text:
ELÄMÄN TARKOITUS ohjelmatiedot - Telsu.fi
Haulla elämän tarkoitus löytyy 20 aiemmin esitettyä tv-ohjelmaa.
Elämän tarkoitusSu
ti 19.03. klo 10:00 - 10:30
8/8. Koreografi ja ohjaaja Anna Vnuk palaa lapsuuden kotikaupunkiinsa muistelemaan aikaa, jolloin hän pakeni tylsyyttä tanssin avulla. Anna Lindman pohtii kahdeksan tunnetun ruotsalaisen kanssa elämän tarkoitusta. HD
2019-03-19 10:002019-03-20 10:30Europe/HelsinkiElämän tarkoitus (Yle Teema & Fem)8/8. Koreografi ja ohjaaja Anna Vnuk palaa lapsuuden kotikaupunkiinsa muistelemaan aikaa, jolloin hän pakeni tylsyyttä tanssin avulla. Anna Lindman pohtii kahdeksan tunnetun ruotsalaisen kanssa elämän tarkoitusta. HDTelsu.fi
Elämän tarkoitusS
ma 18.03. klo 18:30 - 19:00
2019-03-18 18:302019-03-19 19:00Europe/HelsinkiElämän tarkoitus (Yle Teema & Fem)8/8. Koreografi ja ohjaaja Anna Vnuk palaa lapsuuden kotikaupunkiinsa muistelemaan aikaa, jolloin hän pakeni tylsyyttä tanssin avulla. Anna Lindman pohtii kahdeksan tunnetun ruotsalaisen kanssa elämän tarkoitusta. HDTelsu.fi
ti 12.03. klo 10:00 - 10:30
7/8. Fyysikko Bodil Jönsson kirjoitti vuosituhannen vaihteessa kirjan, joka toimi silmien avaajana nykyajan stressaantuneille ihmisille. Anna Lindman pohtii kahdeksan tunnetun ruotsalaisen kanssa elämän tarkoitusta. HD
2019-03-12 10:002019-03-13 10:30Europe/HelsinkiElämän tarkoitus (Yle Teema & Fem)7/8. Fyysikko Bodil Jönsson kirjoitti vuosituhannen vaihteessa kirjan, joka toimi silmien avaajana nykyajan stressaantuneille ihmisille. Anna Lindman pohtii kahdeksan tunnetun ruotsalaisen kanssa elämän tarkoitusta. HDTelsu.fi
ma 11.03. klo 18:30 - 19:00
2019-03-11 18:302019-03-12 19:00Europe/HelsinkiElämän tarkoitus (Yle Teema & Fem)7/8. Fyysikko Bodil Jönsson kirjoitti vuosituhannen vaihteessa kirjan, joka toimi silmien avaajana nykyajan stressaantuneille ihmisille. Anna Lindman pohtii kahdeksan tunnetun ruotsalaisen kanssa elämän tarkoitusta. HDTelsu.fi
ti 05.03. klo 10:00 - 10:30
6/8. Entinen arkkipiispa K. G. Hammar matkustaa Annan kanssa New Yorkiin, missä Dag Hammarskjöld asui toimiessaan YK:n pääsihteerinä. Kuka häntä inspiroi? Anna Lindman pohtii kahdeksan tunnetun ruotsalaisen kanssa elämän tarkoitusta. HD
2019-03-05 10:002019-03-06 10:30Europe/HelsinkiElämän tarkoitus (Yle Teema & Fem)6/8. Entinen arkkipiispa K. G. Hammar matkustaa Annan kanssa New Yorkiin, missä Dag Hammarskjöld asui toimiessaan YK:n pääsihteerinä. Kuka häntä inspiroi? Anna Lindman pohtii kahdeksan tunnetun ruotsalaisen kanssa elämän tarkoitusta. HDTelsu.fi
ma 04.03. klo 18:30 - 19:00
2019-03-04 18:302019-03-05 19:00Europe/HelsinkiElämän tarkoitus (Yle Teema & Fem)6/8. Entinen arkkipiispa K. G. Hammar matkustaa Annan kanssa New Yorkiin, missä Dag Hammarskjöld asui toimiessaan YK:n pääsihteerinä. Kuka häntä inspiroi? Anna Lindman pohtii kahdeksan tunnetun ruotsalaisen kanssa elämän tarkoitusta. HDTelsu.fi
ti 26.02. klo 10:03 - 10:33
5/8. Kirjailija Åsa Mobergistä tuli jo varhain feministi. Hän käsittelee teoksissaan monenlaisia aiheita seksistä kaksisuuntaiseen mielialahäiriöön. Anna Lindman pohtii kahdeksan tunnetun ruotsalaisen kanssa elämän tarkoitusta. HD
2019-02-26 10:032019-02-27 10:33Europe/HelsinkiElämän tarkoitus (Yle Teema & Fem)5/8. Kirjailija Åsa Mobergistä tuli jo varhain feministi. Hän käsittelee teoksissaan monenlaisia aiheita seksistä kaksisuuntaiseen mielialahäiriöön. Anna Lindman pohtii kahdeksan tunnetun ruotsalaisen kanssa elämän tarkoitusta. HDTelsu.fi
ma 25.02. klo 18:30 - 19:00
2019-02-25 18:302019-02-26 19:00Europe/HelsinkiElämän tarkoitus (Yle Teema & Fem)5/8. Kirjailija Åsa Mobergistä tuli jo varhain feministi. Hän käsittelee teoksissaan monenlaisia aiheita seksistä kaksisuuntaiseen mielialahäiriöön. Anna Lindman pohtii kahdeksan tunnetun ruotsalaisen kanssa elämän tarkoitusta. HDTelsu.fi
ti 19.02. klo 10:00 - 10:30
4/8. Runoilija Daniel Boyacioglu on tunnettu yhteiskuntakriittisestä tyylistään. Hänessä on kaksi puolta - kristillinen ja syyrialainen. Anna Lindman pohtii kahdeksan tunnetun ruotsalaisen kanssa elämän tarkoitusta. HD
2019-02-19 10:002019-02-20 10:30Europe/HelsinkiElämän tarkoitus (Yle Teema & Fem)4/8. Runoilija Daniel Boyacioglu on tunnettu yhteiskuntakriittisestä tyylistään. Hänessä on kaksi puolta - kristillinen ja syyrialainen. Anna Lindman pohtii kahdeksan tunnetun ruotsalaisen kanssa elämän tarkoitusta. HDTelsu.fi
ma 18.02. klo 18:30 - 19:00
2019-02-18 18:302019-02-19 19:00Europe/HelsinkiElämän tarkoitus (Yle Teema & Fem)4/8. Runoilija Daniel Boyacioglu on tunnettu yhteiskuntakriittisestä tyylistään. Hänessä on kaksi puolta - kristillinen ja syyrialainen. Anna Lindman pohtii kahdeksan tunnetun ruotsalaisen kanssa elämän tarkoitusta. HDTelsu.fi
ti 12.02. klo 10:00 - 10:30
3/8. Stefan Einhorn jätti uran syöpälääkärinä ja ryhtyi luennoimaan elämän tärkeistä kysymyksistä. Hän ja Annan matkustavat Jerusalemiin. Anna Lindman pohtii kahdeksan tunnetun ruotsalaisen kanssa elämän tarkoitusta. HD
2019-02-12 10:002019-02-13 10:30Europe/HelsinkiElämän tarkoitus (Yle Teema & Fem)3/8. Stefan Einhorn jätti uran syöpälääkärinä ja ryhtyi luennoimaan elämän tärkeistä kysymyksistä. Hän ja Annan matkustavat Jerusalemiin. Anna Lindman pohtii kahdeksan tunnetun ruotsalaisen kanssa elämän tarkoitusta. HDTelsu.fi
ma 11.02. klo 18:30 - 19:00
2019-02-11 18:302019-02-12 19:00Europe/HelsinkiElämän tarkoitus (Yle Teema & Fem)3/8. Stefan Einhorn jätti uran syöpälääkärinä ja ryhtyi luennoimaan elämän tärkeistä kysymyksistä. Hän ja Annan matkustavat Jerusalemiin. Anna Lindman pohtii kahdeksan tunnetun ruotsalaisen kanssa elämän tarkoitusta. HDTelsu.fi
ti 05.02. klo 10:00 - 10:30
2/8. Nina Hemmingsson on noussut Ruotsalaisen sarjakuvakirjallisuuden huipulle, ja taide on hänelle elinehto. Mitä hänen elämässään tapahtuu? Anna Lindman pohtii kahdeksan tunnetun ruotsalaisen kanssa elämän tarkoitusta. HD
2019-02-05 10:002019-02-06 10:30Europe/HelsinkiElämän tarkoitus (Yle Teema & Fem)2/8. Nina Hemmingsson on noussut Ruotsalaisen sarjakuvakirjallisuuden huipulle, ja taide on hänelle elinehto. Mitä hänen elämässään tapahtuu? Anna Lindman pohtii kahdeksan tunnetun ruotsalaisen kanssa elämän tarkoitusta. HDTelsu.fi
ma 04.02. klo 18:30 - 19:00
2019-02-04 18:302019-02-05 19:00Europe/HelsinkiElämän tarkoitus (Yle Teema & Fem)2/8. Nina Hemmingsson on noussut Ruotsalaisen sarjakuvakirjallisuuden huipulle, ja taide on hänelle elinehto. Mitä hänen elämässään tapahtuu? Anna Lindman pohtii kahdeksan tunnetun ruotsalaisen kanssa elämän tarkoitusta. HDTelsu.fi
ti 29.01. klo 10:04 - 10:33
1/8. Anna Lindman pohtii kahdeksan tunnetun ruotsalaisen kanssa elämän tarkoitusta. Kirjailija Theodor Kallifatides matkustaa Annan kanssa synnyinkaupunkiinsa Ateenaan keskustelemaan elämän suurista kysymyksistä. HD
2019-01-29 10:042019-01-30 10:33Europe/HelsinkiElämän tarkoitus (Yle Teema & Fem)1/8. Anna Lindman pohtii kahdeksan tunnetun ruotsalaisen kanssa elämän tarkoitusta. Kirjailija Theodor Kallifatides matkustaa Annan kanssa synnyinkaupunkiinsa Ateenaan keskustelemaan elämän suurista kysymyksistä. HDTelsu.fi
ma 28.01. klo 18:30 - 19:00
2019-01-28 18:302019-01-29 19:00Europe/HelsinkiElämän tarkoitus (Yle Teema & Fem)1/8. Anna Lindman pohtii kahdeksan tunnetun ruotsalaisen kanssa elämän tarkoitusta. Kirjailija Theodor Kallifatides matkustaa Annan kanssa synnyinkaupunkiinsa Ateenaan keskustelemaan elämän suurista kysymyksistä. HDTelsu.fi
la 12.09.2015 18:00 - 18:15
(Meaning of Life, 2008). Poeettinen lyhytelokuva onnen etsinnästä. O: Visa Koiso-Kanttila. Mv.
2015-09-12 18:002015-09-13 18:15Europe/HelsinkiElämän tarkoitus (TV Finland)(Meaning of Life, 2008). Poeettinen lyhytelokuva onnen etsinnästä. O: Visa Koiso-Kanttila. Mv.Telsu.fi
ke 26.08.2015 19:15 - 19:30
2015-08-26 19:152015-08-27 19:30Europe/HelsinkiElämän tarkoitus (TV Finland)(Meaning of Life, 2008). Poeettinen lyhytelokuva onnen etsinnästä. O: Visa Koiso-Kanttila. Mv.Telsu.fi
to 20.08.2015 20:35 - 20:50
2015-08-20 20:352015-08-21 20:50Europe/HelsinkiElämän tarkoitus (TV Finland)(Meaning of Life, 2008). Poeettinen lyhytelokuva onnen etsinnästä. O: Visa Koiso-Kanttila. Mv.Telsu.fi
ti 04.11.2014 17:00 - 17:15
2014-11-04 17:002014-11-05 17:15Europe/HelsinkiElämän tarkoitus (TV Finland)(Meaning of Life, 2008). Poeettinen lyhytelokuva onnen etsinnästä. O: Visa Koiso-Kanttila. Mv.Telsu.fi
www.telsu.fi > ohjelmatiedot > Elämän tarkoitus
Presidentti12:30 - 13:15 Yle TV1 u Pitääkö olla huolissaan?15:00 - 16:00 MTV3 Lemmen viemää15:00 - 16:00 AVA Salatut elämät17:00 - 17:30 MTV3 u Neljän tähden illallinen19:00 - 19:30 Sub u The Voice of Finland20:00 - 21:55 Nelonen Jääkiekon U18 MM: BLR - FIN20:20 - 22:40 Yle TV2 Itse asiassa kuultuna : Irja Askola20:55 - 21:45 Yle TV1 The Little Drummer Girl21:00 - 22:00 Sub Onnela21:30 - 22:00 MTV3 Euroviisaat22:40 - 23:20 Yle TV2 Elämää benediktiiniluostarissa20.4. klo 00:00 Yle Teema & Fem
Marvel: Ultimate Avengers12:50 - 14:25 Nelonen IMDb 6.8 Olympos on valloitettu21:00 - 23:20 Hero IMDb 6.5 Minions21:00 - 22:55 TV5 IMDb 6.4 Kukkoilijat21:00 - 23:15 AVA IMDb 7.9 Interstellar22:00 - 01:30 Nelonen IMDb 8.6 Tumbledown23:00 - 01:05 Frii uIMDb 6.2 Blues Brothers 200023:15 - 01:50 Kutonen uIMDb 4.6 Menetetty maa20.4. klo 01:30 - 04:00 Nelonen IMDb 8.1
Pinnalla juuri nyt: Lemmen viemää, The Wall Suomi, Uusi päivä, Huvila & Huussi, Atlanta, Kova laki: Erikoisyksikkö, Jääkiekon Nordic cup: FIN - NOR, Pitääkö olla huolissaan?, Isä Matteon tutkimuksia, Simpsonit


text:
LaVL 24/2018 vp
Valtioneuvoston kirjelmä eduskunnalle ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi (todisteluasetuksen muuttaminen) (U 76/2018 vp): Asia on saapunut lakivaliokuntaan lausunnon antamista varten. Lausunto on annettava suurelle valiokunnalle.
Euroopan komissio on 31 päivänä toukokuuta 2018 tehnyt ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi jäsenvaltioiden tuomioistuinten välisestä yhteistyöstä siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa tapahtuvassa todisteiden vastaanottamisessa annetun asetuksen (EY) N:o 1206/2001, jäljempänä todisteluasetus, muuttamisesta (COM(2018) 378 final). Ehdotus perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja erityisesti sen oikeudellista yhteistyötä yksityisoikeuden alalla koskevaan 81 artiklaan.
Todisteluasetuksessa säädetään todisteiden vastaanottamisesta siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa EU:n jäsenvaltioiden välillä. Todisteluasetuksen nojalla todistelupyynnön esittävän valtion tuomioistuin lähettää pyynnön suoraan vastaanottavan valtion toimivaltaiselle tuomioistuimelle.
Ehdotuksen tavoitteena on tehostaa ja nopeuttaa rajat ylittävää yhteistyötä todisteiden vastaanottamisessa digitalisaation ja nykyaikaisen teknologian käytön avulla. Ehdotuksen taustalla on komission digitaalisia sisämarkkinoita koskeva strategia (COM(2015) 192 final). Asetusehdotuksen pääasiallinen sisältö ilmenee valtioneuvoston kirjelmästä (U 76/2018 vp).
Valtioneuvosto pitää ehdotuksen tavoitteita kannatettavina. On tärkeää, että rajat ylittävää yhteistyötä todisteiden vastaanottamisessa siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa tehostetaan ja nopeutetaan digitalisaation ja uuden teknologian avulla. Valtioneuvosto kannattaa sähköisten välineiden käytön edistämistä viranomaisten välisessä yhteydenpidossa ja todisteiden vastaanottamisessa. Ehdotuksen tavoitteena on myös parantaa asianosaisten oikeusturvaa ja oikeussuojan saatavuutta.
Muutosehdotusten yksityiskohtia on vielä tarkasteltava ja huolehdittava siitä, että säännöksissä otetaan huomioon asianosaisten oikeusturvan vaatimukset. Neuvotteluissa on myös pyrittävä siihen, että säännökset ovat riittävän joustavia, jotta muutoksilla ei tarpeettomasti rajoiteta sellaisten toimivien menettelyjen käyttöä rajat ylittävässä todisteiden vastaanottamisessa, jotka nykyisen asetuksen mukaan ovat mahdollisia. Neuvottelujen aikana on arvioitava tarkemmin ehdotuksen taloudellisia vaikutuksia.
Euroopan komissio on 31 päivänä toukokuuta 2018 tehnyt ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi jäsenvaltioiden tuomioistuinten välisestä yhteistyöstä siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa tapahtuvassa todisteiden vastaanottamisessa annetun asetuksen (EY) N:o 1206/2001, jäljempänä todisteluasetus, muuttamisesta (COM(2018) 378 final).
Samanaikaisesti ehdotuksen kanssa on annettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi oikeudenkäynti- ja muiden asiakirjojen tiedoksiannosta jäsenvaltioissa siviili- tai kauppaoikeudellisissa asioissa annetun asetuksen (EY) N:o 1393/2007, jäljempänä tiedoksiantoasetus, muuttamisesta (COM(2018) 379 final). Mainitusta asetusehdotuksesta on annettu valtioneuvoston kirjelmä (U 77/2018 vp), ja valiokunta lausuu siitä erillisessä lausunnossa.
Todisteluasetuksessa säädetään todisteiden vastaanottamisesta siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa EU:n jäsenvaltioiden välillä. Todisteluasetuksen nojalla todistelupyynnön esittävän valtion tuomioistuin lähettää pyynnön suoraan vastaanottavan valtion toimivaltaiselle tuomioistuimelle. Ehdotuksen tavoitteena on tehostaa ja nopeuttaa rajat ylittävää yhteistyötä todisteiden vastaanottamisessa digitalisaation ja nykyaikaisen teknologian käytön avulla. Tavoitteena on vähentää viivästymisiä ja kustannuksia rajat ylittävissä oikeudenkäynneissä, joissa todisteita otetaan vastaan jäsenvaltioiden välillä. Valtioneuvoston kirjelmästä ilmi käyvin tavoin (s. 3) erityisesti sähköiset yhteydet ja videoneuvottelun käyttö tehostavat oikeudenkäyntejä. Edelleen kirjelmästä ilmi käyvin tavoin tarkoituksena on, että ehdotus parantaa oikeusvarmuutta ja oikeuden saatavuutta parantamalla asianosaisten prosessuaalisia oikeuksia.
Lakivaliokunta pitää valtioneuvoston tavoin ehdotuksen tavoitteita kannatettavina. On perusteltua, että rajat ylittävää yhteistyötä todisteiden vastaanottamisessa siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa tehostetaan ja nopeutetaan digitalisaation ja uuden teknologian avulla. Sähköisten välineiden käytön edistäminen viranomaisten välisessä yhteydenpidossa ja todisteiden vastaanottamisessa on kannatettavaa. Erityisen tärkeänä valiokunta pitää ehdotuksen tavoitetta parantaa asianosaisten oikeusturvaa ja oikeussuojan saatavuutta.
Asetusehdotuksessa on kyse voimassa olevan todisteluasetuksen muuttamisesta. Keskeinen muutosehdotus liittyy ensinnäkin asiakirjojen toimittamiseen sähköisesti. Kirjelmästä ilmi käyvin tavoin (s. 2) todisteluasetuksen nykyisen 6 artiklan mukaan asetuksessa tarkoitetut pyynnöt ja ilmoitukset on toimitettava sellaista nopeinta mahdollista keinoa käyttäen, jonka pyynnön vastaanottava jäsenvaltio on ilmoittanut hyväksyvänsä. Ehdotuksen mukaan artiklaa muutetaan siten, että pyynnöt ja ilmoitukset on pääsääntöisesti toimitettava sähköisesti. Lähettäminen tapahtuu hajautetun tietojärjestelmän avulla, joka liittää yhteen kansalliset tietojärjestelmät suojatun ja luotettavan viestintäinfrastruktuurin avulla. Asiakirjat voidaan toimittaa muulla pyynnön vastaanottavan jäsenvaltion hyväksymällä tavalla, jos asiakirjojen toimittaminen sähköisesti edellä mainitun tietojärjestelmän avulla ei ole mahdollista odottamattoman ja poikkeuksellisen tietojärjestelmäkatkoksen takia taikka muissa poikkeuksellisissa tapauksissa.
Edellä todetuin tavoin valiokunta pitää sähköisten välineiden käytön edistämistä kannatettavana. Tarkoitus on, että viranomaisten välinen yhteydenpito todisteluasetuksen nojalla tapahtuisi jatkossa sähköisesti e-CODEX-sovellusten kautta. Myös erillisessä kirjelmässä käsiteltävän tiedoksiantoasetuksen (U 77/2018 vp) mukaisen viranomaisten välisen yhteydenpidon on tarkoitus tapahtua e-CODEX-sovellusten kautta. Valiokunta katsoo, että valittavasta ratkaisusta riippumatta olennaista on, että käytettävät tietojärjestelmät ovat toimivia niin, että ne myös tosiasiallisesti tehostavat ja nopeuttavat yhteydenpitoa. Säännösten on myös perusteltua olla riittävän joustavia, jotta ei tarpeettomasti rajoiteta muulla tavalla tapahtuvaa sähköistä yhteydenpitoa. Taloudellisten hyötyjen arvioinnissa on myös perusteltua huomioida sähköisen tiedonvaihdon laajuus suhteessa ratkaisun toteutuksen ja ylläpidon kustannuksiin. Tähän sekä mahdollisuuksiin käyttää kansallisesti tarveharkintaa vaihtoehtoisten ratkaisujen käyttöönotossa eri asiatyypeissä pakollisuuden sijasta on perusteltua kiinnittää huomiota jatkoneuvotteluissa. Valtioneuvoston kannassa tuodaan esiin, että neuvotteluiden aikana on arvioitava tarkemmin koko ehdotuksen taloudellisia vaikutuksia. Näin ollen valiokunnalla ei ole tältä osin neuvotteluiden tässä vaiheessa enempää lausuttavaa taloudellisten vaikutusten osalta.
Asetusehdotuksessa ehdotetaan myös eräitä muutoksia todisteiden välittömään vastaanottamiseen. Todisteiden välitöntä vastaanottamista koskevaa 17 artiklaa muutetaan siten, että vastaanottaneen valtion katsotaan suostuneen todisteiden vastaanottamista koskevaan pyyntöön, jos pyynnön esittänyt valtio ei ole saanut vastausta pyyntöönsä 30 päivän kuluessa pyynnön esittämisestä.
Lakivaliokunta kiinnittää huomiota myös siihen, että ehdotuksessa poistetaan voimassa oleva 17 artiklan 2 kohta, joka sisältää säännöksen siitä, että välitön todisteiden vastaanottaminen on mahdollista vain, jos se voidaan suorittaa vapaaehtoiselta pohjalta tarvitsematta turvautua pakkotoimiin. Valiokunta katsoo, että jatkoneuvotteluissa on syytä arvioida tämän muutosehdotuksen vaikutuksia ja merkitystä sekä mahdollista tarvetta sääntelyn tarkentamiseen pakkotoimien osalta.
Asetukseen ehdotetaan myös lisättäväksi uusi 17 a artikla, joka koskisi todisteiden välitöntä vastaanottamista videoneuvottelun avulla. Jos tuomioistuin ei pyydä toisen jäsenvaltion tuomioistuinta kuulemaan toisessa jäsenvaltiossa asuvaa todistajaa, asianosaista tai asiantuntijaa, pyynnön esittänyt tuomioistuin ottaa ehdotetun artiklan 1 kohdan mukaan todisteen vastaan suoraan videoneuvottelun avulla, jos videoneuvottelulaitteisto on molempien tuomioistuinten käytettävissä ja pyynnön esittänyt tuomioistuin pitää sen käyttämistä asianmukaisena tapauksen olosuhteet huomioon ottaen.
Ehdotetun 17 a artiklan 2 kohdan mukaan todisteiden välitön vastaanottaminen tapahtuu tuomioistuimen tiloissa. Pyynnön vastaanottaneen valtion keskusviranomainen voi osoittaa tuomioistuimen osallistumaan videoneuvottelun avulla tapahtuvaan todisteiden vastaanottamiseen vastaanottavan valtion lain perusperiaatteiden kunnioittamisen turvaamiseksi. Pyynnön esittäneen tuomioistuimen pyynnöstä keskusviranomaisen on varmistettava, että kuultava henkilö tai tuomari saa tulkin apua.
Asetukseen ehdotetaan lisättäväksi myös uusi 17 b artikla, jossa säädetään diplomaattisten edustajien ja konsuliviranomaisten oikeudesta ottaa vastaan todistelua. Artiklan mukaan diplomaattiset edustajat ja konsuliviranomaiset voisivat ilman etukäteistä pyyntöä kuulla kansalaisiaan toisen jäsenvaltion alueella edustamassaan valtiossa vireillä olevaan oikeudenkäyntiin liittyen.
Valiokunta yhtyy valtioneuvoston kannassa esitettyyn näkemykseen siitä, että muutosehdotusten yksityiskohtia on vielä tarkasteltava ja huolehdittava erityisesti siitä, että säännöksissä otetaan huomioon asianosaisten oikeusturvan vaatimukset. Tärkeää on muun muassa se, että tarvittavasta tulkkauksesta huolehditaan ja neuvotteluissa arvioidaan, onko ehdotettu sääntely tältä osin asianmukainen. Myös tietoturvaan ja tietosuojaan sekä tietojärjestelmien yhteentoimivuuteen liittyvät näkökohdat on tärkeä huomioida.
Kirjelmästä ilmi käyvin tavoin (s. 4) voimassa oleva asetus mahdollistaa toisessa jäsenvaltiossa olevan todistajan välittömän kuulemisen videoneuvottelun avulla tai puhelimitse suomalaisen tuomioistuimen istunnossa, jos toinen jäsenvaltio siihen suostuu. Kuulemiseen sovelletaan tällöin Suomen lainsäädäntöä. Kansallisen lainsäädännön mukaan todistajaa voidaan kuulla videoyhteyden avulla tai puhelimitse (oikeudenkäymiskaaren 17 luvun 52 §). Edellytyksenä ei ole, että kuuleminen tapahtuu tuomioistuimen tiloissa. Ehdotuksen mukaan todisteiden välitön vastaanottaminen tapahtuisi videoneuvottelun avulla pyynnön vastaanottaneen valtion tuomioistuimen tiloissa. Ehdotuksen perusteella on tulkinnanvaraista, olisiko todisteiden välitön vastaanottaminen jatkossa mahdollista muulla tavalla tapahtuvan etäkuulemisen avulla.
Valiokunta yhtyy valtioneuvoston näkemykseen siitä, että neuvotteluissa on myös pyrittävä siihen, että säännökset ovat riittävän joustavia, jotta muutoksilla ei tarpeettomasti rajoiteta sellaisten toimivien menettelyjen käyttöä rajat ylittävässä todisteiden vastaanottamisessa, jotka nykyisin ovat mahdollisia.
Asetukseen ehdotetaan lisättäväksi säännös siitä, että sähköisen todisteen todistusarvoa ei saa evätä ainoastaan sen takia, että todiste on sähköisessä muodossa (18 a artikla). Kirjelmästä ilmi käyvin tavoin (s. 4) Suomen kansallisessa lainsäädännössä lähtökohtana on vapaa todisteiden harkinta, jonka mukaan tuomioistuin voi todistusharkinnassa vapaasti määritellä esitetyn näytön todistusvoiman (oikeudenkäymiskaaren 17 luvun 1 §). Kansallisessa lainsäädännössä ei sen vuoksi ole säännöksiä sähköisen todisteen todistusarvosta. Valiokunta pitää tärkeänä, että ehdotettu säännös ei vaikuta vapaaseen todisteiden harkintaan. Tämänkaltaisten todistelua koskevien säännösten harmonisointia merkitsevien sääntöjen sisällyttäminen ei valiokunnan näkemyksen mukaan ole tarkoituksenmukaista.
Viimeksi julkaistu 26.4.2019 13.36

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


Ammatillisten tutkintojen ja koulutuksen järjestämisluvan muutoshakemus, turvallisuusalan ammattitutkinto ja turvallisuusvalvojan erikoisammattitutkinto (yhteistoiminta-alueen asia) | Tampere esityslistat ja pöytäkirjat
Kokous 10.6.2020
Ammatillisten tutkintojen ja koulutuksen järjestämisluvan muutoshakemus, turvallisuusalan ammattitutkinto ja turvallisuusvalvojan erikoisammattitutkinto (yhteistoiminta-alueen asia)
Elinvoima- ja osaamislautakunta, kokous 10.6.2020
§ 60 Ammatillisten tutkintojen ja koulutuksen järjestämisluvan muutoshakemus, turvallisuusalan ammattitutkinto ja turvallisuusvalvojan erikoisammattitutkinto (yhteistoiminta-alueen asia)
TRE:3401/12.01.01/2020
Johtaja, ammatillinen koulutus Outi Kallioinen, puh. 044 423 5473 ja kehittämispäällikkö Satu Nevalainen, puh. 050 518 9464, etunimi.sukunimi@tampere.fi
Tampereen kaupungin ammatillisten tutkintojen ja koulutuksen järjestämisluvassa (OKM 83/531/2018) on määritelty ne tutkinnot, joita koulutuksen järjestäjällä on oikeus myöntää ja joihin se voi järjestää tutkintokoulutusta. Voimassa olevaan koulutuksen järjestämislupaan sisältyvissä palvelualan tutkinnoissa on turvallisuusalan perustutkinnon järjestämisoikeus. Lupa ei sisällä turvallisuusalan ammattitutkinnon ja turvallisuusvalvojan erikoisammattitutkinnon järjestämisoikeutta.
Koulutuksen järjestämisluvassa olevan turvallisuusalan perustutkinnon kanssa ammatti- ja erikoisammattitutkintojen tarjoaminen työelämälle muodostavat kokonaisuuden, jolla pystytään vastaamaan alan työvoimatarpeisiin perusosaamisesta aina erikoisosaamiseen asti. Tällöin lisätään myös koulutuksen saatavuutta alueella ja monipuolistetaan mahdollisuuksia vastata erilaisiin ja muuttuviin turvallisuusosaamista vaativiin työelämän tarpeisiin.
Opetus- ja kulttuuriministeriö päättää hakemuksesta järjestämisluvan muuttamisesta (Laki ammatillisesta koulutuksesta 531/2017 § 29). Järjestämisluvan myöntämisen edellytyksenä on, että tutkintojen järjestäminen on tarpeellista ottaen huomioon valtakunnalliset ja alueelliset osaamistarpeet sekä tutkintojen ja koulutuksen tarjonta. Tampereen seudun ammattiopistolla, Tredulla on tutkintojen toteuttamiseksi tarvittava osaaminen ja toimiva yhteistyö työ- ja elinkeinoelämän kanssa sekä taloudelliset ja toiminnalliset edellytykset turvallisuusalan ammatti- ja erikoisammattitutkintojen asianmukaiseen järjestämiseen.
Tredun järjestämän turvallisuusalan ammatillisen perustutkintokoulutuksen opiskelijapaikat ovat täyttyneet hyvin ja opintonsa keskeyttäneiden määrä on ollut pieni. Valmistuneet turvallisuusvalvojat ovat työllistyneet hyvin. Alueen työelämän palautteiden perusteella on kuitenkin tarvetta alan osaamisvaatimuksiltaan vaativammille tutkinnoille, joissa on huomioitu työtä tehneiden osaamisen kehittämisen erityistarpeet ja muuttuneet työelämän osaamisvaatimukset.
Ammatti- ja erikoisammattitutkintojen avulla kohotetaan ja ylläpidetään sekä turvataan alueen turvallisuusalan ammatillista osaamista, kehitetään työ- ja elinkeinoelämää ja vastataan alueen osaamistarpeisiin, edistetään työllisyyttä, luodaan lisävalmiuksia yrittäjyyteen ja työ- ja toimintakyvyn jatkuvaan ylläpitoon.
Tredun Turvallisuusalan työelämäfoorumin kantana on, että työelämässä tarvitaan ammattitutkintoa ja erikoisammattitutkintoa helpottamaan työvoimapulaa ja vahvistamaan työntekijöiden saantia alueella. Johtavien vartiointi- ja lukkoliikealan edustajien näkemyksen mukaan turvallisuusalan perustutkinto on niin kutsuttu läpimenoala, minkä vuoksi työvoiman tarve on jatkuvaa. Turvallisuusalan ammattitutkinto antaa valmiuksia vaativimpiin työtehtäviin ja turvallisuusvalvojan erikoisammattitutkinto antaa valmiuksia myös esimiestehtäviin.
Ammattitutkinto sisältää vartijakortti-, järjestyksenvalvoja- ja uhkatilannekoulutukset, joilla on kysyntää myös erillisinä tutkinnon osina, ja jotka vastaavat alan työvoiman koulutustarpeeseen. Vuoden 2017 alusta lukien vartioimisliikkeille ja järjestyksenvalvontaa sekä turvasuojausta tarjoaville liikkeille on ollut pakollista asettaa vastaava hoitaja. Turvallisuusvalvojan erikoisammattitutkinto antaa pätevyyden toimia tällaisena vastaavana hoitajana. Velvoite vastaavan hoitajan asettamisesta on lisännyt merkittävästi yritysten koulutustarvetta. Tredun nykyisellä koulutustarjonnalla ei pystytä vastaamaan yksityisten vartiointiliikkeiden koulutustoiveisiin.
Tredu on vastannut työelämän tarpeeseen lisäämällä ja laajentamalla turvallisuusalan perustutkintokoulutusta maakunnallisesti eri toimipisteisiin. Turvallisuuspalvelujen tarve on kasvanut ja työnkuvat ovat muuttuneet vaativimmiksi ja edellyttävät palvelutyön moniosaamista. Turvallisuusalan ammattitutkinnon ja turvallisuusvalvojan erikoisammattitutkinnon koulutuksen järjestämisellä turvataan perustutkinnon suorittaneiden jatko-opintomahdollisuudet ja lisäkoulutuksen tarve.
Tampere on profiloinut voimakkaasti suurten yleisötapahtuminen ja massatapahtumien kaupungiksi. Tapahtumien turvaamiseksi tarvitaan turvallisuuspalveluja perinteisiltä vartiointialan yrityksiltä ja erillisiltä tapahtumanjärjestäjäyrityksiltä. Toiminnan turvaaminen vaatii nykyistä enemmän ammatti- ja erikoisammattitason osaamista yksityisten turvallisuusalan yritysten työntekijöiltä ja suunnittelijoilta. Turvallisuusalan ammattitutkinnolla vastataan eri toimialoilla tarvittavien turvallisuussuunnittelun ja kehittämisen tarpeeseen.
Tredun turvallisuusalan ammatillisilla opettajilla on työelämän vaatimusten mukainen monipuolinen ja pitkä kokemus turvallisuuden eri sektoreilta kuten vartiointi, poliisitoimi, tietoturvallisuus, palo- ja pelastustoimi sekä kokemusta turvallisuusalan yrittäjyydestä. Opettajien turvallisuusalan verkostot ovat vahvat ja toimivat. Tredu on solminut laajat yhteistyösopimukset Finavian ja Tampereen messujen kanssa. Ammattitutkinnoissa ja erikoisammattitutkinnoissa on mahdollisuus hyödyntää myös Tredun olemassa olevaa yrittäjyyden ja johtamisen koulutusta.
Tredun olemassa olevat monipuoliset turvallisuusalan oppimisympäristöt mahdollistavat myös ammatti- ja erikoisammattitutkintokoulutusten järjestämisen. Oppimisympäristöt sisältävät muun muassa läpivalaisulaitteen/turvaportin, drone-koulutuksen, turvatekniikan järjestelmät, digitaaliset oppimisympäristöt sekä hyvät voimankäytön tilat ja välineet. Pelastustoiminnan oppimisympäristöt sisältävät alkusammutuskaluston ja paloilmoitinjärjestelmät.
Tampereen kaupungin ammatillisten tutkintojen ja koulutuksen järjestämislupaan haetaan opetus- ja kulttuuriministeriöltä muutosta ja oikeutta turvallisuusalan ammattitutkinnon ja turvallisuusvalvojan erikoisammattitutkinnon järjestämiseen perusteluissa esitetyn mukaisesti.
Johtaja, ammatillinen koulutus oikeutetaan allekirjoittamaan koulutuksen järjestämisluvan muutoshakemus.
Satu Nevalainen, Merja Sarvala, Satu Kaakkomäki, Armi Salminen, Matti K Mäkelä, Marika Peuraniemi, Regina Blom, Ari Mäkitalo, Virpi Siiranen, Raija Mäkelä, Tarja Luukko, Piritta Haapahuhta
§ 57 Läsnäolo- ja puheoikeuden myöntäminen
§ 58 Ajankohtaiskatsaus (yhteistoiminta-alueen asia)
§ 59 Elinvoima- ja osaamislautakunnan vuoden 2020 palvelu- ja vuosisuunnitelman osavuosikatsaus 1-4 2020 (yhteistoiminta-alueen asia)
§ 61 Elinvoima- ja osaamislautakunnan ylimääräinen kokous (yhteistoiminta-alueen asia)
§ 62 Viranhaltijoiden päätösten otto-oikeus (yhteistoiminta-alueen asia)
§ 63 Startup -talon remontoinnin ja operoinnin tilannekatsaus (yhteistoiminta-alueen asia)
§ 64 Lukiokoulutuksen erityisen koulutustehtävän lupien hakeminen 1.8.2021 alkaen
§ 65 Viranhaltijoiden päätösten otto-oikeus
§ 66 Oikaisuvaatimus yksinyrittäjän korona-avustus päätöksestä § 14 (Salassa pidettävä)
§ 67 Oikaisuvaatimus yksinyrittäjän korona-avustus päätöksestä § 16 (Salassa pidettävä)
§ 68 Oikaisuvaatimus yksinyrittäjän korona-avustus päätöksestä § 17 (Salassa pidettävä)
§ 69 LISÄPYKÄLÄ: Viranhaltijoiden päätösten otto-oikeus (yhteistoiminta-alueen asia) (lisäpykälä)


text:
tapetti tukku HD
Kotiin / HD Väritaustakuvat / tapetti tukku HD
lähettänyt: tapetti Monkey marraskuuta 20, 2016 sisään HD Väritaustakuvat Jätä kommentti 1,299 näkymät 0
Tässä on taustakuva tukku HD Collection Pöytäkoneet, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä Wallpapermonkey.com, on enemmän kuin 1,75,000 Taustakuvat ovat ladattavissa. Voit ladata Jokainen Taustakuva ilmaiseksi.
tapetti-tukku-hd
Jos Like Tämä taustakuva tukku HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
Edellinen: aquarius tapetti HD
seuraava: macbook työpöydän taustakuva HD
audi tapetti
Indianapolis Colts tapetti HD
Steves tapetti HD
royals tapetti HD

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 17 päivänä lokakuuta 1989.
Dow Chemical Ibérica, SA, ym. vastaan Euroopan yhteisöjen komissio.
Kilpailu - Asetus N:o 17 - Tarkastus - Kotirauhaa koskeva perusoikeus - Perustelut - Todisteet - Liittyminen.
Yhdistetyt asiat 97/87, 98/87 ja 99/87.
English special edition X 00179
B-23.02.03.00 Euroopan yhteisö (ETY/EY) / Uusien jäsenvaltioiden liittyminen / Liittymisasiakirjat / Espanjan ja Portugalin liittymisasiakirjat / Yleistä
Yhdistetyt asiat ? 61987CJ0098 61987CJ0099
Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 17 päivänä lokakuuta 1989. - Dow Chemical Ibérica, SA, ym. vastaan Euroopan yhteisöjen komissio. - Kilpailu - Asetus N:o 17 - Tarkastus - Kotirauhaa koskeva perusoikeus - Perustelut - Todisteet - Liittyminen. - Yhdistetyt asiat 97/87, 98/87 ja 99/87.
Oikeustapauskokoelma 1989 sivu 03165
Ruotsink. erityispainos sivu 00165
Suomenk. erityispainos sivu 00179
(Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 17 14 artikla)
5. Kilpailu - Hallinnollinen menettely - Komission tarkastusta koskeva toimivalta - Kansallisten viranomaisten apu - Menettelyä koskevien muodollisuuksien määritteleminen kansallisessa oikeudessa - Kansallisten elinten suorittama valvonta - Rajoitukset
(Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 17 14 artiklan 6 kohta)
6. Toimielinten säädökset, päätökset ja muut toimet - Päätös - Pätevyys - Arviointi riippumatta mahdollisista lainvastaisuuksista täytäntöönpanossa
7. Toimielinten säädökset, päätökset ja muut toimet - Pätevyys - Arviointi ainoastaan yhteisön oikeuden mukaisesti
8. Toimielinten säädökset, päätökset ja muut toimet - Perusteluvelvollisuus - Velvoite - Laajuus - Asetuksen N:o 17 14 artiklan 3 kohdan mukaisen tarkastuksen määräävä päätös
(Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 17 14 artiklan 3 kohta)
9. Kilpailu - Hallinnollinen menettely - Tarkastuksen määräävä päätös - Tekeminen valtuutusmenettelyssä - Laillisuus
(Sulautumissopimuksen 17 artikla; neuvoston asetuksen N:o 17 14 artiklan 3 kohta)
10. Uusien jäsenvaltioiden liittyminen yhteisöihin - Espanja - Kilpailu - Poikkeuksen puuttuminen - Yhteisön säännöstön välitön sovellettavuus - Komission tarkastusta koskevan toimivallan rajoittaminen liittymisen jälkeisiin toimiin - Puuttuminen
(Espanjan liittymisasiakirjan 2 artiklan 2 kohta; neuvoston asetus (ETY) N:o 17)
Tästä huolimatta kaikkien jäsenvaltioiden oikeusjärjestyksissä julkisen vallan puuttumisen sekä luonnollisten henkilöiden että oikeushenkilöiden yksityisen toiminnan alaan on perustuttava lakiin ja oltava perusteltavissa laissa säädetyillä syillä. Näissä oikeusjärjestyksissä säädetään näin ollen, vaikkakin erilaisin keinoin, suojasta sellaisia toimia vastaan, jotka ovat mielivaltaisia tai suhteettomia. Tällaisen suojan vaatimus on näin ollen tunnustettava yhteisön oikeuden yleiseksi periaatteeksi.
Tältä osin oikeus päästä yrityksen kaikkiin tiloihin, sen kaikille alueille ja sen kaikkiin kulkuneuvoihin on erityisen merkittävä, koska sen tarkoituksena on antaa komissiolle mahdollisuus todisteiden hankkimiseen kilpailusääntöjen rikkomisesta niistä paikoista, joissa niitä tavallisesti on, eli yritysten liiketiloista.
Kyseinen pääsyoikeus vesittyisi, jos komission virkamiesten olisi tyydyttävä pyytämään saada käyttöönsä sellaisia asiakirjoja, jotka he kykenisivät ennakolta täsmällisesti yksilöimään. Tällainen oikeus merkitsee päinvastoin mahdollisuutta etsiä sellaisia tietoja, jotka eivät vielä ole täysin tiedossa tai joita ei ole kokonaan yksilöity. Ilman tällaista mahdollisuutta komission olisi mahdotonta hankkia tarkastuksen kannalta tarpeellisia tietolähteitä, jos asianomaiset yritykset kieltäytyvät yhteistyöstä tai jarruttavat menettelyä.
4. Sellaisessa tilanteessa, jossa tarkastukset suoritetaan yhteistyössä asianomaisten yritysten kanssa tarkastusta koskevasta päätöksestä johtuvan velvoitteen nojalla, komission virkamiehillä on muun muassa mahdollisuus saada nähtäväkseen pyytämänsä asiakirjat, päästä osoittamiinsa tiloihin sekä nähdä osoittamiensa kalusteiden sisällön. Sitä vastoin he eivät voi pakolla päästä tiloihin tai saada kalusteiden sisältöä nähtäväkseen tai velvoittaa yrityksen henkilöstöä mahdollistamaan tämän taikka suorittaa etsintöjä ilman yrityksen johdon lupaa, joka voi kuitenkin olla implisiittinen erityisesti sillä tavalla, että komission virkamiehille annetaan apua.
Komission on noudatettava näitä kansallisia menettelysääntöjä ja lisäksi valvottava, että kansallisen oikeuden nojalla toimivaltaisella elimellä on käytettävissään kaikki se, mitä tämä elin tarvitsee voidakseen käyttää sille kuuluvaa valvontavaltaa.
6. Päätöksen tekemisen jälkeen toteutetut toimet eivät voi vaikuttaa päätöksen pätevyyteen, mikä merkitsee sitä, että päätöksen täytäntöönpanossa mahdollisesti ilmenneet lainvastaisuudet ovat vailla merkitystä päätöksen pätevyyttä arvioitaessa.
7. Yhteisön elimen säädöksen, päätöksen tai muun toimen pätevyyttä voidaan arvioida ainoastaan yhteisön oikeuden perusteella, ja tämän vuoksi vetoamisella perusoikeuksien loukkauksiin, sellaisina kuin nämä oikeudet on kirjattu jonkin jäsenvaltion perustuslakiin, tai jäsenvaltion valtiosääntörakenteeseen sisältyviin periaatteisiin ei voi olla vaikutusta yhteisön toimen pätevyyteen tai sen oikeusvaikutukseen kyseisen valtion alueella.
8. Asetuksen N:o 17 14 artiklan 3 kohdassa määritellään tarkastuksen määräämistä koskevan päätöksen perustelujen olennaiset seikat. Komissiolle asetettu vaatimus mainita tarkastuksen kohde ja tarkoitus on asianomaisten yritysten puolustuksen oikeuksien perustavanlaatuinen tae. Tästä seuraa, että sen velvoitteen laajuutta, joka koskee tarkastusta koskevan päätöksen perustelemista, ei voida rajoittaa vetoamalla tarkastusten tehokkuuteen liittyviin syihin. Tältä osin on täsmennettävä, että vaikka on totta, ettei komissio ole velvollinen ilmoittamaan kaikkia niitä hallussaan olevia tietoja, jotka koskevat tutkittavana olevia kilpailunrajoituksia, eikä tekemään perusteellista oikeudellista luonnehdintaa kyseisistä kilpailunrajoituksista, komission on sitä vastoin kuitenkin selvästi mainittava ne oletetut seikat, jotka se aikoo selvittää.
9. Sulautumissopimuksen 17 artiklaan kirjattua kollegisen päätöksenteon periaatetta ei loukkaa sellainen päätös, jossa komissio valtuuttaa sen jäsenensä, jonka tehtäviin kilpailuasiat kuuluvat, komission nimissä ja sen vastuulla tekemään asetuksen N:o 17 14 artiklan 3 kohdan mukaisia päätöksiä.
10. Koska Espanjan liittymisasiakirjassa ei ole säädetty mitään asetusta N:o 17 koskevaa poikkeusta, tämä säädös oli kyseisen asiakirjan 2 artiklan 2 kohdassa olevan yleissäännön nojalla sovellettavissa uudessa jäsenvaltiossa sen liittymisestä lähtien. Näin ollen Espanjassa sijaitsevat yritykset ovat voineet olla tarkastusten kohteena 1.1.1986 lähtien.
Niiden tarkastusten kohteita, jotka komissio kyseisen päivämäärän jälkeen suorittaa niissä yrityksissä, jotka sijaitsevat uudessa jäsenvaltiossa, voidaan rajoittaa ainoastaan kilpailua koskevien yhteisön sääntöjen soveltamisalan mukaisesti. Mikään tällainen sääntö ei tältä osin rajoita komission tarkastusta
koskevaa toimivaltaa ainoastaan niihin toimiin, jotka on suoritettu liittymisen jälkeen.
Yhdistetyissä asioissa 97, 98 ja 99/87,
Dow Chemical Ibérica, SA, espanjalainen yhtiö, kotipaikka Axpe-Erandio (Espanja),
Alcudia, Empresa para la Industria Química, SA, espanjalainen yhtiö, kotipaikka Madrid, ja
Empresa Nacional del Petróleo, SA, espanjalainen yhtiö, kotipaikka Madrid,
joita kaikkia edustaa asianajaja José Pérez Santos, Madrid, prosessiosoite Luxemburgissa c/o asianajaja Ernest Arendt, 4, avenue Marie-Thérèse,
Euroopan yhteisöjen komissio, asiamiehinään oikeudellinen neuvonantaja Norbert Koch ja oikeudellisen yksikön virkamiehet Luis Miguel Pais Antunes ja Daniel Calleja y Crespo, prosessiosoite Luxemburgissa c/o oikeudellisen yksikön virkamies Georgios Kremlis, Centre Wagner, Kirchberg,
joiden tavoitteena on kumota komission päätökset, jotka on 15 päivänä tammikuuta 1987 tehty asioissa IV/31.865 - PVC ja IV/31.866 - polyeteeni (C(87)19/1, 2 ja 3), jotka koskevat 6 päivänä helmikuuta 1962 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 17/62 (EYVL 13, s. 204) 14 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastusta.
1 Dow Chemical Ibérica, SA (jäljempänä Dow Ibérica), Alcudia, Empresa para la Industria Química, SA (jäljempänä Alcudia) sekä Empresa Nacional del Petróleo, SA (jäljempänä EMP) ovat ETY:n perustamissopimuksen 173 artiklan toisen kohdan nojalla nostaneet kanteita, joiden tarkoituksena on niiden komission päätösten kumoaminen, jotka on 15.1.1987 tehty asioissa IV/31.865 - PVC ja IV/31.866 - polyeteeni (C(87)19/1, 2 ja 3), jotka koskevat 6.2.1962 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 17/62 (EYVL 13, s. 204), joka on perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklan ensimmäinen täytäntöönpanoasetus, 14 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastusta.
2 Koska komissiolla on ollut hallussaan tietoja, joiden perusteella se on voinut olettaa, että tiettyjen PVC:n ja polyeteenin valmistajien ja toimittajien välillä on ollut olemassa sopimuksia tai yhdenmukaistettuja menettelytapoja, jotka ovat koskeneet kyseisten aineiden hintojen vahvistamista ja niiden toimituskiintiöitä yhteisössä, komissio on päättänyt suorittaa tarkastuksia useissa yrityksissä, niiden joukossa kantajat, ja tehnyt niiden osalta kanteiden kohteina olevat päätökset.
3 Kyseiset tarkastukset on suoritettu 20. ja 21.1.1987. Sen jälkeen kun kantajien edustajat olivat saaneet tietoonsa kanteiden kohteina olevat päätökset ja kun komission virkamiehet olivat ilmoittaneet heille asianomaisten yritysten oikeuksista ja velvoitteista, kantajien edustajat katsoivat olevansa velvollisia alistumaan tarkastuksiin eivätkä ne näin ollen vastustaneet sitä, että komission virkamiehet ottivat haltuunsa, tutkivat ja valokopioivat asiakirjoja vaan auttoivat niitä tässä toimituksessa.
4 Komissio on näin ollen saanut tilaisuuden tutustua kaikkiin toimistoihin, arkistoihin ja asiakirjoihin sekä Dow Ibérican edustajalle kuuluvaan salkkuun ja henkilökohtaiseen muistioon ja se on ottanut kaikki haluamansa valokopiot.
5 Pääasiaa koskevia taustoja, menettelyn kulkua sekä asianosaisten esittämiä väitteitä ja perusteluja koskevat tarkemmat tiedot ilmenevät suullista käsittelyä varten laaditusta kertomuksesta. Oikeudenkäyntiasiakirjojen näitä osia käsitellään jäljempänä vain, mikäli se on tarpeen yhteisöjen tuomioistuimen perustelujen selvittämiseksi.
6 Kantajat vetoavat kanteensa tueksi kahdeksaan väitteeseen, jotka koskevat kotirauhan suojaa ja yksityiselämän kunnioitusta koskevan perusoikeuden loukkaamista, suhteellisuusperiaatteen loukkaamista, syrjintäkiellon periaatteen loukkaamista, perustelujen puutteellisuutta, päätösten perustana olevien tosiseikkojen puuttumista tai määrittelemättä jättämistä, syyttömyysolettamaa koskevan perusoikeuden loukkaamista, olennaisten muotomääräysten rikkomista sekä sitä, että kyseisissä päätöksissä käsitellään toimia, jotka edeltävät Espanjan liittymistä yhteisöön.
Kotirauhan suojaa ja yksityiselämän kunnioitusta koskevan perusoikeuden loukkaamista koskeva väite
7 Kantajien mukaan kanteiden kohteina olevilla päätöksillä tai ainakin niiden täytäntöönpanossa on rikottu niiden perustavanlaatuista oikeutta kotirauhan suojaan ja yksityiselämän kunnioitukseen. Asetuksen N:o 17 14 artiklassa, joka toki on tähän oikeuteen kohdistuva poikkeus, ei kantajien mukaan mitenkään valtuuteta komission virkamiehiä toteuttamaan sellaisia toimenpiteitä, joita kantajat pitävät etsintänä. Ne lisäävät, että jos tätä säännöstä olisi tulkittava siten, että siinä annetaan komissiolle valta suorittaa etsintä, se olisi lainvastainen sen vuoksi, että se olisi yhteensopimaton perusoikeuksien kanssa, joiden suojelu edellyttää sitä, että etsintä voidaan suorittaa ainoastaan ennakkoon annetun oikeudellisen valtuutuksen nojalla.
8 Komissio väittää ensinnäkin, ettei kotirauhan rikkomista ja yksityiselämän loukkaamista ole voinut tapahtua, koska kantajat ovat alistuneet tarkastuksiin millään tavalla vastustelematta. Se väittää lisäksi, että se toimivalta, joka sillä on asetuksen N:o 17 14 artiklan nojalla, kattaa sellaiset toimenpiteet, jotka tiettyjen jäsenvaltioiden oikeuden mukaan kuuluvat etsinnän käsitteen alaan. Komissio toteaa kuitenkin, että perusoikeuksista johtuvat oikeudellisen suojan vaatimukset, joiden olemassaoloa se ei periaatteessa kiistä, täyttyvät silloin kun niillä, joita tarkastusta koskevat päätökset koskevat, on mahdollisuus toisaalta riitauttaa nämä päätökset yhteisöjen tuomioistuimessa ja toisaalta pyytää niiden täytäntöönpanon lykkäämistä välitoimia koskevassa menettelyssä, mikä mahdollistaa sen, että yhteisöjen tuomioistuin voi nopeasti tarkistaa, etteivät määrätyt tarkastukset ole luonteeltaan mielivaltaisia. Tällainen valvonta vastaa komission mukaan ennakkoon annettua oikeudellista valtuutusta.
9 Kuten yhteisöjen tuomioistuin on jokin aika sitten (asioissa 46/87 ja 227/88 Hoechst v. komissio, tuomio 21.9.1989, Kok. 1989, s. 2859) todennut, asetuksen N:o 17 14 artiklaa ei voida tulkita siten, että tulkinnan seuraukset olisivat yhteensopimattomia yhteisön oikeuden yleisten periaatteiden ja erityisesti perusoikeuksien kanssa.
10 Perusoikeudet ovat vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan erottamaton osa yleisiä oikeusperiaatteita, joiden noudattamista yhteisöjen tuomioistuin valvoo tukeutuen jäsenvaltioiden yhteiseen valtiosääntöperinteeseen sekä niihin kansainvälisiin sopimuksiin ja muihin asiakirjoihin, joiden tekemiseen jäsenvaltiot ovat osallistuneet tai joihin ne ovat liittyneet (ks. erityisesti asia 4/73, Nold, tuomio 14.5.1974, Kok. 1974, s. 491). Ihmisoikeuksia ja perusvapauksia koskevalla eurooppalaisella yleissopimuksella, joka on tehty 4.11.1950 (jäljempänä Euroopan ihmisoikeussopimus), on tässä suhteessa erityinen merkitys (ks. erityisesti asia 222/84, Johnston, tuomio 15.5.1986, Kok. 1986, s. 1651).
11 Asetuksen N:o 17 14 artiklan tulkitsemiseksi on otettava huomioon erityisesti vaatimukset, jotka johtuvat puolustautumisoikeuksien kunnioittamisesta; tämän periaatteen perustavaa merkitystä on useaan otteeseen korostettu yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännössä (ks. erityisesti asia 322/81, Michelin, tuomio 9.11.1983, Kok. 1983, s. 3461, 7 kohta).
12 Vaikka on totta, että kyseisessä tuomiossa yhteisöjen tuomioistuin totesi, että puolustautumisoikeuksia on kunnioitettava sellaisissa hallinnollisissa menettelyissä, joissa voidaan määrätä seuraamuksia, on myös tärkeätä estää se, että näitä oikeuksia loukattaisiin peruuttamattomalla tavalla sellaisissa alustavissa tutkintamenettelyissä, joihin kuuluvat erityisesti tarkastukset ja joilla voi olla ratkaiseva merkitys hankittaessa todisteita sellaisista yritysten lainvastaisista toimista, joista ne voivat olla vastuussa.
13 Vaikka tietyt puolustautumisoikeudet koskevat näin ollen ainoastaan väitetiedoksiantoa seuraavia kontradiktorisia menettelyjä, eräitä oikeuksia, kuten esimerkiksi oikeutta oikeudellisen avustajan käyttöön sekä oikeutta asianajajan ja tämän asiakkaan välisen kirjeenvaihdon luottamuksellisuuteen (jonka yhteisöjen tuomioistuin on tunnustanut asia 155/79, AM & S, tuomio 18.5.1982, Kok. 1982, s. 1575) on kunnioitettava alustavasta tutkintavaiheesta alkaen.
14 Kotirauhan suojaa ja yksityiselämän kunnioitusta koskevasta perusoikeudesta johtuvien vaatimusten osalta, joihin kantajat ovat vedonneet, on todettava, että vaikka tällaisen oikeuden olemassaolo on luonnollisten henkilöiden yksityisasuntojen osalta tunnustettava yhteisön oikeusjärjestyksessä sen vuoksi, että tällaisen oikeuden suojaaminen on jäsenvaltioiden oikeusjärjestyksille yhteinen periaate, tämä ei kuitenkaan koske yrityksiä, koska jäsenvaltioiden oikeusjärjestysten välillä on vähäistä suurempia eroja sen osalta, miten ja missä määrin liiketiloille myönnetään suojaa viranomaisten toimia vastaan.
15 Tähän päätelmään ei vaikuta Euroopan ihmisoikeussopimuksen 8 artikla, jonka 1 kohdassa määrätään, että "jokaisella on oikeus nauttia yksityis- ja perhe-elämäänsä, kotiinsa ja kirjeenvaihtoonsa kohdistuvaa kunnioitusta". Tällä artiklalla tarjottu suoja koskee ihmisen henkilökohtaisen vapauden käyttöä, eikä sitä näin ollen voida laajentaa liiketiloihin. Lisäksi on todettava, että asiaa koskevaa Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytäntöä ei ole olemassa.
16 Tästä huolimatta kaikkien jäsenvaltioiden oikeusjärjestyksissä julkisen vallan puuttumisen sekä luonnollisten henkilöiden että oikeushenkilöiden yksityisen toiminnan alaan on perustuttava lakiin ja oltava perusteltavissa laissa säädetyillä syillä. Näissä oikeusjärjestyksissä säädetään näin ollen, vaikkakin yksityiskohdiltaan toisistaan poikkeavalla tavalla, suojasta sellaisia toimia vastaan, jotka ovat mielivaltaisia tai suhteettomia. Tällaisen suojan vaatimus on näin ollen tunnustettava yhteisön oikeuden yleiseksi periaatteeksi. Tältä osin on muistettava, että yhteisöjen tuomioistuin on todennut olevansa toimivaltainen määrittelemään sen, milloin ne tarkastukset, jotka komissio suorittaa EHTY:n perustamissopimuksen osalta, ovat liiallisia (asioissa 5-11 ja 13-15/62, San Michele ym., tuomio 14.12.1962, Kok. 1962, s. 895).
17 Sen tutkintatoimivallan luonnetta ja laajuutta, jotka on annettu komissiolle asetuksen N:o 17 14 artiklan nojalla, on näin ollen tarkasteltava edellä esitettyjen yleisten periaatteiden valossa.
18 Artiklan 1 kohdassa komissio valtuutetaan ryhtymään kaikkiin tarpeellisiin yrityksiä ja yritysten yhteenliittymiä koskeviin tarkastuksiin. Siinä täsmennetään, että "tätä tarkoitusta varten komission valtuuttamilla virkamiehillä on oikeus:
19 Saman artiklan 2 ja 3 kohdassa säädetään, että tarkastukset voidaan suorittaa joko kirjallisen valtuutuksen tai sellaisen päätöksen perusteella, jolla yritykset tai yritysten yhteenliittymät velvoitetaan alistumaan komission määräämiin tarkastuksiin. Kuten yhteisöjen tuomioistuin on jo todennut, komissio voi valita näiden kahden mahdollisuuden välillä ottaen huomioon kunkin yksittäistapauksen ominaispiirteet (asia 136/79, National Panasonic, tuomio 26.6.1980, Kok. 1980, s. 2033). Sekä kirjallisessa valtuutuksessa että päätöksessä on mainittava tarkastuksen kohde ja tarkoitus. Olipa noudatettava menettely kumpi hyvänsä, komissio on velvollinen ennen tarkastusta ilmoittamaan tarkastuksesta sen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, jonka alueella tarkastus on määrä suorittaa. Samaa viranomaista on 14 artiklan 4 kohdan nojalla kuultava ennen tarkastusta koskevan päätöksen tekemistä.
20 Saman artiklan 5 kohdan mukaan sen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen virkamiehet, jonka alueella tarkastus on määrä suorittaa, voivat tämän viranomaisen tai komission pyynnöstä avustaa komission virkamiehiä näiden tehtävien suorittamisessa.
21 Lopuksi, artiklan 6 kohdan mukaan kansallisten viranomaisten apu on tarpeen tarkastuksen suorittamisessa, jos yritys vastustaa sitä.
22 Kuten yhteisöjen tuomioistuin on todennut edellä mainitussa asiassa National Panasonic, 26.6.1980 antamassaan tuomiossa (20 kohta), asetuksen N:o 17 johdanto-osan seitsemännestä ja kahdeksannesta kappaleesta ilmenee, että tämän asetuksen 14 artiklassa komissiolle uskotun toimivallan tarkoituksena on mahdollistaa, että komissio voi sille ETY:n perustamissopimuksessa uskotun tehtävän mukaisesti valvoa kilpailusääntöjen noudattamista yhteismarkkinoilla. Kuten perustamissopimuksen johdanto-osan neljännestä perustelukappaleesta, perustamissopimuksen 3 artiklan f alakohdasta ja 85 ja 86 artiklasta ilmenee, näiden oikeussääntöjen tarkoituksena on estää kilpailun vääristyminen yleisen edun, yksittäisten yritysten ja kuluttajien kustannuksella. Asetuksella N:o 17 komissiolle uskotun toimivallan käyttäminen auttaa ylläpitämään perustamissopimuksessa määrättyä kilpailua koskevaa järjestelmää, jota yritysten on ehdottomasti noudatettava. Edellä mainitussa johdanto-osan kahdeksannessa kappaleessa täsmennetään, että komissiolla on oltava yhteismarkkinoiden koko alueella toimivalta vaatia tietoja ja suorittaa tarkastuksia, "jotka ovat tarpeen" edellä mainittujen 85 ja 86 artiklan rikkomisten selvittämiseksi.
23 Sekä asetuksen N:o 17 päämäärästä että saman asetuksen 14 artiklasta, jossa luetellaan komission virkamiehille annetut toimivaltuudet, ilmenee, että tarkastukset voivat olla hyvin laajoja. Tältä osin oikeus päästä yrityksen kaikkiin tiloihin, sen kaikille alueille ja sen kaikkiin kulkuneuvoihin on erityisen merkittävä, koska sen tarkoituksena on antaa komissiolle mahdollisuus todisteiden hankkimiseen kilpailusääntöjen rikkomisesta niistä paikoista, joissa todisteita tavallisesti on, eli yritysten liiketiloista.
24 Kyseinen pääsyoikeus vesittyisi, jos komission virkamiesten olisi tyydyttävä pyytämään saada käyttöönsä sellaisia asiakirjoja, jotka he kykenisivät ennakolta täsmällisesti yksilöimään. Tällainen oikeus merkitsee päinvastoin mahdollisuutta etsiä sellaisia erilaisia tietolähteitä, jotka eivät vielä ole täysin tiedossa tai joita ei ole kokonaan yksilöity. Ilman tällaista mahdollisuutta komission olisi mahdotonta hankkia tarkastuksen kannalta tarpeellisia tietolähteitä, jos asianomaiset yritykset kieltäytyvät yhteistyöstä tai jarruttavat menettelyä.
25 Vaikka asetuksen N:o 17 14 artiklassa annetaan näin ollen komissiolle laajat toimivaltuudet tarkastusten osalta, toimivaltuuksien käyttäminen on kuitenkin sidottu sellaisiin edellytyksiin, joilla taataan asianomaisten yritysten oikeuksien kunnioittaminen.
26 Tältä osin on ensinnäkin todettava, että komissiolle on asetettu velvoite mainita tarkastuksen kohde ja tarkoitus. Tämä velvoite on perustavanlaatuinen vaatimus paitsi sen vuoksi, että asianomaisten yritysten tiloissa suoritettaviksi aiottujen tarkastusten osoitetaan olevan oikeutettuja, myös siksi, että yritysten on mahdollista määritellä yhteistyövelvollisuutensa laajuus samanaikaisesti puolustautumisoikeutensa säilyttäen.
27 On myös todettava, että komission tarkastusvaltuuksien käytön edellytykset vaihtelevat käytetyn menettelyn, asianomaisen yrityksen asenteen ja kansallisten viranomaisten toimien mukaan.
28 Asetuksen N:o 17 14 artiklassa tarkoitetaan ensisijaisesti sellaisia tarkastuksia, jotka suoritetaan niin, että asianomaiset yritykset ovat komission kanssa yhteistyössä joko vapaaehtoisesti tilanteessa, jossa on annettu kirjallinen valtuutus, tai tarkastusta koskevasta päätöksestä johtuvan velvoitteen täyttämiseksi. Viimeksi mainitussa tilanteessa, josta on kyse tässä yksittäistapauksessa, komission virkamiehillä on muun muassa mahdollisuus saada nähtäväkseen pyytämänsä asiakirjat, päästä osoittamiinsa tiloihin sekä nähdä osoittamiensa kalusteiden sisällön. Sitä vastoin he eivät voi pakolla päästä tiloihin tai saada kalusteiden sisältöä nähtäväkseen tai velvoittaa yrityksen henkilöstöä mahdollistamaan tämä taikka suorittaa etsintöjä ilman yrityksen johdon lupaa.
29 Tilanne on täysin toisenlainen, jos asianomainen yritys vastustaa komission tarkastusta. Tällöin komission virkamiehet voivat 14 artiklan 6 kohdan perusteella ilman kyseisen yrityksen myötävaikutusta etsiä kaikkia tarkastuksen kannalta tarpeellisia tietolähteitä kansallisten viranomaisten avustamina, ja kansalliset viranomaiset ovat velvollisia antamaan tarkastuksen suorittamiseksi tarvittavaa apua. Vaikka tällaista apua vaaditaan ainoastaan, jos yritys vastustaa tarkastusta, sitä voidaan kuitenkin varotoimenpiteenä pyytää ennakkoon yrityksen mahdollisen vastustuksen torjumiseksi.
30 Asetuksen N:o 17 14 artiklan 6 kohdasta ilmenee, että jokaisen jäsenvaltion on määriteltävä ne edellytykset, joiden mukaan kansalliset viranomaiset antavat apuaan komission virkamiehille. Tältä osin jäsenvaltiot ovat velvollisia varmistamaan komission toiminnan tehokkuuden edellä mainittuja yleisiä periaatteita samanaikaisesti kunnioittaen. Tästä seuraa, että nämä rajoitukset huomioon ottaen ne menettelylliset keinot, joilla voidaan turvata yritysten oikeuksien kunnioittaminen, määritellään kansallisessa oikeudessa.
31 Tästä seuraa, että silloin kun komissio aikoo suorittaa kansallisten viranomaisten avustamina tarkastustoimia ilman asianomaisten yritysten myötävaikutusta, komission on kunnioitettava niitä menettelyllisiä takeita, joita kansallisessa oikeudessa on tältä osin säädetty.
32 Komission on huolehdittava siitä, että kansallisen oikeuden nojalla toimivaltaisella elimellä on käytettävissään kaikki ne keinot, jotka tämä elin tarvitsee voidakseen käyttää sille kuuluvaa valvontavaltaa. On korostettava, että tämä elin - olipa se tuomioistuin tai ei - ei voi tällaisessa tilanteessa omalla arvioinnillaan korvata komission suorittamaa arviointia siitä, ovatko määrätyt tarkastukset tarpeen; tosi- ja oikeusseikkoja koskeva komission arviointi kuuluu ainoastaan yhteisöjen tuomioistuimen harjoittaman laillisuusvalvonnan alaan. Kansallisen elimen toimivaltaan kuuluu sitä vastoin tarkastusta koskevan päätöksen aitouden varmistamisen jälkeen tutkia, etteivät aiotut pakkotoimenpiteet ole mielivaltaisia tai ylimitoitettuja tarkastuksen kohteeseen nähden, sekä valvoa näiden toimenpiteiden suorittamiseen liittyvien kansallisen oikeuden sääntöjen noudattamista.
33 Edellä esitetyn valossa on todettava, että niillä toimenpiteillä, joiden toteuttamiseen komission virkamiehille annettiin kanteen kohteena olevalla päätöksellä lupa, ei ylitetty sitä toimivaltaa, joka heillä asetuksen N:o 17 14 artiklan nojalla on. Kyseisen päätöksen 1 artiklassa nimittäin rajoituttiin asettamaan kantajalle velvoite "sallia komission valtuuttamien virkamiesten päästä tiloihinsa normaaleina toimistoaikoina, esittää tarkastusta varten mainittujen virkamiesten vaatimia tarkastuksen kohteeseen liittyviä liikeasiakirjoja ja sallia jäljennösten ottaminen niistä sekä antaa välittömästi mainittujen virkamiesten mahdollisesti pyytämiä selvityksiä".
34 On totta, että yhteisöjen tuomioistuimessa käydyn menettelyn aikana komissio on väittänyt, että sen virkamiehillä oli tarkastusmenettelyssä oikeus etsintöihin ilman kansallisten viranomaisten apua ja kunnioittamatta kansallisessa oikeudessa säädettyjä menettelyllisiä takeita. Tällainen asetuksen N:o 17 14 artiklan tulkinnan virheellisyys ei kuitenkaan merkitse sitä, että tämän säännöksen perusteella tehdyt päätökset olisivat lainvastaisia.
35 Sen väitteen osalta, joka koskee kanteiden kohteina olevien päätösten täytäntöönpanoa, on todettava, että vaikka komission virkamiesten toiminta ei ollut sen toimivallan mukaista, joka heillä on asetuksen N:o 17 14 artiklan ja kanteiden kohteina olevien päätösten nojalla, tämä seikka ei vaikuta näiden päätösten lainmukaisuuteen. Kuten yhteisöjen tuomioistuin on itse asiassa 8.11.1983 antamassaan tuomiossa (asiat 96-102, 104, 105, 108 ja 110/82, IAZ, Kok. 1983, s. 3369, 16 kohta) todennut, päätöksen tekemisen jälkeen toteutetut toimet eivät voi vaikuttaa päätöksen pätevyyteen. Näin ollen ei tämän kannemenettelyn yhteydessä ole tutkittava niitä väitteitä, jotka koskevat tarkastusten kulkua.
36 Peruste, joka koskee kotirauhan suojaa ja yksityiselämän kunnioitusta koskevan perusoikeuden loukkausta, on näin ollen hylättävä.
Suhteellisuusperiaatteen loukkausta koskeva peruste
37 Kantajat väittävät, että kanteiden kohteina olevilla päätöksillä loukataan yhteisön oikeuteen kuuluvaa suhteellisuusperiaatetta, koska niillä tarpeettomasti loukataan perusoikeutta, joka Espanjan perustuslain 18 pykälän 2 momentissa on tunnustettu yrityksille ja joka antaa oikeuden vastustaa tarkastuksia ja etsintöjä lukuun ottamatta niitä tapauksia, joissa rikos on parhaillaan käynnissä tai joissa tarkastukset ja etsinnät suoritetaan ennakollisen tuomioistuinmääräyksen perusteella. Komission olisi kantajien mukaan yhteisön oikeuteen kuuluvan suhteellisuusperiaatteen nojalla ollut tulkittava asetuksen N:o 17 14 artiklaa edellä mainitun kansallisen säännöksen mukaisesti, jotta olisi vältetty vakava ristiriita Espanjan valtiosäännön kanssa, joka puolestaan tässä suhteessa on yhteensopiva yhteisön rakenteen ja tavoitteiden kanssa.
38 Tältä osin on todettava, että vaikka kanneperusteessa vedotaan yhteisön oikeuteen kuuluvaan suhteellisuusperiaatteeseen, perusteessa todellisuudessa saatetaan kanteiden kohteina olevien päätösten pätevyys riippuvaiseksi sellaisesta asetuksen N:o 17 tulkinnasta, joka on kansallisen oikeuden säännöksen mukainen. On kuitenkin todettava, kuten yhteisöjen tuomioistuin on jo 17.12.1970 antamassaan tuomiossa (asia 11/70, Internationale Handelsgesellschaft, Kok. 1970, s. 1125, 3 kohta) tehnyt, että yhteisön säädöksen, päätöksen tai muun toimen pätevyyttä voidaan arvioida ainoastaan yhteisön oikeuden perusteella ja tämän vuoksi vetoamisella perusoikeuksien loukkauksiin, sellaisina kuin nämä oikeudet on kirjattu jonkin jäsenvaltion perustuslakiin, tai jäsenvaltion valtiosääntörakenteeseen sisältyviin periaatteisiin ei voi olla vaikutusta yhteisön toimen pätevyyteen tai sen oikeusvaikutukseen kyseisen valtion alueella.
39 Suhteellisuusperiaatteen loukkausta koskeva peruste on näin ollen hylättävä.
Syrjintäkiellon periaatteen loukkausta koskeva peruste
40 Kantajat vetoavat syrjintäkiellon periaatteen loukkaukseen sillä perusteella, että komissio on ryhtynyt suorittamaan riidanalaisia tarkastuksia ilman ennakollista oikeudellista lupamenettelyä samalla kun se muissa jäsenvaltioissa oleviin yrityksiin suoritti tällaisia tarkastuksia ainoastaan kyseisen lupamenettelyn jälkeen.
41 Tältä osin on riittävää todeta, että kantajien väite koskee sitä tapaa, jolla kanteiden kohteina olevia päätöksiä on pantu täytäntöön. Kuten edellä on kuitenkin jo todettu, tämän kannemenettelyn yhteydessä ei ole tutkittava niitä perusteita, jotka koskevat tarkastusten kulkua.
42 Näin ollen syrjintäkiellon periaatteen loukkausta koskeva väite on hylättävä.
Perustelujen puutteellisuutta koskeva peruste
43 Kantajien mukaan kanteiden kohteina olevat päätökset eivät täytä niitä perusteluja koskevia edellytyksiä, jotka seuraavat perustamissopimuksen 190 artiklasta sekä asetuksen N:o 17 14 artiklan 3 kohdasta, koska päätökset ovat laveita, epätäsmällisiä ja osittain virheellisiä. Kantajat toteavat erityisesti, että kyseisiin päätöksiin sisältyy epätäsmällinen määritelmä relevanteista markkinoista, jossa ei erotella PVC:n markkinoita polyeteenin markkinoista; ettei niissä millään tavalla rajata kyseisiä markkinoita maantieteellisesti; ettei niissä riittävällä tavalla kuvailla oletettuja rikkomuksia; ettei niihin sisälly viitteitä siitä ajanjaksosta, jolloin kyseiset rikkomukset on komission mukaan tehty, ja lopuksi; että niissä jätetään ottamatta huomioon ne kiistattomat tosiseikat, että Dow Ibérica ja Alcudia eivät valmista eivätkä pidä kaupan PVC:tä ja että EMP, vaikka se onkin Alcudian pääasiallinen osakkeenomistaja, ei itse valmista eikä pidä kaupan mitään kyseisistä tuotteista.
44 On muistettava, kuten yhteisöjen tuomioistuin on jo edellä mainitussa asiassa National Panasonic, 26.6.1980 antamassaan tuomiossa (25 kohta) todennut, että asetuksen N:o 17 14 artiklan 3 kohdassa määritellään tarkastuksen määräämistä koskevan päätöksen perustelujen olennaiset seikat, ja siinä säädetään, että "päätöksessä on mainittava tarkastuksen kohde ja tarkoitus, määrättävä päivä, jona tarkastus alkaa, sekä ilmoitettava 15 artiklan 1 kohdan c alakohdassa ja 16 artiklan 1 kohdan d alakohdassa säädetyistä seuraamuksista ja oikeudesta hakea muutosta päätökseen yhteisön tuomioistuimelta".
45 Kuten edellä on todettu, komissiolle asetettu velvollisuus mainita tarkastuksen kohde ja tarkoitus on asianomaisten yritysten puolustautumisoikeuksien perustavanlaatuinen tae. Tästä seuraa, että sen velvoitteen laajuutta, joka koskee tarkastusta koskevan päätöksen perustelemista, ei voida rajoittaa vetoamalla tarkastusten tehokkuuteen liittyviin syihin. Tältä osin on täsmennettävä, että vaikka on totta, ettei komissio ole velvollinen ilmoittamaan kaikkia niitä hallussaan olevia tietoja, jotka koskevat tutkittavana olevia kilpailunrajoituksia, eikä tekemään perusteellista oikeudellista luonnehdintaa kyseisistä kilpailunrajoituksista, komission on sitä vastoin kuitenkin selvästi mainittava ne oletetut seikat, jotka se aikoo selvittää.
46 Edeltävien seikkojen valossa ne kantajien esittämät väitteet, jotka koskevat kanteiden kohteina olevien päätösten perusteluja, on hylättävä. Relevanttien markkinoiden täsmällistä rajaamista, oletettuja rikkomuksia koskevaa täsmällistä oikeudellista luonnehdintaa sekä sen ajanjakson osoittamista, jolloin rikkomusten väitetään tapahtuneen, ei tarvitse tehdä tarkastusta koskevassa päätöksessä, jos siinä kuitenkin mainitaan edellä mainitut olennaiset tiedot.
47 Tältä osin on todettava, että vaikka kanteiden kohteina olevien päätösten perustelut on kirjoitettu hyvin yleisin sanamuodoin, jotka olisivat hyvinkin voineet olla täsmällisempiä, ja joita voidaan tältä osin näin ollen arvostella, päätöksissä mainitaan kuitenkin asetuksen N:o 17 14 artiklan 3 kohdassa vaaditut olennaiset seikat. Kyseisissä päätöksissä viitataan erityisesti sellaiseen tietoon, jonka perusteella oletetaan sellaisten sopimusten tai yhdenmukaistettujen menettelytapojen olemassaolo yhteisössä tiettyjen PVC:n ja polyeteenin (mukaan lukien joskaan ei yksinomaan LdPE) valmistajien ja toimittajien välillä, jotka koskevat näiden tuotteiden hintoja, määriä ja myyntitavoitteita. Päätösten mukaan nämä sopimukset ja menettelytavat voivat olla perustamissopimuksen 85 artiklan 1 kohtaan kohdistuva vakava rikkomus. Kyseisten päätösten 1 artiklan mukaan jokainen kantaja "on velvollinen alistumaan tarkastukseen, joka koskee sen mahdollista osallisuutta" sopimuksiin tai yhdenmukaistettuihin menettelytapoihin ja näin ollen sallimaan komission virkamiehille pääsyn tiloihinsa sekä luovuttamaan tarkastusta varten nähtäväksi tai jäljennettäväksi liikeasiakirjoja, "jotka koskevat tarkastuksen kohdetta".
48 Sen erityisen väitteen osalta, jonka EMP on esittänyt itseään koskevaa päätöstä vastaan, on todettava, että tämän yrityksen osallistumista Alcudian emoyhtiön ominaisuudessa niihin kilpailunvastaisiin toimiin, jotka ovat tarkastuksen kohteena, mikä mahdollisuus on todettu kanteen kohteena olevassa päätöksessä, ei voida sulkea pois ainoastaan sillä perusteella, ettei EMP itse valmista eikä pidä kaupan niitä aineita, joita kilpailunvastaiset toimet koskevat.
49 Edeltävästä seuraa, että perustelujen riittämättömyyttä koskeva peruste on hylättävä.
Päätösten perustana olevien tosiseikkojen puuttumista tai määrittämättä jättämistä koskeva peruste
50 Kantajat toteavat, että kanteiden kohteina olevat päätökset loukkaavat laillisuusperiaatetta sen vuoksi, etteivät ne perustu sellaisten todisteiden tai aihetodisteiden olemassaoloon, joilla määrätyt tarkastukset voitaisiin perustella.
51 Tältä osin on ensiksi todettava, että niiltä osin kuin tämä väite perustuu argumenttiin, jonka mukaan komissio on velvollinen ilmoittamaan niille, joita tarkastusta koskeva päätös koskee, kaikki hallussaan olevat tiedot, jotka koskevat oletettuja rikkomuksia, tämä väite on hylätty jo perustelujen puutteellisuutta koskevan väitteen tarkastelun yhteydessä.
52 Niiltä osin kuin väite perustuu toteamukseen siitä, ettei sellaisia seikkoja, joilla määrätyt tarkastukset voitaisiin perustella, ole olemassa ja näin ollen kanteiden kohteina olevien päätösten mielivaltaisesta luonteesta, on todettava, että koska kantaja ei ole esittänyt tämän toteamuksen tueksi minkäänlaista näyttöä, väite on hylättävä.
53 Päätösten perustana olevien tosiseikkojen puuttumista tai määrittelemättä jättämistä koskeva peruste on näin ollen hylättävä.
Syyttömyysolettamaa koskevan perusoikeuden loukkausta koskeva peruste
54 Kantajat väittävät, että kanteiden kohteina olevilla päätöksillä loukataan heidän syyttömyysolettamaa koskevaa perusoikeuttaan niiltä osin kuin kyseisissä päätöksissä viitataan "todisteisiin" heidän osallistumisestaan sopimuksiin tai yhdenmukaistettuihin menettelytapoihin.
55 Tältä osin on todettava, että päätösten itsensä sanamuodoista ilmenee, ettei kyseisiä sopimuksia tai yhdenmukaistettuja menettelytapoja pidetä todistettuina vaan "epäiltyinä".
56 Näin ollen syyttömyysolettamaa koskevan perusoikeuden loukkausta koskeva peruste on hylättävä ilman, että olisi tarpeen tutkia, onko tällainen oikeus yhteisön oikeusjärjestyksessä tunnustettava yrityksille.
Olennaisten menettelymääräysten rikkomista koskeva peruste
57 Kantajien mukaan kanteiden kohteina olevilla päätöksillä rikotaan olennaisia menettelymääräyksiä niiltä osin kuin niiden perusteella ei ole mahdollista tunnistaa päätöksentekoelintä eikä päätellä, oliko tällä elimellä toimivalta tehdä kyseinen päätös, sekä siksi, ettei päätöksentekoelin ole allekirjoittanut niitä.
58 Ensimmäisen väitteen osalta on todettava, että kanteiden kohteina olevat päätökset on tehty niin kutsutun valtuutusmenettelyn mukaisesti, josta on säädetty 5.11.1980 tehdyssä komission päätöksessä, jossa se komission jäsen, jonka tehtäviin kilpailuasiat kuuluvat, valtuutetaan komission nimissä ja sen vastuulla tekemään asetuksen N:o 17 14 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja päätöksiä, joilla yrityksiä määrätään alistumaan tarkastuksiin. Yhteisöjen tuomioistuin on jo 23.9.1986 antamassaan tuomiossa (asia 5/85, AKZO Chemie v. komissio, Kok. 1986, s. 2585) todennut, ettei kyseinen päätös loukkaa sulautumissopimuksen 17 artiklaan kirjattua kollegisen päätöksenteon periaatetta. Näin ollen päätöksentekoelimestä, nimittäin Euroopan yhteisöjen komissiosta, ja sen toimivallasta ei ole voinut olla epäilystä.
59 Toisen väitteen osalta on todettava, ettei missään säännöksessä tai määräyksessä edellytetä, että yritykselle annettavan päätöksen kappaleen olisi oltava toimivaltaisen elimen allekirjoittama. Sitä vastoin on kiistatonta, että kanteiden kohteina olevien päätösten on oltava komission pääsihteeristön allekirjoituksellaan varmentamia.
60 Olennaisia menettelymääräyksiä koskeva peruste on näin ollen hylättävä.
Peruste, joka koskee sitä, että päätöksissä tarkoitetaan Espanjan liittymistä yhteisöön edeltäviä toimia
61 Kantajat väittävät, että vaikka toimet, jotka edeltävät Espanjan liittymistä yhteisöön, kuuluvat yhteisön "alueellisen" toimivallan alaan niiltä osin kuin niillä on kilpailunvastaisia vaikutuksia yhteisön alueella, kyseiset toimet eivät kuitenkaan kuulu yhteisön "henkilöllisen" toimivallan alaan, toisin sanoen ne eivät voi olla pakollisen tarkastuksen kohteena sen vuoksi, että ne yritykset, jotka toimiin ovat syyllistyneet, eivät kuuluneet komission toimivallan alaan. Komission tarkastuksia koskevalla toimivallalla ei kantajien mukaan voi olla taannehtivaa vaikutusta.
62 Tältä osin on ensinnäkin todettava, että koska mitään asetusta N:o 17 koskevaa poikkeusta ei ole säädetty, tämä säädös oli sovellettavissa uusien jäsenvaltioiden liittymisestä lähtien Espanjan kuningaskunnan ja Portugalin tasavallan liittymisehdoista tehdyn asiakirjan 2 artiklassa olevan yleissäännön nojalla. Näin ollen Espanjassa sijaitsevat yritykset ovat voineet olla tarkastusten kohteena 1.1.1986 lähtien.
63 Niiden tarkastusten kohteita, jotka komissio kyseisen päivämäärän jälkeen suorittaa niissä yrityksissä, jotka sijaitsevat uusissa jäsenvaltioissa, voidaan rajoittaa ainoastaan kilpailua koskevien yhteisön sääntöjen soveltamisalan mukaisesti. Mikään tällainen sääntö ei tältä osin rajoita komission tarkastusta koskevaa toimivaltaa ainoastaan niihin toimiin, jotka on suoritettu liittymisen jälkeen.
64 Tästä seuraa, että peruste, joka koskee sitä, että päätöksissä tarkoitetaan Espanjan liittymistä yhteisöön edeltäviä toimia, on hylättävä.
65 Kaikesta edellä esitetystä seuraa, ettei mitään perusteita, joka on esitetty kanteiden kohteina olevia päätöksiä vastaan, voida hyväksyä ja että kanteet on hylättävä.
56 Yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen 69 artiklan 2 kohdan mukaisesti asianosainen, joka häviää asian, velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut, jos vastapuoli on sitä vaatinut. Koska kantajat ovat hävinneet asian, kantajat velvoitetaan korvaamaan yhteisvastuullisesti oikeudenkäyntikulut.
2) Kantajat määrätään yhteisvastuullisesti korvaamaan oikeudenkäyntikulut.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


text:
AX53 4K Handycam®, jossa Exmor R® CMOS -kenno | FDR-AX53 | Sony FI
Koe upeat hetket uudelleen
Ikuista mahtavimmat toimintahetket tuoreeltaan. 4K Handycam® -videokameralla herätät vaikuttavimmat muistosi eloon.
Katso lataukset Sonyn tukisivustosta
Kuvaa hienoja videoita edistyneillä ominaisuuksilla
4K Handycam® -kameran tehokkuus on omassa luokassaan. Tasapainotettu optinen SteadyShot™ ja nopea ja älykäs automaattitarkennus takaavat juuri sellaiset kuvat kuin haluat. Uudenlainen mikrofonirakenne tallentaa tunnelman koko ympäristöstä. Voit jopa leikitellä ajalla tai ohjata ammattilaismaisia/manuaalisia toimintoja. Mahdollisuuksia ja iloa on rajattomasti.
Poikkeuksellisen kuvanlaadun salaisuus
Objektiivin ja kennon edistykselliset ominaisuudet parantavat tarkkuutta, herkkyyttä ja tehoa.
Tasapainotettu optinen SteadyShot
Erinomaisen kuvanvakautuksen ansiosta voit tallentaa vakaasti koko zoomausalueella myös kävellessäsi.
Erittäin tehokas objektiivin hallinta ja automaattitarkennusalueen ennustus mahdollistavat tarkennuksen nopean siirron kaukaa lähelle.
Laadukas äänen tallennus
Uusi mikrofonirakenne tallentaa ääntä viidestä eri suunnasta, vähentää kohinaa noin 40 % ja välittää tunnelman aidompana.
Hauskaa kuvatessa ja sen jälkeen
Päästä luovuutesi valloilleen ja tee vaikuttavia videoita nopealla tallennuksella ja intervallitoiminnolla.
Enemmän ammattimaisia toimintoja
Kuvaa kuin ammattilainen manuaalisilla säädöillä, elektronisella etsimellä sekä aikakoodi- ja lisätietotoiminnoilla.
Häikäisevän kaunis 4K-kuvanlaatu
Uusi objektiivi ja kenno parantavat 4K-tarkkuuden laatua entisestään: niiden herkkyys on omiaan laadukkaiden videoiden kuvaamiseen hämärässä.
Uusi 4K-yhteensopiva ZEISS 20x zoom -objektiivi
ZEISS Vario-Sonnar® T* -objektiivin 26,8 mm:n laajakulmaan mahtuu suurempikin kohde.
Uusi Exmor R® CMOS -kenno 4K-tallennukseen
Suurempi pikselikoko parantaa herkkyyttä, jolloin videoihin tulee vähemmän kohinaa jopa pimeässä kuvattaessa.
Suuren bittinopeuden 4K ja HD
Suuren bittinopeuden tallennus XAVC S -muodossa vangitsee selkeästi myös vaihtelevat kohtaukset, joissa on paljon liikettä.
Katso 4K-videoita teräväpiirtotarkkuudessa
Full HD -toisto, TV tai laite, joka ei tue 4K:ta
4K-videot skaalataan automaattisesti Full HD ‑tarkkuuteen HD-TV:ssä toistamista varten.
Rajaa TV:ssä näkyvä video yhdellä painalluksella
Rajaa TV:ssä Full HD -tarkkuudessa toistettavaa 4K-videota liikuttamalla sormea LCD-näytöllä.
Vakaata kuvaamista liikkeessä
Seuraava videoleike näyttää tasapainotetun optisen SteadyShotin (oikealla) ja optisen kuvanvakautuksen (vasemmalla) vaikutuksen.
Vähemmän kuvan tärinää laajemmalla zoomausalueella
Erityisen vakaaseen kuvaamiseen laajakulmasta teleobjektiiviin. HD-kuvaustilassa viisiakselinen älykäs aktiivitila kompensoi kameran tärinää jopa juostessasi.
Huikean nopea tarkennus
Nopea ja älykäs automaattitarkennus toimii poikkeuksellisella vauhdilla ja tarkentaa juuri haluamaasi kohtaan.
Vauhtia ja fiksuutta nopealla ja älykäs automaattitarkennuksella
Uusi automaattitarkennusalgoritmi optimoi tiedonsiirron objektiivin ja kuvaprosessorin välillä, joten tarkennus on erittäin nopea ja tarkennusalueen ennakointi pitää kohteen terävänä.
Tallenna aitoa ääntä
Uusi mikrofonirakenne tallentaa laadukasta ääntä, joka välittää tunnelman aidompana ja vähentää kohinaa noin 40 %.
Upea ääni, vähemmän kohinaa
Jotta tallennettu ääni olisi luonnollista, uusi mikrofonirakenne vaimentaa kohinaa viidestä suunnasta keräämissään äänissä.
Enemmän huvia alusta loppuun
Handycam®-videokameran käyttö on hauskaa myös kuvaamisen jälkeen, kun hiot ja muokkaat kuvamateriaalin upeaksi videoksi.
Kuvaa hidastettuja videoita suuren nopeuden tallennuksella
Kuvaa videota 100 kuvan sekuntinopeudella Full HD -tarkkuudella. Hidastettu videokuva näyttää toiminnan hämmästyttävän laadukkaana ja yksityiskohtaisena.
Näe ajan muutokset 4K-intervallivideoissa
Intervallitoiminnolla voit tallentaa valokuvia kohtauksesta tietyin välein tietyn jakson ajan ja muokata materiaalin laadukkaaksi 4K-intervallivideoksi.
Ammattimaisempaa kuvaamista
Manuaalisella renkaalla ja manuaalisella painikkeella voi hallita useita ammattitasoisia määritettäviä toimintoja, aikakoodia ja käyttäjän lisäämien tietojen tallennusta.
Erittäin selkeän ja korkean resoluution elektronisen etsimen avulla voit tarkistaa reaaliaikaisesti katselukulman ja omat asetuksesi kuvattaessa.
Helppo manuaalinen painike
Voit määrittää painikkeeseen usein käytettäviä valikkokohtia, mikä helpottaa esimerkiksi zoomin, tarkennuksen, aukon, valotusajan ja automaattivalotuksen hallintaa.
Hallintaa manuaalisella renkaalla
Linssiä ympäröivä manuaalinen rengas tekee kuvaamisesta ammattitasoista ja mahdollistaa tarkan ja helpon luovan ohjauksen.
Edistyksellisen ammattimaiset muokkausominaisuudet
Aikakoodi- ja lisätietotoiminnot
Nämä toiminnot ovat korvaamattomia monipuolisessa editoinnissa. Lisävarusteena saatavat kauko-ohjaimet voivat tehdä muokkaamisesta entistä vaivattomampaa.
Tee kuvaamisesta entistäkin nautittavampaa ja lisää kuvamateriaaliisi ammattimaisia piirteitä lisävarusteiden avulla.
Herätä muistot eloon 4K-videokameralla. Tallenna uskomatonta 4K Ultra HD -laatua. Ota vakaampia kuvia tasapainotetulla optisella SteadyShot-toiminnolla. Erittäin terävä, nopea ja älykäs automaattitarkennus. ZEISS Vario-Sonnar® T* -objektiivin, jonka laajin kulma on 26,8 mm, 4K-yhteensopiva optinen 20x zoom takaa upean lopputuloksen.
Tasapainotettu optinen SteadyShot™, jossa viisiakselinen älykäs aktiivitila
26,8 mm:n ZEISS Vario-Sonnar® T* -objektiivi
20x optinen zoom ja 30x/40x (4K/HD) Clear Image Zoom
1/2,5-tyypin (7,20 mm:n) taustavalaistu Exmor R® CMOS -kenno
7,5 cm (3,0-tyyppi) Xtra Fine LCD™ -näyttö (921 600 kuvapistettä), laajakulma (16:9)
Ladattava akku (NP-FV70), Verkkolaite, Virtajohto, Käyttöopas, HDMI®-kaapeli (micro), Micro-USB-kaapeli
2.5 perustuen 2 asiakasarvosteluun
V-sarjan ladattava akku NP-FV70
USB-sovitinkaapeli
1Tämä tuote tunnetaan myös nimellä FDRAX53B.CEE

matches: HD HD HD HD HD HD