Uutiset – Koski Tl
Olet tässä:etusivu/Uutiset
Uutisetandree2018-02-14T15:44:36+02:00
Tekninen lautakunta 23.1.2020
maaritheino2020-01-17T11:34:49+02:0017.01.2020 | 11:34|
1 § KOKOUKSEN LAILLISUUS JA PÄÄTÖSVALTAISUUS 2 § PÖYTÄKIRJAN TARKASTAMINEN 3 § SISÄINEN VALVONTA 4 § LASKUJEN HYVÄKSYMINEN JA TULOJEN PERINTÄ VUONNA 2020 5 § TEKNISEN LAUTAKUNNAN KÄYTTÖSUUNNITELMA VUODELLE 2020 6 § TEKNISEN LAUTAKUNNAN [...]
Haetaan lähihoitajaa vakinaiseen työsuhteeseen palvelukeskukseeen
ailarantala2020-01-15T13:50:11+02:0015.01.2020 | 13:49|
Lähihoitajan palvelukeskukseen_200115
Haemme Kosken Tl kunnan palvelukseen lähihoitajaa vakinaiseen työsuhteeseen palvelukeskukseen
taruleime2020-01-15T10:49:49+02:0015.01.2020 | 10:49|
Tarjoamme haasteellista ja tärkeää työtä sekä mahdollisuuden kehittää itseään ja työtään yhdessä ammattitaitoisen henkilöstön kanssa. Arvostamme henkilöstöä ja tarjoamme työtä, jossa voit olla osana asiakaslähtöistä, laadukasta ja ihmisläheistä työyhteisöä. Sinussa arvostamme vastuullista työotetta, aloitteellisuutta, joustavuutta [...]
Kunnanhallitus 13.1.2020
ailarantala2020-01-10T11:12:44+02:0010.01.2020 | 11:10|
Käsiteltävät asiat: 1 § Kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus 2 § Pöytäkirjantarkastajien valinta 3 § Lautakuntien pöytäkirjat sekä viranhaltijoiden päätökset 4 § Kunnanjohtajan vuosiloma 5 § Verovarojen tilitykset Kosken Tl kunnalle 1.1.-31.12.2019 6 § Talousarvion [...]
ailarantala2020-01-10T10:11:15+02:0010.01.2020 | 8:14|
20200109_Kuulutus ilmoitustaulut ja netti_Jarkko Kankare
Vs. ympäristönsuojelusihteerin viranhaltijapäätös 5 § 9.1.2020 nestemäisen polttoaineen jakeluaseman rekisteröinti, St1 Oy, St1 Yläne, Pöytyä
pirittalaine2020-01-09T16:26:46+02:009.01.2020 | 16:26|
Vs. ympäristönsuojelusihteerin viranhaltijapäätös 4 § 9.1.2020 päätös toiminnanharjoittajan vaihtumisesta, St1 Oy, Pöytyä
pirittalaine2020-01-09T16:24:23+02:009.01.2020 | 16:24|
Elatusapujen ja elatustukien määrät nousevat 1.1.2020
taruleime2020-01-08T11:58:05+02:008.01.2020 | 10:15|
Indeksikorotus Eräiden elatusapujen sitomisesta elinkustannuksiin annetussa laissa määriteltyjä elatusapuja, korvauksia ja elatustukia korotetaan 0,77 prosenttia 1.1.2020 lukien. Korotus koskee kaikkia voimassa olevia lapsen elatuksesta annetun lain nojalla tehtyjä elatusapusopimuksia niiden vahvistamispäivämäärästä riippumatta. Korotusmerkintöjä elatussopimuksiin ja [...]
Vapaa-aikasihteerin päätöspöytäkirja 7.1.2020, 1 §, Eskariuimakoulujen kuljetustarjouksen hyväksyminen
paivipeuranto2020-01-07T16:09:12+02:007.01.2020 | 15:53|
Vapaa-aikasihteeri 1 §, 7.1.2020 Eskariuimakoulujen kuljetustarjouksen hyväksyminen
Vs. ympäristönsuojelusihteerin viranhaltijapäätös 3 § 7.1.2020 nestemäisen polttoaineen jakeluaseman rekisteröinti, Suur-Seudun Osuuskauppa, ABC Sale, Härkätie 747, Marttila
pirittalaine2020-01-09T16:27:37+02:007.01.2020 | 14:02|
Vs. ympäristönsuojelusihteerin viranhaltijapäätös 3 § 7.1.2020 nestemäisen polttoaineen jakeluasema, Suur-Seudun Osuuskauppa, ABC Sale, Härkätie 747, Marttila
Vs. ympäristönsuojelusihteerin viranhaltijapäätös 2 § 7.1.2020 nestemäisen polttoaineen jakeluaseman rekisteröinti, Oy Teboil Ab, Puistotie 3, Aura
pirittalaine2020-01-07T13:59:14+02:007.01.2020 | 13:59|
Vs. ympäristönsuojelusihteerin viranhaltijapäätös 1 § 7.1.2020 nestemäisen polttoaineen jakeluaseman rekisteröinti, Oy Teboil Ab, Koskentie 360,Koski Tl
pirittalaine2020-01-07T13:56:12+02:007.01.2020 | 13:56|
ailarantala2020-01-07T12:46:57+02:007.01.2020 | 12:46|
Julkipanoilmoitus_rakennustarkastajan päätöksistä_03012020
Marttilan kunta hakee aluearkkitehtia
intolehtisaari2020-01-07T10:56:30+02:007.01.2020 | 10:54|
Marttilan kunta hakee aluearkkitehtia Auran, Kosken Tl, Marttilan ja Oripään kuntien alueelle. Hakuilmoitus liittenä pdf-tiedostona. Aluearkkitehti hakuilmoitus nettisivuille
Aluearkkitehti hakuilmoitus
ailarantala2020-01-03T09:35:11+02:003.01.2020 | 9:35|
Aluearkkitehti hakuilmoitus nettisivuille
Teknisen johtajan viranhaltijapäätös 1 § 2.1.2020 Palvelukeskus terassin laajentaminen, RU
maaritheino2020-01-02T12:56:50+02:002.01.2020 | 12:56|
ASIA: Palvelukeskus terassin laajentaminen, RU Vuoden 2020 talousarvion investoinneissa on varattu määrärahat toteuttaa olemassa olevan terassin laajentaminen Palvelukeskuksen eteläpuolisella piha-alueella. Tekninen toimi on tiedustellut Rakennustyö Pekka Kulmasen mahdollisuutta toimia hankkeessa rakennusurakoitsijana. Pekka Kulmanen on todennut [...]
Lukion rehtorin viranhaltijapäätös 41 §
mirjarautavuorilehtinen2019-12-19T10:12:07+02:0019.12.2019 | 10:12|
2019 LUKION REHTORI
Kunnanvaltuusto 16.12.2019
ailarantala2019-12-19T10:10:22+02:0019.12.2019 | 10:09|
191216 pöytäkirja
Vesihuoltolaitos häiriötiedote
intolehtisaari2019-12-17T13:31:33+02:0017.12.2019 | 13:31|
Vesihuoltolaitos on toteuttanut kiireellisen vesirunkojohdon korjaustyön 17.12.2019 kello 10 - 12 välisenä aikana. Korjaustyöt koskivat Satopään alueella sijainnutta runkovesijohtoa. Tarkempi aluerajaus: Mikkolantie ja Tauselantien loppuosa. Vedenjakelu on jo palautunut ennalleen. Vedessä esiintyy tulevina päivinä ilmasta [...]
Ympäristönsuojelutarkastajan viranhaltijapäätös 10 § 16.12.2019, päätös YSL 89 § mukaisesta ympäristöluvan muuttamisen tarpeesta, Kosken Tl Eränkävijät ry, Koski Tl
jonnahostikka2019-12-16T12:36:50+02:0017.12.2019 | 8:00|
Ympäristönsuojelutarkastajan viranhaltijapäätös 10 § 16.12.2019 päätös ympäristönsuojelulain 89 §:n mukaisesta ympäristöluvan muuttamisen tarpeesta, Kosken Tl Eränkävijät ry, Koski Tl
Pöytäkirjat – Sivistyslautakunta (8)
Pöytäkirjat – Tarkastuslautakunta (7)
Pöytäkirjat – Hyvinvointilautakunta (8)
Pöytäkirjat – Kunnanhallitus (30)
Pöytäkirjat – Kunnanvaltuusto (13)
Pöytäkirjat – Nuorisovaltuusto (9)
Pöytäkirjat – Rakennuslautakunta (8)
Pöytäkirjat – Sosiaalilautakunta (15)
Pöytäkirjat – Tekninen lautakunta (21)
Pöytäkirjat – Ympäristönsuojelulautakunta (13)
Sähköinen ilmoitustaulu (43)
Viranhaltijapäätökset (14)
Ympäristönsuojelun ilmoitustaulu (1)


Arvonlisäveroasetus 50/1994 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1994 › 50/1994
Suoritettavan ja vähennettävän arvonlisäveron selvittämiseksi verovelvollisen on kirjattava veron määrään vaikuttavat liiketapahtumat aikajärjestyksessä sen ajankohdan mukaan, jolloin niiden perusteella suoritettava tai vähennettävä vero on otettava huomioon kalenterikuukaudelta tilitettävää veroa laskettaessa.
Eri verokantojen alaisten myyntien ja ostojen on oltava vaikeuksitta erotettavissa toisistaan asiajärjestyksessä pidettävässä kirjanpidossa. Niiden tavaroiden myyntien, joista verovelvollinen on tehnyt arvonlisäverolain 83 §:n 1 momentissa tarkoitetun vähennyksen, on oltava vaikeuksitta erotettavissa muista myynneistä.
Kirjaukset voidaan tehdä ostoista tai myynneistä aikajärjestyksessä pidettävään osakirjanpitoon tai muuhun kirjanpitokirjaan siten, että niiden yhteys kirjanpitolain 7 §:ssä tarkoitettuun asiajärjestyksessä pidettävään pääkirjanpitoon on vaikeuksitta todettavissa.
Suoritettavan ja vähennettävän veron määrään vaikuttavat liiketapahtumat on kirjattava kuukausikohtaisesti kalenterikuukautta seuraavan toisen kuukauden 25 päivään mennessä.
Suoritettavan ja vähennettävän veron määrään vaikuttavien liiketapahtumien on perustuttava kirjanpitolaissa tarkoitettuun tositteeseen.
Arvonlisäverolain 102 §:n 1 momentin 2 kohdassa, 107, 110, 112 ja 113 §:ssä tarkoitettu maahan tuodusta tavarasta vähennettävän veron määrä sekä 72 §:ssä tarkoitettu määrä on selvitettävä tullauspäätöksellä ja siihen liittyvillä asiakirjoilla.
Verovelvollisen myyjän on tehtävä verovelvollisten välisiä liiketoimia koskeviin asiakirjoihin verovelvollisuutta osoittava merkintä "ALV rek.".
Verovelvollisen myyjän on merkittävä myyntitositteeseen myynnistä suoritettavan veron rahamäärä jokaisen verokannan osalta erikseen silloin, kun myynti tapahtuu toiselle verovelvolliselle tai 122 §:ssä tarkoitettuun palautukseen oikeutetulle. Jos myyjä on tehnyt tavarasta 83 §:n 1 momentissa tarkoitetun vähennyksen, mainitunlaiselle ostajalle annettavaan tositteeseen on kuitenkin tehtävä merkintä siitä, ettei myyntihinta sisällä vähennettävää veroa.
Jos myynnistä toiselle verovelvolliselle ei ole suoritettava veroa, myyntitositteeseen on tehtävä verottomuutta osoittava merkintä.
Myyjän on verovelvollisen ostajan pyynnöstä annettava selvitys siitä, että kysymyksessä on myyjän omasta alkutuotannosta saadun tuotteen myynti, tai siitä, että myyjä on arvonlisäverolain 52 §:ssä tarkoitetun lannoite- tai rehuaineen valmistaja.
Arvonlisäverolain 62 §:ssä tarkoitetun liiketoiminnan jatkajan on myyjän pyynnöstä annettava selvitys siitä, että luovutettuja tavaroita ja palveluja ryhdytään käyttämään vähennykseen oikeuttavaan tarkoitukseen.
Arvonlisäverolain 59 §:n 4 kohdassa tarkoitetun palvelun ostajan on myyjän pyynnöstä annettava selvitys siitä, että palvelua tullaan käyttämään pääasiallisesti verottomassa rahoitus- ja vakuutustoiminnassa.
Arvonlisäverolain 105 §:ssä tarkoitetusta selvityksestä on käytävä ilmi myyjän suoritettavan veron määrä, luovutuksen laatu, rakentamispalvelun valmistumisvuosi, myyjän ja ostajan nimet sekä henkilö- tai liike- ja yhteisötunnukset. Selvitys on allekirjoitettava.
Arvonlisäverolain 70 §:n 1 momentin 8 kohdassa tarkoitetun ulkomaisen ostajan asuinpaikka on varmistettava passista tai siihen merkitystä oleskelu- tai työluvasta tai muista asiakirjoista, jotka selvittävät asuinpaikan luotettavasti.
Arvonlisäverolain 70 §:n 1 momentin 8 kohdassa tarkoitetuksi selvitykseksi siitä, että ostaja on vienyt tavarat Suomesta, katsotaan liikevaihtoverottoman matkustajamyynnin järjestämisestä annetun asetuksen (485/85) mukaisen toimiluvan saaneen palautusliikkeen antama todistus. Kun myynti tapahtuu lentoaseman ulkomaanliikenteen lähtöhallissa, selvitykseksi siitä, että ostaja itse vie tavarat Suomesta, katsotaan myös ostajan esittämä ulkomaanlennon tarkastuskortti. Myynnistä on tällöin täytettävä verohallituksen hyväksymä arvonlisäverotonta myyntiä koskeva lomake.
Arvonlisäverolain 97 §:ssä tarkoitettu veronpalautus myönnetään maahantuojan vaatimuksesta tavaran tullauksen yhteydessä. Jos vaatimus esitetään myöhemmin, noudatetaan, mitä tullilaissa (573/78) säädetään muutoksenhausta.
Jos maahantuojalta peritään arvonlisäverolain 99 §:ssä tarkoitetuissa tapauksissa edellä 1 momentissa mainittu veronpalautus takaisin, maahantuojan on annettava tulliviranomaiselle jäljennös veronpalautusta koskevasta päätöksestä.
Mitä tässä asetuksessa säädetään verovelvollisesta, vähennykseen oikeuttavasta käytöstä ja vähennettävästä verosta, sovelletaan myös arvonlisäverolain 130 ja 131 §:ssä tarkoitettuun palautukseen oikeutettuun, palautukseen oikeuttavaan käyttöön ja palautettavaan veroon.
1 luku - Liiketapahtumien kirjaaminen ja tositteet1 §2 §3 §4 §5 §6 §7 §2 luku - Maastavienti ja maahantuonti8 §9 §3 luku - Erityisiä säännöksiä10 §11 §12 §13 §


text:
Maschera da sci HD | Smyla.it
Stupite tutti sulle piste da sci con la maschera da sci con stampa HD! Con un originale disegno 360° HD crea un effetto incredibile. Un'idea regalo perfetta per tutti gli amanti dell’outdoor.
Scegli un opzione... Bacio Scimpanzee Joker Taglialegna Vittima Rottweiler Miao Leone Scimmia cappuccino
Scegliete quale disegno fa per voi: se volete spaventare tutti o semplicemente far divertire. Le persone che vi incontreranno con la maschera da sci con stampa HD non crederanno ai loro occhi!
Che la vostra passione sia lo sci, lo snowboard o comunque le attività all’aperto, la maschera da sci HD vi proteggerà dal freddo in maniera originale.
Realizzata in materiale antibatterico, termoattivo e traspirante, la maschera da sci HD è il regalo perfetto per gli sport invernali.
Kommandopipo HD
Suojaa päätä ja kasvoja viimalta ja kylmältä
Kehitetty yhteistyössä ammattiurheilijoiden kanssa
Kosteutta hylkivää polyesterikangasta
Soft-Fleece sisävuori optimaalisen lämpötilansäätelyn aikaansaamiseksi
Hajuttomia ja antibakteerisia mikrokuituja
Joustava materiaali täydellisen istuvuuden aikaansaamiseksi, ei vaadi erityistä kokoa
Patentoitu, saumaton ja putkimainen huivi 360° HD-designilla
Kuosiksi valittavissa kymmenen eri teemaa
2019-10-14T11:39:45+00:00

matches: HD HD HD HD HD HD


Valtioneuvoston asetus tekijänoikeusasetuksen… 1036/2005 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 2005 › 1036/2005
1036/2005
kumotaan 21 päivänä huhtikuuta 1995 annetun tekijänoikeusasetuksen (574/1995) 5 ja 6 §, 8 § ja sen edellä oleva väliotsikko, 9―12 §, 14 § ja sen edellä oleva väliotsikko sekä 15 ja 17 §,
muutetaan 1 § ja sen edellä oleva väliotsikko, 2―4 §, 7 § ja sen edellä oleva väliotsikko sekä 22 §, sekä
lisätään asetukseen uusi 7 a § ja 18 §:ään uusi 2 momentti seuraavasti:
Teosten ja muiden suojattujen aineistojen käyttäminen arkistoissa, kirjastoissa ja museoissa
Tekijänoikeuslailla (404/1961) suojatusta aineistosta saavat valmistaa tekijänoikeuslain 16 §:ssä, 16 a §:n 1 ja 2 momentissa sekä 16 d §:ssä tarkoitetulla tavalla kappaleita ja saattaa ne yleisön saataviin:
1) arkistolain (831/1994) 1 §:n 1 momentin 1―3 ja 5 kohdassa tarkoitetut arkistonmuodostajat;
2) tasavallan presidentin arkisto;
3) ulkoasiainministeriön arkisto;
4) Sota-arkisto;
5) Kansallisarkisto;
6) maakunta-arkistot;
7) yksityisluontoisten arkistojen valtion-avusta annetussa laissa (998/1974) tarkoitetut arkistot;
8) evankelis-luterilaisen kirkon arkistot; ja
9) Ahvenanmaan maakunnassa toimivien viranomaisten arkistot.
Tekijänoikeuslailla suojatusta aineistosta saavat valmistaa tekijänoikeuslain 16 §:ssä, 16 a §:n 1 ja 2 momentissa sekä 16 d §:ssä tarkoitetulla tavalla kappaleita ja saattaa ne yleisön saataviin:
1) Eduskunnan kirjasto;
2) yliopistolaissa (645/1997) tarkoitettujen yliopistojen kirjastot, jos ne eivät ole vapaakappalelain (420/1980) 1 ja 9 §:ssä tarkoitettuja kirjastoja;
3) yksityisluontoisten arkistojen valtion-avusta annetussa laissa tarkoitettujen arkistojen yhteydessä toimivat tieteelliset kirjastot;
4) muut tieteelliset kirjastot, joita valtio ylläpitää;
5) yleisten kirjastojen keskuskirjasto;
6) maakuntakirjastot; ja
7) Näkövammaisten kirjasto.
Tekijänoikeuslailla suojatusta aineistosta saavat valmistaa tekijänoikeuslain 16 §:ssä, 16 a §:n 1 momentissa ja 16 d §:ssä tarkoitetulla tavalla kappaleita ja saattaa ne yleisön saataviin:
1) Varastokirjasto; ja
2) ammattikorkeakoululaissa (351/2003) tarkoitettujen ammattikorkeakoulujen kirjastot.
Tekijänoikeuslailla suojatusta aineistosta saavat valmistaa tekijänoikeuslain 16 §:ssä, 16 a §:n 2 momentissa ja 16 d §:ssä tarkoitetulla tavalla kappaleita ja saattaa ne yleisön saataviin:
1) valtion omistamat museot;
2) museoasetuksen (1312/1992) 2 §:ssä tarkoitetut valtakunnalliset erikoismuseot;
3) maakuntamuseot;
4) aluetaidemuseot; ja
5) museolaissa (729/1992) tarkoitetut valtionosuutta saavat museot.
Tekijänoikeuslailla suojatusta aineistosta saavat tekijänoikeuslain 16 d §:ssä tarkoitetulla tavalla valmistaa kappaleita ja saattaa ne yleisön saataviin:
1) vapaakappalelaissa tarkoitetut kirjastot;
2) Suomen elokuva-arkisto; ja
3) kirjastolaissa (904/1998) tarkoitetut kuntien yleiset kirjastot.
Tekijänoikeuslain 17 §:n 2 momentissa tarkoitettu oikeus valmistaa äänikirjoja on näkövammaisten kirjastosta annetussa laissa (638/1996) tarkoitetulla näkövammaisten kirjastolla, Näkövammaisten Keskusliitto ry:llä ja Suomen Kuurosokeat ry:llä.
Tekijänoikeuslain 17 §:n 2 momentissa tarkoitettu oikeus äänikirjan muodossa olevan oppimateriaalin valmistamiseen on Näkövammaisten Kulttuuripalvelu ry:llä, Jyväskylän näkövammaisten koululla, Svenska skolan för synskadade -koululla ja Arlainstituutilla.
Valmistettaviin äänikirjoihin on merkittävä teoksen tekijän ja esittävän taiteilijan nimi.
Kuurojen Liitto ry:llä on tekijänoikeuslain 17 §:n 3 momentissa tarkoitettu oikeus valmistaa teoskappaleita kuuroille ja kuulovammaisille.
Tekijänoikeusneuvostolla on sihteeri, jona toimii opetusministeriön määräämä virkamies.
Tekijänoikeusneuvoston ja sen jaostojen puheenjohtajalle, jäsenille ja sihteereille sekä neuvoston tai sen jaoston kuulemille asiantuntijoille maksettavista kokouspalkkioista päättää opetusministeriö.
1 §2 §3 §4 §7 §7 a §18 §22 §


Rakennuslupa | Ruskon kunta
Etusivu ›› Kuulutus ›› Rakennuslupa
Kuulutus Rakennuslupa Rakennustarkastaja on tehnyt seuraavat päätökset: Rantanen Nico, muutos omakotitalon rakennuslupaan, hyväksytty (9.5.2017 § 125); Rakennus Rastas Oy, muutos talousrakennuksen rakennuslupaan, hyväksytty (9.5.2017 § 124); Kytönen Heidi ja Lindqvist Henry, omakotitalon rakentaminen, hyväksytty (5.5.2017 § 112); Kytönen Heidi ja Lindqvist Henry, talousrakennuksen rakentaminen, hyväksytty (5.5.2017 113); Lohtaja Seppo, navetan sisäiset muutostyöt, hyväksytty (8.5.2017 § 115); Caruna Oy / Pitkänen Antti, kompensointiaseman rakentaminen, hyväksytty (8.5.2017 § 116); Caruna Oy / Pitkänen Antti, kompensointiaseman rakentaminen, hyväksytty (8.5.2017 § 117); Caruna Oy / Pitkänen Antti, kompensointiaseman rakentaminen, hyväksytty (8.5.2017 § 118); Asunto Oy Paaskallio, katetun terassin ja aidan rakentaminen, hyväksytty (8.5.2017 § 119); Himanen Markku ja Sanna, lasitetun terassin rakentaminen, hyväksytty (8.5.2017 § 120).
Julkipanoilmoitus liitteenä.
2017-5-12.pdf
Kunnantalo suljettu perjantaina 26.5. 24.05.2017 Ajankohtaista Ympäristölupapäätös / Portaala Oy 24.05.2017 Kuulutus Kolua kotiseutuasi -esite kokoaa seudun kesäiset kotiseututapahtumat yksiin kansiin 23.05.2017 Ajankohtaista Valtuusto kokoontuu 29.5. klo 18:30 23.05.2017 Ajankohtaista Kuntalaisilta kaivataan apua strategian uudistamiseksi - vastaathan kyselyyn! 19.05.2017 Ajankohtaista Rakennuslupa 19.05.2017 Kuulutus Lastentarhanopettajan toimi 18.05.2017 Ajankohtaista Valonia antaa jätevesineuvontaa Ruskon kunnan alueella vko 23 - 26 aikana 16.05.2017 Ajankohtaista Haku Ruskon kunnan sisäliikuntapaikoille kaudelle 2017 - 2018 nyt käynnissä 16.05.2017 Ajankohtaista Rakennuslupa 11.05.2017 Kuulutus 1 / 6
EtusivuKoe RuskoPalveluopasTietoa RuskostaYhteystiedot


text:
KHO:2019:94 - Korkein hallinto-oikeus
Etusivu » Päätöksiä » Vuosikirjapäätökset » Vuosikirjapaatos » KHO:2019:94
Arvonlisävero – Vähennysoikeus – Kiinteistösijoitustoiminta – Kiinteistöjen sekä kiinteistö- ja asunto-osakeyhtiöiden liikehuoneistojen osakkeiden myyntiin liittyvät kulut
Vuosikirjanumero: KHO:2019:94
Taltionumero: 3589
Diaarinumero: 4182/2/17 ja 4237/2/17
ECLI-tunniste: ECLI:FI:KHO:2019:94
Verovelvollisuusryhmään kuuluva eläkevakuutusyhtiö A harjoitti kiinteistösijoitustoimintaa omistamalla kiinteistöjä sekä keskinäisten kiinteistö- ja asunto-osakeyhtiöiden osakkeita ja antamalla näin hallitsemiaan tiloja vuokralle. Verovelvollisuusryhmä oli hakeutunut arvonlisäverolain 30 §:n nojalla verovelvolliseksi kiinteistön käyttöoikeuden luovuttamisesta. A oli vuokrannut kiinteistöissä ja keskinäisissä kiinteistöyhtiöissä olevat tilat pääasiassa arvonlisäverollisilla vuokrasopimuksilla. Kiinteistöliiketoimintaan liittyen A saattoi muuttaa kiinteistö- ja osakeomistuksiaan myymällä kiinteistöjä sekä keskinäisten kiinteistö- ja asunto-osakeyhtiöiden osakkeita. A ei ostanut kiinteistöjä tai kiinteistöyhtiöiden osakkeita myydäkseen niitä edelleen, vaan hankinnat tapahtuvat aina vuokraustarkoitukseen.
Koska vuokratulot kiinteistösijoitustoiminnasta kertyivät suoraan A:lle, A oli koko kiinteistösijoitustoiminnastaan arvonlisäverolaissa ja arvonlisäverodirektiivissä tarkoitettu verovelvollinen riippumatta siitä, myikö A kiinteistöosakeyhtiöille arvonlisäverotettavia hallintopalveluja. Kiinteistöjen ja kiinteisosakeyhtiöiden osakkeiden myynti oli kiinteistösijoitustoiminnan välitön, pysyvä ja välttämätön jatke ja kuului siten arvonlisäveron soveltamisalaan. A:n mukaan kohteiden myyntiin liittyvien palvelujen hankintakustannukset eivät sisältyneet kyseisten kohteiden myyntihintaan, vaan niiden myyntihinta määräytyi markkinoilla. Näin ollen myyntikulut eivät olleet osa kiinteistöjen tai kiinteistöyhtiöiden osakkeiden myynnin hinnanmuodostusta eivätkä kyseiset palvelut näin ollen kohdistuneet suoraan ja välittömästi näiden kohteiden myyntiin, vaan niiden oli katsottava olevan A:n kiinteistöliiketoimintaan kuuluvien liiketoimien hinnan osatekijöitä ja siten yhtiön yleiskuluja, jotka verovelvollisuusryhmällä oli oikeus vähentää arvonlisäverolain 117 §:ssä säädetyllä tavalla. Äänestys 4–1 perusteluista.
Verohallinnon ennakkoratkaisu ajalle 29.9.2016–31.12.2017.
Arvonlisäverolaki 1 § 1 momentti 1 kohta, 27 § 1 momentti, 41 §, 42 § 1 momentti 6 kohta, 43 § 1 ja 2 momentti, 102 § 1 momentti 1 kohta ja 2 momentti sekä 117 §
Neuvoston direktiivi yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 2006/112/EY 2 artikla 1 kohta a ja c alakohta, 9 artikla, 15 artikla 2 kohta, 135 artikla 1 kohta f alakohta, 168 artikla a alakohta sekä 173 artikla
Unionin tuomioistuimen tuomio asiassa C-29/08, SKF
Päätös, jota muutoksenhakemukset koskevat
Helsingin hallinto-oikeus 21.6.2017 nro 17/0474/4
B on verovelvollisuusryhmän edustajana esittänyt ennakkoratkaisuhakemuksessaan muun ohella seuraavaa:
Eläkevakuutusyhtiö A (jäljempänä myös A) ja sen kokonaan omistamat kiinteistöyhtiöt kuuluvat B:n edustamaan verovelvollisuusryhmään. Kiinteistöomistukset käsittävät toimisto- ja liiketiloja, varastoja, hotelleja, asuntoja sekä muita erilaisia tiloja.
A on verovelvollisuusryhmän puitteissa hakeutunut verovelvolliseksi kiinteistön käyttöoikeuden luovuttamisesta ja harjoittaa siten verollista kiinteistöliiketoimintaa. Kiinteistöliiketoimintaan liittyen A ostaa ja myy kiinteistöjä sekä keskinäisten kiinteistöyhtiöiden ja asunto-osakeyhtiöiden osakkeita. Ostoihin ja myynteihin liittyen A:lle syntyy erilaisia arvonlisäveron sisältäviä kustannuksia. Tyypillisesti kiinteistön, keskinäisen kiinteistöyhtiön tai asunto-osakeyhtiön osakkeiden ostoon liittyy erilaisia asiantuntijapalkkioita muun muassa asianajotoimistoilta ja tilintarkastusyhteisön asiantuntijoilta. Asiantuntijatyöt koskevat muun muassa juridiikkaa, verotusta ja ympäristöasioita. Vastaavasti kiinteistön, keskinäisen kiinteistöyhtiön tai asunto-osakeyhtiön osakkeiden myyntiin liittyen syntyy kustannuksia due diligence -tutkimuksen teettämisestä ja muista erilaisista asiantuntijapalveluista sekä myyntipalkkioista. Palveluja ostetaan verovelvollisuusryhmän ulkopuolelta. Myös toteutumattomista ostoista ja myynneistä aiheutuu kustannuksia, jotka jäävät A:n kiinteistöliiketoiminnan yleiskustannuksiksi.
Ostettavat tai myytävät kiinteistöt ovat yleensä suurelta osin verollisen vuokraustoiminnan piirissä. Keskinäisten kiinteistöyhtiöiden osakkeiden omistuksen perusteella hallittavat liike- ja toimistotilat ovat myös suurelta osin vuokrattuina arvonlisäverollisilla vuokrasopimuksilla, kun osakkeita ostetaan tai myydään. Ainoastaan asunto-osakeyhtiöiden asuinhuoneistojen hallintaan oikeuttavien osakkeiden perusteella hallinnassa olevat asunnot ovat arvonlisäverottomassa käytössä.
A osallistuu niiden kiinteistö- ja asunto-osakeyhtiöiden, joiden osakkeita se omistaa, toimintaan tuottamalla yhtiöille erilaisia arvonlisäverollisia kirjanpitopalveluja sekä hallinnointiin ja rakennusprojektien johtamiseen liittyviä palveluja. A veloittaa näistä palveluista kiinteistö- ja asunto-osakeyhtiöitä. Koska kysymys on arvonlisäveroryhmän sisäisestä laskutuksesta, laskuissa ei sen vuoksi ole näkyvissä arvonlisäveroa. Palveluissa on kuitenkin kysymys verollisten palvelujen tuottamisesta tytäryhtiöille.
A määrittelee kullekin kiinteistölle oman verollisuusasteen koko kiinteistöön kohdistuvien kulujen vähennysoikeuden määrittämiseksi. Verollisuusaste määritellään verollisessa käytössä olevan pinta-alan suhteena kokonaisvuokrattavaan pinta-alaan. Lisäksi A määrittelee koko vuokrausliiketoiminnan yleisen verollisuusasteen koko vuokrausliiketoiminnan yleiskustannuksien vähennysoikeuden määrittämiseksi. Koko vuokrausliiketoiminnan yleinen verollisuusaste lasketaan omistettujen kiinteistöjen verollisessa käytössä olevan pinta-alan suhteena kiinteistöjen kokonaisvuokrattavaan pinta-alaan.
Verolliseen vuokrausliiketoimintaan liittyy kiinteänä osana kiinteistöjen osto ja realisointi sekä keskinäisten kiinteistöyhtiöiden ja asunto-osakeyhtiöiden osakkeiden osto ja myynti. Kysymys on kiinteistöjen ja osakeomistuksen perusteella hallittavien tilojen pitkäaikaisesta käytöstä verollisessa vuokrausliiketoiminnassa eli A ei hanki kiinteistöjä tai kiinteistö- ja asunto-osakeyhtiön osakkeita välitöntä edelleenmyyntiä varten. Kysymys ei siten ole verottoman arvopaperikaupan harjoittamisesta vaan pitkäaikaiseen omistukseen tulevista tytäryhtiöosakkeista, joiden omistuksen perusteella hallittavia tiloja käytetään verollisessa vuokrausliiketoiminnassa. Kiinteistöt myydään suoraan A:n harjoittamasta verollisesta vuokrausliiketoiminnasta. A ei siis ota myytävää kiinteistöä pois verollisesta vuokrausliiketoiminnasta. Kiinteistö myydään usein vuokralaisineen eli myös voimassa olevat vuokrasopimukset siirtyvät sellaisinaan kiinteistön uudelle omistajalle. Kiinteistön vuokralaisineen ostava taho jatkaa vuokrausliiketoiminnan harjoittamista ostamallaan kiinteistöllä.
Verohallinto on 24.8.2016 päivätyssä lisäselvityspyynnössään pyytänyt tarkempaa selvitystä ostoihin ja myynteihin liittyvistä kuluista sekä siitä, millaisesta kiinteistön luovutuksesta on kysymys.
A:n 1.9.2016 päivätyn ennakkoratkaisuhakemuksen täydennyksen mukaan A hankkii erilaisia arvonlisäverollisia asiantuntijapalveluja muun muassa asianajotoimistoilta ja tilintarkastusyhteisöiltä kiinteistöjen sekä kiinteistö- ja asunto-osakeyhtiöiden osakkeiden ostoihin ja myynteihin liittyen. Asiantuntijatyöt koskevat esimerkiksi juridiikkaa, verotusta ja ympäristöasioita sekä due diligence -tutkimuksia. A ostaa palvelut verovelvollisuusryhmän ulkopuolelta. Asiantuntijakustannukset koskevat kauppaan liittyviä taloudellisia, verotuksellisia ja teknillisiä asioita. Kustannukset vaihtelevat luonnollisesti tilanteittain. Kysymys voi olla esimerkiksi hankkeen rahoituksen suunnittelusta, kiinteistökohteen arvostamisesta, kiinteistön kunnon ja tekniikan arvioimisesta, verotuksen huomioimisesta kaupassa, omistusoikeudellisista asioista, kauppakirjojen laatimisesta, kohteen kirjanpidon tarkastukseen liittyvistä asiantuntijapalkkioista, myyntipalkkioista ja yleensäkin erilaisista neuvonantajien palkkioista.
A on täydentänyt ennakkoratkaisuhakemustaan 7.9.2016 antamallaan selvityksellä esittämällä vaihtoehtoisia kiinteistöliiketoiminnan luovutustilanteita. A voi luovuttaa yksittäisen kiinteistön tai useampia yhtenä kokonaisuutena myytäviä kiinteistöjä vuokrasopimuksineen. A voi luovuttaa omistamansa keskinäisen kiinteistö- ja/tai asunto-osakeyhtiön kaikki osakkeet vuokrasopimuksineen, jolloin myytyyn kokonaisuuteen sisältyy useamman kiinteistö- ja asunto-osakeyhtiön osakkeet vuokrasopimuksineen. A voi myös luovuttaa kiinteistöistä ja keskinäisen kiinteistö- ja/tai asunto-osakeyhtiöiden kaikista osakkeista koostuvan kokonaisuuden vuokrasopimuksineen. A ei välttämättä omista kaikissa keskinäisissä kiinteistö- tai asunto-osakeyhtiöissä koko osakekantaa vaan ainoastaan osan siitä, jolloin A luovuttaa kaikki sen kyseisestä yhtiöstä omistamat osakkeet vuokrasopimuksineen.
Liiketoiminnan jatkajalle siirretään aina liiketoimintakokonaisuus, joka muodostuu aineellisista ja aineettomista osatekijöistä, joilla liiketoiminnan jatkaja voi harjoittaa itsenäistä taloudellista toimintaa.
1. Onko A:lla arvonlisäveron vähennysoikeus kiinteistöjen sekä kiinteistö- ja asunto-osakeyhtiöiden liikehuoneistojen osakkeiden ostoon liittyvien kulujen osalta ostetun kohteen verollisuusasteen mukaan?
2. Onko A:lla arvonlisäveron vähennysoikeus kiinteistöjen sekä kiinteistö- ja asunto-osakeyhtiöiden liikehuoneistojen osakkeiden myyntiin liittyvien kulujen osalta myydyn kohteen verollisuusasteen mukaan?
4. Voidaanko A:n suorittama kiinteistön myynti vuokralaisineen käsitellä arvonlisäverolain 19 a §:n mukaisena liiketoiminnan luovutuksena alla kuvatuissa tilanteissa?
a) A luovuttaa yksittäisen kiinteistön vuokrasopimuksineen. Yhtenä kokonaisuutena myytäviä kiinteistöjä voi olla myös useampia.
b) A luovuttaa omistamansa keskinäisen kiinteistö- ja/tai asunto-osakeyhtiön kaikki osakkeet vuokrasopimuksineen. Tällöin myytyyn kokonaisuuteen voi sisältyä useamman kiinteistö- ja asunto-osakeyhtiön osakkeet vuokrasopimuksineen.
c) A luovuttaa kiinteistöistä ja keskinäisen kiinteistö- ja/tai asunto-osakeyhtiöiden kaikista osakkeista koostuvan kokonaisuuden vuokrasopimuksineen.
d) A ei välttämättä omista kaikissa keskinäisissä kiinteistö- tai asunto-osakeyhtiöissä koko osakekantaa vaan ainoastaan osan siitä. Tällöin luovutuksen kohteena on kuitenkin kaikki A:n kyseisistä yhtiöistä omistamat osakkeet vuokrasopimuksineen.
Kiinteistön tai kiinteistökokonaisuuden luovutuksen muodostaessa arvonlisäverolain 19 a §:ssä tarkoitetun liiketoiminnallisen kokonaisuuden, onko myynnistä aiheutuneiden kulujen sisältämä arvonlisävero vähennyskelpoinen myytävän kohteen yleiskuluna kohteen verollisuusasteen mukaisesti määriteltynä?
Verohallinnon Konserniverokeskus on 29.9.2016 verovelvollisuusryhmälle ajalle 29.9.2016–31.12.2017 antamanaan ennakkoratkaisuna lausunut seuraavaa:
1. A:n kiinteistöjen sekä kiinteistö- ja asunto-osakeyhtiöiden liikehuoneistojen osakkeiden hankintaan liittyvissä kuluissa on kysymys A:n kiinteistöliiketoiminnan yleiskuluista, joihin sisältyvästä arvonlisäverosta voidaan tehdä koko kiinteistöliiketoiminnan verollisuusasteen mukainen vähennys.
2. Kiinteistöjen sekä kiinteistö- ja asunto-osakeyhtiöiden liikehuoneistojen osakkeiden myyntiin liittyvissä asiantuntijakuluissa on kysymys suoraan ja välittömästi verottomaan myyntiin kohdistuvista kuluista. Verottomaan myyntiin kohdistuvien hankintojen arvonlisäverot ovat vähennyskelvottomia.
3. Toteutumattomiin kiinteistöjen sekä kiinteistö- ja asunto-osakeyhtiöiden liikehuoneistojen osakkeiden ostoihin ja myynteihin liittyvissä kuluissa on kysymys A:n kiinteistöliiketoiminnan yleiskuluista, joihin sisältyvästä arvonlisäverosta voidaan tehdä koko kiinteistöliiketoiminnan verollisuusasteen mukainen vähennys.
4. A:n myydessä kiinteistön, keskinäisen kiinteistöyhtiön osakkeet tai asunto-osakeyhtiön liikehuoneiston hallintaan oikeuttavat osakkeet arvonlisäverollisine vuokrasopimuksineen kysymys on arvonlisäverolain 19 a §:ssä tarkoitetusta liikkeen tai sen osan luovutuksesta, mikäli luovutettu kokonaisuus mahdollistaa itsenäisen liiketoiminnan harjoittamisen ja ostaja jatkaa luovutettua verollista vuokraustoimintaa. Jos kiinteistö, keskinäisen kiinteistöyhtiön osakkeet tai asunto-osakeyhtiön liikehuoneiston hallintaan oikeuttavat osakkeet luovutetaan osana arvonlisäverolain 19a §:ssä tarkoitettua liiketoiminnan tai sen osan luovutusta, on luovutuksesta aiheutuneisiin kuluihin sisältyvä arvonlisävero vähennyskelpoinen kiinteistöliiketoiminnan yleiskuluna.
Verovelvollisuusryhmä on valituksessaan hallinto-oikeudelle vaatinut, että Verohallinnon päätös kumotaan kohdan 2. osalta ja uutena ennakkoratkaisuna tältä osin lausutaan, että kiinteistöjen sekä kiinteistö- ja asunto-osakeyhtiöiden liikehuoneistojen osakkeiden myyntiin liittyvistä kuluista on arvonlisäveron vähennysoikeus myydyn kohteen verollisuusasteen mukaisesti.
Verovelvollisuusryhmä on lisäksi vaatinut, että Verohallinnon päätöstä muutetaan kohtien 1. ja 4. osalta siten, että kiinteistöjen ja kiinteistö- ja asunto-osakeyhtiöiden liikehuoneistojen osakkeiden hankintaan sekä liikkeen tai sen osan luovutukseen liittyvien kulujen osalta on arvonlisäveron vähennysoikeus ostetun kohteen tai luovutetun liiketoiminnan verollisuusasteen mukaisesti.
Veronsaajien oikeudenvalvontayksikkö on valituksessaan hallinto-oikeudelle vaatinut ensisijaisesti, että Verohallinnon päätös kumotaan siltä osin kuin siinä on lausuttu ennakkoratkaisuna, että kiinteistöjen sekä kiinteistö- ja asunto-osakeyhtiöiden liikehuoneistojen osakkeiden ostoihin sekä toteuttamattomiin kiinteistöjen ja kiinteistö- ja asunto-osakeyhtiöiden liikehuoneistojen osakkeiden ostoihin ja myynteihin liittyvissä kuluissa on kysymys A:n yleiskuluista, joihin sisältyvästä arvonlisäverosta voidaan tehdä koko kiinteistöliiketoiminnan verollisuusasteen mukainen vähennys. Uutena ennakkoratkaisuna on tältä osin lausuttava, että näissä kuluissa on kysymys A:n koko toimintaa palvelevista yleiskuluista, joihin sisältyvästä arvonlisäverosta voidaan tehdä koko toiminnan verollisuusasteen mukainen vähennys. Vähennystä laskettaessa on otettava huomioon myös A:n mahdollinen arvonlisäveron soveltamisalan ulkopuolinen toiminta.
Veronsaajien oikeudenvalvontayksikkö on toissijaisesti vaatinut, että uutena ennakkoratkaisuna lausutaan, että kiinteistöjen ja kiinteistö- ja asunto-osakeyhtiöiden liikehuoneistojen osakkeiden ostoihin sekä toteutumattomiin kiinteistöjen ja kiinteistö- ja asunto-osakeyhtiöiden liikehuoneistojen osakkeiden ostoihin ja myynteihin liittyvissä kuluissa on kysymys sijoitustoiminnan yleiskuluista, joihin sisältyvästä arvonlisäverosta voidaan tehdä sijoitustoiminnan verollisuusasteen mukainen vähennys.
Veronsaajien oikeudenvalvontayksikkö on lisäksi vaatinut, että ennakkoratkaisu kumotaan myös siltä osin kuin siinä todetaan, että kysymys on arvonlisäverolain 19 a §:ssä tarkoitetusta liikkeen tai sen osan luovutuksesta, kun A luovuttaa kiinteistön vuokrasopimuksineen ennakkoratkaisuhakemuksessa kuvatuissa tilanteissa. Uutena ennakkoratkaisuna on tältä osin lausuttava, että kysymyksessä ei ole tällaisissa tilanteissa arvonlisäverolain 19 a §:n mukainen luovutus. Lisäksi edellä mainitun johdosta luovutuksesta aiheutuneiden kulujen vähennysoikeudesta lausuttu on poistettava. Mikäli hallinto-oikeus kuitenkin katsoo, että arvonlisäverolain 19 a § soveltuu asiassa, uutena ennakkoratkaisuna on lausuttava, että luovutuksesta aiheutuneisiin kuluihin sisältyvä arvonlisävero on vähennyskelpoinen koko toiminnan yleiskuluna ja toissijaisesti sijoitustoiminnan yleiskuluna. Mikäli valituksen katsotaan koskevan arvonlisäverolain 19 a §:n soveltumisen osalta ennakkoratkaisun perusteluja ja ensisijainen vaatimus jätetään tutkimatta, ennakkoratkaisu on tältä osin poistettava.
Verovelvollisuusryhmä jaVeronsaajien oikeudenvalvontayksikkö ovat antaneet puolin ja toisin vastineet ja vastaselitykset.
Hallinto-oikeus on hylännyt valitukset.
Hallinto-oikeus on, selostettuaan soveltamansa oikeusohjeet, lausunut päätöksessään muun ohella seuraavaa:
Kiinteistöjen sekä kiinteistö- ja asunto-osakeyhtiöiden liikehuoneistojen osakkeiden hankintaan liittyvät kulut (ennakkoratkaisukysymys 1.)
Ennakkoratkaisuhakemuksen kysymyksen 1. annetun ennakkoratkaisun osalta hallinto-oikeus on katsonut, että A:lla on oikeus tehdä kiinteistöjen ja kiinteistöyhtiöiden osakkeiden hankintaan liittyvistä yleiskuluihin sisältyvästä arvonlisäverosta vähennys koko kiinteistöliiketoiminnan verollisuusasteen mukaisesti.
Kiinteistöjen sekä kiinteistö- ja asunto-osakeyhtiöiden liikehuoneistojen osakkeiden myyntiin liittyvät kulut (ennakkoratkaisukysymys 2.)
Asiassa ovat ratkaistavina kysymykset siitä, ovatko kiinteistöjen sekä kiinteistö- ja asunto-osakeyhtiöiden liikehuoneistojen osakkeiden myyntiin liittyvät kulut suoraan ja välittömästi verottomaan myyntiin kohdistuvia vähennyskelvottomia kuluja vai ovatko myynteihin liittyvät kulut vähennyskelpoisia myydyn kohteen verollisuusasteen mukaisesti.
Asiassa saadun selvityksen mukaan kiinteistön, keskinäisen kiinteistöyhtiön tai asunto-osakeyhtiön osakkeiden myyntiin liittyen aiheutuu kustannuksia due diligence -tutkimuksen teettämisestä ja muista erilaisista asiantuntijapalveluista ja myyntipalkkioista. Asiantuntijakulut liittyvät esimerkiksi kiinteistökohteen arvostamiseen, kiinteistön kunnon arvioimiseen, kauppaan liittyvien verotuksellisten seikkojen arvioimiseen, kauppakirjojen laatimiseen, kohteen kirjanpidon tarkastamiseen, kauppahintalaskelmaan tai kohteen maaperätutkimukseen. Hallinto-oikeus toteaa, että tämän tyyppiset asiantuntijakulut liittyvät läheisesti kiinteistön tai osakkeiden myynnin toteuttamiseen ja kauppaa varten hankitun tiedon tuottamiseen.
Arvonlisäverolain mukaan kiinteistön myynnistä ja kiinteistön tai tietyn huoneiston hallintaan oikeuttavien osakkeiden myynnistä ei suoriteta arvonlisäveroa.
Hallinto-oikeus toteaa, että kun verovelvollisen hankkimilla palveluilla on suora ja välitön yhteys verosta vapautettuun toimintaan tai ne eivät kuulu arvonlisäveron soveltamisalaan, veroa ei suoriteta myynneistä eikä ostoihin sisältyvää veroa voida vähentää. Hallinto-oikeus katsoo, että A:n kiinteistöjen sekä kiinteistö- ja asunto-osakeyhtiöiden liikehuoneistojen osakkeiden myyntiä varten hankitut asiantuntijapalvelut liittyvät kiinteistön tai osakkeiden myynnin toteuttamiseen. Näin ollen tämänkaltaiset kulut ovat suoraan ja välittömästi kiinteistön tai kiinteistöyhtiön osakkeiden verottomaan myyntiin kohdistuvia kuluja, joihin sisältyvästä arvonlisäverosta ei ole vähennysoikeutta. Asiassa on vedottu vuosikirjaratkaisuun KHO 2001:45, jonka mukaan kiinteistöjen ja kiinteistöyhteisöjen osakkeiden myynnistä aiheutuneisiin kustannuksiin sisältyneet arvonlisäverot ovat vähennyskelpoisia siltä osin kuin ne olivat olleet arvonlisäverollisen kiinteistöliiketoiminnan käytössä. Tältä osin hallinto-oikeus toteaa, että korkein hallinto-oikeus on tämän ratkaisun jälkeen antanut vuosikirjaratkaisun KHO 2011:76, jossa on todettu, että arvonlisäverollisen liiketoiminnan käytössä olleiden metsäkiinteistöjen myyntiin liittyviin palveluihin sisältyneet arvonlisäverot eivät olleet vähennyskelpoisia. Kiinteistön myyntiin suoraan ja välittömästi kohdistuvien hankintojen arvonlisäveron vähennysoikeuden kannalta ei ole merkitystä sillä, missä käytössä kiinteistö on ollut ennen myyntiä. Kiinteistön myyntiin kohdistuvien hankintojen arvonlisäverot ovat vähennyskelvottomia myös silloin, kun kiinteistö on ollut ennen myyntiä arvonlisäverollisessa käytössä, esimerkiksi vuokraustoiminnan käytössä. Hallinto-oikeus toteaa, että mitä edellä todetaan kiinteistöistä, sovelletaan myös asunto-osakeyhtiön tai kiinteistöosakeyhtiön osakkeiden myyntiin. Kun otetaan huomioon edellä esitetty, A:lla ei ole oikeutta vähentää mainittuihin kuluihin sisältyvää arvonlisäveroa miltään osin.
Kiinteistön, keskinäisen kiinteistöyhtiön osakkeiden tai asunto-osakeyhtiön liikehuoneiston hallintaan oikeuttavien osakkeiden myynti arvonlisäverollisine vuokrasopimuksineen sekä luovutuksesta aiheutuneisiin kuluihin sisältyvän arvonlisäveron vähennyskelpoisuus (ennakkoratkaisukysymys 4.)
Asiassa on ollut ratkaistavana myös kysymys siitä, katsotaanko A:n luovuttaessa kiinteistön, keskinäisen kiinteistöyhtiön osakkeet tai asunto-osakeyhtiön liikehuoneiston hallintaan oikeuttavat osakkeet arvonlisäverollisine vuokrasopimuksineen luovutuksen olevan arvonlisäverolain 19 a §:ssä tarkoitettu liikkeen tai sen osan luovutus, jonka yhteydessä tapahtuvaa tavaroiden ja palvelujen luovuttamista ei pidetä myyntinä pykälässä säädettyjen edellytysten täyttyessä.
Hallinto-oikeus toteaa, että edellä todetun mukaisesti A:n harjoittama kiinteistöliiketoiminta muodostaa selvästi rajatun taloudellisen toiminnan osan. EUT:n oikeuskäytännön perusteella on siten katsottava, että luovutuksesta aiheutuneilla kuluilla on suora ja välitön yhteys A:n harjoittamaan kiinteistöliiketoimintaan. Näin ollen arvonlisäverolain 19 a §:ssä tarkoitettuihin luovutuksiin liittyvät hankinnat ovat A:n harjoittaman kiinteistöliiketoiminnan yleiskuluina vähennyskelpoisia koko kiinteistöliiketoiminnan verollisuusasteen mukaan.
Asian ovat ratkaisseet hallinto-oikeuden jäsenet Olli Kurkela, Marianne Lastikka ja Heidi Kärkiö. Esittelijä Anna Lehtimäki.
Verovelvollisuusryhmän valitus
Verovelvollisuusryhmä on pyytänyt lupaa valittaa hallinto-oikeuden päätöksestä ennakkoratkaisun kohtien 1., 2. ja 4. osalta. Verovelvollisuusryhmä on valituksessaan vaatinut, että hallinto-oikeuden ja Verohallinnon päätökset kumotaan valituksenalaisilta osin ja uutena ennakkoratkaisuna lausutaan kohdan 2. osalta, että kiinteistöjen sekä kiinteistö- ja asunto-osakeyhtiöiden liikehuoneistojen osakkeiden myyntiin liittyvistä kuluista on arvonlisäveron vähennysoikeus myydyn kohteen verollisuusasteen mukaisesti ja kohtien 1. ja 4. osalta, että kiinteistöjen sekä kiinteistö- ja asunto-osakeyhtiöiden liikehuoneistojen osakkeiden hankintaan sekä liikkeen tai sen osan luovutukseen liittyvien kulujen osalta on arvonlisäveron vähennysoikeus ostetun kohteen tai luovutetun liiketoiminnan verollisuusasteen mukaisesti.
Verovelvollisuusryhmä on esittänyt valituksensa perusteina ennakkoratkaisukysymyksen 2. osalta muun ohella seuraavaa:
Kiinteistöjen sekä kiinteistö- ja asunto-osakeyhtiöiden osakkeiden hankintaan liittyvien kulujen vähennysoikeus
Asiassa ei ole otettu huomioon sitä, että verollisessa vuokraustoiminnassa olleen kiinteistön tai kiinteistö- tai asunto-osakeyhtiön liikehuoneistojen osakkeiden myynnissä on tilanteesta riippuen kysymys verollisen vuokrausliiketoiminnan osan eli tietyn kohteen toiminnan lopettamisesta tai arvonlisäverolain 19 a §:n mukaisesta liiketoimintakokonaisuuden luovuttamisesta. Muussakin arvonlisäverollisessa liiketoiminnassa toiminnan päättämiseen kohdistuvat kulut ovat yleisen verotus- ja oikeuskäytännön mukaan vähennyskelpoisia. Verollisen vuokraustoiminnan harjoittaminen ja toiminnan lopettaminen ei muodosta tästä poikkeusta.
Arvonlisäverollisen liiketoiminnan lopettamiseen liittyvät kulut ovat toiminnan luonteesta riippuen erilaisia. Lopettamisen yhteydessä yleensä realisoidaan liiketoiminnan käytössä ollut omaisuus. Lopettamiseen voi liittyä myös erilaisia toimenpiteitä, kuten esimerkiksi maaperän puhdistaminen tai jonkin asian ennalleen saattaminen. Näistä toimista aiheutuneet kustannukset ovat vähennyskelpoisia harjoitettuun verolliseen liiketoimintaan liittyvinä. Verovelvollisuusryhmä on viitannut tältä osin ratkaisuun KHO 2017:129.
Arvonlisäverollisessa vuokrausliiketoiminnassa verollisten vuokratuottojen saamiseksi tarvitaan kiinteistöjä sekä kiinteistö- tai asuntoyhtiön liikehuoneistojen osakkeita, joita voidaan vuokrata arvonlisäverollisilla vuokrasopimuksilla liiketoimintaa harjoittaville vuokralaisille. Näin ollen kiinteistöt ja osakkeet ovat tällöin arvonlisäverollisen tulon hankkimisvälineitä. Vaikka kiinteistöjen ja osakkeiden hankintahinnassa ei olekaan arvonlisäveroa eikä niiden myynnistä suoriteta arvonlisäveroa, kysymys on kuitenkin arvonlisäverollisen liiketoiminnan mahdollistavista hyödykkeistä. Toiminta ei ole arvonlisäverolain 42 §:n mukaista arvonlisäverottomaksi katsottavaa arvopaperikaupan harjoittamista, johon liittyvistä kuluista ei ole vähennysoikeutta.
Verollisessa vuokrausliiketoiminnassa on luonnollista, että vuokrattu kiinteistö tai huoneisto kuluu vuokrakäytön seurauksena. Vuokralaisen toiminnan luonteesta riippuen esimerkiksi maaperätutkimus voi olla tarpeen. Oli kysymys sitten minkälaisesta omaisuudesta hyvänsä (teollisuuskone, kiinteistö, vaihto-omaisuus), toiminnan lopettamiseen liittyvän omaisuuden realisoinnin yhteydessä laaditaan yleensä aina kauppakirja kauppahintalaskelmineen ja hyvin yleisesti tähän käytetään ulkopuolisia asiantuntijoita. Kohteen kirjanpidon tarkastaminen ja muut vastaavat toimenpiteet liittyvät tilanteisiin, joissa kysymys on arvonlisäverolain 19 a §:n mukaisesta liiketoiminnan osan myynnistä, jolloin kustannukset ovat vähennyskelpoisia. Näin ollen kysymys on vastaavanlaisista kustannuksista, joita liittyy yleisesti verollisen liiketoiminnan lopettamiseen, eikä vuokrausliiketoimintaa tule käsitellä tästä poikkeavalla tavalla.
Hallinto-oikeus toteaa päätöksensä perusteluissa itsekin arvonlisäverolain 19 a §:n mukaisen liiketoiminnan myynnin kulujen osalta, että koska myynnin kulut eivät ole osa myyntihinnan muodostusta, kulut eivät kohdistu suoraan ja välittömästi kiinteistö- tai osakemyynteihin. Vastaavasti myöskään yksittäisen kiinteistön tai kiinteistö- tai asunto-osakeyhtiön liikehuoneistojen osakkeiden myyntiin liittyvät kulut eivät ole osa hinnanmuodostusta. Kohteen kauppahinta määräytyy markkinoilla aivan muiden seikkojen, esimerkiksi kunnon ja sijainnin, perusteella. Asiassa ei ole merkitystä sillä, paljonko kuluja kaupan toteuttaminen kulloinkin aiheuttaa. Ostaja ei ota vastattavakseen myyjälle myynnistä syntyviä kustannuksia.
Kysymys on verollisen liiketoiminnan lopettamiseen liittyvistä kustannuksista (tai arvonlisäverolain 19 a §:n mukaisesta tilanteesta), jolloin kustannuksista on arvonlisäverolain 117 §:n nojalla vähennysoikeus myytävän kohteen verollisuusasteen mukaisesti. Kuten unionin tuomioistuimen (EUT) tuomiossa asiaan C-408/98, Abbey National, on todettu, arvonlisäverojärjestelmän edellytetään olevan täysin neutraali yrityksen kaikkeen taloudelliseen toimintaan kohdistuvan verorasituksen suhteen. Muunlainen tulkinta olisi direktiivin vastaista.
Mikäli korkein hallinto-oikeus ei hyväksyisi A:n mahdollisimman tarkalla tasolla laatimaa yleiskululaskelmaa, kysymyksessä olevista kuluista on katsottava olevan vähennysoikeus kuitenkin vähintään kiinteistöliiketoiminnan verollisuusasteen mukaisesti.
Liikkeen tai sen osan luovutukseen liittyvien kulujen vähennysoikeus
Hallinto-oikeuden mukaan nämä kulut tulisi kohdistaa A:n kiinteistöliiketoiminnan yleiskustannuksiksi ja vähennysoikeus määräytyisi kiinteistöliiketoiminnan verollisuusasteen mukaisesti. A:n näkemyksen mukaan vähennysoikeus saataisiin määriteltyä lain edellyttämällä mahdollisimman tarkalla tasolla silloin, kun kulut kohdistettaisiin myytävään liiketoimintakokonaisuuteen. Myytävä liiketoimintakokonaisuus muodostaa oman itsenäisen kokonaisuuden, jolla voi itsenäisesti harjoittaa verollista liiketoimintaa. Tämä on nimenomaan arvonlisäverolain 19 a §:n säännöksen soveltamisen edellytys. Koska myytävä kokonaisuus täyttää lain 19 a §:n edellytykset, tulisi sitä samalla pitää riittävänä kokonaisuutena, jolle voi kohdistaa myös yleiskustannuksia. Liiketoiminnan myyntiin liittyvillä kuluilla ei ole yhteyttä Ilmarisen muuhun kiinteistöliiketoimintaan, vaan ne ovat syntyneet nimenomaan tämän tietyn kokonaisuuden myynnin seurauksena. Tällöin on luontevaa, että kuluilla on suora ja välitön yhteys tähän kokonaisuuteen, jolloin myös kulujen vähennysoikeus määräytyisi myytävän kokonaisuuden verollisuusasteen mukaan. Kohteesta riippuen verollisuusaste ja myyntiin liittyvien kulujen määrä voi vaihdella hyvinkin paljon. Näin ollen tässäkin tilanteessa mahdollisimman tarkka kulujen kohdistaminen on arvonlisäverolain vähennysoikeutta koskevien säännöksien mukaista. Tällöin myös A pystyy itse tarkemmalla tasolla seuraamaan kohteidensa todellisia kustannuksia, kun myös arvonlisäverojen vähennysoikeudet on kohdistettu mahdollisimman tarkkaan.
Veronsaajien oikeudenvalvontayksikkö on valituksen johdosta antamassaan vastineessa viitannut muun ohella arvonlisäverolain ja arvonlisäverodirektiivin säännöksiin sekä asiaan liittyvään korkeimman hallinto-oikeuden ja EUT:n oikeuskäytäntöön ja esittänyt lisäksi muun ohella seuraavaa:
Verottomaan luovutukseen liittyvien kulujen vähennysoikeus
Asiassa on selvää, että A:n verottomien liiketoimien myyntikuluilla ei ole suoraa ja välitöntä yhteyttä vähennykseen oikeuttaviin liiketoimiin verollisen liiketoiminnan rahoitukseen liittyvinä pääomanhankintakuluina. A:n pääasiallinen liiketoiminta vakuutusyhtiönä ei mahdollista tällaista tilannetta. Asiassa ei ole myöskään osoitettu, että kiinteistöjen ja kiinteistö- ja asunto-osakeyhtiöiden osakkeiden myyntikulut olisivat osa A:n palveluveloitusten hinnanmuodostusta.
Lähtökohtaisesti tavaroiden ja palvelujen hinnat määräytyvät vapailla markkinoilla. Esimerkiksi kiinteistön myyntiin suoraan ja välittömästi kohdistuvat kulut eivät oikeudenvalvontayksikön käsityksen mukaan muutu luonteeltaan välillisiksi yleiskuluiksi sen vuoksi, että kiinteistön myyntihinta määräytyy markkinoilla. Vähennysoikeus tulee ratkaista ensivaiheessa suoran kohdistamisen perusteella.
Kysymyksessä olevia kuluja ei voida pitää välillisen kulun luonteisina yleiskuluina, sillä tämä edellyttäisi sitä, että kulut eivät ole kohdistettavissa mihinkään tiettyyn liiketoimeen. Käsillä olevassa asiassa kulut, joita ovat kustannukset due diligence-tutkimuksen teettämisestä ja muista asiantuntijapalveluista sekä myyntipalkkiot, liittyvät läheisesti ja välittömästi kiinteistöjen ja kiinteistö- ja asunto-osakeyhtiöiden osakekauppojen toteuttamiseen. A ei olisi ostanut kysymyksessä olevia palveluja kiinteistöjen ja kiinteistö- ja asunto-osakeyhtiöiden osakkeiden myyntitarkoituksesta huolimatta. Kysymyksessä olevilla kuluilla on suora ja välitön yhteys verottomaan myyntiin. Tästä seuraa se, että kiinteistöjen ja kiinteistö- ja asunto-osakeyhtiöiden osakkeiden myyntikuluihin sisältyvistä arvonlisäveroista ei ole vähennysoikeutta.
Oikeudenvalvontayksikön valitus korkeimmalle hallinto-oikeudelle koskee hallinto-oikeuden päätöstä siltä osin kuin hallinto-oikeus on katsonut, että luovutukseen voidaan soveltaa arvonlisäverolain 19 a §:n säännöstä. Kysymys ei ole arvonlisäverolain 19 a §:n mukaisesta liikkeen tai sen osan luovutuksen yhteydessä tapahtuvasta tavaroiden ja palvelujen luovutuksesta, kun A myy kiinteistön tai keskinäisen kiinteistö- ja/tai asunto-osakeyhtiön osakkeet. Siten oikeudenvalvontayksikön edellä esittämä käsitys kiinteistöjen ja kiinteistö- ja asunto-osakeyhtiöiden osakkeiden myyntikulujen vähennysoikeudesta koskee myös sellaisia tilanteita, joihin verovelvollisuusryhmän käsityksen mukaan tulisi soveltaa arvonlisäverolain 19 a §:n säännöstä sekä sellaisia tilanteita, joihin hallinto-oikeus on katsonut arvonlisäverolain 19 a §:n säännöksen olevan sovellettavissa. Muutoin oikeudenvalvontayksikkö viittaa valituksessaan sekä vastaselityksessään liikkeen luovutuksesta toteamaansa.
Veronsaajien oikeudenvalvontayksikkö pyytää korkeinta hallinto-oikeutta esittämään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 267 artiklassa tarkoitetun ennakkoratkaisupyynnön unionin tuomioistuimelle, jolla varmistetaan arvonlisäverodirektiivin vähennysoikeutta koskevan sääntelyn asianmukainen soveltaminen kiinteistöjen ja kiinteistö- ja asunto-osakeyhtiöiden liikehuoneistojen osakkeiden myyntejä varten hankittuihin palveluihin. Ennakkoratkaisun esittäminen on erityisesti tarpeen, jos korkein hallinto-oikeus harkitsee kannanmuutosta aiempaan linjaukseensa nähden (KHO 2011:52 ja KHO 2011:76).
Verovelvollisuusryhmä on antamassaan vastaselityksessä uudistanut asiassa aikaisemmin esittämänsä ja vaatimansa. Vastaselityksen mukaan asia voidaan ratkaista valituksen mukaisesti ilman ennakkoratkaisupyyntöä unionin tuomioistuimelta. Mikäli korkein hallinto-oikeus ei kuitenkaan hyväksy verovelvollisuusryhmän valitusta, tällöin asia tulisi saattaa unionin tuomioistuimen arvioitavaksi.
Veronsaajien oikeudenvalvontayksikköon pyytänyt lupaa valittaa hallinto-oikeuden päätöksestä ennakkoratkaisun kohdan 4. osalta. Veronsaajien oikeudenvalvontayksikkö on valituksessaan vaatinut, että hallinto-oikeuden päätös kumotaan valituksenalaisilta osin ja uutena ennakkoratkaisuna lausutaan kohdan 4. osalta, että kysymys ei ole arvonlisäverolain 19 a §:ssä tarkoitetusta liikkeen tai sen osan luovutuksesta, kun A luovuttaa kiinteistön tai keskinäisen kiinteistö- tai asunto-osakeyhtiön liikehuoneiston hallintaan oikeuttavat osakkeet vuokrasopimuksineen hakemuksessa kuvatuissa tilanteissa.
Verovelvollisuusryhmä on antamassaan vastineessa vastustanut Veronsaajien oikeudenvalvontayksikön valituksen hyväksymistä.
Verovelvollisuusryhmä on antanut vastaselityksen johdosta lausuman.
1. B:n edustaman verovelvollisuusryhmän valituslupahakemus hylätään siltä osin kuin se koskee ennakkoratkaisun kohtia 1. ja 4. Korkein hallinto-oikeus ei siten anna ratkaisua verovelvollisuusryhmän valitukseen näiltä osin.
Korkein hallinto-oikeus on myöntänyt valitusluvan B:n edustamalle verovelvollisuusryhmälle ennakkoratkaisun kohdan 2. osalta ja Veronsaajien oikeudenvalvontayksikölle ennakkoratkaisun kohdan 4. osalta ja tutkinut asian näiltä osin.
2. Vaatimukset ennakkoratkaisun pyytämisestä unionin tuomioistuimelta hylätään.
3. Verovelvollisuusryhmän valitus hyväksytään ennakkoratkaisun kohdan 2. osalta siltä osin kuin kysymys on verovelvollisuusryhmän oikeudesta vähentää kiinteistöjen sekä kiinteistö- ja asunto-osakeyhtiöiden liikehuoneistojen osakkeiden myyntiin liittyvät kulut. Korkein hallinto-oikeus kumoaa tältä osin hallinto-oikeuden ja Verohallinnon päätökset ja lausuu uutena ennakkoratkaisuna, että kiinteistöjen sekä kiinteistö- ja asunto-osakeyhtiöiden liikehuoneistojen osakkeiden myyntiin liittyviä kuluja on pidettävä verovelvollisuusryhmään kuuluvan A:n vähennykseen oikeuttavina yleiskuluina. Asia palautetaan Verohallinnolle ennakkoratkaisun antamiseksi siitä, miten vähennyskelpoinen osuus määritetään.
4. Lausuminen Veronsaajien oikeudenvalvontayksikön valituksessa esitetyistä vaatimuksista raukeaa.
1. Verovelvollisuusryhmän valituslupahakemus ennakkoratkaisun kohdista 1. ja 4.
Sen perusteella, mitä muutoksenhakija on esittänyt ja mitä asiakirjoista muutoin ilmenee, asian saattamiseen korkeimman hallinto-oikeuden ratkaistavaksi ei näiltä osin ole arvonlisäverolain 198 § (700/1994 ja 529/2010) säädettyä valitusluvan myöntämisen perustetta.
2. Ennakkoratkaisun pyytäminen unionin tuomioistuimelta
Verovelvollisuusryhmä ja Veronsaajien oikeudenvalvontayksikkö ovat pyytäneet, että asiassa pyydetään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 267 artiklassa tarkoitettu ennakkoratkaisu unionin tuomioistuimelta yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY tulkinnasta.
Kun otetaan huomioon unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö ja sen soveltamismahdollisuus kysymyksessä olevaan asiaan sekä ne perusteet, joilla korkein hallinto-oikeus on ratkaissut asian, asiassa ei ole tullut esille sellaista kysymystä, jonka johdosta ennakkoratkaisupyynnön tekeminen olisi tarpeen. Tätä koskevat pyynnöt on siten hylättävä.
3. Verovelvollisuusryhmän valitus ennakkoratkaisun kohdasta 2.
Arvonlisäverolain 27 §:n 1 momentin mukaan veroa ei suoriteta kiinteistön myynnistä eikä maanvuokraoikeuden, huoneenvuokraoikeuden, rasiteoikeuden tai muun niihin verrattavan kiinteistöön kohdistuvan oikeuden luovuttamisesta.
Arvonlisäverolain 42 §:n 1 momentin 6 kohdan mukaan rahoituspalveluna pidetään arvopaperikauppaa. Pykälän 3 momentin mukaan arvopaperikaupalla tarkoitetaan osakkeiden ja muiden niihin verrattavien osuuksien, saatavien sekä johdannaissopimusten myyntiä ja välitystä, myös silloin kun ne eivät perustu asiakirjaan.
Arvonlisäverolain 43 §:n 1 momentin mukaan rahoituspalveluna ei pidetä sellaisen arvopaperin myyntiä tai välitystä, joka yksin tai yhdessä muiden arvopaperien kanssa tuottaa oikeuden hallita määrättyä huoneistoa tai kiinteistöä taikka kiinteistön osaa. Saman pykälän 2 momentin (1064/2016) mukaan edellä 1 momentissa tarkoitettujen arvopapereiden myyntiin ja välitykseen sovelletaan, mitä kiinteistön myynnistä ja välityksestä säädetään.
Arvonlisäverolain 102 §:n 1 momentin 1 kohdan mukaan verovelvollinen saa vähentää verollista liiketoimintaa varten toiselta verovelvolliselta ostamastaan tavarasta tai palvelusta suoritettavan veron taikka ostosta 8a–8d tai 9 §:n perusteella suoritettavan veron. Pykälän 2 momentin mukaan verollisella liiketoiminnalla tarkoitetaan toimintaa, joka tämän lain mukaan aiheuttaa tavaran tai palvelun myyjälle verovelvollisuuden.
Arvonlisäverodirektiivin 9 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaan "verovelvollisella" tarkoitetaan jokaista, joka itsenäisesti missä tahansa harjoittaa liiketoimintaa, riippumatta tämän toiminnan tarkoituksesta tai tuloksesta. Toisen alakohdan mukaan liiketoimintana pidetään kaikkea tuottajan, kauppiaan tai palvelujen suorittajan harjoittamaa toimintaa, mukaan lukien kaivostoiminta, maataloustoiminta ja vapaa ammattitoiminta tai vastaava. Liiketoimintana pidetään erityisesti aineellisen tai aineettoman omaisuuden hyödyntämistä jatkuvaluontoisessa tulonsaantitarkoituksessa.
Arvonlisädirektiivin 15 artiklan 2 kohdan mukaan jäsenvaltiot voivat pitää aineellisena omaisuutena:
c) osuuksia ja osakkeita, jotka antavat haltijalleen laillisen tai tosiasiallisen omistus- tai hallintaoikeuden kiinteään omaisuuteen tai sen osaan.
Arvonlisäverodirektiivin 135 artiklan 1 kohdan f alakohdan mukaan jäsenvaltioiden on vapautettava verosta liiketoimet, mukaan lukien välitys mutta lukuun ottamatta hallintoa ja tallessapitoa, jotka koskevat osakkeita, yhtiö- ja yhteenliittymäosuuksia, obligaatioita ja muita arvopapereita, ei kuitenkaan tavaroiden hallintaan oikeuttavia asiakirjoja ja 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja oikeuksia ja arvopapereita.
Arvonlisäverodirektiivin 173 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaan sellaisista tavaroista ja palveluista, joita verovelvollinen käyttää sekä 168, 169 ja 170 artiklan mukaan vähennykseen oikeuttaviin liiketoimiin että vähennykseen oikeuttamattomiin liiketoimiin, vähennys voidaan myöntää ainoastaan siitä arvonlisäveron osasta, joka vastaa ensin mainittujen liiketoimien suhteellista osuutta. Artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaan vähennyksen suhdeluku on laskettava 174 ja 175 artiklan mukaisesti kaikista verovelvollisen suorittamista liiketoimista. Saman artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaan jäsenvaltiot voivat oikeuttaa tai velvoittaa verovelvollisen tekemään vähennyksen tavaroiden ja palvelujen täyden tai osittaisen käytön perusteella.
Ennakkoratkaisuhakemuksen mukaan B:n edustamaan verovelvollisuusryhmään kuuluva eläkevakuutusyhtiö A (jäljempänä A) harjoittaa kiinteistösijoitustoimintaa omistamalla kiinteistöjä sekä keskinäisten kiinteistö- ja asunto-osakeyhtiöiden osakkeita ja antamalla näin hallitsemiaan tiloja vuokralle. Verovelvollisuusryhmä on hakeutunut arvonlisäverolain 30 §:n nojalla verovelvolliseksi kiinteistön käyttöoikeuden luovuttamisesta. A on vuokrannut kiinteistöissä ja keskinäisissä kiinteistöyhtiöissä olevat tilat pääasiassa arvonlisäverollisilla vuokrasopimuksilla, kun taas asunto-osakeyhtiöissä sijaitsevat tilat on vuokrattu pääasiassa arvonlisäverottomilla vuokrasopimuksilla.
Mainittuun kiinteistöliiketoimintaan liittyen A voi vaihtaa kiinteistö- ja osakeomistuksiaan myymällä kiinteistöjä sekä keskinäisten kiinteistö- ja asunto-osakeyhtiöiden osakkeita ja ostamalla uusia. Ennakkoratkaisuhakemuksessa annetun selvityksen mukaan A ei osta kiinteistöjä tai kiinteistöyhtiöiden osakkeita myydäkseen niitä edelleen, vaan hankinnat tapahtuvat aina vuokraustarkoitukseen.
Kiinteistöjen ja keskinäisten kiinteistöyhtiöiden osakkeiden myyntiin liittyvien kulujen vähennysoikeus
Asiassa on tältä osin kysymys siitä, onko verovelvollisuusryhmällä oikeus vähentää A:n suorittamaan kiinteistöjen ja kiinteistöyhtiöiden osakkeiden myyntiin liittyviin kuluihin sisältyvä arvonlisävero, kun kiinteistöjen ja keskinäisten kiinteistöyhtiöiden osakkeiden myynnistä ei arvonlisäverolain 27 §:n nojalla ole suoritettava arvonlisäveroa.
Vähennysoikeuden edellytyksenä on ensinnäkin, että verovelvollisuusryhmä toimii tässä tarkoitetussa toiminnassaan arvonlisäverodirektiivin 9 artiklassa tarkoitetulla tavalla verovelvollisen ominaisuudessa. Koska vuokratulot kiinteistöistä ja keskinäisistä kiinteistöosakeyhtiöistä kertyvät suoraan verovelvollisuusryhmään kuuluvalle A:lle, A:n on katsottava hyödyntävän nyt kysymyksessä olevia kiinteistöjään ja keskinäisten kiinteistöyhtiöiden osakkeita arvonlisäverodirektiivin 9 artiklassa tarkoitetulla tavalla jatkuvaluontoisessa tulonsaantitarkoituksessa. Näin ollen verovelvollisuusryhmä toimii tässä A:n harjoittamassa toiminnassa verovelvollisen ominaisuudessa riippumatta siitä, myykö A kaikille verovelvollisuusryhmään kuuluville kiinteistöyhtiöille sinänsä arvonlisäverotettavia hallinto- tai muita vastaavia palveluja.
Asiassa on seuraavaksi ratkaistava, kuuluvatko kiinteistöjen ja kiinteistöyhtiöiden osakkeiden myynnit arvonlisäveron soveltamisalaan. Kiinteistöjen tai keskinäisten kiinteistöyhtiöiden osakkeiden myyntiin ei sovelleta arvonlisäverolain 41 §:n ja 42 §:n 1 momentin 6 kohdan säännöksiä, joiden mukaan arvopaperien myynti on verosta vapautettua rahoituspalvelua, vaan arvonlisäverolain 27 §:n säännöstä, jonka mukaan veroa ei ole suoritettava kiinteistöjen tai kiinteistöön kohdistuvien oikeuksien luovutuksesta. Kuitenkin on katsottava, että unionin tuomioistuimen (EUT) ratkaisukäytäntö tytäryhtiöosakkeiden myyntiä koskien on soveltuvin osin sovellettavissa myös nyt kysymyksessä oleviin luovutuksiin. EUT on asiassa C-29/08, SKF, antamassaan tuomiossaan todennut, että tytär- ja osakkuusyhtiöiden osakkeiden luovutuksen, jossa emoyhtiö lakkauttaa omistuksensa näissä yhtiöissä ja jonka emoyhtiö toteuttaa konsernin rakenteen uudistamista varten, voidaan katsoa olevan liiketoimi, jolla pyritään saamaan jatkuvaluonteisia tuloja toiminnasta ja joka menee pelkkää osakkeiden myyntiä pidemmälle. Tuomion mukaan tällä liiketoimella on suora yhteys konsernin harjoittaman toiminnan organisointiin, ja sitä on näin ollen pidettävä verovelvollisen verollisen liiketoiminnan välittömänä, pysyvänä ja välttämättömänä jatkeena. Tällainen liiketoimi kuuluu näin ollen arvonlisäveron soveltamisalaan (tuomion 33 kohta).
EUT:n oikeuskäytännön mukaisesti, kun A myy kiinteistöjä tai keskinäisten kiinteistö- tai asunto-osakeyhtiöiden osakkeita kiinteistösijoitustoiminnan uudelleenjärjestelyn yhteydessä, jolloin vuokraustoiminta näiden kohteiden osalta päättyy, kohteiden myynnin on katsottava olevan A:n kiinteistöliiketoiminnan välitön, pysyvä ja välttämätön jatke ja siten kuuluvan arvonlisäveron soveltamisalaan.
Mitä tulee nyt kysymyksessä olevien kulujen vähennyskelpoisuuteen, niin EUT:n oikeuskäytännön mukaan, jotta arvonlisävero voitaisiin vähentää, aikaisemmassa vaihdannan vaiheessa toteutetuilla liiketoimilla on oltava suora ja välitön yhteys myöhemmässä vaihdannan vaiheessa toteutettuihin liiketoimiin. Aikaisemmassa vaihdannan vaiheessa hankituista tavaroista tai palveluista maksetun arvonlisäveron vähennysoikeus edellyttää siis, että näiden tavaroiden tai palvelujen hankintakulut kuuluvat niihin osiin, joista myöhemmässä vaihdannan vaiheessa suoritettujen verollisten ja vähennykseen oikeuttavien liiketoimien hinta muodostuu. Verovelvolliselle myönnetään kuitenkin vähennysoikeus myös, vaikka tietyn aikaisemmassa vaihdannan vaiheessa toteutetun liiketoimen ja yhden tai useamman myöhemmässä vaihdannan vaiheessa toteutetun vähennykseen oikeuttavan liiketoimen välillä ei ole suoraa ja välitöntä yhteyttä, kun kyseessä olevien palvelujen kustannukset ovat osa verovelvollisen yleiskuluja ja siten sellaisenaan osia, joista verovelvollisen tarjoamien tavaroiden ja palvelujen hinta muodostuu. Tällaisilla kustannuksilla on nimittäin suora ja välitön yhteys verovelvollisen koko taloudelliseen toimintaan. Edellä mainitut periaatteet ilmenevät muun muassa EUT:n asiassa C-29/08, SKF, antamasta tuomiosta (tuomion 57 ja 58 kohta).
Edellä mainitussa tuomiossa on todettu edelleen, että aikaisemmassa vaihdannan vaiheessa toteutetuista palveluista suoritetun arvonlisäveron vähennysoikeus syntyy, jos näillä liiketoimilla hankittu pääoma on kohdistettu asianomaisen taloudelliseen toimintaan. Lisäksi aikaisemmassa vaihdannan vaiheessa suoritettuihin palveluihin liittyvillä kuluilla on suora ja välitön yhteys verovelvollisen taloudelliseen toimintaan, jos ne voidaan kohdistaa yksinomaan myöhemmässä vaihdannan vaiheessa toteutettuun taloudelliseen toimintaan ja ovat vain kyseiseen toimintaan kuuluvien liiketoimien hinnan osatekijöitä. Oikeus vähentää osakkeiden luovutuksen yhteydessä hankituista palveluista maksettu arvonlisävero syntyy direktiivin 2006/112 168 artiklan nojalla, jos aikaisemmassa vaihdannan vaiheessa toteutettuihin palveluihin liittyvien kustannusten ja verovelvollisen koko taloudellisen toiminnan välillä on suora ja välitön yhteys. Tuomion mukaan ennakkoratkaisupyynnön esittäneen tuomioistuimen on selvitettävä, ottaen huomioon kaikki olosuhteet, joissa pääasiassa kysymyksessä olevat liiketoimet ovat tapahtuneet, voidaanko kyseiset kustannukset sisällyttää myytyjen osakkeiden hintaan vai ovatko ne vain verovelvollisen taloudelliseen toimintaan kuuluvien liiketoimien hinnan osatekijöitä (tuomion 72 ja 73 kohta).
Asiassa ei ole kysymys siitä, että A:n kiinteistösijoituskohteiden myynneistä saama pääoma kohdistettaisiin kiinteistöliiketoiminnan ulkopuolisiin tarkoituksiin. A:n mukaan kohteiden myyntiin liittyvien palvelujen hankintakustannukset eivät sisälly kyseisten kohteiden myyntihintaan, vaan niiden myyntihinta määräytyy markkinoilla. Näin ollen myyntikulut eivät ole osa kiinteistöjen tai kiinteistöyhtiöiden myynnin hinnanmuodostusta eivätkä kyseiset palvelut näin ollen kohdistu suoraan ja välittömästi näiden kohteiden myyntiin, vaan niiden on katsottava olevan A:n kiinteistöliiketoimintaan kuuluvien liiketoimien hinnan osatekijöitä ja siten yhtiön yleiskuluja.
Yleiskulujen vähennyskelpoinen osuus
Ennakkoratkaisuhakemuksen mukaan A harjoittaa kiinteistöliiketoiminnassaan myös verotonta ja vähennykseen oikeuttamatonta tilojen vuokraustoimintaa. Arvonlisäverolain 117 §:n mukaan palvelusta, jonka verovelvollinen on ottanut vain osittain vähennykseen oikeuttavaan käyttöön, saadaan vähennys tehdä vain siltä osin kuin palvelua on käytetty tähän tarkoitukseen. Verohallinto on ennakkoratkaisukysymykseen 2. vastatessaan katsonut, että verovelvollisuusryhmällä ei ole oikeutta vähentää kiinteistöjen ja keskinäisten kiinteistö- ja asunto-osakeyhtiöiden myyntiin liittyviin kuluihin sisältyvää arvonlisäveroa, ja hallinto-oikeus on hylännyt verovelvollisuusryhmän tästä ennakkoratkaisun kohdasta tekemän valituksen. Asiassa ei siten ole aiemmissa vaiheissa ratkaistu, miten yleiskulujen vähennysoikeus määräytyy. Koska korkein hallinto-oikeus ei ensi asteena ota asiaa ratkaistavakseen, asia on palautettava Verohallinnolle uuden ennakkoratkaisun antamiseksi tältä osin.
4. Veronsaajien oikeudenvalvontayksikön valitus ennakkoratkaisun kohdasta 4.
Kun otetaan huomioon verovelvollisuusryhmän valitukseen ennakkoratkaisun kohdan 2. osalta lausuttu, Veronsaajien oikeudenvalvontayksikön valitukseen ennakkoratkaisun kohdan 4. osalta ei ole tarpeen lausua. Tämän vuoksi lausuminen Veronsaajien oikeudenvalvontayksikön valituksesta raukeaa.
Oikeusneuvos Mikko Pikkujämsän äänestyslausunto:
"Erimielisyyteni koskee vain ratkaisun perustelemista siltä osin kuin kysymys on siitä, onko A:n kiinteistösijoituskohteiden myyntikuluja pidettävä yleiskuluina.
Enemmistön toteamin perustein katson, että asian ratkaisemiseen on saatavissa johtoa unionin tuomioistuimen tytäryhtiöosakkeiden myyntiä koskevasta ratkaisukäytännöstä ja että asiassa kysymyksessä olevat kiinteistöjen sekä keskinäisten kiinteistö- ja asunto-osakeyhtiöiden osakkeiden myynnit kuuluvat arvonlisäveron soveltamisalaan. Tämän jälkeen kysymys on siitä, onko kohteiden myyntiin liittyviä kuluja pidettävä harjoitetun arvonlisäverollisen liiketoiminnan yleiskuluina vai kyseisiin arvonlisäverottomiin myynteihin suoraan kohdistettavina kuluina.
Unionin tuomioistuin on oikeuskäytännössään katsonut, että holdingyhtiölle tytäryhtiöiden osuuksien hankinnasta aiheutuneiden kulujen katsotaan liittyvän sen taloudelliseen toimintaan, jos se osallistuu tytäryhtiöidensä hallinnointiin ja tätä varten harjoittaa taloudellista toimintaa, jolloin näistä kuluista maksettu arvonlisävero on oikeus vähentää täysimääräisesti (esimerkiksi yhdistetyissä asioissa C-108/14 ja C-109/14, Larentia + Minerva, annetun tuomion 25 kohta). Nyt ei kuitenkaan ole kysymys osto- vaan myyntiliiketoimeen liittyvien kulujen vähennysoikeudesta. Vaikka sijoituskohteiden hankintaan liittyviä kuluja, jotka eivät ole kohdistettavissa mihinkään tiettyyn myyntiliiketoimeen, pidetään yleiskuluina, asiaa on mahdollista arvioida toisin samojen kohteiden myyntiin liittyvien kulujen osalta, koska ne saatetaan, paitsi katsoa yleiskuluiksi, myös kohdistaa suoraan tiettyyn myyntiliiketoimeen.
Unionin tuomioistuin on jättänyt asiassa C-29/08, SKF, antamassaan tuomiossa kansallisen tuomioistuimen selvitettäväksi, ottaen huomioon kaikki olosuhteet, joissa tuolloin kysymyksessä olevat liiketoimet ovat tapahtuneet, voidaanko osakkeiden luovutuksen yhteydessä hankituista palveluista aiheutuneet kustannukset sisällyttää myytyjen osakkeiden hintaan vai ovatko ne vain verovelvollisen taloudelliseen toimintaan kuuluvien liiketoimien hinnan osatekijöitä (tuomion 73 kohta). Tuomioistuin on näin lausuessaan edellyttänyt, että kysymystä siitä, ovatko tietyt kustannukset koko taloudelliseen toimintaan kohdennettavia yleiskuluja, on arvioitava täsmälleen saman hinnanosatekijyyskriteerin perusteella kuin kysymystä siitä, ovatko kulut suoraan tiettyyn liiketoimeen kohdennettavia. Silloin, kun kysymys on yleiskuluista, ei ole mielekästä edes asettaa kysymystä siitä, ovatko tällaiset kustannukset vaikuttaneet liiketoiminnassa tarjottavien hyödykkeiden myyntihintoihin vai onko tuotteiden myyntihinta määräytynyt markkinoilla. Näin ollen myöskään kysymystä siitä, ovatko kulut suoraan tiettyyn liiketoimeen kohdennettavia, ei voida ratkaista tällaisen kriteerin avulla eikä unionin tuomioistuimen voida katsoa tätä tarkoittaneen.
Tähän nähden unionin tuomioistuimen toteamus, jonka mukaan aiheutuneiden kustannusten on sisällyttävä osakkeiden tai osuuksien hintaan, ei tarkoita sitä, että hintojen on oltava tosiasiallisesti korkeampia esimerkiksi siten, että myyntihinnan päälle on lisättävä tietty summa. Unionin tuomioistuimen toteamus on sen sijaan ymmärrettävä siten, että kustannusten on pienennettävä suoraan konkreettisesta osakkeita koskevasta transaktiosta saatavaa voittoa eikä ainoastaan yrityksen koko voittoa. Aiheutuneita kustannuksia on pidettävä suoraan osakkeiden myyntiin kohdennettavina, jos ostetuilla palveluilla on niin tiivis yhteys osakkeiden myyntiin, että ne ovat taloudellisesti tarkasteltuina suoraan tämän myyntiliiketoimen kustannustekijä.
Edellä olevan perusteella katson, että nyt käsillä oleva asia on ratkaistava sen perusteella, onko myyntikuluilla niin tiivis yhteys kiinteistösijoituskohteiden myyntiin, että ne ovat taloudellisesti tarkasteltuina suoraan tällaisten myyntiliiketointen kustannustekijöitä. Mikäli asetettuun kysymykseen vastataan myöntävästi, kysymys on suoraan kohdennettavista kuluista eikä yleiskuluista.
Ennakkoratkaisuhakemuksessa esitetyn selvityksen mukaan A:n harjoittama osittain arvonlisäverollinen liiketoiminta muodostuu lähinnä sen omistamissa kiinteistöissä ja sen osakeomistuksen perusteella hallitsemissa huoneistoissa sijaitsevien tilojen vuokraamisesta. Lisäksi se tuottaa kiinteistö- ja asunto-osakeyhtiöille erilaisia sinänsä arvonlisäverollisia palveluita, jotka jäävät kuitenkin arvonlisäveron soveltamisalan ulkopuolelle siitä syystä, että kysymys on verovelvollisuusryhmän sisäisestä laskutuksesta. Kysymys on kiinteistöjen ja osakeomistuksen perusteella hallittavien tilojen pitkäaikaisesta käytöstä verollisessa vuokrausliiketoiminnassa eli A ei ilmoituksensa mukaan hanki kiinteistöjä tai kiinteistö- ja asunto-osakeyhtiön osakkeita välitöntä edelleenmyyntiä varten.
A:n harjoittama vuokraustoiminta poikkeaa esimerkiksi sellaisesta kiinteistökohteiden jalostamiseen tähtäävästä liiketoiminnasta, jossa tulon odotukset perustuvat vuokratuottojen ohella tai jopa pääosin kohteiden myynnistä saatavaan voittoon. Kiinteistönjalostustoiminnasta poiketen A:n harjoittamassa pitkäaikaisessa vuokraustoiminnassa on varauduttava siihen, että silloin, kun vuokrauskohteesta luopuminen tulee ajankohtaiseksi, kohteen myynti itsessään saattaa tuottaa tappiota ja myyntikustannukset on katettava kohteessa aiemmin harjoitetun ja muissa kohteissa yhä harjoitettavan vuokraustoiminnan voitoilla.
Esitetyn selvityksen mukaan myyntikulut koostuvat kiinteistökohteiden myyntien yhteydessä tarpeellisten ja varsin tavanomaisten asiantuntijapalveluiden hankkimisesta. Ennakkoratkaisuhakemuksessa ei ole esitetty, että myyntikuluihin sisältyisi esimerkiksi sellaisia määrältään huomattavia onnistumispalkkioita, joilla olisi katsottava olevan suora ja välitön yhteys vuokraustoiminnan sijaan juuri kyseisestä myyntiliiketoimesta saatavaan tuottoon.
Mainitsemillani perusteilla katson enemmistön tavoin, että kysymys on yleiskuluista."

matches:
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
tuomioistuin
tuomioistuin
Tuomioistuin


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiArkkitehtuurianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiVärikäsViileäTietokoneetSöpöKukkaHauskaPelitTytötteLomaHDKuumaElääLogoRakkausElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisää	Kotiin / Tietokoneet / ikkunat 7 HD tapetti	ikkunat 7 HD tapetti
Tässä on joukko ikkunoita 7 tapetti HD Collection Pöytäkoneet, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä HDwallpaper20.com, on yli sata tuhansia taustakuvia ovat saatavilla ilmaiseksi Lataus. Voit ladata Joka taustakuvat veloituksetta, Koska nämä taustakuvat ovat lataaja käyttäjille.
Jos näin ikkunat 7 tapetti HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja HD Lover Edellinen: taustakuvamallin HD
seuraava: ikkunat 8 HD tapetti
taustakuvat leveä HD kokoelmattaustakuvia HDkeltainen tapetti yhteenveto ilmaiseksi Lataafitness taustakuva ilmaiseksi Lataawindows xp taustakuva ilmaiseksi Lataahyvä taustakuva ilmaiseksi Lataayliluonnollinen tapetti HDtaustakuva pc ilmaiseksi LataaSouth Park taustakuva ilmaiseksi Lataakukkatapetit HD Free Suunnitellut HDwallpaper20.com | Powered by zuuur.com	© Copyright 2016, Kaikki oikeudet pidätetään	Siirry alkuun

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD


Isumaginnittoqarfiup aqunneqarnera aaqqissuussaaneralu pillugit Inatsisartut peqqussutaata allanngortinneqarnissaa pillugu Inatsisartut inatsisaat nr. 47, 23. november 2017-imeersoq (Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup sulianik ingerlatsinerata naammassiuminarsagaanera)
Suliffeerunnermi ikiorsiissutit pillugit inatsisartut inatsisaat nr. 2, 15. maj 2014-imeersoq
Isumaginninnermik suliassaqarfimmi pissaanermik atuineq pillugu Inatsisartut inatsisaat nr. 1, 21. november 2013-meersoq
Isumaginnittoqarfiup aqunneqarnera aaqqissuussaaneralu pillugit Inatsisartut peqqussutaat nr. 11, 12. november 2001-imeersoq
Isumaginnittoqarfiup aqunneqarnera aaqqissuussaaneralu pillugit Inatsisartut peqqussutaanni nr. 11, 12. november 2001-imeersumi kingusinnerusukkut Inatsisartut inatsisaat nr. 14, 6. juni 2016-imeersukkut allanngortinneqartumi allannguutigineqassapput:
1. § 8 imatutoqaasertaqassaaq:
” § 8. Isumaginninnermut Naammagittaalliuuteqartarfimmut inatsisitigut naammagittaalliuuteqartoqarsinnaatillugu, suliani kommunalbestyrelsip Naalakkersuisulluunniit aalajangiiffigisimasaanni, illuatungiusup aalajangiineq Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfimmut naammagittaalliutigisinnaavaa. Aalajangiinerup kingorna sapaatip akunneri arfinillit qaangiutsinnagit Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfimmut naammagittaalliuuteqartoqassaaq.
Imm. 2. Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup aalajangigai allaffissornikkut oqartussanut allanut ingerlateqqinneqarsinnaanngillat.
Imm. 3. Akuersisissummik peqaqqaarnani meeqqamik inuusuttumilluunniit 18-it inorlugit ukiulimmik angerlarsimaffiup avataanut inissiinissamik Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup aalajangiinera angajoqqaatut oqartussaassusilimmit meeqqamilluunniit Kalaallit Nunaanni Eqqartuussivinnut tunniunneqarsinnaavoq. Aalajangikkap Kalaallit Nunaanni Eqqartuussivinnut tunniunneqarnera pissaaq aalajangiinerup kingorna sapaatit akunnerisa 4-it iluanni.
Imm. 4. Suliami (illuatungiulluni) peqataasup Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup aalajangiinera, Kalaallit Nunaanni Eqqartuussivinnut suliassanngortissinnaavaa. Aalajangikkap Kalaallit Nunaanni Eqqartuussivinnut tunniunneqarnera pissaaq aalajangiinerup kingorna sapaatit akunnerisa 4-t iluanni.
Imm. 5. Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup aamma eqqartuussiviup imm. 1-mi, 3-imi aamma 4-imi piffissaliussap malinneqannginnera isiginnginniarsinnaavaat pineqartoq qaangiinermut akisussaatinneqarsinnaanngippat.”
2. § 9 imatutoqaasertaqassaaq:
” § 9. Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfik siulittaasoqassaaq 4-nillu ilaasortaatitaqassalluni.
Imm. 2. Siulittaasoq Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup allattoqarfiani naammagittaalliuuteqartarnermi allatseqarfiup pisortaatut atorfinitsinneqassaaq.
Imm. 3. Naalakkersuisut ilaasortaatitat 4-t taakkulu sinniisussaat ukiuni sisamani atuuttussanngorlugit toqqassavaat.
Imm. 4. Siulittaasoq inatsisilerituutut soraarummeersimassaaq.
Imm. 5. Ilaasortat 2-t sinniisussaallu isumaginninnermut tunngasunik paasisimasaqartuussapput, ilaasortaq 1 sinniisussaalu inatsisilerituujussapput isumaginninneq pillugu paasisimasaqartut, aammalu ilaasortaq 1 sinniisussaalu isumaginninnermut politikkimik tunuliaqutaqassapput.
Imm. 6. Inuit isumaginninneq pillugu sulianik ingerlatsinermut imaluunniit aalajangiinernut akuusut toqqarneqarsinnaanngillat.
Imm. 7. Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfik pisuni aalajangersimasuni inunnik suliamik sammineqartumik immikkut ilisimasaqartunik aggersaasinnaavoq. Inuit taakku Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfimmi taaseqataasinnaatitaanngillat.
Imm. 8. Naalakkersuisut Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup suleriaasissaa aamma Naammagittaalliuuteqartarfiup allattoqarfiullu sulinerannut malittarisassat sukumiinerusut nalunaarutitigut aalajangersassavaat, taakkununnga ilaallutik piffissaliussaasut, naammagittaalliuuteqartarnermut periaatsit ilusiliinissamullu piumasaqaatit, taassuma ataani naammagittaalliuutinik periaatsinik ilusiliinissamullu piumasaqaatinik naammassinninngitsunik itigartitsisinnaaneq piumasaqaammullu tassunga atuutitsinnginnissaq, Naammagittaalliuuteqartarfiup siulittaasuata innersuussineratigut Naammagittaalliuuteqartarfiup ilaasortaanik piffissaq sioqqullugu soraarsitsineq kiisalu Naammagittaalliuuteqartarfiup ilaasortaanik akissarsiaqartitsinermut malittarisassat.
Imm. 9. Naalakkersuisut Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfimmut allattoqarfeqartitsissapput.”
3. § 10 imatutoqaasertaqassaaq:
” § 10. Suliani naammagittaalliuuteqarfiusuni Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfik ilaasortaatitaasunik peqataatitaqarani aalajangiissaaq, taamaattoq tak. imm. 2.
Imm. 2. Siulittaasup nalilerpagu naammagittaalliuummik suliaq tunngaviusumik pingaaruteqartuusoq, ilaasortaatitaasut peqataatillugit suliamik aalajangiisoqassaaq, sulittaasulli nalilerpagu naammagittaalliuummik suliaq ima nukinginnartigisoq, ilaasortaatitaasut peqataatinnagit aalajangiisoqartariaqartoq peqataatinnagit aalajangiisoqassaaq.
Imm. 3. Suliani imm. 2-mut attuumassuteqartuni siulittaasoq aalajangersinnaavoq ilaasortanit allakkatigut innersuussuteqarnikkut aalajangiineq pissasoq. Suliat taamaattut ilaasortap ataatsip piumasaqarneratigut ataatsimiinnermi suliarineqassapput.
Imm. 4. Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup aalajangiineri allaganngorlugit, tunngavilersorlugit suliarineqartassapput. Ataatsimeereernerit tamaasa allattoqarfiup tunngaviusumik aalajangernerit tamanut saqqummiuttassavai.
Imm. 5. Isumaginninermi Naammagittaalliuuteqartarfik ukiut tamaasa suliani pillugit nalunaarusiortassaaq.”
4. § 11 imatutoqaasertaqassaaq:
” Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfik aalajangiisinnaassuseqartarpoq, siulittaasoq ilaasortallu 2-t najuukkaangata, taamaattoq takuuk § 10, imm. 11. Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfik amerlanerussuteqarnikkut aalajangiisassaaq. Naligiimmik taasisoqartillugu siulittaasup taasinera aalajangiisuusaaq.
Imm. 2. Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup allattoqarfiata allagaatit sulianut tunngasut kommuninit imaluunniit Naalakkersuisunit piniartassavaat.
Imm. 3. Kommunit Naalakkersuisulluunniit naammagittaalliuummik tigusaqarnerminnit kingusinnerpaamik sapaatit akunneri sisamat qaangiutsinnagit Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfimmut ingerlateqqereersimassavaat.
Imm. 4. Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup allattoqarfia suliani nukinginnartuni sapaatit akunnerinik sisamanik sivikinnerusumik piffissaliussisinnaavoq.”
5. § 11-p kingorna ima ilanngussisoqassaaq:
” § 11a. Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup siulittaasuata § 10, imm. 1 malillugu siulittaasutut piginnaatitaanini Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup allattoqarfianut tamakkiisumik ilaannakortumilluunniit tunniussinnaavai.”
Isumaginninnermik suliassaqarfimmi pissaanermik atuineq pillugu Inatsisartut inatsisaat nr. 1, 21. november 2013-meersumi makku allannguutigineqassapput:
1. § 26 ima oqaasertalerneqassaaq:
“ § 26. Kommunimi sumiiffigisami kommunalbestyrelsip immikkoortoq II-mi malittarisassat naapertorlugit aalajangigaanik naammagittaalliutit Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfimmut apuunneqarsinnaapput Isumaginnittoqarfiup aqunneqarnera aaqqissuussaaneralu pillugit Inatsisartut peqqussutaat malillugu.”
2. § 48, imm. 1, ima oqaasertalerneqassaaq:
“ § 48. §§ 31, 33, 34, 35, 36, imm. 2, 38, 39, imm. 2 aamma § 42, imm. 3 naapertorlugit kommunalbestyrelsip aalajangiineri Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfimmut apuunneqarsinnaapput Isumaginnittoqarfiup aqunneqarnera aaqqissuussaaneralu pillugit Inatsisartut peqqussutaat malillugu.”
3. § 49, imm. 1, ima oqaasertalerneqassaaq:
“ § 49. Najugaqarfissatut neqeroorutinut aalajangersimasunut § 36, imm. 1 aamma 3 naapertorlugit tigutinnermut Ilaqutariinnermut Naalakkersuisup § 42 naapertorlugu aalajangiineri Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfimmut apuunneqarsinnaapput Isumaginnittoqarfiup aqunneqarnera aaqqissuussaaneralu pillugit Inatsisartut peqqussutaat malillugu.”
Suliffeerunnermi ikiorsiissutit pillugit inatsisartut inatsisaat nr. 2, 15. maj 2014-imeersumi makku allannguutigineqassapput:
1. § 19 ima oqaasertalerneqassaaq:
“ § 19. Kommunalbestyrelsip § 1, § 6, imm. 5, § 13, imm. 1, aamma §§ 16 aamma 17 malillugit aalajangersimasai Isumaginninnermi Maalaaruteqartarfimmut maalaarutigineqarsinnaapput Isumaginnittoqarfiup aqunneqarnera aaqqissuussaaneralu pillugit Inatsisartut peqqussutaat malillugu.”
Inatsisartut inatsisaat atortuulerpoq ulloq 1. januaari 2018.
Kalaallit Nunaanni Namminersorlutik Oqartussat, ulloq 23. november 2017
kundgrelse_L_30-50_2017_kn
L_47-2017_forslag_kn
L_47-2017_bemaerk_kn
L_47-2017_betaenk_kn
L_47-2017_aendring_kn


Asetus luotsausasetuksen muuttamisesta 514/1991 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1991 › 514/1991
muutetaan 5 päivänä joulukuuta 1957 annetun luotsausasetuksen (393/57) 1§, 3§:n 2 momentti, 6§, 30§:n 3 momentti, 50§, 54§ ja 56§:n 3 momentti, näistä 3§:n 2 momentti sellaisena kuin se on 21 päivänä joulukuuta 1984 annetussa asetuksessa (902/84), sekä
lisätään uusi 3 b§, 5§:ään uusi 2 momentti ja 39§:ään, sellaisena kuin se on mainitussa 21 päivänä joulukuuta 1984 annetussa asetuksessa, uusi 2 momentti, seuraavasti:
Alusten avustamiseksi on Suomen rannikolla, sisävesillä sekä Saimaan kanavalla luotseja.
Merenkulkuhallitus voi myöntää vapautuksen 1 momentin 1 kohdassa säädetystä luotsinkäyttövelvollisuudesta alukselle, mikäli aluksen päälliköllä on linjaluotsinkirja.
Alusten on käytettävä valtion luotsia Saimaan kanavalla Brusnitshnojen sulun alasataman ja Mälkiän sulun välillä.
Edellä 1 momentissa tarkoitetusta luotsinkäyttövelvollisuudesta on kuitenkin vapautettu:
1) Suomen valtion alukset;
2) suomalaiset alle 25 metrin pituiset alukset sekä työntöyhdistelmät, joiden pituus on alle 25 metriä;
3) neuvostoliittolaiset alukset niiden käyttäessä vain Saimaan kanavan Neuvostoliiton puoleista osaa;
4) alukset, joiden päälliköllä on linjaluotsinkirja; sekä
5) ulkomaalaiset alle 20 metrin pituiset huvialukset.
Sen estämättä, mitä edellä 2 momentissa on säädetty, merenkulkuhallitus voi määrätä nimetyn päällikön tai tietyn aluksen käyttämään luotsia, milloin se katsoo siihen olevan erityistä syytä.
Mitä edellä 1 momentissa säädetään, ei koske luotsin käyttöä Saimaan kanavalla.
Hallinnolliset alukset, pelastustyöhön osallistuvat alukset sekä kiireellisissä virkatehtävissä olevat viranomaisten käytössä olevat alukset ja sen jälkeen säännöllisin vuoroin kulkevat matkustaja-alukset ovat oikeutetut saamaan luotsin ennen muita aluksia.
Milloin on kysymyksessä paikka, jota ei ole merkitty luetteloon, noudatetaan matkan pituuteen nähden luotsin ilmoitusta. Jos päällikkö ei hyväksy luotsin ilmoitusta, voi hän hakea oikaisua luotsauslaskuun asianomaiselta merenkulkupiiriltä.
Saimaan kanavalla ei luotsausmaksuja peritä neuvostoliittolaiselta alukselta, kun se käyttää ainoastaan kanavan Neuvostoliiton puoleista osaa.
Jos alus on luotsin toimittaessa luotsausta ajanut karille, törmännyt toiseen alukseen tai muuhun esineeseen taikka jos luotsauksen aikana luotsivene, merimerkki tai muu merenkulkulaitokselle kuuluva laite on vahingoittunut, siirtynyt paikaltaan, turmeltunut tai tuhoutunut, on asianomaisen merenkulkupiirin tai sen pyynnöstä poliisiviranomaisen toimitettava asiassa tutkimus.
Milloin merenkulkupiiri tai luotsiaseman esimies ilmoittaa asianomaisille viranomaisille, että aluksen päällikkö on jättänyt suorittamatta ne luotsausmaksut tai korvausmäärät, jotka hänen olisi pitänyt tämän asetuksen mukaan maksaa, alukselle ei saa antaa tullipassia, ennen kuin aluksen päällikkö on täyttänyt mainitun maksuvelvollisuutensa tai asettanut siitä tyydyttävän vakuuden.
Liikenneministeriö voi, milloin erityistä syytä on, yksittäistapauksissa myöntää alennusta tai vapautusta luotsausmaksusta.
1 §3 § 3 b §5 § 6 §30 § 39 § 50 §54 §56 §


Laki oikeudenkäymiskaaren muuttamisesta 440/2011 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 2011 › 440/2011
Saapuvilla oleville asianosaisille on heti ratkaisun julistamisen jälkeen annettava kirjalliset ohjeet, joista ilmenee, miten ratkaisuun tyytymättömän on meneteltävä saattaakseen asian hovioikeuden tutkittavaksi tai hakeakseen muutosta 30 a luvun mukaisella ennakkopäätösvalituksella. Ohjeissa on myös selostettava ennakkopäätösmenettely pääpiirteittäin. Ohjeita ei kuitenkaan anneta syyttäjälle eikä muullekaan asianosaiselle, jos se havaitaan ilmeisen tarpeettomaksi.
11 luku - Tiedoksiannosta oikeudenkäynnissä3 §17 luku - Todistelusta19 §23 §32 §21 luku - Oikeudenkäyntikuluista19 §24 luku - Tuomioistuimen ratkaisu18 §25 luku - Muutoksenhaku käräjäoikeudesta hovioikeuteen3 §7 §26 luku - Valitusasian käsittelyn jatkaminen hovioikeudessa18 §


text:
Hakemiston avulla voi etsiä valvontalautakunnan (aik. kurinpitolautakunta) tekemiä ratkaisuja vuodesta 2001 alkaen. Tapauksia voi etsiä vuosiluvun, asiasanan tai säädöksen perusteella. Lisäksi hakuja voi tehdä vapaalla tekstihaulla kaikkien tapausten tekstisisällöistä sekä yhdistelemällä edellä mainittuja hakukriteerejä.
Säädösnumeron perässä oleva pieni v-kirjain tarkoittaa 9.6.1972 vahvistettuja tapaohjeita ja ilman v-kirjainta säädös viittaa 15.1.2009 vahvistettuihin tapaohjeisiin. Hakemistossa ei ole kaikkia valvontalautakunnan ratkaisuja vaan tyypillisimmin käsitellyt tapaukset ja periaatteellisesti merkittävät ratkaisut.
- Ei valittu -200120022003200420052006200720082009201020112012201320142015201620172018
- Ei valittu -AMMATTITAITOARVONANNON OSOITTAMINENASIAKASVARATASIAKASVAROJEN HOITOASIAKASVAROJEN KÄYTTÖ KULUIHIN JA PALKKIOHINASIAKIRJOJEN JULKISUUSASIAKIRJOJEN LUOVUTTAMINENASIAKIRJOJEN LUOVUTTAMINEN ASIAKKAALLEASIAKKAAN INFORMOIMINENASIAN SOVINNOLLINEN SELVITTÄMINENASIANAJAJAKUNNAN ARVON ALENTAMINENASIANAJAJAN MUU TOIMINTAASIANAJOKULUJEN KATTAMINEN ULKOPUOLISIN VAROINASIANAJOPALKKIOASIANAJOTOIMINNAN MARKKINOINTIASUNTO-OSAKEYHTIÖEPÄASIALLINEN KIELENKÄYTTÖEPÄREHELLISYYSEROTTAMINENESIINTYMINEN ASIANAJOTEHTÄVIEN ULKOPUOLELLAESTEELLISYYSESTEELLISYYS EDUNVALVOJANAESTEELLISYYS KONKURSSIASIASSAESTEELLISYYS LOJAALISUUSVELVOLLISUUDEN PERUSTEELLAESTEELLISYYS OIKEUDENKÄYNNISSÄESTEELLISYYS PESÄNSELVITTÄJÄNÄ JA -JAKAJANAESTEELLISYYS SALASSAPITO- JA VAITIOLOVELVOLLISUUDEN PERUSTEELLAESTEELLISYYS SAMASSA ASIASSAESTEELLISYYS TALOUDELLISEN TAI HENKILÖKOHTAISEN LIITYNNÄN PERUSTEELLAESTEELLISYYS TESTAMENTIN TOIMEENPANIJANAESTEELLISYYS TOIMEKSIANTOSUHTEESSAESTEELLISYYS TOIMISTONVAIHDOKSESSA.ESTEELLISYYS TOIMISTOYHTEISÖSSÄESTEETTÖMYYSESTEETTÖMYYSARVIOINTIIN VAIKUTTAVISTA SEIKOISTA TIEDOTTAMINENHENKILÖKUNNAN VALVONTAHINTA-ARVIOHUOLELLISUUSVELVOLLISUUSHUOMION KIINNITTÄMINENILMOITUSVELVOLLISUUS OIKEUDELLISIIN TOIMENPITEISIIN RYHTYMISESTÄINFORMOINTIVELVOLLISUUS OIKEUSAVUN SAATAVUUDESTAINFORMOINTIVELVOLLISUUS PALKKIORIITA-MENETTELYSTÄJULKINEN OIKEUSAPUJULKINEN OIKEUSAVUSTAJAJULKISUUTEEN VETOAMINENKOLLEGAN ARVOSTELUKONKURSSIPESÄN HOITAJAKORVAUS TEHTÄVÄN HANKKIMISESTAKUITTAUSKULUJEN KORVAAMINENKULUJEN VAATIMINEN VALVONTA-ASIASSAKUNNIALLISUUSKUSTANNUSTEHOKKUUSLASKULASKUN ERITTELYLIIKETOIMET ASIAKKAAN KANSSALOJAALISUUSLOJAALISUUSVELVOLLISUUSLOPPUTILITYSLUOTTAMUKSELLISUUSLUVAN SAANUT OIKEUDENKÄYNTIAVUSTAJAMARKKINOINTIMATKAKULUJEN LASKUTTAMINENMENETTELY TEHTÄVÄSTÄ LUOVUTTAESSAMUIDEN AMMATTIKUNTAAN KUULUVIEN KOHTELUMUUT VIRANOMAISET JA VÄLIMIEHETNEGATIIVINEN TOTUUSVELVOLLISUUSOIKEUS LUOPUA TEHTÄVÄSTÄOIKEUSAPUPÄÄTÖSOIKEUSTURVAVAKUUTUSOMAN ASIAN HOITAMINENPAINOSTUSKIELTOPALKKIOPALKKIOENNAKKOPALKKIOERIMIELISYYSPALKKIOHINNASTOPALKKION KOHTUULLISUUSPALKKIORIITAPERUNKIRJOITUKSEN USKOTTU MIESPESÄNSELVITTÄJÄ JA -JAKAJAPROSENTTIPERUSTEINEN PALKKIOPUHELINNEUVONTARAHANPESUN JA TERRORISMIN RAHOITTAMISEN ESTÄMINENREHELLISYYS JA TUNNOLLISUUSSAATAVAN PERIMINENSALASSAPITOVELVOLLISUUSSAMAISTAMINENSEURAAMUSMAKSUSIJAISEN KÄYTTÖ OIKEUDENKÄYNNISSÄSIRPALOINTISOPIMUSNEUVOTTELUSOVINNOLLISUUSSOVINTOTARJOUKSEEN VETOAMINENSUHTAUTUMINEN KOLLEGOIHINSUOSTUMUKSEN HANKKIMINENSUOSTUMUSTAPAOHJEIDEN SOVELTAMISALATEHTÄVÄN PÄÄTTÄMINENTEHTÄVÄN SIIRTO TOISELLETEHTÄVÄN VASTAANOTTAMINENTEHTÄVÄSTÄ LUOPUMINENTIETOJEN ANTAMINENTILINTEKOVELVOLLISUUSTILITYKSEN HYVÄKSYTTÄMINENTODISTAJA, ASIANTUNTIJA JA MUU KUULTAVATODISTAJAAN VAIKUTTAMINENTODISTEIDEN VÄÄRISTELYTOIMEKSIANNON SYNTYMINENTOIMEKSIANNOSTA LUOPUMINENTOIMINIMI JA TUNNISTEETTOIMISTON JÄRJESTÄMINENTOIMISTONVAIHDOSTOIMISTOTARKASTUSTOTUUSVELVOLLISUUS JA TODISTEETTUOMIOISTUIMEN ARVOSTELUTUTKITTAVAKSI OTTAMINENTÄRKEIDEN RATKAISUJEN HYVÄKSYTTÄMINENTÄRKEIDEN RATKAISUJEN HYVÄKSYTTÄMINEN ASIAKKAALLATÄYDENNYSKOULUTTAUTUMISVELVOLLISUUSULOSOTTOUSEITA PÄÄMIEHIÄUSKOLLISUUSVELVOLLISUUSVALVONTAVELVOLLISUUSVASTAAMINEN ASIAKKAALLEVASTAAMINEN VALVONTA-ASIASSAVASTAAMISVELVOLLISUUSVASTAAMISVELVOLLISUUS YHTEYDENOTTOIHINVASTAPUOLEN AVUSTAJAN SIVUUTTAMINENVASTAPUOLEN LOUKKAAMINENVASTAPUOLEN PAINOSTAMINENVASTUUVAKUUTUSVELVOLLISUUS LUOPUA TEHTÄVÄSTÄVELVOLLISUUS NOUDATTAA PALKKIOSUOSITUSTAVIIVYTTELYVÄLIMIESYHTEYDENOTTO VASTAPUOLEN TODISTAJAANYHTEYDENPITO ASIAKKAASEENYLEINEN OIKEUSAPUYLEISKULUT
- Ei valittu -TO 1.1TO 3.1TO 3.2TO 3.3TO 3.3TO 3.4TO 3.5TO 4.1TO 4.2TO 4.3TO 4.4TO 4.5TO 4.6TO 5.3TO 5.4TO 5.5TO 5.7TO 5.8TO 5.9TO 5.10TO 5.11TO 5.12TO 5.13TO 5.15TO 6.1TO 6.2TO 6.3TO 6.4TO 6.5TO 6.6TO 6.7TO 6.8TO 7.1TO 7.2TO 7.3TO 8.1TO 8.2TO 8.3TO 8.4TO 9.1TO 9.2TO 10.2TO 11.3TO 11.4TO 11.5TO 11.7TO 12.1TO 12.28 § 1 mom. 13-kohta (Laki luvan saaneista oikeudenkäyntiavustajista)8 § 1 mom. 1-kohta (Laki luvan saaneista oikeudenkäyntiavustajista)8 § 1 mom. 6-kohta (Laki luvan saaneista oikeudenkäyntiavustajista)8 § 1 mom. 8-kohta (Laki luvan saaneista oikeudenkäyntiavustajista)8 § 1 mom. 3-kohta (Laki luvan saaneista oikeudenkäyntiavustajista)8 § 1 mom. 10-kohta (Laki luvan saaneista oikeudenkäyntiavustajista)8 § 1 mom. 11-kohta (Laki luvan saaneista oikeudenkäyntiavustajista)8 § 1 mom. 1. lause (Laki luvan saaneista oikeudenkäyntiavustajista)15 § 3 mom. (Laki luvan saaneista oikeudenkäyntiavustajista)8 § 1 mom. 12-kohta (Laki luvan saaneista oikeudenkäyntiavustajista)8 § 1 mom. 15-kohta (Laki luvan saaneista oikeudenkäyntiavustajista)8 § 1 mom. 16-kohta (Laki luvan saaneista oikeudenkäyntiavustajista)TO 1 § vTO 2 § vTO 2 § vTO 3 § vTO 4 § vTO 5 § vTO 11 § vTO 13 § vTO 14 § vTO 15 § vTO 16 § vTO 17 § vTO 18 § vTO 19 § vTO 21 § vTO 22 § vTO 23 § vTO 24 § vTO 25 § vTO 27 § vTO 28 § vTO 29 § vTO 32 § vTO 33 § vTO 34 § vTO 36 § vTO 39 § vTO 40 § vTO 42 § vTO 43 § vTO 45 § vTO 46 § vTO 48 § vTO 50 § vAAL 5 § 1 JA 2 MOM.AAL 7 §

matches:
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 3
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1


text:
Kannettavatietokone.fi - Muistikortit
Katso syyskuun parhaat tarjoukset tästä >>>
Etusivu > Muistikortit
KINGSTON 64GB SDXC C10 U1 90R/45W varastossa: 5
Kingston Class 10 UHS-I SDXC 64GB. Suorituskykyinen UHS nopeusluokan 1 muistikortti ammattitason järjestelmäkameroihin ja Full HD ja 3D -videokuvaukseen.
KINGSTON 128GB SDXC C10 U1 90R/45W varastossa: 16
Kingston Class 10 UHS-I SDXC 128GB. Suorituskykyinen UHS nopeusluokan 1 muistikortti ammattitason järjestelmäkameroihin ja Full HD ja 3D -videokuvaukseen.
KINGSTON 64GB MICROSDHC/MICROSDXC C10 varastossa: >100
Suorituskykyinen UHS nopeusluokan 1 microSDHC/microSDX mobiililaitteille ja digikameroille. Sopii erinomaisesti erilaisten mediatiedostojen ja videoiden tallentamiseen.
KINGSTON 256GB SDXC C10 U1 90R/45W varastossa: 1
Kingston Class 10 UHS-I SDXC 256GB. Suorituskykyinen UHS nopeusluokan 1 muistikortti ammattitason järjestelmäkameroihin ja Full HD ja 3D -videokuvaukseen.
KINGSTON 16GB SDHC C10 U1 90R/45W varastossa: 24
Kingston Class 10 UHS-I SDHC 16GB. Suorituskykyinen UHS nopeusluokan 1 muistikortti ammattitason järjestelmäkameroihin ja Full HD ja 3D -videokuvaukseen.
KINGSTON 128GB MICROSDXC C3 U3 90/80 W/A varastossa: 7
Kingston microSDXC Class 3 UHS-I 128GB SD adapterilla. Huippunopea UHS nopeusluokan 3 microSDXC-kortti mahdollistaa vauhdikkaiden tilanteiden taltioinnin Full HD (1080p), Ultra HD (2160p), 3D and 4K2K -videoformaateissa. Muistikortti on erittäin luotettava ja kestävä vaihtoehto mm. action -kameroihin ja urheilu-/seikkailulajien parissa tapahtuvaan videotallentamiseen.
KINGSTON 128GB MICROSDHC/MICROSDXC C10 varastossa: 100
Kingston microSDHC/microSDXC Class 10 128GB. Suorituskykyinen UHS nopeusluokan 1 microSDHC/microSDX mobiililaitteille ja digikameroille. Sopii erinomaisesti erilaisten mediatiedostojen ja videoiden tallentamiseen.
KINGSTON 32GB MICROSDHC/MICROSDXC C10 varastossa: >100
Kingston microSDHC/microSDXC Class 10 32GB. Suorituskykyinen UHS nopeusluokan 1 microSDHC/microSDX mobiililaitteille ja digikameroille. Sopii erinomaisesti erilaisten mediatiedostojen ja videoiden tallentamiseen..
KINGSTON 16GB MICROSDHC/MICROSDXC C10 varastossa: 6
Kingston microSDHC/microSDXC Class 10 16GB. Suorituskykyinen UHS nopeusluokan 1 microSDHC/microSDX mobiililaitteille ja digikameroille. Sopii erinomaisesti erilaisten mediatiedostojen ja videoiden tallentamiseen.
TRANSCEND SDXC (U3) UHS-I 64GB 95M/SEC varastossa: 3