text:
Prosessioikeusblogi: 51. KKO:n jäsentä koskeva virkaesitys
Lähettänyt Jyrki Virolainen klo 8.6.17
Tuomarinvalintalautakunnalle voitaisiin aivan hyvin ja perustellusti uskoa virkaesityksen tekeminen myös KKO:n ja KHO:n tuomareita nimitettäessä.
Näin myös siksi, että lautakunnan puheenjohtajana on lain mukaan KKO:n tehtävään nimeämä jäsen ja varapuheenjohtajana puolestaan KHO:n keskuudestaan valitsema jäsen. Lisäksi lautakunnan tulee lain mukaan pyytää lausunto ao. tuomioistumelta, jonka tuomarin nimittämisestä kulloinkin on kyse.
KKO on antanut tänä vuonna runsaasti työsopimusoikeutta ja yleensä työoikeutta koskevia ennakkopäätöstä. Viimeksi tänään 8.6. peräti kolme sanotunlaista prejudikaattia (KKO 2017:37-39).
KKO:n jäsenen hakijoiden joukossa oli nyt kaksi työoikeuteen perehtynyttä lakimiestä, eli työneuvoston pitkäaikainen sihteeri Jaana Paanetoja (53) ja käräjätuomari Satu Saarensola (50). KKO kutsui heistä haastateltavakseen vain Paanetojan. Hän on toiminut aiemmin mm. ma. työoikeuden professorina Lapin yliopistossa.
Paanetoja on työtuomioistuimen varajäsen, mutta myös Saarensola on toiminut työtuomioistuimen jäsenenä ja varapuheenjohtajana, jos oikein muistan. Saarensola on pitkäaikainen kärärätuomari ja hän väitteli hiljattain oikeustieteen tohtoriksi Turun yliopistossa. Hän ollut töissä myös hovioikeudessa ja vakuutusoikeudessa.
Miksi KKO ei kutsunut Saarensolaa haastatteluun? Ehkä siksi, että Paanetoja on toiminut työtuomioistuimen puoleettomana varajäsenenä, kuten KKO:n virkaesityksessä nimenomaisesti sanotaan. Olisiko Saarensola siis KKO:n mielestä ollut työtuomioistuimessa jotenkin "puolueellinen"?
Eiköhän KKO:n haastatteluun ole valittu Mika Ilveskeron ohella lähinnä sellaisia hakijoita, joilla ei ole edes ajateltu olevan minkäänalaisia kunnon mahdollisuuksia viranhaussa. Siis ikään kuin näön vuoksi. Tuomas Ojanen lienee fiksuna miehenä huomannut tämän, sillä hän on haastattelun jälkeen peruuttanut hakemuksena.
Jos ja kun KKO on jo etukäteen alustavasti päättänyt kallistua asianajajan nimittämisen kannalle, ei Ilveskerolla itse asiassa ole ollut "kisassa" lainkaan todellisia kilpahakijoita. Hän on ainoa advokaatti, joka haki virkaa. Muita ei ollut eikä tullut, kun KKO:n sanotusta aikomuksesta ei ollut tietoa.
Asianajajien ja esim. tuomareiden kilpailuttaminen keskenään ja heidän ansioidensa vertailu on yleensäkin varsin hankala tehtävä.
"Asianajajien ja esim. tuomareiden kilpailuttaminen keskenään ja heidän ansioidensa vertailu on yleensäkin varsin hankala tehtävä".
Ei yhtään sen hankalampi kuin insinöörien, lääkäreiden jne. Apuna voi käyttää rekrytointikonsulttia, jos ristiintaulukointi ei suju omin voimin.
Kiitos blogistille erinomaisesta kirjoituksesta!
Asianajajien ja tuomareiden kilpailuttaminen keskenään on huomattavasti hankalampaa kuin asianajajien kesken ja tuomarien kesken. Vähän kuin insinöörien ja lääkäreiden kesken samaan tehtävään. En kyllä tiedä rekrytointikonsulttia, joka tähän pystyisi. Rahat kyllä toki veisi.
Mainittu kilpailuttamisen vaikeus on yksi ja painava peruste sille, ettei pätevää asianajajaa ja pätevää tuomaria ole mielekästä vertailla tai kilpailuttaa esim. KKO:n tuomarin rekrytoinnissa.
Tämän vuoksi käyttön tulisi ottaa blogirjoituksessa suosittelemani täsmä-tai kohdehakusysteemi, jonka mukaan KKO hakisi jäsenekseen vuorotellen erilaisen kokemustaustan omaa jäsentä. Esim. ensimmäisellä kerralla (vain) asianajajaa, toisella kerralla hovioikeutuomarin, kolmannella kerralla käräjätuomaria, neljännellä esim. yliopistotutkijaa, viidennellä lainvalmistelijaa jne.
Tämä takaisi sen, että esimerkiksi useat pätevät asianajajat hakisivat oikeusneuvoksen virkaa silloin, kun valinnassa kysymykseen tulisi vain asianajaja., mistä hakuilmoituksessa olisi mainittu. Tuolloin KKO:lla siis olisi "varaa mistä valita".
Nytkään tällaista "varaa" ei ollut, koska hakijoiden joukossa oli vain yksi (1) asianajaja. Ketä vastaan häntä olisi voitu todellisuudessa pätevästi kilpailuttaa? Ei ketään, eikä KKO virkaesityksessään niin tehnytkään.
KKo meni virkaesityksessään hieman pitkäveteiseltä tuntuvan jaarittelun jälkeen vihdoin asiaan, ja totesi, joo, hyviä hakijoita kaikki tyyni. Mutta sorry, me oltiin kyllä päätetty itse asiassa jo ennakolta, että me tullaan esittämään asianajajaa. Onneksi hakijoiden joukossa on sentään yksi advokaati!
Aika typerää! Mutta sellaista tämä oikeusneuvosten rekry ja valikointi nyt vaan on. Ei sille mitään mahda - nykysysteemissä.
Kyllähän tuo uusi oikeusneuvos kuvan perusteella myös näyttää elämässään hyvin menestyneeltä lakimieheltä!
Haluaisiko emeritusprofessori avata hieman tarkemmin näkemystään kohdassa 13 eli " kysymykseen ei tulisi myöskään naispuolinen hakija, sillä edellisellä kerralla kumpikin virkaan nimitetyt olivat naisia."? Erityisesti suhteessa kohdasta 7 ilmenevään tietoon siitä, että ylimmän tuomioistuimen jäsenkunnasta (vain) kolmasosa on naisia?
Eipä tuo mitään sen erityisempää "avaamista" edellytä, koska perustelu on todettu jo ko. virkkeessä.
Kun edellisellä kerralla KKO:een nimitettiin kaksi naista samalla kertaa, oli käytännössä selvää, että tällä kerralla ei tultaisi esittämään naista vaan mies. KKO:een ei ole milloinkaan nimitetty peräkkäin kolmea naislakimiestä, eikä aiemmin edes kahta. Se että KKO:n jäsenkunnassa on kolmannes naisia, on jo einomainen "saavutus"! Näin se vaaan on.
Onkohan olennaista valinnassa oikeasti se, missä tehtävässä hakija toimii (tuomarikiintiö, asianajajakiintiö jne.), vai se, millaista asiantuntemusta hänellä on? Toki nämä korreloivat keskenään, mutta on eri asia, haetaanko "asianajajaa" (joka voi olla myös esim. rikosoikeuteen erikoistunut) vai liikejuridiikan osaajaa. Jos hakuilmoituksissa kerrottaisiin, millaisia ansioita hakijoilta toivotaan, pitäisi siinä ilmoittaa hakijalta toivottava osaaminen eikä toivottava työkokemus.
Kyllä, tuo on toinen vaihtoehto, jota olen itsekin usein ehdottanut. Mm. tuomarinuratoimikunnan mietintöön (1994:15) vuonna 1994 jättämässäni eriävässä lausunnossani ja monissa KKO:n jäsenten nimittämistä käsittelvisä blogikirjoituksissani.
Kattavasti olen kirjoittanut ko. vaihtoehdosta blogijutussa nro 71/1.2.2009. Lukekaapa sieltä!
Ote blogikirjoituksesta numero 71/1.2.2009. KKO:n jäsenten rekrytointi:
Täsmärekrytointi
32. Toiseksi KKO:n ja KHO:n jäsenten hakuprosessia tulisi kehittää niin, että nimitysmenettely antaisi nykyistä paremmat mahdollisuudet arvioida ja vertailla viranhakijoiden keskinäistä pätevyyttä ja paremmuutta. Nykyisin haku tuomarin virkoihin on luonteeltaan avoin, eli virkaa voivat hakea kaikki eri aloilla toimivat lakimiehet. Tällöin on luonnollista, että hakijoiksi saadaan varsinkin KKO:een hyvin erilaisen taustan ja työkokemuksen omaavia lakimiehiä; tämä nähtiin myös edellä analysoimani oikeusneuvosten virantäytössä. Kuten olen jo aiemmin todennut, hyvin erilaisen taustan omaavien hakijoiden keskinäisen pätevyyden arviointi on hyvin hankalaa ellei suorastaan mahdotonta. Selvää on, että tietyt hakijat jättävät viranhakemuksensa turhaan, jos esimerkiksi KKO:ssa on kenties jo etukäteen päätetty, että uusi jäsenen tullaan valitsemaan tietyn "kiintiön" sisältä.
33. Jos esimerkiksi KKO:en uudeksi jäseneksi halutaan saada asianajaja, hakevat käräjä- ja hovioikeustuomarit ja muitakin kiintiöitä edustavat hakijat silloin virkaa turhaan. Toisaalta esimerkkitapauksessa asianajajakunnasta hakevien lukumäärä jää vähäiseksi, kun ei tiedetä, että nyt ollaan hakemassa ja nimittämässä juuri advokaattia uudeksi jäseneksi. Tämä epäkohta, siis informoinnin selkeä puute, lisää luonnollisesti hakuprosessin sattumanvaraisuutta ja sisäänlämpiävyyttä.
34. Olen jo vuonna 1994 ehdottanut, että tuomarien viranhaku, siis myös KKO:n jäseniä koskeva hakua, muutettaisiin nykyisestä avoimesta hausta eräänlaiseksi täsmähauksi. Tätä kysymystä on pohdittu myös vuonna 2003 mietintönsä jättäneen tuomioistuinlaitoksen kehittämiskomitean mietinnössä (KM 2003:3). Tämä merkitsisi sitä, että KKO ilmoittaisi jo viranhakukuulutuksessaan, että tällä kertaa KKO:n jäseneksi haetaan tietyn kokemustaustan omaavaa juristia, esimerkiksi juuri asianajajaa tai yliopiston tutkijaa. Kyse voisi olla vaihtoehtoisesti ns. "puolittaisesta täsmähausta", jossa KO:n jäseneksi haetaan esimerkiksi rikos- ja prosessioikeuden asiantuntijaa, jolloin hakijoina voisivat olla syyttäjät, rikosasianajajat, ao. oppiaineiden yliopistotutkijat tai siten po. alalla toimivat lainvalmistelijat. Tällöin hakupaperinsa jättäisivät vain ne, jotka ovat aiemmin pätevöityneet sanotulle oikeuden alalle.
35. Vastaavalla tavalla mutatis mutandis meneteltäisiin, jos KKO:een halutaan saada siviilioikeuden asiantuntija. Täsmärekrytoinnin tuloksena hakijoiksi saataisiin ilmeisesti nykyistä paljon suurempi joukko kyseisen alan päteviä asiantuntijoita, mikä vähentäisi olennaisesti nimitysmenettelyn ja valinnan sattumanvaraisuutta ja ajan mittaan kohottaisi samalla KKO:n jäsenistön ammattitaitoa ja jäsenistön monipuolista osaamista.
Samalla viranhakijoiden arviointimenettelyä voitaisiin järkeistää merkittävästi ja myös hakijoiden oikeusturva tulisi nykyistä paremmin huomioiduksi. - En ole varma, mutta luulisin, että täsmähakuun siirtyminen tuskin vaatisi edes tuomareiden nimittämislain muuttamista.
Blogijutun numero 71/1.2. KKO tuomareiden rekrytointi loppuosa:
36. Nykyisin käytössä oleva KKO:n jäsenen viranhakukuulutus tai -ilmoitus on hyvin suppea ja lakoninen. Viimeksi julkaistu kuulutus oli seuraavanlainen:
Korkeimmassa oikeudessa tulee avoimeksi 1.3.2009 jäsenen virka. Virasta kiinnostuneet voivat ilmoittautua KKO:lle kirjallisesti viimeistään 30.1.2009 ennen virka-ajan päättymistä KKO:n postiosoite on PL 301, 00171 Helsinki ja kirjaamon käyntiosoite on....
37. Täsmähakua tarkoittava viranhakuilmoitus voisi olla informatiivisempi ja samalla hieman houkuttelevampi esimerkiksi seuraavaan tapaan:
Korkein oikeus on ylintä tuomiovaltaa riita- ja rikosasioissa käyttävä tuomioistuin. Korkein oikeus on ennakkopäätöstuomioistuin, jonka päätehtävänä on antaa ratkaisuja, joilla pyritään ohjamaan alempien tuomioistuinten lainkäyttöä. Korkeimmalla oikeudella on lisäksi eräitä lainsäädäntöön liittyviä tehtäviä. Korkeimman oikeuden jäseninä toimivat presidentti ja 19 oikeusneuvosta. Esittelijöitä korkeimmassa oikeudessa on kolmisenkymmentä ja muuta henkilökuntaa saman verran.
Korkeimmassa oikeudessa tulee 1.3.2009 avoimeksi oikeusneuvoksen virka. Korkeimman oikeuden jäsenen tulee lain mukaan olla etevä laintuntija. Haemme tällä kerralla jäseneksi erityisesti rikos- ja prosessioikeuden korkeatasoista asiantuntemusta omaavaa kokenutta lakimiestä. Edellytämme, että virkaan nimitettävä on toiminut joko vakinaisessa tuomarin virassa, syyttäjänä tai asianajajana rikosjutuissa taikka osoittanut kyseisiin oikeudenaloihin liittyvässä yliopistollisessa tutkimustyössään tahi lainvalmistelutehtävissä sellaista ammattitaitoa, jota oikeusneuvoksen viran menestyksellinen hoitaminen edellyttää.
Virasta kiinnostuneita pyydetään ilmoittautumaan Korkeimmalle oikeudelle... Lisätietoja antava Korkeimman oikeuden presidentti ja kansliapäällikkö.
Aikamoinen muutos, piilotettuna tuoreeseen hallituksen esitykseen 74/2017 sosiaaliturvan muutoksenhakulautakunnista:
Vastaava tullee siis pian koskemaan tuomareitakin!

matches: KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKo KKO KKO


text:
17 Nopeutettu saneerausmenettely - Konkurssiasiamies
Etusivu » Vanhempia suosituksia » 17 Nopeutettu saneerausmenettely
17/2012 NOPEUTETTU SANEERAUSMENETTELY
Nopeutettu saneerausmenettely 17/2012 (pdf, 0.01 Mt) Nopeutettu saneerausmenettely 17/2012 Liite (pdf, 0.04 Mt)
Yrityssaneeraukseen liittyy edelleen niitä ongelmia, jotka ovat tulleet esille yrityksen saneerauksesta annetun lain (yrityssaneerauslaki, YSL) ja sen muutosten valmistelussa. Saneerausmenettelyyn hakeudutaan liian myöhään, hakemukset ovat puutteellisia, saneerausmenettely kestää eri syistä liian kauan ja saneerausohjelmissa keskitytään pitkälti vain yrityksen velkojen järjestelyyn.
Ongelmat ovat monelta osin ratkaistavissa asioiden hyvällä valmistelulla sekä vapaaehtoisen ja lakisääteisen yrityssaneerauksen keinoja yhdistämällä. Neuvottelukunta antaa suosituksen mallista, jolla taloudellisiin vaikeuksiin joutuneelle mutta elinkelpoiselle yritykselle pyritään vahvistamaan saneerausohjelma mahdollisimman nopeasti.
Yrityksen maksuvaikeudet johtuvat yleensä pitkään jatkuneesta toiminnan kannattamattomuudesta tai nopeista muutoksista yrityksen toiminnassa tai toimintaympäristössä. Tappiollinen tulos tai oman pääoman menettäminen saattavat olla varoitusmerkkejä tulevaisuudessa uhkaavasta maksukyvyttömyydestä. Kun yritys ei enää pysty maksamaan velkojaan eräpäivinä, yritystä pidetään maksukyvyttömänä.
On tärkeää, että yrityksen maksuvaikeuksiin reagoidaan mahdollisimman varhaisessa vaiheessa. Kun maksuvaikeudet havaitaan ja niihin puututaan riittävän ajoissa, yrityksellä on paremmat mahdollisuudet korjata maksuvaikeuksien syyt. Erilaisista järjestelyistä voidaan myös helpommin sopia velkojien kanssa, jos yritys lähtee etsimään ratkaisuja ongelmiinsa ajoissa, viimeistään maksukyvyttömyyden uhatessa.
Yrityksessä ei aina tunnisteta uhkaavaa tai jo alkanutta maksukyvyttömyyttä, koska yrityksen kirjanpito ja seurantajärjestelmät ovat puutteelliset. Seurannan puuttuessa yritys voi ajautua niin vakaviin maksuvaikeuksiin, ettei sen syitä voida enää korjata siinä vaiheessa, kun yrityksen johto asian havaitsee. Joskus ongelma on siinä, että yrityksen johto ei osaa reagoida yrityksen maksuvaike-uksiin oikealla tavalla. Siksi on tärkeää, että yrityksen tilintarkastaja, kirjanpitäjä ja neuvonantaja kiinnittävät yritysjohdon huomiota havaitsemiinsa maksuvaikeuksiin. Myös velkoja voi ehdottaa yritykselle taloudellisen tilanteen selvittämistä, jos arvelee maksukyvyttömyyden uhkaavan yritystä.
Yrityksen saneeraukselle on käytännössä kolme menettelytapaa: vapaaehtoinen sopimus yrityksen ja velkojien välillä, yrityssaneerauslain mukainen lakisääteinen yrityssaneeraus sekä näiden kahden yhdistelmä. Vapaaehtoinen saneeraus on käytettävissä yleensä silloin, kun yrityksen talousvaikeuksiin pyritään hakemaan ratkaisua jo varhaisessa vaiheessa, ennen kuin yritys on tullut maksukyvyttömäksi. Lakisääteinen yrityssaneeraus sopii lähinnä niihin tilanteisiin, joissa yritys on jo maksukyvytön, se ei pysty enää sopimaan velkojien kanssa riittävistä maksujärjestelyistä ja se tarvitsee välitöntä suojaa velkojien perintätoimenpiteiltä. Tämän suosituksen tarkoittama vapaaehtoisen saneerauksen ja lakisääteisen yrityssaneerauksen yhdistelmä on käyttökelpoinen niissä tilanteissa, joissa yritys pystyy uhkaavasta tai alkaneesta maksukyvyttömyydestä huolimatta vielä sopimaan velkajärjestelyistä ja liiketoiminnan saneeraustoimista merkittävimpien velkojiensa kanssa, vaikka ei enää pystykään vastaamaan kaikista velvoitteistaan.
Yrityksen maksukyvyttömyyttä ei aina voida korjata edes yrityssaneerauksella, vaan joissakin tilanteissa on tarkoituksenmukaisinta päättää maksukyvyttömän yrityksen toiminta konkurssimenettelyssä.
Helsingissä 17.2.2012
Liite. Nopeutetun saneerausmenettelyn malli
LIITENOPEUTETTU SANEERAUSMENETTELY
2. Yrityssaneerauksen käynnistäminen ja saneerausohjelmaluonnoksenvalmistelu
2.1 Aloite ja käynnistäminen
2.2 Yrityksen toiminnan tarkastus
2.3 Saneerausvalmistelija
2.4 Toiminnan rahoitus
2.5 Saneerausohjelmaluonnos
3. Hakemus saneerausmenettelyn aloittamisesta
4. Kuulutuksen toimittamatta jättäminen
5. Nopea saneerausohjelman vahvistaminen
5.1 Toimenpiteet saneerausmenettelyn alettua
5.2 Ohjelman vahvistaminen
6. Ohjelman toteuttaminen
Tässä suosituksessa käsitellään nopeutetun saneerausmenettelyn toimintatapoja ja oikeudellista kehikkoa. Yritystoiminnan tervehdyttämisen ja velkajärjestelyn keinot, joilla yrityksen liiketoiminta saadaan kannattavaksi, jätetään pääsääntöisesti tarkastelun ulkopuolelle.
Lähtökohtana on, että saneerausohjelma vahvistetaan tuomioistuimessa yrityksen saneerauksesta annetun lain (yrityssaneerauslaki, YSL) mukaisesti, yhteistyö velallisen ja merkittävimpien velkojien välillä on avointa ja asian tuomioistuinkäsittely jää mahdollisimman lyhyeksi. Malli koostuu neljästä menettelyn nopeuttamiseen tähtäävästä toimenpiteestä:
saneerausohjelmaluonnoksen valmistelusta mahdollisimman pitkälle ennen saneeraushakemuksen jättämistä tuomioistuimelle;
saneerausmenettelyn hakemisesta YSL 6.1 § 1 kohdan mukaisella puoltohakemuksella;
menettelyn aloittamisesta tehtävän kuulutuksen toimittamatta jät-tämisestä (YSL 91 §); ja
saneerausohjelman nopeasta vahvistamisesta tuomioistuimessa YSL 92 §:n mukaisesti.
Jokaista näistä voidaan soveltaa yksinkin saneerausmenettelyn nopeuttamiseen, mutta yhdessä käytettyinä niiden vaikutus on tehokkain. Hyvin valmisteltu saneerausohjelmaluonnos voi olla kaikkien velkojien hyväksymä ja valmis käytettäväksi saneerausohjelmaehdotuksena, jolloin nopeimmillaan saneerausmenettely voidaan aloittaa ja saneerausohjelma vahvistaa tuomioistuimessa jopa yhden päivän aikana.
Saneerauskäytännössä on tapauksia, joissa saneerausmenettely on aloitettu ja saneerausohjelma vahvistettu samana päivänä.
Nopeutetulla menettelyllä pyritään minimoimaan saneerauksen yritykselle aiheuttamat imagohaitat, epävarmuuden tilan aiheuttama vahinko ja yrityksen resurssien käyttäminen muuhun kuin varsinaiseen liiketoimintaan. Yhteistyön avoimuudella pyritään siihen, että merkittävimmät velkojat voivat helpommin sitoutua saneeraukseen, koska se tapahtuu niiden valvonnassa ja sitä vetää niiden hyväksymä, yrityksen ulkopuolinen saneerausvalmistelija.
Nopeutetulla menettelyllä pyritään vähentämään tuomioistuimelta aikaa vieviä toimenpiteitä. Kun tuomioistuimeen toimitetaan hyvin valmisteltu hakemus, jota ei tarvitse täydennyttää ja jonka johdosta ei tarvitse kuulla asiaan osallisia, tuomioistuinkäsittely voidaan keskittää olennaiseen eli saneerausmenettelyyn liittyvien päätösten tekemiseen.
Nopeutettu menettely ei ole mahdollista kaikissa maksuvaikeuksissa olevissa yrityksissä, vaan yrityksen on yleensä täytettävä YSL:ssa säädettyjen menettelyn edellytysten lisäksi seuraavat yrityssaneerauksen onnistumisen perusedellytykset:
merkittävimpiin velkojiin otetaan yhteyttä riittävän nopeasti ta-loudellisten vaikeuksien ilmettyä;
merkittävimpien velkojien ja yrityksen yhteistyö on avointa ja maksuvaikeuksien syistä, yrityksen saneerauskelpoisuudesta sekä saneerauskeinoista ollaan yksimielisiä.;
kassavirta riittää välittömästi uusien velkojen maksamiseen tai yrityksen käyttöpääoma on muutoin turvattu; ja
taloushallinto, kirjanpito ja raportointijärjestelmä ovat kunnossa.
2. Yrityssaneerauksen käynnistäminen ja saneerausohjelmaluonnoksen valmistelu
Aloite nopeutetun saneerausmenettelyn käynnistämiseen voi tulla yritykseltä, sen neuvonantajalta tai velkojalta. Yritys ottaa aloitteesta yhteyttä merkittävimpiin velkojiin ja selvittää näiden suhtautumista nopeutettuun menettelyyn. Yhteydenottoa varten yrityksellä tulee olla ajan tasalla olevaan kirjanpitoon perustuva selvitys taloudellisesta tilanteestaan. Yrityksen on laadittava seuraavia kuukausia koskeva kassabudjetti joko tässä yhteydessä tai viimeistään kohdassa 2.2 mainittuun tarkastukseen. Jo tässä vaiheessa on yleensä tarkoituksenmukaista järjestää yhteinen neuvottelu merkittävimpien velkojien ja yrityksen kesken.
Jos merkittävimpien velkojien suhtautuminen nopeutettuun menettelyyn on myönteinen, yritys ja merkittävimmät velkojat sopivat saneerausta vetävän valmistelijan ja velallisen toimintaa selvittävän tilintarkastajan tai muun asiantuntijan valitsemisesta. Näiden henkilöiden tulee nauttia merkittävimpien velkojien luottamusta. Joskus merkittävimmät velkojat voivat tarvita tarkemman selvityksen yrityksen toiminnasta ja taloudellisesta asemasta ennen kuin pystyvät päättämään, hyväksyvätkö ne nopeutetun menettelyn. Tällöin voidaan teettää ensin selvitys yrityksen toiminnasta ja selvityksen pohjalta merkittävimmät velkojat sitten päättävät kannanotostaan nopeutettuun menettelyyn ja valmistelijan valintaan.
Tämän jälkeen yritys tai valmistelija ottaa yhteyttä mahdollisiin muihin velkojiin, joiden hyväksyntää saneerausohjelman nopea vahvistaminen YSL 92 §:n mukaan edellyttää. Tällaisia ovat ne velkojat, joiden saatavat ovat vähintään 80 % velkojien saatavien kokonaismäärästä, sekä jokainen sellainen velkoja, jonka saatavan määrä on vähintään 5 % velkojien saatavien kokonaismäärästä (jatkossa 80/5 velkojat). Jos 80/5 velkojien joukko koostuu monista eri velkojista, saattaa joissakin tilanteissa olla tarkoituksenmukaisempaa, että saneerausohjelmaluonnoksen valmistelussa ovat velkojista mukana vain merkittävimmät velkojat. Muihin 80/5 velkojiin ollaan yhteydessä ja niiltä haetaan hyväksyntää nopeaan saneerausohjelman vahvistamiseen vasta sen jälkeen, kun hakemus saneerausmenettelyn aloittamisesta on jätetty tuomioistuimelle.
Tässä vaiheessa sovitaan aikataulu yrityksen toiminnan tarkastukselle, saneerausohjelmaluonnoksen laatimiselle sekä saneeraushakemuksen jättämiselle tuomioistuimeen. Tarvittaessa samassa yhteydessä tehdään valmistelijan johdolla yrityksen maksuvelvoitteita ja 80/5 velkojien perintätoimia koskeva rauhoitusso-pimus.
Valmistelijan, tilintarkastajan ja muun asiantuntijan toimivalta perustuu yleensä yrityksen antamaan toimeksiantoon, heillä ei ole tässä vaiheessa YSL:iin perustuvaa toimivaltaa. Tämän takia heille pitää sopia toimeksiantosopimuksessa riittävä tietojen saanti- ja luovutusoikeus yrityksen asioista ja velkojien saatavista. Vastaavasti heille ja 80/5 velkojille sovitaan näitä tietoja koskeva salassapitovelvollisuus ja hyödyntämiskielto. Tarvittaessa valmistelijalle voidaan antaa laajemmat valtuudet osallistua yrityksen toiminnan järjestelemiseen ennen saneerausmenettelyn alkamista.
Valmistelijan, tilintarkastajan ja muun asiantuntijan palkkiosta vastaa yritys, ellei muuta ole sovittu.
Nopeutetun menettelyn onnistumisen välttämätön edellytys on, että yrityksen toiminnan tarkastaa tilintarkastaja tai muu asiantuntija. Tarkoituksena on sekä yrityksen että velkojien etua silmällä pitäen selvittää puolueettomasti saneerausmenettelyn edellytykset ja saneerauksen onnistumisen mahdollisuus.
Tarkastus käsittää yleensä yrityksen saneerauksesta annetun asetuksen 1 a §:ssä mainitut seikat sekä takaisinsaantiperusteiden selvittämisen. Lisäksi tarkastuksessa arvioidaan yrityksen taloushallinnon ja yrityksen laatimien ennusteiden sekä muiden raporttien luotettavuutta ja asianmukaisuutta. Tarkastus voi käsittää myös yrityksen liiketoiminnan ja tervehdyttämismahdollisuuksien arvioinnin. Tarkastuksen laajuus ja kohde sovitaan tapauskohtaisesti yrityksen koon, taloushallinnon tilan, aiemmin tehtyjen selvitysten ym. perusteella. Tilinpäätösten erillinen kommentointi ei yleensä ole välttämätöntä, kun hakemus tuomioistuimelle tehdään puoltohakemuksena.
Tarkastus ja valmistelijan työ tulee koordinoida niin, että ne tukevat toisiaan eikä päällekkäistä työtä tehdä.
Tarkastuksesta laaditaan raportti, jota valmistelija käyttää omassa selvitystyössään, asian esittelyssä velkojille sekä osana tuomioistuimelle jätettävää hakemusta.
Valmistelijan tehtävänä on yleisellä tasolla johtaa ja koordinoida yrityssaneerauksen etenemistä. Tämä edellyttää yhteyshenkilönä toimimista yrityksen, velkojien, toiminnan tarkastajan ja tuomioistuimen välillä. Erityisenä tehtävänä valmistelijalla on saneerausohjelmaluonnoksen laatiminen ja hakemuksen jättäminen tuomioistuimelle saneerausmenettelyn aloittamiseksi.
Valmistelija ryhtyy alusta alkaen selvittämään saneerausmenettelyn aloittamisen edellytyksiä sekä sen mahdollisia esteitä. Mahdollisimman varhaisessa vaiheessa valmistelija ryhtyy myös laatimaan saneerausohjelmaluonnosta. Valmistelijan ei käytännössä tarvinne laatia muita asiakirjoja selvitystyöstään. Saneerausoh-jelmaluonnosta laaditaan yhteistyössä yrityksen ja 80/5 velkojien kanssa. Valmistelijan tehtäviin voi kuulua lisäksi yrityksen toiminnan valvontaa ja ohjausta ennen yrityssaneerausmenettelyn alkamista.
Jotta nopeutettu menettely olisi mahdollista toteuttaa, yrityksen rahoituksen tulee riittää valmistelijan ja tilintarkastajan tai muun asiantuntijan palkkioiden sekä tavanomaisten juoksevien kulujen maksamiseen myös sinä aikana, kun saneerausohjelmaluonnosta valmistellaan. Ensisijaisesti tämä rahoitus tulee yrityksen omasta tulorahoituksesta tai omistajien lisärahoituksesta. Jos tämä rahoitus ei riitä, tulee lisäksi selvittää mahdollisuus saada lisärahoitusta rahoittajilta.
Saneerausohjelmaluonnos on muodoltaan ja sisällöltään YSL 7 luvussa säädetyn mukainen. Siitä joudutaan kuitenkin jättämään pois havainnot menettelyn alkamisen jälkeisistä tapahtumista. Selvitys velallisesta voidaan sisällyttää saneerausohjelman muotoon laadittavaan asiakirjaan. Sen vuoksi YSL 8.1 § 1 kohdan selvitystä ei tarvinne erikseen laatia.
Saneerausohjelmaluonnokseen sisällytetään velkajärjestelyn lisäksi erilaisia yrityksen toimintaan, johtoon ja omistajiin liittyviä järjestelyjä. Jos järjestelyjä on tehty jo ennen varsinaisen yrityssaneerausmenettelyn aloittamista, ne on syytä kirjata saneerausohjelmaluonnokseen. Järjestelyjä voidaan ohjelmassa jättää myös selvittäjän, valvojan tai saneerausmenettelyn päättymisen jälkeen toimikauttaan jatkavan velkojatoimikunnan päätettäväksi.Saneerauskäytännössä on hyväksytty hyvin lyhytkestoisia saneerausohjelmia, joissa pienemmät (leikatut) saneerausvelat on maksettu heti saneerausohjelman vahvistamisen jälkeen ja suurimpien rahoittajien saatavat on korvattu uudella rahoitussopimuksella.
Saneerausvelkojen määrittäminen saneerausohjelmaluonnokseen voi olla vaikeaa, koska ne määräytyvät hakemuksen vireilletulohetken mukaan ja saneerausohjelmaluonnos laaditaan ennen tätä hetkeä. Pienvelkojien saatavien maksamisella tätä ongelmaa voidaan pienentää. Asia voidaan ratkaista niin, että sen jälkeen kun tuomioistuin on päättänyt saneerausmenettelyn aloittamisesta, selvittäjä pyytää välittömästi velkojilta tarkat tiedot näiden saneerausveloista ja muuttaa saneerausohjelmaluonnosta täsmennettyjen saatavien mukaiseksi ja siten tekee siitä ohjelmaehdotuksen.
Nopeutettu menettely on käytännössä mahdollista vain sellaisissa yrityksissä, joiden kirjanpito on asianmukaisesti laadittu. Tästä syystä yrityksellä ei pitäisi olla tuntemattomia velkoja. Koska nopeutetussa menettelyssä menettelyn alkamisen ja saneerausohjelman vahvistamisen välille jää hyvin lyhyt aika, on periaatteessa mahdollista, että joku velka jää kokonaan ottamatta mukaan sa-neerausohjelmaan. Tällaisten tilanteiden varalta saneerausohjelmaehdotukseen pitää ottaa YSL 47.2 §:n mukainen maininta siitä, että sellaiset saneerausvelat, jotka eivät ole mukana saneerausohjelmassa, eivät lakkaa olemasta, vaan niitä käsitellään velkajärjestelyssä samalla tavalla kuin muitakin velkoja. Jos tuntemattomia velkoja ilmenee saneerausohjelman vahvistamisen jälkeen, tuomioistuimelta voidaan hakea saneerausohjelman muuttamista.
Kun valmistelija on saanut saneerausohjelmaluonnoksen valmiiksi ja yritys ja 80/5 velkojat ovat sen hyväksyneet, valmistelija tekee yrityksen asiamiehenä YSL 6.1 § 1 kohdan tarkoittaman puoltohakemuksen käräjäoikeudelle saneerausmenettelyn aloittamisesta. Hakemukseen liitetään ainakin kahden velkojan puolto. Velkojien tulee edustaa vähintään viidennestä yrityksen veloista eivätkä ne saa olla takaisinsaantilaissa tarkoitettuja yrityksen läheisiä. Hakemuksessa mainitaan, että saneerausohjelmaluonnos on jo laadittu ja että 80/5 velkojat ovat sen hyväksyneet. Hakemuksessa pyydetään, että päätös menettelyn aloittamisesta tehdään viivytyksettä, koska kysymyksessä on puoltohakemus.
Tavanomaisten puoltohakemuksen liitteiden lisäksi hakemukseen on hyödyllistä oheistaa saneerausohjelmaluonnos ja tilintarkastajan raportti sen osoittamiseksi, että yrityksen saneerauskelpoisuus on selvitetty ja valmius nopealle tuomioistuinkäsittelylle on olemassa.
Puoltohakemukseen ei tarvitse liittää erillisiä selvityksiä maksuvaikeuksien syistä, menettelyn aikaisesta rahoituksesta eikä alustavaa saneeraussuunnitelmaa (YSL 69.2 §). Tuomioistuin voi, jos edellytykset siihen ovat olemassa, hyväksyä hakemuksen välittömästi muita velkojia kuulematta (YSL 70.1 §).
Jos jo tässä vaiheessa kaikki tunnetut velkojat ovat hyväksyneet saneerausohjelmaluonnoksen ja kuulutuksen toimittamatta jättämisen, hakemuksessa voidaan pyytää tuomioistuimelta välitöntä saneerausohjelman vahvistamista YSL 92 §:n mukaisesti.
Jos kaikkien velkojien hyväksyntää saneerausohjelmaluonnoksel-le ei tässä vaiheessa ole haettu tai saatu, hakemuksessa pyydetään, että YSL 71.1 § 3 kohdassa säädetty määräaika velkojien vaatimusten ilmoittamiselle määrätään mahdollisimman lyhyeksi. Käytännössä määräpäivä voitaneen pyytää 7-8 arkipäivän päähän menettelyn aloittamisesta, koska velkojat ja niiden saatavat on selvitetty ja tuntemattomien velkojien asema on turvattu.
Kun saneerausohjelman välitön vahvistaminen ei ole mahdollista, hakemuksessa pyydetään selvittäjän määräämistä. Tarkoituksenmukaisinta olisi, että valmistelija määrätään selvittäjäksi. Valmistelijan kelpoisuus selvittäjäksi harkitaan tapauskohtaisesti.
Jos valmistelija katsoo tulleensa tai hänen katsotaan tulleen esteelliseksi selvittäjän tehtävään, hakemukseen voidaan liittää velkojien suostumus siihen, että valmistelija määrätään esteellisyydestään huolimatta selvittäjäksi. YSL 83.4 §:n mukaan esteellisen henkilön määrääminen selvittäjäksi edellyttää 2/3 enemmistön kannatusta kustakin velkojaryhmästä. Tätä varten valmistelijan on tehtävä velkojaryhmiin jako ja otettava kirjallinen hyväksyntä selvittäjän määräämiselle riittävältä enemmistöltä kustakin velkojaryhmästä.
Selvittäjäksi voidaan esittää myös muuta henkilöä kuin valmistelijaa, jos velkojien suostumusta esteellisen valmistelijan määräämiseksi tehtävään ei ole mahdollista saada.
Jos saneerausohjelmassa on sellaisia ehtoja, että velkojatoimikunnan pitää seurata yrityksen toimintaa ja ohjelman toteuttamista saneerausmenettelyn päättymisen jälkeen, velkojatoimikunnan asettamista ja toimikauden jatkamista on syytä pyytää jo hakemuksessa.
YSL 80 §:n mukaan tuomioistuimen on julkaistava kuulutus saneerausmenettelyn aloittamisesta. YSL 91 §:n mukaan tuomioistuin voi kuitenkin jättää kuulutuksen toimittamatta yrityksen ja kaikkien tunnettujen velkojien suostumuksella. Valmistelijan tulee tarvittaessa selvittää saneerausohjelmaluonnosta laatiessaan, onko kaikkien velkojien suostumus kuulutuksen toimittamatta jättämiselle saatavissa. Jos velkojien suostumus saadaan, valmistelija pyytää hakemuksessa tuomioistuimelta, että menettelyn alkamisesta ei kuuluteta.
Kuulutuksen toimittamatta jättäminen tulee kysymyksen lähinnä silloin, kun kaikki tunnetut velkojat ovat hyväksyneet saneerausohjelmaluonnoksen ja haetaan YSL 92 §:n mukaista saneerausohjelman nopeaa vahvistamista välittömästi menettelyn alettua.
Kun tuomioistuin on tehnyt päätöksen saneerausmenettelyn aloittamisesta, selvittäjä ilmoittaa päätöksestä välittömästi velkojille ja pyytää näitä ilmoittamaan selvittäjälle saatavansa.
Velkojille lähetettävään ilmoitukseen liitetään saneerausohjelmaluonnos toteamuksin, että se saattaa vielä jossain määrin muuttua saatavien täsmentymisen johdosta. Ilmoituksessa kerrotaan, että 80/5 velkojat ovat hyväksyneet saneerausohjelmaluonnoksen, saneerausohjelma tullaan vahvistamaan todennäköisesti nopeasti ja yrityksen toimintaa ja uusien velkojen maksamista on tarkoitus jatkaa häiriöttömästi. Lisäksi tulee tiedottaa, että selvittäjän saneerausohjelmaehdotus lähetetään lausunnolle velkojille heti vaatimusten ilmoittamiselle asetetun määräpäivän jälkeen, kun tarkat tiedot kaikkien velkojien saatavista on saatu.
Menettelyn aikana selvittäjä tekee tuomioistuimen määräämät ilmoitukset, valvoo yrityksen toimintaa menettelyn ajan, irtisanoo tarvittaessa sopimuksia ja nostaa takaisinsaantikanteet sekä tekee mahdolliset muut sovitut toimenpiteet yrityksessä.
Kun selvittäjä on saanut velkojilta tiedot näiden täsmällisistä saatavista, hän muokkaa saneerausohjelmaluonnoksesta saneerausohjelmaehdotuksen näiden tietojen mukaisesti ja lähettää saneerausohjelmaehdotuksen hyväksyttäväksi 80/5 velkojille ja lausunnolle muille velkojille lyhyellä määräajalla. Kun hyväksynnät on saatu ja lausuman määräaika kulunut umpeen, selvittäjä jättää saneerausohjelmaehdotuksen tuomioistuimelle ja pyytää ohjelman nopeaa vahvistamista YSL 92 §:n mukaisesti. Hakemuksessa on selvitettävä nopean vahvistamisen edellytykset ja liitettävä mukaan velallisen kirjallinen lausuma asiasta sekä 80/5 velkojien kirjalliset hyväksynnät. Lisäksi siinä selvitetään muiden kuin ohjelmaehdotuksen hyväksyneiden velkojien kuuleminen ohjelmaehdotuksesta ja liitetään mukaan ehdotusta mahdollisesti vastustaneiden velkojien kirjalliset lausumat.
Saneerausohjelmaehdotuksessa pyydetään valvojan nimittämistä, jos valvoja on saneerausohjelman kesto ja ehdot huomioon ottaen tarpeen. Jos valvojaa ei tarvita, voidaan sopia konkurssiasiain neuvottelukunnan suosituksen 16 mukaisesti, että esimerkiksi yrityksen tilintarkastaja tai yritys itse raportoi ohjelman toteutumisesta velkojille.
Jos 80/5 velkojien hyväksyntää ohjelman nopealle vahvistamiselle ei neuvottelujen jälkeenkään saada, ohjelman käsittelyä jatketaan YSL 74 §:n mukaisessa järjestyksessä.
Nopeutetussa saneerausmenettelyssä vahvistetun ohjelman toteuttaminen tapahtuu kuten lakisääteisessä yrityssaneerauksessa.
Valvoja seuraa yrityksen toimintaa ja raportoi velkojille. Valvoja hakee tarvittaessa saneerausohjelman muuttamista tuomioistuimelta, jos tuntemattomia velkoja ilmenee.
Valvojalla tai velkojatoimikunnalla saattaa olla myös muita yrityksen toiminnassa tehtäviin järjestelyihin tai näiden valvontaan liittyviä tehtäviä, joista saneerausohjelmassa on määrätty.
Saneerausohjelman päätyttyä valvoja antaa velkojatoimikunnalle ja velkojille loppuselonteon ohjelman toteutumisesta.

matches:
§ 1
§ 1
tuomioistuin
§ 1
Tuomioistuin
§ 3
tuomioistuin
tuomioistuin


VISK - § 1177 Toisteisuuden välttämisen keino
SISÄLLYS > RAKENNE > Ellipsi > Yleistä > § 1177 Toisteisuuden välttämisen keino
Ellipsi on keino välttää toisteisuutta: jotakin sanaa, sanajaksoa tai sananosaa ei lauseessa toisteta, koska se esiintyy vastaavalla paikalla vierekkäisessä lauseessa – tai yhdyssanan tapauksessa lausekkeessa – ja saa sen pohjalta tulkintansa. Tavallisinta ja monipuolisinta ellipsi on rinnasteisissa lauseissa, mutta tietyt tyypit ovat mahdollisia myös alisteisissa. Seuraavissa esimerkeissä lauseiden yhteinen osa on kursivoitu ja toistamaton vastine merkitty symbolilla ∅.
Hän joi kahvia ja ∅ lähti sitten ulos. | Ystäväni poltti tupakan kun ∅ kaipasi jotain piristystä.
Elliptinen ilmaus on enemmän tai vähemmän lausemainen riippuen siitä, mitkä elementit on pantu ilmi ja mitkä ei (» § 874). Voidaan puhua elliptisestä lauseesta taikka lauseliitoksen elliptisestä jaksosta tai osasta. Vastaavasti käytetään myös mm. nimityksiä finiittiverbin ellipsi ja subjektin ellipsi viittaamaan siihen lauseenosaan, joka on jätetty toistamatta.
Ellipsillä tarkoitetaan siis sitä, että kahdella perättäisellä lauseella tai lauseenosalla on jokin yhteinen jäsen. Yhteinen jäsen on pääteltävissä myös virke- ja puheenvuoron rajan ylitse. Seuraavissa perättäisillä, eri virkkeisiin kuuluvilla lauseilla on yhteinen samatarkoitteinen nominatiivisijainen subjekti:
Kiistatonta kai kuitenkin on se, että kirjailija tiesi yhtä jos toistakin vanhan Egyptin, Bysantin ja menneen ajan Välimeren alueen asioista. Ja ∅ kutoi näistä aineksista luettavia kirjoja. (l) | Monet ovat hurmaantuneet tähänkin mennessä. Vaikka ∅ eivät ole olleetkaan naisia eivätkä maalaistyttöjä. (k)
Toisteisuuden välttäminen on neutraalia verrattuna toistamiseen. Toistamisellakin on tosin omat pragmaattiset tehtävänsä. Yleensä toiston koetaan lisäävän sanottavan painokkuutta. Kontekstista riippuen painokkuuden aste kuitenkin vaihtelee:
Ootko sinä tulossa vai etkö sinä oo tulossa? | Arvelet ehkä, etteivät pilkkaajien nuolet sinuun pysty. Kyllä ne pystyvät ja kyllä ne haavoittavat. (k) | On osattava voittaa ja on osattava hävitä. (l) | Ollako lomalla vai eikö olla lomalla, kas siinä pohtimista kerrakseen. (l)
Yhdyslauseiden ellipsin päätyypit voi karkeistaen jakaa nominaalisiin ellipseihin ja verbiosan ellipseihin. Lauseen nominaaliset ellipsit tarkoittavat tapauksia, joissa lauseilla on jokin yhteinen nominaalinen jäsen: yhteinen subjekti, objekti, predikatiivi tai adverbiaalitäydennys tai lausekkeen edussana (» § 1179 – 1185). Lauseen verbiosan ellipseissä on puolestaan yhteinen finiittiverbi, mutta mahdollisesti lisäksi esim. yhteinen subjekti (» § 1186 – 1196). Lauseiden yhteisiksi osiksi tulkittavia elementtejä saattaa olla useitakin. Eri ellipsityypit ovat teksteissä eri määrin tavallisia. (Ellipsistä yhdyssanoissa kuten nais- ja mieskiintiöt » § 437.)
Nominaalisia ellipsejä:Tyttö nousi ja ∅ lähti ulos. | Miestä harmitti, koska ∅ jäi ilman palkintoa. | Mies kuoli ja ∅ haudattiin. | Jotta ∅ ei loukkaisi ketään, tyttö oli hiljaa. | Mies pahoinpiteli ∅ ja ∅ yritti raiskata naisen. | Äidin auto oli harmaa ja isän ∅ ∅ vihreä.
Verbiosan ellipsejä:Maija on jo 14 ja Matti ∅ 10. | Äiti tykkää teestä mutta isä ei ∅ ∅. | Minä olen ihan tavallinen äiti enkä ∅ mikään joulupukki. | Lapsi ei valinnut karkkia vaan ∅ ∅ lelun. | Hän ei juo teetä eikä ∅ ∅ kahvia. | Minä käyn kaupassa jos ∅ vain ehdin ∅. | Jos Pekka vain haluaa ∅, hän saa ylimääräistä vapaata.


text:
Xbox 360:n HD DVD -asema Jenkeistä 87 eurolla - AfterDawn
Xbox 360:n HD DVD -asema Jenkeistä 87 eurolla
Kirjoittaja Lauri Jämsä @ 6.12.2007 13:19 Kommentteja (17)
HD DVD -formaatin tukijat eivät ole selvästikään antamassa periksi, vaikka Blu-ray-elokuvien myynnin on raportoitu olevan tällä hetkellä parempaa, kuin koskaan ennen. Esimerkiksi Microsoftin kerrotaan laskeneen Xbox 360 -pelikonsolin kaveriksi tarkoitetun HD DVD -aseman hintaa noin 30 prosentilla. HD DVD -soittimien paras ase onkin Blu-ray-soittimia kilpailukykyisempi hinnoittelu.
Sony PlayStation 3 -pelikonsolin hinnanalennuksien osakseen aiheuttama Blu-ray-formaatin markkinoiden vahvistuminen on saanut myös Microsoftin tarkastamaan teräväpiirtoelokuvia toistavan HD DVD -asemansa hinnoittelua. Esimerkiksi Amazon.comin ja Toys-R-Us:n on raporoitu myyvän HD DVD -asemaa 129 dollarilla (noin 87 euroa). Alennus on melkoinen, sillä aikaisemmin asemaa on kaupiteltu 179 dollarilla (noin 122 euroa). Suomessa Microsoftin HD DVD -asemasta saa pulittaa tällä hetkellä noin 160 euroa.
Hetki sitten raportoitiin, että Yhdysvalloissa on myyty Blu-ray-toistoon kykeneviä laitteita noin 2,7 miljoonaa. Luku sisältää myös PlayStation 3 -pelikonsolit. HD DVD -toistolaitteita on mennyt samassa ajassa kaupaksi noin 750 000 kappaletta.
Syksyllä Microsoft pudotti HD DVD -aseman hintaa 199 dollarista 179 dollariin. Suomessa Microsoft tarjoaa HD DVD -aseman ostajille kylkiäiseksi viittä HD DVD -elokuvaa. Tarjouksen kerrotaan olevan voimassa ainakin 31.1.2008 asti. Xbox 360:n HD DVD -aseman hankkiminen on tällä hetkellä myös edullisin tapa saada tietokoneeseen HD DVD -toistomahdollisuus, sillä laitteen saa toimimaan myös normaaleissa tietokoneissa.
<Levy-yhtiön vierastilan kynttilöihin 28 tonnia kuussa
>Michael Bayn mukaan Microsoft sotkee tahallaan teräväpiirtosotaa
17 kommenttia 16.12.2007 14:00
Lainaus:Blu-ray-toistoon kykeneviä laitteita on myyty maailmalla noin 2,7 miljoonaa. Luku sisältää myös PlayStation 3 -pelikonsolit.Eli Blue-rayn johto tilastoissa on pelkästään Pleikkarin ansiota..
Viestiä on muokattu sen lähettämisen jälkeen. Viestiä on muokattu viimeksi 6.12.2007 @ 14:14
Lainaus:Blu-ray-toistoon kykeneviä laitteita on myyty maailmalla noin 2,7 miljoonaa. Luku sisältää myös PlayStation 3 -pelikonsolit.PS3:sia on myyty jo lähemmäs 7 milj. kappaletta. Tuo on vain yhdysvaltojen lukema tuo 2.7milj.
Viestiä on muokattu sen lähettämisen jälkeen. Viestiä on muokattu viimeksi 6.12.2007 @ 14:25
36.12.2007 14:40
Lainaus, alkuperäisen viestin kirjoitti Quiote: Eli Blue-rayn johto tilastoissa on pelkästään Pleikkarin ansiota..
...ja tämähän on positiivinen asia, sillä PS3 on hinta-laatusuhteeltaan aivan huima laite.Maailmassa on vikana se, että tyhmät ihmiset ovat niin varmoja kaikesta - ja älykkäät niin epävarmoja.
46.12.2007 15:06
MORTSULähetä yksityisviesti
Saisipa tätä suomesta edes 100e pintaan. :P
56.12.2007 17:58
On kyllä tuossa aseman hinnassa aika hyvin tätä Suomi-lisää.
66.12.2007 22:32
Ja mikään pakko sitä ei ole Suomesta ostaa.
77.12.2007 1:25
TelejesusLähetä yksityisviesti
Mutta ei sitä jenkeistäkään pysty ostamaan, ellei siellä asu kaveri joka suostuu asiakirja väärennökseen. Saksasta 141€ halvin, tietokonekama on euroopassa suunilleen saman hintaista. Jenkeissä nyt kurssien johdosta 40%-50% halvempaa (olisi muutenkin halvempaa jos vaikka kurssi olisikin 1:1 katsokaa huviksenne http://www.newegg.com.
Siellä mä kuolaan hintoja..ne ottaa vain jenkeissä myönnetyt luottokortitkin..ja lähettää USA ja Puerto Rico :häh: mutta näin on.
Viestiä on muokattu sen lähettämisen jälkeen. Viestiä on muokattu viimeksi 7.12.2007 @ 01:28
87.12.2007 3:43
Mitäs ihmeellistä tuossa hinnassa nyt on, Saksasta saa halvemmalla:
HD-ROM 78€ http://geizhals.at/deutschland/?cat=dvdhdrom&asuch=&sort=p
BD-ROM 124€ http://geizhals.at/deutschland/a292211.html
BD/HD-ROM Combo 282€ http://geizhals.at/deutschland/a287916.html
BD-R HD-ROM Combo 337€ http://geizhals.at/deutschland/a258897.html
97.12.2007 9:00
Kyse oli nimen osaam tuosta tuottesta ja Saksassa halvin oli http://www.preissuchmaschine.de/ mukaan 141€.
107.12.2007 13:11
Mikä ihmeen kyse, ei mitään järkeä maksaa tuplahintaa uudelleen brändätystä tuotteesta, rumilla ulkoisilla kuorilla. Ellei sitten ole boksille hommaamassa.
117.12.2007 16:17
Lainaus, alkuperäisen viestin kirjoitti temexi: Mikä ihmeen kyse, ei mitään järkeä maksaa tuplahintaa uudelleen brändätystä tuotteesta, rumilla ulkoisilla kuorilla. Ellei sitten ole boksille hommaamassa.Lue ensimmäisen viestin yläpuolelta. "Keskustelu kyeisestä laitteesta."
Sisäsiä saa halvemmalla ja sen tietää varmaan muutkin kuin sinä.
Kyse nyt on vain Xboxin HD-DVD asemasta. Ja sisäiset eivät xbox:iin mene.
127.12.2007 16:31
Paskan marjat, uutinen on kuinka halvalla HD DVD soittimen voi saada.
"Xbox 360:n HD DVD -asema Jenkeistä 87 eurolla"
"HD DVD -soittimien paras ase onkin Blu-ray-soittimia kilpailukykyisempi hinnoittelu."
137.12.2007 19:19
Ja HD DVD:n suurempi kapasiteetti sekä kehittyneempi "valikkohässäkkäsyteemi" (tarkemmin en tuota osaa selittää)
51Gb on tällä hetkellä suurin HD DVD ja 50Gb Blu-Ray.
Ne ovat rinnakain markkinoilla varmaan vielä pitkään IMO.
Ja Trasformers elokuva tasaa taas puntteja kun se julkaistiin vain HD DVD:nä.
HD DVD Rulez..Blu-Ray not bad.
Viestiä on muokattu sen lähettämisen jälkeen. Viestiä on muokattu viimeksi 7.12.2007 @ 19:24
147.12.2007 20:27
Sä olet kyllä pihalla ku lumiukko, ensinnäkin suurin HD DVD levy on 30GB tällä hetkellä, 51GB on yhtä "real" kuin 100GB Bluray levykin, tulossa mutta ei tietoa koska, ja lisäksi Bluray levyistä oli jo vuonna 2004 200GB prototyyppejä.
Bluray levyissä on pakollinen "hardcoating", max. bittivirrat suurempia , studio tuki parempi ja lista goes on and on. Eli kyllä se on Bluray mikä tällä hetkellä "rulez", niin myytyjen soitin- kuin levymäärienkin puolesta.
158.12.2007 12:17
Lainaus, alkuperäisen viestin kirjoitti temexi: Sä olet kyllä pihalla ku lumiukko, ensinnäkin suurin HD DVD levy on 30GB tällä hetkellä, 51GB on yhtä "real" kuin 100GB Bluray levykin, tulossa mutta ei tietoa koska, ja lisäksi Bluray levyistä oli jo vuonna 2004 200GB prototyyppejä.
Bluray levyissä on pakollinen "hardcoating", max. bittivirrat suurempia , studio tuki parempi ja lista goes on and on. Eli kyllä se on Bluray mikä tällä hetkellä "rulez", niin myytyjen soitin- kuin levymäärienkin puolesta.51GB Hd-dvd on hväksytty 200GB blu-ray:ta ei. Eli virallisesti hd-dvd on suurempi kuin blu-ray. Ei siitä mihinkään pääse.
Blu-Ray:ssa on kyllä suurempi bittivirta joka ei kyllä valitettavasti ole vieläkään näkynyt kuvanlaadun paranemisena.
hd-dvd:ssä on taas paljon paremmat valikot ja esimerkiksi loistavat nettiominaisuudet. Nämäkin on ilmeisesti blu-ray:lle luvattu mutta eipä ole vielä yhdessäkään leffassa näkynyt.
168.12.2007 15:04
Olkoon vaikka kirkossa kuulutettu, jos se parantaa omaa itsetuntoa niin siitä vaan. Kuluttajille se on kuitenkin yhtä "real" kuin 100GB Bluray levykin. Ja tuolla Bluray-levyllä on vielä suuremmat mahdollisuudet toimiakkin nykysoittimissa hence sentakia itseasiassa todellisempi.
Leffaharrastajana minun puolesta extrat ja ylimääräiset hutut ja haitat saa polttaa roviolla, ja käyttää kaikki tila kuvalle sekä äänelle. Tämä siis henk.koht. mielipide.
Viestiä on muokattu sen lähettämisen jälkeen. Viestiä on muokattu viimeksi 8.12.2007 @ 15:05
179.12.2007 13:20
Jep noh onhan noita bd+ suojauksista mukavia ongelmiakin jo tullut :) Esim kaikki blu-ray levyt ei kunnolla kaikissa soittimissa toimi. Esimerkiksi hd-dvd leffaankiin jo laitetaan blu-ray varoituksia :d Kuten uusimmassa harry potterissani oli :)
"Tärkeä huomautus: On mahdollista että tämä blu-ray levy on tehty ennenkuin sinun blu-ray disc soittimesi. Muista päivittää soittimesi ohjelmisto(firmware), jotta voit katsella tätä blu-ray elokuvaa."
Tälläinen lappu oli hd-dvd harry potterin mukana :)
Sitten kun alkaa joku vanhempi ihminen tälläistä lukemaan niin voisin sanoa vaikka että LOISTAVAA!

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
KKO 1984 II 113
KKO 1984 II 113. Annettu 13.6.1984.
Henkilö A, jonka holhottavaksi julistaminen oli perustunut hänen heikontuneeseen mielentilaansa ja jonka ei katsottu ilmeisesti kykenevän ymmärtämään holhousasian merkitystä niin, että hän olisi pystynyt itse valvomaan oikeuksiaan siinä, ei saanut OK 12 luvun 1 §:n 2 mom:n (L 8.4.1983) mukaan itse yksin käyttää puhevaltaansa tuossa asiassa. A:n vaatimuksen johdosta, että hänen holhoojakseen määrättäisiin joku muu henkilö kuin toimeen määräyksen saanut B, oli A:n etu joutunut sellaiseen ristiriitaan B:n edun kanssa, ettei B ollut HolhL 65 §:n 1 mom:n säännös huomioon ottaen kelpoinen edustamaan A:ta holhousasiassa. Näistä syistä ja huomioon ottaen myös 18.11.1983 annetun HolhA:n 3 §:n säännökset oli A:lle määrättävä uskottu mies edustamaan häntä ja valvomaan hänen oikeuksiaan sanotussa asiassa. (797; S 83/779)
Lahden RO p. 8.2.1983 oli A:n vanhempien ja sisarusten hakemuksesta kuultuaan A:ta itseään ja Lahden kaupungin holhouslautakuntaa lausunut selvitetyksi, että A oli esitettyjen lääkärinlausuntojen perusteella heikontuneen mielentilansa takia kykenemätön hoitamaan asioitaan ja että oli pelättävissä, että hänen omaisuntensa hävitetään, jollei häntä aseteta holhoukseen. Sen vuoksi RO oli holhouslain 19 §:n 2 momentin sekä 21, 25, 74 ja 75 On nojalla julistanut A:n, joka oli syntynyt 5.8.1930, holhottavaksi ja määrännyt hänen holhoojakseen B:n vuotuisin tilintekovelvollisuuksin.
Kouvolan HO, jonka tutkittavaksi A itse yksinään oli saattanut asian vaatien RO:n päätöksen kumoamista, p. 2.6.1983 oli myönnettyään A:lle maksuttoman oikeudenkäynnin taannehtivasti 5.10.1982 lukien jättänyt asian RO:n päätöksen varaan.
A itse yksinään puhevaltaa käyttäen pyysi valituslupaa. Maksuttomasta oikeudenkäynnistä annetun lain nojalla KKO määräsi 20.9.1983 hovioikeuden auskultantti C:n A:n oikeudenkäyntiavustajaksi. C, jonka RO oli 1.11.1983 erikseen määrännyt A:n uskotuksi mieheksi edustamaan häntä sekä valvomaan hänen etuaan asian käsittelyssä KKO:ssa, pyysi uskotun miehen toimessaan valituslupaa ja valituksena vaati HO:n päätöksen muuttamista siten, että A:n holhoojaksi määrätään Lahden kaupungin virkaholhooja.
KKO myönsi 14.12.1983 A:lle valitusluvan. B ja Lahden kaupungin holhouslautakunta antoivat pyydetyt vastaukset. Vastauksen antoivat lisäksi A:n isä ja sisarukset.
KKO (oikeusneuvokset Saarni-Rytiölå, Nikkarinen, Lehtonen, Aro ja Roos) p. käsitteli asian ja totesi, että A:n holhottavaksi julistaminen oli perustunut hänen heikontuneeseen mielentilaansa. Oikeudenkäymiskaaren 12 luvun 1 §:n 2 momentin mukaan, sellaisena kuin se oli 3.6.1976 annetussa laissa, hänellä ei siten ollut ollut oikeutta itse yksinään käyttää puhevaltaa kysymyksessä olevassa henkilöään koskevassa asiassa. A:n vaatimuksen johdosta, että hänen holhoojakseen olisi, jollei holhouspäätöstä hänen pyyntönsä mukaisesti kumottaisi, määrättävä B:n sijaan joku muu henkilö, A:n ja B:n välille oli syntynyt eturistiriita, jonka vuoksi B holhouslain 65 §:n 1 momentin säännös huomioon ottaen ei ollut ollut kelpoinen holhoojantoimessaan edustamaan A:ta tässä asiassa. Näistä syistä alempien oikeuksien ei olisi pitänyt käsitellä ja ratkaista asiaa huolehtimatta siitä, että A:lle olisi määrätty uskottu mies edustamaan häntä ja valvomaan hänen oikeuksiaan asiassa.
KKO katsoi selvitetyksi, että A heikontuneen mielentilansa vuoksi ei kyennyt ilmeisesti ymmärtämään asian merkitystä niin, että hän pystyisi itse valvomaan oikeuksiaan siinä. Oikeudenkäymiskaaren 12 luvun 1 §:n 2 momentin mukaan, sellaisena kuin se oli 8.4.1983 annetussa, 1.1.1984 voimaan tullessa laissa, A:lla näin muodoin ei ollut oikeutta itse yksin käyttää puhevaltaansa asiassa. A:n etu oli holhoojan henkilöä koskevan erimielisyyden vuoksi edelleenkin ristiriidassa B:n edun kanssa. Sen vuoksi KKO edellä mainittujen lainkohtien ja lisäksi 18.11.1983 annetun, 1.1.1984 voimaan tulleen holhousasetuksen 3 §:n nojalla sekä huomioon ottaen, että holhottavaksi julistamisen perusteita koskevat säännökset oli holhouslain muuttamisesta 8.4.1983 annetulla, 1.1.1984 voimaan tulleella lailla uudistettu ja että uusia säännöksiä oli sanotun lain voimaantulosäännöksen 4 momentin mukaan sovellettava myös tässä asiassa, joka lain voimaan tullessa oli muutoksenhaun johdosta ollut vireillä KKO:ssa, harkitsi oikeaksi palauttaa asian RO:een. RO:n tuli ilmoituksetta ottaa asia uudelleen käsiteltäväkseen ja, palauttamisen syyt huomioon ottaen, siinä laillisesti menetellä. B:lle annettu holhoojanmääräys oli voimassa kunnes asia oli palautuksen jälkeen RO:ssa ratkaistu, ja C:lle annettu määräys toimia A:n uskottuna miehenä kunnes asia oli lainvoimaisesti ratkaistu.
Maksuttomasta oikeudenkäynnistä annetun lain nojalla määrättiin maksettavaksi valtion varoista C:lle korvaukseksi A:n avustamisesta KKO:ssa aiheutuneista tarpeellisista kuluista 70 ja palkkioksi avustajantehtävästään 2.980 eli yhteensä 3.050 markkaa. RO:n tuli asian ratkaistessaan antaa lausunto sanottujen kulujen ja palkkion mahdollisesta korvaamisesta valtiolle tai niiden jättämisestä valtion lopullisiksi menoiksi.

matches: KKO KKO KKO KKO KKO KKO


Luonnonsuojelulaki 1096/1996
Luonnonsuojelulaki (kumottu)
684/2019
978/2017
195/2016
1710/2015
1059/2015
380/2015
1074/2010
1587/2009
591/2005
1069/2004
878/2001
371/1999
144/1999
492/1997
647/2017
644/2017
441/2014
713/2009
1382/2006
1381/2006
124/2003
994/2002
736/2001
893/1999
1296/1997
312/1997
76/2003
236/1998
Luonnonsuojelulaki 1096/1996LSL, LSuojL, LuonnonsuojeluL
Hallituksen esitys: HE 79/1996
Antopäivä: 20.12.1996
Julkaisupäivä: 27.12.1996
71/1923
767/2019MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 269/2018Antopäivä: 19.6.2019Julkaisupäivä: 24.6.2019Voimassa: 1.9.2020 - Huomautus: lis. 72 a §
684/2019MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 286/2018Antopäivä: 17.5.2019Julkaisupäivä: 22.5.2019Voimassa: 1.6.2019 - Huomautus: muutt. 37 §:ää
978/2017MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 43/2017Antopäivä: 19.12.2017Julkaisupäivä: 22.12.2017Voimassa: 1.1.2018 - Huomautus: muutt. 62 §:ää
255/2017MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 259/2016Antopäivä: 5.5.2017Julkaisupäivä: 11.5.2017Voimassa: 16.5.2017 - Huomautus: muutt. 65 §
195/2016MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 146/2015Antopäivä: 18.3.2016Julkaisupäivä: 23.3.2016Voimassa: 15.4.2016 - Huomautus: kum. 72 a §, muutt. 21, 24 ja 58 §:ää
1710/2015MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 82/2015Antopäivä: 30.12.2015Julkaisupäivä: 31.12.2015Voimassa: 1.1.2016 - Huomautus: kum. 43 §, muutt. 15 §:ää
1684/2015MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 55/2015Antopäivä: 30.12.2015Julkaisupäivä: 31.12.2015Voimassa: 1.1.2016 - Huomautus: muutt. 58 §:ää
1059/2015MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 230/2014Antopäivä: 7.8.2015Julkaisupäivä: 11.8.2015Voimassa: 1.1.2016 - Huomautus: muutt. 61 ja 62 §
380/2015MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 192/2014Antopäivä: 10.4.2015Julkaisupäivä: 14.4.2015Voimassa: 1.1.2016 - Huomautus: muutt. 14 ja 15 §:ää sekä 17 a §
1259/2014MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 77/2014Antopäivä: 19.12.2014Julkaisupäivä: 29.12.2014Voimassa: 1.2.2015 -
548/2014MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 214/2013Antopäivä: 27.6.2014Julkaisupäivä: 9.7.2014Voimassa: 1.9.2014 - Huomautus: muutt. 53 ja 57 §:ää
913/2013MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 68/2013Antopäivä: 13.12.2013Julkaisupäivä: 17.12.2013Voimassa: 1.1.2014 - Huomautus: muutt. 21, 24, 25, 27, 51 ja 53 §:ää
627/2011MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 273/2009Antopäivä: 10.6.2011Julkaisupäivä: 15.6.2011Voimassa: 1.7.2011 - Huomautus: muutt. 53 §:ää
594/2011MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 277/2009Antopäivä: 27.5.2011Julkaisupäivä: 7.6.2011Voimassa: 1.1.2012 - Huomautus: muutt. 53 ja 57 a §:ää
58/2011MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 99/2009Antopäivä: 21.1.2011Julkaisupäivä: 27.1.2011Voimassa: 1.2.2011 - Huomautus: muutt. 15–17 § sekä 18, 19 ja 22 §:ää, lis. 17 a §
1074/2010MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 157/2010Antopäivä: 10.12.2010Julkaisupäivä: 15.12.2010Voimassa: 25.12.2010 - Huomautus: muutt. 58 §:ää
1587/2009MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 161/2009Antopäivä: 22.12.2009Julkaisupäivä: 31.12.2009Voimassa: 1.1.2010 -
384/2009MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 228/2008Antopäivä: 29.5.2009Julkaisupäivä: 5.6.2009Voimassa: 1.7.2009 -
591/2005MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 6/2005Antopäivä: 15.7.2005Julkaisupäivä: 26.7.2005Voimassa: 1.9.2005 - Huomautus: lis. 60 a §
506/2005MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 17/2004Antopäivä: 23.6.2005Julkaisupäivä: 4.7.2005Voimassa: 1.1.2006 - Huomautus: muutt. 36 §
1069/2004MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 53/2004Antopäivä: 26.11.2004Julkaisupäivä: 10.12.2004Voimassa: 1.2.2005 - Huomautus: muutt. 10 §:n edellä oleva väliotsikko, 17 § ja 37 §:ää
553/2004MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 76/2003Antopäivä: 24.6.2004Julkaisupäivä: 29.6.2004Voimassa: 1.7.2004 -
878/2001MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 80/2000Antopäivä: 26.10.2001Julkaisupäivä: 1.11.2001Voimassa: 1.1.2002 - Huomautus: muutt. 59 §
371/1999MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 236/1998Antopäivä: 26.3.1999Julkaisupäivä: 31.3.1999Voimassa: 1.4.1999 -
144/1999MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 101/1998Antopäivä: 5.2.1999Julkaisupäivä: 12.2.1999Voimassa: 1.1.2000 - Huomautus: muutt. 34 ja 36 §:ää
492/1997MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 80/1997Antopäivä: 30.5.1997Julkaisupäivä: 4.6.1997Voimassa: 4.6.1997 -
205/2019Ympäristöministeriön asetus Etelä-Savon maakunnan luonnonsuojelualueista (voimassa 1.5.2019 alkaen)
204/2019Valtioneuvoston asetus Etelä-Savon maakunnan luonnonsuojelualueista (Voimassa 1.5.2019 alkaen)
278/2018Valtioneuvoston asetus Patanajärvenkankaan luonnonsuojelualueesta
647/2017Ympäristöministeriön asetus Itä-Lapin luonnonsuojelualueista
646/2017Valtioneuvoston asetus Itä-Lapin luonnonsuojelualueista
645/2017Ympäristöministeriön asetus Pohjois-Pohjanmaan maakunnan eteläosien luonnonsuojelualueista
644/2017Valtioneuvoston asetus Pohjois-Pohjanmaan maakunnan eteläosien luonnonsuojelualueista
261/2016Ympäristöministeriön asetus luonnonsuojelualueen merkitsemisestä maastoon
354/2015Ympäristöministeriön asetus Natura 2000 –verkostoon kuuluvien alueiden luettelosta
441/2014Valtioneuvoston asetus Saimaan luonnonsuojelualueista
215/2014Ympäristöministeriön asetus luonnonsuojelualueiden perustamisesta Varsinais-Suomen maakuntaan
214/2014Valtioneuvoston asetus Varsinais-Suomen maakunnan luonnonsuojelualueista
204/2014Valtioneuvoston asetus Kalevalapuiston luonnonsuojelualueista
203/2014Valtioneuvoston asetus luonnonsuojelualueiden perustamiseksi eräille Suomussalmen ja Puolangan kunnissa sijaitseville valtion omistamille alueille
713/2009Valtioneuvoston asetus eräiden ympäristölle aiheutuneiden vahinkojen korjaamisesta
53/2008Ympäristöministeriön asetus luonnonsuojelualueen rajojen merkitsemisestä (kumoutunut)
1382/2006Valtioneuvoston asetus Meikon luonnonsuojelualueesta
1381/2006Valtioneuvoston asetus Sipoonkorven luonnonsuojelualueesta (kumottu)
124/2003Valtioneuvoston asetus Ruunaan luonnonsuojelualueesta
123/2003Valtioneuvoston asetus Leivonmäen kansallispuistosta
994/2002Valtioneuvoston asetus Repoveden kansallispuistosta
9/2002Ympäristöministeriön asetus rauhoitettujen eläinten ja kasvien ohjeellisista arvoista
736/2001Valtioneuvoston asetus hylkeidensuojelualueista
514/2000Valtioneuvoston asetus Syötteen kansallispuistosta
893/1999Ympäristöministeriön päätös eräiden kasvilajien rauhoitusta koskevista poikkeuksista (kumottu)
1296/1997Asetus Kurjenrahkan kansallispuistosta
312/1997Ympäristöministeriön päätös eräiden kasvilajien rauhoitusta koskevista poikkeuksista (kumottu)
HE 79/1996Hallituksen esitys eduskunnalle luonnonsuojelulainsäädännön uudistamiseksiHyväksytty muutettuna 1096/1996
HE 286/2018Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi vieraslajeista aiheutuvien riskien hallinnasta annetun lain 8 ja 16 §:n ja metsästyslain muuttamisestaHyväksytty 684/2019
HE 269/2018Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi eräiden ympäristöllisten lupamenettelyjen yhteensovittamisesta ja ympäristövaikutusten arviointimenettelystä annetun lain muuttamisesta sekä eräiksi niihin liittyviksi laeiksiHyväksytty muutettuna 767/2019
HE 154/2018Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi eläinten hyvinvoinnista ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiRauennut
HE 43/2017Hallituksen esitys eduskunnalle eräiden ympäristöä koskevien hallintoasioiden muutoksenhakusäännösten tarkistamiseksiHyväksytty 978/2017
HE 259/2016Hallituksen esitys laiksi ympäristövaikutusten arviointimenettelystä ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 255/2017
HE 146/2015Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi luonnonsuojelulain muuttamisestaHyväksytty 195/2016
HE 82/2015Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi vieraslajeista aiheutuvien riskien hallinnasta sekä luonnonsuojelulain ja metsästyslain muuttamisestaHyväksytty 1710/2015
HE 55/2015Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi rikoslain 48 luvun muuttamisesta ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 1684/2015
HE 230/2014Hallituksen esitys eduskunnalle eräiden hallintoasioiden muutoksenhakusäännösten tarkistamisestaHyväksytty 1059/2015
HE 192/2014Hallituksen esitys eduskunnalle kalastuslaiksi ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 380/2015
HE 77/2014Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi luonnonsuojelulain muuttamisestaHyväksytty 1259/2014
HE 214/2013Hallituksen esitys eduskunnalle ympäristönsuojelulaiksi ja laeiksi eräiden siihen liittyvien lakien muuttamisestaHyväksytty 548/2014
HE 68/2013Hallituksen esitys eduskunnalle Maanmittauslaitosta koskevaksi lainsäädännöksiHyväksytty 913/2013
HE 157/2010Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi rikoslain 44 ja 48 luvun, luonnonsuojelulain 58 §:n sekä ympäristönsuojelulain 20 §:n muuttamisesta Hyväksytty 1074/2010
HE 277/2009Hallituksen esitys eduskunnalle vesilainsäädännön uudistamiseksi Hyväksytty 594/2011
HE 273/2009Hallituksen esitys eduskunnalle kaivoslaiksi ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksi Hyväksytty 627/2011
HE 161/2009Hallituksen esitys eduskunnalle aluehallinnon viranomaisten tehtäviä koskevan lainsäädännön muuttamiseksi Hyväksytty muutettuna 1587/2009
HE 99/2009Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi luonnonsuojelulain muuttamisestaHyväksytty muutettuna 58/2011
HE 228/2008Hallituksen esitys eduskunnalle ympäristölle aiheutuvien vahinkojen korjaamista koskevaksi lainsäädännöksiHyväksytty 384/2009
HE 52/2005Hallituksen esitys eduskunnalle Euroopan unionin ympäristörikospuitepäätöksen täytäntöönpanemiseksi, ympäristön suojelua rikosoikeudellisin keinoin koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen hyväksymiseksi, laiksi yleissopimuksen lainsäädännön alaan kuuluvien määräysten voimaansaattamisesta sekä laeiksi rikoslain ja eräiden muiden lakien muuttamiseksiPeruutettu
HE 6/2005Hallituksen esitys eduskunnalle rajavartiolaitosta ja rajavyöhykettä koskevan lainsäädännön uudistamiseksiHyväksytty 591/2005
HE 53/2004Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi Suomen talousvyöhykkeestä ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 1069/2004
HE 17/2004Hallituksen esitys eduskunnalle maantielaiksi ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 506/2005
HE 76/2003Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi luonnonsuojelulain muuttamisestaHyväksytty muutettuna 553/2004
HE 80/2000Hallituksen esitys eduskunnalle menettämisseuraamuksia koskevan lainsäädännön uudistamiseksiHyväksytty 878/2001
HE 236/1998Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi luonnonsuojelulain ja yksityisistä teistä annetun lain muuttamisestaHyväksytty 371/1999
HE 101/1998Hallituksen esitys eduskunnalle rakennuslainsäädännön uudistamiseksiHyväksytty 144/1999
HE 80/1997Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi luonnonsuojelulain muuttamisestaHyväksytty 492/1997