Kunnanhallituksen kokousuutiset 11.3.2019 - Ilmajoki
KUNNANHALLITUKSEN KOKOUSUUTISIA 11.3.2019
§:t 47-49 Äänestysalueiden vaalilautakuntiin tarkennuksia
- Peltoniemen äänestysalueen varapuheenjohtajaksi valittiin Roope Pienimäki (Hannu Rintasalon tilalle), niinikään Peltoniemen äänestysalueen varajäseneksi tulee Kirsi Kallioniemi (Sirpa Ojalan tilalle) sekä Kunnantalon äänestysalueen varajäseneksi Pirkko Pelto-Piri (Maire Syväojan tilalle).
§ 50 Eduskuntavaalien ja europarlamenttivaalien ulkomainonta
Kunnilla ei ole lakisääteistä velvollisuutta järjestää vaalimainontaa, mutta Ilmajoen kunta on järjestänyt eri vaalien ajalle vaalimainontapaikkoja. Kuten aikaisemminkin, tulevissa kevään vaaleissa ulkomainontapaikkoja tulee olemaan kolmella rakennuskaava-alueella, kunnan omistuksessa ja määräämisvallassa olevalla alueella. Ilmajoen keskustan asemakaava-alueen mainokset sijoitetaan torille, Koskenkorvan asemakaava-alueella Kiinteistö Oy Koskenkorvan Pankkitalon tontille sekä Ahonkylän asemakaava-alueella Ahonkylän Koulutien ja Ilmajoen Portin väliselle maa-alueelle. Mainosaika alkaa viikkoa ennen ennakkoäänestysten aloittamista eli eduskuntavaaleissa 27.3.2019 ja EU-vaalien yhteydessä 8.5.2019.
§:t 52 ja 53 Kunta myy teollisuustontteja Laskumäen Kierrätyspuiston alueelta
Tonttikaupat etenevät maaliskuun kunnanvaltuuston päätettäväksi.
§:t 54-55 Sivistysosaston toimistosihteerin ja lukion koulusihteerin virkoja on hoidettu vuodesta 2016 alkaen määräaikaisesti liittyen kunnan sisäisiin tehtäväjärjestelyihin. Kunnanhallitus päätti muuttaa kyseiset virat 1.3.2019 alkaen toimiksi ja nykyiset työntekijät jatkavat tehtävissä vakituisesti.
§ 57 Käpälämäen päiväkodin lastentarhanopettajan toimeen myönnettiin täyttämislupa.
§ 56 Valtion erityisavustus tutoropettajien toimintaan ja osaamisen kehittämiseen
Hyväksyttiin hanke. Hankkeen kokonaiskustannukset ovat 24.468 €, Opetushallituksen avustus 19.574 € ja kunnan omarahoitusosuus 4894 €.
§ 58 Havuselan puiston alue ns. Valtionmetsän alue Asevelikylässä, Koskenkorvalla kaavoitetaan pientalotyyppisenä asuinalueena.
§ 59 Ahonkylän Aurinkoniityn alueen tonttien myyntihinnat ja –ehdot sekä tonttien antaminen varattavaksi ja myyntiin
Alueen tonttien neliöhinnaksi esitetään 22 € ja osa tonteista voidaan kaavoitusjohtajan valinnan perusteella myydä tarjousmenettelyllä, kuten Käpälämäki II alueen myynti yhden tontin osalta on meneillä. https://huutokaupat.com/1246841
Lopullisen päätöksen tekee kunnanvaltuusto 18.3.2019
§:t 60 ja 64 Vuoden 2018 talousarvion käyttötalousosan muutokset sekä investointiosan muutokset
Muutokset käsitellään vielä kunnanvaltuustossa 18.3.2019.
§ 61 Kuljetuspalvelukeskuksen suunnitteluun osallistuminen
Etelä-Pohjanmaan liitto ja SeAMK yhdessä kotimaisten ja kansainvälisten kumppaneiden kanssa ovat toteuttamassa EU:n rahoittamaa MAMBA-hanketta (www.mamproject.eu). Osana Etelä-Pohjanmaan liiton MAMBA-hanketta toteutettiin alueellinen selvitystyö, jonka tavoitteena on esittää uusia ratkaisuja ja toimintamalleja sosiaali- ja terveysalan kuljetusten järjestämiseen.
Yhtenä MAMBA-selvitystyön tuloksena esitettiin alueellisen kuljetuspalvelukeskuksen perustamista. Kuljetuspalvelukeskuksen tehtäviin on alustavasti suunniteltu kuuluvan mm. koulukuljetusten koordinointi, joukkoliikenteen suunnittelu, koulu- ja joukkoliikenteen yhteissuunnittelu, henkilö- ja tavarakuljetusten yhteensovittaminen, kuljetushankintojen kokonaissuunnittelu, raportointi ja mittaaminen, laskutuksen tarkistustehtävät, kuntarajat ylittävät kehittämistoiminnot, kuljetusten valvonta, viranomaisyhteistyön tukeminen, palvelukriteerien yhtenäistäminen sekä julkisten kuljetuspalvelujen markkinoinnin ja viestinnän koordinointi.
Seinäjoen kaupunginhallitus päätti kokouksessaan 11.2.2019 § 67 aloittaa kuljetuspalvelukeskuksen suunnittelutyön, jos vähintään kaksi muuta lähialueen organisaatiota on valmis osallistumaan suunnitteluun. Edellä mainituin perustein Seinäjoen kaupunki on pyytänyt Ilmajoen kunnalta vastausta siihen, onko Ilmajoki valmis osallistumaan kuljetuspalvelukeskuksen tarkempaan suunnitteluun.
Päätös: llmajoen kunta osallistuu kuljetuspalvelukeskuksen suunnitteluun. Sitoutumisesta mahdollisesti perustettavan keskuksen toimintaan päätetään erikseen.
§ 65 Valtion erityisavustus koulutuksellisen tasa-arvon edistämiseen


StVM 49/2014 vp HE 277/2014 vp | Valiokuntamietinnöt | STUKlex
Kosteusvaurioista aiheutuneet sairaudet
Työtapaturmien ja ammattitautien ehkäisy
8 §. Työntekijänä tehtävä työ.
62 §. Päivärahasta tehtävä palkansaajamaksujen vähennys.
89 §. Ammatillinen kuntoutus.
221 §. Nimenkirjoitusoikeus, kirjanpito ja tilinpäätös sekä tilintarkastajat.
225 §. Hallituksen jäsenen vahingonkorvausvelvollisuus.
23. lakiehdotus
StVM 49/2014 vp HE 277/2014 vp
Hallituksen esitys eduskunnalle työtapaturma- ja ammattitautilaiksi ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksi
StVM 49/2014 vp - HE 277/2014 vp Hallituksen esitys eduskunnalle työtapaturma- ja ammattitautilaiksi ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksi
Eduskunta on 2 päivänä joulukuuta 2014 lähettänyt sosiaali- ja terveysvaliokuntaan valmistelevasti käsiteltäväksi hallituksen esityksen eduskunnalle työtapaturma- ja ammattitautilaiksi ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksi ( HE 277/2014 vp ).
Eduskunnan päätöksen mukaisesti työelämä- ja tasa-arvovaliokunta on antanut asiasta lausunnon (TyVL 18/2014 vp), joka on otettu tämän mietinnön liitteeksi.
hallitusneuvos Mika Mänttäri , hallitussihteeri Tiina Muinonen , sosiaali- ja terveysministeriö
tiimipäällikkö Kirsi Karvala , Työterveyslaitos
puheenjohtaja Jaakko Hannula , Tapaturma-asioiden muutoksenhakulautakunta
ylituomari Juha Pystynen , Vakuutusoikeus
toimitusjohtaja Jussi Kauma , lakiasiainjohtaja Kirsi Pohjolainen , Tapaturmavakuutuslaitosten liitto TVL
toimitusjohtaja Juha Mikkola , Vakuutuskuntoutus VKK ry
lainopillinen asiamies Mikko Nyyssölä , Elinkeinoelämän keskusliitto EK ry
johtaja Lea Mäntyniemi , Finanssialan Keskusliitto
päälakimies Timo Koskinen , Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK ry
sosiaali- ja terveyspoliittinen asiamies Riitta Työläjärvi , Toimihenkilökeskusjärjestö STTK ry
lakimies Henrik Gustafsson , Vammaisfoorumi ry
Esityksessä ehdotetaan säädettäväksi uusi työtapaturma- ja ammattitautilaki. Lailla uudistettaisiin nykyisen tapaturmavakuutus- ja ammattitautilainsäädännön rakenne kokonaisuudessaan. Lainsäädännön sisältö saatettaisiin vastaamaan työelämän muuttuneita olosuhteita ja perustuslain nykylainsäädännölle asettamia vaatimuksia muun muassa säädöstasosta ja valtuutussäännöksistä.
Työ- ja virkasuhteeseen liittyvän pakollisen työtapaturma- ja ammattitautiturvan sisällöstä säädettäisiin ehdotettavassa laissa, joka korvaisi nykyiset tapaturmavakuutuslain, ammattitautilain ja tapaturmavakuutuslain perusteella korvattavasta kuntoutuksesta annetun lain. Yrittäjätyön vakuuttaminen perustuisi edelleen vapaaehtoisuuteen, mutta vakuutuksen saadakseen yrittäjän tulisi lähtökohtaisesti olla vakuuttanut itsensä yrittäjän eläkelain mukaisella vakuutuksella.
Laissa nykyisten säännösten sanamuotoja selkiytettäisiin ja täsmennettäisiin. Oikeus- ja korvauskäytännön varassa olevia tulkintoja ja periaatteita kirjattaisiin lakiin, jolloin laista kävisivät ilmi yksilön oikeudet ja velvollisuudet kuten perustuslaki edellyttää. Laki sisältäisi nykyistä yksityiskohtaisemmat säännökset muun muassa niistä olosuhteista, joissa sattunut tapaturma tai ilmennyt ammattitauti korvattaisiin. Laissa myös määriteltäisiin, mitä tapaturmalla laissa tarkoitettaisiin, sekä säädettäisiin korvausoikeudellisesti keskeisestä lääketieteellisen syy-yhteyden vaatimuksesta. Osana harmaan talouden torjuntaan liittyviä toimenpiteitä lakiin sisällytettäisiin säännökset tapaturmavakuuttamisen valvonnasta.
Rikoslakiin ehdotetaan lisättäväksi uusi säännös tapaturmavakuutusmaksupetoksesta. Vakuuttamisen valvontaan ja korvausten yhteensovittamiseen liittyen esityksessä ehdotetaan tehtäväksi myös eräitä muutoksia muun muassa työeläkelakeihin. Esityksessä ei ehdoteta muutoksia työtapaturma- ja ammattitautivakuutusjärjestelmän perusrakenteisiin, kuten järjestelmän rahoitukseen tai toimeenpanon järjestämiseen.
Lait ovat tarkoitetut tulemaan voimaan 1 päivänä tammikuuta 2016. Haittarahan kertakorvauksen laskentaa koskeva muutos on kuitenkin tarkoitettu tulemaan voimaan niin pian kuin mahdollista.
Valiokunta pitää erittäin hyvänä, että pitkään valmisteltavana ollut työtapaturmia ja ammattitauteja koskeva lainsäädäntö nyt uudistetaan. Uudistus selkeyttää ja ajantasaistaa nykyistä, eri laeissa hajallaan olevaa sääntelyä. Lainsäädännön rakenne on aikaisempaa selkeämpi, kun kolme erillistä lakia korvataan yhdellä lailla. Perustuslain sääntelylle asettamat vaatimukset on aiempaa paremmin otettu huomioon, jolloin osapuolten oikeudet ja velvollisuudet käyvät laista ilmi selkeämmin kuin voimassaolevasta laista. Uudistettu lainsäädäntö ei muuta työtapaturma- tai ammattitautivakuuttamista koskevan järjestelmän perusrakenteita, kuten sen rahoittamista tai toimeenpanoa. Myöskään korvausten tasoon ei ehdoteta merkittäviä muutoksia.
Valiokunta pitää hyvänä, että uudistuksessa on otettu huomioon työelämässä tapahtuneet muutokset, kuten etätyön ja matkustuksen lisääntyminen työssä. Valiokunta pitää myös merkittävänä, että korvausasian käsittelyn joutuisuutta pyritään lisäämään muun muassa säätämällä seitsemän arkipäivän aika, jonka kuluessa vakuutuslaitoksen on viimeistään aloitettava korvausasian selvittäminen. Määräaika, jonka kuluessa päätös tulee antaa, lyhenee kolmesta kuukaudesta yhteen kuukauteen siitä, kun vakuutuslaitos on saanut asian ratkaisemiseksi tarvittavat selvitykset. Lisäksi vahingoittuneen ja työnantajan velvollisuudeksi tulee omalla toiminnallaan edistää korvausasian käsittelyä.
Nykyisen lainsäädännön aikana oikeus- ja korvauskäytännön nojalla syntyneitä tulkintoja kirjataan nyt monilta osin lakiin. Laissa säädetään nykyistä yksityiskohtaisemmin muun muassa olosuhteista, joissa sattunut työtapaturma ja ilmennyt ammattitauti korvataan. Samoin laissa säädetään korvausoikeudellisesti merkittävän lääketieteellisen syy-yhteyden arvioinnista. Korvaamista koskevien periaatteiden käydessä selkeämmin ilmi laista järjestelmän avoimuus lisääntyy ja päätösten perusteet tulevat ymmärrettävämmiksi.
Valiokunta puoltaa lakiehdotusten hyväksymistä jäljempänä esitetyin huomautuksin sekä lähinnä lakiteknisin muutosehdotuksin.
Lakiehdotus koskee ansiotarkoituksessa tehtyä työtä. Soveltamisala työntekijöiden osalta on rajattu työ- ja virkasuhteessa tehtävään työhön. Yrittäjille tapaturmavakuutuksen ottaminen säilyy edelleen vapaaehtoisena. Yrittäjänä pidetään henkilöä, jolla on velvollisuus ottaa itselleen yrittäjän eläkelain mukainen vakuutus. Tältä osin lakiehdotus selkeyttää yrittäjän sosiaaliturvaa.
Soveltamisala rajaa tietyt erityisryhmät tapaturmavakuuslain ulkopuolelle. Tällaisia ovat omaishoitajat, perhehoitajat samoin kuin kuntouttavaan työtoimintaan sekä vammaisten työtoimintaan osallistuvat henkilöt, jotka eivät tee työtä työsuhteessa. Näiden henkilöryhmien osalta on valmisteltavana erillislaki, jolla heidät saatetaan pakollisen työtapaturma- ja ammattitautilain mukaisen pakollisen vakuutuksen piiriin. Lisäksi selvitetään heitä koskevan tapaturmavakuuttamisen muutostarpeet sekä se, olisiko tarkoituksenmukaista vakuuttaa heidät yhdessä vakuutuslaitoksessa. Valiokunta huomauttaa, että nämä muutokset tulee saada voimaan samanaikaisesti nyt hyväksyttävän lainsäädännön kanssa.
Ammattisotilaat kuuluvat valtion virkamiehinä lakiehdotuksen soveltamisalaan. Sen sijaan siviili- sekä sotilaallisissa kriisinhallintatehtävissä oleville valmistellaan parhaillaan erillistä työtapaturma- ja ammattitautilakia. Myös sotilastapaturmalakia on tarkoitus uudistaa samassa yhteydessä.
Valiokunta pitää erityisen hyvänä, että ammatillista kuntoutusta pyritään tehostamaan. Jos vahingoittuneen työkyvyttömyys pitkittyy, vakuutuslaitoksen on kolmen kuukauden määräajassa arvioitava tarve kuntoutuksen aloittamiseen ja sen jälkeen vähintään kolmen kuukauden välein uudistettava arviointi. Lisäksi laki velvoittaa vakuutuslaitoksen seuraamaan kuntoutusasian selvittelyn edistymistä. Valiokunnan näkemyksen mukaan on tärkeää, että kuntoutustarve tunnistetaan mahdollisimman varhain, vahingoittuneelle löydetään soveltuva kuntoutuskeino ja kuntoutuksen etenemistä aktiivisesti seurataan. Kuntoutuksen sisältöä koskevat säännökset sisällytetään lakiin pitkälti nykyisen sisältöisinä tekemättä merkittäviä muutoksia nykyiseen soveltamiskäytäntöön.
Uuden lain mukaan haittaluokissa 1—5 korvaus maksettaisiin jatkossa aina kertakorvauksena. Kertakorvauksena maksettava haittaraha tullaan jatkossa laskemaan samojen laskentaperusteiden mukaan sekä miehille että naisille. Myös voimassa olevaa tapaturmavakuutuslakia ehdotetaan muutettavaksi tältä osin jo huhtikuun alusta, koska nykyinen sääntely, jonka mukaan haittaraha on miehille pienempi lyhyemmän elinajanodotteen vuoksi, ei ole EU:n tasa-arvodirektiivien mukainen. Euroopan Unionin tuomioistuimen ratkaisun C-318/13 antamisen jälkeen on selvää, ettei haittarahan kertakorvaus voi olla sukupuolesta riippuvainen. Muutos johtaa myös takautuvien lisäkorvausten maksamiseen tapauksissa, joissa kertakorvaus on maksettu EU-tuomioistuimen tuomion antamisen jälkeen. Valiokunta on ottanut kantaa miesten ja naisten haittarahan erilaiseen laskentaperusteeseen mietinnössään StVM 55/2009 vp, jossa valiokunta totesi, että haittarahan erilaisista laskentaperusteista on syytä luopua ja sukupuolineutraalien laskentaperusteiden voidaan katsoa muutoinkin soveltuvan paremmin lakisääteisen sosiaalivakuutuksen luonteeseen.
Vakuutusyhtiön päätökseen tyytymätön voi hakea siihen muutosta tapaturma-asioiden muutoksenhakulautakunnalta. Muutoksenhakulautakunnan päätöksestä voi valittaa vakuutusoikeuteen. Muutoksenhakuun sovelletaan muutoksenhakulautakunnassa ja vakuutusoikeudessa hallintolainkäyttölakia. Vakuutusoikeuden päätöksestä on mahdollista valittaa rajoitetusti korkeimpaan oikeuteen. Valitus edellyttää aina valitusluvan myöntämistä. Asian käsittely korkeimmassa oikeudessa on riita-asian käsittelyä, ja sovellettaviksi tulevat oikeudenkäymiskaaren säännökset.
Sosiaalivakuutusta koskevissa asioissa muutoksenhaku tapahtuu hallintolainkäyttöä koskevien säännösten mukaisesti ja ylin muutoksenhakuaste on korkein hallinto-oikeus. Työtapaturma-asioissa muutoksenhaun prosessisäännökset muuttuvat vakuutusoikeuden jälkeen hallintolainkäytöstä siviiliprosessiksi. Tällöin esimerkiksi näytön hankkimista sekä kulujen korvaamista koskevat periaatteet muuttuvat kesken muutoksenhaun. Valiokunta katsoo, että muutoksenhakutien tarkoituksenmukaisuutta olisi tarpeen arvioida.
Hallituksen esityksen valmistelun yhteydessä on erillisessä kolmikantaisessa valmisteluryhmässä selvitetty työpaikan vaihdoksen tukemista päivärahatyyppisellä etuudella tilanteessa, jossa työntekijä ei pysty työskentelemään omalla työpaikallaan sen kosteusvauriosta johtuvien terveydellisten ongelmien vuoksi, vaikka hänellä ei ole todettu laissa tarkoitettua ammattitautia.
Valiokunnan saaman selvityksen mukaan valmisteltavana oli ollut luonnos määräaikaisesta kokeiluluontoisesta laista, jonka mukaan tietyillä ehdoilla työntekijälle, joka on työkokeilussa tai työhönvalmennuksessa muulla kuin omalla työnantajallaan, olisi voitu maksaa enintään kuuden kuukauden ajalta etuutta. Osapuolet eivät kuitenkaan päässeet sellaiseen yhteisymmärrykseen, jonka pohjalta olisi voitu jatkaa valmistelua.
Valiokunta toteaa, että henkilöt, jotka eivät voi tehdä työtään työpaikalla olevien kosteusvauriomikrobien vuoksi, jäävät useimmiten kaikkien toimeentuloa turvaavien järjestelmien ulkopuolelle. He eivät ole työkyvyttömiä, sairauspäivärahaa maksetaan vain määräajan, ja heidän työnhakuaan rajoittaa altistuminen kosteusvauriomikrobeille. Kuten työelämä- ja tasa-arvovaliokuntakin toteaa, työkyvyn menetys ei tällöin liity itse työn tekemiseen vaan esimerkiksi rakennukseen, jossa työnteko tapahtuu.
Altistukseen liittyvät terveydelliset ongelmat ovat varsin yleisiä, mutta tiedot niiden täsmällisistä aiheuttajista ovat edelleen puutteellisia. Suuri osa tapauksista on sellaisia, joissa taudin aiheuttajat eivät ole yksiselitteisesti mitattavissa ja todettavissa. Valiokunta ei pidä tilannetta sairastuneiden kannalta tyydyttävänä. Valiokunta katsoo, että valmistelutyötä kosteusvauriomikrobeille altistuneiden henkilöiden aseman parantamiseksi on syytä jatkaa, jotta sairastuneiden mahdollisuudet tehdä ammattiaan vastaavaa työtä turvataan.
Suomessa sattuu työntekijöille vuosittain noin 125 000 työtapaturmaa ja yrittäjille noin 7 000. Työtapaturmien ehkäisyssä keskeinen säännöstö sisältyy työturvallisuuslakiin ja sen noudattamisen valvonta työsuojelun valvonnasta annettuun lakiin. Ammattitauteja ja ammattitautiepäilyjä todetaan vuosittain noin 4 000. Valiokunta pitää tärkeänä, että työtapaturmista ja ammattitaudeista aiheutuvaa työkyvyttömyyttä pyritään tehokkaasti ehkäisemään ennakolta. Valiokunta toteaa lisäksi, että ammattitautien rinnalla muiden työhön liittyvien sairauksien vaikutus työkykyyn ja kansanterveyteen on vielä merkityksellisempää. Tästä syystä työkyvyttömyyden ehkäisyn kannalta tuki- ja liikuntaelinsairauksiin ja mielenterveydellisiin ongelmiin johtaviin tekijöihin on keskeistä puuttua myös työelämässä.
Valiokunta toteaa, että uudesta lainsäädännöstä aiheutuu lakia toimeenpaneville vakuutuslaitoksille paljon tietojärjestelmien muutoksia ja hallinnollista työtä. Uuden lainsäädännön toimeenpano vaatii myös mittavaa koulutustoimintaa. Koska vanhaa lakia sovelletaan työtapaturmiin ja ammattitauteihin, jotka ovat syntyneet ennen vuotta 2016, sovelletaan kahta lakia pitkään rinnakkain. Valiokunta pitää erittäin tärkeänä, että uudistuksesta tiedotetaan riittävästi vakuutuksen ottajille ja vakuutetuille.
Hallituksen esitys sisältää useita lakiehdotuksia, joita ehdotetaan muutettavaksi vastaavalla tavalla myös hallituksen esityksessä laiksi maatalousyrittäjän työtapaturma- ja ammattitautilaiksi ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksi ( HE 278/2014 vp). Jälkimmäisessä hallituksen esityksessä on otettu huomioon tässä hallituksen esityksessä ehdotetut sanamuodot kyseisissä säännöksissä ja niiden lisäksi tehty muita muutoksia. Tästä syystä valiokunta ehdottaa tämän esityksen yhteydessä 3.—6. sekä 9.—13. lakiehdotukset hylättäviksi.
Pykälän 2 kohdassa mainittu kotitaloustyöntekijän työsuhteesta annettu laki () on kumottu lailla kotitaloustyöntekijän työsuhteesta annetun lain kumoamisesta (), joten maininta tästä laista tulee poistaa pykälän 2 kohdasta.
Päivärahasta tehtävää palkansaajamaksun vähennystä koskevasta pykälästä on jäänyt pois päivärahan suuruisena päivärahakaudella eli vuoden ajan vahinkotapahtuman sattumisesta lukien maksettava kuntoutusraha. Palkansaajamaksuvähennyksen osalta ei ole ollut tarkoitus muuttaa nykytilaa, joten pykälää ehdotetaan korjattavaksi siten, että vähennys tehdään myös päivärahan suuruisena maksettavasta kuntoutusrahasta. Pykälään ehdotetaan siten lisättäväksi 3 momentti, jossa päivärahan suuruisena maksettavaan kuntoutusrahaan sovelletaan mitä 1 ja 2 momentissa säädetään päivärahasta. Vastaavaa ilmaisua "päivärahan suuruinen kuntoutusraha" käytetään myös 135 §:n 2 momentissa.
Pykälän 3 momentin 3 kohdassa mainittu työhönvalmennus "työklinikassa tai muussa vastaavassa laitoksessa" ehdotetaan poistettavaksi. Työklinikka-termi on vanhentunut eikä työhönvalmennusta, enää toteuteta vahinkovakuuttajan korvaamassa kuntoutuksessa. Sanamuoto työhönvalmennus entisessä tai uudessa työssä kattaa käytössä olevat toimenpiteet.
Tapaturmavakuutuskeskusta koskevan pykälän 3 momentissa ehdotetaan korjattavaksi siihen erehdyksessä kirjoitettu "hallitus valitsee" muotoon "yleiskokous valitsee". Yleiskokousta koskevassa 215 §:n 2 momentin 5 kohdassa on myös mainittu tämä yleiskokouksen tehtävä.
Pykälää ehdotetaan muutettavaksi, koska siitä on epähuomiossa jäänyt pois Tapaturmavakuutuskeskuksen toimitusjohtajan vahingonkorvausvelvollisuudesta säätäminen. Koska toimitusjohtaja ei ole työsuhteessa Tapaturmavakuutuskeskukseen vaan on sen toimielin, jolle on laissa säädetty omat tehtävänsä, on tarkoituksenmukaista, että toimitusjohtajan vahingonkorvausvastuusta säädetään vastaavasti kuin hallituksen osalta ehdotetaan säädettäväksi. Pykälä koskee muuta kuin virkavastuusta johtuvaa vahingonkorvausvelvollisuutta.
Valiokunta ehdottaa 7. lakiehdotusta muutettavaksi, koska siinä muutettaviksi ehdotetut pykälät ovat lopullisessa sanamuodossaan hallituksen esityksessä HE 278/2014 vp lukuun ottamatta 26 §:ää, joka ehdotetaan hyväksyttäväksi tämän esityksen yhteydessä.
Muutettavaksi ehdotettua 84 §:n 1 momenttia on esityksen jälkeen muutettu 1.1.2015 voimaan tulleella lailla . Tästä syystä lakiehdotusta on muutettava.
Muutettavaksi ehdotettuun 6 §:n 1 momenttiin on eduskunnassa hyväksytty lisättäväksi uusi 15 kohta hallituksen esityksen HE 166/2014 vp perusteella. Tästä syystä nyt lisättäväksi ehdotettu 15 kohta muuttuu 16 kohdaksi.
että 2., 8., 14.—22., 24.—35. ja 37. lakiehdotus hyväksytään muuttamattomina,
että 1., 7., 23. ja 36. lakiehdotus hyväksytään muutettuina (Valiokunnan muutosehdotukset) ja
että 3.—6. ja 9.—18. lakiehdotus hylätään.
2) merityösopimuslain (756/2011) 1 §:ssä (poist.) tarkoitetussa työsuhteessa;
Työtapaturmaa koskevat säännökset
17—25 §
Ammattitauteja koskevat säännökset
26—32 §
Työliikekipeytyminen, pahoinpitely ja toisen henkilön muu tahallinen teko sekä henkinen järkytysreaktio
33—35 §
39—42 §
Yksityisessä terveydenhuollossa annetun sairaanhoidon korvaaminen
43—45 §
Ulkomailla annetun sairaanhoidon korvaaminen
46—47 §
50—54 §
56—61 §
(	Kuten HE)
Päivärahasta tehtävä palkansaajamaksujen vähennys
Mitä 1 ja 2 momentissa säädetään päivärahasta, koskee myös päivärahan suuruisena maksettavaa kuntoutusrahaa. (Uusi 3 mom.)
63—68 §
Opiskelijan ansionmenetyskorvaus opiskelun estyessä
71—80 §
Ansionmenetyskorvauksen perusteena oleva työansio
83—87 §
Edellä 1 momentissa tarkoitettuja toimenpiteitä ovat:
3) työhönvalmennus entisessä tai uudessa työssä (poist.);
90—98 §
Vahingoittuneen kuoleman johdosta maksettavat korvaukset
99—109 §
Korvausasian vireilletulo
110	—116 §
Asianosaiset ja puhevallan käyttö korvausasian käsittelyssä
117 ja 118 §
Vakuutuslaitosta koskevat menettelysäännökset korvausasiassa
119—127 §
Vahingoittunutta ja muuta korvauksenhakijaa koskevat menettelysäännökset korvausasiassa
128—134 §
135—145 §
Velvoitteiden laiminlyönnin vaikutus korvausasian käsittelyyn
146—155 §
156—165 §
Vakuutusmaksun määräytyminen ja maksaminen
166—176 §
177—186 §
Yrittäjän työajan vakuutus
188—198 §
Vapaaehtoinen vapaa-ajan vakuutus
199—203 §
Työntekijän vapaaehtoinen työajan vakuutus ulkomaantyössä
205—208 §
209—220 §
Nimenkirjoitusoikeus, kirjanpito ja tilinpäätös sekä tilintarkastajat
Tapaturmavakuutuskeskuksen kirjanpitoa ja tilinpäätöstä sekä hallintoa tarkastamaan yleiskokous valitsee tilikaudeksi kerrallaan kaksi tilintarkastajaa ja näille henkilökohtaiset varatilintarkastajat. Vähintään yhden tilintarkastajan ja hänen varatilintarkastajansa on täytettävä vakuutusyhtiölaissa vakuutusyhtiön tilintarkastajalle asetetut kelpoisuusvaatimukset. Tilintarkastaja toimii samalla Tapaturmavakuutuskeskuksen valvontatilintarkastajana.
222—224 §
(K	uten HE)
Hallituksen jäsen ja toimitusjohtaja ovat velvollisia korvaamaan vahingon, jonka he ovat toimessaan tahallisesti tai huolimattomuudesta aiheuttaneet Tapaturmavakuutuskeskukselle. Sama koskee tätä lakia tai Tapaturmavakuutuskeskuksen sääntöjä rikkomalla Tapaturmavakuutuskeskuksen jäsenelle tai muulle aiheutettua vahinkoa. Virkavastuusta säädetään 206 §:ssä.
226—228 §
Lisävakuutusmaksuvelvollisuus ja yhteistakuumaksu
229 ja 230 §
231 ja 232 §
233—236 §
Muutoksenhaku, oikaisumenettelyt ja takaisinperintä
237—243 §
Oikaisumenettely, päätöksen poistaminen ja takaisinperintä
244—247 §
248—264 §
265—278 §
279 ja 280 §
281—286 §
valtion eläkelain 26 §:n muuttamisesta
muutetaan (poist.) valtion eläkelain (1295/2006) 26 § seuraavasti:
14, 18 ja 24 §
41, 73 ja 128 §
kotoutumisen edistämisestä annetun lain 84 §:n muuttamisesta
muutetaan kotoutumisen edistämisestä annetun lain (1386/2010) 84 §:n 1 ja 2 momentti, sellaisena kuin niistä on 84 §:n 1 momentti laissa 1376/2014, seuraavasti:
Työttömyysetuutta saavalle edellä 22 §:ssä tarkoitettuun maahanmuuttajan kotoutumista edistävään omaehtoiseen opiskeluun ja työmarkkinatukea saavalle muihin yksilöllisesti sovittuihin toimenpiteisiin osallistuttaessa sattuneesta tapaturmasta tai niissä saadusta ammattitaudista suoritetaan (poist.) henkilölle korvaus valtion varoista samojen periaatteiden mukaan kuin työtapaturma- ja ammattitautilaissa ( / ) säädetään työtapaturmasta ja ammattitaudista. Korvaus suoritetaan kuitenkin vain, jos vahingon kärsineellä ei ole oikeutta vähintään samansuuruiseen korvaukseen muun lain mukaan.
Harmaan talouden selvitysyksiköstä annetun lain muuttamisesta
muutetaan Harmaan talouden selvitysyksiköstä annetun lain (1207/2010) 6 §:n 1 momentin 15 kohta, sellaisena kuin se on laissa /2015, ja
lisätään 6 §:n 1 momenttiin uusi 16 kohta seuraavasti:
(14 kohta poist.)
15) säätiölain ( / ) 14 luvun 1 §:ssä säädettyä valvontatehtävää; (Uusi)
16) työtapaturma- ja ammattitautilain ( / ) 177 §:n 1 momentissa ja 179 §:ssä tarkoitettua vakuuttamisvelvoitteiden valvontaa.
Hallituksen esitys eduskunnalle työtapaturma- ja ammattitautilaiksi ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksi on perussuomalaisten mielestä pääsääntöisesti erittäin kannatettava ja sen tarve on merkittävä. Pidämme myös tärkeänä, että jatkossa valmisteltavia säännöksiä pyritään uudistamaan siten, että niistä tulee entistä tarkempia ja yksityiskohtaisempia.
Pidämme tässä lakiesityksessä tärkeänä parannuksena sitä, että korvauskäsittelyä ja ammatillisen kuntoutuksen selvittelyä pyritään nopeuttamaan lyhentämällä korvausprosesseja koskevia määräaikoja. Lisäksi on hyvä, että vakuutuslääkärijärjestelmää pyritään kehittämään nykyisestä avoimuutta lisäämällä. Hyvänä asiana näemme myös sen, että esityksessä ei heikennetä työntekijän asemaa ja parannuksia tulee myös yrittäjien osalta.
Perussuomalaiset pitävät kuitenkin erityisen valitettavana sitä, että hallituksen esityksessä ei puututa työpaikalla ilmenneistä home- ja kosteusvaurioista aiheutuneisiin terveyshaittoihin ja työpaikan vaihdoksen tukemiseen tilanteessa, jossa kosteusvaurioista peräisin olevat mikrobit aiheuttavat oireita, jotka estävät työskentelyn.
Pääsääntöisesti home- ja kosteusvaurioista aiheutuneet ongelmat ovat kiistattomia, mutta sairauden luonteen vuoksi ammattitaudin diagnosointi on erittäin vaikeaa. Kuitenkin osalla altistuksen saaneista oireilu on niin vakavaa, että he ovat käytännössä kykenemättömiä suorittamaan työtehtäviään työpaikallaan. Mikäli työnantajalla ei ole osoittaa työntekijälle työskentelytilaa sellaisessa paikassa, jossa hän ei saa oireita, sisäilmaongelmista kärsivä jää vaille palkkatuloja ja työkyvyttömyyden ajalta annettavaa sosiaaliturvaa.
Tilanne on sairastuneen työntekijän kannalta kohtuuton. Tästä syystä lakiin tulee mielestämme kirjata home- ja sisäilmaongelmista sairastuneille henkilöille suunnatut tukitoimenpiteet, joilla mahdollistetaan sairastuneen henkilön työpaikan vaihdos tilanteessa, jossa työpaikan sisäilmaongelmat estävät työskentelyn. Asiaa valmistellut kolmikantainen työryhmä ei kuitenkaan ole päässyt asiassa yksimielisyyteen. Pidämme tätä erityisen valitettavana työntekijöiden kokonaisvaltaisen turvan kannalta, ja näin ollen katsomme, että tältä osin lakia tulee viipymättä ryhtyä jatkotyöstämään.
Eduskunta edellyttää, että työtapaturma- ja ammattitautilain osalta ryhdytään välittömästi jatkovalmisteluun, jotta työpaikallaan kosteus- tai homeongelmista kärsivien työntekijöiden tueksi luodaan selkeä tukijärjestelmä myös mahdollisen työpaikan vaihdon tukemiseksi sekä riittävän taloudellisen turvan varmistamiseksi.
Kosteusvauriosta johtuvat mikrobialtistukseen liittyvät terveysongelmat ovat varsin yleisiä, mutta tiedot niiden täsmällisistä aiheuttajista ovat edelleen puutteellisia. Useimmissa tapauksissa taudin aiheuttajat eivät ole yksiselitteisesti mitattavissa ja todettavissa. Kysymys on erityisesti lääketieteellisen tiedon puutteesta ja siihen liittyvästä menetelmien kehittymättömyydestä. Toisaalta kysymys on myös koulukunta- ja tulkintaeroista, koska esitetään myös näkemyksiä, joiden mukaan syy-yhteys kosteusvauriomikrobien ja oireilun välillä olisi riittävästi todennettavissa.
Diagnostiikan lisäksi kosteusvauriomikrobisairauksiin liittyy ongelmia myös korvattavissa tapauksissa. Esimerkiksi työpaikalla oireileva, mutta sen ulkopuolella oireeton henkilö katsotaan työkykyiseksi sekä tapaturmavakuutuksen että sairausvakuutuksen työkyvyttömyyskorvauksien näkökulmasta, koska hän on kykenemätön suorittamaan entisiä työtehtäviään ainoastaan sellaisissa työtiloissa, joissa esiintyy kosteusvauriomikrobialtistusta. Tämän seurauksena henkilö voi jäädä kokonaan ilman ansionmenetyskorvauksia taudin akuuttivaiheen jälkeen. Myös eduskunnan tarkastusvaliokunta on kiinnittänyt mietinnössään ( TrVM 1/2013 vp) huomiota ongelmaan.
Työtapaturma- ja ammattitautilain kokonaisuudistuksen yhteydessä on osana uudistushanketta valmisteltu vuodesta 2007 lähtien ehdotusta laiksi työpaikan kosteusvauriosta johtuvan työpaikan vaihdoksen tuesta. Lakiuudistuksen ensimmäisessä vaiheessa palkansaajakeskusjärjestöt ja kunnallinen työmarkkinalaitos pääsivät yhteisymmärrykseen ehdotuksesta, jonka mukaan säädettäisiin laki työpaikan vaihdoksen tuesta sellaisille työntekijöille, jotka eivät kosteusvauriomikrobien aiheuttamien terveysongelmien vuoksi kykene työskentelemään työpaikallaan. Sittemmin Kunnallinen työmarkkinalaitos perääntyi tästä sopimuksesta.
Ehdotukset työpaikan vaihdoksen tukea koskevaksi laiksi on valmisteltu sosiaali- ja terveysministeriössä muun työtapaturma- ja ammattitautilain yhteydessä. Laki olisi ollut 3 vuoden määräaikainen kokeilulaki, jonka avulla olisi voinut tarkemmin selvittää niin kustannusvaikutuksia kuin sääntelyn mahdollisuuksia edistää työntekijän uudelleensijoittumista työelämään. Sosiaali- ja terveysministeriö teki lokakuussa 2014 esityksen, jonka mukaan se olisi ollut valmis rahoittamaan hanketta 7 miljoonalla eurolla (3 vuoden siirtomääräraha). Tästä huolimatta Kunnallinen työmarkkinalaitos vastusti lakiesityksen antamista eduskunnalle, eikä sitä hallituksen lakiesityksessä ole.
Palkansaajakeskusjärjestöt ovat yhtenäisesti pyrkineet turvaamaan näiden työntekijöiden ase-maa siten, että heillä olisi mahdollisuus päästä työskentelemään altisteettomissa työtiloissa. Näin osaltaan ehkäistäisiin työkyvyttömyyttä ja edistettäisiin kosteusvauriomikrobien aiheuttamista oireista kärsivien työntekijöiden työkykyä ja pidennettäisiin työuria.
Valiokunnan mietinnössä asiaa on käsitelty asianmukaisesti ja kohtuullisen laajasti, mutta mielestäni se ei kuitenkaan asian laatu ja laajuus huomioon ottaen ole riittävää. Siksi ehdotin lausumaa, jota ei valiokunnassa kuitenkaan kannatettu.
Eduskunta edellyttää, että valmisteltavana olleet nk. homelakia koskevat säännökset viimeistellään sosiaali- ja terveysministeriössä ja niitä koskeva esitys annetaan eduskunnan hyväksyttäväksi niin, että laki saatetaan voimaan samanaikaisesti työtapaturma- ja ammattitautilain kanssa.


text:
Laki Suomen aluevesien rajoista annetun lain… 981/1995 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1995 › 981/1995
kumotaan Suomen aluevesien rajoista 18 päivänä elokuuta 1956 annetun lain (463/56) 6 §,
muutetaan 1 §:n 1 momentti, 3―5 §, 7 §:n 2 ja 3 momentti ja 8 §,
sellaisina kuin niistä ovat 1 §:n 1 momentti ja 7 §:n 3 momentti 5 päivänä joulukuuta 1969 annetussa laissa (781/69) sekä 4 §, 7 §:n 2 momentti ja 8 § 5 päivänä maaliskuuta 1965 annetussa laissa (144/65), sekä
lisätään lakiin uusi 5 a § ja 7 §:ään uusi 4 ja 5 momentti, jolloin nykyinen 4 momentti siirtyy 6 momentiksi, seuraavasti:
Suomen aluevedet käsittävät valtakunnan maa-alueeseen välittömästi liittyvän meren osan, jota idässä Venäjää vastaan Suomenlahdella Vironlahden saaristossa rajoittaa 10 päivänä helmikuuta 1947 allekirjoitetussa Pariisin rauhansopimuksessa (690―691/47) sekä Haapasaaren saariston kohdalla 20 päivänä toukokuuta 1965 Suomen tasavallan hallituksen ja Sosialististen Neuvostotasavaltain Liiton hallituksen kesken merialueiden ja mannermaajalustan rajoista Suomenlahdella tehdyssä sopimuksessa määrätty valtakunnan meriraja ja lännessä Ruotsia vastaan Perämerellä Tornion saaristossa Haminan rauhan jälkeen Torniossa 19 päivänä tammikuuta 1811 allekirjoitetun topografisen rajanselityksen mukaan Ruotsin kanssa mannermaajalustan rajan määräämisestä Perämerellä, Selkämerellä, Ahvenanmerellä ja Itämeren pohjoisimmassa osassa 29 päivänä syyskuuta 1972 tehdyssä sopimuksessa sekä rajantarkistuksessa vuonna 1981 määrätty valtakunnan meriraja. Ahvenanmerellä Märketin luodon etelä- ja pohjoispuolella rajana Ruotsia vastaan on edellä mainitussa vuoden 1811 rajanselityksessä määrätty valtakunnan meriraja sellaisena kuin se on määrätty edellä mainitussa vuonna 1972 tehdyssä sopimuksessa, rajantarkistuksessa vuonna 1981 sekä Ruotsin kanssa Suomen mannermaajalustan ja kalastusvyöhykkeen sekä Ruotsin talousvyöhykkeen välisen rajan määräämisestä Ahvenanmerellä ja pohjoisella Itämerellä 2 päivänä kesäkuuta 1994 tehdyssä sopimuksessa (983/95). Aluevesien ulkorajana on kansainvälinen aluevesiraja.
Sisäisillä aluevesillä tarkoitetaan aluevesien sitä osaa, jota rajoittavat maan puolella teoreettisen keskivedenkorkeuden mukainen rantaviiva ja jokien suissa joen keskivedenpinnan ja meren keskivedenpinnan leikkausviiva sekä meren puolella ulkorajana murtoviiva, jonka kulma- eli peruspisteet sijaitsevat uloimmilla maastokohdilla, joko mantereella, saarilla, luodoilla tai kareilla.
Edellä 3 §:ssä tarkoitetut peruspisteet valitaan siten, että ne ovat pitkäaikaisiin vedenkorkeusmittauksiin perustuvan kyseisen ajankohdan teoreettisen keskivedenkorkeuden mukaisen tason yläpuolella. Sanotun tason alapuolellakin oleva piste voidaan kuitenkin ottaa peruspisteeksi, mikäli se on ainakin ajoittain näkyvissä ja sille on rakennettu majakka tai muu pysyvästi merenpinnan yläpuolella oleva laite.
Peruspisteet samoin kuin edellä 3 §:ssä tarkoitetun sisäisten aluevesien maanpuoleisen rajan sijainti tarkistetaan kolmenkymmenen vuoden väliajoin.
Aluemeri on sisäisiin aluevesiin välittömästi liittyvä vyöhyke, jonka ulkoraja on kahdentoista meripeninkulman etäisyydellä sisäisten aluevesien ulkorajasta, mikäli tässä laissa ei toisin säädetä.
Suomenlahdella aluemeren ulkorajana on murtoviiva, joka kulkee vähintään kolmen meripeninkulman etäisyydellä keskiviivasta ja jää kaikissa kohdin kansainväliseen merenkulkuun vakiintuneesti käytettävän reittijakoalueen pohjoispuolle.
Pohjanlahdella, Perämerellä, Selkämerellä, Ahvenanmerellä ja Itämeren pohjoisosassa aluemeren ulkoraja ei missään kohdassa ylitä Ruotsin kanssa sovittua Suomen kalastusvyöhykkeen ja mannermaajalustan rajaa.
Edellä 1 momentissa mainitun Suomen aluemerta rajoittavan rajan läntisestä päätepisteestä aluemeren ulkoraja kulkee länsilounaaseen kohti 5 a §:n 1 momentin mukaista ulkorajaa, kunnes se yhtyy siihen.
Pohjanlahdella Tornion edustalla aluemeren ulkoraja erkanee valtakunnan merirajasta Ruotsin kanssa mannermaajalustan rajan määräämisestä Perämerellä, Selkämerellä, Ahvenanmerellä ja Itämeren pohjoisimmassa osassa 29 päivänä syyskuuta 1972 tehdyssä sopimuksessa määrätyssä pisteessä 2 ja kulkee eteläkaakkoon kohti 5 §:n mukaista ulkorajaa, kunnes yhtyy siihen.
Ahvenanmerellä Märketin luodon pohjoispuolella aluemeren ulkoraja erkanee valtakunnan merirajasta Ruotsin kanssa mannermaajalustan rajan määräämisestä Perämerellä, Selkämerellä, Ahvenanmerellä ja Itämeren pohjoisimmassa osassa 29 päivänä syyskuuta 1972 tehdyssä sopimuksessa määrätyssä pisteessä 10 ja kulkee pohjoiskoilliseen kohti 5 §:n mukaista ulkorajaa, kunnes yhtyy siihen.
Itämeren pohjoisosassa Bogskärin saariryhmän ympärillä aluemeren ulkoraja erkanee lännessä 5 §:n mukaisesta ulkorajasta pisteessä, jossa etäisyys Bogskärin majakkasaaren eteläpuolella olevaan peruspisteeseen on kaksitoista meripeninkulmaa, ja suuntautuu suorana linjana kaakkoon yhtyen kolmen meripeninkulman säteiseen ympyränkaareen, jonka keskipisteenä edellä mainittu peruspiste on. Aluemeren ulkoraja erkanee ympyränkaaresta pisteessä, jossa kolmen meripeninkulman etäisyydellä Bogskärin saariryhmän eteläisistä peruspisteistä piirretty suora linja sivuaa ympyränkaarta, ja seuraa tätä linjaa itäkoilliseen kohti 5 §:n mukaista ulkorajaa, kunnes yhtyy siihen.
Sisäisten aluevesien ulkorajan peruspisteet ja niiden täsmällinen sijainti samoin kuin sisäisten aluevesien maanpuoleisen rajan ja aluemeren ulkorajan sijainti luetellaan asetuksessa, jossa tarvittaessa myös annetaan muut säännökset tämän lain täytäntöönpanosta ja soveltamisesta.
HE 114/94
UaVM 16/94
1 §3 §4 §5 §5 a §7 §8 §

matches:
§ 5
§3
§4
§5
§5
§7
§8


Laki palkkaturvalain muuttamisesta 403/1984 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1984 › 403/1984
403/1984
Annettu Helsingissä 25 päivänä toukokuuta 1984
muutetaan 10 päivänä elokuuta 1973 annetun palkkaturvalain (649/73) 4, 7 ja 8 §, 12 §:n 1 momentti ja 16 §:n 1 momentti,
sellaisina kuin niistä ovat 4 ja 7 § osittain muutettuina 20 päivänä tammikuuta 1984 annetulla lailla (70/84) sekä 8 § ja 12 §:n 1 momentti mainitussa laissa ja 16 §:n 1 momentti 30 päivänä joulukuuta 1982 annetussa laissa (1065/82), sekä
lisätään lakiin uusi 2 a ja 7 a § sekä 17 §:ään uusi 3 momentti seuraavasti:
Työntekijällä ei ole oikeutta palkkaturvaan sellaisen sopimuksen tai sopimukseen rinnastettavan tosiasiallisen järjestelyn perusteella, joka on ilmeisesti tehty siinä tarkoituksessa, että valtio maksaisi työntekijälle työsuhteesta johtuvan saatavan palkkaturvana.
Kun palkkaturvahakemus on saapunut työvoimapiirin toimistoon, toimiston tulee heti ryhtyä toimiin työnantajan maksukyvyttömyyden ja työntekijän työsuhteesta johtuneen saatavan selvittämiseksi. Työnantajalle ja työntekijälle on ennen asian ratkaisemista varattava tilaisuus tulla kuulluksi siten kuin hallintomenettelylain (598/82) 15 §:ssä on säädetty.
Jos työvoimapiirin toimisto on voinut todeta työnantajan maksukyvyttömäksi ja saanut selvitetyksi työntekijän saatavan perusteen ja määrän, sen on heti päätettävä maksaa työsuhteesta johtuva saatava selvitetyltä osin valtion varoista.
Jos työntekijä on jättänyt valvomatta saatavansa tai sen etuoikeuden työnantajan konkurssissa, työvoimapiirin toimistolla on valta harkita, onko työntekijän katsottava menettäneen kokonaan tai osaksi oikeutensa palkkaturvaan.
1) työnantajaa ja valtiota vastaan, jos hylkääminen johtuu siitä, ettei saatavan perustetta tai määrää ole saatu selvitetyksi ja työnantaja on kiistänyt saatavan; tai
2) valtiota vastaan, jos hylkääminen johtuu siitä, ettei saatavan perustetta tai määrää katsota selvitetyksi eikä työnantaja ole kiistänyt saatavaa tai ettei saatavalla ole 2 §:n 1 momentissa tarkoitettua etuoikeutta.
Työntekijän on nostettava 1 momentissa tarkoitettu kanne kuuden kuukauden kuluessa työvoimapiirin toimiston päätöksestä tiedon saatuaan siinä tuomioistuimessa, jossa työnantajan olisi vastattava työpalkkasaatavaa koskevassa asiassa. Jos kannetta ei ole määräajassa nostettu, hylätyn hakemuksen tarkoittamaa palkkaturvaa ei voida uuden hakemuksen perusteella määrätä maksettavaksi, ellei tähän ole erittäin painavia syitä.
Edellä 1 momentissa mainittua kannetta ei kuitenkaan tarvitse nostaa, jos saatava valvotaan sellaisessa työnantajan konkurssissa, jota koskeva hakemus on tehty ennen 2 momentissa mainitun määräajan päättymistä. Jos tällainen konkurssi peruuntuu tai raukeaa, lasketaan kuuden kuukauden määräaika konkurssin päättymisestä.
Edellä 1 ja 3 momentissa mainituissa tapauksissa työntekijän on tehtävä uusi palkkaturvahakemus viimeistään kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun tuomioistuimen ratkaisu, jolla työntekijän saatavan peruste ja määrä tai etuoikeus on ratkaistu, on saanut lainvoiman. Jos kanne on nostettu sekä työnantajaa että valtiota vastaan, määräaika lasketaan siitä, kun ratkaisu valtiota vastaan on saanut lainvoiman.
Palkkaturva-asiaa hoitavalla työvoimaviranomaisella on oikeus tehdä muistutus sellaista konkurssissa valvottua saatavaa vastaan, jota on haettu palkkaturvana, vaikkei tämä viranomainen olekaan konkurssissa velkojana.
Työvoimapiirin toimiston päätöksestä, jolla hakemus on hylätty muulla kuin 7 §:n 1 momentissa tarkoitetulla perusteella, työntekijä saa valittaa työvoimaministeriöön siinä järjestyksessä kuin muutoksenhausta hallintoasioissa (154/50) annetussa laissa on säädetty. Muutoin työvoimapiirin toimiston päätökseen ei saa hakea valittamalla muutosta.
Työvoimaministeriön päätökseen, jolla on ratkaistu valitus työvoimapiirin toimiston 2 §:n 2 momentin, 4 §:n 3 momentin ja 12 §:n nojalla tekemästä päätöksestä, ei saa hakea valittamalla muutosta.
Työntekijältä, jolle on maksettu palkkaturvaa, voi työvoimapiirin toimisto erityisestä syystä evätä oikeuden saada palkkaturvaa samaan työnantajaan kohdistuvasta saatavasta, jos saatava perustuu työhön, joka on tehty kolmen vuoden kuluessa edellisestä palkkaturvan maksamista koskevasta päätöksestä. Samana työnantajana pidetään myös yritystä, jossa aikaisemmalla työnantajalla on määräämisvalta. Aikaisemmalla työnantajalla katsotaan olevan määräämisvalta myös silloin, kun henkilöllä on osuus kummassakin yrityksessä ja hänellä yksin tai yhdessä perheenjäsentensä kanssa on määräysvalta niissä molemmissa.
Valtakunnallisista työttömyyskassoista annetussa laissa (125/34) tarkoitetun työttömyyskassojen keskuskassan on vuosittain jälkikäteen korvattava valtiolle työntekijöille palkkaturvana maksettujen määrien ja työnantajilta 5 §:n 1 momentin mukaan perittyjen pääomamäärien erotus. Tästä erotuksesta on kuitenkin vähennettävä se, mitä palkkaturvana on maksettu työntekijän 4 §:n 3 momentissa tarkoitetusta laiminlyömisestä huolimatta, sekä työnantajilta 6 §:n 3 momentin nojalla perimättä jätetyt määrät. Erotuksesta on vähennettävä myös ne määrät, jotka on 9 §:n mukaisessa menettelyssä taikka 14 tai 15 §:ssä tarkoitetuissa tapauksissa todettu aiheetta maksetuiksi.
Palkkaturva-asiaa hoitavalla työvoimaviranomaisella on oikeus saada veroviranomaisilta palkkaturvahakemuksen käsittelyä varten tarpeelliset tiedot työntekijän verotusta koskevista asiakirjoista.
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä marraskuuta 1984.
Niihin palkkaturvahakemuksiin, jotka on jätetty työvoimaviranomaisten käsiteltäviksi ennen tämän lain voimaantuloa, sovelletaan kuitenkin aikaisempaa lakia.
Hallituksen esitys 67/84
Toisen lakivaliok. miet. 2/84
Suuren valiok. miet. 43/84
Helsingissä 25 päivänä toukokuuta 1984
2 a §4 §7 §7 a §8 §12 §16 §17 §


text:
Hardware.fi:n kattavassa testissä: AMD Radeon HD 7970 - Hardware.fi
Hardware.fi > Uutiset > Hardware.fi:n kattavassa testissä: AMD Radeon HD 7970
Hardware.fi:n kattavassa testissä: AMD Radeon HD 7970
Kirjoittaja Panu Roivas, 23. joulukuu, 2011 11:48 23.12.2011 11:48
Joulu on jo ovella, ja kovat paketit ovat tänäkin vuonna suosiossa. Myös AMD:ltä saapui aikainen joululahja näytönohjainarvostelijoille uuden Radeon HD 7970:n muodossa.
Vaikka AMD ehtikin kiirehtiä uuden sukupolven 28 nm julkaisun tämän vuoden puolelle, ei Radeon HD 7970 -kortteja saa vielä hankittua mistään, vaan kyseessä on paperijulkaisu, ja myyntiin tämän hetken nopein yhden piirin näytönohjain saapuu vasta tammikuussa.
Käymme artikkelissa läpi AMD:n uuden Graphics Core Next -arkkitehtuurin hienoudet, kuten ZeroCore-virransäästöominaisuuden ja GPGPU-laskentatehon. Lisäksi tarkastamme 2D-suorituskyvyn tämänhetkisen tilanteen, ja tietysti testaamme pelinopeutta perinteisen 1080p-resoluution lisäksi kolmen näytön Eyefinity-konfiguraatiossa. AMD:n lippulaivalla on suositushintaa huikeat 500 euroa, mutta antaako se tarpeeksi vastinetta rahoillesi?
AMD Radeon HD 7970 AMD Radeon HD 7900 series näytönohjain
Edellinen: SSD-asemat halventuneet jopa kovalevyjä nopeammin
Seuraava: Muistin hintaan ennustetaan korotuksia tammikuussa

matches: HD HD HD HD HD HD HD


text:
HD - Video ja venäjän porno sarjakuvia verkossa - adidasoutletshoes.com
Torniolaismiehen epilln tuoneen yli 440 kiloa nuuskaa Suomeen myytvksi edelleen. Tulli tutki miehen nuuskabisnest tmn vuoden kevn ja kesn aikana ja pidtti lopulta miehen esitutkinnan ajaksi. Mies myi nuuskaa netin Elokuva sperman eteenpin ja haki myyntitavaraa Ruotsista aina tilausten mukaisen mrn.
Nuuskan mies kuljetti rajan yli Sarjqkuvia kautta Suomeen, pasiassa apostolin kyydill. Saatuaan nuuskan Suomen rajojen sispuolelle, mies postitti myydyt ert edelleen ostajille. Poliisi tutkii Kemiss sunnuntaina tapahtunutta epilty henkirikosta. Tapauksesta epiltyn on tll hetkell HD - Video ja venäjän porno sarjakuvia verkossa entinen puoliso ja uhrin kaveri.
50-vuotias paikkakuntalainen mies surmattiin sunnuntai-iltana teraseella. Poliisi sai ilmoituksen asiasta htkeskuksen kautta kello 19. Tutkinnanjohtaja Jan Storing kertoo, ett pelastustietojen mukaan uhrilla tuntui viel ma pulssi ambulanssin saapuessa paikalle, mutta elvytys lopetettiin tuloksettomana.
Poliisi n ksityksen mukaan henkirikos seurasi tappelusta, joka tapahtui uhrin asunnossa. Paikalta otettiin kiinni 59-vuotias nainen ja 54-vuotias mies. Josefine Lustig ja Elin Wass olivat kertomassa Playmakers-sarjasta Ruotsin TV4:n aamuohjelmassa. Sarja kertoo miesurheilijoiden paremmista puoliskoista. Aiemmin mukana oli vain NHL-kiekkoilijoiden ver,ossa, mutta jalkapallothtien kanssa yhdess olevat Josefine Lustig ja HD - Video ja venäjän porno sarjakuvia verkossa Wass ovat sarjan uusimmat kiinnitykset.
TV4:n toimittaja Jenny Podno aloitti haastattelun heitolla siit, mit hn ajattelee kaksikosta. Urheilun moniottelija, sarjwkuvia Aleksi Valavuori, 39, arvostelee saamaansa sakkotuomiota lievst rahankerysrikoksesta. Valavuori kommentoi tuomiotaan kitkern svyyn blogissaan maanantaina.
- Edelleenkn en ksit, miten Suomeen suunnattu kerys sai valtaosan lahjoituksista ulkomailta. Kenyatta valittiin toiselle kaudelle. Oppositio ja poliisi ottivat yhteen Nairobissa sunnuntaina. Poliisi ampui mielenosoittajia vesitykeill Kamelinvarvas - video pisin Bitch Flesh kyynelkaasulla. Kenian korkein oikeus on vahvistanut Uhuru Kenyatta n lokakuisen vaalivoiton.
Nipistelin Sinin klittaa saadakseni hnet laukeamaan, sarjakuuvia sainkin tehd todellisen pivtyn hnen tyydyttmisekseen. valtava koekytss siri banged ja facialized. sit kaikki muut hahmot varjoonsa suvereenisti jttv kaikkivoipaisuuden rajaa, josta skettin avauduin. Hahmo siis osuu aika pahasti sellaisiin paikkoihin, joita olen pitnyt nimenomaisina ongelmina [] tattooed ruskeaverikk slut kanssa suuri melonien gets porattu kovacorea. Tunsin, kun auto hidasti jarrutuksessa ja pyshtyi, mit ilmeisimmin risteykseen.
Sini jatkoi ahnasta imemistn ja auton kiihdyttess nopeasti tuoli allani liukui lattiaa pitkin Vieeo takaovea. Sngyn ja tuolin vliin ji Viseo, johon Kova Huume - porno hyppsikin.
Hn kvi polvilleen eteeni ja veti topin pns yli pois. Rinnat, joiden runsaat muodot toppikin oli jo paljastanut, olivat juuri niin kookkaat ja kiintet kuin 17-vuotiaan tytn hoikkaan vartaloon sopi. Tynsin kullini oitis rintojen vliin, jotka painoivat sopivasti paisunutta kulliani sivuilta. Rintaliivien lappujen vlinen nauha taas painoi kaluni vasten Sinin rintakeh. Muuhun kirjoitukseen viitaten, ns.
tydellisyys on mielestni hahmoissa siksikin tyls, ett vfrkossa itse tykstyn hahmoihin yleens juuri niiden vikojen takia. Voihan tietynlainen tydellisyyskin olla vika, mutta vain jos sit ksitelln sellaisena, kuten onnistuit hyvin tiivistmn. Tltkin suunnalta tuetaan Artemis Fowlia, jos ei ihan kympill kehnon uusimman osan vuoksi, niin ainakin ysill koska kaikki muut osat on huippukamaa.
HD - Video ja venäjän porno sarjakuvia verkossa min vaan alkanut miettimn ensimmisen jotain Artemiin ja Butlerin ystvyyssuhdetta ensimmisen, ihme porukkaa ootte Itse tosin henkilkohtaisesti lisisin tuonne viel kolmannen kategorian: phenkilt, jotka tekevt virheit Anaalin Levitys Porno Top HD XXX koko ajan eivtk koskaan tied mitn, vaikka kyseisen asian pitisikin olla itsestn selv kaikille kyseisen maailman yli vaippaikisille.
Tietenkin etenkin fantasiassa phenkil voi kytt oikeuttamaan sen, miksi maailman lakeja ja historiaa selitetn lukijalle, mutta usein se tuntuu menevn niin pitklle, ett her kysymys, miten phenkil osaa edes kvell, kun vaikuttaa niin typerlt ja tietmttmlt.
Ihan oikeasti: olen trmnnyt miekka ja magia -fantasiaan, jossa mentorin tytyi kertoa teinipoikaphenkillle kuukausien nimet tarinan alussa. - Mys siin vaiheessa, kun phenkil rupeaa tekemn liian kliseisi virheit, jotka jokainen vhnkn genresavvy lukija tunnistaa virheiksi jo pari lukua etukteen, minun kiinnostukseni rupeaa katoamaan. Etenkin jos virheit tehdn HD - Video ja venäjän porno sarjakuvia verkossa sytll.
Ashitakan superrsyttvyys johtuukin tosiaan siit, ett hn sopii prikulleen kumpaankin nist tydellisyysongelmistani, sill hn saa korostuneella tydellisyydelln varsinkin love interestinn toimivan Sanin vaikuttamaan keskenkasvuiselta ja lapselliselta. Saman ilmin vuoksi en pysty pitmn Rose of Versailles n Oscarista. Hn on sek ihanteellisen oikeellinen ja oikeudenmukainen ett kaikessa reippaasti ystvns, love interestin ja perheens tallipoikaa Andrta kovemmalla tasolla.
Varsinkin Oscarin tapauksessa tm on kovin ikv reaktio, sill olisihan se nyt kiva pysty nauttimaan yhdest niist muutamasta erittin vahvasta naishahmosta, jotta japanilainen viihdemaailma tarjoaa.
HD - Video ja venäjän porno sarjakuvia verkossa on kyll hirven tykttv tyyppi. Nuoreen Babariin ajoittainen toheltaminen ja epvarmuus tuovat kivasti samaistumispintaa ja tekevt hnest inhimillisen hahmon.
88495621
39453919
72067570

matches: HD HD HD HD HD HD


text:
Desktop HD Flower Taustakuva - downloadwallpaper.org
Koti / Kukka / Desktop HD Flower Taustakuva
lähettänyt: Jeya joulukuuta 15, 2015 sisään Kukka Jätä kommentti 3,819 näkymät 0
Tässä on kokoelma Desktop HD Flower Taustakuva Collection Pöytäkoneet, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä DownloadWallpaper.org, on enemmän kuin lakhs taustakuvat ovat ladattavissa. Voit ladata Jokainen Taustakuva ilmaiseksi.
Jos Like This Desktop HD Flower Taustakuva Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
Edellinen: Amazing Abstract taustakuva HD
Seuraava: Pirates Of The Caribbean taustakuvat HD
voitko laatta yli taustakuva
Street Fighter tapetti HD


text:
Kotiin / Lisää / lion hd tapetti HD
lähettänyt: Jeya elokuuta 20, 2016 sisään Lisää Jätä kommentti 6,883 näkymät 0
Tässä on paras kokoelma lion hd tapetti HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos Like This leijona hd taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
seuraava: taustakuvaksi makuuhuone HDwallpaper makuuhuoneeseen HD

matches: hd HD hd HD hd HD


text:
Perjantai 14.12.2018 - tv-ohjelmatiedot - Telsu.fi
tänään 23:22 - 00:10
Tällä viikolla kotisohvilla jännitetään voittopotin suuruutta The Wall Suomessa, saadaan uusi juontaja Napakymppiin sekä perehdytään Elävien puiden seksielämään. HD
2018-12-14 23:222018-12-15 00:10Europe/HelsinkiSohvaperunat (Yle TV2)Tällä viikolla kotisohvilla jännitetään voittopotin suuruutta The Wall Suomessa, saadaan uusi juontaja Napakymppiin sekä perehdytään Elävien puiden seksielämään. HDTelsu.fi
huomenna 00:10 - 00:58
Kotisohvilla ratkotaan Onnenpyörän tehtäviä, tutustutaan Bacheloretten komeisiin kosijoihin sekä jännitetään miten Jahdin kilpailija pärjää Besserwisseriä vastaan. HD
2018-12-15 00:102018-12-15 00:58Europe/HelsinkiSohvaperunat (Yle TV2)Kotisohvilla ratkotaan Onnenpyörän tehtäviä, tutustutaan Bacheloretten komeisiin kosijoihin sekä jännitetään miten Jahdin kilpailija pärjää Besserwisseriä vastaan. HDTelsu.fi
huomenna 00:58 - 01:45
Kotisohvilla arvioidaan tällä viikolla Idolsin ryhmälauluesityksiä, jännitetään avioparien kotireaktioita Ensitreffit alttarilla-ohjelmassa sekä kannustetaan TTK-kisaajat parhaaseen tanssisuoritukseensa. HD
2018-12-15 00:582018-12-15 01:45Europe/HelsinkiSohvaperunat (Yle TV2)Kotisohvilla arvioidaan tällä viikolla Idolsin ryhmälauluesityksiä, jännitetään avioparien kotireaktioita Ensitreffit alttarilla-ohjelmassa sekä kannustetaan TTK-kisaajat parhaaseen tanssisuoritukseensa. HDTelsu.fi
huomenna 01:45 - 02:34
Tällä viikolla Sohvaperunat jännittävät Fort Boyardin finaalin voittajaa sekä seuraavat kun Strömsössä askarrellaan ekologisempaa vaihtoehtoa kuukautissuojille. HD
2018-12-15 01:452018-12-15 02:34Europe/HelsinkiSohvaperunat (Yle TV2)Tällä viikolla Sohvaperunat jännittävät Fort Boyardin finaalin voittajaa sekä seuraavat kun Strömsössä askarrellaan ekologisempaa vaihtoehtoa kuukautissuojille. HDTelsu.fi
huomenna 02:34 - 03:20
Kotisohvilla jännitetään kun Maajussit valitsevat morsiamensa farmiviikon jälkeen sekä nautitaan Pepen päivän esityksistä Vain elämän tahdissa. HD
2018-12-15 02:342018-12-15 03:20Europe/HelsinkiSohvaperunat (Yle TV2)Kotisohvilla jännitetään kun Maajussit valitsevat morsiamensa farmiviikon jälkeen sekä nautitaan Pepen päivän esityksistä Vain elämän tahdissa. HDTelsu.fi
huomenna 03:20 - 04:08
Tällä viikolla kotisohvilla ihmetellään kun Napakympin Neiti X laittaa kosijansa punnertamaan! Lisäksi Sohvaperunat ovat kuumilla treffeillä Bacheloretten kanssa ja jännittävät mikä Orvokki-laamaa vaivaa Yliopistollisessa eläinsairaalassa. HD
2018-12-15 03:202018-12-16 04:08Europe/HelsinkiSohvaperunat (Yle TV2)Tällä viikolla kotisohvilla ihmetellään kun Napakympin Neiti X laittaa kosijansa punnertamaan! Lisäksi Sohvaperunat ovat kuumilla treffeillä Bacheloretten kanssa ja jännittävät mikä Orvokki-laamaa vaivaa Yliopistollisessa eläinsairaalassa. HDTelsu.fi
huomenna 04:08 - 04:57
Kotisohvilla nautitaan tällä viikolla koskettavasta Nenäshowsta sekä Putouksen sketsihahmokilpailun lauluesityksistä. HD
2018-12-15 04:082018-12-16 04:57Europe/HelsinkiSohvaperunat (Yle TV2)Kotisohvilla nautitaan tällä viikolla koskettavasta Nenäshowsta sekä Putouksen sketsihahmokilpailun lauluesityksistä. HDTelsu.fi
huomenna 04:57 - 05:45
Sohvaperunat jännittävät potilaan kohtaloa kun Syke-sarjan uusi kausi alkaa. Teit meistä kauniin-elokuva herättää nostalgisia muistoja ja Kuka, mitä, milloin?-ohjelman tietokilpailukysymykset hämmentävät Sohvaperunoita. HD
2018-12-15 04:572018-12-16 05:45Europe/HelsinkiSohvaperunat (Yle TV2)Sohvaperunat jännittävät potilaan kohtaloa kun Syke-sarjan uusi kausi alkaa. Teit meistä kauniin-elokuva herättää nostalgisia muistoja ja Kuka, mitä, milloin?-ohjelman tietokilpailukysymykset hämmentävät Sohvaperunoita. HDTelsu.fi
Sohvaperunat23:22 - 00:10 Yle TV2 American Epic - juurimusiikin juurilla23:25 Yle Teema & Fem u Alastomat treffit USA23:25 - 23:55 AVA Yle Uutiset23:35 - 23:40 Yle TV1 Family Guy15.12. klo 00:00 - 00:25 FOX u Skandaalista kuuluisaksi15.12. klo 00:00 - 01:00 Hero Wheeler Dealers15.12. klo 00:00 - 01:00 Kutonen Outlander - Matkantekijä15.12. klo 00:05 - 01:00 Yle TV1 u Brian-sedän rocktarinat15.12. klo 00:20 Yle Teema & Fem u Gåsmamman - Naarasleijona15.12. klo 00:25 - 01:20 AVA Vampyyripäiväkirjat15.12. klo 01:15 - 02:10 Sub Murha pikkukaupungissa15.12. klo 01:45 - 02:40 Frii u
Pinnalla juuri nyt: Sohvaperunat, La otra mirada - Toinen katse, Simpsonit, Mäkihypyn MC: Engelberg, Urheilustudio, Kauniit ja rohkeat, Emmerdale, Kova laki: Erikoisyksikkö, Raskasta Joulua 2017, Ampumahiihdon MC: Naisten takaa-ajokilpailu

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiAeroArkkitehtuuriEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiViileäVärikäsTietokoneetSöpöLiputKukkaRuoka & JuomatHauskaPelitTytötteLomaKuumaElääLogoRakkausMuutElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisäämobile	Kotiin / HD / Hp taustakuvat HD	Hp taustakuvat HD
5,838 näkymät
0	Hp taustakuvat HD
Tässä on kaunein Valinta Hp taustakuvia HD työasemien, PC, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. Tässäwallpapermad.com Taustakuva tietokanta voit ladata miljoonia korkealaatuisia taustakuvia . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Meillä on paljon taustakuvia yli kolmekymmentä Plus kategoriat Like Eläimet, Sarjakuva, Kukka, avaruus , Pelit ja Urheilu ,Jne. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön. 1.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia henkilökohtaiseen käyttöön. Jos Like This Hp taustakuvia HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook ja muut sosiaalisen median.
piipittää noin Maha Edellinen: San Francisco tapetti HD
seuraava: Maleficent tapetti HD
supersankareita tapetti HDtapetti rullat HDHello Kitty taustakuvajäähtyä tietokone taustakuvat HDChewbaccan tapettiTop tapettisöpö hauska taustakuvia HDJabbaWockeeZ tapetti HDkun 47 HD tapettiamerikkalainen tervehdys tapetti HD Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


Laki konkurssisäännön muuttamisesta 1027/1993 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1993 › 1027/1993
kumotaan 9 päivänä marraskuuta 1868 annetun konkurssisäännön 8, 11, 40, 44, 63 ja 65 §,
sellaisina kuin niistä ovat 11 ja 40 § 3 päivänä joulukuuta 1895 annetussa laissa,
muutetaan 1 §, 13 §:n 1 momentti, 19, 20 ja 23 §, 24 §:n 1 ja 2 momentti, 25 §, 28 §:n 1 momentti, 30 ja 35 §, 60 §:n 1 momentti, 62 §, 83 §:n johdantokappale ja c kohta sekä 84 §:n 1 momentti, 85, 94, 96, 111 ja 115 §,
sellaisina kuin niistä ovat 13 §:n 1 momentti 5 päivänä helmikuuta 1965 annetussa laissa (47/65), 19 § 19 päivänä maaliskuuta 1954 annetussa laissa (128/54), 20 § 5 päivänä helmikuuta 1926 annetussa laissa (27/26), 24 §:n 1 ja 2 momentti mainitussa 3 päivänä joulukuuta 1895 annetussa laissa, 25 § ja 28 §:n 1 momentti 7 päivänä toukokuuta 1965 annetussa laissa (246/65), 62 § 31 päivänä tammikuuta 1935 annetussa laissa (62/35), 85 § muutettuna 13 päivänä kesäkuuta 1929 ja 26 päivänä huhtikuuta 1991 annetuilla laeilla (242/29 ja 759/91), 111 § 7 päivänä heinäkuuta 1970 annetussa laissa (460/70) ja 115 § 30 päivänä maaliskuuta 1922 annetussa laissa (75/22), sekä
lisätään lakiin uusi 1 a-1 e §, mainitulla 26 päivänä huhtikuuta 1991 annetulla lailla kumotun 9 §:n tilalle uusi 9 §, 18 §:ään, sellaisena kuin se on 24 päivänä elokuuta 1990 annetussa laissa (820/90), uusi 2 momentti sekä lakiin uusi 24 a §, mainitulla 3 päivänä joulukuuta 1895 annetulla lailla kumotun 31 §:n tilalle uusi 31 § sekä lakiin uusi 35 a, 35 b, 67 a ja 115 a § seuraavasti:
Konkurssiasian käsittelyssä noudatetaan soveltuvin osin hakemusasioiden käsittelystä yleisessä alioikeudessa annetun lain (307/86) säännöksiä, jollei tämän lain säännöksistä muuta johdu. Mainitun lain 5 §:n 1 momenttia sovelletaan kuitenkin vain konkurssiin asettamista sekä velkojainkokouksen päätöksen moittimista koskevassa asiassa.
Kun velallinen asetetaan konkurssiin, tuomioistuin määrää samalla ajankohdan velkojainkuulustelulle. Velkojainkuulustelu on pidettävä kuukauden kuluessa konkurssin alkamisesta. Jos konkurssipesän laatu tai laajuus sitä edellyttää, voidaan kuulustelu määrätä pidettäväksi myöhempänäkin ajankohtana. Velkojainkuulusteluun kutsutaan velallinen ja suurimpien saatavien velkojat. Velkoja voi esittää lausumansa velkojainkuulustelussa käsiteltävistä asioista myös kirjallisesti. Kutsun velkojille toimittaa pesänhoitaja. Kuulustelussa tulee olla käsillä velallisen varoista ja veloista laadittu luettelo. Jos luettelo ei ole valmistunut velkojainkuulusteluun mennessä tai siihen on muuten erityisiä syitä, velkojainkuulustelua voidaan lykätä.
Edellä 1 momentissa tarkoitetusta vangitsemista koskevasta päätöksestä ei saa valittaa. Vangittu saa kuitenkin ilman määräaikaa kannella päätöksestä. Kantelu on käsiteltävä kiireellisenä.
Tuomioistuimen on viipymättä ja vähintään kuukausi ennen määräpäivää julkaistava kuulutus julkisesta haasteesta virallisessa lehdessä. Kuulutuksessa on lisäksi mainittava konkurssin alkamispäivä, 35 §:ssä tarkoitettu määräpäivä valvontojen riitauttamiselle sekä konkurssituomion antamisajankohta, velallisen nimi ja kotipaikka, sekä henkilö-, liike- tai yhteisötunnus ja kaupparekisterinumero. Jos velallisen nimi tai kotipaikka on muuttunut kahden konkurssin alkamista edeltäneen vuoden aikana, on myös nämä entiset nimet ja kotipaikat mainittava. Kuulutuksessa on ilmoitettava myös pesänhoitajan nimi, osoite ja muut yhteystiedot.
Valvontakirjelmässä on ilmoitettava saatavan määrä ja peruste. Valvontakirjelmässä tulee ilmoittaa erikseen vaaditun koron määrä tai peruste sekä se aika, jolta korkoa vaaditaan. Kestovelkasuhteeseen perustuvan saatavan osalta valvontakirjelmästä tulee käydä ilmi, miltä osin saatava kohdistuu konkurssin alkamista edeltäneeseen aikaan. Jos velkoja vaatii etuoikeutta, kirjelmässä on ilmoitettava, mihin vaatimus perustuu. Valvontakirjelmään on liitettävä jäljennös asiakirjasta, johon velkoja vetoaa. Valvontakirjelmässä on mainittava velkojan nimi sekä postiosoite ja muut yhteystiedot.
Jos valvontakirjelmä ei ole suomen tai ruotsin kielellä, pesänhoitajan on huolehdittava siitä, että kirjelmän sisältö tarpeellisin osin käännetään jommalle kummalle näistä kielistä. Kääntämiskustannukset voidaan vähentää velkojalle tulevasta jako-osuudesta, jollei vieraan valtion kanssa tehdystä sopimuksesta muuta johdu.
Jos velkoja havaitsee, että hän on valvonnassa ilmoittanut kokonaan tai osaksi perusteettoman saatavan, hänen tulee oikaista valvontansa ennen sitä päivää, jona konkurssituomio annetaan. Velkoja voi 35 §:ssä tarkoitettuun määräpäivään mennessä oikaista valvontakirjelmässä olevan selvän virheen tai puutteellisuuden. Oikaisemista koskeva ilmoitus tehdään tuomioistuimelle ja siitä on toimitettava jäljennös pesänhoitajalle.
Työsuhteesta johtuva saatava, jonka pesänhoitaja on merkinnyt palkkaturvalain 3 a §:ssä tai merimiesten palkkaturvalain 3 a §:ssä tarkoitettuun luetteloon, on katsottava näin valvotuksi.
Uskottujen miesten on kutsuttava velkojat kokoukseen käsittelemään konkurssipesän hallintoa koskevia asioita, milloin siihen on aihetta. Kutsussa on mainittava kokouksen aika ja paikka sekä tärkeimmät kokouksessa käsiteltävät asiat. Kutsussa on mainittava myös, että poissa olevat velkojat saavat tyytyä läsnä olevien päätöksiin. Kutsu on julkaistava virallisessa lehdessä sekä tarkoitukseen soveltuvassa päivälehdessä vähintään kaksi viikkoa ennen kokousta.
Tuomioistuin voi muuttaa tai kumota konkurssipesää koskevan velkojien päätöksen vain,
c) jos päätös on 59, 71, 71 a, 71 b, 72 tai 73 §:n vastainen.
Jos joku tahtoo moittia velkojainkokouksen päätöstä 83 §:ssä tarkoitetuissa tapauksissa, hänen on tehtävä siitä hakemus tuomioistuimelle 30 päivän kuluessa päätöksen tekemisestä. Se, joka ei ole saanut laillista kutsua kokoukseen eikä ole ollut kokouksessa läsnä, voi tehdä hakemuksen 30 päivän kuluessa siitä, kun hänen voidaan katsoa saaneen tiedon päätöksestä. Asian vireilläolo ei estä velkojainkokouksen päätöksen täytäntöönpanoa, jollei tuomioistuin toisin määrää.
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä joulukuuta 1993. Tämän lain 115 § tulee kuitenkin voimaan asetuksella säädettävänä ajankohtana.
1 §1 a §1 b §1 c §1 d §1 e §9 §13 §18 §19 §20 §23 §24 §24 a §25 §28 §30 §31 §35 §35 a §35 b §60 §62 §67 a §83 §84 §85 §94 §96 §111 §115 §115 a §