text:
Voi ei.Vaikuttaa siltä, että JavaScript on poistettu käytöstä selaimessasi. Jos haluat kokonaisvaltaisen Sony.fi-kokemuksen, salli JavaScript. UUDENLAINEN TODELLISUUSAito 4K-tarkkuus jokaisessa kuvassaPERINTEINEN4K Processor X1™ / 4K Processor X1™ Extreme
...Tehokkaampi, suorituskykyisempi ja kauniimpi4K HDR Processor X1™ Extreme Kehittämämme uusi 4K HDR Processor X1™ Extreme -tekniikka käsittelee reaaliaikaista kuvaa 40 prosenttia enemmän kuin tunnettu 4K Processor X1™. Uusi tekniikka skaalaa sisällön lähelle 4K HDR -tarkkuutta.
Mahdollisimman lähelle todellisuuttaObject-based HDR remaster Nyt voit nauttia katselusta lähes 4K HDR -laadussa. Näet vuorien ääriviivat, kukkien pintarakenteen ja pilvien pehmeyden. Luonnon kontrasti ja värimaailma ovat luonnollisempia, ja näytön kuva vaikuttaa hämmästyttävän todentuntuiselta.
Object-based HDR remaster -ominaisuudellaIlman Object-based HDR remaster -ominaisuutta
Todellisemmat värit ja kontrastiObject-based HDR remaster (1) analysoi näytön yksittäisten kohteiden värit ja säätää kontrastia toisin kuin useimmissa televisioissa, joissa kontrastia säädetään vain yhdellä mustasta valkoiseen -kontrastikäyrällä (2). Koska kohteet remasteroidaan yksitellen, TV tuottaa syvemmät ja todenmukaisemmat kuvat, joissa on enemmän rakennetta. ......Object-based HDR remasterPerinteinen
Enemmän yksityiskohtia kohinanvaimennus- ja skaalaustietokannoillaDual database processingYhtä tietokantaa käytetään kuvan puhdistamiseen ja näytön kohinan vähentämiseen, ja toinen tietokanta on tarkoitettu selkeyttä parantavaan tarkkuuden skaalaamiseen. Yhdessä nämä kaksi tehokasta kuvanparannustietokantaa käsittelevät pikseleitä dynaamisesti reaaliajassa. Kussakin tietokannassa on kymmeniä tuhansia viitteitä, jotka on koottu vuosien aikana luomamme TV- ja videosisällön pohjalta.PERINTEINEN DUAL DATABASE PROCESSING -KÄSITTELY
1. KohinanvaimennustietokantaTietokanta tunnistaa pakatun kohinan, ja se sisältää ennen ja jälkeen -tiedot optimaalisesta kuvasta. Lopuksi tietokanta poistaa pakatun kuvakohinan.2. SkaalaustietokantaMyös skaalaustietokanta sisältää ennen ja jälkeen -tiedot, joiden perusteella signaali skaalataan ja kuvasta luodaan todentuntuisempi.
Vähemmän raitaumaa, tasaisempi kuvaSuper Bit Mapping™ 4K HDRAuringonlaskun valossa on tuhansia sävyjä, varjoja ja sävyntoistoja. Super Bit Mapping™ 4K HDR paljastaa ne kaikki. Se luo katselun aikana tasaisen ja luonnollisen kuvan ilman muille televisioille tyypillistä raitaumaa.8-BITTINEN LÄHDE14-BITTISEN PROSESSOINNIN JÄLKEEN
64 kertaa enemmän väritasoja jokaisessa kohtauksessa14-bittisessä signaalin prosessoinnissa kiinteät värinauhat hajotetaan, jolloin sävyjen toiston väliset erot tasaantuvat. Lopputuloksena on 14-bittinen vastaava sävyntoisto (myös 8-bittisestä lähteestä), joka sisältää tavalliseen näyttöön verrattuna 64 kertaa enemmän väritasoja.
...Prosessoi 8-bittinen signaali 14-bittiseksi
Siru muutosten takana4K Processor X1™4K Processor X1™ on innovatiivinen tekniikka, jossa käytetään edistyksellisiä algoritmeja kohinan poistamiseen ja yksityiskohtien tehostamiseen. Se toimii 4K X-Reality PRO™ -ominaisuuden kanssa ja tuottaa teräviä, selkeitä ja todentuntuisia kuvia.Katso 4K Processor X1 TV:t
Lähemmäs 4K-tarkkuuttaSonyn ainutlaatuinen 4K X-Reality PRO -kuvaprosessointi skaalaa jokaisen pikselin hämmästyttävän selkeäksi. Eri kuvien pikselit analysoidaan ja kuvat terävöitetään reaaliaikaisesti.Katso 4K-skaalauksen TV:t
Selkeämmät linjatPoistaa kohinan, joka näkyy kohteiden reunoilla suurikontrastisissa kohtauksissa.Sulavaa toimintaaPehmentää teräviä reunoja, joita voi muodostua näytön eri alueiden välille nopeissa kohtauksissa.Selkeät kohtaukset hämärässäVähentää epäsäännöllisiä jälkiä, pisteitä tai viivoja, jotka voivat näkyä hämärissä kohtauksissa.Terävämpi suoratoistettu videoPoistaa värialueiden pystysuuntaiset reunat eli verkkovideoissa usein esiintyvän šakkilautavaikutelman....Uudenlainen todellisuus4K X-Reality PRO -ominaisuus hyödyntää erilaisia kohinanvaimennustekniikoita ja terävöittää ja hienosäätää näin kuvia. Kohtaukset ovat selkeämpiä, tasaisempia ja luonnollisempia.
Herätä pikselit henkiin4K X-Reality PRO vertaa kuvatyyppejä ainutlaatuiseen tietokantaan tallennettuihin kuvatyyppeihin, minkä ansiosta jokaiselle pikselille löydetään paras mahdollinen sävy, kyllästys ja kirkkaus. Hyödynnämme kokemustamme huippusuosittujen elokuvien ja TV-ohjelmien kehittämisestä ja tarjoamme uskomattoman todentuntuista ja yksityiskohtaista katselusisältöä.
...TulosignaaliTavanomainen signaali tai HD-signaali siirtyy televisioon lähetyksen, Internetin tai paikallisen mediatiedoston kautta....Analyysi ja skaalausKuvat analysoidaan ja niitä verrataan jatkuvasti kehittyvään tietokantaan. Tämän jälkeen kuville etsitään paras mahdollinen vastaavuus ja ne skaalataan....Lähemmäs 4K-tarkkuuttaKaikki pikselit skaalataan, minkä ansiosta ne näkyvät näytössä lähes 4K-tarkkuudessa.HD-signaalit televisiossaAnalysoitu, muunnettu ja arvioituSkaalattu lähes 4K-tarkkuuteen
Näytä lisää Sonyn televisioitaTutustu Sonyn TV-valikoimaan ja löydä itsellesi sopiva malli.Tutustu mallistoonXD94 / XD93 4K HDR, jossa Android TVXD9405 / XD9305 Series (88)Alkaen:SVH2 400,00 €(VAT)ZD9 4K HDR, jossa Android TVZD9 SeriesAlkaen:SVH5 200,00 €(VAT)silverblackXD85 4K HDR, jossa Android TVXD8505 / XD8577 / XD8599 Series (2626)Alkaen:SVH1 600,00 €(VAT)SD85 4K HDR Android TV, jossa kaareva ruutuSD8505 Series (22)Alkaen:SVH2 100,00 €(VAT)XD75 / XD70 4K HDR, jossa Android TVXD7505 / XD7005 Series (1414)Alkaen:SVH1 100,00 €(VAT)Näytä lisää Sonyn televisioitaTutustu Sonyn TV-valikoimaan ja löydä itsellesi sopiva malli.Tutustu mallistoonX91C / X90C 4K Ultra HD Android TVX9105C / X9005C Series (33)Alkaen:SVH2 600,00 €(VAT)X94C / X93C 4K Ultra HD Android TVX9405C / X9305C Series (66)Alkaen:SVH3 200,00 €(VAT)S85C 4K Ultra HD Android TV, jossa kaareva ruutuS8505C Series (33)Alkaen:SVH2 100,00 €(VAT)S80C 4K Ultra HD Android TV, jossa kaareva ruutuS8005C Series (33)Alkaen:SVH2 000,00 €(VAT)silverblackX85C 4K Ultra HD Android TVX8505C / X8507C / X8508C / X8509C Series (8484)Alkaen:SVH1 700,00 €(VAT)Näytä lisää Sonyn televisioitaTutustu Sonyn TV-valikoimaan ja löydä itsellesi sopiva malli.Tutustu mallistoonX80C 4K, jossa Android TVX8005C Series (88)Alkaen:SVH1 150,00 €(VAT)silverblackX83C 4K Ultra HD Android TV X8305C / X8307C / X8308C / X8309C Series (6363)Alkaen:SVH1 150,00 €(VAT)
TUTUSTU SONY TV:N ERIKOISOMINAISUUKSIIN VäriKontrastiViihdeTyyliPelaaminenSelkeä Full HD -kuva
Alaviitteet1TV:n malli ja ominaisuudet voivat vaihdella alueittain.24K: 3 840 x 2 160 pikseliä3TV:n käyttö edellyttää Googlen käyttöehtojen ja tietosuojakäytännön hyväksymistä. Käy osoitteessa http://www.google.com/policies/terms/ ja http://www.google.com/policies/privacy/. Google, Google Play, Android ja Android TV ovat Google Inc. -yhtiön tavaramerkkejä.4SONY ja BRAVIA ovat Sony Corporationin tavaramerkkejä.5HDR-videoiden katsominen verkkovideopalveluista edellyttää TV:n laiteohjelmiston päivittämistä internetin kautta.

matches: HD HD HD HD HD HD HD


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiArkkitehtuurianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiVärikäsTietokoneetViileäSöpöKukkaHauskaPelitTytötteHDLomaKuumaElääLogoRakkausElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisää	Kotiin / HD / korkean resoluution taustakuvia HD	korkean resoluution taustakuvia HD
4,195 näkymät
0	korkean resoluution taustakuvia HD
Tässä on kokoelma korkean resoluution taustakuvia HD Collection Pöytäkoneet, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä 5dwallpaper.com, on yli satoja tuhansia taustakuvat ovat ladattavissa. Voit ladata Jokainen Taustakuva ilmaiseksi.
Jos Like This korkean resoluution taustakuvia HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Love Peace Edellinen: Final Fantasy tapetti HD
seuraava: John Cena tapetti HD
ultra hd taustakuva Downloadtapetti sarjakuva HDNature taustakuvia 20 Useimmat Lovable kokoelmatZedge taustakuvat High Resolution Downloadsavu taustakuva HDhipster tapetti High Resolution DownloadCode Geass tapetti HD Downloadsurullinen tapetti Resolution Downloadhouse tapetti HD DownloadShivan taustakuvat Best Pictures Suunnitellut 5dwallpaper.com | Powered by zuuur.com	© Copyright 2016, Kaikki oikeudet pidätetään	Siirry alkuun

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD hd HD HD


Toimen Tytöt – PartioWiki
Maja, Vihti
Tummanlila ilman niskakuviota
Tummanlila lippu kultaisella liljalla ja Kimin hymyllä
Kolmiapila, jossa Suomi-leijona ja kirjaimet TT
http://tt.partio.net
Toimen Tytöt on tyttölippukunta, joka kuuluu Suomen Vapaa Partioryhmään sekä partiopiiri Pääkaupunkiseudun Partiolaisiin. Toimen Tyttöjen sisarlippukunta on Toimen Pojat.
1.1 Tunnettuja Toimen Tyttöjä
5 Marssi
7 Lippu
8 Huivi
9 Lehti
10 Kämppä
Tunnettuja Toimen Tyttöjä
Kata Jouhki, Suomen Partiotyttöjärjestön ylijohtaja 1970-1974, Suomen Partiolaisten puheenjohtaja 1972-1973
Lippukunnassa on tällä hetkellä sudenpentulauma, seikkailijavartio, tarpojavartio sekä samoajavartio.
Toimen Tytöt ja Toimen Pojat saivat vuonna 1917 Jean Sibeliukselta luvan käyttää hänen säveltämänsä Ateenalaisten laulun säveltä omassa tunnuslaulussaan. Sanat lauluun on kirjoittanut Arvid Lydecken.
Kaunis on aamu kun aurinko taivaan rannalta nousee kullaten metsäiset maat, kukkulat, kentät ja veet. Kaunis on intomme myös, kun mielemme tuomena kukkii, toimehen toivomme vaan, onneksi syntymämaan. Nähkää siskot, kuin kaunis on Suomemme suuri! Sen eestä joukkomme toimekas tää, työhön ja taistohon käy!
Es'isäin lailla me retkillä uljaat nuotiot teemme, valkean leimuvan luo parvemme leirihin käy. Reippahan mielen, jäntehet vahvat, toimintatarmon retkillä nää tytöt saa, rientäissä metsien taa. Kumppanuushenkeä myös tavat rehdit he oppivat siellä. Nuoresta nousevi näin toimekas kunniakas.
Toimen Tyttöjen marssi (san. Elli Leikola):
Tietomme, taitomme kasvavat vaan, kun me kuljemme partioteitä. Yhä uusia merkkejä saavuttamaan oma vartio koulivi meitä. Vasen tasku se kiiltää ja kimmeltää ja me kuljemme uljaina pystyssä pää.
,: Tään ensi huudon hei vaan
sen siskot, sen Donna saa :,:
Me marssimme maanteitä Suomen maan eikä reppumme seljässä paina. Halu oppia luontoa tuntemaan meitä eteenpäin ohjaa aina. Me marssimme arjet ja sunnuntait ja me tunnemme partiosäännöt ja lait.
,: Tään toisen huudon hei vaan
sen partioretket saa :,:
Ja jos joskus vauhtimme laimentuu, uutta intoa kauan ei puutu. Kun kirkas on silmä ja naurussa suu, niin helpoksi vaikea muuttuu. Toki koskaan emme voi unhoittaa tätä uljasta partiokomppaniaa.
,: Tään viime huudon hei vaan, HEI VAAN!
sen siskot, sen TT saa :,:
Toimen Tyttöjen laki vuodelta 1917:
§1 Toimen Tytön sanaan voi luottaa. §2 Toimen Tyttö täyttää velvollisuutensa ja on täsmällinen. §3 Toimen Tyttö on avulias. §4 Toimen Tyttö on jokaisen muun scout'in toveri. §5 Toimen Tyttö on kohtelias. §6 Toimen Tyttö on eläinten ystävä. §7 Toimen Tyttö koettaa aina pitää mielensä rohkeana. §8 Toimen Tyttö on vaatimaton ja säästäväinen. §9 Toimen Tyttö rakastaa puhtautta ja järjestystä. §10 Toimen Tyttö karttaa huonoja tapoja.
Toimen Tyttöjen lippu on tumman violettia villakangasta. Siinä on kuvattuna partiolilja sekä partiolaisten tunnus "Ole valmis". Lippu on mukana kaikissa TT:n virallisissa tapahtumissa ja kesäleireillä.
TT:n tunnusväriksi valittiin heti lippukunnan alkutaipaleella liila. Se oli Ingeborg "Nams" Alopaeus-Lindholmin (1887-1963) lempiväri. Alun perin huivi oli silkkinen ja vaalean liila, niin kuin Toimen Tyttöjen lippukin. Nykyisin molemmat ovat tumman violettia villakangasta. TT:n huivissa ei ole niskamerkkiä.
Toimen Tytöt julkaisevat Toimen Tyttö-nimistä lehteä, josta ilmestyy yhdestä kahteen numeroa vuodessa. Ennen nimenmuutosta lehti tunnettiin nimellä Topeliuksen tarinat.
Korpimaja on Toimen Tyttöjen paratiisi ja lintukoto, retkikohteiden ehdoton kuningatar. Vuonna 1957 talkoovoimin rakennettu Maja sijaitsee Vihdin Moksissa. Majalla ei ole sähköä, juoksevaa vettä eikä muitakaan mukavuuksia, mutta tarinoita ja tunnelmaa sitäkin enemmän. Sata yötä Majan syleilyssä vietettyään oman nimensä saa kaivertaa seinällä komeilevaan kaulimeen. Ajo-ohjeet Korpimajalle löytyvät Toimen Tyttöjen kotisivuilta.
Noudettu kohteesta ”http://fi.scoutwiki.org/index.php?title=Toimen_Tytöt&oldid=79965”
Sivua on viimeksi muutettu 18. marraskuuta 2019 kello 01.00.


text:
autot Archives - 5dwallpaper.com
Kotiin / autot
Luokka Arkisto: autot
Kaikki kuvat ovat CC0. Eli voit käyttää ...	Lue lisää »
mukaan: Gamer11 sisään autot, Uncategorized
Mustang Gt Shelby taustakuva
Suuri kokoelmat Mustang Gt Shelby taustakuva pöytäkoneiden, Laptop ...	Lue lisää »
mukaan: Gamer11 sisään autot
BMW i taustakuva
Suuri kokoelmat BMW i Taustakuva Desktop, Laptop ja ...	Lue lisää »
Suuri kokoelmat Car HD HD taustakuva pöytäkoneiden, ...	Lue lisää »
Suuri kokoelmat ofAutomobile HD wallpaperFor Desktop, Laptop ja kännykkää. Tässä ...	Lue lisää »
porsche tapetti HD Download
porsche tapetti HD Lataa Tässä on kokoelma porsche ...	Lue lisää »
mukaan: Rakasta rauhaa sisään autot
auto taustakuvia hd Donwload Tässä on kokoelma auto ...	Lue lisää »
Nissan GT-R tapetti HD Tässä on kokoelma nissan ...	Lue lisää »
lamborghini tapetti HD Tässä on kokoelma lamborghini tapetti ...	Lue lisää »
mustang tapetti HD Tässä on kokoelma Mustang tapetti ...	Lue lisää »
Audi tapetti HD Tässä on kokoelma Audi tapetti ...	Lue lisää »

matches: HD HD HD HD hd HD HD HD HD


Laki kansanedustajain vaaleista annetun lain… 1643/1995 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1995 › 1643/1995
1643/1995
Laki kansanedustajain vaaleista annetun lain muuttamisesta
kumotaan kansanedustajain vaaleista 13 päivänä kesäkuuta 1969 annetun lain (391/69) 42 §, sellaisena kuin se on 16 päivänä toukokuuta 1975 annetussa laissa (319/75),
muutetaan 2 §, 8 §:n 1 ja 2 momentti, 10 §, 2 luku, 26 c §:n 1 momentti, 27 ja 28 §, 29 §:n 1 momentti ja 2 momentin 2 kohta, 31 d §:n 1 ja 3 momentti, 32 §, 35 §:n 1 momentti, 36 §:n 1 momentti, 37 §:n 1 ja 5 momentti, 37 a §, 39 §:n 1 momentti, 40 §, 46 §:n 2 momentti, 53 §:n 1 ja 3 momentti, 57 §, 59 §:n 1 momentti, 63 §:n 1 momentti, 64 §:n 1 momentti, 65 ja 66 §, 67 §:n 1 momentin 1 kohta, 68 ja 70 §, 71 §:n 1, 3 ja 4 momentti, 74, 75 ja 76 §, 77 §:n 2 momentti, 78 ja 80 §, 80 a §:n 1 momentti, 80 b §:n 1 momentti, 80 e §:n 1 ja 6 momentti, 81 ja 90 §, 100 a §:n 1 momentti ja 102 §,
sellaisina kuin niistä ovat 2 ja 32 §, 35 §:n 1 momentti, 40 §, 46 §:n 2 momentti, 57 §, 63 §:n 1 momentti, 80 b §:n 1 momentti, 81 ja 90 § ja 100 a §:n 1 momentti 18 päivänä toukokuuta 1990 annetussa laissa (434/90), 8 §:n 1 momentti, 80 §, 80 a §:n 1 momentti ja 80 e §:n 1 momentti 29 päivänä tammikuuta 1988 annetussa laissa (80/88), 8 §:n 2 momentti, 26 c §:n 1 momentti, 37 §:n 1 momentti ja 71 §:n 3 momentti mainitussa 16 päivänä toukokuuta 1975 annetussa laissa, 10 § muutettuna 3 päivänä toukokuuta 1985 annetulla lailla (370/85) ja mainitulla 18 päivänä toukokuuta 1990 annetulla lailla, 2 luku siihen myöhemmin tehtyine muutoksineen, 27 ja 28 §, 29 §:n 1 momentti ja 2 momentin 2 kohta, 31 d §:n 1 ja 3 momentti, 36 §:n 1 momentti, 37 §:n 5 momentti, 37 a § ja 76 § mainitussa 3 päivänä toukokuuta 1985 annetussa laissa, 64 §:n 1 momentti, 67 §:n 1 momentin 1 kohta, 68 § ja 71 §:n 1 ja 4 momentti 22 päivänä toukokuuta 1992 annetussa laissa (435/92), 65 § osittain muutettuna viimeksi mainitulla lailla, 66 ja 75 § muutettuna viimeksi mainitulla lailla ja mainitulla 3 päivänä toukokuuta 1985 annetulla lailla, 70 ja 102 § muutettuna viimeksi mainitulla lailla ja 11 päivänä kesäkuuta 1993 annetulla lailla (498/93), 74 § muutettuna kahdella viimeksi mainitulla lailla, mainitulla 18 päivänä toukokuuta 1990 annetulla lailla ja 12 päivänä toukokuuta 1972 annetulla lailla (358/72), 77 §:n 2 momentti viimeksi mainitussa laissa, 78 § muutettuna mainituilla 16 päivänä toukokuuta 1975 ja 3 päivänä toukokuuta 1985 annetuilla laeilla ja 80 e §:n 6 momentti mainitussa 11 päivänä kesäkuuta 1993 annetussa laissa sekä
lisätään lakiin uusi 48 b § seuraavasti:
Kansanedustajien paikkojen jako vaalipiirien kesken Ahvenanmaan maakunnan vaalipiiriä lukuun ottamatta toimitetaan niiden Suomen kansalaisten lukumäärän perusteella, joilla väestötietojärjestelmän tietojen mukaan on ollut kotikunta Suomessa asianomaisessa vaalipiirissä kuudennen vaalipäivää edeltävän kalenterikuukauden viimeisenä päivänä. Jako toimitetaan jakamalla kunkin vaalipiirin asukasluku vaalipiirien yhteenlasketulla asukasluvulla ja kertomalla saatu luku luvulla 199. Kuhunkin vaalipiiriin tulee laskutoimituksen osoittamaa kokonaislukua vastaava paikkamäärä. Jos kaikki paikat eivät tule näin jaetuiksi, loput paikat jaetaan vaalipiirien kesken laskutoimituksen osoittamien lukujen desimaaliosien suuruuden mukaisessa järjestyksessä.
Jaon toimittaa valtioneuvosto hyvissä ajoin ennen vaaleja antamallaan päätöksellä, joka julkaistaan Suomen säädöskokoelmassa.
Kunnanhallituksen on hyvissä ajoin ennen vaaleja asetettava kutakin äänestysaluettavartenvaalilautakunta, johon kuuluu viisi jäsentä ja tarpeellinen määrä varajäseniä, kuitenkin vähintään kolme, sekä 63 §:n 1 momentissa tarkoitettuja laitoksia ja 6 a luvussa tarkoitettua ennakkoäänestystä varten yksi tai useampi vaalitoimikunta, johon kuuluu kolme jäsentä ja tarpeellinen määrä varajäseniä, kuitenkin vähintään kolme. Varajäsenet on asetettava muutoin paitsi 6 a luvussa tarkoitettua ennakkoäänestystä varten siihen järjestykseen, jossa he tulevat jäsenten sijaan.
Jäsenet, joista kunnanhallituksen on määrättävä yksi puheenjohtajaksi ja yksi varapuheenjohtajaksi, sekä varajäsenet on valittava kunnassa asuvista vaalikelpoisista henkilöistä siten, että vaalipiirissä edellisissä vaaleissa esiintyneiden puolueiden on mahdollisuuksien mukaan saatava edustajansa kuhunkin vaalilautakuntaan ja vaalitoimikuntaan joko jäseneksi tai varajäseneksi.
Vaalilautakunnat ja vaalitoimikunnat ovat päätösvaltaisia kolmijäsenisinä.
Mitä kuntalain (365/95) 50 §:ssä säädetään muiden kuin jäsenten läsnäolosta ja puheoikeudesta toimielinten kokouksissa hallintosääntöön otettavista määräyksistä, ei koske vaalilautakuntaa eikä vaalitoimikuntaa.
Väestörekisterikeskus perustaa viimeistään 46. päivänä ennen vaalipäivää rekisterin, johon otetaan jokainen väestötietojärjestelmässä olevien tietojen mukaan tulevissa vaaleissa äänioikeutettu (äänioikeusrekisteri).
Jokaisesta äänioikeutetusta otetaan äänioikeusrekisteriin seuraavat tiedot, sellaisina kuin ne ovat väestötietojärjestelmässä 51. päivänä ennen vaalipäivää päivän päättyessä:
1) henkilötunnus;
2) täydellinen nimi;
3) vaalipiiri, jossa hän on äänioikeutettu;
4) hänen kotikuntalaissa (201/94) tarkoitettu kotikuntansa;
5) äänestysalue, johon hän kuuluu;
6) hänen äänestyspaikkansa vaalipäivänä ja sen osoite;
7) äidinkieli, jos se on islanti, norja, ruotsi tai tanska;
8) hänen asuinvaltionsa, jollei se ole Suomi;
9) rekisteritoimisto, jonka virka-alueella hänen kohdalleen merkitty kunta on;
10) päivämäärä, jolloin hänet on otettu äänioikeusrekisteriin;
11) kuolintieto, jos hän on kuollut rekisterin perustamisen jälkeen; sekä
12) merkintä oikaisuvaatimuksesta, jos sellainen on vireillä, ja oikaisuvaatimukseen annetusta päätöksestä.
Jollei äänioikeutetulla ole kotikuntaa Suomessa 51. päivänä ennen vaalipäivää, hänen kohdalleen äänioikeusrekisteriin merkitään kotikuntalain mukainen väestökirjanpitokunta. Jollei tämä kunta enää kuulu Suomen alueeseen, merkitään sen sijasta Helsingin kaupunki. Äänioikeutettu kuuluu tällöin kunnan siihen äänestysalueeseen, jonka valtuusto määrää kunnallisvaalilain 3 §:n 1 momentin nojalla niitä äänioikeutettuja varten, joita ei ole väestötietojärjestelmässä merkitty minkään kiinteistön kohdalle.
Väestörekisterikeskus laatii jokaisesta äänioikeusrekisteriin otetusta ilmoituskortin, jossa on seuraavat tiedot:
1) edellä 12 §:n 2 momentin 2―6 kohdassa tarkoitetut tiedot ja 12 §:n 3 momentissa tarkoitettu väestökirjanpitokunta;
2) äänioikeutetun se osoite, joka on väestötietojärjestelmässä 51. päivänä ennen vaalipäivää;
3) vaalit, vaalipäivä ja ennakkoäänestyksen aika;
4) kortin lähettäjäksi merkityn rekisteritoimiston ja kunnan keskusvaalilautakunnan yhteystiedot;
5) rekisteri tai tietojärjestelmä, johon kortissa olevat tiedot perustuvat; sekä
6) ohjeet kortin käyttämisestä ja menettelystä äänestettäessä.
Ilmoituskortissa voi lisäksi olla optisestiluettavassa muodossa 12 §:n 2 momentissa tarkoitetut tiedot tarpeellisin osin.
Ilmoituskortti laaditaan oikeusministeriön vahvistaman kaavan mukaiselle lomakkeelle ja siten, että sitä voidaan käyttää lähetekirjeenä 6 luvussa tarkoitetussa ennakkoäänestyksessä.
Väestörekisterikeskus huolehtii siitä, että ilmoituskortit lähetetään viimeistään 24. päivänä ennen vaalipäivää niille äänioikeutetuille, joiden osoite on tiedossa.
Äänioikeusrekisterissä olevat 12 §:n 2 momentissa tarkoitetut tiedot lukuun ottamatta henkilötunnuksia ovat tarkastusta varten nähtävillä tai puhelimitse maksutta saatavissa rekisteritoimistoissa ja, sen mukaan kuin väestörekisterikeskus määrää, myös muissa paikoissa arkipäivinä virka-aikana alkaen 41. päivästä ennen vaalipäivää.
Rekisteritoimistot voivat antaa äänioikeusrekisteristä otteita. Milloin ote annetaan muulle kuin asianomaiselle henkilölle tai tässä laissa tarkoitetulle viranomaiselle, on siitä jätettävä henkilötunnus pois. Ote annetaan maksutta asianomaiselle henkilölle ja tässä laissa tarkoitetulle viranomaiselle.
Väestörekisterikeskus tiedottaa virallisessa lehdessä ja sopivaksi katsomallaan tavalla muutoinkin äänioikeusrekisterin tietojen saatavillapidosta sekä siitä, miten 15 §:ssä tarkoitettu oikaisuvaatimus on tehtävä.
Joka katsoo, että hänet on oikeudettomasti jätetty pois äänioikeusrekisteristä tai että häntä koskeva merkintä siinä on virheellinen, voi tehdä kirjallisen oikaisuvaatimuksen rekisteritoimistolle viimeistään 16. päivänä ennen vaalipäivää ennen kello 16.
Oikaisuvaatimus voidaan perustaa myös sellaisiin asianomaisen henkilön äänioikeuteen vaikuttaviin seikkoihin, jotka ovat sattuneet äänioikeusrekisterin perustamisen jälkeen.
Jos äänioikeutetun kotikunta-asetuksessa (351/94) tarkoitettu muuttoilmoitus saapuu rekisteritoimistolle myöhemmin kuin 51. päivänä ennen vaalipäivää, äänioikeutettu ei tämän muuttoilmoituksen perusteella voi vaatia oikaisua äänioikeusrekisterissä oleviin häntä koskeviin 12 §:n 2 momentin 3―6 kohdassa tarkoitettuihin tietoihin.
Oikaisuvaatimus voidaan tehdä käyttäen tarkoitusta varten laadittua lomaketta, jonka kaavan oikeusministeriö vahvistaa. Väestörekisterikeskuksen on huolehdittava, että lomakkeita on painettuina tai monistettuina rekisteritoimistoissa ja muissa paikoissa, joissa äänioikeusrekisterin tiedot ovat nähtävillä.
Rekisteritoimiston on ratkaistava oikaisuvaatimukset viimeistään 13. päivänä ennen vaalipäivää ja tehtävä ratkaisuista mahdollisesti aiheutuvat muutokset äänioikeusrekisteriin viimeistään 12. päivänä ennen vaalipäivää ennen kello 12.
Rekisteritoimiston on viipymättä annettava päätös tiedoksi asianosaiselle. Päätös on lähetettävä postitse kirjattuna lähetyksenä, mutta se voidaan toimittaa muullakin todistettavalla tavalla, jos se ei aiheuta viivytystä. Jos päätös sisältää sen, että henkilö otetaan äänioikeusrekisteriin, rekisteritoimiston on samalla toimitettava hänelle 13 §:ssä tarkoitettu ilmoituskortti. Jollei vastaanottajan postiosoitetta tunneta, on päätös julkaistava virallisessa lehdessä.
Jos väestörekisterikeskus tai rekisteritoimisto katsoo, että henkilö on oikeudettomasti jätetty pois äänioikeusrekisteristä tai oikeudettomasti otettu siihen taikka että häntä koskeva äänioikeusrekisterissä oleva merkintä on virheellinen, on sillä viran puolesta oikeus lisätä henkilö äänioikeusrekisteriin tai merkitä hänet äänioikeutta vailla olevaksi taikka korjata häntä koskeva virheellinen merkintä. Muutokset on tehtävä viimeistään 12. päivänä ennen vaalipäivää ennen kello 12.
Merkittäessä henkilö äänioikeusrekisterissä äänioikeutta vailla olevaksi on siitä tehtävä kirjallinen päätös ja annettava se tiedoksi asianomaiselle henkilölle siten kuin 16 §:n 2 momentissa säädetään. Kirjallista päätöstä ei kuitenkaan tarvitse tehdä henkilöstä, joka on kuollut tai julistettu kuolleeksi äänioikeusrekisterin perustamisen jälkeen.
Lisättäessä henkilö äänioikeusrekisteriin hänelle on viipymättä lähetettävä 13 §:ssä tarkoitettu ilmoituskortti.
Korjattaessa äänioikeusrekisterissä oleva henkilöä koskeva virheellinen merkintä on korjauksesta viipymättä ilmoitettava asianomaiselle henkilölle, jollei se ole ilmeisen tarpeetonta.
Rekisteritoimiston päätöksestä, jolla oikaisuvaatimus on hylätty tai jätetty tutkimatta, ja väestörekisterikeskuksen tai rekisteritoimiston 17 §:n 2 momentissa tarkoitetusta päätöksestä saa asianosainen tehdä valituksen lääninoikeudelle. Valitus on tehtävä viimeistään 7. päivänä siitä päivästä, jona asianosainen on saanut päätöksen tiedoksi tai päätös on julkaistu virallisessa lehdessä. Lääninoikeudelle osoitetun valituskirjelmän voi valitusajan kuluessa toimittaa rekisteritoimistolle edelleen lääninoikeuteen toimitettavaksi. Valitus on muutoin tehtävä siinä järjestyksessä kuin muutoksenhausta hallintoasioissa annetussa laissa (154/50) säädetään.
Lääninoikeuden on viipymättä annettava päätöksestään tieto valittajalle ja asianomaiselle rekisteritoimistolle. Jos päätös sisältää sen, että henkilö on otettava äänioikeusrekisteriin tai häntä koskevia tietoja on muutettava, lääninoikeuden on lisäksi viipymättä ilmoitettava päätöksestä väestörekisterikeskukselle, jonka on tehtävä äänioikeusrekisteriin tarvittavat muutokset. Jos lääninoikeus antaa tällaisen päätöksensä myöhemmin kuin 4. päivänä ennen vaalipäivää kello 19, sen on lisäksi viipymättä toimitettava päätös asianomaisen kunnan keskusvaalilautakunnalle, joka liittää sen 21 §:n 2 momentissa tarkoitettuun vaaliluetteloon. Jos valitus on hylätty tai jätetty tutkimatta, lääninoikeuden on ilmoitettava tästä väestörekisterikeskukselle, jonka on tehtävä äänioikeusrekisteriin siitä merkintä.
Lääninoikeuden päätökseen äänioikeusrekisteriin ottamista koskevassa asiassa ei saa hakea valittamalla muutosta.
Äänioikeusrekisteri on lainvoimainen 12. päivänä ennen vaalipäivää kello 12 lukien.
Lainvoimaista äänioikeusrekisteriä on vaaleissa noudatettava muuttamattomana. Äänioikeusrekisteriä pidetään lainvoimaisena sen estämättä, että lääninoikeus ei ole ennen äänioikeusrekisterin lainvoimaiseksi tuloa antanut päätöstä sille tehtyyn valitukseen.
Jos henkilö on ilmeisen virheellisesti 17 §:n 1 momentin nojalla merkitty äänioikeusrekisterissä äänioikeutta vailla olevaksi, väestörekisterikeskus voi poistaa lainvoimaisesta äänioikeusrekisteristä tällaisen merkinnän.
Henkilön, joka esittää vaalilautakunnalle vaalipäivänä lääninoikeuden tai korkeimman hallinto-oikeuden päätöksen, jonka mukaan hänellä on äänioikeus, on annettava äänestää. Henkilö on velvollinen luovuttamaan päätöksen tai sen jäljennöksen vaalilautakunnalle.
Sen jälkeen kun äänioikeutettu on äänestänyt, äänioikeusrekisteriin merkitään, milloin ja missä äänestys- tai ennakkoäänestyspaikassa hän on äänestänyt. Merkinnän voivat tehdä asetuksella säädettävän kotimaan ennakkoäänestyspaikan vaalitoimitsija ja vaalilautakunta sekä kunnan keskusvaalilautakunta tai kunnan keskusvaalilautakunnan pyynnöstä rekisteritoimisto. Jos merkintä havaitaan virheelliseksi, sen voi korjata vain kunnan keskusvaalilautakunta tai sen pyynnöstä rekisteritoimisto. Merkinnän tekemisestä säädetään tarkemmin 5 ja 6 luvussa.
Äänestämistä koskevat merkinnät eivät ole julkisia ennen kuin vaalitoimitus on päättynyt.
Ennakkoäänestyksen päätyttyä oikeusministeriö huolehtii siitä, että äänioikeusrekisteristä tulostetaan ministeriön vahvistaman kaavan mukaisille lomakkeille alkaen 4. päivänä ennen vaalipäivää kello 19 vaaliluettelot äänestysalueittain ja että luettelot toimitetaan kuntien keskusvaalilautakunnille hyvissä ajoin ennen vaalipäivää. Oikeusministeriö voi määrätä, että kunnan keskusvaalilautakunta tulostaa vaaliluettelot kunnan äänestysalueiden osalta. Oikeusministeriö voi myös määrätä, että vaaliluetteloissa olevat tiedot toimitetaan keskusvaalilautakunnalle konekielisessä muodossa.
Vaaliluetteloihin otetaan vain ne henkilöt, jotka äänioikeusrekisteriin tehtyjen merkintöjen mukaan eivät ole äänestäneet ennakkoäänestyksessä. Vaaliluettelot tulostetaan äänestysalueittain henkilöiden nimien mukaisessa aakkosjärjestyksessä tai oikeusministeriön määräämällä tavalla. Vaaliluetteloissa on otsikkotietoina vaalipiiri, kunta ja äänestysalue sekä jokaisesta henkilöstä hänen täydellinen nimensä ja henkilötunnuksensa.
Kunnan keskusvaalilautakunnan on huolehdittava siitä, että vaaliluettelot ovat ennen vaalitoimituksen alkamista vaalilautakuntien käytettävissä.
Sen jälkeen kun vaalien tulos on saanut lainvoiman, äänioikeusrekisteristä otetaan oikeusministeriön määräämät arkistotulosteet. Tämän jälkeen väestörekisterikeskus hävittää rekisterissä olevat tiedot.
26 c §
Äänioikeus jäsenäänestyksessä on puolueen ja sen perusjärjestön jäsenillä, jotka viimeistään vaalipäivänä täyttävät 18 vuotta.
Oikeusministeriön on viimeistään 39. päivänä ennen vaalipäivää ilmoitettava jokaisen vaalipiirin keskuslautakunnalle, Ahvenanmaan maakunnan vaalipiiriä lukuun ottamatta, mitkä puolueet on merkitty puoluerekisteriin, ja ne henkilöt, jotka ovat oikeutettuja kirjoittamaan puolueen nimen.
Puolueen on viimeistään 39. päivänä ennen vaalipäivää ilmoitettava jokaisen sellaisen vaalipiirin keskuslautakunnalle, jossa puolue aikoo asettaa ehdokkaita kansanedustajiksi, vaalipiirissä toimivanpuolueen piiriasiamiehen ja hänen varamiehensä nimi, postiosoite ja puhelinnumero.
Hakemus puolueen ehdokaslistan julkaisemisesta on puolueen piiriasiamiehen tai hänen valtuutettunsa annettava vaalipiirin keskuslautakunnalle viimeistään 31. päivänä ennen vaalipäivää ennen kello 16.
Hakemukseen on liitettävä:
2) kunkin ehdokkaaksi asetetun henkilön omakätisesti allekirjoittama ja henkilötunnuksella varustettu suostumus vastaanottaa edustajantoimi ja vakuutus, ettei hän ole suostunut ehdokkaaksi muussa vaalipiirissä eikä toisen puolueen ehdokkaaksi.
31 d §
Hakemus valitsijayhdistyksen ehdokaslistan julkaisemisesta on valitsijayhdistyksen asiamiehen tai hänen valtuutettunsa annettava vaalipiirin keskuslautakunnalle viimeistään 31. päivänä ennen vaalipäivää ennen kello 16.
Hakemukseen on liitettävä perustamisasiakirja sekä erikseen kirjoitettu ehdotus ehdokaslistaksi, jossa on oltava ehdokkaasta 31 b §:n 1 momentissa mainitut tiedot. Etunimen rinnalla tai sen sijasta voidaan kuitenkin käyttää yleisesti tunnettua puhuttelunimeä tai myös etunimeä lyhennettynä. Ehdokaslistassa ei saa olla muita merkintöjä, paitsi jos ne ovat tarpeen henkilöllisyyden täsmentämiseksi. Hakemukseen on lisäksi liitettävä ehdokkaan omakätisesti allekirjoittama ja henkilötunnuksella varustettu suostumus vastaanottaa edustajantoimi ja vakuutus, ettei hän ole suostunut ehdokkaaksi muussa vaalipiirissä eikä toisen valitsijayhdistyksen ehdokkaaksi samassa vaalipiirissä.
Vaalipiirin keskuslautakunta kokoontuu puheenjohtajan kutsusta hyvissä ajoin, kuitenkin viimeistään 39. päivänä ennen vaalipäivää ja sen jälkeen 27., 24. ja 23. päivänä ennen vaalipäivää, vaalipäivänä, vaalipäivän jälkeisenä päivänä ja 3. päivänä vaalipäivän jälkeen sekä muulloinkin, milloin asiain käsittely sitä vaatii.
Kokouksessa, joka pidetään 27. päivänä ennen vaalipäivää, käsitellään puolueiden hakemukset niihin liitettyine asiakirjoineen. Samalla puolueiden keskinäinen järjestys ehdokaslistojen yhdistelmää varten määrätään arvalla siten, että ensiksi arvotaan vaaliliittoon kuulumattomien puolueiden ja vaaliliittojen keskinäinen järjestys ja sitten vaaliliiton muodostaneiden puolueiden keskinäinen järjestys vaaliliitossa.
Puolueen piiriasiamiehellä on oikeus viimeistään 24. päivänä ennen vaalipäivää ennen kello 12 täydentää hakemukseen liitettyjä asiakirjoja, oikaista vaalipiirin keskuslautakunnalle annettujen asiakirjojen kohdat, joita vastaan keskuslautakunta on tehnyt huomautuksen 35 §:n 3 momentin 1 kohdan nojalla, sekä tehdä ehdokkaan nimeä, arvoa, ammattia tai tointa taikka kotikuntaa koskevia tarkistuksia.
Vaaliliiton muodostamista koskevia ilmoituksia käsitellään ensimmäisen kerran siinä kokouksessa, joka pidetään 27. päivänä ennen vaalipäivää.
Piiriasiamiehillä on oikeus viimeistään 24. päivänä ennen vaalipäivää ennen kello 12 antaa vaalipiirin keskuslautakunnalle yhteinen kirjallinen ehdotuksensa ilmoituksen oikaisemiseksi.
Puolueiden ehdokaslistojen julkaisemista koskevat hakemukset ja vaaliliittoja koskevat ilmoitukset, joista on tehty huomautus, ratkaistaan vaalipiirin keskuslautakunnan kokouksessa, joka pidetään 24. päivänä ennen vaalipäivää.
Jos ehdokas on kuollut, hänen nimeään ei oteta 40 §:ssä tarkoitettuun ehdokaslistojen yhdistelmään eikä valtakunnalliseen ehdokasrekisteriin.
Vaalipiirin keskuslautakunta laatii kokouksessa, joka pidetään 23. päivänä ennen vaalipäivää, ehdokaslistojen yhdistelmän, johon otetaan ehdokkaista järjestysnumero, nimi ja arvo, ammatti tai toimi sekä kotikunta.
Vaalipiirin keskuslautakunta huolehtii siitä, että oikeusministeriön ylläpitämäänvaltakunnalliseen ehdokasrekisteriin merkitään viipymättä ehdokaslistojen yhdistelmän laatimisen jälkeen ehdokkaista 1 momentissa tarkoitetut tiedot ja henkilötunnus.
Milloin valtakunnallisesta ehdokasrekisteristä annetaan tietoja muille kuin asianomaiselle ehdokkaalle tai tässä laissa tarkoitetulle viranomaiselle, on tiedoista jätettävä henkilötunnus pois. Tiedot annetaan maksutta asianomaiselle ehdokkaalle ja tässä laissa tarkoitetulle viranomaiselle.
Valtakunnallisen ehdokasrekisterin tiedot hävitetään, kun vaalien tulos on saanut lainvoiman.
Oikeusministeriö antaa tarkempia määräyksiä ja ohjeita ehdokaslistojen yhdistelmän muodosta sekä valtakunnallisen ehdokasrekisterin perustamisesta ja käytöstä.
Jos tasavallan presidentti on määrännyt toimitettaviksi uudet vaalit, on vaalitoimitus ensimmäisenä sunnuntaina 50 päivän kuluttua siitä, kun määräys uusien vaalien toimittamisesta julkaistiin, jollei tasavallan presidentti määrää vaalitoimitukselle myöhäisempää sunnuntaita. Vaalitoimitus on kuitenkin pidettävä viimeistään ensimmäisenä sunnuntaina 75 päivän kuluttua siitä, kun määräys uusien vaalien toimittamisesta julkaistiin.
48 b §
Äänestysliput leimataan vaalileimalla, joka on samanlainen kaikissa äänestyspaikoissa. Oikeusministeriö vahvistaa vaalileiman sekä valmistuttaa leimasimet ja antaa kuntien keskusvaalilautakunnille ohjeet niiden hankkimisesta ja säilyttämisestä.
Äänioikeutettu saa äänestää sen äänestysalueen vaalitoimituksessa, joka on merkitty äänioikeusrekisteriin hänen kohdalleen.
Äänestäjä on velvollinen esittämään vaalilautakunnalle selvityksen henkilöllisyydestään.
Kunkin äänestäjän äänestämisestä on tehtävä merkintä vaaliluetteloon. Merkintä tehdään kuitenkin äänioikeusrekisteriin, jos se on käytössä äänestysalueessa.
Vaalilautakunnan puheenjohtajan tai varapuheenjohtajan julistettua vaalitoimituksen päättyneeksi otetaan äänestysliput viipymättä vaaliuurnasta ja lasketaan niiden lukumäärä. Samoin lasketaan niiden henkilöiden lukumäärä, jotka vaaliluetteloon tai äänioikeusrekisteriin tehtyjen merkintöjen mukaan ovat äänestäneet.
Äänioikeutettu, joka on hoidettavana sairaalassa tai ympärivuorokautista hoitoa antavassa sosiaalihuollon toimintayksikössä taikka otettu rangaistuslaitokseen, joita tässä laissa sanotaan laitoksiksi, taikka joka vaalipäivänä muusta syystä todennäköisesti on estynyt käyttämästä äänioikeuttaan sen äänestysalueen vaalitoimituksessa, johon hän kuuluu, saa äänestää ennakolta niin kuin tässä luvussa säädetään.
Ennakkoäänestys tapahtuu kotimaassa asetuksella säädettävissä ennakkoäänestyspaikoissa ja 63 §:n 1 momentissa tarkoitetuissa laitoksissa sekä ulkomailla niissä Suomen edustustoissa, jotka asetuksella säädetään, ja suomalaisissa laivoissa(ennakkoäänestyspaikat).
Äänestyksen järjestämisestä huolehtii asetuksella säädettävässä kotimaan ennakkoäänestyspaikassa, Suomen edustustossa ja suomalaisessa laivassa vaalitoimitsija sekä laitoksessa 8 §:ssä tarkoitettu vaalitoimikunta.
Vaalitoimitsijana on Suomen edustustossa sen päällikkö tai hänen määräämänsä edustuston palveluksessa oleva henkilö ja suomalaisessa laivassa sen päällikkö tai hänen määräämänsä laivassa palveleva henkilö. Vaalitoimitsijan määräämisestä kotimaan ennakkoäänestyspaikkaan säädetään asetuksella.
Tarvittaessa voidaan samaan ennakkoäänestyspaikkaan määrätä useampia vaalitoimitsijoita.
Ennakkoäänestys aloitetaan 11. päivänä ennen vaalipäivää sekä lopetetaan ulkomailla 8. päivänä ja kotimaassa 5. päivänä ennen vaalipäivää.
Ennakkoäänestys asetuksella säädettävissä kotimaan ennakkoäänestyspaikoissa ja Suomen edustustoissa voi, sen mukaan kuin asetuksella säädetään, kestää lyhyemmän ajan kuin 1 momentissa säädetään.
Ennakkoäänestys tapahtuu 66 §:ssä tarkoitettuina ajanjaksoina:
1) asetuksella säädettävässä kotimaan ennakkoäänestyspaikassa jokaisena arkipäivänä sinä aikana, jolloin paikka on yleisöä varten avoinna, sekä lauantaina ja sunnuntaina kello 10:n ja 16:n välisenä aikana, ei kuitenkaan uudenvuodenaattona tai -päivänä, loppiaisena, ensimmäisenä pääsiäispäivänä, vapunaattona tai -päivänä, helluntaipäivänä, juhannuspäivänä, itsenäisyyspäivänä, jouluaattona eikä ensimmäisenä tai toisena joulupäivänä;
Kunnan alueella olevat asetuksella säädettävät ennakkoäänestyspaikat sekä äänestysajat niissä on kunnan keskusvaalilautakunnan saatettava tiedoksi sillä tavalla kuin kunnalliset ilmoitukset kunnassa julkaistaan.
Ennakkoäänestyksessä on käytettävä 48 a §:ssä tarkoitettua äänestyslippua, vaalikuorta, lähetekirjettä ja lähetekuorta, jotka valmistuttaa oikeusministeriö, sekä 48 b §:ssä tarkoitettua vaalileimasinta.
Lähetekirjeenä voidaan käyttää 13 §:ssä tarkoitettua ilmoituskorttia.
Oikeusministeriön on hyvissä ajoin ennen ennakkoäänestyksen alkamista tarpeellisin ohjein varustettuina lähetettävä äänestyslippuja, vaalikuoria, lähetekirjeitä ja lähetekuoria sekä 76 §:n 2 momentissa tarkoitettuja luettelolomakkeita asetuksella säädettävien kotimaan ennakkoäänestyspaikkojen vaalitoimitsijoille sekä kuntien keskusvaalilautakunnille toimitettaviksi vaalitoimikunnille. Sanottuja asiakirjoja on vastaavasti lähetettävä ulkoasiainministeriölle toimitettaviksi Suomen edustustoille ja suomalaisten laivojen päälliköille.
Kunnan keskusvaalilautakunnan on toimitettava vaalileimasimia kunnassa olevien ennakkoäänestyspaikkojen vaalitoimitsijoille sekä vaalitoimikunnille. Helsingin kaupungin keskusvaalilautakunnan on lisäksi toimitettava niitä ulkoasiainministeriölle lähetettäviksi edelleen edustustoille ja suomalaisten laivojen päälliköille. Ennakkoäänestyksen päätyttyä vaalileimasimet tarpeineen palautetaan kunnan keskusvaalilautakunnalle. Ulkomailla olevien ennakkoäänestyspaikkojen vaalitoimitsijoiden käytössä olleet vaalileimasimet on palautettava ulkoasiainministeriölle, joka toimittaa ne Helsingin kaupungin keskusvaalilautakunnalle.
Suomalaisen laivan päällikön tulee laivassa toimitettavaa ennakkoäänestystä varten tilata 1―3 momentissa tarkoitetut vaaliasiakirjat ja tarvikkeet ulkoasiainministeriöltä tai Suomen edustustolta.
Lähetekirje on osoitettava sen kunnan keskusvaalilautakunnalle, joka äänestäjän ilmoituksen mukaan on merkitty äänioikeusrekisteriin hänen kohdalleen.
Lähetekirjeen tulee sisältää:
1) äänestäjän ilmoitus siitä, että hän itse vaalisalaisuuden säilyttäen on täyttänyt äänestyslipun ja sulkenut sen leimattuna vaalikuoreen; ja
2) ilmoitus äänestäjän täydellisestä nimestä ja, milloin nimi on muutettu tai muuttunut, myös entisistä nimistä, henkilötunnuksesta tai syntymäajasta ja nykyisestä osoitteesta.
Äänestäjän, joka käyttää lähetekirjeenä ilmoituskorttia, on annettava vain 2 momentin 1 kohdassa tarkoitettu ilmoitus.
Äänestäjän on esitettävä äänestyslippu taitettuna vaalitoimitsijalle ja laitoksessa vaalitoimikunnalle leimattavaksi sekä välittömästi sen jälkeen näiden nähden suljettava se vaalikuoreen. Vaalikuoreen ei saa tehdä merkintöjä.
Silloin kun äänioikeusrekisteri on käytössä ennakkoäänestyspaikassa, vaalitoimitsija tarkistaa rekisteristä, että äänestäjä on äänioikeutettu ja tekee rekisteriin merkinnän siitä, että äänestäjä on äänestänyt. Sen jälkeen vaalitoimitsija tekee lähetekirjeeseen kuittausmerkinnän, josta ilmenee äänestyspaikka, äänestyksen toimittamisen ajankohta, äänestäjän henkilötunnus sekä äänestäjän sukunimen kolme ensimmäistä kirjainta. Äänestäjä allekirjoittaa lähetekirjeen sekä antaa sen ja vaalikuoren vaalitoimitsijalle.
Silloin kun äänioikeusrekisteri ei ole käytössä ennakkoäänestyspaikassa, äänestäjä allekirjoittaa lähetekirjeen sekä antaa sen ja vaalikuoren vaalitoimitsijalle tai vaalitoimikunnalle.
76 §
Vaalitoimitsijan ja vaalitoimikunnan puheenjohtajan on lähetekirjeessä todistettava, että äänestys on tapahtunut 72―75 §:ssä säädetyin tavoin. Todistus on varustettava vaalitoimitsijan tai vaalitoimikunnan puheenjohtajan allekirjoituksella. Milloin lähetekirjeeseen ei tehdä 75 §:n 2 momentissa tarkoitettua kuittausmerkintää, todistus on lisäksi päivättävä ja varustettava ilmoituksella ennakkoäänestyspaikasta tai, jos ennakkoäänestys on toimitettu laitoksessa, ilmoituksella kunnasta, jossa ennakkoäänestyspaikka on. Vaalikuori ja lähetekirje on tämän jälkeen suljettava lähetekuoreen.
Silloin kun äänioikeusrekisteri ei ole käytössä ennakkoäänestyspaikassa, äänestäjistä on pidettävä luetteloa. Oikeusministeriö painattaa lomakkeen luetteloa varten ja antaa tarkempia määräyksiä ja ohjeita luettelon laatimisesta.
Suomen edustustosta lähetetään lähetekuoret nopeinta virkapostitietä käyttäen tai kirjattuina lentopostitse ulkoasiainministeriölle edelleen asianomaiselle kunnan keskusvaalilautakunnalle toimitettavaksi.
Kunnan keskusvaalilautakuntaan saapuneet ennakkoäänestysasiakirjat tarkastetaan vaalikuoria avaamatta kokouksissa, jotka on pidettävä siten, että vaalipäivää edeltävänä perjantaina ennen klo 19 saapuneet ennakkoäänestysasiakirjat ehditään niissä käsitellä. Määräajan jälkeen saapuneet lähetekuoret jätetään avaamatta huomioon ottamatta.
Äänestys on jätettävä huomioon ottamatta, jos ennakolta äänestänyttä henkilöä ei ole otettu äänioikeusrekisteriin taikka jos vaalikuori on avonainen tai siihen on tehty äänestäjää tai ehdokasta koskeva tai muu asiaton merkintä. Samoin on meneteltävä, jos lähetekirje, jossa ei ole 75 §:n 2 momentissa tarkoitettua kuittausmerkintää, on niin puutteellinen tai epäselvä, ettei varmasti voida päätellä, kuka henkilö on äänestänyt. Huomioon ottamatta jättämisestä on tehtävä merkintä kokouksessa pidettävään pöytäkirjaan, johon on liitettävä huomioon ottamatta jätetty vaalikuori lähetekirjeineen ja -kuorineen.
Jos lähetekirje, jossa ei ole 75 §:n 2 momentissa tarkoitettua kuittausmerkintää, ja vaalikuori voidaan hyväksyä, merkitään äänioikeusrekisteriin, että lähetekirjeessä mainittu henkilö on äänestänyt. Jos hyväksyminen tapahtuu myöhemmin kuin 4. päivänä ennen vaalipäivää kello 19, merkintä lähetekirjeessä mainitun henkilön äänestämisestä tehdään oikeusministeriön määräämällä tavalla lisäksi 21 §:n 2 momentissa tarkoitettuun vaaliluetteloon.
Hyväksyttyjen vaalikuorten lukumäärä ja äänioikeusrekisteriin äänestäneiksi merkittyjen lukumäärä lasketaan ja saadut luvut merkitään pöytäkirjaan. Hyväksytyt vaalikuoret on lähetekirjeistä erotettuina säilytettävä varmassa tallessa.
80 §
Äänioikeutettu henkilö, jonka kyky liikkua tai toimia on vaikean vamman tai pitkäaikaisen sairauden vuoksi siinä määrin rajoittunut, ettei hän pääse äänestys- eikä ennakkoäänestyspaikkaan ilman kohtuuttomia vaikeuksia, saa niin kuin tässä luvussa säädetään äänestää ennakolta kotonaan(kotiäänestys) siinä Suomessa olevassa kunnassa, joka on merkitty äänioikeusrekisteriin hänen kotikuntalaissa tarkoitetuksi kotikunnakseen. Muut äänioikeutetut eivät saa äänestää kotiäänestyksessä.
80 a §
Kotiäänestyksen toimittamisesta huolehtii yksi vaalitoimitsija, jona on tähän tehtävään 9 §:n mukaan määrätty vaalitoimikunnan jäsen tai varajäsen. Vaalitoimikunnan puheenjohtaja määrää, kenen äänestäjän luokse kukin vaalitoimitsija menee.
80 b §
Henkilön, joka haluaa äänestää ennakolta kotonaan, on ilmoitettava siitä kirjallisesti tai puhelimitse viimeistään 12. päivänä ennen vaalipäivää ennen kello 16 kotikuntansa keskusvaalilautakunnalle. Ilmoituksen voi tehdä äänestäjän puolesta tämän valitsema henkilö.
80 e §
Kotiäänestys tulee toimittaa aikaisintaan 11. päivänä ennen vaalipäivää ja viimeistään 5. päivänä ennen vaalipäivää arkipäivänä kello 9:n ja 20:n välisenä aikana.
Sen lisäksi, mitä tässä luvussa säädetään, on kotiäänestyksestä ja menettelystä siinä muutoin soveltuvin osin voimassa, mitä 70 §:n 1 momentissa, 71 §:n 1―3 momentissa, 72 §:n 2 ja 3 momentissa, 73 §:ssä, 74 §:n 1 momentissa, 75 §:n 1 ja 3 momentissa, 76 §:n 2 momentissa sekä 78 ja 79 §:ssä säädetään. Äänestäjän, joka luovuttaa lähetekirjeeseen liitettäväksi 13 §:ssä tarkoitetun ilmoituskortin, on annettava vain 74 §:n 2 momentin 1 kohdassa tarkoitettu ilmoitus.
Vaalipiirin keskuslautakunnan on vaalipäivänä pidettävässä kokouksessa, joka voidaan aloittaa aikaisintaan kello 15 tai erityisestä syystä keskuslautakunnan harkinnan mukaan aikaisemminkin, kuitenkin aikaisintaan kello 12, ryhdyttävä tarkastamaan ennakkoäänestyksessä annettuja 79 §:n 1 momentissa tarkoitetuissa vaalikuorissa olevia äänestyslippuja. Mitättöminä huomioon ottamatta jätettävät äänestysliput erotetaan eri ryhmäksi. Muut äänestysliput järjestetään siten, että kunkin ehdokkaan hyväksi annetut liput ovat eri ryhmänä. Kussakin ryhmässä olevien äänestyslippujen lukumäärä lasketaan.
Vaalipiirin keskuslautakunta vahvistaa vaalien tuloksen 3. päivänä vaalipäivän jälkeen pitämässään kokouksessa, joka alkaa kello 18. Keskuslautakunnan on samana päivänä julkaistava vaalien tulos tiedoksipanolla keskuslautakunnassa ja ilmoitettava tiedoksipanossaan myös, kuka on kunkin valitun varamies, sekä laadittava viipymättä kullekin valitulle valtakirja.
100 a §
Jos valituksen johdosta määrätään vaalit toimitettaviksi uudelleen, on vaalitoimitus ensimmäisenä sunnuntaina 50 päivän kuluttua siitä, kun päätös on saanut lainvoiman.
1) äänioikeusrekisterin ja valtakunnallisen ehdokasrekisterin sekä muiden vaaleissa käytettävien oikeusministeriön tietojärjestelmien kustannuksista;
2) ilmoituskorttien, äänestyslippujen, vaalileimasinten, vaaliluetteloiden, sinetöimisvälineiden, vaaliuurnien sekä 60, 70 ja 71 §:ssä tarkoitettujen asiakirjojen valmistamis- ja lähettämiskustannuksista;
3) asetuksella säädettävien kotimaan ennakkoäänestyspaikkojen vaalitoimitsijoiden menoista; sekä
4) vaalipiirien keskuslautakuntien menoista.
Ulkoasainministeriö vastaa Suomen edustustojen ja suomalaisten laivojen vaalitoimitsijoiden menoista.
Kunta vastaa kunnan keskusvaalilautakunnan, vaalilautakuntien, vaalitoimikuntien ja 80 a §:ssä tarkoitettujen vaalitoimitsijoiden muista kuin 1 momentissa tarkoitetuista menoista.
Muu viranomainen vastaa sille kuuluvien tehtävien suorittamisesta aiheutuvista muista kuin 1 momentissa tarkoitetuista kustannuksista.
Jos kansanedustajain vaalit toimitetaan ennen kuin kuusi kuukautta on kulunut tämän lain voimaantulosta, on kuitenkin sovellettava tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.
HE 175/95
PeVM 4/95
EV 161/95
2 §8 §10 §2 luku - Äänioikeusrekisteri12 §13 §14 §15 §16 §17 §18 §19 §20 §21 §22 §26 c §27 §28 §29 §31 d §32 §35 §36 §37 §37 a §39 §40 §46 §48 b §53 §57 §59 §63 §64 §65 §66 §67 §68 §70 §71 §74 §75 §76 §77 §78 §80 §80 a §80 b §80 e §81 §90 §100 a §102 §


Nerisassanik nalunaaqutsersuisarneq pillugu Namminersorlutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 20, 15. november 2019-imeersoq (nalunaaqutsersuisarnermut nalunaarut)
Inuussutissanik allagartalersuisarneq pillugu Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 1, 2. februar 1994-imeersoq
Tuniniaanissamik nittarsaassisarneq aamma nalunaaqutsersuisarneq pillugu Inatsisartut inatsisaat nr. 39, 9. decembari 2015-imeersumi (nittarsaassisarnermut inatsit) § 16, imm. 1 aamma § 39, imm. 2 naapertorlugit aalajangersarneqarput:
§ 1. Nalunaarummi uani nerisassanik Kalaallit Nunaanni tuniniarneqartussatut aalajangiunneqartunik nalunaaqutsersuisarneq pineqarpoq.
Imm. 2. Nerisassat avammut nioqqutigineqartussatut aalajangiunneqartut nalunaarummi pineqanngillat.
Imm. 3. Nerisassanik nalunaaqutsiineq Europæiske Unionimi nerisassanik nalunaaqutsersuisarnermut piumasaqaatinik qaqugumulluunniit atuuttunik naammassinnittoq nalunaarut manna malillugu nalunaaqutsiinermut taartaasinnaavoq, taamaattoq § 11, imm. 2, nr. 1 aamma imm. 3-5, § 23, imm. 5, aamma § 41 takukkit.
§ 2. Nalunaarummi uani nalunaaqutserneqartussat makku pineqarput:
1) nerisassat nerisassianut sorlernut ilaanersut paasissutissiiffiginissaat (sorpiaanerannik nalunaaqutsiineq), aamma
2) nerisassat naammassillugit poortoriikkat atuisunut igaffissuarnulluunniit, nerisassiorfissuarnut, neriniartarfinnut, paaqqinnittarfinnut assigisaannulluunniit tuniniarneqartussatut aalajangiussat.
§ 3. Nerisassat nalunaarummi uani tassaapput tunisassiatut suliat assigiissaarlugit suliarineqarsimasut, sananeqarsimasut poortorneqarsimasulluunniit.
§ 4. Nerisassat naammassillugit poortoriikkat nalunaarummi uani tassaapput nerisassat tuniniarneqarnissaat sioqqullugu toqqaannanngitsumillu ataqatigiinngitsumik poortuutissanut aatsaat atuisunit igaffissuarnilluunniit, nerisassiorfissuarnit, nerianiartarfinnit, paaqqinnittarfinnit assigisaannilluunniit ammarneqartussanut poortorneqarsimasut.
§ 5. Nioqqutissat suunerinut taaguusiinermi taaguut inatsisini nerisassamut aalajangiunneqartoq taaguutitut paasineqassaaq. Inatsisini taaguummik aalajangiisoqarsimanngippat taaguut nerisassamut pisarnertut taaguutaasoq atorneqassaaq. Taaguutinik nalinginnaasunik ilisimaneqartunik soqanngippat taaguummik nassuiaataasumik nerisassap suuneranut tikkuussilluni tulluartuusinnaasumik atuisoqassaaq.
§ 6. Aku nalunaarummi uani imatut paasineqassaaq suugaluartorluunniit nerisassamik sananermi nerisassiornermiluunniit akoritinneqartoq, nerisassiamilu naammasseriikkami immaqalu allanngorluni nassaassaasoq. Nerisassami akorineqartoq akuutissat arlallit atorlugit sanaajusimappat akuutissat taakku nerisassami pineqartumiittut akuutissatut isigineqassapput.
§ 7. Inuussutissaqassusianut nalunaarsuiffimmut atatillugu nalunaarummi uani paasineqassapput poortuutissami paasissutissat suugaluartut nerisassami makkuninnga imaqartut:
1) nukik,
2) orsoq,
3) kulhydrat,
4) protein,
5) kostfibre,
6) tarajoq, aamma
7) vitaminit mineralillu ilanngussaq 2-mi nassuiaatigineqartut, tassa ilanngussaq naapertorlugu amerlasoorsuartut nassaassaatillugit.
§ 8. Inuussutissaqassutsimut pilerisaarineq nalunaarummi matumani poortuutissami, ilisarititsinermi imaluunniit pilerisaarinermi nassuiaatigineqartoq suugaluartoq aamma nerisassap inuussutissartamigut immikkut iluaqutaasinnaanera pillugu atuisut isumaqalersinniarlugit tulluarineqartoq pineqarpoq, nerisassap immikkut peqqinnassutsimigut nukimmik, imaluunniit inuussutissartamigut, vitaminit aamma atortussiartai ilanngullugit.
§ 9. Nalunaarummi matumani makkununnga tunngatillugu paasisassat:
1) Protein: kisitseriaaseq una malillugu proteinimiittut naatsorsorneqarput: protein = Kjeldahl-nitrogen katillugit x 6,25.
2) Kulhydrat: kulhydrat suugaluaq inuup inuussutissartornerani nerineqartoq allanngortinneqartorlu, soorlu polyoler.
3) Sukkut assigiinngitsut: monosaccharider aamma disaccharider nerisassani akorineqartut tamarmik. Polyoler ilanngunneqanngillat.
4) Orsoq: lipider-it nerisassamiittut tamarmik katinneri, taakkununnga ilanngullugit phospholipider.
5) Orsut arrujasuut: Orsut tamarmik marloriaammik atassuteqanngitsut.
6) Orsut arrujaatsut ataasiakkaartut: Orsut tamarmik ataatsimik isuatigut marloriaammik atassutillit.
7) Orsut arrujaatsut: Orsut tamarmik marlunnik amerlanerusunilluunniit isuatigut, cismethylen-kipisimasut marloqiusamik atassutillit.
8) Tarajoq: tarajoq uuma kisitseriaatsip tarajoqassussaa naapertorlugu paasineqassaaq: tarajoq = natrium x 2,5
9) Agguaqatigiisinnerisa nalinga: nalinga inuussutissatut inuussutissaqassusaanut naapertuunnerpaaq, issusialu eqqarsaatigalugu ukiup qanoq ilinerani allannguutaasinnaasut, atueriaatsit allallu sunniutaasinnaasut pissutigalugit nalinganut sunniuteqarsinnaasut.
§ 10. Nerisassap qanoq sivisutigisumik atasinnaanera pineqartillugu nalunaarummi matumani ulluliunneqartoq pineqarpoq aamma nerisassap eqqortumik toqqortarineqarnermigut immikkorluinnaq ittumik atasinnaanera ullulerneqartarluni.
§ 11. Nalunaarut manna naapertorlugu nalunaaqutsiineq:
1) atuaruminartuussaaq
2) ersarissumik takuneqarsinnaassaaq, aamma
3) piiarneqarsinnaassanngilaq.
Imm. 2. Kapitalit 4-9 naapertorlugit nalunaaqutsiineq aamma:
1) kalaallisut, tuluttut imaluunniit danskisut oqaatsilluunniit allat atorlugit erseqqissarneqassaaq, allattariarsornikkullu danskisut allannermiit malunnanngitsumik assigiinngissuteqassalluni, aamma
2) imaaliallaannaq sumiiffimmi takuneqarsinnaasumi erseqqissarneqassaaq.
Imm. 3. Nerisassanik tuluttut nalunaaqutsikkanik tuniniaanissamut piumasaqaataavoq inimi pisiniarfiusumi najoqqutassamik suliffeqarfiup suliarisimasaanik nassaassaqarnissaa. Najoqqutassami pingaarnertut akuutigineqartunut aamma nerisassanut assigiinngitsunut tunineqartunut akorineqartut pillugit taaguutigineqartut tuluttut, kalaallisut danskisullu erseqqissumik nassuiarneqassapput. Akut sapigalinnut navianartut, takuuk § 23, imm. 2, najoqqutassami tamatigut atuarneqarsinnaassapput, immikkullu ersarissarneqarsimassallutik.
Imm. 4. Najoqqutassat imm. 3-mi taaneqartut nakkutilliisussatut oqartussaasunit siusinnerusukkut akuersissutigineqarsimassapput. Najoqqutassat saniatigut akuersissuteqartoqarnissaani nerisassat sorliit tuluttut nalunaaqutsernikut tuniniarneqassanersut pillugit paasissutissanik nassiussisoqassaaq, nerisassallu taakku akuinut tuluttut allattorsimaffiannut uppernarsaasoqassalluni.
Imm. 5. Akuersissut tunniunneqannginnerani Oqaasilerisut najoqqutassami kalaallisut taaguutigineqartut eqqortuunerinut oqaaseqaateqarnissamik periarfissinneqassapput.
§ 12. Nalunaaqutsiinermut paasissutissat poortuutissamut ikkunneqarsimassapput, nerisassianullu poortoriikkanut tunngatillugu poortuutissamut naammasseriikkamut imaluunniit allagartaliussamut ilanngussamut ikkunneqarsimassallutik.
Imm. 2. Paasissutissat kapitali 3-mi taaneqartut nerisassanut naammassillugit poortorneqanngitsunut ikkunneqarsinnaassanngippata niuernermi allagaatinut ilanngunneqartunut ilineqassapput.
Imm. 3. Imatullu pisoqarsimatillugu nalunaaqutsersuinermut paasissutissat kapitalini 4-miit 9-mut taaneqartut niuernermi allagaatinut erseqqissaatigissallugit naammappoq:
1) nerisassiaq naammassillugu poortoriigaq niuertarfimmut pitinnagu nioqqutigineqalerpat, tunisinerlu nerisassiorfissuarnut, neriniartarfinnut, paaqqinnittarfinnut assigisaannulluunniit pinngippat, imaluunniit
2) nerisassiaq naammassillugu poortoriigaq nerisassiorfissuarnut, neriniartarfinnut, paaqqinnittarfinnut assigisaannulluunniit iganeqarfissaanut, suliarineqarfissaanut, aggorneqarfissaanut imaluunniit pilanneqarfissaanut tunniunneqartussatut aalajangiunneqarsimappat.
Imm. 4. Nalunaaqutsiinermut paasissutissat imm. 3-mi taaneqartutut erseqqissarneqarsimassappata:
1) niuernermut allagaatinut nerisassat taaneqartut ilanngunneqassapput imaluunniit tunniussinissaq sioqqullugu nassiunneqarsimassapput imaluunniit peqatigitillugu tassunga ilanngunneqassapput, imaluunniit
2) tunisassiorfiup aqqa, nioqqutissap taaguutaa, qanoq sivisutigisumik atasinnaaneranut ullulernera pisariaqarpallu inissinnissaanut najoqqutassat pillugit paasissutissat poortuutissap qaavanut erseqqissaatigineqassapput, tassaniissappullu nerisassat pilerisaarutigineqarnerat.
Suunerinut nalunaaqutsiisarneq
§ 13. Nerisassat nerisassianut sorlernut ilaanerat pillugu paasissutissanik nalunaaqutserneqarsimassapput.
Imm. 2. Imm. 1 tunisassianut nunalerisuneersunut atuutinngilaq, tassa pinngorfianniit, aalisakkat nutaat, aalisakkaniillu tunisassiat nutaat, aalisariummeersut kiisalu uumasut nutaat piniartuneersut:
1) toqqorsivimmiittussanngorlugit, inissititerivimmiittussanngorlugit imaluunniit poortuivimmiittussanngorlugit kalaalimineerniarfimmiittussanngorlugilluunniit tuniniarneqartut tunniunneqartulluunniit,
2) suliffeqarfinnut tunisassiorfinnut assartorneqartut imaluunniit
3) nerisassarineqartussanngorlugit imaluunniit suliareqqitassanngorlugit aaneqartut
Imm. 3. Imm. 1 aammattaaq atuutinngilaq
1) atugassanik pisiniarfinni nerisassat poortorneqanngitsut, kiisalu kalaalimineerniarfinni nerisassanik tuniniaanermi,
2) nerisassanut poortuutissanut puunulluunniit centimeterit2 10-t ataallugit angissusilinnut poortukkanut,
3) nerisassanut ullormik asiuffissamik imaluunniit ullormik atuiffissamik kingullermik nalunaaqutsikkanut, matumani ulluliunneqartoq ilisarnaasernagu allanneqarsimappat aamma ulloq qaammallu taamatut tulleriisillugit allanneqarsimappata, aamma
4) ataasiakkaarlugit poortorneqarsimasunut, matumani ataatsimoorluni poortuutissamut paasissutissat tunniunneqarpata.
Nerisassanut naammassillugit poortoriikkanut aalajangersakkat
§ 14. Nerisassat naammassillugit poortoriikkat paasissutissanik makkuninnga nalunaaqutserneqassapput:
1) suunerinut nalunaaqutsiineq, kapitali 3 takuuk.
2) tunisassiortup aqqa allallu kiisalu suminngaanneersuunera, kapitali 5 takuuk,
3) nioqqutissap suunera akunullu allattorsimaffik, kapitali 6 takuuk,
4) poortuutissaq ilanngunnagu imarisai, kapitali 7 takuuk,
5) uumassutissartai, kapitali 8 takuuk, aamma
6) qanoq sivisutigisumik atasinnaanerannut takussutissat kiisalu toqqorsinissamut atuinissamullu malitassat immikkut ittut, kapitali 9 takuuk.
Imm. 2. Nerisassat poortoriikkat qaavi 10 cm2-imnit mikinerusut nioqqutissap suunera, poortuutaa ilanngunnagu imarisai aamma atasinnaassusia allallugit paasissutissiissutigissagaanni naammappoq.
Tunisassiortup aqqa il.il. aamma suminngaanneerfia
§ 15. Nalunaaqutsiinermi tunisassiortup aqqa imaluunniit suliffeqarfiup poortuiffiusup aqqa pillugit paasissutissat ilanngunneqassapput.
§ 16. Nalunaaqutsiineq nerisassap suminngaanneernera pillugu paasissutissanik imaqassaaq, matumani tamanna pillugu paasissutissanik tunniussaqannginneq atuisumut paatsoortitsisinnaappat.
Nioqqutissap suuneranik nassuiaaneq akunullu allattorsimaffik
§ 17. Nerisassat nioqqutissat suunerinik nassuiaatitaqassapput, takuuk § 5.
Imm. 2. Tunisassiorfiup nalunaaqutsiineranik, nioqqutissap suuneranut nalunaaqutsiineq, imaluunniit takorluuinerit malillugit tunisap aqqa taarserneqarsinnaanngilaq.
§ 18. Nioqqutissap taaguutaa inuussutissap qanoq ittuuneranik imaluunniit immikkut suliarineqarsimaneranik ilaqartinneqassaaq (soorlu qajuusatut, qeriteqqillugu panertitatut, qerititatut, akuitsunngorlugu suliatut, pujuukkatut), immikkut paasissutissiisoqannginnera pisisumut paatsuungalersitsisinnaappat.
Imm. 2. Nerisassanut tuniniaanissaq sioqqullugu qerisimasunut, aatsillugillu tuniniarneqartunut tunngatillugu nerisassamut taaguut "aatsinneqarsimavoq" ilanngunneqassaaq. Tamatuminngali minitaqarneq pisisussamut paatsiveerutsitsissanngippat tamanna makkunani atuutissanngilaq:
1) Akut tunisassiami naammasseriikkamiitillugit.
2) Nerisassanut tunisassiornerup ingerlannerani qerititsinissaq teknikip tungaatigut pisariaqarsimappat.
3) Nerisassanut qeriunnaarnikunut tunngatillugu isumannaallisaaneq pitsaassuserlu ajorseriassanngippata.
Imm. 3. Nerisassamut ilaasoq akorluunniit nerisassami nalinginnaasumik atorneqartussatut pissusissamisoortumilluunniit nerisassaniittussatut naatsorsuutigineqartoq nerisassanut ilaasussamik akumilluunniit allamik taarserneqarsimappat nerisassamut ilaasoq akorluunnit taarsiisoqarnerani tamakkiisumik ilaannakuusumilluunniit atorneqarsimasoq nalunaaqutsersuinermi ersarissumik nassuiarneqassaaq. Taamatut nassuiaaneq ersarissumik allanneqarsimassaaq, nioqqutissamullu nassuiaatigineqartup eqqannguanut inissinneqarsimassalluni.
Imm. 4. Neqi tunisassiarineqartoq imermik akuneqarsimappat nioqqutissamut nassuiaatigineqartoq erngup akuutigineqartup annertussusianik ilaneqassaaq, matumani imeq akorineqartoq nioqqutissap naammasseriikkap oqimaassusaata 5 %-iannik qaangiisimappat.
§ 19. Inuussutissaq akunik assigiinngitsunik katitigaasoq akut allattorsimaffiatigut akorineqartut tamaasa nerisassap sananeqarnerani ilaasut pillugit paasissutissanik nalunaaqutsigaassaaq, taamaattoq takuuk § 21.
Imm. 2. Akut allattorsimaffiannut makkuninnga piumasaqartoqarpoq:
1) paasissutissat oqaaseq "akorineqartut" ilanngullugu nassuiaaffigineratigut aallarnerneqassapput,
2) akorineqartut ataasiakkaat oqiliartornerat malillugu tulleriiaarlugit, sananeqarfiisalu aallartiffiat naatsorsuullugu nassuiarneqassapput, aamma
3) akorineqartut § 17-imi aamma § 18, imm. 1-imi malittarisassat naapertorlugit immikkut taaguutaat atorlugit nassuiarneqassapput.
Imm. 3. Imeq ilanngussaq akorineqartullu imerpalasut nioqqutissami naammasseriikkami oqimaassusii malillugit nassuiarneqassapput. Erngup akorineqartussatut ilanngunneqartup annertussusia nioqqutissap naammasseriikkap ataatsimut oqimaassusia aallaavigalugu kiisalu akorineqartut allat atorneqartut ataatsimut qassiunerat ilanngaatigalugit aalajangerneqartarpoq. Nioqqutissap naammasseriikkap oqimaassusaanik imeq ilanngunneqartoq 5 procentimik qaangiisimanngippat erngup ilanngunneqartup sunik imaqarnera ilannguttariaqanngilaq.
§ 20. § 19, imm. 2. nr. 2 akunut makkununnga tunngatillugu saneqqunneqarsinnaavoq:
1) Akut kimittoqquserlugit panertillugilluunniit atorneqartut, sananeqarnerannilu pilerseqqinneqartut. Akut tamakku kimittorsiinerit panertitsinerillu sioqqullugit oqimaassusaat malillugit allattorsimaffimmi nassuiarneqarsinnaapput.
2) Akut nerisassani kimittorsakkaniittut panertitaniittulluunnit imermik akuneqartussat. Tamakku nioqqutissami pilerseqqinneqartumi oqimaassutsimikkut nassaassaanerat malillugu nassuiarneqassapput, matumani akunut allattorsimaffik paasissutissanik "nioqqutissiami pilerseqqinneqartumi akut"-mik imaluunniit "nioqqutissiami atuisunut piareeqqasumi akut"-mik ilallugu.
3) Paarnani, pupinni imaluunniit naatitani akuukkani akut, taakkunani paarnat, pupiit imaluunniit naatitat oqimaassutsimikkut akorineqartunut pingaarnernut ilaasimatillugit. Tamakku allatut tulleriiaarlugit erseqqissaaffigineqarsinnaapput, matumani akunut allattorsimaffik "amerlassutsimikkut allanngorarput"-mik paasissutissartalerlugu ilaneqarpat.
4) Akut akuutissaniittut naasunillu akutut akuukkaniittut, taakkunannga arlaat oqimaassutsimikkut pingaarnertut akuunngitsoq. Tamakku allatut tulleriiaarlugit erseqqissarneqarsinnaapput, matumani akunut allattorsimaffik paasissutissamik "allanngorartunik amerlassuseqarput"-mik ilaneqarpat.
5) Akut nioqqutissap naammasseriikkap 2 %-ianit annikinneruppata. Tamakku akut allat malillugit allatut tulleriiaarlugit erseqqissarneqarsinnaapput.
6) Akut imminnut assigiittut imaluunniit imminnut paarlaassinnaasut aamma inuussutissap katitigaanera, suussusia nalingaluunniit allanngortinngikkaluarlugu nerisassamik sananissamut uutsinissamulluunniit atorneqarsinnaasut, tamakku nioqqutissap naammasseriikkap oqimaassusaanik 2 %-imik qaangiisimanngippat. Tamakku akunut allattorsimaffimmut erseqqissaatigineqarsinnaapput "imaqarpoq... aamma/imaluunniit ....", matumani akut ilaanni akunit marluusunit ikinnerpaamik ataaseq ilaappat. Minitaqarnerli tamanna akunut sapigalinnut navianartunut atuutinngilaq.
7) Uuliat sukuluiarluakkat orsullu naasunit pisut. Tamakku akunut allattorsimaffimmut taaguutit "uuliat naasunit pisut" aamma "orsut naasunit pisut" atorlugit immikkoortinneqarsinnaapput, kinguneratigullu allattuiffimmik naasut suminngaanneernerannik immikkut nassuiaatitalimmik ilallugit, kinguneratigullu "amerlassutsimikkut allanngorartut"-mik ilallugit. Taamaattoqassanngippat uuliat naasuneersut orsut ilanngullugit aammalu naatitat ataatsimut oqimaassusiat atorneqartoq tunngavigalugu § 19, imm. 2, nr. 2-mut naapertuuttumik akut allattorsimaffiannut ilanngunneqassapput.
Imm. 2. § 19, imm. 2, nr. 3-mi aalajangersakkat saneqqunneqarsinnaapput akunut ilanngussaq 1-imi immikkoortuni immikkoortuni 1-imi ilaasunut tunngatillugu.
§ 21. Akunut allattorsimaffik ukununnga tunngatillugu piumasaqaataanngilaq:
1) Paarnanut nutaanut naatitanullu nutaanut qalipaajagaanngitsunut, aggornikunut allatulluunniit assingusumik suliaasunut.
2) Imermut taamaallaat kulsyremik akusamut, kulsyrimillu akusisoqarnera nioqqutissap nassuiaataani takuneqarsinnaasumut.
3) Seernartumut pullassiilluni sanaamut, matumani aku ataasiinnaq atorneqarsimappat, akumillu allamik akoorisoqarsimanngippat.
4) Imeruersaatit imigassamik aalakoornartortalimmik 1,2 volumenprocent sinnerlugu akullit.
5) Nioqqutissat ataasiinnarmik akullit, nioqqutissamullu nassuiaataanik akut nassuiaataannut assingusumik pillit imaluunniit akup suussusaanik nioqqutissap nassuiaataani paasineqarsinnaasumik.
6) Inuussutissat annikitsukkuutaanngorlugit pisiniarfimmi tassani sananeqartut, naammassillugit poortorneqartut tuniniagassatullu neqeroorutaasut, matumani niuertarfik aperineqarpat akut sorliit inuussutissami atorneqarsimanersut nalunaarutigeqqullugit.
7) Immussuaq, punneq, immuk immulluunniit immuk kinertoq arrorsagaq, immunnit assinngitsunik allanik akoqanngippata, enzyminik tappiorannartunillu sananeqarnermigut atorneqartariaqartunik akoqanngippata, imaluunniit tarajoq immussuarmik allamik nutaajunngitsumik aatsitamillu immussuarmik sananissamut atorneqartariaqartoq.
Imm. 2. Inuussutissanut ilanngunneqartut tullinnguuttut akut allattorsimaffianni mininneqarsinnaapput:
1) Imeq nerisassiornermi taamaallaat akumik kimittorsakkamik panertitamilluunniit allanngortitsinissamut atorneqartoq.
2) Imeq akuugaq pisarnertut nerineqarneq ajortoq.
3) Nerisassanut akuutissat (stoffit enzymillu) nerisassami tassanerpiaq akuutissani ataatsimi arlalinniluunniit nassaassaanerat pissutaalluni tunisassiornermi akutut atorneqartut imaluunniit taamaallaat nerisassami nassaassaasut, taamaattoq akuutissat tamakku nerisassiami naammasseriikkami teknikip tungaatigut atuuffeqanngippata.
4) Akuutissat kivitsisut akussallu inuussutissanut akussaanngitsut, taamaattorli akuutissat kivitsisut assigalugit akutut siunertaminnullu atorneqartut naammattumillu annertussusilerlugit atorneqartut.
5) Akuutissat nerisassanut akussaanngitsut, taamaattorli teknikip tungaatigut akuutissatut iluaqutissatut atorneqartut assinganillu siunertaqartut nioqqutissami naammassisami suli nassaassaasut, immaqalu allanngorluni.
Imm. 3. Taamaattoq akut imm. 2, nr. 3-5-imi nassuiarneqartut sapigalinnut navianartuusimappata nassuiarneqassapput takuneqarsinnaanngorlugillu erseqqissarneqassallutik, § 23, imm. 2 takuuk.
§ 22. Aku katitigaq inatsisitigut ileqqutigulluunniit aalajangersagaasimappat akut allattorsimaffianni erseqqissaatigineqarsinnaavoq, nioqqutissiamilu ataatsimut oqimaassusaa malillugu akut allattorsimaffiannut inissinneqarluni, matumani taamatut nassuiaanerup kinguninnguatigut akumut katitigaasumut naatsorsorlugu ilanngunneqarpat.
Imm. 2. Akunulli ilanngunneqartunut naatsorsuineq imm. 1-imi taaneqartoq aku katitigaasoq nioqqutissap naammasseriikkap 2%-anik annikinnerusimappat imaluunniit aku katitigaasoq nerisassamiittoq akut suunerinik nassuiaaffigisariaqanngippat ilannguttariaqanngilaq.
§ 23. Aku sapigalinnut navianartoq akut allattorsimaffianni takuneqarsinnaalluartumik akunit allanit immikkoortillugu takuneqarsinnaanngorlugu nassuiarneqassaaq, assersuutigalugu allaatsimik aalajangersimasumik, ilutsimik imaluunniit tunuliaqutassamik qalipaasikkamik.
Imm. 2. Akut sapigalinnut navianartutut isigineqartut tassaapput:
1) Immuk immullu tunngavigalugu nioqqutissat, taakkununnga ilanngullugu laktose. Taamaattoq lactitol kiisalu valle aalakoornartuliornermi atorneqartartoq pinnagit, taakkununnga ilanngullugu ethanol nunalerinermi atorneqartartoq.
2) Iffiugassat glutenimik akullit. Taakkununngali ilaanngillat glycosesirup qajuusaneersoq imaluunniit suaasiassaneersoq, dextrose aamma maltodextrinit qajuusaneersut, kiisalu karrit tunisassiat aalakoornartuliornissamut atugassiat, matumani nunalerinermut ethanol ilanngullugu.
3) Aalisakkat aalisakkamillu tunngaveqarluni tunisassiat. Taakkununngali ilaanngillat issortitsissut aalisakkaneersoq vitamininut carotenoidinullut præparatinut imaritsitsissutitut atorneqartussaq, kiisalu issortitsissut aalisakkaneersoq imaluunniit issortitsissut immiaaqqani viinninilu ersarissaatitut atorneqartartoq.
4) Peqquk peqqullu tunngavigalugu tunisassiat.
5) Qimerloqanngitsut qimerloqanngitsunillu tunngaveqarluni tunisassiat.
6) Manniit manniillu tunngavigalugit tunisassiat.
7) Qaqqortarissat qaqqortarissallu tunngavigalugit tunisassiat.
8) Qaqqortarissat, tassa mandelit (Amygdalus communis L.), hasselnødder (Corylus avellana), valnødder (Juglans regia), cashewnødder (Anacardium occidentale), pekannødder (Carya illinoiesis (Wangenh.) K. Koch), paranødder (Bertholletia excelsa), pistacienødder (Pistacia vera), queenslandnødder (Macadamia ternifolia), taakkuninngalu tunngaveqarluni tunisassiat. Taamaattoq qaqqortarissat aalakoornartortalinnik sananissamut atorneqartartut ilaanngillat, taakkununnga ilaalluni ethanol nunalerinermi atorneqartartoq.
9) Soja, taannalu tunngavigalugu tunisassiat. Taakkununngali ilaanngillat uulia orsorlu sojameersut, tocopherolit (E 306) akusaanngitsut akulerutsitat, D-alpha-tocopherol akusaanngitsut, D-alpha-tocopherylacetat akusaanngitsoq, D-alpha-tocopherylsuccinat akusaanngitsoq sojamit pilersitaq, plantesterolit plantesterolesterit sojamit uulialiamit pilersitat, plantestanolesterit sojamit uulialiamit pilersitat.
10) Selleri, taannalu tunngavigalugu tunisassiat.
11) Sennep, taannalu tunngavigalugu tunisassiat.
12) Sesamfrø, taakkulu tunngavigalugit tunisassiat.
13) Lupin, taannalu tunngavigalugu tunisassiat.
14) Svovldioxid aamma sulfittit kimittuut kiilumut literimulluunniit 10 mg-init annertunerusut SO2 -tut tamarmiusutut tunisassiatut atoriaannartut neqerooutigineqartutut imaluunniit tunisassiortup ilitsersuineratigut katiteqqitatut naatsorsuutigineqassapput.
Imm. 3. Glycosesirup, dextrose imaluunniit maltodextrinit atorlugu akut tunisassiat, qajuusanit imaluunniit uuliamit orsumilluunniit sojameersumit akuiarluinnakkamit sananeqarsimasut sapigaqartunut navianartutut isigineqanngillat, suliarineqarnera sapigaqartunut navianarnerulersitsisimanngippat.
Imm. 4. Inuussutissamut naammasseriikkamut poortoriikkamut akut allattorsimaffiata allassimanissaa piumasaqaataanngippat akumik tunisassiamilluunniit sapigalinnut navianartumik akoqarpat, tamanna immikkut allanneqassaaq. Massumani » akoqarpoq« malitsigalugit akut tunisassialluunniit sapigaqartunut navianartut taaguutaat allanneqassapput. Tamanna allanneqanngitsoorsimasinnaavoq, inuussutissap tunisassiatut taaguutaa akumut pineqartumut toqqaannartumik innersuussippat.
Imm. 5. Oqaatsitigut apersuisoqarsimassappat nerisassatut tunisassiami poortoriikkami akumik sapigalinnut navianartumik atuisoqarsimanersoq, sapigalinnullu navianartoq matumani sorleq pineqarnersoq pillugit ilitsersuisoqassaaq. Ilitsersuussisoqartassaaq oqaatsit ilitsersuunneqartussap paasisinnaasai atorlugit.
§ 24. Nerisassap nalunaaqutsernerani akunik nerisassap immikkut ittuuneranut pingaarutilinnik ataatsimik arlalinnilluunniit annertuumik annikitsumilluunniit atuisoqarnera erseqqissarneqarpat tamanna procentinngorlugu nassuiarneqassaaq. Taamatut nassuiaaneq nerisassap nioqqutissatut nassuiarnerata qanittuani imaluunniit akumut pineqartumut atatillugu akunut allattorsimaffimmut nassuiarneqassaaq.
Imm. 2. Imm. 1 ukununnga tunngatillugu atuutissanngilaq:
1) nalunaaqutsiinernut § 5 naapertorlugu nerisassap suuneranut aalajangiisussamut, aamma
2) akunut mamarsaatissatut akorineqartunut, taamaallaat annikitsuinnarmik atuiffiusunut.
§ 25. Imeruersaatit imigassamik aalakoornartortalimmik 1,2 volumenprocent qaangerlugu imaqartut, qanoq imigassamik aalakoornartortalimmik imaqartiginersut pillugit paasissutissanik nalunaaqutsigaassapput.
Imm. 2. Imigassap aalakoornartortallip imarisaanut kisitsisit annerpaamik 1 decimalilerlugit nassuiarneqassapput. Tamanna ilisarnaammik uuminnga "% vol" malitseqassaaq. Oqaaseq "imigassaq aalakoornartortalik" pisariaqarpat naalisarneqarsinnaavoq.
Poortuutissaq ilanngunnagu nerisassap oqimaassusia
§ 26. Nerisassat poortuutissaq ilanngunnagu nioqqutissap oqimaassusaa pillugu paasissutissanik nalunaaqutserneqarsimassapput. Tamanna tunisassianut imerpalasunut poortuutissarlu ilanngunnagu uuttuutit metriskiusut atorlugit annertussusinngorlugu allanneqassaaq.
Imm. 2. Inuussutissaq qaleriiaarluni imerpalasuunngippat, inuussutissap imerpalasortaqanngitsup oqimaassusaa allassimassaartaaq. Tamannali taamaallaat atuutissaaq, tunisassiap pingaarnertut imarisaanut sanilliullugu qalipaa immikkuullarissuuppat taamaammallu pisiamut allannguisuunani.
Imm. 3. Maani aalajangersakkami qalipaq ima paasineqassaaq imeq, seernartoq, tarajoq imerpalasoq, sukkut allalluunniit kiisalu naatitanut atatillugu naatitanit safti.
Imm. 4. Taaguummi qalipaq-mi akut siuliani taaneqartut qerisut qerititsivimmiititallu kiisalu taakku akulerunnerat ilaapput.
Imm. 5. Inuussutissaq qillertunngorlugu qallerneqarsimappat inuussutissap puua qalliissutaasorlu ilanngunnagit oqimaasssusia allanneqassaaq.
§ 27. Nioqqutissaq poortoriigaq poortukkanik marlunnik arlalinnilluunnit nioqqutissamik imaqqortooqatigiippata nioqqutissap imaata annertussusaata nalunaarsorneqarnerani poortukkat ataasiakkaat imaat poortukkallu amerlassusaat ilanngullugit allanneqassapput. Taakkuli allassimanissaat pisariaqanngilaq, ataasiakkaarlugit poortukkat avataanit ersarippata kisinneqartariaannallutillu kiisalu poortukkami ataasiakkaat imarisaasa qassiunerat ersarippat.
Imm. 2. Nioqqutissaq poortoriigaq poortukkanik immikkut tuniniagassatut isigineqanngitsunik marlunnik amerlanernilluunniit imaqarpat imaata poortuutissaa ilanngunnagu oqimaassusaa nalunaarutigineqassaaq imaasa tamarmiusut katillugit poortukkallu qassiunerisa allannerisigut.
§ 28. Poortuutissaq ilanngunnagu nerisassap oqimaassusaa allanneqanngitsoorsinnaavoq:
1) Inuussutissat annertussusaat oqimaassusaalluunniit ataasiakkaarlugit tunineqarnermigut ilanngarujussuartassappata imaluunniit pisisup pisilernerani uuttortarneqarpata.
2) Inuussutissap poortuutissaq ilanngunnagu oqimaassusaa 5 g imaluunniit 5 ml minneruppat. Mannali aalajangersagaq akuutissanut naasunillu akuutissianut atuutinngilaq.
3) Sukkunit tunisassiat, poortuutissaq ilanngunnagu oqimaassusaa 20 g-imit minneruppat.
Inuussutissaqassuseq
§ 29. Inuussutissat nalunaaqutserneratigut, saqqummiunneqarneratigut tuniniarneratigulluunniit inuussutissaqassusaanik pilerisaarutigineqartut, puuini inuussutissaqassusianut nalunaarsuiffimmik allassimasoqassapput.
§ 30. Inuussutissaqassutsimut nalunaarsuiffik tamarmi ataatsimut takuneqarsinnaasunngorlugu paasissutissallu qaleriiaartillugit allassimassapput. Tamanna periarfissaanngippat paasissutissat sanimut sanileriiaartillugit allanneqassapput.
§ 31. Inuussutissaqassutsimut nalunaarsuiffimmi kisitsisit ilivitsuussapput suussutsillu makku allassimassallutik:
1) Nukik kJ-inngorlugu aamma kcal.-nngorlugu.
2) Vitaminit mineralillu ilanngussaq 2-mi allassimasut suussusaat malillugit.
3) Akut inuussutissallit allat graminngorlugit, taamaakkaluartoq § 36, imm. 2 takuuk.
§ 32. Inuussutissanut nalunaarsuiffimmi paasissutissat akulluunniit pilerisaarutigineqartut nalunaarummi maani allassimasut periutsit makku atorlugit agguaqatigiisinnerissavaat:
1) Tunisassiortup misissueqqissaarnera.
2) Akut atorneqartut pillugit agguaqatigiisinneri ilisimaneqartut piviusulluunniit tunngavigalugit naatsorsuineq.
3) Paasissutissat akuerisat nalinginnaasunngorlugillu inissititikkat tunngavigalugit naatsorsuineq.
§ 33. Makkununnga tunngatillugu inuussutissaqassutsimut pilerisaarisoqarsinnaavoq:
1) nukik imarineqartoq,
2) akut inuussutissallit § 7, nr. 2-6-imi allassimasut akullu taakku akut inuussutissallit suussutsit akornanniittut imaluunniit taakku sananeqaataasa ilaat, imaluunniit
3) taakku vitaminit mineralillu ilanngussaq 2-mi allassimasut.
Imm. 2. Imm 1-imi taaneqartut saniisigut allat pillugit inuussutissaqassutsimut pilerisaarineq aatsaat pisinnaavoq, nerisassap inuussutissartaa akualuunniit annikillineqarsimaneranik, peerneqarsimaneranik ilanngunneqarsimaneranilluunniit pissuteqartumik ilisimatusarnikkut nalinginnaasumik akuerisaasumik timimut inuussutissaqassuseqarnikkullu iluaqutissartaqarpat. Taassuma saniatigut taanna nerisassap inuussutissaqassusaatigut sunniutissaanut atatillugu angissusaa naammalluni nerineqarsinnaanissaa piumasaqaataavoq.
Imm. 3. Inuussutissaqassutsimut pilerisaarutit ima oqaasertalersorneqassapput, inuussutissap piginnaasaanut sunniutissaanullu pineqartunut tulluartuullutik, eqqortumik tikkuussisuullutik paatsoornartuunatillu.
Imm. 4. Inuussutissaqassutsimut pilerisaarutip eqqortuussusaa nakkutilliisutut oqartussaasumit peqquneqarpat uppernarsarneqarsinnaassaaq.
§ 34. Inuussutissaqassutsimut nalunaarsuiffimmi inuussutissap tamarmiusup imarisai, tassa nukik, orsoq, orsut arrujaatsut, kulhydrat, sukkut suussusaat, protein tarajorlu pillugit paasissutissat pinngitsooratik ilisimatitsissutigineqassapput.
Imm. 2. Imm. 1-imi paasissutissat allassimasut akunik inuussutissalinnik ataatsimik amerlanernilluunniit makkununnga tunngasunik inuussutissaqassutsimut nalunaarsuiffimmut ilanngullugit ilisimatitsissutigineqarsinnaapput:
1) Orsut arrujaatsut ataasiakkaartut.
2) Orsut arrujaatsut qassiikkaartut.
3) Polyoler.
4) Kinersaat.
5) Kostfiberit.
6) Vitaminer mineralillu ilanngussaq 2-mi allassimasut, ilanngussami taaneqartoq naapertorlugu annertugaangata.
§ 35. § 34, imm. 1-imi paasissutissat taaneqartut tulleriiaarneri malillugit allanneqassapput.
Imm. 2. Polyoler kinersaatilluunniit nalunaarsorneqarsimatillugit, nalunaarsuiffimmi kulhydratip kingorna imatut tulleriiaarlugit nalunaarsorneqassapput. Nalunaarsuiffik imatut saqqummiunneqassaaq:
1) kulhydrat,
2) tassannga sukkup suussusaa,
3) tassannga polyoler,
4) tassannga qerattarsaat.
Imm. 3. Orsut arrujaatsut ataasiakkaartut qassiikkuutaartullu nalunaarsuiffimmiippata, nalunaarsuiffimmi orsup allassimanera kingorna tulleriiaarneqassapput. Nalunaarsuiffik imatut saqqummiunneqassaaq:
1) orsoq,
2) tassannga orsut arrujaatsut,
3) tassannga orsut arrujaatsut ataasiakkaartut,
4) tassannga orsut arrujaatsut qassiikkuutaartut.
Imm. 4. Imm. 2-imi 3-milu nalunaarutigisat tulleriiaarneri aalajangerneqarput akulli tamaasa nalunaarutigineqarnissaat piumasarineqarnani.
Imm. 5. Kostfiberit nalunaarsorsimatillugit nalunaarsuiffimmi proteinip kingorna allanneqassapput.
§ 36. Aku inuussutissaqassusaanik pilerisaarutigineqartoq § 34, imm. 2-mi allassimasut suussutsit akornanniippat taakkuluunniit sananeqaataasa ilarippassuk akut pilerisaarutigineqartut inuussutissaqassusaat nalunaarsorneqarnissaat.
Imm. 2. Akut allat inuussutissaqassusaanik pilersisaaruteqarnermut atatillugu, tak. § 33, imm. 2, taakku annertussusaat imaluunniit akut pilerisaarutigineqartut inuussutissaqassutsimut nalunaarsuiffiup eqqaanut ataatsikkut takuneqarsinnaasunngorlugit allanneqassapput, tassa aku pillugu kiisalu uuttuut tulluartoq atorlugu annertussusaa.
§ 37. § 34 aamma § 36 naapertorlugit paasissutissat inuussutissaqassutsimut nalunaarsuiffimmi nioqqutissap nioqqutigineqarnerani 100 g-mut imal. 100 ml-imut imarititatut allanneqassapput.
Imm. 2. Pissusissamisoorpat, nerisassap piareersarneqarnissaa nassuiarneqarnera naammappat kiisalu nioqqut pillugu paasissutissat nerisassap nerineqartussaaneranut nassuiarneqarsimappata paasissutissat nioqqutip piareersareersimaneratut saqqummiunneqarsinnaapput.
Imm. 3. Paarissutissat imm. 1-imi 2-milu taaneqartut makkuninnga ilaneqarsinnaapput:
1) puuguttamut ataatsimut, aatsaalli puuguttanut qassinut naammannersut allassimappat,
2) annertussutsimut poortuutissami allassimasumut, imaluunniit
3) inuup inersimasup nerisartagaasa agguaqatigiisinneranut procentitut innersuussuteqarnikkut, 100 g-imut imal. 100 ml-imut imal. puuguttamut ataatsimut imal. nerisassamut ataatsimut.
Imm. 4. Inuussutissaqassutsimut nalunaarsuiffimmi ilanngussaq 2-mi allassimasut pillugit vitaminit mineralillu allassimappata, taakkununnga 100 g-imut imal. 100 ml-imut nerisat innersuutigineqartut procentiinik ilanngussisoqarnissaa piumasaqaataavoq.
§ 38. Nukik nalunaarsorsimasoq ilanngussaq 3-mi naatsorsueriaaseq allassimasoq naapertorlugu naatsorsorneqassaaq.
Ulloq qaangiuffissaq kiisalu uninngasuuteqarnissaq atuinissarlu pillugit najoqqutit
§ 39. Inuussutissap ulloq qaangiuffissaa ima allanneqassaaq:
1) ”… sioqqullugu pitsaanerpaavoq”,
2) ”… naanerani pitsaanerpaavoq”,
3) "...tikillugu pitsaanerpaavoq", imaluunniit
4) "... tikillugu ilanngullugulu pitsaanerpaavoq".
Imm. 2. Inuussutissat tappiorannartunut atatillugu asiujasut taamaammallu sivikitsup ingerlanerani inuup peqqissusaanut akornutaasunngorsinnaasut "ulloq atuiffissaq kingulleq ..."-mik allassimasoqassapput.
§ 40. § 39-mi paasissutissat ulluliussap saqqumisinneratigut imaluunniit ullup allassimanerata sumiinneranik innersuussinikkut saqqummiunneqassapput.
Imm. 2. Ulluliussaq paasiuminaallisarneqanngitsoq tulleriiaat ullloq, qaammat ukiorlu naapertorlugit allanneqassaaq. Taamaakkaluartoq inuussutissanut:
1) qaammatit pingasut inorlugit atasinnaassuteqartunut ulloq qaammallu allannissaat naammappoq,
2) qaammatit pingasut sinnerlugit 18-illi inorlugit atasinnaassuteqartunut, qaammat ukiorlu allannissaat naammappoq, aamma
3) qaammatit 18-it sinnerlugit atasinnaassuteqartunut ukioq qaangiuffiusussaq allannissaa naammappoq.
§ 41. Inuussutissat naammassereerlugit poortukkat ullumik tunisiffissamik kingullermik imaluunniit qaangiuffissaanik nalunaaqutserneqarsimasut qaangiuffissaanik nutaamik nalunaaqutseqqinneqarsinnaanngillat, poortoqqinneqarsinnaanngillat, imaluunniit qaangiunnerisa kingorna puuisa iluaniitillugit avataaniitillugilluunniit tuniniarneqarsinnaanngillat.
Imm. 2. Tunisassiortoq qaangiuffissamik ulluliisimappat imm. 1 inuussutissanut § 43-mi allassimasunut atuupportaaq.
Imm. 3. Sikuunerani illoqarfinni nunaqarfinnilu pilersuisinnaanissaq killeqartillugu, inuussutissat § 39, imm. 1 -imi allassimasut naapertorlugit ullumik qaangiuffissamik qaangiisimasut tuniniarneqassapput. Sikuunera ima paasineqassaaq, piffissaq ukiumi umiarsuup tulattup kingulliup kingorna qaammatip ataatsip kingorna ukiullu tulliani umiarsuup tulattup siulliup kingorna ullut arfineq-pingasut tikillugit.
Imm. 4. Suliffeqarfik imm. 3 naapertorlugu tuniniaassappat inuussutissap qaangiussimasup peqqissutsimut akornutaanngitsumik qaqugukkut nerineqarsinnaaneranut kiisalu inuussutissap taamaallaat piffissami tassani tuniniarneqarneranut ersarissunik uppernarsaammik peqarnissaa piumasaqaataavoq. Tunisassiortumit tamanna pillugu uppernarsaat ukiumit ataatsimit utoqqaanerunngitsoq uppernarsaatitut ersarissutut isigineqassaaq. Suliffeqarfik nakkutilliisutut oqartussamit tunngavilersoqqaarnagu uppernarsaammik qinnuivigineqartillugu uppernarsaatip assilineranik nassiussissaaq.
Imm. 5. Imm. 3 inuussutissanut qaammatinit 24-init sivisunerusumik qaangiuffissaqartunut imaluunniit inuussutissap sikuulernera sioqqullugu qaangiussimappat atuutinngilaq.
Imm. 6. Imm. 3 naapertorlugu tuniniaasoqassatillugu pisiniarfimmi allagartalersuinikkut imaluunniit allatigut ersarissumik ilisimatitsinikkut inuussutissaq qaangiussimanerarneqassaaq.
§ 42. Qaangiuffissat pillugit paasissutissani qaangiuffissaata eqquutsinniarnissaa qulakkeerneqartariaqarpat uninngasuutiginissaanut najoqqut ilanngunneqassaaq.
Imm. 2. Inuussutissat § 39, imm. 2-mi allassimasut pinngitsooratik uninngasuutigineqarnissaannut najoqqutissaqartassapput.
§ 43. Ullumik qaangiuffissamik allagartaliineq inuussutissanut ukununnga pinngitsoortinneqarsinnaavoq:
1) Paarnat naatitat, naatsiiallu nutaat qalipaajarneqanngitsut, aggorneqanngitsut allatulluunniit assingusumik suliarineqarsimanngitsut. Taamatut pinngitsoortitsineq naatsiiassanut naalersunut allanullu assingusunut, soorlu naatitat puullit naarlaavinut, atuutinngilaq.
2) Iffiukkat mamartuliallu, qanoq issusertik pissutigalugu suliarineqarnerminniit nal. akunneri 24-t qaangiutsinnagit nerineqartussatut naatsorsuussat.
3) Seernartoq.
4) Tarajoq.
5) Sukkut manngertut.
6) Mamakujuttut mamarsaatillit aamma/imarluunniit qalipaasikkanik sukkullit.
7) Tyggegummit tunisassiallu allat tamuasassiat assingusut.
8) Viinnit, Viinni akusaq, mousserende viinnit, viinnit mamarsaatillit allallu tunisassiat assingusut, viinnissanit (drue) sanaajunatik allanik paarnanit sanaat.
9) Imigassat 10 procentinit annerusumilluunniit aalakoornartullit.
§ 44. Nalunaaqutsiinermi atuinissamut ilitsersuut ilanngunneqassaaq, matuma ilanngutinnginneratigut inuussutissaq kukkusumik nerineqarsinnaappat.
Nakkutilliineq, immikkut ittumik akuersineq pineqaatissiinerlu pillugit aalajangersakkat
§ 45. Nalunaarummi matumani maleruagassat nalunaarullu manna naapertorlugu aalajangiussat maleruarneqarnissaasa nakkutiginissaat Naalakkersuisutsuliassaraat.
Imm. 2. Nakkutilliisutut oqartussat pisinarfinnut nalinginnaasunut aporfilersorneqaratik isersinnaatitaasussaapput.
§ 46. Naalakkersuisut pissutsit immikkut ittut pissutigalugit tunngavissaqarunillu nalunaarut manna saneqqunneqarsinnaasoq nalunaarutigisinnaavaat.
§ 47. Nalunaarummi matumani § 11, imm. 1-4, § 12, § 13, imm. 1, §§ 14-19, § 22, imm. 1, § 23, imm. 1 aamma 4 aamma 5, § 24, imm. 1, § 25, § 26, imm. 1 aamma 2, § 27, §§ 29-33, § 34, imm. 1, §§ 35 aamma 36, § 37, imm. 1 aamma 4, §§ 38-42 aamma 44, aamma § 45, imm. 2-mi aalajangersakkat imaluunniit nalunaarut manna naapertorlugu aalajangiussat unioqqutinneqartillugit akileeqqussummik tunniussisoqarsinnaavoq, inatsit alla malillugu annertunerusumik pineqaatissiisoqarsinnaanera tulluarnerusorineqanngippat.
Imm. 2. Ingerlatseqatigiiffiit il.il (inatsisitigut pisinnaatitaasut pisussaatitaasullu) pinerluttulerinermi inatsisitigut akisussaatinneqarsinnaapput, Kalaallit Nunaanni pinerluttulerinermi inatsimmi kapitali 5-imi aalajangersakkat malillugit.
Atuutilersitsinermut aamma ikaarsaariartitsinermut aalajangersakkat
§ 48. Nalunaarut manna 1. januaari 2020-imi atuutilerpoq. Inuussutissanik allagartalersuisarneq pillugu Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 1, 2. februar 1994-imeersoq atuukkunnaarpoq. Taamaakkaluartoq nalunaarut atuukkunnaarsimasoq naapertorlugu immikkut ittumik aalajangiussat atuutiinnassapput, qaangiunnissaasa atuukkunnaarsinneqarnissaasaluunniit tungaanut.
Imm. 2. Tunisassiat, Inuussutissanik allagartalersuisarneq pillugu Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 1, 2. februar 1994-imeersumi piumasaqaatinut naammassinnittut kisianni nalunaarummi matumani piumasaqaatinut naammassinninngitsut kiisalu 1. apriili 2020 sioqqullugu tuniniagassanngortitat nalunaaqutsersorneqarsimasullu nungunnissaasa tungaanut tuniniarneqarsinnaapput. Tamannali § 41, imm. 1-imi aalajangersakkamut atuutissanngilaq.
Namminersorlutik Oqartussat, ulloq 15. november 2019
bkg_20-2019_kundgoerelse_kn
bkg_20-2019_bilag1_kn
bkg_20-2019_bilag2_kn
bkg_20-2019_bilag3_kn


text:
Tässä on vesimies taustakuva HD Collection Pöytäkoneet, Kannettavat, ja Tabletit. täälläWallpaper21.com, on yli kymmenen lakhs taustakuvat ovat ladattavissa. Nämä HD-kuvat lataaja käyttäjille. ja kerättiin avoimen lähdekoodin web. Niin Voit vapaasti käyttää näitä taustakuvat.
aquarius-tapetti-HD2
Jos Like This vesimies taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
← Edellinen Story sininen tapetti suunnittelee HD
Seuraava tarina → voit maalata tapetti HD
Vegas tapetti
Black Mesa tapetti HD
Minnesota Twins tapetti
Blake Lively tapetti HD
vintage style taustakuva
yksiosainen tapetti iphone HD
söpö Raamatun jae taustakuva
anime tytöt tapetti HD
kaveri Harvey tapetti
vapaa kukka tapetti

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Kaikki (64) Tulevat ohjelmat (54) Valmiit tallenteet (0) Vuokraamo (4) HBO (0) Aitio (4) SF Kids (0) Viasat (0) Maksukanavat (2) Sport (0) Muut (0)
Tulokset haulle formula
Tulevat ohjelmat (54)Näytä kaikki
C More Max HD Ma 21.1.2019 17:30
C More Max Ma 21.1.2019 17:30
2018 Formula 1 End of Season Summary
C More Sport 2 Ma 21.1.2019 20:55
C More Sport 2 HD Ma 21.1.2019 20:55
C More Max HD Ti 22.1.2019 18:50
C More Max Ti 22.1.2019 18:50
Formula E: MM-sarja Santiago, Chile
Eurosport HD Ti 22.1.2019 22:30
Eurosport Ti 22.1.2019 22:30
C More Max HD Ti 22.1.2019 22:35
C More Max Ti 22.1.2019 22:35
Vuokraamo (4)
Virittäjät Urheilu, Vapaa-aika
Ella ja kaverit Lapset ja perhe
Rush Draama, Toiminta
1: Life on the Limit Dokumentti, Urheilu
Ei elokuvia tai sarjoja
SF Kids (0)
Viasat (0)
C More Total Saat kaupan päälle Tuntematon Kimi Räikkönen e-kirjan tai äänikirjan, kun valitset 12 kuukauden määräaikaisen sopimuksen. C More Total -paketti tarjoaa suomalaisten suosikkiurheilulajeja ja viihdettä koko perheelle samassa paketissa. C More Totalin kanavilta näet huippu-urheilua, yli 300 elokuvaensi-iltaa vuodessa ja uutuussarjoja, lasten oman C More Juniori -kanavan sekä laadukkaita dokumentteja. Urheilusta tarjolla on mm. Formula 1, GP2 ja GP3 -sarjat, ratamoottoripyöräilyn MotoGP, monipuolista huippujääkiekkoa: miesten MM-kisat, CHL ja SHL, huippufutista: UEFA Champions League, UEFA Europa League, La Liga ja Ranskan Cup, yleisurheilun hallikisat, IAAF:n Timanttiliiga ja World Challenge, tenniksen ATP-turnauksia, golfin PGA Tour ja raveja kuutena päivänä viikossa.
C More Sport C More Sport -paketin urheilutarjonta avaa mahdollisuuden nauttia mielenkiintoisista urheilusarjoista kotimaisten asiantuntijoiden seurassa ympäri vuoden. Mukana on Formula 1, GP2 ja GP3- sarjat, ratamoottoripyöräilyn MotoGP, monipuolista huippujääkiekkoa: miesten MM-kisat, Euroopan parhaat CHL:ssä ja Ruotsin huiput SHL:ssä, sekä huippufutista: UEFA Champions League, UEFA Europa League, La Liga ja Ranskan Cup. Mukana on yleisurheilun hallikisat, IAAF:n Timanttiliiga ja World Challenge, tenniksen ATP-turnauksia, golfin PGA Tour ja raveja kuutena päivänä viikossa.
Motorsport: Formula Off-Road 1
C More Max HD Ti 22.1.2019 23:05
C More Max Ti 22.1.2019 23:05
Motorsport: Formula Off-Road 2
C More Max HD Ti 22.1.2019 23:30
C More Max Ti 22.1.2019 23:30
Eurosport 2 Ke 23.1.2019 11:30
Eurosport 2 HD Ke 23.1.2019 11:30
Eurosport HD Ke 23.1.2019 15:00
Eurosport Ke 23.1.2019 15:00
C More Sport 1 HD Ke 23.1.2019 16:00
C More Sport 1 Ke 23.1.2019 16:00
Eurosport 2 HD Ke 23.1.2019 16:30
Eurosport 2 Ke 23.1.2019 16:30
Eurosport 2 To 24.1.2019 12:00
Eurosport 2 HD To 24.1.2019 12:00
C More Max To 24.1.2019 17:50
C More Max HD To 24.1.2019 17:50
C More Sport 2 HD To 24.1.2019 19:20
C More Sport 2 To 24.1.2019 19:20
Eurosport 2 Pe 25.1.2019 00:45
Eurosport 2 HD Pe 25.1.2019 00:45
C More Sport 2 HD Pe 25.1.2019 21:20
C More Sport 2 Pe 25.1.2019 21:20
Formula E : Ep 4: Building Rome In A?
CNBC Nordic La 26.1.2019 12:00
C More Max La 26.1.2019 14:00
C More Max HD La 26.1.2019 14:00
C More Sport 1 La 26.1.2019 18:40
C More Sport 1 HD La 26.1.2019 18:40
Eurosport HD La 26.1.2019 20:00
Eurosport La 26.1.2019 20:00
Formula E: MM-sarja , Meksiko
Eurosport HD La 26.1.2019 20:30
Eurosport La 26.1.2019 20:30
Formula E: MM-sarja , Chile
Eurosport HD La 26.1.2019 21:00
Eurosport La 26.1.2019 21:00
Eurosport 2 Su 27.1.2019 01:00
Eurosport 2 HD Su 27.1.2019 01:00
C More Sport 1 HD Su 27.1.2019 21:30
C More Sport 1 Su 27.1.2019 21:30
Alfa TV Ke 23.1.2019 20:00
Alfa TV To 24.1.2019 09:00
Alfa TV La 26.1.2019 23:00

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


Kunnan hallintosääntö valtuustokaudella 2017-2020 (kv) | Kirkkonummi
Kunnan hallintosääntö valtuustokaudella 2017-2020 (kv)
Nykyisten toimielinten kokoonpanot on nimetty kaksivuotiskaudeksi 2017-2019. Valtuustokauden alussa on linjattu, että nykyisen toimielinrakenteen toimivuutta arvioidaan valtuustokauden puolivälissä samalla kun kokoonpanoista päätetään uudelleen.
Ryhmäpuheenjohtajisto on evästänyt valmistelua. Luottamushenkilötoimikunta on käsitellyt asiaa luottamushenkilöpaikkojen lähtökohdista ja kartoittanut ryhmien näkemyksiä asiassa.
Toimielinrakenteen osalta ryhmäpuheenjohtajiston antamana valmisteluohjeena on ollut, että nykyiset suuret jaostot (suomenkielinen varhaiskasvatus- ja opetusjaosto sekä ruotsinkielinen varhaiskasvatus- ja opetusjaosto ja palvelutuotannon jaosto) muuttuvat lautakunniksi ja vapaa-aikajaosto yhdistetään sivistys- ja vapaa-aikalautakuntaan.
Kun toimielinrakennetta muutetaan, on hallintosääntöä päivitettävä toimielinten tehtävien ja toimivallan osalta. Toimielinrakenteesta johtuvien muutosten lisäksi hallintosääntöön ehdotetaan tehtävän joitakin toiminnan sujuvuuden kannalta tärkeitä muutoksia.
Toimielinrakenteen muutoksesta johtuvien hallintosääntöpäivitystarpeiden lisäksi valmistelussa on huomioitu joitakin operatiivisen toiminnan kannalta olennaisia tekstitäsmennyksiä. Lisäksi hallintosääntöön on uutena asiana kirjattu henkilöstöjaoston linjauksen mukainen muutos vakanssijärjestelmästä luopumiseksi (hallintosäännön pykälät 25, 26 ja 27). Tältä osin esityksenä on, että hallintosäännön kirjaukset astuvat voimaan 1.1.2020.
Tiejaoston toiminta lakkaa vuoden 2020 alussa. Ehdotuksena on, että tiejaoston toimivallan osalta noudatetaan vanhan hallintosäännön kirjauksia 31.12.2019 saakka.
esittää kunnanvaltuustolle, että valtuusto päättää
hyväksyä liitteenä olevan hallintosäännön ja siihen sisältyvän toimielinrakenteen ja
että hallintosääntö astuu voimaan 1.6.2019 ja
että toimielinrakenteen muutoksesta huolimatta nykyiset toimielimet jatkavat toimintaansa siihen saakka, kunnes uusi toimielin aloittaa toimintansa ja
että tiejaoston osalta noudatetaan vanhan hallintosäännön kirjauksia 31.12.2019 saakka ja
että § 25, § 26 ja §27 osalta hallintosääntö astuu voimaan 1.1.2020. Siihen saakka em. pykälien osalta noudatetaan vanhan hallintosäännön kirjauksia 31.12.2019 saakka.
että § 25, § 26 ja §27 osalta hallintosääntö päivitetään erikseen sen jälkeen, kun vakanssijärjestelmän uudistamisesta on tehty päätös ja
kh_n 6.5.2019 esitys valtuustolle 13.5.2019 hallintosäännöksi_puhtaaksi kirjoitettu_sv .pdf.pdf (pdf, 655 kt)
kh_n ehdotus valtuustolle hallintosäännöksi_puhtaaksi kirjoitettu.pdf.pdf (pdf, 663 kt)
hallintosääntöehdotus kommenttimerkinnöillä kh 060519.pdf.pdf (pdf, 697 kt)