Laki työntekijäin eläkelain muuttamisesta 634/2003 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 2003 › 634/2003
kumotaan 8 päivänä heinäkuuta 1961 annetun työntekijäin eläkelain (395/1961) 4 §:n 4 momentti, 4 e §, 4 f §:n 1 momentin 3 kohta, 6 b ja 6 c §, 7 §:n edellä oleva väliotsikko, 7 f §:n edellä oleva väliotsikko, 7 g §:n edellä oleva väliotsikko, 7 h §:n edellä oleva väliotsikko, 8 §:n 5, 7 ja 8 momentti sekä 11 §:n 6 ja 9 momentti,
sellaisena kuin ne ovat, 4 §:n 4 momentti laissa 639/1966, 4 e § laeissa 559/1993, 1482/1995, 1263/1999 ja 630/2002, 4 f §:n 1 momentin 3 kohta laissa 603/1986, 6 b § mainitussa laissa 559/1993 ja laeissa 1057/1997 sekä 1040/1998, 6 c §, 7 §:n edellä oleva väliotsikko sekä 8 §:n 7 momentti mainitussa laissa 559/1993, 7 f §:n edellä oleva väliotsikko, 7 g §:n edellä oleva väliotsikko ja 7 h §:n edellä oleva väliotsikko laissa 1482/1995, 8 §:n 5 momentti laissa 991/1996 ja 8 §:n 8 momentti laissa 1495/1995 sekä 11 §:n 6 ja 9 momentti laissa 654/2000,
muutetaan 1 §:n 1 ja 4 momentti, 1 a §:n 1 momentti, 1 c §:n 5 momentti, 2 ja 3 a §, 4 §:n 1, 2 ja 6 momentti, 4 c §:n 1 momentin johdantokappale ja 2 kohta, 3 momentti, 4 momentin 2 kohta, 10 ja 11 momentti, 4 f §:n 1 momentin johdantokappale, 4 ja 7 kohta sekä 3 momentti, 4 g §:n 2 momentti, 4 h §:n 1 momentin 2 kohta, 5, 5 a ja 5 b §, 5 c §:n 3 momentti, 6, 6 a, 7, 7 a―7 h §, 8 §:n 1―3 momentti ja 4 momentin johdantokappale sekä 10 momentti, 8 c §:n 3 momentti, 8 d §:n 1 momentti, 9 §, 11 §:n 2, 3 ja 8 momentti, 12 §:n 1 momentin 1 ja 2 kohta, 12 b §:n 1 ja 2 momentti, 12 c §:n 1 momentti, 19 b §:n 5 momentti ja 19 e §:n 1 momentti,
sellaisina kuin niistä ovat 1 §:n 1 momentti laissa 593/1978 sekä mainituissa laeissa 559/1993 ja 1057/1997, 1 §:n 4 momentti mainitussa laissa 1057/1997, 1 a §:n 1 momentti laissa 454/1974, 1 c §:n 5 momentti, 4 §:n 6 momentti, 4 g §:n 2 momentti, 7, 7 a, 7 b, 7 d, 7 e ja 7 g §, 8 §:n 1 momentti, 8 d §:n 1 momentti, 9 § sekä 19 e §:n 1 momentti mainitussa laissa 1482/1995, 2 § laissa 147/2002, 3 a § laissa 390/1995 ja mainitussa laissa 1482/1995, 4 §:n 1 momentti, 4 f §:n 1 momentin 4 ja 7 kohta mainitussa laissa 603/1986, 4 §:n 2 momentti, 4 c §:n 3, 10 ja 11 momentti sekä 5 a § mainitussa laissa 1263/1999, 4 c §:n 1 momentin johdantokappale ja 2 kohta sekä 4 momentin 2 kohta laissa 50/1985, 4 f §:n 1 momentin johdantokappale, 6 §, 8 §:n 3 ja 10 momentti, 8 c §:n 3 momentti sekä 12 b §:n 2 momentti mainitussa laissa 559/1993, 4 f §:n 3 momentti laissa 221/1998, 4 h §:n 1 momentin 2 kohta laissa 188/2003, 5 § osaksi mainituissa laeissa 1482/1995, 1057/1997, 221/1998 ja 630/2002, 5 b § mainituissa laeissa 559/1993, 1482/1995 ja 188/2003, 5 c §:n 3 momentti laissa 605/1989, 6 a § mainituissa laeissa 559/1993 ja 1040/1998 sekä laissa 1544/1993, 7 c § mainitussa laissa 1482/1995 ja laissa 79/2001, 7 f § mainitussa laissa 1482/1995 sekä laeissa 1167/1996 ja 1279/2000, 7 h § mainituissa laeissa 1482/1995 ja 1263/1999, 8 §:n 2 momentti laissa 1495/1995, 11 §:n 2 ja 3 momentti laissa 459/1986, 11 §:n 8 momentti mainitussa laissa 654/2000, 12 §:n 1 momentin 1 kohta mainitussa laissa 639/1966, 12 §:n 1 momentin 2 kohta mainitussa laissa 630/2002, 12 b §:n 1 momentti laissa 979/1993, 12 c §:n 1 momentti laissa 1302/2002 sekä 19 b §:n 5 momentti laissa 1331/1999, ja
lisätään 7 c ja 12 §:n edelle uusi väliotsikko ja lakiin uusi 7 i § seuraavasti:
Työnantaja on velvollinen järjestämään ja kustantamaan tämän lain mukaiset vähimmäisehdot täyttävän eläketurvan jokaiselle työntekijälleen, jonka työsuhde on jatkunut yhdenjaksoisesti vähintään kuukauden. Työntekijä on velvollinen osallistumaan tämän lain vähimmäisehdot täyttävän eläketurvan kustantamiseen siten kuin 12 b §:ssä säädetään. Laki ei kuitenkaan koske työsuhdetta:
1) ajalta ennen sitä seuraavaa kalenterikuukautta, jona työntekijä täyttää 18 vuotta;
3) jossa työansio asetuksella tarkemmin säädetyllä tavalla alittaa 15,14 euroa kuukaudessa;
4) jonka perusteella työntekijällä on oikeus eläkkeeseen muun lain tai asetuksen nojalla tai jossa työntekijään sovelletaan merimieseläkelain (72/1956) 1 §:n 4 momentin 3 kohdan säännöstä; tai
5) jonka perusteella työntekijällä on oikeus eläkkeeseen kunnan, kuntayhtymän tai seurakunnan tai uskonnollisen yhdyskunnan työntekijöitä koskevan eläkesäännön mukaan, jonka työntekijälle määräämä täysi eläke vastaa vähintään tässä laissa säädettyjen perusteiden mukaista eläketurvaa.
Kun eläkkeen perusteena olevia työansioita tarkistetaan 7 b §:ssä tarkoitetulla tavalla, muuttuu 1 momentin 3 kohdassa säädetty rajamäärä vastaavasti.
Jos työntekijä sellaisessa työsuhteessa, johon perustuva eläketurva määräytyy eräistä valtion varoista suoritettavista eläkkeistä 13 päivänä kesäkuuta 1969 annetun lain (382/1969) mukaan, tekee myös työtä, josta suoritettavaa korvausta ei oteta huomioon mainitun lain mukaista eläkettä määrättäessä, työnantajan on sen estämättä, mitä 1 §:n 1 momentin 4 kohdassa säädetään, järjestettävä ja kustannettava työntekijälle tämän lain mukainen eläketurva, mikäli työsuhde muutoin täyttää 1 §:ssä säädetyt edellytykset.
Siltä osin kuin ulkomaantyö on vakuutettu vapaaehtoisesti, työntekijän katsotaan työskentelevän uudessa työsuhteessa. Samoin menetellään, jos eläkkeen perusteena oleva työansio on määrätty 4 momenttia soveltaen.
Jos työntekijän työansio on työsuhteen vielä jatkuessa vähintään kuutena viimeksi kuluneena kalenterikuukautena kunakin ollut 1 §:n 1 momentin 3 kohdassa mainittua rajamäärää pienempi, työnantaja voi ilmoittaa tämän lain alaisen työsuhteen työansiot taiteilijoiden ja eräiden erityisryhmiin kuuluvien työntekijäin eläkelain (662/1985) piiriin, kuitenkin aikaisintaan seitsemännen kalenterikuukauden alusta.
Tämän lain mukaisen eläketurvan laskennalliset perusteet ja vakuutuksen ehdot hyväksyy sosiaali- ja terveysministeriö. Niihin ei ilman erityistä syytä saa hyväksyä eroja, jotka vaikeuttavat eläkelaitosten tämän lain mukaisten yhteisten asioiden hoitamista. Sosiaali- ja terveysministeriö voi erityisestä syystä hyväksyä myös ehdot, jotka eivät jonkin tai joidenkin etujen osalta täytä tämän lain mukaisia vähimmäisvaatimuksia, jos ehtojen mukaisen eläketurvan kokonaisuutena voidaan katsoa raha-arvoltaan vastaavan ainakin sanottua vähimmäisturvaa. Eläkkeen määrää ei kuitenkaan voida hyväksyä pienemmäksi kuin jäljempänä 5 §:ssä säädetään.
Jos työntekijällä on oikeus saada eläkettä kahden tai useamman työsuhteen perusteella, hänen oikeutensa eläkkeeseen määräytyy kunkin työsuhteen osalta viimeiseen työsuhteeseen liittyvien ehtojen mukaisesti. Mikäli eläketurvan pääoma-arvo tällöin huomattavasti muuttuisi, muutetaan sen estämättä, mitä 1 momentissa säädetään, eläkkeen määrä siten, että alkuperäinen pääoma-arvo säilyy. Jos kuitenkin työntekijä siirtyy merimieseläkelain mukaiselle varhennetulle vanhuuseläkkeelle ennen 62 vuoden ikää, tämän lain mukainen eläke myönnetään vanhuuseläkkeenä merimieseläkelain mukaisessa eläkeiässä siten kuin siitä tarkemmin määrätään työeläkelakien mukaista vähimmäisturvaa vastaavan vapaakirjan ehdoissa ja perusteissa.
Mitä 1 momentin toisessa virkkeessä säädetään, sovelletaan myös 12 ja 12 a §:ssä tarkoitettuihin perusteisiin.
Työntekijällä on oikeus jäädä vanhuuseläkkeelle 63 ja 68 vuoden iän täyttämisen välisenä aikana. Työntekijällä on oikeus myös työkyvyttömyys-, työttömyys- ja osa-aikaeläkkeeseen ja hänen omaisillaan perhe-eläkkeeseen siten kuin tässä laissa säädetään.
2) hän esittää työttömyyskassan tai kansaneläkelaitoksen todistuksen siitä, ettei hänellä ole enää oikeutta työttömyyspäivärahaan työttömyysturvalain (1290/2002) 6 luvun 7 tai 9 §:n mukaan; ja että
Työttömyyseläke on yhtä suuri kuin se tämän lain mukainen työkyvyttömyyseläke, joka työntekijälle olisi myönnetty, jos hänellä eläketapahtumahetkellä olisi ollut oikeus työkyvyttömyyseläkkeeseen. Tulevan ajan eläkettä laskettaessa sovelletaan kuitenkin 6 a, 6 b, 7, 7 b ja 7 c §:ää sellaisena kuin mainitut lainkohdat ovat voimassa 31 päivänä joulukuuta 2004. Työttömyyseläkkeeseen ei kuitenkaan lisätä tulevan ajan eläkettä. Eläketapahtuman katsotaan sattuneen sinä päivänä, jona työntekijä täyttää kaikki 1 momentissa tarkoitetut työttömyyseläkkeen saamisen edellytykset.
2) kalenterikuukaudelta, jonka aikana eläkkeensaaja on ansiotyössä ansaiten vähintään 500 euroa kuukaudessa; eikä
Työttömyyseläke muuttuu vanhuuseläkkeeksi 63 vuoden iän täyttämistä seuraavan kuukauden alusta lukien. Työttömyyseläkkeen muuttuessa vanhuuseläkkeeksi ei kuitenkaan sovelleta, mitä 7 h §:ssä säädetään. Jos työttömyyseläkettä määrättäessä on sovellettu 3 momentin toista virkettä, vanhuuseläkkeeseen lisätään tulevan ajan eläke. Vanhuuseläkkeeseen lisätään tulevan ajan eläke myös silloin, kun edellisessä virkkeessä tarkoitettu työttömyyseläke on 9 momentin nojalla muutettu työkyvyttömyyseläkkeeksi.
Jos työntekijä täyttää edellä tässä pykälässä säädetyt edellytykset 62 vuotta täytettyään, hänelle myönnetään vanhuuseläke siten kuin 5 a §:n 3 momentissa säädetään.
Oikeus saada osa-aikaeläkettä on osa-aikatyöhön siirtyneellä 58―67-vuotiaalla työntekijällä, edellyttäen että:
7) hänen ansionsa on vähentynyt siten, että hänen 5 kohdassa tarkoitetusta osa-aikatyöstä saamansa työansiot ovat vähintään 35 ja enintään 70 prosenttia 2 kohdassa tarkoitettujen ansiotöiden yhteenlasketuista vakiintuneista ansioista, kuitenkin vähintään 1 §:n 1 momentin 3 kohdassa säädetyn rahamäärän suuruinen; työajan vähentyminen ei kuitenkaan saa olennaisesti poiketa työansioissa tapahtuneesta vähennyksestä.
Osa-aikaeläke lakkautetaan, jos työntekijä ei enää täytä 4 f §:ssä säädettyjä eläkkeen saamisen edellytyksiä. Jos työkyvyttömyys- tai työttömyyseläke myönnetään samalta ajalta, jolta on maksettu osa-aikaeläkettä, katsotaan osa-aikaeläke työkyvyttömyys- tai työttömyyseläkkeen osasuoritukseksi. Jos työntekijä täytettyään 68 vuotta edelleen jatkaa osa-aikatyötä, muutetaan osa-aikaeläke, sen estämättä mitä muualla tässä laissa säädetään, saman suuruiseksi vanhuuseläkkeeksi. Työntekijän lopettaessa osa-aikatyön maksetaan vanhuuseläkkeen lykkääntynyt osa siten korotettuna kuin 5 a §:n 1 momentissa säädetään ja lisättynä 5 §:ssä tarkoitetulla määrällä.
2) työntekijän eläkkeeseen sisältyvän 7 c §:ssä tarkoitetun tulevan ajan ansiot ovat vähintään 24 000 euroa, jos hän olisi tullut työkyvyttömäksi ajankohtana, jona hakemus tehtiin tai jona hakijan kuntoutustarve on viimeistään selvitettävä kansaneläkelaitoksen järjestämästä kuntoutuksesta annetun lain (610/1991) 6 §:n mukaan; jos työntekijä jo saa työkyvyttömyyseläkettä, edellytetään, että tulevan ajan ansiot ovat vähintään edellä mainitun rajamäärän suuruiset tai että eläkkeessä on otettu huomioon 31 päivänä joulukuuta 2004 voimassa olevan lain mukainen tuleva aika.
1) 1,5 prosenttia sen kalenterikuukauden loppuun, jona työntekijä täyttää 53 vuotta, ja niistä eläkkeen perusteena olevista työansioista, jotka eläkkeensaaja on saanut täyden työkyvyttömyyseläkkeen tai vanhuuseläkkeen aikana sekä 6 a §:ssä tarkoitetusta eläkkeen perusteesta;
2) 1,9 prosenttia sitä seuraavan kalenterikuukauden alusta, jona työntekijä täyttää 53 vuotta sen kalenterikuukauden loppuun, jona työntekijä täyttää 63 vuotta;
3) 4,5 prosenttia sitä seuraavan kalenterikuukauden alusta, jona työntekijä täyttää 63 vuotta, ei kuitenkaan, jos työntekijä saa tänä aikana eläkettä muuna kuin osa-aikaeläkkeenä.
Tulevan ajan eläke on 7 c §:ssä tarkoitetusta tulevan ajan ansiosta:
Ajalta, jolta työntekijä on saanut täyttä työkyvyttömyyseläkettä, eläkettä karttuu myös 7 c §:ssä tarkoitetusta tulevan ajan ansiosta:
2) 1,3 prosenttia vuotta kohden siltä osin kuin eläkkeeseen luetaan 50 vuoden iän täyttämistä seuraavan kalenterikuukauden alun ja 63 vuoden iän täyttämiskuukauden lopun välinen aika.
Ajalta, jolta työntekijä on saanut osatyökyvyttömyyseläkettä, eläkettä karttuu 3 momentissa mainittujen karttumisprosenttien mukaan 7 c §:ssä tarkoitetun tulevan ajan ansion puolesta määrästä.
Kun eläkekarttuma lasketaan kuukautta kohden, karttumisprosenttina käytetään 1/12 edellä 1―3 momentissa mainitusta määrästä.
Osa-aikaeläkkeen rinnalla tehdystä osa-aikatyöstä karttuu eläkettä siten kuin 1 momentissa säädetään.
Osa-aikaeläkettä saaneen työntekijän työkyvyttömyyseläkkeeseen lisätään 1/8 prosenttia ja vanhuuseläkkeeseen 1/16 prosenttia jäljempänä säädetystä ansion alenemasta jokaiselta kuukaudelta, jolta työntekijä on saanut osa-aikaeläkettä. Tällöin eläkettä määrättäessä ansion alenema on se 5 c §:n 1 momentin mukainen työansioiden erotus, jonka perusteella työntekijän osa-aikaeläke on ensimmäisen kerran laskettu. Jos osa-aikaeläkkeen rinnalla tehdystä osa-aikatyöstä karttuvaan eläkkeeseen luetaan mukaan tulevan ajan eläke, tulevalta ajalta eläke lasketaan 2 momentin 2 kohdan mukaisesti myös edellä tarkoitetusta ansion alenemasta.
Jos vanhuuseläke alkaa myöhemmin kuin 68 vuoden täyttämistä seuraavan kuukauden alusta, korotetaan eläkettä 0,4 prosenttia jokaiselta kuukaudelta, jolla eläkkeen alkaminen lykkääntyy.
Jos vanhuuseläke myönnetään 4 §:n 2 momentin mukaisesti varhennettuna, eläkettä vähennetään 0,6 prosenttia jokaiselta kuukaudelta, jolta eläkettä maksetaan ennen 63 vuoden iän täyttämiskuukautta seuraavan kuukauden alkua. Vähennys lasketaan eläkkeestä, joka työntekijälle on karttunut eläkkeen alkamisajankohtaan mennessä.
Sen estämättä, mitä 4 §:n 2 momentissa ja edellä 2 momentissa säädetään, työntekijällä, joka saa työttömyyspäivärahaa työttömyysturvalain 6 luvun 9 §:n 2 momentin perusteella, on oikeus saada vanhuuseläke 62 vuoden iässä vähentämättömänä.
Työkyvyttömyyseläke myönnetään joko täytenä eläkkeenä tai osatyökyvyttömyyseläkkeenä. Täysi työkyvyttömyyseläke myönnetään työntekijälle, jonka työkyvyn on 4 §:n 3 momentin mukaisesti arvioitu olevan ainakin vuoden ajan alentunut vähintään 3/5. Muussa tapauksessa työkyvyttömyyseläke myönnetään osatyökyvyttömyyseläkkeenä.
Täyden työkyvyttömyyseläkkeen suuruus määrätään 5 §:n 1―3 momentin mukaan. Osatyökyvyttömyyseläke on puolet täydestä eläkkeestä.
Jos työkyvyttömyyseläkkeen saajan työkyky muuttuu vähintään vuoden ajaksi siten, että muutoksella on 1 momentin mukaan vaikutusta eläkkeen suuruuteen, eläke tarkistetaan muutosta lähinnä seuraavan kuukauden alusta, jollei 4 d §:stä muuta johdu.
Jos eläkkeensaajan työkyky on siinä määrin palautunut, ettei hän enää täytä eläkkeen saamisen edellytyksiä, työkyvyttömyyseläke lakkautetaan työkyvyn palautumista seuraavan kalenterikuukauden alusta lukien. Kuntoutustuki voidaan lakkauttaa, jos kuntoutustuen saaja on ilman pätevää syytä kieltäytynyt kuntoutuksesta. Työkyvyttömyyseläkkeen maksaminen voidaan keskeyttää, jos eläkkeensaaja on tilapäisesti ansiotyössä.
Työkyvyn muuttumista tai palautumista arvioitaessa taikka työkyvyttömyyseläkkeen keskeyttämistä harkittaessa otetaan huomioon työntekijän työansioissa tapahtuneet muutokset. Jos työansioita on vähintään 40 mutta enintään 60 prosenttia siitä keskiansiosta, jonka perusteella karttunut työkyvyttömyyseläke on määrätty, eläke tarkistetaan osatyökyvyttömyyseläkkeeksi. Jos työansioita on yli 60 prosenttia mainitusta keskiansiosta, työkyvyttömyyseläke lakkautetaan tai sen maksaminen keskeytetään.
Työkyvyttömyyseläke tarkistetaan, keskeytetään tai lakkautetaan eläkkeensaajan hakemuksesta tai eläkelaitoksen aloitteesta edellä 1 ja 3―5 momentissa säädetyin edellytyksin. Eläkettä ei kuitenkaan tarkisteta pitemmältä ajalta kuin eläkkeensaajan tarkistushakemusta tai eläkelaitoksen tarkistustoimenpiteisiin ryhtymistä lähinnä seuraavaa kalenterikuukautta edeltävän vuoden ajalta. Jos sellainen työkyvyttömyyseläke lakkautetaan, jonka maksaminen on keskeytetty, eläke lakkautetaan keskeyttämisajankohdasta lukien.
Jos työkyvyttömyyseläke lakkautetaan, se voidaan maksaa kuntoutustukena vuotta lyhyemmältäkin ajalta. Osatyökyvyttömyyseläke voidaan maksaa täytenä eläkkeenä 4 j §:ssä tarkoitetun kuntoutuksen ajalta.
Osa-aikaeläkkeen enimmäismäärä on 75 prosenttia siitä eläkkeestä, joka työntekijälle on karttunut 8 §:n 4 momentissa tarkoitettujen lakien tai eläkesääntöjen sekä valtion varoista suoritettavasta eläkkeen korvaamisesta alle kolmivuotiaan lapsen hoidon tai opiskelun ajalta annetun lain (644/2003) mukaan osa-aikaeläkkeen alkamisajankohtaan mennessä. Jos työntekijällä on oikeus saada osa-aikaeläkettä myös muun lain tai eläkesäännön mukaan ja tässä tarkoitettu rajaus vähentää osa-aikaeläkettä, vähennys tehdään näiden lakien ja sääntöjen kesken niiden mukaan ansaittujen eläkeoikeuksien suhteessa.
Eläkkeeseen oikeuttavat 1 §:n mukaan vakuutetut työansiot, jotka työntekijä on ansainnut 18 vuoden iän täyttämistä seuraavan kalenterikuukauden alusta 68 vuoden iän täyttämiskuukauden loppuun mennessä.
1) äitiys-, erityisäitiys-, isyys- tai vanhempainrahan perusteena oleva sairausvakuutuslain (364/1963) mukainen työtulo siltä ajalta, jolta päiväraha on maksettu työntekijälle;
2) vuorotteluvapaalain (1305/2002) mukaisen vuorottelukorvauksen perusteena oleva ansio;
6) aikuiskoulutustuesta annetun lain (1276/2000) mukaisen aikuiskoulutustuen perusteena oleva ansio;
7) työntekijäin eläkelain 8 §:n 4 momentissa mainittujen lakien, eläkeohjesäännön tai eläkesääntöjen taikka kuntoutusrahalain (611/1991) mukaisen kuntoutusrahan tai tapaturmavakuutuksen tai liikennevakuutuksen kuntoutusta koskevien säännösten perusteella myönnetyn ansionmenetyskorvauksen perusteena oleva työansio, ei kuitenkaan, jos kuntoutusraha on maksettu eläkkeen lisänä;
8) sairauspäivärahan perusteena oleva sairausvakuutuslaissa tarkoitettu työtulo siltä ajalta, jolta päiväraha on maksettu työntekijälle;
Eläkkeen perusteena on 100 prosenttia 1 momentin 1 kohdassa tarkoitetun etuuden perusteena olevasta työtulosta, 75 prosenttia 2 ja 3 kohdassa tarkoitetun etuuden perusteena olevasta ansiosta ja 65 prosenttia 4―9 kohdassa tarkoitetun etuuden perusteena olevasta ansiosta tai työtulosta. Jos kuitenkin 1 momentin 1 kohdassa tarkoitettu etuus on ansiotulojen puuttumisen tai niiden vähäisyyden vuoksi maksettu vähimmäispäivärahan suuruisena, mainittuna perusteena on 500 euroa kuukaudessa.
Äitiys-, erityisäitiys-, isyys- ja vanhempainrahakaudelta on oikeus tämän lain mukaiseen eläkkeeseen siten, että karttuma-aika 1 momentin 1 kohdassa tarkoitettu aika mukaan lukien on yhteensä vähintään 12 kuukautta lasta kohden (jatkokarttuma). Jatkokarttuman perusteena on 1 momentin 1 kohdassa tarkoitetun etuuden perusteena oleva työtulo. Jos kuitenkin mainittu etuus on ansiotulojen puuttumisen tai niiden vähäisyyden vuoksi maksettu vähimmäispäivärahan suuruisena, mainittuna perusteena on 500 euroa kuukaudessa. Jatkokarttumaan on kuitenkin oikeus sillä vanhemmalla, joka on saanut vanhempainrahaa pitemmän ajan, jos vanhemmat eivät muuta ilmoita.
Eläkettä laskettaessa työansio määräytyy samojen perusteiden mukaan kuin veron ennakkoa pidätettäessä, kuitenkin niin, ettei työsuhteen päättyessä maksettavaa vuosiloman korvausta oteta huomioon.
Ulkomaantyöstä eläketurvaa järjestettäessä ja eläkettä laskettaessa työn vastikkeena pidetään sitä palkkaa, mitä vastaavasta työstä Suomessa olisi maksettava, tai palkkaa, jonka muutoin voidaan katsoa vastaavan sanottua työtä (vakuutuspalkka).
Eläkettä laskettaessa kunkin vuoden työansiosta vähennetään määrä, joka vastaa sanotulle vuodelle vahvistettua 12 b §:ssä tarkoitettua työntekijäin eläkemaksuprosenttia.
Työkyvyttömyyseläkettä määrättäessä luetaan eläkkeeseen oikeuttavaksi myös aika työkyvyttömyyden alkamista seuraavan kuukauden alusta sen kalenterikuukauden loppuun, jona työntekijä täyttää 63 vuotta (tuleva aika). Edellytyksenä on kuitenkin, että työntekijällä on työkyvyttömyyden alkamisvuoden ja sitä edeltäneen kymmenen kalenterivuoden aikana 8 §:n 4 momentissa mainitun lain tai eläkesäännön mukaisia työansioita vähintään 12 000 euroa.
Tulevan ajan eläkkeen perusteena oleva työansio (tulevan ajan ansio) määrätään niiden 8 §:n 4 momentissa mainitun lain tai eläkesäännön mukaisten työansioiden perusteella, jotka työntekijällä on ollut työkyvyttömyyden alkamisvuotta edeltäneiden viiden kalenterivuoden aikana (tarkasteluaika). Jos työkyvyttömyys alkaa vuoden viimeisenä päivänä, tämä vuosi luetaan tarkasteluaikaan. Tulevan ajan ansiota määrättäessä vuosityöansiot tarkistetaan 7 b §:n mukaisesti. Tulevan ajan ansio on tarkasteluaikana saatujen, näin tarkistettujen työansioiden summa jaettuna kuudellakymmenellä.
Tulevan ajan ansiota määrättäessä siihen luetaan myös tarkasteluaikaan kohdistuva 6 a §:ssä mainitun etuuden perusteena oleva ansio tai työtulo tarkistettuna palkkakertoimella.
Jos työntekijä on tarkasteluaikana saanut työttömyysturvalain mukaista perupäivärahaa tai työmarkkinatukea, otetaan tulevan ajan ansiota määrättäessä työansiona huomioon 1 000 euroa jokaiselta täydeltä kuukaudelta, jolta mainittua etuutta on suoritettu.
Jos tulevan ajan ansiota määrättäessä tarkasteluaikana työntekijällä ei ole 3 ja 4 momentissa tarkoitettujen ansioiden lisäksi 2 momentissa tarkoitettuja työansioita, työntekijällä ei ole oikeutta tulevan ajan eläkkeeseen.
Jos työntekijän työansiot ovat tarkasteluaikana hänen vakiintunutta ansiotasoaan pienemmät alle kolmivuotiaan lapsen hoitamisen vuoksi ja tämän seikan johdosta hänen eläketurvansa olisi alentunut vähintään 20 prosenttia, käytetään sen estämättä, mitä edellä tässä pykälässä säädetään, työntekijän hakemuksesta 7 c §:n 1 momentin mukaisena ansiona sitä työansiota, jota lapsenhoitoaika ei ole pienentänyt. Tällöin työansioita otetaan kuitenkin huomioon enintään viimeiseltä kymmeneltä vuodelta.
Sen estämättä, mitä 7 c §:n 2 momentissa säädetään, tulevan ajan ansiota määrättäessä otetaan huomioon myös työkyvyttömyyden alkamisvuoden ansiot työkyvyttömyyden alkamista edeltävän kalenterikuukauden loppuun asti, jos
1) työntekijällä ei ole tarkasteluaikana yhtenäkään vuonna sellaisia työansioita, jotka 7 c §:n 2, 3 ja 6 momentin mukaan otetaan huomioon tulevan ajan ansiota määrättäessä; tai
Jos työntekijä on tullut työkyvyttömäksi ennen sen kalenterivuoden päättymistä, jona hän täyttää 23 vuotta, tarkasteluaika on sen estämättä, mitä 7 c §:n 2 momentissa säädetään, 18 vuoden täyttämistä seuraavan kuukauden alkamisen ja työkyvyttömyyden alkamista edeltävän kuukauden päättymisen välinen aika. Tällöin tulevan ajan ansio on tänä tarkasteluaikana saatujen, 7 b §:n mukaan tarkistettujen työansioiden summa jaettuna samaan ajanjaksoon sisältyvien kuukausien lukumäärällä.
Tämän lain alainen tulevan ajan ansio on sama suhteellinen osuus 7 c §:n 2, 3 ja 6 momentissa sekä edellä 1 momentissa määritellystä tulevan ajan ansioiden yhteismäärästä kuin mikä tämän lain alaisten työansioiden osuus on 8 §:n 4 momentin 1, 2 ja 10―13 kohdissa mainittujen lakien mukaisten ansioiden yhteismäärästä 7 c §:n 2 momentin mukaisena tarkasteluaikana.
Jos työkyvyttömyyseläkettä saaneelle työntekijälle myöhemmin on suoritettava vanhuuden tai uuden työkyvyttömyyden perusteella eläkettä, eläkkeeseen oikeuttavaksi lasketaan myös aika, jolta hänellä oli oikeus saada aikaisempaa eläkettä. Määrättäessä eläkettä tältä ajalta käytetään eläkettä laskettaessa perusteena aikaisemman eläkkeen tulevan ajan ansiota. Jos työntekijällä on oikeus tulevaan aikaan useamman kuin yhden 8 §:n 4 momentin 1, 2 tai 10―13 kohdassa mainitun lain nojalla, eläkkeelläoloaika luetaan uuteen eläkkeeseen oikeuttavaksi vain yhden kerran.
Jos työkyvyttömyyseläkettä saaneelle työntekijälle myöhemmin on suoritettava eläkettä sellaisen uuden työkyvyttömyyden perusteella, joka on alkanut ennen kuin aikaisemman eläkkeen päättymisestä on kulunut kaksi vuotta, tai jos eläke myönnetään saman sairauden, vian tai vamman perusteella kuin aikaisempi eläke, uusi eläke määrätään samojen perusteiden mukaan kuin aikaisempi eläke.
Jos työntekijällä on oikeus tulevaan aikaan 8 §:n 4 momentin 3―5 tai 7―9 kohdassa mainitun lain tai eläkesäännön perusteella, työntekijällä ei ole oikeutta tulevaan aikaan 7 c ja 7 d §:n mukaisesti.
Jos työntekijällä olisi ollut oikeus tulevan ajan eläkkeeseen ennen tämän lain voimaantuloa voimassa olevien säännösten mukaan myös 1 momentissa mainitun lain tai eläkesäännön alaisen työ- tai virkasuhteen kanssa rinnakkain jatkuneesta tämän lain alaisesta työsuhteesta, sovelletaan sen estämättä, mitä 1 momentissa säädetään, 7 c §:n säännöksiä kuitenkin siten, että tulevan ajan ansiota laskettaessa ei oteta huomioon 1 momentissa tarkoitetun julkisten alojen eläkelain tai eläkesäännön alaisia ansioita.
Työkyvyttömyyseläkettä tai kuntoutustukea korotetaan jäljempänä mainitulla kertoimella sen kalenterivuoden alusta, johon mennessä eläkettä tai kuntoutustukea on maksettu yhteensä viideltä täydeltä kalenterivuodelta. Tämä kertakorotus lasketaan työntekijälle myönnetyn 8 §:n 4 momentin 1, 2 tai 10―13 kohdassa mainittujen lakien mukaisten eläkkeiden yhteismäärän perusteella. Korotus määrätään sen mukaan, minkä ikäinen työntekijä on korotusvuoden alussa siten, että iän ollessa 24―26 vuotta, korotusprosentti on 21. Korotusprosentti pienenee kutakin ikävuotta kohden 0,7 prosenttiyksiköllä. Iän ollessa yli 55 vuotta korotusta ei tehdä.
Jos 1 momentissa tarkoitettu kertakorotus ei sisältynyt edunjättäjän eläkkeeseen tai jos edunjättäjä ei ollut eläkkeellä kuollessaan, lisätään perhe-eläkkeeseen perusteeksi laskettavaan edunjättäjän työkyvyttömyyseläkkeeseen se kertakorotus, jonka edunjättäjä olisi saanut, jos työkyvyttömyyseläke olisi jatkunut 1 momentissa tarkoitetun ajan. Kertakorotus lisätään perhe-eläkkeeseen sen kalenterivuoden alusta, johon mennessä edunjättäjän työkyvyttömyyseläke tai kuntoutustuki olisi jatkunut yhteensä viisi täyttä kalenterivuotta.
Sosiaali- ja terveysministeriö vahvistaa Eläketurvakeskuksen esityksestä vuosittain 1 momentissa tarkoitetun elinaikakertoimen. Elinaikakerroin määrätään siten, että sillä muunnetun eläkkeen pääoma-arvo on kulloisenkin viiden viimeisen vuoden käytettävissä olevien Tilastokeskuksen kuolevuustilastojen perusteella laskettuna sama kuin muuntamattoman eläkkeen pääoma-arvo vuonna 2009 laskettuna vuosien 2003―2007 kuolevuustilastojen perusteella. Pääoma-arvoa laskettaessa käytetään kahden prosentin korkokantaa.
Eläketurvakeskus antaa eläkelaitoksille tarkemmat ohjeet elinaikakertoimen soveltamisesta.
Perhe-eläke määrätään edunjättäjän tämän lain vähimmäisehtojen mukaisen vanhuuseläkkeen tai täyden työkyvyttömyyseläkkeen perusteella, jota hän sai kuollessaan. Jos edunjättäjän saama eläke oli sellainen työttömyyseläke tai 4 c §:n 9 momentissa tarkoitettu työkyvyttömyyseläke, johon ei ollut lisätty 4 c §:n 3 momentissa tarkoitettua tulevan ajan eläkkeenosaa, tämä eläkkeenosa lisätään perhe-eläkkeen perusteeksi laskettavaan edunjättäjän eläkkeeseen. Niinikään perhe-eläkkeen perusteeksi laskettavaan edunjättäjän eläkkeeseen lisätään edunjättäjän eläkkeellä ollessa ansaitsema uusi eläke. Jollei edunjättäjä saanut ensimmäisessä virkkeessä mainittua eläkettä, edunjättäjän eläke lasketaan siten kuin se olisi laskettu, jos hän olisi kuolinpäivänään tullut täyteen työkyvyttömyyseläkkeeseen oikeuttavassa määrin työkyvyttömäksi, jollei edunsaaja muuta selvitä.
Leskeneläkkeen määrä on, jollei 5 momentista taikka 8 tai 8 c―8 f §:stä muuta johdu:
Lapseneläkkeiden yhteismäärä on, jollei 8 §:stä muuta johdu:
2) liikennevakuutuslain (279/1959) nojalla myönnetty omaan vammaan perustuvaa jatkuva korvaus;
Jos työntekijälle myönnetään vanhuuseläke 5 a §:n 1 momentin mukaisesti 68 vuoden iän täyttämisen jälkeen, yhteensovitus toimitetaan vastaten 68 vuoden ikää.
Jos työntekijällä on oikeus 1 momentin 1―6 kohdassa mainittuun etuuteen, tämän lain mukaisena eläkkeenä maksetaan kaikkien jäljempänä 4 momentissa tarkoitettujen peruseläkkeiden yhteismäärän ja 1―6 kohdassa mainitun etuuden erotuksesta yhtä suuri osa kuin tämän lain mukainen eläke on kaikista peruseläkkeistä.
Edellä 3 momentissa tarkoitettuja peruseläkkeitä ovat seuraavat työ- ja virkasuhteisiin sekä yrittäjätoimintaan perustuvat vanhuus- ja työkyvyttömyyseläkkeet:
Yhteensovituksessa otetaan huomioon myös 1 momentissa tarkoitettua etuutta vastaava vieraasta valtiosta maksettava etuus. Jos työntekijän eläkettä määrättäessä otetaan huomioon tuleva aika kahden tai useamman valtion eläkelainsäädännön mukaan, tulevan ajan päällekkäisyys estetään ottamalla huomioon 4 momentissa tarkoitettua etuutta vastaava vieraan valtion etuus tulevan ajan osalta silloin, kun on kysymys Euroopan yhteisöjen neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71 tai Suomen solmimien sosiaaliturvasopimusten alaisesta etuudesta.
Eläkesovituksessa vähennetään 7 i ja 8 §:n mukaisesti määrättyä leskeneläkettä, jos lesken 8 c §:ssä tarkoitetut ansiotyöhön perustuvat eläkkeet ylittävät eläkesovitusperusteen. Eläkesovitusperuste on 42,89 euroa kuukaudessa, jos edunjättäjän 7 i §:n 1 momentin mukaisesti laskettu eläke ja 8 §:n 4 momentissa mainittujen lakien tai eläkesääntöjen mukaiset eläkkeet taikka niihin verrattavat työ- tai virkasuhteeseen perustuvat eläkkeet yhteensä ylittävät sanotun rahamäärän. Eläkesovitusperuste on sanottujen eläkkeiden yhteismäärän suuruinen, jos yhteismäärä ylittää 21,44 euroa ja on enintään 42,89 euroa. Muussa tapauksessa eläkesovitusperuste on 21,44 euroa.
Jos työnantaja on 1 momentin mukaisesti järjestänyt työntekijöilleen tämän lain vähimmäisehtoja paremman eläketurvan, vanhuuseläkkeen määrää muutetaan eläkkeen alkamisajasta riippuen laskemalla määrä vakuutusmatemaattisia periaatteita noudattaen siten kuin sosiaali- ja terveysministeriö määrää.
Jos työehto- tai muulla sopimuksella ei ole muunlaisesta eläkekustannusten jaosta sovittu tai työntekijät eivät ole asetuksella säädettävin tavoin toimeenpannulla äänestyksellä hyväksyneet muunlaista jakoa, saadaan työntekijöiltä periä yhteensä enintään puolet siitä eläkevakuutuksen maksusta, millä tämän lain mukaisia vähimmäisehtoja vastaava vakuutusmaksu 1 momentissa tarkoitettujen lisäetujen johdosta nousee. Työntekijällä on tällöin, jos hänen työsuhteensa päättyy taikka vakuutus lisäetujen osalta lakkaa ennen eläkeoikeuden alkamista, oikeus sen lisäksi, mitä tämän lain mukaisten vähimmäisetujen säilyttämisestä säädetään, sanottujen lisäetujen osalta syntynyttä rahasto-osuutta vastaavaan maksuvapaaseen vakuutukseen.
Tämän lain 1 §:n säännöksistä poiketen työntekijälle järjestetty vähimmäisetujen saamisen ehtoja koskeva parannus lakkaa 31 päivänä joulukuuta 2004. Mainittuun ajankohtaan mennessä karttuneesta, sanotun lisäedun sisältäneestä etuudesta muodostetaan 65 vuoden ikää vastaava maksuvapaa vakuutus siten kuin sosiaali- ja terveysministeriö tarkemmin määrää.
1) vanhuuseläkkeestä siltä osin kuin se perustuu palvelusaikaan ennen sitä kalenterivuotta, jona työntekijä täyttää 55 vuotta, on kukin eläkelaitos vastuussa määrästä, joka vastaa puolen prosentin vuotuista eläkkeen karttumaa käyttäen eläkeikänä 65 vuotta ja laskettuna 12 a §:n 1 momentissa tarkoitettujen sosiaali- ja terveysministeriön vahvistamien tai antamien perusteiden mukaisesti; lisäksi eläkelaitos on vastuussa siitä eläkkeen määrästä, joka ministeriön vahvistamien tai antamien perusteiden mukaan on erikseen siirretty eläkelaitoksen vastuulla olevaan eläkkeen osaan tämän osan arvon säilyvyyden tukemiseksi tai eläkelaitoksen vastuun ulottamiseksi eläkkeeseen, myös siltä osin kuin se perustuu palvelusaikaan sen kalenterivuoden jälkeen, jona työntekijä täyttää 54 vuotta, taikka työkyvyttömyys- tai työttömyyseläkeaikaan taikka 12 a §:n 5 momentin mukaisesti;
2) sellaisesta työkyvyttömyyseläkkeestä, joka on myönnetty 7 c ja 7 d §:ää soveltaen, näihin eläkkeisiin luettuna myös lyhytaikaisissa työsuhteissa olevien työntekijäin eläkelain perusteella ehkä saatava eläkkeen osa ja merimieseläkelain 3 a §:n 4 momentissa tarkoitettu, mainitun lain perusteella ehkä saatava eläkkeen osa, mutta ei 4 j §:n mukaista korotusta eikä 9 §:n perusteella eläkkeen alkamisen jälkeen annettuja korotuksia eikä 7 g §:n mukaista korotusta, sekä siitä kuntoutusrahasta, joka vastaa 7 c ja 7 d §:ää soveltaen myönnetystä työkyvyttömyyseläkkeestä edellä mainitulla tavalla määräytyvää eläkettä, vastaa kukin eläkelaitos, jonka toimintapiiriin työntekijä kuului 7 c ja 7 d §:ssä tarkoitetun tarkasteluajan kahtena viimeisenä kalenterivuotena, samassa suhteessa kuin mikä on kyseisessä eläkelaitoksessa vakuutettujen tämän lain alaisten 7 c ja 7 d §:n mukaisten työansioiden osuus vastaavien 8 §:n 4 momentin 1, 2, 12 ja 13 kohdissa mainittujen eläkelakien mukaisten työansioiden yhteismäärästä mainittuina kalenterivuosina, mikäli tämä yhteismäärä on vähintään 12 000 euroa; lisäksi eläkelaitos on vastuussa siitä eläkkeen tai kuntoutusrahan määrästä, joka ministeriön vahvistamien tai antamien perusteiden mukaan on erikseen siirretty eläkelaitoksen vastuulla olevaan eläkkeen osaan 12 a §:n 5 momentin mukaisesti; lisäksi sellaisesta työttömyyseläkkeestä, joka on myönnetty 7 c ja 7 d §:ää soveltaen, näihin eläkkeisiin luettuna myös lyhytaikaisissa työsuhteissa olevien työntekijäin eläkelain perusteella ehkä saatava eläkkeen osa ja merimieseläkelain 3 a §:n 4 momentissa tarkoitettu, mainitun lain perusteella ehkä saatava eläkkeen osa, mutta ei 9 §:n perusteella eläkkeen alkamisen jälkeen annettuja korotuksia, vastaa yksin se eläkelaitos, jonka toimintapiiriin työntekijä kuului 31 päivänä joulukuuta 2004 voimassa olleen työntekijäin eläkelain 6 a §:ssä tarkoitetun työsuhteen perusteella;
Työntekijäin eläkemaksu on kolme prosenttia lisättynä puolella siitä prosenttimäärästä, jolla tämän lain vähimmäisehtojen mukaisen vakuutuksen keskimääräinen vakuutusmaksu ilman 53 vuotta täyttäneiden korotettua maksua, prosentteina palkasta ylittää luvun 18,2. Keskimääräistä vakuutusmaksua määrättäessä ei oteta huomioon Eläketurvakeskuksen luottovakuutusta varten perittävää vakuutusmaksun osaa. Työntekijäin eläkemaksu 53 vuoden iän täyttämisestä lukien on edellä tarkoitettu työntekijäin eläkemaksu kerrottuna luvulla 19/15. Sosiaali- ja terveysministeriö antaa vuosittain päätökset sovellettavista työntekijäin eläkemaksuprosenteista.
Työnantaja pidättää palkanmaksun yhteydessä työntekijäin eläkemaksun palveluksessaan olevan työntekijän 7 §:ssä tarkoitetusta ansiosta. Eläkemaksu pidätetään siltä osin kuin työnantaja on palkanmaksuhetken mukaisesti arvioituna velvollinen järjestämään työntekijälle eläketurvaa.
Tämän lain ja lyhytaikaisissa työsuhteissa olevien työntekijäin eläkelain mukaista toimintaa harjoittaville eläkelaitoksille, merimieseläkelaissa tarkoitetulle merimieseläkekassalle sekä kunnallisten viranhaltijain ja työntekijäin eläkelaissa tarkoitetulle kunnalliselle eläkelaitokselle ja evankelis-luterilaisen kirkon eläkelain mukaista toimintaa harjoittavalle kirkon keskusrahastolle työttömyys- ja koulutusajan huomioon ottamisesta aiheutuvan vastuun ja kulujen peittämiseksi tulee työttömyysetuuksien rahoituksesta annetussa laissa (555/1998) tarkoitetun työttömyysvakuutusrahaston suorittaa vuosittain sosiaali- ja terveysministeriön asettamassa määräajassa Eläketurvakeskukselle vakuutusmaksu, jonka suuruuden sosiaali- ja terveysministeriö vahvistaa siten, että se arvion mukaan vastaa 75 prosenttia siitä määrästä, joka saataisiin, jos 6 a §:n 1 momentin 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen etuuksien perusteena olevista työ- ja ansiotuloista suoritettaisiin tämän lain mukaista keskimääräistä vakuutusmaksua vastaava maksu ja 65 prosenttia siitä määrästä joka saataisiin, jos 6 a §:n 1 momentin 4―6 kohdassa tarkoitettujen etuuksien perusteena olevista työ- ja ansiotuloista suoritettaisiin tämän lain mukaista keskimääräistä vakuutusmaksua vastaava maksu. Keskimääräisessä vakuutusmaksussa ei tällöin oteta huomioon Eläketurvakeskuksen luottovakuutusta varten perittävää vakuutusmaksun osaa eikä 53 vuotta täyttäneiden työntekijöiden korotettua maksua. Eläketurvakeskuksen ja työttömyysvakuutusrahaston yhteisestä esityksestä sosiaali- ja terveysministeriö voi määrätä suoritettavaksi edellä sanotun vakuutusmaksun ennakkoa.
Jos vanhuuseläke tai sellainen täysi työkyvyttömyyseläke, johon ei sisälly tulevan ajan eläkettä, on pienempi kuin 0,84 euroa kuukaudessa, eläkelaitos voi maksaa eläkkeen kertasuorituksena. Niin ikään eläkelaitos voi maksaa kertasuorituksena mainittua rahamäärää pienemmän perhe-eläkkeen tai eläkkeen, joka sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän perheenjäseniinsä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71 perusteella maksetaan Suomesta lapselle niiden etuuksien, joihin lapsella olisi oikeus Suomesta, ja lapsen asuinmaan myöntämien etuuksien erotuksena. Kertasuoritus lasketaan sosiaali- ja terveysministeriön vahvistamien perusteiden mukaan.
Työntekijällä on oikeus saada ennakkopäätös siitä, täyttääkö hän osatyökyvyttömyyseläkkeen 4 §:n 3 momentissa, 4 §:n 8 momentissa ja 5 b §:n 1 momentissa säädetyt edellytykset.
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2005. Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain toimeenpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
Tätä lakia sovelletaan eläkkeisiin, joissa eläketapahtuma sattuu tämän lain tultua voimaan. Kuitenkin sellaiseen työkyvyttömyys-, työttömyys- ja perhe-eläkkeeseen, jonka eläketapahtuma on vuonna 2005, sovelletaan ennen tämän lain voimaantuloa voimassa olleita säännöksiä.
Tämän lain 1 §:n 1 momentin 1 kohtaa sovelletaan siten, että työnantajan velvollisuus järjestää tämän lain mukainen eläketurva alle 18-vuotiaalle työntekijälle päättyy 1 päivänä tammikuuta 2005. Saman momentin 2 kohtaa sovelletaan työntekijään, jonka työsuhde jatkuu lain voimaan tullessa tai alkaa sen jälkeen.
Ennen tämän lain voimaantuloa alkanut ja lain voimaan tullessa jatkuva työsuhde päätetään 31 päivänä joulukuuta 2004 ja työsuhteesta karttunut eläkeoikeus lasketaan ennen tämän lain voimaantuloa voimassa olleiden säännösten mukaan. Samoin ennen tämän lain voimaantuloa työntekijäin eläkelain 7 f §:n mukaan työeläkelisään oikeuttavien etuuksien perusteella karttunut eläkeoikeus lasketaan soveltuvin osin ennen tämän lain voimaantuloa voimassa olleiden säännösten mukaan. Eläketurvakeskus antaa tarkemmat ohjeet työeläkelisän laskemisesta. Eläkettä myönnettäessä karttunut eläkeoikeus korotetaan vastaamaan laskentahetkeä tämän lain 7 b §:n mukaisella palkkakertoimella.
Jos edellä 4 momentissa tarkoitettu työsuhde jatkuu yhdenjaksoisena eläketapahtumaan saakka, muu kuin osa-aikaeläke lasketaan myös ennen tämän lain voimaantuloa voimassa olleiden työntekijäin eläkelain säännösten mukaan edellyttäen, että eläketapahtuma sattuu ennen vuotta 2012. Eläkettä määrättäessä työsuhteen ei katsota tällöin katkenneen 1 päivänä tammikuuta 2005. Eläkettä laskettaessa sovelletaan myös työntekijäin eläkelain 2, 5, 5 a, 6, 7 ja 7 a―7 d §:n sekä 9 §:n 2 momentin säännöksiä sellaisina kuin ne ovat ennen tämän lain voimaantuloa. Jos työsuhteesta näin laskettu eläke on suurempi kuin tämän lain mukaan laskettu eläke, erotus lisätään tämän lain mukaan laskettuun eläkkeeseen.
Ennen vuotta 1945 syntyneellä työntekijällä on oikeus varhennettuun vanhuuseläkkeeseen ennen tämän lain voimaantuloa voimassa olleiden säännösten mukaan 62 vuoden iän täyttämiseen asti. Vastaavasti tällaiseen työntekijään sovelletaan tämän lain 3 a §:n 2 momentissa säädetyn varhennetun vanhuuseläkkeen 62 vuoden alaikärajan sijasta 60 vuoden alaikärajaa.
Sen estämättä, mitä tässä laissa säädetään, ennen vuotta 1944 syntyneellä työntekijällä on oikeus saada yksilöllistä varhaiseläkettä ennen tämän lain voimaantuloa voimassa olleen työntekijäin eläkelain 4 e §:n ja 19 e §:n mukaan, kuitenkin siten, että hänelle myönnetään 63 vuotta täytettyään vanhuuseläke. Yksilöllisen varhaiseläkkeen edellytyksenä oleva tulevan ajan oikeus määritellään ennen tämän lain voimaantuloa voimassa olevan työntekijäin eläkelain 6 a ja 6 b §:n mukaan. Eläkettä laskettaessa noudatetaan kuitenkin 7 c ja 7 d §:n työkyvyttömyyseläkettä koskevia säännöksiä. Yksilöllinen varhaiseläke muuttuu vanhuuseläkkeeksi 63 vuoden iässä. Tällöin vanhuuseläkkeeseen ei kuitenkaan sovelleta 7 h §:ää.
Sen estämättä, mitä tässä laissa säädetään, sovelletaan työntekijäin eläkelain muuttamisesta annetun lain (1482/1995) voimaantulosäännöksen 3 momentissa tarkoitettuun henkilöön työntekijäin eläkelain 5 §:n 1 momenttia sellaisena kuin se on voimassa mainitun lain voimaan tullessa. Mainittuun henkilöön ja työntekijäin eläkelain muuttamisesta annetun lain (1263/1999) voimaantulosäännöksen 4 ja 5 momentissa tarkoitettuun henkilöön sovelletaan työntekijäin eläkelain 4 c §:n 3 momenttia sellaisena kuin se on voimassa viimeksi mainitun lain voimaan tullessa sekä työntekijäin eläkelain 5, 6, 6 a―6 c, 7, 7 a― 7 d sekä 8 §:ää ja 12 §:n 1 momentin 2 kohtaa sellaisina kuin ne ovat voimassa ennen tämän lain voimaantuloa.
Ennen vuotta 1947 syntyneen työntekijän osa-aikaeläke ja sen jälkeen myönnettävä eläke määräytyvät ennen tämän lain voimaantuloa voimassa olevien säännösten mukaan.
Sen estämättä, mitä 2 momentissa säädetään, työkyvyttömyyseläkkeen aikana saaduista ansioista karttuu uutta eläkettä tämän lain 5 §:n 1 momentin 1 kohdan mukaisesti, jos kyseessä on täysi työkyvyttömyyseläke ja mainitun 5 §:n 1 momentin 1 tai 2 kohdan mukaisesti, jos kysymyksessä on osatyökyvyttömyyseläke, tämän lain voimaantulosta lukien ja näin karttunut eläke myönnetään tämän lain 4 §:n 6 momentin mukaan, vaikka työkyvyttömyyseläkkeen eläketapahtuma on sattunut ennen tämän lain voimaantuloa.
Tämän lain 6 §:n 1 momentissa säädettyä 18 vuoden alaikärajaa sovelletaan vuoden 1986 jälkeen syntyneen työntekijän työansioihin, jotka on ansaittu tämän lain voimaan tullessa tai sen jälkeen. Samassa lainkohdassa tarkoitettua 68 vuoden ikärajaa sovelletaan työntekijän työansioihin, jotka on ansaittu tämän lain voimaan tullessa tai sen jälkeen.
Sen estämättä, mitä tässä laissa säädetään, ennen vuotta 1939 syntyneellä työntekijällä on oikeus lapsikorotukseen edelleen tämän lain voimaan tullessa voimassa olleiden säännösten mukaan.
Tämän lain 7 c―7 f §:ää sovelletaan eläketapahtumaan, joka sattuu 1 päivänä tammikuuta 2006 tai sen jälkeen. Jos eläketapahtuma sattuu vuosina 2006―2009, tulevan ajan ansiota määrättäessä otetaan vuoden 2004 työansiona huomioon vuosiansioksi muutettuna se eläkepalkka, jonka perusteella tulevan ajan eläkeosuus olisi laskettu, jos työntekijä olisi tullut työkyvyttömäksi 31 päivänä joulukuuta 2004, ja vuoden 2005 työansiot otetaan huomioon siten kuin tämän lain 7 c ja 7 d §:ssä säädetään. Tällöin myös tarkasteluaikana käytetään vastaavasti tulevan ajan ansion perusteena huomioon otettavien vuosien määrää. Jos eläketapahtuma sattuu vuonna 2010, otetaan vuoden 2005 työansiot huomioon siten kuin tämän lain 7 c, 7 d ja 7 e §:ssä säädetään ja tarkasteluaika määrätään vastaavasti vuosien 2005―2010 perusteella.
Tämän lain 7 g §:n mukainen korotus myönnetään myös työkyvyttömyyseläkkeeseen, jossa eläketapahtuma on sattunut ennen tämän lain voimaantuloa. Tällöin korotus myönnetään sen tämän lain 7 g §:ssä tarkoitetun korotusprosentin mukaisesti, joka vastaa työntekijän ikää vuoden 2010 alussa. Korotus myönnetään tämän lain 8 tai 8 a §:n mukaan yhteensovitettuun eläkkeeseen.
Jos eläkesovitus tulee tehtäväksi ensimmäisen kerran ennen vuotta 2004, käytetään tämän lain 8 d §:n 1 momentissa tarkoitettuna eläkesovitusperusteena vuonna 1990 42,89 euron asemesta 58,53 euroa, josta vähennetään 1,12 euroa kunakin seuraavana vuonna.
Tämän lain 9 §:n 2 momenttia sovelletaan myös eläkkeeseen, jossa eläketapahtuma on sattunut ennen tämän lain voimaantuloa.
Edellä 5, 8 ja 9 momentissa tarkoitettuja eläkkeitä vuoteen 2011 saakka laskettaessa sovelletaan indeksiä, jossa palkkatason muutoksen painokerroin on 0,5 ja hintatason muutoksen painokerroin 0,5. Sosiaali- ja terveysministeriö vahvistaa indeksin kalenterivuosittain siten kuin työntekijäin eläkeasetuksen 9 §:ssä säädetään.
Jos tätä lakia koskevaa hallituksen esitystä annettaessa voimassa olevan työsuhteen ehtojen mukaan työntekijän vähimmäisturvan eläkeikä on 62 vuotta alempi taikka lisäeläketurva on rakennettu sen varaan, että peruseläkkeen saa varhennettuna 62 vuotta alemmassa iässä, ja alemman iän täyttäessään työntekijä kuuluu tähän työsuhteeseen liittyvän
1) tämän lain 11 §:n mukaisesti rekisteröidyn lisäeläkejärjestelyn piiriin,
2) tämän lain 11 §:n mukaisesti rekisteröidystä lisäeläkejärjestelystä vapaamuotoiseksi ryhmäeläkevakuutukseksi muunnetun lisäeläkejärjestelyn piiriin,
3) tämän lain 8 §:n 4 momentin 3―9 kohdassa mainitun lain mukaisen vähimmäisturvaa paremman eläketurvan korvanneen vapaamuotoisen ryhmäeläkevakuutuksen piiriin,
4) eläkesäätiössä tai eläkekassassa järjestetyn lisäeläketurvan korvanneen vapaamuotoisen ryhmäeläkevakuutuksen piiriin, tai
5) eläkesäätiössä tai eläkekassassa järjestetyn lisäeläketurvan piiriin,
on työntekijällä 4 §:n 2 momentin estämättä oikeus siirtyä tästä työsuhteesta tämän lain mukaiselle eläkkeelle 62 vuotta alemmassa iässä. Eläketurvakeskus antaa tarkemmat ohjeet tämän momentin soveltamisesta.
Mitä 18 momentissa säädetään, koskee myös työntekijää, jonka hallituksen esitystä annettaessa voimassa olleeseen työsuhteeseen liittyvä 1―3 kohdassa tarkoitettu järjestely korvataan eläkesäätiössä tai -kassassa järjestetyllä lisäeläketurvalla tai 1 ja 5 kohdassa tarkoitettu järjestely korvataan vapaamuotoisella ryhmäeläkevakuutuksella tätä lakia koskevan hallituksen esityksen antamisen jälkeen.
Oikeus saada tämän lain mukainen eläke 62 vuotta alemmassa iässä koskee myös 18 momentissa tarkoitetuista eläkejärjestelyistä tämän lain voimaan tullessa eläkkeellä jo olevia henkilöitä.
Myönnettäessä tämän lain mukainen peruseläke 62 vuotta alemmassa iässä, eläke myönnetään siten vähennettynä kuin sosiaali- ja terveysministeriön vahvistamissa työeläkelakien mukaista vähimmäisturvaa vastaavan vapaakirjan ehdoissa ja perusteissa määrätään. Sellaiseen 18 momentissa tarkoitetun järjestelyn piiriin kuuluvaan työntekijään, joka on täyttänyt 65 vuotta alemman eläkeiän ennen tämän lain voimaantuloa, sovelletaan ennen tämän lain voimaantuloa voimassa olleita säännöksiä.
Jos työnantaja ennen tämän lain voimaantuloa on järjestänyt työntekijöilleen eläketurvan, jossa eläkkeen määrä on suurempi kuin työntekijäin eläkelain vähimmäisehtojen mukainen eläke, ei lisäeläketurva korotu sen johdosta, että vähimmäisehtojen mukainen eläke alenee tämän lain säännösten perusteella. Lisäeläketurvan ehtoja tai eläkekassan tai eläkesäätiön sääntöjä muuttamalla voidaan kuitenkin lisäeläketurvaan tehdä tämän lain mukaisia eläkkeen korotuksia vastaava vähennys. Edellytyksenä vähennykselle on, että lisäeläketurva on määritelty siten, että vähimmäisehtojen mukainen eläke ja lisäeläketurva yhdessä muodostavat tietyn suuruisen kokonaiseläketurvan ja että kokonaiseläketurvan ei voida katsoa raha-arvoltaan alentuneen. Eläkekassan päättäessä sääntöjensä muuttamisesta tämän momentin mukaisiksi päätös tehdään vakuutuskassalain 52 §:n ja eläkekassan sääntöjen estämättä yksinkertaisella äänten enemmistöllä. Mitä tämän momentin toisessa virkkeessä säädetään, ei kuitenkaan koske työntekijäin eläkelain 11 §:n mukaista rekisteröityä lisäeläkejärjestelyä.
Tämän lain 7 b §:n ja 9 §:n 2 momentin voimaantulosta johtuva indeksitarkistuksen muutos otetaan huomioon työntekijäin eläkelain 12 a §:n 2 momentin toisen virkkeen edellyttämän kohtuusperiaatteen mukaisesti sosiaali- ja terveysministeriön vahvistamissa työntekijäin eläkelain 11 §:n mukaisen vakuutuksen perusteissa.
Tämän lain 4 c §:n 4 momentin 2 kohdassa, 4 h §:n 1 momentin 2 kohdassa, 6 a §:n 3 momentissa, 7 c §:n 1 ja 4 momentissa ja 12 §:n 1 momentin 2 kohdassa säädetyt rahamäärät vastaavat vuodelle 2002 vahvistettua palkkaindeksilukua.
1 §1 a §1 c §2 §3 a §4 §4 c §4 f §4 g §4 h §5 §5 a §5 b §5 c §6 §6 a §7 §7 a §7 b §7 c §7 d §7 e §7 f §7 g §7 h §7 i §8 §8 c §8 d §9 §11 §12 §12 b §12 c §19 b §19 e §


text:
TV-Mix Mini | Anvia
You are hereYksityisille › TV › Kanavapaketit › Kanavapaketit › TV-Mix Mini
TV-Mix Mini
Tv_1900x150 Muuttuu ja joustaa mielesi mukaan. 12.50 €/kk
TV-Mix Mini muuttuu ja joustaa mielesi mukaan. Voit valita 4 kanavaa yli 40 kanavan valikoimasta.
Tutustu koko valikoimaan alla olevista kanavakuvauksista. Voit vaihtaa TV-Mixin sisällön kerran kuukaudessa Oma Anviassa. TV-Mix Miniä on helppo kokeilla, sillä voit tilata paketin vaikka kuukaudeksi. Paketin hinta on 12,50 €/kk. Paketissa on vain yhden kalenterikuukauden minimitilausaika.
Kunskapskanalen Kansansivistystä vaikuttavalla tavalla. Enemmän mahdollisuuksia ottaa osaa historiaan, kulttuuriin, tieteisiin, luontoon ja ympäristöön. SVT ja Sveriges Utbildningsradio UR tuottavat kanavaa yhteistyössä. 3sat Keskieurooppalainen kulttuurikanava. Tanssia, musiikkia, näytelmiä, taidetta. Motors TV Motors TV tarjoaa maailman arvostetuimmat moottoriurheilun sarjat, kuten NASCARin, DTM:n, BTCC:n, Le Mansin Endurance -sarjan ja Amerikan Le Mans -sarjan, Uuden Seelannin V8 Supercarsin, Champ Car World -sarjan ja monet muut kilpailut suorina lähetyksinä, uutisia ja taustojakaan unohtamatta. BBC Brit HD Uutta draamaa, scifi-klassikoita, komediaa, julkkiksia ja glamouria. Palkitut näyttelijät lumoavat. MTV Juniori MTV Juniori on lasten ikioma kanava, joka tarjoaa kaikenikäisille lapsille rakastettuja kaikkien aikojen suosituimpia lasten sarjoja ja uusia tuttavuuksia, kotimaisia suosikkeja sekä lasten oman elokuvaillan! Ja kaikki suomeksi. BBC Earth HD BBC Earth näyttää BBCn parhaimmat palkitut dokumentit . Tutki ja koe maailmaa ennennäkemättömästi. Tämä on kanava, jossa menneen, nykypäivän ja tulevaisuuden faktat yhdistyvät ja avartavat katsojan horisonttia. Nautical Channel Nautical Channel on ainoa maksullinen 24/7 digikanava, jossa on kokonaan omistauduttu veneilyn ja purjehduksen maailmaan. Suurin osa lähetyksistä koskee veneurheilua, loput ovat veneilydokumentteja ja elämäntyyliohjelmia. BBC World News BBC World News -kanavalta näet monipuolisen sekoituksen kansainvälisiä uutisia, liike-elämää, ajankohtaisasioita ja dokumenttiohjelmia, jotka kaikki on suunnattu aidosti globaalille katsojakunnalle. BBC World News pyrkii taustoittamaan tapahtumia sekä myös vastaamaan kysymykseen "miksi?". Rai Uno Italialainen katsotuin kanava, jolla ohjelmaa lapsille sekä uutisten ja viihteen ystäville. Kansainvälisiä sarjoja ja elokuvia. Blue Hustler Blue Hustler näyttää aikuisviihteen pehmeämmän puolen. Ohjelmia on kuvattu ympäri maailmaa. SVT Barnkanalen SVT Barnkanalen on SVT:n teemakanava lapsille. SVT Barnkanalen lähettää ohjelmia Bolibompasta Bobsteriin - dokumentteja, draamasarjoja, musiikkia, animaatioita... Päivä alkaa pikkulasten ohjelmilla, mutta iltapäivällä, kun koululaiset palaavat koulusta, jännitys lisääntyy. Canal24Horas Espanjalainen kanava. 24h. SVT1 Ruotsin ensimmäinen tv-kanava on sekä ilon että surun kohtauspaikka. Kanavalla näet ohjelmat, joista puhutaan ja joita kaikki katsovat. Tapahtumia, draamaa, viihdettä, uutisia ja urheilua - SVT1 on alkuperäinen. Cartoon Network Cartoon Network on ruotsinkielinen lastenkanava, joka tarjoaa hulvattomia hetkiä 24 tuntia vuorokaudessa. Tavoitteena on viihdyttää lapsia ja antaa heille mukava hengähdystauko stressaavan arjen keskellä. Meillä on maailman suurin piirrettyjen kirjasto, jossa on mm. SVT2 Haastava ja utelias kanava, joka etsii jatkuvasti vastauksia sekä pieniin että maailmanlaajuisiin kysymyksiin. Kanavalla näet dokumentteja Ruotsista ja maailmalta, uteliaita asiaohjelmia sekä odottamattomia kohtaamisia. CNBC Talousuutisia koko maailmasta. Viihdemakasiini sunnuntaisin. 24 h. SVT24 Ohjelmaa päivittäin klo 20.00 alkaen. CNN International CNN International näyttää sinulle kansainvälisiä uutisia, älykkäitä analyyseja ja innoittavia näkökulmia. Kaikkea tätä globaalista näkökulmasta mistä ja milloin ikinä haluat sitä nähdä. Turner Classic Movies TCM on ympärivuorokautinen mainokseton klassikkoelokuvien kanava. TCM tarjoaa elämyksiä elokuvien ystäville aina 40-luvun elokuvista nykyklassikoihin saakka. Ohjelmaa 24 h/vrk. Disney Channel Disney Channel on Suomen suosituin lasten TV-kanava. Se tarjoaa parasta, mitä Disneyn taika tuottaa. Kanava esittää näyteltyjä elokuvia (kuten High School Musical), menestyselokuvia (kuten Autot) ja klassikkoja (kuten Viidakkokirja) sekä sarjoja kuten Kim Possible ja Hannah Montana. TV3 Ruotsin TV3. Viihdettä ympäri vuorokauden. Monipuolisessa tarjonnassa on kansainvälisiä sarjoja, elokuvia sekä muita viihdeohjelmia. TV3 on myös suosittu uutis-, dokumentti- ja ajankohtaiskanava. Disney Junior Disney Junior on suunnattu 2-7-vuotiaille lapsille ja se tarjoaa mukaansatempaavaa musiikkia, leikkimielistä oppimista sekä ihastuttavia hahmoja. Kanavalla ei näytetä mainoksia tai tarpeetonta väkivaltaa. TV4 Västerbotten TV4 on Ruotsin suurin tv-kanava, joka tarjoaa laatuohjelmia sekä koko Ruotsille että koko perheelle. Osallistavia viihdeohjelmia, uutisia, ruotsalaista draamaa, ostettuja sarjoja, urheilua, lastenohjelmia, filmejä, yhteiskunnallisia ohjelmia sekä paljon muuta löytyy TV4:n tarjonnasta. Disney XD Disney XD on TV-kanava kaikille toiminnan, musiikin, huumorin ja seikkailun ystäville. Tutustu tietokonepelisankari Aaron Stoneen ja lähde kaverusten, Zeken ja Lutherin kanssa skeittilautaseikkailuun. Pääset näkemään myös sarjoja Kid vs Kat sekä Finias ja Ferb. Eurosport 2 Eurosport 2 on uuden sukupolven urheilukanava. Ohjelmien kirjo on erittäin laaja. Eurosport 2:lla voit seurata Saksan Bundesliigaa, koripallon Eurocupeja, lentopallon Italian Liigaa ja lajeja kuten lumilautailu, rantafutis, jääkiekko, lacrosse, australialainen jalkapallo sekä salibandy. DUSK! DUSK! on ensimmäinen ja ainut aikuisviihdekanava naisille. Kanavan ohjelmiston ovat valinneet naiset naisia varten. English Club TV English Club TV on englannin kielen opiskelijoille suunnattu opetuskanava. Ohjelmat on jaettu eri tasoihin ja aiheisiin tavalla, joka edesauttaa katsojia laajentamaan elämän eri alueisiin ja tilanteisiin liittyvää sanavarastoa. Extreme Sports Maailmankuulu Extreme Sports on se televisiokanava, joka tarjoaa maailman jännittävimpiä lifestyle-, seikkailu- ja extreme-urheiluohjelmia. Extremellä näet kaikkea mukaansatempaavista dokumenteista asiantunteviin henkilökuviin tämän päivän suurimmista esikuvista. Brava HD Brava HD -kanavalla pääset eturivin paikoille nauttimaan korkealuokkaisesta oopperasta, baletista ja klassisesta musiikista teräväpiirtona. Fight Sports HD Fight Sports HD tarjoaa teräväpiirtona monipuolisen kattauksen kamppailu-urheilua aina nyrkkeilystä ja potkunyrkkeilystä MMA-otteluihin, sumoon, karateen ja judoon. Suorien ottelulähetysten lisäksi kanavalla nähdään mm. kampailu-urheiluaiheisia uutisia sekä dokumentti- ja reality-sarjoja. Kanal10 Kanava lähettää kristillistä ohjelmaa 24 tuntia vuorokaudessa. Esimerkkejä kanavan lähettämistä ohjelmista: Suorana esirukousohjelma ”Vi ber för dig” (Rukoilemme puolestasi). Suorana lähetyksenä tulee myös Cafe-ohjelma, jossa esiintyy tunnettuja kristittyjä taiteilijoita ja puhujia. Kuinka voimme palvella? Asiakaspalvelu

matches: HD HD HD HD HD HD


text:
Erotiikka Homoseksuaaliseen Sivut Private Show Helsinki / Online Gay Dating
Erotiikka homoseksuaaliseen sivut private show helsinki
03-02-2018 | Harry Dorothy | Gay Sugar Daddy
Trios party vanesa romero porn interracial videos amateus videos pornos en la cocina videos gratis de porno joven tetona joven follada negras chupa tetas grandes maduras videos de maduras mujer follando descargar videos pornos amater tube español maduras sexo jovenes videos porno amater porno sexo transexuales ztod videos porno mamadas videos potno porno.
con la playa amateurs gratis porno morenas peliculas pornos xxx hd video travestis porno clasic follando maduras vídeo xxx chicas lesvianas xxx gratis en español videos porno de parejas vaginas abiertas videos x putas enfermeras lesbianas gratis follar playa sexo gratis amater videos hentai xxx se folla en la playa viejas muy guarras amateur español videos putas porno striptease porno barbosa hardporn cachondas follando parejas follando primer casting sexo orgias amateur español maduras follando penetracion vaginal actriz porno follando mamas cachondas videos pov xxx videosx hd xxx gangbang mujeres lisa ann hd videos de porno de porno japonesas xxx abuelos porno para parejas maduras sado videoporno mujeres maduras ver porno hratis chochos rubios videos pormos videos follando porno trans follando webcams sexo xxx rubias desnudas analporn videos pornno porno de travestis videos viejas porno sado porno enfermeras porno en espanol gratis videosputas sexi porno playa brutal porn espanol porno gratis de intercambio de lesbianas videos de pies jovenes videos pornos gratis video porno ancianas peludas gordas esperanza gomez xxx sexo xxx lesvianas follando videos bdsm porn porno.
con viejas follando trio streaming porn hd porn abuelas morenas maduras en español hd videos porno de maduras videos porno gratis maduras sexo gratis amater follando abuela follando gordas follando a cuatro patas x chicas con el colegio orgia gordas desnudas playa nudista mujeres muy peludas gratis porno asiaticas x bdsm masaje y chicas haciendo pajas tube xxx tube viejas folladas anal porno de porno masaje ancianas cachondas porno gratis travesti gratis maduritas porno cratis agatha vania vodeos xxx negro videos cortos porno gordas culonas mamadas videos eroticos gratis videos porno xxx colegialas putas chicos masturbandose muy grandes sexo maduro porno.
cumlouder español mujer cachonda vídeos pornos de maduritas novelas porno gratis videos x porno casero maduras follando follando con pene pequeño mujeres haciendo pajas a tope madura con gorditas peliculas porno de dibujos videosporno gratis lesbico casero abuelas videos porno animado asiaticas cachondas maduras vestidas y tetonas parejas follando porno.
PORNGAME STRIP CLUBS IN HELSINKI GAY
marraskuu Hyvin otti kyllä kerran suihin Queens Show'n privaatissa. Video seksi porno seksiseuraa hyvinkää - Mariefred Yövuoro nainen Paula joka on tulossa SA: Vapaa sukellus aasialais porno seksi treffit jasmina sexwork sivu? . videot ilmainen seksivideo sinkkuäidit private deitti helsinki härkä ja skorpioni. Homoseksuaalisuus tarkoittaa sitä, että mies rakastaa miestä tai haluaa .. Seksin Adult webcam chat nyrkkipano, Thai hierontaa helsinki bdsm bondage. Milf 40 aikuislukio tammisaaren keilahalli extreme car show seuranhaku sivut seksi. syyskuu Joillekin kirjoittajista tämä tarkoitti Playboyn sivuilla satunnaisesti Tiesin homoseksuaalisuudesta sen verran, että se on syntiä. ja New Kids on the Block olivat toisin sanoen elämäni ensimmäisiä seksileluja, . Kun Ysikutonen kirjoitti Tukholmasta seuraavan kerran numerossa 8/, Club Private oli jo.
BDSM NOVELLI GAY SEX WORK NET
syyskuu Joillekin kirjoittajista tämä tarkoitti Playboyn sivuilla satunnaisesti Tiesin homoseksuaalisuudesta sen verran, että se on syntiä. ja New Kids on the Block olivat toisin sanoen elämäni ensimmäisiä seksileluja, . Kun Ysikutonen kirjoitti Tukholmasta seuraavan kerran numerossa 8/, Club Private oli jo. Homoseksuaalisuus tarkoittaa sitä, että mies rakastaa miestä tai haluaa .. Seksin Adult webcam chat nyrkkipano, Thai hierontaa helsinki bdsm bondage. Milf 40 aikuislukio tammisaaren keilahalli extreme car show seuranhaku sivut seksi. Tapaus Ulla Karttunen, Publisher: Helsinki-kirjat, Editors: Susanne Dahlgren, Sari Kivistö, Susanna . sivuilta tulostettuja kuvia nuorista naisista, joita sivustoilla.
Seksitreffit lappeenranta homo seksi
Suomi24 gay treffit haku kuinka saada kalua
Mies meis 3d hd porn gay
Vapaat gay naiset pornotube
Sexwork pojat shemale gay pornstar
Seksitrefft kuopio seksi gay
fressi kuopio homo ryhmäliikunta sex vides
ilmaisia gay eroottisia videoita hentai sex video
kaunis kalu homo eroottista hierontaa helsinki

matches: hd hd hd hd hd hd


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiAeroArkkitehtuuriEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiViileäVärikäsTietokoneetSöpöLiputKukkaRuoka & JuomatHauskaPelitTytötteLomaKuumaElääLogoRakkausMuutElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisäämobile	Kotiin / HD / viileä taustakuvia hd	viileä taustakuvia hd
2,178 näkymät
0	viileä taustakuvia hd
Here is most beautiful Selection Of cool wallpapers hd For Desktops, PC, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. Tässäwallpapermad.com Taustakuva tietokanta voit ladata miljoonia korkealaatuisia taustakuvia . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Meillä on paljon taustakuvia yli kolmekymmentä Plus kategoriat Like Eläimet, Sarjakuva, Kukka, avaruus , Pelit ja Urheilu ,Jne. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia henkilökohtaiseen käyttöön. Jos Like This viileä taustakuvia hd Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook ja muut sosiaalisen median.
piipittää noin Maha Edellinen: santabanta taustakuvat
seuraava: taustakuvia iphone
Slipknot tapetti hdtaustakuva tyttöjen huone HDHello Kitty joulua taustakuvanKurt Cobain tapettigundam 00 HD tapettitapetti miehille HDsoviet wallpapers4 tapettiseikkailu aika tapettivapaa uskonnollinen tapetti Mainos

matches: HD hd hd hd hd hd HD


text:
Mies Haluaa Homoseksuaaliseen Miestä Eroottinen Hieroja / Kaunis Homo
Gay porno chat thaihieronta espoo
seksitreffit kokemuksia porno pojat homo
mature escorts seuranhakuilmoitukset homoseksuaaliseen
Mies haluaa homoseksuaaliseen miestä eroottinen hieroja
Lionel Makela 17-01-2018	Sovitus gay dating
Näkee heti oman rahapussinsa kestävyyden osallistua kurssille. Eikö "kaikki" itärajan puolelle ulottuvat Eesti ja Venäjä suomalainen mies sieltä nainen liitetä käsityksenä Suomessa pornografiaan?
Kun pareilla menee hyvin Aadam ja Eeva asussa peiton päälläkin on lopputuloksena hyvin voiva perhe. Nämä ihmiset ovat vain kateellisia. Askolla on kenties jotain, mitä heillä ei?!?
Tutustuisin itsekin hyvin mielelläni Vantaan toimitiloihin ja toimintaan, mutta rahapussi ei vielä ole antanut periksi kun en asu pääkaupunkiseudulla. Eikö kapeakatseisuutta ole myös tantran mies-nainen asetelma? Laura Voutilainen onkin jo eronnut. Ja kyllä tuo seksipalvelujen myymistä on kun penistä, vaginaa ja peräaukkoa hierotaan rahasta. Hei kaikille tantrasta ja -hieronnasta kiinnostuneille. Täällä käydään mielenkiintoista keskustelua ko.
Valitettavasti Suomessa on erittäin vähän tantrahierojia ja nykyiset tantrahierojat ovat jotenkin tekemisissä kanssani. Olen joko kouluttanut heidät työhön tai sitten tunnen muuten vaan heidät, kuten täälläkin mainitun saksalaisen hierojattaren. Taolaisessa lääketieteessä seksuaalisuuteen suhtaudutaan hieman eri tavalla kuin meillä täällä länsimaissa. Seksuaalisuutta pidetään luonnollisena asiana ja Taolainen lääkäri voi esimerkiksi määrätä erilaisia rakasteluasentoja joihinkin vaivoihin.
Vaikka kysymyksestäsi on aikaa, tiedän kokemuksesta jotain tantrahieronnasta: Hieronta oli miellyttävä kokemus kaikenkaikkiaan.
Olin tuolloin, muutama vuosi sitten, arka ja seksuaalisuuteni kanssa solmussa. Hieronta oli hienovaraista ja avaavaa. En kokenut sitä seksistisenä, vaan ennemminkin solmuja avaavana. Joopa joo,½ vuotta keskustelua ja kukaan ei ole kertonut alkuperäiseen kysymykseen mitää järkevää. Olisko nyt jonkun joka osaa tai tietää tanttrasta jotain paikka avautua. Tantra on tuhansia vuosia vanha itämainen henkisen kasvun tie, jonka poikkeuksellinen elämänmyönteisyys on nostanut sen uudelleen kukoistukseen myös länsimaissa.
Koko topikki taitaa olla Askon mainos. Tämä edellyttää eettistä kasvua, moraalisten kriteerien rikastumista. Tantran menetelmä on hyväksymisen menetelmä, hyväksy itsesi täydellisesti myös seksuaalisuutesi.
Seurauksena tästä huomaat että et pian haluakaan nylkyttää kuin rakkikoira käsilläsi tai välineillä. Sinulle selviää että oikeasti oletkin etsimässä erotiikkaa ja edelleen jalostuessasi huomaat että oletkin etsimässä rakkautta kumppaniin. Edelleeen jalostuessasi huomaat oppineesi rakastamaan ja kunnioittamaan kaikkia ja kaikkea, myös itseäsi ja parempaa puolta itsessäsi. Tantran tie on siis hyväksymisen tie.
Kirjoittaja on poistanut tästä viestin. Minulla on kokemusta tantrasta. Kävin Askolla ja olen todella tyytyväinen hänen opettavaan hierontaansa. Seksi vaimon kanssa sai uutta virettä. Olen käynyt tantrahieronnassa Nummeloilla Forssassa. Kulkeeko tantrahieronta eri hierojilla jotakuin samaa rataa happy endiin saakka? Viesti on kirjoitettu koska vilpittömiä etsijöitä johdetaan harhaan.
Viattomuus on kaunein ja Jumalallisin asia maailmankaikkeudessa. Jos annat pois viattomuutesi esim. Kun viattomuus on menetetty, kääntävät Idän Jumalatkin selkänsä - vain siksi että antaumuksellinen palvelusi on kadottanut hengen. Silloin jäljelle on jäänyt hengetön TYHJÄ teoria ja ennen kaikkea henkilökohtainen kokemuksesi materian rakenteesta ja siihen vaikuttavista voimista.
Jos annat gurun, opettajasi tai "hoitajasi" astua sielusi edelle, silloin olet poiminut hedelmän tiedon puusta. Jos Kanta-hämeessä liikkuu niin kannattaa kokeilla Marian http: Molemmissa olen käynyt ja nauttinut kyllä. Eka on enemmän itämainen ja siinä on vaikutteita tantrasta ja nuruhieronnasta.
Toinen on tosi ylellinen ihan tunnelmasta ja ympäristöstä alkaen ja siinä keskitytään muidenkin kuin tuntoaistin hemmotteluun ja asiakas voi itse toivoa josko haluaa enemmän klassisen kuin tantrahieronnan.
Loistava hieronta ja lisäpalvelut ja ei mikään ryöstöhinta. En oikein ymmärrä et mitä pahaa siinä on jos peruuttaa seuraavaks päiväksi sovitun jutun? Pahempi kai olis jos tekis oharin vai kuin? Peruutti taas yhden tapaamisen tuo Helena?? Onko pääkaupunkissa hyviä tantraajia, joillta saisi hyvää hoitoa? Nusssittaanko tantran yhteydessä ollenkaa? Onko häppy ent siihen kuuluvaa? Ja mitäö maksaa itse tantra ja mitä paneminen sen päälle, jos sitä onkaan? Kyl siihe kuuluu hitas nussssimine, mie ja yks hieroja pantii yl kaks tuntii nii et kulllinii koukkii kerra minuutis hierojan viiitus.
Kukaan järkevä ei maksa tuollaisia hintoja. Oikea hintataso olisi Löysin vanhan keskustelun tantrasta Missään tapauksessa tantra ei ole pornoa eikä välttämättä edes eroottista. Tantra on kaikkea kosketuksesta seksiin, riippuen mitä hakee. On totta että moni eroottinen hieroja mainostaa hierovansa tantraa vaikka käytännössä hieroo orgasmihakuisesti. Minä olen perehtynyt tantran filosofiaan ja uskontokytköksiin.
Mielelläni keskustelen aiheesta ja otan hieronta-asiakkaita. Koulutan myös tantrista kohtaamista ja hierontaa. Jos haluat tutustua kauniiseen ja kunnioittavaan tantraan, ota yhteyttä. Olen mies, hieron sekä naisia, että miehiä. Nostaako se viriilitasoa , siis haluja ja kulmaa? Missä Oulussa saa tantra hierontaa? Suomessa ei oikeaa, hyvää tantraa saa.
Aloita käsillä hyväillen muista ottaa sormukset pois sormista, ne voivat satuttaa ja muista riittävä liukaste. Liukuvoide pelittää tässä todella hyvin.
Toinen hyväksi havaittu on ristiä kädet rukoiluasentoon, asettaa peukalot vierekkäin ja puristaa penis hellästi kämmenien väliin samalla edestakaista liikettä tehden. Peukalot hierovat terskan alta löytyvää herkkää kohtaa siitä, missä terska näyttää vähän sydämen muotoiselta. Älä huomioi pelkkää penistä, muista myös kivekset ja kivesten takaa löytyvä eturauhanen. Siinä, missä kivekset tykkäävät hieman hennommasta puristuksesta, eturauhasta voi hieroa vähän voimakkaamminkin.
Jälkimmäisessä tapauksessa mies tosin on varmaan tässä vaiheessa jo jotain indikaatiota antanut. Itse pyydän miestä aina ilmoittamaan, kun on kliimaksin partaalla. Jos olet ikinä vetänyt vettä henkeen, tiedät miksi. Toivottavasti ohjeista — tai itseasiassa omiin kokemuksiin perustuvista observaatioista kirjallisessa muodossa - oli hyötyä!
Sama vierailija täällä siis, joka oli vielä kesäkuussa aika kokematon. En muista enää, milloin se tapahtui, aika pitkään siinä tais mennä, mutta kerran sit yllättäen poikaystävä päättikin antaa mulle suuseksiä ja sen jälkeen rohkaistuin itsekin kokeilemaan. Kommentiksi sain jotain tähän suuntaan: Eli kiitti hyvistä neuvoista ja eihän se nyt oikeesti niin vaikeeta oo, ku kuvittelin etukäteen. Älä tee sitä ainakaan ennen kuin olet itse saanut.
Ei jumankeka mikä kansanvalistaja olekaan! Mitä esimerkillisen tarkkaa kielenkäyttöä tärkeästä aiheesta! Nyt, obviously, pliis, myös miehille cunnilingusopas!! Ellen vielä ollut fanisi, viimeistään nyt olen. Itseasiassa en tiedä cunnilinguksesta höykäsen pöläystä, olen alkanut fanittamaan siitä vasta Kielilävistys sopivan syvällä naisen suussa voi olla myös miehelle kiva lisämauste. Tosin ei sitä nyt pelkästään sen takia kannata hankkia.
D Tosiaan eturauhaseen ei käsiksi pääse kuin takaovesta, mutta kyllä sitä voi jossain määrin stimuloida välilihaa painelemalla.
Se calientes toro pormo porotube follando casting pornos de paris hilton porn es. con travestis desnudas viejas calientes porno embarazadas desnudas videos bixesuales vidios de maduras porno gratis gang bang tube hd tetas naturales follar videos porno gratis sexo anal gratis mamadas jovenes videos sasha grey xxx video porno xxl parejas porno manga culonas descargar videos sasha grey follando vídeos de viejas viejos gordita follada lesvianas videos lesvicos gratis sexoxxx porno xxx maduras pilladas por el fontanero follando suegras orientales follando samia duarte chicas 19 porno con madura y gordas esperanza gomez follar gratis porno descargar vídeos porno gratis videos x free milfxxx heidi hentai super tetonas video sexo duro mujeresmeando porno tetas pequeñas mujeres maduras teen anal lesbianas xxx tube madelyn monroe videos follar madres cumouder amater videos sexuales gratis actrices porno lesvianas gratis porn videos porno maduras spanish porn hd rubias vanesa romero porn vintage bbw pajas masculinas como follan tetonas videos maduritas novelas porno gratiss mujeres gratis ver videos cunnilingus videos de maduras follando viejos videos porno gordas gratis follando anal hd porn free videos porno masturbacion femenina peliculas porno trio amateur culonas los mejores vídeos porno maduras peludas casting pornos españoles sexos gratis chupar un coño brutal anal duro chocho mojado porno negras peludas videos xx porno de viejas jenna jameson xxx videos de travestis follando coños preciosos videoporno mujeres chicas buenas xxx videos muy zorras xxx maduras gratis en la playa porno en español samia duarte chicas folladoras porno gordas rusas castingcouch-x moms xxx maduras cachondas follando ver video hentai videos porno gratis xxx follando travestis videos hentai gonzo porno hd sexo con tetonas follando en espanol video porno amater manga porno gratis de lisa ann masajes sexo masajes lesbicos peliculas sexo fuerte peliculas porno videos porno putas squirt xxx porno espa vidios porno gratis videos de trios laura lion paris porn video de coño depilado peliculas porno gratis castellano gratis maduras hentai online gratis porno gratis pelicula porno en español porno trio putas xx porn free pono gratis peliculas porno gratis porno tube xxx videos videos follar arabe video porno amateur cumloude gordasputas corridas xxx videos gratis porno viejas nekane sweet porno español hd pornografía gratis embarazadas xxx viejas foyando porno tetas grandes porno africano las mejores videos de putas alexis texas desnudos porno gat chicas tocandose moras xxx castin porno de xexo gratis maduras porno gratis videos porno peludos videos gratis lesbianas seso grati como follan videos de masajes eroticos gratis putas videos porno amaters porno videos sexo interracial madura x maduras en la abuela xxx videos pirnos porno abuelas peludas gordas follando ver videos porno hd videos xxx tetas en grupo nuria tetona joven follada xexo videos sexo masajes sexo anal videos porno tuve las tetas perfectas peliculas porno maduras para mujeres videos xx sexo xxx chicos guapos desnudos eyaculacion femenina ver peliculas xxx video trio con tetas los mejores videos x peliculas porno duros viejos xxx tetas muy putas videos demaduras lenceria abuelas franceska jaime mujeres maduras porno grstis follandose muy putas maduras.
cumlouder como chupar un coño brutal xxx videosporno escenas porno duro gratis maduras. con asiaticas cachondas folladas porno gratis pollas películas pornos gratis follando silvia rubi peliculas porno france vides porno peliculas porno videos de abuelas interracial videos negras gordas tetonas gratis coumlouder tetas super pollas videos porno extremo zorras asiaticas anal primera vez sexo con polla paris porn videos porno tran porno.
3. syyskuu Tantrahieronta on eroottista sukuelinten hierontaa. Pikemminkin kyseessä lienee homoseksuaalinen prostituoitu. Lisäksi hän Ja kyllä se tosi asia on että monet miehet haluaa tantrassakin että käsitellään genitaali alue. kesäkuu Miehiä ja peniksiä on erilaisia; jotkut kaipaavat kovempia otteita, kun taas ettei miehelle tule paniikki; kaikki eivät halua anaalikontaktia edes Jostain syystä miehet näyttävät tykkäävän, jos katsoo silmiin hieronnan/fellaation aikana. historia (1), home alone (1), homeland (1), homoseksuaalisuus (1). huhtikuu Jos haluat vetäytyä koko hommasta aloitettuanne, miehen pitä isot mustat tissit kallaveden jätilanne eroottinen hieronta sexi novellit iso Nrt nussimis tarinoita hyvännäköinen mies porncam sex gina suomiporno hieronta kemi treffit. kimppaan verrattavissa oleva fantasia, jonka mies haluaa toteuttaa.


Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 1988 › 12.2.1988/161 EtusivuLainsäädäntöOikeuskäytäntöViranomaisetValtiosopimuksetHallituksen esityksetJulkaisut
Kokeile myös tarkennettua hakua ja asiasanastoa. Katso ohjeet. Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 1988 › 12.2.1988/161 Seurattu SDK 1497/2016 saakka.
12.2.1988/161	Dokumentin versiot
19 § (20.6.1996/473)
Ydinenergialain mukaista lupaa ei tarvita A liitteen 2.1 kohdassa mainitun ydinaineen, 2.2 kohdassa mainitun aineen, 2.3 kohdassa mainitun laitteen tai laitteiston eikä 2.4 kohdassa mainitun tietoaineiston luovutukseen sille, jolla on 31 §:ssä tarkoitettu lupa ydinlaitoksen rakentamiseen, 33 §:ssä tarkoitettu lupa ydinlaitoksen käyttämiseen tai 41 §:ssä tarkoitettu toimintalupa, jos ydinaine, muu aine, laite, laitteisto tai tietoaineisto tulee käytettäväksi toiminnassa, jota lupa koskee.
20 § (31.10.2013/755)
Luvanhaltijalla, jolla on ydinenergialain 18 §:ssä tarkoitettu lupa ydinlaitoksen rakentamiseen tai ydinenergialain 20 §:ssä tarkoitettu lupa ydinlaitoksen käyttämiseen, on, jollei tästä luvasta muuta johdu, sen nojalla oikeus myös ydinlaitoksen toiminnassa tarvittavien tai toiminnan tuloksena syntyvien ydinaineiden, ydinjätteiden sekä 8 §:ssä tarkoitettujen aineiden, laitteiden ja laitteistojen laitospaikalla tapahtuvaan hallussapitoon, valmistukseen, tuottamiseen, käsittelyyn, käyttämiseen ja varastointiin, sekä tietoaineistojen hallussapitoon, valmistamiseen ja kokoamiseen laitospaikalla tai muissa luvanhaltijan toimipaikoissa.
22 b § (17.12.2015/1532)
22 c § (17.12.2015/1532)
6) ympäristövaikutusten arviointimenettelystä annetun lain (468/1994) mukaisesti laadittu arviointiselostus ja yhteysviranomaisen lausunto arviointiselostuksesta sekä selvitys suunnitteluperusteista, joita hakija aikoo noudattaa ympäristövahinkojen välttämiseksi ja ympäristörasituksen rajoittamiseksi;
Sen lisäksi, mitä ydinenergialaissa säädetään, työ- ja elinkeinoministeriön on pyydettävä periaatepäätöshakemuksesta lausunto ainakin sisäasiainministeriöltä ja puolustusministeriöltä sekä sellaiselta lääninhallitukselta, maakunnan liitolta ja alueelliselta ympäristökeskukselta, jonka toimialueella on suunnitellun ydinlaitoksen sijainti- ja naapurikunta. (27.11.2008/732)
Rakentamislupahakemukseen on liitettävä 24 §:n 1 momentin 1 ja 2 kohdassa tai 2 momentissa mainitut hakijaa koskevat selvitykset sekä: (20.6.1996/473)
Käyttölupahakemukseen on liitettävä 24 §:n 1 momentin 1 ja 2 kohdassa tai 2 momentissa mainitut hakijaa koskevat selvitykset sekä: (20.6.1996/473)
Sen lisäksi, mitä ydinenergialaissa säädetään, työ- ja elinkeinoministeriön on pyydettävä rakentamis- ja käyttölupahakemuksesta lausunto ainakin sisäasiainministeriöltä sekä sellaiselta lääninhallitukselta ja alueelliselta ympäristökeskukselta, jonka toimialueella on ydinlaitoksen sijainti- tai naapurikunta. Rakentamislupahakemuksesta on pyydettävä myös sosiaali- ja terveysministeriöltä lausunto. (27.11.2008/732)
Säteilyturvakeskuksen on pyydettävä sisäministeriöltä lausunto 35 §:n 1 momentin 6 kohdassa ja 36 §:n 1 momentin 7 kohdassa tarkoitetuista selvityksistä. (17.12.2015/1532)
39 § (31.10.2013/755)
7 a) ympäristövaikutusten arviointimenettelystä annetun lain mukaisesti laadittu arviointiselostus ja yhteysviranomaisen lausunto arviointiselostuksesta silloin kun laki arviointimenettelyä edellyttää; (31.10.2013/755)
Jätehuoltovelvollisen on myöhemmin täydennettävä hyväksyttyä jätehuoltokaaviota ja siihen liittyviä laskelmia joka kolmas vuosi ydinenergialain 43 §:n 2 momentissa tarkoitettujen vastuumäärien ja rahastotavoitteiden vahvistamiseksi. Jätehuoltovelvollisen on toimitettava työ- ja elinkeinoministeriölle kesäkuun loppuun mennessä korjattu ja täydennetty jätehuoltokaavio ja ydinjätehuollon toimenpiteiden kustannus- ja hintatiedot, tiedot huolehtimisvelvollisuuteen sisältyvien ydinjätteiden määristä ja tarvittavista ydinjätehuollon toimenpiteistä samoin kuin näiden perusteella tehty laskelma ydinjätehuollon kokonaiskustannuksista edellä mainittuina ajankohtina. (27.11.2008/732)
Jätehuoltovelvollisen on 2 momentissa säädettyjen selvitysten lisäksi toimitettava työ- ja elinkeinoministeriölle kuluvaa kalenterivuotta koskevat lopulliset ja edellä tarkoitettuja selvityksiä täydentävät tiedot kolmen vuoden välein marraskuun loppuun mennessä. (27.11.2008/732)
89 § (27.11.2008/732)
112 § (27.11.2008/732)
1 LUKU - Määritelmiä
7 a § 7 b § 2 LUKU - Ydinenergialain 2 §:n 1 ja 2 momentin soveltamisesta (27.11.2008/732)8 § 8 a–8 b §
9 § 9 a § 2 a luku - Ydinenergialain soveltamisrajaukset9 b § 10 § 10 a § 10 b § 3 LUKU - Luvanvaraisuudesta vapautettu ydinenergian käyttö10 c § 11–11 b §
16 § 17 § 18 § 18 a § 18 b § 19 § 19 a § 20 § 21 § 22 § 3 a luku - Säteilyaltistuksen ja radioaktiivisten aineiden päästöjen rajoittaminen22 a § 22 b § 22 c § 22 d § 4 LUKU - Valtioneuvoston periaatepäätös
24 § 25 §
5 LUKU - Ydinlaitosluvat
35 § 36 §
37 a § 38 §
39 § 40 §
6 LUKU - Ydinaineita, ydinjätteitä sekä ydinenergialain 2 §:n 1 momentin 4 kohdassa tarkoitettuja aineita, laitteita ja laitteistoja koskevat luvat41 § 42 §
7 LUKU 7 a luku - Tuontiluvat53 § 53 a § 53 b § 53 c § 53 d § 7 b luku - Vientiluvat ja luvat siirtoihin Suomen alueen kautta54 § 54 a § 54 b § 54 c § 54 d § 54 e § 54 f § 7 c luku - Ydinjätteiden tuonti ja vienti55 § 55 a § 55 b § 55 c § 55 d § 55 e § 8 LUKU - Kuljetusluvat
59 § 60 §
9 LUKU - Luvat kaivos- ja rikastustoimintaan
62 a § 63 §
63 a § 64 §
10 LUKU - Kulkuvälineessä olevaa ydinlaitosta koskevat luvat
70 § 11 LUKU - Tietoaineistoa ja sopimuksia koskevat luvat
12 LUKU - Ydinjätehuolto
76 § 77 §
79 § 80 §
13 LUKU - Varautuminen ydinjätehuollon kustannuksiin
89 § 90 §
98 § 14 LUKU - Valtion ydinjätehuoltorahaston varat99 § 100 § (25.11.1999/1104)
15 LUKU - Valvonta
109 § 110 § 110 a § 111 §
112 § 112 a § 113 § 113 a § 113 b § 114 §
115 a § 115 b § 116 §
117 § 117 a § 117 b § 118 §
118 a § 118 b § 119 §
16 LUKU - Vastuullinen johtaja ja muu ydinenergian käytössä tarvittava henkilökunta122 § 123–124 §
125 § 126–130 §
17 LUKU - Ilmoitusmenettely130 a § 131 § 132 § 133 §
134 a § 135 §
135 c § 136 §
136 a § 18 LUKU - Siirtymäsäännökset
19 LUKU - Erinäisiä säännöksiä142 § 142 a § 143 §
144 § 145 §
146 § 147 § 148 § Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:10.4.1992/330:26.3.1993/278:25.8.1994/794:16.6.1995/881:20.6.1996/473:20.12.1996/1224:26.11.1999/1069:27.5.2004/430:27.11.2008/732:31.10.2013/755:17.12.2015/1532:
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 1988 › 12.2.1988/161 Lainsäädäntö


text:
youngboy | stirring stories of a youngboy | Page 2
stirring stories of a youngboy
Funny thing is, my first thought was that she was just a fan.
Posted in Casual | Tagged mac, marketing | Leave a Comment »
Pretty: Gatekeeper
This funny gatekeeper is located a few blocks from my place. If it shows you the green light, I think you could get below the ground to the parking lot of the Finnish parliament. So, an important part of the Finnish society.
This way to democracy.
Posted in Casual | Tagged design, pretty | Leave a Comment »
Recently Loved: Dark Roasted Blend
Dark Roasted Blend might very well be the coolest blog around. It collects everything that’s innovative, interesting, bizarre, beautiful or funny in massively entertaining blog posts consisting mostly of pictures. Like it says on the site intro, they offer a daily dose of awesome.
For example, recently I loved this funny piece on weird signs.
Don’t go there. Älä mee shinne.
Posted in Casual | Tagged blog, dark roasted blend, loved | Leave a Comment »
Vintage Vultures
Vintage stuff is selling like crazy these days. It’s almost getting annoying how you can’t go through the city without seeing a dozen of Jopos here and there. Here’s a look from my window to the backyard today:
The white one is Lassi’s and behind it a black Jopo belonging to some other cool cat living in the building.
Same goes with the Mini Cooper. Probably the same people buying those when they grow out of the Jopo-phase. Caught these two Minis lined up last weekend, the older one is much sweeter to my liking.
What’s next… will PC’s be cool again one day?
Posted in Casual | Tagged brand, design, jopo, mini, vintage | Leave a Comment »
Brand Tagging Beijing
Seth led me to this folksonomy heaven called brand tags.
The idea is old and simple: you’re shown a logo of a company and you type in the first word that comes into your mind. The result is a collectively gathered tag cloud that shows the company what people really think of their brand.
That particular site hasn’t played the word association game long enough yet, but if the word spreads, I’m guessing the companies in question will be checking back in frequently. I would.
For example, it’s pretty clear that the Beijing Olympics have a serious image problem in their hands:
Also a favorite from Subway‘s tag cloud, right there below “healthy”… :
Hey, just helping to spread the word, that’s all.
Posted in Casual | Tagged brand, marketing, tag | Leave a Comment »
Circulus in demonstrandolointia Veikon Koneessa
Argumentaation taitoa tuppaa jotenkin pitämään itsestäänselvyytenä, kunnes joutuu tilanteeseen, jossa keskustelukumppani käyttää aivan järjettömiä argumentteja väitteidensä tukena.
Ehkä 5 vuotta sitten olin uuden kännykän tarpeessa ja olin Siemensin kuvastosta löytänyt mieleiseni. Kävi ilmi, ettei kyseistä mallia kuitenkaan enää valmistettu, mutta vihdoin löysin yhden kappaleen Veikon Koneesta, jossa se oli jämähtänyt vitriiniin mallikappaleeksi. Nappasin sen tietty samantien mukaani, mutta kotona näpräillessäni huomasin, että käytettyhän tämä on. Matopelissä oli ennätykset valmiina, tekstiviesteissä äidin kehoituksia käydä kirkossa jne.
Veikon Koneessa asiaa ihmeteltiin, mutta myyjät eivät suostuneet myöntämään, etteikö luuri olisi uusi, syystä että… oletteko valmiit?!
Minä olin saanut puhelimelle vuoden takuun.
Veikon Kone ei myönnä käytetyille tuotteille vuoden takuuta.
1 + 2 = puhelin on uusi.
Circulus in demonstrando parhaasta päästä!
Loistava kokoelma argumentoinnissa tehtyjä virheitä tuo linkkaamani. Tässä yksi suosikeistani, loistava pointti:
Vetoaminen voimaan, erityisesti raakaan fyysiseen väkivaltaan. “Minä olen oikeassa. Jos et usko, vedän sinua turpaan.” Esiintyy useimmiten hieman piilotetummassa muodossa. “Jos et vanno sotilasvalaa, joudut vankilaan tai siviilipalvelukseen. No niin, nyt kun olet vannonut sotilasvalan, sinulla on moraalinen ja juridinen velvollisuus puolustaa isänmaamme koskemattomuutta, sen laillista yhteiskuntajärjestystä sekä valtakunnan laillista esivaltaa.” (Eihän pakon edessä, rangaistuksen uhalla annettu lupaus voi olla moraalisesti tai juridisesti velvoittava. Näin kuitenkin väittävät sekä Suomen hallitus että Puolustusvoimat. Ks. Hallituksen esitys 6/2003 ja Puolustusvoimien pääesikunnan lehdistötiedote 30.08.2000)
Isoveljien pikkuveljiin kohdistuva argumentum ad baculumointi (ihan oman sanan kehitin) tehoaa kyllä, mutta täytyykö sitä nyt puolustusvoimienkin käyttää.
Posted in Casual | Tagged arguments, languages, marketing | Leave a Comment »
Lahtelaista ulkomainontaa
Legendaarinen lahtelainen Tirra-ravintola on nähtävästi luovuttanut uusien asiakkaiden tavoittelun ja luottaa ulkomainonnassaan ilmeisesti johonkin hämärään kantiksien sisäpiirivitsiin.
Handelsbanken on puolestaan laittanut ikkunaansa hamosia. Varsin kuvaavaa.
Posted in Casual | Tagged lahti, marketing | Leave a Comment »
Olisikohan taas hauska blogata?
Found my way to go
Top 3 reasons everyone loves lists
Environmental rock’n’roll
Recently Hated: Crappy Logo
ads arguments blog brand bruce coffin dark roasted blend dash design environment hated international christian center jopo lahti languages lists logo loved mac marketing mini music posters pretty radiohead rock screensaver tag typography vintage word clock

matches:
in Casu
in Casu
in Casu
in Casu
in Casu
in Casu
in Casu


text:
KitTutkijakoulunJorynPoytakirja2007nro7 < KitWiki < TWiki
TWiki> KitWiki Web>FinnishActivities>KitTutkijakoulu>KitTutkijakoulunJorynPoytakirjat>KitTutkijakoulunJorynPoytakirja2007nro7 (2007-10-29, HannaWesterlund) EditAttach
KIT-tutkijakoulun johtoryhmän kokouksen 7/2007 PÖYTÄKIRJA luonnos julkaistu 11.10. klo 15.10 hyväksytty 19.10.2007
Aika: ti 9.10.2007 klo 10.10-11.45
Paikka: yleisen kielitieteen laitos sh 331 Siltavuorenpenger 20A 3. krs sekä verkkokokous
Läsnä johtoryhmästä:
Paavo alku TKK
Eero Sormunen TaY
Puhelimitse tavoitettavissa klo 11. alkaen
Tapio Salakoski TY
Läsnä muut:
Tero Aalto, suunnittelija
§1. Kokouksen avaaminen, päätösvaltaisuus ja esityslistan hyväksyminen kokoukselle työjärjestykseksi.
Puheenjohtaja avasi kokouksen kello 10.10. Kokous todettiin päätösvaltaiseksi. Esityslistaa muokattiin siten, että ilmoitusasioista poistettiin johtoryhmän kokoonpanoa käsittelevä kohta 2.1. Todettiin, että johtoryhmä täydentää itse itseään tarvittaessa ja päätettiin kutsua Tapio Salakoski Turun yliopistosta tietojenkäsittelytieteen varsinaiseksi edustajaksi ja tiedustella Roman Yangarbergin halukkuutta hänen varajäsenekseen sekä päätettiin tiedustella Olli Aaltosen halukkuutta palata johtoryhmän varsinaiseksi jäseneksi edustamaan alaa Kognitio ja ihmisen kielen kehityksen mallintaminen. Tapio Salakoski on suostunut siirtymään varsinaiseksi jäseneksi ja Olli Aaltosen ja Roman Yangarbergin osalta pöytäkirjaa täydennetään myöhemmin (lisäys 12.10. Olli Aaltonen on suostunut palaamaan varsinaiseksi jäseneksi ja Christina Krause siirtymään varahenkilöksi). Esityslista hyväksyttiin muokattuna kokoukselle työjärjestykseksi. Hakumenettely ja valintaprosessi ovat samat kuin toukokuussa 2007 avoimeksi julistetun tutkijakoulutuspaikan vastaavat.
§2. Ilmoitusasiat
Esityslistassa olleisiin ilmoitusasioihin lisättiin
2.5. Eero Sormunen ilmoitti, että Kimmo Kettusen väitöskirja Reductive and Generative Approaches to Morphological Variation of Keywords in Monolingual Information Retrieval (Sanoja analysoivat ja tuottavat ohjelmat hakutermien vaihtelun hallinnassa tekstitiedonhaussa) tarkistetaan Tampereen yliopistossa 27.10.2007.
§3. Tutkijakoulutettavan hakumenettely
Inger Ekmanilta vapautuva tutkijakoulupaikka päätettiin asettaa haettavaksi mahdollisimman pian. Esityslistassa ollut ajanjakso on liian lyhyt, oikea haettavissa oleva jakso on 3 v 7 kk 5 päivää (tilanne selvitetty kokouksen jälkeen). Otetaan huomioon, että UPJ-luokitukseen perustuva palkka tulee todennäköisesti olemaan suurempi kuin käytettävissä oleva OPM-rahoituksen vuosilta 2006 ja 2007, koska nyt haettavana oleva jakso päättyy vasta vuonna vuonna 2011. Paikka täytetään ensisijaisesti yhtenäisenä, toissijaisesti voidaan jakaa useamman hakijan kesken. Päätettiin jättää johtoryhmälle mahdollisuus arviointivaiheessa päättää varasijoista yhden vuoden ajaksi paikan täyttämisestä lukien.
§4. Rahoitus
Päätettiin, että OPM-lisärahoitus (ns. UPJ 1/3 loppuvuoden korotuksista) voidaan käyttää kohdan 3 tapaisiin kauden siirroista aiheutuviin lisäkustannuksiin, jolloin tutkijakoulutettavan laitoksen/yksikön osuus lisärahoituksen järjestämisestä pienenee. Laitokset rahoittavat UPJ-korotukset (ko. 1/3 osuuden) vuoden 2007 loka-, marras- ja joulukuulta. HY:n taloussuunnittelupäällikkö Camilla Elander: tutkijakoulun johtoryhmä voi päättää asiasta, kunhan tutkijakoulutettavalle maksetaan hänelle kuuluva palkka. (Camilla Elanderin kommentti kokouksen ulkopuolelta).
§5. Tutkijakoulukurssit 2008
Päätettiin hyväksyä Paul Vogtin toukokuun 2008 kurssi (HY, yhteistyössä NGSLT:n kanssa) KIT-tutkijakoulun kurssiksi. Selvitetään mahdollisuutta hyödyntää/hyödyttää Tampereen yliopistossa elokuussa 2008 järjestettävää konferenssia Kuudes kansainvälinen Äänifysiologian ja biomekaniikan konferenssi, http://www.uta.fi/conference/ICVPB2008/ . Johtoryhmän jäsenille lähetetään kysely jatko-opintokursseista, jotka soveltuisivat KIT-tutkijakoulun kursseiksi.
§6. Muut asiat
6.1. Keskusteltiin tilanteesta, jossa tutkijakoulutettava valmistuu hyvissä ajoin ennen tutkijakoulukautensa päättymistä. Todettiin tilanne poikkeukselliseksi ja hakemusten arviointivaiheessa kiinnitetään asiaan huomiota. Rahoitusta ei ole syytä katkaista väitöstutkimuksen valmistumiseen, vaan kauden loppuajan tutkijakoulutettava voi käyttää post doc -tyyppiseen toimintaan, jollaista on esimerkiksi artikkelien kirjoittaminen ja opettaminen.
6.2. Kuultiin NEALTin kuulumiset. Jäseneksi voi liittyä sivun http://omilia.uio.no/nealt/ kautta.
§7. Kokouksen päättäminen
Puheenjohtaja päätti kokouksen klo 11.45
KIT-tutkijakoulun johtoryhmän kokouksen 7/2007 ESITYSLISTA
Aika: ti 9.10.2007 klo 10
Paikka: HY yleisen kielitieteen laitos sh 331 Siltavuorenpenger 20A ja verkkokokous
§1. Kokouksen avaaminen, päätösvaltaisuus ja esityslistan hyväksyminen kokoukselle työjärjestykseksi
2.1. Roman Yangarber toimii Helena Ahonen-Mykan sijaisena johtorymässä tietojenkäsittelyn edustajana.
2.2. Lili Aunimo valmistui filosofian tohtoriksi mat.luonnontieteellisen tiedekunnan publiikissa 21.9.2007
2.3. Vesa Siivolan väitöstilaisuus oli 3.9.2007 ja väitöskirja hyväksyttiin Tietotekniikan osastoneuvostossa 24.9.2007
2.4. Anna Dannenberg ei aloita tutkijakoulukauttaan vielä 1.10.2007 äitiysloman vuoksi.
3.1. Inger Ekman on ilmoittanut tutkijakoulupaikkansa vapautuvan 1.10.2007 alkaen. Näin vapautuvan paikan kesto on 2v 3kk. (luku korjattu 8.10.HW) Päätetään hakumenettelystä.
4.1. OPM:n rahoitus UPJ-korotusten kattamiseksi.
OPM on ohjeistanut tutkijakouluja UPJ-korotuksista seuraavasti. Vuoden 2007 määrärahaan sisältyy lokakuun 2007 UPJ-korotuksista 1/3. Jäljelle jääneestä osasta yliopisto tai laitos vastaa itse 1/3 osuudesta ja OPM maksaa lisärahoituksena 1/3 osuuden. Lisärahoitus maksetaan poikkeuksellisesti koordinoivalle yliopistolle, ja sen jakamisesta päättää tutkijakoulun johtoryhmä. Rahoitus 5 tutkijakoulutettavan osalta on 1000 euroa. Päätetään, miten summa jaetaan tutkijakoulutettavien emolaitosten kesken. Opiskelijat 30.9.2007: Matti Airas/TKK, Inger Ekman/TaY, Mietta Lennes/HY, Jyrki Niemi/HY, Janne Pylkkönen/TKK. Lisäksi Anna Dannenberg on äitiyslomalla, kausi alkaisi 1.10.2007. Tuomo Kakkosen kausi päättyi 31.7.2007 ja Inger Ekman on ilmoittanut kautensa päättyvän 30.9.2007.
Dr. Paul Vogt (Tilburg University, the Netherlands) on alustavasti lupautunut pitämään intensiivikurssin toukokuussa 2008 (5.-9.5.) Helsingin yliopistossa, alustava aihe on Language Acquisition Modeling. http://www.ling.ed.ac.uk/~paulv/ Kartoitetaan muut mahdolliset jatkokoulutuskurssit, jotka soveltuisivat myös KIT-tutkijakoulun ja/tai NGSLT:n kurssiohjelmaan.
§6. Muut asiat KIT-tutkijakoulutettavan valmistuminen rahoitusajan sisällä. Loppuajan velvoitteet keskusteluasiana. Lisätty 8.10 HW
-- HannaWesterlund - 02 Oct 2007
Topic revision: r7 - 2007-10-29 - HannaWesterlund

matches: §1 §2 §3 §4 §5 §6 §7 §1 §6


text:
Laki matkapalveluyhdistelmistä 901/2017 | EDILEX
Laki matkapalveluyhdistelmistä 14.12.2017/901
2 §Matkapalvelu
3 §Matkapaketti
4 §Yhdistetty matkajärjestely
5 §Muut määritelmät
6 §Säännösten pakottavuus
7 – 12 §2 lukuTiedonantovelvollisuudet ja matkapakettisopimuksen tekeminen
7 §Ennakkotiedot
8 §Ennakkotietojen sitovuus
9 §Matkapakettisopimus
10 §Sopimusehtojen ja tietojen vahvistaminen
11 §Velvollisuus antaa tietoja matkanjärjestäjälle
12 §Muut ennen matkaa annettavat tiedot sekä asiakirjat
13 – 19 §3 lukuMatkapakettisopimuksen muuttaminen ennen matkan alkamista
13 §Matkapakettisopimuksen luovutus
14 §Matkanjärjestäjän oikeus peruuttaa matka
15 §Matkustajan oikeus peruuttaa sopimus ennen matkan alkua
16 §Maksusuoritusten palauttaminen matkustajalle
17 §Muut kuin hintaa koskevat merkittävät muutokset sopimukseen
18 §Hinnan muutokset
19 §Vähäiset muutokset
20 – 35 §4 lukuMatkapaketin toteuttaminen
20 §Matkanjärjestäjän vastuu sopimuksen täyttämisestä
21 §Matkanjärjestäjän suorituksen virhe
22 §Virheilmoitus
23 §Virheen korjaus
24 §Vaihtoehtoisten palvelujen tarjoaminen
25 §Sopimuksen purku matkan aikana
26 §Velvollisuus järjestää aikaisempi paluukuljetus
27 §Ylimääräiset majoituskustannukset
28 §Hinnanalennus
29 §Vahingonkorvaus
30 §Vahingonkorvausvastuun määräytyminen eräissä tapauksissa
31 §Vahingonkorvausvastuun rajoittaminen
32 §Muun lainsäädännön nojalla saadun korvauksen vähentäminen
33 §Avustamisvelvollisuus
34 §Matkanvälittäjän vastuu
35 §Yhteydenotot matkanvälittäjään
36 – 38 §5 lukuYhdistetyt matkajärjestelyt
36 §Matkustajalle annettavat tiedot
37 §Toiselle elinkeinonharjoittajalle annettavat tiedot
38 §Eräiden matkapaketteja koskevien säännösten soveltaminen
39 – 41 §6 lukuErinäiset säännökset
39 §Vahingonkorvaus varausvirheistä
40 §Takautumisoikeus
41 §Eräiden kuluttajansuojalain säännösten soveltaminen
42 – 44 §7 lukuSeuraamukset ja voimaantulo
42 §Seuraamukset eräiden tiedonantovelvoitteiden rikkomisesta
43 §Muut seuraamukset
44 §Voimaantulo
Tätä lakia sovelletaan matkapaketteihin ja yhdistettyihin matkajärjestelyihin paitsi, jos:
1) matka kestää alle 24 tuntia eikä sisällä yöpymistä;
2) matkapalveluja markkinoidaan rajoitetulle ryhmälle matkustajia satunnaisesti ilman taloudellisen hyödyn tavoittelua; tai
3) matkapalvelut ostetaan liikematkustamista koskevan yleisen sopimuksen perusteella.
Matkapalvelulla tarkoitetaan tässä laissa:
1) matkustajien kuljetusta;
2) muussa kuin asumistarkoituksessa tarjottua majoitusta, joka ei ole olennainen osa matkustajien kuljetusta;
3) auton ja muun puitteiden luomisesta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymiselle (Puitedirektiivi) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY 3 artiklan 11 kohdassa tarkoitetun moottoriajoneuvon taikka A-luokan ajokorttia edellyttävän moottoripyörän vuokraamista;
4) muuta matkailupalvelua, joka ei ole olennainen osa 1–3 kohdassa tarkoitettua kuljetus-, majoitus- tai vuokrauspalvelua.
Matkapaketilla tarkoitetaan tässä laissa vähintään kahden erityyppisen, samaa matkaa tai lomaa varten ostettavan matkapalvelun yhdistelmää, jos elinkeinonharjoittaja yhdistää kyseiset palvelut joko omasta aloitteestaan taikka matkustajan pyynnöstä tai tämän valinnan mukaisesti ennen kuin kaikki palvelut kattava sop...

matches: §2 §3 §4 §5 §6 §7