Kurdiliiton säännöt – Kurdiliitto
Järjestön nimi on Kurdiliitto ry ja kotipaikka on Helsinki, toiminta-alueena koko Suomi. Jäljempänä näissä säännöissä järjestöstä käytetään myös nimitystä liitto.
Liiton viralliset kielet ovat suomi ja kurdi. Viralliset asiakirjat laaditaan järjestön virallisilla kielillä liiton tarpeiden ja yhdistyslain määräysten mukaisesti.
Liiton nimestä käytetään eri kielisiä ilmaisuja seuraavasti:
kurdi: Federasyona kurdên Fînlandê / Fîdrasyonî kurdanî Fînland
ruotsi: Finska kurdiska federationen
englanti: Finnish Kurdish Federation
Kurdiliitto on aatteellisesti, poliittisesti ja uskonnollisesti sitoutumaton. Liitto kannattaa demokratiaa, tasa-arvoa ja yhdenvertaisuutta.
§ 3 Toiminnan laatu
järjestää seminaareja, tilaisuuksia ja kursseja jäsenilleen ja sidosryhmille.
järjestää kulttuuria, yhteiskunnallisia kysymyksiä ja yleissivistystä edistäviä tilaisuuksia ja juhlia.
suunnittelee ja toteuttaa projekteja Suomen kurdiyhteisön elämänlaadun ja yhteiskunnallisen aseman kohentamiseksi.
auttaa jäsenjärjestöjään suunnittelemaan ja toteuttamaan yhteisön tarpeita palvelevaa toimintaa.
voi harjoittaa ydintoimintaansa liittyvää liiketoimintaa
osallistuu aktiivisesti julkiseen keskusteluun, huolehtii monipuolisesta tiedottamisesta ja harjoittaa julkaisutoimintaa monikulttuurisuuteen, Suomen kurdeihin, Suomeen ja Kurdistaniin liittyen.
toimii yhdyssiteenä suomen kurdien, suomalaisten ja viranomaisten kesken ja tekee yhteistyötä viranomaisten, kolmannen sektorin sekä kansallisten ja kansainvälisten sidosryhmien kanssa tavoitteidensa edistämiseksi.
muodostaa tarpeen mukaan erilaisia työryhmiä tavoitteidensa ajamiseksi.
valitsee vuoden kurdin Suomen kurdiyhteisön keskuudesta ja myöntää hänelle kunniajäsenyyden.
tekee yhteistyötä muiden Euroopan maiden kurdiliittojen kanssa ja pyrkii yhteisen koko kurdiyhteisöä, erityisesti EU-maissa, edustavan kattojärjestön perustamiseksi.
Tarkoituksensa tukemiseksi Liitto voi
Jäseneksi voidaan hyväksyä Suomessa toimivat kurdiyhdistykset ja kurdeja tukevat rekisteröidyt yhdistykset ja oikeuskelpoiset yhteisöt, jotka täyttävät seuraavat ehdot:
Yhdistyksellä tulee olla vähintään 10 jäsentä.
Yhdistyksen tulee olla toiminut vähintään vuoden sen rekisteröimisestä.
Yhdistyksen tulee hyväksyä liiton tarkoitusperät ja kulloinkin voimassaolevat säännöt.
Yksityishenkilöt ja muunlaiset järjestöt voidaan hyväksyä liiton kannattajajäseniksi. Kannattajajäsenillä ei ole äänioikeutta liiton kokouksissa.
Jäsenyyttä voi hakea kirjallisesti täyttämällä jäsenyyshakemus. Liiton hallitus käsittelee hakemuksen ja päättää jäsenyydestä. Jäsenyyshakemukseen tulee liittää enintään kolme kuukautta vanha rekisteriote, edellisen vuoden toimintakertomus sekä kuluvan vuoden toimintasuunnitelma tai vapaamuotoinen kuvaus toiminnasta ja taloudellisesta tilanteesta.
Liitto kohtelee tasapuolisesti kaikkia jäsenjärjestöjään. Liiton osaamispääoman ja mahdollisen taloudellisen tuen jako jäsenjärjestöille perustuu jäsenjärjestön liitolle esittämiin projektisuunnitelmiin sekä näiden pohjalta yhteisymmärryksessä sovittuihin asioihin ja niiden käytännön toteutukseen.
Jäsenjärjestöjen tulee viimeistään viikko ennen liiton kokousta ilmoittaa puheenjohtajansa ja liiton kokoukseen osallistuvan edustajansa nimi.
Kunniapuheenjohtajaksi tai kunniajäseneksi voidaan hallituksen esityksestä järjestön kokouksessa kutsua henkilö, joka on huomattavasti edistänyt ja tukenut järjestön toimintaa. Jäsenjärjestöt voivat toimittaa esityksiä perusteluineen liiton hallitukselle. Kunniajäsen on vapautettu maksamasta jäsenmaksua. Vuoden kurdi -tittelin saajat nimitetään kunniajäseniksi. Kunniapuheenjohtajilla ja -jäsenillä ei ole äänioikeutta kokouksissa.
§5 Jäsenen eroaminen ja erottaminen
Liitto voi katsoa jäsenen eronneeksi, jos se on jättänyt kahden edellisvuoden jäsenmaksun maksamatta. Jäsenellä on oikeus erota järjestöstä ilmoittamalla siitä kirjallisesti hallitukselle tai sen puheenjohtajalle tai ilmoittamalla eroamisesta järjestön kokouksessa pöytäkirjaan merkittäväksi.
Liiton kokous voi erottaa jäsenen järjestöstä, jos jäsen on jättänyt erääntyneen jäsenmaksunsa maksamatta tai muuten jättänyt täyttämättä ne velvoitteet, joihin hän on järjestöön liittymällä sitoutunut tai on menettelyllään järjestössä tai sen ulkopuolella huomattavasti vahingoittanut järjestöä tai ei enää täytä laissa tai säännöissä mainittuja jäsenyyden ehtoja.
§6 Liittymis- ja jäsenmaksu
Varsinaisilta jäseniltä ja kannatusjäseniltä perittävän liittymismaksun ja vuotuisen jäsenmaksun suuruudesta päättää vuosikokous.
Jäsenmaksu tulee maksaa liiton tilille kerran vuodessa syyskuun loppuun mennessä. Varsinaiset jäsenet, kannattajajäsenet ja ulkoiset sidosryhmät voivat antaa tukea liiton päämääriä kannatusmaksulla. Kunniapuheenjohtajat ja -jäsenet ovat vapautettuja jäsenmaksusta.
§7 Liiton kokoukset
Liitto pitää vuosittain kaksi varsinaista kokousta. Liiton kevätkokous pidetään huhti-kesäkuussa ja vuosikokous marras-joulukuussa hallituksen määräämänä päivänä.
Kokouskutsu vuosikokouksiin on lähetettävä sähköpostitse jäsenille tai siitä on ilmoitettava liiton julkaisufoorumissa vähintään kolme (3) viikkoa ennen kokousta.
Liiton kokouksissa kullakin varsinaisella jäsenellä on yksi ääni.
Edustus- ja äänioikeus vuosikokouksessa ovat vain sellaisilla jäsenillä, jotka ovat täysimääräisesti maksaneet kuluvan vuoden erääntyneen liittymis- ja jäsenmaksunsa.
Läsnäolo- ja puheoikeus liiton kokouksessa on lisäksi kunniapuheenjohtajalla, kunniajäsenillä, kannattajajäsenillä, hallituksen jäsenillä, liiton työntekijöillä ja muilla kokoukseen kutsutuilla henkilöillä. Vuosikokous voi myöntää läsnäolo- ja puheoikeuden muillekin sitä pyytäville henkilöille.
Oikeus aloitteiden tekemiseen vuosikokoukselle on liiton jäsenillä, hallituksella ja sen asettamilla elimillä. Aloitteet ja muut liiton kokouksen käsiteltäväksi pyydettävät asiat on toimitettava kirjallisesti hallitukselle viimeistään kuusi (6) viikkoa ennen kokousta.
Liiton kokouksen päätökseksi tulee, ellei säännöissä ole toisin määrätty, se mielipide, jota on kannattanut yli puolet annetuista äänistä. Äänten mennessä tasan ratkaisee kokouksen puheenjohtajan ääni, vaaleissa kuitenkin arpa. Vaalit toimitetaan suljetuin lipuin. Jokaiseen vaalilippuun tulee merkitä enintään yhtä monta nimeä kuin on valittavia. Kun valittavia on vain yksi (1), noudatetaan vaalissa enemmistövaalitapaa. Valituksi tuleminen edellyttää ehdotonta enemmistöä annetuista äänistä. Mikäli yksikään ehdokas ei vaalin ensimmäisellä kierroksella saa ehdotonta enemmistöä, toimitetaan toinen äänestyskierros kahden eniten ääniä saaneen ehdokkaan välillä, jolloin eniten ääniä saanut tulee valituksi. Mikäli äänet menevät tasan toisella äänestyskierroksella, ratkaistaan vaali arvalla. Kun valittavana on samanaikaisesti useampia henkilöitä, toimitetaan vaali suhteellisena vaalina. Vaalissa voidaan äänestää vain ehdolle asetettuja henkilöitä.
käsitellään tilinpäätös, toimintakertomus ja toiminnantarkastajien lausunto
vahvistetaan tilinpäätös ja päätetään vastuuvapauden myöntämisestä hallitukselle ja muille vastuuvelvollisille
valitaan kokouksen puheenjohtaja, sihteeri, kaksi pöytäkirjantarkastajaa ja tarvittaessa kaksi ääntenlaskijaa ja tarpeen vaatiessa erillisiä toimikuntia
valitaan Kurdiliiton puheenjohtaja
valitaan kuudesta kymmeneen (6-10) muuta jäsentä ja kolmesta viiteen (3-5) varajäsentä. Varajäsenten osalta äänimäärä ratkaisee sijajärjestyksen.
valitaan kaksi (2) toiminnantarkastajaa ja tarvittaessa heille varatoiminnantarkastajat. Mikäli liiton toiminnan laajuus sitä edellyttää valitaan ulkopuolisia ammattitilintarkastajia toiminnantarkastajien sijaan.
käsitellään aloitteet ja hallituksen niistä antamat lausunnot
Ylimääräinen kokous pidetään, kun liiton kokous niin päättää tai kun hallitus katsoo siihen olevan aihetta tai kun vähintään kymmenesosa (1/10) liiton äänioikeutetuista jäsenistä sitä hallitukselta erityisesti ilmoitettua asiaa varten kirjallisesti vaatii.
Kokous on pidettävä kahden (2) kuukauden kuluessa siitä, kun vaatimus sen pitämisestä on esitetty hallitukselle.
Ylimääräisessä kokouksessa käsitellään ne asiat, jotka kokouskutsussa on mainittu sekä ne hallituksen esittämät kysymykset, jotka kokous päättää ottaa käsiteltäviksi.
Ylimääräisellä kokouksella on samat vastuut ja velvollisuudet kuin varsinaisilla kokouksilla.
§8 Liiton hallitus
Liiton asioita hoitaa liiton hallitus. Hallitukseen kuuluvat vuosikokouksessa yhdeksi (1) kalenterivuodeksi valitut puheenjohtaja, jota kutsutaan myös Kurdiliiton puheenjohtajaksi, kuudesta kymmeneen (6-10) varsinaista jäsentä sekä kolmesta viiteen (3-5) varajäsentä.
Jäsenet valitaan järjestön jäsenjärjestöjen asettamista ehdokkaista. Kukin jäsenjärjestö voi asettaa yhden ehdokkaan hallituksen puheenjohtajaksi ja yhden ehdokkaan hallituksen jäseneksi. Puheenjohtajan tultua valituksi valitsematta jääneet voivat asettua ehdolle hallitukseen, mikäli heidän edustamansa järjestö ei ole asettanut toista ehdokasta hallitukseen.
Liiton puheenjohtaja voidaan valita enintään kahdeksi peräkkäiseksi kaudeksi.
Hallitus valitsee keskuudestaan varapuheenjohtajan. Se myös valitsee joko keskuudestaan tai ulkopuolelta sihteerin, rahastonhoitajan ja muut tarvittavat toimihenkilöt.
Hallitus voi myöntää läsnäolo- ja puheoikeuden muillekin henkilöille. Puheenjohtajan ollessa estyneenä varapuheenjohtaja toimii hänen sijaisenaan. Hallitus voi perustaa erilaisia työryhmiä eri tehtäviä varten.
Hallitus kokoontuu puheenjohtajan tai hänen ollessaan estyneenä varapuheenjohtajan kutsusta, kun kokous katsotaan aiheelliseksi tai kun hallituksen jäsenistä vähintään puolet sitä vaatii.
Kokouskutsu on lähetettävä hallituksen jäsenille vähintään yhtä (1) viikkoa ennen kokousta. Kiireellisiä kysymyksiä varten hallitus voidaan kutsua koolle puhelimitse yhtä (1) vuorokautta ennen kokousta. Työnsä tueksi hallitus voi keskustella ja tehdä päätöksiä myös sähköisessä yhteistyöympäristössä.
Hallitus on päätösvaltainen, kun vähintään puolet sen jäsenistä, puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja mukaan luettuna on läsnä. Äänestykset ratkaistaan äänten enemmistöllä. Äänten mennessä tasan ratkaisee puheenjohtajan ääni, vaaleissa kuitenkin arpa.
Hallituksen tehtävänä on sen lisäksi, mitä säännöt muuten edellyttävät
johtaa liiton toimintaa liiton kokousten päätösten mukaisesti sekä tehdä aloitteita toiminnan kehittämiseksi
kutsua liiton kokoukset koolle, vahvistaa jäsenjärjestöjen kokousedustajat ja valmistella kokousten käsiteltäväksi tulevat asiat
huolehtia varainhankinnasta ja vastata omaisuuden hoidosta
asettaa työryhmiä tarpeen mukaan
vahvistaa liiton työntekijöiden toimenkuvat
tukea liiton jäsenten toimintaa sekä valvoa sääntöjen ja liiton kokousten päätösten noudattamista
hyväksyä uudet jäsenet ja pitää yllä jäsenrekisteriä
Hallituksen kokouksiin voidaan osallistua hallituksen kokouksen niin päättäessä myös tietoliikenneyhteyden tai muun teknisen apuvälineen avulla kokouksen aikana.
§9 Liiton nimen kirjoittaminen
Liiton puheenjohtaja voi kirjoittaa liiton nimen yksin ja hallituksen jäsenet kaksi yhdessä.
§10 Tilikausi ja toiminnantarkastus
Tilinpäätös tarvittavine asiakirjoineen ja hallituksen vuosikertomus on annettava toiminnantarkastajille vähintään kaksi (2) viikkoa ennen kokousta. Toiminnantarkastajien tulee antaa kirjallinen lausuntonsa viimeistään yksi (1) viikko ennen liiton kokousta hallitukselle.
§11 Liiton työntekijät
Hallituksen tulee valvoa, että liiton toimintaa johdetaan sääntöjen ja liittokokousten päätösten mukaisesti. Hallituksen puheenjohtaja, toiminnanjohtaja ja hallituksen nimeämät henkilöt voivat pyynnöstä edustaa liittoa jäsenyhdistysten kokouksissa ja tilaisuuksissa.
Hallitus valitsee toiminnanjohtajan ja muut työntekijät. Työntekijöiden valinnan hallitus voi siirtää asettamalleen työvaliokunnalle. Työntekijät hoitavat tehtäviään hallituksen ohjeiden ja vahvistettujen toimenkuvien mukaisesti. Puheenjohtaja toimii toiminnanjohtajan esihenkilönä. Työntekijät toimivat toiminnanjohtajan alaisuudessa. Työntekijäksi valittavan henkilön on hyväksyttävä liiton säännöt.
§12 Sääntöjen muuttaminen ja järjestön purkaminen
Päätös sääntöjen muuttamisesta ja järjestön purkamisesta on tehtävä Kurdiliiton kokouksessa vähintään kolmen neljäsosan (3/4) enemmistöllä annetuista äänistä. Kokouskutsussa on mainittava sääntöjen muuttamisesta tai järjestön purkamisesta.
Kurdiliiton purkautuessa käytetään sen varat järjestön tarkoituksen edistämiseen purkamisesta päättävän kokouksen määräämällä tavalla. Järjestön tullessa lakkautetuksi käytetään sen varat samaan tarkoitukseen.
Säännöt on hyväksytty Kurdiliiton perustamiskokouksessa Helsingissä 20. joulukuuta 2014. Järjestö on merkitty rekisteriin ensimmäisen kerran 5. maaliskuuta 2015. Säännöt on päivitetty ja hyväksytty Kurdiliiton kevätkokouksessa 10.kesäkuuta 2018. Patentti- ja rekisterihallitus on hyväksynyt päivitetyt säännöt 21. elokuuta 2018.
Säännöt julkaistaan suomeksi ja kurdiksi.


text:
Kotiin / HD / California tapetti HD Download
lähettänyt: Rakasta rauhaa lokakuuta 5, 2016 sisään HD Jätä kommentti 3,365 näkymät 0
Tässä on kokoelma @@ työasemien, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä 5dwallpaper.com, on yli satoja tuhansia taustakuvat ovat ladattavissa. Voit ladata Jokainen Taustakuva ilmaiseksi.
Kalifornian tapetti
Jos Like This California taustakuva HD Lataa Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
Edellinen: york tapetti HD Download
seuraava: hd tapetti 1080p HD Download
tapetti tytöille HD
Sunny Leone HD wallpaper High Resolution Download
puhdas musta tapetti
Hyvää joulua Kuvat Free Download, HD Cliparts Friends tapetti
Mayberry The Andy Griffith Show taustakuva
Hämmästyttävä art tapetti
aqua tapetti
Luonnon kauneus Sunrise, auringonlasku tapetti
FC Barcelona tapetti HD
Best iPhone tapetti

matches: HD HD HD HD HD hd HD HD HD HD HD


Valtioneuvoston asetus valtion talousarviosta… 1786/2009 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 2009 › 1786/2009
kumotaan valtion talousarviosta 11 päivänä joulukuuta 1992 annetun asetuksen (1243/1992) 8, 9 ja 20 §, 4 luku, 35 §:n 4 momentti, 44 §:n 3 momentti, 46 §:n 2 momentti, 47, 50 ja 65 a § sekä 66 i §:n 3 momentti,
sellaisina kuin niistä ovat 8, 9, 23 ja 65 a § sekä 66 i §:n 3 momentti asetuksessa 254/2004, 35 §:n 4 momentti asetuksessa 263/2000, 4 luvun otsikko, 44 §:n 3 momentti, 46 §:n 2 momentti, 47 ja 50 § asetuksessa 600/1997 ja 24 § asetuksessa 927/1994,
muutetaan 3, 4 ja 10 §, 12 §:n 3 momentti, 13 §:n 4 momentti, 22 §:n 1 momentti, 27 §:n 1 momentti, 28 §:n 1 – 3 momentti, 29 §:n 1 momentti, 31, 32 ja 33 §, 35 §:n 2 momentti, 38 ja 39 §, 40 §:n 1 momentti, 6 luvun otsikko, 41 §:n 2 momentti, 41 c §, 42 a §:n 1 sekä 3 ja 4 momentti, 42 e §, 48 §:n edellä oleva väliotsikko, 48, 49, 51 ja 52 §, 53 §:n 2 ja 4 momentti, 54, 54 a ja 61 §, 62 §:n 1 ja 2 momentti, 63 §:n edellä oleva väliotsikko, 63 §, 64 §:n 1 momentin johdantokappale ja 3 momentti, 65 §:n 1 momentin johdantokappale sekä 5 ja 8 kohta, 65 b §:n 2 momentti, 66 §:n 1 momentti, 66 b §:n 4 momentti, 66 e §:n 2 ja 3 momentti, 66 f §:n 2 momentti, 66 h §:n edellä oleva väliotsikko, 66 h §:n johdantokappale sekä 13 ja 14 kohta, 66 i §:n 1 ja 2 momentti, 67 §:n 1 ja 3 momentti, 68 §, 69 §:n 3 momentti, 69 b §, 71 a §:n 1 ja 3 momentti ja 72 b §:n 4 kohta,
sellaisina kuin niistä ovat 3 § osaksi mainitussa asetuksessa 254/2004 sekä asetuksissa 677/2007 ja 973/2008, 4 § ja 22 §:n 1 momentti mainitussa asetuksessa 973/2008, 10 §, 29 §:n 1 momentti, 38 ja 39 §, 41 §:n 2 momentti, 42 a §:n 1 momentti, 54 a §, 62 §:n 1 ja 2 momentti, 63 §, 64 §:n 1 momentin johdantokappale ja 3 momentti, 65 §:n 1 momentin johdantokappale sekä 5 ja 8 kohta, 65 b §:n 2 momentti, 66 f §:n 2 momentti, 66 h §:n johdantokappale sekä 13 ja 14 kohta, 66 i §:n 1 ja 2 momentti, 67 §:n 1 ja 3 momentti sekä 68 ja 69 b § mainitussa asetuksessa 254/2004, 31 § osaksi viimeksi mainitussa asetuksessa, 28 §:n 1 – 3 momentti, 33 § ja 35 §:n 2 momentti asetuksessa 718/2002, 40 §:n 1 momentti, 69 §:n 3 momentti ja 72 b §:n 4 kohta mainitussa asetuksessa 263/2000, 41 c § asetuksissa 1054/2000 ja 1175/2002, 6 luvun otsikko, 42 a §:n 3 ja 4 momentti, 42 e, 48, 49, 51 ja 52 §, 53 §:n 2 momentti, 54 ja 61 §, 66 §:n 1 momentti, 66 e §:n 2 ja 3 momentti ja 66 f §:n 2 momentti mainitussa asetuksessa 600/1997, 53 §:n 4 momentti asetuksessa 1253/2004, 66 b §:n 4 momentti mainitussa asetuksessa 1175/2002 sekä 71 a §:n 1 ja 3 momentti mainitussa asetuksessa 927/1994, ja
lisätään 27 §:ään, sellaisena kuin se on osaksi mainitussa asetuksessa 718/2002, uusi 3 ja 4 momentti, 41 c ja 54 a §:n edelle uusi väliotsikko ja asetukseen uusi 72 d § seuraavasti:
Tilijaotteluun merkitään myös, minkä kirjanpitoyksikön kirjanpitoon tuloarviot ja määrärahat tai niiden osat otetaan sekä hallinnonaloittain tai virastoittain ja laitoksittain jakamattomien määrärahojen käytöstä päättävät viranomaiset.
Kirjanpitoyksikkö voi asianomaisen ministeriön määräämässä laajuudessa hyväksyä tilijaotteluun muutoksia 12 §:n 2 momentissa tarkoitetulta osin.
Kirjanpitoyksikköjen ja valtion yhteisen maksuliikejärjestelmän piiriin kuuluvien talousarvion ulkopuolisten valtion rahastojen tulee laatia valtion kassamenoja ja kassatuloja koskevia laskelmia (kassavirtaennuste) sen mukaan kuin valtiovarainministeriö ja valtiokonttori määräävät.
Kirjanpitoyksikkö vastaa, jollei toisin säädetä tai määrätä, toimialaansa kuuluvien tulojen perimisestä ja menojen maksamisesta.
Kirjanpitoyksikkö voi, mikäli sitä on pidettävä tarkoituksenmukaisena, tilitystä vastaan siirtää joidenkin menojen maksamisen tai tulojen perimisen muun kuin kirjanpitoyksikön itsensä suoritettavaksi. Edellä tarkoitettua tilityksen tekijää nimitetään tilintekijäksi.
Kirjanpitoyksiköllä tulee olla maksuliikettään varten erikseen tulotili ja menotili. Jos kirjanpitoyksiköllä on useita tulotilejä ja menotilejä, tulee kirjanpitoyksiköllä olla myös yleinen tulotili ja yleinen menotili.
Jos kirjanpitoyksiköllä on useita tulotilejä, on ne tyhjennettävä päivittäin kirjanpitoyksikön yleiselle tulotilille. Jos kirjanpitoyksiköllä on useita menotilejä, katetaan ne päivittäin kirjanpitoyksikön yleiseltä menotililtä.
Kirjanpitoyksikön yleinen tulotili tyhjennetään päivittäin valtion yleiselle tulotilille. Kirjanpitoyksikön yleiselle menotilille siirretään päivittäin kate valtion yleiseltä menotililtä. Jos kirjanpitoyksiköllä on vain yksi tulotili, tyhjennetään myös se valtion yleiselle tulotilille päivittäin. Jos kirjanpitoyksiköllä on vain yksi menotili, siirretään kate myös sille päivittäin valtion yleiseltä menotililtä.
Kirjanpitoyksikön on avattava tulotilit ja menotilit viraston tai laitoksen nimiin taikka erityisestä syystä viranomaisen nimiin. Kirjanpitoyksikkö hyväksyy maksuliiketilien käyttäjät.
Rahastojen maksuliike hoidetaan asianomaisen kirjanpitoyksikön maksuliiketilien tai kassan välityksellä.
Ennen kuin virasto tai laitos tekee tilauksen, sopimuksen tai muulla tavoin sitoutuu menon maksamiseen (menopäätös), sen on varmistettava menon laillisuus ja tarkoituksenmukaisuus sekä määrärahan ja valtuuden riittävyys.
Ennen menon maksamista viraston tai laitoksen on varmistauduttava, että asiakirja, johon meno perustuu, on asiallisesti ja numerollisesti oikea.
Ennen menon maksamista on 69 b §:ssä tarkoitetun taloussäännön nojalla tehtävään määrätyn henkilön hyväksyttävä meno. Hyväksyjän on varmistauduttava menoperusteen oikeellisuudesta. Hyväksyminen on päivättävä ja allekirjoitettava. Hyväksymismerkinnästä on käytävä ilmi tilit, joille meno kirjataan. Edellä 1 momentissa tarkoitettua menopäätöstä voidaan pitää myös menon hyväksymisenä, jos menopäätös on tehty esittelystä ja jos menopäätöksen perusteella maksettavaksi erääntyvien yksittäisten menoerien eräpäiväkohtainen määrä on etukäteen tiedossa. Menopäätöksestä tulee tällöin käydä ilmi päiväys, allekirjoitus ja tilit, joille meno kirjataan.
Valtiokonttori antaa tarkempia määräyksiä kirjanpitoyksikköjen maksuliikkeen hoitamisesta.
Kirjanpito ja valtuuksien seuranta
Kirjanpitoa on pidettävä kahdenkertaisen kirjanpidon periaatteita noudattaen, jollei jäljempänä säädetä toisin. Valtuuksien seurannasta säädetään 54 a §:ssä.
Jokaisen kassan osalta on pidettävä kassakirjaa, johon merkitään kaikki vastaanotetut ja suoritetut maksut. Kassakirja päätetään päivittäin, jollei kirjanpitoyksikön taloussäännössä määrätä toisin.
Jos kassassa käytetään kassapäätettä tai muuta siihen verrattavaa laitetta tai jos maksuliike on vähäistä, kirjanpitoyksikkö voi määrätä, ettei kassakirjan pitäminen jonkin kassan osalta ole tarpeen.
Talousarviokirjanpidon täydellisyyden ja luotettavuuden varmistamiseksi liikekirjanpidon ja talousarviokirjanpidon välillä on laadittava kuukausittain ja tilinpäätöksen yhteydessä täsmäytyslaskelma. Täsmäytyslaskelma säilytetään kirjanpitoyksikössä sitä vastaavan tili-ilmoituksen kanssa.
Kirjanpitoyksikön kirjanpito
Valtion liikekirjanpidon pääkirja laaditaan kirjanpitoyksikköjen liikekirjanpidon tilitietojen perusteella. Valtion talousarviokirjanpidon pääkirja laaditaan kirjanpitoyksikköjen talousarviokirjanpidon tilitietojen perusteella. Kirjanpitoyksikköjen tilitietoihin tehdyt muutokset ja keskuskirjanpidon kirjaukset on tallennettava todennettavalla tavalla.
Valtion keskuskirjanpidon kirjanpitoaineistoon kuuluvat edellä 1 momentissa tarkoitetut valtion kirjanpitokirjat, 54 §:ssä tarkoitetut tili-ilmoitukset ja täsmäytyslaskelmat, 54 a §:n 2 momentissa tarkoitetut valtuuksia ja niiden käyttöä koskevat ilmoitukset, tililuettelot ja muu keskuskirjanpidon hoitamiseksi tarvittava aineisto. Valtiokonttorin on säilytettävä kirjanpitoaineisto siten kuin siitä erikseen säädetään tai määrätään.
Kirjanpitoyksikön ja valtiokonttorin erikseen määräämien talousarvion ulkopuolella olevien valtion rahastojen tilitiedot ja niihin perustuva tili-ilmoitus sekä 42 e §:ssä tarkoitettu täsmäytyslaskelma on toimitettava valtiokonttorille keskuskirjanpitoa varten kultakin kalenterikuukaudelta valtiokonttorin määräämässä muodossa ja ajankohtana. Tili-ilmoitus on asianmukaisesti allekirjoitettava. Tili-ilmoitukseen on liitettävä valtiokonttorin määräämät muut keskuskirjanpidon hoitoa varten tarvittavat tiedot.
Valtiovarainministeriö antaa tarvittaessa tarkempia määräyksiä valtion tilinpäätöksestä sekä kirjanpitoyksikköjen ja talousarvion ulkopuolella olevien valtion rahastojen tilinpäätöksistä ja niiden liitteistä samoin kuin tilinpäätösten laadinnasta.
Valtiokonttori antaa tarvittavat määräykset tilinpäätöstietojen ja tilinpäätösten teknisestä toimittamisesta valtiokonttorille sekä lisäksi tarvittavat ohjeet kirjanpitoyksikköjen tilinpäätöksistä sekä niiden liitteistä ja laadinnasta.
Kirjanpitoyksikön tilinpäätös
Kirjanpitoyksikön 1 momentin 2―5 kohdassa tarkoitettujen tilinpäätöslaskelmien ja niiden liitteiden tiedot on laadittava ja toimitettava päättyneeltä varainhoitovuodelta valtiokonttoriin sen määräämänä aikana. Tilinpäätös on laadittava ja hyväksyttävä viimeistään varainhoitovuotta seuraavan maaliskuun 15 päivänä.
Kirjanpitoyksikön talousarvion toteutumalaskelmassa on esitettävä talousarvion tilijaottelun tarkkuudella:
Kirjanpitoyksikön tilinpäätökseen kuuluvan toimintakertomuksen tulee sisältää:
5) tärkeimmät tiedot kirjanpitoyksikön valtionapujen sekä muiden valtiontukien ja vastaavien siirtomenojen sekä kirjanpitoyksikön toimeenpanemien sijoitusmenojen vaikuttavuudesta (siirto- ja sijoitusmenojen vaikuttavuustiedot);
8) tärkeimmät tiedot toiminnan vaikutusten ja vaikuttavuuden arvioinneista, jos varainhoitovuoden aikana on kirjanpitoyksikköön kuuluvasta toiminnasta tehty laajempi vaikutusten ja tuloksellisuuden arviointi (arviointien tulokset);
Muutoin talousarvion ulkopuolella olevan valtion rahaston tilinpäätökseen sovelletaan, mitä tässä asetuksessa säädetään kirjanpitoyksikön tilinpäätöksestä.
Taseeseen otetaan erillisinä omaisuuserinä kirjanpitoyksikön hallinnassa oleva kansallisomaisuus, käyttöomaisuus, vaihto-omaisuus ja rahoitusomaisuus.
Kirjanpitoyksikköjen välinen hallinnan siirto kirjataan liikekirjanpidossa hyödykkeen kuluksi kirjaamatta olevan hankintamenon määräisenä sen jälkeen kun 66 f ja 66 g §:ssä tarkoitetut vähennykset on tehty siirtoajankohtaan asti.
Tase-erittelyt saadaan laatia koneelliselle tietovälineelle tarvittaessa selväkieliseen kirjalliseen muotoon saatettavalla tavalla sen mukaan kuin valtiokonttori määrää.
Tase-erittelyt on päivättävä ja laatijoiden on ne allekirjoitettava. Koneelliselle tietovälineelle laadittu erittely varmennetaan laatijan ja merkinnän tekohetken ilmaisevalla tunnuksella.
Jos laajuudeltaan merkittävän ja eri vaiheista koostuvan suoritteen luovutuksesta kertyvästä tulosta on valtion talousarviossa 5 b §:n 2 momentissa säädetyllä tavalla kohdennettu varainhoitovuoden tuloksi luovutuksen vaihetta tai suoritteen valmistusastetta vastaava osa, suoritteen luovutus tulee kirjata liikekirjanpidossa tuotoksi luovutuksen vaiheen tai valmistusasteen perusteella. Kirjanpitoyksikön tulee noudattaa samaa perustetta kaikkien tässä momentissa tarkoitettujen tulojen kirjaamisessa tuotoiksi.
Kirjanpitoyksikön tilinpäätöksen liitteet
13) erittely kirjanpitoyksikön taseeseen sisältyvistä rahastoiduista varoista;
14) erittely kirjanpitoyksikön taseeseen sisältymättömistä, viraston ja laitoksen hallinnoimista rahastoiduista varoista, säätiöistä ja yhdistyksistä;
Ministeriön on annettava vuosittain viimeistään varainhoitovuotta seuraavan kesäkuun 15 päivänä perusteltu kannanotto hallinnonalansa kirjanpitoyksikön ja valtion rahaston tilinpäätöksestä ja niistä toimenpiteistä, joihin tilinpäätös ja siitä annettu valtiontalouden tarkastusviraston tilintarkastuskertomus ja muut kirjanpitoyksikön tai talousarvion ulkopuolella olevan valtion rahaston toimintaa ja taloutta sekä tilinpäätöstä koskevat selvitykset ja lausunnot antavat aihetta. Kannanoton valmistelua varten ministeriön asiana on laatia ja hankkia tarvittavat selvitykset ja arvioinnit.
Valtion talousarvion toteutumalaskelma laaditaan valtion talousarviokirjanpidon pääkirjan ja valtuuksien seurantatietojen perusteella. Toteutumalaskelma sisältää talousarviotuloja ja -menoja koskevat tiedot osaston ja pääluokan sekä osaston tai pääluokan, luvun ja momentin tarkkuudella sekä vastaavilla tarkkuuksilla esitettävän tuloarviotilien ja määrärahatilien toteutuman ja valtion talousarvion välisen vertailun. Toteutumalaskelmassa esitetään tiedot edellisiltä varainhoitovuosilta siirtyneistä siirtomäärärahoista ja seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyistä siirtomäärärahoista. Toteutumalaskelman yhteydessä esitetään pääluokan sekä pääluokan ja momentin tarkkuudella tiedot valtuuksista ja niiden käytöstä varainhoitovuonna, käytöstä aiheutuneista menoista varainhoitovuonna ja käytöstä aiheutuvista määrärahatarpeista myöhempinä varainhoitovuosina.
Valtion tuotto- ja kululaskelma sekä valtion tase ja rahoituslaskelma laaditaan kirjanpitoyksikköjen tilitietoihin perustuvan valtion liikekirjanpidon pääkirjan perusteella valtiovarainministeriön vahvistamien tuotto- ja kululaskelman, taseen ja rahoituslaskelman kaavojen mukaan. Virastojen ja laitosten välisten tuottojen ja kulujen sekä keskinäisten saamisten ja velkojen vaikutukset eliminoidaan ottaen huomioon asian olennaisuus. Valtiovarainministeriö antaa tarvittaessa tarkempia määräyksiä.
Kirjanpitoyksikkönä toimivan viraston ja laitoksen 1 momentissa tarkoitettujen menettelyjen tulee käsittää myös sille kirjanpitoyksikkönä kuuluvat tehtävät.
4) kirjanpitoyksikön maksuliiketilien käyttäjistä ja käytön menettelyistä, tulojen hyväksymisestä ja kantamisen varmistamisesta ja tulojen kantamisen menettelyistä, menoon sitoutumisesta, menojen hyväksyjistä ja hyväksymisen menettelyistä sekä hyväksyttyjen menojen maksuunpanosta;
Valtiokonttorin yhteydessä voi hyvän kirjanpitotavan edistämiseksi olla valtion kirjanpitolautakunta, jäljempänä kirjanpitolautakunta, joka voi antaa valtion viranomaisen, kirjanpitoyksikön, talousarvion ulkopuolella olevan rahaston ja valtion liikelaitoksen hakemuksesta lausuntoja ja suosituksia niiden kirjanpitoa ja tilinpäätöstä koskevien säännösten, määräysten ja ohjeiden soveltamisesta sekä tehdä aloitteita ja antaa suosituksia valtion kirjanpidon pitämisestä ja tilinpäätöksen laatimisesta sekä niiden kehittämisestä. Kirjanpitolautakunta voi myös antaa lausuntoja yleisesti merkittävistä kirjanpidon kehittämishankkeista.
Kirjanpitolautakunnan jäsenten, varajäsenten ja asiantuntijoiden palkkiot ja matkakustannusten korvaukset vahvistaa valtiovarainministeriö. Lautakunnan on vuosittain maaliskuun loppuun mennessä laadittava valtiokonttorille kertomus edellisen kalenterivuoden toiminnastaan. Kertomus on toimitettava valtiovarainministeriölle tiedoksi.
4) kriisinhallintaoperaatioon ja muuhun vastaavaan kansainväliseen yhteistyöhön liittyen.
3 §4 §10 §12 §13 §22 §27 §28 §29 §31 §32 §33 §35 §38 §39 §40 §6 luku - Kirjanpito ja valtuuksien seuranta41 §41 c §42 a §42 e §48 §49 §51 §52 §53 §54 §54 a §61 §62 §63 §64 §65 §65 b §66 §66 b §66 e §66 f §66 h §66 i §67 §68 §69 §69 b §71 a §72 b §72 d §


text:
Laki rahan, arvo-osuuksien, arvopaperien tai… 281/1931 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 1931 › 9.10.1931/281
Tallettaja älköön vapautuko suoritusvelvollisuudestaan, jos hän, 3 §:n nojalla pidättämäänsä oikeuteen vedoten, on ottanut takaisin talletetun, ennenkuin kymmenen vuotta tallettamisesta on kulunut, tahi jos talletettu, sen johdosta että hän on antanut puutteellisen tai virheellisen tiedon, on annettu jollekulle, jolla ei ole ollut siihen oikeutta.
Jos tallettaja ilman laillista syytä on laiminlyönyt 2 §:n 2 momentissa säädetyn ilmoituksen, korvatkoon siitä aiheutuneen vahingon.
Jos erityisen tapauksen varalta on muussa laissa säädetty suoritusvelvollisen oikeudesta vapautua velvollisuudestaan tallettamalla suoritettavan, noudatettakoon sitä.
Hallituksen esitys 104/90, Pankkivaliok. miet. 11/90, Suuren valiok. miet. 240/90
Jos muualla laissa tai asetuksessa säädetään talletuksen suorittamisesta rahan, arvo-osuuksien, arvopaperien tai asiakirjain tallettamisesta velan maksuna tai vapautumiseksi suoritusvelvollisuudesta annetun lain (281/31) mukaisesti taikka viitataan säännökseen tai siinä muutoin tarkoitetaan säännöstä, joka on korvattu tähän lakiin sisältyvällä säännöksellä, säännöksen asemesta on sovellettava sen tilalle tullutta säännöstä.
HE 161/2009, HaVM 18/200, EV 205/2009
1 § 2 § 3 § 4 § 5 § 6 § 7 § 8 § 9 § Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:17.5.1991/830:18.12.1992/1429:1.11.1996/793:22.12.2009/1389:

matches:
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8
§ 9


text:
Kemppinen: Koivisto ja korkein oikeus
Tämä juttu kiertää arvovaltaisissakin lähteissä A.P. Pietilän kirjan ”Pankkikriisin peitellyt paperit” (2008) henkiin herättämänä.
Tämä lainaus on Erkki Tuomiojan verkkosivulta tuon kirjan esittelystä.
”Koivisto ei ainoastaan ottanut julkisestikin jyrkästi kantaa pankkien puolesta niiden velallisia vastaan, vaan myös järjesti oikeushistoriallisesti ainutlaatuisen puhuttelun presidentinlinnassa eräille korkeimman oikeuden jäsenille ja muille oikeuslaitoksen johtaville tuomareille ja alan huippujuristeille. Tilaisuuden jälkeen KKO:n linja muuttui ja se asettui uusissa ratkaisuissaan yhtä poikkeusta lukuunottamatta pankkien puolelle velallisia vastaan.”
Tarinassa on yksi vika. Se ei pidä paikkaansa. Koiviston keskusteluissa ei sivuttu pankkikriisiä eikä takauksia.
Kuulin asiasta sen tapahtumisen aikaan ja nyt olen keskustellut siitä uudestaan muutaman paikalla olleen ja muutaman ei paikalla olleen korkeimman oikeuden jäsenen kanssa. Lisäksi olen puhunut siitä Mauno Koiviston kanssa.
Koivisto oli ottanut julkisuudessa kantaa KKO:n ratkaisuun, jolla muistaakseni pankkikorkoa oli soviteltu eli muutettu. Hän oli tällaista menettelyä vastaan. Mutta se oli eri asia. Siitä ei puhuttu tapaamisen yhteydessä.
Itse ongelma on ollut sata vuotta kiihkeä keskustelun aihe. Englanniksi sen nimi on ”judicial activism”. Jos lainsäädäntö on heikkoa, voiko tuomioistuin lähteä pyrkimään omin neuvoin parempaan ja oikeudenmukaisempaan tulokseen?
Kysymys sopii ikuisuuskeskusteluun, koska siihen ei taatusti ole selvää vastausta.
Vaikka Suomen korkein oikeus on ollut perinteisesti hyvin kesy, meilläkin on tehty tätä, muun muassa aikoinaan grynderijutuissa. Periaatteessa tuomarit ja asiasta kirjoittaneet torjuvat ajatuksen. Jos laki on huono, tuomari ei mahda mitään.
Pankkikriisin selvittelyissä 1990-luvulla tuli vaikeita ongelmia, jotka johtuivat osittain pankkien tolkuttoman huonoista velkakirja- ja takauslomakkeista ja osittain 1800-luvun (ja 1700-luvun) lainsäädännöstä. Myös pankkien asiakkaita oli pidetty pahasti valon takana.
Koivisto ei pitänyt mitään puhuttelua, vaan keskustelutilaisuuden. Jos asiassa olisi ollut puhuttelun makua, sinne ei olisi tullut ketään KKO:sta. Jos tasavallan presidentti olisi osoittanut halua keskustella korkeimman oikeuden ratkaistavista kysymyksistä, puhe olisi hyytynyt.
Tuomioistuinten presidentit ovat joskus yrittäneet sanoa jotain ratkaisuista, joissa eivät ole olleet itse mukana. Ainakin yhden kerran 1950-luvulla tämä aiheutti eräässä hovioikeudessa kriisin, jonka seurauksena presidentti erosi.
Koiviston kanssa ei ylimalkaan puhuttu lainkäyttöasioista. Tiettävästi tuomioistuinten toimintaedellytyksistä oli puhetta. Tuomioistuinlaitoksemme oli ollut monia vuosikymmeniä retuperällä.
Rahaa ei annettu – mutta kyllä tuomareissakin oli vikaa.
Tuo väite pankkien myötäilystä esiintyy usein. Jostain kumman syystä kukaan ei koskaan esitä ainuttakaan esimerkkiä korkeimman oikeuden ratkaisusta, joka olisi tehty pankkia suosien.
Pankkeja on esiintynyt aika vähän osapuolina ylimmässä oikeusasteessa. Jos pankki voittaa juttunsa, se ei todista pankin suosimista, vaan ehkä sitä, että pankki on ollut lain mukaan oikeassa. Jos pankki voittaa juttunsa tulkinnanvaraisessa tilanteessa, silloin voi puhua suosimisesta. Jos pankki voittaa juttunsa ja mummo menettää mökkinsä, kysymyksessä on luultavasti vakuus eli siis kiinnitys.
Mutta minä kun en tiedä esimerkkiä suosimisesta, vaikka olen lukenut KKO:n päätökset vuodesta 1926 eiliseen.
Kukaan ei ole leimannut sopimattomaksi sitä, että KKO järjestää keskustelutilaisuuksia ajankohtaisista ongelmista yliopistoväen kanssa?
Itse olen nähnyt ongelman toisin päin – tuomioistuimiin on niin kovin vaikea vaikuttaa. Vaikka joku tulisi kertomaan esimerkiksi rangaistusten hajonnasta suljettujen ovien takana käsitellyissä jutuissa, tuomarit tukkivat korvansa ja hymähtävät pilkallisesti – varsinkin jos puhuja on yliopistolta tai oikeusministeriöstä. Elinkeinoelämästä tai pankeista en muista kenenkään koskaan käyneen puhumassa mitään.
Posted by Jukka Kemppinen at tiistaina, toukokuuta 05, 2009
Anonyymi tiistaina, 05 toukokuuta, 2009
Heinonen kuitenkin ennen konklaavin kokousta oli tehnyt päätöksen, että pankit eivät voi yksipuolisesti nostaa lainanehtojen korkoja.
juuri tuo riippumattomuus on kullan arvoista.
apropos... muistan jonkun jutun, josta aktin luettuani tuntui siltä, että pankki häviää... kunnes oikeuskirjallisuus ja aikaisempi käytäntö vakuuttivat minut esittelemään toisin. muun muassa kirjallisuus ja käytäntö edellisestä pankkikriisistä... 1920 luvulta.
sittenhän lainsäädäntöä uudistettiin siihen suuntaan, että velallisille ja takaajille oli pidettävä tunnin luento. kriisin syy oli kylläkin, että vastuu ei 80 -luvulla ollut toteutunut miesmuistiin, koska hyvät ajat olivat vallinneet. luento oli pidettävä aiheesta, "jos koettavat huonot ajat".
lainsäädännön muutosten tuoma luottoriskin lisääntyminen siirtyi lopulta hintoihin eli korkoon tai sitä katettiin pankkituella.
jollei pankkitoiminta ole kannattavaa, se loppuu, mikä ei ole yhteiskunnan edun mukaista kuten ei ole rahoitusjärjestelmän romahtaminenkaan. pankeilla on eräiden lähteiden mukaan katsottu vanhastaan olleen oikeus jopa yksipuoliseen lainaehtojen, kuten koron muuttamiseen.
vakiosopimusten pienellä präntätyt ehdot olivat samanlaisia ja yleisesti tunnettuja kaikissa pankkiryhmissä. ydin oli, että maksat tai takaaja maksaa tai otetaan pantista pankin valitsemassa järjestyksessä.
suhdanneriski pitäisi kyllä jättää velallisia leveämmille hartioille. suhdanneriski, joka yllättää pankkiirit ei voine olla yksin velallisten kannettava.
olisi oikeastaan mukava tutkia yhdenvertaisuutta sen suhteen, kenen lainat maksettiin pankkituella ja kenellä oli ratkaisuvalta.
Koiviston tarinoista ei aikanaan ollut tietoa. Presidentti kun ei ole oikeuslähde... vaikka saattaakin matkaan monenmoista.
Jyrki Virolainen tiistaina, 05 toukokuuta, 2009
En kyllä luottaisi siihen, mitä Koiviston konklaavissa 6.5.1992 mukana olleet KKO:n tuomarit - oliko heitä pres. Olavi Heinosen lisäksi itse asiassa kovin montaa edes po. tilaisuudessa mukana - ovat jälkeenpäin tilaisuuden kulusta kertoneet. Sama koskee Mauno Koivistoa - hänhän on asiassa tavallaan "epäilyn" asemassa (puuttumisesta riippumattomien tuomioistuinten toimintaan) ja epäillyn kertomukseen on aina syytä suhtautua epäillen.
Olisi hyvä, jos joku Koiviston konklaaviin osallistuneista kertoisi vihdoin, mitä tilaisuudessa oikeastaan puhuttiin - ehkä vanha ystävämme Markku Arponen voisi aloittaa?
Tilaisuudessa kommenttipuheenvuoron käyttäneen prof. Heikki Ylikankaan on kerrottu antaneen lausunnon, jonka mukaan Koivisto nimenomaan painosti tilaisuudessa KKO:ta (kirjassa Laman ja Rahan pelurit, 2007). Myös muilta tahoilta on kuulunut vastaavanlaisia luonnehdintoja. Joten uskon kyllä siihen, mitä Pietilän kirjassa on asiasta kerrottu.
Tilaisuudessa käytti tietojen mukaan valmistelun puheenvuoron pankkitarkastusviraston silloinen johtaja Jorma Aranko. Miksiköhän Aranko olisi kutsuttu tilaisuuteen, jos siinä ei olisi puhuttu ns. pankkikriisistä ja miksi Arangolle olisi muuten varattu tilaisuus valmistellun puheenvuoron esittämiseen?
KKO:n jäsenet tai muutkaan tuomarit eivät varmaankaan Suomessa ole rahalla lahjottavissa. Kuitenkin jotkut tuomarit, esim. KKO:n jäsenet ovat olleet ja ovat edelleen mukana talouselämään vahvasti sidoksissa olevissa Hyvä Veli -verkostoissa, mm. välimiesoikeuksien jäsenyyksien myötä. Se on tuomioistuinten riippumattomuuskuvan kannalta erittäin ongelmallista, kuten olen mm. pamfletissani Korkein oikeus kriisissä (1997) selostanut.
Arhi Finnsanity tiistaina, 05 toukokuuta, 2009
Vai että tämä varjoeduskunta ei päättänyt juntata asioita toiveitteensa tulkin, Koiviston, linjauksien mukaan? Pelkkä salaisen rento kahvitushetki ilman vallankäyttöä ja valtion käytännön toimien linjausta?
Entinen pankinjohtaja Koivisto vaati paikallaolijoita ja siis jopa virkamiehiä vaikenemaan koko kokoonkutsumisesta ja varsinkin omasta presidentillisestä agendastaan pankkisysteemin vapauttamiseksi vastuusta.
Vallankäytöksi oli valittu salainen ja siten varsin vastustamaton vallankäyttö ideologisena ratkaisuna Kekkosen hengessä. Eihän todellisen johtajan tarvitse kommentoida valtaansa, jos haluaa toteuttaa asiansa ilman valtiosäädösten mukaista toteuttamista.
Se oli selvä. Valtion korkeimmat virkamiehet, pankkien ja teollisuusjohtajien kavereina, valtio maksamaan pankkien ulkomaalaisille sijoittajille lupaamat riskivapauksien kulut ja niin kansalaisten kantamat seuraamukset voidaan unohtaa samalla kun vastuunalaisten vastuu unohdetaan.
Sitä tuskin kukaan voi kiistää, etteikö valtio vapauttanut pankkeja vastuusta (paitsi niitä, jotka eivät teollisuuden sisäpiiriin kuuluneet) ja jopa monesta verosta?
Pankit kelluivat, virkamiehet presidentin miehinä pelottelivat yhtenä rintamana eduskuntaa - ja kansa upposi.
Hyvin kekkosmaista vallankäyttöä, salainen istunto ilman pöytäkirjaa hyvin kattavista valtion asioista, jota nyt paikallaolleet tietysti kaunistelevat omaa osuuttaan sievistelläkseen.
Historiaa vääristelläkseen.
Eduskunnan valtaa vähätelläkseen.
Läpinäkyvän demokratian periaatetta sivuuttaakseen.
Tapansa mukaan.
No nyt meilla on hyva juristien vastakkaisasetanta. Jyrki Virolainen johtaa hiuksen hienosti "faktoillaan".
Oliskohan Kemppisella lisaa faktoja.
Jos palaveri olisi ollut sita, mita Virolainen ym. olettavat, kyl kai asianosaiset Kemppisen kysellessa ilman muuta ovat lojaaleja palaverilleen,
ja palaverin "hengelle".
Ei kai tallaisilla uteluilla totuus selvia, vai voisko selvita??
Niin eikä se, mitä tilaisuudessa puhutaan aina ratkaise. Ajoitus on tärkeä tässäkin: jokin aihe on pinnassa, kutsut koolle.. Ei hankalasta asiasta tarvitse (paljon) puhua, kun tyhmempikin jo ymmärtää. Ennakoivan ajon kurssia.
Jukka Kemppinen tiistaina, 05 toukokuuta, 2009
Ad Omnia: - tietoni eivät perustu "uteluihin", vaan jatkuviin keskusteluihin ennen noita tapahtumia, niiden aikana ja niiden jälkeen.
Koska kirjoitin väitöskirjaa mm. poliittisesta vaikuttamisesta tuomioistuimiin, nämä ilmiöt kiinnostivat minua kovin.
JarMom tiistaina, 05 toukokuuta, 2009
Vaikka pidän Tuomiojaa luotettavana lähteenä tietyissä asioissa en ihan yhtyisi näkemykseensä. Keitä nämä mainitut "muutamat henkilöt" ovat ja luonnollisesti tekstissä esiintyy termit "muistaakseni", "tiettävästi" jne.
Törmäsin mielenkiintoiseen? Promerit-sivustoon:
"Presidentti Mauno Koiviston määräys: Linnassa 6.5.1992 pidetyn "Oikeuspoliittisen seminaarin" asiakirjat salaisia
Tasavallan presidentti Tarja Halosen kansliapäätös:
"Presidentti Mauno Koiviston pyynnöstä päätän ja määrään presidentintoimen hoitamisen kannalta välttämättömän luottamuksellisuuden suojaamiseksi, että asiamies, tutkija Kalevi Kannuksen pyyntöön saada jäljennökset presidentti Mauno Koiviston Linnassa 6.5.1992 järjestämään oikeuspoliittiseen keskustelutilaisuuteen liittyvistä asiakirjoista ei suostuta.
Tästä päätöksestä ei saa hakea muutosta valittamalla" www.promerit.net/index.html
josta löytyy asiaa pankkikriisistä aina Tahvanaisen tarinoihin...
-rh tiistaina, 05 toukokuuta, 2009
"Jos pankki voittaa juttunsa ja mummo menettää mökkinsä, kysymyksessä on luultavasti vakuus eli siis kiinnitys."
Niin - itse muistan tuolta ajalta hovista tulleen jutun, jossa mummo ei menettänytkään mökkiään. Ja jos kohta uutistekstini oli kärkäs, oli sitä lähdekin, hovioikeuden tuomioperustelu.
Siinä viitattiin, muistan, inhimilliseen kohtuuteen.
Tölli oli pieni ja mummo vanha.
Myöhemmin pankinjohtaja oli käynyt muuan urheilutoimittajien yhdistyksen illanvietossa pankintiloissa etsiskelemässä minua, ja saanut tietää, etten ole ko. yhdistyksen jäsen.
Olen kertonut "Koiviston konklaavista" eli 6.5.1992 Linnassa pidetystä "oikeuspoliittisesta keskustelutilaisuudesta" lyhyesti omassa blogissani pari kuukautta sitten jutun "Koiviston anteeksiantamattomat virheet" yhteydessä.
Kokouskutsu ja palaverin ohjelma, jotka ovat ilmeisesti kansliapäällikkö Martti Mannisen laatimia, on julkaistu. Kokoukseen oli kutsuttu kaikkiaan 26 juristia, suurin osa tuomareita ja oikeustieteen tutkijoita.
KKO:sta tilaisuuteen osallistuivat pres. Olavi Heinonen, joka toimi myös tilaisuuden puheenjohtajana ja joka käytti ensimmäisen valmistellun puheenvuoron, sekä oikeusneuvokset Per Lindholm (kuollut noin 2-3 vuotta sitten), Erkki-Juhani Taipale (eläkkeellä) ja Mikko Tulokas.
Muuten, Tulokas oli aloittanut KKO:n jäsenenä vasta noin viikkoa ennen ko. konklaavia, eli 1.5.-92. Oletan, että Tulokkaan nimitys on yhteydessä presidentti Koiviston ärtymykseen pankkien aiemmin häviämien ns. korkojuttujen takia. KKO antoi tunnetun korkopäätösjutun päätöksen 23.4.1992 eli vain pari viikkoa ennen konklaavia, mutta jo hovioikeus - muistaakseni Turun hovioikeus - oli päätynyt samaan lopputulokseen. Koiviston mielestä KKO:een piti siis saada joku juristi, joka "ymmärsi jotakin" pankkiasioista ja joka pitäisi pankkien "puolta." Valinta kohdistui OTT ja advokaatti Mikko Tulokkaaseen, joka oli avustanut pankkeja, mm. KOP:ta, eräissä suurissa pankkijutuissa.
Kokouskutsun mukaan tilaisuudessa keskusteltiin, ei lainkaan Kemppisen mainitsemista tuomioistuinten toimintaedellytyksistä, vaan kahdesta muusta paljon tärkeämmästä teemasta: 1) tuomioistuinten yhteiskunnallinen vallankäyttö ja riippumattomuus, ja 2) tuomioistuinten toiminnan arviointi ja arvostelu. Edellisestä teemasta alustivat mm. Olavi Heinonen ja KHO:n Pekka Hallberg sekä prof. Heikki Ylikangas, jälkimäisestä teemasta mm. prof. Aulis Aarnio ja prof. Jukka Kekkonen.
Lisäksi valmistelun puheenvuoron käytti pankkitarkastusviraston johtaja Jorma Aranko.
Miksi pankkimies Aranko oli kutsuttu lakimiesten tilaisuuteen, jossa ei - kokouskutsun mukaan - pitänyt keskustella lainkaan pankkitarkastukseen tai pankkien aseman liittyvistä kysymyksistä, vaan mm. tuomioistuinten riippumattomuudesta? Ehkäpä Kemppinen haluaa vastata tähän kysymykseen.
Arangon asemaa tilaisuudessa korostaa se, että hänen nimensä mainitaan ensimmäisenä kokoukseen kutsuttujen listalla, vasta Arangon jälkeen mainitaan Olavi Heinosen nimi. Todettakoon, että kutsuttujen nimiä ei ole lueteltu listassa aakkosjärjestyksessä.
Minusta asia on päivän selvä: Kokouskutsussa mainitut keskusteluteemat olivat lähinnä vain kulissi, jottei tilaisuuden todellinen tarkoitus olisi näyttänyt niin kovin pahalta. Totta kai Aarnio, Ylikangas, Heinonen ja kumppanit puhuivat kokouskutsussa mainituista teemoista, mutta varsinaiseen asiaan päästiin vasta Jorma Arangon valmistellun puheenvuoron jälkeen.
Aranko puhui tietenkin - näin oletan - pankkikriisistä ja pankkien tukalasta tilanteesta. Kun KKO oli antanut presidentti Koivistoa suuresti ärsyttäneen ennakkopäätöksensä ns. korkojutussa vain kahta viikkoa ennen konklaavin kokoontumista (KKO 1992:50),ja Koivisto oli julkisuudessa jo aiemmin arvostellut sanottua ratkaisua, on selvää, että Koiviston pääasiallisena tarkoituksena oli teroittaa kuulijakunnalle sitä, että KKO:n kanta oli virheellinen ja valtakunnan taloudellisen kehityksen kannalta turmiollinen.
Sitä, painostiko Koivisto paikalla olleita tuomareita ja muita juristeja suoraan asiassa, kuten julkisuuteen on kerrottu, en tiedä, mutta tämä ei olekaan pääasia, vaan se, että presidentti teki kaikille selväksi, että näin (= KKO:n kanta) ei voi enää jatkua.
Ja kuten kaikki tiedämme, Koivisto sai tahtonsa läpi, sillä konklaavin jälkeen pankit eivät enää hävinneet yhtään suurempaa oikeusjuttuaan tuomioistuimissa, eivät ainakaan KKO:ssa!
Minun mielestäni Koiviston konklaavi ja presidentin räikeä puuttuminen riippumattomien tuomioistuinten toimintaan on suuri häpeätahra suomalaisen oikeudenkäytön ja yleensä julkisen vallankäytön historiassa. Se tulee aina mainita varoittavana esimerkkinä, kun puhutaan tuomioistuimien riippumattomuudesta ja sen kunnioittamisesta.
"Tasavallan presidentti Tarja Halosen kansliapäätös:"
Tarja ei ole ollut avoimuuden edistäjä.
Ulkoministerinä hän torppasi Raimo Laakian yritykset saada ulkoministeriöstä historiikkikirjan käyttöön Puolan solidaarisuuden tuki ry:n mappi.
Tuomiojan tultua ulkoministeriksi asiassa ei ollut ongelmia - (Eki näytti avoimia käsiään, eleenä).
Eikös Lakimiesuutisissa n:o 2/2002, ollut Jussi Nilssonin kirjoitus, jossa kertoi tuomarikunnan organisoituneen poliittisten valtaelinten alaisuuteen, esmes Säästöpankkisopimuksen (salainen) ja ko. konklaavin osalta.
Jos lainsäädäntö on heikkoa, voiko tuomioistuin lähteä pyrkimään omin neuvoin parempaan ja oikeudenmukaisempaan tulokseen?Eikös saa ja myöskin pidä, mikäli "korkeammat periaatteet" kuten perusoikeudet ei nykyisellä lainsäädännöllä toteudu?
Näitähän kovin harvoin katsotaan osaksi lainsäädäntöä oikeudessa.
Pari tarkennusta ja lisäystä edelliseen kommenttiini:
KKO:n ennakkopäätöksessä 3.4.1992 päädyttiin siihen, ettei pankilla (Tampereen Aluesäästöpankki) ollut oikeutta yksipuolisesti ja velallisia kuulematta korottaa sovittua asuntolainan korkoa, kuten oli tapahtunut (KKO 1992:50).
Jo alemmat tuomioistuimet eli Tampereen raastuvanoikeus ja sittemmin Turun HO olivat vuonna 1991 päätyneet samaan lopputulokseen jutussa; päätökset ovat muuten erinomaisesti perusteltuja.
Presidentti Koivisto ei sulattanut KKO:n sanottua ratkaisua, vaan arvosteli sitä julkisesti. Hän kutsui kuukautta myöhemmin eli 6.5.-92 Linnaan em. tuomareista, virkamiehistä ja tutkijoista koostuvan konklaavin keskustelemaan asioista, todellisuudessa myös pankkien tukalasta asemasta.
Merkille pantavaa on se, että Koivisto kutsui, muodollisesti Martti Mannisen kirjeellä, Linnaan kolme KKO:n sanotun päätöksen (KKO 1992:50) tekemiseen osallistunutta KKO:n jäsentä eli Olavi Heinosen, Per Lindholin ja Erkki-Juhani Taipaleen.Olisiko kysymyksessä siis ollut jonkinlainen "presidentillinen läksytys"?
KKO:sta kutsun sai myös tuore, 1.5.-92 alkaen KKO:een nimitetty oikeusneuvos Mikko Tulokas, joka oli siis toiminut aiemmin oikeusjutuissa pankkien asiamiehenä.Tulokas nimitettiin virkaansa heti KKO:n sanotun päätöksen KKO 1992:50 jälkeen. Liekö tämä ollut sattumaa - tuskinpa
vain. Voi olla, että nimenomaan Koivisto halusi KKO:een pankkeja ymmmärtävän tuomarin.
On ihmeteltävää, ettei kukaan Linnaan 6.5.-92 kutsutuista ja siellä olleista juristeista ole julkisesti kertonut - vieläkään - yksityiskohtaisesti mitään siitä, mitä Linnassa itse asiassa puhuttiin ja miksi Jorma Aranko osallistui kokoukseen. Jos asia olisi todella ollut niin, kuten Kemppinen nimettömiin lähteisiinsä viitaten väittää, ettei konklaavissa olisi puhuttu mitään silloisista pankkioikeudenkäynneistä ja pankkien asemasta, olisivat varmaan useat osanottajat sen jo ajat sitten kertoneet julkisuudessa.
Mutta kun näin ei ole tapahtunut, vaan kaikki haluavat vaieta, on tietenkin johdonmukaista lähteä siitä, että Koivisto tosiaan läksytti ja painosti sanotussa tilaisuudessa joko suoraan tai epäsuorasti juristeja kannanmuutokseen. Se, ettei tästä ole rohjettu kertoa, osoittaa vain, miten häpeälliseksi osanottajien on täytynyt Koiviston painostus kokea.
Toipila tiistaina, 05 toukokuuta, 2009
Lopultakin on auennut keskustelu Koviston vehkeilyistä Suuren Laman aikoihin.
Kyllä se nyt vahvasti siltä näyttää, että presidentti Koivisto 6.5.1992 saneli oikeuslaitoksen edustajille sen, ettei pankki voinut hävitä mitään juttua oikeudessa asiakkaallensa.
Koiviston tahdosta tuli laki tähän maahan, joka vaikuttaa ilmeisesti vieläkin näkymättömän käden tavoin tuomioistuimien päätöksiin pankkiasioissa. Täysin oikeudettomasti.
Ainakin käytännössä pääsääntö on ollut, että pankki voittaa aina asiakkaansa, vaikka näyttö edellyttäisi asiakkaalle voittoa.
Käytännössä pankkien kanssa Suuren Laman seurauksena riitoihin joutuneet asiakkaat hoidettiin siten, ettei poliisi suostunut tutkimaan pankkien epäiltyjä rikoksia asiakkaitaan kohtaan, syyttäjä ei suostunut syyttämään pankkilaisia eikä tuomioistuinlaitos tuomitsemaan.
Jos jutun sai - oli se sitten rikosjuttu taikka siviilijuttu - oikeuslaitoksen käsittelyyn, niin tavaksi tuli, ettei KKO antanut valituslupaa pankkien asiakkaille. Alempien oikeusasteiden väärämieliset ja täysin käsittämättömätkin tuomiot jäivät voimaan.
Asiakkaiden esittämät aukottomat asiakirjanäytöt mielivaltaisesti hylättiin taikka vääristeltiin tuomioituimen toimesta sivuraiteelle.
Lopulta asiat ajettiin siihen pisteeseen, että jo valmistelevissa istunnoissa kylmästi hylättiin asiakkaiden nostamat kanteet mitä kummallisimmilla perusteilla. Kun kerran "jossakin oli sovittu", että pankki voittaa aina, niin oli aivan turha päästää pankkijuttua oikeuskäsittelyyn rasittamaan oikeulaitosta.
Näissä Suuren Laman aikaisissa pankkioikeusjutuissa on kieroilua vedota mukamas huonoon lainsäädäntöön. Kyllä silloisella lainsäädännöllä olisi aivan hyvin pärjätty, jos vain oikeussuojajärjestelmän palveluksessa oli ollut oikeamielisiä ja rehellisiä toimijoita.
Nythän poliisit, syyttäjät ja tuomioistuimien tuomarit toimivat ikään kuin kaasukammion hoitajat, jotka tekivät vain sen, mitä käskettiin.
Todennäköisin syin voidaan epäillä, että ylimpänä käskijänä päällepäsmäröi, hääräili ja vehkeili presidentti Mauno Koivisto.
Itse muistan, kuinka Koivisto julkisuudessa tuhahteli paheksuvasti, kun tuomioistuimet eivät ymmärrä reaalitalouden välttämättömyyksiä - tuolloin oli tullut päätös, jossa pankin vaatimuksesta korkoa ei kohtuullistettu sovittu korkeammaksi. Tuomioistuin uhkasi koko pankkijärjetelmää ja kansantaloutta...
Tätä taustaa vasten uskon, että Koivisto toimi juuri kuten Jyrki Virolainen tässä ja blogissaan väittää.
www.promerit.net/index.html
Auttakoon Herra Jumala meitä tässä taistelussa.
-rh:lle:
Kiitos muistuttamisesta Raimo Laakian osalta. Piti palautaa asia mieliin ja arkistostahan tuolloinen A-studion käsikirjoitus löytyi:
Halosen änkyräToiminta!Se on julmetunmoinen määrä asiaa, joita Halonen on evännyt julkisuudelta.
Kemppinen kirjoitti: "Tuomioistuinten presidentit ovat joskus yrittäneet sanoa jotain ratkaisuista, joissa eivät ole olleet itse mukana. Ainakin yhden kerran 1950-luvulla tämä aiheutti eräässä hovioikeudessa kriisin, jonka seurauksena presidentti erosi."En ole eri mieltä, mutta totean, että voimassa olevassa laissa on alla siteerattu (lihavointi tässä) säännös, jota vastaava on (ollut) aiemmassakin laissa (k)orkeimmasta oikeudesta sekä hovioikeuksien työjärjestyksissä; eli että presidentti voi esittelyttää tosiasiassa omassa harkinnassaan kertaalleen ratkaistun asian uudestaan. En väitä tätä huonoksi, vaan oikeastaan hyväksi asiaksi.
"Laki korkeimmasta oikeudesta 26.8.2005/665 7 §:
"Presidentti voi päättää lainkäyttöasian siirtämisestä tarpeellisilta osiltaan käsiteltäväksi täysistunnossa tai vahvennetussa jaostossa, jossa on 11 jäsentä, jos asian tai sen osan ratkaisua harkittaessa osoittautuu, että jaosto on poikkeamassa korkeimman oikeuden aikaisemmin omaksumasta kannasta. Presidentti voi muutoinkin määrätä periaatteellisesti merkittävän tai muuten laajakantoisen lainkäyttöasian tai sen osan käsiteltäväksi täysistunnossa tai vahvennetussa jaostossa."
TP:n virkasyyteforum on KKO. Jos joku TP joskus koplailisisi juhantalomaisesti tai muuten epäasiallisesti pyrkisi vaikuttamaan KKO:n presidenttiin tai jäseniin, olisivatko ko. tuomarit esteellisiä osallistumaan asian käsittelyyn? Todistajia ainakin, entä mahdollisesti itse virkarikoksesta epäiltyinä (jos ottivat vaikutuksesta onkeensa) - vai "välttämätön osallisuus"?
Olen ollut havaitsevinani - kaikesta huolimatta kunnioittamassani - Kemppisessä sellaisen piirteen, että kun tulee epäedullista kerrottavaa Kemppiselle jotenkin läheisistä henkilöistä taikka sellaisista henkilöistä, joille Kemppinen kokee olevansa jonkinlaista kunniavelkaa, niin Kemppinen heittää saman tien tiedemiehen hattunsa menemään ja ottaa päähänsä puolustusasianajajan hatun.
Huomaako Kemppinen itsekkään taikka joku muu tällaista tapahtuvan?
Tallaistako tama Kemppisenkin tieteenteko on?
Eikos tassa vaiheessa pitaisi vahintaan kysya: "Nainkos minua on kustu silmaan?".
Ainahan se valtaeliitti tarvii niita "ykisinkertaisia holmoja".
jos on vielä ihanteita, joita puolustaa, niin kai niitä sitten puolustaa. mustanaamio on mun lemppari. oikeudenmukainen ja rohkea. sil on niin mukava hauvakin. ja ihan viidakossa.
ad Toipilalle
Laamanni Kemppisen muistelmista selviää seniori Kemppisen olleen Koiviston perhejuristi.
Nykypäivänä tälläiset tilaisuudet lähetettäisiin suorana roturadiossa, anteeksi Yleisradiossa. Ennemmin tai myöhemmin tämän kiistanalaisen kuulemisen dokumentaatio tulee kuitenkin julki, ellei dokumentaatio häviä yhtä mystisesti kuin Liikasen lupaus kolminkertaistaa lapsilisät.
Joku voisi kertoa meille maallikoille, mitä tämä mystinen aktiin tutustumisen tarkoittaa? Onko KKO:ssä joku mystinen takavarikoitu pornokokoelma, jota viraston virkamiehet käyvät luppoaikana selailemassa?
Velallisista ja takaajista.
Suomessa pitäisi tehdä ero velallisten ja takaajien kohtelussa velan tarkoituksen mukaan. Yksityishenkilöiden asuntoluotoilla pitäisi olla erityisasema verrattuna vaikkapa
kulutus- tai yritystoiminnan luottoihin.
Asuntovelallisen pitäisi selvitä velastaan vakuutensa eli asuntonsa avulla ja pystyä kuittaamaan velkansa kokonaisuudessaan kaikissa olosuhteissa jättämällä asunto velkojalle. Yksityishenkilöitä takaajia ei pitäisi käyttää yksityishenkilöiden asuntoveloissa lainkaan.
Asuntoluototuksessa lainanmyöntäjän harkinta ja riski korostuisivat.
Epäilemättä tämä johtaisi korkomarginaalien nousemiseen. Niin pitäisikin. Pankkijärjestelmän pitäisikin kantaa omat kustannuksensa ilman yhteiskunnan toistuvia interventioita.
Tällainen järjestelmä on useimmissa Yhdysvaltojen osavaltioissa. Vastaväitteenä voi esittää tietenkin sen, että miten Yhdysvalloissa kävikään. Amerikkalainen ongelma ei kuitenkaan syntynyt vakuudella velan kuittaamisesta vaan velkakirjojen arvopaperistamisesta: pankit yrittivät siirtää luottoriskinsä hyväuskoisille sijoittajille, jotka eivät ymmärtäneet asuntoluottojen riskeistä yhtään mitään. Koko pankkijärjestelmä leikki, ettei riskejä enää ole ja myi alihinnoiteltua rahaa vuodesta toiseen. Keskuspankin, poliitikkojen ja pankkitarkastusviranomaisten täydellä siunauksella.
Ei ainoastaan oikeslaitos, mutta myös poliisin ja tilintarkastajien toiminta oli lainvastaista.
Tässä muistioni vudelta 1996, joka on kirjoitettu tarkalleen tapahtumien mukaan. Lähetin muistion KRP:lle ja Eduskunnan oikeusasiamiehelle, mutta mitään toimenpiteitä se ei aiheuttanut?
TAPAUS YHDESTÄ RIKOSTUTKINNASTA
Olimme tehneet keväällä 1994 rikostutkinta pyynnön SKOP:n johtajien madollisesta väärästä valasta Helsingin käräjäoikeudessa Helsingin poliisille.
Vielä keväällä 1996 rikostutkinta oli kesken.
Vertailun vuoksi kun SKOP teki rikostutkintapyynnön Helsingin poliisilaitokselle niin jo samana päivänä Xxx Xxxx kutsuttiin kuulusteluihin ja poliisi oli välittömästi valmis tekemään asiapaperitakavarikon Xxxxxx.
Toiset rikostutkintapyyntömme on jätetty jopa kokonaan tutkimatta.
Meidän tekemässä rikostutkimuspyynnössä menin ensimmäisen kerran kuulusteluihin maaliskuussa 1996. Kuulustelu alkoi klo: 14.00 ja päättyi klo: 23.00 halusin itse käydä mahdollisimman nopeasti asiat läpi sillä jokainen kuulustelutilanne on minulle vaikea sillä joudun palauttamaan vanhoja ikäviä asioita mieleeni.
Sovin rikospoliisin kanssa että kaikki muut päivät käy jatko kuulusteluissa paitsi lauantait ja sunnuntait sillä niinä päivinä yritän rentoutua ja päästä Xxxxxxx asioista irti.
Maaliskuun 9 päivä 1996 oli lauantai kun noin kymmenen aikaan aamulla soi matkapuhelimeni ja rikospoliisi soittaa ja pyydellen anteeksi, että soittaa lauantaina vaikka olimme sopineet viikon muista päivistä. Hän kysyy minulta, että haluaisinko tulla kuitenkin näin lauantaina kuulusteluihin, vastasin hänelle myöntävästi sillä toivoin asioiden niin etenevän nopeammin. Sovimme, että olen poliisilaitoksella noin klo:11.00.
Poliisi soitti minulle uudelleen ja pyysi pientä palvelusta, johon vastasin että sopiihan se. Hän pyysi tuomaan mukanani pienen koskenkorvapullon kun Hakaniemen Alko on lähellä, joten hänen ei tarvitsisi mennä käymään Alkossa viikonloppu pulloa ostamassa. Kävin ostamassa pienen taskumatti Koskenkorvapullon menomatkalla bussiin. Hän soitti minulle vielä uudelleen, että voisinko tuoda hänelle myös Marlboro-askin, johon jouduin vastaamaan, että bussini nro: 23 tulee juuri pysäkille joten en ehdi, mutta minulla on itselläni tupakkaa, joten sovimme polttavamme minun savukkeita vaikkakin ne ovat mentholsavukkeita. Hän myös pyysi, että soittaisin kännykästä kun olen alhaalla ettei minun tarvitsisi tulla päivystyksen kautta, niin teinkin ja hän tuli hakemaan minut alhaalta.
Menimme poliisin huoneeseen ja aloitimme. Jouduin etsimään hänelle aiemmat kuulustelukertomukset hänen koneeltaan sillä hän kertoi, ettei ollut saanut kunnon koulutusta Atk-järjestelmän käyttöön. Sitten aloitimme kun olin löytänyt hänen koneeltaan oikeat tiedostot.
Hämmästyksekseni hän aukaisikin koskenkorvapullon ja alkoi ottamaan siitä ryyppyjä ja yritti kaataa viinaa myös minun kahviini, johon hän sai lorautettua noin korkillisen ennen kun sain sen estettyä Minä en tykkää juoda alkoholia päivällä ja en varsinkaan aamupäivällä ja aikomukseni oli mennä vielä lenkille sillä olin sopinut meneväni illalliselle tuttavieni luokse.
Rikospoliisi alkoi kirjoittaa kuulustelu kertomusta saneluni mukaan ja joi samalla Koskenkorvaa. Aloin huomata hänen päihtyvän joten sanoin hänelle, että oli sittenkin virhe tulla näin lauantaina kuulusteluihin sillä joudun ottamaan illalla alkoholia ja näiden ikävien asioiden mieleen palauttaminen masentaa minua ja kerroin, että masennus ja alkoholi on minulle vaarallinen yhdistelmä. Poliisi halusi kuitenkin jatkaa ja lukea ääneen aikaisempaa kuulustelukertomustani, että voin korjata virheet.
Tunsin oloni tuskastuneeksi sillä poliisin humalatilasta johtuen lukeminen kävi kangerrellen. Nyt pyysin jo voimakkaammin lopettamaan kuulustelun ja sanoin, että lopetetaan sillä haluan mennä nukkumaan ja lenkille ennen illallista. Poliisi suostui vihdoin ja viimein, mutta halusi lähteä asunnolleni juomaan loput koskenkorvapullosta, mutta vastustin sitä. Hän lähti kuitenkin samalla raitiovaunulla rautatieasemalle, josta kävin ostamassa iltapäivälehdet.
Hän halusi kuitenkin lähteä kävelemään samaa matkaa asunnolleni, sanoin hänelle että sisälle en päästä sillä minun on saatava levätä. Kun olimme kävelleet asuntoni eteen niin hän pyysi, että jos sittenkin voisi juoda pullon loppuun asunnollani jo lopuksi suostuin, joten hän joi sen keittiössäni, jonka jälkeen sain hänet ulos.
Soittelin hänelle seuraavalla viikolla kuinka tutkinta etenee ja hän aikoi suorittaa mahdollisimman nopeasti loput kuulusteluista.
Soitin hänelle jälleen parin viikon kuluttua ja hän kertoi, että pöytäkirja alkaa olla valmis ja pyysi minua kaveriksi monistamaan sitä, että se saataisiin syyttäjälle. Menin poliisiasemalle monistamaan pöytäkirjaa ja sen liitteitä, mutta huomasin kauhukseni, että joitain tärkeitä liitteitä puuttui kokonaan, jotka pyysin hänet uudelleen sinne liittämään.
Lukija voinee vain saada tästä kalpean aavistuksen miltä oikeusturvamme tuntuu kun meidän tekemät rikostutkintapyynnöt ohjataan em. tapaiselle rikospoliisille.
Helsingissä 13 pnä. huhtikuuta 1996
Ad Anonyymi: - akti on asiakirjavihko, jossa on julkinen osa ja salainen osa. Salainen osa sisältää esittelymuistion ja "laput" eli huomioita, huomautuksia ja luonnoksia.
Olen kertonut "Koiviston konklaavista" eli 6.5.1992 Linnassa pidetystä "oikeuspoliittisesta keskustelutilaisuudesta" lyhyesti omassa blogissani pari kuukautta sitten jutun "Koiviston anteeksiantamattomat virheet" yhteydessä."
Manulla taisi olla oma lehmä ojassa, nimittäin
marraskuussa 1992 Kansallispankki osti STS-Pankin osake-enemmistön.
Pankin johdossa toimivat mm. Joonas Laherma, 1916–1959, Mauno Koivisto 1959–1968 ja Ulf Sundqvist 1982–1991.
Ad Virolainen:
Tiettävästi professori Aulis Aarnio ei jostain syystä osallistunut ns Koiviston konklaavin kokoukseen 6.5.1992. Aarnion alustuksen piti tiettävästi professori Pöyhönen (nimi myöhemmin Karhu.)
Koivisto kirjoittaa itse kirjassaan "Kaksi kautta", ettei hänellä ollut käytössään niin pientä vasaraa, etteikö hänen sanomisensa olisi vaikuttanut moukarin iskulta.
Jotenkin presidentti ja omatekoinen talousnero Koiviston persoona on häikäissyt ja sokaissut vaikutusvaltaisimmatkin kansalaiset - poliitikot, tuomarit ja kansantaloustieteilijät nöyrtymään ja hyväksymään kaikki virheellisyydessään älyttömätkin Koiviston fundeeraukset mukamas terävän älyn voittokulkuna.
Kuitenkin Koiviston elkeet ja suuret luulot osaamisestaan ajoivat Suomi-laivan karille niin, että ryskyi ja jälki oli aivan hirvittävää.
Koiviston virheistä ja mielivallasta kärsimme vieläkin.
ad velallisista ja takaajista
totta... pankkijärjestelmä ja yhteiskunta pitäisi olla niin suunniteltu että pieni ihminen kaikkina aikoina voi luottaa oman asunnon hinnan jyrkkään nousuun ja korkojen matalana pysymiseen ja muiden asuntojen hintojen säilymiseen ennallaan :) siinä haastetta politikoille. ei toteudu muissa kuin vappupuheissa ja pahkasiassa.
mukavuussyistä oli kehittynyt takaus/vakuussitoumus jonkun nykyisistä ja tulevista veloista - ilman limiittiä. takaajaa ei edes tarvinnut informoida vastuun lisääntymisestä eikä maksuhäiriöistä. sehän on muuttunut.
jos mummolla sattui olemaan poikana pisnessmies tony... meni eläkeläisen yksiö alta allekirjoituksella, kun tony ei kyennyt maksamaan jaguaariaan tms. järjetöntä. silloin tuntui, että puolet suomalaisista olisi hyvissä ajoin pitänyt laittaa holhouksen alle.
muistan vaelluksen kohta devalvaation jälkeen. kaverilla oli yritys ja valuuttalainaa - minulla perintö hyvissä valuutoissa.
kumpikin soitti puun takaa vuoroin pankkiirilleen. toisen hymy tiesi toisen pidättyvää virnistystä. yössä tuli tai meni kuukauden palkka.
muistan jutun, jossa pankki oli houkutellut varakkaan maalaisen optiokurssille ja sijoittamaan - pelaamaan pankkia vastaan.
joku uskoi nokiaan liian pitkään. toinen raisioon. kummallisia aikoja, jotka näyttävät palanneen kenenkään viisastumatta.
muistan wegeliuksen iloiset kasvot ylennyksestään vaikka kuolema sitä himmensikin. uutisia katsoessani tunsin sääliä... tiesin jo lopputuleman.
ja nyt ois kiva saada juhani riikoselta syvällisiä kommentteja.
Kalevi Kannus tiistaina, 05 toukokuuta, 2009
Laaja selvitys ns. "Koiviston konklaavista" l�ytyy:
http://www.promerit.net/koiviston.konklaavi.htm
Prof. Virolainen siteeraa Heikki Ylikankaan lausumaa, jonka Ylikangas l�hetti minulle s�hk�postiviestiss�n..
Samoi prof. Jukka T. Kekkonen l�hetti minulle kopion pit�m�st�n puheenvuorosta saatekirjeineen..
Markku Arponen nimitteli viestiss�n tilaisuutta "j�kiekko-ottelun katseluksi". Tarkistettuani tuona ajankohtana ei s�hk�isiss� viestimiss� ollut ohjelmaa, jossa olisi pelattu j�kiekkoa..?
Konklaavin seuraukset "laman hoidossa" ovat selke�t; mutta t�st� laink�yt�n korruptiosta ei l�ydy vastuunkantajia.
menetelm�tutkija, kustantahja
Kuvassa, joka lienee otettu joskus 1980-luvun alussa, on kolmisenkymmentä jäsentä. Mistä tämä johtuu, sillä lain mukaan KKO:een ei ole kai koskaan voinut kuulua näin montaa jäsentä? Nykyisin KKO:ssa on "vain" 18 jäsentä; Ruotsin "korkissa" on vain 15 jäsentä.
Selitys on siinä, että kuvan ottamisaikaan KKO purki jutturuuhkiaan ja sitä varten "taloon" palkattiin useiksi vuosiksi muistaakseni kahdeksan ylimääräistä oikeusneuvosta, loppuajaksi vain 3-4 ylimääräistä jäsentä. Osa näistä ylimääräisistä jäsenistä nimitettiin myöhemmin vakinaisiksi jäseniksi.
Kuvassa istumassa ovat vasemmalta lukien Salervo, Leivonen, presidentti Olsson, Miettinen ja Manner. Muut vasemmalta oikealle lueteltuina ylim. oikeusneuvokset Paasikoski, Rosokivi ja Lager, Lindholm, ylim. oikeusneuvos Pentti Surakka, af Hällström, Mörä, Takala, Saarni-Rytkölä, jonka takana Heinonen, Portin, jonka edessä Ailio, Riihelä (maa- ja vesioikeusasioiden ekspertti ja metsänhoitaja), Jalanko, Ådahl, Nybergh, ylim. oikeusneuvos Ketola, Nikkarinen, jonka vieressä takana Lehtonen, tämän edessä Hiltunen (Lehtonen ja Hiltunen tulivat molemmat KKO:een Hgin RO:sta), Grönqvist ja hänen takanaan Mälkki (myöhemmin Hgin HO:n presidentti), Hämäläinen (sittemmin Kouvolan HO:n presidentti), Pirkko Surakka ja sitten ylimääräiset oikeusneuvokset Mäkinen ja Roos (myöhemmin Turun HO:n presidentti) sekä äärimmäisenä oikealla ylim. oikeusneuvos Heikkilä.
- Paasikoski, Roos ja Ketola nimitettiin myöhemmin vakinaisen jäsenen virkaan.
Kaikki kuvassa olijat ovat minulle työn kannalta "tuttuja" KKO:sta. Kun Kemppinen on monessa yhteydessä "listannut" omia huippuneuvoksiaan, voin luetella tässä kuvassa olevista po. suhteessa seuraavat: Olsson, Leivonen, Miettinen, Salervo, Roos ja Mälkki.
Anonyymi keskiviikkona, 06 toukokuuta, 2009
Tuomareista tiedä, mutta ainakin talousrikosyyttäjiin presidentti pystyi vaikuttamaan.
Tapsa P keskiviikkona, 06 toukokuuta, 2009
JK: " Jos laki on huono, tuomari ei mahda mitään."
Entä se vanha tuomarin ohje, että mikä ei ole oikeus ja kohtuus, niin se ei voi olla lakikaan?
Entä ne opetukset laista ja moraalista - miten ne taas menivätkään?
Mihin me tarvitsemme tuomareita?
Eikö Laki- ja tuomioautomaatti ajaisi saman asian - ilman inhimillisiä virheitä ja kotiinpäinvetoja?
Jyrki Virolainen keskiviikkona, 06 toukokuuta, 2009
ad Kalevi Kannus
Olette kertonut, että Heikki Ylikangas tuli hyvin vihaiseksi, kun olitte julkaissut kirjassanne Laman ja Rahan Pelurit hänen teille lähettämänsä sähköpostiviestin koskien Koiviston konklaavia ja siinä pidettyjä puheenvuoroja, mm. Koiviston painostusta. Ylikangas oli uhannut haastaa teidät oikeuteen.
Miksi Ylikangas oikein tulistui? Siitäkö, että olitte julkaissut kirjassanne hänen viestinsä, vai siksi, että hänen kertomakseen olisi pantu sellaista, mitä hän ei ollut kertonut.
voihan ratkaisuautomaatin rakentaa.
esim rattijuopoille. voisivat itse rastia lieventävät kohtansa samalla kun puhaltavat tarkkuusalkometriin.
säästyisi pitkä penni.
päätteeksi voisi täyttää muutoshakemuksen HO:n automaattiin ja sen jälkeen KKO:n lupa-automaattiin.
KAIKKI SAMANA PÄIVÄNÄ!
Typeryyskin olisi rajoitettu ATK-ohjelman avulla.
Kalöevi Kannus keskiviikkona, 06 toukokuuta, 2009
Kysymys: Miksi Ylikangas oikein tulistui? Siitako, etta olitte julkaissut kirjassanne hanen viestinsa, vai siksi, etta hanen kertomakseen olisi pantu sellaista, mita han ei ollut kertonut.
Vastaus: Sain käsiini kevaalla 2002 kopion Martti Mannisen allekirjoittamasta Linnan seminaarikutsusta 6.5.1992; kopio on lahtoisin korkeimmasta oikeudesta. Lahetin kaikille seminaariin osallistuneille kyselyn, myös Koivistolle itselleen.
Sain puolentusinaa vastauksia, Heikki Ylikankaalta ja Jukka T. Kekkoselta ja lupauksia muistiinpanokopioista mm. Jorma Arangolta.
Julkaisin ”Koiviston konklaavista” ja Laman ja Rahan Pelureista nettiversion ja siinä julkaisin Ylikankaan ja Kekkosen viestit.
Ylen MOT-ohjelman toimittaja Martti Backman tutustui aineistoon ja sopi Ylikankaan ja Kekkosen kanssa tv-ohjelmasta, jonka piti tulla ulos joulukuun ensimmaisena maanantaina 2002… Jostakin minulle tuntemattomasta syysta professorit kieltaytyivat siina tilanteessa kun juttu piti kuvata. Ohjelma peruuntui ja professorit riemastuivat minulle siita, etta aihe ylipaataan oli nostettu julkisuuteen.
Ilmeisesti paasyy oli kun he eivat saaneet puhtaalta poydalta kertoa omaa versiotaan. Minua he syyttivat kirjesalaisuuden loukkaamisesta. No, karajakutsua ei ole tullut.
Laman ja Rahan Pelurit julkaistiin kirjana kevaalla 2007; professorit eivat ole polemisoineet kirjaa?
Presidentti Tarja Halonen lahetti minulle ”presidentti Koiviston pyynnosta” yhdessa erityisavuataja Martti Mannisen kanssa 30.7.2002 allekirjoittamansa paatoksen ettei minulle luovuteta pyytamiani tietoja seminaarista 6.5.1992. Sita ennen presidentin kanslia kielsi sellaisia dokumentteja olevan olemassakaan..?
Kukaan tai mikaan taho ei ole kiistanyt Laman ja Rahan Pelureissa julkisaatettuja tietoja. Martti Mannisen allekirjoittamasta kutsukirjeesta liitteineen on minulla (KKO:sta saatu) kopio.
Toimittajat Seppo Konttinen ja Antti-Pekka Pietila ovat "Pelureiden" perustiedoilla tehneet omat selvityksesä .. Hyvä niin?
Mutta, mutta Suomihan ei ole oikeusvaltio, sen myöntävät laamannitason oikeudenpalvelijatkin.
oikeus ja kohtuus tietty on, että mä voitan kaikki juttuni. vastapuoli ajattelee samoin.
Kalevi Kannus keskiviikkona, 06 toukokuuta, 2009
Tarkennus..
Laman ja Rahan Pelurit kirjan ensipainos julkaistiin kevaalla 2005.
Olem saanut tietaa luotettavalta taholta, etta Olavi J. Heinoselta on vaadittu elamansaikainen vaitiololupaus, liittyen "koiviston konkaaviin".
Kesällä 2002 lähetin pres. Koivistolle seuraavan avoimen kirjeen:
Eräältä osallistujalta saadun selvityksen mukaan "tilaisuuden tarkoitus oli tasavallan presidentin ja mukaan kutsuttujen osallistujien arvovallalla painostaa Korkein oikeus tekemään Koiviston mieleinen ratkaisu pankkeja koskevassa asiassa".
Selvityksessä ilmaistaan edelleen, että "Koivisto puolsi kantaa, jonka mukaan pankeilla pitäisi olla oikeus yksipuolisesti nostaa lainakorkoa", ja "Tilaisuus ymmärtääkseni vahvisti Koiviston asemaa suhteessa juristeihin. Hänen mahdollisia nuhteitaan pelättiin. Koivistoa siis myötäiltiin enemmän pelosta ..."
vaikuttaa harkitsemattomalta. mitättömiä olisivat pressan ja tuomarien sopimukset. kko on riippumattomuudestaan ylpeä. voivathan neuvokset toki kuunnella pressan toiveita... hymähdelläkseen.
koivistolla ei ollut pätevyyttä kko:n jäseneksikään... miksi neuvokset olisivat toiveitaan sitoutuneet noudattamaan.
Lännenhitain maanantaina, 01 elokuuta, 2011
Velallisten yrittäjien edustus puuttui tilaisuudesta. On varsin erikoista jättää niitä kuulematta, jotka luovat tuloa kansantalouteen. Tästä kaikesta, mitä luin, tuli tuntuma renkien kapinasta, jonka tuloksena Suomi painettiin lamassa syvemmälle kuin se olisi joutunut jos asiat olisi päätetty voimassa olevan lain säädännön antaman ohjastuksen mukaan. Loppuun kysymys tilaisuudessa olleille; mistä rengin tuntee? Vastaus: hän kusee isännän kintuille.

matches: tuomioistuin KKO KKO KKO tuomioistuin KKO KKO Tuomioistuin KKO kko


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiAeroArkkitehtuuriEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiViileäVärikäsTietokoneetSöpöLiputKukkaRuoka & JuomatHauskaPelitTytötteLomaKuumaElääLogoRakkausMuutElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisäämobile	Kotiin / HD / söpö live tapetti HD	söpö live tapetti HD
0	söpö live tapetti HD
Tässä on kaunein Valinta soma live tapetti HDFor Pöytäkoneet, PC, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. Tässäwallpapermad.com Taustakuva tietokanta voit ladata miljoonia korkealaatuisia taustakuvia . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Meillä on paljon taustakuvia yli kolmekymmentä Plus kategoriat Like Eläimet, Sarjakuva, Kukka, avaruus , Pelit ja Urheilu ,Jne. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia henkilökohtaiseen käyttöön. Jos Like Suloinen live taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook ja muut sosiaalisen median.
piipittää noin Maha Edellinen: The Hobbit taustakuvat HD
seuraava: Suosituin taustakuvat HD
näkymät (132) Joulu työpöydän taustakuvaksi HD
mustavalkoinen tapetti420 HD tapettiProtoss tapetti HDTokyo tapetti HDEureka seitsemän tapetti HDeiffel taustakuvat HDAlphabet tapetti HDbarcelona taustakuvat HDtaz tapetti HDpunainen tapetti Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
2015 Kannettava tietokone / Kannettava tietokone blogi - AskTheComputerTech.com
Case Logic 17,3-tuumainen kannettava tietokone asia (VNCI-217)
Tämä laptopsuoja on ruumiillistuma “aivan oikeassa.” Juuri sopivan kokoinen, vain oikea organisaatio ja vain oikeat toiminnot. Suojaava selkäosalla ja organisaatio työmatkoja Essentials avulla voit... Continue Reading »
Tämä merkintä oli lähetetty Kannettavan tarvikkeet, Laptop laukut.päällä Huhtikuu 1, 2015 mukaan Mark Behnken
HAVIT ® HV-F2056 15,6″-17″ Kannettavan jäähdytin – Kolme hiljainen 110mm tuuletinta 1000 RPM, Ultra-kannettava ja kevyt (Pääsiäinen päivän Erikoistarjous) (3 Fanit)
HAVIT: Niistä Amazonin Top 3 kannettavan jäähdytin myyjät • Slim, Kevyt, Kannettava tuskin yli tuuman paksuus ja vain 1.6 kg painon, HAVIT 15.6″-17″ kannettavan jäähdytin on ultra-kannettava ja suojaa... Continue Reading »
Tämä merkintä oli lähetetty Kannettavan tarvikkeet, Laptop Näytönohjain.päällä Maaliskuu 31, 2015 mukaan Mark Behnken
Targus HD3 Gaming Chill-alustan jopa 18 tuuman kannettava tietokone AWE57US (Musta)
Targus HD3 peli Chill himmeä on suunniteltu erityisesti cool jopa 18" korkean suorituskyvyn läppäreissä. Tämä jäähdytysjärjestelmä on kolme erittäin hiljainen, erittäin tehokas fanejaan laakerit, jotka ovat kaksi kertaa mitoitettu elinikä kuin standardi... Continue Reading »
BESTEK ® 10″-15″ Laptop / Notebook Cooling Pad Kuuden tason Vaihdettavat Seiso Dual 118mm hydraulituuletin Dual USB 2.0 360 astetta kääntyvä Base
Dual ylimitoitettu 118mm faneja sininen LED ja RPM kytkin BESTEK jäähdytys pad on hyvän kannettavan jäähdytys helper, featuring dual 118mm hydraulinen fanien spin nopeus 1300 RPM, joka on suuri... Continue Reading »
Tämä merkintä oli lähetetty Kannettavan tarvikkeet, Laptop Näytönohjain.päällä Maaliskuu 30, 2015 mukaan Mark Behnken
SANNA TAURIAINEN. Mini Vacuum sininen LED USB ilmajäähdytys talteen Fan Cooler kannettavien
Description_Compact- tyylikäs- innovaatio designWorlds ensimmäinen Patened NB ilman talteen Tuuletin. Mahdollistaa nopeamman louhintaan kuumaa ilmaa ulos käynnissä olevassa järjestelmässä- joka stabiloi NB toimintaa ja pidentää sen lifetimeUniversal leikkeen... Continue Reading »
Tämä merkintä oli lähetetty Kannettavan tarvikkeet, Laptop Näytönohjain.päällä Maaliskuu 29, 2015 mukaan Mark Behnken
HP Envy TouchSmart 15,6″ Touch-Screen Laptop Intel Core i5 4210m, 8GB muisti – 750Gt: n kiintolevy – Natural Silver
HP ENVY m6-n015dx 4th gen Intel Core i5-4210M 8G 750GB 15.6” Kosketusnäyttö BT WEBCAM WIN 8
Tämä merkintä oli lähetetty HP Kannettavat, Kannettavat.päällä Maaliskuu 29, 2015 mukaan Mark Behnken
Slatebook HP 14-tuuman kosketusnäyttö Laptop (Android 4.3 Jelly Bean)
HP 14-p010nr SlateBook Yleistä virtaviivainen ja elinvoimainen HP SlateBook Full 1080p HD-kosketusnäyttö ja täysikokoinen näppäimistö on Android tehopakkaus tarjoaa pidempään tuottavuuden ja viihde. Intuitiivisesti interaktiivinen 14 tuuman 1080p HD ... Continue Reading »
HDE Tyylikäs istuva Ergonominen Kaareva Wireless 2.4 GHz Optinen…
Hoikka, mukava, ja reagoiva – Tämä lisävaruste on urheiluauto tietokoneen hiiriä. Toimiminen 2.4 GHz: n langaton taajuus, Tämä hiiri on valmistettu kevyestä mutta kestävästä ABS-muovista, vakuuttamisesta pitkäikäinen ... Continue Reading »
Tämä merkintä oli lähetetty Kannettavan tarvikkeet.päällä Maaliskuu 28, 2015 mukaan Mark Behnken
Dell Inspiron 17 7000 Sarja 17,3 tuuman kosketusnäyttö Laptop, i7746-3125SLV
Huippu suorituskyky. Desktop valtaa sleed takoalumiini suunnittelu urheilu- 4th Gen Intel core prosessorit, Windows 8.1, ja laaja 17.3 kuvaruutu.
Tämä merkintä oli lähetetty Dell Kannettavat, Kannettavat.päällä Maaliskuu 28, 2015 mukaan Mark Behnken
MSI GE70 Apache Pro-061 17.3-Tuumainen kannettava tietokone
Windows 8.1. Viimeisimmät 4. sukupolven Intel Core i7 -suoritin. 17.3″ Full HD (1920×1080) Heijastamaton LCD-paneeli LED-taustavalo. NVIDIA GeForce GTX 860m erillinen näytönohjain tarjoaa yksityiskohtaisesti kuvien laatu. SteelSeries Engine ... Continue Reading »
Tämä merkintä oli lähetetty Kannettavat, MSI kannettavat.päällä Maaliskuu 28, 2015 mukaan Mark Behnken
ASUS Chromebook 13-tuumainen HD-Gigabit WiFi, 32GB Storage & 4GB RAM (Musta)
ASUS Chrome kirja C300MA-EDU 13.3 "kannettava tietokone (Musta), Intel Bay Trail-M N2830 Dual-Core 2,16 GHz (Turbo jopa 2.4GHz), 4GB DDR3L (1066MHz) junassa, 32G EMMC + TPM, 802.11AC, Bluetooth 4.0, Chrome OS.
Tämä merkintä oli lähetetty Chromebook.päällä Maaliskuu 28, 2015 mukaan Mark Behnken
Toshiba L55D-B5364, A8 prosessori, 8GB RAM, 1TB kiintolevy, Windows 8.1, 15.6″ Kannettava tietokone
Saat enemmän aikaan monipuolinen Satellite® L55, kaikkiin tarkoituksiin kannettavan täynnä älykkäitä suorituskyky, tilava varastointi, runsaasti mukavuutta ominaisuuksia ja tyylikäs, uusi, ohut muotoilu. Tilava 15,6 tuuman, HD, TruBrite® antaa ... Continue Reading »
Tämä merkintä oli lähetetty Kannettavat, Toshiba kannettavat tietokoneet.päällä Maaliskuu 28, 2015 mukaan Mark Behnken
Samsung Series 3 Np300e5c-a06us 15,6 tuuman Laptop I3-2370m 4GB DDR3 320GB HDD Windows 8 64bittinen Sininen Hopea
Upea, hillitty muotoilu, joka tasapainottaa työn ja pelata roolia kaikissa kannettavissa. Samsung Series 3 15.6″ on harjatusta metallista ilme ulkopuoli harjattu kromikoristein. Katso tyylikäs missä käytät sitä. ... Continue Reading »
Tämä merkintä oli lähetetty Kannettavat, Samsung Kannettavat.päällä Maaliskuu 28, 2015 mukaan Mark Behnken
Bipra 15.6 Tuuma Laptop laukkuna harmaa/oranssi muotoilu sopii 15.6 Tuuma sopii useimmat laitteet Netbooks, Kannettavat tietokoneet, Tabletit, IPad
Esittelyssä uuden kannettavan ja lisälaitteet Bipra. Meillä varustesarja laadukkaat ja kestävät pussien korkeimpia. Vahva Nylon materiaaleista ja sidontalanka. Tämä Messenger tyyli... Continue Reading »
Tämä merkintä oli lähetetty Kannettavan tarvikkeet, Laptop laukut.päällä Maaliskuu 28, 2015 mukaan Mark Behnken
Toshiba Satellite C75D-B7304 17,3″ Kannettava tietokone – AMD Quad-Core A6 / 4GB DDR3 / 1 TB HD / DVD ± RW / CD-RW / Webcam & Mikrofoni / Windows 8.1
Nauti digitaalisen median tällä Toshiba Satellite C75D-B7304 laptop, jossa on 17,3″ HD- näyttö, joka tarjoaa selkeät, elinvoimainen grafiikka. Sisäänrakennettu web-kamera on helppo video-chatista ja perheenjäsenten.
Apple MacBook Air MD711LL / B 11,6-tuumainen kannettava tietokone
Tämä 11,6 tuuman malli MacBook Air (MD711LL / B) urheilu jopa 9 tuntia kestävä akku, a 1.4 GHz: n Intel Core i5 dual-core prosessori (Turbo Boost jopa 2.7 GHz), 128 GB ... Continue Reading »
Tämä merkintä oli lähetetty Kannettavat.päällä Maaliskuu 28, 2015 mukaan Mark Behnken
Gasparel(TM) Musta 2.4GHz Taitettava Folding Wireless Optical USB Mouse vastaanotin kannettava tietokone With MOGOI tarvikkeita
100% Upouusi ja korkea laatu taitettava langaton hiiri,välttää paljon vaivaa aiheuttama langallinen hiiri,voit pelata pelejä tai tehdä toimii tarkoituksenmukaisesti. Toimii etäisyys on enintään 10 metriä ... Continue Reading »
Tämä merkintä oli lähetetty Kannettavan tarvikkeet.päällä Maaliskuu 27, 2015 mukaan Mark Behnken
ASUS Chromebook 13-tuumainen HD-Gigabit WiFi, 16GB Storage & 2GB RAM (Punainen)
ASUS Chrome kirja C300MA-DH01-RD 13.3 "kannettava tietokone (Punainen), Intel Bay Trail-M N2830 Dual-Core 2,16 GHz (Turbo jopa 2.4GHz), 2GB DDR3L (1600MHz) junassa, 16G EMMC + TPM, 802.11AC, Bluetooth, Chrome OS
Tämä merkintä oli lähetetty Chromebook.päällä Maaliskuu 27, 2015 mukaan Mark Behnken
Malli: PSKLJU-00G009 Maailmankuulu Toshiba luotettavuus. Älä tyydy vähempään, kun voit saada koko paketin-uudella arvo-pakattu 15.6″ Satellite® L55t laptop. Tämä PC on varustettu uusinta teknologiaa, sekä iso,... Continue Reading »
Dell Inspiron 15 7000 Sarja i7537T-1122sLV 15-tuuman kosketusnäyttö Laptop (Intel Core i5 -suoritin, 6GB RAM)
Saavuttaa enemmän go-tahansa tuottavuuden. 4th Gen Intel Core-prosessorit ja Windows 8 täydentää tilava 15,6″ kosketusnäyttö lisävarusteena Full HD ja takoalumiini muotoilu timanttileikattu viistoreunat. Se on helppoa ... Continue Reading »
Tämä merkintä oli lähetetty Dell Kannettavat, Kannettavat.päällä Maaliskuu 27, 2015 mukaan Mark Behnken
Acer Aspire E5-571-5552 16-tuuman kannettava (1.70GHz: n Intel Core i5 4210U 4GB DDR3L Memory 500GB HDD Intel HD Graphics 4400 Windows 8.1)
Acer Aspire 15.6″ Muistikirja – NX.MLTAA.005 Tee enemmän computing toimintaansa Acer Aspire E5-571-5552 -kannettava. Majoituksena Intel Core i5-4210U 1.70GHz Dual-Core prosessori, Tämän kannettavan tietokoneen avulla voit tehdä enemmän ... Continue Reading »
Tämä merkintä oli lähetetty Acer Kannettavat, Kannettavat.päällä Maaliskuu 27, 2015 mukaan Mark Behnken
ASUS ROG GL551JW-DS74 15,6 tuuman IPS FHD Gaming Laptop, NVIDIA GTX960M
ASUS ROG GL551JW-DS74 Gaming Laptop. 15.6"FHD IPS-näyttö. NVIDIA GTX960M 2G GDDR5. Intel Core i7-4720HQ 2.6GHz (Turbo jopa 3.6GHz). 16GB DDR3L (1600MHz). 1TB 7200 Hard Drive + 128GB Solid State Drive. 720P Webcam. ... Continue Reading »
Tämä merkintä oli lähetetty Asus Kannettavat, Kannettavat.päällä Maaliskuu 27, 2015 mukaan Mark Behnken
Dell i3542-6003BK Kosketusnäyttö 15,6″ Intel Core i3 4GB 500GB HD Win 8.1 HDMI
4th Gen Intel® Core ™ i3-4030U -prosessori 3 Mt välimuisti ja 1.9GHz prosessorin nopeutta. Intel® Core ™ i3 prosessori Ominaisuudet älykäs 4-tie suorituskykyä HD-laadun computing. Intel® HD grafiikka antaa ylimääräistä grafiikkaa virtaa ... Continue Reading »
Lenovo ThinkPad W540 20BG0017US 15,5-tuumainen kannettava tietokone (Musta)
Tämä kannettava 15.6″ työasema on ohuin ja kevyin luokassaan, vielä uhraa mitään nopeuden, teho, ja kestävyys. Grafiikka-intensiivinen, ISV-sertifioitu sovelluksia salamannopean käsittely ja kehittynyt grafiikka tekniikka, plus ThinkPad tunnetuista ... Continue Reading »
Tämä merkintä oli lähetetty Kannettavat, Lenovo Kannettavat.päällä Maaliskuu 27, 2015 mukaan Mark Behnken
Samsung Ativ Book 9 NP930X2K-K02US 12,2-tuumainen kannettava tietokone (Imperial Musta)
Samsung Ativ Book 9 yhdistää sinut työsi ja viihteeseen kanssa hyper-real näyttö ja studio äänenlaatu, kaikki pakattu näyttävästi ohut, kevyt muotoilu.
Tämä merkintä oli lähetetty Kannettavat, Samsung Kannettavat.päällä Maaliskuu 27, 2015 mukaan Mark Behnken
123451020Seuraava »

matches: HD HD HD HD HD HD HD


Kaupunkiympäristön toimialan viranhaltijan päätökset | Helsingin kaupunki
Etusivu » Kaupunki ja hallinto » Päätöksenteko » Viranhaltijapäätökset » Kaupunkiympäristön toimialan viranhaltijan päätökset
§ 51 Asuntotontin (kerrostalo, 5 357 k-m2) myyminen Asunto Oy Jätkäsaaren Potkuri Helsingille ja Suomen Osatontti Ky:lle sääntelemättömiä vapaarahoitteisia omistusasuntoja varten (Länsisatama, tontti 20069/1)
§ 50 Pilaantuneen maan kunnostuksen kustannusten korvaaminen, Hanasaaren kaukolämpölinja
§ 49 Asuntotontin (kerrostalo, 4 497 k-m2) myyminen Asunto Oy Helsingin Postinkantaja 1:lle sääntelemättömiä vapaarahoitteisia vuokra-asuntoja varten (Pasila, Postipuiston pohjoisosa, tontti 17120/1)
§ 48 Kalasataman Verkkosaaren kelluvien asuntojen tontin varauksen-saajan vaihtuminen (Sörnäinen, Kalasatama, tontti 10619/4)
§ 47 Toimitilatontin (kerrostalo) pitkäaikainen vuokraaminen Music Tower Oy:lle ja Asunto Oy Helsingin Planet Observatorylle (Länsisatama, Jätkäsaari, tontti 20815/2)
§ 46 Asuntotontin varaaminen jatkuvan haun perusteella (Kaarela, Honkasuo)
§ 45 Maankäyttösopimuksen tekeminen Asunto Oy Sipoon Karhusaaren Mastokuja 11:n kanssa liittyen asemakaavan muutosehdotukseen nro 12583
§ 44 Maankäyttösopimuksen ja kiinteistökaupan esisopimuksen tekeminen Karhusaaren kiinteistöt Oy:n kanssa liittyen asemakaavan muutosehdotukseen nro 12512
§ 43 Asuntotontin (kerrostalo 3 386 k-m²) myyminen Asunto Oy Helsingin Mastolle vapaarahoitteisia omistusasuntoja varten ilman Hitas-ehtoja (Sörnäinen, Kalasatama, Sompasaari, tontti 10631/8, entinen tontti 10631/3)
§ 42 Maankäyttösopimuksen ja kiinteistökaupan esisopimuksen tekeminen Kiinteistö Oy Larin Kyöstintie 8 kanssa liittyen asemakaavan muutosehdotukseen nro 12527
§ 41 Asuntotontin (AK, 7 494 + mk 262 k-m²) myyminen Asunto Oy Helsingin Keinulaudantie 2a:lle sääntelemättömiä vapaarahoitteisia vuokra-asuntoja varten (Mellunkylä, Kontula, tontti 47167/8)
§ 40 Asuntotontin (AK, 10 000 k-m²) myyminen kolmelle asunto-osakeyhtiölle ja tonttirahastolle vapaarahoitteisia omistus- ja vuokra-asuntoja varten (Meilahti, suunnitellut tontit 15520/21, 22 ja 23)
§ 39 Määräalan myynti Kulosaaresta (91-42-21-10)
§ 38 Maankäyttösopimuksen ja kiinteistökaupan esisopimuksen tekeminen Kiinteistö Oy Larin Kyöstintie 6 kanssa liittyen asemakaavan muutosehdotukseen nro 12527
§ 37 Kiinteistön ostaminen Östersundomista
§ 36 Tuhkan poiston korvaaminen, Myllypuron voimala-alue
§ 35 Asuntotontin (AK, 3 747 k-m²) myyminen Asunto Oy Helsingin Keinulaudantie 2b:lle sääntelemättömiä vapaarahoitteisia vuokra-asuntoja varten (Mellunkylä, Kontula, tontti 47167/7)
§ 34 Johtosiirrosta aiheutuneiden kustannusten korvaaminen, tontti 29041/2, Elisa Oyj
§ 33 Asuntotonttien varausten päättäminen ja siirtäminen jatkuvaan tonttihakuun (Malmi, tontti 38317/4 ja Tapaninkylä, tontti 39119/13)
§ 32 Johtosiirrosta aiheutuneiden kustannusten korvaaminen, tontit 26962/4, 5, Helen Sähköverkko Oy
§ 31 Maakaasuputkien siirtämisen toteutussuunnittelun ja siirtämisen kustannusten korvaaminen Gasum Oy:lle
§ 30 Kustannusten korvaaminen pilaantuneen maan kunnostustyöstä, Verkkosaaren eteläosan tontti 10601/1
§ 29 Hotellitontin pitkäaikainen vuokraaminen osto-optiolla Art Hotel Helsinki Oy:lle (Länsisatama, tontti 20816/2)
§ 28 Maarakennustöistä aiheutuneiden ylimääräisten kustannusten korvaaminen
§ 27 Pitkäaikaisen maanvuokrasopimuksen muuttaminen ja ehtojen lisääminen sekä täydennysrakentamiskorvauksen suorittaminen (Vartiokylä, Myllypuro, tontti 45146/3)
§ 26 Maankäyttösopimuksen ja kiinteistökaupan esisopimuksen tekeminen liittyen asemakaavan muutosehdotuksen nro 12486
§ 25 Maankäyttösopimuksen ja kiinteistökaupan esisopimuksen tekeminen Karhusaaren kiinteistöt Oy:n kanssa liittyen asemakaavan muutosehdotukseen nro 12486
§ 24 Johtosiirrosta aiheutuneiden kustannusten korvaaminen, tontti 20001/5, Helen Oy, Tuotanto ja omaisuus
§ 23 Maankäyttösopimuksen tekeminen As Oy Keinutie 9:n kanssa liittyen asemakaavan muutosehdotukseen nro 12526
§ 22 Asuntotonttien (rivitalo) varaaminen jatkuvan haun perusteella (Vuosaari, Lokkisaarenpuiston alue)
§ 21 Toimistotonttien 22403/3 ja 4 myyminen osto-oikeuden perusteella Kiinteistö Oy Fredriksberg B:lle ja C:lle (Vallila, tontit 22403/3 ja 4)
§ 20 Aikaisemman päätöksen kumoaminen ja maankäyttösopimuksen tekeminen Kiinteistö Oy Herttoniemen Laivalahdenkatu 4 A:n kanssa liittyen asemakaavan muutosehdotukseen nro 12481
§ 19 Johtosiirrosta aiheutuneiden kustannusten korvaaminen, kortteli 47167, Helen Oy, Tuotanto ja omaisuus
§ 18 Pilaantuneen maan kunnostuskustannusten korvaaminen, Eliel Saarisen polku 3:n tontti 29041/3
§ 17 Maankäyttö-, kiinteistökaupan esi- ja maanvuokrasopimuksen tekeminen Suomen valtion kanssa Itä-Villingin saaresta; Itäisen saariston asemakaavaehdotus nro 12300
§ 16 Maankäyttösopimuksen tekeminen Kiinteistö Oy Herttoniemen Laivalahdenkatu 4 A:n kanssa liittyen asemakaavan muutosehdotukseen nro 12481
§ 15 Maankäyttösopimuksen tekeminen Suomen valtion kanssa liittyen asemakaavan muutosehdotukseen nro 12519 (tontti 91-30-10-1)
§ 14 Pilaantuneen maan kunnostustyön kustannusten korvaaminen, Jätkäsaari, Saukolaituri (AK2), kortteli 20068
§ 13 Johtosiirrosta aiheutuneiden kustannusten korvaaminen, tontti 40097/3, Helen Oy, Tuotanto ja omaisuus
§ 12 Johtosiirrosta aiheutuneiden kustannusten korvaaminen, tontti 47316, Helen Oy, Tuotanto ja omaisuus
§ 11 Pilaantuneen ja jätettä sisältävän maan puhdistuskustannuksia koskevan sovintosopimuksen hyväksyminen (Katajanokka, tontti 8013/2)
§ 10 Kustannusten korvaaminen pilaantuneen maan kunnostustyöstä, Verkkosaaren eteläosan tontti 10600/7
§ 09 Asuntotonttien varaaminen jatkuvan tonttihaun perusteella (Mellunkylä, Rukatunturin alue)
§ 08 Eräiden asuntotonttien varausten jatkaminen, tontinvarausehtojen vähäinen muuttaminen, varausten päättäminen ja tonttien siirtäminen jatkuvaan hakuun.
§ 07 Townhouse-tonttien varausehtojen tarkistaminen Honkasuon Perhosniityn osa-alue (Kaarela, Honkasuo, korttelit 33357, 33362 ja 33363)
§ 06 Maankäyttösopimuksen tekeminen Asunto Oy Helsingin Ratakatu 9:n kanssa 5. kaupunginosassa Punavuoressa liittyen asemakaavan muutosehdotukseen nro 12468
§ 05 Maankäyttösopimuksen ja esisopimuksen tekeminen Helsingin seurakuntayhtymän kanssa 45. kaupunginosassa Vartiokylässä liittyen asemakaavan muutosehdotukseen nro 12436
§ 04 Maankäyttösopimuksen ja esisopimuksen tekeminen Asunto Oy Säästöpoijun kanssa liittyen asemakaavan muutosehdotukseen 12281 (tila 91-435-1-224, suunniteltu tontti 54082/4)
§ 03 Lunastustoimituksen hakeminen, puistoalueet, Lauttasaari, 414-1-670, 414-876-1, 414-878-1
§ 02 Asuntotonttien (pienkerrostalo) varausajan jatkaminen ja varauksen muuttaminen (Viikki, Viikinmäki, tontit 36117/1, 3 sekä 36119/1, 3)
§ 01 Tonttipäällikön pöytäkirjan pitäminen yleisesti nähtävänä