Akileraarutinik aqutsinermut inatsimmi § 35a, imm. 1 – 4 aamma 6 naapertorlugit, takuuk inatsisartuni inatsit nr. 11, 2. november 2006-imeersoq, kingullermik Inatsisartut inatsisaannik nr. 32, 28. november 2016-imeersumik allanngortinneqartumik, aaliangerneqarput:,
Taaguutit atorneqartut
Aningaaserinermik ingerlatsiviit
§ 1. Aningaaserinermik ingerlatsiviit isumaliutissiissummi matumani tassaapput
1) ingerlatsiviit aningaasanik aqutsisoqarfiusut,
2) ingerlatsiviit aningaasanik ikisiffiusartut
3) aningaasaliissutinut ingerlavissat aamma
4) sillimmasiisarfiit immikkut nalunaarsugaasut.
§ 2. Uani isumaliutissiissummi ingerlatsivittut isigineqarput ingerlatsiviit, inuussutissarsiortutut ingerlatsinerminni annertuumik allat akilersugaannik aningaasanik tigummisaqarnermik tunngaveqartut.
Stk. 2. Ingerlatsiviit ataasiakkaat inuussutissarsiortutut ingerlatsinerminni annertuumik allat akilersugaannik aningaasanik tigummisaqarnermik tunngaveqartut, ingerlatsiviup ilanngaatissat pitinnagit isertitaat, aningaasanik tigummisaat aningaasanillu tunngaveqartumik sullississutaat annertussuseqarpata qaangerlugilluunniit ingerlatsiviusup ilanngaatissat pitinnagit isertitaasa 20 procentiinik sinnerlugilluunniit makku sivikinnerpaaffiusutut tunngavigalugit
1) Ukiut pingasut 31. december ulloralugu naammassineqartut imal. piffissami naatsorsuusiorfiusumi, nalinginnaasumik qaammatisiutit tunngavigalugit ukiup naaneranik malinnittuunngitsut, ukioq sioqqullugu aaliangiiffiusussaq pineqartup aqutsinermik ingerlatsisuuneranik naliliinissami imaluunniit,
2) piffissaq, ingerlatsiviup atuuffigisimasaa.
Imm. 3. Ilanngaatissat pitinnagit aningaasaqarnikkut suliarisimasat imal. allatut attuumassuteqartunik aningaasanik aallaaveqartunik sullissinernit isertitatut, tak. imm. 2, naatsorsuunneqarput
1) Uninngatitsinernut akiliutit, kontonik aqutsinerit aammalu nuussisarnerit,
2) Iluanaarutisiat isumaginninnikkullu aammalu nalilinnik tunisinermi akinik aaliangersaanernut akiliutit,
3) Isertitat sullissat sinnerlugit aningaasanik uninngatitanut kontoniititanulluunniit tunngassuteqartut aallaavigalugit taarserumaakkanik atugassarsisitsinerit,
4) Isertitat aningaasanik nalillit niuerutigalugit tuninerisa pisiarinerisalu nikingassutaanneersut,
5) Akiliinerit aningaasanut tunngasunik siunnersuinikkut aammalu aningaasat niuerutiginerisigut kiisalu atorunnaarsitsinikkut pissarsiaasartut.
§ 3. Ingerlatsiviit aningaasanik ikisisoqarneratigut ingerlasut matumani isumaliutissiissummi tassaatinneqarput ingerlanneqartut, aningaaserivittut imal. allatut assingusumik ingerlatsinerminni aningaasanik ikisinernik akuersaarinnillutik ingerlasut.
Imm. 2. Suliffeqarfiit aningaasat ikineqartut tunngavigalugit ingerlatsiviusutut isigineqanngillat, ingerlatsinerat taamaallaat aallaaveqarpat pigisat tunngavigalugit aningaasaliisarnernik imal. pineqartut taamaallaat ikisisup suliffeqarfiullu akornanni isumaqatigiissutaasut naapertorlugit sillimmasiissutissanik tunngaveqartumik ikineqarsimatillugit, pigisat tuninerinik imal. leasertinneqarnerinik, taarsigassarsisitsinernik pigisat qularnaveeqqusiullugit allatulluunniit assingusunik aningaasaliinerit ingerlanneqarpata.
§ 4. Isumaliutissiissummi matumani aningaasaliisarfittut isigineqarput ingerlatsiviit inuussutissarsiorlutik suliffeqarfittut ingerlanerminni pingaarnertut ingerlatsillutilluunniit aqunneqarunik ingerlatsivimminit inuussutissarsiornermik ingerlatsinermini suliffeqarfittut taaneqartumit taaneqartutulluunniit ittunit imaluunniit sullissaq sinnerlugu sullilluguluunniit ingerlatsigunik
1) Aningaasanik niuerfiusumi niuernertut ittumik ingerlatsigunik, taassuma ataani ilaatinneqarlutik checkit, pappialat nalillit aningaasanngortinneqarsinnaasut, sivikitsuinnarmik atuuttussanik aningaasaliinerit , ernianik kisitsisinillu sanilliussuinermik suliaqarnermi atortut, pappialat nalillit niuerutaasinnaasut pineqarpata, imaluunniit nioqqutissanut piffissat aaliangersimasut iluini isumaqatigiissutit pineqartillugit,
2) Ataasiakkaat ataatsimoortulluunniit sullillugit nalilinnik aqutsinerit,
3) Allatulluunniit aningaasaliinerit, aqutsinerit imal. inuit allat sinnerlugit aningaasanik aqutsinerit.
Imm. 2. Ingerlatsisutut isigineqarput suliffeqarfiit inuussutissarsiornerminni sallertut imm. 1-imi allassimasutut suliaqartut, tassannga ingerlatamut atatillugu isertitat minnerpaamik ingerlanneqartup ilanngaatissat pitinnagit isertitaasa minnerpaamik 50 %-ii pissarsiarineqarpata, sivikinnerpaamik
1) Ukiuni 31. december naasartut iluini pingasuni imal. ukioq nalinginnaasoq malinnagu ingerlasumi ukioq aqutsinermik ingerlatsisuunermik aaliangiinissaq sioqqullugu piffissap naatsorsuusiorfiusup ulluani kingullermi imaluunniit
2) Piffissap, ingerlatsiviusup piusimanerata iluani.
Imm. 3. Imm. 1 ima isumaqartinneqassaaq, sanilliunneqarsinnaassalluni Financial Action Task Forcemit aningaaserinermik ingerlasunik taakkartuinermi aaliangiunneqartut pillugit oqaatsit atorneqartut assigissallugit.
§ 5. sillimmasiisarfittut immikkut nalunaarsukkatut paasineqassapput imal. sillimmasiissarfinnut qalliusutut piginnittutut inissisimasut, akiligassiisartut imaluunniit sillimmasiinermut atatillugu isumaqatigiissutiusut malillugit aningaasanik imal. ukiumoortumik isumaqatigiissusiat tunngavigalugit akiliinissamik pisussaatitaasut.
Aningaaserinermik suliaqartut peqataanngitsut
§ 6. Aningaaserinermik suliaqartut peqataanngitsut matumani isumaliutissiissummi tassaatinneqarput aningaaserinermik ingerlatsiviit amerikamiuunngitsut aammalu ataanisut inissisimasuunngitsut
1) Aningaaserinermik ingerlatsiviit FFI-mik amerikami akileraaruserisunut kildeskatimik uninngatitsinissamik kontoqartunik uppernarsaasinnaasumik nalunaarsuisimasut aammalu nalunaarutiginninnissamik isumaqatigiissusiorsimasut
2) naatsorsuutigineqartoq aningaaserinermik ingerlatsisuusup inatsisit maleruaqqusallu malillugit ingerlasuusoq imaluunniit
3) eqqortumik piginnittutut inissisimasuutitaanngitsoq.
Imm. 2. Taguut aningaaserinermik ingerlataqartunut ilaanngitsoq atuutsinneqanngilaq Kalaallit Nunaanni aningaaserinermik ingerlatsivinnut imal. aningaaserinermik ingerlatsisunut nunat pineqartut oqartussaaffigisaanni suleqateqartut taamaallaat pinnagit aningaaserinermik ingerlatsiviit, nalunaarsorneqarsimasut amerikamiut oqartussaasuinit aningaaserinermik ingerlatsisutut peqataanngitsutut.
Aningaaserinermik ingerlatsiviit nalunaarutiginninnissamik pisussaaffeqartitaasut
§ 7. Aningaaserinermik ingerlatsiviit nalunaarutiginninnissamik pisussaaffeqartitaasut matumani isumaliutissiissummi tassaatinneqarput aningaaserinermik ingerlatsiviit §§ 8 aamma 9-mi allassimasut iluini attorneqartussaanngitsutut allanneqartuni ilaatinneqanngitsut aammalu
1) Kalaallit Nunaanni najugaqartuusut, taamaallaat pinnagit aningaaserinermik ingerlataqartuusut Kalaallit Nunaata avataani najugaqartuusut imaluunniit
2) Aningaaserinermik ingerlatsiviit immikkoortortaqarfii Kalaallit Nunaanni najugaqanngitsunit pigineqartut.
§ 8. Tulliuttumi allanneqartut qanorluunniit § 7-imi allassimasoqaraluarpat aningaaserinermik ingerlatsisutut nalunaarutiginnittarnissamik pisussaaffiligaanngillat:
1) Namminersorlutik Oqartussat, Namminersorlutik Oqartussat ataani politikkikkut inissisimasut imal. oqartussaaffeqarfiit suliffeqarfiillu suulluunniit taaneqartunit tamakkiisumik pigineqartut.
2) Nunarsuaq tamakkerlugu suliniaqatigiiffiit oqartussaaffeqarfiillu kiisalu suliffeqarfiit tamakkiisumik taamatut pigineqartuusut. Nunarsuaq tamakkerlugu suliniaqatigiiffittut isigineqarput naalagaaffiit akornanni qalliusumillu suliniaqatigiiffiit pingaarnertut naalakkersuisunit pilersinneqarsimasut atuuttumik qullersaqarfittut allatulluunnit assingusumik Namminersorlutik Oqartussanut isumaqatigiissuteqarsimasut suliniaqatigiiffiit isertitaat inuinnarnut iluaqutissanngortinnagit sulisuusut.
3) Danmarkimi Aningaaserivissuaq
4) Ataatsimoorussamik aningaasaliinermik ingerlatsissutit Kalaallit Nunaanni inatsisinut nalimmassagaasut, ingerlanneqartumi piginneqataassutsit tamarmik pigineqarpata imaluunniit aningaaserinermik ingerlatsivik ataaseq aqqutigalugu arlaqartulluunniit aqqutigalugit ingerlanneqarpata ingerlatsivinnit nalunaaruteqartussaatitaasunut piumasarisaasunik naammassinnissinnaasunik taamaallaat pinnagit aningaasaateqarfiit piginneqataassutsinik peqartuusut.
5) Ataatsimoorussamik aningaaserinermik ingerlatsinermi atorneqartoq normu 4-mi piumasarineqartuni ilaanngippat, paasissutissiissutigineqartussatullu kapitalit 9-at malillugu pisassaqartussat pillugit tassannga nalunaarutigeqqusaasut ataatsimoorussamik aningaaserinikkut ingerlatsinermi atorneqartumit allatulluunniit aningaaserinermik ingerlatsisumit pissarsissutissat pillugit naammassinnittutut isigineqartut.
6) Ataatsimoorussamik aningaaserinermi suleriaatsit, aningaaserinermik ingerlatsisutut isigineqartut aningaaserinermi ingerlatsisuusutut taamaallaat isigineqartut, ataani piumasaqaatinik naammassinnittuusutut isigineqartut:
a) Ataatsimoorussamik aningaaserinermi suleriusitut atorneqartut nunami pilersitsiviusumi imal. aaqqissuussiviusumi inatsisit malillugit nalimmassarneqartarput imal. aqunneqartarlutik nunani pilersinneqarfigisami inatsisiliaasunit imal. nunani allani ingerlatsivigineqartuni inatsisaasunit. Piumasaqaatillu naammassineqartutut isigineqartarput, pineqartut aqutsisoqarfii suleriuseqarpata nunani tamani suleriaasissat nalunaarsorneqarfigisimasaanni, aqqutigineqartup ingerlatsivigisaanni inatsisinut naleqqusaasoqarsimagaangat.
b) Ataatsimoorussamik aningaaserinermik ingerlatsisumit pissarsissutaasinnaasunik pigisat piumasarisinnaasallu tamarmiusut imal. ingerlatsisut amerikamiuunngitsut akuliusimasut aqqutigalugit pineqartut akuerisaasumik ingerlasutut nalilerneqartut amerikamiuunngitsutut killilersuiffigineqanngitsumik eqqortumik piginnittuuppata, suleqatigisinnaasat akornanni nalunaaruteqarnissamik pisussaatitaanatik aningaaserinermik ingerlatsiviit imal. allat pisussaaffiligaanngitsut eqqortumik piginnittut piginnittuusutut pineqarpata.
c) Ataatsimoorussamik aningaaserinermik aqqutigisaq eqimattatut suleqatigiit akornanniittuuppat, taava eqimattami peqataasut immikkut tamarmik tassaassapput nunani allani aningaaserinermik ingerlatsisuusutut peqataasut, aningaaserinermik akuerisaasumik amerikamiunngitsoq ingerlasuusut, akuerisaaasumik suleqatigisinnaasat nalunaaruteqartarnissamik piumasaqarfigineqanngitsut imal. piginnittut allat nalunaaruteqartussaatitaasuunngitsut.
7) Aningaasaliiffigisinnaasat, taamaallaat aningaaserinermik ingerlatsisuusut aningaasaliisarfittut inissisimanertik peqqutigalugu, tamakkiisumillu toqqaannartumik piginneqataasuusut tassaallutik nalunaaruteqartannginnissamik akuerisaallutik eqqortumik piginneqataasuusut kikkullu tamarmik toqqaannartumik aningaasaliiffigineqartumut piumasaqarsinnaatitaasut imal. tassaasut eqqortumik piginnittuusut nalunaaruteqartartussaatitaanngitsut.
8) Aningaasaliiffigineqarsinnaasut, uppernarsagaasumik akuerisaanngitsut, allamit aningaasaliiffigisinnaasamit tunuliaqutsigaallutik aqutsisoqarlutillu ingerlasut. Taamatut avataanit aqunneqartup makku piumasaqaatit naammassisimassavai:
a) Akuerisaassaaq aningaasaliiffigisinnaasatut aqutsisinnaanermut aammalu akuerisaassalluni taanna sinnerlugu isumaqatigiissusiorsinnaanissamut.
b) Tunuliaqutsiisutut amerikamiut akileraaruserinermut oqartussaaffeqarfiinit nalunaarsugaassaaq.
c) Tunuliaqutaaffigisani nalunaarsuganngorlugu nalunaarutigisimassavaa.
d) Akuersisimassaaq piumasaqaatit aningaaserinermik ingerlatsivinnut peqataasunut piumasaqataasut naapertortumik naammassisimallugit.
e) Nalunaarusiornermini tamani aningaaserinermik ingerlatsisoq tunuliaqutaaffigisani erseqqissumik nalunaarutigisassavai.
f) Uppernarsarsinnaassallugu tunuliaqutsiinini amerikami akileraaruserisunit atorunnaarsinneqarluni utertinneqarsimanngitsoq.
9) Aningaasaliiffigineqarsinnaasut, aningaaserinermik ingerlatsisuusut taamaallaat aningaasaliiffigineqarsinnaanertik peqqutigalugu
taaneqartutut ittuusut, uppernarsagaasumik akuersissummik peqanngitsut aammalu aningaaserinermik ingerlatsivinnut peqataasunut aningaasaliiffigineqartumut aqutsisinnaanermik sinnerlugillu isumaqatigiissuteqarsinnaatitaasunut piginnaatitsissusigaasunut piumasaqaatinik naapertuisumik malinninnissamik isumaqatigiissuteqarsimanngitsut ataani piumasarisaasut naammassisimassavaat:
a) Aningaasaliiffigineqarsinnaasoq avataani ittunut imminut aningaasaliisinnaanermi aqqutissatut nittarsaatissanngilaq,
b) Piginnittut 20-it ikinnerusulluunniit piginneqataasutsit tamakkiisut pigissavaat tassani ilanngunnagit piginneqataassutsit aningaaserinermik ingerlatsivinnit peqataasunit allanillu akuerisaasumik aningaaserinermik ingerlatsivittut ingerlasorisaasunit pigineqartut kiisalu imminerisamik aningaasaaatit iluini tamakkiisut immikkoortunit namminerlu tunuliaquteqarlutik sulisunit pigineqartut normu manna malillugu ingerlanneqartoq, aamma
c) Tunuliaqutsigaalluni ingerlanneqartup nr. 8, naqinneq b aamma d-f-imi piumasaqaatit naapertorlugit ingerlanneqarpat.
10) Aningaasaliiffigineqartartut, aningaaserinermik ingerlatsiviusutut nalilerneqartut taamaallaat peqqutigalugu aningaasaliiffigineqartartuunertik aamma aningaasaliissutinut kontolersuisuunngitsut. Aningaasaliiffigineqarsinnaasuni pinnassutigisinnaasanik pigineqartut piumasarisinnaasallu, aningaasaatigineqartunik aqutsinermik ingerlatsisuni, aningaasaliinissanut siunnersorteqartitsisuni, aningaasaliiffigisanik aqutsinermik isumaginnittut il.il. imaluunniit assingusumik aallaaveqartumik ingerlanneqartut aningaaserinikkut kontoqarfittut isigineqanngillat.
11) Nalinginnaasumik iluaqutissiuinermik suliaqarlutik peqatigiiffiit, aningaasaateqarfiit, iluaqutissiuiffiit aammalu ingerlatsiviit akileraartarnissaq pillugu inatsisartut inatsisaata ataani inissisimasussaatitaasut § 3-mi imm. 2 malillugu.
12) Peqatigiiffittut inissiaatileqatigiiffiit, inissiaatileqatigiiffiit pillugit inatsisartut peqqussutaanni § 1-imi allanneqarsimasut
13) Piginnittutut peqatigiiffiit tamakku pillugit inatsisartut peqqussutaanni § 1-imi allanneqarsimasut
14) Aningaasanik akiliutinik tunniussisartut sullissiviillu, ataanni allassimasut naapertorlugit ingerlanneqartut:
a) Tunniussisartut imal. sullissiviit taamaallaat tassaapput aningaaserinermik ingerlatsiviusut tassanilu ilaatinneqarput taamaallaat tigusissutinut atatillugu tunniussinermik sullissinermilluunniit ingerlatsisuusut aningaasanik ikisisinnaanermut akuersisartut, sullinneqartoq akiligassanik amerlanerusunik kortimut attuumassuteqartumut ikisisinnaagaangat qimmuissutaasullu erngertumik sullissamut utertinneqanngikkaangata, aamma
b) Tunniussisoq imaluunniit sullissiviusoq politikkiliorlunilu suleriaasissioraangat mattullugit sullissat naqinneq a malillugu 50.000 USD-it sinnerlugit ikisisinnaanerat imaluunniit qularnaarigaangata sullissanit ikisat 50.000 USD-inik amerlanerusut suulluunniit ullut 60-it qaangiutsinnagit sullissamut utertinneqarnissaannik. Sullissat ikisaanni ilaatinneqanngillat kontoni tamakkiisumik uninngasuutit akilerumaagassatut annertussuseqartut, pisianik utertitsinermi pissarilikkatut annertussuseqartut.
15) Pappialat aningaasanik nalillit qallunaat nalilinnik katersuiviini nalunaarsorneqarsimasut pappialanik nalilinnik niuernermut inatsisip kapitalit 21-ianni allassimasut malillugit aningaaserinermik ingerlatsisunit allanit pigineqartut aammalu taamatut allat aningaaserinermik ingerlatsisutut inissisimasutut pigineqartut eqqarsaatigalugit, aningaaserinikkut kontot taaneqartutut ittut eqqarsaatigalugit tamakkua akisussaaffigissavaat tamakkiisumik nalunaarutiginninnissat anigaaserinikkut kontonut atatillugu piumasarisaasut naapertorlugit.
16) Tamannali mattussinngilaq qitiusumik nalilinnik katersuiffiusup aningaaserinermik ingerlatsiviusut allat sinnerlugit nalunaarutiginnissinnaaneranut.
§ 9. Aningaaserinermik ingerlatsiviit mikisut sumiiffinni ataasiakkaani sullissisuusut, piumasaqaatillu naapertorlugit ingerlanneqartut taamaallaat nalunaaruteqartartussaatitaapput aammalu pisussaatitaallutik kapitalit 3 – 7-ianni allanneqarsimasut malillugit normu 7 aamma 8-mi allassimasut malinneqarpata:
1) Aningaaserinermik ingerlatsivik akuerisaassaaq inatsisinullu naapertuuttunngorlugu aaqqissuussaassalluni.
2) Aningaaserinermik ingerlatsiviusoq Kalaallit Nunaata avataani aaliangersimasunik niuernermik ingerlatsiveqassanngilaq
3) Aningaaserinermik ingerlatsivik Kalaallit Nunaata avataani ittunik sullissassarsiussanngilaq, nittartagaqarnini peqqutigiinnarlugu, taamaallaallu tamanna avaqqunneqarsinnaavoq nittartakkami erseqqissumik taaneqanngippat, aningaaserinermik ingerlatsiviup kontot imal. sullississutit allat nunaqavissuunngitsunut neqeroorutigigai imal. allatut sullissassanik amerikamiunik qalooriniarluni suliniartoqanngippat.
4) Aningaaserinermik ingerlatsiviusoq isertitanik akileraarnissamik inatsit imal. akileraarutinik aqutsinissamik inatsit malissallugit pisussaatitaavoq imal. maleruagassiat nunatsinni inatsisit naapertorlugit pilersitaasut tassani nalunaaruteqartaqqusaanerit aammalu akileraarutissanik uninngatitsinissaq pineqartillugit kontot Kalaallit Nunaanni najugaqavissunit pigineqartut malittussaassallugit.
5) Nunatsinni aningaaserinermik ingerlatsivinni minnerpaamik kontoni uninngassutit 98%-ii nunatsinni najugaqavissunit pigineqassapput,
6) Normu 7 mianeralugu 1. juli 2014-imiit aningaaserinermik ingerlatsiviit kontolersorlugit makku kisitsisinik saqqummiussuiffiginngilaat:
a) Amerikamiut ilai, Kalaallit Nunaanni najugaqavissuunngitsut taassuma ataani amerikamiu konto pilersinneqarmat Kalaallit Nunaanni najugaqavissuusimasoq, kingornali najugaqavissuujunnaarsimasoq,
b) Aningaaserinermik ingerlatsivik pisussaaffilersuinerni ilaanngitsoq, imal.
c) NFFE-mik taaneqartoq ingerlanngitsoq amerikamiunit imal. amerikami najugaqavissutut nalunaarsorsimasunit aqunneqartoq.
7) 1. juli 2014-imiit aningaaserinermik ingerlatsivik politikkiliorlunilu suleriaasissiorsimassaaq nakkutigisinnaajumallugit kontonik peqarnerluni normu 6-imi pineqartunit pigineqartunik taamallu ittumik nassaartoqarpat, taava aningaaserinermik ingerlatsiviup konto nalunaarutigissavaa, soorluli aningaaserinermik ingerlatsivik tassaasoq nalunaaruteqartarnissamik pisussaaffiligaasoq, imal. konto pineqartoq matullugu.
8) Konto sunaluunniit Kalaallit Nunaanni najugaqavissumit pigineqanngitsoq imaluunniit allatut pigineqartoq ullorlu normu 7-imi erseqqissarneqartutut aningaaserinermik ingerlatsivimmit politikkiliorluni suleriaasissamik pilersitsisoqannginnera pilersinneqarsimasoq, aningaaserinermik ingerlatsivimmit misissorneqassaaq kapitalit 3-anni aamma 5-ianni kontonik misissuinissamik tunngavissiaasut malillugit nalunaarsorsinnaajumallugit kontot nalunaarutigeqqusaasut suulluunniit amerikamiunit pigineqartut imal. nalunaarsugaasumik akuerisaanngitsumit ingerlatsivimmit pigineqartut. Aningaaserinermik ingerlatsiviup kontot nassaarineqartut matussavai imal. nalunaarutigalugit soorluli aningaaserinermik ingerlataqartoq inissisimasoq ingerlatsivittut nalunaaruteqartussaatitaasutut.
9) Aningaaserinermik ingerlatsiviup immikkoortut attaveqarfigisai Kalaallit Nunaanni nalunaarsugaallutilluunniit pilersitaassapput matumanilu paragrafiliat malillugit ingerlasussaatitaalluni.
10) Aningaaserinermik ingerlatsivik politikkeqarluniluunniit ingerlatseriaaseqassanngilaq inunnik amerikamiunik Kalaallit Nunaanni najugaqavissunik pilersitsisinnaanermut immikkoortitsisumik imaqartumik.
Partnerjurisdiktion (Amerikami inatsisit tunuliaqutaralugit akuerisaasutut inissisimasumik suleqateqarneq)
§ 10. Partnerjurisdiktion matumani isumaliutissiissummi isumaqarpoq inatsisit tunngavigalugit isumaqatigiissut USA-mut atuuttunngortinneqartoq nunarsuarmi akileraartitsisarnerit pillugit qularnaatsumik USA-mi pitsanngorsaanissamik imaqartoq aamma amerikami inatsisit qularnaatsumik nunani allani akileraartitsisarnermut tunngasut ingerlassinnaanissaannik imaqartoq imal. amerikamiut akileraartitsinermut akisussaasuisa soorluli taamatut isumaqatigiissuteqarsimasutut isumaginninnissaannik qulakkeerinnittoq.
Aningaaserinermut atasumik kontot
§ 11. Aningaaserinermut atasumik konto isumaliutissiissummi matumani isumaqarpoq konto aningaaserinermik ingerlatsivimmit ingerlanneqartoq §§-it 12 amma 13 tunngavigalugit ingerlasussat avataatigullu ataani taaneqartunik imaqartoq:
1) Pineqartillugu aningaaserinermik ingerlatsivik, taamak inissisimasutut isigineqartoq taamaallaat tunngavigalugu aningaasaliiffigineqarsinnaanini tassa imaappoq imminerisamik aningaasaatigisat iluini piginneqataassutaasut suulluunniit imal. aningaaserinermik ingerlanneqartumut akiitsorisat, taamaallaat pinnagit niuernissaq siunertaralugu aningaasanik nalilinnik akuerisaasumik niuerfiusumi taarsigassarsiarineqarsimasut,
2) Pineqarpat aningaaserinermik ingerlatsivik normu 1-imi taaneqarsimasutut iluseqanngitsoq tassa imaappoq imminerisamik aningaasaatigisat iluini piginneqataassutsit imal. aningaaserinermik ingerlatsivimmut akiitsut taamaallaat pinnagit niuernissaq siunertaralugu aningaasanik nalilinnik akuerisaasumik niuerfiusumi taarsigassarsiarineqarsimasutut isigineqarpoq, imatut tunngaveqarpat
a) Imminerisamik aningaasaatini piginneqataassutsit nalingi imal. akiitsorisat toqqaannartumik toqqaannanngitsumilluunniit siunertarilluinnarlugu pigisanik serniginninnissaq/illersuinissaq, akileraarutaalersussaassammata amerikamiuuneri peqqutigalugit, aamma
b) Piginneqataassutsit pilersinneqarsimappata siunertaralugu isumaqatigiissut manna tunngavigalugu nalunaarutiginninnissamik pinaveersaartitsinissaq.
3) Sillimmasiinermik isumaqatigiissut sunaluunniit aningaasanik tigussaasunik naleqartoq ammalu ukiumoortumik isumaqatigiissutit suulluunniit tunngavigalugit pilersinneqarlutillu aningaserinermik ingerlatsisunit ingerlanneqartut, taamaallaat pinnagit aningaasaliisarnermut peqataanngitsutigut ingerlanneqartut inuunermut sillimmatissiissusiat ajornartorsiutitaqanngitsumik allamut nuunneqarsinnaanngitsut, inummut timitalimmut allanneqarsimasut aningaasatigullu naliliussamik soraarnermusiassanut innarlissagaluaraannilu akiliutinut ilassusiinermut atorneqarsimasut kontoliallu ataanut inissinneqarsimasut, aaqqiissutitut pisiatut imal.aaqqissuussatut, nalilerneqartutut § 20 imm. 1 naapertorlugu aningaaserinermut atasumik kontotut taasani ilanngunneqartussaanngitsutut.
Imm. 2. Piginneqataassutsit akuerisaasumik aningaasanik nalilinnik niuerfimmi pilersitatut akuerineqarsinnaanngillat, pilersitsineq pisimappat piginneqataassutsit aningaaserinermik ingerlatsivimmi ingerlanneqartutut nalunaarutigineqarnissaa pinngitsoortinniaannarlugu pilersitaagunik.
§ 12. Aningaasanik toqqorterivittut konto isumaliutissiissummi matumani isumaqartinneqarpoq kontotut ileqqaarivittut allatut sutulluunniit konto, ikisinissamut uppernarsaartitaqartumik, ileqqaakkanik uppernarsaasiissutitaqartumik, akiitsunut uppernarsaasiissusigaasoq imal. allatut iluseqartumik nakkutigisaasumik anigaaserinermik ingerlatsivimmiit aningaaserivittut suliffeqarfittut assingusumilluunniit inuussutissarsiutitut aallaveqartumik ingerlanneqartoq. Ileqqaarinermut kontomi aamma ilaapput aningaasat, sillimmasiisarfimmit tigummineqartut qularnaveeqqusiigaasumik ileqqaarinissamik isumaqatigiissusiamik assingusumilluunniit isumaqatigiissutitaligaasut aningaasat ernialersorneqarnissaannik.
§ 13. Nakkutigineqarluni aqunneqartumik kontoliaq isumaliutissiissummi matumani isumaqarpoq konto ataani taaneqartut: inummut allamut iluaqutaasussamik sillimmasiilluni isumaqatigiissusiorneq imal. ukiumoortumik naafferartumik ingerlasussamik isumaqatigiissusiorneq allatut aningaaserinermik tunngaveqartumik ilusiligaasoq imal. attaviligaasoq aningaasaliinissamik siunertaqartumut, killiligaanngitsumut ingerlatsivimmi piginneqataassutsinik, obligationinik, taarsigassarsianut uppernarsaatinik, akiitsunut allagartanik imal. allatut taarsigassarsianut, allat aningasaanik nioqqutissanilluunniit niuernernik, aningaaserinikkut nalunaarsuusigaanngitsumik taarsigassarsianik atorunnaarsitsilluni paarlaassinermi, akiliinissamik avaqqutsiniarluni tunngaviusumik isumaqatigiissusiat, isumaqatigiissutit sillimmasiinermik tunngavillit imal. allanik qanorluunniit ilusilinnik suleriaaseqarnerit, tunngaviginagit pilersitaq.
§ 14. Imminerisamik aningaasaatit iluini, soqutigisaqaqatigiinnit/arlalinnit tigummisaqartut taakkulu tassaatillugit aningaaserinermik ingerlatsiviit immineq aningaasaatinik pigisaqartuusut imal. sinneqartoorutit iluini pissarsisut, piginneqatigiiffiit eqqarsaatigalugit, piginneqataaneq isumaliutissiissummi matumani isumaqartinneqarpoq tassaasutut.
Imm. 2. aningaaserinermik ingerlatsisuusup isumaqatigiissusiaa aallaaviuppat, imminerisamik aningaasaatigineqartut iluini piginneqataassutaasut inummit kimilluunniit piginneqataassutigineqartutut pineqarlutillu isigineqassapput, soorluli taanna pilesitsisuusoq imal. tamakkiisumik ilaannakuusumilluunniit isumaqatigiissummi piginnaassusiligaasoq imal. inuk alla kinaluunniit isumaqatigiissummik tamakkiisumik aqutsisuusoq. Inuk amerikamiu nalunaarsugaalluni ilisimaneqartoq pineqassaaq nunanilu allani isumaqatigiissummik (trust-imik) peqataasinnaasutut pineqartoq pisussaaffiligaappat, inullu amerikamiu aaliangersimasoq pisinnaatitaappat toqqaannartumik toqqaannanngitsumilluunniit pissarsiassanik tigusaqarsinnaanermut taassuma ataani allanneqarluni piginnittoq aqqutigalugu imal. Trust-imit (aningaasaateqarfimmit) toqqaannartumik toqqaannanngitsumilluunniit missingiussaasumik pissarsisinnaasoq.
§ 15. Sillimmasiinikkut isumaqatigiissut isumaliutissiissummi matumani isumaqarpoq isumaqatigiissusiatut, taamaallaat pinnagit ukiumoortumik isumaqatigiissusiaasut, tassani pilersitsilluni tunniussisup akueralugu erseqqissagaasumik pisoqartillugu akiliisarnissaq, toqunermi-, napparsimalernermi-, ajutoornermi-/ajunaarnermi-, akisussaatitaanermi- imal. pigisat navialiffiusinnaanerannut sillimmasiissusianut atasumik.
§ 16. Aaliangersagaasumik tunngavilersukkamik isumaqatigiissut isumaliutissiissummi matumani isumaqartinneqarpoq tassaasutut isumaqatigiissut takutitsisoq pilersitsisup akuerigaa piffissami aaliangersakkami akiliisarnissaq, aqunneqartunik tamakkiisumik ilaannakuusumilluunniit aallaavigalugit inummut inunnulluunniit qanoq sivisutigisumik inuunissaannik naatsorsuutigisat. Taaguutigineqartup aamma iluani ipput isumaqatigissutit inatsisit aallaavigalugit aaliangersagaasumi isumaqatigiissutitut isigineqarsinnaasut, sumi pilersinneqarnera apeqqutaatillugu pissutsit atuuttut malillugit tassani pilersitsisoq akuersilluni ukiup ingerlanerani akiliisarnissamik.
§ 17. Sillimmasiinermik isumaqatigiissut aningaasannguinissamik ilusiligaasoq isumaliutissiissummi matumani isumaqartinneqarpoq tassaasutut sillimmasiinermik isumaqatigiissut, taamaallaat pinnagit sillimmasiisarfiit marluk akornanni isumaqatigiissuteqaqqinnerit kingumut akisussaaffiliinertalimmik, aningaasanngorlugu 50.000 USD-inik amerlanerusunik naleqartut eqqarsaatigalugit.
Imm.2. Aningaasanngorlugu nalitut taasat iluini ipput ataani taaneqartut akornanni annerpaaq/naleqarnerpaaq
1) Aningaasat, sillimasiissummik piginnittumit isumaqatigiissutip atorunnaarsinneqarluniluunniit piffissaliussap naaneratigut atorunnaarsitsinikkut tigusinnaasai, aaliangikkat atorunnaarsitsinermi imal. sillimmasiineq aqqutigalugu taarsigassarsinermi akiligassanik sunilluunniit appaanertaqanngitsumik, imaluunniit
2) Aningaasat, sillimmasiissummik pigisaqartup taarsigassarsiarisinnaasai isumaqatigiissutaasimasut malillugit.
Imm. 3. Imm. 2-mi allatut allassimasoqaraluarpalluunniit aningaasanngorlugit kisitsisit iluani allanneqarsimasut, sillimmasiinermi isumaqatigissutaasut malillugit akilerneqartussaasut makku iluini ittut
1) Inuup ajoqusernerani- imal. napparsimalernerani allatulluunniit akiligassaalersinnaasunik imaqartut, sillimmasiinermi pisut matussuserumallugit pilersitat, pisoqarneratigut aningaasatigut annaasaqarnissamut sillimmasigaasut,
2) Sillimmasiamik piginnittumik siusinnerusukkut akiliutaasunik sillimmasiinermi isumaqatigiissutaasut malillugit utertitsinerit pinnagit inuunermut sillimmasiissusiat, atorunnaarsinneqarnikut imal. nutaanngilineri peqqutigalugit, sillimmasiinerup ingerlanerani navialiffiusinnaasutut nalilersuinerit iluini apparsaanerit imal. sillimmasiinermi akiliutissat iluini nutaamik naatsorsuinerit inissisimanerisa kukkuneqarsimaneri peqqutigalugit imal. allatut kukkusimanerit peqqutigalugit, imal.
3) Sillimmasiissusiamik piginnittumut akiliutaasut sillimmasiisarnerup iluani isumaqatigiissutaasumut eqimattanullu atasumik ineriartorneq tunngavigalugit.
§ 18. Isumaliutissiissummi matumani kontotut pioreersutut taaneqarput kontot, aningaaserinermik ingerlatsivimmit 30. juni 2014 aallarnerfigalugu nalunaarutiginnittarnissamik pisussaaffiligaasumit ingerlanneqartut.
§ 19. Isumaliutissiissummi matumani kontotut nalunaarutigineqartartussatut taaneqartut tassaapput aningaaserinermik ingerlatsivimmi kontot, nalunaarutiginnittarnissamik pisussaatitaasutut ingerlasunit ingerlanneqartut amerikamiunit aaliangersimasunit ataasiakkaanit eqimattakkaanilluunniit pigineqartut imal. amerikamiuunngitsunit ataatsimik arlaqartunilluunniit pigineqartut, amerikkamiusut immikkut nalunaarsugaasunit nakkutigineqartut, aammali takuuk § 20.
Imm. 2. Qanorluunniit imm. 1-imi allassimasoqaraluarpat konto nalunaarutigisassaasutut isigineqassanngilaq, kontotut nalunaarutigisartagaasussatut allanneqarsimanngikkuni kapitalit 3-7-ianni suleriaasissatut allassimasut naapertorlugit.
§ 20. § 19-imi allassimasoqarnera aporfiginagu aningaaserinermik ingerlatsivinni kontot ataani allatat malillugit tassaatinneqarput kontot nalunaarutigineqartartussaatitaanngitsut:
1) Soraarnermusiassatut aaqqiissutit kapitalit 1-anni taamatut ittunut allassimasunut naapertuuttut il.il.
2) Immineq soraarnermusiassatut aaqqissuussat § 51-imi soraarnermusiassatut pilersissimasat akileraarusersuinermut il.il. inatsimmi § 51-imi allanneqarsimasut malillugit.
3) Sipaagaqarnermi kontot akileraartarnerup iluani oqilisaaffigisaasut taamaattunut inatsisartut inatsisaanni allanneqarsimasut toqqammavigalugit.
4) Kontot, tamakkiisumik toqusimasumit pigeqaneqartut, aningaaserinermik ingerlatsivimmit pigineqartillugit toqusup toquguni iliuusissatut allassimasai toqunerataluunniit atsiorneqarnerata assilineri. Nalinginnaasumilli toqusut kontorisaat inuusut kontuisa pineqartarnerisulli pineqartassapput.
5) Kontot matusat, eqqartuussivikkoortumik pineqaasiinikkulluunniit aaliangiussat tunngavigalugit pilersinneqarsimasut.
6) Ilinniagaqarnersiutit pillugit Inatsisartut inatsisaat naapertorlugu ilinniarnermut atatillugu kontot pilersinneqarsimasut
7) Kontot matoqqasut illuutinik tunisinernut, paarlaassinernut attartuisitsinernullu pigisanulluunniit allanut atasumik pilersitaasut, makku piumasaqaatit malillugit ilusiligaappata:
a) Kontomi taamaallaat imarisaassapput pisinernut atatillugu aningaaserinikkullu pigisaq attuumassuteqartut arlaannut toqqaannartumik attuumassuteqartumik akisussaaffigisassanut qulakkeerinnissutissat, niuernermut atatillugu kontomi inissinneqarsimasut.
b) Konto pilersinneqarsimappat taamaallaallu niueqatigiinnermi atorneqarluni attuumassuteqartut akornanni akisussaafinnut qulakkeerinnissutitut.
c) Kontomi uninngasuutit aningaaserinikkulluunniit pigisaasut, taakku ataanni erniasiaasut imal. allatut attuumassuteqartunut niueqatigiinnerup naammassineqarnerani iluaqutitut nuunneqarsimasut.
d) Konto tassaangippat tunisinermut imal. aningaaserinerup iluani pigisanik paarlaassinermut attuumassuteqartumik pilersinneqarsimasoq.
e) Konto tigusissutitaligaanngippat.
Kontomik piginnittoq
§ 21. Isumaliutissiissummi matumani kontomik piginnittutut taaneqarpoq aningaaserinermik ingerlatsisuusumit, kontomik ingerlatsisuusumit kontomik piginnittutut nalunaarsorneqarsimasoq. Piginnittuusoq aningaaserinermik ingerlatsisuunngippat aammalu konto iluaqusiiniutissatut alla sinniisoralugu pigineqarpat, pineqartumut nakkutilliisutut oqartussaatitaasoq, atsiukkatut piginnittutut, atsiorsinnaasunngorlugu inissitaq, aningaasanik inissiinissamut siunnersorti imal. arlaatigut akunniliusimatitaasoq, taava taakku arlaat kontomik piginnittutut isigineqassaaq.
Imm. 2. Pineqartillugit sillimmasiinermi isumaqatigiissut imal. naafferartumik pisussanik isumaqatigiissusiaq, taava kontomik piginnittutut isigineqartussaq tassaassaaq inuk kinaluunniit, aningaasanut uninngasunut isersinnaasoq imal. isumaqatigiissummi pineqartutut allanneqarsimasoq. Inuit taaneqartut konto iserfigalugilluunniit allannguiffigisinnaangippassuk, taava piginnittutut isigineqassaaq inuk kinaasorluunniit isumaqatigiissut naapertorlugu piffissaatillugu akiliisarnissamik aqutsinissamut pisinnaatitaasoq. Sillimmasiinermut atatillugu akiliinissamik isumaqatigiissut imal. naafferartumik ingerlanniagaq aallartinneqarpat, taava inuk kinaasorluunniit, isumaqatigiissut tunngavigalugu akiliummik tigusisussaasoq, kontomik piginnittuusutut pineqassaaq.
Inuk amerikkameersoq aammalu inuk amerikkamiusut nalunaarsugaasoq
§ 22. Isumaliutissiissummi matumani inuk amerikkamioq tassaavoq amerikami innuttaasutut allassimasoq imal. inuk piusoq amerikkami najugaqavissuusoq, amerikami innuttaasuusimasumit imal. USA-mi najugaqavissuusimasumit, soqutigisaqatigiiffimmit imal. piginneqatigiiffimmit USA-mi naalagaaffiit arlanni pilersinneqarsimasumit aningaasaateqarfimmilluunniit, toqusimasumit pigineqartut nalillit qimataasut, imattoqarpat
1) USA-mi eqqartuussiveqarfik inatsisit atuuttut malillugit aningaasaateqarfimmik taaneqartumut atatillugu aqutsineq pillugu pingaaruteqartumik aaliangiinissamut piginnaaffeqartitaappat, aamma
2) Amerikami inuk inuilluunniit pisinnaatitaappata aningaasaateqarfimmut atatillugu pingaaruteqartunik tamanik aqutsinissamut.
Imm. 2. Nalunaarsugaasutut amerikkamiutut taaneqarpoq inuk amerikamiuusoq, ataani taaneqartutut inissisimasuunngitsoq:
1) Piginneqatigiiffiit aktiaatillit il.il. akuttunngitsumik pappialanik nalilinnik niuerfiusuni ataasiakkaani arlaqartuniluunniit niuerutigineqartartut. Piginneqataassutsit il.il. pappialanik aningaasanik nalilinnik niuerfiusuni ilaasutut isigineqarneq ajorput, nalunaarsorneqarneri taamaallaat pisimagaangata, piginneqatigiiffiup amerikamiutut inuttut inissisimannginnera erseqqissarumallugu.
2) Piginneqatigiiffiit ilassutaasumik eqimattanut taaneqartunut ilaasortaasut paragraf 1471 (e)(2) amerikami Internal Revenue Code (USA-p iluani akileraartarnermut atatillugu qalliusumik tunngavissiaq) malillugu allanneqartuni nassuiarneqartutut, piginneqatigiiffittut, naqinnerup (i)-p ataani.
3) USA imal. tassannga tamakkiisumik ingerlatsivittut aaqqissuussatulluunniit pigineqartut.
4) USA-mi Naalagaaffiit immikkoortitaartut, sumiiffiit suulluunniit amerikamiunit oqartussaaffigineqarlutik inissisimasut, siuliani allanneqartut politikkernerup ataani inissisimasut suulluunniit imal. ingerlatsiviit ingerlanneqartulluunniit qulaani taaneqartunit ataasiakkaanit arlaqartunilluunniit pigineqartut,
5) Ingerlatsiviit, paragraf 501 (a) naapertorlugu akileraartussaatitaanngitsut imal. ataasiakkaat soraarnermusiassatut aaqqissuussaat amerikamiut Internal Revenue Codeip ataani paragraf 7701 (a) (37)-imi allanneqarsimasut naapertorlugit.
6) Aningaaseriviit amerikami Internal Revenue Code paragraf 581-imi allanneqarsimasunut naappertuutumik inissisimasut.
7) “Real estate investment trust” (illunik niuernermi tunngavissiat) suulluunniit Amerikami Internal Revue Codemi paragraf 856 malillugu taamatut taaguuserneqarsimasut.
8) Aningaasaliisarfittut ingerlatsiviit naleqqussagaasut, paragraf 851-imi amerikami akileraartarneq pillugu nunap iluani pingaarnertut tunngavissiami nassuiarneqarsimasut, imal. ingerlanneqartut allat suulluunniit Securities Exchange Commissionimi (amerikamiut aningaasanik nalililinnik niuernermik nakkutilliisoqarfiat) nalunaarsorneqarsimasut Investment Company Actimik (aningaasanik kaaviiaarfiusut patajallisarnissaanik isumagisaqartuusoq) taaneqartup 1940-mi pilersinneqarsimasup ataani nalunaarsorneqarsimasut (15 U.S.C. 80a-60).
9) Common trust funds (aningaasaateqarfinnit aningaasaatigineqartut), tunngavigalugu amerikami Internal Revenue Codeimi paragraf 584 (a)-mi nassuiarneqarnera tunngavigalugu.
10) Aningaasaateqarfiit, akileraarusersugassaanngitsut amerikami Internal Revenue Codemi paragraf 664(c)-imi allassimasut tunngavigalugit imal. tassani paragraf 4947(a)(1)-imi allassimasut tunngavigalugit.
11) Aningaasanik nalilinnik, tunisassianik imal. aningaaserinerup iluani isumannaallisagaasunik tuniniaasartut taakkulu ataani notional principal contracts (sillimmasiissutit naafferartumillu ingerlasussanngortitassatut isumaqatigiissutit), futures , forwards og optioner, USA-mi inatsisinut aammalu USA-mi naalagaaffinni inatsisinut taamatut nalunaarsugaasut.
12) Isumaqatigiissitsiniartartut amerikami Internal Revenue Code-mi paragraf 6045c-mi allassimasut malillugit.
Immikkuualuttutut ingerlatsiviit
§ 23. Immikkuualuttutut ingerlatsivittut isumaliutissiissummi matumani allanneqartut tassaatinneqarput inuk imal. inatsisit tunngavigalugit aaqqissuussat soorlu aningaasaateqarfiit.
Imm. 2. Immikkuualuttutut ingerlatsiviit amerikamiuunngitsut isumaliutissiissummi matumani tassaapput suna ingerlanneqartoq inuk amerikamiuunngitsumit.
§ 24. Immikkuualuttutut ingerlatsivik tassaavoq ingerlatsivik allamut ingerlatsivimmut attuumassuteqartoq, arlaat allanut aqutsisuusinnaalluni imal. pineqartut ataatsimut nakkutigisaasinnaallutik. Taamak innermut atatillugu toqqaannartumik toqqaannanngitsumilluunniit aqutsinerup tunngavigivaa piginnittut akornanni 50% sinnerlugu piginneqataasuuneq imal. immikkoortutut ingerlatsivimmi nalinik affaasut sinnerlugit tigumminnittuuneq
§ 25. NFFE isumaliutissiissummi matumani isumaqartinneqarpoq immikkoortut amerikamiuunngitsut suulluunniit aningaaserinermik ingerlatsisuunngitsut.
Imm. 2. Isumaliutissiissummi matumani NFFE ingerlasoq sorlerluunniit tassaatinneqarpoq ataani allanneqartuni minnerpaamik ataatsimik eqquutsitsisuusoq:
1) NFFE-mi ilanngaatissat pitinnagit ukiumi siuliusumi isertitaasut 50%-iinik ikinnerusut imaluunniit piffissami nalunaaruteqarfissaasumi allami isertitat tassaapput immikkut iliuuseqarnertaqanngitsumik isertitat aammalu NFFE-p ukiup siuliani ilaanngaatigisassat pitinnagit isertitai tassaapput pigisat pigineqartut immikkut iliuuseqarnertaqanngi-tsumik/uninngatitsiinnarnikkut isertitat amerlisarumallugit. Naatsorsuineq pissaaq soraarnermusiassatut aaqqissuussanut il.il. inatsimmi § 15 A imm. 1-imi maleruagassiat malillugit.
2) NFFE-mi piginneqataassutsit il.il. pappialanik aningaasanik nalilinnik niuerfiusumut niuerutissatut ilanngunneqarnikuupput imal. NFFE immikkoortuuvoq immikkoortumut allamut attaviligaasoq piginneqataassutsiminik nalilinnik niuerfimmi niuerutigisinnaasanngorlugit tiguneqarsimasunik. Piginneqataassutsit taamak pisutut niuerfimmi tiguneqarsimasutut isigineqanngillat ilanngussineq taammaallaat pisimappat NFFE immikkut iliuuseqarfigineqanngitsumik isikkoqartikkumanagu.
3) NFFE amerikamiut oqartussaaffigisaanni aaqqissuussaavoq NFFE-nillu piginnittuusut tamarmiusut tunngaviatigut najugaqavissuullutik oqartussaaffiattut isigineqartumi.
4) NFFE tassaavoq amerikami naalakkersuisuunngitsoq, amerikami oqartussaaffigisamittut tigummisaanni naalakkersuisuunngitsoq, nunarsuaq tamakkerlugu atuuttuusumik aaqqissuussaanngitsoq aammalu amerikami oqartussaalluni qitiusumik aningaaserivissuaani imal. immikkoortuunani tamakkiisumik qulaani taaneqartut arlaannit tamarmiusunilluunniiit pigineqartoq.
5) NFFE-p ingerlataani tamani pingaaruteqarpoqpiginneqataassutsinik il.il. pigisaqarnissaq aammalu atimini piginneqatigiiffinnut aningaasalerinermik suliaqartutut inissisimanngitsunut aningaasalersuineq sullissinerlu. Tamannali atuutinngilaq NFFE ingerlappat imminulluunniit aningaasaateqarfiulluni nalunaarutigaluni soorlu tassaasutut equility fond namminersortoq, niuernermik inerisaaniarluni aallartittunut annaasaqarfiusinnaagaluarpataluunniit aningaasaliisartutut aningaasaateqarfik imaluunniit allatut tunngaveqarluni aningaasaateqarfittut ingerlasoq siunertaralugu ingerlatsivinnik piginnittuulernissaq imal. aningaasalersuisuunissaq ingerlanneqartunut kingorna piginneqataaffigilersinnaasanut sanaartukkatut nalilittut kingorna aningasaliissutigeqqissinnaasassanik.
6) NFFE suli suliffeqarfimmik ingerlatsisunngunngilaq siornatigullu ingerlatsisimaneranik takussutissaqarnani kisiannili, ingerlatsivinni aningaaserinermik aallaaveqanngitsuni, ingerlatsilernissaq siunertaralugu aningaasaliisuusarluni. Tamannali atuutissanngilaq NFFE-p aallartinneqarneranit qaammatini siullerni 24-ini.
7) NFFE aningaaserinermik ingerlatsisuusimanngilaq ukiuni tallimani kingullerni aammalu piginneqataassutsini allanut tunioralernagit aallartissimalluni imal. allatut ingerlatsivittut ilusilernissaq aallartissimallugu suliffeqarfimmik ingerlatseqqinnissaq ingerlaannarnissarluunniit siunertaralugu ingerlatami aningaaserinermik tunngaveqanngitsumi.
8) NFFE-mit ingerlanneqartutuaapput aningaasalersuinerit aamma aningaasaliissutinik illersuinermik ingerlatsineq allanik aningaaserinermik/aningaaserivittut ingerlasuunngitsunik suleqateqarluni. Tassani piumasaqaataavoq suliffeqarfiit pineqartut aningaaserinermik ingerlatsisuunnginnissaat.
9) NFFE-mit ataani piumasaqaatit naammassineqarput:
a) Pilersinneqarpoq ingerlanneqarlunilu nunagisami taamaallaat upperisarsiornermut, ikiuiniarnermut, ilisimatusarnermut, eqqumiitsuliornermut, piorsarsimassutsimut tunngasunik suliniutinut ilinniarnermullu tunngasunik sullissisussatut.
b) Nunami angerlarsimaffigisamini akileraartartuutitaanngilaq
c) Piginneqataassutsinik tunuliaqutaqanngilaq ilaasortaqaranilu isertitanik pigisanillu piginnittunik imal. inatsisit naapertorlugit piginnittutut taaneqarsinnaasunik.
d) Ingerlanneqartup nunagisaani piginnaatitsissutit atuuttut imal. ingerlanneqartup pilersinneqarnerani uppernarsaasiussaasut akuerinngilaat ingerlanneqartup isertitaanik pigisaanilluunniit tuniniaasinnaaneq imal. inunnut ataasiakkaanut atuisinnaaneq imal. allanut ikiuiniarnermik siunertaqanngitsunut taamaallaat atuisinnaatitaalluni ingerlatsiviup ikiuiniarluni suliniutaanut attuumassuteqartunut, illersorneqarsinnaasumik angissusilikkanik ikiorneqarnernut akiliutinut imal. illuutigisamut/pigisarisamut pisiarisimasamut tunissagaanni nalinganut naapertuuttumik akiliutitut.
e) Ingerlanneqartup nunagisaani piginnaatitsissutit atuuttut tunngavigalugit imal ingerlataalersup pilersinneqarnerani uppernarsaasiussaasut piumasarivaat, ingerlanneqartup pigisai tamarmik ingerlanneqartup atorunnaarsinneqarluni matunerani allatulluunniit tunngaveqartumik uninnerani pigisat naalagaaffimmit ingerlanneqartumut imaluunniit allamut iluanaarniarneq siunertarinagu ingerlaneqartumut tuniniarneqassasut imaluunniit angerlarsimaffigisami naalakkersuisunut taassumalu ataani ingerlanneqartunut sunulluunniit tunniunneqassasut.
Imm. 3. NFFE ingerlanngitsutut isigineqartoq isumaliutissiissummi matumani tassaatinneqarpoq NFFE sorlerluunniit ingerlataqartuungitsoq imal. amerikamiutut soqutigisaqaqatigiiffiunanilu aningaasaateqarfiunngitsoq, amerikami akileraartitsinermut oqartussaasunik uninngaannartuunissamik isumaqatigiissuteqarsimasoq.
Inuit nakkutilliisuusut
§ 26. Isumaliutissiissummi matumani inuit nakkutilliisuusut tassaatinneqarput inuit ingerlatsivimmik nakkutiginnittut. Taaguutigineqartoq paasineqassaaq sanilliunneqarluni piginnittuuvissuussutut anngiortumik iluanaarutinik aammalu peqqarniisaartunik aningaasalersuiniarluni aningaasanik ”errortuiniarluni” pinaveersaartitsiniarluni inatsisitigut iliuuseriniakkat malillugit.
Imm. 2. Aningaasaateqarfinnut atatillugu taaguusiussaq isumaqartinneqarpoq pilersitsisuusoq, aqutsisut, illersuisuusinnaasoq, iluanaarutisisussaq imal. iluanaarutisisussat aammalu inuk kinaasorluunniit aningaasaateqarfimmik allamik qallerneqarsinnaanani allatulluunniit inatsisit tunngavigalugit pilersitamik nakkutiginnittuusoq imal. allatut assingusumik inissisimasuusoq.
Amerikamit aallaaveqartumik akiliinerit akileraarusigassaasut
§ 27. Amerikamit aallaaveqartumik akiliutit akileraarusigassaasut isumaliutissiissummi matumani tassaatinneqarput ernianut akiliutit suulluunniit, taassuma ataani tunniussinermi akikillisaataasinnaasut suulluunniit, iluanaarutisiat, attartornermut akiliutit, aningaasarsiat, ajunngitsorsiat, eqqukkat, utoqqalinersiutissat erniaat, taarsiissutit, naafferartumik iluanaarutisiat, iluanaarutisiat isertitallu, taaneqartut USA-meersuutillugit.
Imm. 2. Apeqqutaatinnagit imm. 1-imi allassimasut akiliutini akileraarusigassaasuni ilaatinneqartuni amerikamit pissarsiani ilaatinneqanngillat akiliutit suulluunniit amerikami akileraaruserisunit akiliutitut akileraarnissamut uninngatitsinissamik piumasaqarfigineqanngitsut.
Amerikami akileraartarnermut normorititat
§ 28. Amerikami akileraartarnermut normorititat isumaliutissiissummi matumani tassaatinneqarput amerika tammakkerlugu akileraartartunut ilisarnaasiussatut normuliunneqarsimasut nuna tamakkerlugu atuutsinneqartut.
Kapitalit 2-at
§ 29. Aningaaserinermik ingerlatsiviit nalunaaruteqartarnissamik pisussaaffiligaasut nalunaaruteqarnissamut ulluliussaq kingusinnerpaamik ullunik 8-nik qimmorlugu Akileraartarnermut Qullersaqarfimmut nalunaarutiginniffissarivaat. Nalunaaruteqarnerit taamatut ittut taarsinngilaat amerikamiut oqartussaaffeqarfiini amerikami maleruagassat malillugit nalunaarsuinerit.
Imm. 2. Nalunaarutiginninneq immikkut immersugassiaq Akileraartarnermut Qullersaqarfik aqqutigalugu pissarsiarineqarsinnaasoq atorlugu ingerlanneqarsinnaavoq imal. tassannga innersuussutit malillugit qarasaasiakkut ingerlatinneqarsinnaasoq.
Imm. 3. Suliffeqarfik nalunaaruteqartussaatitaanersoq pillugu aaqqiagiingissutit tunniussisinnaanermik unitsitsissutaasinnaanngillat. Nalunaarutiginninnerlu taamatut pisoqartillugu nalunaarusiamik ilassuserneqartassaaq Akileraartarnermullu Qullersaqarfik nalunaarsuinermut atatillugu aaliangiisussanngortillugu.
Imm. 4. Nalunaarutiginninnermi nalunaaruteqartartussaatitaasoq ataani allanneqartunik paasissutissiissaaq.
1) Ateq, najugaq kommunilu angerlarsimaffik,
2) Nalunaaruteqartussaatitaasup suliffeqarfittut Erhvervsregisterimi Inuussutissarsiortunik nalunaarsuivimmi (GER normua). Suliffeqarfik GER normoqanngikkuni cvr normu pigisani nalunaarutigissavaa,
3) Nalunaarsimanissamut ilisimatinneqarnerup ullua, aamma
4) Qanoq ilusilimmik nalunaaruteqartarnissamut innersuussutit
Imm. 5. Normut pineqartut arlaannaanilluunniit nalunaaruteqartartussaatitaasoq peqanngippat, taava nalunaarsuiviit taaneqartut arlaannut nalunaarsortinneqassaaq.
Imm. 6. Nalunaarsuinerup kingorna Akileraartarnermut Qullersaqarfimmit nalunaarsorneqarnermut uppernarsaammik pineqartoq nassitsivigineqassaaq tassani allallugit nalunaaruteqartartussaatitaasumut atatillugu paasissutissat suut nalunaarsorneqartut.
Imm. 7. Nalunaarsuinerup kingorna paasissutissiissutitut pigineqartut iluini allannguuteqarpat, imal. nalunaarsuinermi kukkusoqarsimasoq paasineqarluni, taava nalunaaruteqartussaatitaasup Akileraartarnermut Qullersaqarfimmut allakkatigut tamanna allannguuteqarnerup kukkusimanerulluunniit paasineqarneranit ullut 8-at qaangiutsinnagit ilisimatitsissutigissavaa. Taamatut pisoqarpat Akileraartarnermut Qullersaqarfik nalunaarusinermi uppernarsaammik nutaamik nassiussissaaq nalunaaruteqartussaatitaanerlu atorunnaartinneqartillugu nalunaarsuinermi taamatut allassimanera atorunnaarsinneqarluni peerneqartoq nalunaaruteqassalluni.
Kapitalit 3-at
Aningaaserinermik nalunaaruteqartartussaatitaasutut ingerlataqartut kontoinik paasiniaasarneq – inuit ataasiakkaat kontoinik piusunik aammalu aningaaserinermik ingerlataqartut kontoinik misissuiffigisassaanngitsunik ujarlertarnerit
§ 30. Nalunaaruteqartartussaatitaasutut aningaaserinermik ingerlatsiviit toqqarsinnaavaat misissuinnginnissaq imal. kimeersuunermik paasiniaannginnissaq makku aningaaserinermut atasumik kontot pineqartillugit:
1) Inuit atasiakkaat kontoi 30. juni 2014 ulloralugu imaqartut naleqartulluunniit 50.000 USD-t ataallugit, takuulli § 43 imm. 2.
2) Inuit ataasiakkaat kontoi pioreersut, tassaasut sillimmasiinermi isumaqatigissutit aningaasanik nalillit imal. naafferartumik atorneqartartussaasut, ulloq 30. juni 2014 aallarnerfigalugu 250.000 USD-nik ataaniluunniit annertussusilinnik imaqartut naleqarlutilluunniit.
3) Inuit ataasiakkaat kontoi pioreersut sillimmasiinermik isumaqatigiissummik naafferartumilluunniit tigusiffigineqarsinnaasutut tunngaveqarlutik pilersitat, taakku eqqugaanngippata inatsisinik malitassanilluunniit sillimmasiissutinik aningaasanik nalilinnik naafferartumilluunniit tigusiffigisassiaasunik tunisinissamik amerikami najugaqartunut itigartitsisunik.
4) Konto sunaluunniit ikisiffiusartoq 50.000 USD-t ataallugilluunniit imaqarlutilluunniit naleqartut.
Kontonik nalikitsunik (Lavværdikontinik) taaguuteqartitat
§ 31. Kontotut nalikitsutut taasaq tassaavoq inuup kontoa pioreersoq 1.000.000 USD-inik amerlanerunngitsunik imaqarluniluunniit naleqartoq. Aningaasat amerlassusissaattut § 30-imi killiliussaq tassaavoq inummit kontorineqartoq pioreersoq 30. juni 2014 ulloralugu 50.000 USD-t sinnerlugit imaqarluniluunniit naleqartumut imal. pineqartoq sillimmasiilluni imaluunniit naafferartumik tigusiffiusinnaasutut isumaqatigiissutitaqartoq 250.000 USD-iniit 1.000.000 USD (taakku qaangernagit) imaqartoq naleqartorluunniit.
§ 32. Nalunaaruteqartartussaatitaasutut aningaaserinermik ingerlatsiviup misissussavaa ingerlataasoq paasissutissaateqarfiit elektroniskiusut ujarlerfigineqarsinnaasut akornanni ilanngunneqarsimanersoq makku amerikami pasitsaassissutaasinnaasut tunngavigalugit:
1) Kontomik piginnittup amerikami innuttatut najugaqartutulluunniit allassimanera.
2) Paatsuugassaanngitsumik amerikami inunngorsimasutut nalunaarsorneqarsimanera.
3) Amerikami najugaq atuuttumik allaffigisassaq inigisarluunniit imal. taaneqartunut atatillugu atuuttumik innersuussivigineqarsinnaasoq.
4) Amerikami oqarasuaatip normua atuuttoq.
5) Ilitsersuussut kontomut USA-mi ingerlanneqartumut nuussinissaq.
6) Piginnaatitsissusiaq atuuttoq imal. atsiorneq inummut USA-mi najugaqartumut.
7) Najugaq atorneqarsinnaasoq imal. ilioraavigineqarsinnaasoq, tassaasoq najugaqarfituatut nalunaaruteqartartussaatitaalluni aningaaserinermik ingerlatsisumit pigineqartoq. USA-p avataani najukkatut innersuussutigineqartoq inuup kontoanut nalikitsutut taaneqartumut uppernarsaatitut atorneqarsinnaanngilaq.
Imm. 2. imm. 1-imi taaneqartutut amerikami pasitsaassinermi innersuussutigineqartut arlaannaalluunniit elektroniskiusumik ujarlernermi takuneqarsinnaanngippat, taava annertunerusumik iliuuseqaqqinnissaq pisussaaffiunngilaq pisut iluini allannguutinik pisoqartinnagu, takuuk § 35, kontot pillugit allatat, ima angusaqarfiusut amerikami Pasitsassutaasinnaasutut taasat iluini ataaseq arlaqartulluunniit kontomut attavilerneqarsinaallutik.
Imm. 3. Amerikami malussaataasinnaasutut imm. 1-imi allanneqarsimasut ilaat elektroniskiusumik ujarlernermi nanineqarpat, taava nalunaaruteqartartussaatitaasutut aningaaserinermik ingrlatsiviusup konto pissavaa kontotut nalunaarutiginninnissamik piumasaqaateqarfiusutut. Tamanna pissaaq § 33-mi allassimasut atorniarneqanngippata, taamallu paragrafi taaneqartoq tunngavigalugu aningaaserinermik ingerlatsiviusup konto nalunaarutigisassaanngitsutut pippagu.
§ 33. Malussaataasinnaasunik amerikami § 32, imm.1 naapertorlugu aqqutissat aqqutigalugit pissarsiarineqarsinnaasut apeqqutaatinnagit, aningaaserivimmik ingerlatsiviit nalunaaruteqartartussaatitaasut aningaaserinermik ingerlatsiviup konto nalunaartussaatitaasutut isumagisinnaanngilaa ataani taaneqartut piuppata:
1) Kontomik piginnittut pillugit ilisimatitsissutit paatsuugassanngitsumik taappassuk pineqartumut attuumassuteqartut amerikameersuusut aamma ingerlatsivik nalunaaruteqartartussaatitaasoq aallerpat imal. siusinnerusukkut misissuisimappat uppernarsaatissanik ataanitut ittunik kingorna toqqorterneqarlutik pigineqalersunik
a) Nammineerluni uppernarsaasiineq kontomik piginnittoq akileraartarnermut tunngasut aallaavigalugit amerikami innutaasuunanilu amerikami najugaqartuunngippat, IRS-blanket W-8 atorlugu aaqqinneqarsinnaasumik,
b) Amerikamiutut uppernarsaatissamik pas-eqanngitsoq imal. pisortanit tunniussamik allamik kinaassutsimut uppernarsaataateqanngitsoq, uppernarsaataasinnaasunik kontomik piginnittuusup USA-unngitsumit allamit nunamit pinngorfeqarnera, aamma
c) Kontomik piginnittuusup uppernarsaataa amerikami innuttaasutut uppernarsaammik annaasaqarsimanermik imal. akuerineqarsinnaasumik nassuiaat taaneqartutut uppernarsaammik peqannginnermut peqqutaasumik nassuiaatitut atorsinnaasumik peqanngippat pineqartup amerikamiuussutsini atorunnaarsissimagaluaraa imal. suna peqqutaanersoq kontomik piginnittup inunngornermini amerikami innuttaassutsimik uppernarsaammik tunineqarsimannginneranut ersersitsisunik.
3) Kontomut piginnittumut atatillugu ilisimatitsissutit atuuttumik amerikami allakkerisarfimmi tunniussivissamik imaqarpata imaluunniit najugarisamik tikkuussisumik imal. amerikami telefonnormunik atuuttunik, kontomut attaveqaatituaasunik aamma nalunaaruteqartussaatitaasutut aningaaserinermik ingerlatsivik aallerpat imal. siusinnerusukkut misissuisimappat uppernarsaatinillu toqqortaqarluni makkuninnga aallaveqartunik
a) Nammineerluni uppernarsaasiineq kontomik piginnittoq akileraartarnermut tunngasut aallaavigalugit amerikami innutaasuunanilu amerikami angerlarsimaffeqartuunngitsoq, tamanna IRS-blanket W-8 atorlugu isumagineqarsinnaavoq, aamma
b) Amerikamiutut uppernarsaatissamik pas-eqanngitsoq imal. pisortanit tunniussamik allamik kinaassutsimut uppernarsaataateqanngitsoq, uppernarsaataasinnaasunik kontomik piginnittuusup USA-unngitsumit allamit nunamit pinngorfeqarneranik takutitsissutissamik.
4) Kontomik piginnittumut atatillugu ilisimatitsissutaasut atuuttumik piginnaatitsissummik imal. inummut amerikami najugaqarfeqartumut, allatut tunniussivissamik najugaqarfimmik uninngatitsiviusinnaasumilluunniit, kontomik piginnittup ilisimaneqartumik najugaqarfittut tunniussimasaanik imal. amerikami telefonnormumik normunilluunniit atsiorsinnaatitsissummik imaqarpat (aamma kontomut atatillugu telefonnormu amerikamiittuunngitsoq tunniunneqarsimappat) aamma nalunaaruteqartartussaatitaasutut aningaaserinermik ingerlatsivik pissarsiorpat imal. siusinnerusukkut misissuisimappat uppernarsaammillu toqqorsisimalluni makku arlaattut ittuusinnaasumik
a) Nammineerluni uppernarsaasiineq kontomik piginnittoq akileraartarnermut tunngasut aallaavigalugit amerikami innutaasuunanilu amerikami najugaqartuunngitsoq, tamanna IRS-blanket W-8 atorlugu aaqqinneqarsinnaavoq, imaluunniit
b) § 64-imi allassimasut tunngavigalugit uppernarsaasiissut aaliangiisoq kontomik piginnittuusup amerikamiutut inissisimannginneranik.
§ 34. Amerikamiunut tunngasumik pasisaqarneq tunngavigalugu kontonik pioreersunik nalikitsutut nalilerneqartunik misissuinerit naammassineqareersimassapput 30. juni 2016-iutinnagu.
§ 35. Inuup kontoanut nalikitsutut inissinneqartumut pioreersumut atatillugu tunngaviusunik allannguuteqartoqarpat taamallu ilisumik § 32, imm. 1-imi sammineqartut kontomut pineqartumut attuumassuteqarsorineqalerlutik, taava nalunaartartussaatitaalluni aningaaserinermik ingerlatsivik konto nalunaarutigineqartussatut pissavaa. Aammalu tassani § 33 atorneqassaaq.
§ 36. Taamaallaat pinnagit kontot ikisisarfiit § 30, imm. 4-mi taaneqartut, kontot pioreersut tamarmik nalunaaritigineqartussatullu §§ 31 – 35 malillugu nalunaarsorneqarsimasut ukiuni tulliuttuni pineqassapput kontotut nalunaarutigineqartartussatut tamannalu aatsaat ingerlanneqassanani kontomik piginnittuusoq nalunaarsugaasutut amerikamiutut inissisimajunnaarpat.
Kontot qaffasissumik naleqartut (Højværdikonti)
§ 37. Kontot qaffasissumik naleqartut tassaapput inuit kontot pii pioreersut 30. juni 2014, 31. december 2015 imal. ukiup tulliani 31. december ulloralugit 1.000.000 USD-t sinnerlugit imaqarlutilluunniit naleqartut.
§ 38. Nalunaaruteqartartussaasutut aningaaserinermik ingerlatsivik paasissutissatut pigisami iluani elektronik atorlugu ujarneqarsinnaasunik § 32, imm. 1 tunngavigalugu amerikamiunut atatillugu pasitsaassaasinnaasut tamaasa misissuiffigissavai.
§ 39. Nalunaaruteqartartussaatitaalluni aningaaserinermik ingerlatsisuusoq elektronik (qarasaasianiittuutiminik) atorlugu immikkoortiterisimappat taamallu § 40-mi allassimasut tunngavigalugit paasissutissat tamakkiisut pissarsiaralugit, taava pappialat toqqortarisat atorlugit misissuisoqartariaqanngilaq.
Imm. 2. Qarasaasiat atorlugit paasissutissat taaneqartut nassaarinneqanngippata, taava nalunaaruteqartartussaatitaalluni aningaaserinermik ingerlatsiviup pappialat toqqortaasut aamma misissuiffigissavai pigineqanngitsullu iluini kontomut atatillugu uppernarsaatit ukiuni kingullerni tallimani katersorneqarsimasut kingumut misissuiffigissavai § 32, imm. 1-imi amerikami pasilliutaasut tunngavigalugit, ataani tunngavissiatut allassimasut naapertorlugit:
1) Kontomut atatillugu kingusinnerpaamik uppernarsaasiaasimasoq.
2) Kontomik pilersitsinermut atatillugu isumaqatigiissusiaasimasoq nutaanerpaaq imal. – uppernarsaataasinnaasoq.
3) Uppernarsaataasinnaasoq nutaanerpaaq, ingerlatsiviusumit pineqarsimasoq, sullissat kikkuunerinik paasiniarsimasat tunngavigalugit imal. allatut siunnerfiusimasut tunngavigalugit.
4) Piginnaatitsissusiaq atuuttoq sunaluunniit imal. atsiorfissiami allanneqarsimasoq atuuttoq sunaluunniit.
5) Sunaluunniit kontomut nuussinissamik nalunaarutaasimasinnaasoq.
§ 40. Nalunaaruteqartartussaatitaasutut aningaaserinermik ingerlatsivik pisussaaffiligaanngilaq § 39, imm. 2-mi allassimasut malillugit pappialatut toqqortanik misissuinissamik, qarasaasiani paasissutissat pigineqartut makkuninnga paasissutissanik imaqartut pigineqartillugit
1) Kontomik piginnittup nunamit sumeersuunera qanorlu najugaqartuunera,
2) Kontomik piginnittuusup najugaqarfia allaffigineqarnermilu najugarisatut tunniussivissatut nalunaarutigisimasaa, pisup nalaani aningaaserinermik ingerlatsivimmit nalunaarsorneqarsimasoq,
3) Kontomik piginnittup oqarasuaat normua imal. normui, tamaattoqarpat taakku pisup nalaani nalunaaruteqartartussaatitaalluni aningaaserinermik ingerlatsivimmit nalunasarsorneqarsimasut tunngavigalugit
4) Kontomiit allamut nuussinissamik peqqussummik peqarnersoq ilanngullugit ingerlatsiviup immikkoortortaqarfianit allamilluunniit aningaaserinermik ingerlataqarfiusumit nuunneqarsimasinnaasut,
5) Kontomik piginnittoq saaffigineqarsinnaasumik tigusisuusinnaasumilluunniit pisup nalaani sumiiffia atuuttoq, aamma
6) Kontomut atatillugu piginnaatitsissusiamik atsiorsinnaatitsissummilluunniit peqarnersoq.
§ 41. §§ 38-40 malillugit misissuinerit saniasigut nalunaaruteqartartussaatitaasutut aningaaserinermik ingerlatsivik konto qaffasissumik nalilittut inissisimasoq sunaluunniit sullissamit akisussaaffigineqartutut pilersinneqarsimasoq, ilanngullugit kontot suulluunniit kontomut pineqartumut attuumassusilerneqarsimasut, kontotut nalunaarutigineqartartussatut pisassavai, kontomut akisussaasuusumik pisup nalaani ilisimasaqarpat, kontomik piginnittuusoq tassaasoq inuk amerikamiutut kinaassusiligaq.
§ 42. Amerikamit pasitsaassat arlaannaalluunniit § 32, imm. 1-imi §§ 38 – 40 malillugit annertusisamik misissuinerup kingorna imarisaasunit eqqugaanngippat kontolu qaffasissumik nalililik nalunaarsorneqanngippat § 41 malillugu inummit amerikamiuusumit kinaassusiligaasumit pigineqartutut, taava iliuuseqaqqinnissaq piumasaqaataanngilaq § 43, imm. 4 malillugu pineqartut iluini allannguutinik pisoqanngippat.
Imm. 2. Amerikamiut pasinartitaannik arlaannaalluunniit § 32, imm. 1-imi allassimasut tunngavigalugit kontot qaffasissumik nalillit §§ 38 – 41 malillugit annertusisamik misissuinerni nassaarfigineqarpat imal. kingusinnerusukkut tunngaviit iluini allanngortoqarpat tassani kontomut atatillugu amerikamiut pasitsaassaat piusutut nalilerneqarlutik, taava nalunaaruteqartartussaatitaalluni aningaaserinermik ingerlatsiviup konto nalunaarutigineqartartussatut pissavaa. Tassani aamma § 33 atuuttussanngortitaavoq, imal.
Imm. 3. Taamaallaat pinnagit ikisiffissatut kontot § 30, imm. 4-mi ilaatinneqartut inuit kontoi pioreersut tamarmik § 38 – 41 inissinneqarsimasut kontotut nalunaarutigineqartartussatut ukiuni tulliuttuni tamani, kontomik piginnittup nalunaarsugaasumik amerikamiutut inissisimanerata atuukkunnarnissaata tungaanut.
§ 43. Inuup kontoa pioreersoq 30. juni 2014 ulloralugumiit konto qaffasissumik naleqartuuppat, taava nalunaaruteqartussaatitaalluni aningaaserivimmik ingerlatsiviup § 38 – 42-mi innersuussutaasut malillugit kontomut atatillugu annertusisamik misissuinerit kingusinnerpaamik 30. juni 2015 ingerlatissavai. Misissuineq taaneqartoq aqqutigalugu konto nalunaarutigisartagassaasutut nalilerneqarpat 2014-imut atatillugu tamatumalu kingorna ingerlaannalersussamik konto taaneqartutut ittoq nalunaarutigissavaa nalunaarutigisalissallugulu. Konto nalunaarutigisassaasutut 31. december 2014-ip kinguneratigut kingusinnerpaamillu 30. juni 2015 paasineqarpat, taava nalunaaruteqartartussaatitaalluni aningaaserinermik ingerlatsivik konto taaneqartutut ittoq pillugu ukiumut 2014-imut atatillugu nalunaarutiginnissanngilaq, kisiannili tamatuma kingorna nalunaaruteqartalissalluni.
Imm. 2. 30. juni 2014 ulloralugu konto pioreersoq qaffasissumik nalilittut inissisimasuunngikkuni 2015-imili ullormi kingullermi imal. ukiup tulliani taamatut ittunngorluni, taava nalunaarutiginnittartussaatitaasutut aningaaserinermik ingerlatsivik §§ 38 – 42 allassimasut malillugit kontomut taaneqartutut ittumut ukiup naaneranit qaammatit 6-it ingerlaneranni kontop qaffasissumik naleqalerneraninngaanniit, annertusisamik misissuinerit aallartissavai. Kontolu misissuinerup taaneqartutut ittup ingerlanneqarnerani inissinneqarpat kontotut nalunaarutigineqartartussatut, taava nalunaarutiginnittartussaatitaalluni aningaaserinermik ingerlatsiviusup paasissutissatut konto pillugu piumasarineqartut nalunaarutigissavai aallarnerfigalugu ukioq kontotut nalunaarutigineqartartussatut inissinneqarfia kingornalu ukiut tamaasa ukiumoortumik.
Imm. 3. Nalunaarutiginnittussaatitaasutut aningaaserinermik ingerlatsiviusup kontomut qaffasissumik naleqartumut §§ 38 – 42-mi imm. 1 aamma imm. 2-mi allassimasut malillugit annertusisamik misissuineq ingerlakkuniuk iliorneq ingerlatsivimmut taamatut suleriaaseqaqqinnissamut pisussaaffiliinngilaq pissanngikkaanni § 41 naapertorlugu sullissamut akisussaasumut apeqquteqaateqarnissaq.
Imm. 4. Qaffasissumik nalilimmik kontomut atatillugu pissutsit atuuttut allannguuteqarpata tamatumalu malitsigisaanik § 32 malillugu amerikamiit pasitsaassat kontomut pineqartumut attuumassuteqarsorineqalerlutik, taava nalunaaruteqartartussaatitaasutut aningaaserinermik ingerlataqartumit konto nalunaarutigineqartartussatut isigineqalerluni pineqalissaaq. Tassani § 33 aamma atorneqassaaq.
Imm. 5. Nalunaaruteqartartussaatitaasutut aningaaserinermik ingerlatsiviusoq suleriaasissanik atuutsitsilissaaq qulakkeerinnissutaasinnaasunik sullissanut akisussaasumit malussarfigineqarsinnaasunngorlugit kontomut atatillugu allannguutit suulluunniit. Taassani ingerlatsiviusoq aamma pisussaatitaassaaq makkununnga tunngasunik paasissutissat qulakkeerinniffigissallugit, kontomik piginnittoq USA-mi nutaamik najugaqalerpat. Tamanna suleriaatsinut allaannguutaassaaq pisussaaffiliilluni kontomik piginnittumit paasissutissanik pingaaruteqartunik piniartarnissamut, atuisunut akisussaasoq nutaamik najugaqalernermik ilisimatinneqaraangat.
Kapitalit 4-aat
Kontonik nalunaarutigineqartartussanik ilisarnaasiisarneq – inuit kontoliaat nutaat
§ 44. Nalunaaruteqartartussaatitaasutut aningaaserinermik ingerlatsiviit aaliangiussinnaa-vaat kontot tulliani taaneqartutut ittut nalunaarutigisartagassatut kontonersut misissorniar-nagit:
1) Kontot ikisisarfiusut imarisaasut USD 50.000-it ukiup naanerani qaanginngippatigit.
2) Sillimmasiissutitut isumaqatigiissusiat aningaasanik nalillit ukiup naanerani 50.000 USD-t sinnerlugit imaqanngippata.
§ 45. Pineqartillugit inuit kontoliaat nutaat § 44-mi allassimasunit eqqugaanngitsut, nalunaarutiginnittartussaatitaalluni aningaaserinermik ingerlatsisup kontomik pilersitsinermut atatillugu immineq uppernarsaammik pissarsissaaq, tamannalu kontomik pilersitsinermi upernarsaasiat ilagisinnaavaat. Taanna atorlugu aningaaserinermik ingerlatsisup naqissusersinnaassavaa kontomik piginittoq amerikami najugaqartuunersoq akileraartarnerup tungaanit isigalugu kontomik piginnittorluunniit aamma akileraartarnermit isigalugu nunami allami najugaqaraluarpalluunniit. Taamatut nammineq uppernarsaasiinerup naapertuuttuunera naqissuserneqarluni uppernarsarneqassaaq nalunaarutiginnittartussaatitaalluni aningaaserinermik ingerlatsisup kontomik pilersitsinermut atatillugu paasissutissat pissarsiai tunngavigalugit taassuma ataani aamma uppernarsaatitut pissarsiaq sunaluunniit sullissap kinaassusianik paasiniaalluni suleriaasiusut tunngavigalugit.
§ 46. Nammineq uppernarsaasiami naqissuserneqarpat, akileraartisisarnerup isaanik isigalugu kontomik piginnittoq amerikami angerlarsimaffeqartuusoq, taava nalunaarutiginnittussaatitaalluni aningaaserinermik ingerlatsisuusoq konto nalunaarutigineqartartussatut isigissavaa namminerlu uppernarsaammik pilluni, kontomik piginnittup amerikami akileraartartutut normuanik imaqartumik. Tamanna naammassineqarsinnaavoq IRS-blanket (immersugassaq) W-9 atorlugu.
§ 47. Inuup kontoanut nutaamut atatillugu pissutsit allanngorpata, pilersitsisumik nalunaarutiginnittartussaassusigaasumik aningaaserinermik ingerlatsiviup ilisimasaqalerneranik imal. nammineq uppernarsaasiussap eqqortuunnginneranik tutsuiginanngitsoqarneranilluunniit ilisimasaqalernissamik tunngaveqartutut naliliisoqarsinnaasoqalerluni taava ingerlatsiviup nammineq uppernarsaasiussaq atorneqarsinnaasutut isigisinnaassangilaa taamaalippallu nutaamik atorsinnaasumik uppernarsaammik piniassalluni takutitsisumik kontomik piginnittoq akileraaruserinerup isaanik isigalugu amerikami najugaqartuusoq. Ingerlatsisumillu eqqortumik uppernarsaat pissarsiarineqarsinnaanngippat, taava nalunaarutiginnittartussatut anigaaserinermik ingerlatsissuusoq konto ingerlatilissavaa kontotut amerikami nalunaarutigineqartartussaasutut.
Kapitalit 5-iat
Kontonik nalunaarutigineqartartussanik ilisarnaasiisarnissaq – kontot pioreersut
§ 48. Nalunaarutiginnittartussatut aningaaserinermik ingerlatsivik aaliangersinnaavoq kontonik enhedskontonik taaneqartartunik nalunngisanik misissuiniarnani, kontot imarisaasa nalingisaluunniit 30. juni 2014 ulloralugu 250.000 USD-init amerlanerunngippata aammalu enhedskontot nalunaarutigineqartussatut kontot pioreersut aallarniutigalugu 30. juni 2014 ulloralugu 250.000 USD-inik qimmuisimanngippata taakku imarisaasa katinnerisa ukiup tulliani 1.000.000 USD-inik qimmuinissaat tikitserlugu.
§ 49. Enhedskontot pioreersut misissorneqassapput §§ 50 – 53-imi allassimasut naapertorlugit. § 48-mi nalitut killiliussaq atorneqarpat, taava tamanna atuutissaaq enhedskontonut pioreersunut, imaqarlutilluunniit naleqartunut 30. Juni 2014 ulloralugu 250.000 USD-init amerlanerusunik aammalu enhedskontot pioreersut aallarniutaasumik 250.000 USD-init amerlanerunngitsunik imaqarsimasut 2015-imili ulloq kingulleq imal. ukiup tulliani USD 1.000.000-init amerlanerusunik imaqarlutilluunniit naleqalersimasunik.
Imm. 2. Enhedskontot pioreersut imm. 1-imi sammineqartut pineqartillugit, taava taamaallaat kontot amerikamiunit eqimattanit pigineqartut imal. tassaappat NFFE-t uninngaannartuusut inummit amerikamiutut innuttaassuseqartumit tassaniluunniit angerlarsimaffeqartumit ataatsimit amerlanerusunilluunniit nakkutigineqarlutik aqunneqartut, taava konto nalunaarutigisassatut pineqassaaq.
Imm. 3. Kontot aningaaserinermik ingerlatsisunit peqataanngitsunit pigineqartut pineqassapput kontotut § 68 malillugu tamakkiissumik ikisat pillugit nalunaarutigineqartartussatut.
§ 50. Aningaaserinermik ingerlatsiviit nalunaaruteqartartussaatitaasut makkuninnga misissuissapput aaliangerniarlugu ataatsimoorussiffik inummit amerikamiumit ingerlanneqarnersoq:
1) Paasissutissanik misissuinerit, killilersuinissat sullissamulluunniit attuumassuteqartinneqartumik siunertaqartumik toqqorterneqartut, soorlu ilisimatitsissutit sullinneqartup kinaaneranik uppernarsaasiiniarnermut atatillugu pissarsiarineqartut, aaliangersinnaajumaallugu paasissutissiissutip takutinneraa eqimattatut ataatsimoorussamik konto inummit amerikamiumit pigineqarnersoq. Taamaattuni paasissutissiissutit, takussutissiissapput pineqartoq inuunersoq amerikamiuusoq, amerikami inuttut nalunaarsugaalluni allassimasuusoq imal. amerikami najugaqartuusoq.
2) Paasissutissat pissarsiaasut takutippassuk, ataatsimoorussamik kontomik piginnittoq amerikamiuusoq, taava nalunaaruteqartartussaatitaalluni aningaaserinermik ingerlatsiviup konto kontotut nalunaarutigineqartartussatut pissavaa aatsaallu tamanna avaqqussinnaallugu piginnittumut immersugassaq IRS W-8 imal. W-9 atorlugit immineerluni inummit uppernarsaammik imaluunniit paasissutit pissarsiat allalluunniit pisortatigoortumik takussutissiat tunngavigalugit naatsorsuutigineqarsinnaasumik aaliangiunneqarsinnaappat kontomik piginnittuusoq erseqqissumik amerikamiuunngitsoq.
§ 51. Nalunaaruteqartartussaatitaasutut aningaaserinermik ingerlatsisut misissussavaat paasissutissiissutit killiliinissaq sullissamulluunnit tunngasumik tigummiinnarneqarlutik toqqorneqarsimasut aamma paasissutissat sullissap kinaasssusianik qulakkeerinninniarnermut atatillugu pissarsiarineqarsimasut, tassa aaliangersinnaajumallugu taakku ersersinneraat enhedskontomik piginnittuusoq tassaanngitsoq amerikami aningaaserivimmik ingerlatsiviusoq.
Imm. 2. Paasissutissat tikkuussippata, kontomik piginnittoq aningaaserinermik ingerlatsiviusoq amerikamiuunngitosq, taava konto nalunaarutigineqartartussaatitaanngilaq.
§ 52. Aningaaserinermik ingerlatsisuusut nalunaaruteqartartussaatitaasut makkuninnga misissuissapput qulakkeerniarlugu, piginnitoq tassaanngitsoq peqataanani aningaasalerinermik ingerlatsisuusoq amerikamiuunngitsoq, § 68 naapertorlugu akiliisoqartillugu nalunaarutigineqartartussaasoq:
1) Nalunaaruteqartartussaatitaasutut aningaaserinermik ingerlatsisuusup aaliangersinnaavaa, aningaaserinermik ingerlatsisoq Kalaallit Nunaanneersuunersoq imal. allami inatsisinik atuutsitsivimminngaanneersuunersoq, tunngavigalugit Global Intermediary Identification Number (GIIN-nummer)-mi amerikami akileraaruserinermi oqartussaasut tamanut ammasumik saqqummiussaanni allattorneqarsimasut atorlugit kontomik piginnittuusoq amerikami nalunaaruteqartartussaatitaalluni aningaaserinermik ingerlatsivimmut amerikameersuunngitsumut attaveqartuunersoq. Kontomik piginnittoq Kalaallit Nunaanni aningaaserinermik ingerlatsisuuppat imal. pineqartoq allamik inatsisinik atuutsitsivimmeersuuppat, taava pisussaaffiunngilaq misissueqqinnissaq, piginnittussarsiuussinissaq imal. nalunaaruteqarnissaq, nr. 2-mi allatut allassimasoqanngippat.
2) Kontomik piginnittuusoq tassaappat Kalaallit Nunaanni aningaaserinermik ingerlatsiviusoq imal. allameersuuppat, taannalu amerikami akileraartarnermut oqartussaasunit pineqarpat aningaaserinermik ingerlatsivittut peqataanngitsutut, taava konto nalunaarutigineqartartussaatitaanngilaq, kisianni kontomik piginnittuusumut akiliutit nalunaarutigineqartassapput § 68-imi allanneqarsimasut malillugit.
3) Kontomik piginnittoq Kalaallit Nunaanni aningaaserivimmik ingerlatsiviunngippat imal. allameersuuppat, taava anigaaserinermik ingerlatsisuusup nalunaaruteqartartussaatitaasup pineqartoq peqataanani aningaaserinermik ingerlatsivittut isigalugu pissavaa, tassanilu tassa § 68 naapertorlugu akiliutigineqarsimasut nalunaarutigineqartartussaallutik aningaaserinermik nalunaarutigineqartartussaatitaalluni ingerlatsisuusoq ataani allanneqartutut iliunngippat:
a) Pineqartumit immineq uppernarsaasiamik aallerluni, tamannalu pisinnaavoq immersugassiaq IRS W-8 atorlugu erseqqissaatigalugu pineqarmat aningaaserinermik ingerlatsisutut uppernarsaasigaasumik allameersutut naatsorsuunneqartutut, piumasaqaatinik eqqugaanngitsumik pigineqartutut.amerikami akileraartarnermut oqartussaasunit aningaaserinermik ingerlatsivittut takornartaanini /nunamit allameersuunini peqqutigalugu eqqugassaanngitsutut inissinneqarsimasoq imal.
b) Nunamit allamit aningaaserinermik ingerlatsiviuppat taamatulluunniit ittuusutut nalilerneqarpat, taava tamanna GIIN normumik pigineqartoq aningaaserinermik ingerlatsivinnut atatillugu amerikami akileraartarnermut oqartussaasut tamanit takuneqarsinnaasunngorlugu allattuiffiani allassimanersoq qulakkeerneqassaaq.
§ 53. Pineqartillugu konto, taannalu sunaassusersineqarsimanngippat amerikamiumit pigineqarnersoq imal. aningaaserinermik ingerlatsisuunersoq, taava nalunaaruteqartartus-saatitalluni aningaaserinermik ingerlatsisuusup aaliangissavaa, kontomik piginnittuusoq uninngaannartutut NFFE-unersoq amerikami innuttaasumit innutaasunilluunniit imal. amerikami najugaqarfeqartumit/-nit nakkutigineqartoq.
Imm. 2. Imm. 1 malillugu sunaassusiineq pippat, taava nalunaaruteqartartussaatitaalluni aningaaserinermik ingerlatsisuusup makku misissuiffigissavai suut pineqartut aallaavigalugit naleqqunnerusutut nalilerneqartut tulleriiaarinnissutigalugit:
1) Aaliangersinnaajumallugu pineqartumik inuit nakkutilliisut kikkuusut nalunaaruteqartartussaatitallunilu aningaaserinermik ingerlatsisup tunngavigisinnaavai paasissutissat katersorneqarsimasut aammalu sullissat kikkuunerinik uppernarsaasii-niarnermut suleriaatsit malillugit taakkulu tigummiinnarlugit toqqorlugit.
2) Aaliangersinnaajumallugu konto pineqartoq uninngaannartutut NFFE-unersoq, nalunaaruteqartartussaatitaasutut aningaaserinermik ingerlatsisoq immineerluni uppernarsaasiamik piniassaaq. Tamanna pisinnaavoq immersugassaq IRS-blanket W-8 imal. W-9 atorlugu piginnittumik immersuisitsinikkut qanoq inissisimaneq takusinnaajumallugu pigineqanngippata paasissutissiat, tamanit takuneqarsinnaasunngorlugit saqqummiussat, illersorneqarsinnaasumik tutsuiginassusilimmik aaliangiinissamut tunngaviusinnaasut konto NFFE-unersoq uninngaannartoq imal. ingerlasoq.
3) Aaliangersinnaajumallugu NFFE-mik uninngaannartumik kontomik aqutsisoq Amerikami akileraartitsisarnerup isaanit isigalugu innuttaasuunersoq imal. amerikami najugaqartuunersoq, taava nalunaaruteqartartuutitaasutut aningaaserinermik ingerlatsisuusoq makku tunngavigalugit nalilersuiniarsinnaavoq:
a) Sullissanik kinaassusiiniarnermi suleriaatsit aqqutigalugit paasissutissiissutit toqqortaasullu pillugit enhedskontot pioreersut pigineqartut NFFE-mit ataatsimit amerlanernilluunniit uninngatitsiviullutik aningaasanik nalinillu 1.000.000 USD-inik amerlanerunngitsunik, imal.
b) Immineq uppernaasaasiissusiaq immersugassaq IRS-blanketW-8 imal. W-9 atorlugit kontomik piginnittumit imal. inunnit nakkutilliisunit isumagineqarsinnaasoq pineqartillugu enhedskonto pioreersoq NFFE-mit ataatsimit amerlanerusunilluunniit pigineqartoq, 1.000.000 USD-inik amerlanerusunik imaqarluniluunniit naleqartoq.
4) Inuk NFFE-mi uninngasumi nakkutiginnittuusoq amerikamiutut inuiaassuseqarpat USA-miluunniit najugaqarpat, taava konto kontotut nalunaarutigineqartartussatut pineqassaaq.
§ 54. Enhedskontonik pioreersunik misissuinerit kingusinnerpaamik 30. juni 2016-imi naammassineqarsimassapput. § 48 nalitut killigititaasoq tunngavigineqarpat, taava tamanna atuutinneqareerpoq enhedskontonut 20. juni 2014 ulloralugu 250.l000 USD-inik amerlanerusunik imaqarlutilluunniit naleqartunut.
Imm. 2. § 48-mi naligisatut killiliussaasoq atorneqartillugu taava enhedskontonut pioreersunut atatillugu misissuinerit tunngavigalugit kontot 3. juni 2014 ulloralugu 250.000 USD-inik amerlanerunngitsunik imaqartut naleqartulluunniit 2015-imili ullut kingullersaanni ukiuniluunniit tulliuttuni 1.000.000 USD-it sinnerlugit imaqalersimasut naleqalersimasulluunniit. Misissuinerillu naammassineqarsimassapput ukiumi 1.000.000 USD-inik qimmuinermi qaammatit arfinillit ingerlanerini.
Imm. 3. Enhedskontonut pioreersunut atatillugu pissutsit allanngorpata, taassumalu malitsigisaanik nalunaarutiginnittartussaatitaasutut aningaaserinermik ingerlatsivik paasisaqarpat paasisariagaqarpalluunniit kontomut atatillugu immineq uppernarsaasiissusiaq kukkuneqarsimasoq imal. tutsuiginartuunngitsoq, taava ingerlatsiviusup kontop ilusaa atorunnaarsissavaa §§ 50 – 53-imi allassimasut tunngavigalugit.
Kapitalit 6-iat
Nalunaaruteqartartussatut kontonik immikkoortitsineq – kontot ataatsimoorussat (enhedskonti) nutaat
§ 55. Nalunaarutiginnittartussaatitaasutut aningaaserinermik ingerlatsiviup aaliangissavaa, kontomik piginnittup ataani allasimasut akornanni sorlermi piginnittutut inissisimasuunera:
1) Inuk amerikamiuusoq kinaassusiligaasoq,
2) Kalaallit Nunaanni aningaaserinermik ingerlatsivik imal. allanik inatsisinik malittarisassaqartitsiffiusumi aningaaserinermik ingerlatsivik,
3) Aningaaserinermik ingerlatsisoq amerikami akileraartitsisarnermik oqartussaasunit nunami allami aningaaserinermik, inatsisit tunngavigalugit taamaattuusorisaasoq, eqqugaanani piginnittuittut imal. nunami allami ingerlatsisut ilanngunneqanngitsutut ingerlataqartutut peqataasuusutut pineqartoq, imal.
4) NFFE ingerlasoq imal. NFFE uninngaannartoq.
§ 56. Aningaaserinermik ingerlataqartoq nalunaaruteqartartussaatitaasoq immineq aaliangiisinnaavoq unnerluni kontomik peqartoq NFFE-usoq, aningaasersinermik ingerlatsisoq Kalaallit Nunaanneersuusoq imalunniit sumiiffimmit allamit immineq inatsisiliorfiusumit pisuusoq. Taamatut iliorsinnaavoq aningaaserinermik ingerlatsivik nammaginartumik aaliangiilluni takutitsisinnaappat pineqartoq paasissutissat tamanut ammasut tunngavigalugit taamatut inissisimasuusoq imal. aningaaserinermik ingerlatsisuusoq allanik nammineq takutissinnaasanik peqartoq.
Imm. 2. Pisuni allani tamani aningaaserinermik ingerlatsivik kontomik piginnittumit immineq nalunaarummik piniassaaq kontomik piginnittup qanoq inissisimanera qulakkerumallugu.
§ 57. Enhedskontomik piginnittoq tassaappat inuk amerikamiutut nalunaarsugaasoq, taava aningaaserinermik ingerlatsiviup konto pissavaa soorluli konto tassaasoq nalunaarutigineqa-rtartussasoq.
Imm. 2. Enhedskontomik piginnittuusoq uninngaannarluni NFFE-uppat, taava aningaaserinermik ingerlatsiviusup sullissat kikkuunerinik nalunaarsuinermi suleriaatsit malillugit inuit kontomik aqutsisuusut kikkuuneri paasiniassavai, aaliangerumallugu inuk taamaattoq kinaaluunniit USA-mi innuttaasuunersoq imal. USAmi najugaqartuunersoq, tamannalu inississavaa kontomik piginnittumit taamatulluunniit inissisimasumit immineq uppernarsaalluni nalunaarummik pissarsinikkut. Kontomik aqutsisuusoq USA-mi innuttaasuuppat najugaqartuuppalluunniit taava konto pineqassaaq soorluli tassaasutut konto nalunaarutigisartagassaasoq.
Imm. 3. Konto nalunaarutigisartagaasuunngilaq aammalu nalunaaruteqarnissaq piumasaqaataanani pineqartoq kontoppat enhedskontosoq ataani allassimasutut inissisimasuusoq
1) Inuk amerikamiuusoq, erseqqissarneqarluni immikkoortinneqarsimanngitsoq
2) Kalaallit Nunaanni aningaaserinermik ingerlatsivik imal. ingerlatsivik sumiiffimmit immineq inatsiseqartumeersoq imm. 4 malillugu allanik malitassaqanngippat
3) Aningaaserinermik ingerlatsivik, amerikami akileraartarnermut oqartussaasunit pineqartoq soorlu nunami allami aningaaserinermik ingerlatsiviusutut peqataasutut, nunami allami aningaaserinermik ingerlatsiviusoq allanik inatsisitigut malittarisassiuussaasoq imal. nunami allami aningaaserinermik ingerlatsivik tunngavissiaasut avataani inissisimasoq
4) NFFE allanngorartumik ingerlasoq
5) NFFE uninngaannartoq, aqutsisoqartoq inunnit USA-mi innuttaanngitsunik najugaqartuunngitsunilluunniit,
Imm. 4. Enhedskontomik piginnittuusoq tassaappat aningaaserinermik ingerlatsivik peqataasuunngitsoq, taassuma ataani Kalaallit Nunaanni aningaaserinermik ingerlatsiviit imal allami immineq inatsisiliorfiusumi ingerlatsiviulluni suleqatigineqartoq, amerikamiut akileraartarnermut oqartussaaasuinit nalilerneqarsimasoq tassaasutut aningaaserinermik ingerlatsivik peqataatinneqanngitsoq, taava piginnittumut akiliutigineqartut § 68 malillugu nalunaarutigineqartassapput.
Kapitalit 7-iat
Nalunaarutigineqartartussatut aningaaserinermik konto pillugit ataatsimoorussamik nalunaarsuinissanut maleruagassiat Kontonik piginnittuusut pioreersut kontonik nutaanik pilersitsisut
§ 58. 1. juli 2014 ulloralugu kontomik pioreersumik piginnittuusoq imal. piginnittuusoq kingusinnerusukkut aningaaserinermik ingerlatsiviusumi atukkamini nutaamik kontoliorpat, taava aningaaserinermik ingerlatsisuusoq pineqartoq kontomut nutaanut atatillugu nalunaarsuinissami suleriaasissatut tunngavissiaasut malillugit suliarinnissanngilaq, suleriaatsit pineqartut atorlugit naammassinninniartoqalereersimappat imal. kontomut pineqartumut tunngatillugu misissuinerit naammassineqareersimappata.
Imm. 2. Kontomik piginnittuusoq kontomik nutaamik pilersitsippat 1. juli 2014 ulloralugu imal. tassannga kingusinnerusumik aningaaserinermik ingerlatsivik atoriikkani aqqutigippagu, taava aningaaserinermik ingerlatsiviusup piginnittunik nalunaarsuiniarluni suleriaasiusut ingerlatissanngilai, suleriaatsit tunngavigalugit sulisoqalereersimatillugu imal. kontomut siullermut atatillugu taaneqartut ingerlanneqareersimatillugit.
Imm. 3. Imm. 2 Taamaallaat malinneqassaaq ataani taaneqartut piumasaqaataatillugit:
1) Pisut iluini allannguuteqarpat imal. aningaaserinermik ingerlatsivik ilisimannittariaqarpat kontomik piginnittoq pillugu paasissutissiissutit kontomut ataatsimut atatillugu eqqoqqissaanngitsut, taava tamanna kontonut aningaaserinermik ingerlatsivimmi kontonut allanut tamanut atuuttutut kontomik ingerlatsiviusumi pigisaanut isigineqassaaq.
2) Kontop imarisaasa katinneri nalingiluunniit § 62-imi maleruagassat malillugit kontoni allani imarisat naliusullu aamma katiinernik malitseqartinneqassapput.
§ 59. Aningaaserivittut ingerlatsivik nalunaaruteqartartussaatitaasutut ingerlasoq §§ 32, 38 aamma 39 malillugit elektroniskimik toqqortanik imal. pappiliaatit toqqortat atorlugit misissuinissamik pinngitsoortitsisinnaavoq, siusinnerusukkut aningaaserinermik ingerlatsivik kontomik piginnittumut atatillugu upernarsaaatissanik piniarsimatillugu, paasiniarlugu kontomik piginnittuusup inissisimanera akisussaaffigititaasut naammassiniarlugit amerikami innuutaasuunngitsutut imaluunniit USA-mi najugaqartuusutut amerikami akileraarnertarnermut oqartussaatitaasut isumaqatigiissuteqarfigalugit taaneqartunik qualified intermediary, wishholding foreign partnership imal. withholding foreign trust, imal. kapitalit 61-ianni imm. 26-imi United States Codeimik taaneqartoq tunngavigalugu akisussaaffigisamik naapertuuttumik naammassinninniarluni isumaqatigiissuteqarsimanersoq.
Immineq uppernarsaatitut nalunaarutinik allaganngorlugulu uppernarsaatinik tatiginninneq
§ 60. Nalunaaruteqartartussaatitaasutut aningaaserinermik ingerlatsisuusoq immineq uppernarsaasiatut nalunaarusiamik allaganngorluguluunniit uppernarsaasiamik akuersaarinnissinnaanngilaq ilisimassallugu tunngavissaqaruni, taakku kukkunertaqartuusut imal. tutsuiginartuunngitsut.
Sullissat kikkuuneri inissinniarlugit suleriaatsit
§ 61. Sullissat kikkuuneri inissinniarlugit suleriaatsit tassaapput sullissat kikkuuneri paasiniarlugit suleriaatsit, aningaaserinermik ingerlatsiviusup isumagisariaqagai aningaasanik anngiortumik akuerisassanngortitsiniarnerit aammalu peqqarniisaarniarnermut aningaasaliiniarnerit pinaveersartitsiniarlugit periusissatut inatsisit ataanni ittut.
Kontot imarisaasa katinneri allamiullu aningaasaasa aningaasanut allanut naatsorsorneqarnerini maleruagassat
§ 62. Kontot inummik pigineqartut imarisaasa tamakkiisumik nalingisa aammalu nalingisa aaliangerniarnerini, aningaaserinermik ingerlatsiviusoq pisussaatitaavoq kontot aningaaserivimmi pigineqartut attuumassuteqartullu tamaasa akornanni imarisaasut katissallugit, taamaallaalli taakku qarasaasiatigut katersorneqarsinnaasut tunngavigalugit, soorlu assersuutigalugit, atuisutut normu, akileraartartutut normu kontot akornanni imarisaasut katinnissaannut periarfissiisut.
Imm. 2. Kontomik ataatsimoorussamik piginnittoq kinaluunniit pigisat imaannik nalinginilluunniit tamakiisumik piginnittutut isigineqassaaq imm. 1-imi katiinermi akisussaassusiliussat aaliangiisuutillugit.
Imm. 3. Kontop ataatsimoorussamik pigineqartup imarisai nalingallu aaliangerniarlugu, nalunaaruteqartartussaatitaalluni aningaaserinermik ingerlatsivik pisussaaffigiligaavoq kontot pineqartunit imminermini pigineqartut tamaasa naatsorsuutigissallugit qarasaasiat atorlugit paasissutissatut pigisat qanoq katiterutaasinnaanerat tunngavigalugit.
Imm. 4. Kontoni inummit ataatsimit pigineqartuni, imarisaasut nalilluunniit katissinnaajumallugit aaliangersinnaajumallugu konto qaffasissumik naliliunersoq, nalunaaruteqartartusaatitaalluni aningaaserinermik ingerlatsisoq, sullissamut akisussaasuusup ilisimasai imal. ilisimasariaqagai toqqannartumik toqqaannanngitsumilluunniit tunngavigalugit aamma pisussaatitaavoq inummit ilisimasamit pigineqarsinnaasutut kontot taaneqartutut inissisimasut taamaallaat toqqakkatut allatulluunniit tatigisatut inissimasutut tigummisai pinnagit, attuumassuteqarfigisai katissallugit.
Imm. 5. Imarisaasunik nalinillu Imm. 1-4-mi tunngavissiaasut malillugit katiinerit pissapput aaliangerumallugu, ataani imarisinnaasanut killiliussat qaangerlugit imaqarnersut:
1) Qummut § 30 normu 1, aamma § 31-imi, takuuk § 30 normu 1-imi killiutitaasut 50.000 USD-iusut.
2) Qummut § 48, § 49 imm. 1 aammalu § 54 imm. 1 aamma 2 tunngavigalugit qummut killiutitaasut 250.000 USD-iusut.
3) §§ 31, 37 aamma 48, kiisalu § 49, imm. 1 aamma 54, imm. 2-mi qummut killiutitaasut 1.000.000 USD-iusut.
§ 63. Eqqarsaatigalugit amerikamiut aningaasaannik dollarsinik tunngaveqanngitsumik kontot imarisaasa nalingisaluunniit aaliangernissaat, kapitalit 3-6-ianni innersuussutaasut malillugit nalunaaruteqartartussaatitaasutut aningaaserinermik ingerlatsiviusup dollarinngorlugu qummut killiutitaasut sanilliussuisinnaanngornissaq angujumallugu allat aningaasai naatsorsussavai imarisaasut nalilluunniit aaliangiunnissaat ukiup siuliata naanerani pisortatigoortumik aningaasat pineqartut nalilerneqarnerat tunngavigalugu.
Takutitassannguilluni uppernarsaasiissutit
§ 64. Kapitalit 3-6-imi ilaapput takutitassannguilluni uppernarsaasiissutit makkuusut:
1) Nunamit angerlarsimaffigisamit uppernarsaasiaq akileraaruserivimmit inummit susassaqartumit allanneqarsimasoq akiliutinik tigusisuusup angerlarsimaffini pillugu nassuiaateqarneranut naqissusiisuusoq.
2) Inuk ”timitalik” pineqartillugu uppernarsaasiussaq sunaluunniit oqartussaaffeqarfimmi inummit akuerisaasumit atsiugaasoq inuup atianik kinaassusersiuinermik siunertaqartuni aallaaviugajuttartumik imaqartoq.
3) Ataatsimoorussillutik peqartut pineqartillugit uppernarsaasiaq atuuttoq sunaluunniit oqartussaaffeqarfimmit atsiorneqarsimasoq, ilaatillugit ateq/atit aammalu nunami qullersaqarfigisap USA-milluunniit oqartussaaffigineqartumi angerlarsimaffigineragaasumi pineqartut nalunaarsorneqarlutilluunniit pilersitsivigisaanni najugarisaq.
4) Konto sumiiffimmi allami amerikamiut Qualified-Intermediary-mik taallugu isumaqatigiissuteqarnermut atatillugu akuerineqarsimasumit ingerlanneqartuuppat, anngiortumik aningaasanik ”errortuinermut” akuersinnginnermik inatsiseqarfiusumi, uppernarsaasiaq sunaluunniit taamaallaat pinnagit IRS-imik taaneqartumik immersugassiat W-8 imal. W-9, Qualified Intermediary-mik taallugu isumaqatigiissummi inunnik eqimattanilluunniit kinaassusiiniarnerni inatsisiliaasunut ilassutitut innersuussutigineqartut.
5) Ukiumut naatsortsuusiat suulluunnit, pingajuusutut akiligassanut atasumik nalunaarusiat, akiliisinnaajunnarnermik qinnuteqaatit imal. amerikami Securities and Exchange Commissionimit nalunaarusiat.
Kapitalit 8-at
Nalunaarutigineqartumik kinaassusiilluni uppernarsaasiineq
§ 65. §§ 67 aamma 68 malillugit nalunaarutigisassamut atatillugu nalunaaruteqartussaaasumit paasissutissiissutigineqassapput ateq, najugaq aammalu nunami allami pineqartoq/pineqartut najugaqartillugit, nunap suunera aammalu inuttut normu kiisalu amerikami akileraartartutut normua. Pineqartoq inuttut normuutigineqanngippat cvr normoqarlunili taava GER normua nalunaarutigineqassaaq. Aammali GER normumik peqanngippat, taava ulloq inunngorfia nalunaarutigineqassaaq.
Imm. 2. Pineqartillugit, piginneqatigiiffiit/ingerlatsiviit, toqusunit qimatat assigisaallu, inuttut normoqanngitsut, cvr normoqanngitsut. GER normoqanngitsut imal. amerikami akilkeraartartutut normoqanngitsut, taava kinaassusiilluni uppernarsaasiisoqassaaq siulittaasuusoq inullunniit alla pillugu, tassa inuk nalunaarutigineqartussamut atatillugu pineqartoq sinnerlugu iliuuseqarsinnaatitaasoq.
Imm. 3. Aningaserinermik ingerlatsivimmi kontomik ammaanermut atatillugu qulaajarneqarsinnaanngippat, kapitalit 9-at malillugu nalunaarutiginnittoqassanersoq, kina pillugu nalunaarutiginnittoqassanersoq, taava imm. 1 aamma 2-mi paasissutissiissutissatut taaneqartut malillugit nalunaarutiginninnissaq isumagineqassaaq. Taamatut nalunaarutigineqartussaq kinaassasoq aaliangiunneqarpat, taanna pillugu kinnaassutsimik paasissutissiissutaatigisat tunniunneqassapput.
Imm. 4. Nalunaarutigisassap, paasissutissat tunniunneqarsimasut allannguuteqarpata aningaaserinermik ingerlatsiviusumut ilisimatitsissuteqarnissamik pisussaaffiligaavoq taamatullu iliuuseqassalluni allannguutit pinerisa kingorna qaammat ataaseq qaangiutsinnagu.
Imm. 5. Kinaassutsimik paasissutissiinermi pisortatigoortumik kinaasutsimut uppernarsaasiamik takutitsisoqassaaq.
Imm. 6. Aningaaserinermut qullersaqarfik allakkatigut saaffigineqarnikkut aningaaserinermik ingerlatsiviusumut nalunaaruteqartartussaatitaavoq nalunaaruteqarnissamik pisussaanermik naammassinnissinnaanissamut pisariaqartitanik ilisimatitsissuteqarnissamut periarfissaqartitaavoq.
§ 66. Kontonut nalunarutigineqartussaasunut atatillugu, taakku nalunaaruteqartartussaatitaalluni aningaaserinermik ingerlatsiviusumi ingerlanneqartutut pioreersooreertillugit, taava ingerlatsiviusup 2017-imut ukiunilu tulliuttuni nalunaarutiginninnissamut atatillugu amerikami akileraartartutut normu pissarsiarissavaa amerikami inuusunut nalunaarsorneqartunut tamanut akileraartarnermi normuutigineqartut.
Imm. 2. Amerikami inuusoq immikkoortinneqartoq nalunaarutigineqartussaasoq pisussaatitaavoq nalunaarutiginnittartussaatitaalluni aningaaserinermik ingerlatsitsiviusumit saaffigineqarnermi, takuuk imm. 1, taanna nalunaarfigissallugu peqarunilu tassunga tunniutissallugu amerikami akileraartartutut imminut normuliunneqarsimasoq.
Kapitalit 9-at
Nalunaarutiginninneq
§ 67. Nalunaarutiginnittartussaatitaallutik aningaaserinermik ingerlatsisut ukiut tamaasa ataani taaneqartut akornanni nalunaarutigineqartussatut kontonut atatillugu akileraartarnermut qullersaqarfimmut paasissutissiissussaavoq makkuninnga:
1) Ateq, najugaq, inuttut normuliussaq, cvr imal. GER normut aammalu amerikami akileraartartutut taaneqartutut kontotilinnut normuliussaq aammalu pineqartunut amerikami inngitsunut, kapitali 3-7-imi taakkartorneqartut malillugit kontomut/-nut aqutsisumut/aqutsisunut amerikamiusut nalunaarsorneqartunut assingusumik paasissutissat assigalugit tunngaveqartunut atuutsinneqartut.
2) Kontonut normuliussat, taamaattoqanngippallu assingusut taarsiullugit atorneqartut.
3) Ateq, global intermediary identification nummer (GIIN nummer) aammalu cvr- imal. GER normu, takuuk § 29, nalunaaruteqartussaatitaasutut aningaaserinermik ingerlatsisumut atuuttuusut.
4) Konto imarisai imal. nalinga taakku ataanni pineqarpat sillimmasiinermut isumaqatigiissusiaq aningaasanik naliligaasoq imaluunniit naafferartumik ingerlasussanngortitaasoq, akiliinermi nali imal. ukiup naanerani utertinneqarnerani naliusutut naatsorsugaq imal. konto ukiup ingerlanerani matuneqarsimappat, matunngitsiarnerani nali.
5) Kontot nakkutigineqarlutik aqunneqartut pineqartillugit:
a) Ilanngaatissat ilanngaatigitinnagit erniasiat, tamakkiisumik ilaanngaasiitinnani ajunngitsorsiaasut aammalu ilanngaasiitinnani allatut tamakkiisumik isertitaasut kontomi ingerlataasut pilersitaasut, pineqartillugit ukiup ingerlanerani aningaasat akilerneqarsimasut imal. kontomut isertutut nalunaarsorneqarsimasut,
b) Kontop iluani ukiup ingerlanerani tamakkiisumik ilanngaatissat pitinnagit tunisinermi iluanaarutisiaasimasut imal. ukiup ingerlanerani nalinik aningaasanngortitsinikkut pissarsiarineqarsimasut, nalunaaruteqartartussatut aningaaserinermik ingerlatsisoq nakkutiginnittuutinneqarsimatillugu, isumaqatiginninniartuutinneqarsimatillugu, taaguusiutiinnarlugu piginnittuutitaasimatillugu imal. kontomik piginnittoq sinnerlugu isumagisaqartitaasimatillugu.
6) Pineqartillugit kontot ikisisarfiusut, ilanngaasiitinnani tamakkiisumik erniasiat kontomut ikineqarsimasut imal. ukiup ingerlanerani kontomi imarisaasut aallaavigalugit erniasiatut allanneqarsimasut.
7) Pineqartillugit kontot normu 5 aamma 6-imi allanneqarsimasunit attorneqanngitsut, ilaanngaasiitinnani tamakkiisumik aningaasat akilerneqarsimasut imal. kontomik piginnittumut kontomut atatillugu ukiup ingerlanerani nakkartinneqarsimasut, taakkulu nalunaarutiginnittartussaatitaalluni aningaaserinermik ingerlatsisuusumut akiliutitut allatulluunniit uninngasuuteqarnermut atatillugu aaqqiissutaatillugit taaneqartullu ataanni ukiup ingerlanerani kontomik piginnittumut uninngatitsisoqarsimappat akiliutigineqarsi-masut.
Imm. 2. Imm. 1 normu 1-imi allassimasut apeqqutaatinnagit, nalunaaruteqartartussaatitaasutut aningaaserinermik ingerlatsivik amerikami akileraartartutut normumik inummut aaliangersimasumut imal. arlaqartunut atatillugu kontot pioreersut pineqartillugit tunniussinngissinnaavoq, akileraartartutut normu toqqorsimasuutigineqanngippat, takuuk § 66. Taamatut pisoqartillugu paasissutissiissutigineqassapput inuup pineqartup ulloq inuuffia, taanna aningaaserinermik ingerlataqartuusumit toqqortaatigineqarpat.
§ 68. ukiunut 2015 aamma 2016-imut atatillugu nalunaaruteqartartussaatitaalluni aningaaserinermik ingerlatsiviusup ukiut tamaasa akileraaruserinermut qullersaqarfimmut peqataanani nalunaarutigisassavaa aningaaserinermik ingerlatsisuusoq sunaluunniit/ kinaluunniit, aningaaerinermik suliaqartuni kontonut akiliuteqartarsimasoq taassuma ataani aamma pillugit kontot peqataanani aningaaserinermik ingerlatsiviusumit sullissat kontoinik pigisani taakkulu iluini tamakkiisumik akiliutaasimasut.
§ 69. Nalunaarutiginninnerit kingusinnerpaamik pissapput 1. maj ukiumi nalunaarutiginninnermik piffiusup ukiutut tulliani. 1. maj arfininngorneruppat, taava periarfissaq qaninnerpaaq tassaassaaq tamatuma kingorna ulluinnaq qaninnerpaaq.
Kapitalit 10-at
Aningaaserinermik ingerlatsiviusut akornanni paasissutissanik nalunaaruteqartarneq
§ 70. Nalunaarutiginnittartussaatitaalluni aningaaserinermik ingerlatsiviusoq peqataanani ingerlatsiviusumut akiliuteqartoq imal. amerikamit pisumik amerikamiumit akileraarnissamik pisussaaffeqartumit akiliuteqarnermi akunniliusimasutut inissisimasuusoq, taamatut akuliuteqartumut paasissutissanik ingerlateqqiissaaq akiliutaasunut atatillugu unitsitsisinnaanermut nalunaarutiginnissinnaanermullu pisariaqartinneqartunik.
Imm. 2. Imm. 1 nalunaaruteqartartussaatitaallutik aningaaserinermik ingerlatsisunut atuutsinneqassanngilaq ataani allanneqartutut inissisimasunut:
1) Taanna Amerikami Internal Revenue Code malillugu qualified intermediary atorneqarpat, tassani imm. A, kapitalit 3-at naapertorlugu aningaasanik uninngatitsigallartussanngorti-taasimappat, imal.
2) tassaanngippat amerikami soqutigisaqaqatigiiffik imal. aningaasaateqarfik, amerikamiut akileraartarnermut oqartussaasuinit unitsitsigallartuunissamik isumaqatigiissuteqarfigineqarsimasoq.
Kapitalit 11-at
Atuutsitsilernissaq
§ 71. Isumaliutissiissut atuutilissaaq ulloq 4. maj 2017.
Imm. 2. Aningaaserinermik ingerlatsiviit malittarisassat kapital 5-imi enhedskontonut ammarneqarsimasunut 1. juli 2014-imiit 31. december 2014 atuuttussiaasut atorsinnaavaat taarsiullugit kapitalit 6-ianni allanneqarsimasunut 250.000 koruuninik qummut killiliisuusunut pineqartut kontot §§ 48-mi aamma 49-mi, imm. 1-imi allassimasunit eqqugaanngippata.
Imm. 3. Kapitalit 9-ani allassimasut naapertorlugit nalunaaruteqarnissaq ukiumut 2014-imut kingusinnerusumullu atatillugu, takuuk imm. 3.
Imm. 4. § 67 naapertorlugu nalunaaruteqartussaatitaaneq atuutsikkiartorneqassaaq imatut:
1) Ukiumut 2014-imut atatillugu nalunaarutigisassat tassaapput § 67-imi, imm. 1 normu 1-4-mi aamma imm. 2-mi paasissutissiissutitut allanneqarsimasut.
2) Ukiumut 2015-imut atatillugu paasissutissiissutaasutut nalunaarutigisassani ipput paasissutissat § 67-imi allanneqarsimasut taamaallaat ilaanatik § 67, imm. 1 normu 5 naqinneq b-mi allanneqarsimasut.
3) 2016 aallarnerfigalugu paasissutissat § 67-imi allanneqarsimasut tamarmik nalunaarutigineqartalissapput.
Imm. 5. Aningaaserinermik ingerlatsiviusut, ukiumut 2014-imut atatillugu nalunaaruteqartussaaatitaasut, § 29-mi allassimasoqaraluarpalluunniit piffissaq eqqorlugu nalunaaruteqartussaatitaapput, nalunaarutiginninneq kingusinnerpaamik 1. juli 2017 tunniunneqarpat.
Namminersorlutik Oqartussat, ulloq 3. maj 2017
Nikolai Sten Christensen
kundgrelse_B_05_2017_kn


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiAeroArkkitehtuuriEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiViileäVärikäsTietokoneetSöpöLiputKukkaRuoka & JuomatHauskaPelitTytötteLomaKuumaElääLogoRakkausMuutElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisäämobile	Kotiin / HD / call of duty zombeja tapetti HD	call of duty zombeja tapetti HD
2,506 näkymät
0	call of duty zombeja tapetti HD
Tässä on kaunein Valinta@call of duty zombies wallpaper HDpöytätietokoneille, PC, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. Tässäwallpapermad.com Taustakuva tietokanta voit ladata miljoonia korkealaatuisia taustakuvia . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Meillä on paljon taustakuvia yli kolmekymmentä Plus kategoriat Like Eläimet, Sarjakuva, Kukka, avaruus , Pelit ja Urheilu ,Jne. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
piipittää noin Maha Edellinen: muskeliautoista tapetti HD
mustavalkoinen tapettimusta ja oranssi tapetti HDtaustakuva ilmainen HDtaustakuvan vaihtajacool cat taustakuvat HDsyntymä tapetti HDmario hd tapetti HDHouston Texans tapetti HDiphone luonto tapetti HDanime iphone tapetti HD Mainos

matches: HD HD HD HD HD hd HD