text:
Finnsanity blog: elokuuta 2009
Katoaako luterilainen kirkko Suomesta? Aamu-TV Maanantai
"Katoaako luterilainen kirkko Suomesta?"
Aamu-TV:n teema, jota ei Areenavideolle sitten tullutkaan.
- asenteita ja mielikuvia kirkosta
Youtube - 19.8.09 Kamppi
Kirkkopäivät 2009 antoivat ainakin yhden painavan lausunnon: piispa Heikka sanoi seminaarissa hyvin selkeästi, että kirkon jokainen muutosstrategia on epäonnistunut. Jokainen.
Aiheuttaako tämä muutoksia tai johtopäätöksiä kirkossa? Ei. Kirkkohallituksen jokainen Kirkon tärkeä strategia lähtee ajatuksesta, jonka mukaan suomalaisten on palattava kirkkoon eikä kirkon tarvitse muuttua "ajan mukana". Kirkon "arvovalta" on valtiokirkon ainoa strategia, taaksepäin haikailu.
Seminaarin aineisto ladattavissa. Taas on toki myös perustettu uusi kirkon rahoittama erillinen, siis hyvin eristetty nettisivusto "keskustelua" varten: www.myytinmurtajat.net
"Minusta pyhän ajatukseen sisältyy aina väkivalta.
Kaikki ehdoton on kapseloitua väkivaltaa."
"Kirkosta kiinni-kirja"
ja kadotus
Kirkon tutkimuskeskus Pdf-julkaisut:
KIRKKO MEDIAN KUVASTIMESSA
Kristinuskon ja kirkollisten asioiden käsittely sanomalehdissä
Seminaariyhteenveto:
"Kirkon tulevaisuuden haasteet herättivät vilkasta keskustelua Kirkkopäivillä Tuurilla vai taidolla -tilaisuudessa. Yhtä mieltä oltiin siitä, että luterilainen kirkko on suuren muutoksen edessä, johon on nopeasti vastattava. Kirkon nähtiin ajautuvan yhä kauemmas kansalaisista ja palvelevan vähenevillä resursseilla vain yhtä kansanosaa jättäen suurimman osan kirkon ulkopuolelle.
Syksyllä julkaistavan kansankirkon tulevaisuus-manifestin kirjoittajat tulevaisuudentutkija Ilkka Halava, diakoniajohtaja Matti Helin ja yhteisen seurakuntatyön päällikkö Pontus Salmi nostivat avaimeksi jäsenlähtöisyyden ja strategisen suunnittelun.
Manifestin kirjoittajien mielestä kirkon tekemä työ ei nouse kirkon jäsenten tai seurakunnan alueella asuvien tarpeista, mikä estää kirkon toteuttamasta tehtäväänsä. Seurakunnat eivät selvitä, mitä alueen asukkaat kirkolta toivovat. Kirkolta puuttuu myös aktiivinen ja vahva strategia.
Piispa Mikko Heikan mielestä ongelmana on se, että seurakuntamalli rakentuu ikäkausiajattelulle, joka ei ole tätä aikaa. Nyt pitäisi suuntautua ihmisten intressien mukaan. Heikka korosti myös jäsenten entistä aktiivisempaa roolia kirkossa ja heidän kuuntelemistaan. "Oppiva kirkko ottaa vakavasti sen, miten ihmiset elävät, mitä etsivät ja vastaa siihen."
Poikien ja tyttöjen keskuksen toiminnanjohtaja Eero Jokela huomautti, että keskushallinto on eriytynyt seurakunnan arjesta. "Keskushallinnolle ovat tärkeitä muodot ja sanat, mutta jäsenille tärkeitä ovat kokemus ja sisällöt. Keskushallinto vaikeuttaa päätöksillään seurakunnan toimintaa, esimerkiksi monimutkaiset hallinto ja -talousratkaisut pakottavat isoihin seurakuntiin, joka heikentää yhteisöllisyyttä."
Posted by Arhi Kuittinen Finnsanity at 31.8.09 1 comments
Labels: Arhi kirjoitukset XXI, Kirkko, Televisio, Video
Posted by Arhi Kuittinen Finnsanity at 29.8.09 3 comments
Posted by Arhi Kuittinen Finnsanity at 26.8.09 0 comments
Posted by Arhi Kuittinen Finnsanity at 22.8.09 0 comments
A-studio - video YLE Areenalla
Amerikkalaisnobelisti Solow haluaa finanssimaailmaan sääntelyä. Läpinäkyvyyttä. Aiotaanko seuraava talouskriisi sallia entisillä pimeillä pörssimarkkinoilla ja oudoilla sijoitusrahastoilla? Miksi salaiset johdannaiset aiotaan taas sallia pörssimaailmassa? Talouden seitsemän "elvytyspakettia"?
Kuinka sosialistinen "elvytys"-ratkaisu pankkien hyväksi valittiin pelastamaan kapitalismia?
"Goldman Sachs' crash of markets last year
was a false flag operation"
Sivulla on video, jossa pankkikriisin tarkkaan ennustanut Max Keiser kertoo syksyn talousromahduksen olleen false flag -operaatio, jonka naruista veteli pankkiiriliike Goldman Sachs. Valtionvarainministerinä kriisin aikana oli Hank Paulson, Golman Sachsin entinen toimitusjohtaja.
Taloussanomat: Virtuaalirahaa katoaa vauhdikkaasti
Lehtikatsaus:
Talouskriisin tila
Pitääkö miehen olla kaunis?
Alkaako tarina kauniiseen kuvaansa rakastuvasta Narkissoksesta olla jo todellisuutta? Ulkonäöllä on jopa yhteiskunnallista merkitystä. Pitääkö miehen olla kaunis? Päivi Leinolle vastaamassa ovat taloussosiologi Outi Sarpila Turun kauppakorkeakoulusta ja stylisti Sakke Hytönen Trendi-lehdestä.
Talousennusteet synkkenevät entisestään
Posted by Arhi Kuittinen Finnsanity at 21.8.09 0 comments
Labels: 2009, Politiikka, Sosiologia, Televisio
suhtautumisesta kirkkoon
19.8.09 Kamppi
Posted by Arhi Kuittinen Finnsanity at 20.8.09 0 comments
Labels: 2009, Arhi kirjoitukset XXI, Helsinki, Interview, Kirkko, Mediakritiikki, Video
Katsoitteko A-zoomia - esim. Areenalta?
Afganistanissa Suomalainen ISAF-valan vannonut pappi on aseistettu ladatulla aseella ja kulkee joukkojen mukana kriisiauleille.
Huvittavaa. Sotilaspappi nimensä mukaisesti. Ristiretkellä.
Sotilaiden uskoa vahvistamassa. Ja taistelutahtoa.
Voiko olla enää täsmällisempää määrettä ristiretkelle kuin länsimainen pappi aseissa vieraalla maalla. Valmiina puolustautumaan paikallisia kohtaan, joita kutsutaan kapinallisiksi. Hyökkääjät puolustautumassa.
Keinot pyhittävät päämäärän.
Upseeriliitto: Suomalaisrauhanturvaajien tilanne
Afganistanissa muistuttaa sotaa
Stubb tahtoo pisteen Afganistanin sotapuheille
HS:n Vieraskynä-osiossa, että Suomi on paraikaa sotaa käyvä maa.
" Jos Salonius-Pasternakin sotateesin kannattajat ovat oikeassa, kyseessä olisi viides itsenäistä Suomea koskettava sota: sisällissota, talvisota, jatkosota, Lapin sota ja nyt Afganistanin sota. "
Posted by Arhi Kuittinen Finnsanity at 17.8.09 9 comments
Labels: 2009, Afganistan, Arhi kirjoitukset XXI, Kirkko, Politiikka, Televisio
Kumma, miten vähän Suomessa on kommunikoivaa Youtube-videobloggausta, podcastingiä. Pidetäänkö omalla pärställä esiintymistä jotenkin narsistisena brassailuna?
Ovatko Suomessa vain vähiten itsekritiikkiä omaavat wannabe-julkkikset vallanneet ja profiililtaan pilanneet tämän tulevaisuuden ormaatin? Videobloggaushan olisi siitä kätevää, että sitä voisi kuunnella muun puuhailun ohessa eikä lukea jurnuttaa pelkkää tekstiä. Kaikissa sosiopsykologisissa testeissä video tai vain puhe on paljon tehokkaampi ja intensiivisempi väline kuin teksti. Monet iPodit ja Philipsin & Sonyn wlan Walkmanit osaavat ladata ilman tietokonetta videoita halutuilta Youtube-tileiltä taskuun kuunneltavaksi suoraan ja automaattisesti.
Testattu tasku-HD-videokamera...
Flip UltraHD stereo
Ei autofocusta, ei zoomia - mutta kohtuullinen stereomikki hyvään äänitykseen. Laajakuvahko linssi helpompaan lähikuvaukseen lähiäänellä, omaan turinaan Youtube-monologiin tai haastatteluun. Suosittelen lisäksi pienen pöytätelineen ostamista 20-30 cm, jota voisi nojata omille rinnuksille käsivarakuvauksen aikana.
Uusi musta hevonen voi jyrätä muut, tsekkaamisen arvoinen:
Valokuvat ja videot siirtyvät internetiin sekä Windows että myös Mac OSX 10.5+ -koneista.
Kiinteäpolttovälinen, 270 astetta kiertyvä objektiivi kääntyy kokonaan ympäri, joten kuvaaja näkee itsensä kuvatessaan videota tai valokuvia. Kamera tallentaa 5 megapikselin valokuvia ja teräväpiirtoista HD MPEG4-formaatin videokuvaa.
Koska valo- ja videokuvaukseen on suoraan omat näppäimensä, asetuksia ei tarvitse muutella esimerkiksi valikoista. Automatiikan lisäksi käytössä on neljä aiheohjelmaa - urheilu, maisema, alhainen valo ja taustavalo.
Sony MHS-PM1 tulee kauppoihin lokakuun puolivälissä - noin hintaan 200 euroa.
Paras mutta hinnakas tasku-HD
Pocket HD camcorders CNet
Testissä pari mini-hd-kameraa
Teräväpiirtoa minikoossa - Iltalehti IL-Digi otti selvää,
millaista jälkeä teräväpiirtokännykkä ja pieni teräväpiirtokamera
saavat aikaan. 16.8.2009
Din storfilm tagen
med minikamera
Kamerassa on tärkeintä laadun kannalta seuraavat lisäominaisuudet tässä järjestyksessä: herkkä stereoääni, autofocus, optinen kuvanvakain, ulkoisen mikin mic input, kääntyvä näyttö, manuaalisäädöt tai valotuksen lukitukset. Optinen Zoom valinnan ja tarpeen mukaan. Monoääni vie fiiliksestä paljon pois.
Hieman isommat kamerat, kevyitä kuitenkin:
Halpa täysikäyttöinen HD-kamera, 8 Gt muistikorteille, hyvällä stereomikillä, kääntyvällä näytöllä:
HD-video tarkkuudeltaan ja mpeg4-koodekiltaan - mutta ei mitenkään kuvan sävyissä voita alla mainittavaa Panasonicia. tosi edullinen poistomyynnissä n. 140 e.
Uudempi versio 230 e, toimii 32 Gt korteille, parempi objektiivi, hyvällä stereomikillä, kääntyvällä näytöllä:
Ehkä paras HD-kamera tässä hintaluokassa mutta vain 70 e halvempi Panasonicin sävykkäämpää SD-kameraa.
Suositeltavin perusvideokamera, ei HD vaan normaalilla SD-videotarkkuudella, muistikortti-videokamera erittäin hyvällä stereomikrofonilla. Huima zoom, jossa selkeänä etuna optinen kuvanvakain, nopea tarkennus ja erinomaisen kuvanlaadun parannusprosessointi, kirkkaiden kuva-alueiden dynaaminen palautus - sävykäs kamera, hyvät ihonvärit, laaja tonaliteetti!
erinomainen ostos varmaksi muistikortti-videokameraksi. Ei HD-kamera tarkkuudeltaan, lähes taskukamera isomman takin taskuun. Siis hyvä videokamera perusdokumentointiin ja liiankin erinomainen YOUTUBE-tuotantoon. Lähes professionaali vaikkapa opetusvideoiden tekoon ja haastatteluihin. Optinen kuvanvakain! Ilmiömäisen varma tarkennus. Itseään kuvaava näkee videokuvan kääntyvältä screeniltä. Huonoa: Ei ulkoista mikkiliitäntää. * Jimm's PC 300 e.
Huom. HD-tarkkuuskamerat eivät siis takaa kuvan laatua sävyjen ja kohinan suhteen, muista se.
Tallennettuja mpeg2-tiedostoja Panasonicilta ei tarvitse muuntaa enää kun poltat ja järjestelet videotiedostot tavalliselle DVD:lle, joka pyörii joka DVD-soittimessa. Toki tiedostot täytyy luetteloida DVD-standardille sopiviin lisätiedostoihin.
Kannattaa käyttää kaikissa kameroissa aina laadultaan "Class 6" SDHC muistikortteja.
Laajakulmalinssit Panasoniciin (0,3x on laajin)
Törkeen rivon näköinen tuulisuoja kameran omalle alamikille.
Vado-halpistasku-videokamera
-ei HD, ohut, 2 Gt omaa muistia
Kalliimmat, aidot HD-kamerat:
Vertailussa uusimmat teräväpiirtovideokamerat MikroBitti
Kotikuvauksen terävin kärki
Teräväpiirtokameroiden markkinat alkavat kypsyä,
ja kilpailuun liittyy uusia valmistajia. Nauhattomat full hd -kamerat.
Suosikkini paremman tason
semipro-kamera Panasonic FULL HD
(new Macs, two different versions!)
Pro-videoeditointi Final Cut Studio Mac
(200 e tai 2000 e versiot)
Microsoft Finally Gets
the Video Editor Finally Right
-free HD Movie Maker, Windows 7
Huom. Hieman aikaisempi Vistalle tarkoitettu Movie Maker toimii XPssäkin
-kunhan ensin sen asentaa jollekin Vistalle
-kopioi ohjelmakansio CDlle
-kopioi XP-koneen ohjelmakansion sisälle omana kansionaan
Posted by Arhi Kuittinen Finnsanity at 16.8.09 0 comments
Labels: 2009, Gadgets, Päiväkirja, Valokuvaus, Video
Olemme kristallilapsia - Paranormaalit lapset, New Age koulutusta SubTV
Tämä on sitä pelottavaa osaa New age-ilmiöstä. New age fundamentalismia. Piilofundamentalismia sinisen usvan ja ultrapositiivisuuden takana.
Lapset vedetään lapsenomaisessa uskomusmaailmassaan aikuisten uskomusmaailmaan ja kaikki reaaliteetit häviävät lapselta lapsen suorittaessa aiuisten käsikirjoittamaa roolia. Lasten uskomuksista ja näyistä tulee aikuisten uskomusten todisteita.
Lapsista tulee aikuisten fantasiatoiveiden lunastajia, kalliilla hinnalla. Horror. Emotional incest - lapsi aikuisten fantasioiden ja emootioiden toteuttajana. Kiintoisaa silti ohjelmana.
SubTv Lauantaisin 2200
:: Subin netissä video sen jälkeen viikon
Indigolapset - Wikipedia
Uskontotieteen laitokselle on valittu salavihkaa uusi professori - uusvanha sellainen. Valitettavasti sangen vanhoillisesti vain ilmiöiden luokittelija ja prosessien ymmärtämistä välttävä - eikä odottavissa ole siis kovinkaan ajankohtaista tutkimusta uususkonnoista ja uskomuksien kehittymisestä Suomessa, vaikka kirkollistenkin suomalaisten uskomukset ovat hyvin sekalaisia new age-miksauksia.
Niin paljon liikaa typeryyttä täällä,
niin paljon liikaa turhaa,
Niin paljon hän pelkää omaa veljeään,
liikaa hän pelkää itseään.
Mies kosketa kasvoja miehen
Kuka saa pikkumaan kun elämä kuolee,
Kuka saa pikkumaan kuolleen?
Kuka vaan haluaa sen saa.
Niin paljon liikaa pikkumaan päällä,
Kosketa kasvoja, kosketa,
olemme kristallilapsia,
Tuulissa maan tomuhiukkasia,
kosketa kasvoja, kosketa!
Me olemme kristallilapsia,
tuulissa maan tomuhiukkasia
Posted by Arhi Kuittinen Finnsanity at 14.8.09 0 comments
Labels: 2009, Arhi kirjoitukset XXI, Fundamentalistit, Televisio, Uskontotiede
Posted by Arhi Kuittinen Finnsanity at 13.8.09 0 comments
Kts. 2011 Espoo Cine poimintoja:
Elämänläheisen elokuvan juhlaa. Espoo Cine 2009. Elokuvia, joita et muuten älyäisi nähdä.
Miksi katsoa elokuvia, joiden tarkoitusta välttämättä ei tiedä ennen eikä jälkikäteen? Hyvä elokuva on kuin elämä. Ehkä piinallisen epäviihteellinen elokuva pakottaa katsojaa katsomaan itseään.
Ranskalaisten elokuvien hurmaava röyhkeys on niiden julkeudessa: asiat vain tapahtuvat - kuten elämässä. Amerikkalaisen elokuvakulttuurin keinoelämä elokuvissa on usein surkeasti käännekohtia alustavaa ja alleviivaavaa. Jonkun ankean ja palvotun aristoteelisen dramaturgiamyytin takia. Aristoteles ei käsittänyt oman aikansa teatterin muutosta, kuinka hän olisi voinut käsittää 2300 vuotta myöhemmin ilmenevää elokuvakulttuuria ja sen subjektiivisia mahdollisuuksia.
Tässä jotain tärppejä makuuni.
Teta asustada - Milk of Sorrow
Mikään ei tuhoa elämää niin kuin äidin maidosta imetty katkeruus
Joaquín Oristrell: Dieta mediterránea
Kun rakkaus pitää kasassa rutiineja ja unelmat taakkoja
Rune Denstad Langlo: Nord pe
Pakoretki voi olla löytöretki
Sophie Fillières: Chat un chat, Un
Karin Babinská:
Juraj Lehotský:
Suosikit, vinkit, parhaat elokuvat, suositukset.
Labels: Arhi kirjoitukset XXI, Elokuvafestivaalit, Elokuvakulttuuri
Ollila ja piispa ne yhteen soppii - kuinka tieteen pyhätöstä tehtiin ilotalo
Yliopiston ensimmäinen tiedekunta listauksissa ja marsseissa on aina ollut teologinen tiedekunta. Jumalisuuden ja järjestä vapaan pyhän ilmoituksen tiedekunta, jossa tehdään jopa tiedettäkin (eksegetiikka) yliopistostatuksen säilyttämiseksi - mutta sallitaan hyvin uskonnollisen tunnustuksellinen ja muutosta perinteisen tehokkaasti ehkäisevä ja maskeeraava uskonnollisuus evankelis-luterilaisen kirkon omana ammattioppikouluna.
Nyt kaupallisen Aalto-yliopiston aatteellista peruutusmarssia ja korporatiivista pakkonaittamista johtamaan on siis valittu loogisesti entinen professori, järkähtämätön fundamentalisti piispa Eero Huovinen, joka on runtannut arvovallallaan oman tuomiokapitulinsa alaista Helsingin hiippakuntaa yhä hierarkisempaan ja vanhoillisempaan suuntaan. Ja mustan öljyrahan ylikansallinen lobbaaja, jäykän insinöörikulttuurin kaunosielu Ollila.
Sekä outo remmi erilaisia mahdollisimman yliopistoperiaatetta ja tiedettä tuntemattomia, tärkeilyyn ja titteleihin erikoistuneita poliittisia instituutiobroilereita.
Tämä on mitä tehokkainta politiikaa.
Firmojen apupajaksi yliopistoa ajavat virkamiehet ovat ministeriön perustelemattoman ja hurjan muutosvauhdin sanelemien shokkipäätösten jälkeen haalineet mahdollisimman matalaotsaisia ja epäsubjektiivisia organisaatiorunttaajia näyttämään yliopistoväelle taivaan merkit alistumisen synergiasta. Heille maailma on valmis systeemi, jota ei tarvitse tutkia mutta josta voi hyötyä ja jota voi tehostaa hyödyn ja pörssikurssien kunniaksi.
Tehotaloutta ei enää yliopistomaailma uhkaa riippumattomuudellaan. Akateemiset tutkimukset tulevat olemaan yhä enemmän firmojen ehdoilla salaista tilaustyötä ja asialle antautuvaa lobbaustoimintaa, aivan kuten Otaniemi on nyt edellä osoittanut. Kansa maksaa kun firmat sanelevat tutkimuksia liikesalaisuuksina, mihin he tutkimusta ohjaavat, siis tilaavat. Otaniemessä moni lopputyötään ja muuta tutkimusta tehnyt ei voi toimia tieteen ehngen mukaisesti eli julkaista tutkimustuloksiaan. Eikä siis julkisesti vertailla ja koetella aivoituksiaan ja saavutuksiaan.
Ilmiöt maailmassa eivät sitten ole enää kvartaalitaloudesta vapaita eikä tiede ajan hengestä vapaata uteliaisuutta vertailtavan kriittisellä otteella.
Miksi arvovaltaisin yliopistoporukka pysyi lähes täysin hiljaa ja varsinkin toimettomina, kun virkamiehet julistivat tekevänsä siitä amiksen ilman kartoitusta ja perusteltua suunnittelua?
Miksi? Pelosta? Jokainenko yliopistoviran kiitollisesti saavuttanut pelkäsi joutuvansa puhumaan yksin poliitista hyökyaaltoa vastaan, kun yliopisten omaa yhteishenkeä ei löytynyt samassa shokkivauhdissa valtion raateluhankkeen edessä? Ei edes sanottu stop rehtorien suulla. Rehtoreille virkamiehen lojaalius ylempiä virkamiehiä oli korkein aate.
Yksilösuoritusten maailmassa olisi nyt pitänyt vain lisätä opiskelijoiden ja tutkijoiden erillistä vapautta monitieteellisyyteen ja rajojen ylittämiseen. Nyt rajoja piirtävät nimettömät virkamiehet ja "yhteistyöfirmat", joille sivistys ja laaja-alaisuus on uhkaava ylellisyystuote. Humanismi roskiin turhana.
Psykologian laitos on ollut loistava ennakkoesimerki tästä Neuvostoliiton aatteen mukaisesta optimoidusta tieteestä, oikeasta palveluyliopistosta: kaikki tiedekunnan voimavarat on valjastettu tekemään psykologeista työvoimasoveltuvuuden ja todennäköisyysmatematiikan testaajia firmojen lyhytnäköiseen lajittelutarpeeseen työvoimaresurssien luokittelussa, työhönottohaastattelun testaukseen, profilointiin, tyypitteleviksi työhönottopsykologeiksi. Kuinka karsia hankalan yksilölliset ja omaehtoisen luovat yksilöt alistuvien työnhakijoiden joukosta pois. Kaupallisen tieteen arvoilla ja keinoilla.
Liian voimakas ja tiivis ryhmähenki
voi johtaa tulosten heikkenemiseen
Taiteilijat ja bisnesväki ihmeissään - Teekkarit kahmivat vallan Aalto-yliopistossa
Jorma Ollila ja piispa Huovinen Helsingin yliopiston hallitukseen
Yliopistolaki Mielenosoitus Kuvagalleria Helsinki 2009 helmikuu
Posted by Arhi Kuittinen Finnsanity at 12.8.09 4 comments
Labels: 2009, Arhi kirjoitukset XXI, Helsinki, Politiikka, Stressikapitalismi
Biologinen äitiys ja onnellisen perheen illuusio - Televisio Tiistai
Miksi biologinen äitys ja lasten todelliset kokemukset äidistään ovat vieläkin lähes täydellinen tabu? Miksi median ja julkisuuden henkilöiden velvollisuus on ylistää äitiyttä kritiikittömästi itseisarvona ja ontologisesti pyhänä itsestäänselvyytenä? Eikö äitiyteen tarvita taitoa ja viisautta?
FST5 - Tiistai klo 23
Osa 7/8. Kahdeksan ruotsalaista kulttuuripersoonaa tapaa henkilön, joka on vaikuttanut heidän elämäänsä. Illan jaksossa Astrid Trotzig etsii käsiinsä kirjailija ja sarjakuvapiirtäjä Åsa Grenvallin. SVT.
Miksi feminismi ei puutu naiseuden pyhimpään, jäykimpään, sitovaan, miestä syrjäyttävään ja kaiken kaikkiaan pahimpaan roolifiktioon - kovien perhearvojen kulissisysteemistä, lapsia ongelmista syyllistävään, kritiikittömyydellä yksipuolista nöyryyttä hyvittelevän perhevastuu-äitikuvan rakentamisesta? Onko äitiys Suomessakin aikoinaan vahvan neitsytäiti Madonna-kultin yhä voimassaoleva muoto?
Posted by Arhi Kuittinen Finnsanity at 10.8.09 1 comments
Labels: 2009, Arhi kirjoitukset XXI, Feminismi, Interview, Psykoanalyysi, Sosiologia, Televisio
Psykoosibisnes - Pillerikauppa lääkäreille Englannissa BBC - ja Suomessa
Lauantaihin asti kuunneltavissa.
Matthew Hill investigates the links between psychiatrists and the pharmaceutical industry. Should there be increased transparency over top psychiatrists' links to the industry?
Somessa lääkkeiden käyttö kasvaa kontrolloimattomasti eli ilman perusteluta seurantaa. Suomesta tehdään lääkeriippuvaa kansaa valtiun poliittisen kansanterveyspolitiikan mukaisesti. Valittajat pumpataan täyteen mömmöjä, jotta olisivat hiljaa.
Tärkeintä ei ole hoito vaan vaijentaminen: missään muualla maailmassa ei pumpata vanhuksiin näin paljon vahvoja, tajuntaa radikaalisti muuttavia psykoosilääkkeitä.
Itsemurhatilastoja sievistellään, kun kaikkia lääkeyliannostuksia ja lääkkeenalaisia "onnettomuksia" ei listata itsemurhiksi.
EU-maista 65% käyttää suhteesa enemmän rahaa terveydenhuoltoon kuin Suomi. Poliittinen alasaja on pudottanut Suomen Puolan kaltaisten heitteillejättäjien joukkoon. Kansa kuutamolle kuolaamaan.
"Yhdeksän Euroopan maan vertailussa kotihoidon potilaiden psykoosilääkkeiden käyttö vaihteli Tanskan 3 %:sta Suomen 12 %:iin."
Tietoa riittää, muttei tekoja. Siltä tuntuu, kun lukee Sosiaali- ja terveydenhuollon palvelukatsausta. Kuivakasti nimetyssä pumaskassa Stakesin tutkimusprofessori Kristian Wahlbeck kertoo mielenterveyspalvelujen surkeasta tolasta. - Taloussanomat.fi
Kiusattu lapsi pakkohoitoon
(Cochrane Collaboration)
www.cochrane.org on kansainvälinen verkosto, joka tuottaa tiivistelmiä lääketieteellisestä tutkimustiedosta, Cochrane-katsauksia. Cochrane-katsaukseen kootaan kattavasti kaikki korkealaatuinen tutkimustieto tarkasti rajatusta aiheesta, joka liittyy terveydenhuollossa käytettävän ennaltaehkäisyn, hoidon tai kuntoutuksen vaikuttavuuteen ja diagnostisten testien tarkkuuteen. STAKESin sivuilla suomeksi.
Uudet Cochrane-katsaukset
Suomalaisen kansanparannuksen vaikuttavuudesta
on tehty hyvin vähän tieteellisiä kokeita.
Skepsis skeptikko-lehti
Posted by Arhi Kuittinen Finnsanity at 10.8.09 0 comments
Labels: 2009, Arhi kirjoitukset XXI, Interview, Itsemurha, Politiikka, Psykologia
"SDP:n kansanedustaja Antti Kalliomäki ei halua SDP:n lähtevän enää hallitusvastuuseen kummankaan ison porvaripuolueen kanssa." Uusi Suomi fi
Kalliomäkikin elää suloisessa harhassa, että sosiaalidemokraatit olisivat vielä vasemmistolaisia. Hän on unohtanut 20 vuoden de-vasemmistolaisen strippauksen kaikista periaatteista, lippossofian johdattamana pahoinvointiyhteiskuntaan.
Lipposen kipupisteeseen on kuitenkin isketty taas. Lipponen värähtää häkellyttävän ja typerän tarkasti kuin seismografi, aina kun hänen sosiaalidemokratian alasajon projektiaan häiritään. Lippossofiaa on se, että oikeastaan Suomessa ei tarvittaisi ollenkaan puolueita vaan vain ammattipoliitikkoja, virkamiespoliitikkoja, joita kansalaisten tulisi häiritä mahdollisimman vähän - ja elinkeinoelämän palkita runsain suojatyöpaikoin.
Suomalaisen perinteen mukaan vanhan miehen ainoa ilo on katkera vahingonilo. Vanhan patriarkan ottein ja lausahduksin Lipponen kokeilee vähän väliä kuinka hajaantuneena hän voi hoviaan pitää. Kekkonenkin valikoi tarkalla silmällä konttaavia liehittelijöitä, jotta voisi manata munatonta ja avutonta hoviaan.
Sosdem- porukan tulisi aika vihaisesti osoittaa tuntemuksensa Lipposta kohtaan eikä hissukseen pitää häntä puujumalana takan yllä. Isänmurhan pelko leimaa kaiken toiminnan ja varsinkin toimimattomuuden isänmurhan pelolla.
Lipponen sai liberalistisen alasajoprojektinsa tehtyä rauhassa Helsingin Sanomien Erkon sumuverhon takana, varakkaat vapautettua Euroopan etuoikeutetuimpien joukkoon ja jätti ideologiaköyhän puolueen identiteettikadon erämäähän hapuilemaan.
Uuden laman aikana on uuden tilinteon aika. Hätätila on nopeiden ratkaisujen aikaa. Nyt jarruna on uusi muotipolitiikka elvyttämisestä. Aikaiseman laman "siivousoperaatio" olikin kuolettamista, pankkien saalistuksen aikaa, hätäratkaisut perusteltiin käytännän järjellä. Puhuttiin talkoista ja politiikkaa luotiin epäpoliittisuuden vetoomuksilla - tämä jatkuu yhä suoraan kokooomuksen mainosbrändissä ja virkamiesten totalitaarisessa vallassa.
Kokoomuksen poliittinen tilipussi yhä vain paisuu kun Lipponen teki kokoomuksen puolesta likaisen imagotyön yhteiskunnan jakamisesta täsmälleen kokoomuksen periaatepäätösten mukaisesti. Kokoomukselle myönteiset virkamiehet järjestivät ja alustivat maata oikeistolaisemmaksi kuin aikoihin. Vihreätkin suostuivat nyt kokoomuksen eduksi ottamaan paskaministerin vakanssin työttömyyden loanheiton kohteeksi.
Kalliomäki uskaltaa nyt vihdoinkin kurkkia Lipposen varjosta ja voi hyvinkin saada palovammoja "röyhkeydestään" Lipposen mahtiaikoja haikailevilta, nimenomaan Kokoomuslaisilta. Lipponen oli oikeiston paras piilojäsen - Paven isoisä toimikin kuulemma nuoren Kansallisen kokoomuksen puoluesihteerinä vuonna 1919.
Lipponen sai lama-Suomen säikäyttämiltä suomalaisilta luottamuslauseen inhimillisen yhteiskunnan puolesta vaalilupausten perusteella ja käytti sitä väärin. Salaili ja harhautti lukemattomia kertoja. Kansa luuli tukeneensa omien arvojensa mukaista poliitikkoa mutta kulissien takana Koiviston ja Ahon kova linja jatkui. Kaikki veronkevennysten ja ison rahan moraalittoman liikkumisen puolesta. Koskaan ei ole talousrikos ollut niin helppoa kuin nyt. Valtio näkymättömäksi, valtio firmojen etujen valvojaksi. Rikkaat rikastuivat, köyhä kansa jakaantui. Kansan edustajat syyttivät kansaa ahneeksi ja korottivat omia palkkojaan kolminkertaiseksi 20 vuoden aikana.
Rikkaiden armahdus ja köyhien kuritus. 1910-luku on täällä.
Eläketaakkaa iirrettiin myös huolettomasti seuravan sukupolven maksettavaksi - eli nyt työkykyisin sukupolvi joutuu maksamaan niin oman eläkkeensä kun myös tyytyväisen vastuuttomana eläkkeelle vaipuvien eläkkeitä.
Ensin tarvitaan kuitenkin ideologia ja rohkeus kaikessa laajuudessaan tunnustaa Lipposen lobbaama oikeistolainen politiikka.
Yhteistyö Vihreiden kanssa ei yhteytä automaattisesti sosiaalidemokraateille uutta vehreää identiteettiä. Ideologinen uudelleensyntyminen ei tapahdu ilman syntien tunnustamista.
Puoluekuri on korruption kehto.
Politikot menettävät subjektiivisen kantnsa ja subjektiivisen vastuunsa.
Poliitikkojen yksilöllistä vastuuta ei synny, koska sanelupolitiikka on puolueiden korvike moraalille ja ideologiselle aatepolitiikalle - "Et ole vastuussa tästä, koska vain tottelet tietämättömänä - suuremman asian puolesta, puolueen puolesta". Kekkosen suojeluksessa hienosäädetty vaalirahoituskorrupito puolueille ja kunnan poliittisille virkamiehille on pieni suupala suuriin poliittisiin valheisiin verrattuna, kuten terveydenhuollon alasajoa.
Edes sosiaalidemokraattien tulisi ymmärtää 20 vuoden tauon jälkeen demokratian aakkoset: eivät ministerit eivätkä virkamiehet tee päätöksiä vaan kansan eduskunta. Ministerit kyykkyyn. Ehkä kasvava lamakatastrofi energisoi vihdoinkin eduskuntaa - tai lamaannuttaa sen kuin 1989 jälkeen.
Sosiaalidemokraatit puolueena ovat nyt niin nöyrää, jopa Vihreiden suhteen.
Mitä vihreiltä halutaan?
Kaapata heidän imagonsa?
Vihreät ovat jo kuitenkin tehneet itsestään panttivangin - kokoomukselle.
Haloo. Kaikki ministerien ja puoluesihteerien sanelema kuntapolitiikan oikeistolainen sonta on kelvannut vihreille muutamasta säälipisteestä ja kehusta. Panttivankina muutosepäoivoisille sosiaalidemokraateille olisi nyt parasta mitä vihreille voisi tapahtua.
Uh. SDP tekee katumusharjoituksia. Yrittääkö puolue vain mieltää nykyistä tilannettaan mukamas ideologisesti tietentahtoen valituksi?
Vaalirahoitus, joka on pitänyt salata äänestäjiltä. Salaisuus, joka on taannut luottamuksen - kenelle?
Tekoja? Missä?
Haastattelu maanantain Demari.fi:ssä
Lakiesitys uhkaa tehdä
Suomesta veroparatiisin
Tämän veron suomalaiset
haluavat takaisin
Transparency International -järjestön vertailussa
Suomi todella huonossa joukossa
Politiikasta mediaa tyylillä
Keinotekoinen lama
1970-luvun tasolla
Tilastokeskuksessa on ensimmäistä kertaa laskettu BKT:n ohella GPI-aikasarja, eikä se mairittele
Suomea. Uusikin mittari mittaa rahassa, mutta ottaa huomioon kansalaisten kokeman hyvinvoinnin. IS
"Yksikin kouluterveydenhuollon ulkopuolelle pudonnut on vaara yhteiskunnassa."
- HS (Rehtorit: Meidät on jätetty yksin)
Posted by Arhi Kuittinen Finnsanity at 8.8.09 0 comments
Labels: 2009, Arhi kirjoitukset XXI, Lipponen, Politiikka, Psykoanalyysi, Vihreät
Eurooppalaisen taiteen ytimessä.
Harvinaisen hyvä suomalainen dokumentti Areenalla:
Hyvä, mutta hieman liian suppeasta tuotannosta ja materiaalista editoitu
- tai sitten ohjaaja on sensuroinut, suojellut vanhempia tms...
Posted by Arhi Kuittinen Finnsanity at 7.8.09 0 comments
Labels: 2009, Estetiikka, Taide
Se on kemiaa.
Ukkomiehet kiinnostavat sinkkunaisia
"Tutkimustulosten mukaan sinkkumiehet olivat kiinnostuneempia naisesta, jos tiesivät tämän olevan vapaa. Sinkkunaisten kohdalla tulos oli päinvastainen."
Tässä on seitsämän näkemystä yleisestä syystä, miksi naiset vilkuilevat varattujen miehien perään:
"Miksi naiset haluavat palan varattua miestä?"
Varsin monen naiseutta impulsiivisen vastustamattomana olentona ylistävän hyväksymiä syitä. Varsin monen feministin hyväksymiä syitä - naisenhan ei tule olla rajoituksia tuijottava nainen, etsimättä parempaa elämää tai antaa yhteiskunnan olosuhteiden tai sovinnaisuuksien rajoittaa naisen ainutlaatuista vaistotoimintaa. Tosi naiseushan toteutuu vain vaistojen kautta.
Onhan se nyt toki viriilin vaistojen mukaista vilkuilla toisille naisille kelpaavia miehiä, jotta ei tarvitse luottaa omaan arvostelukykyyn.
Nainen kaipaa kyvykkyytensä ja sosiaalisen statuksensa todistanutta huolehtijaa. Check.
Tässä se logiikka sopivan miehen hankkimisessa sitten monesti loppuukin. Moni sinkkunainen, vaistonainen, ei kykene ajattelemaan tästä pidemmälle.
Sillä jos tämä kohdemies, joka elää naisen kanssa, antaen naiselleen kuvan huolehtimisesta ja uskollisuudesta, lankeaa toiseen naiseen, osoittaa silloin olevansa kykenemätön sitoutumaan ja varsin halukas etsimään pettämisen jännitystä.
Tälläistä miestä siis nainen haluaa omaksi ihannemiehekseen? Toisen naisen varattua miestä, joka ei ikinä pettäisi muuta kuin juuri ja ainoastaan tässä universumin kannalta ainutlatuisessa tapauksessa? Miksi naiset haluavat pettävästä miehestä oman unelmansa pettämätöntä miestä? Miksi mahdoton on kiihottavaa? Miksi logiikka ei kuuluisi rakkauteen - ja kiimaan?
Oman mausteensa soppaan heittävät sitten parisuhteessa elävät naiset, jotka hyvin naamioidulla ilkulla, "moraalisella rohkaisulla", "sisarellisella kannustuksella" ja epäluuloisella luokittelulla haluvat luoda parisuhteessa elävien statuksesta jotakin aatelisen jaloa ja ihailtavaa, olemuksellisesti erityislaatuista määrittelyä, onnellisuuden ennakkoehtoa. Vastakkainasettelulla ja statuskorostuksella parisuhdemammat antavat lisäpotkua ja -motivaatiota saalistusvaistoaan teroitteleville naisille.
Erikoisin tilanne tapahtuu silloin, kun parisuhteessa olevien ystävättärien tiukasta vaimoklaanista yksi joutuukin äkkisinkuksi. Paniikin tunne on käsinkosketeltavaa, kun sinkkustatukseen pudonnut muistaa vielä, kuinka on voivotellut ja kikatellut vaimoklaanin varustusten suojasta sinkkunaisille.
Klaani aloittaa raivokkaan kampanjan vyöryttääkseen äkkisinkulle miesehdokkaita. Siksi sosiaalisen kontrollin piirissä pääsevät usein nopeasti takaisin parisuhteeseen, koska se on myös sidosyhmälle kunnia-asia oman imagonsa vuoksi. Klaanin paniikin syynä on jäsenen takaisinkaappamisen lisäksi on myös sinkun demonisoitu status ja uhkafunktio. Klaani pelkää sinkkua hajottavana voimana, koska se on luonut sinkkuudesta hajottavan ja epätoivoisen mielikuvan, vastavoiman parisuhteesa olevan onnenkuvalle. Monet sinkut kesytetäänkin yhtenä keinona ystävällisyydellä ja paapomisella aseksuaalisen neutrilemmikin tasolle parisuhteellisten ystäväpiirissä.
kts. Erving Goffman "Elastic Social Structures and Compromised Selves"
Klaanin ymmärrystä ja limbosympatiaa kestää max 5 kk, jonka aikana äkkisinkun tulisi olla sitoutunut taas parisuhteeseen osoittaakseen lojaaliutta sosiaaliselle statukselleen, sidosryhmänsä roolivaatimuksille, muuten alkaa mentaalinen ystävättären siirto ulkopuolisen sinkkustatukseen pois entisestä sisäpiirin rouvaklaanista.
Sinkkuna hän on pettänyt parisuhteella kyvykkyyttään osoittavien imagohallintaprojektin - eikä ole enää samankaltainen lähimmäinen. Hänen erilaisuuttaan on korostettava jotta jokainen ei olisi saman uhan alla.
Kun avioliittoa korostetaan epäluterilaisesti, katolilaisen kulttuurin mukaan, pyhäksi mm. hääseremonioissa, samalla painotetaan sinkkuihmisten vaistonvaraisuutta ja sisäpiirin ulkopuolella olemista, tavallaan pakanoiden rooliin siirtämistä. Oikean asiaan Uskovaiset ovat siis sisäpiirin sitoutuneita, vihittyjä, ja ulkopuolella olevat ovat harhautuneita - kirkon vanhan vainokulttuurin perinteiden mukaisesti.
Rippikoulua sanottiin ennen naimaluvaksi, koska valtio ei muuten antanut lupaa mennä naimisiin. Kirkkohäistä on tullut toinen rippikoulu. Toinen askel tulla "täydellisesti" hyväksytyksi aikuiseksi ja suvun täysvaltaiseksi jäseneksi.
Sosiaalinen paine sosiaalisen krediitin keräämiseen on valtava.
Kirkossa on tapahtunut hyvin jännä opillinen shifti, jossa avioliiton merkitystä on korostettu jopa uskoa tärkeämmäksi seikaksi kirkon jäsenelle. Näin perhekulttuurin kaappaaminen kristilliseksi on kirkon uusi uskomusten koti ja kivijalka ihmisten helvettipelon hälvennettyä.
Jää vain ulkopuolellejäämisen pelko.
Meille syötetään lapsesta asti parisuhdepropagandaa, minkä takia monet ahdistuvat ja tekevät vääriä valintoja - Minttu Hapuli sai tarpeekseen parisuhdepeleistä ja alkoi pitää aiheesta blogia, Selibaattipäiväkirjaa
Rakkaus on jotakin muuta kuin kiima ja vaistot, hyvät naiset. Kiima on asennekysymys, ei tahdon ulkopuolelle kuuluva seikka. Kiima voi olla rakentavaa eikä hajottavaa. Tämä on suuri salaisuus, jota niin miehet kuin naiset pakenevat. Järjetön kiima tuntuu olevan herttasarjojen ja unien mukaan ainoa vapauden tae. Vaistomainen toiminta eli naistenlehtien ja feministienkin lanseeraama "naisen intuitio" ei tuo vapautta naiselle. Naisen intuitio on tiettynä ilmiönä kuin näkymätön osa new age-liikettä.
Jotenkin olen kokenut, että miehille tarpeiden tunnustaminen on rehdimpää ja suorempaa - ilman johtopäätöksiä ja ideologiaa miehuuden jalosta olemuksesta - kuin sitten naisille, jotka helposti rupeavat puhumaan intuitiosta ja vaistosta suureellisesti naiseutensa todisteena. Kuin valinta olisi tehtävä tunteiden mukaan, aina.
Miehille vapauden ja vapaana olon ilmaiseminen on luontaisasti mieluisampaa, naiset eivät halua olla vapaata, kenellekään vielä kelpaamatona "riistaa". Miehille on biologisesti luontevaa osoittaa olevansa vapaa toimija, metsästäjä, naisille taas sosiaalisesti sidottu ja yhteisössä turvatusti asemoitu. Muinaisesta lauma- ja heimokulttuurista naisille on myös ollut hyvin luontaista tukeutua siskonsa/ystävättärensä mieheen ja saada tämän suojelusta.
Kykenevä ihminen on valitseva ihminen. Ei kukaan vahingossa kaadu sänkyyn.
Feministit ovat myös luomassa laumasieluista naista omilla naisen "vapaus"-teoreemoillaan, joka vilkuilee naisen vaistonvaraisessa vapaudessaan muille varmasti kelpaavia miehiä eli varattuja miehiä. Kovaääninen yliopistofeminismi Suomessa ei ole luomassa vapaata naista naisen vapuden saarnassaan vaan feministiseen ryhmäkuriin alistuvia ja matelevia otuksia, joiden on osoitettava feminististä kyvykkyyttään uuden aikakauden "itsenäisenä naisena", "kyvykkäänä" naisena. Joille kelpaa vain muiden elämä, vapaana patriarkalistisesta yhteiskuntajärjestyksestä.
Isänmurha (tai oikeastaan itseasiassa äidinmurha) voi olla kiihottavaa mutta ainoana elämän kiihokkeena hyvin degeneroivaa.
Amerikkalaisprofessoreiden mukaan naiset harrastavat
seksiä enemmän käytännön syistä kuin romanttisen intohimon vieminä
Näin isket miehen
"Seurustelemme"
Guy de Maupassantin (1850-1893) novellissa "Hän?"
kuvataan yksinäisyyden tuottamaa kauhun kokemusta.
Keskustelu - Kontulan uusi pamfletti Tästä äiti varoitti
kertoo naisista, jotka etsivät pääsyä ulos heteronormin pakkopaidasta
Tajusin viipeellä, mikä minua eniten häiritsi Tony Dunderfeltin
taannoisessa jutussa siitä, että naisten "pitäisi" parisuhteissa
olla alistuvampia: Sehän on seksifantasia" - Myytinmurtaja
Jos jotkut piilorakenteet sortavatkin naisia, niin sorretuksi tulee
kyllä toinenkin sukupuoli, eri tavoilla vain.
a work of genius or the sickest film in the history of cinema?
Virpi Kuitunen: Suhdekohu huvittaa
NFL-tapaus :: McNair oli sanonut tyttöystävälleen hakevansa
eroa vaimostaan - mutta virallisesti asia ei ollut vireillä.
Tommi Korpela seksisymbolin maineestaan - "Mukavaa"
Kenian kaljurottakuningatar :: Maanalaisessa tunneliverkostossa viipottavien kaljurottien yhteisössä vallitsee tiukka arvojärjestys. Kuningatar on kaiken keskipiste ja sen saavat muut kyllä tuta. Avara luonto YLE
Poliisi huolissaan vaarallisen seksihuumeen yleistymisestä
Britney Spears: Kimi Räikkönen on söpö
Kuvat Arhi Kuittinen F30
Posted by Arhi Kuittinen Finnsanity at 6.8.09 6 comments
Labels: 2009, Arhi kirjoitukset XXI, Feminismi, Päiväkirja, Sosiologia

matches: HD HD HD hd HD HD


text:
evl kirkkoja T-Ö, 2009
kuvat evl kirkkoja T-Ö, 2009
Suomen evl.kirkkoja, kappeleita, yksityiskohtia
kappeleita kirkkoja sisäkuvia yksityiskohtia
Tampere Hervannan kirkko 1b 30.9.2008.jpg
Tampere Hervannan kirkko.
Tampere Hervannan kirkko 7b 30.9.2008.jpg
Tampereen Hervannan kirkko.
Tampere Härmälän kirkko 3 30.9.2008.JPG
tampereen Härmälän kirkko.
Tampere Härmälän kirkko 5 30.9.2008.JPG
Tampere Lamminpään kappeli 1b 29.9.2008.jpg
Tampereen Lamminpään kappeli.
Tampere Tesoman kirkko 6 29.9.2008.JPG
Tampereen Tesoman kirkko.
Toholammin kirkko 4b 1.5.2008.jpg
Toholammin kirkko.
Tornion kirkko 2b, 5.8.2007.jpg
Tyrnävä Temmeksen kirkko 3b 13.5.2008.jpg
Tyrnävän Temmeksen kirkko.
Tyrnävä Temmeksen kirkko 2 29.7.2008.JPG
Tyrnävän kirkko 3b 13.5.2008.jpg
Tyrnävän kirkko.
Tyrnävän kirkko 6b 13.5.2008.jpg
Töysän kirkko 1, 3.8.2007.JPG
Töysän kirkko 3. 3.8.2007.JPG
Utajärven kirkko 6 7.7.2008.JPG
Utajärven kirkko.
Vaala kirkko 3 7.7.2008.JPG
Vaalan kirkko.
Vaala Säräisniemen kirkko 3b 7.7.2008.jpg
Vaalan Säräisniemn kirkko.
Vetelin kirkko 7b 21.9.2008.jpg
Vetelin kirkon kellotapulin on rakentanut vuonna 1859 Jaakko Kuorikoski.
Vieremän kirkko 4b 7.8.2008.jpg
Vieremän kirkko 5b 7.8.2008.jpg
Vieremän kirkon pääsisäänkäynti b 7.8.2008.jpg
Vieremän kirkon pääsisäänkäynti.
Virtain kirkko 3b, 21.8.2007.jpg
Virtain kirkon kellotapuli. joka on rakennettu samanaikaisesti kirkon kanssa. Pääsisäänkäynti kirkkoon on kellotapulin kautta.
Virrat, Killinkosken kirkko 3b, 3.8.2007.jpg
Virtain Killinkosken kirkko.
Vähäkyrön kirkko 1b, 30.7.2007.jpg
Vöyri Maksamaan kirkko 3, 30.7.2007.JPG
Vöyrin Maksamaan kirkon päädyssä oleva maalaus.
Ylivieskan kirkko 1 8.5.2008.JPG
Ylivieskan kirkko 4 8.5.2008.JPG
Ylivieskan kirkko 6 8.5.2008.JPG
Ähtärin kirkko 2b, 3.8.2007.jpg
Ylöjärven kirkko 2b, 21.8.2007.jpg
Ylöjärvi Kuru Itä-Aureen kirkko 5 30.9.2008.JPG
Ylöjärven Itä-Aureen kyläkirkko.
Ylöjärvi Kurun kirkko 1b, 21.8.2007.jpg
Ylöjärven Kurun kirkko.
Ylöjärvi Kurun kirkko 3b, 21.8.2007.jpg
Ylöjärvi Pengonpohjan rukoushuone 2 30.9.2008.JPG
Ylöjärvi Pengonpohjan rukoushuone.
Ylöjärvi Pengonpohjan rukoushuone 3 30.9.2008.JPG
Tuusula Kellokosken kirkko 1 3.4.2009.jpg
Tuusulan Kellokosken kirkko.
Äänekoski Suolahden kirkko 2 6.4.2009.jpg
Äänekosken Suolahden kirkko.
Äänekoski Suolahden kirkko 4 6.4.2009.jpg
Vaasa Huutoniemn kirkko 1b 12.4.2009.jpg
Vaasan Huutoniemen kirkko.
Uusikaarlepyy kirkon kellotapuli 3 12.4.2009.jpg
Uudenkaarlepyyn kirkon kellotapuli vuodelta 1702.
Vaasa Huutoniemen kirkonkellot b 12.4.2009.jpg
Vaasan Huutoniemen kirkon kellot.
Vaasa Palosaaren kirkko 1b 12.4.2009.jpg
Vaasan Palosaaren kirkko varjon puolelta.
Vöyrin kirkko 8b 12.4.2009.jpg
Vöyrin kirkko 5 12.4.2009.jpg
Viitasaaren kirkko 17.6.2009 IMG_1803 2.jpg
Viitasaaren kirkko.
Valtimon kirkko 9.8.2009 IMG_2919.JPG
Yli-Iin kirkko 24.8.2009 IMG_3762.JPG
Yli-Iin kirkko.
Tampere Finlaysonin kirkki 13.9.2009 IMG_4348.JPG
Tampere Finlaysonin kirkko.
Teuvan kirkko 15.9.2009 IMG_4442.JPG
Vimpelin kirkko 7 11.6.2010 IMG_4844.JPG
Vimpelin kirkko ja kellotapuli.
Vaasan kirkko 1 30.6.2010 IMG_5352.JPG
Vaasan kirkko 6 30.7.2010 IMG_5357.JPG
Äänekoski Mämmensalmi kirkko 2 29.7.2010 IMG_6099.JPG
Äänekosken Mämmen kesäkirkko.
Vesannon kirkko 6 2.8.2010 IMG_6450.JPG
Vesannon kirkko.
Tervon kirkko 2 2.8.2010 IMG_6429.JPG
Tervon kirkko.
Tervon kirkko 5 2.8.2010 IMG_6432.JPG
Ulvilan kirkko 22.6.2011 IMG_7503.JPG
Vesilahden kko 25.6.2011 IMG_7752.JPG
Vesilahden kko kellotap 25.6.2011 IMG_7750.JPG
Vesilahden kirkon kellotapuli vuodelta 1782.
Utsjoen kko 12.7.2011 IMG_8095.JPG
Tervolan iso kko 13.7.2011 IMG_8249.JPG
Tervolan iso kirkko.
Tervolan vanha kko 13.7.2011 IMG_8243.JPG
Tervolan vanha kirkko.
Ylitornion kko 13.7.2011 IMG_8228.JPG
Ylitornion kirkko.
Urjalan kirkko 11.6.2012 IMG_8952.JPG
Varkauden kirkko 23.6.2012 IMG_9119.JPG
Varkauden kirkko ja sen pääsisäänkäynti.
Toholammin kirkko 11.7.2012 IMG_9383.JPG
Vöyri Oravaisten kirkon pääovi, 30.7.2007.JPG
Vöyrin Oravaisten kirkon pääoven päällä oleva teksti kirkon valmistumisesta.
Vantaa Kivistön kirkko 13.7.2012 IMG_9546.JPG
Vantaa Kivistön kirkko.
Ylöjärven kirkko 5.8.2012 IMG_0533.JPG
Ylöjärvi Ylisen kirkko 5.8.2012 IMG_0543.JPG
Vöyri Oravaisten kirkko 2, 30.7.2007.JPG
Vöyrin Oravaisten kirkko on rakennettu vuosina 1796-97. Piirustukset perustuvat tunnetun kirkonrakentaja Jacob Rijfin ehdotukseen. Kellotapulin on piirtänyt rakennusmestari Stenberg Vaasasta. Kellotapulin rakentaminen tapahtui vuonna 1928, tulipalon tuhottua vanhan tapulin.
Virrat Matias-kappeli 21.8.2013 IMG_2263.JPG
Virrat Matias-kappeli 21.8.2013 IMG_2268.JPG
Vantaa Korson kirkko 27.08.2013 IMG_2378.JPG
Vantaa Korson kirkko 27.08.2013 IMG_2380.JPG
Tarvasjoen kirkko 11.07.2014 641.JPG
Ypäjän kirkko 10.07.2014 531.JPG
Toivakan kirkko 12.08.2014 030.JPG
Taipalsaaren kirkko 1 22.7.2007.JPG
Taipalsaaren kirkon rakentajasta ja suunnittelijasta ei ole varmaa tietoa, mutta uskotaan, että hän oli sortavalalainen Eskil Collenius (Seurakunnan esitteen tekstissä käytetään nimeä Collanus, mutta pari vuotta myöhemmin rakennetun Tohmajärven kirkon yhteydessä käytetään nimeä Collenius). Hän oli mies, joka muutamaa vuotta aikaisemmin oli perusteellisesti korjannut Lappeen keskeneräisen kirkon. Taipalsaaren kirkko on valmitunut vuonna 1754, mutta viisikymmentä vuotta myöhemmin sen kattorakennelmat olivat niin huonossa kunnossa, että ne vaativat perusteellista korjausta. Kattorakenteiden ohella korjatti myös kirkon sisustusta. Seurakunnan väestömäärä kasvoi voimakkaasti ja kirkko alkoi käydä ahtaaksi. Vuosina 1846-1847 tehtiin perusteellinen remontti, jonka myötä kirkko sai nykyisen ulkoasunsa. Kirkon vahvat honkaseinät sahattiin poikki ja aikaisemmin sisäänpäin olleet sakarat käännettiin ulospäin . Näin saatiin lisää sisätilaa.
Taipalsaaren kirkko 2 22.7.2007.JPG
Taipalsaaren kirkko ja kellotapuli, joka on rakennettu vuonna 1754.
Taipalsaaren kirkko 3 22.7.2007.JPG
Taipalsaaren kirkko.
Tampere Hervannan kirkko 5b 30.9.2008.jpg
Tampereen Hervannan kirkon ovat suunnitelleet arkkitehdit Reima ja Raili Pietilä ja kirkko on valmistunut syksyllä 1979. Rakennuskokonaisuuteen kuuluu Hervannan vapaa-ajankeskus. Rakennuskokonaisuus tehtiin kaupungin ja seurakunnan yhteistyönä.
Tampere Hervannan kirkon kellotapuli 4b 30.9.2008.jpg
Tampereen Hervannan kirkon kelloteline.
Tampere Härmälän kirkko 2 30.9.2008.JPG
Tampereen Härmälän kirkko on rakennettu kahdessa osassa. Vuonna 1949 valmistuneiden pappila- ja seurakuntatalorakennusten yhteyteen valmistui elokuussa 1972 kirkkosali. Rakennuksen ovat suunnitelleet Elma ja Erik Lindroos. Pylväsrakenteinen kellotapuli on valmistunut jo vuonna 1949.
Tampere Lamminpään kappeli 5b 29.9.2008.jpg
Tampereen Lamminpään siunauskappeli on valmistunut vuonna 1990. Sen on suunnitellut arkkitehtitoimisto Laiho, Pulkkinen & Raunio. Vanha kappeli, Rauhanportti, sijaitsee toisessa päässä hautausmaata.
Tampere Lielahden kirkko 4 30.9.2008.JPG
Tampereen Lielahden kirkko. Lielahti on kuulunut vuoteen 1950 asti Ylöjärveen. Harjun seurakuntaan liittymisen jälkeen Enqvistin tehtaalta ostetulle tontille rakennettiin seurakuntatalo, jonka sisätilan valoisaan kauneuteen ihastuneena piispa Gulin vihki tilan kirkoksi huhtikuussa 1961. Arkkitehti Pentti Turusen suunnittelema punatiilinen kirkkorakennus sulautuu hyvin ympröivään luontoon. Kirkkosaliin mahtuu 160 henkilöä.
Tampere Lielahden kirkko 6 30.9.2008.JPG
Tampereen Lielahden kirkko.
Tampere Lielahden kirkon kellotapuli 30.9.2008.JPG
Tampereen Lielahden kirkon kellotapuli.
Tampere Tesoman kirkko 2 29.9.2008.JPG
Tampere Tesoman kirkko 4 29.9.2008.JPG
Tampereen Tesoman kirkko on vihitty käyttöön helluntaina 1978. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Olavi Suvitie. Kirkko on rakennettu punatiilestä männikköiselle kankaalle, lähelle luontoa. Tesoman kirkko on monitoimitila. Varsinaiseen kirkkosaliin mahtuu 100 henkeä, mutta yhdistämällä seurakuntasalin ja rippikoululuokan, jumalanpalvelukseen voi osallistua 350 henkilöä.
Tohmajärven kirkko 4 22.7.2007.JPG
Tohmajärvi Värtsilän kirkko 1 22.7.2007.JPG
Tohmajärven Värtsilän kirkko.
Tohmajärven kirkko 1 22.7.2007.JPG
Tohmajärven kirkko ja kellotapuli. Kellotapuli kohosi nykyiselle paikalleen vuonna 1760. Tapulin ulkomuoto on sälynyt alkuperäisenä ja värikin on palautunut entiselleen punaiseksi 50 vuotta sitten.
Tohmajärven kirkko 3 22.7.2007.JPG
Tohmajärven ev.lut. kirkko on Pohjois-Karjalan vanhin puukirkko vuodelta 1756. Kirkon on urakoinut rakennusmestari Eskil Collenius. Kirkko on muuttanut muotoaan noin 50 vuoden välein. Enimmäkseen muutokset ovat tapahtuneet sisätiloissa. Kirkko on suorakulmainen ristikirkko.
Tohmajärvi Värtsilän kirkko 2 22.7.2007.JPG
Tohmajärven Värtsilän kirkon on suunnitellut arkkitehti Veikko Larkas ja se on valmistunut vuonna 1950. Kirkossa on n. 300 istumapaikkaa. Varoja kirkon rakentamiseen on saatu mm. USA:n luterilaisilta, Wärtsilä yhtymältä, Kirkon Keskusrahastolta sekä ruotsalaiselta ystävyysseurakunnalta. Entinen Värtsilän kirkko jäi luovutetulle alueelle.
Toholammin kirkko 1 1.5.2008.JPG
Toholammin kirkko 2 1.5.2008.JPG
Toholammin nykyinen kirkko on valmistunut vuonna 1861. Sen on suunnitellut arkkitehti Carl Axel Setterberg ja rakennustöitä on johtanut Jaakko Kuorikoski. Kirkko on yksilaivainen päätytornillinen pitkäkirkko.
Toholammin kirkko 3 1.5.2008.JPG
Toholammin Sykäräisen kyläkirkko 4b, 23.1.2009 IMG_1748.jpg
Toholammin Sykäräisen kappeli ( kyläkirkko) on rakennettu vuonna 1961 (Pentti Luostarinen).
Tornio Alatornion kirkko 1b, 5.8.2007.jpg
Tornion Alatornion kirkko.
Tornion kirkko 1b, 5.8.2007.jpg
Tornion kirkon kellotapuli on rakennettu vuosina 1686-1687. Se on vanhin säilynyt pohjalainen tapuli. Sekä kirkon että tapulin suunnittelijana ja rakennusmestarina on ollut liminkalainen Matti Härmä.
Tornio Alatornion kirkko 2b, 5.8.2007.jpg
Tornion Alatornion kirkko sijaitsee Pirkkiön saaressa. Se on järjestyksessään Pirkkiön saaren kolmas kirkko. Edellinen kirkko oli käynyt huonokuntoiseksi ja ahtaaksi. Vuonna 1782 Kuninkaallinen Intendenttikonttori teki suunnitelman Alatornion uuden kirkon rakentamista varten. Kuitenkaan asian edistämiseksi ei sitten tehty mitään. Kirkko oli jo niin rappeutuneessa kunnossa, että papit kieltäytyivät pitämästä jumalanpalveluksia siellä. Vasta rovasti Kustaa Wilhelm Rydmanin tuomiokapitulille lähettämä kirje maaliskuussa vuonna 1792 alkoi johtaa tuloksiin. Kirjeessä hän suositteli näkemiensä piirustusten mukaan Jakob Rijfiä Alatornion kirkon rakentajaksi, koska Rijfin suunnitelma tuli seurakunnalle halvemmaksi kuin Kuninkaallisen Intendenttikonttorin vuonna 1782 esittämä suunnitelma. Rovasti Rydmanin mielipide asiasta käsiteltiin tuomiokapitulin istunnossa lokakuun 16. päivänä 1793, jonka jälkeen Alatornion kirkon rakentamistöiden valmisteluihin ryhdyttiin. Ajan muodin mukaan Alatornion kirkosta tehtiin ristikirkko. 1550-luvulla rakennetusta vanhasta keskiaikaisesta kivikirkosta säilytettiin osa ja siitä saatiin uuteen kirkkoon itäinen ristisakara. Tekemäänsä piirustusta noudattaen Rijf pani ristisakaroiden leikkauskohdassa kulmahovien varaan kohoamaan kupukattoisen, pilareilla varustetun keskustornin lanterneineen ja huippuineen. Kirkon rakentamiseen tarvittavien kivien louhinta alkoi Kallinkankaalla jo vuonna 1793. Varsinaisen kirkon rakennustyö aloitettiin vuonna 1974, jolloin Jaakko Rijfille maksettiin ensimmäisen kerran palkkaa mainitun vuoden heinäkuussa. Tilikirjan mukaan maksettiin Jaakko Rijfille kirkon rakentamisesta palkkaa viimeisen kerran heinäkuun 23. päivänä 1798. Kuitenkin katsotaan kirkon valmistuneen vuonna 1797.
Tornion kirkko 3b, 5.8.2007.jpg
Tornion nykyistä järjestyksessään kaupungin toista kirkko ryhdyttiin rakentamaan keväällä 1684 paikalle, joka sijaitsee entisestä kirkosta pari sataa metriä koilliseen. Kirkko vihittiin heinäkuun 11. päivänä 1686 ja se sai silloisen Ruotsin kuningattaren mukaan nimekseen Hedvig Eleonoran kirkko. Sekä kirkon, että myöhemmin länsipuolelle rakennetun tapulin suunnittelija ja rakennusmestari oli liminkalainen talonpoika Matti Härmä. Hänen isänsä Jooseppi Härmä oli myös tunnettu kirkonrakentaja Pohjois-Savossa. Mallina Matti Härmällä oli ollut keskiaikainen suomalainen harmaakivikirkko. Sen mukaan hän on jakanut katon neljään holvikupuun. Kirkko on suorakaiteen muotoinen. Pohjoissivulla oleva sakaristo ja eteläsivulla oleva asehuone tekevät kirkosta ristinmuotoisen.
Tyrnävä Temmeksen kirkko 6 13.5.2008.JPG
Tyrnävän Temmeksen kirkko. Edustalla todennäköisesti asehuone.
Tyrnävä Temmeksen kirkko 9 13.5.2008.JPG
Tyrnävän Temmeksen puukirkko on rakennettu vuonna 1767. Kirkon rakentajana toimi temmesläinen Anders (Antti) Louet. Tyyliltään kirkko on länsitornillinen tukipilarikirkko. Istumapaikkoja on noin 300 henkilölle.
Tyrnävän kirkko 5 13.5.2008.JPG
Tyrnävän nykyinen kirkko on järjestyksessään kolmas. Sen rakentamiseen ryhdyttiin vuonna 1872, kun sen edeltäjä, ns. vanhalla hautausmaalla sijainnut 201 vuoden ikään ehtinyt kirkko paloi vuonna 1865. Uusi kirkko valmistui vuonna 1873. Sen tarkkaa käyttöönotto- tai vihkimisaikaa ei ole tiedossa. Kirkon suunnittelija on lääninarkkitehti F.W. Lüchow Oulusta. Kirkko on pohjaltaan latinalaisen ristin muotoinen puukirkko. Sen länsipäässä kohoaa 39,36 metrin korkeuteen kellotorni, jossa on kaksi kelloa. Istumapaikkoja kirkossa on 750 henkilölle.
Töysän kirkko 7, 3.8.2007.JPG
Töysän kirkon rakennustyöt aloitettiin vuonna 1799 kuortanelaisen torpparin Yrjänä Lepistön piirustusten mukaan. Hän toimi myös rakennusmestarina. Kun Vaasan läänin maaherra sai tiedon kirkon rakentamisesta, keskeytti hän työt ja määräsi Lepistön piirustukset, jotka joku "kirjanoppinut" piirsi ruotsinkielisin tekstein varustettuna puhtaaksi, toimitettavaksi Tukholmaan yli-intendentin toimistoon. Töiden keskeyttämisvaiheessa kirkkoa oli pystytetty jo tasaseinään saakka ja osa katostakin tehty. Aikanaan saatiin yli-intendentti Carl von Fredensheimin lupa kirkon rakentamiseen. Töysän kirkko valmistui vuonna 1800, jolloin se saatiin puutteellisena käyttöön. Kirkon torni rakennettiin vasta vuonna 1824. Rakennuttajana toimi kirkonrakentaja Heikki Kuorikoski, joka oli silloin Alavuden kirkkoa rakennuttamassa. Torni rakennettiin yli-intendentin toimiston piirustusten mukaisesti. Puinen kirkko on malliltaan tasavartinen ristikirkko, jonka sisäkulmat on viistetty. Istumapaikkoja kirkossa on noin 700. Minullakin on juuria Töysään, sillä äitini isän isoisä on lähtöisin Töysästä, josta on muuttanut aikoinaan Ilmajoelle.
Töysän kirkon kellotapuli 1 3.8.2007.JPG
Töysän kirkon kellotapuli on rakennettu vuonna 1825 Yrjänä Lepistön suunnitelman mukaisesti. Rakentajana toimi Erkki Leppänen Jyväskylästä.
Uusikaarlepyy kirkko 1, 30.7.2007.JPG
Utajärven kirkko 7 7.7.2008.JPG
Utajärven kirkko on rakennettu vuonna 1762. Kirkon ja myös pari vuotta myöhemmin rakennetun erillisen kellotapulin suunnittelija on ylikiiminkiläinen Heikki Väänänen. Kirkko on tyyliltään suorakaiteen muotoinen länsitornillinen tukipilarikirkko. Kirkkoon mahtuu noin 350 henkilöä. Vuonna 1894 tehtiin perusteellinen korjaus ja sekä kirkon ulkonäkö että sisäpuoli muutettiin alkuperäisestä poikkeavaksi ns. uusgoottilaiseksi lääninarkkitehti Julius Basilierin johdolla. Kirkko peruskorjattiin ja entistettiin vuonna 1970 professorien Lars Pettersonin ja Esko Järventauksen johdolla.
Utajärven kirkon kellotapuli b 7.7.2008.jpg
Utajärven kirkon erillinen kellotapuli rakennettiin Heikki Väänäsen suunnitelmien mukaan vuonna 1764. Vuoden 1894 muutostöissä tapuliin ei koskettu ja kirkon vuonna 1970 suoritetun entistämisen jälkeen tapuli ja kirkko ovat jälleen samaa tyyliä.
Uusikaarlepyy Jepuan kirkko 1, 30.7.2007.JPG
Uusikaarlepyy Jepuan kirkko on valmistunut vuonna 1861. Varsinaisesta kirkon suunnittelusta ja rakentamisesta ei ole kirjallista aineistoa, siksi kaikki perustuu suulliseen tietoon. Piirustukset ovat varmasti olleet olemassa, mutta ne ovat tuhoutuneet pappilan paossa vuonna 1886. Kirkon keskiosassa on alkujaan ollut torni, joka myöhemmin oli osoittautunut perustuksiltaan heikoksi ja oli pakko purkaa. Uusi torni on rakennettu länsisiipeen vuonna 1878.
Vaala kirkko 1b 7.7.2008.jpg
Vaalan nykyinen pääkirkko on rakennettu puhtaaksi muuratusta tiilestä vuosina 1960-1961 Dag Englundin suunnitelmien mukaan. Kirkko on torniton suorakaiteen muotoinen pitkäkirkko. Kirkko on peruskorjattu vuonna 1988 Matti Leiberin suunnitelmien mukaan. Samalla se on jaajennettu seurakuntakeskukseksi uudisrakennuksella, jossa on uusi seurakuntatalo. Vanha tapuli purettiin ja rakennettiin tilalle uusi komeampi. Istumapaikkoja kirkossa on 400 henkilölle.
Vaala Säräisniemen kirkko 2b 7.7.2008.jpg
Vaalan Säräisniemen puukirkon on rakentanut Jaakko Suonperä vuosina 1779-1781. Rakennustyöt oli aloitettu jo vuonna 1768 ilman lupaa ja rakentaminen oli keskeytetty viranomaisten toimesta kesällä 1768. Työ jatkui vasta vuonna 1779 ja kirkko valmistui vuonna 1781. Alkuperäisessä muodossa kirkko oli ristikirkko, jonka ulkonurkat oli viistetty. Sakaroita kattaa edelleen jyrkkä aumakatto. Vuoden 1898 korjauksissa, jotka tehtiin lääninarkkitehti Julius F. Basillerin suunnitelmien mukaan. Sakaroiden eteen rakennettiin satulakattoiset jatkokset, kattoratsastaja poistettiin ja kirkon ulkoasu ja yksityiskohdat saivat uusgoottilaisen leiman. Korjaustyön toteutti Samuli Tuoriniemi. Istumapaikkoja kirkossa on 500.
Vaala Säräisniemen kirkko 4b 7.7.2008.jpg
Vaalan Säräisniemn kirkon kasinivelisen kellotapulin on suunnitellut Jaakko Rijf ja se on valmistunut vuonna 1793 ja se on uusittu perusteellisesti vuonna 1898.
Vetelin kirkko 6b 21.9.2008.jpg
Vetelin järjestyksessään kolmannen kirkon on rakentanut Erkki Kuorikoski vuonna 1843. Kuvaushetkellä oli käynnissä ulkolaudoituksen kunnostus ja maalaustyöt.
Vieremän kirkko 1b 7.8.2008.jpg
Vieremän kirkko on vihitty käyttöön tapaninpäivänä vuonna 1919. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Ilmari Launis. Kirkko on hirsirakenteinen ja rakentamisessa on tehty harvinainen ratkaisu. Hirret ovat ulko- ja sisälaudoituksen välissä pystyasennossa. Näin on vältytty hirsirakennuksen tavanomaiselta painumiselta. Voidaan puhua pystyhirsikirkosta, joita Suomessa on vain muutama.
Vihannin kirkko 3b 27.7.2008.jpg
Vihannin nykyinen kirkko on järjestyksessään toinen ja se on rakennettu vuonna 1784 Kustaa III:n aikana. Kirkon nimi on Kustaa III:n vaimon mukaan Sofia Magdalenan kirkko. Rakentaja on toiminut kuuluisa kirkonrakentaja Simon Silvén-Jylkkä Kalajoen Metsäkylästä. Joulun alla 1783 laitettiin kirkon todella vaatimaton perustus ja ensimmäinen hirsikerta. 17.3.1784 aloitettiin yhtäjaksoinen rakentaminen, jota kesti 66 työpäivää eli 11 viikkoa. Ensimmäinen jumalanpalvelus uudessa kirkossa pidettiin 16.5.1784. Kirkko ei ollut silloin vielä täysin valmis, mutta valmistui kesän aikana. Kirkko vihittiin käyttöön 12.9.1784. Ongelmia tuottaneet perustukset uusittiin täysin vasta vuosina 1958-1961 suoritetun peruskorjauksen yhteydessä. Kirkossa on istumapaikkoja noin 500 henkilölle. Nykyinen kellotapuli on ollut paikallaan jo ensimmäisen kirkon aikana. Tapulin rakentamisvuosi on 1752.
Virtain kirkko 1b, 21.8.2007.jpg
Virtain kirkko on valmistunut vuonna 1774. Rakennustyötä on johtanut kuuluisa alahärmäläinen kirkonrakentaja Antti Hakola. Nykyisen kirkon ulkonäkö on aikojen kuluessa vaihdellut.
Virrat, Killinkosken kirkko 1, 3.8.2007.JPG
Virtain Killinkosken kirkko on valmistunut vuonna 1928 ja sen on suunnitellut arkkitehti Josef Stenbäck. Kirkko jäi hänen viimeiseksi toteutetuksi työkseen. Istumapaikkoja kirkossa on 150.
Vähäkyrön kirkko 2, 30.7.2007.JPG
Vähäkyrön kirkko 5b, 30.7.2008.jpg
Vähäkyrön nykyinen eli kolmas kirkko oli päätetty rakentaa kivestä, joita jo ajettiin entisen kirkon viereen. Niukat vuodentulot ja sota viivyttivät hanketta, ja mainittuihin syihin vedoten tehtiinkin anomus, että kirkko sittenkin olisi saatu rakentaa puusta. Piirustukset laati kirkonrakentaja Jaakko (Jacob) Rijf Pietarsaaresta. Piirustuksia ei kuitenkaan sellaisenaan Tuokholman Yli-intendentin konttorissa hyväksytty. Siellä tehdyistä muutoksista ei ole tarkkaa tietoa. Alkuperäisen suunnittelijan työn jälki on kuitenkin ilmeinen, kun kirkkoa vertaa muihin mestarin töihin. Kirkko rakennettiin harmaakivestä ja tiilistä. Hyväksytyn suunnitelman mukaan uutta kirkkoa ei kuitenkaan toteutettu, vaan suunnitelmista karsittiin pois mm. mahta pylvästemppeliaiheinen keskustorni, kun kirkonkous katsoi, että torni olisi kirkoa kaunistanut, mutta olisi tullut kalliiksi, eikä sitä kellotorniakaan tarvittu, koska edellisen kirkon kellotapuli oli vielä hyvässä kunnossa. Karsitun suunnitelman mukaan vaasalainen raatimies Herman Höckert ryhtyi hämäläisen työnjohtajansa Erik Olanderin avustuksella urakoitsijana rakennustöihin vuonna 1799. Neljän vuoden työn jälkeen kirkko valmistui vuonna 1803. Kirkossa on nykyisin 900 istumapaikkaa. Vähäkyröläiset ottivat uuden, suuren ja valoisan kirkkonsa ilolla omakseen, mutta ulkopaikkakuntalaiset oudoksuivat kirkon tornittomuutta. Puheet "tornittomasta kirkosta" loppuivat vasta sitten, kun vaasalainen Artturi Ortela suunnitteli kirkkoon alkuperäistä paljon vaatimattoman keskustornin, joka rakennettiin testamenttivaroin kirkon perusteellisen remontin yhteydessä vuonna 1937
Vähäkyrön kirkon kellotapuli 2b, 30.7.2007.jpg
Vähäkyrön kirkon kellotapuli on rakennettu edellisen kirkon yhteyteen vuonna 1767, mutta siirrettiin uuden kirkon tieltä nykyiselle paikalleen.
Vähäkyrön kirkon kellotapulin oven päällä olevat merkinnät 2, 30.7.2007.JPG
Vähäkyrön kirkon tellotapulin kirkonpuoleisen oven yläpuolella olevat merkinnät rakentamisesta ja korjauksista.
Vöyri Maksamaan kirkko 2b, 30.7.2007.jpg
Vöyrin Maksamaan kirkko on rakennettu vuonna 1824. Kellotapuli on rakennettu vuosina 1729-30 edellisen kirkon yhteyteen ja siirretty nykyiselle paikalleen vuonna 1824.
Vöyri Maksamaan kirkko 4, 30.7.2007.JPG
Vöyrin Maksamaan kirkon pääsisäänkäynnin oven päällä oleva teksi valmistumisvuodesta.
Ylivieskan kirkko 3 8.5.2008.JPG
Ylivieskan nykyinen kirkko on valmistunut vuonna 1786. Kirkon piirustukset on laatinut Pekka Raudaskoski ja ne on hyväksytty Ruotsin intendenttikonttorissa 6.7.1784. Kirkosta tuli tyypillinen pohjalainen suoranurkkainen ristikirkko. Kirkko on peruskorjattu aika perusteellisesti vuonna 1892 läänin rakennuskonttorin esimiehen Julius Basilierin suunnitelmien mukaan. Tällöin mm. hävitettiin kirkon keskikatosta kohoava torni ja rakennettiin länsisiiven päähän nykyinen kellotapuli. Istumapaikkoja kirkossa on noin 700.
Ähtärin kirkko 1b, 3.8.2007.jpg
Ähtärin nykyinen kirkko on valmistunut vuonna 1937. Sen on suunnitellut arkkitehti Bertel Liljeqvist. Kirkko on vihitty käyttöön 7.11.1937. Kirkossa on istuintilaa noin 700 henkilölle. Kirkon torni kohoaa 54 metrin korkeuteen.
Ylöjärven kirkko 1, 21.8.2007.JPG
Ylöjärven kirkko on valmistunut vuonna 1850. Uusimman tutkimuksen mukaan on päädytty siihen, että suunnittelija on intendenttikonttorin konduktööri eli arkkitehti A.F. Granstedt. Rakennustyöt on aloitettu keväällä 1848. Rakennusmestarina on toiminut Mikael Roos. Kirkkoon on suunniteltu 1000 istumapaikkaa.
Ylöjärvi Kuru Itä-Aureen kirkko 2 30.9.2008.JPG
Ylöjärven Itä-Aureen kyläkirkon on suunnitellut arkkitehti Oiva Kallio. Kirkko on vihitty käyttöön 5.6.1924.
Ylöjärvi Kuru Itä-Aureen kirkon kellotapuli 1 30.9.2008.JPG
Ylöjärven Itä-Aureen kirkon kellotapuli.
Ylöjärvi Kurun kirkko 4b, 21.8.2007.jpg
Ylöjärven Kurun kirkon on suunnitellut Matti Åkerblom ja rakennustöitä on johtanut kirkonrakentajamestarin sisarenpoika Matti Ågergren. Kirkon rakennustyöt on aloitettu vuonna 1781 ja kirkko on vihitty käyttöön saman vuoden syyskuun 30. päivänä ja nimettiin Kustaa Aadolfin kirkoksi. Muodoltaan kirkko on pitkäkirkko, jossa on kylkiäiset molemmilla sivuilla. Vuonna 1848 on rakennettu sakaristo kirkon itäpäätyyn nykyiselle paikalleen. Alun perin sakaristo sijaitsi kirkon pohjoissivulla olevassa kylkiäisessä.
Ylöjärvi Pengonpohjan rukoushuoneen kellotapuli 30.9.2008.JPG
Ylöjärvi Prngonpohjan rukoushuoneen kellotapuli.
Tuusula Jokelan kirkko 3.4.2009.jpg
Tuusulan Jokelan kirkko ja seurakuntatalo on tiilirakennus vuodelta 1975. Talossa on kirkkosali, josta liukuseinällä erotetaan seurakuntasali, päiväkerhotilat, kokoontumistilat, nuoriso- ja diakoniatoimisto. Seurakuntasaliin mahtuu 70 henkilöä.
Tuusula Kellokosken kirkko 4 3.4.2009.jpg
Tuusulan Kellokosken kirkko on puinen ruukin alueella sijaitseva vuonna 1800 rakennettu kirkko, johon mahtuu 160 henkilöä.
Valkeakoski Metsäkansan kirkko 4 3.4.2009.jpg
Valkeakosken Metsäkansan kirkko.
Valkeakoski Metsäkansan kirkko 1 3.4.2009.jpg
Valkeakosken Metsäkansan kyläkirkko on arkkitehti Jaakko Tähtisen suunnittelema. Vuorineuvos Emil Aaltonen rakennutti ja lahjoitti kirkon kotikylälleen vuonna 1938. Hän lahjoitti myös kirkon urut, alttaritaulun ja tapulin kellot.
Valkeakoski Metsäkansan kirkko 6 3.4.2009.jpg
Valkeakoski Metsäkansan kirkon seinässä oleva laatta kirkon lahjoittajasta 3.4.2009.jpg
Valkeakosken Metsäkansan kirkon seinässa oleva kirkon lahjoittajasta Emil Aaltosesta kertova laatta.
Äänekoski Suolahden kirkko 5 6.4.2009.jpg
Äänekosken Suolahden kirkko on valmistunut vuonna 1940. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Georg Henriksson.
Uusikaarlepyy Munsalan kirkko 7 12.4.2009.jpg
Uudenkaarlepyyn Munsalan kirkko lounaissuunnasta.
Uusikaarlepyy Munsalan kirkko 2 12.4.2009.jpg
Uudenkaarlepyyn Munsalan kirkon rakennustyöt on aloitettu vuonna 1777 ja kirkko on vihitty käyttöön 1792. Kirkko on päätytornillinen ristikirkko. Se on parhaiten säilynyt esimerkki kustavilaisen ajan kivikirkoista. Kirkko on jo mittasuhteiltaan ja täsmälliseltä tekotavaltaan vaikuttava ilmestys pohjalaisessa maisemassa. Kirkkotarhaa ympäröi korkea kiviaita 1830-luvulta, jossa eteläpuolella, eli kuvassa, on porttirakennelma. Sen vieressä on vaivaisukko vuodelta 1851. Kirkko on pohjamuodoltaan tasavartinen ristikirkko, itäpäässä on matalampi sakaristo-osa ja länsipäässä länsitorni, jonka puusta rakennettu yläosa edustaa täsmällisesti tukholmalaisen barokkiklassismin muotokieltä.
Uusikaarlepyy kirkko 8 12.4.2009.jpg
Uudenkaarlepyyn kirkko joelta päin kuvattuna. Pyhän Birgitan kirkko on rakennettu edellisen puretun kirkon tilalle isonvihan aikana ja on vihitty käyttöön 1. adventtina vuonna 1708. Piirustukset oli laatinut asessori Elias Brenner. Esikuvana on luultavasti toiminut Pyhän Klaran kirkko Tukholmassa. Nykyiseen kirkkoon toimitettiin vuonna 1709 Tukholmasta kuparinen kirkontornin kukko, mutta torni valmistui lopullisesti vasta vuonna 1730. Siihen ei koskaan suunniteltu kirkonkelloja. Tornikello asennettiin vuonna 1889. Kirkossa on nykyisin n. 950 istumapaikkaa.
Uusikaarlepyy Munsalan kirkko 9 12.4.2009.jpg
Uudenkaarlepyyn Munsalan kirkko kaakosta.
Uusikaarlepyy Munsalan kirkon kellotapuli 2 12.4.2009.jpg
Uudenkaarlepyyn Munsalan kirkon kellotapuli, joka on Matti Hakolan johdolla rakennettu vuonna 1741, eli edellisen kirkon aikana. Tyyliltään tapuli on pohjalaistyyppinen. Kellotapuli toimii myös toisena porttina hautausmaalle.
Vaasa Huutoniemen kirkon sisäänkäynti 12.4.2009.jpg
Vaasan Huutoniemen kirkon sisäänkäynti.
Uusikaarlepyy, kaupungin yhteiskaivo kirkon luona, 12.4.2009.jpg
Tämä on Uusikaarlepyyn kirkon luona, kirkkotarhan kulmauksessa. Se ei kuulu varsinaisesti kirkkoon, mutta on maalattu samoilla väreillä kuin kirkkokin ja myös muut korttelin rakennukset. Kysymyksessä on kaupungin yhteiskaivo, josta kaupungin asukkaat ovat hakeneet tarvitsemansa veden.
Vaasa Huutoniemen kirkko 3b 12.4.2009.jpg
Vaasan Huutoniemen kirkon on suunnitellut arkkitehti A. Ruusuvuori. Kirkko on rakennettu vuonna 1964 ja edustaa 1960-luvun modenismia. Kirkkosalissa on istumapaikkoja 450 henkilölle. Kirkkosalin yhteydessä on kaksi seurakuntasalia, joissa istumapaikat 120 ja 100 henkilölle.
Vaasa Palosaaren kirkko 4 12.4.2009.jpg
Vaasan Palosaaren kirkko on jugendtyylinen A.W. Stenforsin suunnittelema ja kirkko on rakennettu vuonna 1910. Kirkkosalissa ja urkulehterillä on istumapaikat 400 henkilölle.
Vaasa Palosaaren kirkko 8 12.4.2009.jpg
Vaasan Palosaaren kirkko.
Vöyrin kirkko 2 12.4.2009.jpg
Vöyrin kirkon esitteen mukaan se on Suomen vanhin puukirkko. Rakentamisvuosiksi kerrotaan 1626-1627. Kirkko on rakennettu yksilaivaiseksi ja laajennettu ristikirkoksi vuonna 1777. Kirkon laajennus on toteutettu halkaisemalla kirkko, siirtämällä puolet erikseen ja lisäksi vanha, ennen kirkkoa ollut kivisakasti purkaen ja kasaten uuteen paikkaan. Kirkon torni kohoaa 42 metrin korkeuteen. Kellotapuli on rakennettu vuonna 1702.
Vöyrin kirkon kirkon oven päällä oleva teksti ja valmistumisvuosi 12.4.2009.jpg
Vöyrin kirkon pääovi. Oven yläpuolella näkyy valmistumisvuosi ja portaaseen on hakattu ilmeisesti portaiden rakentamisvuosi.
Virolahti Klamilan kirkko 7.6.2009 IMG_1660 2.jpg
Virolahden Klamilan kyläkirkko on rakennettu vuonna 1955. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Veli A. Klami. Kirkko on pytytetty talkoovoimin paikkakunnalta saadusta puutavarasta. Kirkkosalissa on 200 istumapaikkaa.
Virolahden kirkko 7.6.2009 IMG_1662 2.jpg
Virolahden puinen ristikirkko on rakennettu vuosina 1765-1768. Rakennustöitä on johtanut ja ilmeisesti myös kirkon suunnitellut tunnettu ruokolahtelainen kirkonrakentaja Tuomas Ragwaldinpoika Suikkanen. Erityispiirteenä Virolahden kirkossa on pohjapiirroksen muoto, ristisakarat kapenevat kärkiin päin. Rakennusmateriaali on hirsi ja hirsiseinät ovat sisältä ja ullkoa vuorattu laudoilla. Suikkasen esikuvana lienee ollut silloinen Ruokolahden kirkko. Nykyinen kellotapuli on arkkitehti Veli Klamin suunnittelema ja se on rakennettu vuonna 1958. Tämän tapulin edeltäjä tuhoutui salaman sytyttämänä keskuussa 1957. Sen oli rakentanut vuonna 1778 Eskil Collenius.
Viitasaaren kirkko 17.6.2009 IMG_1806 2.jpg
Viitasaaren kolme aikaisempaa kirkkoa sijaitsivat Viitasaaressa, jota kutsutaan Vanhaksi Kirkkosaareksi. Ensimmäinen kirkko oli rakennettu noin 1600 ja seuraavat vuosina 1653 ja 1777. Tämä viimeksi rakennettu kirkko purettiin ja rakennettiin uudelleen suurennettuna ja eräitä muitakin muutoksia tehden vuosina 1877-1878 mantereen puolelle Haapasaareen, johon oli siltayhteys. Tämä kirkko toimii seurakunnan kirkkona edelleen.
Tampere Viinikan kirkko 18.6.2009 IMG_1844 2.jpg
Tampereen Viinikan kirkon on suunnitellut Yrjö Waskinen. Kirkko on vihitty käyttöön 29.5.1932. Kirkko on ensimmäinen suomalainen kirkkorakennus, jossa saman katon alle yhdistettiin kirkkosali, nuorten kerhotilat ja pappila. Tämän kirkon valmistumista pidetäänkin kirkollisen nuorisotyön alkamisajankohtana.
Taivalkosken kirkko 24.8.2009 IMG_3699 2.JPG
Taivalkosken kirkko 24.8.2009 IMG_3701.JPG
Valtimon kirkko 9.8.2009 IMG_2928.JPG
Valtimon puisen ristikirkon piirustuskset on laatinut rakennusmestari A.E. Ollikainen. Kirkko sijaitsee Haapa- ja Valtimojärven välillä kohoavalla Lokkiharjulla. Kirkon on urakoinut rakennusmestari P. Paananen ja se on valmistunut vuonna 1901. Kirkko on vihitty käyttöön 25.8.1907. Ennen vihkimistä Nurmeksen papit pitivät tuomiokapitulin luvalla kirkossa kerran kuukaudessa jumalanpalveluksia. Lopullinen ero Nurmeksen seurakunnasta pavahtui vasta 1.5.1908 ja oma pappi saapui seurakuntaan vuonna 1909.
Ylöjärvi Länsi-Teiskon kirkon kellotapuli 21.8.2009 IMG_3476.JPG
Ylöjärven Länsi-Teiskon kirkon kellotapuli on valmistunut jo vuonna 1928. Kirkko vihittiin vuonna 1966. Tapuli sijaitsee korkealla mäellä, kirkko ja hautausmaa hiukan alempana.
Virrat Liedenpohjan kirkko 21.8.2009 IMG_3494.JPG
Virtain Liedenpohjan kirkon syntyvaiheita: Vuonna 1955 ostettiin vanha koulurakennus huutokaupalla. Se siirrettiin talkoovoimin graniittikivijalkaa myöden uudelle paikalle. Piirustukset kirkon rakentamista varten teki Voipa N. Sulkava. Tapulin piirustukset teki E. Jalava. Piirustuksia ei kuitenkaan voitu täysin toteuttaa. Itse kirkon rakentaminen tarjottiin tehtäväksi urakalla. Ainoan tarjouksen tekivät Matti Huhtala ja Vuohelainen Alavudelta. He rakensivatkin kirkon aina vesikattoon saakka. Työt saattoi loppuun Matti Huhtala poikansa kanssa tuntipalkalla. Kirkko on vihitty käyttöön 8.10.1961.
Ylöjärvi Länsi-Teiskon kirkko 21.8.2009 IMG_3473.JPG
Ylöjärven länsi-teiskolaiset olivat puuhanneet jo vuodesta 1928 lähtien omaa kirkkoa ja tällöin rakennettiin jo kellotapuli. Hautausmaa perustettiin jo vuonna 1924, jolloin myös kappeli rakennettiin. Kirkon rakentamista vauhdittamaan perustettiin vuonna 1948 Länsi-Teiskon Kirkkoyhdistys ry. Vuonna 1959 toimitettiin jo rakennuspuidenkin keräys ja kirkon suunnittelutehtävä annettiin arkkitehti Mikael Nordenswanille. Varat eivät kuitenkaan riittäneet ja työ keskeytyi. Kirkon sijasta päätyttiin rukoushuoneen rakentamiseen. Piirustukset laati Martti Peltomaa. Piispa Erkki Kansanaho vihki rukoushuoneen 25.9.1966. Seuraavana vuonna kirkkoyhdistys lahjoitti kiinteän ja irtaimen omaisuutensa seurakunnalle.
Uuraisten tapuli ja kirkko 18.8.2009 IMG_3339.JPG
Uuraisten kirkon kellotapulin on rakentanut Juho Jaakko Jaakonpoika Kuorikoski. Hän oli laittanut tapulia varten piirustukset, joita ei kuitenkaan hyväksytty yleisten rakennusten ylihallituksessa. Niinpä hän pystytti tapulin lääninarkkitehti Alfred Cavénin tekemien piirustusten mukaisesti. Kellotapuli rakennettiin jo ensimmäisen kirkon aikana 1800-luvun loppupuolella.
Yli-Iin kirkko 24.8.2009 IMG_3760.JPG
Yli-Iin kirkko. Kirkon on suunnitellut yliarkkitehti Yrjö Sadeniemi ja se on rakennettu vuosina 1931-32.
Tornio Karungin kirkko 1.9.2009 IMG_3775.JPG
Tornion Karungin kirkko on rakennettu vuosina 1815-1817. Ristikirkon on suunnitellut arkkitehti A.W. Arppe. Istumapaikkoja kirkossa on noin 550.
Äänekoski Sumiaisten kirkon kellot 10.9.2009 IMG_3954.JPG
Äänekosken Sumiaisten kirkon kellotapulin on rakennuttanut Isak Hänninen vuonna 1851.
Uuraisten kirkko 18.8.2009 IMG_3342.JPG
Uuraisten toinen kirkko on rakennettu ensimmäisen kirkon paikalle vuonna 1904. Kirkon on suunnitellut rakennusmestari J. Wigren ja kirkon rakentajana on toiminut Juho Kaisko Pirkkalasta. Toteutusvaiheessa mukana on ollut myös arkkitehti Yrjö Blomstedt. Aumakattoinen ja sisäviisteinen ristikirkko noudattaa ensimmäisen kirkon muotoa. Blomstedtin kädenjälki näkyy etenkin rakennuksen kansallisromanttisissa ornamenteissä. Kirkon viimeisimmän kunnostuksen on suunnitellut arkkitehti Tuija Ilves.
Taivalkosken kirkko 24.8.2009 IMG_3710.JPG
Taivalkosken nykyinen kirkko on rakennettu vuosina 1932-1933. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Kauno S. Kallio. Rakentajina ovat toimineet rakennusmestarit Toppila & Viitanen Oulusta. Kirkko on vihitty käyttöön 20.8.1933. Kirkossa on istumapaikkoja 400 henkilölle.
Äänekoski Konginkankaan kirkko 10.9.2009 IMG_3941.JPG
Äänekosken Konginkankaan kirkko on rakennettu Heikki Kuorikosken (nimi oven päällä) johdolla vuonna 1866. Kirkon ovat suunnitelleet Heikki Matinpoika Kuorikoski ja Lauri Heikki Kuorikoski. Kirkko on tasavartinen sisäviisteinen ristikirkko. (Jossakin tekstissä mainitaan että suunnittelijat ja rakentajat olisivat olleet Jaakko Heikinpoika Kuorikoski ja Lauri Heikki Kuorikoski. Tässä lienee tullut jokin virhe.)
Äänekoski Konginkankaan kirkon kellot 10.9.2009 IMG_3936.JPG
Äänekosken Konginkankaan kirkon kellotapuli. Oven päällä olevassa tekstissä mainitaan rakentajaksi Jaakko Kuorikoski. (Jossakin mainitaan, että rakentaja olis Lauri Heikki Kuorikoski.)
Äänekoski Sumiaisten kirkko 10.9.2009 IMG_3956.JPG
Äänekosken Sumiaisten kirkon on rakennuttanut E. Holopainen vuonna 1889-1890.
Vantaa P Laurin kirkon kellot 11.9.2009 IMG_4037.JPG
Vantaan Pyhän Laurin kirkon kellotapuli.
Vantaa P Laurin kirkko 11.9.2009 IMG_4017.JPG
Vantaan Pyhän Laurin kirkko eli entinen Helsingin pitäjän kirkko, joka on muurattu 1450-luvulla. Kirkon tarkkaa rakentamisvuotta ei tiedetä.
Vantaa P Laurin kirkko 11.9.2009 IMG_4024.JPG
Vantaan Pyhän Laurin kirkko eli entinen Helsingin pitäjän kirkko.
Tuusulan kirkko 12.9.2009 IMG_4220.JPG
Vantaa P Laurin kirkko 11.9.2009 IMG_4026.JPG
Vantaan Pyhän Laurin kirkko eli entinen Helsingin pitäjän kirkko, joka on muurattu 1450-luvulla. Tarkkaa rakentamisvuotta ei ole tiedossa. Kirkko muistuttaa ulkonäöltään itäiselle Uudellemaalle rakennettuja Porvoon, Pernajan, Pyhtään ja Sipoon keskiaikaisia kivikirkkoja. Kirkko on pääkaupunkiseudun vanhin rakennus. Se on Suomen suosituimpia vihkikirkkoja. Ilmansuunnista en ole ihan varma, mutta tämä kuva voisi olla länsipäädystä. Tarkkasilmäisimmät ovat varmasti huomanneet, että tämän päädyn tiilikuviointi on erilainen kuin itäpäädyssä. Kuviot on tehty muuraamalla punatiilet siten, että valkoinen osa jää syvennykseen. Mielestäni on ollut taitava suutari. Samanlaisia muurauksia on muissakin keskiaikaisissa kirkoissa.
Tuusulan kirkon kellotapuli 12.9.2009 IMG_4227.JPG
Tuusulan kirkkomaalla hautausmaan kulmassa on kirkon kellotapuli, joka on seissyt samassa paikassa 1650-luvulta lähtien. Nykyinen tapuli on rakennettu vuonna 1746 ja sen muotoa on muutettu vuonna 1818 ja 1903.
Tuusulan kirkko 12.9.2009 IMG_4226.JPG
Tuusulan nykyisen kirkon rakentamishanke pantiin vireille vuonna 1729. Rahapulan vuoksi työt alkoivat vasta kolme vuotta myöhemmin. Kirkko nousi seurakunnan omin voimin. Töitä johti nahkelalainen talonpoika Erik Hannula, joka todennäköisesti myös suunnitteli kirkon. Kun katto oli valmis, saatettiin pyhäkkö vihkiä 1.11.1734. Rakentaminen jatkui kuitenkin vielä toistakymmentä vuotta. Kirkko on yksinkertainen ristikirkko. Se on varhaisimpia säilyneitä ristikirkkoja Suomessa. Sen alkuperäinen ulkomuoto poikkesi paljon nykyisestä. Hirsiseinät olivat aluksi pajaat ja maalaamattomat. Keskellä jyrkkää katonharjaa komeili pieni torni. Kirkkoon astuttiin suoraan ulkoa, sillä eteisiä ei ollut. Sisällä nousivat ovien vierestä portaat nykyisiä puolta pienemmille parville. Alakerran täyttivät karkeatekoiset irtopenkit. Pienet ikkunat ja kynttiläkruunut valaisivat salia himmeästi. Seurakunnan väkiluvun kasvaessa 1700-luvun loppupuolella oli lisätila tarpeen. Tuolloin parvet laajennettiin nykymittaansa ja rakennettiin eteiset sisäänkäyntien sääsuojaksi. Seinät laudoitettiin ja punamullattiin. Ikkunoita suurennettiin ja seinät valkaistiin. Ensimmäinen suuren korjauksen aika oli vuonna 1852. Huonolle perustukselle rakennettu kirkko oli nostettava uudelle kivijalalle. Samalla katon torni korvattiin ristillä ja eteiset saivat nykyisen muotonsa. Salin väljentämiseksi lehtereiden portaat siirrettiin eteisiin. Vuonna 1903 perustukset jouduttiin taas rakentamaan uudelleen. Kirkkoon mahtuu 480 henkilöä.
Tampere Pispalan kirkko 13.9.2009 IMG_4331.JPG
Tampereen Pispalan kirkko (valkoinen osa) ja seurakuntatalo (vasemmalla oleva keltainen osa).
Tampere Aleksanterin kirkko 13.9.2009 IMG_4339.JPG
Tampere Aleksanterin kirkko,
Tampere Aleksanterin kirkko 13.9.2009 IMG_4342.JPG
Tampere Aleksanterin kirkko.
Tampere Aleksanterin kirkko 13.9.2009 IMG_4344.JPG
Tampere Aleksanterin kirkko 13.9.2009 IMG_4338.JPG
Tampereen Aleksanterin kirkko on rakennettu vuosina 1880-1881. Kirkko on vihitty käyttöön 27.11.1881. Piirustukset on laatinut arkkitehti Theodor Decker. Kirkko sijaitsee Pyynikin kirkkopuistossa ja siitä käytetään myös nimeä Pyynikin kirkko. Kansan suussa se on saanut myös nimen Uusi kirkko.
Tampere Finlaysonin kirkko 13.9.2009 IMG_4346.JPG
Tampereen Finlaysonin kirkko on ainutlaatuinen Tampereen kirkkojen joukossa. Se on kaupungin historiaan merkittävästi vaikuttaneiden tehtaanjohtajien James Finlaysonin ja Wilhelm von Nottbeckin hengellisen valveutuneisuuden perintöä. Puuvillatehda oli vuonna 1846 saanut oikeuden palkata oman papin, tehtaansaarnaajan, ja vuonna 1879 valmistui punatiilinen rukoushuone tehtaanportin tuntumaan. Finlaysonin seurakuntaan kuului silloin, perheenjäsenet mukaan lukien, miltei puolet kaikista tamperelaisista. Kaupunginarkkitehti F.L. Caloniuksen suunnittelema rakennus muistuttaa tyyliltään englantilaista kongregationaalikirkkoa. Se on torniton ja yksilaivainen, saarnatuoli on sijoitettu alttarin taakse. Tehtaansaarnaajan virka lakkasi vuonna 1880, mutta jatkui tamperelaispappien sivutoimena. Vuoden 1981 viimeistä edellisenä päivänä Oy Finlayson Ab luovutti kirkon ja sen tontin vastiikketta Tampereen evankelisluterilaisille seurakunnille. Luovutuksen ehtoihin kuului, että saaja käyttää jatkossakin rakennuksesta nimeä Finlaysonin kirkko.
Tampere Finlaysonin kirkko 13.9.2009 IMG_4349.JPG
Tampere Finlaysonin kirkko 13.9.2009 IMG_4355.JPG
Tampere Finlaysonin kirkon ikkunakuviointeja. Ikkunan alla olevissa laatoissa on 1939-1944 sodissa kaatuneiden Finlaysonin työntekijöiden nimet.
Tampere Pispalan kirkko 13.9.2009 IMG_4327.JPG
Tampereen Pispalan (Harjun) kirkko. Kirkko on valmistunut vuonna 1971 ja kirkon on suunnitellut arkkitehti Jaakko Ilveskoski. Kirkossa on 330 istumapaikkaa. Kirkon yhteydessä oleva keltaiseksi maalattu osa on seurakuntatalo. Seurakuntatalon on suunnitellut arkkitehti Bertel Strömmer. Kun Pispalan puinen kirkko oli palanut vuonna 1968, päätettiin uusi kirkko rakentaa vuonna 1949 valmistuneen seurakuntatalon laajennukseksi.
Ylöjärvi Viljakkalan kirkko 14.9.2009 IMG_4360.JPG
Ylöjärven Viljakkalan kirkko.
Ylöjärvi Viljakkalan kirkko 14.9.2009 IMG_4357.JPG
Ylöjärven Viljakkalan kirkko, jonka on suunnitellut Cael Ludvig Engel, ja se on rakennettu vuosina 1840-1842.
Ylöjärvi Viljakkalan kirkko 14.9.2009 IMG_4359.JPG
Teuvan kirkko 15.9.2009 IMG_4450.JPG
Teuvan nykyinen kirkko on valmistunut vuonna 1953 ja sen on suunnitellut arkkitehti Elsi Borg. Tammikuussa 1950 tuhoutui tulipalossa edellinen 1863 rakennettu kirkko, jonka kuoriosa ja sakaristo on kunnostettu kiekkien entisten kirkkojen muistomerkiksi.
Teuvan kirkko 15.9.2009 IMG_4447.JPG
Teuvan kirkko. Eräs yksityiskohta kirkon ulkoseinässä.
Vimpelin kirkko 3 11.6.2010 IMG_4862.JPG
Vimpelin "pyöreä" kirkko. Vimpelin kirkko on rakennettu vuonna 1807 ja vihitty käyttöön 1811. Kirkko on rakennettu "Elsan Pelto" -nimiselle maapastalle. Kirkon suunnittelijana ja rakentajana on toiminut pietarsaarelainen kirkonrakentaja Jacob Rijf. Kirkko on kaksitoistakulmainen, hirrestä hirsivalvostekniikalla rakennettu kirkko. Vimpelin "pyöreä" puukirkko on sikäli harvinainen lajissaan, että sillä on esikuvansa Roomassa asti. Kuningas Kustaa III oli ihastunut roomalaiseen, pakanalliseen Pantheon-temppeliin ja määrännyt hoviarkkitehtinsa suunnittelemaan vastaavanlaisia kirkkoja myös Pohjolaan. Joidenkin oettamusten mukaan Rijfillä olisi ollut esikuvanaan juuri Hämeenlinnan kivinen pyörökirkko, joka oli ensimmäinen pyöreä kirkko ja johon oli vaikuttanut Tukholman intendenttivirasto. Heikki Klemetin mukaan puinen pyörökeskiö on puhtaasti suomalainen kansanrakentajien suunnitelma. Vimpelin kirkko on nyt ainutlaatuinen, sillä "pyöreitten kirkkojen" rakentamisesta luovuttiin 1800-luvun alkupuolella.
Ähtäri Honkiniemen kirkko 2 21.6.2010 IMG_5267.JPG
Ähtäri Honkiniemen kirkko, joka on Seinäjoen seurakunnan omistama. Se sijaitsee Seinäjoen seurakunnan omistamassa Honkiniemen leirikeskuksessa. Kirkko on valmistunut vuonna 1999.
Vaasan kirkko 9 30.6.2010 IMG_5360.JPG
Vaasan kirkko. Kirkon on suunnitelut arkkitehti Carl Axel Setterberg ja se on vihitty käyttöön vuonna 1869. Kirkko edustaa englantilaista uusgotiikkaa. Kirkkoon mahtuu lähes 900 henkilöä.
Vaasa Sundom kirkko 3 30.6.2010 IMG_5401.JPG
Vaasan Sundomin kirkko on puurakenteinen Oskar Bergin suunnittelema ja se on valmistunut vuonna 1929. Kirkkosalissa on istumapaikat 240 henkilölle.
Vaasa Vetokangas kirkko 4 30.6.2010 IMG_5387.JPG
Vaasan Vetokannaksen kirkon on suunnitellut Gösta Bergman ja kirkko on valmistunut vuonna 1961. Kirkkosalissa on istumapaikat 150 hengelle. Kirkon omistaa Vasa kyrkliga stiftelse.
Vaasa Vetokangas kirkko kellotapuli 30.6.2010 IMG_5388.JPG
Vaasan Vetokannaksen kirkon kellotapuli, joka on rakennettu vuonna 2001.
Äänekosken kirkko 1 29.7.2010 IMG_6103.JPG
Äänekosken kirkko. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Erkki Kantonen. Käyttöönottovuosi 1973.
Äänekoski Mämmensalmi kirkko 1 29.7.2010 IMG_6098.JPG
Äänekosken Mämmensalmen eli Mämmen kesäkirkko. Kirkon on suunnitellut insinööri Lasse Heikkilä ja kirkko on otettu käyttöön vuonna 1962.
Tervon kirkko 1 2.8.2010 IMG_6425.JPG
Tervon kirkon on suunnitellut arkkitehti Ilmari Launis vuonna 1923. Hän päiväsi piirustukset Roomassa. Rakennustyötä on johtanut kuopiolainen rakennusmestari Martti Pasanen. Kirkko on tehty punatiilestä osittain rapaten. Kirkko on valmistunut syksyllä 1925. Se on lyhytsakarainen ristikirkko, jonka kuoriosaa pidentäää puoliympyrän muotoinen apsis. Tyyliltään kirkko edustaa Suomessa 1920-luvulla esiintynyttä historismiä. Ulkoasussa leimaa-antavia ovat porraspäädyt. Niitä Suomessa on ehkä eniten käyttänyt juuri Launis. Alunperin Mesopotamiasta levinnyt tyyli on yleinen eteläisessä Euroopassa. Porraspäätyihin liittyvä runsas tiilikomerokoristelu viittaa keskiaikaisiin kivikirkkoihimme.
Vesannon kirkko 2 2.8.2010 IMG_6442.JPG
Vesannon kirkko. Vesantolaiset ovat rakentaneet puukirkkonsa talvikautena 1856-57 haapajärveläisen kirkonrakentajan Mikko Karjalahden johdolla. Viralliset piirustukset on tehnyt lääninarkkitehti Carl Ziegler. Kirkko on vihitty käyttöön 23.7.1857.
Tuusniemen kirkko kellotapuli 1 11.8.2010 IMG_6642.JPG
Tuusniemen kirkon kellotapuli vuodelta 1818.
Tuusniemen kirkko 3 11.8.2010 IMG_6641.JPG
Tuusniemen nykyinen eli toinen kirkko on valmistunut vuonna 1869. Kirkon on suunnitellut arkkitehti E. Lohrmann ja rakennustöitä on johtanut Mikko Karjalahti Haapajärveltä. Kirkko on yksi Suomen harvoista pystyhirsikirkoista. Muita on mm. Vesannon ja Raippaluodon kirkot.
Tuusniemen kirkko 4 11.8.2010 IMG_6644.JPG
Tuusniemen kirkko.
Tuusniemen kirkko 5 11.8.2010 IMG_6645.JPG
Tampere Teiskon kirkko kellotapuli 1 20.8.2010 IMG_6765.JPG
Tampereen Teiskon kirkon kellotapuli, joka on Matti Åkerblomin 1798 rakentama.
Tampere Aitolahden uusi kirkko 6 20.8.2010 IMG_6800.JPG
Tampere Aitolahden uusi kirkko on vihitty käyttöön syyskuussa 2001. Kirkon on suunnitellut arkkitehtitoimisto KSOY - Erkki Karvala, Markku Koskinen ja Juha Röysä. Sisustussuunnitelun on tehnyt Taina Väisänen. Materiaalina on käytetty tiiltä, lasia ja terästä. Kirkossa on 200 istumapaikkaa. Irtotuoleja saa kirkkosaliin lisää 150 kappaletta. Aulatilaan voidaan tarvittaessa laittaa 70 istumapaikkaa.
Tampere Aitolahden vanha kirkko 3 20.8.2010 IMG_6786.JPG
Tampere Aitolahden vanha kirkko.
Tampere Aitolahden vanha kirkko sisäänkäynti 20.8.2010 IMG_6794.JPG
Tampere Aitolahden vanhan kirkon sisäänkäynti.
Tampere Aitolahden vanha kirkko 1 20.8.2010 IMG_6783.JPG
Tampere Aitolahden vanha kirkko on vihitty käyttöön juhannuksena 1928. Keskiaikaista kirkkoa muistuttava kirkko on muurattu kivestä vuosina 1927-1928. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Birger Federley. Tyylillisesti kirkko edustaa 1920-1920-lukujen historismia. Kirkkoon mahtuu n. 230 henkilöä.
Tampere Teiskon kirkko 5 20.8.2010 IMG_6781.JPG
Tampereen Teiskon kirkko eli kolmas kirkko on kirkonrakentaja Matti Åkerblomin rakentama ja ilmeisesti myös suunnittelema. Kirkko on valmistunut vuonna 1788, mutta se on vihitty ja otettu käyttöön jo rakennusvaiheen aikana, elokuussa 1787, silloisen kirkon heikon kunnon vuoksi. Kellotapulin Åkerblom on rakentanut kymmenen vuotta myöhemmin. Pohjamuodoltaan kirkko on ristikirkko, jonka sisäkulmat ovat viistetyt. Puurakenteisen kirkon monista korjauksista sen yleisilmeeseen ovat eniten vaikuttaneet ikkunoiden koon ja muodon muutostyöt sekä sisätilojen korjaustyöt.
Äänekoski Hietaman kirkko 5.4.2011 IMG_7356.JPG
Äänekosken Hietaman kirkon on suunnitellut arkkitehti Timo Suomalainen. Kirkko on vihitty käyttöön vuonna 1997.
Ulvilan kirkko 22.6.2011 IMG_7523.JPG
Ulvilan Pyhän Olavin kirkko. Sen rakentamisvuodet ovat noin 1495-1510. On arvioita kirkon rakentamisesta jopa 1400-luvun alkupuolella. Kellotapuli on porilaisen timpurin Jaakko Winbergin suunnittelema ja peräisin 1750-luvulta. Aiemmin sipulikupoliin huipentunut tapuli uusittiin v. 1862, ja nykyisen terävän piikin on suunnitellut G.T. Chiewitz.
Tampere Messukylän uusi kko 25.6.2011 IMG_7738.JPG
Tampere Messukylän uusi kirkko.
Tampere Messukylän vanha kko 25.6.2011 IMG_7732.JPG
Tampere Messukylän vanha kirkko.
Urjala Halkivahan kko 25.6.2011 IMG_7756.JPG
Urjala Halkivahan kirkko, joka on rakennettu vuosina 1923-1926. Kirkon ja kellotapulin piirustukset on laatinut arkkitehtitoimisto Heikki Tiitola. Kirkko on vihitty käyttöön 30.9.1926.
Ulvila Kullaan kirkko 22.6.2011 IMG_7496.JPG
Ulvilan Kullaan kirkko vihittiin käyttöön 9.8.1767, vaikka sen rakentaminen oli vielä kesken. Kirkko on rakennettu puusta Tuomas Ravoniuksen johdolla vuosina 1766-1767.
Tampere Messukylän uusi kko 25.6.2011 IMG_7746.JPG
Tampere Messukylän uusi kirkko, joka on rakennettu ennätysajassa vuonna 1879, koska seurakuntaa siihen asti palvellut kivikirkko oli vanhuuttaan niin hajoamaisillaan, että "siinä enään henkensä kaupalla käydään". Punatiilinen kirkko on ajalle tyypillistä uusgoottista tyyliä. Vihkiäisjuhlaa vietettiin ensimmäisenä adventtina, vaikka kaikkea tarpeellista ei kirkkoon vielä oltu hankittu. Messukylän kirkkoa on jouduttu korjaamaan useaan otteeseen. Vajaat kymmenen vuotta kirkon valmistumisen jälkeen kirkon torni sortui ja korjausten yhteydessä se madallettiin nykyiseen muotoonsa. Vuoden 1918:n levottomuudet vaurioittivat Messukylän molempia kirkkoja. Kirkon on suunnitellut Theodor Höijer. Kirkossa on istumapaikkoja 790 henkilölle.
Vesilahden kko kivisakasti 25.6.2011 IMG_7754.JPG
Vesilahden vanhemman kirkon kivisakasti, joka ei todennäköisesti edes ehtinyt toimia sakaristona. Sen sijaan sakasti oli vuosisatojen ajan Laukon Kurkien hautakappelina. Nykyisin sakasti toimii pienenä kirkkomuseona.
Tampere Messukylän vanha kko 25.6.2011 IMG_7736.JPG
Tampere Messukylän vanha kirkko, joka on Tampereen vanhin rakennus. Kirkko on rakennettu katolisella keskiajalla. Ennen tätä Pyhälle Mikaelille omistettua kivikirkkoa paikalla on luultavasti ollut vajaan sadan vuoden ajan puinen kirkko. Messukylän kirkko on keskiaikaisten kivikirkkojemme tyyliä. Tuomiosunnuntaina 1879 - uuden kirkon valmistuttua - kivikirkossa pidettiin viimeinen jumalanpalvelus. Kirkko jäi vuosikymmeniksi unohduksiin, sitä käytettiin mm. vilja-aittana. 1900-luvun alussa kirkkoa entistettiin ja kuluneiden vuosikymmenien aikana siellä on suoritettu erilaisia säilymistä edistäviä korjauksia. Vanha kirkko on nykyisin edelleen käytössä, mutta vain kesäaikana.
Ylitornion kko kellotapuli 13.7.2011 IMG_8234.JPG
Ylitornion kirkon kellotapuli vuodelta 1819.
Vesilahden kko 25.6.2011 IMG_7753.JPG
1500-luvun alussa Vesilahteen ryhdyttiin rakentamaan kivikirkkoa, mutta tarina kertoo, että mikä päivällä saatiin valmiiksi, se yöllä hajotettiin. Todellisuudessa rakennustöitä viivästytti Kustaa Vaasan kiristynyt verotuspolitiikka. Kivikirkko valmistui melkein kokonaan, mutta salama poltti sen tai oikeastaan kivikuoren sisällä olleen vanhemman puukirkon vuonna 1602. Kirkkomaalla on näiltä ajoilta muistona vain kivisakasti, joka mahdollisesti ei edes ehtinyt toimia sakaristona. Sen sijaan sakasti oli vuosisatojen ajan Laukon Kurkien hautakappelina. Nykyisin sakasti toimii pienenä kirkkomuseona. Vuonna 1838 keskeneräisen ja oletettavasti jo luhistuneen kivikirkon muurit hajotettiin lopullisesti ja osa kivistä on nyt kirkkoa ympäröivissä kiviaidoisa. Nykyisen kirkon rakensi vuosina 1801-1803 vihtiläinen Martti Tolpo Åkerblomin ja Fredenheimin suunnitelmien pohjalta. Tapuli on vuodelta 1782.
Utsjoen kko 12.7.2011 IMG_8102.JPG
Utsjoen kirkon on suunnitellut Ernst Lohrmann intendentinkorttorissa ja se on rakennettu harmaakivistä vuosina 1850-1853. Kirkossa on 230 istumapaikkaa. Torni on pitkäkirkon itäpuolella ja kirkon länsipuolella on kirkkosalia matalampi tasakattoinen sakaristo.
Tervolan kko 13.7.2011 IMG_8258.JPG
Tervolan seurakuntakeskuksen kirkko on valmistunut vuonna 1974. Sen on suunnitellut arkkitehtitoimisto Risto Jämsä. Seurakuntakeskuksessa on kirkoksi vihitty sali, joka toimii seurakunnan pääkirkkona syyskuun alusta toukokuun loppuun. Kirkkoon mahtuu 150 henkilöä. Paljeovella eristetty seurakuntasali voidaan liittää kirkkosaliin, jolloin kirkkoon mahtuu enimmillään 400 henkilöä.
Tervolan iso kko 13.7.2011 IMG_8240.JPG
Tervolan Isokirkko kuuluu Vanhan kirkon ja niitä ympäröivän hautausmaan kanssa Museoviraston ja ympäristöministeriön vuonna 1993 laatimaan valtakunnallisesti merkittävien kulttuurihistoriallisten ympäristöjen luetteloon. Iso kirkko on rakennettu 1861-1864. Sen on suunnitellut arkkitehti Ludvig Lindquist. Suuren koon on selitetty johtuvan piirustusten vaihtumisesta suuremman seurakunnan kanssa tai siitä, että piirustuksissa kyynärämitaksi merkittyä asteikkoa olisi luettu metrimittaisena. Pöytäkirjoista voidaan kuitenkin todeta, että tervolalaiset ovat päättäneet 1.7.1860 rakentaa kirkon, johon mahtuu 1810 kirkkovierasta. Istumapaikkoja kirkossa oli alunperin 1510 ja seisomapaikkoja 300. Osa istumapaikoista on myöhemmin jouduttu luovuttamaan neljälle rimauunille. Kirkossa lasketaan nykyisin olevan noin 1200 istumapaikkaa. Iso kirkko jäi pois käytöstä vuonna 1950. Sen jälkeen siellä on pidetty jumalanpalveluksia satunnaisesti.
Tervolan vanha kko 13.7.2011 IMG_8248.JPG
Tervolan Vanha kirkko on rakennettu 1687-1689. Se on yksi parhaiten säilyneitä 1600-luvulle tyypillisiä tukipilarikirkkoja maassamme. Vanha kirkko jäi pois käytöstä 1865 Ison kirkon valmistuttua, mutta otettiin kunnostettuna uudelleen käyttöön vuonna 1950. Nykyisin Vanha kirkko on seurakunnan pääkirkkona kesä-elokuun ajan. Sitä käytetään myös jouluna ja hiljaisella viikolla. Kirkkoon mahtuu istumaan noin 200 aikuista.
Ylitornion kko 13.7.2011 IMG_8226.JPG
Ylitornion kirkko on rakennettu vuosina 1939-1940. Kirkon piirustukset on laatinut arkkitehti G.A. Wahlroos ja rakennusmestarina on toiminut Kustaa Räihä. Kirkko on vihitty käyttöönsä 14.7.1940. Kellotapuli on vuodelta 1819.
Tampere Kalevan hautausmaan kappeli 8.6.2012 IMG_8884.JPG
Tampere Kalevan hautausmaan kappeli.
Tampereen Tuomiokirkko 8.6.2012 IMG_8899.JPG
Tampereen tuomiokirkko on rakennettu vuosina 1902-1907 Johanneksen kirkoksi. Sen nimi muuttui Tuomiokirkoksi, kun Tampereesta 1923 tuli piispankaupunki. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Lars Sonck. Istumapaikkoja kirkossa on nykyisin vajaat 2000.
Tampere Vanha kirkko 8.6.2012 IMG_8914.JPG
Tampereen kaupungin ensimmäinen kirkko, nykyisin Vanha kirkko, on rakennettu vuonna 1824 ja vihitty käyttöön 11.4.1825. Kirkon on suunnitellut intendenttikonttorin päällikkö, italialaissyntyinen Carlo Bassi. Carl Ludvig Engelin suunnittelema kellotapuli on rakennettu vuosina 1828-1829. Kirkko sai tapuliinsa 1830-luvulla ilmajokelaisen Juha Jaakonpoika Könnin valmistaman yksiviisarisen tornikellon ja tällaisena vain tunnit näyttävänä se toimii edelleen. Kirkossa on nykyisin 310 istumapaikkaa.
Tampereen Tuomiokirkko 8.6.2012 IMG_8896.JPG
Valkeakoski Sääksmäen kirkko 10.6.2012 IMG_8926.JPG
Valkeakoski Sääksmäen kirkko.
Valkeakosken kappelikirkko 10.6.2012 IMG_8941.JPG
Valkeakosken kappelikirkon on suunnitellut arkkitehti Pekka Saarema. Kirkko on rakennettu vuonna 1958 hautausmaan yhteyteen.
Valkeakoski Sääksmäen kirkko 10.6.2012 IMG_8916.JPG
Valkeakosken Sääksmäen kirkko on rakennettu 1400- ja 1500-lukujen taitteessa. Kirkko on palanut vuonna 1929 ja vihitty uudelleen käyttöön 1933.
Valkeakoski Sääksmäen kirkko 10.6.2012 IMG_8923.JPG
Valkeakosken kirkko 10.6.2012 IMG_8936.JPG
Valkeakosken kirkko on valmistunut vuonna 1969. Sen on suunnitellut arkkitehti Veikko Larkas ja kirkko on viimeinen Larkaksen suunnittelemista neljästätoista kirkosta. Kirkkosalissa on 800 istumapaikkaa ja parvella 200 paikkaa. Kirkon kellotornin korkeus on 35 metriä.
Urjala Urjalankylän kivisakasti 11.6.2012 IMG_8975.JPG
Urjalan Urjalankylässä sijaitseva kivisakasti on merkkinä Urjalan seurakunnan kirkoista 1500-1700 luvuilla. Viimeisen paikalla olleen kirkon kivijalka ja kirkkotarhaa kiertävä kiviaita ovat vielä jäljellä.
Urjalan kirkko 11.6.2012 IMG_8954.JPG
Urjalan kirkko on valmistunut pääosin vuonna 1806. Sen on suunnitellut vihtiläinen kirkonrakentaja Martti Tolpo. Rakennusmestarina on toiminut jalasjärveläinen Salomon Kohlström.
Varkauden kirkko kellotapuli 23.6.2012 IMG_9121.JPG
Varkauden kirkon kellotapuli on 35 metriä korkea.
Varkauden kirkko 23.6.2012 IMG_9114.JPG
Varkauden pääkirkko, jonka on suunnitellut arkkitehti Martti Paalanen. Kirkko on vihitty käyttöön 5.11.1939. Kirkossa on istumapaikkoja 1100 henkilölle.
Varkaus Kangaslammin kirkko 23.6.2012 IMG_9125.JPG
Varkaus Kangaslammin kirkko.
Varkaus Kangaslammin kirkko 23.6.2012 IMG_9123.JPG
Varkaus Kangaslammin kirkko on vihitty käyttöön helluntaina 1973. Kirkon on suunnitellut kuopiolainen arkkitehti Kai Mikael.
Tuusulan kirkko 13.7.2012 IMG_9537.JPG
Vantaa Seutulan kappeli 13.7.2012 IMG_9543.JPG
Vantaa Seutulan eli Köningstedtin kappeli on hirsirakenteinen. Se on valmistunut vuonna 1925 Köningstedtin kartanon maille. Istumapaikkoja kappelissa on 120.
Toivakan kirkko 17.7.2012 IMG_9915.JPG
Toivakan kirkko.
Toivakan kirkko 17.7.2012 IMG_9919.JPG
Toivakan kirkko on päätytornillinen pitkäkirkko, jonka on suunnitellut arkkitehti L. I. Lindqvist. Kirkko on rakennettu vuosina 1879-1882.
Tammelan kirkko 3.8.2012 IMG_0470.JPG
Tammelan kirkko. Edessä Hakkapeliittojen muistomerkki.
Vantaa Kivistön kirkko 13.7.2012 IMG_9549.JPG
Vantaa Kivistön kirkko on valmistunut vuonna 1967. Kirkon ovat suunnitelleet arkkitehdit Raili ja Kalevi Hietanen. Se on vihitty käyttöön 10.12.1967. Kirkkosalissa on 150 istumapaikkaa ja lisäistuimilla tilaa järjestyy kaiken kaikkiaan 200 henkilölle.
Tammelan kirkko 3.8.2012 IMG_0484.JPG
Tammelan kirkko, jota on alettu rakentaa 1480-luvulla. Valmistunut kivikirkko on ollut korkea ja lyhyt, nykyisen kirkon etuosa saarnatuoliin asti. 1700-luvulla kirkko alkoi käydä lopullisesti liian ahtaaksi ja kirkko laajennettiin nykyisen malliseksi pitkäkirkoksi - Suomen toiseksi pisimmäksi. Samalla rakennettiin kirkon länsipäähän kellotorni, jonka korkeus on 33 metriä. Laajennettuun kirkkoon tuli n. 1100 istumapaikkaa. Laajennus valmistui vuonna 1785. Sakasti on kirkon nuorin osa, se on rakennettu nykyiseen asuunsa vuonna 1828 arkkitehti C. L. Engelin piirustusten mukaan. Sakasti on tehty kaksi kertaa suuremmaksi kuin entinen oli ollut ja se liittyi kiinteästi kirkkoon pohjoissivulla kirkon itäpäässä. Vasta vuonna 1857 sakastiin on tehty ulko-ovi.
Tammelan kirkko 3.8.2012 IMG_0474.JPG
Tammelan kirkko.
Tammelan kirkko 3.8.2012 IMG_0486.JPG
Tammelan kirkko. Edessä vanha asehuone.
Toivakan vanhan kirkon kellotapuli 17.7.2012 IMG_9918.JPG
Toivakan kirkko. Vanhan kirkon kellotapuli on valmistunut vuonna 1871.
Tohmajärven kirkko 18.5.2013 IMG_1012.JPG
Virrat Matias-kappelin alttari-ikkuna 21.8.2013 IMG_2264.JPG
Vantaa Tikkurilan kirkko 27.08.2013 IMG_2370.JPG
Vantaa Tikkurilan kirkko 27.08.2013 IMG_2368.JPG
Tarvasjoen kirkko 11.07.2014 174.JPG
Ypäjän kirkko 10.07.2014 046.JPG

matches: kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko


text:
DNA:lta uusia HD-kanavia - AfterDawn
AfterDawn > Uutiset > DNA:lta uusia HD-kanavia
DNA:lta uusia HD-kanavia
Kirjoittaja Matti Vähäkainu (Google+) @ 27.2.2009 15:02 Kommentteja (3)
DNA lisää teräväpiirtotarjontaa ensi viikosta alkaen kaapeliverkossaan. Ensi viikon maanantaina aloittaa neljä uutta HD-kanavaa Canal+:n ja Viasatin -kanavapaketeissa. Lisäksi myyntiin tulevat Cable Ready HD -teräväpiirtoboksit.
DNA:n teräväpiirtotarjonta triplaantuu, kun Nelonen HD:n ja Voom HD:n seuraksi liittyy Canal+ Film HD, Canal+ Sport HD, TV1000 HD ja MTVN HD. Teräväpiirtokanavien lisäys ei vaikuta kanavapakettejen hintaan, mutta Canal+ Sport HD tulee erillistilattavaksi 5,90 euron kuukausihintaan.
"HD-lähetyksen kuvatarkkuus on jopa viisi kertaa suurempi kuin digi-tv-lähetyksen. Etenkin urheilu ja elokuvat pääsevät suurissa taulutelevisioissa HD-laatuisina oikeuksiinsa", kertoo DNA:n yksikönpäällikkö Mikko Saarentaus tiedotteessa. "Kaapelitelevisioverkko on suuren kapasiteettinsa ansiosta erinomainen HD-lähetysten tarjontaan ja HD-kanavien lukumäärä kaapelissamme kasvaakin tänä vuonna merkittävästi."
Uusien teräväpiirtokanavien lisäksi DNA:lla on suunnittella lisätä kevään aikana vielä lisää HD-kanavia.
DNA Marketit alkavat myydä ja vuokrata Cable Ready HD -laitteita, joiden avulla kaapelitelevision teräväpiirtokanavat saadaan näkyviin. Kaikille HD Ready- ja Full HD -sertifioidun television omistajille löytyy ratkaisu DNA:lta. DNA Marketeissa on myytävänä HD-digibokseja ja vuokrattavana CA-moduuleja Cable Ready HD -televisioihin.
DNA, kuten muutkin suomen kaapelioperaattorit, käyttää korttilinkitystä, joka tarkoittaa, että katselukortti on rajoitettu yhteen tiettyyn digiboksiin.
Lisää tietoa HD-tarjonnasta löydät ylläpitämästämme Suomessa näkyvien HD-kanavien listasta.
<The Pirate Bay -jutussa tänään esiintyivät akateemiset tutkijat >The Pirate Bay -asiantuntijan vaimolle tuhansilla euroilla lahjoja
127.2.2009 20:31
Olisi kyllä hienoa, jos tulisi myös aidosti valittavaksi yksittäin ja järkevään hintaan ne kanavat, jotka asiakas itse haluaa.
"No meillä olisi tässä tarjouksessa tämä dna Tripla, saat x määrän kanavia..."
...mutta entä kun ei kiinnosta, vaan haluan maksaa vain niistä, joita haluan katsoa? Mielestäni aivan älytöntä, etten voi päättää mitä ostan. Luulisin, että sama ongelma koskee monia; olisi halua ottaa jokin/joitakin kanavia, mutta kaikkien mukana tungetaan 10-20 kpl roskaa, jolloin hintakin jää niille parille kanavalle, joita haluaa katsella, ärsyttävän suureksi.
EDIT: Tämä ei tietenkään ole _pelkästään_ operaattorista kiinni, mutta osittain myös on. Myös kanavatarjoaja haluaa myydä useita kanaviaan, eikä välttämättä mahdollista näiden yksittäistilausta.
Viestiä on muokattu sen lähettämisen jälkeen. Viestiä on muokattu viimeksi 27.2.2009 @ 20:33
228.2.2009 13:26
Ainakin toi Nelonen HD näkyy ilmaiseksi kaikilla. Itselläni on asennettuna toi TV:eesen. Itselläni ei tarvinnut ostaa erillistä boxia, kun on toi Sonyn 40W4500 TV, jossa on sisäänrakennettu HD-viritin. :P
Kuvanlaatu on kyllä parempi perinteisiin lähetyksiin verrattuna. Ei erot kuitenkaan mitään todella älyttömiä ole. Johtuu varmaan toistaiseksi huonosta datavirrasta millä lähettävät lähetyksiä. Blu-ray leffojen laatu on kuitenkin todella paljon parempi, onhan siinä tarkkuuskin kovempi. HD-lähetykset 768p tai 768i ja Blu-ray 1080p.
Mutta on kyllä toistaiseksi tuo kanava tarjonta niin surkea että ei tulisi mieleenkään hommata tuollaisia roskakanavia. Muutenkin kaikki kanavat muuttuvat hiljalleen HD kanaviksi, niin miksi maksaa roskasta. Taas yrittävät kaupata roskaa ihmisille. Nostaisivat kanavien tasoa, niin voisi edes harkita. Kanavien taso on niin surkea tänä päivänä ettemme katso TV-lähetyksiä käytännössä ollenkaan. Lähinnä leffoja levyiltä. Korkeintaan uutiset tulee katsottua TV 1 ja 2:selta. Toivotaan että taso rupeaisi nousemaan enemmän.
Itsekkin toivon että tulis nuo tilattavat kanavat käyttöön, että vois valita mitä kanavia näkyy. Jättäisin pois 70%. :P
Viestiä on muokattu sen lähettämisen jälkeen. Viestiä on muokattu viimeksi 28.2.2009 @ 13:33
32.3.2009 14:54
Mahtaako noissa tämänhetkisissä lähetyksissä olla kiusana vain tuo korttilinkitys vai onko jotain HDCP-systeemejä ja käytössä?

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD