text:
EUT hylkäsi Red Bullin valituksen tavaramerkkikiistassa, joka koski sinisen ja hopean värin yhdistelmästä muodostuvaa värimerkkiä - IPRinfoEUT hylkäsi Red Bullin valituksen tavaramerkkikiistassa, joka koski sinisen ja hopean värin yhdistelmästä muodostuvaa värimerkkiä - IPRinfo
Etusivu Uutiset EUT hylkäsi Red Bullin valituksen tavaramerkkikiistassa, joka koski sinisen ja hopean värin yhdistelmästä muodostuvaa värimerkkiä
EUT hylkäsi Red Bullin valituksen tavaramerkkikiistassa, joka koski sinisen ja hopean värin yhdistelmästä muodostuvaa värimerkkiä
Euroopan unionin tuomioistuin antoi 29.7.2019 ratkaisun asiassa C‑124/18 P, joka koski Red Bull GmbH:n väritavaramerkkiä. EUT hylkäsi Red Bullin valituksen unionin yleisen tuomioistuinta vastaan, joka oli pitänyt voimassa Euroopan unionin teollisoikeuksien viraston (EUIPO) valituslautakunnan päätöksen. EUIPO oli julistanut Red Bullin väritavaramerkit mitättömiksi muun muassa sillä perusteella, että ne eivät olleet riittävän täsmällisiä. EUT vahvisti EUIPO:n kannan siitä, että väriyhdistelmästä koostuvissa tavaramerkeissä on oltava systemaattinen sommitelma, jossa värit yhdistetään ennalta määrätyllä ja muuttumattomalla tavalla.
Red Bull haki 15.1.2002 rekisteröintiä, joka koski seuraavaa kahden seuraavan värin yhdistelmää sellaisenaan luokassa 32 energiajuomille:
Red Bull toimitti myöhemmin sen sanallisen kuvauksen: ”Haettu suoja käsittää seuraavat värit: sininen (RAL 5002) ja hopea (RAL 9006). Molempien värien suhde on noin 50 %–50 %”. Red Bull myös ilmoitti, että ”kahta väriä käytetään samassa suhteessa ja vierekkäin aseteltuina”.
Optimum Mark teki EUIPO:lle vaatimuksen mainitun tavaramerkin mitättömäksi julistamisesta. EUIPO:n mitättömyysosasto julisti kahdella tekemällään päätöksellä kyseiset tavaramerkit mitättömiksi muun muassa sillä perusteella, että ne eivät olleet riittävän täsmällisiä. Red Bull valitti päätöksestä EUIPO:n valituslautakuntaan sekä unionin yleiseen tuomioistuimeen, jotka molemmat hylkäsivät Red Bullin valituksen.
Red Bull valitti EUT:lle vedoten viiteen valitusperusteeseen. Red Bull väitti muun muassa, että unionin yleinen tuomioistuin tulkitsi virheellisesti tuomiota Heidelberger Bauchemie (C‑49/02) ja rikkoi tavaramerkkiasetuksen N:o 207/2009 4 artiklaa ja 7 artiklan 1 kohdan a alakohtaa todetessaan, että väriyhdistelmästä koostuvien tavaramerkkien on järjestelmällisesti sisällettävä täsmennyksiä värien sommittelusta tilassa. Samoin unionin yleinen tuomioistuin oli rikkonut artikloja todetessaan, että käsiteltävässä asiassa riidanalaisten tavaramerkkien graafinen esitys ei ollut riittävän täsmällinen, koska tällainen sommitelma puuttuu.
Red Bull väitti, että annettua tuomiota Heidelberger Bauchemie oli tulkittava ottamalla huomioon erityinen asiayhteys, jossa oli kyse väriyhdistelmästä koostuvasta tavaramerkistä, jonka kuvauksessa todettiin, että värejä käytetään ”kaikissa mahdollisissa muodoissa”. Kun unionin yleinen tuomioistuin totesi nyt esillä olevassa asiassa, että pelkkä värien vierekkäin asettelu ei riitä muodostamaan täsmällistä ja muuttumatonta graafista esitystä, se rikkoi sääntöä, jonka mukaan tavaramerkkiä on arvioitava sellaisena kuin sitä on haettu, kuten unionin tuomioistuin on todennut antamassaan tuomiossa Apple (C‑421/13).
EUT totesi, että tavaramerkkiasetuksia N:o 40/94 ja N:o 207/2009 koskevan vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan merkki voidaan rekisteröidä tavaramerkiksi vain, jos hakija on tehnyt siitä graafisen esityksen siten, että haetun suojan kohde ja laajuus on määritetty selvästi ja täsmällisesti. Kun hakemukseen on liitetty merkin sanallinen kuvaus, tässä kuvauksessa on täsmennettävä tavaramerkkioikeuden nojalla haetun suojan laajuus eikä tällaisen kuvauksen pitäisi olla ristiriidassa tavaramerkin graafisen esityksen kanssa tai herättää epäilyksiä tämän graafisen esityksen kohteesta ja laajuudesta.
EUT totesi, että lisäksi tuomiossa Heidelberger Bauchemie oli todettu, että kahden tai useamman värin, jotka on kuvattu abstraktilla tavalla ja ilman ääriviivoja, on muodostettava systemaattinen sommitelma, jossa kyseiset värit yhdistetään keskenään ennalta määrätyllä ja muuttumattomalla tavalla. Pelkkä kahden tai useamman värin vierekkäin asettelu ilman muotoa tai ääriviivoja taikka maininta kahdesta tai useammasta väristä ”kaikissa ajateltavissa olevissa muodoissa” ei osoita sellaista täsmällisyyttä ja muuttumattomuutta, jota vaaditaan tavaramerkkiasetuksen 4 artiklassa. EUT totesi, että tällaiset esitystavat mahdollistaisivat nimittäin lukuisia eri yhdistelmiä, ja tästä syystä kuluttaja ei voisi tunnistaa ja painaa mieleensä sellaista erityistä yhdistelmää, jota hän voisi käyttää varmuudella hyväkseen myöhempää ostosta tehdessään. Tällöin myöskään toimivaltaiset viranomaiset ja taloudelliset toimijat voisi tietää tavaramerkin haltijan suojattujen oikeuksien laajuutta.
EUT totesi lisäksi, että valittaja ei voi vedota tuomioon Apple väittääkseen, että unionin yleinen tuomioistuin totesi virheellisesti, ettei riidanalaisten tavaramerkkien graafinen esitys ole riittävän täsmällinen. Kyseiseen tuomioon johtanut tapaus koski EUT:n mukaan tavaramerkkiä, jonka graafinen esitys koostui ”viivoista, ääriviivoista ja muodoista”, eikä näin ole riidanalaisten tavaramerkkien osalta, minkä vuoksi kyseisessä tuomiossa annettua ratkaisua ei voitu soveltaa esillä olevassa asiassa.
EUT katsoi, ettei unionin yleinen tuomioistuin ei ollut tehnyt virhettä arvioidessaan tavaramerkkiasetuksen 4 artiklaa ja 7 artiklan 1 kohdan a alakohtaa. EUT hylkäsi Red Bullin valituksen.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


Laki nestemäisten polttoaineiden valmisteverosta… 1399/2010 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 2010 › 1399/2010
kumotaan nestemäisten polttoaineiden valmisteverosta annetun lain (1472/1994) 9 §:n 7 kohta sekä 10 a § ja sen edellä oleva väliotsikko,
sellaisina kuin ne ovat, 9 §:n 7 kohta laissa 1305/2007, 10 a §:n edellä oleva väliotsikko laissa 1259/1996 ja 10 a § laeissa 1259/1996, 604/2006 ja 920/2008, sekä
muutetaan lain ruotsinkielinen nimike, 1 §:n 1 momentti, 2 ja 2 b §, 3 §:n 1 momentin johdantokappaleen ruotsinkielinen sanamuoto, 3 §:n 2 momentti, 4 §, 6 a §:n 1 momentti, 9 §:n johdantokappaleen ruotsinkielinen sanamuoto, 9 §:n 4 kohta, 9 a ja 10 §, 11 §:n 1 momentin ruotsinkielinen sanamuoto ja 11 a § sekä liite,
sellaisina kuin niistä ovat 1 §:n 1 momentti, 2 ja 2 b §, 3 §:n 1 momentin johdantokappale, 3 §:n 2 momentti, 9 §:n johdantokappale, 9 §:n 4 kohta, 9 a, 10 ja 11 a § sekä liite laissa 1305/2007 ja 6 a §:n 1 momentti laissa 394/2004, seuraavasti:
Nestemäisistä polttoaineista ja 2 a §:ssä tarkoitetuista tuotteista on suoritettava valtiolle valmisteverona energiasisältöveroa ja hiilidioksidiveroa sen mukaan kuin tässä laissa säädetään.
13) parafiinisella dieselöljyllä tuotetta, jonka setaaniluku on vähintään 70, tiheys 770―800 grammaa litralta 15 celsiusasteessa, polyaromaattisten hiilivetyjen (PAH) pitoisuus enintään 0,1 painoprosenttia, rikkipitoisuus enintään viisi milligrammaa kilogrammaa kohden ja josta tislautuu vähintään 95 tilavuusprosenttia 360 celsiusasteessa; jos parafiinistä dieselöljyä sekoitetaan dieselöljyyn ja jos parafiinisen dieselöljyn osalta hyödynnetään laatuporrastukseen perustuva veronalennus, on dieselöljyn ennen sekoitusta täytettävä dieselöljylle säädetyt laatuvaatimukset;
17) rikittömällä kevyellä polttoöljyllä kevyttä polttoöljyä, jonka rikkipitoisuus on enintään 10 milligrammaa kilogrammaa kohden;
25) ammattimaisella kalastuksella toimintaa, jossa sen harjoittaja saa kalastuksesta ja pyytämänsä saaliin jalostamisesta toimeentulonsa tai oleellisen osan siitä siten, että hänen mainitusta toiminnasta saamansa myyntitulot (kalastuksen kokonaistulo) ovat vähintään 30 prosenttia kalastajan saamien kaikkien elinkeinotoiminnan kokonaistulojen, palkkatulojen ja muiden hänen säännöllisesti saamiensa kokonaistulojen yhteismäärästä; yhtiön tai osuuskunnan osakkaana kalastusta harjoittavan kalastajan kalastuksen kokonaistuloihin luetaan myös yhtiön tai osuuskunnan kalastuksen kokonaistuloista hänelle kuuluva osuus; toisen palveluksessa olevan kalastajan kalastuksen kokonaistuloihin luetaan myös hänen kalastuksesta saamansa palkkatulot; kalastuksen harjoittajan tulee olla merkitty ammattikalastajarekisteriin ja ammattimaiseen kalastukseen käytettävän kalastusaluksen tulee olla merkitty kalastusalusrekisteriin, siten kuin Euroopan yhteisön yhteisen kalastuspolitiikan täytäntöönpanosta annetussa laissa (1139/1994) tai merellä toimivien kalastus- ja vesiviljelyalusten rekisteröinnistä annetussa laissa (690/2010) säädetään;
a) R tuotetta, joka täyttää uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä sekä direktiivien 2001/77/EY ja 2003/30/EY muuttamisesta ja myöhemmästä kumoamisesta annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/28/EY säädetyt kestävyyskriteerit;
b) T tuotetta, joka täyttää edellä a kohdassa tarkoitetut vaatimukset ja on tuotettu jätteistä tai tähteistä taikka syötäväksi kelpaamattomasta selluloosa-aineksesta tai lignoselluloosasta;
28) biomassalla maataloudesta, kasvi- ja eläinaineet mukaan lukien, kalataloudesta, metsätaloudesta ja niihin liittyvästä teollisuudesta peräisin olevien tuotteiden, jätteiden ja jätetuotteiden biohajoavaa osaa sekä teollisuus- ja yhdyskuntajätteiden biohajoavaa osaa.
3) tullitariffin nimikkeisiin 2710 11―2710 19 69 kuuluviin tuotteisiin; tullitariffin nimikkeisiin 2710 11 21, 2710 11 25 ja 2710 19 29 kuuluviin tuotteisiin kuitenkin vain, kun niitä siirretään pakkaamattomina tukkuerinä;
Edellä 1 momentissa tarkoitettuun verovelvolliseen sovelletaan, mitä valmisteverotuslaissa säädetään verokausi-ilmoittajasta, jollei 2 b §:stä muuta johdu.
Jos kevyttä polttoöljyä, biopolttoöljyä tai raskasta polttoöljyä käytetään yhdistetyssä sähkön ja lämmön tuotannossa, hiilidioksidivero on puolet verotaulukossa säädetystä.
Edellytyksenä verotaulukon R- tai T-lyhenteellä merkittyjen tuoteryhmien soveltamiselle on, että:
1) polttoaineiden raaka-aineet täyttävät 2 §:n 27 a kohdassa mainitun direktiivin mukaiset kestävyyskriteerit;
2) toiminnanharjoittaja käyttää kriteerien valvonnassa mainitun direktiivin mukaisia menetelmiä;
3) toiminnanharjoittajalla on järjestelmä, jolla varmistetaan raaka-ainetuotannon, ainetasemenetelmän ja kasvihuonepäästövähennyksen vaatimustenmukaisuus.
Valtuutetulla varastonpitäjällä on oikeus vähentää verokaudelta suoritettavasta valmisteverosta ja huoltovarmuusmaksusta asianomaisen verokauden aikana moottoribensiinistä talteen otetuista hiilivedyistä verolliseen ja huoltovarmuusmaksun alaiseen kulutukseen luovutuksen perusteella suoritettava valmistevero ja huoltovarmuusmaksu, joiden määrä on tämän lain liitteenä olevan verotaulukon tuoteryhmän 10 mukainen. Vähennysoikeuden edellytyksenä on, että talteen otetut hiilivedyt nesteytetään bensiiniksi verottomassa varastossa.
4) polttoaineet, jotka käytetään alusliikenteen polttoaineena muuten kuin yksityisellä huvialuksella; kalastusalusten polttoaineet ovat kuitenkin verottomia siltä osin kuin niitä käytetään ammattimaiseen kalastukseen;
Jollei palautuksen hakija esitä luotettavaa selvitystä polttoaineesta suoritetusta verosta ja huoltovarmuusmaksusta, veronpalautuksen määrä on:
2) dieselöljystä tai biodieselöljystä, dieselöljyn ja biodieselöljyn seoksesta tai niitä korvaavasta tuotteesta verotaulukon tuoteryhmän 57 mukainen vero ja huoltovarmuusmaksu;
3) kevyestä polttoöljystä, biopolttoöljystä ja kevyen polttoöljyn ja biopolttoöljyn seoksesta tai niitä korvaavasta tuotteesta verotaulukon tuoteryhmän 64 mukainen vero ja huoltovarmuusmaksu.
Ammattimaiseen kalastukseen käytettävän polttoaineen osalta 2 §:n 25 kohdassa tarkoitettujen rekisteröintimerkintöjen on oltava voimassa polttoainetta hankittaessa ja käytettäessä.
Biopolttoöljyn valmistajaan ei sovelleta valmisteverotuslain 21―29 §:ää, jos valmistetun biopolttoöljyn määrä on enintään 100 000 litraa kalenterivuodessa eikä biopolttoainetta siirretä Suomen ja toisen jäsenvaltion tai Suomen ja Euroopan unionin ulkopuolisen maan välillä.
Biopolttoöljyn valmistajan on tehtävä tulliviranomaiselle kirjallinen ilmoitus verovelvolliseksi rekisteröitymistä varten. Verovelvolliseen sovelletaan muutoin valmisteverotuslain verokausi-ilmoittajaa koskevia säännöksiä.
Moottoribensiini snt/l 10 50,36 11,66 0,68 62,70
Pienmoottoribensiini snt/l 11 30,36 11,66 0,68 42,70
Bioetanoli snt/l 20 33,05 7,65 0,68 41,38
Bioetanoli R snt/l 21 33,05 3,83 0,68 37,56
MTBE snt/l 23 40,91 9,48 0,68 51,07
MTBE R snt/l 24 40,91 8,43 0,68 50,02
MTBE T snt/l 25 40,91 7,39 0,68 48,98
TAME snt/l 26 44,06 10,21 0,68 54,95
TAME R snt/l 27 44,06 9,29 0,68 54,03
TAME T snt/l 28 44,06 8,37 0,68 53,11
ETBE snt/l 29 42,49 9,84 0,68 53,01
ETBE R snt/l 30 42,49 8,02 0,68 51,19
ETBE T snt/l 31 42,49 6,20 0,68 49,37
TAEE snt/l 32 45,64 10,57 0,68 56,89
TAEE R snt/l 33 45,64 9,04 0,68 55,36
TAEE T snt/l 34 45,64 7,51 0,68 53,83
Biobensiini snt/l 38 50,36 11,66 0,68 62,70
Biobensiini R snt/l 39 50,36 5,83 0,68 56,87
Dieselöljy snt/l 50 30,70 13,25 0,35 44,30
Dieselöljy para snt/l 51 24,00 12,51 0,35 36,86
Biodieselöljy snt/l 52 28,14 12,14 0,35 40,63
Biodieselöljy R snt/l 53 28,14 6,07 0,35 34,56
Biodieselöljy P snt/l 55 24,00 12,51 0,35 36,86
Biodieselöljy P R snt/l 56 24,00 6,26 0,35 30,61
Kevyt polttoöljy snt/l 60 10,35 8,00 0,35 18,70
Kevyt polttoöljy rikitön snt/l 61 7,70 8,00 0,35 16,05
Biopolttoöljy snt/l 62 7,70 8,00 0,35 16,05
Biopolttoöljy R snt/l 63 7,70 4,00 0,35 12,05
Biopolttoöljy T snt/l 64 7,70 0,00 0,35 8,05
Raskas polttoöljy snt/kg 71 8,79 9,72 0,28 18,79
Lentopetroli snt/l 81 54,76 12,74 0,35 67,85
Lentobensiini snt/l 91 49,88 11,30 0,68 61,86
Metanoli snt/l 100 25,18 5,83 0,68 31,69
Metanoli R snt/l 101 25,18 2,92 0,68 28,78
1 §2 §2 b §3 §4 §6 a §9 §9 a §10 §11 a §


text:
Muunna HD Video MPEG-muodossa HD Video MPEG Converter
Kuinka muuntaa HD Video MPEG HD Video Converter
Tipard HD -videomuunnin on paras työkalu HD: n käsittelemiseen MPEG-videoille.
Optimoi lähdön MPEG-tiedosto
Valitse lähtö MPEG-muodossa
Napsauta "muunna" kuva-painiketta, kun haluat aloittaa HD Video -ohjelman muuntamisen MPEG-muotoon.
Huhtikuu 25, 2017 13: 59

matches: HD HD HD HD HD HD


text:
Antennikodin tarkistuslista
4G- ja VHF-antennit ja asennus
Hyvä tietää: Uusi DVB-T2-lähetystekniikka
Antennikodin tarkistuslista:
1. Onko nykyinen laitteesi valmis vastaanottamaan uutta DVB-T2 -lähetystekniikkaa?
Voit vastaanottaa uutta lähetystekniikkaa kahdella eri vaihtoehdolla:
Antenna Ready HD -digiboksilla
Antenna Ready HD -televisiolla, jossa on CI+ kortinlukija*
Testaa ovatko laitteesi kunnossa: Valitse kanavanumero 99 siinä televisiossa tai digiboksissa, jossa on käytössä TV-kortti. Kuva näkyy: Mikäli kanavalla näkyy kuva, ovat laitteesi kunnossa ja näet kanavat myös jatkossa. Kuva ei näy: Mikäli kanavalla ei näy kuvaa, tee ensin uusi kanavahaku laitteesi käyttöohjeen mukaan ja testaa uudelleen kanavaa 99. Mikäli kuva ei edelleenkään näy, lue lisää, miten voit päivittää laitteesi vastaanottamaan uutta lähetystekniikka.
Kanava 99 näkyy kanavanippu D:n näkyvyysalueella. Katso lisätiedot
Tarkista Testatutlaitteet.fi -sivulta onko digiboksisi tai televisiosi Antenna Ready HD -laite.
*Myös osa vanhoista CI-kortinlukijoista toimii Antenna Ready HD-television kanssa tavallisen tarkkuuden kanavien vastaanottamiseen. HD-kanavien katseluun tarvitaan CI+ -kortinlukija sekä DNA:n antenniverkkoon suunnattu VHF-antenni.
2. Testaa onko televisiosi valmis vastaanottamaan HD-kanavia
Saat vastaanotettua antennikotiisi koko antenniverkon kanavatarjonnan kahdella antennilla. UHF-antennilla vastaanotetaan pääsääntöisesti perinteisen jakelun kanavat ja VHF-antennilla DNA:n HD-kanavat. Osa kanavista on vapaasti käytettävissä ilman lisämaksua, osa kanavista on maksullisia ja vaativat näkyäkseen erillisen ohjelmakortin ja kanavapaketin tilauksen. DNA:n maksu-tv-paketit koostuvat näiden kahden antenniverkon kanavista.
Mistä tiedän, voinko kiinteistössäni vastaanottaa DNA:n VHF-verkon HD-kanavia?
Avaa televisiosi
Käännä kanavalle 22
Näkyykö Yle TV2 HD -kanava?
Jos kanava näkyy, olet DNA:n verkossa. Tutustu DNA:n kanavapakettitarjontaan.
Jos Yle TV2 HD -kanava ei näy, suosittelemme VHF-antennin hankkimista tai uudelleen suuntausta. HD-kanavat vaativat myös TV-vastaanotinlaitteistolta DVB-T2-tukea. Jatka tarkstuslistaa eteenpäin.
3. Onko katollasi 4G, UHF- ja VHF –antennit?
Jos kotitalosi katolta puuttuu jokin luetelluista antenneista, tv-palvelusi ovat vajavaisia. 4G-antennia käytetään netti-tv:n katseluun (Areena, Katsomo, Ruutu, DNA TV, Netflix jne.) ja VHF- ja UHF-antenneja ”perinteiseen” tv-katseluun. Mm. Yle HD-kanavat tulevat VHF-antennin kautta ja niiden vastaanottamiseksi VHF-antenni tulee olla suunnattu DNA:n lähettimeen.
Voit tilata antennit ja asentaa ne itse tai kutsua asentajan, joka tuo ne tullessaan. Lue lisää asennuksesta. Asunto-osakeyhtiössä ota yhteyttä isännöitsijään.
4. Laitevaihtoehdot HD-kanavien katseluun
Teräväpiirtolähetysten katselu onnistuu, jos käytössäsi on Antenna Ready HD –hyväksytty digiboksi tai –televisio. Maksullisten kanavien katseluun tarvitset erikseen tilattavan TV-kortin ja CI+ -kortinlukijan. Antenna Ready HD –digiboksiin kortinlukijaa ei tarvita. Suosittelemme Antenna Ready HD –television käyttöä.
Saat digiboksin ja kortinlukijan DNA Kaupasta tai suoraan verkkokaupasta.
Kaikki Antenna Ready HD -hyväksytyt päätelaitteet on listattu testatutlaitteet.fi-sivustolla.
5. Tilaa halutessasi lisää HD-kanavia
DNA:lta saat maan laajimman kanavavalikoiman antenniverkossa sekä useita HD-kanavia. Maksullisilla kanavilla tarkoitetaan sellaisia kanavia, jotka tilataan erikseen. Valittavanasi on lukuisia erilaisia kanavapaketteja, joiden sisältämät TV-kanavat voit valita omien mieltymystesi mukaan. Kanavapakettien HD-tasoiset kanavat on merkitty erikseen HD-maininnalla. Maksu-TV-pakettien sisältämät kanavat voivat olla ennalta määriteltyjä tai voit valita paketin, jonka sisällön voi itse räätälöidä. Valittavanasi on laaja kattaus viihdettä, dokumentteja, sarjoja, luonto-ohjelmia, lastenohjelmia ja urheilua.
Tilattuasi kanavapaketin saat erillisen TV-kortin. Sama kortti käy niin antenni- kuin kaapelikotiin, ja voit ottaa TV-kortin halutessasi mukaan vaikka mökille. Aseta TV-kortti digiboksin kortinlukijaan tai CI+ -kortinlukijaan. Antenna Ready HD -digiboksi ja CI+ -kortinlukija on aina linkitettävä TV-kortin kanssa. Lue lisää linkityksestä alta. Kanavat avautuvat viimeistään 1-2 vuorokauden kuluessa.
Tutustu DNA:n kanavavalikoimaan ja valitse sopivin paketti!
6. Linkitä TV-korttisi, jotta saat maksukanavat näkyviin
Antenna Ready HD -digiboksi tai CI+ -kortinlukija on aina linkitettävä TV-kortin kanssa. Voit tehdä linkittämisen Minun palvelussa tai soittamalla DNA:n asiakaspalveluun puh. 044 144 044. Ilmoita samalla kortinlukijasta löytyvä linkitysnumero.
Huomaathan, että TV-kortti on asetettava linkitettävään laitteeseen (CI+ -kortinlukija tai digiboksi) 14 vrk kuluessa siitä, kun linkitettävä laite on lisätty DNA:n asiakastietokantaan. Linkitetty laite on pidettävä päällä kunnes linkitystä vaativat maksu-tv-kanavat avautuvat katsottavaksi. Kanavat avautuvat viimeistään 1-2 vuorokauden aikana. Maksu-tv-kanavien aukeamista odotellessasi voit katsoa muita kanavia.
Ennen kuin soitat asiakaspalveluun, tee näin:
Kirjoita linkitysnumero muistiin. Numero löytyy digiboksin tai kortinlukijan sarjanumerotarrasta nimellä Chip-ID, Chipset ID tai CAM ID. HUOM! Linkitysnumero ei ole sama kuin sarjanumero.
Kirjoita muistiin myös TV-kortin numero, jonka löydät TV-kortin kääntöpuolelta.
Kirjaudu Minun palveluun ja linkitä kortinlukija tai digiboksi Minun palvelun TV-palvelut-osiossa. Voit myös soittaa DNA:n asiakaspalveluun puh. 044 144 044 tehdäksesi linkityksen.
Lisätietoa CI+ -kortinlukijasta ja Antenna Ready HD -laitteista saat kortinlukijan tuotesivulta ja osoitteesta testatutlaitteet.fi.
7. Lisätietoa teräväpiirtokanavista ja laitteista
Jos haluat lisätietoa teräväpiirtokanavista, -laitteista tai –termeistä, lataa ja lue läpi PDF-ohje tai soita asiakaspalveluumme: 044 144 044.
Lisää keskustelua, vastauksia ja vinkkejä löydät DNA:n tukisivustolta.
Ohjeet TV-kortin linkitykseen
Jos käytössäsi on Antenna Ready HD- tai Cable Ready HD -laite ja haluat katsella maksu-tv-kanavia, linkitä ohjelmakortti laitteeseen. Laite voi olla joko digiboksi tai televisiossa oleva Cl+ -kortinlukija. Linkityksen teet helpoimmin ilmoittamalla kortin ja lukijalaitteen linkitysnumerot DNA:n Minun palveluni -itsepalvelukanavassa.
1. Etsi linkitysnumero
Linkitysnumeron löydät digiboksin tai kortinlukijan sarjanumerotarrasta nimellä Chip-ID, Chipset ID tai CAM ID. Huom! Linkitysnumero on eri kuin sarjanumero.
2. Kirjoita ohjelmakortin numero muistiin
Korttinumero on ilman tarkistenumeroa 11 merkkiä pitkä ja sisältää vain numeroita. Löydät TV-kortin numeron katselukortin kääntöpuolelta, viivakoodin yläpuolelta.
3. Voit linkittää oman HD-laitteesi itse Minun palveluni -kanavassa
Minun palveluni -sivulla -sivuilla voit itse linkittää TV-kortin lukulaitteeseen:
Kirjauduttuasi sisään, valitse palveluistasi "DNA TV -liittymä" ja klikkaa sen alta ”TV-kortti > Linkitä TV-kortti ja HD-laite”.
Seuraavaksi pääset lisäämään laitteen linkitystiedot ”Syötä laitteen linkitysnumero” -kohtaan. Syötettyäsi numeron, klikkaa "linkitä".
Huomaathan, että TV-kortti on otettava käyttöön 14 vuorokauden kuluessa siitä, kun laitteen tiedot on ilmoitettu DNA:n asiakastietokantaan.
4. Asenna TV-kortti
Linkityksen jälkeen asenna TV-kortti suoraan digiboksiisi tai CI+-kortinlukijan avulla televisioosi. Asenna TV-kortti digiboksiin siru edellä ja siru alaspäin.
5. Pidä linkitettävä laite päällä
Linkitetty laite on pidettävä päällä, kunnes linkitystä vaativat maksu-tv-kanavat avautuvat. Kanavat avautuvat viimeistään 1–2 vrk:n aikana. Kanavien aukeamista odotellessa voit katsoa normaalisti muita kanavia.
Huomioithan, että mikäli et katso maksukanavia säännöllisesti, kanavien valtuutukset menevät pois päältä ja kanavat eivät näy. Valtuutukset saadaan takaisin päälle asiakaspalvelusta.
HUOM! Jos pidät päällä kanavaa, joka on korttiin liitetyssä kanavapaketissa, kanavat avautuvat nopeammin.
Lisätietoa CI+ -kortinlukijasta ja Cable/Antenna Ready -HD-laitteista saat kortinlukijan tuotesivulta ja osoitteesta www.testatutlaitteet.fi
Sama TV-kortti toimii kotona ja mökillä
Sama TV-kortti toimii kotona ja mökillä – antennissa ja kaapelissa. Huomaathan, että kanavapaketeissa ja yksittäisten kanavien näkyvyydessä on eroja riippuen siitä, katseletko ohjelmia antenni- tai kaapelitaloudessa. Ennen käyttöönottoa TV-kortti on linkitettävä myös mökin television tai digiboksin kanssa.
Jos haluat katsoa maksu-tv:tä useammalla laitteella tai useammassa paikassa samanaikaisesti, ota käyttöösi DNA Rinnakkaisliittymä.
Lue lisää rinnakkaisliittymästä
4G- ja VHF-antennilla teräväpiirtoaikaan
4G-antennin kautta saat kodin kaikille ruuduille uudet netti-tv-palvelut kuten Areenan, Katsomon tai Ruudun. Kun sinulla on VHF-antenni ja Antenna Ready HD -digiboksi tai -TV, näet kaikki Ylen HD-kanavat. HD-kanavien TV-kuva on selvästi tarkempi ja terävämpi kuin normaalitarkkuudella lähetetyillä kanavilla. Teräväpiirtokuva tarjoaa värisyvyyttä ja terävyyttä. Ero on silminnähtävä.
Tutustu 4G-antennimodeemijärjestelmään (pdf).
Tilaa Antenna Ready HD -laite
Antenna Ready HD -boksilla tai -TV:llä näet HD-kanavat. CI+-kortinlukijalla liität TV-kortin suoraan televisioosi.
Tutustu pientalon antennioppaaseen
Selkeä opas pientalon antennijärjestelmän päivitykseen.
VHF-antennilla HD-kanavat
Tarvitset VHF-antennin, jos haluat katsoa HD-kanavia. Antennipakkauksessa on tarvittavat asennustarvikkeet ja ohjeet.
4G- ja VHF-antenni asennettuna
Tilaa VHF-antenni ammattilaisen asentamana. Asentaja tuo ja asentaa antennin.
Mitä uusia kanavia näen kun päivitän TV:ni teräväpiirtoaikaan?
Päivittämällä televisiosi ja antennikotisi HD-aikaan, saat enemmän katsottavaa teräväpiirrolla:
Kaikki Ylen kanavat teräväpiirrolla (Yle TV1 HD, Yle TV2 HD ja Yle Teema & Fem HD).
Maksukanavia teräväpiirrolla. Tarjolla urheilua, leffoja ja sarjoja (mm. C More Max HD, Viasat Urheilu HD, C More First HD).
Antenniverkon HD-kanavat:
Miten saat HD-kanavat näkyviin antenniverkossa?
Asutko taloyhtiössä? Ota yhteyttä taloyhtiön hallituksen puheenjohtajaan tai isännöitsijään. Isännöitsijä pyytää antenniurakoitsijaa selvittämään kiinteistön antenniverkon HD-valmiuden.
Pientaloasukas, millainen antenni katoltasi löytyy? Katolta löytyy ainakin UHF-antenni ja usein myös VHF-antenni. UHF-antennilla näet normaalit antenniverkon kanavat ja VHF-antennilla DNA:n antenniverkon HD-kanavat. Jos katollasi on VHF-antenni, suuntaa se kohti DNA:n tukiasemaa ja näet DNA:n antenniverkon HD-kanavat.
VHF-antennia ei löydy. Tilaa uusi antenni DNA:lta ja asenna se itse. Vielä helpommalla pääset, kun otat yhteyttä antenniasennusyritykseen ja pyydät tarjouksen pientalon antenniasennuksesta.
Lisäksi tarvitset Antenna Ready HD -hyväksytyn television tai digiboksin.
Kaikki maksu-tv-kanavat lähetetään uudella DVB-T2-lähetystekniikalla ja niiden katseluun tarvitaan Antenna Ready HD-laite. Antenniverkon maksu-tv-kanavien näkyvyysalue kattaa 85% väestöstä. Uusi DVB-T2-tekniikka on tehokkaampi ja mahdollistaa antenniverkkoon entistä enemmän tv-kanavia ja HD-laatuista kuvaa.
Lisätietoja asiakkaille, jotka asuvat näkyvyysalueen ulkopuolella.
Valitse kanavanumero 100 siinä televisiossa tai digiboksissa, jossa on käytössä TV-kortti.
Kuva ei näy: Mikäli kanavalla ei näy kuvaa, tee ensin uusi kanavahaku laitteesi käyttöohjeen mukaan ja testaa uudelleen kanavaa 100. Mikäli kuva ei edelleenkään näy, lue lisää, miten voit päivittää laitteesi vastaanottamaan uutta lähetystekniikka.
Huom! Laitteet, joissa ei ole TV-korttia käytössä voi testata helposti kääntämällä kanavapaikalle 100. Uudella tekniikalla lähetettävien maksu-tv- ja testikanavien näkyvyysalueet voi tarkistaa viereisestä kartasta.
Voit vastaanottaa uutta lähetystekniikkaa kahdella vaihtoehdolla:
*Myös osa vanhoista CI-kortinlukijoista toimii Antenna Ready HD -television kanssa tavallisen tarkkuuden kanavien vastaanottamiseen.
*Mikä tahansa televisio, myös Antenna Ready HD -televisio.
Valitse haluamasi laiteyhdistelmä.
Linkitä TV-korttisi laitteesi kanssa Maksukanavat eivät näy ellei TV-korttia linkitetä. Voit tehdä linkityksen helposti Minun palvelussani. Katso linkitysohjeet.
Nyt voit nauttia tilaamistasi urheilu- ja viihdeohjelmista.
Mitä tarkoittaa uusi DVB-T2-lähetystekniikka?
Antennitelevisioverkossa siirrytään DVB-T2-lähetystekniikkaan, joka mahdollistaa HD- eli teräväpiirtolähetykset tai huomattavasti enemmän perustasoisia tv-kanavia. Kaikki maksu-tv-kanavat käyttävät DVB-T2-lähetystekniikkaan. Myös vapaasti katseltavat antenniverkon kanavat siirtyvät tähän uuteen lähetystekniikkaan viimeistään maaliskuun 2020 lopussa.
Miksi siirrymme uuteen lähetystekniikkaan?
Uusi DVB-T2 -lähetystekniikka kasvattaa antenniverkon lähetyskapasiteettia. Tämä tarkoittaa sitä, että uudella tekniikalla pystytään lähettämään enemmän kanavia ja lisäksi se mahdollista HD-kanavien lähettämisen.
Miksi tarvitsen Antenna Ready HD -laitteen?
Antenna Ready HD -laitteella pystyy vastaanottamaan kaikki antennitelevision lähetykset nyt ja tulevaisuudessa niin perus- kuin teräväpiirtotasoisenakin. Antenna Ready HD -merkintä tarkoittaa, että laitteessa on DVB-T2-viritin ja laite on todettu toimivaksi suomalaisessa antenniverkossa.
Mistä tiedän, onko nykyinen laitteeni valmis vastaanottamaan uutta lähetystekniikkaa?
Testaa ovatko laitteesi kunnossa: Valitse kanavanumero 100 siinä televisiossa tai digiboksissa, jossa on käytössä TV-kortti.
Kanava 100 näkyy kanavanippu D:n näkyvyysalueella.
Miksi tarvitsen kaksi eri antennia? Miksi maksukanavia lähetetään kahdesta eri antenniverkosta?
DNA:n antenniverkon lähetysten vastaanottoon tarvitaan VHF-antenni, joka suunnataan DNA:n lähetysmastoon. Digitan verkossa ohjelmien vastaanotto edellyttää puolestaan UHF-antennia. Pääset siis nauttimaan DNA:n teräväpiirtotarjonnasta, kun UHF-antennin rinnalla käytössäsi on myös VHF-taajuuksia käyttävä DNA:n HD-antenni.
Voit myös käyttää vanhaa VHF-antenniasi. Testaa itse, onko kotisi HD-valmiudessa. Käännä TV-kanavalle 22. Jos näet Yle TV2 HD -kanavan, olet valmis vastaanottamaan koko antennitelevision tarjonnan.
Lue lisää antenniverkon lähetyksistä ja DNA:n HD-tarjonnasta.
Missä voin tutustua antenniverkon kanavatarjontaan?
Antenniverkon kanavakartasta näet koko tarjonnan: Avaa kanavakartta
Eri kanavanippujen peittoalueisiin voit tutustua:
Muut-kanavat (Digita)
Miksi Antenna Ready HD -laite on linkitettävä TV-kortin kanssa?
Antenna Ready HD -merkityt CI+-kortinlukija tai digiboksit on linkitettävä DNA:n TV-kortin kanssa, jotta näet maksukanavat. Tällä estetään sisällön laitonta levittämistä. Lue linkitysohjeet täältä.
Jos sinulla on DNA:lta ostettu Wbox-digiboksi tai CI+-kortinlukija, niin laitteet on valmiiksi linkitetty TV-kortin kanssa.
Kysymyksiä ja vastauksia HD-laitteista ja niiden linkityksestä:
Katso video-ohje linkityksen tekemiseen (Youtube)
Antenniverkon kanavat lähetystekniikkoineen kätevästi yhdessä PDF-tiedostossa.
Lähetinasemakohtaiset kartat
Tutustu lähetinasemien aluepeittokarttoihin.
Lähetinasemien tiedot
Tarkemmat lähetinasemien tekniset tiedot.
Antenniverkon HD-näkyvyyden osoitehaku
Tarkista DNA:n Antenni-TV-verkon HD-kanavien näkyvyysalue osoitteessasi.
Pulmia DNA TV:n kanssa?
Anna kun autamme!
Miten tilaan DNA TV:n?
Miten käytän DNA TV:tä eri päätelaitteilla?
Mistä löydän lisää katsottavaa, kanavia ja ohjelmia?

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Neriniartarfiutilittut akunnittarfiutilittullu inuussutissarsiorsinnaanermut allagartamut akiliut pillugu Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 10, 9. maj 2000-imeersoq
§ 1. Inatsit nioqqutissanik tuniniaanermi namminersorluni inuussutissarsiummik ingerlataqarnermut atuuppoq.
§ 2. Inuussutissarsiummik ingerlataqartut IIN-imi normu kiisalu piginnittup aqqa najugaalu allallugit pisiniartunut ersarissumut allagarsiissapput.
Imm. 2. Nuisitsivimmi, saqqummersitsivimmi, timersortartut katerisimaarneranni niuffaffimmilu tuniniaanermi aaqqissuisoq kingusinnerpaamik aaqqissuussinerup ammarnerani inuussutissarsiummik ingerlataqartut aqqi, najugai aamma IIN-imi normua allallugit allattuiffiliorsimassaaq. Allattuiffik aaqqissuussinerup matoreernerata kingorna ukiuni tallimani paarineqassaaq aammalu nakkutilliinermut oqartussaasunut piumasarineqartillugu tunniunneqassaaq. Peqataasoq IIN-imi normumik peqarnissamik pisussaaffeqanngippat taamaallaat aqqa najugaalu allanneqassapput.
§ 3. Tupanik nioqqutissiat, imigassat 1,21 procentimik annertunermillu aalakoornartortaqartut, tipigissaatit aamma kusanarsaatit, imeruersaatit kiisalu sukkulaatinik sukkunillu nioqqutissiat tuniniaavinnit piffissami minnerpaamik qaammatini sisamani ataannartuni minnerpaamik sapaatip akunneranut ataasiarluni tuniniaaviusartuni taamaallaat tuniniarneqarsinnaapput.
Imm. 2. Taamaattorli assersuutigalugu niuffaffinnik, saqqummersitsinernik, timersornermik pisoqarfinnik saqqummersitsillunilu tuniniaavinnik ingertaqarfiusunut atatillugu nioqqutissanik taakkunannga tunisaqarnermi tamanna atuutinngilaq.
Imm. 3. Imm. 1-imi aalajangersagaq nunanut allanut timmisartukkut attaveqarlutik mittarfinni akitsuutitaqanngitsunik – Taxfreenik – tunisinermut atuutinngilaq.
§ 4. § 2-mi aalajangersakkap naapertuutsinneqarnissaanik Atuisartoqarnermut Unammilleqatigiinnermullu Aqutsisoqarfik nakkutilliisuuvoq. Atuisartoqarnermut Unammilleqatigiinnermullu Aqutsisoqarfik aalajangersakkamik unioqqutitsisoqarneranik paasinnippat, Atuisartoqarnermut Unammilleqatigiinnermullu Aqutsisoqarfik politimesterimut unnerluusseqqusilluni qinnuteqarsinnaavoq.
Imm. 2. § 3-mi aalajangersakkap naapertuutsinneqarneranik Akileraartarnermut Aqutsisoqarfik nakkutilliisuuvoq, aammalu eqqartuussivimmi aalajangiisoqanngikkaluartoq sukumiisumik kinaassutsimut uppernarsaammik takutitsinikkut qaqugumulluunniit nioqqutissanik tuniniaanermik ingerlatsiviusuni inini, biilini il.il. nakkutilliinermik suliaqarsinnaavoq.
Imm. 3. Piginnittoq, inuillu tassani suliffeqartuusut imm. 1 aamma 2 malillugit nakkutilliinerit ingerlannerini oqartussaasunut pisariaqartumik ilitsersuissapput ikiuutissallutillu.
§ 5. § 2, imm. 1-3-mik aamma § 3, imm. 1-imik unioqqutitsinerit Kalaallit Nunaanni pinerluttulerinermut inatsimmi maleruagassat malillugit akiliisitsinikkut pineqaatissiinernik malitseqarsinnaapput.
Imm. 2. Pissutsit sukannernerusimappata imaluunniit uteqqittumik pisoqartillugu kaaviaartitassatut naatsorsuutigineqartumut imaluunniit pissarsiarineqartumut naapertuuttumik akileeqqusissuteqarluni pineqaatissiisoqarsinnaavoq.
Imm. 3. Inatsisartut inatsisaanni akileeqqusissummik aalajangersaanissamik tunngavissiisoqarsimappat, Kalaallit Nunaanni pinerluttulerinermut inatsimmi maleruagassat malillugit inuit pisussaatitaasut pisinnaatitaasullu akileeqqusissuteqarnikkut pineqaatissinneqarsinnaapput.
Imm. 4. Akileeqqusissutit inatsisartut inatsisaat malillugit aalajangersarneqartut Nunap Karsianut tutsinneqassapput.
§ 6. Inuussutissarsiummik ingerlataqarnermut allagartaqarnissaq inatsisaasuni allani piumasaqaataappat piumasaqaatit taakku IIN-normumik uppernarsaateqarnikkut naammassineqassapput.
Imm. 2. Inatsisini allani piumasaqaataappat inuk imaluunniit inatsisit naapertorlugit inuk inuussutissarsiummut allagartartaanissamut piumasaqaatinik naammassinnittoq pineqarpat, piumasaqaat taanna naammassineqartutut isigineqassaaq, Kalaallit Nunaanni pinerluttulerinermut inatsimmi kapitali 36-mi maleruagassat naapertorlugit pisinnaatitaaffiiagaasoqarsimanngippat.
§ 7. Inatsisartut inatsisaat ulloq 1. januar 2016 atuutilerpoq.
Imm. 2. Tamatuma peqatigisaanik Kalaallit Nunaanni inuussutissarsiummik ingerlataqarneq pillugu Inatsisartut inatsisaat nr. 12, 12. november 2001-imeersoq atorunnaarsinneqarpoq.
L_29-2015_bemaerk_kn
L_29-2015_betaenk_kn

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 2
§ 3
§ 5
§ 2
§ 3
§ 6
§ 7


Kirkkonummen kunnan sisäisen vuokran uudistaminen | Kirkkonummi
Kirkkonummen kunnan sisäisen vuokran uudistaminen
Palvelutuotannon jaosto, kokous 15.8.2018
§ 55 Kirkkonummen kunnan sisäisen vuokran uudistaminen
KIRDno-2018-1149
Mikä on sisäinen vuokra ja miksi sitä peritään?
Sisäinen vuokra on kunnan sisäinen hinnoittelujärjestelmä, joka osoittaa kuinka paljon palveluiden tuottamisessa tarvittavat toimitilat todellisuudessa maksavat ja jonka avulla toimitiloista kunnalle aiheutuneet kustannukset siirretään tilojen käyttäjille. Kirkkonummen kunta omistaa suuren määrän rakennuksia ja toimitiloja ja niihin on sitoutunut merkittävä osa kunnan varoista.
Kaikki toimitilat aiheuttavat kunnalle kustannuksia - myös niiden rakentamisen jälkeen. Kustannuksia syntyy esimerkiksi rakennusten hoitamisesta, vuosi- ja peruskorjauksista sekä rahoituksesta. Sisäisen vuokran tulee kattaa kaikki rakennusten elinkaaren aikaiset kustannukset. Nykyisin käytössä oleva sisäisen vuokran järjestelmä ei näin tee.
Sisäinen vuokra siirtää tilojen kustannukset käyttäjille
Kunta tarvitsee toimitiloja esimerkiksi varhaiskasvatukselle, opetukselle ja sosiaalipalveluille.Tilakustannukset ovat yksi osa näiden palveluiden tuottamisen kustannuksia. Sisäinen vuokra siirtää tilojen aiheuttamat kustannukset tilojen käyttäjille vuokrina maksettavaksi, oikeudenmukaisella ja selkeällä tavalla. Sisäinen vuokra ohjaa käyttämään toimitiloja tehokkaasti, koska tilojen hinta näkyy aidosti osana palvelun tuottamisen kustannuksia. Tämä parantaa ymmärrystä tilojen kustannuksista, kannustaa tehostamaan tilojen käyttöä sekä luopumaan mahdollisesti tarpeettomaksi käyneistä tai vähän käytössä olleista toimitiloista.
Nykyinen tilanne ja ehdotettu muutos
Kunnan sisäisen vuokran laskenta tehdään tällä hetkellä kiinteistökohtaisesti. Laskenta ei kuitenkaan huomioi esimerkiksi täysin korjausvastuuta eikä vuokra sisällä pääomavuokraa. Nykyinen tapa laskea vuokra toimii riittävästi sisäisessä käytössä, kun päätöksenteko tiloista tehdään muilla kun vuokran perusteella. Ennen kun tiloja vuokrataan esimerkiksi maakunnan käyttöön, on niihin lisättävä puuttuvat osat. Yhtenäisyyden vuoksi olisi silloin kaikki vuokrat laskettava samalla tavalla. Sisäisen vuokran laskentaa ehdotetaan muutettavaksi nyt laaditun mallin mukaisesti ja otettavaksi käyttöön vuoden 2019 alusta.
Kirkkonummen kunnan sisäisten vuokrien määrittely ja laskenta halutaan uudistaa niin, että se vastaa entistä paremmin Suomessa yleisesti käytössä olevia sisäisen vuokran laskentamenetelmiä sekä tuottaa paremman välineen tilakustannusten hallintaan sekä tilojen käyttöön ja omistamiseen. Kunnan kiinteistömassa on suuri ja siihen sisältyy paljon korjausvelkaa. Lisäksi tuleva maakuntauudistus on riittävästi huomioitava etukäteen vuokrien laskennassa.
Kuntien toiminta edellyttää toimitiloja, joiden tarkoituksena on mahdollistaa palvelujen tuottaminen niitä tarvitseville kuntalaisille. Tilojen tehoton käyttö aiheuttaa turhia kustannuksia ja tilan käytölle asetettava oikea ja tarkoituksenmukainen hinta, eli kustannus, edistää palvelutuotannon taloudellista ja tehokasta tuottamista sekä mahdollistaa rakennusten pitämisen kunnossa pitkällä aikavälillä. Vuokrien määrittelyssä on myös huomioitu valmisteilla oleva maakuntauudistus, jossa kunnat tulevat jatkossa vuokraamaan maakuntien käyttöön menevät rakennukset. Nyt tehdyn vuokrien määrittelyn tavoitteena on myös tuottaa sellainen vuokrahinta, jota voidaan soveltaa maakunnalle vuokrattavien tilojen vuokrien määrittelyyn. Maakunta vuokraa siirtyviä toimintoja koskevat tilat aluksi kolmeksi vuodeksi kunnalta.
Nykyinen sisäinen vuokra käsittää vain käyttömenot ja suunnitelman mukaiset poistot – kirjanpidollinen kuluminen ei ole todellista kulumista eikä tehdyistä peruskorjauksista kirjattavat suunnitelman mukaiset poistot merkitse varautumista tuleviin korjauksiin ja on lähtökohtana väärä pääomavuokran määrittelyssä. Nykyisessä vuokrassa ei ole siten huomioitu varautumista kiinteistöjen korjausvelan lyhentämiseen.
Esitetyssä sisäisten vuokrien laskentamallissa vuokra määräytyy ylläpitovuokran ja pääomavuokran periaatteelle. Pääomavuokra tarkoittaa varautumista tuleviin korjauksiin ja sisältää myös omaisuuden tuottovaatimuksen. Maanvuokra on määritelty osaksi pääomavuokraa. Pääomavuokran laskentaperiaate vastaa kokonaisuutenaan maakuntauudistuksessa käytettävää periaatetta. Esitetyn mallin hyötynä on se, että se osoittaa tilakohtaisesti oikeat tilakustannukset, käyttäjät voivat vaikuttaa yksittäisen tilan kustannuksiin paremmin, kiinteistöjohtaminen parantuu ja tilojen vastuullinen kunnossapito ja käyttö ovat entistä enemmän myös tilojen käyttäjän vastuulla. Pääomavuokraksi ehdotetaan 6% rakennuksen teknisestä arvosta. Ylläpitovuokra säilyy entisellään ja sisältää kiinteistökohtaiset käyttömenot. Toimitilapalvelut on parhaillaan päivittämässä rakennuskannan teknisiä arvoja, mutta alustavan laskelman pohjalta sisäiset vuokrat näkyvät kokonaisuudessaan liitteenä olevassa taulukossa.
Tiloista on tarkoitus laatia käyttäjäkohtaiset vuokrasopimukset. Vuokrat tarkistetaan vuosittain jälkilaskentaperiaatteella. Tällöin tilakustannuksissa saavutettavat hyödyt siirtyvät suoraan tilan käyttäjän eduksi.
Esitetyt sisäisten vuokrien laskentaperiaatteet vastaavat myös Suomen Kuntaliiton kunnille antamaa suositusta sisäisten vuokrien määrittämisestä (Sisäisen vuokra kunnassa ja kuntayhtymässä, Suomen Kuntaliitto, 2009).
Talousarvio 2018 on laadittu nykyisten sisäisten vuokrien pohjalta. Vuoden 2019 talousarvioon sisältyvät sisäiset vuokrat tulee tehdä uuden laskentamallin mukaiseksi.
Käyttäjälähtöiset tilamuutokset rakennuskannassa
Sisäisen vuokrauksen uudistuksen yhteydessä muutetaan myös käytäntöä käyttäjälähtöisten tilamuutosten osalta. Nykyinen toimintamalli on ollut se että tilamuutokset ovat olleet osana rakennuskannan vuosikorjausohjelmaa. Uudessa mallissa ehdotetaan että vuoden 2019 alusta tilamuutokset siirretään toimitilapalveluiden käyttötalousmenoihin ja ne laskutetaan erillisellä sisäisellä laskulla kyseiseltä käyttäjältä. Toimitilapalvelut pyytää talousarviokäsittelyn yhteydessä käyttäjätoimialoilta tulevan vuoden tilamuutokset ja varautuu näiden osalta omassa käyttötaloudessaan. Käyttäjätoimialoilla taas varaudutaan erikseen sisäisen laskutuksen osalta näihin muutoksiin.
Sisäisen vuokran kehittämisen tavoitteet
Sisäisen vuokran keskeinen tavoite on kustannusvastaavuus. Sisäisen vuokran tulee kattaa kaikki rakennusten elinkaaren aikaiset kustannukset, jotka aiheutuvat rakentamisesta, rahoittamisesta, ylläpidosta ja luopumisesta.
Kustannustietoisuus: Vuokra ilmaisee, mitä tilat todellisuudessa maksavat. Järjestelmä parantaa ymmärrystä tilakustannuksista ja toimii hinnoittelujärjestelmänä sekä mahdollistaa toimitilojen kustannusten vertailun sisäisesti ja ulkoisesti.
Kannustavuus: Vuokra määräytyy käytön mukaan (aiheuttamisperiaate) ja järjestelmä reagoi toiminnan muutoksiin (esim. tilasta luopuminen). Vuokralainen voi myös vaikuttaa vuokraan tilojensa tehokkaan energiankäytön sekä oikein mitoitettujen palveluiden kautta.
Selkeä järjestelmä: Kustannusvastaavuus toteutuu (tilojen omistaja ei tavoittele voittoa). Kiinteistönhallinnalle on asetettu tehokkuustavoitteet.
- sisäisen vuokrauksen malli
hyväksyy liitteenä olevan sisäisen vuokrauksen mallin
lähettää sisäisen vuokrauksen mallin kuntatekniikan lautakunnalle ja edelleen kunnanhallitukselle hyväksyttäväksi ja, että vuoden 2019 talousarvio valmistellaan kyseisen mallin mukaisesti
Keskustelun jälkeen jäsen Kim Åström esitti seuraavan evästyksen:
Muutos toteutetaan vuoden 2019 talousarvioon siten, että sisäinen vuokra eritellään jokaisessa kustannuspaikalla ja muutokset toteutetaan kustannusneutraalisti siten, että vuokrien muutos ei vaikuta muuhun käyttötaseeseen.
Puheenjohtaja totesi, että Åströmin evästystä kannatettiin yksimielisesti.
Lisäksi palvelutuotannon jaosto päätti evästyksenä, että muutos toteutetaan vuoden 2019 talousarvioon siten, että sisäinen vuokra eritellään jokaisessa kustannuspaikalla ja muutokset toteutetaan kustannusneutraalisti siten, että vuokrien muutos ei vaikuta muuhun käyttötaseeseen.
Todettiin, että kunnanhallituksen puheenjohtaja Timo Haapaniemi poistui tämän kokousasian käsittelyn aikana klo 20.32.
kuntatekniikan lautakunta jatkokäsittelyä varten
Liite Patu 15.8.2018, sisäisen vuokrauksen malli.pdf (pdf, 101 kt)
§ 51 Pöytäkirjan tarkastaminen
§ 52 Hyvinvointikeskuksen L2 suunnitelmien hyväksyminen
§ 53 Gesterbyn koulukeskus, A-rakennuksen kuntotutkimus (Winellska skolan ja Kyrkslätts gymnasium)
§ 54 Rakennuskannan vuosikorjausohjelman tilannekatsaus
§ 56 Vuoden 2017 arviointikertomus, palvelutuotannon jaoston vastine
§ 57 Hankintapäätös, Vaihtomatto- ja käsipyyhepalveluiden hankinta KT187875/KIRDno-2018-825
§ 58 Ilmoitusasioita tiedoksi


text:
14 päivänä toukokuuta 2009 (*)
Tuomioistuimen toimivalta siviilioikeuden alalla – Asetus (EY) N:o 44/2001 − Toimivalta kuluttajansuojaa koskevissa riita-asioissa − Harhaanjohtavan mainonnan kohteeksi joutuneen kuluttajan oikeus vaatia näennäisesti voitettua palkintoa tuomioistuimessa − Luokittelu − Kyseisen asetuksen 15 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettu sopimusta koskeva kanne − Edellytykset
Asiassa C‑180/06,
jossa on kyse EY 68 ja EY 234 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka Oberlandesgericht Wien (Itävalta) on esittänyt 29.3.2006 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut yhteisöjen tuomioistuimeen 7.4.2006, saadakseen ennakkoratkaisun asiassa
Martin Dreschers, joka toimii Schlank & Schick GmbH:n konkurssipesän hoitajana,
toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja P. Jann sekä tuomarit M. Ilešič, A. Tizzano, E. Levits ja J.-J. Kasel (esittelevä tuomari),
ottaen huomioon kirjallisessa käsittelyssä ja 3.7.2008 pidetyssä istunnossa esitetyn,
– Dreschers, joka toimii Schlank & Schick GmbH:n konkurssipesän hoitajana, edustajanaan Rechtsanwalt A. Matt,
– Itävallan hallitus, asiamiehinään E. Riedl, S. Zeichen ja M. Rüffenstein,
– Tšekin hallitus, asiamiehinään T. Boček ja M. Smolek,
– Espanjan hallitus, asiamiehinään M. Sampol Pucurull ja B. Plaza Cruz,
– Euroopan yhteisöjen komissio, asiamiehinään A.-M. Rouchaud-Joët, S. Grünheid ja W. Bogensberger,
kuultuaan julkisasiamiehen 11.9.2008 pidetyssä istunnossa esittämän ratkaisuehdotuksen,
2 Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa asianosaisina ovat Itävallan kansalainen Ilsinger, jonka kotipaikka on St. Pölten (Itävalta), ja Dreschers, joka toimii Schlank & Schick GmbH:n (jäljempänä Schlank & Schick) – joka on Aachenissa (Saksa) Saksan oikeuden mukaan perustettu postimyyntiyhtiö ja joka on julistettu maksukyvyttömäksi – konkurssipesän hoitajana, ja joka koskee kannetta, jolla mainittua yhtiötä vaaditaan luovuttamaan Ilsingerille palkinto.
3 Asetuksella N:o 44/2001 säädetyt toimivaltasäännöt sisältyvät kyseisen asetuksen II lukuun, joka muodostuu asetuksen 2–31 artiklasta.
4 Asetuksen N:o 44/2001 2 artiklan 1 kohta sisältyy mainitun II luvun 1 jaksoon, jonka otsikko on ”Yleiset säännökset”, ja kyseisessä säännöksessä todetaan seuraavaa:
5 Mainitun asetuksen 3 artiklan 1 kohdassa, joka on samassa 1 jaksossa, säädetään seuraavaa:
6 Asetuksen N:o 44/2001 5–22 artikla, jotka muodostavat asetuksen II luvun 2–6 jaksot, sisältävät pakottavaa tai yksinomaista erityistä toimivaltaa koskevat säännöt.
7 Asetuksen N:o 44/2001 2 jakson nimi on ”Erityinen toimivalta”, ja kyseiseen jaksoon kuuluvassa 5 artiklassa säädetään seuraavaa:
8 Asetuksen N:o 44/2001 13 perustelukappaleessa todetaan seuraavaa:
”– – kuluttaja- – – sopimusten osalta heikompaa osapuolta olisi suojeltava hänen etujensa kannalta suotuisammilla tuomioistuimen toimivaltaa koskevilla säännöksillä kuin mitä yleiset säännökset edellyttävät.”
9 Asetuksen N:o 44/2001 edellä mainitussa II luvussa onkin näin ollen 4 jakso, jonka otsikko on ”Toimivalta kuluttajansuojaa koskevissa riita-asioissa” ja jonka muodostavat asetuksen 15–17 artikla.
10 Mainitun asetuksen 15 artiklan 1 kohdan sanamuoto on seuraava:
11 Mainitun 15 artiklan 3 kohdassa todetaan, että ”tämän jakson säännöksiä ei sovelleta kuljetussopimuksiin, yhteishintaan tarjottavia kuljetus- ja majoituspalvelujen yhdistelmiä lukuun ottamatta”.
12 Asetuksen N:o 44/2001 16 artiklan 1 kohdassa säädetään, että ”kuluttaja voi nostaa kanteen toista sopimuspuolta vastaan joko sen jäsenvaltion tuomioistuimissa, missä tämän kotipaikka on, tai sen paikkakunnan tuomioistuimessa, missä kuluttajan kotipaikka on”.
13 Kyseisestä säännöstä voidaan poiketa ainoastaan, jos noudatetaan kyseisen asetuksen 17 artiklassa lueteltuja edellytyksiä.
14 Kuten asetuksen N:o 44/2001 perustelukappaleista ilmenee, kyseinen asetus perustuu tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden täytäntöönpanosta yksityisoikeuden alalla 27.9.1968 tehtyyn yleissopimukseen (EYVL 1972, L 299, s. 32), sellaisena kuin se on muutettuna Tanskan kuningaskunnan, Irlannin sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan liittymisestä kyseiseen yleissopimukseen 9.10.1978 tehdyllä yleissopimuksella (EYVL L 304, s. 1 ja muutettuna s. 77), Helleenien tasavallan liittymisestä kyseiseen yleissopimukseen 25.10.1982 tehdyllä yleissopimuksella (EYVL L 388, s. 1), Espanjan kuningaskunnan ja Portugalin tasavallan liittymisestä kyseiseen yleissopimukseen 26.5.1989 tehdyllä yleissopimuksella (EYVL L 285, s. 1) sekä Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan liittymisestä kyseiseen yleissopimukseen 29.11.1996 tehdyllä yleissopimuksella (EYVL 1997, C 15, s. 1; jäljempänä Brysselin yleissopimus). Kyseisellä asetuksella on sen voimaantulosta eli 1.3.2002 alkaen korvattu Brysselin yleissopimus jäsenvaltioiden välisissä suhteissa Tanskan kuningaskuntaa lukuun ottamatta.
15 Euroopan unionin neuvosto on asetuksen N:o 44/2001 19 perustelukappaleessa korostanut tarvetta varmistaa jatkuvuus Brysselin yleissopimuksen ja kyseisen asetuksen välillä, mukaan lukien Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen kyseisen yleissopimuksen vastaavista määräyksistä jo esittämät tulkinnat.
16 Brysselin yleissopimuksen toimivaltamääräykset sisältyvät sen II osastoon, joka muodostuu 2–24 artiklasta.
17 Brysselin yleissopimuksen II osaston 1 jaksoon, jonka otsikko on ”Yleiset määräykset”, kuuluvan 2 artiklan 1 kappaleessa on seuraavanlainen periaatteellinen määräys:
18 Brysselin yleissopimuksen samaan jaksoon kuuluvan 3 artiklan 1 kappaleessa määrätään seuraavaa:
19 Brysselin yleissopimuksen 5–18 artiklassa, jotka muodostavat sen II osaston 2–6 jakson, määrätään pakottavasta tai yksinomaisesta erityisestä toimivallasta.
20 Brysselin yleissopimuksen II osastossa olevaan 2 jaksoon, jonka otsikko on ”Erityinen toimivalta”, sisältyvässä 5 artiklassa määrätään seuraavaa:
21 Samassa Brysselin yleissopimuksen II osastossa ovat 13–15 artikla, jotka kuuluvat 4 jaksoon, jonka otsikko on ”Toimivalta kuluttajansuojaa koskevissa riita-asioissa”.
22 Brysselin yleissopimuksen 13 artiklan 1 kappaleen sanamuoto on seuraava:
23 Brysselin yleissopimuksen 13 artiklan 3 kappaleessa määrätään, että ”tämän jakson määräyksiä ei sovelleta kuljetussopimuksiin”.
24 Brysselin yleissopimuksen 14 artiklan 1 kappaleessa määrätään, että ”kuluttaja voi nostaa kanteen toista sopimuspuolta vastaan joko sen sopimusvaltion tuomioistuimissa, missä tällä on kotipaikka, tai sen sopimusvaltion tuomioistuimissa, missä kuluttajalla itsellään on kotipaikka”.
25 Tästä toimivaltasäännöstä voidaan poiketa ainoastaan, jos noudatetaan Brysselin yleissopimuksen 15 artiklassa mainittuja edellytyksiä.
26 Kuluttajansuojalain (Konsumentenschutzgesetz) 5 j §:ssä, sellaisena kuin se on muutettuna etämyynnistä annetulla lailla (Fernabsatz-Gesetz; BGBl. I, 185/1999; jäljempänä KSchG), jonka tarkoituksena on saattaa osaksi Itävallan oikeusjärjestystä kuluttajansuojasta etäsopimuksissa 20.5.1997 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 97/7/EY (EYVL L 144, s. 9) ja joka tuli voimaan 1.10.1999, säädetään seuraavaa:
27 Siitä oikeudenkäyntiaineistosta, jonka kansallinen tuomioistuin on toimittanut yhteisöjen tuomioistuimelle, ilmenee, että mainitun 5 j §:n tarkoituksena on se, että kuluttajalle myönnetään kanneoikeus, jotta tämä voi vaatia oikeudessa ”voittolupauksen” täyttämistä silloin, kun kuluttajaa on johdettu harhaan siten, että elinkeinonharjoittaja on ottanut häneen henkilökohtaisesti yhteyttä ja hän on sen perusteella saanut vaikutelman siitä, että hän on voittanut palkinnon, vaikka kyseisen toimenpiteen todellisena tarkoituksena on yllyttää kuluttajaa tilamaan kyseisen elinkeinonharjoittajan tarjoamia tavaroita tai palveluja. Jotta kuluttajaa voidaan tehokkaasti suojata tällaiselta käytännöltä, hänellä on näin ollen oikeus esittää yksityisoikeudellinen vaatimus kyseisen lupauksen täyttämiseksi aivan kuin elinkeinonharjoittaja olisi tarjonnut hänelle kyseistä palkintoa oikeudellisesti sitovasti. Tässä tarkoituksessa katsotaan, että mainitun elinkeinonharjoittajan ja kyseisen kuluttajan välillä on oikeussuhde.
28 Pääasian oikeudenkäyntiaineistosta ilmenee, että Ilsinger sai 19.8.2002 kotiosoitteeseensa suljetussa kirjekuoressa olevan henkilökohtaisen kirjeen, jonka lähettäjä oli Schlank & Schick. Kuori, jossa oli tekstit ”Tärkeitä asiakirjoja!”, ”Olkaa hyvä ja avatkaa heti” ja ”Henkilökohtainen”, sisälsi muun muassa Ilsingerille henkilökohtaisesti osoitetun ilmoituksen, jonka perusteella Ilsinger saattoi uskoa voittaneensa 20 000 euron suuruisen palkinnon.
29 Saadakseen luvatun palkinnon Ilsinger irrotti seuraavana päivänä lähetykseen liitetystä kirjekuoresta tunnistusnumeron sisältävän lipukkeen, liimasi – kuten kirjeessä kehotettiin tekemään – kyseisen lipukkeen ”palkinnon lunastamista koskevaan todistukseen” ja palautti sen Schlank & Schickille.
30 Ilsinger ilmoittaa tehneensä samalla myös koetilauksen. Schlank & Schick kiistää tämän väitteen ja väittää päinvastoin, ettei Ilsinger tilannut mitään tavaroita. Sitä vastoin on kiistatonta, ettei sen palkinnon saaminen, jonka Ilsingerin väitetään voittaneen, riippunut tällaisen tilauksen tekemisestä.
31 Kun Ilsinger ei ollut vieläkään saanut vaatimaansa palkintoa, hän saattoi 23.12.2002 vaatimuksensa Landesgericht St. Pöltenin eli kotipaikkansa tuomioistuimen käsiteltäväksi. Hänen Schlank & Schickiä vastaan nostamansa kanne perustui KSchG:n 5 j §:ään, luettuna yhdessä asetuksen N:o 44/2001 16 artiklan 1 kohdan kanssa.
32 Schlank & Schick teki tällöin kyseisen tuomioistuimen toimivallan puuttumista koskevan väitteen, jonka osalta se väitti pääasiallisesti, ettei asetuksen N:o 44/2001 15 ja 16 artiklan säännöksiä voida soveltaa kyseisen tuomioistuimen käsiteltäväksi saatetussa asiassa, koska kyseisten säännösten soveltaminen edellyttää vastikkeellisen sopimuksen olemassaoloa ja koska käsiteltävänä olevassa asiassa tällaista sopimusta ei ole tehty. Arpajaisiin osallistumisen edellytyksenä ei ollut tilauksen tekeminen, ei edes sellaisen koetilauksen tekeminen, joka ei sitonut mihinkään ja jota koski tavaroiden palautusoikeus. Ilsinger ei myöskään tilannut tavaroita eikä hän näin ollen voi vaatia suojaa kuluttajan ominaisuudessa. Schlank & Schick toteaa lisäksi, että vaikka katsottaisiin, että olisi olemassa jokin sopimusperusteinen oikeus asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 1 alakohdan perusteella, Itävallan tuomioistuimet eivät kuitenkaan ole toimivaltaisia, koska väitetyn velan suorituspaikka on Saksassa.
33 Sen jälkeen, kun Schlank & Schickin omaisuutta koskeva maksukyvyttömyysmenettely oli aloitettu, kyseisen yhtiön pesänhoitaja Martin Dreschers esitti kyseiset väitteet nimissään ja pyysi asian käsittelyn jatkamista.
34 Landesgericht St. Pölten teki 15.6.2004 päätöksen, jolla se hylkäsi Schlank & Schickin esittämän toimivallan puuttumista koskevan väitteen, ja antoi samalla tuomion, jolla se hylkäsi Ilsingerin kanteen todeten, etteivät Schlank & Schickin lupaaman voiton luovuttaminen tai osallistuminen sen jakamiseen riippuneet sitovasta tavaroiden tilaamisesta ja että näin ollen sillä, oliko asianomainen tehnyt koetilauksen, ei ollut merkitystä.
35 Molemmat asianosaiset valittivat näistä ratkaisuista Oberlandesgericht Wieniin.
36 Todettuaan ensin, että EY 68 artiklan 1 kohdassa määrätty edellytys täyttyy, Oberlandesgericht Wien katsoo, että asetuksen N:o 44/2001 15 artiklan 1 kohdan c alakohdan tulkitseminen on tarpeen, jotta se voi antaa ratkaisunsa.
37 Kansallisen tuomioistuimen mukaan on nimittäin määritettävä, kuuluuko sellainen kanne, josta on kyse pääasiassa, viimeksi mainitun säännöksen soveltamisalaan silloin, kun harhaanjohtavan voittolupauksen tarkoituksena on yllyttää irtaimen kauppaa koskevan sopimuksen tekemiseen ja näin ollen valmistella kuluttajasopimusta, vaikka osapuolten välillä ei vielä olekaan molemminpuolisia velvoitteita sisältävää sopimusta.
38 Kansallisen tuomioistuimen mukaan asetuksen N:o 44/2001 15 artiklassa ei nimenomaisesti viitata tämäntyyppisiin sopimuksiin, joten vaikuttaisi mahdolliselta katsoa, että toimivalta on olemassa sillä perusteella, että kyseessä on mainitussa artiklassa tarkoitettu kuluttajasopimus, siinäkin tapauksessa, että kyseinen kuluttaja on tehnyt ainoastaan koetilauksen – ilman että elinkeinonharjoittaja olisi kuitenkaan häntä siihen velvoittanut – tai että hän ei ole tehnyt minkäänlaista tilausta, kuten Schlank & Schick väittää.
39 Oberlandesgericht Wien on tässä tilanteessa päättänyt lykätä asian käsittelyä ja esittää yhteisöjen tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1) Onko – – KSchG:n – – 5 j §:n mukaista kuluttajan oikeutta vaatia tuomioistuimissa yrittäjiä maksamaan kuluttajan näennäisesti voittamia palkintoja tilanteessa, jossa yrittäjät lähettävät (tai ovat lähettäneet) tietyille kuluttajille voittolupauksia tai vastaavia ilmoituksia, joiden muotoilun perusteella kuluttaja saa vaikutelman siitä, että hän on voittanut palkinnon, kun kyseisen palkinnon vaatimisen edellytyksenä ei ole tavaroiden tilaaminen tai koetilaus ja kun tavaroita ei myöskään ole tilattu mutta tiedoksiannon vastaanottaja kuitenkin vaatii palkintoa, pidettävä – – asetuksen N:o 44/2001 valossa kyseisen asetuksen 15 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuna sopimukseen perustuvana tai vastaavansisältöisenä vaatimuksena?
Onko kyseessä asetuksen N:o 44/2001 15 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettu vaatimus silloin, kun palkintoa koskeva vaatimus ei ollut riippuvainen tavaroiden tilaamisesta, mutta tiedoksiannon vastaanottaja on kuitenkin tilannut tavaroita?”
40 Kahdella kysymyksellään, joita on aiheellista tarkastella yhdessä, kansallinen tuomioistuin haluaa selvittää, onko asetuksessa N:o 44/2001 lueteltuja toimivaltasäännöksiä tulkittava siten, että kanne, jolla kuluttaja vaatii, että postimyyntiyhtiö velvoitetaan luovuttamaan hänen näennäisesti voittamansa palkinto, on mainitun asetuksen 15 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettu sopimusta koskeva kanne tilanteessa, jossa kyseisen palkinnon saaminen ei riipu kyseisen yhtiön tarjoamien tavaroiden tilaamisesta, mutta tarvittaessa sillä edellytyksellä, että kuluttaja on kuitenkin tehnyt tällaisen tilauksen.
41 Jotta nämä kysymykset voidaan ratkaista, on ensiksi todettava, että koska asetus N:o 44/2001 on korvannut Brysselin yleissopimuksen jäsenvaltioiden välisissä suhteissa Tanskan kuningaskuntaa lukuun ottamatta, yhteisöjen tuomioistuimen kyseisestä yleissopimuksesta esittämä tulkinta pätee myös mainitun asetuksen osalta silloin, kun asetuksen säännöksiä ja Brysselin yleissopimuksen määräyksiä voidaan pitää toisiaan vastaavina. Lisäksi on todettava, että mainitulla asetuksella luodussa järjestelmässä asetuksen 15 artiklan 1 kohdan c alakohdalla on asetuksen 13 perustelukappaleesta ilmenevällä tavalla sama asema ja sama heikomman osapuolen suojelemiseen liittyvä tehtävä kuin Brysselin yleissopimuksen 13 artiklan 1 kappaleen 3 kohdalla.
42 Viimeksi mainitun osalta on muistettava, että yhteisöjen tuomioistuin on jo katsonut, että mainittua 13 artiklan 1 kappaleen 3 kohtaa on sovellettava kanteeseen, jolla kuluttaja, johon elinkeinonharjoittajana toimiva myyjä on ottanut yhteyttä lähettämällä tämän kotiin kirjeen yllyttääkseen tätä tilaamaan tarjottuja tavaroita myyjän määräämillä ehdoilla – minkä jälkeen kuluttaja tosiasiallisesti tekee tällaisen tilauksen sopimusvaltiossa, jossa hänellä on kotipaikka –, vaatii oikeudessa tämän myyjän velvoittamista maksamaan näennäisesti voitetun palkinnon (asia C-96/00, Gabriel, 11.7.2002, Kok., s. I-6367, 53, 55, 59 ja 60 kohta).
43 Yhtäältä on todettava, että asiassa Gabriel antamansa tuomion 48–52 kohdassa yhteisöjen tuomioistuin nimittäin katsoi, että Brysselin yleissopimuksen 13 artiklan 1 kappaleen 3 kohdan soveltamista koskeva edellytys, joka liittyy samassa määräyksessä tarkoitettuun, kuluttajan elinkeinonharjoittajana toimivan myyjän kanssa ”tekemään sopimukseen”, täyttyi kyseisessä asiassa, ja perusteli tämän näkemyksensä sillä, että kahden osapuolen sellaisen tahtojen yhtymisen perusteella, joka ilmeni siten, että postimyyntiyhtiö teki tavaroita koskevan tarjouksen ja kuluttaja hyväksyi kyseisen tarjouksen tilaamalla tämän jälkeen kyseisiä tavaroita, syntyi kyseisten osapuolten välinen sopimus, jolle olivat ominaisia sopimuspuolten väliset vastavuoroiset ja riippuvuussuhteessa olevat velvoitteet ja jolla oli yksi kyseisessä määräyksessä kuvailluista tavoitteista, eli tässä tapauksessa irtaimen tavaran toimittaminen.
44 Toisaalta on todettava, että mainitussa asiassa Gabriel antamansa tuomion 38 ja 54–58 kohdassa yhteisöjen tuomioistuin katsoi, että voittolupaus oli erottamattomasti yhteydessä tavaroiden tilaamiseen ja näin ollen vastikkeellisen sopimuksen tekemiseen, joten kanne, jolla kuluttaja vaatii elinkeinonharjoittajana toimivan myyjän velvoittamista suorittamaan näennäisesti voitetun palkinnon, on voitava nostaa siinä tuomioistuimessa, joka on toimivaltainen käsittelemään tämän kuluttajan tekemää sopimusta koskevan asian, jotta mahdollisuuksien mukaan vältettäisiin se, että usea tuomioistuin olisi toimivaltainen saman sopimuksen osalta.
45 On myös muistettava, että asiassa C-27/02, Engler, 20.1.2005 antamansa tuomion (Kok., s. I-481) 37, 38 ja 44 kohdassa yhteisöjen tuomioistuin sitä vastoin katsoi, ettei Brysselin yleissopimuksen 13 artiklan 1 kappaleen 3 kohtaa voinut soveltaa tapauksessa, jossa kuluttaja oli vaatinut luvatun voiton suorittamista tilanteessa, jossa voitetuksi väitetyn palkinnon saamisen edellytyksenä ei ollut se, että kuluttaja tilaa tavaroita postimyyntiyhtiöltä, ja jossa kyseinen kuluttaja ei itse asiassa ollut tehnyt minkäänlaista tilausta.
46 Yhteisöjen tuomioistuin perusti tämän ratkaisunsa siihen seikkaan, että voiton saamista koskevan harhaanjohtavan lupauksen sisältävän kirjeen lähettämisen jälkeen kyseinen kuluttaja ei tehnyt postimyyntiyhtiön kanssa sopimusta, koska hän ei tehnyt minkäänlaista kyseisen yhtiön tarjoamia tavaroita koskevaa tilausta, vaikka Brysselin yleissopimuksen 13 artiklan 1 kappaleen 3 kohdan sanamuodonkin mukaan kyseisen määräyksen soveltamiselle on asetettu erilaisia edellytyksiä, joihin kuuluu nimenomaisesti edellytys siitä, että kuluttaja on tehnyt tällaisen sopimuksen (em. asia Engler, tuomion 36–38 ja 40 kohta).
47 Yhteisöjen tuomioistuimen mukaan tällaista ratkaisua tukee se paikka, joka Brysselin yleissopimuksen 13–15 artiklassa – joita on tulkittava suppeasti ja joiden ei voida tulkita koskevan muita kuin yleissopimuksessa nimenomaisesti tarkoitettuja tilanteita – luetelluilla erityistä toimivaltaa koskevilla säännöillä kuluttajien tekemien sopimusten alalla on Brysselin yleissopimuksella luodussa järjestelmässä. Näin ollen kyseisten määräysten perustana oleva tarkoitus eli asianmukaisen suojan takaaminen kuluttajalle, jota pidetään heikompana osapuolena, ei salli erilaista lopputulosta (em. asia Engler, tuomion 39 ja 41–43 kohta).
48 On kuitenkin todettava, että asetuksen N:o 44/2001 15 artiklan 1 kohdan – jota kansallinen tuomioistuin ennakkoratkaisupyynnöllään pyytää tulkitsemaan – sanamuoto ei kuitenkaan ole kaikilta osiltaan täysin samanlainen kuin Brysselin yleissopimuksen 13 artiklan 1 kappaleen sanamuoto.
49 Erityisesti on todettava, että kun mainitun 13 artiklan 1 kappaleessa rajattiin kyseisen määräyksen 3 kohdan soveltamisala sellaisiin sopimuksiin, ”jotka tarkoittavat irtaimen tavaran tai palvelun toimittamista”, asetuksen N:o 44/2001 15 artiklan 1 kohdan c alakohta on laadittu käyttäen yleisempiä ja laajempia sanamuotoja.
50 Näin ollen voidaan todeta, että lukuun ottamatta tiettyjä kuljetussopimuksia, jotka kyseisen asetuksen 15 artiklan 3 kohdalla on suljettu kuluttajasopimuksia koskevien toimivaltasääntöjen ulkopuolelle, 15 artiklan 1 kohdan c alakohta koskee sopimusten tarkoituksesta riippumatta kaikkia sellaisia sopimuksia, jotka kuluttaja on tehnyt elinkeinonharjoittajan kanssa ja jotka kuuluvat viimeksi mainitun harjoittaman kaupallisen toiminnan tai elinkeinotoiminnan piiriin. Lisäksi sellaiset erityiset soveltamisedellytykset, jotka mainittujen sopimusten on täytettävä ja jotka lueteltiin yksityiskohtaisesti Brysselin yleissopimuksen 13 artiklan 1 kappaleen 3 kohdan a ja b alakohdassa, on nyt muotoiltu yleisemmällä tavalla asetuksen N:o 44/2001 15 artiklan 1 kohdan c alakohdassa, jotta voidaan varmistaa parempi kuluttajansuoja ottaen huomioon uudet viestintävälineet ja sähköisen kaupankäynnin kehitys.
51 Tästä seuraa, että vaikka yhteisöjen tuomioistuin on katsonut, että Brysselin yleissopimuksen 13 artiklan 1 kappaleen soveltaminen on rajattava sellaisiin sopimuksiin, jotka johtavat sopimuspuolten vastavuoroisiin ja riippuvuussuhteessa oleviin velvoitteisiin, ja perustanut tämän näkemyksensä nimenomaisesti kyseisen määräyksen sanamuotoon, jossa viitataan ”irtaimen tavaran tai palvelun toimittamiseen” (ks. em. asia Gabriel, tuomion 48–50 kohta ja em. asia Engler, tuomion 34–36 kohta), asetuksen N:o 44/2001 15 artiklan 1 kohdan c alakohdan soveltamisala ei sitä vastoin enää selvästikään rajoitu sellaisiin tapauksiin, joissa sopimuspuolet ovat sopineet molemminpuolisesti velvoittavista sitoumuksista.
52 On kuitenkin todettava, että mainittua 15 artiklaa voidaan soveltaa ainoastaan, jos kyseinen kanne koskee kuluttajan ja elinkeinonharjoittajan välillä tehtyä sopimusta.
53 On nimittäin todettava, että jo sekä asetuksen N:o 44/2001 15 artiklan 1 kohdan johdanto-osan että 15 artiklan 1 kohdan c alakohdan sanamuodonkin perusteella ilmenee, että kyseisessä säännöksessä edellytetään sitä, että ”sopimus” on ”tehty” kuluttajan ja sellaisen henkilön välillä, joka harjoittaa kaupallista toimintaa tai elinkeinotoimintaa. Tätä toteamusta tukee lisäksi kyseisen asetuksen II luvun 4 jakson – johon 15 artikla kuuluu – otsikko ”toimivalta kuluttajansuojaa koskevissa riita-asioissa”. On myös korostettava, että sopimuksen tekemistä koskevan edellytyksen osalta mainittu 15 artikla on laadittu olennaisilta osin täysin samanlaisin sanamuodoin kuin Brysselin yleissopimuksen 13 artikla.
54 Mainitun edellytyksen osalta on toki ajateltavissa asetuksen N:o 44/2001 15 artiklan 1 kohdan c alakohdan osalta tilanne, jossa toinen sopimuspuolista tyytyy ilmaisemaan suostumuksensa sitoutumatta itse minkäänlaiseen oikeudelliseen velvoitteeseen toiseen sopimuspuoleen nähden (ks. tämän tuomion 51 kohta). Jotta voidaan katsoa, että kyseisessä säännöksessä tarkoitettu sopimus on olemassa, on kuitenkin välttämätöntä, että viimeksi mainittu sopimuspuoli tekee tällaisen oikeudellisen sitoumuksen tekemällä sitovan tarjouksen, joka on tarkoituksensa ja laajuutensa puolesta riittävän selvä ja täsmällinen, jotta se voi johtaa samassa säännöksessä tarkoitettuun sopimussuhteeseen.
55 Viimeksi mainitun edellytyksen voidaan katsoa täyttyvän ainoastaan siinä tapauksessa, että senkaltaisen voittolupauksen osalta, josta pääasiassa on kyse, on ollut olemassa postimyyntiyhtiön tekemä oikeudellinen sitoumus. Toisin sanoen edellytetään, että postimyyntiyhtiö on selvästi ilmaissut tahtonsa tulla tällaisen sitoumuksen velvoittamaksi siinä tapauksessa, että toinen sopimuspuoli hyväksyy sen, ilmoittamalla ehdoitta olevansa valmis maksamaan kyseiset palkinnot niitä vaativille kuluttajille. Kansallisen tuomioistuimen asiana on arvioida, täyttyykö tämä vaatimus sen käsiteltäväksi saatetun oikeusriidan osalta.
56 Jos asia ei tässä tapauksessa ole näin, sellaista kaupallista toimintatapaa, joka on johtanut kyseiseen oikeusriitaan, ei sellaisenaan voida pitää sopimuksen luonteisena tai katsoa koskevan sopimusta asetuksen N:o 44/2001 15 artiklassa tarkoitetulla tavalla, sellaisena kuin kyseinen säännös on nykyään muotoiltu.
57 Viimeksi mainitussa tapauksessa tällaisen tilanteen voitaisiin korkeintaan katsoa merkitsevän esisopimuksen tai sopimuksenkaltaisen tilan syntymistä, ja se voisi näin ollen mahdollisesti kuulua yksinomaan saman asetuksen 5 artiklan 1 alakohdan soveltamisalaan eli sellaisen säännöksen soveltamisalaan, jonka soveltamisalaa on sekä sen sanamuodon että sen paikan perusteella, joka sillä on kyseisessä asetuksessa, pidettävä laajempana kuin kyseisen asetuksen 15 artiklan soveltamisalaa (ks. vastaavasti Brysselin yleissopimuksen osalta em. asia Engler, tuomion 44 ja 49 kohta).
58 Kun otetaan huomioon kyseiset seikat ja se, ettei asetuksen N:o 44/2001 15 artiklan sanamuoto olennaisesti poikkea Brysselin yleissopimuksen 13 artiklan sanamuodosta niiltä osin kuin on kyse siitä vaatimuksesta, että osapuolten välillä on oltava sopimus, on näin ollen katsottava, että edellä mainituissa asioissa Gabriel ja Engler annettuihin tuomioihin perustuvaa oikeuskäytäntöä, joka koskee Brysselin yleissopimuksen 13 artiklaa, on sovellettava mainitun 15 artiklan osalta arvioitaessa sellaista tapausta, josta on kyse pääasiassa. Sellaisessa tapauksessa, että Brysselin yleissopimuksen määräyksen ja asetuksen N:o 44/2001 säännöksen sanamuodot ovat tällä tavalla samankaltaisia, on nimittäin kyseisen asetuksen 19 perustelukappaleen mukaisesti varmistettava jatkuvuus kyseisten asetuksen ja yleissopimuksen tulkinnassa, koska tällainen jatkuvuus on myös keino varmistaa se, että oikeusvarmuuden periaatetta, joka on yksi kyseisten asetuksen ja yleissopimuksen perusteista, noudatetaan.
59 Näin ollen on katsottava, että asetuksen N:o 44/2001 15 artiklan sanamuodon ollessa nykyisenlainen kyseisen artiklan 1 kohdan c alakohtaa ei voida soveltaa sellaiseen kanteeseen, josta on kyse pääasiassa, silloin, kun elinkeinonharjoittaja ei ole sopimuksella sitoutunut maksamaan sellaiselle kuluttajalle lupaamaansa palkintoa, joka vaatii palkinnon suorittamista. Tällaisessa tapauksessa kyseistä säännöstä voidaan soveltaa tällaiseen kanteeseen ainoastaan sillä edellytyksellä, että harhaanjohtavaa voittolupausta on seurannut se, että kuluttaja on tehnyt postimyyntiyhtiön kanssa sopimuksen, mikä on ilmennyt siten, että postimyyntiyhtiöltä on tehty tilaus.
60 Esitettyihin kysymyksiin on näin ollen vastattava, että sellaisessa tilanteessa, josta on kyse pääasiassa ja jossa kuluttaja vaatii sen jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti, jonka alueella hänellä on kotipaikka, ja sen paikkakunnan tuomioistuimessa, missä hänen kotipaikkansa on, toiseen jäsenvaltioon sijoittautunutta postimyyntiyhtiötä luovuttamaan hänen näennäisesti voittamansa palkinnon,
– silloin, kun kyseinen yhtiö on yllyttääkseen kyseistä kuluttajaa tekemään sopimuksen lähettänyt tälle tämän nimellä lähetyksen, joka on ollut omiaan antamaan hänelle vaikutelman siitä, että hänelle annettaisiin palkinto, jos hän pyytäisi sen suorittamista palauttamalla kyseiseen lähetykseen sisältyvän ”palkinnon lunastamista koskevan todistuksen”
– mutta kun palkinnon saaminen ei riipu kyseisen yhtiön ostettavaksi tarjoamien tavaroiden tilaamisesta tai koetilauksen tekemisestä,
asetuksessa N:o 44/2001 lueteltuja toimivaltasääntöjä on tulkittava seuraavasti:
– tällainen kuluttajan nostama kanne kuuluu mainitun asetuksen 15 artiklan 1 kohdan c alakohdan soveltamisalaan sillä edellytyksellä, että elinkeinonharjoittajana toimiva myyjä on oikeudellisesti sitoutunut maksamaan kyseisen palkinnon kuluttajalle
– silloin, kun tämä edellytys ei täyty, tällainen kanne kuuluu asetuksen N:o 44/2001 mainitun säännöksen soveltamisalaan ainoastaan siinä tapauksessa, että kuluttaja on tosiasiallisesti tehnyt tilauksen kyseiseltä elinkeinonharjoittajana toimivalta myyjältä.
61 Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely yhteisöjen tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta. Oikeudenkäyntikuluja, jotka ovat aiheutuneet muille kuin näille asianosaisille huomautusten esittämisestä yhteisöjen tuomioistuimelle, ei voida määrätä korvattaviksi.
Sellaisessa tilanteessa, josta on kyse pääasiassa ja jossa kuluttaja vaatii sen jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti, jonka alueella hänellä on kotipaikka, ja sen paikkakunnan tuomioistuimessa, missä hänen kotipaikkansa on, toiseen jäsenvaltioon sijoittautunutta postimyyntiyhtiötä luovuttamaan hänen näennäisesti voittamansa palkinnon,
tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla 22.12.2000 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 44/2001 lueteltuja toimivaltasääntöjä on tulkittava seuraavasti:

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


text:
TOHTORI RAIMON JOULUKALENTERI ohjelmatiedot - Telsu.fi
Haulla tohtori raimon joulukalenteri löytyy 14 tulevaa tv-ohjelmaa.
Tohtori Raimon joulukalenteriS
tänään 18:59 - 19:00
Angela Merkel pyörittää kansainvälistä lastentarhaa. HD
2017-12-14 18:592017-12-15 19:00Europe/HelsinkiTohtori Raimon joulukalenteri (Yle TV1)Angela Merkel pyörittää kansainvälistä lastentarhaa. HDTelsu.fi
huomenna 18:59 - 19:00
Juha Sipilä selittää Sotea. HD
2017-12-15 18:592017-12-16 19:00Europe/HelsinkiTohtori Raimon joulukalenteri (Yle TV1)Juha Sipilä selittää Sotea. HDTelsu.fi
la 16.12. klo 18:39 - 18:40
Rankka räppi battle, kuka on Kekkosista Kekkosein. HD
2017-12-16 18:392017-12-17 18:40Europe/HelsinkiTohtori Raimon joulukalenteri (Yle TV1)Rankka räppi battle, kuka on Kekkosista Kekkosein. HDTelsu.fi
su 17.12. klo 18:44 - 18:45
Matti kertoo mistä on kyse. HD
2017-12-17 18:442017-12-18 18:45Europe/HelsinkiTohtori Raimon joulukalenteri (Yle TV1)Matti kertoo mistä on kyse. HDTelsu.fi
su 17.12. klo 20:20 - 20:30
2017-12-17 20:202017-12-18 20:30Europe/HelsinkiTohtori Raimon joulukalenteri (Yle TV1)HDTelsu.fi
ma 18.12. klo 18:59 - 19:00
Li Andersson ei jaksa historian kaivelua. HD
2017-12-18 18:592017-12-19 19:00Europe/HelsinkiTohtori Raimon joulukalenteri (Yle TV1)Li Andersson ei jaksa historian kaivelua. HDTelsu.fi
ti 19.12. klo 18:59 - 19:00
Työministeri Jari Lindströmin syrjäytymishanke. HD
2017-12-19 18:592017-12-20 19:00Europe/HelsinkiTohtori Raimon joulukalenteri (Yle TV1)Työministeri Jari Lindströmin syrjäytymishanke. HDTelsu.fi
ke 20.12. klo 18:59 - 19:00
Pääministeri paljastaa mitä politiikka on. HD
2017-12-20 18:592017-12-21 19:00Europe/HelsinkiTohtori Raimon joulukalenteri (Yle TV1)Pääministeri paljastaa mitä politiikka on. HDTelsu.fi
to 21.12. klo 18:59 - 19:00
Tonttujen iloinen tanssi haudoilla. HD
2017-12-21 18:592017-12-22 19:00Europe/HelsinkiTohtori Raimon joulukalenteri (Yle TV1)Tonttujen iloinen tanssi haudoilla. HDTelsu.fi
pe 22.12. klo 18:59 - 19:00
Antti Rinne poistattaa selästään kiusallisen vaivan. HD
2017-12-22 18:592017-12-23 19:00Europe/HelsinkiTohtori Raimon joulukalenteri (Yle TV1)Antti Rinne poistattaa selästään kiusallisen vaivan. HDTelsu.fi
la 23.12. klo 18:39 - 18:40
Petteri Orpo vie lahjat perille. HD
2017-12-23 18:392017-12-24 18:40Europe/HelsinkiTohtori Raimon joulukalenteri (Yle TV1)Petteri Orpo vie lahjat perille. HDTelsu.fi
su 24.12. klo 15:40 - 16:00
2017-12-24 15:402017-12-25 16:00Europe/HelsinkiTohtori Raimon joulukalenteri (TV Finland)HDTelsu.fi
su 24.12. klo 16:40 - 16:50
2017-12-24 16:402017-12-25 16:50Europe/HelsinkiTohtori Raimon joulukalenteri (Yle TV1)HDTelsu.fi
su 24.12. klo 19:03 - 19:05
Legendojen jouluevankeliumi. HD
2017-12-24 19:032017-12-25 19:05Europe/HelsinkiTohtori Raimon joulukalenteri (Yle TV1)Legendojen jouluevankeliumi. HDTelsu.fi
www.telsu.fi > ohjelmatiedot > Tohtori Raimon joulukalenteri
Erakkoperhe erämaassa08:20 - 09:15 TV5 Kotiin takaisin12:30 - 13:20 Yle TV1 Jääkiekon Euro Hockey Tour: RUS - SWE18:00 - 20:00 Yle TV2 Salatut elämät19:30 - 20:00 MTV3 Kokkisota20:00 - 21:00 MTV3 Suomen huutokauppakeisari21:00 - 22:00 Nelonen Say What21:00 - 22:00 MTV3 Suuri vaalikeskustelu: Presidentinvaalit 201821:05 - 22:35 Yle TV1 CSI: Miami21:10 - 22:10 FOX Rikoksista pahin22:35 - 23:35 MTV3 The Late Late Show with James Corden23:00 - 23:40 Yle TV2 Silta15.12. klo 00:00 - 01:00 Yle TV1 u
Arkistokuvia: Kyösti Kallio - Suomen suurin talonpoika14:45 - 14:55 Yle TV1 Columbus Circle21:00 - 22:55 Frii IMDb 6.0 Syyttömät silminnäkijät21:00 - 23:10 TV5 IMDb 6.8 Matteuksen evankeliumi21:00 Yle Teema & Fem IMDb 7.9 Majava21:00 - 23:00 Hero IMDb 6.7 Saanko esitellä: Joe Black15.12. klo 00:15 - 03:45 TV5 uIMDb 7.2 Rautanaamio15.12. klo 01:20 - 03:30 FOX IMDb 6.4 Romanovin kivet15.12. klo 01:45 - 03:20 Hero IMDb 4.8
Pinnalla juuri nyt: Unelmien poikamiestyttö, Emmerdale, Remppa vai muutto, Kotiin takaisin, Ampumahiihdon MC: Naisten pikamatka, Love Island, Hiihdon maailmancup: Toblach, Kyttäputki: Havaiji 5-0, Outlander - Matkantekijä, Holby Cityn sairaala

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


Laki painelaitelain muuttamisesta 826/2007 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 2007 › 826/2007
Annettu Helsingissä 24 päivänä elokuuta 2007
muutetaan 27 päivänä elokuuta 1999 annetun painelaitelain (869/1999) 1 ja 2 §, 4 §:n 3 momentti, 21 §:n 1 momentti sekä 24 §:n 2 momentti ja
Tätä lakia sovelletaan painelaitteisiin.
Tätä lakia sovelletaan siten kuin erikseen säädetään:
1) ydinlaitosten painelaitteisiin;
2) puolustushallinnon toimialan painelaitteisiin; ja
3) ilma-aluksiin ja niiden käyttölaitteistoihin kuuluviin painelaitteisiin.
Vaarallisten aineiden kuljetuksesta annetussa laissa (719/1994) tarkoitettuihin paineellisiin astioihin ja säiliöihin tätä lakia sovelletaan vain niiden sijoituksessa ja käytössä.
Alusten painelaitteisiin tätä lakia sovelletaan siten kuin 3 a luvussa säädetään.
2) CE-merkinnällä merkintää, josta säädetään tiettyjen tuotteiden varustamisesta CE-merkinnällä annetussa laissa (1376/1994);
4) valvontaviranomaisella Turvatekniikan keskusta; alusten painelaitteiden osalta valvontaviranomaisella tarkoitetaan muiden kuin 5, 16 ja 17 §:n osalta Turvatekniikan keskuksen lisäksi Merenkulkulaitosta;
5) tarkastuslaitoksella organisaatiota, joka on todettu päteväksi ja jolla on oikeus suorittaa tässä laissa tarkastuslaitokselle säädettyjä tehtäviä;
6) aluksen painelaitteella painelaitetta, joka on asennettu tai tarkoitettu asennettavaksi suomalaiseen alukseen tai joka on tarkoitettu suomalaisen aluksen käyttämiseksi; aluksen painelaitteena ei kuitenkaan pidetä kaasusäiliöaluksen lastisäiliötä;
7) luokituslaitosdirektiivillä alusten tarkastamiseen ja katsastamiseen valtuutettuja laitoksia sekä merenkulun viranomaisten asiaan liittyviä toimia koskevista yhteisistä säännöistä ja standardeista annettua neuvoston direktiiviä 1994/57/EY, sellaisena kuin se on muutettuna komission direktiivillä 1997/58/EY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiveillä 2001/105/EY ja 2002/84/EY;
8) hyväksytyllä luokituslaitoksella luokituslaitosdirektiivin 4 artiklan mukaisesti hyväksyttyä laitosta.
Ulkomaisen tarkastuslaitoksen ja hyväksytyn luokituslaitoksen toimenpiteet vaatimustenmukaisuuden osoittamisessa hyväksytään, jos Suomea velvoittavissa kansainvälisissä sopimuksissa tai Euroopan yhteisön säädöksissä niin edellytetään.
Valvontaviranomainen voi valtuuttaa aluksen painelaitteiden tarkastuksen suorittajaksi hyväksytyn luokituslaitoksen tai 5 §:n mukaisesti hyväksytyn tarkastuslaitoksen, jos tarkastuslaitoksella on riittävä osaaminen ja kokemus alusten painelaitteista.
Jos tarkastuslaitos ei täytä säädettyjä vaatimuksia tai toimii säännösten vastaisesti, valvontaviranomainen voi antaa tarkastuslaitokselle huomautuksen tai varoituksen. Jos tarkastuslaitokselle annettu huomautus tai varoitus ei johda toiminnassa esiintyneiden puutteiden korjaamiseen, valvontaviranomainen voi peruuttaa valtuutuksen määräajaksi. Valtuutus voidaan peruuttaa kokonaan, jos tarkastuslaitoksen toiminnassa on ilmennyt olennaisia puutteita tai laiminlyöntejä.
Kun valvontaviranomainen valtuuttaa hyväksytyn luokituslaitoksen suorittamaan painelaitteiden tarkastuksia, sovelletaan, mitä luokituslaitosdirektiivissä säädetään.
Jos alukseen asennetaan tai aluksella on painelaite, jonka turvallisuustaso vastaa vähintään sitä tasoa, joka kuvataan soveltuvissa yhdenmukaistetuissa eurooppalaisissa standardeissa, valvontaviranomaisen tulee sallia painelaitteen käyttö, jos se on valmistettu tai markkinoitu toisessa Euroopan unionin jäsenvaltiossa tai valmistettu toisessa ETA-sopimusvaltiossa.
1) laiminlyö 3, 4 tai 6―10 §:ssä, 19 §:n 1 momentissa tai 19 a §:ssä säädetyn velvollisuuden taikka
2) ei noudata 15―18 §:n nojalla annettua kieltoa tai määräystä,
Jos tarkastuslaitos tai hyväksytty luokituslaitos epää tarkastus- tai arviointitodistuksen, päätös on perusteltava ja päätöksestä on viipymättä ilmoitettava sille, jota päätös koskee. Samalla on ilmoitettava, miten asia voidaan saattaa käsiteltäväksi oikaisumenettelyssä. Oikaisussa noudatetaan menettelyä, josta tarkastuslaitosta nimettäessä, tunnustettaessa tai hyväksyttäessä on tarkemmin päätetty. Oikaisumenettelyssä annettuun päätökseen, jolla tarkastus- tai arviointitodistus on evätty, haetaan valittamalla muutosta hallinto-oikeudelta siten kuin hallintolainkäyttölaissa (586/1996) säädetään.
HE 19/2007
LiVM 3/2007
EV 17/2007
Helsingissä 24 päivänä elokuuta 2007
1 §2 §4 §3 a luku - Aluksen painelaitteet19 a §19 b §19 c §21 §24 §


VISK - § 1004 Mikä muodostaa vuoron?
SISÄLLYS > RAKENNE > Lausuma ja vuoro > Vuoro > Vuoro ja vuoron rakenneyksikkö > § 1004 Mikä muodostaa vuoron?
Puhutun tekstin prototyyppinen muoto on keskustelu, dialogi. Keskustelu rakentuu repliikeistä eli (puheen)vuoroista. Vuoro on pikemminkin dialoginen kuin syntaktinen kokonaisuus: se rajautuu puhujanvaihdoksen kautta. Vuoro on useimmiten toiminnallisesti jäsentyvä kokonaisuus, mutta siitä ei voi esittää sillä tavoin tiukkaa rakenteellista kuvausta kuin lauseesta. Mahdollinen on kuitenkin skemaattinen esitys siitä, mitä elementtejä ja missä järjestyksessä vuoroon voi sisältyä (» § 1008 – 1009). Tässä suhteessa vuoron ja lausuman kieliopillisen kuvauksen ongelmat ovat samansuuntaiset.
Vuorot ovat kieliopillisten ominaisuuksien perusteella jaettavissa kahtia: partikkelivuoroihin ja leksikaalisiin vuoroihin (ks. huom.). Osia, joiksi vuoron useimmiten voi jakaa, kutsutaan vuoron rakenneyksiköiksi. Vuoron rakenneyksikön muotoon vaikuttavat paitsi kielioppi myös keskustelun edellyttämä relevanssi, toisin sanoen se, millaiset ennakkoehdot edellä esitetty puhe asettaa kulloisellekin vuorolle.
Vuoron ja sen rakennusaineksina olevien lausumien on oltava ennen muuta pragmaattisesti tarkoituksenmukaisia, kontekstin asettamiin edellytyksiin soveltuvia. Lyhimmillään vuoro voi käsittää yhden ainoan partikkelin taikka muun yksittäisen sanan, kuten seuraavan esimerkin jälkimmäisellä puhujalla: ehdotukseen myöntyminen on osoitettu pelkällä partikkelilla.
S: ↑Mut jos pääset aikasemmin ni lähde va [an,
V: [Joo:. (p)
Dialogin kannalta katsoen yhteen vuoroon voi sisältyä useita puhetoimintoja, jotka selvimmissä tapauksissa hahmottuvat toisistaan erillisiksi syntaktisiksi ja merkityskokonaisuuksiksi. Seuraavassa esimerkissä oleva vuoro käsittää kolme perättäin esitettyä toimintoa (merkitty pystyviivoin erilleen): direktiivin, joka on muodostettu jos – niin ‑yhdyslauseesta, direktiiviä perustelevan, lauseen muotoisen toiminnon ja vielä tähän liittyvän et-partikkelilla alkavan jatkoselityksen.
.mt Jos sää (.) soitat ni anna puhelimen soida pitkää || mä oo varmaa tuolla pihalla || et mä #e::# iha välttämättä heti kuule sitä.
Sävelkorkeuden vaihtelu on tavallinen mutta, kuten tässä tapauksessa, ei välttämätön lisätuki perättäisten yksiköiden erottamiselle. Muut prosodiset tekijät, kuten tässä painotukset (merkitty alleviivauksin) voivat niin ikään toimia jäsennyskeinoina. Näytteen vuoro muodostaa kuitenkin koherentin tekstikokonaisuuden; sen kärkenä on 1. rivin direktiivi, jolle muut toiminnot ovat alisteisia.
Jokainen vuoro on kontekstissaan ainutkertainen, mutta vuoron osista voi kuitenkin löytää tiettyjä toistuvia piirteitä. Etenkin alku ja loppu ovat keskustelun kulun ja keskustelijoiden yhteistyön kannalta strategisia kohtia. Näitä käsitellään tarkemmin omissa jaksoissaan (» § 1025 – 1036, 1037 – 1043). Pelkästä dialogipartikkelista kuten joo, niin, ai jne. muodostettuja, vailla sisäistä rakennetta olevia vuoroja tarkastellaan lähemmin erikseen (» § 1044 – 1051).
Vuorossa voi ”varsinaisen” asiasisällön lisäksi olla irtonaisempia lisäyksiä, jotka ovat joko parenteettisia sijaiten keskellä meneillään olevaa syntaktista rakennetta (» § 1071) tai vuoronloppuisia jälkilisäyksiä (» § 1055 – 1057). Vuorolle on niin ikään ominaista, että siinä on kielellisten ilmausten ohella myös puheen suunnitteluun ja tuottamiseen liittyvää ainesta, joka osaltaan jäsentää vuoroa ja välittää vuorovaikutuksen kannalta relevantteja merkityksiä. Tällaista ainesta edustavat seuraavat ilmiöt (litterointimerkkien selitykset erillisessä liitteessä):
empimisääntely (mmm, öö, #öö#, ee), sanahaku
maiskautus (.mt), nielaisu (ng) sisäänhengitys (.hhh)
itsekorjaukset ja uudelleen aloitukset (» § 1074 – 1076, 861)
vuoroa jäsentävät eleet: pään pudistelu ja nyökyttely, tahdin lyöminen käsillä
vuoron tai sen elementtien tulkintaan vaikuttava ele: katseen kohdistaminen ja kohteen vaihtaminen; asennon vaihdos.
Seuraavassa puhelunäytteessä on 20 puheenvuoroa, joista useimmat ovat muodostuneet sellaisesta lausumasta, joka ei ole lauseeksi täydennettävissäkään (mm:, mitää, kuulemii). Seitsemässä vuorossa on lauseen muotoisia lausumia joko sellaisenaan tai yhtenä rakenneyksikkönä: riveillä 2, 4, 8, 9, 10, 11 ja 14. Kaksi lauseista on kompleksisia: rivin 4 verbin objektina on alisteinen kysymyslause ja rivillä 14 infiniittinen rakenne on substantiivin määritteenä (mahtua sisään). Usein lausetta edeltää vuorossa omana prosodisena kokonaisuutenaan toinen lausuma, tyypillisesti jokin partikkeli: esimerkin rivillä 2 tervehdyssana, rivillä 10 dialogipartikkeli .joo. (Vuoron elementtien peräkkäisyydestä » § 1008 – 1009.)
1 Y: Ravintola Monrepoo Ylianttila,
2 K: Päivää. Tääll on Tarja Kurkela?
3 Y: Päivää,
4 K: Mä olisin kysyny otatteko te pöytävarauksia nyt perjantai-illaks.
5 Y: Ei. Ei enää.
6 K: mt Ai jaa.
7 Y: (Et) Mm:.
8 K: Se on nyt sit liian myöhästä.
9 Y: No se on myöhästä.
10 K: .Joo, Onks teillä ihan täyttä vai miten se on.
11 Y: No nyt ei oteta enää varauksia:.
12 K: Joo:,
13 Y: Mm:.
14 K: Et onks sit mitää mahollisuutta ees mahtua sisään onks,
15 Y: Vaikea sanoa, heh he hee Mm:.
16 K: £.Nii:£, Joo:.
17 K: No kiitos.
18 Y: Mitää.
19 Y: Mh [sulkee puhelimen]
20 K: Kuulemii. (p)
Esimerkissä useimmat vain yhden lauseen käsittävistä vuoroista ovat kysymyksiä: vuorot riveillä 4, 10 ja 14 ovat interrogatiivimuotoisia ja rivin 8 deklaratiivimuotoinen lause on kontekstista pääteltävissä kysymykseksi. Vastaukset sen sijaan eivät välttämättä ole lauseita (r. 5 ja 15), ja ne tulkitaan edeltävän kysymyksen nojalla (myös » § 1201).
Huom. Puhutun tekstin kieliopillisen tarkastelun tarpeisiin vuorot on mahdollista jakaa kahtia: leksikaalisiin vuoroihin, joista voidaan erottaa yksi tai useampia lausumia, ja partikkelivuoroihin (» § 1044), jotka ovat luonteeltaan indeksaalisia, ensisijaisesti kontekstin nojalla tulkittavia. Tämä jaottelu on verrattavissa kahdenlaisiin NP:ihin, joita ovat toisaalta täydet, leksikaaliset substantiivilausekkeet, toisaalta tulkinnaltaan selvemmin kontekstiin tukeutuvat indeksiset elementit eli pronominit. Keskustelunanalyysissa tällaista jaottelua ei kuitenkaan ole tapana eikä tarpeen tehdä, ks. esim. Sorjonen 2001b.


text:
HD DVD -elokuvien AACS-salausavaimia julkaistu - AfterDawn
AfterDawn > Uutiset > HD DVD -elokuvien AACS-salausavaimia julkaistu
HD DVD -elokuvien AACS-salausavaimia julkaistu
Kirjoittaja Kaarlo Räihä @ 14.1.2007 10:49 Kommentteja (16)
Aikaisemmin Doom9-foorumilla nimimerkin muslix64 julkaisema BackupHDDVD-ohjelma on päässyt vihdoinkin käyttöön kun Doom9-foorumilla julkaistiin useiden HD DVD -elokuvien AACS-salausavaimia. Aikaisemmin ei ollut täysin varmaa miten muslix64 oli saanut käyttämänsä avaimet, mutta ahkerat foorumin käyttäjät onnistuivat lopulta saamaan salausavaimet ulos WinDVD-ohjelman muistista. Ensimmäisen salausavaimen löytyminen lähti liikkeelle arvoituksesta, jonka joku laittoi pastebins-sivustolle. Myöhemmin paljastui että kyseessä on Serenity-elokuvan HD DVD -version salausavaimen osa ja pian koko salausavain oli julkaistu.
Kaikki ei ole kuitenkaan mennyt aivan ongelmitta ja muutaman elokuvan toistamisen kanssa on esiintynyt ongelmia sen jälkeen kun salaus on purettu ja levyn sisältö siirretty kiintolevylle. Ongelman syynä näyttää olevan PowerDVD, joka kyllä toistaa menut ja extrat oikein, mutta itse elokuvan katseluyritys kaataa PowerDVD:n. WinDVD:llä katselu tuntuu kuitenkin toimivan näidenkin elokuvien kohdalla.
HD DVD -leiri ei ole toistaiseksi kommentoinut asiaa, mutta on todennäköistä että jonkinnäköisiä toimenpiteitä tehdään asian korjaamiseksi ainakin WinDVD:n osalta ja oikeusjutut ovat myös mahdollisia vaikkakin tuomio pelkkien salausavaimien levittämisestä kuulostaakin epätodennäköiseltä. AACS:n kiertämisessä Blu-ray-elokuvien kanssa ei toistaiseksi ole mitään tietoa, mutta Blu-rayn lisätyn tietoturvan takia pelkän AACS:n kiertäminen olemassa olevilla salausavaimilla ei riitä elokuvien kopioimiseen toisin kuin HD DVD:n kanssa.
Epävirallisten huhujen mukaan ensimmäiset luvattomat kopiot HD DVD -elokuvista ovat jo levityksessä internetissä. Elokuvien suuri tilantarve ja katseluun tarvittava moderni tietokone kuitenkin rajoittavat ainakin aluksi HD DVD -elokuvien levitystä internetissä. Se onko tällä merkitystä Blu-rayn ja HD DVD:n välisessä sodassa jää nähtäväksi.
<Sundance-elokuvafestivaalin lyhytelokuvia iTunesiin >LG:n hybridisoitin ei ehkä ole nykyisellään myyntikelpoinen
114.1.2007 10:57
satakertainen eläköönhuuto musilx64!!!
Eläköön, Eläköön, Eläköön, Eläk.....
214.1.2007 11:08
äkkiä tuokin tuli murrettua kokonaan :P
314.1.2007 11:13
Toimivaa suojausta ei saada koskaan! Aina sen saa purettua!
414.1.2007 11:25
Jep, iso käsi muslix64:lle. Ehkä joku päivä nuo tajuavat, että noista suojauksista ei ole kun haittaa (Kenties sinä päivänä kun geenitutkijat ovat onnistuneet luomaan ensimmäiset lentävät lehmät? ;)
514.1.2007 11:34
No nyt odotetaan vaan kauan menee että blu-ray on saatu kovolle :)
Niinkuin Mecli jo mainitsikin, niin aina ihmisen luoman suojauksen/salauksen saa toinen ihminen aina purettua jollain keinolla.
614.1.2007 12:02
Ja jäämme odottelemaan syytteitä ja hyvityssummia, koska tuohon ilmiselvästi aiheuttaa 1000000000000000000$ tappiot vuodessa ja ajaa puolet hollywoodista itsemurhan partaalle (olisiko tämä sitten huono juttu, päätelköön jokainen itse... :) )
Viestiä on muokattu sen lähettämisen jälkeen. Viestiä on muokattu viimeksi 14.1.2007 @ 12:03
714.1.2007 13:10
Noinhan se homma joka tapauksessa menee :D
814.1.2007 13:27
Hienostihan se murrettiin :-), ja sanottiin että salaus on kova ettei heti murreta vaan kuinkas kävikään..
914.1.2007 13:51
Samoin kuin x360:n salauksille. Sanottiin mahdottomaksi murtaa niin taisi mennä kk tai kaksi julkaisusta niin oli jo murreta firmware :P
1014.1.2007 14:09
Missä on sanottu, että suojaus olisi murrettu? Koska tästä asiasta tuntuu olevan paljon virheellisiä käsityksiä, kirjoitin pienen artikkelin asiasta. Jospa se selventäisi asiaa hieman...
Viestiä on muokattu sen lähettämisen jälkeen. Viestiä on muokattu viimeksi 14.1.2007 @ 15:37
1114.1.2007 14:31
Missä on sanottu, että suojaus olisi murrettu?
Tottahan tuo on, ettei salausta itsessään ole murrettu. Kuitenkin se, että salausta käytettäessä on olemassa heikkouksia esim. sen käsittelyssä "murtaa" se salauksen siinä mielessä, että sen funktio ei enää toteudu. Periaatteessahan tilannetta voisi mediamafian surkeita vertauskuvia käyttäen verrata tilanteeseen, jossa menet "yleisavaimella" ovesta sisälle. Lukko ei mene rikki, eikä sitä todellakaan murreta fyysisesti. Silti jos jäät kiinni kahvittelusta asunnossa (olettaen, että se ei ole omasi) niin polliisit pitänevät sitä murtona :)
Määrittely sinällään on vaikeaa, mutta itse käyttäisin kuitenkin sanaa kierto. Kierto joka mahdollistaa saman kuin murto, mutta varsinaisesti tuota ei kuitenkaan murreta.
1214.1.2007 15:15
Kyllä, jaossa on jo useampiakin hd-dvd leffoja. Ei vaan saa kertoa missä. :P
1314.1.2007 15:32
Aivan niin. Mutta ennemmin tai myöhemmin käytetyt "yleisavaimet" otetaan pois käytöstä (vrt. musta lista) ;) Sitten vain etsimään uusia "yleisavaimia"...
1414.1.2007 21:26
Melkonen nörtti toi muslix64 mutta jonkunhan noiki hommat on tehtävä :) Tämä todistaa sen että ei ole varmaan kopiosuojausta, sillä aina ne murretaan tavalla tai toisella
1515.1.2007 8:27
Kuten jo sanottu, Kierretty on. Ei kuitenkaan murrettu. Imperiumin vastaiskua odotellessa.
1615.1.2007 10:04
Kuten jokus aikaisemmin joku totesi " niin kauan kun toinen ihminen kokoaa/tekee toinen sen purkaa/hajottaa" joten tuo purku/murto on vain ajan kysymys.

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Blue Screen 404 – Supercharge Your Online Presence
Mikä on Blue Screen 404 ja mitä siellä voi tehdä?
Podcastit avaimet käteen -palveluna
Blue Screen Studion podcast-huoneessa voit avaimet käteen -palveluna nauhoittaa 1-4 hengen podcasteja. Podcast-huone on äänieristetty, akustiikaltaan erinomainen tila, jossa on neljä laadukasta mikrofonia. Henkilökuntamme valmistelee tilan ennen podcastiasi ja on paikalla koko podcastin ajan vastaten puhujien ohjeistuksesta ja nauhoituksesta. Kun podcastisi on ohi, valmistelemme podcastin puolestasi ja lähetämme valmiin äänitiedoston sähköpostiisi. Sinun täytyy siis vain suunnitella podcastisi sisältö ja ladata valmis podcast käyttämääsi podcast-palveluun!
Videotallenteet Full HD -laadulla
Blue Screen Studiolla voi tehdä Full HD -laatuisia videotallenteita oppimisympäristöösi, someen tai muuhun käyttöön. Käytössäsi on kaksi huonetta, podcast-huone ja webinaarihuone. Molemmissa voit henkilökunnan opastuksella avaimet käteen -palveluna nauhoittaa videotallenteita. Tarjoamme molemmissa huoneissa käyttöösi kaksi robottikameraa, laadukkaat mikrofonit ja mahdollisuuden ottaa Powerpoint-esityksesi osaksi videotallennetta. Teemme kaiken puolestasi: valmistelemme tilat, mikrofonit, valot ja kamerat. Lisäpalveluna voit myös tilata meiltä lisäeditointia, jos haluat, että videoihisi lisätään esimerkiksi titteleitä, tekstitys tai muita visuaalisia elementtejä. Tutustu Blue Video Recording -palveluun tästä.
Live-lähetykset ja live-tapahtumat Facebookiin, Youtubeen, Vimeoon tai omaan oppimisympäristöösi
Blue Screen Studion molemmista huoneista voit tehdä henkilökunnan opastamana live-lähetyksiä Facebook-sivuillesi, Facebook-ryhmääsi, Youtube-kanavallesi, Vimeoon tai omaan oppimisympäristöösi. Teemme kaiken puolestasi: valmistelemme kanavasi lähetystä varten, valmistelemme studion mikrofoneineen, kameroineen ja valoineen, lisäämme videokuvaan yrityksesi logon, taustakuvat ja taukovideot. Sinun täytyy vain valmistella live-lähetyksesi sisältö ja mahdollinen Powerpoint. Henkilökuntamme ohjaa ja lähettää live-lähetyksesi puolestasi ja ohjeistaa sinua myös lähetyksen aikana, jos chattiin esimerkiksi tulee kysymyksiä. Lähetys on huippulaadukas (Full HD) ja katsojille mukava katsoa. Lue lisää Blue Webinar -palvelusta tästä.
Maksulliset live-lähetykset globaalisti
Blue Screen 404 tarjoaa ensimmäisenä yrityksenä maailmassa sekä studion että maksujärjestelmän, jonka avulla kuka tahansa voi myydä studio-olosuhteissa tuotettua live-sisältöä kenelle tahansa netissä. Blue Video Cloud -palvelumme avulla voit myydä pääsyä Blue Screen Studiolla tehtäviin live-lähetyksiisi ympäri maailman. Kun yhdistät maksulliseen lähetykseesi intron, joka tehdään Facebook-sivuillesi, voit käytännössä myydä tietoa, tiedettä, taidetta tai viihdettä reaaliajassa omille sosiaalisen median seuraajillesi – Full HD -laadulla. Myydäksesi live-lähetyksiäsi et tarvitse minkäänlaista teknistä osaamista, sillä hoidamme lähetysten teknisen tuottamisen, jakelun ja lipunmyynnin puolestasi. Tarjoamme käyttöösi maksujärjestelmän, jonka avulla voit ottaa vastaan maksuja live-lähetyksistäsi luottokorttien, verkkopankkien, laskun ja osamaksun sekä mobiilimaksutapojen avulla. Hoidamme maksuliikenteen puolestasi 100 %:sti, tarvitset vain y-tunnuksen ja tilinumeron, jonne tilitämme maksut. Veloitamme Blue Video Cloud -palvelun käytöstä 20 % osuuden maksuista. Palvelun käyttöön ei liity muita erillisiä maksuja. Yhdistämällä Blue Screen Studion huippulaadukkaan video- ja äänenlaadun sekä Blue Video Cloud -palvelun maksujärjestelmän voit tarjota asiakkaillesi huippulaadukkaita live-lähetyksiä minne tahansa päin maailmaa. Live-lähetyksesi toimitetaan katsojille Pohjois-Euroopan järeimmän pilvipalveluinfrastruktuurin (Amazon Web Services) avulla.
Tutustu studioomme virtuaalikierroksen avulla!
Kaikki palvelumme ovat nyt
Nauhoita laadukas podcast
Luo oma podcastisi
Hyppää podcastien maailmaan! Varaa podcast-huone tunniksi ja saat oman podcast-jaksosi viikon sisällä!
Nauhoita videosisältöä oppimisympäristöösi
Nauhoita laadukasta videosisältöä oppimisympäristöösi Full HD -laadulla. Varaa webinaarihuone tunniksi ja ala purkittamaan!
Tee webinaari Full HD -laadulla
Do A Webinar in Full HD
Tee webinaari Facebook-, Youtube- tai LinkedIn-sivuillesi tai Blue Video Cloud palveluun Full HD -laadulla. Varaa webinaarihuone tai podcast-huone tunniksi ja siirry live-videon aikakaudelle.
Vie ääni-, video- ja livetuotantosi uudelle tasolle
Nauhoita oma podcastisi studio-olosuhteissa
€	210 Per tunti (+ ALV 24 %)
Henkilökunta ja ohjeistus
Hyvä kahvi ja virvoitusjuomat
Täysi 14 päivän palautusoikeus, jos et ole tyytyväinen palveluun
Nauhoita videosisältöä oppimisympäristöösi studio-olosuhteissa
€	370 Per tunti (+ ALV 24 %)
Tee laadukkaita webinaareja omaan oppimisympäristöösi, Facebookiin, Youtubeen tai Blue Video Cloudiin
€	470 Per tunti(+ ALV 24 %)
Henkilökunta + ohjeistus
Blue Screen 404. Hienot tilat ja osaava henkilökunta. Viihdyttiin bändin kanssa ja saimme laadukasta kamaa julkaistua. Suosittelen lämmöllä!
Vesa HolmalaHolmala-yhtye
Blue Screen 404 notkea ja tiukasti ajassa kiinni oleva studio, jonka kanssa yhteistyö on sujunut hienosti ensimmäisestä päivästä lähtien. Yrittäjän kanssa on helppo sparrailla omaa tuotantokonseptia ja live-tilanteissa on homma hyvin hanskassa. Täyden viiden tähden palvelua, suosittelen.
Matti AiraksinenTyyliniekka
Blue Screen 404 tarjoaa aivan mahtavat ja toimivat puitteet ääni- ja kuvamateriaalin tuottamiseen. Palvelu on erittäin asiantuntevaa ja ystävällistä. Kiitos!
Aleksi RiuttalaCo-founder, FinProma Oy

matches: HD HD HD HD HD HD HD