Suomenkielisen varhaiskasvatus- ja opetusjaoston esitys vuoden 2019 talousarvioksi ja vuosien 2020-2021 taloussuunnitelmaksi | Kirkkonummi
Suomenkielisen varhaiskasvatus- ja opetusjaoston esitys vuoden 2019 talousarvioksi ja vuosien 2020-2021 taloussuunnitelmaksi
Suomenkielinen varhaiskasvatus- ja opetusjaosto, kokous 25.9.2018
§ 51 Suomenkielisen varhaiskasvatus- ja opetusjaoston esitys vuoden 2019 talousarvioksi ja vuosien 2020-2021 taloussuunnitelmaksi
Suomenkielinen varhaiskasvatus- ja opetusjaosto, 22.8.2018
Kunnanhallitus 21.5.2018 § 179
Juha Hörkkö, talousjohtaja ja Esa Lindell, controller
juha.horkko@kirkkonummi.fi ja esa.lindell@kirkkonummi.fi
Vuoden 2019 talousarvion ja vuosien 2020-21 taloussuunnitelman valmistelu käynnistetään edellisen vuoden tapaan suunnitteluohjeella. Sen mukaan toimielinten talousarvioesitykset on laadittava seuraavien reunaehtojen mukaisesti eli niiden on pohjauduttava:
Kuntastrategiaan ja sitä toteuttaviin elinvoima- ja hyvinvointiohjelmiin
Väestösuunnitteeseen (6/2018)
Suoritemääriin, joista esitetään toteutumat vuodelta 2017 ja ennusteet vuosille 2018 - 2021
Kuluttajahintaindeksi +1,4 % toteumatilanteeseen 6/2018 nähden (sovelletaan muihin kuin palkkamenoihin)
Henkilöstökulut: palkansaajien ansiotasoindeksi +3,0% 2019 (kunta-alan sopimus 1.2.2018 – 31.3.2020)
Sisäiset palvelut tilausvolyymimuutosten ja edellä mainittujen indeksimuutosten mukaisesti
HSL liikelaitos ja HUS kuntayhtymä, jotka ovat erikseen sitovia määrärahoja, varataan määräraha ko. sidosryhmiltä saadun kustannusarvion mukaisena.
Toimintakatteen kasvu edellä mainitut indeksit huomioiden ei saa ylittää verorahoituksen kasvuarvioprosenttia.
Mahdollisista lainsäädäntömuutoksista aiheutuvat muutokset tulee huomioida talousarvioesityksiä laadittaessa.
Talousarvion laadinnan aikataulu:
Kunnanvaltuuston lähetekeskustelu 28.5.2018
Toimielinten ehdotukset 5.10.2018 mennessä
Kunnanjohtajan talousarvioesitys kunnanhallituksessa 5.11.2018
Valtuusto, veroprosentit 12.11.2018
Valtuuston talousarviokäsittely 15.12.2018
Esittelijä: Tarmo Aarnio, kunnanjohtaja
antaa toimialoille ja tytäryhteisöille edellä selostusosassa todetun suunnitteluohjeen vuoden 2019 talousarvion ja taloussuunnitelman 2020 - 2021 laatimista varten
esittää kunnanvaltuustolle talousarvion valmistelun käynnistämiseksi lähetekeskustelua 28.5.2018
tarkistaa pöytäkirjan tämän pykälän osalta kokouksessa.
Esittelijä teki seuraavan lisäyksen pohjaehdotukseen: kohtaan 2 lisätään lause ......ja joulukuun valtuuston kokouksen pitämistä 15.12.2018 aiemmin päätetyn 17.12.2018 sijasta. Tällöin päätösehdotus kokonaisuudessaan on seuraava:
esittää kunnanvaltuustolle talousarvion valmistelun käynnistämiseksi lähetekeskustelua 28.5.2018 ja joulukuun valtuuston kokouksen pitämistä 15.12.2018 aiemmin päätetyn 17.12.2018 sijasta
Hanna Haikonen teki seuraavan lisäysehdotuksen: "Lisätään talousarvioon 2016 ja 2017 toteumat taustatiedoksi ja seurannan kannalta helpommin käytettäväksi käsittelyssä". Timo Haapaniemi kannatti ehdotusta, ja se hyväksyttiin yksimielisesti.
Muutetun ehdotuksen mukaisesti lisäyksellä, että lisätään talousarvioon 2016 ja 2017 toteumat taustatiedoksi ja seurannan kannalta helpommin käytettäväksi käsittelyssä.
Suomenkielinen varhaiskasvatus- ja opetusjaosto 22.8.2018
Suomenkielinen varhaiskasvatus- ja opetusjaoston vastuulle kuuluvat talousarviossa suomenkielisen varhaiskasvatuksen ja opetustoimen palvelut. Jaoston toimintakatteen (jaostolle talousarvion käyttötalousosassa kohdennettavien tulojen ja menojen erotus) loppusumma oli vuoden 2017 tilinpäätöksessä 57,4 milj. euroa ja vuoden 2018 talousarviossa 57,7, milj. euroa.
Toimielimen vuoden 2019 talousarvioesityksen määrärahatarvetta nostaa sisäisten vuokrien määräytymisperusteiden muutosesitys kustannusvaikutukseltaan noin 3,2 milj. € eli noin 47 %, joka on noin 5,7 prosenttia toimielimen kokonaisbudjetista ja jota ei tarvitse kattaa muista menoista.
Suomenkielinen varhaiskasvatus- ja opetusjaosto päättää merkitä kunnanhallituksen päätöksen 21.5.2018 § 179 tiedoksi sekä käsitellä vuoden 2019 talousarvioehdotuksen ja vuosien 2020-2021 talousarviosuunnitelmat jaoston kokouksessa 12.9.2018.
Talousarvioesityksen laadinnassa on otettu huomioon kunnanhallituksen 21.5.2018 hyväksymät reunaehdot, joka sisälsi mm. väestömäärien muutosvaikutuksen toimintaan, yleisen palkkaratkaisun mukaiset korotukset henkilöstömenoihin ja muiden menojen sallitut indeksimuutokset vuoden 2018 talousarvion toteumaennusteeseen nähden.
Talousarvioesityksessä on oman otsikon alla todettu reunaehdoista poikkeavat muutokset talouteen. (mahdolliset leasingvaltuuden lisäykset tulee todeta tässä kohdassa ja varata tarvittava määräraha vuokriin)
Henkilöstölisäyksistä ja –muutoksista sekä investoinneista on esitykset omina liitteinään.
Suomenkielinen varhaiskasvatus- ja opetusjaosto päättää esittää kunnanhallitukselle ja edelleen kunnanvaltuustolle suomenkielisen varhaiskasvatus- ja opetusjaoston vuoden 2019 talousarvion ja vuosien 2020–2021 taloussuunnitelman liitteiden mukaisesti.
Keskustelun aikana jäsen Susan Honka esitti, että kotihoidon tuen kuntalisä pidetään ennallaan siten, että kustannusvaikutus 270.000 euroa tulee esitetyn talousarvion lisäksi. Puheenjohtaja Erkki Majanen kannatti Hongan muutosehdotusta.
Jäsen Outi Saloranta-Eriksson kannatti esittelijän ehdotusta.
Puheenjohtaja julisti keskustelun päättyneeksi ja totesi, että on tehty kannatettu muutosehdotus, joten asiasta on äänestettävä siten, että ne, jotka kannattavat viranhaltijan pohjaehdotusta äänestävät JAA ja ne, jotka kannattavat Susan Hongan muutosehdotusta äänestävät EI.
Sähköisesti toimitetussa äänestyksessä annettiin 3 JAA -ääntä (Johanna Fleming, Outi Saloranta-Eriksson ja Pekka Sinisalo) sekä 4 EI -ääntä (Susan Honka, Nina Serow, Vesa Tarkkanen ja Erkki Majanen).
Puheenjohtaja totesi, että Susan Hongan muutosehdotus oli voittanut äänestyksen ja se lisätään päätökseen. Valtuutettiin valmistelijat tekemään liitteeseen tekniset korjaukset.
Suomenkielinen varhaiskasvatus- ja opetusjaosto päättää esittää sivitys- ja vapaa-aikalautakunnan kautta kunnanhallitukselle ja edelleen kunnanvaltuustolle suomenkielisen varhaiskasvatus- ja opetusjaoston vuoden 2019 talousarvion ja vuosien 2020–2021 taloussuunnitelman muuttuneiden liitteiden mukaisesti (muutos: kotihoidon tuen kuntalisä pidetään ennallaan).
Controller Esa Lindell oli läsnä kokouksessa tämän pykälän esityksen aikana ja varhaiskasvatuksen johtaja Anu Vesiluoma sekä opetustoimen johtaja Leila Kurki olivat kokouksessa läsnä tämän pykälän käsittelyn aikana.
Äänestys:Pohjaehdotus JAA
Susan Hongan ehdotus EI
Jaa 3 kpl 43%
Outi Saloranta-Eriksson, Pekka Sinisalo, Johanna Fleming
Ei 4 kpl 57%
Susan Honka, Vesa Tarkkanen, Nina Serow, Erkki Majanen
SVOJ 25.9.2018_Esittelijän ehdotus_Liite_talousarvioehdotus_2019-2021 1.2.pdf.pdf (pdf, 378 kt)
SVOJ 25.9.2018_Liite_uudet vakanssit_2.pdf.pdf (pdf, 223 kt)
SVOJ 25.9.2018_Liite_Virkojen ja toimien esitys TA 2019_4.pdf.pdf (pdf, 92 kt)
SVOJ 25.9.2018_Liite_investoinnit_5.pdf.pdf (pdf, 181 kt)
SVOJ_25.9.2018_Hyväksytty_Liite_talousarvioehdotus 2019-2021_1.3.pdf.pdf (pdf, 466 kt)
§ 49 Pöytäkirjan tarkastus ja tarkastajien valinta
§ 50 Suomenkielisen varhaiskasvatus- ja opetusjaoston toinen osavuosikatsaus 2018
§ 52 Suomenkielisen varhaiskasvatuksen valtion erityisavustuksia saaneet käynnissä olevat
§ 53 Suomenkielisen opetustoimen valtion erityisavustuksia saaneet käynnissä olevat hankkeet
§ 54 Kirkkonummen kunnan varhaiskasvatuksen, esi- ja perusopetuksen sekä lukiokoulutuksen pedagoginen suunnitelma
§ 55 Espoon seudun koulutuskuntayhtymä OMNIA 1.1.2019 lukien
§ 56 LISÄPYKÄLÄ: Sivistys- ja vapaa-aikapalveluiden palveluverkkosuunnitelman päivitys vuosille 2018 – 2030 – 2040 / SVOJ (lisäpykälä)


text:
Ilmaista Video Pornoa Hard Porn
Piilokamera Porno videoita | Porn Video TOP. Amatööri Brunette hardcore Piilokamera teini Tirkistelijä. Lähde: PornLib . blowjobs hardcore · Hd porn videos. Ilmaisia seksi- ja pornovideoita. Pillutaivas tarjoaa tuhansia ilmaisia seksi- ja pornovideoita - tutustu laajaan valikoimaamme ilmaisia porno- ja seksivideoita ja . Nyrkkinainti Porno videoita | Porn Video TOP. free extreme teen anal fisting videos . HD porno HD hardcore HD Kolmikko HD anaali Anal nyrkki.
Ilmaista video pornoa hard porn -
Amatööri Piilotettu kamerat Suihku. Amatööri Brunette Piilotettu kamerat Interracial. Suomalainen äiti saa kahta munaa luonossa. Suuri kokoelma % Ilmaisia Pornovideoita, metin2zarkana.eu, XXX-videoiden numero 1. Yli miljoona ilmaista pornovideota. Katso heti!. Ensimmäinen porno video povekas kypsä äiti. Ensimmäinen Iso isorintainen äiti Deauxma on ruuannut huonoja koiran tyyliin hardcore porno video. Piilokamera Porno videoita | Porn Video TOP. Amatööri Brunette hardcore Piilokamera teini Tirkistelijä. Lähde: PornLib . blowjobs hardcore · Hd porn videos.
: Ilmaista video pornoa hard porn
Ilmaista video pornoa hard porn Hd hot porn Puolue poppari cum Cumshot Blowjob Nyrkkinainti Faust. Amatööri Blowjob Brunette Doggystyle Piilotettu kamerat. Tule ja katso mikä on päivän aihe. Vauvalehden Seksi keskustelu 6. Amatööri BBW isot tissit Blondi.
TRANSU TREFFIT VIDEO SEKSI PORNO Treffeillä uhkea nainen
ETURAUHASEN HIERONTA FINNISH PORNO 999
Ilmaista video pornoa hard porn 769
Anaalipano sex massage turkey Ilmaiset sex filmit ilmaiset seks
Hierojat paras porno sivu
Nuori huora parinvaihtobileet
Pornokuvat suomi kirsi ståhlberg tissit

matches: Hd HD HD HD HD Hd Hd


text:
Tässä on kokoelma Ofdetroit tiikereitä tapetti HD Collection Pöytäkoneet, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. täällä Wallpaper-HD.net, on yli 1,75,000 Taustakuvat ovat ladattavissa. Voit ladata Jokainen Taustakuva ilmaiseksi.
Jos Like This Detroit Tigers tapetti HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
← Edellinen Story taekwondo tapetti HD	Seuraava tarina → Selena Gomez taustakuvia HD	Jätä vastaus Peruuta vastaus	Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *Kommentti Nimi * Sähköposti * verkkosivusto Suosio viestit Widget kaunis auringonlasku tapetti HD
näkymät (61) Satunnainen virkaaMulan tapetti HDvapaa kristillinen taustakuvia HDVideo Game taustakuvatmahtava iphone 5 taustakuvatmaailmankartta tapetti HDCole ja poika tapetti HDBradbury tapetti HDFordin Touch taustakuvatsäröillä iphone näytön taustakuva HDtaustakuvat kuvat HD	Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD


text:
Ennakkoratkaisupyyntö – Sosiaalipolitiikka – Yrityksen luovutus – Direktiivi 2001/23/EY – 1 artiklan 1 kohta – Soveltamisala – Luovutuksen arviointiperusteet – Asiakaskunnan siirto – Pankin kaikkien rahoituspalvelujen siirto pörssiyhtiölle henkilöstön siirto poissulkien
Asiassa C‑194/18,
jossa on kyse SEUT 267 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka Vrhovno sodišče (ylin tuomioistuin, Slovenia) on esittänyt 20.2.2018 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut unionin tuomioistuimeen 19.3.2018, saadakseen ennakkoratkaisun asiassa
Banka Koper ja
toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja K. Jürimäe sekä tuomarit D. Šváby ja N. Piçarra (esittelevä tuomari),
– Jadran Dodič, edustajinaan M. Blatnik ja M. Dodič, pravnika,
– Euroopan komissio, asiamiehinään M. Kellerbauer ja B. Rous Demiri,
1 Ennakkoratkaisupyyntö koskee työntekijöiden oikeuksien turvaamista yrityksen tai liikkeen taikka yritys- tai liiketoiminnan osan luovutuksen yhteydessä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 12.3.2001 annetun neuvoston direktiivin 2001/23/EY (EYVL 2001, L 82, s. 16) 1 artiklan 1 kohdan tulkintaa.
2 Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa asianosaisina ovat Jadran Dodič sekä Banka Koper ja Alta Invest ja jossa on kyse Dodičin työsopimuksen päättämisen laillisuudesta.
3 Direktiivin 2001/23 johdanto-osan kolmannessa perustelukappaleessa todetaan, että ”on tarpeen huolehtia työntekijöiden suojasta sen varmistamiseksi, että heidän oikeutensa turvataan, kun työnantaja vaihtuu”.
4 Direktiivin 1 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa:
”a) Tätä direktiiviä sovelletaan yrityksen tai liikkeen taikka yritys- tai liiketoiminnan osan luovuttamiseen toiselle työnantajalle sopimukseen perustuvan luovutuksen taikka sulautumisen kautta.
b) Jollei a alakohdasta ja tämän artiklan jäljempänä olevista säännöksistä muuta johdu, tässä direktiivissä tarkoitettuna luovutuksena pidetään oman identiteettinsä säilyttävän taloudellisen yksikön luovuttamista, jolla tarkoitetaan pää- ja sivutoimisen taloudellisen toiminnan harjoittamiseksi järjestettyä resurssikokonaisuutta.”
Slovenian oikeus
5 Työsuhdelain (Zakon o delovnih razmerjih) (Uradni list RS, nro 21/13; jäljempänä ZDR) 73 §:n 1 momentissa säädetään seuraavaa:
”Jos yrityksen tai yrityksen osan oikeudellisen luovutuksen – joka on toteutettu lain, muun säännöstön, oikeustoimen tai lainvoimaisen tuomioistuinratkaisun perusteella taikka yhtiön sulautumisen tai jakautumisen seurauksena – vuoksi työnantaja vaihtuu, sopimusperusteiset sekä muut luovuttajana olevan työnantajan kanssa luotuun työsuhteeseen perustuvat työntekijöiden oikeudet ja velvollisuudet, jotka olivat voimassa luovutuksen ajankohtana, siirtyvät luovutuksensaajana olevalle työnantajalle.”
6 ZDR:n 88 §:n 1 momentin 1 kohdassa säädetään seuraavaa:
”Perusteet sille, että työnantaja päättää työsopimuksen tavanomaisesti, ovat seuraavat:
Tiettyjen työtehtävien suorittaminen työsopimuksessa määrätyin edellytyksin on tullut tarpeettomaksi työnantajaan liittyvistä taloudellisista, organisatorisista, teknisistä, rakenteellisista tai muista vastaavista syistä.”
7 ZDR:n 89 §:n 1 momentin 7 kohdassa säädetään seuraavaa:
”– – tämän lain 73 §:n 1 momentin mukaista työnantajan vaihdosta ei pidetä perusteltuna syynä päättää työsopimus tavanomaisesti.”
8 Rahoitusvälineiden markkinoista annetun lain (Zakon o trgu finančnih instrumentov) (Uradni list RS, nro 108/10; jäljempänä ZTFI) 159 §:n 1 momentissa vahvistetaan säännöt, joita sovelletaan siinä tapauksessa, että ”arvopaperivälitysyhtiön yhtiökokous tekee päätöksen arvopaperivälitysyhtiön toiminnan lopettamisesta ja likvidaatiomenettelyn aloittamisesta tai päätöksen arvopaperivälitysyhtiön liiketoiminnan muuttamisesta siten, että se lopettaa sijoituspalvelujen ja sijoitustoiminnan tarjoamisen”.
9 ZTFI:n 159 §:n 3 momentissa säädetään seuraavaa:
”Edellä tämän pykälän 1 momentissa tarkoitetussa tapauksessa arvopaperivälitysyhtiön on
1. suoritettava kaikki tehtävät, joita tarvitaan seuraavien asioiden siirtämiseksi:
– rahoitusvälineet ja muut yhtiön hallinnoimat asiakkaiden varat;
– asiakkaiden aineettomien arvopaperitilien hoito, sekä
– muut asiakkaille tarjottavat palvelut
sellaiselle muulle oikeushenkilölle, jolla on tämän lain 32 §:n nojalla lupa tarjota sijoituspalveluja ja harjoittaa sijoitustoimintaa Slovenian tasavallassa;
2. varmistettava, että tämän momentin 1 kohdassa mainittu taho ottaa vastuulleen
– kaiken sijoituspalveluja ja sijoitustoimintaa koskevan aineiston, jonka arvopaperivälitysyhtiö oli velvollinen säilyttämään, sekä
– arvopaperivälitysyhtiön kaikki velvollisuudet ja vastuutehtävät aineiston hoidossa, säilyttämisessä ja käytössä.”
10 Banka Koper teki 23.12.2011 päätöksen sijoituspalvelujen tarjoamisen ja sijoitustoiminnan sekä arvopaperivälitystä koskevien palvelujen lopettamisesta.
11 Se teki 27.6.2012 Alta Investin kanssa ZTFI:n 159 §:n vaatimusten mukaisen siirtosopimuksen, jonka mukaan ensiksi mainittu siirtäisi toiseksi mainitulle asiakkaiden rahoitusvälineet ja muut varat, joita tämä hoiti, asiakkaiden aineettomien arvopaperitilien hoidon sekä muut ZTFI:ssä tarkoitetut sijoituspalvelut ja sijoittamisen oheispalvelut sekä arkistot, toisin sanoen sijoituspalveluja ja sijoitustoimintaa koskevan koko aineiston, jonka se oli velvollinen säilyttämään asiakkaita varten. Lisäksi sovittiin, että Banka Koper toimisi epäitsenäisenä arvopaperivälittäjänä Alta Investille.
12 Banka Koper ilmoitti heinäkuussa 2012 asiakkaille, joille se oli tarjonnut arvopaperien välityspalveluja, että se lopettaisi tämän toiminnan. Tässä yhteydessä se ehdotti niille erityisesti mahdollisuutta ottaa yhteyttä Alta Investiin sekä tarjosi niille tältä osin erityisiä etuja, kuten asiakkaidensa siirtokustannuksista vastaamista. Banka Koper ilmoitti asiakkailleen myös, että niiden hiljaisuus tulkittaisiin sen hyväksymiseksi, että ne siirrettäisiin Alta Investiin. Banka Koperin asiakkaista 91 prosenttia siirtyi tosiasiallisesti Alta Investiin ja suurin osa niistä ilmaisi nimenomaisesti tahtonsa liittyä vastedes viimeksi mainittuun.
13 Myöhemmin Banka Koper suljettiin pois kaupankäynnistä Ljubljanan (Slovenia) arvopaperipörssissä, ja Slovenian keskuspankki teki päätöksen, jolla se sai luvan tarjota palveluja epäitsenäisenä arvopaperivälittäjänä.
14 Banka Koper hyväksyi 17.9.2012 uuden työtehtävien rationalisointia koskevan työjärjestyksen, jolla se lakkautti sijoituspalveluyksikön, muun muassa arvopaperivälittäjien tehtävät.
15 Tässä yhteydessä kaikkien Banka Koperin sijoituspalveluyksikön työntekijöiden työsopimukset päätettiin taloudellisista syistä, mukaan lukien Dodičin kanssa 30.6.2011 tehty toistaiseksi voimassa oleva työsopimus, joka päätettiin 11.10.2012.
16 Banka Koper tarjosi tällä välin kaikille tämän sijoituspalveluyksikön työntekijöille muita työtehtäviä koskevaa uutta työsopimusta.
17 Dodič hylkäsi tämän tarjouksen, koska ehdotettu työtehtävä ei ollut hänelle sopiva. Myöhemmin hän riitautti työsuhteensa päättämisen slovenialaisissa tuomioistuimissa ja vaati, että hänet otetaan takaisin tehtäviinsä Banka Koperin tai jopa Alta Investin palvelukseen. Hän katsoo, että Banka Koper oli siirtänyt arvopaperikauppatoimintansa Alta Investille ZDR:n 73 §:n nojalla, jolla direktiivin 2001/23 1 artiklan 1 kohta saatetaan osaksi Slovenian oikeutta. Näin ollen 27.6.2012 tehdyllä sopimuksella sovitun siirron jälkeen sijoituspalvelutoiminta jatkui Alta Investissä toiminnallisten yksiköiden ja Banka Koperin verkostojen kanssa.
18 Näissä tuomioistuimissa Banka Koper väitti, että päätettyään lopettaa arvopaperivälityspalvelujen tarjoamisen asiakkailleen se oli ZTFI:n 159 §:n nojalla velvollinen siirtämään asiakkaiden aineettomien arvopaperitilien hoidon toiselle oikeushenkilölle, jolla oli lupa tarjota näitä palveluja Sloveniassa. Se korosti, että siirto ei koskenut työntekijöitä, tiloja eikä työvälineitä ja että sen asiakkaat saattoivat valita vapaasti uuden sijoituspalvelun tarjoajan.
19 Vastaavasti Alta Invest väitti, että siirtosopimus on välitön seuraus ZTFI:n 159 §:n soveltamisesta.
20 Kansallinen ensimmäisenä oikeusasteena asiaa käsitellyt tuomioistuin katsoi, että yrityksen luovutusta koskevat edellytykset eivät täyttyneet, koska yritys ei säilyttänyt identiteettiään taloudellisesti eikä toiminnallisesti. Se korosti yhtäältä, että Banka Koperin ja Alta Investin välisellä siirtosopimuksella ei siirretty mitään aineellisia hyödykkeitä, oikeuksia eikä työntekijöitä, ja toisaalta, että asiakkaat olivat vapaasti päättäneet siirtää arvopaperinsa Alta Investiin ”tai mihin hyvänsä muuhun välitysyhtiöön”. Näissä olosuhteissa sopimuksen mukaista siirtoa ei voitu pitää direktiivin 2001/23 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna ”yrityksen luovutuksena” tai ”yritystoiminnan osan luovutuksena”.
21 Muutoksenhakutuomioistuin katsoi myös, että kyseessä ei ole direktiivin 2001/23 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yrityksen luovutus, koska Banka Koperin ja Alta Investin välillä tehty siirtosopimus ei merkinnyt tässä säännöksessä tarkoitettua työnantajan vaihtumista. Kyseinen tuomioistuin piti ratkaisevana sitä, että ensimmäinen yritys ei siirtänyt toiselle yritykselle asiakkaita. Se täsmensi tältä osin, ettei se, että lähes koko asiakaskunta päätti itse asiassa kääntyä Alta Investin puoleen, ole riittävää, jotta voitaisiin päätellä, että kyseessä on direktiivissä 2001/23 tarkoitettu ”yrityksen luovutus”. Lisäksi se, että Banka Koper on jatkanut arvopaperien välitystoimintaa muun muassa Alta Investille vahvistaa kyseisen tuomioistuimen mukaan sen, että kyse ei ole yrityksen luovutuksesta.
22 Dodič teki viimeksi mainitusta tuomiosta kassaatiovalituksen ennakkoratkaisua pyytäneeseen tuomioistuimeen ja väitti muun muassa, että se, että 91 prosenttia Banka Koperin asiakkaista oli tosiasiallisesti siirtänyt arvopaperinsa Alta Investiin, mahdollisti päätelmän siitä, että kyse on yrityksen luovutuksesta.
23 Kyseinen tuomioistuin hylkäsi valituksen sillä perusteella, että arvopaperien välitystoiminnan lopettaminen, epäitsenäisen arvopaperien välitystoiminnan harjoittaminen ja se, ettei omaisuutta, työntekijöitä tai organisaatiorakennetta siirretty, merkitsevät, ettei voida päätellä, että kyseessä on direktiivissä 2001/23 tarkoitettu ”yrityksen luovutus”. Se korosti myös Banka Koperin asiakkailla olevaa valinnanvapautta ja viimeksi mainitun yrityksen lakiin perustuvaa velvollisuutta varmistaa asiakkaidensa oikeuksien suojaamisen jatkuvuus siirtämällä kaikki aineisto toiselle arvopaperivälitysyhtiölle siinä tapauksessa, että kyseiset asiakkaat eivät ryhdy toimenpiteisiin sen jälkeen, kun se ilmoitti toimintansa lopettamisesta.
24 Dodič teki tämän jälkeen perustuslakiin perustuvan valituksen Ustavno sodiščelle (Slovenian perustuslakituomioistuin) ja vetosi siihen, että direktiiviä 2001/23 oli tulkittu ilmeisen virheellisesti ja mielivaltaisesti ja että hänen pyyntönsä, joka koski ennakkoratkaisun esittämistä unionin tuomioistuimelle, oli hylätty ilman perusteluja. Kyseinen tuomioistuin kumosi ylimmän tuomioistuimen tuomion ja palautti asian sen käsiteltäväksi. Se katsoi ennen kaikkea, että ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin ei ollut vastannut kantajan kysymyksiin, jotka koskivat direktiivissä 2001/23 tarkoitetun ”yrityksen luovutuksen” olemassaoloa.
25 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pohtii tässä asian toisen käsittelyn yhteydessä, onko käsiteltävänä olevan asian olosuhteissa mahdollista katsoa, että kyseessä on direktiivin 2001/23 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu ”yrityksen luovutus”.
26 Se korostaa ensiksi, että asiakkaiden rahoitusvälineiden ja muiden varojen, aineettomien arvopaperitilien hoidon, muiden sijoituspalvelujen ja arkistojen siirto toiselle hyväksytylle yritykselle oli lakisääteinen edellytys, joka Banka Koperin oli täytettävä lopettaessaan arvopaperivälitystoimintansa. Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin toteaa tämän jälkeen, että tämä siirto ei sitonut Banka Koperin asiakkaita, koska niillä säilyi mahdollisuus valita uusi arvopaperivälitysyhtiönsä. Se muistuttaa lopuksi, että Banka Koper ei siirtänyt työntekijöitään eikä aineellisia välineitään tai työn organisaatioon liittyviä rakenteitaan Alta Investille. Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin täsmentää tältä osin, että jos todetaan, että kyseessä on yrityksen luovutus, on ilmeistä, että sopimuslauseke, jossa suljetaan pois työntekijöiden palvelukseen ottaminen, menettää kokonaan vaikutuksensa, joten sen epäilyt eivät koske sitä, voisivatko siirtosopimuksen osapuolet sulkea pois työntekijöiden siirron.
27 Näissä olosuhteissa Vrhovno sodišče (ylin tuomioistuin, Slovenia) päätti lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1) Onko direktiivin 2001/23/EY 1 artiklan 1 kohtaa tulkittava siten, että yrityksen tai yritystoiminnan osan oikeudellisena luovutuksena on pidettävä myös käsiteltävän asian kaltaisissa olosuhteissa toteutettua siirtoa, jonka kohteena ovat olleet asiakkaiden rahoitusvälineet ja muut varat (tässä tapauksessa arvopaperit), asiakkaiden aineettomien arvopaperitilien hoito sekä muut rahoituspalvelut ja oheispalvelut sekä arkistot, kun otetaan huomioon, että ensimmäisen vastapuolen lopetettua arvopaperien välitystoiminnan näiden palvelujen tarjoamisen uskominen toisen vastapuolen suoritettavaksi perustui viime kädessä toimeksiantajien (asiakkaiden) päätökseen?
2) Onko edellä kuvailluissa olosuhteissa ratkaisevana seikkana pidettävä niiden asiakkaiden lukumäärää, joille toinen vastapuoli tarjoaa nykyisin arvopaperivälityspalveluja ensimmäisen vastapuolen lopetettua arvopaperien välitystoiminnan?
3) Onko sillä, että ensimmäinen vastapuoli jatkaa toimintaansa asiakkaiden kanssa epäitsenäisenä arvopaperivälitysyhtiönä ja toimii tässä tehtävässä yhteistyössä toisen vastapuolen kanssa, merkitystä ratkaistaessa kysymystä yrityksen tai liikkeen luovutuksen tapahtumisesta?”
28 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin haluaa ennakkoratkaisukysymyksillään, joita on syytä tarkastella yhdessä, selvittää ennen kaikkea, onko direktiivin 2001/23 1 artiklan 1 kohtaa tulkittava siten, että se, että toinen yritys vastaanottaa ensimmäisen yrityksen lopetettua toimintansa tämän asiakkaiden rahoitusvälineet ja muut varat kansallisen lainsäädännön edellyttämän sopimuksen perusteella, merkitsee yrityksen luovutusta tai yritystoiminnan osan luovutusta, vaikka yhtäältä ensimmäisen yrityksen asiakkaat voivat vapaasti päättää olla uskomatta arvopaperiensa hoitoa toiselle yritykselle, ja toisaalta ensimmäinen yritys jatkaa epäitsenäisenä arvopaperivälitysyhtiönä ja tekee tässä ominaisuudessa yhteistyötä toisen yrityksen kanssa.
29 On tärkeää muistuttaa aluksi, että vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan direktiivin 2001/23 1 artiklan 1 kohdan a alakohdan sisältöä ei voida määrittää ainoastaan sanamuotoon perustuvan tulkinnan avulla. Kyseisen direktiivin eri kieliversioiden välillä olevien erojen ja sopimukseen perustuvan luovutuksen käsitteen osalta toisistaan poikkeavien kansallisten lainsäädäntöjen vuoksi tätä käsitettä on tulkittava riittävän joustavasti direktiivin tavoitteen saavuttamiseksi, eli kuten sen kolmannessa perustelukappaleessa todetaan, työntekijöiden aseman turvaamiseksi työnantajan vaihtuessa (ks. tuomio 20.1.2011, CLECE, C‑463/09, EU:C:2011:24, 29 kohta ja tuomio 20.7.2017, Piscarreta Ricardo, C‑416/16, EU:C:2017:574, 37 kohta).
30 Toiseksi on korostettava, että direktiiviä 2001/23 sovelletaan silloin, kun luovutus koskee taloudellista toimintaa, joka on järjestetty vakiintuneella tavalla. Direktiivin 1 artiklan 1 kohdassa ”yksikön” käsitteellä tarkoitetaan siten sellaista henkilöiden ja muiden tuotannontekijöiden muodostamaa organisoitua kokonaisuutta, jonka avulla voidaan harjoittaa omaan tavoitteeseensa tähtäävää taloudellista toimintaa (ks. vastaavasti tuomio 10.12.1998, Hidalgo ym., C‑173/96 ja C‑247/96, EU:C:1998:595, 25 kohta ja tuomio 29.7.2010, UGT-FSP, C‑151/09, EU:C:2010:452, 26 kohta).
31 Pääasiassa on kiistatonta, että Banka Koperin sijoituspalveluyksikkö oli taloudellinen yksikkö, koska tällä yksiköllä oli käytettävissään henkilöstö- ja logistiikkaresursseja, jotka mahdollistivat toimeksiantajien arvopaperivälityspalveluista ja sijoitustoiminnasta koostuvan taloudellisen toiminnan harjoittamisen.
32 Näin ollen se seikka, että lopetettuaan sijoituspalvelujen ja ‑toiminnan tarjoamisen sekä näiden oheispalvelut ZTFI 159 §:ssä tarkoitetuin tavoin, Banka Koper jatkaa työskentelyä epäitsenäisenä arvopaperivälitysyhtiönä ja tekee tässä ominaisuudessa yhteistyötä toimeksiantajien kanssa, joihin Alta Invest kuuluu, ei periaatteessa vaikuta pääasiassa kyseessä olevan toimenpiteen luokitteluun direktiivin 2001/23 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi ”yritystoiminnan osan luovutukseksi”.
33 Lopuksi on muistettava, että selvitettäessä, onko kyseessä tässä säännöksessä tarkoitettu yrityksen tai yritystoiminnan osan luovutus, ratkaisevana arviointiperusteena on, että taloudellinen yksikkö säilyttää identiteettinsä, mikä käy ilmi muun muassa siitä, että toimintaa jatketaan tai että se aloitetaan uudelleen (ks. tuomio 10.12.1998, Hidalgo ym., C‑173/96 ja C‑247/96, EU:C:1998:595, 21 kohta ja tuomio 9.9.2015, Ferreira da Silva e Brito ym., C‑160/14, EU:C:2015:565, 25 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
34 Selvitettäessä tämän edellytyksen täyttymistä, on otettava huomioon kaikki kyseessä olevaa liiketoimea kuvaavat tosiseikat, kuten se, millaisesta yrityksestä tai liikkeestä on kysymys, onko rakennusten ja irtaimiston kaltaista aineellista liikeomaisuutta luovutettu, minkä arvoinen aineeton omaisuus on luovutushetkellä ollut, onko pääosa henkilöstöstä otettu uuden työnantajan palvelukseen ja onko asiakaskunta siirtynyt liiketoiminnan mukana, sekä se, miten samankaltaista ennen luovutusta ja sen jälkeen harjoitettu liiketoiminta on ollut, ja vielä se, kuinka pitkän ajan tämä liiketoiminta mahdollisesti on ollut keskeytyneenä (tuomio 9.9.2015, Ferreira da Silva e Brito ym., C‑160/14, EU:C:2015:565, 26 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
35 Nämä seikat ovat kuitenkin ainoastaan osatekijöitä siinä kokonaisharkinnassa, joka asiassa on tarpeen, eikä niitä siksi saa arvioida erillisinä (tuomio 9.9.2015, Ferreira da Silva e Brito ym., C‑160/14, EU:C:2015:565, 26 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen). Erityisesti kullekin arviointiperusteelle annettava painoarvo vaihtelee välttämättä sen mukaan, mitä toimintaa harjoitetaan ja jopa sen mukaan, minkälaisia tuotanto- tai toimintamenetelmiä kyseessä olevassa yrityksessä, liikkeessä tai liiketoiminnan osassa käytetään (tuomio 9.9.2015, Ferreira da Silva e Brito ym., C‑160/14, EU:C:2015:565, 27 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
36 Pääasiassa on kiistatonta, kuten komissio totesi kirjallisissa huomautuksissaan, että kyseessä olevan yksikön taloudellisen toiminnan harjoittaminen ei edellytä merkittäviä aineellisia hyödykkeitä. Sen sijaan on niin, että koska tämä taloudellinen toiminta nojaa pääasiallisesti aineettomiin hyödykkeisiin, niiden siirtämisellä on tietty merkitys ”yritystoiminnan osan luovutukseksi” luokittelussa.
37 Toimeksiantajien – tässä tapauksessa asiakkaiden – rahoitusvälineiden ja muiden varojen muodostamat aineettomat hyödykkeet, asiakkaiden arvopaperitilien hoito, muut sijoituspalvelut ja oheispalvelut sekä arkistojen eli asiakkaille tarjottuja palveluja ja sijoitustoimintaa koskevan aineiston säilyttäminen ovat osa tämän tuomion 33–35 kohdassa mainitussa oikeuskäytännössä tarkoitettua kyseessä olevan taloudellisen yksikön identiteettiä.
38 Tällaisten tekijöiden siirtäminen edellyttää välttämättä, että asiakkaat antavat nimenomaisen tai hiljaisen suostumuksensa, koska pääasiassa kyseessä olevan kaltaisessa asiayhteydessä toimintansa lopettava yritys ei voi velvoittaa asiakkaitaan uskomaan arvopaperiensa hoitoa sen valitsemalle yritykselle.
39 Tästä seuraa yhtäältä, että se, että Alta Investin kanssa tehty siirtosopimus ei sitonut Banka Koperin asiakkaita ja ne voivat vapaasti päättää siirtää arvopaperinsa Alta Investiin, kuten ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin toteaa, ei sinänsä voi estää luokittelua direktiivin 2001/23 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi ”yritystoiminnan osan luovutukseksi”.
40 Toisaalta tästä seuraa, että on osoitettava asiakaskunnan siirron tapahtuneen, jotta pääasiassa kyseessä oleva toimi voidaan luokitella ”yritystoiminnan osan luovutukseksi”.
41 Tätä varten olosuhteiden kokonaisvaltainen arviointi on tehtävä siten, että otetaan huomioon muun muassa toimenpiteet, joilla Banka Koperin asiakkaita houkutellaan uskomaan arvopapereidensa hoito Alta Investille.
42 Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on siis otettava huomioon, onko asiakkailla nimenomainen mahdollisuus valita siirtääkö tilinsä Alta Investiin vai ei, ja vielä, siirtyvätkö niiden tilejä koskevat arkistot, jollei toisin sovita. Tältä osin sen tehtävänä on määrittää, asetetaanko ZTFI:n 159 §:n 3 momentissa arvopaperivälitysyhtiölle, joka päättää lopettaa tämän toiminnan, velvollisuus siirtää asiakkaidensa tilejä koskeva aineisto yhdelle ainoalle henkilölle, jolla on lupa tarjota sijoituspalveluja ja ‑toimintaa, vai voidaanko tämä aineisto siirtää useammalle kuin yhdelle henkilölle.
43 Huomioon otettava seikka on myös se, onko olemassa taloudellisia houkuttimia, kuten se, että siirrosta Alta Investiin aiheutuvista kustannuksista vastataan.
44 Vaikka se, että 91 prosenttia Banka Koperin asiakkaista hyväksyikin arvopaperiensa hoidon uskomisen Alta Investille, näyttäisi vahvistavan näiden houkuttimien tehokkuuden, luokittelua direktiivin 2001/23 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi luovutukseksi ei kuitenkaan voida tehdä pelkästään tämän toteamuksen perusteella, joka lisäksi tehdään sen jälkeen, kun yritykset ovat tehneet siirtosopimuksen.
45 Viime kädessä kansallisen tuomioistuimen, jonka yksinomaiseen toimivaltaan pääasian tosiseikkojen arviointi ja kansallisen lainsäädännön tulkinta kuuluvat, on päätettävä, onko kyseessä direktiivin 2001/23 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu ”yritystoiminnan osan luovutus” vai ei (ks. vastaavasti tuomio 7.8.2018, Colino Sigüenza, C‑472/16, EU:C:2018:646, 45 kohta ja tuomio 6.12.2018, Montag, C‑480/17, EU:C:2018:987, 34 kohta).
46 Edellä esitetyn perusteella esitettyihin kysymyksiin on vastattava, että direktiivin 2001/23 1 artiklan 1 kohtaa on tulkittava siten, että se, että toinen yritys vastaanottaa ensimmäisen yrityksen lopetettua toimintansa tämän asiakkaiden rahoitusvälineet ja muut varat kansallisen lainsäädännön edellyttämän sopimuksen perusteella, vaikka ensimmäisen yrityksen asiakkaat voivat vapaasti päättää olla uskomatta arvopaperiensa hoitoa toiselle yritykselle, voi olla yrityksen luovutus tai yritystoiminnan osan luovutus, jos on osoitettu, että asiakaskunta on siirretty, mikä ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on arvioitava. Tässä yhteydessä tosiasiallisesti siirrettyjen asiakkaiden määrä, vaikka se olisi suurikin, ei ole yksinään ratkaiseva siltä osin kuin kyse on luokittelusta luovutukseksi, ja sillä, että ensimmäinen yritys tekee epäitsenäisenä arvopaperivälitysyhtiönä yhteistyötä toisen yrityksen kanssa, ei lähtökohtaisesti ole merkitystä.
Työntekijöiden oikeuksien turvaamista yrityksen tai liikkeen taikka yritys- tai liiketoiminnan osan luovutuksen yhteydessä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 12.3.2001 annetun neuvoston direktiivin 2001/23/EY 1 artiklan 1 kohtaa on tulkittava siten, että se, että toinen yritys vastaanottaa ensimmäisen yrityksen lopetettua toimintansa tämän asiakkaiden rahoitusvälineet ja muut varat kansallisen lainsäädännön edellyttämän sopimuksen perusteella, vaikka ensimmäisen yrityksen asiakkaat voivat vapaasti päättää olla uskomatta arvopaperiensa hoitoa toiselle yritykselle, voi olla yrityksen luovutus tai yritystoiminnan osan luovutus, jos on osoitettu, että asiakaskunta on siirretty, mikä ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on arvioitava. Tässä yhteydessä tosiasiallisesti siirrettyjen asiakkaiden määrä, vaikka se olisi suurikin, ei ole yksinään ratkaiseva siltä osin kuin kyse on luokittelusta luovutukseksi, ja sillä, että ensimmäinen yritys tekee epäitsenäisenä arvopaperivälitysyhtiönä yhteistyötä toisen yrityksen kanssa, ei lähtökohtaisesti ole merkitystä.
* Oikeudenkäyntikieli: sloveeni.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


text:
taustakuvaksi Samsung HD
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / HD / taustakuvaksi Samsung HD	taustakuvaksi Samsung HD
lähettänyt: Jeya elokuuta 12, 2016
1,620 näkymät
0	taustakuvaksi Samsung HD
Tässä on paras kokoelma taustakuvaksi Samsung HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos Like This taustakuvaksi Samsung HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Jeya Edellinen: dna tapetti HD
seuraava: harmaa ja valkoinen tapetti HD
näkymät (32) Tumblr iPhone tapetti
näkymät (26) Desktop hd taustakuvia
näkymät (26) r taustakuvia HD
näkymät (25) desert tapetti HD
näkymät (23) teknologia tapetti
näkymät (20) orkidea tapetti HD
näkymät (20) motocross tapetti
näkymät (20) Desktop Full HD taustakuvat
näkymät (20) asus taustakuvat HD
tyhjä taustakuvaterminaattori tapetti HDsuunnittelija taustakuvia HDDisney World tapettiMarvel iphone tapetti HDSeeprakuvioinnein tapettimultipicture live tapetti HDpoika tapettisininen ja valkoinen tapetti HDArt tapetti HD Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD hd HD HD HD HD HD HD


text:
Optoma - Etusivu
Olet t��ll�: Etusivu » Optoma Optoma - tuotteet	Rajaa tuotteet:	N�yt�: Kaikki tuoteryhm�t3DDigital SignageFULL HDFull HD ja 3D-kotiteatteriprojektoritInteraktiiviset projektoritLangaton kuvansiirto HDMI, VGAL�hiprojektorit Short Throw LampullaL�hiprojektorit Short Throw LED/LaserOptiikatOptoma lamppuPoistotuotteita edullisestiProjektorin lis�varusteetWUXGAWXGAXGA
Tuotteet 1 - 40 (Yhteens� 106)
Sivut: 1 2 3 [Seuraava >>] Projektorin lis�varusteet
Optoma Ultra short throw projektorien - sein�kiinnitysteline, 395 - 770 mmToimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��Optoma OPCUWM900 seinäkiinnitysteline Ultra short throw projektoreille, säätövara 395 - 770 mm (seinästä projektorin peiliin), telineen väri valkoinen, mitat 580x330x155 mm, paino 5.2 kg, kiinnitettävän projektor...Katso lis�� »232,00 €Optoma short throw projektorien - sein�kiinnitysteline, 535 - 1350 mmToimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��Optoma OPCWM835 seinäkiinnitysteline short throw projektoreille, säätövara 535 - 1350 mm, telineen väri musta, mitat 850x230x120 mm, paino 5.5 kg, kiinnitettävän projektorin maksimi paino 15 kg.
Sove...Katso lis�� »242,00 €	3D
Optoma ZD1013D 3D-lasit Toimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��Optoma ZD1013D 3D-lasit. Yhteensopivuus 3D-XL, DW318, EW531, EW533ST, EW536, EW605ST, EW610ST, EW775, EX540i, EX542i, EX605ST, EX610ST, EX762, EX779, EX7791, ...Katso lis�� »127,00 €Optoma 3D-XL projektori adapteri + - 1 pari ZD201 3D lasitToimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��Optoma 3D-XL projektori adapteri, 3D Blu-ray, 3D PS3 & Xbox 360, sisältäen 1 pari ZD210 3D lasejaKatso lis�� »560,00 €	Digital Signage
Optoma D5000 Digital Signage - Hypermediasoitin, Info-TVToimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��Optoma D5000 on joustava itsenäinen digital signage, INFO-TV videoille, grafiikalle päivä ja kellonaika näytöllä. Osakuvat voidaan määrittää erillisesti toimivak...Katso lis�� »806,00 €	Poistotuotteita edullisesti
Optoma EzPro 610 varalamppu Heti varastosta - Toimitusaika n. 1-4 arkip�iv��Katso lis�� »403,00 €Optoma EP705 varalamppu - EzPro 705, 705, 710Heti varastosta - Toimitusaika n. 1-4 arkip�iv��Katso lis�� »398,00 €	Projektorit - Full HD ja 3D-kotiteatteriprojektorit
Videotykki Optoma HD230X DLP FULL HD - 2300 ANSI, kontrasti 4000:1Toimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��Optoma HD230X FULL HD * 1920x1080
* &a...Katso lis�� »1 064,00 €	Projektorit - XGA
Optoma EX785 projektori vakio-optiikalla - 1.6 - 2.0:1Toimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��Optoma EX785 tehotykki 5000 ANSI valovoimalla, vakio-optiikalla 1.6 - 2.0:1Katso lis�� »3 479,00 €Projektori Optoma EX556, XGA, 3000 ANSI - 1xHDMI, 2xVGA, jopa 6500 h lamppuToimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��Optoma EX556 XGA-projektori, DLP, 3.000 ANSI, kontrasti 13.000:1, 2 x VGA sisään, 1 x HDMI sisään (HDCP), 1 x S-video, 1 x video, RS232, RJ45, ...Katso lis�� »630,00 €Optoma EX785 projektori teleoptiikalla - 2.0 - 3.0:1Toimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��Optoma EX785 tehotykki 5000 ANSI valovoimalla, teleoptiikalla 2.0 - 3.0:1Katso lis�� »4 159,00 €Projektori Optoma EX7155e, XGA - 3000 ANSI, 2500:1, 1.4 kg, HDMIToimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��Kevyt matkamalli, paino vain 1,4 kg Linkistä Optoma etäisyyslaskuriin
http://www.optoma.co.uk/distancecalc.aspxKatso lis�� »1 109,00 €Projektori Optoma EX615, XGA - 3500 ANSI, 3000:1, HDMI, 2 x VGAToimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��
Optoma EX615, XGA, 3500 ANSI, 3000:1 konrasti, 32/30 dB, 3000/4000 h lamppu, 2 x data, 2 x video, HDMI, LAN, RS232, pika sammutus. ...Katso lis�� »942,00 €Projektori Optoma EX765, XGA - 4000 ANSI, 2500:1, HDMI, 2 x VGAToimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��Optoma EX765 on tehokas 4.000 ANSI XGA-projektori linssinsiirto toiminnolla. Kattavat liitynnät mm. DVI ja HDMI.
Katso lis�� »1 065,00 €Projektori Optoma EX785, XGA - 5000 ANSI, 2000:1, runko ilman linssi�Toimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��Optoma EX785 tehotykki 5000 ANSI valovoimalla, vaihto-optiikoilla luentosaleihin ja auditorioihin. - monipuoliset liitännät : HDMI, DVI-D, 5xBNC, 2 x VGA
- valittavissa olevat optiikat : lähi, vakio j...Katso lis�� »3 196,00 €Projektori Optoma EX631, XGA, 3500 ANSI - 6000 h lamppu, kontrasti 10000:1Toimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��Optoma EX631 XGA-projektori, DLP, 3500 ANSI, kontrasti 10000:1, 2 x VGA sisään, 1 x HDMI sisään (HDCP), 1 x S-video, 1 x video, RS232, RJ45, 29 dB E...Katso lis�� »1 090,00 €Projektori Optoma X303, XGA, 3000 ANSI - HDMI, 2 x VGA, lampun kesto 6500 hToimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��Optoma X303
*kauko-ohja...Katso lis�� »1 125,00 €	Projektorit - WXGA
Optoma EW775 projektori vakio-optiikalla - 1.6 - 2.0:1Toimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��Optoma EW755 laajakuva (WXGA) projektori 4500 ANSI lumenin valoteholla ja vaihto-optiikoilla, monipuoliset liitännät : HDMI, DVI-D, 5xBNC, 2xVGA, S-video, komposiittivideo, 5xaudio in, RS-232, RJ-45Katso lis�� »3 468,00 €Projektori Optoma EW330e, WXGA - 2200 ANSI, 2000:1, 1.2 kg, HDMIToimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��Optoma EW330e matkaprojektori
ht...Katso lis�� »1 174,00 €Projektori Optoma EW531, WXGA - 2600 ANSI, 3000:1Toimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��Katso lis�� »832,00 €Projektori Optoma EW536, WXGA - 2800 ANSI, 3000:1, HDMI, 3D readyToimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��Optoma EW536 WXGA-projektori 2800 ANSI valovoimalla luokka- ja neuotteluhuoneisiin. Texas Instruments DarkChip3 kuvaelementti parannetulla kontrastilla. -3D valmius 120 Hz
-10 sek. käynnistys<...Katso lis�� »905,00 €Projektori Optoma EW1691e, WXGA - 3000 ANSI, 2500:1, 1.4 kg, HDMIHeti varastosta - Toimitusaika n. 1-4 arkip�iv��Kevyt matkamalli 1,4 kg Linkistä Optoman etäisyyslaskuriin
http://www.optoma.co.uk/distancecalc.aspxKatso lis�� »1 174,00 €Optoma FW5200 projektori, WXGA - 3300 ANSI, 8000:1, HDMI, 2 x VGAToimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��Optoma FW5200, WXGA, 120 Hz 3D valmius, 3300 ANSI, 3000:1 konrasti, 31/29 dB, 3500/5000/6000 h lamppu (kirkas-/eko/eko+ -tila), HDMI, 2 x VGA, S-video, komposiittivideo, LAN,&nbs...Katso lis�� »903,00 €Projektori Optoma EW615, WXGA - 3500 ANSI, 3000:1, HDMI, 2 x VGAToimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��
Linkistä Optoman etäisyyslaskuriin...Katso lis�� »2 025,00 €Projektori Optoma EW775, WXGA - 4500 ANSI, 2000:1, runko ilman linssi�Toimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��Optoma EW775 WXGA tehotykki 4500 ANSI valovoimalla, vaihto-optiikoilla luentosaleihin ja auditorioihin
...Katso lis�� »3 196,00 €Projektori Optoma EW631, WXGA, 3500 ANSI - 6000 h lamppu, kontrasti 10000:1Heti varastosta - Toimitusaika n. 1-4 arkip�iv��Optoma EW631 WXGA-projektori, DLP, 3500 ANSI, kontrasti 10000:1, 2 x VGA sisään, 1 x HDMI sisään (HDCP), 1 x S-video, 1 x video, RS232, RJ45, 29 dB ...Katso lis�� »1 190,00 €Optoma EW775 projektori - laajakuvaoptiikalla 0.8:1Toimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��Optoma EW755 laajakuva (WXGA) projektori 4500 ANSI lumenin valoteholla ja laajakuvaoptiikalla 0.8:1
- monipuoliset liitännät : HDMI, DVI-D, 5xBNC, 2xVGA, S-video, komposiittivideo, 5xaudio in, RS-232, RJ-45Katso lis�� »4 159,00 €	Projektorit - FULL HD
Projektori Optoma EH1020 Full HD - 3000 ANSI, 2200:1, HDMIToimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��Optoma EH1020
* 3000 ANSI
* kontrasti 2200 : 1
http://ww...Katso lis�� »1 926,00 €Projektori Optoma EH1060i Full HD - 3500 ANSI, 2500:1, 2 x HDMIToimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��Linkistä Optoman etäisyyslaskuriin
http://www.optoma.co.uk/distancecalc.aspxKatso lis�� »2 808,00 €Projektori Optoma EH2060 Full HD - 4000 ANSI, 2500:1, 2 x HDMIToimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��
Optoma EH2060 Full HD, 0,65" DLP, 4000 ANSI, 2500:1 kontrasti, 30/28 dB, 3000/2000 h lamppu, 1,2 x zoom , 2 x HDMI, 1 x VGA 15pin HD( RG...Katso lis�� »3 040,00 €	Projektorit - WUXGA
Optoma EH7500 WUXGA-projektorin runko - 6500 ANSI, vaihto-optiikatToimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��
Optoma EH7500 DLP -projektori WUXGA 1920 x 1200 , 6500 ANSI, kontrasti, 2000:1, 2 x 330 W P-VIP-lamppu, lampun paloaika 2500/2000 h, moottoroitu lens shift, ...Katso lis�� »13 121,00 €	Projektorit - Interaktiiviset projektorit
Optoma EW695UTis WXGA interaktiivinen - ultral�hiprojektori 3500 ANSI, 3000.1Toimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��Optoma EW695UT Interaktiivinen Ultra lähiprojektori DLP tekniikalla, 3D valmius, 3500 ANSI, WXGA, 3000:1 kontrasti, 2xVGA, HDMI, video, S-video, LAN
...Katso lis�� »1 599,00 €	Tuotteet 1 - 40 (Yhteens� 106)

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Jukka Kumpuvuori: Valtioneuvoston linjaama vammaisten henkilöiden asumispalveluyksikköjen yleinen vierailukielto ei ole välttämättä laillinen – Perustuslakiblogi
Jukka Kumpuvuori: Valtioneuvoston linjaama vammaisten henkilöiden asumispalveluyksikköjen yleinen vierailukielto ei ole välttämättä laillinen
06.05.2020 Kirjoittanut Blogin toimitus 2 kommenttia
Perustuslakiblogissa on käsitelty jo aiemmin lukuisia kertoja sellaisia valtioneuvoston linjauksia, joiden oikeusperustaan liittyy rajoitustoimien laillisuutta koettelevia ongelmia. Tässä kirjoituksessa keskitytään tarkemmin yhteen linjaukseen: vammaisten henkilöiden asumisyksikköjen yleiseen vierailukieltoon.
Vammaisten henkilöiden asumisyksikköjen yleinen vierailukielto vaikuttaa oikeudellisesti kyseenalaiselta. Kategorisen vierailukiellon sijaan tulisi kehittää aktiivisesti suojavarustein ym. tapahtuvien vierailujen mahdollistamista. Vammaisten henkilöiden ”pidättäminen” asuntoihinsa voi olla laiton vapaudenriisto ja jopa epäinhimillistä kohtelua. Vierailukieltoa on ulotettu nähdäkseni laittomasti siten, että on kielletty asumisyksiköissä asuvia poistumaan kotoaan, tai, kielletty esimerkiksi terapeuttien tuloa asumisyksikköön. Kyseenalaista on sekin, onko hallituksen toiminta tällaisten linjausten antamisessa oikeaa. Erityisenä ongelmana on oikeusturvan tosiasiallinen puute, eli ihmiset eivät tiedä, minne rajoituksista valittaa. Rajoitusten kohteena olevalla on mahdollisuus saattaa asia nähdäkseni hallinto-oikeuden arvioitavaksi. Tilanne on ongelmallinen erityisesti vammaisten henkilöiden yhdenvertaisuuden näkökulmasta.
Vammaisten henkilöiden palveluviidakossa on huomioitava, että osa vammaisista henkilöistä on sosiaali- ja terveydenhuollon raja-alueella (esimerkiksi kehitysvammapsykiatrista huomiota omaavat henkilöt). Tähän tematiikkaan, ja vammaisten henkilöiden kohteluun ja rajoittamiseen terveydenhuollossa, liittyy oma juridiikkaansa, joka tässä sivuutetaan. Tulee myös huomioida, että tartuntatautilain henki on paljolti terveydenhuollollinen, kun taas suurin osa vammaisten henkilöiden tilanteista on sosiaalihuollon maailmassa, ei ”potiluudessa”. Nyt kun tartuntatautilakia selvästikin sovelletaan sosiaalihuollon puolella ja vammaisten henkilöiden tilanteisiin, on vaarana, että ”potiluus”-kohtelu leviää laajemminkin, vaikka viime vuosina on päästy eteenpäin siinä ajattelussa, että vammaisten henkilöiden tilannetta tarkkaillaan ihmisoikeusnäkökulmasta, eikä ”potiluus”-näkökulmasta.
Hallituksen linjaukset 16.3.2020 – Asumisyksikköjen yleinen vierailukielto
Hallitus linjasi 16.3.2020 lisätoimenpiteistä koronavirustilanteen hoitamiseksi Suomessa. Linjaukset olivat alun perin voimassa 13.4.2020 saakka. Samalla hallitus totesi yhteistoiminnassa tasavallan presidentin kanssa, että maassa vallitsee koronavirustilanteen vuoksi poikkeusolot. Valtioneuvoston tiedotteen mukaan valtioneuvosto ja toimivaltaiset viranomaiset saattavat päätökset ja suositukset voimaan valmiuslain, tartuntatautilain ja muun lainsäädännön mukaisesti, ja että toimivaltaiset viranomaiset antavat tarkempia ohjeita vastuidensa mukaisesti.
Linjausten mukaan:
”7. Kielletään vierailut vanhusten ja muiden riskiryhmien asumispalveluyksiköissä.”
Sittemmin hallitus on 4.5.2020 tiedottanut, että mainitut linjaukset ovat voimassa toistaiseksi ja asiaa tarkastellaan seuraavan kerran kesäkuun loppuun mennessä. Tiedotteen mukaan ”Esimerkiksi hoivayksiköissä etsitään uusia käytäntöjä turvallisten sosiaalisten kontaktien mahdollistamiseksi”.
Hallitus ei ole tarkemmin määritellyt, mitä se tarkoittaa ”riskiryhmällä”. Erilaisia määritelmiä on löydettävissä, mm. THL internet-sivuilta. Missään ei todeta, eikä voidakaan perustellusti todeta, että kaikki vammaisten henkilöiden asumisyksiköissä asuvat henkilöt olisivat riskiryhmässä. Oletus siitä, että tilanne olisi tämä, perustuisi vain (varsin tyypillisiin) ennakkoluuloihin vammaisten henkilöiden olosuhteista ja elämästä. Vammaisten henkilöiden asumisyksiköissä asuu henkilöitä, jotka eivät ole riskiryhmissä, ja jotka elävät aktiivista elämää, ml. opiskelevat, tekevät palkkatyötä jne.
Yksinkertaistettuna, hallitus on tosiasiassa ohjeistanut, että vammaisten henkilöiden asumispalveluyksikköjä koskee vierailukielto. Tällaisenaan vierailukielto on nähdäkseni oikeudellisesti tyhjä, eli sillä ei ole oikeudellista velvoittavuutta. Tarkastellaan seuraavaksi tarkemmin vierailukiellon oikeudellisia lähtökohtia ja reunaehtoja.
Valmiuslain nojalla ei ole rajoitettu vammaisten henkilöiden liikkumisvapautta siten, että se merkitsisi nyt käsillä olevaa asumisyksikköjen yleistä vierailukieltoa
Suomi on ottanut käyttöön valmiuslain. Hallitus on tehnyt linjaukset toimenpiteistä ja antanut valmiuslain käyttöönottoasetukset sekä soveltamisasetukset eduskunnalle 17.3.2020, sittemmin erilaisin käyttöönotto- ja soveltamisasetuksin, toimet koottuna eduskunnan internet-sivuilla. Valmislain nojalla ei ole annettu sellaisia säännöksiä, joissa olisi rajoitettu liikkumisvapautta riskiryhmien yleisesti tai vammaisten henkilöiden erityisesti liikkumisvapautta asumisyksiköissä. Siten, asumisyksikköjen yleistä vierailukieltoa ei voida perustella ”valmiuslain nojalla” -, tai ”meillä on poikkeusolot” – yleisperusteilla.
Vammaispalvelulainsäädäntö ei mahdollista asumisyksikköjen yleistä vierailukieltoa
Kehitysvammaisten erityishuollosta annetun lain nojalla tehtävien itsemääräämisoikeuden rajoittamiseen liittyviin toimenpiteisiin ei ole poikkeusoloja koskevaa erityistä sääntelyä. Kyseisen lain nojalla tehtävien rajoitustoimenpiteiden syynä ei siis voi olla tartuntataudin leviämiseen liittyvä tarve, vaan lakia tulee noudattaa sen säännösten mukaisesti. Siten, asumisyksikköjen yleistä vierailukieltoa ei voida perustella kehitysvammalain, eikä minkään muunkaan vammaisia erityisesti koskevan lain perusteella.
Tartuntatautilaki mahdollistaa liikkumisvapauden rajoittamisen tietyin edellytyksin yksittäistapauksissa
Nyt kyseessä olevia tiloja ei ole laajemmin suljettu tartuntatautilain 58 § nojalla. Tartuntatautilaki tuntee yksilötasolla liikkumisvapauden rajoittamiskeinona karanteenin (60 §), eristämisen (63 §), ja karanteenin ja eristämisen ulkopuolelta lukittavassa tilassa (67 §). Näiden osalta päätöksen tekee virkasuhteinen kunnan tai sairaanhoitopiirin kuntayhtymän tartuntataudista vastaava lääkäri (poikkeuksena kiireellinen päätös rajoitetoimenpiteestä 70 § ja äkillinen vakava terveysvaara 71 §). Tartuntatautilaissa säädetään muutoksenhausta näihin päätöksiin ja viitataan rikoslakiin kriminalisoinnin osalta. Näitä säännöksiä ja siten liikkumisvapauden rajoituksia ei voida tehdä yleisellä tasolla, eikä siten yleistä vierailukieltoa voida perustella näillä säännöksillä.
Jos koettaisiin yleisellä tasolla, että asuinyksikössä on tarvetta terveystarkastuksiin yleisvaarallisen taudin leviämisen estämiseksi, olisi aluehallintoviraston normaalisti tartuntatautilain 15 § mukaisesti määrättävä sellainen järjestettäväksi. Mikäli se ei toimisi vapaaehtoisesti, voisi aluehallintovirasto päättää sen toteutettavaksi pakollisena tartuntatautilain 16 § nojalla. Nyt kuitenkin nämä tartuntatautilain normaalit keinot, niihin liittyvine oikeusturvakeinoineen (valitusmahdollisuus) on jätetty käyttämättä ja edetty suoraan rajoituksiin hallituksen linjauksien mukaisesti.
Tartuntatautilaki velvoittaa huolehtimaan tartunnan torjunnasta – vierailukieltopäätöksiä on perusteltu tartuntatautilain 17 § 2 momentilla
Tartuntatautilain 17 § 1 momentin mukaan sosiaalihuollon toimintayksikön on torjuttava suunnitelmallisesti hoitoon liittyviä infektioita. Toimet on sovitettava yhteen terveydenhuoltolain 8 §:ssä säädettyjen potilasturvallisuutta edistävien toimien kanssa. Tartuntatautilain 17 § 2 momentin mukaan toimintayksikön johtajan on seurattava tartuntatautien ja lääkkeille erittäin vastustuskykyisten mikrobien esiintymistä ja huolehdittava tartunnan torjunnasta. Tämä on säännös, johon asumisyksiköiden yleiset vierailukiellot sosiaali- ja terveysministeriön ja joidenkin yksiköiden itsensä kertomana perustuvat. Käytännössä päätöksen tekee toimintayksikön johtaja.
Sen arvioiminen, onko asumisyksikköjen yleinen vierailukielto oikeusjärjestyksen mukainen, tulee arvioitavaksi erityisesti yksittäistapauksessa. Tähän on oltava käytettävissä oikeusturvakeinoja. YK vammaissopimuksen 13 artiklan (oikeussuojan saatavuus) mukaan sopimuspuolet varmistavat vammaisille henkilöille oikeussuojan tehokkaan saavutettavuuden yhdenvertaisesti muiden kanssa, muun muassa järjestämällä menettelyllisiä ja ikään perustuvia mukautuksia, helpottaakseen heidän tehokasta suoraa ja välillistä osallistumistaan, myös todistajina, kaikkiin oikeudellisiin menettelyihin, tutkintavaihe ja muut valmisteluvaiheet mukaan lukien. Perustuslain 21 § mukaan jokaisella on oikeus saada asiansa käsitellyksi asianmukaisesti ja ilman aiheetonta viivytystä lain mukaan toimivaltaisessa tuomioistuimessa tai muussa viranomaisessa sekä oikeus saada oikeuksiaan ja velvollisuuksiaan koskeva päätös tuomioistuimen tai muun riippumattoman lainkäyttöelimen käsiteltäväksi.
Tartuntatautilain 17 § nojalla on tehty nyt asuinyksiköiden johtavien henkilöiden tai toimielinten toimesta tosiasiassa päätöksiä asumisyksikköjen yleisestä vierailukiellosta. Nämä näyttäytyvät erilaisina ohjeina, kirjeinä, ja internet-sivujen sisältöinä. Näissä tosiasiallisissa päätöksissä eikä muutoinkaan ole ollut havaittavissa opastusta siitä, millaisia oikeusturvakeinoja vierailukiellon osalta on käytettävissä. Myöskään hallitus yleisesti tai sosiaali- ja terveysministeriö erityisesti ei ole tästä asiasta ainakaan riittävästi informoinut. Päinvastoin, tiedusteltaessa asiaa sosiaali- ja terveysministeriöstä, vastattiin, että kun kyse on toimintayksikön sisäisestä toiminnasta ja tosiasiallisesta hallintotoiminnasta yksittäisten hallintopäätösten sijaan, ei siihen tuolloin myöskään liity hallintopäätöksiin liittyviä oikeusturvakeinoja. Kyseeseen tulee vain muistutus, kantelu ja niin edelleen.
Yhteydenpidon rajoittamiseen, siten tosiasiassa vierailukieltoon liittyvää oikeusturvaa on arvioitu muun muassa korkeimman hallinto-oikeuden päätöksessä KHO:2018:8, 16.1.2018. Tapauksessa kehitysvammaisen täysi-ikäisen henkilön B:n äiti ja edunvalvoja A oli valituksessaan hallinto-oikeudelle esittänyt, että hänen ja tahdostaan riippumatta erityishuollon toimintayksikköön määrätyn B:n välistä yhteydenpitoa rajoitettiin yksikön palvelupäällikön allekirjoittaman tapaamisia koskevaksi toimintamalliksi otsikoidun asiakirjan perusteella. KHO katsoi, että hallinto-oikeuden tulee tällaisessa tilanteessa tutkia asia, vaikkei toimintamallia voitukaan pitää valituskelpoisena päätöksenä.
Nähdäkseni yllä kuvatun perusteella ja muutoinkin on selvää, että henkilöllä, jota asumisyksikön yleinen vierailukielto koskee, on mahdollisuus saattaa asia tuomioistuimen (hallinto-oikeuden) käsiteltäväksi. Olisi erittäin tärkeää, että tästä oikeusturvakeinosta informoitaisiin, esimerkiksi, kun yleisiä vierailukieltoja saatetaan yleisesti saataville. Yksittäisten juttujen käsittelyssä tuomioistuimissa tulisi arvioitavaksi myös se, onko perusoikeutta rajoitettu laillisesti. Esimerkiksi perusoikeuksien rajoittamiseen liittyvä suhteellisuusvaatimus on kriteeri, joka näyttäytyy erilaisena silloin, kun sitä sovelletaan arvioitaessa lakiehdotukseen sisältyviä perusoikeusrajoituksia yleisellä tasolla säätämisvaiheessa (tai tässä tapauksessa linjausten antamisvaiheessa), kuin silloin kun siihen tukeudutaan yksittäistapauksellisissa soveltamistilanteissa. Lainsäädäntöprosessissa suhteellisuusvaatimus näyttäytyy vielä jokseenkin abstraktina. Se tavoittaa ongelmat, jotka ilmenevät suoraan säädöstekstistä, mutta se ei tavoita vielä niitä ongelmia, joita suhteellisuusvaatimuksen näkökulmasta saattaa ilmetä vasta yksittäisessä lainsoveltamistilanteessa.
Mahdollistaako tartuntatautilaki asumisyksikköjen yleisen vierailukiellon ja voiko siten laillisesti hallitus ”linjata” sellaista?
Yksittäisten tilanteiden ja henkilöiden tilanteiden ohella on nähdäkseni arvioitava, mahdollistaako tartuntatautilaki ylipäätään lähtökohtaisesti vammaisten henkilöiden asumisyksikköjen yleisen vierailukiellon.
Tartuntatautilain 17 § 2 momentin mukaan toimintayksikön johtajan on seurattava tartuntatautien ja lääkkeille erittäin vastustuskykyisten mikrobien esiintymistä ja huolehdittava tartunnan torjunnasta. Tämä on säännös, johon asumisyksiköiden yleiset vierailukiellot perustuvat. Käytännössä päätöksen tekee toimintayksikön johtaja. Toimintayksikön on huolehdittava potilaiden, asiakkaiden ja henkilökunnan tarkoituksenmukaisesta suojauksesta ja sijoittamisesta sekä mikrobilääkkeiden asianmukaisesta käytöstä.
Lain sanamuoto ei tunnista asumisyksikön yleistä vierailukieltoa. Lain esitöiden HE 13/2016 vp. mukaan
”17 §. Hoitoon liittyvien infektioiden torjunta. Hoitoon liittyvät infektiot aiheuttavat niin meillä kuin muissakin kehittyneissä maissa merkittävän osan tartuntatautikuolemista. Ne ovat uhka potilasturvallisuudelle sekä henkilökunnan työturvallisuudelle. Niiden torjuntaan on panostettava nykyistä enemmän. Hoitoon liittyvien infektioiden tehokas torjunta vähentää hoidon kustannuksia, ja toiminnan kustannusvaikuttavuus on tutkitusti hyvä. Torjunta säädettäisiin kaikkien terveydenhuollon toimintayksiköiden tehtäväksi riippumatta siitä, ovatko ne kunnallisia, yksityisiä tai muun tahon ylläpitämiä. Lisäksi hoitoon liittyvien infektioiden torjunta säädettäisiin myös sosiaalihuollon toimintayksiköiden tehtäväksi, koska niissä ongelmat ovat samanlaiset kuin terveydenhuollossa. Koska sosiaalihuollossa ei välttämättä ole tehtävään perehtynyttä henkilökuntaa, laissa annettaisiin velvoite käyttää apuna tartuntatautien torjuntaa perehtyneitä terveydenhuollon ammattihenkilöitä. Tällaisia voivat olla infektiokoulutusta saaneet lääkärit ja sairaanhoitajat.
Terveydenhuoltolain 8 §:ssä on säädetty potilasturvallisuudesta ja asetettu terveydenhuollon toimintayksiköille velvoite tätä koskevan suunnitelmaan laatimiseen. Koska hoitoon liittyvien infektioiden torjunta on merkittävältä osin työtä potilasturvallisuuden edistämiseksi, tämä työ on sovitettava yhteen muun potilasturvallisuuden edistämisen kanssa.
Toimintayksikön johtaja olisi vastuussa hoitoon liittyvien infektioiden torjunnasta, jotta se tulisi osaksi kaikkea toimintaa ja saisi riittävän huomion. Mikrobilääkkeiden asianmukainen käyttö on ensiarvoisen tärkeää vastustuskykyisten mikrobikantojen synnyn estämiseksi. Tilannekuvan saamiseksi olisi seurattava infektioiden, mikrobilääkeresistenssin sekä lääkkeille erittäin vastustuskykyisten mikrobien, jotka voivat aiheuttaa vaikeahoitoisia infektioita, esiintymistä. Mikrobilääkeresistenssin seuranta kattaa laajemman mikrobiologisen diagnostiikan kuin pelkkä lääkkeille erittäin vastustuskykyisten mikrobien seuranta. Toimintayksikön mikrobilääkkeiden asianmukaista käyttöä voidaan ohjata paremmin, kun tunnetaan jatkuvat resistenssitrendit. Olisi huolehdittava yleisestä hygieniasta ja erityisesti käsihygienian toteutumisesta sekä tarkoituksenmukaisten suojavälineiden käytöstä. Potilaiden, asiakkaiden ja myös lääkkeille erittäin vastustuskykyisiä mikrobeja kantavien työntekijöiden tarkoituksenmukaisella sijoittamisella voitaisiin vähentää tartunnan leviämistä.”
Enemmän kuin kieltoihin yleisesti tai vierailukieltoon erityisesti, lain tarkoituksena hallituksen esitykseen mukaan vaikuttaisi olevan erilaisiin kevyempiin ja kohdennettuihin toimiin ryhtyminen. Tätä merkitsee myös tartuntatautilain 17 § 2 momentin toisen virkkeen sääntely, jonka mukaan toimintayksikön on huolehdittava potilaiden, asiakkaiden ja henkilökunnan tarkoituksenmukaisesta suojauksesta ja sijoittamisesta sekä mikrobilääkkeiden asianmukaisesta käytöstä ja 17 § 3 momentin sääntely, jonka mukaan toimintayksikön johtajan on käytettävä apunaan tartuntatautien torjuntaan perehtyneitä terveydenhuollon ammattihenkilöitä ja sovitettava toimintansa yhteen kunnan tai kuntayhtymän toteuttamien toimien sekä valtakunnallisten hoitoon liittyvien infektioiden torjuntaohjelmien kanssa.
Vaikuttaisi vahvasti siltä, että tartuntatautilakia säädettäessä ei tarkoitettu, että tartuntatautilain 17 § nojalla asetettaisiin valtakunnallisesti ohjattuna yksittäisissä yksiköissä yleisiä vierailukieltoja.
Kun tartuntatautilain 17 § ei nimenomaisesti tunne asumisyksikön yleistä vierailukieltoa, eivätkä lain esityöt anna viitteitä, että sellaisia olisi tarkoitettu, yksi tulkinta on, että tartuntatautilain 17 § nojalla asetettu asumisyksikön yleinen vierailukielto on laissa sääntelemättä jääneestä rajoitustoimenpiteestä. Jos näin olisi, oikeutta antaa asumisyksikön yleistä vierailukieltoa ei lähtökohtaisesti olisi.
Päätöksessä KHO 2018:8 korkein hallinto-oikeus toteaa, että erityishuollossa olevien henkilöiden kanssa tapahtuvaa yhteydenpitoa ja heidän luokseen toimintayksikköön tehtäviä vierailuja varten oli sinänsä mahdollista laatia yleisiä ohjeita, joilla pyrittiin muun ohella turvaamaan vierailujen ja muun yhteydenpidon turvallisuus sekä varmistamaan, että vierailut ja muu yhteydenpito eivät aiheuttaneet haittaa tai vaaraa erityishuollossa olevalle henkilölle. Ohjeita ei kuitenkaan saanut käyttää yhteydenpidon rajoittamistarkoituksessa. Samoin selvää oli KHO mukaan, että myös kehitysvammaisten erityishuollossa yhteydenpidon rajoittaminen voi sinänsä olla tietyissä tilanteissa perusoikeusjärjestelmän kannalta hyväksyttävistä syistä välttämätöntä. Kun otettiin huomioon perustuslain 10 §:n 1 momentti ja ihmisoikeussopimuksen 8 artikla, tällaisen rajoittamisen tuli perustua lakiin ja täyttää perus- ja ihmisoikeuksien yleiset rajoittamisedellytykset. Kehitysvammaisten erityishuollosta annetussa laissa, sellaisena kuin se oli lain 381/2016 voimaantulon jälkeen, ei kuitenkaan ollut säädetty mahdollisuudesta rajoittaa erityishuollossa olevan henkilön ja hänen läheistensä yhteydenpitoa. Toimintamalli sisälsi muualla lainsäädännössä omaksuttuja yhteydenpidon rajoittamista vastaavia seikkoja muun ohella siltä osin kuin toimintamallissa oli todettu, että vierailuista oli ilmoitettava etukäteen, vierailujen pituutta rajoitettiin, vierailuja valvottiin, sekä rajoitettiin aikaa, jolloin puheluita voitiin soittaa. Toimintamallia oli esitetyn selvityksen mukaan myös käytetty yhteydenpidon rajoittamiseen. Toimintamallilla oli siten tosiasiallisesti puututtu A:n ja B:n yksityiselämän ja perhe-elämän suojaan. Kysymys oli myös laissa sääntelemättä jääneestä rajoitustoimenpiteestä. Korkein hallinto-oikeus katsoi näin ollen, että palvelupäälliköllä ei ollut ollut oikeutta rajoittaa A:n ja B:n välistä yhteydenpitoa toimintamallissa tarkoitetuilla tavoilla. Yhteydenpidon rajoitusten laissa sääntelemättömyyden vuoksi asiassa ei ollut edellytyksiä tuomioistuimessa tarkemmin ratkaista, mitkä rajoitukset tapauksessa olisivat saattaneet olla perusoikeusjärjestelmän kannalta hyväksyttäviä ja välttämättömiä.
Toinen tulkintavaihtoehto on, että tartuntatautilain 17 § mahdollistaisi jonkinlaisen vierailukiellon antamisen. Tällöin on selvää, että yksilöllä tulee olla yllä kuvatut oikeusturvakeinot. Kuitenkin myös yleisesti arvioituna tulisi asumisyksikön vierailukiellon täyttää ne edellytykset, joiden tulee täyttyä, kun perusoikeuksia rajoitetaan.
Tässä arviossa tulee huomioida yksityis- ja perhe-elämän kunnioittaminen, liikkumisvapauden kunnioittaminen, henkilökohtaisen vapauden kunnioittaminen, sekä oikeus yhdenvertaiseen kohteluun. Nämä kaikki on yleisesti turvattu kaikille henkilöille (esimerkiksi vierailua haluava omainen) perustuslaissa ja useissa ihmisoikeussopimuksissa, että vammaisille henkilöille erityisesti YK vammaissopimuksessa. Lisäksi vammaisille henkilöille on erityisesti turvattu oikeus elää itsenäisesti ja osallisuus yhteisössä YK vammaissopimuksen 19 artiklassa.
Ollakseen laillinen, tulee perusoikeuksien (ainakin yllä mainittujen) rajoittamisen, josta siis tartuntatautilain 17 §:n mukaisessa asumisyksikön yleisen vierailukiellon asettamisessa on nähdäkseni kyse, täyttää perusoikeuksien yleiset ja erityiset rajoitusperusteet. Rajoituksen tulee perustua eduskuntalakiin (nyt epäselvää on, voidaanko yleinen kielto ankkuroida tartuntatautilain 17 §:ään). Rajoituksen tulee olla tarkkarajainen ja riittävän täsmällisesti määritelty (yleisen vierailukiellon olennainen sisältä ei ilmene nyt laista). Rajoitusperusteen tulee olla perusoikeusjärjestelmän kannalta hyväksyttävä, painavan yhteiskunnallisen tarpeen vaatima (mahdollisesti täyttyisi, oikeus elämään ja terveyteen, mutta tulisi arvioida yleisesti ja erityisesti). Tavallisella lailla ei voida säätää perusoikeuden ytimeen ulottuvaa rajoitusta. Perusoikeuteen (esimerkiksi yksityis- ja perhe-elämän suoja) ei voida puuttua niin laajalti, että se kovertaa tyhjäksi perusoikeuden sisällön). Rajoitusten tulee olla välttämättömiä tavoitteen saavuttamiseksi sekä laajuudeltaan oikeassa suhteessa perusoikeuksien suojaamaan oikeushyvään ja rajoituksen taustalla olevan yhteiskunnallisen intressi painoarvoon (onko yleinen vierailukielto välttämätön?). Perusoikeutta rajoitettaessa on huolehdittava riittävistä oikeusturvajärjestelyistä (ei ole huolehdittu). Rajoitukset eivät saa olla ristiriidassa Suomen kansainvälisten ihmisoikeusvelvoitteiden kanssa (nähdäkseni vammaisten henkilöiden asumisyksiköiden yleinen vierailukielto on).
Vaikka siten katsottaisiin, että tartuntatautilain 17 § mahdollistaisi jonkinlaisen vammaisten henkilöiden asumisyksikköjen vierailukiellon asettamisen, tulee varsinkin yleinen vierailukielto hyvin kyseenalaiseen valoon, varsinkin ilman, että tosiasiassa annetaan mahdollisuutta saattaa asia tuomioistuimen arvioitavaksi.
Kun asumisyksikköjen yleinen vierailukielto vaikuttaa hyvinkin hataralta, on se myös potentiaalisesti hyvinkin vahvasti vammaisten henkilöiden yhdenvertaisuutta uhkaava. Eri asia vielä on arvioida hallituksen toimintaa tällaisen ”linjauksen” antamisessa. Onko se yhdenvertaisuuslähtökohdatkin huomioiden tahdikasta toimintaa?
Tartuntatautilaki edellyttää aktiivisia suojelutoimia yleisen vierailukiellon sijaan
Valtiovallalla on positiivisia velvoite kunnioittaa, mutta myös suojella ja edistää perus- ja ihmisoikeuksia. Se merkitsee, että muun muassa oikeus yksityis- ja perhe-elämän suojaan tulee turvata aktiivisin toimin. Erityisesti velvoite suojella ja edistää vammaisten henkilöiden oikeutta yhdenvertaiseen kohteluun on käsillä olevan asian osalta olennainen.
Aktiiviset velvoitteet merkitsevät vuorostaan esimerkiksi vierailujen jatkumista asumisyksiköissä. Se, että tartuntatautilaki ei mahdollisesti mahdollistaisi asumisyksikön yleisen vierailukiellon asettamista, ei tarkoita, että yksiköissä toimittaisiin vallitsevassa koronapandemiatilanteessa, kuten normaalitilanteessa. Kuten jo todettu, enemmän kuin kieltoihin yleisesti tai vierailukieltoon yleisesti, lain tarkoituksena hallituksen esitykseen mukaan vaikuttaisi olevan erilaisiin kevyempiin ja kohdennettuihin toimiin ryhtyminen. Tätä merkitsee myös tartuntatautilain 17 § 2 momentin toisen virkkeen sääntely, jonka mukaan toimintayksikön on huolehdittava potilaiden, asiakkaiden ja henkilökunnan tarkoituksenmukaisesta suojauksesta ja sijoittamisesta sekä mikrobilääkkeiden asianmukaisesta käytöstä ja 17 § 3 momentin sääntely, jonka mukaan toimintayksikön johtajan on käytettävä apunaan tartuntatautien torjuntaan perehtyneitä terveydenhuollon ammattihenkilöitä ja sovitettava toimintansa yhteen kunnan tai kuntayhtymän toteuttamien toimien sekä valtakunnallisten hoitoon liittyvien infektioiden torjuntaohjelmien kanssa.
Nähdäkseni sääntely merkitsee, että yleisen kiellon sijasta tulee mahdollistaa vierailut, ja mahdollistaa ne nimenomaan kaikille osapuolille turvallisesti, esimerkiksi noudattamalla tehostettuja suojauskäytänteitä ja kohortoimalla toimintaa. Kohortilla tarkoitetaan sitä, että samaa infektiota sairastavat tai saman mikrobin kantajat hoidetaan samassa huoneessa tarvittavin varotoimin. Asiakkaalle ja hänen omaiselleen on selostettava toimenpiteiden tarkoitus. Esillä on ollut erilaisia ”vierailukontteja”. Riittääkö tämä turvaamaan muun muassa oikeuden yksityis- ja perhe-elämän suojaan, tulisi arvioitavaksi yksittäisissä oikeusprosesseissa. Nähdäkseni lähtökohtaisesti ei. Vieläpä sekin, että ainakin TV-uutisissa 3.5.2020 esitetyn kontin ”vierailijoiden pääty” vaikutti esitetyn kuvan perusteella esteelliseltä esimerkiksi pyörätuolia käyttävälle (portaat).
Yllä on tarkasteltu nimenomaan asumisyksikköjen yleistä vierailukieltoa. Sen ohella on syytä käsitellä kahta erillistä asiaa, jotka on käytännön toiminnassa tosiasiassa johdettu vierailukiellosta.
Keskeisten ammattikuntien pääsy asumisyksikköihin
Eräs toimintayksikkö on todennut:
”Kuten Suomen hallitus linjasi maanantaina 16.3.2020, vierailut niin ikäihmisten kuin muiden riskiryhmien hoiva- ja palvelukoteihin on turvallisuussyistä toistaiseksi kielletty. Tämä koskee sekä läheisiä, vapaaehtoisia että muita yhteistyökumppaneitamme”.
”(…) kiellämme valtioneuvosto määräyksen mukaisesti toistaiseksi vierailut palveluyksiköissämme koronavirustartuntojen ehkäisemiseksi”. (ei mainintaa siitä, että kielto ei koskisi esim. terapeutteja).
Sosiaali- ja terveysministeriö on ohjeellaan (1.4.2020 VN/7643/2020) todennut:
”Vierailukielto ei koske välttämättömiä kuntoutuspalveluja kuten fysio-ja toimintaterapiapalveluja. (…) Vierailukielto ei koske vammaispalvelulain mukaisia henkilökohtaisia avustajia. Heidän osaltaan on kuitenkin huolehdittava asianmukaisesta suojautumisesta, ensisijainen vastuu tästä on avustajan työnantajalla.”
Kyseiset palvelut ovat vammaisten henkilöiden asumisyksiköissä asuville terveyden ja hengen ylläpitämisen kannalta välttämättömiä. On keskeistä, että nämä ryhmät pääsevät sisään ja voivat tehdä työtänsä. Tietoomme on tullut, että pitkien omien asiakassuhteiden sijasta, ovat esimerkiksi laittaneet omia terapeuttejaan tekemään ko. työtä, ilmeisesti siitä erikseen laskuttaen. Jos tällaisia toimia olisi, eivät ne palvele mitenkään vammaisten henkilöiden yhdenvertaisuutta.
Asumisyksikköjen asukkaiden poistuminen asumisyksiköstä
Vierailukielto on käytännössä palveluntuottajien ohjeistuksissa tulkittu jopa niin, että asukas ei saa poistua kotoaan. Tämä on muotoiltu ohjeistuksiin sitä kautta, että painotetaan yhteydenpidon tapahtuvan puhelimella ja muilla vaihtoehtoisilla tavoilla. Yhteydenotoista on käynyt ilmi tilanteita, joissa asumisyksikön asukasta on kielletty poistumasta esimerkiksi sukulaistensa luokse, tai käymään täysin välttämättömissä esimerkiksi terveydenhuollon käynneissä. Tai töissä, opiskelussa tai harrastuksissa.
Joitakin esimerkkejä ohjeistuksista:
”Erossa oleminen omasta läheisestä on haastavaa näinä vaikeina aikoina. Toistaiseksi yhteydenpito hoivakotien asukkaiden ja heidän läheistensä välillä on mahdollista mm. puhelimella ja videoyhteydellä. Ymmärrämme, että se ei korvaa aitoa läheisyyttä ja läsnäoloa ja olemme pahoillamme tästä”.
”Erossa oleminen omasta läheisestä on raastavaa näinä vaikeina aikoina. Monia omaisia on myös huolettanut rajoitusten pitkä kesto. Valitettavasti kysymykseen kestosta kenelläkään ei ole antaa vastausta.”
”Läheisillä on ymmärrettävästi suuri huoli läheisensä pärjäämisestä. Pidämme tärkeänä, että asukkaamme saavat pitää yhteyttä läheisiinsä soittamalla. Henkilökunnan kanssa voi myös sopia vierailut palvelukodin ikkunan taakse. Yritämme löytää jokaiselle asukkaalle sopivan tavan yhteydenpitoon. Suunnitellaan yhdessä mikä on kellekin sopivin tapa pitää läheisiin yhteyttä.”
”On tärkeää pitää yhteyttä omaan läheiseen esimerkiksi puhelimitse, kirjeitse tai videopuhelulla.”
”Asiakkaidemme terveydentilan turvaamiseksi päivätoiminta ja muu vastaava kodin ulkopuolinen toiminta on peruttu toistaiseksi.”
”Kannustamme asukkaidemme läheisiä olemaan asukkaisiin yhteydessä puhelimitse, kirjeellä, kortilla tai videopuhelulla. Jokaisessa kodissamme löytyy tablettitietokoneita, joihin on asennettu Skype-videosovellus. Olemme ohjeistaneet työntekijämme sovelluksen käyttöön”.
”Voit olla yhteydessä hoivakodissa tai palveluyksikössä asuvaan läheiseesi tai ystävääsi esimerkiksi puhelimitse.”
Myös sosiaali- ja terveysministeriön mukaan vierailukielto ei kuitenkaan rajoita asiakkaan oikeutta liikkua.
Euroopan ihmisoikeussopimuksen 5 artiklan (oikeus vapauteen ja turvallisuuteen) mukaan jokaisella on oikeus vapauteen ja henkilökohtaiseen turvallisuuteen. Samasta oikeudesta säädetään YK vammaissopimuksen 14 artiklassa
Mikäli henkilöllä ei ole tosiasiallista mahdollisuutta poistua tiloista vapaasti, kyseessä voi olla vapaaehtoisesti palvelun piirissä olevan henkilön osalta laittomasta vapaudenriistosta. Tosiasiallinen mahdollisuus lähteä ulos tarkoittaa sitä, että henkilö saa ilman kohtuutonta viivytystä tarvitessaan henkilökohtaista apua turvalliseen ulos lähtemiseen ja siellä toimimiseen. On myös havaittavissa ilmiö, että vammaisten henkilöiden henkilökohtaisen avun palveluja on leikattu, tästä esimerkkinä erään palveluntuottajan ohje:
”Mikäli palvelujen maksajan eli sopimuskumppanimme toimintaohje on alla olevia yhtiön ohjeita tiukempi, sitoudumme noudattamaan sopimuskumppanimme ohjeita ja käytänteitä”. (…) ”Harraste- ja virkistystoiminnan henkilökohtaisen avun tuottamisen keskeytämme toistaiseksi palvelujen ostajalta saamiemme velvoittavien ohjeiden mukaisesti”.
Lyhytaikainenkin vapauden rajoittaminen kuuluu vapaudenriiston alaan, mikäli vapauden rajoittaminen intensiteetiltään muuten täyttää Euroopan ihmisoikeussopimuksen 5 artiklan soveltamisen edellytykset
Jos henkilö selviää ovien ulkopuolella omatoimisesti, esimerkiksi ovien lukitseminen ei lähtökohtaisesti ole laillista. Tilannetta, joka nykyisin vallitsee useissa asumisyksiköissä, voidaan tarkastella lukitun oven kriteerin perusteella. Lukitun oven kriteeri voidaan kiteyttää seuraavasti: Mikäli on perusteltua tarvetta lukita asumisyksikön ulko-ovet tai muutoin lukituilla ovilla rajoittaa merkittävästi vammaisten henkilöiden liikkumisvapautta, on laittoman vapaudenriiston välttämiseksi huolehdittava siitä, että; a) henkilöllä on tosiasiallinen mahdollisuus ilman kohtuutonta viivytystä lähteä ulos ja b) asumisyksikön asukkaiden erilainen liikkumisvapauden rajoittamisen tarve tulee huomioida esimerkiksi erilaisilla kulkulupajärjestelyillä. Huomioitavaa on myös se, että rajoittamisen tulee perustua lakiin, eli käytännössä kehitysvammalakiin ja sen soveltamisalan piirissä oleviin henkilöihin.
Lähtökohtana on, että vain julkinen valta on oikeutettu rajoittamaan perusoikeuksia. Yksityisten osalta voidaan todeta, että kunhan perusoikeuksien toteutumisesta yksityisten palvelujen piirissä on säädetty laissa, yksityisen palveluntarjoajan kanssa on tehty asianmukaiset sopimukset ja lainsäädännössä on turvattu rikosoikeudellinen virkavastuu tai siihen rinnastettava vastuunalaisuus, ei ongelmaa pakkotoimien käytöstä lain edellyttämällä tavalla periaatteessa ole. Kansainvälisten ihmisoikeussopimusten nojalla Suomen valtio sopimuspuolena on kuitenkin viime kädessä vastuussa tapahtuneista ihmisoikeuksien loukkauksista.
Lisäksi voidaan arvioida suostumuksen merkitystä. Lähtökohtana se, että vammaisten henkilöiden palvelujen tarjoaminen perustuu vapaaehtoisuuteen. Kuitenkin, tullessaan vapaaehtoisesti palvelujen piiriin, esimerkiksi muuttaessaan asumisyksikköön tai osallistuessaan työtoimintaan, henkilö antaa suostumuksensa noudattaa palvelujen tarjonnassa yleisesti noudatettavia sääntöjä, jotka saattavat sisältää joidenkin perusoikeuksien lievää rajoittamista. Tällaisia rajoituksia saattavat olla esimerkiksi yhteisten tilojen käyttämiseen liittyvät rajoitukset. Toisaalta vahvemmin perusoikeuksia rajoittavien käytäntöjen osalta ei voida pitää riittävänä kuvailtua yleistä suostumusta noudattaa ”paikan tapoja”. Syvemmät puuttumiset henkilön perusoikeuksiin asettavat omalle suostumukselle tiukemmat edellytykset ja toisaalta suuremman merkityksen. Nyt käsillä olevassa rajoituksessa, poistumisen estämisessä, on kyse erittäin merkittävästä perusoikeuksien rajoittamisesta, jota ei voitane katsoa hyväksytyksi vain suostumalla ”paikan tapoihin”.
Nähdäkseni hallituksen linjauksen mukaisen asumisyksikköjen yleisen vierailukiellon venyttäminen kieltoon siitä, että vammainen henkilö ei saa poistua kotoaan eli asumisyksiköistä, ei ole laillista. Kyse voi olla jopa laittomasta vapaudenriistosta.
Ennen kaikkea nähdäkseni kyse on yhdenvertaisuuslain mukaisesta syrjinnästä. Vammaisia henkilöitä, jotka asuvat asumisyksikössä, kohdellaan nähdäkseni heidät eriarvoiseen asemaan heidän vammaisuutensa perusteella asettavalla tavalla. He eivät välttämättä edes kuulu riskiryhmään ja toiseksi asetettu vierailukielto on yllä kuvatulla tavalla potentiaalisesti laiton.
Vammaisten henkilöiden osalta on sekin huomionarvoista, että erittäin rajuja syrjinnän muotoja voidaan pitää epäinhimillisenä kohteluna (joka on kielletty niin perus- kuin ihmisoikeustasolla). Esimerkiksi vammaisten henkilöiden pakottaminen olemaan jatkuvasti asumisyksiköissä, joista osa voi olla hyvinkin laitosmaisia, voi olla kiellettyä epäinhimillistä kohtelua.
”Tartuntaepäilyn” seuraamuksena eristäminen
Palveluntuottajien ohjeissa on esimerkiksi seuraavia ohjeita:
”Tartunnasta epäilty asukas pidetään erillään (…) muista asukkaista (…). Hoidamme asiakasta hänen omassa kodissaan erillään muista asiakkaista.”
”Kun epäilemme koronatartuntaa palvelukodissa: * Tartuntaepäillyt pidetään erillään muista palvelukodin asukkaista. Asukas pysyy huoneessaan. Asukas ruokailee omassa huoneessaan. Asukkaalle järjestetään päivittäin virkistystoimintaa omassa huoneessa, jos hänen vointinsa sallii. Asukas voi jaksamisensa mukaan pitää puhelimitse yhteyttä läheisiin. (…).
Olisi näissä tilanteissa tärkeää ja laillista, että tilanteissa noudatetaan niitä menettelyjä, joista tartuntatautilaissa esimerkiksi karanteenin ja eristämisen osalta noudatetaan. Muutoin on hyvin todennäköistä, että tilanteissa toimitaan syrjivästi vain ”tartuntaepäilyn” perusteella.
Ylläkuvattujen lisäksi ”kaupungilla kuulee” mitä ihmeellisimmistä rajoituksista. Erään ohjeen mukaan:
”Toistaiseksi myös syntymäpäivien tms. merkkipäivien vietto palveluyksiköissä on kielletty”.
Vammaiset henkilöt ja heidän omaisensa ovat asetettujen asumisyksikköjen vierailukieltojen vuoksi täysin kestämättömässä tilanteessa. Nyt ”linjausta” vielä jatkettiin hyvin epämääräisesti ”katsellaan kesällä” -tyylisesti. On surullista seurata, miten käsillä oleva kriisi osoittaa todeksi sen, että vammaisoikeudet ovat niitä, joista ensimmäisenä oikeusvaltiossa karsitaan. Ja vielä hyvin helpolla.
Luvan saanut oikeudenkäyntiavustaja, Turku
Filed Under: Jukka Kumpuvuori Tagged With: Ihmisoikeudet, Korona-virus, Valmiuslaki, Vammaiset
« Pauli Rautiainen: Katsaus valmiuslain seitsemänteen soveltamisviikkoon
Antti Ronkainen: Karlsruhe 5.5.2020 – valtioliittoisen euron disintegraation alku? »
Erinomaista pohdintaa niiden puolesta, jotka eivät muuten saa ääntään kuuluviin! Samantyyppistä arviointia voisi samaan tematiikkaan liittyen mahdollisesti tehdä myös sairaanhoitopiirien tekemistä vierailijarajauksista koskien synnytysosastojen kategorisia läsnäolorajoituksia. Nykyisessä tautitilanteessa (hyvin hallinnassa, yhteiskuntaa avattu tai ollaan avaamassa monilta muilta osin) valtakunnallisten, hyvinkin rankalla kädellä oikeuksiin puuttuvien rajoitusten oikeudellinen pohja on hyvin epäselvä, koska ne rajoittavat merkittävästi perusoikeuksia, lapsen oikeuksia, toisen vanhemman oikeuksia sekä tasa-arvo että yhdenvertaisuuskysymyksiä. Myöskään minkäänlaista tapauskohtaista harkintaa ei harjoiteta, vaikka Valtioneuvostokin sitä edellytti vierailijakieltojen osalta.
Sairaanhoitopiirit näkevät lapsen toinen vanhemman VIERAILIJANA, ei lapsen tasa-arvoisena, yhdenvertaisena ja laillisena huoltajana. Ongelmallista on myös, että perheiden kustannuksella tapahtuvilla vierailijakielloilla tuntuu olevan tarkoitus suojella nimenomaan hoitohenkilökuntaa, ei niinkään synnyttäjiä ja lapsia, jotka altistuvat osastolla isien puuttuessa moninkertaisella hoitajakontaktimäärille ja silti hoitajat eivät käytä suojaimia. Silti rajoitusta perustellaan potilasturvallisuudella (joka vaarantuu nykyrajauksilla monissa muissa kohdin merkittävästi verrattuna normaalitilanteeseen mm. hoitajien kasvanut kiire -> hoitovirheet, synnyttäjän pelko -> kasvanut riski synnytyksen aikaisiin komplikaatioihin, raskausajan stressi -> mm. kasvanut riski raskausajan sairauksiin, keskenmenoon, ennenaikaiseen synnytykseen).
Kuinka perusteltuja rajoitukset ovat enää hoitohenkilökunnankaan suojaamiseksi? Kun nykyisillä monien rajoitustoimien asteittaisella alasajolla hoitohenkilökunnan edustaja ja hänen mahdolliset perheenjäsenensä saavat yhteiskunnassa joka tapauksessa useita (kymmeniä) kontakteja vieraisiin ihmisiin vapaa-ajalla, lisääkö esim. kätilön kontakti juuri tukihenkilön kanssa sairastumisriskiä enää tällä hetkellä niin merkittävästi, että rajoitustoimet ovat ainakaan tässä mittakaavassa enää perusteltuja? Etenkin kun esimerkiksi kätilö on kuitenkin joka tapauksessa kontaktissa samassa taloudessa kyseisen tukihenkilön kanssa asuvan synnyttäjän kanssa, jolla todennäköisesti olisi myös sama erittäin herkästi tarttuva virus, jos se toisella on? Tilannehan olisi täysin eri, jos ihmisten liikkuminen vapaa-ajalla olisi muutenkin rajoitettu (esim. ulkonaliikkumiskielto) jolloin se yksikin lisäkontakti oikeasti kasvattaisi prosentuaalisesti merkittävästi hoitohenkilökunnan kokonaiskontaktien määrää, mutta nyt näin ei ole?
Sairaanhotiopiirit ovat kuluneella viikolla argumentoineet rajoitusten pitämistä voimassa nykyvoimakkuudella sillä, että kun yhteiskunnassa muita rajoituksia ollaan ajamassa alas, voi uusia tapauksia ilmetä jatkossa. Eli rajoituksia ylläpidetään, vaikka todellista tarvetta ei juuri tällä hetkellä nähdä olevan. Salliiko perustuslaki näin rajusti yksilöiden oikeuksiin puuttuvat rajoitukset, joitä ylläpidetään viikkotolkulla ikäänkuin varmuuden vuoksi?
Sosiaalihuollon ja terveydenhuollon puolella asetelma jäsentyy hieman toisistaan poikkeavilla tavoilla oikeudellisesti. Koetan käsitellä teemaa jossakin perustuslakiblogin kirjoituksessa. -Pauli R.-

matches:
§ 2
§ 1
§ 2
§ 2
§ 2
§ 3
§ 2
§ 3