HE 138/2007 - Hallituksen esitykset - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Hallituksen esitykset › 2007 › HE 138/2007
Esityksessä ehdotetaan muutettavaksi tapaturmavakuutuslakia. Eräistä pitkän altistusajan vaativista ammattitaudeista sekä vakuuttamattomista tapaturmista Tapaturmavakuutuslaitosten liitolle aiheutuvat korvauskustannukset siirrettäisiin rahoitettaviksi jakojärjestelmällä. Vakuutusyhtiöt vastaisivat näistä nykyisin rahastoitavista korvauskustannuksista vuosittain vakuutusmaksutulojensa mukaisessa suhteessa. Tapaturmavakuutuksen toimeenpanoa varten tarvittavien terveystietojen luovuttamista ja siitä aiheutuvien kustannusten korvaamista koskevia säännöksiä täsmennettäisiin. Suullinen käsittely tehtäisiin mahdolliseksi tapaturma-asioiden muutoksenhakulautakunnassa myös asianosaisen pyynnöstä.
Työntekijän eläkelakia koskeva tekninen muutos on tarkoitettu tulemaan voimaan 31 päivänä joulukuuta 2007, ja sitä sovellettaisiin takautuvasti vuoden 2007 alusta.
1.1. Ammattitautien rahoitus
1.2. Tapaturmavakuutusmaksujen laskuperusteet
1.3. Terveystietojen luovuttaminen ja siitä aiheutuvien kustannusten korvaaminen 	6
1.4. Tapaturmavakuutuslaitosten liiton toiminnan rahoitus
1.5. Työntekijän eläkelain mukainen osaketuottosidonnainen lisävakuutusvastuu 	7
2.1. Pitkän latenssiajan ammattitautien rahoitus
2.2. Vakuutusmaksun perusteet
2.3. Terveystietojen luovuttaminen ja korvaus tietojen luovutuskustannuksista 	8
2.4. Tapaturmavakuutuslaitosten liittoa koskevat muutokset
2.5. Suullinen käsittely tapaturma-asioiden muutoksenhakulautakunnassa
2.6. Työntekijän eläkelain mukainen osaketuottosidonnainen lisävakuutusvastuu 	8
2.7. Muut lainmuutokset
3.2. Vaikutukset vakuutettujen asemaan
1.3. Laki tapaturmavakuutuslain muuttamisesta
1.4. Laki työeläkeasioiden muutoksenhakulautakunnasta
1.5. Työntekijän eläkelaki
tapaturmavakuutuslain muuttamisesta annetun lain voimaantulosäännöksen muuttamisesta 	18
työeläkeasioiden muutoksenhakulautakunnasta annetun lain 16 §:n muuttamisesta 	19
tapaturmavakuutuslain muuttamisesta annetun lain voimaantulosäännöksen muuttamisesta 	30
työeläkeasioiden muutoksenhakulautakunnasta annetun lain 16 §:n muuttamisesta 	32
Vakuutusyhtiöiden on rahastoitava työtapaturmista ja ammattitaudeista johtuviin korvauksiin tarvittavat varat etukäteen. Korvauksiin maksettavia indeksikorotuksia sekä kymmenen vuoden kuluttua tapaturman sattumisesta ja ammattitaudin ilmenemisestä syntyviä sairaanhoidon ja lääkinnällisen kuntoutuksen kustannuksia ei kuitenkaan rahastoida. Ne rahoitetaan niin sanotulla jakojärjestelmäperiaatteella. Sen mukaan vakuutusyhtiöt vastaavat kustannuksista vuosittain vakuutusmaksutulonsa mukaisessa suhteessa. Vakuutusyhtiöt siirtävät jakojärjestelmästä syntyvät kustannukset vakuutusmaksuihinsa.
Lakisääteisessä tapaturmavakuutuksessa noudatettava vakuutusperiaate edellyttää, että vakuutettava riski (korvattava vakuutustapahtuma) voidaan etukäteen määrittää. Vakuutusperiaate edellyttää myös, että riskin toteutuminen (korvattavan vahinkotapahtuman sattuminen) ja kohde, jossa se toteutuu (työnantajan teettämä työ) voidaan todeta ja yksilöidä ajallisesti ja paikallisesti.
Työtapaturmien ja tavanomaisten ammattitautien riskit pystytään kuvaamaan ja myös niiden määrä voidaan arvioida kokemusperäisen tiedon perusteella. Riskin arvioiminen on sen sijaan vaikeaa sellaisten ammattitautien kohdalla, joissa taudin aiheuttaneesta altistuksesta taudin puhkeamiseen (latenssiaika) kuluu pitkä aika (pitkän latenssiajan ammattitaudit). Ammattitautiriskin arvioimista vaikeuttaa myös se, että ammattitautilaissa (1343/1988) on omaksuttu niin sanottu avoin korvausjärjestelmä, jossa mikä tahansa sairaus voidaan korvata ammattitautina edellyttäen, että sen voidaan osoittaa aiheutuneen työstä.
Pitkän latenssiajan ammattitautien rahoittaminen tapahtuu nykyisin kuten muidenkin ammattitautien. Vain korvausten indeksikorotukset ja yli kymmenen vuoden kuluttua ammattitaudin ilmenemisestä aiheutuvat sairaanhoitokulut ja lääkinnällisen kuntoutuksen kulukorvaukset kuuluvat jakojärjestelmän piiriin. Muutoin korvaukset rahoitetaan vakuutusperiaatteen mukaisesti riskimaksuilla.
Pitkän latenssiajan ammattitaudin ilmetessä sairastunut työntekijä ei usein ole enää sellaisessa työssä, jossa hän altistuisi ammattitautia aiheuttavalle tekijälle. Tällöin korvaus maksetaan vakuutuksesta, joka koskee sitä työtä, joka on viimeksi voinut aiheuttaa ammattitaudin. Tämä on yleensä työ, jossa työntekijä oli ennen latenssiaikaa viimeksi altistunut sairauden aiheuttaneelle tekijälle. Pitkän latenssiajan ammattitauteina pidetään muun muassa asbestin ja kemiallisten tekijöiden työssä aiheuttamia syöpiä. Latenssiaika voi olla niiden kohdalla jopa 15—30 vuotta. Esimerkiksi asbestisyöpien osalta latenssiajan vähimmäispituudeksi katsotaan lääketieteeseen perustuvan vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan kymmenen vuotta altistuksesta.
Vakuutusperiaatteesta johtuen pitkän latenssiajan ammattitautien rahoitusriski koskee myös sellaisia työelämässä mahdollisesti esiintyviä altisteita ja sairauksia, joita ja joiden välistä syy-seuraussuhdetta ei tällä hetkellä tunneta. Mahdollisten uusien ammattitaudin muotojen aiheuttama riski olisi kuitenkin pystyttävä ottamaan vakuutusperiaatteen mukaisesti huomioon tämän hetken vakuutusmaksuissa ja korvausvastuussa. Tämä ongelma ei käytännössä koske enää asbestialtistukseen liittyviä pitkän latenssiajan sairauksia, koska altistuminen asbestille on pääosin päättynyt tai nykyisestä altistuksesta johtuva vakuutusriski pystytään nykyisen lääketieteellisen ja kokemusperäisen tiedon perusteella jo ottamaan huomioon vakuutusmaksuissa.
Koska vakuutuskorvausten taso määräytyy altistumisen ajankohdasta huolimatta aina ammattitaudin ilmenemishetken perusteella, liittyy pitkän latenssiajan ammattitauteihin lisäksi inflaatioriski korvausvelvollisuuden määräävän ajankohdan ja ammattitaudin ilmenemishetken väliseltä ajalta. Tätä riskiä ei nykyinen eläkkeiden indeksikorotusten jakojärjestelmä vähennä, vaikka inflaatioriski muuten onkin käytännössä voitu poistaa jakojärjestelmällä.
Riskimaksuperusteinen rahoitus sopii huonosti pitkän latenssiajan ammattitauteihin, koska riskiä ei niissä yleensä kyetä etukäteen yksilöimään eikä sen tasoa riittävän hyvin arvioimaan. Nykyisin vakuutusyhtiöt varautuvat vakuutusmaksuperusteissaan pitkän latenssiajan ammattitautiriskiin korottamalla riskimaksuja arviolta noin 2—4 % (yhteensä 10—20 milj. euroa). Riskivastaavuuden toteuttaminen riittävän tarkoin on kuitenkin käytännössä vaikeaa. Pitkän latenssiajan lisäksi altistus on tällaisissa ammattitaudeissa usein luonteeltaan laajaa (esim. koko toimialan laajuinen). Tapaturmavakuutusyhtiön on myös käytännössä mahdotonta saada tällaiselle riskille jälleenvakuutusta.
Tapaturmavakuutuslain (608/1948) 35 §:ssä säädetään tapaturmavakuutuksen vakuutusmaksujen laskuperusteista. Tapaturmavakuutuslain mukaisia vakuutuksia ovat työnantajan työtekijöitään varten ottaman pakollisen tapaturmavakuutuksen lisäksi lain 57 §:n mukaiset vapaaehtoiset vakuutukset. Niillä voidaan vakuuttaa sellainen työ, joka ei kuulu pakollisen vakuutuksen piiriin, kuten yrittäjän ja hänen perheenjäsentensä yrityksessä tekemä työ sekä vapaa-aika. Vapaa-aikaa koskeva vakuutus voidaan liittää sekä pakolliseen työntekijöiden tapaturmavakuutukseen että vapaaehtoiseen yrittäjän työtapaturmavakuutukseen.
Lisäksi eräissä muissa laeissa säädetään velvollisuudesta tapaturmaturvan järjestämiseen tapaturmavakuutuslain 57 §:n 1 momentin mukaisella työaikaa koskevalla tapaturmavakuutuksella, vakka kysymys ei ole työsuhde- eikä yrittäjätyöstä. Tällaisesta vakuuttamisvelvollisuudesta säädetään muun muassa vammaisten henkilöiden työtoimintaan osallistuvien osalta sosiaalihuoltolain (710/1982) 27 e §:ssä ja omaishoitajien osalta omaishoidon tuesta annetun lain (937/2005) 10 §:ssä. Tapaturmavakuutuslain kannalta tällainen vakuutus on kuitenkin muodoltaan vapaaehtoinen vakuutus.
Tapaturmavakuutuslain mukaisten vakuutusten vakuutusmaksujen laskuperusteiden vahvistamisesta viranomaisen toimesta luovuttiin tammikuun 1 päivänä 1999, kun tapaturmavakuutuslain vakuuttamista koskevat säännökset mukautettiin Euroopan unionin vahinkovakuutusdirektiivien määräyksiin (HE 227/1996 vp;1204/1996). Samalla säädettiin, että tapaturmavakuutuslain mukaista vakuutusta harjoittavalla vakuutusyhtiöllä on oltava sen hallituksen vahvistamat vakuutusmaksun laskuperusteet. Laskuperusteista ilmenee, miten vakuutusyhtiö määrittelee vakuutusmaksunsa.
Tapaturmavakuutuslain mukaan vakuutusmaksun on oltava kohtuullisessa suhteessa vakuutuksesta aiheutuviin kustannuksiin ottaen huomioon työn aiheuttama tapaturma- ja ammattitautiriski. Suurempien työnantajien kohdalla vakuutusmaksussa on otettava huomioon lisäksi vakuutuksenottajana olevan työnantajan oma vahinkotilasto. Tarkempia määräyksiä riskien luokittelusta ja vakuutusmaksun määräytymisestä ammatin tai työn vaarallisuuden mukaan sekä vakuutuksenottajan oman vahinkotilaston huomioon ottamisesta vakuutusmaksuissa on säädetty laissa annetun valtuuden nojalla sosiaali- ja terveysministeriön asetuksella (743/2001).
Vakuutusmaksun riskivastaavuutta koskevien säännösten tarkoituksena on varmistaa vakuuttamiseen liittyvän aiheuttamisperiaatteen toteutuminen, kannustaa vakuutuksenottajia tehokkaaseen työtapaturmien ehkäisyyn ja huolehtia siitä, että vakuutusmaksut ovat sellaisessa suhteessa vakuutuksesta aiheutuviin kustannuksiin, ettei työntekijöiden pakollinen sosiaaliturva vaarannu.
Työntekijöitä koskeva työtapaturmavakuutus on pakollinen vakuutus, joka rahoitetaan työantajilta perittävillä vakuutusmaksuilla. Yrittäjätyötä ja vapaa-aikaa koskevat tapaturmavakuutuslain 57 §:n mukaiset vakuutukset ovat vapaaehtoisia. Niissä vakuutusmaksuvelvollisuus perustuu vakuutuksenottajan ja vakuutusyhtiön väliseen vakuutussopimukseen. Vapaa-ajan vakuutukseen ei liity pakollisen vakuutuksen tavoin työsuojelullisia tavoitteita. Vapaaehtoisten vakuutusten riskitaso poikkeaa jonkin verran työntekijöitä koskevan pakollisen tapaturmavakuutuksen riskitasosta. Tämän vuoksi eri vakuutuksista aiheutuvien kustannusten oikea kohdentuminen on tärkeää. Näistä syistä johtuen on perusteltua, että vakuutusyhtiöllä on omat maksuperusteet kutakin edellä mainittua vakuutuslajia varten. Vakuutusyhtiöillä on jo nykyisin erilliset vakuutusmaksuperusteet edellä mainittuja eri vakuutuslajeja varten. Laista tulisi kuitenkin ilmetä nykyistä selkeämmin, että tapaturmavakuutuslain mukaisilla eri vakuutusmuodoilla on oltava erilliset vakuutusmaksuperusteet.
1.3. Terveystietojen luovuttaminen ja siitä aiheutuvien kustannusten korvaaminen
Tapaturmavakuutusta harjoittavalla vakuutuslaitoksella, Tapaturmavakuutuslaitosten liitolla ja tapaturmavakuutuslain mukaisella muutoksenhakuelimellä on oikeus tapaturmavakuutuslain 64 a §:n mukaan saada salassapitosääntöjen ja muiden tiedonsaantia koskevien rajoitusten estämättä korvausasian käsittelyä varten muun muassa lääkäriltä ja muulta terveydenhuollon ammattihenkilöltä, työtapaturmassa vahingoittuneen kuntoutusta toimeenpanevalta taholta ja muulta terveydenhuollon toimintayksiköltä, sosiaalipalveluiden tuottajalta tai hoitolaitokselta lausunto ja muut välttämättömät tiedot vahingoittuneen potilasasiakirjoista, terveydentilasta, työkyvystä, hoidosta ja kuntoutuksesta.
Lääkärin on saman lain 41 §:n 6 momentin mukaan annettava lausuntonsa työtapaturman tai ammattitaudin aiheuttamasta vammasta tai sairaudesta Tapaturmavakuutuslaitosten liiton hyväksymän kaavan mukaista lomaketta käyttäen. Vakuutuslaitoksella, liitolla ja muutoksenhakuelimellä on lisäksi oikeus saada työnantajalta muun muassa tiedot tapaturmasta, sen sattumisolosuhteista, syistä ja seurauksista, työntekijän työstä, työnantajan maksamista vastikkeista ja perusteista.
Vakuutuslaitoksella, liitolla ja muutoksenhakuelimellä on oikeus saada maksutta edellä mainitut tiedot. Jos edellä mainitut tiedot tarvitaan tietyssä muodossa ja siitä aiheutuu luovuttajalle olennaisia lisäkustannuksia, kustannukset on kuitenkin korvattava. Lisäksi terveydenhuollon ammattihenkilöllä on oikeus saada tietojenantovelvollisuuden perusteella antamastaan lausunnosta kohtuullinen palkkio.
Terveydenhuollon ammattihenkilö voi luovuttaa potilaan asemasta ja oikeuksista annetun lain (785/1992) 13 §:n mukaan potilasasiakirjoihin sisältyviä tietoja ilman potilaan suostumusta, jos tiedon antamisesta tai oikeudesta tiedon saamiseen on laissa erikseen nimenomaisesti säädetty.
Sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annetun lain (734/1992) 13 b §:n mukaan terveydenhuollon toimintayksikön on ilmoitettava vakuutuslaitokselle tapaturmapotilaan hoidon alkamisesta. Ilmoitukseen sisällytetään muun muassa tiedot vamman tai sairauden laadusta, hoidon alkamispäivästä, hoitotoimenpiteistä, hoitosuunnitelmasta ja sen kustannuksista.
Vakuutuslaitosten ja potilaan hoitoon osallistuvien tahojen välillä on ilmennyt epäselvyyttä siitä, missä muodossa tapaturmapotilasta koskevia terveystietoja tulisi luovuttaa vakuutusyhtiölle ottaen huomioon terveydenhuoltoa koskeva salassapitovelvollisuus.
Tapaturmavakuutuslaitosten liitto huolehtii Suomea sitovasta kansainvälisestä sopimuksesta, kuten sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän perheenjäseniinsä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71 mukaisista asuin- ja oleskelupaikan vakuutuslaitoksen tehtävistä, joita ovat eräiden korvausten maksaminen.
Tapaturmavakuutuslaitosten liitto huolehtii myös vakuuttamattomassa työssä sattuneiden työtapaturmien korvaamisesta. Liiton maksamat korvaukset rahoitetaan jakojärjestelmään nykyisin kuuluvia korvauksia (kuten eläkkeiden indeksikorotukset) lukuun ottamatta vakuutusyhtiöiden liitolle kustannusten kattamiseksi vuosittain maksamalla maksulla.
Lakisääteisen tapaturmavakuutuksen jakojärjestelmäsäännökset uudistettiin tammikuun 1 päivänä 2007 voimaan tulleella lailla (1367/2006) vastaamaan Euroopan parlamentin ja Euroopan unionin neuvoston vuonna 2002 kansainvälisten tilinpäätösstandardien soveltamisesta antaman asetuksen (EY N:o 1606/2002) vaatimuksia. Asetuksen mukaan jakojärjestelmäkorvaukset on eriytetty vakuutussopimuksiin perustuvista korvauksista. Vakuutusyhtiöiden rahoitusvastuu Tapaturmavakuutuslaitosten liiton vastuulla olevista vahingoista vastaa luonteeltaan jakojärjestelmää, minkä vuoksi nämä korvaukset olisi perusteltua siirtää kaikilta osin jakojärjestelmärahoitteisiksi.
1.5. Työntekijän eläkelain mukainen osaketuottosidonnainen lisävakuutusvastuu
Työntekijän eläkelain (395/2006) 168 §:n 2 momentin muutoksella (1121/2006) työeläkelaitoksille lisättiin vastuuvelkaan uusi erä, osaketuottosidonnainen lisävakuutusvastuu. Sen myötä 10 prosenttia työeläkelaitosten vastuuvelasta perustuu eläkelaitosten noteerattujen osakesijoitusten keskituottoon. Osaketuottosidonnainen lisävakuutusvastuu voi lisätä tai vähentää eläkelaitoksen vastuuvelan määrää. Osaketuottosidonnaisen lisävakuutusvastuun määrä tasataan eläkejärjestelmässä työeläkelaitosten kesken yhtä suureksi. Edellä sanottuun 10 prosentin tasoon siirrytään asteittain viiden vuoden siirtymäajan kuluessa.
Mainitun 2 momentin mukaisen osaketuottosidonnaisen lisävakuutusvastuun perusteeksi valittiin sama vastuuvelka kuin mihin eläkelaitoksen vakavaraisuuden taso perustuu. Tämä valinta vaikutti lainsäädännön valmisteluvaiheessa yksinkertaiselta ja selkeältä, koska vakavaraisuuslaskennan perusteena oleva vastuuvelka oli jo määritelty muualla lainsäädännössä. Käytännössä kuitenkin tämä vastuuvelan valinta on osoittautunut ongelmalliseksi. Osaketuottosidonnaisuuteen liittyvät laskentakaavat laskuperusteissa muodostuvat pitkiksi, vaikeaselkoisiksi ja siten virheherkiksi. Tämä johtuu siitä, että vakavaraisuuden perusteena oleva vastuuvelka muodostuu useista eri vastuun osista ja vastuuvelan eri osille käytetään omia korkokantoja. Lisäksi eri eläkelaitosmuotojen vastuuvelan erät poikkeavat toisistaan siitä syystä, että eri eläkelaitostyypeissä harjoitetaan eri eläkelakien mukaista toimintaa. Esimerkiksi eläkesäätiössä ei ole yrittäjän eläkelain (1272/2006) mukaista eläketurvaa.
Pitkän latenssiajan ammattitautien korvaukset ehdotetaan rahoitettaviksi vuosittain jakojärjestelmällä. Tällaisia olisivat ammattitaudit, joissa altistuksesta, joka on voinut viimeksi aiheuttaa ammattitaudin, on taudin ilmetessä kulunut vähintään viisi vuotta. Näiden ammattitautien korvauskustannuksia ei enää rahastoitaisi etukäteen, vaan ne jaettaisiin vuosittain lakisääteistä tapaturmavakuutusta harjoittavien vakuutusyhtiöiden vastattaviksi vakuutusmaksutulon osoittamassa suhteessa määräytyvällä jakojärjestelmämaksulla.
Ehdotuksen tavoitteena on vähentää pitkän latenssiajan ammattitautien rahoitukseen liittyviä riskinarviointi- ja jälleenvakuutusongelmia. Näistä ammattitaudeista johtuvat korvaustenhoitokulut jätettäisiin kuitenkin edelleen jakojärjestelmän ulkopuolelle, koska niiden määrittely olisi vaikeata.
Jotta ehdotettu jakojärjestelmärahoitukseen siirtyminen ei koskisi sellaisia ammattitauteja, joihin rahoitus tulee olla varattuna vakuutusyhtiön korvausvastuussa jo nykyisen lainsäädännön mukaan, ehdotus koskisi vain sellaisia ammattitauteja, joissa altistusta, joka on viimeksi voinut aiheuttaa ammattitaudin, on ollut lain voimassa ollessa.
Tapaturmavakuutuslain vakuutusmaksusäännöksiin ehdotetaan kirjattavaksi selkeästi käytännössä jo pääosin omaksuttu periaate, jonka mukaan vakuutusyhtiöllä on oltava erilliset vakuutusmaksuperusteet kullekin tapaturmavakuutuslain mukaiselle vakuutusmuodolle. Ehdotuksen tavoitteena on selkeyttää tapaturmavakuutuslain mukaisten vakuutusmaksujen kohdentumista oikealle maksajataholle ja parantaa rahoituksen läpinäkyvyyttä.
2.3. Terveystietojen luovuttaminen ja korvaus tietojen luovutuskustannuksista
Vuoden 2005 alusta voimaan tullut tapaturmapotilaiden hoitokustannuksia koskeva tapaturmavakuutuksen täyskustannusvastuu edellyttää, että julkisen terveydenhuollon toimintayksiköt ilmoittavat vakuutuslaitoksille tapaturmapotilaiden hoidon aloittamisesta. Samalla vakuutuslaitokselle on annettava vakuutuskorvauksen ratkaisemista varten salassa pidettäviä potilaan terveydentilaan liittyviä tietoja. Pakollisen tapaturmavakuutusjärjestelmän toiminnan takaamiseksi ehdotetaan tarkennettavaksi tapaa, jolla tapaturma- ja ammattitautipotilaiden terveystietoja luovutetaan sekä tietojen luovuttamisesta aiheutuvien kustannusten korvaamista. Terveydentilaa koskevat tiedot ehdotetaan luovutettaviksi vakuutusjärjestelmälle siten kuin pyytäjä on luovutuspyynnössään yksilöinyt. Vakuutusjärjestelmä suorittaa saamistaan terveystiedoista tietojen luovuttajalle kohtuullisen korvauksen tietojen luovuttamisesta aiheutuneesta työstä ja kustannuksesta.
Muutos koskee sitä, miten luovutettavia tietoja toimitetaan, ei luovutettavien tietojen sisältöä. Vammautuneen henkilön terveystiedot ovat välttämättömiä tapaturmakorvausjärjestelmän toimeenpanolle. Terveystietojen sisällöstä vastaa edelleen lääkäri.
Vakuuttamattomista työtapaturmista ja asuin- ja oleskelupaikkakunnan vakuutuslaitoksen tehtävistä Tapaturmavakuutuslaitosten liitolle aiheutuvat korvauskustannukset ehdotetaan siirrettäviksi jakojärjestelmällä rahoitettaviksi.
Suullinen käsittely ehdotetaan toimitettavaksi tapaturma-asioiden muutoksenhakulautakunnassa myös, kun yksityinen asianosainen sitä pyytää. Suullinen käsittely voidaan jättää toimittamatta, jos vaatimus jätetään tutkimatta tai hylätään heti tai jos suullinen käsittely on asian laadun vuoksi tai muusta syystä ilmeisen tarpeeton. Suullinen käsittely on tapaturma-asioiden muutoksenhakulautakunnassa nykyisin mahdollista vain asian selvittämiseksi. Muutos yhdenmukaistaa kuulemisen edellytykset muiden sosiaalivakuutusjärjestelmien kanssa.
2.6. Työntekijän eläkelain mukainen osaketuottosidonnainen lisävakuutusvastuu
Työntekijän eläkelain 168 §:n 2 momenttiin ehdotetaan tehtäväksi tekninen muutos, joka yksinkertaistaisi ja selkeyttäisi eläkelaitosten vastuuvelan osaketuottosidonnaisuuteen liittyvän laskentatekniikan. Muutos olisi siten tekninen, että vastuuvelan osaketuottosidonnaisuuden alkuperäinen tavoite riskinkantokyvyn lisäämisessä säilyy. Lisäksi ehdotettua muutosta voidaan pitää nykyiseen sääntelyyn nähden eläkelaitosten kesken tasapuolisempana, kun vastuuvelan osaketuottosidonnaisuus perustettaisiin vain sellaisiin työntekijän eläkelain mukaisiin vastuuvelan eriin, jotka esiintyvät kaikissa eri eläkelaitosmuodoissa.
Tapaturmavakuutuslakiin, ammattitautilakiin, tapaturmavakuutuslain muuttamisesta 30 päivänä joulukuuta 2004 annetun lain (1365/2004) voimaantulosäännökseen ja työeläkeasioiden muutoksenhakulautakunnasta annettuun lakiin (677/2005) ehdotetaan työntekijän eläkelaista sekä uudesta kansaneläkelaista (568/2006) ja tilintarkastuslaista (459/2007) johtuvia teknisiä muutoksia.
Pitkän latenssiajan ammattitautien korvausten siirtyessä jakojärjestelmään rahastoitavat korvausvastuut vastaavasti vähenevät. Tämä laskee vakuutusmaksua alkuvaiheessa arviolta 1—3 %. Kustannukset siirtyvät kuitenkin jakojärjestelmämaksujen kautta takaisin vakuutusmaksuihin sitä mukaan kuin jakojärjestelmään kuuluvia korvauskustannuksia vuosittain syntyy.
Tapaturmavakuutuslaitosten liiton vastuulla olevien vahinkojen rahoitusta koskevien muutosten johdosta jakojärjestelmällä rahoitettavien korvausten määrä (nykyisin noin miljoona euroa) kasvaisi noin 1,0—1,5 miljoonalla eurolla. Korvauksista vähennettäisiin kuitenkin ennen jakojärjestelmään siirtämistä liiton vakuuttamisvelvollisuutensa laiminlyöneiltä työnantajilta perimät tapaturmavakuutuslain 36 §:n mukaiset laiminlyöntimaksut. Niiden määrä on vuosittain 20 000—100 000 euroa.
Liiton vastuulla olevien vahinkojen kustannusten siirtäminen jakojärjestelmään myös yksinkertaistaisi kustannusten rahoitusta ja sen huomioon ottamista vakuutusyhtiöiden tilinpäätöksessä. Muutoksen jälkeen liiton vastuulla olevat korvaukset rahoitettaisiin kokonaisuudessaan jakojärjestelmän kautta eikä korvauksia enää varattaisi lainkaan vakuutusyhtiöiden korvausvastuussa. Kunkin vakuutusyhtiön korvausvastuusta tämän seurauksena lain voimaan tullessa vapautuva määrä (joulukuun 31 päivänä 2007 yhteensä arviolta noin 5 miljoonaa euroa) siirtyisi ehdotuksen mukaan tapaturmavakuutuslain 60 b §:n 3 momentin mukaiseen vakuutusyhtiökohtaiseen jakojärjestelmäsaldoon. Siirtyvä määrä pienentäisi jatkossa sellaisenaan tapaturmavakuutuslain 60 b §:n 2 momentin mukaisen jakojärjestelmämaksun tasoa.
Vapaaehtoisen työajan vakuutuksen osuus koko lakisääteisen tapaturmavakuutuksen vakuutusmaksutulosta oli 6,2 % vuonna 2006 ja vapaa-ajan vakuutuksen osuus 6,8 %. Pakollisen vakuutuksen osuus vakuutusmaksutulosta oli noin 87 %. Vapaaehtoisen työajan vakuutusten runsaan 90 000 kappaleen kokonaismäärästä yrittäjien ottamien vakuutusten osuus on arviolta noin 99 %. Runsaasta 200 000 vapaa-aikaa koskevasta tapaturmavakuutuslain mukaisesta vakuutuksesta yrittäjien osuus on arviolta noin 70 %. Yrittäjien vakuutuksista arviolta lähes 90 % on työajan ja vapaa-ajan yhdistettyjä vakuutuksia (ns. yrittäjäpaketteja).
Yrittäjien työajan vakuutusten palkkasummaan suhteutetun riskitason on todettu eroavan jonkin verran pakollisessa vakuutuksessa. Lähes kaikilla vakuutusyhtiöillä (yli 95 % markkinoista) on jo nyt erilliset vakuutusmaksujen laskuperusteet pakollisessa sekä vapaaehtoisessa työajan että vapaa-ajan vakuutuksessa. Siten näiden vakuutusten riskitasoissa olevat erot tulevat otetuksi huomioon vakuutusmaksujen hinnoittelussa.
Työntekijän eläkelain 168 §:n 2 momentin muutos yksinkertaistaisi ja selkeyttäisi osaketuottosidonnaiseen lisävakuutusvastuuseen liittyvää laskentatekniikkaa ja laskentakaavoja. Tehtyjen arviolaskelmien mukaan muutoksen vaikutus vastuuvelan osaketuottosidonnaisuuteen on vähäinen. Muutos vaikuttaa eri eläkelaitostyyppeihin joko vähäisessä määrin tai ei lainkaan.
Esityksellä ei ole vaikutuksia valtion talouteen.
Ammattitautikustannusten rahoittamista koskevat muutokset eivät vaikuta työtapaturmassa vahingoittuneiden ja ammattitautiin sairastuneiden työntekijöiden oikeuteen saada tapaturmakorvausta. Ehdotetut muutokset varmistavat rahoituksen toimivuuden sellaisten mahdollisten työympäristöön liittyvien altisteiden ja sairauksien varalta, joiden olemassaolo tai joiden välinen syy-seuraussuhde ei ole tällä hetkellä tiedossa.
Esitys parantaa vakuutuslaitoksen päätökseen tyytymättömän vakuutetun asemaa. Suullinen käsittely olisi järjestettävä myös tapaturmavakuutuksen ensimmäisessä muutoksenhakuasteessa asianosaisen sitä pyytäessä.
Asia on valmisteltu sosiaali- ja terveysministeriössä. Valmisteluun ovat osallistuneet Elinkeinoelämän keskusliitto EK, Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK, Toimihenkilökeskusjärjestö STTK, AKAVA, Suomen Yrittäjät ja Tapaturmavakuutuslaitosten liitto. Asian johdosta on kuultu Vakuutusvalvontavirastoa ja Eläketurvakeskusta.
28 §. Pykälän 6 momenttiin tehdään tammikuun 1 päivänä 2007 voimaan tulleesta työntekijän eläkelaista ja siihen liittyvästä työeläkelainsäädännön uudistuksesta (HE 45/2006 vp) sekä vuoden 2008 alusta voimaan tulevasta uudesta kansaneläkelaista (HE 90/2006 vp) johtuvat säädösviittausten muutokset. Ne sisältävät viittaukset myös lain uudistusten yhteydessä kumoutuneeseen lainsäädäntöön, johon perustuvat eläkkeet myös otetaan pykälää sovellettaessa huomioon.
35 §. Pykälää muutetaan niin, että siitä ilmenee selkeästi tämän lain mukaisten vakuutusmaksujen laskuperusteiden erillisyys. Vakuutusyhtiöllä pitää olla vakuutusmaksujen laskuperusteet erikseen kutakin tapaturmavakuutuslain mukaista vakuutusta varten.
53 §. Pykälän 6 momenttiin tehtäisiin lisäys, jonka mukaan myös tapaturma-asioiden muutoksenhakulautakunnalla olisi mahdollisuus soveltaa hallintolainkäyttölain (586/1996) 38 §:n säännöstä, joka koskee suullisen käsittelyn järjestämistä asianosaisen pyynnöstä. Ehdotettu muutos vastaa muissa sosiaalivakuutuksen alalla toimivissa muutoksenhakulautakunnissa noudatettavia periaatteita.
53 i §. Pykälän 4 momenttia ehdotetaan muutettavaksi. Eduskunta on hyväksynyt tilintarkastuslainsäädäntöä koskevan kokonaisuudistuksen, jonka johdosta uusi tilintarkastuslaki (459/2007) tuli voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2007. Samassa yhteydessä eduskunta teki muutoksen myös tapaturmavakuutuslain tapaturma-asioiden muutoksenhakulautakunnan tilintarkastusta koskeviin säännöksiin.
Lain sanamuoto esitetään muutettavaksi Toimeentuloturvan muutoksenhakukomitean (Komiteamietintö 2001:9) ehdottamien periaatteiden mukaiseksi.
58 §. Pykälään tehdään tekniset muutokset, jotka johtuvat siitä, että Tapaturmavakuutuslaitosten liiton vakuuttamattomista tapaturmista ja asuin- ja oleskelupaikkakunnan vakuutuslaitoksen tehtävistä johtuvat kustannukset siirrettäisiin ehdotuksen 60 b §:n mukaisesti jakojärjestelmällä rahoitettaviksi.
60 §. Pykälän 1 ja 2 momenttiin tehdään työntekijän eläkelaista johtuvat säädösviittausmuutokset.
60 b §. Pykälän 1 momenttiin tehdään muutokset, joilla pitkän latenssiajan ammattitautien rahoitus sekä Tapaturmavakuutuslaitosten liiton vakuuttamattomista tapaturmista ja asuin- ja oleskelupaikkakunnan tehtävistä johtuvien kustannusten rahoitus siirtyvät rahoitettaviksi vuosittain jakojärjestelmäperiaatteella. Jakojärjestelmällä rahoitettaisiin sellaiset ammattitautilain mukaan korvattavat ammattitaudit, joissa sellaisesta altistuksesta, joka on viimeksi voinut aiheuttaa ammattitaudin on vähintään viisi vuotta. Jakojärjestelmään eivät näin ollen kuuluisi ammattitaudit, joissa altistus voi lääketieteen tiedon mukaan aiheuttaa ammattitaudin lyhyemmässä ajassa kuin viidessä vuodessa altistuksesta eivätkä muut ammattitaudit, joissa altistuksen päättymisestä on ammattitaudin ilmetessä kulunut vähemmän kuin viisi vuotta. Tarkoituksenmukaista on, että vakuutuslaitos pyytäisi 30 c §:ssä tarkoitetun tapaturma-asiain korvauslautakunnan lausunnon periaatteellisena asiana siitä, kuuluuko ammattitauti tämän pykälän soveltamispiiriin. Jakojärjestelmään kuuluisivat myös 14 §:n 4 momentissa tarkoitetut tutkimuskulut, jotka on korvattu edellä tarkoitetun ammattitaudin perustellun epäilyn johdosta.
60 c §. Pykälä on uusi. Sillä selkeytetään vakuutusyhtiön jakautumista ja vakuutuskannan siirtoa koskevissa tilanteissa 60 b §:ssä säädettyjen vakuutusmaksutulojen, jakojärjestelmäkorvausten sekä toiseen vakuutusyhtiöön siirtyneitä vakuutuksia vastaavan jakojärjestelmäsaldon osuuden kohdentumista 60 b §:ssä tarkoitettua ennakkoarvioita tehtäessä ja lopullisia jakojärjestelmäeriä vahvistettaessa. Mainitut erät kohdennetaan sille vakuutusyhtiölle, jolle vakuutuskanta on siirtynyt.
64 b §. Pykälän 1 momentti ei sisällä asiallisia muutoksia.
Pykälän 2 momentissa säädetään vakuutuslaitoksen, Tapaturmavakuutuslaitosten liiton ja muutoksenhakuelimen oikeudesta saada nykyiseen tapaan maksutta tietoja. Täsmennyksen vuoksi momenttiin on lisätty viittaus myös sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annettuun lakiin, koska tapaturmavakuutuksen täyskustannusvastuuseen liittyvä, sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annetun lain (734/1992) 13 b §:ään perustuva, julkisen terveydenhuollon tiedonantovelvollisuus on aina maksuton. Mikäli tietoja tarvitaan tietyssä muodossa, on tästä aiheutuvat lisäkustannukset tietojen luovuttajalle korvattava niiden määrästä riippumatta. Momentista poistettaisiin siten edellytys lisäkustannusten olennaisuudesta tarpeettomana.
Terveydenhuollon ammattihenkilö voi luovuttaa potilaan asemasta ja oikeuksista annetun lain (785/1992) 13 §:n mukaan potilasasiakirjoihin sisältyviä tietoja ilman potilaan suostumusta, jos tiedon antamisesta tai oikeudesta tiedon saamiseen on laissa erikseen nimenomaisesti säädetty. Tapaturmavakuutusjärjestelmällä on oikeus tämän lain 64 a §:n nojalla saada tapaturma- ja ammattitautipotilaasta vain vakuutusjärjestelmän toimeenpanoa varten välttämättömät tiedot. Pykälän uudessa 3 momentissa täsmennetään terveydentilaa koskevien tietojen luovuttamista tietyssä muodossa. Terveydentilaa koskevat tiedot tulee luovuttaa vakuutusjärjestelmän haluamassa muodossa siten, kun se on kirjallisessa luovutuspyynnössä yksilöity. Tämä ei tarkoita sairauskertomuskopioiden luovuttamista sellaisenaan, vaan luovuttaja on edelleen nykyiseen tapaan velvollinen harkitsemaan, mitkä tiedot ovat välttämättömiä luovutuspyynnöstä ilmenevän käyttötarkoituksen kannalta ja siksi mahdollista luovuttaa.
Välttämättöminä ei voida pitää sellaista tietoja, joilla ei selvästi voi olla merkitystä korvattavuuden edellytyksiä arvioitaessa. Yksittäisen tiedon merkityksen korvausasian ratkaisun kannalta voi arvioida lain mukaan vasta vakuutuslaitos korvauspäätöstä tehdessään. Tietojen luovuttajan on tietojen luovutettavuutta arvioidessaan otettava huomioon, että korvauksen ratkaisemiselle välttämättömien tietojen luovuttamatta jättäminen voi johtaa vahingoittuneen korvauksen epäämiseen tai aiheettomaan korvaukseen. Vakuutuslaitoksen on pyynnössään yksilöitävä tietojen käyttötarkoitus ja mahdollisuuksien mukaan tarvittavat tiedot niin, että tietojen luovuttaja voi arvioida, mitkä tiedot eivät selvästikään ole käsiteltävän asian kannalta tarpeellisia. Vakuutuslaitos, Tapaturmavakuutuslaitosten liitto tai muutoksenhakuelin suorittavat tietojen luovuttamisesta aiheutuneesta työstä ja kustannuksista kohtuullisen korvauksen.
Pykälän uudeksi 4 momentiksi siirretään sanamuodoltaan tarkistettuna nykyinen 41 §:n 6 momentti, joka koskee terveydenhuollon ammattihenkilön oikeutta saada antamastaan lausunnosta kohtuullinen palkkio. Lääkärillä on aina oikeus saada kohtuullinen palkkio tietojenantovelvollisuuden perusteella antamastaan lausunnosta. Lausunto on annettava Tapaturmavakuutuslaitosten liiton hyväksymän kaavan mukaista lomaketta käyttäen. Lomakkeella tarkoitetaan E-lomaketta, jolla toimitetaan tietoja vakuutusyhtiölle muun muassa tapaturman sattumisesta, tutkimisesta ja hoidosta.
3 a §. Pykälän 1 momenttiin tehdään työntekijän eläkelaista ja uudesta kansaneläkelaista johtuvat tekniset muutokset.
Tapaturmavakuutuslain muuttamisesta 30 päivänä joulukuutta 2004 annetun lain (1365/2004) voimaantulosäännökseen tehdään säädösviittausten muutokset. Voimaantulosäännöksen 2 momentissa oleva työeläkeindeksin soveltamista koskeva viittaus korjataan koskemaan työntekijän eläkelain 98 §:ssä säädettyä työeläkeindeksiä. Voimaantulosäännöksen 3 momentissa oleva viittaus tapaturmavakuutuslain 60 §:n 6 momenttiin korjataan koskemaan ehdotettua 60 b §:ää.
16 §. Eduskunta on hyväksynyt tilintarkastuslainsäädäntöä koskevan kokonaisuudistuksen, jonka johdosta uusi tilintarkastuslaki (459/2007) tuli voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2007. Samassa yhteydessä tarkoitus oli muuttaa työeläkeasioiden muutoksenhakulautakunnasta annetun lain tilintarkastusta koskevia viittaussäännöksiä, mutta myös sisältö muuttui. Momentista jäi pois tilintarkastajien valintaa koskeva virke. Esityksen tarkoitus on muuttaa momentin sisältö eduskunnan aikaisemmin hyväksymään muotoon (EV 175/2006 vp).
168 §. Pykälän 2 momentissa olevaa osaketuottosidonnaisen lisävakuutusvastuun perusteena olevan vastuuvelan käsitettä täsmennettäisiin. Vastuuvelan osaketuottosidonnaisuus perustettaisiin vain sellaisiin työntekijän eläkelain mukaisiin vastuuvelan eriin, jotka esiintyvät kaikissa eri eläkelaitosmuodoissa. Osaketuottosidonnaista lisävakuutusvastuuta laskettaessa vakavaraisuuslaskennan perusteena olevasta vastuuvelasta jätettäisiin pois siten yrittäjän eläkelain mukainen vastuuvelka ja työntekijän eläkelain voimaanpanolain mukainen lisäeläketurva sekä työntekijän eläkelain mukainen tasoitusmäärä. Samasta syystä esitetään pois jätettäväksi vain työeläkevakuutusyhtiöiden vastuuvelkaan sisältyvä vakuutuksenottajille ositettu lisävakuutusvastuu.
Lait ehdotetaan tulemaan voimaan 1 päivänä tammikuuta 2008 lukuun ottamatta lakia työntekijän eläkelain 168 §:n muuttamisesta, joka ehdotetaan tulemaan voimaan 31 päivänä joulukuuta 2007.
Tapaturmavakuutuslain 28 §:n 6 momentissa säädetty rahamäärä ehdotetaan vastaamaan vuoden 2004 indeksitasoa, koska indeksiin sidotun perusmäärän tasoa ei ole tarkoitus muuttaa.
Tapaturmavakuutuslain mukaista vakuutusta harjoittavan vakuutusyhtiön tapaturmavakuutuslain 60 b §:n 1 momentin 1 ja 2 kohdasta johtuen vapautuva korvausvastuu ehdotetaan siirrettäväksi lain voimaan tullessa yhtiön 60 b §:n 3 momentissa tarkoitettuun vakuutusyhtiökohtaiseen jakojärjestelmäsaldoon.
Jakojärjestelmärahoitusta koskevaa tapaturmavakuutuslain 60 b § 3 d ja e kohtaa ehdotetaan sovellettavaksi vain silloin, kun sellaista altistusta, joka on viimeksi voinut aiheuttaa ammattitaudin, on ollut lain voimassa ollessa eli joulukuun 31 päivän 2007 jälkeen. Tämä edellytys on tarpeen, ettei jakojärjestelmärahoituksen piiriin tulisi sellaiset ammattitaudit, joiden korvausvastuuseen vakuutusyhtiön on pitänyt varautua jo voimassa olevan lainsäädännön mukaan.
Työntekijän eläkelain 168 §:n 2 momentin muutos on tarkoitettu tulemaan voimaan 31 päivänä joulukuuta 2007 siten, että sitä sovellettaisiin takautuvasti vuoden 2007 alusta lukien. Koska osaketuottosidonnainen lisävakuutusvastuu lasketaan ensimmäistä kertaa vuonna 2007 ja eläkelaitosten vastuuvelka lasketaan vuoden viimeisen päivän tasolla, ehdotettu voimaantulopäivä mahdollistaisi, että osaketuottosidonnainen lisävakuutusvastuu olisi yhdenmukaisesti laskettu alusta asti eikä eläkelaitosten tarvitsisi omaksua yhden vuoden takia monimutkaisia laskentamenetelmiä. Muutoksella ei ole vaikutusta eläkelaitosten vastuuvelan kokonaismäärään. Eläkelaitoksissa osaketuottosidonnainen lisävakuutusvastuu saa lopullisen arvonsa vasta vuoden 2008 puolella, koska keskimääräinen osaketuotto vuodelta 2007 ei ole määritettävissä tätä aiemmin. Jos vuoden 2007 aikana on tapahtunut eläkelaitosten kesken vakuutuskannan tai vastuun siirtoja, muutos on tehtävissä osana siirtyvän vastuuvelan lopullista selvittelyä.
sellaisina kuin ne ovat, 28 §:n 6 momentti ja 60 §:n 2 momentti laissa 1365/2004, 35 §:n 1 momentti ja 58 § laissa 1204/1996, 53 §:n 6 momentti laissa 388/2007, 53 i §:n 4 momentti laissa 484/2007, 60 §:n 1 momentti laissa 1234/2005, 60 b §:n 1 momentti laissa 1367/2006 ja 64 b § laissa 723/2002, sekä
lisätään lakiin uusi 60 c §, seuraavasti:
Jos vuosityöansio on pienempi kuin 9 211,76 euroa, se korotetaan 9 211,76 euroksi. Vuosityöansiota ei kuitenkaan koroteta, jos työntekijä sai tapaturman sattuessa:
a ) tapaturmaeläkkeiden, jatkuvina maksettavien haittarahojen, perhe-eläkkeiden, kertakaikkisten korvausten, hautausapujen sekä haitta-, vaate- ja opaskoiralisien indeksikorotukset;
Vastuuvelan ja eläkevastuun laskuperusteisiin on sisällyttävä osaketuottosidonnaista lisävakuutusvastuuta koskevat perusteet. Laskuperusteet on laadittava siten, että osaketuottosidonnainen lisävakuutusvastuu voi vähentää eläkelaitoksen vastuuvelkaa tai eläkevastuuta enintään määrällä, joka on 10 prosenttia eläkelaitoksen vakavaraisuusrajan las-kemisesta ja vastuuvelan kattamisesta annetun lain (1114/2006) 10 §:n 2 momentissa tarkoitetusta vastuuvelasta, josta on kuitenkin vähennetty työeläkevakuutusyhtiöistä annetun lain 14 §:ssä tarkoitettu tasoitusmäärä ja vakuutuksenottajille ositettu lisävakuutusvastuu, vakuutuskassalain 79 §:ssä tarkoitettu tasoitusmäärä, työntekijän eläkelain voimaanpanolain (396/2006) 32 §:n 5 momentissa tarkoitetusta lisäeläketurvasta aiheutuva vastuuvelka sekä yrittäjän eläkelain (1272/2006) 138 §:n ja yrittäjän eläkelain voimaanpanolain (1273/2006) 29 §:n mukainen vastuuvelka. Osaketuottosidonnaisen lisävakuutusvastuun on oltava kussakin eläkelaitoksessa yhtä suuri suhteessa edellä sanottuun vastuuvelkaan. Osaketuottosidonnaisen lisävakuutusvastuun vuotuisen muutoksen perusteena on osakkeiden keskimääräisen vuosituoton mukainen osuus edellä tarkoitetun vastuuvelan kymmenesosasta. Vuotuista muutosta koskeva tarkastelu tehdään ennen 170 ja 171 §:n soveltamisesta mahdollisesti seuraavaa vähennystä. Laskuperusteisiin on sisällytettävä osaketuottosidonnaisen lisävakuutusvastuun suhteellista osuutta koskeva vuotuinen tasaaminen eläkelaitosten kesken osana 179 §:n mukaisten kustannusten selvittelyä. Jos osaketuottosidonnainen lisävakuutusvastuu alittaa tasaamisen jälkeen edellä sanotun 10 prosentin alarajan, täydennetään alitus kunkin eläkelaitoksen osittamatonta lisävakuutusvastuuta tai lisävakuutusvastuuta vähentämällä.
ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖYLEISPERUSTELUT1. Nykytila ja nykytilan arviointi1.1. Ammattitautien rahoitus1.2. Tapaturmavakuutusmaksujen laskuperusteet1.3. Terveystietojen luovuttaminen ja siitä aiheutuvien kustannusten korvaaminen1.4. Tapaturmavakuutuslaitosten liiton toiminnan rahoitus1.5. Työntekijän eläkelain mukainen osaketuottosidonnainen lisävakuutusvastuu2. Esityksen tavoitteet ja keskeiset ehdotukset2.1. Pitkän latenssiajan ammattitautien rahoitus2.2. Vakuutusmaksun perusteet2.3. Terveystietojen luovuttaminen ja korvaus tietojen luovutuskustannuksista2.4. Tapaturmavakuutuslaitosten liittoa koskevat muutokset2.5. Suullinen käsittely tapaturma-asioiden muutoksenhakulautakunnassa2.6. Työntekijän eläkelain mukainen osaketuottosidonnainen lisävakuutusvastuu2.7. Muut lainmuutokset3. Esityksen vaikutukset3.1. Taloudelliset vaikutukset 3.2. Vaikutukset vakuutettujen asemaan4. Asian valmisteluYKSITYISKOHTAISET PERUSTELUT1. Lakiehdotusten perustelut1.1. Tapaturmavakuutuslaki1.2. Ammattitautilaki1.3. Laki tapaturmavakuutuslain muuttamisesta 1.4. Laki työeläkeasioiden muutoksenhakulautakunnasta1.5. Työntekijän eläkelaki2. VoimaantuloLakiehdotuksetLaki tapaturmavakuutuslain muuttamisesta28 §35 § 53 §53 i §58 §60 §60 b §60 c § 64 b §Laki ammattitautilain 3 a §:n muuttamisesta 3 a §Laki tapaturmavakuutuslain muuttamisesta annetun lain voimaantulosäännöksen muuttamisesta Laki työeläkeasioiden muutoksenhakulautakunnasta annetun lain 16 §:n muuttamisesta16 § - Muutoksenhakulautakunnan talouden perusteetLaki työntekijän eläkelain 168 §:n muuttamisesta168 § - Laskuperusteiden laatiminen


Virastolla tarkoitetaan tässä laissa lailla tai valtioneuvoston asetuksella perustettua valtion virastoa tai laitosta. (29.12.2011/1548)
Virka voidaan siirtää samassa virastossa muuhun yksikköön kuin mihin se on perustettu sekä muu kuin valtion talousarviossa eriteltävä virka myös toiseen virastoon. Jos virka ei ole avoinna, virka voidaan siirtää vain virkamiehen suostumuksella. (5.12.2018/1062)
Valtion talousarviossa eriteltävä virka siirretään saman viraston muuhun yksikköön asianomaisen ministeriön päätöksellä. Muu virka siirretään toisen ministeriön hallinnonalaan kuuluvaan virastoon sen ministeriön päätöksellä, jonka hallinnonalalta virka siirretään. Päätöksestä on ilmoitettava valtiovarainministeriölle. (5.12.2018/1062)
Muu kuin valtion talousarviossa eriteltävä virka siirretään saman viraston muuhun yksikköön viraston päätöksellä, jollei asetuksella toisin säädetä, ja saman ministeriön hallinnonalaan kuuluvaan toiseen virastoon ministeriön päätöksellä.
Valtion luovuttaessa toiminnallisen osansa 5 e §:ssä säädetyllä tavalla virkamies saa virkasuhteessa muutoin sovellettavaa irtisanomisaikaa noudattamatta tai sen kestoajasta riippumatta irtisanoa virkasuhteen päättymään luovutuspäivästä, jos hän on saanut tiedon luovutuksesta työnantajalta tai liikkeen uudelta haltijalta viimeistään kuukautta ennen luovutuspäivää. Jos hänelle on annettu tieto luovutuksesta myöhemmin, hän saa irtisanoa palvelussuhteensa päättymään luovutuspäivästä tai tämän jälkeen, viimeistään kuitenkin kuukauden kuluessa saatuaan tiedon luovutuksesta.
Virkasuhteen kestäessä voidaan viranomaisen tai virkamiehen aloitteesta sopia virkamiehen lomauttamisesta. Virkaehtosopimuksella sekä sopimuksella, jota tarkoitetaan yhteistoiminnasta valtion virastoissa ja laitoksissa annetun lain 9 §:ssä, voidaan lomauttamisesta sopia toisinkin kuin 1 ja 2 momentissa säädetään. (30.3.2007/343)
Edellä 1 momentissa tarkoitetussa sopimuksessa ei saa sopia asiasta, josta valtion virkaehtosopimuslain 2 §:n 2 ja 3 momentin mukaan ei saa sopia. Sopimuksella ei myöskään saa sopia virkaehtosopimuksessa sovittuja palvelussuhteen ehtoja huonommista ehdoista.
Jollei sopimusta tehdä tai jollei sopimuksesta muuta johdu, on virkasuhteessa noudatettavista ehdoista voimassa, mitä niistä säädetään tai määrätään taikka valtion virkaehtosopimuslain nojalla sovitaan.
57 § (9.12.2016/1059)
Valtioneuvoston tai viraston tekemään virkamiestä koskevaan tai 59 §:n 1 momentissa tarkoitettuun päätökseen virkamies tai vastaavasti viranhakija saa hakea muutosta valittamalla siten kuin hallintolainkäyttölaissa säädetään. Hallinto-oikeuden päätökseen saa hakea muutosta valittamalla vain, jos korkein hallinto-oikeus myöntää valitusluvan. Tuomioistuimen tekemään tuomarin tai esittelijän sivutointa koskevaan päätökseen haetaan muutosta siten kuin tuomioistuinlain 23 luvun 1 §:ssä säädetään. Valitusaika tämän lain 27 §:n 1 momentissa tarkoitettua irtisanomista koskevasta päätöksestä alkaa kulua vasta irtisanomisajan päättymisestä. Päätös tulee noudatettavaksi siitä tehdystä valituksesta huolimatta, jollei muutoksenhakuviranomainen toisin päätä. (9.11.2018/883)
Myös viranomainen saa, siten kuin 1 momentissa säädetään, hakea valittamalla muutosta hallinto-oikeuden päätökseen, jolla on ratkaistu valitus viranomaisen tämän lain nojalla tekemästä päätöksestä tai jolla on ratkaistu 27 b tai 56 §:ssä tarkoitettu hallintoriita-asia. (29.12.2016/1470)
(9.11.2018/883)
Jos 3 momentin 1 tai 3 kohdassa tarkoitettu päätös merkitsee viran sijoituspaikkakunnan muuttumista, päätökseen saa hakea muutosta siten kuin hallintolainkäyttölaissa säädetään. Päätös tulee kuitenkin noudatettavaksi siitä tehdystä valituksesta huolimatta, jollei valitusviranomainen toisin määrää. (9.11.2018/883)
Virkamiehen ei ole suoritettava valtiolle eikä valtion ole suoritettava virkamiehelle korvausta vahingosta, joka aiheutuu työtaistelutoimenpiteestä johtuvasta työn keskeytymisestä, jollei työtaistelutoimenpiteeseen ole ryhdytty noudattamatta työriitojen sovittelua koskevia säännöksiä tai toimenpide ole valtion virkaehtosopimuslain säännösten tai virkaehtosopimuksen määräysten vastainen ja jollei keskeytyksestä aiheutunut haitta ole huomattava. Virkamies ei myöskään ole velvollinen suorittamaan valtiolle korvausta vahingosta, joka aiheutuu työtaistelutoimenpiteestä johtuvasta työn keskeytymisestä, jos hän virkamiesyhdistyksen päätöksen perusteella on osallistunut yhdistyksen toimeenpanemaan työtaistelutoimenpiteeseen, vaikka työtaistelutoimenpide on edellä mainittujen säännösten ja määräysten vastainen.
Virkamies katsotaan eronneeksi aikaisemmasta virasta siitä ajankohdasta, josta hänet on muutoin kuin määräajaksi nimitetty toiseen valtion virkaan ja nimityspäätös on saanut lainvoiman. Jos toinen valtion virka on kuitenkin 18 §:n 3 momentissa tarkoitettu sivutoimi, virkamiehen ei katsota eronneen aikaisemmasta virasta tällaiseen sivutoimiseen virkaan nimittämisen vuoksi. (9.11.2018/883)
Virkamies katsotaan niin ikään eronneeksi valtion virasta siitä ajankohdasta, josta hänet on nimitetty eduskunnan kanslian, eduskunnan oikeusasiamiehen kanslian tai valtiontalouden tarkastusviraston virkaan. (25.5.2007/604)
Jos virkaan nimitetty virkamies nimitetään toiseen valtion virkaan ja tähän virkaan liittyy koeaika, virkamies katsotaan eronneeksi aikaisemmasta virasta, kun koeaika on päättynyt, jollei uutta virkasuhdetta ole koeaikana purettu. Virkamies on virkavapaana aikaisemmasta virastaan siihen saakka, kunnes koeaika uudessa virassa päättyy. (30.11.2007/1088)
Jos virkaan nimitetty virkamies nimitetään toiseen valtion virkaan ja nimityspäätös ei ole saanut lainvoimaa, virkamiehellä on oikeus saada virkavapautta aikaisemmasta virasta, kunnes nimityspäätös on saanut lainvoiman. (9.11.2018/883)
Mitä tässä laissa säädetään ministeriöstä, koskee myös valtioneuvoston kansliaa, ja mitä tässä laissa säädetään virastosta, koskee myös valtion laitosta.
Tällä lailla kumotaan 24 päivänä lokakuuta 1986 annettu valtion «virkamieslaki» (755/86) ja valtion virkamieslain voimaanpanolaki (756/86) niihin myöhemmin tehtyine muutoksineen.
Tämän lain 35 §:n 1 momentti tulee kuitenkin voimaan 1 päivänä tammikuuta 1996. Tällä lailla kumotun valtion virkamieslain 50 §:n 1 momenttia sovelletaan 35 §:n 1 momentin voimaantuloon saakka.
Tämän lain voimaan tullessa valtion tilapäinen virkamies ja virkaatoimittava virkamies siirtyy tämän lain 9 §:n 1 momentissa säädettyyn virkasuhteeseen siksi määräajaksi tai muutoin rajoitetuksi ajaksi, joksi hänet on otettu tilapäiseksi virkamieheksi tai virkaatoimittavaksi virkamieheksi.
Virkamieheen, joka on ennen tämän lain voimaantuloa otettu virkaan koeajaksi, sovelletaan tällä lailla kumotun valtion virkamieslain 14 §:n 2 momenttia.
Ennen tämän lain voimaantuloa alkanut, tällä lailla kumotun valtion virkamieslain 43 §:n mukainen virkavapaus toisen viran hoitamiseksi määräajan tai koeaikaisena virkamiehenä jatkuu sen ajan, jonka virkamies on mainitussa virassa.
Tällä lailla kumotun valtion virkamieslain 28 §:n 1 momentin nojalla annettu asetus virkavalasta ja virkavakuutuksesta sekä tuomarinvalasta ja tuomarinvakuutuksesta (1183/87) ja lain 9 a §:n 2 momentin ja 26 §:n 2 momentin nojalla annetut valtioneuvoston päätökset jäävät edelleen voimaan.
Tällä lailla kumotun valtion virkamieslain voimaanpanolain 5 ja 8 §:ää sovelletaan edelleen. Mainitun lain 15 §:n 3 momenttia, 16 §:n 2 ja 3 momenttia, 25 ja 35 §:ää sekä 36 §:n 3 ja 4 momenttia sovelletaan edelleen niihin virkamiehiin, joihin näitä säännöksiä sovelletaan tämän lain tullessa voimaan. Mitä näissä säännöksissä säädetään valtion virkamieslain säännösten soveltamisesta, koskee tämän lain tultua voimaan tätä lakia.
Tällä lailla kumotun valtion virkamieslain toistuvaa korvausta koskevia säännöksiä sovelletaan edelleen viiden vuoden määräajan lain voimaantulosta lukien niihin virkamiehiin, jotka irtisanotaan tämän lain 27 §:n nojalla ennen sanotun viiden vuoden määräajan päättymistä. Toistuvaa korvausta on haettava viimeistään kuuden kuukauden kuluessa sanotun viiden vuoden määräajan päättymisestä.
Tämän lain tullessa voimaan lakkaavat tällä lailla kumotun valtion virkamieslain nojalla asetetut virkamieslautakunnat. Virkamieslautakunnissa käsiteltävinä olevat asiat siirtyvät tämän lain nojalla perustetulle virkamieslautakunnalle.
Tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita erorahaa koskevia säännöksiä sovelletaan henkilöön, jonka palvelussuhde valtioon on päättynyt ennen tämän lain voimaantuloa. Ennen tämän lain voimaantuloa alkaneeseen koulutukseen perustuvan erorahan aikuiskoulutuslisän myöntämisessä ja maksamisessa noudatetaan, mitä ennen tämän lain voimaan tuloa voimassa olleessa valtion virkamiesten eroraha-asetuksessa (999/1994) on säädetty erorahan aikuiskoulutuslisästä ja sen myöntämisen edellytyksistä.
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2005 kuitenkin niin, että tuomarin oikeudesta pysyä siinä virassa, jossa eroamisikä on korkeampi kuin 68 vuotta, on voimassa, mitä siitä on säädetty valtion virkamieslain 75 §:ssä.
1 luku - Soveltamisala1 §2 §3 §3 a § 2 luku - Virkajärjestelyt (29.12.2011/1548)Viran perustaminen, lakkauttaminen ja muuttaminen 4 § Viran siirtäminen 5 § Valtionhallinnon toimintojen uudelleenjärjestely 5 a § 5 b § 5 c § 5 d § Liikkeenluovutus 5 e § 5 f § 3 luku - Viran ja määräaikaisen virkasuhteen hakumenettely, nimittäminen ja kelpoisuusvaatimukset (20.3.2015/283)6 § 6 a § 6 b § 6 c § 6 d § 7 § 8 § 8 a § 8 b § 8 c § 8 d § 9 §9 a § 9 b § 9 c § 10 §4 luku - Viranomaisen ja virkamiehen yleiset velvollisuudet11 § 12 §13 §14 §15 §16 §17 § 18 § 18 a § 18 b § 19 §20 § 21 §22 §5 luku - Virkavapaus23 §23 a § 6 luku - Varoitus24 §7 luku - Virkasuhteen päättäminen25 §26 § 26 a § 27 §27 a § 27 b § 28 §29 §29 a § 30 §31 §32 § 33 §34 §35 § 8 luku - Lomauttaminen36 §37 §38 § 39 § 9 luku - Virantoimituksesta pidättäminen40 §10 luku 11 luku - Sopimus palvelussuhteen ehdoista44 §44 a § 12 luku 13 luku 14 luku - Muutoksenhaku52 § 53 § 53 a § 54 § 54 a § 55 § 55 a § 56 § 57 § 58 § 59 § 15 luku - Erinäiset säännökset60 §61 §62 §63 §63 a § 64 §65 §66 §66 a § - Virkamiehen oikeus saada vapaata työstään kunnallisen luottamustoimen hoitamista varten67 §68 § 69 §69 a § 70 § 16 luku - Voimaantulo- ja siirtymäsäännökset71 §72 §73 §74 §75 §76 §77 §78 §Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:21.4.1995/692:8.12.1995/1383:15.3.1996/147:25.10.1996/747:29.11.1996/939:6.6.1997/545:13.6.1997/566:19.6.1997/604:1.4.1999/480:21.5.1999/626:4.2.2000/108:25.2.2000/208:17.3.2000/281:4.8.2000/719:11.5.2001/387:30.12.2002/1307:28.2.2003/176:20.1.2004/25:30.7.2004/682:13.8.2004/763:21.12.2004/1188:15.7.2005/593:29.6.2006/580:21.7.2006/677:10.11.2006/985:30.3.2007/343:25.5.2007/604:30.11.2007/1088:24.4.2009/288:20.11.2009/901:22.12.2009/1322:13.5.2011/470:22.7.2011/894:29.12.2011/1548:18.1.2013/48:31.1.2013/122:1.3.2013/177:28.3.2014/270:19.9.2014/735:30.12.2014/1334:20.3.2015/283:10.4.2015/420:8.5.2015/566:22.5.2015/631:18.3.2016/193:25.8.2016/685:9.12.2016/1059:29.12.2016/1454:29.12.2016/1470:7.4.2017/207:19.12.2017/948:4.5.2018/298:9.11.2018/883:23.11.2018/1011:5.12.2018/1062:18.1.2019/122:8.2.2019/181:


Siuntion valtuusto 31.3.2014 – mitalikahvit ja hiljainen hetki – Harri Haanpää
Siuntion valtuusto 31.3.2014 – mitalikahvit ja hiljainen hetki
Siuntion valtuusto kokoontui hieman pidemmän tauon jälkeen.
Ennen kokousta juhlittiin mitalisteja. Panu Mäkelä voitti Euroopan mestaruuden taekwondossa v. 2013. Siuntion sivistyslautakunta on myöntänyt hänelle 600 € suuruisen apurahan. Iida Kalliomäki puolestaan on voittanut SM-kultaa kolmiloikassa, 100 metrin juoksussa ja viisiottelussa. Hänelle on myönnetty 200 € apuraha. Onnea molemmille! Vesa Holopainen esitti mitalisteille kitaralla Bachin es-duuripreludin op. 998.
Kokouksen aluksi pidettiin hiljainen hetki poismenneen pitkäaikaisen valtuutetun ja nykyisen perusturvalautakunnan puheenjohtaja Bo Lindströmin muistoksi.
Varsinaisessa kokouksessa hyväksyttiin jälkikäteen suhteellisen vähäisiä budjettiylityksiä vuodelta 2013, valittiin kunnasta muuttaneen valtuutettu Timo Raivion luottamustehtäviin uusia henkilöitä, pantiin myyntiin Åvallan ja Botåkerin kiinteistöt ja vähennettiin äänestyspaikkoja eduskuntavaaleista 2015 alkaen.
§ 11 Perusturvalautakunta ylitti budjettinsa n. 280 000 €. Hieman harmillista, että tämä tulee valtuuston tietoon näin myöhään, mutta kuulemamme mukaan erikoissairaanhoidon viimeinen lasku oli ennakoitua suurempi. Ylitys hyväksyttiin. Valtavaara (kok) Westermarckin (sit) kannattamana ehdotti, että pyydetään seuraavaan valtuustoon kokoukseen yksityiskohtainen erittely kustannuksista, ja valtuusto hyväksyi tämänkin yksimielisesti.
Valtuutetulla toki on tiedonsaantioikeus, mutta on hiukan hankalaa, että maanantain valtuuston kokouspaperit tulevat postissa vasta perjantaina, eikä aikaa lisätietojen pyytämiseen tahdo jäädä. Toki materiaali tulee paria päivää aikaisemmin kunnan extranetiin.
§ 12 Hyväksyttiin jälkikäteen joukko teknisen lautakunnan pienempiä budjettiylityksiä. Esimerkiksi Störsvikin alueella tehdyt asfaltoinnit tulivat odotettua kalliimmiksi.
§ 13 Siirtoviemäri ei tullut kokonaan valmiiksi v. 2013, joten hyväksyttiin sille määrärahoja myös vuodelle 2014. Projektin edetessä oli tultu siihen tulokseen, että tarvitaan tasausimuallas tasoittamaan virtausta Kirkkonummelle.
§ 14 Hyväksyttiin vuoden 2013 henkilöstöraportti. Siitä käy ilmi, että henkilötyövuosien määrä oli noussut 259,95:stä (2012) 323,44:ään (2013) paljolti siksi, että vuoden 2013 alusta Siuntio järjestää perusterveydenhuoltonsa itse.
§ 15 Tekniselle osastolle perustettiin hallinnollisen suunnittelijan virka, jotta saatiin vakinaistettua pätkätöissä ollut suunnittelija. Ei pitäisi vaikuttaa kustannustasoon.
§ 16 Siuntion Vihreiden valtuutettu Timo Raivio on muuttanut kunnasta, ja hänen tilalleen valtuustoon nousi Yrjö Kokkonen. Varavaltuutetuksi noussee Pekka Halonen, kunhan keskusvaalilautakunta käsittelee asian. Valtuutettu Kokkonen kertoi, että valtuutettu Janhunen on pitkällä sairaslomalla ja varavaltuutettu Birgitta Johansson toimii tosiasiallisesti valtuutettuna.
§ 17–18 Raiviolta vapautui kunnanhallituksen varajäsenen paikka loppuvuodeksi 2014 ja teknisen lautakunnan jäsenen paikka loppuvaltuustokaudeksi. Näihin valittiin Eljas Rahikainen.
§ 19 Valtuustoaloitteessa esitettiin, että poistettaisiin kotihoidossa olevien henkilöiden lääkkeiden koneellisen annosjakelun maksut, mutta ei voida poistaa, kun niitä ei nykyiselläänkään peritä.
Aiemmin oli kyllä peritty, mutta perusturvalautakunta oli päättänyt 27.11.2013, ettei maksuja enää peritä 1.1.2014 lukien.
§ 20–21 Laitetaan myyntiin Åvallan ja Botåkerin kiinteistöt.
§ 22 Eteva-kuntayhtymä tuottaa vammaispalveluja. Sen perussopimukseen tehtiin teknisiä muutoksia mm. Karjalohjan ja Nummi-Pusulan liityttyä Lohjan kaupunkiin.
§ 23 Siuntio lausui valtionosuusuudistuksesta kutakuinkin, että muuten hyvä ja yksinkertaistaa asioita, mutta valtion työpaikkoja ei pitäisi ottaa huomioon työpaikkaomavaraisuutta määritettäessä.
§ 24 Eduskuntavaaleista 2015 alkaen yhdistetään läntinen ja pohjoinen äänestysalue keskiseen (kirkonkylän) äänestysalueeseen. Niillä on ollut vain hieman yli 400 äänioikeutettua, ja heistä yhä harvempi äänestää varsinaisena vaalipäivänä. Tämän kevään eurovaaleissa äänestetään vielä vanhalla äänestyspaikkajaolla.
Holmlund (kesk) piti puheenvuoron, jossa suhtautui kriittisesti äänestyspaikkojen vähentämiseen, ja ihmetteli asian nopeaa aikataulua. Vastauksena kuulimme, että päätös on tehtävä nyt, jotta se ehtii eduskuntavaaleihin 2015. Svanfeldt (r) ehdotti, että yhdistettäisiin myös eteläinen äänestysalue kuntakeskuksen äänestysalueeseen. Westermarck vastusti tätä. Kaisla (kok) puolusti kunnanhallituksen ehdotusta. Martin (r) kannatti Svanfeldtin ehdotusta.
RKP (9) ja Tahto&Toivo (2) äänestivät Svanfeldtin mukaan kahden äänestysalueen puolesta, muu valtuusto kolmen äänestysalueen puolesta. Siis kunnanhallituksen ehdotus hyväksyttiin äänin 16–11.
§ 25 Aloitteiden jättäminen
Valtuutetut Kokkonen ja Johansson ovat tehneet aloitteen nuorten palkkaamisesta kesätöihin tai harjoitteluun asentamaan linja-autojen pysäkkikatoksia.
Valtuutetut Pesonen (tahto & toivo) ja Linnala (t&t) ovat tehneet aloitteen koirapuiston rakentamisesta keskustan läheisyyteen ja aloitteen liikenneturvallisuuden parantamiseksi.
Julkaistu maaliskuu 31, 2014 maaliskuu 31, 2014 Kirjoittaja Harri HaanpääAvainsanat Siuntio, valtuusto
Edellinen Edellinen artikkeli: Tekniikan akateemisten kevätvaltuusto 20.–21.3.2014
Seuraava Seuraava artikkeli: Siuntion budjettikehysiltakoulu


text:
Ultra HD: Vertailussa neljä 65-tuuman 4k-televisiota
Hifimaailma » Testit » Ultra HD -vertailu: Neljä 65-tuuman 4k-televisiota testissä
Ultra HD -vertailu: Neljä 65-tuuman 4k-televisiota testissä
Ultra HD- eli 4K-televisio tarjoaa nelinkertaisen määrän kuvapisteitä Full HD -televisioon verrattuna. Kannattaako edelläkävijyys jo nyt, kun supertarkkaa elokuvamateriaalia ei ole vielä saatavana? Testissä neljä 65-tuuman 4k-televisiota.
Mihin 4k-televisiota tarvitaan? Lähdemateriaalia on rajallisesti, ja valtava televisioruutu ei ole kätevin ratkaisu tietokoneen näytöksi. Jos uusimman tekniikan kelkkaan hyppääminen ei ole tavoitteena ensisijainen, täytyy lisätarkkuudelle keksiä muita etuja. Oleellinen kysymys tällä hetkellä onkin: parantaako 4k-televisio Blu-rayn tarjoamaa kuvaa?
Saimme vertailuun neljä suuren televisiovalmistajan 65-tuumaiset 4k-televisiot. LG:tä emme saaneet mukaan pyynnöistä huolimatta. Kokoluokka ei vielä ole sellainen, jossa Full HD -televisioiden pikselirakenne alkaa normaalilta katseluetäisyydeltä erottua. Sony ja Samsung tarjoavat kuitenkin vielä pienemmät 55-tuumaiset 4k-mallit. Philipsillä on 84-tuumainen malli (13 000 €) samasta televisiosta. Samsungin S9-huippumalli on kooltaan 85 tuumaa ja hinnaltaan 35 000 euroa.
Elokuvilla Sonyn kuva tekee suurimman vaikutuksen. Se on selvästi terävämpi kuin muissa, ja dynaaminen taustavalo päällä havaitulta kontrastiltaan varsin hyvä. Suurella taajuudella toimiva pwm-taustavalo tekee kuvasta levollisemman kuin muissa. Vain aivan tummissa kohtauksissa esiintyvä taustavalon epätasaisuus rikkoo nautinnon. Kalibrointimahdollisuudet ovat rajalliset, mutta toisto on tarkkaa säätämättäkin.
Philipsin etuna on tasainen taustavalo ja neutraali pohjamusta. Pienikin poikkeama sweetspotista kuitenkin haalistaa kontrastin. Suoraan edestä ja riittävän kaukaa katsottuna Philipsin kontrasti on hyvä. Välkkyvä taustavalo on monissa tilanteissa häiritsevä.
Panasonicin tummien sävyjen erottelu on huippuluokkaa. Jotkin keltaisen sävyt näyttävät likaisilta, ja kuvassa tuntuu olevan värien loistokkuutta suttaava kerros. Terävöityssäätö on Sonyn jälkeen toimivin. Välkkyvä taustavalo on joukon häiritsevin. DisplayPort- ja HDMI 2.0 -liitäntä tekevät televisiosta parhaan valinnan tietokonekäyttöön. Kalibrointimahdollisuudet ovat joukon parhaat. 4:1 pixel -tila takaa, että Full HD -kuvasta ei menetetä mitään informaatiota, eikä kuvaan synny skaalausartifakteja.
Samsung on suoraan paketista kuvaltaan muita sinertävämpi mutta televisio on monipuolisesti kalibroitavissa. Taustavalo on kulmissa hieman epätasainen Paneelin vasteaika on hyvä, eivätkä värit leviä liikkuvissa kohteissa. Ledien pwm-ohjaus saattaa haitata herkimpiä Philipsin ja Panasonicin tapaan.
Teksti on tiivistelmä Hifimaailma-lehden numerossa 8/2013 julkaistusta vertailutestistä.
Lue koko testi: Osta täältä (3,90 €)
Yleistä asiaa 4k-tekniikasta
Digitaalisissa elokuvateattereissa käytetty 4k eroaa pikselimäärältään (4096 x 2160) hieman kuluttajalaitteista (3840 x 2160), mutta sama käsite on juurtunut molempiin. Kotilaitteissa käytetty 4k-tarkkuus yksinkertaistaa skaalausta 1080p-kuvalähteistä. Pikselien tuplaaminen vaaka- ja pystysuunnassa auttaa välttämään mahdolliset skaalausvirheet.
Full HD -televisioiden alhaisempi pikselitiheys ja mahdollinen pikseliverkon erottuminen ei useimmiten ole ongelma, sillä niitä katsotaan suhteellisen kaukaa. Sataa tuumaa lähestyttäessä pikselirakenteen erottuminen alkaa kuitenkin olla mahdollista, ja monissa lcd-videoprojektoreissa ongelma on todellinen.
Televisioiden ja videoprojektorien tarkkuuden kasvaminen on ollut odotettavissa jo jonkin aikaa. Samalla kun mobiililaitteet ja läppärit pakkaavat pikselit yhä tiuhemmin, on suurikokoisten televisioiden tarkkuus pysynyt ennallaan.
Taskulaitteessa full hd:ta yli kymmenkertainen pikselitiheys on kuitenkin perusteltavissa. Siinä graafiset elementit luodaan käyttöjärjestelmässä reaaliaikaisesti, eikä näyttöpaneelin oman resoluution hyödyntämisessä tule ongelmia.
Televisio tarvitsee pääsisällökseen kuitenkin ulkopuolelta tulevaa liikkuvaa kuvaa. Blu-ray-levyn 1920×1080 pikseliä piirtyy saman tarkkuuden Full HD -televisiolle sellaisenaan, mutta alhaisemman tarkkuuden dvd-levyn esittämisestä suuremmalla pikselimäärällä on harvoin hyötyä.
Sama tilanne on edessä nyt, kun 3840×2160 pikseliä pitäisi täyttää jollain. 4k-materiaalia ei ole vielä laajasti saatavilla. 4k-materiaali 4k-televisiolla näyttää kieltämättä upealta. Sonyn television mukana saatuun 4k-mediasoittimeen oli valmiiksi tallennettu parisenkymmentä demopätkää varta vasten 4k:n kykyjen esittelyyn. Ne kaikki näyttivät jokaisella vertailun televisiolla upeilta.
Vertailussa olleen Samsungin mukana tuli 4k-videota sisältävä usb-tikku. Televisio ei kuitenkaan kykene näyttämään usb-tikulle tallennettuja 4k-videoita ellei niitä ole jaettu neljään erilliseen full hd -tiedostoon. Sopivasti nimettynä Samsung yhdistää ne saumattomasti yhdeksi 4k-videoksi.
Tosielämässä tilanne on hankala. Kuluttajien ei vielä ole mahdollista hankkia elokuvia 4k-tarkkuudella millään tavalla. Yhdysvalloissa Sony tuo markkinoille FMP-X1-streamauslaitteen, jolla elokuvia voi ostaa tai vuokrata suoraan kotiin netin yli. Muualle maailmaan laitetta ei ole vielä kaavailtu.
Uuden sukupolven pelikonsoleissa ei riitä vääntö 4k-pelien pyörittämiseen. Jo 1080p-tarkkuuteen pääsy tuottaa niille ongelmia, ja valtaosa peleistä skaalataan huonommasta resoluutiosta.
Tietokone on siis toistaiseksi ainoa keino aidon 4k-materiaalin tuottamiseen, mutta elokuvasisällön puute pätee niihinkin. Tiedostoformaatissa ei ole ladattavissa demopätkiä kummempaa. Youtube sisältää jo jonkin verran lyhyitä testipätkiä, mutta hetken huuman lisäksi niistä ei ole elokuvanälkää täyttämään. Myös LG on ilmoittanut, että se laittaa myytyjen 4k-televisioiden mukaan demomateriaalia.
Netflix on ilmoittanut tuovansa 4k-tuen palveluunsa ensi vuonna. Ensimmäiset testivideot ovat jo palvelussa, mutta kuluttajat eivät pääse katsomaan niitä alkuperäisellä resoluutiolla. 4k-Netflix tullee kuitenkin rajoittamaan kuitenkin käyttöalustoja, sillä webbiselaimissa pyörivä Silverlight-versio ei yllä edes nykyiseen 1080p Super HD -maksimilaatuun.
4k-tarkkuus Blu-ray-levyllä?
Blu-ray-standardiin on kehitteillä menetelmä 4k-materiaalin tallentamiseen. Tuplasti tilaa tarjoavien kolmikerroksisten, 100 gigatavun levyjen ja tehokkaampien pakkausmenetelmien (H.265/HEVC) ansiosta hanke ei ole ollenkaan ylitsepääsemätön, mutta levyjen toistaminen tulisi vaatimaan uudet soitimet. Aikataulua ei ole vielä päätetty, mutta alan toimijat ennustavat 4k blu-rayn tuloa ensi vuodelle.
Aitoa 4k-formaattia odotellessa Sony on lanseerannut yhdessä 4k-tuotteidensa kanssa Mastered in 4k -blu-ray-julkaisut. Perusajatuksena on, että elokuvan tuotantoketju aina blu-ray-formaattiin asti on tapahtunut vähintään 4k-formaatissa. Itse elokuva on kuitenkin aivan tavallisessa 1080p-formaatissa blu-ray-levyllä, ja levyjä voi toistaa kaikilla blu-ray-soittimilla.
Joidenkin elokuvien, kuten Spider-manin ja Ghostbustersin, kuvanlaatu on oleellisesti parempi kuin ensimmäisellä julkaisukierroksella. Tästä on kuitenkin kiittäminen parempaa blu-ray-masterointia. Eroa on muutenkin kuin terävyydessä. Ghostbustersin koko ilme on erilainen kirkkautta myöten.
Käytännössä Mastered in 4k on vain Sonyn markkinointikikka uusien 4k-televisoiden myymiseksi. Osa elokuvista on jopa tuotantoprosessiltaan sellaisia, että niistä ei hyvällä tahdollakaan voisi käyttää 4k-nimitystä. Skyfall on jopa kuvattu kameroilla, jotka eivät yllä 4k-tarkkuuteen. Imdb:n mukaan Total Recall taas sisältää työvaiheen, jossa elokuva on skaalattu 2k-tarkkuuteen. Lisäksi kannattaa muistaa, että elokuvien cgi-kohtauksia ei ainakaan tähän asti ole tavattu renderöidä 4k-tarkkuudella.
Demonstroimme Hifiexpo-messuilla mahdollisia eroja käyttäen full hd- ja 4k-televisiota, joihin molempiin syötettiin Total Recallin Mastered in 4k -versio. Ilman 4k-television terävöitystoimintoja ero ei käytännössä ollut huomattavissa. Ero muutaman metrin päästä oli miltei merkityksetön jopa silloin, kun full hd -televisioon syötettiin blu-ray-kuvaa ja 4k-televisioon Total Recallin 4k-versio Sonyn omalta 4k-mediasoittimelta. Vasta hyvin läheltä tarkasteltuna pieni tarkkuusetu tuli ilmi.
Parhaimmillaan Mastered in 4k vain jatkaa Superbit-dvd-levyjen perinnettä, jossa elokuvan masterointiin blu-ray-muotoon on kiinnitetty paljon huomiota ja tiedosto on tallennettu mahdollisimman suurella bittivirralla.
Suurempi vaikutus lopulliseen kuvanlaatuun on laitteella, jolla skaalaus blu-rayn full hd:sta tehdään 4k-tarkkuuteen. Kuten tämän numeron vertailumme osoitti, hyvillä algoritmeillä havaittua terävyyttä on mahdollista parantaa.

matches: HD HD HD HD HD HD HD hd HD hd


text:
Yle Teema Fem Torstai 23.11.
3/8. Kaupungin betoniviidakossakin vilisee luonnonvaraisia eläimiä. Martin Emtenäs tutustuu New Yorkin uusimpiin asukkaisiin, kojootteihin. Yvette Hermundstad tapaa Tukholmassa lintumaailman jätehuoltajan, kanahaukan. (U) HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: ruotsi. Äänitekstitys: ruotsi.
Osa 5/8. Anne valmistaa perinteisen tanskalaisen osteriherkun omin makuvivahtein sekä kylmää raparperikeittoa. Jörgen kypsyttää luomukananpoikansa maakuopassa. (U) Äänitekstitys: ruotsi.
Kuplivaa keskustelua Musiikkitalon kahvilassa. Vieraina Raimo Vikström, Antti Auvinen, Taavi Oramo, Olli Koskelin, Vladimir Agopov ja Kaj Mäki-Ullakko. Toimittajina Lisa Enckell ja Vesa Kytöoja. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Kausi 1, 8/26. Tie miehen sydämeen. Alberto on toivoton, joten Cristina ottaa ohjat käsiinsä ja alkaa järjestellä asioita. Clara pettyy don Mateoon ja korottaa panoksiaan. Rita ei ole unohtanut mahdotonta ihastustaan. HD Äänitekstitys: suomi. K7 (väkivalta, seksi).
7/24. Mikael Bertelsen välttelee muiden pyhiinvaeltajien seuraa voidakseen sulatella omia kokemuksiaan rauhassa. Nyt hän saa muuta pohdittavaa, sillä hän huomaa olevansa eksyksissä. (U) Äänitekstitys: suomi.
8/24. Mahtavan aamiaisen ja hyvin nukutun yön jälkeen tie kutsuu taas kulkijaa, ja Mikael lyöttäytyy Miguel Angelin seuraan. Tämä "maanteiden Gandalf" on mainio mies matkakumppaniksi. (U) Äänitekstitys: suomi.
Jontti katsoo sarjoja Mosaiikki, Bärtil ja Minun maailmankaikkeuteni. buu.yle.fi HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: ruotsi.
Osa 13/26. Kilpailut. Anaïsilla on syynsä olla osallistumatta maastoratsastuskilpailuun. Kun hän keksii, mihin palkintorahat voisi käyttää, hän tuleekin toisiin ajatuksiin. svenska.yle.fi/hajbo HD K7 (väkivalta).
Osa 13/13. Frédéric Chopin. Historian merkkihenkilöitä infosarjakuvan muodossa. HD Äänitekstitys: ruotsi. Sallittu kaiken ikäisille.
Pullo. svenska.yle.fi/hajbo Sallittu kaiken ikäisille.
Koiruli ja Kaija pöhköilevät ranskalaisessa minianimaatiossa. svenska.yle.fi/hajbo HD Sallittu kaiken ikäisille.
16/20. Sinä osaat! Vittorio rohkaisee Teresaa olemaan rohkea ja näyttämään luovat kykynsä Morille. Cazzaniga tarkkailee Morin liikkeitä. Mahtaako se tietää huonoa vai hyvää miehelle, jolla on vihollisia jo kyllin? (U) HD Äänitekstitys: suomi. K12 (ahdistus, seksi).
(La ciociara, Italia 1960) Sophia Loren Oscar-roolissaan leskinaisena, joka teinityttärensä kanssa yrittää paeta sodan vaaroja maaseudulle. Perustuu Alberto Moravian romaaniin. O: Vittorio de Sica. N: Jean-Paul Belmondo. HD Äänitekstitys: suomi. K12 (väkivalta, ahdistus).
Pesäpallo - Suomen kansallispeli
(1952) Tahko Pihkalan 1900-luvun alussa kehittelemän pesäpallon esittely ja säännöt. Suomi-Filmi Oy. MV Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Canon VIXIA Vixia HF R21 Full HD Arvostelut - alaTest.fi
alaTest on kerännyt ja analysoinut 96 arvostelut tuotteelle Canon VIXIA Vixia HF R21 Full HD. Keskimääräinen antama arvosana tälle tuotteelle on 3.8/5, verrattuna keskimääräiseen arvosanaan 4.0/5 kategoriassa Videokamerat.
Me analysoimme käyttäjien ja ammattilaisten antamia arvosteluita, tuotteen ikää ja muita seikkoja. Verraten muihin tuotteisiin kategoriassa Videokamerat, Canon VIXIA Vixia HF R21 Full HD on saanut alaScore™-arvosanan 82/100 = Erittäin hyvä.
Näyttää 1 - 96, 96:sta Näytä arvostelut: Suomi:ksi | muissa kielissä
Amazon.com review summary for Canon VIXIA Vixia HF R21 Full HD
alaTest has collected and analyzed 89 user reviews of Canon VIXIA Vixia HF R21 Full HD from Amazon.com. The average user rating for this product is 3.9/5, compared to an average user rating of 3.9/5 for other Camcorders on Amazon.com. Opinions about the price and size are on the whole positive. The image quality and portability are also appreciated. There are some critical reviews about the viewfinder. There are some mixed opinions about the color and reliability.
Tämä yhteenveto perustuu tuotteisiin: Canon VIXIA HF R21 Full HD Camcorder with 32GB Internal Flash Memory • Canon VIXIA HF R21 Full HD Camcorder with 32GB Internal Flash Memory
Käyttäjän arvostelun tuottaa: Rich (tigerdirect.com)
Käyttäjän arvostelun tuottaa: evan (tigerdirect.com)

matches: HD HD HD HD HD HD


text:
KKO ratkaisi kaksi Ahvenanmaan maakunnan ja valtakunnan välistä toimivaltakiistaa - Korkein oikeus
Etusivu » Ajankohtaista » Tiedotteet » 2017 » KKO ratkaisi kaksi Ahvenanmaan maakunnan ja valtakunnan välistä toimivaltakiistaa
KKO ratkaisi kaksi Ahvenanmaan maakunnan ja valtakunnan välistä toimivaltakiistaa
Korkein oikeus (KKO) on tänään antanut ratkaisunsa kahdessa asiassa, joissa Ahvenanmaan maakunnan hallituksella ja maa- ja metsätalousministeriöllä oli eriävät käsitykset siitä, miten toimivalta valtakunnan ja maakunnan kesken jakautuu yhtäältä kalastuskiintöitä koskevassa asiassa ja toisaalta eräässä maatalouden valtiontakausasiassa. Ahvenanmaan itsehallintolain 60 §:n mukaan KKO voi jommankumman osapuolen esityksestä ratkaista kyseisen kaltaisia toimivaltakiistoja. Tällaiset toimivaltariidat ovat kuitenkin harvinaisia.
Toinen asioista koski sitä, onko maa- ja metsätalousministeriö toimivaltainen päättämään Euroopan unionin Suomelle jakamien kalastuskiintiöiden jaosta maakunnan ja valtakunnan kesken, jos ministeriön ja maakunnan hallituksen välillä ei vallitse siitä yhteisymmärrystä. Maakunnassa maakuntapäivillä on yksiselitteisesti lainsäädäntövalta ja maakunnan hallituksella on toimivalta tehdä hallintopäätöksiä kalastuksen alalla. Päätöksessään KKO painotti, että valtakunnan ja maakunnan yhteisymmärrys on ensisijainen tapa päättää asiasta mutta totesi, että jos näin ei saavuteta ratkaisua, maa- ja metsätalousministeriöllä on toimivalta tehdä päätös. Euroopan unionin oikeus edellyttää Suomelta päätöstä siitä, miten vuosittaiset kalastuskiintiöt käytetään. Sellainen päätös puolestaan edellyttää, että Suomen kalastuskiintiöt jaetaan valtakunnan ja maakunnan kesken. On siis päätettävä yhdestä toimenpiteestä, ja vain yksi toimenpide voidaan tehdä. Ahvenanmaan itsehallintolain 59 b §:n mukaan tällaisessa tilanteessa toimenpiteestä päättää valtakunnan viranomainen. Ennen päätöksentekoa asiasta on neuvoteltava maakunnan viranomaisen kanssa yhteisymmärrykseen pyrkien, ja päätöksenteossa maakunnan viranomaisen näkökannat on otettava mahdollisuuksien mukaan huomioon. Elleivät nämä edellytykset täyty, ministeriön päätös voidaan hallintoprosessissa kumota. KKO äänesti asiasta. Yksi jäsen ilmoitti päätökseen eriävän mielipiteen.
Toinen asia taas koski sitä, onko valtakunnan viranomaisilla maatiloille myönnettävistä valtiontakauksista annetun lain nojalla toimivalta ryhtyä toimenpiteisiin, jotka kohdistuvat maatiloihin maakunnassa. Tässä tapauksessa KKO katsoi, että valtakunnan viranomaiset eivät olleet toimivaltaisia kyseisen lain nojalla myöntämään luotoille valtiontakauksia maakunnassa. KKO tulkitsi itsehallintolakia niin, että säännökset, jotka koskevat valtiontakauksen myöntämistä maatiloille ovat maa- ja metsätaloutta koskevaa lainsäädäntöä, joka puolestaan kuuluu maakunnan lainsäädäntövaltaan. Tämän vuoksi valtakunnan laki tällä alalla ei ollut voimassa maakunnassa.
Lisätiedot: oikeussihteeri Pia Haga, puh. 02956 40156, pia.haga(at)oikeus.fi
Ratkaisut (H2016/170 ja H2016/171, 29.6.2017, ruotsiksi) ovat tilattavissa kirjaamosta, puh. 02956 40050, korkein.oikeus(at)oikeus.fi

matches: KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO


text:
2017 Samsung Ativ Book 4 NP470R5E-K02UB 15,6-tuumainen kannettava tietokone (2.0 GHz: n Intel Core i7-3537U prosessori, 8GB muisti, 750Gt: n kiintolevy, Windows 8) Mineral Ash Musta - Kannettavat Blogi
Samsung Ativ Book 4 NP470R5E-K02UB 15,6-tuumainen kannettava tietokone (2.0 GHz: n Intel Core i7-3537U prosessori, 8GB muisti, 750Gt: n kiintolevy, Windows 8) Mineral Ash Musta
amsung NP470R5E K02UB Ativ Book 4 Ohut ja kevyt sen voimakas, kun olet keskittynyt tuottavuuden tehtäviä Powered by kanssa 3 Gen Intel® Core ™ i7-3537U -prosessori tehokas suorituskyky. Se voimakas 8GB DDR3 muistia Muisti tuottaa saumattoman suorituskyvyn tarvitaan hyödyntää uusimpia digitaalisen median valokuvauksen ja pelaamista. Samsung NP470R5E-K02UB Ativ Book 4 tulevat 15,6 tuuman LED HD-laajakuvanäyttö kokemus elokuvien valokuvia ja pelejä sujuvasti ja saumattomasti sarja visuaalisia parannuksia rakennettu prosessori . kun comebine Intel® HD Graphics 4000 Se täydellisyyttä sinulle. 1 USB 3.0 portti 2 USB 2.0 portit nopeasti digitaalisen videon äänen ja tiedonsiirtoa. Ja tulevat 750GB Serial ATA II ha ajomatkan (5400 rpm) ha ajaa suuri säilytystila ja tarjoaa tilavia varastointi ja nopea lukea / kirjoittaa kertaa .
3rd Gen Intel Core i7-3537U prosessori (2.0 GHz, jopa 3.1 GHz)
8GB DDR3-muistia
750GB Serial ATA II kovalevy (5400 rpm)
15.6" HD LED-näyttö (1366x 768), Intel HD Graphics 4000, Täysi näppäimistö 10-avain numeronäppäimistö
Windows 8 64-bitti, HDMI, Webcam, Bluetooth (Ei optista asemaa)
Samsung Ativ Book 4 NP470R5E-K02UB 15,6-tuumainen kannettava tietokone (2.0 GHz: n Intel Core i7-3537U prosessori, 8GB muisti, 750Gt: n kiintolevy, Windows 8) Mineral Ash Musta 3.7 ulos 5 perustuvat 33 arvioinnista.
Kannettavat Samsung Kannettavat Samsung Ativ Book 4 NP470R5E-K02UB 15,6-tuumainen kannettava tietokone (2.0 GHz: n Intel Core i7-3537U prosessori, 8GB muisti, 750Gt: n kiintolevy, Windows 8) Mineral Ash Musta $899.99
Samsung Ativ Book 9 2014 Edition 15.6 tuuman kosketusnäyttö Laptop (Intel Core i7, Mineral Ash Musta) Nauti tehokkaista suorituskyky ja siirrettävyys Samsung Ativ Book 9 (2014 Painos). Mittaus lisää 0.63 tuumaa ohut, Tämä tyylikäs, kevyt Windows 8.1 kannettava tietokone on 15,6-tuumainen Full HD kosketusnäyttö, yhdessä an ... ...
Samsung Ativ Book 9 Premium Ultrabook Laptop – 15.6″ Full HD Kosketusnäyttö (1920 X 1080), 4th Gen Intel Core i5-4200U prosessori, 8GB muisti, 128GB SSD, Windows 8.1 Ultimate Laptop Experience; Ultra Slim. Ultratehokasta; Kirkas Full HD näyttö; ja All Day laskentatehoa: Hoikka, tyylikäs muotoilu täyttää voimakas, lisätoimintoja muodostavat Samsung Ativ Book 9, the ultra-premium laptop…...
← MSI GS60 GHOST-013 15.6-Tuumainen kannettava tietokone ASUS F555LA-AS51 Core i5 15,6-tuumainen kannettava tietokone →


text:
Yle TV2 | Ilmoitus24 - Page 2
22.07 @ 17:00 | Pikku Kakkonen
Katsellaan Senjan kanssa Noksu, Ajankuvat, Mikko Mallikas, Taikakaruselli, Runokuva, Ihan satua sekä Puuharit. HD Kello: 17:00 Kanava : Yle TV2 Päivämäärä : 22.07.2015
22.07 @ 16:58 | Summeri
Koko kesän ajan joka arkipäivä – Summeri! HD Kello: 16:58 Kanava : Yle TV2 Päivämäärä : 22.07.2015
22.07 @ 16:33 | Sudenverinen
Kausi 2, 12/13. Täysikuu. On täydenkuun aika, ja Alric palaa kouluun kostoaikeissa. Maddy ja Rhydian lähtevät karkuteille, ja Liam palaa maanalaisiin tunneleihin Jimin ja Samin kanssa. #summeri HD Kello: 16:33 Kanava : Yle TV2 Päivämäärä : 22.07.2015
22.07 @ 16:30 | Yön sankarit
Meri ja Jooseppi seikkailevat kesäyössä, löytävät raot aidoissa ja tikapuut katolle. Samalla mietitään unelmia ja totuuksia. #summeri HD ohjelmatekstitys (suomi) Kello: 16:30 Kanava : Yle TV2 Päivämäärä : 22.07.2015
22.07 @ 16:05 | Elämäni huonoin vuosi – uudelleen!
4/13. Aprillipäivä. Alex on Simonin lempikohde aprillipäivän kepposissa. Mies on nolattu niin Nicolan kuin muidenkin tyttöjen edessä. Pystyykö Alex käyttämään viime vuoden oppeja tehdäkseen kepposen Simonille? #summeri HD Kello: 16:05 Kanava : Yle TV2 Päivämäärä : 22.07.2015
22.07 @ 16:01 | Yön sankarit
Meri ja Jooseppi seikkailevat kesäyössä, löytävät raot aidoissa ja tikapuut katolle. Samalla mietitään unelmia ja totuuksia. #summeri HD ohjelmatekstitys (suomi) Kello: 16:01 Kanava : Yle TV2 Päivämäärä : 22.07.2015
22.07 @ 16:01 | Summeri
Kesä! HD Kello: 16:01 Kanava : Yle TV2 Päivämäärä : 22.07.2015
22.07 @ 15:33 | Uusi päivä
Osa 246: ”Kyllä laskun aika tulee”. Asko tekee tikusta asiaa. Tomi on koston enkeli. Aino pelaa. Jimi ei halua enää odottaa. (U). HD ohjelmatekstitys (suomi) Kello: 15:33 Kanava : Yle TV2 Päivämäärä : 22.07.2015
Sivu 2 (890)«12345...102030...»Viimeinen »

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
ACER ES1-331 13.3" HD KANNETTAVA TIETOKONE - Euronics verkkokauppa verkkokauppa
Katso tuoteryhmätKannettavat tietokoneetKODINKONEETKatso kaikki tuotteetPyykinpesukoneet ja kuivausrummutEdestätäytettävät pesukoneetPäältätäytettävät pesukoneetKuivausrummutKuivauskaapitTarvikkeetPesutornitJääkaapit ja pakastimetJääkaapitKaappipakastimetSäiliöpakastimetJääkaappipakastimetJenkkikaapitKotikylmiöt ja side/side-kaapitTarvikkeetViinikaapitAstianpesukoneet60 cm leveät astianpesukoneet45 cm leveät astianpesukoneetPöytämalli - astianpesukoneetTarvikkeet astianpesukoneisiinLiedetInduktioliedetKeraamiset liedetValurauta liedetUunit ja liesitasotUunitLiesitasotMikroaaltouunitLiesituulettimetKaapistoon asennettavat liesituulettimetKaapistoon upotettavat liesituulettimetSaarekemalliset liesituulettimetSeinäkiinnitteiset liesituulettimetKodinkonepaketitPalvelut ja tuoteturvatakuutPalvelut ja tuoteturvatakuutPIENKONEETKatso kaikki tuotteetPienet keittiökoneetErikoiskahvinkeittimet / kahviautomaatitKahvinkeittimetLeivänpaahtimetYleiskoneet ja monitoimikoneetSauvasekoittimet ja tehosekoittimetSähkövatkaimetVedenkeittimetHiilihapotuslaitteetLeipäkoneetMuut pienet keittiökoneetTarvikkeet keittiökoneeseenSisäilmalaitteetIlmanpuhdistimetHiustenhoitolaitteetHiustenkuivaajatKihartimetSuoristusraudatKotiparturitMuut hiustenmuotoilulaitteetKarvanpoistolaitteet, terät ja vaahdotParranajokoneetPartatrimmeritHygieniatrimmeritEpilaattoritLadyshaveritTerät ja tarvikkeetTerveys, hyvinvointi ja lastenhoitoSähköhammasharjatVaihtoharjatMuut terveys- ja hyvinvointituotteetKirkasvalo- ja wake-up lamputItkuhälyttimetImurointi ja silitysPussilliset pölynimuritPussittomat pölynimuritPölynimurirobotitRikkaimuritMuut imuritSilitysraudatGrillit, terassi- ja keittiötarvikkeetGrillitMuut tarvikkeetPalvelut ja tuoteturvatakuutTV JA ÄÄNIKatso kaikki tuotteetTelevisiotYli 50 tuumaiset40-50 tuumaiset32-39 tuumaisetAlle 32 tuumaisetCD, DVD ja Blu-ray -laitteet3D Blu-ray -soitinBlu-ray -soittimetDVD-soittimetCD-SoittimetKotiteatteritStereot ja mikrohifiMP3-soittimetProjektorit ja projektorikankaatProjektoritProjektorikankaatVahvistimetVahvistimetViritinvahvistimetMuuntimetKaiuttimetKaiuttimetKaiutinpaketitHyllykaiuttimetLattiakaiuttimetKeskikaiutinSubwooferitRadiot ja kelloradiotAnaloginen radiotKelloradiotKuulokkeetKorvanapitKorvakuulokkeetMediasoittimet ja streamingDigiboksitDigiboksit antenniverkkoonDigiboksit kaapeliverkkoonTV ja ääni tarvikkeetKaukosäätimetMuut TV ja ääni tarvikkeetPalvelut ja tuoteturvatakuutMediasoittimet ja streamingPUHELIMET JA NAVIGOINTIKatso kaikki tuotteetMatkapuhelimetNavigaattoritKuntoilu ja ulkoiluKuntoilu ja ulkoiluTarvikkeetKaapelit ja laturitLaukut ja kotelotHandsfree ja kuulokkeetMuistikortit matkapuhelin ja GPSAutotarvikkeetMuut tarvikkeet matkapuhelimiinGPS-tarvikkeetKAMERATKatso kaikki tuotteetKompaktikameratJärjestelmäkameratVideokameratKameraobjektiivitKameratarvikkeetMuistikortitKameralaukutAdapterit ja sovittimetSalamatLaturitAkutTelineet ja kamerajalatVideo ja kuvanmuokkausDigikuvakehyksetValvontakameratTIETOTEKNIIKKAKatso kaikki tuotteetKannettavat tietokoneetYrityskannettavatChromebookTaulutietokoneetPöytätietokoneetYrityspöytäkoneetTulostimetLasertulostimetMustesuihkutulostimetTarvikkeetTietokonelaukutTablettien tarvikkeetNäppäimistöt ja hiiretMuistitikut ja muistikammatKaapelitKuulokkeetWebkameratMusteet ja väripatruunatMuut tarvikkeetOhjelmistotKuva- ja videoeditointiTietoturva ja antivirusKäyttöjärjestelmätOfficeNäytötKiintolevytSisäiset kiintolevytUlkoiset kiintolevytNAS VerkkokiintolevytReitittimet ja verkkolaitteetReitittimet ja adslKytkimetVerkkoadapteritMuut verkkolaitteet ja tarvikkeetTietokonekaiuttimetPalvelut, tuoteturvatakuut ja esiasennukPalvelut, tuoteturvatakuut ja esiasennukPelikonsolitTESTIVOITTAJATTarjouksetUutuudetTuoteryhmiinOlet täällä:EtusivuTietotekniikkaKannettavat tietokoneetAcer es1-331 13.3" hd kannettava tietoko...
ACER ES1-331 13.3" HD KANNETTAVA TIETOKONEKirjoita arvostelu	Tuotekoodi: 4713392204937Kaikki ACER tuotteet	Hinta 499,00 €	TilattavissaLähetysaika n. 7-15 arkipäivää	Toimituskulut alk. 1,90 €Nouto myymälästä: 0,00 €1234567891011121314151617181920212223242526272829303132333435363738394041424344454647484950 Lisää ostoskoriin	Lisää toivelistaanKatso lisätietoa tuotteesta	ACER ES1-331 13.3" HD KANNETTAVA TIETOKONEAcer Aspire ES1-331 on jokapäiväiseen käyttöön sopiva tehokas ja tyylikäs 13.3" kannettava.
Intel Pentium N3700 -neliydinprosessori (Max. 2.40GHz, 2M, QC)
Intel HD Graphics-näytönohjainpii...	Tuotekuvaus Tarjouspaketit Tuotearvostelut Yhteensopivat tuotteet ACER ES1-331 13.3" HD KANNETTAVA TIETOKONEAcer Aspire ES1-331 on jokapäiväiseen käyttöön sopiva tehokas ja tyylikäs 13.3" kannettava.
Intel HD Graphics-näytönohjainpiiri
8GB muisti ja 500 GB HDD
Liitännät: HDMI, RJ-45, 1 x USB 2.0, 1 x USB 3.0
Facebook Twitter Google+ Lisää tuote suosikkeihin Kerro ystävälle Tulosta sivu Asiakaspalvelu044 4496 096044 4496 096info@euronics.fiKysy lisää tuotteesta LisätiedotTakuu: 1 vuotta Tuotteen toimituskulutKotiinkuljetus sovitusti 19,90 €Nouto postista 3,90 €Nouto Postin pakettiautomaatista 1,90 €Nouto myymälästä 0,00 € Selasit näitä tuotteita viimeksiACER ES1-331 13.3" HD KANNETTAVA TIETOKONE499,00 € TilaaInfoEpson kampanjaF-Secure SAFE ja FreedomeMyymälämmeEuronics-infoHuolto ja tukiYhteydenottopyyntöTilausohjeYhteystiedotAsiakaspalveluToimitusehdotToimitus- ja maksutavatRekisteriselosteYhteydenottopyyntöEuronics verkkokauppaTarjouksetUutuudetTuotemerkkimmeHaluatko kanta-asiakkaaksi?Tarkennettu hakuOma tiliKirjaudu sisäänAsiakastiliniTilaushistorianiTilaushistorianiSalasana unohtunut?Toivelista (0 tuotetta)Ostoskorin sisältö0 tuotettaYht. 0,00 € OstoskoriinKODINKONEETPyykinpesukoneet ja kuivausrummutJääkaapit ja pakastimetViinikaapitAstianpesukoneetLiedetUunit ja liesitasotMikroaaltouunitLiesituulettimetKodinkonepaketitPalvelut ja tuoteturvatakuutPIENKONEETPienet keittiökoneetSisäilmalaitteetHiustenhoitolaitteetKarvanpoistolaitteet, terät ja vaahdotTerveys, hyvinvointi ja lastenhoitoImurointi ja silitysGrillit, terassi- ja keittiötarvikkeetPalvelut ja tuoteturvatakuutTV JA ÄÄNITelevisiotCD, DVD ja Blu-ray -laitteetKotiteatteritStereot ja mikrohifiMP3-soittimetProjektorit ja projektorikankaatVahvistimetKaiuttimetRadiot ja kelloradiotKuulokkeetMediasoittimet ja streamingDigiboksitTV ja ääni tarvikkeetPalvelut ja tuoteturvatakuutPUHELIMET JA NAVIGOINTIMatkapuhelimetNavigaattoritKuntoilu ja ulkoiluTarvikkeetKAMERATKompaktikameratJärjestelmäkameratVideokameratKameraobjektiivitKameratarvikkeetVideo ja kuvanmuokkausDigikuvakehyksetValvontakameratTIETOTEKNIIKKAKannettavat tietokoneetTaulutietokoneetPöytätietokoneetTulostimetTarvikkeetOhjelmistotNäytötKiintolevytReitittimet ja verkkolaitteetTietokonekaiuttimetPalvelut, tuoteturvatakuut ja esiasennukPelikonsolitTESTIVOITTAJATTuotemerkkimmeA-LINKA-LINKACERADOBEAEGAPPLEASUSAVINTAGEBEKOBELKINBENQBOSCHBRAUNBROTHERCANONCLIMADIFFCREATIVECRUMPLERD-LINKD. BRAMANTED.BRAMANTEDELONGHIDORODYSONELECTROLUXEPSONF-SECUREFELLOWESFINLUXFUJITSUGARMINGLOBALLOGOPROGRAMHANDANHELKAMAHONORHPHUAWEIINNOHOMEJAMOJOLLAKenwoodKINGSTONKLIPSCHKOTIKOKKILA DIGITALLACIELENOVOLGLOGITECHLUXORMICROSOFTMIELEMSNETGEARNIC&MELNIKONNOKIANORTONNUMAOLYMPUSORAL-BPACKARD BELLPANASONICPAULIGPBPHILIPSROSENLEWSAMSUNGSANDISKSCREENORSIEMENSSODASTREAMSONYSTADLER FORMSYMANTECTARGUSTELEWELLTOMTOMTOPFIELDTOSHIBATP-LINKTRANSCENDVIEWSONICVINSURVINVOLTAWAVEWBOXWDWELLO2WESTERN DIGITALWHIRLPOOLWPROYAMAHAZANUSSINethit Oy 2002 - 2017Omnisell-verkkokauppaohjelmisto

matches: HD hd HD HD HD HD HD HD