Säännöt - Stadgarna | Hundklubben Koirakerho Canidae rf ry
Hundklubben Koirakerho Candae rf ry
Vastuuhenkilöt - Ansvarspersoner
Säännöt - Stadgarna
Jäsenasiat-Medlemsärenden
Jäsenlehti - Medemstidning
Pieneläinhautausmaa-Smådjursbegravningsplats
Jäseninfo - Medlemsinfo
Jäsenten tulokset - Medlemmarnas resultat
PK tuloksia - Bruksresultat
BH tuloksia - BH resultat
Tokotuloksia - Lydnadsresultat
Rallytokotuloksia - Rallylydnadsresultat
NOME-, WT-, NOU tuloksia - Jaktprovsresultat
NOU tuloksia 2003-2010
Näyttelytuloksia - Utställningsresultat
PEKO tuloksia - PEKO resultat
Paimennustuloksia - Vallningsresultat
SPA tuloksia - SPA resultat
VEPE tuloksia - VEPE resultat
MEJÄ tuloksia-MEJÄ resultat
Palkitut 2019 - Premierade 2019
Kiertopalkintosäännöt - Vandringsprisreglerna
Yhdistyksemme kokeet - Föreningens resultat
TOKO 2.6.2019
Rallytoko 9.6.2019
IPO 23.5.2018
Etsintäkoe 10.6.2018
FH 26.6.2018
FH 28.6.2018
TOKO 12.8.2018
FH 23.8.2018
PAJÄ 13.10.2018
IPO 3.11.2018
FH 17.11.2018
PAJÄ 18.11.2018
FH 30.5.2017
FH 11.7.2017
FH 1.8.2017
FH 13.9.2017
FH 1.10.2017
IPO 24.5.2017
IPO 21.6.2017
IPO 9.8.2017
TOKO 28.7.2017
PAJÄ 6.6.2017
TOKO 9.6.2016
FH 1&2 29.6.2016
FH 14.8.2016
Match Show 18.9.2016
TOKO 1.10.2016
TOKO 23.5.2015
FH-KOE 30.6.2015
IPO-KOE 2.7.2015
BH-KOE 16.7.2015
MATCH SHOW 16.8.2015
FH2-KOE 16.8.2015
FH1-KOE 20.8.2015
IPO-KOE 26.8.2015
FH2-KOE 13.9.2015
FH1&2 27.9.2015
Tokokoe 24.5.2014
Match Show 15.6.2014
FH-koe 26.5.2014
FH-koe 30.6.2014
FH-koe 21.7.2014
Tokokoe 12.8.2014
FH-koe 19.10.2014
Koulutukset-Skolningar
Pentukoulu - Valpskola
Arkitottista - Vardagslydnad
TOKO - Lydnad
Peltojälki - Åkerspår
PK-tottistreenit - Brukslydnadsträningar
Haku - Sök
IPO - koulutusta
Rallytoko - Rallylydnad
Näyttelykoulutus - Utställningsträning
Koulutuskentät - Skolningsplanerna
Västankvarnintie 35 - Västankvarnvägen 35
Västankvarnintie 413 - Västankvarnvägen 413
Kentän varauskalenteri - Planens kalender
Kuvia - Foton
NIMI JA KOTIPAIKKAKUNTA
§1 Yhdistyksen nimi on Hundklubben Koirakerho Canidae rf. ry., ja kotipaikkakunta on Inkoon kunta.
§2 Yhdistyksen tarkoituksena on voittoa tavoittelematta edistää koiratietietoutta, koiranpitoa ja koirien kouluttamista Inkoossa sekä myös muilla tavoin edistää kiinnostusta koiriin ja toimia jäsentensä välisenä yhteyslinkkinä.
§3 Yhdistys pyrkii toteuttamaan tavoitteensa järjestämällä koulutustilaisuuksia, luentoja, kursseja, koiranäyttelyitä sekä muita yleisötilaisuuksia. Yhdistys voi tiedotus- ja luentotilaisuuksien avulla tarjota koulutusta ja neuvoja erilaisissa koiria koskevissa kysymyksissä. Yhdistys julkaisee omaa lehteä, joka lähetetään jäsenille. Yhdistys voi myös toimia yhteistyössä muiden koirista kiinnostuneiden henkilöiden ja koirayhdistysten kanssa.
SITOUMUKSET KOTIMAASSA
§4 Yhdistys voi liittyä jäseneksi Suomen Kennelliittoon, Uudenmaan Kennelpiiriin ja Suomen Palveluskoiraliittoon.
§5 Yhdistys on kaksikielinen, virallinen pöytäkirjakieli on joko ruotsi tai suomi. Yhdistyksen toiminnassa molempia kieliä tulee käyttää siten, että yhdistyksen julkaisut, kiertokirjeet ja kokouspöytäkirjat tarvittaessa käännetään toiselle kotimaiselle kielelle.
§6 Yhdistyksen jäsenet koostuvat varsinaisista, kannatus- ja kunniajäsenistä, jotka johtokunta hyväksyy jäseniksi. Varsinaiset jäsenet jakautuvat vuosi-, perhe-, nuoriso- sekä ainaisjäseniin. Nuorisojäseneksi katsotaan henkilö, joka ei vielä ole täyttänyt 15 vuotta. Kun henkilö täyttää 15 vuotta, hänet siirretään vuosijäseneksi ilman erillistä pyyntöä. Perhejäseneksi hyväksytään jäsen, jonka perheessä jo entuudestaan on vuosi-, ainais- tai kunniajäsen. Kannatusjäseneksi hyväksytään yhdistyksen johtokunnan hyväksymä yksittäisjäsen, rekisteröity yhdistys tai muu oikeuskelpoinen yhteisö. Kannatusjäsenellä ei ole äänioikeutta.
§7 Yhdistyksen jäsen voi sanoutua irti yhdistyksestä ilmoittamalla asiasta kirjallisesti yhdistykselle tai sen puheenjohtajalle tai ilmoittamalla asiasta suullisesti yhdistyksen kokouksessa. Jos jäsen ei ole 1.5. mennessä maksanut jäsenmaksuaan, jäsen katsotaan eronneeksi. Jos jäsen on toiminut yhdistyksen toimintatavoista tai tarkoitusperistä poiketen tai muuten toiminut tavalla, joka on hyvän käytöksen vastaista, johtokunnalla on oikeus irtisanoa henkilö yhdistyksestä. Jäsenen erottamiseksi vaaditaan johtokunnan yksimielinen päätös. Yhdistyksestä erotetulla jäsenellä on oikeus vedota yhdistyskokoukseen ilmoittamalla tästä yhdistyksen johtokunnalle kolmenkymmenen (30) vuorokauden kuluessa siitä, kun hän on saanut erottamispäätöksen. Tällaisessa tapauksessa johtokunta on velvoitettu käsittelemään erottamispäätöstä lähinnä seuraavassa yhdistyskokouksessa joka pidetään, johtokunnan puheenjohtajan saatua asiasta ilmoituksen. Yhdistyksestä eronneen tai erotetun jäsenen jo suorittamia jäsenmaksuja ei palauteta eikä jäsenellä ole oikeutta esittää vaatimuksia yhdistykselle.
§8 Ainaisjäsen suorittaa kertamaksun ja muut jäsenet vuosittaisen, syyskokouksessa vahvistetun jäsenmaksun. Jäsenmaksut suoritetaan vuosittain maaliskuun loppuun mennessä. Kunniajäsen ei ole velvollinen suorittamaan jäsenmaksua ja kunniajäsenen saavuttamat jäsenedut ovat pysyviä.
§9 Yhdistys voi omistaa kiinteistöjä, perustaa rahastoja sekä vastaanottaa testamentteja ja lahjoituksia. Yhdistys voi asianmukaisesti hankitulla luvalla järjestää arpajaisia ja rahankeräyksiä sekä yleisiä virkistystilaisuuksia yhdistystoimintansa hyväksi. Yhdistys voi omistaa toiminnalleen välttämätöntä kiinteätä ja irtainta omaisuutta.
§10 Yhdistyksen tilit päätetään jokaisena kalenterivuotena ja tilinpäätös tarvittavine asiakirjoineen on annettava tilintarkastajille viimeistään kaksi viikkoa ennen vuosikokousta. Tilintarkastajien tulee palauttaa asiakirjat yhdessä kirjallisen lausuntonsa kanssa hallitukselle viimeistään kaksi päivää ennen vuosikokousta.
§11 Yhdistyksen asioita hoitaa vuosikokouksessa valittu johtokunta, joka toimii yhdistyksen laillisena johtoelimenä. Johtokunta koostuu vuodeksi kerrallaan valitusta puheenjohtajasta, kuudesta (6) kahdeksi vuodeksi kerrallaan valitusta varsinaisesta jäsenestä ja kahdesta (2) kahdeksi vuodeksi kerrallaan valitusta varajäsenestä. Mikäli varsinainen jäsen on estynyt osallistumasta johtokunnan kokoukseen, äänioikeus siirtyy ensimmäiselle varajäsenelle. Mikäli kaksi varsinaista jäsentä on estynyt osallistumasta johtokunnan kokoukseen, kummallakin varajäsenellä on äänioikeus. Varapuheenjohtaja valitaan syyskokouksessa johtokunnan varsinaisten jäsenten keskuudesta. Johtokunta kokoontuu tarvittaessa puheenjohtajan kutsusta tai hänen ollessa estynyt, varapuheenjohtajan kutsusta. Johtokunta kokoontuu kun puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja katsoo kokouksen olevan aiheellinen, tai mikäli vähintään kolme (3) johtokunnan jäsentä vaatii johtokunnan kokoonkutsumista. Kokous on päätösvaltainen, kun vähintään neljä (4) johtokunnan jäsentä sekä puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja ovat läsnä.
§12 Johtokunnan varsinaisista jäsenistä kolme (3) on vuosittain erovuorossa. Yhdistyksen ensimmäisenä toimintavuotena päätetään kaikkien johtokunnan jäsenten ja varajäsenten erovuoroisuus ja sen jälkeen kukin vuorollaan.
§13 Yhdistyksen nimen allekirjoittaa puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja yhdessä sihteerin kanssa. Johtokunta voi määrätä rahastonhoitajan kirjoittamaan yksin yhdistyksen nimen pankki- ja muiden raha-asioiden hoidon yhteydessä.
§14 Yhdistyksen vuosikokous on pidettävä helmikuun 28. päivään mennessä Ylimääräisiä kokouksia voidaan kutsua koolle, jos johtokunta katsoo asian tarpeelliseksi tai mikäli vähintään 1/10 jäsenistä esittää kirjallisen toivomuksen jostakin erikseen mainitun asian käsittelemisestä. Mikäli jäsen haluaa esittää jonkun asian vuosikokouksen käsiteltäväksi, on kirjallinen esitys tästä tehtävä johtokunnalle vähintään kolme (3) viikkoa ennen kokousta. Yhdistyksen vuosikokouksessa käsitellään seuraavat asiat: 1) Kokouksen puheenjohtajan, sihteerin ja kahden pöytäkirjan tarkastajan valinta. Pöytäkirjan tarkastajat toimivat samalla ääntenlaskijoina. 2) Kokouksen laillisuuden ja päätösvaltaisuuden toteaminen 3) Kokouksen esityslistan hyväksyminen 4) Toimintakertomuksen, tilinpäätöksen ja tilintarkastuskertomuksen esittäminen 5) Tilivelvollisten vastuuvapauden myöntäminen 6) Päätetään palkkioiden ja korvausten maksamisesta 7) Päätetään jäsenmaksujen suuruudesta 8) Käsitellään tulevan toimintavuoden toimintasuunnitelma ja budjetti 9) Valitaan johtokunnan puheenjohtaja 10) Valitaan uudet varsinaiset jäsenet ja yksi varajäsen erovuoroisten jäsenten tilalle. Uudet jäsenet valitaan kokouksessa ehdotettujen henkilöiden keskuudesta. 11) Valitaan kaksi tilintarkastajaa ja kaksi varatilintarkastajaa 12) Valitaan johtokunnan varapuheenjohtaja johtokunnan varsinaisten jäsenten keskuudesta 13) Valitaan edustajat Suomen Kennelliitto-Finska Kennelklubben ry:n , Uudenmaan Kennelpiiri ry:n ja muiden yhdistysten kokouksiin, joissa yhdistys on jäsenenä. 14) Käsitellään kokouskutsussa mainitut muut asiat.
KOKOUSKUTSU JA ÄÄNIVALTA
§15 Yhdistyksen jäsenet kutsutaan kokouksiin kirjeitse tai jäsen- tai paikallislehdessä olevalla ilmoituksella, vähintään 10 päivää ennen kokousta. Kokouskutsusta tulee ilmetä kokouksen aika ja paikka sekä käsiteltävät asiat.
§16 Yhdistyksen kokouksissa jokaisella jäsenellä, pois lukien nuoriso- ja kannatusjäsenet, on yksi ääni, jota hän voi läsnä olevana käyttää. Päätökset yhdistyksen kokouksissa tehdään yksinkertaisella enemmistöpäätöksellä paitsi päätöksissä, jotka koskevat
§17 mainittuja asioita.Äänestäminen tapahtuu avoimena äänestyksenä, mutta jos yksikin läsnä olevasta jäsenestä toivoo suljettua lippuäänestystä, on äänestys suoritettava suljettuna lippuäänestyksenä. Äänten mentäessä tasan ratkaisee puheenjohtajan kannattama ehdotus ja vaaleissa ratkaisu tehdään arvonnan tuloksen perusteella.
§17 Näitä sääntöjä voidaan muuttaa tai purkaa vain jos vähintään ¾ vuosikokouksessa annetuista äänistä ja toinen kokous, joka on pidetty vähintään yksi kuukausi vuosikokouksesta, hyväksyvät päätöksen. Yhdistyksen sääntömuutoksista on tiedotettava Suomen Kennelliitto-Finska Kennelklubben ry:lle. Mikäli yhdistys puretaan on toiminnasta jääneet rahavarat käytettävä kenneltoiminnan hyväksi viimeisen kokouksen päätöksen mukaisesti. Yhdistyksen purkamisesta on tiedotettava Suomen Kennelliitto-Finska Kennelklubben ry:lle sekä yhdistysrekisteriviranomaisille.
§18 Muutoin noudatetaan yhdistyksen toiminnassa yhdistyslain säännöksiä.
§1 Föreningens namn är Hundklubben Koirakerho Canidae rf.ry. och dess hemort är Ingå kommun.
§2 Föreningens ändamål är att utan att sträva efter vinst befrämja hundkännedom, hundhållning samt hundskolning i Ingå samt att också i övrigt främja hundintresset och fungera som en örbindelselänk mellan sina medlemmar.
§3 Föreningen strävar att förverkliga sina syften genom anordnandet av skolningstillfällen, föreläsningar, kurser, hundutställningar samt andra publika tillställningar. Föreningen kan genom upplysnings- och föreläsningstillfällen tillhandahålla undervisning och råd i olika hundfrågor. Föreningen publicerar även en egen tidning som distribueras till medlemmarna. Föreningen kan även samarbeta med andra hundintresserade personer samt hundföreningar.
INHEMSKA FÖRBINDELSER
§4 Föreningen kan ansluta sig till Suomen Kennelliitto- Finska kennelklubben ry, Uudenmaan Kennelpiiri ry och Suomen Palveluskoiraliitto.
FÖRENINGENS SPRÅK
§5 Föreningen är tvåspråkig, det officiella protokollspråket är antingen svenska eller finska. I föreningens verksamhet bör de båda språken användas så att föreningens publikationer, cirkulär och mötesprotokoll vid behov översättes till det andra inhemska språket.
§6 Föreningens medlemmar består av ordinarie-, understödande- samt hedersmedlemmar, vilka av styrelsen godkännes som medlemmar. De ordinarie medlemmarna består av års-, familje-, ungdoms- samt ständiga medlemmar. Som ungdomsmedlem antages person som inte fyllt 15 år. Vid fyllda 15 år överflyttas ungdomsmedlemmen utan särskild anhållan till årsmedlem. Som familjemedlem godkännes en medlem i vars familj det redan finns en års-, ständig- eller hedersmedlem. Som understödande medlem antages av föreningens styrelse godkänd enskild person, registrerad förening eller annan rättsgiltig sammanslutning. Understödande medlem äger ingen rösträtt.
§7 Föreningsmedlem kan avgå ur föreningen genom ett skriftligt meddelande härom till styrelsen eller dess ordförande, eller genom muntlig anmälan vid föreningsmöte. Om medlem ett (1) år försummat att erlägga sin medlemsavgift, verkar i oenlighet med föreningens stadgar eller syften eller i övrigt handlar på så sätt som bryter mot god ton, äger styrelsen rätt att utesluta honom/henne ur föreningen. För uteslutning av medlem fordras styrelsens enhälliga beslut. Utesluten medlem äger rätt att bringa beslutet om uteslutningen under föreningsmötets prövning genom att skriftligt meddela härom till föreningens styrelse inom trettio (30) dygn efter det att hon/han blivit delgiven uteslutningsbeslutet. På grund av detta meddelande är styrelsen skyldig att upptaga uteslutningsärendet till behandling vid det föreningsmöte som närmast följer efter det meddelandet gjorts till styrelsens ordförande. Åt medlem som avgår eller utesluts ur föreningen återbetalas inte redan erlagda medlemsavgifter och hon/han äger inte rätt att ställa några fordringar på föreningen.
§8 Ständig medlem erlägger en engångsavgift och de övriga medlemmarna årligen den medlemsavgift som bestäms av höstmötet. Medlemsavgifterna erläggs varje år inom utgången av maj månad. Hedersmedlem är inte skyldig att erlägga medlemsavgift och de erhållna medlemsrättigheterna är bestående.
§9 Föreningen kan äga fastigheter, bilda fonder, ta emot testamenten samt mottaga donationer. Föreningen kan med laga tillstånd ordna lotterier och penninginsamlingar samt allmänna nöjestillfällen till förmån för sin verksamhet. Föreningen kan inneha för sin verksamhet behövlig fast- samt lös egendom.
§10 Föreningens räkenskaper avslutas varje kalenderår och bör med tillhörande handlingar tillställa revisorerna senast två veckor före årsmötet. Revisorerna bör tillsammans med sitt utlåtande returnera dem till styrelsen senast två dagar före årsmötet.
§11 Föreningens angelägenheter handhas av en av årsmötet vald styrelse vilken fungerar som föreningens lagenliga styrelse. Styrelsen består av en för ett år i gången vald ordförande samt sex (6) för två år valda ordinarie medlemmar samt två (2) för två år valda suppleanter. Är en ordinarie styrelsemedlem frånvarande vid ett styrelsemöte övergår rösträtten till den förste suppleanten. Är två ordinarien medlemmar frånvarande har båda suppleanterna rösträtt. Viceordföranden väljes av höstmötet inom ordinarie styrelsemedlemmar. Styrelsen sammanträder vid behov sammankallad av ordföranden eller vid förfall av henne/honom av viceordföranden. Styrelsen sammankallas då ordföranden eller viceordföranden anser det nödvändigt eller efter påfordran av minst tre (3) styrelsemedlemmar. Mötet är beslutsfört då minst fyra(4) styrelsemedlemmar och ordförande eller vice är närvarande.
§12 Av de ordinarie styrelsemedlemmarna står varje år tre (3) i tur att avgå. Under föreningens första verksamhetsår bestäms turen att avgå för alla styrelsemedlemmar samt suppleanter, och därefter i tur och ordning.
TECKNANDE AV FÖRENINGENS NAMN
§13 Föreningens namn tecknas av ordförande eller viceordförande tillsammans med sekreteraren. Styrelsen kan bevilja kassören rätt att ensam teckna föreningens namn vid bank- och andra penningaffärer.
§14 Föreningens årsmöte hålles före den 28 februari. Extraordinarie möten kan sammankallas då styrelsen finner det nödvändigt, eller på skriftlig begäran med särskilt uppgivet ärende, av minst 1/10 av medlemmarna. Önskar medlem framlägga ett ärende för årsmötet bör skriftlig framställning yrkande härom göras till styrelsen minst tre (3) veckor före mötet. Vid föreningens årsmöte behandlas följande ärenden: 1. Val av mötesordförande, sekreterare samt två protokolljusterare som samtidigt fungerar som rösträknare. 2. Konstaterande av mötets laglighet och beslutsförhet. 3. Godkännande av mötets arbetsordning. 4. Föredragande av föregående års verksamhetsberättelse, bokslut samt revisionsberättelse. 5. Beviljande av ansvarsfrihet för de redovisningsskyldiga. 6. Fastställandet av arvoden och ersättningar i samband med föreningens arbete. 7. Fastställande av medlemsavgifternas storlek. 8. Befästande av den för det påbörjade året uppgjorda verksamhetsplanen och budgeten. 9. Val av styrelseordförande. 10. Val av nya ordinarie styrelsemedlemmar samt en suppleant, i stället för de avgående, av på mötet nominerade kandidater. 11. Val av två revisorer och deras suppleanter. 12. Val av styrelsens viceordförande bland ordinarie styrelsemedlemmar. 13. Val av representanter till Finska Kennelklubben-Suomen Kennelliitto rf:s, Uudenmaan Kennelpiiri ry:s och övriga samfunds möten, till vilka föreningen anslutit sig som medlem. 14. Handläggande av övriga i möteskallelsen nämnda ärenden
MÖTESKALLELSE OCH RÖSTRÄTT
§ 15 Sammankallandet av föreningens medlemmar till möte sker per brev eller per annons i medlemstidningen och i lokala tidningar minst 10 dagar före mötet. Ur möteskallelsen bör framgå tid och plats samt vilka ärenden som skall behandlas.
§ 16 Vid föreningens möten har varje medlem förutom ungdoms- och understödande medlem en röst, vilken han som närvarande använder. Besluten vid föreningens möten fattas med enkel majoritet, förutom vid beslut rörande de i
§ 17 i dessa stadgar nämnda ärendena. Röstningen sker öppet, men om en enda av de närvarande medlemmarna yrkar på röstning med slutna sedlar måste så ske. Vid lika röstetal vinner det förslag som understöds av ordförande, vid val sker avgörandet genom lottning.
§ 17 För ändring av dessa stadgar eller upplösning av föreningen fordras minst 3/4 av det vid årsmötet avgivna röstetalet och att ett andra möte vilket ägt rum minst en månad senare än årsmötet också godkänner beslutet. Om ändringar i stadgarna bör meddelas till Finska Kennelklubben-Suomen Kennelliitto rf. Om föreningen upplöses skall de överblivna medlen i enlighet med det sista mötets beslut användas till förmån för kennelverksamhet. Om upplösning av föreningen bör meddelas till Finska Kennelklubben-Suomen Kennelliitto rf. samt till föreningsregistermyndigheten.
§ 18 I övrigt iakttages vad i föreningslagen är stadgat.
© Hundklubben Koirakerho Canidae rf ry


Lausunto Itä-Suomen hallinto-oikeudelle / Ympäristö- ja rakennuslautakunnan päätös 28.6.2018 § 48 / 297-32-152-1 / Koukkukatu 1
Ympäristö- ja rakennuslautakunta on 28.6.2018 § 48 muuttanut rakennustarkastajan rakennuslupapäätöstä 8.5.2018 § 345 vahvistamalla 12.6.2018 päivätyt pääpiirustukset (asemapiirustus ja julkisivupiirustus). Muilta osin lautakunta on hylännyt naapurikiinteistöjen haltijoiden oikaisuvaatimukset. Naapurikiinteistöjen haltijat ovat valittaneet päätöksestä Itä-Suomen hallinto-oikeuteen.
Esitys Ympäristö- ja rakennuslautakunta antaa seuraavan lausunnon hallinto-oikeudelle.
Naapurit ovat valituksessaan vaatineet ympäristö- ja rakennuslautakunnan päätöksen kumoamista mm. rakennuksen suunnittelun ja toteutuksen perusteella sekä tarkoituksenmukaisuusharkinnan perusteella.
Alueella on voimassa asemakaava, rakennus sijoittuu (Y) yleisten rakennusten kortteli alueelle. Alueelle on laadittu rakentamistapaohje, rakentamistapaohje käsittää pientalorakentajille tarkoitettuja suunnittelu- rakentamisohjeita ko. ohjeita ei voida soveltaa suoraan yleisten rakennusten korttelialueelle.
Rakennusta ei ole edellytetty porrastettavaksi, koska mahdollinen liikuntarajoitteisuus edellyttää normaalia vaativamman esteettömyyden ja mahdollistaa asukkaiden vapaan liikkumisen rakennuksessa eri tilojen välillä. Pihojen korkeusasemat ja maanmuotoilu on esitetty riittävällä tarkkuudella ja siten on toteutettavissa niin, ettei naapureille aiheudu tarpeetonta haittaa. Hulevesien osalta asemapiirustuksessa on esitetty sadevesikaivot ja korkeusasemat. Hulevesisuunnitelmat ovat erityissuunnitelmia jotka toimitetaan LVI-suunnitelmien yhteydessä rakennusvalvonnan LVI-insinöörille tarkastettavaksi. Erityissuunnitelmia ei pääsääntöisesti edellytetä toimitetavaksi rakennusluvan käsittelyvaiheessa varsinkin, kun kiinteistö liittyy kaupungin hulevesiverkkoon. Rakennuslupapäätöksen yhteydessä vahvistetaan ainoastaan pääpiirustukset noudatettavaksi. Pääpiirustuksissa on esitetty kaavan mukainen kevyenliikenteen varaus rakennettavan ja naapuritonttien välillä, suunnitelman mukaan nykyiset korot säilytetään ja tällöin voidaan arvioida, ettei tilanne ainakaan huonone olemassa olevaan tilanteeseen nähden korkojen tai sulamisvesien osalta.
Valituksessaan naapurikiinteistön haltijat epäilevät onko rakennuksen aiheuttamat melutasot tutkittu. Hakija on esittänyt selvityksen rakennuksen ääniteknisestä toimivuudesta. Rakennuslupapäätös sisältää lupamääräyksen ”Parvekelasituksen äänitekniset ominaisuudet (avattavan parvekelasituksen Rw+Ctr oltava vähintään 14 dB) esitettävä aloituskokouksessa”
Lain 58 §:n 1 momentin mukaan rakennusta ei saa rakentaa vastoin asemakaavaa (rakentamisrajoitus). Muiden ympäristön muutostoimenpiteiden kohdalla asemakaava on otettava huomioon siten kuin jäljempänä säädetään.
Lain 135 §:n 1 momentin 1 kohdan mukaan rakennusluvan myöntämisen edellytyksenä asemakaava-alueella on, että rakennushanke on voimassa olevan asemakaavan mukainen.
Tuetun asumisen palvelujen tuottaminen mielenterveyskuntoutujille kyseessä olevalle rakennuspaikalle ei edellytä maankäyttö- ja rakennuslain 171 §:n poikkeamista asemakaavan osoittamasta kaavamääräyksestä tai kaavamuutosta.
Rakennusluvan lupaharkinnassa kysymys on kokonaisharkinnasta, jossa huomioon on otettu niin maankäytöllinen tilanne kuin harjoitettavan toiminnan luonteen yksityiskohdat. Maankäyttö- ja rakennuslain 13 §:n 3 momentin oikeusohjeen mukaan sovelletaan rakentamismääräyskokoelman määräyksiä, jollei niissä nimenomaisesti määrätä toisin.
Lisäksi MRL 117 §:n 3 mom. mukaan rakennuksen tulee olla tarkoitustaan vastaava, korjattavissa, huollettavissa ja muunneltavissa sekä, sen mukaan kuin rakennuksen käyttö edellyttää, soveltua myös sellaisten henkilöiden käyttöön, joiden kyky liikkua tai toimia on rajoittunut. Samalla tulee kuitenkin arvioida rakennuksen soveltuvuutta aiottuun käyttöön. Käytännön alarajana on, ettei rakennuksen käyttäjien turvallisuus saa vaarantua eivätkä heidän terveydelliset olonsa heikentyä.
Ympäristö- ja rakennuslautakunta toteaa, että valitus tulee hylätä perusteettomana edellä mainituin perustein ja toistaa rakennustarkastajan päätöksessä esitetyt perustelut ja lisäksi ympäristö- ja rakennuslautakunta toistaa aiemmassa päätöksessään esittämänsä asiat.
− Julkipanoilmoitus 2.7.2018
− Otteet lautakunnan päätöksestä 28.6.2018 § 48
− Rakennuslautakunnan päätös 28.6.2018 § 48 ja vahvistetut pääpiirustukset (asemapiirros ja julkisivupiirustus)
− Rakennuslupapäätös 8.5.2018 § 345 pääpiirustuksineen
− Luvan hakijan sähköposti-ilmoitus 12.6.2018
− Luvan hakijan vastine 5.6.2018 oikaisuvaatimuksiin
− Vastinepyyntö 23.5.2018
− Kaksi oikaisuvaatimusta 22.5.2018
Lupahakemusasiakirjat:
− Lupahakemus 20.2.2018
− Ote asemakaavasta 3509, asemakaavakartta, rakentamistapaohjeet, asemakaavan selostus
− Kaksi kaupparekisteriotetta
− Kolme valtakirjaa
− Keittiön toiminnan kuvaus
− Keittiösuunnitelma
− Naapurin kuuleminen viran puolesta
− Naapurien kuulemiset (32-152-14, 32-152-2, 32-156-2, 32-151-1)
− Hakijan vastine naapurien huomautuksiin
− Poistumisturvallisuusselvitys
− Energiaselvitys
− Kosteudenhallintasuunnitelma
− Meluselvitys
− Paloturvallisuussuunnitelma
− Perustamistapalausunto
− Selvitys rakennuksen ääniteknisestä toimivuudesta
− Kooste annetuista lausunnoista
4375/2018 Lausuntopyyntö ja valitus (Ei julkaista internetissä)


text:
26 päivänä helmikuuta 2013 ( *1 )
”Euroopan unionin perusoikeuskirja — Soveltamisala — 51 artikla — Unionin oikeuden soveltaminen — Seuraamusten määrääminen unionin omille varoille vahingollisten toimien vuoksi — 50 artikla — Ne bis in idem -periaate — Kansallinen järjestelmä, jonka mukaan seuraamusten määräämiseksi samasta kielletystä teosta sovelletaan kahta erillistä menettelyä eli hallinnollista menettelyä ja rikosoikeudellista menettelyä — Yhteensoveltuvuus”
Asiassa C-617/10,
toimien kokoonpanossa: presidentti V. Skouris, varapresidentti K. Lenaerts, jaostojen puheenjohtajat A. Tizzano, M. Ilešič, G. Arestis ja J. Malenovský sekä tuomarit A. Borg Barthet, J.-C. Bonichot, C. Toader, J.-J. Kasel, M. Safjan (esittelevä tuomari) ja D. Šváby,
Hans Åkerberg Fransson, edustajinaan advokat J. Sterner ja professor U. Bernitz,
Ruotsin hallitus, asiamiehinään A. Falk ja S. Johannesson,
Tanskan hallitus, asiamiehenään C. Vang,
Irlanti, asiamiehenään D. O’Hagan, avustajanaan M. McDowell, SC,
Kreikan hallitus, asiamiehinään K. Paraskevopoulou ja Z. Chatzipavlou,
Ranskan hallitus, asiamiehenään N. Rouam,
Euroopan komissio, asiamiehinään R. Lyal ja J. Enegren,
Ennakkoratkaisupyyntö koskee ne bis in idem -periaatteen tulkintaa unionin oikeudessa.
Tämä pyyntö on esitetty rikosasiassa, jossa Hans Åkerberg Franssonia syytetään törkeästä veropetoksesta.
Ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehtyyn yleissopimukseen liitetyn Strasbourgissa 22.11.1984 allekirjoitetun seitsemännen lisäpöytäkirjan (jäljempänä Euroopan ihmisoikeussopimuksen seitsemäs lisäpöytäkirja) 4 artiklassa, jonka otsikko on ”Kielto syyttää ja rangaista kahdesti”, määrätään seuraavaa:
Euroopan unionin perusoikeuskirjan (jäljempänä perusoikeuskirja) 50 artiklan, jonka otsikko on ”Kielto syyttää ja rangaista oikeudenkäynnissä kahdesti samasta rikoksesta”, sanamuoto on seuraava:
Perusoikeuskirjan 51 artiklassa määritellään perusoikeuskirjan soveltamisala seuraavalla tavalla:
Jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta – yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste – 17.5.1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY (EYVL L 145, s. 1; jäljempänä kuudes direktiivi) 22 artiklassa, sellaisena kuin se on 28 h artiklassa, säädetään seuraavaa:
Verovelvollisen on tehtävä ilmoitus määräajassa, jonka kukin jäsenvaltio vahvistaa. – –
Verorikoslain 1971:69 (skattebrottslagen 1971:69, jäljempänä skattebrottslagen) 2 §:n sanamuoto on seuraava:
Skattebrottslagenin 4 §:n sanamuoto on seuraava:
Verotuslain 1990:324 (taxeringslagen 1990:324, jäljempänä taxeringslagen) 5 luvun 1 §:ssä säädetään seuraavaa:
Taxeringslagenin 5 luvun 4 §:ssä säädetään seuraavaa:
Taxeringslagenin 5 luvun 14 §:n sanamuoto on seuraava:
virhe tai laiminlyönti johtanut verovelvollisen rikosoikeudelliseen vastuuseen skattebrottslagenin (1971:69) nojalla tai verovelvollisen rikollisella toiminnalla hankkiman hyödyn tuomitsemiseen valtiolle menetetyksi rikoslain (brottsbalken) 36 luvun 1 b §:n nojalla.”
Åkerberg Fransson sai haasteen saapua 9.6.2009 Haparanda tingsrättiin (Haaparannan alioikeus) vastaamaan syytteeseen muun muassa törkeästä veropetoksesta. Häntä syytettiin virheellisten tietojen antamisesta verovuosien 2004 ja 2005 veroilmoituksissaan, ja syytteen mukaan tästä oli aiheutunut vaara siitä, että valtiolta jää saamatta tuloja tuloveroina ja arvonlisäveroina verovuodelta 2004 319 143 Ruotsin kruunua (SEK), joista 60000 SEK oli arvonlisäveroa, ja verovuodelta 2005 307 633 SEK, joista 87550 SEK oli arvonlisäveroa. Åkerberg Franssonia syytettiin myös työnantajamaksuja koskevien ilmoitusten tekemättä jättämisestä lokakuun 2004 ja lokakuun 2005 väliseltä ajalta, ja syytteen mukaan tästä oli aiheutunut vaara siitä, että työnantajamaksuja jää saamatta 35690 SEK ja 35 862 SEK. Syytteen mukaan tekoja oli pidettävä törkeinä, koska kyseessä oli huomattava summa ja koska ne olivat osa laajamittaista järjestäytynyttä rikollista toimintaa.
Skatteverket määräsi 24.5.2007 tekemällään päätöksellä Åkerberg Franssonille verovuodelta 2004 veronkorotuksen, joka oli 35542 SEK elinkeinotulojen osalta, 4872 SEK arvonlisäveron osalta ja 7 138 SEK työnantajamaksujen osalta. Skatteverket määräsi samalla päätöksellä Åkerberg Franssonille myös verovuodelta 2005 veronkorotuksen, joka oli 54240 SEK elinkeinotulojen osalta, 3255 SEK arvonlisäveron osalta ja 7 172 SEK työnantajamaksujen osalta. Näihin korotuksiin oli lisätty korko. Veronkorotuksiin ei haettu muutosta hallintotuomioistuimessa, ja muutoksenhakuaika päättyi 31.12.2010 verovuoden 2004 osalta ja 31.12.2011 verovuoden 2005 osalta. Veronkorotuksen määräämistä koskeva päätös perustui samaan tekoon eli virheellisten tietojen antamiseen, johon syyte pääasian rikosoikeudenkäynnissä perustuu.
Ennakkoratkaisua pyytäneessä tuomioistuimessa on noussut esiin kysymys siitä, onko Åkerberg Franssonia vastaan nostettu syyte hylättävä sillä perusteella, että hänelle on jo määrätty seuraamuksia samasta teosta toisessa menettelyssä, koska uudelleen rankaiseminen olisi ristiriidassa Euroopan ihmisoikeussopimuksen seitsemännen lisäpöytäkirjan 4 artiklassa ja perusoikeuskirjan 50 artiklassa mainitun ne bis in idem -kiellon kanssa.
Näissä olosuhteissa Haparanda tingsrätt on päättänyt lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
Jotta kansallinen tuomioistuin voi jättää soveltamatta sellaisia kansallisia säännöksiä, joiden epäillään olevan [Euroopan ihmisoikeussopimuksen] seitsemännen lisäpöytäkirjan 4 artiklassa määrätyn ne bis in idem -kiellon vastaisia ja siten samalla myös [perusoikeuskirjan] 50 artiklan vastaisia, tämän on Ruotsin lain mukaan selvästi perustuttava Euroopan ihmisoikeussopimukseen tai Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytäntöön. Onko tällainen kansallisessa lainsäädännössä kansallisten säännösten soveltamatta jättämiselle asetettu vaatimus unionin oikeuden ja erityisesti sen yleisten periaatteiden, kuten unionin oikeuden ensisijaisuutta ja välitöntä oikeusvaikutusta koskevien periaatteiden, mukainen?
Kattaako Euroopan ihmisoikeussopimuksen seitsemännen lisäpöytäkirjan 4 artiklassa ja perusoikeuskirjan 50 artiklassa määrätty ne bis in idem -kielto verorikosta koskevan syytteen tutkittavaksi ottamisen silloin, kun syytetylle on aiemmin määrätty hallinnollisessa menettelyssä taloudellinen seuraamus (veronkorotus) saman teon eli virheellisten tietojen antamisen perusteella?
Onko toiseen kysymykseen annettavaan vastaukseen vaikutusta sillä seikalla, että mainitut seuraamukset määrätään niin, että ne vaikuttavat siten toisiinsa, että yleinen tuomioistuin voi ottaa rikosasiassa rangaistusta alentavana seikkana huomioon sen, että syytetylle on saman teon eli virheellisten tietojen antamisen perusteella määrätty myös veronkorotus?
Tietyissä olosuhteissa – – ne bis in idem -kiellon puitteissa on kuitenkin sallittua määrätä lisäseuraamuksia uudessa menettelyssä samasta teosta, joka on jo tutkittu ja johtanut seuraamuksia koskevan päätöksen tekemiseen yksityistä vastaan. Jos toiseen kysymykseen vastataan myöntävästi, täyttyvätkö ne bis in idem -kiellon mukaiset edellytykset yhtä seuraamusta useamman seuraamuksen määräämiselle erillisissä menettelyissä silloin, jos myöhempään menettelyyn sisältyy aiempaan menettelyyn nähden uusi ja itsenäinen asian tosiseikkoja koskeva tutkinta?
Ruotsalaista järjestelmää, jossa veronkorotus määrätään ja verorikosvastuu tutkitaan erillisissä menettelyissä, perustellaan erinäisillä – – yleistä etua koskevilla perusteilla. Jos toiseen kysymykseen vastataan myöntävästi, onko kyseisen ruotsalaisen järjestelmän kaltainen järjestelmä ne bis in idem -kiellon mukainen silloin, jos olisi mahdollista ottaa käyttöön ne bis in idem -kiellon alaan kuulumaton järjestelmä luopumatta sen paremmin veronkorotuksen määräämisestä kuin verorikosvastuun toteamisestakaan siten, että siinä tapauksessa, että verorikosvastuu on syntynyt, päätöksenteko veronkorotuksen määräämisestä siirrettäisiin Skatteverketiltä ja hallintotuomioistuimilta yleisille tuomioistuimille verorikosta koskevan syytteen yhteydessä ratkaistavaksi?”
Ruotsin, Tšekin ja Tanskan hallitukset, Irlanti, Alankomaiden hallitus sekä Euroopan komissio katsovat, ettei kysymyksiä voida ottaa tutkittaviksi. Unionin tuomioistuin on niiden mukaan toimivaltainen vastaamaan kysymyksiin ainoastaan, jos unionin oikeutta on sovellettu silloin, kun Åkerberg Franssonille määrättiin veronkorotukset ja häntä vastaan nostettiin syyte. Tästä ei kuitenkaan ole kyse sen kansallisen lainsäädännön osalta, jonka perusteella veronkorotukset määrättiin, eikä sen kansallisen lainsäädännön osalta, jonka nojalla syyte nostettiin. Kyseisten hallitusten, Irlannin ja komission mukaan on niin, etteivät edellä mainitut veronkorotukset ja syyte siten kuulu perusoikeuskirjan 51 artiklan 1 kohdan nojalla perusoikeuskirjan 50 artiklassa taatun ne bis in idem -periaatteen soveltamisalaan.
Tässä yhteydessä on muistutettava, että perusoikeuskirjan soveltamisala on jäsenvaltioiden toimenpiteiden osalta määritelty perusoikeuskirjan 51 artiklan 1 kohdassa, jonka mukaan perusoikeuskirjan määräykset koskevat jäsenvaltioita ainoastaan silloin, kun ne soveltavat unionin oikeutta.
Kyseisessä perusoikeuskirjan artiklassa vahvistetaan siten unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö siitä, missä laajuudessa jäsenvaltioiden toimenpiteiden on oltava unionin oikeusjärjestyksessä taattujen perusoikeuksien vaatimusten mukaisia.
Unionin tuomioistuimen vakiintuneesta oikeuskäytännöstä käy nimittäin ilmi lähinnä, että unionin oikeusjärjestyksessä taattuja perusoikeuksia voidaan soveltaa kaikkiin unionin oikeudessa säänneltyihin tilanteisiin mutta ei muihin tilanteisiin. Unionin tuomioistuin on jo muistuttanut tästä, ettei se voi arvioida perusoikeuskirjan nojalla sellaista kansallista lainsäädäntöä, joka ei kuulu unionin oikeuden soveltamisalaan. Sen sijaan silloin, kun tällainen lainsäädäntö kuuluu unionin oikeuden soveltamisalaan, unionin tuomioistuimen, jolle on esitetty ennakkoratkaisupyyntö, on esitettävä kansalliselle tuomioistuimelle kaikki sellaiset tulkintaan liittyvät seikat, jotka ovat tarpeen, jotta kansallinen tuomioistuin voisi arvioida, onko kansallinen lainsäädäntö yhteensopiva niiden perusoikeuksien kanssa, joiden noudattamista unionin tuomioistuin valvoo (ks. vastaavasti mm. asia C-260/89, ERT, tuomio 18.6.1991, Kok., s. I-2925, Kok. Ep. XI, s. I-221, 42 kohta; asia C-299/95, Kremzow, tuomio 29.5.1997, Kok., s. I-2629, 15 kohta; asia C-309/96, Annibaldi, tuomio 18.12.1997, Kok., s. I-7493, 13 kohta; asia C-94/00, Roquette Frères, tuomio 22.10.2002, Kok., s. I-9011, 25 kohta; asia C-349/07, Sopropé, tuomio 18.12.2008, Kok., s. I-10369, 34 kohta; asia C-256/11, Dereci ym., tuomio 15.11.2011, Kok., s. I-11315, 72 kohta ja asia C-27/11, Vinkov, tuomio 7.6.2012, 58 kohta).
Perusoikeuskirjan 51 artiklan selitykset, jotka on SEU 6 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan ja perusoikeuskirjan 52 artiklan 7 kohdan mukaan otettava huomioon perusoikeuskirjan tulkinnassa, tukevat tätä määritelmää unionin perusoikeuksien soveltamisalasta (ks. vastaavasti asia C-279/09, DEB, tuomio 22.12.2010, Kok., s. I-13849, 32 kohta). Kyseisten selitysten mukaan ”velvollisuus noudattaa unionin puitteissa määriteltyjä perusoikeuksia koskee jäsenvaltioita vain silloin, kun ne toimivat unionin oikeuden alalla”.
Koska perusoikeuskirjassa taattuja perusoikeuksia on siis noudatettava silloin, kun kansallinen lainsäädäntö kuuluu unionin oikeuden soveltamisalaan, sellaisia unionin oikeuden alaan kuuluvia tilanteita ei voi olla, joihin kyseisiä perusoikeuksia ei sovellettaisi. Unionin oikeuden sovellettavuus merkitsee perusoikeuskirjassa taattujen perusoikeuksien sovellettavuutta.
Sen sijaan silloin, kun oikeudellinen tilanne ei kuulu unionin oikeuden soveltamisalaan, unionin tuomioistuin ei ole toimivaltainen arvioimaan tilannetta, eivätkä perusoikeuskirjan määräykset, joihin mahdollisesti tukeudutaan, sellaisinaan voi perustaa kyseistä toimivaltaa (ks. vastaavasti asia C-466/11, Currà ym., määräys 12.7.2012, 26 kohta).
Nämä päätelmät vastaavat päätelmiä, jotka ovat sen SEU 6 artiklan 1 kohdan taustalla, jonka mukaan perusoikeuskirjan määräykset eivät millään tavoin laajenna perussopimuksissa määriteltyä unionin toimivaltaa. Perusoikeuskirjan 51 artiklan 2 kohdan mukaan perusoikeuskirjalla ei myöskään uloteta unionin oikeuden soveltamisalaa unionin toimivaltaa laajemmaksi eikä luoda unionille uutta toimivaltaa tai uusia tehtäviä eikä muuteta perussopimuksissa määriteltyjä toimivaltuuksia ja tehtäviä (ks. em. asia Dereci ym., tuomion 71 kohta).
Käsiteltävässä asiassa on aluksi todettava, että Åkerberg Franssonille määrätyt veronkorotukset ja häntä vastaan nostettu syyte liittyvät osittain siihen, ettei hän ollut noudattanut ilmoitusvelvollisuuksiaan arvonlisäverotuksen alalla.
Yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28.11.2006 annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY (EUVL L 347, s. 1) 2 artiklasta, 250 artiklan 1 kohdasta ja 273 artiklasta, joissa toistetaan muun muassa kuudennen direktiivin 2 artiklan säännökset sekä 22 artiklan 4 ja 8 kohdan säännökset, sellaisina kuin ne ilmenevät sen 28 h artiklasta, sekä SEU 4 artiklan 3 kohdasta seuraa, että arvonlisäverotuksen alalla jäsenvaltion on toteutettava kaikki lainsäädännölliset ja hallinnolliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että arvonlisävero kannetaan täysimääräisesti sen alueella, sekä petosten torjumiseksi (ks. asia C-132/06, komissio v. Italia, tuomio 17.7.2008, Kok., s. I-5457, 37–46 kohta).
SEUT 325 artiklassa velvoitetaan jäsenvaltiot lisäksi suojaamaan unionin taloudellisia etuja laittomalta toiminnalta toimenpiteillä, joilla on ennaltaehkäisevä vaikutus ja jotka ovat tehokkaita, ja siinä velvoitetaan jäsenvaltiot erityisesti toteuttamaan samat toimenpiteet suojatakseen unionin taloudellisia etuja petolliselta menettelyltä kuin ne toteuttavat suojatakseen omia taloudellisia etujaan petolliselta menettelyltä (ks. vastaavasti asia C-367/09, SGS Belgium ym., tuomio 28.10.2010, Kok., s. I-10761, 40–42 kohta). Koska unionin omiin varoihin kuuluvat kuitenkin Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä 7.6.2007 tehdyn neuvoston päätöksen 2007/436/EY, Euratom (EUVL L 163, s. 17) 2 artiklan 1 kohdan mukaan muun muassa tulot, jotka kertyvät yhdenmukaisen verokannan soveltamisesta yhdenmukaistettuun arvonlisäveron määräytymisperusteeseen, joka on määritetty unionin sääntöjä noudattaen, on siten niin, että arvonlisäverotulojen kantaminen sovellettavan unionin oikeuden mukaisesti ja vastaavien arvonlisäveroon perustuvien omien varojen tulouttaminen unionin talousarvioon liittyvät suoraan toisiinsa, koska kaikista puutteista arvonlisäverotulojen kantamisessa aiheutuu mahdollisesti arvonlisäveroon perustuvien omien varojen määrän väheneminen (ks. vastaavasti asia C-539/09, komissio v. Saksa, tuomio 15.11.2011, Kok., s. I-11235, 72 kohta).
Tästä seuraa, että pääasiassa kyseessä olevan kaltaisia veronkorotuksia ja syytettä veropetoksesta – eli toimenpiteitä, jotka on kohdistettu tai kohdistetaan pääasian vastaajaan sen johdosta, että hän on antanut virheellisiä tietoja arvonlisäverotuksessa – on pidettävä direktiivin 2006/112 2 artiklan, 250 artiklan 1 kohdan ja 273 artiklan (aiemmin kuudennen direktiivin 2 ja 22 artikla) sekä SEUT 325 artiklan soveltamisena ja siten perusoikeuskirjan 51 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna unionin oikeuden soveltamisena.
Sillä, ettei kansallista lainsäädäntöä, jonka nojalla mainitut veronkorotukset määrättiin ja syyte nostettiin, annettu direktiivin 2006/112 saattamiseksi osaksi kansallista oikeutta, ei voida kyseenalaistaa tätä päätelmää, koska lainsäädäntöä sovelletaan seuraamusten määräämiseksi kyseisen direktiivin säännösten rikkomisesta ja siten EUT-sopimuksessa jäsenvaltioille asetetun sen velvollisuuden noudattamiseksi, jonka mukaan unionin taloudellisia etuja on suojattava tehokkaasti niitä vahingoittavalta toiminnalta.
Näin ollen silloin, kun jäsenvaltion tuomioistuimen on tutkittava, onko kansallinen säännös tai toimenpide, jolla perusoikeuskirjan 51 artiklan 1 kohdan mukaisesti sovelletaan unionin oikeutta tilanteessa, jossa jäsenvaltioiden toiminta ei määräydy täysin unionin oikeuden perusteella, yhdenmukainen perusoikeuksien kanssa, kansalliset viranomaiset ja tuomioistuimet saavat soveltaa perusoikeuksien suojaa koskevia kansallisia standardeja sillä edellytyksellä, ettei tämä soveltaminen vaaranna perusoikeuskirjassa, sellaisena kuin unionin tuomioistuin on sitä tulkinnut, vahvistettua suojan tasoa eikä unionin oikeuden ensisijaisuutta, yhtenäisyyttä ja tehokkuutta (ks. jälkimmäisen näkökohdan osalta asia C-399/11, Melloni, tuomio 26.2.2013, 60 kohta).
Silloin kun kansalliset tuomioistuimet tulkitsevat perusoikeuskirjan määräyksiä, niillä on tässä yhteydessä mahdollisuus ja tilanteen mukaan velvollisuus esittää unionin tuomioistuimelle ennakkoratkaisupyyntö SEUT 267 artiklan nojalla.
Edellä esitetystä seuraa, että unionin tuomioistuin on toimivaltainen vastaamaan esitettyihin kysymyksiin ja esittämään ennakkoratkaisua pyytäneelle tuomioistuimelle kaikki sellaiset tulkintaan liittyvät seikat, jotka ovat tarpeen, jotta kyseinen tuomioistuin voisi arvioida, onko kansallinen lainsäädäntö yhteensopiva perusoikeuskirjan 50 artiklassa mainitun ne bis in idem -periaatteen kanssa.
Näillä kysymyksillä, joihin on vastattava yhdessä, Haparanda tingsrätt tiedustelee unionin tuomioistuimelta lähinnä, onko perusoikeuskirjan 50 artiklassa mainittua ne bis in idem -periaatetta tulkittava siten, että se on esteenä sille, että henkilöä vastaan nostetaan syyte veropetoksesta silloin, kun hänelle on jo määrätty verotuksellinen seuraamus saman teon eli veroilmoituksessa annettujen virheellisten tietojen perusteella.
Perusoikeuskirjan 50 artiklassa mainitun ne bis in idem -periaatteen soveltamisesta pääasiassa kyseessä olevan kaltaiseen syytteeseen veropetoksesta on todettava, että soveltaminen edellyttää, että lainvoimaiseksi tulleella päätöksellä syytettyä kohtaan jo toteutetut toimenpiteet ovat luonteeltaan rikosoikeudellisia.
Tässä yhteydessä on aluksi todettava, ettei perusoikeuskirjan 50 artikla ole esteenä sille, että jäsenvaltio määrää saman teon eli arvonlisäveron ilmoitusvelvollisuuden noudattamatta jättämisen perusteella sekä verotuksellisia että rikosoikeudellisia seuraamuksia. Jotta taataan arvonlisäverotulojen kantaminen täysimääräisesti ja samalla unionin taloudellisten etujen suojaaminen, jäsenvaltioilla on nimittäin vapaus valita sovellettavat seuraamukset (ks. vastaavasti asia 68/88, komissio v. Kreikka, tuomio21.9.1989, Kok., s. 2965, Kok. Ep. X, s. 167, 24 kohta; asia C-213/99, de Andrade, tuomio 7.12.2000, Kok., s. I-11083, 19 kohta ja asia C-91/02, Hannl-Hofstetter, tuomio 16.10.2003, Kok., s. I-12077, 17 kohta). Seuraamukset voivat siten olla hallinnollisia seuraamuksia, rikosoikeudellisia seuraamuksia tai näiden molempien yhdistelmiä. Ainoastaan silloin, kun verotuksellinen seuraamus on perusoikeuskirjan 50 artiklan mukaisesti luonteeltaan rikosoikeudellinen ja kun se on tullut lopulliseksi, kyseinen määräys on esteenä sille, että samaa henkilöä vastaan nostetaan syyte samasta teosta.
Seuraavaksi on muistutettava, että verotuksellisten seuraamusten rikosoikeudellisen luonteen arvioimisessa on merkitystä kolmella kriteerillä. Ensimmäinen kriteereistä koskee rikkomisen luonnehdintaa kansallisessa oikeudessa, toinen rikkomisen luonnetta ja kolmas sen seuraamuksen luonnetta ja ankaruutta, joka tekijälle voidaan määrätä (asia C-489/10, Bonda, tuomio 5.6.2012, 37 kohta).
Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen asiana on näiden kriteereiden valossa päättää, onko kansallisessa lainsäädännössä säädettyjen verotuksellisten ja rikosoikeudellisten seuraamusten yhdistelmää tarkasteltava tämän tuomion 29 kohdassa tarkoitettuihin kansallisiin suojastandardeihin nähden, minkä seurauksena se saattaa pitää tätä yhdistelmää mainittujen sääntöjen vastaisena, kunhan se noudattaa sitä ehtoa, että jäljelle jäävät seuraamukset ovat tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia (ks. vastaavasti mm. em. mainittu asia komissio v. Kreikka, tuomion 24 kohta; asia C-326/88, Hansen, tuomio 10.7.1990, Kok., s. I-2911, Kok. Ep. X, s. 479, 17 kohta; asia C-167/01, Inspire Art, tuomio 30.9.2003, Kok., s. I-10155, 62 kohta; asia C-230/01, Penycoed, tuomio 15.1.2004, Kok., s. I-937, 36 kohta ja yhdistetyt asiat C-387/02, C-391/02 ja C-403/02, Berlusconi ym., tuomio 3.5.2005, Kok., s. I-3565, 65 kohta).
Edellä esitetystä seuraa, että toiseen, kolmanteen ja neljänteen kysymykseen on vastattava, ettei perusoikeuskirjan 50 artiklassa mainittu ne bis in idem -periaate ole esteenä sille, että jäsenvaltio määrää saman teon eli arvonlisäveron ilmoitusvelvollisuuden noudattamatta jättämisen perusteella ensin verotuksellisen seuraamuksen ja sitten rikosoikeudellisen seuraamuksen, jos ensimmäinen seuraamus ei ole luonteeltaan rikosoikeudellinen, mikä on kansallisen tuomioistuimen tutkittava.
Viidennellä kysymyksellään Haparanda tingsrätt tiedustelee unionin tuomioistuimelta lähinnä, onko kansallinen lainsäädäntö, jonka mukaan sama tuomioistuin voi veropetoksen osalta määrätä yhdessä sekä verotuksellisia että rikosoikeudellisia seuraamuksia, yhdenmukainen perusoikeuskirjan 50 artiklassa taatun ne bis in idem -periaatteen kanssa.
Tästä on aivan aluksi palautettava mieleen, että SEUT 267 artiklan mukaisessa menettelyssä yksinomaan kansallisen tuomioistuimen, jossa asia on vireillä ja joka vastaa annettavasta ratkaisusta, tehtävänä on kunkin asian erityispiirteiden perusteella harkita, onko ennakkoratkaisu tarpeen asian ratkaisemiseksi ja onko sen unionin tuomioistuimelle esittämillä kysymyksillä merkitystä asian kannalta. Jos esitetyt kysymykset koskevat unionin oikeuden tulkintaa, unionin tuomioistuimen on siten lähtökohtaisesti ratkaistava ne (ks. mm. yhdistetyt asiat C-78/08-C-80/08, Paint Graphos ym., tuomio 8.9.2011, Kok., s. I-7611, 30 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
Olettama siitä, että kansallisten tuomioistuinten esittämillä ennakkoratkaisukysymyksillä on merkitystä asian ratkaisemisen kannalta, voidaan kumota vain poikkeuksellisesti, jos on ilmeistä, että pyydetyllä unionin oikeuden tulkitsemisella ei ole mitään yhteyttä kansallisessa tuomioistuimessa käsiteltävän asian tosiseikkoihin tai kohteeseen, jos kyseinen ongelma on luonteeltaan hypoteettinen taikka jos unionin tuomioistuimella ei ole tiedossaan niitä tosiseikkoja ja oikeudellisia seikkoja, jotka ovat tarpeen, jotta se voisi antaa hyödyllisen vastauksen sille esitettyihin kysymyksiin (ks. vastaavasti mm. em. yhdistetyt asiat Paint Graphos ym., tuomion 31 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
Ennakkoratkaisupyynnöstä käy käsiteltävässä asiassa ilmi, että ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen mainitsema kansallinen lainsäädäntö ei ole pääasiassa sovellettava kansallinen lainsäädäntö eikä ensiksi mainittua lainsäädäntöä ole tällä hetkellä olemassa Ruotsin oikeusjärjestyksessä.
Viides kysymys on täten jätettävä tutkimatta, koska unionin tuomioistuimen tehtävänä on SEUT 267 artiklan yhteydessä myötävaikuttaa lainkäyttöön jäsenvaltioissa eikä antaa neuvoa-antavia lausuntoja yleisluonteisista tai hypoteettisista kysymyksistä (ks. mm. em. yhdistetyt asiat Paint Graphos ym., tuomion 32 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
Ensimmäisellä kysymyksellään Haparanda tingsrätt tiedustelee unionin tuomioistuimelta lähinnä, onko unionin oikeuden kanssa yhteensopiva kansallinen oikeuskäytäntö, jonka mukaan kansallisen tuomioistuimen on jätettävä soveltamatta Euroopan ihmisoikeussopimuksessa ja perusoikeuskirjassa taattujen perusoikeuksien vastaisia säännöksiä vain, jos kyseinen ristiriita käy selvästi ilmi mainitusta sopimuksesta tai perusoikeuskirjasta taikka niihin liittyvästä oikeuskäytännöstä.
Aluksi siitä, miten kansallisen tuomioistuimen on toimittava, kun on kyse kansallisen oikeuden ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen välisestä ristiriidasta, on muistutettava, että vaikka SEU 6 artiklan 3 kohdassa vahvistetun tavoin Euroopan ihmisoikeussopimuksessa tunnustetut perusoikeudet ovat osa unionin oikeutta yleisinä periaatteina ja vaikka perusoikeuskirjan 52 artiklan 3 kohdassa velvoitetaan antamaan perusoikeuskirjan oikeuksille, jotka vastaavat Euroopan ihmisoikeussopimuksessa taattuja oikeuksia, sama merkitys ja sama ulottuvuus kuin mainitussa sopimuksessa, sopimusta ei voida pitää – niin kauan kuin unioni ei ole siihen liittynyt – muodollisesti unionin oikeusjärjestykseen sisältyvänä oikeudellisena välineenä. Unionin oikeudessa ei täten säännellä Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja jäsenvaltioiden oikeusjärjestysten välistä suhdetta eikä määrätä myöskään siitä, millä tavoin kansallisen tuomioistuimen on toimittava silloin, kun on kyse ristiriidasta ihmisoikeussopimuksessa taattujen oikeuksien ja kansallisen oikeussäännön välillä (ks. vastaavasti asia C-571/10, Kamberaj, tuomio 24.4.2012, 62 kohta).
Seuraavaksi siitä, millä tavoin kansallisen tuomioistuimen on toimittava silloin, kun on kyse ristiriidasta kansallisen oikeuden säännöksen ja perusoikeuskirjassa taattujen oikeuksien välillä, on todettava, että vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan kansallinen tuomioistuin, jonka tehtävänä on toimivaltansa rajoissa soveltaa unionin oikeussääntöjä, on velvollinen varmistamaan näiden oikeussääntöjen täyden vaikutuksen niin, että se tarvittaessa jättää omasta aloitteestaan soveltamatta kaikkia unionin oikeuden kanssa ristiriidassa olevia kansallisia säännöksiä – myös myöhemmin annettuja – ilman, että sen on pyydettävä tai odotettava, että nämä säännökset ensin poistetaan lainsäädäntöteitse tai jossain muussa perustuslaillisessa menettelyssä (asia 106/77, Simmenthal, tuomio 9.3.1978, Kok., s. 629, Kok. Ep. IV, s. 73, 21 ja 24 kohta; asia C-314/08, Filipiak, tuomio 19.11.2009, Kok., s. I-11049, 81 kohta ja yhdistetyt asiat C-188/10 ja C-189/10, Melki ja Abdeli, tuomio 22.6.2010, Kok., s. I-5667, 43 kohta).
On nimittäin huomattava, että unionin oikeuden luonteesta johtuvien vaatimusten kanssa ovat yhteensopimattomia kaikki sellaiset kansallisen oikeusjärjestyksen oikeussäännöt tai lainsäädännölliset, hallinnolliset taikka tuomioistuinten käytännöt, jotka heikentäisivät unionin oikeuden tehokkuutta estämällä sen, että unionin oikeuden soveltamiseen toimivaltainen tuomioistuin voi jo unionin oikeuden soveltamisajankohtana tehdä kaiken tarpeellisen sellaisten kansallisten säännösten syrjäyttämiseksi, jotka mahdollisesti estävät unionin normien täyden tehokkuuden (em. yhdistetyt asiat Melki ja Abdeli, tuomion 44 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
Lisäksi SEUT 267 artiklan nojalla kansallinen tuomioistuin, jonka käsiteltäväksi on saatettu oikeusriita, joka koskee unionin oikeutta, jonka merkitys tai laajuus on sille epäselvä, voi tai tilanteen mukaan sen pitää esittää unionin tuomioistuimelle kyseessä olevan unionin oikeuden säännöksen tulkintaa koskevia kysymyksiä (ks. vastaavasti asia 283/81, Cilfit ym., tuomio 6.10.1982, Kok., s. 3415, Kok. Ep. VI, s. 537).
Tästä seuraa, että unionin oikeus on esteenä oikeuskäytännölle, jonka mukaan kansallisen tuomioistuimen on jätettävä soveltamatta perusoikeuskirjassa taattujen perusoikeuksien vastaisia säännöksiä vain, jos kyseinen ristiriita käy selvästi ilmi perusoikeuskirjan sanamuodosta tai siihen liittyvästä oikeuskäytännöstä, koska kyseisen oikeuskäytännön nojalla kansallisella tuomioistuimella ei ole mahdollisuutta tarvittaessa unionin tuomioistuimen kanssa yhteistyössä toimien täysimääräisesti arvioida mainitun säännöksen yhteensopivuutta perusoikeuskirjan kanssa.
Edellä esitettyjen päätelmien perusteella ensimmäiseen kysymykseen on vastattava, että
unionin oikeudessa ei säännellä Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja jäsenvaltioiden oikeusjärjestysten välistä suhdetta eikä määrätä myöskään siitä, millä tavoin kansallisen tuomioistuimen on toimittava silloin, kun on kyse ristiriidasta ihmisoikeussopimuksessa taattujen oikeuksien ja kansallisen oikeussäännön välillä
unionin oikeus on esteenä oikeuskäytännölle, jonka mukaan kansallisen tuomioistuimen on jätettävä soveltamatta perusoikeuskirjassa taattujen perusoikeuksien vastaisia säännöksiä vain, jos kyseinen ristiriita käy selvästi ilmi perusoikeuskirjan sanamuodosta tai siihen liittyvästä oikeuskäytännöstä, koska kyseisen oikeuskäytännön nojalla kansallisella tuomioistuimella ei ole mahdollisuutta tarvittaessa unionin tuomioistuimen kanssa yhteistyössä toimien täysimääräisesti arvioida mainitun säännöksen yhteensopivuutta perusoikeuskirjan kanssa.
Euroopan unionin perusoikeuskirjan 50 artiklassa mainittu ne bis in idem -periaate ei ole esteenä sille, että jäsenvaltio määrää saman teon eli arvonlisäveron ilmoitusvelvollisuuden noudattamatta jättämisen perusteella ensin verotuksellisen seuraamuksen ja sitten rikosoikeudellisen seuraamuksen, jos ensimmäinen seuraamus ei ole luonteeltaan rikosoikeudellinen, mikä on kansallisen tuomioistuimen tutkittava.
Unionin oikeudessa ei säännellä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn, Roomassa 4.11.1950 allekirjoitetun yleissopimuksen ja jäsenvaltioiden oikeusjärjestysten välistä suhdetta eikä määrätä myöskään siitä, millä tavoin kansallisen tuomioistuimen on toimittava silloin, kun on kyse ristiriidasta tässä yleissopimuksessa taattujen oikeuksien ja kansallisen oikeussäännön välillä.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


text:
Homo Johanna Pulkkinen Video Etsin Naista / Yksilöllinen Homoseksuaali
Gratis videos porno tetas pequeñas mujeres mayores follando hombres desnudos mujeres con madre porno. con viejas videos amateur sexo gratis porno españa castin porno arabe video paginas pornos gratis morena española follando porno masage peliculas porno orgias lesbianas viejaspeludas videos grandes gordas x maduras cachondas abuelas morenas maduras porn videos x vidios porno gratis abuelas franceska jaime mejor porno americanas porno familiar porno lesviana pollas videos pornos gratis xxx mulata follando mujeres con viejos gordas vedios de pies videos maduritas tetonas peludas videos porno viejas españolas vidio videos pornos gratis de lesbianas nikki benz videos porno con maduras pelicula porno x gratis porno secretarias buenas desnudas videos cortos porno porno latinos animacion porno videos porno xxx de gordas follando xxx gratuitos maduras españolas amateur sexo grupal videos tetonas españolas porno brutal virgenes xxx masaje porno anal porno tubes masajes lesbicos videos porno tran videos porno gordas tetonas chicos maduras putasviejas video gratis de transexuales gratis de porno gratis tetas super grandes pollas es.
con putas pajas tube nacho vidal top actrices porno caliente hentai video paginas porno rubias 19 años lesbianas tetas buenas vidios por dinero torbe porno de travestis follando gratis videos cunnilingus videos de gordas gratis en la playa porno ver videos prono gratis videos porno descargar videos bukkake peliculas porno videos chicos masturbandose videos eroticos maduras cachondas gratis duro maduras sex duro videos orgias lesbicas video porno con gordas sexo viejos follando con condon videos porno gratis porno gratis de pollas grandes video porno zorras peludas tetas grandes tetas pequeñas puta xxx rubias xx mature putillas follando free lesbianas tias con jovenes porno con amor porno masaje vaginal penes de pie rubias 19 rubias 19 porno vidios porno de gorditas hombres desnudos porno mandingo videos pormo videos porno en español gratuito amateur transexuales abuelas culonas silvie delux 18 cunnilingus videos porno bbw videos porno madura las mejores peliculas xxx free videos españoles penes casting español maduras vestidas y gordas videos pornos gratis en la calle del porno jovenes nenas masturbandose sexo porno con chicas tocandose moras xxx español video porno sexo gratis videos ñorno mujeres haciendo sexo tetas grandes putas follando en español tetonas desnudas despedidas de tetonas porno casting español gratis video porno hd gratis dogfart porno lesbico casero maduras porno la playa videos porno jenna jameson videos porno maduros sexo gratis abuela chupa pollas grandes xxx vidios xx videos porno gratis negras folladoras maduras jinx maze videos porno español porn interracial videos gratis nikita bellucci vídeo xxx hd follada negras maduritas videos de chicas xxx latinas culonas silvie deluxe maduras caliente porno gratis de sexo trios amateur sexo lesbico maduras gordas videos universitarias follando videos trios mejores tetas grandes tetas tias buenas mamadas de trabestis videos amateur pelirrojas rubias lesbianas videos xxx videosx maduras follando pornstars hd pareja joven follando gordas españolas porno madre porno.
con travestis porno masage peliculas porno lesbianas viejas follando mamas cachondas chicas haciendo pajas despedida de gorditas videos deporno doble penetracion paris hilton porno cratis porno amas de tetonas porno pelirojas sexo gratis abuelas videos viejas videos porno doble penetracion porno 18 cunnilingus videos x rubias lesbianas putas gratis porno xxx chicas negras gordas gratis pornotube hd videos gratis pollas enormes follando con las mas putas viciosas masajistas lesbianas xxx tube español hd maduras follando colegialas ruvia 19 lesbianas sasha grey lesbianas porno gratis haciendo pajas transexuales gratis chupa tetas enormes porno espanol roxy raye pirno casting xxx mujeres chupando pollas follando videos x tetas gordas gratis porno amateur x secretaria porno masajes porn chicas orinando sexo viejas follando como follan abella anderson videos porno gratus ver videos x gratis maduras porno de eyaculaciones femeninas doble penetracion vaginal interracial amateur videos de madres videos porno español porno erotico video porno bbw putas peliculas gratis xxx culonas maduras la exploradora porno porno gratis video porno lesbicas videos sexo videos amateur sexo sado videos maduras porno rubias19 folladas es porno espa porno enfermeras sexo grstis videos de chicas desnudad hd porn free lesbianas españolas gratis porno en español los mejores videos hd free porno en hd porn gente haciendo pajas tetonas follando latinas culonas descargar gratis videos de parejas videos travestis videos de masajes mujeres maduras gratis porno 3d mature videos de fiesta porno alta definicion chicas latinas culonas latinas follandose videos x free maduras en castellano porno maduras jinx maze porno ver videos potno gratis abuelas gratis en castellano porno porno gratis cumlouder ver peliculas porno completos porno gratis videos porno manga gitana follando muizoras brasileñas follando videos porno de sexo gratis videos porno españa petardass videos lesbianas viejas vídeos porno trios videos porno cratis parejas sextube porno pollas grande trios amateurs películas pornográficas gratis latinas tetonas porno gratis coñito maduras.
con heteros follando pollones xxx masaje porn bien videos hd videos pornos en español coños peludos alexis texas porno jenna haze porno porno sexo con viejos gordita española enana follando gratis putas gratis follar videos porno tube milf porn videos vídeos xxx porno de sexo lesbiana madura se la folla a su madre hija corrida anal ver porno porno gratis xxx actores porno gratis trios tetonas cams sexo porno de madres mamada pov videos de lesbianas gratis abuelas video porno videos de chinas gordo follando videos de abuelas porno putas chicos follando en castellano videos xx sexo tube pornstars famosas gordas peludas vídeos porno doble penetracion vaginal pofno gratis nacho vidal top actrices porno manga porno tube conexion samanta porno para mujeres maduras xxx videos porno gratis de porno porno españoles cumloader español samia duarte chicas asiaticas porno gratis sexo gratis transexuales porno videos gratis lesbianas petardas tube mature porn free milfxxx sexo gratis videos pornos gratis vidos porno para chicas guaras tias cachondas folladas en espanol gratis videos sexo gratis viejos tetas hombres chica corriendose follando fotos gordas maduras folladas porno gratis chicas espiadas mejores videos x peliculas gratis peliculas porno salvaje sexo pornstar famosas jovenes calientes videos porno de chicas gratis de trios porno sado videoporno gratis parejas porno gratis videos xxx orgias el culo xxx follando blancas cumlauder en casa cachonda porno gordas porno trio follando videosx hd cuarentonas tetonas videoporn casting videos de gordas xxx xxx faking porno gratis de porno lesbianas porn bdsm amateur culonas masajes gordas rusas follando con tetas chicas desnudas polla videos desnudos videos pornos lesbicos gratis tetonas folladas por dinero torbe trio porno videos ver videos porno de porno en castellano maduras.
: Homo johanna pulkkinen video etsin naista
EROOTTISIA FANTASIOITA HOMO HIERONTAA TALLINNASSA Homoseksuaaliseen pissa ja kakkaleikit pornodvd
Homo johanna pulkkinen video etsin naista Toimittajina ovat Kimmo Saares ja Samuli Suonpää. Voiko esimerkiksi yksinasumisesta tai kumppanuusvanhemmuudesta tulla tulevaisuudessa valtavirtaa? Ohjelmassa myös Horisontin eutanasiakeskustelu uusintana tammikuulta sekä sosiaali- ja terveysvaliokunnan puheenjohtaja Tuula Haatainen. Clean Presidentti Macron kehuu kirkkoa, mutta samalla "ankaran laïcitén" suosio kasvaa. Niin todella, missä voisi katsoa aiempia jaksoja.
Homo johanna pulkkinen video etsin naista Kirkko puolestaan typistää enkelit lähinnä symboleiksi ja kielikuviksi. Tällä viikolla on tullut kuluneeksi vuotta siitä, kun Martti Lutherin kerrotaan naulanneen teesinsä Wittenbergin kirkon seinään. Ohjelman toimittavat Anna Patronen ja Samuli Suonpää. Yle Shop Arkistomyynti Arkistoidut sivut. Clean Mitä on arjen uskontodialogi? Talousarviokeskustelua kommentoivat talousvaliokunnan puheenjohtaja Tapio Tähtinen sekä Mikkelin piispa Seppo Häkkinen.
Peppu seksi panoseuraa gay netistä 146
Olet tosi hyvä näissä juontohommissakin. Osaat luoda aina tosi lämpimän ilmapiirin haastattelu tilanteissa ,mikä ei tidellakaan kaikilta onnistu. Niin todella, missä voisi katsoa aiempia jaksoja. Estella Snellmannista kertovan jakson. Valitettavasti tekijänoikeuksien vuoksi jaksot ovat nähtävissä Areenassa seitsemän päivän ajan ensimmäisestä tv-lähetyksestä.
Vanhoja jaksoja ei näin ollen ole nähtävissä tällä hetkellä missään. Soita Ylen yhteinen ohjelmapalvelupiste vastaa yleisön radio- ja tv-ohjelmia sekä yhtiön internettarjontaa koskeviin kysymyksiin. Puhelinpäivystys on avoinna arkisin klo 9 - Muina aikoina numerossa toimii automaattinen puhelinvastaaja.
Puhelun hinta on sama kuin paikallispuhelu- tai matkapuhelumaksu. Voit lähettää palautetta sähköpostitse osoitteella ohjelmapalaute yle. Seniori työssä etsii päähenkilöitä kuvattaviin jaksoihin! Jos olet noin vuotias tai vanhempi ja jatkat työuraasi, tai olet jo jäänyt eläkkeelle ja palannut takaisin työn tai yrittämisen pariin, niin ota yhteyttä! Tämä on hieno ohjelma! Todella positiivinen ja mukavaa katsottavaa. Mielenkiintoinen ohjelma mukava nähdä eri kulttuureihin tutustumista.
Missä voisi uudelleen katsella Jaakon aiempiakin ohjelmia. Areenassa näkyy vai aina viimeinen. Heidi Tetri verkkotoimittajan lomatuuraaja — Heidi Tetri ei varmistettu Vastaa tähän viestiin Ilmoita asiaton viesti. Jaakko hyvä, kiitos kiinnostavista ulkomaiden hetkistä suomalaisittain maustettuna. Tämän kentän sisältöä ei näytetä julkisesti.
Jätä tämä kenttä tyhjäksi: View More by This Publisher. Description Uskontojen ja kirkkojen ajankohtaisia kuulumisia eri puolilta maailmaa sekä uskon ja elämänkatsomuksen pohdintaa. Name Description Released Price 1. Listeners also subscribed to. Radio Helsinki View in iTunes. Suuri hesalainen kirjakerho Radio Helsinki View in iTunes.
Puhekupla Vihreä Lanka View in iTunes. Hyvää huomista — Sitra Hyvää huomista View in iTunes. Politbyroo Politbyroo View in iTunes. Customer Ratings We have not received enough ratings to display an average for this podcast. Links Podcast Website Report a Concern. Nuntii Latini View in iTunes. Yle Uutiset selkosuomeksi View in iTunes. Yle Uutiset View in iTunes. All Points North View in iTunes. Perttu Häkkinen View in iTunes. Clean Mistä löytyy poliittinen koti helluntailaiselle?
Helluntailaisuuden poliittinen historia on lyhyt. Perinteisesti liikkeessä on keskitytty yhteiskunnallisten kysymysten sijaan sielujen pelastukseen. Ensimmäinen helluntailainen kunnallispoliitikko tavattiin vasta luvulla ja sen jälkeen KD oli pitkään ainoa oikea helluntailainen puolue. Uskonnosta ja politiikasta keskustelemassa ovat Dani Niskanen Kok.
Toimittajina on Anna Patronen ja Samuli Suonpää. Clean Mistä häätavat kertovat? Ennen haluttiin naimisiin juhannuksena, vuoden valoisimpaan aikaan. Enää juhannushäät eivät ole kovin muodissa. Millaisia ovat suomalaisten häätavat? Toimittajina ovat Anna Patronen ja Samuli Suonpää. Clean Sirkkaa Johannes Kastajan tapaan ja muita ötökkäohjeita. Suomalaiset syövät lihaa enemmän kuin koskaan, siitäkin huolimatta, että ekologiset, terveydelliset ja eettiset syyt puoltavat kaikki lihansyönnin vähentämistä.
Noin kaksi miljardia ihmistä maailmalla syö hyönteisiä proteiininlähteenään. Hyönteiset ovat lentämässä vauhdilla myös länsimaisiin ruokapöytiin. Hyönteiskokki Topi Kairenius tietää, miten heinäsirkasta tai jauhomadosta saa maittavaa ruokaa ja miten toimii juhannuksen merkkihahmon, Johannes Kastajan, heinäsirkkaresepti.
Toimittajana on Anna Patronen. Clean Millaiseen maailmaan rippikoulu kasvattaa? Rippikoulua pidetään kirkon tähtituotteena. Millaiseen maailmaan ripari valmentaa nuorta ja miten paljon leirien sisällöt vaihtelevat rippikouluvetäjän mukaan? Keskustelemassa ovat rippikoulun oppaan kirjoittanut seurakuntapastori Helena Paalanne, kasvatus- ja perheasioiden johtaja Jarmo Kokkonen kirkkohallituksesta sekä nuorisotyönohjaaja Jonna Peitso Vuosaaren seurakunnasta.
Ehtoollista saa viettää, mutta kirkon yhteisen linjan mukaan. Kirkkojärjestyksen mukaan ehtoollista saa viettää "kirkkoherran valvonnassa myös muualla kuin kirkossa". Tänä vuonna ehtoollinen jää kuitenkin väliin Suomen suurimmassa kristillisessä nuorisotapahtumassa, Maata näkyvissä -festivaaleilla, sillä tapahtuman järjestäjä, Suomen luterilainen evankeliumiyhdistys Sley, ei hyväksy naisia papeiksi. Arkkipiispa Tapio Luoman mukaan kyse ei ole pelkästään Sleyn omasta asiasta, kirkon tapahtumissa ei voi järjestää messuja, joissa naiset eivät voi pappina palvella.
Clean Mitä tapahtui arabikevään jälkeen? Arabikevät oli luvun alussa kansannousujen sarja Lähi-idässä ja Pohjois-Afrikassa. Se käynnistyi Tunisian vallankumouksesta. Nuoriso lähti kaduille ja toreille toivoen demokratiaa mutta tulikin väkivaltaisuuksia ja sotaa sen sijaan.
Sanna Raita-aho on Turkissa ulkomaantoimittajana ja kysyy tietokirjassaan yhdessä Lilly Korpiolan kanssa, mitä on tapahtunut arabikevään jälkeen, arjen ja apokalypsin välissä.
Onko toiveita demokratiasta ja vaatiiko demokratisaatio rinnalleen maallistumiskehityksen? Raita-ahoa haastattelee Anna Patronen. Muslimien määrä on Suomessa moninkertaistunut muutamassa vuodessa ja samaa vauhtia kasvavat muslimimarkkinat.
Suomalaiset muslimit ovat maksukykyinen asiakasryhmä, mutta miten heitä osataan palvella? Millaisia erityispiirteitä muslimeihin kuluttajina liittyy ja millaisesta asiakassegmentistä lopulta on kyse? Keskustelemassa ovat monimuotoisuuden ja osallisuuden asiantuntija Sara Salmani, verkkokauppayrittäjä Polina Shumilova sekä arabikulttuurin valmentaja Päivi Käri-Zein. Clean Millaista on tämän päivän helluntailaisuus? Terho Miettisen ja Raija Pellin kirja "Harhaanjohtajat" nosti karismaattisen kristillisyyden sekä helluntailiikkeen väärinkäytökset otsikoihin.
Mitä on tämän päivän helluntailaisuus? Onko sen raamatunopetus voimaannuttavaa vai rampauttavaa? Keskustelemassa ovat kolme helluntailaista: Äänessä ovat lisäksi Terho Miettinen sekä Uskontojen uhrien tuki ry: Keskustelu on uusinta keväältä Ohjelmassa kuullaan myös tuore haastattelu tältä viikolta. Suomen ainoa poliisipappi Carita Pohjolan-Pirhonen jää eläkkeelle.
Millaista on ollut viedä päivittäin suruviestiä? Ohjelman toimittavat Anna Patronen ja Samuli Suonpää. Työ on opettanut arvostamaan tavallista elämää. Suomen ensimmäinen ja ainoa poliisipappi Carita Pohjolan-Pirhonen jää eläkkeelle.
Helsingin seurakuntayhtymä etsii hänelle parhaillaan seuraajaa. Pohjolan-Pirhonen on palvellut surun ammattilaisena poliisin rinnalla vuodesta Poliisipappi joutuu työssään kohtaamaan muun muassa väkivaltarikollisuutta. Miten maailman varjoissa työskentely on vaikuttanut Pohjolan-Pirhosen käsitykseen elämästä ja ihmisestä? Clean Miten monikulttuurisuus muuttaa hautajaistapoja? Kun ihminen kuolee, hautajaiset ovat läheisille tärkeä siirtymäriitti. Monen kulttuurin ja uskonnon Suomessa kaikkia ei enää haudata yhtäläisin menoin.
Miten katsomus vaikuttaa hautajaistapoihin? Keskustelemassa ovat uskonnottoman Pro-Seremoniat Oy: Clean Millä mielellä Suomessa kuollaan? Antropologi Maija Butters tutki kuolemaa keskustelemalla siitä kuolevien ihmisten kanssa saattohoidossa ja sairaalassa. Jääkö elämä aina kesken ja millä mielellä Suomessa kuollaan? Entä millaisia rituaaleja kuoleman vastaanottamiseen nyky-Suomessa liittyy? Clean Kirkon ensimmäinen tasa-arvopalkinto tuomiorovasti Satu Saariselle.
Oulun tuomiorovasti Satu Saarinen katsoo, että kirkossa on tasa-arvon saralla vielä paljon tehtävää. Hän pitää erikoisena sitä, että kirkkoherran työhaastattelussa kysytään yhä erikseen sitä, tekeekö ehdokas alttariyhteistyötä kaikkien sukupuolien kanssa. Tasa-arvopalkinnosta päätti kirkkohallituksen täysistunto ja sen jakoi arkkipiispa Kari Mäkinen. Palkintoperusteissa korostettiin erityisesti tuomiorovasti Saarisen työtä sukupuolten tasa-arvon edistämisen hyväksi. Satu Saarinen on tutkinut väitöskirjassaan naisten asemaa kirkossa ja rohkeasti puolustanut sukupuolten tasa-arvoa käytännön työssä.
Clean Miten sisällissodan painolastia on kannettu punaisessa ja valkoisessa suvussa? Sisällissodan päättymisestä tulee tällä viikolla kuluneeksi sata vuotta. Horisontissa tavataan kaksi sukua, joista kummastakin löytyy sisällissodan merkittävä vaikuttajahahmo. Säveltäjä Lasse Heikkilän isoisoisä Seth Heikkilä oli Työväenpuolueen perustajajäseniä, työväen aatteen levittäjä, joka tuomittiin lopulta maanpetoksesta. Millainen strategia vaikeneminen on trauman käsittelyssä?
Mitä sovinto merkitsee tänään sata vuotta myöhemmin? Toimittajina Anna Patronen ja Samuli Suonpää. Clean Kirkolliskokous lausui kunnioittavasti ei homopareille. Kuluneella viikolla kokoontunut kirkolliskokous oli jälleen avioliittoaiheen parissa. Samaa sukupuolta olevien parien vihkimisestä keskusteltiin ja päätökseksi tuli, ettei päätöstä asiaan saada. Keskustelun luvataan kuitenkin jatkuvan, kunnioittavasti. Miltä kunnioittava "ei" kuulostaa sellaisen ihmisen korvissa, josta tässä puhutaan?
Keitä ovat "sateenkaaripapit" jotka olivat saapuneet seuraamaan kokousta? Toimittajat Anna Patronen ja Samuli Suonpää tapasivat kirkolliskokousedustajia, sateenkaaripappi Ari Kotisaaren sekä helsinkiläisen Hanna Hokan, joka on jo ehtinyt mennä naisen kanssa kirkossa naimisiin.
Clean Millaisia ovat Raamatun äidit? Pyhät tekstit kuvaavat monenlaisia äitejä. Vaikka äidit ovat usein tarinoiden sivuhenkilöitä, heistä kulttuurimme on saanut vahvat mallit siihen, mitä äitiys on. Raamatun ja tämän päivän äitiydestä ovat keskustelemassa teologian tohtori Outi Lehtipuu, pastori, asiantuntija Minna Jaakkola Kasper ry: Koraanissa mainitaan nimeltä yksi ainoa nainen, Jeesuksen äiti Maryam, mutta islamin historiassa on silti monia äitejä, joita muslimit voivat pitää esikuvinaan.
Millaisia roolimalleja ovat profeetta Muhammadin ensimmäinen vaimo Khadija ja heidän tyttärensä Fatima Zahra? Entä millaista äidinrakkautta sai osakseen Koraanin Musa, joka Raamatussa tunnetaan nimellä Mooses?
Clean Mitä Israel merkitsee suomenjuutalaisille? Israelin valtio täyttää 70 vuotta. Se on maa, joka on kamppaillut olemassaolostaan enemmän kuin kenties mikään muu maa. Mitä merkitsee Israel juutalaisille täällä Pohjolassa?
Keskustelemassa ovat juutalaisen koulun opettaja Daniel Shaul, yrittäjä Pavlos Ylinen sekä laulaja, maskeeraaja Sharon Rubanovitsch. Horisontin toimittavat Anna Patronen ja Samuli Suonpää. Clean Mikä on uskonnon rooli Fingerporin pikkukaupungissa? Edes Fingerporin pikkukaupunki ei ole kokonaan maallistunut, uskonto näkyy ja kuuluu katukuvassa siinä kuin muuallakin.
Pertti Jarlan sarjakuvassa lukija törmää säännöllisesti pappeihin, paaviin tai jopa Jeesukseen, joka vaatekaupassa on sovittanut housutkin meidän puolestamme. Mikä on uskonnon rooli Fingerporissa ja mikä Pertti Jarlaa kirkossa naurattaa? Entä miksi kristinuskolle on helpompi nauraa kuin vaikkapa islamille?
Sarjakuvataiteilija Pertti Jarlaa haastattelee Samuli Suonpää. Clean Saako uskonnolle nauraa? Miten toimii huumori uskonnosta? Papeille ja uskonnolle on naureskeltu läpi koko historian, joskus salaa, joskus avoimemmin.
Mutta saako Jeesuksesta vitsailla? Entä mitä merkitystä sillä on, kuka vitsin kertoo? Horisontti valmistautuu vappuun tarpomalla huumorin miinakentällä.
Keskustelemassa ovat koomikko, mm. Siskonpeti-sarjasta tuttu näyttelijä Pirjo Heikkilä, kansanperinteen tutkija, dosentti Kati Mikkola sekä helluntailiikkeen RV-lehden toimituspäällikkö Anssi Tiittanen. Clean Miksi vammaisten ääni on vaiennettu? Väestöstä noin kymmenen prosenttia on vammaisia. Silti heidän äänensä ei kuulu historiassa. Miksi vammaisille on edelleen tilaa vain hyväntekeväisyys- ja avustustyön kohteina, ei täysivaltaisina kansalaisina?
Ovatko kirkossa esteinä rappusten lisäksi myös asenteet? Mitä on vammaisuuden teologia? Keskustelemassa ovat teologian maisteri, vammaisaktivisti Amu Urhonen Vammaisuuden vaiettu historia -tutkimushankkeesta, papiksi pyrkivä teologian maisteri Antti Björklund sekä asiantuntija, rovasti Riitta Kuusi Kirkkohallituksesta. Clean Mitä on arjen uskontodialogi? Onko uskontodialogi vain komiteamietinnöissä käytetty muotisana? Miten tuodaan uskontodialogia arkeen ja ketkä sitä tekevät?
Keskustelemassa ovat pappi Heidi Rautiomaa, imaami Abbas Bahmanpour, sekä uskontodialogitoimija, taustaltaan bahá'i, Lars Silen. Lisäksi tavataan buddhalainen nunna Ani Sherab. Ohjelman toimittavat Samuli Suonpää ja Ville Talola. Ohjelma on uusinta helmikuulta Clean Presidentti Macron kehuu kirkkoa, mutta samalla "ankaran laïcitén" suosio kasvaa. Ranskan presidentti Emmanuel Macron piti puheen Ranskan piispoille ja kehui kirkkoa.
Tällaiseen puheeseen eivät ranskalaiset ole tottuneet. Suomessa asuva, ranskalainen dominikaanimunkki Marie-Augustin Laurent-Huyghues-Beaufond kertoo, mikä Macronin puheessa oli merkittävää. Miksi Macron kosiskelee katolisia ja mitä tarkoittaa että Ranskassa valtion ja uskonnon suhdetta säätelevää laïcité —periaatetta tulkitaan ankarammin kuin ennen? Suomalainen uskonnonvapaus näyttää toisenlaiselta. Veli Marie-Augustin ihmettelee koulujen uskonnonopetusta ja sitä, että pääministeri voi Suomessa osallistua ristinkantajana Tuomasmessuun.
Ranskassa kumpikaan ei olisi mahdollista. Clean Sopiiko puhe uskoontulosta kansankirkkoon? Yhteiskristillinen Mahdollisuus muutokseen -missiokampanja jakaa mielipiteitä. Kampanja esittelee kokemuksia uskoontulosta ja voimakkaista elämänmuutoksista. Muutostarinat ovat tyypillisiä helluntailiikkeessä, mutta sopiiko puhe uskoontulosta kansankirkkoon, jossa lähtökohtaisesti jokainen jo lapsena kastettu on kristitty?
Vuonna kuollut Teinonen oli jättänyt lähtemättömän jäljen yliopistoteologiaan ja useampaan kuin yhteen teologisukupolveen. Millainen oli dogmatiikan professorin Seppo A. Teinosen teologinen perintö kirkon näkökulmasta? Samuli Suonpää tapasi sosiaalietiikan professorin ja kirkolliskokousedustajan Jaana Hallamaan ja kysyi, millaista jälkeä Seppo A.
Teinosen teologia on kirkossa tehnyt. Clean Mahdollisuus muutokseen -kampanja ihastuttaa ja vihastuttaa luterilaisia. Mahdollisuus muutokseen -mediakampanja tuo kertomuksia uskonkokemuksista ja uskoontulon aikaansaamista elämänmuutoksista myös luterilaisiin seurakuntiin Pohjanmaalla.
Mahdollisuus muutokseen -mission johtajaa Onni Haapala jr.: Clean Mahdollisuus muutokseen haluaa kertoa myös luterilaisille elävästä uskosta. Clean Voiko pääsiäistä ymmärtää? Pääsiäinen on kirkkovuoden kohokohta, kristityille jopa jouluakin merkittävämpi juhla. Mitä kulttuurikristitty tai kiihkeäkään uskovainen oikeastaan voi käsittää taivaallisesta sovitusuhrista?
Miten voi nauttia juhlasta, jonka ytimessä on vastenmielinen väkivaltainen kuolema? Clean Itsenäinen ja älykäs Magdalan Maria valkokankaalla. Pääsiäisen alla elokuvateattereihin Suomessakin saapui Garth Davisin ohjaama elokuva Maria Magdaleena. Kirkkohistorian dosentti ja sukupuolentutkija Päivi Salmesvuori kävi katsomassa Rooney Maran ja Joaquin Phoenixin tähdittämän elokuvan.
Millaisen Marian tutkija elokuvasta löysi? Clean Turun ja Kaarinan seurakunnat välttyvät pakkoliitoksilta. Huoli seurakuntien lakkauttamisesta ja yhdistämisestä ajoi joukon mielenosoittajia Turun seudulta Helsinkiin hiljaiseen mielenilmaukseen Kirkkohallituksen eteen. Mielenilmauksella haluttiin varmistaa, että esitys pakkoliitosaloitteen hylkäämiseksi menee Kirkkohallituksen täysistunnossa varmasti läpi.
Kirkkohallituksen täysistunto päättikin kokouksessaan kumota aloitteet Turun ja Kaarinan seurakuntayhtymään kuuluvien seurakuntien liitoksista. Haastateltavana ovat kirkkoherra Merja Hermonen Piikkiön seurakunnasta sekä Turun ja Kaarinan yhteisen kirkkovaltuuston puheenjohtaja Harri Lukander.
Clean Olli Stålström tekee sovintoa kirkon ja sateenkaariväen välille. Luterilaisen kirkon suhde homoseksuaalisuuteen on ollut vaikea, mutta vaikea on myös sateenkaariväen ollut hyväksyä kirkkoa. Kirjailija ja tutkija Olli Stålström oli aikoinaan tunnustanut rippikoulussa papille homoseksuaalisuutensa ja ajautunut vuosien terapioihin, eheytyshoitoihin ja itsepetokseen.
Lopullisesti hän tuli kaapista ulos vasta vuotiaana, vuonna Siitä alkaen Stålström hän on hakenut homoseksuaalisuudelle hyväksyntää kirkossa - ja kirkolle hyväksyntää seksuaalista tasa-arvoa ajavan Setan parissa.
Olli Stålströmin tapasi toimittaja Samuli Suonpää. Clean Onko kirkkokin sortanut saamelaisia? Saamelaiset ovat Euroopan Unionin ainoa alkuperäiskansa.
Sen kieltä ja kulttuuria on ajettu vuosien saatossa ahtaalle. Onko kirkkokin osallistunut kolonialistiseen sortoon toimiessaan ilosanoman asialla? Miten menneisyyden vääryyksiä on käsitelty ja mitä virheistä on opittu? Keskustelemassa ovat kirkon saamelaistyön sihteeri Erva Niittyvuopio, pitkän linjan saamelaisvaikuttaja Pekka Aikio sekä piispa Samuel Salmi. Clean Kuka suojelee lapsia hengelliseltä väkivallalta?
Monelle usko ja yhteys seurakuntaan on voimavara, mutta jos hengellinen yhteisö kasvaa epäterveeksi, hengellisen väkivallan uhka on todellinen. Hengellinen väkivalta jättää syvimmät jäljet lapsiin, jotka ovat kaikkein haavoittuvimmassa asemassa. Mitä on rakentava, turvallinen hengellisyys? Aiheesta ovat keskustelemassa kaksi hengellistä väkivaltaa tutkinutta teologia, Janne Villa ja Aila Ruoho sekä kasvatusasiainsihteeri Iris Sotamaa Vantaan seurakuntayhtymästä. Keskustelu on uusinta huhtikuulta , Lisäksi kuullaan tuore juttu kirjailija Pauliina Rauhalasta, jolta on vastikään ilmestynyt kirja Synninkantajat, joka käsittelee hengellistä väkivaltaa lestadiolaisuuden piirissä luvulla.
Clean Pauliina Rauhala kirjoittaa totuuden omistamisen himosta. Kirjailija Pauliina Rauhala jatkaa vanhoillislestadiolaisuuden tutkimista tuoreessa romaanissaan Synninkantajat. Se paneutuu liikkeen piirissä harjoitettuun hengellisen väkivallan aaltoon, hoitokokouksiin luvun Pohjois-Pohjanmaalla. Ne olivat pakotettuja julkisia sielunhoitokokouksia, joissa ihmiset pantiin tunnustamaan syntejään aina televisionkatselusta intiimeihin asioihin. Rauhalan esikoisteos, Taivaslaulu, paneutui niin ikään vanhoillislestadiolaisuuteen, perheen näkökulmasta.
Juuri julkaistu toinen teos Synninkantajat tutkii totuuden ja uskon rajoja ja kuvaa riipaisevasti, mitä totuuden omistamisen himo saa yhteisössä aikaan. Vanhoillislestadiolaisuudessa on sittemmin luovuttu hoitokokouskäytännöstä luvulle tultaessa. Clean Millaista on tulla kaapista ulos herätyskristillisessä yhteisössä? Herätyskristittyjen joukossa ja ns.
Millaista on tulla kaapista ulos herätyskristillisessä yhteisössä? Miten seurakunnan käy, kun sen johtaja kertookin olevansa homo?
Onko karismaattisen kristillisyyden ja seksuaalisen monimuotoisuuden yhteensovittaminen mahdollista? Aiheesta keskustelemassa kaksi entistä pastoria, Patrick Tiainen ja Elise Oittinen. Clean Ex-gay tuntee edelleen vetoa samaan sukupuoleen. Teologi ja opettaja, Vineyard-seurakunnan pastori Ari Puonti ei pidä homoseksuaalisuuttaan identiteettinään.
Hän tuntee edelleen vetoa samaa sukupuolta olevia kohtaan, mutta pitää kiusauksia kurissa rukouksella ja vertaistuella. Puonti oli aikoinaan perustamassa kiistanalaista Aslan ry: Suomen Elävät Vedet ry. Liikkeen piirissä uskotaan, että homoseksuaalisuudessa on kyse tunne-elämän rikkinäisyydestä ja siitä voisi eheytyä.
Miksi edes pitäisi yrittää? Clean Pappisvihkimys - kymmenen aikuista naista ja pojankloppi. Ensimmäiset naiset vihittiin papiksi Suomessa 6. Lapuan hiippakunnan pappisvihkimyksessä oli sinä päivänä kymmenen kokenutta seurakuntalehtoria ja yksi pojankloppi, suoraan koulun penkiltä. Kansliapäällikkö Jukka Keskitalo muistelee pappisvihkimystään. Clean Miten yhteinen pappisvirka on muuttanut kirkkoa? Naiset ovat voineet toimia Suomen ev.
Suuri yleisö otti yhteisen pappisviran aikanaan hyvin vastaan, mutta moni seurakunta ajautui sen vuoksi ristiriitatilanteisiin. Tänään yli puolet uusista papeista on naisia. Silti edelleen on niitä, joiden mielestä vain mies kelpaa papiksi.
Millaista on ollut työskennellä pappina, kun miespuoliset kollegat ovat kieltäytyneet yhteistyöstä? Mikä on naisten asema tänään kirkossa? Miten kirkko muuttui, kun pappisvirasta tuli yhteinen?
Clean Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Arkkipiispanvaalin voitti Espoon piispa Tapio Luoma. Kirkko ja kirkollinen keskustelu saivat vaalin kautta paljon näkyvyyttä mediassa ja uuteen, aiempaa suurempaan julkisuuteen saa tottua myös Tapio Luoma.
Arkkipiispa pääsee mediassa esiin ja häntä kuunnellaan. Mitä sellaista piispa Tapio Luoma uskoo arkkipiispana saavansa aikaan, mikä ei Espoon piispana vielä ollut mahdollista? Piispa Tapio Luoma korostaa kirkon moniäänisyyttä, mutta samalla myös kirkon työnantajavastuuta. Minkä verran kirkon työntekijöillä on liikkumavaraa? Entä miten Tapio Luoma kehuisi edeltäjäänsä, arkkipiispa Kari Mäkistä?
Clean Helsingin seurakuntayhtymä julkistaa selvityksiä puuttuvista tositteista maanantaina. Johanna Korhosen käynnistämä ja alunperin vastavalittuun Helsingin piispaan Teemu Laajasaloon liittyvä keskustelu matkalaskuista ja luottokorttien käytöstä kirkossa jatkuu.
Helsingin seurakuntayhtymä on nyt teettänyt erityistarkastuksen kaikkien luottokorttien käytöstä ja hyväksymisprosesseista. Selvityksen keskeisin havainto on, että tositteita eli kuitteja ostoista puuttuu. Luottokorttien haltijat ovat antaneet selvityksiä puuttuvista tositteista ja perjantaina julkaistun tarkastusraportin lisäksi seurakuntayhtymä aikoo julkistaa myös nämä selvitykset.
Samuli Suonpää haastatteli Helsingin seurakuntayhtymän tarkastustoimikunnan puheenjohtajaa Pertti Sundbergiä. Kirkon virka sai myös naisen kasvot. Teologian tohtori Pirkko Lehtiö on Suomen ensimmäisiä naispuolisia pappeja.
Hänet vihittiin papiksi Helsingin Tuomiokirkossa 6. Tilaisuutta oli odotettu jännitteisissä tunnelmissa, sillä Lehtiö ja muut papiksi vihittävät naiset olivat saaneet jopa tappouhkauksia. Mitä yhteinen pappisvirka on antanut Suomen ev.
Clean Viro vuotta - miten kansa ja kirkko selviytyivät miehityksestä? Tasan sata vuotta sitten julisti Viron kansa seisovansa toiveikkaana tulevaisuuden kynnyksellä, vapaana ja itsenäisenä. Millaiset jäljet sodat, miehitys ja kommunismi ovat jättäneet satavuotiaaseen Viroon ja vuotta vanhempaan evankelis-luterilaiseen kirkkoon?
Mistä virolaiset tänään ammentavat arvonsa vapaassa, kapitalistisessa tasavallassa? Keskustelemassa kirjailija ja elokuvaohjaaja Imbi Paju sekä teologian professori, Viron evankelis-luterilaisen kirkon teologisen instituutin dekaani Randar Tasmuth.
Clean Kylmän sodan eturintamassa taisteli Harri Mõtsnik. Vuonna toinen maailmansota päättyi ja Viro liittyi osaksi Neuvostoliittoa. Näin opetettiin historiantunneilla niin Suomessa kuin Virossakin. Se ei kuitenkaan ollut aivan totta. Nykyisin jo uskalletaan sanoa, ettei Viro liittynyt Neuvostoliittoon itse. Se ei siis ollut rauhan aikaa vaan miehityksen, eikä sota kaikille virolaisille loppunut.
Yksi taisteilijoista kylmän sodan eturintamassa oli virolainen pappi Harri Mõtsnik. Juristi ja teologi Juhani Tamminen on löytänyt Harri Mõtsnikin tarinan ja kirjoittaa hänestä elokuvakäsikirjoitusta. Jotkut papit taistelivat neuvostovaltaa vastaan, jotkut mukautuivat. Yhteistyö miehittäjän kanssa ei ollut kirkollekaan aivan vierasta.
Clean Millainen maailmankuva kieltää ilmastonmuutoksen? Ihmisen vaikutus ilmastonmuutokseen on nykykäsityksen mukaan kiistatonta. Ilmaston lämpenemisestä olisi syytä olla kaiketi huolissaan laajemmin, mutta huolestumisen sijaan iso joukko kieltää koko ilmiön ihmisperäisyyden. Yhdysvalloissa asia on noussut esiin myös presidentti Donald Trumpin puheenvuoroissa.
Ilmastonmuutoksen vähättelyn taustalla on usein uskonnollinen vakaumus. Mistä siinä on kyse? Keskustelemassa ovat akatemiaprofessori Markku Kulmala sekä tutkija, ekoteologi Panu Pihkala. Horisontin toimittavat Anna Patronen ja Ville Talola. Ohjelma on uusinta maaliskuulta Kilpailu paikasta Turun ja koko Suomen arkkipiispana jatkuu. Seuraavan kolmen viikon aikana äänioikeutettua tekee lopullisen valintansa. Millaisen arkkipiispan kirkko haluaa ja miksi nämä kaksi piispaa nimenomaan haluavat arkkipiispaksi?
Millaisia eroja he toisissaan itse näkevät? Toimittajina ovat Kimmo Saares ja Samuli Suonpää. Clean Millaisia ovat populaarikulttuurin messiaat? Viihdeteollisuus poimii vaikutteita myös uskonnollisista traditioista. Mistä johtuu, että tarina messiaasta, itsensä uhraavasta kansan pelastajasta, toistuu niin usein viihdeteollisuudessa?
Millaisia messiashahmoja tapaamme sarjakuvissa, elokuvissa ja tosielämän tähdissä? Keskustelemassa ovat populaarikulttuurin tutkija, FT Kimi Kärki, toimittaja, mediapastori Jan Ahonen sekä Teräsmiehestä pro gradu -työnsä kirjoittanut teologian maisteri Ella Luoma.
Clean Miten sisällissota on vaikuttanut kansalliseen kertomukseemme? Tällä viikolla tulee kuluneeksi sata vuotta sisällissodan syttymisestä Suomessa. Miten vuoden tapahtumia on tulkittu historian saatossa ja mistä tulkinnat olivat peräisin? Entä mikä käsitys suomalaisilla on sisällissodasta tänään? Keskustelemassa ovat suomalaisten historiatietoisuutta tutkinut kansanedustaja sd.
Clean Piispan rahakiista repii kirkon liberaalia uudistusliikettä. Helsingin piispanvaalin jälkipyykki saa yhä uusia käänteitä. Uudistusmielisen Tulkaa kaikki -liikkeen näkyvät hahmot ovat ajautuneet välirikkoon koskien piispa Teemu Laajasalon talousepäselvyyksiä.
Nyt pitäisi alkaa valmistautua seuraaviin seurakuntavaaleihin. Miten Tulkaa kaikki -liike eheyttää rivinsä? Keskustelemassa ovat liikkeen kansallinen yleiskoordinaattori Vesa Hirvonen, perhetyöntekijä, Korson seurakuntaneuvoston jäsen Eve Rämö sekä sosiaalipolitiikan professori Heikki Hiilamo. Toimittajina ovat Samuli Suonpää ja Anna Patronen.
Arkkipiispa pääsee mediassa esiin ja häntä kuunnellaan. Yle yhtiönä Tietosuojalauseke Palaute Vastaavat toimittajat Yhteystiedot. Onko arkkipiispanvaalissakin ehdokkaita ja naisehdokkaita? Löydä A-Ö Svenska Yle. If iBooks doesn't open, click the iBooks app in your Dock. Clean Kirkko keskitti taloushallintonsa - miksei säästöä synny? Mitä on riittävä yksimielisyys ja mihin se lopulta riittää?
seksi pori kumiallergia homoseksuaaliseen
homo kalu sex seksiseuraa turku

matches: hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd


text:
Lesbo porno HD - sivu 9 - adidasoutletshoes.com
Lesbo porno HD - sivu 9
Slvu mielenkiintoisinta, naisten tutkimuksessa raportoitu vhemmn positiivisia tunteita siveetn naishahmoja, vaikka he itse ollut lukuisia seksikumppaneita ja vaikka ne, Lssbo on todettu seksuaalisesti liberaali asenteita.
Jos huijausta ei ollut tajunnut porbo ostamiseen menness, viimeistn sen viimeisell kappaleella Saturday Night at the Cow Palace vitsi paljastettiin. Sill kuvitteellinen pettynyt levyn ostaja kirosi levy ja sen tekijit. Kaikesta huolimatta Masked Marauders lysi kuuntelijoita. Sen ainoata albumia myytiin 100 000 kappaletta.
Viimeinen niitti oli, kun Charles Shaw, yksi Milli Vanillin levyill laulaneista laulajista, kertoi huijauksesta julkisuudessa. Farian yritti lahjoa Shawn hiljaiseksi 150 000 dollarilla, mutta huhua ei saatu en Kovaa pornoa ja katsella venäjän insesti. äiti ja poika. Syksyll 1992 arvostettu New York Times ptti tehd jutun grungesta. Toimittaja Rick Marin keksi, ett kenties grungella oli muiden nuorisokulttuurien tavoin oma slanginsa.
Hn soitti asiaa tiedustellakseen Nirvanan, Soundgardenin ja Mudhoneyn levyj julkaisseelle Sub Pop -levy-yhtille. Puhelimeen sivvu 25-vuotias vastaanottovirkailija Megan Jasper, joka ptti pilailla toimittajan kustannuksella. Hn keksi oman grunge-sanastonsa, jonka Marin kirjasi hyvuskoisesti yls. Valtavirtasuosion myt alkoi mys aikaisempaa innokkaampi lorno jsenten taustojen kaivelu.
Jo vuonna 2002 detroitilainen lehti paljasti, ett Whitet olivat itseasiassa jo eronnut aviopari. Gillis oli ottanut avioliitossa Whiten sukunimen. Dokumentti oli Dan Aykroydin yliampuvine selostajanineen selvsti enemmn rakkaudella tehty humoristinen kunnianosoitus 1970-luvun pehmorockille ja uuden yhtyeen mainosfilmi kuin todellinen yritys huijata. Yhtyeen vanhat levytykset kuulostivat 2000-luvun virheettmn kliinisine soundeineen 1970-luvulta vain, jos kytti reilusti mielikuvitusta.
Aluksi Lesb Stripes sai persoonallisuudestaan huolimatta suosiota lhinn kotikaupunkinsa Detroitin garage rock -piireiss, mutta vuonna 2001 julkaistu White Blood Cells teki siit The Strokesin ohella Lesbp 2000-luvun suurista rockyhtyeist. Viimeaikaisista uutisista voisi ptell, ett tekoly olisi jo vauhdilla Lesbo porno HD - sivu 9 maailmaa, kirjoittaa tekniikan tohtori Pentti O.
Haikonen kirjassaan Tietoisuus, tekoly ja robotit. Vievtk robotit ja tekoly ihmisten tyt. Onko digitalisaatiossa ja tekolyss tulevaisuus. Milloin koneesta tulee viisaampi Lesbo porno HD - sivu 9 ihminen. Pian kaikki on kytketty kaikkeen. Tekoly kehittyy ymprillmme nopeammin kuin ymmrrmme.
Mit on tapahtumassa. Toimittajana Jukka Mikkola. Grunge oli paitsi musiikkia mys muotia ja Lesbo porno HD - sivu 9. Marc Jacobs suunnitteli Perry Ellis -muotitalolle vuonna 1992 grungen innoittaman vaatemalliston, ja samana vuonna sai ensi-iltansa Cameron Crowen ohjaama Seattlen grunge-buumin keskelle sijoitettu romanttinen komedia Singles, jossa esiintyivt Pearl Jam, Soundgarden ja Alice in Chains.
En -- koskaan maistanut mitn niin hyv. Katariinan tuoksuvat antimet eivu parempaa kuin mikn samppanja. Annoimme henkemme tasaantua. Kysyin, menemmek suihkuun. Katariina vastasi, ett ei suinkaan.
Hn nousi yls, kaivoi kaapista viinipullon ja sanoi, ett session pit jatkua entist parempaan suuntaan. -Ehk hiukan myhempi on nyt kuin Lebso, ei tosin paljon. Joskus on yll mukava valvoa.
Onko meill nyt kiire jonnekkin, huomennahan meill oli Lesbo porno HD - sivu 9 lhte retkellemme. -Tuossa on kyll jrke, silloin emme tarvitse nyt kyd kaupassakaan. Lmmitmme saunan ja nautiskelemme leppoisan illan rantasaunalla sopiiko. Seps oli herkss, miten se nyt noin vhst kiihtyi. Oho, miten isoksi tm turpoaa. Katariina seisoi edessni. Hn keskittyi silmt kiinni. Hnell oli plln harmaa puuvillainen verryttelyasu.
Nin, kuinka hnen haaroihinsa ilmestyi yhtkki kostea lisk. Sellainen Drunk Girls Katsotuimmat porno yhden lehden kansikuvassa. Silittelin koiraani ja toisella kdellni aloin hieroskella rintojani. Taas koirani ymmrsi mit toivoin. Lmmin kieli alkoi lipoa nnnejni. Olisipa se nyt edes jonkun verran pystymmss asennossa.
Mutta se puutehan on korjattavissa. -Ja sink arvelit pysty olemaan Lesbo porno HD - sivu 9 ilman?.
99986578

matches: HD HD HD HD HD HD HD


text:
Goth, Matt Bomer Gay, Black Gay Cock, Bareback Gay Porn Videos - Gay FP
Goth - Matt Bomer Gay, Black Gay Cock, Bareback Gay Porn
Amateur, Hotel, Cops, Boy 10 Years, Tyler Morgan, Shorts, Home
Amatööri ,Ilman Kortsua ,Poikaystävä ,Gay ,Goth,
Amatööri ,Suihinottoa ,Goth,Hoikka ,
Amatööri ,Beautiful,Goth,
Ilman Kortsua ,Transvestiitit ,Goth,Huora ,
Aasialaiset ,Goth,Pikkukulli ,
Ilman Kortsua ,Suihinottoa ,Gay ,Goth,
Amatööri ,Busty,Goth,Farkut ,Ulkona ,
Goth,Nätti ,Nuoret Homot ,
Poikaystävä ,Söpö ,Goth,Nuoret Homot ,
Amatööri ,Goth,Miniskirt,Ulkona ,Tupakoiminen ,
Goth,Masturbation,Sheivattu ,
Suihinottoa ,Gay ,Goth,Laiha ,
Amatööri ,Mälli ,Gay ,Goth,Hd ,
Mälli ,Gay ,Goth,Hd ,Masturbaatio ,
Ilman Kortsua ,Mälli ,Likainen ,Goth,
Anaali ,Bottle,Exhibitionist,Gay ,Goth,
Amazing,Mälli ,Kasvoille ,Goth,Masturbation,
Takapuoli ,Ilman Kortsua ,Goth,Tupakoiminen ,Toy,
Mälli ,Gay ,Goth,Pikkukulli ,
Amatööri ,Jalat ,Gay ,Goth,Hd ,
Ilman Kortsua ,Paneminen ,Gay ,Goth,Puisto ,
Dildo 1129 HD VIDEOS
Amatööri 1246 HD VIDEOS
Iskät 4120 HD VIDEOS
Reiän Levitys 4899 HD VIDEOS
Biseksuaali 641 HD VIDEOS
Itsetyydytys 5184 HD VIDEOS
Kasvoille 713 HD VIDEOS
Karhu 889 HD VIDEOS
Pikkukulli ALL Gay FP PORN CATEGORIES

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD