Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 1992 › 20.7.1992/654
Kiinteistöllä tarkoitetaan tässä laissa tonttia, tilaa ja muuta Suomessa olevaa itsenäistä maanomistuksen yksikköä, joka on merkitty tai olisi merkittävä kiinteistönä kiinteistörekisterilaissa (392/1985) tarkoitettuun kiinteistörekisteriin. (22.12.2005/1152)
2) kiinteistöön kuuluvaan erottamattomaan määräalaan; (3.12.1993/1084)
3) rakennusmaahan, joka kuuluu yhteisaluelaissa (758/89) tarkoitettuun yhteisalueeseen tai yhteismetsälaissa (37/91) tarkoitettuun yhteismetsään. (3.12.1993/1084)
(21.12.2004/1164)
1) torina, katuaukiona, katuna, rakennuskaavatienä, yleisenä tienä, yleisen raideliikenteen väylänä tai yleisen lentokentän kiitotienä; (3.12.1993/1084)
2) evankelisluterilaisen kirkon tai ortodoksisen kirkkokunnan seurakunnan tai muutoin asianomaisella luvalla perustettuna hautausmaana, jollaisena ei kuitenkaan pidetä yksityistä hautasijaa.
Kunnan ei ole suoritettava veroa omalla alueellaan omistamastaan kiinteistöstä.
4 § (3.12.1993/1084)
Kiinteistön omistajalla tarkoitetaan sitä, joka omistaa kiinteistön kalenterivuoden alkaessa.
(22.12.2005/1152)
Tämän lain säännöksiä omistajasta sovelletaan myös omistajan veroiseen haltijaan.
Kiinteistöstä menevän veron on velvollinen suorittamaan kiinteistön omistaja, jollei jäljempänä toisin säädetä.
Kuolinpesän kiinteistöstä menevän veron on velvollinen suorittamaan kuolinpesä.
Rakennuksesta tai rakennelmasta menevän veron on velvollinen suorittamaan rakennuksen tai rakennelman omistaja riippumatta hänen oikeudestaan maapohjaan, jolla rakennus tai rakennelma on.
Erottamattomasta määräalasta menevän veron on velvollinen suorittamaan määräalan omistaja.
Edellä 2 §:n 2 momentin 3 kohdassa tarkoitetusta rakennusmaasta veron on velvollinen suorittamaan samassa lainkohdassa tarkoitettu yhteisetuus. (3.12.1993/1084)
Omistajan veroisen haltijan verovelvollisuus
Omistajan veroinen haltija on velvollinen suorittamaan kiinteistöstä menevästä verosta määrän, joka vastaa hänen hallintaansa kuuluvaa osaa kiinteistöstä.
Omistajan osittainen verovelvollisuus
Jos muu kuin kiinteistön omistaja on velvollinen suorittamaan veron osasta kiinteistöä, omistaja on velvollinen suorittamaan veron vain muusta osasta kiinteistöä.
Määräosin yhteisomistuksessa olevat kiinteistöt
Jos useat omistavat kiinteistön määräosin, kukin on velvollinen suorittamaan veron omasta osuudestaan kiinteistöön.
Rekisteröimättömän yhteisön lukuun hankitut kiinteistöt
Jos kiinteistö on hankittu perustettavan yhtiön tai muun rekisteröimättömän yhteisön lukuun, verovelvollinen on se, joka on kiinteistön hankkinut, kunnes omistusoikeus siirtyy asianomaiselle yhteisölle taikka muulle luovutuksensaajalle.
10 a § (29.12.2009/1739)
YliopistoL 558/2009 75 § 3 mom. on kumottu L:lla 1707/2015, joka tuli voimaan 1.1.2017.
Veron määrä ja kiinteistön arvostaminen
Kunnanvaltuusto määrää kunnan kiinteistöveroprosenttien suuruuden vuosittain etukäteen samalla, kun se vahvistaa varainhoitovuoden tuloveroprosentin. Kiinteistöveroprosentit määrätään prosentin sadasosan tarkkuudella. (13.12.2001/1266)
Kunnanvaltuuston määräämää yleistä kiinteistöveroprosenttia sovelletaan tämän lain mukaan veronalaisiin kiinteistöihin, jollei 12, 12 a, 12 b, 13, 13 a tai 14 §:stä muuta johdu. Yleiseksi kiinteistöveroprosentiksi määrätään vähintään 0,93 ja enintään 2,00. (2.11.2017/724)
Kunnan tulee ilmoittaa kiinteistöveroprosentit Verohallinnolle viimeistään verovuotta edeltävän vuoden marraskuun 17 päivänä. Verohallinto voi myöhentää ilmoituksen antamisen määräaikaa. Jos ilmoitusta ei ole annettu määräajassa, verotuksessa voidaan noudattaa edellisen vuoden kiinteistöveroprosentteja, kuitenkin vähintään alinta lain mukaista prosenttia. (11.6.2010/527)
Pääasiassa vakituiseen asumiseen käytettävien rakennusten veroprosentiksi kunnanvaltuusto määrää vähintään 0,41 ja enintään 1,00. (2.11.2017/724)
Rakennusta katsotaan käytettävän pääasiassa vakituiseen asumiseen, jos sen huoneistojen pinta-alasta vähintään puolta käytetään tähän tarkoitukseen. Huoneistoa katsotaan käytettävän pääasiassa vakituiseen asumiseen, jos se on pääosin tarkoitettu tähän käyttöön eikä se ole muussa käytössä.
Pääasiassa vakituiseen asumiseen käytettäväksi katsotaan myös rakennus, jota on alettu rakentaa pääasiassa tähän käyttöön.
Tässä pykälässä tarkoitettuun rakennukseen liittyvään erilliseen talous- ja autotallirakennukseen sovelletaan 1 momentin mukaan määrättyä veroprosenttia.
12 a § (12.11.1999/1026)
Kunnanvaltuusto voi määrätä erikseen 2 momentissa tarkoitetun rakentamattoman rakennuspaikan veroprosentin, joka on vähintään 2,00 ja enintään 6,00. (18.11.2016/970)
3) rakennuspaikalla ei ole asuinkäytössä olevaa asuinrakennusta eikä sille ole maankäyttö- ja rakennuslain (132/1999) 149 c §:ssä tarkoitetulla tavalla ryhdytty rakentamaan sellaista ennen kalenterivuoden alkua;
4) rakennuspaikalle on maankäyttö- ja rakennuslain 135 §:ssä tarkoitettu käyttökelpoinen pääsytie tai mahdollisuus sellaisen järjestämiseen;
5) rakennuspaikka on liitettävissä yleiseen vesijohtoon ja viemäriin vesihuoltolain (119/2001) 10 §:n mukaisesti;
6) rakennuspaikalla ei ole maankäyttö- ja rakennuslain 38 tai 53 §:ssä taikka 58 §:n 5 momentissa tarkoitettua rakennuskieltoa; ja
(30.10.2015/1291)
12 b § (18.11.2016/970)
Poiketen siitä, mitä 12 a §:n 1 momentissa säädetään, Espoon, Helsingin, Hyvinkään, Järvenpään, Kauniaisten, Keravan, Kirkkonummen, Mäntsälän, Nurmijärven, Pornaisten, Sipoon, Tuusulan, Vantaan ja Vihdin kunnanvaltuustojen on määrättävä rakentamattomalle rakennuspaikalle veroprosentti, joka on vähintään 3,00 prosenttiyksikköä kunnanvaltuuston määräämää yleistä kiinteistöveroprosenttia korkeampi. Rakentamattoman rakennuspaikan veroprosentiksi voidaan määrätä kuitenkin enintään 6,00.
Kunnanvaltuusto määrää erikseen veroprosentin rakennuksille, joiden huoneistojen pinta-alasta yli puolta käytetään pääasiassa muuhun asumiseen kuin 12 §:ssä tarkoitettuun vakituiseen asumiseen. Veroprosentiksi määrätään vähintään 0,93 ja enintään 2,00. (2.11.2017/724)
Edellä 1 momentissa tarkoitetuksi käytöksi katsotaan myös huoneiston pitäminen varattuna käytettäväksi pääasiassa muuhun asumiseen kuin vakituiseen asumiseen. Myös rakennukseen, jota on alettu rakentaa 1 momentissa tarkoitettuun käyttöön, sovelletaan 1 momentin mukaan määrättyä veroprosenttia.
Edellä 1 momentissa tarkoitettuun rakennukseen liittyvään erilliseen talous- ja autotallirakennukseen sovelletaan 1 momentin mukaan määrättyä veroprosenttia.
Edellä 1 momentissa tarkoitettua veroprosenttia ei sovelleta elinkeinotoimintana harjoitettavaan majoitusliikkeeseen kuuluvaan rakennukseen eikä rakennukseen, jota käytetään yksinomaan maatalouden yhteydessä harjoitettavassa majoitustoiminnassa. (3.12.1993/1084)
Yleishyödyllisen yhteisön kiinteistöveroprosentti
14 § (22.12.2005/1131)
Kunnanvaltuusto voi määrätä erikseen veroprosentin, jota sovelletaan voimalaitokseen sekä ydinpolttoaineen loppusijoituslaitokseen kuuluviin rakennuksiin ja rakennelmiin. Täksi veroprosentiksi voidaan määrätä enintään 3,10. (30.10.2015/1291)
Edellä 1 momentissa tarkoitettua veroprosenttia voidaan soveltaa vain, jos voimalaitoksen nimellisteho ylittää 10 megavolttiampeeria tai, jos useampi voimalaitos on kytketty sähkömarkkinalain (588/2013) 3 §:n 2 kohdassa tarkoitettuun jakeluverkkoon tai pykälän 3 kohdassa tarkoitettuun suurjännitteiseen jakeluverkkoon taikka 31 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitettuun kantaverkkoon yhteisen liittymispisteen kautta, niiden yhteenlaskettu nimellisteho ylittää 10 megavolttiampeeria. (2.11.2017/723)
Voimalaitoksen omistajan on esitettävä selvitys voimalaitoksen nimellistehosta. Verohallinto voi antaa tarkempia määräyksiä annettavista tiedoista, tietojen antamisen ajankohdasta ja tavasta. (11.6.2010/527)
15 § (18.11.2013/811)
Ilmoittamis- ja tiedonantovelvollisuus (25.5.2012/253)
16 § (12.1.2018/19)
L:lla 19/2018 muutettu 16 § tulee voimaan 1.11.2019. Aiempi sanamuoto kuuluu:
16 § (25.5.2012/253)
16 a § (12.1.2018/19)
L:lla 19/2018 lisätty 16 a § tulee voimaan 1.11.2019.
17 § (11.6.2010/527)
17 § on kumottu L:lla 11.6.2010/527.
18 § (11.6.2010/527)
Verohallinnon tiedonsaanti- ja tarkastusoikeus
Verohallinnon oikeudesta saada kiinteistöverotuksen toimittamista varten tietoja sivulliselta ja viranomaiselta sekä oikeudesta tarkastaa niitä on soveltuvin osin voimassa, mitä sivullisen ja viranomaisen tiedonantovelvollisuudesta verotusmenettelystä annetun lain 3 luvussa säädetään.
Kiinteistötietojen tarkastuttaminen
Verohallinnolla on oikeus tarvittaessa toimittaa kiinteistörekisterin pitäjän, kiinteistön sijaintikunnan rakennusviranomaisen tai kunnan muun viranomaisen tarkastettavaksi kiinteistöä koskevia tietoja mukaan lukien sen omistajan tunnistetiedot.
Asianomainen viranomainen on velvollinen tarkastamaan tietojen paikkansapitävyyden sikäli kuin se ilmenee viranomaisen hallussa olevista tiedoista.
20 § (11.6.2010/527)
20 § on kumottu L:lla 11.6.2010/527.
20 a § (22.12.2005/1131)
Kunta, joka määrää 12 a tai 12 b §:ssä tarkoitetun veroprosentin, selvittää samalla vuosittain 12 a tai 12 b §:ssä tarkoitetut rakennuspaikat ja ilmoittaa ne samoin kuin muut tarpeelliset tiedot ja asiakirjat Verohallinnolle verotuksen toimittamista ja muutoksenhakua varten. (11.6.2010/527)
2 momentti on kumottu L:lla 18.11.2013/811.
Verohallinto voi antaa tarkempia määräyksiä annettavista tiedoista, tietojen antamisen ajankohdasta ja tavasta. (11.6.2010/527)
21 § (26.7.1996/541)
Verohallinto voi verovelvollisen kirjallisesta hakemuksesta antaa kiinteistöveroa koskevan ennakkoratkaisun. (11.6.2010/527)
Ennakkoratkaisua koskeva asia on käsiteltävä Verohallinnossa kiireellisenä. (9.9.2016/786)
22 § (11.6.2010/527)
Verohallinto toimittaa kiinteistöverotuksen.
Kiinteistöveroa ei määrätä, jos verovelvollisen veron määrä on pienempi kuin 10 euroa. (12.1.2018/19)
L:lla 19/2018 muutettu 2 momentti tulee voimaan 1.11.2019. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Kiinteistöveroa ei määrätä, jos verovelvollisen veron määrä olisi pienempi kuin 17 euroa. Kiinteistöverotus päättyy Verohallinnon määräämänä aikana, kuitenkin viimeistään kalenterivuoden loppuun mennessä.
Verohallinto toimittaa kiinteistöverotuksen Verohallinnon rekistereissä olevien, verovelvollisen antamien ja sivullisilta tiedonantovelvollisilta verotusmenettelystä annetun lain 3 luvun säännösten nojalla saatujen tietojen sekä asiassa saadun muun selvityksen perusteella. (25.5.2012/253)
Verotuksessa noudatettaviin yleisiin periaatteisiin, asioiden yhdessä käsittelemiseen, kuulemiseen ja päätöksen perustelemiseen sovelletaan, mitä niistä verotusmenettelystä annetussa laissa säädetään. (12.1.2018/19)
L:lla 19/2018 muutettu 4 momentti tulee voimaan 1.11.2019. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Verovelvollisen kuulemiseen ja päätöksen perustelemiseen sovelletaan, mitä niistä verotusmenettelystä annetussa laissa säädetään. (25.5.2012/253)
22 a § (12.1.2018/19)
L:lla 19/2018 lisätty 22 a § tulee voimaan 1.11.2019.
23 § (9.9.2016/786)
24 § (22.12.2005/1087)
Verovelvolliselle, jolle on maksuunpantu kiinteistöveroa, on lähetettävä verotuspäätös ja muutoksenhakuohje. (12.1.2018/19)
L:lla 19/2018 muutettu 1 momentti tulee voimaan 1.11.2019. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Verovelvolliselle, jolle on maksuunpantu kiinteistöveroa, on lähetettävä verotuspäätös ja valitusosoitus.
Verotuspäätökseen merkitään verovelvollisen yksilöintitiedot ja verotuksen toimittanut viranomainen yhteystietoineen, kiinteistöt, joista verovelvollisen on suoritettava veroa, näiden kiinteistöjen arvot sekä suoritettavan veron määrä. Jos rakennus sijoittuu 12–14 §:ssä tarkoitettuihin luokkiin, myös tämä merkitään verotuspäätökseen.
25 § (25.5.2012/253)
Myöhästymismaksu, veronkorotus, täydentävä verotuspäätös, verotuksen oikaisu ja seurannaismuutos (12.1.2018/19)
L:lla 19/2018 muutettu otsikko tulee voimaan 1.11.2019. Aiempi sanamuoto kuuluu: Veronkorotus, verotuksen oikaisu ja seurannaismuutos
Myöhästymismaksuun, veronkorotukseen, täydentävään verotuspäätökseen, verotuksen oikaisuun ja seurannaismuutokseen sovelletaan, mitä verotusmenettelystä annetussa laissa niistä säädetään. Myöhästymismaksua ja veronkorotusta ei kuitenkaan määrätä, jos verovelvollisen kiinteistöverotusta varten antamissa tiedoissa on virhe, josta verovelvollisen ei voida kohtuudella olettaa olleen tietoinen. Myöhästymismaksu tilitetään kunnille samassa suhteessa kuin verovelvolliselle määrättävä kiinteistövero. (12.1.2018/19)
Verotuksen muuttamista koskevia määräaikoja laskettaessa verovuodella tarkoitetaan 23 §:ssä säädettyä verovuotta. (9.9.2016/786)
26 § (9.9.2016/786)
27 § (9.9.2016/786)
27 § on kumottu L:lla 9.9.2016/786.
27 a § (15.12.2003/1069)
Veronkanto ja tilittäminen
28 § (12.1.2018/19)
L:lla 19/2018 muutettu 28 § tulee voimaan 1.11.2019. Aiempi sanamuoto kuuluu:
28 § (9.9.2016/786)
29 § (18.12.1995/1560)
Kiinteistöveron määräaikana maksamisen laiminlyönnin seuraamuksista on voimassa, mitä veronlisäyksestä ja viivekorosta annetussa laissa (1556/95) säädetään.
29 a § (12.1.2018/19)
L:lla 19/2018 muutettu 29 a § tulee voimaan 1.11.2019. Aiempi sanamuoto kuuluu:
29 a § (18.12.1995/1560)
Jos veroa palautetaan veronoikaisun tai muutoksenhaun johdosta, palautettavalle määrälle maksetaan säädetty korko veron maksupäivästä takaisinmaksupäivään.
30 § (10.7.1998/532)
30 § on kumottu L:lla 10.7.1998/532.
31 § (9.9.2016/786)
32 § (10.7.1998/532)
32 § on kumottu L:lla 10.7.1998/532.
33 § (9.9.2016/786)
34 § (30.12.1999/1348)
34 § on kumottu L:lla 30.12.1999/1348.
35 § (18.12.1995/1560)
Rangaistusseuraamuksista on voimassa, mitä verotusmenettelystä annetun lain 9 luvussa säädetään.
Verovastuusta on soveltuvin osin voimassa, mitä verotusmenettelystä annetussa laissa ja veronkantolaissa säädetään. (9.9.2016/786)
Jos kiinteistön omistusoikeus 5 §:ssä tarkoitetun kalenterivuoden aikana sopimuksen perusteella siirtyy toiselle, vastaa myös uusi omistaja ja omistajan veroinen haltija kyseisenä vuonna maksuunpannusta ja suorittamatta olevasta kiinteistöverosta. (30.12.1992/1589)
37 § (21.12.2012/885)
37 § on kumottu L:lla 21.12.2012/885.
38 § (30.12.1992/1589)
38 § on kumottu L:lla 30.12.1992/1589.
39 § (18.12.1995/1560)
Sovellettaessa tähän lakiin sisältyvän viittauksen nojalla verotusmenettelystä annetun lain säännöksiä niitä sovelletaan myös sellaisiin verovelvollisiin, joihin verotusmenettelystä annetun lain säännöksiä ei muutoin sovelleta.
Veron vähennyskelpoisuus
Kiinteistöveron vähennyskelpoisuudesta tuloverotuksessa säädetään erikseen.
Kiinteistövero määrätään ensimmäisen kerran vuonna 1993.
Edellä 16 §:ssä tarkoitettu kehotus voidaan antaa jo ennen lain voimaantuloa.
Kunta on velvollinen verohallinnon pyynnöstä antamaan maksutta kunnan hallussa olevia katumaksun määräämistä ja maksuunpanoa varten olevia tietoja sen veropiirin verotoimiston käyttöön, jonka alueella kunta on. Vuonna 1992 määrättävän katumaksun perusteena olevat tiedot on luovutettava verotoimistolle viimeistään 31 päivänä elokuuta 1992.
30.12.1992/1589:
3.12.1993/1084:
Lakia sovelletaan ensimmäisen kerran vuodelta 1994 toimitettavassa kiinteistöverotuksessa. Lain 3 §:n 2 momentin 1 kohtaa, 4 §:ää, 25 §:n 1 momenttia, 26 ja 29 a §:ää sovelletaan kuitenkin ensimmäisen kerran jo vuodelta 1993 toimitettavassa kiinteistöverotuksessa. Lain 3 §:n 1 momentin 4 ja 5 kohtaa sovelletaan vain vuodelta 1993 toimitettavassa kiinteistöverotuksessa.
HE 159/93, VaVM 56/93
2.8.1994/698:
3.3.1995/280:
Lakia sovelletaan ensimmäisen kerran vuoden 1996 kiinteistöverotuksessa.
LA 64/93, VaVM 95/94
18.12.1995/1560:
26.7.1996/541:
26.6.1998/476:
Tätä lakia sovelletaan ensimmäisen kerran vuodelta 1999 toimitettavassa kiinteistöverotuksessa. 13 a §:ää sovelletaan ensimmäisen kerran muutetussa muodossaan vuodelta 2000 toimitettavassa verotuksessa.
HE 29/1998, VaVM 17/1998, EV 74/1998
10.7.1998/506:
12.11.1999/1026:
HE 100/1999, VaVM 14/1999, EV 61/1999
30.12.1999/1348:
26.10.2001/912:
13.12.2001/1266:
15.12.2003/1069:
21.12.2004/1164:
22.12.2005/1087:
Lakia sovelletaan ensimmäisen kerran vuodelta 2007 toimitettavassa kiinteistöverotuksessa.
Lain 26 §:ää sovelletaan kuitenkin ensimmäisen kerran lain voimaantulon jälkeen tehtyyn valitukseen silloin, kun valittajana on rekisteröidyssä parisuhteessa oleva henkilö.
22.12.2005/1131:
Vuoden 2006 alun jälkeen käyttöön otettavan vesivoimalaitoksen, jonka nimellisteho on enemmän kuin 10 megavolttiampeeria, kiinteistöveroprosentti on vuosilta 2006–2017 toimitettavissa kiinteistöverotuksissa 14 §:stä poiketen enintään 1,40.
HE 145/2005, VaVM 39/2005, EV 189/2005
22.12.2005/1152:
18.4.2008/245:
27.11.2009/969:
HE 119/2009, VaVM 20/2009, EV 152/2009
29.12.2009/1739:
Helsingin yliopiston sekä eräistä yliopistouudistukseen liittyvistä tulo- ja varainsiirtoverotusta koskevista säännöksistä annetun lain (1738/2009) 2 §:n 1 momentissa tarkoitettujen yhtiöiden on annettava veroviranomaiselle selvitys 1 päivänä tammikuuta 2010 omistamistaan kiinteistöistä vuoden 2010 kiinteistöverotusta varten 31 päivään maaliskuuta 2010 mennessä.
HE 244/2009, VaVM 43/2009, EV 252/2009
11.6.2010/527:
25.5.2012/253:
HE 6/2012, VaVM 6/2012, EV 22/2012
21.12.2012/885:
18.11.2013/811:
7.11.2014/861:
Tämä laki tulee voimaan 10 päivänä marraskuuta 2014.
HE 158/2014, VaVM 13/2014, EV 111/2014
7.11.2014/862:
HE 188/2014, VaVM 16/2014, EV 127/2014
30.10.2015/1291:
HE 26/2015, VaVM 3/2015, EV 16/2015
9.9.2016/786:
18.11.2016/970:
Tämä laki tulee voimaan 19 päivänä marraskuuta 2016.
Tätä lakia sovelletaan ensimmäisen kerran vuodelta 2017 toimitettavassa kiinteistöverotuksessa.
HE 174/2016, VaVM 12/2016, EV 136/2016
2.11.2017/723:
HE 96/2017, VaVM 8/2017, EV 106/2017
2.11.2017/724:
HE 133/2017, VaVM 9/2017, EV 105/2017
12.1.2018/19:
1 luku - Veron kohde ja veronsaaja1 § - Kiinteistövero2 § - Kiinteistö3 § - Verosta kokonaan tai osittain vapaat kiinteistöt4 § - Kansainväliseen sopimukseen perustuva verovapaus2 luku - Verovelvollisuus5 § - Omistaja ja omistajan veroinen haltija6 § - Omistajan verovelvollisuus7 § - Omistajan veroisen haltijan verovelvollisuus8 § - Omistajan osittainen verovelvollisuus9 § - Määräosin yhteisomistuksessa olevat kiinteistöt10 § - Rekisteröimättömän yhteisön lukuun hankitut kiinteistöt10 a § - Helsingin yliopiston verovelvollisuus3 luku - Veron määrä ja kiinteistön arvostaminen11 § - Yleinen kiinteistöveroprosentti12 § - Vakituisten asuinrakennusten veroprosentti12 a § - Rakentamattoman rakennuspaikan veroprosentti12 b § - Rakentamattoman rakennuspaikan veroprosentti eräissä kunnissa13 § - Muiden asuinrakennusten veroprosentti13 a § - Yleishyödyllisen yhteisön kiinteistöveroprosentti14 § - Eräiden laitosten veroprosentti15 § - Kiinteistön arvostaminen4 luku - Ilmoittamis- ja tiedonantovelvollisuus (25.5.2012/253)16 § - Verovelvollisen ilmoittamisvelvollisuus16 § - Verovelvollisen ilmoittamisvelvollisuus16 a § - Yhteisön ja yhteisetuuden kiinteistötietojen antaminen17 § 18 § - Verohallinnon tiedonsaanti- ja tarkastusoikeus19 § - Kiinteistötietojen tarkastuttaminen5 luku - Verotus ja muutoksenhaku20 § 20 a § - Kunnan tiedonantovelvollisuus21 § - Ennakkoratkaisu22 § - Verotuksen toimittaminen22 a § - Verotuksen päättymisen ajankohta23 § - Verovuosi24 § - Verotuspäätös25 § - Myöhästymismaksu, veronkorotus, täydentävä verotuspäätös, verotuksen oikaisu ja seurannaismuutos (12.1.2018/19)26 § - Muutoksenhaku27 § 27 a § - Tiedoksianto6 luku - Veronkanto ja tilittäminen28 § - Veronkanto28 § - Veronkanto29 § - Viivästysseuraamukset29 a § - Palautettavalle määrälle maksettava korko29 a § - Palautettavalle määrälle maksettava korko30 § 31 § - Tilittäminen veronsaajille32 § 33 § - Veron vanhentuminen7 luku - Erityisiä säännöksiä34 § 35 § - Rangaistussäännökset36 § - Vastuu verosta37 § 38 § 39 § - Verotusmenettelystä annetun lain soveltaminen40 § - Veron vähennyskelpoisuus41 § - Tarkemmat säännökset8 luku - Voimaantulo- ja siirtymäsäännökset42 § - Voimaantulo43 § - SiirtymäsäännösMuutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:30.12.1992/1589:3.12.1993/1084:2.8.1994/698:3.3.1995/280:18.12.1995/1560:26.7.1996/541:26.6.1998/476:10.7.1998/506:10.7.1998/532:12.11.1999/1026:30.12.1999/1348:26.10.2001/912:13.12.2001/1266:15.12.2003/1069:21.12.2004/1164:22.12.2005/1087:22.12.2005/1131:22.12.2005/1152:18.4.2008/245:27.11.2009/969:29.12.2009/1739:11.6.2010/527:25.5.2012/253:21.12.2012/885:18.11.2013/811:7.11.2014/861:7.11.2014/862:30.10.2015/1291:9.9.2016/786:18.11.2016/970:2.11.2017/723:2.11.2017/724:12.1.2018/19:


text:
MOHVELIT ohjelmatiedot - Telsu.fi
Haulla mohvelit löytyy 51 aiemmin esitettyä tv-ohjelmaa.
MohvelitS
to 15.11. klo 07:03 - 07:08
Katso ohjelmaa»
Liisa aarrejahdissa. Liisa on pukeutunut merirosvoksi ja haluaa etsiä aarretta. Mohvelit tulevat tietenkin mukaan, ja joukko lähtee matkaan laivan ja aarrekartan kanssa. Määränpäässä odottaa aarre, mutta millainen? HD
2018-11-15 07:032018-11-16 07:08Europe/HelsinkiMohvelit (Yle TV2)Liisa aarrejahdissa. Liisa on pukeutunut merirosvoksi ja haluaa etsiä aarretta. Mohvelit tulevat tietenkin mukaan, ja joukko lähtee matkaan laivan ja aarrekartan kanssa. Määränpäässä odottaa aarre, mutta millainen? HDTelsu.fi
to 08.11. klo 07:03 - 07:08
Liisa prinsessana. Liisa istuu sängyllä paperikruunu päässään ja julistaa olevansa prinsessa. Hän haluaa oikeaan linnaan ja tekee Mohveleista hoviväkeään, mutta nämä eivät oikein ymmärrä roolejaan. HD
2018-11-08 07:032018-11-09 07:08Europe/HelsinkiMohvelit (Yle TV2)Liisa prinsessana. Liisa istuu sängyllä paperikruunu päässään ja julistaa olevansa prinsessa. Hän haluaa oikeaan linnaan ja tekee Mohveleista hoviväkeään, mutta nämä eivät oikein ymmärrä roolejaan. HDTelsu.fi
to 01.11. klo 07:03 - 07:08
Liisa toteuttaa toiveita. Liisalla on niin tylsää, ettei hän edes tiedä, mitä toivoa. Mohveleilla sen sijaan olisi paljon toiveita, joten Liisa päättää toivoa niiden toiveiden toteutumista! Mitä siitä mahtaa seurata? HD
2018-11-01 07:032018-11-02 07:08Europe/HelsinkiMohvelit (Yle TV2)Liisa toteuttaa toiveita. Liisalla on niin tylsää, ettei hän edes tiedä, mitä toivoa. Mohveleilla sen sijaan olisi paljon toiveita, joten Liisa päättää toivoa niiden toiveiden toteutumista! Mitä siitä mahtaa seurata? HDTelsu.fi
to 25.10. klo 07:06 - 07:11
Liisa pelaa jalkapalloa. Liisa tahtoo oppia pelaamaan jalkapalloa yhtä hyvin kuin lastentarhan pojat. Bruuno toimii maalivahtina, vaikka ei ymmärräkään tehtäväänsä heti. Onneksi Panini osaa potkia palloa kuin mestari. HD
2018-10-25 07:062018-10-26 07:11Europe/HelsinkiMohvelit (Yle TV2)Liisa pelaa jalkapalloa. Liisa tahtoo oppia pelaamaan jalkapalloa yhtä hyvin kuin lastentarhan pojat. Bruuno toimii maalivahtina, vaikka ei ymmärräkään tehtäväänsä heti. Onneksi Panini osaa potkia palloa kuin mestari. HDTelsu.fi
to 18.10. klo 07:06 - 07:11
Liisa löytötavaratoimistossa. Leopold ja Panini ovat suuttuneet toisilleen kakkujen vohkimisen ja kadonneen avaimen takia. Liisa päättää viedä Mohvelit löytötavaratoimistoon siinä toivossa, että asiat järjestyvät. HD
2018-10-18 07:062018-10-19 07:11Europe/HelsinkiMohvelit (Yle TV2)Liisa löytötavaratoimistossa. Leopold ja Panini ovat suuttuneet toisilleen kakkujen vohkimisen ja kadonneen avaimen takia. Liisa päättää viedä Mohvelit löytötavaratoimistoon siinä toivossa, että asiat järjestyvät. HDTelsu.fi
to 11.10. klo 07:06 - 07:11
Liisa ja tähdenetsijä. Liisalla on salainen toive, jota ei voi kertoa Mohveleillekaan, ja siksi hän tarvitsee tähdenlennon. Panini loukkaantuu, mutta Leopold tarjoaa tähdenetsijäänsä Liisalle. HD
2018-10-11 07:062018-10-12 07:11Europe/HelsinkiMohvelit (Yle TV2)Liisa ja tähdenetsijä. Liisalla on salainen toive, jota ei voi kertoa Mohveleillekaan, ja siksi hän tarvitsee tähdenlennon. Panini loukkaantuu, mutta Leopold tarjoaa tähdenetsijäänsä Liisalle. HDTelsu.fi
to 04.10. klo 07:04 - 07:09
Liisa ja kissanpentu. Yksinäinen kissanpentu naukuu ikkunan ulkopuolella, ja Liisa kutsuu Mohvelit hätiin. He etsivät kissaa puistosta, mutta kun se löytyy, se pitäisi vielä pelastaa pinteestä... HD
2018-10-04 07:042018-10-05 07:09Europe/HelsinkiMohvelit (Yle TV2)Liisa ja kissanpentu. Yksinäinen kissanpentu naukuu ikkunan ulkopuolella, ja Liisa kutsuu Mohvelit hätiin. He etsivät kissaa puistosta, mutta kun se löytyy, se pitäisi vielä pelastaa pinteestä... HDTelsu.fi
to 27.09. klo 07:04 - 07:09
Liisa tahtoo kiipeillä. Liisa haluaa päästä kiipeilypuistoon viemään viirinsä vuoren huipulle. Mohveleita kummastuttaa paikka, jossa kaikki on tehty muovista ja äänet kaikuvat oudosti. Liisa pääsee myös kilpailemaan. HD
2018-09-27 07:042018-09-28 07:09Europe/HelsinkiMohvelit (Yle TV2)Liisa tahtoo kiipeillä. Liisa haluaa päästä kiipeilypuistoon viemään viirinsä vuoren huipulle. Mohveleita kummastuttaa paikka, jossa kaikki on tehty muovista ja äänet kaikuvat oudosti. Liisa pääsee myös kilpailemaan. HDTelsu.fi
to 20.09. klo 07:04 - 07:09
Liisa sirkuksessa. Liisa haluaa esitellä sirkusta pehmojänis Otolle. Koska sirkus vaihtaa kaupunkia seuraavana päivänä, Liisa ja Mohvelit järjestävät saman tien pienen esityksen. HD
2018-09-20 07:042018-09-21 07:09Europe/HelsinkiMohvelit (Yle TV2)Liisa sirkuksessa. Liisa haluaa esitellä sirkusta pehmojänis Otolle. Koska sirkus vaihtaa kaupunkia seuraavana päivänä, Liisa ja Mohvelit järjestävät saman tien pienen esityksen. HDTelsu.fi
to 13.09. klo 07:04 - 07:09
Liisa kenkäkaupassa. Liisan lempikengät ovat käyneet pieniksi, ja huomenna hänen pitää mennä ostamaan uudet. Esitellessään Mohveleille kenkäkauppaa Liisa tekee yllättävän löydön. HD
2018-09-13 07:042018-09-14 07:09Europe/HelsinkiMohvelit (Yle TV2)Liisa kenkäkaupassa. Liisan lempikengät ovat käyneet pieniksi, ja huomenna hänen pitää mennä ostamaan uudet. Esitellessään Mohveleille kenkäkauppaa Liisa tekee yllättävän löydön. HDTelsu.fi
to 06.09. klo 07:04 - 07:09
Liisa pelastaa perhosen. Liisa näkee kauniin perhosen yölamppunsa vieressä. Liisa ja Mohvelit päättävät viedä sen takaisin perheensä luokse ja päätyvät seikkailemaan trooppiseen kasvihuoneeseen. HD
2018-09-06 07:042018-09-07 07:09Europe/HelsinkiMohvelit (Yle TV2)Liisa pelastaa perhosen. Liisa näkee kauniin perhosen yölamppunsa vieressä. Liisa ja Mohvelit päättävät viedä sen takaisin perheensä luokse ja päätyvät seikkailemaan trooppiseen kasvihuoneeseen. HDTelsu.fi
to 30.08. klo 07:04 - 07:09
Liisa ja Kuun taika. Liisa on aina halunnut tietää kuunvalosta ja sen taikavoimista. Kun Panini syö pähkinä-mansikkakakkua ja menettää turkkinsa värin, Liisa pääsee näkemään, miten Kuun taika toimii. HD
2018-08-30 07:042018-08-31 07:09Europe/HelsinkiMohvelit (Yle TV2)Liisa ja Kuun taika. Liisa on aina halunnut tietää kuunvalosta ja sen taikavoimista. Kun Panini syö pähkinä-mansikkakakkua ja menettää turkkinsa värin, Liisa pääsee näkemään, miten Kuun taika toimii. HDTelsu.fi
to 23.08. klo 07:05 - 07:10
Liisan synttärit. Liisalla oli päivällä synttärit. Liisa toivoo pääsevänsä lentämään lentokoneella, mutta syöty kakku alkaa muistuttaa itsestään lennon aikana. HD
2018-08-23 07:052018-08-24 07:10Europe/HelsinkiMohvelit (Yle TV2)Liisan synttärit. Liisalla oli päivällä synttärit. Liisa toivoo pääsevänsä lentämään lentokoneella, mutta syöty kakku alkaa muistuttaa itsestään lennon aikana. HDTelsu.fi
to 16.08. klo 07:06 - 07:11
Liisan nukketeatteri. Liisa haluaa näyttää Mohveleille lastentarhassa näkemänsä nukketeatteriesityksen. HD
2018-08-16 07:062018-08-17 07:11Europe/HelsinkiMohvelit (Yle TV2)Liisan nukketeatteri. Liisa haluaa näyttää Mohveleille lastentarhassa näkemänsä nukketeatteriesityksen. HDTelsu.fi
to 09.08. klo 07:04 - 07:09
Liisa musiikkikaupassa. Liisa kävi päivällä äitinsä kanssa musiikkikoulussa, mutta ei osaa päättää, mitä soitinta alkaisi harjoitella. Hän kutsuu Mohvelit apuun. HD
2018-08-09 07:042018-08-10 07:09Europe/HelsinkiMohvelit (Yle TV2)Liisa musiikkikaupassa. Liisa kävi päivällä äitinsä kanssa musiikkikoulussa, mutta ei osaa päättää, mitä soitinta alkaisi harjoitella. Hän kutsuu Mohvelit apuun. HDTelsu.fi
to 02.08. klo 07:05 - 07:10
Liisa etsii Ottoa. Liisa unohti Otto-lelukaninsa lelukauppaan päivällä. Äiti lupaa, että he hakevat sen heti huomenna, mutta Liisa ei tahdo odottaa. HD
2018-08-02 07:052018-08-03 07:10Europe/HelsinkiMohvelit (Yle TV2)Liisa etsii Ottoa. Liisa unohti Otto-lelukaninsa lelukauppaan päivällä. Äiti lupaa, että he hakevat sen heti huomenna, mutta Liisa ei tahdo odottaa. HDTelsu.fi
to 26.07. klo 07:04 - 07:09
Liisalla on vesirokko. Liisa on maannut sairaana sängyssä koko päivän. Hän kutsuu Mohvelit ja päättää hoitaa niitä Leopoldin loihtiman lääkärinlaukun avulla. HD
2018-07-26 07:042018-07-27 07:09Europe/HelsinkiMohvelit (Yle TV2)Liisalla on vesirokko. Liisa on maannut sairaana sängyssä koko päivän. Hän kutsuu Mohvelit ja päättää hoitaa niitä Leopoldin loihtiman lääkärinlaukun avulla. HDTelsu.fi
to 19.07. klo 07:04 - 07:09
Liisa leikkikentällä. Tänään Liisalla oli huono päivä. Hän ei päässyt keinumaan leikkikentällä, ja nyt hän haluaa päästä käyttämään leikkikenttää aivan yksin! HD
2018-07-19 07:042018-07-20 07:09Europe/HelsinkiMohvelit (Yle TV2)Liisa leikkikentällä. Tänään Liisalla oli huono päivä. Hän ei päässyt keinumaan leikkikentällä, ja nyt hän haluaa päästä käyttämään leikkikenttää aivan yksin! HDTelsu.fi
to 12.07. klo 07:05 - 07:10
Liisa lähtee ulos. Liisalla on toive valmiina - hän haluaa lähteä ulos illalla, ihan niin kuin isä ja äiti. Hän matkaa Mohveleiden kanssa kaupungin kattojen yli ja loiskii suihkulähteellä. HD
2018-07-12 07:052018-07-13 07:10Europe/HelsinkiMohvelit (Yle TV2)Liisa lähtee ulos. Liisalla on toive valmiina - hän haluaa lähteä ulos illalla, ihan niin kuin isä ja äiti. Hän matkaa Mohveleiden kanssa kaupungin kattojen yli ja loiskii suihkulähteellä. HDTelsu.fi
to 05.07. klo 07:04 - 07:09
Liisan heiluva hammas. Liisaa pelottaa - hänen hampaansa on irtoamassa ja äiti on varannut ajan hammaslääkäriltä. Liisa haluaa paeta Mohveleiden kanssa, mutta toivookin vahingossa jotain muuta. HD
2018-07-05 07:042018-07-06 07:09Europe/HelsinkiMohvelit (Yle TV2)Liisan heiluva hammas. Liisaa pelottaa - hänen hampaansa on irtoamassa ja äiti on varannut ajan hammaslääkäriltä. Liisa haluaa paeta Mohveleiden kanssa, mutta toivookin vahingossa jotain muuta. HDTelsu.fi
to 28.06. klo 07:04 - 07:09
Liisa ja sitruunajätski. Kuuma kesä on uuvuttanut Mohvelit, eivätkä ne jaksaisi toteuttaa toiveita. Liisa toivoo kaikille paljon sitruunajäätelöä. HD
2018-06-28 07:042018-06-29 07:09Europe/HelsinkiMohvelit (Yle TV2)Liisa ja sitruunajätski. Kuuma kesä on uuvuttanut Mohvelit, eivätkä ne jaksaisi toteuttaa toiveita. Liisa toivoo kaikille paljon sitruunajäätelöä. HDTelsu.fi
to 21.06. klo 07:04 - 07:09
Liisa parturissa. Leopold tarvitsee uuden kampauksen, ja Liisa toivoo koko joukon parturiin. Leopold osoittautuu kuitenkin merkilliseksi asiakkaaksi. HD
2018-06-21 07:042018-06-22 07:09Europe/HelsinkiMohvelit (Yle TV2)Liisa parturissa. Leopold tarvitsee uuden kampauksen, ja Liisa toivoo koko joukon parturiin. Leopold osoittautuu kuitenkin merkilliseksi asiakkaaksi. HDTelsu.fi
to 14.06. klo 07:04 - 07:09
Liisa oppii ajamaan pyörällä. Liisa haluaa oppia pyöräilemään ja riimittelee toiveensa Mohveleille. Koko joukko päätyy pyöräkauppaan, ja Mohvelit auttavat Liisaa ajamisessa. HD
2018-06-14 07:042018-06-15 07:09Europe/HelsinkiMohvelit (Yle TV2)Liisa oppii ajamaan pyörällä. Liisa haluaa oppia pyöräilemään ja riimittelee toiveensa Mohveleille. Koko joukko päätyy pyöräkauppaan, ja Mohvelit auttavat Liisaa ajamisessa. HDTelsu.fi
to 07.06. klo 07:05 - 07:10
Liisan jännittävä löytö. Liisa löytää vanhan paperikäärön, jonka loitsu kutsuu paikalle kolme Mohvelia. Ne voivat toteuttaa yhden Liisan riimittelemän toiveen joka ilta. HD
2018-06-07 07:052018-06-08 07:10Europe/HelsinkiMohvelit (Yle TV2)Liisan jännittävä löytö. Liisa löytää vanhan paperikäärön, jonka loitsu kutsuu paikalle kolme Mohvelia. Ne voivat toteuttaa yhden Liisan riimittelemän toiveen joka ilta. HDTelsu.fi
ma 28.12.2015 07:08 - 07:15
Liisa toteuttaa toiveita. Liisalla on niin tylsää, ettei hän edes tiedä, mitä toivoa. Mohveleilla sen sijaan olisi paljon toiveita, joten Liisa päättää toivoa niiden toiveiden toteutumista! Mitä siitä mahtaakaan seurata? HD
2015-12-28 07:082015-12-29 07:15Europe/HelsinkiMohvelit (Yle TV2)Liisa toteuttaa toiveita. Liisalla on niin tylsää, ettei hän edes tiedä, mitä toivoa. Mohveleilla sen sijaan olisi paljon toiveita, joten Liisa päättää toivoa niiden toiveiden toteutumista! Mitä siitä mahtaakaan seurata? HDTelsu.fi
ma 21.12.2015 07:18 - 07:25
Liisan toivelista. Liisa haluaa viedä piirtämänsä toivelistan Joulupukille. Panini tuohtuu ajatuksesta toiveita toteuttavasta ukosta, mutta Mohvelit päättävät silti viedä Liisan perille. HD
2015-12-21 07:182015-12-22 07:25Europe/HelsinkiMohvelit (Yle TV2)Liisan toivelista. Liisa haluaa viedä piirtämänsä toivelistan Joulupukille. Panini tuohtuu ajatuksesta toiveita toteuttavasta ukosta, mutta Mohvelit päättävät silti viedä Liisan perille. HDTelsu.fi
ma 14.12.2015 07:12 - 07:18
Liisa pelaa jalkapalloa. Liisa tahtoo oppia pelaamaan jalkapalloa yhtä hyvin kuin lastentarhan pojat. Bruuno toimii maalivahtina, vaikka ei ymmärräkään tehtäväänsä ihan heti. Onneksi Panini osaa potkia palloa kuin mestari. HD
2015-12-14 07:122015-12-15 07:18Europe/HelsinkiMohvelit (Yle TV2)Liisa pelaa jalkapalloa. Liisa tahtoo oppia pelaamaan jalkapalloa yhtä hyvin kuin lastentarhan pojat. Bruuno toimii maalivahtina, vaikka ei ymmärräkään tehtäväänsä ihan heti. Onneksi Panini osaa potkia palloa kuin mestari. HDTelsu.fi
ma 07.12.2015 07:12 - 07:19
2015-12-07 07:122015-12-08 07:19Europe/HelsinkiMohvelit (Yle TV2)Liisa löytötavaratoimistossa. Leopold ja Panini ovat suuttuneet toisilleen kakkujen vohkimisen ja kadonneen avaimen takia. Liisa päättää viedä Mohvelit löytötavaratoimistoon siinä toivossa, että asiat järjestyvät. HDTelsu.fi
ma 30.11.2015 07:13 - 07:21
2015-11-30 07:132015-12-01 07:21Europe/HelsinkiMohvelit (Yle TV2)Liisa ja tähdenetsijä. Liisalla on salainen toive, jota ei voi kertoa Mohveleillekaan, ja siksi hän tarvitsee tähdenlennon. Panini loukkaantuu, mutta Leopold tarjoaa tähdenetsijäänsä Liisalle. HDTelsu.fi
ma 23.11.2015 07:15 - 07:21
2015-11-23 07:152015-11-24 07:21Europe/HelsinkiMohvelit (Yle TV2)Liisa ja kissanpentu. Yksinäinen kissanpentu naukuu ikkunan ulkopuolella, ja Liisa kutsuu Mohvelit hätiin. He etsivät kissaa puistosta, mutta kun se löytyy, se pitäisi vielä pelastaa pinteestä... HDTelsu.fi
ma 16.11.2015 07:13 - 07:20
2015-11-16 07:132015-11-17 07:20Europe/HelsinkiMohvelit (Yle TV2)Liisa tahtoo kiipeillä. Liisa haluaa päästä kiipeilypuistoon viemään viirinsä vuoren huipulle. Mohveleita kummastuttaa paikka, jossa kaikki on tehty muovista ja äänet kaikuvat oudosti. Liisa pääsee myös kilpailemaan. HDTelsu.fi
ma 09.11.2015 07:13 - 07:20
2015-11-09 07:132015-11-10 07:20Europe/HelsinkiMohvelit (Yle TV2)Liisa sirkuksessa. Liisa haluaa esitellä sirkusta pehmojänis Otolle. Koska sirkus vaihtaa kaupunkia seuraavana päivänä, Liisa ja Mohvelit järjestävät saman tien pienen esityksen. HDTelsu.fi
ma 02.11.2015 07:12 - 07:20
2015-11-02 07:122015-11-03 07:20Europe/HelsinkiMohvelit (Yle TV2)Liisa kenkäkaupassa. Liisan lempikengät ovat käyneet pieniksi, ja huomenna hänen pitää mennä ostamaan uudet. Esitellessään Mohveleille kenkäkauppaa Liisa tekee yllättävän löydön. HDTelsu.fi
ma 26.10.2015 07:13 - 07:20
2015-10-26 07:132015-10-27 07:20Europe/HelsinkiMohvelit (Yle TV2)Liisa pelastaa perhosen. Liisa näkee kauniin perhosen yölamppunsa vieressä. Liisa ja Mohvelit päättävät viedä sen takaisin perheensä luokse ja päätyvät seikkailemaan trooppiseen kasvihuoneeseen. HDTelsu.fi
ma 19.10.2015 07:15 - 07:22
2015-10-19 07:152015-10-20 07:22Europe/HelsinkiMohvelit (Yle TV2)Liisa ja Kuun taika. Liisa on aina halunnut tietää kuunvalosta ja sen taikavoimista. Kun Panini syö pähkinä-mansikkakakkua ja menettää turkkinsa värin, Liisa pääsee näkemään, miten Kuun taika toimii. HDTelsu.fi
ma 12.10.2015 07:13 - 07:20
2015-10-12 07:132015-10-13 07:20Europe/HelsinkiMohvelit (Yle TV2)Liisan synttärit. Liisalla oli päivällä synttärit. Liisa toivoo pääsevänsä lentämään lentokoneella, mutta syöty kakku alkaa muistuttaa itsestään lennon aikana. HDTelsu.fi
ma 05.10.2015 07:12 - 07:20
2015-10-05 07:122015-10-06 07:20Europe/HelsinkiMohvelit (Yle TV2)Liisan nukketeatteri. Liisa haluaa näyttää Mohveleille lastentarhassa näkemänsä nukketeatteriesityksen. HDTelsu.fi
ma 28.09.2015 07:14 - 07:21
2015-09-28 07:142015-09-29 07:21Europe/HelsinkiMohvelit (Yle TV2)Liisa musiikkikaupassa. Liisa kävi päivällä äitinsä kanssa musiikkikoulussa, mutta ei osaa päättää, mitä soitinta alkaisi harjoitella. Hän kutsuu Mohvelit apuun. HDTelsu.fi
ma 21.09.2015 07:13 - 07:20
2015-09-21 07:132015-09-22 07:20Europe/HelsinkiMohvelit (Yle TV2)Liisa etsii Ottoa. Liisa unohti Otto-lelukaninsa lelukauppaan päivällä. Äiti lupaa, että he hakevat sen heti huomenna, mutta Liisa ei tahdo odottaa. HDTelsu.fi
ma 14.09.2015 07:14 - 07:21
2015-09-14 07:142015-09-15 07:21Europe/HelsinkiMohvelit (Yle TV2)Liisalla on vesirokko. Liisa on maannut sairaana sängyssä koko päivän. Hän kutsuu Mohvelit ja päättää hoitaa niitä Leopoldin loihtiman lääkärinlaukun avulla. HDTelsu.fi
ma 07.09.2015 07:14 - 07:21
2015-09-07 07:142015-09-08 07:21Europe/HelsinkiMohvelit (Yle TV2)Liisa leikkikentällä. Tänään Liisalla oli huono päivä. Hän ei päässyt keinumaan leikkikentällä, ja nyt hän haluaa päästä käyttämään leikkikenttää aivan yksin! HDTelsu.fi
ma 31.08.2015 07:14 - 07:20
2015-08-31 07:142015-09-01 07:20Europe/HelsinkiMohvelit (Yle TV2)Liisa lähtee ulos. Liisalla on toive valmiina - hän haluaa lähteä ulos illalla, ihan niin kuin isä ja äiti. Hän matkaa Mohveleiden kanssa kaupungin kattojen yli ja loiskii suihkulähteellä. HDTelsu.fi
ma 24.08.2015 07:25 - 07:33
2015-08-24 07:252015-08-25 07:33Europe/HelsinkiMohvelit (Yle TV2)Liisan heiluva hammas. Liisaa pelottaa - hänen hampaansa on irtoamassa ja äiti on varannut ajan hammaslääkäriltä. Liisa haluaa paeta Mohveleiden kanssa, mutta toivookin vahingossa jotain muuta. HDTelsu.fi
ma 17.08.2015 07:14 - 07:21
2015-08-17 07:142015-08-18 07:21Europe/HelsinkiMohvelit (Yle TV2)Liisa ja sitruunajätski. Kuuma kesä on uuvuttanut Mohvelit, eivätkä ne jaksaisi toteuttaa toiveita. Liisa toivoo kaikille paljon sitruunajäätelöä. HDTelsu.fi
ma 10.08.2015 07:14 - 07:21
Liisa parturissa. Leopold tarvitsee uuden kampauksen ja Liisa toivoo koko joukon parturiin. Leopold osoittautuu kuitenkin merkilliseksi asiakkaaksi. HD
2015-08-10 07:142015-08-11 07:21Europe/HelsinkiMohvelit (Yle TV2)Liisa parturissa. Leopold tarvitsee uuden kampauksen ja Liisa toivoo koko joukon parturiin. Leopold osoittautuu kuitenkin merkilliseksi asiakkaaksi. HDTelsu.fi
ma 03.08.2015 07:14 - 07:21
2015-08-03 07:142015-08-04 07:21Europe/HelsinkiMohvelit (Yle TV2)Liisa oppii ajamaan pyörällä. Liisa haluaa oppia pyöräilemään ja riimittelee toiveensa Mohveleille. Koko joukko päätyy pyöräkauppaan, ja Mohvelit auttavat Liisaa ajamisessa. HDTelsu.fi
ma 27.07.2015 07:14 - 07:21
2015-07-27 07:142015-07-28 07:21Europe/HelsinkiMohvelit (Yle TV2)Liisan jännittävä löytö. Liisa löytää vanhan paperikäärön, jonka loitsu kutsuu paikalle kolme Mohvelia. Ne voivat toteuttaa yhden Liisan riimittelemän toiveen joka ilta. HDTelsu.fi
ma 21.04.2014 07:03 - 07:08
Liisa ja pääsiäispupu. Liisa on maalannut pääsiäismunia ja haluaa viedä ne pääsiäispupulle. Mohvelit eivät aluksi ymmärrä koko juttua, mutta pian Bruuno löytää puistosta jotakin jännittävää... HD
2014-04-21 07:032014-04-22 07:08Europe/HelsinkiMohvelit (TV Finland)Liisa ja pääsiäispupu. Liisa on maalannut pääsiäismunia ja haluaa viedä ne pääsiäispupulle. Mohvelit eivät aluksi ymmärrä koko juttua, mutta pian Bruuno löytää puistosta jotakin jännittävää... HDTelsu.fi
ma 06.01.2014 07:51 - 07:56
Liisa aarrejahdissa. Liisa on pukeutunut merirosvoksi ja haluaa etsiä aarretta. Mohvelit tulevat tietenkin mukaan ja joukko lähtee matkaan laivan ja aarrekartan kanssa. Määränpäässä odottaa aarre, mutta millainen?
2014-01-06 07:512014-01-07 07:56Europe/HelsinkiMohvelit (TV Finland)Liisa aarrejahdissa. Liisa on pukeutunut merirosvoksi ja haluaa etsiä aarretta. Mohvelit tulevat tietenkin mukaan ja joukko lähtee matkaan laivan ja aarrekartan kanssa. Määränpäässä odottaa aarre, mutta millainen?Telsu.fi
ma 30.12.2013 07:06 - 07:12
Liisa toteuttaa toiveita. Liisalla on niin tylsää, ettei hän edes tiedä, mitä toivoa. Mohveleilla sen sijaan olisi paljon toiveita, joten Liisa päättää toivoa niiden toiveiden toteutumista! Mitä siitä mahtaakaan seurata?
2013-12-30 07:062013-12-31 07:12Europe/HelsinkiMohvelit (TV Finland)Liisa toteuttaa toiveita. Liisalla on niin tylsää, ettei hän edes tiedä, mitä toivoa. Mohveleilla sen sijaan olisi paljon toiveita, joten Liisa päättää toivoa niiden toiveiden toteutumista! Mitä siitä mahtaakaan seurata?Telsu.fi
www.telsu.fi > ohjelmatiedot > Mohvelit
Mohvelit
Arvosana 3.0/5, annettu 11 ääntä.
Arman Pohjantähden alla00:30 - 01:30 Jim u Mars: Space X -aseman sisällä01:00 National Geographic Channel u Eloonjääneet01:30 - 02:15 Sub u Hyvät ja huonot uutiset03:55 - 04:55 Nelonen Emmerdale09:35 - 10:05 MTV3 u Sydänlääkärin syöksykierre10:00 - 10:45 Yle TV1 u Charles Dickensin ihmemaa12:35 - 13:35 Yle TV1 Koko Suomi leipoo20:00 - 21:00 MTV3 MOT: Suomen sitkein lobbari20:00 - 20:30 Yle TV1 Uusi päivä : Uusi päivä20:05 - 20:35 Yle TV2 Ex-Onnelliset21:00 - 22:00 MTV3 Raiskattujen parantaja21:35 - 22:30 Yle TV1
Kaikki rakastavat13:35 - 14:53 Yle TV1 IMDb 5.8 Million Dollar Baby21:00 - 23:20 Hero IMDb 8.1 After the Sunset - keikka Bahamalla21:00 - 23:05 Sub IMDb 6.2 Closer - Iholla21:00 - 23:05 TV5 IMDb 7.3 Mies ja alaston ase 33 1/3: Viimeinen solvaus21:00 - 22:50 Nelonen IMDb 6.4 Dante's Peak11.12. klo 00:10 - 02:10 TV5 uIMDb 5.7
Pinnalla juuri nyt: Stand Up!, Ex-Onnelliset, Tulossa: Arman ja Suomen rikosmysteerit, Hyvät ja huonot uutiset, Criminal Minds, Uusi päivä : Uusi päivä, Holby Cityn sairaala, Salatut elämät, Alone - yksin erämaassa, Arman Pohjantähden alla

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


Hattula Ajankohtaista Hattulan kunnan kotisivut
Lähetetty 20.5.2019 kirjoittanut Launo Haapamäki
Hattulan kunta järjestää yrittäjien aamukahvitilaisuuden 22.5. klo 8-9 Parolan Rosollissa. Aiheena mm. Panssariportin elinkeinoalueen kaavoitus. Ilmoittautumista ei vaadita, tervetuloa!
Kunta järjestää lisäksi matkailualaan kytkeytyville yrittäjille (ruoka, kuljetus, majoitus, erilaiset palvelut, tapahtumat, jne.) ja muille toimijoille suunnatun aamukahvitilaisuuden Panssarimuseon kahvilassa 29.5. klo 8 alkaen. Paikalla myös Jutta Äijälä Elinvoimaa Hämeeseen -yhdistyksestä kertomassa esimerkiksi siitä, millaisia palveluita ja tukea yhdistyksen kautta on saatavilla jäsenilleen. Ilmoittautumista ei vaadita, tervetuloa!
Julkaistu 1. kerran 29.4.*
Tagit: aamukahvit, elinvoimaa hämeeseen, matkailu
Lähetetty 15.5.2019 kirjoittanut Launo Haapamäki
Hattulan kunnanjohtaja ja johtoryhmän muita jäseniä jalkautuvat hattulalaisiin kyliin kesä- ja elokuussa. Lisäksi kaikille avoimissa keskustelutilaisuuksissa tavattavissa ovat Hattulan yhdistyshankkeen sekä Senioriliikunta-hankkeen koordinaattorit.
Lue koko tiedotteemme!
Tagit: hanke, johtoryhmä, kylähanke, kylät, yhdistysohjelma
Poikkeus terveydenhuollon aukioloaikoihin 24.5.19
Lähetetty 15.5.2019 kirjoittanut mariku
Parolan terveysaseman ja Hattulan suun terveydenhuollon ovet suljetaan poikkeuksellisesti perjantaina 24.5.2019 klo 12:00 henkilökunnan tyky-tapahtuman johdosta.
Tagit: suun terveydenhuolto, terveydenhuolto
Lähetetty 14.5.2019 kirjoittanut Marika Allenius
Vuoden 2019 järvien suojeluavustukset ovat Hattulan kunnan alueella sijaitsevien vesistön suojeluyhdistysten haettavissa. Vapaamuotoisiin hakemuksiin tulee liittää vuoden 2018 toimintakertomus, tilinpäätös ja tilintarkastuskertomus sekä vuoden 2019 toimintasuunnitelma ja talousarvio. Uuden hakijan tulee toimittaa myös yhdistyksen säännöt.
Avustushakemukset pyydettyine liitteineen tulee toimittaa 17.6.2019 klo 15.00 mennessä osoitteella: Hattulan kunta, tekninen toimiala, Pappilanniementie 9, 13880 Hattula tai sähköpostitse osoitteeseen toimisto.tekninen@hattula.fi
Lähetetty 8.5.2019 kirjoittanut Launo Haapamäki
Kunnanvaltuuston kokous 14.5.2019 klo 18.00 Juteinikeskuksella
Kunnanvaltuusto kokoontuu tiistaina 14.5.2019 kello 18.00 Juteinikeskuksella, osoite Opinkuja 2, Parola käsittelemään alla olevat asiat. Kokouksesta laadittu tarkastettu pöytäkirja pidetään yleisesti nähtävillä kunnan kotisivuilla 21.5.2019 alkaen.
§ 11 Käsittelyjärjestys
§ 12 Valtuustoaloite kotipalvelutyöntekijän viran perustamisesta
§ 13 Valtuustoaloite nuorten vaikuttamismahdollisuuksien lisääminen
§ 14 Valtuustoaloite lasten kasvun ja kehityksen tukena
§ 15 Valtuustoaloite kevyenliikenteenväylien rakentamisesta Tyrvännöntien ja Merventien varteen
§ 16 Valtuustoaloite aktiivimalli Hattulassa
§ 17 Luettelo käsittelemättä olevista valtuustoaloitteista vuonna 2018
§ 18 Koti- ja asumispalveluiden hinnat 2019
§ 19 Hämeen liiton perussopimuksen muuttaminen 1.1.2020 alkaen
§ 20 Aiesopimus yhteistyöstä kesäyliopistotoimintojen järjestämiseksi
§ 21 Tehtaantien ja Sähkönkujan yritystonttien myyntihinnat
§ 22 Kunnanvaltuuston puheenjohtajiston toimikausi ja vaali
§ 23 Kunnanhallituksen toimikausi ja vaali
§ 24 Perusturvalautakunnan toimikausi ja vaali
§ 25 Sivistyslautakunnan toimikausi ja vaali
§ 26 Teknisen lautakunnan toimikausi ja vaali
§ 27 Rakennuslautakunnan toimikausi ja vaali
Tagit: kunnanvaltuusto
Lähetetty 3.5.2019 kirjoittanut Launo Haapamäki
Kuntalaisille järjestetään Parolan kampushankkeeseen liittyen avoin keskustelutilaisuus Juteinitalolla tiistaina toukokuun 7. päivänä kello 18. Tilaisuudessa kuntalaiset voivat antaa palautetta hankkeeseen liittyen ja esittää kysymyksiä asiantuntijoille. Palaute otetaan huomioon hankesuunnitelmassa ja sitä seuraavassa kilpailutusprosessissa.
Tagit: kampus, Parolan kampus, Parolan terveysasema
Aamupäivätoiminnan kokeilu alkaa syksyllä
Lähetetty 25.4.2019 kirjoittanut Laura Waulu
Kunta pilotoi syksyllä 2019 aamupäivätoimintaa Juteinin koululla, Parolan koululla ja Pekolan koululla. Toiminta on tarkoitettu ensisijaisesti ykkösluokkalaisille.
Katso lisätietoja: https://www.hattula.fi/palvelut/sivistys/perusopetus/aamupaivatoiminta/
Annika	Oksanen
vastaava kouluohjaaja, IP-asiakkuudet
annika.oksanen@eduhat.fi
050 911 1009
Aamu/iltapäivätoiminta, Juteinin koulu
Lähetetty 24.4.2019 kirjoittanut Laura Waulu
Hyppää pyörän satulaan ja polje Hämeen kulttuurikohteesta toiseen!
Kulttuuripyöräily la 11.5.2019
Kulttuuripyöräily kartta
https://www.facebook.com/events/637418670013001/
Lähetetty 23.4.2019 kirjoittanut Laura Waulu
Ilta tarkoitettu kaikille Hattulassa syksyllä 2019 koulunkäyntinsä aloittaville koulutulokkaille huoltajineen.
Eskarista Ekaluokalle ke 8.5.2019 klo 17.30
Kouluun tutustuminen tuleville ensimmäisen luokan oppilaille
Lähetetty 17.4.2019 kirjoittanut tuulaij
Koulutulokkaat tutustuminen ja vanhempainillat


text:
Asiassa C‑75/16,
jossa on kyse SEUT 267 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka Tribunale Ordinario di Verona (Veronan alioikeus, Italia) on esittänyt 28.1.2016 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut unionin tuomioistuimeen 10.2.2016, saadakseen ennakkoratkaisun asiassa
Livio Menini ja
toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja R. Silva de Lapuerta (esittelevä tuomari) sekä tuomarit E. Regan, J.-C. Bonichot, C. G. Fernlund ja S. Rodin,
ottaen huomioon kirjallisessa käsittelyssä ja 24.11.2016 pidetyssä istunnossa esitetyn,
– Italian hallitus, asiamiehenään G. Palmieri, avustajanaan D. Del Gaizo, avvocato dello Stato,
– Saksan hallitus, asiamiehinään M. Hellmann ja T. Henze,
– Euroopan komissio, asiamiehinään E. Montaguti, C. Valero ja M. Wilderspin,
kuultuaan julkisasiamiehen 16.2.2017 pidetyssä istunnossa esittämän ratkaisuehdotuksen,
1 Ennakkoratkaisupyyntö koskee kuluttajariitojen vaihtoehtoisesta riidanratkaisusta sekä asetuksen (EY) N:o 2006/2004 ja direktiivin 2009/22/EY muuttamisesta 21.5.2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/11/EU (vaihtoehtoista kuluttajariitojen ratkaisua koskeva direktiivi) (EUVL 2013, L 165, s. 63) ja tietyistä sovittelun näkökohdista siviili- ja kauppaoikeuden alalla 21.5.2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/52/EY (EUVL 2008, L 136, s. 3) tulkintaa.
2 Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa asianosaisina ovat Livio Menini ja Maria Antonia Rampanelli sekä Banco Popolare Società Cooperativa ja jossa on kyse Meninillä ja Rampanellilla Banco Popolaressa olevan käyttötililuoton saldon maksamisesta sen jälkeen, kun viimeksi mainittu on myöntänyt heille luoton.
Direktiivi 2008/52
3 Direktiivin 2008/52 johdanto-osan 8 ja 13 perustelukappaleessa todetaan seuraavaa:
”(8) Tämän direktiivin säännöksiä olisi sovellettava ainoastaan rajatylittäviä riitoja koskevaan sovitteluun, mutta jäsenvaltioiden olisi voitava soveltaa tällaisia säännöksiä myös kansallisiin sovittelumenettelyihin.
(13) Tässä direktiivissä säädetyn sovittelun olisi oltava vapaaehtoinen menettely, jossa osapuolet itse ovat vastuussa menettelystä ja voivat järjestää sen haluamallaan tavalla ja päättää sen milloin tahansa. – – ”
”1. Tämän direktiivin tavoitteena on parantaa vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen saatavuutta ja edesauttaa riitojen sovinnollista ratkaisua edistämällä sovittelun käyttöä ja varmistamalla, että sovittelu ja tuomioistuinkäsittely ovat tasapainoisessa suhteessa toisiinsa.
2. Tätä direktiiviä sovelletaan rajatylittävissä riidoissa siviili- ja kauppaoikeudellisiin asioihin lukuun ottamatta oikeuksia ja velvoitteita, joista osapuolet eivät asianomaisen sovellettavan lain nojalla saa sopia. Erityisesti direktiiviä ei sovelleta vero-, tulli- tai hallinto-oikeudellisiin asioihin eikä valtion vastuuseen teoista ja laiminlyönneistä, jotka on tehty julkista valtaa käytettäessä (’acta iure imperii’).
”Tässä direktiivissä rajatylittävällä riidalla tarkoitetaan riitaa, jossa vähintään yhden osapuolen kotipaikka tai vakituinen asuinpaikka sijaitsee muussa kuin siinä jäsenvaltiossa, jossa toisen osapuolen kotipaikka tai vakituinen asuinpaikka sijaitsee ajankohtana, jolloin
d) osapuolille on esitetty 5 artiklan mukainen kehotus.”
6 Saman direktiivin 3 artiklan a alakohdassa käytetyn määritelmän mukaan ”sovittelulla” tarkoitetaan, siitä käytetystä nimestä riippumatta, jäsenneltyä menettelyä, jossa riidan molemmat tai useammat osapuolet pyrkivät itse vapaaehtoisesti ratkaisemaan riitansa sovinnollisesti sovittelijan avustuksella. Sovittelu voi alkaa osapuolten aloitteesta, tuomioistuin voi suositella sovittelua tai päättää sovittelun aloittamisesta, taikka sovitteluvelvoitteesta voidaan säätää jäsenvaltion lainsäädännössä.
7 Direktiivin 2008/52 5 artiklan 2 kohdassa säädetään seuraavaa:
”Tämä direktiivi ei vaikuta sellaisen kansallisen lainsäädännön soveltamiseen, jonka mukaan sovittelun käyttö on pakollista tai sovitteluun liittyy erilaisia kannustimia tai seuraamuksia joko ennen oikeudenkäyntiä tai sen aikana, edellyttäen, että tällainen lainsäädäntö ei estä riidan osapuolia käyttämästä oikeuttaan saattaa asia tuomioistuimen ratkaistavaksi.”
Direktiivi 2013/11
8 Direktiivin 2013/11 johdanto-osan 16, 19 ja 45 perustelukappaleessa todetaan seuraavaa:
” (16) – – Tätä direktiiviä olisi sovellettava kuluttajien elinkeinonharjoittajia kohtaan tekemiin valituksiin. Sitä ei olisi sovellettava elinkeinonharjoittajien kuluttajia kohtaan tekemiin valituksiin eikä elinkeinonharjoittajien välisiin riitoihin. Se ei kuitenkaan saisi estää jäsenvaltioita hyväksymästä tai pitämästä voimassa säännöksiä, jotka koskevat menettelyjä tällaisten riitojen ratkaisemiseksi tuomioistuimen ulkopuolella.
(19) Joissakin voimassa olevissa unionin säädöksissä on jo vaihtoehtoista riidanratkaisua koskevia säännöksiä. Oikeusvarmuuden takaamiseksi olisi säädettävä, että ristiriitatilanteessa tämä direktiivi on ensisijainen, jollei siinä nimenomaisesti toisin säädetä. Tällä direktiivillä ei etenkään saisi rajoittaa [direktiivin 2008/52] soveltamista; siinä on jo säädetty sovittelujärjestelmiä koskevat unionin tason puitteet, joita sovelletaan valtioiden rajat ylittäviin riitoihin, tämän kuitenkaan estämättä mainitun direktiivin soveltamista valtion sisäisiin sovittelujärjestelmiin. Tätä direktiiviä on tarkoitus soveltaa horisontaalisesti kaikentyyppisiin vaihtoehtoisiin riidanratkaisumenettelyihin, direktiivin [2008/52] soveltamisalaan kuuluvat vaihtoehtoiset riidanratkaisumenettelyt mukaan lukien.
(45) Oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin ja oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ovat perusoikeuksia, joista on määrätty Euroopan unionin perusoikeuskirjan 47 artiklassa. Vaihtoehtoisia riidanratkaisumenettelyjä ei tästä syystä olisi luotava sellaisiksi, että niillä korvataan tuomioistuinmenettely, eikä kuluttaja tai elinkeinonharjoittaja saisi niiden johdosta menettää oikeuttaan hakea oikeussuojaa tuomioistuimelta. Tämä direktiivi ei saisi estää osapuolia käyttämästä oikeuttaan saattaa asia tuomioistuimen ratkaistavaksi. Jos riitaa ei ole voitu ratkaista tietyllä vaihtoehtoisella riidanratkaisumenettelyllä, jonka ratkaisu ei ole sitova, osapuolia ei olisi estettävä panemasta myöhemmin vireille kyseiseen riitaan liittyvää oikeudenkäyntimenettelyä. Jäsenvaltioiden olisi voitava valita sopivat keinot tämän tavoitteen saavuttamiseksi. Niiden olisi voitava säätää muun muassa siitä, että määrä- tai vanhentumisajat eivät umpeudu vaihtoehtoisen riidanratkaisumenettelyn aikana.”
9 Direktiivin 2013/11 1 artiklassa säädetään seuraavaa:
”Tämän direktiivin tarkoituksena on saavuttamalla korkeatasoinen kuluttajansuojan taso edistää sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa varmistamalla, että kuluttajat voivat halutessaan toimittaa elinkeinonharjoittajiin kohdistuvia valituksia sellaisten elinten käsiteltäviksi, jotka antavat mahdollisuuden riippumattomiin, puolueettomiin, avoimiin, tehokkaisiin, nopeisiin ja oikeudenmukaisiin vaihtoehtoisiin riidanratkaisumenettelyihin. Tällä direktiivillä ei rajoiteta sellaisen kansallisen lainsäädännön soveltamista, jolla osallistuminen tällaisiin menettelyihin tehdään pakolliseksi edellyttäen, että tällaisella lainsäädännöllä ei estetä osapuolia käyttämästä oikeuttaan saattaa asia tuomioistuimen ratkaistavaksi.”
10 Mainitun direktiivin 3 artiklassa säädetään seuraavaa:
”1. Jos jokin tämän direktiivin säännös on ristiriidassa toisessa unionin säädöksessä olevan sellaisen säännöksen kanssa, joka koskee tuomioistuimen ulkopuolisia oikeussuojakeinoja, jotka kuluttaja on pannut vireille elinkeinonharjoittajaa vastaan, tämän direktiivin säännös on ensisijainen, jollei tässä direktiivissä toisin säädetä.
11 Mainitun direktiivin 4 artiklassa säädetään seuraavaa:
”1. Tässä direktiivissä tarkoitetaan:
a) ’kuluttajalla’ luonnollista henkilöä, joka toimii tarkoituksessa, joka ei kuulu hänen elinkeino- tai ammattitoimintaansa;
b) ’elinkeinonharjoittajalla’ luonnollista henkilöä tai yksityisessä tai julkisessa omistuksessa olevaa oikeushenkilöä, joka toimii tarkoituksessa, joka kuuluu hänen elinkeino- tai ammattitoimintaansa, mukaan luettuna elinkeinonharjoittajan nimissä tai puolesta toimivat henkilöt;
c) ’kauppasopimuksella’ sopimusta, jonka mukaisesti elinkeinonharjoittaja luovuttaa tai sitoutuu luovuttamaan kuluttajalle tavaran omistusoikeuden ja kuluttaja maksaa tai sitoutuu maksamaan tavaran hinnan, mukaan lukien sopimukset, jotka koskevat sekä tavaroita että palveluja;
d) ’palvelusopimuksella’ muuta sopimusta kuin kauppasopimusta, jonka mukaisesti elinkeinonharjoittaja suorittaa tai sitoutuu suorittamaan kuluttajalle palvelun ja kuluttaja maksaa tai sitoutuu maksamaan palvelun hinnan;
e) ’valtion sisäisellä riidalla’ sopimusta koskevaa riitaa, joka johtuu kauppa- tai palvelusopimuksesta, jos kuluttaja tilatessaan kyseisen tavaran tai palvelun asuu siinä jäsenvaltiossa, johon elinkeinonharjoittaja on sijoittautunut;
f) ’valtioiden rajat ylittävällä riidalla’ sopimusta koskevaa riitaa, joka johtuu kauppa- tai palvelusopimuksesta, jos kuluttaja tilatessaan kyseisen tavaran tai palvelun asuu muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, johon elinkeinonharjoittaja on sijoittautunut;
g) ’vaihtoehtoisella riidanratkaisumenettelyllä’ 2 artiklassa tarkoitettua menettelyä, joka täyttää tässä direktiivissä asetetut vaatimukset ja jonka toteuttaa vaihtoehtoinen riidanratkaisuelin;
h) ’vaihtoehtoisella riidanratkaisuelimellä’ elintä, joka, sillä olevasta nimestä tai nimityksestä riippumatta, on perustettu pysyväksi ja antaa mahdollisuuden riidan ratkaisuun vaihtoehtoise[ss]a riidanratkaisumenettelyssä ja joka on merkitty luetteloon 20 artiklan 2 kohdan mukaisesti;
i) ’toimivaltaisella viranomaisella’ jäsenvaltion tämän direktiivin soveltamiseksi nimeämää kansallista, alueellista tai paikallista viranomaista.
– sinne, missä hänen liiketoimipaikkansa on, jos elinkeinonharjoittaja on luonnollinen henkilö,
– sinne, missä sillä on sääntömääräinen kotipaikka, hallinnollinen päätoimipaikka tai pääasiallinen liiketoimipaikka, mukaan luettuna sivutoimipaikka, edustaja tai muu toimipaikka, jos elinkeinonharjoittaja on yritys tai muu oikeushenkilö taikka luonnollisten tai oikeushenkilöiden yhteenliittymä.
– paikkaan, jossa se harjoittaa vaihtoehtoista riidanratkaisutoimintaa, jos elimen toiminnasta vastaa luonnollinen henkilö,
– paikkaan, jossa oikeushenkilö tai luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden yhteenliittymä harjoittaa vaihtoehtoista riidanratkaisutoimintaa tai jossa sillä on sääntömääräinen kotipaikka, jos elimen toiminnasta vastaa tuo oikeushenkilö taikka luonnollisten tai oikeushenkilöiden yhteenliittymä,
– paikkaan, jossa viranomaisella tai muulla julkisella elimellä on kotipaikka, jos elimen toiminnasta vastaa kyseinen viranomainen tai muu julkinen elin.”
12 Direktiivin 2013/11 8 artikla kuuluu seuraavasti:
”Jäsenvaltioiden on varmistettava, että vaihtoehtoiset riidanratkaisumenettelyt ovat tehokkaita ja täyttävät seuraavat vaatimukset:
a) vaihtoehtoinen riidanratkaisumenettely on molempien osapuolten käytettävissä ja helposti niiden saatavilla niin sähköisesti kuin muulla tavalla riippumatta siitä, missä osapuolet ovat;
b) osapuolet voivat käyttää menettelyä olematta velvollisia käyttämään lakimiestä tai oikeudellista neuvonantajaa, mutta menettely ei vaikuta osapuolten oikeuteen saada riippumatonta neuvontaa tai käyttää kolmatta osapuolta edustajana tai avustajana menettelyn kaikissa vaiheissa;
c) vaihtoehtoinen riidanratkaisumenettely on kuluttajille maksuton tai heidän saatavissaan nimellistä korvausta vastaan;
13 Mainitun direktiivin 9 artiklassa säädetään seuraavaa:
”1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että vaihtoehtoisen riidanratkaisumenettelyn
b) osapuolille ilmoitetaan, ettei niillä ole velvollisuutta käyttää lakimiestä tai oikeudellista neuvonantajaa mutta että ne voivat hankkia riippumatonta neuvontaa tai että niiden edustajana tai avustajana voi olla kolmas osapuoli menettelyn kaikissa vaiheissa;
a) osapuolet voivat missä tahansa vaiheessa vetäytyä menettelystä, jos ne ovat tyytymättömiä menettelyn tehokkuuteen tai kulkuun. Niille on ilmoitettava tästä oikeudesta ennen menettelyn aloittamista. Jos kansallisissa säännöissä määrätään, että elinkeinonharjoittajan osallistuminen vaihtoehtoisiin riidanratkaisumenettelyihin on pakollista, tätä alakohtaa sovelletaan ainoastaan kuluttajaan;
3. Jos vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen mukaisesti annettavasta ratkaisusta tulee kansallisen lainsäädännön mukaan elinkeinonharjoittajaa sitova sen jälkeen, kun kuluttaja on hyväksynyt ehdotetun ratkaisun, 9 artiklan 2 kohtaa sovelletaan vain kuluttajaan.”
14 Mainitun direktiivin 12 artiklassa säädetään seuraavaa:
”1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että osapuolia, jotka pyrkiessään riidan ratkaisuun ovat turvautuneet sellaisiin vaihtoehtoisiin riidanratkaisumenettelyihin, joiden ratkaisu ei ole sitova, ei vaihtoehtoisen riidanratkaisumenettelyn aikana päättyneiden määrä- ja vanhentumisaikojen johdosta estetä aloittamasta myöhemmin kyseistä riitaa koskevaa oikeuskäsittelyä.
2. Edellä oleva 1 kohta ei rajoita sellaisten kansainvälisten sopimusten sisältämiä määräaikoja ja vanhentumista koskevien määräysten soveltamista, joiden osapuolia jäsenvaltiot ovat.”
15 Direktiivi 2008/52 saatettiin osaksi Italian lainsäädäntöä sovittelusta siviili- ja kauppaoikeuden alan riitojen sopimiseksi 18.6.2009 annetussa laissa nro 69 olevan 60 §:n täytäntöön panemiseksi 4.3.2010 annetulla asetuksella nro 28 (decreto legislativo n. 28 Attuazione dell’articolo 60 della legge 18 giugno 2009, n. 69, in materia di mediazione finalizzata alla conciliazione delle controversie civili e commerciali; GURI nro 53, 5.3.2010, s. 1; jäljempänä asetus nro 28/2010), jonka 4 §:n 3 momentissa, sellaisena kuin sitä sovelletaan ajallisesti pääasiaan, säädetään seuraavaa:
”Vastaanottaessaan toimeksiannon asianajajan on tiedotettava asiakkaalleen mahdollisuudesta käyttää hyödykseen sovittelumenettelyä, josta säädetään tässä asetuksessa, ja 17 ja 20 §:ssä tarkoitettuja verohelpotuksia. Asianajaja tiedottaa asiakkaalleen myös niistä tapauksista, joissa kanteen tutkittavaksi ottaminen edellyttää sovittelumenettelyyn osallistumista. Tieto on annettava selkeästi ja kirjallisena. Mikäli asianajaja laiminlyö tiedottamisvelvoitteitaan, asianajajan ja asiakkaan välinen toimeksiantosopimus voidaan peruuttaa. – –”
16 Asetuksen nro 28/2010 5 §:ssä säädetään seuraavaa:
1-bis. Henkilön, joka aikoo nostaa kanteen – – vakuutus-, pankki- ja rahoitussopimuksia koskevassa riita-asiassa, on osallistuttava ensin tässä asetuksessa tarkoitettuun sovittelumenettelyyn tai 8.10.2007 annetussa asetuksessa nro 179 tarkoitettuun sovintomenettelyyn taikka pankki- ja luottotoimintaa koskevien lakien koonnoksesta 1.9.1993 annetun asetuksen nro 385 (decreto legislativo 1° settembre 1993, n. 385, testo unico delle leggi in materia bancaria e creditizia), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna, 128 bis §:llä kyseisessä asetuksessa säännellyillä aloilla käyttöön otettuun menettelyyn asianajajan avustamana. Sovittelumenettelyyn osallistuminen on kanteen tutkittavaksi ottamisen edellytys. – –
2-bis. Milloin sovittelumenettelyyn osallistuminen on asetettu kanteen tutkittavaksi ottamisen edellytykseksi, edellytyksen katsotaan täyttyneen, mikäli ensimmäinen tapaaminen sovittelijan kanssa päättyy ilman sopimusta.
4. 1-bis ja 2 momenttia ei sovelleta
a) summaarisissa menettelyissä, vastustaminen mukaan lukien, väliaikaisen täytäntöönpanon myöntämisen ja lykkäämisen ratkaisemiseen saakka;
17 Kyseisen asetuksen 8 §:n sanamuoto on seuraava:
”1. Kun sovitteluhakemus jätetään, sovitteluelimen vastuuhenkilö nimeää sovittelijan ja määrää ensimmäisen asianosaisten välisen tapaamisen enintään kolmenkymmenen päivän päähän hakemuksen jättämisestä. Hakemus ja ensimmäisen tapaamisen päivämäärä ilmoitetaan toiselle osapuolelle millä hyvänsä sellaisella tavalla, joka on omiaan varmistamaan sen, että myös hakija saa kyseiset tiedot. Osapuolten on osallistuttava ensimmäiseen tapaamiseen ja myöhempiin tapaamisiin menettelyn loppuun saakka asianajajan avustamana. – –
4-bis. Mikäli osapuoli jättää osallistumatta sovittelumenettelyyn ilman perusteltua syytä, tuomioistuin voi siviiliprosessilain (codice di procedura civile) 116 §:n 2 momentin nojalla tehdä selvitysaineistoa koskevia päätelmiä sovittelua seuraavassa oikeudenkäynnissä. Tuomioistuin määrää osapuolen, joka 5 §:ssä tarkoitetuissa tapauksissa jättää osallistumatta menettelyyn ilman perusteltua syytä, maksamaan valtiolle yhdenmukaistettua oikeudenkäyntimaksua vastaavan summan.
18 Kuluttajariitojen vaihtoehtoisesta riidanratkaisusta sekä asetuksen (EY) N:o 2006/2004 ja direktiivin 2009/22/EY muuttamisesta annetun direktiivin 2013/11/EU saattamisesta osaksi Italian lainsäädäntöä 6.8.2015 annetulla asetuksella nro 130 (decreto legislativo n. 130 Attuazione della direttiva 2013/11/UE sulla risoluzione alternativa delle controversie dei consumatori, che modifica il regolamento (CE) n. 2006/2004 e la direttiva 2009/22/CE; GURI nro 191, 19.8.2015; jäljempänä asetus nro 130/2015) lisättiin kuluttajan oikeuksista 6.9.2005 annettuun asetukseen nro 206 (decreto legislativo n. 206, recante Codice del consumo; GURI nro 235, 8.10.2005; jäljempänä asetus nro 206) II-bis osa, jonka otsikko on ”Vaihtoehtoinen riidanratkaisumenettely”. Mainitun lain kyseisessä osassa olevassa 141 §:ssä, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella nro 130/2015, säädetään seuraavaa:
4. Tämän osan säännöksiä sovelletaan vapaaehtoisiin, myös sähköisesti käytyihin, tuomioistuimen ulkopuolisiin ratkaisumenettelyihin Euroopan unionissa asuvien kuluttajien ja unioniin sijoittautuneiden elinkeinonharjoittajien valtion sisäisissä ja rajat ylittävissä riita-asioissa, joissa vaihtoehtoinen riidanratkaisuelin ehdottaa ratkaisua tai kutsuu osapuolet koolle edistääkseen sovintoratkaisua, ja erityisesti [asetuksen nro 28/2010] 16 §:n 2 ja 4 momentissa tarkoitettuun erityiseen kohtaan kuuluviin kuluttajariitojen ratkaisuelimiin ja muihin 1 momentin i alakohdassa tarkoitettujen viranomaisten ylläpitämiin ja valvomiin luetteloihin kuuluviin tai liittyneisiin vaihtoehtoisiin riidanratkaisuelimiin, joiden osalta on todettu, että niiden organisaatio ja menettelyt vastaavat edellytyksiä ja tämän osan säännöksiä. – –
6. Seuraavien riita-asioiden tuomioistuimen ulkopuolisten ratkaisumenettelyjen pakollisuutta koskevien säännösten soveltamista ei rajoiteta:
a) [asetuksen nro 28/2010] 5 §:n 1-bis momentti, joka säätelee tapauksia, joissa siviili- ja kauppaoikeudellisten riitojen sovittelu on yksi tutkittavaksi ottamisen edellytyksistä;
19 Banco Popolare oli myöntänyt Meninille ja Rampanellille kolmella perättäisellä sopimuksella käyttötililuottoa, jotta he saattoivat hankkia Banco Popolaren itsensä tai muiden sille kuuluvien yhtiöiden osakkeita.
20 Banco Popolaren hyväksi annettiin 15.6.2015 maksamismääräys, jolla Menini ja Rampanelli velvoitettiin maksamaan pankille 991 848,21 euroa, joka Banco Popolaren mukaan vastasi Banco Popolaressa 16.7.2009 allekirjoitetulla sopimuksella avatun kiinteistövakuudellisen käyttötililuoton maksamatta jäänyttä saldoa. Menini ja Rampanelli vastustivat maksamismääräystä ja vaativat samalla sen väliaikaisten täytäntöönpanotoimien lykkäystä.
21 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin Tribunale Ordinario di Verona (Veronan alioikeus, Italia) katsoo, että kansallisen oikeuden mukaan mainitunlainen vastustamismenettely voidaan aloittaa vain sillä edellytyksellä, että osapuolet ovat sitä ennen aloittaneet asetuksen nro 28/2010 5 §:n 1-bis ja 4 momentin mukaisen sovittelumenettelyn. Se myös toteaa käsiteltäväkseen saatetun riidan kuuluvan asetuksen nro 206, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella nro 130/2015, jolla direktiivi 2013/11 saatettiin osaksi Italian lainsäädäntöä, soveltamisalaan. Sen mukaan Meniniä ja Rampanellia on pidettävä kyseisen direktiivin 4 artiklan a alakohdassa tarkoitettuina ”kuluttajina”, koska he ovat tehneet sopimuksia, joita voidaan pitää mainitun direktiivin 4 artiklan d alakohdassa tarkoitettuina ”palvelusopimuksina”.
22 Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen mukaan ei ole selvää, että se, että direktiivissä 2013/11 mainitaan nimenomaisesti direktiivi 2008/52, merkitsisi sitä, että ensin mainitussa direktiivissä olisi tarkoitettu taata jäsenvaltioille mahdollisuus säätää kuluttajariidoissa sovittelumenettelyn pakollisesta käyttämisestä direktiivissä 2013/11 säädetyn vaihtoehtoisen riidanratkaisumenettelyn sijaan. Kun direktiivin 2008/52 5 artiklan 2 kohdassa annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus säätää sovittelusta kanteiden tutkittavaksi ottamisen edellytyksenä, kyseinen säännös ei nimittäin mainitun tuomioistuimen mukaan ole luonteeltaan pakottava, vaan siinä jätetään tämä valinta jäsenvaltioiden harkintavaltaan.
23 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin kuitenkin katsoo, että Italian oikeuden pakollista sovittelua koskevat säännökset ovat direktiivin 2013/11 vastaisia. Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen mukaan kyseisessä direktiivissä otetaan käyttöön kuluttajariidoissa yksi yksinomainen ja yhdenmukainen järjestelmä, joka sitoo jäsenvaltioita mainitulla direktiivillä tavoitellun päämäärän saavuttamisen osalta. Viimeksi mainittua järjestelmää on sen mukaan siis sovellettava myös direktiivissä 2008/52 tarkoitettuihin menettelyihin.
24 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin korostaa myös sitä, että direktiivin 2013/11 9 artiklassa jätetään osapuolille vaihtoehtoiseen riidanratkaisumenettelyyn osallistumista tai osallistumatta jättämistä koskevan valinnan lisäksi mahdollisuus missä tahansa vaiheessa vetäytyä kyseisestä menettelystä, joten sovittelun pakollinen käyttö, josta kansallisessa oikeudessa säädetään, asettaisi kuluttajan epäedullisempaan asemaan kuin se, jossa kuluttaja olisi, jos mainitun menettelyn käyttö olisi vapaaehtoista.
25 Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen mukaan kansallisessa oikeudessa säädetty pakollinen sovittelumenettely ei ole myöskään direktiivin 2013/11 9 artiklan 2 kohdan mukaista siltä osin kuin kansallisessa menettelyssä osapuolet eivät voi vetäytyä sovittelumenettelystä milloin tahansa ja ehdoitta, jos ne ovat tyytymättömiä kyseisen menettelyn tehokkuuteen ja kulkuun. Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen mukaan ne voivat tehdä näin vain esittämällä perustellun syyn sen uhalla, että heille asetetaan rahamääräinen seuraamus, jonka tuomioistuin on velvollinen määräämään, vaikka osapuoli, joka näin olisi luopunut sovittelumenettelystä, lopulta voittaisi asian oikeudenkäyntimenettelyn päätteeksi.
26 Tässä tilanteessa Tribunale Ordinario di Verona on päättänyt lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1) Onko direktiivin 2013/11 3 artiklan 2 kohtaa, siltä osin kuin siinä säädetään, ettei tällä direktiivillä ʼrajoiteta direktiivin 2008/52 soveltamistaʼ, tulkittava siten, ettei sillä rajoiteta yksittäisten jäsenvaltioiden mahdollisuutta säätää sovittelu pakolliseksi vain sellaisissa tapauksissa, jotka eivät kuulu direktiivin 2013/11 soveltamisalaan, toisin sanoen direktiivin 2013/11 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa, muista sopimuksista kuin kauppa- tai palvelusopimuksista johtuvissa riita-asioissa sekä sellaisissa riita-asioissa, jotka eivät koske kuluttajia?
2) Onko direktiivin 2013/11 1 artiklaa, siltä osin kuin sillä halutaan varmistaa kuluttajille mahdollisuus toimittaa elinkeinonharjoittajiin kohdistuvia valituksia vaihtoehtoisten riidanratkaisuelinten käsiteltäviksi, tulkittava siten, että säännös on esteenä sellaiselle kansalliselle säännökselle, jossa sovitteluun osallistuminen asetetaan kuluttajaksi määriteltävän osapuolen nostaman kanteen tutkittavaksi ottamisen edellytykseksi direktiivin 2013/11 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun kaltaisissa riita-asioissa, ja joka tapauksessa sellaiselle kansalliselle säännökselle, jossa edellytetään, että tällaista riita-asiaa koskevaan sovitteluun osallistuvalla kuluttajalla on oltava oikeudellinen avustaja ja hänen on vastattava siitä koituvista kustannuksista, sekä säädetään, ettei kuluttaja voi olla osallistumatta sovitteluun muusta kuin perustellusta syystä?”
27 Italian ja Saksan hallitukset väittävät, ettei ennakkoratkaisupyyntöä voida ottaa tutkittavaksi, koska direktiiviä 2013/11 ei voida soveltaa pääasiassa kyseessä olevan kaltaiseen tilanteeseen. Italian hallitus väittää, että mainittu riita on jatkoa elinkeinonharjoittajan kuluttajaa vastaan käynnistämälle maksamismääräysmenettelylle eikä se näin ollen kuulu direktiivin 2013/11 soveltamisalaan. Saksan hallitus taas katsoo, että ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin ei täsmennä sitä, onko asetuksella nro 28/2010 käyttöön otettu sovittelumenettely direktiivissä 2013/11 määritelty vaihtoehtoinen riidanratkaisumenettely vaihtoehtoisessa riidanratkaisuelimessä, mikä on ainoa tapaus, jossa kyseistä direktiiviä olisi sovellettava.
28 Unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan unionin tuomioistuin voi jättää tutkimatta kansallisen tuomioistuimen esittämän pyynnön ainoastaan, jos on ilmeistä, että pyydetyllä unionin oikeuden tulkitsemisella ei ole mitään yhteyttä kansallisessa tuomioistuimessa käsiteltävän asian tosiseikkoihin tai kohteeseen, tai jos kyseinen ongelma on luonteeltaan hypoteettinen taikka jos unionin tuomioistuimella ei ole tiedossaan niitä tosiseikkoja ja oikeudellisia seikkoja, jotka ovat tarpeen, jotta se voisi antaa hyödyllisen vastauksen sille esitettyihin kysymyksiin (tuomio 14.3.2013, Allianz Hungária Biztosító ym., C-32/11, EU:C:2013:160, 26 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
29 Nyt käsiteltävässä asiassa on kuitenkin niin, että kysymys siitä, sovelletaanko direktiiviä 2013/11 pääasiaan, liittyy erottamattomasti tähän ennakkoratkaisupyyntöön annettaviin vastauksiin. Näin ollen unionin tuomioistuin on toimivaltainen vastaamaan ennakkoratkaisupyyntöön (ks. vastaavasti tuomio 7.3.2017, X ja X, C‑638/16 PPU, EU:C:2017:173, 37 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
30 Ensimmäisellä kysymyksellään ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pyrkii selvittämään lähinnä, onko direktiivin 2013/11 3 artiklan 2 kohtaa, siltä osin kuin siinä säädetään, että kyseisellä direktiivillä ”ei rajoiteta” direktiivin 2008/52 soveltamista, tulkittava niin, että kansallinen säännöstö, jollaisesta on kyse pääasiassa ja jossa säädetään pakollisesta sovittelumenettelystä direktiivin 2013/11 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa riidoissa, on sen vastainen.
31 On muistettava, että direktiivin 2008/52 1 artiklan 1 kohdassa säädetään, että sen tavoitteena on parantaa vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen saatavuutta ja edesauttaa riitojen sovinnollista ratkaisua edistämällä sovittelun käyttöä. Mainitun artiklan 2 kohdassa korostetaan, että kyseistä direktiiviä sovelletaan rajatylittävissä riidoissa siviili- ja kauppaoikeudellisiin asioihin, ja sen 2 artiklan mukaan rajatylittävällä riidalla tarkoitetaan riitaa, jossa vähintään yhden osapuolen kotipaikka tai vakituinen asuinpaikka sijaitsee muussa kuin siinä jäsenvaltiossa, jossa toisen osapuolen kotipaikka tai vakituinen asuinpaikka sijaitsee.
32 Nyt käsiteltävässä asiassa on selvää, ettei pääasia ole tällainen rajatylittävä riita.
33 Kuten direktiivin 2008/52 johdanto-osan kahdeksannesta perustelukappaleesta tosin ilmenee, mikään ei tosin estä jäsenvaltioita soveltamasta kyseistä direktiiviä sisäisiin sovittelumenettelyihin, mikä on vaihtoehto, jonka Italian lainsäätäjä on valinnut, kuten ennakkoratkaisupyynnöstä ilmenee. Direktiivin 2008/52 johdanto-osan 19 perustelukappaleessa muistutetaan samoin siitä, että direktiivillä 2008/52 säädetään sovittelujärjestelmiä koskevat unionin tason puitteet, joita sovelletaan valtioiden rajat ylittäviin riitoihin, tämän kuitenkaan estämättä mainitun direktiivin soveltamista valtion sisäisiin sovittelujärjestelmiin.
34 Kuten julkisasiamies on kuitenkin todennut ratkaisuehdotuksensa 60 kohdassa, Italian lainsäätäjän valinta laajentaa asetuksen N:o 28/2010 soveltamista kansallisiin riitoihin ei voi laajentaa direktiivin 2008/52 soveltamisalaa siitä, miten se on määritelty kyseisen direktiivin 1 artiklan 2 kohdassa.
35 Tästä seuraa, että koska direktiiviä 2008/52 ei sovelleta pääasiassa kyseessä olevan kaltaiseen riitaan, nyt käsiteltävässä asiassa ei ole tarpeen lausua mainitun direktiivin ja direktiivin 2013/11 välisestä suhteesta. Siitä, onko viimeksi mainittu direktiivi esteenä pääasiassa kyseessä olevan kaltaiselle lainsäädännölle, on todettava, että sitä on nimenomaan kysytty ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen esittämässä toisessa kysymyksessä ja se on näin ollen tutkittava mainitussa yhteydessä.
36 Edellä esitetyn perusteella ensimmäiseen kysymykseen ei ole tarpeen vastata.
37 Toisella kysymyksellään ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pyrkii selvittämään lähinnä, onko direktiiviä 2013/11 tulkittava niin, että se on esteenä pääasiassa kyseessä olevan kaltaiselle kansalliselle säännöstölle, jossa säädetään ensinnäkin sovittelumenettelyn pakollisesta käyttämisestä kyseisen direktiivin 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa riidoissa näitä samoja riitoja koskevan kanteen tutkittavaksi ottamisen edellytyksenä, toiseksi siitä, että mainitussa sovittelussa kuluttajilla on oltava avustajanaan asianajaja, ja kolmanneksi siitä, että kuluttajat voivat olla ensin käyttämättä sovittelumenettelyä vain, jos he osoittavat, että heillä on tähän ratkaisuun perusteltu syy.
38 Tähän kysymykseen vastaamiseksi on aluksi tutkittava, sovelletaanko direktiiviä 2013/11 pääasiassa kyseessä olevan kaltaiseen säännöstöön.
39 Tältä osin on todettava, että direktiivin 2013/11 1 artiklan mukaan kyseisen direktiivin tarkoituksena on, että kuluttajat voivat halutessaan toimittaa elinkeinonharjoittajiin kohdistuvia valituksia käsiteltäviksi vaihtoehtoisissa riidanratkaisumenettelyissä.
40 Kyseistä direktiiviä 2013/11 ei sovelleta kaikkiin kuluttajariitoihin vaan ainoastaan menettelyihin, joissa täyttyvät kaikki seuraavat edellytykset: ensinnäkin kuluttajan on pitänyt aloittaa menettely elinkeinonharjoittajaa vastaan myynti- tai palvelusopimuksesta johtuvien sopimusvelvoitteiden osalta; toiseksi direktiivin 4 artiklan 1 kohdan g alakohdan mukaan mainitun menettelyn on täytettävä tässä direktiivissä asetetut vaatimukset ja tältä osin oltava etenkin riippumaton, puolueeton, avoin, tehokas, nopea ja oikeudenmukainen; kolmanneksi mainittu menettely on annettava vaihtoehtoisen riidanratkaisuelimen hoidettavaksi eli saman direktiivin 4 artiklan 1 kohdan h alakohdan mukaan sellaisen elimen hoidettavaksi, joka sen nimestä tai nimityksestä riippumatta on perustettu pysyväksi ja antaa mahdollisuuden riidan ratkaisuun vaihtoehtoisessa riidanratkaisumenettelyssä ja joka on merkitty direktiivin 2013/11 20 artiklan 2 kohdan mukaisesti luetteloon, joka on annettava tiedoksi Euroopan komissiolle.
41 Sen määrittämiseksi, sovelletaanko direktiiviä 2013/11 vaihtoehtoiseen riidanratkaisumenettelyyn, jollaisesta on kyse pääasiassa, on tutkittava, täyttyvätkö kyseiset edellytykset.
42 Ensimmäisen edellytyksen osalta kysymys, onko kuluttajan eikä elinkeinonharjoittajan katsottava aloittaneen pääasiassa kyseessä olevan kaltainen vaihtoehtoinen riidanratkaisumenettely, kuuluu kansallisen tuomioistuimen harkintaan ja siihen sovelletaan kunkin jäsenvaltion kansallista oikeutta. Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen tehtävänä on näin ollen pääasiassa arvioida sitä, onko maksamismääräyksen vastustus ja kyseisen toimenpiteen väliaikaisen täytäntöönpanon lykkäämistä koskeva hakemus kuluttajan tekemä valitus, joka on pääasiassa kyseessä olevan kaltaisen luottoalan elinkeinonharjoittajan aloittamaan maksamismääräysmenettelyyn nähden itsenäinen.
43 Toisen ja kolmannen edellytyksen osalta ennakkoratkaisupyynnössä ei täsmennetä, käydäänkö Italian lainsäädännössä säädetty sovittelumenettely direktiivin 2013/11 mukaisesti vaihtoehtoisessa riidanratkaisuelimessä. Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen tehtävänä on myös arvioida, onko asetuksen nro 206, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella nro 130/2015, 141 §:n 4 momentissa tarkoitettu elin vaihtoehtoinen riidanratkaisuelin, joka täyttää direktiivissä 2013/11 asetetut edellytykset, koska mainittujen edellytysten täyttyminen on mainitun direktiivin soveltamisedellytys.
44 Tästä seuraa, että ellei tarkistuksista, jotka ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on suoritettava, muuta johdu, direktiiviä 2013/11 voidaan soveltaa pääasiassa kyseessä olevan kaltaiseen säännöstöön.
45 Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen esittämään kysymykseen sisältyvistä kolmesta seikasta ja ensinnäkin senkaltaisesta sovittelumenettelyä koskevasta vaatimuksesta edellytyksenä mainitun menettelyn kohteena olevaa riitaa koskevan kanteen tutkittavaksi ottamiselle, jollaisesta asetuksen nro 28/2010 5 §:n 1-bis momentissa säädetään, on todettava olevan selvää, että direktiivin 2013/11 1 artiklan ensimmäisessä virkkeessä säädetään kuluttajien mahdollisuudesta toimittaa ”halutessaan” elinkeinonharjoittajia koskevia valituksia vaihtoehtoisille riidanratkaisuelimille.
46 Tältä osin ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pohtii, voivatko jäsenvaltiot pitää voimassa – kyseisen 1 artiklan ensimmäisen virkkeen sanamuodon mukaisen tulkinnan mukaan – mainitunlaisen oikeudenkäyntiä edeltävän pakollisen sovittelumenettelyn vain sellaisissa riidoissa, jotka eivät kuulu kyseisen direktiivin soveltamisalaan.
47 Unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan unionin oikeuden säännösten tai määräysten tulkitsemisessa on kuitenkin tärkeää ottaa huomioon paitsi niiden sanamuoto myös sillä säännöstöllä tavoitellut päämäärät, jonka osia säännökset tai määräykset ovat, ja niiden asiayhteys (tuomio 15.10.2014, Hoštická ym., C‑561/13, EU:C:2014:2287, 29 kohta).
48 Tältä osin on niin, että vaikka direktiivin 2013/11 1 artiklan ensimmäisessä virkkeessä käytetään ilmaisua ”halutessaan”, on todettava, että mainitun artiklan toisessa virkkeessä säädetään nimenomaisesti jäsenvaltioiden mahdollisuudesta tehdä vaihtoehtoisiin riidanratkaisumenettelyihin osallistuminen pakolliseksi edellyttäen, että tällaisella lainsäädännöllä ei estetä osapuolia käyttämästä oikeuttaan saattaa asia tuomioistuimen ratkaistavaksi.
49 Direktiivin 2008/52 3 artiklan a alakohta tukee tätä tulkintaa, sillä siinä määritellään sovittelu, siitä käytetystä nimestä riippumatta, jäsennellyksi menettelyksi, jossa riidan molemmat tai useammat osapuolet pyrkivät itse vapaaehtoisesti ratkaisemaan riitansa sovinnollisesti. Sovittelu voi alkaa osapuolten aloitteesta, tuomioistuin voi suositella sovittelua tai päättää sovittelun aloittamisesta, taikka sovitteluvelvoitteesta voidaan säätää jäsenvaltion lainsäädännössä. Direktiivin 2008/52 5 artiklan 2 kohdan mukaan direktiivi ei vaikuta sellaisen kansallisen lainsäädännön soveltamiseen, jonka mukaan sovittelun käyttö on pakollista, edellyttäen, että tällainen lainsäädäntö ei estä riidan osapuolia käyttämästä oikeuttaan saattaa asia tuomioistuimen ratkaistavaksi.
50 Kuten direktiivin 2008/52 johdanto-osan 13 perustelukappaleesta siis ilmenee, sovittelun vapaaehtoisuus ei näin ollen liity siihen, että osapuolilla olisi vapaus käyttää kyseistä menettelyä tai olla käyttämättä sitä, vaan siihen, että ”osapuolet itse ovat vastuussa menettelystä ja voivat järjestää sen haluamallaan tavalla ja päättää sen milloin tahansa”.
51 Näin ollen merkityksellistä ei ole se, onko sovittelujärjestelmä pakollinen vai vapaaehtoinen, vaan se, että osapuolten oikeus saattaa asia tuomioistuimen ratkaistavaksi säilyy. Tätä varten jäsenvaltioille jää niiden täysi lainsäädännöllinen autonomia, kunhan direktiivin 2013/11 tehokas vaikutus toteutuu, kuten julkisasiamies on todennut ratkaisuehdotuksensa 75 kohdassa.
52 Näin ollen se seikka, että pääasiassa kyseessä olevan kaltaisessa kansallisessa säännöstössä on sen lisäksi, että siinä on otettu käyttöön tuomioistuimen ulkopuolinen sovittelumenettely, tehty pakolliseksi siihen turvautuminen ennen kuin asia voidaan saattaa tuomioistuimen käsiteltäväksi, ei vaaranna direktiivin 2013/11 tavoitteen saavuttamista (ks. analogisesti tuomio 18.3.2010, Alassini ym., C‑317/08–C‑320/08, EU:C:2010:146, 45 kohta).
53 On tosin selvää, että pääasiassa kyseessä olevassa kansallisessa säännöstössä on käytössä lisäetappi, joka on ylitettävä, jotta asia voidaan saattaa tuomioistuimen käsiteltäväksi, kun siinä asetetaan tuomioistuimessa nostettujen, asetuksen nro 28/2010 5 §:n 1-bis momentin alaa koskevien kanteiden tutkittavaksi ottamisen edellytykseksi sovintoratkaisun etsiminen. Tämä edellytys saattaa vaikuttaa tehokkaan oikeussuojan periaatteeseen (ks. vastaavasti tuomio 18.3.2010, Alassini ym., C‑317/08–C‑320/08, EU:C:2010:146, 62 kohta).
54 Unionin tuomioistuimen vakiintuneesta oikeuskäytännöstä ilmenee kuitenkin, että perusoikeudet eivät ole ehdottomia, vaan niitä voidaan rajoittaa, kunhan rajoitukset tosiasiassa palvelevat yleisen edun mukaisia kyseisellä toimenpiteellä tavoiteltuja päämääriä eikä niillä puututa perusoikeuksiin tavoitellun päämäärän kannalta suhteettomasti ja tavalla, jota ei voida hyväksyä ja jolla loukattaisiin näin suojattujen oikeuksien keskeistä sisältöä (ks. tuomio 18.3.2010, Alassini ym., C‑317/08–C‑320/08, EU:C:2010:146, 63 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
55 Kuten julkisasiamies on todennut ratkaisuehdotuksensa 81 kohdassa, vaikka 18.3.2010 annettu tuomio Alassini ym. (C‑317/08–C‑320/08, EU:C:2010:146) koskee sovintomenettelyä, unionin tuomioistuimen kyseisessä tuomiossa omaksumaa lähestymistapaa voidaan soveltaa kansallisiin lainsäädäntöihin, joissa muiden tuomioistuimen ulkopuolisten menettelyjen, kuten pääasiassa kyseessä olevan sovittelumenettelyn, käytöstä tehdään pakollista.
56 Tästä huolimatta on niin, kuten direktiivin 2013/11 johdanto-osan 45 perustelukappaleessa on pääpiirteissään todettu, että jäsenvaltioiden on voitava valita sopivina pitämänsä keinot siihen pyrkimiseksi, ettei oikeus saattaa asia tuomioistuimen ratkaistavaksi esty, ja se, että yhtäältä vaihtoehtoisen riidanratkaisumenettelyn ratkaisu ei ole osapuolia sitova, ja se, että toisaalta määrä- tai vanhentumisajat eivät umpeudu kyseisen menettelyn aikana, ovat kaksi keinoa, jotka muiden muassa ovat omiaan kyseisen tavoitteen saavuttamiseen.
57 Vaihtoehtoisessa riidanratkaisumenettelyssä annetun ratkaisun sitovuudesta on todettava, että direktiivin 2013/11 9 artiklan 2 kohdan a alakohdassa edellytetään, että jäsenvaltiot varmistavat, että osapuolet voivat missä tahansa vaiheessa vetäytyä menettelystä, jos ne ovat tyytymättömiä menettelyn tehokkuuteen tai kulkuun. Mainitun direktiivin 9 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaan vaihtoehtoisen riidanratkaisumenettelyn päätteeksi osapuolille vain ehdotetaan ratkaisua ja ne voivat hyväksyä sen, hylätä sen tai noudattaa sitä.
58 Vaikka direktiivin 2013/11 9 artiklan 3 kohdassa annetaan mahdollisuus säätää kansallisessa lainsäädännössä, että vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen mukaisesti annettavasta ratkaisusta tulee elinkeinonharjoittajaa sitova, mainitunlainen mahdollisuus edellyttää sitä, että kuluttaja on ensin hyväksynyt ehdotetun ratkaisun.
59 Määrä- ja vanhentumisajoista direktiivin 2013/11 12 artiklassa säädetään, että jäsenvaltioiden on varmistettava, että osapuolia, jotka pyrkiessään riidan ratkaisuun ovat turvautuneet vaihtoehtoisiin riidanratkaisumenettelyihin, ei mainitunlaisen menettelyn aikana päättyneiden määrä- ja vanhentumisaikojen johdosta estetä aloittamasta myöhemmin oikeuskäsittelyä.
60 Direktiivin 2013/11 8 artiklan a alakohdan mukaan vaihtoehtoisen riidanratkaisumenettelyn on lisäksi oltava molempien osapuolten saatavilla niin sähköisesti kuin muulla tavalla riippumatta siitä, missä osapuolet ovat.
61 Sovittelumenettelyn asettaminen kanteen tutkittavaksi ottamisen edellytykseksi voi siis olla sopusoinnussa tehokkaan oikeussuojan periaatteen kanssa, jos tämä menettely ei johda osapuolia sitovaan päätökseen, se ei viivästytä merkittävästi kanteen nostamista tuomioistuimessa, se keskeyttää kyseisten oikeuksien vanhentumisen menettelyn aikana eikä se aiheuta kustannuksia osapuolille tai se aiheuttaa vain vähäisiä kustannuksia näille, edellyttäen, että sähköinen viestintätapa ei kuitenkaan ole ainoa keino päästä sovintomenettelyn piiriin ja että turvaamistoimet ovat mahdollisia niissä poikkeuksellisissa tapauksissa, joissa tilanteen kiireellisyys niitä edellyttää (ks. vastaavasti tuomio 18.3.2010, Alassini ym., C‑317/08–C‑320/08, EU:C:2010:146, 67 kohta).
62 Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on siis tarkistettava, että siltä osin kuin pääasiassa kyseessä oleva lainsäädäntö täyttää edellisessä kohdassa esitetyt vaatimukset, estääkö se, muun muassa asetuksen nro 28/2010 5 § ja asetuksen nro 206, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella nro 130/2015, 141 § osapuolia käyttämästä oikeuttaan saattaa asia tuomioistuimen ratkaistavaksi direktiivin 2013/11 1 artiklassa asetetun vaatimuksen mukaisesti.
63 Tältä osin vaatimus sovittelumenettelystä kanteen tutkittavaksi ottamisen edellytyksenä olisi nimittäin sopusoinnussa direktiivin 2013/11 1 artiklan kanssa.
64 Toiseksi siltä osin kuin on kyse kuluttajan velvollisuudesta käyttää asianajajaa avustajana sovittelumenettelyn aloittamiseksi, vastaus tähän kysymykseen ilmenee direktiivin 2013/11 8 artiklan b alakohdan sanamuodosta. Mainitussa artiklassa, joka koskee menettelyn tehokkuutta, säädetään, että jäsenvaltioiden on varmistettava, että osapuolet voivat käyttää vaihtoehtoista riidanratkaisumenettelyä olematta velvollisia käyttämään lakimiestä tai oikeudellista neuvonantajaa. Mainitun direktiivin 9 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetään lisäksi, että osapuolille on ilmoitettava, ettei niillä ole velvollisuutta käyttää lakimiestä tai oikeudellista neuvonantajaa.
65 Kansallisessa lainsäädännössä ei näin ollen voida vaatia, että vaihtoehtoiseen riidanratkaisumenettelyyn osallistuvalla kuluttajalla on pakko olla avustajanaan asianajaja.
66 Kolmanneksi siitä, onko direktiiviä 2013/11 tulkittava niin, että se on esteenä sellaiselle kansallisen oikeuden säännökselle, jonka mukaan kuluttajat voivat vetäytyä sovittelumenettelystä vain siinä tapauksessa, että he osoittavat, että heillä on mainittuun päätökseen perusteltu syy, tai muuten heitä uhkaavat seuraamukset myöhemmässä oikeudenkäynnissä, on katsottava, että mainitunlainen rajoitus on omiaan rajoittamaan osapuolten oikeutta saattaa asia tuomioistuimen käsiteltäväksi, mikä on direktiivillä 2013/11 tavoitellun päämäärän, josta on muistutettu sen 1 artiklassa, vastaista. Kuluttajan mahdollisesta vetäytymisestä vaihtoehtoisesta riidanratkaisumenettelystä ei nimittäin saa olla hänelle epäedullisia vaikutuksia mainitun menettelyn kohteena ollutta riitaa tai sellaista riitaa, jonka olisi pitänyt olla mainitun menettelyn kohteena, koskevassa tuomioistuinkäsittelyssä.
67 Viimeksi mainittua näkemystä tukee direktiivin 2013/11 9 artiklan 2 kohdan a alakohdan sanamuoto, jossa velvoitetaan jäsenvaltiot varmistamaan sellaisten vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen yhteydessä, joissa pyritään ratkaisemaan riita ehdottamalla ratkaisua, että osapuolet voivat missä tahansa vaiheessa vetäytyä menettelystä, jos ne ovat tyytymättömiä menettelyn tehokkuuteen tai kulkuun.
68 Samassa säännöksessä täsmennetään myös, että silloin, kun kansallisessa lainsäädännössä säädetään, että elinkeinonharjoittajan osallistuminen vaihtoehtoisiin riidanratkaisumenettelyihin on pakollista, kuluttajalla ja vain kuluttajalla on aina oltava mainittu oikeus vetäytyä menettelystä.
69 Tästä seuraa, että direktiiviä 2013/11 on tulkittava niin, että se on esteenä sellaiselle kansalliselle lainsäädännölle, jossa rajataan kuluttajien oikeus vetäytyä sovittelumenettelystä vain tilanteeseen, jossa he osoittavat, että heillä on perusteltu syy kyseiseen päätökseen.
70 Vaikka on näin, on todettava, että istunnossa Italian hallitus on ilmoittanut, että siitä, että tuomioistuin voi määrätä myöhemmässä menettelyssä rahamääräisen seuraamuksen, säädetään vain sen tilanteen varalta, jossa sovittelumenettelyyn on jätetty osallistumatta ilman perusteltua syytä, eikä sen tilanteen varalta, jossa siitä vetäydytään. Mikäli on näin, minkä tarkastaminen on ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen tehtävä, direktiivi 2013/11 ei ole esteenä kansalliselle säännöstölle, jossa sallitaan se, että kuluttaja kieltäytyy osallistumasta oikeudenkäyntiä edeltävään sovittelumenettelyyn, vain perustellusta syystä, siltä osin kuin hän voi lopettaa sen rajoituksitta heti ensimmäisen sovittelijan kanssa pidetyn tapaamisen jälkeen.
71 Kun edellä esitetty otetaan huomioon, toiseen kysymykseen on vastattava seuraavaa:
– Direktiiviä 2013/11 on tulkittava niin, että se ei ole esteenä pääasiassa kyseessä olevan kaltaiselle kansalliselle säännöstölle, jossa säädetään sovittelumenettelyn käytöstä kyseisen direktiivin 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa riidoissa samoja riitoja koskevan kanteen tutkittavaksi ottamisen edellytyksenä, siltä osin kuin mainitunlainen vaatimus ei estä osapuolia käyttämästä oikeuttaan saattaa asia tuomioistuimen ratkaistavaksi.
– Mainittua direktiiviä on sitä vastoin tulkittava niin, että se on esteenä pääasiassa kyseessä olevan kaltaiselle kansalliselle säännöstölle, jossa säädetään, että mainitunlaisessa sovittelumenettelyssä kuluttajien on käytettävä avustajanaan asianajajaa ja että he voivat vetäytyä sovittelumenettelystä vain, jos he osoittavat, että heillä on päätökseensä perusteltu syy.
Kuluttajariitojen vaihtoehtoisesta riidanratkaisusta sekä asetuksen (EY) N:o 2006/2004 ja direktiivin 2009/22/EY muuttamisesta 21.5.2013 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2013/11/EU (vaihtoehtoista kuluttajariitojen ratkaisua koskeva direktiivi) on tulkittava niin, että se ei ole esteenä pääasiassa kyseessä olevan kaltaiselle kansalliselle säännöstölle, jossa säädetään sovittelumenettelyn käytöstä kyseisen direktiivin 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa riidoissa samoja riitoja koskevan kanteen tutkittavaksi ottamisen edellytyksenä, siltä osin kuin mainitunlainen vaatimus ei estä osapuolia käyttämästä oikeuttaan saattaa asia tuomioistuimen ratkaistavaksi.
Mainittua direktiiviä on sitä vastoin tulkittava niin, että se on esteenä pääasiassa kyseessä olevan kaltaiselle kansalliselle säännöstölle, jossa säädetään, että mainitunlaisessa sovittelumenettelyssä kuluttajien on käytettävä avustajanaan asianajajaa ja että he voivat vetäytyä sovittelumenettelystä vain, jos he osoittavat, että heillä on päätökseensä perusteltu syy.

matches: tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


text:
Eilen, 27.7.Tänään, 28.7.Huomenna, 29.7.Keskiviikko 30.7.Torstai 31.7.Perjantai 1.8.Lauantai 2.8.Sunnuntai 3.8.Maanantai 4.8.Tiistai 5.8.Keskiviikko 6.8.Torstai 7.8. Yle TV2 Maanantai 28.7.
PIKKU KAKKONEN: Jyrkin aamu
Onnea Atso.
Nok Tokin Narakaara. Nok Tok tahtoo auttaa muita palleroita tavaroiden kantamisessa. Tavaroita kertyy kuitenkin liikaa kerralla kannettavaksi. Nok Tok keksii kuitenkin pulmaan yllätysratkaisun. Sallittu kaiken ikäisille.
Pikku Toni
Pikku sarvikuono. Gibbonit pilkkaavat Paulan pientä sarvea, ja Paula pahoittaa mielensä. Sallittu kaiken ikäisille.
Syksyn taikaa. Nelli ja Iiro keräävät kauniita syksyn lehtiä, joista tehdään koulussa syyspuu. Sallittu kaiken ikäisille.
Sukellusvene. Riina näkee joessa sukellusveneen, mutta kukaan ei tunnu uskovan häntä. HD Sallittu kaiken ikäisille.
Valmis maailma. Herra Heinämäki ja naapurin Erkki rehvastelevat kylän lapsille, kuinka hyviä oppilaita he olivat aikoinaan koulussa. Sallittu kaiken ikäisille.
Viivi ja Leevi: Radio
Tuula Pukkilan savianimaatio Leevi-pojasta ja hänen isosiskostaan Viivistä. Sallittu kaiken ikäisille.
24/40. Anniinan hikka. Anniina ja erityinen balettikassi. Sallittu kaiken ikäisille.
Osa 1/101. Muumilaakson kevät. Talvisin Muumilaakso nukkuu syvällä kinoksissa, mutta keväällä laakson asukkaat heräävät. Lumen alta paljastuu yllätyksiä. Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Pikaliimaa. Sallittu kaiken ikäisille.
Rannalla tuoksuu savukala
2/8. Purotaimen. Gordon ja Jan lähtevät katsomaan, olisiko purotaimen syönnillään. Kalamiehenä Gordon tuntee lymypaikan pienessä joessa ja Jan suunnittelee tammukan savustusta levän kanssa. Äänitekstitys: suomi.
Matkapassi: Uhanalaiset matkakohteet
Massaturismi, ilmastonmuutos ja sotilaalliset konfliktit kuluttavat hauraita matkakohteita. Erikoisjaksossa selvitetään, mikä vaikutus ihmisvirroilla on ollut mm. Nepalissa, Balilla, Turkissa ja Nevadan autiomaassa. (U) Äänitekstitys: suomi.
Jonna Vormalan Jauhot Suussa-blogi alkoi kotiäidin henkireikänä. Blogistaniassa Jonna tekee ruusukakun ja jakaa ystävilleen kuppikakku-oppeja. (U) Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Elämäni huonoin vuosi - uudelleen: Aprillipäivä. Alex on Simonin lempikohde aprillipäivän kepposissa. Mies on nolattu niin Nicolan kuin muidenkin tyttöjen edessä. Leonardo: Kaikki on mahdollista. 41/50 HD HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Äänitekstitys: suomi. K7
Osa 2/8. Kalastaminen on ollut elinehto Norjan rannikon väestölle. Tänään Dag Lindebjerg tutustuu kolmeen ammattikalastajaan, joilla on omat niksinsä turskan, kilohailin ja makrillin pyynnissä. (U) Äänitekstitys: suomi.
4/8: Mainiot maut. Roppakaupalla kaakaota ja churroja, uppopaistettuja leivonnaisia ja muita herkkuja. Espanjalaisten kauppojen valikoimat tekevät Anneen vaikutuksen. (U) Äänitekstitys: suomi.
3/6. Ronskinpuoleisen sketsisarjan jaksossa mm. omalla tavallaan seksikkäitä avaruusolioita, näkymätön mies, agressiivisia pörräileviä pikkuautoja ja supersankarikokelaita. T: BBC. (U) Äänitekstitys: suomi. K12 (seksi).
Felix on tottunut siihen, että asiat menevät hänen toivomallaan tavalla. Onnistuuko Felix olemaan oikeudenmukainen uudessa pomon roolissaan, vai joutuuko muu perhe kärsimään hänen laatimastaan budjetista? (U) Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Sukujuuret. Grace McLeod saapuu, omien sanojensa mukaan, vain poikkeamaan tilalle, mutta röyhkeät lammasvarkaat saavat hänet todella tulistumaan. Stevien ja Alexin häitä ryhdytään valmistelemaan. (U) Äänitekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Luokkakokous. Lontoolaisessa koulussa vilisee öisin lepakkomaisia olentoja. Mitä ne ovat? Siitä on otettava selko. Tutkiessaan kouluun kätkeytyvää mysteeriä Tohtori törmää vanhaan tuttavaansa. (U) Äänitekstitys: suomi. K12 (ahdistus).
Siinan kanssa katsellaan Pipsa Possu, Ystäväkirja, Ruusulaakson Roosa, Taitavat kädet, Stella ja Sami, Sana-arkku sekä Hupsis.
Ilman kaunisteluja. Bryce saapuu tilalle Alexin ja Stevien kihlajaisiin mukanaan avioehtosopimus, mutta ovatko osapuolet halukkaita laittamaan nimensä siihen? Phil yllättää Moiran lahjallaan. (U) Äänitekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
1/6. Tulevat erikoisrajajääkärit aloittavat yhden Suomen vaativimmista varusmieskoulutuksista Immolan varuskunnassa Imatralla. Miten kovaan kuriin sopeutuminen sujuu? (U) Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Osa 176: "Tulee häiriö hyvällekin, tapaturma taitavalle". Emmi kypsyy. Lauri ei halua olla haluttu. Ensio palaa menneeseen. (U). HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Osa 177: "Käy kuin tanssi". Petra pitää tupaantuliaiset. Jani on onnen aallokossa. Marika saa yhteyden isäänsä. (U). HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Marjo Moilanen ja James Ochieng vihitään Keniassa. Kolme viikkoa ennen häitä Oulusta Keniaan rakkaansa luo muuttaneen Marjon uusi elämä alkaa rytmikkäissä häissä. (U) HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Äänitekstitys: suomi.
Harhaluuloja. Legendaarisen rock-bändin uudelleen yhdistäminen ei suju ongelmitta. Dani yrittää selvittää bändin ristiriitoja. Ray Jay löytää uuden ihastuksen ja Hawksien uusi omistaja ottaa ohjat käsiinsä. HD Äänitekstitys: suomi. K12 (väkivalta, ahdistus).
Eastbound & Down (16)
7/8. Onko Kennyn uran jatkumiselle noussut lopullisesti seinä vastaan? Antaako valmentaja Banks periksi vaikka kuinka anelisi? Steve on päättänyt saada valloitettua Marian takaisin; antaako nainen periksi? HD Äänitekstitys: suomi. K12 (väkivalta, ahdistus).
4/10. Hekumallisia hetkiä. Sookie tekee lähempää tuttavuutta Ben Flynnin kanssa. Eric iskee kuvernööri Burrellin heikkoon kohtaan. Andyn huimaa vauhtia varttuvat keijutyttäret ajautuvat huonoon seuraan. T: HBO. HD Äänitekstitys: suomi. K16 (väkivalta, ahdistus).
Sivulliset uhrit. Rawls yrittää työntää telakan tutkinnan toiselle hallintoalueelle, mutta McNulty estää sen. Valcheck jahtaa Sobotkaa ja tämän ammattiliittoa, mikä johtaa miesten väliseen vihanpitoon. T: HBO (U) Äänitekstitys: suomi. K16
Venäjä esitteli sotakalustoaan Krimin vesilläTänään 00:26
Panssarivaunut jyrisivät Gazan rajallaEilen 23:30
Meteorologi: Olosuhteet suosivat yritystä ylittää Suomenlahti Eilen 20:37

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD