text:
Helsingin HO 20.12.2016 1824 - Hovrättsavgöranden - FINLEX ®
Du är här: Finlex › Rättspraxis › Hovrätter › 2016 › Helsingin HO 20.12.2016 1824
Helsingin HO 20.12.2016 1824
S 14/2413
Helsingin käräjäoikeuden tuomio nro 14/19867
Asia: Merimiehen työsuhteen päättäminen
Käräjäoikeus on 26.3.2013 välituomiossaan päättänyt, että kantajan työsopimus on Saksan siviililain 613a §:n 1 kohdan 1 virkkeen nojalla siirtynyt vastaajalle Baltic SF VII Ltd.dle. Kantajalla on oikeus työsuhteen jatkumiseen vastaajan palveluksessa samoin ehdoin kuin ennen irtisanomista ja työsuhteen alkamisen viivästymisen vuoksi saamatta jääneisiin palkkoihin viivästyskorkoineen. Käräjäoikeus on 15.5.2013 päätöksellään hylännyt vastaajan väitteen siitä, että kantajan olisi tullut asetetussa määräajassa esittää selvityksensä ansioistaan suomen kielellä.
Kantaja on vaatinut ansionmenetystä vuodelta 2006 2.405,69 euroa, vuodelta 2007 6.697,26 euroa, vuodelta 2008 11.864,61 euroa, vuodelta 2009 16.430,25 euroa ja vuodelta 2010 16.486,71 euroa, kaikki määrät viivästyskorkoineen ja oikeudenkäyntikulut korkoineen.
Kantaja oli kertomansa mukaan joutunut irtisanoutumaan työstään vapaa-ajan tapaturman vuoksi syksyllä 2006 ja syy-yhteys irtisanomiseen oli katkennut, eikä vastaajalla ole korvausvelvollisuutta tämän jälkeen. Myöskään oikeutta palkkaan ei voida vahvistaa tämän jälkeen.
Kantajan vaatimus ansionmenetyksestä on hylätty.
Vastaajalla ei ole velvollisuutta maksaa palkkaa kantajalle ja kantajan vahvistusvaatimus on hylätty.
Kantaja säilyttää työsuhteensa ja saa pääsäännön mukaan palkkansa siltä ajalta, jolloin hänen irtisanomisensa on tullut voimaan ja siitä edelleen niin kauan kuin työsuhde jatkuu. Kantajalla on pääsäännön mukaan työn alkamisen viivästymisen vuoksi oikeus saamatta jääneisiin palkkoihin ellei jokin erityinen seikka sitä estä.
Suomen lain mukaan oikeudella on vapaa todisteiden harkintavalta, mikä pitää sisällään myös harkintavallan näytön riittävyydestä kussakin tapauksessa. Saksan oikeuden osalta asiassa esitetyssä Dusseldorfm osavaltion työoikeuden ratkaisussa 6.5.2010 oikeus on todennut vakiintuneessa oikeuskäytännössä Saksan lain edellyttävän, että oikeuden on oltava vakuuttunut esitettävien tosiasiallisten todisteiden oikeellisuudesta. Oikeuden vakuuttuneisuus ei edellytä ehdottoman pitävää varmuutta eikä "varmuutta lähestyvää todennäköisyyttä", vaan käytännön elämässä tavanomaista varmuusastetta, joka tuntuu hälventävän jäljelle jääneet epäilykset.
Tässä asiassa kantaja on esittänyt selvitystä Itävallan verottajalta saaduista internettulosteista ("Lohnzettel"). Kantajaa on kuultu puhelimitse hänen äidinkielellään saksaksi. Oikeuden puheenjohtaja on kuulemisen aluksi saksan kielellä muistuttanut kantajaa totuudessa pysymisen velvollisuudesta. Kantaja on vahvistanut ilmoittamiensa tulosteiden sisältävän kaikki tulot kyseisiltä ajoilta. Kuulemisen edetessä kantaja on kertonut, ettei Itävallassa voi tehdä veroilmoitusta ja todisteissa ilmenevät sairauspäivärahatulot perustuvat tuon verottajan palvelun laskuriin. Myöskään aluksella saadut tulot eivät ilmene selvityksestä, koska kantajan arvelujen mukaan verotus siltä osin tapahtui Kreikassa.
Työntekijän loukkaantuminen viivästyksen aikana
Berliinin työoikeuden 5.5.2004 antaman ratkaisun (kohta 70) mukaan työnantajan on jatkettava hyvityksen maksamista sellaisena, kuin työntekijä olisi sen työtä jatkaessaan ansainnut. Todistaja GH on kertonut, että Saksan lain mukaan työnantaja on velvollinen maksamaan työntekijälle palkkaa hänen sairauslomansa alussa kuuden viikon ajan. Vapaa-ajan tapaturman vuoksi työkyvyttömälle työntekijälle työnantaja ei todistajan mukaan kuitenkaan ole velvollinen maksamaan palkkaa, koska työntekijä ei pysty tarjoamaan työpanostaan, eikä työnantaja siten myöskään viivästy työntarjoamisessa.
Kantaja on työskennellyt aluksella tarjoilijana ("Steward"). Irtisanomisen 8.7.2006 jälkeen hän on aluksi työskennellyt Berliinissä ja muuttanut heti kohta Itävaltaan työskennelläkseen ravintolassa. Syksyllä 2006 hän oli lasketellessaan murtanut ranteensa, eikä hän enää kivun vuoksi ollut voinut jatkaa työtään ravintola-alalla. Kantaja oli kouluttautunut uuteen ammattiin sähkömieheksi.
Kantaja on esitetyn selvityksen perusteella saanut jo 13.7.2006 lukien hätäapua Itävallasta ("Notstandshilfe") ja vakuutuskorvausta 1.8.2008 - 31.10.2008 sekä hätäapua sen jälkeen. Lasketteluonnettomuus on näin ollen tapahtunut heti kohta irtisanomisen jälkeen. Kun kantaja ei ole voinut jatkaa työtään siinä ammatissa, jossa hän aluksella työskenteli, vastaajan korvausvelvollisuuden syy-yhteys on katkennut, koska kantaja ei mahdollisesti alukselle palattuaan pystyisi tekemään entistä työtään.
Kantajan vaatimus ansionmenetyksen korvaamisesta on hylätty. Vastaajaa ei myöskään voida velvoittaa tulevaisuudessa ottamaan kantajaa palvelukseensa tai maksamaan viivästyksen vuoksi korvausta ansionmenetyksestä.
Oikeudenkäymiskaari 21 luku 1 ja 8a-8b §
Asian ovat käräjäoikeudessa ratkaisseet käräjätuomarit Jouko Räsänen, Björn Hellman ja Tarja Ryhänen-Dahlman
- että Baltic SF VII Limited (yhtiö) velvoitetaan suorittamaan hänelle korvauksena ansionmenetyksestä vuoden 2006 osalta 2.405,69 euroa, vuoden 2007 osalta 6.697,26 euroa, vuoden 2008 osalta 11.864,61 euroa, vuoden 2009 osalta 16.430,25 euroa ja vuoden 2010 osalta 16.486,71 euroa, kaikki määrät (yhteensä 53.884,52 euroa) korkoineen kutakin vuotta seuraavan kalenterivuoden alusta lukien,
ja toissijaisesti, että hänelle suoritetaan edellä mainitut määrät vähennettynä niillä ansioilla, joita hän on muualta saanut vuosina 2011 ja 2012 sekä tammi - syyskuussa 2013, jolloin korvattava ansionmenetys kokonaisuudessaan on 45.720,82 euroa,
- että hovioikeus vahvistaa yhtiön olevan velvollinen korvaamaan hänelle työsopimuksesta johtuvien velvollisuuksien laiminlyönnistä ja työsuhteen perusteettomasta irtisanomisesta aiheutuneen vahingon viivästyskorkoineen myös 1.10.2013 lukien,
- yhtiö velvoitetaan korvaamaan hänen oikeudenkäyntikulunsa käräjäoikeudessa ja hovioikeudessa korkoineen.
A oli irtisanomisen jälkeen joutunut lasketteluonnettomuuteen, jossa hän oli murtanut ranteensa. Tämän jälkeen hän oli kouluttautunut sähkömieheksi. A olisi pystynyt työskentelemään myös tarjoilijana lasketteluonnettomuuden jälkeen ja näin hän oli myös ajoittain tehnytkin. Lasketteluonnettomuus oli tapahtunut siinä työpaikassa, jonne A oli siirtynyt irtisanomisen jälkeen. Hän ei olisi mitä ilmeisimmin lainkaan joutunut onnettomuuteen, jos häntä ei olisi irtisanottu laittomasti alukselta ja hän olisi voinut jatkaa työskentelyä aluksella tarjoilijana. A olisi voinut jatkaa aluksella tarjoilijana ja jos hän olisi ollut estynyt toimimaan tarjoilijana, hänet olisi tullut sijoittaa aluksella muihin tehtäviin.
A oli onnettomuuden jälkeen kouluttautunut sähkömieheksi ja ansainnut kohtuullisesti. Ansionmenetys oli seurausta laittomasta irtisanomisesta. Syy-yhteys ei ollut katkennut ja yhtiö oli velvollinen korvaamaan A:n kärsimän ansionmenetyksen. Yhtiö oli myös velvollinen palkkaamaan A:n uudestaan työsuhteeseen.
Baltic SF VII Limited on lausumillaan perusteilla vaatinut,
Yhtiö ei ollut vastuussa A:n ansionmenetyksestä. A oli työskennellyt yhtiössä tarjoilijana ja hän oli löytänyt tarjoilijan töitä myös irtisanomisen jälkeen. Hän oli kuitenkin joutunut lopettamaan tarjoilijan työt hänelle vapaa-aikana heinäkuussa 2006 tapahtuneen tapaturman vuoksi. Lasketteluonnettomuudessa A:n ranne oli murtunut. Mikäli A olisi tapaturman aikaan työskennellyt vielä yhtiössä, hän olisi joutunut jäämään pois töistä myös silloin tapaturman vuoksi ja kouluttautumaan uuteen ammattiin. Koska onnettomuus oli sattunut vapaa-ajalla, oli se riippumaton A:n työpaikasta.
Joka tapauksessa A:lla ei ollut ollut oikeutta vaatia korvausta vuosittain laskettujen ansionmenetysten perusteella. Väitetyn aiheutuneen vahingon määrä tuli määrittää kokonaisuutena siltä ajanjaksolta, jolta korvausta vaadittiin. Tällöinkin korvausvaatimuksen esittäminen oli mahdollista vasta, kun yhtiön viivästys oli päättynyt. A:lla oli näin ollen oikeus vaatia korvausta enintään 45.720,82 euroa toissijaisen vaatimuksensa mukaisesti.
Kanne ei ollut ilmeisen perusteeton. Perusteita oikeudenkäyntikulujen sovittelulle ei ollut.
1. Asiassa on kantajan valituksen perusteella kysymys siitä, ovatko kantajan lasketteluonnettomuudessa saamat vammat aiheuttaneet sellaisen työkyvyttömyyden, että syy-yhteys ansionmenetykseen on katkennut. Asiassa on yhtiön vastauksen perusteella kysymys siitä, onko kanne joka tapauksessa ennenaikainen, kun korvausta ansionmenetyksestä on vaadittu ennen vastaanottamisen viivästymistä, ja tulisiko mahdollisesta korvauksesta vähentää se määrä, jonka A oli ansainnut enemmän kuin hän olisi ansainnut yhtiön palveluksessa. Asiassa on kysymys myös oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta.
2. Asiassa on sovellettava Saksan lakia. Oikeudenkäyntiaineistoon sisältyy saksalaisten tuomioistuinten kysymyksenasetteluun liittyviä ratkaisuja suomenkielisine käännöksineen. Hovioikeus on perehtynyt lisäksi tarpeellisilta osin Saksan lakiin ja saksalaiseen oikeuskirjallisuuteen.
3. Asiassa on kuultu saksalaisia asianajajia LN:aa ja GH:ta. Todistajat ovat kertoneet hovioikeudessa käsityksiään Saksan oikeuden sisällöstä III vaiheessa ratkaistaviin kysymyksiin. Yleisesti ottaen todistajien kertomuksista ei ole tullut esiin mitään sellaista erityistä, joka ei kävisi ilmi hovioikeuden tiedossa olevasta Saksan laista, oikeuskäytännöstä ja oikeuskirjallisuudesta. Hovioikeus on ottanut huomioon myös sen, että mainitut todistajat eivät ole ulkopuolisia asiantuntijoita, koska molemmat ovat jollakin tavalla olleet mukana asian oikeudellisissa selvittelyvaiheissa.
4. Tässä asian käsittelyn III vaiheessa on kysymys siitä ansionmenetyksestä, joka kantajalle on korvattava kantajan työsuorituksen vastaanottamisen viivästymisestä (Annahmeverzug) Saksan siviililain (BGB) 615 §:n nojalla.
5. Saksan irtisanomissuojalain (KschG) 11 §:ssä on vastaavasti irtisanomistapauksia silmällä pitäen säädetty, että jos työsuhde tuomioistuimen ratkaisun vuoksi jatkuu, työntekijän on vähennettävä työnantajalta saamatta jääneestä tulosta 1) se määrä, jonka hän on ansainnut muualla, 2) se määrä, jonka hän olisi voinut hankkia, jollei hän olisi vilpillisesti laiminlyönyt vastaanottaa kohtuullista muuta työtä sekä 3) se lainkohdassa tarkoitettu julkisoikeudellinen suoritus, joka hänelle on työttömyyden vuoksi jo maksettu. Irtisanomissuojalain (KschG) säännös syrjäyttää erityissäännöksenä Saksan siviililain (BGB) 615 §:n 2 virkkeen säännöksen. Tähän asiaan vaikuttavaa eroa näillä kahdella lainkohdalla ei ole.
6. Käräjäoikeus on hylännyt ansionmenetystä koskevat vaatimukset. Käräjäoikeus on todennut, että syksyllä 2006 kantaja oli lasketellessaan murtanut ranteensa, eikä hän kivun vuoksi ollut voinut jatkaa työtään ravintola-alalla. Kantaja, joka oli työskennellyt laivassa tarjoilijana, oli kouluttautunut uuteen ammattiin sähkömieheksi. Kun kantaja ei ole voinut jatkaa työtään siinä ammatissa, jossa hän aluksella työskenteli, vastaajan korvausvelvollisuuden syy-yhteys oli käräjäoikeuden mukaan katkennut, koska kantaja ei mahdollisesti alukselle palattuaan pystyisi tekemään entistä työtään.
7. Kantajan mukaan hän olisi voinut jatkaa tarjoilijana lasketteluonnettomuuden jälkeen. Yhtiöllä olisi ollut joka tapauksessa velvollisuus sijoittaa hänet muihin tehtäviin. Sitä paitsi ilman irtisanomista hän ei olisi edes joutunut tähän onnettomuuteen.
8. Yhtiö on katsonut, että pääasiassa käräjäoikeuden tuomiossa lausutuin perustein syy-yhteyttä irtisanomisen ja ansionmenetyksen välillä ei ole.
Ansionmenetyksen ja tapaturman välinen syy-yhteys
16. Kantajaa on kuultu hovioikeudessa puhelimitse. Hän on kertonut, että irtisanomisen jälkeen hän oli työskennellyt ravintola-alalla Berliinissä kolmen kuukauden ajan kesällä 2006, minkä jälkeen hän oli ollut ravintola-alan kausityössä Itävallassa.
17. Kantaja oli joutunut vapaa-ajallaan onnettomuuteen 13.1.2007, kun hän oli kaatunut lumilautaillessaan ja hänen oikea kätensä oli murtunut. Hän oli palannut onnettomuuden jälkeen 13.2.2007 samoihin työtehtäviin ravintola-alalle kuin missä hän oli ollut ennen onnettomuutta. Työsuhde oli päättynyt 5.4.2007 talvikauden päätyttyä. Työsuhde oli ollut määräaikainen. Tämän jälkeen kantaja oli ollut muutaman kerran kuukaudessa, pääsääntöisesti kesäaikaan auttamassa kotiseudullaan paikallisessa ravintolassa aina vuoteen 2015 asti, mutta hän ei ollut saanut tästä palkkaa.
18. Kantajan mukaan lasketteluonnettomuus ei olisi estänyt häntä jatkamasta työskentelyä yhtiön palveluksessa. Onnettomuuden jälkeen kantaja oli jatkanut työskentelyä ravintola-alalla. Hän oli ollut onnettomuuden vuoksi leikkauksessa 11.4.2008. Leikkaus oli ennalta estävä toimenpide. Vaarana näet oli, että ilman sitä käsi olisi voinut vaivata myöhemmin ja että ilman leikkausta hän ei olisi pystynyt kantamaan painavia esineitä, mikä olisi voinut haitata sähkömiehen töitä. Hänelle oli suositeltu uudelleen kouluttautumista oman tulevaisuuden kannalta. Onnettomuuden jälkeen kantaja ei ollut hakenut pysyvää työsuhdetta ravintola-alalta, koska hänelle oli suositeltu uudelleen kouluttautumista. Kantaja ei osannut sanoa, olisiko hän mahdollisesti uudelleen kouluttautunut myös siinä tilanteessa, että hänen työsuhteensa olisi jatkunut yhtiön palveluksessa. Onnettomuuden jälkeen kantaja oli pystynyt tekemään sekä sähköalan että ravintola-alan töitä. Hän oli ollut työkyvyttömänä leikkauksen jälkeen kaksi kuukautta.
19. Muuta näyttöä kantajan loukkaantumisesta ja sen vaikutuksesta hänen työkykyynsä ei ole kuin hänen oma kertomuksensa. Hovioikeudella ei ole syytä epäillä kertomuksen uskottavuutta.
20. Kantajan kertomuksesta ilmenee, että hän on ollut poissa töistä onnettomuuden jälkeen yhden kuukauden ajan, mutta jatkanut sen jälkeen tarjoilijan töitä samassa työpaikassa. Leikkauksen jälkeen hän oli ollut sairauslomalla kahden kuukauden ajan ja kouluttautunut muihin tehtäviin. Kantaja on oman kertomansa mukaan kyennyt tarjoilijan töihin jo ennen leikkausta. Leikkauksella on mahdollistettu kantajan edellytykset työskennellä sähkömiehenä.
21. Saksan oikeuden mukaan yleinen periaate on, että työnantaja ei viivästy palvelujen vastaanottamisessa, jos työntekijällä ei ole suoritustahtoa (Leistungswille) tai hän on työkyvytön (arbeitsunfähig). Saksan siviililain (BGB) 616 §:n (Väliaikainen este, Vorübergehende Verhinderung) mukaan palvelujen suorittamiseen velvoitettu ei menetä oikeuttaan vastikkeeseen pelkästään sen vuoksi, että hän on aikana, jota ei voida olosuhteet huomioon ottaen pitää merkittävänä, kykenemätön suorittamaan palveluksiaan hänen henkilöstään johtuvasta syystä, jota ei voida kuitenkaan lukea hänen viakseen. Sairaustapauksiin sovelletaan mainitun lainkohdan asemesta erityislakina juhlapäiviltä ja sairausajalta maksettavasta työpalkasta annettua lakia (Gesetz über die Zahlung an Feiertagen und Krankenheitsfall, Entgeltfohrzahlungsgesetz). Sen 3 §:stä ilmenee, että työntekijällä on oikeus kuuden viikon sairauslomaan, jos työkyvyttömyys johtuu syystä, jota ei voida lukea hänen viakseen.
22. Asiassa ei ole väitettykään, että kantajan loukkaantuminen laskettelumäessä olisi johtunut hänen viakseen luettavasta syystä.
23. Tässä tapauksessa työkyvyttömyys on kahtena eri ajanjaksona kestänyt yhteensä kolmen kuukauden ajan. Mainitun lain 3 §:n 1 kohdan perusteella tätä aikaa on tässä tapauksessa arvioitava yhtenä kokonaisuutena. Tämän perusteella kantajalla ei olisi ollut oikeutta saada palkkaa yhtiöltä kuuden viikon työkyvyttömyyden ylittävältä ajalta.
24. Kantaja on kuitenkin vedonnut 10.6.2005 tehtyyn työehtosopimukseen, jonka työnantajaosapuolena on ollut Superfast Ferries S.A. Tämän työehtosopimuksen kohdan 6.12. mukaan työntekijällä on oikeus palkkaan 120 päivältä, jos hän on estynyt tekemään työtä sairauden tai vamman vuoksi. Tämä työehtosopimuksen määräys antaa kantajalle laajemman suojan kuin Saksan laki. Yhtiö ei ole edes väittänyt saati näyttänyt, että tämä määräys ei sitä liikkeenluovutuksen jälkeen sitoisi.
25. Kantajalla olisi ollut näin ollen työsuhteen jatkuessa oikeus palkkaan yhteensä koko kolmen kuukauden työkyvyttömyyden ajalta. Hovioikeus katsoo siten, että vastaanoton viivästyminen on jatkunut myös sinä aikana, kun A on ollut edellä todetuin tavoin työkyvytön yhteensä kolmen kuukauden ajan, ensin lasketteluonnettomuudesta ja sen jälkeen leikkauksesta toipuakseen.
26. Käräjäoikeus on katsonut, että kantajan syy-yhteys ansionmenetykseen on lopullisesti katkennut, koska kantaja ei mahdollisesti alukselle palattuaan kykenisi tekemään entistä työtään. Tämän vuoksi käräjäoikeus on paitsi hylännyt kantajan ansionmenetystä koskevan vaatimuksen myös päättänyt, että yhtiötä ei vastaisuudessakaan voida velvoittaa ottamaan kantajaa palvelukseensa tai maksamaan vastaanottamisen viivästymisen vuoksi korvausta ansionmenetyksestä.
27. Näyttöä siitä, että kantaja ei olisi kyennyt jatkamaan aluksella tarjoilijan työssä, ei kuitenkaan ole. Kantajan kertomuksen mukaan leikkaus on varmistanut sen, että hän kykeni tekemään sähkömiehen töitä, kuten kantamaan raskaita johtokeloja. Huolena hänellä ei ollut niinkään suoriutuminen tarjoilijan työstä, jossa kantamukset olivat kevyempiä.
28. Hovioikeus tähdentää tässä yhteydessä lisäksi, että tässä oikeudenkäynnin III vaiheessa ratkaistaan kysymys siitä mahdollisesta vastikkeesta, joka kantajalle on irtisanomisen vuoksi maksettava vastaanottamisen viivästymisen ajalta, mutta ei sitä, onko yhtiö vastaisuudessa velvollinen ottamaan kantajan palvelukseensa. Tässä III vaiheessa ei voida myöskään käräjäoikeuden tavoin päättää siitä, että yhtiö ei voi olla kanteessa tarkoitetun ajanjakson jälkeiseltä ajalta korvausvelvollinen ansionmenetyksestä. Käräjäoikeuden mainitulle lausumalle ei siten voida antaa merkitystä.
29. Erimielisyys koskee sitä, miten kantajan muualta saama ansio otetaan ajallisesti huomioon ansionmenetystä korvattaessa. Kantajan mukaan vähennys on tehtävä ajanjaksoittain eli aina vain siltä ajanjaksolta, jona ansio on saatu (pro rata temporis). Kantaja on tässä asiassa vaatinut muualta saadun ansion vähentämistä aina sen kalenterivuoden ansionmenetyksestä, jona ansiota muualta on kertynyt. Jos tiettynä kalenterivuonna muualta saatu ansio ylittää sen määrän, jonka kantaja olisi saanut vastaajayhtiön palveluksessa, ei tätä ylimenevää määrää vähennetä muiden vuosien ansionmenetyksestä.
30. Vastaajayhtiön mukaan muualta saatu ansio on vähennettävä kokonaisuudessaan koko vastaanottamisen viivästymisen ajalta (kokonaislaskentaperiaate, Prinzip der Gesamtberechnung).
31. Saksan liittotasavallan työtuomioistuin (BAG) on toistuvasti katsonut, että muualta saatu ansio tulee ottaa huomioon kokonaislaskentaperiaatteen mukaisesti (27.9.1993; 24.8.1999, 9 AZR 804/98; 22.11.2005, 1 AZR 407/04; 16.5.2012, 5 AZR 251/11). Tuomioistuin on vuoden 1993 ratkaisussaan lausunut, että sen kanta voidaan johtaa jo Saksan siviililain (BGB) 615 §:n 2 virkkeen sanamuodosta, joka on tältä osin selvä. Tuomioistuin on tähdentänyt, että tässä lainkohdassa eikä muissakaan rinnasteisissa Saksan siviililain (BGB) huomioon ottamista koskevissa säännöksissä puhuta yksittäisten ajanjaksojen mukaan tehtävästä tarkastelusta. Tuomioistuin on tässä yhteydessä viitannut Saksan irtisanomissuojalain (KschG) 11 §:n sanamuotoon, joka on "yhtä selkeä": huomioon otetaan palkka, jonka työnantaja on velkaa erottamisen jälkeiseltä ajalta ("das Arbeitsengelt, das ihm der Arbetsgeber nach der Entlassung schuldet"). Tuomioistuimen mukaan säännös voi tarkoittaa vain sitä, että korvauksen laskenta ja huomioon ottaminen koskevat kulloinkin kokonaisajanjaksoa (kohta 30).
32. Vuoden 2005 ratkaisussaan Saksan liittotasavallan työtuomioistuin (BAG) aikaisempaa kantaansa lieventäen totesi, että Saksan siviililain (BGB) 615 §:n 2 virkkeen sanamuodosta ei saa ehdottomia perusteita yhden jos toisenkaan laskentamenetelmän puolesta. Tuomioistuimen mukaan kokonaislaskenta kuitenkin vastasi säännöksen henkeä ja tarkoitusta. Työntekijän tulee saada vastaanottoviivästyksen perusteella sovittu korvaus, ei vähempää mutta ei myöskään enempää. Tuomioistuin on samoin toistuvasti tähdentänyt sitä, että työntekijä ei saa saada voittoa työnantajan kustannuksella. Tämä olisi mahdollista, jos yksittäisinä ajanjaksoina työntekijällä olisi keskimääräisen tason ylittävä korkea "väliansio" ja toisina ajanjaksoina ei lainkaan muuta ansiota. Kokonaislaskennalla vältetään myös manipulointimahdollisuudet työnantajan vahingoksi, mitä voisi syntyä toisen työnantajan kanssa tehtävillä välipuheilla. Tuomioistuin on perustellut kantaansa myös sillä, että vastaanottoviivästyksen vielä jatkuessa kokonaislaskennalla voidaan paremmin ratkaista erilaiset verotukseen tai sosiaalivakuutukseen liittyvät yhteensovittamisongelmat (kohta 22 - 25).
33. Tässä oikeudenkäynnissä on esitetty eräitä yksittäisiä alempien oikeusasteiden ratkaisuja (Arbeitsgericht Berlin 5.5.2004 ja Landesarbeitsgericht Düsseldorf 6.5.2010), joissa on arvosteltu Saksan liittotasavallan työtuomioistuimen (BAG) ratkaisukäytäntöä ja päädytty siihen, että muualta saatu ansio tulee ottaa huomioon yksittäisten ajanjaksojen mukaan laskettuna. Nämä tuomioistuimet ovat perustelleet kantaansa muun muassa vedoten kokonaislaskennasta aiheutuviin käytännön laskemis- ja yhteensovittamisongelmiin, työsuhteelle ominaiseen palkanmaksun kausittaisuuteen ja siihen, että sopimuksen vastaisesti toimiva työnantaja voi saada kohtuutonta hyötyä, jos työntekijällä on muualla mahdollisuus käyttää työvoimaansa taloudellisesti tuottavammin kuin vanhassa työsuhteessa.
34. Myös oikeuskirjallisuudessa on esitetty arvostelua Saksan liittotasavallan työtuomioistuimen (BAG) tulkintakäytäntöä kohtaan. Niinpä kantajan viittaamassa teoksessa Erfurter Kommentar zum Arbeitsrecht puolletaan muualta saadun ansion vähentämistä yksittäisten ajanjaksojen mukaan (s. 1599). Toisaalta samassa teoksessa yksiselitteisesti todetaan, että "oikeuskäytännön ja vallitsevan opin" mukaan vähennys on tehtävä kokonaislaskentaperiaatteen mukaan (s. 1599 ja 2231).
35. Saksan liittotasavallan työtuomioistuin (BAG) on omissa ratkaisuissaan painokkaasti torjunut arvostelun lausumalla muun muassa, että sen vakiintuneesta tulkintakäytännöstä esitetty arvostelu ei ole "vakuuttavaa". Esitetystä arvostelusta huolimatta tuomioistuin on aina uudelleen vahvistanut kokonaislaskentaperiaatteen noudattamisen. Viimeinen tällainen hovioikeuden tiedossa oleva ratkaisu on annettu vuonna 2012, joka on siis tuoreempi kuin ne siitä poikkeavat hovioikeudelle esitetyt alempien oikeuksien ratkaisut.
36. Saksan liittotasavallan työtuomioistuin (BAG) on työoikeudellisissa asioissa Saksan ylin tuomioistuin (Työtuomioistuinlaki, Arbeitsgerichtsgesetz 1, 2 ja 72 §). Tuomioistuimen kokonaislaskentaperiaatetta koskeva tulkintakäytäntö on pitkäaikainen, yksiselitteinen ja täysin vakiintunut, vaikka yksittäisiä poikkeavia alioikeuksien ratkaisuja on. Tämän tulkintakäytännön voidaan katsoa edustavan Saksan voimassa olevaa oikeutta, jonka mukaan asia on ratkaistava. Ei ole ilmennyt perustetta, jonka vuoksi tästä vakiintuneesta kannasta tulisi tässä oikeudenkäynnissä poiketa. Siten kantajan muualta saama ansio on otettava huomioon kokonaislaskentaperiaatteen mukaisesti.
37. Hovioikeus toteaa tässä yhteydessä selvyyden vuoksi, että kantaja olisi voinut kokonaislaskentaperiaatteen noudattamisesta huolimatta vaatia palkkasaatavalleen korkoa työsuhteeseen sovellettavan Suomen lain mukaan saatavan erääntymisestä eli yleensä palkanmaksukauden päättymisestä lukien (työsopimuslaki 2 luku 13 §). Vastaava periaate ilmenee myös Saksan siviililaista (BGB 614 §). Saksan liittotasavallan työtuomioistuin (BAG) on vielä erikseen todennut (BAG 24.8.1999, kohta 44, ks. myös BAG 16.5.2012, kohta 31), että kokonaislaskennassa jaksoittaiset korvausvaatimukset säilyttävät oikeudellisen itsenäisyytensä. Saatavan syntyminen ja erääntyminen määräytyvät sopimuksen mukaan määräävän ajanjakson mukaan (Saksan siviililain 614 §). Hovioikeus toteaa, että kantaja on tässä asiassa päättänyt vaatia korvausta ansionmenetyksestä kuukausittaisen palkanmaksukauden sijasta kalenterivuosittain, jolloin korkoa palkkasaatavalle vaaditaan kunkin kalenterivuoden päättymisestä lukien.
38. Kantajan toissijainen vaatimus ansionmenetyksestä vuodesta 2006 lokakuuhun 2013 on yhteensä 45.720,82 euroa korkoineen. Tämä vaatimus on esitetty sen varalta, että kokonaislaskentaperiaate hyväksytään. Kantaja on sinänsä selittänyt, että hänen ajalta 2006 - 2013 muualta saamat ansiot ylittävät sen ansionmenetyksen, joka hänelle on tältä ajalta kertynyt vastaanottamisen viivästymisen vuoksi.
39. Saksan liittotasavallan työtuomioistuimen (BAG) oikeuskäytännön perusteella työntekijällä ei ole ilmoitusvelvollisuutta niistä ansioista, jotka hän on hankkinut muualta maksuvaatimuksessa tarkoitetun ajankohdan jälkeen. Tuomioistuin on lausunut myös, että siviiliprosessin disponointiperiaatteen perusteella osapuolet määräävät hakemuksillaan ja väitteillään kokonaislaskennan perusteena olevan ajanjakson (BAG 16.5.2012, kohta 29). Hovioikeuden käsityksen mukaan tämä näyttäisi tarkoittavan sitä, että kokonaislaskenta tehdään vastaanottamisen viivästymisen jatkuessa vain siltä ajanjaksolta, jolta työntekijä on esittänyt vaatimuksen saamatta jääneestä palkasta ja työntekijällä on vain tältä ajalta velvollisuus antaa tietoja muualta saamistaan ansioista.
40. Kantaja on tässä asiassa vaatinut ensisijaisesti korvausta ansionmenetyksestä vuosilta 2006 - 2010. Kantajan toissijainen vaatimus, joka on esitetty sen varalta, että kokonaislaskentaperiaate hyväksytään, koskee ansionmenetystä lokakuuhun 2013 asti. Kantajan toissijaista vaatimusta koskevasta erittelystä ilmenee, mitä hän on ansainnut muualta myös vuosina 2010 - 2013. Tuloselvityskin on annettu tältä ajalta. Kantaja on siten antanut tarpeelliset tiedot, jotta kokonaislaskelma voidaan tehdä ainakin mainittuun ajankohtaan asti. Asianosaisten vaatimuksien ja lausumien perusteella vastaanottamisen viivästyminen on jatkunut vielä tuonkin ajankohdan jälkeen. Hovioikeus huomauttaa vielä, että jos muualta saatuja ansioita vuoden 2010 jälkeiseltä ajalta ei nyt otettaisi huomioon, yhtiö voisi vedota niihin joka tapauksessa vastaanottamisen viivästymisen päätyttyä, kun on mahdollista tehdä kokonaislaskelma koko ajalta. Hovioikeus katsoo, että muualta saadut ansiot on otettava kokonaislaskentaperiaatetta noudattaen huomioon lokakuuhun 2013 asti, vaikka kantaja on ensisijaisesti vaatinut korvausta vain vuosilta 2006 - 2010.
41. Kantaja on vuonna 2011 ansainnut 1.081,08 euroa, vuonna 2012 5.515 euroa ja vuonna 2013 lokakuuhun asti 1.567,62 euroa eli yhteensä 8.163,70 euroa enemmän kuin hän olisi ansainnut yhtiön palveluksessa vastaavana aikana. Kokonaislaskentaperiaatteen hyväksyminen edellyttää, että tämä määrä on vähennettävä siitä ansionmenetyksestä, joka on kertynyt vuosina 2006 - 2010.
42. Kantaja on vaatinut ansionmenetyksen korvaamista kalenterivuosittain siten, että kultakin vuodelta saamatta jääneestä palkasta on vähennetty siltä vuodelta muualta saatu ansio. Viivästyskorkoa on vaadittu kultakin vuodelta näin syntyneestä ansionmenetyksestä. Kantaja ei ole edes toissijaisesti, erityisesti kokonaislaskentaperiaatteen hyväksymisen varalta, vaatinut viivästyskorkoa laskettavaksi erääntyneelle palkkasaatavalle niin, että muualta saatu ansio vähennettäisiin pääomasta ja viivästyskorosta vasta saatavaa suoritettaessa.
43. Hovioikeus pitää tässä tilanteessa perusteltuna, että vuosien 2011 - 2013 ylijäämä (8.163,70 euroa) vähennetään yhtä suurina osina vuosien 2006 - 2010 ansionmenetyksestä. Näin menetellään käytännön syistä myös vuoden 2006 osalta, vaikka ansionmenetys sinä vuonna kohdistuu lyhyempään aikaan. Näin ollen vuosilta 2006 - 2010 vähennettäväksi kultakin vuodelta tulee kokonaislaskentaperiaatteen vuoksi lisäksi 1.632,74 euroa. Korvattava ansionmenetys vuodelta 2006 on siten 772,95 euroa, vuodelta 2007 5.064,52 euroa, vuodelta 2008 10.231,87 euroa, vuodelta 2009 14.797,51 euroa sekä vuodelta 2010 14.853,97 euroa, kaikki korkoineen seuraavan kalenterivuoden alusta.
44. Yhtiö ei ole kirjallisessa vastauksessaan erikseen vaatinut sen maksettavaksi tulevan ansionmenetyksen kohtuullistamista niin kuin muissa samaan asiakokonaisuuteen kuuluvissa asioissa (S 14/2378 - 2415). Hovioikeus kuitenkin selvyyden vuoksi toteaa, että muiden asioiden tavoin tässäkään asiassa ei olisi ollut edellytyksiä kohtuullistamiseen.
45. Saksan irtisanomissuojalain 12 §:ssä säädetään, että jos työsuhde tuomioistuimen ratkaisun johdosta jatkuu, mutta työntekijä on aloittanut välissä uuden työsuhteen, hän voi viikon kuluessa ratkaisun lainvoimaiseksi tulosta työnantajalle tekemällään ilmoituksella kieltäytyä jatkamasta aikaisempaa työsuhdetta. Työsuhde päättyy tämän ilmoituksen vastaanottamisella. Jos työntekijä käyttää tätä kieltäytymisoikeuttaan, hänellä on oikeus vaatia ansionmenetyksen korvaamista vain siihen asti, kun hän on aloittanut uuden työsuhteen. Lain 11 §:ää on vastaavasti sovellettava.
46. Erityisen irtisanomisoikeuden tarkoituksena on ratkaista normikollisio, joka johtuu siitä, että Saksan irtisanomissuojalain (KschG) 11 §:n perusteella työntekijän on otettava vastaan muuta työtä, mutta välttyäkseen sopimusrikkomukselta palattava vanhan työnantajan palvelukseen, jos tuomioistuin katsoo työsuhteen jatkuvan. Lainkohta koskee vain uutta työsuhdetta mutta ei sitä, että työntekijä on ryhtynyt harjoittamaan yritystoimintaa.
47. Hovioikeus on ottanut pääkäsittelyssä keskusteltavaksi sen, mikä merkitys Saksan irtisanomissuojalain (KschG) 12 §:llä voi olla tässä asiassa.
48. Hovioikeus toteaa, että Saksan irtisanomissuojalain (KschG) 12 §:n soveltaminen tulee ajankohtaiseksi vasta, kun selviää, käyttääkö kantaja erityistä irtisanomisoikeuttaan sen jälkeen, kun ratkaisu irtisanomisen tehottomuudesta on tullut lainvoimaiseksi. Jos kantaja tätä irtisanomisoikeuttaan käyttää, ja hänen työsuhteensa on alkanut jo ennen tässä kanteessa tarkoitettua ajankohtaa, yhtiö voi tällöin tämän tuomion estämättä vedota mainitun pykälän 3 virkkeen säännökseen siitä, miltä ajalta ansionmenetystä voidaan tässä tilanteessa vaatia.
Baltic SF VII Limited velvoitetaan suorittamaan A:lle korvauksena ansionmenetyksestä vuodelta 2006 772,95 euroa korkoineen 1.1.2007 lukien, vuodelta 2007 5.064,52 euroa korkoineen 1.1.2008 lukien, vuodelta 2008 10.231,87 euroa korkoineen 1.1.2009 lukien, vuodelta 2009 14.797,51 euroa korkoineen 1.1.2010 lukien sekä vuodelta 2010 14.853,97 euroa korkoineen 1.1.2011 lukien. Viivästyskorko on kaikkien määrien osalta korkolain 4 §:n 1 momentin mukainen.

matches: Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin


text:
Onko perustuslakikontrolli lainsäädännön tulppa vai laadun tae — LasseLehtonen
Eduskunnan perustuslakivaliokunnan sote- ja maakuntauudistuksen viimeisimmän käsittelykierroksen venyessä ovat jotkut Keskustan ja Sinisten kansanedustajat purkaneet turhautumistaan lakien perustuslainmukaisuuden ennakkokontrolliin. Milloin on menettelyä pidetty kankeana, milloin on syytetty perustuslakivaliokunnan kuulemia asiantuntijoita politikoinnista. Perustuslakikysymyksiin liittyy toki erilaisia yhteiskunnallisia arvostuksia sen suhteen, miten valta yhteiskunnassa jaetaan ja miten eri väestöryhmiä kohdellaan. Suomessa perustuslakiin ei kuitenkaan liity sellaisia suuria poliittisia kiistoja, kuten vaikka Yhdysvalloissa, joissa sekä valtioelinten toimivaltasuhteet että yksilön perusoikeudet ja -vapaudet ovat lähes joka vaaleissa esillä.
Sipilän hallitus on halunnut monessa eduskuntaan tuodussa lakihankkeessaan testata perustuslain rajoja ja melko avoimesti lisätä hallituksen valtaa Oy Suomi Ab:ssään. Toisin kuin yhtiöiden vuosibudjeteissa ja toimintasuunnitelmissa, jotka tyypillisesti tehdään vuodeksi tai korkeintaan muutamaksi eteenpäin, lainsäädäntöhankkeissa kuitenkin tavoitellaan yhteiskunnan toimintamalleja vuosikymmenten ajaksi. Siksi lakien laatuun ja vaikutusarviontiin tulee kiinnittää aivan erityistä huomiota. Esimerkiksi terveydenhuoltojärjestelmän rakenteita on Suomessa muutettu n. 40-50 vuoden välein eli toteutetun uudistuksen pitäisi tyypillisesti kestää ainakin kaksi sukupolvea.
Suomessa perustuslain asema on vahva eikä valtiosääntömme koskaan ole lähtenyt toteuttamaan täydellistä enemmistöparlamentarismin ideaa. Osin tukeutuminen perustuslakiin on peräisin jo 1900-luvun alun sortokausilta, jolloin oikeustaistelijat vaativat suuriruhtinaskunnan perustuslain kunnioittamista venäläistämistoimenpiteitä vastaan. Itsenäisyyden alussa taas haluttiin varmistaa, ettei satunnainen eduskunnan enemmistö johtaisi radikaaleihin muutoksiin yhteiskuntajärjestyksessä. Perustuslain muuttumattomuutta varmistivat tuolloin niin tiukat määräenemmistösäännökset kuin myös tasavallan presidentin veto-oikeus eduskunnan hyväksymiin lakeihin. Suomesta onkin sadan vuoden taipaleella kehittynyt kansainvälisten arvioiden mukaan maailman vakain yhteiskunta, jossa demokraattista prosessia kunnioitetaan päätöksenteossa ja jossa korruptio on vähäistä.
Lakien säätämistä on 1990-luvulta lähtien helpotettu mm. poistamalla lakien lepäämään jättämissäännökset ja presidentin veto-oikeus. Jotta lait pysyisivät perustuslain sallimissa rajoissa, kirjattiin vuoden 2001 perustuslain 74 §:ään eduskunnan perustuslakivaliokunnalle erityinen tehtävä antaa lausunto sen käsittelyyn tulevien lakiehdotusten ja muiden asioiden perustuslainmukaisuudesta sekä suhteesta kansainvälisiin ihmisoikeussopimuksiin. Lisäksi eduskunnan puhemies valvoo perustuslain 43 §:n mukaisesti, että asioita täysistunnossa käsiteltäessä noudatetaan perustuslakia.
Perustuslakivaliokunnan käsittelyssä on meneillään olevan vaalikauden viimeisten viikkojen aikana vielä neljä mietintöä odottavaa ja noin 30 lausuntoa odottavaa hallituksen esitystä eli n. kaksi hallituksen esitystä jokaista jäljellä olevaa valiokunnan työpäivää kohden. Suurimmissa esityksissä (kuten sote-uudistus tai tiedustelulaki) sivuja on tuhansia. On epätodennäköistä, että perustuslakivaliokunta ehtisi saada kaikki lausuntonsa valmiiksi ennen maaliskuun puolivälissä alkavaa vaalilomaa.
Tilanne ei ole eduskunnassa mitenkään epätyypillinen, sillä vaalikausien loppua leimaa tyypillisesti säädösähky, jossa hallitus pyrkii kaatamaan eduskunnan käsittelyyn kaikki mahdolliset vielä kesken olevat asiat. Sipilän hallituksenkin suunnitelmana oli antaa viimeiseen lakiesitysten viralliseen jättöpäivään eli 5.12.2018 mennessä eduskunnalle yli 200 lakiesitystä. Tuo jättöpäivä ei sitten edes pitänyt, vaan eduskunnalle on annettu useita hallituksen esityksiä myös virallisen takarajan jälkeen.
Jos verrataan Kataisen ja Stubbin hallitusten viimeistä kokonaista toimintavuotta 2014 Sipilän hallituksen viimeiseen kokonaiseen toimintavuoteen 2018, voidaan säädöskokoelman numeroinnin perusteella todeta, että vuonna 2018 annettiin 1395 säädöstä (lakia ja asetusta), kun niitä vuonna 2014 annettiin 1459. Perustuslakivaliokunnan lausuntoja on vuoden 2018 valtiopäivillä annettu 63 kappaletta ja mietintöjä 12. Vuoden valtiopäivillä 2014 perustuslakivaliokunta antoi lausuntoja 75 kappaletta ja mietintöjä 14 kappaletta (luvut perustuvat valiokunnan lausuntojen ja mietintöjen eduskunnan sivuilta löytyvään tarkistamattomaan numerointiin, mutta kuvannevat riittävän hyvin valiokunnan työkuormaa vaalikauden lopulla). Vertailun vuoksi todettakoon, että vaalikauden alussa vuoden 2015 valtiopäivillä perustuslakivaliokunta antoi 15 lausuntoa ja 9 mietintöä.
Perustuslakivaliokunnalle kuuluvan kontrollitehtävän katsotaan olevan oikeudellista harkintaa, jossa painottuu perustuslakivaliokunnan aikaisempi ratkaisukäytäntö sekä asiantuntijakuulemiset. Perustuslain 74 §:n mukaisesti perustuslakivaliokunta joutuu yksilön oikeuksia ja vapauksia koskevissa kannanotoissaan huomioimaan myös Euroopan Ihmisoikeustuomioistuimen ratkaisut, millä on ollut merkitystä esim. tiedustelulain sisältöä arvioitaessa. Oikeudellinen arviointi edellyttää tarkkuutta ja huolellisuutta erityisesti, koska perustuslakivaliokunnan lausunnot muokkaavat perustuslain tulevaa tulkintalinjaa. Esimerkiksi sote-lainsäädännön osalta ei perustuslakivaliokunnan aikaisemman linjan perusteella pitäisi olla kenellekään yllätys, että palvelujärjestelmän pitää turvata kaikille yhdenvertaisesti riittävät sosiaali- ja terveyspalvelut. Jos asiantuntijoille ja perustuslakivaliokunnalle jää hallituksen esityksestä epäily, ettei näin käy, ei syy todellakaan ole asiantuntijoissa taikka perustuslakivaliokunnassa, vaan siinä, että hallituksen esitystä ei ole laadittu perustuslain vaatimusten mukaisesti. Lakiesityksien ongelmista tai lakiesitysten käsittelyn ruuhkautumisesta eduskunnassa ei siis ole vastuussa yksittäinen eduskunnan valiokunta, vaan hallitus, joka tuo eduskuntaan perustuslain kannalta ongelmallisia esityksiä ja vielä kovin runsain mitoin.
Seppo-Juha Pietikäinen 17.2.2019 11:19
Perustuslakivaliokunnan vakioasiantuntijoiden käyminen vakiokunnassa ja myöhemmin esiintyminen Twitterissä samassa asiassa, alkoi askarruttaa.
https://twitter.com/plblogi
Ei tule heti mieleen vastaavaa tapausta.
Nokkapokka jatkui tavalla, jossa nk. asiantuntija ryhtyi itse
ylimmän valtiovallan haltijaksi.
https://twitter.com/MartinScheininF/status/1094552...
P.s. Odotan tällä viikolla, milloin joku hallituksesta toteaa
ajan loppuvan sote- lakipaketin käsittelystä.
Jaakko Aalto 17.2.2019 11:47
Perustuslakikontrolli on aiemmin toiminut suhteellisen hyvin mutta ongelmia on ilmennyt tämän hallituksen aikana. Ja se ei ole hallituksen vika. Syitä on kaksi. Nykyinen perustuslaki on hyvin laaja-alainen, suorastaan kaiken kattava ja siinä on erinäisiä hyvin tulkinnanvaraisia pykäliä. Tämä yksinään ei ole riittänyt synnyttämään ongelmia niin kauan kuin tulkinnassa on käytetty johdonmukaisuutta ja lautamiesjärkeä. Kun tähän on nyt lisätty hyvin asenteellisten ja asiantuntijoina tomivien ulkparlamentaaristen toimijoiden vaikutuksen ja jopa vallanhalu, tuloksena on saatu lainsäädäntötyön halvaannuttavia ongelmia.
Jussi Vaahtikari 18.2.2019 09:18
Perustuslakiblogi on ollut vuosia pystyssä ja professorit ovat ottaneet kantaa aivan samoin ennenkin. Hallitus ei vain ole aikaisemmin pyrkinyt näin rajusti vastakkain perustuslain kanssa. Sekin on jäljitettävissä kuka halusi yliopistojen ottavan osaaa keskusteluihin taloutensa turvaamiseksi.
Sitä sietää miettiä, että nyt arvostellaan henkilöitä ja sitä onko heillä oikeus ottaa kantaa. Ei juuri lainkaan sisältöä. Eikö kompetenssi riitä asialliseen keskusteluun Zyskowiczilla, Halla-Aholla ja Niinistöllä?
Tuure Piittinen 17.2.2019 11:30
Mielestäni perustuslainmukainen lainsäädäntö on normaalia kansalaisten perusturvaa.
Tämän hallituksen aikana on erityisesti Sosiaali- ja terveysuudistuksen yhteydessä yritetty heikentää perustuslain merkitystä poliittisen valinnanvapaustermin mukaisen lainsäädännön edistämiseksi. Taloudellisen hyödyn tässä tapauksessa korjaisivat tulevaisuudessa lähinnä suuret kansalliset ja ylikansalliset terveystalot.
Hoivapalveluissa tulleet laiminlyönnit eivät mitenkään kannusta yksityisen terveysbisneksen suosimiseen, eikä varsinkaan perustuslain yli kävelemällä.
Kirsi Oksiala-Mäki-Petäjä 17.2.2019 11:30
Hallituksen "koetetaan kepillä jäätä" -lainvalmistelutaktiikka on raskasta kaikille osapuolille. Tällainen lainvalmistelun taso kuluttaa rattaita ja jatkuessaan aiheuttaa kitinää. Ja syystäkin.
Pekka Pylkkönen 17.2.2019 11:46
Perustuslaki on hyvin yleisluontoisesti kirjoitettu ja siksi siitä tulee helposti akateemisten ihmisten ulkoparlamentaarisen vallankäytön väline.
Yksi hyvä esimerkki viime vuosilta oli pohdita siitä, että voiko pakolaiselle maksaa alempaa sosiaaliturvaa. Perustuslakiasiantuntijoiden mukaan tämä ei ole mahdollista koska ihmiset ovat yhdenvertaisia. Missään ei kuitenkaan huomioitu esimerkiksi sadoille tuhansille opiskelijoille maksettavaa alempaa sosiaaliturvaa.
Myöskään keskustelu siitä kuuluuko sairaala Seinäjoelle tai Vaasaan ei varsinaisesti ole perustuslaillinen kysymys vaikka sellainen siitä tehtiin.
Perustuslaki on kuin uskontojen pyhät kirjoitukset. Sitä ei sovi kyseenalaistaa ja perustuslakipapisto hoitaa tulkinnan. Tekstit ovat niin laveasti maalattuja että niistä voi johtaa mitä tahansa.
Esimerkiksi perustuslain 15 pykälä sanoo että jokaisen omaisuus on turvattu ja omaisuuden pakkolunastuksesta yleiseen tarpeeseen täyttä korvausta vastaan säädetään lailla.
Tämähän merkitsee sitä että verotus rikkoo perustuslakia vastaan.
Jussi Vaahtikari 18.2.2019 09:31
Jos tuntee perustuslakijörjestelmän, ei se niin lavea ole. ilmeisesti Ihmisen on vain vaikea ymmärtää, että jotkin oikeudet ovat rikkomattomia ja lopuista säädetään Lailla.
Tuo verotusasiakin on käyty kirjallisuudessa moneen kertaan läpi. Omaisuudensuoja onkin kiinnostava, koska siihen tarrautuminen oli pyhää Kokoomukselle aikaisemmin. Perustuslain muokkauksessa muutettiin asioiden lähtökohtia ja ennemmälti punnitaan perusoikeutta toista perusoikeutta vastaan. Omaisuudensuoja asetetaan mm toisia perusoikeuksia vasten, josta päästään kiinni juurikin verotukseen. Ihmisen yhdenvertaisuus ja oikeus saada hoitoa taas ovat siellä niitä rikkomattomampia kohtia, joista nyt napistaan. Siksi tässä kuuluukin olla tarkkana ja jättää löysä heittely pois.
Näistä asioista on metritolkulla kirjallisuutta ja jos haluaa argumentoida niin kuin kuuluu, tutustuuu siihen. On surullista katsoa miten surkeaa keskustelua taas käydään.
Jari Ojala 17.2.2019 12:26
Jokainen lienee samaa mieltä siitä, että poliittisten päättäjien tahto on tehdä poliittisia päätöksiä. Perustuslaki ei estä tällaistenkaan päätösten tekoa, mutta tiettyjen lakien kohdalla on tehty muutokset tavallista lakimuutosta hankalammaksi. Miksi? Perusoikeuksia ei pidä muuttaa harkitsemattomasti ja kulloisenkin poliittisen koalition halujen mukaan. Olisiko esim. perustuslakien muutokset edestakaisin 4 vuoden välein jonkun mieleen? Politiikan pitää olla perusteltua ja päätösten harkittuja.
Asiantuntijoita haukutaan poliittisiksi, kun he puuttuvat lainvalmisteluihin. Lienee selvää, että kun omaa poliittista näkemystä vastustetaan, niin silloin vastustajien nähdään toimivan oman vastustavan agendansa mukaan. Itse kuitenkin uskon, että perustuslaki itsessään ei sisällä poliittista sanomaa, vaan sisältää yhteiskunnallisen tarpeen. Tietenkin aina voidaan spekuloida, että päätös on aina poliittinen, koska järjestelmä on tällainen. Kyllä perustuslakituomioistuinkin sisältää vaaran poliittisista päätöksistä. On kuitenkin hyvä, että yhteiskuntaa hallitsevia perustuslakeja ei voida liian helposti muuttaa.
Pekka Pylkkönen 17.2.2019 12:31
Perustuslaki sinänsä on tietysti ylevä ja tärkeä. Sen tulkinnastahan ne kiistat syntyvät. Lillukanvarsista tehdään maailmaa suurempia ongelmia ja kaksi selkeintä perusoikeusloukkausta, sukupuolisidonnainen asevelvollisuus ja ylioppilaskuntien pakkojäsenyys, olla möllöttävät paikoillaan.
Jari Ojala 17.2.2019 12:41
Hankalia kysymyksiähän nämä ovat, ainakin maallikolle. Alla olevassa linkissä on hyvää pohdintaa pakkojäsenyydestä.
https://www.jylkkari.fi/2018/11/onko-pakkojasenyyd...
Eija Leipäjoki 18.2.2019 09:10
Pakkollinen asevelvollisuus naisille voisi johtaa mielenkiintoisiin tilanteisiin, jos nainen tulee raskaaksi armeijan aikana. Lakeja säädettäessä näitäkin käytännön seurauksia kenties mietitään. Tai kuka hoitaa lapset sotatilanteessa.
Jari Ikonen 17.2.2019 12:28
Sipilän logiikan mukaan jollei hutaustut lakisätökset mene perustuslakivaliokunnassa läpi niin ennemmin on muutettava perustuslakia kuin hallituksen esitystä
Amos Ahola 17.2.2019 12:47
Totta kai perustuslakikontrollia tarvitaan, kysymys on siitä miten se pitää toteuttaa:
http://amosahola.puheenvuoro.uusisuomi.fi/269771-s...
Suomen tapa on niin huono, että sille nauravat kasakatkin.
Jarmo Ahonen 17.2.2019 12:54
Perustuslakituomioistuimet ovat jälkikäteen tehtävää kontrollia. Parempi estää huonoja ratkaisuja menemästä lävitse ennen lain säätämistä.
Amos Ahola 17.2.2019 13:23
Mikä estäisi siirtämästä nykyisiä perustuslakivaliokunnan tehtäviä perustuslakituomioistuimelle?
Max Jussila 17.2.2019 13:30 Vastaus kommenttiin #12
Perustuslaki (!) ja siitä ilmenevä vallan kolmijako-oppi.
Amos Ahola 17.2.2019 13:40 Vastaus kommenttiin #15
Hmm, tämä on kieltämättä ongelmallista - perustuslakituomioistuimen "ennakkopäätös" sinänsä on lainsäädäntötyöhön vaikuttamista.
Juha Lehtinen 17.2.2019 14:11 Vastaus kommenttiin #15
Vallan kolmijako nimenomaan ei toteudu nykyisellä tavalla!
Lainsäädäntöelin (=eduskunta) päättää/valvoo itse (=perustuslakivaliokunta) säätämiensä lakien perustuslaillisuuden.
Vallankolmijako-oppia kunnioittavassa oikeusvaltiossa näin ei voi olla.
Max Jussila 17.2.2019 14:28 Vastaus kommenttiin #23
Valvonta tapahtuu ennen lain säätämistä, ymmärrät varmaan? Lainsäätäjä valvoo oman työnsä perustuslainmukaisuutta ennakkoon, miten se muka ei vastaa vallanjakoa lainsäädäntövaltaan, tuomiovaltaan ja toimeenpanovaltaan? Ei lainsäätäjä puutu millään tavoin tuomiovaltaan.
Juha Lehtinen 17.2.2019 14:39 Vastaus kommenttiin #27
Määritemällisesti näiden kolmen tulee olla toisistaan r i i p p u m a t t o m i a.
Eduskunnan valiokunta = eduskunta.
Max Jussila 17.2.2019 14:50 Vastaus kommenttiin #28
Niinhän ne ovatkin. Miten ne eivät ole? Eduskuntahan on vapaa säätämään minkälaisen lain tahansa ja tuomioistuimen on sitä sovellettava. Pointtisi ei tule mitenkään todistetuksi: millä tavoin riippumattomuus ei toteudu?
Juha Lehtinen 17.2.2019 15:28 Vastaus kommenttiin #30
"Eduskuntahan on vapaa säätämään minkälaisen lain tahansa".
Väärin! Noin ei voi menetellä.
Lain on oltava perustuslainmukainen.
Oikeusvaltiossa vallan kolmijako-opin mukaisesti tämän perustuslaillisuuden tuomitsee riippumaton tuomioistuin.
Suomessa perustuslaillisuuden "tuomitsee" ennakolta edeskunnan perustuslakivaliokunta.
Eduskunnan perustuslakivaliokunta ei edes määritelmällisesti, saati sitten käytännössä ei voi olla eduskunnasta riippumaton.
Eikä se sitä ole. Eikä tätä kukaan yritä väittääkään. Paitsi sinä nyt.
Max Jussila 17.2.2019 15:39 Vastaus kommenttiin #33
Perustuslakiakin voidaan muuttaa. En minä tuota itsestäänselvyyttä välittänyt kirjoittaa, lähtökohta kai sentään oli, että perustuslakivaliokunta valvoo lakien säätämisvaiheessa niiden perustuslainmukaisuutta.
En minä ole väittänyt perustuslakivaliokunnan olevan eduskunnasta riippumaton, älähän nyt innostu liikaa. Väitteeni on, että toteamalla jonkin säädöksen olevan vastoin perustuslakia, ja että sitä ei voi sen vuoksi soveltaa, perustuslakituomioistuin ottaa itselleen eduskunnalle kuuluvaa lainsäädäntövaltaa, eikä tämä ole vallan kolmijako-opin mukaista.
Juha Lehtinen 17.2.2019 16:10 Vastaus kommenttiin #34
No hyvä, toisin kuin aiemmista kommenteistasi - joissa riippumattomuutta korostit - olisi voinut ymmärtää, nyt selkeästi toteat,että perustuslakivaliokunta ei ole eduskunnasta riippumaton. Tämä selvä. Piste.
Myös jatkoväitteesi on väärä.
Siitä, että perustuslakituomioistuin toteaa jonkin säädöksen olevan vastoin perustuslakia ja että sitä ei voi sen vuoksi soveltaa, ei seuraa että "perustuslakituomioistuin ottaa itselleen eduskunnalle kuuluvaa lainsäädäntövaltaa".
Koska näin toimiessaan tuomiistuin käyttää tuomiovaltaa, ei lainsäädäntövaltaa.
Jos tuomioistuin vallan kolmijako-opin mukaisesti tuomiovaltaa käyttämällä tälläisen tuomion antaa, voi eduskunta lainsäätää niin, että laki/säädös täyttää tuomioistuimen laille asettaman perustuslaillisuuden vaatimkset ja ehdot.
Tai sitten eduskunta voi lainsäätää perustuslakia niin, että tehdyn perustuslaki muutoksen jälkeen perustuslakituomioistuin - jos säädös sinne vietäisiin - toteaa sen täyttävän (muutetun) perustuslainmukaisuuden.
Yritä nyt uskoa, lainsäädäntövalta ja tuomiovalta on mahdollista ja vallan kolmijako-opin mukaan järjestetyssä oikeusvaltiossa välttämätöntä erottaa toisistaan.
Esim. yllä kuvaamallani tavalla.
Mutta koskaan se ei toteudu institutioonaalisesti saman - eduskunnan - katon alla.
Max Jussila 17.2.2019 16:20 Vastaus kommenttiin #37
Näyttävän nyt sellainen kommenttini, jossa olen väittänyt jotain "riippumattomuuden tai", kun sellaista ei ole.
Päätös lain kumoamisesta tai sen toteaminen, että sitä ei voi soveltaa, on lainsäädäntövallan käyttämistä. Puhumattakaan muista esittämistä sitä "vaatimuksista" lain säätämisen suhteen.
Max Jussila 17.2.2019 16:07 Vastaus kommenttiin #33
Mitä pitäisi tehdä niille ratkaisuille, jotka on annettu esimerkiksi kolme vuotta aikaisemmin sellaisen lain nojalla, jonka perustuslakituomioistuin jonkin muun tapauksen yhteydessä valituksesta tutkii, ja jolla ko. laki katsotaan perustuslain vastaiseksi? Esimerkki siviilioikeudellisen restituution tapahtumisesta riittää.
Juha Lehtinen 17.2.2019 16:17 Vastaus kommenttiin #36
EI sen kummempaa kuin nytkään. Jos laki - tai perustuslakituomioistuimen päätöksellä sen perustuslaillisuus - muuttuu, ei muutoksen jälkeen lähdetä takautuvasti muuttamaan aiempia päätöksiä.
Max Jussila 17.2.2019 16:22 Vastaus kommenttiin #39
Höpö höpö, tottakai jonkinlaisen restitution pitää olla mahdollinen tuolloin. Mikä merkitys päätöksellä muutoin olisi? Pelkkä toteamus.
Juha Lehtinen 17.2.2019 16:35 Vastaus kommenttiin #41
Mieti sinä miten haluat resituutiosi järjestää.
Tärkeintä ja oleellisinta on, mitä tapahtuu perustuslakituomioistuimen antaman tuomion jälkeen. Eikä tästä ole epäselvyyttä.
Max Jussila 17.2.2019 16:41 Vastaus kommenttiin #44
Et ymmärtänyt edes kysymystä. Kun lainvoimainen tuomio on pantu täytäntöön, ja se on johtanut oikeuksien menettämiseen, tottakai ennen päätöstä vallinnut oikeistila on saatettava sellaiseksi kuin se olisi ollut ilman kommenttia. päätöstä
Max Jussila 17.2.2019 15:51 Vastaus kommenttiin #28
Määritelmällisesti esimerkiksi Lockella ja nimenomaan Montequieu’lla ”riippumattomuus” koskee tuomioistuinten riippumattomuutta ulkoisista vaikuttimista. Älä sekoita käsitteitä. Tottakai tuomioistuimet ovat ”riippuvaisia” eduskunnan säätämistä laista. Mitäs ne muuten soveltaisivat? Ja miten ne muuten ovat eduskunnasta ”riippuvaisia”?
Juha Lehtinen 17.2.2019 16:31 Vastaus kommenttiin #35
Oikeusvaltiossa - tai jos oikeusvaltio olisimme - lainaten Tom Payne'a (1776) "laki on kuningas". Siinä missä sinun mallilla meillä olisi "kuninkaan (nyk. eduskunnan) laki".
Mitä tulee Locke'een hän totesi, "missä laki loppuu, alkaa tyrannia."
Ja sinun ja Su omessa nyt vallitsevalla perustuslaillisuuden tuomitsemisen keskittämisellä perustuslakivaliokuntaan (eikä riippumattomaan tuomioistuimeen) ollaan vaarallisen lähellä tyranniaa. Teoriassa.
Nimittäin eduskunnan määräysvallan saavuttanut puolue voi Suomessa miehittää perustuslakivaliokunnan haluamallaan tavalla. Minkä jälkeen se voi säätää lait ja päättää niiden perustuslaillisuuen juuri niin kuin se haluaa ...
Tämä ei ole mahdollista eduskunnasta(lainsäätäjästä) riippumattoman perustuslakituomioistuin-järjestelyn vallitessa.
Max Jussila 17.2.2019 16:54 Vastaus kommenttiin #43
Tiedätkö, ketkä nimittävät tuomarit esimerkiksi Saksan perustuslakituomioistuimeen? Puolet liittopäivät ja puolet liittoneuvosto. Vai että eduskunnasta riippumaton...Entäpä muualla?
Ranskan perustuslakineuvosto:
"Kolmannes jäsenistä on erovuorossa kolmen vuoden välein, ja nämä kolme ovat eri instituutioiden nimeämiä: yksi tasavallan presidentin, yksi kansalliskokouksen puhemiehen ja yksi senaatin puhemiehen.
Puheenjohtajan valitsee ja nimittää tasavallan presidentti."
https://fi.m.wikipedia.org/wiki/Ranskan_perustusla...
Kannattaa aina tutustua asiaan, josta alkaa vääntämään heikoilla tiedoilla.
Jari Ojala 17.2.2019 17:36 Vastaus kommenttiin #46
Minusta on ihan hyvä, että syntyy vääntöä ja keskustelua. Minä ainakin heräsin ajattelemaan asiaa. Lopputulokseksi tulee mitä tulee, mutta kyllä itse keskustelukin on hyväksi. Oman totuutensa lopulta kuitenkin jokainen muodostaa itse. Kiitän siis molempia hyvistä ajatuksista ja perustelluista kommenteista.
Juha Lehtinen 17.2.2019 18:14 Vastaus kommenttiin #46
Kuka nimittää tuomarit on oleellinen kysymys, mutta vain yksi tekijä riippumattomuutta määritettäessä.
Joka tapauksessa on selvä, että eduskunnan itse omista jäsenistään niimittämä valiokunta ei täytä minkäänlaisia riippumattomuuden määritelmiä. Ei minkään suhteen. Eikä mihinkään suuntaan.
Jo se, että on erillinen ja itsenäiseksi määritelty instituutio, on askel oikeaan eli riippumattomuuden suuntaan.
Toki on mahdollista miehittää tälläinenkin instituutio niin, ettei sen riippumattomuus lainsäätäjästä - ja ennen kaikkea toimeenppanovallasta eli hallituksesta - toteudu. Tästä on merkkejä Puolan tilanteessa, kun tuomareita oltiin siirtämässä "ryhmä-eläkkeelle" mahdollisena tavoitteena nimittää tilalle hallitukselle mieleisemmät tuomarit. Nimitysoikeuden tärkeydestä kertoo myös USAn korkeimman oikeudentuomarinimitykset, kuten parin viime vuoden aikana olemme nähneet.
Suomessa poliittisesti valitulla/poliittisella tasavallan presidentillä on merkittävä nimitysoikeus. Kuten puolustusvoimain komentajan nimittäminen. Tästä huolimatta emme vähättele puolustusvoimien riippumattomuutta, emmekä edes Suomen Pankin itsenäisyyttä, vaikka senkin pääjohtajan poliitinen tasavallan presidentti nimittää.
Max Jussila 17.2.2019 18:39 Vastaus kommenttiin #50
Eduskuntaan olette te suomalaiset äänestäneet demokraattisissa vaaleissa edustajanne. Perustuslakivaliokunnan jäsenet on valittu tältä pohjalta.
Perustuslakituomioistuinta ei ole yhdessäkään Pohjoismaassa, mutta esim. Iranissa, Turkissa, Venäjällä ja Ugandassa on. Niissä näyttää kaikissa olevan muutenkin toimiva tuomioistuinlaitos ja laillisuusvalvonta.
Presidentti nimittää kaikki puolustusvoimien ja rajavartiolaitoksen upseerit, niin että enpä nyt osaa pitää tuota komentajan nimitystä kummallisena.
Ruotsissa asiasta tehtiin SoU-selvitys kai vuosikymmen sitten, eikä sitä katsottu tarpeelliseksi. Vouhotus siellä on selvästi vähentynyt.
Juha Lehtinen 17.2.2019 19:02 Vastaus kommenttiin #52
Tässä ketjussa tämä taitaa olla ensimmäinen kommenttisi, mihin ei ole mitään sanottavaa.
Koska siinä ei ole mitään. Totaalisen pointless!
Max Jussila 17.2.2019 19:08 Vastaus kommenttiin #56
Siinä on kaikki, mitä asiasta tarvitsee sanoa. Esimerkit puhuttelevat.
Sinä vouhotat, kun et tunne noita esimerkkejä etkä näemmä oikein asiaakaan.
Jarmo Ahonen 17.2.2019 18:43 Vastaus kommenttiin #46
Juuri tuohon kuka nimittää tuomarit pelkistyykin perustuslakituomioistuimen ongelma. Monessa maassa perustuslakituomioistuin on se kaikkein poliittisin oikeusaste. Vallassa olevat puolueet yrittävät nimittää niin monta omaa kannattajaansa kuin mahdollista.
Perustuslakituomioistuimen puolueettomuuteen uskominen on samaa sarjaa kuin uskominen Suureen Kurpitsaan. Siis vielä heikoimmissa kantimissa kuin usko Joulupukkiin.
Juha Lehtinen 17.2.2019 19:17 Vastaus kommenttiin #54
EI ole kysymys "puolueettomuuteen uskomisesta".
Ensinnäkin on kysymys siitä, että tunnustetaan ja hyväksytään perustuslaillisuuden t u l k i n t a a n (oli sitten tuomioistuin tai perustuslakivaliokunta niin ne siis eivät säädä lakeja vaan tulkitsevat niitä) liityvät kysymyksenasettelut.
Kuten se, että perustuslain tulkinnassa ollaan politiikan ja juridiikan harmaalla rajapinnalla.
Toisaalta tiedostetaan tuomareiden ja heidän nimityksen merkitys. Mihin on monenlaisia ratkaisuja. Riippuen siitä, mitä halutaan.
Ja ennenkaikkea ymmärretään, että riippumattomuus ei tarkoita puolueettomuutta mikä ei tarkoita itsenäisyyttä.
Ja huomataan, että Suomen järjestelyllä ei täyty edes mikään vallan kolmijako-oppiin perustuvan oikeusvaltion perusvaatimus!
Max Jussila 17.2.2019 17:33 Vastaus kommenttiin #43
Sitaatteja kannattaa käyttää, jos ymmärtää niitä. Kuninkaan laki olisi siis eduskunnan säätämä laki. No, valtiovalta taitaa kuitenkin Suomessa kuulua kansalle, ja sitä käyttää valtiopäiville kokoontuva eduskunta, jolla on lainsäädäntövalta.
Tyrannin valta on sitten sillä kansan demokraattisesti valtaan äänestämällä eduskunnalla.
Että tämä tästä, ei aihetta enempään. Kansantuomioistuimista ei kukaan ole sentään aloittanut...
Juha Lehtinen 17.2.2019 18:23 Vastaus kommenttiin #47
Näin tosiaan voidaan sanoa - kun eduskunta itse valvoo/päättää säätämänsä lain peruslaillisuudesta, on kyseessä "kuninkaan eli eduskunnan laki".
Ja aivan juuri noin - lakien perustuslaillisuuden tuomitsevan itsenäisen perustuslakituomioistuimen yksi tehtävä on juuri se, että vaikka kansa demokraattisesti äänestäisi valtaan minkä tahansa puolueen, niin estettäisiin - tai ainakin vaikeutettaisiin - puolueen käyttämästä tyrannin oikeuksia. Kyse on siis ns. 'checks and balances' tehtävästä, joka oikeusvaltioissa erillisen perustuslakituomio-istuimen lisäksi/rinnalla on toisen lainsäädäntökamarin tehtävä.
Suomessa ei ole kumpaakaan ...
Max Jussila 17.2.2019 18:42 Vastaus kommenttiin #51
Pyysin jo, ettet sekoittaisi käsitteitä, muttateet sen edelleen.
Siis jokainen Suomessa säädetty laki edustaa eduskunnan tyranniaa, vaikka sen tehtävänä on lainsäädäntö, jossa se edustaa Suomen kansaa. Tämä ajattelu ei edusta yhtään mitään muuta kuin stiiknafuuliaa.
Juha Lehtinen 17.2.2019 18:58 Vastaus kommenttiin #53
Ei noin vaan seuraavasti:
Tiedän mitä kirjoitan ja tiedän että hieman provoisoimalla saan sinutkin pohtimaan esim. mitä 'riippumattomuus' oikeasti tarkoittaa.
Samoin kuin saamalla sinut kirjoittamaan "eduskunnan tyranniaa", jolla yrität ilmeisesti sanoa, että tämä on jo käsitteellisestikin mahdotonta, koska kansa on eduskunnan äänestänyt eikä näin ollen seurauksena voi olla muuta kuin legitiimi ja muutenkin oikeutettu demokraattinen tila, jolla ei ole mitään tekemistä tyrannian kanssa.
No, kirjoita siihen tyrannin kohdalle Puolue ja anna tämän Puolueen nimittää perustuslakivaliokunta ja katso mitä tapahtuu ...
Ehkä sinun määritelmän mukaista demokratiaa.
Tai sitten toisen määritelmän mukaista tyranniaa ...
Siksi erilliset instituutiot!
Siksi vahvat 'checks and balances'!
Pitäen mielessä, että vaikka äänestämällä valittu eduskunta on demokratian välttämätön ehto, se ei suinkaan ole riittävä ehto ...
Max Jussila 17.2.2019 19:05 Vastaus kommenttiin #55
Kaikki yksipuoluejärjestelmät ovat syntyneet jonkinlaisen vallankaappauksen kautta. Eivät Lenin, Hitler eikä Mao, Kimeistä puhumattakaan koskaan voittaneet vaaleissa enemmistöä.
Joka jaksaa ihailla Yhdysvaltain esimerkkiä "checks and balances" -periaatteen sinne tuomasta autuudesta ei tunne systeemiä.
Jarmo Ahonen 17.2.2019 19:12 Vastaus kommenttiin #57
Juu, USA:n oikeuslaitos on äärimmäisen poliittinen. USA:n oikeuslaitoksen politisoituminen on, minun mielestäni, merkittävä vallan kolmijakoa rapauttava tekijä kyseisessä maassa.
USA:ssa oikeuslaitoksen politisoituminen on edennyt jo aika alhaisille oikeuslaitoksen tasoille.
Osavaltiotason oikeusistuinten tuomarinimitykset ovat todella arvokasta poliittista pääomaa. Korkeammista tasoista nyt sitten puhumattakaan.
Juha Lehtinen 17.2.2019 19:29 Vastaus kommenttiin #57
Niin, Hitler ei tarvinnut edes enemmistöä. Riitti kun hänen puolue - alkuun täysin demokraattisesti ja legitiimisti vaaleilla valittuna - riittävän suurella vähemmistöllä ja toisten puolueiden 'ystävällisellä' avustuksella hankkiutui todelliseen vallankäyttäjän asemaan.
Ja seuraavassa hetkessä olikin - muiden/enemmistön kannalta - jo myöhäistä. Se oli menoa, kun valtaoikeudet keskitettiin ja aiemmin vallinneista ihmisten perusoikeuksista e ollut kuin muisto jäljellä ..
Tähän samaan kehitykseen eli vaaraan viitataan tällä hetkellä niin Unkarin kuin Brasiliankin suhteen .. Venäjä taitaa olla jo menetetty tapaus.
Mitä tulee USAn check&balances-järjestelmään ...
"Tapausta tuntematonkin" voi todeta että viimeisen esimerkin valossa näyttää toimivan. Republikaanien menetettyä enemmistön edustajainhuoneessa presidentin on käytännössä mahdotonta saada rahaa (normaalikonsteilla) haluamalleen muurille . Kiitos check&balances-järjestelmän!
Max Jussila 17.2.2019 19:38 Vastaus kommenttiin #61
Presidentti Hindenburg ne valtaoikeudet Hitlerille antoi, ei tarvittu muiden suosiotllista avustusta. Luehan hiukan historiaa.
Juha Lehtinen 17.2.2019 19:59 Vastaus kommenttiin #62
Juu, muiden virheet oli tapahtunut jo - jolloin virhe olsi vielä ollut mahdollista korjata - ennen tuota viimeistä niittiä.
Ja tärkein pointtinihan oli kumota esittämäsi virheelinen väite(57), että Hitler olisi noussut valtaan vallankaappauksen kautta.
Max Jussila 18.2.2019 00:21 Vastaus kommenttiin #65
Et sitten jaksanut edes tarkistaa perätöntä väitettäsi Hitleristä?
Tuure Piittinen 17.2.2019 13:38 Vastaus kommenttiin #12
Mikä muuttuisi, jos nykyiset perustuslakivaliokunnan käyttämät neuvonantajat nimettäisiin tuomioistuimen jäseniksi? Meillä on hyvin rajattu joukko oikeasti osaavia asiantuntijoita joita voi käyttää.
Tietenkin, jos tuomioistuimeen nimettäisiin joitain helposti lobattavia politikkojen puudeleita niin silloin kulloinenkin hallitus voisi huseerata jokseenkin vapaasti.
Juha Lehtinen 17.2.2019 14:42 Vastaus kommenttiin #17
Onko meillä pulaa korkeiman oikeuden tai korkeimman hallinto-oikeuden jäsenistä? Ei ole!
Sama pätee tähänkin.
Tuure Piittinen 17.2.2019 13:40
#11 Oikeassa olet. Jälkivalvonta johtaisi kulloinkin vallassaolevan poliittisen suuntauksen mielivaltaisesti tekemiin ratkaisuihin, jotka kiistanalaisissa tapauksissa käynnistäisivät valitusruletin.
Kyseenalaisesti tehdyt päätökset voisivat olla voimassa vuosia ennen kuin Perustuslakituomioistuin tai EU-tuomioistuin saisivat tehtyä oikaisut. Ei hyvä.
Juha Lehtinen 17.2.2019 14:28 Vastaus kommenttiin #14
"tai EU-tuomioistuin saisivat tehtyä oikaisut"
Mietihän tätä ...
Juuri näinhän on tälläkin hetkellä!
Eli Suomessa on, ei pelkästään käytännössä, de facto, vaan myös juridisesti/ muodollisesti, de jure, perustuslaki tuomioistuin tälläkin hetkellä!
Koska EU-lainsäädäntö on ensisijainen kansalliseen lainsäädäntöön nähden, niin viime kädessä lain "laillisuuden" päättää Euroopanunionin tuomioistuin (ECJ), jonka päätökset/tuomiot tulevat nimenomaan jälkikäteen!
Juha Lehtinen 17.2.2019 14:22
Mikä ongelma on "jälkikäteen tehtävässä kontrollissa"?
Vallan kolmijako-opin mukaan lainsäädännöstä erillistä tuomiovaltaa ei oikeasti voi muuten järjestää. Kuten nämä Suomenkin tapaukset, de facto, osoittavat.
Viime kädessä oikeusvaltiossa täytyy aina olla tie hakea riippumattoman tuomioistuimen päätös. Suomessa näin ei ole. Jos eduskunta säätää lain jonka perustuslakivaliokunta on todennut perustuslain mukaiseksi niin mitä teet? Oikeuslaitos, edes korkein oikeus, ei voi tehdä muuta kuin todeta, että "laki on perustuslain mukainen koska lainsäätävän eduskunan perustuslakivaliokunta on sen perustuslainmakaiseksi todennut"!
Se, että perustuslakituomioistuimen päätökset tulevat/tulisivat jälkikäteen ei tarkoita muuta kuin, että ensinnäkin vallankolmijako-opin mukainen riippumaton tuomioistuin käytäntö toteutuu. Kuten pitääkin.
Ja toisaalta, lainsäädäntövaiheessa perustuslaki ja perustuslaikituomioistuimen ennakkopäätökset asettavat sen kehikon,jonka varaan ja jota ennakoiden lainsäätäjä eli eduskunta toimii.
Aaro Kustaanheimo 17.2.2019 15:03 Vastaus kommenttiin #24
Mielestäni Suomessa vallan kolmijako-oppi ei toimi kunnolla, koska tietyille toimeenpanovaltaa käyttäville tahoille ja henkilöille on annettu erivapaus osallistua lainvalmisteluun. Pidän lainvalmisteluvaltaa yhtenä lainsäädäntövallan osa-alueena.
Aaro Kustaanheimo 17.2.2019 14:59
Yksi periaatteessa mahdollinen vaihtoehto olisi, jos perustuslain vastaisten lakien säätäminen säädettäisiin rikokseksi. Sen jälkeen voitaisiin saattaa uusien säädettyjen lakien perustuslain mukaisuus rikostuomioistuinten tutkittavaksi.
Kai Niemeläinen 17.2.2019 13:27
Asiantuntijoiden Twitter-käyttäytyminen on kansanvallan vastaista. Puhemiehen kääntyminen "senaatin ylähuoneeksi" järjestäytyneen ylimysjoukon taakse on ollut parlamentarismin toteutumisen lopullinen este
Seppo Simonen 17.2.2019 13:32
Ensinnäkin nämä asiantuntijalausunnot ovat kunkin asiantuntijan oman ideologian värittymiä lausuntoja, eikös tämä Martin Scheineri ole ollut polittisesti aktiivinen, tähän kiinnitti huomiota pitkän linjan lakimies kansanedustaja Ben Zyskowicz.
Otetaan nyt esimerkiksi perustuslakivaliokunta sieltä on tapana tulla yksimielinen päätös siis miksi tämä tapa, vaikka hallituksella on valiokunnan enemmistö jää vähemmistön diktatuurin polkemaksi saadakseen yksimielisen päätöksen siis missä on edustuksellinen enemmistödemokratia.
Pekka Pylkkönen 17.2.2019 13:53
Otetaan esimerkkejä. Jos perustuslaissa lukee että kaikilla on oikeus valita asuinpaikkansa, laki ei oikeastaan sano mitään. Jos siellä lukisi että kaikilla on oikeus valita asuinpaikkansa, mutta julkisesti infrastruktuuria ja asumiskuluja voidaan tukea korkeintaan 1000€/asukas/v, se sanoo jo jotakin. Se määrittelee rajat sille paljonko ihmisten valinnat voivat maksaa muille.
Sama juttu. Perustuslaki sanoo että kaikilla on oikeus välttämättömään toimeentuloon. No mitä helevettiä se välttämätön tarkoittaa? Miksei siinä perustuslaissa lue summia? Entä jos siinä lukisi että jokainen on oikeutettu tarpeen mukaan julkisista varoista korkeintaan 10.000€ tukeen vuosittain normaalia elämää varten. Erityisistä tarpeista johtuvista kustannuksista voi sitten säätää lisää.
Jari Ojala 17.2.2019 13:56
Yhteiskunta, talous ja kaikki muukin muuttuu koko ajan, joten lienee parempi olla hakkaamatta tarkkoja sääntöjä noihin perustuslakeihin.
Max Jussila 17.2.2019 14:01
Oikeus valita asuinpaikkansa = liikkumisvapaus, aika tärkeä oikeus, joka tarkoittaa, ettei sinua voida määrätä pakkosiirtymään jollekin paikkakunnalle.
Oikeus välttämättömään toimeentuloon = vapaus nälkäkuolemalta, kohtalaisen tärkeä tämäkin.
Perustuslaki on täynnä ihanteita, joiden konkreettinen sisältö määritellään tavallisen lain kautta.
Pekka Pylkkönen 17.2.2019 14:09
Mutta näiden tulkinnat pitäisi tosiaan käsittää ihanteina. Ei niin että veronmaksajan täytyy antaa avoin sekki.
Max Jussila 17.2.2019 14:24 Vastaus kommenttiin #22
Sitä se tarkempi säätäminen on.
Jussi Vaahtikari 18.2.2019 09:45
Suosittelen käymään vaikkapa avoimessa kurssin valtiosääntöoikeudesta. Pääset kiinni tähän järjestelmään ja sen käyttöön. Jokin johdatus oikeustieteeseen siihen päälle.
Älä suotta yritä laventaa jotain mitä ei ole lavennettu pykälässä. Jos perusoikeudelle ei ole vastassa toinen perusoikeus, tulkinta loppuu pisteeseen.
Jarmo Ahonen 17.2.2019 16:17
Minusta nykyinen keskustelu perustuslakivaliokunnan ja perustuslakivaliokunnan käyttämien asiantuntijoiden roolista on puhdasta loiskiehuntaa. Tällä hetkellä asiaa nostavat esiin hallituspuolueiden edustajat koska heitä suuresti kiinnostavat lait eivät meinaa mennä läpi koska niissä on harrastettu huonoa lainvalmistelua.
Mikäli hallituspohja muuttuu selvästi, niin eiköhän valiokunnan tarkempi syyni tuota aivan vastaavan tyyppisiä ongelmia seuraavan hallituksen suosikkilakien toteuttamiselle.
Tämä nykyinen malli, joka toimii luonnollisena jarrumomenttina nopeille ja radikaaleille muutoksille vaatimalla hyvää valmistelua, on minusta yllättävän hyvin toimiva.
Henkilökohtaisesti pidän valitettavana näitä ongelmia tiedustelulakien osalta. Sote-lakien osalta en osaa pitää haasteita mitenkään huonona juttuna. Molemmissa todellinen ongelma kylläkin vaikuttaa olevan huono lainvalmistelu.
Mikäli seuraava hallitus on demarivetoinen, niin eiköhän perustuslakivaliokunta osoittaudu aivan yhtä suureksi ”ongelmaksi” kuin nytkin. Tuolloin taas vuorostaan kyseisen hallituksen pääpuolueiden suosikkihankkeille.
Aaro Kustaanheimo 17.2.2019 16:30
Minulla on seuraavanlaisia ehdotuksia lainvalmistelun laadun parantamiseen.
Lakiesitysten valmistelutyö avoimeksi ettei toimeenpanovaltaa käyttävillä tahoilla ja henkilöillä olisi erivapautta saada etukäteen tietoa lakiesitysten sisällöstä ja että yksityishenkilöt voisivat huomauttaa varhaisessa vaiheessa virheistä valmistelussa.
Arvo Tammela 17.2.2019 18:00
HUS:n hallintoylilääkäri Lehtonen on vertaillut sitä, kuinka monta säädöstä Kataisen/Stubbin hallitukset ja Sipilän hallitus olivat antaneet viimeisinä täysinä toimintavuosinaan ja kuinka monta lausuntoa perustuslakivaliokunta oli antanut samoina vuosina. Oli yllättävää havaita, että 2014 säädöksiä ja lausuntoja oli enemmän kuin 2018.
Kun Lehtonen on erittäin ansiokkaasti arvostellut Sipilän hallituksen sote-uudistusta ainakin vuodesta 2017 lähtien olisi mielenkiintoista tietää, arvosteliko Lehtonen yhtä ansiokkaasti Kataisen/Stubbin hallituksien sote-uudistusta, joka jäi toteutumatta perustuslaillisiin ongelmiin.
Lehtonen oli kirjoittanut 30.4.2017 mielenkiintoisen blogikirjoituksen Puheenvuoroon. Se kannattaa lukea.
Pasi Karlsson 17.2.2019 19:43
Sinulla on Arvo kepuli nyt kuulat karannut täysin, tai voihan se olla pakkasta Teillä päin.
Huurapään yleensä tulisi miettiä miten saisi lämpöä päähän ja silloin voisi olla parempi kommentoimatta mitään?
Arvo Tammela 17.2.2019 21:11
Valokuvan esittämältä autolta ei tietenkään voi odottaa mitään järkevää kommenttia. Auton on parasta pysyä lämpimässä tallissa ettei vaan tule käynnistysongelmia pakkasessa.
Jari Ojala 17.2.2019 19:49
Asiaa on pohdittu myös linkin tekstissä, joten halukkaat voivat itse lueskella tekstejä:
https://www.libera.fi/blogi/maallikon-perustuslaki...
Jukka Mikkola 17.2.2019 20:24
Suomen Hallitusmuodosta eli ensimmäisestä perustuslaista tulee ensi heinäkuussa kuluneeksi 100 vuotta. Hallitusmuoto astui voimaan 17. heinäkuuta 1919 ja se oli voimassa 1919 - 2000. Tämän hallitusmuodon keskeisenä tekijänä oli perustuslakikomitean puheenjohtajana toiminut Korkeimman hallinto-oikeuden silloinen presidentti K.J. Ståhlberg. Hän totesi aikanaan tavatessaan Yhdysvaltain konsuli Haynesin nuoren valtion presidenttinä, että esikuvana Suomen valtiosäännölle on ollut Yhdysvallat (Sakari Virkkunen: Suomen presidentit I sivu 29).
Maailma on muuttunut lähes 100 vuoden aikana ja sen aikaiset riittäväksi katsotut oikeudelliset instanssit oikeuskanslerinvirasto mukaan lukien eivät tunnu enää riittävän kansalaisten perusoikeuksien suojaamiseen. On syytä perustaa tähän maahan riippumaton korkeasti oikeusoppineista koostuva perustuslakituomioistuin.
Perustuslakivaliokunnan ja mahdollisen perustuslakituomioistuimen erona olisi myös se, että tuomioistuin ei tarvitse valiokunnasta poiketen asiantuntijoita, koska ne jo ovat tuomioistuimessa. Samalla vältyttäisiin nyt syntyneeltä tilanteelta mm. tiedustelulakien suhteen. Siinä asiassa näyttäisi nyt vallan kolmijako-opista syntyneen vallan ”nelijako-oppia.”
Saksan perustuslakituomioistuin voisi olla mallina hyvä lähtökohta tuomioistuimen perustamiseen. Perustuslakituomioistuin olisi aivan välttämätöntä saada tähän maahan perustuslakia suojelevana oikeusistuimena. Jäsenet siihen nimittäisi Tasavallan presidentti.
Arto Granlund 17.2.2019 21:33
Tähään astiset tasavallan presidentit ovat olleet puolueisiin sinondaiset ja varmasti tulevaisuudessakin, näin ollen presidentti nimeäisi perustuslakituomioistuimeen henkilöitä jotka jakavat hänen arvomaailmansa, kuten jenkeissä tapahtuu ja näin ollen perustuslakituomioistuin olisi kuitenkin poliittinen elin.
Jukka Mikkola 17.2.2019 22:12
Olen eri mieltä. Se olisi luontevaa jatkoa KKO:lle ja KHO:lle, jotka eivät ole poliittisia instansseja.
Tasavallan presidentti nimittää jo nyt mm. korkeimman oikeuden ja korkeimman hallinto-oikeuden presidentit ja jäsenet, hovioikeuksien presidentit ja hovioikeuksien muut jäsenet sekä muut vakinaiset tuomarit siten kuin laissa erikseen säädetään. Virkanimitykset valmistellaan ja esitellään asianomaisissa ministeriöissä, ei tasavallan presidentin kansliassa. Lähde: Wikipedia.
Arto Granlund 18.2.2019 01:47
Esko Nurminen 18.2.2019 15:10
Hyvä kirjoitus oli Iltalehdessä Juha Ristamäeltä.
- Pitäisi olla niin, että kansanedustajien maalaisjärki ja kokemus riittää sanomaan, onko lakiesitys perustuslain mukainen vai ei ole. Eli luotetaan heidän (yhdistettynä perustuslakivaliokunnan lakimiessihteerin Matti Marttusen [jatkuvuus ja asiantuntevuus aiemmista kannoista]) käsitykseen perustuslain sisällöstä. Ylilyöntejä ei helpolla pääse tapahtumaan, siitä pitää huolen professorit, jotka olisi siirretty katsomon puolelle pelikentältä.
Näinhän tavallisen lainkin suhteen tulisi olla, että lain tekstin tulee kyetä ohjaamaan kansalaisten toimintaa ilman, että pitää kysyä lain tulkinnasta professoreilta.
Näin pitäisi vain alkaa uskaltaa toimia.
Jätetään pois nysvääminen. [Kyllä ymmärrän toisaalta, että asia ei ole ihan yksinkertainen].
Mallia USA:sta (vaikka ei ihan kaikessa...).
En usko, että siellä on yhtä pedanttia.
Sote olisi edennyt paremmin, jos ei olisi tehty lehmänkauppaa, vaan valittu asiantuntijoiden suosittamat ratkaisut.
Eduskuntavaaliehdokas siniset Uusimaa

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


Inunnik isumaginnittussat ilinniartitaasarnerat pillugu Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 14, 15. april 1991-imeersoq Atuussimasoq (Historisk)
Meeqqat atuarfianni ilinniartitsisussat ilinniartitaasarnerat pillugu isumaginninnermilu suliaqartussanik ilinniartitsisarnerit pillugit Inatsisartut peqqussutaanni § 29 nr. 1 16. maj 1989-imeersoq naapertorlugu aalaj angersarneqarput:
Ilinniartitsisarnerup siunertaa.
§ 1. Inunnik isumaginnittussanik ilinniartitsinermi siunertarineqarpoq, pisortat namminersortullu ingerlatsiviini, inissiisarfiini suliffeqarfiinilu isumaginninnermut tunngasut iluanni sulisussanik ilinniartitsinissaq aammalu tunngaviliinissaq tamatumunnga tunngasutigut ineriartornermik malinnaanissamut.
Imm. 2. Inunnikisumaginnittussatutilinniartitaaneq piginnaaneqalersitsissaaq atuarfinni, ullukkut aamma ulloq unnuarlu inissiisarfinni, immikkut sungiusarfinni, utoqqaat illuini il. il. isumaginninnerup tungaatigut suliassanik suliarinnissinnaanermut.
§ 2. Inunnik isumaginnittussatut ilinniartunngorniarluni qinnuteqartoq tigutissaguni
1) isumaginninnermi ikiortitut ilinniartitaanermik ukiunik marlunnik sivisussuseqartumik naammassinnissimassaaq aammalu kalaallisut qallunaatullu oqalussinnaassalluni, imaluunniit
2) meeqqat atuarfiata kalaallit oqaasiinik, regning/matematik aamma qallunaat oqaasiinik inaarutaasumik misiliineri naammassisimassavai, aamma inuussutissarsiummik sivikinnerpaamik ukiumi ataatsimi misilittagaqarsimassaaq, kiisalu 19-inik ukioqalereersimassalluni.
Imm. 2. Kultureqarnermi, Ilinniartitaanermi Suliffeqarnermilu Pisortaqarfiup qinnuteqartut allanik tunngavillit akuerisinnaavai, allat aqqutigalugit taamatut piukkunnaateqalersimappata.
Ilinniartussatut tigutinnerit ilinniarfissuup pisortaata suliarisarpai, Namminersornerullutik Oqartussat Ilinniarfissuarmi aalajangersimasumik rådit ataatsimiititaliallu pillugit nalunaarutaat malillugit.
Ilinniarnerup imarisaa annertussusaalu.
§ 4. Ilinniarneq ukiunik pingasunik sivisussuseqarpoq, arfinilinnillu imminnut atasuinnarnik semestereqarluni.
§ 5. Ilinniarnerup imarivai:
Perorsaaneq, psykologi tiimit 1200
Isumaginninnermut tunngasut tiimit 600
Kulturimut suliarisartakkanullu tunngasut (tusagassiuutit pillugit fagi, sulliviit pillugit fagi, isiginnaartitsineq/nipilersorneq tiimit 900
Sulinermik pikkorissarneq sap. akun. 24-t Tapiutitut atuartitsinerit, tassunga ilaapput tarnikkut nappaatinik ilinniarneq, socialmedicin aammalu nammineq toqqagassat tiimit 300
§ 6. Ilinniartitaaneq tunngaviusumik ilinniartitaanermik aallartinneqassaaq (basisperiode).
Imm. 2. Tunngaviusumik ilinniartitaanerup siunertaraa ilinniartut inuiaqatigiinni pissutsinik tamanut tunngasunik, tarnikkut pissutsit pillugit isumaginninnermi ingerlatseriaatsinik, atassuteqaqatigiinnermik, ilinniagaqarnermilu periaatsinut tunngasunik ilalimmik paasisimasaqalernissaat.
§ 7. Tunngaviusumik ilinniartitaanerup (basisperiode) imarivai:
1) Psykologi, perorsaanermi isumaginninneq,
2) Fagit isumaginninnermut tunngasut,
3) Fagit tusagassiuutinut tunngasut ilinniariaatsinik sammisaqarnermik ilallit, kiisalu
4) Isiginnaartitsineq.
§ 8. Ilinniartut atuarnerminni, sulinermik pikkorissarnerminni inuutissarsiornikkullu siunnersorneqarsinnaanngorlugit aaqqissuisoqassaaq.
§ 9. Ilinniartoq ilinniartussatut tigutinnermigut atuartitsinermut soraarummeernissamullu atuarnerup nalinginnaasumik ingerlasarneranut peqataasussanngussaaq.
§ 10. Ilinniartoq atuartitsinermi peqataassalluni pisussaatitaavoq.
§ 11. Ilinniartitsinermi peqataanerit, sulianik tunniussinerit, ilinniarnermilu qanoq malinnaalluartiginerit allattorsimaffii akuerineqaqqaassapput, ilinniartup sammisani ataasiakkaani soraarummiinnginnerani, tak. Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat Ilinniarfissuarmi aalajangersimasumik rådit ataatsimiititaliallu pillugit.
§ 12. Ilinniarnermi peqataasimanerit ilinniarfissuup pisortaanit aatsaat akuerineqarpata, ilinniarnerup immikkoortortaanit tulliuttumut ingerlaqqittoqarsinnaavoq, tak. § 11.
Imm. 2. Ilinniartoq ingerlaqqinngitsoortoq, tak. stk. 1, aatsaat ilinniarfissuup pisortaanit akuerineqaqqaarluni ilinniarnerup immikkoortuanik uteqqiisinnaavoq.
§ 13. Ilinniarneq taamaatiinnarlugu unitsissimagaanni, aatsaat ilinniarfissuup pisortaanit akuerineqaqqaarluni ilinniarneq nangeqqinneqarsinnaavoq.
§ 14. Ukioq ilinniartitsiviusoq augustip aallaqqaataaniit julip 31-ata tungaanut sivisussuseqarpoq.
§ 15. Ilinniarnerupimmikkoortortaiagguarneqassapput tunngaviusumik ilinniartitaanermut, sap. akunnerinut skema malillugu atuartitsivinnut (skemauger), sulinermikpikkorissarfiit nalaannut (praktikperiode), naammassiniagassaqartitsinernut (projektperioder), sap. akunnerinut pikkorissarfiusunut aamma soraarummeerfinnut. Taakkua inissititernerat ilinniarfissuup pisortaata aalajangertarpaa, Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat Ilinniarfissuarmi aalajangersimasumik rådit ataatsimiititaliallu pillugit aalajangersakkat malillugit. Pilersaarut taanna killissarititanik pilersaarusiummik taaneqartartoq (rammeplan) ukiuttamaasa ilinniarfissuup pisortaanit augustip aallaqqaataata qaangiutinnginnerani Kultureqarnermi, Ilinniartitaanermi Suliffeqarnermilu Pisortaqarfimmit akuerineqartussanngorlugu nassiunneqartarpoq.
Atuaqatigiittussanik pilersitsineq.
§ 16. Aallaaviusumikatuaqatigiittussatamerlanerpaamik nalinginnaasumik 20-t sinnersimassanngilaat.
Imm. 2. Sulliviit pillugit fagimi atuaqatigiit marlunngorlugit avinneqarsinnaapput, ilinniartut aqqaneqmarluk sinnerlugit amerlassuseqarpata.
Soraarummeerneq misilitsinnerillu.
§ 17. Sammisani ataasiakkaani soraarummeernerit, misilitsinnerit karakterillu pillugit Namminersornerullutik Oqartussat inunnik isumaginnittussanik ilinniartitsinermi sammisat pillugit nalunaarutaanni aalajangersakkat atuupput.
Imm. 2.Soraarummeerneq gruppikkuutaarluni pisinnaavoq aammalu sammisimasat akuleriissillugit soraarummeernerusinnaalluni, tassunga ilaassapput perorsaaneq fagilu isumaginninnermut tunngasoq. Ilinniartut immikkuutaarlugit soraarummeersinneqartassapput faginilu tamani immikkut karakterilerneqartassallutik.
Imm. 3. Soraarummeerutissat tassaapput atuaqatigiinni ataasiakkaani atuartitsissutaasartut, tassunga ilanngullugit nammineerluni atuarlugit ilikkakkat, tak. Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat inunnik isumaginnittussanik ilinniartitsinermi sammisassarititaasut pillugit. Soraarummeerutissat soraarummeernissaq nalliutsinnagu naliliisussamut akuerisassatut saqqummiunneqartassapput. Soraarummeerutissat nassuiarnerat ilinniartitsisunit ataasiakkaanit ilinniartunik oqaloqateqarnikkut suliarineqartassaaq.
§ 18. Naliliisut Kultureqarnermi, Ilinniartitaanermi Suliffeqarnermilu Pisortaqarfiup ivertittassavai. Ilinniartitsissutini tamani naliliisoqartassaaq, sulinermik pikkorissarneq kisiat pinnagu, tak. Namminersornerullutik Oqartussat inunnik isumaginnittusat ilinniartitaaneranni fagit pillugit nalunaarutaat, § 10, imm. 7, Kultureqarnermi, Ilinniartitaanermi Suliffeqarnermilu pisortap naliliisut siulittaasuuffigai.
Imm. 2. Ilinniarfissuup pisortaata soraarummeernerit aqunnissaat isumagisassaraa, §§ 17-21 naapertorlugit, aammattaaq Namminersornerullutik Oqartussat inunnik isumaginnittussanikilinniartitsinermisammisassarititat pillugit nalunaarutaat naapertorlugu.
Imm. 3. Soraarummeerneqartillugu pissusissamisoortoqanngippat ingerlaannartumik Kultureqarnermi, Ilinniartitaanermi Suliffeqarnermilu Pisortaqarfimmut nalunaarutigineqassaaq.
Allattariarsorluni misilitsinnerit.
§ 19. Inaarutaasumik allattariarsorluni suliassat ilinniartitsisumit pisassiissutigineqassapput.
Imm. 2. Akissutit soraarummeertunut ilinniarnerup inereerneratigut tunniunneqassapput. Akissutit tunniunneqanngitsut ilinniarnerup inerneranit ilinniarnerup immikkoortuata (semester) siulliup qaangiunnerani suujunnaarsinneqarsinnaapput.
Oqaluttariarsoriuni misilitsinnerit.
§ 20. Apeqqutit ilinniartitsisumit apeqqusiarineqassapput. Apeqqutit soraarummeerutissamut naleqqiullugit pisassiissutinut naleqquttussaapput. Atuartitsissutini ataasiakkaani misilitsinnerup qanoq ilusilersorneqarnissaanik aalajangersaasoqarsimanngippat soraarummeersitsineq ilinniartup allallugusuliarisimasaanit ilinniartitsisumit censorimillu akuerineqareersimasumit aallaaveqassaaq.
Imm. 2. Apeqqutit soraarummeerutissat censorimit akuerineqassapput. Ilinniartitsisoq pisinnaatitaavoq apeqqutit soraarummeerutissat pillugit censori naggataarutaasumik aalajangiisinnagu isumaqatiginiartarnissaanut.
Imm. 3. Apeqqutit soraarummeerutissat makitsinikkut agguaanneqartarput, tamannapisassaaqsoraarummeersitassat qulequttanik namminneq piumallugit qinnutigisimasaannik imaluunniit ataasiakkaarlutik namminneerlutik atuarsimasaannik imaqartussatut soraarummeersitsisoqassanngippat. Piareersarsinnaaneq nakkutilliisoqarluni pisassaaq.
Imm. 4. Soraarummeersitsineq ilinniartitsisoq soraarummeersitsisoralugu ingerlanneqassaaq. Sapinngisamik soraarummeersitsisup soraarummeertullu akornanni oqaloqatigiinnertut censorip akuliuffigisinnaasaatut pisassaaq. Suliaasimasut ilinniartup atuartitsissummik sulisimaneranik uppernarsaatitut saqqummiunneqarsinnaasut soraarummeersitsinermut ilanngunneqarsinnaapput. Censori soraarummeersitsisorlu naliliiniarnerup nalaani kisimiissapput. Soraarummeertoq naliliiniarnermi imminut naliliunneqarsimasumut tunngaviusumik naatsumik oqaatsit atorlugit paasitinneqarsinnaatitaavoq.
Karakteriliineq.
§ 21. Atuartitsissutit ataasiakkaat karakteriliiffigineqartassapput, NamminersornerullutikOqartussatinunnik isumaginnittussanik ilinniartitsinermi suliassarititaasut pillugit nalunaarutaat naapertorlugu.
Imm 2. Karakteriliinermi 13-skala atorneqassaaq:
13: Namminersorluinnartumik pitsaalluinnartumillu suliaqarnermi tunniunneqartarpoq.
11: Pitsaasumik namminersortumillu suliaqarnermi tunniunneqartarpoq.
10: Pitsaasumik sungiussiinnarpasissumilli suliaqarnermi tunniunneqartarpoq.
9: Pitsaasumik, tassaakunnakusoortumitpitsaanerulaartumik, suliaqarnermi tunniunneqartarpoq.
8: Akunnakusoortumik suliaqarnermi tunniunneqartarpoq.
7: Naammaannartumik, tassa akunnakusoortumit ajornerulaartumik, suliaqarnermi tunniunneqartarpoq.
6: Nalornisoortumik taamaattorli naammaginarsinnaasumik suliaqarnermi tunniunneqartarpoq.
5: Nalornisumik naammaginanngitsumillu suliaqarnermi tunniunneqartarpoq.
03: Nalornisooqisumik, amigaqisumik naammaginanngeqisumillu suliaqarnermi tunniunneqartarpoq.
00: Atorsinnaanngilluinnartumik suliaqarnermi tunniunneqartarpoq.
Imm. 3. Soraarummeernermi karakterit censorimit soraarummeersitsisumillu aalajangerneqartassapput. Taakku siullermik immikkoorlutik karakteriliissapput, censorip karakteriliussaa taaneqaqqaassalluni kingornatigullu karakteriliussassavimmut isumaqatigiinniarneqassalluni. Censori soraarummeersitsisorlu isumaqatigiissinnaanngippata karakteriliussassaq aalajangerneqartassaaq karakteriliussat taakku marluk kateriarlugit agguaqatigiissitsinikkut. Kisitsit agguaqatigiissitsinerup inernera kisitsit 13-skalamiittunut ilaanngippat censorillu karakteriliussaa anneruppat karakteriliunneqassaaq kisitsit angineq siulerisaa, censorilli karakteriliussaa minneruppat kisitsit minnerusoq tulleq.
Imm. 4. Soraarummeertumut karakteriliussassaq karakterit arlallit katinnerisigut aalajangerneqassappat kisitsillu katitat inernerat 13-skalamiinngippat, katitat inernerat taanna akunnaallineqassaaq karakterimut anginermut qaninnerpaamut, tassunga qaninnerpaappat imaluunniit karakterip anginerusup qaninnerpaap minnerusullu qaninnerpaap akornanniippat. Naatsorsukkani allatut inernilinni kisitsit kisitsimmut minnermut qaninnerpaamut akunnaallisinneqartassaaq.
Angusinissamut piumasarineqartut.
§ 22. Soraarummeernermi angusiniaraanni minnerpaamik karakteri 6 piumasarineqarpoq imaluunniit sammisani tamani "akuerinarpoq"-mik naliliineq.
§ 23. Ilinniartoq atuartitsissummut sumulluunniit soraarummeerniaqqissinnaavoq soraarummeernermini naliligaanermigut 6 ataassimaguniuk imaluunniit "akuerinanngilaq"-mik naliliisoqarsimappat.
Imm. 2. Ilinniartoq atuartitsissummi ataatsimi soraarummeernissamut marloriarluni peqataajumalluni nalunaarsinnaavoq.
Imm. 3. Ilinniartoq atuartitsissummi ataatsimiataaseriaannarani naggasiullugu misilitsissimappat, misilitsinnermi kingullermi naliliissut atuutilissaaq.
Imm. 4. Ilinniartoq ataaseriaannarluni sulinermik pikkorissarnermik uteqqiisinnaavoq.
Imm. 5. Kultureqarnermi,Ilinniartitaanermi Suliffeqarnermilu Pisortaqarfik immikkut ittumik pisoqartillugu aalajangersakkat imm. 1-4 sanioqqullugit iliorsinnaatitaavoq.
§ 24. Ilinniartoq napparsimaneq, ilaanngitsoorneq naartunerluunniit nakorsamit allagartaliiffigisimasaq pissutigalugu soraarummeersinnaanngippat soraarummeernerluunniit naammassinngitsoorneqarsimappat, Kultureqarnermi, Ilinniartitaanermi Suliffeqarnermilu Pisortaqarfiup aalajangersagaa naapertorlugu soraarummeersitsineqartassaaq napparsimasunut naatsorsuussamik ataasiakkaat taamatut eqqorneqarsimasut najoqqutaralugit aalajangiunneqartartumik, kisiannili imaassalluni atuartitsissutip tulliani soraarummeerutigitinnerani kingusinnerpaamik pissalluni.
Allattuiffiit, uppernarsaatit.
§ 25. Ilinniarfissuuppisortaaallattuiffinnikingerlatsissaaq, tassunga ilinniartut tamarmik immikkut allattorneqarfeqassapput. Allattorneqarfimmut allanneqartassapput ilinniartoq pillugu paasissutissat, atuartitsissutinik qinaasisimanera, atsiukkat, peqataajunnaarsitsinerit nalunaarullu naapertorlugu allaasunik iliuuseqarnerit, sulinermik pikkorissarnermit paasissutissat, soraarummeernermi naliliussat atuartullu suliarisimasaanut akuersissutaasimasut.
Imm. 2. Kultureqarnermi , Ilinniartitaanermi Suliffeqarnermilu Pisortaqarfiup allattuiffiit qanoq isikkoqarnissaat ilusilersussavaa.
§ 26. Ilinniartut soraarummeernermi angusisimasut tamatumunnga uppernarsaammik tunineqassapput. Uppernarsaat inummut ataatsimut tunngasumik oqaasertaqarpoq aamma nalinginnaasumik tamanut tunngasumik assigiimmik oqaasertaqarpoq.
Imm. 2. Inummut ataatsimut oqaaseqaat makkuninnga imaqassaaq:
1) ilinniartoq pillugu paasissutissat piffissamilu soraarummeerfimmi sumi atuartitsissummik kingullermik soraarummeersimanersoq,
2) sulinermik pikkorissarnermi naliliissut "akuerinarpoq" sulinermillu pikkorissarfiup suunera,
3) kulturimut tunngasut suliarisartakkallu iluini suliani "akuerinarpoq"-mik naliliissut,
4) fagini ataasiakkaani tamani karakterit § 22 naapertorlugu naatsorsukkat,
5) tapiutitut atuartitsinerit.
Paasissutissat allat ilanngunneqarsinnaanngillat.
Imm. 3. Nalinginnaasumik tamanut tunngasumik assigiimmik oqaaseqaammi nalunaarummi §§ 4, 5 aamma 22 ilanngunneqassapput.
Imm. 4. Soraarummeersimanermut uppernarsaat Ilinniarfissuup pisortaanit inaarneqartassaaq atuartup allattorneqarfigisimasaa najoqqutaralugu. Ilinniarfissuup pisortaata uppernarsaat atsiussavaa.
Imm. 5. Kultureqarnermi,Ilinniartitaanermi uliffeqarnermilu Pisortaqarfiup soraarummeersimanermut uppernarsaatip qanoq iluseqarnissaa aalajangissavaa.
§ 27. Nalunaarut atuutilissaaq ulloq 1. august 1991.
§ 28. Nalunaarut ilinniartunut ukioq 1990/91 kingusinnerusukkulluunnit tigutissimasunut atuuppoq.
Imm. 2. Ilinniartut siornatigut tigutissimasut atuarnertik naammassissavaat aalajangersakkat manna tikillugu atuuttut malillugit.
Namminersornerullutik Oqartussat, ulloq 15. april 1991.


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiArkkitehtuurianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiVärikäsTietokoneetViileäSöpöKukkaHauskaPelitTytötteHDLomaKuumaElääLogoRakkausElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisää	Kotiin / Pelit / Pelaamista tapetti HD	Pelaamista tapetti HD
5,888 näkymät
0	Pelaamista tapetti HD
Here Is a Collection Of Gaming wallpaper HD collection For Desktops, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä 5dwallpaper.com, on yli satoja tuhansia taustakuvat ovat ladattavissa. Voit ladata Jokainen Taustakuva ilmaiseksi.
piipittää Tietoja Love Peace Edellinen: facebook taustakuvat HD
seuraava: HD taustakuvia ikkunat 8 Lataa
road tapetti HDgraafinen suunnittelu tapetti HDrakkaus tapetti 10 paras kokoelmatcross tapetti HDpatriootteja tapetti HDdell tapetti HDValokuvaus tapetti HDPS3 tapetti 15 Awesome kokoelmatCool taustakuvat paras 10 kokoelmat |5Dwallpaperkruunu tapetti HD Download Suunnitellut 5dwallpaper.com | Powered by zuuur.com	© Copyright 2016, Kaikki oikeudet pidätetään	Siirry alkuun

matches: HD HD HD HD HD HD HD


VISK - § 90 Päätteiden vaihtelusta
SISÄLLYS > SANAT > Taivutus > Nominintaivutus > Sija > Monitavuisten sanojen monikon genetiivi ja partitiivi > Muodostus > § 90 Päätteiden vaihtelusta
Monitavuisten nominien monikon genetiivi ja partitiivi muodostetaan pitkälti samojen periaatteiden mukaisesti. Konsonanttialkuiset päätteet ‑den ja ‑tA liittyvät tietynrakenteisiin vartaloihin, konsonantittomat variantit ‑en ja ‑A taas toisenlaisiin. Joissakin sanatyypeissä on myös vaihtelua varianttien ‑den ~ ‑en ja ‑tA ~ ‑A kesken. Nämäkin vaihtelutyypit ovat genetiivissä ja partitiivissa osittain samat.
Monitavuisten A-loppuisten nominien monikon genetiivin ja partitiivin päätevarianttien valinta riippuu useista tekijöistä. Genetiivissä en-päätteen ja partitiivissa A-päätteen saavat adjektiivit sekä useimmat mA- ja vA-loppuiset substantiivit, joissa vartalon loppu‑A jää pois monikon i:n edellä.
ahkera : ahkerien, ahkeria | ihana : ihanien, ihania | kamala : kamalien, kamalia | valoisa : valoisien, valoisia | lihava : lihavien, lihavia | lohkeama : lohkeamien, lohkeamia | iskelmä : iskelmien, iskelmiä | orava : oravien, oravia
jA-loppuisten substantiivien monikon genetiivi on yleensä en-päätteinen ja partitiivi A-päätteinen (b). Päätteenä on kuitenkin -den tai -tA, kun jA-ainesta edeltää penultimassa aines Ci (virkailija) tai marginaalisesti VC (kampanja) tai diftongi ei (tai sanassa piraija diftongi ai) (c). Äännejono -Cijien tai -CijiA ei siis ole mahdollinen (*opiskelijien, *tekijiä, vrt. ryhmässä (b) i:n edellä O: navigoijien).
kaahaaja : kaahaajien, kaahaajia | opettaja : opettajien, opettajia | muuttuja : muuttujien, muuttujia | äänestäjä : äänestäjien, äänestäjiä | navigoija : navigoijien, navigoijia | kataja : katajien, katajia
virkailija : virkailijoiden, virkailijoita | tekijä : tekijöiden, tekijöitä | painija : painijoiden, painijoita | ratkaisija : ratkaisijoiden, ratkaisijoita | kampanja : kampanjoiden, kampanjoita | armeija : armeijoiden, armeijoita
Myös monien muiden A-loppuisten monitavuisten substantiivien monikkovartalossa on O ja niiden monikon genetiivissä pääte ‑en ja partitiivissa ‑A:
dilemma : dilemmojen, dilemmoja | planeetta : planeettojen, planeettoja | hajonta : hajontojen, hajontoja | panoraama : panoraamojen, panoraamoja | mekaniikka : mekaniikkojen, mekaniikkoja
Näistä poikkeavat kuitenkin sanat, joiden viimeinen tavu on lA, nA, rA tai (k)kA (paitsi iikkA-loppuiset): niillä on monikon genetiivissä ja partitiivissa myös tai ainoastaan ‑den ja ‑tA (» § 91).
Monitavuisten O-vartaloisten substantiivien genetiivi on en- ja partitiivi A-päätteinen (e). mO‑, lO- ja rO-loppuisilla sekä kkO-loppuisilla on vaihtelua (» § 91 – 92).
mietintö : mietintöjen, mietintöjä | ylänkö : ylänköjen, ylänköjä | sisältö : sisältöjen, sisältöjä | lähetystö : lähetystöjen, lähetystöjä
Vokaaliyhtymään loppuvien monitavuisten nominien monikon genetiivissä on pääte ‑den ja partitiivissa ‑tA.
tärkeä : tärkeiden, tärkeitä | hopea : hopeiden, hopeita | idea : ideoiden, ideoita | komitea : komiteoiden, komiteoita | miniä : miniöiden, miniöitä | lattia : lattioiden, lattioita | teoria : teorioiden, teorioita | valtio : valtioiden, valtioita | saippua : saippuoiden, saippuoita
Kolmitavuiset i-loppuiset sanat, joiden penultimana on konsonanttiloppuinen pitkä tavu, taipuvat suurelta osin kaksitavuisten sanojen kuten lasi tapaan: monikon genetiivissä on pääte ‑en ja partitiivissa j:n jälkeinen ‑A (g) (vrt. » § 91). Vastaavat päätteet esiintyvät vähintään nelitavuisissa sanoissa, joiden penultima on pitkä eli umpitavu tai pitkävokaalinen avotavu (h).
kaupunki : kaupunkien, kaupunkeja | paketti : pakettien, paketteja | turisti : turistien, turisteja
psykiatri : psykiatrien, psykiatreja | seminaari : seminaarien, seminaareja | vegetaari : vegetaarien, vegetaareja | miljonääri : miljonäärien, miljonäärejä | eliksiiri : eliksiirien, eliksiirejä | insinööri : insinöörien, insinöörejä | arkkitehtuuri : arkkitehtuurien, arkkitehtuureja | joviaali : joviaalien, joviaaleja | huligaani : huligaanien, huligaaneja
Myös kolmi- ja nelitavuiset si-loppuiset sanat taipuvat ensisijaisesti sanan lasi tavoin (päätevarianttien vaihtelua on esim. sanassa poliisi: poliiseja ~ poliiseita):
retiisi : retiisien, retiisejä | synteesi : synteesien, synteesejä | indeksi : indeksien, indeksejä | aprikoosi : aprikoosien, aprikooseja | kompromissi : kompromissien, kompromisseja
Monilla mi‑, ni‑, li-loppuisilla kolmitavuilla on vain yksi monikon genetiivin ja partitiivin muoto, esim. minimi : minimien, minimejä, toisilla taas enemmänkin vaihtelua, esim. albumi : albumien ~ albumeiden, albumeja ~ albumeita, jopa riippumatta penultiman pituudesta (» § 91).
Huom. Kolmitavuisissa stO-loppuisissa sanoissa esiintyy päätevaihtelua, mutta päätteet -en ja -A ovat tavallisempia, esim. varastojen ~ varastoiden, varastoja ~ varastoita, nelitavuisissa yksinomaisesti: parhaimmistojen.


text:
trippy iphone tapetti HD
Mene...Kotiin3DAbstraktiAeroArkkitehtuuriEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiViileäVärikäsTietokoneetSöpöLiputKukkaRuoka & JuomatHauskaPelitTytötteLomaKuumaElääLogoRakkausMuutElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisäämobile	Kotiin / HD / trippy iphone tapetti HD	trippy iphone tapetti HD
5,083 näkymät
0	trippy iphone tapetti HD
Here is most beautiful Selection Of trippy iphone wallpaper HD For Desktops, PC, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. Tässäwallpapermad.com Taustakuva tietokanta voit ladata miljoonia korkealaatuisia taustakuvia . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Meillä on paljon taustakuvia yli kolmekymmentä Plus kategoriat Like Eläimet, Sarjakuva, Kukka, avaruus , Pelit ja Urheilu ,Jne. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia henkilökohtaiseen käyttöön. Jos Like This trippy iPhone tapetti HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook ja muut sosiaalisen median.
piipittää noin Maha Edellinen: moderni kuvioitu tapetti HD
seuraava: ikkunat 7 oletuksena tapetti HD
näkymät (31) talvi metsä tapetti HD
näkymät (11) talvi taustakuva iphone HD
näkymät (10) Harry Potter taustakuvat HD
näkymät (9) Full HD tapetti
näkymät (9) trippy iphone tapetti HD
näkymät (8) iphone 5 lukitusruutu tapetti HD
näkymät (7) Taustakuva syntymäpäivänään
Paras taustakuvia hdilmainen mobiili taustakuva HDmiekkavalas tapetti HDKuroshitsuji tapetti HDlion tapettibuddhalainen tapetti HDalkuräjähdyksen teoria tapetti HDDallas Cowboys kuvia taustakuvia HDvalkoinen sox tapetti HDluonnollinen tapetti Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD