text:
Satelliitti-TV: TTS TV ПОЯВИЛСЯ НА 12207 R DVB-S2/8PSK/MPEG-4 27500 3/4,Irdeto2
Eutelsat 16 a 16 ° E (Ka-band)
Barker Ilmainen Afrikka promo ушёл с 21577Н
Brazzers TV Europe, Cool, Disney Channel, Elokuva +, FOX, Ingation löytö Xtra, Minimax, Muzsika TV, Nickelodeon, RTL2, Spektrum, Spice, Tarina 4, TV Paprika, Viasat 3, Viasat 6, Viasat tutkia, Viasat History, Viasat Nature ушли с 12073 V 27500 3/4 DVB-S2/8PSK
Kyllä: Kyllä Teleclub,Eurosport 1, hieno elävä ушли с 10758 V DVB-S
Kyllä: MGM elokuvia ушёл с 10842 V DVB-S
Kyllä: AMC HD,IBA Channel 1 HD ПОЯВИЛИСЬ НА 11008 V DVB-S2/8PSK/MPEG-4 30000 2/3,Focus, Amos 3 Lähi-idän
MGM elokuvat HD ушёл с 11008 V DVB-S2
Kyllä: Amedia 1 УШЁЛ С 11222 V DVB-S
Kyllä: AMC Israel,Israelin 10, TNT Venäjä появились на 11258 V DVB-S/MPEG-2 27500 5/6,Focus, Amos 3 Lähi-idän
Kyllä Base,Big Brother,IBA Channel 1 poissa 11258 V DVB-S
Kyllä: IBA Channel 1 HD on jättänyt 11510 V DVB-S2
FightBox HD FTA tiellä Puolan 23.5° E
Yksi saksalainen operaattori transpondereita Media Broadcast Astra 3B (23,5° E) FightBox kanavan lähetykset tehdään korkealla resoluutiolla.
FightBox Channel HD saatavilla kolme kuuluva verryttelypuku (englanti, Puolan ja Turkin), myös näytön tekstitettyä Bulgarian kielen. Valitettavasti, FightBox tällä hetkellä ei ole lähettää HD Puolan. Kaikki kannat ovat aktiivinen, mutta vain Höyrysauna matto. Koska testaus, Näitä tietoja voi muuttaa.
Fightbox HD – Kamppailulajeissa kanava,johon katsoja voi nähdä yli 40 eri urheilulajeissa. Ehdotuksessa löydät nämä ohjelmat, Taistella "Koodi" ja "New Japan Pro Wrestling". Lähetystoiminnan channel on yrityksen SPI International B. V. Puolassa katsojat voivat katsella FightBox HD ehdotuksia kaapeli- ja IPTV-verkot, samoin kuin Satelliitti alustat nc +, Cyfrowy Polsat ja oranssi TV.
Freesat uudelleen sisällytetty CT Sport HD vain väliaikaisesti.
Tšekin ehdotuksen maksutelevision Satelliitti freeSAT, UPC DTH-operaattori, laajennettu tilapäisesti Tšekin televisio urheilukanava (CT) korkealla resoluutiolla (HDTV).
Ohjelma CT Sport on 79 Aseta EPG suositellaan vastaanottimet. Omistajien omat digisovittimia on määritettävä manuaalisesti, kirjoittamalla seuraavat parametrit.
taajuus: 11,843 GHz polarisaatio: pystysuora SR: 30000 ksymb/s FEC: 3/4
standardi: DVB-S2 mukauttaminen: 8PSK CT Sport HD Palvelutunnus: 31012
Video PID: 651 / MPEG-4/HD audio PiD: 661 tšekki, 668 Tšekin AC3 koodaus järjestelmän: DigCo, Conax, Nagra MA
Ohjelma CT Sport HD on saatavilla DVB-S2 multiplex yritys UPC DTH kanssa klassinen MPEG audio- ja valinnainen Dolby Digital (AC-3).
9(E): W9 ja M6 lopettanut lähetykset SD razreŝenii
Sveitsin demokratiamallin mukaisesti Ranskan kaupallisten asemien M6 ja W9 päätökseen niiden jakelu classic SD päätöslauselman. Molemmat ohjelmat, nyt jokainen voi ottaa teräväpiirtona (HDTV).
Kanavat M6 Suisse HD ja HD Suisse W9 lähettää samassa paketissa, kuin alkuperäinen SD versio vapaakauppasopimuksessa. Muistuttaa, että W9 HD Suisse alkoi Satelliitti Eutelsat 9B muutama päivä sitten.
Tekniset parametrit – W9 Suisse HD, M6 Suisse HD:
Eutelsat 9B (9° E), taajuus 12,034 GHz, Pol. V, SR 27500, FEC 3/4, DVB-S2/8PSK
Lisäksi W9 Suisse HD ja M6 Suisse HD samassa paketissa muita Ranskan asemia Sveitsin markkinoiden – 6TER HD, TF1 HD ja SD kanavat NT1 ja TMC. Kaikki FTA.
Yhteensä TV jälkeen optimointi kapasiteetin 3 transponderi
Moni--ala Satelliitti maksutelevisiopalvelujen Total TV valmis monimutkainen prosessi niiden ohjelmien levitystä.
Käyttäjä siirtää sen kaikki uusista suurista teatterikomplekseista DVB-S2, ja MPEG-4/h.264 264-kanavat. Muutosten toiminnanharjoittajan vähentänyt transpondereita kannassa 16 ° itäpuolella kolme. alkuperäinen kapasiteetti yhteensä TV voidaan käyttää muiden asiakkaiden. Total TV – maksanut alustan entisen Jugoslavian maiden, saatavilla satelliitin Eutelsat 16A. Koodattu yleisradiotoimintaan Focus.
Teknisten parametrien Total TV transponderit:
Eutelsat 16A (16° E), taajuus 11,324 GHz, Pol. V Eutelsat 16A (16° E), taajuus 11,387 GHz, Pol. H Eutelsat 16A (16° E), taajuus 11,646 GHz, Pol. V
Draamaa ja toimintaa Film.UA Film.UA testattu BISS
Satelliitti Amos 3 (4° W) uudet testit on ilmennyt tällaisia kanavia, joka suunnittelee ukrainalainen elokuvastudio Film.UA.
Tekniset testit useiden kuukausien ajan väittänyt, Film.UA draamaa ja toimintaa Film.UA ilmestyi TP. 10 taajuudella 11,389 GHz, Pol. (H) (SR: 27500, FEC: 3/4; DVB-S/QPSK) Ohjelmisto testauspisteitä 5 ja Test-6, Mitkä vahvistetuille uusia nimiä FILMUADRAMA ja FILMUACTION. Vaihtoehto tämän vuoden helmikuussa määritetty testien avulla SD ja HD kuvastaa avu salaamattomassa muodossa Film.UA draama channel (FTA). Tällä kertaa molemmat ohjelmisto paikkoja testata kartta, joka lisäksi on koodattu BISS. Lopullinen julkaisupäivä Ukrainan markkinoiden Film.UA draama ja toiminta Film.UA yksilöimättä.
FILMUADRAMA (1281/1282/1281/5; MPEG-2/SD; BISS) -Ohjelmisto testi kanta-5 FILMUACTION (1537/1538/1537/6; MPEG-2/SD; BISS) -Software Test kanta-6
Jalkapallo ottelun TV TC Näytä finaaliin Saksan Cup, Englanti, Espanja ja Italia
Tiedostaa, että jalkapallo ottelun TV TC 21 ja 22. toukokuuta voittajien finaaliin.
Englanti veikkaus 16.55, 21-5th toukokuu, Ottelu Jalkapallo 1.
Saksa-kick-off 20.55, 21-5th toukokuu, Ottelu Jalkapallo 2.
Italia-kick-off 21.40, 21-5th toukokuu, Ottelu Jalkapallo 3.
Espanja – veikkaus 22.25, 22-5th toukokuu. Ottelu Jalkapallo 2 ja ottelun TV.
Seuraava tarina Projektin KodiwE2 – Cody, Työskentely enigma2
Edellinen tarina LibreELEC 7.0 CVBS analogisen videolähdön tuki WeTek Pelaa.
· Viimeksi muokattu 20.07.2016 Muunnettu firmware kanssa työskentelevät oscam Media konsolin g18ref_th2
· Julkaistu 29.04.2014
· Viimeksi muokattu 20.07.2016 Määritä versio 3.9.xxx Tvheadend VS-OpenELEC perustuva IP015 4.2.1
· Viimeksi muokattu 30.05.2016 Seuraa:

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


Ilinniarnertuunngorniartarneq pillugu Inatsisartut inatsisaanni nr. 13, 22. november 2011-meersumi § 40, imm. 5 naapertorlugu aalajangersarneqarpoq:
§ 1. Angusimasanik ilinniarnermut allamut nuussineq nalunaarummi matumani tassaatinneqarpoq ilinniartup ilinniarnertuunngorniarfimmi piffissap ilinniagaqarfiusup ilinniartuuffiusullu ilaani peqataanngissinnaatitaanera. Angusimasanik ilinniarnermut allamut nuussinikkut soraarummeernermi misilitsissummut ataatsimut arlalinnulluunniit peqataanngitsoortoqarsinnaavoq.
§ 2. Atuartitsinermi angusimasanik ilinniarnermut allamut nuussisinnaanissamut tunngavissiisumi pineqarpoq,
1) fagini ilinniarnertuunngorniarfimmi atuartitsiviusuni allanilu ilinniarnertuunngorniarfinni ilinniagassatut pilersaarutit pillugit Namminersorlutik Oqartussat nalunaarutaat naapertorlugu ingerlanneqartuni faginilu allani kalaallit danskilluunniit oqartussaasuinit ilinniarnertuunngorniarfinni qaffasissutsinut A, B-mut C-mulluunniit inissinneqarsimasuni atuartitsineq,
2) nunat avannarliit arlaannit Savalimmiuniillu aamma Ålandimit ilinniarnertuunngorniarfinni atuartitsineq, imaluunniit
3) fagini ingerlatanilu allani nr. 1-imi 2-milu taaneqartunit allaanerusuni atuartitsineq, tamatumani Naalakkersuisut rektorimit tamatuminnga inassuteqartoqarneratigut suliatigut tunngaveqarluni taamatut aalajangiippata.
Imm. 2. Atuartitsineq pineqartoq ilinniarnertuunngorniarfinni qaffasissutsini A, B-mi C-miluunniit inissisimareersimanngippat Naalakkersuisut rektorimit tamanna pillugu inassuteqartoqarneratigut pisariaqartinneqarpat suliatigut tunngaveqarluni inissiisinnaapput.
Angusimasanik ilinniarnermut allamut nuussisinnaanissamut piumasaqaatit
§ 3. Ilinniartoq fagimi ilikkagassatut anguniagaasunik tamakkiisumik ilaannakortumilluunniit naammassinniffiusumik suliatigut piginnaasaqalersimasoq rektori naliliippat qinnuteqartoqarneratigut angusimasanik ilinniakkamut allamut nuussinissaq rektorimit akuerineqarsinnaavoq, takuuk § 2.
Imm. 2. Angusanik ilinniakkamut allamut nuussinissamik qinnuteqarnermut tunngavissiisuusunik ingerlataqarsimanermut uppernarsaatinik pisariaqartinneqartunik, taakkununnga ilanngullugit siusinnerusukkut atuartitsinermit uppernarsaatinik atsiornernillu saqqummiussinissaq ilinniartup akisussaaffigaa.
§ 4. Angusimasanik ilinniarnermut allamut nuussisoqarsinnaavoq tamakkiisutut, ilaannakortumik imaluunniit taarsiissutitut nuussinertut.
Imm. 2. Faginut angusimasanik ilinniarnermut allamut nuussinissamik qinnuteqarnermi tunngavigineqartunut malittarisassat naapertorlugit ilinniartup fagimik pineqartup assinganik taamatulli, imaluunniit ilinniarnertuunngorniarfinni qaffasinnerusumik naammassinnissimaguni angusimasanik tamakkiisumik nuussinissamut akuerineqarsinnaatitaavoq, taamaattorli takuuk § 13, imm. 2.
Imm. 3. Ilinniartoq fagimi ilikkagassatut anguniakkanik tamakkiisumik ilaannakortumilluunniit naammassinnissimalluni suliatigut piginnaasaqalersimappat angusimasanik ilinniarnermut allamut ilaannakortumik nuussisoqarsinnaavoq.
Imm. 4. Taarsiissutitut angusimasanik ilinniakkamut allamut nuussisoqarsinnaavoq ilinniartoq fagimik allamik fagimilluunniit allatut taasamik taamatulli imaluunniit qaffasinnerusumik, ilinniakkami siunertamut tunngasuni fagimut peqataanngiffigisassatut aaqqinneqartumut taarsiunneqarsinnaasumik naammassinnissimappat. Angusimasanik faginut kalaallisut, danskisut, tuluttut matematikkimullu, kiisalu ilinniartitaanermi suliassamut taarsiissuteqarnikkut nuussisoqarsinnaanngilaq.
§ 5. Ilinniartup tunngaviusumik ingerlataqarneq siusinnerusukkut naammassisimappagu ilinniartoq tunngaviusumik ingerlataqarnermi peqataanngiffiusussamik angusimasanik ilinniakkamut allamut nuussisinnaatitaavoq, taamaattorli takuuk § 13, imm. 2.
Imm. 2. Ilinniartunut ukiumik ilinniarfiusumik kingullermik aallaqqaataaneerisunut ilinniartunullu ilinniakkamik qimatsinerup kingorna ilinniartitaanermut akuerineqartunut angusimasanik ilinniarnermut allamut nuussisinnaanermik rektori killilersuisinnaavoq. Ilinniartup suliatigut pisariaqartitai aallaavigalugit ilinniarnermillu ingerlatseqqinnerup naapertuuttumik ataqatigiissumillu aaqqissuunneqarnissaa aallaavigalugu killilersuineq aalajangersaavigineqassaaq.
Angusanit ilinniarnermut allamut nuussinerup inatsisitigut sunniutai
§ 6. Angusanik ilinniarnermut allamut tamakkiisumik nuussinerup ilinniartup fagimi ataatsimi atuartitsinermik tamarmiusumik peqataannginnissaa fagimillu naammassinninnginnissaa nassatarissavaa.
§ 7. Angusimasanik ilinniarnermut allamut ilaannakortumik nuussinerup ilinniartup fagimi taassumaluunniit ilaani atuartitsinermik tamarmiusumik peqataannginnissaa nassatarissavaa. Taamaakkaluartoq ilinniartup fagi naammassissavaa, tamanna pillugu malittarisassat naapertorlugit. Taamaattorli fagimi piukkunnassutsimut inaarutaasumik karakteereqalernissamut tunngavissaanngitsunik angusimasanik ilinniarnermut allamut nuussisoqarpat ilinniartoq fagimi tamatigut misilitsittassaaq. Piffissanut soraarummeerfiusussanut Naalakkersuisut aalajangersagaannut tunngatillugu tamanna ajornanngippat rektorip fagimi misilitsinnissaq siuartissinnaavaa.
§ 8. Taarsiissutitut angusimasanik ilinniarnermut allamut nuussinerup ilinniartup fagimi atuartitsinermut tamarmiusumut fagimillu naammassinninnissamut peqataannginnissaa nassatarissavaa. Ilinniartup fagimik pineqartumik qaffasinnerusumik nangitsinissamut periarfissai rektorip killilersorsinnaavaa.
§ 9. Piukkunnassutsimut karakteereqalerfiusumik fagimik naammassinninnissamut misilitsinnerusinnaasumullu peqataannginnissami ilinniartup fagimi taamatulli qaffasitsigisumik qaffasinnerusumilluunniit misilitsereersimanissaa allatulluunniit ilinniarnertuunngorniarfimmi fagimik naammassinnissimanissaa piumasaqaataavoq, tamanna pillugu malittarisassat naapertorlugit.
§ 10. Ilinniartut atuartitsinermut peqataanngiffiusussamik angusimasanik ilinniarnermut allamut nuussisimasut atuartitsinermut pineqartumut peqataasinnaatitaanngillat.
§ 11. Ilinniartut fagimi piukkunnassutsimut inaarutaasumik karakteereqalernissamut misilitsissinnaanermulluunniit peqataanngiffiusussamik angusimasanik ilinniarnermut allamut nuussisimasut ilinniakkap ilaatut fagimik aallaqqaataanit naammassinnissinnaanngillat.
§ 12. Ilinniartoq angusimasanik ilinniarnermut allamut nuussisimasoq ilinniarnertuunngorniarfimmit sivikinnerusumik faginilluunniit amerlanerusunik imalimmik immikkut ingerlataqarnissamik, aamma ilinniarniakkamik ilinniartup malitaanik rektorimit neqeroorfigineqarsinnaavoq.
§ 13. Angusimasanik ilinniarnermut allamut nuussiviusumik ingerlataqarnissaq aallaavittut nutaanngilisoorsinnaanngilaq.
Imm. 2. Ingerlatarli ukiut tallimat sinnerlugit qaangiutereernerini naammassineqarsimasoq nutaanngilisimanersoq rektorip aalajangiiffigisinnaavaa.
Angusimasanik ilinniarnermut allamut nuussinissaq pillugu siumut neriorsuineq
§ 14. Ilinniartunut ilinniarnertuunngorniarnermik ilaanik Danmarkimi nunaniluunniit allani ingerlatserusuttunut angusimasanik ilinniarnermut allamut nuussinissaq pillugu Naalakkersuisut rektorimit tamanna pillugu inassuteqartoqarneratigut siumut neriorsuisinnaapput.
Imm. 2. Siumut neriorsuisoqarneratigut ukioq ataaseq angullugu atuartitsinermut peqataanngitsoortoqarsinnaavoq piffissamilu pineqartumi fagimik ataatsimik arlalinnilluunniit naammassinninnissamut peqataanngitsoortoqarsinnaalluni.
§ 15. Angusimasanik ilinniarnermut allamut nuussinissamik siumut neriorsuisoqarnissaanik aalajangiisoqartinnagu Naalakkersuisut suliatigut tunngaveqarlutik Danmarkimi nunamiluunniit allami pilersaarutaasutut ilinniarnissaq, tassunga ilanngullugit fagit tulleriinneri, fagip qaffasissusia, ilikkagassatut anguniakkat ilinniartitaanermiluunniit Danmarkimi nunamiluunniit allami pisumi qitiusumik imarisaasut akuerissavaat.
§ 16. Ilinniartup piffissami fagimi ataatsimi arlalinniluunniit qarasaasiakkut atuartitsinermik naammassinninnissaa angusimasanik ilinniarnermut allamut nuussinissaq pillugu siumut neriorsuinissamik aalajangiiniarnermi piumasaqaatigineqarsinnaavoq.
§ 17. Angusimasanik nuussinissamik siumut neriorsuineq pituttuisuuvoq, ilinniartup atuartitsinerup angusimasanik nuussinissaq pillugu siumut neriorsuinermut tunngaviusup ilaani pingaarutilimmi peqataanngitsoorsimanera eqqaassanngikkaanni.
Atuartitsinermut allatut peqataannginneq.
§ 18. Ilinniartoq ilinniarnertuunngorniarfimmut allamut ilinniakkamulluunniit allamut nuuppat sulianullu tunngasut pissutaallutik ilinniartup faginik toqqakkatut qaffasissusilinnik nangitsinissaa ajornarpat, rektorip ilinniartoq fagini piukkunnassutsimut karakteereqalerfiusuni misilitsiffiusinnaasunilu fagimi ataatsimi arlalinniluunniit atuartitsinermut, kiisalu fagimik naammassinninnissamut peqataatinngissinnaavaa.
Imm. 2. Ilinniartup ilinniarnertuunngorniarfimmut allamut ilinniakkamulluunniit allamut nuunnera tunuliaqutaralugu peqataannginnissamut piumasaqaataavoq ilinniartup fagini allani atuartitsinermut ilinniartup peqataanngiffigisaanut naapertuuttumik annertussusilimmik qaffasissusilimmillu atuartitsinermut peqataasarnissaa naammassinninnissaalu.
§ 19. Ilinniartup fagimik pineqartumik atuarfimmi allami ingerlatsillunilu naammassinninnissaa rektorip akuerisimappagu rektorip tamatumunnga peqatigitillugu ilinniartup fagimi atuartitsinermut, kiisalu piukkunnassutsimut inaarutaasumik karakteerinnalluni fagimik naammassinninnissamut misilitsinnerusinnaasumullu peqataatinngissinnaavaa.
Soraarummeersimanermut uppernarsaammi angusimasanik ilinnarnermut allamut nuussisimanermik nalunaarneq
§ 20. Ilinniartoq fagimik naammassinninnissamut peqataanngissutaasumik angusimasaminik ilinniarnermut allamut nuussisimappat ilinniartup soraarummeersimanermut uppernarsaataani tamanna pillugu paasisitsisoqassaaq.
§ 21. Fagimi, angusimasanik ilinniarnermut allamut nuussinissamut tunngavigineqartumi suliassami, casemi, imaluunniit oqaluttariarsornikkut allattariarsornikkulluunniit misilitsinnermi inaarutaasumik misilitsinnermi karakteererisinnaasat ilinniartup soraarummeersimanermut uppernarsaataanut nuunneqassapput misilitsinnermi karakteeritut aamma fagimi pineqartutut qaffasissusilimmi misilitsinnermi karakteeritut.
§ 22. Piukkunnassutsimut inaarutaasumik karakteerit taamatulluunniit karakteerit ilinniartup fagimi angusimasanik ilinniarnermut allamut nuussinermut tunngavigineqartumi inaarutaasumik piukkunnassutsimik naliliiviusut ilinniartup soraarummeersimanermut uppernarsaataanut nuunneqassapput, piukkunnassutsimut inaarutaasumik karakteritut aamma fagimi pineqartutut qaffasissusilimmi piukkunnassutsimut inaarutaasumik karakteeritut.
§ 23. Fagi angusimasanik ilinniarnermut allamut nuussinermut tunngavigineqartoq, ilinniarnertuunngorniarfiit pillugit malittarisassat naapertorlugit karakterinik ilinniartup soraarummeersimanermut uppernarsaataanut nalunaarneqartussanut ilaqanngippat tamatumunnga taarsiullugu soraarummeersimanermut uppernarsaat karakteerinik nuussiviunngitsumik angusimasanik ilinniarnermut allamut nuussisoqarsimaneranik oqaaseqaatitalerneqassaaq.
§ 24. Fagi, angusimasanik ilinniarnermut allamut nuussinermut tunngavigineqartoq ilinniarnertuunngorniarfiit pillugit malittarisassat naapertorlugit ilinniartup soraarummeersimanermut uppernarsaataani allanneqartussanit amerlanerusunik karakteereqarfiuppat tamatumunnga taarsiullugu soraarummeersimanermut uppernarsaatit karakteerit fagimit angusimasanik ilinniarnermut allamut nuussinermut tunngavigineqartumit pisut agguaqatigiissinneri allanneqassapput. Agguaqatigiissitat akunnaallisaasarneq pillugu nalinginnaasumik malittarisassat ilinniarnertuunngorniarfinni naliliisarneq uppernarsaasiisarnerlu pillugit Namminersorlutik Oqartussat nalunaarutaanni aalajangersarneqartut naapertorlugit akunnaallisarneqassapput.
§ 25. Taarsiissuteqarnikkut angusimasanik ilinniarnermut allamut nuussisarneq pillugu malittarisassat naapertorlugit angusimasanik ilinniarnermut allamut nuussisoqarsimappat ilinniartup soraarummeersimanermut uppernarsaataa tamanna, kiisalu fagip angusimasanik ilinniarnermut allamut nuussinermut tunngaviusup aqqa pillugu oqaaseqaatitalerneqassaaq.
§ 26. Ilinniakkanit ingerlaqqiffiusunit faginit karakteerinik nuussisoqarsinnaanngilaq.
§ 27. Karakteerit ECTS-skala aqqutigalugu karakteerinut ilinniarnertuunngorniarfiit pillugit malittarisassat naapertorlugit tunniunneqartartunut allanngortinneqarsinnaappata aatsaat nunani allani ilinniarnertuunngorniarfinnit karakteerinik nuussisoqarsinnaavoq.
§ 28. Fagini angusimasanik ilinniarnermut allamut nuussissutaasinnaasuni misilitsinnerit misilitsinnerni ilinniarnertuunngorniarfimmi naliliisarneq pillugu malittarisassani piumasaqaataasuni amerlassutsinut taamaallaat atuutissapput ilinniartoq holdinut atuarfigisaminut misilitsissutissatut makitsinerup kingorna misilitsittussaasimagaluarpat.
Naammagittaalliortarneq pillugu aalajangersakkat
§ 29. Ilinniartoq imaluunniit ilinniartoq angajoqqaatut oqartussaaffigineqarpat, angajoqqaatut oqartussaasut nalunaarut manna naapertorlugu rektorip aalajangiineranik, aalajangiinerup nalunaarutigineqarneranit sapaatit akunneri marluk qaangiutsinnagit Naalakkersuisunut inaarutaasumik aalajangiisussanut naammagittaalliuuteqarsinnaapput.
Imm. 2. Naammagittaalliuut tunngavilersorneqarsimassaaq.
Imm. 3. Naammagittaalliuut allaganngorlugu ilinniarnertuunngorniarfiup rektorianut tunniunneqassaaq taassumalu nammineq suliamut oqaaseqaasiaani ilanngullugit Naalakkersuisunut ingerlateqqissavai. Suliap ingerlateqqinneqannginnerani ilinniarnertuunngorniarfiup pisortaata naammagittaalliuuteqartoq oqaaseqaatigineqartumut oqaaseqarnissaanut sapaatit akunneranik ataatsimik piffissalerlugu periarfississavaa. Naammagittaalliuuteqartup oqaaseqaatigisinnaasai ilanngullugit Naalakkersuisunut nassiunneqassapput.
§ 30. Nalunaarut atuutilissaaq 1. maj 2015-imi.
Namminersorlutik Oqartussat, ulloq 14. April 2015


text:
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / HD / Andrew Martin tapetti HD	Andrew Martin tapetti HD
0	Andrew Martin tapetti HD
Tässä on paras kokoelma Ofandrew Martin tapetti HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos Like This Andrew Martin taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Venkatesh warner Edellinen: ferrari taustakuvat HD
seuraava: crysis 3 HD tapetti
halo tapetti hd HDpunaiset ruusut tapetti HDruudullinen tapetti HDrullalautailu tapetti HDPortal tapettiSexy Väritaustakuvat HD40k tapetti HDPaul Walker tapettideadpool tapetti hd HDmahtava puhelin taustakuvia HD Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD hd hd HD


Namminersornerullutik Oqartussat umiarsualiveqarfiutaannik sanaartorneq, aserfallatsaaliineq, ingerlatsineq il.il. pillugit Inatsisartut peqqussutaata allanngortinneqarneranik Inatsisartut peqqussutaat nr. 2, 27. marts 2006-imeersoq.(Sulliffeqarfinnut namminersortunut sumiiffinni aalajangersimasuni umiarsualiveqarfimmi pisortatut oqartussaasutut suliassanik tunniussineq)
Namminersornerullutik Oqartussat umiarsualiveqarfiutaannik sanaartorneq, aserfallatsaaliineq, ingerlatsineq il.il. pillugit Inatsisartut peqqussutaat nr. 4, 29. oktober 1999-imeersoq
Umiarsualiveqarnermut oqartussaanerup ingerlanneqarnera pillugu Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 14, 14. maj 2002-meersoq
Umiarsualivinni malittarisassaqartitsineq pillugu Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 1, 4 januari 2000-imeersoq
§ 1. Umiarsualivinnik nunami atortulersuutitalinnik usinik, inunnik, aalisakkanilluunniit tulaanneqartunik inuussutissarsiutigalugu assartuinermut atorneqartunik sanaartorneq ingerlatsinerlu Naalakkersuisut akuersissuteqarnerisigut aatsaat pisinnaavoq, tak. § 5, umiarsualiviit nunami atortulersuutitallit § 2-mi taaneqartut eqqaassanngikkaanni.
Imm. 2. Naalakkersuisut malittarisassanik umiarsualiviit nunami atortulersuutitallit umiarsualiviillu imartaasa taakkununnga atasut killilersorneqarnerannut atuuttunik aalajangersaasinnaapput.
§ 2. Inatsisartut inatsisaat manna umiarsualivinnut nunami atortulersuutitalinnut makkununnga atuutinngilaq:
1) Sakkutuut Kalaallit Nunaanni suliaqarnerannut ilaatillugu taamaallaat Naalagaaffimmit atorneqartunut.
2) Aatsitassanik mineraliusunik misissueqqaarnissamut atuinissamullu akuersissummi Naalakkersuisut suliat taakku pillugit oqartussaasut suliarinninneranni tamarmiusumi ilaasutut tunniussaanni pineqartunut ilaatinneqartunut, taamaattorli tak. § 4.
3) Nunami tankeqarfinnut illoqarfinnik nunaqarfinnillu pilersuinermi ilaallutik oliamik ikummatissamillu niooraanermut atugassanngortinneqarsimasunut atorneqartunulluunniit, taamaattorli tak § 4.
4) Pituffimmi illersornissaqarfiup iluani inissisimasunut.
5) Inatsisartut inatsisaata matuma atortuulersinneqarnerani Kalaallit Nunaanni Namminersorlutik Oqartussanit kommuninilluunniit tamakkiisumik ilaannakortumilluunniit pigineqartunut.
§ 3. Inatsisartut inatsisaat manna umiarsualivinnut nunami atortulersuutitalinnut sungiffimmi siunertanut atorneqartunut atuutinngilaq.
Imm. 2. Umiarsualivik nunami atortulersuutitalik nassiussanik, inunnik aalisakkanilluunniit tulaanneqartunik inuussutissarsiutigalugu assartuinermut tamatumunngalu peqatigitillugu sunngiffimmi siunertanut atorneqarpat atuineq tamarmiusoq § 1-imi pineqartunut ilaatinneqartutut isigineqassaaq.
§ 4. §§ 17 - 19 umiarsualivinnut nunami atortulersuutitalinnut § 2, imm. 2, nr. 2-mi, 3-mi, 5-imilu pineqartunut ilaatinneqartunut aamma atuupput.
Umiarsualivinnik nunami atortulersuutitalinnik sanaartorneq ingerlatsinerlu
§ 5. Umiarsualivinnik nunami atortulersuutitalinnik sanaartortoqarnissaa, allilerisoqarnissaa, allanngortiterisoqarnissaa aamma atuinermik ingerlatsinermillu allanngortitsisoqarnissaa Naalakkersuisut akuersissutigisinnaavaat, tak. § 1. Akuersissut kisermaassisinnaatitaanertut tunniunneqarsinnaavoq.
Imm. 2. Kommunit umiarsualivii nunami atortulersuutitallit pioreersut kommunip ataani ingerlanneqaannarnissaat akuersissutigineqarsinnaavoq. Kommunip umiarsualiveqarfiata pioreersup allilerneqarnissaanut, allanngortiterneqarnissaanut imaluunniit allannguuteqartinneqarnissaanut akuersissummik Naalakkersuisut tunniussisinnaapput. Akuersissummut atugassarititaasussanik Naalakkersuisut aalajangersaasinnaapput. §§ 7 – 12 aammalu maleruagassat taanna malillugu aalajangersagaasut, kommunip piginnittuunerata ingerlatsineratalu malitsigisaanik pisariaqartunik allannguuteqartillugu naleqqussarneqartillugulu atorneqassapput.
§ 6. § 5, imm. 1 tunngavigalugu akuersissut umiarsualivinnik ingerlatseqatigiiffinnut Kalaallit Nunaanni angerlarsimaffeqartunut, piginneqataassuteqarluni (anpart) imaluunniit aktiaateqarluni ingerlatseqatigiiffittut aaqqissuussaasunut tunniunneqarsinnaavoq. Umiarsualivinnik ingerlatseqatigiiffiup taamaallat suliaqarnermik Inatsisartut inatsisaanni matumani pineqartumik ingerlatsinissamik siunertaqassaaq.
§ 7. Sanaartukkat piusut atortulersuutillu § 5, imm. 1 tunngavigalugu akuersissummi pineqartunut ilaatinneqartut piginnittuannut § 5, imm. 1 tunngavigalugu taamaallaat akuersissuteqartoqarsinnaavoq.
Imm. 2. § 5, imm. 1 tunngavigalugu akuersissummik piginnittup umiarsualiveqarnermut tunngasumik aningaasarsiutigalugu sulineq alla ingerlassinnaavaa, matumani umiarsualivimmi attaveqaatinik, quersuaqarfinnik pigisanillu aalaakkaasunik sanaartorneq, ingerlatsineq attartortitsinerlu ilanngullugit eqqarsaatigalugit.
Imm. 3. Naalakkersuisut § 5, imm. 1 tunngavigalugu akuersissummik piginnittoq sulinermik imm. 1-imi 2-milu taaneqartunit allaasumik aalajangersimasumik annertussusilimmik erseqqinnerusumillu piumasaqaateqarfiusumik ingerlatsinissaanut akuerisinnaavaat.
§ 8. Kommuni umiarsualivimmik ingerlatseqatigiiffimmi piginneqataassutinik pigisaqartutut peqataasinnaavoq, Naalakkersuisunit siumoortumik akuersissuteqarfigineqarnermigut. Naalakkersuisut kommunip peqataaneranut piumasaqaatit akuersissummi aalajangersassavaat, matumani kommunip piginneqataassutaasa annertussusissaat, aningaasanngorlugit siumut akiliutissai, aningaasalersuineq, aqutsineq allallu ilanngullugit eqqarsaatigalugit.
§ 9. Naalakkersuisut § 5, imm. 1 tunngavigalugu akuersissummik qinnuteqaatit niuernermik ingerlatsinermut tunngaviusoq kiisalu niuernermut pilersaarusiaq, missingersuutit aningaasalersuinissamillu neriorsuutit tassunga atasut pillugit uppernarsaatit tunngavigalugit suliarisarpaat.
Imm. 2. Akuersissummik qinnuteqartut akuersissummillu pigisaqartut paasissutissanik Inatsisartut inatsisaat manna tunngavigalugu oqartussaasup suliarinninneranut pisariaqartutut Naalakkersuisut isigisaannik tamanik Naalakkersuisunut tunniussissapput.
Imm. 3. Naalakkersuisut paasissutissanik nalunaarutiginnittarneq pillugu malittarisassanik aalajangersaasinnaapput, matumani § 5, imm. 1 tunngavigalugu akuersissummik qanoq ilusiliilluni qinnuteqartoqarsinnaanera pillugu malittarisassat ilanngullugit eqqarsaatigalugit.
§ 10. § 5, imm. 1 tunngavigalugu akuersissut tunniunneqarsinnaavoq, umiarsualivinni nunami atortulersuutitalinni aningaasaliissutit tamarmiusut usinik, inunnik, aalisakkanilluunniit tulaanneqartunik ingerlatanilluunniit allanik umiarsualivimmi sulianut attuumassuteqartunik pisariaqartitsinertut annertutigippata, tak. § 7, imm. 2.
Imm. 2. § 5, imm. 1 tunngavigalugu akuersissut sumiiffimmut aalajangersimasumut atuuttussatut tunniunneqassaaq. Akuersissummi umiarsualiviup inissisimanera, annertussusia, pisinnaasaqassusia il.il. pillugit aalajangersakkat aalajangersarneqassapput.
§ 11. § 5, imm. 1 tunngavigalugu akuersissut ukiuni 40-ni atuuttussatut tunniunneqarsinnaavoq, piffissap taassuma naanerani Namminersorlutik Oqartussanut tamakkiisumik piginnittussaatitaaffeqartumik aammalu akeqanngitsumik utertinneqartussaatitaasumik. Piffissaq akuersissutip atuuffia ukiut 20-t tikillugit marloriarluni sivitsorneqarsinnaavoq. Naalakkersuisut pisuni immikkut ittuni Inatsisartuni Aningaasaqarnermut Akileraartarnermullu Ataatsimiititaliap akuersineratigut ukiut 60-it angullugit taamatuttaaq piffissami sivisussusiligaanngitsumi akuersissuteqarsinnaapput.§ 5, imm. 2 malillugu akuersissut, Namminersorlutik Oqartussanut utertitsisussaatitaaffeqanngitsumik tunniunneqarsinnaavoq.
Imm. 2. Utertitsisussaatitaaneq pillugu malittarisassanik Naalakkersuisut aalajangersaasinnaapput.
§ 12. Naalakkersuisut akuersissutini § 5, imm. 1 tunngavigalugu piumasaqaatinik aalajangersaasinnaapput, ilanngullugit inuussutissarsiummik ingerlataqartut umiarsualivimmi periarfissaqartinneqarnissaasa aamma inuussutissarsiummik suliaqarnissamut periarfissaqartitsinissap qulakkeernissaanut pisussaaffeqarneq, akuersissutinik atorunnaarsitsisarneq, akuersissutinik utertitsisarneq, umiarsualivimmik sanaartugartaqartumik taassumaluunniit ilaanik matusinermut imaluunniit piiaanermut aningaasartuutinut qularnaveeqqusiissuteqartarneq pillugit atugassarititaasut.
Imm. 2. Naalakkersuisut § 5, imm. 1 tunngavigalugu akuersissummut atugassarititaasut, taakkunanilu allannguutit pillugit malittarisassanik aalajangersaasinnaapput.
§ 13. § 5, imm. 1 aamma 2 tunngavigalugu akuersissummik pigisaqartup akuersissummi piumasaqaatit sumiginnarpagit/unioqqutippagit Naalakkersuisut pissutsinik aaqqiisoqarnissaa peqqusissutigisinnaavaat imaluunniit umiarsualiviup nunami atortulersuutitallip matugallarneqarnissaa peqqusissutigisinnaallugu.
Imm. 2. Umiarsualivik nunami atortulersuutitalik atorneqarunnaarpat taassuma matugallarneqarnissaa Naalakkersuisut peqqusissutigisinnaavaat.
Umiarsualivinnik nunami atortulersuutitalinnik atuisinnaaneq atuinermullu akiliuteqartarneq
§ 14. § 5, imm. 1 aamma 2 tunngavigalugu akuersissumik pigisaqartup umiarsuit inissaqartitsinerup isumannaallisaanermilu isiginiagassat tamanna ajornartinngippassuk umiarsualivississallugit pisussaaffigaa, akuersissummi allamik aalajangersaasoqarsimanngippat.
Imm. 2. § 5, imm. 1 aamma 2 tunngavigalugu akuersissummik pigisaqartup umiarsuit usinik Kalaallit Nunaannut, Kalaallit Nunaannit Kalaallillu Nunaanni assartuinermut akuersissummi pineqartunut ilaatinneqartut isumannaallisaanermi isiginiagassat tamanna ajornartinngippassuk umiarsualivississallugit pisussaaffigaa, tak. Kalaallit Nunaannut, Kalaallit Nunaannit Kalaallillu Nunaanni imaatigut assartuineq pillugu Inatsisartut peqqussutaat.
Imm. 3. § 5 tunngavigalugu akuersissummik pigisaqartup umiarsuit sakkutuunit Kalaallit Nunaata illersorneqarneranut ilaasunit atorneqartut isumannaallisaanermi isiginiagassat tamanna ajornartinngippassuk umiarsualivississallugit pisussaaffigaa.
§ 15. § 5, imm. 1 aamma 2 tunngavigalugu akuersissummik pigisaqartup umiarsuit umiarsuarnillu usingiaasartut usilersuinermi usingiaanermilu pisariaqarneratut annertutigisumik namminerlu atortuutini atorlugit ikiussallugit pisussaaffigaa.
§ 16. Umiarsualivinnik ingerlatseqatigiiffiit umiarsualiviup nunami atortulersuutitallip atorneqarnerannut akiliutinik akiliuteqartitsisinnaapput.
Imm. 2. Akiliutit akiliuteqartitsinermilu tunngaviit umiarsualivinnik ingerlatseqatigiffiit ataasiakkaarlutik sulineri tamarmiusut tunngavigalugit aalajangersarneqartassapput, matumani umiarsualivimmik nunami atortulersuutitalimmik pilersitsinermut, ingerlatsinermut, ernialersuinermut nalikilliliinermullu aningaasartuutit ilanngullugit eqqarsaatigalugit.
Imm. 3. Akiliutit akiliuteqartitsinermilu tunngaviit kiisalu taakkunani allannguutit Naalakkersuisunit akuerineqartassapput. Akiliutit akiliuteqartitsinermilu tunngaviit allanngortinneqassasut Naalakkersuisut piumasaqaatigisinnaavaat.
Imm. 4. Umiarsualivinnik ingerlatseqatigiiffiit pisussaapput paasissutissat akiliutit akiliuteqartitsinermilu tunngaviit akuerineqarnerinut allannguuteqarnerinulluunniit atatillugu Naalakkersuisut pisariaqartutut isigisaat Naalakkersuisunut sukkulluunniit nalunaarutigissallugit. Naalakkersuisut paasissutissanik taamaattunik nalunaaruteqartarneq pillugu malittarisassanik aalajangersaasinnaapput, matumani paasissutissat piffissani aalajangersimasukkaani nalunaarutigineqartarnissaat imaluunniit ilusiliussassatut piumasaqaatit aalajangersimasut naapertorlugit nalunaarutigineqartarnissaat ilanngullugit eqqarsaatigalugit.
Imm. 5. Umiarsualivimmik ingerlatseqatigiiffiit ingerlatat § 5, imm. 1-imi aamma § 7, imm. 2-mi 3-milu pineqartunut ilaatinneqartut pillugit naatsorsuusiortassasut Naalakkersuisut aalajangersinnaavaat. Naalakkersuisut naatsorsuutinik saqqummiussisarneq pillugu malittarisassanik aalajangersaasinnaapput.
Nunat tamat akornanni pisussaaffiit il.il.
§ 17. Naalakkersuisut pissutsit Inatsisartut inatsisaanni matumani pineqartunut ilaatinneqartut pillugit nunat tamat isumaqatigiissutaasa atortinneqarnissaat atorneqarnissaalluunniit siunertaralugu malittarisassanik aalajangersaasinnaapput aalajangiisinnaallutilluunniit. Naalakkersuisut peqqusissuteqartarneq inerteqquteqartarnerluunniit imaluunniit paasissutissiisussaatitaanerit pillugit malittarisassanik aalajangersaasinnaapput, malittarisassat taamaattut pissutsit Inatsisartut inatsisaanni matumani pineqartunut ilaatinneqartut pillugit nunat tamat akornanni isumaqatigiissutit atortinneqarnissaat atorneqarnissaalluunniit pisariaqartippassuk.
§ 18. Naalakkersuisut umiarsualiviit nunami atortulersuutitallit isumannaallisaavigineqarnerat pillugu malittarisassanik aalajangersaasinnaapput aalajangiisinnaallutilluunniit. Naalakkersuisut matumani ilanngullugu aalajangersinnaavaat umiarsualivinnik nunami atortulersuutitalinnik isumannaallisaaneq pillugu suliassat namminersortunit erseqqinnerusumik annertussusilikkamik suliarineqarsinnaasut.
Imm. 2. Kalaallit Nunaanni Namminersorlutik Oqartussani allanilu atorfeqartitaasut sanngiiffiusinnaasunik naliliiviginninnerit aamma isumannaallisaanermut pilersaarusiat suliarineqarnerini peqataasut, paasissutissanillu malittarisassat imm. 1 tunngavigalugu aalajangersarneqartut tunngavigalugit tigusaqartut pinerluttulerinermi inatsit tunngavigalugu pisussaapput paasissutissanik taakkuninnga susassaqanngitsunut isertuussinissaminnut, taamaattorli tak. imm. 3.
Imm. 3. Paasissutissat Danmarkimi nunanilu allani oqartussaasunut nunallu tamat akornanni suliniaqatigiiffinnut ingerlateqqillugit tunniunneqarsinnaapput, tamanna Namminersorlutik Oqartussat nunat tamat akornanni pisussaaffiisa nassatarippassuk.
§ 19. § 5, imm. 1 aamma 2 tunngavigalugu akuersissummik pigisaqartut kiisalu umiarsualivinni piginnittoq § 2, nr. 2-mi, 3-mi, 5-imilu pineqartunut ilaatinneqartut pisussaapput malittarisassat aalajangersakkallu §§ 17 aamma 18 tunngavigalugit suliarineqarnerini aqunneqarnerinilu akeqanngitsumik peqataanissaminnut. Pisussaaffeqarneq aammattaaq piginnittoq sinnerlugu umiarsualivimmik nunami sanaartugartalimmik ingerlatsinermik suliaqartumit pisussaaffeqarfigineqarpoq.
Namminersorlutik Oqartussat kommunillu umiarsualivii
§ 20. Naalakkersuisut Namminersorlutik Oqartussat umiarsualiviisa nunami atortulersuutitallit aqunneqarnerat, aserfallatsaalineqarnerat ingerlanneqarnerallu pillugit aalajangersakkanik aalajangersaassapput.
§ 21. Namminersorlutik Oqartussat umiarsualivimmik nunami atortulersuutitalimmik atuinermut akiliutinik akiliisitsisinnaapput.
Imm. 2. Naalakkersuisut umiarsualiviup nunami atortulersuutitallip ingerlanneqarneranut aserfallatsaalineqarneranullu aningaasartuutit tamakkiisumik ilaannakortumilluunniit matussutissaannik akiliutit akiliuteqartitsinermullu tunngaviit aalajangersarsinnaavaat. Umiarsualivinnut ataasiakkaanut akiliutit ataatsimoortillugit naliliivigineqassapput, matumani soorlu pilersuinerup isumannaatsuunera, nassiussatigut ilaasutigullu kaaviiaartitat umiarsualiviullu najukkamut sumiiffigisaminut sunniutai ilanngullugit pingaartillugit isiginiarneqarsinnaallutik.
Imm. 3. Akiliutigineqartut pissutigalugit umiarsualiviit umiarsualivinnik piginneqatigiinnit pigineqartut aamma umiarsualiviit Kalaallit Nunaanni Namminersorlutik Oqartussanit pigineqartut unammilleqatigiinnerisa equtinneqannginnissaat sapinngisamik annertunerpaamik qulakkeerneqassaaq.
Imm. 4. Imm. 2-3 kommunit umiarsualiviinut tamatuma pissuseqataanik atuupput, tak. § 5, imm. 2. Kommuni umiarsualiviup nunami atortulersuutitallip atorneranut akiliisitsisinnaavoq. Akiliutit akiliuteqartitsinermullu tunngaviit Naalakkersuisunit aalajangersarneqassapput, tak. imm. 2.
§ 22. Umiarsualivinnut qitiusumik oqartussaaneq Naalakkersuisuniippoq.
Imm. 2. Naalakkersuisut suliffeqarfik inuit ataasiakkaat pillugit inatsiseqartitsineq tunngavigalugu pilersinneqarsimasoq umiarsualiveqarnermut imarsiornermullu tunngasunik ilisimasaqartoq Namminersorlutik Oqartussat umiarsualiveqarfianni ataatsimi arlalinniluunniit najukkami umiarsualiveqarnermut oqartussaanermik isumaginninnissaanut piginnaatissinnaavaat. Naalakkersuisut suliffeqarfik namminersortoq isumagisassamik taassuminnga ingerlatsinissamut pisussaaffilersinnaavaat.
Imm. 3. Imm. 2 tunngavigalugu najukkami umiarsualivimmut oqartussaasoq Naalakkersuisut sinnerlugit aalajangiisinnaavoq, tamatumunnga ilanngullugu umiarsualiviup nunami atortulersuutitai ilanngullugit atorneqarneranut akiliisitsisarnerup isumagineqarnera. Umiarsualivimmut qitiusumik oqartussaasup najukkami umiarsualivimmut oqartussaasoq naalakkissallugu piginnaatitaavoq taannalu nakkutigisaralugu.
Imm. 4. Naalakkersuisut najukkami umiarsualivimmut oqartussaaneq pillugu malittarisassanik aalajangersaasinnaapput.
Imm. 5. Kommunit umiarsualiviini § 5, imm. 2 tunngavigalugu akuersissummik tunineqartuni umiarsualivimmut oqartussaaneq kommunalbestyrelsip isumagisaraa. Kommunalbestyrelsip najukkami umiarsualivimmut oqartussaaneq isumaqatigiissuteqarnermigut ingerlatseqatigiiffimmut imm. 2-4-mi aalajangersakkat tunngavigalugit isumagisassanngortissinnaavaa, tassami kommunalbestyrelsi Naalakkersuisut sinnerlugit aalajangiisarmat.
Torersuutitsinissaq pillugu malittarisassat
§ 23. Naalakkersuisut umiarsualivinni nunami atortulersuutitalinni torersuutitsinissap malinneqarnissaa pillugu malittarisassanik aalajangersaasinnaapput.
Imm. 2. Naalakkersuisut umiarsualiviit nunami atortulersuutitallit ataasiakkaat eqqarsaatigalugit umiarsualivinnut ataasiakkaanut taakkununngarpiaq tunngasumik torersuutitsinissaq pillugu malittarisassanik aalajangersaasinnaapput.
Imm. 3. Naalakkersuisut torersuutitsinissaq pillugu malittarisassat malinneqarnerat nakkutigisaraat.
§ 24. § 5, imm. 1 aamma 2 tunngavigalugu akuersissummik imaluunniit umiarsualivimmik nunami atortulersuutitalimmik § 5, imm. 1 aamma 2 tunngavigalugu akuersissummik pineqartunut ilaatinneqartumik allanut toqqaannartumik toqqaannanngikkaluamillu isumagisassanngortitsinerit tamarmik Naalakkersuisunit akuerineqartassapput.
Imm. 2. § 5, imm. 1 aamma 2 tunngavigalugu akuersissut taarsigassarsissutigineqarsinnaanngilaq, qularnaveeqqusiunneqarsinnaanani imaluunniit akiitsoqarfiusut akiliisitsiniarneranni malersuissutigineqarsinnaanani.
Naammagittaalliortarneq
§ 25. § 12, 14 aamma 15 naapertorlugit taliffissamik innersuunneqarneq, usilersornermi usingiarnermilu ikiorserneqarneq kiisalu umiarsualivimmi inuussutissarsiummik suliaqarnissamik periarfissaqarnissaq pillugit aalajangiinerit Naalakkersuisunut naammagittaalliuutigineqarsinnaapput.
Imm. 2. Imm. 1 tunngavigalugu naammagittaalliorsinnaatitaasut tassaapput pineqartut aalajangiinermit pisussaaffiligaasut imaluunniit aalajangiinermi namminneerlutik allatigut inatsiseqartitsinikkut soqutigisaqartuusut.
Imm. 3. Naammagittaalliornissamut piffissaliussaq aalajangiinerup naammagittaalliuutigineqartup naammagittaalliorfigineqarsinnaasumit tiguneqarneranit sapaatit akunnerinik sisamanik sivisussuseqarpoq.
§ 26. Najukkami umiarsualivimmut oqartussaasup § 22, imm. 3 tunngavigalugu aalajangiineri Naalakkersuisunut naammagittaalliuutigineqarsinnaapput.
Imm. 2. Najukkami umiarsualivimmut oqartussaasup § 22, imm. 5, tak. imm. 3, tunngavigalugu aalajangiineri kommunalbestyrelsimut naammagittaalliuutigineqarsinnaapput.
Imm. 3. Imm. 1 aamma imm. 2 tunngavigalugit naammagittaalliorsinnaatitaasut tassaapput pineqartut aalajangiinermit pisussaaffiligaasut imaluunniit aalajangiinermi namminneerlutik allatigut inatsiseqartitsinikkut soqutigisaqartuusut.
Imm. 4. Naammagittaalliornissamut piffissaliussaq aalajangiinerup naammagittaalliuutigineqartup naammagittaalliorfigineqarsinnaasumit tiguneqarneranit sapaatit akunnerinik sisamanik sivisussuseqarpoq.
§ 27. Naalakkersuisut torersuutitsinissaq pillugu malittarisassat naapertorlugit aalajangiinerit naammagittaalliuutigineqarsinnaanerat pillugu maleruagassanik aalajangersaasinnaapput, tak. § 23. Umiarsualivinnut nunami atortulersuutitaqartunut § 5, imm. 1 naapertorlugu akuersissuteqartunut Naalakkersuisut naammagittaalliortarneq pillugu malittarisassanik aalajangersaasinnaapput, matumani allaffissornikkut aqutsinermi oqartussaasumut qulliunerusumut naammagittaalliortoqarsinnaannginnissaa ilanngullugu eqqarsaatigalugu.
Pineqaatissiissutit atortuulersitsinerlu
§ 28. Kinaluunniit umiarsualivimmik nunami atortulersuutitalimmik § 1, imm. 1 tunngavigalugu akuersissummik pigisaqarani sanaartortoq ingerlatsisorluunniit Kalaallit Nunaanni pinerluttulerinermik inatsimmi malittarisassat tunngavigalugit pillaammik akiliisussanngorlugu, pisinnaatitaaffimminik annaasaqartussanngorlugu pigisanillu arsaarneqartussanngorlugu eqqartuunneqarsinnaavoq.
Imm. 2. Kinaluunniit umiarsualivimmik nunami atortulersuutitalimmik § 5, imm. 1 aamma imm. 2 tunngavigalugit akuersissut unioqqutillugu sanaartortoq unioqqutitsisorluunniit Kalaallit Nunaanni pinerluttulerinermik inatsimmi malittarisassat tunngavigalugit pillaammik akiliisussanngorlugu, pisinnaatitaaffimminik annaasaqartussanngorlugu pigisanillu arsaarneqartussanngorlugu eqqartuunneqarsinnaavoq.
§ 29. § 13, imm. 1-2-mik, § 16, imm. 3-mik aamma § 24, imm. 1-imik unioqqutitsisoq Kalaallit Nunaanni pinerluttulerinermik inatsimmi malittarisassat tunngavigalugit pillaammik akiliisussanngorlugu, pisinnaatitaaffimminik annaasaqartussanngorlugu pigisanillu arsaarneqartussanngorlugu eqqartuunneqarsinnaavoq.
§ 30. Malittarisassanik § 1, imm. 2, § 9, imm. 3, § 11, imm. 2, § 12, imm. 2, § 16, imm. 4-5, §§ 17-18, § 22, imm. 4 aamma § 23, imm. 1-2 tunngavigalugit aalajangersarneqarsimasunik unioqqutitsisoq Kalaallit Nunaanni pinerluttulerinermik inatsimmi malittarisassat tunngavigalugit pillaammik akiliisussanngorlugu, pisinnaatitaaffimminik annaasaqartussanngorlugu pigisanillu arsaarneqartussanngorlugu eqqartuunneqarsinnaavoq.
Imm. 2. Inatsisartut inatsisaat manna malittarisassalluunniit Inatsisartut inatsisaat manna tunngavigalugu aalajangersarneqarsimasut pillaammik akiliisussanngortitsilluni, pisinnaatitaaffinnik annaasaqartussanngortitsilluni pigisanilluunniit arsaarneqartussanngortitsilluni eqqartuussinissamut tunngavissaliippata inuit inatsiseqartitsinikkut nammineertutut isigineqartut Kalaallit Nunaanni pinerluttulerinermik inatsimmi malittarisassat tunngavigalugit pineqaatissinneqarsinnaapput.
Imm. 3. Inatsisartut inatsisaannik matuminnga malittarisassanilluunniit Inatsisartut inatsisaat manna tunngavigalugu aalajangersarneqartunik unioqqutitsinerit pillugit suliat Kalaallit Nunaata eqqartuussivianut suliarinnittussatut siulliusumut suliassanngortinneqassapput.
Imm. 4. Inatsisartut inatsisaat malittarisassalluunniit Inatsisartut inatsisaat tunngavigalugu aalajangersarneqarsimasut tunngavigalugit pillaammik akiliisitsissutit arsaarinnissutillu Kalaallit Nunaata Karsianut nakkartinneqassapput.
§ 31. Inatsisartut inatsisaat 1. juni 2015-imi atortuulersinneqarpoq. Tamatumunnga peqatigitillugu Namminersornerullutik Oqartussat umiarsualiviinik sanaartorneq, aserfallatsaaliineq, ingerlatsineq il.il. pillugit Inatsisartut peqqussutaat nr. 4, 29. oktober 1999-imeersoq atorunnaarsinneqarpoq.
Imm. 2. Umiarsualivinni oqartussaanermik atortitsineq pillugu Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 14, 14. maj 2002-meersoq aamma umiarsualivinni malittarisassat pillugit Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 1, 4. januar 2000-meersoq, maleruagassanik Inatsisartut inatsisaanni matumani imaluunniit Inatsisartut inatsisaanni allani tunngaveqartumik aalajangersagaasunik taarseneqarnissamik imaluunniit atorunnaarsinneqarnissamik tungaanut atuutiinnassapput.
L_09-2015_forslag_kn
L_09-2015_bemaerk_kn
L_09-2015_betaenk_kn
L_09-2015_aendring_kn


text:
Hyvää Ystävänpäivä tapetti HD
Koti / HD / Hyvää Ystävänpäivä tapetti HD
lähettänyt: alas toukokuussa 22, 2016 sisään HD Jätä kommentti 1,797 näkymät 0
Tässä on kaunein Valinta Hyvää Ystävänpäivä tapetti HD työasemien, PC, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. Tässäwallpapermad.com Taustakuva tietokanta voit ladata miljoonia korkealaatuisia taustakuvia . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Meillä on paljon taustakuvia yli kolmekymmentä Plus kategoriat Like Eläimet, Sarjakuva, Kukka, tila , Pelit ja Urheilu ,Jne. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia henkilökohtaiseen käyttöön. Jos Like This Hyvää Ystävänpäivä tapetti HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook ja muut sosiaalisen median.
Edellinen: Vapaa taustakuvia HD
seuraava: Seikkailu aika iPhone tapetti HD
Google Now'n käynnistysohjelman taustakuva
Taustakuva ikkunoihin 7
Shivan & Parvathi tapetti
esteettinen taustat tapetti
Cape Cod tapetti
iPhone 5 HD taustakuva
nukkekoti tapetti HD

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Language of document : Bulgarian Spanish Czech Danish German Estonian Greek English French Italian Latvian Lithuanian Hungarian Maltese Dutch Polish Portuguese Romanian Slovak Slovene Finnish Swedish ECLI:EU:C:2012:17
17 päivänä tammikuuta 2012 (*)
Siirtotyöläisten sosiaaliturva – Asetus (ETY) N:o 1408/71 – Alankomaiden mannerjalustalla sijaitsevalla kaasunporauslautalla työskentelevä työntekijä – Pakollinen vakuutus – Työkyvyttömyyskorvauksen maksamisesta kieltäytyminen
Asiassa C‑347/10,
jossa on kyse SEUT 267 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka Rechtbank Amsterdam (Alankomaat) on esittänyt 5.7.2010 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut unionin tuomioistuimeen 8.7.2010, saadakseen ennakkoratkaisun asiassa
toimien kokoonpanossa: presidentti V. Skouris, jaostojen puheenjohtajat A. Tizzano, J. N. Cunha Rodrigues, K. Lenaerts ja J.-C. Bonichot sekä tuomarit R. Silva de Lapuerta, K. Schiemann (esittelevä tuomari), E. Juhász, G. Arestis, D. Šváby ja M. Berger,
ottaen huomioon kirjallisessa käsittelyssä ja 14.6.2011 pidetyssä istunnossa esitetyn,
– A. Salemink, edustajanaan jurist R. E. Zalm,
– Raad van bestuur van het Uitvoeringsinstituut werknemersverzekeringen, asiamiehenään I. Eijkhout,
– Alankomaiden hallitus, asiamiehinään C. M. Wissels ja M. Noort,
– Kreikan hallitus, asiamiehinään S. Vodina, E.-M. Mamouna ja G. Karipsiadis,
– Espanjan hallitus, asiamiehenään aluksi B. Plaza Cruz, sittemmin S. Centeno Huerta,
– Euroopan komissio, asiamiehinään M. van Beek ja V. Kreuschitz,
kuultuaan julkisasiamiehen 8.9.2011 pidetyssä istunnossa esittämän ratkaisuehdotuksen,
1 Ennakkoratkaisupyyntö koskee EY 39 ja EY 299 artiklan sekä sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän perheenjäseniinsä 14.6.1971 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71, sellaisena kuin se on muutettuna ja ajan tasalle saatettuna 2.12.1996 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 118/97 (EYVL 1997, L 28, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna 29.6.1998 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1606/98 (EYVL L 209, s. 1; jäljempänä asetus N:o 1408/71), I ja II osaston tulkintaa.
2 Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa vastakkain ovat Espanjassa asuva Alankomaiden kansalainen A. Salemink, joka on työskennellyt Alankomaiden mannerjalustalla sijaitsevalla kaasunporauslautalla, ja Raad van bestuur van het Uitvoeringsinstituut werknemersverzekeringen (työntekijöiden vakuutusten hallinnoinnista vastaavan laitoksen hallitus) ja jossa on kyse siitä, että viimeksi mainittu on kieltäytynyt myöntämästä Saleminkille työkyvyttömyyskorvausta.
3 Montego Bayssa (Jamaika) 10.12.1982 allekirjoitettu Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimus tuli voimaan 16.11.1994, ratifioitiin Alankomaissa 28.6.1996 ja hyväksyttiin Euroopan yhteisön puolesta 23.3.1998 tehdyllä neuvoston päätöksellä 98/392/EY (EYVL L 179, s. 1; jäljempänä merioikeusyleissopimus), ja sen 60 artiklassa, jonka otsikkona on ”Talousvyöhykkeellä sijaitsevat tekosaaret, laitteet ja rakennelmat”, määrätään seuraavaa:
”1. Rantavaltiolla on talousvyöhykkeellä yksinomainen oikeus rakentaa ja antaa lupa rakentaa ja käyttää:
a) tekosaaria;
b) 56 artiklassa mainittuihin ja muihin taloudellisiin tarkoituksiin käytettäviä laitteita ja rakennelmia;
c) laitteita ja rakennelmia, jotka saattavat haitata rantavaltion oikeuksien käyttämistä vyöhykkeellä;
sekä säännellä näiden rakentamista ja käyttöä.
2. Rantavaltiolla on tällaisiin tekosaariin, laitteisiin ja rakennelmiin nähden yksinomainen lainkäyttövalta, joka käsittää muun muassa tulli-, vero-, terveydenhoito-, turvallisuus- ja maahanmuuttolakeja ja -määräyksiä koskevan lainkäyttövallan.
4 Merioikeusyleissopimuksen 77 artiklan otsikkona on ”Mannerjalustaan kohdistuvat rantavaltion oikeudet”, ja siinä määrätään seuraavaa:
”1. Rantavaltiolla on mannerjalustaan kohdistuvat täysivaltaiset oikeudet sen tutkimiseksi ja sen luonnonvarojen hyödyntämiseksi.
2. 1 kappaleessa mainitut oikeudet ovat yksinomaiset sikäli, että vaikka rantavaltio ei tutki mannerjalustaa tai hyödynnä sen luonnonvaroja, kukaan ei saa ryhtyä näihin toimiin ilman rantavaltion nimenomaista suostumusta.
3. Mannerjalustaan kohdistuvat rantavaltion oikeudet eivät ole riippuvaisia tosiasiallisesta tai nimellisestä valtauksesta eivätkä myöskään nimenomaisesta asiaa koskevasta julistuksesta.
5 Yleissopimuksen 80 artiklan otsikkona on ”Mannerjalustalla sijaitsevat tekosaaret, laitteet ja rakennelmat”, ja siinä määrätään seuraavaa:
”60 artiklaa sovelletaan vastaavasti mannerjalustalla sijaitseviin tekosaariin, laitteisiin ja rakennelmiin.”
6 Asetuksen N:o 1408/71 13 artiklassa, jonka otsikkona on ”Yleiset säännöt”, säädetään seuraavaa:
”Jollei 14 c tai 14 f artiklasta muuta johdu, henkilöt, joihin tätä asetusta sovelletaan, ovat vain yhden jäsenvaltion lainsäädännön alaisia. Tämä lainsäädäntö määrätään tämän osaston säännösten mukaisesti.
2. Jollei 14–17 artiklasta muuta johdu
7 Sairausvakuutuslain (Ziektewet, jäljempänä ZW) 3 §:ssä säädetään seuraavaa:
”1. Työntekijänä pidetään alle 65-vuotiasta luonnollista henkilöä, joka on yksityisoikeudellisessa tai julkisoikeudellisessa työsuhteessa.
2. Alankomaiden ulkopuolella työsuhteessa työskentelevää pidetään työntekijänä vain, jos hän asuu Alankomaissa ja myös hänen työnantajansa asuu Alankomaissa tai on sijoittautunut sinne.”
8 Työkyvyn mukaisesta työstä ja tulosta annetun lain (Wet werk en inkomen naar arbeidsvermogen, jäljempänä WIA), joka tuli voimaan 1.1.2006, 7 §:n 1 momentissa säädetään, että ”työntekijällä on oltava pakollinen vakuutus”.
9 WIA:n 8 §:n 1 momentin mukaan ”tässä laissa työntekijällä tarkoitetaan [ZW:ssä] tarkoitettua työntekijää lukuun ottamatta niitä työntekijöitä, joiden asema perustuu [ZW:n] 4 §:n 1 momentin g kohtaan”.
10 WIA:n 18 §:n 1 ja 2 momentista ilmenee, että vapaaehtoisen vakuutuksen voi ottaa Alankomaiden ulkopuolella asuva alle 65-vuotias henkilö, jota ei pidetä ZW:n 3 §:n 2 ja 5 momentissa tarkoitettuna työntekijänä ja jonka pakollinen vakuutus on päättynyt sekä joka välittömästi pakollisen vakuutuksen päätyttyä on enintään viiden vuoden kestoisessa työsuhteessa työnantajaan, joka asuu Alankomaissa tai on sijoittautunut sinne.
11 WIA:n 47 §:n 1 momentin mukaan vakuutettu, joka sairastuu, on oikeutettu työkyvyttömyyskorvaukseen odotusajan kuluttua, jos kyseessä on pitkäaikainen täysi työkyvyttömyys eikä häneen voida soveltaa mitään epäämisperustetta.
12 Pohjanmeren kaivostyöstä annetun lain (Wet arbeid mijnbouw Noordzee) 3 §:ssä säädetään seuraavaa:
”1. Tätä pykälää sovelletaan työntekijöihin, joita ei ole vakuutettu [ZW:n] tai minkään muun vastaavan Euroopan unionin jäsenvaltion lakisääteisen järjestelmän nojalla ja joiden työsopimukseen sovelletaan Alankomaiden työsopimuksia koskevaa lainsäädäntöä tai ainakin sen pakottavia säännöksiä.
2. Työntekijällä, joka ei sairauden vuoksi kykene tekemään sovittua työtä, on oikeus siviililain [Burgerlijk Wetboek] 7 osan 629 §:n 1 momentissa säädettyyn korvaukseen 104 viikolta, vaikka hänen työsopimuksensa päättyisi tämän ajanjakson aikana.”
13 Salemink, joka on Alankomaiden kansalainen, on työskennellyt vuodesta 1996 lähtien sairaanhoitajana ja osittain röntgenhoitajana alankomaalaisen yhtiön Nederlandse Aardolie Maatschappijn tuotantolautalla. Lautta sijaitsee Alankomaiden aluevesien ulkopuolella, Alankomaiden mannerjalustalla noin 80 kilometrin päässä Alankomaiden rannikosta.
14 Salemink muutti asuinpaikkansa Espanjaan 10.9.2004.
15 Ennen Espanjaan lähtöään Salemink oli pakollisesti vakuutettu siten kuin siitä säädetään ZW:ssä, jonka 3 §:n 2 momentin mukaan Alankomaiden ulkopuolella työsuhteessa työskentelevää pidetään työntekijänä vain, jos hän asuu Alankomaissa ja myös hänen työnantajansa asuu kyseisessä jäsenvaltiossa tai on sijoittautunut sinne.
16 Espanjaan muuttamisestaan alkaen Salemink ei enää täyttänyt ZW:n 3 §:n 2 momentissa säädettyä asuinpaikkaa koskevaa edellytystä, ja hän ei täten voinut kuulua pakollisen vakuutuksen piiriin, mukaan luettuna työkyvyttömyysvakuutus.
17 Salemink hyväksyttiin 4.10.2004 alkaen vapaaehtoisen vakuutuksen piiriin, mutta tämä vakuutus kuitenkin päätettiin vakuutusmaksujen maksamatta jättämisen vuoksi. Salemink pyrki vuonna 2006 uudelleen vapaaehtoisen vakuutuksen piiriin, mutta nämä yritykset eivät onnistuneet, koska niihin oli ryhdytty liian myöhään.
18 Ilmoitettuaan 24.10.2006 sairaudestaan Salemink haki 11.9.2007 WIA:n nojalla työkyvyttömyyskorvausta 24.10.2008 alkaen.
19 Uitvoeringsinstituut werknemersverzekeringen (työntekijöiden vakuutusten hallinnoinnista vastaava laitos, jäljempänä UWV) hylkäsi hakemuksen sillä perusteella, että Salemink ei ollut työkyvyttömyyden alkamishetkellä 24.10.2006 pakollisesti vakuutettu. Koska Salemink oli asunut 10.9.2004 lähtien Alankomaiden ulkopuolella, UWV katsoi, ettei hän ollut ollut tuosta päivästä lähtien pakollisesti vakuutettu.
20 Salemink väitti Rechtbank Amsterdamissa, että hänellä oli oikeus saada työkyvyttömyyskorvausta asetuksen N:o 1408/71 perusteella ja että mainittua asetusta sovelletaan Alankomaiden mannerjalustalla, jonka on katsottava kuuluvan Alankomaiden alueeseen.
21 Hän vetoaa tältä osin Sociale Verzekeringsbankin (sosiaalivakuutuslaitos, jäljempänä SVB) 1.1.2006 lähtien soveltamaan käytäntöön, joka perustuu asiassa C-60/93, Aldewereld, 29.6.1994 annettuun yhteisöjen tuomioistuimen tuomioon (Kok., s. I-2991) ja jonka mukaisesti Alankomaiden mannerjalustalla työskenteleviä työntekijöitä pidetään vakuutettuina Alankomaiden sosiaaliturvan mukaisesti.
22 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin kuvailee SVB:n käytäntöä seuraavasti:
”SVB:n lähtökohtana on, että – – asetuksen [N:o 1408/71] II osastoa sovelletaan, jos työntekijä asuu Euroopan yhteisön alueella mutta työskentelee yhteisön alueen ulkopuolella yhteisöön asettautuneen työnantajan palveluksessa. SVB viittaa yhteisöjen tuomioistuimen [asiassa 237/83,] Prodest, [12.7.1984 antaman tuomion (Kok., s. 3153)] ja [edellä mainitussa asiassa] Aldewereld antaman tuomion perusteluissa esitettyyn edellytykseen, jonka mukaan työntekijän on täytynyt välittömästi ennen työskentelyä yhteisön ulkopuolella olla vakuutettuna siinä jäsenvaltiossa, johon hänen työnantajansa on sijoittautunut, tai työntekijän on oltava tämän jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön perusteella vakuutettu työskennellessään yhteisön ulkopuolella. Jos jompikumpi näistä ehdoista täyttyy, SVB katsoo, että sinä aikana, kun työtä tehdään yhteisön ulkopuolella, on sovellettava työnantajan jäsenvaltion lainsäädäntöä.”
23 UWV katsoo kuitenkin, että Salemink ei enää Espanjaan muuttonsa jälkeen täyttänyt pakollisen vakuutuksen piiriin kuulumista koskevaa ehtoa.
24 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin epäilee, voidaanko asetuksen N:o 1408/71 soveltamisala laajentaa koskemaan kyseessä olevaa mannerjalustaa. Se pohtii, olisiko asiassa eroteltava yhtäältä alue, jolla jäsenvaltio on suvereeni, ja toisaalta alue, jolla jäsenvaltio voi käyttää rajoitettuja suvereeneja oikeuksia mutta jolla se voi myös päättää olla käyttämättä niitä, kuten mainitun tuomioistuimen mukaan Alankomaiden valtio on toiminut sosiaaliturvalainsäädännön suhteen mannerjalustalla. Näin ollen on ratkaistava kysymys siitä, voiko jäsenvaltio sillä mannerjalustalla olevan toiminnallisen toimivaltansa rajoissa kohdella tuolla mannerjalustalla työskenteleviä työntekijöitä eri tavalla kuin valtion alueella työskenteleviä työntekijöitä.
25 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin myöntää, että UWV:n kieltävä kanta voi olla ristiriidassa työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskevan periaatteen kanssa, kun otetaan huomioon se seikka, että Salemink menetti edun, joka hänellä oli hänen asuessaan Alankomaissa. Kyseinen tuomioistuin pohtii kuitenkin, voisiko tätä ristiriitaa lieventää se, että Saleminkillä on ollut mahdollisuus ottaa vapaaehtoinen vakuutus ja että hän on käyttänyt tätä mahdollisuutta.
26 Johtopäätöksenä ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin toteaa, että ZW:n 3 §:n 2 momentissa esitetty asuinpaikkaa koskeva edellytys on ongelmallinen kriteeri, koska se voi mahdollisesti johtaa kansalaisuuteen perustuvaan syrjintään.
27 Tässä tilanteessa Rechtbank Amsterdam on päättänyt lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavan ennakkoratkaisukysymyksen:
”Ovatko Euroopan yhteisön oikeuteen kuuluvat säännöt, joilla pyritään toteuttamaan työntekijöiden vapaa liikkuvuus, ja erityisesti asetuksen N:o 1408/71 I ja II osastossa ilmaistut säännöt sekä [EY 39] ja [EY 299] artikla – – esteenä sille, että työntekijä, joka työskentelee Alankomaiden alueen ulkopuolella kiinteällä rakennelmalla Alankomaiden mannerjalustalla Alankomaihin sijoittautuneen työnantajan palveluksessa, ei kuulu kansallisen lainsäädännön nojalla työntekijöiden sosiaalivakuutuksen piiriin yksinomaan siitä syystä, että hän ei asu Alankomaissa vaan toisessa jäsenvaltiossa (esillä olevassa tapauksessa Espanjassa), myös jos hän on Alankomaiden kansalainen ja jos hänellä on ollut mahdollisuus ottaa vapaaehtoinen vakuutus ehdoin, jotka ovat olennaisesti samat kuin pakollisen vakuutuksen ehdot?”
28 Kansallinen tuomioistuin pyrkii ennakkoratkaisukysymyksellään selvittämään, onko asetuksen N:o 1408/71 säännöksiä ja EY 39 artiklaa tulkittava siten, että ne ovat esteenä sille, että työntekijä, joka työskentelee kiinteällä rakennelmalla jäsenvaltion mannerjalustalla, ei tässä jäsenvaltiossa kuulu pakollisen sosiaalivakuutuksen piiriin kansallisen lainsäädännön nojalla yksinomaan siitä syystä, että hän ei asu kyseisessä jäsenvaltiossa vaan jossain toisessa jäsenvaltiossa.
29 Tämän suhteen on muistutettava, että asetuksen N:o 1408/71 13 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaan jäsenvaltion alueella työskentelevä henkilö on tämän valtion lainsäädännön alainen, vaikka hän asuu toisen jäsenvaltion alueella.
30 Alankomaiden hallitus ja UWV ovat kuitenkin kiistäneet 13 artiklan 2 kohdan a alakohdan samoin kuin koko unionin oikeuden sovellettavuuden pääasiassa kyseessä olevan kaltaisessa tapauksessa sillä perusteella, että kyseessä olevaa ammattitoimintaa harjoitetaan kaasunporauslautalla Alankomaiden mannerjalustalla Alankomaiden aluevesien ulkopuolella. Alankomaiden hallituksen ja UWV:n mukaan asetuksen N:o 1408/71 alueellinen soveltamisala rajoittuu yksinomaan kansalliseen alueeseen. Myös ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin on epäillyt, voidaanko unionin oikeutta soveltaa kyseisellä mannerjalustalla.
31 Tässä yhteydessä on viitattava mannerjalustan oikeudellista asemaa koskeviin kansainvälisen oikeuden sääntöihin ja periaatteisiin.
32 Kansainvälinen tuomioistuin otti 20.2.1969 antamassaan tuomiossa (ns. Pohjanmeren mannerjalustatapaukset, Recueil des arrêts, avis consultatifs et ordonnances, 1969, s. 3, 19 kohta) kantaa rantavaltion oikeuksiin suhteessa sellaiseen mannerjalustaan, joka muodostaa sen merenalaisen alueen luonnollisen jatkeen. Kansainvälinen tuomioistuin katsoi, että nämä oikeudet ovat olemassa ipso facto ja ab initio, koska tämä valtio käyttää suvereeneja oikeuksia tällä alueella ja koska tämä suvereenisuus on laajentunut koskemaan merenpohjan tutkimusta ja sen luonnonvarojen hyödyntämistä.
33 Merioikeusyleissopimuksen 77 artiklan mukaan rantavaltiolla on mannerjalustaan kohdistuvat täysivaltaiset oikeudet sen tutkimiseksi ja sen luonnonvarojen hyödyntämiseksi. Nämä oikeudet ovat yksinomaiset sikäli, että vaikka rantavaltio ei tutki mannerjalustaa tai hyödynnä sen luonnonvaroja, kukaan ei saa ryhtyä näihin toimiin ilman rantavaltion nimenomaista suostumusta.
34 Merioikeusyleissopimuksen 80 artiklan, luettuna yhdessä sen 60 artiklan kanssa, mukaan rantavaltiolla on yksinomainen oikeus rakentaa ja antaa lupa rakentaa ja käyttää mannerjalustalla sijaitsevia tekosaaria, laitteita ja rakennelmia sekä säännellä näiden rakentamista ja käyttöä. Rantavaltiolla on tällaisiin tekosaariin, laitteisiin ja rakennelmiin nähden yksinomainen lainkäyttövalta.
35 Koska jäsenvaltion mannerjalusta kuuluu sen – tosin toiminnallisen ja rajoitetun – suvereniteetin piiriin (ks. vastaavasti asia C‑111/05, Aktiebolaget NN, tuomio 29.3.2007, Kok., s. I‑2697, 59 kohta), tällä mannerjalustalla sijaitsevilla, luonnonvarojen tutkimiseen ja/tai hyödyntämiseen käytettävillä kiinteillä tai kelluvilla rakennelmilla tehtyä työtä on pidettävä kyseisen valtion alueella tehtynä työnä unionin oikeutta sovellettaessa (ks. vastaavasti asia C‑37/00, Weber, tuomio 27.2.2002, Kok., s. I‑2013, 36 kohta ja asia C‑6/04, komissio v. Yhdistynyt kuningaskunta, tuomio 20.10.2005, Kok., s. I‑9017, 117 kohta).
36 Jäsenvaltio, jonka eduksi sovelletaan taloudellisia etuoikeuksia, jotka koskevat luonnonvarojen tutkimista ja/tai hyödyntämistä valtion edustalla sijaitsevalla mannerjalustalla, ei näin ollen voi olla soveltamatta unionin oikeuden säännöksiä, joilla pyritään takaamaan niiden työntekijöiden vapaa liikkuvuus, jotka harjoittavat ammattitoimintaansa tällaisilla rakennelmilla.
37 Kun unionin oikeuden ja erityisesti asetuksen N:o 1408/71 sovellettavuus jäsenvaltion mannerjalusta-alueeseen on näin osoitettu, on nyt tutkittava, ovatko mainittu asetus ja EY:n perustamissopimuksen työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskevat määräykset esteenä sille, että Saleminkin tilanteen kaltaisessa tilanteessa oleva henkilö suljetaan pakollisen vakuutusjärjestelmän ulkopuolelle hänen muutettuaan asumaan Espanjaan.
38 Tämän suhteen on korostettava, että asetuksen N:o 1408/71 13 artiklan 2 kohdan säännöksillä pyritään ainoastaan määrittämään se kansallinen lainsäädäntö, jota sovelletaan jäsenvaltion alueella työskenteleviin henkilöihin. Tällä säännöksellä ei sinänsä pyritä määrittämään niitä edellytyksiä, jotka koskevat oikeutta tai velvollisuutta liittyä sosiaaliturvajärjestelmään tai tällaisen järjestelmän tiettyyn osaan. Kuten oikeuskäytännössä on useaan otteeseen todettu, jäsenvaltioiden on itse lainsäädännössään määritettävä nämä edellytykset (ks. mm. asia 275/81, Koks, tuomio 23.9.1982, Kok., s. 3013 ja asia C‑227/03, van Pommeren-Bourgondiën, tuomio 7.7.2005, Kok., s. I‑6101, 33 kohta).
39 Vaikka jäsenvaltiot siis säilyttävät toimivaltansa huolehtia sosiaaliturvajärjestelmiensä liittymisedellytyksistä, niiden on kuitenkin tätä toimivaltaa käyttäessään noudatettava unionin oikeutta ja erityisesti perussopimuksen työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskevia määräyksiä (ks. vastaavasti asia C‑2/89, Kits van Heijningen, tuomio 3.5.1990, Kok., s. I‑1755, 20 kohta ja asia C‑135/99, Elsen, tuomio 23.11.2000, Kok., s. I‑10409, 33 kohta).
40 Tästä seuraa yhtäältä, että nämä edellytykset eivät voi johtaa siihen, että pääasiassa kyseessä olevan kaltaisen kansallisen lainsäädännön soveltamisalan ulkopuolelle suljetaan henkilöitä, joihin on sovellettava kyseistä lainsäädäntöä asetuksen N:o 1408/71 nojalla, ja toisaalta, että järjestelmien pakolliseen vakuutukseen liittymiseksi on oltava yhteensopivia EY 39 artiklan määräysten kanssa (ks. vastaavasti em. asia Kits van Heijningen, tuomion 20 kohta ja em. asia van Pommeren-Bourgondiën, tuomion 39 kohta).
41 Asetuksen N:o 1408/71 13 artiklan 2 kohdan a alakohdassa säädetään nimenomaisesti, että jäsenvaltion alueella työskentelevä henkilö on tämän valtion lainsäädännön alainen, ”vaikka hän asuu toisen jäsenvaltion alueella”. Tätä säännöstä ei noudatettaisi, jos työskentelyjäsenvaltion lainsäädännössä säädettyyn asuinpaikkaa koskevaan edellytykseen, jonka on täytyttävä, jotta henkilö voisi liittyä mainitussa lainsäädännössä säädettyyn pakolliseen vakuutusjärjestelmään, voitaisiin vedota asetuksen N:o 1408/71 13 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettuihin henkilöihin nähden. Näiden henkilöiden osalta asetuksen mainitulla säännöksellä korvataan asuinpaikkaa koskeva edellytys edellytyksellä, joka perustuu työskentelyyn kyseisen jäsenvaltion alueella (ks. em. asia Kits van Heijningen, tuomion 21 kohta).
42 Niinpä asetuksen N:o 1408/71 13 artiklan 2 kohdan a alakohdan kanssa ristiriidassa on pääasiassa kyseessä olevan kaltainen kansallinen lainsäädäntö, jonka mukaan asuinpaikka on ratkaiseva kriteeri määritettäessä sitä, voiko pääasiassa kyseessä olevan kaltaisella jäsenvaltion mannerjalustalla sijaitsevalla kaasunporauslautalla työskentelevä työntekijä kuulua kyseisen jäsenvaltion pakollisen vakuutuksen piiriin.
43 Lisäksi on todettava, että tällaisella kansallisella lainsäädännöllä asetetaan ulkomailla asuvat työntekijät, kuten Salemink, Alankomaissa sosiaalivakuutuksen osalta epäedullisempaan asemaan kuin maassa asuvat työntekijät ja näin ollen sillä loukataan EY 39 artiklassa taattua vapaan liikkuvuuden periaatetta.
44 Vaikka edellä mainitussa asiassa van Pommeren‑Bourgondiën annetun tuomion 40 kohdassa onkin todettu, ettei ole mahdotonta, että asuinpaikkaa koskeva edellytys sille, että henkilö on edelleen pakollisesti vakuutettu tietyillä sosiaaliturvan aloilla, voi olla yhteensopiva EY 39 artiklan kanssa, Saleminkille tarjotulla mahdollisuudella vapaaehtoiseen vakuutukseen ei voida horjuttaa tämän tuomion 43 kohdassa esitettyä toteamusta. Toimet, joihin vapaaehtoisen vakuutuksen haluavien ulkomailla asuvien työntekijöiden on ryhdyttävä omasta aloitteestaan, samoin kuin tämän kaltaiseen vakuutukseen liittyvät vaikeudet – kuten vakuutushakemuksen jättämisessä noudatettava määräaika – muodostavat joukon tekijöitä, joilla ulkomailla asuvat työntekijät, joilla on mahdollisuus ainoastaan vapaaehtoiseen vakuutuksen, asetetaan epäedullisempaan tilanteeseen kuin maassa asuvat työntekijät, jotka kuuluvat pakollisen vakuutuksen piiriin.
45 Täten esitettyyn kysymykseen on vastattava, että asetuksen N:o 1408/71 13 artiklan 2 kohdan a alakohtaa ja EY 39 artiklaa on tulkittava siten, että ne ovat esteenä sille, että työntekijä, joka työskentelee kiinteällä rakennelmalla jäsenvaltion mannerjalustalla, ei tässä jäsenvaltiossa kuulu pakollisen sosiaalivakuutuksen piiriin kansallisen lainsäädännön nojalla yksinomaan siitä syystä, että hän ei asu kyseisessä jäsenvaltiossa vaan jossain toisessa jäsenvaltiossa.
Sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän perheenjäseniinsä 14.6.1971 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71, sellaisena kuin se on muutettuna ja ajan tasalle saatettuna 2.12.1996 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 118/97, sellaisena kuin se on muutettuna 29.6.1998 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1606/98, 13 artiklan 2 kohdan a alakohtaa ja EY 39 artiklaa on tulkittava siten, että ne ovat esteenä sille, että työntekijä, joka työskentelee kiinteällä rakennelmalla jäsenvaltion mannerjalustalla, ei tässä jäsenvaltiossa kuulu pakollisen sosiaalivakuutuksen piiriin kansallisen lainsäädännön nojalla yksinomaan siitä syystä, että hän ei asu kyseisessä jäsenvaltiossa vaan jossain toisessa jäsenvaltiossa.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


Päätöksiä Oulun yhteisen kirkkoneuvoston kokouksesta 19.10.2017 - Oulun seurakunnat
Päätöksiä Oulun yhteisen kirkkoneuvoston kokouksesta 19.10.2017
19.10.2017 18.52
Oulun ev.lut. seurakuntayhtymän yhteisen kirkkoneuvoston kokous pidettiin torstaina 19.10. klo 16.15 alkaen. Yhteisen kirkkoneuvoston kokouksen esityslista ja mahdolliset julkiset liitteet löytyvät verkkosivuiltamme www.oulunseurakunnat.fi/paatoksenteko. Päätökset löytyvät tästä alta.
Kokouksessa käsiteltiin esitystä ensi vuoden tuloveroprosentiksi. Yhteinen kirkkoneuvosto päätti esittää yhteiselle kirkkovaltuustolle Oulun seurakuntayhtymän tuloveroprosentiksi 1,3 % vuodelle 2018. Esityksen mukainen kirkollisveroprosentti pysyisi siis samana kuin tänä vuonna.
Lisätietoja kustakin käsiteltävästä asiasta voitte kysyä esityslistassa näkyvältä valmistelijalta ja esittelijältä.
Tiedottajana kokouksessa oli tiedottaja Mirjami Ritola, p. 044 3161 724.
Päätökset yhteisen kirkkoneuvoston kokouksessa 19.10.2017:
§146 Tuloveroprosentin määrääminen vuodelle 2018
Yhteinen kirkkoneuvosto päätti esittää yhteiselle kirkkovaltuustolle, että Oulun seurakuntayhtymän veroprosentiksi vahvistetaan 1,30 prosenttia vuodelle 2018.
§147 Metsäsuunnitelman hyväksyminen vuosille 2017–2026
Yhteinen kirkkoneuvosto päätti esittää yhteiselle kirkkovaltuustolle, että se hyväksyy metsäsuunnitelman vuosille 2017–2026.
§148 Määräalan ostotarjous tilasta Pappila 564-420-54-51, Ylikiiminki
1. päättää tehdä ko. määräalakaupan Pekka ja Leena Kuusinivan kanssa hintaan 11 000,00 euroa;
2. valtuuttaa yhtymäjohtajan allekirjoittamaan kauppakirjan sekä
§149 Hyyrylä-tilan 564-422-17-5 (Yli-Iin pappila) myynti
1. päättää tehdä ko. tilakaupan Aimo Mikkolan kanssa hintaan 11 000,00 euroa;
§150 Liikehuoneiston myynti, Solistinkatu 1 A 3
Yhteinen kirkkoneuvosto päätti myydä Oulun Vihreä Kunnallisjärjestö OVK ry:lle (y-tunnus 1904526-8) As Oy Oulun Elegian osakkeet nro 285-334 velattomaan hintaan 58.000 euroa.
Valtuutetaan yhtymäjohtaja Ilpo Kähkönen allekirjoittamaan kauppakirjan.
§151 Hautajaishuoneisto, peruskorjaus, toteutussuunnitelmat, rakentamispäätös ja määräraha
1. hyväksyi Hautajaishuoneiston peruskorjauksen suunnitelmat, kustannusarvio 350.000,- euroa (sis. alv 24 %);
- hyväksyy Hautajaishuoneiston peruskorjauksen suunnitelmat, kustannusarvio 350.000,- euroa (sis. alv 24 %) ja
- tekee rakentamispäätöksen ja myöntää hankkeelle kustannusarvion mukaisen määrärahan 350.000,- euroa (sis. alv 24 %).
§152 Hautauspalvelumaksut 1.1.2018 alkaen
Yhteinen kirkkoneuvosto vahvisti uudet hautauspalvelumaksut 1.1.2018 alkaen.
§153 Pohjois-Suomen hallinto-oikeuden päätös kirkollisasiaa koskevassa valituksessa, hautamuistomerkin asennus
Yhteinen kirkkoneuvosto merkitsi hallinto-oikeuden päätöksen tiedoksi ja totesi, että asia on palautettu hautaustoimen päällikölle uudelleen käsiteltäväksi.
§154 Kiinteistönhoitajan määräaikaisen työsuhteen (1.11.2017–31.12.2019) täyttäminen
Yhteinen kirkkoneuvosto valitsi seurakuntayhtymän kiinteistönhoitajan määräaikaiseen työsuhteeseen 1.11.2017–31.12.2019 haastattelumuistiossa ilmenevin perustein Krista Hanhelan, sijoituspaikkana Kiinteistöpalvelut. Työsuhteessa noudatetaan 4 kuukauden koeaikaa.
§155 Vs. sairaalapappi Hilla Jurvelin / vokaatio ja sijaisuuden päättäminen 1.1.–31.7.2018
Otettiin teologian maisteri Hilla Jurvelin vs. sairaalapapiksi 1.1.–31.7.2018 ja esitetään tämän mukainen häntä koskeva vokaatio Oulun hiippakunnan tuomiokapitulille.
§156 Soittokunnan ja musiikkikoulun vs. toiminnanohjaaja Pauliina Sormusen sivutoimilupahakemus
Yhteinen kirkkoneuvosto myönsi vs. soittokunnan toiminnanohjaaja Pauliina Sormuselle ko. sivutoimiluvan ajalla 1.9.2017–31.5.2018.
§157 Heimo Kuhan vapautus luottamustoimesta
1. vapauttaa Heimo Kuhan luottamustoimesta; ja
2. toteaa Jaakko Tirin tulevan Heimo Kuhan tilalle yhteisen kirkkovaltuuston jäseneksi 19.9.2017 alkaen.
§158 Yhteisen kirkkovaltuuston kokouksen 5.9.2017 päätösten laillisuus ja täytäntöönpano
1. totesi, että yhteisen kirkkovaltuuston 5.9.2017 tekemät päätökset ovat laillisia ja täytäntöönpanokelpoisia 16.10.2017, paitsi kirkkohallitukselle alistettu päätös § 53;
2. hyväksyi ehdotetut toimenpiteet.
§159 Asialista yhteisen kirkkovaltuuston kokouksessa 7.11.2017
§160 Viranhaltijapäätökset
§161 Ilmoitusasiat sekä muut mahdolliset asiat
Asiat löytyvät esityslistalta.
§162 Pöytäkirjan nähtävillä oloaika, kokouksen päättäminen sekä oikaisuvaatimusohjeen ja valitusosoituksen antaminen
Tieto esityslistalla.
§163 Talouskatsaus 1.1.–30.9.2017
§164 Seurakuntien kristillinen kasvatus varhaiskasvatusikäisten ja kouluikäisten parissa
Yhteinen kirkkoneuvosto kävi keskustelun asiasta sekä päätti pyytää yhteisen kirkkoneuvoston puheenjohtajaa, lääninrovastia ja luottamushenkilöiden edustajaa käymään asiasta keskustelun Oulun kaupungin kanssa. Yhteinen kirkkoneuvosto valitsi luottamushenkilöedustajaksi Elina Viljamaan keskusteluihin.
Tästä pykälästä lisätietoja antaa yhteisen kirkkoneuvoston puheenjohtaja Niilo Pesonen p. 044 316 1584 tai lääninrovasti Juhani Lavanko p. 040 548 0704


Eläkesäätiölaki 1774/1995 EläkeSL, ESL
Hallituksen esitys 187/1995
Voimassa: 1.1.1996 - (45 §:n 4 mom., 46, 47, 120 ja 147 § voimaan 31.12.1995)
1137/1998 (kumottu muutoksella 391/2006)
1326/1997 (kumottu muutoksella 391/2006)
688/2019MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 313/2018Antopäivä: 17.5.2019Julkaisupäivä: 22.5.2019Voimassa: 10.6.2019 - Huomautus: lis. 6 f §
519/2019MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 305/2018Antopäivä: 12.4.2019Julkaisupäivä: 18.4.2019Voimassa: 10.6.2019 - Huomautus: lis. 6 b-6 e §
1295/2018MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 205/2018Antopäivä: 28.12.2011Julkaisupäivä: 31.12.2018Voimassa: 1.1.2019 -
644/2018MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 49/2018Antopäivä: 10.8.2018Julkaisupäivä: 14.8.2018Voimassa: 15.8.2018 - Huomautus: muutt. 132 §:ää
167/2017MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 265/2016Antopäivä: 24.3.2017Julkaisupäivä: 28.3.2017Voimassa: 1.4.2017 - Huomautus: kum. 47 e ja 47 g §, muutt. 46 a §
633/2016MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 70/2016Antopäivä: 12.8.2016Julkaisupäivä: 16.8.2016Voimassa: 19.8.2016 - Huomautus: muutt. 31, 32, 34, 35, 37, 112 ja 113 §
412/2016MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 31/2016Antopäivä: 3.6.2016Julkaisupäivä: 6.6.2016Voimassa: 1.1.2017 - Huomautus: muutt. 48 d §:ää ja 48 h §, lis. 25 a §
98/2016MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 16/2015Antopäivä: 29.1.2016Julkaisupäivä: 3.2.2016Voimassa: 1.1.2017 - Huomautus: muutt. 10 §
1670/2015MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 98/2015Antopäivä: 30.12.2015Julkaisupäivä: 31.12.2015Voimassa: 1.1.2016 -
1157/2015MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 254/2014Antopäivä: 18.9.2015Julkaisupäivä: 23.9.2015Voimassa: 1.1.2016 - Huomautus: kum. 33 §, muutt. 31, 32 ja 35 § sekä 112 ja 113 §:ää
322/2015MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 279/2014Antopäivä: 20.3.2015Julkaisupäivä: 27.3.2015Voimassa: 1.1.2017 -
308/2015MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 344/2014Antopäivä: 20.3.2015Julkaisupäivä: 27.3.2015Voimassa: 1.1.2016 - Huomautus: muutt. 48 e ja 48 g §, lis. 48 h §
671/2012MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 108/2012Antopäivä: 30.11.2012Julkaisupäivä: 4.12.2012Voimassa: 1.1.2013 - Huomautus: muutt. 102 §:ää
443/2012MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 9/2012Antopäivä: 20.7.2012Julkaisupäivä: 23.7.2012Voimassa: 1.1.2013 -
1249/2011MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 71/2011Antopäivä: 9.12.2011Julkaisupäivä: 14.12.2011Voimassa: 31.12.2011 - Huomautus: muutt. 2, 13 ja 125 b §:ää, lis. 79 a §
224/2011MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 273/2010Antopäivä: 11.3.2011Julkaisupäivä: 16.3.2011Voimassa: 31.3.2011 - Huomautus: muutt. L:n 1122/2006 voimaantulosäännöstä
222/2011MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 273/2010Antopäivä: 11.3.2011Julkaisupäivä: 16.3.2011Voimassa: 31.3.2011 - Huomautus: muutt. 6, 48 ja 102 §:ää
398/2010MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 102/2009Antopäivä: 14.5.2010Julkaisupäivä: 21.5.2010Voimassa: 1.12.2010 - Huomautus: kum. 74 §
174/2009MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 152/2008Antopäivä: 27.3.2009Julkaisupäivä: 31.3.2009Voimassa: 1.4.2009 -
898/2008MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 66/2008Antopäivä: 19.12.2008Julkaisupäivä: 23.12.2008Voimassa: 1.1.2009 -
471/2007MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 194/2006Antopäivä: 13.4.2007Julkaisupäivä: 24.4.2007Voimassa: 1.7.2007 - Huomautus: muutt. 31-33, 35 ja 66 § sekä 113 §:ää
1127/2006MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 78/2006Antopäivä: 8.12.2006Julkaisupäivä: 14.12.2006Voimassa: 1.1.2007 - Huomautus: muutt. 64 ja 65 §:ää
1122/2006MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 77/2006Antopäivä: 8.12.2006Julkaisupäivä: 14.12.2006Voimassa: 1.1.2007 -
1116/2006MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 79/2006Antopäivä: 8.12.2006Julkaisupäivä: 14.12.2006Voimassa: 1.1.2007 -
391/2006MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 156/2005Antopäivä: 19.5.2006Julkaisupäivä: 26.5.2006Voimassa: 1.6.2006 - Huomautus: kum. A 1137/1998 ja A 1326/1997
251/2006MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 158/2005Antopäivä: 31.3.2006Julkaisupäivä: 7.4.2006Voimassa: 15.4.2006 - Huomautus: muutt. 88 ja 100 a §:ää
382/2005MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 19/2005Antopäivä: 3.6.2005Julkaisupäivä: 9.6.2005Voimassa: 1.7.2005 - Huomautus: muutt. 46 §:ää, lis. 46 a §
1323/2004MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 224/2004Antopäivä: 30.12.2004Julkaisupäivä: 31.12.2004Voimassa: 31.12.2004 -
147/2004MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 153/2003Antopäivä: 20.2.2004Julkaisupäivä: 25.2.2004Voimassa: 1.9.2004 - Huomautus: muutt. 98 §:ää
489/2003MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 200/2002Antopäivä: 13.6.2003Julkaisupäivä: 18.6.2003Voimassa: 1.8.2003 - Huomautus: lis. 4 a §
421/2003MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 221/2002Antopäivä: 6.6.2003Julkaisupäivä: 10.6.2003Voimassa: 1.7.2003 -
251/2002MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 250/2001Antopäivä: 5.4.2002Julkaisupäivä: 10.4.2002Voimassa: 1.5.2002 - Huomautus: muutt. 6 §:ää
942/2000MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 95/2000Antopäivä: 17.11.2000Julkaisupäivä: 20.11.2000Voimassa: 1.12.2000 -
288/2000MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 136/1999Antopäivä: 17.3.2000Julkaisupäivä: 22.3.2000Voimassa: 1.4.2000 -
85/1999MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 163/1998Antopäivä: 29.1.1999Julkaisupäivä: 4.2.1999Voimassa: 1.4.1999 -
1210/1998MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 233/1998Antopäivä: 30.12.1998Julkaisupäivä: 31.12.1998Voimassa: 1.1.1999; 54 § on voimassa 31.3.1999 saakka
1135/1998MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 234/1998Antopäivä: 23.12.1998Julkaisupäivä: 30.12.1998Voimassa: 31.12.1998; 37, 38, 41, 41 b § ovat voimassa 31.3.1999 saakka
582/1998MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 6/1997Antopäivä: 24.7.1998Julkaisupäivä: 6.8.1998Voimassa: 1.1.1999 - Huomautus: kum. 130 §:n 1 kohta
308/1998MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 243/1997Antopäivä: 30.4.1998Julkaisupäivä: 8.5.1998Voimassa: 1.10.1998 - Huomautus: muutt. 102 §:ää
201/1998MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 228/1997Antopäivä: 20.3.1998Julkaisupäivä: 26.3.1998Voimassa: 1.4.1998 - Huomautus: muutt. 132 §, lis. 36 a ja 132 a §
1323/1997MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 222/1997Antopäivä: 30.12.1997Julkaisupäivä: 31.12.1997Voimassa: 1.1.1998, ks. voim.tulosäännös
616/1997MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 18/1997Antopäivä: 19.6.1997Julkaisupäivä: 30.6.1997Voimassa: 1.9.1997 -
1297/1996MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 241/1996Antopäivä: 30.12.1996Julkaisupäivä: 31.12.1996Voimassa: 1.1.1997 - Huomautus: muutt. 43 §:ää
747/2019Sosiaali- ja terveysministeriön asetus eläkesäätiön eläkevastuun laskuperusteista (voimassa 1.7.2019 alkaen)
1352/2006Sosiaali- ja terveysministeriön asetus eläkesäätiön erinäisistä säännöksistä
416/2006Sosiaali- ja terveysministeriön asetus eläkesäätiön lainanotosta
1268/2000Sosiaali- ja terveysministeriön asetus eläkesäätiön tilinpäätöksestä
1051/2000Sosiaali- ja terveysministeriön asetus työntekijäin eläkelain mukaista toimintaa harjoittavan eläkesäätiön lisävakuutusvastuun kartuttamisesta ja purkamisesta
1282/1999Asetus työntekijäin eläkelain mukaista toimintaa harjoittavan eläkesäätiön vakavaraisuusrajan laskemisesta
1137/1998Asetus eläkesäätiön eläkevastuun katteesta
1327/1997Asetus työntekijäin eläkelain mukaista toimintaa harjoittavan eläkesäätiön vakavaraisuusrajan laskemisesta
1326/1997Asetus työntekijäin eläkelain mukaista toimintaa harjoittavan eläkesäätiön toimintapääomaan luettavista eristä
213/1996Sosiaali- ja terveysministeriön päätös eräiden eläkesäätiöiden valvontaa koskevien tehtävien siirtämisestä eläketurvakeskukselle
1780/1995Asetus eläkesäätiön eläkevastuun katteesta
1778/1995Eläkesäätiöasetus
HE 187/1995 Hallituksen esitys eduskunnalle eläkesäätiölaiksi ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 1774/1995
HE 313/2018 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi työeläkevakuutusyhtiöistä annetun lain muuttamisesta ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty muutettuna 688/2019
HE 305/2018 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi arvopaperimarkkinalain ja osakeyhtiölain muuttamisesta sekä eräiksi niihin liittyviksi laeiksiHyväksytty muutettuna 519/2019
HE 205/2018 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi eläkesäätiölain ja vakuutuskassalain muuttamisesta sekä eräiksi muiksi laeiksiHyväksytty muutettuna 1295/2018
HE 49/2018 Hallituksen esitys eduskunnalle liikesalaisuuslaiksi ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 644/2018
HE 265/2016 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi eläkesäätiölain ja vakuutuskassalain muuttamisestaHyväksytty 167/2017
HE 70/2016 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi tilintarkastuslain muuttamisesta ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 633/2016
HE 31/2016 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi työeläkevakuutusyhtiöistä annetun lain muuttamisesta sekä eräiksi muiksi laeiksiHyväksytty 412/2016
HE 98/2015 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi vakuutusyhtiölain muuttamisesta ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 1670/2015
HE 16/2015 Hallituksen esitys eduskunnalle työeläkejärjestelmää koskevan lainsäädännön muuttamiseksi ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 98/2016
HE 344/2014 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi vakuutusyhtiölain muuttamisesta ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 308/2015
HE 279/2014 Laki eläkelaitoksen vakavaraisuusrajan laskemisesta ja sijoitusten hajauttamisestaHyväksytty muutettuna 322/2015
HE 254/2014 Hallituksen esitys eduskunnalle tilintarkastuslaiksi ja laiksi julkishallinnon ja -talouden tilintarkastuksesta sekä eräiksi niihin liittyviksi laeiksiHyväksytty muutettuna 1157/2015
HE 108/2012 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi Kilpailu- ja kuluttajavirastosta sekä eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 671/2012
HE 9/2012 Hallituksen esitys eduskunnalle eläkelaitosten vakavaraisuutta koskevien säännösten muuttamiseksi Hyväksytty 443/2012
HE 71/2011 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi Finanssivalvonnasta annetun lain muuttamisesta ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksi Hyväksytty 1249/2011
HE 273/2010 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi eläkelaitoksen vakavaraisuusrajan laskemisesta ja vastuuvelan kattamisesta annetun lain muuttamisesta sekä eräiksi siihen liittyviksi laeiksi Hyväksytty 222/2011
HE 273/2010 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi eläkelaitoksen vakavaraisuusrajan laskemisesta ja vastuuvelan kattamisesta annetun lain muuttamisesta sekä eräiksi siihen liittyviksi laeiksi Hyväksytty 224/2011
HE 102/2009 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi oikeushallinnon valtakunnallisesta tietojärjestelmästä ja siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 398/2010
HE 152/2008 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi maksuperusteisista lisäeläkejärjestelyistä eläkesäätiöissä ja eläkekassoissa sekä eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty muutettuna 174/2009
HE 66/2008 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi Finanssivalvonnasta ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 898/2008
HE 194/2006 Hallituksen esitys eduskunnalle tilintarkastuslaiksi ja siihen liittyväksi lainsäädännöksiHyväksytty muutettuna 471/2007
HE 79/2006 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi eläkelaitoksen vakavaraisuusrajan laskemisesta ja vastuuvelan kattamisesta sekä eräiden siihen liittyvien lakien muuttamisestaHyväksytty muutettuna 1116/2006
HE 78/2006 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi Vakuutusvalvontavirastosta annetun lain muuttamisesta sekä eläkesäätiölain 64 §:n 2 momentin ja vakuutuskassalain 96 §:n 2 momentin kumoamisestaHyväksytty muutettuna 1127/2006
HE 77/2006 Hallituksen esitys eduskunnalle eläkelaitosten toimintapääomaa ja vastuuvelkaa koskevien säännösten muuttamiseksiHyväksytty muutettuna 1122/2006
HE 158/2005 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi työeläkevakuutusyhtiöistä annetun lain 29 e §:n, eläkesäätiölain 88 ja 100 a §:n ja vakuutuskassalain 132 ja 134 §:n muuttamisestaHyväksytty 251/2006
HE 156/2005 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi eläkesäätiölain, vakuutuskassalain ja ulkomaisista vakuutusyhtiöistä annetun lain muuttamisestaHyväksytty 391/2006
HE 19/2005 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi vakuutusyhtiölain muuttamisesta ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 382/2005
HE 224/2004 Hallituksen esitys eduskunnalle vakuutusyhtiölain muuttamisesta ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 1323/2004
HE 153/2003 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi konkurssi- ja yrityssaneerausrekisteristä sekä eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 147/2004
HE 221/2002 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi työeläkevakuutusyhtiöistä annetun lain, eläkesäätiölain ja vakuutuskassalain muuttamisestaHyväksytty 421/2003
HE 200/2002 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi valmiuslain muuttamisesta ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 489/2003
HE 250/2001 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi vakuutuskassalain ja eläkesäätiölain 6 §:n muuttamisestaHyväksytty 251/2002
HE 95/2000 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi eläkesäätiölain ja vakuutuskassalain muuttamisestaHyväksytty muutettuna 942/2000
HE 136/1999 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi vakuutuskassalain ja eläkesäätiölain muuttamisestaHyväksytty muutettuna 288/2000
HE 234/1998 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi eläkesäätiölain ja vakuutuskassalain muuttamisestaHyväksytty muutettuna 1135/1998
HE 233/1998 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi vakuutusyhtiölain muuttamisesta ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty muutettuna 1210/1998
HE 163/1998 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi Vakuutusvalvontavirastosta ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty muutettuna 85/1999
HE 243/1997 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi kilpailunrajoituksista annetun lain ja eräiden siihen liittyvien lakien muuttamisestaHyväksytty 308/1998
HE 228/1997 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi vakuutuskassalain ja eläkesäätiölain muuttamisestaHyväksytty muutettuna 201/1998
HE 222/1997 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi eläkesäätiölain muuttamisestaHyväksytty 1323/1997
HE 18/1997 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi vakuutusyhtiölain muuttamisesta ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 616/1997
HE 6/1997 Hallituksen esitys eduskunnalle oikeudenkäyttöä, viranomaisia ja yleistä järjestystä vastaan kohdistuvia rikoksia sekä seksuaalirikoksia koskevien säännösten uudistamiseksiHyväksytty 582/1998
HE 241/1996 Hallituksen esitys eduskunnalle eläkelaitosten vakavaraisuussäännösten uudistamisestaHyväksytty 1297/1996


text:
Kotiin / HD / Paras taustakuvia HD
lähettänyt: Jeya toukokuussa 18, 2016 sisään HD Jätä kommentti 5,124 näkymät 0
Here is a best collection Of The best wallpapers HD For Desktops, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täälläDownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! If you Like This The best wallpapers HD Collection Give us a Like And Share On Facebook.
Edellinen: Camaro tapetti HD
seuraava: Las Vegas tapetti HD
abstrakti hd taustakuvia

matches: HD HD HD HD HD HD HD hd


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiArkkitehtuurianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiVärikäsViileäTietokoneetSöpöKukkaHauskaPelitTytötteLomaHDKuumaElääLogoRakkausElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisää	Kotiin / Tytöt / tyttö hd taustakuva Download	tyttö hd taustakuva Download
2,556 näkymät
0	tyttö hd taustakuva Download
Tässä on joukko tyttö HD taustakuva Lataa kokoelma työasemien, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä HDwallpaper20.com, on yli sata tuhansia taustakuvia ovat saatavilla ilmaiseksi Lataus. Voit ladata Joka taustakuvat veloituksetta, Koska nämä taustakuvat ovat lataaja käyttäjille.
Jos Like Tämä tyttö hd taustakuva Lataa Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja HD Lover Edellinen: Razer tapetti HD
seuraava: hopea tapetti HD
Alexis Texas tapetti HDcross taustakuva ilmaiseksi Lataakiitospäivä taustakuva HDjeesus taustakuvia ilmaiseksi LataaJustin Bieber taustakuva ilmaiseksi LataaBMW tapetti HDKukka tapetti HD kokoelmatheimojen taustakuva ilmaiseksi Lataakoti tapetti HDtaustakuvia facebook ilmaiseksi Lataa Suunnitellut HDwallpaper20.com | Powered by zuuur.com	© Copyright 2016, Kaikki oikeudet pidätetään	Siirry alkuun

matches: hd hd hd HD hd HD HD HD HD


text:
Aspö - musikaalinen saariS
to 07.11. klo 08.32 - 08.49
Saaristomeren keskellä, monen tunnin venematkan päässä Turusta, on pieni saari, jolla asuu talvella vain kourallinen ihmisiä - ja kokonainen orkesteri. Saaren nimi on Aspö. Ohjaus: Claes Olsson. Tuotanto: Pohjantähti-Elokuva, 2019. HD
Strömsöstä poimittuaSu
to 07.11. klo 08.53 - 09.00
Arkkitehdin vapaa-ajan asuntoSu
3/6. Arkkitehti Marianne Borge suunnittelee tyylipuhtaita pikkumökkejä, joiden pohjapinta-ala on pienimmillään vain 15 neliötä. Hänen mielestään mökkiä ei määrittele niinkään sen koko, vaan se miten tilat on järjestetty. Borgesin mökit ovat kuin kauniita design-esineitä. Materiaalien käyttö, yksinkertaisuus, valo ja huonekorkeus merkitsevät lähes yhtä paljon kuin neliömäärä. Norjalainen arkkitehtuurisarja. HD
9. tuotantokausi, osa 5/8. Frank ryhtyy valmistamaan kalkkia ja rakentaa muurarin kanssa kalkkiuunin. Ikkunaremontti on edessä. Lisäksi Frank hakee Etelä-Jyllannista rapuja kasvamaan järveen. (U)
to 07.11. klo 10.00 - 10.30
to 07.11. klo 10.30 - 11.00
4/4. Portugalissa leivontaan tarvittavat appelsiinit voi kerätä suoraan puusta. Tobias vierailee paikallisen perheen luona ja kohtaa katutaiteilijan, joka inspiroi häntä leipomaan syötävän hyvän maalauksen. (U) HD
Efter Nio 2016Su
Perhe. Vieraina uusperheitä tukeva Petra Willamo, terapeutti Jani Roman, elokuvakriitikko Kira Schroeder, Gitta ja Peter Flander sekä huumorimiehet Ted Forsström ja Kaj Korkea-Aho. svenska.yle.fi/efternio. Parad Media 2016 (U) HD
Simon Reeve VenäjälläSu
to 07.11. klo 12.00 - 13.00
1/3. Pohjoinen Venäjä. Brittitoimittaja Simon Reeve aloittaa Venäjän-seikkailunsa vierailemalla hylätyssä sukellusvenetukikohdassa Pohjois-Venäjällä. Reeve tutustuu myös poronhoitoon, ilmastonmuutoksen vaikutuksiin ja kiinalaisten vaikutusvallan kasvuun Itä-Venäjällä. Kaiken kruunaa seikkailu tiikerien mailla Siperiassa. (U) HD
SaranakoiraSu
to 07.11. klo 13.00 - 13.30
to 07.11. klo 13.30 - 14.15
Ammatti: kirjailija: Kai NieminenS
to 07.11. klo 14.15 - 15.05
Isä upposi Kiinaan, poika Japaniin. Henkilökuva Kai Niemisestä (s. 1950) joka on paitsi runoilija myös yksi japanilaisen kirjallisuuden johtavista kääntäjistä Suomessa.
to 07.11. klo 15.05 - 16.00
Kausi 5, 7/24. Itsepuolustusta. Kultakauppias sanoo ampuneensa tunkeilijaa, joka yritti ryöstöä. Mitä todella tapahtui? Ylivääpeli Cecchinistä tulee kotihengetär, ja kapteeni Anceschi pähkäilee sormusasioita. (U)
to 07.11. klo 16.00 - 16.45
Kausi 3, 114/180. Hermoromahdus. Oscarin piinaava läsnäolo tekee Cleliasta hyvin hermostuneen ja lopulta naisparka saa sairauskohtauksen. Andreina iskee tietoisesti kiilaa Umberton ja Adelaiden väleihin. HD
Kännykkäkuvaajat kilpasillaS
to 07.11. klo 16.45 - 17.16
7/8. Tänään kuvaajien tehtävänä on näpsäistä fantasiakuva. Tuomari valitsee toisen finalistin. Millaisia kuvausvinkkejä osallistujat saavat ammattilaisilta? HD
to 07.11. klo 17.55 - 18.00
Tänään katsotaan sarjoja Leikitään Bärtilin kanssa, Uusi siskoni sekä Viljami. buu.yle.fi HD
to 07.11. klo 18.30 - 19.09
Tämä tästäS
to 07.11. klo 19.15 - 19.30
Suomen rakastetuimmat huumoritatuoijat André Wickström ja Stan Saanila jättävät taas lähtemättömät jäljet viikon pöllöimpiin uutisaiheisiin. Ohjelmassa muun muassa: Pytonkäärmeen arvoitus, tanssiva palomies sekä yksityisyyden tärkeys. Lisäksi: Niinistö! Monumental produktion, 2019. HD
La república - tasavalta12
to 07.11. klo 20.00 - 20.55
Kausi 2, 4/19. Vastakarvaan. Alejandran halu tehdä uudistuksia tilalla törmää lasikattoon. Onko Mercedes vain hemmoteltu tyttönen vai hyvin ovela junailija? Beatriz on Leonin lumoissa - vakuuttaako mies vanhemmatkin? HD
to 07.11. klo 21.00 - 22.30
Arkistomatka: Raakel Lignellin BerliiniS
to 07.11. klo 22.30 - 22.52
Maailma avautui aivan uudella tavalla Mikkelin helluntailaispiireistä olevalle nuorelle viulistille kun hän aloitti musiikin opiskelun Berliinissä. Siihen kuului kovaa juhlintaa, itsensä etsimistä ja kadottamista, sekä myös väkivaltaa ja seksuaalista ahdistelua. Aamuyöllä 10. marraskuuta 1989 Raakel lähti viulun kanssa muurille kun tuhannet ihmiset velloivat sen yli idästä länteen. HD
Ulkolinja: Huomispäivänä Saksat on veljet keskenäänS
to 07.11. klo 22.52 - 23.45
Radio Dolores7u
to 07.11. klo 23.45 - 00.05
Katariina Lillqvistin lyhytelokuva on dokumentaarinen nukkeanimaatio tamperelaisen kenkätehtaan työläisten arjesta 1930-luvulla ja yhteyksistä Espanjan sisällisotaan. T: Osuuskunta Camera Cagliostro, 2016. (U) HD
Rantabaari23:50 - 00:25 Sub u Simpsonit23:55 - 00:20 FOX Star Talk23:55 National Geographic Channel Pako8.12. klo 00:00 - 01:00 Hero Remppa vai muutto Vancouver8.12. klo 00:10 - 01:10 Liv Villi kortti8.12. klo 00:28 - 01:15 Yle TV2 Bull8.12. klo 00:30 - 01:20 MTV3 u Prime time8.12. klo 00:58 Yle Teema & Fem u Murder Loves Company8.12. klo 01:00 - 02:05 Frii u Rikoksista pahin8.12. klo 01:20 - 02:15 MTV3 Paratiisihotelli Norja8.12. klo 01:45 - 02:30 Hero u Veriset tarinat8.12. klo 01:45 National Geographic Channel
Pinnalla juuri nyt: M - Murhaaja keskellämme, Kauniit ja rohkeat, MasterChef Australia, Sydämen asialla, Hiihdon MC: Naisten viesti, Midsomerin murhat, Hengenvaarallisesti lihava, Remppa vai muutto Vancouver, Lemmen viemää, Salatut elämät

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Girl On Girl Sex Hd Pk
Prostituoituja Kuhmo girl on girl sex hd pk October 02, 2012
Girl on girl sex hd pk -
Big brother pillua kaustisella tirkisteliä. Soitin tietysti heti äippäpolille, siellä käskivät seurailla, jos muuttuu Puuttuu: Vanhan naisen kunnolla munaa. HD hd porn xxx video- leikkeit ja Paras hd porn HQ porno elokuvat.
: Girl on girl sex hd pk
GAY MIEHET SEX MASSAGE VANTAA 356
PUMA MOORE GIRL TO GIRL SEX VIDEO Salaista seuraa varatuille alaston hieroja
Girl on girl sex hd pk 522
Latex asu aikuista seuraa 283
Veronica vanoza escort thai hieronta iisalmi Ilmasta Seksi Suomipornoa Radicaltv Seksifilmit. Sen olen ymmärtänyt että nainen haluaa nopeaa panoa takaapäin. Kyllä on muuttunut huonoksi myös nelosen teksti-tv: Kosteaan syksyyn, KaksiRouvaa, 45, Iisalmi, Tänään. Lauantai Seksi seisten vaatii hyvää tasapainoa. Finkino tampere suosituimmat Hot girls helsinki karvaista pornoa Ilmaisia seksi- ja pornovideoita. Lidl aukiolo yö usean miehen kansssa.
Leave a Reply Cancel reply Your email address will not be published. Your email address will not be published. Teinitytöt naitavana anoppi suhde heinola isotissi porno takapillu mature. Sen olen ymmärtänyt että nainen haluaa nopeaa panoa takaapäin. Ilmasta Seksi Suomipornoa Radicaltv Seksifilmit.
girl on girl sex hd pk says:
Bb inka mature escort helsinki
Pretty tyrmäystipat krapula
Ilotalo viihdenumerot
Sihteeriopisto finnish escort

matches: Hd hd hd HD hd hd hd hd