text:
Virolainen: 883. Parkkiyhtiö voitti jälleen pysäköintikiistan
Lähettänyt Jyrki Virolainen klo 10/03/2014
Jussi Sarvikivi kirjoitti...
Selvyyden vuoksi totean, että tämä nimenomainen juttu ei käynyt hovioikeuden arvioitavana, vaan sitä yritettiin saada KKO:n arvioitavaksi ns. hyppyvalituksella suoraan käräjiltä. KKO:lla kesti noin kaksi vuotta päätyä siihen ratkaisuun, että valituslupaa ei myönnetä. Jokainen voi ehkä siitä tykönään pohtia, onko asia heille ollut aivan yksiselitteinen.
Asianajaja Jussi Sarvikivi on ilmeisesti toiminut blogissa mainitun pysäköijän avustajana ko. jutussa.
Kiitän kommentista! Ihmettelinkin juttua kirjoittaessani, että missä vaiheessa juttu on käväissyt hovioikeudessa, kun siitä ei löytynyt minkäänlaista mainintaa edes juttua tarkasti seuranneen Yle Uutisten sivuilta!
Käräjäoikeuden ratkaisusta suoraan eli hovioikeusvaihe ohittaen tai sivuuttaen (puhutaan myös ohivalituksesta) KKO:een tehtävästä ns. hyppyvalituksesta (Sprungrevision) eli virallisesti ennakkopäätösvalituksesta säädetään OK 30 A luvussa.
KKO voi voi myöntää luvan ennakkopäätösvalitukseen vain, jos lain soveltamisen kannalta muissa samanlaisissa tapauksissa tai oikeuskäytännön yhtenäisyyden vuoksi on tärkeätä saattaa asia korkeimman oikeuden ratkaistavaksi.
Ennakkopäätösvalitus on mahdollista tehdä vain, jos muutoksenhakijan vastapuoli on antanut siihen suostumuksensa joko kirjallisesti tai suullisesti käräjäoikeudessa.
Luulisin, ettei tapauksen vaikeus lain soveltamisen kannalta ole ollut syy. jonka vuoksi KKO "pähkäili" kaksi vuotta luvan myöntämisasiaa. Mahdollisesti kyse on ollut siitä, että HE 79/2012 vp, josta blogijutussani mainitsin, on myös ollut eduskunnan käsiteltävänä juuri kaksi vuotta! KKO on halunnut ilmeisesti katsoa, johtaako HE lainmuutokseen. Ei ole eikä ilmeisesti tulekaan johtamaan.
Toisaalta on mahdollista, että eduskunnan lakivaliokunta puolestaan on "kytännyt", milloin KKO ratkaisee ko. hyppyvalituksen tai myöntääkö KKO luvan ennakkopäätösvalituksen tekemiseen.
Blogisti jättää taas täysin huomioimatta maanvuokralain 1 §:n ja 3 § 1 ja 3 momentin jotka säätävät asiasta ja miten maata pitää vuokrata. Kyllä tämä lain säännös koskee pysäköintiäkin.!!! Sehän on maanvuokraa pysäköintitarkoitukseen. Kyllä nämä blogistin laajentavat tulkinnat selvistä lakipykälistä siitä että sopimus syntyisi jonkun kyltin ohi ajamalla ovat täyttä puppua.
Valittaja olisi vain viitannut valituksessaan tähän maanvuokralain pykälään ja kiistänyt ko. pykälän perusteella koko kanteen. Kantaja ei ole maanvuokralaissa säädetyllä tavalla vuokrannut aluetta pysköintitarkoitukseen ja piste. Näin yksinkertainen asia tämä on.
Minä kyllä luulen, että jo monen vuoden ajan maanvuokrasta kommentiosastolla jankuttanut anonymi on vielä asiaakin yksinkertaisempi!
Kas kun hän ei vetoa, varmemmaksi vakuudeksi, myös Lex-Kallioon eli vuonna 1918 Kyösti Kallion aloitteesta säädettyyn maanlunastuslakiin, jolla maansa lunastamaan päässeet maanvuokraajat eli torpparit pystyivät hankkimaan itselleen lisämaita pientilojensa elinkelpoistamiseksi.
Tuo Anonyymin maanvuokrakiajatus on jo niin hulvaton, että huvitin itseäni vartin verran keksimällä tilanteita, johon tuollaista tulkintaa voisi soveltaa puolin tai toisin ja päästyäni tilanteeseen, jossa taksit etsivät tilaisuutta solmia kirjallisia maanvuokrasopimuksia voidakseen pysähtyä päästämään asiakkaansa laillisesti ulos päätin lopettaa.
Tässä parkkimaksuasiassa on saanut vuosien mittaan kyllä lukea monenlaisten "kyöstien" ideoita!
Maanvuokraperusteluista tulee mieleen, sanonta, että susi keksi mitä vaan saadakseen lampaan lihaa syödä.
Vähän samanlainen vitsi on, että monet jotka vastustavat kerjäämistä, kirjoittelevat itse omia kerjuukirjeitään pyytäessään veronalennusta milloin milläkin perusteella, jotta just heitä ei verotettaisi. Järkeen muka vetoavat ja taustalla luuraa usein ahneus.
Aiheen sivusta. Sähköpostiin tuli tällainen viesti tänään. Ehkä blogistilla ja osalla lukijoista olisi kerrottavaa. Toki mielellään luettaisiin juttuja täälläkin...
...vaikka korkeimman oikeuden peräseinään saakka! – Hovioikeuksia ja korkeinta oikeutta koskevan muistitiedon keruukilpailu jatkuu 31.3.2015 saakka
Tiedote. Julkaistu: 03.10.2014 klo 16:19 - Suomalaisen Kirjallisuuden Seura
Muistitiedon keräämisen tarkoituksena on tallentaa erityisesti sitä tietoa, mitä vielä on jäljellä korkeimman oikeuden ja hovioikeuksien toiminnasta ennen suuria muutoksia, joiden myötä korkeimmasta oikeudesta tuli vuonna 1980 ennakkotapaustuomioistuin ja hovioikeuksissa siirryttiin vuonna 1998 suuressa osassa jutuista suulliseen menettelyyn.
Arvokasta on myös se muistitieto, jota on noiden uudistusten jälkeiseltä ajalta, esimerkiksi henkilökunnan suhtautumisesta uusiin menettelytapoihin. Samoin kahden uuden hovioikeuden perustamiseen 1970-luvun lopulla ja äskeiseen yhden hovioikeuden lakkauttamiseen liittynee monenlaisia muistoja. Virastokulttuuri ja monet muut asiat ovat myös viimeisten vuosikymmenten aikana muuttuneet.
Keruuseen toivotaan kertomuksia tositapauksista, kuvailuja tilanteista sekä muistoja persoonallisuuksista. Muistella voi työn vaikeita ja raskaita hetkiä, toisaalta työn tuottamaa iloa ja tyydytystä. Jokainen tarina on tärkeä ja yksittäinenkin muisto on arvokas muistitiedon kokonaisuudessa.
Esimerkkejä aihepiireistä muistelun tueksi:
• Korkein oikeus tai hovioikeus työpaikkana
• Työtilat ja -välineet
• Tehtävien hoito
• Yhteydet muuhun yhteiskuntaan
• Vuodenkierto ja juhlatilaisuudet
• Henkilöhistorioita
• Työuran ja työn merkitys
• Perimätieto
Keruukilpailun järjestävät korkein oikeus, hovioikeudet ja Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran (SKS) kansanrunousarkisto.
Tulokset julkistetaan toukokuussa 2015. Kolme parasta tekstiä tai äänitettä palkitaan, I palkinto 1000 euroa, II 800 euroa ja III 600 euroa. Kaikkien vastanneiden kesken arvotaan kirjapalkintoja. Palkintolautakuntaan kuuluvat oikeusneuvos Kati Hidén, eläkkeellä oleva hovioikeuden presidentti Mikael Krogerus, arkistonjohtaja Lauri Harvilahti ja arkistotutkija Juha Nirkko.
Vastausohjeet: www.finlit.fi/HO_KKO_muistitieto.
SKS:n kansanrunousarkisto, puhelin 0201 131 240, sähköposti keruu@finlit.fi sekä korkeimpaan oikeuteen ja hovioikeuksiin nimetyt keruukilpailun yhteyshenkilöt.
Mielenkiintoinen perinnekeruu todella käynnistety. Hyvä, että Jarkko Sipilä ilmoitti siitä meillekin. Virolaisen pitämään blogiinhan tuollaisia tietoja ei "erinäisistä syistä" yleensä lähetetä.
Tuo on jatko-osa teokselle "Oikeutta maalla ja kaupungissa - Tuomiokuntien ja raastuvanoikeuksien muistitietoa (toim. Mari Hatakka & Juha Nirkkko), mutta miksi oikeusministeriö ei ole projektissa enää mukana?
Parkkiyhtiön tulee yhä edelleen kyetä oikeudessa todistamaan, että epäilty autoa todellisuudessa ajoi. Lähtökohtaisesti kenenkään ei kannata myöntää ajaneensa autoa, ellei objektiivista näyttöä asiasta ole. Itse olen jo kaksi kertaa voittanut jutun tältä pohjalta KO:ssa. Suosittelen menettelyä muillekin.
Tuo anonymi "ajoin, mutta kiistin ajaneeni" osoittaa huonoa ja matalamielistä moraalia. Se, että hän suosittelee samaa menettelyä muillekin, osoittaa tolvasmaista vastuun pakoilua ja yllytyshalua tyyliin "minä en ainakaan maksa". Tyyppi on yksi lukuisista parkkiaktivisteista, oikeastaan parkkiterroristeista, jotka oikein ylvästelevät teollaan.
Hän osoittaa vielä suurempaa vastuunpakoilua ja huononompaa moraalia kuin tyyppi, josta kerrotiin viikko pari sitten annetussa KKO:n ennakkopäätöksessä. Siinä tyyppi oli kolaroinut parkkipaikalla toiseen autoon, mutta ei halunnut ilmoittaa virheestään auton omistajalle, jonka ajoneuvolle aiheutti varomattomuudellaan vaurioita.
Tyypin maininta siitä, että hän olisi jo kaksi kertaa "voittanut" pysäköintifirman häntä vastaan nostaman parkkikanteen käräjäoikeudessaa, tuskin pitää paikkansaansa. Jos tällaisia tapauksia olisi sattunut, niin totta kai tyyppi olisi ilmineerannut niistä Yle Uutisille, jonka toimittajat olisivat oitis kiirehtineet tekemään hänestä jutussaan "parkkisankarin".
Todistustaakka siitä, kuka autoa todellisuudessa ajoi, kuuluu sitä paitsi ajon kiistäneelle auton omistajalle, ei parkkiyhtiölle. Jos nimittäin käräjäoikeus on perillä todistustaakkanormeista.
Iljettävä tyyppi kertakaikkiaan!
Matin ja Pian vihkinyt pappi odottaa edelleen vihkipalkkiotaan
http://www.iltalehti.fi/viihde/2014100318718638_vi.shtml
Matti Pialle: Ei p***kele makseta sille, minä en ainakaan maksaisi!
Blogisti: ..."Jos nimittäin käräjäoikeus on perillä todistustaakkanormeista."
Tällainen jossittelu heittää pahan varjon käräjäoikeuksien päälle.
Kai nyt käräjäoikeudet ovat perillä todistustaakkanormeista. Se on sitten eri asia, jos ja kun käräjäoikeudet eivät aina välitä todistustaakkanormeista vaan tuomitsevat ihan niin kuin lystäävät omien ennakkoasenteidensa mukaan.
Kyllä ne tuomarit eivät ole aina perillä siitä, mitä todistustaakka kussakin konkreettisessa tilanteessa on sovellettava. Em. tilanne on yksi tällaisista tapauksista. Tuomareiden osaamistaso vaihtelee suuresti ja heikkoja tuomareita on yllättävän paljon..
Täytyy onnitella Jyrkiä ja KKO:ta tästä käsitejuridiikan riemuvoitosta. Itse olen alusta saakka (toimin Vantaan käräjäoikeuden puheenjohtajana pilottijutussa) edustanut sitä näkemystä, että toiminnan tosiasiallinen luonne ratkaisee eikä käytetty nimitys tai se kuka toimintaa harjoittaa. Pysäköintivirhemaksun eli "parkkisakon" määrääminen kuuluu kiistatta julkiselle vallalle myös yksityisellä alueella. Mutta KKO:n mukaan maanomistaja voi siis tehdä autoilijan kanssa "sopimuksen" siitä, että esim.pelastustielle ei saa pysäköidä ja joka tätä rikkoo, maksaa sopimussakkona "valvontamaksun". Se näyttää, tuntuu, tuoksuu ja maistuu pysäköintivirhemaksulta, muttei kuitenkaan ole sellainen, sillä eihän sitä peritä kunnalle eikä sitä voi ulosottaa ilman tuomiota!
Käsitejuridiikasta ei ole kysymys, vaan juuri tosiasioiden ja niiden "luonteen" tunnustamisesta.
Siis siitä, että valvontamaksun nimellä kulkevat maksut perustuvat - kiistatta - sopimukseen, joka syntyy ja tehdään, kuten jokainen järkevä autoilijan ja tuomarikin hyvin ymmärtää, silloin kun autoilija havaitsee pysäköintialueen edustalla olevan kyltin tai taulun ja lukee siinä mainitut pysäköintiehdot sekä pysäköi sen jälkeen ajoneuvonsa yksityiselle parkkialueelle.
Tämä oli KKO:n kanta ratkaisussa KKO 2010:23, jolla Hgin hovoikeuden ja Markku Rädyn edustaman käräjäoikeuden antama vastakkainen kanta ja tuomiot kumottiin. Sama kantaa ilmenee myös ratkaisusta KKO 2012:43 ja nyt tällä viikolla tehdystä ratkaisuista, jolla KKO ei antanut helsinkiläismiehelle lupaa ennakkopäätösvalituksen tekemiseen.
Paljon puhuttu julkinen valta eli poliisi ja kunnalliset pysäköinninvalvojat eivät ole olleet milloinkaan tippaakaan kiinnostuneita pysäköinninvalvonnasta esim. kerrostalojen pihamailla, kauppaliikkeiden edustoilla yms. yksityisillä alueilla. Sitten kun yksityiset maanomistajat alkoivat huolehtia itse ko. valvonnasta, tuo sama "valta" toruu maanomistajia ja lausuu, vasemmistoradikaalien oikeusoppineiden mielipiteeseen nojautuen ja sopimusoikeuteen perehtyneiden oikeusoppineiden vastakkaisen kannan täydellisesti sivuuttaen, että kamoon, ei siellä yksityisillä alueilla kukaan muukaan saa harjoittaa pysäköinninvalvontaa, se kuuluu julkiselle valalle, joka ei siis kuitenkaan halua valtaansa käyttää.
Perustuslakivaliokunta on 2013 lausunut, tosin pitkin hampain, tappionsa ja häviönsä KKO:n myöntäen ja sangen lyhyesti, ettei kaavailtu uusi lainsäädäntö estä nykyisten pysäkäköintifirmojen toiminnan jatkumista yksityisllä alueilla.
Perustuslaki suojaa omistusoikeutta ja sopimusvapauden periaatetta. Jos maaomistajilta riistettäisiin sopimukseen perustuva oikeus pysäköinnin valvontaan ja maksujen perintä sopimuksen rikkomistapauksissa, olisimme tekemisissä yhden sortin sosialisoinnin kanssa.
Nyt on pakko vielä jatkaa sen verran, että huomautan, että kyllä jo Vantaan käräjäoikeus hyväksyi sopimuksen syntymisen. Tämä ilmenee myös KKO:n (KKO 2010:23) selostuksesta. Sopimus ei kuitenkaan käräjäoikeuden mielestä ollut velvoittava eikä sen toteuttamiselle voitu antaa oikeussuojaa, "koska valvontamaksun asettaminen tosiasiassa oli täysin vastaavan seuraamuksen määräämistä kuin se pysäköintivirhemaksun määrääminen, joka oli säädetty tieliikennelaissa ja pysäköintivirhemaksusta annetussa laissa julkisen vallan tehtäväksi". Nähdäkseni samanlainen tilanne syntyy, kun sovitaan ns. mustasta kauppahinnasta tai pelivelasta. Niitäkään ei saa tuomioistuimessa perityksi.
Kirjoitan anonyyminä, koska olen tuomari. En ole eläköitynyt, kuten entinen kollega Räty. Tässä asiassa on jäänyt häneltä, entiseltä syyttäjäkollegalta Tolvaselta ja monelta muultakin vieläkin huomaamatta se, mikä tässä maailmassa on siviilioikeutta. En minäkään syyttäjänä osannut sitä riittävästi. Tuomarina voin vahvistaa kliseen, että syyttäjät eivät ole siviilioikeuden osaajia. Olen itse joutunut alan vaihtamisen jälkeen tekemään paljon töitä tässä suhteessa.
Presidentti Koskelokin on joitakin vuosia sitten tuonut oikeassa yhteydessä esille, että tuomareidenkin siviili- ja velvoitetoikeuden osaamisessa on vähintäänkin kehitettävää (valitsin poliittiseen suostuttelukieleen kuuluvan sanomisen tavan). Se johti osaltaan siihen, että tuomareille on viime vuosina opetettu yliopistovoimin velvoiteoikeutta. Kiitos siitä, että sitä on järjestetty.
Mutta asiaan. Tolvanen on rikosoikeuden syyttäjätaustaisia miehiä, mutta hänkin voisi kerrata siviilioikeuden opintonsa, mihin on hyvä tilaisuus nyttemmin myös Joensuussa. Tolvasenkin tulisi lausuntoja antaessaan tunnistaa, mistä asiassa on kysymys ja tunnistaa, jos häneltä kysytään jotakin osaamisalueen ulkopuolelta.
Tuomarikin joutuu tekemään töitä tässä ongelman tunnistamisessa niin käräjä- kuin hovioikeudessakin. Aina ei osuta oikeaan sielläkään. Räty on vieläkin omaa mieltään ratkaistavasta kysymyksestä, mutta onneksi hän on eläkkeellä kommenttiaan kirjoittaessaan.
Blogisti ei ole vielä koskaan suostunut vastaamaan seuraavaan kysymykseen:
Miten sopimuksen syntymistä on arvioitava, jos autoilija nimenomaisesti ilmoittaa, ettei aio hyväksyä sopimusta, mutta parkkeeraa auton silti tällaiselle alueelle?
Jos autoilija jopa expressis verbis ilmoittaa hylkäävänsä maanomistajan tarjouksen, lienee asia sopimusoikeudellisesti harvinaisen selvä. Mitään sopimusta ei voi tietenkään syntyä. Tällöin maanomistajan olisi turvauduttava sopimuksen ulkoisiin vastuuperusteisiin.
Markkku Räty ei siis edelleenkään hyväksy KKO:n ratkaisussa 2010:23, samoin kuin ennakkopäätöksessä KKO 2012:43, omaksuttua yksimielistä kantaa, jonka mukaan yksityisessä parkkivalvonnassa ja valvontamaksussa ei ole kyse julkisen vallan käytöstä, vaan sopimuksen perustuvasta asiasta. Ko. sopimus on sitova. En voi mitään, jos selvää asiaa ei ymmärretä. "Ymmärrys hoi, äly älä jätä"!
Valpuri puolestaan ei ymmärrä, että jos autoilija parkkeeraa, vaikka itsekseen kiroillen ja/tai autonsa ikkunasta kovalla äänellä huutaen, että "en hyväksy sopimusta", hän tosiasiassa hyväksyy taulusta näkyville pannut pysäköintiehdot ja valvontamaksun määräämisen pysäköidessään autonsa ko. alueelle, jolloin sopimus syntyy. En voi tässäkään tapauksessa mitään ymmärryksen puuttumiselle. Kannattaisi kuitenkin harkita, voiko noin ymmärtämätön ihminen ylipäätään kuljettaa autoa liikenteessä.
Miten Valpuri luulet, että käy tilanteessa, jossa henkilö esimerkiksi kävelee Ikean itsepalvelukassan ohi maksamatta tuotteita kailottaen kovaan ääneen, etten hyväksy sopimusta kanssanne?
Anonyymi, joka maanvuokralain perusteella konstruoisi pysäköintisopimuksen, antaa eväät oman näkemyksensä kumoamiselle jo omassa kommentissaan.
Hänen peräänhuutamassaan lain 1 §:ssä jo todetaan, että lain säännöksiä on sovellettava sopimukseen, jossa määräsuuruista maksua vastaan, kiinteistö tai alue annetaan vuokralle.
Monissa paikoissa yksityisellä maalla tapahtuva pysäköinti on ilmaista. Ehdot voivat määrätä esim. pysäköinnin sallitusta maksimiajasta. Ehtojen vastaisesta toimimisesta seuraa valvotamaksu.
Blogisti kirjoitti: ”Hän osoittaa vielä suurempaa vastuunpakoilua ja huonompaa moraalia kuin tyyppi, josta kerrottiin viikko pari sitten annetussa KKO:n ennakkopäätöksessä. Siinä tyyppi oli kolaroinut parkkipaikalla toiseen autoon, mutta ei halunnut ilmoittaa virheestään auton omistajalle, jonka ajoneuvolle aiheutti varomattomuudellaan vaurioita”.
Laki ja moraali eivät aina kulje käsikädessä. Jos KKO on linjannut päätöksessään (2014:67), että itsekriminointisuoja oikeuttaa rikoksesta epäillyn vaikenemaan ja olemaan vastaamatta kysymyksiin eikä hänellä ole velvollisuutta pysyä totuudessa esitutkinnassa tai oikeudenkäynnissä, miksi vastustaa? Moraalihan on yksityisasia - tai on kunnes moraalinvartijat tarttuvat siihen.
KKO linjaa päätöksissään lainkäyttöä, ei moraalia. Mutta toisin kuin anonyymi väittää, moraali ei missään nimessä tai missään mielessä ole yksityisasia. Moraali on tapa säädellä yhteiselämistä ihmisyhteisössä, ei yksinäinen erakko tarvitse moraalia mihinkään.
Mitä JV tykkää KHO:n uusimmasta ne bis in idem -ratkaisusta viime viikolla? Onkohan koskaan aikaisemmin toisen korkeimman oikeuden laintulkintaa kritisoitu toisen korkeimman oikeuden toimesta.
"Tykkääminen" ei ratkaise, vaan ratkaisun perustelut. En ole lukenut tuota KHO:n ratkaisua, joka ei muuten liity nyt esillä olevaan asiaan eli yksityiseen pysäköinninvalvontaan.
Nyt hiukan vilkaisin KHO:n ko. ratkaisua, jossa KHO:n jäsenet näyttävät painottavan EIT:n viimeisintä ratkaisua, josta KKO:n pari viimeisintä ratkaisua KHO:n tulkinnan mukaan poikkeavat.
Aiemmmin KHO on sitä vastoin ainakin yhdessä merkittävässä asiassa eli ns. pakkohoitopäätöksessä puolestaan poikennut selvästi EIT:n linjasta. Olen kritisoinut KHO:n vm. päätöstä blogikirjoituksissani 635/15.9.2012 ja 701/17.2.2013.
"Kahden korkeimman oikeuden" ongelma ja ristiriitasten päätösten käytäntö poistuisi, jos tuomioistuinorganisaatio yhtenäistettäisiin, jolloin meillä ei olisi nykyistä kahta eri linjaa eli yleisiä tuomioistuimia ja hallintotuomioistuimia.
Sen verran täytyy vielä tuosta hyppyvalituksesta todeta, että en todennäköisesti enää koskaan tule suosittelemaan sitä päämiehelleni. Olen itse kolme kertaa koettanut saada juttua käsiteltäväksi KKO:ssa hyppyvalituksella ja joka kerta on tullut tyssi.
Kyse ei ainakaan omasta mielestäni ole ollut mistään toivottomista valituksista, vaan jutuista, joilla näkemykseni mukaan aidosti olisi voinut olla laajempaakin merkitystä - juuri se syy, miksi olen mm. kulujen välttämiseksi ja oikeudenkäynnin kestoa lyhentääkseni tällaista suosittanut. Tämän jutun osalta - kun perustuslakivaliokunta on yhtä mieltä ja KKO ainakin tulkinnallisesti toista - on perin erikoista, ettei se riitä valitusluvan perusteeksi. Mutta ehkä siksi toiminkin asianajopuolella enkä tuomarina. Olisin hyvin voinut tyytyä ratkaisuun, jossa valituslupa myönnetään ja valitus sen jälkeen hylätään, kunhan se olisi tehty hyvillä perusteilla. Ei tästä sen enempää.
Toisessa hoitamassani jutussa oli kyse itsekriminointisuojasta: poliisi tuli kolkuttelemaan päämieheni ovelle ja hän piti tuona aikana hallussaan muistaakseni kannabista/sen siemeniä. Hän luonnollisesti kieltäytyi avaamasta ovea, koska avaamalla oven poliisille hän suoraan saattaisi itsensä syytteen vaaraan. Syyte tuli paitsi huumausainerikoksesta, myös niskoittelusta. Jälkimmäinen syyte kiistettiin sillä perusteella, että päämiehelläni ei ollut mitään velvollisuutta myötävaikuttaa oman syyllisyytensä selvittämiseen. Käräjäoikeus sinänsä ymmärsi tämän näkökohdan, mutta sen sijaan että olisi hylännyt syytteen tältä osin, jätti siitä rangaistukseen tuomitsematta. Huumausainerikoksesta toki aivan oikein tuomittiin. Olisi ollut ihan mielenkiintoista tietää KKO:n kanta varmaan aika monta kansalaista mahdollisesti koskettavaan asiaan, mutta ei lupaa.
Toinen juttu koski hallinnollisen vapaudenriiston merkitystä syytteen tutkimisen kannalta. Päämieheni - tekoaikaan alaikäinen lapsi - oli kiireellisesti sijoitettu mm. rikosten tekemisen perusteella ja hänen liikkumisvapauttaan oli lastensuojelulain perusteella rajoitettu. Väitin, että tuo hallinnollinen menettely etenkin liikkumisrajoituksen osalta oli rinnastettavissa rikosasiaan, ja että syyte olisi tullut (osittain) jättää tutkimatta. Asiaa pohdittiin käräjäoikeuden tuomiossa pitkälti, mutta lopputulos oli se, että hallinnollinen vapaudenriisto otettiin huomioon rangaistusta alentavana seikkana eikä se estänyt syytteen tutkimista. KKO: ei lupaa, vaikka Suomessa lienee satoja - jollei tuhansia - alaikäisiä, joita sijoitetaan kotinsa ulkopuolelle rikosperusteisesti ja heille määrätään mm. liikkumisvapauden rajoituksia ja tämän jälkeen syytetään samoista asioista. Eikä kyse ole tässäkään siitä, että kenenkään pitäisi päästä "kuin koira veräjästä", vaan että (hallinnollistenkin) pakkokeinojen käyttöä pohdittaisiin siten, ettei kahdesti samasta asiasta rangaista.
Olen ollut - ja osittain edelleen olen - sitä mieltä, että KKO:n ratkaisut ovat nykyisin erinoimaisen hyvin perusteltuja, ja ne voi sen vuoksi hyväksyä, vaikka lopputuloksesta olisikin eri mieltä. Mutta se, että valituslupa tyssää koodisanoihin "ei lupaa", vaikka aika moni - ennen kaikkea ihan asiantunteva raati; esimerkiksi syytäjä toisella puolella, olisi sitä mieltä, että ehkä olisi syytä, on kyllä aika turhauttavaa.
Kuluja koetetaan vähentää, oikeudenkäyntejä lyhentää ja valitusoikeutta rajoittaa entisestään, koska ne kaikki maksavat aika paljon. Toivoisi, että hyppyvalitukseen suhtauduttaisiin sen vaatimalla vakavuudella siihen nähden, että valittaja ottaa riskin luopua aika isosta oikeusturvaelementistä turvautuessaan siihen. Kuten todettu, en itse sitä enää todennäköisesti tule suosittelemaan. Vastapuolten pyyntöihin voin varmaan hyvin suostua jatkossakin, koska tulos on aika selvä; käsittääkseni tähän mennessä yksi ennakkoratkaisu on annettu hyppyvalituksen perusteella - valituslupia ei liene paljoa enempää.
Yksityistä pysäköinninvalvontaa koskeva tapaus on ollut ollut jo kahdesti KKO:n ratkaistavana eli ratkaisuissa KKO 2010:23 ja KKO 2012:43. KKO on päätynyt samaan lopputulokseen kummassakin ratkaisussa. Jälkimmäinen ratkaisu on annettu sen jälkeen, kun perustuslakivaliokunta 2011 otti "omalaatuisensa" kannan asiassa.
Tähän nähden minusta ei ollut yllättävää tai tavatonta, että KKO ei ottanut enää uudelleen ja nyt jo kolmannen kerran vastaavanlaista tapausta tutkittavakseen, vaan epäsi pyydetyn ennakkopäätösluvan.
Kaikki asiantuntijat tykkäävät omasta "regiimistään" ja antavat sitä tukevia lausumia, eikä blogisti tietenkään tee tästä poikkeusta.
Tämä on asia, jota oikeusteoria voisi tutkia lisääkin, kuinka erilaiselta sama asia saattaa näyttää vaikkapa kilpailuvirastossa ja terveyden- ja hyvinvoinnin laitoksella.
KKO:n vitkuttelu asiassa on mielenkiintoista. Tämä valitusluparatkaisu olisi kyllä pitänyt perustella.
Itse asiasta olen kuitenkin samaa mieltä. Lähtökohtana on se, että omaa tonttia pitää voida puolustaa pysäköijiä vastaan.
Yksityiselle pysäköintialalle voisi antaa vaikka mahdollisuuden itsesääntelyyn ja katsoa, että syntyykö jonkinlaiset kohtuulliset pelisäännöt, joilla vältetään ylilyöntejä pysäköinnin valvonnassa. Ja pystyykö ala myös itse valvomaan niiden noudattamista. Jos se ei onnistu, sitten vähän lainsäätäjän apua jollain lyhyellä ja simppelillä erityislailla. Normienpoistotalkoiden henkeä kunnioittaen.
Regiimi on tässä yhteydessä outo ja epäsopiva termi.
Se, ettei KKO perustellut eikä perustele ennakkopäätösvalitusta koskevan luvan epäävää päätöstään, ei ole mikään yllätys, sillä eihän KKO perustele milloinkaan myöskään "tavallisen" valitusluvan hylkääviä päätöksiään.
Itse olen jo 20-30 vuotta edellyttänyt tai suorastaan "vaatinut", että KKO:n pitäisi perustella ainakin merkittävimmissä tapauksissa valitusluvan hylkääviä päätöksiään. Mutta "korjausliikettä" ei ole tapahtunut ja tuskin tulee jatkossakaan hevin tapahtumaan.
Yksityisen maanomistajat eivät valvonnallaan ja valvontamaksuillaan toki, kuten anonyymi kirjoittaa, yksinomaan "puolustele" omia tonttejaan "pysäköijä vastaan", vaan päin vaston tarjoavat ja antavat alueitaan pysäköintiä varten!
Pysäköijät saavat pysäköidä, mutta heidän tulee noudattaa, kuten myös kaduilla ja muilla julkisilla alueilla tapahtuvassa pysäköinnissä, niitä sopimusehtoja, joita he pysäköidessään sitoutuvat noudattamaan.
Näkyviin asetetut sopimusehdot muodostavat yhtenäisen pysäköintikäytännön eikä merkittäviä epäkohtia yksityisen pysäköinnin valvonnassa ole esintynyt. Valvontamaksut eivät ylitä kunnallistenpysäköintivirhemaksuja, vaan ovat usein niitä alhaisempia.
Eikös tuo toinen KKO:n päätös ole vain selittelyä siitä, ettei ensimmäistä päätöstä ole ihan pakko purkaa, koska se ei ole ollut ilmeisen lainvastainen, vaikka KKO myöntää, että se on ollut tulkinanvarainen laisäädännön puuttuessa. Uuden päätöksen olisi voinut tehdä. Toinen asia on voiko julkishallinto antaa sille lain perusteella kuuluvan sakotusoikeuden noin rahan ansaitsemismielessä pois itseltään. Saadun tiedon mukaan kunnallisen pysäköinninvalvonnan tuotto on noin nelinkertainen kustannuksiin verrattuna.
Uusi asia on kyllä tutkittu ja päätöskin eli ennakkopäätöksen hylkäävä ratkaisu annettu viime viikolla.
Kuten sanottu, asiasta on jo annettu kaksi ennakkopäätöstä, joten kolmatta ennakkopäätöstä ei ole nähty enää tarpeelliseksi tässä sinänsä täysin selvässä asiassa.
Tulkinnanvariasessa asiasakin voidaan toki täysin oikes ja perusteltu ratkaisu.
Valvontamaksusssa ei ole kyse mistään "sakotusoikeudesta", joten anonyymi on aivan hakoteillä asiassa.
Emeritustuomari MArkku Rädyn kommentit pysäköintiasiaan saa kauhunhien nousemaan pintaan!
Näin siksi, että juuri tuollaisella asian ymmärtämättömyydellä ja asenteellisuudella oikeusmurhia tapahtuu Suomessa monissa asioissa. En siis puhu vain pysäköinnistä.
Se että Helsingin hovioikeuskin perusteli asiaa yhtä surkeasti, oli sitten jo suomalaisen oikeusjärjestelmän häpeän hetki. Itselläni (koulutukseltani lakimies) oli sen tuomion luettuani sekä itkussa että naurussa pitelemistä yhtä aikaa. Hovioikeuden tuomion voi nimetä kaikkien aikojen munaukseksi!
No, KKO sentään oli tolkussaan ja ratkaisi itsestään selvän asian lopulta oikein, tosin sekin yllättäin äänesti siitä, oliko pysäköintiä koskeva kyltti tullut autoilijalle yllätyksenä??? Voi pyhä sylvi!
Mutta ei tästä enempää. Oikeusmurhien luonne on kuitenkin samanlaisen asenteellisuuden seurausta, vaikkapa vakuutusoikeudessa, jossa esim. vakava aivovamma muuttuukin masennukseksi.
Oikeusmurha on kyllä liian vahva ilmaisu ko. asiassa, jossa "viimeinen tuomio" eli KKO:n päätös esti virheellisen tuomion jäämisen voimaan.
Niin ja onneksi "muuan blogisti" otti asiaan oikean kannan hovioikeuden tuomion jälkeen ja ennen KKO:n ratkaisua. Emme tiedä, olisiko myös KKO "harhautunut"väärille jäljille, jollei blogijuttua olisi kirjoitettu.
Mutta eivät nämä epämääräiset yksityisoikeudelliset parkkiyhtiötkään osoita toiminnassaan yhtään sen korkeampaa moraalia.
Vai mitä sanotaan seuraavasta tapauksesta, joka sattui aivan hiljattain.
Kaveri pysäytti autonsa erään Helsingin Sörnäisissä sijaitsevan ravintoloita ja liikehuoneistoja täynnä olevan kiinteistön sisäpihalle purkaakseen autostaan kuormaa ravintolaansa. Pysähdys kesti noin kuusi (sic!) minuuttia. Sen muutaman minuutin aikana, jonka kaveri oli autonsa luota poissa, tuulilasiin oli ilmestynyt pysäköintivirhemaksu. Perusteena pysäköintikiellon rikkominen. Koko laajalla sisäpihalla ei ollut yhtäkään muuta autoa ja tapahtuma-aika oli sunnuntai aamupäivä.
Ilmeisesti sakottaja oli ollut jossain kulman takana kyttäämässä ja iskenyt sitten välittömästi tilaisuuden tullen hankkiakseen itselleen bobuspalkkioita.
Pysäköintivirhemaksujen tarkoitus ei voine olla tämä. Mutta tähän on tultu, kun julkiselle vallalle kuuluvia töitä on lähdetty ulkoistamaan mitä epämääräisimmille toimijoille.
Voihan kaverini tottakai valittaa yhtiölle, mutta todennäköisesti sekään ei johda yhtään mihinkään. Sama yhtiö, joka virhemaksun on määrännyt käsittelee valituksen.
Edellä mainittu anonyymi on erehtynyt. Sillä valvontamaksu ei ole mikään "sakko" eikä sopimusrikkomuksesta seuraa "sakotus", vaan valvontamaksun vaatiminen. Valvontamaksu ei ole myöskään pysäköintivirhemaksu. Yksityisellä alueella tapahtuvassa pysäköinnin valvonnassa ei ole kyse julkisen vallan käytöstä, joka kuuluisi vain viranomaiselle.
Sopimukseen perustuvassa valvonnassa ja valvontamaksun vaatimisessa silloin, kun sopimusta rikotaan, ei ole myöskään moralisesti mitään väärää.
Anonymit kommentoijat voivat täällä esitää tai yrittää kaikenlaisia "outoja" tapauksia, joista ei kutenkaan tiedetä, onko sellaisia koskaan todellisuudessa tapahtunut.
Anonyymin pasmat ovat nyt kyllä menneet pahasti sekaisin.
Yksityisen pysäköinninvalvonnan tarve lienee hyvin ilmeinen. Miksi siis ei toimittaisi kuten yksityisellä turvallisuuspuolella: kurssi ja poliisilta lupakortti, joka taskussa saa toimia luvan saaneen firman "parkkipirkkona"

matches:
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
§ 1
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO


Asetus Helsingin kauppakorkeakoulusta annetun… 1591/1991 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1991 › 1591/1991
1591/1991
Asetus Helsingin kauppakorkeakoulusta annetun asetuksen muuttamisesta
kumotaan Helsingin kauppakorkeakoulusta 16 päivänä marraskuuta 1984 annetun asetuksen (775/84) 55-62 ja 86 § ja 98 §:n 1 momentin 3-5 kohta,
sellaisina kuin näistä ovat 59 § ja 98 §:n 1 momentin 4 ja 5 kohta 30 päivänä syyskuuta 1988 annetussa asetuksessa(848/88),
muutetaan 6 §:n 6 kohta, 17 §:n 1 momentin 9 kohta, 32 §:n 1 ja 3 momentti, 33 §:n 2 momentin 1 ja 4 kohta, 41 §, 42 §:n 2 momentti, 44 §:n 2 momentti, 49, 51 ja 63 §, 64 §:n 2 ja 3 momentti, 77-79 §, 87 §:n 1 momentti, 97 §, 98 §:n 2 momentti ja 100 §,
sellaisina kuin niistä ovat 17 §:n 1 momentin 9 kohta 24 päivänä toukokuuta 1985 annetussa asetuksessa (421/85), 32 §:n 1 momentti, 33 §:n 2 momentin 1 kohta, 51, 63 ja 97 § ja 98 §:n 2 momentti mainitussa 30 päivänä syyskuuta 1988 annetussa asetuksessa, 42 §:n 2 momentti 13 päivänä joulukuuta 1985 annetussa asetuksessa (988/85), 49 § osittain muutettuna viimeksi mainitulla asetuksella sekä 78 § osittain muutettuna mainitulla 30 päivänä syyskuuta 1988 annetulla asetuksella, sekä
lisätään 32 §:ään, sellaisena kuin se on osittain muutettuna mainitulla 30 päivänä syyskuuta 1988 annetulla asetuksella, uusi 4 momentti, 34 §:ään uusi 4 momentti ja asetukseen uusi 51 a § seuraavasti:
6) päättää korkeakoulun laitosten muodostamisesta ja korkeakoulun erillisen laitoksen perustamisesta;
9) tehdä esitys hallintojohtajan viran täyttämisestä;
Tieteelliseen neuvostoon kuuluvat rehtori, vararehtorit, 35 §:ssä tarkoitettujen laitosten johtajat, perustutkimuksen laitoksen johtaja ja kielten laitoksen johtaja. Lisäksi valtuusto määrää neuvostoon kolmeksi kalenterivuodeksi kerrallaan yhdeksän jäsentä ja yhtä monta varajäsentä. Kolme jäsentä ja heidän henkilökohtaiset varajäsenensä määrätään korkeakoulun vakinaisista professoreista ja apulaisprofessoreista ja neljä jäsentä ja heidän henkilökohtaiset varajäsenensä korkeakoulun muiden opettajien ja tutkijoiden keskuudesta. Kaksi jäsentä ja varajäsentä määrätään opiskelijoiden keskuudesta.
Hallitus määrää tieteelliseen neuvostoon kaksi lisäjäsentä 33 §:n 2 momentin 4 kohdassa tarkoitettujen asioiden käsittelemistä varten. Lisäjäsenet määrätään kielten laitoksen johtokunnan esityksestä samaksi toimikaudeksi kuin valtuuston määräämät jäsenet. Heidän tulee olla 4 §:n 1 momentin 1 tai 2 kohdassa tarkoitettuja henkilöitä. Lisäjäsenet jatkavat tehtävässään toimikautensa loppuun korkeakoulun henkilökuntaan kuuluessaan sen estämättä, että he eivät enää kuulu näihin ryhmiin.
Jos valtuuston määräämä jäsen tai varajäsen taikka 3 momentissa tarkoitettu lisäjäsen ei enää kuulu korkeakouluun, hallitus määrää hänen tilalleen uuden jäsenen, varajäsenen tai lisäjäsenen jäljellä olevaksi toimikaudeksi.
Tieteellisen neuvoston tehtävänä on lisäksi:
1) valita dosentin ottamisessa käytettävät asiantuntijat sekä ratkaista dosentiksi hakevan kelpoisuus;
4) käsitellä kielten laitoksen osalta 37 §:n 1 momentin 8 kohdassa mainitut ja muut tutkimukseen liittyvät, 35 §:ssä tarkoitetussa laitoksessa laitosneuvostolle kuuluvat asiat.
Tieteellinen neuvosto voi päättää, että se käsittelee ja ratkaisee 33 §:n 2 momentin 4 kohdassa tarkoitetut asiat jaostona, johon neuvosto määrää keskuudestaan puheenjohtajan ja kaksi muuta jäsentä. Lisäksi jaostoon kuuluvat kielten laitoksen johtaja ja 32 §:n 3 momentissa tarkoitetut neuvoston lisäjäsenet.
Korkeakoulun erillisiä laitoksia ovat kirjasto, automaattisen tietojenkäsittelyn keskus, perustutkimuksen laitos, kielten laitos, kansainvälinen keskus, täydennyskoulutuskeskus ja pienyrityskeskus. Korkeakouluun voidaan valtuuston päätöksellä perustaa myös muita erillisiä laitoksia.
Erillisen laitoksen johtokunnan jäsenistä enintään puolet voi olla korkeakouluun kuulumattomia henkilöitä.
Esittelymenettelyä ei noudateta opintosuoritusta eikä opetusnäytettä arvosteltaessa.
Opintosuorituksia arvosteltaessa päätöksentekoon saavat osallistua kokouksen puheenjohtajan lisäksi vain vastaavan opintosuorituksen suorittaneet hallintoelimen jäsenet ja varajäsenet. Muilla jäsenillä tai varajäsenillä on kuitenkin puheoikeus kokouksessa.
Jos hallintoelimessä ei ole riittävästi sellaisia jäseniä, jotka saavat osallistua päätöksentekoon 1 momentissa mainituissa asioissa, hallitus määrää hallintoelimen esityksestä tarpeellisen määrän lisäjäseniä. Lisäjäsenet määrätään hallintoelimen toimikaudeksi.
Tieteellinen neuvosto tekee virkaehdotuksen professorin ja apulaisprofessorin virkaan sekä esityksen professorin viran täyttämisestä kutsusta. Apulaisprofessorin nimittää kansleri. Professorin ja apulaisprofessorin viran täyttämisestä on muutoin voimassa, mitä erikseen säädetään.
Hallintojohtajan nimittää tasavallan presidentti. Ylikirjastonhoitajan, yliassistentin ja lehtorin nimittää kansleri. Kansleri ottaa myös dosentin.
Muut kuin 1 ja 2 momentissa mainitut vakinaiset virkamiehet, joilta vaaditaan korkeakoulututkinto, nimittää korkeakoulun hallitus.
Muun kuin 1-3 momentissa tarkoitetun henkilökunnan nimittää tai ottaa hallintovirasto. Sivutoimisten tuntiopettajien ottaminen voidaan kuitenkin johtosäännöllä määrätä 35 §:ssä tarkoitetun laitoksen tai erillisen laitoksen tehtäväksi.
Yliassistentin, assistentin, tutkimusassistentin, erikoistutkijan ja tutkijan virat täytetään enintään viideksi vuodeksi kerrallaan. Määräajasta määrätään tarkemmin ohjesäännössä.
Kielten laitoksen johtajan virka voidaan täyttää määräajaksi, kuitenkin enintään viideksi vuodeksi kerrallaan, tai toistaiseksi.
Yliassistentin tai lehtorin viran hakijan tulee antaa opetustaitonsa osoittamiseksi julkinen opetusnäyte. Laitosneuvosto ja kielten laitoksen osalta 34 §:n 4 momentissa tarkoitettu jaosto arvostelee opetusnäytteet. Laitosneuvosto tai jaosto voi erityisestä syystä vapauttaa hakijan opetustaidon osoittamisesta.
Opetusnäytteen antamisesta on soveltuvin osin voimassa, mitä 63 §:ssä säädetään.
Tieteellisen neuvoston on hankittava vähintään kahdelta asiantuntijalta lausunnot dosentiksi hakevan tieteellisistä ansioista. Asiantuntijoiden esteellisyydestä on voimassa, mitä hallintomenettelylain (598/82) 10 §:ssä säädetään.
Korkeakoulun hallitus määrää tieteellistä neuvostoa kuultuaan ne yleiset perusteet, joiden mukaan muussa suomalaisessa tai ulkomaisessa korkeakoulussa tai muussa oppilaitoksessa suoritetut opinnot luetaan opiskelijalle hyväksi, jollei näistä perusteista säädetä erikseen.
Laitosneuvosto päättää opintojen hyväksi lukemisesta kunkin opiskelijan osalta erikseen.
Väitöskirjan ja lisensiaatintutkimuksen esitarkastajan, tarkastajan ja vastaväittäjän esteellisyydestä on voimassa, mitä hallintomenettelylain 10 §:ssä säädetään.
Korkeakoulun kanslerin päätökseen ei saa hakea muutosta valittamalla. Asianosainen saa hakea muutosta korkeakoulun muuhun päätökseen valittamalla korkeakoulun muutoksenhakulautakuntaan sillä perusteella, että päätös loukkaa hänen oikeuttaan, jollei laissa tai asetuksessa toisin säädetä. Valituksesta on muutoin voimassa, mitä muutoksenhausta hallintoasioissa annetussa laissa (154/50) säädetään.
Muutoksenhakulautakunnan päätökseen asianosainen saa hakea muutosta valittamalla korkeimpaan hallinto-oikeuteen siten kuin muutoksenhausta hallintoasioissa annetussa laissa säädetään muutoksenhausta ylemmän hallintoviranomaisen päätökseen.
Päätöksestä, joka on yksinomaan valmistelua tai täytäntöönpanoa, ei saa valittaa.
Korkeakoulun kanslerille maksetaan palkkio, joka on enintään puolet professorin viran peruspalkasta. Korkeakoulu päättää palkkion suuruudesta.
Aikaisempien säännösten mukaan määrätty kielten laitoksen laitosneuvosto toimii tämän asetuksen 41 §:ssä tarkoitetun kielten laitoksen johtokuntana, kunnes johtokunta on asetettu.
Tämän asetuksen 32 §:n 3 momentissa tarkoitetut lisäjäsenet määrätään ensimmäisen kerran toimikaudeksi, joka alkaa 1 päivänä helmikuuta 1992 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 1994.
6 §17 §32 §33 §34 §41 §42 §44 §49 §51 §51 a §63 §64 §77 §78 §79 §87 §97 §98 §100 §


Lait, asetukset ja muut säädökset tuottavat lukijalle joskus päänvaivaa: sisältö ei tunnu selviävän ensi lukemalta. Ainakin osasyynä tähän on usein jokin hankala virke- tai lauserakenne, jollaisista tässä artikkelissa on esimerkkejä. Näitä rakenteita käsitellään myös kielenhuollon oppaissa ja esimerkiksi virkakielikomitean mietinnössä, joten ongelmat sinänsä eivät ole uusia. Poimimani esimerkit kertovat siitä, että niitä esiintyy edelleen.
Artikkeli perustuu pro gradu -työhöni, joten kaikki esimerkit on poimittu siinä käyttämästäni aineistosta. Aineisto on peräisin vuoden 1989 Suomen säädöskokoelmasta, ja se sisältää sekä lakeja että alemmantasoisia säädöksiä: asetuksia ja valtioneuvoston ja ministeriöiden päätöksiä. Dosentti Heikki Mattila on lukenut tekemäni selkeyttämisehdotukset juristin näkökulmasta ja esittänyt niistä varteenotettuja kommentteja. Esitän hänelle parhaat kiitokseni.
Monilauseiset virkkeet
Mutkikkaat, liian monilauseiset virkkeet tekevät tekstistä vaikealukuista, ja tällaisten virkkeiden käytöstä säädöskieltä on erityisesti syytetty. Yleensä sokkelovirkkeissä on muitakin ymmärrettävyyttä haittaavia piirteitä kuin pelkkä pituus. Esimerkkivirkkeitä 1 ja 2 vaikeuttavat silti ennen kaikkea liian monet lauseet. Virkkeet ovat muodossa, jossa niiden porrasteisuus näkyy selvästi: päälauseet ovat uloimpana, niille alisteiset lauseet hieman tästä sisennettynä ja sivulauseille alisteiset lauseet kaikkein sisimpänä.
1) Jos kuntainliiton sairaala tai toimintayksikkö 5 §:n nojalla siirtyy tässä laissa tarkoitetun sairaanhoitopiirin kuntainliitolle,
saadaan ensin mainitun kuntainliiton liittovaltuuston tai liittohallituksen päätökseen,
joka on tehty tämän lain antamisen ja erikoissairaanhoitolain voi maantulon välisenä aikana,
hakea muutosta myös sillä perusteella,
että päätös on ristiriidassa viimeksi mainitun lain tai tämän lain säännösten kanssa taikka että päätös koskee asiaa,
jonka ratkaisemisen on katsottava kuuluvan sairaanhoitopiirin kuntainliiton viran omaisille (1063/89, § 20).
Virke muodostuu päälauseesta ja viidestä sivulauseesta, ja se muodostaa yhden pykälän. Pituuden lisäksi sitä hankaloittaa ainakin päälauseen keskelle kiilattu joka-lause. Myös partisiipit ensin mainittu ja viimeksi mainittu vaikeuttavat virkettä, koska lukijan täytyy mennä tekstissä jonkin matkaa taaksepäin nähdäkseen, mihin ne viittaavat.
Selkeämmin:
Kuntainliiton liittovaltuuston tai liittohallituksen päätökseen saadaan tässä pykälässä esitettävin ehdoin hakea muutosta,
jos kuntainliiton sairaala tai toimintayksikkö 5 §:n nojalla siirtyy tässä laissa puheena olevan sairaanhoitopiirin kuntainliitolle.
Muutosta voidaan hakea sellaiseen päätökseen,
joka on tehty tämän lain antamisen ja erikoissairaanhoitolain voimaantulon välisenä aikana.
Perusteena voi olla se, että
1) päätös on ristiriidassa erikoissairaanhoitolain tai tämän lain säännösten kanssa tai
2) päätös koskee asiaa,
jonka ratkaisemisen on katsottava kuuluvan sairaanhoitopiirin kuntainliiton viranomaisille.
Pykälä helpottuu, kun pitkä virke pilkotaan lyhyempiin ja lopun että-lauseet numeroidaan. Pilkkomisen myötä kiilalausekin poistuu ja partisiipeista päästään eroon.
2) Verovelvollisella,
joka vuosien 1990—1993 aikana perustaa kehitysalueelle uuden tuotantolaitoksen tai matkailuyrityksen taikka laajentaa kehitysalueella olevaa tuotantolaitostaan tai matkailuyritystään taikka uudistaa niiden koneistoa, laitteita tai kalustoa niin,
että laitoksen tuotantokyky taikka tuotannon jalostusaste olennaisesti kasvaa tai niin,
että yrityksen toimintakyky olennaisesti kasvaa taikka laatutaso olennaisesti nousee,
on oikeus siltä verovuodelta,
jona uutta laitosta tai yritystä taikka laajennusta tai uudistusta varten hankittu täyttöomaisuus otetaan käyttöön,
sekä neljältä seuraavalta verovuodelta toimitettavissa verotuksissa poistoina vähentää veronalaisesta tulostaan sanotun käyttöomaisuuden hankintamenosta määrä,
joka verovelvollisen kirjanpidossa on tällaisena poistona vähennetty (1073/89, § 2).
Esimerkki on jopa yhdeksän lauseen pituinen ja sisältää 85 sanaa. Virke on todella hankala, koska sen päälause on pirstottu kolmeen osaan ja ensimmäisten osien välissä on peräti kuusi sivulausetta.
Verovelvollinen saa tässä pykälässä esitettävin ehdoin vähentää verotettavasta tulostaan poistoina sellaisia menoja,
jotka johtuvat käyttöomaisuuden hankkimisesta.
Vähennysoikeutta saa käyttää verovelvollinen,
joka vuosien 1990–1993 aikana
1) perustaa kehitysalueelle uuden tuotantolaitoksen tai matkailuyrityksen
2) laajentaa kehitysalueella olevaa tuotantolaitostaan tai matkailuyritystään tai
3) uudistaa niiden koneistoa, laitteita tai kalustoa niin,
että laitoksen tuotantokyky tai tuotannon jalostusaste olennaisesti kasvaa
tai niin, että yrityksen toimintakyky olennaisesti kasvaa tai laatutaso olennaisesti nousee.
Laitoksen tai yrityksen perustamiseen, laajennukseen tai uudistukseen tarvittavan käyttöomaisuuden hankintamenosta saa verotuksessa vähentää poistona saman määrän
kuin verovelvollisen kirjanpidossa on tällaisena poistona vähennetty.
Vähennyksen voi tehdä verotuksissa,
jotka toimitetaan kyseisen käyttöomaisuuden käyttöönottovuodelta ja neljältä seuraavalta verovuodelta.
Selkeytetyssä versiossa virkkeitä on neljä. Niistä ensimmäisessä esitetään sama asia, joka alun perin sijaitsi päälauseessa. Vähennysoikeuden ehdot puolestaan sisältyvät toiseen virkkeeseen. Virke on pitkä, mutta numerointi selventää sitä. Viimeisissä virkkeissä kerrotaan, millainen määrä voidaan vähentää ja milloin.
Sivulauseen paikka
Kiilalauseita eli toisen lauseen sisään sijoitettuja sivulauseita on säädöksissä enemmän kuin yleiskielessä. Ne erottavat läheisesti yhteen kuuluvia sanoja toisistaan ja voivat siksi vaikeuttaa lukemista. Lukija ehtii jo unohtaa lauseen alun ennen kuin pääsee sen loppuun.
Kielenhuollon oppaissa todetaan, että eniten kiilalauseet häiritsevät silloin, jos ne ovat pitkiä (esimerkki 3) tai sijoittuvat peräkkäin (esimerkki 4), sisäkkäin tai muun sivulauseen sisään. Ne myös tekevät tekstistä sitä töksähtelevämpää, mitä lyhyempi hallitsevan lauseen loppuosa on.
3) Niistä tuottajista, joiden toimittamasta maidosta on voitu ottaa tilityskauden aikana vain yksi näyte tai ei yhtään näytettä, on maidonjalostamon laadittava luettelo (1263/89, § 6).
Maidonjalostamon on laadittava luettelo niistä tuottajista, joiden – –.
4) Kuntainliitto, jonka toiminta erikoissairaanhoitolain voimaan tullessa päättyy sen johdosta, että sen sairaalat tai toimintayksiköt 5 §:n nojalla siirtyvät sairaanhoitopiirin kuntainliitolle, on purettava viimeistään kolmen vuoden kuluessa lain voimaantulosta (1063/89, § 10).
Kuntainliitto on purettava viimeistään kolmen vuoden kuluessa erikoissairaanhoitolain voimaantulosta, jos sen toiminta lain voimaan tullessa päättyy siksi, että sen sairaalat tai toimintayksiköt 5 §:n nojalla siirtyvät sairaanhoitopiirin kuntainliitolle.
Myös päälauseen edellä olevat sivulauseet saattavat tehdä tekstistä raskasta. Näin käy, jos esilause on hyvin pitkä tai jos päälauseen edellä on useita sivulauseita. Sivulauseen ja päälauseen rajaa on silloin vaikea havaita. Muun muassa virkakielikomitea on korostanut, että sivulauseet olisi hyvä sijoittaa hallitsevan lauseen perään myös loogisuuden vuoksi: siten lukija saa tietää ensin pääasian ja sitten vasta määritteet.
Hyvin pitkä esilause vaikeuttaa esimerkkiä 5. Lisäksi virkettä pidentää luettelo, joten numerointi on tarpeen.
5) Kun maksetaan 1 ja 2 momentissa tarkoitettuja suorituksia aikaisemmin maksettujen korvausten lisäksi tai kertasuorituksena tahi useammalta kaudelta yhdellä kertaa taikka taannehtivasti muulta ajalta kuin verovuodelta, ennakonpidätys toimitetaan 50 %:n suuruisena (1296/89, § 8).
Ennakonpidätys toimitetaan 50 %:n suuruisena, kun 1 ja 2 momentissa mainittuja suorituksia maksetaan
1) aikaisemmin maksettujen korvausten lisäksi
2) kertasuorituksena
3) useammalta kaudelta yhdellä kertaa tai
4) taannehtivasti muulta ajalta kuin verovuodelta.
Kaksi peräkkäistä, samalle lauseelle alisteista sivulausetta ovat yleensä rinnasteisia ja alkavat siis samalla konjunktiolla. Säädöksissä esiintyy kuitenkin erikoinen virkerakenne, jossa tällaiset lauseet eivät ole keskenään rinnasteisia. Tässä rakenteessa jälkimmäinen sivulause jää liian kauas päälauseestaan – kokonaisen lauseen päähän.
6) Dosentiksi hakevan on annettava opetus- ja esitysnäyte, jonka osastoneuvosto arvostelee, jollei osastoneuvosto erityisestä syystä katso näytteen antamista tarpeettomaksi (1175/89, § 64).
– – jonka osastoneuvosto arvostelee. Näytettä ei tarvitse antaa, jos osastoneuvosto erityisestä syystä katsoo sen tarpeettomaksi.
Esimerkissä 6 lauseiden järjestys harhauttaa lukijan, koska jollei-lause vaikuttaa ensin arvostella-verbin määritteeltä. Vasta ilmaus näytteen antamista paljastaa, että lause määrittää predikaattia on annettava.
Yksi rinnastamisen perussääntö on, että rinnastettavien lauseiden tai lauseenosien tulee olla symmetrisiä. Ei voi siis rinnastaa lauseenvastiketta nominin kanssa tai subjektia objektin kanssa, vaan esimerkiksi lauseenvastikkeet tulee rinnastaa vain keskenään. Myöskään kahta täysin erilaista sivulausetta ei saa rinnastaa, niin kuin on tehty esimerkissä 7.
7) Sama koskee henkilöitä, jotka työnsä vuoksi joutuvat oleskelemaan vieraalla paikkakunnalla tai kun muu seikka välttämättä vaatii sairaanhoidon antamista vieraassa sairaanhoitopiirissä (1062/89, § 30).
Samoin menetellään myös silloin, kun joku joutuu työnsä vuoksi oleskelemaan vieraalla paikkakunnalla tai kun – –.
Sivulauseista ei saisi symmetrisiä muuttamatta päälausetta. Muutos on tehty kontekstin perusteella: samoin menetteleminen tarkoittaa, että sairaanhoitoa annetaan myös vieraassa sairaanhoitopiirissä.
Symmetrisyyden vaatimusta ei täytä myöskään seuraava referatiivisen lauseenvastikkeen (täyttävän) ja nominin (kiinnittämisensä) rinnastus.
8) Jos opetus- ja tutkimusneuvosto toteaa hakijan täyttävän dosentin ottamiselle säädetyt edellytykset ja hänen kiinnittämisensä korkeakouluun opetuksen, taiteellisen työn tai tutkimuksen kannalta tarkoituksenmukaiseksi, sen on tehtävä korkeakoulun hallitukselle esitys hakijan ottamisesta dosentiksi (1175/89, § 64).
Opetus- ja tutkimusneuvoston on tehtävä korkeakoulun hallitukselle esitys hakijan ottamisesta dosentiksi, jos se toteaa, että hän täyttää dosentin ottamiselle säädetyt edellytykset ja että hänen kiinnittämisensä korkeakouluun on opetuksen, taiteellisen työn tai tutkimuksen kannalta tarkoituksenmukaista.
Jos virkkeeseen lisättäisiin toinen lauseenvastike, siitä tulisi liian mutkikas. Selkeyden vuoksi tässä on parempi käyttää että-lauseita ja siirtää päälause virkkeen alkuun.
Sanajärjestys voi aiheuttaa ongelmia erilaisissa tapauksissa. Lause voi olla hankala muun muassa siksi, että predikaatti sijaitsee vasta sen lopussa. Seuraavassa esimerkissä lauseen aloittaa pitkä luettelo ja lukijan täytyy odottaa predikaattia liian kauan.
9) Neuvottelukunnassa tulee maa- ja metsätalousministeriön, valtiovarainministeriön, kauppa- ja teollisuusministeriön, maatilahallituksen, maatalouden taloudellisen tutkimuslaitoksen, maataloustuottajien keskusjärjestöjen, edustavimpien palkansaaja- ja kuluttajajärjestöjen sekä elintarviketeollisuutta edustavan keskusjärjestön olla edustettuina (1081/89, § 8).
Neuvottelukunnassa tulee olla edustettuna maa- ja metsätalousministeriö, valtiovarainministeriö – –.
Virke yksinkertaistuu, kun predikaatti siirretään pitkän luettelon edelle.
Esimerkeissä 10 ja 11 verbien nominaalimuodot on sijoitettu siten, että ne erottavat läheisesti yhteen kuuluvia sanoja toisistaan.
10) Opetus- ja tutkimusneuvoston on hankittuaan vähintään kahdelta asiantuntijalta lausunnot dosentiksi hakevan taiteellisesta tai tieteellisestä pätevyydestä todettava hakijan pätevyys (1175/89, § 64).
Opetus- ja tutkimusneuvoston on todettava dosentiksi hakevan pätevyys hankittuaan vähintään kahdelta asiantuntijalta lausunnot hänen taiteellisesta tai tieteellisestä pätevyydestään.
Esimerkissä 10 lauseenvastike erottaa rakenteen on todettava jäsenet toisistaan, joten se on parempi siirtää.
11) Konekustannukset lasketaan kertomalla koneen tuntihinta, käyttötapa huomioon ottaen, kysymyksessä olevan erityispalvelun tuottamiseen kuluneella koneen käyttöajalla (1367/89, § 2).
Konekustannukset lasketaan siten, että koneen käyttötavan mukainen tuntihinta kerrotaan kyseisen erityispalvelun tuottamiseen kuluneella koneen käyttöajalla.
Esimerkissä 11 käyttötapa huomioon ottaen keskeyttää lauseen kulun ja on ilmauksenakin epäluonteva. Sen tilalla voisi olla substantiivia määrittävä käyttötavan mukainen. Verbin nominaalimuoto on korvattu että-lauseella, jotta persoonamuotoiset verbit eivät kokonaan katoaisi virkkeestä.
Toisiinsa läheisesti liittyviä sanoja erottavat myös jo aiemmin käsitellyt kiilalauseet sekä partisiippiattribuutit. Partisiippiattribuutteja käsittelen kuitenkin vasta Kielikellon seuraavassa numerossa muiden nominaalirakenteiden ongelmien kanssa.
Häiritsevä samasijaisuus
Esimerkeissä 12 ja 13 samanmuotoiset sanat vaikuttavat ensi lukemalta saman sanan määritteiltä, vaikka ne on tarkoitettu määrittämään eri sanoja.
12) Verovelvollisen auton kustannuksista työnantajalle suorittama korvaus vähennetään vapaan autoedun tai auton käyttöedun raha-arvosta (978/89, § 20).
Vapaan autoedun tai auton käyttöedun raha-arvosta vähennetään se korvaus, jonka verovelvollinen maksaa työnantajalle auton kustannuksista.
Alun genetiivimuotoiset määritteet näyttävät liittyvän yhteen siten kuin puhe olisi verovelvollisen autosta. Tarkoitus on kuitenkin liittää verovelvollinen sanaan suorittama. Siksi on selkeämpää poistaa toinen genetiiveistä siten, että rakenne verovelvollisen suorittama korvataan sivulauseella.
13) Nimikirjassa oleva merkintä virantoimituksesta pidättämisestä on poistettava, jos virantoimituksesta pidättämistä koskeva päätös tai virantoimituksesta pidättämisen perusteena ollut irtisanominen kumotaan taikka virkamiehen virantoimituksesta pidättämisen syynä olleessa kurinpitomenettelyssä tai oikeudenkäynnissä ei ole todettu syyllistyneen rangaistavaan tekoon (1322/89, § 3).
Nimikirjassa oleva merkintä virantoimituksesta pidättämisestä on poistettava, jos
1) virantoimituksesta pidättämistä koskeva päätös kumotaan
2) virantoimituksesta pidättämisen perusteena ollut irtisanominen kumotaan tai
3) virantoimituksesta pidättämisen syynä on ollut kurinpitomenettely tai oikeudenkäynti, mutta siinä on todettu, että virkamies ei ole syyllistynyt rangaistavaan tekoon.
Myös tässä esimerkissä genetiivit harhauttavat. Lukija luulee virkamiehen määrittävän virantoimitusta, vaikka se liittyy vasta lauseenvastikkeeseen ei ole todettu syyllistyneen. Samasijaisuus ei häiritsisi, jos virkamiehen siirrettäisiin pois toisen genetiivin vierestä. Genetiivimuotoa ei kuitenkaan tarvita lainkaan, jos hankkiudutaan eroon lauseenvastikkeesta. Tässä olisi hyvä tehdä näin, koska virkamiehen ei ole todettu syyllistyneen voidaan tulkita kahdella tavalla: 1) ei ole todettu, että virkamies olisi syyllistynyt tai 2) on todettu, että virkamies ei ole syyllistynyt. Säädösteksteissä vivahde-eroillakin voi olla merkitystä.
Esimerkissä 14 lukija hahmottaa lauseen ensi lukemalta väärin. Syynä on se, että lauseessa on kaksi saman sanan määritteeksi käyvää sanaa.
14) Lupaa ei kuitenkaan tarvita 15 §:ssä tarkoitettuun etsintä-, avustus- tai pelastustehtävään liittyviä toimenpiteitä varten (1069/89, § 16).
Lupaa ei kuitenkaan tarvita sellaisia toimia varten, jotka liittyvät 15 §:ssä mainittuun etsintä-, avustus- tai pelastustehtävään.
Virke hahmottuu ensin siten, että lupaa ei tarvita – – tehtävään on kokonaisuus. Kuitenkin vasta jäljempänä mainittavat toimenpiteet (mieluummin toimet) ovat niitä, joihin lupaa ei tarvita. Väärinkäsityksen vaara poistuu, kun toimet siirretään lähemmäs predikaattia ja partisiippi (liittyviä) korvataan joka-relatiivilauseella.
Samasijaisuus on siis häiritsevää, jos lukija sen vuoksi yhdistää yhteenkuulumattomia sanoja. Hän hahmottaa lauseen väärin ja joutuu muodostamaan ajatuskokonaisuuden uudelleen, jolloin lukeminen hidastuu.


text:
Denon AVR-X3300 AV-vahvistin | AutoStudio - Hifi.fi
› Denon AVR-X3300W kotiteatterivahvistin
Denon AVR-X3300W kotiteatterivahvistin
[ AVRX3300WBKE2 ] Katsaus
Huippulaadukkalla MultEQ XT32 huonekorjaimella varustettu 7.2-kanavainen 4K Ultra HD yhteensopiva A/V-vahvistin jossa Wi-Fi, Bluetooth ja 4k-videoskaalaus
1 099,90 € Laita ostoskoriin
Denon AVR-X3300W 4k Ultra HD A/V-vahvistin verkkotoiminnoilla
AVR-X3300W vahvistimella ympäröit itsesi mukaansatempaavalla 3D-äänellä: Sisäänrakennettu Dolby Atmos -purku joka tarjoaa saman vallankumouksellisen 3D-äänikentän kuin huippuluokan elokuvateattereissa.
Vahvistimessa on kahdeksan HDMI-tuloa joista yksi etupaneelissa ja kaksi HDMI-lähtöä. Kaikki liitännät tukevat 4K Ultra HD 60Hz videota, 4:4:4 Pure Color väriavaruutta, High Dynamic Range (HDR) ominaisuutta sekä 21:9 videon, 3D ja BT.2020 läpivientiä. Lisäksi videoprosessori kykenee skaalaamaan kaikki SD- ja HD-tasoiset videolähteet 4K Ultra HD resoluutioon. Vahvistimessa on myös tuki HDCP 2.2 kopiosuojaukselle, joka on vaatimus 4K Ultra HD kopiosuojatulle materiaalille, joten vahvistin on valmis esimerkiksi 4K Ultra HD Blu-ray -soittimia varten. Kahden itsenäisen HDMI-lähdön ansiosta voit esimerkiksi ohjata pelikonsolin kuvan TV:lle ja Blu-ray soittimen kuvan projektorille samanaikaisesti.
AVR-X3300W vahvistimessa on sisäänrakennettu Bluetooth & Wi-Fi joten voit yhdistää vahvistimen Internetiin kotona olevan langattoman verkon kautta (tai käytä vahvistimessa olevaan RJ-45 ethernet-porttia) ja nauti lempimusiikistasi suoratoistopalveluista kuten Spotify Connect. Voit myös valita tuhasista internetradiokanavista ympäri maailman, tai soittaa musiikkisi suoraan puhelimesta Bluetoothin kautta. Denon 2016 AVR Remote App sovellus sallii vahvistimen täydellisen hallinnan: Saatavilla iOS, Android ja Kindle Fire laitteisiin.
Vahvistin toistaa myös verkon kautta tai etupaneelin USB-liitännästä 24-bit/192-kHz häviöttömiä tiedostoja (AIFF, FLAC ja WAV; ALAC/Apple Lossless 24-bit/96kHz asti), sekä DSD 2.8MHz (SACD-musiikkilevyjen pakkausmuoto) ja myös 5.6MHz tiedostoja. AVR-X3300W toistaa luonnollisesti myös häviölliset tiedostot kuten MP3.
AVR-X3300W vahvistimessa on Audyssey Platinum suite joka sisältää Audyssey MultEQ XT32 huonekorjauksen. MultEQ XT32 mittaa mukana tulevalla mittamikrofonilla kaikki kotiteatterin kaiuttimet (mukaanlukien subwoofer) ja luo sen jälkeen useita huonekorjauksia jotka yhdessä muodostavat luonnollisimman mahdollisen äänikentän. Ominaisuudet:
HDMI tulot: 7 takana, 1 edessäHDMI lähdöt: 2 itsenäistäKomponenttivideotulot: 2Komposiittivideotulot: 2RCA-tulot äänelle: 5Optiset tulot: 2Koaksiaalitulot: 2USB-liitäntä etupaneelissaLinjalähdöt: 7.2Zone2 linjalähdöt: 1KuulokeliitäntäEthernet-liitäntäFM-antenniliitinAM-antenniliitinRS232 / 12 V Trigger out
Vahvistinkanavien määrä: 7 Teho (6 ohm, 1 kHz, THD 1%, 1 kanava kuormitettuna): 180 W / kanavaTeho (8 ohm, 20 Hz - 20 kHz, THD 0.08%, 2 kanavaa kuormitettuna): 105 W / kanavaKaiuttimien impedanssi 4-16 ohmia Audyssey MultEQ XT32 Audyssey Dynamic EQ / Dynamic VolumeAudyssey Sub EQ HT Compressed Audio Restorer DTS HD Master / DTS ES / DTS 96/24 tukiDolby Atmos / Dolby TrueHD / Dolby Digital EX / ProLogic IIx tuki Multichannel Stereo Pure Direct
Mitat (LxKxS): 434 x 167 x 389 mm Paino: 10,8 kg Takuu 24 kk Valmistaja
1 210,00 € Loppu varastosta

matches: HD HD HD HD HD HD HD


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiArkkitehtuurianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiVärikäsTietokoneetViileäSöpöKukkaHauskaPelitTytötteHDLomaKuumaElääLogoRakkausElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisää	Kotiin / HD / sairas taustakuvia HD Download	sairas taustakuvia HD Download
0	sairas taustakuvia HD Download
Tässä on kokoelma sairas taustakuvia HD Download For Pöytäkoneet, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä 5dwallpaper.com, on yli satoja tuhansia taustakuvat ovat ladattavissa. Voit ladata Jokainen Taustakuva ilmaiseksi.
sick-taustakuvat-hd-download
Jos Like This sairas taustakuvia HD Lataa Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Love Peace Edellinen: tapetti auto HD Download
seuraava: hd mobiili taustakuva HD Lataa
Vihainen lintujen tapetti 15 HD kokoelmatMegan Fox tapetti HDaztec tapetti HDvintage taustakuva Resolution Downloadviileä taustakuvia High Resolution DownloadDragon Ball tapetti HD4k tapetti Resolution DownloadDOTA tapetti HDpiano tapetti HDtaustakuva musiikki HD Suunnitellut 5dwallpaper.com | Powered by zuuur.com	© Copyright 2016, Kaikki oikeudet pidätetään	Siirry alkuun

matches: HD HD HD HD HD HD HD hd HD HD HD


text:
Seksiä Oulussa Mies Haluaa Gay Miestä / Online Gay Dating
23-01-2018 | Danial Marler | Homoseksuaaliset kokoukset
Pprno sexo porn tube virgen xxx maduras en la cocina orgias videos porno porno gratis tetona peliculas xxx arabes sexo anal videos de lesbianas porn porno fiestas petardas latinas chicos maduras gratis porn señoras follando con mama bailey jay videos porno porno cocina secretarias culos negras calientes enfermeras buenas xxx castellano gratis videos xxx 18 porno gratis peludas tetas películas porno amater sexso xxx chicas mamando polla videos porno sexo anal amateur x de hombres negros porno de dibujos manga porn chicas sexis desnudas buscar porno amater ancianas gordas amateur porn pov xxx tetas naturales videos pornos lesbianas mujeres viejas chupando pollas videosdesexogratis sexo erotico gratis chupa pollas negras xxx tias con tetas super pollas películas pornográficas gratis videos porno madre hija latinas anal alexis texas porno lesbiana mujeres videos porno porno putas muy xorras culos xxx gratis nenas masturbandose culos sexo anal sexoxxx videos cumlouder pollas porno transexual tube porno intercambios tori black hd webcam videos transexuales porno rubias19 folladas por no culos travestis follando videoa xxx gratis follar en español gratis masturbacion videos porno folladas videos bdsm vidios porno amaters polla madre porno.
con bideos de sexo abuelas videos de intercambio de gordas sexo rubias 19 porno grati sexo con tetas naturales actrices x grati travesti ferrol playboy porno videos jovenes follando videos x de casa porno sexo anal videos abuelas follando duro porn mujeres negras grandes tube guarras maduritas folladoras maduras pilladas por el amor videos porno tran sexo gratis travestis porno chicas lesbianas porn anal ferrara gomez como chupar un coño sexo manga porno videod porno porno españom porno pelirrojas porno xxl porno.
cumlouder xxx gratis porno españolas follando anal duro chocho mojado masajes lesbianas maduras xxxx peludos alexis texas madura se la calle orgias lesbicas video porno de guarras lesbianas follandose casting español mejores peliculas porno peludos sexo video porno videos porno españoles panties porn toro pprno gratis porno madre hentai3d video trio amateur universitarias calientes gratis tetas tias con negros follando vídeos porno madurita hombres desnudos el coño culos grandes follando coños peludos desnudos porno en castellano viejosfollando maduras videos sexo anal japonesas chicas tetonas españolas video porno g follando de tetonas gordas videos de parejas calientes las mas putas videos porno xxx hana montada videos gratis tetonas fetichismo de ancianas lesbianas gratis alyssa branch video hentai 3d mature porn tub videos pornos lesbicos gratis videos pornos gratis porno lesbianas españolas video porno bbw pajas transexuales parejasfollando sexo xxx interracial videos gratis porrno gratis maduritas xxx ver pelicula porno follando vieos porno gratis lesbico forzada xxx en castellano sexo anal gratis animes porno gratus ver vidios de xexo gratis videos x de sexo masajes xxx gratis videos porno videos xxx videos sexo travesti pollon x-art video vídeos xxx mujeres muy xorras videos porno maduro ver videos videos porno hd porn maduras sado videos porno español porno en español samia duarte chicas sexo videos porno francesas ashton pierce follar por torbe mujeres maduras embarazada follando en alta definicion videos porno gratis anal sexoxxx porno españoles videos trans porn tube masaje porno xxx sexo gratis coumluder videos porno intercambio de travestis pollas enormes porno eyaculacion femenina porno anal tube nacho vidal anal brutal intercambio de sexso gratis putas chupadas de sexo videos gratis en español porno h follando lisa ann masajes streaming porn porno sexo coño porno gratis videos porno africanas porno videos porno de porno culonas porno español videos de tetas en casa cachonda pajas con maduritas videos de mujeres embarazadas follando tias buenas desnudas porno mamadas porno cachondas videos porno gratuitos folladas porno de eyaculaciones femeninas anal sexo anal español porno masaje erótico porno trio follando porno maduras putitas gratis chicas porno.
con viejosfollando porno pelirojas sexo con videos deputas follando descargar pelis gratis nenas cachondas pareja amateur pelirrojas desnudas porno españoles gratis mujeres porno x video hentai online putas chupadas de actrices x porno en español cams sexo vidio porno con maduros follando vidios de casa cachonda videos videoa xxx gratis parejas videos ponor gratis travestis follar en español coños peludos videos porno maduros sado porno sado tube madelyn monroe video porno grati actrices del porno gordas pollas gordas peludas gordas desnudas en hd porno de travestis cordoba videos de pollas follando videoa xxx asiaticas maduras gratis vudeos xxx porno gratis pilladas en español mejores videos porno pollas porno gratis sexo grtis xxx xxx partyhardcore enfermeras sexo lesbiana maduras gratis alexistexas muyputas teen porn videos amateur tetas follando gordas peludas videos porno con mujeres folando videos parejas shakira voguel corridas de gordas porn porno videos sexo con condon videos porno videos lesvianas videos de intercambio de tias buenas videos porno amater videos maduras sex tube hannah montada gumball porno años pornostar tube peliculas porno gratis porno de españolas haciendo pajas con gorditas cumlouder se corre en español gratis viejas sexo entre lesbianas viejaspeludas porno video porno latinas folladas maduras videos coños peludos bideos de parejas follando dos hombres masturbandose vieja tetona masturbandose super tetas naturales video bdsm amateur porn xxxporno porno.
con maduras maduras negros follando mujeres chupando pollas porno madrastras xxx japonesas videos porno con pene videos calientes porno español maduras sexo gratis porno manga porno xxx maduras españolas gratis para mujeres maduras amateur cumlouder gratis ver película x video porno secretarias porno hd free videos porno sexo videos porno gratis xxx chicas caliente videos porno amateur dibujos manga gratis porno español hd videos porno en publico abuelas calientes anal amateur xl tube tetona porno en español parejas calientes porno mandingo vídeos porno tetas maduras velludas viejas peludas videos mujeres tragando semen porno lesbianas maduras jade kitty muy zorras asiaticas cachondas maduritas x gratis porno españolas fontanero tetudas chicos fetiche madura caliente mom and son xxx madres madre folla porno gratis porno hd videos caseros de maduras mamadas videos porno porno intercambio de gorditas porno gratis mujeres haciendo pajas gratis porno rubias vanesa romero porn porno español viejas follan tetonas follando viejasfollando porno poprno milfs porno.
. Ensimmäisen kerran tämä tuli esille n. Olen kuitenkin huomannut haluavani koittaa seksiä miehen kanssa. Olen sitä pienessä mielessäni miettinyt joskus että ukkomiehet kun saialilee niin yleensä salaisuuksila on tapana tulla ilmi ennemmin tai myöhemmin toki poikkeuksia aina on kuten joka asiassa. Eiköhän meitä naisia löydy jotka tuon ovat valmiita hyväksymään? Oliko keskustelusta sinulle hyötyä? Käytä muuta kuin rekisteröityä käyttäjätunnustasi. Joka tapauksessa hyvä juttu, että löysit oman paikkasi.
Hot poika gay sex spermat peppuun
joulukuu Mies panee miestä oulu escort tatuoinnin hinta thaihieronta ilmaisia deittipalveluja uusikaupunki gay tampere seuraa oulusta seksi oulu netti. Mitä mies haluaa naiselta sängyssä nainen etsii miestä oulu. Sex Shop Mikkeli Gay Chat Suomi Kategoriarkiv för Sukupuoli Helsinki 40 Creative Remakes of Nainen etsii miestä pk-seuraa tarjoavat Kielletty Seksiseuran haku Seksitreffit. Treffit Kangasala / By seksiä oulussa pornotarinoita millaisen miehen nainen haluaa puijonsarvi esiintyjät hieroja oulu kaakkuri naisia miehille ilmaiset gay hieronta porvoo vapaita videoita seksi seura myyrmäki mies sihteetiopisto sez.
Seksiseuraa gay live sex seura
Live jasmin homoseksuaaliseen seksi hierontaa
Escort prague puhdas homoseksuaaliseen kalu
Rintojen väliin paneminen sex with homoseksuaaliseen pojat
erektio hieronnassa tantra massage helsinki homo
pissa fetissi homoseksuaaliseen penis rengas

matches: hd hd hd hd hd hd


text:
Usean näytön käyttäminen Mac Pron kanssa (loppuvuosi 2013) - Apple-tuki
Usean näytön käyttäminen Mac Pron kanssa (loppuvuosi 2013)
Tässä artikkelissa kerrotaan, miten voit liittää monta näyttöä (esimerkiksi näyttöjä, televisioita ja projektoreita) Mac Prohon (loppuvuosi 2013) käyttämällä Thunderbolt-, Mini DisplayPort- ja HDMI-liitäntöjä.
Näyttökokoonpanot, joita voi käyttää Mac Pron (loppuvuosi 2013) kanssa
Mac Prohon (loppuvuosi 2013) voi liittää enintään kuusi seuraavanlaista asianmukaisesti määritettyä näyttöä.
kuusi Apple Thunderbolt Display (27-tuumainen)-, Apple LED Cinema Display (27-tuumainen)- tai muun valmistajan Mini DisplayPort -näyttöä
kolme 4K-näyttöä, joista kaksi on liitetty Mini DisplayPortin kautta ja yksi HDMI-liitännän kautta
yhden 4K Ultra HD -television tai 4K-näytön käyttämällä HDMI-liitäntää ja neljä Apple Thunderbolt Display (27-tuumainen)-, Apple LED Cinema Display (27-tuumainen)- tai muun valmistajan Mini DisplayPort -näyttöä
kaksi HDMI-laitetta (HD tai 4K), joista yksi on liitetty HDMI-liitännän kautta ja toinen Mini DisplayPortin kautta HDMI-sovittimen avulla
kuusi DVI-näyttöä. Tämä kokoonpano edellyttää aktiivista DVI-sovitinta.
Luettelo Mac Pron kanssa toimivista 4K-näytöistä on artikkelissa 4K-näyttöjen ja Ultra HD -televisioiden käyttäminen Mac-tietokoneiden kanssa.
Kun liität näytöt tietokoneeseen, varmista, että käytät tuettua kokoonpanoa, liittämällä ne Mac Pron HDMI- ja Thunderbolt-liitäntöihin. Liitä näytöt mahdollisuuksien mukaan eri Thunderbolt-väyliin (katso alla oleva kuva). Liitä yhteen väylään enintään kaksi näyttöä. Jos käytät HDMI-liitäntää, käytä siis vain toista kahdesta alimmaisesta Thunderbolt-liitännästä (väylä 0).
Kun käynnistät Mac Pron, aluksi yhteen liitettyyn näyttöön tulee kuva. Muihin näyttöihin tulee kuva, kun Mac on käynnistynyt kokonaan. Jos yhdessä tai useammassa näytössä ei näy kuvaa tietokoneen käynnistyttyä kokonaan, varmista, että näytöt ja näyttösovittimet on liitetty kunnolla.
Jos käytät Macissa Windowsia Boot Campin avulla, huomaa, että usean näytön liittämistä koskevat ohjeet ovat Windowsin osalta erilaiset.
Useamman kuin yhden 4K Ultra HD -television käyttäminen
Voit liittää yhden 4K Ultra HD -television HDMI-liitäntään ja toisen 4K Ultra HD -television Thunderbolt-liitäntään. Käytä High Speed HDMI -kaapelistandardin mukaista HDMI-sovitinta. Selvitä kaapelin valmistajalta, tukeeko se tätä standardia. Älä liitä tätä uutta laitetta Thunderbolt-väylään 0, jos 4K Ultra HD -televisio on jo liitetty HDMI-liitäntään.
Näytön kääntämisen ja skaalauksen käyttäminen 4K Ultra HD -television tai 4K-näytön kanssa
Skaalausta ja näytön kääntämistä tuetaan Mac Prohon liitetyissä 4K Ultra HD -televisioissa ja 4K-näytöissä käytettäessä HDMI-liitäntää. Jotkin 4K-näytöt eivät välttämättä tue näytön kääntämistä, kun näyttö on asetettu MST-tilaan. Jos näin käy, käytä näyttöä sen sijaan SST-tilassa.
DVI-näytön liittäminen
Mac Pro (loppuvuosi 2013) tukee DVI-näyttöjä Mini DisplayPort–DVI -sovittimien kanssa. Käytä Single-Link DVI -sovitinta (esimerkiksi Applen Mini DisplayPort–DVI -sovitinta) DVI-näytöissä, joiden tarkkuus on enintään 1920 x 1200. Käytä Dual-Link DVI -sovitinta (esimerkiksi Applen Mini DisplayPort–Dual-Link DVI -sovitinta) näytöissä, joiden tarkkuus on enintään 2560 x 1600.
Mac Pro (loppuvuosi 2013) tukee yhteensä kahta Single-Link DVI -näyttöä. Jos liität kolmannen DVI-näytön passiivisella sovittimella tai HDMI-näytön, jokin kolmesta näytöstä lakkaa olemasta aktiivinen.
Useamman kuin kahden DVI- tai HDMI-näytön liittäminen
Mac Pro tukee yhteensä kahta DVI- tai HDMI-näyttöä, jotka on liitetty sisäiseen HDMI-liitäntään tai Applen Mini DisplayPort–DVI -sovittimella. Jos haluat liittää useamman DVI-näytön, käytä aktiivista DVI-sovitinta, kuten Applen Mini DisplayPort–Dual-Link DVI -sovitinta. Voit liittää enintään kuusi DVI-näyttöä aktiivisten sovittimien avulla. Tätä varten tarvitaan virtalähteellä varustettu USB-keskitin, sillä Mac Prossa on neljä USB-porttia, ja Dual-Link DVI -sovittimien liittämiseen tarvitaan kuusi USB-porttia.
Yleistä tietoa usean näytön käytöstä OS X:ssä, esimerkiksi laajennetun työpöydän ja näytön peilauksen käytöstä.
Aiempien Mac Pro -mallien tuetut näyttökokoonpanot.
4K-näyttöjen ja Ultra HD -televisioiden käyttäminen Macin kanssa
Julkaisupäivämäärä: lokakuuta 09, 2015

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD


Ha&Ken Oy, ympäristönsuojelulain 175 §:n mukainen määräys, Tuusula | Tuusula
Kokous 21.1.2020
Ha&Ken Oy, ympäristönsuojelulain 175 §:n mukainen määräys, Tuusula
Keski-Uudenmaan ympäristölautakunta, kokous 21.1.2020
§ 3 Ha&Ken Oy, ympäristönsuojelulain 175 §:n mukainen määräys, Tuusula
TUUDno-2018-929
Keski-Uudenmaan ympäristölautakunta, 12.2.2019
Mira Vuorijärvi, ympäristötarkastaja, mira.vuorijarvi@tuusula.fi
Päätös Ha & Ken Oy:n ympäristönsuojelulain (86/2000) 35 §:n mukaisesta hakemuksesta, joka koskee olemassa olevaa metallien pintakäsittelylaitosta.
Repsikantie 1
Toiminta ja sen sijainti:
Lupapäätöstä koskeva laitos sijaitsee Tuusulan kunnassa Kellokosken kylässä tilalla Apumies RN:o 858-404-18-157, osoitteessa Repsikantie 1, 04500 Kellokoski.
Keski-Uudenmaan ympäristölautakunta päättää myöntää Ha & Ken Oy:lle ympäristöluvan metallien pintakäsittelylle liitteen mukaisesti.
Keski-Uudenmaan ympäristölautakunta, 8.10.2019
Keski-Uudenmaan ympäristölautakunta on myöntänyt Ha&Ken Oy:lle ympäristöluvan 12.2.2019 § 19 koskien metallien pintakäsittelytoimintaa. Ympäristölupa on lainvoimainen. Ympäristöluvan lupamääräyksen 19 mukaan toiminnanharjoittajan on toimitettava Keski-Uudenmaan ympäristökeskukselle vuosittain helmikuun loppuun mennessä edellistä vuotta koskeva vuosiyhteenveto. Toiminnalla on ollut aikaisempi ympäristölupa 6.5.2008 § 141, jonka lupamääräyksen 16 mukaan toiminnanharjoittajan on tullut toimittaa edellistä vuotta koskeva vuosiyhteenveto tiedoksi maaliskuun loppuun mennessä.
Toiminta sijoittuu Tuusulan kunnan Kellokosken kylän tilalle Apumies RN:o 858-404-18-157, osoitteessa Repsikantie 1, 04500 Kellokoski.
Valvontaviranomainen ei ole vastaanottanut vuosiyhteenvetoa 2018 määräaikaan mennessä.
Kehotus ja kuuleminen 10.4.2019
Toiminnanharjoittajalle on toimitettu 10.4.2019 päivätty kehotus koskien vuosiraportin 2018 toimittamista. Toiminnanharjoittajaa on samalla kuultu ympäristönsuojelulain (527/2014, YSL) 175 §:n mukaisen määräyksen antamisesta ja uhkasakkolain (1113/1990) mukaisen tehosteen asettamisesta.
Toiminnanharjoittaja ei antanut asiassa vastinetta määräaikaan 30.4.2019 mennessä.
Yhteydenotto 15.5.2019 ja 7.8.2019
Toiminnanharjoittajan kanssa on keskusteltu puhelimitse 15.5.2019. Toiminnanharjoittajalle on myönnetty lisäaikaa vuosiraportin toimittamiseen muutama viikko.
Toiminnanharjoittajalle on ilmoitettu sähköpostitse 7.8.2019, että asian käsittely määräyksen antamiseksi aloitetaan, sillä vuosiraporttia ei oltu toimitettu.
Keski-Uudenmaan ympäristölautakunta päättää antaa Ha&Ken Oy:lle ympäristönsuojelulain 175 § mukaisen määräyksen:
Toiminnanharjoittajan on toimitettava vuoden 2018 vuosiraportti yhden (1) kuukauden kuluessa tämän määräyksen tiedoksisaannista. Vuosiraportissa tulee olla ympäristöluvan (12.2.2019 § 19) lupamääräyksen 19 mukaiset tiedot.
Päävelvoitteen noudattamiseksi Keski-Uudenmaan ympäristölautakunta asettaa ympäristönsuojelulain 184 §:n ja uhkasakkolain 6 §:n mukaisen kiinteän 1 000 euron uhkasakon.
Tätä hallintopakkomääräystä on noudatettava muutoksenhausta huolimatta, jollei muutoksenhakuviranomainen toisin päätä (ympäristönsuojelulaki 200 §).
YSL:n 6 §:n mukaan toiminnanharjoittajan on oltava selvillä toimintansa ympäristövaikutuksista, ympäristöriskeistä ja niiden hallinnasta sekä haitallisten vaikutusten vähentämismahdollisuuksista (selvilläolovelvollisuus).
Ympäristölupamääräyksen 19 mukaan luvan saajan on vuosittain helmikuun loppuun mennessä toimitettava Keski-Uudenmaan ympäristökeskukseen vuosiyhteenveto, josta käy ilmi vähintään seuraavat tiedot:
- tuotanto- ja raaka-ainemäärät
- kemikaalien ja raaka-aineen kulutus
- laitoksen laskennalliset ja mitatut päästöt
- tiedot tehdyistä tarkastuksista ja huolloista
- tiedot poikkeuksellisista tilanteista (syy, kestoaika, arvio päästöistä ilmaan, vesiin tai maaperään sekä niiden ympäristövaikutukset ja tehnyt toimenpiteet)
- laitokselta hyötykäyttöön tai jatkokäsittelyyn toimitettujen jätteiden (t/v), laatu, jätenimike, jätelaji, vientiajankohta, viejä sekä toimituskohde
- viemäriin lasketun prosessijäteveden määrä ja laatutiedot (jätevesinäytteiden ottokerrat ja tulokset)
- jätevesien esikäsittelyssä syntyneiden lietteiden määrä, poistoajankohta ja vastaanottopaikka
- viemäriin laskettavan prosessijäteveden käyttötarkkailun yhteenvetoraportti johtopäätöksineen
YSL:n 175 §:n mukaan valvontaviranomainen voi kieltää sitä, joka rikkoo ympäristönsuojelulakia taikka sen nojalla annettua säännöstä tai määräystä, jatkamasta tai toistamasta säännöksen tai määräyksen vastaista menettelyä taikka määrätä asianomaisen täyttämään muulla tavoin velvollisuutensa. YSL:n 184 §:n mukaan viranomainen voi tehostaa antamaansa kieltoa tai määräystä uhkasakolla.
YSL:n 185 §:n mukaan ennen tässä luvussa tarkoitetun määräyksen antamista viranomaisen on varattava sille, jota määräys koskee, tilaisuus tulla kuulluksi asiassa siten kuin hallintolaissa säädetään. Tarvittaessa on kuultava myös muita asianosaisia, muita valvontaviranomaisia, lupaviranomaista ja yleistä etua valvovia viranomaisia.
Keski-Uudenmaan ympäristölautakunta on myöntänyt Ha&Ken Oy:lle ympäristöluvan 12.2.2019 § 19 koskien metallien pintakäsittelyä. Ympäristölupa on lainvoimainen. Ympäristöluvan lupamääräyksen 19 mukaan toiminnanharjoittajan on toimitettava edellistä vuotta koskeva vuosiyhteenveto Keski-Uudenmaan ympäristökeskukselle helmikuun loppuun mennessä.
Laitoksella on lisäksi aikaisemmin ollut toistaiseksi voimassa oleva ympäristölupa 6.5.2008 § 141. Luvan lupamääräyksen 16 mukaan laitoksen toiminnasta sekä päästötarkkailutuloksista on raportoitava vuosittain maaliskuun loppuun mennessä Tuusulan kunnan ympäristökeskukseen ja Uudenmaan ympäristökeskukseen. Vuosiraportissa on esitettävä vähintään nro 15 edellytetyt käyttökirjanpidontiedot.
Toiminnanharjoittaja ei ole toimittanut ympäristöluvassa 12.2.2019 § 19 velvoitettua vuosiraporttia vuoden 2018 osalta valvontaviranomaiselle eikä jättänyt vastinetta annettuun määräaikaan mennessä.
Ympäristönsuojelulaki (527/2014, YSL): 6, 52, 62, 175, 184, 185, 200 §;
Keski-Uudenmaan ympäristökeskuksen toimintasääntö (Keski-Uudenmaan ympäristölautakunta 15.1.2019 § 4);
Tuusulan kunnan hallintosääntö (Tuusulan kunnanvaltuusto 10.12.2018 § 223);
Uhkasakkolaki (1990/1113): 6 §
Ha & Ken Oy on toimittanut päävelvoitteen 1 mukaisen vuosiraportin Keski-Uudenmaan ympäristökeskukseen 15.11.2019. Vuosiraportissa on esitetty lupamääräyksessä 19 edellytetyt tiedot.
Keski-Uudenmaan ympäristölautakunta päättää
- lopettaa hallintopakkopäätöstä 8.10.2019 § 91 koskevan valvonta-asian käsittelyn; ja
- ilmoittaa Maanmittauslaitokselle, että uhkasakkolain mukaisen ilmoituksen (8.10.2019 § 91) voi poistaa rekisteristä.
Ha & Ken Oy on toimittanut päävelvoitteessa 1 esitetyn vuosiraportin, jossa on esitetty lupamääräyksessä 19 edellytetyt tiedot.
Päätösote ja valitusosoitus (todisteellinen tiedoksianto) / Ha&Ken Oy; Asiaote (tavallinen tiedoksianto) / Maanmittauslaitos
Tähän päätökseen saa hakea valittamalla muutosta Vaasan hallinto-oikeudelta. Asian käsittelystä perittävästä maksusta valitetaan samassa järjestyksessä kuin pääasiasta.
Määräaika valituksen tekemiselle on kolmekymmentä (30) päivää tämän päätöksen tiedoksisaannista. Valitus on toimitettava valitusviranomaiselle viimeistään valitusajan viimeisenä päivänä ennen valitusviranomaisen aukioloajan päättymistä.
Asianosaisen katsotaan saaneen päätöksestä tiedon, jollei muuta näytetä, seitsemän päivän kuluttua kirjeen lähettämisestä tai kuulutuksen julkaisemisesta viranomaisen verkkosivuilla.
Päätöksen katsotaan tulleen viranomaisen tietoon kuitenkin kirjeen saapumispäivänä.
Käytettäessä tavallista sähköistä tiedoksiantoa asianomaisen katsotaan saaneen päätöksestä tiedon, jollei muuta näytetä, kolmantena päivänä viestin lähettämisestä.
Asianosaisen katsotaan saaneen päätöksestä tiedon sinä päivänä, jona päätös on luovutettu asianosaiselle tai hänen lailliselle edustajalleen.
Postitse saantitodistusta vastaan lähetetystä asiakirjasta katsotaan asianosaisen saaneen tiedon saantitodistuksen osoittamana aikana.
Käytettäessä todisteellista sähköistä tiedoksiantoa päätös katsotaan annetun tiedoksi, kun asiakirja on noudettu viranomaisen osoittamalta palvelimelta, tietokannasta tai muusta tiedostosta.
asianosaisella
valtion valvontaviranomaisella ja vaikutusalueen kunnan ympäristönsuojeluviranomaisella
muulla asiassa yleistä etua valvovalla viranomaisella.
Valituskirjelmä liitteineen on toimitettava Vaasan hallinto-oikeudelle.
käyntiosoite: Korholmanpuistikko 43
puhelin: 029 56 42780
sähköposti: vaasa.hao@oikeus.fi
Vaasan hallinto-oikeudelle osoitettu valitus on tehtävä kirjallisesti. Myös sähköinen asiakirja täyttää vaatimuksen kirjallisesta muodosta.
Päätöstä koskevia pöytäkirjan otteita ja liitteitä voi pyytää Keski-Uudenmaan ympäristökeskuksen kirjaamosta.
Käyntiosoite: Hyrylänkatu 8 C, Tuusula, 4. krs
Sähköpostiosoite: yaktoimisto@tuusula.fi
Puhelinnumero: (09) 87181 (vaihde)
Kirjaamon aukioloaika on maanantaista perjantaihin klo 9.00 – 15.00.
Asianosaiselle lähetettävään valitusosoitukseen merkitään lähettämispäivä:
Päätös on annettu asianosaiselle tiedoksi kirjeellä, joka on lähetetty ____________________
Päätös on annettu asianosaiselle tiedoksi sähköpostilla, joka on lähetetty suoraan tietojärjestelmästä (lähetyspäivä näkyy saatteessa).
§ 4 Nummimäen vesiosuuskunnan kirjallinen vireillepano kiinteistön liittämiseksi vesihuoltolaitoksen verkostoihin, käsittelyn päättäminen
§ 5 Keravan kaupunki, ympäristölupahakemus maankaatopaikalle, Kerava


text:
Kansainvälinen tuomioistuin aseellista voimankäyttöä koskevien normien tulkinnan kehittäjänä
Holopainen, Kero (2007)
5883.pdf (436.7Kt)
Holopainen, Kero
http://urn.fi/URN:NBN:fi:ula-201011251013
Kansainvälinen tuomioistuin on jo yli kuudenkymmenen vuoden ajan ratkaissut päätöksillään valtioiden välisiä riitoja. Osapuolten välisten riitojen ratkaisemisen lisäksi Kansainvälisen tuomioistuimen päätökset ovat olleet merkittäviä myös toisessa suhteessa. Ne ovat vaikuttaneet kansainvälisen oikeuden kehitykseen. Tulkitsemalla ja soveltamalla sisällöltään epäselviä kansainvälisen oikeuden normeja Kansainvälinen tuomioistuin on päätöksissään selventänyt näiden normien sisältöä ja tuomioistuimen nauttiman arvovallan ansiosta valtiot ovat yleensä olleet valmiita hyväksymään tuomioistuimen esittämät tulkinnat.
Tässä tutkielmassa on tarkoituksena selvittää, miten Kansainvälinen tuomioistuin on kehittänyt aseellista voimankäyttöä koskevia normeja päätöksiensä kautta. Tässä tarkoituksessa perehdytään Kansainvälisen tuomioistuimen ratkaisemiin aseellista voimankäyttöä koskeneisiin riita-asioihin ja tuomioistuimen niissä antamiin päätöksiin. Tutkielmassa tarkasteltavat tapaukset ovat Corfu Channel Case vuodelta 1947, Military and Paramilitary Activities in and against Nicaragua vuodelta 1984, Case Concerning Oil Platforms vuodelta 1992 ja Case Concerning Armed Activities on the Territory of the Congo vuodelta 1999.
Aseellista voimankäyttöä koskeneissa riita-asioissa antamissaan päätöksissä Kansainvälinen tuomioistuin on esittänyt kantansa useisiin keskeisimpiin aseellista voimankäyttöä koskeviin tulkintaongelmiin ja selventänyt tätä kautta aseellista voimankäyttöä koskevien normien sisältöä. Kansainvälinen tuomioistuin on päätöksissään muun muassa vahvistanut aseellisen voimankäytön kiellon olevan voimassa YK:n peruskirjan ohella myös tapaoikeudellisena normina, hylännyt YK:n peruskirjan 2(4) artiklan suppean tulkinnan, selventänyt aseellisen itsepuolustuksen ja kollektiivisen itsepuolustuksen erityisiä edellytyksiä, sekä tarkastellut valtion itsepuolustusoikeuden kannalta keskeisen aseellisen hyökkäyksen käsitteen sisältöä.
Kansainvälisen tuomioistuimen päätöksissään omaksumat tulkinnat eivät ole olleet millään tavoin vallankumouksellisia aseellista voimankäyttöä koskevien normien tulkinnan kehityksen kannalta. Niillä on kuitenkin ollut kiistatta merkitystä aseellista voimankäyttöä koskevien normien tulkinnan kehityksen kannalta. Tuomioistuin on jatkuvasti korostanut aseellisen voimankäytön kiellon kattavuutta. Samalla tuomioistuin on myös täsmentänyt aseellisen voimankäytön sääntelyn yksityiskohtia.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin


Laki alusrekisterilain muuttamisesta 513/1993 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1993 › 513/1993
kumotaan 29 päivänä heinäkuuta 1927 annetun alusrekisterilain (211/27) 1-22, 36, 43 ja 46-51 §,
sellaisina kuin niistä ovat 1 § muutettuna 29 päivänä tammikuuta 1937, 28 päivänä huhtikuuta 1967 ja 30 päivänä toukokuuta 1980 annetuilla laeilla (53/37, 172/67 ja 400/80), 2 § 30 päivänä maaliskuuta 1962 annetussa laissa (278/62), 3 § muutettuna 22 päivänä joulukuuta 1927 ja 19 päivänä joulukuuta 1980 annetuilla laeilla (344/27 ja 896/80), 5 § osittain muutettuna mainituilla 30 päivänä maaliskuuta 1962 ja 30 päivänä toukokuuta 1980 annetuilla laeilla, 7, 9, 10 ja 20 § osittain muutettuina viimeksi mainitulla lailla, 11 § 29 päivänä huhtikuuta 1988 annetussa laissa (394/88), 13 § 9 päivänä kesäkuuta 1939 annetussa laissa (171/39), 15 § mainitussa 22 päivänä joulukuuta 1927 annetussa laissa ja 17 § osittain muutettuna mainitulla 30 päivänä maaliskuuta 1962 annetulla lailla,
muutetaan lain nimike, 41 §, 42 §:n 1 momentti sekä 44 ja 45 § sekä
lisätään 23 §:ään, sellaisena kuin se on osittain muutettuna 14 päivänä joulukuuta 1951 annetulla lailla (611/51), uusi 4 ja 5 momentti seuraavasti:
Rekisteriviranomaisesta säädetään alusrekisterilaissa (512/93).
Mitä tässä laissa säädetään rekisteriin merkitystä aluksesta, sovelletaan myös alusrakennusrekisteriin merkittyyn rakenteilla olevaan alukseen.
Kiinnitysasioissa laaditaan erikseen kustakin aluksesta pöytäkirja, joka osoittaa päivän, jona asia käsitellään, hakijan nimen sekä lyhyesti, mitä asiassa on tapahtunut.
Muutoksenhaussa rekisteriviranomaisen antamaan lopulliseen ratkaisuun aluksen kiinnitystä koskevassa asiassa sekä asian lepäämään jättämistä koskevaan ratkaisuun noudatetaan alusrekisterilain 6 luvun muutoksenhakua koskevia säännöksiä.
HE 24/93
LiVM 4/93
23 §41 §42 §44 §45 §


Laki kuljetusten alueellisesta tukemisesta annetun… 1137/1993 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1993 › 1137/1993
1137/1993
kumotaan kuljetusten alueellisesta tukemisesta 18 päivänä joulukuuta 1981 annetun lain (954/81) 12 a §,
sellaisena kuin se on 28 päivänä kesäkuuta 1993 annetussa laissa (634/93),
muutetaan 1 §, 10 §:n 1 ja 2 momentti, 12 §:n 1 momentti, 13-15 §, 16 §:n 1 momentti, 17 §:n 1 momentti, 18 § ja 20 §:n 2 momentti,
sellaisina kuin niistä ovat 1 §, 10 §:n 1 ja 2 momentti ja 12 §:n 1 momentti mainitussa 28 päivänä kesäkuuta 1993 annetussa laissa, 14 § osittain muutettuna 21 päivänä joulukuuta 1984 ja 15 päivänä joulukuuta 1989 annetuilla laeilla (901/84 ja 1111/89), 15 § osittain muutettuna viimeksi mainitulla lailla ja 20 §:n 2 momentti viimeksi mainitussa laissa, sekä
lisätään 9 §:ään, sellaisena kuin se on osittain muutettuna mainitulla 21 päivänä joulukuuta 1984 annetulla lailla, uusi 4 momentti seuraavasti:
Suomessa suoritettavista tavaran kuljetuksista, jotka alkavat alueiden kehittämisestä annetussa laissa (1135/93) tarkoitetulta kehitysalueelta maksetaan valtion varoista kuljetustukea siten kuin tässä laissa säädetään.
Uuden tuotteen viennin käynnistämisvaiheessa voidaan viennin vakiinnuttamiseksi myöntää määräaikaista kuljetustukea siten kuin 13 §:ssä säädetään.
Kuljetustuen määrä 7 §:ssä tarkoitetusta kuljetusmaksusta on kehitysalueen III tukialueelta alkavista rautatie- ja kuorma-autokuljetuksista:
Kuljetettu              Tuki-     Tukiprosentti 2 §:n
matka                 prosentti      2 momentissa
tarkoitettuihin laiva-
101- 130                 -                5
131- 160                 -                7
161- 210                 -                8
211- 260                 -               10
261- 300                 5               12
301- 330                 8               14
331- 400                10               14
401- 440                12               14
441- 500                14               14
501- 540                15               15
541- 600                17               18
601- 700                20               20
701- 800                22               22
801-1000                24               24
1001-                    27               27
Kehitysalueen I tukialueelta alkavista kuljetuksista maksetaan 1 momentissa mainittu tuki neljällä prosenttiyksiköllä korotettuna ja kehitysalueen II tukialueelta alkavista kahdella prosenttiyksiköllä korotettuna.
Kuljetustuen määrä 2 §:n 1 momentissa tarkoitetuissa laivakuljetuksissa on:
mk/tonni
1) Kalajoen kunnassa ja sen pohjoispuolella
sijaitsevista Pohjanlahden satamista tai laivaus-
paikoista sekä Saimaan kanavan kautta tapahtuvissa
laivakuljetuksissa Joensuun satamasta ja sen
pohjoispuolelta olevista satamista ja
laivauspaikoista                                     12,20
2) Merikarvian kunnassa sekä sen ja Kalajoen kunnan
välillä sijaitsevista Pohjanlahden satamista tai
laivauspaikoista sekä muista kuin 1 kohdassa
tarkoitetuista Saimaan vesistöalueen satamista tai
laivauspaikoista alkavista kuljetuksista              6,20
3) muualla kehitysalueella olevassa kunnassa
sijaitsevasta satamasta tai laivauspaikasta alkavista
laivauksista, jotka koskevat kunnassa valmistettuja
tuotteita                                             6,20
Kuljetustukea koskevat asiat käsittelee kauppa- ja teollisuusministeriö tai kauppa- ja teollisuusministeriön yrityspalvelun piiritoimisto siten kuin siitä asetuksella säädetään. Tässä pykälässä tarkoitettua viranomaista kutsutaan jäljempänä myöntäväksi viranomaiseksi.
Kirjallinen päätös ennakkotiedosta on valtiota sitova kahden vuoden ajan päätöksen antamisesta lukien edellyttäen, että kuljetustuen maksamisperusteet eivät kyseisenä aikana ole muuttuneet. Päätös on sitova kuitenkin enintään vuoden 1994 loppuun.
Jos kuljetustukea koskeva myöntävän viranomaisen päätös on perustunut väärään tai puutteelliseen selvitykseen taikka ilmeisesti ei ole ollut lainmukainen, myöntävä viranomainen voi asianomaisen hakemuksesta poistaa päätöksen ja ottaa asian uudelleen käsiteltäväksi.
Tämän lain nojalla annettuun myöntävän viranomaisen päätökseen ei saa hakea muutosta valittamalla, paitsi milloin asiassa on kysymys 8, 9 tai 16 §:n soveltamisesta.
Tätä lakia sovelletaan kuljetuksiin, jotka tapahtuvat vuosien 1982-1994 aikana.
LiVM 12/93
1 §9 §10 §12 §13 §14 §15 §16 §17 §18 §20 §