Sinerissamut qanittumi aalisarnermi pisanik tunisanillu nalunaarutiginnittarneq pillugu Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 11, 5. juli 2006-imeersoq Atuussimasoq (Historisk)
Aalisarneq pillugu Inatsisartut inatsisaat nr. 18, 31. oktober 1996-imeersumi, kingullermik Inatsisartut inatsisaatigut nr. 6, 20. maj 1998-imeersukkut allanngortinneqartumi, § 10, imm. 1, nr. 4, § 26, § 27, § 29, § 33 imm. 2 kiisalu § 34 imm. 3 naapertorlugit aalajangersarneqarput:
Siunertaq, atuuffia, nassuiaatit il.il.
§ 1. Nalunaarummi siunertarineqarpoq aalisarnerup annertussianik aalisarfinnillu ilisimasaqarnerulernissaq, aalisarnermi pisuussutit iluaqutiginiarneqarnerat pillugu uumassusilinnik ilisimatuussutsikkut siunnersorneqarnerup pitsaanerulernissaa kiisalu aalisarnerup aqunneqarnerata pitsaanerulernissaa.
§ 2. Nalunaarut imartani Kalaallit Nunaata aalisarnikkut oqartussaaffigisaani sinerissamut qanittumi inuussutissarsiutigalugu aalisarnermi atuuppoq.
Imm. 2. Nalunaarut imartani Kalaallit Nunaata aalisarnikkut oqartussaaffigisaani sinerissamut qanittumi inuussutissarsiutigalugu saattuarniarnermi, raajaniarnermi kapisilinniarnermilu atuutinngilaq.
1) Kalaallit Nunaata Kitaani 44° 00’W-ip kitaaniit 59° 00’N tikillugu tassanngaaniillu 42° 00’W-p kitaanut.
2) Kalaallit Nunaata Kitaata Avannaa, NAFO-p oqartussaaffiata 1-ip ilaa, 68° 00’N-p avannaaniittoq.
3) Kalaallit Nunaata Kitaata Kujataa, NAFO-p oqartussaaffiata 1-ip ilaa, 68° 00’N-p kujataaniittoq.
4) Kalaallit Nunaata Tunua 44° 00’W-p kangianiit 59° 00’N tikillugu tassanngaanniillu 42° 00’W-p kangianut, ICES-ip malittarisassaqartitsivianut II, V, XII, XIV-imut ilaasut.
§ 4. "Sinerissamut qanittumi aalisarneq" paasineqassaaq, angallatit angallatip usitussutsimut uuttuutaat malillugu 75 BRT/120BT-imit mikinerusut atorlugit aalisarnertut.
§ 5. Angallatip usitussusia angallatip usitussutsimut uuttuutaani qaqugukkulluunniit atuuttumi takuneqarsinnaavoq.
§ 6. Nalunaarummi matumani "angallat" paasineqassaaq sunaluunniit assartuut imaatigut nunakkulluunniit aalisarnermut atatillugu atorneqartoq.
§ 7. "Fod"-itut pineqarpoq uuttuut "danskit fodiat". 1 fodip meterinngorlugu assigaa 0,31385 meteri.
§ 8. "Umiarsuaq tunitsivik" imaluunniit "tunitsivik" tassaavoq aalisakkanik tunitsivittut oqartussaasut ilaannit akuerisaq aalisakkanik pisiortornissamut pisinnaatitaasoq.
§ 9. "Tulaanneqartut annertussusiat" paasineqassaaq, pisat nalunaarutigineqarnerini naatsorsueriaatsit pillugit malittarisassat sukkulluunniit atuuttut naapertorlugit, aalisakkat kiilunngorlugit oqimaassusiattut.
§ 10. Nalunaarummi matumani oqaatsimut "usingiarneq" imaluunniit "tunisineq" ilaapput angallammiit aalisakkanik aalisakkaniilluunniit tunisassianik nuussinerit suulluunniit, apeqqutaatinnagu annertussutsit nuunneqartut usit tamarmiusuunersut imaluunniit usit ilaannarineraat, aamma apeqqutaatinnagu nuussineq talittarfimmi imaluunniit avataani ingerlanneqarnersoq.
§ 11. Angallatit sumiissusersiornermut elektroniskinik atortoqanngitsut, imartat aalisarfiit agguataarneqarsimanerisa assinginik umiarsuup allattaavinut ilanngullugit tunniunneqartunik, sumiissutsiminnik nalunaarutiginninnerminni atuissapput.
Angallatinik 30 fodinik/9,4 meterinik sinnerlugilluunniit angissusilinnik sinerissamut qanittumi inuussutissarsiutigalu aalisarneq.
Angallatit 30 fodinik/9,4 meterinik sinnerlugilluunniit angissusillit umiarsuup allattaaviinut allattuisussaatitaanerat
§ 12. Inuit ingerlatseqatigiiffiilluunniit angallatinik, angallatip usitussutsimut uuttuutaa malillugu 30 fodinik/9,4 meterinik angissusilinnit-anginerusunillu sinerissamut qanittumi aalisartut aalisariarnerit tamaasa umiarsuup allattaaviinut allattuisussaapput. Umiarsuup allattaaviini paasissutissat makku allattorneqassapput:
2) Angallatip aalisarnermini aalisarsinnaanermut akuersissutaata normua akuersissutaasaluunniit normui, akuersissummik pigisaqarnissaq piumasaqaataasimappat.
8) Saniatigut pisat/eqqarneqartut suuneri amerlassusiallu.
9) Ulloq tunitsiviusoq, tunitsivigisaq tulaassallu amerlassusiat.
10) Angallatip naalagaata atsiornera, ateq atsiorfigisap ataani erseqqissumik naqinnernik allallugu.
11) Miluumasut imarmiut saniatigut pisat imaanut avalatseqqinneqarnersut toqunneqarnersulluunniit nalunaarutigalugit.
Imm. 3. Umiarsuup allattaaviini immersugassat atorneqartut naqitigaassapput tulleriiaanillu normulersorneqarsimassallutik naqitanilu normulersukkat tulleriiaarneri malillugit atorneqassallutik. Immersugassat atortussaajunnaarsinneqartut iginneqassanngillat, kisiannili immersugassanut atorneqarsimasunut ilanngullugit nassiunneqassapput toqqortarineqassallutillu, taamaalilluni normuisa tulleriiaarnerini tamatigut amigaateqartoqartassanani.
Imm. 4. Umiarsuit allattaaviini immersugassani allannernik kukkusanik aaqqiinerit paatsoorneqarsinnaassanngillat. Aaqqiinermut lak-i allaluunniit kukkusumik allatamik matusissut atorneqassanngilaq, taamaallaalli qaavisigut titaasoqassalluni.
Imm. 5. Umiarsuup allattaavii immersorneqarsimassapput atsiorneqarsimassallutillu umiarsualivimmut imaluunniit tunitsivissamut tikinnissaq sioqqullugu. Taamaattorli ulloq tunisiffik, tunitsivik aamma nunnigunneqartut amerlassusiat tunisineq naammassineqareerpat aatsaat ilisimatitsissutigineqassapput.
§ 13. Umiarsuup allattaaviini immersugassat assilineri marluk, atortussaajunnaarsinneqarsimasullu ilanngullugit tunisinerni tamani tunitsiviusumut tunniunneqassapput.
Imm. 2. Umiarsuup allattaaviini immersugassani tunitsiviusup atini piffissarlu tunisiffiusoq naqissusissavai. Tamanna aamma atuuppoq inuussutissarsiutigalugu aalisartup umiarsuup allattaaviini immersugassap assilineranik pigisaani.
Imm. 3. Umiarsuup allattaaviini immersugassat assilineri tamarmik ukiumi atuuttumi ukiunilu siullerni immersorneqarsimasut, tunitsivimmit tusisoqarsimaneranik uppernarsaammik naqissusikkat inuussutissarsiutigalugu aalisartup tigummissavai.
§ 14. Tunitsivik aalisakkat tulaassat tunisallu pillugit Kalaallit Nunaanni Aalisarsinnaanermut Akuersissutinik Nakkutilliisoqarfimmut (KANUAANA) nalunaaruteqartassaaq. Paasissutissat makku tunniunneqartassapput:
1) Ulloq tunisiffiusoq aamma tunitsivik.
2) Tunisisup aqqa aamma inuup normua, angallatip aqqa kiisalu nalunaarsorneqarnermini naqinnerit ilisarnaatai normualu.
3) Angallammut akuersissutip normua, akuersissummik peqarnissaq piumasaqaataasimappat.
4) Aaalisarnermi atortut atorneqartut.
5) Tulaanneqartut uumatillutik oqimaassusiat tamarmiusoq kiilunngorlugu aalisakkat sorliunersut qanorlu suliarineqarsimanerat nalunaarutigalugit, § 9 naapertorlugu.
6) Tulaassat amerlassusiisa ataatsimut katillutik nalingat, nr. 5 naapertorlugu.
Imm. 2. Imm. 1 naapertorlugu paasissutissat, umiarsuup allattaaviini immersugassat katersorneqarsimasut ilanngullugit, qaammatit tamaasa kingusinnerpaamik qaammatip tulliata ulluisa 15-ianni, allakkatigut, faxikkut imaluunniit qarasaasiakkut atuaruminartunngorlugit imaluunniit toqqaannartumik KANUAANA-mut nassiunneqartassapput, isukkuinik ilusissaannillu KANUAANA-p isumaqatigereerneratigut.
Imm. 3. Imm. 1 naapertorlugu tunitsiviit pisussaapput, pisassiissutit tamarmiusut 80 %-ii pisarineqarsimatillugit, imaappoq ukiumut pisassiissutit pisariaqarpallu ukiup siuliani pisassiissutigineqartut sinneri, KANUAANA tamatuminnga qinnuiginnissimappat, sap. akunneri tamaasa paasissutissanik nassiussissallutik.
Imm. 4. KANUUANA-p qaqugukkulluunniit inuussutissarsiutigalugu aalisartumit imaluunniit tunitsivimmit tunisinermi allagartap assilineranik tunineqarnissani, piumasarisinnaavaa.
Angallatinik 30 fodinik/9,4 meterit inorlugit angissusilinnik sinerissamut qanittumi inuussutissarsiutigalugu aalisarneq
Angallatit 30 fodit/9,4 meterit inorlugit angissusillit nalunaaruteqartussaatitaanerat
§ 15. Inuit imaluunniit ingerlatseqatigiiffiit aalisariutinik 30 fodinit/9,4 meterinit mikinerusunik angallateqarlutik aalisartut tunitsivimmut makkuninnga paasissutissiissapput:
1) Ulloq tunitsiviusoq aamma tunitsivik.
3) Angallammut akuersissutip normua, akuersissummik peqarnissaq piumasaqaataasimappat. Aalisarnermi atortut atorneqartut qassiunerilu.
4) Aalisarnermi atortut atorneqartut qassiunerilu.
5) Nalunaaquttap akunneri qassit aalisarnermi atorneqarsimanersut.
6) Aalisarfiusoq sumiissuserluunniit.
7) Tulaanneqartut uummatillutik oqimaassusiat tamarmiusoq kiilunngorlugu aalisakkat sorliunersut qanorlu suliarineqarsimanerat taallugu nalunaarutigalugit, § 9 naapertorlugu.
Imm. 2. Imm. 1 naapertorlugu paasissutissat, kingusinnerpaamik tunisinermi tunniunneqassapput.
§ 16. Tunitsivik § 15-imi paasissutissanik taaneqartunik Kalaallit Nunaanni Aalisarsinnaanermut Akuersissutinik Nakkutilliisoqarfimmut (KANUAANA) tunniussissaaq.
Imm. 2. Imm. 1 naapertorlugu paasissutissat qaammatit tamaasa kingusinnerpaamik qaammatip tulliata ulluisa 15-ianni, allakkatigut, faxikkut imaluunniit qarasaasiakkut atuaruminartunngorlugit imaluunniit toqqaannartumik KANUAANA-mut nassiunneqartassapput, isukkuinik ilusissaannillu KANUAANA-p isumaqatigereerneratigut.
Imm. 4. KANUAANA-p qaqugukkulluunniit, inuussutissarsiutigalugu aalisartumit imaluunniit tunitsivimmit tunisinermi allagartap assilineranik tunineqarnissani piumasarisinnaavaa.
Nakkutilliineq, pineqaatissiinerit atuutilerfialu
§ 17. Angallatit, nalunaarummi matumani ilaatinneqartut, KANUAANA-mik, Grønlands Kommando-mik (GLK), piniarnermik aalisanermillu nakkutilliisunik aamma politiinik suliffeqarfiit taakku suliaminnik isumaginninneranni suleqataassapput, aalisarneq pillugu malittarisassat qaqugukkuulluunniit atuuttut naapertorlugit.
Imm. 2. Angallatit isumannaassavaat KANUAANA-mi, GLK-mi aamma politiini sulisut kiisalu piniarnermik aalisanermillu nakkutilliisut akornusersorneqaratik angallammik nakkutilliisinnaanerat.
§ 18. Nalunaarummi aalajangersakkanik § 11-17-mik unioqqutitsinerit akiliisitaanermik kinguneqarsinnaapput.
Imm. 2. Aktiaateqarluni ingerlatseqatigiiffik, piginneqataassuteqarluni ingerlatseqatigiiffik imaluunniit assigisaat unioqqutitsippat ingerlatseqatigiiffik taannaalluni akiliinissamut akisussaatinneqarsinnaavoq.
§ 19. Nalunaarut atuutilerpoq 1. september 2006.
Imm. 2. Tamatumunnga peqatigitillugu Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 14, 25. maj 1987-imeersoq aalisakkanik, piniakkanik savaateqarnermilu tunisassianik tunisaqarnermi nalunaaruteqartarnermut tunngasoq atorunnaarsinneqarpoq.
Namminersornerullutik Oqartussat, ulloq 5. juli 2006


Kokouspostia yhteisen kirkkoneuvoston kokouksesta 19.12. - Oulun seurakunnat
Kokouspostia yhteisen kirkkoneuvoston kokouksesta 19.12.
20.12.2019 09.24
Oulun ev.lut. seurakuntayhtymän yhteisen kirkkoneuvoston kokous oli torstaina 19.12.
Oulun ev.lut. seurakuntayhtymän yhteisen kirkkoneuvoston kokous oli torstaina 19.12.2019 klo 16.15 alkaen. Kokouksen esityslista ja mahdolliset julkiset liitteet löytyvät verkkosivuiltamme www.oulunseurakunnat.fi/paatoksenteko Lisätietoja kustakin käsitellystä asiasta voitte kysyä esityslistassa näkyvältä esittelijältä.
Tiedottajana kokouksessa oli vs. viestintäjohtaja Sinikka Kaarela p. 040 7400 393.
Yhteisen kirkkoneuvoston päätökset 19.12.2019
§ 231 Kokoukseen osallistujat ja järjestäytymisasiat
§ 234 Avustukset kirkollisiin tarkoituksiin v. 2020
Yhteinen kirkkoneuvoston päätti kirkkoherrojen kokouksen esityksen mukaisesti, ettei yhteinen kirkkoneuvosto myönnä vuonna 2020 avustuksia Kristityt Yhdessä ry:lle ja Herättäjä-Yhdistykselle yhdistysten anomusten mukaisiin kohteisiin.
§ 235 Talousarvion täytäntöönpano-ohjeet 2020
Yhteinen kirkkoneuvoston hyväksyi vuoden 2020 talousarvion täytäntöönpano-ohjeet liitteen mukaisena.
§ 236 Rauhan Tervehdys -seurakuntalehden tilaaminen Oulun seurakuntayhtymän seurakuntien kotitalouksiin sekä palvelutaloihin, kirjastoihin, sairaaloihin ja muihin vastaaviin paikkoihin vuodeksi 2020
Yhteinen kirkkoneuvoston päätti, että Oulun seurakuntayhtymä tilaa vuonna 2020 Rauhan Tervehdys -lehden ns. osoitteettomana jakeluna Oulun seurakuntayhtymän alueen kotitalouksiin, palvelutaloihin, kirjastoihin, sairaaloihin ja muihin vastaaviin paikkoihin.
§ 237 Oulun ev.lut. seurakuntien ja seurakuntayhtymän matkustussäännön päivitys ulkomaan virka-/työmatkojen osalta
Yhteinen kirkkoneuvosto hyväksyi matkustussäännön päivityksen.
§ 238 Tietosuojavastaavan nimeäminen 1.1.2020–
a) totesi, että tietosuojavastaavan tehtävät sisältyvät ensisijaisesti aluekeskusrekisterijohtajan tehtäväkuvaukseen.
b) päätti, että lakimies Kristiina Harjuautti toimii aluekeskusrekisterijohtajan lisäksi toisena tietosuojavastaavana. Viranhaltijat jakavat tehtäväsisällön keskenään siten, ettei tehtävän hoidossa muodostu esteellisyyksiä.
c) päätti, että Oulun seurakuntayhtymä tarjoaa tietosuojavastaavapalvelun niille seurakunnille, jotka kuuluvat Oulun aluekeskusrekisteriin (1.1.2020 Hailuoto, Kalajoki, Keminmaa, Kempele, Kolari, Lumijoki, Muhos, Pello, Posio, Siikalatva, Taivalkoski, Tervola, Tyrnävä, Utajärvi ja Ylitornio) sekä niille seurakunnille, jotka kuuluvat Oulun IT-alueelle (1.1.2020 kaikki Oulun IT- alueen seurakunnat kuuluvat OAKR:ään).
Palvelu tarjotaan maksullisena hintaan 5 senttiä per jäsen (läsnä oleva väestö edellisen vuoden viimeisenä päivänä).
Palvelu tarjotaan myös Iin seurakunnalle, joka kuuluu Oulun tuomiorovastikuntaan. Tämä päätös tehdään 1.1.2020 alkaen toistaiseksi. Vuoden 2020 aikana pyritään vaikuttamaan Kirkkohallitukseen ja kirkolliskokoukseen, jotta Kirkkohallitus ottaisi kokonaisvaltaisen vastuun seurakuntien tietosuojavastaavuudesta.
Yhtymäjohtajan asettama tietosuojatyöryhmä jatkaa toimintaansa vuoden 2020 loppuun ja jokainen Oulun yhtymän seurakunta ja yksikkö nimeää tietosuojan yhteyshenkilön.
§ 239 Johtavan sairaalasielunhoitajan viran haettavaksi julistaminen
Yhteinen kirkkoneuvosto päätti julistaa johtavan sairaalasielunhoitajan viran haettavaksi.
§ 240 Sairaalasielunhoitajan viran täyttäminen, sijoituspaikkana seurakuntatyön erityispalvelut
Yhteinen kirkkoneuvosto valitsi seurakuntayhtymän sairaalasielunhoitajan virkaan Hilla Jurvelinin, sijoituspaikka seurakuntatyön erityispalvelut. Hilla Jurvelinille pyydetään viranhoitomääräys Oulun hiippakunnan tuomiokapitulilta. Ei koeaikaa.
§ 241 Kehitysvammaistyön määräaikaisen viran 1.1.2020 – 31.12.2022 täyttäminen, sijoituspaikkana seurakuntatyön erityispalvelut
Yhteinen kirkkoneuvosto valitsi seurakuntayhtymän kehitysvammaistyön määräaikaiseen virkaan ajalle 1.1.2020 – 31.12.2022 Eeva-Maija Monton, sijoituspaikka seurakuntatyön erityispalvelut. Eeva-Maija Montolle pyydetään viranhoitomääräys Oulun hiippakunnan tuomiokapitulilta.
§ 242 Kirjanpitäjän pysyväisluonteisen työsuhteen täyttäminen, sijoituspaikkana talous- ja tukipalvelut
Yhteinen kirkkoneuvosto valitsi seurakuntayhtymän kirjanpitäjän pysyväisluonteiseen työsuhteeseen Pirkko Eskolan, sijoituspaikka talous- ja tukipalvelut. Työsuhteessa noudatetaan kuuden kuukauden koeaikaa.
§ 243 IT-tukihenkilö Niko Saarisen työsuhteen jatkaminen ajalle 1.1. – 19.4.2020
Yhteinen kirkkoneuvosto päätti jatkaa Niko Saarisen palvelusuhdetta ajalle 1.1. – 19.4.2020. Määräaikaisuuden perusteena on vakinaisen IT-tukihenkilön työloma.
§ 244 Tiedottaja Rebekka Naatuksen irtisanoutuminen
§ 245 Palvelusihteeri Sari Roivaisen irtisanoutuminen
§ 246 Aluekeskusrekisterin johtajan palkkauksen määrittäminen
Yhteinen kirkkoneuvosto määritti Oulun aluekeskusrekisterin johtaja Veijo Koivulan palkkauksen vaativuusryhmä 701 mukaisesti, peruspalkka 4 273,24 euroa/kk 1.8.2019 alkaen.
§ 247 Seurakuntayhtymän palveluyksiköiden johtavien viranhaltijoiden ja yhtymäjohtajan välittömien alaisten suorituslisään liittyvä palkkaus
Yhteinen kirkkoneuvosto päätti, että seurakuntayhtymän palveluyksiköiden johtavien viranhaltijoiden ja johdon yksikön työntekijöiden suorituslisä määräytyy kokouksessa esitetyn liitteen mukaan.
§ 248 KirVESTES 2018 – 2020 järjestelyerän mukainen palkantarkistus
Yhteinen kirkkoneuvosto hyväksyi hautaustoimenpäällikkö Tuomo Vuontisjärven ja lakimies Kristiina Harjuautin palkantarkastukset 3.12.2019 käydyn neuvottelutuloksen mukaisesti. Korotukset astuvat voimaan 1.1.2020.
§ 249 Vastaus valtuustoaloitteeseen Verkkomaksumahdollisuuden saamiseksi Oulun seurakuntayhtymän kirkkoihin
Yhteinen kirkkoneuvosto päätti, että kaikki yhtymän seurakunnat voivat ottaa käyttöön MobilePayn. Lisäksi seurakunnat ja yksiköt voivat hankkia iZettlen maksupäätteenä käyttöön.
§ 250 Viranhaltijapäätökset
§ 251 Ilmoitusasiat sekä muut mahdolliset asiat
Oulun aluekeskusrekisterin (YKV 11.12.2018 § 3) uuden palvelusihteerin pysyväisluonteisen työsuhteen täyttöprosessi on keskeytynyt. Yhteisen kirkkoneuvoston kokouksessaan 28.11.2019 § 215 työsuhteeseen valittu on 16.12.2019 lähettänyt ilmoituksen, ettei ota työsuhdetta vastaan.
Yhteinen kirkkoneuvosto julisti palvelusihteerin pysyväisluonteisen työsuhteen, sijoituspaikkana Oulun aluekeskusrekisteri, uudelleen haettavaksi.
§ 253 Opintomatka-anomus Sheffield 2020
Asia palautui valmisteluun.
§ 254 DOM-Second Handin avustavavan työntekijän palkkaaminen, Nikula Mirjami
Yhteinen kirkkoneuvosto päätti palkata Mirjami Nikula DOM Second Handin nuorisotyön avustajaksi osa-aikaisesti (46,5 %, 18 h/vko) ajalle 1.1.-30.6.2020, sijoituspaikkana seurakuntatyön erityispalvelut.
§ 255 DOM-Second Handin avustavan työntekijän palkkaaminen, Nina Ståhlberg
Yhteinen kirkkoneuvosto päätti palkata Nina Ståhlberg DOM Second Handin nuorisotyön avustajaksi osa- aikaisesti (46,5 %, 18 h/vko) ajalle 1.1.-30.6.2020, sijoituspaikkana seurakuntatyön erityispalvelut.


text:
You are hereYksityisille › TV › Kanavapaketit › Kanavapaketit › Viasat Urheilu
Viasat Urheilu - tykkäät kuitenkin_fi Viasat Urheilu sisältää Viasatin koko urheilutarjonnan!
Näe jalkapallon UEFA Champions League, Valioliiga, La Liga, Serie A, Ligue 1, FA Cup, Capital One Cup ja Saksan Cup, sekä jääkiekon NHL ja KHL. Lisäksi myös World Cup 2016, amerikkalaisen jalkapallon NFL, koripallon Euroliiga, golfia, moottoriurheilua ja nyrkkeilyä. Viasat Jalkapallo HD ja Viasat Jääkiekko HD -kanavilta näet myös ennakkostudioita ennen mielenkiintoisimpia otteluita.
Viasat Urheilu 1 kk 0 €!
1 kk 0 €, 5 kk norm. hintaan 34,95 €/kk*
Viasat Urheilu -kanavapakettitilaus 1 kk 0 €/kk ja 5 kk norm. hintaan (34,95 €/kk). Edellyttää 6 täyden kalenterikuukauden sitovaa tilausta, jonka jälkeen tilaus jatkuu toistaiseksi voimassa olevana. Kaapelikortin avaus 29 € ja vuosimaksu 29 €/v. Koskee Anvian ja sen yhteistyökumppaneiden kaapeli-tv-verkkoon kytkettyjä kotitalouksia sekä uusia Viasat Urheilu -kanavapaketin tilaajia. Kampanja-aika: 24.11.2016–31.3.2017. Ohjelmissa voi olla lapsen kehitykselle haitallista aineistoa.
Viasat Fotboll HD Ruotsin jalkapallokanava, jossa näytetään kiinnostavia otteluita eri liigoista. Ohjelmistossa on muun muassa UEFA Champions Leaguen ja Valioliigan rinnakkaisotteluita, sekä paljon La Ligan otteluita. 34.95 €/kk Viasat Sport HD Ruotsin urheilukanava, jossa näytetään kiinnostavia otteluita eri liigoista. Ohjelmistossa muun muassa UEFA Champions Leaguen ja Valioliigan rinnakkaisotteluita, sekä paljon Serie A:n otteluita. 34.95 €/kk Viasat Golf HD Suomen ensimmäinen golf-kanava! Näe yksinoikeudella European Tour, Ryder Cup, PGA Championship, US Open ja The Open/British Open suorina lähetyksinä alkuperäisselostuksella. Kanavalta myös LPGA Tourin huippuhetket sekä makasiiniohjelmia. 34.95 €/kk Viasat Jalkapallo HD Viasat Jalkapallo on Viasatin kanavaperheen uusi tulokas syksyllä 2016. Kanava keskittyy laadukkaisiin jalkapallotuotantoihin ja tulee olemaan Suomen kiinnostavin jalkapallokanava. Kanavalla esitetään yksinoikeudella maailman parhaita jalkapalloliigoja. 34.95 €/kk Viasat Jääkiekko HD Kanava keskittyy laadukkaisiin jääkiekkotuotantoihin ja tulee olemaan Suomen kiinnostavin jääkiekkokanava. Kanavalla esitetään yksinoikeudella maailman parhaiden jääkiekkoliigojen NHL:n ja KHL:n otteluita. 34.95 €/kk Viasat Urheilu HD Viasat Urheilu HD on kanava, joka tarjoaa laajan kattauksen suomalaisille katsojille suunnattua urheilua. Jalkapallon ystäville on tarjolla kiinnostavia otteluita eri jalkapalloliigoista – UEFA Champions League, Valioliiga, La Liga, Serie A, Ligue 1, FA Cup, Capital One Cup ja Saksan Cup. 34.95 €/kk Viasat Hockey HD Jääkiekkoon keskittynyt kanava näyttää NHL-otteluita suorina lähetyksinä koko kauden ajan! Lisäksi uusintoja, huippuhetkien koosteita, NHL-uutisia sekä KHL-otteluita suorina lähetyksiä. 34.95 €/kk Viasat Sport Premium HD Ruotsin Premium urheilukanava. Kanava keskittyy erityisesti jalkapalloon ja sillä nähdään Ruotsin studiotuotannot ja kiinnostavimmat ottelut seuraavista liigoista: UEFA Champions League, Valioliiga, La Liga, Serie A ja Englannin FA Cup. 34.95 €/kk Kuinka voimme palvella? Asiakaspalvelu

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
DNA ja Yle sopuun: HD-lähetykset jatkuvat ilmaisina - AfterDawn
AfterDawn > Uutiset > DNA ja Yle sopuun: HD-lähetykset jatkuvat ilmaisina
DNA ja Yle sopuun: HD-lähetykset jatkuvat ilmaisina
Kirjoittaja Manu Pitkänen (Google+) @ 11.5.2016 16:28 Kommentteja (12)
DNA aikoo tarjota jatkossakin Ylen teräväpiirtokanavat ilmaiseksi ja salaamattomana omassa antenniverkossaan. Tammikuussa 2014 alkanut lähetystoiminta jatkuu nuuden sopimuksen myötä ainakin vuoteen 2026 saakka.
Ylen neljä teräväpiirtokanavaa (TV1 HD, TV2 HD, Fem HD ja Teema HD) näkyvät DNA:n verkossa kanavapaikoilla 21, 22, 25 ja 27. DNA:n verkon peittoalueella asuu 85 prosenttia suomalaisista kotitalouksista.
Aiemmin tänä vuonna Yleisradion hallintoneuvosto linjasi, että kaikilla kanavilla siirrytään perustasoisesta SD-kuvasta teräväpiirtokuvaan vuonna 2020. Aikamääreen jälkeen Ylen kanavia pystyy katsomaan antenniverkossa Antenna Ready HD -hyväksytyllä televisiolla tai digiboksilla.
Yle on yrittänyt neuvotella sopimusta myös Digitan kanssa, mutta se ei ole suostunut lähettämään veloituksetta Ylen HD-kanavia.
Tägit: YLE teräväpiirto teräväpiirtovideo Yleisradio YLE HD teräväpiirtolähetys
<Suomalaishakkeri voitti poliisin – Saa pitää tietonsa salassa >Applelta jättimäinen sijoitus Uberin kilpailijaan
111.5.2016 22:19
Aikamääreen jälkeen Ylen kanavia pystyy katsomaan antenniverkossa Antenna Ready HD -hyväksytyllä televisiolla tai digiboksilla.
Tarkoitatteko että Yle vaatii jossain vaiheessa maksukortin, koska sitä Antenna Ready HD oikeasti tarkoittaa. Koska kyllä minä katson nytkin Ylen HD lähetyksiä ilman mitään "Antenna Ready HD":ta.
211.5.2016 22:52
Antenna Ready HD
Antennitelevisioverkon HD-lähetysten katselu edellyttää Antenna Ready HD -televisiota tai olemassa olevaan HD-televisioon liitettävää erillistä Antenna Ready HD -sovitinta. Kaikissa Antenna Ready HD -hyväksytyissä laitteissa on uuden DVB-T2 -standardin mukainen viritin.
Myös antennitelevisioverkon päätelaitteita testataan. Testauksen taustalla on kesällä 2010 perustettu Antenna Ready ry, jonka jäseniä ovat maanpäällisen televisioverkon toimijat Anvia, Digita, DNA ja FOX.
Yhtenäisen tv-vastaanotinlaitteiden testauskäytännön organisointi on Antenna Ready ry -yhdistyksen keskeisin tehtävä. Laitteiden testausta koordinoi FiCom ry.
311.5.2016 22:52
412.5.2016 6:48
Joo tiedän mikä Antenna Ready HD on mutta mitä helvettiä Ylen HD-kanavilla on sen kanssa tekemistä. Yle lähettää ilmaisia salaamattomia lähetyksiä ja siihen tarvitaan vain vastaanotin joka tukee Suomessa käytettyä DVB-T2 standardia. Antenna Ready HD järjestelmä on tehty MAKSUKORTIN vaativiin SD/HD vastaanottoon. Yli 60% Suomen antenniverkon katsojista katsoo vain ILMAISIA TV-kanavia.
Antennitelevisioverkon HD-lähetysten katselu edellyttää Antenna Ready HD -televisiota tai olemassa olevaan HD-televisioon liitettävää erillistä Antenna Ready HD -sovitinta.
Tämä lause ei ole totta eli siinä valehdellaan.
Antenna Ready HD ei edellytetä HD-lähetysten vastaanottoon vaan sitä VOI käyttää HD-lähetysten vastaanottoon, koska se tukee DVB-T2:ta. Antenna Ready HD edellytetään maksukanavien vastaanottoon, jotka vaativat maksukortin.
Viestiä on muokattu sen lähettämisen jälkeen. Viestiä on muokattu viimeksi 12.5.2016 @ 07:00
512.5.2016 9:11
Kyllä se on totta. Antenna Ready HD määritys ei edellytä maksukortitvalmiutta, mutta jos sellainen laitteessa on, niin se on oltava CI+. DNA:n sivuilla lukee, että Ylen HD-kanavat ei vaadi korttia, mutta MTV:n HD kanava vaatii. Joskin siinäkin pääsee pelkällä kortilla, mitään maksukanavapakettia ei tarvi ottaa.
Mutta toisaalta, tuo lause on valheellinen siinä mielessä, että lähetyksiä voi vastaanottaa millä vain DVB-T2 -laitteella, mutta operaaattorit voi pestä (lue: pesevät) kätensä, kun tulee eteen jotain teknista ongelmaa.
Koko Antenna/Cable Ready HD -hässäkkä on kehitetty vain Suomeen, mutta englanninkielisillä nimityksillä annetaan tietämättömälle kuva, että se on maailmanlaajuinen juttu. Eli tässäkin kuluttajaa viilataan silmään.
612.5.2016 15:36
Koitan hieman täsmentää eli mikä se ero on, vaikka sinä jo sen osittain huomasitkin.
Antenna Ready HD määritys ei edellytä maksukortitvalmiutta, mutta jos sellainen laitteessa on, niin se on oltava CI+.
Kaikissa Antenna Ready HD laitteissa/järjestelmissä on pakko olla maksukorttivalmius. Se ei ole valinnainen, laite ei saa merkintää ilman sitä.
Ero on millä voi katsoa HD-lähetystä ja mikä vaaditaan (edellytetään) HD-lähetysten katsomiseen. Millä tahansa DVB-T2 tukevalla vastaanottimella voi katsoa ilmaisia salaamattomia HD-lähetyksiä kuten kaikki Ylen HD-kanavat. Kun mikä tahansa kanava vaatii maksukortin niin tällöin tarvitaan "Antenna Ready HD" yhteensopiva vastaanotin.
Lauseen ongelma on siis sana edellytetään, se ei ole totta. Lauseen pitäisi olla seuraavanlainen.
Antennitelevisioverkon HD-lähetysten katseluun voi käyttää Antenna Ready HD -televisiota tai olemassa olevaan HD-televisioon liitettävää erillistä Antenna Ready HD -sovitinta.
Tämä juuri siitä syystä että Ylen HD kanaviin (uutinen viittaa) riittää pelkkä DVB-T2 tuki joita on monissa muissakin kuin Antenna Ready HD laitteissa. Antenna Ready HD merkintäinen laite soveltuu molempien sekä ilmaisten että maksullisten kanavien katseluun.
Ongelman ydin on että yli 60% Antenniverkon katselijoista katsoo vain ilmaisia kanavia joihin riittää DVB-T2 vastaanotin. Kuitenkin lähes jokaisessa uutissivustossa valehdellaan että HD-vastaanottoon edellytetään muka Antenna Ready HD merkinnän mukainen laite. Vaikka Antenna Ready HD laitteita ei oikeasti tarvita kuin TV-lähetyksiin jotka tarvitsevat maksukortin. Pakko myydään siis kansalle enemmän kuin he tarvitsevat eikä edes vaivauduta kertomaan asiaa totuudenmukaisesti.
mutta operaaattorit voi pestä (lue: pesevät) kätensä, kun tulee eteen jotain teknista ongelmaa
Operaattoreita on vain maksukanavissa.
Viestiä on muokattu sen lähettämisen jälkeen. Viestiä on muokattu viimeksi 12.5.2016 @ 17:17
713.5.2016 11:58
Se tarkoittaa että tuollaisella laitteella voi katsoa, jos singnaalin vaastaanotto ym. jutut muuten kunnossa.
Antenna Redy HD ei tarkoita että Yle vaatisi maksukorttia, Suurimmassa osassa Antenna Redy HD laitteita ei ole maksukortin lukijaa.
Antenna Redy HD on muutakin kuin DVB-T2 minimissään, DNA tai Ye ei ole suoranaisesti estänyt vastaanottamasta laitteella joka ei ole ns hyväksytty, mutta eivät muita tue.
Ehkä et muista niin ongelmia mitä oli analogi -> digisiirtymässä, kasojilla ja markkinoilla oli laitteita jotka eivät olleet kunnolla yhteensopivia, toimijat ottivat tästä opiksi.
Ero on millä voi katsoa HD-lähetystä ja mikä vaaditaan (edellytetään) HD-lähetysten katsomiseen. Millä tahansa DVB-T2 tukevalla vastaanottimella voi katsoa ilmaisia salaamattomia HD-lähetyksiä kuten kaikki Ylen HD-kanavat.
Ihan millä tahansa ei täydellisesti voi, mutta tosiaan vastaanotto voi onnistua kiitettävän hyvin myös ei hyväksytyllä laitteella, joillain myös sopimuskauden loppuun. Vaikka nyt toimisi , niin pelkän DVB-T2 teksin perusteella sitä ei tietenkään pitkässä juoksussa voi varmaksi luvata.
Kun mikä tahansa kanava vaatii maksukortin niin tällöin tarvitaan "Antenna Ready HD" yhteensopiva vastaanotin.
Myös maksukanavien (kaikkien tällähetkellä lähetettäviä) vastaanotto voi onnistua vastaanottimella joka ei ole Antenna Redy HD hyväksytty, siinä missä hyväksytyllä, mutta kaikilla laitteilla se ei onnistu.
Antenna Redy HD hyväksynnän idea on siinä että yhdellä logolla voidaan kertoa toimivuus, ilman että tarvitsee luotella paksua teknistä vaatimuslistaa.
Antenna Redy HD merkinnän voi kritisoida yhdessä asiassa, joku voi nähdä sen jonkinlaisena kilpailunrajoittajana, tosin nuo puheet on laimentunut ja kaupoissa on myynnissä myös laitteita jotka eivät ole hyväksyttyjä, myyjät/maahantuojat ottavat sitten itselleen enemmän vastuuta (siinä että toimivat).
Uutisessa ei käytetty edellyttää sanaa, eli uutista ei voi siitä kritisoida, jos julkaisia/jakelia/operaattori edellyttää vastaanotossa jotain laitetta, niin onko se niiden vika jos se onnistuu jollain muullakkin, nyt viestistäsi paistaa läpi että haluat toimijoiden ponnekkaasta estävän muiden laitteiden käytön vastaanotossa, ennenkuin saisivat markkinoinnissa ja tiedottamisessa edes vaati jotain.
813.5.2016 15:31
Pointti kysymyksessä on että mikä asia muuttuu kun aikamääreen jälkeen Ylen kanavia pystyy katsomaan antenniverkossa... Koska pystyyhän niitä katsomaan nytkin eli mikä muutos tapahtuu?
Maksukorttivalmius on joko niin että laitteessa on maksukorttilukija tai CI+ liitäntä CI+ CA-modulille johon saa maksukortin. Jos laite ei tue maksukortti valmiutta niin se ei saa "Antenna Ready HD" merkintää. Mutta maksukorttivalmiutta ei tarvita ilmaisten salaamattomien HD-kanavien katseluun. Kuitenkin julkisuus väittää että HD-kanavat edellyttävät Antenna Ready HD laitteen, joka on siis laite jossa on maksukorttivalmius. On kuitenkin olemassa paljon laitteita joilla ilmaiset salaamattomat HD kanavat näkyvät vaikka ne ei ole "Antenna Ready HD" merkinnän saaneita.
Höpö höpö, eihän asiassa ole kuin kaksi asiaa. Maksukortti tuki HD-maksukanaville ja mahdollisuus vastaanottaa ilmaisia salaamattomia HD-kanavia. Mitä helvetin vaikeaa tuossa on. Koska yli 60% antenniverkon katselijoista tarvitsee vain ne ilmaiset salaamattomat tv-kanavat. Nyt kaikki antenniverkon asiakkaat on valehtelemalla ohjattu hankkimaan myös maksupalveluihin sopivia laitteita.
Uutisointi ei vaivaudu kertomaan totuutta asiasta vaan tyrkytetään vain ja ainostaan "Antenna Ready HD" laitteita. Kysymys ei ole siitä mikä on kuluttajille järkevää, vaan ilman oikeaa tietoa ei kuluttajalla ole mahdollisutta tehdä omia valintoja.
Minulla itselläni näkyy Ylen HD-kanavat ja ei minulla ole Antenna Ready HD-laitteita. Se on minun oma valintani, jokainen tehköön omat valintansa, mutta jotta voisi valita niin se pitäisi tietää että on vaihtoehtoisia valintoja olemassa. Julkisuus ei anna tätä vaihtoehtoa...
Ongelma on siis siinä että ei kerrota kuluttajille koko totuutta asiasta koska "joku muu" päättää niin, perustuen tämän henkilön omiin mielipiteisiin. Kuluttajalle pitäisi antaa oikeaa tietoa ja antaa kuluttajan itse tehdä omat valintansa.
Käytännössä siis koko "Antenna Ready HD" merkintä oli iso töppi. Koska se ei ottanut huomioon kuluttajien tarpeita (ilmainen, maksullinen), vaan se pyrki tekemään asiasta helpomman sille yritykselle. Sitten sitä perusteltiin sillä että kuluttaja on niin tyhmä että se ei osaa laskea mitä on 1+1.
Viestiä on muokattu sen lähettämisen jälkeen. Viestiä on muokattu viimeksi 14.5.2016 @ 11:03
916.5.2016 11:02
Kysymys aikamääreineen ei mulle ihan avautunut.
Uutisen mukaan YLE HD lähetykset nimenomaan _jatkuu_ DNAn verkossa 2026 saakka, sitä ei uutisesta voi päätellä miten sen jälkeen tapahtuu, tuo pävämäärä niin pitkällä että tietoa tuskin voisi olla.
On kuitenkin olemassa paljon laitteita joilla ilmaiset salaamattomat HD kanavat näkyvät vaikka ne ei ole "Antenna Ready HD" merkinnän saaneita.
On, sitä ei kai ole kiistetty, on myös kaupoissa laitteita joissa on mainituilla maksukanaville valmius, vaikka eivät ole Antenna Redy HD laitteita.
Höpö höpö, eihän asiassa ole kuin kaksi asiaa. Maksukortti tuki HD-maksukanaville ja mahdollisuus vastaanottaa ilmaisia salaamattomia HD-kanavia.
Siinä on kyse muustakin, palvelisiko kuluttajaa jos puolituelliset laitteet saisivat omia merkintöjä ja tulisiko sellaisia edes markkinoille, vaan myisivätkö kaupat niitä kuitekin ilman merkintää.
Jutut tekniikasta on asia erikseen, tälläisessä tiedottamisessa / uutisoinnissa pitää varoa ettei lähde omasta päästä keksimään väitteitä, ainakaan jos on vastuun kantava toimittaja.
Kommenttisi tuo hyvin esille sen että on tärkeää että kritisoimasi merkinnät on vahvasti käytössä ja niistä tiedotetaan.
1017.5.2016 7:09
Ei minullekaan, mutta se aikamääre johon viitataan on 2020. Ehkä se liittyy siihen että tuon jälkeen on mahdollista nähdä koko maassa Ylen HD-kanavia. Vaikea sanoa kun koko lause oli päin helvettiä muutenkin.
Ei tässä ole ollut kyse mistään puolituellisesta asiasta vaan siitä että kaksi TÄYSIN eri asiaa olisi eroteltuna. Olisi pitänyt olla erikseen HD-merkintä ja maksukanava merkintä. Näin jos laitteessa on vain HD-merkintä se soveltuu HD-kanaviin jotka eivät ole maksukortin vaativia. Jos haluaa vielä maksukanavat niin sitten ostaa sen missä on vielä maksukanava tuki.
Syy tähän on sama kuin väittäisi julkisuudessa että Suomessa voi ajaa auto vain "Super ajokortin" haltija. Tuolla kortilla siis voisi käytännössä ajaa kaikkia autoja. Eli ollaan paketoitu "Super ajokortin" alle kaikki asiat. Sitten julkisuudessa väitettäisiin että ajaakseen autoa tarvitset "Super ajokortin", samalla tavalla kuin nyt tehdään "Antenna Ready HD" kanssa.
Ihmisten tarpeet ovat erillaisia ja ne pitäisi huomioida.
"Antenna Ready HD" on ihan samallainen väite kuin tuo "Super ajokortti". Oikeasti pitäisi huomioida että yli 60% antenni puolen katsojista haluaa vain ilmaiset kanavat. Eikä pakkomyydä heille maksukanavajärjestelmiä, vain siksi että joku muu tahtoo asiat olevan niin.
Kommenttini tuo esille lähinnä kuinka epäonnistunut tuo "Antenna Ready HD" merkintä oikeasti on. Koska julkisuus ei osaa käyttää sitä oikein.
Viestiä on muokattu sen lähettämisen jälkeen. Viestiä on muokattu viimeksi 17.5.2016 @ 07:21
1117.5.2016 19:35
Ei tässä ole ollut kyse mistään puolituellisesta asiasta vaan siitä että kaksi TÄYSIN eri asiaa olisi eroteltuna.
Nykyisellään on jo useampi merkintä, teknisesti olisi toki mahdollista luoda niitä lisää, ja niin varmaan tuleekin, mutta jos tehtäisiin jotain osittain HD valmiita logoja, niin nimeäminen pitäisi tehdä sitten sellaiseksi että markkinoinnissa olisi selkeästi ymmärettävää että tällä laitteella voi vastaanottaa/katsoa vain joitain kanavia, ei ole täysi valmius, ei edes puolivalmiutta.
Jotta moisen perustamisessa olisi järkeä, pitäisi sillä olla myös nähtävissä kysyntää, eli menestymisen mahdollisuudet aika heikot.
Se kyllä kertoo kuinka tärkeä tuollainen systeemi ja siitä tiedottaminen on, ilman sitä lateikanta olisi yhtä sekalainen seurakunta kuin DVB-T alkuaikoina, kuluttaja ei tietäisi omin voimin mikä laite toimii ja mikä ei.
Jos kuluttajalla on paukkuja selvitellä toimiiko jokin malli, niin hänelle Antenna Ready HD merkinnästä ei ole haittaa, vaan hänkin voi sitä hyödyntää.
Jos olet seurannut millaisia laitteita on viimevuosina Suomessa kaupattu , niin todella tarkkana saisi olla jos näitä Redy merkintöjä ei olisi.
Ajokorttivertauksesi ei oikein osunut, jos DNA vaatii(?) Redy hyväksynnän, niin DNA ei kuitenkaan estä jollain muulla laillisella tavalla vastaanottamasta.
1217.5.2016 20:23
Ei kukaan estä siinä "Super ajokortti" asiassakaan. Kyse ei ole siitä mikä on todellisuus vaan siitä millaiseksi julkisuus sen todellisuuden värittää.
Muista että minulla ei ole "Antenna Ready HD" laitetta ja silti katson Ylen HD kanavia ihan normaalisti. Ei se ole vaikeaa jos tietää mitä tarvitaan Suomalaisten ilmais-HD-kanavien katseluun. Eli Suomen DVB-T2 standardia tukeva viritin laitteessa.
Antenna Ready HD teki vain asiasta hankalamman sellaisille jotka eivät halua maksupalveluja. Nyt he joko ottavat "Antenna Ready HD" laitteen jos eivät tiedä mitä muuta on olemassa tai sitten jos tietävät niin minkä tahansa Suomen DVB-T2 standardia tukevan laitteen.
Ongelma on se että julkinen tiedottaminen on päin helvettiä ja koko se asia että yritettiin "yksinkertaistaa" käyttäen kuluttajan tyhmyyttä tekosyynä. Jos olisi tuotu vaikka Suomenlipputarrassa olevalla DVB-T2 HDTV merkillä niin se oli kelvannut yli 60% suomalaisia ja laite valikoima olisi heille kasvanut huomattavasti. Siihen kun olisi vielä lisännyt sen maksupalvelu yhteensopivuus tarran niihin laitteisiin jotka sitä tukevat niin olisi ne loput kuluttajat eli hieman yli 30% mukana.
Nyt sen sijaan yli 60% ostaa itselleen turhaan sen "Super Ajokortin" (Antenna Ready HD) koska julkisuus niin väittää. Ei siksi että ei olisi muita vaihtoehtoa vaan sen takia että missään ei sanota heille miten asia oikeasti on. Eli kukaan ei julkisuudeessa tue millään "tarralla" niitä yli 60% kuluttajia jotka haluavat vain ilmaiset HD-kanavat näkyviin. Heille pakkoväännetään se maksupalvelu yhteensopiva laite.
Minusta tässä asiassa ei ole kyse mistään muusta kuin joku päättäjä taho pitää kuluttajia idiootteina ja haluaa kaikkille maksupalvelu yhteensopivat laitteet, tarvitsi/halusi ne kuluttajat niitä tai ei.
Jos taas mietit eikö se Antenna Ready HD -laite sitten ole järkevä valinta sille kuluttajlle. Ehkä se on, mutta se ei ole oikeasti minun tai sinun valinta, vaan aina se kuluttajan oma valinta. Eikä valintoja voi tehdä jos sille kuluttajalle ei anneta informatiivisesti oikeaa tietoa julkisuudessa eli mitä vaihtoehtoja on oikeasti olemassa. Tai vielä oikeammin ei edes luotu sille kuluttajalle alun alkaenkaan järkeviä merkintöjä, vaan yritettiin pakkotunkea sitä omaa yhtä mielipidettä.
Viestiä on muokattu sen lähettämisen jälkeen. Viestiä on muokattu viimeksi 17.5.2016 @ 22:54
Netflixiltä heti vuoden alkuun läjäpäin uutta, tässä tammikuun uusi Originals-sisältö (15.12.2017 19:32)
Jouluunkin on vielä toista viikkoa aikaa ja senkin jälkeen Netflixillä on tarjolla ennen vuoden loppua muun muassa uusi Black Mirror -kausi, mutta jo nyt on hyvä ottaa katsaus tulevan kuun Netflix-uut....
Näin hurahtaneita ihmiset ovat emojeihin – Messengerissä lähetetty yli 500 miljardia kappaletta tänä vuonnajohtaja59 @ 15.12.2017 01:09
Uutta konetta 1000-1200€
samsung J5 usb yhteys ongelma
Hiirtä ostamassa
Mindfactory kysymys
Kärsikö 2D kuvanlaatu 3D:stä
Monipuolinen edullinen tehomylly?

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
26 päivänä lokakuuta 1999 (1)
Miesten ja naisten tasa-arvoinen kohtelu — Kieltäytyminen palkkaamasta naista kuninkaallisen merijalkaväen keittäjäksi
Asiassa C-273/97,
jonka Industrial Tribunal, Bury St Edmunds (Yhdistynyt kuningaskunta), on saattanut EY:n perustamissopimuksen 177 artiklan (josta on tullut EY 234 artikla) nojalla yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi saadakseen tässä kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevassa asiassa
ennakkoratkaisun EY:n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 224 artiklan (josta on tullut EY 297 artikla) sekä miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen toteuttamisesta mahdollisuuksissa työhön, ammatilliseen koulutukseen ja uralla etenemiseen sekä työoloissa 9 päivänä helmikuuta 1976 annetun neuvoston direktiivin 76/207/ETY (EYVL L 39, s. 40) ja erityisesti sen 2 artiklan tulkinnasta,
toimien kokoonpanossa: presidentti G. C. Rodríguez Iglesias, jaostojen puheenjohtajat J. C. Moitinho de Almeida, D. A. O. Edward ja R. Schintgen, sekä tuomarit P. J. G. Kapteyn, J.-P. Puissochet (esittelevä tuomari), G. Hirsch, P. Jann ja H. Ragnemalm,
julkisasiamies: A. La Pergola,
— Angela Maria Sirdar, edustajanaan P. Duffy, QC, ja barrister D. Rose, solicitor H. Slaterin, The Equal Opportunities Commission, valtuuttamana,
— Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus, asiamiehenään Assistant Treasury Solicitor J. E. Collins, avustajinaan R. Plender, QC, sekä barristerit S. Richards ja R. McManus,
— Ranskan hallitus, asiamiehinään ulkoasiainministeriön oikeudellisen osaston kansainvälistä talousoikeutta ja yhteisön oikeutta koskevia asioita hoitavan jaoston jaostopäällikkö K. Rispal-Bellanger ja saman osaston lähetystöneuvos A. de Bourgoing,
— Portugalin hallitus, asiamiehinään ulkoasiainministeriön Euroopan yhteisöjen asioiden yleisen osaston oikeudellisen yksikön johtaja L. Fernandes ja saman osaston lakimies Â. Seiça Neves,
— Euroopan yhteisöjen komissio, asiamiehinään oikeudelliset neuvonantajat P. J. Kuijper ja M. Wolfcarius,
kuultuaan Sirdarin, edustajinaan P. Duffy ja D. Rose, Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen, asiamiehenään J. E. Collins, avustajinaan R. Cranston, QC, ja R. Plender, Ranskan hallituksen, asiamiehenään A. de Bourgoing, ja komission, asiamiehenään P. J. Kuijper, 27.10.1998 pidetyssä istunnossa esittämät suulliset huomautukset,
kuultuaan julkisasiamiehen 18.5.1999 pidetyssä istunnossa esittämän ratkaisuehdotuksen,
Industrial Tribunal, Bury St Edmunds, on esittänyt yhteisöjen tuomioistuimelle 28.4.1997 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut yhteisöjen tuomioistuimeen 29.7.1997, EY:n perustamissopimuksen 177 artiklan (josta on tullut EY 234 artikla) nojalla kuusi ennakkoratkaisukysymystä EY:n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 224 artiklan (josta on tullut EY 297 artikla) sekä miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen toteuttamisesta mahdollisuuksissa työhön, ammatilliseen koulutukseen ja uralla etenemiseen sekä työoloissa 9 päivänä helmikuuta 1976 annetun neuvoston direktiivin 76/207/ETY (EYVL L 39, s. 40; jäljempänä direktiivi) ja erityisesti sen 2 artiklan tulkinnasta.
Nämä kysymykset on esitetty asiassa, jossa kantajana on Angela Maria Sirdar ja vastaajina The Army Board ja Secretary of State for Defence ja joka koskee sitä, että kantajaa kieltäydyttiin palkkaamasta kuninkaallisen merijalkaväen keittäjäksi.
Perustamissopimuksen 224 artiklassa määrätään seuraavaa:
”Jäsenvaltiot neuvottelevat keskenään, jotta ne voisivat yhdessä antaa tarvittavat säännökset estääkseen sen, että toimenpiteet, joihin jäsenvaltio voi joutua turvautumaan yleisen järjestyksen ylläpitämiseen vaikuttavissa vakavissa sisäisissä levottomuuksissa, sodassa tai sodan uhkaa merkitsevässä vakavassa kansainvälisessä jännitystilassa taikka täyttääkseen velvoitteet, joihin se on sitoutunut rauhan ja kansainvälisen turvallisuuden ylläpitämiseksi, vaikuttaisivat yhteismarkkinoiden toimintaan.”
Direktiivin 2 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetään seuraavaa:
2. Tämän direktiivin estämättä jäsenvaltiot saavat jättää sen soveltamisalan ulkopuolelle sellaisen ammattitoiminnan, ja tarvittaessa siihen johtavan koulutuksen, jossa työntekijän sukupuoli on toiminnan luonteen tai suoritusolosuhteiden kannalta ratkaiseva.”
Direktiivin 9 artiklan 2 kohdan mukaan ”[j]äsenvaltioiden on säännöllisesti arvioitava 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua ammattitoimintaa koskevia poikkeuksia päättääkseen, ovatko ne tapahtuneen sosiaalisen kehityksen kannalta edelleen perusteltuja. Niiden on ilmoitettava komissiolle tämän arvioinnin tuloksista”.
Yhdistyneessä kuningaskunnassa miesten ja naisten tasa-arvoista kohtelua koskevan periaatteen soveltamisesta säädetään vuoden 1975 Sex Discrimination Actilla (sukupuoleen perustuvasta syrjinnästä annettu laki). Lain 85 §:n 4 momentin mukaan ”minkään tämän lain säännöksen perusteella ei jotakin kuninkaallisten meri-, maa- tai ilmavoimien taistelukyvyn turvaamiseksi toteutettua toimea voida katsoa lainvastaiseksi”.
Ennakkoratkaisupyynnöstä käy ilmi, että Royal Marinesista (kuninkaallinen merijalkaväki) vastaavat viranomaiset noudattavat käytäntöä, jonka mukaan naisia ei oteta palvelukseen siitä syystä, että heidän läsnäolonsa ei ole ”yhteistoimintakyvyn” periaatteen mukainen, millä tarkoitetaan sitä, että jokaisen merijalkaväen sotilaan on kyettävä taistelemaan iskujoukkonsa rinnalla riippumatta siitä, mihin hän on erikoistunut. Tätä käytäntöä selostetaan 10.6.1994 päivätyssä raportissa ”Armeijan uusi naisten työllistämispolitiikka — vaikutukset kuninkaalliseen merijalkaväkeen”. Raportin 2 kohdan b alakohdassa, jota lainataan ennakkoratkaisupyynnön 42 kohdassa, todetaan erityisesti, että ”Joukko-osaston vähäisen miehistövahvuuden johdosta jokaisen kuninkaalliseen merijalkaväkeen kuuluvan on pystyttävä kriisiaikana ja miesvoiman puuttuessa palvelemaan sotilasarvonsa ja kykyjensä mukaisesti iskujoukoissa — — . Naisten palkkaaminen ei mahdollista tämän yhteistoimintakyvyn turvaamista.”
Sirdar kuului vuodesta 1983 Britannian maavoimien henkilöstöön ja vuodesta 1990 hän toimi kuninkaallisen kommandotykistörykmentin keittäjänä, kunnes hänelle ilmoitettiin helmikuussa 1994, että hänet irtisanottaisiin taloudellisista syistä helmikuusta 1995 lukien. Irtisanominen, joka toteutettiin puolustusmenoja käsitelleen selvityksen seurauksena, koski yli viittäsataa keittiöhenkilöstöön kuuluvaa.
Heinäkuussa 1994 Sirdar sai kirjeitse siirtotarjouksen kuninkaalliseen merijalkaväkeen, joka tarvitsi keittiöhenkilökuntaa. Siirtotarjouksessa edellytettiin, että saadakseen siirron Sirdarin oli ensin läpäistävä valintalautakunnan seulonta ja osallistuttava sitten iskujoukkojen koulutukseen. Mutta kun Royal Marinesista vastaavat viranomaiset havaitsivat, että hän olikin nainen, ja huomasivat, että siirtotarjous oli lähetetty erehdyksessä, hänelle ilmoitettiin, ettei hän ollutkaan kelpoinen tähän tehtävään, sillä se olisi ollut vastoin armeijan tämän joukko-osaston käytäntöä, jonka mukaan naisia ei oteta palvelukseen.
Tultuaan irtisanotuksi Sirdar saattoi asian Industrial Tribunalin, Bury St Edmunds, käsiteltäväksi perusteenaan, että häntä oli syrjitty sukupuolensa perusteella. Kansallinen tuomioistuin, joka katsoi, että asian ratkaiseminen edellytti EY:n perustamissopimuksen määräysten ja direktiivin säännösten tulkintaa, päätti esittää yhteisöjen tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1) Jäävätkö EY:n perustamissopimuksen ja/tai siihen perustuvan johdetun oikeuden, erityisesti neuvoston direktiivin 76/207/ETY soveltamisalan ulkopuolelle jäsenvaltion rauhan aikana ja/tai sotaan valmistautuessaan
tekemät poliittiset päätökset, jotka koskevat mahdollisuuksia työhön, ammatillista koulutusta, työoloja tai sotilaiden sijoittamista jäsenvaltion puolustusvoimissa, kun nämä päätökset on tehty taistelukyvyn turvaamiseksi?
2) Jäävätkö EY:n perustamissopimuksen tai siihen perustuvan johdetun oikeuden soveltamisalan ulkopuolelle jäsenvaltion sotaan valmistautuessaan ja rauhan aikana tekemät päätökset, jotka koskevat sotilaiden värväämistä, koulutusta ja sijoittamista tämän valtion puolustusvoimissa laivaston iskujoukkoihin, joiden tarkoituksena on käydä sodassa lähitaistelua vihollisjoukkoja vastaan, kun nämä päätökset on tehty taistelukyvyn turvaamiseksi näissä joukoissa?
3) Onko asianmukaista tulkita EY:n perustamissopimuksen 224 artiklaa siten, että jäsenvaltiot voivat jättää neuvoston direktiivin 76/207/ETY soveltamisalan ulkopuolelle sellaisen sukupuoleen perustuvan syrjinnän, joka koskee mahdollisuuksia työhön, ammatillista koulutusta ja työoloja, mukaan lukien puolustusvoimien palveluksesta irtisanomisen rauhan aikana ja/tai sotaan valmistauduttaessa, kun tämä tapahtuu taistelukyvyn turvaamiseksi?
4) Jääkö neuvoston direktiivin 76/207/ETY soveltamisalan ulkopuolelle 224 artiklan perusteella jäsenvaltion käytäntö, jonka mukaan naiset eivät voi toimia rauhan aikana ja/tai sotaan valmistauduttaessa ‘yhteistoimintakykyisinä‘ merijalkaväen sotilaina? Mikäli näin on, mitä suuntaviivoja tai arviointiperusteita pitäisi soveltaa määritettäessä, jääkö kyseinen käytäntö pätevästi direktiivin 76/207/ETY soveltamisalan ulkopuolelle 224 artiklan perusteella?
5) Voiko jäsenvaltion käytäntö, jonka mukaan naiset eivät voi toimia rauhan aikana ja/tai sotaan valmistauduttaessa ‘yhteistoimintakykyisinä‘ merijalkaväen sotilaina, olla neuvoston direktiivin 76/207/ETY 2 artiklan 2 kohdan mukaan perusteltua?
6) Mikäli näin on, millä perusteilla kansallisen tuomioistuimen on arvioitava, onko tällaisen käytännön noudattaminen perusteltua?”
Kahdella ensimmäisellä kysymyksellään kansallinen tuomioistuin tiedustelee erityisesti laivaston iskujoukkojen osalta, jäävätkö jäsenvaltioiden päätökset, jotka koskevat mahdollisuuksia työhön, ammatillista koulutusta ja työoloja puolustusvoimissa ja jotka on tehty taistelukyvyn varmistamiseksi, yhteisön oikeuden soveltamisalan ulkopuolelle.
Sirdar ehdottaa, että yhteisöjen tuomioistuin vastaisi tähän kieltävästi. Hänen mukaansa missään säännöksessä tai määräyksessä ei nimenomaisesti suljeta puolustusvoimia perustamissopimuksen soveltamisalan ulkopuolelle, eikä tällaista yleistä poissulkemista voida johtaa myöskään perustamissopimuksessa tai direktiivissä eri syistä vahvistetuista erityisistä poikkeuksista.
Ranskan, Portugalin ja Yhdistyneen kuningaskunnan hallitukset väittävät sitä vastoin, että asevoimien organisaatiota ja hallintoa koskevat päätökset, jotka on tehty erityisesti taistelukyvyn turvaamiseksi sotaan valmistauduttaessa, eivät kuulu perustamissopimuksen soveltamisalaan. Kyseiset hallitukset perustavat näkemyksensä perustamissopimuksen tarkoitusta koskeviin yleisiin näkökohtiin tai tiettyihin perustamissopimuksen erityisiin määräyksiin, kuten 48 artiklan 4 kohtaan (josta on muutettuna tullut EY 39 artiklan 4 kohta) ja 224 artiklaan.
Komissio puolestaan katsoo, etteivät asevoimien organisaatiota ja hallintoa koskevatpäätökset jää perustamissopimuksen soveltamisalan ulkopuolelle, mutta että niihin saatetaan soveltaa sen 224 artiklassa määrättyä poikkeusta.
On todettava, että jäsenvaltioiden, joiden on päätettävä asianmukaisista toimenpiteistä sisäisen ja ulkoisen turvallisuutensa varmistamiseksi, asiana on tehdä puolustusvoimiensa organisaatiota koskevat päätökset. Tästä ei kuitenkaan seuraa, että tällaiset päätökset jäisivät kokonaan yhteisön oikeuden soveltamisalan ulkopuolelle.
Kuten yhteisöjen tuomioistuin on jo todennut, perustamissopimuksessa säädetään sellaisissa tilanteissa, joissa yleinen turvallisuus voi vaarantua, sovellettavista poikkeuksista ainoastaan 36, 48, 56 ja 223 artiklassa (joista on muutettuina tullut EY 30, EY 39, EY 46 ja EY 296 artikla) sekä 224 artiklassa, jotka koskevat tarkasti rajattuja poikkeustilanteita. Niistä ei voida johtaa perustamissopimukseen erottamattomasti kuuluvaa yleistä varausta, jolla suljettaisiin yhteisön oikeuden soveltamisalan ulkopuolelle kaikki yleisen turvallisuuden vuoksi toteutettavat toimenpiteet. Tällaisen varauksen tunnustaminen perustamissopimuksen määräysten erityisedellytyksistä riippumatta voisi vaarantaa yhteisön oikeuden velvoittavan luonteen ja yhdenmukaisen soveltamisen (ks. vastaavasti asia 222/84, Johnston, tuomio 15.5.1986, Kok. 1986, s. 1651, 26 kohta).
Perustamissopimuksen edellä mainittujen artiklojen mukaiseen yleisen turvallisuuden käsitteeseen kuuluvat sekä jäsenvaltion sisäinen turvallisuus, josta oli kyse edellä mainitussa asiassa Johnston, että jäsenvaltion ulkoinen turvallisuus (ks. tämän osalta asia C-367/89, Richardt ja ”Les Accessoires Scientifiques”, tuomio 4.10.1991, Kok. 1991, s. I-4621, 22 kohta ja asia C-83/94, Leifer ym., tuomio 17.10.1995, Kok. 1995, s. I-3231, 26 kohta).
Lisäksi tietyt perustamissopimuksessa määrätyt poikkeukset koskevat ainoastaan tavaroiden, henkilöiden ja palvelujen vapaata liikkuvuutta, eivätkä perustamissopimuksen sosiaalisia määräyksiä, joihin Sirdarin vetoama miesten ja
naisten tasa-arvoisen kohtelun periaate kuuluu. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan tämä periaate on yleisesti sovellettava ja direktiiviä sovelletaan julkishallinnon virkasuhteisiin (ks. asia 248/83, komissio vastaan Saksa, tuomio 21.5.1985, Kok. 1985, s. 1459, 16 kohta ja asia C-1/95, Gerster, tuomio 2.10.1997, Kok. 1997, s. I-5253, 18 kohta).
Tästä seuraa, että miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen toteuttamiselle ei ole olemassa mitään yleistä varausta, joka koskisi puolustusvoimien organisaatiotoimenpiteitä yleisen turvallisuuden suojelemiseksi, perustamissopimuksen 224 artiklan mahdollista soveltamista lukuun ottamatta; viimeksi mainittu artikla koskee erittäin poikkeuksellista tilannetta, ja se on kolmannen ja neljännen kysymyksen kohteena (ks. em. asia Johnston, tuomion 27 kohta).
Näin ollen ensimmäiseen ja toiseen kysymykseen on vastattava, että jäsenvaltioiden päätökset, jotka koskevat mahdollisuuksia työhön, ammatillista koulutusta ja työoloja puolustusvoimissa ja jotka on tehty taistelukyvyn varmistamiseksi, eivät yleisesti jää yhteisön oikeuden soveltamisalan ulkopuolelle.
Viides ja kuudes ennakkoratkaisukysymys
Näillä kysymyksillä, jotka on tutkittava ennen kolmatta ja neljättä kysymystä, kansallinen tuomioistuin tiedustelee, voiko se, ettei naisia oteta kuninkaallisen merijalkaväen kaltaisten taistelujoukkojen palvelukseen, olla neuvoston direktiivin 76/207/ETY 2 artiklan 2 kohdan mukaan perusteltua, ja jos, niin millä edellytyksin.
Sirdar ja komissio ja huomautuksia esittäneet hallitukset toteavat, että sen tueksi esitettyjä perusteluja, ettei naisia oteta kuninkaallisen merijalkaväen kaltaisten taistelujoukkojen palvelukseen, on arvioitava yhteisöjen tuomioistuimen edellä mainitussa asiassa Johnston vahvistamien edellytysten perusteella ja erityisesti suhteellisuusperiaatetta noudattaen. Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus katsoo sitä vastoin, että laillisuusvalvonnan on rajoituttava tällä alalla sen selvittämiseen, saattoivatko kansalliset viranomaiset kohtuudella arvioida, että kyseinen käytäntö on välttämätöntä ja asianmukaista.
Direktiivin 2 artiklan 2 kohdan mukaan jäsenvaltiot saavat jättää direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle sellaisen ammattitoiminnan, jossa työntekijän sukupuoli on toiminnan luonteen tai suoritusolosuhteiden kannalta ratkaiseva, mutta on kuitenkin muistutettava, että koska kyseinen säännös merkitsee poikkeusta direktiivillä vahvistetusta yksilön oikeudesta, sitä on tulkittava suppeasti (ks. em. asia Johnston, tuomion 36 kohta).
Yhteisöjen tuomioistuin on näin ollen esimerkiksi katsonut, että sukupuoli voi olla ratkaiseva edellytys vankiloiden vartijoiden ja ylivartijoiden ammatissa (asia 318/86,
komissio v. Ranska, tuomio 30.6.1988, Kok. 1988, s. 3359, 11—18 kohta) tai poliisin tehtävissä, kun kyseessä ovat vakavat sisäiset levottomuudet (em. asia Johnston, tuomion 37 kohta).
Jäsenvaltio voi tapauksen mukaan varata miehille tai naisille tällaisen toiminnan sekä tällaiseen toimintaan johtavan ammatillisen koulutuksen. Tällöin jäsenvaltioilla on velvollisuus, kuten direktiivin 9 artiklan 2 kohdasta ilmenee, arvioida säännöllisesti kyseistä toimintaa päättääkseen, voidaanko poikkeus direktiivin yleisestä järjestelmästä edelleen säilyttää sosiaalinen kehitys huomioon ottaen (em. asia Johnston, 37 kohta).
Lisäksi määritettäessä mihin tahansa direktiivissä vahvistettuun yksilön oikeuteen, kuten miesten ja naisten tasa-arvoisen kohteluun, tehtävän poikkeuksen laajuutta, on, kuten yhteisöjen tuomioistuin on todennut edellä mainitussa asiassa Johnston antamansa tuomion 38 kohdassa, noudatettava suhteellisuusperiaatetta, joka kuuluu yhteisön oikeuden yleisiin oikeusperiaatteisiin. Tämä periaate edellyttää, että poikkeuksilla ei ylitetä sitä, mikä on asianmukaista ja välttämätöntä tavoitellun päämäärän saavuttamiseksi, ja että kaikin mahdollisin tavoin sovitetaan yhteen tasa-arvoisen kohtelun periaate ja yleistä turvallisuutta koskevat vaatimukset, jotka ovat ratkaisevia kyseisen toiminnan suoritusolosuhteiden kannalta.
Toimivaltaisilla kansallisilla viranomaisilla on kuitenkin olosuhteiden mukaan tiettyä harkintavaltaa, kun ne ryhtyvät tarpeellisiksi katsomiinsa toimiin jäsenvaltion yleisen turvallisuuden suojaamiseksi (ks. em. asia Leifer ym., tuomio 35 kohta).
Näin ollen on selvitettävä, onko kansallisten viranomaisten esillä olevan asian kaltaisissa olosuhteissa niille kuuluvan harkintavallan puitteissa toteuttamien toimenpiteiden tosiasiallisena tavoitteena yleisen turvallisuuden takaaminen, samoin kuin se, ovatko toimenpiteet asianmukaisia ja välttämättömiä tämän tavoitteen saavuttamiseksi.
Kuten tämän tuomion 7 kohdassa on todettu, se, että pääasian kantajaa ei ole palkattu kuninkaallisen merijalkaväen keittäjäksi, on perusteltu sillä, että naisia ei oteta lainkaan tämän joukko-osaston palvelukseen ”yhteistoimintakyvyn” periaatteen vuoksi, jonka tarkoituksena on taistelukyvyn turvaaminen.
Tämän osalta asiakirja-aineistosta käy ilmi, että kuten kansallinen tuomioistuin on jo todennut, kuninkaallisen merijalkaväen organisaatio poikkeaa olennaisesti muista Britannian armeijan joukko-osastoista, joiden ”ydinkärjen” se muodostaa. Kyseisellä joukko-osastolla on vähäinen miehistövahvuus ja henkilöstön tehtäviin kuuluu taistella etulinjassa. On näytetty, että tässä joukko-osastossa myös keittäjien on käytännössä taisteltava etulinjan iskujoukkojen rinnalla, että joukko-osaston koko miehistö palkataan ja koulutetaan tätä tarkoitusta varten ja ettei tähän sääntöön tehdä poikkeuksia palvelukseen otettaessa.
Näiden seikkojen perusteella toimivaltaiset viranomaiset ovat käyttäessään sitä harkintavaltaa, joka niillä on päättääkseen, pysyttävätkö ne kyseisen poikkeuksen voimassa ottaen huomioon tapahtuneen sosiaalisen kehityksen, voineet suhteellisuusperiaatetta loukkaamatta katsoa, että kuninkaallisen merijalkaväen kaltaisiin erityisiskujoukkoihin liittyvien erityisten olosuhteiden ja erityisesti niihin sovellettavan ”yhteistoimintakyvyn” periaatteen nojalla on perusteltua, että niiden kokoonpanoon kuuluu ainoastaan miehiä.
Edellä esitetyn perusteella viidenteen ja kuudenteen kysymykseen on näin ollen vastattava, että naisten poissulkeminen kuninkaallisen merijalkaväen kaltaisista erityisiskujoukoista voi olla neuvoston direktiivin 76/207/ETY 2 artiklan 2 kohdan mukaan perusteltua kyseisen toiminnan luonteen ja suoritusolosuhteiden vuoksi.
Yhteisöjen tuomioistuimelle huomautuksensa esittäneille Yhdistyneen kuningaskunnan, Ranskan ja Portugalin hallituksille sekä komissiolle aiheutuneita oikeudenkäyntikuluja ei voida määrätä korvattaviksi. Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely yhteisöjen tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta.
on ratkaissut Industrial Tribunalin, Bury St Edmunds, 28.4.1997 tekemällään päätöksellä esittämät kysymykset seuraavasti:
1) Jäsenvaltioiden päätökset, jotka koskevat mahdollisuuksia työhön, ammatillista koulutusta ja työoloja puolustusvoimissa ja jotka on tehty taistelukyvyn varmistamiseksi, eivät yleisesti jää yhteisön oikeuden soveltamisalan ulkopuolelle.
2) Naisten poissulkeminen kuninkaallisen merijalkaväen kaltaisista erityisiskujoukoista voi olla miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen toteuttamisesta mahdollisuuksissa työhön, ammatilliseen koulutukseen ja uralla etenemiseen sekä työoloissa 9 päivänä helmikuuta 1976 annetun neuvoston direktiivin 76/207/ETY 2 artiklan 2 kohdan mukaan perusteltua kyseisen toiminnan luonteen ja suoritusolosuhteiden vuoksi.
Julistettiin Luxemburgissa 26 päivänä lokakuuta 1999.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


text:
EUR-Lex - 61985CJ0249 - EN - EUR-Lex
EUR-Lex - 61985CJ0249 - EN
Document 61985CJ0249
Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 21 päivänä toukokuuta 1987.
Albako Margarinefabrik Maria von der Linde GmbH & Co. KG vastaan Bundesanstalt für landwirtschaftliche Marktordnung.
Landgericht Frankfurt am Mainin esittämä ennakkoratkaisupyyntö.
Jäsenvaltiolle osoitettu päätös - Vaikutus vilpillisen kilpailun ehkäisemiseksi annetun lainsäädännön sovellettavuuteen - "Berliinin voi".
Asia 249/85.
Judgment of the Court of 21 May 1987. # Albako Margarinefabrik Maria von der Linde GmbH & Co. KG v Bundesanstalt für landwirtschaftliche Marktordnung. # Reference for a preliminary ruling: Landgericht Frankfurt am Main - Germany. # Decision addressed to a Member State - Effect on the applicability of the law on unfair competition - "Berlin butter". # Case 249/85.
English special edition IX 00101
ECLI identifier: ECLI:EU:C:1987:245
A-03.01 Yhteisön oikeusjärjestys / Yhteisön oikeus ja kansallinen oikeus / Yhteisön oikeuden välitön oikeusvaikutus, ensisijaisuus ja yhtenäinen soveltaminen
*A8* Oberlandesgericht Frankfurt/Main, Urteil vom 28/03/1985 (6 U 34/85)
- Europarecht 1985 p.311-318
- Gewerblicher Rechtsschutz und Urheberrecht, internationaler Teil 1985 p.762-765
- Neue juristische Wochenschrift 1985 p.2901-2903
- Recht der internationalen Wirtschaft 1985 p.900-903
- Wettbewerb in Recht und Praxis 1985 p.566-571
- Entscheidungen der Oberlandesgerichte in Zivilsachen 1986 p.76-83
- Wirtschaft und Wettbewerb 1986 p.41-46
- European Law Review 1991 p.334-335 (résumé)
*A9* Landgericht Frankfurt/Main, Vorlagebeschluß vom 07/08/1985 (2/6 O 267/85)
*P1* Landgericht Frankfurt/Main, Schreiben vom 23/07/1987 (2/6 O 267/85)
X: The Berlin Butter Cases, European Law Review 1987 p.229-230
Arnull, Anthony: Tasting the Difference, European Law Review 1987 p.451-457
Nicolaysen, G.: Europarecht 1987 p.266-269
X: La ley - Comunidades Europeas 1988 nº 35 p.6
X: European Competition Law Review 1987 p.293-295
Boutard-Labarde, Marie-Chantal: Chronique de jurisprudence communautaire, La Semaine juridique - édition générale 1988 II 20935
Interprets 11957E189 L4
11957E039-P1: N 16
11957E189-L4: N 8 13 17 18
31977R1079-A04: N 15
61964CJ0006: N 17
61970CJ0009: N 10
61970CJ0011: N 14
61970CJ0020: N 10
61970CJ0023: N 10
61977CJ0106: N 17
61985CJ0133: N 15
61985J0249
Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 21 päivänä toukokuuta 1987. - Albako Margarinefabrik Maria von der Linde GmbH & Co. KG vastaan Bundesanstalt für landwirtschaftliche Marktordnung. - Landgericht Frankfurt am Mainin esittämä ennakkoratkaisupyyntö. - Jäsenvaltiolle osoitettu päätös - Vaikutus vilpillisen kilpailun ehkäisemiseksi annetun lainsäädännön sovellettavuuteen - "Berliinin voi". - Asia 249/85.
Oikeustapauskokoelma 1987 sivu 02345
Ruotsink. erityispainos sivu 00101
Suomenk. erityispainos sivu 00101
Yhteisön oikeus - Ensisijaisuus - Jäsenvaltiolle osoitettu komission päätös, jossa jäsenvaltio määrätään toteuttamaan kansallisen kilpailulainsäädännön vastaisia toimenpiteitä - Valtion kaikkia elimiä, sen tuomioistuimet mukaan lukien, velvoittava luonne
(ETY:n perustamissopimuksen 189 artiklan neljäs kohta)
Yhteisön oikeuden ensisijaisuuden vuoksi perustamissopimuksen 189 artiklan neljättä kohtaa on tulkittava siten, että jäsenvaltiolle osoitettu päätös velvoittaa kyseisen valtion kaikkia elimiä, sen tuomioistuimet mukaan lukien.
Länsi-Berliinin markkinoilla toteutettavista voin myynninedistämistoimenpiteistä 25.2.1985 tehdyn ja Saksan liittotasavallalle osoitetun komission päätöksen kaltaisella päätöksellä estetään näin ollen kyseisen jäsenvaltion tuomioistuinta kieltämästä toimivaltaiselta maatalouden interventioelimeltä menettelyä, joka on vilpillistä kilpailua ja kylkiäismyyntiä koskevien valtionsisäisen oikeuden säännösten vastainen mutta jonka kyseinen elin on ottanut käyttöön kyseisen päätöksen täytäntöön panemiseksi.
Asiassa 249/85,
jonka Landgericht Frankfurt am Main on saattanut ETY:n perustamissopimuksen 177 artiklan mukaisesti yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi saadakseen ensiksi mainitussa tuomioistuimessa vireillä olevassa asiassa
Albako Margarinefabrik Maria von der Linde GmbH & Co. KG, saksalainen yhtiö, kotipaikka Länsi-Berliini,
Bundesanstalt für landwirtschaftliche Marktordnung, julkisoikeudellinen laitos, Frankfurt am Main, Adickesallee 40,
ennakkoratkaisun ETY:n perustamissopimuksen 189 artiklan neljännen kohdan tulkinnasta,
toimien kokoonpanossa: presidentti A. J. Mackenzie Stuart, jaostojen puheenjohtajat Y. Galmot, C. Kakouris ja F. Schockweiler sekä tuomarit T. Koopmans, U. Everling, R. Joliet, J. C. Moitinho de Almeida ja G. C. Rodríguez Iglesias,
kirjaaja: K. Riechenberg, joka hoitaa hallintovirkamiehen tehtäviä,
ottaen huomioon huomautukset, joita ovat esittäneet:
- pääasian kantaja, edustajinaan asianajajat J. Gündisch ja J. Kicker, Hampuri,
- Euroopan yhteisöjen komissio, asiamiehenään komission oikeudellisen yksikön virkamies P. Karpenstein,
ottaen huomioon suullista käsittelyä varten laaditun kertomuksen sellaisena kuin se on täydennettynä 4.6.1986 pidetyn suullisen käsittelyn jälkeen,
kuultuaan julkisasiamiehen 5.12.1986 pidetyssä istunnossa esittämän ratkaisuehdotuksen,
1 Landgericht Frankfurt am Main on esittänyt 7.8.1985 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut yhteisöjen tuomioistuimeen 12.8.1985, ETY:n perustamissopimuksen 177 artiklan nojalla ennakkoratkaisukysymyksen, joka koskee perustamissopimuksen 189 artiklan neljännen kohdan tulkintaa ja erityisesti sitä, millaiset oikeusvaikutukset Länsi-Berliinin markkinoilla toteutettavista voin myynninedistämistoimenpiteistä 25.2.1985 tehdyn ja Saksan liittotasavallalle osoitetun komission päätöksen kaltaisella päätöksellä on katsottava olevan.
2 Tämä kysymys on esitetty riita-asiassa, jossa asianosaisina ovat margariinia valmistava Albako-yhtiö, jonka kotipaikka on Länsi-Berliini, sekä maito- ja maitotuotealalla toimivaltainen maatalouden interventioelin, Bundesanstalt für landwirtschaftliche Marktordnung (jäljempänä BALM). Albako on nostanut BALMia vastaan kanteen vilpillisen kilpailun ehkäisemiseksi 7.6.1909 annetun lain (Gesetz gegen den unlauteren Wettbewerb), sellaisena kuin se on muutettuna 21.7.1965 (BGBl. I, s. 625), 1 pykälän sekä kylkiäismyynnistä 9.3.1932 annetun asetuksen (Zugabeverordnung), sellaisena kuin se on muutettuna 15.11.1955 (BGBl. I, s. 719), 1 pykälän perusteella vaatien, että BALMia kielletään vastaisuudessa luovuttamasta voita vastikkeetta 25.2.1985 tehdyssä komission päätöksessä määrättyjä menettelyjä noudattaen.
3 Vilpillisen kilpailun ehkäisemiseksi annetun lain 1 pykälässä säädetään, että sitä, joka liiketoiminnassa käyttää kilpailutarkoituksessa hyvän tavan vastaista menettelyä, vastaan voidaan nostaa kieltokanne ja esittää vahingonkorvausvaatimus.
4 Kylkiäismyynnistä annetun asetuksen 1 pykälän 1 momentissa kielletään tavarana tai palveluna annettavan lisäedun tarjoaminen, ilmoittaminen tai myöntäminen liiketoiminnassa samanaikaisesti tavaran tai palvelun kanssa. Saman pykälän 2 momentissa täsmennetään, että kyseistä kieltoa ei sovelleta erityisesti, jos tavaran kylkiäisenä annettavana lisäetuna on tietty tai tiettyä laskutapaa käyttäen saatava määrä samanlaista tavaraa. Pykälän 3 momentissa kielletään 2 momentin nojalla sallittavan lisäedun määritteleminen tarjouksessa tai ilmoituksessa vastikkeettomaksi (ilmainen lisäetu, lahja tms.) tai muutoin sellaisen vaikutelman antaminen, että lisäetu annetaan vastikkeetta.
5 Tarkoituksena tutkia sitä, millä tavoin kuluttajat reagoivat voin hinnan alentamiseen, kyseisessä komission päätöksessä määrättiin, että Länsi-Berliinin markkinoilla oli järjestettävä 15.4.1985 ja 30.6.1985 välisenä ajanjaksona voin myynninedistämistoimi, jonka marginaalikustannukset ja tehokkuuden arvioisi riippumaton tutkimuslaitos. Tätä tarkoitusta varten oli 900 tonnia julkisista varastoista lähtöisin olevaa voita pakattava 250 gramman pakkauksiin, joista jokaisessa oli merkintä "ilmainen ETY-voi". Näitä pakkauksia oli sen jälkeen pidettävä kaupan samassa kääreessä saman painoisen markkinavoita sisältävän pakkauksen kanssa siten, että tällaisen kaksoispakkauksen hinta ei saanut ylittää 250 gramman suuruiseen määrään markkinavoita markkinointikauden aikana sovellettavaa hintaa. Tätä tarkoitusta varten BALMin oli luovutettava 900 tonnia julkisesti varastoitua voita vastikkeetta sellaisten kaupallisten yritysten käyttöön, jotka se oli itse valinnut ja jotka olivat sen kanssa tekemässään sopimuksessa sitoutuneet pakkaamaan toimen yhteydessä käytettävän voin ja toimittamaan sen myyntiin vähittäiskauppiaiden välityksellä.
6 Albako saattoi Landgericht Frankfurt am Mainin käsiteltäväksi välitoimia koskevan hakemuksen, jossa se vaati myynninedistämistoimen määräämistä toteuttamiskieltoon vedoten siihen, että toimi oli vilpillistä kilpailua ja kylkiäismyyntiä koskevien valtionsisäisen oikeuden säännösten vastainen. Landgericht hylkäsi kyseisen hakemuksen 11.3.1985 sillä perusteella, ettei BALM pyrkinyt toimimaan kilpailutarkoituksessa. Oberlandesgericht Frankfurt am Main vahvisti tämän hylkäävän päätöksen 28.3.1985. Se katsoi tuolloin, että vaikka kiistan kohteena oleva toimi oli useilta osiltaan vilpillistä kilpailua ja kylkiäismyyntiä koskevien valtionsisäisen oikeuden säännösten vastainen, kyseisiä säännöksiä ei voitu soveltaa yhteisön oikeuden ensisijaisuuden vuoksi.
7 Kun myynninedistämistoimi oli jo toteutettu, Albako nosti 11.6.1985 kanteen Landgericht Frankfurt am Mainissa. Kyseinen tuomioistuin katsoi, että koska BALM oli käyttänyt tehtäväänsä suorittaessaan yksityisoikeuden alaan kuuluvia keinoja, sitä koskivat asiassa sovellettavat yksityisoikeudelliset säännökset. Tältä osin kyseisen tuomioistuimen kantana oli, että se, että BALM oli luovuttanut 900 tonnia varastoitua voita vastikkeetta Länsi-Berliiniin, oli hyvän kauppatavan vastaista sen vuoksi, että kyseinen toimi oli johtanut markkinoiden kyllästymiseen ja siitä oli aiheutunut liian suuri kiihoke voin ostamiseen. Kyseinen tuomioistuin päätteli lisäksi, että yhdessä markkinavoin kanssa tarjottu varastoitu voi oli kylkiäismyynnistä annetun asetuksen 1 pykälässä tarkoitettu lisäetu, ettei tämä lisäetu kuulunut saman asetuksen 1 pykälän 2 momentin c kohdassa samanlaisen tavaran tarjoamisen osalta säädetyn poikkeuksen soveltamisalaan, koska markkinavoi ei ollut samaa tavaraa kuin varastoitu voi, ja että varastoidun voin määritteleminen vastikkeettomaksi oli joka tapauksessa vastoin asetuksen 1 pykälän 3 momentin säännöstä.
8 Landgericht Frankfurt am Mainin mukaan ainoa seikka, jonka perusteella se voi jättää Albakon vaatiman BALMiin kohdistettavan kiellon määräämättä oli se, että BALMin toteuttamat toimenpiteet perustuivat komission päätökseen. Tältä osin kyseinen tuomioistuin katsoo komission päätöstä voitavan pitää ensisijaisena vilpillistä kilpailua ja kylkiäismyyntiä koskevien valtionsisäisen oikeuden säännöksiin nähden ainoastaan, jos kyseisellä päätöksellä on välitön oikeusvaikutus. Tämän vuoksi kyseinen tuomioistuin on esittänyt ennakkoratkaisukysymyksen, jonka tarkoituksena on selvittää, onko perustamissopimuksen 189 artiklan neljättä kohtaa tulkittava siten, että Länsi-Berliinin markkinoilla toteutettavista voin myynninedistämistoimenpiteistä 25.2.1985 tehdyn ja Saksan liittotasavallalle osoitetun komission päätöksen kaltaisella päätöksellä estetään kyseisen jäsenvaltion tuomioistuinta kieltämästä toimivaltaiselta maatalouden interventioelimeltä, jolle päätöstä ei sinänsä ole osoitettu, menettelyä, joka on vilpillistä kilpailua ja kylkiäismyyntiä koskevien valtionsisäisen oikeuden säännösten vastainen mutta jonka kyseinen elin on ottanut käyttöön kyseisen päätöksen täytäntöön panemiseksi.
9 Albakon ja komission yhteisöjen tuomioistuimelle esittämiä kirjallisia huomautuksia koskevat tiedot ilmenevät suullista käsittelyä varten laaditusta kertomuksesta.
10 Aluksi on syytä huomauttaa, että kansallisen tuomioistuimen ratkaistavana oleva kysymys on asettelultaan erilainen kuin asioissa 9/70, Grad (Kok. 1970, s. 825), 20/70, Lesage (Kok. 1970, s. 861), ja 23/70, Haselhorst (Kok. 1970, s. 881), joissa antamissaan tuomioissa yhteisöjen tuomioistuin totesi, että kaikille jäsenvaltioille osoitetulla päätöksellä voi tietyin edellytyksin olla välitön oikeusvaikutus siinä merkityksessä, että yksityinen voi vedota päätökseen ollessaan asianosaisena riita-asiassa, jossa sen vastapuolena on valtion toimielin (katso tuomiot 6.10.1970 ja 21.10.1970, Kok. 1970, s. 825, 861 ja 881).
11 Kyseisissä asioissa riidanalaisessa päätöksessä määrättiin muuttamaan lakeja tai asetuksia ja siihen vedottiin tarkoituksena estää sellaisten kansallisten säännösten soveltaminen, joita ei väitetysti ollut mukautettu kyseisen päätöksen mukaisiksi. Komission 25.2.1985 tekemän päätöksen osalta on kiistatonta, ettei siinä velvoitettu antamaan mitään sellaisia yleisiä sääntöjä, joiden kanssa vilpillistä kilpailua ja kylkiäismyyntiä koskevat valtionsisäisen oikeuden säännökset olisivat olleet ristiriidassa. Lisäksi Saksan liittotasavalta toteutti interventioelimensä välityksellä päätöksessä määrätyn toimen pannen näin ollen sille osoitetun päätöksen asianmukaisesti täytäntöön. Näin ollen kysymys ei tässä tapauksessa ole myöskään siitä, toisin kuin edellä mainituissa asioissa saattoi olla, että yksityiselle oikeussubjektille on turvattava keinot suojautua niiltä haitallisilta vaikutuksilta, joita aiheutuu siitä, että jäsenvaltio on jättänyt täyttämättä sille yhteisön oikeuden nojalla kuuluvat velvoitteet.
12 Edelleen on syytä korostaa, että BALMin menettelyssä, jonka kansallinen tuomioistuin on katsonut vilpilliseksi kilpailuksi valtionsisäisen oikeuden kyseisten säännösten perusteella, oli kysymys toimesta, joka Saksan liittotasavallan oli toteutettava interventioelimensä välityksellä 25.2.1985 tehdyn komission päätöksen nojalla. Tässä päätöksessä kyseiselle jäsenvaltiolle ei jätetty minkäänlaista harkintavaltaa. Siinä määrättiin, että voita oli pidettävä kaupan kääreissä, jotka sisälsivät 250 grammaa markkinavoita ja 250 grammaa varastoitua voita, ja että näissä kääreissä olevissa interventiovoita sisältävissä pakkauksissa oli oltava merkintä "ilmainen ETY-voi"; edelleen siinä vahvistettiin tällaisen kaksoispakkauksen myyntihinta ja toimen yhteydessä käytettävän voin kokonaismäärä, täsmennettiin toimen kesto ja nimettiin markkinat, joilla se oli toteutettava. Tämäntyyppisten toimien kieltäminen vilpillisenä kilpailuna komission määrättyä ne toteutettaviksi olisi merkinnyt komission päätöksen täytäntöönpanon estämistä.
13 Itse asiassa kysymys on siitä, onko kansallisen tuomioistuimen velvoitteena yhteisön oikeuden ja erityisesti perustamissopimuksen 189 artiklan neljännen kohdan nojalla jättää soveltamatta vilpillisen kilpailun torjumiseksi tai kylkiäismyynnin sääntelemiseksi annettuja kansallisia säännöksiä, jos tällä estetään valtiota panemasta maatalouden interventioelimensä välityksellä täytäntöön 25.2.1985 tehdyn päätöksen tyyppistä komission päätöstä.
14 Tältä osin on aiheellista ensiksikin todeta, että jos toukokuussa 1985 Länsi-Berliinissä toteutetun kaltaiseen yhteisön toimielimen määräämään toimeen sovellettaisiin valtionsisäisen oikeuden sääntöjä, se merkitsisi käytännössä sitä, että kyseisen yhteisön päätöksen pätevyyden edellytykseksi asetettaisiin valtionsisäisen oikeuden säännösten noudattaminen. Tällainen tulos olisi vastoin yhteisöjen tuomioistuimen vakiintunutta oikeuskäytäntöä, jonka mukaan yhteisön säädösten tai muiden toimien pätevyys voidaan arvioida ainoastaan yhteisön oikeuden nojalla. Niinpä kuten yhteisöjen tuomioistuimen 17.12.1970 antamasta tuomiosta (asia 11/70, Internationale Handelsgesellschaft, Kok. 1970, s. 1125) ilmenee, perustamissopimukseen eli itsenäiseen oikeuslähteeseen perustuvaa lainsäädäntöä vastaan ei voida sen perusluonteen vuoksi vedota tuomioistuimessa mihinkään kansallisen oikeuden sääntöihin, koska muutoin kyseinen lainsäädäntö menettäisi yhteisön oikeudelle tunnusomaisen luonteensa ja itse yhteisön oikeudellinen perusta saatettaisiin kyseenalaiseksi.
15 Mitä tulee erityisesti käsiteltävänä olevassa tapauksessa kiistan kohteena olevan toimen pätevyyteen, yhteisöjen tuomioistuin on todennut yhdistetyissä asioissa 133/85-136/85 (Rau ym. v. BALM, Kok. 1987, s. 2289) tänä päivänä antamassaan tuomiossa, että valtuutus, jonka neuvosto oli antanut komissiolle maito- ja maitotuotealan yhteisvastuumaksusta ja markkinoiden laajentamiseen tarkoitetuista toimenpiteistä 17 päivänä toukokuuta 1977 antamansa asetuksen (ETY) N:o 1079/77 (EYVL N:o L 131, s. 6) 4 artiklassa, kattoi kyseisen toimen ja että kyseisellä säännöksellä täytettiin jo sinänsä laillisuusperiaatteen vaatimukset.
16 Tältä osin on myös täsmennettävä, että yhteisön toimielinten säädösten ja muiden toimien pätevyyteen voi vaikuttaa niiden yhteensopimattomuus yhteisön oikeudessa kilpailun osalta vahvistettujen periaatteiden kanssa. Niinpä yhteisön toimielinten on otettava huomioon erityisesti vaatimus hyvän kauppatavan noudattamisesta. Yhteisessä maatalouden markkinajärjestelyssä niiden on kuitenkin sovitettava tämä vaatimus yhteen perustamissopimuksen 39 artiklassa täsmennettyjen tavoitteiden kanssa. Käsiteltävänä olevassa tapauksessa toimesta vastanneiden toimielinten ei voida katsoa ylittäneen sitä harkintavaltaa, joka niille on kyseistä yhteensovittamista varten myönnettävä.
17 Toiseksi on tärkeätä korostaa, että perustamissopimuksen 189 artiklan neljännen kohdan mukaan päätös velvoittaa kaikilta osiltaan niitä, joille se on osoitettu. Jäsenvaltioille osoitetuilla päätöksillä on sen jäsenvaltion, jolle päätös on osoitettu, kaikkia elimiä velvoittava luonne, sen tuomioistuimet mukaan lukien. Tästä seuraa, että yhteisön oikeuden ensisijaisuuden eli sen periaatteen nojalla, joka esitetään yhteisöjen tuomioistuimen 15.7.1964 antamassa tuomiossa (asia 6/64, Costa v. ENEL, Kok. 1964, s. 1150) ja jota täsmennetään sen 9.3.1978 antamassa tuomiossa (asia 106/77, Simmenthal, Kok. 1978, s. 629), kansallisten tuomioistuinten on pidättäydyttävä kaikkien sellaisten valtionsisäisen oikeuden säännösten ja erityisesti, kuten käsiteltävänä olevassa tapauksessa, vilpillistä kilpailua ja kylkiäismyyntiä koskevien säännösten soveltamisesta, joiden soveltaminen voisi estää yhteisön päätöksen täytäntöönpanon.
18 Edellä esitettyjen näkökohtien perusteella kysymykseen on vastattava, että perustamissopimuksen 189 artiklan neljättä kohtaa on tulkittava siten, että Länsi-Berliinin markkinoilla toteutettavista voin myynninedistämistoimenpiteistä 25.2.1985 tehdyn ja Saksan liittotasavallalle osoitetun komission päätöksen kaltaisella päätöksellä estetään kyseisen jäsenvaltion tuomioistuinta kieltämästä toimivaltaiselta maatalouden interventioelimeltä menettelyä, joka on vilpillistä kilpailua ja kylkiäismyyntiä koskevien valtionsisäisen oikeuden säännösten vastainen mutta jonka kyseinen elin on ottanut käyttöön kyseisen päätöksen täytäntöön panemiseksi.
19 Yhteisöjen tuomioistuimelle huomautuksensa esittäneelle komissiolle aiheutuneita oikeudenkäyntikuluja ei voida määrätä korvattaviksi. Albakon osalta asian käsittely yhteisöjen tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevassa asiassa, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikuluista.
on ratkaissut Landgericht Frankfurt am Mainin 7.8.1985 tekemällään päätöksellä sille esittämän kysymyksen seuraavasti:
Perustamissopimuksen 189 artiklan neljättä kohtaa on tulkittava siten, että Länsi-Berliinin markkinoilla toteutettavista voin myynninedistämistoimenpiteistä 25.2.1985 tehdyn ja Saksan liittotasavallalle osoitetun komission päätöksen kaltaisella päätöksellä estetään kyseisen jäsenvaltion tuomioistuinta kieltämästä toimivaltaiselta maatalouden interventioelimeltä menettelyä, joka on vilpillistä kilpailua ja kylkiäismyyntiä koskevien valtionsisäisen oikeuden säännösten vastainen mutta jonka kyseinen elin on ottanut käyttöön kyseisen päätöksen täytäntöön panemiseksi.


lupatunnukset 698-2020-31, ajalla 19.3.2020
Maanankinta- ja vaihtopäätös:
§ 37 Maa-alueiden vaihto Pienteollisuustalo Oy, 14.04.2020
§ 33 Hankinta-asiantuntijan toimen täyttäminen, 02.04.2020
§ 34 Hankinta-asiantuntijan tehtävän muuttaminen hankintalakimiehen tehtäväksi, 02.04.2020
§ 35 Hankintapäällikön tehtävänkuvaus ja tehtävän vaativuuden arviointi, 02.04.2020
§ 36 Sovintosopimuksen hyväksyminen lämmöntoimitukseen liittyvässä riita-asiassa, 06.04.2020
§ 38 Kaupungintalon peruskorjaus - tilatyöryhmän nimeäminen, 07.04.2020
§ 2 Lakimiesharjoittelija lakiasiainyksikköön, 02.04.2020
§ 1 Valtionperinnön hakeminen, 02.04.2020
§ 35 Asuntotontin 10-10261-3 vuokraus / myynti Vennivaarassa, 03.04.2020
§ 36 Asuntotontin 17-5581-1 vuokraus / myynti Nivavaarassa, 03.04.2020
§ 15 Ounasvaaran peruskoulun keittiölaitteiden toimittajan valinta, 09.04.2020
Kaupunginhallitus merkitsee edellä olevat viranhaltijapäätökset tiedoksi ja päättää, että kaupunginhallitus ei käytä otto-oikeutta edellä oleviin päätöksiin. Kaupunginhallitus toteaa, että viranhaltijoiden päätökset ovat yleisesti nähtävänä Rovaniemen kaupungin verkkosivuilla. Lupainsinöörin päätös pidetään yleisesti nähtävänä 21.4.-12.5.2020 Rovaniemen kaupungin hallintopalveluissa, Koskikatu 27, Kauppakeskus Revontuli, B-hissi, 2. kerros.
Kaupunginhallitus kuuli tilapalvelupäällikkö Pekka Latvalaa viranhaltijapäätöksestä Sovintosopimuksen hyväksyminen lämmöntoimitukseen liittyvässä riita-asiassa (klo 15.20).
Kaupunginhallitus kuuli kaupunginlakimies Ville Vitikkaa ja hankintapäällikkö Satu Räisästä hankintatoimeen liittyvistä kaupunginjohtajan viranhaltijapäätöksistä 33, 34 ja 35 § (klo 16.35).


text:
Televisiot | Haluansen.com
Televisiot ja smart-TVt(205)DVD / Blu-Ray -soittimet ja -tallentimet(20)Audio- ja videokaapelit(122)TV-streaming(2)TDT-syntetisaattorit ja satelliitit(15)Kaukosäätimet(15)TV-telineet(63)Kotiteatteri(4)TV-taso(17)DVD
 Ei saatavilla(47)
 Varastossa(416)
approx!(6)Asus(1)Aura(3)BigBuy Home(1)Billow(4)BRIGMTON(1)BSL(1)CoolBox(1)Craftenwood(16)DELOCK(17)Denver Electronics(7)EDC(1)Engel(27)Ewent(13)GEMBIRD(6)Gigatv(1)Gisan(5)Grundig(6)Hama Technics(1)Hisense(20)iggual(67)LG(46)NANOCABLE(28)NEVIR(9)NIMO(2)ONE(1)Panasonic Corp.(13)Philips(37)Physix(1)PLATINET(1)Samsung(31)Schneider(5)Skyworth(3)Sony(24)SPC(2)Stream System(5)TELEFUNKEN(1)TenGO!(1)Terratec(1)Thomson(2)TooQ(21)Toshiba(11)Ultimate Design(1)Vogel's(12)
0,00 € - 68,00 €(204)
20,00 € - 26,00 €(1)
29,00 € - 47,00 €(3)
44,00 € - 73,00 €(9)
57,00 € - 172,00 €(32)
109,00 € - 199,00 €(8)
157,00 € - 214,00 €(2)
128,00 € - 1 176,00 €(149)
314,00 € - 1 401,00 €(17)
458,00 € - 608,00 €(2)
633,00 € - 874,00 €(2)
841,00 € - 1 324,00 €(8)
862,00 € - 2 454,00 €(22)
2 022,00 € - 3 839,00 €(4)
Tästä osiosta löydät, Audio- ja videokaapelit, DVD levyt, DVD / Blu-Ray -soittimet ja -tallentimet, Kaukosäätimet, Kotiteatteri laitteet, TDT-syntetisaattorit ja satelliitit, Televisiot ja smart-TVt, TV-streaming, TV-tasot, TV-telineet.
Tuotteita on 463.
Näytetään 1 - 24 yhteensä 463 tuotteesta
Smart-TV Panasonic TX65EZ950E 65" 4K UHD OLED WIFI X 3...
Hinta 3 838,61 €
Hinta 261,71 €
Hinta 115,62 €
Smart-TV Philips 75PUS7803 75" Ultra HD 4K WIFI Hopea
Hinta 2 076,48 €
Hinta 897,92 €
Hinta 193,11 €
TV-teline Ewent EW1513 13"-27" Musta
Hinta 50,55 €
Smart-TV Samsung UE43RU7105 43" 4K Ultra HD LED WIFI Musta
Hinta 524,09 €
Hinta 766,93 €
Smart-TV Samsung UE65RU7105 65" 4K Ultra HD LED WIFI Musta
Hinta 1 022,90 €
Smart-TV Samsung UE55RU7405 55" 4K Ultra HD LED WIFI Musta
Hinta 869,34 €
Smart-TV Samsung UE65RU7405 65" 4K Ultra HD LED WIFI Musta
Hinta 1 176,50 €
Televisio Engel LE2262 22" Full HD LED USB 2.0 Musta
Hinta 118,16 €
Smart-TV Engel LE4080SM 40" Full HD LED WIFI Musta
Hinta 265,34 €
TV-taso Mänty (140 x 40 x 36 cm) - Perfect Kokoelma by...
TV pöytätuki Ewent EW1514 10"-32" Musta
TV pöytätuki Ewent EW1515 13"-27" Musta
TV pöytätuki Ewent EW1516 13"-27" Musta
HDMI-kaapeli Ethernetillä GEMBIRD CCP-HDMI4-6 (1,8 m) Musta
HDMI-kaapeli Ethernetillä GEMBIRD CC-HDMI4-W-10 (3 m)...
Panasonic yleiskaukosäädin Thomson ROC1105PAN Musta
Yleiskaukosäädin Philips SRP3011/10 Musta
Yleiskaukosäädin Philips SRP3014/10 Musta

matches: HD HD HD HD HD HD HD