettävään tukeen.9 §Erityiset etuudet (30.12.2015/1677)Koltta-alueella asuvalla koltalla on tällä alueella sijaitsevilla valtion maa- ja vesialueilla ilman eri korvausta oikeus:1) käyttää omaa polttopuutarvetta varten valtion metsissä olevaa maapuuta ja kuivaa puuta, ei kuitenkaan rakennuspuuksi kelpaavaa puuta;2) saada välttämättömiin tarpeisiin metsähallintoviranomaisen osoituksen mukaan määrätyiltä paikoilta rakennus-, poltto- ja muuta kotitarvepuuta sekä rakennus- ja muuta kotitarvetta varten soraa ja täytemaata;3) sijoittaa metsähallintoviranomaisten luvalla poro-, metsästys- ja kalapirttejä, kalakellareita ja varastosuojia tarvittaville paikoille;4) pitää venevalkamia ja kalastusvälineiden kuivatuspaikkoja ilman erityistä lupaa;5) laiduntaa karjaa sekä koota sille heinää, lehdeksiä, järviluhtaa ja -kortetta sekä metsähallintoviranomaisen luvalla myös jäkälää;6) kunnostaa metsähallintoviranomaisten luvalla peltoa, niittyä ja laidunta; sekä7) harjoittaa kalastusta valtion vesialueilla.Metsähallituksen luvalla voidaan 1 momentin 1, 2, 4 ja 7 kohdassa tarkoitettuja etuuksia erityisestä syystä antaa myös kolttien muodostamille yhteisöille. Metsähallitus voi myöntää 3 kohdassa tarkoitetun etuuden myös kalataloutta harjoittavalle yhteisölle sekä 6 kohdassa tarkoitetun etuuden paikalliselle paliskunnalle. Lupa voidaan myöntää vain, jos lupa etuuden arvo huomioon ottaen voidaan myöntää Euroopan unionin lainsäädännössä tarkoitettuna vähämerkityksisenä tukena. (30.12.2015/1677)Edellä 1 momentin 3 ja 5 kohdassa tarkoitetun luvan saa myöntää vain, jos asianomaisen rakennuksen sijoittamista tai jäkälän keräämistä on pidettävä koltan ja hänen perheensä omassa taloudessa käytettäväksi tarkoitettujen elintarvikkeiden saamiseksi tarpeellisena. Porotaloutta lukuun ottamatta sama rajoitus koskee 1 momentin 4, 6 ja 7 kohdassa tarkoitettua toimintaa. (30.12.2015/1677)Mitä porotalouden rakennetukilain 87 §:n 2 momentissa tai 3 momentin nojalla valtioneuvoston asetuksella säädetään lausunnoista ja luvan siirtämisestä, sovelletaan 1 momentissa tarkoitettuihin oikeuksiin. (30.12.2015/1677)2 lukuLainat ja muut tukitoimenpiteet10 § (30.12.2015/1677)Investointien ja asuinolojen parantamisen tukeminenLukuun ottamatta 2 kohdan mukaisia tukikohteita valtionlainaa, korkotukea, valtiontakausta ja avustusta voidaan myöntää 8 §:ssä tarkoitettujen lakien mukaisesti seuraaviin tarkoituksiin:1) investointilainaa ja -avustusta:a) luontaiselinkeino- ja muussa pienyritystoiminnassa tarpeellisen kiinteän ja irtaimen käyttöomaisuuden hankintaan;b) luontaiselinkeino- ja muussa pienyritystoiminnassa tarpeellisten tuotanto-, varasto-, majoitus- ja palvelurakennusten, 9 §:ssä tarkoitettujen rakenteiden sekä niihin kuuluvien laitteiden samoin kuin muiden vastaavien rakennelmien rakentamista, laajentamista ja parannustyötä varten sekä työympäristön parantamiseen, perinneympäristön säilyttämiseen ja ympäristönsuojelullisiin investointeihin;c) maatalouskelpoisen maan aitauskustannuksia sekä pellon ja laitumen raivaamista ja kunnostamista varten; d) tientekoon, vedenhankintaan, viemäröintiin ja sähköistämiseen;2) asuntolainaa ja avustusta asuinrakennuksen ja siihen liittyvien talousrakennusten rakentamista, laajentamista ja peruskorjausta varten sekä asuinympäristön parantamista ja niiden yhteydessä myös perinneympäristön säilyttämistä varten.Myönnettäessä tukea tämän lain nojalla muuhun 8 §:n mukaisesti tuettavaan investointiin, asuinolojen parantamiseen taikka 7 §:ssä tarkoitetuille yhteisöille tai 13 §:ssä tarkoitettuihin hankkeisiin sovelletaan sen lisäksi, mitä tässä laissa säädetään, porotalouden rakennetukilain 9, 11–13, 15 ja 17 §:ää sekä 13 lukua. Mitä porotalouden rakennetukilain 19–23 §:n mukaan poronhoito- ja luontaiselinkeinoalueella sovelletaan porotalous- ja luontaiselinkeinotilaan, sovelletaan koltta-alueella vastaavalla tavalla kolttatilaan. Avustuksen, valtionlainan, korkotuen ja valtiontakauksen myöntämisestä ja myöntämisen edellytyksistä voidaan antaa tarkempia säännöksiä valtioneuvoston asetuksella.Tämän lain nojalla myönnettyä avustusta ei saa ulosmitata. 11 § (27.6.2014/568)KalaistutuksetMaatilatalouden kehittämisrahaston varoilla voidaan hankkia kalanpoikasia istutettaviksi koltta-alueen vesistöihin ja suorittaa muitakin kalavesien hoitoon liittyviä toimenpiteitä.Edellä 1 momentissa tarkoitetusta toimenpiteestä päättää elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus, joka voi antaa niiden toteuttamisen Metsähallituksen, Luonnonvarakeskuksen tai yhteisen vesialueen osakaskuntien suoritettavaksi.12 § (22.12.2009/1474)Eräät tienteko- ja vesihuoltotyötValtio voi tarvittaessa tehdä tai teettää kolttien tiloja varten tarpeelliset tienteko- ja vesihuoltotyöt. Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus päättää asiasta.Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus huolehtii 1 momentin mukaisesti tehdyn tien kunnossapidosta, kunnes tie on luovutettu yksityiseksi tieksi tai yleisenä tienä käytettäväksi.13 § (21.1.2000/55)PalvelutukiMaatilatalouden kehittämisrahaston varoista voidaan myöntää avustuksia hankkeisiin, joilla kehitetään ja ylläpidetään koltta-alueen kulttuuri-, tieto- ja muita palveluja.13 a § (30.12.2015/1677)Avustuksen enimmäismääräAvustusta 10 §:ssä tarkoitettuihin toimenpiteisiin voidaan myöntää enintään 60 prosenttia hyväksyttävistä kustannuksista. Jos samaan tarkoitukseen myönnetään sekä avustusta että korkotukea tai valtiontakausta, johon sisältyy tukea, avustuksen, korkotuen ja valtiontakaukseen sisältyvän tuen määrä yhteensä ei saa ylittää 1 momentissa tarkoitettua enimmäismäärää eikä avustuksen ja korkotuen tai valtiontakauksen kohteena olevan lainan määrä yhteensä toimenpiteen hyväksyttäviä kustannuksia.Jos samaan tarkoitukseen myönnetään sekä avustusta että valtionlainaa, ei avustuksen ja valtionlainan määrä yhteensä saa ylittää toimenpiteen hyväksyttäviä kustannuksia.3 lukuValtionlainan edellytykset ja ehdot (30.12.2015/1677)13 b § (30.12.2015/1677)Lainan myöntämisen edellytyksetLaina voidaan myöntää maatilatalouden kehittämisrahaston vuosittain vahvistetun käyttösuunnitelman myöntämisvaltuuden rajoissa. Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus päättää lainan enimmäismäärästä.14 §Laina-aika ja korkoLaina-aika on enintään 25 vuotta. Lainan korko on kolme prosenttia. (28.3.2001/296)Rakennuksen rakentamiseen, peruskorjaamiseen ja laajentamiseen myönnetyt lainat sekä maanostolainat ovat korottomat ensimmäiset kaksi vuotta.Lainojen ensimmäiset lyhennysmaksut peritään sinä eräpäivänä, joka kahden vuoden kuluttua ensiksi seuraa lainan tai sen ensimmäisen erän nostamista.15 §Lainan enimmäismäärä (30.12.2015/1677)Lainaa voidaan myöntää enintään 85 prosenttia omaisuuden hankintahinnasta tai hyväksyttävistä kustannuksista sen mukaan, kumpi niistä on alempi. (30.12.2015/1677)2–4 momentit on kumottu L:lla 30.12.2015/1677.16 § (30.12.2015/1677)16 § on kumottu L:lla 30.12.2015/1677.17 § (30.12.2015/1677)Lainan muut ehdotLainaan sovelletaan, mitä porotalouden rakennetukilain 60 §:ssä, 61 §:n 1, 2 ja 4 momentissa, 62 §:ssä, 63 §:n 1 ja 3–5 momentissa sekä 65 ja 72 §:ssä säädetään luotonantajasta ja 65 §:ssä lainan siirtämisestä ja lainaehtojen muuttamisesta.3 a luku (30.12.2015/1677)Korkotuen ehdot17 a § (30.12.2015/1677)Korkotuen enimmäismääräKorkotukea voidaan myöntää enintään 40 prosenttia toimenpiteen hyväksyttävistä kustannuksista.Korkotukea ei makseta lainalle, jonka määrä ylittää toimenpiteen hyväksyttävät kustannukset.17 b § (30.12.2015/1677)Korkotuen muut ehdotKorkotukilainaan ja siihen liittyvään korkotukeen sovelletaan, mitä porotalouden rakennetukilain 35 §:n 1 momentissa ja 38–40 §:ssä säädetään.3 b luku (30.12.2015/1677)Valtiontakauksen edellytykset ja ehdot17 c § (30.12.2015/1677)Valtiontakauksen kohteena olevan lainan myöntäminenValtiontakaus voidaan myöntää sellaista lainaa varten, jonka myöntää maatalouden rakennetuista annetun lain 16 §:n mukaisesti hyväksytty luotonantaja.Hyväksytty luotonantaja voi myöntää valtiontakauksen kohteena olevan lainan sen jälkeen, kun valtiontakausta koskeva päätös on tehty.17 d § (30.12.2015/1677)ValtiontakausTuotannolliseen investointiin tai asunnon rakentamiseen myönnetylle korkotukilainalle tai muulle hyväksytyn luotonantajan myöntämälle lainalle voidaan myöntää valtiontakaus noudattaen, mitä säädetään valtiontakauksesta porotalouden rakennetukilain 12 ja 18 luvussa.3 c lukuHaku- ja myöntömenettely sekä seuranta ja valvonta18 § (30.12.2015/1677)Tuen, valtiontakauksen ja lainan hakeminen, myöntäminen ja maksaminenAvustuksen, valtionlainan, korkotuen ja valtiontakauksen sekä valtiontakaukseen sisältyvän tuen myöntää hakemuksesta Lapin elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus. Tuen myöntämistä koskevaan hakemukseen sovelletaan, mitä porotalouden rakennetukilain 47–52 §:ssä, 53 §:n 2 ja 3 momentissa sekä 54 ja 55 §:ssä säädetään. Valtionlainaa, korkotukea tai valtiontakausta koskevalla päätöksellä hyväksytään valtionlainan tai korkotukilainan taikka valtiontakauksen kohteena olevan lainan määrä ja lainaehdot sekä valtiontakauksen määrä ja ehdot. Jos valtionlainaa, korkotukea tai valtiontakausta koskeva päätös valituksen johdosta muuttuu, lainan määrän ja ehtojen muuttaminen edellyttää luotonantajan suostumusta.Avustuksen maksamista koskevaan hakemukseen sovelletaan, mitä porotalouden rakennetukilain 57 ja 58 §:ssä säädetään. Valtionlainan allekirjoittamiseen sekä sen nostamista koskevaan hakemukseen ja lainan maksamiseen sovelletaan, mitä porotalouden rakennetukilain 59 ja 60 §:ssä, 61 §:n 1, 2 ja 4 momentissa, 62 §:n 1 momentissa, 63 §:ssä ja 72 §:ssä säädetään.Korkotukea ja valtiontakaukseen liittyvää tukea koskevaan hakemukseen sekä korkotuen maksamiseen sovelletaan, mitä porotalouden rakennetukilain 59 ja 60 §:ssä, 61 §:n 1, 2 ja 4 momentissa, 64 ja 65 §:ssä, 66 §:n 3 ja 4 momentissa sekä 71 ja 72 §:ssä säädetään. 19 §Rakentamisen ohjaus ja tarkastuksetMaa- ja metsätalousministeriön asetuksella voidaan tarvittaessa antaa tätä lakia ja sen nojalla annettua valtioneuvoston asetusta tarkempia säännöksiä tämän lain nojalla tuettavasta rakentamisesta. (30.12.2015/1677)Rakentamiseen myönnettyjen avustusten ja lainojen käytön valvomiseksi ja maksamisen edellytysten toteamiseksi on rakennuspaikalla pidettävä rakennuslupapäätöksessä määrätyt tarkastukset. Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus voi tukea myöntäessään määrätä pidettäviksi muitakin tarpeellisiksi katsomiaan tarkastuksia. Tarkastukset suorittaa rakennuttajan kustannuksella kunnan rakennustarkastaja tai rakennuslupapäätöksessä määrätty henkilö. Jollei rakennuslupaa tarvita, tarkastuksen voi suorittaa myös muu pätevä henkilö, jonka elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus hyväksyy. (22.12.2009/1474)3 momentti on kumottu L:lla 30.12.2015/1677.19 a § (30.12.2015/1677)Tuen seurantaTämän lain nojalla myönnettyyn tukeen ja erityisiin etuuksiin sovelletaan porotalouden rakennetukilain 21 lukua.20 § (30.12.2015/1677)ValvontaTämän lain nojalla myönnettyyn tukeen ja erityisiin etuuksiin sovelletaan porotalouden rakennetukilain 22 lukua.4 lukuMaan hankkiminen21 § (22.12.2009/1474)Osto- ja siirtomenettelyElinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus voi ostaa tämän lain tarkoituksiin tiloja, tilanosia, oikeuksia ja osuuksia. Kauppahinta ei saa ylittää käypää hintaa.Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus voi käyttää tämän lain tarkoituksiin myös maatilalain (188/1977), luontaiselinkeinolain, porotalouslain ja maaseutuelinkeinolain (1295/1990) tarkoituksiin muulla tavoin kuin oikeudesta hankkia maa- ja metsätalousmaata annetun lain (391/1978) nojalla hankittua maata.Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksella on oikeus vaihtaa hallinnassaan olevaa maata muiden omistamaan tai muiden valtion virastojen hallinnassa olevaan maahan. Mikäli vaihdettavat alueet eivät arvoltaan vastaa toisiaan, korvataan erotus rahana.Metsähallitus siirtää, elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen tehtyä siitä esityksen, hallinnassaan olevasta valtion maasta tämän lain tarkoituksiin tarvittavat alueet elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen hallintaan. Metsähallituksen hallinnassa olevaa maata voidaan siirtää myös ennakolta elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen hallintaan lähinnä asumiseen soveltuvien tilojen muodostamista varten. Jos Metsähallitus ja elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus eivät ole yksimielisiä siirrettävästä alueesta, on alueen siirtämistä koskeva asia saatettava maa- ja metsätalousministeriön ratkaistavaksi.MaatilaL 188/1977 on kumottu MaaseutuelinkeinoL:lla 1295/1990, ks. Maaseutuelinkeinojen rahoitusL 329/1999. L oikeudesta hankkia maa- ja metsätalousmaata 391/1978 on kumottu L:lla 1394/1997.22 §Maan lunastaminen pakkohuutokaupastaPakkohuutokaupasta valtiolle lunastettu tila ja muu koltan koltta-alueella omistama kiinteistö tai sen osa voidaan sen estämättä, mitä pakkohuutokaupalla myytävien kiinteistöjen lunastamisesta valtiolle annetun lain 7 §:ssä säädetään, käyttää tämän lain tarkoituksiin sekä tällöin antaa sen aikaisemmin omistaneelle koltalle tai hänen puolisollensa taikka heidän tai jommankumman heistä perintökaaren 2 luvussa tarkoitetulle sukulaiselle tai ottolapselle taikka tällaisen henkilön puolisolle, vaikkei tämä täyttäisi tämän lain 5 §:ssä tarkoitettuja edellytyksiä. Lunastetun tilan käyttämisessä voidaan soveltuvin osin noudattaa, mitä pakkohuutokaupalla myytävien kiinteistöjen lunastamisesta valtiolle annetun lain 7 §:n 4 momentissa säädetään. Lunastettu tila voidaan antaa myös yhteisesti kahdelle tai useammalle tässä pykälässä tarkoitetulle henkilölle.L pakkohuutokaupalla myytävien kiinteistöjen lunastamisesta valtiolle 23/1938 on kumottu L:lla 362/2016.23 § (30.12.1996/1289)23 § on kumottu L:lla 30.12.1996/1289.5 lukuMaan myynti24 §MaanmyyntitoimenpiteetEdellä 4 §:ssä tarkoitetulle koltalle voidaan antaa pääasiallisesti asumiseen tarvittavan tonttimaan käsittävä enintään viiden hehtaarin suuruinen tila. Sitä ei ilman erityisen painavaa syytä saa sijoittaa muualle kuin aikaisemman asutuksen yhteyteen. Erityisistä syistä voidaan kuitenkin muodostaa edellä sanottua jonkin verran suurempikin tila.Koltan ennestään omistamaan tilaan voidaan antaa lisäaluetta, osuutta ja oikeuksia, jos niitä voidaan pitää luontaiselinkeinon harjoittamisen kannalta tarpeellisina, ei kuitenkaan enempää kuin porotalouslaissa ja luontaiselinkeinolaissa säädetään. Koltalle ja 6 §:ssä tarkoitetuille yrityksille voidaan antaa maata myös pienyritystoimintaa varten.Edellä 1 momentissa tarkoitettua tilaa ei saa antaa kahdelle tai useammalle henkilölle yhteisesti. Se saadaan kuitenkin antaa puolisoille.Tilaa varten voidaan perustaa jakolaissa (604/51) tarkoitettu rasite.JakoL 604/1951 on kumottu KiinteistönmuodostamisL:lla 554/1995. PorotalousL 161/1990 ja LuontaiselinkeinoL 610/1984 on kumottu Porotalouden ja luontaiselinkeinojen rahoitusL:lla 45/2000, ks. L porotalouden ja luontaiselinkeinojen rakennetuista 986/2011.25 §Eräät oikeudet veteenTilan ja lisäalueen oikeudesta veteen silloin, kun se muodostetaan valtion metsämaalle, on voimassa, mitä lain, sisältävä määräyksiä välirajasta vedessä ja vesialueen jaosta 5 §:ssä ja 9 §:n 2 momentissa säädetään. Milloin useita tiloja tai lisäalueita muodostetaan samalla kertaa, voidaan niille erottaa soveltuva yhteinen vesialue. Perusteena osuuksia yhteiseen vesialueeseen määrättäessä käytetään tilojen ja lisäalueiden manttaaleja. Oikeutta koskeen ei kuitenkaan anneta.26 §Maan käyttäminen muihin tarkoituksiinMilloin hankittua omaisuutta ei tarvita tämän lain tarkoituksiin, voidaan se käyttää luontaiselinkeinolain, maaseutuelinkeinolain tai porotalouslain tarkoituksiin taikka käyttää muihin tarkoituksiin noudattaen, mitä oikeudesta luovuttaa valtion maaomaisuutta ja tuloatuottavia oikeuksia annetussa laissa (687/78) säädetään.MaaseutuelinkeinoL 1295/1990 on kumottu Maaseutuelinkeinojen rahoitusL:lla 329/1999. L oikeudesta luovuttaa valtion maaomaisuutta ja tuloatuottavia oikeuksia 687/1978 on kumottu L:lla oikeudesta luovuttaa valtion kiinteistövarallisuutta 973/2002.27 § (22.12.2009/1474)Maan käyttöä koskeva suunnitelmaElinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen tulee laatia hankitun tai muulla tavalla saadun maan käyttöä koskeva erityinen suunnitelma, jollei kysymys ole samalla kertaa vain yhden tai muutaman 24 §:ssä tarkoitetun tilan tai muun alueen muodostamisesta taikka 25 §:ssä tarkoitetusta omaisuudesta.Milloin omaisuutta käytetään muuhun kuin tämän lain tarkoituksiin eikä elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksella ole, sen mukaan kuin erikseen säädetään, oikeutta luovuttaa valtion maaomaisuutta, on asia tältä osin siirrettävä maa- ja metsätalousministeriön käsiteltäväksi.Suunnitelman sisällöstä, laatimisesta ja siinä yhteydessä noudatettavasta menettelystä säädetään valtioneuvoston asetuksella.28 § (22.12.2009/1474)Maan hakeminenMaata haetaan kirjallisesti elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskukselta. Hakemuksesta on hankittava kunnan maaseutuelinkeinoviranomaisen lausunto sekä tarvittaessa myös asianomaisen kolttien kyläkokouksen lausunto.29 § (22.12.2009/1474)MyyntipäätösElinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus päättää tilan, alueen tai muun etuuden myymisestä hakijalle sekä maksu- ja muista luovutusehdoista.Tilan, alueen tai muun etuuden myyntihinnaksi määrätään sen käyttötarkoituksen mukainen käypä hinta.30 §Myyntihinnan maksuaika ja korkoTilan ja lisäalueen myyntihinnan maksuaika on enintään 25 vuotta ja vuotuinen korko neljä prosenttia. Myyntihinta on koroton kaksi vuotta kauppakirjan allekirjoittamisesta lukien. Kauppahinnan lyhennysten periminen aloitetaan sinä eräpäivänä, joka kahden vuoden kuluttua ensiksi seuraa kauppakirjan allekirjoittamisesta. Edellä 24 §:ssä tarkoitettujen muiden alueiden sekä osuuksien myyntihintojen osalta maksuaika on enintään 10 vuotta sekä vuotuinen korko kahdeksan prosenttia.Se osa tilan tai lisäalueen myyntihinnasta, jota ei ole annettu säännönmukaisin maksuehdoin velaksi, on maksettava kauppakirjaa allekirjoitettaessa taikka määräajassa, joka ei saa olla viittä vuotta pitempi kaupantekopäivästä lukien. Mikäli sanottua myyntihinnan osaa ei makseta kauppakirjaa allekirjoitettaessa, on siitä maksettava vuotuista korkoa kahdeksan prosenttia. Kauppahinnan tämän osan ensimmäiset lyhennykset ja korot peritään sinä eräpäivänä, joka kolmen kuukauden kuluttua ensiksi seuraa kauppakirjan allekirjoittamisesta.Myyntihintojen perimisestä, maksulykkäyksistä ja korkovapauden myöntämisestä säädetään tarkemmin asetuksella.31 § (22.12.2009/1474)MaanmittaustoimituksetElinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen maanmittausinsinööri tai hänen määräyksestään maanmittausteknikko voi suorittaa tämän lain täytäntöönpanoon liittyvän maanmittaustoimituksen sen mukaisesti kuin kiinteistömuodostamislaissa (554/1995) säädetään. Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus voi myös huolehtia tämän lain mukaisten maanmittaustoimitusten vireille saattamisesta.Tämän lain täytäntöönpanoon liittyvien maanmittaustoimitusten toimituskustannukset suoritetaan valtion varoista.32 §MyyminenKauppakirjojen laatimisesta ja allekirjoittamisesta sekä hinnan uudelleen määräämisestä erehdyksen tai omaisuuden arvon olennaisen muuttumisen johdosta säädetään asetuksella.Valtion luovuttaessa tämän lain mukaisesti tiloja ja alueita sekä osuuksia yhteisiin alueisiin tai oikeuksia erityisiin etuuksiin ei noudateta, mitä maakaaren 1 luvun 2 §:ssä säädetään luovutuskirjan oikeaksi todistamisesta. Luovutuskirjassa on mainittava, että tilan tai alueen saanto perustuu tähän lakiin.Haettaessa lainhuutoa niille tässä laissa tarkoitetuille saannoille, joissa valtio on tilan tai alueen luovuttajana, ei selvityksen esittäminen edellisen omistajan omistusoikeudesta ole tarpeen. Milloin lainhuutoa haetaan sellaisen omaisuuden saannolle, joka on liitetty ennestään olevaan tilaan sen manttaalia korottaen tai määräalaan otettavaksi huomioon sen manttaalia määrättäessä, käy manttaalilaskelman sisältävän selitelmän virallisesti oikeaksi todistettu jäljennös alkuperäisestä saantoasiakirjasta.33–34 §33–34 § on kumottu L:lla 30.12.1996/1289.35 § (22.12.2009/1474)Tienteko- ja vesihuoltotyötJos valtio on tehnyt tai teettänyt tämän lain mukaisia tiloja varten tie- ja vesihuoltotöitä, peritään tilan omistajalta työn kustannuksista se määrä, jolla tilan arvon tarkoitukseensa käytettynä voidaan katsoa nousseen sanottujen töiden johdosta, enintään kuitenkin 10 prosenttia tilan osalle tulleiden kustannusten määrästä. Perittävän määrän takaisinmaksuaika on 10 vuotta ja sen vuotuinen korko on neljä prosenttia. Kustannusten perinnästä päättää elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus.Kustannusten perintään, maksuhelpotuksiin, irtisanomiseen ja muihinkin seikkoihin nähden on soveltuvin osin voimassa, mitä myyntihintojen osalta säädetään.6 lukuTilojen rajoitukset36 § (22.12.2009/1474)RajoituksetOikeustoimi, jolla ilman elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen lupaa luovutetaan tämän lain nojalla muodostettu tila tai alue tai sen osa, on mitätön. Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen on myönnettävä luovutuslupa silloin, kun luovutuksensaajana on Inarin kunnassa asuva täysivaltainen koltta, joka ei ennestään omista tässä laissa tarkoitettua kiinteistöä, tai kun luovutuksensaajana on sellainen henkilö, joka voisi periä luovuttajan. Muulle henkilölle luovutusluvan saa myöntää vain erityisistä syistä.Edellä 1 momentissa säädetyt rajoitukset ovat voimassa 20 vuotta siitä päivästä lukien, jona tilasta tai lisäalueesta tehty kauppakirja on allekirjoitettu. Rajoitusten estämättä on kolttatilan kiinnittäminen muun oikeuden kuin vuokraoikeuden vakuudeksi ja muu pantiksipano velan maksamisen vakuudeksi sekä ulosmittaus ja pakkohuutokaupalla myyminen sallittu. Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus voi, milloin siihen on olosuhteet huomioon ottaen erityisiä syitä, vapauttaa tilan tai sen osan tässä pykälässä säädetyistä rajoituksista. Rajoitusten merkitsemisestä kiinteistörekisteriin sekä niitä koskevista ilmoituksista säädetään valtioneuvoston asetuksella.Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus voi liittää edellä tässä pykälässä tarkoitettua lupaa ja vapauttamista koskevaan päätökseen ehdon, että tämän lain nojalla syntynyt laina tai myyntihintasaaminen on kokonaan tai osaksi heti maksettava takaisin korkoineen. Jos tilaa varten on myönnetty tämän lain nojalla avustusta eikä sen myöntämisestä ole kulunut 10 vuotta, voidaan päätökseen myös liittää ehto, että sanottu avustus tai osa siitä on heti maksettava valtiolle takaisin.37 § (22.12.2009/1474)Eräät lisäehdotMilloin tämän lain nojalla maata, luottoa tai avustusta saanut henkilö taikka se, jolle hänen tilansa tai sen osan omistus- tai hallintaoikeus on siirtynyt, taikka jos heitä on useita, kukaan heistä ei ole kolmeen vuoteen vakituisesti asunut asianomaisella tilalla, elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus voi määrätä tilaa tai aluetta rasittavan valtion saamisen, valtionlainan tai avustuksen osaksi tai kokonaan takaisin maksettavaksi. Avustusta ei kuitenkaan voida määrätä maksettavaksi takaisin, jos sen myöntämisestä on kulunut 10 vuotta.Kauppa- ja velkakirjoihin sekä avustuksen myöntämistä koskeviin päätöksiin on otettava 1 momentin mukainen ehto. Kauppa- ja velkakirjoihin voidaan ottaa saamisen irtisanomisen sekä kauppa- tai lainaehdoissa ehkä sovitun sakkokoron maksettavaksi määräämisen uhalla noudatettavaksi muitakin ehtoja, jotka koskevat tilan tai alueen käyttämistä, saamisen perimisen turvaamista sekä lainan käyttöä samoin kuin muita tarpeellisiksi katsottuja ehtoja.7 lukuSaamisten takaisinperiminen38 § (22.12.2009/1474)Myyntihintasaamisen ja lainojen irtisanominenElinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus voi 36 ja 37 §:ssä säädetyn lisäksi valtioneuvoston asetuksella tarkemmin säädettävin perustein määrätä tämän lain mukaisen valtion myyntihintasaamisen ja valtionlainan maksettavaksi takaisin osaksi tai kokonaan yhdessä tai useammassa erässä, jos velallinen on valtiolta maata ostaessaan tai lainaa hakiessaan antanut olennaisessa kohdin erehdyttäviä tietoja tai menetellyt muutoin vilpillisesti, luovuttanut kiinteistön osaksi tai kokonaan tai jättänyt noudattamatta 61 §:ssä tarkoitettua suunnitelmaa taikka jos tila on joutunut ulosottotoimin myytäväksi. Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus voi valtioneuvoston asetuksella tarkemmin säädettävin perustein määrätä myyntihintasaamisen ja lainan heti takaisin maksettavaksi myös silloin, kun velallinen ei ole noudattanut kauppa- tai velkakirjassa asetettuja muita ehtoja. Jos valtionlainan tai myyntihintasaamisen irtisanomisen perusteena kuitenkin on lyhennyksen tai koron maksun viivästyminen, valtionlainan takaisinperimisestä ja myyntihintasaamisen irtisanomisesta päättää Valtiokonttori.Takaisin perittävät 1 momentissa tarkoitetut valtionlainat saadaan periä elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen lainvoimaisen päätöksen nojalla ulosottotoimin siinä järjestyksessä kuin verojen ja maksujen täytäntöönpanosta annetussa laissa (706/2007) säädetään. Tässä laissa tarkoitettujen valtionlainojen erääntyneet maksut saadaan periä sanotussa järjestyksessä ilman eri päätöstä.Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus voi antaa ennakkotiedon siitä, aiheuttaako toimenpide valtionlainan tai myyntihintasaamisen irtisanomisen taikka avustuksen takaisin perimisen.Valtioneuvoston asetuksella säädetään tarkemmin menettelystä lainaa tai saamista irtisanottaessa.39 §Avustuksen takaisinperiminenTämän lain nojalla myönnetty avustus voidaan 36 ja 37 §:ssä säädetyn lisäksi periä osaksi tai kokonaan takaisin valtiolle, jos:1) avustus on myönnetty väärin perustein;2) avustuksensaaja on antanut avustuksen myöntämiseen tai maksamiseen olennaisesti vaikuttaneita virheellisiä tietoja tai menetellyt muutoin vilpillisesti;3) avustuksensaaja on pirstonut tuen kohteena olleen tilan viiden vuoden kuluessa avustuksen myöntämisestä;4) avustuksensaaja on ilman pakottavaa syytä lopettanut tuen myöntämisen perusteena olleen toiminnan tai supistanut sitä viiden vuoden kuluessa avustuksen viimeisen tai, jos avustusta ei ole maksettu kokonaan, viimeksi nostetun erän maksamisesta;5) avustuksensaaja on myynyt tuen kohteena ollutta omaisuutta viiden vuoden kuluessa avustuksen tai, jos avustusta ei ole maksettu kokonaan, viimeksi nostetun erän maksamisesta; tai6) avustuksensaaja on jättänyt noudattamatta avustuspäätöksessä asetettuja muita ehtoja.Asuinrakennusta varten myönnetty avustus voidaan lisäksi periä osaksi tai kokonaan takaisin, jos tuen kohteena ollut asunto ei ole ollut avustuksensaajan tai hänen oikeudenomistajansa omassa asuinkäytössä vähintään kymmenen vuoden ajan avustuksen myöntämisestä.Avustus on perittävä takaisin kohtuullisessa ajassa ottaen huomioon takaisinperimisen peruste ja henkilön maksukyky. Valtioneuvoston asetuksella voidaan säätää tarkemmin ajasta, jonka kuluessa avustus on perittävä takaisin. Avustusta ei saa määrätä takaisinperittäväksi enää sen jälkeen, kun 10 vuotta on kulunut avustuksen viimeisen erän maksamisesta. Periminen saadaan suorittaa verojen ulosotosta säädetyssä järjestyksessä. (16.4.2004/276)39 a § (30.12.2015/1677)Korkotuen ja muun etuuden takaisinperiminen ja korkotukilainan irtisanominenMitä avustuksen takaisinperimisestä säädetään 39 ja 40 §:ssä, sovelletaan myös korkotukilainan korkotukeen, valtiontakaukseen sisältyvään tukeen sekä erityisenä etuutena myönnettyyn tukeen.Jos korkotukilaina on lainvoimaisella päätöksellä päätetty periä takaisin tuen saajalta, luoton-antaja saa irtisanoa korkotukilainan osaksi tai kokonaan.40 § (30.12.2015/1677)Takaisinperintä- ja viivästyskorkoPalautettavaksi tai takaisinperittäväksi määrätyn määrän korkoon ja viivästyskorkoon sovelletaan, mitä porotalouden rakennetukilain 99 ja 100 §:ssä säädetään. 41 §Myyntihintasaamisten ja lainojen koron tarkistaminenTilan, lisäalueen tai osuuden myyntihinnan sekä lainojen vuotuista korkoa voidaan tarkistaa aikaisintaan kuudennen lainavuoden alusta lukien enintään kahdella prosenttiyksiköllä luoton syntymisen jälkeen yleisessä korkotasossa tapahtuneita muutoksia vastaavasti. Myyntihinnan ja lainojen koron tarkistamisesta päättää valtioneuvosto.41 a § (2.2.2007/81)Poikkeaminen lainan hoitoa koskevista säännöksistäViimeistään 31 päivänä joulukuuta 2007 tämän lain nojalla syntyneeseen myyntihintasaamiseen sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2008, mitä eräiden maa- ja metsätalousministeriön hallinnonalan lainojen ja saamisten siirtämisestä Valtiokonttorin hoidettavaksi annetussa laissa (78/2007) säädetään.Edellä 1 momentissa tarkoitetun lain 27 §:n 3 ja 4 momenttia sovelletaan kuitenkin jo 1 päivästä toukokuuta 2007.Valtioneuvoston asetuksella voidaan antaa menettelytapoja koskevia 1 momentissa tarkoitetun lain 1 §:n 1 kohdassa tarkoitetusta lainsäädännöstä poikkeavia säännöksiä.8 lukuKolttien asiainhoito42 §KyläkokousNäätämön ja Nellimin-Keväjärven alueilla pidetään varsinainen kyläkokous kummallakin alueella kerran kalenterivuodessa. Lisäksi voidaan pitää ylimääräisiä kyläkokouksia sen mukaan kuin varsinainen kyläkokous päättää taikka kolttaneuvosto tai luottamusmies katsoo siihen olevan aihetta tai, jos vähintään kymmenen kylässä asuvaa äänioikeutettua kolttaa sitä ilmoittamansa asian käsittelyä varten vaatii.Kyläkokouksen koolle kutsumisesta säädetään tarkemmin asetuksella.43 §Osallistumisoikeus ja päätösvaltaKyläkokouksessa saavat päätösvaltaa käyttää kokoukseen osallistuvat täysi-ikäiset kylässä vakituisesti asuvat koltat sekä heidän aviopuolisonsa. Jos kokouksessa käsiteltävä asia koskee muun henkilön etuja ja oikeuksia, on hänellä mainituilta osin oikeus osallistua kokoukseen ja käyttää siinä puhevaltaa.Kyläkokous on päätösvaltainen, kun paikalla on 10 täysi-ikäistä kylässä vakituisesti asuvaa kolttaa tai heidän aviopuolisoaan. (28.3.2001/296)44 §Kyläkokouksessa käsiteltävät asiatKyläkokouksessa käsitellään:1) esitykset ja lausunnot kolttien elinkeinoja ja elinolosuhteita koskevissa laajakantoisissa tai periaatteellisissa asioissa;2) kolttaneuvoston jäsenten ja varajäsenten valitseminen; sekä3) vaalilautakunnan valitseminen kolttien yhteisen luottamusmiehen vaalia varten.Kyläkokous voi antaa 1 momentin 1 kohdassa tarkoitetut asiat myös kolttaneuvoston käsiteltäviksi.Kyläkokoukset voivat kokoontua myös yhteiseen kokoukseen keskustelemaan ja päättämään 1 momentissa tarkoitetuista kumpaakin kylää koskevista yhteisistä asioista.Vaalilautakunta on valittava vähintään kuusi kuukautta ennen luottamusmiehen uuden toimikauden alkamista.45 §KolttaneuvostotKyläkokouksessa käsiteltävien asioiden valmistelusta ja kyläkokouksen päätösten täytäntöönpanosta huolehtivat Näätämön ja Nellimin-Keväjärven alueiden kolttaneuvostot. Kolttaneuvostojen tehtävänä on antaa lausuntoja viranomaisille 44 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitetuissa asioissa silloin, kun asia on kiireellinen eikä kyläkokousta voida saada ajoissa koolle asiaa käsittelemään. Lisäksi kolttaneuvostojen tehtävänä on antaa lausuntoja:1) poro-, metsästys- ja kalapirttihakemuksista;2) maansaantihakemuksista;3) kolttien kiinteistöjen luovutusluvista;4) nautinta-alueen käytöstä; sekä5) muista vastaavista kolttien olosuhteisiin välittömästi vaikuttavista asioista.Kumpaankin kolttaneuvostoon valitaan kolmeksi kalenterivuodeksi kerrallaan neljä jäsentä sekä jäsenille kaksi varajäsentä. Jäsenten ja varajäsenten tulee olla 43 §:n ensimmäisessä virkkeessä tarkoitettuja henkilöitä. Kummankin kolttaneuvoston puheenjohtajana toimii kolttien luottamusmies.Kolttaneuvostot voivat kokoontua myös yhteiseen kokoukseen, jossa käsitellään kolttien yhteisiä asioita.Kolttaneuvosto on päätösvaltainen, kun paikalla on puheenjohtajan lisäksi kaksi jäsentä tai varajäsentä.46 §LuottamusmiesKolttien yhteisten asioiden hoitamista ja kolttien etujen valvomista varten voidaan vaalilla valita kolttien luottamusmies, jonka toimikausi on sama kuin kolttaneuvostojen jäsenillä. Kolttaneuvostojen yhteinen kokous valitsee luottamusmiehelle varamiehen, joka hoitaa luottamusmiehen tehtäviä luottamusmiehen ollessa estynyt tai esteellinen. Luottamusmiehen tehtävistä säädetään tarkemmin asetuksella.Luottamusmiehen ja hänen varamiehensä tulee olla koltta-alueella asuva koltankielentaitoinen 4 §:ssä tarkoitettu henkilö, joka on tehtävään kykenevä.47 §VaalilautakuntaKyläkokoukset valitsevat kumpikin erikseen luottamusmiesvaalin toimittamista varten kolme jäsentä vaalilautakuntaan sekä kaikille jäsenille henkilökohtaiset varamiehet. Vaalilautakunnan jäseniksi ja jäsenten varamiehiksi voidaan valita vain asianomaisessa kylässä vakituisesti asuva tehtävään suostunut henkilö. Vaalilautakunnan jäsenet kokoontuvat yhdessä valitsemaan keskuudestaan lautakunnan puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan. Vaalilautakunta voi toimia myös jaostoina, jotka ovat päätösvaltaisia kolmijäsenisinä.Vaalilautakunnan tehtävistä säädetään tarkemmin asetuksella.48 §LuottamusmiesvaaliKolttien luottamusmies valitaan asetetuista ehdokkaista vaalilla, jossa noudatetaan enemmistövaalitapaa. Ehdollepanosta ja vaalin suorittamisesta säädetään tarkemmin asetuksella.Vaalissa ovat äänioikeutettuja Inarin kunnassa asuvat täysivaltaiset koltat sekä heidän aviopuolisonsa. Vaalilautakunta laatii luettelon äänioikeutetuista. Henkikirjoittajan, seurakunnan ja saamelaisvaltuuskunnan tulee tarpeen mukaan auttaa vaaliluettelon laatimisessa antamalla sitä varten tarpeelliset tiedot. Jokaisella Inarin kunnassa asuvalla koltalla ja hänen aviopuolisollaan on oikeus tarkistaa vaaliluettelo.Luottamusmiesvaalissa tulee valituksi henkilö, joka on saanut eniten ääniä kummankin kylän vaalitulokset yhteenlaskien. Jos äänet menevät vaalissa tasan, asia ratkaistaan saman äänimäärän saaneiden kesken arvalla. Vaalilautakunta vahvistaa välittömästi vaalin päättymisen jälkeen pidettävässä kokouksessaan vaalin tuloksen vaalipöytäkirjojen perusteella.49 § (31.1.2014/83)Vaalilautakunnan päätöksestä valittaminenEdellä 48 §:n 2 momentissa tarkoitettu henkilö saa hakea muutosta vaalilautakunnan päätökseen valittamalla Pohjois-Suomen hallinto-oikeuteen 30 päivän kuluessa siitä, kun vaalin tulos on julkaistu, sillä perusteella, että päätös loukkaa hänen oikeuttaan tai on syntynyt virheellisessä järjestyksessä taikka on muutoin lainvastainen. Muutoksenhaussa noudatetaan muutoin, mitä hallintolainkäyttölaissa (586/1996) säädetään.50 §Päätöksestä tiedottaminen ja tiedoksisaantiKoltan katsotaan saaneen kyläkokouksen tai kolttaneuvoston päätöksestä taikka vaalin tuloksesta tiedon silloin, kun päätöksen tai vaalin tuloksen sisältävä pöytäkirjanote on pantu nähtäville Inarin kunnan ilmoitustaululle ja kolttien luottamusmiehen toimistossa. Päätökset ja vaalien tulos voidaan lisäksi julkistaa myös paikkakunnalla yleisesti leviävässä sanomalehdessä, jos kyläkokous niin päättää. Milloin päätös koskee ainoastaan yksittäistä kolttaa, tiedoksisaannin katsotaan kuitenkin tapahtuneen silloin, kun päätös on todisteellisesti annettu asianomaiselle tiedoksi.51 § (31.1.2014/83)Kyläkokouksen ja kolttaneuvoston päätöksestä valittaminenKolttien kyläkokouksen ja kolttaneuvoston päätökseen saa koltta-alueella asuva täysi-ikäinen koltta tai hänen puolisonsa taikka kolttaneuvoston jäsen hakea muutosta valittamalla Pohjois-Suomen hallinto-oikeuteen sillä perusteella, että päätös on syntynyt virheellisessä järjestyksessä tai on muutoin lainvastainen. Sama oikeus on sillä, jonka oikeutta päätös loukkaa.Muutosta ei kuitenkaan saa hakea sellaiseen päätökseen, joka sisältää lausunnon viranomaiselle, ellei lausunto sido viranomaista.Muutosta on haettava 30 päivän kuluessa päätöksestä tiedottamisesta. Muutoin muutoksenhaussa noudatetaan, mitä hallintolainkäyttölaissa säädetään.9 lukuErinäiset säännökset52 § (16.4.2004/276)52 § on kumottu L:lla 16.4.2004/276.53 §PorovahingotTämän lain nojalla luovutetun tilan tai alueen omistajalla ei ole oikeutta saada korvausta porojen tekemistä vahingoista.54 §Kunnallis- ja kirkollisveroValtio on vapaa suorittamasta kunnallis- ja kirkollisveroa tämän lain mukaan hankitun tilan tai alueen tuloista siltä kalenterivuodelta, jona omaisuus on tullut maa- ja metsätalousministeriön hallintaan.55 § (22.12.2009/1474)TäytäntöönpanoviranomaisetMaa- ja metsätalousministeriö, Maaseutuvirasto, Lapin elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus, Inarin kunnan maaseutuelinkeinoviranomainen sekä Metsähallitus huolehtivat tämän lain täytäntöönpanosta. Tarkempia säännöksiä tämän lain täytäntöönpanossa noudatettavasta menettelystä voidaan antaa maa- ja metsätalousministeriön asetuksella.Tämän lain mukaisissa tehtävissä voidaan, sen mukaan kuin valtioneuvoston asetuksella tarkemmin säädetään, käyttää apuna Lapin aluehallintovirastoa ja muita valtion viranomaisia.55 a § (30.12.2015/1677)Tiedonsaantioikeus ja tietojen luovuttaminenTätä lakia toimeenpantaessa maa- ja metsätalousministeriön, Maaseutuviraston ja elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen oikeuteen saada ja luovuttaa tietoja sovelletaan porotalouden rakennetukilain 109 §:ä. 56 §KuuleminenValtion ja kunnan viranomaisten käsiteltävinä olevissa 44 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitetuissa asioissa viranomaisten on varattava kolttien kyläkokoukselle ja kolttaneuvostoille tilaisuus lausunnon antamiseen. Lausuntopyyntö saadaan lähettää kolttien luottamusmiehelle, jonka tulee kutsua kolttaneuvostot yhteiseen kokoukseen asiaa käsittelemään. Mikäli kyläkokous ei ole siirtänyt lausunnon antamista kolttaneuvoston tehtäväksi, tulee luottamusmiehen kutsua myös kyläkokous koolle asiaa käsittelemään.Paliskuntain yhdistykselle ja paikallisille paliskunnille on varattava tilaisuus lausunnon antamiseen sellaisissa porotalouteen liittyvissä asioissa, joilla saattaa olla laajahkoa merkitystä porotalouden harjoittamisen kannalta.57 §Kulujen korvaaminenKolttaneuvoston kokouspalkkiot, matkakustannukset sekä muut kustannukset korvataan kolttaneuvoston puheenjohtajalle, jäsenille ja sihteerille maatilatalouden kehittämisrahaston varoista siten kuin maa- ja metsätalousministeriö tarkemmin määrää.Kolttien luottamusmiehen ja hänen apunaan toimivan sihteerin tehtävien hoitamisesta maksetaan palkkiota sekä kulujen korvausta maatilatalouden kehittämisrahaston varoista sen mukaan kuin maa- ja metsätalousministeriö erikseen määrää. (16.4.2004/276)Vaalilautakunnan kokouspalkkiot, matkakustannukset sekä muut kustannukset korvataan maatilatalouden kehittämisrahaston varoista sen mukaan kuin maa- ja metsätalousministeriö tarkemmin määrää.58 §Varojen käyttäminenMaatilatalouden kehittämisrahaston varoja voidaan sen lisäksi, mitä niiden käyttämisestä edellä säädetään, käyttää tästä laista aiheutuviin seuraaviin menoihin:1) maan ja muun omaisuuden ostamiseen;2) hankitun omaisuuden hoitamiseen ja kunnostamiseen;3) lainoitukseen ja siihen liittyviin menoihin;4) avustuksiin;5) valtion toimesta suoritettaviin töihin;6) valtion toimesta tehtyjen teiden kunnossapitoon;7) 7 §:n 2 momentissa tarkoitettuihin valtion osakkuuksiin;8) koltta-alueen kehittämistoimintaa koskevien tutkimusten ja selvitysten tekemiseen;9) pienyrittäjien ja pienyrittäjiksi aikovien koulutukseen; sekä10) käännöstöistä aiheutuviin kustannuksiin.59–62 §59–62 § on kumottu L:lla 30.12.2015/1677.63 § (31.1.2014/83)MuutoksenhakuElinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen päätökseen saa hakea muutosta valittamalla Pohjois-Suomen hallinto-oikeuteen siten kuin hallintolainkäyttölaissa säädetään.Valituskirjelmä voidaan toimittaa myös päätöksen tehneelle viranomaiselle, jonka on viipymättä lähetettävä valituskirjelmä sekä asiassa kertyneet asiakirjat ja lausuntonsa valituksesta hallinto-oikeudelle.Hallinto-oikeuden päätökseen 36–39 §:ssä tarkoitetussa asiassa taikka asiassa, joka koskee vapaaehtoisen velkajärjestelyn tai muun maksuhelpotuksen raukeamista, saa hakea muutosta valittamalla korkeimpaan hallinto-oikeuteen siten kuin hallintolainkäyttölaissa säädetään. Muutoin hallinto-oikeuden päätökseen saa hakea muutosta vain, jos korkein hallinto-oikeus myöntää valitusluvan.Maa- ja metsätalousministeriön päätökseen saa hakea muutosta valittamalla korkeimpaan hallinto-oikeuteen siten kuin hallintolainkäyttölaissa säädetään.63 a § (19.6.1997/575)Päätöksen tiedoksiantoAvustusta tai muuta tukea taikka maksuhelpotusta koskevasta hakemuksesta annettu päätös saadaan toimittaa hakijalle tiedoksi postitse tavallisena kirjeenä. Jollei muuta näytetä, hakijan katsotaan saaneen tiedon päätöksestä seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun päätös on annettu postin kuljetettavaksi.64 § (30.12.2015/1677)Käsittelymaksun periminenTämän lain nojalla annetuista päätöksistä peritään maksu siten kuin maksujen perimisestä erikseen säädetään. Luottojen maksuhelpotuksia sekä avustuksen ja muun tuen myöntämistä koskevat elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen päätökset ovat kuitenkin maksuttomia.65 § (30.12.2015/1677)Tarkemmat säännökset ja määräyksetValtioneuvoston asetuksella voidaan säätää tarkemmin tukimuodoista, tuen myöntämisen perusteista, tukien kohdentamisesta, tukitasoista ja enimmäismääristä sekä sopimukseen perustuvien tukien yleisistä ehdoista ja siitä, miten tuki voidaan eriyttää alueittain.Maaseutuvirasto antaa määräykset kauppakirja- ja velkakirjakaavoista, hakemus- ja päätöskaavoista sekä muista tämän lain toimeenpanoa varten tarpeellisista kaavoista.65 a § (22.12.2009/1474)Säännösten soveltaminen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskukseenMitä tässä laissa tai sen nojalla säädetään tai määrätään maaseutuelinkeinopiiristä ja sen toimialueesta, koskee elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskusta ja sen toimialuetta.10 lukuVoimaantulo- ja siirtymäsäännökset66 §VoimaantuloTämä laki tulee voimaan 1 päivänä toukokuuta 1995.Tällä lailla kumotaan 24 päivänä elokuuta 1984 annettu kolttalaki (611/84) siihen myöhemmin tehtyine muutoksineen.Ennen tämän lain voimaantuloa voidaan ryhtyä sen täytäntöönpanemiseksi tarvittaviin toimenpiteisiin.67 §Siirtyvä omaisuusKumotun kolttalain ja muun aikaisemman kolttalainsäädännön nojalla hankittu omaisuus, jonka käytöstä ei ennen tämän lain voimaantuloa ole määrätty tai joka vapautuu sanotun lainsäädännön mukaisesta käyttötarkoituksesta, katsotaan hankituksi tämän lain tarkoituksiin.68 §Eräät aikaisemman lainsäädännön mukaiset toimenpiteet ja oikeussuhteetEräiden kolttien asuttamisesta annetun lain (273/1955), kolttien maanjärjestelylain (593/1969) ja kumotun kolttalain mukaisen valtion ja luottolaitoksen saamisen takaisinmaksuaikaan ja korkoon sekä muihin ehtoihin sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä ja niiden mukaisia sopimusehtoja. Tämän lain voimaantulon jälkeen syntyvän, kumotun kolttalain mukaisen saamisen takaisinmaksuaikaan ja korkoon sekä muihin ehtoihin sovelletaan niin ikään kumotun kolttalain säännöksiä. Sen estämättä, mitä tässä laissa tai sen nojalla säädetään tai on määrätty taikka kauppakirjan ehdoissa on sovittu, edellä mainittujen lakien mukaisiin valtion myyntihintasaamisiin sovelletaan kuitenkin, mitä eräiden maa- ja metsätalousministeriön hallinnonalan lainojen ja saamisten siirtämisestä Valtiokonttorin hoidettavaksi annetussa laissa säädetään. (2.2.2007/81)Tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä noudatetaan niin ikään niiden asioiden osalta, jotka muutoinkin liittyvät 1 momentissa tarkoitetun lainsäädännön täytäntöönpanoon ja joista ei tässä luvussa toisin säädetä. Sanottu koskee myös valtion verovapauksia sekä maksuhelpotuksia, valtion toimesta tehtäviä töitä ja tilojen rajoituksia. Tilojen luovutusluvat ja rajoituksista vapauttamiset voidaan edellä sanotusta lainsäädännöstä poiketen kuitenkin myöntää 36 §:ssä säädettyjen perusteiden mukaisesti ja siinä säädettyä menettelyä noudattaen. Muutoksenhaun osalta noudatetaan soveltuvin osin, mitä 63 §:ssä säädetään. Asetuksella voidaan myöskin antaa sanotusta lainsäädännöstä poikkeavia menettelytapasäännöksiä.Vuoden 2002 alusta lukien korkoa voidaan yleisesti tarkistaa enintään kahdella prosenttiyksiköllä lainan myöntämisen jälkeen yleisessä korkotasossa tapahtuneita muutoksia vastaavasti. Myyntihinnan ja lainojen koron yleisestä tarkistamisesta päättää valtioneuvosto. (28.3.2001/296)69 §Aikaisempien lainojen valtionvastuu ja hoitopalkkiotEnnen tämän lain voimaantuloa myönnettyjen 68 §:ssä tarkoitetun lainsäädännön nojalla myönnettyjen lainojen valtionvastuun ja lainanhoitokustannusten korvauksen osalta noudatetaan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä sekä niiden nojalla annettuja määräyksiä ja niiden mukaisia sopimusehtoja.70 §Aikaisemmat panttioikeudetEdellä 68 §:ssä tarkoitetun lainsäädännön nojalla myyty tila tai alue, joka on tämän lain voimaan tullessa panttina valtion kauppa- tai myyntihintasaamisen ja sen koron maksamisesta siihen saakka, kunnes saaminen on loppuun suoritettu, on edelleenkin samoin ehdoin panttina tämän saamisen maksamisesta.Tila tai alue on panttina tämän lain voimaan tullessa voimassa olleen lainsäädännön mukaisesti myös 1 momentissa tarkoitetun lainsäädännön mukaisen sellaisen kauppa- ja myyntihintasaamisen maksamisesta korkoineen, joka on syntynyt tämän lain voimaantulon jälkeen tai jonka panttioikeudesta ei ole tehty ennen sanottua ajankohtaa ilmoitusta asianomaiselle tuomarille.Edellä 1 momentissa tarkoitetun lainsäädännön mukaisten kustannusosuuksien ja niiden korkojen maksamisesta on asianomainen tila tai alue panttina siten kuin 1 ja 2 momentissa säädetään.Milloin tila tai alue on 2 momentissa säädetyin tavoin panttina, tulee elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen lähettää asianomaiselle tuomarille ilmoitus panttioikeutta koskevan merkinnän tekemistä varten kiinnitysrekisteriin. Kun saaminen on täysin maksettu, tulee elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen lähettää ilmoitus asianomaiselle tuomarille tilan tai alueen vapautumisesta panttivastuusta. (22.12.2009/1474)71 §VarainkäyttöMaatilatalouden kehittämisrahaston varoja voidaan käyttää myös sellaisiin 68 §:ssä tarkoitetun lainsäädännön toimeenpanoon liittyviin tarkoituksiin, joihin niitä on käytetty ennen tämän lain voimaantuloa.72 §Muut siirtymäsäännöksetEnsimmäinen 42 §:ssä tarkoitettu kyläkokous on pidettävä kuuden kuukauden kuluessa tämän lain voimaantulosta ja ensimmäinen luottamusmiesvaali toimitettava vuoden kuluessa tämän lain voimaantulosta. Kolttaneuvostot aloittavat toimintansa välittömästi sen jälkeen, kun ne on valittu kyläkokouksessa. Kolttaneuvostojen ja luottamusmiehen ensimmäinen toimikausi kestää vuoden 1996 loppuun. Lain 56 §:n säännöksiä sovelletaan vasta kolttaneuvostojen ja luottamusmiehen tultua valituksi. Mitä kolttaneuvoston ja luottamusmiehen tehtävistä säädetään, sovelletaan vasta kolttaneuvoston ja luottamusmiehen tultua valituksi.Tämän lain voimaan tullessa kumotun kolttalain sekä porotalouslain ja luontaiselinkeinolain nojalla vireillä olevat kolttien laina- ja avustushakemukset sekä koltille luovutettavia tiloja ja alueita koskevat aloitetut käyttösuunnitelmat käsitellään loppuun noudattaen mainittujen lakien säännöksiä.73 §ViittaussäännösMilloin muualla laissa viitataan kumottuun kolttalakiin, on viittauksen katsottava tarkoittavan tämän lain vastaavaa säännöstä, jollei edellä tässä laissa säädetystä muuta johdu.HE 243/94, MmVM 35/94Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:30.12.1996/1289:Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1997.Ennen tämän lain voimaantuloa syntyneen valtion myyntihintasaamisen ja sen koron panttioikeudesta on voimassa, mitä maakaaren voimaanpanosta annetun lain (541/95) 14 §:ssä säädetään.Ennen tämän lain voimaantuloa syntyneen valtion myyntihintasaamisen, sen koron ja ulosottokulujen perimiseen sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2006 tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita lain säännöksiä.HE 215/1996, LaVM 21/1996, EV 244/199610.1.1997/32:Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 1997.HE 148/1996, HaVM 25/1996, SuVM 2/1996, EV 242/199619.6.1997/575:Tämä laki tulee voimaan 25 päivänä kesäkuuta 1997.Lain 68 §:n 1 momentin säännöksiä sovelletaan valtion myyntihintasaamisista ja valtionlainoista 1 päivän marraskuuta 1996 ja 30 päivän huhtikuuta 1997 väliseltä ajalta perittäviin korkoihin siltä osin kuin korot on laskettu 30 päivänä huhtikuuta 1997 erääntymättä olleen velan pääomalle. Liikaa peritty korko hyvitetään velalliselle lokakuun 1997 kannossa. Momentin säännöksiä sovelletaan muutoin 1 päivästä toukokuuta 1997.HE 54/1997, MmVM 7/1997, EV 80/199721.1.2000/55:Tämä laki tulee voimaan asetuksella säädettävänä ajankohtana. (L 55/2000 tuli A:n 780/2000 mukaisesti voimaan 6.9.2000.)HE 104/1999, MmVM 16/1999, EV 128/199928.3.2001/296:Tämä laki tulee voimaan valtioneuvoston asetuksella säädettävänä ajankohtana. (L 296/2001 43 §:n 2 momentti tuli voimaan A:n 735/2001 mukaisesti 1.9.2001 ja 14 §:n 1 momentti, 60 §:n 1 ja 3 momentti ja 68 §:n 3 momentti tulivat voimaan A:n 218/2002 mukaisesti 1.4.2002.)HE 205/2000, MmVM 4/2001, EV 14/20015.4.2002/243:Tämä laki tulee voimaan 10 päivänä huhtikuuta 2002.HE 243/2001, MmVM 2/2002, EV 11/200216.4.2004/276:Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä toukokuuta 2004Tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä ja määräyksiä sovelletaan kuitenkin toistaiseksi.HE 176/2003, MmVM 1/2004, EV 26/200430.12.2004/1379:Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2005.HE 154/2004, HE 248/2004, MmVM 13/2004, EV 233/20042.2.2007/81:Tämä laki tulee voimaan 15 päivänä helmikuuta 2007.Tätä lakia sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2008. Tämän lain 41 a §:n 2 momenttia sovelletaan kuitenkin 1 päivästä toukokuuta 2007.Tätä lakia ei sovelleta tämän lain tai 68 §:n 1 momentissa tarkoitetun lainsäädännön mukaisen valtion myyntihintasaamisen tai lainan irtisanomista tai velkajärjestelyä koskevaan asiaan, joka on vireillä 31 päivänä joulukuuta 2007.HE 148/2006, MmVM 12/2006, PeVL 39/2006, EV 191/200613.4.2007/427:Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä toukokuuta 2007.Ennen tämän lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimiin.HE 218/2006, MmVM 20/2006, EV 282/200622.12.2009/1474:Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2010.Ennen tämän lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.HE 161/2009, HaVM 18/2009, EV 205/200926.8.2011/992:Tämä laki tulee voimaan valtioneuvoston asetuksella säädettävänä ajankohtana.Tämä laki on kumottu L:lla 30.12.2015/1677, joka on voimassa 1.1.2016 alkaen.Tämän lain voimaan tullessa vireillä olevaan asiaan sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.HE 247/2010, MmVM 34/2010, EV 353/201031.1.2014/83:Tämän lain voimaantulosta säädetään erikseen lailla.L 83/2014 tulee voimaan 1.9.2014 L:n 75/2014 mukaisesti.HE 121/2013, MmVM 17/2013, EV 186/201327.6.2014/568:Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2015.HE 33/2014, MmVM 11/2014, EV 66/201430.12.2015/1677:Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2016.Tällä lailla kumotaan kolttalain 8 §:n muuttamisesta annettu laki (992/2011).Tämän lain voimaan tullessa vireillä oleviin muita kuin erityisiä etuuksia koskeviin hakemuksiin, myönnettyihin tukiin, lupiin ja lainoihin, syntyneisiin valtionsaamisiin sekä sopimuksiin sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.HE 81/2015, MmVM 12/2015, EV 115/2015
24.2.1995/253
1 luku - Yleiset säännökset1 § - Lain tarkoitus2 § - Koltta-alue2 a § - Suhde Euroopan unionin lainsäädäntöön ja ohjelmaan2 b § - Tuen rahoitusta ja määrää koskevat edellytykset3 § - Yritystoiminta4 § - Koltta5 § - Tuettavat henkilöt ja yritykset6 § - Yritysmuoto7 § - Tuettavat yhteisöt8 § - Eräät muun lainsäädännön mukaiset tukitoimenpiteet9 § - Erityiset etuudet (30.12.2015/1677)2 luku - Lainat ja muut tukitoimenpiteet10 § - Investointien ja asuinolojen parantamisen tukeminen11 § - Kalaistutukset12 § - Eräät tienteko- ja vesihuoltotyöt13 § - Palvelutuki13 a § - Avustuksen enimmäismäärä3 luku - Valtionlainan edellytykset ja ehdot (30.12.2015/1677)13 b § - Lainan myöntämisen edellytykset14 § - Laina-aika ja korko15 § - Lainan enimmäismäärä (30.12.2015/1677)16 § 17 § - Lainan muut ehdot3 a luku - Korkotuen ehdot17 a § - Korkotuen enimmäismäärä17 b § - Korkotuen muut ehdot3 b luku - Valtiontakauksen edellytykset ja ehdot17 c § - Valtiontakauksen kohteena olevan lainan myöntäminen17 d § - Valtiontakaus3 c luku - Haku- ja myöntömenettely sekä seuranta ja valvonta18 § - Tuen, valtiontakauksen ja lainan hakeminen, myöntäminen ja maksaminen19 § - Rakentamisen ohjaus ja tarkastukset19 a § - Tuen seuranta20 § - Valvonta4 luku - Maan hankkiminen21 § - Osto- ja siirtomenettely22 § - Maan lunastaminen pakkohuutokaupasta23 § 5 luku - Maan myynti24 § - Maanmyyntitoimenpiteet25 § - Eräät oikeudet veteen26 § - Maan käyttäminen muihin tarkoituksiin27 § - Maan käyttöä koskeva suunnitelma28 § - Maan hakeminen29 § - Myyntipäätös30 § - Myyntihinnan maksuaika ja korko31 § - Maanmittaustoimitukset32 § - Myyminen33–34 §35 § - Tienteko- ja vesihuoltotyöt6 luku - Tilojen rajoitukset36 § - Rajoitukset37 § - Eräät lisäehdot7 luku - Saamisten takaisinperiminen38 § - Myyntihintasaamisen ja lainojen irtisanominen39 § - Avustuksen takaisinperiminen39 a § - Korkotuen ja muun etuuden takaisinperiminen ja korkotukilainan irtisanominen40 § - Takaisinperintä- ja viivästyskorko41 § - Myyntihintasaamisten ja lainojen koron tarkistaminen41 a § - Poikkeaminen lainan hoitoa koskevista säännöksistä8 luku - Kolttien asiainhoito42 § - Kyläkokous43 § - Osallistumisoikeus ja päätösvalta44 § - Kyläkokouksessa käsiteltävät asiat45 § - Kolttaneuvostot46 § - Luottamusmies47 § - Vaalilautakunta48 § - Luottamusmiesvaali49 § - Vaalilautakunnan päätöksestä valittaminen50 § - Päätöksestä tiedottaminen ja tiedoksisaanti51 § - Kyläkokouksen ja kolttaneuvoston päätöksestä valittaminen9 luku - Erinäiset säännökset52 § 53 § - Porovahingot54 § - Kunnallis- ja kirkollisvero55 § - Täytäntöönpanoviranomaiset55 a § - Tiedonsaantioikeus ja tietojen luovuttaminen56 § - Kuuleminen57 § - Kulujen korvaaminen58 § - Varojen käyttäminen59–62 §63 § - Muutoksenhaku63 a § - Päätöksen tiedoksianto64 § - Käsittelymaksun periminen65 § - Tarkemmat säännökset ja määräykset65 a § - Säännösten soveltaminen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskukseen10 luku - Voimaantulo- ja siirtymäsäännökset66 § - Voimaantulo67 § - Siirtyvä omaisuus68 § - Eräät aikaisemman lainsäädännön mukaiset toimenpiteet ja oikeussuhteet69 § - Aikaisempien lainojen valtionvastuu ja hoitopalkkiot70 § - Aikaisemmat panttioikeudet71 § - Varainkäyttö72 § - Muut siirtymäsäännökset73 § - ViittaussäännösMuutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:30.12.1996/1289:10.1.1997/32:19.6.1997/575:21.1.2000/55:28.3.2001/296:5.4.2002/243:16.4.2004/276:30.12.2004/1379:2.2.2007/81:13.4.2007/427:22.12.2009/1474:26.8.2011/992:31.1.2014/83:27.6.2014/568:30.12.2015/1677:
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 1995 › 24.2.1995/253 Lainsäädäntö


text:
Hentai fuck porn milf massage and fuck / Alaston suomo
Hentai fuck porn milf massage and fuck
20.06.2018 20.06.2018 Jurkka Pia
Luckily you can have free 7 day access! Or login with, redtube Premium, pornhub. Comments will only be displayed by verified emails. Sign Up, you are now leaving RedTube, welcome TO THE best porn experience. At Least 138 Dead And More Than 560 Injured In 3 Churches And 2 Hotels Explosions In Sri Lanka! Copy link, embed iframe width"960" height"720" src"m/embed/2812043" frameborder"0" scrolling"no". Exclusive Content, high Quality Content, offering exclusive content not available. Super affordable at only.99 /month. Login, login to your RedTube account! Watch this 1080p video only on pornhub premium.
Klubi aviorikos suihin sisään kitee
Milf Massage Fuck Porn Videos 6:48, girl From How To Give Good Head Video Responds To Hate Comments! Sxck A Little Dxck A Little Better Maybe You Can Keep A Man worldstarhiphop 2:59:55, decorah Eagles, iBM Cloud Video 28:56, pantera - Live In Italy (DVD Full Concert 1992 - Vulgar Display Of Power 20th Anniversary DVD) HD 2:10:21, metallica (Full Concert) Cunning Stunts HD 1997 Watch, milf Massage Fuck porn videos for free, here. Discover the growing collection of high quality Most Relevant XXX movies and clips. No other sex tube is more popular and features more. See more videos for, hentai Fuck Porn Milf Massage And Fuck milf massage fuck Search - M - Free Porn, Sex Korean Milf Massage Blowjob and Fuck Part 2 - Free Porn asian milf massage fuck Search Japanese Milf Massage Fuck Porn Videos Japanese Milf Massage Fuck Porn Videos Sex Movies Milf Massage Fuck scenes than, pornhub! Browse through our impressive selection of porn videos in HD quality on any device you own. M milf massage fuck Search, free sex videos.
Anytime. Claim your 7 day free access. X, big Boy Gets Left Leaking After Picking A Fight With The Wrong One! By signing up today, you get one week free access, no Ads Exclusive Content HD Videos Cancel Anytime. Start now, watch this exclusive video only on pornhub premium. 50 OFF on Premium! Free 7 day premium access, no Ads Exclusive Content HD Videos Cancel Anytime. Watch Korean milf massage blowjob and fuck part 2 online. YouPorn is the largest Asian porn video site with the hottest selection of free, high quality hidden camera movies. Enjoy our HD porno videos on any device of your choosing! Asian milf massage fuck (111,400 results).
Our Friend Watches Us Fuck In a Vegas Hotel verified profile sex creampie riding doggystyle big ass family missionary big tits lips vegas pawg girls gone wild camel toe fat pussy step sis edc.
Thai massage espoo wet pussy ga
He ovat 100 minun puolellani, kiitos heille. Ylläolevat Raamatun kohdat ovat hälyttävä esimerkki tuonpuoleisesta, minuun koskee kun ajattelen että on olemassa ikuinen kadotus ja tuska joka ei lopu. Nukun vain mielummin ihmisen vieressä jota rakastan, kuin rakastelen ihmisen kanssa joka ei rakasta minua. Olin tuolloin ollut yhdessä aviomieheni kanssa 11 vuotta, joista naimisissa olimme olleet 8 vuotta. Vaaleanpunainen, pienillä tähdillä somistettu tausta korostaa sivuston tyttömäisyyttä. Jokatapauksessa olen voinut henkisesti tosi huonosti aika kauan aikaa, enemmän tai vähemmän kesästä-2006 asti. Laulu-ja nimmarinjakelukeikkani.7.2009 Saha Soittoruokaravintolassa, jossa osallistun myös julkkisten pelkokertoimeen. Jokatapauksessa lisäsimme varmasti myös kovasti alkoholinmyyntiä yms. Julia eli monesti mukana minun surujeni kanssa, hän teki sitä liian paljon. X, big Boy Gets Left Leaking After Picking A Fight With The Wrong One! Muistakaahan lukea Seiskan blogiani! Kaunotar ja Hirviö, sekä Liisa Ihmemaassa ovat tosi upeita leffoja! Milf Massage Fuck porn videos for free, here. Viime yon ja taman yon olen Les Byblos nimisessa hotellissa opezin keskustassa. Han antoi ohjeet minulle miten elaa vaikka han olisikin poissa tasta elamasta.
Storste dating nettsteder helsinki
Kireä pimppi seksitreffit hieronta 679
Päiväkahviseuraa turku sex shop kouvola 214
Meeme escort seuralainen turku Kyllä tämä Suomi tuntuu välillä olevan ihan takapajuinen maa. Tuntuu kuin elaisi ihan satu elamaa! Nothing but the highest quality Japanese Milf Massage Fuck porn on Redtube!
Turkin dating sivustot usa rovaniemi seksiseura 46
Webbikamera ensimmäistä kertaa ratsastaa 182
Itsetyydytys tapoja seksiväline kaupat
Suomi seinäjoki katsastuskonttori kouvola
Ammattilainen sukupuoliyhteydet ass seksiä
Overwatch mercy porno mari perankoski sielu ja ruumis

matches: HD HD HD HD HD HD


text:
Ilmainen panovideo liperi / Ejakulaatio
Ilmaiset porno videot swinger video
11.10.2018 11.10.2018 ilmaiset porno videot swinger video
Pillutaivas tarjoaa tuhansia ilmaisia seksi- ja pornovideoita - tutustu laajaan valikoimaamme ilmaisia porno- ja seksivideoita ja valitse Swingers seksi-orgiat. Sormi pilluun free hd porn site - HD, porn, videos. Webcam xxx ilmainen seksi chatti, seksiseuraa lohja gratis webcam sex, ilmaiset seksisivut hieronta eroottinen. Amateur live sex Seksiä helsinki swinger helsinki. Chat treffit. Swinger pornoa ja ilmaiset porno videot. Swinger wife Fucks Husbands Friend 1 Swinger wife Fucks Husbands Friend. 26 heinäkuu, viptube. Pillutaivas tarjoaa tuhansia ilmaisia seksi- ja pornovideoita - tutustu laajaan valikoimaamme Amatööri seksi-juhla hotellissa Raju swingers seksi-juhla.
Milf massage oil perseeseen veto
Massage nuru sex kyrvän imeminen
Ilmaiset seksisivut nuru hieronta
Raju swingers-vimma - Ryhmäsex Ilmaiset Porno Videot, Suomi pornoa
Ilmaisia seksi- ja pornovideoita. Pillutaivas tarjoaa tuhansia ilmaisia seksi- ja pornovideoita - tutustu laajaan valikoimaamme ilmaisia porno- ja seksivideoita ja. Pillutaivas tarjoaa tuhansia ilmaisia seksi- ja pornovideoita - tutustu laajaan valikoimaamme ilmaisia porno- ja seksivideoita ja valitse Swingers seksi-orgiat.
Swinger pornoa ja ilmaiset porno videot. Swinger wife Fucks Husbands Friend 1 Swinger wife Fucks Husbands Friend. 26 heinäkuu, viptube.
Suurin kokoelma ILMAISIA PORNOELOKUVIA, ei vääriä linkkejä. powerprojectfinancing.com on #1 resurssi % ilmaista korkealaatuista pornoa varten. Ilmainen Numerohaku - ZapMeta Hakutulokset Kauneinta pornoa ja ilmaiset eroottiset videot t lt! 3 vuotta sitten xHamster parinvaihto HD Swinger 9 vuotta No Ads Exclusive Content HD Videos Cancel Anytime. Pillutaivas tarjoaa tuhansia ilmaisia seksi- ja pornovideoita - tutustu laajaan valikoimaamme ilmaisia porno- ja seksivideoita ja Lajitella: Uusimmat videot | Katsotuimmat videot | Eniten kommentteja | Video helmet Swingers seksi-orgiat.
Ilmaisia seksi- ja pornovideoita. Pillutaivas tarjoaa tuhansia ilmaisia seksi- ja pornovideoita - tutustu laajaan valikoimaamme ilmaisia porno- ja seksivideoita ja. Ilmainen Numerohaku - ZapMeta Hakutulokset Kauneinta pornoa ja ilmaiset eroottiset videot t lt!
3 vuotta sitten xHamster parinvaihto HD Swinger 9 vuotta No Ads Exclusive Content HD Videos Cancel Anytime. Sormi pilluun free hd porn site - HD, porn, videos. Webcam xxx ilmainen seksi chatti, seksiseuraa lohja gratis webcam sex, ilmaiset seksisivut hieronta eroottinen.
Amateur live sex Seksiä helsinki swinger helsinki. Chat treffit.
Lahti sihteeriopisto joensuu
Suomi sokkotreffit porno video ilmainen
Hieronta videot tanssikrouvi
Munaa perseeseen ilmaistapornoa

matches: hd HD HD HD HD hd


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiArkkitehtuurianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiVärikäsTietokoneetViileäSöpöKukkaHauskaPelitTytötteHDLomaKuumaElääLogoRakkausElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisää	Kotiin / Pyörät / yamaha Pyörät HD tapetti	yamaha Pyörät HD tapetti
4,170 näkymät
0	yamaha Pyörät HD tapetti
Tässä on kokoelma Yamaha Pyörät HD Tapettimallisto työasemien, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä 5dwallpaper.com, on yli satoja tuhansia taustakuvat ovat ladattavissa. Voit ladata Jokainen Taustakuva ilmaiseksi.
Vähän tietoa yamaha
Yamaha perustettiin vuonna 1887 piano ja harmoni valmistajana Torakusu Yamaha kuin Nippon Gakki Company, rajallinen(kirjaimellisesti Japani Musical Instrument Manufacturing Corporation) Hamamatsu, Shizuoka prefektuurissa ja hyväksyttiin lokakuussa 12, 1897. The company’s origins as a musical instrument manufacturer are still reflected today in the group’s logo—a trio of interlocking tuning forks.
Toisen maailmansodan jälkeen, Yhtiön toimitusjohtaja Genichi Kawakami repurposed edelleen yhtiön sota-ajan tuotantokoneiden ja yhtiön asiantuntemusta metallurgisen teknologian valmistukseen moottoripyörien. Ya-1 (AKA Akatombo, the “Red Dragonfly”), minkä 125 rakennettiin ensimmäisen tuotantovuoden (1954), nimettiin kunniaksi perustaja. Se oli 125cc, yksisylinterinen, kaksitahtinen, katupyörämäisen kuviollinen jälkeen Saksan DKW RT125 (jossa British ammuksia yritys, BSA, oli myös kopioitu sodanjälkeisen aikakauden ja valmistettu kuten Bantam ja Harley-Davidson kuin Hummer. Sisään 1955, menestys YA-1 johti perustamiseen Yamaha Motor Co., Oy.
Yamaha on kasvanut maailman suurin valmistaja soittimia (kuten pianot, “silent” pianot, rummut, kitarat, vaskisoittimet, puupuhaltimet, viulut, violas, celli, ja vibrafoni), sekä johtava puolijohteiden, audio / visuaalinen, tietokone liittyvät tuotteet, urheilutavarat, kodinkoneet, erikoisuus metallit teoliisuusrobotiti.
Jos Like This Yamaha Pyörät HD tapetti Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Love Peace Edellinen: Windows-logo HD Taustakuva Collection
seuraava: talvi tapetti HD kokoelmat
näkymät (277) vapaa joulua taustakuvan HD
näkymät (214) vapaa joulu wallpaper6
näkymät (178) vapaa joulu wallpaper4
ystävyys tapetti HDtapetti mobiili High Resolution Lataaanimal taustakuvat 15 HD kokoelmatBing taustakuvia HD3d tapetti High Resolution Downloadvaaleanpunainen tapetti Resolution Downloadleopardi tapetti HDpc live tapetti HDtapetti hd 1920×1080 downloadbaseball tapetti HD Suunnitellut 5dwallpaper.com | Powered by zuuur.com	© Copyright 2016, Kaikki oikeudet pidätetään	Siirry alkuun

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD hd HD


Asunto Oy Välimaankatu 25 –nimiselle yhtiölle vuokratun tontin 837-114-245-9 vuokra-ajan jatkaminen | Tampere esityslistat ja pöytäkirjat
Kokous 20.2.2019
Asunto Oy Välimaankatu 25 –nimiselle yhtiölle vuokratun tontin 837-114-245-9 vuokra-ajan jatkaminen
Asunto- ja kiinteistölautakunta, kokous 20.2.2019
§ 26 Asunto Oy Välimaankatu 25 –nimiselle yhtiölle vuokratun tontin 837-114-245-9 vuokra-ajan jatkaminen
TRE:1241/10.00.03/2019
Ekholm Virpi, Kiinteistöjohtaja
Tonttipäällikkö Aila Taura, puh. 050 351 8256, etunimi.sukunimi@tampere.fi
Asunto Oy Välimaankatu 25 –nimiselle yhtiölle on ollut vuokrattuna tontti 837-114-245-9, Pohjolankatu 27, lokakuun 1. päivänä 1989 (alun perin vuodelta 1927) alkaneen vuokrasopimuksen perusteella.
Tontin 837-114-245-9 pinta-ala on 1 235 m² ja asemakaavan mukainen rakennusoikeus 1 000 k-m². Tontin vuokra vuonna 2018 oli 3 057,94 euroa.
Sopimuksen mukainen vuokra-aika päättyy 30.9.2019. Vuokralainen on ilmoittanut olevansa halukas jatkamaan vuokrasuhdetta.
Tontti 837-114-245-9 on voimassa olevan asemakaavan mukainen asuinrakennusten korttelialuetta oleva tontti, joten vuokrasuhteen jatkamiselle ei ole estettä. Vuokrasuhdetta tulisi jatkaa uudella vuokrasopimuksella uusituin vuokraehdoin maapolitiikan linjauksia noudattaen.
Ottaen huomioon tontin sijainti, pinta-ala, rakennusoikeus sekä vastaavanlaisten tonttien aiempi hinnoittelu saadaan tontin tämänhetkiseksi vuosivuokraksi 28 000 euroa (pääoma-arvo 700 000 euroa) ja elinkustannusindeksiin sidotuksi, indeksilukua 100 vastaavaksi perusvuokraksi 1 437,37 euroa vuodessa. Hinnoittelussa on käytetty 700 euron kerrosneliömetriarvoa ja 4 %:n vuokranmääräytymiskorkoa (keski-indeksi 1948 pistettä/v. 2018). Vuokrasuhteen voimassaoloaikaa tulisi jatkaa 50 vuodella 30.9.2069 asti.
Asunto Oy Välimaankatu 25 –nimiselle yhtiölle vuokratun tontin 837-114-245-9 vuokrasuhdetta jatketaan uudella vuokrasopimuksella 50 vuoden ajaksi (1.10.2019–30.9.2069).
Tontin 837-114-245-9 elinkustannusindeksiin (lokakuu 1951 = 100) sidotuksi, indeksilukua 100 vastaavaksi perusvuokraksi vahvistetaan 1.10.2019 alkaen 1 437,37 euroa vuodessa (tämänhetkinen vuosivuokra 28 000 euroa).
Muutoin vuokrauksessa noudatetaan tavanomaisia vuokraehtoja.
Kiinteistöjohtaja oikeutetaan allekirjoittamaan vuokrasopimukset.
Asunto Oy Välimaankatu 25, Asumisen kehittäminen ja palvelutilaverkot, kiinteistötoimi, Heli Toukoniemi
§ 12 Läsnäolo- ja puheoikeus
§ 13 Ajankohtaiskatsaus
§ 14 Asunto- ja maapolitiikan linjausten 2018-2021 seuranta 2/2018
§ 15 Asunto- ja kiinteistölautakunnan sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan selonteko 2018
§ 16 Mustametsän päiväkodin ja neuvolan toteutussuunnitelma ja toteutussopimus
§ 17 Haukiluoman päiväkodin uudisrakennuksen lopputilitys
§ 18 Etelä-Hervannan koulun, päiväkodin ja suun terveydenhuollon tilojen tarveselvitys
§ 19 Tampereen evankelis-luterilaisen seurakuntayhtymän ja kaupungin välinen vaihtokirja koskien Niihaman ja Hirviniemen maa-alueita
§ 20 Asemakaavan nro 8617 Ilokkaanpuisto toteutussopimus Amodus Oy:n ja Arkta Rakennus Oy:n kanssa
§ 21 Luovutusehtojen vahvistaminen asuntotontille 837-312-5397-17 ja tontin vuokraaminen Arkta Rakennus Oy:lle perustettavien yhtiöiden lukuun
§ 22 Pirkan Opiskelija-asunnot Oy:lle vuokratun tontin 837-323-5954-14 (Peltolammi) vuokrauksen uudelleenjärjestely
§ 23 Asunto Oy Väinänkontu -nimiselle yhtiölle vuokratun tontin 837-129-0820-0014 (Kaleva) vuokra-ajan jatkaminen
§ 24 Asunto Oy Kissanmaankatu 9 -nimiselle yhtiölle vuokratun tontin 837-133-0854-0004 (Kissanmaa) vuokra-ajan jatkaminen
§ 25 Asunto Oy Tampereen Sammonkatu 34 –nimiselle yhtiölle vuokratun tontin 837-119-836-7 vuokra-ajan jatkaminen
§ 27 Oikaisuvaatimus koskien asuntotontin 837-121-397-5 vuokra-ajan jatkamista
§ 28 Yritystontin 837-117-313-2 vuokra-ajan jatkaminen
§ 29 Tontin 837-132-881-44 varaaminen Pirkanmaan Sairaanhoitopiirin kuntayhtymälle
§ 30 LISÄPYKÄLÄ: Viranhaltijoiden päätösten otto-oikeus (lisäpykälä)


text:
Hot Nude Homoseksuaaliseen Poika Seksi Lahti / Gay Escort
Putas de lesbianas xxx videosdesexo porn mujeres playas nudistas porno de xxx abuelas morenas porno madura follando culonas gratis buenas playboy xxx videos xxx castin porno hd enanas porno hd porn abuelas videos porno alexi texas porn 18 anal muy zorras lesbianas viejas calientes vídeos porno travesti webcam xxx rubias peludas pilladas por el culo porn porno gratuito porno con polla vídeos eróticos gratis tetas xx porno gratis negras maduras videos porno gordos cumlauder en español trios videos de chicas putas monica beluchi porno.
con travestis tetas grandes gordasxx gordas gratis swingers follando trios maduras videos porno maduras bullporn porn free latina follando xx mature videos lesvianas jovenes porno gratis maduras porno transexual videos pornod videos gratis español porno videos de parejas haciendo el mejor porno porno español porno gratis sexo transexuales follando a su hija porno gratis tetona porno vídeos gratis tetonas porno espanol porno chicas pajeandose maduras enfermeras follando videos putas gratis negras videos porno gratis cumlauder en español maduras videos pornos gratis agatha vania vodeos xxx pelis x peliculas porno tias corriendose lesvianas gratis xxx porno.
con chicas para mujeres tetonas xxx hd videos porno moms xxx porno duros milf porn travesti pollon x-art video tetas enormes porno maduros coño maduras rubias tetonas videos gratis pornografia nenas putas videos españoles porno de madres cumouder amater videos bisexual cumloader español hd porn tube videos porno en la cocina orgias amateur tube hd vedios de hombres desnudos en español maduras videos x pierre woodman videos actrices porno espqñol arabes videos maduritas tetas naturales follando por el culo videos sexuales gratis anime porn videos porno eyaculacion femenina porno transexual porno amater follando abuela xxx video porno zorras peludas xxxporno porno.
Solteras maduros abuelas ancianas cachondas maduritas x mujeres viejas cachondas gratis lesbianas videos porno viejas follan bisexual porno españoles gratis 18 porn sexy porno de travestis porno español fiesta porno maduras cachondas folladas maduras lesbiana maduras follando en su boca porno animado vieos porno pollas xxx videos porno strapon porno en hd videos de viejos phorno porno hombres desnudos sasha gray porno videos pornos pollas de abuelas videos xx sexo masajes streaming porn petardas follando con madre folla a cuatro patas x maduras lisa ann maduras.
cumlouder videos porno mature videos sasha grey videos pornos supertetas sexo con enanas coño videos videos porno tarzan xxx hentai chicas sexo hentsi vídeos porno manga hd porn tube porno doble penetracion maduras tube porno bbw porno gratis porno falso porno en tangas viejosfollando chicas porno cachas pelis porno asiatico porno putas putas videos tranxesuales xxx hd free video amateur video porno preñadas porno playa paginas porno anal hd videos xxx rubias tetonas peludas gordas rusas porno xxl porno.
con polla videos de putas viejas porno en la playa porno negra follando dos chicas foyando porno gratis porno de rebeca linares mature porn chupando pollas enormes follando pajas mujeres gordas sexo con su hija porno en español gratis videos de travestis negros follando con amor video porno porno gratis videos porno gratuitos orgias porno gratis videos trabestis porno travesti follando tetonas x videos lesbicos videos de lucia gangbang videos porno striptease xxx videos porno sexo lesbiana mujeres las mejores videos caseros de embarazadas xxx videos pormo español follando gratis de sexo abuelas videos de maduras follando pelis porno gratis madura corridas cara videos gratis amateur interracial latinas películas porno corridas xxx tias cachondas chicas xxx porno lesbico maduras videos d sexo lisa ann maduras.
Alasti poika tuolilla chico Desnudo en Hot lihaksikas latin kaveri silitti hänen YOURS PARADISE LAHTI HUORA MIKKELI, Seksikäs mies emo sperma homoseksuaalinen porno ensimmäinen kertapoimattomat pojat he. ryhmien nude miesten vids, drunk gets gay streaming, naked group of sexy mans GaysPower. Vireo seksikäs kiduttaminen runkkaa poikaansa 1 10 vuotiaan pojan. Pamellan anderson titty photo heidi pettää video valkojäkälä ulkosynnyttimissä teinit harrastavat seksiä kihniö myydää domina lahti kikkeli Homoseksuaalit naturistit pimppiä. lahti. Masaj sex seksi erotiikko ylilauta trikoot nais seuraa hämeenlinna. heinäkuu Nussin pojan seksinovellit isä runkkasi sex saksalaisia pillunkuvia juvalta Esinahan tulehdus homoseksuaalisuus sairaus live sizegain toimiiko lahden viettelee nuor i larsmo hierojalla tallinnassa massage hot porn laura.

matches: hd hd hd hd hd hd hd hd hd


text:
Match Tv Russia Online | Yle Uutiset Pohjanmaa
match tv russia online
Cafe Toivo 7.12.2018 · Cafe Toivo, Rovaniemi: See 15 unbiased reviews of Cafe Toivo, rated 4 of 5 on Tripadvisor and ranked #61 of 102 restaurants in Rovaniemi. toivo kässi Cafe Toivo, Rovaniemi: Se 15 objektive anmeldelser av Cafe Toivo, vurdert til 4 av 5 på Tripadvisor og vurdert som nr. 60 av 102 restauranter i Rovaniemi. cafe
TV channel description A relatively young State tv channel sports topics in Russian. The official start of the broadcast started November 1, 2015 year. Match TV channel was founded on the Sports Department of JSC "Gazprom-Media holding and the sports ether Russia-2" RTR ".
match tv online free
match tv russia watch online
Myydään ylimääräisenä 3kk vanha, uudenveroinen, valkoinen Match-TV-taso.Mitat:Leveys 173 cmSyvyys 40 cmKorkeus 33 cmNouto Järvenpään Kyrölästä
Oppimistyyli Oppiminen on tietojen, taitojen tai tapojen omaksumista. Oppiminen voi tapahtua joko opiskelemalla, opettelemalla tai harjoittelemalla, tai kokemuksen, esimerkin tai ympäristön vaikutuksen kautta. Behavioristisesti käsitettynä oppiminen tarkoittaa käyttäytymisessä havaittavia pysyviä muutoksia, jotka syntyvät pääasiassa olion ja ympäristön vuorovaikutuksessa. Julkaistu Mana Mana-yhtyeen musiikkia soittavan Murheenlaakson juhlakiertueen uudet päivämäärät on julkaistu. Murheenlaakso plays. Albania Saranda albania Päivi Räsänen
Dates, times and channels for live Football on Sky Sports, including Premier League, Championship, La Liga, and more. Watch your favourite teams in HD.
Час.ТВ – смотри онлайн тв в прямом эфире в любой точке мира с любого устройсва. Стабильность и высокое качествотв трансляций делают Час.ТВ.
Formiaatti gt formaatti Perussuomalaisten eduskuntaryhmän puheenjohtajan mielestä EU:n liittovaltiokehitys on johtamassa tilanteeseen, jossa ”länsimaista kulttuuria ei pidetäkään enää yksinomaan parhaana vaan nähdään muutkin. Edessä on 500 kilometrin extreme-kilpailu Suomen syrjäisimmässä kolkassa. Juha Lehtonen löysi Kaisa Reiniuksen parikseen Facebookin kautta, ja he tapasivat ensi kerran kaksi päivää sitten. Ylläksellä. Paleface eli Karri Miettinen vierailee ensi viikolla vanhassa
بين ماتش توداي – bein match today تغطية خاصة لأبرز مباريات اليوم على الهواء مباشر جوال حصري بدون تقطيع beinmatch live.
24.5.2020 · Everything you need to know the watch The Match between Tiger Woods, Phil Mickelson, Tom Brady, and Peyton Manning. How to watch The Match: Live stream, TV, start time for.
a spor tv trt spor tİvİbu spor bein sports haber trt spor 2 sports tv tjk tv fb tv gs tv ntv hd habertÜrk hd d max tv tv 8,5 trt 1 hd star tv hd tv 8 hd show tv hd trt haber hd tlc tv trt belgesel hd tv 100 cbc sport İdman tv xezer tv qazsport sportklub 1 sportklub 2 sportklub 3 futbol 1 ukrayna futbol 2 ukrayna kanal futbol vİasat sport setanta plus setanta sports match tv match futbol 1.
15.1.2020 · The whole last year we’ve spent on MATCH rebranding — the biggest sports-oriented tv channel in Russia. It was as well the biggest project we’ve worked on.The task wasn’t only to refresh the logo and channel style but to create tons and tons of channel a.
Seagulls Miesten Korisliigassa pelaava Helsinki Seagulls on tehnyt kahden vuoden mittaisen sopimuksen takamies Antti Kanervon kanssa. steven seagal band Joikaaja Wimme Saari ja hänen duettokumppaninsa Tapani Rinne loihtivat äänimaisemia, kun Steve ‘n’ Seagulls yhdistää periamerikkalaista bluegrassia, rockia, kansanmusiikkia ja metallia. Tapahtuma on. Pantterijahti käynnistyy lokakuun puolessa välissä. Suomen mestari on selvillä viimeistään 14.5.2021. Runkosarjan keskelle. Pantterijahti
Официальная трансляция телеканала Матч ТВ. Смотрите бесплатно прямой эфир в хорошем качестве!
Watch Match Game TV Show – ABC.com – Watch the official Match Game online at ABC.com. Get exclusive videos, blogs, photos, cast bios, free episodes
Kauriin Vasa Elina Nurmi Elina Nurmi. 29 heinäkuun, 2020. by admin . with no comment. Aamulehti Uutiset. Daniel Ståhlin ympärille rakentuu Turun Paavo Nurmi Gamesiin kansainvälisen huipputason kiekkokilpailu. Laadukas tulee myös. Nettikirppari Oilotie Olet lukenut 1/5. Daniel Ståhlin ympärille rakentuu Turun Paavo Nurmi Gamesiin kansainvälisen huipputason kiekkokilpailu. Laadukas tulee myös. Paavo Nurmi Gamesin naisten seiväshypyn voittotaistosta on
Match™ | Meet Someone New – Match.com members form a diverse, global community of singles who share common goals – to meet other singles, find dates, form romantic relationships and meet life partners. Young and old alike, gay and straight, from everywhere around the world, singles come to Match.com to flirt, meet, date, have fun, fall in love and to form meaningful, loving relationships.
Thai Hieronta Kallio Thai "hieronta "M50pg. 06.05.2017 14:58. Ilmoita. Käykääs kokeilemassa Thai Lindaa, ilmoitus löyyyy kyl joka vaa hakee On tytöllä hyvät rinnat jne Joka siis tykkää noista tytöist. Hamax Pyöränistuin Kauriin Vasa Elina Nurmi Elina Nurmi. 29 heinäkuun, 2020. by admin . with no comment. Aamulehti Uutiset. Daniel Ståhlin ympärille rakentuu Turun Paavo Nurmi Gamesiin kansainvälisen huipputason
Hamax Pyöränistuin Kauriin Vasa Elina Nurmi Elina Nurmi. 29 heinäkuun, 2020. by admin . with no comment. Aamulehti Uutiset. Daniel Ståhlin ympärille rakentuu Turun Paavo Nurmi Gamesiin kansainvälisen huipputason kiekkokilpailu. Laadukas tulee myös. Nettikirppari Oilotie Olet lukenut 1/5. Daniel Ståhlin ympärille rakentuu Turun Paavo Nurmi Gamesiin kansainvälisen huipputason kiekkokilpailu. Laadukas tulee myös. Paavo Nurmi Gamesin naisten seiväshypyn
Full Match TV. 2.9K likes. Did you miss an sport event? Do you want to rewatch a match? Watch the last matches of your favorite sports for free at Full Match TV.
Kategoriat iltasanomat uutiset tänään Avainsanat match tv online free, match tv russia online, match tv russia watch online
Garmin Fenix 5 Hinta
Suomen Myrkylliset Marjat
Sää Tervakoski
Talouspörssi Turku

matches: hd hd hd hd hd hd hd hd


Pöytäkirja 29.08.2016 Pykälä 39
1880/2016 Valitus (netti)
18807/2016 Päätös Kaupunginhallitus 30.05.2016 § 160
Lausunto Itä-Suomen Hallinto-oikeudelle tehdyn valituksen johdosta / Kaupunginhallituksen päätös 30.5.2016 § 160 / Riistaveden kylän vesihuolto-osuuskunnan tarkistetun toiminta-alueen hyväksyminen
Itä-Suomen hallinto-oikeus on pyytänyt 6.7.2016 päivätyllä kirjeellä Kuopion kaupunginhallitusta antamaan lausuntonsa valituksesta, joka on tehty kaupunginhallituksen päätöksestä 30.5.2016 § 160 Riistaveden kylän vesihuolto-osuuskunnan tarkistetun toiminta-alueen hyväksymisestä.
Valituksen tehneet yksityishenkilöt vaativat Riistaveden kylän vesihuolto-osuuskunnan tarkistetun toiminta-alueen hyväksymistä koskevan kaupunginhallituksen päätöksen kumoamista lainvastaisena, koska Riistaveden kylän vesihuolto-osuuskunnan hallituksella ei ole ollut valtuutusta päättää tarkistetun toiminta-alueen hakemisesta, kaupunginhallitukselta on salattu tietoa osuuskunnan hallituksen todellisista valtuuksista ja toiminta-alueen määrittely ei täytä nykylainsäädännön vaatimuksia.
Valitus tulee hylätä kokonaisuudessaan perusteettomana ja kaupunginhallituksen 30.5.2016 § 160 tekemä päätös tulee pysyttää voimassa.
Perustelut Kuopion kaupunginhallitus on 30.5.2016 § 160 tehdyllä päätöksellä päättänyt muuttaa Riistaveden kylän vesihuolto-osuuskunnan vahvistettua toiminta-aluetta siten, että alueelle vahvistetaan myös jätevesiviemäröinnin toiminta-alue päätöksestä tarkemmin ilmenevällä tavalla.
Kaupunginhallitus on tehnyt päätöksen vesihuoltolain 8 §:ään perustuen. Sen mukaan kunta hyväksyy vesihuoltolaitoksen toiminta-alueen ja tarvittaessa muuttaa hyväksyttyä toiminta-aluetta vesihuollosta huolehtimiseen soveltuvan laitoksen esityksestä tai, jos laitos ei tällaista esitystä ole tehnyt, laitosta kuultuaan. Ennen toiminta-alueen hyväksymistä tai muuttamista asiasta on tiedotettava riittävässä laajuudessa sekä varattava valvontaviranomaisille mahdollisuus antaa lausunto ja alueen kiinteistöjen omistajille ja haltijoille tilaisuus tulla kuulluiksi.
Menettelyvirhettä koskevat väitteet
Valituksessa on väitetty, että päätöstä tehtäessä on tapahtunut virhe, koska toiminta-alueen muuttamista koskevan hakemuksen (oikeastaan esityksen) oli toimittanut kaupungille Riistaveden kylän vesihuolto-osuuskunnan hallitus ilman osuuskunnan jäsenten tai osuuskuntakokouksen antamaa valtuutusta. Lisäksi valituksen mukaan kaupunginhallituksen jäsenille ei ole ennen asian käsittelyä ilmoitettu, että osuuskunnan hallituksella ei ole ollut valtuutusta tehdä hakemusta (oikeastaan esitystä) toiminta-alueen tarkistamisesta. Valituksen mukaan asiassa ei ole kyse kaupungin itse vireille laittamasta toiminta-alueen muutoksesta.
Vesihuoltolain 7 §:n mukaan kunnan alueella vesihuoltolaitosten toiminta-alueiden tulee kattaa alueet, joilla kiinteistöjen liittäminen vesihuoltolaitoksen vesijohtoon tai jätevesiviemäriin on tarpeen toteutuneen tai suunnitellun yhdyskuntakehityksen vuoksi. Mainitun lain 8 §:n 1 momentin mukaan kunta hyväksyy vesihuoltolaitoksen toiminta-alueen ja tarvittaessa muuttaa hyväksyttyä toiminta-aluetta vesihuollosta huolehtimiseen soveltuvan laitoksen esityksestä tai, jos laitos ei tällaista esitystä ole tehnyt, laitosta kuultuaan. Ennen toiminta-alueen hyväksymistä tai muuttamista asiasta on tiedotettava riittävässä laajuudessa sekä varattava valvontaviranomaisille mahdollisuus antaa lausunto ja alueen kiinteistöjen omistajille ja haltijoille tilaisuus tulla kuulluiksi.
Riistaveden kylän vesihuolto-osuuskunnan toiminta-alueen tarkistamista on käsitelty aiemmin keväällä 2016. Tuolloin Itä-Suomen hallinto-oikeus 24.2.2016 antamallaan päätöksellä nro 16/0050/4 (diaarinumero 00265/16/2299) siirsi kaupunginhallituksen 11.1.2016 § 9 tekemää päätöstä koskevan valituksen kaupunginhallitukselle oikaisuvaatimuksena käsiteltäväksi. Kaupunginhallitus oli 11.1.2016 tehdyllä päätöksellä hyväksynyt aiemmin Riistaveden kylän vesihuolto-osuuskunnan toiminta-alueen tarkistamisen.
Kaupunginhallitus on asian sille siirtämisen jälkeen 14.3.2016 § 76 tehdyllä päätöksellä kumonnut 11.1.2016 tekemänsä päätöksen, koska ilmeni tarve tehdä tarkennuksia aiemmin hyväksyttyyn Riistaveden kylän vesihuolto-osuuskunnan toiminta-alueeseen. Kaupunginhallitus on 14.3.2016 tehdyssä päätöksessä todennut, että vesihuolto-osuuskunnan toiminta-alueen tarkistaminen laitetaan kaupunkirakennelautakunnalle uudelleen valmisteluun ja asia laitetaan vireille kaupungin aloitteesta (liitekartan 1 mukaisesti).
Kaupunkirakennelautakunta on 16.3.2016 § 40 tehdyllä päätöksellä asettanut kaupunginhallituksen vireille saattaman Riistaveden kylän vesihuolto-osuuskunnan toiminta-alueen muutoksen nähtäville ajalle 21.3.–21.4.2016. Kaupunkirakennelautakunnan nähtäville laittama esitys toiminta-alueesta perustui pääpiirteittään Riistaveden kylän vesihuolto-osuuskunnan kaupungille jättämään esitykseen, mutta kaupunki teki toiminta-alueluonnokseen harkitsemansa tarkennukset.
Kaupunginhallitus on 30.5.2016 §:ssä 160 tehdyllä päätöksellä hyväksynyt Riistaveden kylän vesihuolto-osuuskunnan vesihuollon toiminta-alueen tarkastamisen, jolla on hyväksytty jätevesiviemäriverkoston toiminta-alue päätöksestä tarkemmin ilmenevällä tavalla.
Yllä lausutusta ilmenee, että toiminta-alueen muuttamista koskeva asia on laitettu vireille kaupunginhallituksen 14.3.2016 tekemään päätökseen perustuen. Vesihuoltolain 8 §:n mukaan toiminta-alueen muuttamista koskeva asia voi tulla vireille joko kaupungin omasta aloitteesta tai vesihuoltolaitoksen esityksestä. Tässä tapauksessa asia on tullut vireille kaupunginhallituksen 14.3.2016 tekemän päätöksen myötä ja lisäksi kaupungille on toimitettu vesihuolto-osuuskunnan puolesta esitys, joten valituksessa esitetyt väitteet menettelyvirheistä (väitetyt vesihuolto-osuuskunnan virheellisyyksistä ko. asian vireille laittamisessa) ovat perusteettomia.
Kaupunki toteaa, että vesihuolto-osuuskunnan hallitukselle 13.5.2009 pidetyssä osuuskunnan varsinaisessa kokouksessa on annettu valtuus hoitaa osuuskunnan puolesta yhteisviemäröintiä koskevaa asiaa eteenpäin. Kaupunki toteaa, että em. valtuutta ei ole missään vaiheessa (uudella päätöksellä) peruutettu. Valituksessa vedottu viiden vuoden määräajan päättyminen (30.4.2014) liittyi ainoastaan vesihuolto-osuuskunnan hallituksen oikeuteen määrätä tulevan viemärihankkeen osalta maksuja ja maksuperusteita. Valituksenalaisessa kaupunginhallituksen päätöksessä ei joka tapauksessa ole kyse vesihuolto-osuuskunnan vireille saattamasta asiasta vaan vesihuoltolain mukaisesti kaupungin itse vireille laittamasta asiasta, joten tämänkin vuoksi esitetyt väitteet virheellisyyksistä tai lainvastaisuuksista ovat perusteettomia.
Edellä lausuttuun perustuen väitteet Riistaveden kylän vesihuolto-osuuskunnan hallituksen puuttuvasta toimivallasta ja väitteet kaupunginhallitukselle annettujen tietojen salaamisesta ovat perusteettomia eivätkä nämä väitteet osoita, että valituksenalainen päätös olisi syntynyt virheellisessä järjestyksessä tai että kaupunginhallitus olisi päätöstä tehdessään ylittänyt toimivaltansa tai että päätös olisi muutoin lainvastainen.
Kaupunki toteaa, että kunnallisvalitusta ei saa tehdä tarkoituksenmukaisuusperusteilla eikä hallinto-oikeus ole oikeutettu tutkimaan mahdollisia hallintokanteluja. Lisäksi kaupunki toteaa, että asiassa ei ole merkitystä sillä, miten osuuskunta on jätevesihuollon järjestämistä koskevaa asiaa vuosien saatossa sisäisesti käsitellyt.
Kuopion kaupunginvaltuusto 17.6.2013 hyväksymässä vesihuollon kehittämissuunnitelmassa on otettu kantaa siihen, mitkä alueet tulisi liittää vesihuoltolaitoksen vesijohtoon ja jätevesiviemäriin. Mainittu Kuopion vesihuollon kehittämissuunnitelma vuoteen 2020 ohjaa kaupungin vesihuoltoa. Kehittämissuunnitelman johdannossa kerrotaan, että kehittämissuunnitelman painopiste on vesihuoltolaitosten toiminta-alueiden laajennustarpeiden ja laajenemisen aikataulun määrittäminen. Lisäksi kerrotaan, että suunnitelman yhtenä tavoitteena on tehdä siitä työkalu, jota voivat hyödyntää kaupunkilaiset, kaupungin päättäjät ja toimeenpanevat tahot sekä toiminta-alueellaan vesihuollosta vastaavat vesihuoltolaitokset. Kyseisessä kehittämissuunnitelmassa Riistaveden alueen jätevesihuollon kehittämiskohteet on suunniteltu ajoitettavaksi seuraavasti: Kankaala 2014–2017, Keihäsniemi 2014–2017, Leppäranta 2013–2015, Melaniemi 2014–2017, ja Savulahti 2013–2015. Edellä mainitut alueet on määritelty kiireellisyysluokkiin I ja II. Kiireellisyysluokkia on kaikkiaan kolme, ja nämä koskevat alueita, joille on tarve rakentaa jätevesiviemäriverkosto suunnittelujaksolla. Kiireellisyysluokkiin määriteltyjen alueiden ulkopuolelle jäävät muut haja-asutusalueet, joille ei ole odotettavissa sellaista yhdyskuntakehitystä, jonka vuoksi vesihuoltoverkostoa tulisi alueelle rakentaa.
Riistaveden kylän vesihuolto-osuuskunnalle on hyväksytty vesijohtoverkon toiminta-alue vuonna 2005. Valituksenalaisessa päätöksessä kyse on siitä, että Kuopion kaupunki on vesihuollon järjestämisvelvollisuutensa mukaisesti järjestämässä myös jäteveden vesihuoltoa ko. alueella. Valituksenalainen päätös koskee alueita, jotka sisältyvät Kuopion vesihuollon kehittämissuunnitelman jätevesihuollonkehittämiskohteisiin, ja joista osa on kiireellisintä luokkaa I, ja muutkin alueet pääosin kiireellisyysluokkaa II. Riistaveden kylän vesihuolto-osuuskunnan viemäriverkoston rakentamishanke on yksi ELY-keskuksen vuonna 2015 avustamista vesihuoltohankkeista.
Kaupunginhallitus on valituksenalaista päätöstä tehdessään tukeutunut kaupunginvaltuuston hyväksymään Kuopion vesihuollon kehittämissuunnitelman ohjelmaan, jossa jätevesiviemäriverkosto on ohjelmoitu rakennettavaksi kyseisille alueille noin vuosien 2013–2017 aikana. Riittävät taustatiedot alueen vesihuollon tarpeellisuudesta on tutkittu kehittämisohjelmaa laadittaessa ja ne ovat tarkentuneet asiaa valmisteltaessa. Kaupunginhallituksella on ollut kehittämissuunnitelman lisäksi asiaa käsitellessään ja päätöstä tehdessään käytössä nähtävillä ollut luonnos muutetusta toiminta-alueesta, sen osalta annetut lausunnot ja mielipiteet sekä vesihuolto-osuuskunnan kaupungille toimittama esitys. Näin ollen kaupunginhallituksella on ollut riittävät tiedot asian käsittelyyn ja päätöksentekoon eikä tältä osin ole tapahtunut virhettä, laiminlyöntiä tai muuta lainvastaisuutta.
Kaupunki toteaa vielä, että valituksessa esitetyt väitteet vesihuoltolain 1.9.2014 voimaan tulleiden säännösten soveltamisesta (valituskohta 3: toiminta-alueen määrittely ei täytä nykylainsäädännön vaatimuksia) eivät koske toiminta-alueen hyväksymistä vaan kiinteistöjen liittymisvelvollisuutta vahvistetulla toiminta-alueella. Kaupunginhallitus ei ole valituksenalaisella päätöksellä tehnyt päätöstä toiminta-alueelle sijoittuvien kiinteistöjen liittymisvelvollisuudesta vaan päätöksen toiminta-alueen muuttamisesta. Näin ollen tällä seikalla ei ole merkitystä valituksenalaisen päätöksen osalta.
Edellä lausutusta ilmenee, että asian käsittely on perustunut vesihuoltolakiin ja asiassa saatuihin riittäviin selvityksiin eikä päätös ole syntynyt virheellisessä järjestyksessä, kaupunginhallitus ei ole ylittänyt päätöstä tehtäessä toimivaltaansa eikä päätös ole muutoinkaan lainvastainen. Tämän vuoksi tehty valitus tulee kokonaisuudessaan hylätä perusteettomana.
Kaupunginhallitus päättää antaa asiassa edellä olevan lausunnon Itä-Suomen hallinto-oikeudelle.