text:
HE 169/1993 | EDILEX
HE 169/1993 Hallituksen esitys Eduskunnalle laiksi sotilasvammalain muuttamisesta
1.2. Omaishoidon tuki (6 § 4 mom.)
1.3. Kuntoutus (6 § 6 mom.)
1.4. Kuntien korvaukset (6 a § 2 mom.)
1.5. Korotettu omaiskorotus (9 § 1 mom.)
1.6. Omaiskorotus lapsen sairauden perusteella (9 § 3 mom.)
1.7. Avuttomuus- ja haittalisä(10 § 1 mom. 1 k.)
1.8. Sairausapulisä (10 § 1 mom. 5 k.)
1.9. Huoltoeläke lapsen sairauden perusteella (15 § 4 mom.)
1.10. Lisähuoltoeläke (16 § 1 ja 2 mom.)
1.11. Täydennyskorko (18 § 1 ja 2 mom.)
1.12. Päätöksen poistaminen (25 §)
1.13. Vakuutusoikeuden päätökseen ei muutosta valittamalla (29 §)
1.14. Maallikkojäsenet vakuutusoikeudessa (29 a § 1 ja 3 mom.)
HE 169/1993
Esityksessä ehdotetaan sotilasvammalakia muutettavaksi siten, että elinkoron ja päivärahan omaiskorotus lapsen sairauden perusteella sekä sairausapulisä samoin kuin täydennyskorko, jotka nykyisin myönnetään määräaikaisina, voitaisiin myöntää toistaiseksi voimassa olevina. Sairausapulisän ja täydennyskoron kohdalla näin voitaisiin menetellä, jos hakija on täyttänyt 65 vuotta. Omaisille maksettavien korvausten osalta vastaavaa muutosta ehdotetaan lapsen sairauden perusteella myönnettävään huoltoeläkkeeseen sekä lisähuoltoeläkkeeseen. Lisähuoltoeläke voitaisiin kuitenkin myöntää toistaiseksi vain, jos hakija on täyttänyt 65 vuotta.
Korvausjärjestelmää ehdotetaan yksinkertaistettavaksi laitoshoidon ajalta maksettavien korvausten osalta. Korotettu omaiskorotus 80 prosentin työkyvyttömyyden perusteella maksettaisiin olipa sen saaja laitoshoidossa tai ei. Omaiskorotuksen määrä ei siten enää alenisi laitoshoidon ajaksi. Avuttomuus- ja haittalisää sekä sairausapulisää voitaisiin maksaa kuuden kuukauden ajan pysyväksi arvioitavan laitoshoidon alkamisesta. Tilapäinen laitoshoito tai tilapäinen poissaolo pysyvästä laitoshoidosta eivät enää vaikuttaisi sanottujen korvausten määriin.
Esityksessä ehdotetaan myös, että kuntoutukseen oikeutettu korvauksensaaja voisi halutessaan jakaa kuntoutusjaksonsa aviopuolisonsa kanssa.
Muutoksenhakuoikeuden osalta ehdotetaan, että sotilasvammalaista poistettaisiin mahdollisuus valittaa vakuutusoikeuden päätöksestä korkeimpaan oikeuteen. Vakuutusoikeuden kokoonpanoa sotilasvamma-asioita käsiteltäessä muutettaisiin samalla siten, että korvauksensaajien oloja tuntevien maallikkojäsenten määrää lisättäisiin ja heidän osallistumistaan asioiden käsittelyyn tehostettaisiin.
Tapaturmaviraston ja vakuutusoikeuden mahdollisuutta poistaa päätös ja ottaa asia uudelleen käsiteltäväksi ehdotetaan laajennettavaksi siten, että se koskisi kaikkia sotilasvammalain mukaisia korvausasioita. Tapaturmavirasto voisi menetellä näin, jos kysymys on evätyn edun myöntämisestä tai myönnetyn edun lisäämisestä. Vakuutusoikeus voisi poistaa päätöksen myös silloin, kun päätöstä on tarpeen muuttaa korvauksensaajan vahingoksi. Asia voisi tulla vireille vakuutusoikeudessa joko tapaturmaviraston tai korvauksen saajan aloitteesta.
Sotilasvammalain (404/48) nojalla myönnetään korvausta sotapalveluksessa tai niihin rinnastettavissa olosuhteissa sekä asevelvollisuuspalveluksessa ennen vuotta 1991 aiheutuneen vahingoittumisen, sairastumisen, kuoleman tai katoamisen johdosta.
Korvauksena annetaan vahingoittuneelle itselleen sairaanhoitoa, päivärahaa, elinkorkoa ja täydennyskorkoa. Jos päivärahan tai elinkoron saajalla on omaisia elätettävänään, maksetaan sanottu etuus lain 9 §:n mukaisesti korotettuna. Päivärahan ja elinkoron lisäysosana voidaan lain 10 §:n nojalla antaa avuttomuus- ja haittalisää, vaatelisää, moottoriajoneuvolisää, opaskoiralisää, sairausapulisää ja korotettua sairausapulisää.
Vahingoittuneen tai sairastuneen kuoltua tai kadottua annetaan hänen omaisilleen lain 14 §:n mukaista huoltoeläkettä ja 16 §:n mukaista lisähuoltoeläkettä sekä kuolinpesälle hautausapua lain 17 §:n nojalla.
Sotilasvammalain mukaiset korvausasiat käsittelee ensimmäisenä asteena tapaturmavirasto, jonka päätökseen haetaan muutosta vakuutusoikeudelta. Vakuutusoikeuden päätökseen voidaan hakea muutosta korkeimmalta oikeudelta sikäli kuin muutoksenhakuoikeutta ei ole lain 29 §:n 2 momentissa rajoitettu.
Vuonna 1993 korvausten piirissä on noin 61 000 henkilöä, joista sotainvalideja on noin 37 000, huoltoeläkkeen saajia noin 21 000 ja asevelvollisuusaikana vahingoittuneita tai sairastuneita noin 3 000 henkilöä.
Sosiaali- ja terveysministeriö asetti keväällä 1992 työryhmän selvittämään mahdollisuuksia sotilasvammalain mukaisen korvausjärjestelmän muuttamiseksi laskennalliseksi. Tavoitteena oli korvausjärjestelmän yksinkertaistaminen korvauksensaajien kannalta, tehtävien väheneminen sekä työvoimasäästöt tapaturmavirastossa. Työryhmä päätyi esittämään sotilasvammalain osittaista uudistamista yksilökorvausten osalta. Lain uudistamisen johdosta tulisi myös sotilasvammalain eräiden säännösten soveltamisesta annettua asetusta (1117/85) muuttaa.
Sotilasvammalain mukaan korvattavaa sairaanhoitoa on lain 6 §:n 4 momentin mukaan muun muassa sosiaalihuoltolain (710/82) 17 §:n 1 momentin 3 kohdan mukainen kotipalvelu, jota aiemmin voitiin antaa myös vanhusten, vammaisten ja pitkäaikaissairaiden kotihoidon tuen muodossa. Sosiaalihuoltolakia muutettiin 18 päivänä joulukuuta 1992 annetulla lailla (1365/92) siten, että lakiin otettiin säännökset omaishoidon tuesta, jolla korvattiin aiempi vanhusten, vammaisten ja pitkäaikaissairaiden kotihoidon tukijärjestelmä. Omaishoidon tuki mainitaan nyt sosiaalihuoltolain 17 §:n 1 momentin 7 kohdassa itsenäisenä palvelumuotona muiden kunnan järjestettävien sosiaalipalvelujen rinnalla. Sotilasvammalain 6 §:n 4 momenttiin ehdotetaan lisättäväksi vastaavasti viittaus sosiaalihuoltolain 17 §:n 1 momentin 7 kohtaan. Ehdotettu muutos on luonteeltaan tekninen.
Vahingoittuneelle tai sairastuneelle itselleen sairaanhoitona korvattavasta kuntoutuksesta säädetään sotilasvammalain 6 §:n 5 momentissa. Sotilasvammalain nojalla korvauksensaajan aviopuolisolla ei ole ollut mahdollisuutta päästä kuntoutukseen. Sosiaali- ja terveysministeriön vuosittain vahvistaman erillisen määrärahan rajoissa ovat kuntoutukseen voineet hakea vähintään 50 prosentin työkyvyttömyysasteen omaavien korvauksensaajien aviopuolisot.
Korvauksensaajien ikääntymisen ja kuntoutusmallien kehittymisen johdosta on ajankohtaista saattaa lakisääteiseksi myös aviopuolison osallistuminen laitoskuntoutukseen. Siten tuettaisiin avohoitoa, koska etenkin toisen henkilön apua päivittäin tarvitsevien korvauksensaajien kotona selviytymistä voi merkittävästi edistää kuntoutus, johon puoliso osallistuu.
Sen vuoksi sotilasvammalain 6 §:ään ehdotetaan lisättäväksi uusi 6 momentti, jonka mukaan vahingoittunut tai sairastunut voisi jakaa kuntoutusjaksonsa aviopuolisonsa kanssa sen mukaan kuin asetuksella säädetään.
Kunnalle tai kuntayhtymälle, joka on järjestänyt sotilasvammalain 6 §:ssä tarkoitetun palvelun, kuntouttamisen tai laitoshuollon, korvataan siitä aiheutuneet kustannukset lain 6 a §:n nojalla. Korvauksen laskemisen perusteista säädetään lain 6 a §:n 2 momentissa. Siinä viitataan kunnallisista yleissairaaloista annettuun lakiin, joka on kumottu erikoissairaanhoitolailla (1062/89). Erikoissairaanhoitolakiin ei sisälly kustannusten laskemista koskevia säännöksiä. Tämän vuoksi sotilasvammalain 6 a §:n 2 momenttia ehdotetaan muutettavaksi siten, että sairaanhoitolaitoksen antama tai järjestämä hoito ja kuntoutus korvataan kunnalle tai kuntayhtymälle aiheutuneiden todellisten kustannusten mukaan. Viittaus kunnallisista yleissairaaloista annettuun lakiin poistettaisiin. Ehdotettu muutos on luonteeltaan tekninen.
Päivärahan tai elinkoron omaiskorotuksesta säädetään sotilasvammalain 9 §:ssä. Jos korvauksensaajan elätettävänä on hänen aviovaimonsa tai seitsemäätoista vuotta nuorempia lapsia, etuus maksetaan 9 §:n 1 momentin mukaan korotettuna 30 prosentilla ensimmäiseltä ja 20 prosentilla jokaiselta seuraavalta omaiselta. Omaiskorotus maksetaan korotettuna korvauksensaajille, joiden työkyvyttömyysaste on vähintään 80 prosenttia. Omaiskorotus on heille 60 prosenttia ensimmäiseltä omaiselta, joka on useimmiten aviopuoliso.
Jos korvauksensaajalle annetaan sotilasvammalain nojalla korvattavaa hoitoa sairaalassa tai muussa laitoksessa yli kolme kuukautta, maksetaan päiväraha tai elinkorko kolmen kuukauden ylittävältä ajalta kuitenkin vain 30 prosentilla korotettuna. Sotilasvammalain eräiden säännösten soveltamisesta annetun asetuksen 6 §:n mukaan enintään kymmenen vuorokautta kestävä poissaolo laitoshoidosta katsotaan sotilasvammalakia sovellettaessa laitosajaksi, jolloin omaiskorotus ensimmäisestä omaisesta on 30 prosenttia. Yli kymmenen vuorokautta kestävän poissaolon aikana omaiskorotus on 60 prosenttia, mikäli korvauksensaajan työkyvyttömyysaste on vähintään 80 prosenttia. Jos korvauksensaaja palaa laitokseen yli kolmen kuukauden poissaolon jälkeen, korotettua omaiskorotusta maksetaan edelleen kolmen kuukauden ajan laitokseen saapumispäivästä. Jos taas uusi laitoshoitojakso alkaa ennen kuin kolme kuukautta on kulunut edellisen päättymisestä, omaiskorotus uuden laitoshoidon ajalta on 30 prosenttia.
Nyt voimassa olevat säännökset aiheuttavat tilanteita, joissa korvauksensaajat poistuvat laitoksesta määräajaksi vain säilyttääkseen oikeuden korotettuun omaiskorotukseen. Tapaturmavirastossa tästä aiheutuu paljon työtä, koska laitosaikoja ja poissaoloja laitoksista pitää seurata jatkuvasti.
Sen vuoksi sotilasvammalain 9 §:n 1 momenttia ehdotetaan muutettavaksi siten, että korotettu omaiskorotus eli 60 prosentin korotus ensimmäiseltä omaiselta maksettaisiin kaikille niille, joille omaiskorotusta maksetaan vähintään 80 prosentin työkyvyttömyysasteen perusteella riippumatta siitä, ovatko he laitoshoidossa. Ehdotettu muutos yksinkertaistaisi korvausjärjestelmää.
Sotilasvammalain 9 §:n 3 momentissa säädetään omaiskorotuksesta lapsen sairauden perusteella. Päiväraha tai elinkorko voidaan maksaa korotettuna, jos etuuden saajan elätettävänä on sellainen seitsemäntoista vuotta täyttänyt lapsi, joka ennen sanottua ikää syntyneen ruumiillisen tai henkisen vajavuuden takia on kykenemätön elättämään itsensä. Omaiskorotusta voidaan tällä perusteella maksaa niin kauan kuin sanottu tila kestää. Käytännössä korotus on yleensä myönnetty viideksi vuodeksi kerrallaan. Määräajan päättyessä korotuksen jatkumisen edellytykset on tarkistettu jatkohakemuksen perusteella, ja asiasta on tehty uusi päätös.
Sellainen lapsen sairaus, jonka perusteella omaiskorotus voidaan myöntää, on yleensä osoittautunut pysyväksi. Näin ollen olisi perusteltua luopua sitä koskevien päätösten määräaikaisuudesta.
Sotilasvammalain 9 §:n 3 momenttia ehdotetaan muutettavaksi siten, että siitä poistetaan päätösten määräaikaisuuteen ja harkinnanvaraisuuteen viittaavat sanonnat. Omaiskorotus lapsen sairauden perusteella myönnettäisiin hakemuksesta aina, kun säännöksessä mainitut edellytykset täyttyvät. Päätökset olisivat voimassa toistaiseksi. Ehdotettu muutos yksinkertaistaisi korvausjärjestelmää.
Päivärahan ja elinkoron harkinnanvaraisista lisäysosista säädetään sotilasvammalain 10 §:ssä. Niin sanottua avuttomuus- ja haittalisää voidaan 10 §:n 1 momentin 1 kohdan nojalla antaa sille, joka ruumiinvamman tai sairauden johdosta on joutunut niin avuttomaan tilaan, ettei hän voi tulla toimeen ilman toisen apua tai jonka vaikea vamma tai sairaus muutoin aiheuttaa hänelle poikkeuksellista haittaa.
Laitoshoidon aikana avuttomuus- ja haittalisää maksetaan kahden kuukauden ajan hoidon alkamisesta. Sotilasvammalain eräiden säännösten soveltamisesta annetun asetuksen 6 §:n mukaan yli kymmenen vuorokautta kestävän poissaolon aikana korvauksensaajalle maksetaan tätä lisäysosaa. Jos hän palaa laitokseen oltuaan sieltä poissa yli kolme kuukautta, avuttomuus- ja haittalisää maksetaan edelleen kaksi kuukautta laitokseen saapumispäivästä. Jos taas uusi laitoshoitojakso alkaa ennen kuin kolme kuukautta on kulunut edellisen päättymisestä, uusi hoitojakso katsotaan edellisen jatkoksi.
Korvausjärjestelmän yksinkertaistamiseksi sotilasvammalain 10 §:n 1 momentin 1 kohtaa ehdotetaan muutettavaksi siten, että avuttomuus- ja haittalisää ei maksettaisi kuutta kuukautta kauemmin sotilasvammalain nojalla korvattavan pysyväksi arvioitavan sairaala- tai muun laitoshoidon alkamisesta. Ehdotettu muutos edellyttäisi laitoshoidon keston arvioimista pysyväksi tai tilapäiseksi. Jos laitoshoito katsottaisiin tilapäiseksi, ei avuttomuus- ja haittalisän maksua katkaistaisi, vaikka hoito kestäisi yli kuusi kuukautta vuodessa. Ehdotettu muutos tukisi avohoitoa, koska tilapäiset laitoshoitojaksot eivät vaikuttaisi korvauksen määrään.
Päivärahan ja elinkoron harkinnanvaraisena lisäysosana annettavasta niin sanotusta sairausapulisästä säädetään sotilasvammalain 10 §:n 1 momentin 5 kohdassa. Sairausapulisää voidaan maksaa sille, jonka työkyvyttömyysaste on vähintään 20 prosenttia ja jonka toimeentulo oman tai omaisen sairauden aiheuttamien kustannusten takia tai muusta erityisestä syystä on vaikeutunut. Jos säännöksessä tarkoitettujen olosuhteiden voidaan arvioida jatkuvan toistaiseksi, voidaan tätä lisäysosaa myöntää myös määräajaksi etukäteen.
Sairausapulisä perustuu tarveharkintaan ja sen myöntäminen edellyttää tulojen seurantaa. Seurannasta olisi perusteltua osittain luopua, sillä 65 vuotta täyttäneiden korvauksensaajien tulotaso on yleensä vakiintunut eläkkeelle jäämisen myötä.
Sotilasvammalain 10 §:n 1 momentin 5 kohtaa ehdotetaan muutettavaksi siten, että sairausapulisää voitaisiin myöntää etukäteen, jos vahingoittunut tai sairastunut on täyttänyt 65 vuotta tai jos säännöksessä tarkoitettujen olosuhteiden voidaan arvioida muuten jatkuvan toistaiseksi. Ehdotettu muutos merkitsisi, että päätös sairausapulisän myöntämisestä etukäteen voitaisiin tehdä toistaiseksi voimassa olevana. Samalla se yksinkertaistaisi korvausjärjestelmää.
Jos päätöksen perusteena olevat olosuhteet olennaisesti muuttuvat, tapaturmavirastolla on lain 26 §:n 1 momentin mukaan oikeus oikaista korvausmäärä. Esimerkiksi aviopuolison kuolema vaikuttaa korvauksensaajan eläkkeisiin ja vuosittaisten sairauskulujen määrään. Tämän vuoksi sairausapulisän myöntämisen perusteet tulisi tarkistaa aviopuolison kuoleman johdosta.
Jos henkilö, jolle on myönnetty sairausapulisä toistaiseksi, joutuu pysyvään laitoshoitoon, ei sairausapulisän maksaminen ole perusteltua. Sen vuoksi lain 10 §:n 1 momentin 5 kohtaan ehdotetaan lisättäväksi, että sairausapulisää ei suoritettaisi kuutta kuukautta kauemmin sotilasvammalain nojalla korvattavan pysyväksi arvioitavan sairaala- tai muun laitoshoidon alkamisesta.
Lapsen sairauden perusteella maksettavasta huoltoeläkkeestä säädetään sotilasvammalain 15 §:n 4 momentissa. Sen mukaan, jos sellainen huoltoeläkkeen saaja tai lapsi, joka vahingoittuneen tai sairastuneen kuollessa oli täyttänyt seitsemäntoista vuotta, sitä ennen syntyneen ruumiillisen tai henkisen vajavuuden takia on kykenemätön itseään elättämään, voidaan huoltoeläkettä suorittaa niin kauan kuin tämä tila kestää. Käytännössä huoltoeläkettä voidaan tällä perusteella maksaa lapsen kuolemaan asti. Päätös on kuitenkin määräaikainen. Korvaukseen oikeuttavat olosuhteet ovat yleensä pysyviä, joten päätöksen määräaikaisuudesta voitaisiin luopua.
Sotilasvammalain 15 §:n 4 momenttia ehdotetaan muutettavaksi siten, että siitä poistetaan päätöksen määräaikaisuuteen ja harkinnanvaraisuuteen viittaavat sanonnat. Huoltoeläke lapsen sairauden perusteella myönnettäisiin siten toistaiseksi voimassa olevana. Sitä suoritettaisiin hakemuksesta kaikissa niissä tapauksissa, joissa lainkohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät. Ehdotettu muutos yksinkertaistaisi korvausjärjestelmää.
Lisähuoltoeläkkeestä säädetään sotilasvammalain 16 §:ssä. Leskelle, joka saa huoltoeläkettä, voidaan 16 §:n 1 momentin mukaan myöntää määräaikainen lisähuoltoeläke, jos hänen toimeentulonsa omien tulojen turvin on vaikeutunut. Lain 16 §:n 2 momentin mukaan myös huoltoeläkettä saavalle täysorvolle lapselle tai vanhemmalle voidaan myöntää kohtuullisen toimeentulon turvaamiseksi määräaikainen lisähuoltoeläke.
Lisähuoltoeläke perustuu tarveharkintaan ja sen myöntäminen edellyttää määräajoin tapahtuvaa tulojen seurantaa. Koska 65 vuotta täyttäneiden henkilöiden tulotaso on yleensä vakiintunut eläkkeelle siirtymisen myötä, voitaisiin tulojen seurannasta heidän kohdallaan luopua. Sen vuoksi sotilasvammalain 16 §:n 1 ja 2 momenttia ehdotetaan muutettaviksi siten, että lisähuoltoeläke voitaisiin myöntää toistaiseksi, jos sen saaja on täyttänyt 65 vuotta. Ehdotetut muutokset yksinkertaistaisivat korvausjärjestelmää.
Jos lisähuoltoeläkkeen myöntämisen perusteena olevat olosuhteet olennaisesti muuttuvat, tapaturmavirasto voi lain 26 §:n 1 momentin nojalla oikaista korvausmäärän.
Täydennyskorosta säädetään sotilasvammalain 18 §:ssä. Sitä voidaan suorittaa vahingoittuneelle tai sairastuneelle, jonka työkyvyttömyysaste on vahvistettu vähintään 20 prosentiksi. Täydennyskorko myönnetään määräajaksi. Käytännössä se on myönnetty enintään kahdeksaksi vuodeksi.
Täydennyskoron suuruuteen vaikuttavat 18 §:n 1 ja 2 momentin mukaan hakijan työkyvyttömyysaste, hänen asuinpaikkakuntansa kalleusluokka sekä hänen pysyvien vuositulojensa määrä sinä aikana, joksi täydennyskorko määrätään.
Koska 65 vuotta täyttäneiden tulotaso on yleensä vakiintunut eläkkeelle siirtymisen myötä, voitaisiin heidän kohdallaan luopua tulojen seurannasta. Sen vuoksi sotilasvammalain 18 §:n 1 momenttia ehdotetaan muutettavaksi siten, että siitä poistettaisiin päätöksen määräaikaisuutta tarkoittava maininta sikäli kuin kysymys on 65 vuotta täyttäneelle hakijalle myönnettävästä täydennyskorosta. Vastaavasti ehdotetaan 18 §:n 2 momentista poistettavaksi tarpeettomana maininta, joka viittaa päätöksen määräaikaisuuteen. Ehdotetut muutokset yksinkertaistaisivat korvausjärjestelmää.
Jos täydennyskoron myöntämiseen vaikuttavat olosuhteet muuttuvat olennaisesti, voidaan sen määrä oikaista 26 §:n 1 momentin nojalla. Oikaiseminen saattaa olla tarpeen esimerkiksi aviopuolison kuoleman johdosta.
Sotilasvammalain 25 §:n mukaan korvausasian viimeksi ratkaisseella viranomaisella on valta asianosaista kuultuaan poistaa päätöksensä ja ottaa asia uudelleen käsiteltäväkseen, jos päätös elinkorosta, täydennyskorosta tai huoltoeläkkeestä perustuu olennaisesti väärään tai puutteelliseen selvitykseen ja jos kysymys on korvauksen suuruudesta. Nykyisellään säännöksen soveltamisala on varsin suppea. Korvauksensaajan oikeusturvan varmistamiseksi säännöstä on tarpeen muuttaa etenkin, kun jäljempänä ehdotetaan poistettavaksi muutoksenhakumahdollisuus vakuutusoikeuden päätöksestä.
Sotilasvammalain 25 §:ää ehdotetaan muutettavaksi siten, että sen soveltamisala ulottuisi kaikkiin sotilasvammalain mukaisiin korvausasioihin. Lisäksi säännöksen nojalla voitaisiin poistaa päätös ja ottaa asia uudelleen ratkaistavaksi silloinkin, kun on kysymys oikeudesta korvaukseen. Säännös koskisi myös päätöstä, joka esimerkiksi virheellisen laintulkinnan vuoksi ei ilmeisesti ole lainmukainen.
Lain 25 §:n 1 momentissa ehdotetaan säädettäväksi, että vakuutusoikeus voi poistaa päätöksen ja ottaa tai määrätä tapaturmaviraston ottamaan asian uudelleen käsiteltäväkseen. Kysymys asian uudelleen käsittelemisestä voisi tulla vireille vakuutusoikeudessa joko tapaturmaviraston esityksestä tai sen hakemuksesta, jota asia koskee. Jos tapaturmavirasto tekee tällaisen esityksen, se voisi väliaikaisesti keskeyttää korvauksen maksun tai maksaa sitä vain siltä osin kuin aikaisempi päätös ei sen mielestä ole virheellinen. Ennen kuin vakuutusoikeus tekee päätöksen asian uudelleen käsittelemisestä, asianosaista olisi kuultava. Kuuleminen on tarpeen, jos asia on tullut esille tapaturmaviraston aloitteesta. Vakuutusoikeus voisi poistaa niin oman päätöksensä kuin tapaturmaviraston lainvoimaisen päätöksenkin ja tapauksen laadun mukaan joko palauttaa asian tapaturmavirastolle tai ratkaista sen itse.
Pykälän 2 momentissa ehdotetaan säädettäväksi, että myös tapaturmavirasto voi ottaa asian uudelleen käsiteltäväksi, jos kysymys on evätyn edun myöntämisestä tai myönnetyn edun lisäämisestä.
Selvyyden vuoksi pykälän 3 momenttiin ehdotetaan sisällytettäväksi viittaus oikeudenkäymiskaaren 31 luvun säännöksiin ylimääräisestä muutoksenhausta.
Sotilasvammalain 29 §:n 2 momentin mukaan vakuutusoikeuden päätöksestä voi valittaa korkeimpaan oikeuteen, mikäli on kysymys siitä, oikeuttaako vamma, sairaus, kuolema tai katoaminen sotilasvammalain mukaiseen korvaukseen.
Vuonna 1991 korkeimpaan oikeuteen saapui 336 sotilasvammalain mukaista valitusta. Korkein oikeus muutti vakuutusoikeuden päätöstä neljässä tapauksessa. Vaikka valituksia tehdään vuosittain melko paljon, vakuutusoikeuden päätöstä muutetaan ylimmässä oikeusasteessa harvoin.
Muutoksenhakujärjestelmän yksinkertaistamiseksi ehdotetaan sotilasvammalain 29 §:n 2 momenttia muutettavaksi siten, että laista poistettaisiin valitusmahdollisuus korkeimpaan oikeuteen. Ehdotettu muutos ei mainittavasti heikentäisi asiakkaiden oikeusturvaa, jos samalla edellä esitetyn mukaisesti laajennettaisiin vakuutusoikeuden mahdollisuutta poistaa päätös ja ottaa asia uudelleen käsiteltäväksi ja jos säännöksiä maallikkojäsenten osallistumisesta vakuutusoikeuden käsittelyyn täsmennettäisiin jäljempänä esitettävin tavoin.
Sotilasvammalain 29 §:n 3 ja 4 momentti ehdotetaan poistettaviksi tarpeettomina. Pykälän 1 momentti ehdotetaan ajanmukaistettavaksi ja 5 ja 6 momenttiin ehdotetaan tehtäväksi 2 momentin muutoksesta aiheutuvat tekniset muutokset.
Vakuutusoikeuden käsittelyyn osallistuvista maallikkojäsenistä säädetään sotilasvammalain 29 a §:ssä. Pykälän 1 momentin mukaan sotilasvammalain mukaisen asian käsittelyä varten on vakuutusoikeudessa maallikkojäseninä kaksi sotilasjäsentä ja kaksi korvauksensaajien oloja tuntevaa jäsentä. Pykälän 3 momentin mukaan maallikkojäsenet osallistuvat käsittelyyn, jos asiassa on kyse siitä, oikeuttaako ruumiinvamma, sairaus, kuolema tai katoaminen korvaukseen, tai jos vakuutusoikeudesta annetussa laissa niin on erikseen säädetty. Sotilasjäsenet ja korvauksensaajien oloja tuntevat jäsenet osallistuvat käsittelyyn sen mukaan, millaista asiantuntemusta asiassa lähinnä tarvitaan.
Sotilasvammalain 29 a §:n 1 momenttia ehdotetaan muutettavaksi siten, että korvauksensaajien oloja tuntevien jäsenten määrää vakuutusoikeudessa lisätään kolmeen ja heidän osallistumistaan asioiden käsittelyyn tehostetaan. Vakuutusoikeuden istuntoon osallistuisi samanaikaisesti joko kaksi korvauksensaajien oloja tuntevaa jäsentä tai yksi sotilasjäsen ja yksi korvauksensaajien oloja tunteva jäsen sen mukaan kuin asian laatu edellyttää. Sotilasjäsenten osallistuminen rajattaisiin pääsääntöisesti vain niihin asioihin, joissa on kyse rauhanajan palveluksessa tapahtuneesta vahingoittumisesta, sairastumisesta, kuolemasta tai katoamisesta.
Koska vakuutusoikeuden kokoonpanosta maallikkojäsenten suhteen säädettäisiin 29 a §:n 1 momentissa, ehdotetaan pykälän 3 momentista poistettavaksi sitä tarkoittava maininta.
Ehdotetut lakimuutokset vähentäisivät valtion sotilasvammakorvauksiin käytettävää määrärahaa vuositasolla yhteensä 216 000 markkaa. Lain voimaantulosäännöksen mukaan 100 prosentin työkyvyttömyysasteen mukaisen elinkoron maksaminen lopetettaisiin pitkäaikaisessa laitoshuollossa oleville sotainvalideille. Uudistuksen jälkeen sotainvalideille maksettaisiin heidän korvatusta vammastaan ja sairaudestaan vahvistetun työkyvyttömyysasteen mukainen elinkorko. Edellä mainittu ehdotus vähentäisi valtion korvausmenoja noin 1,6 miljoonaa markkaa. Kun ehdotus samalla sisältää korotetun omaiskorotuksen maksamisen ensimmäiseltä omaiselta kaikille vähintään 80 prosentin työkyvyttömyysasteen omaaville sotainvalideille riippumatta siitä, ovatko he laitoshuollossa, lisäisi tämä valtion korvausmenoja noin 600 000 markalla. Ehdotuksen sisältämä avuttomuus- ja haittalisän maksamisen pidentäminen kuuteen kuukauteen pitkäaikaisen laitoshuollon aikana lisäisi valtion korvausmenoja noin 700 000 markkaa. Lapsen sairauden perusteella myönnettävän huoltoeläkkeen muuttaminen lopulliseksi päätökseksi lisäisi valtion korvausmenoja noin 84 000 markkaa. Näin ollen ehdotuksen valtion korvausmenojen nettovähennys on 216 000 markkaa, josta vähennystä on 1,6 miljoonaa markkaa ja lisäystä yhteensä 1 384 000 markkaa.
Korvausjärjestelmän yksinkertaistamiseksi ehdotetut muutokset johtaisivat myös työvoiman tarpeen vähenemiseen tapaturmavirastossa. Viraston toimintoja voitaisiin merkittävästi rationalisoida. Tästä aiheutuisi viraston hallintomenojen säästöä vuositasolla 719 000 markkaa vuonna 1995, 776 000 markkaa vuonna 1996 sekä 423 000 markkaa vuonna 1997.
Virastossa suunnitteilla oleva atk-perusteisen päätöksenteko- ja maksatusjärjestelmän suunnittelu- ja ohjelmointityö yksinkertaistuisi myös eräiltä osin, mistä aiheutuisi jonkin verran kustannussäästöjä.
Ehdotettujen muutosten johdosta tapaturmaviraston henkilökunnan määrää voitaisiin vähentää valtioneuvoston 30 päivänä huhtikuuta 1991 tekemän periaatepäätöksen mukaisten ja viraston vuosia 1994―1997 koskevassa toiminta- ja taloussuunnitelmassa ehdotettujen yhteensä 38 henkilötyövuoden lisäksi yhteensä 22 henkilötyövuodella. Vähennykset jakaantuisivat vuosittain seuraavasti:
― vuoden 1994 loppuun mennessä 5 henkilötyövuotta
― vuoden 1995 loppuun mennessä 5 henkilötyövuotta
― vuoden 1996 loppuun mennessä 7 henkilötyövuotta
― vuoden 1997 loppuun mennessä 5 henkilötyövuotta.
Tapaturmaviraston henkilökunnan määrä vähenisi vuoden 1993 255 henkilötyövuodesta 195 henkilötyövuoteen vuonna 1997. Henkilöstövähennykset aiheuttaisivat myös jonkin verran muutosta tapaturmaviraston sisäiseen organisaatioon.
Tapaturmaviraston tehtävien vähentymisen myötä on tarkoituksenmukaista myöhemmin liittää virasto johonkin toiseen organisaatioon. Sotilasvammalain uudistamista käsitellyt työryhmä on ehdottanut tapaturmaviraston liittämistä valtiokonttoriin viimeistään vuonna 1998. Samassa yhteydessä viraston sotilaslääkintäarkisto liitettäisiin sota-arkistoon. Myös valtioneuvoston 17 päivänä kesäkuuta 1993 tekemän keskushallinnon ja aluehallinnon uudistamista koskevan periaatepäätöksen mukaan tapaturmavirasto tulisi liittää valtiokonttoriin.
Esitys on valmisteltu sosiaali- ja terveysministeriön asettamassa työryhmässä. Työryhmän muistiosta (STM 1993:5) on pyydetty lausunto Hoito- ja kuntoutuslaitosten Liiton sairas- ja veljeskotijaostolta, Kansaneläkelaitokselta, korkeimmalta oikeudelta, puolustusministeriöltä, rintamaveteraaniasiain neuvottelukunnalta, Suomen Kuntaliitolta, Sotainvalidien Veljesliitolta, sota-arkistolta, tapaturmavirastolta, tapaturmaviraston henkilöstöjärjestöiltä, vakuutusoikeudelta, valtiokonttorilta ja valtiovarainministeriöltä.
Lain tuomioistuinlaitosta koskeviin säännöksiin ehdotetuista muutoksista on pyydetty kannanotto oikeusministeriöltä.
Laki ehdotetaan tulevaksi voimaan 1 päivänä tammikuuta 1994. Lain 9 §:n 1 momenttia ehdotetaan kuitenkin sovellettavaksi vasta 1 päivästä heinäkuuta 1994, mikä on tarpeen tapaturmaviraston atk-järjestelmän uudistamisen vuoksi.
Vuoden 1986 alusta voimaan tulleella lailla sotilasvammalain muuttamisesta (1116/85) kumottiin lain 8 §:n 3 momentti, jonka mukaan elinkorko maksettiin 100 prosentin työkyvyttömyysasteen mukaan ajalta, jolloin korvauksensaaja oli sotilasvammalain nojalla korvattavassa laitoshoidossa. Lain voimaantulosäännöksen 2 momentin mukaan tämä etuus säilytettiin kuitenkin niillä korvauksensaajilla, joiden laitoshoito oli alkanut ennen lain voimaantuloa. Maaliskuussa 1993 tällaisia korvauksensaajia oli 86. Pitkään jatkuneen laitoshoidon aikana he eivät ole pystyneet käyttämään korvauksia omaksi hyödykseen, vaan rahat ovat kertyneet heidän tileilleen. Tätä ei voida pitää tarkoituksenmukaisena. Sen vuoksi mainittu voimaantulosäännöksen 2 momentti ehdotetaan kumottavaksi.
Lain 10 §:n 1 momentin 1 kohdan muutoksella ei ole tarkoitus antaa uudelleen oikeutta avuttomuus- ja haittalisään niille laitoshoidossa oleville korvauksensaajille, joiden kohdalla mainitun lisän maksaminen on lopetettu vähintään kaksi kuukautta kestäneen laitoshoidon johdosta. Jos korvauksensaaja on lain voimaan tullessa tilapäisesti poissa yli kaksi kuukautta jatkuneesta laitoshoidosta, hänelle maksettaisiin avuttomuus- ja haittalisää poissaolon ajalta, mutta ei enää sen jälkeen, kun hänen laitoshoitonsa jälleen jatkuu. Tästä ehdotetaan säädettäväksi voimaantulosäännöksen 3 momentissa.
Jos määräajaksi myönnetyn sairausapulisän tai täydennyskoron saaja on ennen lain voimaantuloa täyttänyt 65 vuotta, muuttuisi sanottua etuutta koskeva määräaikainen päätös lain voimaan tullessa toistaiseksi voimassa olevaksi. Sitä tarkoittava säännös ehdotetaan sijoitettavaksi voimaantulosäännöksen 4 momenttiin.
Voimaantulosäännöksen 5 momentissa ehdotetaan säädettäväksi, että ehdotettuja lain 25 §:n säännöksiä päätöksen poistamisesta ja asian ottamisesta uudelleen käsiteltäväksi sovellettaisiin myös niihin tapaturmaviraston ja vakuutusoikeuden päätöksiin, jotka on annettu ennen tämän lain voimaantuloa.
Voimaantulosäännöksen 6 momentin mukaan niihin valituksiin, jotka ovat lain voimaan tullessa vireillä vakuutusoikeudessa, sovellettaisiin lain 29 §:n säännöksiä muutoksenhausta korkeimpaan oikeuteen sellaisina kuin ne ovat voimassa tämän lain voimaantullessa. Sama koskisi sellaisia ennen tämän lain voimaantuloa annetuista tapaturmaviraston päätöksistä tehtyjä valituksia, jotka eivät ole vireillä lain voimaantullessa, mutta saapuvat säädetyssä määräajassa vakuutusoikeuteen.
Valtiopäiväjärjestyksen 66 §:n 7 momentin mukaan lakiehdotus, joka heikentää toimeentulon lakisääteistä perusturvaa, voidaan jättää lepäämään. Valtiopäiväjärjestyksen muuttamista koskevan hallituksen esityksen (HE 234/1991 vp) yksityiskohtaisten perustelujen mukaan toimeentulon lakisääteiseen perusturvaan kuuluvat muun ohessa sotilasvammalaissa tarkoitetut korvaukset. Lakiehdotuksen johdosta antamassaan mietinnössä (PeVM 7/1992 vp) perustuslakivaliokunta toteaa, että ilman lepäämäänjättämismahdollisuutta voitaisiin kuitenkin esimerkiksi tarkistaa jonkin suojan piiriin sinänsä luettavan etuuden saamisedellytyksiä ja vähäisesti sen suuruuttakin, kunhan etuuden edelleen saisivat ne, joille se kokonaisuutena on välttämätön toimeentulon perusturvan kannalta.
Tässä hallituksen esityksessä sotilasvammalain korvauksia koskeviin säännöksiin ehdotetut muutokset eivät heikennä toimeentulon lakisääteistä perusturvaa, sillä yksinkertaistaessaan korvausjärjestelmää ne samalla pikemminkin parantaisivat kuin heikentäisivät korvauksensaajien asemaa.
Edellä mainitun sotilasvammalain muuttamisesta annetun lain voimaantulosäännöksen 2 momentin kumoaminen tosin pienentäisi rahassa maksettavaa korvausta jonkin verran, mutta ei heikentäisi korvauksensaajien olosuhteita. Muutoksen jälkeen he saisivat korvattavasta vammastaan tai sairaudestaan vahvistetun työkyvyttömyysasteen mukaisen elinkoron. Sotilasvammalain mukaan korvattavassa laitoshoidossa olevalla korvauksensaajalla on lisäksi ilmainen ylläpito ja terveydenhuolto.
Hallituksen käsityksen mukaan lakiehdotus voidaan edellä esitetyillä perusteilla käsitellä tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä.
sellaisena kuin niistä ovat 6 §:n 4 momentti 30 päivänä marraskuuta 1990 annetussa laissa (1049/90), 9 §:n 1 momentti 31 päivänä joulukuuta 1985 annetussa laissa (1116/85), 9 §:n 3 momentti ja 16 §:n 2 momentti 3 päivänä joulukuuta 1965 annetussa laissa (622/65), 10 §:n 1 momentin 1 kohta 9 päivänä toukokuuta 1975 annetussa laissa (304/75), 10 §:n 1 momentin 5 kohta 5 päivänä kesäkuuta 1992 annetussa laissa (494/92), 15 §:n 4 momentti ja 16 §:n 1 momentti 19 päivänä helmikuuta 1971 annetussa laissa (180/71), 18 §:n 1 momentti 19 päivänä joulukuuta 1980 annetussa laissa (972/80) ja 18 §:n 2 momentti samana päivänä annetussa laissa (973/80), 29 § muutettuna mainituilla 3 päivänä joulukuuta 1965 ja 9 päivänä toukokuuta 1975 annetuilla laeilla, 29 a §:n 1 momentti 10 päivänä tammikuuta 1975 annetussa laissa (6/75) ja 29 a §:n 3 momentti 17 päivänä tammikuuta 1958 annetussa laissa (16/58), sekä
lisätään 6 §:ään, sellaisena kuin se on muutettuna mainituilla 3 päivänä joulukuuta 1965, 31 päivänä joulukuuta 1985 ja 30 päivänä marraskuuta 1990 annetuilla laeilla sekä 11 päivänä joulukuuta 1987 annetulla lailla (1012/87), uusi 6 momentti, jolloin nykyinen 6 ja 7 momentti siirtyvät 7 ja 8 momentiksi seuraavasti:
Vahingoittuneelle tai sairastuneelle, jonka työkyvyttömyysaste on vähintään 30 prosenttia, korvataan sosiaalihuoltolain (710/82) 17 §:n 1 momentin 3 kohdan mukaisista kotipalveluista, 4 kohdan mukaisista asumispalveluista ja 7 kohdan mukaisesta omaishoidon tuesta sekä kansanterveyslain (66/72) 14 §:n 1 momentin 2 kohdan mukaisista sairaanhoidon palveluista aiheutuneet kustannukset. Palvelu- tai tukiasunnosta perittävää vuokraa tai vastaavaa maksua ei kuitenkaan korvata. Kotipalvelujen, asumispalvelujen ja omaishoidon tuen korvaamisesta säädetään tarkemmin asetuksella.
1) sille, joka ruumiinvamman tai sairauden johdosta on joutunut niin avuttomaan tilaan, ettei hän voi tulla toimeen ilman toisen apua tai jonka vaikea vamma tai sairaus muutoin aiheuttaa hänelle poikkeuksellista haittaa, enintään 20 markkaa päivältä niin kauan kuin sanotut edellytykset ovat olemassa, ei kuitenkaan kuutta kuukautta kauemmin tämän lain nojalla korvattavan pysyväksi arvioitavan sairaala- tai muun laitoshoidon alkamisesta.
Lapselle, lapsenlapselle ja sisarukselle huoltoeläkettä suoritetaan seitsemäntoista vuoden ikään saakka. Jos sellainen huoltoeläkkeen saaja tai lapsi, joka vahingoittuneen tai sairastuneen kuollessa oli täyttänyt seitsemäntoista vuotta, on sitä ennen syntyneen ruumiillisen tai henkisen vajavuuden takia kykenemätön itseään elättämään, suoritetaan hänelle hakemuksesta huoltoeläkettä. Samoin suoritetaan huoltoeläkettä saaneelle lapselle, jos lapsi seitsemäntoista vuotta täytettyään opiskelun takia ei voi olla ansiotyössä eikä hän voi omilla tuloillaan opiskeluaan kustantaa, hakemuksesta huoltoeläkettä kunnes hän täyttää kaksikymmentäneljä vuotta. Huoltoeläkettä suoritetaan tässä säädetyin edellytyksin ja saman suuruisena myös vahingoittuneen tai sairastuneen lapselle, joka tämän kuollessa oli hänen elätettävänään ja oli täyttänyt seitsemäntoista vuotta.
Tapaturmaviraston päätökseen haetaan muutosta vakuutusoikeudelta kirjallisella valituksella viimeistään ennen kello 12 kolmantenakymmenentenä päivänä sen päivän jälkeen, jona valittaja sai päätöksestä tiedon. Tapaturmaviraston 32 ja 33 §:ssä tarkoitetuissa tapauksissa antamaan päätökseen ei kuitenkaan saa hakea muutosta.
1. Tämä laki tulee voimaan päivänä kuuta 199 . Lain 9 §:n 1 momenttia sovelletaan kuitenkin 1 päivästä heinäkuuta 1994.

matches:
§ 4
§ 6
§ 2
§ 1
§ 3
§ 1
§ 1
§ 4
§ 1
§ 1
§ 1


text:
Seksivideo Ilmainen Homoseksuaaliseen Suomi / Homo Anal Sex
Posted on 01-06-2018 01-06-2018 by Chelsie Arthur
Extremo lesvianas gratis mulata follando moras xxx follando muy putas gratis de sexo anal duro sasha grey lesbianas video xxx gratuitos alexia texas porn travestis maduras sex peliculas porno tias buenas mamadas chicas tetonas maduras ver porno porn tube viejas lesbianas spanish porn amateur hd nacho vidal coño culos xxx gordas videos porno porn video porno retro gratis xxx chicas en hd gratis follar culos lesbianas tias guarras gratis lesbico maduras porno masturbacion porno pollas negras gordas desnudas embarazadas porno español porno parejas videos porno con porno en fiestas videos pornos xx porno japones hd cumlauder en espanol transexual xxx corridas de embarazadas porno hentay cumloder videos porno sexo duro videos amateur xxx videos x porno de mujeres maduras porno duro travesti culazos porno gratis videos porno años 70 mamando polla por torbe mujeres maduras masage rooms 18 porno pollas peliculas porno de tetonas maduras nikita bellucci vídeo xxx vidios de intercambio de lisa ann hd toro pormo gratis xxx español xxx gratis en casa mujeres negras maduras gordas videos eroticos porno lesbico forzada xxx viejas gordas angy pink sexo maduras bullporn porn tube hd cumlauder videos porn follando en la mejor video porno español videos bideos pornos de mujeres folladas masaje erotico pollas enormes videos pornos video parejas rusas porno sexo negras videos p video maduras tetonas tori black videos tias buenas desnudas virgenes videos porno español video sexo gratis rubias porno bondage video porno hentai super xxx gratis sexo entre lesvianas porno español joven follando fotos de colegialas maduras squirt xxx lesbianas gorditas folladoras mandingo videos de abuelas videos pornos lesbianas videos porno gratia super pollas negras enormes porno gratis xxx chochos porno chatroulette muyputas porn videos de folladas romanticas xxx faking porno madura española enana follando pornstars tube porno gratis porno abuelas calientes tetas super pollas videosdesexogratis sexo rico vidios porno con maduritas sexo duro joven porn porno grati milf porn tetas perfectas coños peludos videos de solteras follando en el culo videos porno de lesbianas chicas amater ancianas cachondas abuelas trios hd webcam sexo con gordas actores porno gratis de despedidas de maduras eroticas videos porno alexi texas porn viejas porno wicked porn porno abuelas calientes por el coño videos amateur sexo gratis lesbianas hd videos porno gratis porno culonas videos xx maduras webcam sex tube porno españa petardass videos gratis videos hentai kourtney kane videos xxx japonesas videos bondage vieja follando películas porno de actrices porno de gordas maduras con videos viejas follando suegras orientales follando muy zorras lesbianas viejas lesbianas porno lesvi shyla stylez hd videos porno porno gratia super grandes gordasxx pollasgrandes videos porno voyeur playa videos de asiaticas cachondas masaje vaginal pofno gratis tetas naturales follando en castellano videos orgias gratis de porno de orgias hd abuelas gratis videos gigi love indias follando vicky storm super tetonas ver porno gratis rubias xxx hentai 3d pierre woodman videos porno amateur hombres desnudos free videos putas videos anal fetiche pies viejas gratis videos pornos gratis videos pornos gratis beso negro chicas pornos de gordas rusas porno gratis de transexuales doble penetracion nekane porno español tetonas videos porno españil pollas peliculas porno brianna banks vidios por el amor follando mujeres corriendose follando pornstars famosas gemidos de gordas españolas maduras videos pornos gratis videos porno de gorditas folladoras dildos gigantes videos hd sexo duro mujeresmeando porno bdsm tube tetona masturbandose vieja follando vieos porno gratis porn 18 porn porno grati videos maduritas tetas muy peludos hd enanas porno clasico gratis tetas despedida soltera porno gratis juegos porno chicas porno culonas latinas follada anal gratis sofia rose videos de porno videos de parejas rusas porno zorras profesoras follando anal paginas porno chica desnudandose videosde sexo hentai videos pornos vintagexxx videos de porno manga porno gratis gang bang tube español coños muy putas porno romanticos sun porn porno xx sexo con viejos videos porno coumlouder secretarias culos follando videos gratis de actrices porno gratuito porno porno latino toro porno sexo masajes videos maduritas x porno gold camaras porno xxx ver videos porno hd porno checas sexo ancianas peludas gordas porn porno latinas folladas porno casero peliculas porno xl cam amater videos gratis porno bisexual porno madura española follando duro hd sex famosa follando coños peludos despedidas de maduras pollas peludas masaje maduras videos porno gratis follar en lenceria porno con maduras videos porno con xxx videos porno videos de travestis follando pareja española follando a su hija sexo gratis vídeos porno vintage bbw maduras.
cumlouder español tetonas parejitas porno tia buena follando videos de lesvianas maduras lesvianas gratis pormo gratis maduras follando porno videos pornos xx maduras gratis porno trios travestis follando en castellano videos poro videos hd porn free milfxxx videos maduras xxx gratis mamando pollas lesbianas videos porno lisa ann videos de putas viejas gratis dora la abuela follando con pene xxx publico videos porno sexo viejas videos porno videos videoa porno gratis de maduras porns porno gratis actrices porno bdsm porno.
con sexo duro porno videos porno anal rubias 19 ver gratis lesbianas paginas porno maduras caliente chicas tocandose viejas foyando porno con embarazadas porno trio xxx mama porno actrices videos porno películas porno zorras peliculas porno espqñol universitarias calientes embarazadas desnudas sexo travesti pelis porno asiatica corridas porno con chicas gorditas el porno gratis videos porno italianas porno español porno ancianas porno de lesvianas gratis porno xxx gratis xxxporn dibujos adriana deluxe xxx corrida sexo anal con viejas muy peludas vidios eroticos maduras tube chicas desnudas lesbianas hd tetas pequeñas puta xxx porno grati video de porno videos porno madura cumlowder videos eroticos videos follando jovenes follando porno intercambio de chicas 19 ver videos porno anal gratis viejas sexi porno de sexo coño abierto petardas lesbianas español porno amater porno x free hd madura española follando primer casting pelis porno gratis diario ver videos porno gratis lesbianas follando pareja española follando asiaticas x masajes porn tubias 19 lesbianas porno anal cunnilingus videos latinos videos latinos animacion porno masturbacion femenina videos porno gratis xxx sasha grey xxx sexo con doble penetracion vaginal pofno gratis videos peliculas porno español vidios de guarras modelos porno sado gratis 19rubias porno con viejas vídeos gratis follando tetas negras desnudas actores porno de tetas buenas folladas masaje anal porno en español pelis porno orgias de parejas follando porno con gorditas videos sexo xxx tias gordas sexis desnudas pelis porno en español maduras espanolas follando vifeos porno de lesvianas jovenes porno con mujeres sado xxx morenas pollas fayna vergara videos pornos de gordas actores porno pollas de actrices porno gordas lesvianas videos gratis lesbianas video porno amater chochos eyaculando milf lingerie actrices porno en español videos porno gratis de sexo gratis morena follando tetas enormes tetas grandes corridas en vivo video gratis de solteras videos de solteras videos de porno lesbiana maduras porno tríos porno gartis videos de pies videos porno x videos anal vidios de dibujos porno español porno españa petardass videos porn tube porno porno porno de xexo porno francesas ashton pierce follar viejas peliculas porno gratis descargar videos gratis super pollas maduras putasviejas maduras peludas gratis porno en español videos cumloader españa porno anal japonesas porno masturbacion videos eroticos vídeos porno ancianas follando videos porno gratis videos porno lesbianas porno negros travestis porno.
. 9. helmikuu Porno, suomi, elokuva suosittu videot - m - gays Tarinat Porno suosittu ilmaiseksi Söpö kaverit ja homoseksuaaliset tarinat pakistani porno. 5. helmikuu Puhelin seksi nauhoite puh sex katinkulta saunamaailma saimaan Bb alastonkuva homoseksuaalit naturistit suomessa kuvat kullia tissit. joulukuu Yoni hieronta ilmainen suomi seksi Lingam hieronta ilmaisia Homoseksuaalinen Tantra hieronta episodi Kipu pohkeen yläosassa turku sex. helmikuu Ilmaiset Seksivideot Suomi, ilmaiset, pornovideot Etelä, pohjanmaa siitä, haluamme etsiä homoseksuaaliseen, rakkaus märittelyn yhteyteen. Seksituubi on täysin ilmainen videosaitti, täynnä kuumia, käyttäjien lisäämiä suostutellaan normatiivisuuden purkautuminen, avoimesti homoseksuaalin miehen Penis ilmaisia äiti antaa pillua tammisaaressa äitiä videot suomi free hard. joulukuu Massage sex video ilmainen suomi seksi - Gothenburg. ilmainen homoseksuaalinen sukupuoli video ilmainen lesbo seksi videoita.
Monstercocks äiti poika sex homoseksuaaliseen
Sex work fin homo keltainen pörssi viro
sihteeri pojat seksiseuraa varkaus gay
hentai movies rehevä homo mies
hieroja gay lappeenranta ayia napa hintataso

matches: hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd


text:
hd auto tapetti HD
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / Lisää / hd auto tapetti HD	hd auto tapetti HD
lähettänyt: Jeya elokuuta 13, 2016
2,075 näkymät
0	hd auto tapetti HD
Tässä on paras kokoelma HD auton taustakuva HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos Like This hd auto taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Jeya Edellinen: fysiikka tapetti HD
seuraava: kani tapetti HD
Cole ja pojat tapetti
näkymät (53) taustakuvat luonto
näkymät (45) anime tapetti
näkymät (26) natsu tapetti HD
näkymät (23) The Walking Dead Taustakuva HD
näkymät (22) kaasunaamari tapetti HD
näkymät (21) Marilyn Manson tapetti HD
näkymät (21) Don t touch puhelimeen taustakuvaksi HD
näkymät (20) gta tapetti HD
näkymät (19) tarra pommi tapetti HD
Batman iPhone tapettilintu tapetti seinille HDWinter Taustakuva Widescreen HDkiinalainen tapettiSuperman Taustakuva HDmoottoripyörä taustakuvaAndroid puhelin tapettiKeltainen tapetti Charlotte perkins HDtaustakuva vesi HDDesktop Sunny Leone HD taustakuvat Mainos

matches: HD hd HD HD hd HD HD HD hd HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


§79 Kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus §80 Valitaan pöytäkirjan tarkastajat §81 Klaukkalantie (Mt 132), asemakaava ja asemakaavan muutos §82 Nurmijärven kuntakonsernin osavuosikatsaus 1.1.-30.9.2019 ja talousarviomuutokset §83 Alkuluokkatoiminnan laajentaminen lukuvuonna 2020-2021 §84 Vastaus valtuustoaloitteeseen yksityisten perhepäivähoitajien kuntalisän kustannusten selvittämiseksi kahdeltatoista kuukaudelta vuodessa §85 Vastaus valtuustoaloitteeseen harrastusiltapäivätoiminnan ja Liikkuva koulu -koordinaattorin tehtävän vakiinnuttamisesta §86 Valtuuston ponsi hyväolo -kortin kilpailuneutraliteetista §87 Nurmijärven kunnan talousarvio 2020 ja taloussuunnitelma 2020-2022 §88 Kunnan tuloveroprosentin ja kiinteistöveroprosenttien vahvistaminen vuodelle 2020 §89 Ilmoitusasiat §90 Valtuustoaloitteet 13.11.2019


text:
C More Extreme korvautuu C More Golf HD kanavalla
Uusi laji MTV Total, MTV Total Sport ja C More Film -paketin tarjontaan: Maailman parasta golfia uudella C More Golf -kanavalla! Samalla kanavavalikoimasta poistuu vuodenvaihteessa C More Extreme –kanava
MTV Total hemmottelee golfin ystäviä uudella C More Golf -kanavalla, joka aloittaa uudenvuoden yönä 1.1.2016. Luvassa on vuoden aikana jopa tuhat tuntia suoraa lähetystä maailman parhaista golf-turnauksista.
C More Golf HD -kanava näkyy Haminetin kaapeliverkon MTV Total, C More Film - ja MTV Total Sport tarjonnassa. HD kanavana katselu edelllyttää korttilinkitystä.
Uuden kanavan lähetys alkaa 1.1.2016 klo 01.01 ja C More Extremen lähetys päättyy samaan aikaan. Teräväpiirtoisen C More Golf HD -kanavan katselu edellyttää Cable Ready HD -hyväksyttyä vastaanotinta ja TV-kortin linkitystä laitteeseen. Jos kanava ei näy vastaanottimen kanavalistalla, tulee tehdä uusi kanavahaku laitteen käyttöohjeen mukaisesti.
Voit ilmoittaa uuden Cable Ready HD digiboksin tai kortinlukijan linkitysnumeron asiakaspalveluumme.
Samaan aikaan uuden golf-kanavan aloituksen yhteydessä eli vuoden vaihtuessa kanavavalikoimasta poistuu 1.1.2016 C More Extreme –kanava.
C More Extreme kanavan poistuminen tapahtuu Haminetti-kaapeli-tv verkossa ja Watson palvelussa 1.1.2016
Kaapeli-tv verkossa CMore Golf Hd aloittaa 1.1.2016 ja Watson palvelussa MTV paketeissa maanantaina 4.1.2016.

matches: HD HD HD HD HD HD Hd


text:
VM - Tietoaineistojen luokittelu
2. Asetuksen täytäntöönpanosta
3. Hyvä tiedonhallinta- ja tiedonkäsittelytapa
4. Tietojenkäsittelyn yleiset tietoturvavaatimukset
5. Tietoteknistä ympäristöä koskevia tietoturvavaatimuksia
6. Hallinnollista tietoturvallisuutta koskevia vaatimuksia
7. Tietoaineistojen luokittelu
8. Luokiteltujen tietoaineistojen käsittelyvaatimuksia
9. Liite 1: Lainsäädännön asettamat velvoitteet
10. Liite 2: Salassa pidettävien asiakirjojen ja tietojen leimat
11. Liite 3: Yksityiskohtaiset ohjeet viranomaiselle asiakirjojen turvallisen käsittelyn mahdollistamiseksi
12. Liite 4: Salassa pidettävien asiakirjojen ja tietojen käsittelyvaatimukset
13. Liite 5: Tietoturvallisuustasojen yksityiskohtaiset vaatimukset
14. Liite 6: Korvaava menettely
Tietoaineistojen luokittelu
Julkisuuslaki asettaa viranomaiselle velvoitteet hallita käytössään olevia tietovarantoja hyvän tiedonhallintatavan mukaisesti. Tietovarantojen hallinnan apuna käytetään mm. arkistonmuodostussuunnitelmaa ja tarvittavia rekistereitä ja luetteloja. Tietoaineistojen saatavuutta ja käytettävyyttä sekä eheyttä ja luottamuksellisuutta hallitaan luokittelemalla aineisto eri luokkiin tiedolle asetettujen vaatimusten pohjalta.
Luokittelun piiriin kuuluvat asiakirjat ja luokittelun perusteet
Tietoaineistojen käsittelyä ohjataan suojaustasojen (TTA 9 §) avulla. Luokittelun piiriin otetaan ensisijaisesti salassa pidettävät asiakirjat. Viranomaisen asiakirja on pidettävä salassa, jos se julkisuuslaissa tai muussa laissa on säädetty salassa pidettäväksi tai jos se sisältää tietoja, joista on lailla säädetty vaitiolovelvollisuus. Tuomioistuimet voivat myös lain nojalla määrätä asiakirjan salassa pidettäväksi.
Kaikkia salassa pidettäviä asiakirjoja ei ole tarpeen eikä tietoturvallisuusasetuksen mukaan mahdollistakaan luokitella suojaustasoihin. Luokittelu on mahdollista vain, jos tietoturvallisuusasetuksen 9 §:n 1 momentissa määritellyt vaikutukset voivat syntyä tiedon oikeudettomasta paljastamisesta. Se, että asiakirja on säädetty salassa pidettäväksi, ei vielä yksistään määritä sitä, mihin suojaustasoon asiakirja tulisi osoittaa kuuluvaksi. Kukin tietoaineisto ja sen paljastumisesta aiheutuvat seuraukset on arvioitava konkreettisesti ja ottaen huomioon suojattava etu kokonaisuutena.
Tietoturvallisuusasetuksen 9 §:n 2 momentissa on määritelty ne muut asiakirjat, jotka voidaan luokitella suojaustasoa IV edellyttäväksi asiakirjaksi. Tällaisia ovat sellaiset asiakirjat ja niihin sisältyvät tiedot, joiden luovuttaminen on viranomaisen harkinnassa (esim. harkinnanvaraisesti julkiset asiakirjat; julkisuuslaki 9 § 2 mom.) tai joita saadaan lain mukaan luovuttaa vain määrättyyn tarkoitukseen (esim. henkilörekisterit, julkisuuslaki 16 § 3 mom.).
Luokitusta ei saa ulottaa sellaisiin asiakirjoihin tai asiakirjan osiin, joissa käsittelyvaatimusten noudattaminen ei ole suojattavan edun vuoksi tarpeen. Luokittelu voidaankin tehdä siten, että tietoturvallisuutta koskevat vaatimukset kohdistetaan vain sellaisiin asiakirjoihin tai asiakirjan käsittelyvaiheisiin, joissa erityistoimenpiteet ovat suojattavan edun vuoksi tarpeen (tietoturvallisuusasetus 8 § 1 mom.).
Viranomainen ohjeistaa asiakirjojen luokittelun omassa toimintaympäristössään.
Asiakirjan allekirjoittaja tai työjärjestyksessä erikseen määrätty henkilö päättää luokitusmerkinnän tekemisestä asiakirjaan. Luokitus kertoo laatijan ja allekirjoittajan käsityksen siitä, millä tavalla asiakirja on suojattava.
On huomattava, ettei asiakirjan sisältämän salassa pidettävän tiedon paljastaminen sivullisille ole sallittua, vaikka asiakirjaan ei olisi merkitty suojaustasoa. Luokitusmerkintä saattaa puuttua esim. sellaisissa tapauksissa, joissa salassa pidettävä tieto käsittää laajassa asiakirjassa tai tietokokonaisuudessa vain pienen osan (esim. nimen tai luvun) tai kun esim. jokin asiakirjan liite on salassa pidettävä, vaikka asiakirja muutoin on julkinen. Luokitusmerkintä voi puuttua myös sen vuoksi, että salassa pidettävän asiakirjan paljastumisesta ei arvioida aiheutuvan tietoturvallisuusasetuksen 9 §:n 1 momentissa säädettyjä seurauksia.
Luokitusmerkintä ei vapauta tekemästä asiakirjasta julkisuuslain mukaista arviointia – luokitusmerkintä ei sellaisenaan synnytä salassapitovelvollisuutta suhteessa asiakirjaa lain mukaan pyytävään. Asiakirja voi olla salassa pidettävä vain julkisuuslain tai muun lain nojalla.
Sellaiseen salassa pidettävään asiakirjaan, jonka tietojen oikeudeton paljastuminen voi aiheuttaa vahinkoa kansainvälisille suhteille, valtion turvallisuudelle, maanpuolustukselle tai muille yleisille eduille julkisuuslain 24 §:n 1 momentin 2, 7 – 10 kohdissa tarkoitetulla tavalla, voidaan tehdä turvallisuusluokitusmerkintä (TTA 11 §).
Luokiteltavaan kansallisessa käytössä olevaan asiakirjaan tehdään vain suojaustasoa koskeva merkintä. Turvallisuusluokitusmerkintää ei saa käyttää muissa kuin tietoturvallisuusasetuksen 11 §:n 1 momentissa säädetyissä tapauksissa, jollei kansainvälisistä tietoturvallisuusvelvoitteista muuta johdu tai asiakirja ei muutoin liity kansainväliseen toimintaan (11 § 3 momentti).
Koska ilmaisu "LUOTTAMUKSELLINEN" on tietoturvallisuusasetuksessa tarkoitettu turvallisuusluokitusmerkintä, asiakirjaan ei ole lainmukaista tehdä tätä vastaavaa merkintää muulloin, kuin kysymyksen todella ollessa kyseiseen suojaustasoon kuuluvasta asiakirjasta.
Viranomaisen on tehtävä salassapitomerkintä asiakirjaan, jonka se antaa asianosaiselle ja joka on salassa pidettävä toisen tai yleisen edun vuoksi (JulkL 25 §). Merkintä voidaan tehdä muihinkin salassa pidettäviin asiakirjoihin. Suositeltavaa on, että merkintä tehdään myös annettaessa salassa pidettävä asiakirja toiselle viranomaiselle tai sille, joka viranomaisen toimeksiannon perusteella käsittelee salassa pidettäviä tietoja.
Tietojärjestelmien yhteydessä salassapitomerkinnät voidaan toteuttaa erilaisin menetelmin. Asianhallinnan metatietomäärityksen (SÄHKE2) mukaan salassapitoa koskevat metatiedot tulevat oletusarvoisina arkistonmuodostussuunnitelmasta. Tällöin salassapitomerkinnät ja niiden elinkaaret, kuten salassapidon päättyminen, voidaan kuvata metatieto-osuuksissa. Tieto salassapidon luonteesta ja tasosta tulee käydä ilmi käyttäjälle kuvaruudun näytöstä erilaisissa käsittelyvaiheissa. Käyttäjän tulee hallita riittävän hyvin käyttämänsä sovelluksen ominaisuudet, jotta pystyy tunnistamaan salassapitoa tai muita rajoituksia edellyttävän tiedon muusta tietovarannosta.
Merkinnästä tulee käydä ilmi, miltä osin asiakirja on salassa pidettävä ja mihin salassapito perustuu. Salassapitovelvollisuus ilmaistaan joko osoittamalla ne osat asiakirjasta, jotka ovat salassa pidettäviä (esim. liitteen jakso 1.2.) tai ilmaisemalla, minkälaiset tiedot ovat salassa pidettäviä (esim. hakijan terveydentilaa koskevat tiedot).
Jos salassapito perustuu säännökseen, jossa on vahinkoedellytyslauseke (vähäinen vahinko, toimintaa vaarantava, loukkaa merkittävästi, vaarantaa keskeisiä tiettyjä etuja) merkintä voidaan tehdä kuitenkin niin, että siitä ilmenee vain se säännös, johon salassapito perustuu.
Vahingon edellytyslausekkeella tarkoitetaan salassapitosäännöstä, jossa salassapito on riippuvainen tiedon paljastumisesta asiattomalle taholle ja siitä aiheutuvista vahingoista organisaatiolle (esim. julkisuuslain 24 §:n 1 momentin 1, 2, 3 ja 6 – 15 kohdat). Katso tarkempia tietoja oikeusministeriön kotisivulta (www.om.fi, Perussäännökset, Julkisuuslaki, Oikeusministeriön 23.9.2005 ministeriöille julkisuuslainsäädännön täytäntöönpanosta ja osittaistarkistuksesta lähettämä kirje liitteineen).
Jos salassapito päättyy tiettynä hetkenä tai tietyn tapahtuman johdosta, tästä voidaan tehdä merkintä salassapitoa osoittavan leiman alapuolelle esim. käsin kirjaamalla sekä perusteluineen ellei tätä mahdollisuutta ole teknisessä ratkaisussa (metatieto) huomioitu etukäteen.
Tiedon salassa pitäminen lakkaa, kun asiakirjan antamisesta ei aiheudu salassapidon edellytyksenä olevia vaikutuksia tai kun julkisuuslain 31 §:ssä säädetty salassapitoaika on kulunut umpeen.
Suojaustasot ja niitä koskevat merkinnät
Viranomaisten luokiteltujen asiakirjojen käsittelyä ohjataan suojaustasojen (ST) avulla.
Suojaustasot ovat:
suojaustaso I (ST I), jos salassa pidettävän tiedon oikeudeton paljastuminen voi aiheuttaa erityisen suurta vahinkoa salassapitosäännöksessä tarkoitetuille yleisille eduille
suojaustaso II (ST II), jos salassa pidettävän tiedon oikeudeton paljastuminen voi aiheuttaa merkittävää vahinkoa salassapitosäännöksessä tarkoitetuille yleisille eduille
suojaustaso III (ST III), jos salassa pidettävän tiedon oikeudeton paljastuminen voi aiheuttaa vahinkoa salassapitosäännöksessä tarkoitetulle yleisille tai yksityisille eduille ja oikeuksille
suojaustaso IV (ST IV), jos salassa pidettävän tiedon oikeudeton paljastuminen voi aiheuttaa haittaa salassapitosäännöksessä tarkoitetuille yleisille tai yksityisille eduille tai, jos kysymys on tietoturvallisuusasetuksen 9 §:n 2 momentissa tarkoitetuista asiakirjoista, jos tiedon oikeudeton paljastuminen voi aiheuttaa haittaa yleiselle tai yksityiselle edulle tai heikentää viranomaisen toimintaedellytyksiä.
Suosituksena on, että luokittelua käytetään vain salassa pidettäviin asiakirjoihin. Siten esim. henkilörekisteritiedot luokitellaan vain, jos henkilörekisterin tiedot ovat joko kokonaan tai joiltakin osin salassa pidettäviä tai jos henkilörekisteriin talletetaan henkilötietolain 11 §:ssä tarkoitettuja arkaluonteisia tietoja.
Pääsääntönä on, että salassa pidettävään asiakirjaan tehdään suojaustasoa koskeva merkintä (leima). Jos asiakirjaan voidaan tehdä turvallisuusluokitusmerkintä, sillä voidaan korvata suojaustasomerkintä (tietoturvallisuusasetus 11 § 1 mom.). Käytettävät merkinnät (leimat) on esitetty liitteessä 2.
Luokitusmerkintä voidaan jättää tekemättä, jos kaikki asiakirjaa käsittelevät ovat tietoisia asiakirjan salassapidosta ja sen käsittelyssä noudatettavista menettelytavoista. Esimerkiksi tietojärjestelmissä, joissa erikseen valtuutetut henkilöt käsittelevät pelkästään henkilörekisteriin kuuluvia henkilötietoja, ei edellytetä liitteessä 1 mainittujen merkintöjen käyttämistä normaaleissa käsittelytilanteissa. Tietoja käsittelevien tulee kuitenkin ehdottomasti tunnistaa näiden asiakirjojen ja tietojen käsittelyyn sisältyvät käyttörajoitukset.
Asiakirjaan tehtävää luokitusmerkintää ei suositella tehtäväksi myöskään silloin, kun salassapitovelvollisuus ja siitä johtuvat käsittelyvaatimukset ovat voimassa vain suhteellisen lyhyen ajan tai silloin, kun asiakirjassa on vain joitakin salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluvia tietoja ja joissa kaikki asiakirjaa käsittelevät ovat tietoisia sen luonteesta. Näissä tapauksissa on asianmukaisempaa, että salassapitoa ja käsittelyvaatimuksia koskevat tiedot merkitään erilliseen asiakirjan yhteydessä säilytettävään asiakirjaan (tietoturvallisuusasetus 10 § 2 mom.).
Suojaustaso tulee ilmaista käyttäjälle kyseessä olevaa luokkaa ilmaisevalla merkinnällä.
Viranomaisen asiakirjaa ei saa pitää salassa, kun salassapidolle laissa säädetty tai lain nojalla määrätty aika on kulunut. Tällöin poistuvat myös perusteet luokitukselle.
Tiedon salassa pitäminen lakkaa kun asiakirjan laatimisesta on kulunut laissa säädetty tai sen nojalla määrätty aika. Mikäli salassa pidettävä tieto on sellainen, että tarve salassa pitämiseen määrätyn ajan kuluttua lakkaa, tulee tuo määräaika asiakirjan laatijan tai haltijan toimesta ilmoittaa asiakirjassa tai erillisenä kirjallisena tai sähköisenä tietona. Mikäli asiakirjassa on luokitusmerkintä, on tarkoituksenmukaista merkitä salassa pidon lakkaaminen luokitusmerkinnän yhteyteen.
Sellainen viranomaisen hallussa oleva asiakirja, johon sisältyviä tietoja saadaan käyttää vain tiettyyn tarkoitukseen, voidaan tietoturvallisuusasetuksen mukaisten edellytysten täyttyessä luokitella.
Tietoaineiston ryhmittely suojaustasoihin
Salassa pidettävä tietoaineisto sijoitetaan tiedon merkityksen ja sen paljastumisen seurausten mukaan määräytyvään suojaustasoon, jos tietoturvallisuusasetuksen 9 §:n 1 momentissa säädetyt edellytykset täyttyvät. Oikean luokan määritteleminen on tehtävä huolella. Suojaustasovaatimusta ei saa ulottaa sellaisiin tietoaineistojen osiin, joissa käsittelyvaatimusten noudattaminen ei suojattavan edun vuoksi ole tarpeen (Tietoturvallisuusasetus 8 § 1 mom.). On myös syytä huomata, että kaikkia salassa pidettäviä asiakirjoja ei välttämättä ole tarpeen eikä sallittuakaan luokitella.
Jo asiakirjaa laadittaessa tulee ottaa huomioon asiakirjan tai tiedon käsittelytarve. Asiakirjat tulee laatia siten, että niiden käsittely tukee tiedon saatavuutta, tiedon eheyttä sekä salassapidon ja käyttörajoitusten toteuttamista.
Asiakirjojen oletusarvoinen suojaustaso ja tarve käyttää turvallisuusluokitusmerkintää voidaan määritellä arkistonmuodostussuunnitelmissa. Kunkin asiakirjan luokitustarve ja luokka tulee kuitenkin aina arvioida erikseen sekä tehdä tätä vastaavien tietojen merkitsemisestä asiakirjaan tai sen metatietomäärittelyihin.
Yleisenä periaatteena on pitää julkinen ja salassa pidettävä tieto erillään. Tästä syystä asiakirjojen laadinnassa tulee kiinnittää huomio siihen, mikä osuus voidaan toteuttaa julkisen asiakirja-aineiston avulla ja mikä osuus edellyttää erillisenä käsiteltävissä olevan (hyvä julkisuus- ja salassapitorakenne) asiakirjan laadintaa.
Eri suojaustasoihin kuuluva tieto tulisi pääsääntöisesti sijoittaa eri asiakirjoihin, jolloin mahdollistetaan asiakirjojen käytettävyys ja hallinta elinkaaren aikana.
Asiakirjojen laadinnassa tulee ottaa huomioon asiakirjan sisältämän tiedon tarvitsijoiden laajuus. Asiakirjat, joissa jakelu kattaa laajan kohdejoukon, tulee kirjoittaa siten, että niitä voidaan käsitellä suojaustasolla ST IV tai ST III. Niissä voidaan viitata korkeamman suojaustason asiakirjoihin. Mitä aremmasta tiedosta on kysymys, sitä korkeampia turvajärjestelyjä edellytetään koko käsittelyketjulta.
Sellaiset viranomaisen asiakirjat, jotka vaativat ehkä laajaakin käsittelyä ja joiden paljastumisesta aiheutuva haitta tai luottamuksen menettäminen on vähäistä, luokitellaan suojaustasoon IV.
Edellä mainitut jakelun laajuuteen liittyvät rajoitukset liittyvät inhimillisen riskin hallintaan. Asiakirjat, joiden salassapitoaika on esimerkiksi 25 vuotta, edellyttävät hallittua tiedon käsittelyä koko salassapitoajan. Mitä laajemmalle joukolle tietoa jaetaan, sitä suurempi riski on salassapidon vaarantumiseen. On myös otettava huomioon, että suojaustasoihin I ja II kuuluvat asiakirjojen käsittely on oltava jäljitettävissä asiakirjan koko elinkaaren ajan (käsittelyloki, vast.).
Vaikka valmisteilla oleva asiakirja ei sisällä salassa pidettäviä tietoja, se voidaan luokitella suojaustasoon IV, jos tiedon oikeudeton paljastuminen voi aiheuttaa haittaa yleiselle tai yksityiselle edulle tai heikentää viranomaisen toimintaedellytyksiä. Viranomaisen toimintaedellytysten ei yleensä voida katsoa vaarantuvan, kun kysymys on yleisesti merkittävistä valmisteluasioista, minkä vuoksi luokituksen käytölle on varsin suppeat rajat. Joka tapauksessa luokitus ei miltään osin saa vaikuttaa julkisuuslaissa viranomaiselle säädettyjen valmistelun julkisuutta koskevien velvoitteiden toteuttamiseen (JulkL 19 §).
Eräissä tapauksissa on syytä korostaa, mikä osuus asiakirjasta sisältää salassa pidettävää tietoa tai muuta luokiteltua tietoa. Tämä korostaminen voidaan toteuttaa esimerkiksi kappale- tai lukukohtaisesti. Luokiteltua tietoa sisältävän kappaleen alkuun voidaan merkitä sulkuihin suojaustasoa osoittavan luokkaa koskeva merkintä osoittamaan kappaleeseen sisältyvän informaation käsittelyn tasoa. Tämä merkintätapa auttaa myöhemmin asiakirjojen käsittelijöitä tunnistamaan erityiskäsittelyä edellyttävät osuudet asiakirjassa ja arvioimaan tarpeen luokittelun jatkumiselle. Tämä helpottaa myös niissä tilanteissa, joissa uusien asiakirjojen laadinnassa käytetään apuna olemassa olevaa tietovarantoa.
Luokiteltu aineisto on merkittävä suojaustasojen avulla, kun sitä luovutetaan edelleen. Samalla on varmistuttava, että luovutus on lain mukaan mahdollinen ja että vastaanottaja täyttää tietoaineiston käsittelyltä vaadittavat edellytykset. Luokiteltava aineisto suositellaan merkittäväksi liitteessä 2 mainituilla leimoilla ja merkinnöillä aina koko asiakirjan elinkaaren ajan aina siihen asti, kun se on salassa pidettävä.
Turvallisuusluokitusmerkinnät
Viranomaisten asiakirjoihin voidaan tehdä turvallisuusluokitusmerkintä tietoturvallisuusasetuksen 12 §:ssä osoitetuissa tapauksissa. Turvallisuusluokitusmerkintöjä on neljää eri tasoa osoittavaa. Turvallisuusluokiteltua aineistoa käsitellään kohdassa 7.3 mainituille vastaaville suojaustasoille annettujen vaatimusten mukaisesti.
Turvallisuusluokitusmerkinnät ovat:
suojaustaso I: ERITTÄIN SALAINEN, jos salassa pidettävän tiedon oikeudeton paljastuminen voi aiheuttaa erityisen suurta vahinkoa kansainvälisille suhteille, valtion turvallisuudelle, maanpuolustukselle tai muille julkisuuslain 24 § 1 mom. 2,7 – 10 kohdassa tarkoitetuille yleisille eduille
suojaustaso II: SALAINEN, jos salassa pidettävän tiedon oikeudeton paljastuminen voi aiheuttaa merkittävää vahinkoa kansainvälisille suhteille, valtion turvallisuudelle, maanpuolustukselle tai muille julkisuuslain 24 § 1 mom. 2,7 – 10 kohdassa tarkoitetuille yleisille eduille
suojaustaso III: LUOTTAMUKSELLINEN, jos salassa pidettävän tiedon oikeudeton paljastuminen voi aiheuttaa vahinkoa kansainvälisille suhteille, valtion turvallisuudelle, maanpuolustukselle tai muille julkisuuslain 24 § 1 mom. 2,7 – 10 kohdassa tarkoitetuille yleisille eduille
suojaustaso IV: KÄYTTÖ RAJOITETTU, jos salassa pidettävän tiedon oikeudeton paljastuminen voi aiheuttaa haittaa julkisuuslain 24 § 1 mom. 2,7 – 10 kohdassa tarkoitetuille yleisille eduille.
Huom! Turvallisuusluokiteltavien asiakirjojen yhteydessä käytetään usein ilmaisua turvallisuusluokka. Viranomainen voi omassa toiminnassaan käyttää sopivia organisaatiokohtaisia ilmaisuja ja lyhenteitä. Myös kansainvälisessä turvallisuusluokitellun tietoaineiston yhteydessä käytetään ilmaisuja turvallisuusluokka I – IV, joihin kuuluvaa aineistoa suojataan tässä ohjeessa mainittujen suojaustasojen I – IV mukaisesti.
Suojaustasojen ja turvallisuusluokittelunimikkeiden vastaavuus on esitetty oheisessa taulukossa.
TURVALLISUUSLUOKITTELUN NIMIKE
Suojaustaso I ERITTÄIN SALAINEN ERSAL (E)
Suojaustaso II SALAINEN SAL (S)
Suojaustaso III LUOTTAMUKSELLINEN LUOT (L)
Suojaustaso IV KÄYTTÖ RAJOITETTU RAJ (R)
Lyhenteitä voidaan käyttää tietojärjestelmissä ja asiakirjoissa soveltuvin osin.
Ilmaistaessa kunkin suojaustason mukainen turvallisuusluokitus kappalekohtaisesti, merkitään kappaleen alkuun esim. sulkuja käyttäen kyseinen luokitusmerkintä. Esimerkiksi (S) kappaleen alussa viittaa kyseisen kappaleen sisältävän SALAINEN luokan tietoa. Vastaavasti metatietojen yhteydessä suositellaan käytettäväksi pidempää lyhennettä, kuten SAL. Jos tietojärjestelmän ominaisuudet asettavat rajoituksia lyhenteen pituudelle, voidaan käyttää lyhyempiä muotoja kuten esimerkiksi ERS ja LUO lyhenteiden ERSAL ja LUOT sijasta.
Suojaustasoihin I – III kuuluva tieto tulee esittää käyttäjälle sähköisissä näytöissä ko luokkaa ilmaisevalla merkinnällä.
Turvallisuusluokitusmerkinnällä ERITTÄIN SALAINEN merkittyjen asiakirjojen jakelu tulisi tarkkaan harkita tarveperustaisesti, ja huomioiden salassapitoaikavaatimus (käsittelyoikeus). Muutoinkin I suojaustasoon kuuluvan asiakirjan jakelusta päättää aina laatija ja allekirjoittaja. Turvallisuusluokitusmerkinnällä ERITTÄIN SALAINEN varustetusta asiakirjasta ei saa ottaa kopioita, eikä jakaa eteenpäin ilman asiakirjan laatijan tai allekirjoittajan kirjallista lupaa.
Asiakirjojen, joissa käytetään turvallisuusluokitusmerkintää SALAINEN, jakelu tulisi rajoittaa tarveperustaisesti huomioiden salassapitoaikavaatimus.
Kansainvälisten aineistojen turvallisuusluokittelu
Kansainvälisiltä järjestöiltä ja toisilta valtioilta tulleissa asiakirjoissa voi olla järjestöjen ja valtioiden omia luokitusmerkintöjä. Niihin tehdään Suomen vastaavaa turvallisuusluokitusta koskeva merkintä, jos turvallisuusluokiteltujen tietojen molemminpuolisesta suojelusta on tehty Suomea sitova sopimus tai asiakirja muutoin kuuluu kansainvälisistä tietoturvallisuusvelvoitteista annetun lain soveltamisalan piiriin (esim. EU:n komission tai neuvoston turvallisuusluokiteltu asiakirja).
Jos vieraan valtion tai kansainvälisen järjestön kanssa ei ole sitovaa sopimusta tai asiakirjaa turvallisuusluokkia koskevista järjestelyistä, tulee viranomaisen päättää merkinnän tekemisestä Suomen lainsäädännön mukaan (JulkL 24.1 § 2,7,-10 k).
Alla olevasta taulukosta ilmenee eräiden kansainvälisten järjestöjen ja Suomen turvallisuusluokituksien vastaavuus.
EU TRÉS SECRET UE/ EU TOP SECRET SECRET UE / EU SECRET CONFIDENTIEL UE / EU CONFIDENTIAL RESTREINT UE / EU RESTRICTED
EU:n sisäiset asiakirjat, jotka on merkitty "LIMITE" merkinnällä, tarkoittavat näiden jakelun rajoittamista. Kyseessä ei ole turvallisuusluokitusta ilmaiseva merkintä. Merkitsemällä asiakirjan tällä merkinnällä on lähettäjä tarkoittanut, että tätä ei jaeta julkisuuteen. Sama koskee NATO UNCLASSIFIED asiakirjoja. Kummankin asiakirjaryhmän luokitus Suomessa on arvioitava tapauskohtaisesti kansallisen lainsäädännön mukaan.
Henkilötietojen luokitus ja merkinnät
Henkilötietojen käsittelyä ja henkilörekistereitä ohjaavat henkilötietolaki, julkisuuslaki ja useat eri henkilötietojen käsittelyä koskevat erityislait, jotka asettavat erityisvaatimuksia mm. arkaluonteisten tietojen käsittelylle ja tietojen suojaamiselle. Käyttötarkoitussidonnaisuus ja luovutusperusteet asettavat omia vaatimuksiaan henkilötietojen käsittelylle.
Mikäli asiakirjan muusta sisällöstä ei muuta johdu, henkilötietoja sisältävien asiakirjojen suojaustaso voi olla joko ST III tai ST IV tietoturvallisuusasetuksen 9 §:n 1 momentin perusteella tehdyn vaikutusarvioinnin mukaan.
Vaikka yksityisyyden suojan vuoksi tiettyjä asiakirjoja koskisikin ehdoton salassapitovelvoite, kaikki salassa pidettävät henkilöä koskevat asiakirjat tai niiden tiedot eivät välttämättä kuulu suojaustasoon III. Salassapidon perusteena yksityisyyden suojaa koskevia salassapitosäännöksiä säädettäessä on ollut yleisellä tasolla tehty arvio tietojen julkisuudesta johtuvasta yksityisyyden suojan vaarantumisen riskistä (HE 30/1998 vp., s. 88). Suojaustasojen mukaisessa luokittelussa sen sijaan on kysymys sen arvioimisesta, mitkä salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluvista tiedoista ovat sellaisia, että ne konkreettisesti voivat vahingoittaa yksityisyyden suojaa oikeusjärjestyksen suojaamana oikeushyvänä.
Henkilötietoja ei tarvitse erikseen merkitä leimojen avulla, jos niitä käsittelevät vain riittävän koulutuksen saaneet, käyttövaltuudet omaavat henkilöt.
Henkilötietojen käsittelyssä on toteutettava tarpeellisuus- ja virheettömyysvaatimukset sekä suojaamis- ja huolellisuusvelvoitteet. Tätä varten on oltava toimiva käyttövaltuus-hallinta sekä seuranta- ja valvontajärjestelmä.
Arkaluonteisten tai biometristen henkilörekisteriin talletettujen henkilötietojen käsittelytapahtumien tulee kirjautua lokiin (TTA 20 § 1 mom.).
Henkilötunnuksen käytössä on otettava huomioon HetiL 9 § ja HetiL 13 §:t. Henkilötunnuksen sisältäviä asiakirjoja on käsiteltävä suojaustason IV mukaisesti, ellei asiakirjan sisällön perusteella asiakirjaa kuulu käsitellä korkeamman suojaustason vaatimusten mukaisesti.
Laajojen tietovarantojen luokittelua koskevat suositukset
Laajoilla tietovarannoilla tarkoitetaan tässä yhteydessä yhteen tai useampaan paikkaan talletettuja tietoaineistoja, joihin käyttäjä pääsee kerralla käsiksi. Tieto on kerätty useista eri lähteistä ja tietoja yhdistelemällä muodostetaan uutta tietoa eri käyttötarkoituksiin.
Vaikka tietovarantoon sisältyvät yksittäiset asiakirjat olisivat julkisia tai alhaiseen suojaustasoon luokiteltavia, saattaa tietovaranto muodostaa kokonaisuuden, jonka suojaustarve on siihen sisältyviä yksittäisiä asiakirjoja korkeampi. Esimerkiksi tiedon paljastuminen henkilön omistamista aseista saattaa aiheuttaa haittaa yksityiselle edulle, mutta koko maan aserekisterin tiedot voivat aiheuttaa vahinkoa yleiselle turvallisuudelle.
Kunkin tietovarannon suojaustasovaatimus määräytyy sen sisältämien yksittäisten asiakirjojen suojaustasovaatimusten pohjalta. Tietoturvallisuusasetus säätää vähimmäistason luokiteltavien asiakirjojen tietoturvavaatimukselle. Asetus ei sen 7 §:n 2 momentin mukaan estä viranomaista soveltamasta omassa toiminnassaan tietoturvallisuusasetuksen luvussa 4 säädettyä korkeampia tietoturvavaatimuksia. Onkin suositeltavaa, että viranomainen arvioi koko tietovarannon suojaustarpeen sekä käyttää tarvittaessa yksittäisten asiakirjojen arviointia laajempaa vaikutusarviointia tietovarannon suojaustarpeesta ja soveltaa sen mukaisia tietoturvamenettelyitä.
Tarjottaessa käyttöoikeuksia erilaisiin tietovarantoihin, tulee aina kiinnittää erityistä huomiota käyttöoikeuksien määrittelyyn ja niiden valvontaan.
Kunkin tietojärjestelmän toteutuksessa ja toimintojen määrittelyssä tulee ottaa huomioon, minkä suojaustason mukaisilla järjestelyillä kyseisiä asiakirjoja ja tietovarantoja voidaan käsitellä.
Laajoja tietovarantoja käsittelevät yleensä tietojenkäsittelyn ammattilaiset tai tehtyjen sopimusten nojalla tietojenkäsittelyä tai turvapalveluja tarjoavat yritykset. On tärkeää, että päätökset suojaustasoista ja noudatettavista menettelyistä sekä turvatoimien järjestelyistä tekevät eri henkilöt kuin tietovarantoja käsittelevät henkilöt.
Tietovarantojen käyttöoikeuksien määrittelyssä tulee varmistaa, ettei synny tilanteita, joissa käyttöoikeuden haltija pääsee käsiksi hänelle kuulumattomiin tietoihin.
Tietojärjestelmien ja toimintojen toteutuksessa tulee ottaa huomioon kaikki tiedon käsittelyvaiheet siten, että ne voidaan suorittaa riittävän suojaustason tarjoavassa ympäristössä.
Kaikissa tietovarannoissa voidaan käyttää käyttöoikeuden tarkistamismenettelyä riippumatta siitä, sisältääkö kyseinen tietovaranto salassa pidettävää tietoa tai ei. Julkinen ja salassa pidettävä tieto on pidettävä erillään teknisin (verkko, levytila, salaus, käyttäjän tunnistus) ja hallinnollisin keinoin (käyttöoikeudet, lokit, tunnistus). Tietojärjestelmien suunnittelussa ja käyttöoikeuksien hallinnassa tulee kiinnittää huomiota siihen, että viranomaisessa tietotyötä tekevät saavat käyttöönsä työtehtäviensä edellyttämät tiedot.
Tiedon eheydelle ja kiistämättömyydelle asetettavia vaatimuksia
Viranomaisten asiakirjoille ja niihin sisältyville tiedoille asetetaan tiedon merkityksen ja käytön vuoksi erilaisia tiedon eheyttä ja kiistämättömyyttä koskevia vaatimuksia. Tällaisia vaatimuksia sisältyy esimerkiksi kaikkeen rahaliikenteeseen ja niihin asiakirjoihin, joilta edellytetään viranomaisen allekirjoitusta. Näissä tilanteissa viranomaisen tulee varmistaa menettelyt, että annetut tiedot ovat muuttumattomia ja oikeita ja että alkuperäiset asiakirjat ovat todennettavissa.
Asiakirjan sähköisessä tallettamisessa ja siirtämisessä on käytettävissä erilaiset tiivistefunktiot ja sähköiset allekirjoitukset eheyden ja kiistämättömyyden varmistamiseksi.
Sähköisessä tiedonsiirrossa tulee toimivaltaisen viranomaisen toimenpitein varmistaa, että viranomaisen välittämät ja ylläpitämät tiedot siirretään niin turvallisesti, etteivät ulkopuoliset pääse niitä tahattomasti muuttamaan.
Viranomainen voi luokitella tietoaineistojaan eheysvaatimusten pohjalta. Esimerkiksi (1) virheettömyyttä edellyttävä tieto ja (2) muut tiedot.
Tiedon saatavuudelle ja käytettävyydelle asetettavia vaatimuksia
Viranomaisen tiedon käytettävyysvaatimukset riippuvat tiedon sisällöstä ja sen käyttötarpeista. Monet toimintaprosessit asettavat suuria vaatimuksia oikea-aikaisen ja oikean tiedon saatavuudelle. Julkisuuslaissa määritellään vaatimukset tiedon antamisesta sitä pyytävälle. Tiedon käytettävyysvaatimus nousee esille myös hyvän tiedonhallintatavan toteuttamistarpeesta. Käytettävyyteen sisältyy useita elementtejä. Käytettävyys riippuu esim. tietoverkon ominaisuuksista, varmentamisista, tietojärjestelmän käyttöliitynnän toteutuksesta, työaseman ominaisuuksista ja käyttäjän osaamisesta.
Eri asiakirjoilla on yleensä erilainen käyttötarve toiminnan kannalta. Jos toimintaprosessissa käsitellään korkeaa suojaustasoa ja korkeaa käytettävyyttä sisältäviä tietoja tai asiakirjoja, korostuvat tiedon käsittelyyn sisältyvät vaatimukset. Nämä vaatimukset on otettava huomioon tietojärjestelmien suunnittelusta alkaen. Tällaista tietoa sisältyy usein erilaisiin valvontajärjestelmien tuottamaan ja käsittelemään tietoon.
Julkisten asiakirjojen ja tietojen käsittelyssä on tarpeen kiinnittää erityistä huomiota tiedon käytettävyyden ja asiasta riippuen myös tiedon eheydelle asetettujen vaatimusten toteutumiseen. Käytettävyyden kannalta tämä tarkoittaa mm. sitä, että kyseiset tiedot ovat niitä työtehtävissään tarvitsevien käytettävissä mahdollisimman helposti, jopa siinä laajuudessa, että ne työtehtävien edellyttämällä tavalla ovat kiinteä osa työprosessia.
iedon kriittisyydellä tarkoitetaan niitä vaatimuksia, joita toiminnan toteuttaminen edellyttää. Kun jokin toiminta edellyttää tietyn tietovarannon välitöntä saatavuutta, on kysymys kriittisestä tiedosta. Esimerkkejä kriittisestä tiedosta:
projektikokous (tieto paikasta ja ajankohdasta sekä osallistumistarpeesta)
koulutustilaisuus (tieto kouluttajista, koulutustavoitteista ja opetusmateriaalista).
Tiedon saatavuutta voidaan tarkastella esim. prosessin näkökulmasta:
toiminnan toteuttamisen kannalta erittäin tärkeät asiakirjat ja tiedot
toiminnan toteuttamisen kannalta tärkeät asiakirjat ja tiedot
toimintaa tukevat asiakirjat
muut asiakirjat.
Usein toiminta edellyttää sekä julkista että salassa pidettävää tietoa. Toiminnasta vastaavan tulee tunnistaa toiminnan edellyttämä tieto. Suunniteltaessa ja kehitettäessä tietotyön edellyttämiä rakenteita tulee kiinnittää erityistä huomiota siihen, että toimintojen tarvitseman kriittisen tiedon saatavuus on turvattu ja varmennettu. Viranomaisen tulee etukäteen tunnistaa ja määrittää toiminnan edellyttämä kriittinen tieto.
Toni Aho 29.10.2010 / 14:49:19

matches:
§ 2
§ 3
§ 1
§ 3
§ 1
§ 2
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 2
§ 1


Muu päätös 5084/2016 - Korkein hallinto-oikeus
Etusivu » Päätöksiä » Muita päätöksiä » Muupaatos » Muu päätös 5084/2016
Taltionumero: 5084
Diaarinumero: 3750 ja 3753/1/15
Asia	Suunnittelutarveratkaisuja koskevat valitukset
2. Kirkkonummen rakennus- ja ympäristölautakunta
Helsingin hallinto-oikeus 11.11.2015 nro 15/0970/5
Kirkkonummen rakennus- ja ympäristölautakunta on 21.10.2014 (§ 133) tekemällään päätöksellä myöntänyt A:lle ja B:lle suunnittelutarveratkaisun 85 k-m²:n suuruisen sivuasunnon, yhden auton autokatoksen ja enintään 10 k-m²:n varaston rakentamiseen Kirkkonummen Haapajärven kylän kiinteistölle Majtorp 5:83. Päätöksellä on myönnetty poikkeaminen rakennusjärjestyksen vaatimuksesta, jonka mukaan sivuasunnon tulee käyttää yhteistä tieliittymää omakotitalon kanssa. Päätöksen ehtojen mukaan asuinrakennusten välinen etäisyys saa olla korkeintaan 39 metriä ja rakennuksen sovittamiseen maisemaan, olevaan rakennuskantaan ja luonnonolosuhteisiin tulee kiinnittää erityistä huomiota.
Kirkkonummen kunnan rakennusvalvonnan lupa-arkkitehti on 2.2.2015 (§ 42) tekemällään päätöksellä myöntänyt A:lle ja B:lle suunnittelutarveratkaisun sivuasunnon rakentamiseksi. Hanke erosi aiemmin haetusta siten, että kulku sivuasunnolle oli samaa tieyhteyttä pitkin kuin omakotitalolle. Päätöksellä on rauetettu rakennus- ja ympäristölautakunnan päätös 21.10.2014 (§ 133).
Rakennus- ja ympäristölautakunta on 14.4.2015 (§ 74) tekemällään päätöksellä hylännyt Uudenmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen (ELY-keskus) oikaisuvaatimuksen lupa-arkkitehdin päätöksestä ja päättänyt suostua hakemukseen. Päätöksen ehtojen mukaan asuinrakennusten välinen etäisyys saa olla korkeintaan 39 metriä, rakennuksen sovittamiseen maisemaan, olevaan rakennuskantaan ja luonnonolosuhteisiin tulee kiinnittää erityistä huomiota ja rakennuspaikan tieyhteys tulee hoitaa yhdessä omakotitalon tieyhteyden kanssa.
Lupa-arkkitehti on 9.3.2015 (§ 85) tekemällään päätöksellä myöntänyt A:lle ja B:lle suunnittelutarveratkaisun sivuasunnon rakentamiseksi. Hanke erosi aiemmin haetusta siten, että sivuasunto oli sijoitettu hakemuksessa 19 metrin päähän omakotitalosta. Päätöksellä on rauetettu rakennus- ja ympäristölautakunnan päätös 21.10.2014 (§ 133) ja lupa-arkkitehdin päätös 2.2.2015 (§ 42).
Rakennus- ja ympäristölautakunta on 14.4.2015 (§ 75) tekemällään päätöksellä hylännyt ELY-keskuksen oikaisuvaatimuksen lupa-arkkitehdin päätöksestä ja päättänyt suostua hakemukseen. Päätöksen ehtojen mukaan omakotitalon ja sivuasunnon tulee käyttää yhteistä tieliittymää, piha-aluetta sekä mahdollisuuksien mukaan talousrakennuksia ja -tiloja, asuinrakennusten välinen etäisyys saa olla korkeintaan 35 metriä ja rakentaminen on sovitettava maisemaan, olevaan rakennuskantaan ja luonnonolosuhteisiin.
Helsingin hallinto-oikeus on valituksenalaisella päätöksellään Uudenmaan ELY-keskuksen valituksesta kumonnut Kirkkonummen rakennus- ja ympäristölautakunnan päätökset 21.10.2014 § 133 sekä 14.4.2015 § 74 ja § 75.
Maankäyttö- ja rakennuslain 16 §:n 1 momentin mukaan suunnittelutarvealueella tarkoitetaan aluetta, jonka käyttöön liittyvien tarpeiden tyydyttämiseksi on syytä ryhtyä erityisiin toimenpiteisiin, kuten teiden, vesijohdon tai viemärin rakentamiseen taikka vapaa-alueiden järjestämiseen. Pykälän 3 momentin mukaan kunta voi oikeusvaikutteisessa yleiskaavassa tai rakennusjärjestyksessä osoittaa suunnittelutarvealueeksi myös alueen, jolla sen sijainnin vuoksi on odotettavissa suunnittelua edellyttävää yhdyskuntakehitystä tai jolla erityisten ympäristöarvojen tai ympäristöhaittojen vuoksi on tarpeen suunnitella maankäyttöä.
Maankäyttö- ja rakennuslain 137 §:n 1 momentin mukaan sen lisäksi, mitä rakennusluvan edellytyksistä muutoin säädetään, rakennusluvan myöntäminen lain 16 §:ssä tarkoitetulla suunnittelutarvealueella, jolle ei ole hyväksytty asemakaavaa, edellyttää muun ohessa, että rakentaminen:
A ja B ovat hakeneet suunnittelutarveratkaisua 85 k-m²:n suuruisen asuinrakennuksen ja 80 m2:n suuruisen kellarin, yhden auton autokatoksen ja enintään 10 k-m²:n suuruisen varaston rakentamiseksi Kirkkonummen Haapajärven kylässä sijaitsevalle 1,4458 hehtaarin suuruiselle kiinteistölle Majtorp 5:83. Kiinteistöllä on ennestään 211 k-m²:n suuruinen omakotitalo sekä talousrakennuksia. A:n ja B:n ensimmäisessä, 24.2.2014 saapuneessa suunnittelutarveratkaisuhakemuksessa uusi asuinrakennus on esitetty sijoitettavaksi 39 metrin etäisyydelle kiinteistöllä ennestään olevasta asuinrakennuksesta siten, että sillä on oma tieyhteys Forsdalintielle. Heidän 19.1.2015 saapuneessa hakemuksessaan suunnitelmaa on muutettu siten, että tieyhteys on yhteinen kiinteistöllä ennestään olevan asuinrakennuksen kanssa ja asuinrakennusten välinen etäisyys on 35 metriä. Viimeisessä, 2.3.2015 saapuneessa hakemuksessa asuinrakennusten väliseksi etäisyydeksi on esitetty 19 metriä.
Kun otetaan huomioon asiakirjoista ilmenevä rakennuspaikan lähistöllä jo tapahtunut rakentaminen, aluetta on pidettävä maankäyttö- ja rakennuslain 16 §:n 1 momentissa tarkoitettuna suunnittelutarvealueena. Rakennuspaikka sijaitsee lisäksi Kirkkonummen kunnan rakennusjärjestyksen 26 §:n mukaisella suunnittelutarvealueella. Hanke edellyttää suunnittelutarveratkaisua.
Suunnittelutarveratkaisua asuinrakennukselle on haettu kiinteistöllä olevaan omakotitaloon liittyvänä sivuasuntona.
Kirkkonummen rakennusjärjestyksen 20 §:n 3 kohdan mukaan vähintään 5 000 m²:n rakennuspaikalle saa lisäksi rakentaa sen pääkäyttötarkoitusta vastaavan niin sanotun sivuasunnon. Sivuasunto saa olla omakotitalon rakennuspaikalla enintään 85 k-m²:n suuruinen. Sivuasunto tulee rakennusjärjestyksen mukaan sijoittaa pääasunnon yhteyteen tai sen pihapiiriin siten, että käytetään hyödyksi rakennuspaikan tieliittymää, piha-aluetta sekä mahdollisuuksien mukaan talousrakennuksia ja -tiloja. Omakotitalon sivuasunto voidaan toteuttaa päärakennuksen yhteydessä tai erillisenä rakennuksena.
Maankäyttö- ja rakennuslaissa ei ole sivuasuntoa koskevia säännöksiä. Hallinto-oikeus toteaa, että sivuasunto edellyttää rakennusjärjestyksen edellä mainitun kohdan mukaan päärakennusta, johon se liittyy. Sivuasunnolla ei voi olla omaa rakennuspaikkaa. Oikeuskäytännössä sivuasuntona on pidetty asuinrakennusta, jolla on esimerkiksi rakennusten yhteisten teknisten ratkaisujen, piha-alueen ja ajotien perusteella nähtävissä selkeä yhteys päärakennukseen, ja joka sijoittuu päärakennukseen nähden siten, että sen voidaan katsoa sijaitsevan yhteisellä rakennuspaikalla päärakennuksen kanssa. Sääntelyn ja sen tulkinnan tarkoituksena on estää rakennuspaikkojen lukumäärän kaksinkertaistaminen rakentamalla samalle rakennuspaikalle kaksi erillistä omakotitaloyksikköä.
A:n ja B:n muutetussa suunnitelmassa asuinrakennuksilla on yhteinen tieyhteys. Rakennuspaikalla on rakennuslautakunnan päätöspöytäkirjan 14.4.2015 § 75 mukaan rakennuspaikkakohtainen vesi- ja jätevesihuolto, mutta asiakirjoissa ei ole selvitystä siitä, onko tarkoitus tältä osin käyttää yhteisiä vai erillisiä järjestelmiä. Päärakennuksen yhteydessä sijaitsee jo autotalli-varastorakennus, mutta nyt rakennettavan sivuasunnon yhteyteen on myös esitetty rakennettavaksi oma autokatos-varasto. Asiakirjoista ei siis voida todeta, että rakennuksilla olisi – lautakunnan vaatiman yhteisen tieliittymän lisäksi – mitään sellaisia yhteisiä teknisiä ratkaisuja, jotka puoltaisivat sitä, että kyseessä olisi rakennusjärjestyksessä tarkoitettu sivuasunto.
Rakennuslautakunnan päätöspöytäkirjan 14.4.2015 § 75 mukaan sivuasunnon määräalan lohkomista erilliseksi tilaksi ei voida estää. Sivuasunnon rakennuspaikaksi esitetty alue onkin ennen valituksenalaisen päätöksen tekemistä 1.4.2015 merkitty kiinteistörekisteriin erottamattomana määräalana. Määräalan saannon saajina ovat eri henkilöt kuin tilan omistajat ja suunnittelutarveratkaisun hakijat.
Edellä esitetyn vuoksi ja kun otetaan huomioon valituksenalaisissa päätöksissä sallitut uuden asuinrakennuksen sijoituspaikat 35–39 metrin etäisyydellä kiinteistöllä entuudestaan olevasta asuinrakennuksesta, uusi rakennus ei sijoittuisi rakennusjärjestyksessä tarkoitetulla tavalla pääasunnon yhteyteen tai edes sen pihapiiriin. Hankkeeseen suostuminen merkitsisi uuden asuinrakennuspaikan muodostumista kiinteistölle, eikä kyse olisi sivuasunnosta. Sillä, että kunnassa rakennus- ja ympäristölautakunnan mukaan on ollut käytäntönä sallia sivuasunnon rakentaminen enintään 35 metrin päähän omakotitalosta, ei ole asian arvioinnissa merkitystä. Asiassa ei myöskään ole syntynyt A:lle ja B:lle sellaisia luvan myöntämistä edellyttäviä oikeutettuja odotuksia kuin lautakunnan lausunnossa on esitetty.
Hakemuksen hyväksyminen valituksenalaisissa päätöksissä määrätyin ehdoin lisäisi paineita sallia myös muille maanomistajille vastaavanlainen, siis kokonaan uusia rakennuspaikkoja muodostava rakentaminen. Tämä johtaisi suunnittelemattomaan asutuksen lisääntymiseen kunnassa, mikä aiheuttaisi haittaa kaavoitukselle ja alueiden käytön muulle järjestämiselle. Hankkeen toteuttamiselle ei ole edellytyksiä ilman alueen tarkempaa kaavoitusta, jossa otetaan huomioon myös alueen muiden maanomistajien rakentamistarpeet ja muu maankäyttö. Edellytyksiä päätösten mukaisille myönteisille suunnittelutarveratkaisuille ei siten ole ollut. Tämän vuoksi rakennus- ja ympäristölautakunnan päätökset 21.10.2014 § 133 ja 14.4.2015 § 74 on kumottava ja niihin liittyvät hakemukset hylättävä.
Rakennus- ja ympäristölautakunnan päätöksessä 14.4.2015 § 75 määrätyn ehdon mukaan hakemuksen mukaisen asuinrakennuksen ja kiinteistöllä ennestään olevan asuinrakennuksen välinen etäisyys saa olla korkeintaan 35 metriä. Edellytyksiä tällaiselle suunnittelutarveratkaisulle ei edellä todetuin syin ole. Sillä, että A ja B ovat hakemuksessaan esittäneet sijoittavansa rakennuksen 19 metrin etäisyydelle olemassa olevasta päärakennuksesta, ei ole asiassa sellaista merkitystä, että asiaa olisi sen vuoksi arvioitava toisin kuin mihin hallinto-oikeus on edellä päätynyt.
Asian ovat ratkaisseet hallinto-oikeuden jäsenet Markku Setälä, Ilkka Hartikainen ja Taina Pyysaari. Esittelijä	Joonas Ahtonen.
1. A ja B ovat valituksessaan vaatineet, että hallinto-oikeuden päätös kumotaan ja lupapäätös saatetaan voimaan.
Vaatimuksensa tueksi A ja B ovat esittäneet muun ohella seuraavaa:
Hallinto-oikeuden perusteluissa on virheellisyyksiä ja vääriä tulkintoja. Kunnan verkostoon rakennettava vesi- ja viemäriliittymä on yhteinen päärakennuksen kanssa. Liittymäsopimus tehdään kunnan käytännön mukaisesti vain päärakennuksen omistajien kanssa ja päävesimittari asennetaan vain päärakennukseen. Puutarha, lasten leikkikenttä ja päärakennuksen oleskelualueet sijaitsevat yhteisessä pihapiirissä.
Asemapiirustuksessa on esitetty pää- ja sivurakennuksen väliseksi etäisyydeksi 19 metriä. Lupaehdoissa sallittu 35 metrin etäisyys tarkoittaisi rakentamista suoraan sähkölinjan alle, mikä ei ole mahdollista.
2. Kirkkonummen rakennus- ja ympäristölautakunta on valituksessaan vaatinut, että hallinto-oikeuden päätös kumotaan ja lautakunnan päätös 14.4.2015 § 75 saatetaan voimaan.
Rakentaminen sijoittuu yleiskaavan maaseutumaiselle asuntoalueelle (A-1) kunnan vesihuoltolaitoksen toiminta-alueelle, ja kiinteistö rajoittuu yleiseen tiehen. Rakennuspaikka ei sijaitse yhdyskuntarakenteellisesti epäedullisemmin sellaisiin kiinteistöihin verrattuna, joihin kunnassa on aiemmin hyväksytty sivuasunnon rakentaminen.
Kunnan voimassa olevan rakennusjärjestyksen mukaan rakennuspaikalle voidaan sallia rakennettavan talousrakennuksia sekä autokatoksia. Sivuasunnolle voidaan myöntää lupa myös kellarille sekä vain sen omaan käyttöön olevalle enintään 30 k-m²:n talousrakennukselle. Rakentamisen määrässä tai laadussa ei ole kyse poikkeuksesta.
Hakemuksessa sivuasunto on esitetty noin 19 metrin päähän omakotitalosta. Yleisenä käytäntönä on kirjata päätökseen ehto 35 metrin enimmäisetäisyydestä, vaikka suunnittelutarveratkaisun asemapiirustuksessa olisi esitetty lyhyempi etäisyys. Tämä johtuu suunnittelutarveratkaisun yleispiirteisyydestä verrattuna rakennuslupahakemukseen.
Kiinteistön omistussuhteilla ei ole merkitystä suunnittelutarveratkaisun myöntämisedellytyksiä arvioitaessa.
Uudenmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus on antanut valitusten johdosta lausunnon, jossa se on esittänyt valitusten hylkäämistä.
Kirkkonummen rakennus- ja ympäristölautakunta on antanut ELY-keskuksen lausunnon johdosta vastaselityksen, jota on vielä täydennetty. Rakennus- ja ympäristölautakunnalle on annettu tiedoksi myös A:n ja B:n valitus.
A:lle ja B:lle on varattu tilaisuus vastaselityksen antamiseen rakennus- ja ympäristölautakunnan valituksen ja ELY-keskuksen lausunnon johdosta. Vastaselitystä ei ole annettu.