Suutarintie, asemakaavan muutos, täydentävä lausunto | Tuusula
Suutarintie, asemakaavan muutos, täydentävä lausunto
Aikaisempi käsittely kuntakehityslautakunta 3.2.2016 § 14
Suunnittelualue sijoittuu Tuusulan keskuksen Hyrylän kunnanosaan. Kaava-alue koskee Hyryläntien, Suutarintien, Tuusulanjoen, Koskenmäentien ja Koskensillantien rajaamaa aluetta. Suunnittelualueen pinta-ala on noin 4,1 hehtaaria.
Alueella sijaitsevat Hyrylän paloasema sekä Rapsikanmäki, entinen Hyrylän/kirkonkylän alakansakoulu. Lisäksi suunnittelualueeseen kuuluu Tuusulanjokeen rajautuva Jokipuiston puistoalue, "monttu", valaistuine kävelyreitteineen.
Asemakaavan muutos on kunnan hanke. Tuusulan paloaseman siirtyminen uusiin tiloihin on käynnistänyt alueen käyttötarkoituksen muutoksen suunnittelun.
Asemakaava ja asemakaavan muutos sisältyy kärkihankkeena kunnanvaltuuston hyväksymään kaavoitussuunnitelmaan 2016-2020.
Kaava-alue on suurimmalta osin kunnan omistuksessa. Asemakaavoittamaton osa Koskenmäentien varrella on yksityisessä omistuksessa.
Kaavan laatimisen tarkoitus ja tavoite
Alueelle pyritään kaavoittamaan keskustamaisia asuinkerrostalojen korttelialueita. Jokipuiston roolia paikallisesti merkittävänä puistoalueena tarkastellaan, kuten Hyryläntien varrella sijaitsevan vanhan rakennuksen sekä paloaseman suojelutarvettakin.
Hyrylän ydintaajaman tiivistyminen edellyttää pysäköinnin eri rakenteellisten vaihtoehtojen tutkimista ja kevyen liikenteen jouhevien yhteyksien järjestämistä keskustan alueella.
Kunnan tavoitteena on etsiä yhteistyökumppaniksi rakennuttaja, jotta kaavatyö voidaan viedä loppuun hankekaavana.
Asemakaava on osa Hyrylän keskustan kehittämistyötä.
Suutarintien asemakaavan ja asemakaavan muutoksen osallistumis- ja arviointisuunnitelma (OAS) asetettiin nähtäville 19.11.2015. OAS on nähtävillä Tuusulan internetsivuilla koko suunnitteluprosessin ajan ja siihen on mahdollisuus ottaa kantaa, kunnes asemakaavaehdotus tulee nähtäville. Osallistumis- ja arviointisuunnitelmaa päivitetään asemakaavatyön edetessä. Osallistumis- ja arviointisuunnitelmasta annetut mielipiteet ja lausunnot sekä niistä annetut vastineet ovat kaavaselostuksen erillisenä liiteasiakirjana.
Kaavaa laadittaessa tai muutettaessa on otettava huomioon maakuntakaava ja oikeusvaikutteinen yleiskaava. Vahvistetussa maakuntakaavassa alue on taajamatoimintojen ja keskustatoimintojen aluetta ja alue ei ole lentomelualuetta. Suunnittelualue on pohjavesialueella (pv). Tuusulanjoen varren viheryhteystarve on osoitettu Tuusulanjokilaaksosta Tuusulanjärven eteläpäähän saakka. Suunnittelualue on myös kulttuuriympäristön tai maiseman vaalimisen kannalta tärkeällä alueella. Ympäristöministeriö vahvisti 2. vaihemaakuntakaavan 30.10.2014. Vireillä oleva 4. vaihemaakuntakaava on ollut luonnoksena nähtävillä 20.1.-20.2.2015.
Alueella ei ole oikeusvaikutteista yleiskaavaa. Kunnanvaltuuston hyväksymässä Tuusulan yleiskaava 2010 suunnittelualue on osoitettu julkisten palveluiden ja hallinnon alueena (PY) ja lähivirkistysalueena (VL); alueella sallitaan ulkoilua ja muuta yleistä virkistystoimintaa palveleva rakentaminen. Alueen läpi on osoitettu kunnan sisäisen ulkoilun pääreitti.
Tuusulan yleiskaava 2040 on tekeillä ja se on ollut kaavaluonnoksena julkisesti nähtävillä 11.8. - 30.9.2014. Suutarintien alue on osoitettu yleiskaavaluonnoksessa keskustatoimintojen alueeksi (C), alueen tavoitetehokkuus ea=0,20 ja viheralueeksi (VL).
Hyrylän laajentumissuuntien osayleiskaavassa rakennuspaikan kohdalla ei ole kaavassa käyttötarkoitusmerkintää tai muuta alueen käyttöä ohjaavaa merkintää. Suunnittelualue on osoitettu pohjavesialueen alueenosamerkinnällä (pv-1), vedenhankintaa varten tärkeää pohjavesialuetta. Suunnittelualueen läpi on osoitettu ulkoilureitti.
Asemakaavan muutos kohdistuu seuraaviin asemakaavoihin ja käyttötarkoituksiin:
Hyrylän keskustan asemakaava: Suutarintien katualue sekä kortteli 33070, joka on osoitettu Yleisten rakennusten korttelialueeksi (YT)
Hyrylinnan alue: Osa korttelista 2017, joka on osoitettu Yleisten rakennusten korttelialueeksi (Y) sekä istutettavaa puistoaluetta (Pl) eli Jokipuiston alue
Hyrylän keskusta asemakaavan muutos: Osa korttelista 33078 (L) ja pysäköintiin osoitettu alue (LP), sekä puistoalue (P)
Seurakuntakeskuksen asemakaavan muutos: Hyryläntien katualuetta.
Terveyskeskuksen ympäristön asemakaava: Hyryläntien katualuetta.
Kaava-alueeseen kuuluu lisäksi kaavoittamatonta aluetta Tuusulanjoen alkupäässä Koskenmäen eteläpuolella.
Valmisteluvaiheessa laadittiin neljä vaihtoehtoista asemakaavaluonnosta (Vaihtoehdot A-D). Luonnosvaihtoehdoissa tarkasteltiin ja vertailtiin ratkaisuja liittyen mm. aluevarausten rajoihin, rakennusoikeuksiin, kerroskorkeuksiin, ja kaavamerkintöihin sekä -määräyksiin.
Asuinrakentamisen korttelialueet on osoitettu kaavamerkinnällä AK-45, yleisten rakennusten korttelialue kaavamerkinnällä Y, jossa sijaitsevilla rakennuksilla on sr-merkintä.
Osa suunnittelualueella olevista pysäköintialueista muuttuu asuinrakentamisen korttelialueeksi. Hyrylän ydintaajaman tiivistyminen ja kaupallisten palvelujen lisääntyminen edellyttää toimivia pysäköintiratkaisuja. Yleisten pysäköintilaitosten korttelialueelle LPY-1 voidaan osoittaa osa asuinkerrostalojen vaadittavista autopaikoista ja osa autopaikoista varataan yleiseen pysäköintiin.
Lisäksi kaavassa varataan alueita lähivirkistysalueille (VL) ja kaduille.
Suunnittelualue sijaitsee pohjavesialueella (/pv), jolloin pohjaveden suojelumääräykset on otettu osaksi kaavamääräyksiä.
Alue tukeutuu valmiiseen katuverkkoon, jonka runkona on Hyryläntie. Asemakaavan aiheuttama liikennemäärän kasvu ei aiheuta kapasiteetti- ja toimivuusongelmia. Kaavaratkaisun tarkentuessa kaavaehdotusvaiheessa laaditaan tarkemmat liikenne-ennusteet ja varmistetaan liikenteen toimivuus.
Jokipuiston lähivirkistysalueen saavutettavuutta on parannettu osoittamalla ohjeellinen kevyen liikenteen yhteys Koskenmäentieltä. Jokipuiston puistosuunnitelmaa tarkistetaan asemakaavan ehdotusvaiheessa.
Asemakaava-alueen pinta-ala on kokonaisuudessaan noin 4,1 hehtaaria. Rakennusoikeus on osoitettu kerrosalaneliömetreinä rakennusalalla. Asemakaava-alueen rakennusoikeus vaihtelee vaihtoehtoluonnoksista riippuen seuraavasti.
Vaihtoehto A: Rakennusoikeutta AK-korttelialueella yhteensä 9 600 k-m2. Korttelitehokkuus ek=1,44. Suurin sallittu kerrosluku V.
Vaihtoehto B: Rakennusoikeutta AK-korttelialueella yhteensä 13 600 k-m2. Korttelitehokkuus ek=1,27. Suurin sallittu kerrosluku III-VIII.
Vaihtoehto C: Rakennusoikeutta AK-korttelialueella yhteensä 13 500 k-m2. Korttelitehokkuus ek=1,45. Suurin sallittu kerrosluku IV-VIII.
Vaihtoehto D: Rakennusoikeutta AK-korttelialueella yhteensä 12 000 k-m2. Korttelitehokkuus ek=1,29. Suurin sallittu kerrosluku II-VII.
Kaikissa luonnosvaihtoehdoissa yleisten rakennusten korttelialueella sijaitsevat rakennukset on merkitty suojeltaviksi (sr) eikä tontille ole osoitettu rakennusoikeutta. Pysäköintitalon rakentamiseen (LPY-1) on osoitettu rakennusoikeutta 6 000 k-m2. Jokipuisto lähivirkistysalueen pinta-ala vaihtelee välillä noin 17 047 m2 - noin 20 008 m2. Rakennusoikeutta alueen käyttöön on osoitettu kaikissa vaihtoehtoluonnoksissa 80 k-m2.
Asemakaavan muutosalue tukeutuu olemassa olevaan katuverkkoon, jolloin uutta katua ei tarvitse rakentaa. Infran osalta kustannuksia tuo ainoastaan mahdollisen jalkakäytävän rakentaminen Suutarintien laitaan. Uusi rakentaminen voi kuitenkin edellyttää kunnallisteknisen verkoston uusimista tai johtojen siirtämistä.
Kustannuksia aiheuttaa Jokipuistoon rakennettava leikkipuisto, polkuvalaistuksen parantaminen ja uusien polkujen rakentaminen. Kustannuksia aiheuttaa myös vanhan paloaseman purkaminen.
Pysäköintitalon rakentamisen kustannusten jakamisesta sovitaan rakentamishankkeen käynnistyessä. Noin puolet rakennettavista autopaikoista tulee osoittaa yleiseen pysäköintiin ja loput voidaan osoittaa viereisten asuinkerrostalojen tarpeisiin. Jos pysäköintitaloon rakennetaan 220 autopaikkaa, tällöin yleisen pysäköinnin kustannukset kunnalle 110 autopaikasta ovat arviolta noin 2,2 - 2,75 milj. euroa.
Jos asuintonttien rakennushankkeet toteutuvat, tuottavat ne kunnalle tontinmyyntituloja vaihtoehdosta riippuen vähintään noin 2,4 - 2,8 milj. euroa. Jos hankkeet kilpailutetaan, myyntitulo voi olla arviolta 3,84 - 5,44 milj.. Arviot tarkistetaan kaavan ehdotusvaiheessa.
kaavasuunnittelija Teija Hallenberg p. 040 314 3039
Sähköisesti: Kaavaselostus liitteineen sekä asemakaavaluonnosvaihtoehdot A, B, C ja D , mittakaavassa 1:2000 sekä asemakaavamääräykset.
asettaa asemakaavan ja asemakaavan muutoksen luonnosvaihtoehdot A, B, C ja D MRA 30 §:n mukaisesti nähtäville mielipiteiden esittämistä varten.
Kokouksessa jaettiin luonnosvaihtoehto E:
Vaihtoehto E: Rakennusoikeutta AK-korttelialueella yhteensä 16 100 k-m2. Korttelitehokkuus ek=1,74. Suurin sallittu kerrosluku IV-VIII.
Muutettu päätösehdotus kp
asettaa asemakaavan ja asemakaavan muutoksen luonnosvaihtoehdot A, B, C, D ja E MRA 30 §:n mukaisesti nähtäville mielipiteiden esittämistä varten.
Lisäksi kuntakehityslautakunta päätti:
Kuntakehityslautakunta edellyttää asemakaavaluonnoksen nähtävillä olon aikana erityistä rakentajien, rakennuttajien ja alan asiantuntijoiden kuulemista vuorovaikutteisella tavalla esimerkiksi Hyrylän suunnitteluseminaarin tai Rykmentinpuiston kutsuntojen tyyppisellä tapahtumalla, jossa myös lautakunnan jäsenillä on mahdollisuus olla mukana ja jossa esillä on niin luonnoksen sisältö kuin hankkeen tuleva prosessi.
Kuntakehityslautakunta edellyttää edelleen lautakunnan 20.5.2015 pysäköintinormin päättämisen yhteydessä päättämää jatkovalmistelua liityntäpysäköinnistä, liittymisestä joukkoliikennestrategiaan ja sen tavoitteisiin, pysäköinnin valvonnan järjestämiseen sekä velvoitepysäköinnin tarpeeseen ja mahdollisuuksiin.
Tässä yhteydessä selvitetään myös kunnanvaltuuston 7.12.2015 päättämä vuositavoite 8.3 Linjaamme Tuusulan kunnan pysäköintipolitiikan, jossa Hyrylän julkisen pysäköinnin tarve selvitetään sekä liityntäpysäköinnin tarjonta ja toimivuus varmistetaan. Tähän liittyen Suutarintien pysäköintiratkaisu on keskeinen tarkastelun kohde.
Merkittiin, että Liisa Sorri ei osallistunut asian käsittelyyn ja päätöksentekoon intressijääviyden vuoksi.
Nuorisovaltuuston edustaja Daniel Levander poistui kokouksesta tämän asian käsittelyn aikana klo 18.00
Kuntakehityslautakunta 21.3.2018
Suunnittelualue sijoittuu Tuusulan keskuksen Hyrylän kunnanosaan. Kaava-alue koskee Hyryläntien, Suutarintien, Tuusulanjoen, Koskenmäentien ja Koskensillantien rajaamaa aluetta. Suunnittelualueen pinta-ala on noin 3,84 hehtaaria. Alueella sijaitsevat purkupäätöksen saanut Hyrylän vanha paloasema sekä Rapsikanmäki, jossa toimii Hyrylän kudonta-asema. Suunnittelualueeseen kuuluu Tuusulanjokeen rajautuva Jokipuiston puistoalue.
Suutarintien asemakaavan ja asemakaavan luonnosvaiheessa laadittiin alueelle viisi vaihtoehtoa, vaihtoehdot A – E. Luonnokset olivat nähtävillä 25.2.2016 – 31.3.2016 välisenä aikana. Luonnoksia esiteltiin yleisötilaisuudessa 17.3.2016.
Kunnan tavoitteena on ollut löytää yhteistyökumppaniksi rakennuttaja, jotta kaavatyö voidaan viedä loppuun hankekaavana. Yhteistyökumppania etsittiin suunnittelu- ja tontinluovutuskilpailun avulla. Tontinluovutuskilpailua esiteltiin workshopissa 31.5.2016 ja kilpailu käytiin 1.7. – 30.9.2016 välisenä aikana. Kilpailuun ei jätetty osallistumisilmoituksia.
Luonnosten nähtävilläolon aikana jätettiin 12 lausuntoa ja kolme mielipidettä, joihin on laadittu vastineet.
Suutarintien asemakaava-aluetta koskevan palautteen pääkohdat olivat:
suunnittelualue on maisemallisesti arvokas ja paikalla olevilla rakennuksilla on kulttuuri- ja paikallishistoriallisia arvoja jotka on huomioitava.
Jokipuisto aktiivisempaan käyttöön, virkistysarvojen huomioiminen sekä ekologisten yhteyksien säilyminen
Julkisen nähtävilläolon jälkeen otettiin yhteyttä potentiaaliseen yhteistyökumppaniin, edelleen toiveena saada asemakaavan muutos valmisteltua yhteistyökumppanin kanssa. Tuolloin saatiin neuvottelu alueen toteuttamisesta käyntiin Lujatalo Oy:n kanssa. Asemakaavaehdotusta on laadittu yhteistyössä Lujatalo Oy:n ja arkkitehtikonsulttinsa Arkkitehtitoimisto Mika Päivärinne Oy:n kanssa. Samalla on valmisteltu kumppanuuskaavoitussopimusta, mutta tätä ei vielä ole hyväksytty. Neuvottelut ovat edenneet sopimuksen osalta hyvässä hengessä.
Suutarintien asemakaava tiivistää Hyrylän nykyistä keskusta-aluetta. Samalla tiivistyvälle keskustalle luodaan eri aikakausien rakennuskantaa hyödyntävää imagoa. Alue muodostuu asuinkerrostalokorttelista, yleisten rakennusten korttelialueesta sekä yleiselle pysäköintilaitokselle osoitetusta korttelialueesta. Kaava-alue Hyryläntiehen, Suutarintiehen sekä Koskensillantiehen. Muilta osin korttelialueet rajautuvat Jokipuiston virkistysalueeseen.
Asemakaavalla muodostuu kerrosalaa asuinrakentamiseen 16 800 k-m2 josta liikerakentamisen osuus on 250 k-m² sekä kerrosalaa pysäköintitalon rakentamiseen 6 000 m². Asukasmääräksi on arvioitu noin 420 asukasta (1 as / 40 kem2). Asuinkerrostalokorttelin toteuttaminen edellyttää vanhan paloaseman purkamista.
Asuinkerrostalojen kortteliin kuuluu myös vanhaa säilyvää rakennuskantaa, joka on asemakaavaehdotuksessa merkitty palvelurakennusten korttelialueeksi (P). Uutta kerrosalaa tälle palvelurakennusten tontille ei ole osoitettu, olevat rakennukset esitetään suojeltaviksi kulttuurihistoriallisin ja kaupunkikuvallisin syin. Lisäksi muodostuu virkistys- ja katualueita.
Asuinrakennusten korttelialueita on n. 24% kaava-alueesta.
Tehokas asuinkerrostalorakennusten korttelialue. (AK-46)
Alue on osoitettu pääasiassa korttelialueeksi. Hyryläntien varteen rakennettavaan asunkerrostaloon tulee ja Suutarintien varteen rakennettaviin asuinkerrostaloihin saa tehdä myös liiketilaa. Korttelialueen pinta-ala on noin 9 310 m².
Alueelle sijaitsee suojeltu (sr-27) rakennus ja talousrakennus. Korttelialueen pinta-ala on 1 274 m². Kaavamerkintä mahdollistaa monipuolisten toimintojen, palvelujen ja myymälätilojen sijoittamisen suojeltuun rakennukseen ja siten pitää Rapsikanmäen että ympäröivän alueen elävänä.
Kaava-alueen alasta virkistysalueita on n. 40 % ja pinta-ala noin 15 390 m².
Kaava-alueen virkistysalueet on osoitettu lähivirkistysalueina (VL-4). Näille viheralueille on osoitettu yhteystarpeet pyöräilyä ja jalankulkua varten.
Asemakaava-alueesta katualuetta n. 8 800 m², joka vastaa noin 23 % kaava-alueen alasta.
Asemakaava-alueen katuverkko on valmis, mutta tarpeen mukaan katusuunnitelmiin tehdään muutoksia, jotka laaditaan erikseen.
Asuinkerrostalokorttelin toteuttaminen edellyttää pysäköintitalon rakentamista. Koska asuinrakentamisen sijoittuminen osittain Hyrylän ydintaajaman nykyisille pysäköintialueille että rakennettavien asuntojen lukumäärä ja sen vaatimat autopaikat, edellyttävät kaikkiaan yli 500 autopaikkaa, joista noin 90 on suunniteltu toteutettavan asuinkorttelissa. On suunniteltu, että kunta korvaa suunnitellun rakentamisen myötä poistuvia pintapysäköintipaikkoja merkitsemällä pysäköintitalosta noin 280 autopaikkaa kunnan tarpeisiin. Nämä paikat on suunniteltu myytävän eteenpäin lähistöön rakennettaville asuinkerrostalojen asunto-osakeyhtiöille, kun esim. kunnantalon toiminnot voidaan sijoittaa toisaalle.
Kaava-alue sijaitsee pohjaveden muodostumisalueella ja pohjavesialueella. Asemakaavamääräyksillä pyritään siihen, ettei pohjaveden laatu eikä riittoisuus vaarannu. Myös hulevesien käsittelyn osalta on annettu määräyksiä.
hyväksyy laaditun Suutarintien asemakaavan muutosehdotuksen ja luonnosvaiheessa saatuihin mielipiteisiin ja lausuntoihin laaditut vastineet
Merkittiin, että Liisa Sorri ei osallistunut asian ja käsittelyyn ja päätöksentekoon intressijääviyden vuoksi. Sorrin tilalla oli varajäsen Anne Vähätalo.
Kuntakehityslautakunnan kokous keskeytettiin neuvottelutauon ajaksi klo 17.55 - 18.04.
Merkittiin, että Hannu Kantola ja Jussi Salonen poistuivat kokouksesta tämän asian käsittelyn jälkeen klo 18.06
hyväksyä laaditun Suutarintien asemakaavan muutosehdotuksen ja luonnosvaiheessa saatuihin mielipiteisiin ja lausuntoihin laaditut vastineet
Puheenjohtajan avattua asiassa keskustelun Jussi Salonen Kari Frimanin ja Veikko Seunan kannattamana teki seuraavan palautusesityksen:
”Ehdotan asiaa palautettavaksi uudelleen valmisteltavaksi siten, että valmistellaan päätöksentekoon myös vaihtoehto, jossa
Pysäköintiä ei toteuteta ak-ehdotuksessa esitetyllä rakennettavan pysäköintitalon tavalla, vaan pysäköintitalon kohdalle suunnitellaan sijoitettavaksi asuntorakentamista kuitenkin siten, että nyt esillä olevasta pohjaehdotuksesta poiketen tärkeä itä-länsisuuntainen viheryhteys säilyy visuaalisestikin leveänä ja houkuttelevana. Tällä alueella pitää tarkastella yhden tai kahden pistetalon tai muuta kohdalle sopivaa ratkaisua.
Pysäköintitalon sijasta on tutkittava ratkaisua, jossa maanalainen pysäköinti sijoitetaan joko Hyryläntien länsipuolelle Suutarintien korttelialueelle, myös ehdotettujen rakennusten alle tai kunnan tarvitsemien pysäköintitilojen kanssa Hyryläntien itäpuolelle tai näiden yhdistelmänä.
Nyt esillä olevan pohjaesityksen monotonisuus ja raskaus korvataan kunnianhimoisella, ilmavalla, uudenlaista tilaa luovalla ratkaisulla, joka rakentaa Tuusulan uutta vetovoimaa, myös symbolisesti tälle Hyrylän parhaalle paikalle.
Nyt KH:ssa 26.3.2018 pohjaehdotuksena olevasta ja tämän palautusehdotuksen mukaisesta vaihtoehdosta tehdään vertailu laskelmineen ja arviointi sopivuudesta alueelle myös Tuusulan vetovoimaisuuden kannalta.
Tämän jälkeen tehdään valinta, kumpi vaihtoehto asetetaan nähtäville.”
Koska oli tehty kannatettu palautusesitys, oli asia ratkaistava äänestämällä. Kunnanhallitus hyväksyi puheenjohtajan äänestysesityksen, jonka mukaan ne, jotka kannattavat asian käsittelyä tässä kokouksessa äänestävät "jaa" ja ne, jotka kannattavat Salosen tekemää palautusesitystä, äänestävät "ei".
Suoritetussa äänestyksessä annettiin 8 jaa-ääntä (Huusko, Koivunen, Mäki-Kuhna, Peltonen, Salmi, Sipiläinen, Tamminen ja Lindberg) ja 5 ei-ääntä (Friman, Seuna, Nyman, Heikkilä ja Salonen).
Puheenjohtaja totesi, että asia käsitellään tässä kokouksessa.
Jussi Salonen jätti päätöksestä seuraavan eriävän mielipiteen:
"Asia olisi pitänyt palauttaa uudelleen valmisteltavaksi tekemäni palautusehdotuksen siten, että päätöksentekoon valmistellaan myös vaihtoehto, jossa
Tämän jälkeen tehdään valinta, kumpi vaihtoehto asetetaan nähtäville.
Keskellä Hyrylää Palokunnanmäellä, Tuusulanjoen ääressä sijaitseva Suutarintien asemakaava-alue on Hyrylän, kenties koko Tuusulan paras ja arvokkain rakennuspaikka keskustarakentamisessa. Aloituksella on suuri merkitys. Se taso, jolla suunnittelemme ja rakennamme tämän alueen ensimmäiset kohteet, määrittää myös sitä seuraavan, tulevan tason. Tässä meillä on oltava kunnianhimoa ja halu laatuun, korkeatasoiseen suunnitteluun. Laadun ja korkeatasoisen suunnittelun puute tulee kalliiksi monellakin tapaa. Mikäli alku on keskinkertainen, turha on enää odottaa jatkossa mitään parempaa. Tämä on useasti kaupunkirakentamisessa todettu.
Tässä meidän on seurattava vaikkapa ruotsalaisten esimerkkiä. Volvo esittelee aina uuden mallistonsa huipputuotteella. Sen jälkeen seuraa ne tavallisemmat ja suuremmalle joukolle mahdolliset mallit. Tällä tavalla toimimalla herätämme alueeseen ja tapaamme toimia mielenkiintoa, houkuttelevuutta. Vetovoimamme kasvaa, erotumme joukosta myönteisesti.
Suutarintien nyt käsittelyssä oleva asemakaavaehdotus havainnekuvineen on valitettavasti sitä samaa mitä muuallakin. Siinä ei ole mitään sellaista, joka herättäisi alueeseen minkäänlaista intohimoa eikä erottavuutta. Kaavamateriaalista perusteluineen välittyy tavoite kustannusten alentamiseen, jotta hanke olisi mahdollinen. On vaarallista ajatella, että parempi nyt vain on hyväksyä tämä kohtalainen suunnitelma, jotta jotain saisimme alkuun.
Keskeisiä kritiikin kohtia:
Itä-länsisuuntainen Rykmentinpuistosta Hyrylän kautta Tuusulanjoen laaksoon kulkeva tärkeä viher/kävelyyhteys kaventuu vaarallisella tavalla ehdotetun pysäköintitalon takia. Esitetty Suutarintien pysäköintitalo esitetään sijoitettavaksi kunnantalon eteläpäähän, Hyrylän lähes parhaimmalle paikalle, Tuusulanjoen laakson puiston ääreen. Tässä sijainnissa massiivinen, nelikerroksinen rakennus estää kaikissa Hyrylän keskustan kehittämistöissä tärkeänä pidetyn ja edistettävän itä-länsisuuntaisen kävely/vihervyöhykkeen toteutumisen katkaistessaan lähes kokonaan yhteyden Tuusulanjoen laaksoon. Ehdotettu pysäköintitalo on huono kaupunkikuvallisestikin - suuri, korkea, leveä ja pitkä - tämän myöntää myös kuntasuunnittelupäällikkömmekin.
Ehdotettu pysäköintitalo poikkeaa myös valtuuston aiemmasta 11.12.2017 päätöksesta - maanalaista pysäköintiä keskustassa, vain jos ei riitä, niin pysäköintitalo - sekä aiemmin tehdyistä pysäköintiselvitysten periaatteista.
Ehdotettu pysäköintitalo on myös Tuusulan kunnan ja Hyrylän keskustan kehittämisen kannalta kallis. Menetämme maanmyyntituloja 2-2,5 meuroa, vuotuisia kuntaveroja 500-600.000 euroa. Samalla mahdollisuus saada liikkeelle Hyrylän kaupallinen keskus osallistumalla pysäköintiratkaisuun vaikeutuu. Tällä uudella vaihtoehdolla saisimme järjestymään myös liityntä-asiointipysäköinnin, myös mahdollisesti toteutuvan, mutta jo nyt ennakoidun Monion pysäköintitilojen vähyyden ratkaistuksi.
Pysäköintitalon sijasta on tutkittava ratkaisua, jossa maanalainen pysäköinti sijoitetaan joko Hyryläntien itäpuolelle tai Suutarintien korttelialueelle ehdotettujen rakennusten alle tai näiden yhdistelmänä. Kunnalle tulevat pysäköintipaikat on ensisijaisesti sijoitettava Hyrylän itäpuolelle joko nyt YIT:n varausalueelle tulevaan kortteliin ja/tai mahdollisen kaupallisen keskuksen K-Hyrrä + tyhjä S-Market alueelle.
Tässä viittaan myös kh 26.2.2018 pykälässä "§ 63 Keskustan yleissuunnitelma, hyväksyntä" jättämääni eriävään mielipiteeseen.
Ehdotettu ak-ehdotus on monotoninen, raskas ja tuottaa tavanomaista asuinrakentamista. Siinä olevat kerroskorkeudet 6-8 eivät muodosta mielenkiintoista, vaihtelevaa eikä houkuttelevaa näkymää. Havainnekuvassa olevat viistotut katot eivät näy kuin ilmassa liikkuvalle.
Kuntakehitys ei ole noudattanut asian valmistelussa kuntakehityslautakunnan 3.2.2016 §14 päättämää hyväksi todettu suunnitteluseminaarimenettelyä, ei myöskään päätettyä jatkovalmistelua velvoitepysäköinnin tarpeesta ja mahdollisuuksista.
• "Kuntakehityslautakunta edellyttää edelleen lautakunnan 20.5.2015 pysäköintinormin päättämisen yhteydessä päättämää jatkovalmistelua liityntäpysäköinnistä, liittymisestä joukkoliikennestrategiaan ja sen tavoitteisiin, pysäköinnin valvonnan järjestämiseen sekä velvoitepysäköinnin tarpeeseen ja mahdollisuuksiin.
• Tässä yhteydessä selvitetään myös kunnanvaltuuston 7.12.2015 päättämä vuositavoite 8.3 Linjaamme Tuusulan kunnan pysäköintipolitiikan, jossa Hyrylän julkisen pysäköinnin tarve selvitetään sekä liityntäpysäköinnin tarjonta ja toimivuus varmistetaan. Tähän liittyen Suutarintien pysäköintiratkaisu on keskeinen tarkastelun kohde."
Kasvatus- ja sivistyslautakunta, 12.6.2018
Kuntakehityslautakunta, 19.9.2018
Suutarintien asemakaavan muutoksen ehdotus oli nähtävillä 19.4.-21.5.2018. Ehdotuksesta jätettiin viisi muistutusta ja 11 lausuntoa. Saatuihin muistutuksiin ja lausuntoihin on laadittu vastineet. Asemakaavaehdotukseen on tehty tarkistuksia saadun palautteen perusteella. Tarkistukset ovat luonteeltaan teknisluonteisia ja vähäisiä eivätkä ne vaikuta olennaisesti kaavan sisältöön tai haitallisesti sen toteutettavuuteen tai toteutuksen laatuun.
Korttelin 8069 aluerajausta on muutettu vastaamaan entistä paremmin tontille suunniteltua pysäköintitaloa.
Tonttinumerointia on tarkistettu.
Maanalaisiin tiloihin johtava ajoliuska on lisätty kaavakartalle sekä määräyksiin.
Melusuojauksesta Hyryläntietä vasten on annettu tarkempia määräyksiä.
Tärkeän ekologisen reitin rajaus on muutettu ohjeelliseksi.
Yleismääräyksiä pohjaveden laadun ja määrän suojelemisesta osalta on tarkennettu.
Yleismääräyksiä hulevesien käsittelystä on tarkennettu.
Suutarintien asemakaava tiivistää Hyrylän nykyistä keskusta-aluetta lisäämällä alueelle asuntoja ja jonkin verran liiketilaa. Samalla täydentyvälle keskustalle luodaan eri aikakausien rakennuskantaa hyödyntävää imagoa, kun Rapsikanmäkenä tunnettu kudontakeskusrakennus jää muistuttamaan Hyrylän historiasta.
Suutarintien asemakaava korostaa Jokipuiston roolia Hyrylän merkittävänä puistoalueena. Puistosuunnitelman päivittäminen on käynnistynyt. Tuusulan ja Hyrylän alueelle on tekeillä taideohjelma, jossa Jokipuisto sekä alueelle suunniteltu pysäköintitalo tulevat olemaan taiteen sijoituskohteina.
Asemakaava mahdollistaa pysäköintitalon rakentamisen. Pysäköintitalo tarjoaa autopaikkoja viereisen korttelin asukkaille, kunnan työntekijöille ja kunnassa asioiville. Pysäköintitalon mitoituksessa on huomioitu Hyrylän kasvu ja vapautuvia autopaikkoja voidaan tulevaisuudessa tarjota myös muulle lähialueelle rakennettavien uusien kerrostalojen tarpeisiin.
Suutarintien asemakaava muodostuu asuinkerrostalojen sekä palvelurakennusten korttelialueesta, pysäköintilaitoksen korttelialueesta sekä Jokipuiston viheralueesta. Asuinkerrostalojen tontti sijoittuu Hyryläntien sekä Suutarintien varteen, palvelurakennusten tontti näiden kulmaukseen. Kortteli sijoittuu entisen paloaseman paikalle Hyrylänharjun lounaisrinteeseen. Kortteli muodostaa viihtyisän asuinympäristön Hyrylän ydintaajaman kupeessa.
Tiivistyvä kaupunkirakenne edellyttää rakenteellisen pysäköinnin järjestämistä. Osa asuinkorttelien tarvitsemista autopaikoista toteutetaan tontille rakenteellisena ja osa korttelin lähituntumaan rakennettavaan pysäköintilaitokseen. Pysäköintilaitokseen tulee osoittaa pysäköintitilaa myös kunnan tarpeisiin. Uutta katualuetta ei muodostu.
Rakennusten sijoittelussa on huomioitu Rapsikanmäki, alueen maasto-olosuhteet ja sijainti Hyrylän taajamassa siten, että asuinkerrostalojen kerroskorkeudet ovat matalimmillaan Rapsikanmäen ja katujen varsilla ja kasvavat harjun lakialueella. Asuinkerrostalokorttelissa on huomioitu viihtyisän ja yhtenäisen piha-alueen muodostuminen tonttijaosta huolimatta.
Asemakaavalla muodostuu kerrosalaa noin 16 800 k-m2, joka sisältää liiketilaa 250 k-m2. Asuinkerrostalojen kortteliin kuuluu myös palvelurakennusten korttelialuetta, jolla olevat rakennukset merkitään suojeltavaksi kulttuurihistoriallisin ja kaupunkikuvallisin syin. Pysäköintitalon rakentamiseen osoitetaan kerrosalaa 6 000 k-m2. Lisäksi muodostuu virkistys- ja katualueita. Kokonaismitoitus tällä kaava-alueella vastaa likimain aluetehokkuutta 0,6.
Asuinrakennusten korttelialueita on n. 24 % kaava-alueesta.
Asuinkerrostalojen korttelialue (AK-47)
Alueelle voidaan rakentaa asuinkerrostaloja. Rakennuksen katutasossa saa olla liike-, toimisto- tai niihin verrattavaa tilaa niillä tontinosuuksilla, jotka rajoittuvat Hyryläntiehen.
Hyryläntien ja Suutarintien varsille osoitettuun asuinkerrostalokortteliin on osoitettu rakennusalat viidelle asuinkerrostalolle.
Asuinkerrostalojen kerroskorkeus vaihtelee ½VI – VIII. Korkeimmat rakennukset sijoittuvat Hyrylänharjun korkeimmalle kohdalle ja matalimmat katujen varteen. Pistetaloilla saavutetaan ilmavuutta sekä avoimia näkymiä Jokipuistoon ja yli Hyrylän taajaman.
AK-47 -korttelialueita on yhteensä n. 0,93 ha.
Muut korttelialuee
Tontilla olevat rakennukset merkitään suojeltavaksi kulttuurihistoriallisin ja kaupunkikuvallisin syin.
Sr-27 määräys: Kulttuurihistoriallisesti arvokas rakennus, jota ei saa purkaa. Korjaus- ja muutostöiden yhteydessä rakennuksen historiallinen arvo tulee säilyttää. Rakennukset ja pihapiiri ovat kulttuurihistoriallisesti ja maisemallisesti arvokas osa Hyrylän keskustan rakennettua ympäristöä.
P -korttelialueita on yhteensä n. 0,13 ha.
Yleisten pysäköintilaitosten korttelialue (LPY-1)
Alueelle rakennetaan pysäköintitalo, johon osoitetaan se osa asuinkorttelin autopaikoista, jotka eivät mahdu tonteille rakennettavaan pysäköintilaitokseen ja muu osa autopaikoista osoitetaan kunnan tarpeeseen, taajamassa työskenteleville ja yleiseen tarpeeseen.
LPY-1 -korttelialuetta on yhteensä n. 0,35 ha
Kaava-alueen alasta viheralueita on n. 40% ja pinta-ala yhteensä noin 1,56 ha.
Asemakaava-alueesta on katualuetta n. 0,9 ha, joka vastaa noin 23% kaava-alueen alasta.
hyväksyy laaditun asemakaavan muutoksen
hyväksyy lausuntoihin ja muistutuksiin laaditut vastineet
hyväksyä Suutarintien asemakaavan muutoksen.
Puheenjohtajan avattua asiasta keskustelun Margita Winqvist Jari Anttalaisen kannattamana esitti seuraavan palautusesityksen:
"Suutarintien asemakaavan alue, Rapsikanmäki, on Hyrylän portti Tuusulanjärvelle ja Tuusulan Jokipuistoon, joka on Hyrylän tärkein virkistysalue keskustassa. Tämä alue vaatii korkeatasoista suunnittelua niin kaavoituksessa kuin rakentamisessa. Juuri tätä aluetta pitäisi suunnitella taidolla, kun ajatellaan Hyrylän keskustan tulevaisuutta ja vetovoimaisuutta. Asemakaavaehdotuksesta kuntalaisten ja yhteisöjen antamissa mielipiteissä on noussut etenkin kaksi asiaa esille:
1. asemakaavan massiivisuus ja
2. huoli ympäristöstä, Jokipuistosta ja tärkeän itä-länsisuuntaisen viheryhteyden kaventumisesta, lähes kokonaan katkeaminen.
Näiden huolien sekä omien näkemystemme perusteella ehdotamme, että Suutarintien asemakaavaehdotus palautetaan uudelleen valmisteltavaksi siten, että
1. Ympäristön arvot ja tärkeä itä-länsisuuntainen viheryhteys säilyy visuaalisestikin leveänä ja houkuttelevana. Rakentamista ei toteuteta viheryhteyden lähes katkaisevalla viisikerroksisella pysäköintitalolla ja sen toisella puolella olevalla kuusikerroksisella asuintalolla. Pysäköinnillä etsitään muu ratkaisu kuin esitetty.
2. Nyt esillä olevan asemakaavaehdotuksen monotonisuus ja raskaus korvataan kunnianhimolla, ilmavalla, uudenlaista tilaa luovaa ratkaisulla, joka rakentaa Tuusulan uutta vetovoimaa, myös symbolisesti tälle Hyrylän parhaalle paikalle."
Koska oli tehty kannatettu palautusesitys, oli asia ratkaistava äänestämällä.
Kuntakehityslautakunta hyväksyi puheenjohtajan äänestysesityksen, että ne jotka kannattavat asian käsittelyä tässä kokouksessa äänestävät "jaa" ja ne, jotka kannattavat Winqvistin tekemää palautusesitystä, äänestävät "ei".
jaa-äänen antoivat: Mika Mäki-Kuhna, Päivö Kuusisto, Tiia Kaukolampi, Johanna Sipiläinen, Vesa Lundberg, Kirsi Viitanen, Ulla Palomäki, Klaus Koivunen, Jari Raita
ei-äänen antoivat :Margita Winqvist, Anne Vähätalo, Jari Anttalainen
tyhjän äänen antoi: Lars Winqvist
Puheenjohtaja totesi kuntakehityslautakunnan päättäneen äänin 9 - 3, 1 tyhjä, käsitellä asian tässä kokouksessa.
Kuntakehityslautakunta päätti lisäksi
hyväksyä laaditun asemakaavan muutoksen
hyväksyä lausuntoihin ja muistutuksiin laaditut vastineet
ottaa asian valtuuston 8.10.2018 pidettävän kokouksen esityslistalle
tehdä ehdotuksensa valtuustolle 1.10.2018 pidettävässä kokouksessa.
Puheenjohtajan avattua asiasta keskustelun pormestari Arto Lindberg Ruut Sjöblomin ja Pasi Huuhtasen kannattamana teki seuraavan muutosesityksen:
"Valtuusto päättää
hyväksyä Suutarintien asemakaavan muutoksen siten, että kaavakartasta ja kaava-aineiston selostuksesta ja selostuksen liitteistä poistetaan tarpeettomana pysäköintitalon rakennusoikeusluku 6000."
Jussi Salonen Raimo Stenvallin ja Eetu Niemelän kannattamana teki seuraavan palautusesityksen: "Suutarintien asemakaavan alue, Rapsikanmäki, on Hyrylän portti Tuusulanjärvelle ja Tuusulan Jokipuistoon, joka on Hyrylän tärkein virkistysalue keskustassa. Tämä alue vaatii korkeatasoista suunnittelua niin kaavoituksessa kuin rakentamisessa. Juuri tätä aluetta pitäisi suunnitella taidolla, kun ajattelemme Hyrylän keskustan tulevaisuutta ja vetovoimaisuutta. Asemakaavaehdotuksesta kuntalaisten ja yhteisöjen antamissa mielipiteissä on noussut etenkin kaksi asiaa esille: 1. asemakaavan massiivisuus ja 2. huoli ympäristöstä, Jokipuistosta ja tärkeän itä-länsisuuntaisen viheryhteyden kaventumisesta, lähes kokonaan katkeaminen paikalle suunnitellun pysäköintitalon takia Näiden huolien sekä omien näkemystemme perusteella ehdotamme, että Suutarintien asemakaavaehdotus palautetaan uudelleen valmisteltavaksi siten, että 1. Ympäristön arvot ja tärkeä itä-länsisuuntainen viheryhteys säilyy, visuaalisestikin leveänä ja houkuttelevana. Rakentamista ei toteuteta viheryhteyden lähes katkaisevalla viisikerroksisella pysäköintitalolla ja sen toisella puolella olevalla kuusikerroksisella asuintalolla. Pysäköinnille etsitään muu ratkaisu kuin esitetty. 2. Tämä voi olla esimerkiksi ratkaisu, jossa maanalainen pysäköinti sijoitetaan joko Hyryläntien länsipuolelle Suutarintien korttelialueelle, myös ehdotettujen asuinrakennusten alle tai kunnan tarvitsemien pysäköintitilojen kanssa Hyryläntien itäpuolelle tai näiden yhdistelmänä. Tutkittava on myös ratkaisu, jossa Suutarintien ehdotetun pysäköintitalon runsaat 400 autopaikkaa sijoitetaan Hyryläntien itäpuolelle osaksi Hyrylän keskustan pysäköintiratkaisua, jolloin saavutetaan jopa tuhat maanalaista pysäköintipaikkaa liikenteen solmukohtaan, mahdollisesti osaksi liikekeskus-hybridiratkaisua ja sen aikaansaamisen sysäyttäjäksi ja 3. Nyt esillä olevan asemakaavaehdotuksen monotonisuus ja raskaus korvataan kunnianhimoisella, ilmavalla, uudenlaista tilaa luovalla ratkaisulla, joka rakentaa Tuusulan uutta vetovoimaa, myös symbolisesti tälle Hyrylän parhaalle paikalle. Samalla ilmoitamme kantanamme, että nyt valtuustossa esitetyllä tavalla "kaavakartasta ja kaava-aineiston selostuksesta ja selostuksen liitteistä poistetaan tarpeettomana pysäköintitalon rakennusoikeusluku 6000”, tätä muutosta ei voida tehdä. Asia olisi valmisteltava palauttaen asia uudelleen valmisteluun."
Puheenjohtaja totesi, että koska oli tehty kannatettu ehdotus asian palauttamisesta uudelleen valmisteltavaksi, on asian käsittely ratkaistava äänestämällä. Valtuusto hyväksyi puheenjohtajan esityksen, että ne, jotka kannattavat asian käsittelyä tässä kokouksessa, äänestävät "jaa" ja ne, jotka kannattavat asian palauttamista uudelleen valmisteltavaksi, äänestävät "ei".
jaa-äänen antoivat: Pasi Huuhtanen, Ruut Sjöblom, Kim Kiuru, Aarno Järvinen, Aila Koivunen, Antti Kaikkonen, Anu Åberg, Arto Lindberg, Emmi Sirniö, Henri Koskela, Ilona Toivanen, Jani Peltonen, Janne Mellin, Jere Pulska, Jerry Airikka, Johanna Sipiläinen, Jorma Sulander, Jouko Riola, Jukka Ahlgren, Kari Kinnunen, Karita Mäensivu, Laura Åvall, Lea Ahonen, Lilli Salmi, Mika Mäki-Kuhna, Monica Avellan, Pekka Heikkinen, Sanna Kervinen, Sanna Tuhkunen, Satu Heikkilä, Seppo Noro, Ulla Palomäki, Kirsi Viitanen, Päivö Kuusisto, Vesa Lundberg
ei-äänen antoivat: Kati Lepojärvi, Anna Yltävä, Ari Nyman, Eetu Niemelä, Eeva-Liisa Nieminen, Elisa Laitila, Jussi Salonen, Kari Friman, Liisa Palvas, Margita Winqvist, Raimo Stenvall, Jari Anttalainen, Leena Joensuu
tyhjän äänen antoi: Arto Nätkynmäki.
Suoritetussa äänestyksessä annettiin 35 jaa-ääntä, 13 ei-ääntä, 1 tyhjä ääni ja 2 oli poissa. Puheenjohtaja totesi, että asia käsitellään tässä kokouksessa.
Käsittelyn jatkuessa Jussi Salonen Leena Joensuun ja Kari Frimanin kannattamana esitti, että ehdotus hylätään.
Puheenjohtaja totesi, että koska oli tehty kannatetetut muutosesitykset, on asia ratkaistava äänestämällä. Valtuusto hyväksyi puheenjohtajan esityksen, että ne, jotka kannattavat Lindbergin tekemää muutosesitystä, äänestävät "jaa" ja ne, jotka kannattavat Salosen tekemää muutosesitystä, äänestävät "ei".
jaa-ääniä antoivat: Pasi Huuhtanen, Ruut Sjöblom, Kim Kiuru, Kati Lepojärvi, Aarno Järvinen, Aila Koivunen, Anna Yltävä, Antti Kaikkonen, Anu Åberg, Arto Lindberg, Emmi Sirniö, Henri Koskela, Ilona Toivanen, Jani Peltonen, Janne Mellin, Jere Pulska, Jerry Airikka, Johanna Sipiläinen, Jorma Sulander, Jouko Riola, Jukka Ahlgren, Kari Kinnunen, Karita Mäensivu, Laura Åvall, Lilli Salmi, Mika Mäki-Kuhna, Monica Avellan, Pekka Heikkinen, Sanna Kervinen, Sanna Tuhkunen, Satu Heikkilä, Seppo Noro, Ulla Palomäki, Kirsi Viitanen, Päivö Kuusisto, Vesa Lundberg, Arto Nätkynmäki
ei-ääniä antoivat: Kati Lepojärvi, Anna Yltävä, Ari Nyman, Eetu Niemelä, Eeva-Liisa Nieminen, Elisa Laitila, Jussi Salonen, Kari Friman, Liisa Palvas, Margita Winqvist, Raimo Stenvall, Jari Anttalainen, Leena Joensuu
tyhjän äänen antoi: Lea Ahonen.
Suoritetussa äänestyksessä annettiin 37 jaa-ääntä, 11 ei-ääntä, 1 tyhjä ääni ja 2 oli poissa.
Em. äänestyken jälkeen valtuusto hyväksyi puheenjohtajan esityksen, että ne, jotka kannattavat pohjaehdotusta, äänestävät "jaa" ja ne, jotka kannattavat Lindbergin tekemää muutosesitystä, äänestävät "ei".
jaa-ääniä antoivat: Eetu Niemelä, Lea Ahonen
ei-ääniä antoivat: Aarno Järvinen, Aila Koivunen, Antti Kaikkonen, Anu Åberg, Ari Nyman, Arto Lindberg, Eeva-Liisa Nieminen, Emmi Sirniö, Henri Koskela, Ilona Toivanen, Jani Peltonen, Janne Mellin, Jere Pulska, Jerry Airikka, Johanna Sipiläinen, Jorma Sulander, Jouko Riola, Jukka Ahlgren, Kari Kinnunen, Karita Mäensivu, Kim Kiuru, Laura Åvall, Lilli Salmi, Mika Mäki-Kuhna, Monica Avellan, Pasi Huuhtanen, Pekka Heikkinen, Sanna Kervinen, Sanna Tuhkunen, Satu Heikkilä, Seppo Noro, Ulla Palomäki, Kirsi Viitanen, Päivö Kuusisto, Arto Nätkynmäki, Vesa Lundberg, Ruut Sjöblom
tyhjän äänen antoivat: Anna Yltävä, Elisa Laitila, Jussi Salonen, Kari Friman, Kati Lepojärvi, Liisa Palvas, Margita Winqvist, Raimo Stenvall, Jari Anttalainen, Leena Joensuu.
Suoritetussa äänestyksessä annettiin 2 jaa-ääntä, 37 ei-ääntä, 10 tyhjää ja 2 oli poissa.
Puheenjohtaja totesi, että Lindbergin tekemä muutosesitys tuli valtuuston päätökseksi.
Jussi Salonen Anna Yltävän kannattamana esitti, että valtuusto hyväksyy asiaan liittyen seuraavan toimenpidealoitteen: "Suutarintien hankkeen jatkosuunnittelussa ja kumppanuus- ja yhteistyösopimuksia tehtäessä on selvitettävä alueen toteutuksen jakamista ja kilpailuttamista useiden kumppaneiden kanssa."
Puheenjohtaja totesi, että koska oli tehty kannatettu esitys toimenpidealoitteesta, on asia ratkaistava äänestämällä. Valtuusto hyväksyi puheenjohtajan esityksen, että ne, jotka eivät kannata toimenpidealoitetta, äänestävät "jaa" ja ne, jotka kannattavat toimenpidealoitteen hyväksymistä, äänestävät "ei".
jaa-ääniä antoivat: Jukka Ahlgren, Lea Ahonen, Jerry Airikka, Satu Heikkilä, Pekka Heikkinen, Pasi Huuhtanen, Aarno Järvinen, Antti Kaikkonen, Sanna Kervinen, Kirsi Viitanen, Kari Kinnunen, Kim Kiuru, Aila Koivunen, Henry Koskela, Päivö Kuusisto, Arto Lindberg, Janne Mellin, Karita Mäensivu, Mika Mäki-Kuhna, Eetu Niemelä, Seppo Noro, Ari Nyman, Ulla Palomäki, Jani Peltonen, Jere Pulska, Jouko Riola, Lilli Salmi, Johanna Sipiläinen, Emmi Sirniö, Vesa Lundberg, Jorma Sulander, Arto Nätkynmäki, Ilona Toivanen, Sanna Tuhkunen, Anu Åberg, Laura Åvall, Ruut Sjöblom
ei-ääniä antoivat: Jari Anttalainen, Kari Friman, Elisa Laitila, Kati Lepojärvi, Eeva-Liisa Nieminen, Liisa Palvas, Jussi Salonen, Raimo Stenvall, Margita Winqvist, Anna Yltävä
tyhjän äänen antoi: Monica Avellan.
Suoritetussä äänestyksessä annettiin 37 jaa-ääntä, 10 ei-ääntä, 1 tyhjä ääni ja 3 oli poissa. Puheenjohtaja totesi, ettei päätökseen liitetä toimenpidealoitetta.
hyväksyä Suutarintien asemakaavan muutoksen siten, että kaavakartasta ja kaava-aineiston selostuksesta ja selostuksen liitteistä poistetaan tarpeettomana pysäköintitalon rakennusoikeusluku 6000.
Päätöksen mukaiset muutokset tehdään pöytäkirjan liitteisiin.
Ilmari Sjöblom ja Ulla Rosenqvist. Sjöblomin tilalla Kokoomuksen 2. varavaltuutettu Vesa Lundberg.
"Keskellä Hyrylää Palokunnanmäellä, Tuusulanjoen ääressä sijaitseva Suutarintien asemakaava-alue, Rapsikanmäki, on Hyrylän, kenties koko Tuusulan paras ja arvokkain rakennuspaikka keskustarakentamisessa. Alue on Hyrylän portti Tuusulanjärvelle ja Tuusulan Jokipuistoon, joka on Hyrylän tärkein virkistysalue keskustassa. Tämä alue vaatii korkeatasoista, taidokasta suunnittelua niin kaavoituksessa kuin rakentamisessa, kun ajattelemme Hyrylän keskustan tulevaisuutta ja vetovoimaisuutta.
Aloituksella on suuri merkitys. Se taso, jolla suunnittelemme ja rakennamme tämän alueen ensimmäiset kohteet, määrittää myös sitä seuraavan, tulevan tason. Tässä meillä on oltava kunnianhimoa ja halu laatuun, korkeatasoiseen suunnitteluun. Laadun ja korkeatasoisen suunnittelun puute tulee kalliiksi monellakin tapaa. Mikäli alku on keskinkertainen, turha on enää odottaa jatkossa mitään parempaa. Tämä on useasti kaupunkirakentamisessa todettu.
Asemakaavaehdotuksesta kuntalaisten ja yhteisöjen antamissa mielipiteissä on noussut etenkin kaksi asiaa esille:
2. huoli ympäristöstä, Jokipuistosta ja tärkeän itä-länsisuuntaisen viheryhteyden kaventumisesta, lähes kokonaan katkeaminen paikalle suunnitellun pysäköintitalon takia
Näiden huolien sekä omien näkemystemme perusteella Suutarintien asemakaavaehdotus olisi pitänyt palauttaa uudelleen valmisteltavaksi siten, että
Ympäristön arvot ja tärkeä itä-länsisuuntainen viheryhteys säilyy, visuaalisestikin leveänä ja houkuttelevana. Rakentamista ei toteuteta viheryhteyden lähes katkaisevalla viisikerroksisella pysäköintitalolla ja sen toisella puolella olevalla kuusikerroksisella asuintalolla. Pysäköinnille etsitään muu ratkaisu kuin esitetty.
Tämä voi olla esimerkiksi ratkaisu, jossa maanalainen pysäköinti sijoitetaan joko Hyryläntien länsipuolelle Suutarintien korttelialueelle, myös ehdotettujen asuinrakennusten alle tai kunnan tarvitsemien pysäköintitilojen kanssa Hyryläntien itäpuolelle tai näiden yhdistelmänä. Tutkittava on myös ratkaisu, jossa Suutarintien ehdotetun pysäköintitalon runsaat 400 autopaikkaa sijoitetaan Hyryläntien itäpuolelle osaksi Hyrylän keskustan pysäköintiratkaisua, jolloin saavutetaan jopa tuhat maanalaista pysäköintipaikkaa liikenteen solmukohtaan, mahdollisesti osaksi liikekeskus-hybridiratkaisua ja sen aikaansaamisen sysäyttäjäksi
Nyt esillä olevan asemakaavaehdotuksen monotonisuus ja raskaus korvataan kunnianhimoisella, ilmavalla, uudenlaista tilaa luovalla ratkaisulla, joka rakentaa Tuusulan uutta vetovoimaa, myös symbolisesti tälle Hyrylän parhaalle paikalle.
Ehdotettu ratkaisu ei ota huomioon ympäristöarvoja korttelialueella eikä sen lähiympäristössä Tuusulan Jokipuiston alueella.
Ehdotettu Suutarintien asemakaava on monotoninen, raskas ja tuottaa tavanomaista asuinrakentamista. Siinä olevat kerroskorkeudet 6-8 eivät muodosta mielenkiintoista, vaihtelevaa eikä houkuttelevaa näkymää. Havainnekuvassa olevat viistotut katot eivät näy kuin ilmassa liikkuvalle. Havainnekuvissa pysäköintitalo on esitetty asemakaavasta mahdollistamasta korkeudesta poiketen huomattavasti matalampana.
Ehdotettu pysäköintitalo poikkeaa myös valtuuston aiemmasta 11.12.2017 §217 päätöksestä - "Hyrylän keskustan asemakaavoihin pyritään sisällyttämään kaikille tonteille maanalainen pysäköintitila. Vain mikäli maanalaiset p-paikat eivät riitä, rakennetaan paikoitustalo(ja)." - sekä aiemmin tehdyistä pysäköintiselvitysten periaatteista.
Ehdotettu pysäköintitalo on myös Tuusulan kunnan ja Hyrylän keskustan kehittämisen kannalta kallis. Menetämme maanmyyntituloja jopa 2 miljoonaa euroa, vuotuisia kuntaveroja puoli miljoonaa euroa verrattuna vaihtoehtoon, jossa sama määrä rakentamista olisi tehty asunnoiksi alueen luontoarvot huomioiden
Pysäköintitaloratkaisu ei välttämättä ole ongelma, vaan sen sijoittuminen esitetyllä tavalla Suutarintien asemakaavan alueelle. Suutarintien kortteliin sijoitettavalla pysäköintitalolla mahdollisuus saada liikkeelle Hyrylän kaupallinen keskus osallistumalla pysäköintiratkaisuun vaikeutuu.
Asemakaavassa ehdotetun ratkaisun sijasta on tutkittava ratkaisua, jossa maanalainen pysäköinti tai muu rakenteellisen pysäköinnin ratkaisu sijoitetaan joko Hyryläntien itäpuolelle tai Suutarintien korttelialueelle ehdotettujen rakennusten alle tai näiden yhdistelmänä. Kunnalle tulevat pysäköintipaikat on ensisijaisesti sijoitettava Hyrylän itäpuolelle joko nyt YIT:n varausalueelle tulevaan kortteliin ja/tai mahdollisen kaupallisen keskuksen K-Hyrrä + tyhjä S-Market alueelle.
Pysäköintiratkaisu liittyy ratkaisevasti liikekeskusvaihtoehtojen tutkimiseen ja asukas-, asiointi- ja liityntäpysäköintiin, keskustan vetovoiman kasvattamiseen. Liikekeskusvaihtoehtojen tutkimisen ja Hyrylän keskustan yleissuunnitelman päivittämisen yhteydessä on selvitettävä myös keskustan maanalaisen pysäköinnin riittävyys, pysäköintitalon tarve ja arvio näiden taloudesta sekä rooli keskustan hankkeiden liikkeelle saamisessa.
Hyryläntien itäpuolelle sijoittuvalla vaihtoehdolla saisimme järjestymään myös liityntä-asiointipysäköinnin, myös mahdollisesti toteutuvan, mutta jo nyt ennakoidun Monion pysäköintitilojen vähyyden ratkaistuksi.
• Tässä yhteydessä selvitetään myös kunnanvaltuuston 7.12.2015 päättämä vuositavoite 8.3 Linjaamme Tuusulan kunnan pysäköintipolitiikan, jossa Hyrylän julkisen pysäköinnin tarve selvitetään sekä liityntäpysäköinnin tarjonta ja toimivuus varmistetaan. Tähän liittyen Suutarintien pysäköintiratkaisu on keskeinen tarkastelun kohde.”
Valtuusto päätti vasta valtuustokäsittelyssä tehdyllä muutosehdotuksella tehdä Suutarintien asemakaavan kaavakarttaan ja kaava-aineiston selostukseen muutoksen "kaavakartasta ja kaava-aineiston selostuksesta ja selostuksen liitteistä poistetaan tarpeettomana pysäköintitalon rakennusoikeusluku 6000”. Mielestäni tätä muutosta ei olisi pitänyt tehdä näin, vaan asia olisi pitänyt palauttaa asia uudelleen valmisteltavaksi tältä osin.
Vaikutusten arviointi Suutarintien asemakaavassa on suoritettu vaillinaisesti, epäjohdonmukaisesti eikä noudata MRL 9§: 2 momentin määräyksiä mm yhdyskuntataloudellisista vaikutuksista ja arvioinnista siltä alueelta, jolla tällä kaavalla on vaikutusta. Asemakaavassa ollut virhe - LPY-korttelissa 8069 rakennusoikeus 6.000 k-m2 - on ollut omiaan vaikeuttamaan kuntalaisten arviointia tämän asemakaavan vaikutuksista ympäristöön etenkin, kun nyt valtuuston tekemä päätös kyseisen luvun poistamisesta käytännössä aiheuttaa korttelissa 8069 olevan pysäköintitalon rakentamislaajuuden kasvavan 10-12.000 k-m2 suuruiseksi (413 autopaikkaa x 25-30m2/autopaikka)."
"Kuten kokouskäyttäytymisestäni saattaa päätellä, olen erimieltä valtuuston päätöksestä §108 / 08.10.2018.
Valtuuston päätös tarkoittaa, että kaava ei ole maankäyttö- ja rakennuslain 55§ mukainen. Tämä tarkoittaa selkeää valitusperustetta ja kaavan ja rakentamisen viivästymistä."
Puheenjohtajan avattua asiassa keskustelun Jussi Salonen Ari Nymanin kannattamana teki seuraavan palautusesityksen:
"Suutarintien asemakaavan alue, Rapsikanmäki, on Hyrylän portti Tuusulanjärvelle ja Tuusulan Jokipuistoon, joka on Hyrylän tärkein virkistysalue keskustassa. Tämä alue vaatii korkeatasoista suunnittelua niin kaavoituksessa kuin rakentamisessa. Juuri tätä aluetta pitäisi suunnitella taidolla, kun ajattelemme Hyrylän keskustan tulevaisuutta ja vetovoimaisuutta.
2. huoli ympäristöstä, Jokipuistosta ja tärkeän itä-länsisuuntaisen viheryhteyden kaventumisesta, lähes kokonaan katkeaminen
Ympäristön arvot ja tärkeä itä-länsisuuntainen viheryhteys säilyy, visuaalisestikin leveänä ja houkuttelevana. Rakentamista ei toteuteta viheryhteyden lähes katkaisevalla viisikerroksisella pysäköintitalolla ja sen toisella puolella olevalla kuusikerroksisella asuintalolla. Pysäköinnille etsitään muu ratkaisu kuin esitetty.
Nyt esillä olevan asemakaavaehdotuksen monotonisuus ja raskaus korvataan kunnianhimoisella, ilmavalla, uudenlaista tilaa luovalla ratkaisulla, joka rakentaa Tuusulan uutta vetovoimaa, myös symbolisesti tälle Hyrylän parhaalle paikalle."
Koska oli tehty kannatettu palautusesitys, oli asia ratkaistava äänestämällä. Kunnanhallitus hyväksyi puheenjohtajan esityksen, että ne, jotka kannattavat asian käsittelyä tässä kokouksessa äänestävät "jaa", ja ne jotka kannattavat asian palauttamista uudelleen valmisteltavaksi, äänestävät "ei".
Suoritetussa äänestyksessä annettiin 8 jaa-ääntä (Huusko, Koivunen, Mäki-Kuhna, Peltonen, Salmi, Sipiläinen, Miettinen ja Lindberg) ja 4 ei-ääntä (Friman, Seuna, Nyman ja Salonen). Rosenqvist oli poissa.
Tämän jälkeen Jussi Salonen Ari Nymanin kannattamana esitti, että kunnanhallitus päättää hylätä laaditun asemakaavan muutoksen eikä esitä muutosta valtuustolle hyväksyttäväksi.
Koska oli tehty kannatettu muutosesitys, oli asia ratkaistava äänestämällä. Kunnanhallitus hyväksyi puheenjohtajan esityksen, että ne, jotka kannattavat pohjaehdotusta, äänestävät "jaa", ja ne, jotka kannattavat Salosen tekemää muutosesitystä, äänestävät "ei".
Puheenjohtaja totesi, että pohjaehdotus tuli kunnanhallituksen päätökseksi äänin 8-4, 1 poissa.
Ehdotettu Suutarintien asemakaava on monotoninen, raskas ja tuottaa tavanomaista asuinrakentamista. Siinä olevat kerroskorkeudet 6-8 eivät muodosta mielenkiintoista, vaihtelevaa eikä houkuttelevaa näkymää. Havainnekuvassa olevat viistotut katot eivät näy kuin ilmassa liikkuvalle. Havainnekuvissa pysäköintitalo on esitetty asemakaavan mahdollistamasta korkeudesta V poiketen huomattavasti matalampana.
Ehdotettu pysäköintitalo on myös Tuusulan kunnan ja Hyrylän keskustan kehittämisen kannalta kallis. Menetämme maanmyyntituloja jopa 2 miljoonaa euroa, vuotuisia kuntaveroja puolisen miljoonaa euroa verrattuna vaihtoehtoon, jossa sama määrä rakentamista olisi tehty asunnoiksi alueen luontoarvot huomioiden
Pysäköintitaloratkaisu ei välttämättä ole ongelma, vaan sen sijoittuminen esitetyllä tavalla Suutarintien asemakaavan alueelle. Suutarintien kortteliin sijoitettavalla pysäköintitalolla vaikeutuu mahdollisuus saada liikkeelle Hyrylän kaupallinen keskus osallistumalla pysäköintiratkaisuun.
Pysäköintiratkaisu liittyy ratkaisevasti liikekeskusvaihtoehtojen tutkimiseen ja asukas-, asiointi- ja liityntäpysäköintiin, keskustan vetovoiman kasvattamiseen, myös Monion pysäköintitilojen vähyyden ratkaisemiseen. Liikekeskusvaihtoehtojen tutkimisen ja Hyrylän keskustan yleissuunnitelman päivittämisen yhteydessä on selvitettävä myös keskustan maanalaisen pysäköinnin riittävyys, pysäköintitalon tarve ja arvio näiden taloudesta sekä rooli keskustan hankkeiden liikkeelle saamisessa.
Suutarintien asemakaavan todetaan olevan kumppanuuskaava. Kumppanuuskaavoitussopimuksia ei ole tehty.
Teija Hallenberg, Pia Sjöroos ja Asko Honkanen olivat asiantuntijoina kokouksessa.
Tuusulan kunnanvaltuusto on hyväksynyt 8.10.2018 § 108 Suutarintien asemakaavan muutoksen (asemakaava nro 3517). Päätöksestä on valitettu. Valituskirjelmä on liitteenä. Helsingin hallinto-oikeus pyytää lausuntoa valitukseen liittyen. Määräaika lausunnolle on 4.1.2019. Tällöin vastine on käsiteltävä kunnanhallituksessa viimeistään 17.12.2018
Asemakaavavalituksen on jättänyt As Oy Suutarintie 4 Tuusula, jonka kerrostalokiinteistö sijaitsee käytännössä hanketta vastapäätä Suutarintien toisella puolella.
Valituksessa vaaditaan että hallinto-oikeus joko
1)Hylkää Suutarintien asemakaavan muutoksen kokonaisuudessaan
2)palauttaa kaavan valmisteluun siten, että tonttien 8068/3-6 alueelta poistetaan yksi rakennus tai tonttien 806873-6 rakennusten korkeutta alennetaan siten, että korttelin 8068 asunrakennusoikeus on noin 13 500 k-m2. Samoin karttamerkinnät sekä asemakaavamerkinnät ja –määräykset tulee muuttaa Ympäristöministeriön ohjeiden mukaisiksi.
3)Lisäksi valituksessa esitetään toivomus, että hallinto-oikeus suorittaisi kaava-alueella katselmuksen
Valituksen perustelut ilmenevät yksityiskohtaisesti liitteenä olevasta valituskirjelmästä.
Valituksessa esitettyjä vaatimuksia ja toivetta katselmuksesta perustellaan seuraavasti:
Suutarintien asemakaavan muutos sisältää huomattavasti korkeampaa rakentamista kuin 25.1.2013 laaditussa yleissuunnitelmassa on esitetty.
Valituksessa esitetään, että kunta olisi poikennut yleissuunnitelmasta mm. siten, että Suutarintien kaavassa osoitettaisiin enemmän rakennusoikeutta ja korkeampia rakennuksia verrattuna Hyrylän keskustan yleissuunnitelmaan
Hyrylän alueelle on vuosikymmenten aikana laadittu useita yleissuunnitelmia, joissa ydinkeskustan kaupalliseksi- ja palvelukeskittymäksi toteutettaisiin Hyryläntien ja Tuusulanväylän väliin muodostuvaa aluetta. Yleissuunnitelmassa kaupallisen ja palvelun ytimeen ja sitä ympäröiville alueille on tavoitteena toteuttaa kaupunkimaista rakennetta, jossa tunnusomaista on muuta rakentamista korkeammat ja tiiviimmin sijoitetut asuin-, liike- ja toimistorakennukset.
Kaupunkimaisen korkeaa keskustarakentamista on paikoin jo toteutettu. Suutarintien kaava-alueen lähialueelle, lähes naapuriin on toteutettu ulkoisesti 6 kerrosta korkea As Oy Upseerinhovi ja sen viereen on nousemassa saman korkuinen kerrostalo.
Yleissuunnitelma ei ole oikeusvaikutteinen kaava tai suunnitelma, vaan viitesuunnitelma. Lisäksi tulee huomata, että yleissuunnitelmaa ei ole hyväksytty vielä, vaan sen valmistelu on kesken.
Suutarintien asemakaava noudattaa aiempien yleissuunnitelmaversioiden periaatetta aluevarausten osalta siten, että katu-, kevyen liikenteen- ja viherverkon katsotaan toimivan.
Valituksessa esitetään, että viihtyisä elinympäristö huononee merkittävästi liian massiivisen, liian tiiviin ja korkean rakentamisen myötä. Valituksessa esitetään lisäksi, että lähiympäristöä ei ole otettu huomioon. Kerrostalot pilaavat toteutuessaan (Jokipuisto) käyttömahdollisuuksia. Kaava-alue on maisemallisesti arvokas, ja rakentamisen myötä komeita mäntyjä joudutaan poistamaan. Kerrostalot varjostavat lähivirkistysalueen leikkipuistoa.
Kyseessä on täydennysrakentamisalue aivan Hyrylän ydinkeskustassa. Hyrylä on Tuusulan kaupallinen ja hallinnollinen keskus ja sen keskustamaisuutta ja kaupunkikuvaa korostaa erityisesti muuta taajamaa tiiviimpi ja korkeampi rakentaminen.
Ensimmäisten ja olemassa olevaa rakennuskantaa korkeammat ja tiiviimmät kerrostalokorttelit voivat tuntua aluksi vierailta, mutta taajaman rakentuessa ja entistä useampien korkeiden kerrostalojen noustua ydinkeskustaan, muodostuu Tuusulaan selkeä keskusta. Hyrylän keskustaan sekä Suutarintien kaava-alueeseen rajoittuen on toteutettu 6 – 7 kerrosta korkeita asuinkerrostaloja.
Alueella on voimassa oleva asemakaava, jossa Suutarintiehen rajoittuen harjun laen metsäistä aluetta on osoitettu yleisten rakennusten korttelialueeksi (entinen paloasema) sekä Jokipuiston puistoalueeksi. Suutarintien asemakaava toteutuessaan mahdollistaa viiden asuinkerrostalon toteuttamisen pääosin tälle entiselle yleisten rakennusten korttelin eli entisen paloaseman alueelle. Korttelialue laajenee jonkin verran Jokipuiston virkistysalueelle.
Jokipuiston viheralue on muodostunut jääkautisen suppamuodostelman ympärille ja rajoittuu luoteessa Tuusulanjokeen. Palokunnanmäkenäkin tunnetun harjun päällä ei nykyisellään kulje kevyen liikenteen reittejä, joita asemakaava toteutuessaan poistaisi. Myös Jokipuiston pinta-ala pysyy lähes entisellään eikä asuinkerrostalokortteli harjun laella pilaa miltään osin Jokipuiston käyttömahdollisuuksia. Alueella on jatkossakin hyvin saavutettavissa olevia, pinta-alaltaan riittäviä ja käytettävyydeltään hyviä virkistysalueita. Lisäksi Suutarintien asemakaavalla mahdollistetaan uuden kevyen liikenteen yhteyden toteuttaminen asuinkerrostalokorttelin läpi Suutarintieltä Jokipuistoon, jolloin Jokipuiston saavutettavuus Suutarintien suunnasta paranee merkittävästi.
Jokipuistoon on osoitettu sijainniltaan ohjeellinen leikkipuisto. Jokipuisto on vuodenajoista ja kellonajasta riippuen ja jo maastomuotojensa vuoksi varjoinen, joten Suutarintien korttelialueelle toteutettavat asuinkerrostalot eivät merkittävästi heikennä puistoalueen valoisuusolosuhteita nykyisestä.
Suutarintien asemakaava-alue on osa Hyrylän kaukomaisemaa. Maisemassa korostuvat harjun laen puut, erityisesti männyt. Maisemalla eikä männyillä ole sellaista erityistä arvoa, jota tulisi erityisesti suojella.
Suutarintien päässä kaava-alueeseen rajoittuen on osin seitsemän kerrosta korkea asuinkerrostalo, joka nousee merkittävästi harjun puustoa korkeammalla ja siten rikkoo harjupuuston muodostaman kaukomaiseman. Yksittäinen puustoa korkeampi talo erottuu maisemassa selvemmin epäedukseen ja siihen kuulumattomana kuin useamman asuinkerrostalon kokonaisuus, joka sulautuu huomattavasti paremmin maisemaan. Suutarintien kaava-alue toteutuessaan ei merkittävästi poikkea sen läheisyyteen jo toteutetun asuinkerrostalon kerroskorkeudesta kaukomaisemassa.
Suutarintien asemakaavan kerrosluku on suurempi kuin muissa lähiaikoina käsittelyssä olleissa tai asemakaavan muutoksen jo läpikäyneissä kortteleissa. Tämän asemakaavan muutoksen AK-korttelissa kerrosluku on harkittu ja suhteutuu hyvin mm. Suutarintien päässä olevan as. oy Tuusulan Palomäen kerrostaloon, joka on osin seitsemänkerroksinen.
Suutarintien asemakaava on laadittu siten ottaen huomioon ympäröivän alueen asettamat edellytykset toimivalle keskusta-alueelle. Katsotaan, että näin ollen on tehty yleiskaavallista tarkastelua tarkempi suunnitelma, jota Suutarintien asemakaavamuutos toteuttaa.
Maisemaan ja katukuvaan soveltumista on tutkittu tehden asemakaava-aineiston liitteenä olevia havainnekuvia sekä pienoismalli.
On valtakunnallisten alueidenkäyttötavoitteiden ja kestävän kehityksen mukaista kaavoittaa tehokkaasti missä se suinkin on mahdollista.
Myös vallitsevat ilmastotavoitteet, joista autoilun vähentäminen on yksi merkittävimmistä tavoitteista, edellyttää asuinrakentamisen lisäämistä taajamiin, joissa palvelut ja julkinen liikenne toimii, jolloin autoilua voidaan merkittävästi vähentää.
Suutarintien asemakaavan muutoksen kaavaratkaisu perustuu kattaviin vaikutusten arviointeihin. Vaikutusten arviointia on selostettu asemakaavan selostuksen kappaleessa 5.4. Kaavan vaikutuksia on arvioitu myös ympäristön osalta.
Rakentajien asettaminen eriarvoiseen asemaan
Valituksessa esitetään, että Hyrylän alueen rakentajia ei ole kohdeltu tasapuolisesti. Kunnan tulisi kohdella kaikkia rakentajia tasapuolisesti, eikä toteuttaa omistamilleen maalle ylikorkeita rakennuksia, joiden autopaikat eivät lisäksi mahdu tontille. Valituksessa muistutetaan, että kunta on linjannut: ”Hyrylän keskustan asemakaavoihin pyritään sisällyttämään kaikille tonteille maanalainen pysäköintitila. Vain mikäli maanalaiset p-paikat eivät riitä, rakennetaan paikoitustaloja.”
Kunnan linjaus ei ole sitova kaavan laatimisen kannalta. Pysäköintiratkaisua ei edes ohjeellisesti määrätä ylemmissä kaavamuodoissa – kyseessä on kunnan asettama tavoite. Tämän kaavahankkeen suunnittelussa on noudatettu periaatetta, että Hyrylän keskustan asemakaavoihin pyritään sisällyttämään kaikille tonteille maanalainen pysäköintitila. Vain mikäli maanalaiset p-paikat eivät riitä, rakennetaan paikoitustaloja. Ylemmät kaavat (yleiskaava, maakuntakaava) eivät ohjaa autopaikkojen sijoittamista. Kunta on asettanut tavoitteeksi, että autopaikat tulee toteuttaa omalla tontilla ja Hyrylän keskustan alueella rakenteellisena joko maan alla tai tarpeen mukaan pysäköintitaloon. Näin toimitaan Suutarintien asemakaavassa vaadittavien autopaikkojen osalla.
Pysäköintitaloon on suunniteltu merkittävä määrä autopaikkoja myös kunnan tarpeisiin, kunnan työntekijöille sekä Hyrylässä asioiville. Pysäköintitalon etuna maanalaiseen pysäköintiin nähden on, että jos autoilu tulevaisuudessa vähenee, autopaikkatarve pienenee, jolloin pysäköintitalot on mahdollista purkaa ja tilalle toteuttaa vaikka asuinrakentamista. Maanalainen pysäköintitila on huomattavasti vaikeampi purkaa tai toteuttaa siihen vaihtoehtoista toimintaa.
Palautteita, mielipiteitä, lausuntoja ja muistutuksia ei ole otettu tarpeeksi huomioon. Valituksessa esitetään, että pysäköintitalon rakennusoikeudesta on annettu väärää tietoa. Asemakaavakartassa aiemmin ollut luku 6 000 on viivattu virheellisellä tavalla yli.
Palautteet, mielipiteet, lausunnot ja muistutukset on otettu huomioon MRL:n edellyttämällä tavalla. Kaavaprosessin aikana annetuissa lausunnoissa ei ole tuotu esiin puutteita kaavatyön vaikutusten arvioinnissa.
Suutarintien asemakaavan vuorovaikutusaineistoksi laadittiin viisi vaihtoehtoista Suutarintien asemakaavan muutosluonnosta, joissa kaikissa suunnittelualueelle osoitettiin asuinkortteli, johon osoitettiin rakennuspaikkoja asuinkerrostaloille sekä rakennuspaikka olemassa olevalle kulttuuri- ja rakennushistoriallisia arvoja omaavalle rakennukselle, lisäksi pysäköintitalokorttelialuetta ja Jokipuiston viheraluetta.
Luonnoksista pyydettiin ja saatiin lausuntoja, joissa kukin viranomaistaho toimialaltaan antoi lausuntonsa, joissa pääasiassa todettiin alueen olemassa olevia arvoja kaavan jatkotyössä huomioon otettavaksi. Suutarintien asemakaavan muutosluonnoksista annetut lausunnot, mielipiteet ja niiden huomioonottaminen löytyvät selostuksen sivuilla 46 – 51. Annetuissa lausunnoissa ei tuotu esiin puutteita kaavatyön vaikutusten arvioinnissa. Asemakaavan ehdotuksesta annettu palaute ja niihin annettu vastine on selostuksen liitteenä 5.
Rakennusoikeusluku 6 000 on yliviivattu oikein, koska kyse ei ole sellaisesta asemakaavamerkinnän poistamisesta, mitä Ympäristöministeriön ohjeet tarkoittavat. Kyseessä on hallinnollinen oikaisumenettely, jossa esittelyaineistosta korjataan tekninen virhe, ei asemakaavasta poistettava merkintä, mitä ruksi tarkoittaa. Jos katsotaan, että merkintä on korjattava, Tuusulan kunta toteaa, että MRL 203 §:n mukaisesti hallinto-oikeus voi tarvittaessa tehdä tällaisen oikaisuluontoisen korjauksen.
Suutarintien kaavatyön vuorovaikutusaineistoiksi laadituissa asemakaavan muutosluonnoksiin oli merkitty pysäköintitalon rakennuspaikalle rakennusoikeusluku ensisijaisesti havainnollistamaan, että alueelle tulee pysäköintiin tarkoitettu rakennus. Luonnosvaiheessa kunnan tavoitteet pysäköintipaikkojen määrästä eivät vielä tuolloin olleet tarkentuneet.
Suutarintien asemakaavan selostuksessa on kerrottu Pysäköinnin vaikutuksesta kaavatalouteen mm. seuraavasti:
”… Autopaikkoja tehokkaan rakentamisen korttelissa tulisi sijoittaa useaan kerrokseen, mikäli autopaikat toteutettaisiin pihakannen tai rakennusten alla, mikä ei ole kustannustasoltaan toivottu ratkaisu.
Vaihtoehtona voisi olla toteuttaa autopaikkoja vain kannen alle, mutta tämä puolestaan vähentää asuinkerrostalokorttelin tehokkuutta, koska autopaikkoja ei pystytä toteuttamaan kuin osa nyt esitetystä. Suutarintien mäki toisaalta on niin hyvä alue asuinrakentamisen kannalta, että tehokas ratkaisu on erinomaisen suositeltava. Tehokkuutta pysäköintitalon toteuttamalla voidaan nostaa ja samalla kunta saa enemmän tontinmyyntituloja, josko toki haittana on tarve investoida välivaiheessa pysäköintitaloon.
Asuinkerrostalokorttelin rakennusoikeudeksi tulee 16 800 k-m², mikä vastaa AK-korttelialueella tehokkuutta e=1,81. Esimerkinomaisesti hiljattain keskustaan toteutettu Upseerinhovi-asuinkerrostalon tehokkuus oli e=1,20. Jos otetaan huomioon myös LPA-tontti asuinkerrostalohankkeen toteuttamiseksi, AK:n tehokkuus on e=1,5. Tämän lisäksi samaan pinta-alaan saadaan toteutettua n. 280 autopaikkaa enemmän muiden kortteleiden käyttöön.
Jos oletetaan, että autopaikka oheistiloineen vie 25-30 m² mahtuisi AK- ja LPA-korttelien alueelle yhteen kerrokseen kannen alle toteutettuna laskennallisesti 318-382 autopaikkaa, eli vähemmän kuin esitetyssä vaihtoehdossa. Esitetyn vaihtoehtoehdon mukaan toteutettaessa jouduta toteuttamaan autopaikkoja rakennusten alle, mikä em. ratkaisussa olisi välttämätöntä.
Jos pysäköintitalosta luovuttaisiin ja toteutettaisiin AK-kortteli tavanomaisella tehokkuudella esim. e=1,2, rakennusoikeus vähenisi tässä vaiheessa n. 3000 k-m² ja tontinmyyntitulot n. 900 000 euroa. Myöhemmin esim. kunnantalon purkamisen jälkeen rakennusoikeutta voidaan osoittaa lähikortteleihin jo toteutettujen pysäköintitalon autopaikkojen turvin enemmän n. 22 750 k-m² (n. 280 ap / 0,8 ap/as x 65 k-m² asunnon keskipinta-ala). Tontinmyyntituloina tämä tarkoittaa suuruusluokkaa 6,8 M€, jos hintataso on 300 €/k-m².”
Suutarintien asemakaavan muutosta jatkettiin yhteistyökumppanin kanssa ehdotusvaiheeseen luonnosvaihtoehto E:n pohjalta. Kaavatyön edetessä kaavahankkeen rakennusoikeuden määrä ja jakautuminen sekä tarvittavien autopaikkojen lukumäärä tarkentuivat. Myös kunnan tarpeet autopaikkojen määrästä vakiintuivat.
Suutarintien asemakaavan muutosehdotuksesta laadittiin havainnekuvia, joissa asuinkerrostalojen ohella pysäköintitaloon toteutettava autopaikkamäärä ja tilatarve havainnollistettiin. Pysäköintitalon kohdalla havainnollistamisen painopiste oli autopaikkamäärässä ja sen vaatimassa tilatarpeessa, sekä toteuttamiskustannuksissa (kaavatalous). Rakennusoikeuden määrällä ei tässä vaiheessa ollut enää sitä merkitystä, että se olisi ollut tarpeen osoittaa kaavakartalla.
Pysäköintitalojen korttelialueelle ei pääsääntöisesti osoiteta rakennusoikeutta, koska pysäköintitalon rakentaminen ei sitä edellytä. Pysäköintitaloa voidaan verrata rakennelmaan, jossa merkityksellistä on sen pohjan alaa kuvaava rakennusala ja kerrosluku. Koska rakennusoikeusluku ei ollut pysäköintitalolle osoitetulla korttelialueella enää merkityksellinen, se ei siten edellyttänyt erityistarkistusta ehdotusvaiheessa. Selkeyden vuoksi se oli ollut hyvä tässä vaiheessa poistaa, mutta inhimillisen erehdyksen vuoksi se jäi poistamatta.
Kaavakartalle jäänyt rakennusoikeusluku ei kuitenkaan ole ollut siten merkityksellinen, koska vaikutusten arviointi, kaikki autopaikkalaskelmat, kaavalaskelma sekä kaavaratkaisun havainnollistaminen on tehty tosiasiallisin pysäköintitaloa esittävin tiedoin, rakennusalan ja kerrosluvun ehdoilla.
Siten kaikissa ehdotusvaiheen esittelyaineistoissa, niin osallisille, kuntalaisille kuin kaavatyöstä päättäville, on esitelty sekä toteutettaville asunnoille että kunnan tarpeisiin vaadittavat ja niistä pysäköintitaloon toteutettavat tosiasialliset autopaikkamäärät. Pysäköintitalon pohjan alaa kuvaava rakennusalaa sekä kerroskorkeutta, rakennuksen sijoittumista suhteessa Hyryläntiehen ja Koskensillantiehen, sekä Jokipuistoon ohjaavaan puistoalueeseen on selkeästi ja monin eri menetelmin havainnollistettu kaavatyön aikana. Pysäköintitalon mittasuhteet ja autopaikkamäärä on ilmaistu selkeästi, ja pysäköintitalosta on käyty myös keskusteluja monissa eri foorumeissa.
Pysäköintitalon rakennusoikeusmerkinnällä ei ole merkitystä myöskään siitä syystä, että pysäköintitalon autopaikat voidaan toteuttaa myös perinteistä poikkeavalla tavalla, joista robottiparkki on yksi esimerkki. Robottiparkissa yhden autopaikan mitoitus on noin puolet pienempi kuin lattian tasolla olevilla autopaikoilla. Autopaikkojen kokonaistarpeeseen vaikuttaa myös yhteiskäyttöautojen määrä.
Inhimillisen erehdyksen vuoksi Suutarintien asemakaavan muutoksen ehdotuskarttaan oli jäänyt poistettavaksi tarkoitettu rakennusoikeuslukumerkintä. Kaavakartalle jäänyt merkintä huomattiin vasta kunnanvaltuuston esittelyaineistosta, jonka vuoksi sen hallinnollinen oikaiseminen (yliviivaus) ennen kunnanvaltuuston käsittelyä oli tarpeen.
Tarpeettoman rakennusoikeusluvun poistamista esiteltiin valtuustolle seuraavasti (esitys kokonaisuudessaan liitteenä)
” Selvitys 5.10.2018 valtuustolle Suutarintien asemakaavan pysäköintimitoituksesta ja havainnekuvista:
Suutarintien asemakaavasta esitetään poistetavaksi tarpeettomana pysäköintitalon rakennusoikeus 6 000. Kaavaan on jäänyt virheellinen rakennusoikeus, rakennusoikeudella ei ole merkitystä pysäköintitalokaavoissa. Muutos on tekninen korjaus. Pysäköintitalojen kaavoissa ei usein merkitä rakennusoikeutta, koska sen laskeminen ei ole oleellista. Vain laskennallisilla pysäköintipaikkamäärillä ja rakennuksen kerrosluvulla on merkitystä ja vaikutuksia. Kaavassa on tärkeää esittää rakentamisen korkeus ja rakennusalan merkintä, jolloin kaavasta näkee moni kerroksista rakentamista rakennusalan alueelle on tulossa. Pysäköintitaloissa kierto, nousut ja ramppien määrä vaikuttavat ratkaisuihin. Suutarintien kaavassa kerrosluku on 1/2kV ja rakennusala on merkitty tontille.
Pysäköintipaikkoja on laskelman (oheinen kaavio liitteessä) mukaan 93–95 paikkaa kokonaisessa tasossa ja puolikkaassa tasossa 35 paikkaa. 4 ja ½ tasoisena pysäköintitaloon tulee asemapiirroksessa ilmoitettu 413 paikkaa. Tasaukset nousevat Suutarintien risteystä kohden ja laskevat Koskensillantien myötä. Tällöin pysäköintitalo on Hyryläntien varrella osin upotettuna maan alle ja ensimmäinen kerros on osin maan alla tasossa noin +50 kun Hyryläntie kulkee pysäköintitalon kohdalla noin tasossa +50 - +52,5. Suutarintien ja viherkäytävän puolelta, tasauksen kohdassa +52,5 pysäköintitalon nurkka näyttää noin 3 kerrosta korkealta. Kaava-aineistossa esitellyt havainnekuvat ja pysäköintipaikkojen laskelmat eivät ole olleet ristiriidassa, molemmat ovat olleet oikein.
Kaavatalouslaskelma selostuksessa perustui autopaikkamäärään ei rakennusoikeuteen, joten kaavatalouslaskelmakin on selostuksessa oikea ja siinä ei ole ristiriitoja.”
Suutarintien kaavaselostuksessa kerrotaan pysäköintilaitoksesta seuraavaa (sivut 55, 58):
”Yleisten pysäköintilaitosten korttelialue (LPY-1)
Alueelle rakennetaan pysäköintitalo, johon osoitetaan se osa asuinkorttelin autopaikoista, jotka eivät mahdu tonteille rakennettavaan pysäköintilaitokseen ja muu osa autopaikoista osoitetaan kunnan tarpeeseen, taajamassa työskenteleville ja yleiseen tarpeeseen. Tuusulassa on paljon autoilevia asukkaita ja Hyrylä sen kuntakeskuksena tarjoaa kaupallisia ja muita palveluita, joihin tullaan omalla autolla. Monille työmatkalaisille Hyrylä on liityntäpysäköintipaikka, josta julkinen liikenne erityisesti pääkaupunkiseudulle kuljettaa runsaasti väkeä. Virka-aikaan Hyrylästä voi olla haastavaa löytää vapaata pysäköintitilaa. Tästä syystä ja siitä, että pysäköintitalo rakentuessaan vie lähes sata nykyistä pintapysäköintipaikkaa, rakennettavista autopaikoista noin puolet osoitetaan kunnan tarpeisiin. Pysäköintitaloon toteutetaan noin 410 autopaikkaa.
Kumppanuuskaavoitussopimuksessa sovitaan myös pysäköintitalohankkeen toteuttamisesta ja kustannusten jaosta. Alustavan sopimuksen ja Lujatalon laatimien suunnitelmien mukaan pysäköintitaloon tulee kaikkiaan 413 autopaikkaa, joista kunta merkitsee 286 autopaikkaa.
Kunnalle merkittävien autopaikkojen kustannukset olisivat 5,72 M€ - 6,58 M€ (yksikköhinta 20 000 € - 23 000 €). Pysäköintitaloon sijoitetut kustannukset saadaan takaisin, kun autopaikat myydään Koskensillantien varteen rakennettaville asuinkerrostalojen asunto-osakeyhtiöille.”
Valituksessa esitetään, että Suutarintien asemakaavan muutosehdotusta laadittaessa ei ole riittävästi otettu huomioon ihmisten elinoloihin, elinympäristöön, kaupunkikuvaan, maisemaan ja rakennettuun ympäristöön vaikuttavia tekijöitä. Lisäksi valituksessa esitetään, että maankäyttö- ja rakennuslain 9 § 1 mom mukainen vaikutusten selvittäminen ympäristön osalta on ollut puutteellinen.
9 § 1 mom: ”Kaavan tulee perustua kaavan merkittävät vaikutukset arvioivaan suunnitteluun ja sen edellyttämiin tutkimuksiin ja selvityksiin. Kaavan vaikutuksia selvitettäessä otetaan huomioon kaavan tehtävä ja tarkoitus.
Kaavaa laadittaessa on tarpeellisessa määrin selvitettävä suunnitelman ja tarkas-teltavien vaihtoehtojen toteuttamisen ympäristövaikutukset, mukaan lukien yh-dyskuntataloudelliset, sosiaaliset, kulttuuriset ja muut vaikutukset. Selvitykset on tehtävä koko siltä alueelta, jolla kaavalla voidaan arvioida olevan olennaisia vaiku-tuksia.”
Suutarintien asemakaavan muutos perustuu merkittävät vaikutukset arvioivaan suunnitteluun ja sen edellyttämiin tutkimuksiin ja selvityksiin. Kaavan vaikutuksia selvitettäessä on otettu huomioon kaavan tehtävä ja tarkoitus. Kaavan vaikutuksia on arvioitu myös ympäristön osalta. Vaikutusten arviointia on selostettu asemakaavan selostuksen kappaleessa 5.4. (sivut 56-58), joiden lisäksi kaavaselostuksen liitteenä on havainnemateriaali, jossa suunnitelman vaikutuksia ympäristöön esitetään.
Valituksessa esitetään, että korttelin rakentamiseen menee kohtuuttomasti aikaa ja siten kohtuuttomasti haittaa naapurustolle. Kaavaratkaisusta aiheutuu asukkaille turhaa haittaa ja ylimääräistä kävelyä pysäköintitaloon. Huoltoliikenteen tarpeita ei ole huomioitu.
Toteutuksen aikataulua ei ratkaista asemakaavalla.
Rakentamisesta aiheutuvaa haittaa naapurustolle ei voida kokonaan välttää. Korttelin rakentaminen ei tule aiheuttamaan lähiasukkaille tai muille kohtuutonta haittaa.
Osa vaadittavista autopaikoista sijoittuu maanalaiseen pysäköintitilaan pihakannen alle, josta toteutetaan suora hissiyhteys kerrostaloauloihin. Osa vaadittavista autopaikoista sijoitetaan pysäköintitaloon, jonne on pihalta matkaa muutamia kymmeniä metrejä. Pysäköintitalosta on osoitettu suora kevyen liikenteen yhteys puistoalueen poikki, joka lyhentää kävelymatkaa huomattavasti – katuverkon kautta ei siten tarvitse kulkea. Huoltoliikenteen tarpeet sekä vanhus-, sairaus-, taksi- ym. palvelut on huomioitu siten, että pihoille on osoitettu muutama pysäköintipaikka lyhytaikaiseen pysäköintiin sekä invapaikkoja.
Suutarintien asemakaavan muutos on hankekaava. Valituksessa esitetään, että kunta haluaa saada omistamalleen maalle mahdollisimman paljon myytävää rakennusoikeutta. Valituksessa todetaan lisäksi, että kaavan toteuttaminen ei edellytä muuta menoa kuin paloaseman purkamisen. Valituksessa esitetään myös, että hankkeessa on unohdettu ympäristö ja nykyiset lähiasukkaat, joiden mielipidettä ei ole otettu huomioon.
Asemakaavan muutoksen yhtenä tavoitteena oli saada mukaan yhteistyökumppani, jonka kanssa kaavaa viedään eteenpäin hankekaavana. Näin toimittaessa useimmiten voidaan laatia tarkempi asemakaava ja siihen liittyvät vaikutusten arviointi, mikä on osallisten etu. Vaikka sopimuksia yhteistyöstä ei vielä ole, on asemakaavan valmistelun aikana neuvoteltu ratkaisuista kahden rakennuttajatahon kanssa. Vaikka kaavaa on valmisteltu hankekaavana, kunta vastaa asemakaavoituksesta ja kaavan sisällöstä, eikä kaavaprosessi ole MRL:n vastainen; osallisia kuullaan, myös lähiasukkaita. Lausuntoja, mielipiteitä ja muistutuksia otetaan huomioon kuten muissakin kaavoissa.
Suutarintien asemakaavan muutosalue on Hyrylän taajaman mittakaavassa melko pieni, eikä sen toteuttaminen edellytä merkittäviä kunnallisteknisiä töitä. Kunnan väestönkasvutavoite edellyttää asuntotarjonnan lisäämistä, jota Suutarintien asemakaava toteutuessaan tarjoaa. Väestönkasvu edellyttää palveluiden lisäämistä, päiväkoteja, kouluja, katuja ja terveydenhoitoja sekä vanhuspalveluja monen muun kunnan toimialaan sisältyvän palvelun lisäksi. Jos saadaan kaavataloudellisesti positiivisesti toteutettua asuntorakentamista, on se kunnan kokonaistaloudelle positiivista. Positiivinen tulos voidaan käyttää mm. parantamaan kunnan tarjoamia palveluita.
Suutarintien asuinkerrostalokortteli on osa Hyrylän arkkitehtonisestikin korkeatasoista taajamaa, ja osaltaan rakentaa ihmisläheistä kaupunkimaisemaa. Suutarintien rakentumisen myötä taajaman kaupunkimaisuus lisääntyy ja sen asukasmäärä kasvaa, jolloin on todennäköisempää, että alueen palvelut lisääntyvät ja olemassa olevat palvelut pysyvät. Kaupunkimainen ympäristö on myös viihtyisä, varsinkin kun yleisten alueiden suunnittelu ja toteuttaminen etenee ja taajamaan tullaan lisäämään taidetta Tuusulaan hyväksytyn taideohjelman mukaisesti.
Valituksessa esitetään, että kunnanvaltuustolla on ollut väärää tietoa. Luonnosvaiheessa useimmat lausunnonantajat olivat vaihtoehdon C kannalla. Kaavaluonnoksista jätettyihin lausuntoihin annetuissa vastineissa todetaan, että kaavaehdotuksen asuntokerrosala vastaa likimain vaihtoa C:tä, myös kerroskorkeuksien osalta. Tämä ei pidä paikkaansa.
Suutarintien asemakaavan muutosluonnoksia laadittiin kaikkiaan viisi, luonnosvaihtoehdot A – E, joissa luonnosteltiin erityisesti eri massoitteluvaihtoehtoja, mutta myös rakennusoikeuksissa oli luonnosten välillä vaihtelua.
Asemakaavan muutoksen selostuksessa esitetään tarkasti kaikki luonnosvaihtoehdot kerroskorkeuksineen ja kerrosaloineen sekä muutosluonnoksista annetut lausunnot, mielipiteet ja niiden huomioonottaminen, joten kunnanvaltuustolla on asiasta päätettäessä ollut oikea tieto päätöksensä tueksi.
Valituksessa esitetään, että ajoyhteys tonteille 4 ja 5 aiheuttaa naapuritontille kohtuutonta haittaa. Valituksessa esitetään, että tulee tutkia vaihtoehtoista ajoyhteyttä Hyryläntieltä maanalaiseen pysäköintilaitokseen.
Liikenne maanalaiseen pysäköintilaitokseen ohjataan Suutarintien alkuosalla, joten peremmälle osalle Suutarintietä liikenne ei tule merkittävästi lisääntymään. Suutarintien asemakaavan muutos mahdollistaa tavanomaisella rakentamistehokkuudella olevan asuinkerrostalokorttelin toteutumisen, mikä ei tuota sellaisia liikennemääriä, että liikenteen haittavaikutukset (melu, tärinä, pienhiukkaset) olisivat merkittäviä.
Asuinkerrostalojen autopaikat sijaitsevat maan tai pihakannen alla tai pysäköintitalossa Koskensillantien varrella, pintapysäköintiä ei sallita lukuun ottamatta invapysäköintiä, jota varten on osoitettu muutama pihapaikka. Ajoyhteys tonteille 4 ja 5 mahdollistaa myös huoltoajon, kotipalvelun ja invakuljetusten ajot, jotka suurimmilta osin toteutetaan päiväsaikaan eivätkä siten aiheuta kohtuutonta haittaa naapuritontille. Liikennemäärät ovat pieniä ja asemakaavassa varattu katutila riittävä.
Hyryläntien on vilkkaasti liikennöity kokoojakatu, jolta ei olisi suotavaa osoittaa ajoliittymää maanalaiseen pysäköintilaitokseen. Tästä syystä pysäköintitalotontin Hyryläntien puoleiselle tontinrajalle on merkitty ajoliittymäkielto.
Osakkeiden arvo alenee merkittävästi, jos tien toiselle puolelle rakennetaan Hyrylän keskustamiljööseen kuulumaton asuntokeskittymä.
Ei ole viitteitä siitä, että asunto-osakkeiden arvo merkittävästi alenisi, jos lähialueelle rakennetaan asuinkerrostalokortteli.
Valituksessa esitetään, että kaavaa on valmisteltu virheellisesti. Kunnanvaltuuston esityslistan liitteenä olevat muistutukset olivat virheellisesti muutettu mielipiteiksi. Lisäksi todetaan, että muistutuksista oli mukana vain irtonaisia osia, jolloin niistä saa väärän käsityksen ja vastineet on laadittu näiden osien perusteella.
Vaikka valtuuston liitteeseen oli muistutukset virheellisesti otsikoitu mielipiteiksi, palaute käsiteltiin MRL:n edellyttämällä tavalla.
Saadut muistutukset olivat kaava-aineistossa mukana vastineineen kun asemakaavan muutosta käsiteltiin luottamuselimissä.
Vaikka muistutukset on otsikoitu mielipiteiksi, se ei muuta sitä tosiseikkaa, että saatu palaute on otettu vastaa ja käsitely muistutuksina. Siten ei ole merkitystä miten saatu palaute on otsikoitu vaan sillä, miten se on käsitelty.
Liitteenä oleva vastineraportin rakenne noudattaa yleistä käytäntöä, jossa annetut lausunnot ja muistutukset referoidaan, eli muistutuksissa ja lausunnoissa olevat asiat tiivistetään ja kiteytetään asiasisällön korostamiseksi ja luettavuuden helpottamiseksi. Vastineet laaditaan kuitenkin aina alkuperäisen muistutuksen ja lausunnon perusteella, ei referaatin perusteella.
Muistutusten otsikointi on korjattu teknisenä korjauksena valtuuston tekemän hyväksymispäätöksen jälkeen.
Valituksessa esitetään, että ma-12 merkintä maanalainen pysäköintilaitos on virheellinen. Pysäköintitermi antaa ymmärtää, että se on tarkoitettu muutakin kuin korttelia 8068 varten.
Suutarintien asuinkerrostalokortteli muodostuu useammasta tontista, joilla on yhteinen ja yhteisesti hallinnoitava maanalainen pysäköintilaitos. Pysäköintilaitos-termi voi tarkoittaa myös pientä, vain yhden tontin tarvitsemaa pysäköintilaitosta. Asemakaavamerkintä vastaa tarkoitustaan eikä sitä ole tarpeen muuttaa.
Valituksessa esitetään, että kaavaa on tehty huolimattomasti.
Kaavaa on tehty huolella, vaikka luonnosvaiheessa asemakaavakartassa ja kaavamerkinnöissä oli pieniä tarkennusta vaativia kohtia. Niillä ei ollut kaavan sisältöön nähden merkitystä.
Valituksessa esitetään, että Kuntastrategia on unohdettu. ”Rakennetaan yhdessä uutta Tuusulaa” on unohtunut Suutarintien asemakaavan muutosta laadittaessa.
Suutarintien asemakaavan muutos on laadittu vuorovaikutteisesti niin kuntalaisten kuin eri toimijoiden sekä viranomaisten kanssa. Suutarintien asemakaava kuten muutkin maankäytön suunnitelmat mahdollistavat yhteisen kunnan rakentumista. Vuorovaikutuksessa osallisten ja kuntalaisten kanssa ilmenee useita erilaisia ja eri suuntiin vieviä tavoitteita, joiden kesken kunnan tulee löytää kompromissi.
Suutarintien asemakaavaa on laadittu sille laadittujen tavoitteiden mukaisesti ja sitä laadittaessa on otettu huomioon saatu palaute. Suutarintien asemakaava noudattaa myös Tuusulan kuntastrategiaa.
Suutarintien asemakaavan selostuksen kappale 5.4 Kaavan vaikutukset
Kunnan strategian toteutumisen
Kaava toteuttaa erityisesti kuntastrategian 2018-2021 seuraavia kohtia:
3.4 Mahdollistamme asukasluvun sekä työpaikkoja tuovien yritysten määrän kasvun ja kasvatamme maanmyyntituloja.
• Kaavoitamme ja ohjaamme asuntorakentamista siten, että voimme toteuttaa eri talotyyppejä eri rahoitusmalleja käyttäen erilaisille asukasryhmille.
Kaavalla osoitetaan rakennuspaikat viidelle asuinkerrostalolle, ja osaan kerrostaloista edellytetään liikerakentamista. Kaavan toteutumisen myötä alueen palvelu- ja asuntotarjonta lisääntyyhuomattavasti. Yksi viidestä asuinkerrostalosta toteutetaan ARA-hankkeena.
4.7 Keskitämme kunnan kasvun pääasiassa keskusta-alueille samalla panostaen merkittävästi elinympäristön laatuun.
• Tiivistämme Hyrylää ja sen kaupallisia palveluja ja kehitämme keskustaa Tuusulanväylän molemmin puolin häivyttäen tien jakavaa vaikutusta.
• Edistämme Hyrylän keskustan asemakaavoitusta joko hankekaavoituksena tai kunnan omistamien kiinteistöjen osalta mahdollisuuksien mukaan asemakaavamuutoksia tehden määräyksiltään väljiksi, jolloin tontinluovutuskilpailuissa esitetyt ratkaisut voidaan toteuttaa muuttamatta asemakaavaa.
• Hyväksymme Suutarintien asemakaavan muutoksen.
• Ratkaisemme Hyrylässä vanhan paloaseman (puretaan 2018), Hyrylän ostoskeskuksen ja toriympäristön ja Tuuskodon alueen tulevan käytön.
Suutarintien asemakaava toteutuessaan tiivistää Hyrylän taajamaa ja lisää kaupallisia palveluita. Suutarintien kaava toteutetaan hankekaavana. Hankkeen toteuttajia ovat Lujatalo Oy sekä Avainasunnot Oy. Asemakaavamääräykset ovat väljät joten asemakaavan vahvistuttua myös vaihtoehtoiset toteuttamisratkaisut ovat mahdollisia. Hyrylän vanha paloasema on päätetty purkaa jo asemakaavan ehdotusvaiheen aikana.
4.8 Parannamme Tuusulanjärven ja Tuusulanjoen virkistyskäyttöä ulkoilureitein ja tekemällä uimarannat molemmille puolille järveä huomioimalla Tuusulanjoelle tehdyt uimapaikat.
• Edistämme maakuntajärvemme Tuusulanjärven sekä Tuusulanjoen virkistyskäyttöä, sen saavutettavuutta ja roolia vetovoiman rakentamisessa Tuusulanjärven kulttuuriyhteisöineen.
• Otamme huomioon vesistöjen merkityksen tärkeänä osana keskustojen vetovoimatekijöitä.
Kaavan yhtenä tavoitteena on lisätä Tuusulanjoen ja Tuusulanjärven saavutettavuutta ja erityisesti Jokipuiston roolia Hyrylän yhtenä merkittävimmistä puistoalueesta sekä kevyen liikenteen reittien suunnittelusta Jokipuiston alueella ja sen kautta jatkuviin reitteihin.
Hyrylä on Tuusulan kaupallinen ja hallinnollinen keskus, jonka ytimen keskusta-maisuutta ja kaupunkikuvaa korostaa erityisesti muuta taajamaa tiiviimpi ja korkeampi rakentaminen. Uudet päivittyvät suunnitelmat tarkentavat Hyrylän yleissuunnitelmaa ja Hyrylään on kestävämmän kuntarakenteen saavuttamiseksi suunniteltava nyt tiiviimpää ja myös jonkin verran korkeampaa, pääosin 6-8 kerrosta korkeaa rakentamista. Suutarintien asemakaava on laadittu ottaen huomioon ympäröivän alueen asettamat edellytykset toimivalle keskusta-alueelle.
Suutarintien asemakaava mahdollistaa viiden ½VI – VIII- kerrosta korkean asuin-kerrostalon ja yhden ½kV- kerrosta korkean pysäköintitalon rakentamisen sekä osoittaa suojelumerkinnän alueella sijaitsevalle arvokkaalle rakennukselle. Kaava-alue kattaa myös Jokipuiston viheralueen.
Suutarintien asemakaavan luonnoksista ja ehdotuksesta sekä kaavan esittelytilaisuuksissa että lautakuntakäsittelyissä saadut palautteet, mielipiteet, lausunnot ja muistutukset on otettu huomioon MRL:n edellyttämällä tavalla.
Kunnan tavoitteiden mukaisesti Suutarintien asemakaavassa vaadittavat autopaikat osoitetaan joko rakenteellisesti omalle tontille tai pysäköintitaloon. Osa pysäköintitalon autopaikoista merkitään kunnan tarpeisiin, kunnan työntekijöille sekä Hyrylässä asioiville.
Pysäköintitalolle osoitetulla rakennusalalla oleva rakennusoikeusluku 6 000 on yliviivattu oikein. Kyseessä on hallinnollinen oikaisumenettely, jossa esittelyaineistosta oikaistaan tekninen virhe. Kaavakartalle jäänyt rakennusoikeusluku ei ole ollut siten merkityksellinen, koska vaikutusten arviointi, kaikki autopaikkalaskelmat, kaavalaskelma sekä kaavaratkaisun havainnollistaminen on tehty tosiasiallisin pysäköintitaloa esittävin tiedoin, rakennusalan ja kerrosluvun ehdoilla.
Suutarintien asemakaavan muutoksen vaikutuksia on tutkittu MRL:n edellyttämällä tavalla ja kaavaratkaisu perustuu riittäviin selvityksiin. Kaavan vaikutuksia selvitettäessä on otettu huomioon kaavan tehtävä ja tarkoitus. Suutarintien asemakaava noudattaa myös Tuusulan kuntastrategiaa.
Maisemaan ja katukuvaan soveltumista on tutkittu tehden havainnekuvia sekä pienoismalli. Vaikutusten arviointia on selostettu asemakaavan selostuksen kappaleessa 5.4. Kaavan vaikutuksia on arvioitu myös ympäristön osalta.
Asemakaavan muutoksen yhtenä tavoitteena oli saada mukaan yhteistyökumppa-ni, jonka kanssa kaavaa viedään eteenpäin hankekaavana. Kunta vastaa asema-kaavoituksesta ja kaavan sisällöstä, eikä kaavaprosessi ole MRL:n vastainen; osallisia kuullaan, myös lähiasukkaita. Lausuntoja, mielipiteitä ja muistutuksia otetaan huomioon kuten muissakin kaavoissa.
Asemakaavan muutoksen selostuksessa esitetään tarkasti kaikki luonnosvaihtoehdot kerroskorkeuksineen ja kerrosaloineen, joten asiasta päätettäessä kunnanhallituksella on ollut oikea tieto päätöksensä tueksi. Vastineet laaditaan aina alkuperäisten asiakirjojen perusteella.
Kaavaa on valmisteltu ja tehty huolella sille laadittujen tavoitteiden mukaisesti, vaikka liitteen otsikoinnissa ja luonnosvaiheessa asemakaavakartassa ja kaavamerkinnöissä oli pieniä tarkennusta vaativia kohtia. Niillä ei ollut kaavan sisältöön nähden merkitystä.
Korttelin rakentaminen ei tule aiheuttamaan lähiasukkaille tai muille kohtuutonta haittaa.
Tuusulan kunnan vaatimus
Kunta katsoo, että Suutarintien asemakaavan muutos on laadittu maankäyttö- ja rakennuslain vaatimukset täyttäen. Ensisijaisesti valitus tule hylätä perusteettomana kokonaisuudessaan.
Tuusulan kunta katsoo, että kyseessä on MRL 188 § 2. mom. kaava, eli asuntorakentamisen kannalta merkittävä kaava, joten valitus tulee käsitellä kiireellisesti.
Asemakaavan myötä muodostuu merkittävä määrä rakennusoikeutta taajaman ja palveluiden kannalta sijainniltaan hyvään kohtaan, mahdollistaen asuntojen rakentamisen. Uutta asuntorakentamista on kaikkiaan 16 550 m², joka vastaa noin 420 asukasta.
Tuusulan kunta katsoo, ettei valittajien pyytämä katselmus ole tarpeen.
Lopuksi on syytä todeta, että ainakin osa valituksesta kohdistuu kaavaan kokonaisuudessaan, eikä kaavaa näin ollen voida vielä tässä vaiheessa määrätä tulemaan osittainkaan voimaan MRL 201 §:n nojalla.
Kuntakehityslautakunta ehdottaa, että kunnanhallitus päättää
merkitä tiedoksi asemakaavasta tehdyn valituksen
merkitä tiedoksi kaavoituspäällikön selvityksen pysäköintitalojen kaavamerkinnöistä
hyväksyä omalta osaltaan perusteluosan mukaisen lausunnon ja ehdottaa kunnanhallitukselle perusteluosan mukaisen lausunnon antamista hallinto-oikeudelle ja että kunnanhallitus liittää siihen kaavoituspäällikön selvityksen pysäköintitalojen kaavamerkinnöistä hallinto-oikeudelle toimitettavaksi.
ehdottaa että kunnanhallitus vaatii valituksen hylkäämistä
ehdottaa kunnanhallitukselle, että kunnanhallitus pyytää valituksen käsittelyn kiirehtimistä MRL 188 § 2. mom. mukaisesti, koska kyse on asuntorakentamisen kannalta merkittäväksi katsottavasta asemakaavasta
antaa perusteluosan mukaisen lausunnon hallinto-oikeudelle ja liittää siihen kaavoituspäällikön selvityksen pysäköintitalojen kaavamerkinnöistä hallinto-oikeudelle toimitettavaksi
vaatia valituksen hylkäämistä
pyytää valituksen käsittelyn kiirehtimistä MRL 188 § 2. mom. mukaisesti, koska kyse on asuntorakentamisen kannalta merkittäväksi katsottavasta asemakaavasta.
Tuusulan kunnanvaltuusto hyväksyi Suutarintien asemakaavamuutoksen 8.10.2018 § 108. Päätöksestä valitettiin hallinto-oikeuteen. Kunnanhallitus antoi valituksen johdosta lausunnon 17.12.2018 § 136. Valittaja antoi asiassa vastaselityksen, joka on kirjattu saapuneeksi hallinto-oikeuteen 23.1.2019. Tuusulan kunta sai 8.5.2019 hallinto-oikeudesta nähtäväksi valittajien vastaselityksen. Kysymys ei ollut varsinaisesta lausuntopyynnöstä, vaan kunnan taholta haluttiin varmistua siitä, mihin seikkoihin valittajien vastaselityksessä oli vedottu.
Valittajien vastaselityksestä mm. ilmeni, että valittajat olivat katsoneet kunnan käsittelyn olleen puutteellista ja että luottamushenkilöt eivät olisi saaneet kaikkea tietoa valituksesta. Tämä olisi johtunut siitä, esityslistan liitteenä olleesta valituskirjelmästä oli puuttunut sivu 3. Valittajien mukaan juuri sivu 3 sisälsi oleellisia lausuntoja ja mielipiteitä kortteleiden 8068 ja 8069 asemakaavan luonnos- ja ehdotusvaiheen massoitteluista, kerroskorkeuksista ja kerrosaloista. Koska kunnan antamassa lausunnossa ei ole käsitelty sivua 3, valittajat mm. vaativat asemakaavan palauttamista uudelleen valmisteluun.
Asian selvittely
Asiaa kunnassa selvitettäessä ilmeni, että hallinto-oikeudelle Asunto Oy Suutarintie 4:n valituksesta vastinetta annettaessa kunnanhallituksen esityslistan liiteai-neistosta, tarkalleen ottaen skannatusta valituskirjelmästä todellakin puuttui yksi sivu, eli valittajan vastaselityksessä mainittu sivu 3. Edelleen on selvinnyt tämän johtuneen siitä, että Asunto Oy Suutarintie 4:n jättämä valitus oli kunnan kirjaamoon toimitetusta ja leimatusta valitusasiakirjasta skannattu kunnan asiahallinta-järjestelmään, eikä tiedoston sivumäärää siinä vaiheessa tarkistettu. Skannauslaitteen automaattiseen paperinsyöttöön oli sujahtanut virheellisesti kaksi sivua kerrallaan, josta syystä sivu 3 ei ollut skannautunut.
Helsingin hallinto-oikeuden kanslia oli pyynnöstä toimittanut valituskirjelmän kuntaan myös sähköisesti (sähköposti 21.11.2018). Sähköinen valituskirjelmä oli jaettu sekä viranhaltijoille että kaavan valmistelijoille, joten valitus on otettu kokonaisuudessaan huomioon valmisteltaessa kunnan lausuntoa hallinto-oikeudelle. Kuntakehityslautakunnan ja kunnanhallituksen esityslistalla valituskirjelmästä kuitenkin puuttui mainittu sivu 3.
Valittajan kiinnittäessä vastineessaan huomiota mm. puutteellisessa muodossa olleeseen valituskirjelmään ja vaatien sen johdosta asemakaavan palauttamista uudelleen valmisteluun, kunnassa katsottiin aiheelliseksi antaa ylimääräisenä vastaselityksenä lausunnon täydennys asian korjaamiseksi. Valittajan alkuperäinen valituskirjelmä ja vastaselitys ovat esityslistan liitteenä.
Kunnanhallitus toteaa, että esityslistalta poisjääneen sivun 3 johdosta sillä ei ole muutettavaa aiempaan lausuntoonsa nähden. Tämä johtuu siitä, että suurelta osin valituskirjelmän sivulla 3 valittajat olivat viitanneet kaavatyön luonnosvaiheessa annettuihin lausuntoihin ja mielipiteisiin sekä omaan muistutukseensa. Suutarintien ehdotusselostuksen liitteenä on raportti luonnosvaiheessa jätetyistä lausunnoista ja mielipiteistä ja niihin annetuista vastineista, jonka vuoksi erillistä vastinetta ehdotusvaiheessa ei katsottu tarpeelliseksi. Suutarintien kaavaehdotuksesta jätetyt muistutukset ovat referoitu erillisessä raportissa kaavan hyväksymiskäsittelyn yhteydessä.
Valituskirjelmän sivun 3 siltä osin, missä muistutetaan, ettei Suutarintien asemakaavan muutosehdotusta laadittaessa ei ole riittävästi otettu huomioon ihmisten elinoloihin, elinympäristöön, kaupunkikuvaan, maisemaan ja rakennettuun ympä-ristöön vaikuttavia tekijöitä, todetaan kunnan valituksessa antamassaan vasti-neessa seuraavaa: ”Valituksessa esitetään, että Suutarintien asemakaavan muutosehdotusta laadittaessa ei ole riittävästi otettu huomioon ihmisten elinoloihin, elinympäristöön, kaupunkikuvaan, maisemaan ja rakennettuun ympäristöön vaikuttavia tekijöitä. Lisäksi valituksessa esitetään, että maankäyttö- ja rakennuslain 9 § 1 mom mukainen vaikutusten selvittäminen ympäristön osalta on ollut puutteellinen.”
Maankäyttö- ja rakennuslain 9 § 1 mom: ”Kaavan tulee perustua kaavan merkittävät vaikutukset arvioivaan suunnitteluun ja sen edellyttämiin tutkimuksiin ja selvityksiin. Kaavan vaikutuksia selvitettäessä otetaan huomioon kaavan tehtävä ja tarkoitus.
Kaavaa laadittaessa on tarpeellisessa määrin selvitettävä suunnitelman ja tarkasteltavien vaihtoehtojen toteuttamisen ympäristövaikutukset, mukaan lukien yh-dyskuntataloudelliset, sosiaaliset, kulttuuriset ja muut vaikutukset. Selvitykset on tehtävä koko siltä alueelta, jolla kaavalla voidaan arvioida olevan olennaisia vai-kutuksia.”
Tuusulan kunta katsoo, että Suutarintien asemakaavan muutoksen laadinnan yhteydessä on laadittu vaikutusten arviointi riittävän kattavasti. Kaavamuutos perustuu merkittävät vaikutukset arvioivaan suunnitteluun ja sen edellyttämiin selvityksiin. Kaavan vaikutuksia selvitettäessä on otettu huomioon kaavan tehtävä ja tarkoitus. Kaavan vaikutuksia on arvioitu myös ympäristön osalta. Vaikutusten arviointia on selostettu asemakaavan selostuksen kappaleessa 5.4. (sivut 56-58), joiden lisäksi kaavaselostuksen liitteenä on havainnemateriaali, jossa suunnitelman vaikutuksia ympäristöön esitetään.
Kunnanhallitus katsoo, että valittajan vastineessaan esittämä väite menettelyvirheestä ja vaatimus asemakaavan palauttamisesta uudelleen valmisteluun on pe-rusteettomana hylättävä.
Sen lisäksi mitä kunnanhallitus aiemmassa lausunnossaan jo lausui, kunnanhallitus lausunnon täydennyksen yhteydessä haluaa saattaa hallinto-oikeuden tietoon vielä seuraavaa:
Suutarintie asemakaavanmuutoksen alue on osa Hyrylän ydinkeskustaa, sen asuntopainotteista osaa ja se liittyy saumattomasti Hyryläntien vastakkaiselle puolelle kehitettävään kaupan ja palveluiden keskustaytimeen. Keskustamainen rakentaminen on tiivistä ja muuta rakentamista korkeampaa. Hyrylän ydinkeskustaa idän suuntaan laajentavassa Rykmentinpuiston lainvoimaisissa asemakaavoissa asuinkerrostalot voivat olla paikoin VIII-kerroksisia. Siten Suutarintien asemakaavassa osoitetut kerroskorkeudet vastaavat jo keskusta-alueelle hyväksyttyjen asemakaavojen kerroskorkeuksia.
Kunnanhallitus toteaa, ettei Tuusulan kunnalla ole muuta lisättävää aiemmin esitettyyn ja vaatii valituksen hylkäämistä sekä pyytää käsittelyn kiirehtimistä.
merkitä tiedoksi valittajan hallinto-oikeuteen 23.1.2019 saapuneen vastaselityksen
merkitä tiedoksi alkuperäisen valituskirjelmän kokonaisuudessaan
antaa perusteluosan mukaisen aiemman lausunnon täydennyksen hallinto-oikeudelle toimitettavaksi
Valitus 12.11.2018 kvalt päätöksestä 8.10.2018 § 108 Suutarintien asemakaavan muutos, khall 17.6.2019.pdf (pdf, 593 kt)
Vastaselitys 06246, khall 17.6.2019.pdf (pdf, 2983 kt)