PuVM 3/2018 HE 13/2018 laiksi henkilötietojen käs... | EDILEX
PuVM 3/2018 vp HE 13/2018 vp Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi henkilötietojen käsittelystä Puolustusvoimissa sekä eräiksi siihen liittyviksi laeiksi
Keskitetyn rekisterinpidon edut
Sotilastiedustelun henkilötietojen käsittelyn laillisuusvalvonta
Hallituksen esityksen 1. lakiehdotuksen soveltamisala
1. Laki henkilötietojen käsittelystä Puolustusvoimissa
4. Laki Puolustusvoimista annetun lain 16 ja 17 §:n muuttamisesta
7. Laki vapaaehtoisesta maanpuolustuksesta annetun lain muuttamisesta
8. Laki terveydenhuollon järjestämisestä Puolustusvoimissa annetun lain 9 a §:n muuttamisesta
2. Laki asevelvollisuuslain muuttamisesta
3. Laki sotilaallisesta kriisinhallinnasta annetun lain muuttamisesta
5. Laki aluevalvontalain muuttamisesta
6. Laki sotilaskurinpidosta ja rikostorjunnasta puolustusvoimissa annetun lain muuttamisesta
9. Laki turvallisuusselvityslain 25 §:n muuttamisesta
PuVM 3 /2018 vp - HE 13/2018 vp
Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi henkilötietojen käsittelystä Puolustusvoimissa sekä eräiksi siihen liittyviksi laeiksi ( HE 13/2018 vp ): Asia on saapunut puolustusvaliokuntaan mietinnön antamista varten. Asia on lisäksi lähetetty perustuslakivaliokuntaan lausunnon antamista varten.
perustuslakivaliokunta PeVL 52/2018 vp
erityisasiantuntija Suvi Pato-Oja - sisäministeriö
lainsäädäntöneuvos Tanja Jaatinen - oikeusministeriö
lainsäädäntöneuvos Maarit Huotari - valtiovarainministeriö
erityisasiantuntija Marja Penttilä - sosiaali- ja terveysministeriö
esittelijäneuvos Mikko Eteläpää - Eduskunnan oikeusasiamiehen kanslia
tiedusteluosaston apul.osastopäällikkö, eversti Pekka Turunen - Pääesikunta
sotilaslakimies Miikka Vuorinen - Pääesikunta
tiedonhallintapäällikkö Jari Råman - Poliisihallitus
rikostarkastaja Simeon Oikarinen - keskusrikospoliisi
rajavartioylitarkastaja Anne Ihanus - Rajavartiolaitos
ylitarkastaja Antti Wahlroos - suojelupoliisi
tulliylitarkastaja Juha Vilkko - Tulli
hallituksen jäsen Ahto Apajalahti - Electronic Frontier Finland - Effi ry
valmius- ja turvallisuuspäällikkö Mika Peltoniemi - Maanpuolustuskoulutusyhdistys
toiminnanjohtaja Janne Kosonen - Suomen Reserviupseeriliitto ry
toiminnanjohtaja Olli Nyberg - Reserviläisliitto ry
puheenjohtaja Paavo Kiljunen - Suomen Rauhanturvaajaliitto ry
Esityksessä ehdotetaan säädettäväksi laki henkilötietojen käsittelystä Puolustusvoimissa. Lakia sovellettaisiin Puolustusvoimien suorittamaan ja Puolustusvoimien lukuun suoritettavaan henkilötietojen käsittelyyn ja siihen ehdotetaan keskitettäväksi henkilötietojen käsittelyä koskeva sääntely muista puolustushallinnon laeista. Esitys liittyy Suomen tietosuojalainsäädännön kokonaisuudistukseen, jonka taustalla on Euroopan unionin tietosuojaa koskeva sääntely.
Esitykseen sisältyy lisäksi ehdotukset laeiksi asevelvollisuuslain, sotilaallisesta kriisinhallinnasta annetun lain, puolustusvoimista annetun lain, aluevalvontalain, sotilaskurinpidosta ja rikostorjunnasta puolustusvoimissa annetun lain sekä terveydenhuollon järjestämisestä puolustusvoimissa annetun lain muuttamisesta. Mainituissa laeissa olevat henkilötietojen käsittelyä koskevat säännökset siirrettäisiin ehdotettuun henkilötietojen käsittelystä Puolustusvoimissa annettuun lakiin. Lisäksi esitykseen sisältyy ehdotukset laeiksi vapaaehtoisesta maanpuolustuksesta annetun lain ja turvallisuusselvityslain muuttamisesta.
Esityksessä ehdotetaan säädettäväksi laki henkilötietojen käsittelystä Puolustusvoimissa. Lakia tullaan soveltamaan Puolustusvoimien suorittamaan ja Puolustusvoimien lukuun suoritettavaan henkilötietojen käsittelyyn, ja siihen ehdotetaan keskitettäväksi henkilötietojen käsittelyä koskeva sääntely muista puolustushallinnon laeista. Hallituksen esityksen yhtenä keskeisenä tavoitteena on päästä rakenteelliseen yhdenmukaisuuteen poliisin, Rajavartiolaitoksen, Tullin ja Rikosseuraamuslaitoksen henkilötietoja koskevan sääntelyn kanssa. Tätä taustaa vasten valiokunta pitää hyvänä, että myös Puolustusvoimissa näistä asioista säädetään yhdessä laissa. Valiokunta pitää tärkeänä myös sitä, että Puolustusvoimien henkilötietojen käsittelyssä pyritään tietojen käsittelyyn elinkaarimallin mukaisesti.
Ehdotetulla sääntelyllä pyritään muun muassa vähentämään tarpeetonta kaksinkertaista sääntelyä. Saman tiedon luovuttamisesta ei ole tarpeen säätää sekä tiedon luovuttavan että tiedon vastaanottavan viranomaisen laissa. Kaksinkertaisen sääntelyn poistamista ei valiokunnan kuulemien asiantuntijoiden mukaan ole kuitenkaan täysimääräisesti mahdollista toteuttaa, mikä johtuu erityisesti poliisia, Tullia ja Rajavartiolaitosta koskevien uusien henkilötietolakien käsittelyn viivästymisestä. Valiokunnan kuulemien asiantuntijoiden mukaan tässä esityksessä ehdotettu sääntely on otettu huomioon muiden viranomaisten henkilötietojen uudistustyössä, jotta viranomaisten välinen tiedonvaihto toimii mahdollisimman hyvin.
Esitys liittyy Suomen tietosuojalainsäädännön kokonaisuudistukseen, jonka taustalla on Euroopan unionin tietosuojaa koskeva sääntely. EU:n tietosuojauudistus muuttaa merkittävästi oikeustilaa Puolustusvoimien henkilötietolainsäädännön osalta. Siinä missä henkilötietolaki soveltui kaikkeen henkilötietojen käsittelyyn Suomessa, valtaosa Puolustusvoimien henkilötietojen käsittelystä ei kuulu sen enempää tietosuoja-asetuksen kuin tietosuojadirektiivinkään sovelta-misalaan. Perustuslain 10 §:n mukaan henkilötietojen suojasta on kuitenkin säädettävä lailla, eli lainsäädäntöön jäävä aukko on tältä osin paikattava. Ehdotetun henkilötietojen käsittelystä puolustusvoimissa annetun lain rinnalla sovelletaan jatkossa tietosuojalainsäädännön yleisenä osana henkilötietojen käsittelystä rikosasioissa ja kansallisen turvallisuuden ylläpitämisen yhteydessä annettua lakia (1054/2018), joka on tullut voimaan 1.1.2019.
Hallituksen esityksestä ilmenevistä syistä ja saamansa selvityksen perusteella valiokunta pitää esitystä tarpeellisena ja tarkoituksenmukaisena ja puoltaa esitykseen sisältyvien lakiehdotusten hyväksymistä seuraavin huomautuksin ja muutosehdotuksin. Perustuslakivaliokunta on antanut lausunnon hallituksen esityksestä (PeVL 52/2018 vp). Perustuslakivaliokunta toteaa lausunnossaan, että lakiehdotukset voidaan käsitellä tavallisen lain säätämisjärjestyksessä, 1. lakiehdotus kuitenkin vain, jos valiokunnan syrjintäkiellosta sekä 13, 15, 16, 31 ja 32 §:stä tekemät valtiosääntoikeudelliset huomautukset otetaan asianmukaisesti huomioon.
Valiokunta toteaa, että hallituksen esityksessä eduskunnalle laiksi henkilötietojen käsittelystä Puolustusvoimissa on merkittäviä liittymäpintoja sotilastiedustelulakiehdotukseen ( HE 203/2017 vp ). Henkilötietolain on tultava voimaan joko ennen sotilastiedustelulakia tai vähintään samaan aikaan. Valiokunta toteaa, että sotilastiedustelua koskevassa hallituksen esityksessä on rajoituksia tietojen luovuttamiselle.
Puolustusvoimilla ei ole tällä hetkellä keskitettyä lainsäädäntöä henkilötietojen käsittelystä, vaan aihetta koskevat erityissäännökset on hajautettu useisiin eri lakeihin. Henkilötietojen käsittelyä koskevaa erityissääntelyä on tällä hetkellä asevelvollisuuslaissa, Puolustusvoimista annetussa laissa, sotilaskurinpidosta ja rikostorjunnasta Puolustusvoimissa annetussa laissa, aluevalvontalaissa ja sotilaallisesta kriisinhallinnasta annetussa laissa. Lisäksi vapaaehtoisesta maanpuolustuksesta annetussa laissa on säännöksiä Maanpuolustuskoulutusyhdistyksen suorittamasta henkilötietojen käsittelystä.
Puolustusvoimien henkilötietojen käsittelyä koskevat säännökset on valmisteltu eri aikoina ja eri yhteyksissä, minkä johdosta säännökset ovat osittain tarpeettoman hajanaisia ja epäyhtenäisiä. Säännösten hajauttaminen useisiin eri lakeihin on lisäksi johtanut siihen, että samoja tai lähes samoja säännöksiä on tarpeen toistaa eri henkilörekisterien osalta useissa eri laeissa. Puolustusvoimien rekistereitä myös käsitellään voimassa olevassa lainsäädännössä erillisinä, eikä esimerkiksi sääntelyä toissijaisista käsittelyn tarkoituksista ole tällä hetkellä. Henkilötietojen siirtämistä Puolustusvoimien rekisteristä toiseen käsitellään tällä hetkellä vastaavana tietojen luovuttamisena kuin tietojen siirtämistä toiselle viranomaiselle, vaikka sekä luovuttavan että vastaanottavan rekisterin rekisterinpitäjänä toimii sama Puolustusvoimien hallintoyksikkö. Henkilötietojen käsittelyä ei ole myöskään tällä hetkellä mahdollista säännellä tietojen elinkaarimallin mukaisesti, eikä henkilötietojen käsittely ylipäänsä muodosta Puolustusvoimissa yhtenäistä ja yhtenäisesti säänneltyä kokonaisuutta.
Valiokunnan saaman selvityksen mukaan Puolustusvoimien pysyvien henkilörekisterien tietosisällöistä säädetään tällä hetkellä erittäin yksityiskohtaisesti. Lainsäädännössä säädetään pääosin kunkin rekisterin osalta yksittäisten tietojen tasolla siitä, mitä rekistereihin saa tallettaa. Sääntelytapa on joustamaton, ja yksityiskohtaisten luetteloiden pitäminen ajan tasalla on haastavaa. Poikkeuksena yksityiskohtaisesta sääntelystä on kriisinhallintahenkilöstörekisteriä koskeva tietosisältöluettelo, joka sisältää yksittäisten tietojen sijaan tietoluokkia, joihin kuuluvia henkilötietoja rekisteriin saa tallettaa.
Esityksessä ehdotetaan muutettavaksi Puolustusvoimien sisäistä vastuunjakoa rekisterinpidon osalta siten, että Puolustusvoimien kaikkien pysyvien henkilörekisterien rekisterinpitäjänä toimii Pääesikunta. Voimassa olevan lainsäädännön mukaan rekisterinpito on osittain keskitetty Pääesikunnalle, mutta osittain myös hajautettu joukko-osastoille ja muille hallintoyksiköille. Puolustusvoimien joukko-osastoilla ja muilla hallintoyksiköillä ei kuitenkaan ole välttämättä tarvittavaa osaamista ja mahdollisuuksia varmistaa henkilötietojen käsittelyn asianmukaisuutta, eikä ole myöskään perusteltua, että saman henkilörekisterin rekisterinpidossa on alueellisia eroja. Muut hallintoyksiköt käsittelevät jatkossa henkilötietoja vain Pääesikunnan ohjeistuksen mukaisesti ja valvonnan alaisena.
Valiokunta pitää hyvänä ja toimivana ratkaisuna sitä, että rekisterien ylläpitäjänä toimii jatkossa vain Pääesikunta. Rekisteröidyillä on näin yhden lain ja yhden rekisterinpitäjän kautta mahdollisuus saada kokonaiskuva omien henkilötietojensa käsittelystä Puolustusvoimissa. Valiokunta toteaa, että yhtenäinen sääntely helpottaa lisäksi lain soveltamisen valvontaa sekä toiminnan sisäisen että ulkoisen valvonnan osalta.
Asiantuntijakuulemisessa kiinnitettiin huomiota tietosuojavaltuutetun ja ehdotetun uuden tiedusteluvalvontavaltuutetun toimivaltuuksien suhteeseen. Valiokunta toteaa, ettei ylimpien laillisuusvalvojien toimivaltuuksista säädetä Puolustusvoimien henkilötietolaissa. Tietosuojavaltuutetulla on aiemmin ollut henkilötietolain (523/1999) mukaan yleistoimivalta valvoa henkilötietojen käsittelyn lainmukaisuutta Suomessa. Nykyään tietosuojavaltuutetun vastaavasta yleisestä toimivallasta säädetään tietosuojalaissa (1050/2018) sekä henkilötietojen käsittelystä rikosasioissa ja kansallisen turvallisuuden ylläpitämisen yhteydessä annetussa laissa. Tietosuojavaltuutetun toimivaltaan ei ole säädetty tai suunniteltu säädettävän poikkeusta, joka koskee sotilastiedusteluun liittyvää henkilötietojen käsittelyä. Myös tiedustelutoiminnan valvontaa koskevassa hallituksen esityksessä ( HE 199/2017 vp ) nimenomaisesti korostetaan, ettei lailla muuteta tietosuojavaltuutetun toimivaltaa. Tietosuojavaltuutetun tehtäviin kuuluu siten tällä hetkellä ja ehdotetun lainsäädännön mukaan myös tulevaisuudessa kaikkien Puolustusvoimien henkilötietojen käsittelyn lainmukaisuuden valvonta. Tämä kattaa luonnollisesti myös sotilastiedusteluun liittyvät asiat.
Valiokunta toteaa, että se seikka, että usealla laillisuusvalvojalla on päällekkäistä toimivaltaa, on täysin normaalia. Esimerkiksi eduskunnan oikeusasiamiehellä on yleistoimivalta valvoa kaikkea Puolustusvoimien toimintaa, mukaan lukien sotilastiedustelu ja henkilötietojen käsittely. Valiokunnan kuulemien asiantuntijoiden mukaan laillisuusvalvontatyön käytännön järjestäminen eri laillisuusvalvojien kesken ei ole aiheuttanut erityisiä vaikeuksia, eikä ole syytä olettaa, että tilanne muuttuisi uuden lainsäädännön myötä tiedusteluvalvontavaltuutetun aloittaessa valvontatyönsä.
Perustuslakivaliokunta on lausunnossaan kehottanut puolustusvaliokuntaa selkeyttämään 1. lakiehdotuksen soveltamisalasäännöstä. Perustuslakivaliokunta on kiinnittänyt huomiota siihen, ettei tietosuoja-asetuksen soveltamisalaa voida rajoittaa tai edes selittää kansallisella lainsäädännöllä. Perustuslakivaliokunta ei lausunnossaan ollut aivan vakuuttunut siitä, ettei lain sovelta-misalalla tulisi lainkaan soveltaa yleistä tietosuoja-asetusta.
Puolustusvaliokunta toteaa, että tietosuoja-asetuksen 2 artiklan mukaan asetusta ei sovelleta henkilötietojen käsittelyyn, jota suoritetaan sellaisen toiminnan yhteydessä, joka ei kuulu unionin lainsäädännön soveltamisalaan. Kansallista turvallisuutta koskevat asiat eivät kuulu unionin lainsäädännön soveltamisalaan. Suomessa on siksi yleisen tietosuojalain sekä henkilötietojen käsittelystä rikosasioissa ja kansallisen turvallisuuden ylläpitämisen yhteydessä annetun lain säätämisen yhteydessä tehty ratkaisu, jonka mukaan kansalliseen turvallisuuteen liittyvästä henkilötietojen käsittelystä säädetään erikseen kansallisella lainsäädännöllä. Puolustusvoimien osalta kansallinen lainsäädäntö muodostuu henkilötietojen käsittelystä rikosasioissa ja kansallisen turvallisuuden ylläpitämisen yhteydessä annetun lain sekä ehdotetun henkilötietojen käsittelystä Puolustusvoimissa annetun lain muodostamasta kokonaisuudesta. Näiden lakien soveltamisalan ulkopuolelle jäävään Puolustusvoimien toimintaan sovelletaan yleistä tietosuoja-asetusta ja sitä täydentävää tietosuojalakia.
Esityksen 1. lakiehdotusta sovelletaan ehdotuksen mukaan sellaiseen Puolustusvoimien suorittamaan ja Puolustusvoimien lukuun suoritettavaan henkilötietojen käsittelyyn, jota suoritetaan puolustusvoimista annetun lain (551/2007) 2 §:n 1 momentin 1 kohdassa, 2 kohdan a alakohdassa taikka 3 tai 4 kohdassa säädettyjen tehtävien hoitamiseksi 2 § Puolustusvoimien tehtävät Puolustusvoimien tehtävänä on: 1) Suomen sotilaallinen puolustaminen, johon kuuluvat:a) maa-alueen, vesialueen ja ilmatilan valvominen sekä alueellisen koskemattomuuden turvaaminen;b) kansan elinmahdollisuuksien, perusoikeuksien ja valtiojohdon toimintavapauden turvaaminen sekä laillisen yhteiskuntajärjestyksen puolustaminen;c) sotilaskoulutuksen antaminen ja vapaaehtoisen maanpuolustuskoulutuksen ohjaaminen sekä maanpuolustustahdon edistäminen;2) muiden viranomaisten tukeminen, johon kuuluvat:a) virka-apu yleisen järjestyksen ja turvallisuuden ylläpitämiseksi, terrorismirikosten estämiseksi ja keskeyttämiseksi sekä muuksi yhteiskunnan turvaamiseksi;b) pelastustoimintaan osallistuminen antamalla käytettäväksi pelastustoimintaan tarvittavaa kalustoa, henkilöstöä ja asiantuntijapalveluja;3) osallistuminen Euroopan union toiminnasta tehdyn sopimuksen 222 artiklaan tai Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 42 artiklan 7 kohtaan perustuvaan apuun, aluevalvontayhteistyöhön tai muuhun kansainvälisen avun antamiseen ja kansainväliseen toimintaan;4) osallistuminen kansainväliseen sotilaalliseen kriisinhallintaan ja sotilastehtäviin muussa kansainvälisessä kriisinhallinnassa.Puolustusvoimien muista tehtävistä säädetään erikseen.. Puolustusvaliokunta toteaa, että lakiehdotuksen soveltamisala vastaa henkilötietojen käsittelystä rikosasioissa ja kansallisen turvallisuuden ylläpitämisen yhteydessä annetun lain soveltamisalaa. Mainittu laki on tullut voimaan 1.1.2019, ja se on säädetty perustuslakivaliokunnan myötävaikutuksella. Eduskunta on siten jo kyseistä lakia säätäessään hyväksynyt sen, että puolustusvoimista annetun lain 2 §:n 1 momentin 1 kohdassa, 2 kohdan a alakohdassa ja 3 tai 4 kohdassa säädetyt tehtävät eivät kuulu tietosuoja-asetuksen soveltamisalaan. Tähän viitaten puolustusvaliokunta toteaa, ettei asiaa ole käsittelyssä olevan hallituksen esityksen osalta perusteita arvioida toisin. Valiokunta korostaa, että lainsäädännön ymmärrettävyyden ja selkeyden kannalta on lisäksi tärkeää, että nyt käsittelyssä olevan hallituksen esityksen 1. lakiehdotuksen sekä henkilötietojen käsittelystä rikosasioissa ja kansallisen turvallisuuden ylläpitämisen yhteydessä annetun lain soveltamisalat ovat Puolustusvoimien osalta samat. Puolustusvaliokunta esittää siksi 1. lakiehdotuksen soveltamisalasäännöksen pysyttämistä hallituksen esityksessä ehdotetussa muodossa.
Perustuslakivaliokunta on lausunnossaan kiinnittänyt huomiota siihen, että pykälän 2 momentissa oleva viittaus julkisuuslainsäädäntöön tulee selvyyden vuoksi muotoilla samalla tavalla kuin henkilötietojen käsittelystä rikosasioissa ja kansallisen turvallisuuden ylläpitämisen yhteydessä annetussa laissa. Puolustusvaliokunta esittää, että lakien sanamuodot yhtenäistetään perustuslakivaliokunnan esittämällä tavalla.
Säännöksen 4 momentti sisältää viittauksen EU:n yleiseen tietosuoja-asetukseen. Valiokunta ehdottaa asetuksen virallisen nimen käyttämistä säännöksessä (Luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2016/679 (yleinen tietosuoja-asetus).
Perustuslakivaliokunta on lausunnossaan edellyttänyt lisäksi, että lakiin lisätään viittaus rikoslain (39/1989) 38 luvun 9 §:ssä säädettyyn tietosuojarikokseen. Puolustusvaliokunta esittää viittauksen lisäämistä 2 §:n 5 momentiksi.
3 §. Henkilötietojen käsittelyssä noudatettavat periaatteet ja syrjintäkielto
(Uusi). Perustuslakivaliokunta on lausunnossaan esittänyt, että lakiin tulee lisätä poliisilain 2—5 §:n kaltaiset säännökset henkilötietojen käsittelyssä noudatettavista yleisistä periaatteista. Lisäksi perustuslakivaliokunta on edellyttänyt, että lakiin tulee lisätä nimenomainen syrjintäkielto. Puolustusvaliokunta esittää, että lakiin lisätään uusi 3 §, jossa säädetään perus- ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen vaatimuksesta, suhteellisuusperiaatteesta, vähimmän haitan periaatteesta sekä syrjintäkiellosta. Puolustusvaliokunta näkee tarpeettomaksi toistaa 6 §:n 2 momentinKetään ei saa ilman hyväksyttävää perustetta asettaa eri asemaan sukupuolen, iän, alkuperän, kielen, uskonnon, vakaumuksen, mielipiteen, terveydentilan, vammaisuuden tai muun henkilöön liittyvän syyn perusteella. sanamuotoa ja ehdottaa säännöstä muotoiltavaksi 3 §:n 3 momentissa seuraavasti: "Henkilötietoja on käsiteltävä syrjimättömästi.” Valiokunta huomauttaa, että henkilötietojen käsittelystä rikosasioissa ja kansallisen turvallisuuden ylläpitämisen yhteydessä annetun lain 5 §:ssä säädetään lisäksi käyttötarkoitussidonnaisuuden periaatteesta.
12 (11) §. Sotilasoikeudenhoitorekisterin tietosisältö.
Valiokunta ehdottaa pykälän 2 momentin 4 kohdan poistamista, koska kyseisten tietojen rekisteröinti on mahdollista hoitaa myös poliisin tietojärjestelmien kautta.
14 (13) §. Sotilastiedustelurekisterin tietosisältö.
Perustuslakivaliokunta on lausunnossaan edellyttänyt sotilastiedustelurekisterin sallitun tietosisällön täsmentämistä matkustamiseen liittyvien tietojen sekä henkilön toimintaa ja käyttäytymistä koskevien tietojen osalta. Puolustusvaliokunta esittää, että pykälän 1 momentin 8 ja 14 kohtaa täsmennetään siten, että tietojen käsittely sidotaan niiden osalta tietojen välttämättömyyden vaatimukseen.
Perustuslakivaliokunta on lausunnossaan katsonut, että pykälän 2 momentti sallii perustuslain näkökulmasta liian laajan ja ennakoimattoman tietojenkäsittelyn. Perustuslakivaliokunnan näkemyksen mukaan 2 momentin säännökset on ehdotetussa muodossa poistettava. Puolustusvaliokunta esittää 2 momentin poistamista lakiehdotuksesta.
16 (15) §. Turvallisuustietorekisterin tietosisältö.
Turvallisuustietorekisteri ei ole sotilastiedustelutehtäviin, vaan Puolustusvoimien rikosten ennalta estämis- ja paljastamistehtäviin tarkoitettu henkilörekisteri. Turvallisuustietorekisteriin ei siten tallenneta ehdotetun sotilastiedustelulain mukaisilla tiedustelumenetelmillä hankittua tietoa. Edellä todettuun viitaten valiokunta toteaa, että määritelmä "tiedustelumenetelmät" voi säännöksessä aiheuttaa tarpeetonta sekaannusta ja ehdottaa käsitteen poistamista 1. lakiehdotuksen 15 §:n 1 momentin 13 ja 14 kohdasta.
Valiokunta esittää lisäksi perustuslakivaliokunnan kannanottoihin viitaten, että pykälän 1 momentin 8 ja 14 kohtia muutetaan ja 2 momentti poistetaan lakiehdotuksesta.
17 (16) §. Tilapäiset henkilörekisterit.
Perustuslakivaliokunta on lausunnossaan edellyttänyt säännöksen täsmentämistä perustettavien rekisterien käyttötarkoituksilla ja tietosisällöillä tai vaihtoehtoisesti pykälän poistamista lakiehdotuksesta. Puolustusvaliokunnan saaman selvityksen mukaan tilapäisten henkilörekisterien perustaminen on tarpeen lähinnä sotilastiedustelutehtävissä, rikosten ennalta estämis- ja paljastamistehtävissä sekä esitutkintatehtävissä. Puolustusvaliokunta esittää näiden osalta, että pykälän 1 momentin 1—3 kohtaa täsmennetään viittaamalla tilapäisten rekisterien osalta niitä vastaaviin pysyviin henkilörekistereihin. Tämän muutoksen myötä laissa säädettään myös tilapäisten henkilörekisterien osalta perustuslakivaliokunnan edellyttämällä tavalla rekisterien käyttötarkoituksesta ja sallituista tietosisällöistä. Puolustusvaliokunta katsoo, että pykälän 1 momentin 4 ja 5 kohdat tulee poistaa lakiehdotuksesta. Pykälän otsake ehdotetaan samalla muutettavaksi koskemaan vain tilapäisiä rekistereitä. Säännöksen 1 momentissa on tarpeen täsmentää myös säännösviittauksia.
23 (22) §. Muu henkilötietojen käsittely muuhun kuin niiden keräämis- ja tallettamistarkoitukseen.
Pykälän 1 momentin säännösviittauksia on tarpeen täsmentää lakiehdotuksen numeroinnin muuttuessa.
24 (23) §. Tietosuojaselosteen julkaisemista koskevat poikkeukset.
Pykälän 2 momentin säännösviittausta on tarpeen täsmentää lakiehdotuksen numeroinnin muuttuessa.
25 (24) §. Rekisteröidyn tarkastusoikeutta koskevat poikkeukset.
25 §. Yksittäiseen tehtävään liittymättömien tietojen käsittely.
Lakiehdotuksen 25 § on informatiivinen säännös, joka ei luo oikeutta sellaisen tiedon käsittelyyn, johon Puolustusvoimilla ei ole oikeutta jo muiden säännösten nojalla. Säännösehdotus voi aiheuttaa tulkintaongelmia, ja valiokunta ehdottaa sen poistamista lakiehdotuksesta.
27 §. Muulle kuin virkamiehelle annettava käyttöoikeus Puolustusvoimien henkilörekistereihin.
Valiokunta toteaa, että lakiehdotuksen 27 §:ssä tulee huomioida asevelvollisten lisäksi myös kriisinhallintahenkilöstö. Kriisinhallintatehtävissä palvelevaa henkilöstöä ei nimitetä virkasuhteeseen, vaan muuhun julkisoikeudelliseen palvelussuhteeseen. Heidän asemaansa viranomaisen henkilörekisterin käyttäjänä voidaan siksi pitää jossain määrin epäselvänä. Valiokunta huomauttaa, että lähtökohtaisesti viranomaisen henkilörekisteriä saavat käyttää vain virkasuhteessa virkavastuulla toimivat henkilöt ja muiden osalta käyttöoikeudesta tulee erikseen säätää. Toisaalta kriisinhallintahenkilöstöllä voi kuitenkin olla tarve käsitellä rekisteritietoja, jotka liittyvät esimerkiksi kriisinhallintaoperaatioissa tapahtuneisiin sotilasrikoksiin tai tiedustelutehtäviin. Valiokunta ehdottaa kriisinhallintahenkilöstön sisällyttämistä säännökseen. Lisäksi valiokunta esittää säännöksen otsakkeen muuttamista muotoon: Muulle kuin virkamiehelle annettava käyttöoikeus Puolustusvoimien henkilörekistereihin.
29 §. Oikeus luovuttaa henkilötietoja lakisääteisten tehtävien suorittamiseksi.
Valiokunta ehdottaa valtiovarainministeriön ja Tullin asiantuntijalausuntojen perusteella 29 §:n 1 momentin 3 kohdan a alakohtaa muutettavaksi siten, että henkilötietoja on oikeus luovuttaa Tullille tulli- ja verovalvontaa varten. Lisäksi valiokunta esittää 12 kohtaa tarkennettavaksi siten, että tieto luovutetaan väestötietojärjestelmän sijaan maistraatille.
Puolustusvaliokunta esittää, että 1 momenttiin lisätään säännös (kohta 18) henkilötietojen luovuttamisesta Liikenne- ja viestintäviraston kyberturvallisuuskeskukselle. Kyberturvallisuuskeskuksen tehtävien hoitamisen kannalta on välttämätöntä, että Puolustusvoimat voi luovuttaa myös henkilötietoja tilanteissa, joissa esimerkiksi haitallista tietokoneohjelmaa tai -käskyä koskevalla tiedolla on laajempi merkitys yhteiskunnan kannalta. Lisäksi valiokunta ehdottaa, että 1 momenttiin lisätään säännös (kohta 19) henkilötietojen luovuttamisesta Liikenne- ja viestintävirastolle Puolustusvoimien ajokorteista ja ajoluvista laissa säädettyjen tehtävien hoitamista varten.
31 §. Asevelvollisrekisterin ja sotilasoikeudenhoitorekisterin tietojen luovuttaminen toiselle valtiolle tai kansainväliselle järjestölle.
Perustuslakivaliokunta on lausunnossaan edellyttänyt, että pykälää täydennetään nimenomaisella kiellolla luovuttaa henkilötietoja, jos on perusteltua aihetta epäillä, että jotakin henkilöä uhkaa tietojen luovuttamisen vuoksi kuolemanrangaistus, kidutus, muu ihmisarvoa loukkaava kohtelu, vaino, mielivaltainen vapaudenriisto tai epäoikeudenmukainen oikeudenkäynti. Puolustusvaliokunta esittää, että pykälän 2 momenttia täydennetään perustuslakivaliokunnan edellyttämällä luovutuskiellolla.
32 §. Tiedustelutiedon luovuttaminen toiselle valtiolle tai kansainväliselle järjestölle.
Puolustusvaliokunta esittää, että pykälää täydennetään samoin kuin 31 §:ää.
33 §. Tietojen luovuttamisesta päättäminen.
Säännöksen 2 momentissa käydään läpi reunaehtoja sen suhteen, mitä seikkoja on huomioitava henkilötietojen luovuttamisesta päätettäessä. Selvyyden vuoksi valiokunta ehdottaa säännökseen lisättäväksi viittaus tässä tai muussa laissa säädettyihin luovutusrajoituksiin henkilötietojen luovuttamisesta päätettäessä.
34 §. Oikeus saada henkilötietoja asevelvollisuus- ja kriisinhallinta-asioiden hoitamista varten.
Valiokunta ehdottaa 34 §:n 1 momentin 6 kohdan tarkentamista sosiaali- ja terveysministeriön toivomalla tavalla sekä 11 kohdan muotoilujen muuttamista sisällöltään kohtia 9 ja 10 vastaavaksi. Lisäksi 34 §:n 1 momentin 7 kohdassa on virheellinen viittaus "tähän lakiin". Kohdassa on tarkoitus viitata asevelvollisuuslakiin. Liikenteen turvallisuusvirastosta on vuodenvaihteessa tullut Liikenne- ja viestintäviraston osa (Traficom, laki 935/2018), ja viraston nimeä on siksi tarpeen muuttaa. Sama muutos on tehty pykäliin 36 ja 37.
43 §. Henkilötietojen poistaminen sotilastiedustelurekisteristä.
Perustuslakivaliokunta on lausunnossaan kehottanut arvioimaan pitkien säilytysaikojen tarpeellisuutta sekä selventämään tarpeellisuuden määräaikaista arviointia koskevaa sääntelyä. Puolustusvaliokunta toteaa, että sotilastiedustelutoiminta on luonteeltaan erittäin pitkäjänteistä ja siinä tuotettavat analyysit ja ennakkovaroituskyvyn ylläpitäminen saattavat edellyttää henkilötietojen rekisteröintiä huomattavasti pidemmällä aikavälillä kuin muissa Puolustusvoimien toiminnoissa. Myös tietolähteiden suojaaminen saattaa edellyttää tietojen poikkeuksellisen pitkäaikaista säilyttämistä. Puolustusvaliokunta pitää siten hallituksen esityksessä ehdotettua enimmäissäilytysaikaa perusteltuna. Ottaen kuitenkin huomioon henkilötietojen poikkeuksellisen pitkä enimmäissäilytysaika ja sääntelyn selkeyden tarve puolustusvaliokunta katsoo, että velvollisuuden arvioida tietojen säilyttämisen tarpeellisuutta vähintään viiden vuoden välein tulisi käydä ilmi suoraan säännöksestä. Määräaikaisarviointia koskeva nimenomainen säännös esitetään lisättäväksi pykälän 2 momentiksi.
44 §. Henkilötietojen poistaminen turvallisuustietorekisteristä.
Puolustusvaliokunta esittää, että turvallisuustietorekisteriä koskevaa säännöstä täydennetään samoin kuin 43 §:ää nimenomaisella velvollisuudella arvioida tietotojen säilyttämisen tarpeellisuutta vähintään viiden vuoden välein.
17 §. Tiedonsaantioikeus.
Valiokunta ehdottaa, että 17 §:ään ehdotettu yleinen tiedonsaantisäännös tulisi tietojen tarpeellisuuden sijaan sitoa tietojen välttämättömyyteen.
39 §. Rekisteröiminen asevelvollisuusrekisteriin.
Pykälässä olevaa säännösviittausta on muutettava.
40 §. Rekisteröiminen Maanpuolustuskoulutusyhdistyksen rekisteriin.
Säännöksen 3 momentti sisältää viittauksen EU:n yleiseen tietosuoja-asetukseen. Valiokunta ehdottaa tietosuojalain säädösnumeroinnin lisäämistä (1050/2018) säännökseen sekä asetuksen virallisen nimen käyttämistä säännöksessä (Luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2016/679 (yleinen tietosuoja-asetus).
41 §. Tietojen luovuttaminen.
Valiokunta ehdottaa lisättäväksi 41 §:n 3 momentiksi säännöstä siitä, että Maanpuolustuskoulutusyhdistyksellä on oikeus salassapitovelvollisuuden estämättä luovuttaa Puolustusvoimille, pelastusviranomaisille ja poliisille vapaaehtoiseen maanpuolustukseen osallistuvan henkilön perustietoja Maanpuolustuskoulutusyhdistyksen koulutuksen järjestämiseksi.
Lakiehdotuksen 9 a § sisältää viittauksen EU:n yleiseen tietosuoja-asetukseen. Valiokunta ehdottaa tietosuojalain säädösnumeroinnin lisäämistä (1050/2018) säännökseen sekä asetuksen virallisen nimen käyttämistä säännöksessä (Luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2016/679 (yleinen tietosuoja-asetus).
Eduskunta hyväksyy muuttamattomana hallituksen esitykseen HE 13/2018 vp sisältyvät 2., 3., 5., 6. ja 9. lakiehdotuksen.
Eduskunta hyväksyy muutettuna hallituksen esitykseen HE 13/2018 vp sisältyvät 1., 4., 7., ja 8. lakiehdotuksen. (Valiokunnan muutosehdotukset)
Valiokunnan muutosehdotukset henkilötietojen käsittelystä Puolustusvoimissa
Jollei tässä laissa toisin säädetä, 1 §:ssä tarkoitettuun henkilötietojen käsittelyyn sovelletaan tämän lain lisäksi henkilötietojen käsittelystä rikosasioissa ja kansallisen turvallisuuden ylläpitämisen yhteydessä annetun lain (/) 10 §:n 2 momenttia, 54 §:ää ja 7 lukua lukuun ottamatta.
Henkilötietojen salassapidosta ja vaitiolovelvollisuudesta säädetään viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetussa laissa (621/1999). Oikeuteen saada tieto ja muuhun henkilötietojen luovuttamiseen viranomaisen henkilörekisteristä sovelletaan, mitä viranomaisen toiminnan julkisuudesta säädetään.
Muusta kuin 1 §:ssä tarkoitetusta henkilötietojen käsittelystä Puolustusvoimissa säädetään luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2016/679 (yleinen tietosuoja-asetus) ja tietosuojalaissa (1050/2018).
6 7 §
9 10 §
10 11 §
11 12 §
4) rikoksesta epäillyn fyysisiin ominaisuuksiin perustuvat tunnistetiedot sekä ääni- ja kuvatallenteet;
5 4 ) tiedot muista Puolustusvoimien esitutkintatehtävään, toimenpiteeseen ja tapahtumaan liittyvistä tarpeellisista kuvauksista, olosuhteista ja yksilöinneistä;
6 5 ) ratkaisutiedot kurinpitopäätöksistä sekä syyttäjän ja tuomioistuimen sotilasoikeudenkäyntiasiana käsittelemistä asioista;
7 6 ) päätöksen tai tuomion tiedoksiantoa ja muutoksenhakua koskevat tiedot;
8 7 ) tarkastusmerkinnät ja kurinpitomenettelyn valvonnasta aiheutuneet toimenpiteet;
9 8 ) seuraamuksen täytäntöönpanoa koskevat tiedot.
12 13 §
13 14 §
Sotilastiedustelurekisteriin saadaan tallettaa 1 momentissa tarkoitettuja tietoja myös sen arvioimiseksi, ovatko tiedot merkityksellisiä rekisterin käyttötarkoituksen kannalta. Tietojen merkityksellisyys on arvioitava ja tarpeettomat tiedot poistettava viipymättä, kuitenkin viimeistään kuuden kuukauden kuluttua niiden tallettamisesta.
14 15 §
15 16 §
13) tiedot tiedustelumenetelmien sekä sotilaskurinpidosta ja rikostorjunnasta puolustusvoimissa annetun lain 89 §:n 1 momentissa tarkoitettujen salaisten tiedonhankintakeinojen käyttämisestä;
14) tiedustelumenetelmillä sekä sotilaskurinpidosta ja rikostorjunnasta puolustusvoimissa annetun lain 89 §:n 1 momentissa tarkoitetuilla salaisilla tiedonhankintakeinoilla hankitut välttämättömät henkilön toimintaa ja käyttäytymistä koskevat tiedot.
Turvallisuustietorekisteriin saadaan tallettaa 1 momentissa tarkoitettuja tietoja myös sen arvioimiseksi, ovatko tiedot merkityksellisiä rekisterin käyttötarkoituksen kannalta. Tietojen merkityksellisyys on arvioitava ja tarpeettomat tiedot poistettava viipymättä, kuitenkin viimeistään kuuden kuukauden kuluttua niiden tallettamisesta.
16 17 §
Muut Tilapäiset henkilörekisterit
Sen lisäksi, mitä 3–15 4—16 §:ssä säädetään, Puolustusvoimat saa perustaa tilapäisen tai muun henkilörekisterin, jos se on tarpeen:
1) sotilastiedustelutehtävän suorittamiseksi tilapäisen henkilörekisterin, johon saa tallettaa- 14 §:ssä tarkoitettuja tietoja ;
2) rikosten ennaltaehkäisy- ja paljastamistehtävän suorittamiseksi tilapäisen henkilörekisterin, johon saa tallettaa 16 §:ssä tarkoitettuja tietoja ;
4) virka-aputehtävän suorittamiseksi;
5) puolustusvoimista annetun lain 2 §:n 1 momentin 1 kohdassa, 2 kohdan a alakohdassa taikka 3 tai 4 kohdassa tarkoitetun tehtävän suorittamiseksi.
Edellä 1 momentissa tarkoitettuun rekisteriin saa tallettaa Puolustusvoimien yksittäisen tehtävän suorittamisen kannalta tarpeellisia henkilötietoja. Erityisiin henkilötietoryhmiin kuuluvien tietojen tallettaminen rekisteriin on kuitenkin sallittua vain, jos se on tehtävän suorittamiseksi välttämätöntä. Edellä 1 momentin 1 tai 2 kohdan nojalla perustettuun henkilörekisteriin talletettaviin henkilötietoihin on tarvittaessa liitettävä arvio tietojen antajan tai lähteen luotettavuudesta ja tietojen oikeellisuudesta.
17 18 §
18 19 §
19 20 §
20 21 §
21 22 §
22 23 §
Sen lisäksi, mitä 17—21 18—22 §:ssä sekä henkilötietojen käsittelystä rikosasioissa ja kansallisen turvallisuuden ylläpitämisen yhteydessä annetun lain 5 §:n 3 momentissa säädetään, Puolustusvoimat saa käsitellä rekistereihinsä sisältyviä henkilötietoja myös laillisuusvalvonta-, suunnittelu- ja kehittämistoiminnassa. Lisäksi tietoja saa käyttää koulutustoiminnassa, jos tiedot ovat koulutuksen toteuttamiseksi välttämättömiä.
23 24 §
Velvollisuus julkaista tietosuojaseloste ei koske 16 17 §:n 1 momentin 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja tilapäisiä henkilörekistereitä.
24 25 §
3) 16 17 §:n 1 momentin 1 ja 2 kohdassa tarkoitettu tilapäinen henkilörekisteri.
Yksittäisessä sotilastiedustelutehtävässä tai sotilaskurinpidosta ja rikostorjunnasta puolustusvoimissa annetun lain 5 tai 9 luvussa tarkoitetussa tehtävässä saatuja henkilötietoja, jotka eivät liity kyseiseen tai muuhun suoritettavana olevaan tehtävään, mutta ovat tarpeellisia muussa tehtävässä, saa kerätä ja tallettaa sotilastiedustelurekisteriin, turvallisuustietorekisteriin tai tilapäiseen henkilörekisteriin 2 luvussa säädetyin edellytyksin.
Edellä 1 momentissa tarkoitettujen henkilötietojen muusta käsittelystä säädetään erikseen.
Asevelvollisten käyttöoikeus Puolustusvoimien henkilörekistereihin Muulle kuin virkamiehelle annettava käyttöoikeus Puolustusvoimien henkilörekistereihin
a) tulli- ja verovalvontaa tullilaissa (304/2016) tarkoitettua ulkomaanliikenteen valvontaa varten;
e) muihin kuin a—d alakohdassa tarkoitettuihin Tullin tehtäviin, jotka vastaavat niitä tehtäviä, joita varten tiedot on kerätty;
12) maistraatille väestötietojärjestelmään tiedon varusmiespalveluksen suorittamisesta kansalaisuutta koskevan rekisterimerkinnän tekemistä varten ;
17) ammatillisen koulutuksen järjestäjälle tiedon siitä, onko sen opiskelija suorittamassa asevelvollisuuslain tai naisten vapaaehtoisesta asepalveluksesta annetun lain mukaista palvelusta sekä tiedon palveluksen ajankohdasta ammatillisesta koulutuksesta annetun lain (531/2017) 96 §:n 3 momentissa tarkoitetun opiskeluoikeuden väliaikaisen keskeyttämisen perusteiden arviointia varten ;
6) sosiaali- tai terveydenhuollon toimintayksiköltä laitokselta ja muulta vastaavalta laitokselta tieto laitoksessa olevan kutsunnanalaisen ja palvelukseen määrätyn vapautumisajankohdasta, jos asianomainen ei pääse laitoksesta vapaasti poistumaan , milloin asianomainen voi poistua toimintayksiköstä palvelukseen määräämistä ja hänen palveluksensa järjestämistä varten;
7) Kansaneläkelaitokselta tieto asevelvollisesta, jolle on myönnetty kansaneläkelain (568/2007) mukainen työkyvyttömyyseläke tai vammaisetuuksista annetun lain (570/2007) mukainen vammaistuki asevelvollisuuslaissa tässä laissa tarkoitettuun tehtävään sijoitettavuuden ja palveluskelpoisuuden arvioimiseksi;
8) Liikenne- ja viestintävirastolta Liikenteen turvallisuusvirastolta tietoja ajokortti- ja ajo-lupa-asioiden käsittelyä varten;
11) Rajavartiolaitokselta tietoja asevelvolliseen kohdistetuista, epäillystä rikoksesta johtuvista virkatoimista ja asevelvolliseen kohdistetuista seuraamuksista, jos tiedoilla on merkitystä asevelvollisen sopivuuden arvioimiseksi koulutukseen ja tehtävään sekä asevelvollisen sijoitettavuuden arvioimiseksi ja hänen palveluksensa järjestämiseksi. Rajavartiolaitoksessa varusmiespalveluksen suorittaneesta, tämän palveluksesta, palveluskelpoisuudesta ja palveluskelpoisuuden määräytymisen perusteesta ja sijoitettavuudesta tässä laissa tarkoitettuun tehtävään sijoitettavuuden arvioimiseksi.
3) Liikenne- ja viestintävirastolta Liikenteen turvallisuusvirastolta ajoneuvon omistajaa tai haltijaa koskevia tietoja;
5) Liikenne- ja viestintävirastolta Liikenteen turvallisuusvirastolta ajoneuvon omistajaa tai haltijaa koskevia tietoja;
7) majoitus- ja ravitsemistoiminnasta annetussa laissa (308/2006) tarkoitettuja, tarpeellisia, matkustajatietoja majoitustoiminnan harjoittajilta;
8) tietoyhteiskuntakaaressa (917/2014) tarkoitettuja radiotaajuuksien käyttöä koskevia tietoja;
9) puolustusministeriöltä tietoja puolustustarvikkeiden viennistä annetussa laissa (282/2012) tarkoitetuista lupa-asioista;
10) ulkoasiainministeriöltä tietoja kaksikäyttötuotteiden vientivalvonnasta annetussa laissa tarkoitetuista lupa-asioista;
11) vesikulkuneuvorekisteristä annetussa laissa (424/2014) tarkoitetusta vesikulkuneuvorekisteristä sekä Ahvenanmaan huvivenerekisteristä veneitä ja niiden omistajia ja haltijoita koskevat tiedot;
Rekisterinpitäjä voi antaa Rajavartiolaitokselle oikeuden tallettaa 5 6 §:ssä tarkoitettuja henkilötietoja suorakäyttöisesti asevelvollisrekisteriin.
kumotaan asevelvollisuuslain (1438/2007) 92—94, 96, 97, 97 a, 98 ja 99 §, sellaisina kuin niistä ovat 92 § laissa 510/2013, 96 § osaksi laeissa 147/2010, 404/2010 ja 646/2015, 97 § osaksi laeissa 306/2009 ja 147/2010 sekä 97 a § laissa 127/2011,
DNA-näytteiden ja DNA-tunnisteiden käsittelystä säädetään henkilötietojen käsittelystä Puolustusvoimissa annetussa laissa (/).
kumotaan sotilaallisesta kriisinhallinnasta annetun lain (211/2006) 32 ja 33 §, sellaisina kuin ne ovat, 32 § osaksi laissa 1439/2007 ja 33 § laeissa 1439/2007 ja 576/2015,
DNA-tunnisteiden käsittelystä säädetään henkilötietojen käsittelystä Puolustusvoimissa annetussa laissa (/).
Henkilötietojen käsittelystä Puolustusvoimissa säädetään henkilötietojen käsittelystä Puolustusvoimissa annetussa laissa (/).
Puolustusvoimilla on oikeus saada viranomaiselta sekä julkista tehtävää hoitamaan asetetulta yhteisöltä laissa säädetyn tehtävän suorittamiseksi välttämättömät tarpeelliset tiedot ja asiakirjat salassapitovelvollisuuden estämättä, jollei sellaisen tiedon tai asiakirjan antamista Puolustusvoimille tai tietojen käyttöä todisteena ole laissa kielletty tai rajoitettu.
muutetaan 37 §:n 1 momentti, sellaisena kuin se on laissa 195/2015, seuraavasti:
Aluevalvontaviranomaisella, ilmaliikennepalvelujen tarjoajalla ja ilmatilan hallintayksiköllä on oikeus salassapitosäännösten estämättä antaa toisilleen 30 a §:ssä tarkoitettuja ja henkilötietojen käsittelystä Puolustusvoimissa annetun lain (/) 9 §:ssä tarkoitetussaaluevalvonnan lupa- ja valvonta-asioiden rekisterissä olevia tietoja, joita tiedon saaja tarvitsee aluevalvontatehtävässään.
kumotaan sotilaskurinpidosta ja rikostorjunnasta puolustusvoimissa annetun lain (255/2014) 42 ja 91 §, 133 §:n 3 ja 4 momentti sekä 11 luku, sellaisena kuin niistä on 91 § osaksi laissa 653/2015, sekä
Sen lisäksi, mitä tässä laissa säädetään, henkilötietojen käsittelystä säädetään henkilötietojen käsittelystä Puolustusvoimissa annetussa laissa (/).
Tiedot henkilöistä, jotka 28 §:n 2 momentissa tarkoitetuin tavoin ilmoittautuvat Puolustusvoimille ja antavat mainitun pykälän 1 momentissa tarkoitetun sitoumuksen osallistumisesta Puolustusvoimien vapaaehtoisiin harjoituksiin ja Puolustusvoimien Maanpuolustuskoulutusyhdistykseltä tilaamaan koulutukseen sekä 23 ja 27 §:ssä tarkoitettuihin tehtäviin, merkitään henkilötietojen käsittelystä Puolustusvoimissa annetun lain (/) 3 4 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitettuun asevelvollisrekisteriin mainitun lain mukaisesti.
Henkilötietojen käsittelystä Maanpuolustuskoulutusyhdistyksen rekisterissä säädetään tämän lain lisäksi luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2016/679 (yleinen tietosuoja-asetus) sekä ja tietosuojalaissa (1050/2018).
muutetaan terveydenhuollon järjestämisestä puolustusvoimissa annetun lain (322/1987) 9 a §:n 2 momentti, sellaisena kuin se on laissa 513/1999, seuraavasti:
Henkilötietojen käsittelyyn sovelletaan henkilötietojen käsittelystä Puolustusvoimissa annettua lakia (/), jos tietojen käsittely on tarpeen puolustusvoimista annetun lain (551/2007) 2 §:n 1 momentin 1 kohdassa, 2 kohdan a alakohdassa sekä 3 ja 4 kohdassa säädettyjen tehtävien hoitamiseksi. Muusta henkilötietojen käsittelystä säädetään luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2016/679 (yleinen tietosuoja-asetus) ja tietosuojalaissa (1050/2018).
jäsen Timo Heinonen /kok / (osittain)
jäsen Antti Kaikkonen /kesk
jäsen Markku Pakkanen /kesk /(osittain)
varajäsen Eerikki Viljanen /kesk


text:
Osto-opas - Projektoritavaratalo
Ostajan opas projektorin valintaan
Projektorin valinnan täytyy olla tarkoituksenmukainen, niinpä heti alussa täytyy päättää sen käyttötarkoitus.
Seuraava vaihe on huomioida tilan asettamat rajoitteet. Voidaanko esimerkiksi tilaa pimentää tarvittaessa täysin vai ei? Minkä kokoinen ja tyyppinen valkokangas voidaan laittaa seinälle? Miten ja mihin muut oheislaitteet sijoitetaan? Sopivia laitteita on joka hintaluokassa, joten budjetti kannattaa suunnitella.
Projektorin kolmen kriittistä suoritusarvoa ovat:
1. Resoluutio, tarkkuus. (natiiviresoluutio, kuvan sisältämä pikselien määrä) Kotikäytössä resoluution pitäisi olla vähintään HD Ready, suosituin resoluutio kotiteatteriprojektoreissa on kuitenkin Full HD. Jos etsinnässä on Full HD:tä tarkempaa kuvaa on vaihtoehtona skaalautuva 4K ja itse 4K projektorit.
Yrityskäyttöön on saatavilla lukuisia resoluutioita mutta käytetyimmät ovat XGA, WXGA sekä WUXGA, näistä XGA on jo vahvasti jäämässä pois ja ehdottomasti suosituimmat resoluutiot ovat WXGA sekä Full HD:täkin tarkempi WUXGA.
2. Kontrasti; mitä suurempi kontrasti, sitä mahtavampi kuva ja värimaailma on. Kontrastisuhteen luvut ovat luokkaa 1500:1-100000:1. Kontrastia voidaan kasvattaa myös valotehoa pienentämällä tai tilaa himmentämällä.
3. Valoteho (ANSI lumen) tekee kuvasta kirkkaan ja yksityiskohdista selkeät. Valon teho heikkenee, mitä kauempana projektori on kankaasta. Normaali haarukka on 800-3000 lumenia. Valoteho kulkee yleensä käsi kädessä lampun kestoiän kanssa ja siksi kannattaa valita aina itselleen sopivin laite eikä vain tuijottaa lukemaa.
Onko käyttötarkoituksesi:
Esitykset tai videopelit
Työesityksiin ja työmatkoille soveltuva projektori on usein kevyt ja kannettava. Jotta videoprojisointi onnistuisi, ota selvää videotilan valaistuksesta. Tätä perustavaa kriteeriä ei kannata laiminlyödä, sillä se vaikuttaa suuresti esityksen näkyvyyteen. Tällöin projektorin lumeneissa ilmaistu kirkkaus on tärkeä - 2 000 lumenia on minimi kirkkaasti valaistuissa saleissa. Tämäntyyppinen monikäyttöinen videoprojektori sopii myös rentouttaville videopeleille 4/3-formaatissa ja jättimäisellä näytöllä! Kuvanlaadun varmistaaksesi valitse mielellään videoprojektori, jonka kontrasti on vähintään 600 : 1.
Videoprojektorit ovat nykyään kompakteja ja heijastinkankaat helppoja asentaa ja säilyttää pienessä tilassa. Projektori ei myöskään peitä näkökenttääsi - voit kiinnittää sen seinään tai kattoon, eikä sen tarvitse edes sijaita kangasta vastapäätä! Laajakulmavideoprojektori takaa todellisen elokuvateatterin tunnelman ilman häiritsevää melua. Sen äänitaso ylittää harvoin 30 dB ja joissakin projektoreissa on erityisen hiljainen tuuletus. Monikäyttöisen videoprojektorin mahdollisuudet eivät pääty elokuviin - voit näyttää kankaalla lähes mitä tahansa. Televisio, tietokone tai videokamera löytävät paikkansa videoprojektorin rinnalla, kunhan liitännät ovat kunnossa.
Teräväpiirto hyvin suurella näytöllä
Jättinäyttö tarkoittaa usein myös teräväpiirtoisuutta... Puhtaan ja selkeän kuvan luomiseksi HD-videoprojektori on usein välttämätön, etenkin jos heijastinkankaasi on suurikokoinen. Kuvan muodostamien pikseleiden määrä on korkea HD Readyssä ja vielä korkeampi Full HD:ssä. Korkean hintaluokan Full HD -videoprojektori tarjoaa 4 - 6 kertaa enemmän pikseleitä kuin standardiresoluutio ja lisäksi poikkeuksellisen laadukasta ääntä. HD Ready -projektori on edullisempi ja sen tarkkuus on kaksi kertaa standardiformaattia parempi. Videosi määräävät sen, minkälaisen projektorin hankit. Onko suurin osa niistä HD-laatuisia jo nyt tai lähitulevaisuudessa? Valitse Full HD -projektori, joka optimoi Blu-Ray-elokuvien tai HD-pelikonsolin pelien laadun. Jos et aio lähitulevaisuudessa siirtyä teräväpiirtoon, sinun kannattaa valita HD Ready -projektori. Se tuottaa paremman tuloksen standardiresoluutiota näyttäessään, esimerkiksi televisiolle, DVD-levyille tai satelliitille.
Muita tutustumisen arvoisia seikkoja projektorin valintaan:
Optiikan säätöominaisuudet
Joistain projektoreista puuttuu linssin siirto-ominaisuudet ja näin olleen niissä on ainoastaan jonkun verran zoomia ja trapetsikorjausmahdollisuus. Silloin projektori voidaan sijoittaa horisontaalisesti ainoastaan keskelle valkokangasta. Vertikaalisesti laite voidaan laittaa mihin tahansa kohtaan. Lisäsijoituksella projektorin optiikan säätöominaisuudet paranevat huomattavasti. Esimerkiksi linssin siirto vaikuttaa niin, että laite on helpommin sijoiteltavissa eikä sen näin olleen tarvitse olla aivan keskellä kuvaruutua.
Lampun ja muun laitteiston jäähdyttämiseen käytetään puhaltimia jotka tuottavat jonkun verran melua. Hyvät videoprojektorit tuottavat melua keskimäärin alle 30db.
Lampun teoreettinen kestoikä vaihtelee jonkun verran tykin tekniikasta (DLP, LCD) riippuen. Tämän lisäksi siihen vaikuttaa lampun teho, mitä suurempi lukema sitä kuumempana lamppu käy ja sen herkempi se on. Ahkerassa kotikäytössä 2000h lamppu kestää keskimäärin 2,5 vuotta. Normaalisti lampulle on oma takuunsa ja projektorille erikseen. UHP- tai xenon-lampun täytyy tuottaa riittävä kirkkaus, jotta elokuvan värit ja yksityiskohdat elävät. Mitä kauempana näyttösi on videoprojektorista, sen tehokkaampi lampun tulee olla, jotta se riittää kuvien projisointiin. Noin 3 000 tunnin käyttöajan omaavat UHP-lamput tarjoavat paremman kestävyyden kuin xenon-lamput, mutta niiden värit ovat "jatkuvia". Täten kuvassa voi näkyä vihreän, sinisen tai punaisen dominoimia alueita.
Komposiitti, komponentti, s-video, VGA tai perinteinen scart-liitin: kaikilla näillä kaapeleilla voit liittää hyvin helposti videolaitteesi projektoriin. Yhdistä tietokoneesi, videokamerasi tai katsele lomakuviasi jättinäytöltä.
DVI:n ja HDMI:n tarjoama laatu on parempi kuin analogisen liitännän, joten ne korvaavat usein VGA- ja scart-kaapelit. HDMI-kaapelilla siirrät kuvan ja äänen teräväpiirtoisena ja erityisen miellyttävällä resoluutiolla suurelle näytölle. DVI-liitäntä taas takaa täydellisen digilähteen liitännän ilman laadun menetystä, sillä A/D-muunto ei ole tarpeen.
Projektoria käytettäessä ei tarvitse kaukosäätimeen juurikaan koskea muuta kuin laitettaessa laite päälle ja pois päältä. Monissa hyvissä vahvistimissa on nimittäin ohjelmoitava kaukosäädin, joka käytännössä korvaa muiden kaukosäädinten perustoiminnot.
Projisointikangas ei ole vain vaihtoehto paljaalle seinälle, vaan se moninkertaistaa elokuvanautinnon! Seinälle kiinnitettävällä kankaalla nautit elokuvasta olohuoneessa, etenkin laajakuvaformaatissa. Kokoon rullatun kankaan voit hyvin piilottaa taulujen yläpuolelle. Jotta kangas sopisi suurimmalle osalle videoprojektoreista, sen koon tulee olla 1,80 - 3,30 metriä. Sitä suuremmalle kankaalle tarvittava valoteho on erittäin suuri: vain kaikkein kalleimmat projektorit pystyvät siihen. Kankaan heijastusteho on yksi sen avainominaisuuksista. Se voi imeä videoprojektorin valoa itseensä tai heijastaa sen takaisin: heijastustehon tulee täten, ympäröivästä valaistuksesta riippuen, sopia kuvillesi. Kankaan heijastusteho on valittava videoprojektorin kirkkauden mukaan: jos se on alle 1, se parantaa liian valoisan himmeät kontrastit tuottavan videoprojektin näkymää. Jos arvo on yli 1, kangas lisää kirkkautta ja sopii kaikille videoprojektoreille! Jotta voisit asettaa kotiteatterikaiuttimet näytön taakse akustiikan siitä kärsimättä, äänen läpi päästävä kangas on erinomainen ratkaisu! Joko läpinäkyvä tai mikroskooppisilla rei-illä pistelty kangas vaimentaa ääntä vain vähän (yleensä 2 dB) ja kuvanlaatu on aivan yhtä hyvä kuin muillakin kankailla.
Heittoetäisyyden valintaan kannattaa käyttää valmistajan omaa heittoetäisyyslaskuria. Alta löydät linkkejä yleisimpien valmistajien laskureihin:
Muista myös nämä muutamat perussäännöt videotykin asetteluun liittyen:
- Asentamisen voidaan ajatella olevan kolmivaiheinen. Ensin asennetaan valkokangas. Toiseksi itse tykki ja sen jälkeen johdot. Asennuksesta enemmän voit lukea tästä linkistä..
- Projektorin kuvaa ei kannata heijastaa niin, että selän takaa tulee muuta valoa
- Projektori kannattaa aina asettaa mahdollisimman suoraan kohti valkokangasta (ei kallistusta), sillä digitaaliset säädöt (kuten keystone-korjaus) huonontavat kuvanlaatua.
- Asettelua helpottaa sellaisen videotykin valitseminen, jossa on laajat säätöominaisuudet linssille (lens shift)
- Vältä valon kohdistumista itse heijastuspintaan; mitä enemmän hajavaloa heijastuspintaan kohdistuu, sitä haaleampi kuvasta tulee. Toisaalta jopa suhteellisen valoisassa tilassa voidaan nauttia hyvästä kuvasta, jos heijastuspintaan ei kohdistu mistään suunnasta ylimääräistä valoa
- Älä heijasta videotykin kuvaa maalatulle pinnalle; ongelmana voi olla mm. hotspot, moiré ja värien vääristyminen. Paljon keskustelupalstoilla mainostetut ns. "valkokangasmaalit" (kuten H499) eivät enää sovellu nykyaikaisille videotykeille. Harva myöskään onnistuu maalaamaan pintaa kotikonstein tarpeeksi tasaiseksi, jotta Full HD -kuva saisi arvoisensa heijastuspinnan. Tai jos maalattu seinä on ainoa vaihtoehto, niin älä suotta osta kovin kallista projektoria.

matches: HD HD HD HD HD HD HD


text:
Kirjoittaja Critter » 06.11.2013 0:09
Eli minulla on plustv kortti ja jostain syystä näen ko. plustv kanavia myös DNA:n antenniverkosta.
Onko tämä ihan tarkoituksen mukaista ? Eli voin katsoa kanavia halutessani digitan tai dna mastosta.
VDR näyttää että dnan lähettämät kanavat ovat kryptattuja ja lähetetään dvb-t:nä, mutta systeemi on dvb-t2:na (sd resoluutiolla). Sc plugari purkaa kanavat siinä missä digitankin lähetykset.
Lisäksi esim. disney channel näkyy dna:ta kokoajan, kun taas digitalta se katkeaa iltaisella klo 18.
EDIT: ÄÄÄÄHH... No DNA on ostanut plustv:n..
Kirjoittaja aaakoo » 09.11.2013 16:08
Critter kirjoitti: EDIT: ÄÄÄÄHH... No DNA on ostanut plustv:n..
Juu, ovat näköjään mergettäneet että samat kanavat jotka ovat Plustv tilauksessa näkyvät myös DNA:n verkosta. Olin skeptinen kun kuulin kaupasta että näinköhän laittavat kaikki ceeiiplussien taakse ja vdr:llä katselut käy vaikeaksi, mutta tässä vaiheessa näyttää hyvältä, mm. Eurosportin kuvanlaatu ihan toista luokkaa kuin Digitan puolelta.
Kirjoittaja Critter » 27.11.2013 21:44
http://www.dna.fi/DNAOy/Media/Tiedottee ... tille.aspx
Lisää kanavia on ruvennut näkymään.... Tai sitten on joku maistiaisjakso.
Esim: MTV3 HD, Disney XD, Silver, Animal Planet, C More Hits, jokunen Nelonen Pro kanava.. jne.. ei nyt muistu..
Kirjoittaja aaakoo » 27.11.2013 22:48
Täältä hävisi kaikki dna:n verkosta, eilen vielä näkyi samat jotka oli toisen puolen tilauksessa. Plustv:n sivuille ilmestynyt mahdollisuudet tilata HD kanavia ja kortin linkityshommat.
Kirjoittaja Critter » 27.11.2013 22:53
aaakoo kirjoitti: Täältä hävisi kaikki dna:n verkosta, eilen vielä näkyi samat jotka oli toisen puolen tilauksessa. Plustv:n sivuille ilmestynyt mahdollisuudet tilata HD kanavia ja kortin linkityshommat.
Hmm.. Täältä muuten myös katosi toiminnasta nuo ns. tuplakanavat, mutta noita uusia rupes näkymään.
Kirjoittaja aaakoo » 08.12.2013 15:44
Plustv wrote:
MTV3 HD -kanava lisätään automaattisesti kaikille nykyisille asiakkaille, joilla on kanavapaketin tilaus
Tämä on nyt alkanut toimia, samoin toimii MTV Total paketin uudet SD kanavat (Fakta XL, C More Hits) Dna:n verkosta.
Kirjoittaja Critter » 16.01.2014 16:15
Ihan kiva että näitä rupeaa tulemaan !! Pitää varmaan kohta hommata toinen DVB-T2 viritin..
http://yle.fi/yleisradio/ajankohtaista/ ... ja-yle-tv2
Kirjoittaja tikola » 17.01.2014 10:58
Critter kirjoitti: Ihan kiva että näitä rupeaa tulemaan !! Pitää varmaan kohta hommata toinen DVB-T2 viritin..
Sinun viritin lienee PCTV nanoStick T2 - kyselin tuolla toisessa threadissa PCI/PCIe laitteista
http://linuxtv.fi/viewtopic.php?f=15&t=4896
Onko tietoa yleisesti DVB-T2 laitteista ja mikä niistä on helppo saada tulille VDR puolella?
Kirjoittaja Critter » 17.01.2014 18:26
Outoa... MTV3 HD ja YLE HD ovat samassa muxissa, muttei silti vois esim. talentaa MTV3 HD:tä ja katsoa YLEä..
Kirjoittaja aaakoo » 17.01.2014 19:52
Critter kirjoitti: Outoa... MTV3 HD ja YLE HD ovat samassa muxissa, muttei silti vois esim. talentaa MTV3 HD:tä ja katsoa YLEä..
Kyllä täällä toimii, yavdr testing ja yksi nanostick T2 käytössä.
Ja kyllä, erittäin odotettua ja toivottua että saadaan YLE verolle vastinetta ja nuo uudet Ylen HD kanavat. Ilmeisesti tuo nanostick on edelleen ainoa hyvä vaihtoehto T2 hommiin, vai onko tälle jo ajurit http://linuxtv.fi/viewtopic.php?f=15&t=4880#p34535 ?
Kirjoittaja Critter » 18.01.2014 3:18
Jahas.. Mikäköhän voisi olla vialla, kun tuo yhtäaikainen tallennus Yle hd ja mtv3 hd kanavilta ei toimi. Ihan kuin olisivatkin eri muxissa, vaikka ovat samassa.
Kirjoittaja Critter » 19.01.2014 14:51
Critter kirjoitti: Jahas.. Mikäköhän voisi olla vialla, kun tuo yhtäaikainen tallennus Yle hd ja mtv3 hd kanavilta ei toimi. Ihan kuin olisivatkin eri muxissa, vaikka ovat samassa.
En tiedä missä vika oli, mutta pakotin MTV3 HD:n vapaaksi salatun sijaan ja homma rupesi pelittämään.
Outoa sinänsä, kun se kuitenkin muuttuu heti salatuksi, kun kanavalle menee. Silti se toimii nyt, pitää vähän tarkkailla, että muuttuuko sen toiminta.

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD hd hd hd hd