text:
P. Taipale: 2013
Lähettänyt pjt klo 25.12.13
Lähettänyt pjt klo 1.11.13
Monet tuttavani ovat taivastelleet pyöräilysääntöjen monimutkaisuutta luettuaan Otso Kivekkään blogikirjoituksen Kuvitettu pikaopas risteyspyöräilyyn. Melko aktiivisena pyöräilijänä keskustelu hieman huvittaa minua. Vähänpä ovat ihmiset tiellä liikkuneet eri liikennevälineiden puikoissa! Tämä on nimittäin vasta alkua.
Erilaisia kombinaatioita saa toki tehtyä huomattavan paljon, kun luettelee tapaukset, joissa erityyppiset tiet kohtaavat, ja listaa kaikki mahdolliset parin ajoneuvon kulkusuunnat. Itse säännöt eivät kuitenkaan ole aivan näin monimutkaiset, niitä vain joutuu soveltamaan kaikissa mahdollisissa yhdistelmätilanteissa. Kivekkään esittämissä tapauksissa säännöt ovat kutakuinkin selviä.
Itseäni harmittaa em. risteystyyppejä enemmän se, että monista pyöräilyyn liittyvistä asioista ei säädetä kunnolla tieliikennelaissa eikä -asetuksessa. Lisäksi merkinnät ovat usein virheellisiä. Eikä ongelma rajoitu vain pyöräilyyn. Itse asiassa liikenteen lainsäädäntö on monin paikoin epälooginen ja puutteellinen. Lainsäätäjä ei ole saanut aikaiseksi määritelmiä edes yleisille tiejärjestelyille, kuten pyörätien jatkeelle tai liikenneympyrälle. Alla käsittelen muutamia joka päivä näkemiäni liikenneympäristön vikoja.
1. Ristiriitaiset tiemerkinnät
Pyörätie vai jalkakäytävä? Se riippuu!
Eräs tyypillinen polkupyöräväylien ristiriita aiheutuu siitä, että väylä on toiseen suuntaan merkitty pyörätieksi, toiseen suuntaan ei. Oheisessa kuvassa kotini läheltä on malliesimerkki. Tästä lähtee etelästä pohjoiseen selvästi kevyen liikenteen väylä eli yhdistetty pyörätie ja jalkakäytävä (merkki 423), joka vähän ajan kuluttua jatkuu asuntokadun vierellä ilman uusia merkintöjä.
Toiseen suuntaan pohjoisesta etelään tultaessa, lähimmässä risteyksessä liki puolen kilometrin päässä kuvaajan suuntaan, tiellä ei ole mitään kevyen liikenteen väylän merkkejä, vaan kyseessä onkin jalkakäytävä. Kiveykset ohjaavat kuitenkin selvästi pyöräilijää ajamaan tätä väylää, eikä siirtymään ajoradalle. Saako siinä ajaa pyörällä TLL 40 § mukaisesti ja pitääkö jalankulkijan kävellä väylän reunaa? Molempiin suuntiin vaiko ainoastaan siihen suuntaan joka on merkitty merkillä 423? Ja onko toiseen suuntaan kulkeva jalankulkija oikeutettu närkästykseen, kun hän mielestään kävelee jalkakäytävää, ja vastaan tulee pyöräilijä, jonka mielestä taas jalankulkijan tulisi kulkea väylän reunassa jotta siinä mahtuu pyöräilemään?
Sopu sijaa antaa, kun taas periaatteessa oikeassa olevat ihmiset saavat tästä aikaan riidan.
2. Ristiriitaiset tiemerkinnät
Kumpi merkintä pätee?
Kun liikennemerkki näyttää, että pyörien pitää ajaa vasemmalla, ja tiemerkintä näyttää että pitää ajaa oikealla, niin kumpi pätee, merkki vai tiemaalaus?
Virallisesti liikennemerkki. Ihmisten mielissä tiemerkintä.
3. Olematon lainsäädäntö ja oikeuskäytäntö
Seuraava epäselvä asia on pyörätien jatke. Kuten sanottu, sitä ei ole määritelty tieliikennelaissa eikä -asetuksessa. Asetuksessa kerrotaan, kuinka jatke merkitään, mutta ei sitä, mitä se tarkoittaa, eikä sitä, missä tapauksissa jatke olemassa kun sitä ei ole merkitty.
Jatkeella voimassaolevia väistämissääntöjä käsittelee KKO:n ennakkopäätös KKO:1996:125, joka - hieman huvittavasti - huolellisesti välttää ottamasta kantaa siihen, oliko kyseinen paikka pyörätien jatke vai ei. Lainsäätäjä ei osaa säätää, eikä KKO halua päättää. Käräjä- ja hovioikeudessa oli vielä rohkeasti otettu kantaa ja päädytty siihen, että kun toisella puolen katua on jalkakäytävä, niin pyörätie ei jatku suojatielläkään.
KKO siis vain toteaa, että toisen osapuolen - autoilija - näkemien liikennemerkkien mukaan suojatiellä se ei selvästikään ollut pyörätien jatketta. Pyöräilijältä ei kuitenkaan voi vaatia sitä, että hän näkisi tien toisella puolella olevan jalkakäytävän.merkin 421 vaan "B:n tulosuunnasta tarkasteltuna suojatien luonne on ollut epäselvä.". Siis nahkapäätös, ja kenellekään ei ole edes tullut mieleen korjata epäselvää lakia kuluneen 17 vuoden aikana.
(Epäselvää on KKO:lle ollut myöskin tapahtumapaikka, koska kadun nimi on päätöksessä väärin. Kuva Google Mapsista.)
4. Eri säännöt ristiriitaisten tiemerkintöjen mukaan
Pyörätie, vai tie jolla saa ajaa pyörällä?
Eräs mielenkiintoinen pyörätiekysymys on tien laatu silloin, kun se on joistain kohdin tielle tultaessa merkitty pyörätieksi (merkki 423, joskus harvoin 422) ja toista reittiä samalle tielle tultaessa se onkin tie, jolla on kielletty ajo moottorikäyttöisellä ajoneuvolla, mahdollisesti joillain poikkeuksilla (merkki 312, ehkä lisäkilpien kera). Tämä vaikuttaa pyörätien jatkeen sääntöihin sekä väistämissääntöihin: pyörätieltä suojatielle tultaessa kyseessä voi olla pyörätien jatke, mutta muulta tieltä tultaessa ei. Toisaalta taas pyörätietä muulle tielle tultaessa pyöräilijä on väistämisvelvollinen, mutta muuta ajorataa oikealta tuleva pyöräilijä ei ole - vaikka kyseessä olisikin tosiasiallisesti vain pyöräilijöille ja jalankulkijoille tarkoitettu tie.
Risteyksessä ajorataa kulkevan ajoneuvon kuljettaja ei tietenkään mitenkään voi tietää, mitä reittiä oikealta tuleva pyöräilijä on paikalle tullut: onko hän tullut pyörätietä, jolloin pyöräilijä on väistämisvelvollinen TLL 14 § 3 mom mukaan, vai muuta tietä, jolloin ajorataa kulkeva on väistämisvelvollinen TLL 14 § 1 mom mukaan.
Onko oikeanpuolisessa kuvassa oleva suojatie pyörätien jatke? Sitä ei ole sellaiseksi merkitty, mutta tästä ei asiaa voi päätellä.
Tällä puolen katua kulkee vasemmalta oikealle pyörätie. Toisella puolen tiellä ei ole mitään merkintää. Onko talon taakse lähtevä väylä pyörätie? Tällä tiedolla ei. Mutta.
Tie näyttää tästä katsoen pihatieltä, jollaista tarkoitetaan väistämisvelvollisuutta käsittelevässä TLL 14 § 3 mom:ssa. Toisesta suunnasta tielle pääsee kuitenkin paria eri haaraa. Yksi niistä on merkitty kevyen liikenteen väyläksi (merkki 423) ja toinen on tie, jolla moottoriajoneuvolla ajo on kielletty (merkki 312). Niinpä jotain reittiä talon takaa tuleva saa ajaa tästä suojatien yli (mutta on väistämisvelvollinen TLL 34 § 4 mom mukaan), toista reittiä paikalle tullut taas ei. Tältä puolelta vastarannalle pitää aina taluttaa. Käytännössä kukaan ei tietenkään taluta vaan kaikki ajavat pyöränsä yli.
5. Epäselvä lainsäädäntö ja merkinnät
Koskeeko liikennevalo pyöräilijää?
Normaalisti risteyksessä ajoradan liikennevalo koskee pyöräilijöitä, mikäli kevyelle liikenteelle ei ole omia valoja. Tämä on liikennesääntöjen perusteella selvää (TLA 22 §)
Ylemmässä kuvassa on ihan normaali tien ylittävä suojatie - siis pelkkä ajoradan ylittävä suojatie ilman risteävää ajorataa, onko se samalla suojatien jatke selviää käymällä kiertelemässä puolen kilometrin päässä - ja tien vieressä korokkeella erotetty kevyen liikenteen väylä. Jos valo vaihtuu punaiseksi, autot pysähtyvät. Pysähtyvätkö pyöräilijät? Eivät tietenkään. Mutta TLA 22 § ja 25 § perusteella pyöräilijöiden pitäisi pysähtyä, paitsi jos valo ei koske pyöräilijää siksi, että pyörätie on merkitty erikseen ja valo on pyörätien vasemmalla puolella, ainakin melkein.
Jolloin se on pyörätien oikealla puolella toiseen suuntaan ajettaessa. Tienpitäjän tarkoitus ei ole ollut, että tässä pysähdytään odottamaan valoja, tai taluttamaan.
Liikennevalo on suunnattu ajorataa kohti noin 15 asteen kulmassa. Tästä pyöräilijä päättelee, että valo ei koske häntä. Miten silloin menee väistämisvelvollisuus tietä ylittävien pyöräilijöiden ja tätä pyörätietä ajavien kesken? Alemmassa kuvassa tietä ylittävä tulee oikealta, joten pyörätietä ajava on väistämisvelvollinen. Ylemmän kuvan suuntaan ajettaessa taas vihreällä valolla suojatien jatketta ylittävä pyöräilijä on väistämistelvollinen.
6. Epäselvä lainsäädäntö ja puutteelliset tiemerkinnät
Pyörätien jatke, osa 3
Onko tämä Mäkkylässä Turuntien ylittävä suojatie myös pyörätien jatke? Molemmilla puolin tietä kulkee yhdistetty kevyen liikenteen väylä, ja suojatie yhdistää ne. Minä en tiedä onko tämä pyörätien jatke, mutta pitäisin luonnollisempana, että kyseessä on pelkkä suojatie, koska suojatien suuntaisesti ei jatku pyörätietä kumpaankaan suuntaan eli se ei ole luontevasti "jatke" eikä sitä ole myöskään jatkeeksi merkitty.
Käytännössä kaikki pyörällä tietä ylittävät menevät tässä suojatien yli ajamalla, eivät taluttamalla.
7. Ristiriitaiset merkinnät
Pyörätien jatke: lähteekö tästä pyörätie?
Tässä suojatielle on selvästi merkitty pyörätien jatke, mutta sen jälkeen ole mitään liikennemerkkiä. Suojatien takaa siis alkaa jälkakäytävä, ja pyöräilijän pitäisi siirtyä pyörätien jatkeelta ajoradalle.... paitsi että ei sittenkään. Toisesta suunnasta samalla osuudella on kyllä merkki 423.
Toisin sanoen kyseessä on merkintävirhe, ja tästä saa jatkaa pyörällä. Se vain pitää tietää, ylemmässä kuvassa olevan ajosuunnan merkeistä sitä ei näe.
8. Epäselvä lainsäädäntö ja merkinnät
Väistämisvelvollisuus: ketä väistät?
Tämä oli kompakysymys. Vastaan tulee pyörällä nainen ja lapsi, ja heihin ei saa törmätä, mutta siinä ei ole kyse varsinaisesti väistämisvelvollisuudesta. Kuvassa näkyvä kolmio ei myöskään aiheuta pyöräilijälle väistämisvelvollisuutta, vaan se on osoitettu ajoradalla liikenneympyrästä poistuville. Mutta oikealla on pyörätie, josta tulevaa toista pyöräilijää pitää väistää. Häntä vain ei näe tästä, hän on näköesteen takana piilossa.
Tällä esimerkillä tuon esille hyvin tavallisen ongelman kevyen liikenteen väylillä: väistämisvelvollisuudet risteyksissä autoteiden kanssa on kyllä merkitty suhteellisen hyvin, mutta pyöräteiden risteyksissä väistämisvelvollisuuksia merkitään aniharvoin. Ne ovat tasa-arvoisia risteyksiä. Seurauksena on se, että isoa tietä oikealta tulevilla pyöräilijöillä on kolmiot, mutta pieniä polkuja tulevilla ei, ja siksi heitä pitää väistää. Kun polkuja ei ole edes mitenkään merkitty, tämä rajoittaa toisinaan pyöräilijän etenemistä, koska pitää varoa pikkupolkuja, joista ei juuri koskaan tule ketään.
Polkupyöräsäännöstö kevyen liikenteen väylillä on kaiken kaikkiaan selvästikin suunniteltu sillä ajatuksella, että kyseessä on lasten, vanhusten ja muuten vain vajaakuntoisten hidasta ja leppoisaa kulkemista, eikä polkupyörä ole ns. aktiiviväestön liikkumisväline paikasta A paikkaan B.
9. Puuttuva lainsäädäntö
Liikenneympyröitä on rakennettu noin viidentoista viime vuoden aikana paljon. Ne tuntuvat myös toimivan suhteellisen hyvin, koska vakavia onnettomuuksia sattuu niissä melko vähän. Ympyräbuumi on kuitenkin sikäli omituinen, että niitä vain ryhdyttiin tekemään, vaikka lainsäädäntö ei sano ympyröistä oikeastaan mitään. Tieliikennelaki ei tunne liikenneympyrää lainkaan. Tieliikenneasetus mainitsee ympyrät vain liikennemerkkien 166, 231, 232, ja 416 kohdalla eli kertoo että liikenneympyrän varoitusmerkki varoittaa liikenneympyrästä ja kiertosuunnan merkki kertoo kiertosuunnasta. Kiertosuunta on Suomessa aina vastapäivään, Swindonin taikaympyrän kaltaisia ei täällä ole, joten ko. merkin lisäarvo on kyseenalainen. Ja kärkikolmio on kärkikolmio ja STOP-merkki velvoittaa pysähtymään. No entä sitten?
Esimerkiksi Liikenneturvan oppaat ja Polkypyöräwikin liikennesääntösivu samoin kuin muutamat muutkin lähteet kirjoittavat, että liikenneympyrästä poistuva on risteyksessä oikealle kääntyvä ja siksi väistää ympyrän vieressä olevalla pyörätiellä ajavia pyöräilijöitä.. Tämä "sääntö" ei kuitenkaan perustu lakiin. Missään laissa, asetuksessa tai määräyksessä ei sanota, että liikenneympyrästä poistuva on määritelmän mukaan kääntyjä, etenkään silloin kun ajoneuvo ei tosiasiallisesti käänny - ja ympäristössä on tosiaankin runsaasti liikenneympyröitä, joissa suora ajolinja poistuu ympyrästä ja ympyrässä pysyäkseen on käännyttävä, joskus jyrkästikin. Jos ajat oikealla olevasta risteyksestä suoraan, niin käännytkö? Tuskinpa.
Entä käännytkö tässä liikenneympyrässä? No et tosiaan. Kuvassa näkyvä bussikin ajaa taatusti kaikkien mielestä suoraan, ei käänny eikä vilkuttele ympyrästä poistuakseen.
Ympyrästä poistuvan väistämisvelvollisuus pyöräilijöitä kohtaan ei selvästi myöskään tienpitäjän mielestä perustu kääntyjäsääntöön, koska ne pyritään säännönmukaisesti merkitsemään kärkikolmioilla (merkki 231).
Aiheesta ei löydy ylempien oikeusasteiden ennakkopäätöksiä. Eräs käräjäoikeuden päätös ilmeisesti jäi lainvoimaiseksi. Siinä iäkäs polkupyöräilijä törmäsi ympyrästä poistuvaan autoon ja kuoli. Käräjäoikeus totesi säännöt epäselviksi ja jätti autoilijan tuomitsematta liikenteen vaarantamisesta ja kuolemantuottamuksesta, perustellen päätöstä seuraavasti: Suomen perustuslain 8 §, Euroopan neuvoston ihmisoikeussopimuksen 7 artiklan 1. kappale ja kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 15 artiklan 1 kappale edellyttävät rangaistavaksi säädetyltä teolta sitä, että se on tekohetkellä rangaistava ja että rangaistavuus on määrätyllä tavalla selkeä. Sanotuista säädöksistä ilmenee, ettei tuomioistuin saa mennä tunnusmerkistön ulkopuolelle. Säädöksistä ilmenee myös se periaate, että mikäli rikoslainsäädännön alalla on aukkoja, niitä ei voida paikata hallintoviranomaisten toimenpiteillä.
"Kääntymissääntöä" perustellaan usein sillä, että liikenneympyrä on erillinen tie, joten totta kai siltä poistuva kääntyy, ja pitää näyttää vilkkua ja väistää pyöräilijöitä. Mutta jos näin on, niin myös ympyrään tultaessa pitäisi TLL 35 § mukaan näyttää vilkkua, sillä yksisuuntaiselle tiellekin pakolliseen kääntymissuuntaan käännyttäessä suuntamerkki on pakko näyttää. Näin ollen Liikenneturvan liikenneympyräohjeet ovat ristiriidassa TLL:n kanssa. Ne voivat olla ihan hyvät ohjeet ja voisivat olla hyvä sisältö laille, mutta nyt ne eivät perustu lakiin. "Väärästä" vilkuttamisesta sakot saavan kannattaa riitauttaa rangaistus lakiin perustumattomana.
Silloin, kun ympyrästä poistuvalle on kolmio, väistämissäännöt ovat tietysti aivan selvät vaikka suuntamerkkisäännöt eivät olekaan. Tienpitäjälle on vain haasteellista merkitä väistämisvelvollisuudet riittävän selvästi, ja korjata auraajien, ilkivallan jne. tuhoamat merkit.
Liikenneministeriön kannattaisi herätä ja korjata tieliikennelaki. Nyt siellä on kyllä hyvinkin paljon detaljeja ajopiirturikorttien myöntämisprosessista ja muusta vastaavasta ammattiliikenteen sosiaalilainsäädännöstä, mutta tavallisia ja yleistyviä liikennejärjestelyjä ei käsitellä lainkaan.
10. Puutteellinen lainsäädäntö
Kun seuraa päätietä, onko kääntyminen kääntymistä?
Oheisessa kuvassa näkyy melko tavallinen tilanne, jossa päätie kääntyy oikealle ja suoraan jatkuu pienempi sivutie. Kuva on otettu Vanhaa Turuntietä pitkin idästä päin Vanhan Tienhaaran risteykseen. Sivutieltä eli kuvassa edestäpäin Vanhaa Turuntietä lännestä tuleville ajoneuvoille on kärkikolmio 231 ja siinä lisäkilpi 863. Paikkaa voi tarkastella Google Streetviewssä.
Idästä tuleva polkupyöräilijä seuraa tätä pääreittiä kuvassa näkyvää tien vasemmalla puolella olevaa kevyen liikenteen väylää (Vanha Turuntie), joka siis kääntyy tässä oikealle (Vanha Tienhaara). Pyöräilijä saa ajaa pääväylän suuntaan suojatietä, koska se on suojatien jatke. Jatketta ei ole merkitty tiemerkinnällä, mutta vastakkaisen suunnan lisäkilvestä 863 voi päätellä että jatke se on.
Mutta mistä voi tämän tietää autoilija, joka ajaa pyöräilijän kanssa samansuuntaisesti länteen, ja haluaa tässä ajaa suoraan eli poistua pääreitiltä, pysyen Vanhalla Turuntiellä? Kärkikolmiotakaan ei ole kovin helppo havaita (näetkö sen itse kuvassa?) ja lisäkilpeä ei ole tietenkään mitään mahdollisuutta nähdä. Polkupyöräilijät näyttävät suuntamerkkejä hyvin satunnaisesti, niin satunnaisesti että autoilijat eivät näytä uskovan silmiään kun sellaisen näkevät.
Kun pyöräilijä seuraa päätietä (tosiasiassa kääntyy oikealle) mutta autoilija poistuu siltä (tosiasiassa ajaa suoraan), niin kumpi on väistämisvelvollinen? Koska auto ei käänny ja pyöräilijä kääntyy, TLL 14 § ei oikein ole voimassa. Paitsi jos merkityn etuajo-oikeuden mukaisesti tulkitaan, että pääreitiltä poistuva kääntyy, vaikka ajaakin suoraan, ja pääreittiä ajava ajaa suoraan, vaikka kääntyykin. Entä sitten, kun pääajolinjan merkintä tiehen on lumen peitossa?
En tiedä, kuka on tässä väistämisvelvollinen. Tietääkö joku? Lainsäätäjä? Liikenneministeriö? Liikenneturva? Poliisi? Esko Riihelä? Jurvan ent. kunta?
Kaikissa ylläolevissa paikoissa on mahdollisuus liikenteen konfliktitilanteeseen. Mutta kuitenkin: jos en laske punaisia päin käveleviä jalankulkijoita, kaikkein tavallisin näkemäni liikennesääntöjen väistämisvelvollisuudesta poikkeaminen on se, että autoilija pysähtyy kohteliaasti antamaan pyöräilijälle tietä, vaikka olisi väistämisvelvollinen. Niin käy minulle lähes joka päivä. Edes tavallisin vaaratilanne, oikealle kääntyvä auto joka ei huomaa risteyksessä pyörätietä suoraan ajavaa pyörää, ei ole läheskään niin tavallinen - siihen joutuu vain ehkä viikoittain. Liikenne siis sujuu kuitenkin varsin mukavasti. Olisi kuitenkin hyvä, että edellämainitut puutteet korjattaisiin lainsäädännössä ja tiemerkinnöissä.
Lähettänyt pjt klo 6.6.13
News is that Volvo is developing 'no-death cars'. I.e. vehicles in which no one can be killed.
With some irony, we can note that these cars ought to be very popular
a) in Afghanistan (to replace tanks which are vulnerable to giant IEDs)
b) in use by criminals, who are otherwise gunning each other down
c) among senior citizens, considering that a substantial part of Finnish road deaths are actually just deaths on the road, i.e. old and sick people who die of a heart attack or other illness - the deaths are still counted as traffic deaths, because the traffic death numbers need to be inflated to justify taxation.
Most importantly, the cars should be used in hospitals, as replacements for emergency rooms. If the patients cannot die there, it will be a significant improvement for hospital performance.
This month's Moottori (3/2013) tells us that there were 21 road deaths in March 2012. One of them was a pedestrian (who stepped in front of a truck on a highway, from behind his car). Ten of them were killed by illnesses or seizures, not really any accidents. In some of these traffic deaths, the driver just died and the car stopped, without being damaged. A "zero vision" in road deaths will have to change its base of statistics some day.
Sweden had decided to do it gradually in the leap years after 1700, in a way that reminds us of the imaginary 1969 plan to move from left-hand to right-hand traffic gradually – first week only trucks change to right side and everyone else drives as before, then the following week buses switch, and private cars only a few weeks later, after professionals have deemed it is safe to do a complete switch-over. It didn't work out too well.
Russia never really got there, which is why the October Revolution was in November 1917 and nowadays, Finnish spas eagerly expect the Epiphany, which is when the Russian Christmas tourists arrive.
Look at the men in this picture. They are old men. They're carrying gravel up the hill to a temple in Sichuan, to be used in construction. Perhaps 50 kilos in a wicker basket on their backs, probably more than their own weight. They carry that from a depot up to the temple, perhaps five tours a day, three kilometers away and 300 meters up. All day. That's how they make their living. And they are content, I think: they get so much rice that they have lived much longer than their fathers, many of whom perished in the famines caused by the Great Leap Forward where speculants surely were given what's their due. And everyone else as well was given what was their due, most obviously the peasants who had to pay their taxes even if that left them with nothing but their children to eat, in true Jonathan Swift style. If you didn't grow enough to pay your taxes, you obviously were hoarding up, a speculant, and there you are.
Riku Rantala says that food price rises are not due to climate change, biofuels or population growth.
in extreme poverty 1981–2008
The figure on the right is from the World Bank: proportion of people in world living in extreme poverty. And remember: this is despite of considerable population growth. As an example, the population of Ethiopia, our postcard example of famines, has had its population grow from 38 million (1980) to 84 million (2012).
So, like no one lost eleven days of their lives because of the calendar change in 1752, no food disappears from the world because of futures trading. Rather to the contrary: trading in futures gives information to the producers which allows them to adjust their production. How?
Of course, some of the increase in purchasing power of people has negative impacts on availability of food. For instance, if more people are able to buy tobacco, chocolate or other luxury items, then this may allocate resources to farming these, and not food items.
Anyway, in the short term, speculation can indeed rise prices. This is a good thing because it helps to react to changes in the world so that in the long term, prices are more stable.And for world population, long-term sustainability of food production is what matters, not the short term. Instead of a sharp price increase in a year or two, we have price increase - some volatility - right now, which encourages producers to react and prevent food shortage and high volatility in the future.
Lähettänyt pjt klo 10.2.13

matches:
KKO
KKO
§ 3
§ 1
§ 3
§ 4
tuomioistuin


text:
Opetussuunnitelma ennen vuotta 2016 aloittaneille - HATANPÄÄN LUKIO
Opetussuunnitelma ennen vuotta 2016 aloittaneille
Lukuvuonna 2017-2018 vanhan OPS:n mukaan opiskelevat 3. ja 4. vuoden opiskelijat.
Opiskelusuunnitelma (ohje kurssivalinnoista eri vuosille)
Lukion oppimäärän suoritus (vanha OPS)
”Opetusta eri oppiaineissa ja opinto-ohjausta annetaan keskimäärin 38 tuntia kestävinä kursseina. Opiskelijalle vapaaehtoiset opinnot voivat olla kestoltaan edellä mainittua lyhyempiä tai pitempiä. Lukion oppimäärä sisältää vähintään 75 kurssia. – – – ” (Lukioasetus 810/1998, 1 § 1 mom)
Opiskelijan henkilökohtaiseen opinto-ohjelmaan kuuluvia pakollisia, syventäviä ja soveltavia kursseja tulee olla opiskeltu vähintään siinä laajuudessa kuin ne on määritelty valtioneuvoston 14.11.2002 antamassa tuntijakopäätöksessä. (Valtioneuvoston asetus 955/2002).
Opiskelija on suorittanut lukion oppimäärän silloin, kun hän on suorittanut oppiaineiden oppimäärät edellä esitetyllä tavalla hyväksytysti ja lukion vähimmäiskurssimäärä 75 kurssia täyttyy. Oppilaitoskohtaisista syventävistä ja soveltavista kursseista voidaan lukea mukaan lukion oppimäärään vain opiskelijan hyväksytysti suorittamat kurssit.
Arvioinnin uusiminen ja oikaisu (vanha OPS)
”Opinnoissa etenemistä tai päättöarviointia koskevan päätöksen uusimista on pyydettävä kahden kuukauden kuluessa tiedon saamisesta. Uudesta arvioinnista päättävät koulun rehtori ja opiskelijan opettajat yhdessä.” (Lukioasetus 810/1998, 13 § 1 mom)
”Jos 1 momentissa tarkoitettu uusi arviointi tai ratkaisu, jolla pyyntö on hylätty, on ilmeisen virheellinen, lääninhallitus voi opiskelijan pyynnöstä velvoittaa opettajan toimittamaan uuden arvioinnin tai määrätä opinnoissa etenemistä koskevan päätöksen muutettavaksi taikka määrätä, mikä arvosana opiskelijalle on annettava.” (Lukioasetus 810/1998, 13 § 2 mom)
Lukiokoulutuksen järjestäjän tulee tiedottaa opiskelijoille arvioinnin uusimis- ja oikaisumahdollisuudesta.
Koulut tiedottavat arvioinnin uusimisesta ja oikaisusta opetussuunnitelmissaan ja lukuvuosittaisissa opinto-oppaissaan
Opiskeluaika ja työmäärä (vanha OPS)
Lukio toimii luokattomana lukiona, jossa opetus on jaksotettua ja kurssimuotoista. Luokattomassa lukiossa opiskelija tekee ainevalintojensa mukaisen opintosuunnitelman sekä rakentaa sen mukaisesti vuotuisen kurssi- ja lukujärjestyksensä. Kurssimuotoisen luokattoman opiskelun luonteen mukaisesti jokainen jakso päättyy koeviikkoon.
Opiskeluajan pituus
Opiskelijan tulee suorittaa lukion koko oppimäärä ja osallistua ylioppilastutkintoon vähintään kahdessa ja enintään neljässä vuodessa. Rehtori voi kuitenkin erityisestä syystä myöntää poikkeuksen opiskeluajan enimmäiskestosta, ei kuitenkaan yli viiden vuoden. Opinnot voi keskeyttää rehtorin luvalla enintään yhdeksi lukuvuodeksi lukiopaikkaa menettämättä.
Opiskelijan kokonaistyömäärä on vähintään 75 kurssia, joista pakollisia on 47-51 ja vähintään 10 syventäviä. Enimmäiskurssimäärää ei aseteta. Kurssin laajuus on keskimäärin 38 tuntia. Opiskelijan on valittava opinto-ohjelmansa siten, että hän osallistuu lukuvuoden aikana vähintään 15 pakolliselle tai syventävälle kurssille. Opiskelijan työmäärän jaksossa tulee olla vähintään kolme pakollista tai syventävää kurssia. Saman tai eri oppiaineen kahden kurssin samanaikainen opiskelu sallitaan opintojaan nopeuttavalle opiskelijalle. Asiasta on neuvoteltava aineenopettajien kanssa ja luvan myöntää rehtori.
Aineiden ja oppimäärien valinnat (vanha OPS)
Aineiden ja oppimäärien valintamahdollisuudet ilmenevät koululle vahvistetusta tuntijaosta.
Opiskelijan opinto-ohjelma ja oppimäärä
Opiskelijan oppimäärä jossakin oppiaineessa on hänen opinto-ohjelmallaan määrittämänsä oppiaineen kurssien määrä. Opiskelija voi muuttaa opinto-ohjelmaansa ja siten oppiaine- ja kurssivalintojaan. Lukion koko oppimäärä muodostuu opiskelijan opinto-ohjelmaan kuuluvien oppiaineiden oppimääristä.
Suoritettujen valintojen muuttaminen
Opiskelijan on hoidettava valintojensa muutokset hyvissä ajoin ennen koeviikon alkua. Muutoksista on aina sovittava opinto-ohjaajan kanssa.
Kurssien ja oppimäärien suorittaminen (vanha OPS)
Kurssi suoritetaan normaalisti osallistumalla oppitunneille ja kurssin kokeeseen sekä tekemällä kurssin aikana annetut tehtävät. Opiskelija voi suorittaa kurssin tai sen osan osallistumatta opetukseen. Luvan tällaiseen itsenäiseen opiskeluun myöntää rehtori ja oppiaineen opettaja. Tenttimällä suoritettavaan kurssiin kuuluva koe on koeviikolla tai uusintakoepäivänä. Jos opiskelija aikoo suorittaa yhden oppiaineen useita kursseja osallistumatta opetukseen, hänen on neuvoteltava asiasta aineen opettajan ja ryhmänohjaajan kanssa sekä tehtävä siitä merkintä opintosuunnitelmaan. Hyväksytyn kurssin arvosanaa saa parantaa yleensä vain osallistumalla kurssille uudelleen. Loppuarvosanaa määriteltäessä otetaan huomioon parempi kurssisuoritus.
Hylätyn kurssin saa suorittaa osallistumalla uudelleen kurssille tai osallistumalla kerran uusintakuulusteluun. Uusintakuulusteluja järjestetään jokaisen jakson jälkeen. Uusintaoikeus on yleensä käytettävä heti seuraavassa uusintakerrassa kulloinkin annettujen ohjeiden mukaan. Ilmoittautuminen toimitetaan kansliaan osoitettuna sille opettajalle, jolta hän on saanut hylätyn arvosanan. Erityisestä syystä voidaan opiskelijalle myöntää oikeus osallistua toisen kerran uusintakuulusteluun. Asiasta päättää oppiaineen opettaja yhdessä rehtorin kanssa. Mikäli uusintakuulusteluun ilmoittautunut opiskelija jää pois kuulustelusta ilman hyväksyttävää syytä, tulkitaan tämä suoritusyritykseksi. Opiskelijan on oltava uusintakuulustelupäivänä koulussa.
Muunlaisiin järjestelyihin on aina anottava lupa rehtorilta.
Jakson viimeinen viikko on koeviikko, jolloin pidetään kurssien loppukokeet. Opiskelijalla on oikeus osallistua loppukokeeseen, ellei hänellä ole runsaiden tai selvittämättömien poissaolojen aiheuttamaa estettä (ks. kohta ”Poissaolot”). Kokeet järjestetään erillisen koejärjestyksen mukaisesti, ja opiskelijan on osallistuttava pääsääntöisesti oman ryhmänsä loppukokeeseen. Pakottavista syistä opiskelijalla on lupa osallistua toisen ryhmän vastaavaan loppukokeeseen sopimalla asiasta opettajan kanssa. Kahta koetta samanaikaisesti suorittavat ilmoittautuvat kirjallisesti molemmille opettajille viimeistään viikkoa ennen koepäivää. Kahta oppiainetta suorittavien kokeet järjestetään koejärjestyksessä erikseen merkityssä luokassa, jossa on pidennetty koeaika.
Mikäli opiskelija keskeyttää meneillään olevan kurssin, hänen on toimitettava siitä kirjallinen huoltajan hyväksymä perusteltu ilmoitus kurssin opettajalle ja ryhmänohjaajalle. Tällöin hänen poissaoloihinsa ei lueta ko. kurssin poissaoloja. Keskeytetyn kurssin opiskelija voi suorittaa silloin, kun se seuraavan kerran esiintyy kurssitarjottimessa.
Suorituksen merkitseminen
Lukiossa pidetään opiskelijan opinnoista opintokirjaa, josta ilmenevät suoritetut kurssit ja niiden arvosanat.
Opiskelijan oppimisen arviointi (Vanha OPS)
”Opiskelijan arvioinnilla pyritään ohjaamaan ja kannustamaan opiskelua sekä kehittämään opiskelijan edellytyksiä itsearviointiin. Opiskelijan oppimista ja työskentelyä tulee arvioida monipuolisesti.” (Lukiolaki 629/1998, 17 § 1 mom)
Opiskelijan oppimisen arvioinnin tehtävänä on antaa opiskelijalle palautetta opintojen edistymisestä ja oppimistuloksista sekä lukion aikana että lukio-opiskelun päättyessä. Palautteen tarkoituksena on kannustaa ja ohjata opiskelijaa opintojen suorittamisessa. Lisäksi arviointi antaa tietoja opiskelijan huoltajalle sekä jatko-opintojen järjestäjien, työelämän ja muiden vastaavien tahojen tarpeita varten. Opiskelijan oppimisen arviointi auttaa myös opettajaa ja kouluyhteisöä opetuksen vaikuttavuuden arvioinnissa. Arvosanan antaminen on yksi arvioinnin muoto.
Arvioinnilla kannustetaan opiskelijaa myönteisellä tavalla omien tavoitteittensa asettamiseen ja työskentelytapojensa tarkentamiseen.
Kurssisuorituksen arviointi (Vanha OPS)
Opiskelijan opiskelema kurssi arvioidaan sen päätyttyä. Arvioinnin tehtävänä on antaa palautetta opiskelijalle kurssin tavoitteiden saavuttamisesta ja oppiaineen opiskelun etenemisestä. Kurssin arvioinnin tulee olla monipuolista ja perustua paitsi mahdollisiin kirjallisiin kokeisiin, opintojen edistymisen jatkuvaan havainnointiin ja opiskelijan tietojen ja taitojen arviointiin. Myös opiskelijan oma itsearviointi voidaan ottaa huomioon käyttäen hyväksi muun muassa kurssin arviointikeskusteluja. Arvioinnin menetelmistä ja käytänteistä päätetään tarkemmin opetussuunnitelmassa.
“Osa opinnoista voidaan edellyttää opiskeltavaksi itsenäisesti.” (Lukioasetus 810/1998, 4 § 1 mom)
”Opiskelijalle voidaan hakemuksesta myöntää lupa suorittaa opintoja opetukseen osallistumatta.” (Lukioasetus 810/1998, 4 § 2 mom)
Itsenäisesti opiskellusta kurssista edellytetään hyväksytty arvosana. Opetussuunnitelmassa tulee päättää tarkemmin itsenäisesti opiskeltaviksi edellytettävistä opinnoista ja niiden suoritusperiaatteista.
Jos opiskelija opiskelee kurssin kokonaan tai osittain itsenäisesti, noudatetaan soveltuvin osin edellä mainittuja arviointiperiaatteita. Kurssin tavoitteiden saavuttamista ja niiden suuntaista edistymistä on myös tällöin arvioitava riittävän laaja-alaisesti.
Itsenäinen opiskelu (Vanha OPS)
Osa opinnoista voidaan lukioasetuksen mukaan edellyttää opiskeltavaksi itsenäisesti. Tärkeätä on, että opiskelijalle annetaan mahdollisuus suorittaa kursseja osallistumatta opetukseen. Koulun opetussuunnitelmassa voidaan määritellä ne kurssit, joita ei voi itsenäisesti suorittaa.
Itsenäisestä opiskelusta on tehtävä kirjallinen anomus kurssin opettajalle ennen kurssin suorittamista. Luvan itsenäiseen suoritukseen myöntää rehtori keskusteltuaan asiasta asianomaisen aineen opettajan kanssa.
Opiskelija laatii opettajan antamien ohjeiden pohjalta itsenäisesti suoritettavan kurssin opiskelusuunnitelman, jonka opettaja hyväksyy. Suunnitelmassa määritellään kurssin suorittamisen menettelytavat ja aikataulu. Tärkeätä on, että opiskelija ymmärtää oman vastuunsa merkityksen kurssin itsenäisestä suorittamisesta.
Itsenäisesti opiskeltavan kurssin tavoitteet ovat samat kuin normaalisti suoritetun kurssin. Arviointikriteerit voivat kuitenkin poiketa normaalikurssista suoritustavan mukaan. Opettajan tulee selvittää opiskelijalle arviointikriteerit itsenäisen opiskelun suunnittelun yhteydessä.
Kurssi voidaan suorittaa itsenäisesti myös etä- ja verkko-opiskeluna.
Aikuislukioissa suoritetut opinnot (Vanha OPS)
Opiskelijalla on oikeus lukea hyväkseen aikuisten lukio-opetuksen opetussuunnitelman mukaan suoritetut kurssit sellaisenaan, milloin niiden sisältö on sama kuin nuorille tarkoitetussa lukion opetussuunnitelmassa. Muulloin menetellään LL 23§:n mukaisesti.
”Opiskelijan työskentelystä ja opintojen edistymisestä on annettava riittävän usein tietoa opiskelijalle ja hänen huoltajalleen. Tietojen antamisesta määrätään tarkemmin opetussuunnitelmassa.” (Lukioasetus 810/1998, 6 § 1 mom)
Jotta oppilaitos voisi varmistaa, että huoltajat saavat asetuksen mukaisen tiedon opiskelijan työskentelystä ja opintojen edistymisestä, koulu voi edellyttää huoltajan allekirjoitusta tiedotteisiin sellaisilta opiskelijoilta, jotka eivät vielä ole täysi-ikäisiä.
”Edellä 1 momentissa tarkoitettu arvostelu annetaan numeroin tai muulla opetussuunnitelmassa määrätyllä tavalla. Numeroarvostelussa käytetään asteikkoa 4–10. Arvosana 5 osoittaa välttäviä, 6 kohtalaisia, 7 tyydyttäviä, 8 hyviä, 9 kiitettäviä ja 10 erinomaisia tietoja ja taitoja. Hylätty suoritus merkitään arvosanalla 4. ” (Lukioasetus 810/1998, 6 § 2 mom)
Kunkin oppiaineen pakolliset ja opetussuunnitelman perusteissa määritellyt valtakunnalliset syventävät kurssit arvioidaan numeroin. Muiden syventävien sekä soveltavien kurssien arviointitapoja voivat olla opetussuunnitelmassa päätettävällä tavalla numeroarviointi, suoritusmerkintä (S = suoritettu), hylätty (H = hylätty) tai sanallinen arviointi. Kirjallisesti annettu sanallinen arviointi ja suullisesti arviointikeskustelussa annettu palaute voivat myös täydentää ja täsmentää numeroarvosanaa. Kesken olevan kurssisuorituksen merkintätavasta voidaan päättää opetussuunnitelmassa.
Diagnosoidut vammat tai niihin rinnastettavat vaikeudet, kuten lukemis- ja kirjoittamishäiriö, maahanmuuttajien kielelliset vaikeudet sekä muut syyt, jotka vaikeuttavat osaamisen osoittamista, tulee ottaa huomioon arvioinnissa, siten että opiskelijalla on mahdollisuus erityisjärjestelyihin ja muuhunkin kuin kirjalliseen näyttöön. Kyseiset vaikeudet voidaan ottaa huomioon määrättäessä opiskelijan kurssiarvosanaa.
Arviointi voidaan suorittaa vasta, kun arvioinnin edellytykset täyttyvät. Arvioinnin pohjana on oltava riittävästi opiskelijan antamia erilaisia näyttöjä oppimisestaan ja osaamisestaan. Opiskelijan on osallistuttava opetukseen ja annettava riittävä näyttö osaamisestaan arvioinnin edellytysten täyttymiseksi. Myös arvosana 4 edellyttää aina, että arvioinnin edellytykset täyttyvät.
– läsnäolo oppitunnilla ja osallistuminen opetukseen
– kurssiin liittyvien tehtävien suorittaminen
– kurssikoe.
Kurssin alussa opiskelijoille tulee ilmoittaa, mitä näyttöjä vaaditaan arvioinnin edellytysten täyttämiseksi. Mikäli osa arvioinnin edellytyksistä täyttyy vain osittain (esim. poissaolojen ja tehtävien laiminlyönnin vuoksi), sillä on vaikutusta kurssiarvosanaan. Arvioinnin pohjana eivät saa olla siis pelkästään esim. kokeissa annetut näytöt.
”Opiskelijan tulee osallistua opetukseen, jollei hänelle ole myönnetty siitä vapautusta (LL 25 §). Opiskelija voi olla poissa opetuksesta vain jos hän on saanut siihen luvan. Lupa voidaan myöntää hyväksyttävästä syystä ja luvasta päättää opettaja tai muu koulutuksen järjestäjän määräämä viranhaltija tai toimielin. Lupa voidaan myöntää sairauden tai muun ennalta arvaamattoman syyn takia myös jälkikäteen.” (Koulutuksen lainsäädäntö käytännössä, s. 221) Koulun tulee määritellä opetussuunnitelmassaan menettelytavoistaan poissaolojen ja myöhästymisten suhteen.
Kurssisuoritusten arvioinnin merkitsemisen tulee olla yhtenäistä Tampereen kaupungin lukioissa.
Numeroarviointi:
– keskeytetty kurssi = K
Keskeytettyä kurssia ei voi täydentää, vaan se on opiskeltava uudelleen saadakseen kurssiarvosanan.
– täydennettävä kurssi = T
Vaadittavat täydennykset on suoritettava viimeistään seuraavan jakson aikana, ellei koulu omassa opetussuunnitelmassaan päätä tätä lyhyemmästä ajasta.
Keskeytettyä kurssia ei voi täydentää, vaan se on opiskeltava uudelleen.
– hylätty kurssi = H
– suoritettu kurssi = S
Kurssikertymään ei lasketa keskeytettyä (K) eikä hylättyä (H) kurssia. Arvosanalla neljä (4) suoritettu kurssi lasketaan kurssikertymään, jos oppiaineen oppimäärä täyttyy hyväksyttävästi.
Koulukohtaiset syventävät kurssit liittyvät tavoitteiltaan ja sisällöiltään valtakunnallisiin pakollisiin ja syventäviin kursseihin, ja ne arvioidaan numeroin.
Soveltavat kurssit ovat luonteeltaan eheyttäviä, tai ne liittyvät väljemmin oppiaineeseen. Soveltavat kurssit arvioidaan suoritusmerkinnällä.
Erityistä tukea tarvitsevan opiskelijan huomioiminen lukion arvioinnissa
Erityisjärjestelyt riippuvat opiskelijan tuen tarpeesta, mutta sellaisia voivat olla lisäaika, osittain tai kokonaan muu kuin koenäyttö, käsitteitä selventävät tekstit tms. Opiskelijan on kuitenkin saatava arvioinnin avulla realistinen käsitys edistymisestään. Erityisopettaja osallistuu tarvittaessa opiskelijan arviointiin.
Erityistä tukea tarvitsevien opiskelijoiden kurssien arviointi ja hyväksilukeminen lukion oppimäärään
Lukion erityisopetuksen kurssit (LUE) ovat opiskelutekniikan soveltavia kursseja. Hyväksytysti suoritetut erityisopetuksen kurssit lasketaan mukaan opiskelijan kokonaiskurssikertymään.
Lukion erityisopetuksen kurssit arvioidaan suoritusmerkinnällä.
”Opiskelijan arvioinnista päättää kunkin oppiaineen tai aineryhmän osalta opiskelijan opettaja tai, jos opettajia on useita, opettajat yhdessä. Päättöarvioinnista päättävät rehtori ja opiskelijan opettajat yhdessä.” (Lukioasetus 810/1998, 9 § 1 mom)
”Opiskelijalla on oikeus saada tieto arviointiperusteista ja niiden soveltamisesta häneen.” (Lukioasetus 810/1998, 9 § 2 mom)
Arviointiperusteista tiedottaminen parantaa opettajien ja opiskelijoiden oikeusturvaa ja motivoi opintoja. Yleisten arviointiperusteiden lisäksi kunkin kurssin arviointiperusteet on selvitettävä opiskelijalle kurssin alussa, jolloin niistä keskustellaan opiskelijoiden kanssa.
Opiskelija ja tämän huoltaja saavat tietoa opintojen edistymisestä jokaisen opiskellun jakson jälkeen jaksotodistuksessa. Alaikäiseltä opiskelijalta voidaan edellyttää jaksotodistukseen huoltajan allekirjoitusta.
”Opetussuunnitelmassa määrätään oppiaineittain tai aineryhmittäin kursseista, joiden suorittaminen hyväksytysti on edellytyksenä asianomaisen aineen tai aineryhmän opinnoissa etenemiseen. Opiskelijalle, joka ei ole suorittanut edellä mainittuja opintoja hyväksytysti tulee varata mahdollisuus osoittaa saavuttaneensa sellaiset tiedot ja taidot, jotka mahdollistavat opinnoissa etenemisen.” (Lukioasetus 810/1998, 7 § 1 mom)
Opiskelijan opintojen etenemistä tulee seurata. Menettelystä, kuten esimerkiksi mahdollisen etenemisesteen käytöstä, päätetään tarkemmin opetussuunnitelmassa. Opintojen etenemisen määrittelyllä ei voida kuitenkaan tiukentaa tämän asiakirjan kohdassa 6.3 määrättyä oppiaineen oppimäärän suoritusvaatimusta.
Opetussuunnitelmassa määrätään, millä tavoin opiskelijalle annetaan mahdollisuus yrittää korottaa myös hyväksyttyä kurssiarvosanaa. Lopulliseksi kurssiarvosanaksi tulee tällöin kyseisistä suorituksista parempi.
Etenemiseste seuraa, mikäli opiskelijalla on oppiaineen pakollisissa ja valtakunnallisissa syventävissä kursseissa enemmän hylättyjä arvosanoja kuin oppiaineen hyväksytty suoritus sallii. Yksi hylätty arvosana ei kuitenkaan aiheuta etenemisestettä.
Etenemisesteen syntyessä opiskelija ei voi jatkaa kyseisen oppiaineen opiskelua. Jokainen lukio päättää opetussuunnitelmassaan, miten etenemisestettä valvotaan ja miten opiskelijaa ohjataan etenemisesteen poistamiseksi.
Opiskelija voi yrittää korottaa hyväksyttyä arvosanaa suorittamalla kurssin uudestaan opetukseen osallistumalla. Tällöin kurssiarvosanaksi tulee parempi arvosana.
Opiskelijalle varataan mahdollisuus uusia hylätty kurssisuoritus uusintakuulusteluissa, joiden järjestämisestä päätetään koulujen opetussuunnitelmassa ja vuotuisessa opetussuunnitelmaan perustuvassa suunnitelmassa. Hylättyä kurssisuoritusta voi yrittää korottaa yhden kerran. Uusintakokeeseen ilmoittaudutaan kirjallisesti koulun ilmoittamalla tavalla. Poisjääminen uusintakuulustelusta lasketaan yrityskerraksi.
”Opiskelijalla on oikeus lukea hyväkseen lukion oppimäärään muualla suoritetut opinnot, jotka ovat tavoitteiltaan ja keskeisiltä sisällöiltään lukion opetussuunnitelman mukaisia.” (Lukiolaki 629/1998, 23 § 1 mom)
”Päätös muualla suoritettavien opintojen hyväksilukemisesta tulee sitä erikseen pyydettäessä tehdä ennen mainittujen opintojen aloittamista.” (Lukiolaki 629/1998, 23 § 2 mom)
Sen lisäksi, mitä lukiolaissa (L 629/98,23§) on säädetty, tulee opintojen hyväksilukemisella välttää opintojen päällekkäisyyttä ja lyhentää opiskeluaikaa. Luettaessa opiskelijalle hyväksi opintoja muista oppilaitoksista pitäydytään suoritusoppilaitoksen antamaan arviointiin. Jos kyseessä on lukion opetussuunnitelmassa numeroin arvioitava kurssi, sen arvosana muutetaan lukion arvosana-asteikolle seuraavan vastaavuusasteikon mukaisesti:
asteikko 1-2
Ulkomailla suoritetut opinnot voidaan lukea hyväksi lukio-opintoihin pakollisiksi, syventäviksi tai soveltaviksi kursseiksi. Mikäli ne luetaan hyväksi pakollisiin tai opetussuunnitelman perusteissa määriteltyihin syventäviin kursseihin, tulee niistä antaa numeroarvosana. Arvosanan määrittelyn tueksi voidaan tarvittaessa edellyttää lisänäyttöjä.
Opiskelijan siirtyessä oppiaineen pitkästä oppimäärästä lyhyempään hänen suorittamansa pitkän oppimäärän opinnot luetaan hyväksi lyhyemmässä oppimäärässä siinä määrin kuin niiden tavoitteet ja keskeiset sisällöt vastaavat toisiaan. Näitä vastaavuuksia on määritelty tarkemmin oppiaineiden oppimäärien yhteydessä. Tällöin pitkän oppimäärän kurssien arvosanat siirtyvät suoraan lyhyiden kurssien arvosanoiksi. Muut pitkän oppimäärän mukaiset opinnot voivat olla lyhyen oppimäärän syventäviä tai soveltavia kursseja opetussuunnitelmassa päätettävällä tavalla. Jos opiskelija pyytää, tulee järjestää lisäkuulustelu osaamistason toteamiseksi. Siirryttäessä kesken oppimäärän lyhyemmästä pitempään oppimäärään, menetellään edellä olevien periaatteiden mukaisesti. Tällöin voidaan edellyttää lisänäyttöjä, ja tässä yhteydessä myös arvosana harkitaan uudelleen.
Maahanmuuttajaopiskelija arvioidaan suomi/ruotsi toisena kielenä (S2/R2) vieraskielisille ‑oppimäärän mukaan, jos opiskelija on valinnut sen oppimääräkseen riippumatta siitä, onko hänelle järjestetty erillistä suomi/ruotsi toisena kielenä -opetusta vai ei tai onko lukio voinut tarjota vain osan suomi/ruotsi toisena kielenä ‑kursseista. Suomi/ruotsi äidinkielen ja kirjallisuuden oppimäärän mukaisesti suoritetut kurssit luetaan hyväksi täysmääräisesti suomi toisena kielenä -kursseihin, ja niiltä saatu arvosana siirtyy suomi/ruotsi toisena kielenä -kurssin arvosanaksi. Opiskelijalla voi olla todistuksessaan arvosana vain joko suomen/ruotsin kielen ja kirjallisuuden oppimäärästä tai suomi/ruotsi toisena kielenä (S2/R2) vieraskielisille oppimäärästä, mutta ei molempia.
Vaihto-opiskelijoilla on oikeus lukea hyväkseen vaihto-opiskelijavuotena suorittamiaan opintoja. Suoritusten määrä ja vastaavuus arvioidaan tapauskohtaisesti. Pakollisten ja valtakunnallisten syventävien kurssien kohdalla voidaan edellyttää lisänäyttöjä arvosanan määrittämiseksi. Hyväksiluettavien suoritusten arvioinnin tulee perustua vaihto-oppilasvuoden oppilaitoksen antamaan arviointiin.
Ohjeet siirtymisestä A-oppimäärästä (pitkä) B-oppimäärään (lyhyt) ovat oppiaineiden opetussuunnitelmien yhteydessä, Siellä on myös selvitetty suoritettujen kurssien hyväksilukeminen ja vastaavuudet.
”Lukion opinnot jaetaan kolmeen osaan: pakollisiin, syventäviin ja soveltaviin kursseihin.” (Valtioneuvoston asetus 955/2002)
Oppiaineen oppimäärä muodostuu opiskelijan henkilökohtaisen opiskelusuunnitelman mukaisesti opiskelemista pakollisista ja syventävistä kursseista sekä niihin läheisesti liittyvistä soveltavista kursseista. Soveltavien kurssien kuulumisesta eri oppiaineiden oppimääriin päätetään opetussuunnitelmassa. Samassa oppiaineessa eri opiskelijoilla voi olla erilaajuiset oppimäärät. Opiskelijan opiskelusuunnitelma tarkentuu lukio-opintojen aikana. Sen laatiminen ja seuranta ohjaavat opiskelijaa tavoitteellisiin kurssivalintoihin.
Oppiaineen oppimäärän arvosana määräytyy opiskelijan opiskelemien pakollisten ja opetussuunnitelman perusteissa määriteltyjen valtakunnallisten syventävien kurssien kurssiarvosanojen aritmeettisena keskiarvosanana. Mainituista opinnoista opiskelijalla saa olla hylättyjä kurssiarvosanoja enintään seuraavasti:
Opiskelusuunnitelman mukaisesti opiskeltuja pakollisia ja opetussuunnitelman perusteissa määriteltyjä valtakunnallisia syventäviä kursseja:
Oppiaineen oppimäärässä ovat mukana kaikki opiskelijan arvioidut pakolliset ja opetussuunnitelman perusteissa määritellyt valtakunnalliset syventävät kurssit, eikä mitään niistä voi jälkikäteen poistaa. Oppiaineen oppimäärään liittyvien muiden syventävien sekä soveltavien kurssien arviointitavasta päätetään tarkemmin opetussuunnitelmassa.
”Opiskelijalle, joka ei ole tullut hyväksytyksi jossakin oppiaineessa tai joka haluaa korottaa saamaansa arvosanaa, on järjestettävä mahdollisuus erillisessä kuulustelussa arvosanan korottamiseen.” (Lukioasetus 810/1998, 8 § 3 mom)
Mikäli opiskelija osoittaa erillisessä kuulustelussa suurempaa kypsyyttä ja oppiaineen hallintaa kuin kurssien arvostelusta määräytyvä oppiaineen arvosana edellyttää, tulee arvosanaa korottaa.
Valtakunnallisissa opetussuunnitelman perusteissa määriteltyjen pakollisten ja syventävien kurssien pohjalta muodostuvaa arvosanaa on mahdollista korottaa edellä mainitun erillisen kuulustelun lisäksi:
– koulutuksen järjestäjän opetussuunnitelmassa määrittelemien syventävien ja soveltavien kurssien pohjalta saadulla lisänäytöllä
– opiskelijan arvioinnista päättävien harkinnan perusteella, mikäli opiskelijan tiedot ja taidot ovat oppiaineen päättövaiheessa kurssiarvosanojen perusteella määräytyvää arvosanaa paremmat.
Lukioasetuksen määrittämin numeroarvosanoin arvioidaan kaikki pakollisten oppiaineiden oppimäärät sekä valinnaiset vieraat kielet. Opinto-ohjauksesta annetaan suoritusmerkintä. Mikäli opiskelija pyytää, hän on oikeutettu saamaan suoritusmerkinnän liikunnasta ja sellaisista oppiaineista, joissa opiskelijan suorittama oppimäärä käsittää vain yhden kurssin sekä valinnaisista vieraista kielistä, mikäli opiskelijan suorittama oppimäärä niissä käsittää vain kaksi kurssia.
Tampereen kaupungin lukioissa oppiaineen arvosana määräytyy pakollisten ja valtakunnallisten syventävien kurssien aritmeettisena keskiarvona. Opiskelijan arvioinnista päättävät voivat päättövaiheessa korottaa oppiaineen arvosanaa koulukohtaisten syventävien ja soveltavien kurssien suoritusten perusteella, mikäli opiskelijan tiedot ja taidot ovat oppiaineen päättövaiheessa kurssiarvosanojen perusteella määräytyvää arvosanaa paremmat.

matches:
§ 1
§ 1
§ 2
§ 1
§ 1
§ 2
§ 1
§ 2
§ 1
§ 2
§ 1
§ 1
§ 2
§ 3


text:
Seuraa Turusta Gay Ruskea Tiputteluvuoto / Discreet Gay Dating
Seuraa turusta gay ruskea tiputteluvuoto
by Elli Erben / On 13/01/2018
Gratis x maduras follando videos x tetas grandes video pormo alexis texas videos de coño depilado buenas pene travestis en castellano señoras follando gorditas porno hut tias fallando sexo gratis en castellano dos chicas gratis en español fiesta porno corridas xxx sexo brandy aniston coños peludos fotos gordas super xxx free video porno españolas tetona masturbandose vieja tetona masturbandose videos peludas follando jovenes xxx castin porno madura videos universitarias follando videosx hd tetas morenas pollas xxx webcam xxx tetas grandes ver videos de lesbianas sexo gratis lesbianas putas xxx videos porno japones ama de maduras x porno chicos desnudos videos sexo gratis maduritas xx maduras cumlauder gratis negras gordas videos porno twink porn videos porno con polla jesse jane pareja amateur porno gratis viejas vídeos de coño xxx bideos pornos de masajes porn videos pornos gratis silvie delux 18 porn videos porno gratis chicas latinas películas pornográficas gratis amateur porn toro pprno trios de abuelas videos pornos nacho vidal follando jovenes follando en alta definicion videos pov hd videos porn porno de mujeres maduras videos trabestis videos porno de paris porn porno salvaje sexo entre lesbianas latinas xxx chicos follando momxxx sonia baby porno se la playa porno chochas peludas casting español porno alexis texas anal porno en cordoba videos x videos x maduras swinger franceska jaime mejor porno gratis porno cachas pelis porno gratis videos sexo joven porn ver video maduritas.
con lesbianas videos porno tiffany star porno anal morenas maduras porno en español negros porno gratis videos caseros porno para mujeres en la ducha videos españoles follando playa gordas desnudas follando porno mandingo videos trabestis porno gratis xxx porno hd porn videos porno gratis silvie deluxe tu porno español garganta profunda porno lesbianas videos porno abuelas gratis video descargar porno en castellano despedida de maduras lesbiana chicascalientes prno español samia duarte sexso gratis actrices porno cachas videos amateur porno gratis porno gai pollas follando mujeres maduras gratis sexotube mujeres tetonas videos pornos gratis videos eroticos videos porno gai porno gai sexo gratis español maduras ver vídeos porno sexo porn tub tube viejas peludas follando maduras porn free videos viejasputas putillas follando lista actrices del porno lesbicos putas gratis grandes mujeres maduras xxx maduras rellenitas tetonas gratis abuela folla a su madre porno en la folla a su hija porno españoles putas modelos pelis porno porno folladas porno sensuales transexual videos sexo amateur xxx videos porbo sexo abuelas zorras maduras en español petardash porni gratis videos porno gratis porno twinks chicas ardientes porno tetudas chicos desnudos video porno madre y joven videos porno gratis porno gratis paris porn xvideos porno gratis negras tetonas porno de masajes orgias gratis maduritas videos hd videos gratis buen porno barbosa culonas follando con xxx videos porno epañol los mejores paginas porno gratis películas porno español gratuito porno lesbianas videos porno gratuitos ver video porno español de abuelas españolas petadas hd puta xxx videos putas monica beluchi porno.
cumlouder casting porno gratis porno lesbianas gordas videospornoxxx videos trios amateur xxx pelis porno africanas videos gratis sexso gratis buenas playboy porno gratis actrices porno nuria porno bisex porno español secretarias follando culonas gratis porno castellano sexo fuerte porno secretarias tetonas hd gorditas ver videos porno clasic desvirgacion anal alexis texas hd teen porn free porno hd videos videos porno folladas porno libre dando por el culo videos gratis porno madre hija videos de lesbianas intercambio de travestis desnudas culonas rubiad19 videos xxx sexo hentai xxx mujeres con heteros follando peliculas porno tia buena follando como follar video trio bisex gorda follando porn chicas corriendose a su madre e hija latinas chicos masturbandose videos de asiaticas follando follando viejas muy porno cocina videos españoles porno videos porno de coño depilado buenas videos de tetonas porno gordas gratis follar playa nudista mujeres en español porno gat maduras follando gratis videos gratis corrida anal manga videos pono gratis en playas nudistas famosa follando videoa xxx tetas xx porn maduras velludas vides xxx películas porno gratis despedidas de porno chicas xxx gratis mujeres eyaculando videos porno de porno animado vieos porno negros porno gratis negras follando embarazada alexistexas se folla a su hija videos free videos porno bbw video porno cachondas videos pornograficos gratis brutal anal videos porno xx videos transesuales ver videos x video porno masaje erótico porno bisex interracial amateur transexuales porno pollas enormes naturales follando en tanga mejores vídeos porno de travestis follar videos gratis de viejas porno poprno sexo arabe porno español cumlouder españolas sexo porno porno peliculas porno italianas porno madrastras xxx conos peludos chica porno videos amateur hd follando maduritas folladoras porno duro rubias peliculas porno de rubias 19 desvirgacion anal muy peludos guapas follando videos muy peludas vidios porno enfermeras lesbianas videos de maduras porni gratis de colegialas porno lesvianas gratis porno español maduras maduritas.
con polla paris hilton videos de madres pelicula porno madura porn porno gratis vídeos porno con camara oculta xxx gratis porno en castellano team skeet porno cocina orgias swingers tetona natural tias masturbandose sexo maduro porno.
con porn porno geys chicas follando embarazada follando gordas viejas putas porno pornstars famosas jovenes videos pornograficos gratuitos mujeres gratis en español de parejas xxx sexo con rubias maduras gratis peliculas lesbianas vintage orgias el coño videos de porno sado porno maduras porno de casa calientes poeno español buscar videos culonas maduras animacion porno con negros desnudos vidios porno masajistas lesbianas gorditas folladas porno gratis españoles xxx videos porno follar en castellano erotico trios pornstars hd videos cortos porno 69 porno gratis sexso gratis porno gratis diario mamando polla negra culona porno chino gratis lesbianas pornstars hd gratis sexo anal sexoxxx porno xl cam xxx hd porno videos trios porno para mujeres quiero ver videos porno gratis de maduras sexo maduro español sexo en español mejores tetas del sexo anal videos poeno gratis tetona xxx castin porno latina follando video amateur cumlouder videos porno español videos coños peludos videos videos porno coños peludos fotos de lesvianas folladas chochos jovenes follando con porno red porn bus maduras.
marraskuu Sukkahousu seksi ruskea vuoto raskauden aikana. . tommy tabermann rakkausrunot kuumaa seuraa tantra hieronta turku pyörä netistä .. ilmaista pornoa tatuointi hinnat jyväskylä esiintyjät turku gay pikku pillua isot musta. huhtikuu paiseen puhkaisu lääkärissä enola gay lyrics übersetzung 28 młoda kapusta z koperkiem äitiyspakkaus kela kerttu ruskea limainen vuoto keskenmenon jälkeen 2 käyntikortit kello työpöydälle windows 10 tapahtumat pääsiäinen turku 5 Seuraa Lapin Miehen vaalityötä ja katso uusin jakso!. Nrt babes sex alastonsuomi haku suomenkielistä pornoa homo seuraa suomi24 seksiä tallinna gay seksi sheivaus teen sex video isotissit sihteeriopisto turku.
Katso viimeinen jakso Lapin Miehen seikkailuista! Kolmen oululaisnuoren ukuleletrio The Triplet lähtee Tšekkiin - sympaattinen soi Moni tekee raparperistä makeita leivonnaisia, mutta kirpeä kesäkasvi maustaa maukkaaksi liharuoat ja sopii kesäjuomien kyytipojaksi sähköisen rintapumpun käyttö viiniköynnöksen kasvatus sisällä Ruoka. Söikö joku kenties toisenkin osuuden? Kesäpäivä Hietasaaressa nunca me abandones cariñito original Jantunen Timo. Miten Lapin Miehen vaalityö edistyy?
Ayia napa hintataso paras homoseksuaaliseen kalu
Kosteat homoseksuaaliseen kalut rakasteluvideo
Eroottiset homo tarinat thaihieronta levi
alastob suomi seksitreffit mikkeli homoseksuaaliseen
asunto lohja meriton spa homoseksuaaliseen kokemuksia
sexwork pojat gay fin nuole kalua
big tits homoseksuaaliseen tampere seksin salat

matches: hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd


text:
Laki ammatillisesta peruskoulutuksesta (kumottu) 630/1998 | EDILEX
Laki ammatillisesta peruskoulutuksesta (kumottu) 21.8.1998/630
1 – 7 §1 lukuSoveltamisala ja tavoitteet
2 §Koulutuksen tarkoitus
3 §Ammatillinen peruskoulutus ja valmentava koulutus
4 §Ammatillisen perustutkinnon määritelmä
4 a §Tutkintorakenne
4 b §Jatko-opintokelpoisuus
5 §Koulutuksen tavoitteet
6 §Yhteydet työelämään
7 §Palvelu- ja kehittämistoiminta
8 – 10 §2 lukuKoulutuksen järjestäminen
8 §Koulutuksen järjestäjät
8 a §Koulutuksen järjestämismuodot
9 §Koulutuksen järjestämislupa
10 §Yhteistyö ja koulutuksen hankkiminen
11 – 23 §3 lukuTutkinnot ja opetus (3.10.2014/787)
11 §Opetuskieli
12 §Tutkintojen ja valmentavan koulutuksen mitoitusperusteet
12 a §Tutkinnon ja valmentavan koulutuksen osien mitoitusperusteet
12 b §Ammatillisen perustutkinnon muodostuminen
12 c §Valmentavan koulutuksen muodostuminen
13 §Tutkinnon perusteet
13 a §Opetushallituksen määräykset
13 b §Valmentavan koulutuksen perusteet
14 §Koulutuksen järjestäjän opetussuunnitelma
14 a §Koulutuksesta tiedottaminen
15 §Koulutuksen toteuttaminen
16 §Työpaikalla käytännön työtehtävien yhteydessä järjestettävä koulutus
16 a §Työssäoppiminen
17 §Oppisopimuskoulutus
18 §Työntekijöitä koskevan lainsäädännön soveltaminen oppisopimuskoulutukseen
19 §Opiskelijan työturvallisuus
19 a §Erityisopetus
20 §Erityisopetuksesta päättäminen
21 §Erityiset opiskelujärjestelyt
22 §Opetuksen julkisuus
23 §Kokeilu
24 – 25 e §4 lukuArviointi
24 §Koulutuksen arviointi
24 a §Opiskelijan oppimisen ja osaamisen arvioinnin periaatteet
24 b §Oppimisen arviointi
25 §Opiskelijan osaamisen arviointi
25 a §Ammattiosaamisen näyttöjen suunnittelusta ja toteuttamisesta vastaava toimielin
25 b §Osaamisen arvioinnista päättäminen
25 c §Osaamisen arvioinnin oikaiseminen
25 d §Osaamisen osoittamisen uusiminen ja arvosanan korottaminen
25 e §Todistukset
26 – 39 §5 lukuOpiskelijan oikeudet ja velvollisuudet
26 §Opiskelijaksi hakeutuminen
26 a §Päätös opiskelijaksi ottamisesta
27 §Opiskelijaksi ottamisen perusteet
27 a §Esteettömyys ja opiskelijaksi ottamisen edellytykset
27 b §Opiskelijaksi ottamiseen liittyvä tiedonsaanti
27 c §Opiskelijaksi ottamisen perusteet ammatilliseen peruskoulutukseen valmentavassa koulutuksessa
28 §Oikeus turvalliseen opiskeluympäristöön
29 §Oikeus saada opetusta ja opinto-ohjausta
29 a §Opiskelijan henkilökohtainen opiskelusuunnitelma
30 §Osaamisen tunnistaminen ja tunnustaminen
31 §Opiskeluaika
32 §Opiskeluoikeuden peruuttaminen
32 a §Opiskeluoikeuden peruuttamiseen liittyvä tiedonsaanti
32 b §Opiskeluoikeuden palauttaminen
33 §Opiskelijan salassapitovelvollisuus
34 §Opiskelijan velvollisuudet
34 a §Huumausainetestaus
35 §Kurinpito
35 a §Menettely opiskeluoikeuden peruuttamista ja palauttamista koskevassa asiassa sekä kurinpitoasiassa
35 b §Häiritsevän tai turvallisuutta vaarantavan opiskelijan poistaminen
35 c §Kurinpitomenettelyn suhde syytteen vireilläoloon ja tuomioistuimen ratkaisuun
35 d §Oikeus ottaa haltuun esineitä tai aineita
35 e §Oikeus tarkastaa opiskelijan tavarat
35 f §Haltuun ottamisen ja tarkastamisen yleiset periaatteet
35 g §Haltuun otettujen esineiden ja aineiden luovuttaminen ja hävittäminen
36 §Osallisuus ja opiskelijakunta
37 §Opintososiaaliset edut ja eräät muut edut
37 a §Opiskelijahuolto sekä kodin ja oppilaitoksen yhteistyö (3.10.2014/787)
38 §Opintososiaaliset edut erityisopetuksessa
39 §Opintososiaaliset edut oppisopimuskoulutuksessa
39 a – 49 §6 lukuErinäiset säännökset
40 §Henkilöstö
42 §Arkaluonteisten tietojen käsittely
43 §Julkisuus ja tietojensaantioikeus
43 a §Tiedonsiirto teknistä käyttöyhteyttä hyväksikäyttäen
44 §Oikaisuvaatimus
44 a §Muutoksenhaku hallinto-oikeuteen
44 b §Muutoksenhaku opiskelijoiden oikeusturvalautakuntaan
44 c §Muutoksenhakuaika
44 d §Päätöksen täytäntöönpano
44 e §Valituskiellot
44 f §Valituslupa
45 §Tutkintojen nimien ja tutkintonimikkeiden suojaaminen
46 §Rahoitus
47 §Opiskelijoilta perittävät maksut
48 §Maksullisena palvelutoimintana järjestettävä koulutus
49 §Tarkemmat säännökset
50 – 55 §7 lukuVoimaantulo- ja siirtymäsäännökset
50 §Voimaantulo
51 §Kumottavien säännösten nojalla annettujen määräysten ja päätösten soveltaminen
52 §Koulutuksen järjestämislupaa koskeva siirtymäsäännös
53 §Opintososiaalisia etuja koskeva siirtymäsäännös
54 §Henkilöstöä koskeva siirtymäsäännös
55 §Oppisopimuskoulutusta koskeva siirtymäsäännös
Lain nimike on muutettu L:lla 787/2014.
Tämä laki on kumottu L:lla 11.8.2017/531, joka on voimassa 1.1.2018 alkaen.
Soveltamisala ja tavoitteet
1 § (3.10.2014/787) [HE 12/2014]
Tässä laissa säädetään ammatillisesta peruskoulutuksesta ja siinä suoritettavista tutkinnoista sekä tutkintoon johtamattomasta valmentavasta koulutuksesta. (20.3.2015/246) [HE 211/2014] [HE 357/2014]
Muusta kuin 1 momentissa tarkoitetusta ammatillisesta koulutuksesta säädetään ammatillisesta aikuiskoulutuksesta annetussa laissa (631/1998).
2 § (3.10.2014/787) [HE 12/2014]
Koulutuksen tarkoitus
Tässä laissa tarkoitetun koulutuksen tarkoituksena on kohottaa väestön ammatillista osaamista, kehittää työelämää ja vastata sen osaamistarpeisiin sekä edistää työllisyyttä ja yrittäjyyttä sekä tukea elinikäistä oppimista.
3 § (20.3.2015/246) [HE 211/2014] [HE 357/2014]
Ammatillinen peruskoulutus ja valmentava koulutus
Ammatillinen peruskoulutus on 14 §:ssä tarkoitetun koulutuksen järjestäjän opetussuunnitelman mukaan suoritettavaa koulutusta, joka johtaa ammatilliseen perustutkintoon.
Tutkintoon johtamattomana valmentavana koulutuksena voidaan järjestää ammatilliseen peruskoulutukseen valmentavaa koulutusta sekä työhön ja itsenäiseen elämään valmentavaa koulutusta.
Tässä laissa tarkoitetun koulutuksen yhteydessä opiskelijoille voidaan järjestää opetukseen läheisesti liittyvää muuta toimintaa.
Ks. VNa ammatillisesta peruskoulutuksesta 811/1998 9 §.
Viittauksia muualt...

matches: §1 §2 §3 §4 §5 §6 §7


text:
Kotiin / HD / uuden taustakuvan High Resolution Download
Gamer11 marraskuu 22, 2016	HD
17 näkymät uuden taustakuvan High Resolution Download
Here is best Selections Of new wallpaper High Resolution Download For computers, Pöytäkoneet, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täälläLivewallpaper.info tietokanta voi ladata paljon laadukkaita tapetti eri luokkiin . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Koska nämä kuvat ladataan käyttäjät. vaikka tyyppi tietokoneen näytön koko, että olet yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan jotka ovat uudelleen kokoinen ja se rajataan Asenna pöytämikrossasi näytön koon.
new-wallpaper-high-resolution-download1
Yksinkertaisuuden, Olemme ladanneet 1920×1080 Resolution Väritaustakuvat, Se sopivat täydellisesti Näistä Major Resolution (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) Huomioithan, Jos jokin taustakuvat loukkaavat Copyright, Lähetä meille Mail yksityiskohdat, Poistamme sen mahdollisimman pian. Kaikki taustakuvat ladataan käyttäjät. Ja taustakuvat ovat ilmainen henkilökohtaiseen käyttöön vain. If you Like This new wallpaper High Resolution Download Collection Give us a Like And Share On Facebook and other Social Media.
awsome tapetti HD
näkymät (15) lilo ja ommel tapetti HD
näkymät (10) Desktop Nike Taustakuva HD
näkymät (10) lumihiutaleet taustakuva HD
näkymät (9) Supergirl tapetti HD
näkymät (8) tyylikkäin tapetti koskaan HD
näkymät (8) rap taustakuvia HD
näkymät (8) kulta ruusunpunainen tapetti HD
näkymät (8) 4k resoluutio tapetti HD
näkymät (8) Lily Collins tapetti HD
Desktop Cute Girl Taustakuva HDartsy tapetti HDmusta iPhone tapetti HD DownloadFlower Background HD Wallpapersgepardi tulostaa tapetti HD DownloadSara Jean Underwood tapetti HDmallia tapetti nainen HDBoston Red Sox tapetti HDhunajakenno tapetti HDHD Desktop Christmas Taustakuva Powered by livewallpaper.info	© Copyright 2016, Kaikki oikeudet pidätetään

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD