Aningaasarsianit akileraarutit pillugit Inatsisartut inatsisaanni nr. 12, 2. november 2006-imeersumi, Inatsisartut inatsisaatigut nr. 7, 6. 2016-imeersukkut kingullermik allanngortinneqartumi makku allannguutigitinneqarput:
1. § 39 a, imm. 1 ima oqaasertalerneqassaaq:
”§ 39 a. Aningaasarsiat akileraaruteqaataasussat naatsorsorneranni ilanngunneqassanngillat soraarnerussutisiaqarnissamut imaluunniit inuunermut sillimmasiinermik aaqqissuussinermit ingerlaavartumik, toqunikkut unittussamik tunniussiviusartumit tunniunneqartut, aaqqissuussinermut akiliutit ilanngaatigineqarsinnaanerat imaluunniit sulisitsisup akileeqataassutaasa ilanngunneqartussaannginnerat Danmarkimi, Savalimmiuni imaluunniit Kalaallit Nunaanni aningaasarsiat akileraaruteqaataasussat naatsorsorneranni tamakkiisumik ilaannakuusumilluunniit atuutsinneqarsimanngitsoq, imaluunniit § 46, imm. 5 imaluunniit 6-i naapertorlugit akitsuut akilerneqarsimasoq soraarnerussutisiaqarsinnaatitaasup sillimmasiisulluunniit upper-narsarsinnaappagu.”
2. § 39 b-ip kingorna ilanngunneqassaaq:
”§ 39 c. Aningaasarsianit akileraarutaasussat naatsorsorneranni ilanngunneqassanngillat naafferartumik akilersuilluni sillimmasertinnermit pisartakkat, soraarnerussutiaqarnissaq siunertaralugu soraarnerussutisiaqarnissamut ingerlatseqatigiiffimmi pilersinneqarsimasumut, Kalaallit Nunaanni angerlarsimaffeqarani sillimmasiisarfiit pillugit inatsimmi ilaasuni soraarnerussutisiaqarnissamut ingerlatseqatigiiffimmit Kalaallit Nunaanni angerlarsimaffilimmit, soraarnerussutisiaqarnissamut ingerlatseqatigiiffimmut, Kalaallit Nunaanni angerlarsimaffeqarani, sillimmasiisarfiit pillugit inatsimmi ilaasumi aamma Finanstilsyn-imit akuerineqarsimasumut soraarnerussutisiaqarnermut aaqqiissutip imai tunniunneqarnerani, soraarnerussutisiaqarsinnaasup sillimmasiisulluunniit uppernarsarsinnaappagu, naafferartumik sillimasertinneq pilersinneqarsimasoq. Tamanna taamaallaat atuuppoq naafferartumik akilersuilluni soraarnerussutisiaqarnissamut toqqorsivimmit pisartakkanut, soraarnerussutisiaqarnissamut aaqqissuussinermi imarisat nuunneqarnerannut atatillugu nuunneqarsimasunut, matuma ataani toqqorsivimmit tamatuminnga iluanaarutinit pisartakkat. Soraarnerussutisiaqarnissamut aaqqissuussinermi imarisat nuunneqarnerannut atatillugu toqqorsiviup nuunneqareernerata kingunerisaanik naafferartumik akilersuilluni soraarnerussutisiaqarnissamut toqqorsivimmut akiliuteqartoqarpat, aningaasarsiat akileraarutaasussat naatsorsorneranni ilanngunneqassanngillat, soraarnerussutisiaqarsinnaatitaasup sillimmasiisulluunniit uppernarsarsinnaappagu pisartakkat akitsuuserneqarsimasut § 46, imm. 5 naapertorlugu. Aningaasarsianit akileraaru-taasussat naatsorsorneqarneranni naafferartumik akilersuilluni sillimmasertinnermit pisartak-kat ilanngunneqassanngillat § 39 b aamma § 67 alu naapertorlugit.”
3. § 44, imm. 1-imi, nr. 5-itut nutaatut ilanngunneqassaaq:
”5) naafferartumik akilersuilluni soraarnerussutisiaqarnissamut toqqorsivimmit, soraarnerussutisiaqarnissamut ingerlatseqatigiiffimmit Kalaallit Nunaanni angerlarsimaffilimmit, soraarnerussutisiaqarnissamut ingerlatseqatigiiffimmut Kalaallit Nunaanni angerlarsimaffeqarani, sillimmasiisarfiit pillugit inatsimmi ilaasumut, Finanstilsynet-mit akuerineqartumik, sillimmatit imaannik nuussinermi iluanaarutit, naafferartumik akilersuilluni soraarnerussutisiaqarnissamut nuussereernermi akiliinernit, naafferartumik akilersuilluni soraarnerussutisiaqarnissamut toqqorsivimmi imarisat amerlisimanerannit iluanaarutit imm. 1-imi atuupput.”
4. § 46-mi, imm. 4-p kingorna, immikkoortutut nutaatut ilanngunneqassapput:
”Imm. 5. Soraarnerussutisiaqarnissamut ingerlatseqatigiiffimmi Kalaallit Nunaanni angerlarsimaffeqartumit, soraarnerussutisiaqarnissamut Kalaallit Nunaanni angerlarsimaffeqarani, sillimmasiisarfiit pillugit inatsimmi ilaasumut Finanstilsynimillu akuerisaasumut soraarnerussutisiaqarnermut aaqqissuussap imaanik nuussinermi imm. 1 aamma 2 atuutinngillat. Soraarnerussutisiaqarnissamut aaqqiissutit imaanik nuussinermi taamaattumi, soraarnerussutisiaqarnissamut aaqqiissutinut tamanut, ukiumi tassani soraarnerussutisiaqarnissamut aaqqissuussinerup imaanik nuussiffimmi, inuup, soraarnerussutisiaqarnissamut aaqqiissummik piginnittup, procentit akileraarusiissutissaasa tamarmiusut annertoqqataanik akitsuusiisoqassaaq. Inummut ataatsimut procentit akileraarusiissutissat tamarmiusut tassaasarput kommunimut akileraarutit, nunamut tamarmut akileraarutit, nunamut tamarmut immikkut akileraarutit aamma kommuninut ataatsimut akileraarutit katinneri.
Imm. 6. Imm. 1 aamma 2 atussanngilaq, soraarnerussutisiaqarnissaq siunertaralugu ileqqaakkanit soraarnerussutisiaqarnissamut aningaasaateqarfinnut, Kalaallit Nunaanni angerlarsimaffeqaratik, sillimmasiisarfiit pillugit inatsimmi ilaasuni imaluunniit inuunermut aamma soraarnerussutisiaqarnissamut sillimmasiisarfinni, Kalaallit Nunaanni angerlarsimaffeqaratik, sillimmasiisarfimmik ingerlatsinissamut Finanstilsynimit akuersissuteqartunut, nuussinermi, nuussineq aalajangiinerup § 47 f, imm. 2, nr.1-imut ilaasup kingunerippagu. Nuussinermi taamaattumi, ukiumi tassani nuussiffimmi, soraarnerussutisiaqarnissaq siunertaralugu ileqqaak-kanik piginnittup, procentit akileraarusiissutissaasa tamarmiusut annertoqqataanik akitsuusiisoqassaaq. Inummut ataatsimut procentit akileraarusiissutissat tamarmiusut tassaasarput kommunimut akileraarutit, nunamut tamarmut akileraarutit, nunamut tamarmut immikkut akileraarutit aamma kommuninut ataatsimut akileraarutit katinneri.”
5. § 47, imm. 1-mi oqaaseqatigiit aappaattut nutaatut ilanngunneqassaaq:
”Nuussinermi § 46, imm. 5-imi taaneqartutut, akitsuut akileraartarnermut ingerlatsivimmut nalunaarutigineqassaaq akilerneqassallunilu, nuussinerup kingorna kingusinnerpaamik qaammatit sisamat qaangiuppata ulluinnarmi kingullermi.”
6. § 47-p kingornagut qulequttatut nutaatut ilanngunneqarpoq:
”Kapitali 4 a
Soraarnerussutisiaqarnissaq siunertaralugu ileqqaakkat”.
7. Qulequttap nutaap kingornagut ilanngunneqarput:
”§ 47 a. Kapitali una soraarnerussutisiaqarnissaq siunertaralugu ileqqaakkanut, aningaaserivinni Kalaallit Nunaanni angerlarsimaffeqartuni imaluunniit aalajangersimasumik ingerlatsiveqartuni, Finanstilsynimillu akuersissummik peqarlutik nunami maani aningaaseriveqarnermik ingerlatsisuni pilersinneqarsimasunut atuuppoq.
§ 47 b. Soraarnerussutisiaqarnissaq siunertaralugu ileqqaakkanut akiliutit soraarnerussutisiaqarnissaq siunertaralugu aningaaserivimmi pineqartumi uninngasuutit kontuinut immikkut ittunut ikineqassapput.
Imm. 2. Kontomut aalajangersakkatut ilaassaaq, aningaasaatit ingerlaavartumik erniallit il.il. kontomik piginnittumut tunniunneqassasut. Aammalu piginnittup toqunerani tunniussinissaq pillugu aalajangersaasoqassaaq. Ileqqaarnisssamut aaqqissuussamik pilersitsinermi imaluunniit kingorna, piginnittup kingornussisussani imaluuniit § 39, imm. 1, nr. 4 aamma 6-imi taaneqartut, aapparisaq, najugaqatigisaq imaluunniit meeqqat qimagaasut tigusisussatut ilanngussinnaavai. Piginnittup kingornussisussai tigusisussatut ilanngunneqarsimappata, tamarmik ileqqaakkanik tigusaqassapput, testamentimi imaluunniit inatsimmi allassimasut malillugit piginnittumit kingornussisussaatitaaneq naapertorlugu. Piginnittup ”qaniginerpaasat” tigusisussatut ilanngussimappagit, ilanngussatut isigineqassaa pineqartup aapparisaa imaluunniit, taamaattumik qimagaasoqanngippat, pineqartup meerai imaluunniit, taamaattunik qimagaasoqanngippat, pineqartup kingornussisussai. Piginnittup ilanngussineq utertissinnaavaa, utertitsisinnaannginnermik tigusisussamut isumaqatigiissuteqarsimanngikkuni. Tigusisussamik ilanngussineq taassuminngalu tunuartitsineq taamaallaat atuutissaaq, aningaaserivimmut allakkatigut nalunaarutigineqarpat imaluunniit aningaaserivimmit soraarnerussutisiaqarnissamut aaqqissuussinermut isumaqatigiissummi ilanngunneqarpat imaluunniit uppernarsarlugu atsiorneqarpat.
Imm. 3. Aamma piginnittoq, Siusinaartumik pensionisiat pillugit Inatsisartut inatsisaanni maleruagassat naapertorlugit siusinaartumik pensionisiaqarlersinneqassagaluarpat imaluunniit piginnittoq nappaammit inuunermut navianartorsiortitsisumik eqqorneqassagaluarpat piginnittumut tunniussinissaq aalajangerneqarsinnaavoq.
Imm. 4. Kontomut ilanngunneqarsinnaapput aapparisap imaluunniit inooqatigisap soraarnerussutisiaqarnissaanut sillimat, meerarisap soraarnerussutisiaqarnissaanut sillimmat, innarluuteqalernermi soraarnerussutisiaqarnissamut sillimmat ataavartoq § 39, imm. 1-imi taaneqartutut aamma perululluni napparsimanerit ilaat pillugit sillimmat.
Imm. 5. Akiliutit imm. 1-imi taaneqartut aningaasarsiat akileraaruteqaataasussat naatsorsorneranni ilanngaatigineqarsinnaapput. Ilanngaateqarsinnaatitaaneq uninngasuutinut kontumik pineqartumik piginnittumut atuuppoq, kina akiliuteqarsimanersoq apeqqutaatinnagu, taamaallaallu atuulluni piginnittoq nunami maani tamakkiisumik akileraartussaatitaatillugu akilerneqarsimasunut.
Imm. 6. Sulisuusup aningaasarsiaasa akileraaruteqaataasussat naatsorsorneranni ilanngunneqassanngillat aningaasat, sulisitsisup ileqqaakkanut imm. 1-imi taaneqartunut akiligai. Sulisitsisup akileeqataassutaasa ilanngunneqartussaannginnerat sulisuusup nunami maani tamakkiisumik akileraartussaatitaanerani akilerneqarsimasunut taamaallaat atuuppoq.
Imm. 7. Soraarnerussutisiaqarnissaq siunertaralugu ileqqaakkat iluanaarutitaat piginnittup aningaasarsiaasa akileraaruteqaataasussat naatsorsorneranni ilanngunneqassanngillat. Selskabit peqatigiiffiillu Kalaallit Nunaanni angerlarsimaffeqartut iluanaarutisianik pisassanngortitsisut, tak. § 86, imm. 1 og 2, iluanaarutisianit akileraarutinik unerartitsissanngillat iluanaarutisiat soraarnerussutisiaqarnissaq siunertaralugu ileqqaakkanut tunniunneqarpata.
§ 47 c. Soraarnerussutisiaqarnissaq siunertaralugu ileqqaakkani aningaasat nioqqutissanut aningaasaliissutaasinnaapput taamaallaat, aningaasaliissutit tamarmiusut annaanissaanut aarlerinaat annikitsuaraararsuartut isigineqarpat, kiisalu nioqqutissaq paasiuminaatsuunngippat (aarlerinaat qorsuk) imaluunniit nioqqutissanut, aningaasaliissutit tamarmik ilaannakulluunniit annaanissaanut aarlerinaatilimmut, kiisalu nioqqutissat paasiuminaatsuunngippat (aarle-rinassuseq sungaartoq). Ileqqaakkani tamarmiusuni aarlerinaammut qorsuusumut 100 pro-cent-imik aningaasaliisoqarsinnaavoq. Ileqqaakkani tamarmiusuni aarlerinaammut sungaar-tuusumut annertunerpaamik aningaasaliisoqarsinnaavoq:
a) Inunnut 35 ataallugit ukiulinnut 100 pct.
b) Inunnut 35-44-llu akornanni ukiulinnut 90 pct.
c) Inunnut 45-49-llu akornanni ukiulinnut 80 pct.
d) Inunnut 50-59-illu akornanni ukiulinnut 70 pct.
e) Inunnut 60-64-illu akornanni ukiulinnut 50 pct.
f) Inunnut 65-69-illu akornanni ukiulinnut 30 pct.
g) Inunnut 69-it sinnerlugit ukiulinnut 10 pct.
Imm. 2. Aktiat imaluunniit aningaasaliiffissat akuleriiaat qaammatip naanerani amerlassusiisa amerlanerpaaffissaq imm. 1-imi taaneqartoq qaangersimappassuk oqimaaqatigiissaareqqittoqassaaq, taamaattorli tak imm. 3.
Imm. 3. Soraarnerussutisiaqarnissaq siunertaralugu ileqqaakkanut, inummit ulloq 31. december suli 63-inik ukioqalersimanngitsumit pigineqartunut ukiuni aningaasarsiorfinni kingullerni pingasuni akiliisoqarsimappat oqimaaqatigiissaareqqinneq pisinnaavoq, aktiat imaluunniit aningaasaliiffissat akuleriiaat pigineqatut annerpaaffissamit imm. 1-imi taaneqartumit minnerulernissaat tikillugu aktianik imaluunniit aningaasaliiffissanik akuleriiaanik pisinnginnikkut.
§ 47 d. Aningaasat soraarnerussutisiaqarnissaq siunertaralugu ileqqaakkaniittut pigisamik aalaakkaasumik imaluunniit aktianik il.il., niuerfinni aaqqissuussaasuni imaluunniit niuerfittut aaqqissuussaasuni niuerutissatut ilanngunneqarsimanngitsunik, imaluunniit aktianik il.il., uninngasuutinut kontumik piginnittup atuisinnaanermik piginnaatitaaffinnik, akikillisaatinik assigisaannilluunniit, imaluunniit suliffeqarfimmi namminersorluni inuussutissarsiummi piginneqataassutinik tunineqarnissaanik siunertaqartunik, siunertamilluunniit ilaatut taama siunertaqartunik pisinermut atorneqarsinnaanngillat.
Imm. 2. Pappiaqqat aningaasanik nalillit, pappiaqqanik aningaasanik nalilinnik atuutilersitsisartumit ataatsimit atuutilersinneqartut piffissami pisiarineqarfimminni nalingat soraarnerussutisiaqarnissaq siunertaralugu ileqqaakkat tamarmiusut 20 procentiannit anginerusinnaanngilaq. Kisianni pappiaqqanut aningaasanik nalilinnut, pappiaqqanik aningaasanik nalilinnik atuutilersitsisartumit ataatsimit atuutilersinneqartunut 50.000 kr.-it tamatigut atorneqarsinnaapput. Aningaasat taaneqartut kisitsisit akinut naleqqersuutit, kisitsisit akinut naleqqersuutit 1. julimeersut qaammatit 12-it kingulliit ingerlaneranni allannguutaattut naatsorsukkat tunngavigalugit Naatsorsueqqissaartarfimmit naatsorsorneqarsimasut malillugit iluarsineqassapput. Iluarsiineq ukiumoortumik pisassaaq, ukiumi tulliuttumi 1. januar atuuttussanngorlugu. Aningaasat iluarsisat Naalakkersuisut ukiut tamaasa kingusinnerpaamik 1. januar tamanut nalunaarutigisassavaat.
Imm. 3. Aningaasat soraarnerussutisiaqarnissaq siunertaralugu ileqqaakkaniittut selskabini aktianik il.il., piginnittup piginnittullu ilaqutaasa selskabimi aktiat il.il. 25 procentiinik amerlanerusunilluunniit piginnittuuffigisaanni pisinermut atorneqarsinnanngillat. Piginneqataassutit naatsorsorneranni aammattaaq ilanngunneqassapput aktiat il.il., piginnittup soraarnerussutisiaqarnissamik aaqqissuussinerup saniatigut pigisai kiisalu aktiat il.il., pineqartup aapparisaanit, angajoqqaavinit, aataakkuinit/aanakkuinit, qitornaanit, erngutaanit tamakkulu aapparisaannit pigineqartut. Qitornassat qitornavissiartaarisimasallu ilaqutavittut isigineqassapput.
§ 47 e. Soraarnerussutisiaqarnissaq siunertaralugu ileqqaakkanik piginnittup aktiat pigisalluunniit allat, aningaasat soraarnerussutisiaqarnissaq siunertaralugu ileqqaakkaneersut atorlugit pisiarineqarsimasut tigugunigit, piginnittup pigisap tiguneqartup nalinga aningaaserivimmut nalunaarutigissavaa, nalingalu soraarnerussutisiaqarnissaq siunertaralugu uninngasuutit kontuannut akilissallugu. Aktiat tiguneqartut il.il. nalingisa akiliinerit qaangerpagit, assigiinngissut § 46, imm. 1-imi aalajangersagaq malillugu akileraaruserneqassaaq.
Imm. 2. Soraarnerussutisiaqarnissaq siunertaralugu ileqqaakkanik, aningaaseriviit § 47 a-mi taaneqartut akornanni, imaluunniit aningaaseriviit § 47 a-mi taaneqartut aamma soraarnerussutisiaqarnissamut aningaasaateqarfiit aammalu inuunermut soraarnerussutisiaqarnissamullu sillimmasiisarfiit Kalaallit Nunaanni angerlarsimaffeqartut akornanni nuussineq tunniussinertut akiliinertullu isigineqassanngilaq.
§ 47 f. Soraarnerussutisiaqarnissaq siunertaralugu ileqqaakkanit piginnittumut tunniussisarnerit siusinnerpaamik aallartissinnaapput ulloq piginnittup 60-inik ukioqalerfia aallarnerfigalugu, ukiukinnerunissaq akileraaruseriffimmit akuerineqarsimanngippat. Tunniussisarnerit kingusinnerpaamik aallartissapput ullormi piginnittup soraarninngornissamut ukiuni anguppagit, tak. Utoqqalinersiaqarneq pillugu Inatsisartut inatsisaat § 1.
Imm. 2. Soraarnerussutisiaqarnissaq siunertaralugu ileqqaakkanit tunniussinissaq siulleq pitinnagu, piginnittup tunniunneqartartussat qanoq agguataagaanissaat aalajangissavaa. Piumasaqaatit makku eqquutsinneqassapput:
1) Piginnittup soraarnerussutisiaqarnissaq siunertaralugu ileqqaagaasa aamma soraarnerussutisiaqarnissamut inuunermullu sillimmasiinermik aaqqissuussinerisa ikinnerpaamik 50 %-ii inuuneq naallugu, toqussaq tikillugu ingerlaavartumik tunniunneqartartussatut tunniunneqassapput.
2) Piginnittup soraarnerussutisiaqarnissaq siunertaralugu ileqqaagaasa aamma soraarnerussutisiaqarnissamut inuunermullu sillimmasiinermik aaqqissuussinerisa amerlanerpaamik 50 %-ii sivikinnerpaamik ukiuni qulini amerlaqatigiiaarlugit tunniunneqartartussatut naafferartumik tunniunneqartarsinnaapput.
Imm. 3. Imm. 2 naapertorlugu naatsorsuinermi, soraarnerussutisiaqarnissaq siunertaralugu ileqqaakkanit tunniussinissaq siulleq qaammatinik amerlanerpaamik marlunnik sioqqullugu nalingat tunngavigineqassaaq. Naatsorsuinermi ilaassapput soraarnerussutisiaqarnissaq siunertaralugu ileqqaakkat aamma soraarnerussutisiaqarnissamut inuunermullu sillimmasiinermik aaqqissuussinerit tunniussiviusartut soraarnerussutisiaqarnissarluunniit siunertaralugu ileqqaakkanit tunniussinerup siulliup kingorna ukiut pingasut qaangiutinnginneranni tunniussiffiusalersinnaasut.
Imm. 4. Piginnittup soraarnerussutisiaqarnissaq siunertaralugu ileqqaagaasa aamma soraarnerussutisiaqarnissamut inuunermullu sillimmasiinermik aaqqissuussinerisa nalingat tamarmiusoq, tak. imm. 2 aamma 3, 700.000 kr.-init minneruppat, piginnittup soraarnerussutisiaqarnissaq siunertaralugu ileqqaakkat ilaat 100.000 kr.-it tikillugit ataasiartumik tigusinnaavai. Aningaasat sinneriunnagaat qaammammut 4.500 kr.-ikkaarlugit tunniunneqartassapput.
Imm. 5. Soraarnerussutisiaqarnissaq siunertaralugu ileqqaartup toqunerani, § 47 b, imm. 2 naapertorlugu aningaasat tunniussivigineqartussamut imaluunniit tunniussivigineqartussanut tussapput. Ileqqaartoq toqussagaluaruni pissat pillugit aalajangiisimanngikkuni, imaluunniit tunniussivigineqartussaq imaluunniit tunniussivigineqartussat toqukkut qimagussimappata, soraarnerussutisiaqarnissaq siunertaralugu ileqqaakkat piginnittup qimataanut tussapput. Tunniussivigineqartussamut ilanngussisimaneq, aningaasat ileqqaakkat amerlassusaat kiisalu aningaasat tunniunneqarsimanersut pillugit aningaaseriviup, piginnittup toqusimanera pillugu kingusinnerpaamik tunniussivigineqartussap nalunaarfiginerani eqqartuussivik toqusup qima-taanik suliarinnittoq, nalunaarfigissavaa. Tamatuma kingorna piginnittup aapparisaa inuunermilu kingornussisussai eqqartuussiviup nalunaarfigissavai.
§ 47 g. Aningaaseriviit soraarnerussutisiaqarnissaq siunertaralugu ileqqaakkanik piginnittunut ataasiakkaanut tunngatillugu ileqqaakkanut akiliutigineqartut ileqqaakkanillu tunniunneqartut tamarmiusut, ukiut tamaasa januarip qaammataa naatinnagu nalunaarutigisassavaat.
Imm. 2. Kikkulluunniit soraarnerussutisiaqarnissaq siunertaralugu ileqqaakkanit tunniussisut imaluunniit § 47 b, imm. 3-mi 4-milu aamma § 47 f, imm. 2-mi, 4-mi 5-imiluunniit taaneqartunik tunniussisut unerartitsisussaatitaasutut isigineqarput, tak. § 76, imm. 1 aamma 2, tamannalu malillugu akileraarutinik A-nik, maleruagassat unerartitsisussaatitaasunut atuuttut naapertorlugit unerartitsissapput, akiliissallutik nalunaarutiginnissallutillu.
§ 47 h. Aningaasarsianit akileraartussaatitaavoq piginnittoq, imaluunniit piginnittup toquneratigut tunniunneqartussanik pisinnaatitaasoq, tak. § 47 b, imm. 2.
Imm. 2. Piginnittup imaluunniit tunniussivigineqartussap soraarnerussutisiaqarnissaq siunertaralugu ileqqaakkanut pisinnaatitaaffii akiligassaqarfiannit eqqartuussisutigoortumik suliassanngortitsinermut atorneqarsinnaanngillat, kisianni tak. imm. 3 aamma 4.
Imm. 3. Piginnittoq akiliisinnaajunnaarpat, paasineqarpallu, ukiut pingasut kingulliit akiliiffissaq kingulleq sioqqullugu, piffissami akiliiffimmi aningaasaatimigut inissisimanerminut sanilliullugu, aningaasanik amerlavallaartunik akiliisimappat, akiliisinnaajunnaarnermit piumasarineqarsinnaavoq, piginnittup akiliutigivallaagai aningaaseriviup utertissagai, ileqqaakkat nalingisa sapinngisamik akilersinnaasaanik. Akiliisussaanermut killiliussaasoq sioqqullugu ileqqaakkanik tigusisinnaanermut piffissarititaasoq atuutilersimappat imaluunniit akiliisinnaajunnaarnerup naammassineqannginnerani, soraarnerussutisiaqarnissaq siunertaralugu ileq-qaakkat tigusisinnaanermut piffissarititaasoq atuutilersimappat, aningaasallu tiguneqarsimanngippata, akiliisinnaajunnaarnerup imm. 1-imi malittarisassat taaneqartut malillugit ileqqaakkat ilaasa amerlaqataannit akiliisinnaajunnaarnermi pigisanut akiliisoqassasoq piumasaqarsinnaapput.
Imm. 4. Imm. 3 atuuppoq, tunniussivigisassamik ikkussisoqarsimagaluarpalluunniit, aamma piginnittoq tunniussinissamik utertitsisinnaanani pisussanngornikuugaluarpalluunniit. Tunniussivigineqartussaq ikkunneqarnermini akiliisimappat, pineqartoq piginnaatitaavoq akiliutimi akiliisinnaajunnaarnermi pigisanit utertinneqarnissaanut piumasaqassalluni. Tunniussivigineqartussap ileqqaakkat pisimappagit, akiliisinnaajunnaarnermi pigisanit piumasaqaat tassunga atuussinnaavoq.
§ 47 i. § 39, imm. 2, § 40 a, imm. 1, § 41, imm. 1 aamma 3, § 46, imm. 1-imiit 3-mut, aamma § 47 soraarnerussutisiaqarnissaq siunertaralugu ileqqaakkanut taamatuttaaq atuutissapput.”
8. § 57, imm. 3-mi allaqqasoq ”100.000 koruuninit” allanngortinneqarpoq ima: ”350.000 koruuninit”.
9. § 57, imm. 3-mi oqaaseqatigiit aappaattut nutaatut ilanngunneqarput:
”Imm. 1 naapertorlugu akuersissut ukiunit qulinit sivisunerusumik atuussinnaanngilaq, aningaasallu akuerineqartut katillutik 3.500.000 kr.-init amerlanerusinnaanatik.”
Inatsisartut inatsisaat 1. januar 2017-imi atortuulissaaq, taamaattorli tak. imm. 2.
Imm. 2. § 47 c, imm. 2 aamma 3 atortuulissapput 1. januar 2020-mi.
Imm. 3. Maannakkorpiaq aningaasarsiat Inissiani attartortittakkani ineqarnermut tapiissutit pillugit Inatsisartut inatsisaat, Utoqqalinersiaqarneq pillugu Inatsisartut inatsisaat aamma Siusinaartumik pensionisiat pillugit Inatsisartut inatsisaat naapertorlugit naatsorsorneranni ilanngunneqassanngillat soraarnerussutisiaqarnissamut inuunermulluunniit sillimmasiinermut aaqqissuussinernut, inuuneq naallugu ingerlaavartumik tunniussiviusartussanut akileraaruteqarnani akiliutit, pensionisiaqarsinnaatitaasup imaluunniit sillimmasiisup aaqqissuussinermut akiliutit aningaasarsiat akileraaruteqaataasussat naatsorsorneranni ilanngaatigisinnaanngippagit imaluunniit sulisitsisup akileeqataassutai ilannguttussaappagit, tak. § 39 a, imm. 1 aamma 2.
L_29-2016_forslag_kn
L_29-2016_bemaerk_kn
L_29-2016_betaenk1_kn
L_29-2016_betaenk2_kn
L_29-2016_aendring_kn


9.12.2014 § 119
Hyväksytty 9.12.2014
Yhtymähallitus liite § 119
PERUSTURVAKUNTAYHTYMÄ KARVIAISEN
1.1.2015 ALKAEN
PERUSTURVAKUNTAYHTYMÄ KARVIAISEN SOSIAALI- JA TERVEYDENHUOLLON ASIAKAS MAKSUT ...................... 4
I MAKSUTTOMAT PALVELUT........................................................................................................................ 4
Maksuttomat sosiaalipalvelut ........................................................................................................... 4
Maksuttomat terveyspalvelut ........................................................................................................... 4
II MAKSUKATTO........................................................................................................................................ 5
III SOSIAALIHUOLLON ASIAKASMAKSUT ..................................................................................................... 6
Lapsiperheiden kotipalvelu .............................................................................................................. 6
Tilapäinen lapsiperheiden kotipalvelu ............................................................................................. 6
Jatkuva ja säännöllinen lapsiperheiden kotipalvelu .......................................................................... 6
Kotihoito ....................................................................................................................................... 7
Tilapäinen kotipalvelu .................................................................................................................. 7
Jatkuva ja säännöllinen kotihoito................................................................................................... 7
Asumispalvelut .............................................................................................................................. 8
Ikäihmisten säännöllinen tehostettu asumispalvelu.......................................................................... 8
Vammaisuuden perusteella järjestettävä säännöllinen asumispalvelu ................................................. 9
Työikäisten säännöllinen asumispalvelu.......................................................................................... 9
Työikäisten tukiasumispalvelu ..................................................................................................... 10
Kuntouttava intervallihoito ......................................................................................................... 10
Omaishoitajan lakisääteisten vapaiden aikainen palvelu .................................................................... 11
Tukipalvelut ................................................................................................................................ 11
Vaikeavammaisten kuljetuspalvelut ................................................................................................ 12
Perhehoito .................................................................................................................................. 12
Lastensuojelun maksut ................................................................................................................. 12
IV TERVEYDENHUOLLON ASIAKASMAKSUT ................................................................................................. 13
Avohoidon maksut ....................................................................................................................... 13
Terveyskeskuksen avohoidon maksut .......................................................................................... 13
Yksilökohtainen fysioterapia ....................................................................................................... 13
Suun ja hampaiden tutkimus ja hoito........................................................................................... 13
Sarjassa annettava hoito ............................................................................................................ 14
Maksu lääkärintodistuksesta ....................................................................................................... 14
Kotisairaanhoito ........................................................................................................................ 15
Tilapäinen kotisairaanhoito ................................................................................................... 15
Jatkuva ja säännöllinen kotisairaanhoito ................................................................................. 15
Käyttämättä ja peruuttamatta jätetystä palvelusta perittävä maksu ................................................ 15
Laitoshoidon maksut .................................................................................................................... 15
Lyhytaikainen laitoshoito ............................................................................................................ 15
Lyhytaikainen laitoshoito / koko vuorokausi ............................................................................ 15
Lyhytaikainen laitoshoito / osa vuorokaudesta......................................................................... 15
Kuntoutushoito .................................................................................................................... 15
Pitkäaikainen laitoshoito ............................................................................................................. 16
V ASIAKASMAKSUJEN ALENTAMINEN TAI PERIMÄTTÄ JÄTTÄMINEN ............................................................ 16
Säännöllisen kotihoidon kuukausimaksun, tilapäisen kotihoidon maksun ja tukipalvelumaksujen
alentaminen ........................................................................................................................................ 16
Kotona ja palveluasumisessa asuvat asiakkaat .............................................................................. 16
Tehostetussa asumispalvelupaikalla asuvat asiakkaat .................................................................... 17
Alennus tai vapautus tukipalvelumaksuista ja *tilapäisen kotipalvelun maksuista .............................. 18
Perusosan kattamat menot ......................................................................................................... 18
Tulot, joita ei huomioida toimeentulolain 11 § mukaan................................................................... 19
Tulot, joita ei huomioida maksuasetuksen 29 § mukaan ................................................................. 19
Muiden sosiaalipalvelujen maksujen alentaminen ............................................................................. 19
VI ASIAKASMAKSUJEN VOIMAANTULO .................................................................................................... 19
PERUSTURVAKUNTAYHTYMÄ KARVIAISEN SOSIAALI- JA TERVEYDENHUOLLON ASIAKAS MAKSUT
Kunnallisista sosiaali- ja terveyspalveluista perittävistä maksuista säädetään laissa sosiaali- ja terveydenhuollon
asiakasmaksuista (734/1992). Lain 1 § mukaan palveluista voidaan periä maksu palvelun käyttäjältä, jollei lailla
toisin säädetä. Maksu voidaan periä henkilön maksukyvyn mukaan
Sosiaali- ja terveyspalvelut ovat joko
• maksuttomia tai
• asiakasmaksu on kaikille sama tai
• asiakasmaksu määräytyy tulojen, varallisuuden ja perhesuhteiden mukaan.
Kunnallisten sosiaali- ja terveyspalveluiden enimmäismaksut määritellään laissa ja asetuksessa sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista. Kunta voi päättää ottaa käyttöön niitä pienemmät maksut tai antaa palvelun maksutta. Kunta ei saa periä palveluista niiden tuotantokustannuksia suurempaa maksua.
I MAKSUTTOMAT PALVELUT
1. Maksuttomat sosiaalipalvelut
Kunnalla ei ole oikeutta periä asiakasmaksua seuraavista sosiaalipalveluista:
sosiaalihuoltolain (710/1982) 17 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitettu sosiaalityö, 2 kohdassa tarkoitettu kasvatus- ja perheneuvonta sekä 7 kohdassa tarkoitetut vammaisten henkilöiden työllistymistä tukeva
toiminta ja vammaisten henkilöiden työtoiminta kuljetusta ja aterioita lukuun ottamatta
kehitysvammaisten erityishuollosta annetussa laissa (519/77) tarkoitettu erityishuolto ja lain 39 §:ssä tarkoitettu kuljetus; kehitysvammaisen ylläpidosta voidaan kuitenkin periä maksu lukuun ottamatta alle 16vuotiaalle annettavaa osittaista ylläpitoa ja lain 28 §:ssä tarkoitettua opetusta saavan lapsen osittaista ylläpitoa sen lukuvuoden loppuun, jonka aikana hän täyttää 16 vuotta
lastensuojelulaissa (683/83) tarkoitettu lasten ja nuorten huolto
vammaisuuden perusteella järjestettävistä palveluista ja tukitoimista annetun lain (380/1987) 8 §:n 1
momentissa tarkoitetut palvelut, 8 §:n 2 momentissa tarkoitetut päivätoiminta kuljetusta ja aterioita lukuun ottamatta, henkilökohtainen apu sekä palveluasumiseen liittyvät erityispalvelut ja 11 §:ssä tarkoitetut tutkimukset; palveluasumisen erityiskustannuksista sekä henkilökohtaisesta avusta voidaan kuitenkin
periä maksu, jos henkilö saa niihin korvausta muun lain kuin vammaisuuden perusteella järjestettävistä
palveluista ja tukitoimista annetun lain nojalla
polikliininen päihdehuolto
avioliittolaissa (234/29), isyyslaissa (700/75), lapseksiottamisesta annetussa laissa (153/85), lapsen elatuksesta annetussa laissa (704/75), lapsen huollosta ja tapaamisoikeudesta annetussa laissa (361/83),
lapsen elatuksen turvaamisesta annetussa laissa (122/77) ja eräiden elatusapujen sitomisesta elinkustannuksiin annetussa laissa (660/66) kunnan tehtäväksi säädetyt palvelut
henkilölle hänen sosiaalihuoltoaan koskevissa asioissa annetut asiakirjat
2. Maksuttomat terveyspalvelut
Kunnalla ei ole oikeutta periä asiakasmaksuja seuraavista terveyspalveluista:
• terveydenhuoltolain (1326/2010) 13–17 §:n, 19 §:n 1 kohdan sekä 20, 24, 27 ja 29 §:n perusteella
järjestetyt perusterveydenhuollon palvelut sekä hoitoon kuuluvat aineet ja pitkäaikaisen sairauden
hoitoon tarkoitetut hoitotarvikkeet. Maksuttomuus ei koske seuraavia palveluja:
o 18 vuotta täyttäneille annettu avosairaanhoito ja suun terveydenhuollon palvelut
o laitoshoito ja laitoshoitona annettu kuntoutus
o yksilökohtainen fysioterapia
o terveydenhuollon ammattihenkilön antamat todistukset ja lausunnot silloin kun ne eivät liity potilaan hoitoon
o yksityislääkärin lähetteellä tehtävät laboratorio- ja kuvantamistutkimukset
• terveydenhuoltolain 39 ja 40 §:n perusteella järjestetty ensihoito, lukuun ottamatta ensihoitoon liittyvää sairaankuljetusta
• psykiatrisen avohoidon toimintayksikössä annettu hoito siihen liittyvää osittaista ylläpitoa lukuun ottamatta
• hengityshalvauspotilaalle annettava hoito ja ylläpito sekä hoitoon liittyvät kuljetukset siten kuin asetuksella tarkemmin säädetään
• tartuntatautilaissa (583/86) tarkoitetut rokotukset, yleisvaarallisen tartuntataudin tutkimus, hoito ja
hoitoon määrätyt lääkkeet sekä sairastuneen tai sairastuneeksi epäillyn eristäminen, HIV-infektion,
tippurin ja sukupuoliteitse tarttuvan klamydiainfektion tutkimus ja hoito sekä ilmoitettavaan tartuntatautiin sairastuneen hoitoon määrätyt lääkkeet
• ihmisen elimen, kudoksien tai solujen elävän luovuttajan tutkimus ja hoito
• alle 18-vuotiaalle henkilölle annettava hoito ja ylläpito siltä osin kuin hoitopäiviä kalenterivuodessa
on kertynyt yli seitsemän sekä sarjassa annettava lääkinnällinen kuntoutus ja hyposensibilisaatio-,
puhe- ja äänihäiriö-, säde- ja sytostaattihoito sekä muu vastaava hoito samoin kuin jatkuva dialyysihoito
• terveydenhuoltolain 29 §:ssä tarkoitettuun lääkinnälliseen kuntoutukseen kuuluva neuvonta, kuntoutustarvetta ja mahdollisuuksia selvittävä tutkimus sekä sopeutumisvalmennus ja kuntoutusohjaus
• terveydenhuoltolain 29 §:ssä tarkoitetun lääkinnällisen kuntoutuksen apuvälineet sekä niiden sovitus, tarpeellinen uusiminen ja huolto paitsi silloin, kun apuvälineen tarve aiheutuu tapaturmavakuutuslain (608/1948), maatalousyrittäjien tapaturmavakuutuslain (1026/1981), sotilasvammalain (404/1948), liikennevakuutuslain (279/1959), potilasvahinkolain (585/1986) tai näitä vastaavan aikaisemman lain mukaan korvattavasta vahingosta tai ammattitaudista
• lääkärin määräämä sairaankuljetusajoneuvolla tapahtuva sisäänkirjoitetun potilaan kuljetus terveyskeskuksen tai sairaalan sairaansijalta toiseen hoitolaitokseen tai kotihoitoon
II MAKSUKATTO
Maksukaton suuruus on 1.1.2014 alkaen 679 €/vuosi.
Maksukatosta säädetään asiakasmaksulain 6 a §:ssä. Maksukaton ylittymisen jälkeen perittävästä lyhytaikaisen laitoshoidon maksuista säädetään asiakasmaksuasetuksen 26 a §:ssä.
• terveyskeskuksen avosairaanhoidon lääkäripalvelujen maksut
• fysioterapiamaksut
• sarjahoidon maksut
• sairaalan poliklinikkamaksut
• päiväkirurgian maksut
• lyhytaikaisen laitoshoidon maksut terveydenhuollon ja sosiaalihuollon laitoksissa
• yö- ja päivähoidon maksut
• kuntoutushoidon maksut
• hammashoidosta
• sairaankuljetuksesta
• lääkärintodistuksista
• yksityislääkärin lähetteellä tehdyistä laboratorio- ja kuvantamistutkimuksista
Maksukattoon ei lasketa tulosidonnaisia maksuja eikä maksuja, jotka on korvattu asiakkaalle esimerkiksi
toimeentulotuesta tai tapaturmavakuutuksen perusteella.
Alle 18-vuotiaan lapsen ja nuoren käyttämistä palveluista perityt maksukattoa kerryttävät maksut otetaan
huomioon yhdessä hänen toisen vanhempansa tai muun huoltajan maksujen kanssa. Lapsen ja nuoren
huoltajana pidetään vain lapsen ja nuoren laillista huoltajaa. Lailliset huoltajat voivat maksukaton täyttyessä tai täyttymisen jälkeen sopia keskenään vapaasti siitä, miten alle 18-vuotiaalle lapselle ja nuorelle
määrätyt asiakasmaksut kerryttävät toisen laillisen huoltajan vuotuista maksukattoa.
Maksukaton täyttymisen jälkeen maksukattoa kerryttäneet palvelut ovat maksuttomia, lukuun ottamatta
yli 18-vuotiailta perittävää lyhytaikaisen laitoshoidon maksua. Tämä merkitsee yleensä sitä, että kaikki
toisen laillisen huoltajan alle 18-vuotiaiden lasten käyttämät palvelut ovat maksuttomia. Maksukaton täyttymisen jälkeen ei saa periä laitoshoidosta alle 18-vuotiaalta enää hoitopäivämaksuja, vaikka seitsemältä
hoitopäivältä määrätyt hoitomaksut eivät olisikaan olleet kerryttämässä maksukattoa.
Asiakasmaksut, jotka korvataan palvelun käyttäjälle lakisääteisen vakuutuksen perusteella, eivät kerrytä
vuotuista maksukattoa. Tämä koskee tilanteita, joissa mm. lakisääteisen tapaturmavakuutuksen ja liikennevakuutuksen perusteella vastuussa olevan vakuutuslaitoksen on korvattava terveyskeskukselle tai sairaalalle vahingoittuneen henkilön hoidosta aiheutuneet kustannukset täysimääräisesti (ns. täyskustannusmaksu). Asiakasmaksut määrätään aina hoitoa saaneelle henkilölle asiakasmaksulainsäädännön mukaisesti, vaikka ne laskutettaisiinkin suoraan vastuussa olevalta vakuutuslaitokselta. Jos vastuussa oleva
vakuutuslaitos ei suorita asiakasmaksuja, asiakasmaksuista on vastuussa vahingoittunut henkilö itse.
III SOSIAALIHUOLLON ASIAKASMAKSUT
Tulojen, varallisuuden ja perhesuhteiden mukaan määräytyvä asiakasmaksu voi olla enintään palvelun tuottamisesta aiheutuvien kulujen suuruinen. Tämä maksu peritään myös silloin, jos asiakas
ei toimita tulotietojaan asiakasmaksun määrittelyä varten.
1. Lapsiperheiden kotipalvelu
Lapsiperheiden kotipalvelu on sosiaalihuoltolain (710/82) 19 § 1 momentin kohdan 3 ja sosiaalihuoltoasetuksen (607/83) 9 § 1 momentin kohdan 1 mukaista palvelua. Kotipalvelusta peritään asiakasmaksuja joko tilapäisen kotipalvelun käyntimaksuina tai jatkuvan ja säännöllisen kotipalvelun
kuukausimaksuna.
Jatkuvasti ja säännöllisesti annetusta kotipalvelusta voidaan periä palvelun laadun ja määrän, palvelun käyttäjän maksukyvyn sekä perheen koon mukaan määräytyvä kohtuullinen kuukausimaksu. Kuukausimaksu saa olla enintään maksuprosentin osoittama määrä tulorajan ylittävistä
kuukausituloista.
Tilapäinen lapsiperheiden kotipalvelu
Tilapäinen lapsiperheiden kotipalvelu on ei-säännöllistä palvelua, jonka kesto on alle kolme (3) kuukautta.
Tilapäisestä lapsiperheiden kotipalvelusta perittävät asiakasmaksut määräytyvät käynnin pituuden
2,01 tuntia – 4 tuntia
4,01 tuntia – 6 tuntia
6,01 tuntia tai enemmän
euroa / käynti
Jatkuva ja säännöllinen lapsiperheiden kotipalvelu
Kotipalvelu muuttuu jatkuvaksi ja säännölliseksi, kun säännöllisyys todetaan tai kun tilapäinen kotipalvelu on jatkunut yli kolme (3) kuukautta. Jatkuva ja säännöllinen kotipalvelu on suunnitelmallista, ja siihen kuuluu perheelle tehtävä hoito- ja palvelusuunnitelma, johon kirjataan mihin tarkoitukseen ja kuinka paljon kotipalvelua myönnetään.
Jatkuvasta ja säännöllisestä kotipalvelusta peritään palvelun laadun ja - määrän, palvelun käyttäjän
maksukyvyn sekä perheen koon mukaan määräytyvää kuukausimaksua (% tulorajan ylittävästä
bruttotulosta) seuraavasti:
palvelutunti /
palvelutuntia
10,01 - 20
30,01 palvelutuntia tai
Kun perheessä on enemmän kuin kuusi henkilöä, tulorajaa korotetaan 342,00 eurolla ja maksuprosenttia alennetaan yhdellä prosenttiyksiköllä kustakin seuraavasta henkilöstä.
Palvelutunnit kuukaudessa saadaan jakamalla viikon aikana annettu palvelu seitsemällä ja kertomalla kolmellakymmenellä.
Kotipalvelun keskeytyessä yli viideksi päiväksi (esim. loma tai matka), ei kuukausimaksua peritä
viittä päivää ylittävältä ajalta kuukaudessa. Mikäli keskeytys on palveluntuottajasta johtuva, kuukausimaksun perintä katkeaa heti.
2. Kotihoito
Kotihoito on sosiaalihuoltolain (710/82) 20 § ja 21 § mukaista kotipalvelua ja terveydenhuoltolain
mukaista kotisairaanhoitoa. Kotihoidosta peritään asiakasmaksuja joko tilapäisen kotihoidon käyntimaksuina tai jatkuvan ja säännöllisen kotihoidon kuukausimaksuna.
Tilapäinen kotipalvelu on ei-säännöllistä palvelua, jota annetaan, mikäli asiakaan palvelun
tarve on satunnaista tai säännöllisenä kestää korkeintaan kolme (3) kuukautta.
Tilapäisestä kotipalvelusta perittävät asiakasmaksut määräytyvät käynnin pituuden mukaan seuraavasti:
Tilapäisestä kotisairaanhoidosta perittävät maksut; ks. luku IV, kohta 1.6.
Kotipalvelu muuttuu jatkuvaksi ja säännölliseksi kun säännöllisyys todetaan tai kun tilapäinen kotihoito on jatkunut yli kolme (3) kuukautta.
Jatkuvasta ja säännöllisestä kotihoidosta peritään palvelun laadun ja - määrän, palvelun käyttäjän
5,01-15
15,01-30
30,01 palvetuntia
Maksua määriteltäessä kuukausituloina otetaan huomioon palvelun käyttäjän sekä hänen kanssaan
yhteistaloudessa avioliitossa tai avioliitonomaisissa olosuhteissa elävän henkilön veronalaiset ansioja pääomatulot sekä verosta vapaat tulot. Jos kuukausittaiset tulot vaihtelevat, kuukausituloina otetaan huomioon viimeksi kuluneen vuoden keskimääräinen kuukausitulo.
Kotihoidon keskeytyessä yli viideksi päiväksi (esim. loma tai matka), ei kuukausimaksua peritä viittä
päivää ylittävältä ajalta kuukaudessa. Mikäli keskeytys on palveluntuottajasta johtuva, kuukausimaksun perintä katkeaa heti.
3. Asumispalvelut
Asumispalvelut ovat sosiaalihuoltolain (710/82) 19 § 1 momentin kohdan 4 mukaista palvelua
Sosiaali- ja terveysministeriön työryhmä valmistelee kunnallisen palveluasumisen asiakasmaksuja koskevat uudistusehdotukset 31.5.2014 mennessä. Tarkoituksena on säätää kunnan järjestämisvastuulla oleviin asumispalveluihin valtakunnallisesti
yhdenmukaiset
asiakasmaksujen määräytymisperusteet. Tehostetun palveluasumisen maksut
yhtenäistetään
ja säädetään asiakkaalle jätettävästä vähimmäiskäyttövarasta. Karviainen yhtenäistää asumispalvelujensa asiakasmaksujen määräytymisperusteet valtakunnallisen ohjeistuksen valmistuttua.
Asiakkaalta perittävän palvelumaksun suuruus tarkistetaan kahden vuoden välein. Mikäli asiakkaan
tuloissa tai menoissa tapahtuu merkittäviä muutoksia tarkastusajankohtien välissä, tulee hänen hakea maksuntarkennusta.
Asumispalvelun keskeytyessä yli viideksi päiväksi (esim. loma tai matka), ei kuukausimaksua peritä
Ikäihmisten säännöllinen tehostettu asumispalvelu
Tehostetusta ympärivuorokautisesta asumispalvelusta peritään asiakkaan tulojen mukaan määräytyvä kuukausimaksu hoidosta ja hoivasta, sekä asiakkaan tarvitsemista tukipalveluista. Kuukausimaksuun ei kuulu huoneen vuokra eikä ateriat. Asiakas maksaa vuokran suoraan vuokranantajalle
ja ateriamaksun hoivapalvelun tuottajalle. Kuukausimaksu peritään samoin perustein asukkailta
Karviaisen omissa yksiköissä sekä ostopalveluiden piirissä olevilta asukkailta.
Karviaisen omissa tehostetun asumispalvelun yksiköissä (Toivokoti ja Karkkilan Palvelukeskus) peritään ateriamaksuina
o ravintopäivä
o osaravintopäivä
Kuukausimaksu peritään alla olevan taulukon mukaisesti tulorajan ylittävästä tulosta prosenttimäärän mukaan:
tulorajan ylittävästä
bruttotulosta
Yksin asuva tai pariskunnan
kotiin jää asumaan
suurempituloinen
puoliso, huomioidaan
yhden hengen tulot
asuvat samassa osoitteessa palvelutalossa
ja toinen tai molemmat saavat asumispalvelua.
Huomioidaan yhteiset tulot ja
enemmän hoitoa saava.
Pariskunnan yhteiseen
pienempituloinen puoliso,
yhteiset tulot.
Asumispalvelumaksuun voi hakea alennusta Kyh 24.1.2012 § 5 päätöksen mukaisesti (ks. luku V
kohta 1.1.)
Vammaisuuden perusteella järjestettävä säännöllinen asumispalvelu
Vammaisuuden perusteella järjestettävistä palveluista ja tukitoimista (380/1987) maksuttomia vaikeavammaisen ovat palveluasumiseen liittyvät erityispalvelut. Palveluasumisen erityiskustannuksista
voidaan kuitenkin periä maksu silloin, kun henkilö saa niihin korvausta muun lain nojalla. Palvelusta
perittävä maksu voi olla enintään saatua korvausta vastaava maksu. Maksu ei saa ylittää palveluasumisen aiheuttamia kustannuksia.
Kehitysvammaisten erityishuollosta annetussa laissa (519/1977) tarkoitettu erityishuolto on pääasiallisesti maksutonta, lukuun ottamatta erityishuoltoon liittyvä ylläpitoa, josta voidaan periä maksu. Alle
16-vuotiaille kehitysvammaiseile erityishuolto-ohjelman mukaiset palvelut ovat pääosin maksuttomia.
Tilapäishoidon maksut peritään vammaispalvelulain ja erityishuoltolain mukaisesta tilapäishoidosta
palveluntuottajan asiakasmaksujen mukaisesti yli 16-vuotiailta:
hoitovuorokausi (24 h)
osavuorokausi (max 8 h)
Ylläpitomaksu Erityishuoltolain mukaisessa jatkuvassa asumispalvelussa on yli 16-vuotiailta:
o hoitovuorokausi (24 h)
Vammaisten (ei vaikeavammaisten eikä kehitysvammaisten) asumispalvelumaksu määritellään samoin, kuin työikäisten säännöllisen asumispalvelun maksu asiakkaan tulojen ja menojen perusteella
(ks. luku III kohta 3.3.)
Työikäisten säännöllinen asumispalvelu
Työikäisten asumispalvelu on tarkoitettu mielenterveys-, päihde- tai sosiaalisten ongelmien
vuoksi itsenäiseen asumiseen kykenemättömille asiakkaille.
Asiakkaan maksama palvelumaksu sisältää kaikki hänen kuntoutukseensa, hoitoonsa ja
hoivaansa liittyvät palvelut:
asiakkaan hyvinvoinnin ja toimintakyvyn tukeminen (sisältää tarpeen mukaisen perus- ja
sairaanhoidon sekä huolenpidon)
kuntouttava toiminta (sisältää päivätoiminnan, työtoiminnan, sosiaalisen kuntoutuksen,
toiminnalliset ja/tai keskusteluryhmät, liikuntaryhmät jne.)
tukipalvelut (sisältää siivouksen ja vaatehuollon)
tarvittaessa turvapuhelin
asuinhuoneen huonekalut
internetyhteys, lehdet
Asiakasmaksua määriteltäessä asiakkaalle tehdä tulo- ja menoselvitys, jonka perusteella
maksu määräytyy.
Maksua määriteltäessä otetaan huomioon seuraavat kuukausittaiset
tulot ja menot:
eläketulot (kansaneläke, työeläkkeet, takuueläke)
muut säännölliset tulot (esim. vuokratulot, metsätulot, pääoma/korkotulot)
asumispalvelupaikan vuokra
asumispalvelupaikan ateriamaksu ja/tai kuntayhtymän määrittelemät kohtuulliset ravintomenot
lääkekulut Kelan vuosikattoon asti (vuonna 2014 610,00 €/v eli 50,83 €/kk)
säännölliset terveydenhuollon kulut (maksimissaan terveyskeskuksen vuosimaksu/12)
alle 18 -vuotiaasta lapsesta maksettu elatusapu
edunvalvojan kulut
maistraatin palkkiot
henkilökohtainen käyttövara, joka on 150 €/kk
Asiakkaalta perittävä palvelumaksu on tulojen ja menojen erotus, kuitenkin enintään palvelun todellinen hinta. Kotiin asumaan jäävän puolison tuloja ja menoja ei huomioida palvelumaksua määriteltäessä. Kohtuullisina ravintomenoina niiltä asiakkailta, jotka eivät osta ateriapalvelua asumispalveluyksiköstä, hyväksytään toimentulotuen perusosassa huomioidut ravintomenot.
Avioliitossa eläneellä asiakkaalla huomioidaan puolison tulot palvelumaksua määriteltäessä, jos
asumispalvelussa olevan henkilön kuukausitulot ovat suuremmat kuin puolison tulot, maksu määräytyy puolisoiden yhteenlaskettujen kuukausitulojen perusteella. Perittävä määrä voi olla enintään
40 % yhteenlasketuista kuukausituloista. Henkilökohtaiseen käyttöön tulee kuitenkin jäädä vähintään 150 €/kk. Jos asiakkaan tulot ovat kotiin jäävän puolison tuloja pienemmät ja molemmat puolisot ovat joko palveluasumisessa tai laitoshoidossa, maksu määräytyy pelkästään palveluasumisessa olevan puolison omien tulojen mukaan.
Työikäisten tukiasumispalvelu
Työikäisten tukiasumispalvelusta peritään asiakkaan tulojen mukaan määräytyvä
maksu. Maksua määriteltäessä otetaan huomioon seuraavat kuukausittaiset bruttotulot:
Palvelumaksu määräytyy kuten kotihoidossa 1-5 palvelutunnin mukaan:
tulorajan
ylittävästä bruttotulosta
Asiakasmaksulain 11 § mukaan asiakasmaksuja voidaan alentaa tai jättää perimättä mikäli
toimeentuloedellytykset huomioon ottaen siihen on syytä.
Tukiasumispalvelun asiakkaat
ovat pääsääntöisesti erittäin pienituloisia, joten on perusteltua tarkistaa jo asiakasmaksua
määriteltäessä heidän maksukykynsä siten, että menoina huomioidaan seuraavat:
säännölliset terveydenhoitokulut julkisen terveydenhuollon taksojen mukaan
määritelty tukiasumisen palvelumaksu
elatusapu alle 18 v lapsista
ravintomenoina, vaatemenoina, terveydenhuoltomenoina sekä henkilökohtaisesta ja kodin
puhtaudesta, paikallisliikenteen käytöstä, sanomalehden tilauksesta, televisioluvasta, puhelimen käytöstä ja harrastus- ja virkistystoiminnasta aiheutuvina menoina sekä vastaavina
muina henkilön jokapäiväiseen toimeentuloon kuuluvina menoina huomioidaan toimeentulotuen perusosan suuruinen määrä (1.1.2014 alkaen 480,20 €/kk)
Mikäli palvelumaksu em. menot huomioiden vaarantaisi asiakkaan toimeentuloedellytykset,
alennetaan palvelumaksua siten, että palvelumaksu ei aiheuta toimeentulotuen tarvetta.
Kuntouttava intervallihoito
Lyhytaikainen asumispalvelu, ns. intervallihoito, on luonteeltaan tilapäistä.
kotona asumisen turvaamiseksi sekä mielenterveys- ja päihdekuntoutujille että ikäihmisille.
Asiakasmaksut ovat
o puolipäivä (enintään 8 h)
4. Omaishoitajan lakisääteisten vapaiden aikainen palvelu
Niistä palveluista, joita kunta järjestää hoidettavalle omaishoidon tuesta annetun lain
(937/2005) 4 §:n 1 momentissa tarkoitetun omaishoitajan vapaapäivän ajaksi ja jotka
korvaavat omaishoitajan antamaa hoitoa ja huolenpitoa, voi hoidettavan maksettavaksi
tulla enintään 11,30 euroa päivältä sen estämättä, mitä muualla laissa tai asetuksessa säädetään. Maksua tarkistetaan kansaneläkeindeksillä kahden vuoden välein.
omaishoitajan vapaapäivä
11,30 €/vuorokausi
Kotipalveluna järjestettävät tukipalvelut ovat sosiaalihuoltoasetuksen (607/83) 9 § 1 momentin 2 kohdan mukaisia palveluja, joista voidaan periä kuntayhtymän päättämä kohtuullinen maksu.
Yli 20 % sotainvalidille palvelujen myöntäminen ei ole tulosidonnaista eikä häneltä peritä
palveluista asiakasmaksua.
Tukipalvelua ei laskuteta suorittamattomasta palvelusta, vaan laskutus tapahtuu toteuman mukaan.
Tukipalvelujen maksut ovat seuraavat:
TUKIPALVELU MYÖNNETÄÄN KRITEERIEN MUKAISESTI
MYÖNTÄMISEN BRUTTOTULO-RAJA
ateria-automaatti (Menumat®)/ateria
kotiin kuljetettu ateria
sotainvalidien lounasseteli
ateriointimahdollisuus eläkekorttia näyttämällä seuraavissa ruokasaleissa:
Karkkilan Palvelukeskus, Vihdin kunta (Kunnanvirasto, Nummelan terveysasema)
toimipistekohtainen maksu
asiakkaan omien käyttö- ja liinavaatteiden pesetys paikallisissa pesulapalvelua
tarjoavissa yrityksissä
asiakkaan omien käyttö- ja liinavaatteiden kuljetus paikalliseen pesulapalvelua
tarjoavaan yritykseen/asiointimaksu
/asiointi
päivätoimintaan osallistuva asiakas pesee itse pyykkinsä (sis. pesuaine) / Palvelukeskus
2,00€ /kone
Peseytymispalvelu
peseytymispalvelu / kerta
peseytymispalvelu/kerta (sis. kuljetukset)
asiointipalvelu / asiointikerta
kodin ylläpitosiivous/tunti
(1 hlö)
(2 hlö)
sotaveteraanit ja alle 20 % sotainvalidit / kerta
ei tulorajaa
2355 € /kk
(2 hlöä)
Sosiaalihuoltolain mukainen kuljetuspalvelutuki (Kyh 27.8.2013 § 85)
yhdensuuntainen matka, omavastuu
Turvapalvelut itsenäisesti asuville
Tuloraja 1
Tuloraja 2
1701-3400 €
2501 - 5000 €
turvarannekepalvelun hinta/ kk
toinen turvaranneke taloudessa / kk
GPS - paikannin
11 €/hälytin
1700 € (1 hlö)
2500 € (2 hlöä)
Päivätoiminta (sis. ohjelman, ruokailun ja kahvit)
päivätoiminta/kerta
päivätoiminta ja kuljetus/kerta (sis. mol. matkat)
6. Vaikeavammaisten kuljetuspalvelut
Vammaisuuden perusteella järjestettävistä palveluista ja tukitoimista annetun lain 8 §:n 2 momentissa ja – asetuksen 4 ja 5 §:ssä tarkoitetuista vaikeavammaisille järjestetyistä kuljetuspalveluista
voidaan periä enintään paikkakunnalla käytettävissä olevan julkisen liikenteen maksua vastaava
maksu tai muu siihen verrattavissa oleva kohtuullinen maksu.
Vaikeavammaisille järjestetyistä kuljetuspalveluista peritään asiakkaalta omavastuuosuuksina seuraavat maksu:
yksittäisen matkan omavastuuosuus on kulloinkin voimassa olevan linja-autoliikenteen
henkilötaksaa vastaava kertalipun hinta
opiskelu- ja koulumatkakulujen omavastuuosuus on Kelan koulumatkatuki –avustuksen
suuruinen
7. Perhehoito
Sosiaalihuoltolain (710/82) 25 §:ssä tarkoitetusta perhehoidosta lukuun ottamatta lastensuojelulain (683/83) perusteella järjestettyä perhehoitoa peritään maksu kuten pitkäaikaisesta laitoshoidosta (ks. IV luku kohta 2.2.)
Kehitysvammaisten erityishuollosta perittävät perhehoidon maksut määräytyvät asiakasmaksulain mukaisesti.
8. Lastensuojelun maksut
lastensuojelulain nojalla avohuollon tukitoimena, sijaishuoltona tai jälkihuoltona lapselle annetusta perhehoidosta
tai laitoshuollosta taikka asumispalveluista aiheutuvien kustannusten korvaamiseksi voidaan, milloin se on asianomaisten toimeentulon edellytykset ja huollolliset näkökohdat huomioon ottaen perusteltua, periä lapsen vanhemmilta maksu, joka saa määrältään olla enintään lapsen elatuksesta annetun lain 1–3 §: n perusteella määräytyvän elatusavun suuruinen. Enimmäismaksu 1.1.2014 alkaen on 1 432,40 € kuukaudessa.
IV TERVEYDENHUOLLON ASIAKASMAKSUT
1. Avohoidon maksut
Terveydenhuollon avohoidon maksujen enimmäismäärästä 1.1.2015 lukien on säädetty Valtioneuvoston asetuksella sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annetun asetuksen muuttamisesta (842/2014).
Terveyskeskuksen avosairaanhoidon lääkäripalveluista voidaan periä terveyskeskuksen ylläpitäjän
päätöksen mukainen maksu. Maksuja ei peritä alle 18-vuotiailta tai niiltä, joilla on rintamasotilastunnus, rintamapalvelutunnus, rintamatunnus, sotilasvammalain mukainen elinkorko tai sotaarkistosta saatu palvelutodistus
lääkäripalvelu/käynti
maksu peritään kolmelta ensimmäiseltä käynniltä
samassa terveyskeskuksessa kalenterivuoden aikana
käyntimaksu yksityiseltä palveluntuottajalta ostetusta
erikoislääkärin palvelusta, kun potilas lähetetään
yksityisen erikoislääkärin vastaanotolle
virka-ajan ulkopuolisesta lääkäripalvelusta
käyntimaksun perii Lohjan kaupunki. Maksu peritään
jokaisesta käynnistä 18 vuotta täyttäneiltä henkilöiltä.
Maksuja ei peritä alle 18-vuotiailta eikä niiltä, joilla on rintamasotilastunnus, rintamapalvelutunnus,
rintamatunnus, sotilasvammalain mukainen elinkorko tai sota-arkistosta saatu palvelutodistus
käyntimaksu/kerta
Suun ja hampaiden tutkimus- ja hoitomaksuja ei peritä alle 18 –vuotiailta.
Kehitysvammaisilta henkilöiltä ei peritä ehkäisevän hoidon maksuja.
Niiltä, joilla on rintamasotilastunnus, rintamapalvelutunnus, rintamatunnus, sotilasvammalain mukainen elinkorko tai sotaarkistosta
saatu palvelutodistus ei peritä maksua hampaiden tarkistuksesta, ehkäisevästä hoidosta tai protetiikkaan liittyvästä kliinisestä työstä.
perusmaksuna
annetusta
erikoishammaslääkärikäynti
8,00 €/käynti
10,30 €/käynti
14,90 €/käynti
Perusmaksun lisäksi peritään suun terveydenhuollon toimenpiteistä seuraavat maksut:
1) kuvantamistutkimukset
a) hammaskuva
b) leukojen ja koko hampaiston panoraamaröntgenkuva
2) ehkäisevään hoitoon kuuluvat toimenpideluokituksen
SC –ryhmänsuun terveyden edistämisen toimenpiteet
3) tutkimukset, hammastarkastukset ja sairauden hoito toimenpideluokituksen vaativuusluokan mukaan, lukuun ottamatta
6,60 €/kerta
4 kohdassa lueteltuja proteettisia toimenpiteitä, seuraavasti:
a) vaativuusluokka 0-2
b) vaativuusluokka 3-4
c) vaativuusluokka 5-7
d) vaativuusluokka 8-10
e) vaativuusluokka 11 tai suurempi
f) proteettiset toimenpiteet
1. proteesin pohjaus
2. proteesin korjaus
3. akryyliosa- ja kokoproteesi
4. kruunut ja sillat hampaalta
5. rankaproteesi
Edellä mainittujen maksujen lisäksi peritään oikomislaitteista ja hammasproteettisista toimenpiteistä aiheutuvat hammastekniset kulut todellisten kustannusten mukaisina.
Suun ja leukojen erikoissairaanhoidosta terveyskeskuksessa peritään em. maksujen sijasta poliklinikkamaksun suuruinen käyntimaksu silloin, kun tutkimuksen ja hoidon perusteena on
a) hampaiston, leukojen ja kasvojen kehityshäiriö
b) vaikea, toimintaa haittaava laaja-alainen synnynnäinen hammaspuutos tai kehityshäiriö
c) pään ja leukojen alueen kiputila
d) kaulan ja pään alueen säteilytys tai sytostaattihoito
e) muun kuin hammassairauden takia välttämätön suun hoito
poliklinikkamaksu/kerta
Maksu peritään myös alle 18-vuotiailta.
Jos potilas annettujen käyttöohjeiden vastaisen menettelyn tai ilmeisen huolimattomuuden
vuoksi on aiheuttanut oikomislaitteen häviämisen tai vahingoittumisen, voidaan häneltä periä
uuden oikomislaitteen hankkimisesta tai vahingoittuneen laitteen korjaamisesta aiheutuneet
hammastekniset kulut enintään todellisten kustannusten mukaisina.
Sarjassa annettava hoito, kuten jatkuvasta dialyysihoito, lääkinnällinen kuntoutus,
posensibilisaatio-, puhe- ja äänihäiriö-, säde- ja sytostaattihoito tai muu vastaava hoito
hoitokertamaksu
Maksu peritään enintään 45 hoitokerralta/kalenterivuosi.
Seuraavat hoitoon liittymättömät lääkärin ja hammaslääkärin todistukset ja lausunnot ovat
maksullisia:
Hammaslääkärin vakuutusyhtiölle antama todistus hammastai leukatapaturmasta
Kansainvälinen rokotustodistus keltakuumerokotuksesta
Lääkärinlausunto B erityiskorvattavia lääkkeitä ja kliinisiä
ravintovalmisteita tai verotusta varten
Lääkärinlausunto C tai D lapsen hoitotukea varten, vammaistukea
varten, eläkkeensaajien hoitotukea varten, lapsen vanhempien
erityishoitorahaa varten
Lääkärinlausunto E
Lääkärin/hammaslääkärin vapaamuotoinen lausunto (ns. V-lausunto)
esim. vaihto-oppilastodistukset, terveysmatkalähetteet (myös
hammaslääkärin antamat
Lääkärinlausunto terveydentilasta (T-todistus, englanninkielinen
lääkärintodistus)
Puolustusvoimien terveystarkastuslomake vapaaehtoisen palvelukseen tai YK-joukkoihin hakeville
Lääkärintodistus HIV-tutkimuksesta viisumianomusta varten
1.6.1. Tilapäinen kotisairaanhoito
Tilapäisen kotisairaanhoidon asiakasmaksuja ei peritä erikseen henkilöltä joka saa jatkuvaa ja säännöllistä kotipalvelua tai kotihoitoa. Tällöin kotisairaanhoidon asiakasmaksu sisältyy asiakkaan maksamaan kuukausimaksuun.
lääkärin tai hammaslääkärin kotikäynti/kerta
muun henkilöstön suorittama kotikäynti/kerta
1.6.2. Jatkuva ja säännöllinen kotisairaanhoito
Mikäli kotisairaanhoito on jatkuvaa ja säännöllistä, määräytyy maksu samoin perustein kuin jatkuvan ja säännöllisen kotipalvelun – ja kotihoidon kuukausimaksu; ks. luku III, kohta 2.2.
Peritään asiakkaan varaamasta, käyttämättä ja peruuttamatta jätetystä palvelusta lääkärin, suun ja hampaiden tutkimuksen ja hoidon sekä kalliin kuvantamistutkimuksen vastaanottoajasta 15 vuotta täyttäneeltä.
Maksu jätetään perimättä silloin, kun varatun ajan
peruuttamatta jättämiseen on hyväksyttävä syy.
käyttämättä ja peruuttamatta jätetty palvelu/kerta
2. Laitoshoidon maksut
Maksuja ei saa periä terveyskeskuksessa taikka sairaalassa tai sen toimintayksikössä alle
18 –vuotiailta siltä osin, kuin hoitopäivä on kalenterivuodessa kertynyt yli seitsemän.
Hoitopäivällä tarkoitetaan henkilön laitoshoitoon tulopäivää, sen jälkeen kertyviä hoitovuorokausia
ja laitoksesta lähtöpäivää. Jos asiakas siirtyy välittömästi toiseen laitokseen, lähettävä laitos ei saa
periä maksua siltä päivältä, jona asiakas siirtyy toiseen hoitolaitokseen hoidettavaksi. Hoitopäivämaksun saa periä vain kerran kalenterivuorokaudelta. Jos tulopäivä ja lähtöpäivä ovat saman vuorokauden aikana, peritään yksi hoitopäivämaksu.
2.1.1. Lyhytaikainen laitoshoito / koko vuorokausi
ylläpitomaksu maksukaton täyttymisen jälkeen
38,10 €/vrk
17,60 €/vrk
2.1.2. Lyhytaikainen laitoshoito / osa vuorokaudesta
Jos hoidollisista syistä on tarkoituksenmukaista, että henkilö on terveyskeskuksessa, sairaalassa tai sen toimintayksikössä taikka sosiaalihuollon laitoksessa tai muussa toimintayksikössä hoidettavana vain joko päivällä tai yöllä, peritään häneltä
osapäivämaksu
2.1.3. Kuntoutushoito
Vammaiselle henkilölle terveydenhuoltolain (1326/2010) 29 §:n 1 momentin 7 kohdassa
tarkoitettuna tarkoitetusta laitoshoitona annetusta kuntoutushoidosta tai kehitysvammaisten erityishuoltona annetusta kuntoutushoidosta voidaan periä enintään maksuasetuksen
mukainen maksu.
kuntoutuspäivä
13,20 €/vrk
Pitkäaikaisessa laitoshoidossa olevalta peritään maksukyvyn mukaan määräytyvä maksu. Maksu voi
olla enintään 85 prosenttia hoidossa olevan nettokuukausitulosta. Maksu voidaan kuitenkin määrätä
enintään sen suuruiseksi, että hoitoa saavan henkilökohtaiseen käyttöön jää kuukausittain vähintään 105 euroa. Käyttövaran suuruus tarkastetaan työeläkeindeksin mukaan kahden vuoden välein.
Jos pitkäaikaisessa laitoshoidossa oleva on välittömästi ennen laitoshoidon alkamista elänyt yhteistaloudessa avioliitossa tai avioliitonomaisissa olosuhteissa ja hänen kuukausitulonsa ovat suuremmat kuin puolison kuukausitulot, maksu määräytyy puolisojen yhteenlaskettujen nettokuukausitulojen perusteella. Pitkäaikaisessa laitoshoidossa olevalta perittävä maksu voi olla enintään 42,5 prosenttia edellä mainituin perustein yhteenlasketuista kuukausituloista. Laitoshoidossa olevan henkilökohtaiseen käyttöön tulee kuitenkin jäädä vähintään 105 euroa kuukaudessa. Jos molemmat tässä
momentissa tarkoitetut puolisot ovat pitkäaikaisessa laitoshoidossa, maksu määräytyy samalla tavalla kuin yksin asuvan asiakasmaksu.
Maksua ei saa periä pitkäaikaisessa laitoshoidossa terveyskeskuksessa tai sairaalassa taikka sen
toimintayksikössä olevalta alle 18-vuotiaalta siltä osin kuin hoitopäiviä on kalenterivuodessa kertynyt yli seitsemän.
Mikäli asiakkaalta ei saada tulotietoja, peritään häneltä laitoshoidon tuottamisesta aiheutuvien kustannusten suuruinen maksu.
V ASIAKASMAKSUJEN ALENTAMINEN TAI PERIMÄTTÄ JÄTTÄMINEN
Asiakasmaksulain 11 § mukaan sosiaalihuollon asiakasmaksuja voidaan alentaa tai jättää perimättä
mikäli toimeentuloedellytykset huomioon ottaen siihen on syytä.
1. Säännöllisen kotihoidon kuukausimaksun, tilapäisen kotihoidon maksun ja tukipalvelumaksujen alentaminen
alentamisessa noudatetaan yhtymähallituksen (Kyh 15.9.2009 § 80 ja 24.1.2012 § 3) antamaa soveltamisohjetta:
Asiakasmaksun alentaminen on ensisijainen toimeentulotukeen nähden. Asiakkaan on ennen kuukausimaksun maksun alentamista selvitettävä mahdollisuus Kelan eläkkeensaajien hoitotukeen ja
asumistukeen.
Mikäli määritelty kuukausimaksu ylittää asiakkaan maksukyvyn, hänellä on mahdollisuus hakea
muutosta viranhaltijapäätöksen kk-maksuun perusturvakuntayhtymältä. Hakemus on tehtävä 14
päivän kuluessa tiedon saannista. Kirjallinen hakemus tehdään laaditulle lomakkeelle. Menoista ja
tuloista, joihin halutaan vedota, on esitettävä tositteet. Mukaan tulee liittää tiliote. Mikäli asiakas ei
toimita pyydettyjä tositteita, edellinen maksupäätös pysyy voimassa.
Maksualennus tai – vapautus myönnetään pääsääntöisesti hakemiskuukauden alusta huomioiden
päätöksenteko- ja muutoksenhakuaika. Muutoshakemuksen valmistelun ja käsittelyn yhteydessä
noudatetaan alla mainittuja soveltamisohjeita sekä Karviaisen toimeentulotukiohjeistusta. Maksualennus tai – vapautus voidaan myöntää korkeintaan kahdeksi vuodeksi. Asiakas saa viranhaltijapäätöksen häneltä perittävästä maksusta. Päätöksen tekee palvelulinjan johtaja tai hänen valtuuttamansa viranhaltija. Viranhaltijan päätökseen tyytymätön voi valittaa asiasta Perusturvakuntayhtymä Karviaisen yhtymäjaostoon. Maksualennus tai –vapautusajan päätyttyä asiakas saa uuden
päätöksen perittävästä maksusta. Uutta alennusta tai vapautusta haetaan uudella hakemuksella ja
siihen tarvittavilla liitteillä.
Kotona ja palveluasumisessa asuvat asiakkaat
*Huomioitavat menot:
perusosa / ttl:n 9 § muk. menot ; vuonna 2014 yksinasuva 480,20 €/kk, muu 18 v. täyttänyt
(puoliso) 408,17 €/kk
määritelty kotihoidon kk-maksu
asumiskustannukset toimeentulotukiohjeistuksen mukaisesti
Yhtymähallituksen 15.9.2009 ja 24.1.2012 tekemien päätösten lisäksi huomioitaviin menoihin lasketaan myös asiakkaan tukipalveluista maksamat asiakasmaksut.
*Huomioitavat tulot:
• Huomioon otetaan kaikki käytettävissä olevat nettotulot (paitsi toimeentulotukilain 11 §:n ja maksuasetuksen 29 §:n mukaiset)
• palkka / eläkkeet nettona, vuokratulot, osinkotulot, pääomatulot, korkotulot jne
• asumistuki huomioidaan tulona, jos menoina huomioidaan koko vuokra
• ylimääräinen rintamalisä
• käytettävissä/realisoitavissa olevat varat, mutta tilillä voi olla perheen kuukauden menoja vastaava
summa, jota ei huomioida
• yli 65 vuotiailla voi olla tilillä 1.500 euroa säästössä ns. arkkurahaa, jota ei huomioida käytettäväksi
varaksi
• veronpalautus
• metsätulo, tulon perusteeksi säädetään verohallituksen vahvistama kulloinkin voimassaoleva kuntakohtainen metsän keskimääräinen tuotto
153,02 €/ha
132,53 €/ha
Metsätulon määräämiseksi tarvitaan tieto viimeksi vahvistetusta verotuspäätöksestä. Verotuspäätöksessä
on tiedot metsäomaisuuden sijainnista ja hehtaarimäärästä. Jos metsäomaisuus on myyty ennen maksun
määrittämistä, ei metsätuloa huomioida viimeksi vahvistetun verotuksen perusteella.
Tulo lasketaan: keskimääräinen vuotuinen tuotto hehtaarilla x metsämaan pinta-ala. Tästä määrästä vähennetään 10 % ja metsätalouden korot. Metsätuloa alennetaan, mikäli tilakohtaisen vuotuisen hakkuumahdollisuuden nettoraha-arvo on metsänhoitoyhdistyksen tai metsäkeskuksen antaman lausunnon perusteella vähintään 10 % alempi kuin metsätulo. Alennus on metsätulon ja hakkuumahdollisuuden nettoraha-arvon erotuksen suuruinen.
Maksualennus lasketaan seuraavasti:
huomioon otettavat tulot – huomioon otettavat menot = laskennallinen vaje. Maksualennus on
laskennallisen vajeen suuruinen. Mikäli vajetta ei ole, alennusta tai vapautusta maksusta ei
myönnetä.
* euromäärät muutettu vastaamaan tilannetta 1.1.2014
Tehostetussa asumispalvelupaikalla asuvat asiakkaat
• vuokra ja palvelumaksut (mm. pesula, sauna, siivous, turvapalvelu, ateriat ) asumispalvelupaikkaan
tehdyn sopimuksen mukaisesti
• 150 €/kk, ns. asiakkaalle jäävä käyttöraha, johon sisältyvät muut henkilökohtaiset menot, esim. hygienia ja vaatemenot, puhelinkulut (ei turvapuhelinta), matkakulut, lehdet, tv-lupa, jalkahoito,
kampaaja jne.
• määritelty kotihoidon kk-maksu
• elatusapu alle 18 v lapsista
• lääkekulut Kelan vuosikattoon asti (vuonna 2014 610,00 €/v eli 50,83 €/kk)
• säännölliset terveydenhoitokulut julkisen terveydenhuollon taksojen mukaan
Asiakkaan siirtyessä asumaan pysyvästi asumispalvelupaikalle ei huomioida edelliseen asuntoon (omistustai vuokra-asunto) liittyviä kuluja. Muuten huomioitavat asumiskulut ovat samat kuin toimeentulotukiohjeistuksessa. Kotiin asumaan jääneen puolison tuloja tai menoja ei huomioida.
*Huomioitavat tulot ja käytettävissä olevat varat:
Huomioon otetaan kaikki käytettävissä olevat nettotulot (paitsi toimeentulotukilain 11 §:n ja maksuasetuksen 29 §:n mukaiset)
• palkka ja/tai eläkkeet nettona, vuokratulot, osinkotulot, pääomatulot, korkotulot jne.
Metsätulon määräämiseksi tarvitaan tieto viimeksi vahvistetusta verotuspäätöksestä. Verotuspäätöksessä on tiedot metsäomaisuuden sijainnista ja hehtaarimäärästä. Jos metsäomaisuus on myyty ennen maksun määrittämistä, ei metsätuloa huomioida viimeksi vahvistetun verotuksen perusteella. Tulo lasketaan: keskimääräinen vuotuinen tuotto hehtaarilla x metsämaan pinta-ala. Tästä
määrästä vähennetään 10 % ja metsätalouden korot. Metsätuloa alennetaan, mikäli tilakohtaisen
vuotuisen hakkuumahdollisuuden nettoraha-arvo on metsänhoitoyhdistyksen tai metsäkeskuksen
antaman lausunnon perusteella vähintään 10 % alempi kuin metsätulo. Alennus on metsätulon ja
hakkuumahdollisuuden nettoraha-arvon erotuksen suuruinen.
huomioon otettavat tulot – huomioon otettavat menot = laskennallinen vaje. Maksualennus on laskennallisen vajeen suuruinen. Mikäli vajetta ei ole, alennusta tai vapautusta
maksusta ei myönnetä.
Alennus tai vapautus tukipalvelumaksuista ja tilapäisen kotipalvelun ja kotisairaanhoidon maksuista
Alennusta tai vapautusta voi hakea seuraavista tasamaksuista:
tilapäiset kotihoidon käynnit (kotipalvelu ja kotisairaanhoito)
kauppa/asiointipalvelu
omaishoidon vapaapäivien aikaisesta hoidosta
kuntouttavista intervalleista
muista tukipalveluista tai tuotteista, joista peritään palvelun tuottamisen/ostamisen hinta
Maksualennusperusteet ovat samat kuin kotona tai asumispalvelupaikalla asuvilla. Maksualennus lasketaan seuraavasti: huomioon otettavat tulot – huomioon otettavat menot =
laskennallinen vaje. Maksualennus on laskennallisen vajeen suuruinen. Mikäli vajetta ei
ole, alennusta tai vapautusta maksusta ei myönnetä.
Perusosan kattamat menot
henkilökohtaisesta ja kodin puhtaudesta aiheutuva menot
paikallisliikenteen käytöstä aiheutuvat menot
autopaikan vuokra
sanomalehtien tilausmaksut
televisiolupamaksu
puhelimen käytöstä aiheutuvat menot
harrastus- ja virkistystoiminnan menot
vastaavat jokapäiväiseen toimeentuloon kuuluvat menot
paikallisliikenteen tai kuljetuspalvelutuen omavastuun käytöstä aiheutuvat menot
Hyväksyttävät vuokra/vastike/asuntolainakorkomenot kunnittain
Lisäksi asumismenoina hyväksytään sähkö, lämmitysöljy, lämmityspuut, jätehuolto, kiinteistövero,
kotivakuutus, asuntolainan korot ja saunamaksu. Lämmitysöljykustannukset jaetaan kuukausitasolla, jos asiakas tilaa ison määrän kerrallaan. Vakuutuksen osalta huomioidaan koti-, irtaimisto-, paloja oikeusturva- ja vastuuvakuutus. Vakuutuskirjan kopio liitetään vakuutusmaksukuitin yhteyteen.
vähäiseksi katsottavat avustukset ja ansiotulot
tuloja, siltä osin kun ne vastaavat työmatkamenoja ja muita työssäkäynnistä aiheutuvia menoja
kunnan harkitsemaa, muuta kuin 2 kohdassa tarkoitettua ansio- tai yrittäjätuloa, joiden hankkimisen voidaan katsoa edistävän tuen saajan omatoimista selviytymistä
äitiysavustuslain mukaista äitiysavustusta, kansaneläkelain mukaista eläkkeensaajien hoitotukea, vammaistukilain mukaista vammaistukea eikä lapsen hoitotuesta annetun lain mukaista lapsen hoitotukea
Tulot, joita ei huomioida toimeentulolain 11 § mukaan
Tulot, joita ei huomioida maksuasetuksen 29 § mukaan
aikuisopintorahaa, opintorahaa ja opintotuen asumislisää
toimeentulotukena maksettavaa toimintarahaa tai matkakorvausta
työvoimapoliittisesta aikuiskoulutuslaista annetun lain mukaista ylläpitokorvausta ja kuntoutusrahalain
mukaista ylläpitokorvausta
opintojen johdosta suoritettavia apurahoja tai muita vastaavia avustuksia
perhehoidon kustannusten korvauksia
lasten kotihoidon tukea
2. Muiden sosiaalipalvelujen maksujen alentaminen
Muita kuin säännöllisen kotihoidon kuukausimaksuna, tilapäisen kotihoidon maksua ja tukipalvelumaksuja
alennettaessa noudatetaan asiakasmaksulain 11 §:n määräystä: henkilön maksukyvyn mukaan määrätty
maksu on jätettävä perimättä tai sitä on alennettava siltä osin kuin maksun periminen vaarantaa henkilön tai
perheen toimeentulon edellytyksiä tai henkilön lakisääteisen elatusvelvollisuuden toteuttamista. Toimeentulon
edellytysten tai lakisääteisen elatusvelvollisuuden vaarantuu, mikäli määrätty asiakasmaksu aiheuttaisi henkilölle tai perheelle toimeentulotuen tarvetta. Asiakasmaksun alentaminen tai perimättä jättäminen on aina ensisijainen toimenpide toimeentulotuen myöntämiseen nähden.
Maksuihin, jotka eivät määräydy henkilön maksukyvyn mukaan, ei voi hakea alennusta, mutta maksu voidaan
jättää perimättä tapauskohtaisen tarve- ja tilannearvion perusteella.
VI ASIAKASMAKSUJEN VOIMAANTULO
Asiakasmaksut tulevat voimaan 1.1.2015 alkaen.
Ikävinkki -tapahtuman ohjelma
Katso tästä terveyspalveluiden asiakasmaksut vuonna 2014
Suonenjoen kaupungin sosiaalipalvelumaksut 1.1.2015
Kooste - Oulun kaupunki
Kotihoidon ohjauskonsepti - ArctiCare Technologies Oy
Tilaaja- tuottaja -malli - Hämeenlinnan Eläkkeensaajat ry
VAPAAEHTOISET AVEK-LÄHEISAUTTAJAT IKÄIHMISTEN
Lapsiperheiden kotipalvelu -esite
Suonenjoen kaupungin sosiaalipalvelumaksut 1.1.2016 alkaen
Asiakasmaksut 2015 - Rantasalmen kunta
Kotihoitoa Länsi
Terveydenhuollon asiakasmaksut 1.1.2017 alkaen


text:
Tässä on kuvia taustakuvia HD Collection Pöytäkoneet, Kannettavat, ja Tabletit. täälläWallpaper21.com, on yli kymmenen lakhs taustakuvat ovat ladattavissa. Nämä HD-kuvat lataaja käyttäjille. ja kerättiin avoimen lähdekoodin web. Niin Voit vapaasti käyttää näitä taustakuvat.
Jos Like This kuvia taustakuvia HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
← Edellinen Story korkea res taustakuvia HD	Seuraava tarina → verkkosivusto tapetti HD	Jätä vastaus Peruuta vastaus	Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *Kommentti Nimi * Sähköposti * verkkosivusto KäännösEnglishNederlandsSuomiFrançaisFryskDeutschBahasa MelayuPortuguêsSvenskaAseta Oletuskieli Muokkaa käännöstä	Mainos
Satunnainen virkaaHauskin taustakuvia HDlive liikkuvat taustakuvat lataa HDmy taustakuvia HDvapaa taustakuvaksi HDMYFORD kosketus tapetti HDkaveri Harvey tapetti HDpari taustakuva High Resolution Downloadhappy face tapetti HDVine Yard Kuvat HD kokoelmiafaux tapetti HD	Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD