text:
Classics HD -julkaisut ja muut teräväpiirtopäivitykset / Foorumit / www.pelaajalehti.com
Classics HD -julkaisut ja muut teräväpiirtopäivitykset
Su, 12/04/2011 - 17:58
Täällä olisi tarkoitus keskustella vanhojen pelien teräväpiirtopäivityksistä.
Aloitetaan kertaamalla HD-päivitysten historiaa. Vuonna 2009 loppupuolella Sony julkaisi ensimmäisen HD-kokoelmansa God of War Collectionin joka rantautui myöhemmin 2010 keväällä myös eurooppaan. God of War Collectionin menestyksen takia Sony julkaisi syksyllä 2010 The Sly Trilogyn ja silloin Sony alkoi käyttämään Classics HD brändiä mikä tarkoitti sitä että näitä HD-kokoelmia tultaisiin näkemään tulevaisuudessa lisää. Samoihin aikoihin HD-kokoelma kelkkaan hyppäsivät myös Ubisoft joka julkaisi The Prince of Persia Trilogyn. Tänä vuonna Sony julkaisi God of War: Origins Collectionin mikä teki siitä ensimmäisen HD-kokoelman joka sisälsi PSP-pelejä HD-versioina. Ladattavissa pelikaupoissa on myös julkaistu HD-päivityksiä joista osa on myös päätynyt Xbox 360:lle. Näistä mainittakoon: Beyond Good & Evil HD, Resident Evil 4 ja Resident Evil Code Veronica X. Marraskuussa Xbox 360:lle julkaistiin Halo: Combat Evolved Anniversary mikä poikkesi täysin muista HD-päivityksistä.
Vuonna 2012 julkaistaan seuraavia HD-päivityksiä ja kokoelmia: The Jak and Daxter Trilogy, Metal Gear Solid HD Collection, Silent Hill HD Collection, Devil May Cry Collection, Final Fantasy X HD ja Zone of the Enders HD Collection.
Mitä mieltä olet näistä HD-päivityksistä ja mitä HD-päivityksiä haluaisit nähdä tulevaisuudessa?
Su, 12/04/2011 - 21:35
Itse pidän HD-päivityksiä todella hyvänä juttuna, silläkin seikalla, että ovathan ne tekijöille aika helppoja lenkkejä saada rahaa. Jokatapauksessa Sony tai MS ei ole sortunut tuomaan takaisin jokaista viime sukupolven nimikettään, vaan parhaista parhaat ovat näissä paketeissa. Tämä olkoon ensimmäinen syy pitää HD-kokoelmia hyvänä. On vielä kaksi syytä.
Toinen on hinta/laatu suhde, joka kovemman luokan pelaajalle on aika tärkeätä. Kokoelmissa on ainakin Sonyn puolella ollut aina useampi peli tai koko trilogia yksissä kansissa. Lisäksi hinta ei ole kauppoihin tullessa 69,95€, vaan jossain kolmenkympin hujakoilla. Ja koska näissä kokoelmissa on tähän mennessä ollut vain keskivertoa kovempia nimikkeitä, on ostajalle taattu myös rahalle vastinetta hyvillä peleillä.
Kolmanneksi HD-kokelmat ovat mahtava tapa sivistää itseään, mikäli pelifanaatikon veri virtaa. Ei hirveästi nappaa kaivaa kaapin perältä limaista ps2-ohjainta. (Viimeksi tarkistettuani se tursusi jotain kiiltävää limaa..) Ja löytyyhän näistä ne trophytkin, joten pelaamisella on se nykypäivän tarkoituskin, eikä tarvitse "turhaan" pelata ko. pelejä.
Itse olen juuri viimeaikoina päässyt näihin kunnolla käsiksi, kun ICO Collection tuli läpäistyä ja ensimmäinen Sly. Pelit olivat nykystandardeillakin oikein viihdyttäviä ja pelattavaa riitti ihan tarpeeksi. Grafiikka ei ehkä oli nykypäivää, mutta muuten ainakaan nämä pelit eivät olleet mitenkään jälkeenjäänyttä puuroa. Toki Sony voisi vähän panostaa siihen, että se HD-kokoelma ei olisi pelkkä kokoelma, vaan HD-nimitykselläkin olisi jokin funktio.
Jatkossa toivoisin, että neljä ensimmäsitä Crashia saataisiin yhteen pakettiin ja kaupan hyllylle. Jäänyt näistäkin kultaisia muistoja, mutta yhtään osaa en itse omista. Toinen ja melkein mahdoton toive olisi kolme ensimmäistä SSX:ää HD pakettina. Harmi vain, että nämä paketit ovat olleet tähän mennessä aika lailla yksinoikeusnimikkeitä, joten eipä tätä taideta ikinä julkaista. Eiköhän tässä ollut jo jotain noista kokoelmista. Hieno keksintö nyhtää hillot pelaajilta, mutta kyllä minä niitä mielelläni pelaan ja ostan.
Su, 12/04/2011 - 21:37
Sit on vielä Splinter Cell 1-3 HD! Se julkastiin tos kesän aikana.
Must nää HD -julkasut on hyvii. Ku monella on jääny pelaamatta paljonkin hyvii pelei (Ite oon hommannu Sly Triglogyn ja mult oli jääny se eka osa pelaamatta ja sit hommasin ton Splinter Cell trilogyn kans ja sama juttu, eli eka osa oli viel tuntematon.).
Tarkotuksena ois hommaa viel God Of War collection (ainakin se eka, ehkä jos pidän ni viel toi uus) ja tuleva Jak&Daxter.
Haluisin et tulis Ape Escape HD ! Ku toi eka Ape Escape ei ees toimi Ps3:lla ja annoin vanhat pleikat jo pois serkuille ja siskolle...
Ja sit viel et on kiva ku nois on Trophyt :D
Su, 12/04/2011 - 21:51
Kyllähän nämä HD-kokoelmat ovat vain hyvästä. Kuten aiemmin mainittiin, niin nuo ovat hyvä tapa täydentää "sivistysaukkoja" mikäli ne tietyt pelit ovat jääneet edelliseltä sukupolvelta väliin. Itseltäni tosin löytyy vain molemmat God Of War -kokoelmat, mitkä tosin ovat olleet todella rautaa laadultaan. Sly-kokoelma on käynyt mielessä, ja tulen aika varmasti hankkimaan ainakin DMC- ja MGS-collectionit. Sillä olen onnistunut jotenkin missaamaan molemmat pelisarjat aikoinaan (tosin molemmista sarjoista kolmannet osat pelattu, ja molemmista tykkäsin paljon). FFX:n tulen taas ostamaan Vitalle jos se tulee hankittua. Niin ja hiukan ennen ps3:n hankkimista olin hankkinut ps2:lle God Of Warit ja hankin ihan vain trophy-tuen takia ostin ne myös hd-kokoelmana ps3:lle.
Su, 12/04/2011 - 21:54
Itseäni ei näistä tulevista HD painoksista kiinnosta kuin tuo Metal Gear Solid. Muut ovatkin sitten kokeilematta ja varmasti jäävätkin niin.
Mutta Metroid Prime HD. Tämän minä todella haluaisin nähdä Wii U konsolilla. Pelihän on jo tajuttoman upea GameCubellakin, mutta kyllä tuota pelisarjaa mielellään katselisi upealla HD kuorrutuksellakin. Siis ajatelkaa... Tallon IV teräväpiirrolla... Holy Shit.
Su, 12/04/2011 - 22:50
Omasta mielestä nää HD julkaisut vanhoista peleistä on erittäin tervetulleita. Mulla on jääny paljon pelaamatta pelejä, joita sitten pääsen pelaamaan edellistä parempina, jos niistä HD versiot tehään. Hinnatkin näille on laitettu hyvin kohilleen, että ei pyydetä perus 69,95 € hintaa uutena. Jotkut PS2 klassikot maksavat todella paljon jos aikoisi ostaa, kuten vaikkapa Ico ja SoTC, eikä niitä edes saa mistään kaupoista enää.
Hyvää työtäkin niiden kanssa on omasta mielestä tehty, vaikka esim. Prince of Persia trilogystä sanotaan, että ei edes HD nimitystä ansaitsisi. Mun mielestä paljon paremmat grafiikat siihenkin on saatu aikaiseksi, mutta Sly trilogyssä on silti tähän astisista HD versioista ne parhaiten tehdyt (joita siis oon pelannut).
Tällä hetkellä omistan noista PoP HD trilogyn, Splinter Cell HD trilogyn ja Sly HD trilogyn. Hankinnassa olis Team Ico collection, MGS trilogy, FFX HD ja Resident Evil 4 HD. GoW collectionin varmaankin lainaan kaverilta joskus, kun saan edes vanhat pelini pelattua läpi.
Su, 12/04/2011 - 22:49
Itse pidän HD päivityksiä jokseenkin turhina. Lähinnä tosin siitä syystä että ne on tehty monin paikoin todella laiskasti (esimerkkinä Splinter Cell kokoelma). Alkää kuitenkaan ymmärtäkö minua väärin, odotan kovasti Metal Gear Solid kokoelmaa, koska uskon että siinä ei ole menty siitä mistä aita on matalin.
HD kokoelmiin / käännöksiin voitaisiin panostaa tosissaan pelkän pakollisen kosmeettisen kikkailun lisäksi. Hahmoilla voisi olla uusia asuja ja varusteita sekä kenttiin voisi tehdä uusia alueita ja vaihtoehtoisia reittejä. Pelaaja voisi sitten alussa valita haluaako pelata ns. klassisen version pelistä vai parannellun. (vrt. elokuvissa pidennetyt ja poistetut kohtaukset.)
Olisi todella mahtavaa jos tekijät panostaisivat tosissaan peleihin ja tekisivät vaikka ensimmäisestä MGS pelistä kunnollisen HD remaken tai vaikka FF7:sta! (moneenkohan kertaan tätä on toivottu???) Nyt vain tuntuu että nopeasti silotellaan peleistä pahimmat rosoisuudet pois, kääritään peli uusiin kansiin ja lyödään päälle 40 euron hintalappu helpon rahan toivossa!
Ei tietenkään kaikista peleistä tarvitse tehdä mitään maailmaa mullistavia kokoelmia. Esimerkiksi Sly kokoelma toimii erinomaisesti koska se on suunnattu pienille pelaajille ja alkuperäisten pelien löytäminen voi olla mahdotonta. Tuossa paketissa olisi vaan toivonut että eka osakin oltaisiin tajuttu kääntää suomeksi edes tekstityksien verran tai vaikka uusien ääninäyttelijöiden voimin!
Su, 12/04/2011 - 22:55
pelistä kunnollisen HD remaken tai vaikka FF7:sta! (moneenkohan kertaan tätä on toivottu???)
Onhan tätä tosiaan toivottu paljonkin, ja osa on varmaan ihan hyvästä syystäkin tuota klassikon uudistamista vastaan. Itse olen vähän kahden vaiheilla. Niin paljon tekisi vaan mieli nähdä, kuinka hienolta Midgar näyttäisi HD-versiona (*drool*), mutta sitten taas kyseessä on sen verran kovan luokan klassikko sekä rakas peli, että en haluaisi että peliin koskettaisiin vaan annetaan vain olla rauhassa.
Su, 12/04/2011 - 23:02
Itse pidän näistä HD-kokoelmista todella paljon, kun PS2-aikakautena en kovin montaa peliä pelannut niin näillä on hyvä täyttää sivistysaukkoja. Myös niiden pelien, jotka olen jo pelannut, ovat todella hyvä juttu. Niiden pariin on aina mukava palata mutta en välttämättä sen takia halua kaivaa vanhoja konsoleita esiin ja etsiä johtoja.
Tällä hetkellä omistan vain Sly Collectionin, joka oli todella hyvä. Hankinnan alla on/tulee olemaan Team Ico, MGS ja Jak & Daxter paketit. HD collection olisi mukava saada ainakin Ratchet & Clank -peleistä.
Ma, 12/05/2011 - 00:37
Omasta mielestä nämä uudet HD-kokoelmat ovat suht. hyvä juttu esim. niille, jotka ei alunperin päässyt pelaamaan originaaliversio(i)ta, mutta välillä kyllä huomaa myös sen, ettei HD -renderointiin ole laitettu yhtään panostusta. Tämän huomaa esim. Resident Evil 4 'HD' versiosta, joka julkaistiin kuukausi tai kaksi sitten Xbox Livessä ja PSN:ssä.
Onhan niitä tullut tänä vuonna enemmän kuin tarpeeksi, mutta ei niistä ole pahemmin haittaakaan. Ja onhan niissä usein myös mukana achievementeja/trophyja ja se jo itsessään on joillekin tarpeeksi hyvä syy niiden hankkimiseen.
Itse omistan vain Beyond Good & Evil HD:n ja senkin digitaalisena Xboxilla. Ihme kun PS3:lle tulee paljon enemmän fyysisiä julkaisuja HD-kokoelmista, kun taas Xboxin puolella ne julkaistaan (jos julkaistaan) digitaalisena.
Ma, 12/05/2011 - 00:40
Helmikuussa julkaistava The Jak and Daxter Trilogyn eurooppalainen kansikuva on paljastettu ja Naughty Dogin Evan Wells on kirjoittanut Playstation Blogiin sarjan 10-vuotis synttäreistä.
Itse tykkään enemmän tälläisistä kansikuvista joihin ei ole pistetty PS2-pelien kansikuvia itse kansikuvaan.
Ma, 12/05/2011 - 02:10
Ite en ole ikinä pelannut The Jak and Daxter- peli sarjaa joten nyt ois hyvä tilaisuus
Itse haluaisin Kingdom Hearts HD-päivityksen
Ma, 12/05/2011 - 14:17
Kyllä ovat ehdottomasti hyvä juttu nämä HD-päivitykset, monestakin syystä kuten juuri tuo että nuoremmat pelaajat pääsee kokemaan missaamansa klassikot mutta ennen kaikkea mielestäni siksi että useimmissa talouksissa ollaan siirrytty käyttämään teräväpiirtotelevisioita ja karu fakta on että PS2-pelit näyttää komponenttikaapelillakin aika karmaisevalta vaikka putkitöllöllä olisivat olleet sukupolvensa huippua.
Ma, 12/05/2011 - 14:47
Itsekin pidän tästä uudesta muodista että työnnetään vanhoja pelejä HD-versioina tälle sukupolvelle, antaa myös meille nuubeille mukavan mahdollisuuden kokea nämä klassikot uudestaan. Itse odotan tätä MGS-uusintapainosta innolla vaikka olenki pelannut näitä osia jo aiemmin. Toivottavasti kansitaide on yhtä hieno kuin aiemmin postatussa Jak& Daxter-kannessa, eikä ripulikakka kuten useimmissa muissa uusintapainoksissa.
Ke, 12/07/2011 - 23:26
Ihan makea kansi! Olen täysin samaa mieltä. Ei tuon HD kokoelman etukannen tarvitse olla mikään kollaasi pelin alkuperäisistä kansista. Ne voi jättää vaikka takakanteen ihmeteltäviksi... Harmi tosin että tämä pelisarja mentiin mielestäni ryssimään pahasti heti toisesta osasta alkaen.
Ensimmäienn osa oli aivan mahtava! Siis yksi täydellisimmistä tasoloikkapeleistä mitä olen pelannut Crash Bandicoot 2:sen jälkeen. Pelin maisemat ja eri alueet olivat huikean yksityiskohtaisia ja todella mukavia tutkittavia. Daxterin läpänheittoa oli hauska kuunnella ja vaikeusaste pysyi juuri sopivana koko pelin ajan.
Harmi että pelin toinen osa meni päin persettä juuri siinä että siihen lisättiin aseet ja ympäristöt muuttuivat paljon synkemmiksi. Ei sillä että vihaisin räiskintää mutta Ratchet & Clank tarjosi sitä hupia riittävästi. Jak & Daxter olisi toiminut paremmin ilman aseita ja ylimääräistä synkistelyä...
To, 12/08/2011 - 09:17
Itse toivon että vanhat GTA: aat (3, vice city, san andreas) julkaistaisiin hd versioina trophyjen kera.
To, 12/08/2011 - 10:03
Omasta mielestäni HD-versiot ovat pahinta rahastusta mitä vain voi olla. Pistetään pari kolme vanhaa peliä pakettiin ja voidaankin jo pyytää täyden pelin hinta. Peliyhtiöitten osalta tuon hurjan HD-uusintojen julkaisutahdin ymmärtää, sillä samojen pelien uudelleenjulkaisut ovat huomattavasti vähemmän riskialttiita kuin uudet megajulkaisut huomattavasti pienempien kustannusten takia.
Pelit ovat myös parhaita silloin kun ne pelaa tuoreeltaan ja parasta ennen-päiväys menee umpeen nopeasti pelien tai/ja tekniikan kehittyessä, joten ensikosketusta ei ole ihan optimaalista ottaa vuosia pelin julkaisun jälkeen. Nostalgia-fiilistelynä HD-versiot kyllä käy, mutta omasta mielestäni viime sukupolvi ei ole tarpeeksi kaukainen muisto tähänkään.
Kyllähän HD-versiot osasta vanhoista peleistä (MISSÄ SHENMUET!?) itsellenikin kelpaisi, mutta kuitenkin olen sen verran vaativaista sorttia että niihin pitäisi saada muutakin kun HD-leima pelin kanteen. Halo ja Monkey Island näyttivät miten homma pitäisi tehdä.
Telkkaria katsoessa uusintoja vihataan, mutta pelipuolella niille hurrataan...
To, 12/08/2011 - 10:40
Pelipuolella ne voi skipata. Jos ei kiinnosta niin pelaa jotain muuta. Telkkaria katsoessa joudut katsomaan sitä mitä kanava sattuu suoltamaan. Pahimmassa tapauksessa kaikilta kanavilta tulee paskaa.
Itse olen kyllä HD-remakejen kannattaja. Edellisessä sukupolvessa PS2 hajosi juuri San Andreaksen julkaisun jälkeen ja uutta ei tullut hankittua, koska Halo 2 tuli juuri sopivasti ja sitä pelatessa menikin loppugeni. Nyt olen PS3:lla päässyt pelaamaan God of Wareja ja aikomuksena pelata ainakin Team Ico Collection, MGS:t, Prince of Persiat ja tuo Jak & Daxter setti.
HD-julkaisut ovat mielestäni hyvä sekä huono asia. Mielelläni otan esim. God of Warit HD:na vaikka 1&2 PS2:lla jo useasti tuli läpäistyä. Pelit näyttävät kuitenkin melko hyviltä päivitettyinä sekä nuo jaksaa läpäistä vaikka kuinka monesti. Tuleva MGS collection on helposti yksi eniten odottamiani pelijulkaisuja. MGS3 on yksi suosikkipeleistä ja sen näkeminen paremmilla graffoilla passaa mainiosti. Paketin tärkein asia on itselle tietenkin Peace Walker jonka olen missannut PSP:n puutteen takia. Myös God of War PSP-pelien HD versiot pitäisi hommata koska nekin jääneet välistä. Tämmöiset paketit ovat mainioita, vaivaa on edes jonkunverran jaksettu nähdä ja tärkeimpänä itse pelit ovat "ajattomia klassikkoja" taas kun esim. Sly ja Prince of Persia pelien HD versiot olisi voinut jättää välistä.
Tärkein hyvä asia juuri HD versioissa on tuo että valitettavan monet loistavat pelit ovat jääneet välistä ihan viime sukupolvessakin. Ico on vieläkin pelaamatta, Beyond Good & Evil tuli viimeinkin pelattua XBLA version kautta ja jos mukaan laskee vähän vanhempia pelejä olen HD päivittelyn takia saanut nauttia niin loistokkaista peleistä kuten Banjo Kazooie ja Tooie.
Huonona HD päivityksenä näen vasta tulleet Splinter Cellit ja Resident Evilt jotka ovat hyvin laiskasti käännettyjä ja täysin "rahastus" mielessä tehtyjä. Naurettavaa nakata "HD" nimitys päälle jos sitä ei käännös ole.
MGS Collectionin lisäksi Jak-paketti myös kiinnostaa. Kyseinen trilogia on jäänyt kokonaan pelaamatta (kakonen on hyllyssä mutta vain hetken pelaillu) ja kovasti kiinnostaisi etenkin yköstä päästä pelailemaan hieman nätimmällä ulkonäöllä.
Monta kovaa peliä saisi vielä päivittää HD versioiksi, boardcastissäkin toivomani Manhunt olisi melkoisen kova juttu meikälle mutta mieluten ottaisin sen ihan kokonaan uusilla graffoilla kuten Halo CE. Ah sitä väkivallan ihanuutta...
To, 12/08/2011 - 14:46
Tämä aihe varmaan sopii kysymykselleni.
Tuli eilisessä PSN päivityksessä tuo Sly Trilogy myyntiin hintaan 24,99€. Melko varma ostos, mutta se mikä minua kiinnostaa on, että onko tässä osat 2 ja 3 Suomeksi? Siinä levyversiossahan ne on lokalisoitu mutta mitenkä tuo PSN versio?
Onko joku siis jo kerinnyt haalimaan kyseisen tuotoksen?
To, 12/08/2011 - 19:27
Itse pidän näistä HD-kokoelmista, mutta pelisarjat, joista nämä on tehty voisivat olla kiinnostavampia.
Oikeita klassikoita olisi aina mukava pelata.
Onneksi on tulossa Jak&Daxter ja MGS-kollektionit.(kumman hankkisin? :D)
Eniten toivon, että Sega tekisi Shenmue-HD kokoelman, shenmueita en ole ikinä pelannut mutta ne vain näyttävät
niin hyviltä.
To, 12/08/2011 - 21:16
Nyt kun Naughtydog on kohta laittanut J&D kokoelman kauppojen hyllylle, voisi se alkaa tekemään Crash Bandicoot HD collectionia (onko tämä mahdollista, kun ND möi Crashin?) ja Insominiac games saisi tehdä Ratchet&Clank collectionin näitä toivottavasti tulevaisuudessa tavataan, tietenkin Trophyjen kera ;)
To, 12/08/2011 - 22:30
Luultavasti ei, Crashit löytyvät jo PS Storesta femman kipale ja niin pienten pelien laittamisessa blu-raylle ei olisi järkeä.
Olen nauttinut HD- päivityksistä vaihtelevalla menestyksellä. Kaikki God of War HD- versiot ovat todella nautittavaa pelattavaa, ja Jak&Daxter kokoelma kuumottaa todella kovasti! On vastaan tullut myös HD- kokoelmia jotka ei vaan sytytä. Team Icon kokoelma on pahasti kesken, en edes ICOa ole vielä pelannut läpi, tuntuu vain niin tappavan tylsältä. SotC taas vaikutti todella hienolta parin ekan kolossuksen jälkeen, muttakun pitää kiivetä johonkin kivipaadelle joka on keskellä järveä, joka kerta tipun sieltä kun en tiedä mihin pitää hypätä ja sitten uidaan monta minuuttia. Turhauduin ja sen jälkeen ei ole levy koneessa käynyt. Kyllä mä vielä noi läpi pelaan..
Ratchet and Clank kokoelmaa itsekkin odottelen vesi kielellä, luultavasti kestää aikansa ennenkuin sitä nähdään. Tavallaan koen nämä HD- kokoelmat myös eräänlaisena mainostuksena samalta studiolta tuleville peleille (esmers. pian Sly trilogian jälkeen julkistettiin Sly 4, eka God of War Collection julkaistiin GoW3 julkaisun alla) joten uskallammeko odottaa uutta Jak&Daxter peliä esiteltäväksi vaikkapa ensi E3: lla?
Pe, 12/09/2011 - 13:44
Angel of Death, I respect you bro, mutta tsiisus.
Omasta mielestäni HD-versiot ovat pahinta rahastusta mitä vain voi olla. Pistetään pari kolme vanhaa peliä pakettiin ja voidaankin jo pyytää täyden pelin hinta.
Kaikki on rahastusta. Piste. Kaikelle on myös oma yleisö, ja ne joita ei kiinnosta voisivat lohduttautua sillä että missään ei ole ostopakkoa. Valittaminen HD-päivityksistä on mielestäni yhtä turhaa kuin valitus jokavuotisista urheilupelien päivityksistä. Kansa tahtoo ja kansa saa.
Kaikki eivät myöskään ole päässeet pelaamaan kaikkia pelejä edelliseltä sukupolvelta, ja jos nyt vaikka God of Warit sattuisi kiinnostaa niin ne saisi kummatkin samassa paketissa halpaan hintaan. Jo se että laitetaan monta peliä yhteen pakettiin on perhanan hyvä juttu.
Toisaalta taas esim. itselläni Final Fantasy X on yksi eniten pelaamani peli, ja odotan hyvinkin innolla uutta versiota koska pääsen silloin pelaamaan sitä PS3:lla. Helppous on yksi hyvä asia. Ei tarvitse penkoa PS2:ta kaapin pohjalta ja pelata vieläpä langallisella ohjaimella (langattomuus on jees kun on 1,5 vuotias lapsi). Graafiset parannukset ovat vain plussaa.
Tässä olen jotakuinkin samaa mieltä. Suuri osa uusista nykypelaajista kauhistuu kun koittaa pelata vanhoja pelejä, kun ne näyttää niin kauhealta. Mutta jos peli on kehuttu ja muutenkin hyvä, ei grafiikoiden pitäisi olla kaikki kaikessa. LordZalorkin oli vasta nyt tutustunut Beyond Good and Eviliin ja oli ilmeisesti tykännyt?
Väärin. Ne jotka tykkäävät sarjasta televisiossa katsovat sen varmasti uudestaan, ja uusintoja näkee myös ihmiset jotka eivät ole sitä aiemmin nähnyt. Eli täysin sama juttu näiden pelien kanssa. Ne jotka ovat jo pelanneet peliä joko haluavat täysin uutta ja raivostuvat jos tulee vanhaa, tai sitten suuri fani pelaa sen mielellään uudestaan läpi.
Pääpointtina pidettäköön kuitenkin se, että HD-päivitykset eivät ota keneltäkään mitään pois. Ei päivityksiin kuitenkaan käytetä niin paljon resursseja että voisi olla parempi tehdä kunnollista uutta osaa, ja ne pelit jotka myyvät tuovat kehittäjille taas lisää rahaa jolloin voidaan tehdä paremmin uutta uutta osaa, ei vain vanhan kierrätystä.
Pe, 12/09/2011 - 16:42
Olen samaa mieltä että kaikki on rahastusta, mutta HD versiot ovat mielestäni pahinta rahastusta. Ei minulla uusversioita vastaan oikeastaan mitään ole, mutta kansan pitäisi vaatia laatua. Liian monesti olen kuullut käännösten olevan "vähän sinnepäin", kun ne myyvät kumminkin niin miksi vaivaitua näkemään vaivaa, HD-lätkä kanteen ja myyntihitti on valmis. Jos jokin on iso hitti, niin se on AINA jostain pois. Mainitaan esimerkkinä kuinka Modern Warfaren suosio on poikinut pelejä Hollywood-tyyppisellä toiminnalla, mutta itse tämmöisestä tykkään, joten en valita.
Ma, 02/06/2012 - 19:36
Sony ja kaikki muut HD-collectioiden julkaisijat saisivat ottaa oikein kunolla mallia Metal Gear Solid HD Collectionista muiden HD-kokoelmien kehitämistä ja julkaisua varten. Kun pelin iskee levyasemaan, peli starttaa suoraan pelinvalinta -valikosta ilman mitään kehitäjien ja julkaisijoiden nimiä jne. Toinen tärkeä ominaisuus on se että peliä pelatessa pelivalikkon pystyy palaaman ilman että levy pitää käynistää uudestaan. Ainakin minun muistaakseni God of War Collectionissa ja The Sly Trilogissa pelinvalinta -valikkoon ei voi enää palata pelin valitsemisen jälkeen vaan levy pitää käynistää uudestaan.
Ma, 02/06/2012 - 20:06
Myös Ico collection starttaa noin, mutta siitä en ole varma, pystyykö pelejä enään vaihtamaan käynnistämättä levyä uudelleen. Ei oo koskaan tullut kokeiltua ;o
Ma, 02/06/2012 - 21:24
kysyisin että milloin tulisi noi gta 3 ja vice city hd versiooon ps storee tietäiskö kukaan ?
Su, 07/22/2012 - 20:34
HD Collectionit tarjoavat oivan tavan päästä nauttimaan last genin klassikoista. Itselläni on God of War ja Metal Gear Solid HD Collection. GoW -sarjasta ei niin ollut kokemusta, mutta osoittautuivatkin ehkäpä parhaimmiksi toimintapeleiksi ikinä. MGS -kokoelman peleistä osat 2&3 olivat tuttuja jo entuudestaan, mutta Peace Walker täysin uusi kokemus ja sekin paljastui todella hyväksi.
Tarjoavathan nuo rahalle vastinetta aivan älyttömästi. Tosin noiden kanssa täytyy olla tarkkana kun esim. DMC ja Silent Hill HD Collectionit ovat kuulemma surkeasti käännettyjä. Ja sitten tietty myös varoituksen sananen PSN:stä/XBL:stä löytyvästä RE4 HD:stä, sillä se ei ole HD:tä nähnytkään ja framerate poukkoilee ikävästi.
Tarkoitus olis vielä hankkia Ico & Shadow of the Colossus, Ratchet & Clank, Jak & Daxter sekä Sly -teräväpiirto kokoelmat.
Ma, 07/30/2012 - 23:30
Kaikki on rahastusta. Pilkku, paitsi piratismi
Näin lause on korjattu. Auttava ihminen kuin olen.
No itseltä löytyy spirent sell ( taisin kirjoittaa väärin ) chaos theory hd ostin kun storessa oli vielä noin 5 e jäljellä päätin viskata vanhat versiot pois kun en muutenkaan tiedä sarjasta mitään eikä oikeen kiinnostanutkaan,
ihan positiivisesti on aina välillä tullut pelattua, mukavan vaikea kun pelaa expertillä ja ei auto savea ole.
Omasta mielestäni nämä hd julkaisut ovat hyviä koska itseltä olisi tämä peli jäänyt kokeilematta.
Sly trilogyn voisin seuraavaksi hankkia kun trophyt on helppoja ja aikaisemmasta lapsuudessa olisin halunnut tämän mutta en saanut pihi kun olin en ostanut mitään vaan kinusin kunnes sain no tätä en saanut mutta nyt on uusi mahdollisuus.
Ma, 07/30/2012 - 23:34
Tarkoitin tietenkin sitä että kaikki tuotteet mitkä laitetaan myyntiin, myydään sen takia koska siitä halutaan rahaa. Ainakin joku haluaa. Piratismi ei liity tähän mitenkään. He eivät pysty vaikuttamaan rahanahneiden rahanahneuteen.
/offtopichyvääyötä
Ti, 07/31/2012 - 00:27
Tarjoavathan nuo rahalle vastinetta aivan älyttömästi. Tosin noiden kanssa täytyy olla tarkkana kun esim. DMC ja Silent Hill HD Collectionit ovat kuulemma surkeasti käännettyjä.
Itseasiassa devil may cryssa ei ole muuta vikaa kuin se, että ainakin ykkösessä välivideot ja inventaario seka ne tehtävän alkuruudut ovat 4:3 kuvasuhteella ja SD laadulla. Kakkosessa välivideot on koko ruudulla, mutta resoluutio edelleen alhainen. Inventaarioon en ole kiinnittänyt huomiota, mutta ne tehtävän aloitus ruudut on edelleen "ikkunassa". Kolmosta en ole koittanut.
Eli kaikki itse pelaamiseen liittyvä toimii moitteettomasti ja kaikki pelimoottorilla tehdyt välivideot on tietenkin myös samalla laadulla kuin itse pelikin. Ainoastaan ne esi rendatut CGI videot on heikommalla laadulla ja ainakin ykkösessä niitä taitaa olla joku 7kpl yhteensä eikä kakkosessakaan sen enempää. Mielestäni aika turhaan saanut kritiikkiä noista.
Ti, 07/31/2012 - 10:01
Lainaus käyttäjältä vbg67
Saattaa tulla vähän myöhään mutta Rockstar on sanonut ettei aio tuoda GTA IIII:a eikä Vice Citya ainakaan Xbox LIVE Marketplacelle PS Storesta en tiedä.
“Is there any possibility GTA III or Vice City will become available to purchase/download on the Xbox live marketplace like San Andreas has?” – PURSER_THEPAIN
Due to compatibility issues and other technical limitations, we do not have any plans to make Grand Theft Auto III or Vice City available on the Xbox LIVE Marketplace.
Mutta San Andreas löytyy ainakin Marketplacelta. Taaskaan en tiedä löytyykö PS Storesta.
Ti, 07/31/2012 - 12:39
Lainaus käyttäjältä vbg67kysyisin että milloin tulisi noi gta 3 ja vice city hd versiooon ps storee tietäiskö kukaan ?
http://www.gameinformer.com/b/news/archive/2012/07/27/grand-theft-auto-iii-coming-to-psn.aspx
HD -versiota ei vissiin ole tulossa, mutta perus PS2 classiccina ainakin tuo kolmonen on nyt tulossa storeen. Itse en koskaan pitänyt kolmosesta, joten en osta.
Ti, 07/31/2012 - 15:24
Olin aluksi näitä vastaan sillä kykenin kuitenkin pelaamaan samat peli PS2:lla, mutta juuri hiljattain laitoin vanhuksen eläkkeelle, ja eihän sitä sitten mitenkään pelata niitä.
MGS Collection tuli ensimmäisenä ostettua. HD-telkkaria en omista niin mitään eroa en graafisesti huomaa, trophyistä en välitä, mutta yksi iso plussa löytyi: framerate. Peli on niin ihanan sulava. Olen siis pelannut vasta kolmosta, ja tuossa erityisen hieno plussa oli vielä lisätä Subsistencen ekstrat ja kamera peliin. En koskaan tule koskemaankaan PS2 versioon. No mitä nyt koteloa saatan hiplata...
En tiedä jaksanko Peace Walkeriin tai MGS2:een uppoutua, kolmosen takia kuitenkin tuon Collectionin ostin. Seuraavana on sitten Jak & Daxter trilogia mikä varmasti tulee alusta loppuun pelattua. Muita kiinnostavia HD-päivityksiä en ole nähnyt, Ratchet & Clank voisi olla ehkä yksi.
Ti, 07/31/2012 - 22:28
Eivät pysty mutta taistelevat vastaan.
Joo menee off topic mutta tämä oli mielipiteeni
Ke, 08/01/2012 - 22:42
Ajattelin ladata Jak And Daxter HD trilogyn storesta mutta: 29.95 euroa? You kidding me? Ehkä 10 tai 15 mutta melkein 30 euroa?!?! Pitäkää tunkkinne... Menen ja ostan pelin jostain käytettynä... levyllä!
To, 08/02/2012 - 00:08
En ymmärrä miten pystyt valittamaan 30€ hinnasta... Vieläpä jos se maksaa 30€ storessa. Kuitenkin, kun maksat tuon 30€, saat kolme peliä. Hintaa per peli muodostuu 10€, mikä ei ole missään nimessä paljon.
E: Käytettynäkin saat maksaa melkein tuon 30€
Ke, 08/08/2012 - 18:56
Mutta se on tämä materialismi mikä siihen vaikuttaa. Kyllä itekkin sen mieluummin levyllä omistan entä bitteinä kovolla. Ja ainahan sen voi myydä eteenpäin ja ehkä saada siitä jopa omat takasin.
Ti, 11/13/2012 - 19:45
TimeSplitters on sarja josta olen aina halunnut uusioversiota (4:n osan jälkeen tietenkin). Nyt joku heppu on tehnyt adressin HD-kokoelmalle, josta kuulemma Crytekin ihmiset ovat kiinnostuneita. Tuo 300k allekirjoitusta vaikuttaa aika epärealistiselta tavoitteelta IMO...
Pe, 01/04/2013 - 15:51
sais tulla crash bandicoot hd collection pleikkarille
Pe, 01/04/2013 - 20:07
Gran Turismo 1 & 2 HD päivitettynä, kiiiiittos. (Nelonenkin kävisi koska siinä oli hulppeasti ratoja)
Ja tietenkin, Resident Evil 2 Remake
Tresspasser Remake
Dino Crisis HD masteroituna olisi myös mieluisa.

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD hd HD HD HD HD HD HD HD HD HD hd HD HD HD hd hd HD hd HD HD hd HD HD


text:
Kotiin / HD / 3 seurata tapetti HD
lähettänyt: alas elokuuta 5, 2016 sisään HD Jätä kommentti 4,966 näkymät 0
Tässä on kaunein Valinta 3 seurata tapetti HD työasemien, PC, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. Tässäwallpapermad.com Taustakuva tietokanta voit ladata miljoonia korkealaatuisia taustakuvia . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Meillä on paljon taustakuvia yli kolmekymmentä Plus kategoriat Like Eläimet, Sarjakuva, Kukka, avaruus , Pelit ja Urheilu ,Jne. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia henkilökohtaiseen käyttöön. Jos näin 3 seurata tapetti HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook ja muut sosiaalisen median.
Edellinen: minecraft taustakuva luoja HD
Seuraava: Blake Griffin tapetti HD
taustakuvat Imgur
mukava iPhone taustakuvat HD

matches: HD HD HD HD HD HD HD


text:
Miksi näin - tuki.dna.fi - DNA
Discovery Chanel kanavan fonttikoko on erilainen (voi olla muillakin kanavilla)
– hubilla suoraan katsottuna fontti on pieni
– castattuna aidon Chrome cast laitteen kautta fontti on ”normaali”
fonttikoon säätö ei vaikuta millään tavalla.
– hubilla katsottuna ruudun yläreunassa teksti National Geographic
– castattuna ruudun yläreunassa teksti National Geographic HD
lieneekö kuva HD laatuinen cast:in kautta.
castaus lähteenä Ipad, Anroidkänny ja Win7/Chrome
Lisäksi kumastuttaa (ainakin tämä, ja kyllä moni muukin, niistä tuonnempana)
Cmore suoratoistopalvelun asetusten erilaisuus Win7/Chrome vs. Hubi
- windowsilla saa mm. suomi tekstityksen päälle (hyvä lisä heikkokuuloisille)
Pertti O 23 Tam Ilmoita asiaton sisältö
National Geographic HD DNA TV:n appin kautta lukee ainakin sen takia, että se streami tehdään HD kanavalta. Ei taida olla HD laatua (edes 720p), mutta parempi kuin antenninkautta nykyään kuitenkin (ehkä vähemmän pakattu.).
Sama voisi koskea tuota Discoveryä, että eri lähteestä tulee, kun teksti on poltettu kuvaan (ainakin antennilähetyksessä), joten sitä ei voi säätää.
Käsittämätöntä on sellainen, että antennin kautta 57 kanava Cmore Hits kanavalla lukee C MORE HITS HD, vaikka kanava ei ole HD 😀
Saman tekstitys ongelman olen huomannut esm. Fox HD-kanavalla. Näitä tekstitys ongelmia alkoi ilmestyä jo viime vuonna, kevään paikkeilla, ensin Disney Channel ja Disney XD-kanavilla, joilla suomenkielinen tekstitys pomppas ylöspäin ruudulla, pahimillaan se oli keskellä kuvaruutua, jos alareunassa näkyi esm. ohjelmatekijöiden jne. tietoja.
Itsellä käytössä topparin C2400
Vielä tuosta National Geographic kanavasta:
Samanaikainen tallennus hubilla, verkkoon ja kovolle
tallenteissa ruudun yläreunassa teksti:
-tallenteessa verkkoon teksti: National Geographic HD
-tallenteessa kovolle teksti: National Geographic
Kuvanlaatu on silmämääräisesti parempi verkkotallenteessa.
Oletko antenniverkossa? Taitaa tulla Hubin kovalevylle tallennus suoraan DVB-T/T2 -antennivirittimeltä ja antennissahan ei lähetetä kyseistä kanavaa HD-versiona. Striimiversio on taas DNA:n päässä käännetty/huononnettu alkuperäisestä HD-kanavan kuvasta, joka on tarjolla kaapeliverkossa.


text:
ubuntu tapetti HD
Mene...Kotiin3DAbstraktiArkkitehtuurianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiVärikäsViileäTietokoneetSöpöKukkaHauskaPelitTytötteLomaHDKuumaElääLogoRakkausElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisää	Kotiin / teknologia / ubuntu tapetti HD	ubuntu tapetti HD
lähettänyt: HD Lover syyskuuta 2, 2016
sisään teknologia
0	ubuntu tapetti HD
Tässä on joukko ubuntu tapetti HD Collection Pöytäkoneet, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä HDwallpaper20.com, on yli sata tuhansia taustakuvia ovat saatavilla ilmaiseksi Lataus. Voit ladata Joka taustakuvat veloituksetta, Koska nämä taustakuvat ovat lataaja käyttäjille.
Jos Like This ubuntu taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja HD Lover Edellinen: kiitospäivä taustakuva HD
seuraava: walking dead tapetti HD
näkymät (174) 4k tapetti 15 ULTRA HD kokoelmat Yosemiten laakso Snow Su ...
näkymät (111) 4k tapetti 15 ULTRA HD kokoelmat
näkymät (105) 4k tapetti 15 ULTRA HD kokoelmat Amazing-Wave-2016-sunse ...
näkymät (89) star wars tapetti HD
näkymät (70) pokemon tapetti pikachu
näkymät (62) Taustakuvia HD kokoelmat
näkymät (62) Alexis Texas tapetti HD
näkymät (59) surullinen tapetti olen mitään
näkymät (54) tapetti stripper10
iphone 5s taustakuvia ilmaiseksi Lataaamazing taustakuvia HDkuvio tapetti ilmaiseksi LataaRakastan tapetti HDarsenaali tapetti HDtapetti kukkia ilmaiseksi Lataahämmästyttävä taustakuva ilmaiseksi Lataakala tapetti ilmaiseksi Lataamy little pony taustakuva ilmaiseksi LataaFunny tapetti 15 paras kokoelmat Suunnitellut HDwallpaper20.com | Powered by zuuur.com	© Copyright 2016, Kaikki oikeudet pidätetään	Siirry alkuun

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


Asetus lukioasetuksen muuttamisesta 632/1988 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1988 › 632/1988
632/1988
kumotaan 12 päivänä lokakuuta 1984 annetun lukioasetuksen (719/84) 31§, 32§:n 8 momentti, 84-88 ja 99§, 107§:n 3 momentti, 108§:n 2 momentti, 109§:n 5 kohta, 111§:n 3 momentti ja 115§,
näistä 84§ sellaisena kuin se on 6 päivänä maaliskuuta 1987 annetussa asetuksessa (243/87),
muutetaan 3 §:n 1 momentin 5 kohta, 28 ja 30§, 32§:n 2 ja 5 momentti, 42§:n 1 ja 5 momentti, 46§:n 4 momentti, 106§, 107§:n 2 momentti, 109§:n 1 kohta, 110§ ja 111§:n 2 momentti,
näistä 111§:n 2 momentti sellaisena kuin se on 18 päivänä joulukuuta 1987 annetussa asetuksessa (1094/87), sekä
lisätään 75§:ään uusi 5 momentti, 78§:ään uusi 5 momentti ja 83§:ään uusi 4 momentti seuraavasti:
5)päättää asianomaisen aineen opettajia kuultuaan hyväksyttyjen oppikirjojen käyttöön ottamisesta ja alistaa päätöksensä koululautakunnalle sekä päättää lukion työjärjestyksestä ja opettajan 90§:ssä tarkoitetuista tehtävistä;
Ehdotuksen opetussuunnitelman muuttamiseksi sen työsuunnitelmaa lukuun ottamatta valmistelee koululautakunnan asettama toimikunta, johon tulee kuulua jäsenenä ainakin yksi lukion opettaja tai rehtori. Opetussuunnitelman muutoksen hyväksyy koululautakunta sen jälkeen, kun lukioiden rehtorit lautakunnan koolle kutsumassa kokouksessa ovat antaneet siitä lausuntonsa. Koululautakunta toimittaa hyväksytyn opetussuunnitelman muutoksen lääninhallitukselle tiedoksi.
Ehdotuksen työsuunnitelmaksi laatii rehtori yhdessä opettajien kanssa. Työsuunnitelman hyväksyy johtokunta.
Hyväksytty työsuunnitelma on toimitettava viipymättä koululautakunnalle tiedoksi. Koululautakunta toimittaa työsuunnitelman edelleen lääninhallitukselle tiedoksi.
Edellä 1 momentissa tarkoitettuna ensimmäisenä vieraana kielenä voidaan opettaa osalle oppilaista englannin, osalle ranskan, osalle saksan ja osalle venäjän kieltä. Toisena vieraana kielenä voidaan opettaa osalle oppilaista englannin, osalle latinan, osalle ranskan, osalle saksan ja osalle venäjän kieltä.
Edellä 3 momentissa tarkoitettuna kolmantena vieraana kielenä voidaan osalle oppilaista opettaa espanjan, osalle italian, osalle ranskan, osalle saksan ja osalle venäjän kieltä sekä osalle latinan ja osalle kreikan kieltä. Opetussuunnitelmaan voi sen lisäksi, mitä edellä on säädetty, kuulua valinnaisena aineena saamen kieli.
Lukiossa toimeenpannaan ylimmällä vuosiluokalla kevätlukukauden kuluessa kouluhallituksen määräysten mukaiset suulliset kuulustelut äidinkielessä, toisessa kotimaisessa kielessä, vieraassa kielessä, uskonnossa, elämänkatsomustiedossa, filosofiassa, psykologiassa, historiassa ja yhteiskuntaopissa, matematiikassa, fysiikassa, kemiassa, biologiassa ja maantiedossa.
Päästötodistusta ei saa antaa oppilaalle, jolla on heikko arvosana 1 momentissa mainitussa aineessa tai joka ei ole suorittanut hyväksytysti lukion ylintä vuosiluokkaa. Oppilas, joka on hyväksytysti suorittanut ylioppilastutkinnon pakolliset kokeet, mutta jolle ei anneta päästötodistusta yhden tai useamman heikon arvosanan vuoksi, saa päästötodistuksen ylintä luokkaa uudelleen käymättä silloin, kun hän on hyväksytysti suorittanut kuulustelun siinä tai niissä aineissa, joissa hän on saanut heikon arvosanan.
Koululautakunta ottaa oppilaat lukion ensimmäiselle luokalle peruskoulun kevätlukukauden koulutyön päätyttyä siten, että osa oppilaspaikoista jätetään myöhemmin täytettäväksi. Jos lukioon ilmoittautuneita on enemmän kuin täytettäviä oppilaspaikkoja, otetaan oppilaat päästötodistuksen äidinkielen, toisen kotimaisen kielen, vieraan kielen, uskonnon, elämänkatsomustiedon, historian ja yhteiskuntaopin, matematiikan, fysiikan, kemian, biologian ja maantiedon arvosanojen keskiarvon osoittamassa paremmuusjärjestyksessä.
Musiikin aineenopettajan virkaan on kelpoinen myös henkilö, joka on suorittanut Jyväskylän yliopistossa musiikinopettajan tutkintoa vastaavat opinnot sekä niiden yhteydessä tai erillisinä aineenopettajan kasvatustieteelliset opinnot.
Musiikin nuoremman lehtorin virkaan on kelpoinen myös henkilö, joka on suorittanut Jyväskylän yliopistossa musiikinopettajan tutkintoa vastaavat opinnot sekä niiden yhteydessä tai erillisinä vähintään 15 opintoviikon laajuiset opinnot musiikkitieteessä ja aineenopettajan kasvatustieteelliset opinnot.
Viranhaltijoiden ottamisesta on muutoin voimassa, mitä kunnan virkasäännössä määrätään.
Lukion viranhaltijan ja tuntiopettajan päätökseen ei saa hakea muutosta valittamalla, paitsi jos kysymys on rehtorin ratkaisusta 13§:n 1 momentin 10 kohdassa tai 34§:ssä tarkoitetussa asiassa.
Muun koulukohtaisen hallintoelimen kuin johtokunnan päätökseen ei saa hakea muutosta valittamalla.
Johtokunnan päätökseen, joka koskee työjärjestyksen hyväksymistä, uuden oppikirjan käyttöön ottamista tai oppilaalle annettavaa kirjallista varoitusta, ei saa hakea muutosta valittamalla.
Koululautakunnan päätökseen ei saa valittamalla hakea muutosta, jos päätös koskee:
1)rehtorin tai johtokunnan päätöksestä tehdyn valituksen ratkaisemista;
Lääninhallituksen päätökseen ei saa valittamalla hakea muutosta, jos päätös koskee avoimen viran hoitajan määräämistä, oppilasarvostelua, luokalta siirtämistä tai yksityisoppilaaksi ottamista.
Viranhaltijan siirtämistä koskevaan kouluhallituksen ja ammattikasvatushallituksen päätökseen ei saa hakea muutosta valittamalla. Kouluhallituksen ja ammattikasvatushallituksen päätökseen, joka koskee lukion viranhaltijan siirtämistä kunnan lukion, sen iltalinjan tai iltalukion virkaan taikka lukiolain 32 b§:ssä tarkoitetun viran vakinaisena haltijana olleen henkilön nimittämistä keskusviraston alaisen oppilaitoksen virkaan, saa kuitenkin hakea muutosta valittamalla korkeimpaan hallinto-oikeuteen.
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä elokuuta 1988.
Sen estämättä, mitä 28§:ssä säädetään, noudatetaan opetussuunnitelmaa ensimmäisen kerran hyväksyttäessä tämän asetuksen voimaantullessa voimassa olleita säännöksiä.
3 §28 §30 §32 § 42 §46 § 75 § 78 § 83 § 106 §107 § 109 §110 §111 §


text:
(1990) Aki Kaurismäen työläistrilogian päätösosa kertoo tehtaantytöstä, jota kaikki riistävät. Pääosassa Kati Outinen, muissa rooleissa Elina Salo, Esko Nikkari, Vesa Vierikko, Silu Seppälä, Outi Mäenpää. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. K12 (väkivalta, ahdistus).
Arviot: IMDb 7.6
Kino: Väliäkö 20 vuotta
(20 ans d'écart, Ranska 2013) Pirteä komedia nelikymppisestä muotilehden toimittajasta, joka saa kuulla että nuori rakastaja Twitterissä vasta muodikasta onkin - ja tietää hyvää myös urakehitykselle. O: David Moreau. HD Äänitekstitys: suomi. K12 (seksi, päihteet).
Kino Klassikko: Serpico - kadun tiikeri (K16)
(Serpico/USA 1973) Tosipohjainen rikoselokuva rehellisestä newyorkilaispoliisista, joka joutui hengenvaaraan paljastaessaan poliisien parissa rehottavan korruption. O: Sidney Lumet. N: Al Pacino. HD Äänitekstitys: suomi. K16
Kino: Philomena
(Britannia 2013) Draamakomediassa journalisti liittyy iäkkään irlantilaisnaisen matkaan tämän etsiessä häneltä vuosikymmeniä sitten vietyä ja Amerikkaan kaupattua poikaansa. O: Stephen Frears. N: Judi Dench, Steve Coogan. HD Äänitekstitys: suomi. K7 (ahdistus).
Vihollinen vuoteessani. Jännityselokuva nuoresta naisesta, joka kerää rohkeutta paetakseen perhehelvetistä. Ohjaaja: Joseph Ruben, USA 1990 (95'). Pääosissa: Julia Roberts, Patrick Bergin, Kevin Anderson, Elizabeth Lawrence, Kyle Secor. K16
Arviot: IMDb 6.1 ∙ Rotten Tomatoes 22 %
(The Sniper, USA 1952) Realistinen jännärihelmi ja Likaisen Harryn edeltäjä, kuvaus poliiseista, jotka San Franciscossa jäljittävät uhrejaan sattumanvaraisesti valitsevaa sala-ampujaa. O: Edward Dmytryk. HD Äänitekstitys: suomi. K12 (ahdistus).
Kino: Kuningatar
(The Queen/Englanti 2006) Helen Mirrenille Oscar-palkinnon tuonut henkilökuva kuningatar Elisabet II:sta prinsessa Dianan tapaturmaisen kuoleman jälkimainingeissa. O: Stephen Frears. N: Helen Mirren, Michael Sheen. Äänitekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Naiset. Komedia naisista ja heidän elämästään: miehistä, lapsista, kauneushoitoloista ja muotinäytöksissä. Onnellisesti naimisissa oleva, suloinen Mary Haines (Meg Ryan) huomaa, että hänen avioliittonsa on ongelmissa, kun kaunis myyjätär Crystal (Eva Mendes) saa koukkuunsa hänen miehensä. Tilanteesta tulee luonnollisesti kuuma puheenaihe naisten tuttavapiirissä. Ystävyys joutuu koetukselle, kun Sylvia Fowler (Annette Bening) käyttää tilannetta hyväkseen työssään. Ohjaus: Diane English, USA 2008 (109'). Ohjaaja: Diane English, USA 2008 (110'). Pääosissa: Meg Ryan, Annette Bening, Eva Mendes, Debra Messing. K12
Arviot: IMDb 4.9 ∙ Rotten Tomatoes 13 %
(Die Ehe von Maria Braun/Saksa 1978) Saksan sodanjälkeisen talousihmeen syntyjä luotaava melodraama sotilaan vaimon noususta teollisuusmaailman huipulle. O: Rainer Werner Fassbinder, N: Hanna Schygulla, Klaus Löwitsch. HD Äänitekstitys: suomi. K12
Kino Klassikko: Tri Outolempi
(Dr. Strangelove, Britannia/USA 1964) Stanley Kubrickin mustassa komediassa amerikkalainen kenraali sekoaa ja lähettää ydinpommeja kuljettavat lentokoneet kohti Neuvostoliittoa. N: Peter Sellers, George C. Scott. Äänitekstitys: suomi. K12 (väkivalta, ahdistus).
Hiekan alla (K16)
Kino Suomi: Lunastus (K16)
(1997) Olli Saarelan elokuva kappalaisesta, joka vuonna 1918 joutuu pienen itäsuomalaisen kylän opettajana keskelle sodan sekasortoa ja ristiriitoja. N: Kari Heiskanen. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Äänitekstitys: suomi. K16 (väkivalta).
Kino: Ranskalainen sarja
Jos 6 olis 9
Eija-Liisa Ahtilan lyhytelokuva nuorten naisten seksuaalisuudesta ja naiseksi kasvamisesta. Pääosissa Eliisa Korpijärvi, Pihla Mollberg, Mia Vainio ja Eeva Vilkkumaa, 1995. Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Kino Klassikko: Arsenal
(Neuvostoliitto 1929) Rohkean kokeellinen elokuva ukrainalaisesta sotamiehestä, joka palaa maailmansodan rintamilta Kiovaan vain joutuakseen mukaan itsenäisyyskamppailuun ja sisällissotaan. O: Aleksandr Dovzhenko. HD Äänitekstitys: suomi. K12
Kino: Submarine
(Britannia 2010) 15-vuotias Oliver ei anna periaatteiden häiritä kun hän pyrkii päämääriinsä: kauniin Jordanan poikaystäväksi ja äidin entisen rakastajan häätöön naapurista. O: Richard Ayoade. N: Craig Roberts. Äänitekstitys: suomi. K12
Killers. K12

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
EUR-Lex - 61986J0222 - FI
Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 15 päivänä lokakuuta 1987. - Union nationale des entraîneurs et cadres techniques professionnels du football (Unectef) vastaan Georges Heylens ym.. - Tribunal de grande instance de Lillen esittämä ennakkoratkaisupyyntö. - Työntekijöiden vapaa liikkuvuus - Tutkintotodistusten vastaavuus - Urheiluvalmentaja. - Asia 222/86.
Oikeustapauskokoelma 1987 sivu 04097
Ruotsink. erityispainos sivu 00223
Suomenk. erityispainos sivu 00225
1. Henkilöiden vapaa liikkuvuus - Työntekijät - Tutkintotodistusten tunnustaminen - Yhdenmukaistamisdirektiivien puuttuminen - Jäsenvaltioiden velvoite varmistaa työntekijöiden vapaa liikkuvuus lainsäädännössään tutkintotodistusten vastaavuuden osalta - Vastaavuuden arvioimisperusteet
(ETY:n perustamissopimuksen 5 ja 48 artikla)
2. Henkilöiden vapaa liikkuvuus - Työntekijät - Vapaa työhönpääsy - Perustamissopimuksessa vahvistettu perusperiaate - Kansallisen viranomaisen tekemä tämän oikeuden myöntämisen kieltävä päätös - Mahdollisuus saattaa asia tuomioistuimen käsiteltäväksi - Yhteisön oikeuden yleisestä periaatteesta johtuva vaatimus
3. Henkilöiden vapaa liikkuvuus - Työntekijät - Tutkintotodistusten tunnustaminen - Yhdenmukaistamisdirektiivien puuttuminen - Kansallisen viranomaisen tunnustamisen kieltävä päätös - Perusteluvelvoite - Mahdollisuus saattaa asia tuomioistuimen käsiteltäväksi - Yhteisön oikeuden yleisestä periaatteesta johtuva vaatimus
1. Eri jäsenvaltioissa sovellettava, sinänsä hyväksyttävä vaatimus siitä, että henkilöllä on oltava tutkintotodistus, jotta hän voisi harjoittaa tiettyjä ammatteja, muodostaa esteen sijoittautumisvapauden tosiasialliselle harjoittamiselle; tämän esteen poistamista on edistettävä tutkintotodistusten, todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen vastavuoroista tunnustamista koskevilla direktiiveillä. Se, että tällaisia direktiivejä ei vielä ole annettu, ei perustamissopimuksen 5 artiklan vaatimukset huomioon ottaen oikeuta jäsenvaltiota kieltämään yhteisön oikeuden soveltamisalaan kuuluvilta henkilöiltä tämän vapauden tosiasiallista käyttöä silloin, kun mainitun vapauden turvaaminen on kyseisessä jäsenvaltiossa mahdollista erityisesti siksi, että sen lait ja asetukset mahdollistavat ulkomaisten tutkintotodistusten tunnustamisen.
Koska kansallisten viranomaisten on sovitettava yhteen edellytykset tietyn ammatin harjoittamiseen vaadituista taidoista ja vaatimukset työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta, niiden on voitava vastaavuuden tunnustamismenettelyn avulla objektiivisesti varmistua siitä, että ulkomainen tutkintotodistus osoittaa haltijallaan olevan täysin samanlaiset tai ainakin vastaavat tiedot ja taidot kuin mitä kansallinen tutkintotodistus osoittaa. Ulkomaisen tutkintotodistuksen vastaavuuden arvioiminen on tehtävä ottamalla huomioon yksinomaan se tieto- ja taitotaso, joka tutkintotodistuksen haltijalla voidaan hänen ilmoituksensa mukaan suorittamiensa opintojen ja käytännöllisen koulutuksen luonne ja kesto huomioon ottaen olettaa olevan.
2. Koska työhönpääsyn vapaus on perustamissopimuksessa jokaiselle yhteisön työntekijälle henkilökohtaisesti myönnetty perusoikeus, se, että kaikki sellaiset kansallisten viranomaisten päätökset, joilla estetään tämän oikeuden käyttäminen, voidaan saattaa tuomioistuimen käsiteltäväksi, on olennaisen tärkeää, jotta yksityiselle taattaisiin hänen oikeutensa todellinen suoja. Tämä vaatimus on yhteisön oikeuden yleinen periaate, joka pohjautuu jäsenvaltioiden yhteiseen valtiosääntöperinteeseen ja joka on ilmaistu Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 ja 13 artiklassa.
3. Silloin kun jossakin jäsenvaltiossa tiettyyn ammattiin pääsyn edellytyksenä on kansallinen tutkintotodistus tai sitä vastaavaksi tunnustettu ulkomainen tutkintotodistus, perustamissopimuksen 48 artiklassa vahvistettu työntekijöiden vapaan liikkuvuuden periaate edellyttää, että päätökseen, jossa kieltäydytään tunnustamasta vastaavaksi tutkintotodistusta, jonka toisen jäsenvaltion kansalainen on saanut tuossa jäsenvaltiossa, on voitava hakea muutosta oikeusteitse sen selvittämiseksi,
onko tämä päätös yhteisön oikeuden kannalta lainmukainen, ja että asianosaisella on mahdollisuus saada tietoonsa päätöksen perustelut.
Asiassa 222/86,
jonka Tribunal de grande instance de Lille (kahdeksas rikosasioiden jaosto) on saattanut ETY:n perustamissopimuksen 177 artiklan mukaisesti yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi saadakseen ensin mainitussa tuomioistuimessa vireillä olevassa asiassa
Union nationale des entraîneurs et cadres techniques professionnels du football (Unectef), ammattiyhdistys, Pariisi,
Georges Heylens, jalkapallovalmentaja, kotipaikka La Madeleine (Ranska),
Jacques Dewailly, société anonyme d'économie mixte "Lille Olympic Sporting Clubin" pääjohtaja, kotipaikka Villeneuve-d'Ascq (Ranska),
Jacques Amyot, saman yhtiön johtaja, kotipaikka Templemars (Ranska),
Roger Deschodt, saman yhtiön johtaja, kotipaikka Faches-Thumesnil (Ranska),
ennakkoratkaisun ETY:n perustamissopimuksen 48 artiklan tulkinnasta,
toimien kokoonpanossa: presidentti Mackenzie Stuart, jaostojen puheenjohtajat G. Bosco, O. Due, J. C. Moitinho de Almeida ja G. C. Rodríguez Iglesias sekä tuomarit T. Koopmans, U. Everling, K. Bahlmann, Y. Galmot, C. Kakouris, R. Joliet, T. F. O'Higgins ja F. Schockweiler,
- pääasian kantaja Union nationale des entraîneurs et cadres techniques professionnels du football, jäljempänä 'Unectef', asiamiehenään kirjallisessa ja suullisessa käsittelyssä asianajaja J.-J. Bertrand,
- pääasian vastaajat Georges Heylens, Jacques Dewailly, Jacques Amyot ja Roger Deschodt, asiamiehenään kirjallisessa ja suullisessa käsittelyssä asianajaja G. Doussot,
- Ranskan tasavallan hallitus, asiamiehenään kirjallisessa käsittelyssä G. Guillaume,
- Tanskan kuningaskunnan hallitus, asiamiehenään kirjallisessa käsittelyssä L. Mikaelsen ja suullisessa käsittelyssä ulkoasiainministeriön oikeudellinen neuvonantaja Joergen Molde,
- Euroopan yhteisöjen komissio, asiamiehenään kirjallisessa ja suullisessa käsittelyssä J. Griesmar,
ottaen huomioon 31.3.1987 pidetyn suullisen käsittelyn jälkeen täydennetyn suullista käsittelyä varten laaditun kertomuksen,
kuultuaan julkisasiamiehen 18.6.1987 pidetyssä istunnossa esittämän ratkaisuehdotuksen,
1 Tribunal de grande instance de Lille on 4.7.1986 antamallaan ja yhteisöjen tuomioistuimeen 18.8.1986 saapuneella päätöksellä esittänyt ETY:n perustamissopimuksen 177 artiklan nojalla ennakkoratkaisukysymyksen ETY:n perustamissopimuksen 48 artiklan tulkinnasta.
2 Kysymys on esitetty asiassa, jossa Union nationale des entraîneurs et cadres techniques professionnels du football on nostanut asianomistajasyytteen jalkapallovalmentaja Georges Heylensiä ja société anonyme d'économie mixte Lille Olympic Sporting Clubin johtajia Jacques Dewaillya, Jacques Amyot'ta ja Roger Deschodt'ta vastaan, ensin mainittua tekijänä ja viimeksi mainittuja osallisina Ranskan kuntoilu- ja urheilutoiminnan järjestämisestä ja edistämisestä 16.7.1984 annetun lain nro 84-610 (Journal officiel de la République francaise 17.7.1984) ja ammattinimikkeen väärinkäyttöä koskevan Ranskan rikoslain 259 pykälän rikkomiseen.
3 Oikeudenkäyntiasiakirjoista ilmenee, että voidakseen harjoittaa jalkapallovalmentajan ammattia Ranskassa henkilöllä on oltava ranskalainen jalkapallovalmentajan tutkintotodistus tai ulkomainen tutkintotodistus, jonka vastaavuuden toimivaltainen hallituksen jäsen on erityiskomiteaa kuultuaan tunnustanut.
4 Pääasian kohteena olevan asian syytetty Georges Heylens, Belgian kansalainen ja belgialaisen jalkapallovalmentajan tutkintotodistuksen haltija, on tullut Lille Olympic Sporting Clubin palvelukseen seuran ammattilaisjoukkueen jalkapallovalmentajaksi. Tekemällään päätöksellä toimivaltainen hallituksen jäsen on hylännyt belgialaisen tutkintotodistuksen vastaavuuden tunnustamisesta tehdyn hakemuksen; päätöksessä esitetään perusteluna itsessään perustelematon erityiskomitean kielteinen lausunto. Heylensin jatkettua ammattinsa harjoittamista jalkapallovalmentajien ammattiyhdistys on haastanut hänet ja hänet palvelukseensa ottaneen yhtiön johtajat Lillen rikostuomioistuimeen.
5 Tribunal de grande instance de Lille (kahdeksas rikosasioiden jaosto) on ollut epätietoinen ranskalaisen säännöstön yhteensopivuudesta työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskevien sääntöjen kanssa ja lykännyt asioiden käsittelyä siihen asti, että yhteisöjen tuomioistuin on ratkaissut seuraavan ennakkoratkaisukysymyksen:
"Onko vaatimus siitä, että henkilöllä, joka haluaa harjoittaa urheilujoukkueen valmentajan ammattia (16.7.1984 annetun lain 43 pykälä), on oltava ranskalainen tutkintotodistus tai ulkomainen tutkintotodistus, jonka vastaavuuden komitea on tunnustanut perustelemattomalla lausunnolla, johon ei voida hakea muutosta, mainittua ammattia koskevan direktiivin puuttuessa ETY:n perustamissopimuksen 48-51 artiklassa määritelty este työntekijöiden vapaalle liikkuvuudelle?"
6 Pääasiaa koskevia tosiseikkoja, menettelyn kulkua sekä yhteisöjen tuomioistuimelle ETY:n tuomioistuimen perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan 20 artiklan nojalla esitettyjä kirjallisia huomautuksia koskevat tarkemmat tiedot ilmenevät suullista käsittelyä varten laaditusta kertomuksesta. Oikeudenkäyntiasiakirjojen näitä osia käsitellään jäljempänä vain, mikäli se on tarpeen yhteisöjen tuomioistuimen perustelujen selvittämiseksi.
7 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin haluaa selvittää, edellyttääkö perustamissopimuksen 48 artiklassa vahvistettu työntekijöiden vapaan liikkuvuuden periaate silloin, kun jossakin jäsenvaltiossa tiettyyn ammattiin pääsyn edellytyksenä on kansallinen tutkintotodistus tai vastaavaksi tunnustettu ulkomainen tutkintotodistus, sitä, että päätökseen, jossa kieltäydytään tunnustamasta vastaavaksi tutkintotodistusta, jonka toisen jäsenvaltion kansalainen on saanut tuossa jäsenvaltiossa, on voitava hakea muutosta oikeusteitse ja sen on oltava perusteltu.
8 Tähän kysymykseen vastattaessa on muistettava, että perustamissopimuksen 48 artiklassa toteutetaan työntekijöiden osalta perustamissopimuksen 3 artiklan c alakohdassa vahvistettu perusperiaate, jonka mukaan 2 artiklassa ilmaistujen tavoitteiden mukaisesti yhteisön päämäärään sisältyy henkilöiden ja palvelujen vapaata liikkuvuutta rajoittavien esteiden poistaminen jäsenvaltioiden väliltä (ks. asiassa 118/75, Watson, 7.7.1976 annettu tuomio, Kok. 1976, s. 1185).
9 Perustamissopimuksen 7 artiklassa ilmaistun kansalaisuuteen perustuvan syrjinnän kieltävän yleisen periaatteen mukaisesti 48 artiklalla pyritään poistamaan jäsenvaltioiden lainsäädännöstä säännökset, joilla työhönottamisen, palkkauksen ja muiden työehtojen osalta kohdellaan toisen jäsenvaltion kansalaisia ankarammin kuin samassa tilanteessa olevia oman maan kansalaisia tai asetetaan toisen jäsenvaltion kansalaiset oikeudellisesti tai tosiasiallisesti huonompaan asemaan kuin samassa tilanteessa olevat oman maan kansalaiset (ks. asiassa 175/78, Saunders, 28.3.1979 annettu tuomio, Kok. 1979, s. 1129).
10 Kun tiettyyn ammattiin pääsyn edellytyksiä ei ole yhdenmukaistettu, jäsenvaltioilla on oikeus määrätä ammatin harjoittamiseen edellytettävistä tiedoista ja taidoista ja vaatia mainitut tiedot ja taidot osoittavan tutkintotodistuksen esittämistä.
11 Kuten yhteisöjen tuomioistuin on 28.6.1977 antamassaan tuomiossa (asia 11/77, Richard Hugh Patrick, Kok. 1977, s. 1199) todennut, eri jäsenvaltioissa sovellettava, sinänsä hyväksyttävä vaatimus siitä, että henkilöllä on oltava tutkintotodistus, jotta hän voisi harjoittaa tiettyjä ammatteja, muodostaa esteen sijoittautumisvapauden tosiasialliselle harjoittamiselle; tämän esteen poistamista on edistettävä tutkintotodistusten, todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen vastavuoroista tunnustamista koskevilla direktiiveillä. Kuten yhteisöjen tuomioistuin on samassa tuomiossa todennut, se, että tällaisia direktiivejä ei vielä ole annettu, ei oikeuta jäsenvaltiota kieltämään yhteisön oikeuden soveltamisalaan kuuluvilta henkilöiltä tämän vapauden tosiasiallista käyttöä silloin, kun mainitun vapauden turvaaminen on kyseisessä jäsenvaltiossa mahdollista erityisesti siksi, että sen lait ja asetukset mahdollistavat ulkomaisten tutkintotodistusten tunnustamisen.
12 Koska työntekijöiden vapaa liikkuvuus on yksi perustamissopimuksen perustavoitteista, velvollisuus varmistaa vapaa liikkuvuus olemassa olevien kansallisten lakien ja asetusten perusteella johtuu, kuten yhteisöjen tuomioistuin on 28.4.1977 antamassaan tuomiossa (asia 71/76, Thieffry, Kok. 1977, s. 765) todennut, perustamissopimuksen 5 artiklasta, jonka sanamuodon mukaan jäsenvaltiot ovat velvollisia toteuttamaan kaikki yleis- ja erityistoimenpiteet, jotka ovat aiheellisia perustamissopimuksesta johtuvien velvoitteiden täyttämisen varmistamiseksi, sekä pidättymään kaikista toimenpiteistä, jotka ovat omiaan vaarantamaan sopimuksen tavoitteiden saavuttamisen.
13 Koska kansallisten viranomaisten on sovitettava yhteen edellytykset tietyn ammatin harjoittamiseen vaadituista taidoista ja vaatimukset työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta, niiden on voitava vastaavuuden tunnustamismenettelyn avulla objektiivisesti varmistua siitä, että ulkomainen tutkintotodistus osoittaa haltijallaan olevan täysin samanlaiset tai ainakin vastaavat tiedot ja taidot kuin mitä kansallinen tutkintotodistus osoittaa. Ulkomaisen tutkintotodistuksen vastaavuuden arvioiminen on tehtävä ottamalla huomioon yksinomaan se tieto- ja taitotaso, joka tutkintotodistuksen haltijalla voidaan hänen ilmoituksensa mukaan suorittamiensa opintojen ja käytännöllisen koulutuksen luonne ja kesto huomioon ottaen olettaa olevan.
14 Koska työhönpääsyn vapaus on perustamissopimuksessa jokaiselle yhteisön työntekijälle henkilökohtaisesti myönnetty perusoikeus, se, että kaikki sellaiset kansallisten viranomaisten päätökset, joilla estetään tämän oikeuden käyttäminen, voidaan saattaa tuomioistuimen käsiteltäväksi, on olennaisen tärkeää, jotta yksityiselle taattaisiin hänen oikeutensa todellinen suoja. Kuten yhteisöjen tuomioistuin on 15.5.1986 antamassaan tuomiossa (asia 222/84, Johnston, Kok. 1986, s. 1651, 1663) todennut, tämä vaatimus on yhteisön oikeuden yleinen periaate, joka pohjautuu jäsenvaltioiden yhteiseen valtiosääntöperinteeseen ja joka on ilmaistu Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 ja 13 artiklassa.
15 Tehokas tuomioistuinvalvonta, jonka on voitava ulottua riidanalaisen päätöksen perusteluiden lainmukaisuuden tutkimiseen, edellyttää yleisesti sitä, että asiaa käsittelevä tuomioistuin voi vaatia toimivaltaista viranomaista ilmoittamaan tekemänsä päätöksen perustelut. Kun kyse on kuitenkin erityisesti perustamissopimuksessa yhteisön työntekijöille myönnetystä perusoikeudesta, kuten tässä tapauksessa, on myös työntekijöiden voitava puolustaa tätä oikeutta parhaissa mahdollisissa olosuhteissa ja voitava asiaan vaikuttavista seikoista tietoisina harkita, onko heidän etujensa mukaista saattaa asia tuomioistuimen käsiteltäväksi. Tästä seuraa, että mainitussa tilanteessa kyseisellä toimivaltaisella kansallisella viranomaisella on velvollisuus ilmoittaa heille tekemänsä kielteisen päätöksen perustelut joko itse päätöksessä tai myöhemmin erikseen tätä pyydettäessä.
16 Nämä yhteisön oikeuden vaatimukset, eli tuomioistuintien olemassaolo ja perustelupakko, eivät kuitenkaan koske muita kuin lopullisia vastaavuuden tunnustamisen kieltäviä päätöksiä; ne eivät koske lausuntoja tai muita valmistelu- ja tutkintavaiheeseen liittyviä toimenpiteitä.
17 Tämän vuoksi Tribunal de grande instance de Lillen esittämään kysymykseen on vastattava, että silloin, kun jossakin jäsenvaltiossa tiettyyn ammattiin pääsyn edellytyksenä on kansallinen tutkintotodistus tai sitä vastaavaksi tunnustettu ulkomainen tutkintotodistus, perustamissopimuksen 48 artiklassa vahvistettu työntekijöiden vapaan liikkuvuuden periaate edellyttää, että päätökseen, jossa kieltäydytään tunnustamasta vastaavaksi tutkintotodistusta, jonka toisen jäsenvaltion kansalainen on saanut tuossa jäsenvaltiossa, on voitava hakea muutosta oikeusteitse sen selvittämiseksi, onko tämä päätös yhteisön oikeuden kannalta lainmukainen, ja että asianosaisella on mahdollisuus saada tietoonsa päätöksen perustelut.
18 Yhteisöjen tuomioistuimelle huomautuksensa esittäneille Ranskan tasavallan ja Tanskan kuningaskunnan hallituksille ja Euroopan yhteisöjen komissiolle aiheutuneita oikeudenkäyntikuluja ei voida määrätä korvattaviksi. Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely yhteisöjen tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikuluista.
on ratkaissut Tribunal de grande instance de Lillen 4.7.1986 tekemällään päätöksellä esittämän kysymyksen seuraavasti:
Silloin kun jossakin jäsenvaltiossa tiettyyn ammattiin pääsyn edellytyksenä on kansallinen tai sitä vastaavaksi tunnustettu ulkomainen tutkintotodistus, perustamissopimuksen 48 artiklassa vahvistettu työntekijöiden vapaan liikkuvuuden periaate edellyttää, että päätökseen, jossa kieltäydytään tunnustamasta vastaavaksi tutkintotodistusta, jonka toisen jäsenvaltion kansalainen on saanut tuossa jäsenvaltiossa, on voitava hakea muutosta oikeusteitse sen selvittämiseksi, onko tämä päätös yhteisön oikeuden kannalta lainmukainen, ja että asianosaisella on mahdollisuus saada tietoonsa päätöksen perustelut.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


Mikkelin Ravirata Oy:n varsinainen yhtiökokous 14.11.2017 | Mikkeli
Kokous 31.10.2017
Mikkelin Ravirata Oy:n varsinainen yhtiökokous 14.11.2017
Konserni- ja elinvoimajaosto, kokous 31.10.2017
§ 59 Mikkelin Ravirata Oy:n varsinainen yhtiökokous 14.11.2017
MliDno-2017-1024
Mikkelin Ravirata Oy:n varsinainen yhtiökokous pidetään tiistaina 14.11.2017 klo 16 Mikkelin raviradan kokouskabinetissa.
Nimeämistoimikunta esittää kokouspalkkiot kaupungin palkkiosäännön mukaisin hallituspalkkioin siten, että vuosipalkkioita ei makseta.
Hallituksen puheenjohtajan ja varsinaisten jäsenten valinta
Hallitukseen valitaan puheenjohtaja ja kuusi (6) varsinaista jäsentä
Mikkelin kaupungilla on oikeus nimetä hallitukseen kaksi jäsentä, joista toinen toimii puheenjohtajana
Mikkelin kaupungin asettamat: Martti Lokka (pj) ja Raimo Heinänen, yhtiökokouksen valitsemat: Marjo Kaipainen, Heikki Kosonen, Ismo Kovanen, Jaakko Laitinen ja Kari Manninen
Puheenjohtajaksi on esitetty nimettäväksi Markku Kakriainen
Jäseneksi on esitetty nimettäväksi Leena Penttinen
Yhtiössä on kaksi tilintarkastajaa ja heillä kummallakin henkilökohtainen varatilintarkastaja, mikäli tilintarkastajaksi valitaan tarkastusyhteisö, ei varatilintarkastajaa tarvitse valita. Mikkelin kaupunki esittää toisen tilintarkastajan valinnan yhtiökokoukselle.
Nykyiset tilintarkastajat ovat:
Yhtiökokouksen valitsema: Mikkelin Tilintarkastus Ay, vastuullisena tilintarkastajana Raija Pulkkinen
Mikkelin kaupungin asettama: BDO Oy, päävastuullisena tilintarkastajana Aki Rusanen
Kuntalain mukaan kunnan tytäryhteisön tilintarkastajaksi on valittava kunnan tilintarkastusyhteisö, jollei tästä poikkeamiseen ole perusteltua tarkastuksen järjestämiseen liittyvää syytä. (nyk.Tilintarkastusyhteisö PricewaterhouseCoopers Oy).
Mikkelin kaupunki omistaa yhtiöstä 52,7 % ja yhtiön yhtiökokousedustajana toimii vuosivaltakirjalla hallintojohtaja ja varalla on kaupunginlakimies.
Konserni- ja elinvoimajaosto antaa tarvittavat ohjeet kaupungin edustajalle Mikkelin Ravirata Oy:n varsinainen yhtiökokousta varten.
Konserni- ja elinvoimajaosto antoi ohjeeksi kokousedustajalle esittää kaupungin edustajiksi ja puheenjohtajaksi Markku Kakriaista ja jäseneksi Leena Penttistä sekä kannattamaan nimeämistoimikunnan esitystä.
Lisäksi konserni- ja elinvoimajaosto antoi ohjeeksi esittää, että hallituksen puheenjohtajalle maksetaan vuosipalkkiota jonka suuruus on 2 025 euroa.
§ 57 Mikkelin kehitysyhtiö Miksei Oy:n ajankohtaiset aiheet
§ 58 Mikkelin Pesula Oy:n ylimääräinen yhtiökokous 7.11.2017
§ 60 Mikkelin kaupungin edustajien valinta Suomen Sinfoniaorkesterit ry:n syyskokoukseen ja miniseminaarin 14.11.2017
§ 61 Kaupunkistrategian elinvoimakokonaisuuden valmistelutilanne
§ 62 Mikkelin kaupungin konserniohjeen muuttaminen
§ 63 Saimaa Geopark ry:n vuosikokous 14.11.2017 (lisäpykälä)


Missingersuutinik malinnaaviginnittarneq aamma aningaasatigut aqutsineq, pigisatigut nalilitsigut akiitsutigullu ikaarsaariarneq, naatsorsuutinik saqqummiineq kiisalu Qaasuitsup Kommuniata avinneqarnerani saqitsaannernik aaqqiissuteqartarneq pillugit Namminersorlutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 6, 31. maaji 2017-imeersoq
Kommunini suliassaqarfiit aaqqissuuteqqinneqarnerata allanngortinneqarneranik Inatsisartut inatsisaat nr. 30, 28. november 2016-imeersoq
Kommunini suliassaqarfiit aaqqissuuteqqinneqarnerata allanngortinneqarneranik Inatsisartut inatsisaanni nr. 30, 28. november 2016-imeersumi § 18, imm. 2, § 19, imm. 3 aamma § 20, imm. 3 kiisalu Kommunit aqunneqarnerat pillugu Inatsisartut inatsisaanni nr. 22, 18. november 2010-meersumi § 41, imm. 5 aamma § 47 imm. 3 naapertorlugit aalajangersarneqassaaq:
Missingersuutinik malinnaaviginnittarneq aamma aningaasatigut aqutsineq
§ 1. 2017-mi nalunaarutip atortuulerneraniit naatsorsuutini kisitsisit pigineqartut, paasissutissat allat pigineqartut aamma aningaasanut ukioqarfiusup sinneranut aningaasartuutissatut naatsorsuutigisanut missingiusiat tunngavigalugit kvartalip ataatsip naanerata kingorna qaammammi 2017-imut kommunip inaarutaasumik naatsorsuutinut kisitsisitai ukiumi naatsorsuusiorfiusumi aningaasaliissutinik sinniinissat naatsorsuutigineqarsinnaanersut pillugit Qaasuitsup Kommunia misissuissaaq.
Imm. 2. 2017-imi nalunaarutip atortuulerneraniit Qaasuitsup Kommuniata kvartalip ataatsip qaangiunnerani qaammatip naanerani Aningaasaqarnermut Akileraartarnermullu Naalakkersuisoqarfimmut aningaasartuutinik nakkutilliinerup inernera nalunaarutigisassavaa.
Imm. 3. Nakkutilliinermut atugassanik Aningaasaqarnermut Akileraartarnermullu Naalakkersuisoqarfik kommunimi paasissutissanik amerlanerusunik pissarsiniarsinnaavoq.
Imm. 4.Aningaasartuutinik nakkutilliinerup takutippagu ukiumut naatsorsuusiorfiusumut kommunip inaarutaasumik naatsorsuutitigut kisitsisaatai ukiumut naatsorsuusiorfiusumut kommunip isertitaanit 1 procentinik annertunerusumik sinniinissaat naatsorsuutigineqarsinnaasoq ukiumut naatsorsuusiorfiusumut sinniinissamut naatsorsuutigisanut naapertuuttunik aningaasanut tamarmiusunut atorneqarsinnaasunut killiliussanik kommunalbestyrelsi ullut 30-it qaangiutsinnagit aalajangersaassaaq.
Imm. 5. 2017-imi nalunaarutip atortuulerneraniit kommunalbestyrelsi taamaallaat ikaarsaariarnermi ataatsimiititaliap siumoortumik akuersineratigut ilassutissatut aningaasaliissutinik akuersissuteqarsinnaavoq, inatsisitigut aningaasartuutissaanngitsut pillugit.
Pigisatigut nalilitsigut ikaarsaarneq
§ 2. Illut aalajangersimasut aamma pigisat nuunneqarsinnaasut Qaasuitsup Kommunianit pigineqartut aamma ulloq 31. december 2017-imi kommunimiittut, pigisat nalillit ullormi 31. december 2017-imi inissisimaffigisaanni, kommuninut nutaanut nuunneqassapput.
Imm. 2. Kommunini nutaani tassani illu aalajangersimasoq inissisimasoq, illumi qularnaveeqqusiilluni taarsigassarsianut akiliisussaavoq.
Imm. 3. Pigisat nalillit tigussaanngitsut, Qaasuitsup Kommunianit pigineqartut, kiisalu illut aalajangersimasut aamma pigisat nuunneqarsinnaasut, ulloq 31. december 2017-imi kommunip avataaniittut, tamarmik 50 procentinngortillugit kommuninut nutaanut ataatsimoorlutik nuunneqassapput.
§ 3 Ulloq 31. december 2017-imi innuttaasunit suliffeqarfinniillu Qaasuitsup Kommuniata pissarsiassai innuttaasup imaluunniit suliffeqarfiup innuttaasut allattorsimaffiat malillugu najugaqarfigisaani imaluunniit angerlarsimaffigisaani kommunimut nutaamut nuunneqassapput.
Imm. 2. Innuttaasuni suliffeqarfinnilu ulloq 31. december 2017-imi Qaasuitsup Kommuniani najugaqartutut angerlarsimaffeqartunut inuit allattorsimaffianni nalunaarsorneqarsimanngitsuni Qaasuitsup Kommuniata pissarsiassai ataatsimoorlutik tamarmik 50 procentiutillugit kommuninut nutaanut tutsinneqassapput.
§ 4. Ulloq 31. december 2017-imi innuttaasunit suliffeqarfinniillu Qaasuitsup Kommuniata pissarsiassai illumik aalajangersimasumik qularnaveeqqusiussaqarluni taarsigassarsinermut allagartakkut qularnaarneqarsimasut pigisat nalillit ullormi 31. december 2017-imi inissisimaffigisaanni, § 3 apeqqutaatinnagu, kommuninut nutaanut nuunneqassapput.
§ 5. Ulloq. 31. december 2017-imi Qaasuitsup Kommuniata aningaaserivimmiittuutai, pigisallu aningaasanngorlugit allat, aktiat allallu pappiaqqat nalillit ulloq 1. januar 2018-imi kommunip inuttussutsikkut angissusianut naleqqiullugit kommuninut nutaanut nuunneqassapput.
§ 6. Ulloq 31. december 2017-imi Qaasuitsup Kommuniata oqartussaasunit allanit pissarsiassai ulloq 1. januar 2018-imi kommunip inuttussutsikkut angissusianut naleqqiullugit kommuninut nutaanut nuunneqassapput.
§ 7. Illuliornikkut sanaartornikkullu suliat ulloq 31. december 2017-imi aallartinneqarsimasut kommunimut nutaamut illuliornermik sanaartornermillu suliaqarfiusumut nuunneqartassapput.
Stk. 2. Ikaarsaariarnermi ataatsimiititaliat 2018-imut missingersuutini illuliornikkut sanaartornikkullu sulianut aallartinneqarsimasunut aningaasartuutit nuunneqarnissaannut pisussaaffeqarput.
Akiitsutigut ikaarsaariarneq
§ 8. Ulloq 31. december 2017-imi Qaasuitsup Kommuniata akiitsui allallu aningaasatigut pisussaaffii ulloq 1. januar 2018-imi innuttaasut amerlassusaat malillugit kommunit nutaat marluk akornanni agguaanneqassapput.
Imm. 2. Aningaasatiguunngitsoq pisussaaffiit missiliuinikkut aamma ikaarsaariarnermi ataatsimiititaliat akornanni isumaqatigiissuteqarnikkut annertussusilerneqassapput.
Naatsorsuutinik saqqummiussineq
§ 9. Kommunit nutaat marluk ataatsimoorlutik Qaasuitsup Kommuniata 2017-imut naatsorsuutai suliarissavaat.
Stk. 2. Kommunini nutaani marluusuni tamani aningaasaqarnermut ataatsimiititaliap kommunalbestyrelsimut Qaasuitsup Kommuniata 2017-imut naatsorsuutai saqqummiunneqartassapput.
Saqitsaannerit
§ 10. Ikaarsaariarnermi ataatsimiititaliat aamma kommunit nutaat saqitsaassutaasinnaasut akunnerminni aalajangiiffigisassavaat.
Imm. 2. Isumaqatigiittoqarsinnaanngippat ikaarsaariarnermi ataatsimiititaliap imaluunniit kommunip ataatsip marlulluunniit suliaq Naalakkersuisunut saqqummiutissavaat, soorluttaaq suliassap saqqummiunneqarnissaa Naalakkersuisut piumasaqaatigisinnaagaat. Naalakkersuisut aalajangiitinnagit aaqqiisoqarnissaanik isumaqatigiinnissaq siunertaralugu suliaq ikaarsaariarnermi ataatsimiititalianik imaluunniit kommuninik nutaanik oqallisigineqassaaq.
Imm. 3. Suliap oqallisiginissaa imaluunniit aalajangiiffiginissaa siunertaralugu Naalakkersuisut eqqartuussissuserisunik, kukkunersiuisunik imaluunniit allanit sulianik ilisimasalinnik ikiortissarsiorsinnaapput. Tamatumunnga aningaasartuutit ikaarsaariarnermi ataatsimiititaliamit imaluunniit kommuninit nutaanit tamanit 50 procentimik akilerneqassapput.
§ 11. Nalunaarut ulloq 1. juni 2017-imi atuutilerpoq.
Namminersorlutik Oqartussat, ulloq 31. maaji 2017
kundgrelse_B_06_2017_kn


text:
Lausunto luonnoksesta hallituksen esitykseksi Eduskunnalle laiksi kotouttamisen edistämisestä » Lapsiasiavaltuutettu
Lausunto luonnoksesta hallituksen esitykseksi Eduskunnalle laiksi kotouttamisen edistämisestä
Sisäasiainministeriölle 24.6.2010
Lausuntopyyntö; Luonnos hallituksen esitykseksi Eduskunnalle laiksi kotouttamisen edistämisestä
SM024:00/2009
Luonnoksessa hallituksen esitykseksi eduskunnalle uudeksi laiksi kotouttamisen edistämisestä ehdotetaan, että lain soveltamisen piiriin kuuluisivat kaikki Suomessa asuvat maahanmuuttajat. Lain tavoitteena on edistää maahanmuuttajien osallistumista ja parantaa heidän tietouttaan julkisista palveluista ja suomalaisesta yhteiskunnasta mahdollisimman varhaisessa vaiheessa. Tavoitteena on myös kotouttamiskoulutuksen kehittäminen samoin kuin kotouttamisen vaikuttavuuden parantaminen liittämällä kotouttamisohjelmat osaksi kuntien talousarvion suunnittelua.
Hallituksen esitys kotouttamislain kokonaisuudistukseksi noudattelee valtioneuvoston eduskunnalle aiemmin antaman kotouttamisselonteon linjauksia. Lapsiasiavaltuutettu antoi eduskunnan hallintovaliokunnalle lausunnon selonteosta 22.4.2009. Lausunnossa pidettiin kokonaisuudistusta tarpeellisena ja painotettiin koko perheen huomioimista kotouttamisen toimeenpanossa nykyisen lainsäädännön työmarkkina-aseman parantamiseen keskittyneen painotuksen sijasta. Lausunnossa korostettiin myös lapsen oikeuksia sekä lapsen asemaa koskevan yleisen perustiedon jakamista kaikille maahanmuuttajille.
Lapsiasiavaltuutettu katsoo, että nyt käsillä olevassa luonnoksessa on sinänsä hyvin selostettu alaikäisten maahanmuuttajien erityistarpeet huomioiden myös maahanmuuttajaperheiden äitien asema ja merkitys lasten hyvinvoinnin kannalta. Pidän tärkeänä sitä, että lailla halutaan varmistaa kaikille maahanmuuttajille yleinen perustieto suomalaisesta yhteiskunnasta heidän omalla kielellään. Itse lakiteksti vaatii kuitenkin vielä korjauksia ja täsmennyksiä, koska luonnos sisältää epäselviä ilmauksia ja jopa epäjohdonmukaisuuksia.
Lapsiasiavaltuutetun tehtävänä on vaikuttaa siten, että lapsen oikeudet tulevat mahdollisimman täysimääräisesti huomioitua esim. lainsäädännössä. Työn pohjana on YK:n lapsen oikeuksia koskeva yleissopimus (SopS 59-60/1990). Yleissopimuksen 3(1) artiklan mukaan kaikissa lainsäädäntöelimien toimissa, jotka koskevat lapsia, on ensisijaisesti otettava huomioon lapsen etu. Lapsia tulee kohdella yhdenvertaisesti riippumatta heidän omasta tai vanhempiensa taustasta tai omaisuuksista (2 artikla).
Artiklan 30 mukaan vähemmistöryhmään kuuluvalta lapselta ei saa kieltää oikeutta nauttia omasta kulttuuristaan, tunnustaa ja harjoittaa omaa uskontoaan tai käyttää omaa kieltään. Sopimus korostaa myös vanhempien ensisijaista kasvatusvastuuta sekä julkisen vallan velvollisuutta tukea vanhempia heidän tehtävässään. Lapsia tulee suojella kaikelta väkivallalta myös perhepiirissä.
Lapsella on oikeus koulutuksen ohella myös lepoon, leikkiin ja virkistykseen sekä taide- ja kulttuurielämään tutustumiseen (31 artikla).
Näiden periaatteiden käytännön toimeenpanon kannalta on tärkeä varmistaa kotoutumisen eri tilanteissa alaikäisten maahanmuuttajien mahdollisuudet osallistua ja kertoa mielipiteensä omasta tai perheensä kotouttamisohjelmasta sekä osallistua kunnan kotouttamisohjelman laatimiseen.
Koulutuksen oikeuden toteutumisen kannalta on tarpeen edistää kaikkien, myös teini-ikäisenä maahan tulevien nuorten perusopetusta oppivelvollisuusiän ylittämisen jälkeenkin. Koulutusmahdollisuuksien lisäksi kotoutumiseen tulee sisältyä mahdollisuuksia harrastustoimintaan sekä kaverisuhteiden solmimiseen. Samoin tärkeä on maahanmuuttajalasten mahdollisuus aktiiviseen kaksikielisyyteen eli oman äidinkielensä sekä suomen tai ruotsin kielen opiskeluun yhdenvertaisesti koko maassa.
Mikäli maahanmuuttajalapsi on ilman huoltajansa turvaa ja huolenpitoa, tulee häntä kohdella samalla tavoin kuin suomalaista vastaavassa asemassa olevaa lasta. Oleskeluluvan saaneella lapsella on oikeus lastensuojelun tukitoimiin ja lastensuojelun palveluihin samoilla edellytyksillä kuin kantaväestön lapsilla.
Arvioin seuraavassa tarkemmin kotouttamislakiehdotusta näiden periaatteiden valossa.
Lapsen edun periaate sekä lapsen mahdollisuus osallistua ja vaikuttaa
Luonnoksen 4 § 1 momentin 2. virkkeessä viitataan lapsen edun arvioinnissa lastensuojelulain (417/2007) soveltamiseen. On hyvä, että tätä yleisluontoista viittausta avataan yksityiskohtaisissa perusteluissa viittaamalla lastensuojelulain 4 ja 20 §:ään sekä hallituksen esitykseen 252/2006 vp lapsen toivomusten ja mielipiteiden selvittämisen osalta.
Toisaalta lapsen edun periaate, lapsen kuuleminen sekä mielipiteiden selvittäminen ja huomioon ottaminen eivät kuitenkaan muodosta luonnoksessa johdonmukaista kokonaisuutta. Lain perusteluissa on syytä määritellä näiden välistä suhdetta ja pykälää täsmentää. Lapsen etua arvioitaessa on aina otettava selvää lapsen omasta mielipiteestä lapsen iästä riippumatta. Lapsen etua arvioitaessa otetaan huomioon muitakin asioita. Siten lapsen edun mukainen päätös ei välttämättä ole lapsen mielipiteen mukainen. Poikkeaminen tulee kuitenkin perustella lapselle. Lapsen kuulemisella tarkoitetaan vuorostaan hallintolain (434/2003) 34 §:n mukaista kuulemista [1].
Sekä 4 §:ssä ( Lain soveltaminen alaikäiseen) että 15 §:ssä ( Alaikäisen kotoutumissuunnitelma) tulisi olla selkeä velvollisuus huomioida lapsen etu sekä selvittää lapsen mielipide iästä riippumatta ja huomioida lapsen mielipiteet ja näkemykset sen mukaan kuin ikä ja kehitystaso edellyttävät. Nyt lakiluonnoksen 4 §:ssä käsitellään lasten osallistumista liian rajaavasti. Laissa tulisi noudattaa tältä osin lastensuojelulain linjauksia. Olisi tarpeen määritellä yleisemmin kaiken ikäisten lasten oikeus osallistua ja vaikuttaa häntä koskeviin asioihin (vrt. perustuslaki 6 § 3 mom ja lastensuojelulaki 20 §). Tämä vaikuttaminen voi koskeva esimerkiksi hänen perheensä kotoutumissuunnitelmaa ja alle 12 -vuotiaiden osalta myös heidän omaa kotoutumissuunnitelmaansa.
Sen jälkeen tulee säätää lasten muodollisesta kuulemisesta häntä koskevissa ns. hallinnollisissa toimissa (vrt. lastensuojelulaki 20 § 2 momentti). Tällainen toimi on esim. alaikäisen oma kotoutumissuunnitelma, joka laaditaan mm. ilman huoltajaa maahan tuleville alaikäisille turvapaikanhakijoille tai teini-ikäisenä maahan tuleville. Muita vastaavia toimia voivat olla sijoittaminen perheryhmäkotiin tai oikeus tukitoimeen.
Lapsen kuulemiseen ja mielipiteiden selvittämiseen kuuluu olennaisena osana, että lapsi saa asiassaan tietoa iän ja kehitystason mukaisesti ottaen huomioon hänen äidinkielensä. Lapsen osallistumisen järjestelyissä tulee ottaa huomioon, että maahanmuuttajaperheiden kasvatusperinteiden näkökulmasta lapsen oma osallistuminen ja mielipiteen selvittäminen voi olla uusi asia. Maahanmuuttajaperheiden isiä ja äitejä tulee valistaa myös tältä kannalta lapsen oikeuksista ja neuvoa heitä ymmärtämään lapsen mielipiteen selvittämisen merkitystä.
Poikkeamisesta lapsen kuulemiseen tehtäessä häntä koskevia hallintopäätöksiä tulee säätää lastensuojelulain 20 § 3 momentin mukaisesti. Nyt 4 § 2 momentissa esitetty muotoilu voi aiheuttaa tulkintaongelmia ja johtaa lapsen kuulemisen sivuuttamiseen.Lapsiasiavaltuutettu esittää, että 4 § kuuluu seuraavasti:
Sovellettaessa tätä lakia alle kahdeksantoistavuotiaaseen henkilöön, on kiinnitettävä erityistä huomiota lapsen etuun sekä hänen kehitykseensä liittyvin seikkoihin. Lapsen etua arvioitaessa on otettava huomioon, mitä lastensuojelulaissa (417/2007) säädetään lapsen edun arvioimisesta.
Tätä lakia toteutettaessa on selvitettävä lapsen toivomukset ja mielipide sekä otettava ne huomioon lapsen iän ja kehitystason edellyttämällä tavalla. Kaksitoista vuotta täyttäneelle lapselle on varattava tilaisuus tulla kuulluksi hallintolain (434/2003) 34 §:n mukaisesti häntä itseään koskevassa asiassa. Lapsen mielipiteiden selvittämisen ja kuulemisen tulee tapahtua hänelle ymmärrettävällä kielellä.
30 § Kunnan kotouttamisohjelma
On hyvä, että luonnoksessa painotetaan maahanmuuttajien kuulemista kotouttamisohjelmien laatimisessa. Samoin on aiheellista, että erikseen velvoitetaan huomioimaan suunnitelmassa lasten ja nuorten kototutumisen ja sosiaalisen vahvistamisen edistäminen. Maahanmuuttajalasten ja -nuorten vaikuttamismahdollisuuksista ei kuitenkaan ole erikseen todettu, mitä voidaan pitää puutteena.
Perusteluissa tuli viitata myös nuorisolaki 8 §:ään joka velvoittaa kuntia ottamaan selvää nuorten mielipiteistä heitä koskevia asioita päätettäessä. Myös alaikäisellä maahanmuuttajalla, lapsella ja nuorella, on oikeus osallistua ja vaikuttaa itseään koskeviin asioihin kotikunnassa kehitystään vastaavasti (perustuslaki 6 § ja nuorisolaki 8 §). Näin ollen myös lasten ja nuorten mielipiteitä tulee paikallisesti selvittää kotouttamisohjelmien laadinnan perustaksi . Lausunnon pyytäminen tai kuulemistilaisuuden järjestäminen pelkästään aikuisille ei ole tältä osin riittävää, vaan tulee huomioida myös ne foorumit, joiden kautta lapset ja nuoret tavoitetaan, esim. koulut ja sähköiset kanavat.
7 § Maahanmuuttajille annettava perustieto suomalaisesta yhteiskunnasta
16 § Perheen kotoutumissuunnitelma
15 § Alaikäisen kotoutumissuunnitelma.
Esityksen mukaan alaikäiselle tulee tehdä kotoutumissuunnitelma tarvittaessa. Erityisryhmiin kuuluvat lapset, joita perusteluissa mainitaan, voivat olla myös lastensuojelun asiakkaana. Lastensuojelun asiakkaana olevalle lapselle tulee aina laatia asiakassuunnitelma. Viranomaisten ja muiden toimijoiden välinen yhteistyö on tärkeää, jotta järjestelmästä ei muodostu lapsen, nuoren ja perheen kannalta sekava ja päällekkäinen. Ongelmana on palvelujärjestelmän sektoroituneisuus. Onkin tarpeen vielä määritellä, kuka on lapsen ja nuoren kotikunnassa ja kuntapalveluissa kotouttamisprosessin poikkihallinnollisesta yhteistyöstä ja toimenpiteiden yhteensovituksesta vastaava taho.
Nyt lakiesityksessä puhutaan yleisesti kunnan ja ELY-keskuksen välisestä koordinaatiosta, mutta kuntatason vastuutaho jää epäselväksi. Kuntia tulisi velvoittaa määrittelemään yhteistyön koordinointitaho etenkin lasten ja nuorten osalta. Tähän liittyy myös myöhemmin lausunnossa selostettu kuntien monialainen nuorisotyö, johon uudessa nuorisolaissa velvoitetaan.
Viranomaisyhteistyön lisäksi on tärkeää tukea vanhempien ja koulun välistä yhteistyötä, joka edesauttaisi vanhempia ymmärtämään koulutuksen tärkeyden ja koulujärjestelmän periaatteet. Esityksen perusteluissa tulee vahvemmin korostaa koulun ja kodin kasvatuskumppanuutta osana onnistunutta kotoutumista. Omana erityisryhmänään ja tuen on tärkeä muistaa myös oppimisvaikeuksista kärsivät lapset, jotka ovat muuttaneet maahan esim. yläkouluiässä.
Lapsen ja nuoren kotoutumissuunnitelman tulee sisältää koulutuksen ohella myös harrastuksia ja vapaa-ajan toimintaa edistävät toimet. Sekä palveluiden tuottajien yhteistyö että harrastusten ja vapaa-ajan toiminnan merkitys tulisi näkyä nykyistä paremmin HE:n sivuilla 41-42, joissa selostetaan kotoutumista lasten ja nuorten näkökulmasta.
Lapsiasiavaltuutettu kannattaa ehdotusta, jonka mukaan on mahdollista laatia kotoutumissuunnitelma koko perheelle. Esityksen 7 §:ssä myös todetaan, että kaikkien maahanmuuttajien tulee saada tietoa Suomen perhe- ja lapsilainsäädännöstä. Lapsiasiavaltuutettu korostaa, että tiedon saaminen tulee varmistaa mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, mieluummin heti maahantulon jälkeen.
Lain perusteluissa ei ole myöskään tarpeeksi tunnistettu tarvetta kehittää viranomaisten kykyä tunnistaa maahanmuuttajaperheissä lapsiin kohdistuvaa väkivaltaa sekä tapoja puuttua väkivaltaan sen havaitessaan tai sitä epäillessään. Perusteluissa on todettu (esim. s. 41) naisiin kohdistuvan väkivallan tunnistaminen ja ehkäiseminen. Maahanmuuttajalasten ja -nuorten osalta heihin kohdistuvan väkivallan tunnistaminen ja ehkäiseminen tulee myös asettaa yhtä lailla tavoitteeksi. Lapsiin kohdistuva väkivalta on kaikkein yleisintä lähisuhdeväkivaltaa, johon voivat syyllistyä sekä miehet että naiset.
Pelkkä tietopaketin jakaminen ei ole kuitenkaan riittävää. Ihmisoikeusnäkökulman sisällyttäminen kotouttamiseen tulee olla jatkuva prosessi, joka tulee esille eri palveluissa (varhaiskasvatus, neuvola, perusopetus, nuorisotyö). Tähän liittyvät lasten kasvatuksen erityiset haasteet maahanmuuttajaperheissä.
Kotouttamisohjelmiin ja -suunnitelmiin tulee sisällyttää sekä maahanmuuttajalapsille että heidän vanhemmilleen annettavaa ihmisoikeuskasvatusta sekä perustiedot myös lapsen oikeuksista ja asemasta Suomessa. Muutoin on riskinä, että kotoutumista tukevien toimenpiteiden ja palveluiden sisältö ei vastaa lain tavoitteita. On myös huomioitava, että lapsen oikeuksia koskevan tiedon jakamisen tulee tapahtua maahanmuuttajalle ymmärrettävällä kielellä. Ihmisoikeuskasvatus tulee lisätä kotoutumissuunnitelmaa koskevan 11§:n perusteluihin sekä 11 § 2 momenttiin seuraavasti:
Suomen tai ruotsin kielen opiskelun lisäksi kotoutumissuunnitelma voi sisältää maahanmuuttajan oman kielen ja yhteiskuntaan perehdyttävää opetusta, ihmisoikeuskasvatusta , luku- ja kirjoitustaidon sekä perusopetusta täydentävää opetusta, kotoutumiskoulutusta, työvoimakoulutusta ja muita kotoutumista yksilöllisesti edistäviä toimenpiteitä.
Lasten kasvatukseen liittyvät erityiset haasteet
Maahanmuuttajan kotoutuminen on pitkäaikainen prosessi, jossa opitaan kokonaan uusi elämäntapa (mm. ruoka, vaatetus, kieli ja perhesuhteet). Tutkimusten mukaan ihminen luopuu vieraassa kulttuurissa viimeiseksi lasten kasvatuksen tavoista ja periaatteista.
Suomessa asuu maahanmuuttajaperheitä, jotka näennäisesti toimivat suomalaisen yhteiskunnan normien mukaan vaikka he tosiasiallisesti soveltavat lasten kasvatuksessa vanhoja kulttuurisidonnaisia normejaan, joista osa on Suomen lain ja lapsen oikeuksien vastaisia (mm. lapsiin kohdistuva väkivalta, kuritusväkivalta, tyttöjen ympärileikkaukset, sovitut avioliitot, poikien asettaminen perheenpään rooliin ja tyttöjen kodin ulkopuolisen liikkumisen rajoittaminen).
Myös suomalaisten viranomaisten tulee olla näistä ongelmista tietoisia ja toimia aktiivisesti näiden ehkäisemiseksi. Suurin osa maahanmuuttajista tulee maista, joissa Suomen tapaan ei ole esimerkiksi kielletty lapsiin kohdistuvaa kuritusväkivaltaa. Pelkkä tiedon jakaminen ei riitä, vaan perheiden on tärkeä saada myös ohjausta ja tukea myönteiseen kasvatukseen ja rajojen asettamiseen lapsille ilman väkivaltaa. Nämä tukitoimet voisivat sisältyä esim. koko perheen kotouttamissuunnitelmaan.
Lausunnon liitteenä on vuonna 2008 tehdyn ns. lapsiuhritutkimuksen [2] aineistosta laadittu erillisanalyysi maahanmuuttajalasten Suomessa kokemasta kuritusväkivallasta. Tämä on laadittu sosiaali- ja terveysministeriön asettaman kuritusväkivallan vastaista toimenpideohjelmaa laativan työryhmän käyttöön. Työryhmän ehdotukset valmistuvat elokuussa 2010. Tutkimuksen perusteella on kuitenkin selvää, että maahanmuuttajalapset kohtaavat enemmän kuritusväkivaltaa kotonaan kuin kantasuomalaiset lapset. Tästä syystä on perusteltua kohdentaa erityisiä toimenpiteitä juuri maahanmuuttajaperheisiin lapsiin kohdistuvan väkivallan vähentämiseksi.
Lasten ja nuorten palveluiden monialainen yhteistyö kotoutumisessa ja nuorisolain muutokset
Jo edellä korostettiin palveluiden monialaisen yhteistyön tärkeyttä kotoutuvien lasten ja nuorten näkökulmasta. Kotouttamisen yhteistyötahona on tarpeen muistaa sosiaali-, terveys- ja koulupalveluiden ohella myös kuntien nuorisotyö ja vapaa-ajan palvelut.
Maahanmuuttajanuorten yksilöllisen ohjaus- ja neuvontapalvelun järjestämisen ja syrjäytymisen ehkäisyn kannalta perusteluissa on tarpeen huomioida myös nuorisolakiin äskettäin tehdyt muutokset, jotka koskevat monialaista yhteistyötä sekä ns. etsivää nuorisotyötä kunnissa (HE 1/2010 vp Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi nuorisolain sekä opiskelijavalintarekisteristä ja ylioppilastutkintorekisteristä annetun lain 5 §:n muuttamisesta; SiVM 5/2010 vp). Muutokset helpottavat myös maahanmuuttajanuorten tarvitsemien palveluiden järjestämistä peruspalveluiden piirissä.
Nuorisolain mukaan kunnassa tulee olla nuorten ohjaus- ja palveluverkosto, johon kuuluisivat nuorten kannalta keskeisimmät toimialat. Mukana olisivat opetus-, sosiaali- ja terveys- ja nuorisotoimen sekä työ- ja poliisihallinnon edustajat. Etsivän nuorisotyön tavoitteena on löytää palveluiden tarpeessa oleva nuori ja auttaa hänet sellaisten palvelujen ja muun tuen piiriin, joilla edistetään hänen kasvuaan ja itsenäistymistään sekä pääsyään koulutukseen ja työmarkkinoille.
Lakiin on lisätty myös säännökset tilanteista, joissa salassapitosäännösten estämättä tiettyjen viranomaisten tulisi luovuttaa etsivälle nuorisotyölle nuoren yksilöinti- ja yhteystiedot nuoren tavoittamista varten, jotta nuorelle voitaisiin tarjota varhaista tukea. Tilanteet voivat koskea esimerkiksi perus- tai ammattikoulutuksen keskeyttämistä tai sitä, että nuori on jäänyt perusopetuksen jälkeen ilman jatkokoulutuspaikkaa.
32 § Maahanmuuttajien perheryhmäkoti
Yksin ilman huoltajaa maahan tulleiden alaikäisten kotoutumista haittaa se, että valtio ei korvaa kunnille 18 vuotta täyttäneen nuoren jälkihuollon kustannuksia. Tämä hidastaa kotikunnan löytymistä vastaanottokeskukseen sijoituksen jälkeen. Eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunta totesi kotouttamisselonteosta antamassaan mietinnössä, että nämä alaikäiset tulisi rinnastaa lastensuojelun piirissä oleviin lapsiin ja heidän jälkihuoltonsa korvata kunnille 21 ikävuoteen asti. Tätä ei lakiin ole sisällytetty. Lapsiasiavaltuutettu esittää, että lakiehdotuksen 47 § 2 momentti kohta 3 muutetaan kuulumaan seuraavasti:
2) alaikäisen ilman huoltajaa saapuneen henkilön sijoittamisesta perheryhmäkotiin sekä perhehoidosta, asumisen tukipalveluista ja muista lastensuojelun palveluihin rinnastettavista toimenpiteistä aiheutuvat kustannukset siihen saakka kunnes nuori täyttää 21 vuotta ;
Edellä mainittuun liittyen perheryhmäkodissa asumisen tulisi olla mahdollista siihen saakka, kunnes nuori täyttää 21 vuotta (32 § 2 momentti jälkimmäinen virke).
Perhesijoitukset osaksi maahanmuuttajalasten ja nuorten kotoutumista
Lakiesitys sisältää uuden säännöksen (32 §) maahanmuuttajien perheryhmäkodeista. Näihin sijoitettaisiin yksin maahan tulleita, oleskeluluvan saaneita turvapaikanhakijalapsia ja nuoria. Olisi myönteistä, jos tältä osin sovellettaisiin lastensuojelulain periaatteita henkilöstömitoituksessa sekä henkilöstön kelpoisuusvaatimuksissa. Ei kuitenkaan ole riittävää, että lastensuojelulakiin viitataan vain perusteluissa, vaan viittaus tulee lisätä lakitekstiin. Myös valvonnan osalta tulisi soveltaa lastensuojelulain periaatteita ja tästä tulee erikseen säätää. Perheryhmäkodeissa asuvilla lapsilla ja nuorilla tulee myös olla mahdollisuus osallistua ja vaikuttaa itseään koskeviin asioihin.
Lastensuojelussa tavoitteena on laitossijoitusten vähentäminen ja perhesijoitusten lisääminen. Syynä tähän on, että pitkäaikainen laitossijoitus on lapsen tulevaisuuden kannalta aina riski. Hän ei saa kokemusta normaalista perhe-elämästä eikä laitos voi turvata kodin tapaan kiintymyssuhteiden jatkuvuutta. Nykyisen hallitusohjelman tavoitteiden mukaisesti perhehoitolakia ollaan uudistamassa perhehoidon edistämiseksi.
Laissa tuleekin säätää myös yksin maahan tulevien alaikäisten oikeudesta tuettuun perhesijoitukseen. Kuntien perheryhmäkotien ohella tulee kehittää lastensuojelulain periaattein ns. vahvasti tuettua perhesijoitusta yksin maahan tulevien turvapaikanhakijalasten tarpeisiin. Kuntien tulee voida saada korvausta myös silloin, kun he järjestävät vailla huoltajaa maahan saapuneiden lasten kotoutumisen ja hoivan perhesijoituksena. Lapsiasiavaltuutettu vielä tässä yhteydessä korostaa, että oleskeluluvan saaneisiin maahanmuuttajalapsiin tulee soveltaa lastensuojelulakia samoin perustein kuin kantaväestön lapsiin. Lapsiasiavaltuutetun työn tukena toimiva lapsiasianeuvottelukunta on antanut kuluvan vuoden keväällä asiaan liittyvän kannanoton ( www.lapsiasia.fi/nyt/tiedotteet/tiedote/-/view/1488936).
Lapsiasiavaltuutettu pitää myönteisenä ”Osallisena Suomessa” -kokeilua ja sitä, että maahanmuuttajalapsille ja -nuorille on oma ”kotoutumispolku”. Kuten yksityiskohtaisissa perusteluissa todetaan, tarkoitus on myös edistää maahanmuuttajaperheiden äitien osallistumista koulutukseen. Tätä tukevat myös 68 § 2 momentin säännökset.
Mahdollisuus poiketa kotoutumiskoulutuksen hankintaa koskevista säännöksistä (68 §) tukee mahdollisuutta järjestää maahanmuuttajanuorten tarpeisiin räätälöityä koulutusta, esim. työpajamuotoisia menetelmiä käyttävää opetusta.
Liite: Maahanmuuttajalasten kokemukset kuritusväkivallasta Suomessa vuoden 2008 ns. lapsiuhritutkimuksen aineiston perusteella
Maahanmuuttajalasten kokemukset kuritusväkivallasta
(kirjoittaja Juha Kääriäinen/Poliisiammattikorkeakoulu)
Suomalaisten asenteet kuritusväkivaltaa kohtaan ovat muuttuneet entistä kielteisemmiksi viimeisten parin vuosikymmenen aikana. Maahanmuuttajien asenteet kuritusväkivaltaan voivat kuitenkin poiketa muiden suomalaisten asenteista, sillä lasten ruumiillinen kurittaminen on Pohjoismaissa ollut pidempään tuomittavaa kuin useimmissa muissa maissa. Toisaalta eroja löytynee myös maahanmuuttajaryhmien välillä. Suomessa ei ole tiettävästi tehty väestötutkimuksia eri maahanmuuttajaryhmien kasvatusasenteista.
Vuonna 2008 toteutetussa lapsiuhritutkimuksessa kerättiin lasten kokemuksia heidän vanhempiensa tekemästä väkivallasta. Asetetuissa kysymyksissä ei tarkasteltu tekojen motiiveja, vaan kysyttiin konkreettisesti henkisen ja fyysisen väkivallan kokemuksista. Taustatietoina kysyttiin myös mm. lasten ja heidän vanhempiensa syntymämaa.
Näiden tietojen perusteella voimme vertailla ja tehdä päätelmiä maahanmuuttajataustaisten ja muiden suomalaislasten kuritusväkivaltakokemuksista. Tarkasteltavien ryhmien muodostaminen, muut tutkimuksen asetelmaan liittyvät tekijät sekä tulokset on kuvattu tarkemmin toisaalla (Kääriäinen, Ellonen, Sariola & Peutere 2010). Kuritusväkivaltaa koskevat havainnot on esitetty seuraavassa kuviossa:
Kuritusväkivaltaa koskevat havainnot (pdf, 15 kB)
Kokemukset isän ja äidin tekemästä väkivallasta vastaamista edeltäneiden 12 kuukauden aikana (%) maahanmuuttajataustaisten ja kantasuomalaisten ryhmissä. (Lähde: Kääriäinen ym. 2010).
Tuloksena saamme, että lievimpiä psyykkisen väkivallan muotoja lukuun ottamatta maahanmuuttajataustaisiin lapsiin kohdistuu enemmän sekä äidin että isän taholta tulevaa väkivaltaa kuin vertailuryhmän lapsiin. Tilastollisesti erittäin merkitsevät erot vertailtavien ryhmien välillä ovat mm. isän ja äidin uhkailuissa, isän ja äidin läimäytyksissä sekä isän ja äidin esineillä lyömisessä, piiskaamisessa ja aseilla uhkailuissa. Viimemainittujen tekomuotojen kohdalla on tietysti muistettava, että teot ovat harvinaisia molemmissa ryhmissä. Tulos näyttää joka tapauksessa selvältä: maahanmuuttajataustaiset lapset kokevat Suomessa enemmän kuritusväkivaltaa kotonaan kuin kantasuomalaiset lapset. Aineiston pienuus ei anna mahdollisuutta tehdä luotettavasti vertailuja eri maahanmuuttajaryhmien välillä.
[1] Esim. lastensuojelulaki 20 § 1-2 momentti:
[2] Ellonen – Kääriäinen – Salmi – Sariola: Lasten ja nuorten väkivaltakokemukset. Tutkimus peruskoulun 6. ja 9. luokan oppilaiden kokemasta väkivallasta. Poliisiammattikorkeakoulun raportteja 71/2008.

matches:
§ 1
§ 3
§ 2
§ 3
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 1


Tarkastuslautakunta, kokous 20.9.2017
§ 14 Sidonnaisuuksien ilmoittamisvelvollisuuden noudattamisen valvonta
Kunnan luottamushenkilön ja viranhaltijan sidonnaisuuksista ilmoittamisesta säännellään kuntalain (410/2015) 84 §:ssä seuraavasti:
”Tämän pykälän 2 momentissa tarkoitetun kunnan luottamushenkilön ja viranhaltijan on tehtävä sidonnaisuusilmoitus johtotehtävistään sekä luottamustoimistaan elinkeinotoimintaa harjoittavissa yrityksissä ja muissa yhteisöissä, merkittävästä varallisuudestaan sekä muistakin sidonnaisuuksista, joilla voi olla merkitystä luottamus- ja virkatehtävien hoitamisessa.
Velvollisuus ilmoittaa sidonnaisuuksista koskee kunnanhallituksen ja maankäyttö-ja rakennuslaissa (132/1999) tarkoitettuja tehtäviä hoitavan toimielimen jäseniä, valtuuston ja lautakunnan puheenjohtajaa ja varapuheenjohtajia, kunnanjohtajaa, pormestaria ja apulaispormestaria sekä kunnanhallituksen ja lautakunnan esittelijää. Ilmoitus on tehtävä kahden kuukauden kuluessa siitä, kun henkilö on tehtäväänsä valittu. Henkilön on myös ilmoitettava viivytyksettä sidonnaisuuksissa tapahtuneet muutokset.
Kunnan on pidettävä sidonnaisuuksista rekisteriä yleisessä tietoverkossa, jollei salassapitoa koskevista säännöksistä muuta johdu. Ilmoitusvelvollisuuden piiriin kuuluvan luottamustoimen tai tehtävän päättyessä henkilöä koskevat tiedot on poistettava rekisteristä ja tietoverkosta.”
Kuntalain 147 §:n siirtymäsäännöksen mukaan edellä olevaa sidonnaisuuksien ilmoittamista koskevaa lain 84 § sovelletaan vuonna 2017 valittavan valtuuston toimikauden alusta lukien. Kaupunginvaltuusto on 12.6.2017 valinnut valtuuston puheenjohtajat sekä kaupunginhallituksen, lautakuntien, johtokuntien, aluejohtokuntien ja jaostojen jäsenet. Tässä kokouksessa tehtyjen valintojen osalta tarvittavat sidonnaisuusilmoitukset tuli tehdä viimeistään 13.8.2017.
Sidonnaisuusrekisteristä 15.9.2017 tulostettu raportti sidonnaisuusilmoituksista on kokousmateriaalina tämän asian kohdalla. Raportin mukaan kaikki luottamushenkilöt ovat toimittaneet sidonnaisuusilmoitukset.
merkitsee tiedoksi sidonnaisuusrekisteristä 15.9.2017 tulostetun raportin mukaiset sidonnaisuusilmoitukset
saattaa liitteenä olevat sidonnaisuusilmoitukset valtuustolle tiedoksi.
Merkitään, että varajäsen Noora Ruuth poistui kokouksesta tämän pykälän käsittelyn jälkeen.
Liite Tarkltk Sidonnaisuusraportti Mikkeli 15.09.2017.pdf (pdf, 11259 kt)
§ 11 Kaupunginjohtajan ja talousjohtajan kuuleminen
§ 12 Tilintarkastajan tarkastusohjelma 2017
§ 13 Tarkastuslautakunnan arviointisuunnitelma vuosille 2017-2021 ja työohjelma vuodelle 2017
§ 15 Tilintarkastuksen kilpailuttaminen
§ 16 Muut asiat, tarkastuslautakunta