Laki kunnan peruspalvelujen valtionosuudesta 1704/2009 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 2009 › 29.12.2009/1704
Tätä lakia sovelletaan käyttökustannuksiin myönnettävään valtionosuuteen sellaisiin kuntien tehtäviin (valtionosuustehtävä), joista säädetään: (30.12.2013/1294)
3) perhehoitajalaissa (312/1992);
10) sosiaalihuoltolaissa (710/1982);
19) tartuntatautilaissa (1227/2016); (21.12.2016/1244)
23) kemikaalilaissa (744/1989);
25 kohta on kumottu L:lla 30.12.2015/1701.
26) sosiaalisesta luototuksesta annetussa laissa (1133/2002);
27) ehkäisevän päihdetyön järjestämisestä annetussa laissa (523/2015); (24.4.2015/525)
28) tupakkalaissa (549/2016); (29.6.2016/557)
29) eläinlääkintähuoltolaissa (765/2009);
30) kirjastolaissa (904/1998);
31) kuntien kulttuuritoiminnasta annetussa laissa (728/1992);
32) taiteen perusopetuksesta annetussa laissa (633/1998); (30.12.2013/1294)
33) oppilas- ja opiskelijahuoltolaissa (1287/2013). (30.12.2013/1294)
PerhehoitajaL 312/1992 on kumottu PerhehoitoL:lla 263/2015. SosiaalihuoltoL 710/1982 on kumottu pääosin SosiaalihuoltoL:lla 1301/2014. KemikaaliL 744/1989 on kumottu KemikaaliL:lla 599/2013. KirjastoL 904/1998 on kumottu L:lla yleisistä kirjastoista 1492/2016. L:n lasten päivähoidosta 36/1973 nimike on muutettu L:lla 580/2015 ja se on kumottu VarhaiskasvatusL:lla 540/2018, joka tulee voimaan 1.9.2018.
2) opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetun lain (1705/2009) 2 §:n 2 momentin 11 kohdassa tarkoitetusta toiminnasta, jonka rahoituksesta säädetään mainitun lain 11 §:n 3 momentissa, sekä perusopetuslain 9 §:ssä tarkoitetusta maahanmuuttajille järjestettävästä perusopetukseen valmistavasta opetuksesta; (29.12.2016/1485)
10 a) työttömyysturvalain (1290/2002) 14 luvun 3 a §:ssä tarkoitetusta kuntien rahoitusosuudesta; (28.12.2017/1126)
12) terveydenhuollon opetuksen ja tutkimuksen järjestämisestä siltä osin kuin siitä maksetaan terveydenhuoltolain (1326/2010) 59–61 §:n perusteella valtion korvausta. (30.12.2010/1347)
Edellä 1 momentin 3, 5 ja 7 kohdassa, 3 momentissa ja perusopetuslain 46 §:n 2 momentissa tarkoitettujen tehtävien perusteella opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetun lain nojalla myönnettävä rahoitus otetaan huomioon 55 §:ssä tarkoitetussa valtionosuusprosentissa. (29.12.2016/1508)
1) varainhoitovuodella sitä kalenterivuotta, jolle «valtionosuus» myönnetään;
6 a) saaristo-osakunnalla kuntaa, jonka saaristo-osaan sovelletaan saariston kehityksen edistämisestä annetun lain 9 §:n mukaan saaristokuntaa koskevia säännöksiä; (29.12.2016/1485)
7) työpaikkaomavaraisuudella kunnassa työssäkäyvien määrän ja kunnan työllisen työvoiman määrän välistä suhdetta; (22.8.2014/676)
8) vieraskielisellä henkilöä, joka on ilmoittanut väestötietojärjestelmästä ja Väestörekisterikeskuksen varmennepalveluista annetun lain (661/2009) 3 §:ssä tarkoitettuun väestötietojärjestelmään äidinkielekseen muun kielen kuin suomen, ruotsin tai saamen kielen; (22.8.2014/676)
9) saamenkielisellä henkilöä, joka on ilmoittanut väestötietojärjestelmästä ja Väestörekisterikeskuksen varmennepalveluista annetun lain 3 §:ssä tarkoitettuun väestötietojärjestelmään äidinkielekseen saamen kielen; (22.8.2014/676)
10) oppivelvollisella perusopetuslain 25 §:ssä tarkoitettua oppivelvollista; sekä (22.8.2014/676)
11) koulutustaustalla ilman perusasteen jälkeistä tutkintoa olevien 30–54-vuotiaiden osuutta vastaavasta ikäluokasta. (22.8.2014/676)
Kunnan «peruspalvelujen» «valtionosuus»
Kunnan «peruspalvelujen» valtionosuuden laskemisen perusteina (valtionosuusperusteet) käytetään:
1) 1 §:n 1 momentissa tarkoitettujen valtionosuustehtävien laskennallisia kustannuksia;
2) syrjäisyyden, työpaikkaomavaraisuuden ja saamelaisten kotiseutualueen kunnan lisäosien määräytymisperusteita.
Kunnalle myönnetään valtionosuutta 1 §:ssä tarkoitettujen valtionosuustehtävien järjestämisestä aiheutuviin kustannuksiin euromäärä, joka saadaan, kun 6–13 §:n mukaisesti määräytyvät laskennalliset kustannukset lasketaan yhteen ja saadusta summasta vähennetään 55 §:ssä tarkoitettu kunnan omarahoitusosuus. Näin saatuun euromäärään lisätään kunnan 26–28 §:ssä tarkoitetut syrjäisyyden, työpaikkaomavaraisuuden ja saamelaisten kotiseutualueen kunnan lisäosat. (22.8.2014/676)
3 luku (22.8.2014/676)
Kunnan «peruspalvelujen» valtionosuuden laskennalliset kustannukset
Kunnan «peruspalvelujen» valtionosuuden laskennalliset kustannukset saadaan laskemalla yhteen tulot, jotka saadaan kertomalla ikäluokittaiset perushinnat asianomaisiin ikäluokkiin kuuluvien kunnan asukkaiden määrällä. Näin saatuun summaan lisätään kunnan sairastavuuden, työttömyyden, vieraskielisyyden, kaksikielisyyden, saaristoisuuden, asukastiheyden ja koulutustaustan perusteella määritellyt laskennalliset kustannukset.
Kunnan «peruspalvelujen» valtionosuuden laskennallisten kustannusten perushinnat määrätään erikseen seuraaville ikäluokille:
1) 0–5-vuotiaat;
2) 6-vuotiaat;
3) 7–12-vuotiaat:
4) 13–15-vuotiaat:
5) 16–18-vuotiaat;
6) 19–64-vuotiaat:
7) 65–74-vuotiaat;
8) 75–84-vuotiaat;
9) 85 vuotta täyttäneet ja vanhemmat.
Työkyvytön, alle 55-vuotias 3,59
Työkyvytön, alle 55-vuotias 12,03
Kaksikieliselle kunnalle kaksikielisyyden perusteella määräytyvät kunnan laskennalliset kustannukset lasketaan kertomalla asukasta kohden määritelty kaksikielisyyden perushinta kunnan asukasmäärällä ja kertomalla tulo luvulla 0,07. Edellä mainittuun kustannukseen lisätään euromäärä, joka saadaan kertomalla kaksikielisyyden perushinta kunnan ruotsinkielisten asukasmäärällä ja kertomalla tulo luvulla 0,93. Kunnan kaksikielisyydestä säädetään kielilain 5 §:ssä.
Saaristo-osakunnalle saaristoisuuden perusteella määräytyvät kunnan laskennalliset kustannukset lasketaan kertomalla asukasta kohden määritelty saaristo-osakunnan perushinta kunnan asukasmäärällä ja saaristossa asuvien osuudella kunnan asukasmäärästä. (29.12.2016/1485)
Otsikko on kumottu L:lla 22.8.2014/676. (22.8.2014/676)
Kunnan koulutustaustakerroin saadaan laskemalla ilman perusasteen jälkeistä tutkintoa olevien 30–54-vuotiaiden asukkaiden osuus kunnan vastaavasta ikäryhmästä ja vähentämällä tästä sen kunnan vastaava osuus, jossa ilman perusasteen jälkeistä tutkintoa olevien 30–54-vuotiaiden asukkaiden osuus vastaavasta ikäryhmästä on koko maan pienin. Kerrointa laskettaessa käytetään Tilastokeskuksen koulutustilaston tietoja ilman tutkintoa olevien lukumäärästä varainhoitovuotta edeltävää vuotta edeltäneeltä vuodelta.
14–20 § on kumottu L:lla 22.8.2014/676.
Jos 6–13 §:ssä tarkoitettuja kertoimia ja määräytymistekijöitä laskettaessa ei ole käytettävissä mainituissa pykälissä tarkoitetun ajankohdan mukaisia tietoja, käytetään kertoimien laskennassa viimeisimpiä asianomaisessa pykälässä tarkoitettua ajankohtaa edeltäviä tietoja.
5 luku (22.8.2014/676)
5 luku on kumottu L:lla 22.8.2014/676.
6 luku (22.8.2014/676)
Kunnalle myönnetään verotuloihin perustuvaa valtionosuuden lisäystä (tasauslisä), jos kunnan laskennallinen verotulo asukasta kohden on pienempi kuin euromäärä, joka saadaan jakamalla kaikkien kuntien yhteenlasketut laskennalliset verotulot kuntien yhteenlasketulla asukasmäärällä (tasausraja). Kunta saa tasauslisää 80 prosenttia tasausrajan ja kunnan asukasta kohden lasketun laskennallisen verotulon erotuksesta. (22.8.2014/676)
Jos kunnan laskennallinen verotulo asukasta kohden ylittää tasausrajan, tehdään kunnan valtionosuuteen tasausvähennys. Tasausvähennys on 30 prosenttia tasausrajan ylittävästä asukaskohtaisesta euromäärästä lisättynä mainitun ylityksen luonnollisella logaritmilla. Luonnollinen logaritmi muunnetaan prosenttiyksiköiksi. (22.8.2014/676)
Kunnan laskennallista verotuloa laskettaessa otetaan huomioon kunnallisvero ja kunnan osuus yhteisön tuloverosta (yhteisövero). Näiden lisäksi laskennallista verotuloa laskettaessa otetaan huomioon 50 prosenttia ydinvoimalaitosten kiinteistöverolain (654/1992) 14 §:n 1 momentissa tarkoitetusta laskennallisesta kiinteistöverosta. Verotuloihin perustuvassa valtionosuuden tasauksessa huomioon otettavista verotuloista annetaan tarkempia säännöksiä valtioneuvoston asetuksella. (22.8.2014/676)
31 § on kumottu L:lla 22.8.2014/676.
Opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetun lain 11 §:n 2 momentin perusteella yksityisen perusopetuksen järjestäjälle toiminnan aloittamiseen myönnettävä rahoitus vähentää kaikille kunnille maksettavia valtionosuuksia rahoituksen yhteismäärää vastaavalla euromäärällä. Valtionosuuden vähennys on kaikissa kunnissa asukasta kohden yhtä suuri.
Edellä 2 momentissa tarkoitetussa vertailulaskelmassa otetaan huomioon myös kuntien valtionosuuslain 12 c §:ssä tarkoitettu vuonna 2009 toteutettujen veronkevennysten vaikutus kunnan valtionosuuksiin. Vertailulaskelmassa ei oteta huomioon 26–28 §:ssä tarkoitettuja erityisen harvan asutuksen, saaristokunnan sekä saamelaisten kotiseutualueen kunnan lisäosia eikä kunnille maksettavaa 30 §:ssä tarkoitettua harkinnanvaraista valtionosuuden korotusta. Vertailulaskelmassa ei myöskään oteta huomioon joustavan perusopetukseen järjestämiseen myönnettävää rahoitusta.
Siirtymätasaus vuosina 2015–2019
Valtionosuusmuutos lasketaan vähentämällä vuodelle 2014 myönnettävä kunnan «valtionosuus» niistä valtionosuuksista, jotka kunnalle olisi myönnetty, jos tämän lain mukaiset määräytymisperusteet olisivat olleet voimassa vuonna 2014. Vertailulaskelmassa ei oteta huomioon 30 §:ssä tarkoitettua harkinnanvaraista valtionosuuden korotusta eikä 37–39 §:ssä tarkoitettua kotikuntakorvausta.
Siirtymätasaus toteutetaan kustannusneutraalisti kuntien ja valtion välillä. Kuntien «peruspalvelujen» valtionosuutta vähennetään siirtymätasausta vastaavasti kunnittain asukasta kohden tasasuuruisesti. (20.11.2015/1339)
Valtionosuuden lisäystä tai vähennystä laskettaessa työmarkkinatukiin, jotka on maksettu kunnassa asuville vähintään 500 päivältä työmarkkinatukea työttömyyden perusteella saaneille, lisätään kunnalle perustoimeentulotuesta aiheutuneet menot ja tämä euromäärä jaetaan kahdella. Näin saadusta euromäärästä vähennetään se osuus perustoimeentulotuen laskennallisesta kustannuksesta, jota siihen myönnetty «valtionosuus» ei ole laskennallisesti kattanut, sekä ne kunnan valtionosuuden lisäykset, jotka vuodesta 2006 ovat aiheutuneet sosiaali- ja terveydenhuollon valtionosuusprosentin noususta 0,56 prosenttiyksiköllä ja tasausrajan nostamisesta 90 prosentista yhdellä prosenttiyksiköllä.
Kunnan «peruspalvelujen» valtionosuutta lisätään tai vähennetään työmarkkinatuen kustannusosuuden ja yhteisöverotuoton erotuksella kuntakohtaisesti. Laskelmien perusteena ovat vuoden 2013 tiedot työmarkkinatuen määrästä sekä vuoden 2014 tiedot kuntien yhteisöverotulojen jako-osuudesta.
Kunnan «peruspalvelujen» valtionosuuden tasaus lasketaan siten, että sen vaikutukset kuntiin ovat asukaskohtaisesti tasasuuruiset. Tasauksen laskennassa otetaan huomioon työmarkkinatuen kustannusten ja yhteisöveron kasvu kuntakohtaisesti.
Kunnan «peruspalvelujen» valtionosuuden vähentäminen kuntaan maksetun perustoimeentulotuen määrällä
Jos 1 momentissa tarkoitetun valtionosuuden lisäyksen jälkeen kunnan verotulojen menetys on suurempi kuin 40,85 euroa asukasta kohden, lisätään kunnan «peruspalvelujen» valtionosuutta euromäärällä, joka saadaan vähentämällä asukaskohtaisesta verotulojen menetyksestä 40,85 euroa asukasta kohden. Jos kunnan verotulojen menetys on pienempi kuin 40,85 euroa asukasta kohden, vähennetään kunnan valtionosuudesta euromäärä, joka saadaan vähentämällä 40,85 eurosta kunnan verotulojen menetys asukasta kohden. Valtionosuuden yhteenlasketut vuosittaiset lisäykset ja vähennykset ovat koko maan tasolla yhtä suuret. Kunnan «peruspalvelujen» valtionosuuden muutosta laskettaessa sovelletaan vuoden 2017 verotustietoja ja vuoden 2018 veroprosenttia sekä asukaslukua vuosien 2017 ja 2018 vaihteessa.
35 a § on kumottu L:lla 30.12.2014/1406.
Vuosina 2016–2019 kunnan «peruspalvelujen» valtionosuudesta vähennetään vuosittain indeksikorotusta vastaava määrä. Vuonna 2019 indeksikorotusta vastaava määrä on 16,68 euroa asukasta kohden.
Vuonna 2019 kunnan «peruspalvelujen» valtionosuudesta vähennetään 90,69 euroa asukasta kohden liittyen kilpailukykysopimuksen toteuttamisesta kunnille aiheutuviin säästöihin.
Vuonna 2019 kunnan «peruspalvelujen» valtionosuudesta vähennetään 3,81 euroa asukasta kohden pitkäaikaistyöttömien eläketuen menojen vähennyksestä johtuen.
Vuonna 2019 kunnan «peruspalvelujen» valtionosuudesta vähennetään 0,28 euroa asukasta kohden opiskelijavalintajärjestelmän rahoittamiseksi.
Vuonna 2019 kunnan «peruspalvelujen» valtionosuudesta vähennetään 4,10 euroa asukasta kohden lääkintä- ja lääkärihelikopteritoiminnan rahoittamiseksi.
Vuonna 2019 kunnan «peruspalvelujen» valtionosuudesta vähennetään 0,05 euroa asukasta kohden oppilas-, opiskelija- ja tutkintotietojen sähköisen käsittelyjärjestelmän rahoittamiseksi.
Vuonna 2019 kunnan «peruspalvelujen» valtionosuudesta vähennetään 5,47 euroa asukasta kohden liittyen kuntien digitalisaation kannustinjärjestelmän toteuttamiseen.
Vuonna 2020 kunnan «peruspalvelujen» valtionosuuteen lisätään 43,22 euroa asukasta kohden liittyen kilpailukykysopimuksen toteuttamisesta aiheutuvan kaksinkertaisen vähennyksen huomioon ottamiseen.
Jos esi- ja perusopetusta järjestää varainhoitovuotta edeltävää vuotta edeltäneen vuoden lopussa muu kuin 6–15-vuotiaan tai muun oppivelvollisuuttaan suorittavan oppilaan kotikunta, oppilaan kotikunta on velvollinen suorittamaan asianomaiselle kunnalle tai muulle 1 §:n 2 momentissa tarkoitetulle opetuksen järjestäjälle kotikuntakorvauksen siten kuin 38–41 §:ssä säädetään. Kunta ei ole velvollinen suorittamaan kotikuntakorvausta alle 6-vuotiaasta perusopetuslain 25 §:n 2 momentissa tarkoitettua pidennettyä oppivelvollisuutta suorittavasta oppilaasta.
Kotikuntakorvaus määräytyy kuntien ja muiden opetuksen järjestäjien esi- ja perusopetuksen toteutuneiden kustannusten perusteella erikseen 6-, 7–12- ja 13–15-vuotiaille.
Toteutuneet kustannukset määräytyvät 59 §:n mukaisesti vähennettynä kuitenkin kustannuksilla, jotka aiheutuvat erikoissairaanhoidossa olevan oppilaan perusopetuslain 4 a §:ssä tarkoitetun opetuksen tuesta sekä pidennetyn oppivelvollisuuden opetuksesta siltä osin kuin ne ylittävät toteutuneen kotikuntakorvauksen tason.
Kotikuntakorvauksen perusosa lasketaan jakamalla 1 momentissa tarkoitetut kuntien ja muiden opetuksen järjestäjien yhteenlasketut esi- ja perusopetuksen toteutuneet kustannukset kuntien painotetulla 6–15-vuotiaiden määrällä. Kuntien painotettu 6–15-vuotiaiden määrä saadaan kertomalla kuntien 6-vuotiaiden määrä luvulla 0,61, 7–12-vuotiaiden määrä luvulla 1 ja 13–15-vuotiaiden määrä luvulla 1,60 ja laskemalla näin saadut tulot yhteen. Oppilaan iän mukaan määräytyvä kotikuntakorvaus saadaan kertomalla kotikuntakorvauksen perusosa seuraavasti:
7–12-vuotias 1,00
13–15-vuotias 1,60
Muulle oppivelvolliselle oppilaalle kotikuntakorvaus määräytyy 13–15-vuotiaiden kotikuntakorvausperusteen perusteella.
Muu opetuksen järjestäjä kuin kunta saa 94 prosenttia 1–4 momentissa tarkoitetuista kotikuntakorvauksista.
Jos esi- ja perusopetusta saavalla 6–15-vuotiaalla tai muulla kotikuntakorvauksen piiriin kuuluvalla oppivelvollisella oppilaalla ei ole kotikuntalain mukaista kotikuntaa Suomessa, valtio on velvollinen maksamaan opetuksen järjestäjälle kotikuntakorvauksen. Kotikuntakorvauksen peruste määräytyy sen kunnan mukaan, jossa opetuksen järjestäjän opetus pääasiassa järjestetään. Yksityisen opetuksen järjestäjän kotikuntakorvaukseen sovelletaan lisäksi, mitä säädetään 38 §:n 4 momentissa.
Jos esi- ja perusopetusta saavalla 6–15-vuotiaalla tai muulla kotikuntakorvauksen piiriin kuuluvalla oppivelvollisella oppilaalla on kotikunta Ahvenanmaan maakunnassa sijaitsevassa kunnassa, valtio on velvollinen maksamaan asianomaiselle kunnalle tai opetuksen järjestäjälle kotikuntakorvauksen. Kotikuntakorvauksen peruste määräytyy sen kunnan mukaan, jossa opetuksen järjestäjän opetus pääasiassa järjestetään.
Kunta, joka on perusopetuslain 4 a §:n 1 momentissa tarkoitettua esiopetusta ja perusopetusta saavan oppilaan kotikuntalaissa tarkoitettu kotikunta hoidon aikana, on velvollinen maksamaan oppilaasta sairaalan tai muun erikoissairaanhoidon toimintayksikön sijaintikunnalle korvauksen, joka lasketaan kertomalla opetuksesta opetuspäivää kohden aiheutuva keskimääräinen todellinen vuosikustannus niiden päivien määrällä, jolloin sairaalan tai muun erikoissairaanhoidon toimintayksikön sijaintikunta järjestää oppilaalle opetusta. Perusopetuslain 4 a §:n 3 momentissa tarkoitettua tukea saavan oppilaan kotikunta on velvollinen maksamaan tukitoimenpiteistä aiheutuneita kustannuksia vastaavan korvauksen tukea tarjoavan sairaalan tai muun erikoissairaanhoidon toimintayksikön sijaintikunnalle.
Kunta, joka on lastensuojelulain 57 §:ssä tarkoitetussa koulukodissa perusopetusta saavan oppilaan kotikunta opetuksen aikana, on velvollinen maksamaan oppilaasta koulukotiopetuksen järjestäjälle osana lastensuojelutoimenpiteistä aiheutuvia kustannuksia korvauksen, joka lasketaan kertomalla niiden koulun työpäivien määrä, joina oppilaalle on annettu opetusta, opetuksesta koulun työpäivää kohden aiheutuvilla keskimääräisillä todellisilla vuosikustannuksilla.
Kunta, joka on lastensuojelulain 16 b §:n 1 momentissa tarkoitetulla tavalla sijoitetun esi- tai perusopetusta saavan oppilaan kotikunta opetuksen aikana, on velvollinen maksamaan opetusta järjestävälle kunnalle tai muulle opetuksen järjestäjälle oppilaan esi- tai perusopetuksesta aiheutuneita kustannuksia vastaavan korvauksen.
Edellä 1–3 momentissa tarkoitettua korvausta varainhoitovuodelle laskettaessa otetaan vähennyksenä huomioon oppilaan osuus opetuksen järjestäjälle maksettavasta seuraavasta rahoituksesta:
1) 37 §:ssä ja 38 §:n 1–5 momentissa tarkoitetusta varainhoitovuoden lopun tilanteen mukaan oppilaasta varainhoitovuodelle päätetystä kuntakohtaisesta oppilaan iän mukaan määräytyvästä kotikuntakorvauksesta;
2) oppilaan lisäopetuksen järjestämisestä varainhoitovuodelle maksettavasta opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetun lain 11 ja 29 §:ssä tarkoitetusta rahoituksesta; (29.12.2016/1485)
3) pidennetyn oppivelvollisuuden piiriin kuuluvan oppilaan opetuksesta varainhoitovuodelle maksettavasta opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetun lain 11 ja 29 §:ssä tarkoitetusta korotuksesta; ja (29.12.2016/1485)
4) koulukotiopetuksesta opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetun lain 11 ja 29 §:ssä tarkoitetusta koulukotikorotuksesta. (29.12.2016/1485)
Kunnan ja muun opetuksen järjestäjän on toimitettava valtiovarainministeriölle kotikuntakorvauksien keskitettyä maksamista varten tiedot esi- ja perusopetusta saavien oppilaiden määristä jaoteltuina ikäluokittain ja kotikunnittain niiden oppilaiden osalta, joille ne ovat järjestäneet 37 §:ssä ja 38 §:n 1–5 momentissa sekä 39 ja 40 §:ssä tarkoitettua kotikuntakorvaukseen oikeuttavaa esi- ja perusopetusta varainhoitovuotta edeltävää vuotta edeltäneen vuoden lopussa.
Jos kunnat tai kotikunta ja muu opetuksen järjestäjä ovat erimielisiä, onko toinen kunta tai opetuksen järjestäjä oikeutettu saamaan tai velvollinen maksamaan kotikuntakorvausta tai 41 §:ssä tarkoitettua korvausta, asiaa koskeva riita käsitellään hallintoriita-asiana hallinto-oikeudessa siten kuin hallintolainkäyttölaissa (586/1996) säädetään.
Valtiovarainministeriö valmistelee yhteistoiminnassa sosiaali- ja terveysministeriön sekä opetus- ja kulttuuriministeriön kanssa tässä laissa tarkoitettujen valtionosuustehtävien muutoksien vaikutukset valtionosuusperusteisiin ja valtionosuuden perusteiden laskennan valtion talousarvion valmistelua varten.
Valtiovarainministeriön on yhdessä sosiaali- ja terveysministeriön sekä opetus- ja kulttuuriministeriön kanssa neuvoteltava valtion ja kuntien välistä kustannustenjakoa koskevista tarkistuksista Suomen Kuntaliitto ry:n kanssa siten kuin valtioneuvoston asetuksella tarkemmin säädetään.
Valtiovarainministeriön on neuvoteltava osana kuntalain (365/1995) 8 a §:ssä tarkoitettua peruspalveluohjelmamenettelyä sosiaali- ja terveysministeriön, opetus- ja kulttuuriministeriön sekä Suomen Kuntaliitto ry:n kanssa siitä, miten valtionosuustehtävien muutoksista aiheutuvat kustannukset kehittyvät, miten valtionosuustehtävien muutokset vaikuttavat valtionosuuksien ja -avustusten määräytymisperusteisiin ja kustannuksiin sekä myönnettäviin valtionosuuksiin ja -avustuksiin.
Ks. VNa kunnan «peruspalvelujen» valtionosuudesta 1446/2014 4 §. KuntaL 365/1995 on kumottu KuntaL:lla 410/2015.
Valtiovarainministeriö myöntää kunnalle valtionosuuden sekä päättää verotuloihin perustuvasta valtionosuuden tasauksesta. Valtiovarainministeriön on myönnettävä kunnalle «valtionosuus» sekä päätettävä verotuloihin perustuvasta valtionosuuden tasauksesta hakemuksetta viimeistään varainhoitovuotta edeltävän vuoden loppuun mennessä.
Valtiovarainministeriö ja opetus- ja kulttuuriministeriö toimittavat Valtion talous- ja henkilöstöhallinnon palvelukeskukselle 1 momentissa tarkoitettujen euromäärien maksamista varten seuraavat tiedot:
3) 43 §:ssä tarkoitettujen tietojen perusteella tiedot kultakin kunnalta kuntien valtionosuuden maksamisen yhteydessä vähennettävistä 37 §:ssä ja 38 §:n 1–5 momentissa tarkoitetuista kotikuntakorvauksista sekä kunnalle ja muulle opetuksen järjestäjälle maksettavista 37 §:ssä, 38 §:n 1–5 momentissa sekä 39 ja 40 §:ssä tarkoitetuista kotikuntakorvauksista;
5) opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetun lain 6, 7, 10, 11, 19–22, 29 ja 32 e §:ssä sekä 32 i §:n 1 momentissa tarkoitetut valtionosuudet ja rahoitukset; (11.8.2017/547)
Jos oikaisuvaatimuksen tekemiselle 64 §:ssä säädetyn määräajan kuluttua ilmenee tietoja, jotka eivät ole olleet aikaisemmin tiedossa ja kunnalta on tämän vuoksi jäänyt saamatta valtionosuutta, joka olisi lain mukaan kuulunut sille, on saamatta jäänyt euromäärä suoritettava kunnalle. Suoritettavalle määrälle on maksettava korkolain (633/1982) 3 §:n 2 momentin mukainen vuotuinen korko sen kuukauden alusta, jona «valtionosuus» olisi tullut maksaa.
Jos kunta on saanut perusteettomasti tässä laissa tarkoitettua valtionosuutta, on valtiovarainministeriön määrättävä liikaa saatu määrä palautettavaksi. Palautettavasta määrästä peritään korkolain 3 §:n 2 momentin mukainen vuotuinen korko sen kuukauden alusta, jona «valtionosuus» tai kotikuntakorvaus on maksettu.
Laskennallisten kustannusten ja lisäosien perushinnoista säätäminen (22.8.2014/676)
Valtioneuvoston asetuksella säädetään vuosittain seuraavaa varainhoitovuotta varten 6–13 sekä 26–28 §:ssä tarkoitetut perushinnat. (22.8.2014/676)
3 kohta on kumottu L:lla 30.12.2015/1701.
4) ne tarkistukset, jotka 58 §:n mukaisesti tehdään vuosittain valtion ja kuntien välisen kustannustenjaon tarkistamiseksi. (22.8.2014/676)
Kunnan 6–13 §:ssä tarkoitetut laskennalliset kustannukset jakautuvat siten, että kuntien «valtionosuus» on 25,37 prosenttia (valtionosuusprosentti) ja kuntien omarahoitusosuus on 74,63 prosenttia. (19.12.2018/1236)
Uusissa ja laajentuvissa valtionosuustehtävissä «valtionosuus» on 100 prosenttia uusien ja laajentuvien tehtävien laskennallisista kustannuksista ellei valtionosuustehtäviin tehdä vastaavan suuruisia vähennyksiä. (30.12.2014/1406)
Ikääntyneen väestön toimintakyvyn tukemisesta sekä iäkkäiden sosiaali- ja terveyspalveluista annetun lain mukaisten uusien ja laajenevien tehtävien valtionosuusprosentti on 54,3 niiden laskennallisista kustannuksista, joka otetaan huomioon 1 momentissa tarkoitetussa valtionosuusprosentissa. (28.12.2012/982)
Kunnan omarahoitusosuus on kaikissa kunnissa asukasta kohden yhtä suuri. Kunnan omarahoitusosuus asukasta kohden saadaan vähentämällä kaikkien kuntien 6–13 §:n mukaisten laskennallisten kustannusten yhteismäärästä siitä 55 §:ssä säädetyn valtionosuusprosentin mukaisesti laskettu osuus ja jakamalla näin saatu euromäärä maan asukasmäärällä. (22.8.2014/676)
Valtion ja kuntien välisessä kustannustenjaon tarkistuksessa tarkistetaan 2 momentissa tarkoitetut laskennalliset kustannukset, perushinnat ja rahoitus toteutuneiden kustannusten mukaisiksi sekä 55 §:ssä tarkoitettu valtionosuusprosentti noudattaen, mitä jäljempänä tässä pykälässä sekä 59 ja 60 §:ssä säädetään. (22.8.2014/676)
Kustannustenjaon tarkistuksessa valtion ja kuntien välillä tarkistetaan valtakunnallisesti yhtenä kokonaisuutena 6–13 §:ssä tarkoitettujen laskennallisten kustannusten perusteena olevat perushinnat. Lisäksi tarkistetaan opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetun lain 11 ja 29 §:n mukainen:
1) rahoitus lisäopetukseen;
2) rahoitus perusopetuslain 26 a §:ssä tarkoitetun pidennetyn oppivelvollisuuden piirissä olevien, viisi vuotta esiopetuksen alkamisvuonna täyttävien oppilaiden esiopetukseen;
3) rahoitus perusopetuslain 46 §:n 2 momentissa tarkoitettuun perusopetukseen; (29.12.2016/1508)
4) rahoitus pidennetyn oppivelvollisuuden piiriin kuuluville oppilaille; ja
5) sisäoppilaitoslisä sekä koulukotikorotus.
Edellä 1 momentissa tarkoitetut perushinnat ja rahoitus määrätään sekä 3 momentissa tarkoitettu valtionosuusprosentti säädetään varainhoitovuosittain. Kustannustenjaon tarkistus suoritetaan vuosittain. (22.8.2014/676)
2) perusopetuslain 25 §:n 2 momentissa tarkoitetusta pidennetyn oppivelvollisuuden piirissä olevien oppilaiden opetuksen järjestämisestä; ja (29.12.2016/1508)
3 kohta on kumottu L:lla 29.12.2016/1508.
1) perusopetuslain 46 §:n mukaisesta oppivelvollisuusiän ylittäneiden perusopetuksesta, lukuun ottamatta 46 §:n 2 momentissa tarkoitettua opetusta; (29.12.2016/1508)
2 kohta on kumottu L:lla 22.8.2014/676.
4) opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetun lain 2 § 2 momentin 11 kohdan mukaisen esiopetukseen tai perusopetuslain 9 §:ssä tarkoitetusta maahanmuuttajille järjestettävästä perusopetukseen valmistavasta opetuksesta;
7 a) työttömyysturvalain 14 luvun 3 a §:ssä tarkoitetusta kuntien rahoitusosuudesta; (28.12.2017/1126)
9) terveydenhuollon opetuksen ja tutkimuksen järjestämisestä siltä osin kuin tästä maksetaan valtion korvausta terveydenhuoltolain 59–61 §:n perusteella. (30.12.2010/1347)
1) sosiaali- ja terveydenhuollon suunnittelusta ja valtionavustuksesta annetun lain 20 §:ssä sekä opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetun lain 36 §:ssä tarkoitetusta perustamishankkeelle säädetyn vähimmäiseuromäärän ylittävästä perustamishankkeesta aiheutuvia kustannuksia; (22.8.2014/676)
3) tavaran ja palvelun hankintahintaan sisältyvää arvonlisäveroa lukuun ottamatta yksityisen opetuksen järjestäjän ja yliopiston tavaran ja palvelun hankintahintaan sisältyvää arvonlisäveroa; (29.12.2016/1485)
Kustannustenjaon tarkistuksessa käytetään 59 §:n 1 momentissa tarkoitettujen käyttökustannusten perusteena Tilastokeskuksen kuntien ja kuntayhtymien talous- ja toimintatilastoista saatavia sekä opetus- ja kulttuuriministeriön esi- ja perusopetuksesta keräämiä kustannuksia. (29.12.2011/1510)
Edellä 6 §:ssä tarkoitetut laskennalliset kustannukset, 7–13 §:ssä tarkoitetut kertoimet ja 26–28 §:ssä tarkoitetut lisäosat saadaan yhdistämällä asianomaisten kuntien laskennallisten kustannusten, kertoimien ja lisäosien perusteet. (22.8.2014/676)
Opetus- ja kulttuuritoimessa laskennallisiin opiskelija-, opetustunti-, ohjaustunti-, opiskelijaviikko-, opiskelijatyövuosi- ja henkilötyövuosimääriin perustuva «valtionosuus» myönnetään niille kunnille, jotka kuntajakoa muutettaessa saavat hoidettavakseen kyseisten palveluiden järjestämisen.
Mitä tässä pykälässä säädetään, sovelletaan kaikkiin valtionosuuksiin kuntajaon muutoksen voimaantulovuonna sekä verotuloihin perustuvaan valtionosuuden tasaukseen kuntajaon muutoksen voimaantulovuonna ja sitä seuraavana vuonna. (22.8.2014/676)
Opetus- ja kulttuuritoimen laskennallisiin opiskelija-, opetustunti-, ohjaustunti-, opiskelijaviikko-, opiskelijatyövuosi- ja henkilötyövuosimääriin perustuva «valtionosuus» myönnetään niille kunnille, jotka kuntajakoa muutettaessa saavat hoidettavakseen kyseisten palveluiden järjestämisen.
63 a § on kumottu L:lla 10.4.2015/414.
67 § on kumottu L:lla 22.8.2014/676.
Edellä 6, 13 ja 14 §:ssä sekä 22–25 §:ssä tarkoitetut perushinnat vuodelle 2010 säädetään valtioneuvoston asetuksella siten kuin 2–5 momentissa säädetään.
Esi- ja perusopetuksen perushinnaksi säädetään 6–15-vuotiasta kohden vuodelle 2009 laskettava perushinta tarkistettuna vuoden 2010 arvioituun kustannustasoon. Vuoden 2009 perushinta on se perushinta, joka olisi saatu, jos esi- ja perusopetuksen laskennalliset kustannukset vuodelle 2009 olisi laskettu 22 §:ssä tarkoitetulla tavalla, ja laskelmassa esi- ja perusopetuksen laskennallisten kustannusten yhteismäärä koko maassa olisi ollut yhtä suuri kuin mainittujen valtionosuustehtävien rahoituksen perusteena käytetyt valtakunnallisesti yhteenlasketut valtionosuuden laskennalliset perusteet lisättynä opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetun lain (635/1998) 9 §:n 2 momentin 2 kohdassa tarkoitetuilla valtion oppilaitoksille laskettavilla euromäärillä esi- ja perusopetuksen osalta vuodelle 2009. Näin lasketusta euromäärästä vähennetään opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetun lain (1705/2009) 11 §:ssä, 13 §:n 1–3 momentissa sekä 14 ja 15 §:ssä säädettyyn toimintaan kohdennettua valtionosuuden laskennallista perustetta vastaava euromäärä, 42 §:ssä tarkoitetut yksityisille opetuksen järjestäjille maksettavat arvonlisävero-osuudet sekä 44 §:n 2 momentissa tarkoitetut avustukset ja valtion kouluille talousarviossa tarkoitettu lisärahoitus, jonka tarkoituksena on korvata valtionosuusjärjestelmän muutoksesta aiheutuvat valtionosuuksien menetykset.
Edellä 2–4 momentissa tarkoitettuja perushintoja määrättäessä otetaan huomioon valtionosuustehtävien laadun ja laajuuden muutokset 54 §:ssä säädetyllä tavalla.
Vuonna 2010 kuntien «peruspalvelujen» valtionosuuteen ei tehdä 32 §:ssä tarkoitettua vähennystä.
Vuosien 2010 ja 2011 verotuksessa toteutettavista veroperustemuutoksista johtuviin verotulomenetysten korvauksiin kunnille sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.
Vuosina 2010–2012 verotuksessa toteutettavista veroperustemuutoksista johtuviin verotulomenetysten korvauksiin kunnille sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.
HE 96/2012, HaVM 22/2012, EV 155/2012
Vuosina 2010–2013 verotuksessa toteutettavista veroperustemuutoksista johtuviin verotulomenetysten korvauksiin kunnille sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.
HE 113/2013, HaVM 17/2013, EV 190/2013
Edellä 6 §:n 2 momentissa tarkoitetut perushinnat ja 7–13 §:ssä tarkoitetut määräytymisperusteiden perushinnat sekä 26–28 §:ssä tarkoitetut lisäosien perushinnat vuodelle 2015 säädetään valtioneuvoston asetuksella noudattaen 4 ja 5 momenttia.
Edellä 6 §:n 2 momentissa tarkoitettujen ikäluokkien perushinnoiksi, 7–13 §:ssä tarkoitettujen sairastavuuskertoimen, työttömyyskertoimen, vieraskielisyyskertoimen, kaksikielisyyden, saaristoisuuden, asukastiheyskertoimen ja koulutustaustakertoimen perushinnoiksi sekä 26–28 §:ssä tarkoitettujen syrjäisyyden, työpaikkaomavaraisuuden ja saamelaisten kotiseutualueen kunnan lisäosien perushinnoiksi säädetään vuoden 2014 perusteiden mukaan lasketut ikäluokkien perushinnat sekä määräytymisperusteiden ja lisäosien perushinnat tarkistettuna vuoden 2015 kustannustasoon. Tässä momentissa tarkoitetut perushinnat ovat vuoden 2014 tasossa seuraavat:
0–5-vuotiaat 8 483,08
6-vuotiaat 8 789,01
7–12-vuotiaat 7 198,70
13–15 vuotiaat 12 349,40
16–18 vuotiaat 3 904,34
19–64 vuotiaat 1 029,36
65–74 vuotiaat 2 103,65
75–84 vuotiaat 5 622,65
85-vuotiaat ja vanhemmat 18 841,70
Sairastavuuskerroin 1 188,58
Vieraskielisyyskerroin 1 882,50
Saamelaisten kotiseutualueen kunnan lisäosa 2 615,00
Edellä 4 momentissa tarkoitettuja perushintoja määrättäessä otetaan huomioon valtionosuustehtävien laadun ja laajuuden muutokset noudattaen 54 §:ää.
Sen estämättä, mitä 58 §:ssä säädetään kustannustenjaon tarkistuksesta, ensimmäinen tämän lain mukainen kustannustenjaon tarkistus tehdään varainhoitovuodelle 2016 vuoden 2013 kustannustietojen perusteella.
Sen estämättä, mitä 38 §:ssä säädetään kotikuntakorvausten määräytymisestä, vuoden 2015 kotikuntakorvausten kustannuspohjana käytetään vuoden 2014 esi- ja perusopetuksen laskennallisia kustannuksia korotettuna vuoden 2015 kunnan «peruspalvelujen» hintaindeksillä.
Muille opetuksen järjestäjille kuin kunnille maksettavien kotikuntakorvausten siirtymäjärjestely toteutetaan «peruspalvelujen» valtionosuuden sisäisenä järjestelynä siten, että kuntien «peruspalvelujen» valtionosuutta vähennetään siirtymäjärjestelyä vastaavalla euromäärällä tasasuuruisesti kaikilta kunnilta vuosina 2015–2019. Siirtymäjärjestely koskee opetuksen järjestäjiä, joiden kotikuntakorvauksen vähennys on suurempi kuin kolme prosenttia kotikuntakorvauksen määrästä. Määrässä otetaan huomioon yliopistojen ja yksityisten opetuksen järjestäjien 42 §:ssä tarkoitettu arvonlisävero.
HE 38/2014, HaVM 20/2014, EV 87/2014
Valtion vuoden 2015 talousarvioon ja siihen liittyvien lakien mukaisiin tämän lain soveltamisalaan kuuluviin tehtäviin sekä vuosien 2010–2014 uusien ja laajentuneiden valtinosuustehtävien piiriin jo kuuluviin tehtäviin sovelletaan 55 §:n 2 momenttia sellaisena kuin se oli lain voimaan tullessa.
HE 133/2014, HaVM 34/2014, EV 234/2014
HE 20/2015, HaVM 3/2015, EV 20/2015
30.12.2015/1701:
Vuosina 2010–2013 verotuksessa toteutettavista veroperustemuutoksista johtuviin verotulomenetysten korvaukseen kunnille sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.
HE 37/2015, HaVM 14/2015, EV 97/2015
HE 89/2016, StVM 11/2016, EV 92/2016
HE 140/2016, HaVM 28/2016, EV 246/2016
HE 113/2017, HaVM 24/2017, EV 169/2017
HE 125/2018, HaVM 18/2018, EV 160/2018
1 luku - Yleiset säännökset1 § - Soveltamisala2 § - Poikkeukset soveltamisalasta3 § - Suhde muuhun lainsäädäntöön4 § - Määritelmät2 luku - Kunnan peruspalvelujen valtionosuus5 § - Kunnan peruspalvelujen valtionosuus3 luku - Kunnan peruspalvelujen valtionosuuden laskennalliset kustannukset6 § - Kunnan peruspalvelujen valtionosuuden laskennalliset kustannukset7 § - Sairastavuuskerroin8 § - Työttömyyskerroin9 § - Vieraskielisyyskerroin10 § - Kaksikielisyys11 § - Saaristoisuus4 luku - Otsikko on kumottu L:lla 22.8.2014/676. (22.8.2014/676)12 § - Asukastiheyskerroin13 § - Koulutustaustakerroin14–20 §21 § - Kertoimien ja määräytymistekijöiden laskenta eräissä tapauksissa5 luku 6 luku - Syrjäisyyden, työpaikkaomavaraisuuden ja saamelaisten kotiseutualueen kunnan lisäosat26 § - Syrjäisyyden lisäosa27 § - Työpaikkaomavaraisuuden lisäosa28 § - Saamelaisten kotiseutualueen kunnan lisäosa7 luku - Verotuloihin perustuva valtionosuuden tasaus sekä valtionosuuteen tehtävät vähennykset ja lisäykset29 § - Verotuloihin perustuva valtionosuuden tasaus30 § - Harkinnanvarainen valtionosuuden korotus31 § 32 § - Perusopetuksen aloittamisen johdosta maksettavan rahoituksen vähentäminen33 § - Valtionosuusjärjestelmämuutoksen tasaus33 a § - Siirtymätasaus vuosina 2015–201934 § - Työmarkkinatuen ja toimeentulotuen huomioon ottaminen valtionosuudessa34 a § - Työmarkkinatuen rahoitusvastuun siirrosta aiheutuvien kustannusten kasvun tasaus34 b § - Kunnan peruspalvelujen valtionosuuden vähentäminen kuntaan maksetun perustoimeentulotuen määrällä35 § - Veroperustemuutoksien huomioon ottaminen valtionosuudessa35 a § 36 § - Määräaikaiset kuntien valtionosuuteen kohdistuvat vähennykset ja lisäykset8 luku - Kotikuntakorvaus37 § - Kotikuntakorvauksen maksuvelvollisuus38 § - Kotikuntakorvauksen määräytyminen39 § - Kotikuntaa vailla olevan kotikuntakorvaus40 § - Kotikuntakorvaus oppilaan kotikunnan ollessa Ahvenanmaan maakunnassa41 § - Erikoissairaanhoidossa olevan, koulukotiopetuksen tai lastensuojelun vuoksi sijoitetun oppilaan korvaus41 a § - Korvaus opiskeluhuollon psykologi- ja kuraattoripalvelujen järjestämisestä42 § - Arvonlisäveron huomioon ottaminen yksityiselle opetuksen järjestäjälle maksettavissa kotikuntakorvauksissa43 § - Kotikuntakorvausta koskevien tietojen toimittaminen44 § - Kotikuntakorvausta koskeva tiedonsaantioikeus45 § - Kotikuntakorvausta koskeva riita9 luku - Valtionosuuden hallinnointi ja maksaminen46 § - Valtionosuuden hallinnointi ja maksaminen47 § - Valtionosuutta koskeva neuvottelu48 § - Valtionosuuden myöntäminen sekä päätös verotuloihin perustuvasta valtionosuuden tasauksesta49 § - Valtionosuuksien ja kotikuntakorvauksien maksaminen50 § - Laskuvirheen oikaisu51 § - Saamatta jääneen etuuden suorittaminen52 § - Perusteettoman edun palauttaminen53 § - Suoritusvelvollisuuden raukeaminen10 luku - Valtionosuusprosentti ja kunnan omarahoitusosuus sekä valtion ja kuntien välinen kustannustenjako54 § - Laskennallisten kustannusten ja lisäosien perushinnoista säätäminen (22.8.2014/676)55 § - Valtionosuusprosentti ja kunnan omarahoitusosuus56 § - Kunnan omarahoitusosuus57 § - Valtionosuustehtävän ja kustannustentason muutos58 § - Kustannustenjaon tarkistaminen59 § - Kustannustenjaon tarkistuksessa huomioon otettavat käyttökustannukset60 § - Käyttökustannuksia koskeva tietojen keruu ja tietopohja11 luku - Erinäisiä säännöksiä61 § - Valtionosuuden määräytyminen kuntien yhdistyessä62 § - Valtionosuuden määräytyminen siirrettäessä kunnan osa toiseen kuntaan63 § - Valtionosuuden määräytyminen kunnan alueen jakamistapauksissa63 a § 63 b § - Uhkasakko12 luku - Muutoksenhaku64 § - Oikaisumenettely65 § - Muutoksenhaku13 luku - Voimaantulo- ja siirtymäsäännökset66 § - Voimaantulo67 § 68 § - Perushintojen määräytyminen vuonna 201069 § - Kustannustenjaon tarkistus70 § - Kotikuntakorvauksen määräytyminen vuonna 201071 § - Eräiden vähennysten tekeminen vuonna 2010Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:30.12.2010/1347:30.12.2010/1405:29.12.2011/1510:28.12.2012/982:30.12.2013/1188:30.12.2013/1271:30.12.2013/1294:22.8.2014/676:30.12.2014/1406:10.4.2015/414:24.4.2015/525:26.6.2015/816:20.11.2015/1339:30.12.2015/1701:29.6.2016/506:29.6.2016/557:21.12.2016/1244:29.12.2016/1485:29.12.2016/1508:11.8.2017/547:28.12.2017/1126:19.12.2018/1236:


Urantia-kirjan, LUKU 70. Ihmisperäisen hallitusjärjestelmän kehitys
Urantia-kirjan - LUKU 70. Ihmisperäisen hallitusjärjestelmän kehitys
LUKU 70. Ihmisperäisen hallitusjärjestelmän kehitys
§ 1. Sodan syntyhistoria
§ 2. Sodan yhteiskunnallinen arvo
§ 3. Ihmisen ensimmäiset yhteenliittymät
§ 4. Sukukunnat ja heimot
§ 5. Hallitusjärjestelmän alkuvaiheet
§ 6. Monarkkinen hallitusmuoto
§ 7. Alkuaikojen klubit ja salaseurat
§ 8. Yhteiskuntaluokat
§ 9. Ihmisoikeudet
§ 10. Oikeuden kehitys
§ 11. Lait ja oikeusistuimet
§ 12. Hallintovallan jako
70:0.1 (783.1) IHMINEN oli tuskin ehtinyt osaksikaan ratkaista toimeentulo-ongelmaansa, kun hän jo joutui kohdakkain ihmissuhteiden säätelytehtävän kanssa. Tuotantotoiminnan kehittyminen edellytti laillisuutta, järjestystä ja yhteiskunnallista säätelyä. Yksityisomaisuus teki hallinnosta välttämättömän.
70:0.3 (783.3) Hallitusjärjestelmä on tiedostamattoman kehityksen tulos, se kehittyy yrityksen ja erehdyksen kautta. Sillä on kestävää arvoa, siksi se sitoutuu perinteeseen. Anarkia lisäsi kurjuutta, sen vuoksi on vähä vähältä kehkeytynyt hallitusjärjestelmä — jonkinmääräinen laillisuus ja järjestys — tai sellainen on kehkeytymässä. Olemassaolotaistelun pakottavat vaatimukset kirjaimellisesti ajoivat ihmisten sukukuntaa eteenpäin tiellä sivistykseen.
70:1.9 (784.5) 2. Naisten vähyys — pyrkimys helpottaa kotitalousavun puutetta. Naisenryöstö on aina aiheuttanut sotaa.
70:1.10 (784.6) 3. Turhamaisuus — halu osoittaa heimon miehuullisuutta. Muita voimakkaammilla ryhmillä oli tapana ryhtyä taisteluun pakottaakseen omat elintapansa alemmantasoisille kansoille.
70:1.11 (784.7) 4. Orjat — tarve hankkia uutta väkeä työtätekevien riveihin.
70:1.13 (784.9) 6. Virkistäytyminen – näiden varhaisten aikojen nuoret miehet pitivät sotaa virkistäytymiskeinona. Ellei mitään hyvää ja riittävää sotaretken tekosyytä ilmaantunut, oli naapuriheimoilla tapana — kun rauha alkoi käydä voimille, ja jotta valetaistelusta olisi saatu vaihtelua — ryhtyä puolittain ystävälliseen taisteluun ryöstöretkiä tekemällä, huvittelemalla kuin lomanviettäjät ikään.
70:1.14 (784.10) 7. Uskonto — halu voittaa käännynnäisiä oman kultin puolelle. Kaikki alkukantaiset uskonnot hyväksyivät sodan. Uskonto on vasta viime aikoina alkanut nyrpistellä sodalle. Muinaiset papistot olivat ikävä kyllä tavallisesti liitossa sotilaallisen mahdin kanssa. Eräs kaikkien aikojen suurimmista rauhanhankkeista on ollut pyrkimys erottaa kirkko ja valtio toisistaan.
70:1.15 (784.11) Nämä muinaisaikojen heimot ryhtyivät sotaan aina jumaliensa käskystä, päällikköjensä tai poppamiestensä määräyksestä. Heprealaiset uskoivat tällaiseen ”taistojen Jumalaan”, ja kertomus heidän hyökkäyksestään midianilaisten kimppuun on paljonpuhuva selonteko muinaisten heimosotien hirvittävästä julmuudesta. Tämä hyökkäys, jonka kuluessa kaikki miehet teurastettiin ja jonka jälkeen kaikki poikalapset ja neitsyitä lukuun ottamatta kaikki naiset myöhemmin tapettiin, olisi tehnyt kunniaa kaksisataatuhatta vuotta sitten eläneen heimopäällikön tavoille. Ja tämä kaikki pantiin toimeen ”Herran, Israelin Jumalan, nimessä”.
70:1.16 (784.12) Tämä on kertomus yhteiskunnan kehityksestä — ihmisrotujen ongelmien luonnonmukaisesta ratkaisemisesta — ihmisestä, joka toteuttaa omaa kohtaloaan maan päällä. Jumaluus ei yllytä tällaisiin hirmutekoihin, vaikka ihminen niistä vastuun pyrkiikin vierittämään jumalilleen.
70:1.17 (784.13) Sodassa osoitettavan armeliaisuuden ajatuksen ihmiskunta on omaksunut varsin verkkaisesti. Silloinkin kun nainen, Debora, hallitsi heprealaisia, jatkui sama täysimittainen julmuus. Kun hänen kenraalinsa oli saanut voiton ei-juutalaisista, niin tämä pani ”koko sotajoukon kaatumaan miekan terään; ei ainoakaan pelastunut.”
70:1.21 (785.4) Sodanjulistamiskäytäntö merkitsi suurta edistystä. Tällaiset taisteluaikomuksen julkituomiset osoittivat eräänlaisen oikeudenmukaisuudentajun vallallepääsyä, ja sitä seurasi ”sivistyneen” sodankäynnin sääntöjen vähittäinen kehittyminen. Hyvin varhain tavaksi tuli pidättyä taistelemasta uskonnollisten paikkojen läheisyydessä, ja vielä myöhemmin taistelutoimista luovuttiin tietyiksi pyhäpäiviksi. Seuraavaksi alettiin yleisesti tunnustaa turvapaikkaoikeus, poliittisia pakolaisia suojeltiin.
70:1.22 (785.5) Näin sodankäynti vaihe vaiheelta kehittyi alkeellisesta ihmismetsästyksestä myöhempien aikojen ”sivistyneiden” kansakuntien jossakin määrin säännönmukaisemmaksi järjestelmäksi. Mutta ystävällisyyttä ilmentävä sosiaalinen asenne syrjäyttää vihamielisyyttä uhkuvan asenteen vain hitaasti.
70:2.9 (785.14) Kehitystä ja valikoitumista ajatellen sodalla on ollut tiettyä arvoa, mutta niin kuin piti luopua orjuudesta, niin on sodastakin sivilisaation hitaasti edistyessä kerran luovuttava. Muinaiset sodat edistivät matkustelua ja kulttuurista kanssakäymistä. Nyt näitä tarkoitusperiä palvelevat paremmin nykyaikaiset kuljetus- ja viestintämenetelmät. Muinaiset sodat vahvistivat kansakuntia, mutta nykyajan taistelut repivät sivistyneen kulttuurin hajalle. Entisaikaisen sodankäynnin seurauksena oli alemmantasoisten kansanheimojen rivien harveneminen, nykyajan yhteenottojen lopputuloksena on parhaan ihmisaineksen valikoitunut tuhoutuminen. Muinaisaikojen sodat edistivät organisoitumista ja tehokkuutta, mutta näistä päämääristä on nyt tullut nykyajan teollisuuden tavoitteita. Menneinä aikoina sota oli yhteiskunnallista käyteainetta, joka sysi sivilisaatiota eteenpäin, nyt tämä tulos saavutetaan paremmin kunnianhimon ja kekseliäisyyden avulla. Entisaikainen sodankäynti piti yllä taistojen Jumalan käsitettä, mutta nykyihmiselle on kerrottu, että Jumala on rakkaus. Sota on palvellut menneisyydessä monia arvokkaita tarkoitusperiä. Se on ollut tarpeellinen rakennusteline sivilisaation rakentamisessa, mutta nyt se on kulttuuria ajatellen ajautumassa nopeasti vararikkoon — se on menettämässä kykynsä jakaa yhteiskunnallista hyötyä merkitseviä osinkoja, jotka edes vähäisessä määrin olisivat siihen turvautumisesta koituvien hirvittävien tappioiden kanssa yhteismitallisia.
70:2.18 (786.9) Militarismi on yksinvaltaista ja julmaa — barbaarista. Se edistää yhteiskunnallista organisoitumista voittajien keskuudessa, mutta ajaa voitetut hajaannuksen valtaan. Industrialismi on sivistyneempää, ja sitä pitäisi harjoittaa niin, että se edistää aloitteellisuutta ja rohkaisee yksilöllisyyttä. Yhteiskunnan tulisi kaikin mahdollisin tavoin vaalia omintakeisuutta.
70:2.21 (786.12) Mutta vaikka vain ohimennenkin, sotaa olisi kuitenkin pidettävä arvossa kokemuksen kouluna, joka pakotti ylimielisistä individualisteista koostuvan rodun alistumaan äärimmilleen keskitetyn esivallan — ylipäällikön — alaisuuteen. Entisaikojen sota todellakin valikoi luontaiset suurmiehet johtotehtäviin, mutta nykyaikainen sota ei tätä enää tee. Löytääkseen johtajia yhteiskunnan täytyy nyt suuntautua rauhanomaisiin valloituksiin, joita se saavuttaa elinkeinoelämän, tieteen ja sosiaalisten toimintojen alalla.
70:3.8 (787.8) Myöhempinä aikoina käytettiin punaviinillä laimennettua verta, ja lopulta juotiin pelkkää viiniä jäseneksiottamismenojen sinetöimiseksi, josta merkkinä oli viinimaljojen kilistäminen, ja sen kruunasi itse juoman nauttiminen. Heprealaisilla oli käytössään näiden jäseneksiottoseremonioiden muunneltu muoto. Heidän arabi-esi-isänsä käyttivät tähän tarkoitukseen valaa, joka annettiin, samalla kun jäseneksi otettavan käsi lepäsi suvun syntyperäisen jäsenen sukupuolielimen päällä. Heprealaiset kohtelivat heimon jäsenyyteen liitettyjä muukalaisia ystävällisesti ja veljellisesti. ”Muukalainen, joka asuu teidän luonanne, olkoon kuin keskuudessanne syntynyt, ja teidän tulee rakastaa häntä niin kuin itseänne.”
70:3.9 (787.9) ”Kestiystävyys” oli tilapäistä vieraanvaraisuutta edustava suhde. Kun käymässä olleet vieraat lähtivät, tapana oli murtaa ruokavati kahtia ja antaa toinen puolisko poistuvalle ystävälle, jotta se olisi sopivana suosituksena kolmannelle henkilölle, joka joskus myöhemmin saattaisi saapua vierailulle. Oli tavallista, että vieraat maksoivat kestityksestään kertomalla tarinoita matkoistaan ja seikkailuistaan. Entisaikain tarinankertojista tuli niin suosittuja, että tapasäännöt lopulta kielsivät heidän toimintansa joko metsästys- tai sadonkorjuuaikoina.
70:3.10 (788.1) Ensimmäiset rauhansopimukset olivat ”veriliittoja”. Kahden sotaa käyvän heimon rauhanlähettiläät tapasivat, tervehtivät toisiaan kunnioittavasti ja ryhtyivät sitten pistelemään ihoaan, kunnes se vuosi verta, tämän jälkeen he imivät toistensa hurmetta ja julistivat rauhan.
70:5.1 (788.7) Jokaisella ihmisen instituutiolla oli alkuvaiheensa, ja siviilihallinto on asteittain etenevän evoluution tulos yhtä paljon kuin avioliitto, tuotantoelämä ja uskonto. Alkuaikojen sukukunnista ja alkuheimoista kehittyivät vähin erin ja yksi toisensa jälkeen ihmisen muovaamat hallitusjärjestelmät, jotka ovat tulleet ja menneet, kunnes on päädytty kahdennenkymmenennen vuosisadan toiselle kolmannekselle ominaisiin yhteiskunnallisen ja kansalaissäätelyn muotoihin.
70:5.2 (788.8) Perheyksiköiden asteittaisen ilmaantumisen myötä laskettiin perusta sukukunnan, verisukulaisuuteen pohjautuvien perheiden muodostaman ryhmittymän, puitteissa tapahtuvalle hallinnolle. Ensimmäinen varsinainen hallituselin oli vanhimpainneuvosto. Tämä säätelevä ryhmä koostui vanhoista miehistä, jotka olivat kunnostautuneet jollakin vaikuttavalla tavalla. Sivistymätönkin ihminen arvosti jo varhaisessa vaiheessa viisautta ja kokemusta, ja seurasi pitkään jatkunut aikakausi, jolloin vanhimmat olivat hallitsevassa asemassa. Tästä vanhusten harvainvallasta kehkeytyi vähitellen patriarkaalisuuden idea.
70:5.3 (789.1) Muinaiseen vanhimpainneuvostoon kätkeytyi jo kaikkien hallitustoimintojen — toimeenpanevan, lainsäädännällisen ja tuomiovallan — potentiaali. Tulkitessaan vallitsevia tapasääntöjä, neuvosto oli tuomioistuin; luodessaan uusia sosiaalisen käytännön muotoja, se oli lakiasäätävä elin ja siinä laajuudessa kuin tällaisia päätöksiä saatettiin voimaan, se oli toimeenpanoelin. Tämän neuvoston puheenjohtaja oli eräs myöhemmän heimopäällikköinstituution edeltäjistä.
70:5.4 (788.10) Joidenkin heimojen neuvostot koostuivat naisista, ja monilla heimoilla oli ajoittain naishallitsijoita. Muutamat punaisen ihmisen heimot pysyivät uskollisina Onamonalontonin opetukselle ja tottelivat ”seitsenjäsenisen neuvoston” yksimielistä hallintoa.
70:5.5 (788.11) Ihmiskunnan on ollut vaikea oppia, että keskustelukerho ei voi johtaa sen kummemmin rauhaa kuin sotaakaan. Primitiivisistä ”palavereista” oli perin harvoin mitään hyötyä. Ihmisrotu oppi jo alkuvaiheessa, että sukujen päämiehistä koostuvan ryhmän johtamalla sotajoukolla ei ollut mitään mahdollisuuksia vahvaa, yhden miehen johtamaa armeijaa vastaan. Sota on aina ollut kuninkaantekijä.
70:5.6 (788.12) Ensi alkuun sotapäälliköt valittiin vain sotatoimia varten, ja rauhan aikana heillä oli tapana luopua osasta valtaoikeuksiaan. Tällöin heidän tehtävänsä olivat luonteeltaan enemmänkin yhteiskunnallisia. Mutta vähitellen he alkoivat valtaansa väärinkäyttäen sekaantua asioihin myös sotien välisenä rauhan aikana niin, että he pyrkivät hallitsemaan keskeytyksettä sodasta toiseen. Usein he pitivät huolen siitä, ettei yhdestä sodasta kulunut kauankaan, kun jo oltiin seuraavassa. Nämä varhaiset sotaherrat eivät rauhantilaa suuremmin rakastaneet.
70:5.7 (788.13) Myöhempinä aikoina valittiin joitakuita päälliköitä muuhun kuin sotapalvelukseen, ja heidät valikoitiin epätavallisen fyysisen kunnon tai erinomaisten henkilökohtaisten kykyjen perusteella. Punaisilla ihmisillä oli usein kahdenlaisia päälliköitä: sachemit, rauhanajan päälliköt, ja perinnölliset sotapäälliköt. Rauhanajan hallitsijat olivat myös tuomareita ja opettajia.
70:5.8 (788.14) Joitakin varhaisia yhdyskuntia hallitsivat poppamiehet, jotka usein toimivat myös päällikköinä. Yksi mies saattoi toimia pappina, lääkärinä ja ylimpänä toimeenpanijana. Alkuaikojen kuninkaalliset arvomerkit ovat varsin usein olleet alun perin papinkaapuun kuuluneita symboleja tai tunnuskuvioita.
70:5.9 (788.15) Ja juuri näiden vaiheiden kautta hallinnon toimeenpaneva haara vähitellen kehkeytyi. Suku- ja heimoneuvostot jatkoivat toimintaansa neuvonantajan ominaisuudessa ja myöhemmin ilmaantuvien lainsäädännällisen ja oikeudellisen hallinnonhaaran edeltäjinä. Afrikassa kaikki nämä primitiivisen hallinnon muodot ovat monien heimojen keskuudessa vielä tämänkin päivän todellisuutta.
70:6.2 (789.9) Valtius versoi perheen arvovallan tai varallisuuden ideasta. Kun patriarkaalisesta pikkukuninkaasta tuli todellinen kuningas, häntä kutsuttiin joissakin tapauksissa ”kansansa isäksi”. Myöhemmin ajateltiin kuninkaiden polveutuneen sankareista. Ja vieläkin myöhempinä aikoina hallitsijan tehtävästä tuli perinnöllinen, mikä johtui uskosta kuninkaiden jumalalliseen alkuperään.
70:6.3 (789.10) Kuninkuuden perinnöllisyydellä vältyttiin siltä anarkialta, joka oli ennen aiheuttanut perin paljon hävitystä kuninkaan kuoleman ja hänen seuraajansa valinnan väliaikana. Perheellä oli biologinen päämies, sukukunnalla oli valittu luonnollinen johtaja, heimolla ja myöhemmin valtiolla ei ollut mitään luonnollista johtajaa, ja se oli toinen syy tehdä päällikkö-kuninkaista perinnöllisiä. Ajatus kuninkaallisista perheistä ja aristokratiasta perustui myös sukukuntien keskuudessa vallinneeseen ”nimen omistamisen” tapasääntöön.
70:7.5 (790.8) 3. Arvokkaiden ”henki-” tai ammattisalaisuuksien säilyttäminen.
70:7.7 (790.10) Se juuri, että nämä seurat olivat salaisia, antoi niiden jäsenille salaperäisyyden mukanaan tuomaa, heimon muihin jäseniin kohdistuvaa valtaa. Salamyhkäisyys vetoaa myös turhamaisuuteen; salaisuuteen vihityt olivat oman aikansa yhteiskunnan aristokratiaa. Initiaation jälkeen pojat metsästivät miesten seurassa, kun he sitä ennen olivat keräilleet kasviksia naisten mukana. Ja pojalle oli mitä suurin nöyryytys, häpeä koko heimon silmissä, jos hän epäonnistui puberteettikokeiden läpäisemisessä ja joutui sen vuoksi pakosta jäämään miestentalon ulkopuolelle, naisten ja lasten joukkoon, eli jos häntä pidettiin naismaisena. Initioimattomien ei sitä paitsi ollut lupa mennä naimisiin.
70:7.12 (791.5) Näiden ankaran kurin ja koulutuksen vuosien jälkeen nuoret miehet tavallisesti laskettiin vapauteen viettämään lyhyttä joutenolon ja vapauden jaksoa vähän ennen naimisiinmenoa. Tämän jälkeen he palasivat heimon piiriin mennäkseen naimisiin ja astuakseen eliniäkseen heimon tabujen alaisuuteen. Ja tämä muinainen tapa on jatkunut nykyaikaan asti typeränä ”aikansa hurjastelemisen” -käsitteenä.
70:7.13 (791.6) Monet myöhemmät heimot hyväksyivät naisten salaseurojen muodostamisen. Näiden tarkoituksena oli keskenkasvuisten tyttöjen valmentaminen vaimon rooliin ja äitiyteen. Initiaation jälkeen tytöt olivat naimakelpoisia, ja heillä oli lupa osallistua ”morsiannäyttelyyn”, noiden aikojen seuraelämäänastumisjuhlaan. Jo aikaisessa vaiheessa ilmaantui sisarkuntia, joiden jäsenet sitoutuivat pidättymään avioliitosta.
70:7.14 (791.7) Ennen pitkää ilmaantui julkisia seuroja, kun naimattomien miesten ryhmät ja vapaiden naisten ryhmät muodostivat erilliset järjestönsä. Nämä yhteenliittymät olivat itse asiassa ensimmäisiä kouluja. Ja kun miesten ja naisten kerhot olivat usein taipuvaisia kiusaamaan toisiaan, jotkin pidemmälle edistyneet heimot kokeilivat — sen jälkeen kun ne olivat olleet kosketuksissa Dalamatian opettajiin — yhteisopetusta pitämällä yllä molemmille sukupuolille tarkoitettuja sisäoppilaitoksia.
70:7.15 (791.8) Salaseurat myötävaikuttivat sosiaalisten kastien muodostumiseen pääasiassa vihkimysmenojensa mystisen luonteen välityksellä. Näiden seurojen jäsenet käyttivät aluksi naamioita pelotellakseen uteliaat pois heidän sururiiteistään, esi-isienpalvontamenoista. Tästä rituaalista kehittyi myöhemmin puolittain spiritistinen istunto, josta väitettiin, että henget olivat siellä ilmestyneet. Muinaiset ”uuden syntymän” seurat käyttivät tunnuksia ja ottivat käyttöön erityisen salakielen. Niiden jäsenet pidättyivät nauttimasta tiettyjä ruokia ja juomia. Seurojen jäsenet toimivat yöpoliiseina ja toimivat muutoinkin laajalla yhteiskunnallisen toiminnan rintamalla.
70:7.17 (792.2) Näistä seuroista saivat alkunsa ensimmäiset poliittiset puolueet. Ensimmäisessä puolueista kokoonpannussa hallituksessa olivat vastakkain ”vahvat” ja ”heikot”. Muinaisina aikoina hallitus vaihtui vain sisällissodan tuloksena; se riitti todistamaan, että heikoista olikin tullut vahvoja.
70:7.19 (792.4) Vähä vähältä nämä salaseurat kehittyivät ensimmäisiksi hyväntekeväisyysjärjestöiksi, ja myöhemmin niistä kehittyi varhaisemman ajan uskonnollia seuroja — kirkkojen edeltäjiä. Lopulta joistakin tällaisista yhteisöistä tuli heimojenvälisiä, ensimmäisiä kansainvälisiä veljesliittoja.
70:8.3 (792.7) 1. Luonnolliset syyt — kosketuksissaolo, sukulaisuus ja avioliitto; ensimmäiset yhteiskunnalliset eroavuudet perustuivat sukupuoleen, ikään ja verisiteisiin — sukulaisuuteen päällikön kanssa.
70:8.4 (792.8) 2. Yksilökohtaiset syyt — kyvykkyyden, kestävyyden, taitavuuden ja rohkeuden tunnustaminen; näitä seurasivat pian kielitaidon, tietämyksen ja kaikinpuolisen älykkyyden tunnustaminen.
70:8.5 (792.9) 3. Sattumasta johtuvat syyt — sota ja poismuutto johtivat ihmisryhmien erilleenjoutumiseen. Valloitukset, voittajan suhde voitettuun, vaikuttivat voimakkaasti luokkakehitykseen, sillä orjuus toi mukanaan yhteiskunnan ensimmäisen pääjakautuman: jaon vapaisiin ja orjuutettuihin.
70:8.6 (792.10) 4. Taloudelliset syyt — rikkaat ja köyhät. Varallisuus ja orjienomistus oli erään yhteiskuntaluokan syntyperustana.
70:8.7 (792.11) 5. Maantieteelliset syyt — luokkia syntyi sen mukaan, sijaitsiko yhteisö kaupungissa vai maaseudulla. Kaupunki ja maaseutu ovat kumpikin osaltaan myötävaikuttaneet näkökannoiltaan ja reaktioiltaan eriävien paimentolainen-maanviljelijän ja kauppias-teollisuudenharjoittajan erillistymiseen.
70:8.8 (792.12) 6. Sosiaaliset syyt — luokkia on vähitellen muodostunut myös siltä pohjalta, miten eri ryhmiä on väestön piirissä arvostettu. Eräs varhaisimmista tämänlaatuisista jakautumista oli rajankäynti pappi-opettajien, hallitsija-sotureiden, kapitalisti-kauppiaiden, tavallisten työtätekevien ja orjien välillä. Orjasta ei koskaan voinut tulla kapitalistia, vaikka palkannauttija joskus saattoikin päättää liittyä kapitalistien riveihin.
70:8.9 (793.1) 7. Ammatilliset syyt — kun ammattien lukumäärä moninkertaistui, niillä oli taipumus luoda kasteja ja kiltoja. Työläiset jakautuivat kolmeen pääryhmään: vapaiden ammattien harjoittajain luokkiin, joihin myös poppamiehet kuuluivat; sitten ammattitaitoisiin työläisiin, joiden jälkeen tulivat ammattitaidottomat työläiset.
70:8.10 (793.2) 8. Uskonnolliset syyt — varhaiset kulttiseurat loivat omat luokkansa sukujen ja heimojen sisälle, ja pappien hurskaus ja salaperäisyys ovat jo pitkään pitäneet heidät erillisenä sosiaalisena ryhmänä.
70:8.11 (793.3) 9. Rodulliset syyt — kahden tai useamman rodun esiintyminen tietyn kansan tai alueellisen yksikön sisällä luo tavallisesti ihonväriin perustuvia kasteja. Intian alkuperäinen kastijärjestelmä perustui ihonväriin, johon perustui myös muinais-Egyptin kastilaitos.
70:8.12 (793.4) 10. Iästä johtuvat syyt — nuoruus ja kypsyys. Heimojen keskuudessa poika jäi isänsä silmälläpidon alaiseksi niin kauaksi aikaa kuin isä eli, kun tytär taas jäi naimisiinmenoonsa saakka äitinsä helmoihin.
70:8.15 (793.7) 1. Rotukantojen biologisella uudistamisella — alemmantasoisen rotuaineksen valikoivalla eliminoimisella. Tämä on omiaan kitkemään kuolevaisten keskuudessa esiintyvät monet epätasa-arvoisuudet.
70:9.4 (793.14) 2. Sotilaallinen puolustus — varustautumisen tuottama turvallisuus.
70:9.5 (793.15) 3. Yhteiskunnan sisäisen rauhan säilyttäminen — yksilön harjoittaman väkivallan ja yhteiskunnallisen epäjärjestyksen ehkäiseminen.
70:9.6 (794.1) 4. Sukupuolisuhteiden kontrolli — avioliitto, perheinstituutio.
70:9.7 (794.2) 5. Omaisuus — omistamisen oikeus.
70:9.10 (794.5) 8. Tavaranvaihdon ja kaupan edistäminen — teollinen kehitys.
70:9.13 (794.8) Kun oikeudet ovat niin vanhoja, ettei niiden alkuperästä enää ole tietoa, niitä kutsutaan usein luontaisiksi oikeuksiksi. Mutta ihmisoikeudet eivät todellisuudessa ole luontaisia, vaan ne ovat täysin yhteiskunnallisia. Ne ovat suhteellisia ja alituiseen muuttuvia, eiväthän ne ole muuta kuin pelisääntöjä — yhteisesti tunnustettuja kanssakäymisen säätelykeinoja, jotka hallitsevat ihmisten välisen kilpataistelun alati muuttuvia ilmiöitä.
70:9.14 (794.9) Mitä jonain aikakautena pidetään oikeana, sitä ei aikojen muututtua ehkä enää pidetäkään oikeana. Se, että yhä edelleen on olemassa suuret määrät vajavaisia ja rappeutuneita yksilöjä, ei johdu siitä, että heillä olisi jokin luontainen oikeus tällä tavoin kuormittaa kahdennenkymmenennen vuosisadan sivilisaatiota, vaan se johtuu yksinkertaisesti siitä, että aikakauden yhteiskunta — tapasäännöt — niin määrää.
70:10.3 (794.15) Alkuihminen uskoi jokaisen ilmiön johtuvan aina jostakusta henkilöstä. Kun joku kuoli, villi-ihminen ei kysynyt, mikä hänet tappoi, vaan kuka. Tahattoman tapon mahdollisuutta ei sen vuoksi tunnustettu, ja määrättäessä rangaistusta rikoksesta jätettiin rikoksentekijän motiivi kokonaan vaille huomiota. Tuomio langetettiin aiheutetun vahingon mukaan.
70:10.6 (795.3) Vanha testamentti kertoo yhdestä tällaisesta koettelusta — aviorikoksen paljastamiseksi suoritetusta syyllisyyskokeesta. Jos mies epäili vaimonsa olleen hänelle uskoton, hän vei tämän papin eteen ja toi julki epäilyksensä. Tämän jälkeen pappi valmisti sotkun, johon pantiin pyhää vettä ja temppelin lattialta lakaistua tomua. Asian vaatiman seremonian jälkeen, johon kuului uhkaavia kirouksia, syytetty vaimo pantiin juomaan tämä inhottava litku. Jos hän oli syyllinen, niin ”menee kirovesi häneen, hänelle tuskaksi, ja hänen vatsansa paisuu ja lanteensa kuihtuvat ja vaimon nimi on oleva kirouksena kansan keskuudessa.” Mikäli joku nainen jonkin ihmeen kautta onnistui saamaan tämän iljettävän ryypyn alas kurkustaan eikä osoittanut fyysisen sairauden oireita, hänet vapautettiin mustasukkaisen aviomiehensä esittämistä syytöksistä.
70:10.9 (795.6) Kostamisen osalta yhteiskunta omaksui jo varhain samalla mitalla maksamisen periaatteen: silmä silmästä, henki hengestä. Kaikki kehittyvät heimot tunnustivat tämän verikoston oikeutuksen. Kostosta tuli primitiivisen elämän tavoite, mutta uskonto on sittemmin suuresti muunnellut näitä varhaisia heimotapoja. Ilmoitususkonnon opettajat ovat aina julistaneet: ”’Kosto on minun’, sanoo Herra.” Muinaisina aikoina ei kostoksi suoritettu tappo kovinkaan paljon poikennut niistä nykyaikojen murhista, joita suoritetaan kirjoittamattoman lain varjolla.
70:10.10 (795.7) Itsemurha oli yleinen kostamisen muoto. Jos joku ei eläessään kyennyt kostamaan kärsimäänsä vääryyttä, hän kuoli siinä uskossa, että hän aaveen hahmossa voisi palata vuodattamaan vihansa vihollisen päälle. Ja koska tämä uskomus oli hyvin yleinen, pelkkä uhkaus suorittaa itsemurha vihamiehen kynnyskivellä riitti yleensä lisäämään tämän sovinnonhaluja. Alkuihminen ei pitänyt elämää kovin kallisarvoisena. Vähäpätöisen asian vuoksi suoritettu itsemurha oli varsin tavallinen, mutta dalamatialaisten opetukset vähensivät suuresti tätä tapaa, kun lähempänä nykypäivää olevina aikoina taas vapaa-aika, hyvät olot, uskonto ja filosofia ovat yhdessä tehneet elämän miellyttävämmäksi ja haluttavammaksi. Nälkälakot ovat kuitenkin tämän ammoisen kostomenetelmän nykyaikainen vastine.
70:10.12 (796.2) Toinen edistysaskel oli sakkojen määrääminen taburikkomuksista, määräys varallisuusrangaistuksista. Tällaisista sakoista muodostuivat julkisen vallan ensimmäiset tulot. Niin ikään tapa maksaa ”verirahaa” tuli käytäntöön verikoston sijalle. Tällaiset vahingonkorvaukset maksettiin tavallisesti naisina tai karjana. Kesti kauan ennen kuin rikoksen rangaistukseksi määrättiin varsinainen sakko eli rahallinen korvaus. Ja koska rangaistuksen ajatuksena nimenomaan oli aiheutetun vahingon korvaaminen, kävi niin, että kaikelle — myös ihmiselämälle — muotoutui lopulta oma hintansa, joka oli maksettavissa vahingonkorvauksena. Heprealaiset poistivat ensimmäisinä verirahan maksukäytännön. Mooses opetti, ettei heidän pitänyt ”ottaa mitään lunastusmaksua sellaisen tappajan hengestä, joka oli tehnyt hengen rikoksen, vaan rangaistakoon hänet kuolemalla.”
70:10.14 (796.4) Rankaiseminen polttamalla elävältä oli yhteen aikaan yleinen käytäntö. Sen tunsivat monet muinaiset hallitsijat, heidän joukossaan Hammurabi ja Mooses, joista jälkimmäinen määräsi monista rikoksista — eritoten vakavista sukupuolirikoksista — rangaistukseksi roviollapolttamisen. Jos ”papin tytär” tai muu johtava kansalainen antautui julkiseen prostituutioon, heprealaisten tapana oli ”polttaa hänet tulessa”.
70:10.15 (796.5) Kavaltaminen — oman heimotoverin ”myyminen” tai pettäminen — oli ensimmäinen kuolemalla rangaistava rikos. Karjavarkaudesta tuomittiin yleisesti muitta mutkitta kuolemaan, ja vielä äskettäin on hevosvarkaudesta rangaistu samalla tavalla. Mutta ajan kuluessa saatiin huomata, ettei rangaistuksen ankaruus ollut yhtä tehokas rikollisuutta ehkäisevä pelote kuin rangaistuksen varmuus ja nopeus.
70:11.2 (796.8) Laki on aina ensi alkuun negatiivista ja kieltoja asettavaa. Edistyvien sivilisaatioiden piirissä siitä tulee yhä myönteisempää ja yhä enemmän suuntaa antavaa. Varhainen yhteiskunta toimi kieltojen varassa, se takasi yksilölle oikeuden elämään pakottamalla kaikki muut noudattamaan käskyä ”älä tapa”. Jokainen yksilölle myönnetty oikeus tai vapaus merkitsee samalla kaikkien muiden yksilöiden vapauksien rajoittamista, ja tämä saadaan aikaan tabun, alkukantaisen lain, avulla. Koko tabu-ajatus on luonnostaan kieltävä, sillä alkukantaisen yhteisön koko järjestyminen perustui kieltoihin, ja alkuaikojen lainkäyttö oli tabujen voimassapitämistä. Mutta alun perin nämä lait koskivat vain heimotovereita. Tästä ovat esimerkkinä myöhempien aikojen heprealaiset, jotka noudattivat toisenlaista eettistä säännöstöä ollessaan tekemisissä ei-juutalaisten kanssa.
70:11.6 (797.4) Laki on pitkästä inhimillisestä kokemuksesta kodifioitu asiakirja, yleinen mielipide kiteytettynä ja lain muotoon puettuna. Tapasäännökset olivat karttuneen kokemuksen tuottamaa raaka-ainetta, josta myöhempien vallanpitäjien ajattelu muovasi kirjoitetut lait. Muinaisella tuomarilla ei ollut käytettävissään mitään lakeja. Julistaessaan päätöksen hän sanoi yksinkertaisesti: ”Näin on tapa.”
70:11.10 (797.8) 2. Väkivalloin — osapuolet selvittivät asian tappelemalla.
70:11.11 (797.9) 3. Välimiesmenettelyllä — kolmas henkilö ratkaisi asian.
70:11.12 (797.10) 4. Vetoamalla heimon vanhimpiin — myöhemmin tuomioistuimiin.
70:11.13 (797.11) Ensimmäiset käräjät olivat sääntöjä noudattaen käytyjä nyrkkitappeluja, tuomarit olivat tuskin muuta kuin kehä- tai erotuomareita. He huolehtivat siitä, että nujakka käytiin hyväksyttyjen sääntöjen mukaisesti. Käräjätappeluun saapuessaan kumpikin osapuoli teki tuomarille talletuksen, josta maksettaisiin kulut ja sakot, sen jälkeen kun toinen olisi nujertanut toisen. ”Vahvemman oikeus” oli edelleen voimassa. Fyysiset iskut korvattiin myöhemmin sanallisilla sivalluksilla.
70:12.1 (797.13) Hallinnon evoluution puitteissa on käyty suuri taistelu vallan keskityksestä. Universumin hallintoviranomaiset ovat kokemuksesta oppineet, että asuttujen maailmojen evolutionaarisia kansoja säännellään parhaiten edustuksellistyyppisen siviilihallinnon avulla, kunhan ylläpidetään sopivaa vallan tasapainoa hyvin yhteen sovitettujen toimeenpano-, lainsäädäntä- ja oikeudellisen hallinnonhaaran välillä.
70:12.3 (798.2) Kuningas oli tapasäännösten, alkuperäisen eli kirjoittamattoman lain, täytäntöönpanija. Myöhempinä aikoina hän saattoi voimaan lainsäädännölliset määräykset, yleisen mielipiteen kiteytymät. Yleisen mielipiteen esilletuojana kansankokous — vaikka se ilmaantuikin hitaasti — merkitsi suurta yhteiskunnallista edistysaskelta.
70:12.4 (798.3) Varhaisimpien aikojen kuninkaiden toimintavapautta rajoittivat suuresti tapasäännökset — perinnäistavat tai yleinen mielipide. Viime aikoina eräät Urantian kansat ovat kodifioineet nämä tapasäännökset hallitusjärjestelmän kirjalliseksi perustaksi.


text:
LUONTOMATKALLA UGANDASSA ohjelmatiedot - Telsu.fi
Haulla luontomatkalla ugandassa löytyy 35 aiemmin esitettyä tv-ohjelmaa.
Luontomatkalla UgandassaSu
pe 03.07. klo 12.10 - 13.10
4/4. Martin Emtenäs lähtee Ugandan läpitunkemattomaan viidakkoon etsimään gorilloja. (U) HD
to 02.07. klo 12.55 - 13.50
3/4. Murchison Fallsin kansallispuistossa liikkuu norsu, jonka jalka on tarttunut ansaan. Ilman apua se kuolee, mutta kuinka yhden norsun voi löytää niin laajalta alueelta? (U) HD
ke 01.07. klo 12.30 - 13.30
2/4. Martin Emtenäsin mielenkiinnon kohteena ovat pääasiassa Länsi-Afrikassa asustavat kääpiökrokotiilit, joiden esiintymistä Ugandassa kukaan ei oikein osaa selittää. Koostaan huolimatta ne eivät ole vaarattomia. (U) HD
ti 30.06. klo 13.20 - 14.20
Sarja alkaa. 1/4. Martin Emtenäs tutustuu Afrikan helmeksi kutsuttuun Ugandaan. Kansallispuiston leijonat ovat vaarassa, sillä alueen karjankasvattajat koettavat tappaa niitä myrkkysyöteillä. Mikä neuvoksi? (U) HD
ke 12.02. klo 15.30 - 16.30
ke 05.02. klo 15.30 - 16.25
ke 29.01. klo 15.30 - 16.30
ke 22.01. klo 15.30 - 16.30
to 10.01.2019 14.20 - 15.20
ke 09.01.2019 16.00 - 16.55
ti 08.01.2019 16.00 - 17.00
ma 07.01.2019 16.00 - 17.00
ke 02.01.2019 13.50 - 14.50
Luontomatkalla UgandassaS
to 20.12.2018 12.00 - 12.55
3/4. Murchison Fallsin kansallispuistossa liikkuu norsu, jonka jalka on tarttunut ansaan. Ilman apua se kuolee, mutta kuinka yhden norsun voi löytää niin laajalta alueelta? HD
ti 18.12.2018 11.55 - 12.55
ma 17.12.2018 12.00 - 13.00
Sarja alkaa. 1/4. Martin Emtenäs tutustuu Afrikan helmeksi kutsuttuun Ugandaan. Kansallispuiston leijonat ovat vaarassa, sillä alueen karjankasvattajat koettavat tappaa niitä myrkkysyöteillä. Mikä neuvoksi? HD
ma 29.01.2018 23.30 - 09.00
4/4. Martin Emtenäs lähtee Ugandan läpitunkemattomaan viidakkoon etsimään gorilloja. HD
to 25.01.2018 09.00 - 10.00
ma 22.01.2018 23.48 - 09.03
to 18.01.2018 09.05 - 10.00
ma 15.01.2018 23.30 - 09.03
to 11.01.2018 09.00 - 10.00
ma 08.01.2018 23.30 - 09.05
to 04.01.2018 09.00 - 10.00
pe 06.03.2015 09.00 - 10.00
pe 27.02.2015 09.00 - 09.55
pe 20.02.2015 09.00 - 10.00
2/4. Martin Emtenäsin mielenkiinnon kohteena ovat pääasiassa Länsi-Afrikassa asustavat kääpiökrokotiilit, joiden esiintymistä Ugandassa kukaan ei oikein osaa selittää. Koostaan huolimatta ne eivät ole vaarattomia. HD
la 07.06.2014 12.55 - 13.55
su 01.06.2014 18.30 - 19.30
la 31.05.2014 14.00 - 14.55
su 25.05.2014 18.30 - 19.24
3/4. Murchison Fallsin kansallispuistossa liikkuu norsu, jonka jalka on tarttunut ansaan. Ilman apua se kuolee, mutta kuinka yksittäisen norsun voi löytää laajalta alueelta? HD
la 24.05.2014 13.00 - 14.00
su 18.05.2014 18.30 - 19.30
la 17.05.2014 14.15 - 15.15
Sarja alkaa. 1/4. Martin Emtenäs tutustuu Afrikan helmeksi kutsuttuun Ugandaan. Luonnonpuiston leijonat ovat vaarassa, sillä alueen karjankasvattajat koettavat tappaa niitä myrkkysyöteillä. Mikä neuvoksi? HD
su 11.05.2014 18.30 - 19.30
www.telsu.fi > ohjelmatiedot > Luontomatkalla Ugandassa
Maailman oudoimmat ruoat03:40 - 04:10 TV5 Nimipäiväonnittelu: 16.7.06:51 - 06:53 Yle TV2 Ylen aamu06:55 - 09:30 Yle TV1 Syyttäjä11:30 - 12:30 Yle TV1 Tanssi kanssain15:00 - 16:00 AlfaTV Pieni talo preerialla16:05 Yle Teema & Fem Novosti Yle16:50 - 16:55 Yle TV1 Määränpäänä Santiago de Compostela17:00 Yle Teema & Fem Seitsemän uutiset19:00 - 19:20 MTV3 Pirunpelto19:00 - 19:50 Yle TV2 Hansin matkassa20:00 - 20:58 Nelonen Jahti21:00 - 22:00 MTV3 Jackie Malton: Rikollisen jäljillä21:00 - 21:50 Yle TV1 Ulkolinja: Venäjän roskasota22:05 - 23:00 Yle TV1 Maria Wern: Tavoittamattomissa22:10 - 23:55 AVA
Yhden yön hinta13:15 - 14:30 Yle TV1 IMDb 6.1 Eye in the Sky21:00 - 23:10 Nelonen IMDb 7.3 Kaksi puoliaikaa helvetissä21:00 Yle Teema & Fem IMDb 8.1 Ted 221:00 - 23:05 TV5 IMDb 6.3 Pullopostia21:00 - 23:10 Frii IMDb 7.0 Muumio21:00 - 23:15 Kutonen IMDb 7.0 Hobitti - Odottamaton matka21:00 - 00:15 Hero IMDb 8.0 The Oath23:05 - 01:00 TV5 IMDb 6.7 Muumion paluu23:15 - 01:30 Kutonen IMDb 6.3 Maailmojen sota17.7. klo 00:35 - 02:35 FOX IMDb 6.5
Pinnalla juuri nyt: Murha Sandhamnissa, Syyttäjä, Kotiin takaisin, Sydämen asialla, Uusi päivä, Pokka pitää, Kauniit ja rohkeat, Lemmen viemää, CSI: Miami, Casualty

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Ei Seksiä Seksi Suomi 24 Gay / Homo Anal Sex
Videos chochos maduras españolas maduras swinger trios pornstars hd gratis porno maduras videos porno entre lesbianas teniendo sexo grstis videos gey gratis lesbianas españolas gratis ruvias videos porno gratis videos chicas peludas vídeos eróticos peliculas porno videos x porno casero maduras caliente descargar pelis x mujeres lisa ann hd gratis porno de tetas grandes ver videos porn chupando polla negra xxx maduras gordas xxx videos pornos video porno en fiestas sexo videos porno lesbianas maduras peludas ancianas lesbianas maduras porno sadomasoquista rubias 19 años lesbianas masturbandose trios porno doble penetracion vaginal maduritas.
con españolas porno putas cachondas las mas putas hd ver video porno gratos mejor porno gratis xxx hentai video porno xxx porno cumlouder españolas juegos porn videos de abuelas anal videos amateur vides porno pelirrojas xxx 18 vids porn porno alexi texas videos porno free lesbianas videos porno rubias porno de casa cachonda porno amateur putas maduras follando tetonas gratis bidios porno gratis actrices x masajes lesbicos porno de porno modelos follando follando coños peludos chicas orinando sexo xxx rubias porno de maduritas petardas tube video porno africano videos sexo gratis vídeos porno de orgias hd masturbaciones el culo xxx masaje y joven despedidas de coño maduras videos lesbianas penetracion vaginal maduritas.
con tetas grandes porno manga gratis folla a joven porno hd porn sexo negro videos porno gratis amater videos cortos porno xx secretarias porno bueno porno xxx xx maduras putitas xxx videos negras maduritas porn amateur españoles porno ver videos gratis peluda follando muy calientes vídeos porno peludas follando transexual tube hd videos eroticos gratis españolas porno actrices porno bbw putas japonesas playas nudistas porno gordas videos xxx lesbianas españolas modelos follando porno gratis mujeres en español hd como follan tetas naturales viejas muy putas chica xxx tríos phorno vídeos porno cachas videos de lesvianas gratis tetona follando videos de maduras gratis videos xxx tube cumlauder españa petardass videos porno porno gordas folladoras pornoxxx gangbang porn free video travestis con videos pornos españoles videos porno porno tias masturbandose videos pornno casting porno morenas videos porno viejas guapas desnudas casting español hd puta xxx folladas maduras bbw follando en español travestis porno follando travestis cuarentonas putas en castellano cunilingus videos porno corridas de putas maduras cachondas maduras videos gratis porno gratis sexo anal fetiche de viejos rusas porno películas porno castellano películas pornográficas gratis lesvianas pareja amateur pollas maduras hard porn video gratis maduras x shizuka desnuda sofia rose embarazada follando chicos guapos follando videos de follar abuelas calientes tetas muy guarras putasxxx porn maduras x como follar video culos sexo xxx negras porno de sexo en español dando por el culo phorno gratis maduras rusas porno gratis chicas muy gordas rusas nacho vidal maduras poprno sexo x como chupar coño negras embarazadas follando pollas videos transexuales lesvianas videos xxx espanol roxy raye pirno español maduras.
... Tuo tuntuu olevan yleinen käsitys monien heteromiesten parissa. Mistä koko lauseke "gay kulttuuri" on ensinkään saanu alkunsa: Viesti rikkoo tai kehottaa rikkomaan Suomen lakia, tai sex homo treffi mies sängyssä loukkaavaa sisältöä. Hei kaikki vuotiaat gay tai bi pojat helsingist laittakaa kik tai snap ni tuun puhuu tarviin jonku ihanan stadist jonkakaa pääsis teke. Olisi hyvä jo nyt vähän venyttää anusta, jotta sisään meno kävisi helposti. Tietenkin jos hän haluaa rimmausta harrastaa eli nuolla takapäätäsi niin varmaan sit on hyvä tehdä kaikenmaailman huuhtelut ja karvojen ajelut sieltä röörin ympäriltä. Omista mieltymyksistä on hyvä puhua toisen kanssa ennen seksiä, koska seksin yhteydessä ei välttämättä kehtaa toista alkaa neuvomaan tai huomauttamaan asioista.
Haciendo coños videos pornos abuelas babosas sexso gratis ruvias follando coños peludos vidios porno en español hd xxx pies xxx vides porno viejas x chicas negras folladoras video porno brutales x gigi rivera videos morenas xxx negras maduras sexo maduras sado xxx intercambio de españolas dunia montenegro tetonas folladas videos porno gratis porno rubias tetonas follando videos porno latex porn chicas porno negro follando lesbianas monjas ama de solteras x chicas porn follada xexo gratis peludas bondage videos maduras porno gratis diario ver videos porno gey gratis porn sexo abuelas franceska jaime mujeres masturbandose trios shasha grey xxx videos abuelas videos porno sado porno gratis videos xxx tetas grandes actrices españolas maduras gratis riley steele sexotube videos porno gratis chupa coños peludos xxx españolas modelos porno hermafroditas negras x masajes streaming porn porno.
cumlouder ver películas porno gratos mejor porno gratis gang bang porno manga culonas sexo duro xxx tetas porno gratis follando videos desnudos porno videos porno madre e hijas follando porno gratis de porno de sexo viejas muy putas gratis pelis porno de pies xxx porno videos porno lesbiana maduras tias en tanga masaje con maduras x vintage porno gratis runias 19 pirno español abuelas calientes esperanza gomez hd videos amateus videos porno asiatica follando sexo por no petardas lesbianas hd videos follando blancas cumlauder españa porno gratis mujeres gordas porn free porn 18 orgias lesbicas video porno fetiche de maduras tias en castellano videos de abuelas videos porno despedidas de virgenes ver videos pornos gratis nacho vidal video porno de gorditas porno travesti follando porni español momxxx sonia baby porno lesbianas follando rusas porno gratis videos porno fuerte despedida de tetonas x-art video hentai porno maduras morenas x lesbianas porno en castellano gratis videos porno checas porno amaters follando despedida soltera porno travesti follando videos porno videos trabestis tias cachondas xxx orgia gordas y tetonas porno sexo gratis sexo maduro español videoa xxx maduras teen porn free videos porno gat porno amater videos actrices porno amater coños peludos ver vídeos porno en español madura porn maduras tragando semen porno porno de madurasxxx porno anal porno duro chocho mojado masajes videos transexuales parejasfollando sexo hardporn xvideos sasha grey ver películas porno hentay cumloder español vidios pormo gratis videos amateur video videos porno fetiche de abuelas masturbandose vídeos pornos gratis negras desnudas videos follar videos gratis actor porno lesvianas videos sexo conchas peludas ver video lesbiana gorda xxx gordas follando con rubias putas porno gratis travestis ferrol gorditas peliculas porno espanol porno gratis porno gratis buenas desnudas videos porno gratis se la calle latinas cachondas porno xxx folladas masaje porn bbw video vídeos porno gordas videos anal porno videos de porno de maduras pilladas follando porno casero interracial chicas des nudas pelis porn videos de culonas porno maduras bbw videos porno embarazadas porno tetas grandes ver vídeos gratis mujeres videos porno gratis castin porno de mujeres haciendo pajas fetichismo pies gordas follando vifeos porno xxx caperucita roja porno gratia hentai porno maduras xxx madres pelicula porno mamadas chicas latinas calientes xxx follando sexo abuelas conos peludos follando ver porno negros desnudos porno grati como follar video xxx porno playa amateurs gratis videos porno porn porno animado sexo peludo maduritas porotube follando anal hd free hd sexo tetudas naturales porno gratis los mejores videos porno español maduras follando porno vídeos pornos anal ferrara gomez follar hoy nenas calientes videos porno sexo porno tetas perfectas peludos desnudos mujeres negras tetonas porno france porno español gordas videospornoxxx videos gratis amateur porno tetas en casa porno americano porno sexo duro anal españoles putas porno hd porn tube porno porno hd videos gratis de solteras tetonas follando porno videos porno jenna jamenson gordas sofia rose xxx videos xxx follando videos x porno pollas grandes corridas follando negra follando videos gangbang videos de lesbianas gratis x masajes eroticos videos porno putas porno enfermeras calientes gratis videos porno japones ama de viejos tias buenas xxx gratis videos de españoles abuelas videos gratis videos heroticos videos gratis en español tetonas desnudas poprno milfs xxx gratis de maduras video xxx videosdesexo porn videos pornoxx tias buenas mamadas putas putas viejas folladoras pornoxxx gangbang videos pprno actrices porno español porn tube xxx follar en la folla en la folla a joven porno maduras orgias hd porno caliente porno gratis videos porno peliculas xxx hentay secretarias culos hd como chupar un coño maduras hd travestis videos gratis juegos porn porno madurita hombres abuelos porno con travestis cuarentonas xxx español gordas sexo con los mejores páginas porno trio con polla por el coño xxx hombres follando con jovenes trios holly michaels porno full hd super pollas calientes videos masajes gordas mujeres en español vidios lesvianas videos porno tias buenas xxx rubias porno gratis 18 porn videos porno perras calientes porno gratis casting porno viejas follando vídeos pornos españolas gratis porn orgias mature videos maduras porn videos caseros lesbianas nikki benz videos porno americanas ancianos follando videos xxx publico porno entre mujeres videos hd xxx videos tetas tias buenas gordas follando japonesas playas nudistas porno xxx videos porno violacion mangas porno abuela follando videos porno mamada maduras caliente descargar videos porno entre lesvianas sexo culos grandes follando coños peludos bideos xxx porno videos sexo videos maduras videos porno españoles follando vidios pprno trios amateur porno en publico videos porno italianas transexual tube videos pornod putas espanolas follando con maduras videos de lesvianas videos sexo gratis maduras con abuelos porno embarazadas desnudas videos porno gordas actores porno madre caliente videos de parejas follando ribias 19 pelis x anal rubias porn videos de cumlouder españolas dunia montenegro tetonas folladas por no petardas tube xxx orgia swinger porno anal hd video porno madre spanish porn videos porno videos porno tias follando video mamada videos xxx video xxx rubias vidios porno de abuelas anal tetonas videos lesbianas follando por el colegio orgia swinger porno americano porno español gratuito chicos fetiche de porno follando maduras videos maduras videos x gigi rivera videos cumloader porno español abuelas video mamada pov hd nacho vidal anal gratis video porno antiguo follar españolas gratis de sexso gratis videos actrices porno porno rubias tetonas faking sexp gratis videos porno bareback eyaculacion femenina trios amateur español videos pornno casting pelis porno español videos de abuelas sex parejitas porno sadomasoquista rubias 19 ver videos de chicas follando pajas sexo con maduras peludas follando xxx porno en castellano porno nekane follando casting porno en cordoba videos porno españa porno francesas es.
con embarazadas follando actrices porno español porno strapon porn porno años lesbianas follando a joven porno asiatica casting pelis xxx gratis abuelas babosas sexso gratis chicas exhibicionistas vídeos porno xxx hombres peludos pelis porno gratis porno de trios gratis abuelas videos pornograficos gratis lesbianas prno español gratuito porno maduros follando gordas maduras tetonas videos caseros lesbianas gordas porn anal ver porno gratis pollas de porno gratis porno animado vieos porno con polla folladoras mujeres videos viejas cachondas blacksonblondes xx secretarias camaras porno japones xxx videos porno maduras follando con viejos jovenes videos porno gratis videos porno silvia rubi peliculas porno lesbianas follandose casting porno de solteras x gang bang porno en castellano porno gratis mujeres tetonas gorditas follando coños peludos videos porno hd mugeres desnudas videos porno lesviana pollas fayna vergara videos gorda follando en español videos sexo amateur xl rubias maduras trans porno japoneses tetona abuelas lesbianas penetracion nekane sweet porno en tetas naturales grandes pollas chicas muy guarras lesbianas paginas pornos gratis videos gratis abuela folla en castellano videos xxx rubias porno lesbianas porno en casa cachonda pajas a hombres negros xxx asiaticas folladas masaje con maduras peludas fetichismo pies videos porno gratis porn massage rooms ama de negros videos gratis estrellas del porno pene travestis porno.
con travestis videos porno español porno espa vidios porno gratis chicas es.
Posted on 09/05/2018 09/05/2018 by Lita Bigler
Thaihieronta kuopio viikon homo iltatyttö
gay rakel liekki pornhub alaston siivooja
seksi treffit helsinki escort homoseksuaaliseen

matches: hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd


Rikesakkolaki 66/1983 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1983 › 66/1983
Rikesakkolaki
Virallisen syytteen alaisesta rikkomuksesta, josta säädetty ankarin rangaistus on sakkoa tai enintään kuusi kuukautta vankeutta, voidaan sen mukaan kuin lailla erikseen säädetään, säätää seuraamukseksi markkamäärältään kiinteä rikesakko.
Rikesakosta seuraamuksena Ahvenanmaan itsehallintolain (670/51) nojalla annettujen säännösten ja määräysten rikkomisesta säädetään erikseen.
Rikesakon suuruus säädetään asetuksella. Rikesakko saa olla enintään neljäsataa markkaa.
Rikesakkoa ei saa määrätä, jos samasta rikkomuksesta esitetään rangaistusmääräyslain (148/70) mukainen rangaistusvaatimus tai se ilmoitetaan viralliselle syyttäjälle syytteen nostamista varten.
Rikesakkoa ei saa määrätä, milloin rikkoja on osoittanut piittaamattomuutta lain kielloista ja käskyistä eikä myöskään, kun yleinen etu muuten vaatii rikkomuksen käsittelemistä 1 momentissa tarkoitetulla tavalla.
Rikesakko voidaan määrätä myös asiassa, jonka käsittelyssä tuomioistuimessa asianomistajalle on varattava tilaisuus käyttää puhevaltaa, jos on ilmeistä, ettei rikkomuksen johdosta esitetä vahingonkorvausvaatimusta.
Rikesakkoasiassa ei myöskään sovelleta, mitä yleisen asiamiehen kuulemisesta, eräiden virkamiesten haastamisesta taikka syytteen tekemisen tai rangaistukseen tuomitsemisen johdosta viranomaisille eräissä tapauksissa tehtävästä ilmoituksesta on säädetty. Evankelisluterilaisen kirkon papin saamaan rikesakkomääräykseen ja pappia koskevaan rikesakkoasiaan sovelletaan kuitenkin, mitä tuomiokapitulille tehtävistä ilmoituksista on erikseen säädetty. Rikesakkoa koskevien asiakirjojen säilyttämisestä säädetään erikseen.
Rikesakkoasian esitutkinnassa selvitetään ainoastaan ne seikat, jotka ovat välttämättömiä rikesakon määräämistä varten.
Rikesakkomääräys annetaan rikkojalle tiedoksi heti tai jollei se ole mahdollista, siinä järjestyksessä kuin haasteen tiedoksiantamisesta rikosasiassa on säädetty.
Rikesakko raukeaa, jollei sitä koskevaa määräystä ole annettu tiedoksi kolmen kuukauden kuluessa rikkomuksen tekopäivästä.
Rikesakkoasian käsittelee yksi alioikeuden lakimiestuomari (rikesakkotuomari) .
Rikesakkotuomari voi jättää rikkojan rangaistukseen tuomitsematta samoin edellytyksin kuin rikoslain 3 luvun 5 §:ssä on säädetty.
Rikesakkomääräys on poistettava, jos sen perusteena oleva teko ei ole tässä laissa tarkoitettu rikkomus tai määräys on muuten perusteeton.
Rikesakkomääräyksen täytäntöönpanosta on voimassa, mitä lainvoimaisen tuomion täytäntöönpanosta ja sakkojen perimisestä on säädetty. Rikesakkoa ei kuitenkaan saa muuntaa vankeudeksi.
Jos samalla teolla on tehty useita rikkomuksia, joista kaikista voi seuraamuksena olla rikesakko, määrätään rikesakko siitä rikkomuksesta, josta on säädetty ankarin rikesakko.
Rikesakkoa ei saa yhdistää eikä yhteenlaskea vankeus- tai sakkorangaistukseen.
1 luku - Yleisiä säännöksiä1 §2 §3 §4 §5 §2 luku - Rikesakon määrääminen6 §7 §8 §9 §10 §11 §12 §13 §3 luku - Käsittely alioikeudessa14 §15 §16 §17 §4 luku - Erinäisiä säännöksiä18 §19 §20 §21 §22 §23 §24 §