text:
linuxtv.fi • katso viestiketjua - Kysymys HD-tallennuksesta
Etusivu ‹ Yleiset ‹ Linux & HDTV
Kysymys HD-tallennuksesta
44 viestiä • Sivu 3/3 • 1, 2, 3
Re: Kysymys HD-tallennuksesta
Kirjoittaja olliraa » 16.11.2011 13:30
Kiitokset taas selvennyksestä Olishan tuo ollutkin hienoa...
olliraa
Liittynyt: 03.10.2006 21:29
Kirjoittaja kende » 17.11.2011 17:08
Ainakin täällä Tampereella TTV:n (Elisa) kaapelissa Canal+ HD:n leffat saa talletettua salaamattomana levylle VDR + TTV kortti + TTV vuokra CAM yhdistelmällä. CI+ linkitys on kun on tietääkseni käytössä vain kortin ja CAM:in välissä.
Liittynyt: 30.03.2005 3:00
Kirjoittaja nm » 17.11.2011 17:48
kende kirjoitti: Ainakin täällä Tampereella TTV:n (Elisa) kaapelissa Canal+ HD:n leffat saa talletettua salaamattomana levylle VDR + TTV kortti + TTV vuokra CAM yhdistelmällä. CI+ linkitys on kun on tietääkseni käytössä vain kortin ja CAM:in välissä.
Olet varmaankin vuokrannut CIv1-CAMin? Paritetulla CI+-moduulilla tuo onnistuu vain jos operaattori sen jostain syystä sallii (katso edellinen viestini). Jos sinulla kuitenkin on CI+-moduuli, voit odottaa että jossain vaiheessa operaattori muuttaa asetuksia ja CAM ei enää suostu toimimaan vanhassa CI-väylässäsi.
Mainittakoon myös. että jotkut operaattorit ovat jo lakanneet vuokraamasta CIv1-moduuleita, joten tämäkin porsaanreikä alkaa olla tukossa.
Kirjoittaja svassi » 17.11.2011 18:26
nm kirjoitti: Mainittakoon myös. että jotkut operaattorit ovat jo lakanneet vuokraamasta CIv1-moduuleita, joten tämäkin porsaanreikä alkaa olla tukossa.
Tästähän saisi mielenkiintoisen jupakan aikaiseksi. CIv1 moduulia vaativien telkkujen listassa on iso kasa CRHD-leimatuja vastaanottimia. CRHD:han on tae kuluttajalle, että vastaanottimessa toimii kaapeliverkon HD palvelut. Nyt jos operaattori ei vuokraa CIv1 moduulia eikä sitä voi ostaa, niin mitens pirussa v1 telkkariin saa tilattua HD-palveluita. Testatutlaitteet sivuston ohjeiden mukaan CI+ moduuli ei toimi CIv1 paikassa, lähde.
Viimeksi muokannut svassi päivämäärä 20.11.2011 13:38, muokattu yhteensä 1 kerran
Kirjoittaja P.Kosunen » 17.11.2011 22:06
Eikös ne vaadi tv:n sarjanumeron tai jopa ostokuitin, että saa tuon vanhemman moduulin. Noita osuvia tv-malleja ei taida saada enää ainakaan uutena?
Kirjoittaja noeikujoo » 17.11.2011 22:38
P.Kosunen kirjoitti: Eikös ne vaadi tv:n sarjanumeron tai jopa ostokuitin, että saa tuon vanhemman moduulin. Noita osuvia tv-malleja ei taida saada enää ainakaan uutena?
Jep. Kaapelitv-operaattoreilla on tietokanta, johon laitevalmistajan tai maahantuojan pitää ilmoittaa Cable HD Ready-hyväksyttyjen telkkareiden sarjanumerot. Jos TV:n sarjanumeroa ei löydy tietokannasta, niin silloin pitää esittää telkkarin ostotodistus (kuitti), jolla varmistetaan, että kysymys on Cable Ready HD laitteesta.
Kirjoittaja Jack_73 » 20.11.2011 12:43
svassi kirjoitti:
Tästähän saisi mielenkiintoisen jupakan aikaiseksi. CIv1 moduulia vaativien telkkujen listassa on iso kasa CRHD-leimatuja vastaanottimia. CRHD:han on tae kuluttajalle, että vastaanottimessa toimii kaapeliverkon HD palvelut. Nyt jos operaattori ei vuokraa CIv1 moduulia eikä sitä voi ostaa, niin mitens pirussa v1 telkkariin saa tilattua HD-palveluita. Testatutlaitteet sivuston ohjeiden mukaan CI+ moduuli ei toimi CIv1 paikassa, [urlhttp://www.testatutlaitteet.fi/fi/fi_10.html]lähde[/url].
Vuokraus lopetettiin, kun CIv1-moduulien valmistus ja saatavuus on erittäin huono. Eli laitevalmistajat haluaa teidän vaihtavan telkkarinne uuteen.
Jack_73
Liittynyt: 21.07.2004 3:00
Kirjoittaja Raid » 02.03.2012 21:48
Jos TV:n sarjanumeroa ei löydy tietokannasta, niin silloin pitää esittää telkkarin ostotodistus (kuitti), jolla varmistetaan, että kysymys on Cable Ready HD laitteesta.
Tuon voisi varmasti riitauttaa, sillä yksityinen ihminen ei ole kirjanpitovelvollinen tekemisistään ja ostamisistaan ja tuollaiset vaatimukset asettavat ihmiset eriarvoiseen asemaan tuotteita ja palveluita hankittaessa... olisi mielenkiintoista kun joku nostaisi asiasta riittävän suuren haloon!
Joskus kun vakuutusyhtiö pyysi ostokuittia, kun autosta pöllittiin aikoinaan autoradio, totesin etten ole kirjanpitovelvollinen ja he korvasivat sen soittimen jonka heille kerroin autossa olleen.
Liittynyt: 03.02.2011 10:40
Kirjoittaja jarno » 03.03.2012 22:59
Raid kirjoitti:
Niiden civ1 lukijoiden vuokraus on ilmeisesti lopetettu kokonaan kuten tässä ketjussa jo todettiin, niin ei oikein ole mitään mitä riitauttaa...
/jarno
Liittynyt: 25.06.2005 3:00
Kirjoittaja svassi » 04.03.2012 12:06
jarno kirjoitti: Niiden civ1 lukijoiden vuokraus on ilmeisesti lopetettu kokonaan kuten tässä ketjussa jo todettiin, niin ei oikein ole mitään mitä riitauttaa...
Testatutlaitteet.fi sivusto kuitenkin ohjeistaa CIv1 laitteiden omistajia vuokraamaa CAMin operaattorilta. Kyseinen sivusto on käsittääkseni kuitenkin se virallinen listaus verkoissa varmasti toimivissa laitteissa. CRHD listalla on kuitenkin iso liuta CIv1 laitteita ja näitä myydään kaapeliverkkoon HD kelpoisina.
Kirjoittaja nm » 04.03.2012 14:51
svassi kirjoitti: Testatutlaitteet.fi sivusto kuitenkin ohjeistaa CIv1 laitteiden omistajia vuokraamaa CAMin operaattorilta. Kyseinen sivusto on käsittääkseni kuitenkin se virallinen listaus verkoissa varmasti toimivissa laitteissa. CRHD listalla on kuitenkin iso liuta CIv1 laitteita ja näitä myydään kaapeliverkkoon HD kelpoisina.
Sonera ainakin on lopettanut CIv1-moduulien vuokrauksen jo ajat sitten. Tässä eräs asiakaspalvelun vastaus:
http://www5.sonera.fi/keskustele/viewto ... 670#p38144
CIv1 -kortinlukijoiden vuokraus on loppunut jo reilu vuosi sitten. Ainoa mahdollisuus saada nuo HD-kanavat näkyviin on hankkia Cable Ready HD -digiboksi tai Cable Ready HD -television ja CI+ -kortinlukijan.
Kirjoittaja svassi » 04.03.2012 16:30
nm kirjoitti: Sonera ainakin on lopettanut CIv1-moduulien vuokrauksen jo ajat sitten. Tässä eräs asiakaspalvelun vastaus:
Tässä tuleekin tuo ongelma jota yritin ajaa takaa. CableReadyHD hyväksytyissä televisioissa on mukana myös malleja jotka eivät ole CI+ korttipaikalla varustettuja vaan vanhalla CIv1 luukulla. Näitä on varmasti ostettu sillä verukkeella, että HD-palvelut näkyvä kaapelissa nyt ja tulevaisuudessa. Esim. Sonyltä listalla on muutaman vuoden takaisia hinnaston kallimman pään malleja, jotka on v1 (X- ja Z-sarjaa) -> "kiva että ostit muutama vuosi sitten 4000€ hintaisen, testilemalla varustetun ja hyväksytyn laitteen, mutta valitetta vasti meidän verkossa joudut ostamaan uuden". Kellekköhän vois laittaa laskun tälläisessä tapauksessa: operaattorille, Ficoralle, myyjäliikkeelle vai omaan piikkiin? (08/09 vuoden vaihteessa myyntiin tullut 55x4500 maksoi alussa ~5300€, joten luulis ton hintaluokan töllöllä olevan käyttöä vielä vähän pidempään)
Kirjoittaja perusmuro » 04.03.2012 16:37
Tuohon on jo tullut muutos. Sonera aloittaa noiden CIv1 vuokraamisen tässä maalis-huhtikuussa. Tästä oli juttua ircissä, että Soneran asiakaspalvelun kanssa.
Kirjoittaja nm » 04.03.2012 16:44
svassi kirjoitti: Kellekköhän vois laittaa laskun tälläisessä tapauksessa: operaattorille, Ficoralle, myyjäliikkeelle vai omaan piikkiin? (08/09 vuoden vaihteessa myyntiin tullut 55x4500 maksoi alussa ~5300€, joten luulis ton hintaluokan töllöllä olevan käyttöä vielä vähän pidempään)
Operaattorin kanta on todennäköisesti se, että voit hankkia katselua varten yhteensopivan digiboksin reilulla 100 eurolla. Televisiohan on edelleen ihan käypä laite kuvan esittämiseen.
perusmuro kirjoitti: Tuohon on jo tullut muutos. Sonera aloittaa noiden CIv1 vuokraamisen tässä maalis-huhtikuussa. Tästä oli juttua ircissä, että Soneran asiakaspalvelun kanssa.
Kas kun taipuivat vielä. Muutaman vuoden kuluttua varmaan loppuu kuitenkin.
Paluu Linux & HDTV

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiArkkitehtuurianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiVärikäsTietokoneetViileäSöpöKukkaHauskaPelitTytötteHDLomaKuumaElääLogoRakkausElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisää	Kotiin / animaatio / gundam tapetti HD	gundam tapetti HD
1,247 näkymät
0	gundam tapetti HD
Tässä on kokoelma gundam tapetti HD työasemien, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä 5dwallpaper.com, on yli satoja tuhansia taustakuvat ovat ladattavissa. Voit ladata Jokainen Taustakuva ilmaiseksi.
Jos Like This gundam taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Love Peace Edellinen: grunge tapetti HD
näkymät (970) vapaa joulua taustakuvan HD
näkymät (402) vapaa joulu wallpaper10
näkymät (307) vapaa joulu wallpaper6
näkymät (105) tumblr-wallpaper3
minimaalinen tapetti HDthor tapetti HD DownloadBeatles tapetti HD Downloadturkoosi taustakuva HDsininen tapetti Resolution DownloadNature tapettiHarley Davidson tapetti HDmustang tapetti HDtekstuuri tapetti HDinnostava taustakuvia HD Suunnitellut 5dwallpaper.com | Powered by zuuur.com	© Copyright 2016, Kaikki oikeudet pidätetään	Siirry alkuun

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
YLE WATCH: helmikuuta 2018
Lähettänyt Sturm22 klo 9.43 1 kommentti:
Lähettänyt Sturm22 klo 10.18 3 kommenttia:
AMNESTY – GLOBALISTIEN TYÖKALU JA KANSALLISEN SUVEREENITEETIN VIHOLLINEN
Amnesty International on yksi monista globalistien käsikassaroista, joiden avulla edistetään laillistettua kansainvaellusta ja etnisen yhtenäisyyden hajoittamista. Alun perin kidutuksen ja kuolemantuomion vastainen painostusjärjestö on viimeistään 2000-luvulla muuttunut vapaan maahanmuuton puolestajapuhujaksi, mikä sopii hyvin liberaalin poliittisen eliitin tavoitteisiin. Amnestyn hyödyllisyys perustuu sen "moraaliseen aukoriteettiin", jolloin se voi "ihmisoikeuksiin" vedoten vaatia varsinkin länsimaita avaamaan rajansa ja tuhomaan näin sekä kultuurinsa että lopulta etnisen erityislaatunsa.
Koska valtamedia on globalistien kanssa samassa juonessa, se antaa mielellään Amnestylle moraalisen tuomarin roolin kun puheeksi nousee massainvaasioksi muuttunut "pakolaisuus". Ylen tuoreessa uutisessa "Suomi on mukana yleiseurooppalaisessa virrassa, jossa mennään huonompaan suuntaan" – Amnestyn raportti listaa maailman ihmisoikeustilanteesta synkkiä tietoja globalistiorganisaatio saa Suomen aluejohtajan suulla levittää sentimentalistista propagandansa ilman poikkipuolista sanaa ja lähdekritiikkiä. Se mitä maailma kaipaisi eniten juuri nyt, olisi suvereenien kansojen yhteistyöelin, joka valvoisi ja raportoisi säännöllisesti Amnestystä ja sen tuhoisasta ihmiskeskeisestä ideologiasta.
Toimittaja Kirsti Karttusen Amnesty-artikkelissa esitetyt väitteet ovat pelkkiä poliittiisia vaatimuksia, jotka on vain naamioitu kaiken arvostelun yläpuolelle julistetun ihmisoikeusetiikan taakse. Suomen Amnestyn pahamaineinen johtaja Frank Johansson todistaa jälleen kerran olevansa aito jälkimarxilainen mädättäjä, kun hän vaatii tiettyjen seksuaalisesti ja lääketieteellisesti poikkevien erityisoikeuksien tunnustamista vain siksi, että näin voitaisiin palvoa ihmisoikeuksien alttarilla kaiken mitätöivää tasa-arvoa:
Translakia Amnesty vaatii muutettavaksi niin, että juridinen sukupuolen vahvistaminen erotettaisiin lääketieteellisestä prosessista. Kiitosta ihmisoikeusjärjestöltä saa viime vuoden alussa hyväksytty tasa-arvoinen avioliittolaki.
Pahimmillaan nämä sivilisaation tuhatvuotisia perustuksia tuhoavat Amnestyn "edistykselliset" ovat silloin, kun he pakolaisuutta tekosyynä käyttäen vaativat korkean sivistyksen maita muuttamaan demografista koostumustaan peruuttamattomasti. Eurooppa on päästänyt jo nyt sisuksiinsa miljoonittain kehitysmaalaisia, joista huomattavalla osalla ei ole mitään juridista oikeutta oleskella täällä. Kiittämättömälle Johanssonille tämäkään ei riitä, vaan hän haluaa heruttaa mantereelle kaikki kynnelle kykenvät yrittäjät, jotka vain julistavat olevansa pakolaisia.
– Eivät lainkaan. EU on ostanut itselleen rahalla järjestelmän, jossa ihmisiä ei – ihmisoikeussopimuksien vastaisesti – päästetä hakemaan turvaa Euroopasta. Vuosiraportista esiin nouseva viesti ei ole uusi: Amnesty syytti jo joulukuisessa raportissaan Euroopan maita kymmenientuhansien ihmisten Libyassa kokemasta epäinhimillisestä kohtelusta.
Amnesty tosiaan vihaa valkoisia eurooppalaisia kun se syyttää röyhkeästi heitä siitä, että Libyan arabit kohtelevat Saharan eteläpuolisen Afrikan hyvinvointisaalistajia rasistisesti. Järjestön raportista jää sellainen mielikuva, että Euroopalla ja Yhdysvalloilla olisi joku selittämätön velvollisuus toimia kolmannen maailman ekologisesti kestämättömän ylijäämäväestön elättäjänä ja huoltajana.
Tähän kuvioon kuuluu olennaisesti se, että Johannsonin mielestä Suomen pitäisi ehdottomasti lopettaa kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneiden afganistanilaisten palauttaminen kotimaahan, koska ihmisiä sattuu kuolemaan siellä aivan kuten täälläkin.
Johansson ei esitä tietenkään mitään kriteerejä turvapaikanhakijoille, mutta sitäkin enemmän kantaväestölle, joka yrittää puolustaa itseään ulkopuolisia vapaamatkustajia vastaan. Hän kauhistelee ennalta arvattavasti "vihapuhetta" ja on luultavasti tyytyväinen kaikkiin toimiin, joissa kantaväestön poliittisia toimintavapauksia tukahdutetaan:
– Toisten ihmisten demonisointi ja muukalaisiin kohdistuva vihapuhe on tuttua eri puolella maailmaa. Kun ihmisoikeuksia murennetaan, mennään monessa maassa taaksepäin jo saavutetusta kehityksestä. Euroopan sisällä tästä räikeimmät esimerkit ovat Puola ja Unkari.
Johansson tulee tässä väittäneeksi, että Puola ja Unkari eivät saisi olla suvereeneja valtioita ja päättää omista rajoistaan. Samaa aihetta käsitelleessä Ylen tv-uutisten jutussa kerrottiin, että myös Trumpin johtama Yhdysvaltain hallinto "rikkoo ihmisoikeuksia", kun se ei päästä kaikkien arabimaiden kansalaisia maahansa, ikään kuin toiseen maahan matkustaminen olisi joku subjektiivinen oikeus! Ei se ole, vaan jokainen suvereeni maa voi halutessaan päättää keitä ulkomaalaisia maahan päästetään ja keitä ei. Tämähän ei taas käy ihmisoikeuskommunismia ajavalle Amnestylle, jonka mielestä miljardit kehitysmaalaiset saavat automaattisesti tulla länteen kantväestön elätettäväksi.
Yle Watch suosittelee, että lukijat eivät lahjoita Amnestylle rahaa, koska kyseessä on globalistien bulvaanina toimiva moralistinen kiristysjärjestö, jonka toiminta on tuhoisaa Suomelle ja koko eurooppalaiselle sivilisaatiolle.
TV1, torstaina 22.2.2018 klo 21:55, Ulkolinja: Ihmissalakuljettajat
Satojatuhansia ihmisiä pyrkii laittomasti Eurooppaan. Turvaa hakevista on tullut kukoistavaa liiketoimintaa, jota pyörittää maailman suurin "matkatoimisto". Nyt ihmissalakuljettajat paljastavat miten he toimivat. HD Äänitekstitys: suomi.
Tunnisteet: Amnesty International, Frank Johansson, Kirsti Karttunen
Lähettänyt Sturm22 klo 10.55 5 kommenttia:
Ylessä on tapana teettää ainakin kerran vuodessa tutkimus, jossa sitä kehutaan estoitta maan luotettavimmaksi mediaksi. Paradoksaalisesti mitattua luotettavuutta laskee se, että yleensä Yle on itse ehdottanut tutkimusta ja sanellut sille sellaiset raamit, joiden se tietää imartelevan itseään. Toisen kertaluvun omakehuun päästää silloin kun tunnetusti EU-myönteinen Yle mainostaa EU-komission barometritutkimusta, jossa kerrotaan suomalaisten suorastaan rakastavan kaikkea mikä liittyy Euroopan Unioniin. Asiasta kertoo Ylen verkkosivujen uutinen Suomalaiset arvostavat euroa ja EU:n suomia vapauksia.
Olisi mielenkiintoista tietää millaisilla kysymyksillä ja tutkimusmetodilla on saatu näin yltiöpositiivisia vastauksia. Tuhatkunta tutkimukseen osallistunutta suomalaista antaa tuskin koko kuvaa kansalaisten asenteesta EU:ta kohtaan. Valitettavasti Ylen juttu ei anna linkkiä ko. tutkimukseen, jossa vastausten poikkeuksellisuus saisi selityksen:
Kolme neljäsosaa suomalaisista kannattaa euroa ja kaksi kolmasosaa eurooppalaisen tason puolustus- ja turvallisuuspolitiikkaa, ilmenee EU-komission julkaisemasta Eurobarometrista.Barometrin mukaan EU merkitsee suomalaisille ennen muuta positiivisia käytännön asioita kuten yhteistä rahaa, vapautta matkustaa, opiskella ja työskennellä kaikkialla EU:n alueella.
Nuo edellä mainitut edut ja vapaudet ovat enimmäkseen pelkkiä teoreettisia mahdollisuuksia, joita hyödyntää vain pieni osa suomalaisista, enimmäkseen Helsingin alueelle pakkautuneet pintaliitäjät. Uutisessa ja ilmeisesti myös tutkimuksessa paljon pienemmälle huomiolle jäivät ilmiselvät EU:n valuviat ja akuutit ongelmat. Huomattavasti uskottavammin haastatellut heijastelevat suomalaisten tuntoja kun Yle kertoo, että "suurimmat ongelmat EU:ssa ovat suomalaisten mielestä terrorismi ja maahanmuutto". Tätä havaintoa ei kuitenkaan nostetettu Yle-uutisen otsikkoon.
Ideologiselle muotihullutukselle on tyypillistä, että sitä rummuttava media ottaa sen jatkuvasti esiin missä tahansa yhteydessä. Samaa mantraa toistetaan niin kauan, että konformismiin taipuvainen ihmislauma alkaa pitää mielettomyyttä totena. Näin on käymässä "sukupuolettomuuden" kanssa, vaikka asian puolesta propagoivat tahot toistavat samaan hengenvetoon, että sukupuolia (joita ei siis pitänyt olla) on ainakin yli 30.
Tyyppiesimerkki tällaisesta toistoon perustuvasta ujutuksesta ja indoktrinaatiosta on tuore Ylen kulttuuriuutinen Harvoihin naissurrealisteihin kuulunut Meret Oppenheim vähät välitti sukupuolesta: "Ihmismieli on androgyyni". Aikamme tärähtäneisyyttä kuvaa paljastavasti se, kuinka pinkkikuplassa elävät kulttuurtoimittajat nostavat juutalaistaustaisen rappiotaiteilija Meret Oppenheimin (1913–1985) nyrjähtäneen surrealismin esikuvaksi sukupuolipolitiikassa, jossa hauraat ja lellityt lumihiutaleet haluavat kynnet verillä kieltää realismin eli biologisen todellisuuden.
- Naiseus näkyy kyllä paikka paikoin Oppenheimin taiteessa, vaikka hän korostikin, että niin ihmismielellä kuin taiteellakaan ei ole sukupuolta, se on androgyyni. Oppenheim oli hyvin vapaamielinen monella tapaa, Thomas Levy [toinen juutalainen, toim. huom] sanoo.
– Nuorena Meret esiintyi monissa mieskollegojensa valokuvissa alasti. Hän oli hyvin kaunis. Seksuaalisesti hänelle tuntui olevan melko sama, onko kumppani mies- tai naispuolinen. Vanhemmiten naiset taisivat kyllä saada ylivallan, Levy pohtii.
Tuossa lainauksessa lähes jokainen väitelause on sisäisesti ristiriitaista roskaa. Totta kai "taiteilijat" voivat vedota teostensa irrationaaliseen ja jopa arationaaliseen kuten transsendenttiseen ulottuvuuteen, mutta poliittisiin ja tieteelliseen keskusteluun nuo houreet eivät sovi, koska ne ovat jo heti ensi kädeltä kumottavissa.
Mutta toimittajilla ja nykytaiteilijoilla keinot on monet, kun halutaan ajaa tiedevastaista kulttuuriliberalismia kuin käärmettä pyssyyn. Trendikkäisiin, puolisivistyneisiin näsäviisastelijoihin tällainen temppuilu uppoaa helposti, vahvistaahan se jo ennestään heidän tasa-arvoelitististä (!) maailmankuvaa, jossa halutaan erottautua rahvaan arkiajattelusta. Asiassa ei olisi mitään kummeksuttavaa, mikäli tuo friikkisirkus rinkirunkkaisi sosiaalisia konstruktioitaan yliopiston seminaarihuoneiden sisällä. Moraalisesti kestämättömäksi tilanteen tekee se, että näkyvyydellään ja jäljellä olevalla arvovallallaan Yle markkinoi kaheli mariamagdalena auktoriteettinaan valheellista ideologiaa suurille massoille.
Yle TV1, keskiviikko 14.2.2018 klo 21:00, A-Studio
Suomen valtion ja saamelaisten välillä on alkamassa totuus- ja sovintoprosessi. #yleastudio Juontajana Kirsi Heikel HD
Länsimaissa kaikki saavat etnisen vähemmistön etuoikeudet paitsi valkoinen enemmistö, joka on globaalisti marginaalinen vähemmistö. Nykyisen rotuajattelun tekopyhyys näkyy myös Suomessa, varsinkin silloin kun saamelaiset viettävät kansallispäivää 2. helmikuuta. Saamelaisasiaa puidaan vielä tänään A-studiossa.
Koko keskustelun lähtökohtana on saamalaisten oikeus etniseen itsemäärittelyyn ja muiden poisrajaamiseen: suomalaiset eivät voi halutessaan olla saamelaisia. Tätä pidetään upeana diversiteettinä ja oikeutena omaan ainutlaatuiseen identiteettiin. Kun suomalaiset ja muut valkoiset eurooppalaiset vaativat samaa oikeutta, se onkin rasismia. Tuo kauhea rasismi (joka on hyvää saamelaisille, tiibetiläisille jne.) voitetaan vain sillä, että kuka tahansa kuten somali voi halutessaan olla suomalainen. Mutta suomalainen ei voi halutessaan olla somali tai kongolainen. Eipä sillä, että kukaan todellinen suomalainen sellaiseksi haluaisikaan, mikä taas kertoo käänteisesti siitä, miksi eräät afrikkalaiset haluavat kiihkeästi tulla suomalaisiksi.
Yle Fem Teema, keskiviikkona 14.2.2018 klo 11:30, Spotlight : Varjoyhteiskunta
Tuhannet paperittomat ihmiset asuvat Suomessa yhteiskunnan ulkopuolella. He kieltäytyvät palaamasta kotimaihinsa, ja Suomi yrittää kaikin tavoin päästä heistä eroon. Toimittajat: Jeanette Björkqvist ja Jessica Stolzmann. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: ruotsi. Äänitekstitys: ruotsi. UUSINTA eiliseltä.
Yle Fem Teema, keskiviikkona 14.2.2018 klo 20:00, Ranskalainen kylä
Uudet jaksot. Kausi 7, 7/12. Sotavangit. Villeneuven kyläläisten sota-ajan kokemuksia seuraavan sarjan viimeisellä kaudella eletään 2000-lukua ja luodaan kriittinen katse menneisyyteen, ensin joulukuuhun 1945. HD Äänitekstitys: suomi. K12 (ahdistus).
Yle TV1, keskiviikkona 14.2.2018 klo 23:00, Ulkolinja: Saksan uusnatsit
Väkivaltaisen äärioikeiston kannatus on noussut Saksassa suurimmilleen sitten toisen maailmansodan - mihin tämä johtaa? Freital on yksi uuden äärioikeiston keskuksista, jossa poliittiset rintamalinjat ovat jyrkät. T: BBC. HD Äänitekstitys: suomi.
Zum Teufel! Jälleen (uus)natsidokkari Yleltä, mutta hei, tämähän onkin uusinta viime viikon torstailta. Lähetys on monessa mielessä harkittu teko, sillä ensinnäkin median politrukit tietävät, että toisto on indoktrinaation äiti. Toiseksi, ohjelma tulee sopivaan aikaan, koska 13.-15.2.1945 liittoutuneet suorittavat Dresdenin kansanmurhapommitukset. Paletin juoneen kuuluu, että Yle tv ei pommitusten vuosipäivänä lähetä koskaan muisto-ohjelmaa Dresdenin uhreista, mutta sitäkin useammin "dokumentteja" uusnatseista ja holokaustiksi kutsutusta juutalaiskansan kansanmurhayrityksestä.
Viime vuonna näihin aikoihin Yle lähetti dokumentin Adolf Eichmannista, josta kertoi Yle Watch jutussaan Dresdenin kansanmurhapommitusten muistopäivä. Mitä tekee Yle? Lähettää "dokumentin" Eichemannista...
Dresdenin siviiliuhrien karrelle palaneet ruumiit eivät hohkaa näinä päivinä televisioruudusta, vaan zionvision täyttyy väitetyn holokaustin loputtomasta jankuttamisesta. Tarkoitus on tietysti laskea kaikkien eurooppalaisten, myös suomalaisten, päälle ikuinen syyllisyys, jotta "sama ei tapahtuisi koskaan". Tämän syyllistävän propagandan päämääränä on luoda tekosyy, jotta valkoinen länsi antautuisi kolmannen maailman miljardi-invaasiolle, sillä olisihan sen vastustaminen "uusi holokausti". Väestövyöryn avulla todellakin tapahtuu kansojen murha, mutta uhreina ovat eurooppalaiset, joidan kaulaa kiristetetään murhaavasti holokaustin "moraalisella taakalla".
Tunnisteet: Adolf Eichmann, Dresden, Dresdenin pommitukset, Meret Oppenheim, saamelaiset
Tätä uutista maamme kyyniset kansanvaihtajat ovat odottaneet pitkään: Suomi ei antanut Alille turvapaikkaa, tapettiin heti Irakissa – tytär odottaa omaa käännytystään. Ihmisiä kuolee päivittäin tuhansittain milloin mistäkin syystä, mutta Yle halusi nostaa kotimaahansa palautetun irakilaismiehen kuoleman maan ykkösuutiseksi. Vaikka uutisjutussa asiaa ei suoraan sanotakaan, halutaan siinä selvästi vihjata, että Suomi, siis sinä ja minä, olemme jollain tapaa syyllisiä siihen, että irakilaiset surmasivat Bagdadissa Alin.
Lähettänyt Sturm22 klo 11.35 3 kommenttia:
Ääriliikkeen kannattajia. Lahest.
Kellä on valta määrittää Suomessa, kuka on maan sisäisen poliittinen vihollinen? Ja millä perusteella? Vastauksen paljastaa Ylen uusi artikkeli Vanhempi, osaatko puuttua nuoren radikalisoitumiseen? Ääriliikkeiden verkot hamuavat somessa. Jutussa käy selväksi, että nykyisen kulttuurihegemonian airueet eivät halua uuden sukupolven tekevän samanlaista isäkapinaa kuin heidän oppi-isänsä 60-lukulaiset punamädättäjät. Tämä on huvittavaa, koska näin 60-lukulaisten opetuslapset tunnustavat vajonneensa holhoavaan paternalismiin, joita heidän oppimestarinsa halveksuivat syvästi. Opetuskampajan taustalla lienee pelko uuden sukupolven kostosta kaikelle sille tuholle, jota 60-luvun radikaalit ja heidän hegemoniset jälkeläisensä ovat saaneet aikaan.
Jutussa haastatellut ääriliikkeitä tutkinut tohtori Tommi Kotonen Jyväskylän yliopistosta ja tomittaja-kirjailija Sanna Heinonen eivät ole keitä tahansa puolueettomia asiantuntijoita, joita kiinnostavat "ääriliikkeet" koko poliittisella värispektrillä. Tosiasiassa tohtori Tommi Kotonen on keskittynyt poliittisesti motivoituneessa työssään pelkästään äärioikeistoon, mutta silti hän sekä jutun kirjoittanut Arto Loukasmäki kutsuvat tuota tutkimustyötä ääriliikkeiden tutkimiseksi. Luultavasti sananvalinnalla halutaan luoda melikuva, että yliopiston punaisissa yhteiskuntieteellisissä tiedekunnissa tutkittaisiin muka myös äärivasemmistoa ja vieläpä arvovapaasti. Harhautus on turhaa, sillä jutusta käy selväksi, että valtiovallan suojeluksessa olevasta äärivasemmistolaisuudesta ei kerrota jutussa yhtään, vaikka se näön vuoksi mainitaankin kerran lyhyessä ääriliikkeiden listassa. Tosiasiaksi jää, että yliopiston punavihreät politrukit haluavat antaa "äärilikkeelle" ja "ääriajattelulle" vain yhden sisällön: äärioikeisto.
Varsinkin esikoisromaaninsa kirjottanut Sanna Heinonen edustaa tätä näkemystä, mikä onkin ymmärrettävä, sillä hän problematisoi kirjassaan vain suomalaisten "rasismin", mutta ei 2000-luvun globaalikommunismina tunnettua monikulttuuria. Tarkempi perehtyminen hänen kirjaansa Noland paljastaa, että kyse on yksi monista hegemoniseen vasemmistodiskussiin ihastuneesta monikultturistista.
Yhdessä kohtaa tutkija Kotonen uskaltaa sentään esittää epäsovinnaisen ajatuksen. Toisin kuin julkinen keskustelu olettaa, hänen mielestään ääriajattelu ei ole absoluuttinen termi, vaan vaihtelee poliittisten suhdanteiden mukaan:
Selväpiirteisen rajan vetäminen sille, mikä on ääriliikettä ja mikä ei, on paljon kiinni siitä, miten ihminen ajattelee. Käsitteet ovat suhteellisia, ja Tommi Kotosen mielestä se mitä itse pitää normaalina määrittelee myös äärimmäisyyden.
– Selväpiirteistä rajaa ei pysty koskaan määrittelemään, koska se elää myös poliittisen tilanteen ja ajan mukaan.
Kun läntisen maailman menoa tarkastelee avoimin silmin ja pitkä ajallinen ulottuvuus mielessään, on selvää mitkä silloin näyttävät ääriajattelulta ja ääriliikkeiltä: meidän hupaisa demokratiailveilymme, loputonta kasvua saarnaava taloususkonto ja etniskulttuurista itsemurhaa manaava massainvaasio. Ne ovat todelliset hulluuden altarimme, joiden äärellä mediapapisto ja poliitiikot kirkuvat äärioikeistoa, mutta eivät näe seivästä omassa silmässään.
Yle TV1, torstai 8.2.2018 klo 21:05, A-studio: Talk
Tiedustelulait: urkintaa vai suojelua? Vieraina oikeusministeri Antti Häkkänen (kok.), Supon päällikkö Antti Pelttari, kansanedustaja Krista Kiuru (sd.) ja Effi ry:n puheenjohtaja Leena Romppainen. Juontajana Jan Andersson #yleastudio HD
Liittovaltiota ajava EU:n sisäpiiri on vaatinut kansalaisten valvontaa jo pitkään. Suomessa Kokoomuksen Nato-sionistiset partiopojat ja -tytöt noudattavatkin innolla globalistien ehdotusta, jotta kansallismielisiä voitaisiin valvoa entistä tehokkaammin itse tuotetun (vuoden 2015 invaasio) terrorismin uhan varjolla. Ainakin turvallisuushakuiset demarieläkeläiset kannattavat innolla ehdotusta, sillä eihän heillä Systeemiin luottavaisina ole mitään salattavaa.
Ohjelmassa kansalaisia yritettiin vakuuttaa tiedustelulain oikeusturvalla, jonka perusteella he voivat kysyä erilliseltä viranomaiselta, onko heistä kysytty turvallisuustietoja. Kokoomuslainen oikeusministeri Antti Häkkänen ja Supon päälliikkö Antti Pelttari puolestaan korostivat, että tavallisilla lakia noudattavia kansalaisilla ei ole mitään pelättävää. He kiistivät kategorisesti demarien Krista Kiurun vakuuttavat argumentit, joiden mukaan lähes sadankahdenkymmenen työntekijän palkkaaminen Supon yhteyteen merkitsisi massavalvontaa.
Huolensa esittivät myös Effi ry:n puheenjohtaja Leena Romppainen ja toimittaja Jan Andersson, mutta heidän tietosuojapelkonsa keskittyivät vain vasemmistolaisiin aktivisteihin ja laittomien maassaolijoiden auttajiin. Heille sopisi todennäköisesti mainiosti, että kaikki "äärioikeistolaiset" totuuspuhujat otettaisin 24/7 valvontaan.
Länsimaissa on käynyt jo pitkään selväksi, että poliittiset eliitit eivät ole enää lojaaleja kansoilleen vaan ainoastaan itselleen. Ne myös pelkäävät kansaa, erityisesti kansallismielisiä. Juuri eliitin omia pelkoja varten uutta urkintalakia ollaan säätämässä.
He taivuttavat kansaa luottamaan itseensä, mutta miten voi luottaa lainsäätäjiin ja viranomaisiin, jotka ovat jo moneen kertaan pettäneet kansalaiset? Mitä ajatella viranomaisista, jotka ovat tuottaneet maahamme kansalta kysymättä huomattavan ei-eurooppalaisen muukalaispopulaation? Johtava poliittinen nomenklatuura, joka on jo tehnyt tuollaisen kardinaalipetoksen, tulee varmuudella pettämään myös uuden tiedustelulain "hyvää tarkoittavan" ennaltaehkäisyn kohdalla. Terrorismin ennaltaehkäisy on toisarvoinen kysymys, sillä EU-vetoisen lain päätarkoitus on valvoa kansallismielisiä, jotka eivät kannatta EU-globalismia ja monikultturismin loputonta maahanmuuttoa.
Yle TV1, torstai 8.2.2018 klo 22:00, Ulkolinja: Saksan uusnatsit
Hip hurraa, pitkästä aikaa propagandadokumentti Saksan uusnatseista! Suurennuslasin keskellä taas "väkivaltainen äärioikeisto", vaikka median käyttämänä termi on redundantti, koska se yhdistää sanaan äärioikeisto automaattisesti väkivallan, viis tilastotiedoista. Siis toisin kuin valtiovallan erityisessä suojeluksessa olevan väkivaltaisen äärivasemmiston kohdalla, josta näimme viimeksi tv-ohjelman...niin milloin? Ei milloinkaan.
Angloamerikkalainen sionistihallinto yhdessä saksalaisten yhteistoimintamiesten ja -naisten kuten Angela Merkelin kanssa päätti vuonna 2015 muuttaa kerralla saksalaisten etnistä koostumusta päästämällä vajaassa vuodessa miljoona etnisesti sopeuttamatonta vapaamatkustajaa maahan. Sionistisen miehityshallinnon lopullinen ratkaisu saksalaisväestöä kohtaan on vainoharhainen kosto siitä, että Saksa päätti aikoinaan irrottautua Siionin valtikan alta.
Ne nuoret miehet ja naiset, jotka epätoivoisin keinoin vastustivat verhojen takaa järjestettyä muukaisinvaasiota ovat samanlaisia sankareita kuin ne tiibetiläiset, jotka ovat näihin päiviin asti taistelleet kiinalaisten hyökyaaltoa ja laitonta miehitystä vastaan. Ohjelman logiikka on näin ollen täysin nurinkurinen: koko "uusnatsiongelman" syyllisiä eivät ole nuoret, vaan Merkelin miehityshallinto, joka kansalta kysymättä avasi 2000-luvun troijalaisille portit.
Lähettänyt Sturm22 klo 14.57 2 kommenttia:
Tunnisteet: Angela Merkel, Antti Häkkänen, Antti Pelttari, Arto Loukasmäki, Jan Andersson, Krista Kiuru, Leena Romppainen, Sanna Heinonen, tiedustelulaki, Tommi Kotonen
Lähettänyt Sturm22 klo 10.30 Ei kommentteja:
Lähettänyt Sturm22 klo 13.12 2 kommenttia:

matches: HD HD HD HD HD HD


VISK - § 1259 Translatiivin keskeiset käytöt
SISÄLLYS > ILMIÖT > Sijamuotojen syntaksia ja semantiikkaa > Paikallissijat > Paikallissijojen muuta käyttöä > Essiivi ja translatiivi > § 1259 Translatiivin keskeiset käytöt
Translatiivi on suuntasija, joka esiintyy tilanmuutos- ja resultatiivimuoteissa (» § 481 – 482) sekä tulosrakenteessa (» § 904; temporaalisesta käytöstä » § 1250). Intransitiivisen lauseen predikatiiviadverbiaalissa se ilmaisee, miksi tai millaiseksi joku tai jokin tulee tai muuttuu (a) ja transitiivisessa lauseessa taas, miksi tai millaiseksi joku tai jokin nimetään, tulkitaan tai tarkoitetaan (b) (» § 978).
– – mä tulen aika nopeesti sairaaksi. (k) | Hän ei myöskään ole ryhtynyt lausuntoautomaatiksi, – –. (l) | Suostutteko keskustapuolueen uudeksi puheenjohtajaksi? (l) | Aineelliset vahingot jäivät pieniksi. (L)
– – häntä sanotaan lähes mahdottomaksi työtoveriksi. (l) | Se ele oli tarkoitettu varoitukseksi, – –. (k) | Tarja Halonen valittiin ensimmäisenä suomalaisena naisena tasavallan presidentiksi. (L) | Kuutti oli ajanut autonsa mäsäksi. (k)
Translatiivilausekkeen sisältävä olla-verbillinen lause esiintyy soveltuvuutta, sopivuutta tai riittävyyttä ilmaisevissa konstruktioissa, joissa toinen keskeinen adverbiaali on elatiivissa. Lisäksi translatiivi ilmaisee luokkaa, tilaa tai ominaisuutta, johon nähden kyseistä entiteettiä suhteutetaan.
Soveltuvuus:– – esimerkiksi jakamatonta kunnioitusta nyt nauttivan emeritus arkkipiispan John Vikströmin tullessa virkaan epäiltiin onko hänestä armoitetun puhujan Mikko Juvan seuraajaksi. (L) | Miksi suomalaisista ei ole laulajiksi? (l)
Suhteutus:Hyvässä työyhteisössä tuntee olevansa oikein hyvä ihmiseksi, onpa lihava tai laiha. (E) | Kaikki meni oikein hyvin ensikertalaiseksi. (L) | Joukon painavimmaksi autoksi Pajero pysähtyy kohtuullisen hyvin. (l)
Translatiivilauseke esiintyy olla-verbin kanssa sanonnassa jokin on hyväksi ~ pahaksi ~ haitaksi ~ vaaraksi, jolla on adjektiivien tapauksessa elatiivivastine: jokin on hyvästä ~ pahasta (» § 456).
Monet translatiivisijaiset ilmaukset ovat kiteytyneet ilmaisemaan tapaa:
Opastusta myös savoksi! [Kiasmassa] (L) | – – en kai minä huvikseni soittele tähän aikaan. (k) | Poika lauleli itsekseen – –. (k) | – – valmiiksiäänitettyjä kasetteja kuuntelee mielikseen. (l) | Terveydeksi!
Translatiivimuotoiseen A-infinitiivilausekkeeseen, etenkin finaalirakenteeseen, sisältyy usein tarkoituksen implikaatio, esim. He palasivat tavatakseen taas vanhat ystävät ja sukulaiset (l); aina intentionaalisuutta ei kuitenkaan ole mukana: Ranska oli ensimmäinen EU-maa, joka siirtyi tuona vuonna kesäaikaan maaliskuussa palatakseen taas talviaikaan syyskuussa (L) (» § 513). A-infinitiivin ja partisiippien translatiivimuodot esiintyvät useissa verbiliitoissa: ottaa onnistuakseen, tulla tehneeksi, saada tehdyksi (» § 453).
Huom. Tavallisimmat translatiivisijaiset sanaesiintymät teksteissä ovat adverbistuneita tai partikkelistuneita sanoja: lisäksi, esimerkiksi, siksi, miksi, aluksi, erikseen, tarpeeksi, toistaiseksi, onneksi (» § 387).


text:
KHO:2013:155 - Korkein hallinto-oikeus
Etusivu » Päätöksiä » Vuosikirjapäätökset » Vuosikirjapaatos » KHO:2013:155
KHO:2013:155
Elinkeinotulon verotus - Yritysjärjestely - Fuusio - Ulkomailla asuva tytäryhtiö - Tappion vähentäminen - Unionin tuomioistuimen tuomio
Vuosikirjanumero: KHO:2013:155
Antopäivä: 4.10.2013
Diaarinumero: 1460/2/09
ECLI-tunniste: ECLI:FI:KHO:2013:155
A Oy sai vähentää siihen sulautuvalle ruotsalaiselle tytäryhtiölle B AB:lle vahvistetut tappiot, jos A Oy näytti toteen, että B AB oli käyttänyt loppuun mahdollisuudet kyseisten tappioiden huomioon ottamiseksi eikä ollut mahdollisuutta siihen, että joko B AB itse tai kolmas osapuoli saisi ottaa ne huomioon Ruotsissa. Vähentämisen edellytyksenä oli, että tappiot voitaisiin vähentää vastaavassa suomalaisten yhtiöiden välisessä sulautumisessa.
B AB:n tappiot oli vähentämistä varten laskettava elinkeinotulon verottamisesta annetun lain mukaan.
Ennakkoratkaisu verovuodelle 2009.
Unionin tuomioistuimen tuomio C-123/11
Keskusverolautakunta 25.3.2009 nro 17/2009
Saako A Oy vähentää verotuksessaan sen ruotsalaiselle tytäryhtiölle B AB:lle Ruotsin verolainsäädännön mukaan vahvistetut tappiot tuloverolain 123 §:n 2 momentin mukaisesti, jos B AB sulautuu A Oy:öön?
A Oy kuuluu C-konserniin. C Oyj:n kokonaan omistamalla D Oy:llä on Ruotsissa vähittäiskauppaa harjoittava tytäryhtiö E AB sekä kiinteistöyhtiöiden osakkeita omistava tytäryhtiö F Fastigheter AB, joka omistaa 100 prosenttia yhdeksän kiinteistöyhtiön osakkeista. Kiinteistöyhtiöiden omistamat kiinteistöt ovat E AB:n liiketoiminnan käytössä. C-konsernilla ei ole Ruotsissa muita yhtiöitä tai muuta liiketoimintaa.
B AB on Ruotsissa rekisteröity yhtiö. A Oy perusti yhtiön vuonna 1998 ja on omistanut yhtiön osakkeet siitä lukien yhtäjaksoisesti. B AB on harjoittanut liiketoimintanaan Ruotsissa kolmessa ulkopuolisilta vuokratussa toimipaikassa.
Yhtiön toiminnan tappiollisuuden vuoksi yksi toimipiste suljettiin joulukuussa 2007 ja loput kaksi maaliskuussa 2008. Yhtiön liiketoiminta lopetettiin toimipisteiden sulkemisen jälkeen. Yhtiö ei tällä hetkellä harjoita liiketoimintaa eikä sillä ole työntekijöitä. Yhtiön ei ole tarkoitus jatkossakaan harjoittaa liiketoimintaa Ruotsissa tai muualla.
B AB:n tulos on ollut tilikaudella 1.1.–31.12.2007 ja 1.1.2008–31.12.2008 tappiollinen. Yhtiön tämän hetkiset varat muodostuvat pääasiassa lyhytaikaisista saatavista ja rahavaroista.
B AB:n vastuulla on edelleen kahden toimipisteen pitkäaikaiset vuokrasopimukset. Toimipisteet ovat tällä hetkellä tyhjillään. B AB on pyrkinyt vapautumaan vuokrasopimuksista toistaiseksi siinä onnistumatta. Vuokravastuun määrä on vuositasolla noin 1,3 miljoonaa euroa ja koko vuokra-ajalta yhteensä noin 10 miljoonaa euroa. Vastuu ei kuitenkaan tule realisoitumaan näin suurena, sillä jos neuvottelut vuokranantajan kanssa eivät johda tulokseen, tilat tullaan edelleen vuokraamaan ulkopuoliselle.
B AB:lle on tappiollisen liiketoiminnan seurauksena vahvistettu Ruotsissa tappioita vuosilta 2001–2007 yhteensä noin 44,8 miljoonaa euroa. Koska B AB:n liiketoiminta on lopetettu, se ei voi verotuksessaan vähentää sille vahvistettuja tappiota Ruotsissa.
B AB:n tappioita ei ole voitu eikä voida kattaa Ruotsin verolainsäädännön mukaisella konserniavustuksella sisaryhtiö E AB:n pitkäaikaisen tappiollisuuden vuoksi. E AB:lla on vahvistettuja tappioita yhteensä noin 122,4 miljoonaa euroa vuoden 2007 lopussa. E AB:n liiketuloksen ennustetaan olevan negatiivinen ainakin tilikauden 2010 loppuun saakka investointiohjelmasta johtuen. Kun otetaan huomioon se, että yhtiö on huomattavan velkainen, yhtiön tulos ennen veroja on käytännössä tappiollinen vielä tätäkin pidempään. Käytännössä tilanne Ruotsissa on siten se, että B AB ei itse voi vähentää tappioitaan eikä niitä voida muutoinkaan vähentää siellä.
Suunnitellusta toimenpiteestä
B AB:n toiminnan lopettamisen johdosta ja yhtiön jäljellä olevien vuokravastuiden siirtämiseksi A Oy:ssä on suunniteltu, että yhtiö sulautettaisiin A Oy:öön Suomen ja Ruotsin osakeyhtiölakien mukaisella rajat ylittävällä tytäryhtiösulautumisella. Sulautuminen koetaan liiketaloudellisesti perustellummaksi ratkaisuksi esillä olevassa tilanteessa muun muassa vastuiden (mukaan lukien edellä todettu vuokravastuu) siirtymisen vuoksi. Vastuut siirtyvät yleisseuraannossa välittömästi emoyhtiölle. Lisäksi se on menettelynä suoraviivainen ja selkeä konsernirakenteen yksinkertaistamiseen tähtäävä toimenpide.
Sulautumisessa B AB:n jäljellä olevat varat, velat ja vastuut siirtyvät A Oy:lle ja B AB purkautuu selvitysmenettelyttä. Koska A Oy omistaa koko sulautuvan yhtiön osakekannan, osakevastiketta ei ole suunniteltu annettavan.
Koska B AB:n toiminta on lopetettu eikä yhtiöllä ole työntekijöitä Ruotsissa, sulautumisen jälkeen A Oy:lle ei muodostu kiinteää toimipaikkaa Ruotsiin.
B AB:n verotappioiden määrä on sulautumiseen liittyen tarkoitus laskea uudelleen elinkeinotulon verottamisesta annetun lain mukaisesti.
A Oy on omistanut B AB:n osakkeet yhtäjaksoisesti yhtiön perustamisesta lähtien.
Mikäli B AB sulautuu A Oy:öön hakemuksessa tarkoitetulla tavalla, A Oy:llä ei ole oikeutta vähentää verotuksessaan B AB:lle Ruotsissa vahvistettuja tappioita.
Ennakkoratkaisua on, jos hakija tekee siitä vaatimuksen, noudatettava sitovana vuodelta 2009 toimitettavassa yhteisön tuloverotuksessa.
Elinkeinotulon verottamisesta annetun lain 52 a §:ssä on säädetty mainitussa laissa tarkoitetusta sulautumisesta.
Elinkeinotulon verottamisesta annetun lain 52 §:n 2 momentin mukaan lain 52 a - 52 f §:ää sovelletaan jäljempänä mainituin rajoituksin myös silloin, kun sulautuminen, jakautuminen, liiketoiminnan siirto tai osakkeiden vaihto koskee eri jäsenvaltioissa olevia yhtiötä koskeviin sulautumisiin, jakautumisiin, osittaisjakautumisiin, varojensiirtoihin ja osakkeidenvaihtoihin sekä eurooppayhtiön (SE) tai eurooppaosuuskunnan (SCE) sääntömääräisen kotipaikan siirtoon jäsenvaltioiden välillä sovellettavasta yhteisestä verojärjestelmästä annetun neuvoston direktiivin 90/434/ETY 3 artiklan a kohdassa tarkoitettuja yhteisöjä, jotka ovat velvollisia suorittamaan yhteisöveroa. Yhtiön katsotaan olevan jäsenvaltiossa, jos sen kotipaikka on jäsenvaltion lainsäädännön mukaan tuossa valtiossa eikä sen katsota Euroopan unionin jäsenvaltion ja kolmannen valtion välisen kaksinkertaisen verotuksen välttämistä koskevan sopimuksen mukaan olevan unionin ulkopuolella sijaitseva.
Ruotsalainen osakeyhtiö B AB aikoo sulautua osakeyhtiölain 16 luvun 19 §:n mukaisena rajat ylittävänä sulautumisena suomalaiseen emoyhtiöönsä A Oy:öön, joka on omistanut koko B AB:n osakekannan vuodesta 1998 lähtien. B AB on lopettanut liiketoimintansa vuonna 2008.
B AB on elinkeinotulon verottamisesta annetun lain 52 §:n 2 momentissa tarkoitettu yhtiö, joten hakemuksessa tarkoitettuun sulautumiseen voidaan soveltaa mainitun lain sulautumista koskevia säännöksiä. Mainitussa lainkohdassa ei säädetä sulautuvan yhtiön tappioiden käsittelystä sulautumisen jälkeen.
Tuloverolain 123 §:n 2 momentin mukaan yhteisöjen sulauduttua vastaanottavalla yhteisöllä on oikeus vähentää verotettavasta tulostaan sulautuneen yhteisön tappio 119 ja 120 §:ssä säädetyllä tavalla, mikäli vastaanottava yhteisö tai sen osakkaat ovat tappiovuoden alusta lukien omistaneet yli puolet sulautuneen yhteisön osakkeista.
A Oy:öön sulautuvan B AB:n toiminta on ollut tappiollista vuosina 2001–2007, joilta vuosilta yhtiöllä on Ruotsissa vahvistettuja tappioita. Ruotsin verolainsäädännön mukaan vahvistettuja tappioita ei voida pitää tuloverolain 119 §:n 2 momentissa tarkoitettuina elinkeinotulon verottamisesta annetun lain mukaan laskettuina tappioina. Näin ollen A Oy:llä ei ole oikeutta vähentää verotuksessaan B AB:lle Ruotsissa vahvistettuja tappiota puheena olevan sulautumisen jälkeen.
EY-oikeuden selvät, täsmälliset ja ehdottomat normit ovat välittömästi sovellettavaa oikeutta ja jäsenvaltioiden viranomaisten on jätettävä soveltamatta sellaisia sisäisen lainsäädännön säännöksiä, jotka ovat tällaisten normien vastaisia. Tuloverolain 119 §:n 2 momentin ei voida katsoa olevan edellä tarkoitetulla tavalla ristiriidassa EY-oikeuden kanssa.
Tuloverolaki 119 § 2 momentti ja 123 § 2 momentti
Laki elinkeinotulon verottamisesta 52 § 2 momentti ja 52 a §
A Oy on valituksessaan korkeimmalle hallinto-oikeudelle vaatinut, että keskusverolautakunnan ennakkoratkaisu kumotaan ja uutena ennakkoratkaisuna lausutaan, että hakemuksessa kuvattujen olosuhteiden vallitessa A Oy saa vähentää B AB:lle vahvistetut tappiot.
Yhtiö on katsonut, että yritysjärjestelydirektiivissä ei ole lainkaan mainintaa siitä, tuleeko sulautuvan yhtiön tappioiden siirtyä vähennettäväksi vastaanottavan yhtiön asuinvaltion verotuksessa. Direktiivin tarkoituksena on kuitenkin sallia rajat ylittävät yritysjärjestelyt lähtökohtaisesti samoin edellytyksin kuin puhtaasti kotimaiset järjestelyt.
Suomessa sovelletaan samoja yritysjärjestelydirektiivipohjaisia elinkeinotulon verottamisesta annetun lain säännöksiä niin rajat ylittäviin kuin Suomen sisäisiin sulautumisiin. Tämän lisäksi verotuksessa on sulautumisia koskevia erityissääntöjä, joita ei sellaisenaan ole yritysjärjestelydirektiivissä. Yhtiö katsoo, että asia voidaan ratkaista sen eduksi ensisijaisesti tulkintavaikutusta soveltaen.
Tarkasteltaessa asiaa unionin perusvapauksien nojalla asia on ratkaistava nimenomaan sijoittautumisoikeuden perusteella. Kyse on eurooppaoikeudellisesti kahden samanlaisen tilanteen erilaisesta kohtelusta. Erilaista kohtelua ei voida hyväksyä oikeuttamisperusteiden nojalla.
Alueperiaate ei oikeuta keskusverolautakunnan esittämää ratkaisua. Tämä voidaan todeta unionin tuomioistuimen tuomioista C-446/03, Marks & Spencer ja C-414/06, Lidl Belgium, joissa kummassakaan alueperiaate ei tehnyt käsiteltävistä verosäännöksistä oikeutettuja. Asiassa C-446/03 tuomioistuin nimenomaisesti toteaa, että se, että jäsenvaltio, jonka alueella emoyhtiö asuu, ei kanna veroa sen alueelle sijoittautuneen emoyhtiön sellaisten tytäryhtiöiden voitosta, jotka verotuksellisesti asuvat toisessa jäsenvaltiossa, ei sinänsä oikeuta siihen, että konsernin sisäinen tappiontasaus myönnetään ainoastaan kyseisessä jäsenvaltiossa verotuksellisesti asuville yhtiöille aiheutuneiden tappioiden osalta.
Unionin tuomioistuin on asiassa C-250/95, Futura todennut, että verovalvonnan tehokkuus voisi oikeuttaa erilaisen kohtelun muutoin samanlaisissa tilanteissa. Tuomioistuin kuitenkin jatkaa, että ottaen huomioon lainsäädännön tarkoitus, eli se että tappio on todellinen ja sen määrä on oikein, verovelvollinen voi osoittaa selvästi ja täsmällisesti tappion todellisuuden ja oikean määrän myös ilman, että sen on täytynyt pitää joka vuosi erikseen Luxemburgin sääntöjen mukaista kirjanpitoa.
Ruotsin säännösten mukaisen tilintarkastetun kirjanpidon ja Ruotsin säännösten mukaisen verotuksen tappion voidaan olettaa osoittavan selvästi ja täsmällisesti myös B AB:n tappioiden todellisuuden ja oikean määrän.
Suomen verojärjestelmän johdonmukaisuus ei voi toimia oikeuttamisperusteena rajat ylittävän sulautumisen erilaiselle kohtelulle verrattuna puhtaasti kotimaiseen sulautumiseen. Jotta verojärjestelmän johdonmukaisuus voisi toimia oikeuttamisperusteena, on unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti selvitettävä, että kyseinen verotuksellinen etu on suorassa yhteydessä siihen, että tämä etu kompensoidaan kantamalla tietty vero. Tästä johtuen B AB:n tulojen verottamatta jättämistä Suomessa ja sen tappioiden vähennyskelvottomuutta Suomessa koskevalla vertailulla ei ole merkitystä, koska niillä ei ole unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaista suoraa yhteyttä (esimerkiksi C-293/06, Deutsche Shell).
Lisäksi sitä, ettei B AB:n tappioita oteta huomioon A Oy:n veron määräytymisperustetta vahvistettaessa, ei kompensoida millään verotuksellisella edulla Suomessa eikä Ruotsissa. Tilanne on pikemmin päinvastoin, sillä mikäli Ruotsiin jäisi kiinteä toimipaikka, Suomelle syntyisi verotusoikeus tämän kiinteän toimipaikan liiketoiminnan tulokseen.
Unionin tuomioistuin on asioissa C-446/03, Marks & Spencer ja C-414/06 Lidl Belgium todennut, että verotusvallan tasapainoinen jakautuminen ja tappioiden kahdenkertaisen käytön vaara yhdessä oikeuttavat kansallisen tilanteen ja rajat ylittävän tilanteen erilaiset kohtelut. Ensinnäkin voidaan todeta, ettei B AB:n sulautuessa A Oy:öön tappioiden kaksinkertaisen käytön vaaraa ole. Tämä johtuu siitä, ettei tappioista voida tässä hakemuksessa kuvatulla tavalla käyttää Ruotsissa, koska Ruotsiin ei jää kiinteää toimipaikkaa. Verotusvallan tasapainoisen jakautumisen osalta asiassa Marks & Spencer unionin tuomioistuin nimenomaisesti toteaa, etteivät oikeuttamisperusteet ole suhteellisuusperiaatteen mukaisia tilanteessa, jossa tappiot ovat lopullisia.
Asiassa kysymys on tilanteesta, jossa sulautuva yhtiö ei voi itse vähentää tappioita eikä niitä voida vähentää myöskään muiden samassa jäsenvaltiossa tai muissa jäsenvaltioissa asuvien yhtiöiden antamilla konserniavustuksilla tai millään muullakaan tavalla. Kysymys on siis lopullisista tappioista. Tappiot menetetään sulautuvan yhtiön jäsenvaltiossa sen vuoksi, että sulautuvan yhtiön olemassaolo jäsenvaltiossa juridisena henkilönä päättyy.
Veronsaajien oikeudenvalvontayksikkö on vastineessaan lausunut, että unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä on tunnustettu, että yritysverotuksen harmonisoinnin puuttuessa jäsenvaltioilla on edelleen toimivalta sopimuksin tai yksipuolisesti päättää verotusvaltansa jakoperusteista. Veronsaajien oikeudenvalvontayksikkö viittaa tältä osin tuomion C-231/05, AA Oy, kohtiin 52–65, joista ilmenee, että verotusvallan tasapainoinen jakautuminen oli hyväksyttävä oikeuttamisperuste yhdessä veronkierron vaaran kanssa.
Veronsaajien oikeudenvalvontayksikkö on viitannut myös 15.1.2008 annettuun Euroopan parlamentin päätöslauselmaan 2007/2144(INI), jossa rajat ylittävien tappioiden verokohtelua on perusteellisesti käsitelty ottaen myös huomioon komission tiedonanto "Tappioiden verokohtelu rajat ylittävissä tilanteissa" (KOM(2006)0824).
Valtiovarainministeriö, jolta korkein hallinto-oikeus on pyytänyt lausunnon, on todennut, että yritysjärjestelydirektiivissä tai elinkeinoverolaissa ei ole sellaisia säännöksiä sulautuvan yhtiön tappioiden siirtymisestä vastaanottavalle yhtiölle, joita voitaisiin soveltaa esillä olevassa asiassa. Elinkeinotulon verottamisesta annetun lain mukaan vahvistettujen kotimaisten tappioiden siirtymisestä sulautumisissa säännellään tuloverolain 119 ja 123 §:ssä. Tuloverolaissa ei ole säännöksiä ulkomaisten yhteisöjen ulkomailla vahvistettujen tappioiden siirtymisestä eri jäsenvaltioissa asuvien yhtiöiden välisissä sulautumisissa.
Tuloverolain 119 ja 123 §:n soveltamista eri jäsenvaltioista olevien yhtiöiden sulautumiseen on arvioitava perussopimuksen säännösten kannalta. Tällöin on ratkaistava, onko tilanne tappioiden siirtyessä kansallisessa sulautumisessa ja rajat ylittävässä sulautumisessa esillä olevassa asiassa objektiivisesti tarkastellen samanlainen. Jos tilanteet ovat objektiivisesti tarkastellen samanlaiset, se, että sulautuvan yhtiön tappiot siirtyvät vastaanottavalle yhtiölle yleensä vain kotimaisten yhtiöiden välisessä sulautumisessa, on perusteltavissa yleistä etua koskevalla pakottavalla syyllä. Esillä olevassa asiassa tällaisena syynä voidaan pitää verotusvallan jaon säilyttämistä jäsenvaltioiden välillä ja tarvetta rajoittaa verovelvollisen mahdollisuutta valita vapaasti jäsenvaltio, jossa yhdessä jäsenvaltiossa vahvistettu tappio vähennetään. Oikeuttamisperusteena saattaa olla myös tappioiden kaksinkertaisen käytön vaara. Oikeuttamisperuste on suhteellisuusperiaatteen mukainen.
A Oy:tä ja Veronsaajien oikeudenvalvontayksikköä on vielä kuultu puolin ja toisin.
3. Korkeimman hallinto-oikeuden välipäätös ennakkoratkaisun pyytämisestä Euroopan unionin tuomioistuimelta
Korkein hallinto-oikeus on päättänyt lykätä asian käsittelyä ja pyytää Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 267 artiklan nojalla ennakkoratkaisun sopimuksen 49 ja 54 artiklojen tulkinnasta.
Korkein hallinto-oikeus on pyytänyt ennakkoratkaisun seuraaviin kysymyksiin:
1. Edellyttävätkö SEUT 49 ja 54 artiklat, että vastaanottava yhtiö saa verotuksessaan vähentää siihen sulautuneen toisessa jäsenvaltiossa asuneen yhtiön siellä harjoitetun toiminnan tappiot sulautumista edeltäneiltä vuosilta, kun vastaanottavalle yhtiölle ei muodostu sulautuneen yhtiön asuinvaltioon kiinteää toimipaikkaa ja kun vastaanottava yhtiö saa kansallisten säännösten mukaan vähentää sulautuneen yhtiön tappioita, jos sulautunut yhtiö on ollut kotimainen tai tappiot ovat syntyneet tässä valtiossa sijainneessa kiinteässä toimipaikassa?
2. Jos ensimmäiseen kysymykseen vastataan myöntävästi, onko SEUT 49 ja 54 artikloilla vaikutusta siihen, tuleeko vähennettävän tappion määrä laskea vastaanottavan yhtiön asuinvaltion verolainsäädännön mukaan vai pidetäänkö vähennettävinä tappioina sulautuvan yhtiön asuinvaltion lain mukaan siellä vahvistettuja tappioita?
Unionin tuomioistuin on 21.2.2013 asiassa C-123/11 antamallaan tuomiolla ratkaissut korkeimman hallinto-oikeuden esittämät ennakkoratkaisukysymykset.
24 Tältä osin on ensiksi muistettava, että rajatylittävät sulautumiset ovat muiden yhtiöiden muuntamiseen liittyvien toimien tapaan keino vastata eri jäsenvaltioihin sijoittautuneiden yhtiöiden yhteistyö- ja yhdistymistarpeisiin. Näissä toimissa katsotaan näin ollen olevan kyse erityisistä sijoittautumisoikeuden käyttömuodoista, jotka ovat sisämarkkinoiden häiriöttömän toiminnan kannalta tärkeitä, ja kyseiset toimet ovat siis osa taloudellista toimintaa, jonka osalta jäsenvaltioiden on noudatettava sijoittautumisvapautta koskevaa SEUT 49 artiklan määräystä (asia C-411/03, SEVIC Systems, tuomio 13.12.2005, Kok., s. I-10805, 19 kohta).
27 Kyseisten artiklojen soveltamista koskeva kysymys on nimittäin erotettava siitä kysymyksestä, voiko jäsenvaltio ryhtyä toimenpiteisiin estääkseen sen, että turvautumalla perussopimuksessa annettuihin mahdollisuuksiin jotkut kyseisen jäsenvaltion kansalaisista yrittävät väärinkäytösluonteisesti välttyä kansallisen lainsäädäntönsä soveltamiselta (ks. vastaavasti asia C-212/97, Centros, tuomio 9.3.1999, Kok., s. I-1459, 18 kohta).
29 Koska sijoittautumisvapautta sovelletaan pääasiaan, on muistettava, että vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan välitön verotus kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan, mutta jäsenvaltioiden on käytettävä tätä toimivaltaansa unionin oikeutta noudattaen (ks. mm. asia C-446/03, Marks & Spencer, tuomio 13.12.2005, Kok., s. I-10837, 29 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
30 Sijoittautumisvapaus, joka SEUT 49 artiklassa tunnustetaan unionin kansalaisille, sisältää SEUT 54 artiklan mukaan niiden jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti perustettujen yhtiöiden, joiden sääntömääräinen kotipaikka, keskushallinto tai päätoimipaikka on unionin alueella, oikeuden harjoittaa toimintaansa kyseisessä jäsenvaltiossa tytäryhtiön, sivuliikkeen tai kauppaedustajan liikkeen välityksellä (ks. mm. asia C-307/97, Saint-Gobain ZN, tuomio 21.9.1999, Kok., s. I-6161, 35 kohta ja asia C-337/08, X-Holding, tuomio 25.2.2010, Kok., s. I-1215, 17 kohta).
33 Jotta tällainen erilainen kohtelu soveltuisi yhteen EUT-sopimuksen sijoittautumisvapautta koskevien määräysten kanssa, sen on koskettava tilanteita, jotka eivät ole objektiivisesti arvioituina toisiinsa rinnastettavissa, tai sen on oltava perusteltua yleistä etua koskevasta pakottavasta syystä (ks. analogisesti suhteessa pääomien vapaaseen liikkuvuuteen asia C-446/04, Test Claimants in the FII Group Litigation, tuomio 12.12.2006, Kok., s. I-11753, 167 kohta). Oikeuskäytännöstä seuraa, että rajat ylittävän tilanteen rinnastettavuutta jäsenvaltion sisäiseen tilanteeseen on tutkittava siten, että huomioon otetaan kyseessä olevilla kansallisilla säännöksillä tavoiteltu päämäärä (ks. analogisesti asia C-231/05, Oy AA, tuomio 18.7.2007, Kok., s. I-6373, 36–38 kohta).
41 Jäsenvaltioiden välisen verotusvallan jakautumisen säilyttämistä koskevan tarpeen osalta on todettava, että kyseisellä tarpeella voidaan oikeuttaa erilainen kohtelu silloin, kun tarkastellulla järjestelmällä pyritään estämään menettelytapoja, jotka ovat omiaan vaarantamaan jäsenvaltion oikeuden käyttää verotusvaltaansa sen alueella toteutettujen toimintojen osalta (ks. vastaavasti asia C-347/04, Rewe Zentralfinanz, tuomio 29.3.2007, Kok., s. I-2647, 42 kohta ja em. asia Oy AA, tuomion 54 kohta).
A Oy ja Veronsaajien oikeudenvalvontayksikkö ovat antaneet lausuman unionin tuomioistuimen tuomion johdosta.
Korkein hallinto-oikeus on tutkinut asian. Korkein hallinto-oikeus kumoaa annetun ennakkoratkaisun ja lausuu uutena ennakkoratkaisuna, että jos B AB sulautuu A Oy:öön, A Oy saa vähentää B AB:lle syntyneet tappiot Suomen verolainsäädännön mukaisesti sillä edellytyksellä, että A Oy näyttää toteen, että B AB on käyttänyt loppuun mahdollisuudet kyseisten tappioiden huomioon ottamiseksi eikä ole mahdollisuutta siihen, että joko B AB itse tai kolmas osapuoli saisi ottaa ne huomioon Ruotsissa tulevien verovuosien osalta. Mahdollisesti siirtyvät tappiot on esitettävä elinkeinotulon verottamisesta annetun lain säännösten mukaisina.
Tällä ennakkoratkaisulla ei ole ratkaistu kysymyksiä tappioiden vähentämiselle Suomen lainsäädännössä asetettujen edellytysten täyttymisestä muiden kuin edellä mainittujen seikkojen osalta.
Ennakkoratkaisua on, jos A Oy tekee siitä vaatimuksen, noudatettava sitovana vuodelta 2009 toimitettavassa yhteisön tuloverotuksessa.
B AB on Ruotsissa rekisteröity yhtiö. A Oy perusti yhtiön vuonna 1998 ja on omistanut yhtiön osakkeet siitä lukien yhtäjaksoisesti. B AB on harjoittanut liiketoimintanaan Ruotsissa kolmessa ulkopuolisilta vuokratussa toimipisteessä.
A Oy on keskusverolautakunnalle tekemässään hakemuksessa esittänyt, että B AB:n toiminnan tappiollisuuden vuoksi yksi toimipiste suljettiin joulukuussa 2007 ja loput kaksi maaliskuussa 2008. Yhtiön liiketoiminta lopetettiin toimipisteiden sulkemisen jälkeen. Yhtiö ei tällä hetkellä harjoita liiketoimintaa eikä sillä ole työntekijöitä. Yhtiön ei ole tarkoitus jatkossakaan harjoittaa liiketoimintaa Ruotsissa tai muualla. B AB:n toiminnan lopettamisen johdosta ja yhtiön jäljellä olevien vuokravastuiden siirtämiseksi A Oy:ssä on suunniteltu, että B AB sulautettaisiin A Oy:öön Suomen ja Ruotsin osakeyhtiölakien mukaisella rajat ylittävällä tytäryhtiösulautumisella. Sulautuminen koetaan liiketaloudellisesti perustellummaksi ratkaisuksi esillä olevassa tilanteessa muun muassa vastuiden (mukaan lukien edellä todettu vuokravastuu) siirtymisen vuoksi. Vastuut siirtyvät yleisseuraannossa välittömästi emoyhtiölle. Lisäksi se on menettelynä suoraviivainen ja selkeä konsernirakenteen yksinkertaistamiseen tähtäävä toimenpide.
Sulautumisessa B AB:n jäljellä olevat varat, velat ja vastuut siirtyvät A Oy:lle ja B AB purkautuu selvitysmenettelyttä. Koska A Oy omistaa koko sulautuvan yhtiön osakekannan, osakevastiketta ei ole suunniteltu annettavan. Valitus koskee B AB:lle syntyneiden tappioiden vähentämistä A Oy:n tuloksesta.
Korkeimman hallinto-oikeuden pyydettyä ennakkoratkaisun edellä selostetun mukaisesti unionin tuomioistuin on 21.2.2013 antamallaan tuomiolla C-123/11 ratkaissut korkeimman hallinto-oikeuden esittämät ennakkoratkaisukysymykset. Tuomion mukaan SEUT 49 ja SEUT 54 artiklat eivät pääasiassa kyseessä olevissa olosuhteissa ole esteenä kansalliselle lainsäädännölle, jossa tytäryhtiönsä, joka on sijoittautunut toiseen jäsenvaltioon ja lopettanut toimintansa, kanssa sulautuneelta emoyhtiöltä evätään mahdollisuus vähentää verotettavasta tulostaan tappiot, jotka tytäryhtiölle ovat aiheutuneet sulautumista edeltävinä verovuosina, vaikka kyseisessä kansallisessa lainsäädännössä annetaan tämä mahdollisuus silloin, kun sulautuminen toteutetaan maassa asuvan tytäryhtiön kanssa.
Tällainen kansallinen lainsäädäntö on kuitenkin yhteensopimatonta unionin oikeuden kanssa, jos siinä ei tarjota emoyhtiölle mahdollisuutta näyttää toteen, että sen ulkomailla asuva tytäryhtiö on käyttänyt loppuun mahdollisuudet kyseisten tappioiden huomioon ottamiseksi, ja jos ei ole olemassa mahdollisuutta siihen, että joko tytäryhtiö itse tai kolmas osapuoli saisi ottaa ne huomioon tytäryhtiön asuinpaikkavaltiossa tulevien verovuosien osalta. Näin ollen tappioiden vähentämistä ei voida evätä sillä perusteella, että ne ovat syntyneet Ruotsissa asuvalle tytäryhtiölle ja ne on alun perin laskettu Ruotsin verolainsäädännön mukaan.
Tuomion C-123/11 mukaan säännöt, joiden perusteella lasketaan ulkomailla asuvan tytäryhtiön tappiot sitä varten, että maassa asuva emoyhtiö ottaa ne käyttöönsä pääasiassa kyseessä olevan kaltaisessa sulautumisessa, eivät saa merkitä epäyhdenvertaista kohtelua suhteessa niihin laskusääntöihin, joita olisi sovellettu, jos sulautuminen olisi toteutettu maassa asuvan tytäryhtiön kanssa. Tämä unionin tuomioistuimen asettama vaatimus toteutuu parhaiten siten, että ruotsalaisen tytäryhtiön tappiot lasketaan niiden vähentämistä varten elinkeinotulon verottamisesta annetun lain säännösten mukaisesti.
Kysymyksessä olevassa ennakkoratkaisuprosessissa on keskusverolautakunnassa, unionin tuomioistuimessa ja korkeimmassa hallinto-oikeudessa käsitelty tosiasiallisesti vain kysymystä siitä, voivatko Ruotsissa asuneen yhtiön tappiot tulla sulautumisen jälkeen vähennettäviksi Suomessa asuvan vastaanottaneen yhtiön tulosta. Sen enempää keskusverolautakunnan päätöksessä kuin osapuolten lausumissakaan ei ole esitetty tosiasiatietoja ja oikeudellisia näkökohtia siinä tarkoituksessa, että niiden perusteella voitaisiin arvioida, täyttyvätkö sulautuneen yhtiön tappioiden vähentämiselle vastaanottaneen yhtiön tulosta Suomen verolainsäädännössä yleisesti asetetut edellytykset. Tässä tilanteessa korkein hallinto-oikeus ei ota ratkaistavakseen sitä, miten näiden edellytysten täyttymistä on arvioitava yhtiöiden toiminnan luonteen, aiempien omistajanvaihdosten ja muiden seikkojen valossa. Annettavalla ennakkoratkaisulla ei sen vuoksi ratkaista kaikilta osiltaan kysymystä siitä, saako A Oy vähentää kysymyksessä olevat B AB:n tappiot.
Asian ovat ratkaisseet hallintoneuvokset Ahti Vapaavuori, Matti Halén, Eila Rother, Timo Viherkenttä ja Leena Äärilä. Asian esittelijä Liisa Tähtinen.

matches:
§ 2
§ 2
§ 2
tuomioistuin
tuomioistuin
Tuomioistuin
tuomioistuin
tuomioistuin
tuomioistuin
tuomioistuin


text:
sin city tapetti HD
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / Lisää / sin city tapetti HD	sin city tapetti HD
2,201 näkymät
0	sin city tapetti HDH2
Tässä on paras kokoelma Sin City tapetti HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos Like Thissin kaupunki tapetti HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Jeya Edellinen: tasavalta pelaajat tapetti HD
seuraava: maastoajo tapetti HD
majakka tapettiikkuna 7 HD tapettimerijalkaväki tapetti HDravens tapetti HDsusi taustakuvia HDSasuke Uchiha tapetti HDmerirosvo tapetti HDTexans tapetti HDviileä pokemon tapettitaustakuvaksi mac HD Mainos


Kilpailutiedote 2020 - Pesäpalloliitto
Naperosäännöt
Pienpelin säännöt
Jokaisella pelaajalla pitää olla lisenssi ostettuna viimeistään ennen ensimmäistä sarjapeliä. Huomioikaa, että jo harkkapelejä ennen kannattaa lisenssi hoitaa kuntoon.
Tänä vuonna ei suoriteta hutunkeittoa, vaan sisä- ja ulkovuoro ratkaistaan arpomalla. Joukkueet eivät myöskään suorita kättelyitä.
§7 Poikkeuslupa
Jos pelaajalla ei ole omassa seurassa oman ikäluokkansa joukkuetta, on hänellä mahdollisuus pelata toisessa seurassa oman ikäluokkansa otteluita.
Pelaajalla säilyy oikeus pelata omassa seurassaan vanhempien ikäluokassa.
Pelaajalle on anottava pelilupa pelata toisessa seurassa alueen sähköisellä poikkeuslupalomakkeella. Luvan saa ainoastaan siinä tapauksessa, että pelaajalla ei omassa seurassaan ole oman ikäluokkaansa joukkuetta.
§16 Seurasiirrot
Pelaajan seuraedustuksen muutos tehdään täysseurasiirrolla, määräaikaisella seurasiirrolla tai nuorten pelaajien määräaikaisella seurasiirrolla (4 -lomake) pelaajan, uuden seuran ja vanhan seuran yhteisellä suostumuksella.
Nuorten sarjoissa seurasiirtoja kirjataan tänä vuonna 30.6. asti. Nuorten sarjoissa seurasiirtoja voidaan kirjata 1.6.-1.10. välisenä aikana poikkeuksellisesta syystä, esim. paikkakunnan muuton vuoksi.
Kaikki seurasiirrot tehdään sähköisellä lomakkeella. Juniorien aluesarjan kirjaamismaksu on 30€ seurasiirroissa.
§8 Pelaaminen eri sarjatasolla
Tämä koskee liikuttamista kilpa- ja pelisarjan välillä.
Nuorempien pelaajien peluuttamisessa oman seuran ylemmän ikäluokan eri joukkueissa ei ole rajoituksia ja PPL suosittelee joukkueiden täydentämistä ensisijaisesti nuoremmasta ikäluokasta.
Jos seuralla on peli- ja /tai kilpasarjassa samassa ikäluokassa kaksi joukkuetta, tulee pelaajat nimetä eri joukkueisiin ennen kauden alkua ja lähettää nimilistat aluevastaavalle. Pelaajamäärissä eri joukkueiden välillä ei voi olla kahta suurempaa eroa kauden alussa. Jos seuran molemmat joukkueet pelaavat sarjassa samassa ikäluokassa, saa tällöin ottelukohtaisesti vajaata joukkuetta täydentää maksimissaan neljällä lainapelaajalla toisesta joukkueesta. Lainapelaaja merkitään pöytäkirjaan ”L”- merkinnällä.
Mikäli lainapelaaja -säännössä tapahtuu rikkomuksia, niin rikkomuksen tehnyt joukkue tuomitaan ottelu hävinneeksi aikapelissä 0-1 ja jaksopelissä 0-2 (0-1, 0-1).
§9 Pelaaminen samalla sarjatasolla
Tämä sääntö koskee, mikäli seuralla on kaksi tai useampi joukkue peli- tai kilpasarjassa ja se menee samoin kuin pelaaminen eri sarjatasoilla.
§11 Tyttöjen ja poikien pelaaminen toistensa sarjoissa
Tytöt voivat pelata omaikäisissä pojissa ja yli-ikäisyysluvalla vuotta nuoremmissa. F-ikäisille ja nuoremmille pojille voidaan hakea poikkeuslupahakemuksella lupaa pelata F-tyttöjen sarjoissa. Poikkeusluvalla voi pelata maksimissaan kaksi poikaa kerralla tyttöjen joukkueessa. Mikäli joukkueessa on myös yli-ikäisyyden saaneita pelaajia, voi pöytäkirjassa olla maksimissaan yksi yli-ikäinen ja yksi poikapelaaja.
§13 Yli-ikäisyys
G-ikäisiin ei ole mahdollista hakea yli-ikäisyyslupaa.
Yli-ikäisyyslupaa haetaan lähtökohtaisesti pelaajalle, jolla ei ole omassa seurassa oman ikäistä joukkuetta.
Yli-ikäisyyslupaa voidaan hakea yhden (1) vuoden yli-ikäiselle.
Aluesarjoihin voidaan hakea yli-ikäisyyslupa sekä kilpa – että pelisarjoihin.
Yli-ikäisyyslupaa haetaan aluesarjoihin sähköisen hakulomakkeen avulla.
Yli-ikäisille pelaajille ei voi hakea muita poikkeuslupia.
Yli-ikäisyyteen liittyvät tiedustelut käydään oman alueen aluevastaavan kanssa.
13.2. Myöntämiskriteerit
• Pelaajan pelimahdollisuuksien turvaaminen
• Joukkuetoiminnan turvaaminen
• Urheilulliset perusteet
Yli-ikäisyyslupa voidaan jättää myöntämättä, mikäli pelaajan pelimäärä ilman haettavaa lupaa täyttää Suuntana Superpesis – pelaajapolun pelimääräkriteerit, pelaaja pelaa toisessa seurassa omaa ikäluokkaansa vanhemman ikäluokan joukkueessa tai joukkue muodostuu ilman yli-ikäisiä pelaajia.
13.3. Hakemusten käsittely
Yli-ikäisyysluvat käsittelee Pesäpalloliiton kilpailupäällikkö yhdessä aluevastaavan kanssa.
Yli-ikäisyysluvat käsitellään vain kaikilta kohdilta täytettyjen hakulomakkeiden osalta.
13.4. Päätökset
Yli-ikäisyysluvat tiedotetaan välittömästi käsittelyn päätyttyä.
Tiedottamisesta vastaa aluevastaava.
Lisätietoja päätöksiin liittyen antaa aluevastaava.
Päätöksistä voi valittaa operatiiviseen johtoryhmään.
13.5. Yli-ikäisyysluvalla pelaaminen
F-C ikäisten peleissä voidaan käyttää yhtä aikaa kahta pöytäkirjaan merkittyä yli-ikäistä (Y) pelaajaa.
Yli-ikäinen pelaaja ei voi toimia ottelussa lukkarina.
Yli-ikäistä pelaajaa ei voida käyttää lainapelaajana.
Yli-ikäisyysluvan saanut pelaaja saa pelata aikuisten suomen –, maakunta – ja aluesarjoissa menettämättä yli-ikäisyyslupaa.
13.6. Yli-ikäisyysluvan menettäminen
Yli-ikäisyysluvan saanut pelaaja ei voi pelata omaa ikäluokkansa vanhemman ikäluokan joukkueessa. Mikäli näin käy, menettää pelaaja yli-ikäisyysluvan kyseiseltä kaudelta.
Esim. E-junioreihin yli-ikäisyysluvan saanut pelaaja, voi saada perustellusti luvan pelata myös oman ikäisissä (D-juniorit), mutta ei voi pelata C-ikäisten peleissä. Pelaajalle pitää hakemuksen yhteydessä hakea erikseen lupaa oman ikäluokan peleihin, mikäli on aikomus peluuttaa yli-ikäisyyden lisäksi myös oman ikäluokan peleissä.
§14 Koulutusvelvoitteet pelinjohtajalle v. 2021 eteenpäin
2020 koulutusvelvoitteita ei oteta aluesarjassa käyttöön poikkeustilanteen vuoksi.
Aluesarjassa, alueleirillä ja valtakunnallisilla leireillä on yhdenmukaiset koulutusvelvoitteet. Poikkeuslupia voidaan myöntää, mutta lupa on maksullinen.
Poikkeusluvat anotaan verkkolomakkeella.
https://my.surveypal.com/app/form?_d=0&_sid=842744205&_k=tEFSPbdHh_vZS2SjRK1NdB3Ysuh932f53BOKW9fUSXaahs7WOoey4lNhlOEbVlRY
§22 Otteluajat sarjoittain
Sarja Peli Turnaus
C – D 4+4+S+K 3+3+K
E-kilpa 3+3+S+K 3+3+K
E-peli 2+2+S+K 2+2+K tai 60min tasavuoroin
F – G 2+2+S+K 3 vrp tai 45min tasavuoroin
G-pienpeli 2 vrp 2 vrp tai 45min tasavuoroin
Tasoittavia vuoroja ei pelata, jos ottelu on ratkennut ja on pelattu vähintään 2 vuoroparia täyteen tai aikapelissä, kun aika on täynnä.
22.5. Ottelun pelaamatta jättäminen
Mikäli joukkue jättää ottelun pelaamatta määräaikaan mennessä, pitää siitä tehdä sähköpostilla selvitys aluevastaavalle välittömästi.
Mikäli joukkue ei saavu ottelupaikalle määräaikana on joukkueen lähetettävä oma selvityksensä tapahtuneesta yhden (1) vuorokauden kuluessa ottelun määräpäivästä alueen aluevastaavalle sähköpostitse.
Ottelun pelaamatta jättänyt joukkue suljetaan sarjasta, ellei kilpailutiimi saatujen selvitysten perusteella toisin päätä.
§23 Ottelusiirrot
Joukkueiden on sovittava ottelusiirto /-siirrot keskenään ennen alkuperäistä pelipäivää ja ottelun kotijoukkue päivittää ottelusiirrot tulospalveluohjelmaan. Ennen varsinaista pelipäivää tehdyistä ottelusiirroista ei tule ottelusiirtomaksua.
Mikäli ottelusiirtoa ei ole sovittu 5vrk ennen, niin tällöin ottelu on pelattava alkuperäisenä pelipäivänä.
Ottelusiirrosta sovitaan aina ensin vastustajan kanssa, jonka jälkeen pyyntö lähetetään tulospalveluohjelman kautta. Kun vastustaja on siirron hyväksynyt ja kuitannut, niin ottelusiirto päivittyy tulospalveluohjelmaan automaattisesti.
Siirretyn ottelun uusi pelipäivä tulee aina olla ennen ko. sarjan (esim. alkusarja, runkosarja, jatkosarja, tms.) viimeistä pelipäivää.
Ottelusiirroista ei tule ottelusiirtomaksua. Toistuvasta ottelusiirtoilmoituksen laiminlyönnistä seuraa 50
€:n laiminlyöntimaksu.
Joukkueilla on oikeus sopia pelipäivämuutoksista näiden sääntöjen puitteissa ihan vapaasti. Otteluita ei siis ole pakko pelata alkuperäisenä pelipäivänä, mikäli se ei joukkueille sovi.
Joukkueet voivat pelata aluesarjan pelejä halutessaan myös turnausmuotoisesti, mikäli itse sopivat tästä muiden joukkueiden kanssa.
26.1 Juoksuero
Mikäli toisessa vuoroparissa tasoittavalla vuorolla syntyy vähintään 20 juoksun ero, pelattava ottelu tai jakso
päättyy välittömästi. Samalla peliteolla syntyvät muut juoksut hyväksytään.
Toisen vuoroparin jälkeen ottelu tai jakso voi päättyä myös aloittavalla vuorolla, jos joukkueiden välille syntyy
vähintään 20 juoksun ero.
26.2 Kentän vanhin (Koskee kaikkia aluesarjan pelejä C-G)
Kentän vanhin esitellään alkupuhuttelussa molemmille joukkueille ja tuomaristolle.
Kentän vanhimmalla on oikeus ja velvollisuus puuttua epäasialliseen ja häiritsevään käytökseen ottelutapahtumassa.
Kentän vanhin on nuoren tuomarin tukena, mikäli aikuiset käyttäytyvät epäasiallisesti.
Kentän vanhimman tehtävän tarkoituksena on taata joukkueille, toimihenkilöille ja tuomaristolle työrauha.
Kaikissa tilanteissa, joissa kentän vanhin on joutunut puuttumaan tapahtumiin ottelun aikana, tulee hänen toimittaa lyhytmuotoinen raportti tapahtumista aluevastaavalle. Näissä tilanteissa myös joukkueiden puheoikeuden käyttäjillä on oikeus toimittaa raportti aluevastaavalle.
Jos kotijoukkue / turnauksen järjestäjä epäonnistuu toistuvasti hankkimaan kentän vanhimman ottelun
turvaksi, seuraa siitä joukkueelle 50 € sanktio.
§27 Tuloksesta ilmoittaminen
Aluesarjoissa pidetään pientä pöytäkirjaa. Ottelun jälkeen ottelun pelituomari on velvollinen tarkistamaan ja hyväksymään pöytäkirjan omalla allekirjoituksellaan.
Ottelun järjestävä seura on velvollinen ilmoittamaan ottelun tuloksen välittömästi pelin jälkeen aluesarjojen tulospalveluun (www.pesistulospalvelu.fi) sekä päivittämään sinne ottelupöytäkirjan.
§33 Otteluluovutukset ja sarjaluopuminen
Otteluluovutuksia ei sallita ja luopuminen johtaa sulkemiseen sarjasta. Erityisistä syistä sarjaa johtava elin voi kuitenkin hyväksyä luovutuksen ilman sarjasta sulkemista.
33.1. Luopumismaksut
Sarjasta luopuneen tai poissuljetun joukkueen on suoritettava PPL:lle luopumismaksu ao. taulukon mukaisesti. PPL laskuttaa luopumismaksut seuroilta.
Poikkeussääntöjä ja ohjeita 2020
Koronavirustartunta tai -epäily aluetoiminnassa
Vastuullisuus pelin aikana
Ottelutapahtuman järjestäminen


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiArkkitehtuurianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiVärikäsTietokoneetViileäSöpöKukkaHauskaPelitTytötteHDLomaKuumaElääLogoRakkausElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisää	Kotiin / Logo / Adidas tapetti HD	Adidas tapetti HD
11,280 näkymät
0	Adidas tapetti HD
Tässä on kokoelma Adidas taustakuva HD taustakuvat kokoelma For Pöytäkoneet, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä 5dwallpaper.com, on yli satoja tuhansia taustakuvat ovat ladattavissa. Voit ladata Jokainen Taustakuva ilmaiseksi.
Jos Like This Adidas taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Love Peace Edellinen: Vesiputous taustakuva Beautiful Collection
seuraava: Anime tyttö tapetti HD
ystävyys tapetti HDhouse tapetti HD Downloadkristillinen taustakuvia HDlinux tapetti HDtapetti suora Resoluutio DownloadWorld of Warcraft tapetti HDHD Taustakuva kokoelmattapetti iphone Resolution Downloadwindows xp tapetti HDsarjakuva taustakuvat HD Suunnitellut 5dwallpaper.com | Powered by zuuur.com	© Copyright 2016, Kaikki oikeudet pidätetään	Siirry alkuun

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD