text:
KHO:2017:119 - Korkein hallinto-oikeus
Etusivu » Päätöksiä » Vuosikirjapäätökset » Vuosikirjapaatos » KHO:2017:119
KHO:2017:119
Ulkomaalaisasia – Vastuunmäärittämisasetus (ns. Dublin III) – Hakemuksen käsittelystä vastuussa oleva jäsenvaltio – Perheenjäsen – Kansainvälistä suojelua hakeneen näyttövelvollisuus – Oikeussuojakeinot
Vuosikirjanumero: KHO:2017:119
Taltionumero: 3377
Diaarinumero: 2295/4/16
Maahanmuuttovirasto oli jättänyt Afganistanin kansalaisen A:n kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen tutkimatta ja käännyttänyt hänet Saksaan, koska hänet oli rekisteröity turvapaikanhakijaksi Saksassa ennen kuin hän oli hakenut Suomesta kansainvälistä suojelua. Saksan viranomaiset olivat ilmoittaneet vastaanottavansa A:n. Hallinto-oikeus oli hylännyt A:n valituksen Maahanmuuttoviraston päätöksestä. A vaati, että hakemus oli tutkittava ja käsiteltävä Suomessa, koska hänen avopuolisonsa B ja heidän yhteinen lapsensa olivat Suomessa.
Korkein hallinto-oikeus myönsi asiassa valitusluvan ja totesi ratkaisussaan, että A oli voinut EU:n vastuunmäärittämisasetuksen nojalla tehtyä siirtopäätöstä koskevan muutoksenhaun yhteydessä vedota tehokkaasti siihen, että asetuksen III luvussa esitettyä vastuuperustetta oli sovellettu virheellisesti. A oli heti poliisin suorittamassa turvapaikkatutkinnassa ilmoittanut, että hänellä oli Suomessa lapsi sekä puoliso, jonka kanssa hän on aiemmin ollut islamilaisessa väliaikaisessa avioliitossa. Maahanmuuttoviraston ei olisi tullut jättää hakemusta tutkimatta selvittämättä, ovatko B ja tämän lapsi valittajan asetuksen 9 artiklassa tarkoitettuja perheenjäseniä ja pyytävätkö he valittajan hakemuksen käsittelemistä Suomessa.
Iranissa käytössä olevaa islamilaista väliaikaista avioliittoa ei sellaisenaan voitu rinnastaa Suomessa rekisteröitävään avioliittoon. Vastuunmäärittämisasetuksen oikeussuojakeinoja koskeva säännös huomioon ottaen valittaja oli voinut esittää perhesuhteistaan korkeimmassa hallinto-oikeudessa uutta selvitystä. Kun otettiin huomioon valittajan ilmoitus siitä, että hän oli asunut B:n kanssa Iranissa ja Suomessa yhteensä usean vuoden ajan avioliitonomaisissa olosuhteissa ja erityisesti se, että hän oli luotettavasti selvittänyt olevansa B:n lapsen isä, A oli näyttänyt, että hänellä oli Suomessa asetuksen 9 artiklassa tarkoitettuja perheenjäseniä. B oli kirjallisesti ilmoittanut haluavansa, että A:n turvapaikkahakemus käsitellään Suomessa. Näillä perusteilla Maahanmuuttoviraston ja hallinto-oikeuden päätökset kumottiin ja asia palautettiin Maahanmuuttovirastolle uudelleen käsiteltäväksi ja kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen tutkimiseksi.
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 604/2013 kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta (uudelleenlaadittu vastuunmäärittämisasetus, ns. Dublin III) 2 artikla g kohta, 3 artikla 1 ja 2 kohta, 7 artikla, 9 artikla, 18 artikla 1 kohta b ja d alakohdat ja 27 artikla 1 kohta sekä asetuksen johdanto-osan 15 ja 19 perustelukappaleet
Ulkomaalaislaki 7 § 2 momentti, 37 § 1 ja 2 momentti, 97 § 1 ja 2 momentti, 103 § 2 kohta, 146 § 1 momentti, 148 § 2 momentti ja 150 § 1 momentti
Euroopan unionin tuomioistuimen tuomio asiassa C-63/15, Ghezelbash
Helsingin hallinto-oikeus 23.6.2016 nro 16/0512/71
Maahanmuuttovirasto on 1.3.2016 tekemällään päätöksellä hylännyt Afganistanin kansalaisen A:n (jäljempänä myös hakija tai valittaja) oleskelulupahakemuksen ulkomaalaislain 94 §:n 3 momentissa tarkoitetuilla perusteilla ja jättänyt hakemuksen kansainvälistä suojelua koskevien perusteiden osalta tutkimatta. Maahanmuuttovirasto on päättänyt käännyttää hakijan Saksaan, joka on vastuunmäärittämisasetuksen (niin sanottu Dublin III -asetus) mukaan vastuussa hakijan turvapaikkahakemuksen käsittelystä, ja määrätä hänet maahantulokieltoon Suomeen kahdeksi vuodeksi päätöksentekopäivästä lukien. Saksan viranomaiset ovat ilmoittaneet vastaanottavansa valittajan.
Valittaja on hallinto-oikeudessa vaatinut, että Maahanmuuttoviraston päätös kumotaan ja asia palautetaan virastolle uudelleen käsiteltäväksi.
Hallinto-oikeus on valituksenalaisella päätöksellään hylännyt valituksen.
Poliisin 30.11.2015 toimittaman turvapaikkakuulustelun pöytäkirjasta ilmenee, että puhuttelun aluksi valittajalle on kerrottu puhuttelun tarkoitus ja osapuolten oikeudet ja velvollisuudet; muun ohella, että valittajalla on oikeus käyttää avustajaa. Pöytäkirja on luettu valittajalle darin kielellä ja valittaja on sen hyväksynyt. Hallinto-oikeus katsoo, että valittaja on asianmukaisella tavalla saanut mahdollisuuden kertoa tilanteestaan turvapaikkakuulustelussa eikä asiassa ole ilmennyt menetellyn siten virheellisesti, että päätös olisi syytä kumota tällä perusteella.
Saksa on lähtökohtaisesti vastuunmäärittämisasetuksen mukaan vastuussa valittajan turvapaikkahakemuksen käsittelystä.
Valittaja katsoo, että hänellä on Suomessa perheenjäseniä ja että hänen hakemuksensa tulisi käsitellä Suomessa vastuunmäärittämisasetuksen 9 artiklan mukaan. Vastuunmäärittämisasetuksen 9 artiklan mukaan asianosaisten henkilöiden tulee ilmoittaa kirjallisesti, mikäli he haluavat sen jäsenvaltion, jossa hakijan perheenjäsen oleskelee, käsittelevän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen. B ei ole ilmaissut kirjallisesti tahtoaan valittajan hakemuksen käsittelemiseksi Suomessa.
Poliisin 30.11.2015 toimittaman turvapaikkakuulustelun pöytäkirjan mukaan valittaja on ilmoittanut siviilisäädykseen naimaton. Valittaja on lisännyt, että hän on ollut B:n kanssa 2,5 vuotta naimisissa islamin lain mukaan, mutta ei virallisesti. Turvapaikkaperusteissaan valittaja on maininnut Suomessa asuvan entisen vaimonsa veljen uhkan. Asiassa ei ole esitetty luotettavaa selvitystä siitä, että B ja valittaja olisivat solmineet avioliiton, eikä myöskään siitä, että valittaja olisi B:n lapsen isä. Valittajalla ei siten ole Suomessa vastuunmäärittämisasetuksen 2 artiklassa tai ulkomaalaislain 37 §:ssä tarkoitettuja perheenjäseniä. Maahanmuuttovirasto on siten voinut päätöksessään mainitsemillaan perusteilla jättää tutkimatta valittajan turvapaikkaa koskevan hakemuksen ja hylätä oleskelulupaa koskevan hakemuksen.
Kun otetaan huomioon Maahanmuuttoviraston päätöksessä lausuttu sekä kaikki asiaan vaikuttavat seikat ja olosuhteet kokonaisuudessaan, valittaja on voitu määrätä käännytettäväksi Saksaan ja määrätä maahantulokieltoon.
Ulkomaalaislaki 103 § 2 kohta, 146, 147, 148 ja 150 §
Asian ovat ratkaisseet hallinto-oikeuden jäsenet Marja Viima, Sirpa Tammisalo ja Hanna Lähdeniemi. Esittelijä Anna Kurronen.
Valittaja on pyytänyt lupaa valittaa hallinto-oikeuden päätöksestä. Valittaja on vaatinut, että hallinto-oikeuden ja Maahanmuuttoviraston päätökset kumotaan ja asia palautetaan Maahanmuuttovirastolle uudelleen käsiteltäväksi turvapaikan tai oleskeluluvan myöntämiseksi. Päätöksen täytäntöönpano on kiellettävä.
Valittajan hakemus tulee käsitellä myös kansainvälisen suojelun osalta vastuunmäärittämisasetuksen 9 artiklan perusteella Suomessa. Vastuunmäärittämisasetuksen uudistuksen yhteydessä vuonna 2013 haluttiin painottaa erityisesti perheiden ja sukulaisten yhdessäoloa turvapaikkahakemuksen käsittelevän maan määrittämisessä, mikä ilmenee esimerkiksi asetuksen johdantolukuun otetuista uusista 16- ja 17-kohdista. Mainitut kohdat sekä asetuksen 17 artiklan 1 kohdan harkintavaltalauseke huomioon ottaen valittajan turvapaikkahakemuksen käsittelylle Suomessa on myös selkeät humanitaariset ja myötätuntoon liittyvät syyt. Lisäksi käännyttämistä ulkomaalaislain 146 §:n perusteella harkittaessa painavat syyt ja lapsen etu edellyttävät valittajan turvapaikkahakemuksen tutkimista Suomessa.
Valittajan ja hänen vaimonsa B:n yhteinen tytär on syntynyt Iranissa 26.3.2015. Hallinto-oikeudelle toimitetusta valittajan tyttären syntymätodistuksen kopiosta ja korkeimmalle hallinto-oikeudelle toimitetusta syntymätodistuksen käännöksestä ilmenee, että valittaja on lapsen isä. Vastuunmäärittämisasetuksen 6 artikla ja ulkomaalaislaki velvoittavat päätöksentekijän ottamaan huomioon lapsen ensisijaisen edun kaikessa häntä koskevassa päätösharkinnassaan.
Valittajan puoliso ja tytär ovat saapuneet Suomeen kiintiöpakolaisina ja heille on myönnetty oleskeluluvat Suomeen ajalle 5.12.2014–5.12.2018. Valittaja on saapunut Suomeen puolisonsa luokse ja hakenut Suomesta turvapaikkaa 4.11.2015. Valittaja on tätä ennen otettu matkalla Iranista Suomeen kiinni Saksassa, jossa häneltä otettiin sormenjäljet ja hänet rekisteröitiin 29.10.2015 turvapaikanhakijana. Sekä Maahanmuuttovirasto että hallinto-oikeus ovat sivuuttaneet sen olennaisen seikan, että valittaja on asunut ja viettänyt Iranissa vaimonsa kanssa noin 2,5 vuoden ajan perhe-elämää. Näin ollen ulkomaalaislain 37 §:n 2 momentin mukainen perheside on ollut olemassa jo silloin, kun valittajan haki turvapaikkaa Suomessa ja Saksassa.
Valittaja ja hänen puolisonsa ovat Suomessa jatkaneet perhe-elämän viettämistä. He asuvat yhteisessä asunnossa ja valittaja osallistuu tyttärensä elämään ja arkeen huolehtien tyttärestään esimerkiksi silloin, kun puoliso osallistuu suomen kielen kurssille. Valittajan vaimon mielestä valittajan antama tuki on korvaamaton. He ovat yrittäneet rekisteröidä Iranissa vuonna 2012 solmimansa avioliiton Suomessa, mutta se ei ole onnistunut, koska valittajalla ei ole Suomen viranomaisten edellyttämiä henkilöllisyyttä osoittavia asiakirjoja. Puolisot ovat pyytäneet aikaa lastenvalvojalle, jotta valittajan isyys voitaisiin selvittää DNA-testillä. Tämän jälkeen valittajan isyys ja puolisoiden yhteishuoltajuus voidaan vahvistaa.
Valittaja on täydentänyt valitustaan esittämällä B:n yksityisoikeudellisen todistuksen, jossa B ilmoittaa haluavansa, että valittajan turvapaikkahakemus käsitellään Suomessa. Täydennyksen mukaan B olisi antanut kirjallisen ilmoituksen heti, jos hänelle olisi kerrottu sen tarpeellisuudesta tai mahdollisuudesta sen antamiseen.
Korkein hallinto-oikeus on 12.7.2016 tekemällään välipäätöksellä taltionumero 3162 kieltänyt maasta poistamisen täytäntöönpanon, kunnes korkein hallinto-oikeus on ratkaissut valituslupahakemuksen tai asiassa toisin määrätään.
Maahanmuuttovirasto on antanut lausunnon ja esittänyt siinä muun ohella seuraavaa:
Valittajan puolisokseen ilmoittama B on saanut Suomesta turvapaikan 5.12.2014 pakolaiskiintiössä. Hän on kiintiövalintahaastattelussa 19.10.2014 kertonut olleensa väliaikaisessa avioliitossa nimeltä mainitsemansa miehen kanssa viiden kuukauden ajan. Väliaikaisen avioliiton pituudeksi on sovittu yksi vuosi. Nyt esitetty avioliittotodistus ei vastaa hänen tuolloin kertomaansa suhteen pituudesta. B on myös kertonut, ettei asunut yhdessä valittajan kanssa. Väestötietojärjestelmän mukaan B on siviilisäädyltään eronnut. Asiassa esitetty iranilainen avioliittotodistus ei ole virallinen, avioliittoa ei ole vahvistettu Suomessa eikä valittaja ole kertonut, että avioliitto olisi muu kuin islamilainen väliaikainen avioliitto. Valittaja ei ole pystynyt luotettavasti selvittämään, että hän olisi naimisissa B:n kanssa. Valittajaa ei ole myöskään rekisteröity väestötietojärjestelmään B:n lapsen huoltajaksi.
Vastuunmäärittämisasetuksen 7 artiklan 2 kohdan ja 9 artiklan perusteella tarkasteltavaksi tulee, onko valittajan ja B:n perhe ollut olemassa sillä hetkellä, kun valittaja on ensimmäisen kerran hakenut turvapaikkaa Saksassa 29.10.2015. Maahanmuuttovirasto katsoo, että riippumatta siitä, voidaanko valittajan ja B:n katsoa viettäneen yhteistä perhe-elämää ennen perheenkokoajan ja tämän Iranissa syntyneen lapsen siirtymistä Suomeen, perhe-elämän on katsottava päättyneen viimeistään lokakuussa 2015, kun valittaja on lähtenyt Iranista Eurooppaan.
B on saapunut Suomeen kiintiöpakolaisena esiintyen eronneena yksinhuoltajana. Valittajan ja hänen puolisonsa toiminnassa mikään ei ole viitannut siihen, että heidän tarkoituksenaan olisi ollut jatkaa väitettyä perhe-elämää. Huomionarvoista on myös, että valittaja ei Suomeen tullessaan ole tiennyt juuri mitään puolisostaan tai heidän lapsestaan, eikä hän ole hakenut oleskelulupaa perhesiteen perusteella. Sen sijaan valittaja on toistuvasti viitannut B:n poliisin 4.11.2015 suorittamassa turvapaikkakuulustelussa entisenä puolisonaan. Maahanmuuttovirasto katsoo, ettei valittaja ole pystynyt luotettavasti selvittämään, että hän olisi ollut B:n aviopuolisoon rinnastettava avopuoliso hakiessaan kansainvälistä suojelua Saksassa 29.10.2015. Valittajalla ei ole siten ollut asetuksen 9 artiklassa tarkoitettua perheenjäsentä eikä artiklaa voida soveltaa valittajan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan valtion määrittämiseen.
Vastuunmäärittämisasetuksen tarkoituksena ei ole korvata perheenyhdistämismenettelyä, vaan ainoastaan määrittää, mikä valtio käsittelee kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen. Valittaja voi halutessaan hakea Suomesta oleskelulupaa perhesiteen perusteella.
Valittaja on antanut vastaselityksen ja esittänyt siinä muun ohella seuraavaa:
Lastenvalvoja on selvittänyt valittajan isyyttä. DNA-tutkimuksen tulokset vahvistavat, että valittaja on tyttärensä biologinen isä. Itä-Suomen maistraatti on 26.8.2016 tekemällään päätöksellään vahvistanut isyyden. Asiassa on näin ollen luotettavasti selvitetty, että valittaja on tyttärensä isä.
Lastenvalvoja on unohtanut tapaamisissa ottaa puolisoiden kanssa esille mahdollisuuden sopia yhteishuoltajuudesta. Puolisot tulevat jatkossa sopimaan myös yhteishuoltajuudesta. Valittaja tulee tämän jälkeen mahdollisesti tekemään erillisen oleskelulupahakemuksen perhesiteen perusteella. Valittajan puoliso on tällä hetkellä raskaana.
Valittajalle pidetty poliisikuulustelu on kestänyt alle tunnin. Siinä on selvitetty valittajan henkilötiedot, maahantulotapa ja matkareitti. On ilmeistä, ettei valittajan tilannetta ole tuolloin ehditty selvittää asianmukaisesti. Kuulustelusta laadittuun pöytäkirjaan on kuitenkin kirjattu valittajan puolison ja lapsen nimet sekä tieto siitä, että lapsi on yhteinen.
Euroopan parlamentti ja Euroopan unionin neuvosto ovat 26.6.2013 antaneet asetuksen (EU) N:o 604/2013 kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta (uudelleenlaadittu vastuunmäärittämisasetus, niin sanottu Dublin III-asetus).
Asetuksen 7 artiklan 1 kohdan mukaan perusteita, joiden mukaan hakemuksen käsittelystä vastuussa oleva jäsenvaltio määritetään, sovelletaan siinä järjestyksessä kuin ne on esitetty III luvussa.
Artiklan 2 kohdan mukaan III luvussa esitettyjen perusteiden mukaisesti hakemuksen käsittelystä vastuussa oleva jäsenvaltio määritetään sen tilanteen mukaan, joka oli vallalla hakijan jättäessä ensimmäisen kerran kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksensa jossakin jäsenvaltiossa.
Artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on 8, 10 ja 16 artiklassa tarkoitettujen perusteiden soveltamiseksi otettava huomioon saatavilla olevat todisteet hakijan perheenjäsenten, sukulaisten tai muiden omaisten oleskelusta jonkin jäsenvaltion alueella edellyttäen, että tällaiset todisteet toimitetaan ennen kuin toinen jäsenvaltio hyväksyy pyynnön ottaa asianomainen henkilö vastaan 22 artiklan mukaisesti tai ottaa hänet takaisin 25 artiklan mukaisesti ja että hakijan aiemmista kansainvälistä suojelua koskevista hakemuksista ei ole vielä tehty itse asian osalta päätöstä ensimmäisessä käsittelyssä.
Asetuksen 2 artiklan g kohdan mukaan asetuksessa tarkoitetaan perheenjäsenillä, jos perhe on jo ollut olemassa lähtömaassa, seuraavia hakijan perheenjäseniä, jotka oleskelevat jäsenvaltioiden alueella:
— hakijan aviopuoliso tai vakituinen avopuoliso, jos avopuolisoita asianomaisen jäsenvaltion lain tai käytännön mukaan kohdellaan samalla tavalla kuin aviopuolisoja sen kolmansien maiden kansalaisia koskevassa lainsäädännössä,
— ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettujen puolisoiden tai hakijan alaikäiset lapset, jos nämä ovat naimattomia, riippumatta siitä, ovatko he syntyneet avioliitossa tai avioliiton ulkopuolella tai onko heidät kansallisen lain määritelmän mukaisesti adoptoitu
Asetuksen 9 artiklan mukaan, jos hakijalla on perheenjäsen, jonka on sallittu oleskella jäsenvaltiossa kansainvälistä suojelua saavana henkilönä, ja riippumatta siitä, oliko perhe ollut olemassa jo lähtömaassa, tämä jäsenvaltio on vastuussa kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä, mikäli asianomaiset henkilöt ilmoittavat kirjallisesti sitä haluavansa.
Asetuksen johdanto-osan 15 perustelukappaleen mukaan saman perheen jäsenten kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten yhteinen käsittely samassa jäsenvaltiossa mahdollistaa, että ne tutkitaan perusteellisesti ja että heitä koskevat päätökset ovat johdonmukaisia ja että perheenjäseniä ei eroteta toisistaan.
Asetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltio, joka on asetuksen perusteella vastuussa hakemuksen käsittelystä, on velvollinen:
Asetuksen johdanto-osan 19 perustelukappaleen mukaan asianomaisten henkilöiden oikeuksien tehokkaan suojelun varmistamiseksi olisi erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjan 47 artiklan mukaisesti otettava käyttöön oikeudelliset takeet ja tehokkaat oikeussuojakeinot, jotka koskevat päätöksiä siirtää hakija hakemuksen käsittelystä vastuussa olevaan jäsenvaltioon. Jotta voidaan varmistaa, että kansainvälistä oikeutta noudatetaan, tällaisia päätöksiä koskevien tehokkaiden oikeussuojakeinojen olisi katettava sekä asetuksen soveltamisen tarkastelu että oikeudellisiin seikkoihin ja tosiseikkoihin perustuvan tilanteen tarkastelu siinä jäsenvaltiossa, johon hakija siirretään.
1.2 Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöä
Euroopan unionin tuomioistuin on 7.6.2016 antamassaan suuren jaoston tuomiossa asiassa C-63/15, Ghezelbash, tulkinnut vastuunmäärittämisasetuksen oikeussuojakeinoja koskevan 27 artiklan 1 kohdan ulottuvuutta. Tuomioistuin katsoi, että 27 artiklan 1 kohtaa, kun se luetaan yhdessä asetuksen johdanto-osan 19 perustelukappaleen kanssa, on tulkittava siten, että pääasiassa kyseessä olevan kaltaisessa tilanteessa turvapaikanhakija voi hänen siirrostaan tehtyä päätöstä koskevan muutoksenhaun yhteydessä vedota siihen, että kyseisen asetuksen III luvussa esitettyä vastuuperustetta, erityisesti asetuksen 12 artiklassa esitettyä viisumin myöntämistä koskevaa perustetta, oli sovellettu virheellisesti.
1.3 Asian selvittämistä koskevat säännökset
Ulkomaalaislain 97 §:n (194/2015) 1 momentin mukaan poliisi tai rajavartiolaitos selvittää kansainvälisen suojelun perusteella oleskelulupaa hakevan ulkomaalaisen henkilöllisyyden, matkareitin ja maahantulon sekä suullisesti turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa olevan valtion määrittämiseksi tarpeelliset tiedot. Hakijan henkilöllisyyttä selvitettäessä kerätään henkilötiedot hänen perheenjäsenistään ja muista omaisistaan.
Pykälän 2 momentin mukaan poliisi tai rajavartiolaitos selvittää suullisesti 103 §:n 1 ja 3 kohdassa tarkoitetun tutkimatta jättämisen edellyttämät tiedot.
Hallintolain 31 §:n mukaan viranomaisen on huolehdittava asian riittävästä ja asianmukaisesta selvittämisestä hankkimalla asian ratkaisemiseksi tarpeelliset tiedot sekä selvitykset. Asianosaisen on esitettävä selvitystä vaatimuksensa perusteista. Asianosaisen on muutoinkin myötävaikutettava vireille panemansa asian selvittämiseen.
1.4 Ulkomaalaislain muut säännökset
Ulkomaalaislain 103 §:n johdantokappaleen ja 2 kohdan mukaan kansainvälistä suojelua koskeva hakemus voidaan jättää tutkimatta, jos hakija voidaan lähettää toiseen valtioon, joka vastuuvaltion määrittämisestä annetun neuvoston asetuksen mukaan on vastuussa turvapaikkahakemuksen käsittelystä.
Lain 37 §:n 1 momentin mukaan lakia sovellettaessa perheenjäseneksi katsotaan Suomessa asuvan henkilön aviopuoliso sekä alle 18-vuotias naimaton lapsi, jonka huoltaja on Suomessa asuva henkilö tai tämän aviopuoliso. Jos Suomessa asuva henkilö on alaikäinen lapsi, perheenjäsen on hänen huoltajansa.
Pykälän 2 momentin mukaan aviopuolisoihin rinnastetaan jatkuvasti yhteisessä taloudessa avioliitonomaisissa olosuhteissa elävät henkilöt sukupuolestaan riippumatta. Tällaisen rinnastuksen edellytyksenä on, että he ovat asuneet vähintään kaksi vuotta yhdessä. Asumisaikaa ei edellytetä, jos henkilöillä on yhteisessä huollossa oleva lapsi tai jos on muu painava syy.
Lain 148 §:n 2 momentin mukaan käännyttää voidaan ilman oleskelulupaa maahan tullut ulkomaalainen, jonka oleskelu Suomessa edellyttäisi viisumia tai oleskelulupaa, mutta joka ei ole sitä hakenut tai jolle ei ole sitä myönnetty.
Lain 150 §:n 1 momentin mukaan ulkomaalaiselle voidaan pääsyn epäämistä, käännyttämistä tai maasta karkottamista koskevassa päätöksessä määrätä maahantulokielto.
Lain 146 §:n 1 momentin mukaan muun muassa käännyttämistä sekä maahantulokiellon määräämistä ja pituutta harkittaessa on otettava huomioon päätöksen perusteena olevat seikat sekä asiaan muutoin vaikuttavat seikat ja olot kokonaisuudessaan. Harkinnassa on erityisesti kiinnitettävä huomiota lapsen etuun ja perhe-elämän suojaan. Harkinnassa muutoin huomioon otettavia seikkoja ovat ainakin ulkomaalaisen maassa oleskelun pituus ja tarkoitus sekä ulkomaalaiselle myönnetyn oleskeluluvan luonne, hänen siteensä Suomeen sekä hänen perheeseen liittyvät, kulttuuriset ja sosiaaliset siteensä kotimaahan.
Valittaja on vuonna 1988 syntyneeksi merkitty Afganistanin kansalainen. Hän on ilmoittanut asuneensa lapsesta saakka Iranissa. Valittaja on 29.10.2015 rekisteröity turvapaikanhakijaksi Saksassa, minkä jälkeen hän on 4.11.2015 hakenut Suomesta kansainvälistä suojelua. Valittaja on poliisin samana päivänä suorittamassa turvapaikkatutkinnassa kertonut olevansa naimaton ja eronnut ja että hänellä on lapsi, joka asuu Suomessa valittajan entisen puolison kanssa. Valittaja on kertonut olleensa lapsen äidin kanssa 2,5 vuoden ajan islamin lain mukaan naimisissa. Valittaja on nimennyt entisen puolisonsa ja lapsensa nimeltä.
Suomi on 4.1.2016 tehnyt vastuunmäärittämisasetuksen 18 artiklan 1 kohdan b alakohdan perusteella Saksalle vastaanottopyynnön. Saksa on 11.1.2016 hyväksynyt pyynnön.
Valittajan nimeämä B on saanut Suomesta turvapaikan 5.12.2014 pakolaiskiintiössä. Hänellä on Iranissa 26.3.2015 syntynyt lapsi. Valittaja on ilmoittanut viettäneensä B:n kanssa perhe-elämää Iranissa siihen saakka, kunnes he lähtivät maasta pois, ja jatkaneensa perhe-elämää sittemmin Suomessa. Valittaja on asian käsittelyn aiemmissa vaiheissa esittänyt selvityksenä väliaikaisesta avioliitostaan ja lapsestaan kopioita vieraankielisistä asiakirjoista. Korkeimmalle hallinto-oikeudelle esitetyistä DNA-tutkimuksen tuloksista ilmenee, että valittaja on lapsen isä. Maistraatti on vahvistanut isyyden 26.8.2016. B on kirjallisesti ilmoittanut haluavansa, että valittajan turvapaikkahakemus käsitellään Suomessa.
Asiassa on kysymys siitä, onko Suomi vastuussa valittajan hakemuksen käsittelemisestä kansainvälisen suojelun osalta. Tämän vuoksi asiassa on ensinnäkin ratkaistava, onko valittaja selvittänyt, että hänellä on Suomessa vastuunmäärittämisasetuksen 9 artiklassa tarkoitettu perheenjäsen tai perheenjäseniä. Lisäksi asiassa on ratkaistava, onko valittaja menetellyt asiassa siten, että hän voi tehokkaasti vedota vastuuperusteeseen.
Unionin tuomioistuimen 7.6.2016 asiassa C-63/15, Ghezelbash, antama tuomio huomioon ottaen turvapaikanhakija voi Dublin III -asetuksen nojalla tehtyä siirtopäätöstä koskevan muutoksenhaun yhteydessä vedota tehokkaasti siihen, että asetuksen III luvussa esitettyä vastuuperustetta on sovellettu virheellisesti.
Valittaja on jättämällä kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen vaatinut asetuksen 9 artiklassa tarkoitetulla tavalla kirjallisesti hakemuksensa käsittelemistä Suomessa. Hän on heti poliisin suorittamassa turvapaikkatutkinnassa ilmoittanut, että hänellä on Suomessa lapsi sekä puoliso, jonka kanssa hän on aiemmin ollut islamilaisessa väliaikaisessa avioliitossa. Maahanmuuttoviraston ei olisi tullut jättää hakemusta tutkimatta selvittämättä, ovatko he valittajan asetuksen 9 artiklassa tarkoitettuja perheenjäseniä ja pyytävätkö he valittajan hakemuksen käsittelemistä Suomessa.
Asetuksen 9 artiklassa ei ole asetettu hakemuksen käsittelyn edellytykseksi sitä, että perheen olisi tullut olla olemassa jo lähtömaassa. Tästä huolimatta tällainen selvitys on omiaan osoittamaan perhesuhteen olemassaoloa.
Iranissa käytössä olevaa islamilaista väliaikaista avioliittoa ei sellaisenaan voida rinnastaa Suomessa rekisteröitävään avioliittoon. Vastuunmäärittämisasetuksen oikeussuojakeinoja koskeva säännös huomioon ottaen valittaja on voinut esittää perhesuhteistaan korkeimmassa hallinto-oikeudessa uutta selvitystä. Kun otetaan huomioon valittajan ilmoitus siitä, että hän on asunut B:n kanssa Iranissa ja Suomessa yhteensä usean vuoden ajan avioliitonomaisissa olosuhteissa ja erityisesti se, että hän on luotettavasti selvittänyt olevansa B:n 26.3.2015 syntyneen lapsen isä, valittajalla on Suomessa asetuksen 9 artiklassa tarkoitettuja perheenjäseniä. B on kirjallisesti ilmoittanut haluavansa, että valittajan turvapaikkahakemus käsitellään Suomessa. Näillä perusteilla Maahanmuuttoviraston ja hallinto-oikeuden päätökset on kumottava ja asia on palautettava Maahanmuuttovirastolle uudelleen käsiteltäväksi ja kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen tutkimiseksi.
Oikeusapu Avustajalle oikeusapulain nojalla maksettava määrä hyväksytään vaatimuksen mukaisena. Tämä määrä jää valtion vahingoksi.
Asian ovat ratkaisseet oikeusneuvokset Matti Pellonpää, Janne Aer, Petri Helander, Mikko Puumalainen ja Tuomas Kuokkanen. Asian esittelijä Antti Jukarainen.

matches:
§ 2
§ 1
§ 1
§ 2
§ 1
§ 2
§ 1
§ 2
tuomioistuin
Tuomioistuin


text:
Koti / Julkkikset / Scarlett Johansson tapetti HD
lähettänyt: Rakasta rauhaa syyskuuta 2, 2016 sisään Julkkikset, Tytöt Jätä kommentti 11,576 näkymät 0
Tässä on kokoelma Scarlett Johansson tapetti HD työasemien, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä 5dwallpaper.com, on yli satoja tuhansia taustakuvat ovat ladattavissa. Voit ladata Jokainen Taustakuva ilmaiseksi.
Jos Like This Scarlett Johansson taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
Edellinen: samurai tapetti HD
Seuraava: tekstuuri tapetti HD
LEGO Friends tapetti
anime puhelimen taustakuvia
ovo pöllö tapetti
punainen taustakuvat
tanssi tapetti HD Download
sininen tapetti Resolution Download

matches: HD HD HD HD HD HD


text:
Haulla tete ja mama löytyy 68 aiemmin esitettyä tv-ohjelmaa.
tänään 07.09 - 07.17
Puku. Tete haluaa pukea päälleen superape-asun ja lähteä ulos leikkimään. Mutta kun asu menee kuraiseksi, Tete on hyvin surullinen. Nyt tarvitaan super-Mama apuun! HD
ke 22.01. klo 07.09 - 07.19
Raketti. Maman pitäisi lähteä kauppaan, mutta Tete tahtoo koota raketin pahvilaatikoista. Mama lupaa auttaa Teteä ennen lähtöä, mutta kun raketti on valmis, Tete ei malttaisikaan lähteä mukaan. HD
ke 15.01. klo 07.10 - 07.18
Palapeli. Tete kokoaa palapeliä, jossa on Superapen kuva. Pian hän huomaa, että yksi pala puuttuu. Tete ja Mama joutuvat käyttämään paljon mielikuvitusta ratkaistessaan puuttuvan palan pulman. HD
ke 08.01. klo 07.09 - 07.19
Boing! Tete pelaa suosikkipeliään tabletilla eikä malta millään lopettaa. Kuinka Mama saa hänet uskomaan, että ulkona touhuaminen on vähintään yhtä hauskaa? HD
ke 01.01. klo 07.09 - 07.18
Valokuva. Mama haluaa seinälle uuden valokuvan Tetestä, mutta Tete on kiinnostuneempi ötököiden valokuvaamisesta eikä malta asettua kuvattavaksi. Voisiko nämä kaksi asiaa yhdistää? HD
ke 25.12.2019 07.07 - 07.14
Kylmä päivä. On kylmä päivä, ja Tete tahtoo leikkiä ulkona. Hän saa lähteä, mutta vain jos pukee tarpeeksi lämpimästi päälle. Siitä kehkeytyykin hauska roolileikki. HD
ke 18.12.2019 07.09 - 07.18
Pipi. Tete kompastuu ja satuttaa jalkansa. Mama panee pipin päälle aivan erityisen laastarin. Tete nauttii äidin huomiosta ja keksii ovelan keinon saada vielä lisää huomiota, mutta meneekö Mama lankaan? HD
ke 11.12.2019 07.09 - 07.19
Laatikko. Mama on innoissaan uudesta lampusta, mutta Tete on vielä innostuneempi laatikosta, jossa lamppu tuotiin. Yhdessä he keksivät mielikuvitusleikkien avulla lampulle hyvän paikan. HD
ke 04.12.2019 07.09 - 07.19
Teten puutarha. Tete tahtoo yhtä hienon puutarhan kuin herra Nöfillä. Tete ja Mama kuokkivat, istuttavat ja kylvävät, mutta kasvit kasvavat hitaasti. Tete keksii oman tavan saada puutarha kukoistamaan. HD
ke 27.11.2019 07.07 - 07.17
Telttaleija. Tänään on oiva päivä lähteä puistoon lennättämään Teten leijaa. Samalla Mamalla on hyvä tilaisuus kokeilla uutta itsestään avautuvaa telttaa. Mutta selviytyvätkö he päivästä ilman kommelluksia? HD
ke 20.11.2019 07.07 - 07.15
Yllätys! Tänään on Maman siivouspäivä, ja sillä välin Tete sekä hänen ystävänsä Lilli ja Tomo leikkivät yllätysleikkiä. He yrittävät yllättää Maman, mutta onnistuuko se? HD
ke 13.11.2019 07.07 - 07.16
Uusi hyllykkö. Tete on innoissaan, kun kotiin saapuu paketti, joka sisältää osat Teten huoneen uuteen hyllykköön. Mutta pian hän huomaa, että sen kokoaminen vie paljon aikaa. HD
ke 06.11.2019 07.07 - 07.16
Puistossa. Tete ja Mama ovat puistossa ja keinuvat keinulaudalla. Mama pysähtyy juttelemaan ystävänsä Heidin kanssa, ja Tete jää ilman keinuttajaa. Kuinka siitä selvitään? HD
ke 30.10.2019 07.07 - 07.16
Tete leikkii Mamaa. Eräänä aamuna Mama herää flunssaisena. Kuka hoitaa äidin aamuaskareet? No, Tetepä tietenkin. HD
ke 23.10.2019 07.07 - 07.17
Tete heittäytyy vauvaksi. Tete löytää oman vauva-aikaisen myssynsä sohvan alta ja panee sen päähänsä. Tete ja Mama muistelevat, millaista oli, kun Tete oli vielä vauva. HD
ke 16.10.2019 07.06 - 07.16
Yö teltassa. Tete ja Mama päättävät leiriytyä yöksi puutarhaan, mutta Tete ei saa unta, ennen kuin kaikki rakkaat lelut on kannettu sisältä telttaan. HD
ke 09.10.2019 07.06 - 07.14
Huonolla tuulella. Tete herää aamulla huonolla tuulella eikä hän halua aamiaista. Mama yrittää saada Teten taas hymyilemään, mutta se on helpommin sanottu kuin tehty. HD
ke 02.10.2019 07.06 - 07.16
Frisbeekiekko. Tete ja Mama huomaavat, että puutarhassa ei mahdu heittelemään frisbeekiekkoa, sillä se lentää pensasaidan yli ja herättää herra Nöfin. Mama ehdottaa siirtymistä puistoon. HD
ke 25.09.2019 07.06 - 07.15
Superape. On kylvyn aika, mutta Tete tahtoo leikkiä lempilelunsa, Superapen, kanssa. Mama yrittää keksiä keinon, jolla saisi Teten kylpyyn, mutta siitä seuraakin suuri kuplapulma. HD
la 17.08.2019 08.05 - 08.12
la 10.08.2019 07.52 - 07.59
la 03.08.2019 08.01 - 08.08
la 27.07.2019 08.05 - 08.12
la 20.07.2019 08.04 - 08.12
la 13.07.2019 08.02 - 08.09
Ota syliin. Tete alkaa olla jo iso ja painava, eikä Mama jaksaisi kannella häntä enää. Joskus kuitenkin on päiviä, jolloin Tete tahtoo, että Mama kantaa häntä niin kuin pienenä. HD
la 06.07.2019 08.04 - 08.11
Teten kauppa. Tetelle on kertynyt paljon vanhoja ja rikkoontuneita leluja. Maman ehdotuksesta hän kerää niitä laatikkoon ja päättää myydä ne omalla takapihalla. Miten hyvin kauppa käy? Saako Tete tavarat myydyksi? HD
la 29.06.2019 08.01 - 08.09
Polkupyörä. Tete ja Lilli lähtevät ulos pyöräilemään. Tete ei kuitenkaan pääse yhtä nopeasti kuin Lilli, koska hänellä on apupyörät. Uskaltaako Tete lopulta kokeilla, onnistuuko ajo ilman apupyöriä? HD
la 22.06.2019 08.04 - 08.11
Tete auttaa. Tete haluaa auttaa Mamaa kotiaskareissa, mutta mitä enemmän hän auttaa, sitä enemmän työt lisääntyvät. HD
la 15.06.2019 08.01 - 08.08
Superapen syy. Tete huomaa, että on helppoa syyttää Superapea tekemistään sotkuista, mutta lopulta hänelle tulee huono omatunto, kun Mama läksyttää Superapea. Oppiiko Tete ottamaan vastuun tekemisistään? HD
la 08.06.2019 08.02 - 08.10
Matto. Mama on juuri imuroinut olohuoneen maton, kun Tetelle sattuu vahinko ja hän sottaa sen uudestaan. Saako Tete kerrotuksi, että hänelle sattui vahinko? HD
la 01.06.2019 08.03 - 08.10
Minun vuoroni. Tete leikkii tovereidensa kanssa puistossa. Päivän kuluessa hän saa huomata, että on paljon hauskempaa antaa muillekin vuoro eikä etuilla ja tehdä kaikkea ensin itse. HD
la 25.05.2019 07.59 - 08.06
Sateenvarjo. Tete saa uuden sateenvarjon, mutta voi kurjuus! Sade lakkaa. Tete keksii Maman harmiksi monenlaista käyttöä sateenvarjolleen, mutta lopulta uusi konsti hyödyttää myös Mamaa. HD
la 18.05.2019 08.03 - 08.10
Nukkumaanmenoaika. Viidakkoon on tullut ilta, mutta Tete valvoo vielä. Hän tekee kaikkensa pitkittääkseen nukkumaanmenoa. Mama tempautuu mukaan Teten puuhiin. Kuka nukahtaa ensin? HD
la 11.05.2019 08.04 - 08.11
Tomaatti. Maman mielestä Teten pitää maistaa uutta makua, mutta Tete ei oikein innostu asiasta. Miten Mama saa Teten maistamaan tomaattia? HD
la 04.05.2019 08.01 - 08.08
Paras. Teten ystävät Lilli ja Tomo tuntuvat olevan kaikessa parempia kuin Tete. Tete on pahoilla mielin ja miettii, missä hän voisi olla paras. Pian hän huomaa, että jokainen on paras omana itsenään. HD
la 27.04.2019 08.05 - 08.13
Tete on iso poika. Tete ja Mama ovat tänään eväsretkellä. Yhtäkkiä Tete huomaa ystävänsä Tomon ja Lillin kaukana puiston toisella laidalla. Tete aikoo lähteä yksin heidän luokseen. Voiko Mama päästää Teten näkyvistään? HD
la 20.04.2019 08.03 - 08.10
Automatka. Tete ja Mama ajavat autolla rannalle viettämään lomapäivää. Tetellä on mukana erityinen autokassi, jossa on monenlaista tekemistä matkan ajaksi, mutta riittääkö se viihdykkeeksi? HD
la 13.04.2019 08.02 - 08.09
Aarteen metsästystä. Tänään Mama haluaa hoitaa puutarhaa, mutta Tete ei nyt ehdi auttaa. Häntä kiinnostaa maahan kätketyt aarteet. Löytääkö Tete aarteen? HD
la 06.04.2019 08.04 - 08.11
Tahtoo tehdä itse. Tete on jo iso poika ja haluaa tehdä kaiken itse, vaikka Maman tekee niin kovasti mieli auttaa. Miten Tete ja Mama selviävät tilanteesta? HD
la 30.03.2019 08.01 - 08.09
Kasvopyyhe. Mama aikoo leipoa kakun salaa, mutta Tete huomaa sen ja tahtoo mukaan. Vatkatessa taikinaa roiskuu ympäriinsä, mutta onneksi Mamalla on pyyhe, jolla pyyhkäistä kasvot puhtaaksi, mutta pitääkö Tete moisesta? HD
la 23.03.2019 08.01 - 08.08
Lentokone. Tete herää ani varhain ja haluaa heti pörrätä ympäriinsä ja leikkiä lentokonetta. Mama yrittää vielä nukkua, mutta onnistuuko se? HD
la 16.03.2019 08.02 - 08.09
Pidä kiirettä. On aamu, ja tänään Tete ja Mama ovat lähdössä kylään. Aamutoimet ovat jo myöhässä, mutta Tete on uninen eikä suostu pitämään kiirettä. Miten Mama saa Teten toimimaan reippaasti? HD
la 09.03.2019 08.01 - 08.08
Tanssipäivä. Tänään Tete ja Mama tanssivat. Yhtäkkiä Tete kiusaantuu huomatessaan, että joku nauraa heille. Saako Mama Teten uskomaan, että ilkkumisesta ei kannata välittää? HD
la 02.03.2019 08.02 - 08.10
Megasuperape. Tuntuu kuin kaikilla Teten kavereilla olisi uusi Megasuperape. Tetekin haluaisi sellaisen, mutta syntymäpäivään on vielä aikaa. Kekseliäs Mama pelastaa tilanteen, mutta miten? HD
la 23.02.2019 08.01 - 08.09
Milloin näit sen viimeksi? Tete on murheellinen, koska hänen lempilelunsa Superape on kadonnut. Mama yrittää neuvoa Tetelle, mistä ja miten sitä kannattaa etsiä. Milloin näit sen viimeksi, Tete? HD
la 16.02.2019 08.01 - 08.08
Maman uusi sänky. Mama on innoissaan uudesta sängystä ja odottaa malttamattomana iltaa, että pääsee nukkumaan. Mutta hän ei ole ainoa, joka havittelee unia uudessa sängyssä... HD
la 09.02.2019 08.02 - 08.09
Puhelin. Tete ja Mama yrittävät aloittaa päivän touhut, mutta Maman puhelin soi jatkuvasti. Lopulta Tete pitkästyy odottamaan. Miten hän saisi Maman huomion itseensä? HD
la 02.02.2019 08.02 - 08.09
Kutituskohta. Tete nauraa katketakseen, kun Mama kutittaa häntä. Mutta Tete ei meinaa millään löytää Maman kutituskohtaa. Miten Tete saa Maman nauramaan? HD
la 26.01.2019 08.02 - 08.10
Hajuvesi. Mama on pahoillaan, kun Tete rikkoo vahingossa hänen hajuvesipullonsa. Tete päättää piristää Mamaa sekoittamalla uutta hajuvettä puutarhasta löytämistään aineksista. Onko tuoksu huumaava? HD
la 19.01.2019 08.03 - 08.10
Rillit huurussa21:00 - 21:30 Jim Arman ja Suomen rikosmysteerit21:00 - 22:00 Nelonen Kakarat21:00 - 21:40 Yle TV2 Ellan matkassa: roomalaisten jäljillä21:00 Yle Teema & Fem A-studio21:05 - 21:45 Yle TV1 9-1-1: Lone Star22:00 - 23:00 FOX Maistissa maailmalla22:00 - 23:00 Kutonen AVA rikosputki: Kova laki22:00 - 23:00 AVA Narcos22:00 - 23:00 Nelonen Ruusun nimi22:00 - 22:50 Yle TV1 Jalkapallon Italian cup: Puolivälieräottelu22:05 - 23:40 Yle TV2 Vankilassa ulkomailla23:00 National Geographic Channel Rantabaari23:35 - 00:05 Sub Kaverille ei jätetä30.1. klo 01:00 - 01:40 Hero Kadonneen jäljillä30.1. klo 01:00 - 02:00 Nelonen
American Pie - Luokkakokous21:00 - 23:10 TV5 IMDb 6.8 Painajainen perheessä21:00 - 23:15 Hero IMDb 6.3 Uuno Turhapuro - Herra Helsingin herra21:00 - 23:05 Sub IMDb 4.9 Kaukainen maa21:00 - 23:55 Frii IMDb 6.6 Tarjoilija21:30 Yle Teema & Fem IMDb 6.4 Tunnit30.1. klo 00:05 - 02:20 Sub IMDb 7.6 Wanderlust30.1. klo 00:10 - 02:10 TV5 IMDb 5.6
Pinnalla juuri nyt: Salatut elämät, Yhdistetyn MC: Seefeld, Loistava ystäväni, 9-1-1: Lone Star, Murhaajan profiili, Yksittäistapaus: Buduaar, Siren, Holby Cityn sairaala, Yksittäistapaus: Pysäkki, Kadonneen jäljillä

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
5 päivänä heinäkuuta 2018 ( *1 )
Ennakkoratkaisupyyntö – Oikeudellinen yhteistyö yksityisoikeudellisissa asioissa – Asetus (EY) N:o 44/2001 – Erityinen toimivalta – 5 artiklan 3 alakohta – Sopimukseen perustumatonta vahingonkorvausta koskeva asia – Paikkakunta, missä vahinko sattui – Vahingon ilmenemispaikka ja siihen kausaaliyhteydessä olevan tapahtuman paikka – Eri jäsenvaltioissa tapahtuneesta kilpailua rajoittavasta käyttäytymisestä väitetysti aiheutuneen vahingon korvaamista koskeva kanne – 5 artiklan 5 alakohta – Sivuliikkeen toiminta – Käsite
Asiassa C‑27/17,
jossa on kyse SEUT 267 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka Lietuvos apeliacinis teismas (ylioikeus, Liettua) on esittänyt 12.1.2017 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut unionin tuomioistuimeen 19.1.2017, saadakseen ennakkoratkaisun asiassa
AB”flyLAL-Lithuanian Airlines”, selvitystilassa,
”Starptautiskā lidosta ’Rīga’” VAS ja
”Air Baltic Corporation” AS,
”ŽIA Valda” AB:n,
”VA Reals” AB:n ja
Lietuvos Respublikos konkurencijos taryban osallistuessa asian käsittelyyn,
ottaen huomioon kirjallisessa käsittelyssä ja 16.11.2017 pidetyssä istunnossa esitetyn,
AB ”flyLAL-Lithuanian Airlines”, edustajanaan R. Audzevičius, advokatas,
”Starptautiskā lidosta ’Rīga’” VAS, edustajinaan R. Simaitis, M. Inta ja S. Novicka, advokatai,
”Air Baltic Corporation” AS, edustajinaan R. Zaščiurinskaitė, D. Pāvila, D. Bublienė, I. Norkus ja G. Kaminskas, advokatai,
”ŽIA Valda” AB ja ”VA Reals” AB, edustajanaan P. Docka, advokatas,
Liettuan hallitus, asiamiehinään D. Kriaučiūnas ja R. Dzikovič,
Latvian hallitus, asiamiehinään I. Kucina ja J. Davidoviča,
Euroopan komissio, asiamiehinään M. Wilderspin, G. Meessen ja A. Steiblytė,
kuultuaan julkisasiamiehen 28.2.2018 pidetyssä istunnossa esittämän ratkaisuehdotuksen,
Ennakkoratkaisupyyntö koskee tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla 22.12.2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) 44/2001 (EYVL 2001, L 12, s. 1) 5 artiklan 3 ja 5 alakohdan tulkintaa.
Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa vastakkain ovat yhtäältä AB ”flyLAL-Lithuanian Airlines” (jäljempänä flyLAL), joka on Liettuan lain mukaan perustettu, selvitystilassa oleva yhtiö ja jonka vaatimuksia tukevat väliintulijoina ”ŽIA Valda” AB ja ”VA Reals” AB, ja toisaalta kaksi Latvian oikeuden mukaan perustettua yhtiöitä, ”Starptautiskā lidosta ’Rīga’” VAS (jäljempänä Riian lentoasema) ja ”Air Baltic Corporation” AS (jäljempänä Air Baltic), ja joka koskee vaatimusta Riian lentoaseman ja Air Balticin väitetysti kilpailua rajoittavan käyttäytymisen toteamiseksi SEUT 101 ja SEUT 102 artiklan vastaiseksi sekä niiden velvoittamiseksi korvaamaan tästä käyttäytymisestä aiheutunut vahinko.
Tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden täytäntöönpanosta yksityisoikeuden alalla 27.9.1968 tehdyn yleissopimuksen (EYVL 1972, L 299, s. 32), sellaisena kuin se on muutettuna myöhemmillä uusien jäsenvaltioiden tähän yleissopimukseen liittymisestä tehdyillä yleissopimuksilla (jäljempänä Brysselin yleissopimus), 5 artiklassa määrätään seuraavaa:
sopimukseen perustumatonta vahingonkorvausta koskevassa asiassa sen paikkakunnan tuomioistuimessa, missä vahingon aiheuttanut teko sattui,
sivuliikkeen, agentuurin tai muun toimipaikan toimintaa koskevassa asiassa sen paikkakunnan tuomioistuimessa, jossa toimipaikka sijaitsee.”
Asetuksen N:o 44/2001 johdanto-osan 11, 12 ja 15 perustelukappaleessa todetaan seuraavaa:
Mainitun asetuksen 2 artiklan 1 kohdassa, jossa myönnetään yleinen toimivalta sen jäsenvaltion tuomioistuimille, jossa vastaajalla on kotipaikka, säädetään seuraavaa:
sivuliikkeen, agentuurin tai muun toimipaikan toimintaa koskevassa asiassa sen paikkakunnan tuomioistuimessa, missä toimipaikka sijaitsee;
Liettuan siviiliprosessilain (Civilinio proceso kodeksas) 782 §:n mukaan tuomioistuimen on viran puolesta tutkittava, kuuluuko siinä vireillä oleva oikeudenkäynti Liettuan tuomioistuinten toimivaltaan.
Liettualainen lentoyhtiö flyLAL liikennöi muun muassa lentoja, joiden määränpäänä tai lähtöasemana oli Vilnan (Liettua) lentoasema.
Vuonna 2004 latvialainen lentoyhtiö Air Baltic alkoi liikennöidä lentoja, joiden määränpäänä tai lähtöasemana oli kyseinen lentoasema ja joista osalla oli sama kohde kuin flyLAL:n liikennöimillä lennoilla.
FlyLAL kärsi taloudellisia tappioita, joiden seurauksena se asetettiin selvitystilaan.
FlyLAL katsoi, että Air Baltic oli pakottanut sen pois markkinoilta soveltamalla saalistushintoja tietyillä sellaisilla lentoliikenteen reiteillä, joiden lähtöasemana tai määränpäänä oli Vilnan lentoasema, ja että kyseiset saalistushinnat oli rahoitettu Air Balticille myönnetyllä alennuksella Riian (Latvia) lentoaseman tarjoamien lentoasemapalvelujen hinnoista, ja se nosti 22.8.2008 Vilniaus apygardos teismasissa (Vilnan alueellinen tuomioistuin, Liettua) Air Balticia ja Riian lentoasemaa vastaan kanteen, jossa se vaati 57874768,30 euron määrää korvauksena vahingosta, jonka se väitti aiheutuneen siitä kilpailua rajoittavasta käyttäytymisestä, johon se katsoi näiden syyllistyneen. FlyLAL väitti lisäksi, että sen jälkeen, kun se oli pakotettu pois markkinoilta, Air Baltic ohjasi valtaosan niistä lennoistaan, joiden lähtöasemana tai määränpäänä oli Vilnan lentoasema, Riian kansainväliselle lentoasemalle. ŽIA Valda ja VA Reals, jotka ovat flyLAL:n osakkeenomistajia, osallistuivat pääasian oikeudenkäyntiin väliintulijoina flyLAL:n vaatimuksia tukeakseen.
Kuten ennakkoratkaisupyynnöstä ilmenee, pääasian oikeudenkäynnistä erillisessä menettelyssä Latvijas Republikas Konkurences padome (Latvian tasavallan kilpailuneuvosto) oli todennut 22.11.2006 antamassaan päätöksessä, että Riian lentoaseman 1.11.2004 alkaen soveltama alennusjärjestelmä, jossa myönnettiin jopa 80 prosentin alennuksia lentoalusten lähtö-, laskeutumis- ja turvallisuuspalveluista, rikkoi EY 82 artiklan toisen kohdan c alakohtaa, josta on tullut SEUT 102 artiklan toisen kohdan c alakohta, ja velvoitti Riian lentoaseman lopettamaan tämän alennusjärjestelmän soveltamisen. Järjestelmää sovellettiin kahden lentoyhtiön hyväksi, joista toinen oli Air Baltic.
Vilniaus apygardos teismas hyväksyi 27.1.2016 antamallaan tuomiolla flyLAL:n vaatimukset osittain ja määräsi Air Balticin maksamaan kyseiselle lentoyhtiölle vahingonkorvausta 16121094 euroa lisättynä vuotuisella 6 prosentin viivästyskorolla. Kyseinen tuomioistuin sitä vastoin hylkäsi sekä flyLAL:n kanteen siltä osin kuin se oli nostettu Riian lentoasemaa vastaan että ŽIA Valdan ja VA Realsin vaatimukset.
Riian lentoasema ja Air Baltic esittivät Vilniaus apygardos teismasissa väitteen, jonka mukaan liettualaiset tuomioistuimet eivät olleet kansainvälisesti toimivaltaisia ratkaisemaan pääasian oikeusriitaa, ja kyseinen tuomioistuin totesi mainitussa tuomiossa ensiksi, että Lietuvos apeliacinis teismas (Liettuan ylioikeus) oli jo ratkaissut tämän kysymyksen 31.12.2008 antamallaan tuomiolla.
Kyseisessä tuomiossa Lietuvos apeliacinis teismas, joka hylkäsi Riian lentoaseman ja Air Balticin valitukset Vilniaus apygardos teismasin 25.9.2008 antamasta määräyksestä, jossa määrättiin turvaamistoimina Air Balticin ja Riian lentoaseman irtainta ja/tai kiinteää omaisuutta sekä muuta omaisuutta hukkaamiskieltoon tai takavarikkoon, totesi myös, että liettualaisilla tuomioistuimilla oli asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 3 ja 5 alakohdan nojalla toimivalta ratkaista pääasian oikeusriita. Tämän tuomion tunnustamista ja täytäntöönpanoa Latviassa haettiin Augstākās tiesas Senātsissa (ylimmän oikeusasteen tuomioistuin, Latvia), minkä yhteydessä kyseinen tuomioistuin esitti unionin tuomioistuimelle ennakkoratkaisukysymyksen, jonka johdosta annettiin 23.10.2014 tuomio flyLAL-Lithuanian Airlines (C‑302/13, EU:C:2014:2319).
Vilniaus apygardos teismas totesi tämän seurauksena, että liettualaisten tuomioistuinten toimivalta perustuu asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 3 ja 5 alakohtaan, koska yhtäältä se kilpailua rajoittava käyttäytyminen, josta aiheutui vahinkoa flyLAL:lle, eli erityisesti saalistushintojen soveltaminen, lentoaikataulujen yhteensovittaminen, laiton mainonta, suorien lentojen lopettaminen ja matkustajaliikenteen ohjaaminen Riian kansainväliselle lentoasemalle, oli tapahtunut Liettuassa ja koska toisaalta Air Baltic liikennöi sivuliikkeensä välityksellä Liettuassa.
FlyLAL, Riian lentoasema ja Air Baltic sekä ŽIA Valda ja VA Reals valittivat Vilniaus apygardos teismasin 27.1.2016 antamasta tuomiosta ennakkoratkaisua pyytäneeseen tuomioistuimeen eli Lietuvos apeliacinis teismasiin.
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin muistuttaa, että 23.10.2014 annetusta tuomiosta flyLAL-Lithuanian Airlines (C‑302/13, EU:C:2014:2319) ilmenee, että pääasian oikeusriita on luonteeltaan siviili- ja kauppaoikeudellinen asia ja että se kuuluu asetuksen N:o 44/2001 soveltamisalaan. Se toteaa sitä vastoin, että sillä on epäilyjä asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 3 ja 5 alakohdan tulkinnasta. Kyseinen tuomioistuin täsmentää, että sillä on menettelyn tässä vaiheessa velvollisuus varmistaa toimivaltansa siviiliprosessilain 782 §:n nojalla.
Asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 3 alakohdassa tarkoitetun käsitteen ”paikkakunta, missä vahinko sattui” osalta ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin muistuttaa ensin unionin tuomioistuimen oikeuskäytännöstä, jonka mukaan tämä käsite tarkoittaa samalla sekä vahingon ilmenemispaikkaa että siihen kausaaliyhteydessä olevan tapahtuman paikkaa, ja katsoo ensinnäkin, että paikan, jossa kausaaliyhteydessä oleva tapahtuma on sattunut, määrittäminen ei ole ongelmatonta, kun otetaan huomioon, että nyt käsiteltävässä tapauksessa toimia, jotka yhdessä tai erikseen voivat aiheuttaa vahinkoa, on tapahtunut eri jäsenvaltioissa eli sekä Liettuassa että Latviassa.
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin toteaa tältä osin, että on riidatonta, että Air Balticille on myönnetty 80 prosentin alennus Riian lentoaseman tarjoamien palvelujen hinnoista. Alennusjärjestelmä johti Latvian tasavallan kilpailuneuvoston 22.11.2006 antamaan päätöksen, jossa todettiin EY 82 artiklan toisen kohdan c alakohdan, josta on tullut SEUT 102 artiklan toisen kohdan c alakohta, rikkominen. Pääasian vastaajien mukaan nämä alennukset perustuivat Latvian viranomaisten antamiin sääntelytoimiin, joiden täytäntöönpano tapahtui yksinomaan Latviassa muun muassa soveltamalla mainittuja alennuksia ja tarjoamalla palveluja Riian lentoasemalla sekä siten, että Air Baltic hyötyi niistä. FlyLAL sitä vastoin väittää, että tämä alennusjärjestelmä merkitsee määräävän markkina-aseman väärinkäyttöä ja perustuu pääasian vastaajien välillä tehtyyn kilpailua rajoittavaan sopimukseen, jolla rikotaan EY 81 artiklaa, josta on tullut SEUT 101 artikla. FlyLAL:n mukaan Air Baltic saattoi tästä sopimuksesta saamansa hyödyn ja ristiintukemisen ansiosta toteuttaa Vilnan lentoasemalla kilpailua rajoittavia toimia, mukaan lukien saalistushintojen soveltaminen ja toimenpiteet, jotka liittyivät lentoaikataulujen yhteensovittamiseen, laittomaan mainontaan ja lentojen lopettamiseen sen jälkeen, kun flyLAL oli poistunut kyseisiltä markkinoilta. FlyLAL katsoo siten, että väitetty vahinko syntyi Liettuassa.
Toiseksi ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin korostaa vahingon ilmenemispaikasta, että flyLAL:lle väitetysti aiheutunut vahinko muodostuu vuosien 2004–2008 aikana aiheutuneesta tulonmenetyksestä niiden lentojen markkinoilla, joiden lähtöasemana tai määränpäänä on Vilnan lentoasema. Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pohtii, millä tavoin tätä vahinkoa on luonnehdittava ja mikä on sen aiheutumispaikka, kun otetaan huomioon yksinomaan taloudellisesta tappiosta muodostuvaa vahinkoa koskeva oikeuskäytäntö, jota havainnollistavat 19.9.1995 annettu tuomio Marinari (C‑364/93, EU:C:1995:289), 10.6.2004 annettu tuomio Kronhofer (C‑168/02, EU:C:2004:364) ja 16.6.2016 annettu tuomio Universal Music International Holding (C‑12/15, EU:C:2016:449).
Kyseinen tuomioistuin pohtii kolmanneksi asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 5 alakohdassa tarkoitetun ”sivuliikkeen toiminnan” käsitteen tulkintaa.
Kyseisellä tuomioistuimella ei tältä osin ole epäilyjä siitä, että Air Balticin sellainen Liettuassa toimiva sivuliike, jonka toiminta koostuu matkustajien, rahdin ja postin kansainvälisestä kuljettamisesta ilmateitse, täyttää oikeuskäytännössä vaaditut edellytykset mainitussa artiklassa tarkoitetuksi ”sivuliikkeeksi” luonnehtimiselle. Se toteaa myös, että kyseisen sivuliikkeen yhtiöjärjestyksestä ilmenee, että sivuliikkeellä oli oikeus vahvistaa niiden lentojen hinnat, joiden lähtöasemana tai määränpäänä on Vilnan lentoasema. Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen mukaan olemassa ei kuitenkaan ole tietoja, jotka osoittaisivat, että kyseinen sivuliike olisi tosiasiassa vahvistanut näitä hintoja.
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pohtii näin ollen, voiko asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 5 alakohdan soveltaminen olla perusteltua Air Balticin Liettuassa olevan sivuliikkeen toiminnan perusteella.
Tässä tilanteessa Lietuvos apeliacinis teismas on päättänyt lykätä asian ratkaisua ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
Onko käsiteltävän asian olosuhteissa [asetuksen N:o 44/2001] 5 artiklan 3 alakohtaan sisältyvän käsitteen ’paikkakunta, missä vahinko sattui’ tulkittava tarkoittavan paikkaa, jossa tehtiin vastaajien EY:n perustamissopimuksen 82 artiklan [toisen kohdan] c alakohdan (SEUT 102 artiklan [toisen kohdan] c alakohdan) vastainen laiton sopimus, vai paikkaa, jossa toteutettiin toimet, joilla kyseisestä sopimuksesta saatua taloudellista etua hyödynnettiin saalistushinnoittelun (ristiintukemisen) avulla kilpailtaessa kantajan kanssa samoilla merkityksellisillä markkinoilla?
Voidaanko käsiteltävässä asiassa vastaajien lainvastaisten tekojen vuoksi kantajalle aiheutunutta vahinkoa (tulonmenetystä) pitää [asetuksen N:o 44/2001] 5 artiklan 3 alakohdassa tarkoitettuna vahinkona?
Onko käsiteltävän asian olosuhteissa Air Balticin Liettuassa sijaitsevan sivuliikkeen toimintaa pidettävä [asetuksen N:o 44/2001] 5 artiklan 5 alakohdassa tarkoitettuna ’sivuliikkeen toimintana’?”
Vastauksen antamiseksi esitettyihin kysymyksiin on muistutettava, että asetuksen N:o 44/2001 II luvun 2 jaksossa on vain poikkeuksena sen 2 artiklan 1 kohdassa säädetystä sopimusvaltion, jonka alueella vastaajalla on kotipaikka, tuomioistuinten toimivaltaa koskevasta pääsäännöstä säädetty eräistä erityisistä toimivaltaperusteista, joihin lukeutuvat kyseisen asetuksen 5 artiklan 3 ja 5 alakohdassa säädetyt toimivaltaperusteet. Sekä sen paikkakunnan tuomioistuinten toimivallan, missä vahinko sattui asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 3 alakohdassa tarkoitetulla tavalla, että kyseisen asetuksen 5 artiklan 5 alakohdassa tarkoitetulla tavalla sivuliikkeen, agentuurin tai muun toimipaikan toimintaa koskevissa asioissa niiden toimipaikan sijaintipaikkakunnan tuomioistuinten toimivallan osalta kyse on erityistä toimivaltaa koskevasta säännöstä, joten niitä on tulkittava itsenäisesti ja suppeasti, ja niiden ei voida tulkita koskevan muita kuin kyseisessä asetuksessa nimenomaisesti tarkoitettuja tilanteita (ks. vastaavasti sivuliikkeen toimintaa koskevilta osin tuomio 22.11.1978, Somafer, 33/78, EU:C:1978:205, 7 ja 8 kohta ja sopimukseen perustumatonta vahingonkorvausta koskevilta osin tuomio 16.6.2016, Universal Music International Holding, C‑12/15, EU:C:2016:449, 25 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan nämä mainitun asetuksen 5 artiklan 3 ja 5 alakohdassa säädetyt erityistä toimivaltaa koskevat säännöt perustuvat oikeusriidan ja tuomioistuinten, jotka voivat tutkia oikeusriidan, välisen erityisen läheisen liittymän olemassaoloon, minkä vuoksi on perusteltua antaa toimivalta näille tuomioistuimille hyvään lainkäyttöön ja prosessin asianmukaiseen järjestämiseen liittyvien syiden perusteella (ks. vastaavasti sivuliikkeen toimintaa koskevilta osin tuomio 22.11.1978, Somafer, 33/78, EU:C:1978:205, 7 kohta ja tuomio 6.4.1995, Lloyd’s Register of Shipping, C‑439/93, EU:C:1995:104, 21 kohta sekä sopimukseen perustumatonta vahingonkorvausta koskevilta osin tuomio 16.6.2016, Universal Music International Holding, C‑12/15, EU:C:2016:449, 26 kohta ja tuomio 17.10.2017, Bolagsupplysningen ja Ilsjan, C‑194/16, EU:C:2017:766, 26 kohta).
Asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 3 alakohdassa olevan ilmaisun ”paikkakunta, missä vahinko sattui” osalta vakiintuneesta oikeuskäytännöstä seuraa, että tällä ilmaisulla tarkoitetaan yhtä hyvin vahingon ilmenemispaikkaa kuin paikkaa, jossa tämän vahingon aiheuttanut kausaaliyhteydessä oleva tapahtuma on sattunut, joten vastaajaa vastaan voidaan kantajan valinnan mukaan nostaa kanne kumman tahansa paikkakunnan tuomioistuimessa (ks. mm. tuomio 19.4.2012, Wintersteiger, C‑523/10, EU:C:2012:220, 19 kohta; tuomio 28.1.2015, Kolassa, C‑375/13, EU:C:2015:37, 45 kohta ja tuomio 16.6.2016, Universal Music International Holding, C‑12/15, EU:C:2016:449, 28 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
Esitettyihin kysymyksiin on vastattava näiden seikkojen valossa.
Toisella kysymyksellään, jota on tarkasteltava ensimmäisenä, ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee lähinnä, onko asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 3 alakohtaa tulkittava siten, että kilpailua rajoittavasta käyttäytymisestä johtuvan vahingon korvaamista koskevan kanteen yhteydessä tästä toiminnasta vahinkoa kärsineen väittämää tulonmenetystä voidaan pitää sellaisena vahinkona, johon jäsenvaltioiden tuomioistuinten toimivalta sen ”paikkakunnan, missä vahinko sattui” tuomioistuimina voi perustua. Koska ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tarkoittaa myös tällaisen vahingon aiheutumista, tämä kysymys on edellä 28 kohdassa mainitun oikeuskäytännön mukaisesti ymmärrettävä siten, että se viittaa erityisesti vahingon ilmenemispaikan määrittämiseen.
Kuten julkisasiamies muistutti ratkaisuehdotuksensa 37 kohdassa, välittömässä kausaaliyhteydessä olevasta tapahtumasta johtuva alkuperäinen vahinko, jonka tapahtumapaikka voi muodostaa perustan asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 3 alakohdan mukaiselle toimivallalle, on erotettava myöhemmistä haitallisista seurauksista, jotka eivät voi olla toimivaltaperusteena tämän säännöksen nojalla.
Tältä osin oikeuskäytännössä on 19.9.1995 annetun tuomion Marinari (C‑364/93, EU:C:1995:289) 14 ja 15 kohdassa todettu, että käsitettä ”[paikkakunta], missä vahinko sattui” ei voida tulkita laajentavasti siten, että siihen sisältyisivät kaikki paikkakunnat, joissa voi ilmetä sellaisen seikan aiheuttamia vahingollisia seurauksia, joka on jo aiheuttanut toisella paikkakunnalla tosiasiassa ilmenneen vahingon. Kyseisessä tuomiossa näin ollen tarkennettiin, ettei tätä käsitettä voida tulkita siten, että siihen sisältyisi se paikkakunta, jossa vahingonkärsijä väittää hänelle aiheutuneen sellaista varallisuusvahinkoa, joka on alun perin toisessa valtiossa tapahtuneen ja hänelle siellä kärsimänsä vahingon seuraus.
Näin ollen ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pyrkii kysymyksellään selvittämään ensinnäkin, voidaanko sellaisen tulonmenetyksen kaltaista vahinkoa, jota flyLAL väittää kärsineensä, pitää mainitussa oikeuskäytännössä tarkoitettuna ”alkuperäisenä vahinkona” vai onko se ainoastaan kärsityn vahingon seurauksena pidettävä varallisuusvahinko, joka ei itsessään oikeuta soveltamaan asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 3 alakohtaa.
Kuten unionin tuomioistuimella olevasta asiakirja-aineistosta ilmenee – ja edellyttäen, ettei ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen tekemästä tosiseikkojen arvioinnista muuta johdu –, tulonmenetys, jonka flyLAL väittää sille aiheutuneen, koostuu niistä tappioista, jotka väitetysti seurasivat sellaisten reittien liikennöinnin, joiden lähtöasemana tai määränpäänä on Vilnan lentoasema, kannattavuusongelmista, jotka johtuivat siitä, että Air Baltic sovelsi saalistushintoja, jotka rahoitettiin Air Balticille lentoasemamaksujen hinnoista aiemmin myönnetyllä alennuksella Riian lentoaseman kanssa tehdyn kilpailua rajoittavan sopimuksen perusteella. Kuten flyLAL istunnossa esitti, nyt käsiteltävässä tapauksessa on kyse erityisesti myyntitappioista sellaisilla lentoliikenteen reiteillä, joiden lähtöasemana tai määränpäänä on Vilnan lentoasema ja joihin tämä toiminta vaikutti.
Unionin tuomioistuin on jo todennut asiayhteydessä, joka koski sellaisen valikoivan jakeluverkon ulkopuolista myyntiä koskevan kiellon väitettyä rikkomista, joka on tehty internetsivustojen välityksellä kyseisessä verkossa myytäviä tavaroita koskevalla myyntitarjouksella, että tästä rikkomisesta seuraava valtuutetun jälleenmyyjän myynnin väheneminen ja vähenemisestä johtuva tulonmenetys merkitsee sellaista vahinkoa, jonka perusteella asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 3 alakohta voi tulla sovellettavaksi (ks. vastaavasti tuomio 21.12.2016, Concurrence, C‑618/15, EU:C:2016:976, 33 ja 35 kohta).
On myös katsottava, että tulonmenetystä, joka koostuu erityisesti sellaisesta myyntitappiosta, joka väitetysti johtuu SEUT 101 ja SEUT 102 artiklan vastaisesta kilpailua rajoittavasta käyttäytymisestä, voidaan pitää asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 3 alakohdan soveltamista varten sellaisena ”vahinkona”, jonka perusteella toimivaltainen on lähtökohtaisesti sen jäsenvaltion tuomioistuin, jonka alueella vahinko sattui.
Toiseksi toinen kysymys koskee tällaisen vahingon ilmenemispaikan määrittämistä.
Ennakkoratkaisupyynnöstä ilmenee yhtäältä, että pääasian vastaajien väitetysti kilpailua rajoittava käyttäytyminen koski sellaisten lentojen, joiden lähtöasemana tai määränpäänä on Vilnan lentoasema, markkinoita ja johti flyLAL:n mukaan kilpailun vääristymiseen näillä markkinoilla. Toisaalta tämä käyttäytyminen aiheutti vahinkoa flyLAL:lle.
Nyt käsiteltävässä tapauksessa lentoyhtiölle aiheutuneista tappioista sellaisten lentojen osalta, joiden lähtöasemana tai määränpäänä on sen jäsenvaltion pääkaupunki, johon kyseinen lentoyhtiö on sijoittautunut, on todettava, että markkinoina, joihin tappiot olennaisesti vaikuttavat, on pidettävä sen jäsenvaltion markkinoita, jossa kyseinen yhtiö olennaisilta osin kehittää tällaisiin lentoihin liittyvää myyntitoimintaansa, eli toisin sanoen Liettuan markkinoita.
Silloin kun markkinat, joihin kilpailua rajoittava käyttäytyminen vaikuttaa, sijaitsevat sen jäsenvaltion alueella, jossa vahinkoa väitetään tapahtuneen, on katsottava, että asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 3 alakohdan soveltamista varten vahingon ilmenemispaikan on katsottava sijaitsevan tässä jäsenvaltiossa. Tämä ratkaisu, joka perustuu näiden kahden seikan yhtäpitävyyteen, vastaa nimittäin tuomioistuinten toimivaltaa koskevien sääntöjen tavoitteita läheisyydestä ja ennustettavuudesta, koska yhtäältä sen jäsenvaltion tuomioistuimet, jossa kyseiset markkinat sijaitsevat, ovat parhaassa asemassa tutkimaan tällaiset korvausvaatimukset ja koska toisaalta taloudellinen toimija, joka käyttäytyy kilpailua rajoittavalla tavalla, voi kohtuudella odottaa, että sitä vastaan nostetaan kanne sen paikan tuomioistuimissa, jossa sen käyttäytyminen on vääristänyt terveen kilpailun sääntöjä.
Lisäksi kuten julkisasiamies totesi ratkaisuehdotuksensa 52 kohdassa, vahingon ilmenemispaikan tällainen määrittäminen on yhdenmukainen sopimukseen perustumattomiin velvoitteisiin sovellettavasta laista 11.7.2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 864/2007 (Rooma II) (EUVL 2007, L 199, s. 40) johdanto-osan seitsemännessä perustelukappaleessa todettujen johdonmukaisuutta koskevien vaatimusten kanssa, koska tämän asetuksen 6 artiklan 3 kohdan a alakohdassa säädetään, että kilpailulainsäädäntöön perustuviin vahingonkorvauskanteisiin sovelletaan sen maan lakia, jonka markkinoihin rajoittaminen vaikuttaa tai saattaa vaikuttaa.
Kun otetaan huomioon, että pääasian oikeusriidassa on useita vastaajia, on muistutettava lisäksi, että tämä toimivaltaperuste toimii myös silloin, kun vahingonaiheuttajia on useita, koska asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 3 alakohdan perusteella tuomioistuimen toimivalta voidaan perustaa väitetyn vahingon ilmenemispaikkaan kaikkien väitetysti vastuussa olevien toimijoiden osalta edellyttäen, että tämä vahinko ilmenee asiaa käsittelevän tuomioistuimen tuomiopiirissä (ks. vastaavasti tuomio 3.4.2014, Hi Hotel HCF, C‑387/12, EU:C:2014:215, 40 kohta).
Kun otetaan huomioon edellä todettu, toiseen kysymykseen on vastattava, että asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 3 alakohtaa on tulkittava siten, että kilpailua rajoittavasta käyttäytymisestä johtuvan vahingon korvaamista koskevan kanteen yhteydessä käsitteellä ”paikkakunta, missä vahinko sattui” tarkoitetaan pääasiassa kyseessä olevan kaltaisessa tilanteessa muun muassa paikkaa, jossa myyntitappioista koostuva tulonmenetys ilmeni, eli niiden markkinoiden paikkaa, joihin kyseinen käyttäytyminen, jonka yhteydessä vahingonkärsijä väittää kärsineensä nämä tappiot, vaikuttaa.
Vaikka ensimmäinen kysymys sanamuotonsa mukaan koskee SEUT 102 artiklaan liittyvää saalistushintojen soveltamista, liittyy se myös siihen tilanteeseen, jossa on aiemmin tehty SEUT 101 artiklan vastainen kilpailua rajoittava sopimus.
Tällä kysymyksellään ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee lähinnä, onko asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 3 alakohtaa tulkittava siten, että kilpailua rajoittavasta käyttäytymisestä johtuvan vahingon korvaamista koskevan kanteen yhteydessä käsitteen ”paikkakunta, missä vahinko sattui” voidaan ymmärtää tarkoittavan joko paikkaa, jossa SEUT 101 artiklan vastainen kilpailua rajoittava sopimus tehtiin, tai paikkaa, jossa toteutettiin ne toimet, joilla hyödynnettiin kyseisestä sopimuksesta saatua taloudellista etua muun muassa SEUT 102 artiklassa tarkoitettua määräävän markkina-aseman väärinkäyttöä merkitsevällä saalistushinnoittelulla.
Aluksi on todettava, että kuten edellä 28 kohdassa on muistutettu, asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 3 alakohdassa annetaan kantajalle oikeus saattaa asiansa joko sen paikkakunnan tuomioistuimeen, jossa vahinko ilmeni, tai siihen kausaaliyhteydessä olevan tapahtuman paikkakunnan tuomioistuimeen, ja asian voi siten laillisesti saattaa tuomioistuimeen jommankumman toimivaltaperusteen perusteella.
Nyt käsiteltävässä tapauksessa pääasialle ominaista on sellaisten tapahtumien muodostama ketju, joista jokaista itsessään voitaisiin pitää väitettyyn ”vahinkoon kausaaliyhteydessä olevana tapahtumana”, jolloin on kuitenkin myös mahdollista, että vahinko perustuu niiden yhteisvaikutukseen. Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin viittaa siten yhtäältä kilpailua rajoittavaan käyttäytymiseen, jonka yhteydessä Riian lentoasema myönsi Air Balticia suosivia alennuksia, jotka liittyivät lentoalusten lähtö-, laskeutumis- ja turvallisuuspalveluihin, millä lujitettiin kyseisen lentoyhtiön määräävää asemaa sellaisten lentojen, joiden lähtöasemana tai määränpäänä on Riian kansainvälinen lentoasema, markkinoilla, sekä kyseisen lentoaseman ja Air Balticin välillä tässä tarkoituksessa väitetysti tehtyyn kilpailua rajoittavaan sopimukseen ja toisaalta toimiin, joilla hyödynnettiin kyseisestä sopimuksesta saatua taloudellista etua muun muassa siten, että Air Baltic sovelsi saalistushintoja tiettyihin lentoihin, joiden lähtöasemana tai määränpäänä oli Vilnan lentoasema. Koska pääasiassa on väitetty, että olemassa on SEUT 101 artiklassa tarkoitettu lainvastainen sopimus, saalistushintojen soveltaminen voi rajoittua ainoastaan tämän sopimuksen toimeenpanoon tai se voi puolestaan merkitä erillistä rikkomista SEUT 102 artiklan nojalla.
Tässä erityisen monitahoisessa tilanteessa vahinkoon kausaaliyhteydessä olevan tapahtuman paikkakunnan konkreettinen määrittäminen riippuu siten siitä, onko väitettyä kilpailua rajoittavaa käyttäytymistä pidettävä SEUT 101 artiklassa tarkoitettuna kilpailua rajoittavana sopimuksena ja/tai SEUT 102 artiklassa tarkoitettuna määräävän markkina-aseman väärinkäyttönä.
Jollei ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen tutkittaviksi kuuluvista seikoista, jotka nyt käsiteltävässä tapauksessa koskevat kyseessä olevien kilpailua rajoittavaa käyttäytymistä merkitsevien eri toimien välistä suhdetta, muuta johdu, on todettava, että sikäli kuin pääasian tosiseikoista ilmenee, että väitetysti SEUT 101 artiklan vastaisesti tehtyä kilpailua rajoittavaa sopimusta on pidettävä väitettyyn vahinkoon kausaaliyhteydessä olevana tapahtumana, toimivalta tutkia tapahtumasta aiheutuneeksi väitetty vahinko ”vahinkoon kausaaliyhteydessä olevan tapahtuman” perusteella kaikkien sopimuspuolten osalta voi asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 3 alakohdan nojalla kuulua sen paikkakunnan tuomioistuimelle, jossa sopimus lopullisesti tehtiin (ks. vastaavasti tuomio 21.5.2015, CDC Hydrogen Peroxide, C‑352/13, EU:C:2015:335, 50 kohta). Tällaisessa tapauksessa väitetyn kilpailua rajoittavan sopimuksen tekemispaikaksi voidaan määrittää Latvia.
Tällainen ratkaisu tulisi omaksua myös siinä tapauksessa, että osoitettaisiin, että Air Balticin tiettyihin lentoihin, joiden lähtöasemana tai määränpäänä oli Vilnan lentoasema, soveltamat saalistushinnat ovat ainoastaan tämän sopimuksen toimeenpanotoimia.
Jos saalistushintojen soveltamista on sitä vastoin pidettävä erillisenä SEUT 102 artiklan rikkomisena, sen paikkakunnan tuomioistuin, jossa kyseinen kilpailua rajoittava käyttäytyminen on tapahtunut, on asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 3 alakohdan nojalla toimivaltainen.
Toisin kuin eri osallistujien välillä tehdystä laittomasta kartellista johtuva vahinko kausaaliyhteydessä vahinkoon oleva tapahtuma ei määräävän markkina-aseman väärinkäytön yhteydessä perustu sopimukseen vaan tämän väärinkäytön toimeenpanoon eli toisin sanoen määräävässä asemassa olevan yrityksen tekoihin väärinkäytön toteuttamiseksi käytännössä muun muassa tarjoamalla ja soveltamalla saalistushintoja merkityksellisillä markkinoilla.
Siinä tapauksessa, että pääasian taustalla olevat tapahtumat ovat osa yhteistä strategiaa, jonka tarkoituksena on pakottaa flyLAL pois sellaisten lentojen, joiden lähtöasemana tai määränpäänä on Vilnan lentoasema, markkinoilta, ja ne myötävaikuttavat yhdessä väitetyn vahingon syntymiseen, ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen tehtävänä on määrittää se tapahtuma, jolla on tällaisen strategian toteuttamisen kannalta erityinen merkitys pääasiassa kyseessä olevassa tapahtumaketjussa.
Tämän tarkastelun tarkoituksena on yksinomaan määrittää ne liittymät tuomioistuinvaltioon, jotka ovat perusteena sen toimivallalle asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 3 alakohdan nojalla (tuomio 16.6.2016, Universal Music International Holding, C‑12/15, EU:C:2016:449, 44 kohta), ja ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on tältä osin suoritettava pelkkä oikeusriidan arviointi prima facie tutkimatta sitä aineellisesti, koska – kuten julkisasiamies ratkaisuehdotuksensa 89–92 kohdassa pääasiallisesti totesi – sopimukseen perustumattoman vahingonkorvausvastuun osatekijöiden, joihin lukeutuu myös vahingon aiheuttama tapahtuma, määrittäminen kuuluu kansallisen oikeuden soveltamisalaan.
Ratkaisu, joka perustuisi siihen, että liittymän määrittäminen riippuisi kansalliseen aineelliseen oikeuteen perustuvista arviointikriteereistä, olisi nimittäin ristiriidassa oikeusvarmuutta koskevan tavoitteen kanssa, koska aina sen oikeuden mukaan, mitä kulloinkin sovellettaisiin, henkilön toimintaa muussa jäsenvaltiossa kuin asiaa käsittelevän tuomioistuimen jäsenvaltiossa voitaisiin asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 3 alakohdan mukaisen toimivallan määräytymisen kannalta joko pitää tai olla pitämättä kausaaliyhteydessä olevana tapahtumana (tuomio 16.5.2013, Melzer, C‑228/11, EU:C:2013:305, 35 kohta).
Kuten julkisasiamies totesi ratkaisuehdotuksensa 96 kohdassa, yhden tietyn tapahtuman valitseminen merkitykselliseksi toimivaltaisen tuomioistuimen määrittämistä varten estää sen, että usea tuomioistuin on toimivaltainen. Tämä on yhdenmukaista sen kanssa, että asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 3 alakohdassa säädetty toimivalta on luonteeltaan erityistä toimivaltaa ja että tätä on tulkittava suppeasti ja siten, että ennustettavuutta lisätään.
Kun otetaan huomioon edellä todettu, ensimmäiseen kysymykseen on vastattava, että asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 3 alakohtaa on tulkittava siten, että kilpailua rajoittavasta käyttäytymisestä johtuvan vahingon korvaamista koskevan kanteen yhteydessä käsitteen ”paikkakunta, missä vahinko sattui” voidaan ymmärtää tarkoittavan joko paikkaa, jossa SEUT 101 artiklan vastainen kilpailua rajoittava sopimus tehtiin, tai paikkaa, jossa saalistushintoja tarjottiin ja sovellettiin, jos näitä käytäntöjä on pidettävä SEUT 102 artiklan rikkomisena.
Kolmannella kysymyksellään ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee lähinnä asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 5 alakohdassa tarkoitetun käsitteen ”sivuliikkeen – – toimintaa koskeva asia” tulkintaa pääasiassa kyseessä olevan kaltaisissa olosuhteissa.
Tältä osin on muistutettava, että unionin tuomioistuin on yksilöinyt kaksi kriteeriä, jotka määrittävät, liittyykö kanne, joka koskee sivuliikkeen toimintaa, jäsenvaltioon. Ensinnäkin ”sivuliikkeen” käsite edellyttää, että on olemassa ulospäin pääliikkeen jatkeena pysyvästi esiintyvä liiketoimintakeskus. Tällä keskuksella on oltava oma johto ja sellaiset aineelliset valmiudet, että se voi käydä liikeneuvotteluja kolmansien kanssa, joiden ei siten tarvitse olla suorassa yhteydessä pääliikkeeseen. Toiseksi oikeusriidan on koskettava joko sivuliikkeen toimintaa koskevia toimia tai sen pääliikkeen nimissä tekemiä sitoumuksia, jotka on täytettävä siinä valtiossa, jossa sivuliike sijaitsee (ks. vastaavasti tuomio 19.7.2012, Mahamdia, C‑154/11, EU:C:2012:491, 48 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen mukaan epäilystä ei ole siitä, etteivätkö ensimmäisen kriteerin mukaiset edellytykset, sellaisina kuin ne on oikeuskäytännössä vahvistettu, nyt käsiteltävässä asiassa täyttyisi. Kyseinen tuomioistuin pohtii ainoastaan toisen kriteerin tarkastelun yhteydessä sitä, koskeeko pääasian riita Air Balticin Liettuassa sijaitsevan sivuliikkeen ”toimintaa”.
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin toteaa tältä osin, että vaikka tällä sivuliikkeellä on yhtiöjärjestyksensä mukaan oikeus solmia liikesuhteita kolmansien kanssa ja muun muassa vahvistaa palveluidensa hinnat, ei ole olemassa tietoja, jotka osoittaisivat sivuliikkeen tosiasiallisesti vahvistaneen lentojen hintoja pääasiassa kyseessä olevilla markkinoilla. Kyseinen sivuliike ei sen mukaan myöskään ole pitänyt pääliikkeen kirjanpidosta erillistä kirjanpitoa.
Kuten edellä 26 kohdassa on muistutettu, asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 5 alakohdassa perustetaan poikkeus kyseisen asetuksen 2 artiklan 1 alakohdassa säädetystä toimivaltaa koskevasta pääsäännöstä, minkä vuoksi sitä on tulkittava suppeasti.
Tästä seuraa – kuten julkisasiamies totesi ratkaisuehdotuksensa 137 ja 142 kohdassa –, että kun kyse on sopimukseen perustumatonta vahingonkorvausta koskevista kanteista, jotta asia koskee sivuliikkeen toimintaa, sivuliikkeen on tosiasiallisesti osallistuttava ainakin osaan rikkomisen muodostavista toimista.
Nyt käsiteltävässä tapauksessa ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen tehtävänä on määrittää Air Balticin sivuliikkeen mahdollinen rooli väitetysti kilpailua rajoittavaa käyttäytymistä merkitsevien toimien toteuttamisessa. Kun otetaan huomioon ennakkoratkaisupyynnöstä ilmenevät tiedot, kyseisen tuomioistuimen tehtävänä on tutkia erityisesti, onko tämän sivuliikkeen harjoittama toiminta muodostunut sellaisista tosiasiallisista toimista, jotka ovat merkinneet väitettyjen saalistushintojen tarjoamista ja soveltamista, ja onko tämä osallistuminen väitettyyn määräävän markkina-aseman väärinkäyttöön ollut riittävän merkittävää, jotta sillä voidaan katsoa olevan läheinen yhteys pääasian oikeusriitaan.
Siitä seikasta, että Air Balticin sivuliike ei ole laatinut emoyhtiöstä erillisiä kirjanpitoasiakirjoja, on todettava, ettei tällainen seikka ole merkityksellinen kriteeri sen osoittamiseksi, onko kyseinen sivuliike tosiasiallisesti osallistunut saalistushintojen soveltamiseen, kuten flyLAL väittää Air Balticin tehneen.
Kun otetaan huomioon edellä todettu, kolmanteen kysymykseen on vastattava, että asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 5 alakohtaa on tulkittava siten, että käsite ”sivuliikkeen – – toimintaa [koskeva] [asia]” kattaa kanteen, jolla vaaditaan sellaisen vahingon korvaamista, joka on väitetysti aiheutunut määräävän markkina-aseman väärinkäytöstä saalistushintoja soveltamalla, kun määräävässä markkina-asemassa olevan yrityksen sivuliike osallistuu tähän väärinkäyttöön tosiasiallisesti ja merkittävästi.
Tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla 22.12.2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 5 artiklan 3 alakohtaa on tulkittava siten, että kilpailua rajoittavasta käyttäytymisestä johtuvan vahingon korvaamista koskevan kanteen yhteydessä käsitteellä ”paikkakunta, missä vahinko sattui” tarkoitetaan pääasiassa kyseessä olevan kaltaisessa tilanteessa muun muassa paikkaa, jossa myyntitappioista koostuva tulonmenetys ilmeni, eli niiden markkinoiden paikkaa, joihin kyseinen käyttäytyminen, jonka yhteydessä vahingonkärsijä väittää kärsineensä nämä tappiot, vaikuttaa.
Asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 3 alakohtaa on tulkittava siten, että kilpailunvastaisista menettelytavoista johtuvan vahingon korvaamista koskevan kanteen yhteydessä käsitteen ”paikkakunta, missä vahinko sattui” voidaan ymmärtää tarkoittavan joko paikkaa, jossa SEUT 101 artiklan vastainen kilpailua rajoittava sopimus tehtiin, tai paikkaa, jossa saalistushintoja tarjottiin ja sovellettiin, jos näitä käytäntöjä on pidettävä SEUT 102 artiklan rikkomisena.
Asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 5 alakohtaa on tulkittava siten, että käsite ”sivuliikkeen – – toimintaa [koskeva] [asia]” kattaa kanteen, jolla vaaditaan sellaisen vahingon korvaamista, joka on väitetysti aiheutunut määräävän markkina-aseman väärinkäytöstä saalistushintoja soveltamalla, kun määräävässä markkina-asemassa olevan yrityksen sivuliike osallistuu tähän väärinkäyttöön tosiasiallisesti ja merkittävästi.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


text:
Homoseksuaaliseen Tits Big Seksiä Helsinki / Gay Dating Sites
Homoseksuaaliseen tits big seksiä helsinki
06/06/2018Etusivu SeksuaalinenComments: 0
Research experiences of challenging heteronormativity in Finnish schools. Troubling educational cultures in the Nordic countries. The Tuffnell Press, Muuttamisen merkitykset sateenkaarinuorten elämässä. Lapset ja nuoret muuttoliikkeessä — Nuorten elinolot -vuosikirja.
Omaelämäkerrallinen katse suomalaiseen nuoruuteen. Homoseksuaaliset ihmiset ja heidän oikeutensa edustuksellisessa politiikassa. Sukupuolentutkimus — Genusforskning Interview of Hilary Pilkington. Seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen historian tutkimuksen lähteet ja suomalaiset arkistoratkaisut. Sources in the research of sexuality and gender minorities history and Finnish archival solutions. Marxist-Feministerna-ryhmä ja sosialistisen feminismin mahdollisuus — Marxist-Feministerna group and the prospect of socialist feminism.
Other publications Taavetti, Riikka Kellarikomerosta arkistoon. Kirjoitus Suomi — sateenkaaren väreissä -blogissa. Taavetti, Riikka Voiko tutkija tykätä opettamisesta? Kirjoitus Feministisen yliopistopedagogiikan kurssiblogissa.
Taavetti, Riikka Remedy for memory. Blog post on the website of the LivingMemories research project. Taavetti, Riikka Väitöskirjatutkija on aiheensa asiantuntija. Mielipidekirjoitus, Helsingin Sanomat Sateenkaarinuoret ja sateenkaariperheiden nuoret hallitusohjelmassa.
Not Suitable for Work. Taavetti, Riikka Nuorisojärjestöjen vetovoimaa. Katsaus valtakunnallisten nuorisojärjestöjen ja nuorisotyötä tekevien järjestöjen toimintaan järjestöille suunnatun kyselytutkimuksen perusteella.
Suomen Nuorisoyhteistyö — Allianssi ry. Tutkimusblogikirjoitukset Vetovoima-blogissa Taavetti, Riikka Mikä on vaikeaa, kun ei ole vaikeaa?
TransHelsinki alkoi jo ja Feministinen foorumi FemF ajoittuu lauantaihin Alla poimintoja ohjelmistosta populaarikulttuurista kiinnostuneille feministeille, muutama elokuvanäytöskin on luvassa. Elokuvia ja sidontaa Esitystaiteen keskuksella Suvilahdessa Wonderlustin ja Transforcesin illanvietossa katsotaan pornotähti Buck Angelista kertova dokumenttielokuva Sexing the Transman sekä tutustutaan japanilaiseen sidontaan. Female Flesh in Today's Theatre Arbis, juhlasali Englanninkielisessä tilaisuudessa käsitellään ruumiin autonomiaa valkoisten cis-miesten dominoimalla teatteri- ja performanssitaiteen kentällä.
Miltä se näyttää feministisestä näkökulmasta? Setan järjestämässä tilaisuudessa puhutaan myös vuoden hlbtiq-taide- ja kulttuuriohjelmasta. Tulkaa mukaan keskustelemaan kiehtovasta aiheesta! Lens Politican alaotsikko on yhteiskunnallisen elokuvan ja taiteen festivaali. Poimin marraskuisesta ohjelmistosta kaksi mielenkiintoista näytöstä, joihin liittyy myös keskustelutilaisuudet. Kuten keskustelutilaisuuden otsikosta voi arvata, tarinassa on keskeisessä osassa Syyrian tilanteen lisäksi median rooli tiedonvälittäjänä sosiaalisen median aikakaudella.
Jos on kuitenkin halua tietää enemmän asiasta jo ennen näytöstä, tässä Afterellenin artikkelissa taustoitetaan keissi. Pidempi Nefise Özkal Lorentzenin dokumentti Manislam tutkii mieheyttä ja maskuliinisuutta muslimiyhteisöissä eri puolilla maailmaa. Turkkilais-norjalaisen ohjaajan tavoitteena on ollut purkaa käsityksiä patriarkaalisista perinteistä.
Näytöksen jälkeinen keskustelutilaisuus järjestetään yhteistyössä Feministisen foorumin kanssa. Kettupäivät alkavat keskiviikkona Pitkäikäisessä tapahtumassa on tänä vuonna mukana queer-lyhäreitä: Laiskasti lainaan nyt suoraan festivaalin tiedotteesta: HLEFissä nähdään kaksi eri kokonaisuutta.
Torstai-iltana Dubrovnikin puolella esitetään klubiolosuhteisiin sopiva viihteellisempi paketti ja perjantaina Andorrassa taiteellisempi kokonaisuus.
Seminaari alkaa tutkijoiden esityksillä ja iltapäivällä mukaan keskusteluun liittyvät nykytekijät paneelikeskustelussa. Kolmatta vuosikymmentään käyvä Vinokino-elokuvafestivaali käynnistyy tällä viikolla Turussa ja saapuu parin viikon päästä 6. Lisäksi näytöksiä järjestetään Oulussa ja Tampereella.
Kyseessä on Turun seudun Setan järjestämä sukupuoli- ja seksuaalivähemmistöihin keskittyvä festivaali. Olin itse mukana festivaalin ohjelmistoryhmässä vuoteen , jonka jälkeen olen seurannut festivaalia yleisön joukosta. Elokuvia on tänä vuonna 14 pitkää ja 4 lyhytelokuvakoostetta. Alla suositukseni tuosta joukosta. Tämän blogin kirjoittamisessa eniten iloa minulle tuottaa pääkaupunkiseudun pienten kulttuuritoimijoiden tuominen esille ja heidän jännittävän, monipuolisen ohjelmistonsa promoaminen.
Levitykseen pääsevissä elokuvissa kun normatiiviset tarinat ja suoraan sanoen aivan helvetin ankea nais- ja mieskuva ovat tarpeettoman yliedustettuina. Ajattelin kuitenkin tässä kirjoituksessa löytää kaupallisesta tarjonnasta jotain viihdykettä, joka voisi kelvata queer-feministiselle katsojalle. Perjantain Nyt-liitteen menosivuilta laskin 54 nimikettä, jotka pyörivät tällä elokuvaviikolla siis 9. Osa näistä on enää hyvin rajoitetusti esillä, mutta luku on silti aika hyvä.
Mutta jos on kiinnostunut queer-tarinoista, monipuolisista naishahmoista tai ylipäänsä normeja rikkovasta ihmiskuvasta, valikoima kapenee huomattavasti. Itseäni ilahduttanut queer-tarina löytyy Peter Greenawayn elokuvasta Eisenstein in Guanajuato , joka on poistumassa ohjelmistosta. Hieman sentimentaalinen, mutta melko vetävästi kuvattu The Imitation Game on näköjään edelleen nähtävissä Kino Engelissä.
Toisella brittiläisellä tositarinalla Pridella on myös pari esitystä Tikkurilan Bio Grandissa. Näiden molempien ansiona voi pitää queer-historian nostamista laajempaan tietoisuuteen. Viime vuonna ensimmäistä kertaa järjestetty tapahtuma on ohjelmistoltaan kunnianhimoinen ja yhden kokemani näytöksen perusteella lämminhenkinen tapahtuma. Alkuvuodesta Berlinalessa esitetty ruotsalaiselokuva Dyke Hard traileri saa ensiesityksensä Suomessa Regnbågshelgen -tapahtumassa Töölön Arbiksella lauantaina Kyseessä on seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen asiaa ruotsinkielisessä Suomessa ajavan Regnbågsankan-järjestön vuosittainen tapahtuma.
Jos olisi pakko nimetä yksi suosikki kaikista näkemistäni kotimaisista elokuvista, valinta olisi yllättävänkin helppo. Auli Mantilan ohjaamassa Neitoperhossa kaikki elementit osuvat yhteen ja lopputulos on kerta toisensa jälkeen kiehtova teos.
Ensi viikolla alkaa Orionissa seitsemän elokuvan Claire Denis -retrospektiivi. Kyseessä on yksi arvostetuimmista ranskalaisista nykyohjaajista, yksi omista suosikeistani myös. Onnistuin näkemään homoeroottisen muukalaislegioonatarinan Beau travail tuoreeltaan ja pari vuotta sitten uudestaan valkokankaalta; se jättää edelleen vahvan tunteen pitkäksi aikaa.
Paristakymmenestä jo näkemästäni elokuvasta poimin neljä suositusta, ja lisäksi listaan viisi ennalta kiinnostavaa elokuvaa. Naisista kertovat elokuvat ja naisten ohjaamat elokuvat ovat aina vaan vähemmistössä, myös festivaaleilla. Naisohjaajat puuttuvat myös mm. Eniten hämmästyttää, että Pohjolan huiput -sarjassa naisohjaajia on ainoastaan lyhärinäytöksissä — vaikka esimerkiksi Ruotsissa elokuva-alan tasa-arvoon on jo vuosia panostettu. Monia kiinnostavia elokuvia festivaalilta toki löytyy, kannattaa käyttää aikaa ohjelmiston selailuun!
Ja tässä omat suositukseni niistä: Kyseessä on "kaksipäiväinen feministinen elokuvafestivaali feat. Ohjelmasta nettisivuilla mainitaan neuvostoliittolainen mykkäelokuva Babi Riazanskie Ryazanin maalaisnaiset, Checkpoint Helsingin Facebook-sivulla on myös alustava elokuvalistaus: Orionissa on lauantaina 5.
Elokuva on tarkoitettu esitettäväksi tuplaprojisointina filmiltä eli käytännössä sitä ei voi televisiosta tai näytöltä edes katsoa. Tuolta Andy Warholin aikalaiselta nähdään useampiakin elokuvia Artova Kinon sarjassa, jossa on mukana myös teoksia Ken Jacobsilta. Arabianrannan, Toukolan ja Vanhankaupungin alueen kulttuuritoimintaa vaaliva Artova järjestää ilmaisia elokuvatapahtumia , joiden tarjonta on ollut poikkeuksellisen kunnianhimoinen.
Artovan elokuvafestivaali AFF järjestetään syyskuun 4. Nostan ohjelmistosta esiin Jack Smithin elokuvat, joita nähdään kahdessa näytöksessä: Jack Smithin lyhytelokuvia ja No President. Lisäksi mukana on elokuvia Smithiä innoittaneelta näyttelijä Maria Montezilta. Jack Smith — tunnetaan performanssitaiteilijana ja amerikkalaisen underground-elokuvan edelläkävijänä. Hänen keskeisin työnsä on Hollywoodin b-elokuvien estetiikasta ammentava Flaming Creatures , joka sai mainetta pornografisina pidettyjen kohtausten vuoksi.
Jack Smithin elokuvat olivat osa laajempaa ja hyvin huomiota herättänyttä amerikkalaisen kokeellisen elokuvan liikehdintää, josta voi lukea lisää esimerkiksi tästä Jonas Mekasin kirjoituksesta. Queer-estetiikkaa viljelivät tuona aikakautena myös mm. Kenneth Anger, Andy Warhol sekä Kucharin veljekset. Tulevana viikonloppuna pe-la Helsingin juhlaviikoilla järjestetään 25 x 25 — Close Encounter -tapahtuma Kaapelitehtaalla.
Nuorten kiinalaistaiteilijoiden katselmus kestää yli yön ja sen erikoisohjelmaan kuuluu mm. Tapasin Jennyn keväällä Saksassa Dortmundin naiselokuvafestivaalilla. Juhlaviikkojen sivuilla ei ole tarkkaa aikataulua, mutta Jennyn mukaan näytökset alkavat perjantaina klo 22 ja myös lauantaina iltapäivällä nähdään elokuvia. Lista elokuvista on ladattavissa pdf: Perjantaina alkavan Espoo Cinén queer-tarjonnasta olen kirjoittanut jo täällä ja täällä.
Alla vielä kaksi suositusta ja oma odotuslistani. Kannattaa myös tsekata festivaalin naisnäkökulma -tunniste. Suositukset Ma łgorzata Szumowska, Body Cia ło Puolalaisen Szumowskan homopappielokuva In the Name of nähtiin Suomessa festivaaleilla ja kesällä ohjaaja vieraili Sodankylän elokuvajuhlilla.
Nyt myös Espooseen tulee hänen uusin elokuvansa Body , joka käsittelee ruumiillisuutta kolmen päähenkilön kautta. Elokuva ei varsinaisesti ole komedia, mutta käsittelytavassa on huumoria. Vakavia aiheita ei silti lyödä leikiksi. Pidin elokuvassa siitä, kuinka sujuvasti se yhdistää ihmissuhdetematiikkaa ja kuumia seksikohtauksia! Ariane Labed pääosassa heittäytyy rooliin antaumuksella. Näitä elokuvia odotan Andrew Haigh, 45 Years Haighin ohjaama Weekend on yksi parhaita homosuhteita kuvanneita elokuvia.
Haigh oli käsikirjoittamassa myös erinomaista Looking -sarjaa. Ohjaajan uusin, avajaiselokuvana nähtävä 45 Years keräsi kehuja Berlinalen ensi-illassaan. Elokuva tulee myöhemmin myös laajempaan levitykseen. Espoo Ciné kuuluu rakkaimpiin elokuvafestivaaleihin, sillä se on ensimmäinen festivaali, jossa olen käynyt. Vuosi oli ja elokuva Ferzan Özpetekin Hamam , joka mitä todennäköisimmin esitettiin festivaalin silloisessa Pink Zone -sarjassa. Tämän vuoden ohjelmistossa on sarjojen sijaan käytössä tunnisteet eli hashtagit.
Pink Zone, joka sittemmin lyhennettiin muotoon Pink, on siis nyt pink. Elokuvia on kuusi, joista varsinaisia "homoelokuvia" vaikuttaisi olevan neljä. Vetävästä Eisenstein in Guanajuatosta kirjoitinkin jo täällä.
Viime viikolla julkaistiin Roland Emmerichin tulevan Stonewall -elokuvan traileri , jota pienimuotoisesti kommentoin Facebookissa. Harva varmaan yllättyi huomatessaan, että elokuvan — tai ainakin trailerin — pääosassa on valkoinen, cis-sukupuolinen homomies.
Mutta pettymys se silti oli. Kyse ei ole siitä, että oltaisiin pettyneitä banaaliin faktojen vääristelyyn. Queer-elokuvissa on jo pitkään kuvattu ja kuviteltu historiaa, luotu omia, fiktionaalisia arkistoja koska viralliset arkistot eivät tätä historiaa ole huolineet. Kyse on kunnioituksesta ja intersektionaalisuuden ymmärtämisestä: Ajattelinkin tarjota muutamia suosituksia elokuvista, jotka käsittelevät queer-historiaa jännittävillä, haastavilla, monisyisillä tavoilla, etsien omaa totuuttaan historiasta.
Isaac Julien, Looking for Langston Mustan brittiohjaaja Isaac Julienin kokeellinen, runollinen elokuva luvun Harlemin renesanssin keskeisestä hahmosta, kirjailija Langston Hughesista.
Julien tuo historian osaksi nykypäivää kiehtovalla tavalla, ja kuvaa, kuinka valkoinen homo kulttuuri on eksotisoinut mustia ihmisiä ja mustien kulttuuria. Cheryl Dunye, The Watermelon Woman Metatasoilla liikkuvassa elokuvassa aloitteleva ohjaaja Cheryl, jota tulkitsee elokuvan ohjaaja Cheryl Dunye itse, alkaa tutkia The Watermelon Woman -nimisen mustan Hollywood-näyttelijän elämää ja uraa.
Tekijät ovat luoneet pieteetillä arkiston naisesta, jota ei ollut mutta olisi voinut olla. Cheryl yhdistää —luvuilla eläneen mustan lesbon tarinan nykypäivään, omaan tarinaansa. Sally Potter, Orlando Sukupuolten välillä liukuva Orlando kiitää läpi vuosisatojen Virginia Woolfin kirjan yltäkylläisessä filmatisoinnissa.
Queer-ikoni Tilda Swinton loistaa. Jennie Livingston, Paris Is Burning New Yorkin vogue-tanssikisojen ympärille kietoutuvasta ballroom-kulttuurista kertova Paris Is Burning ei aikoinaan ollut menneisyyteen sijoittuva elokuva, mutta kuvaa nyt jo lähes neljännesvuosisadan takaista aikaa.
Otin elokuvan mukaan listaan muistuttamaan, kuinka vähän muiden kuin valkoisten trans-ihmisten elämästä on tehty elokuvia.
MANGA HOMO PORN SUOMI24 SEKSI CHAT
ESCORT HOMO GDANSK SEKSI OPETUSVIDEO
Porno porno de maduritas videos porno xxx gratis alexistexas orgasmo xxx milf follando tetonas videos porno gordas xxx gratis 18 años lesbianas vidios porno hd rubias porno cratis cumloder español gratis amater porno cratis porno romanticos follar porno twink sexo lesvico embarazada follando culonas maduras mature porn descargar videos porno español xxx follando porni español tias buenas desnudas en español negros chicos guapos desnudos video porno sado tube chicas jovenes follando suegras orientales follando en español amater videos sexuales gratis porno tias buenas mamadas porno abuelas follar arabe video porno lesbianas videos de mujeres hermosas desnudas los mejores actores porno xxx gratuitos negras videos porno de negros xxx amater casero trios gratis xxx rubia española follando porno twinks maduritas tetonas follando cachondas vídeos xxx videos porno amaters maduras mamadas videos hd chicas muy guarras amateur xxx porno eyaculacion femenina follando sexo porno checas porno chocho mojado viejas mujeres maduras con porno aleman gratis cachondas gratis en la calle webcam coumluder porno maduras follar videos gratis viejas peludas follando porno pollas grandes y tetonas fetichismo pies videos porno por dinero torbe mujeres fallando lesbianas prno español porno modelos follando tios follando negra xxx gordas cuarentonas tetonas xxx sexo con rubias calientes videos hentai porno maduro porno.
con gordas mujeres tetonas porno para parejas xxx de porno de sexo gratis porno chicas amateur hombres desnudos sasha grey lesbianas porno de xexo gratis orgias lesbicas xxx porno en coños videos porno españil pollas peludas videos de parejas calientes culos del porno castellano gratis lesvianas gratis duro nekane follando follando vidios de gorditas videos porno gratis castellano xxx arabes xxx viejas españolas gratis de chicas guaras tias buenas xxx chicas sexys amateur xxx videos porno trios travestis bbw porno madura porno madre hentai3d video de mujeres mujeres follando xxx videos porno maduras sexo romantico hombres masturbandose vieja tetona sexo con potno videos porno maduros vidios ponos mujeres las mejores actores porno pollas grandes mamadas de chicas con maduras porno asiático rubias peludas follando casting pornos gratis cachondas chicas rubias culonas follando gordas videos pov gordasxx gordas x secretaria porno gratis xoxos peludos pillados haciendo sexo duro videos tetas buenas playboy porno full hd videos pornos gratis tias buenas vidios pormo videos porno rubias 19 los mejores vídeos pornos anales porn travestis tetas vasca follando en la calle orgias señoras follando por el culo phorno porno videos de viejos follando porno latina follando maduras eroticas hentai manga hentay porn videos lesvianas viejas viejos follando beso negro porno x videos gratis peludas porno de colegialas porno duro porn tube chicas amateur xxx gratis corridas femeninas sex anal porno lesbianas amateur xl tube viejas sexi porno maduras tube osos vidios pprno xxx rubias 19 sexo en español porno en grupo rubias lesbianas sasha grey follan tetonas ama de putas chicos follando xxx videos porno caliente hentai x videos grandes videos negras desnudas porno de nacho vidal en español videos mujeres tetonas peludas descargar videos porno de lesbianas viejas putas gordas porno madurita hombres desnudos super porn sexy porno masturbacion femenina porno anal primera vez sexo amateur xexo gratis manga porno masturbacion maduras.
con porn videos porno gratis coños x porn videos masajes madura porn videos de lesvianas jovenes trios gratis lesbianas amateur cumlouder vidios pornos gratis video de porno gratis vídeos porno 3d pierre woodman videos hd videos porno lesbico maduras porno videos x videos mamadas gratis anime porn tube pillados haciendo pajas femeninas anal vídeos porno porno asiatica corridas de putas porno rubias peludas videos porno de lesvianas jovenes trios porno lesbianas video porno casting porno buen porno viejas gratis xxx gratis eroticos porno gratis porno gratis videos porno tubes masajes maduras morenas xxx publico videos pornos gratis videos amateur putas porno folladas porno por no culos gratis en el fontanero follando culonas videos pornos gratis de colegialas porno putas maduras follando actrices porno mandingo videos porno x maduras cachondas tias desnudas pelis porno intercambios dibujos manga porno xxx sexo con gordas follando con videos dunia montenegro despedidas sexo anal embarazada follando porno madura y gordas xxx cumlauder videos gratis videos de putas gratis follando con embarazadas lesbianas vicky storm porno asiatica corridas femeninas el coño negras cachondas porno g follando xxx videos follar playa video trio putas gratis videosputas sexi porno sexo maduro porno.
cumlouder vidios porno gordas super pollas calientes porno con madre caliente hentai tetonas naturales viejas tetonas masturbandose desnudas prno español negros zorras xxx porno en español gratis amateur videos xxx vidios porno trios porno españolas alexistexas se la playa ver videos porno en español gratis lesvianas amater tetonas gorditas tetonas mujeres follando con viejos ver videos de nacho vidal masturbandose videos porno actrices porno tube porn señoras follando casting xxx hombres desnudos eyaculacion femenina peliculas xxx hentai hardcore porno.
con potno porno español videos porno de madres e hijas follando folladoras comiendo coño madre y chicos follando videos porno de lesbianas maduras hd videos porno gratis mulata follando videosx hd follada videos sexo gratid videos ver porno asiatico chicos desnudos porno de rebeca linares mature putillas follando mujeres maduras jinx maze lesbianas penetracion porno maduros follando gratis sexotube videos maduras videos porno mujer eyaculando porno hd travestis pollas películas pornográficas gratis de chicas sexo tube abuelas video porno cuarentonas putas porno vaginas abiertas videos porno completos porno lesbiana madura y chicas guaras videos pornos pollas enormes tetas morenas videos porno videos tetas chicas folladoras dildos gigantes chicas porn videos porno de actrices gordasxx pollasgrandes videos porno viejas paris hilton porn video descargar videos gratis tetas grandes sexo gratis videos gratis maduritas folladoras dildos gigantes videos porno sadomasoquista rubias tetonas españolas cachondas maduras pajeandose maduras porno de sexo grati gordas naturales videos de lesvianas viejas tetudas chicos guapos desnudos eyaculacion femenina videos xxx tetas grandes ver videos maduritas petardas asiaticas rumanas xxx arabes sexo gratis gorditas follando tube porno lesbicas video porno gratis videos de sexo con embarazadas mejores páginas porno español polla videos lesbianas maduras porno anal video hentai vidios eroticos putas porno gratis videosputas sexi porno suave paja con camara oculta xxx tetas naturales gordas enculadas video porno trio ruvia 19 porno con porno fuerte madres e hijas follando pollas negras x supertetas sexo gratis anime porn free porno gratis de actrices porno gratis de actrices porno porno españolas videos porno maduraa maduritas.
Vakavia aiheita ei silti lyödä leikiksi. Ei maailmakaan ole mustavalkoinen, jotkut tykkäävät sekä nuolla mattoa että ottaa patukkaa poskeen. Jos löydän sarjan "myöhässä" aloin juuri katsoa House of Cardsiavalittelen että en löydä keskusteluseuraa, kun muut ovat nähneet jaksot jo aikoja sitten. Ilmeisesti myöhemmin kokopitkään televisioelokuvaan päättyvä sarja jäi kahteen kauteen, mutta ainakin niihin voi onneksi palata uudestaan ja uudestaan. Nuorten kiinalaistaiteilijoiden katselmus kestää yli yön ja sen erikoisohjelmaan kuuluu mm. Checkpoint Helsingin Facebook-sivulla on myös alustava elokuvalistaus:
fressi kuopio homo ryhmäliikunta seksiseuraa imatra
Sukkahousu homoseksuaaliseen seksiä sex s
Call pojat helsinki gay imatran valtionhotelli kummitus
Ilmainen gay seksi pk-seuraa oulu

matches: hd hd hd hd hd hd hd