text:
3 päivänä heinäkuuta 2003 (1)
Sosiaaliturva - Eläkkeensaajat ja heidän perheenjäsenensä, jotka asuvat jossakin muussa kuin eläkkeen maksamisesta vastaavassa jäsenvaltiossa - Terveydenhoitokulut, jotka ovat aiheutuneet eläkkeen maksamisesta vastaavassa jäsenvaltiossa - Edellytykset, joiden täyttyessä hoitokuluista vastataan - Toimivaltainen jäsenvaltio ja toimivaltainen laitos - Asetuksen N:o 1408/71 21, 22, 28 ja 31 artikla
Asiassa C-156/01,
jonka Centrale Raad van Beroep (Alankomaat) on saattanut EY 234 artiklan nojalla yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi saadakseen tässä kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevassa asiassa
ennakkoratkaisun sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän perheenjäseniinsä 14 päivänä kesäkuuta 1971 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71, sellaisena kuin se on muutettuna ja ajan tasalle saatettuna 2.6.1983 annetulla neuvoston asetuksella N:o 2001/83 (EYVL L 230, s. 6), 21 artiklan, 22 artiklan 1 kohdan c alakohdan, 28 artiklan ja 31 artiklan tulkinnasta,
toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja M. Wathelet sekä tuomarit C. W. A. Timmermans, A. La Pergola (esittelevä tuomari), P. Jann ja S. von Bahr.
- Van der Duin, edustajanaan asianajaja F. T. I. Oey,
- Espanjan hallitus, asiamiehenään N. Díaz Abad,
- Ranskan hallitus, asiamiehinään G. de Bergues ja C. Bergeot-Nunes,
- Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus, asiamiehenään R. Magrill, jota avustaa barrister C. Lewis,
- Euroopan yhteisöjen komissio, asiamiehinään H. Michard ja H. M. H. Speyart,
kuultuaan Van der Duinin, edustajanaan F. T. I. Oey, Onderlinge Waarborgmaatschappij ANOZ Zorgverzekeringen UA:n, asiamiehenään E. G. J. Broekhuizen, Alankomaiden hallituksen, asiamiehenään C. Wissels, Espanjan hallituksen, edustajanaan N. Díaz Abad, Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen, edustajanaan C. Lewis, ja komission, edustajanaan H. M. H. Speyart, 26.9.2002 pidetyssä istunnossa esittämät suulliset huomautukset,
kuultuaan julkisasiamiehen 24.10.2002 pidetyssä istunnossa esittämän ratkaisuehdotuksen,
Centrale Raad van Beroep on esittänyt 21.3.2001 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut yhteisöjen tuomioistuimeen 10.4.2001, EY 234 artiklan nojalla kolme ennakkoratkaisukysymystä sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän perheenjäseniinsä 14 päivänä kesäkuuta 1971 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71, sellaisena kuin se on muutettuna ja ajan tasalle saatettuna 2.6.1983 annetulla neuvoston asetuksella N:o 2001/83 (EYVL L 230, s. 6; jäljempänä asetus N:o 1408/71), 21 artiklan, 22 artiklan 1 kohdan c alakohdan, 28 artiklan ja 31 artiklan tulkinnasta.
Kysymyksen on esitetty kahdessa kansallisessa oikeudenkäynnissä, joista toisessa kantajana on Ranskassa asuva Alankomaiden kansalainen Van der Duin ja vastaajana Onderlinge Waarborgmaatschappij ANOZ Zorgverzekeringen UA (sairausvakuutuskassa; jäljempänä ANOZ Zorgverzekeringen) ja toisessa kantajana ANOZ Zorgverzekeringen ja vastaajana Espanjassa asuva Alankomaiden kansalainen Van Wegberg-Van Brederode, ja joissa on kyse siitä, että ANOZ Zorgverzekeringen on kieltäytynyt vastaamasta kuluista, joita asianomaisille oli aiheutunut Alankomaissa suoritetuista hoitotoimenpiteistä.
Asetuksen N:o 1408/71 1 artiklan o-q alakohdassa säädetään seuraavaa:
Tässä asetuksessa
o) toimivaltaisella laitoksella tarkoitetaan:
i) laitosta, jossa se, jonka etua asia koskee, on vakuutettu hakiessaan etuutta;
ii) laitosta, josta sillä, jonka etua asia koskee, on oikeus tai olisi oikeus etuuksiin, jos hän tai hänen perheenjäsenensä asuisivat sen jäsenvaltion alueella, jossa laitos sijaitsee;
p) asuinpaikan laitoksella ja oleskelupaikan laitoksella tarkoitetaan vastaavasti laitosta, joka on toimivaltainen antamaan etuudet paikassa, jossa se, jonka etua asia koskee, asuu, ja laitosta, joka on toimivaltainen antamaan etuudet paikassa, jossa se, jonka etua asia koskee, oleskelee, tämän laitoksen soveltaman lainsäädännön mukaisesti, tai jos tällaista laitosta ei ole, laitosta, jonka kyseisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen nimeää;
q) toimivaltaisella valtiolla tarkoitetaan jäsenvaltiota, jonka alueella toimivaltainen laitos sijaitsee.
Asetuksen N:o 1408/71 III osaston 1 luvun 2 jaksossa Palkatut työntekijät ja itsenäiset ammatinharjoittajat sekä heidän perheenjäsenensä olevassa 19 artiklassa Asuminen muussa jäsenvaltiossa kuin toimivaltaisessa valtiossa - Yleisiä sääntöjä säädetään seuraavaa:
1. Palkattu työntekijä tai itsenäinen ammatinharjoittaja, joka asuu muun jäsenvaltion kuin toimivaltaisen valtion alueella ja joka täyttää toimivaltaisen valtion lainsäädännössä asetetut edellytykset etuuksien saamiseksi ottaen tarpeen mukaan huomioon 18 artiklan säännökset, saa asuinvaltiossaan:
Samassa osastossa olevassa 21 artiklassa, jonka otsikkona on Toimivaltaisessa valtiossa oleskelu tai asuinpaikan muuttaminen sinne, säädetään seuraavaa:
1. Edellä 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu palkattu työntekijä tai itsenäinen ammatinharjoittaja, joka oleskelee toimivaltaisen valtion alueella, saa etuudet tämän valtion lainsäädännön mukaisesti ikään kuin hän asuisi siellä, vaikka hän on jo saanut etuuksia samasta sairaus- tai äitiystapauksesta ennen oleskeluaan.
2. Edellä 1 kohtaa sovelletaan vastaavasti 19 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin perheenjäseniin.
Asetuksen N:o 1408/71 22 artiklan, jonka otsikkona on Oleskelu toimivaltaisen valtion ulkopuolella - Paluu tai asuinpaikan muuttaminen toiseen jäsenvaltioon sairauden tai äitiyden aikana - Tarve mennä toiseen jäsenvaltioon tarkoituksena saada asianmukaista hoitoa, 1 ja 2 kohdassa säädetään seuraavaa:
1. Palkatulla työntekijällä tai itsenäisellä ammatinharjoittajalla, joka täyttää toimivaltaisen valtion lainsäädännössä asetetut edellytykset oikeuden saamiseksi etuuksiin, ottaen tarpeen mukaan huomioon 18 artiklan säännökset, ja:
a) jonka tila tekee välttämättömäksi välittömät etuudet toisen jäsenvaltion alueella oleskelun aikana [tai]
i) toimivaltaisen laitoksen puolesta annettaviin luontoisetuuksiin oleskelu- tai asuinpaikan laitoksesta, sen soveltaman lainsäädännön mukaisesti, ikään kuin hänet olisi vakuutettu siinä; sen kauden pituus, jonka aikana etuuksia annetaan, määrätään kuitenkin toimivaltaisen valtion lainsäädännön mukaisesti;
Edellä 1 kohdan c alakohdan mukaisesti vaadittua lupaa ei voida evätä, jos kysymyksessä oleva hoito kuuluu sen jäsenvaltion lainsäädännössä säädettyjen etuuksien joukkoon, jonka alueella se, jonka etua asia koskee, asuu, ja jos hänelle ei ole voitu antaa tällaista hoitoa siinä ajassa kuin on tavallisesti välttämätöntä kyseisen hoidon saamiseksi jäsenvaltiossa, jossa hän asuu, ottaen huomioon hänen senhetkinen terveydentilansa ja todennäköinen taudinkulku.
Asetuksen N:o 1408/71 III osaston 1 luvun 5 jaksossa, jonka otsikkona on Eläkeläiset ja heidän perheenjäsenensä, olevassa 28 artiklassa, jonka otsikkona on Yhden tai useamman valtion lainsäädännön mukaan maksettavat eläkkeet tapauksissa, joissa ei ole oikeutta etuuksiin asuinmaassa, säädetään seuraavaa:
1. Eläkeläinen, jolla on oikeus eläkkeeseen yhden jäsenvaltion lainsäädännön mukaan tai eläkkeeseen kahden tai useamman jäsenvaltion lainsäädännön mukaan ja jolla ei ole oikeutta etuuksiin sen jäsenvaltion lainsäädännön mukaan, jonka alueella hän asuu, saa siitä huolimatta sellaiset etuudet itselleen ja perheenjäsenilleen sikäli kuin hänellä olisi, ottaen tarvittaessa huomioon 18 artiklan säännökset ja liitteen VI määräykset, ollut oikeus niihin sen jäsenvaltion tai ainakin yhden eläkkeiden suhteen toimivaltaisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaan, jos hän asui sellaisen valtion alueella. Etuudet annetaan seuraavien edellytysten mukaan:
a) luontoisetuudet annetaan 2 kohdassa tarkoitetun laitoksen puolesta asuinvaltion laitoksesta, niin kuin kysymyksessä oleva henkilö olisi eläkeläinen sen valtion lainsäädännön mukaan, jonka alueella hän asuu, ja hänellä olisi oikeus sellaisiin etuuksiin;
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa luontoisetuuksien kustannuksista vastaa laitos, joka määrätään seuraavien sääntöjen mukaisesti:
a) jos eläkeläisellä on oikeus mainittuihin etuuksiin yhden ainoan jäsenvaltion lainsäädännön mukaan, kustannuksista vastaa tämän valtion toimivaltainen laitos,
Samassa jaksossa olevassa 31 artiklassa, jonka otsikkona on Eläkeläisen tai perheenjäsenten oleskelu muussa kuin siinä valtiossa, jossa he asuvat, säädetään seuraavaa:
Eläkeläinen, jolla on oikeus eläkkeeseen tai eläkkeisiin yhden valtion lainsäädännön mukaan tai eläkkeisiin kahden tai useamman jäsenvaltion lainsäädännön mukaan ja jolla on oikeus etuuksiin yhden tällaisen valtion lainsäädännön mukaan, saa yhdessä perheenjäsentensä kanssa oleskellessaan muun kuin sen jäsenvaltion alueella, jossa he asuvat:
a) luontoisetuudet oleskelupaikan laitoksesta sen soveltaman lainsäädännön määräysten mukaisesti eläkeläisen asuinpaikan laitoksen kustannuksella;
Asetuksen (ETY) N:o 1408/71 täytäntöönpanomenettelystä 21 päivänä maaliskuuta 1972 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 574/72, sellaisena kuin se on asetuksella N:o 2001/83 muutettuna ja ajan tasalle saatettuna (jäljempänä asetus N:o 574/72), 29 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetään seuraavaa:
1. Saadakseen luontoisetuuksia asetuksen [N:o 1408/71] 28 artiklan 1 kohdan - - mukaan asuinvaltionsa alueella eläkeläisen ja hänen perheenjäsenensä on rekisteröidyttävä asuinpaikan laitokse[en] toimittamalla todistus, josta ilmenee, että hänellä on oikeus sanottuihin etuuksiin itselleen ja perheenjäsenilleen sen lainsäädännön mukaan tai jonkin sellaisen lainsäädännön mukaan, jonka mukaan eläke maksetaan.
2. Tämän todistuksen antaa eläkeläisen pyynnöstä laitos tai yksi laitoksista, jotka vastaavat eläkkeen maksamisesta, tai tarvittaessa laitos, jolla on toimivalta määrätä oikeudesta luontoisetuuksiin, niin pian kuin eläkeläinen täyttää tällaisia etuuksia koskevan oikeuden saamiseksi asetetut edellytykset. - -
Asetuksen N:o 574/72 93 artiklan 1 ja 3 kohdassa säädetään seuraavaa:
1. Asetuksen [N:o 1408/71] 19 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaan palkatuille työntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille ja heidän perheenjäsenilleen, jotka asuvat saman jäsenvaltion alueella, annettujen luontoisetuuksien todellinen määrä ja [saman] asetuksen 21 artiklan 2 kohdan, 22 artiklan, 25 artiklan 1, 3 ja 4 kohdan, 26 artiklan, 29 artiklan 1 kohdan tai 31 artiklan mukaan annetut luontoisetuudet korvataan toimivaltaisesta laitoksesta laitokselle, joka suoritti sanotut etuudet, siten kuin tämän laitoksen tileistä ilmenee.
3. Jos 1 kohdassa tarkoitettujen etuuksien todellinen määrä ei käy ilmi sen laitoksen tileistä, joka ne on antanut, eikä sopimusta ole tehty 6 kohdan mukaan, korvattava määrä määritetään kertasuoritusperusteisesti laskemalla se kaikesta asianmukaisesta tiedosta, jota on saatu käytettävissä olevista lähteistä. Hallintotoimikunta määrää perusteet, joita käytetään kertasuoritusten laskemisessa, ja vahvistaa niiden määrät.
Asetuksen N:o 574/72 95 artiklan 1-3 kohdassa säädetään seuraavaa:
1. Asetuksen [N:o 1408/71] 28 artiklan 1 kohdan - - mukaan annettujen luontoisetuuksien määrä korvataan toimivaltaisesta laitoksesta sanotut etuudet antaneille laitoksille kertasuoritusperusteisesti ja sen määrä on niin lähellä kuin mahdollista todellisia syntyneitä kustannuksia.
2. Kertasuoritus määrätään kertomalla keskimääräinen vuosittainen kustannus eläkeläistä kohden keskimääräisellä vuosittaisella huomioon otettavien eläkeläisten lukumäärällä ja vähentämällä tulokseksi saatua määrää 20 prosentilla.
3. Välttämättömät tekijät sanotun kertasuorituksen laskemiseksi määrätään seuraavien sääntöjen mukaisesti:
a) keskimääräinen vuosittainen kustannus eläkeläistä kohden saadaan jokaista jäsenvaltiota varten, kun kaikille eläkeläisille, joiden eläkkeet maksetaan tämän jäsenvaltion lainsäädännön mukaan, ja heidän perheenjäsenilleen, kaikkien tämän valtion laitosten huomioon otettavien sosiaaliturvajärjestelmien mukaan antamien luontoisetuuksien vuosittainen kustannus jaetaan eläkeläisten keskimääräisellä vuosittaisella lukumäärällä; - -
Asetusten N:o 1408/71 ja N:o 574/72 soveltamisessa tarvittavien lomakkeiden malleista (E 001, E 103-127) 7.10.1993 tehdyssä Euroopan yhteisöjen siirtotyöläisten sosiaaliturvan hallintotoimikunnan päätöksessä N:o 153 (94/604/EY) (EYVL 1994, L 244, s. 22) todetaan, että E 121 -lomake on todistus, jota edellytetään eläkkeensaajan ja hänen perheenjäsentensä rekisteröitymiseltä heidän asuinpaikkansa laitokseen asetuksen N:o 1408/71 28 artiklan ja asetuksen N:o 574/72 29 artiklan säännösten mukaisesti. Tässä päätöksessä todetaan lisäksi, että asetuksen N:o 1408/71 31 artiklassa tarkoitetussa tapauksessa edellytetty todistus on E 111 -lomake, kun taas asetuksen N:o 1408/71 22 artiklan 1 kohdan c alakohdan i alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa on käytettävä E 112 -lomaketta.
Van der Duin muutti vuonna 1989 Alankomaista Ranskaan asettuakseen sinne pysyvästi.
Van der Duin on 80-100 prosenttisesti työkyvytön, minkä perusteella hän on saanut vuoden 1990 elokuusta alkaen työkyvyttömyysetuuksia Algemene Arbeidsongeschiktheidswetin (työkyvyttömyyttä koskeva laki) ja Wet op de arbeidsongeschiktheidsverzekeringenin (työkyvyttömyysvakuutusta koskeva laki) nojalla toimivaltaiselta laitokselta Alankomaissa.
Asetuttuaan asumaan pysyvästi Ranskaan Van der Duin rekisteröityi paikalliseen caisse primaire d'assurance maladiehin (jäljempänä ranskalainen sairausvakuutuskassa) E 121 -lomakkeella, minkä perusteella häneen sovellettiin asetuksen N:o 1408/71 28 artiklassa tarkoitettua luontoisetuuksien myöntämistä koskevaa järjestelmää.
Vuoden 1993 marraskuussa Van der Duin loukkasi pahasti käsivartensa, minkä johdosta häntä hoidettiin Ranskassa noin vuoden ajan.
Hänet otettiin 31.1.1995-29.3.1995 väliseksi ajaksi Rotterdamin (Alankomaat) Academisch Ziekenhuisiin (yliopistollinen sairaala) hänellä oikeassa kädessä olevan post-traumaattisen dystrofian hoitamiseksi.
Sen jälkeen kun Van der Duin oli palannut pysyvästi Alankomaihin, ranskalainen sairausvakuutuskassa poisti hänet rekisteristään 18.8.1995.
Rotterdamin Academisch Ziekenhuis oli pyytänyt ANOZ Zorgverzekeringeniä vastaamaan Van der Duinille annetusta hoidosta aiheutuneista kustannuksista, mistä tämä oli kieltäytynyt 24.11.1995. Hylkäävän päätöksensä tueksi ANOZ Zorgverzekeringen esitti, että kyseessä olevat hoitotoimenpiteet eivät täyttäneet asetuksen N:o 1408/71 22 artiklan 1 kohdan a ja i alakohdassa asetettuja edellytyksiä, koska siitä huolimatta, että Van der Duinille oli annettu E 111 -lomake 15.2.1995, hänen terveydentilansa ei edellyttänyt tässä säännöksessä tarkoitettua välitöntä hoitoa. Asetuksen N:o 1408/71 22 artiklan 1 kohdan c alakohdan i alakohdassa tarkoitetut edellytykset eivät myöskään täyttyneet, koska ranskalainen sairausvakuutuskassa oli 29.8.1995 kieltäytynyt antamasta E 112 -lomaketta, jota ANOZ Zorgverzekeringen oli pyytänyt takautuvasti 5.8.1995.
Arrondissementsrechtbank te 's-Hertogenbosch (Alankomaat) hylkäsi Van Der Duinin valituksen ANOZ Zorgverzekeringenin päätöksestä 2.12.1998 antamallaan tuomiolla. Van der Duin haki muutosta tähän tuomioon Centrale Raad van Beroepissa.
Van Wegberg-Van Brederode puolestaan lähti Alankomaista maaliskuussa 1995 ja muutti puolisonsa kanssa asumaan Espanjaan. Hänen puolisonsa saa eläkettä Algemene Ouderdomswetin (vanhuusvakuutusta koskeva laki) perusteella toimivaltaisilta laitoksilta Alankomaissa.
Muutettuaan pysyvästi Espanjaan Van Wegberg-Van Brederodet rekisteröityivät Servei Català de la Salutiin (jäljempänä espanjalainen sairausvakuutuskassa) E 121 -lomakkeella, minkä perusteella heihin sovellettiin asetuksen N:o 1408/71 28 artiklassa tarkoitettua luontoisetuuksien myöntämistä koskevaa järjestelmää.
Espanjalainen gynekologi, jonka vastaanotolla Van Wegberg-Van Brederode oli käynyt, totesi, että hänelle olisi suoritettava kohdunpoisto, minkä jälkeen Van Wegberg-Van Brederode matkusti Alankomaihin entisen gynekologinsa leikattavaksi. Leikkaus suoritettiin 19.4.1996.
ANOZ Zorgverzekeringen hylkäsi 25.4.1997 alankomaisen sairaalan vaatimuksen saada maksu Van Wegberg-Van Brederodelle suoritetun leikkauksen kustannuksista vedoten syihin, jotka ovat pääasiallisesti samat kuin Van der Duinin tapauksessa. Siitä huolimatta, että espanjalainen sairausvakuutuskassa oli antanut Van Wegberg-Van Brederodelle E 111 -lomakkeen ennen kuin hän oli lähtenyt Alankomaihin, kyseessä oleva leikkaus ei ANOZ Zorgverzekeringenin mukaan täytä asetuksen N:o 1408/71 22 artiklan 1 kohdan a ja i alakohdassa asetettuja edellytyksiä. Asetuksen 22 artiklan 1 kohdan c alakohdan i alakohdan edellytykset eivät myöskään sen mukaan täyttyneet kyseessä olevassa tapauksessa, muun muassa sen vuoksi, että espanjalainen sairausvakuutuskassa oli myöhemmin kieltäytynyt antamasta E 112 -lomaketta, jota oli pyydetty takautuvasti leikkauksen jälkeen.
Van Wegberg-Van Brederode valitti tästä päätöksestä Arrondissementsrechtbank te Utrechtiin (Alankomaat). Tämä tuomioistuin hyväksyi valituksen 28.7.1999 antamallaan tuomiolla sillä perusteella, että espanjalaista sairausvakuutuskassaa ei ollut pidettävä toimivaltaisena laitoksena myöntämään asetuksen N:o 1408/71 22 artiklan 1 kohdan c alakohdan i alakohdassa tarkoitettua lupaa ja että tämän asetuksen 28 ja 31 artiklasta yhdessä seuraa, että toimivaltaisen alankomaalaisen laitoksen olisi pitänyt vastata asiassa kyseessä olleesta hoidosta aiheutuneista kustannuksista.
ANOZ Zorgverzekeringen haki muutosta tähän tuomioon Centrale Raad van Beroepissa.
Ennakkoratkaisupyynnössään Centrale Raad van Beroep myöntää toistaiseksi, että Van der Duinin ja Van Wegberg-Van Brederoden terveydentila ei edellyttänyt asetuksen N:o 1408/71 22 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla tavalla välitöntä hoitoa ja että nämä henkilöt olivat tulleet Alankomaihin saadakseen asioissa kyseessä olevat hoidot.
Centrale Raad van Beroep toteaa tässä yhteydessä vielä, että asetuksen N:o 1408/71 22 artiklan 1 kohdan c alakohdan i alakohdassa tarkoitettu etuuksista vastaaminen edellyttää ennakkoluvan saamista. Se toteaa lisäksi, että vaikka säännöksessä mainitaankin vain työntekijä tai itsenäinen ammatinharjoittaja, sitä sovelletaan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan myös eläkkeensaajiin (ks. asia 182/78, Pierik, tuomio 31.5.1979, Kok. 1978, s. 1977, Kok. Ep. IV, s. 487).
Centrale Raad van Beroep ei kuitenkaan ole varma siitä, voidaanko tätä säännöstä soveltaa sellaiseen eläkkeensaajaan tai hänen perheenjäseniinsä, jotka saavat asetuksen N:o 1408/71 28 artiklan mukaisesti luontoisetuuksia asuinpaikkansa laitokselta sen jäsenvaltion toimivaltaisen laitoksen lukuun, joka vastaa eläkkeen maksamisesta, silloin kun asianomaiset henkilöt haluavat mennä hoidettavaksi tähän jäsenvaltioon.
Ennakkoratkaisupyynnön esittänyt tuomioistuin toteaa tähän liittyen muun muassa, että asetuksen N:o 1408/71 21 artiklassa tarkoitetaan juuri niitä työntekijöitä, jotka asuvat jossakin muussa kuin toimivaltaisessa jäsenvaltiossa mutta oleskelevat jonkin aikaa siellä, mikä saattaisi merkitä sitä, että asetuksen 22 artikla koskisi ainoastaan oikeutta toimivaltaisen jäsenvaltion alueen ulkopuolella suoritettaviin etuuksiin. Tämän kansallisen tuomioistuimen mukaan Alankomaiden kuningaskunnan on kyseessä olevissa tapauksissa katsottava olleen toimivaltainen jäsenvaltio muun muassa asetuksen N:o 1408/71 1 artiklan o-q alakohdan sanamuodon ja yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön perusteella (asia 117/77, Pierik, tuomio 16.3.1978, Kok. 1978, s. 825 ja asia 69/79, Jordens-Vosters, tuomio 10.1.1980, Kok. 1980, s. 75).
Ellei muuta, tämä oikeuskäytäntö osoittaa Centrale Raad van Beroepin mukaan kuitenkin, että asetuksen N:o 1408/71 22 artiklan 1 kohdan c alakohdan i alakohtaa sovellettaessa toimivaltaisen jäsenvaltion laitos - eli tässä tapauksessa Alankomaiden laitos - on se laitos, joka pitäisi katsoa toimivaltaiseksi myöntämään ennakkolupa, jota tässä säännöksessä tarkoitetaan.
Siltä varalta, että yhteisöjen tuomioistuin katsoo, että tätä säännöstä ei voida soveltaa Van der Duinin ja Van Wegberg-Van Brederoden asemassa oleviin sosiaalivakuutettuihin, Centrale Raad van Beroep kysyy vielä sitä, onko heidän tapauksissaan sovellettava ainoastaan asetuksen N:o 1408/71 31 artiklaa, vai onko analogisesti sovellettava tämän asetuksen 21 artiklan säännöksiä, vaikka niissä mainitaankin vain työntekijät.
Näistä syistä Centrale Raad van Beroep päätti 21.3.2001 lykätä asian ratkaisua ja esittää yhteisöjen tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
1) Koskeeko asetuksen N:o 1408/71 22 artiklan 1 kohdan c alakohta myös sellaista eläkkeensaajaa (tai hänen perheenjäsentään), jolla on asetuksen N:o 1408/71 28 artiklan nojalla oikeus saada etuuksia asuinpaikan laitokselta - esillä olevissa tapauksissa ranskalaiselta tai espanjalaiselta sairausvakuutuslaitokselta - asetuksen N:o 1408/71 28 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisen toimivaltaisen laitoksen - esillä olevassa tapauksessa alankomaalaisen sairausvakuutuslaitoksen - lukuun siinä tapauksessa, että eläkkeensaaja (tai hänen perheenjäsenensä) menee toimivaltaiseen jäsenvaltioon - Alankomaihin - saadakseen siellä hoitoa?
2) Jos ensimmäiseen kysymykseen vastataan myöntävästi, minkä laitoksen on annettava asetuksen N:o 1408/71 22 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettu lupa?
3) Jos ensimmäiseen kysymykseen vastataan kieltävästi, sovelletaanko sellaisen eläkkeensaajan (tai hänen perheenjäsenensä) oikeuteen saada luontoisetuuksia, jolla on asetuksen N:o 1408/71 28 artiklan nojalla oikeus saada etuuksia asuinpaikan laitokselta - esillä olevissa tapauksissa ranskalaiselta tai espanjalaiselta sairausvakuutuslaitokselta - asetuksen N:o 1408/71 28 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisen toimivaltaisen laitoksen - nyt esillä olevissa tapauksissa alankomaisen sairausvakuutuslaitoksen - lukuun, asetuksen N:o 1408/71 21 artiklaa vai kyseisen asetuksen 31 artiklaa silloin, kun henkilö oleskelee toimivaltaisen valtion alueella?
Ennakkoratkaisupyynnön esittäneen tuomioistuimen ensimmäinen kysymys koskee sitä, onko asetuksen N:o 1408/71 22 artiklan 1 kohdan c alakohdan i alakohtaa tulkittava siten, että sitä sovelletaan eläkkeensaajaan ja hänen perheenjäseniinsä, jotka asuvat muussa kuin eläkkeen maksamisesta vastaavassa jäsenvaltiossa ja joihin sovelletaan tällä perusteella, sen jälkeen kun he ovat rekisteröityneet asuinpaikkansa laitokseen, asetuksen 28 artiklassa tarkoitettua järjestelmää, silloin kun nämä sosiaalivakuutetut haluavat mennä eläkkeen maksamisesta vastaavaan jäsenvaltioon saadakseen siellä hoitoa.
Kaikki yhteisöjen tuomioistuimelle huomautuksia esittäneet jäsenvaltioiden hallitukset ja komissio katsovat, että tähän kysymykseen on vastattava myöntävästi.
Tällä tavoin uudelleen muotoiltuna tähän kysymykseen on vastattava toteamalla ensin, että yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan asetuksen N:o 1408/71 22 artiklan 1 kohdan c alakohdassa säännellään sellaisten eläkkeensaajien ja heidän perheenjäseniensä oikeutta luontoisetuuksiin, jotka asuvat jäsenvaltiossa ja pyytävät toimivaltaiselta laitokselta lupaa mennä toisen jäsenvaltion alueelle saadakseen siellä terveydentilansa edellyttämää hoitoa, kun taas tämän asetuksen 31 artiklassa säännellään - lukuun ottamatta asetuksen 22 artiklan 1 kohdan a alakohtaa - tämän saman sosiaalivakuutettujen ryhmän oikeutta luontoisetuuksiin silloin kun etuudet ovat tarpeen heidän oleskellessaan muussa jäsenvaltiossa kuin asuinvaltiossaan (ks. em. asia Pierik, 31.5.1979, tuomion 6 ja 7 kohta ja asia C-326/00, IKA, tuomio 25.2.2003, 26, 34 ja 39 kohta, ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa).
Komissio esittää tässä yhteydessä, että pääasian oikeudenkäynnin asiakirja-aineiston perusteella ei Van der Duinin tapauksessa voida varmuudella todeta, oliko hän suunnitellut matkansa Alankomaihin hoitoa saadakseen.
On kuitenkin muistettava, että EY 234 artiklassa tarkoitetussa menettelyssä, joka perustuu kansallisten tuomioistuimien ja yhteisöjen tuomioistuimen tehtävien selkeään jakoon, oikeusriidan tosiseikaston arvioiminen kuuluu yksinomaan kansallisen tuomioistuimen toimivaltaan (ks. muun muassa asia 36/79, Denkavit Futtermittel, tuomio 15.11.1979, Kok. 1979, s. 3439, 12 kohta ja asia C-235/95, Dumon ja Froment, tuomio 16.7.1998, Kok. 1998, s. I-4531, 25 kohta ja em. asia IKA, tuomion 27 kohta). Kuten tämän tuomion 27 kohdassa on todettu, ennakkoratkaisupyynnön esittänyt tuomioistuin on todennut toistaiseksi hyväksyvänsä, että Van der Duin ja Van Wegberg-Van Brederode olivat menneet Alankomaihin saadakseen siellä pääasioissa kyseessä olevia hoitoja, mikä selittääkin sen, minkä vuoksi tämä kansallinen tuomioistuin oli katsonut tarpeelliseksi kysyä yhteisöjen tuomioistuimelta, sovelletaanko tällaisissa tapauksissa mahdollisesti asetuksen N:o 1408/71 22 artiklan 1 kohdan c alakohdan i alakohtaa.
On painotettava myös sitä, että yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan asetuksen N:o 1408/71 28 artikla on valintasääntö, jonka avulla voidaan ratkaista, mikä laitos vastaa säännöksessä tarkoitettujen etuuksien suorittamisesta ja mitä lainsäädäntöä on sovellettava sellaisten eläkkeensaajien osalta, jotka asuvat jossakin muussa kuin eläkkeen maksamisesta vastaavassa jäsenvaltiossa (em. asia Jordens-Vosters, tuomion 12 kohta).
Sen jälkeen kun eläkkeensaaja tai hänen perheenjäsenensä ovat liittyneet asetuksen N:o 1408/71 28 artiklalla perustettuun järjestelmään kirjoittautumalla asetuksen N:o 574/72 29 artiklan mukaisesti asuinpaikkansa laitokseen, eläkkeensaajalla itsellään ja hänen perheenjäsenillään on 28 artiklan sanamuodon mukaisesti oikeus luontoisetuuksiin, jotka on suoritettava asianomaiselle niin kuin hän saisi eläkettä tai elinkorkoa sen jäsenvaltion lainsäädännön nojalla, jonka alueella hän asuu, ja hänellä olisi oikeus luontoisetuuksiin tämän lainsäädännön nojalla.
Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännöstä seuraa, että vaikka tällaisessa tapauksessa eläkkeen maksamisesta vastaavan jäsenvaltion lainsäädännössä voidaan säätää sosiaalietuuksien täydennyksestä kyseisten sosiaalivakuutettujen hyväksi, kyseessä on ainoastaan jäsenvaltiolla olevasta mahdollisuudesta eikä tällainen täydennys ole sosiaalivakuutettujen kannalta asetukseen N:o 1408/71 perustuva oikeus (ks. em. asia Jordens-Vosters, tuomion 11-13 kohta).
Tästä seuraa muun muassa, etteivät sellaiset eläkkeensaajat tai heidän perheenjäsenensä, jotka kuuluvat asetuksen N:o 1408/71 28 artiklassa tarkoitettuun järjestelmään, voi saada tämän asetuksen nojalla lisäoikeutta, jonka perusteella he voisivat analogisesti asetuksen 21 artiklassa tarkoitettujen sellaisten työntekijöiden tai itsenäisten ammatinharjoittajien tavoin, jotka asuvat jossakin muussa kuin toimivaltaisessa jäsenvaltiossa, saada luontoisetuuksia silloin kun he oleskelevat eläkkeen maksamisesta vastaavassa jäsenvaltiossa tämän jäsenvaltion lainsäädännön mukaan niin kuin he asuisivat siellä pysyvästi.
Tässä yhteydessä on vielä todettava, kuten suurin osa asiassa huomautuksia esittäneistä hallituksista ja komissio ovat todenneet, että tällainen analoginen soveltaminen olisi ristiriidassa niiden soveltamissääntöjen kanssa, jotka yhteisön lainsäätäjä on vahvistanut siitä, millä tavoin eläkkeen maksamisesta vastaavan jäsenvaltion on vastattava etuuksista, jotka asuinpaikan laitos on suorittanut sen lukuun asetuksen N:o 1408/71 28 artiklan säännösten mukaisesti.
Kuten asetuksen N:o 574/72 95 artiklassa säädetään, 28 artiklan mukaan eläkkeen maksamisesta vastaavan jäsenvaltion toimivaltainen laitos korvaa lähtökohtaisesti annettujen luontoisetuuksien määrän etuudet antaneelle asuinpaikan laitokselle kiinteänä kertasuorituksena, jonka tarkoituksena on kattaa kaikki asianomaisille annettavat luontoisetuudet ja jonka määrä lasketaan asuinpaikan jäsenvaltion toimivaltaan kuuluvan eläkkeensaajan aiheuttamien hoitokustannusten vuosittaisen keskiarvon mukaan, jolloin kertasuoritus sisältää myös muussa kuin asuinpaikan jäsenvaltiossa annetusta hoidosta aiheutuneet kustannukset.
Näin ollen se, että sosiaalivakuutettu, johon sovelletaan asetuksen N:o 1408/71 28 artiklassa tarkoitettua järjestelmää, voisi halutessaan mennä eläkkeen maksamisesta vastaavaan jäsenvaltioon saadakseen siellä tämän jäsenvaltion toimivaltaiselta laitokselta sen lainsäädännön mukaiset etuudet, merkitsisi sitä, että tämä jäsenvaltio vastaisi toiseen kertaan hoitokustannuksista, jotka se on jo rahoittanut asuinpaikan jäsenvaltiolle tekemällään kertasuorituksella.
Muussa kuin toimivaltaisessa jäsenvaltiossa asuvien työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien osalta on todettava päinvastoin, että se, että toimivaltaisen jäsenvaltion laitos suoraan vastaa asetuksen N:o 1408/71 21 artiklan mukaisesti asianomaiselle tämän oleskelun aikana suoritetuista etuuksista, ei johda siihen, että tämä viimeksi mainittu jäsenvaltio joutuisi rahoittamaan etuudet kahteen kertaan. Tällaisten työntekijöiden osalta se, että toimivaltainen jäsenvaltio vastaa suoraan luontoisetuuksista, jotka asuinpaikan jäsenvaltion laitos on suorittanut heille asetuksen N:o 1408/71 19 artiklan nojalla, ei tapahdu vuosittaisen kertasuorituksen muodossa vaan siten, että suoritettujen etuuksien todellinen määrä korvataan sen suuruisena kuin se on viimeksi mainitun laitoksen tileissä, kuten asetuksen N:o 574/72 93 artiklassa säädetään.
Edellä esitetystä seuraa, että sen jälkeen kun eläkkeensaajat ja heidän perheenjäsenensä ovat rekisteröityneet asuinpaikkansa laitokseen, he saavat asetuksen N:o 1408/71 28 artiklan ja asetuksen N:o 574/72 29 artiklan säännösten mukaisesti itselleen ja perheenjäsenilleen oikeuden luontoisetuuksiin asuinpaikkansa jäsenvaltion toimivaltaiselta laitokselta niin kuin he olisivat eläkkeensaajia tämän jäsenvaltion lainsäädännön nojalla ja heillä olisi tämän perusteella oikeus kyseisiin luontoisetuuksiin. Tästä seuraa, että tämän juridisen fiktion ja siitä seuraavan rinnastuksen vuoksi kyseinen laitos on näiden sosiaalivakuutettujen osalta toimivaltainen laitos ja asuinpaikan jäsenvaltio on toimivaltainen jäsenvaltio näitä etuuksia myönnettäessä, tämän kuitenkaan estämättä tämän tuomion 41 kohdassa esitettyä.
Mikään ei näin ollen estä sitä, että muiden eläkkeensaajien ja heidän perheenjäsentensä tavoin, jotka ovat asuinpaikkansa jäsenvaltion lainsäädännön alaisia, niihin sosiaalivakuutettuihin, joihin sovelletaan näin asetuksen N:o 1408/71 28 artiklassa tarkoitettua järjestelmää, sovelletaan tämän asetuksen 22 artiklan 1 kohdan c alakohdan i alakohtaa.
Nämä sosiaalivakuutetut täyttävät, kuten tässä viimeksi mainitussa säännöksessä edellytetään, toimivaltaisen jäsenvaltion, eli asuinpaikkansa jäsenvaltion lainsäädännössä asetetut edellytykset oikeuden saamiseksi etuuksiin. Tästä seuraa, että heidän siirtymiseensä toiseen jäsenvaltioon luontoisetuuksien saamiseksi, jotka tässä säännöksessä taataan, sovelletaan säännöksen määräyksiä silloinkin kun henkilö on siirtynyt eläkkeen tai elinkoron maksamisesta vastaavaan jäsenvaltioon.
Lisäksi tässä yhteydessä on muistettava, että EY:n perustamissopimuksen yleisten tavoitteiden valossa asetuksen N:o 1408/71 22 artiklaa on pidettävä yhtenä niistä toimenpiteistä, joilla pyritään mahdollistamaan se, että työntekijä, joka on jäsenvaltion kansalainen, voi saada tässä säännöksessä vahvistetuin edellytyksin luontoisetuuksia muissa jäsenvaltioissa siitä riippumatta missä kansallisessa laitoksessa hänet on vakuutettu tai missä hän asuu (ks. analogisesti 22 artiklan aikaisemman version osalta em. asia Pierik, tuomio 16.3.1978, tuomion 14 kohta).
Edellä esitetyn perusteella ensimmäiseen ennakkoratkaisukysymykseen on vastattava, että asetuksen N:o 1408/71 22 artiklan 1 kohdan c alakohdan i alakohtaa on tulkittava siten, että sitä sovelletaan myös eläkkeensaajaan ja hänen perheenjäseniinsä, jotka asuvat muussa kuin eläkkeen maksamisesta vastaavassa jäsenvaltiossa ja joihin sovelletaan tällä perusteella, sen jälkeen kun he ovat rekisteröityneet asuinpaikkansa laitokseen, asetuksen 28 artiklassa tarkoitettua järjestelmää, silloin kun nämä sosiaalivakuutetut haluavat mennä eläkkeen maksamisesta vastaavaan jäsenvaltioon saadakseen siellä hoitoa.
Ennakkoratkaisupyynnön esittäneen tuomioistuimen toinen kysymys koskee sitä, mikä laitos on toimivaltainen myöntämään asetuksen N:o 1408/71 22 artiklan 1 kohdan c alakohdan i alakohdassa tarkoitetun ennakkoluvan, silloin kun lupahakemus koskee eläkkeensaajaa tai hänen perheenjäseniään, jotka asuvat jossakin muussa kuin eläkkeen maksamisesta vastaavassa jäsenvaltiossa ja joihin sovelletaan tällä perusteella, sen jälkeen kun he ovat rekisteröityneet asuinpaikkansa laitokseen, asetuksen 28 artiklassa tarkoitettua järjestelmää.
Kuten muun muassa tämän tuomion 47 kohdassa todetaan, sen jälkeen kun eläkkeensaaja ja hänen perheenjäsenensä ovat rekisteröityneet sen asuinpaikkansa jäsenvaltion toimivaltaiseen laitokseen, hän saa asetuksen N:o 1408/71 28 artiklan ja asetuksen N:o 574/72 29 artiklan säännösten mukaisesti itselleen ja perheenjäsenilleen oikeuden luontoisetuuksiin asuinpaikkansa jäsenvaltion toimivaltaiselta laitokselta niin kuin hän olisi eläkkeensaaja tämän jäsenvaltion lainsäädännön nojalla ja hänellä olisi tämän perusteella oikeus kyseisiin luontoisetuuksiin, jolloin tämän juridisen fiktion ja siitä seuraavan rinnastuksen vuoksi näiden sosiaalivakuutettujen osalta kyseinen laitos on toimivaltainen laitos ja asuinpaikan jäsenvaltio on toimivaltainen jäsenvaltio näitä etuuksia myönnettäessä.
Tästä seuraa, että kuten kaikki huomautuksia esittäneet hallitukset ja komissio ovat todenneet, laitos, joka on toimivaltainen antamaan tarvittaessa näille sosiaalivakuutetuille luvan mennä toiseen jäsenvaltioon, se jäsenvaltio mukaan lukien, joka vastaa eläkkeen maksamisesta, saadakseen siellä luontoisetuuksia 22 artiklan 1 kohdan c alakohdan i alakohdassa säädetyin edellytyksin, on asianomaisten asuinpaikan laitos.
Kuten tietyt edellä mainituista hallituksista ja komissio ovat huomauttaneet, tätä kantaa on pidettävä perusteluna myöskin siksi, että asuinpaikan laitoksen on lähtökohtaisesti vastattava suoritettujen luontoisetuuksien kustannuksista asetuksen N:o 1408/71 36 artiklan ja asetuksen N:o 574/72 93 artiklan säännösten mukaisesti, ja että tällä laitoksella on parhaat mahdollisuudet konkreettisesti selvittää, täyttyvätkö luvan myöntämisedellytykset, kuten ne asetuksen N:o 1408/71 22 artiklan 2 kohdassa säädetyt edellytykset, joiden perusteella luvan myöntäminen on pakollista.
Edellä esitetyn perusteella toiseen kysymykseen on vastattava, että asianomaisten asuinpaikan laitos on asetuksen N:o 1408/71 22 artiklan 1 kohdan c alakohdan i alakohdassa tarkoitetun ennakkoluvan myöntämiseen toimivaltainen laitos, silloin kun lupahakemus koskee eläkkeensaajaa tai hänen perheenjäseniään, jotka asuvat jossakin muussa kuin eläkkeen maksamisesta vastaavassa jäsenvaltiossa ja joihin sovelletaan tällä perusteella, sen jälkeen kun he ovat rekisteröityneet asuinpaikkansa laitokseen, asetuksen 28 artiklassa tarkoitettua järjestelmää.
Koska ennakkoratkaisupyynnön esittänyt tuomioistuin on esittänyt kolmannen kysymyksensä ainoastaan siltä varalta, että ensimmäiseen kysymykseen vastataan kieltävästi, kolmanteen kysymykseen ei ole tarpeen vastata, koska vastaus on myöntävä.
Yhteisöjen tuomioistuimelle huomautuksensa esittäneille Alankomaiden, Saksan, Espanjan, Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksille ja komissiolle aiheutuneita oikeudenkäyntikuluja ei voida määrätä korvattaviksi. Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely yhteisöjen tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta.
on ratkaissut Centrale Raad van Beroepin (Alankomaat) 21.3.2001 tekemällään päätöksellä esittämät kysymykset seuraavasti:
1) Sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän perheenjäseniinsä 14 päivänä kesäkuuta 1971 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71, sellaisena kuin se on muutettuna ja ajan tasalle saatettuna 2.6.1983 annetulla neuvoston asetuksella N:o 2001/83, 22 artiklan 1 kohdan c alakohdan i alakohtaa on tulkittava siten, että sitä sovelletaan myös eläkkeensaajaan ja hänen perheenjäseniinsä, jotka asuvat muussa kuin eläkkeen maksamisesta vastaavassa jäsenvaltiossa ja joihin sovelletaan tällä perusteella, sen jälkeen kun he ovat rekisteröityneet asuinpaikkansa laitokseen, asetuksen 28 artiklassa tarkoitettua järjestelmää, silloin kun nämä sosiaalivakuutetut haluavat mennä eläkkeen maksamisesta vastaavaan jäsenvaltioon saadakseen siellä hoitoa.
2) Asianomaisten asuinpaikan laitos on asetuksen N:o 1408/71 22 artiklan 1 kohdan c alakohdan i alakohdassa tarkoitetun ennakkoluvan myöntämiseen toimivaltainen laitos, silloin kun lupahakemus koskee tällaisessa tilanteessa olevia sosiaalivakuutettuja.
Julistettiin Luxemburgissa 3 päivänä heinäkuuta 2003.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


text:
Myyd��n videokamerat | Nettimarkkina
Nettimarkkina.com » Myyd��n » Elektroniikka » Videokamerat
Myynti-ilmoitukset kategoriassa videokamerat
34 kpl ilmoituksia. Tallenna t�rkeimm�t hetket videokameralla. FullHD videokamera tallentaa ter�v�piirtona matkat ja juhlatilaisuudet el�v�sti muistiin.
Kaikki 34 kpl
Kyp�r�kamera 4g
Myyd��n Uudenveroinen ja v�h�ll�k�yt�ll� ollut kyp�r�kamera. Ollut minulla noin vuoden.
Kuvanlaatu on kohtuullinen eli hd laatua tallentaa.
Mukaan tulee Alkuper�inen pakkaus. Tiedonsiirto johto ja linssin Aapo, Keuruu Uusi 72H
MYYD��N ISAW A3 EXTREME KAMERA
MYYD��N ISAW A3 EXTREME 1080P 60fps WIFI LCD Action Camera
Laita viesti� s�hk� postiin numeroni ei toimi t�ss� on s�hk� posti osoitteeni sami333@luukku.com
KAMERASSA ON 1 VUODEN TAKUU
Mukaan tulee 8GB K Sami Pitk�aho, Oulu 250 €
Praktica DVC 5.4 fhd-digivideokamera uusi
Mika toppari, Tampere 150 €
OIKEA NRO:0458551830
Elikk�s nyt ois myynnis� t�ysin toimiva avermedia.
T�ll� laitteella pystyt kuvaamaan HD laadulla pelej�.
K�y laitteisiin: PS3,Xbox360 ja Wii.Helppo k�ytt��! Miska vihervuori, Kontiolahti 60 €
samsung digivideo kamera
Todella v�h�isell� k�yt�ll� ollut akku kuin uusi Jan jokinen, Helsinki 53 € Gopro Helmet HERO wide
Paketissa oleva uusi kamera tarvikkeineen. Tommi Kuosa, Tampere 155 €
Rollei Powerflex 450 Digital Camera
Huutokaupataan: Linkki ja lis�kuvat,klikkaa alta :
http://www.huutokaupat.fi/node/12196
13210 H�meenlinna
N�ytt� Sopimuksen mukaan Markku 0400 476390
Myyd��n Rollei Powerflex 450 Digita Suomen Huutokaupat Oy, UlvilaLiike Muokattu 24H
http://www.huutokaupat.fi/node/8281
Myyd��n Rollei Powerflex 450 Digital Suomen Huutokaupat Oy, UlvilaLiike Ei hintaaALV v�h.kelp.
http://www.huutokaupat.fi/node/8286
Videokamera Sony HandyCam DCR DVD403E
Kuin uusi videokamera, kuvattu vain muutama tunti.
Sony HandyCam DCR DVD403E
Laadukas optiikka Carl Zeiss.
120 x digital zoom ym. ym.
2 AKKUA, toinen tehoakku.
Kaapelit ja Sony kameralaukku mukaan!
Hintapy Kari Tolppa, Janakkala 150 €
planet ica-350 valvontakamera
siit� jollekki v�h�nk�ytetty valvontakamera vaikka omalle pihalle tai sitte ty�maalle tai ihan sama minne miss� pit�� jotain valvoa. netist� saa ladattua ohjelman jonka avulla kameraa pystyy seuraamaan kot Eino karppinen, Nivala 300 €
Praktica DVC 5.2 FHD uusi videokamera Mika toppari, Tampere 150 €
sony drc-dvd105
Hyv�ss� kunnossa oleva videokamera,pieni� naarmuja k�yt�n j�lilt�,todella k�tev�.vuosimallia en muista,muut tiedot: Sony.malli:DCR-DVD105. DVD +RW/ -RW / -R conpatible.kosketusn�ytt� touch panel lcd.
800x Tanja knuutinen, Raahe Ei hintaa
Super 8 videokamera, 70-luku
Super 8 videokamera. Toimii paristoilla (6xAA ja 1x9V). http://www.super8data.com/database/cameras_list/cameras_kodak/kodak_ektasound140.htm
Mieluiten nouto, mutta voin tarvittaessa toimittaa kohtuu mat Lauri Laiho, Tuusula 50 € mini Hdmi to Hdmi
mini Hdmi to Hdmi tableteihin-
1.4ver parempi versio
liit� tabletti Tv:n Hdmi liittimeen - Juha, Vantaa 4 €
Kyp�r�kamera VIO POV
T�llainen siistikuntoinen ja t�ysin toimiva kyp�r�kamera kaupan. Toimii AA-paristoilla (tai ladattavilla akuilla).
Mukaan kaikki mit� kuvassa n�kyy. Arto Lihavainen, Kontiolahti 220 €
Drift tarvikkeita
Kiinnikkeit�, kaukos��din yms.
- Universal clip 5�
- Flat adhesive mount 5�
- Goggle mount 10�
- Remote control 10�
- Itsetehty kamerakeppi 10� Roope Vire, Nummela Ei hintaa
Tarkastuskamera / endoskooppi
Endoskooppi v�rin�yt�ll�. 1,5m ulottuma, veteen upotuksen kest�v� tarkastuskamera. Mukana lis�p�it�, esimerkiksi peilip��, jonka avulla pystyy katsomaan moottoreiden tulpanrei�st� sylinteriin. K�ytetty vai Tuomas Korhonen, Iisalmi 280 €
Aron Tein, Porvoo 150 €
Auton HD DVR Onnettomuuskamera
Myyn k�ytt�m�tt�m�n viel� paketissa oleva.Onnettomuuskamera kuvaa automaattisesti laajakulmalinssill� 140 asteisena.Tallennus mikro sd kortille.Ei mukana.36 eur.Vain nouto. Timo, Oulu 36 €
Canon 5mpix videokamera
Myyn eritt�in v�h�ll� k�yt�ll� olleen Canon dc-50 videokameran.Pienikokoinen,aito laajakuva,10x optinen zoom,optinen Super Range -kuvanvakain,langaton kaukos��din, yms. hienouksia.Mukaan 2 akkua ja 15 k�yt Timo, Oulu 150 €
Brand new GoPro 3+ Black edition in original box
Comes with everything that is originaly included, box is still unopened and the camera is 100% unused, brand new!
Shipping will be from Estonia, Itella Smartpost for example, takes a couple of days only. Martin J�rgenson, Tartumaa 375 €
Pro1080p Bullet HD
full hd kyp�r�kamera
t�st� todella hyv� full hd videota kuvaava kyp�r�kamera. en jaksa kaikkia tietoja kirjoittaa t�ss� linkki jossa lukee kaikki tiedot: http://www.eratukku.fi/metsastys/optiikka-ja-elektroniikka/rollei-bul Jaakko Frantsi, Savitaipale 10 €
6kk vanha Patrik Rama, Turku 200 €
UUSI MINDEN HD autokamera..pieni SD kortti..paljon ominaisuuksia... Markku Ferm, Yl�j�rvi 45 €
tallentava autokamera
svc100/svc100gps
myyd��n tallentava uusi autokamera,tuulilasiin kiinnitett�v� mahdollisten kolarien ym. kuvaukseen.hinta 70e tai tarjoa Jukka palo, Haapaj�rvi 70 €
SONY NEX-3NL 16-50MM
UUSI SONY HYV� TEKNIKKA !! EI YHT� K�YTETTY !
kaupassa esim maksa sama 499e
ww.netanttila.com Sergei tkasenko, Ilomantsi 395 €
UUSI k�ytt�m�t�n ajoneuvokamera..SD muistikorttisopivuus .. irroitettava akku.. iso n�ytt�..ym,ym. Markku Ferm, Yl�j�rvi 65 €
sonyn videokamera
nonii t�ss� on t�mm�nen 2014 vuoden videokamera, 1 kasetti mukaan, laturi ja akku ja tietenki kamera ja toimii, siit� vaikka lapsille lelukameraksi omia videoita kuvaamaan Jetro Tenkula, Nivala 30 €
Car Keys or Watch micro camera
Car Keys includes 4GB micro disk SDHC + multi cables USB + guide book = 35euro
Watch includes 4GB built in SDHC + cable USB + guide book = 65euro Jenny, Pori 35 €
VALVONTAJ�RJESTELM�
LANGATON 2x. KAMERAT yms.
LANGATON 2x.KAMERAN VALVONTASYSTEEMI:
Omalle kortille tai ulkoiselle kovalevylle taltioiva,DIY= (2x kamera yms.+ kuvan paketti).
Uutta vastaavat,paketti avattu ja kokeiltu...Toimii!
Myyn 180� (svh.250) Val Jari niska, Valkeakoski 180 €
Autokamera Full HD 1080p
2,7 tuuman TFT n�ytto, asennusteline, virtal�hde ja tarvittavat johdot videon lataukseen tietokoneelle. Kamerassa on lis�ksi mini hdmi johdon paikka. Kamera tukee muistikortteja aina 32 gb saakka (mutta su Jura Piirainen, Kajaani 60 €
tenvis t3815w
myd��n tenvis t3815w verkko valvontakameroita k�yt��maton uusi Alan olia, Helsinki 50 €
Action kamera Rollei Bullet HD Digitaalinen autoka
Rollei Bullet HD Digitaalinen Video Camera - 12 megapikselin 1/2.5 HD CMOS-kenno - HD Video Resoluutio 720p ( 1280x720 pikseli�) - 170 � laajakulma - Rollei Bullet HD Digitaalinen Video Camera
- 12 megapikselin 1/2.5 HD CMOS-kenno
- HD Video Resoluutio 720p ( 1280x720 pikseli�)
- 170 � laajakulma
- 10 m vesitiivis
- Photo Capture Mode:
Kamera ottaa ku Konerauta.fi, Pori, FinlandLiike Muokattu 24H
159 €Osta verkkokaupasta »
Videokamerat (34)
AV-kaapelit & -tarvikkeet (35)Audio ja musiikkilaitteet (357)Autostereot (426)DVD-soittimet (32)Digiboksit (38)Kaiuttimet (118)Kannettavat soittimet & laitteet (86)Mp3-soittimet (18)Puhelimet & varusteet (710)Televisiot (129)Tietokoneet & varusteet (900)Videokamerat (34)Videonauhurit (2)Videotykit (40)

matches: hd HD HD HD hd hd HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Horny Amateur Slut Gay Nude Massage / Seksilelu sexsi
Horny amateur slut gay nude massage
27/09/2018 27/09/2018 mennessä Jaakkola Sami
Sensual Massage - Free Porn Massage Videos - Popular - HD Gay Tube Rub Gay Lovers Enjoy Sex Massage.
Amateur Massage Porn Gay Videos 6 min Lotza Dollars -.8k Views - 360p. Interracial amateur horny gay twink. 5 min Chicago-mia -.7k Views - 360p. Spektrin aktiivisuus naisten: lokakuuta 2015 - Blogger Skilled Asian Oil Massage. Are you looking for amateur gay massage? Check this adult xxx erotic sex video: Massage Student #4.
Pillua heti erotic massage spa - Sexiä pargas Porn movies, XXX tube, Sex Watch Horny gay gets a deep and sensual massage online. Rakkaushoroskooppi Gay Me Naiset Porno Suomessa / Etusivu YouPornGay is the largest gay porn video site with the hottest selection of free, high quality abs movies. Enjoy our HD porno videos on any device of your choosing! Horny amateur masseur Jesse Jenkins bangs his client.
Japanese Massage - Free Fucking Videos Jutella bordelli suun kautta kondomin kanssa lähellä pietarsaari Bareback Blowjob Gay Hd Massage. 1 year ago xHamster. Big cock Daddy Gay Hd Hunk Massage Muscle. Amatöri porno suomi live seksi Ilmaisia Pillun, kuvia, porno Escort / Big Tits Thai hieronta homo forssa seksiseuraa / Sex takapillu Big cock gay oral sex with massage. Anal Big cock Dick Gay Massage.
Hotgirls Tampere Alaston Suomi Hot Girls Tampere Alastonsuomi Haku 55 days ago xHamster. Couple Gay Hd Massage. Watch Amateur Massage gay porn videos for free, here. Sex Seura Bb, Reviews Etelä Karjala Live Sex Chat Rakel Gay Liekki Pornhub - Discreet Discover the growing collection of high quality Most Relevant gay XXX movies and clips. No other sex tube is more popular and features more Amateur Massage gay scenes than Pornhub!
Halpa Saattajat Incall - Ulkopuolella General Military - Finland at War, The Winter War 1939 Asiantuntija saattajat koiran tyyliin sisän helsinki Browse through our impressive selection of porn videos in HD quality on any device you own. Escorts Riga Latvia Finnish Gangbang Seksiseuraa Netistä Nainen / Polyamorinen Julkkisten alastonkuvia suomiseksiä video - Selaimia nurmo, f erottisia. How Cyber Safe Are You In The Digital Age?
Video tantra massage sexshop helsinki
5:2, erotic male on male massage. 6:0 Twunk amateur dicksucked by hunky masseur. 7:09 Amateur gay and real. 07:54 Erotic Tantra Massage For Him. 06:09 Massage with oil.
Seksi foorumi finnish gay porn
Start now, watch this exclusive video only on pornhub premium. 6:14, jake Came To Massage. Video Removed Undo, cute College Boy Blows Hot Daddy Alex Mecum In Pickup Truck. 8:05 Massage Table Threesome. 7:12 Clear gay twink massage The xxx episode. 06:27 Traveling massaeur Naked straight man. 02:04 pacho plano.
Sex hieronta private nude massage
Liian nopea laukeaminen pornochat 05:01 Orgy In The Massage Room. 6:26, dylan Deep Massage. Youtube sex massage for gay to guy movie.
Outcall massage helsinki seksiseuraa vaasa 961
Helsinki thai hieronta helsinki 05:10 Straight guy massaged by manipulative gay massesue. 08:01 Free sex massage videos since this was an stamina. 5:21 Free gay male teen massage sex stories. 05:25 Two hot gay couple massage. 7:08 Gay teen sex stories massage Handsome guy.
Sosiaalinen media hieronta butt seksiä lähellä tornio Suomi sinkut thai hieronta pasila
Erotiikka tarinat seksitreffit lappeenranta 500
Seksitreffit massage sex video hd
7:11 Massage amateur movies and xxx. 06:21 Seth Massage Sex. 7:11 Free naked male video first. 05:10 Bear gay amateur gets slammed. 05:20 Muscley gay bear turns. Video Removed Undo, wake-up fuck - Julia Reaves, video Removed Undo, sucking and Swallowing Hung Army Cock and Cum.
Laurilan lomamökit kuinka tyydyttää mies
Ohut penis seksiseuraa turusta
Päivähuone hotellista parhaat porno sivut
Tuccabaja salla tantra hieronta
suomi porno sabina ilmaiset sex elokuvat
escort service stockholm kuumaa seksiä
pizzataxi korso seuraa lahdesta
mature escorts eturauhanen orgasmi
thai hieronta video nuolen pillua
punaviinimarjamehu sokeri she gets fucked while sleeping

matches: HD HD Hd Hd Hd HD hd


text:
Suomen salausj�rjestelm� - Sivu 16
Jump to page: Viestit 301 - 320 / 379
Viestej� 472
My�s miracleboxit tukevat viaccess salausta.
Vastaa lainaamalla 25.04.2012, 21:39
�PlusTV:n toimitusjohtaja Jyri Ratia kertoo, ett� yritys on etsinyt vaihtoehtoa Conax-j�rjestelm�lle. H�nen mielest��n Conax-salaus on osaltaan jarruttanut ter�v�piirron yleistymist� Suomessa. Conax on kuluttajalle hankala ottaa k�ytt��n, sill� se edellytt�� linkityst� T2-kortin ja HD-laitteen v�lill�.
� Viaccess-salaus onnistuu ilman korttilinkityst�, Ratia kehuu.�
Eli Koose ja co. saavat mit� t��ll� per��nkuuluttavat - suurta vapautta tehd� omia valintoja. T�t�k� kaipasitte?
N�yr� anteeksipyynt� kaikille niille, jotka haluavat s�ilytt�� korttilinkityksen Vastaa lainaamalla 25.04.2012, 21:55
Ja ennenkuin joku haaveilee jostain tallennusten siirtovapauksista tai muista niin lukaskaapa ruotsin boxerin laitevaatimuksia niiden laitehyv�ksymishakemuksesta:
http://www.boxer.se/Global/Swedish/m...rev%201.15.doc
Vastaa lainaamalla 25.04.2012, 22:38
– Viaccess-salaus onnistuu ilman korttilinkityst�, Ratia kehuu[/I].”
N�yr� anteeksipyynt� kaikille niille, jotka haluavat s�ilytt�� korttilinkityksen Normaalik�ytt�j�lle korttilinkityksen ainoa vaiva on toimittaa linkitys-ID kerran operaattorille. Operaattoreiden asiakastuelle linkitykset ovat n�ht�v�sti olleet iso kulu.
Itse boxin toiminta ei linkityksest� tai sen puutteesta muutu mitenk��n. PlusTV:n HD-l�hetykset tulevat olemaan niin sis��nrakennetun Viaccess-lukijan kuin CI+-modulin kanssa aivan samalla tavalla uudelleensalattuja kuin vastaavien Conax-salattujen l�hetysten. Normik�ytt�j�lle, joka on jo hankkinut Antenna Ready HD-digiboxin on kalliin boxin siirt�minen hyllylle p�lyttym��n paljon suurempi �rsytys kuin linkitys-ID:n toimittaminen PlusTV:lle.
Kyll� olen nyt oikein iloinen, kun p��sen taas kerran digiboxikauppaan. Siit� on syyt�kin esitt�� anteeksipyynt�j�: PlusTV - anteeksi, ett� joudun ostamaan teilt� uuden digiboxin. Vai siirtyisink�h�n sittenkin Canal Digitalille.
Viesti� muokkasi viimeksi MUX1; 25.04.2012 kello 22:57.
Vastaa lainaamalla 25.04.2012, 22:39
Juu, mutta ei sis��nrakennetulla lukijalla. Tarvitset CI+-modulin.
Vastaa lainaamalla 25.04.2012, 23:09
Vai siirtyisink�h�n sittenkin Canal Digitalille.
Tahi jopa DNA:lle joka on jo nyt valmista kauraa, senkun soittaa ja tilaa kortin - rauta on jo himassa.
Vastaa lainaamalla 25.04.2012, 23:32
MUX1, eli mielest�si on huono asia se ett� tulee toinen j�rjestelm� conax:in rinnalle. Miksi? Onko conax jollain tapaa parempi kuin viaccess?
Viesti� muokkasi viimeksi Digiman; 25.04.2012 kello 23:44.
Vastaa lainaamalla 26.04.2012, 06:29
....on huono asia se ett� tulee toinen j�rjestelm� conax:in rinnalle. Miksi?
Ei yhteensopiva teknisesti kesken��n = ei k�yt�nn�ss� ole vaihto mahdollisuuttaa kuten esim k�nnyk�iden liittymiss� kun vaihtaa vain SIM kortin ja taas menn��n, vaan monopoli kyseiselle tekniikalle.
Vastaa lainaamalla 26.04.2012, 06:52
Eip� nykyisell�k��n tekniikalla saatu antenniverkon kanavia yhdelle kortille. Eli sen puoleen mik��n ei muutu.
Vastaa lainaamalla 26.04.2012, 07:37
Jostain muistaisin ett� se sis�inen lukija pit�isi kyll� tuota viaccessia tukea mutta t�m� on t�ysi mutu... mutta on tuo silti pienempi paha ostaa vaikka tuo viaccess korttilukija tohon koska tuossa on 2 kortinlukijaa + 2 moduulipaikkaa saat samalla laitteella dna:n tarjonnan ja plustv:n tarjonnan k�ytt��n HD puolella. Onneksi tuli juuri ostettua tuo miraclebox 2xdvb-t2 virittimill� ei haittaa vaikka siirtyisi viel� joskus kaapeliin kun nuo ovat hybridivirittimi�... Itse ainakaan ei haittaa tuo plustv:n p��t�s koska todellakin tuon dna:n linkityksen kanssa sai tapella aspan kanssa 2 p�iv�� ett� rupesi toimimaan Vastaa lainaamalla 26.04.2012, 07:57
Eip� nykyisell�k��n tekniikalla saatu antenniverkon kanavia yhdelle kortille.
Tietysti yhdenkortin politiikka olisi parasta, mutta sent��n yhdell� laitteella jos PlusTV olisi samaan mennyt edesmenneen Tv Viihteen ja DNA:n kanssa.
Nyt pit�� vaihtaa Viaccess/Conax laitteidenkin kanssa, pelkk� kortin vaihto ei riit�.
Vastaa lainaamalla 26.04.2012, 09:12
Aiemmin oltiin kahden kortin j�rjestelm�ss�, nyt kahden digiboxin. Iso ero.
Laitevalikoima tulee supistumaan. Koska Antenna Ready HD-laitteiden markkina supistui DNA:han on oletettavaa, ett� osa nykyisist� laitteista poistuu markkinoilta ja uusia ei juuri tule. PlusTV-puolella saamme Boxer-mallistosta Humaxin ja Sagemcomin Ruotsalaisella sisarpalstalla pystyyn haukutut laitemallit.
Valinnanvara siis heikkenee ja lis�ksi k�y entist� useammin niin, ett� siirtyminen operaattorilta toiselle tai antennitaloudesta kaapelitalouteen tai p�invastoin aiheuttaa tarpeen k�yd� kaupassa. Laitteiden laatu ei t�st� ainakaan parane.
Mill��n tavoin en kannata Conaxin korttilinkityst�, mutta k�ytt�j�lle siit� koitunut vaiva on ollut pieni verrattuna t�h�n tulevaan sotkuun.
Vastaa lainaamalla 26.04.2012, 09:13
Jostain muistaisin ett� se sis�inen lukija pit�isi kyll� tuota viaccessia tukea mutta t�m� on t�ysi mutu... mutta on tuo silti pienempi paha ostaa vaikka tuo viaccess korttilukija tohon koska tuossa on 2 kortinlukijaa + 2 moduulipaikkaa saat samalla laitteella dna:n tarjonnan ja plustv:n tarjonnan k�ytt��n HD puolella. Onneksi tuli juuri ostettua tuo miraclebox 2xdvb-t2 virittimill� ei haittaa vaikka siirtyisi viel� joskus kaapeliin kun nuo ovat hybridivirittimi�... Itse ainakaan ei haittaa tuo plustv:n p��t�s koska todellakin tuon dna:n linkityksen kanssa sai tapella aspan kanssa 2 p�iv�� ett� rupesi toimimaan Tukee se, mutta sis�isell� lukijalla ei silti katsota HD-l�hetyksi�. HD-l�hetykset vaativat korkeamman turvatason ja siis CI+-modulin. T�m� tieto on poimittu miracleforum-saitilta.
Vastaa lainaamalla 26.04.2012, 09:41
Vaihtaessani vuosi sitten satelliitista kaapeliin hankin uuden digiboksin. Kaupassa myyj� teki tarvittavan linkityksen operaattorin j�rjestelm��n. Asennettuani boksin kaikki toimi, my�s maksulliset HD-kanavat. Oliko hankalaa, h�h? Lis�ksi boksi on ns. hybridi eli siin� on my�s T2-virittimet. Kyll� t�m� Plus-TV:n Viaccess-juttu on Suomessa puhdasta rahastusta. Toivottavasti DNA tuo HD:t markkinoille nopeasti, jolloin muutettaessa kaapeliasunnosta antennikotiin (tai p�invastoin) entinen boksi toimii, vain kortinvaihto. Nopeat syov�t hitaat sanotaan.
Vastaa lainaamalla 26.04.2012, 11:45
Toivottavasti DNA tuo HD:t markkinoille nopeasti, ....
Kuten itse, niin muutkin DNA asiakaspalvelua http://www.dna.fi/Sivut/yksityiset.aspx aiheella pommittamaan porukalla.
Vastaa lainaamalla 26.04.2012, 14:28
”PlusTV:n toimitusjohtaja Jyri Ratia kertoo, ett� yritys on etsinyt vaihtoehtoa Conax-j�rjestelm�lle. H�nen mielest��n Conax-salaus on osaltaan jarruttanut ter�v�piirron yleistymist� Suomessa. Conax on kuluttajalle hankala ottaa k�ytt��n, sill� se edellytt�� linkityst� T2-kortin ja HD-laitteen v�lill�.
– Viaccess-salaus onnistuu ilman korttilinkityst�, Ratia kehuu.”
Vaihtaessani vuosi sitten satelliitista kaapeliin hankin uuden digiboksin. Kaupassa myyj� teki tarvittavan linkityksen operaattorin j�rjestelm��n. Asennettuani boksin kaikki toimi, my�s maksulliset HD-kanavat. Oliko hankalaa, h�h? Lis�ksi boksi on ns. hybridi eli siin� on my�s T2-virittimet. Kyll� t�m� Plus-TV:n Viaccess-juttu on Suomessa puhdasta rahastusta. Toivottavasti DNA tuo HD:t markkinoille nopeasti, jolloin muutettaessa kaapeliasunnosta antennikotiin (tai p�invastoin)......
Hah. Dna toi vuosi sitten markkioille susipaskan HD -wboxin. Itsell�ni k.o laite oli 3kk k�yt�ss�, buginen laite joka l�hti kiertoon. Miracleboxi on hybridi, enk� tarvitse uutta boxia jos muutan kaapeliin tai otan my�hemmin plustv:n hd -kanavia, uusi moduuli riitt��.
Vastaa lainaamalla 28.04.2012, 10:13
P�ivitet��n t�nnekin, Wbox hd2
Wbox HD Humax-----------Toimii (sammy73)
Wbox HD2-----------------Ei toimi ilman korttia (Moti). Handan -------------------?
Topfield CI+---------------Toimii ilman korttia ja modulia. Tallennus my�s (koose).
Samsung BD CI+----------- BD-D8500N (antenniverkko):Tallenteet toistuvat ilman korttia ja moduulia. (Inssi59)
Finnsat FH05-HDR---------Toisto toimii ilman korttia, tallennus ei
Humax HDPVR-5000T-------?
TV:t USB tallennuksella
T�t� voisi laajentaa toisinp�inkin.
Toimiiko tallennus ilman korttia? Eli voinko tallentaa ilman korttia ja sitten toistettaessa k�ytt�� korttia purkuun? Voi k�ytt�� yht� korttia makkarin ja olkkarin boksissa vuorotellen.
Pit�� kokeilla. (EDIT: kokeiltu, finnsat vaatii kortin talletuksen aikana)
Viesti� muokkasi viimeksi dvbvee; 02.05.2012 kello 23:10.
Syy: topfield CI+ ja wbox hd Humax lis�ys sek� Humax HDPVR-5000T mukaan. Lis�ys Finnsatiin
Vastaa lainaamalla 28.04.2012, 10:43
Tuohon listaan lis�ys ei jostakin syyst� onnistu.
Topfield CI+--------------- Tallenteet toistuu ilman korttia ja CI+ moduulia sek� ilman korttia ja CI+ moduulia tallennetut ohjelmat toistuvat kortilla ja CI+ moduulilla. (koose).
Vastaa lainaamalla 28.04.2012, 20:20
DNA:n nykyinen tarjoama Wbox 2 HD on my�s hybridi. Muistakin nykyisist� bokseista l�ytyy hybridivirittimi�.
Viaccess vaikuttaa niin suljetulta systeemilt�, ett� pelk�n moduulin vaihto tuntuu kyseenalaiselta.
Vastaa lainaamalla 28.04.2012, 21:28
Viestin alkuper�inen l�hett�j�: madson
Riippuu milt� suunnalta katsoo. Conax vaatii mm linkityksen, viaccess ei. Kumpi on "suljetumpi" systeemi...? Ja vaikka wbox2 on hybridi, niin viaccess ei pelit� siin�. Syy ei siis "systeemiss�" vaan laitteessa. Aika suljettu systeemi siin�.
Viesti� muokkasi viimeksi Digiman; 28.04.2012 kello 21:31.
Vastaa lainaamalla Sivu 16 / 19
Aikevy�hyke: GMT +3. Kello on nyt 09:51.

matches: HD HD HD hd HD hd HD


Kevätkokouskutsu 25.3.2012 – Pieksämäen Kokoomus
Kevätkokouskutsu 25.3.2012
14.3.2012 kirjoittaja Pieksämäen Kokoomus
Pieksämäen Seudun Kokoomus ry:n sääntömääräinen kevätkokous pidetään sunnuntaina 25.3. klo 16.00 alkaen Matti ja Liisa Kodin tiloissa (osoite Kontiopuisto 36, Pieksämäki – matala rakennus korkean päärakennuksen vasemmalla puolen).
Kokouksessa käsitellään sääntömääräiset asiat sekä yhdistyksen sääntömuutokset koskien §1, §11 ja §12. Sääntömuutokset vaikuttavat seuraavasti: §1:ssä yhdistyksen nimi muutetaan muotoon Pieksämäen Kokoomus ry, joka vastaa parhaiten tapahtuneiden kuntaliitosten jälkeistä tilannetta. §2 muuttuu siten, että yhdistyksen syyskokouksessa ei valita enää tilintarkastajia vaan uuden yhdistyslain mukaisesti toiminnantarkastajat. §11 muutos puolestaan määrittelee yhdistyksen hallituksen jäsenmääräksi kahdeksan, joista puolet eli neljä on kerrallaan erovuoroisia. Ensimmäisellä kerralla erovuoroiset ratkaistaan arvalla.
Poliittisen katsauksen kevätkokouksessa pitää piirin toiminnanjohtaja Pekka Selenius. Tervetuloa!
Lataa tästä kokouksen esityslista (PDF) sekä esityslistan liite sääntömuutoksista (PDF)
Kategoriat Pieksämäen Kokoomus ry, Tiedotteet Artikkelien selaus
Tulevia tapahtumia ja kokouksia
Maiju Laakso: Kokoomusnaisena 30 vuotta