Selvitys tarkastuslautakunnan arviointikertomukseen vuodelta 2016 | Mikkeli
Selvitys tarkastuslautakunnan arviointikertomukseen vuodelta 2016
Kaupunkiympäristölautakunta, kokous 12.9.2017
§ 25 Selvitys tarkastuslautakunnan arviointikertomukseen vuodelta 2016
MliDno-2017-1292
Tarkastuslautakunta 17.5.2017 § 35
Kuntalain 121 §:n mukaan tarkastuslautakunnan on mm. valmisteltava valtuuston päätettävät hallinnon ja talouden tarkastusta koskevat asiat sekä arvioitava, ovatko valtuuston asettamat toiminnan ja talouden tavoitteet kunnassa ja kuntakonsernissa toteutuneet ja onko toiminta järjestetty tuloksellisella ja tarkoituksenmukaisella tavalla. Tarkastuslautakunta antaa valtuustolle kultakin vuodelta arviointikertomuksen, jossa esitetään arvioinnin tulokset. Kunnanhallitus antaa valtuustolle lausunnon toimenpiteistä, joihin arviointikertomus antaa aihetta.
Mikkelin kaupungin hallintosäännön 45 §:n mukaan tarkastuslautakunta antaa valtuustolle vähintään kaksi viikkoa ennen tilintarkastuskertomuksen valtuustokäsittelyä arvionsa valtuuston asettamien toiminnallisten ja taloudellisten tavoitteiden toteutumisesta edellisenä vuonna.
Tarkastuslautakunnan käytännön arviointityö muodostuu mm. arviointisuunnitelman laatimisesta, arviointimenetelmän valitsemisesta, viranhaltijoiden ja luottamushenkilöiden kuulemisista kokouksissa sekä esityslistojen ja pöytäkirjojen lukemisesta. Ensisijaisesti arviointi suoritetaan arvioitavan vuoden tilinpäätöksen ja siihen sisältyvän toimintakertomuksen perusteella. Tarkastuslautakunta on vuoden 2016 arviointia varten kuullut kokouksissaan kaupungin viranhaltijoita sekä osallistunut yhteistapaamiseen Etelä-Savon sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymän tarkastuslautakunnan kanssa 15.2.2017.
Arviointikertomuksen 2016 laatiminen aloitettiin heti huhtikuun 2017 alkupuolella, kun tarkastuslautakunta sai käyttöönsä vuoden 2016 tilinpäätöksen. Arviointikertomusta on valmisteltu ja laadittu 5.4.2017 pidetyssä varsinaisessa kokouksessa sekä 19.4. ja 26.4. ja 3.5. ja 10.5.2017 pidetyissä työkokouksissa.
Kaupunginhallitus 5.6.2017 §
Tarkastuslautakunta esittää, että kaupunginvaltuusto merkitsee vuoden 2016 arviointikertomuksen tiedoksi.
Lisäksi tarkastuslautakunta esittää, että kaupunginvaltuusto kehottaa kaupunginhallitusta raportoimaan kaupunginvaltuustolle lokakuun 2017 loppuun mennessä toimenpiteistä, joihin arviointikertomuksessa esitettyjen epäkohtien, kysymysten ja selvityspyyntöjen johdosta on ryhdytty.
Arviointikertomus merkittiin tiedoksi ja velvoitettiin kaupunginhallitusta hankkimaan lautakunnilta ja johtokunnilta selvitykset arviointikertomuksessa esitetyistä kysymyksistä ja havannoista sekä kuvaukset toimenpiteistä, joihin aiotaan ryhtyä arviointikertomuksessa esitettyjen epäkohtien korjaamiseksi ja saattamaan ne kaupunginvaltuuston tietoon lokakuun 2017 loppuun mennessä.
Merkitään, että kaupunginvaltuusto käsitteli pykälät 34-35 samanaikaisesti.
Kaupunginvaltuusto on 12.6.2017 § 34 käsitellyt arviointikertomusta ja päättänyt seuraavaa:
Arviointikertomus merkittiin tiedoksi ja velvoitettiin kaupunginhallitusta hankkimaan lautakunnilta ja johtokunnilta selvitykset arviointikertomuksessa esitetyistä kysymyksistä ja havainnoista sekä kuvaukset toimenpiteistä, joihin aiotaan ryhtyä arviointikertomuksessa esitettyjen epäkohtien korjaamiseksi ja saattamaan ne kaupunginvaltuuston tietoon lokakuun 2017 loppuun menessä.
Asumisen ja toimintaympäristön palvelualue on laatinut seuraavan selvityksen:
(Tarkastuslautakunnan kysymykset ja huomiot on kirjoitettu alla kursiivilla tekstillä ja palvelualueen vastaukset normaalilla fontilla).
Tarkastuslautakunta: Kiinteistöjä on korjattu, mutta silti korjausvelka on kasvanut. Korjausvelkaa oli edellisen vuoden tilinpäätöksessä 70,5 miljoonaa euroa eli noin 1.300 euroa/asukas. Tilinpäätöksen sivulla 81 olevassa taulukossa vuosien 2015 ja 2016 "korjausvelan määrä/asukas" on kuitattu maininnoilla "Ei vielä tietoa, ei vielä tiedossa" ? Korjausvelan tavoitetason "1.000 euroa/asukas 2017" saavuttaminen vaatii rahaa yli 16 miljoonaa euroa.
Palvelualueen vastaus: Korjausvelan määrästä puolet on ns. C-salkun kohteissa, eli kiinteistöissä jotka on tulevaisuudessa tarkoitus joko myydä tai purkaa. Korjausvelan määrää ei pystytä hillitsemään pelkkää investointitasoa nostamalla, vaan tilatehokkuutta tulee parantaa huomattavasti, jotta käytössä oleviin rakennuksiin voidaan panostaa ja tarpeettomista tiloista luopua.
Tarkastuslautakunta: Kaupunkistrategian toimenpiteiden ja niiden toteutumisen osalta tulee jatkossa kiinnittää parempaa huomiota käsitteiden yhteismitallisuuteen ja onnistumisen arviointiin. Esimerkkeinä epäloogisuuksista voidaan mainita seuraavat kohdat tilinpäätöksessä:
sivu 156: Kaupunkistrategiassa indikaattorina olevan sairastavuusindeksin kohdalla toimenpiteenä on todettu kevyen liikenteen väylien kunnossapito kilometreinä, mutta toteutuma on ilmoitettu neliömetreinä.
sivu 157: Yritysten nettolisäystavoite oli 140 yritystä, mutta toteumaa ei ole ilmaistu numeraalisesti.
sivu 158: Tavoitteen "Luokitelluista pohjavesimuodostumista hyvässä tai erinomaisessa kunnossa olevien muodostumien osuus (%)" prosenttia ei ole määritelty eikä siitä ole raportoitu.
sivu 159: Tavoitteen "Kaatopaikalle penkkaan loppusijoitetun jätteen määrä asukasta kohden laskettuna kg/asukas", lukumäärää ei ole määritelty eikä toteumaa raportoitu.
Palvelualueen vastaus: Strategiassa olleet mittarit olivat osittain epäonnistuneita ja osittain sellaisia joihin ei seurantatietoa ollut saatavissa. Kaatopaikan penkkaan sijoitetun jätteenmäärä oli jäänyt epähuomiossa pois. Määrä vuonna 2016 oli 61,67 kg/asukas (ml. Puumala ja Hirvensalmi), eli selvästi alle tavoitetason.
Tarkastulautakunta: Tarkastuslautakunta toteaa teknisen toimen onnistuneen palvelusuunnitelmansa toteuttamisessa vuoden 2016 aikana hyvin. Vielä parempia tuloksia olisi saatu, ellei eräiden hankkeiden osalta olisi tullut valituksia (esim. Pankalan alueen asuntorakentaminen). Kysymys kuuluukin, että olisiko tekninen lautakunta pystynyt toiminnallaan estämään valitukset?
Kaavoituksen osalta tilinpäätöksessä todetaan ainoastaan keskusta-alueen osayleiskaavan tilanne. Teknisen lautakunnan toimintakertomuksesta ja myöskään vuoden 2016 kaavoituskatsauksesta ei ilmene keskeneräisten kaavoitushankkeiden tilanne. Myös ne tulisi totuudenmukaisesti kertoa, jotta budjettikäsittelyssä voitaisiin määritellä niiden kiireellisyys ja osoittaa niihin määrärahat.
Viljasiilotontin osalta tarkastuslautakunta toteaa, että vaihtoehtoisten ratkaisumallien tuominen päätöksentekoon olisi todennäköisesti johtanut parempaan tulokseen kuin mitä arviointikertomusta kirjoitettaessa on tiedossa. Lisäksi on perusteltua jatkossa määritellä selkä ohjeistus siitä, kuinka pitkälle hankkeita voidaan valmistella viranhaltijatyönä ennen kuin päätös niiden käynnistämisestä tuodaan päätöksentekoelimille.
Palvelualueen vastaus: Kaavahankkeita tulee tarkastella sekä juridiselta kannalta, että valitusherkkyyden osalta jo kaavaprosessin alussa. Valitusherkissä kaavoissa vuorovaikutukselle tulee varata riittävästi aikaa.Kaavoituskatsauksessa tarkastellaan kokonaisuutena kaavoituksen tilannetta. Yksittäisten kaavojen etenemiseen vaikuttaa esim. elinkeinotoiminnan tarpeet. Viljasiilotontin kaavoituksessa tarkasteltiin ennen lainvoimaisen asemakaavan valmistumista erilaisia vaihtoehtoja yhteistyössä eri viranomaistahojen ja sidosryhmien kanssa.
Tarkastuslautakunta: Kiinteistöjen sisäilmaongelmat ovat vuosittain yllättäneet teknisen toimen. Sisäilmaongelmat ovat aiheuttaneet oireita tilojen käyttäjille ja väistötiloista on myös aiheutunut isoja kustannuseriä kaupungille. Pidemmällä aikavälillä tilenne on kestämätön. Onko löydettävissä menetelmiä, joilla pystytyään varautumaan haittatekijöihin tai ainakin hoitamaan ongelmatilanteet paremmin ennakolta tai vähintäänkin aikaisemmassa vaiheessa kuin viimeaikaisissa kohteissa?
Palvelualueen vastaus: Mikkelin kaupungin omistama kiinteistökanta on pääosin rakennettu 1950-1980 -luvuilla ja ovat suurelta osin peruskorjauksen tarpeessa. Sisäilmaongelmia pyritään estämään olosuhdevalvonnalla sekä oikea-aikaisilla korjauksilla. Kiinteistöjen korjaushistoria on dokumentoitu. Kiinteistöhoitoyhtiöillä ja käyttäjillä on velvollisuus raportoida kiinteistöissä havainnoimistaan vioista ja puutteista. Kiinteistöjen osalta sisäilmariskiä arvioidaan johdonmukaisesti ja säännöllisesti. Kaupungilla on tietoon tulevissa sisäilmaongelmia koskevissa epäilyissä hyväksytty toimintaprosessi.
Tarkastuslautakuna: Tilakeskus on onnistunut tavoitteissaan pääsääntöisesti hyvin. Käyttökuntoisten kohteiden vuokrausaste 31.12.2016 oli 97 prosenttia. Haasteensa Tilakeskukselle tuo kuitenkin käyttökelvottomien kohteiden koko ajan kasvava määrä ja entisestään heikkenevä kunto. Käyttökelvottomien kohteiden prosenttiosuutta koko Tilakeskuksen kiinteistömassasta ei ole annettu. Osuus lienee kuitenkin merkittävä. Millaisia kuluja tämä purkua odottava massa tällä hetkellä aiheuttaa ja millaisia toimenpiteitä ongelman ratkaisemiseksi on tehty? Onko purkua odottavan kiinteistömassan määrä merkittävästi kasvamassa lähivuosina esimerkiksi Sote-puolen hankkeiden, kuten keskussairaalan laajennuksen myötä ja miten mahdolliseen haasteeseen on varauduttu?
Palvelualueen vastaus: Purkua odottavien kiinteistöjen ylläpitokulut koostuvat kiinteistöjen luvattoman käytön estämisestä sekä ulkoalueidenhoidosta, silloin kun se on aluekuvallisesti tärkeää. Luvattoman käytön estämiseksi kiinteistöjen kulkureitit on suljettu sekä aloitettu piirivartiointi. Kiinteistöjen liittymät; sähkö, vesi ja kaukolämpö on pääsääntöisesti suljettu. ESSOTE:n kanssa tehdään tulevista tilatarpeista jatkuvaa suunnittelua. Poistuvat kiinteistöt on pääosin suljettu tai suljetaan. Rakennuksia puretaan esim. tulevan maankäytön tarpeiden tai kiinteistöjen aiheuttaman turvallisuusriskin poistamiseksi.
Maaseutu ja tielautakunta
Tarkastuslautakunta: Tarkastuslautakunta kantaa huolta tilallisten ja heidän perheidensä jaksamisesta jatkuvan lomittajavajeen vuoksi. Millä tavalla varmistetaan, että maatalousyrittäjien voimat riittävät myös tulevaisuudessa ja sen myötä vältetään niin eläinten kuin taloudenkin hoitoon liittyvät laiminlyönnit? Ongelma ei ole uusi. Mitä toimenpiteitä tilanteen ratkaisemiseksi on tehty esimerkiksi kuluneen neljän vuoden aikana?
Palvelualueen vastaus: Lomituspalvelusta saadaan sekä lakisääteistä että asiakkaan omaehtoisesti hankkimaa lomituspalvelua, joilla pyritään tukemaan maatalousyrittäjien jaksamista.
Välitä viljelijästä –hanke on Maatalousyrittäjien eläkelaitoksen hallinnoima hanke. Hankkeella on mahdollisuus tarjota apua vaikeuksiin joutuneille viljelijöille. Melan apu kohdentuu sekä välittömästi maatalousyrittäjien jaksamiseen vaikuttaviin tukitoimiin että pitkävaikutteiseen ennaltaehkäisevään hyvinvointityöhön. Melan tarjoama tuki jakautuu vuoden 2017 aikana seuraavasti:
Vaikeuksissa oleva maatalousyrittäjä voi hakea Melasta enintään 500 euron suuruista ostopalvelusitoumusta asiantuntijapalveluihin uupumisen ja masennuksen hoitamiseksi tai taloudellisen tai juridisen asiantuntija-avun hankkimiseksi.
Mela on palkannut alueellisen projektityöntekijän auttamaan maatalousyrittäjiä jaksamiseen, työkykyyn ja talouteen liittyvissä haasteissa sekä ohjaamaan yrittäjiä avun piiriin.
Mikkelin kaupungin maaseutu ja tielautakunta on kompensoinut maatalousyrittäjien suunnittelu- ja neuvontapalveluiden kustannuksia. Kompensaatio on ollut 50% teetetyn palvelun kustannuksista (esim. seuraavat suunnitelmat: karjanjalostus, ruokinnan suunnittelu, salaojitus, viljelysuunnitelmat, talous- ja elinkeinosuunnitelmat, tilakohtaiset tulevaisuuskeskustelut, yhteensä 65 000 euroa).
Maatalousyritykset sijaitsevat yleensä yksityisteiden varrella. Maaseutu ja tielautakunta on käyttänyt n. 800 000 euroa vuosittain yksityisteiden kunnossapitoon.
Tarkastuslautakunta: Vuoden 2016 tilinpäätöksessä on esitetty kiinteistöihin kohdistuvan korjausvelan määrä ja sen kehitysvuosien 2011-2015 aikana. Korjausvelka on kasvanut joka vuosi. Kunnallistekniikan korjausvelan suuruutta ei ole esitetty.
Palvelualueen vastaus:Laskennallinen kunnallistekniikan korjausvelka (ei kuntotarkastuksiin perustuva) on Mikkelin kantakaupungin osalta (sisältää Otavan ja Rantakylän) n. 81.7 milj. euroa, Anttolan osalta n. 3.2 milj. euroa ja Haukivuoren osalta n. 3 milj. euroa.
Tarkastauslautakunta: Vuonna 2016 on tehty 35.000 euron varaus Rantakylän koulun öljyllä pilaantuneen maaperän tutkimiseen ja kunnostamiseen. Metsä-Sairilan jätekeskuksen kaatopaikan jälkihoitotöitä varten on kartutettu varausta vähitellen. Työt on tarkoitus toteuttaa vuonna 2018. Graanin alueella saattaa olla vielä pilaantuneita maita, joiden puhdistamisesta voi tulla kuluja kaupungille. Painopiste kaupungin kehittämisessä on tulevaisuudessa keskustan satama-alueella, missä pilaantunutta maaperää on löydetty kaikilla tutkituilla alueilla. Näiden alueiden kunnostuksen on arvioitu maksavan 1,2-2 miljoonaa euroa. Ympäristövastuuseen liittyvä vastainen kulu on merkittävä taseeseen pakollisena varauksena. Satama-alueesta edellä mainittua varausta on kuitenkin tehty vain 638.391,77 euroa. Tällaisia varauksia ei voi käyttää tuloksensäätelykeinona. Vapon entisen tontin kohdalla Pursialassa pohjavesi on pahoin pilaantunutta kloorifenoleilla. Vapo on saanut ympäristöluvan alueen kunnostamiseen kesällä 2015. Vapo tulisi saada vastuuseen myös entisen tonttinsa ulkopuolella pilaantuneista alueista. Tilinpäätöksen sivulla 34 mainitaan, että kaupunki tekee Vapolle asiasta korvausvaateen, vaikka 2015 tilinpäätöskirjassa kerrotaan, että kaupunki on jo sen tehnyt. Tilinpäätöksen sivulla 32 oleva taulukko ei anna oikeaa kuvaa ympäristömenoista, koska siitä puuttuvat ainakin asuntomessualueen 2,2 miljoonan euron kunnostuskulut vuodelta 2015.
Palvelualueen vastaus: Metsä-Sairilan vanhan kaatopaikan sulkemistyöt kilpailutetaan syksyn 2017 aikana ja sulkeminen alkaa kesäkuussa 2018.
Sataman kehittäminen, kaavoitus ja suunnittelu sekä puhdistusvastuu vaikuttavat ympäristövastuuvarauksen nostomäärään. Puhdistusvastuu on maaomistajalla.
Korvausvaade Vapolle on valmisteltu, ja se toimitetaan heille tänä syksynä.
Kirkonvarkauden alueella tehtiin pääasiassa lajittelevaa kaivua ja valvontaa rakennuskelvottoman maa-aineksen sekä jätejakeita sisältävän maa-aineksen poistamiseksi. Hankkeen kustannukset olivat noin 2,2 mij. euroa.
Tarkastuslautakunta: Kaupungin Tilakeskus perii tilojen käyttäjiltä sisäistä vuokraa, jolla kiinteistökulut jaetaan eri toimiyksiköille. Tätä on perusteltu tilinpäätöksen sivulla 168 seuraavasti: ” Sisäinen vuokraus kannustaa säästämiseen, sillä tällöin konkreettisesti tiedetään, että jokainen käytössä oleva neliö aiheuttaa kustannuksia niin tilakeskukselle vuokraajana kuin vuokralaiselle käyttäjänä.”
Sisäisen vuokran käyttö voi johtaa myös kaupungin kannalta kyseenalaisiin päätöksiin. Talouden tasapainottamisryhmä antoi vuonna 2016 hallintokunnille määrällisiä säästötavoitteita. Sivistystoimen esittämät säästötoimet sisälsivät muun muassa koulukirjastojen ja koulujen lopettamisia. Sivistystoimen omat kulut olisivat kyllä pienentyneet, mutta kaupungille ei olisi välttämättä tullut mitään säästöä. Ääritapauksena oli säästö, joka saatiin aikaan, kun Naisvuoren uimahallin käytön sisäinen vuokra poistettiin remontin ajaksi. Tämäkin tuotti laskelmien mukaan taloudellista säästöä! Toimintojen muutoksia ja lopettamisia arvioitaessa ei taloudellisissa laskelmissa tule käyttää sisäisiä vuokria, vaan muutoksen todelliset vaikutukset täytyy selvittää kokonaisvaltaisella tavalla eli koko kaupungin kannalta.
Palvelualueen vastaus: Sisäisen vuokran käyttäminen on kustannuslaskennassa perusteltua. Sisäisen vuokran määräytymiseen vaikuttaa oleellisesti kiinteistön energiankulutus sekä tarvittavat ylläpitotoimet, kiinteistönhoito, huollot jne. Kiinteistön toiminnan oleellisesti muuttuessa tulee päätökseen sisältyä suunnitelma kiinteistön jatkokäytöstä tai siirtämisestä purku / myynti listalle.
Kaupunkiympäristölautakunta antaa edellä olevan selvityksen kaupunginhallitukselle ja edelleen kaupunginvaltuustolle.
Kaupunginhallitus, talouspalvelut
Liite Kyltk Arviointikertomus 2016.pdf (pdf, 2048 kt)
§ 24 Toiminnan ja talouden seuranta heinäkuu/2017, kaupunkiympäristölautakunta
§ 26 Rantaosayleiskaavan muutos / Yövesi-Louhivesi, tilat Nuottasaari 491-512-1-65 ja Mustikkaniemi 491-512-2-178 (osa)
§ 27 Rantayleiskaavan muutos / Yövesi-Louhivesi, tila Ainola 491-517-1-85 (osa)
§ 28 Tilakeskuksen esitys liiketilojen vuokrien tarkistamiseksi 1.1.2018
§ 29 Pientalotonttien haettavaksi julistaminen vuonna 2017
§ 30 Valtuustoaloite maksuttoman joukkoliikenteen kokeilun tasapuolistamisesta
§ 31 Valtuustoaloite sinisen biotalouden osaamiskeskuksen perustamisesta Mikkeliin
§ 32 Valtuustoaloite koirapuistojen rakentamiseksi Rantakylään ja Tuppuralaan
§ 33 Valtuustoaloite Orijärvellä Karilantiellä autojen nopeuksien hiljentämiseksi


Laki työntekijäin eläkelain muuttamisesta 1482/1995 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1995 › 1482/1995
kumotaan 8 päivänä heinäkuuta 1961 annetun työntekijäin eläkelain (395/61) 4 e §:n 3 momentti, 4 l §:n 2 momentti sekä 7 b §:n ja 12 §:n edellä oleva väliotsikko,
sellaisina kuin ne ovat, 4 e §:n 3 momentti ja 7 b §:n edellä oleva väliotsikko 28 päivänä kesäkuuta 1993 annetussa laissa (559/93) sekä 4 l §:n 2 momentti 27 päivänä maaliskuuta 1991 annetussa laissa (612/91),
muutetaan 1 §:n 3 ja 6 momentti, 1 c §:n 5 momentti, 2 §:n 3 ja 5 momentti, 3 a §:n 1 momentti, 4 §:n 2, 3 ja 5 momentti, 4 a §, 4 c §:n 1 momentin 2 kohta, 4 d §:n 2 ja 6 momentti, 4 e §:n 4 momentti, 4 g §:n 2 momentti, 4 j §, 4 k §:n 1 ja 2 momentti, 5 §:n 1 ja 3 momentti, 5 a §, 5 b §:n 3 ja 5 momentti, 6 a §:n 1 momentti ja 4 momentin johdantokappale, 7, 7a―7 c §, 8 §:n 1 ja 5 momentti, 8 d §:n 1 momentti, 9 §, 10 a §:n 2 momentti, 12 §:n 3 momentti, 12 c §:n 1 momentti, 17 §:n 1 momentti, 19 b §:n 4 momentti ja 19 d §:n 4 momentti,
sellaisina kuin ne ovat, 1 §:n 3 ja 6 momentti 17 päivänä maaliskuuta 1995 annetussa laissa (372/95), 1 c §:n 5 momentti 22 päivänä joulukuuta 1993 annetussa laissa (1467/93), 2 §:n 3 momentti 24 päivänä elokuuta 1984 annetussa laissa (607/84) ja 2 §:n 5 momentti, 4 c §:n 1 momentin 2 kohta, 4 e §:n 4 momentti, 4 g §:n 2 momentti, 5 §:n 1 momentti, 5 b §:n 3 ja 5 momentti, 6 a §:n 1 momentti ja 4 momentin johdantokappale, 7 b §, 17 §:n 1 momentti ja 19 b §:n 4 momentti mainitussa 28 päivänä kesäkuuta 1993 annetussa laissa, 3 a §:n 1 momentti ja 12 c §:n 1 momentti 17 päivänä maaliskuuta 1995 annetussa laissa (390/95), 4 §:n 2 momentti mainitussa 26 päivänä heinäkuuta 1985 annetussa laissa ja 4 §:n 3 momentti 26 päivänä kesäkuuta 1981 annetussa laissa (472/81) sekä 4 §:n 5 momentti, 4 a ja 7 a §, 8 §:n 5 momentti ja 8 d §:n 1 momentti 9 päivänä helmikuuta 1990 annetussa laissa (100/90), 4 d §:n 2 momentti 30 päivänä kesäkuuta 1989 annetussa laissa (605/89) ja 4 d §:n 6 momentti, 4 j §, 4 k §:n 1 ja 2 momentti ja 8 §:n 1 momentti mainitussa 27 päivänä maaliskuuta 1991 annetussa laissa, 5 §:n 3 momentti mainitussa 26 päivänä heinäkuuta 1985 annetussa laissa, 5 a § muutettuna 20 päivänä joulukuuta 1968, 29 päivänä heinäkuuta 1976 ja 17 päivänä joulukuuta 1982 annetuilla laeilla (690/68, 659/76 ja 981/82), 7 § muutettuna mainituilla 28 päivänä kesäkuuta 1993 ja 22 päivänä joulukuuta 1993 annetuilla laeilla, 7 c § 20 päivänä syyskuuta 1974 annetussa laissa (749/74), 9 § muutettuna mainitulla 29 päivänä heinäkuuta 1976 annetulla lailla ja 29 päivänä joulukuuta 1983 annetulla lailla (1120/83), 10 a §:n 2 momentti 10 päivänä joulukuuta 1990 annetussa laissa (1068/90), 12 §:n 3 momentti 3 päivänä joulukuuta 1993 annetussa laissa (1077/93), 19 d §:n 4 momentti 21 päivänä joulukuuta 1984 annetussa laissa (938/84), ja
lisätään 4 §:ään, sellaisena kuin se on muutettuna mainituilla 26 päivänä kesäkuuta 1981, 26 päivänä heinäkuuta 1985 ja 9 päivänä helmikuuta 1990 annetuilla laeilla sekä 16 päivänä joulukuuta 1966 ja 8 päivänä elokuuta 1986 annetuilla laeilla (639/66 ja 603/86), siitä mainitulla 27 päivänä maaliskuuta annetulla lailla kumotun 6 momentin tilalle [ Merkitty kohta oikaistu (v. 1995), alkuperäinen sanamuoto kuului: siitä mainille ] uusi 6 momentti sekä uusi 7 momentti, 4 j ja 4 k §:n edelle uusi väliotsikko, 4 n §:ään, sellaisena kuin se on viimeksi mainitussa laissa, uusi 2 momentti, jolloin nykyinen 2 tulla 27 päivänä maaliskuuta 1991 annetulla lailla kumotun 6 momentin tilaja 3 momentti siirtyvät 3 ja 4 momentiksi, 5 §:ään siitä mainitulla 28 päivänä kesäkuuta 1993 annetulla lailla kumotun 2 momentin tilalle uusi 2 momentti, sekä lakiin uusi 7 d―7 h § sekä 7 f, 7 g, 7 h ja 9 §:n edelle uusi väliotsikko, lakiin siitä mainitulla 17 päivänä maaliskuuta 1995 annetulla lailla kumotun 12 §:n 1 momentin 2 kohdan tilalle uusi 2 kohta ja 14 päivänä lokakuuta 1994 annetulla lailla (878/94) kumotun 19 e §:n tilalle uusi 19 e § ja sen edelle uusi väliotsikko seuraavasti:
Jos työntekijä tekee vähintään kahtena peräkkäisenä kalenterikuukautena työtä saman työnantajan palveluksessa alle kuukauden jatkuneissa työsuhteissa, työsuhteiden katsotaan muodostavan 1 momentissa tarkoitetun yhdenjaksoisesti jatkuneen työsuhteen edellyttäen, että työansio kunakin kalenterikuukautena nousee ainakin sanotun momentin 2 kohdassa tarkoitettuun markkamäärään ja työntekijä on työssä vähintään 20 tuntia kalenterikuukaudessa. Työsuhteen katsotaan tällöin alkaneen sinä päivänä, jolta sen perusteella maksettiin ensimmäisen kerran palkkaa ja, jollei 2 §:stä muuta johdu, päättyneen sinä päivänä, jolta viimeksi maksettiin palkkaa.
Jos eläketurvan järjestämisvelvollisuuden kiertämiseksi on oikeustoimelle annettu sellainen sisältö, joka ei vastaa asian todellista luonnetta tai tarkoitusta, on tätä järjestämisvelvollisuutta ratkaistaessa meneteltävä asian todellisen luonteen ja tarkoituksen mukaisesti. Jos syntyy epäselvyyttä siitä, onko työntekijään sovellettava tätä lakia, ratkaisee asian asianomaisen työntajan, työntekijän tai eläkelaitoksen hakemuksesta eläketurvakeskus. Sama koskee tilannetta, jossa voidaan epäillä kysymyksessä olevan eläketurvan järjestämisvelvollisuuden kiertäminen. Eläketurvakeskuksen päätökseen saa hakea muutosta niin kuin 21 §:ssä säädetään.
Siltä osin kuin ulkomaantyö on vakuutettu vapaaehtoisesti, työntekijän katsotaan työskentelevän uudessa työsuhteessa, jollei 7 d §:stä muuta johdu. Samoin menetellään, jos eläkkeen perusteena oleva työansio on määrätty 4 momenttia soveltaen.
Jos työntekijän säännöllisenä pidettävä työaika tämän lain alaisessa, vähintään kolme vuotta jatkuneessa työsuhteessa muuttuu muissa kuin 2 momentissa tarkoitetuissa tapauksissa ja hänen palkkansa samalla alenee vähintään yhdellä neljänneksellä tai nousee vähintään yhdellä kolmanneksella eikä työajan muutosta ole tarkoitettu tilapäiseksi, katsotaan työntekijän muutoksen jälkeen työskentelevän uudessa työsuhteessa, jollei 7 d §:stä muuta johdu. Uuden työsuhteen katsotaan tällöin alkaneen sitä kuukautta lähinnä seuraavan kuukauden alusta, jonka aikana muutos työajassa on tapahtunut. Työsuhteen ei kuitenkaan katsota välillä katkenneen, jos edellisessä virkkeessä tarkoitetun uuden työsuhteen alkamisesta ei eläketapahtuman sattuessa ole kulunut kahta vuotta.
Työsuhde, joka on jatkunut vähintään kymmenen vuotta sen vuoden loppuun mennessä, jonka aikana työntekijä on täyttänyt 54 vuoden iän, päätetään sanotun vuoden lopussa. Jollei työsuhde ole edellä mainittuna ajankohtana jatkunut kymmentä vuotta, se päätetään sen vuoden lopussa, jona kymmenen vuotta täyttyy. Työsuhdetta ei kuitenkaan päätetä enää sen vuoden jälkeen, jonka aikana työntekijä täyttää 62 vuotta. Työntekijän jatkaessa työntekoaan hänen katsotaan olevan uudessa työsuhteessa. Työsuhdetta ei kuitenkaan katkaista, jos työntekijän palkka on katkaisun jälkeisessä työsuhteessa alentunut sellaisen poikkeuksellisen syyn johdosta, joka on ilmaantunut ennen työsuhteen tässä momentissa tarkoitettua päättämistä, ja jos 7 d §:n soveltamisen edellytykset tällöin täyttyvät.
Eläketurvan ehdot ja perusteet hyväksyy sosiaali- ja terveysministeriö. Niihin ei ilman erityistä syytä saa hyväksyä eroja, jotka ovat omiaan vaikeuttamaan eläkelaitosten tämän lain mukaisten yhteisten asioiden hoitamista. Ministeriö voi erityisestä syystä hyväksyä myös ehdot, jotka eivät jonkin tai joidenkin etujen osalta täytä tämän lain mukaisia vähimmäisvaatimuksia, jos ehtojen mukaisen eläketurvan kokonaisuutena voidaan katsoa raha-arvoltaan vastaavan ainakin sanottua vähimmäisturvaa, kuitenkin siten, että eläkkeen määrää ei voida hyväksyä pienemmäksi kuin jäljempänä 5 §:n 1―3 momentissa säädetään.
Oikeus saada vanhuuseläkettä on työntekijällä hänen täytettyään 65 vuotta edellyttäen, ettei hän enää ole tämän lain alaisessa työsuhteessa. Eläke myönnetään seuraavan kuukauden alusta sen jälkeen, kun oikeus eläkkeen saamiseen on syntynyt, kuitenkin aikaisintaan sen kuukauden alusta, joka lähinnä seuraa eläkkeen hakemista. Jos eläkettä on haettu kolmen kuukauden kuluessa työsuhteen päättymisestä, myönnetään eläke kuitenkin työsuhteen päättymistä lähinnä seuraavan kuukauden alusta. Hakemuksesta vanhuuseläke myönnetään varhennettuna ennen 65 vuoden iän täyttämistä, kuitenkin aikaisintaan sitä seuraavan kuukauden alusta, jona työntekijä on täyttänyt 60 vuotta. Eläke myönnetään tällöin siten vähennettynä kuin 5 a §:n 2 ja 3 momentissa säädetään. Varhennettuun vanhuuseläkkeeseen sovelletaan muutoin, mitä tässä momentissa vanhuuseläkkeestä säädetään.
Oikeus saada työkyvyttömyyseläkettä on työntekijällä, jonka työkyvyn voidaan sairauden, vian tai vamman johdosta arvioida, kun otetaan huomioon myös jo kulunut aika, olevan yhdenjaksoisesti ainakin vuoden ajan alentunut vähintään kahdella viidenneksellä. Työkyvyn alentumista arvioitaessa otetaan huomioon työntekijän jäljellä oleva kyky hankkia itselleen ansiotuloja saatavissa olevalla sellaisella työllä, jonka suorittamista voidaan häneltä kohtuudella edellyttää silmällä pitäen hänen koulutustaan, aikaisempaa toimintaansa, ikäänsä ja asumisolosuhteitaan sekä näihin verrattavia muita seikkoja. Työkyvyn vaihdellessa otetaan huomioon vuotuinen ansio.
Ennen kuin eläkelaitos tekee päätöksen työkyvyttömyyseläkkeestä, sen on varmistettava, että työntekijän mahdollisuudet kuntoutukseen on selvitetty. Jos eläkehakemus hylätään, eläkelaitos ohjaa työntekijän hänen kuntoutustarvettaan vastaavan kuntoutuksen tai muiden palveluiden piiriin. Lisäksi eläkelaitoksen on noudatettava, mitä kuntoutuksen asiakaspalveluyhteistyöstä annetussa laissa (604/91) säädetään.
Työkyvyttömyyseläkettä suoritetaan, jollei 4 d §:n säännöksistä muuta johdu, sitä kuukautta lähinnä seuraavan kuukauden alusta, jonka aikana oikeus eläkkeen saamiseen on syntynyt, ei kuitenkaan takautuvasti pidemmältä ajalta kuin eläkkeen hakemista seuraavaa kuukautta edeltäneen vuoden ajalta. Työkyvyttömyyseläke myönnetään toistaiseksi tai 7 momentissa tarkoitettuna kuntoutustukena määräajaksi. Työkyvyttömyyseläke lakkautetaan, kun eläkkeensaajan työkyky on siinä määrin palautunut, ettei hän enää täytä eläkkeen saamisen edellytyksiä. Kuntoutustuki voidaan lakkauttaa, jos kuntoutustuen saaja on ilman pätevää syytä kieltäytynyt kuntoutuksesta. Työkyvyttömyyseläkkeen saajan täyttäessä vanhuuseläkkeen saamiseen oikeuttavan iän muuttuu työkyvyttömyyseläke vanhuuseläkkeeksi.
Kuntoutustuki myönnetään työntekijän kuntoutumisen edistämiseksi niin pitkäksi ajaksi kuin hänen arvioidaan olevan estynyt tekemästä ansiotyötä työkyvyttömyyden vuoksi. Kuntoutustukea myönnettäessä eläkelaitoksen on varmistettava, että työntekijälle on laadittu hoito- tai kuntoutussuunnitelma. Kuntoutustuki voidaan myöntää työkyvyttömälle työntekijälle myös siksi ajaksi, jonka hoito- tai kuntoutussuunnitelman valmistelu kestää. Mitä muualla laissa säädetään työkyvyttömyyseläkkeestä ja sen saajasta, sovelletaan kuntoutustukeen ja sen saajaan.
Työntekijän kuoltua suoritetaan edunsaajille perhe-eläkettä, jos työntekijällä oli kuollessaan oikeus tämän lain vähimmäisehtojen mukaiseen vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkkeeseen tai jos hän sai mainittua eläkettä. Tällaisen edunjättäjän jälkeen edunsaajia ovat:
1) leski, jonka kanssa edunjättäjä oli solminut avioliiton ennen kuin oli täyttänyt 65 vuotta;
2) edunjättäjän lapsi;
3) lesken lapsi, joka asui edunjättäjän kuollessa tämän ja lesken kanssa samassa taloudessa; ja
4) edunjättäjän entinen puoliso, jolle edunjättäjä kuollessaan oli tuomioistuimen lainvoimaisen päätöksen tai sosiaalilautakunnan vahvistaman sopimuksen perusteella velvollinen määräajoin suorittamaan elatusapua; tällöin entisestä puolisosta ja hänen oikeudestaan perhe-eläkkeeseen on soveltuvin osin voimassa, mitä leskestä ja lesken oikeudesta perhe-eläkkeeseen säädetään.
Leskellä on oikeus leskeneläkkeenä suoritettavaan perhe-eläkkeeseen:
1) jos hänellä on tai on ollut yhteinen lapsiedunjättäjän kanssa; tai
2) jos leski edunjättäjän kuollessa oli täyttänyt 50 vuotta tai sai kansaneläkelain (347/56) mukaista työkyvyttömyyseläkettä, joka oli jatkunut vähintään kolmen vuoden ajan, ja jos avioliitto oli solmittu ennen kuin leski oli täyttänyt 50 vuotta ja se oli jatkunut vähintään viisi vuotta.
Jos leski on syntynyt ennen 1 päivää heinäkuuta 1950, leskeneläkkeen saamisen edellytyksenä on 2 momentissa mainitun 50 vuoden asemesta 40 vuoden vähimmäisikä. Mitä tässä momentissa säädetään, ei koske edunjättäjän entistä puolisoa.
Lapsella on oikeus lapseneläkkeenä suoritettavaan perhe-eläkkeeseen, jos hän ei ollut täyttänyt 18 vuotta edunjättäjän kuollessa. Lapselle maksetaan lapseneläkettä aina lapsen oman vanhemman jälkeen. Oikeutta lapseneläkkeeseen ei kuitenkaan ole useamman kuin kahden edunjättäjän jälkeen samanaikaisesti.
Leskellä ei ole oikeutta leskeneläkkeeseen 2 momentin 1 kohdan nojalla, jos siinä tarkoitettu lapsi on annettu ottolapseksi ennen edunjättäjän kuolemaa tai jos siinä tarkoitettu lapsi on edunjättäjän lapsi, jonka leski on edunjättäjän kuoltua ottanut ottolapsekseen. Jos leskellä on aikaisemman avioliiton perusteella oikeus saada 8 §:n 4 momentissa mainittujen lakien, eläkeohjesäännön tai eläkesääntöjen mukaista eläkettä vastaavaa perhe-eläkettä, ei hänellä ole oikeutta uuteen perhe-eläkkeeseen.
Oikeus saada työttömyyseläkettä on 60 vuotta täyttäneellä pitkäaikaisesti työttömällä työntekijällä, edellyttäen että:
2) hän on 3 momentissa tarkoitettua työttömäksi joutumista välittömästi edeltäneiden 15 kalenterivuoden aikana ansainnut 8 §:n 4 momentissa tarkoitettua peruseläkettä tai muuta siihen verrattavaa työ- tai virkasuhteeseen perustuvaa eläkettä yhteensä vähintään viisi vuotta; lyhytaikaisissa työsuhteissa olevien työntekijäin eläkelaissa tarkoitetuissa työsuhteissa saatujen ansioiden perusteella ansainta-aika otetaan tällöin huomioon niin kuin sanotun lain 4 §:n 6 momentissa säädetään;
4 d §
Sen estämättä, mitä 1 momentissa säädetään, täyttä työkyvyttömyyseläkettä suoritetaan 4 §:n 6 momentin mukaisesti, jos eläkehakemus on tehty ennen kuin sairausvakuutuslain mukaista päivärahaa on maksettu 1 momentissa mainituilta 150 ensimmäiseltä suorituspäivältä tai jos työkyvyttömyyseläke myönnetään 4 e §:ssä tarkoitettuna yksilöllisenä varhaiseläkkeenä. Tällöin kuitenkin täyden työkyvyttömyyseläkkeen suorittamisen edellytyksenä on, ettei eläkehakemuksen tekemistä seuraavan kalenterikuukauden loppuun mennessä tai, jos tänä aikana on haettu sairausvakuutuslain mukaista päivärahaa, sen hakemista seuraavan kalenterikuukauden loppuun mennessä ole myönnetty vähintään kuukauden ajalta yhdenjaksoisesti maksettavaa päivärahaa, joka kohdistuu työkyvyttömyyden alkamisen jälkeiseen aikaan tai, jos tähän aikaan kohdistuva päivärahahakemus on hylätty, sen hylkäämisen jälkeiseen aikaan. Jos päivärahan suorittaminen lakkaa ensisijaisuusaikana sairausvakuutuslain 15 a §:n perusteella sen vuoksi, että työntekijälle myönnetty 8 §:n 4 momentissa tarkoitetun muun lain, eläkeohjesäännön tai eläkesäännön mukainen vanhuuseläke alkaa, työntekijälle suoritetaan täyttä työkyvyttömyyseläkettä sanotun eläkkeen alkamisesta lukien, kuitenkin aikaisintaan 4 §:n 6 momentissa säädetystä ajankohdasta.
Jos työkyvyttömyyseläke myönnetään takautuvasti, eläkettä ei makseta siltä ajalta, jolta työntekijä on saanut 8 §:n 4 momentissa mainitun lain, eläkeohjesäännön tai eläkesäännön taikka kuntoutusrahalain (611/91) mukaista kuntoutusrahaa tai ansionmenetyskorvausta tapaturmavakuutuksen tai liikennevakuutuksen kuntoutusta koskevien säännösten perusteella.
4 e §
Yksilöllistä varhaiseläkettä maksetaan aikaisintaan eläkkeen tai 19 e §:ssä tarkoitetun ennakkopäätöksen hakemista seuraavan kuukauden alusta. Poikkeuksellisesta syystä eläke voidaan maksaa takautuvasti, kuitenkin enintään vuoden ajalta ennen hakemista seuraavaa kuukautta.
4 g §
Osa-aikaeläke lakkautetaan, jos työntekijä ei enää täytä 4 f §:ssä säädettyjä eläkkeen saamisen edellytyksiä. Jos työkyvyttömyystai työttömyyseläke myönnetään samalta ajalta, jolta on maksettu osa-aikaeläkettä, katsotaan osa-aikaeläke työkyvyttömyys- tai työttömyyseläkkeen osasuoritukseksi. Jos työntekijä täytettyään 65 vuotta edelleen jatkaa osa-aikatyötä, muutetaan osa-aikaeläke, sen estämättä mitä muualla tässä laissa säädetään, saman suuruiseksi vanhuuseläkkeeksi. Työntekijän lopettaessa osa-aikatyön maksetaan vanhuuseläkkeen lykkääntynyt osa siten korotettuna kuin 5 a §:n 1 momentissa säädetään ja lisättynä 5 §:n 6 momentissa tarkoitetulla määrällä.
4 j §
Jos työntekijälle eläkelaitoksen päätöksen perusteella 4 h §:n 1 momentin mukaisesti tehdään kuntoutustutkimuksia taikka annetaan työhön ja ammattiin johtavaa koulutusta tai työhönvalmennusta tai lääkinnällistä kuntoutusta, kuntoutustukeen maksetaan kuntoutuskorotus. Korotus maksetaan myös, jos vastaavan päätöksen on antanut jokin muu 8 §:n 4 momentissa tarkoitettua peruseläkettä kuntoutustukena maksava eläkelaitos.
Kuntoutuskorotus maksetaan niin ikään, jos 1 momentissa tarkoitettu päätös koskee työntekijää, joka saa työkyvyttömyyseläkettä muuna kuin kuntoutustukena.
Kuntoutuskorotus on 33 prosenttia kuntoutustuen tai työkyvyttömyyseläkkeen 8 §:n mukaisesti yhteensovitetusta määrästä. Se maksetaan niiltä kalenterikuukausilta, joiden ajan kuntoutus kestää.
Kuntoutusraha, kuntoutusavustus ja kuntoutuskustannukset
4 k §
Muulla kuin työkyvyttömyyseläkkeensaajalla on oikeus kuntoutusrahaan niiltä kalenterikuukausilta, joiden aikana hän on estynyt tekemästä ansiotyötään 4 h §:ssä tarkoitetun kuntoutuksen johdosta.
Kuntoutusrahaa voidaan maksaa myös kuntoutuspäätöksen antamisen ja kuntoutuksen alkamisen väliseltä ajalta sekä kuntoutusjaksojen väliseltä ajalta. Tällöin kuntoutusrahaa maksetaan kuitenkin enintään kolmelta kuukaudelta kalenterivuotta kohden kummankin syyn perusteella erikseen laskettuna, jollei sen maksaminen pidemmältä ajalta ole kuntoutuksen etenemisen turvaamiseksi perusteltua.
4 n §
Muutosta ei saa hakea päätökseen, joka koskee oikeutta 4 h §:n mukaiseen kuntoutukseen tai 4 k §:n 2 momentin mukaiseen kuntoutusrahaan, eikä päätökseen, joka koskee 4 k §:n 3 momentin ja 4 l §:n 3 momentin mukaista harkinnanvaraista kuntoutusavustusta.
Eläkkeen määrä on eläkkeen perusteena olevasta palkasta 1/8 prosenttia
1) jokaiselta täydeltä eläkkeeseen oikeuttavan palvelusajan kuukaudelta;
2) siltä osin kuin eläkkeeseen oikeuttavaksi luetaan 6 a §:n 1 momentissa tarkoitettu tuleva aika; ja
3) siltä osin kuin eläkkeeseen oikeuttavaksi luetaan 6 c §:n 1 momentin perusteella aika, jolta työntekijä on saanut täysitehoista eläkettä.
Edellä 1 momentin 1 kohdan mukaan laskettavan eläkkeen määrä on kuitenkin
1) 5/24 prosenttia sen vuoden alusta, jona työntekijä täyttää 60 vuotta; ja
2) 1/12 prosenttia siltä osin kuin palvelusajaksi on laskettava aika ennen 1 päivää heinäkuuta 1962.
Edellä 1 momentin 2 ja 3 kohdan mukaan laskettavan eläkkeen määrä on kuitenkin
1) 1/10 prosenttia siltä osin kuin tuleva aika koskee tai eläkettä on saatu 50 vuoden täyttämisen jälkeiseltä ajalta 60 vuoden täyttämiseen asti; ja
2) 1/15 prosenttia siltä osin kuin tuleva aika koskee tai eläkettä on saatu 60 vuoden täyttämisen jälkeiseltä ajalta.
Jos eläke alkaa myöhemmin kuin 65 vuoden täyttämistä seuraavan kuukauden alusta, korotetaan 8 §:n mukaisesti yhteensovitettuaeläkettä yhdellä prosentilla jokaiselta kuukaudelta, jolla eläkkeen alkaminen lykkääntyy.
Jos eläke myönnetään 4 §:n 2 momentin mukaisesti varhennettuna, eläkettä vähennetään puoli prosenttia jokaiselta kuukaudelta, jolta eläkettä maksetaan ennen eläkeiän täyttämiskuukautta seuraavan kuukauden alkua. Vähennys lasketaan 8 §:n mukaisesti yhteensovitetusta eläkkeestä, joka työntekijälle on karttunut eläkkeen alkamisajankohtaan mennessä. Jos tällöin työsuhde, jonka perusteella myönnettävää eläkettä ei ole varhennettu, päättyy ennen eläkeiän täyttämistä, sanotusta työsuhteesta karttunut eläke lisätään vanhuuseläkkeeseen siten muutettuna, että se vastaa sitä ikää, joka työntekijällä tästä myönnettävän eläkkeen alkamisajankohtana on.
Poiketen siitä, mitä 2 momentissa säädetään, vähennetään ennen vuotta 1937 syntyneen työntekijän varhennettua vanhuuseläkettä syntymävuodesta riippuen seuraavien prosenttimäärien mukaisesti:
Täyden työkyvyttömyyseläkkeen suuruus määrätään 5 §:n 1―3 momentin mukaan. Osaeläke on puolet täydestä eläkkeestä.
Jos työkyvyttömyyseläke lakkautetaan, se voidaan maksaa osaeläkkeenä vuotta lyhyemmältäkin ajalta. Osaeläke voidaan maksaa täytenä eläkkeenä 4 j §:n 1 ja 2 momentissa tarkoitetun kuntoutuksen ajalta.
Jos työkyvyttömyys on alkanut ennen kuin työsuhteen päättymisestä on kulunut 360 päivää, luetaan tämän työsuhteen perusteella myönnettävää työkyvyttömyyseläkettä määrättäessä eläkkeeseen oikeuttavaksi ajaksi myös työkyvyttömyyden alkamisen ja eläkeiän täyttämisen välinen aika (tuleva aika). Edellytyksenä on kuitenkin, että työntekijä on ollut työkyvyttömyyden alkamisvuoden ja sitä välittömästi edeltäneiden kymmenen kalenterivuoden aikana vähintään 12 kuukautta 8 §:n 4 momentissa tarkoitettuun peruseläkkeeseen oikeuttavassa Suomessa vakuutettavassa ansiotyössä. Edellä tarkoitettua 12 kuukauden aikaa laskettaessa katsotaan eläkkeeseen oikeuttavaksi sellainen kalenterikuukausi, jolta työntekijä on saanut lyhytaikaisissa työsuhteissa olevien työntekijäin eläkelaissa tarkoitettuja ansioita edellyttäen kuitenkin, että ansiot koko kalenterivuodelta ovat vähintään yhtä suuret kuin lain 5 §:n 2 momentissa tarkoitettu markkamäärä. Kalenterikuukausi, jolta työntekijä on saanut eräiden työsuhteessa olevien taiteilijoiden ja toimittajien eläkelaissa tarkoitettuja ansioita, otetaan vastaavasti huomioon, jos ansiot koko kalenterivuodelta ovat vähintään sanotun lain 3 §:n 2 momentissa tarkoitetun markkamäärän suuruiset.
Tuleva aika luetaan työkyvyttömyyseläkkeeseen oikeuttavaksi ajaksi myös sellaisen työsuhteen perusteella, jonka päätyttyä työntekijällä on 1 ja 2 momentissa tarkoitettujen 360 päivän täyttymisen ja työkyvyttömyyden alkamisen välisen, enintään yhdeksän vuoden pituisen ajan, ollut 4 a §:n 1 momentissa tarkoitettu kolmea vuotta nuorempi lapsi. Tällöin edellytyksenä on kuitenkin, että;
Eläkepalkka
Eläkkeen perusteena oleva palkka (eläkepalkka) määrätään kustakin työsuhteesta erikseen. Eläkepalkka lasketaan työsuhteen päättymisvuotta edeltäneiden enintään 10 viimeisen kalenterivuoden työansioista (valintavuodet). Työsuhteen päättymisvuosi otetaan kuitenkin yhtenä valintavuotena huomioon, jos työsuhde on jatkunut enintään kolmen kalenterivuoden aikana tai koko päättymisvuoden. Eläkepalkkaa laskettaessa valintavuosien työansiot tarkistetaan 9 §:n mukaisesti.
Eläkepalkkaa laskettaessa jätetään huomioon ottamatta sellaiset valintavuodet ja vastaavat ansiot, joina vuosina ansioiden keskimäärä on vähemmän kuin 50 prosenttia kaikkien valintavuosien työansioiden keskimäärästä. Vuosia, jotka näin jätetään huomioon ottamatta, voi kuitenkin olla enintään kolmannes valintavuosista.
Eläkepalkka on edellä sanotulla tavalla huomioon otettujen kalenterivuosien työansioiden keskimäärä kuukautta kohden.
Eläkepalkkaa laskettaessa ei kuitenkaan oteta huomioon aikaa, jolta työntekijällä on ollut oikeus saada 6 §:n 1 momentissa tarkoitettua täysitehoista eläkettä, eikä aikaa sen jälkeen, kun työntekijä on täyttänyt 65 vuotta. Jos työsuhde on päätetty 2 §:n 5 momentin nojalla, katsotaan sen kuitenkin tätä pykälää sovellettaessa jatkuneen yhdenjaksoisesti, jos eläkkeen määrä siten laskettuna on suurempi.
Sosiaali- ja terveysministeriö voi antaa tarkempia määräyksiä tämän pykälän soveltamisesta.
Eläkepalkkaa laskettaessa kunkin valintavuoden työansiosta vähennetään määrä, joka vastaa sanotulle kalenterivuodelle vahvistettua 12 b §:ssä tarkoitettua työntekijäin eläkemaksuprosenttia.
Työansiota ei kuitenkaan vähennetä työntekijäin eläkemaksun vuoksi enempää kuin sillä suhteellisella määrällä, jolla ansiotason suhteellinen nousu ylittää hintojen suhteellisen nousun vuoden 1992 kolmannesta vuosineljänneksestä sanotun työansion ansaitsemisvuotta edeltäneen kalenterivuoden kolmannen vuosineljänneksen loppuun mennessä. Kunakin vuonna vähennetään kuitenkin vähintään edelliselle kalenterivuodelle vahvistettu suhteellinen määrä.
Sosiaali- ja terveysministeriö vahvistaa kullekin kalenterivuodelle kertoimen 1 ja 2 momentissa tarkoitetun vähennyksen suorittamista varten.
Jos tuleva aika luetaan eläkkeeseen oikeuttavaksi kuutta kuukautta lyhyemmän työsuhteen perusteella, eläkepalkka määrätään tulevalta ajalta 6 a §:ssä tarkoitetun 360 päivän ja sitä edeltäneen vuoden aikana jatkuneista tämän lain alaisista työsuhteista. Eläkepalkkana käytetään tällöin sanotun tarkastelujakson aikana jatkuneiden työsuhteiden eläkkeeseen oikeuttavilla ajoilla painotettujen 7 §:n mukaan määräytyvien palkkojen kuukautta kohden laskettua keskimäärää, jolloin tarkastelujaksolta näistä työsuhteista otetaan aikana huomioon täydet kuukaudet, kuitenkin yhteensä enintään kaksitoista kuukautta laskettuna eläketapahtumasta.
Jos työntekijä on 1 momentissa sanottuna aikana ollut samanaikaisesti kahdessa tai useammassa tämän lain alaisessa työsuhteessa, lasketaan tätä pykälää sovellettaessa näiden työsuhteiden eläkepalkat samanaikaisesti jatkuneelta eläkkeeseen oikeuttavalta ajalta yhteen.
Jos 7 §:ssä tarkoitettuihin kalenterivuosiin sisältyy työsopimuslain 34 §:ssä tarkoitettua palkatonta erityisäitiys-, äitiys- tai vanhempainlomaa taikka hoitovapaata, eläkkeen perusteena oleva palkka lasketaan 7 §:stä poiketen siten, että kalenterivuosina otetaan huomioon enintään kymmenen viimeistä sellaista kalenterivuotta, joihin ei sisälly mainittua palkatonta aikaa.
Jos kuitenkin 1 momentissa tarkoitettua palkatonta aikaa sisältyy työsuhteen kaikkiin kalenterivuosiin tai valituksi tulleista vuosista mikään ei sisälly työsuhteen kymmeneen viimeiseen kalenterivuoteen, eläkepalkkana pidetään sitä työssäoloaikaista keskimääräistä ansiota, joka vastaa vakiintunutta ansiotasoa ennen työsuhteen päättymistä.
Eläkepalkka määrätään kuitenkin 7 tai 7 d §:n edellytysten mukaisesti, jos se niin laskettuna on suurempi.
Eläketurvakeskus antaa tarkemmat ohjeet tämän pykälän soveltamisesta.
7 d §
Jos työntekijän tai edunsaajan ilmoituksen johdosta tulee selvitetyksi, että eläkepalkka on työntekijän tai edunjättäjän tämän lain alaisessa työsuhteessa jonkin enintään kymmenen vuotta ennen eläketapahtumaa ilmaantuneen poikkeuksellisen syyn vuoksi alempi kuin hänen 9 §:n mukaisesti tarkistettu eläkepalkkansa samassa työsuhteessa ennen tällaisen syyn ilmaantumista niin pitkänä aikana, että suurempaa palkkaa voitiin pitää vakiintuneena, ja jos tällä seikalla on vähintään 20 prosentin vaikutus eläketurvaan, pidetään työsuhteen eläkepalkkana sitä keskimääräistä työansiota, joka työntekijällä olisi ollut, jollei mainittua syytä olisi esiintynyt.
Jos työntekijä tai edunsaaja esittää riittäväksi katsottavan selvityksen, noudatetaan 1 momentin säännöstä, vaikka poikkeuksellinen syy olisi ilmaantunut aikaisemmin kuin kymmenen vuotta ennen eläketapahtumaa.
Jos tulee selvitetyksi, että eläkepalkka on poikkeuksellisesta syystä 1 momentissa tarkoitetulla tavalla korkeampi kuin vakiintunut työansio, voidaan eläkepalkkaa samalla tavoin alentaa.
Sen estämättä, mitä 2 §:n 3 ja 4 momentissa säädetään työsuhteen päättymisestä työajassa tapahtuneen muutoksen johdosta, katsotaan sanotun työsuhteen jatkuneen yhdenjaksoisesti tätä pykälää sovellettaessa.
7 e §
Eläkepalkkaa laskettaessa työansio määräytyy samojen perusteiden mukaan kuin veron ennakkoa pidätettäessä, kuitenkin niin, ettei työsuhteen päättyessä maksettavaa vuosiloman korvausta oteta huomioon.
Ulkomaantyöstä eläketurvaa järjestettäessä ja eläkepalkkaa laskettaessa eläkkeen perusteena olevana työansiona pidetään kuitenkin sitä palkkaa, mitä vastaavasta työstä Suomessa olisi maksettava, tai palkkaa, jonka muutoin voidaan katsoa vastaavan sanottua työtä.
Jos työn korvaus on sovittu osaksi tai kokonaan hyvitettäväksi yleisöltä tulevilla palvelurahoilla tai vapaaehtoisilla lahjoilla, niistä saatua tuloa pidetään tässä pykälässä tarkoitettuna työansiona.
Työeläkelisä
7 f §
1) työttömyysturvalain mukaista ansioon suhteutettua päivärahaa joko työttömyysturvalain tarkoittamana palkansaajana tai työttömyysturvalain 1 a §:n 1 momentin 1―3 kohdan tarkoittamana yritystoimintaa harjoittaneena henkilönä;
3) koulutus- ja erorahastosta annetun lain, valtion virkamieslain, peruskoululain tai lukiolain mukaista omaehtoista ammatillista aikuiskoulutusta varten myönnettävää henkilökohtaista tukea; tai
4) tämän lain 8 §:n 4 momentissa mainittujen lakien, eläkeohjesäännön tai eläkesääntöjen taikka kuntoutusrahalain mukaista kuntoutusrahaa tai ansionmenetyskorvausta tapaturmavakuutuksen tai liikennevakuutuksen kuntoutusta koskevien säännösten perusteella, ei kuitenkaan, jos kuntoutusrahaa on maksettu eläkkeen lisänä.
1) ajalta ennen sen kalenterivuoden alkua, jona työntekijä on täyttänyt 23 vuotta;
2) ajalta ennen sitä kalenterivuotta, jona työntekijällä on ollut ensimmäinen 8 §:n 4 momentissa mainitun lain, eläkeohjesäännön tai eläkesäännön mukaiseen eläkkeeseen oikeuttava virka- tai työsuhde taikka yrittäjätoiminta, tai sanotulta kalenterivuodelta;
3) kalenterivuodelta, jonka ajan työntekijä on ollut 8 §:n 4 momentissa mainitun lain, eläkeohjesäännön tai eläkesäännön alaisessa virka- tai työsuhteessa taikka yrittäjätoiminnassa, jollei työntekijä ole samana kalenterivuonna ansainnut lyhytaikaisissa työsuhteissa olevien työntekijäin eläkelain mukaista palkkaa vähintään sanotun lain 5 §:n 2 momentissa tarkoitettua rajamäärää; eikä
Työeläkelisä lasketaan kertomalla eläkkeen määrä niiden kuukausien lukumäärällä, joilta 1 momentissa mainittua etuutta on maksettu (etuuskuukaudet) ja jakamalla tulo luvulla, joka saadaan vähentämällä etuuskuukausien lukumäärä niiden täysien kuukausien lukumäärästä, jotka sisältyvät aikaan työntekijän 23 vuoden iän täyttämisestä, kuitenkin aikaisintaan 1 päivästä heinäkuuta 1962, 65 vuoden iän saavuttamiseen. Etuuskuukaudet määrätään etuuslajeittain täysinä kuukausina niiden päivien yhteen lasketun lukumäärän perusteella, joilta työntekijä on saanut 1 momentin mukaan työeläkelisään oikeuttavaa etuutta. Etuuskuukausia määrättäessä päivien jakajana käytetään kunkin etuuslajin osalta niiden päivien lukumäärää, joilta etuutta voidaan keskimäärin kuukaudessa enintään maksaa.
Työttömyysturvalain 17 §:n mukaista soviteltua työttömyyspäivärahaa saaneen työntekijän työttömyyspäivien lukumääränä käytetään saatuja päivärahoja vastaavien täysien päivien lukumäärää. Samoin menetellään, jos muuta 1 momentissa mainittua etuutta on maksettu muutoin kuin täyttä päivärahaa vastaavana.
7 g §
Jos vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkkeen saaja on syntynyt ennen 1 päivää tammikuuta 1939 ja jos hänellä tai hänen puolisollaan on sellainen 4 a §:n 1 momentissa tarkoitettu 18 vuotta nuorempi lapsi, jolla eläkkeensaajan jälkeen olisi oikeus perhe-eläkkeeseen, lisätään eläkkeeseen lapsikorotus.
Jos eläkkeensaaja on syntynyt ennen 1 päivää tammikuuta 1920, lapsikorotus on yhdestä lapsesta 20 prosenttia eläkkeen määrästä. Jos eläkkeensaaja on syntynyt edellä sanottua myöhemmin, prosenttiluvusta 20 vähennetään yksi jokaista vuotta kohden, jolla eläkkeensaajan syntymävuosi ylittää vuoden 1919. Kahdesta tai useammasta lapsesta lapsikorotus on kaksinkertainen.
Lapsikorotukseen oikeuttavien lasten lukumäärän muuttuessa suoritetaan siitä aiheutuva eläkkeen tarkistus muutosta seuraavan maksukauden alusta.
7 h §
Perhe-eläkkeen suuruus määräytyy edunjättäjän tämän lain vähimmäisehtojen mukaisen vanhuuseläkkeen tai täyden työkyvyttömyyseläkkeen perusteella, jota hän sai kuollessaan. Jollei edunjättäjä saanut mainittua eläkettä, edunjättäjän eläkkeen määrä lasketaan siten kuin se olisi laskettu, jos hän olisi kuolinpäivänään tullut täyteen työkyvyttömyyseläkkeeseen oikeuttavassa määrin työkyvyttömäksi, jollei edunsaaja muuta selvitä. Perhe-eläkkeen määrää laskettaessa ei kuitenkaan oteta huomioon 7 g §:n mukaista korotusta eikä 8 §:n mukaista vähennystä.
Leskeneläkkeen määrä on, jollei 5 momentista taikka 8 tai 8 c―8 f §:stä muuta johdu:
6/12 edunjättäjän eläkkeestä, jos edunsaajina on leski yksin tai leski ja yksi lapsi;
5/12 edunjättäjän eläkkeestä, jos edunsaajina on leski ja kaksi lasta;
3/12 edunjättäjän eläkkeestä, jos edunsaajina on leski ja kolme lasta; sekä
2/12 edunjättäjän eläkkeestä, jos edunsaajina on leski ja neljä tai useampia lapsia.
Lapseneläkkeiden yhteismäärä on, jollei 8 §:stä muuta johdu:
4/12 edunjättäjän eläkkeestä, jos lapsia on yksi;
7/12 edunjättäjän eläkkeestä, jos lapsia on kaksi;
9/12 edunjättäjän eläkkeestä, jos lapsia on kolme; sekä
10/12 edunjättäjän eläkkeestä, jos lapsia on neljä tai useampia.
Lapseneläkkeiden yhteismäärä jaetaan tasan edunsaajina olevien lasten kesken. Jos edunsaajina on lapsia, joilla ei ole kumpaakaan vanhempaa, lapseneläkkeiden yhteismäärään lisätään 2/12 erikseen kummankin edunjättäjän eläkkeistä edellyttäen, että lesken- ja lapseneläkkeet eivät yhteensä ylitä edunjättäjän eläkkeen määrää. Jos lapsi saa lapseneläkettä muun edunjättäjän kuin vanhempansa jälkeen, määrätään lisä niistä edunjättäjien eläkkeistä, joiden perusteella täysorpo lapsi saa lapseneläkkeensä. Lisä jaetaan edellä mainittujen täysorpojen lasten kesken tasan.
Edunjättäjän entisen puolison perhe-eläkkeen suuruus määrätään siten, että sen osuus 2 momentin mukaisesti lasketusta leskeneläkkeen määrästä on sama kuin mitä 60 prosenttia edunjättäjän entiselle puolisolleen maksamasta elatusavusta on 1 momentissa tarkoitetusta edunjättäjän eläkkeestä. Jos edunsaajana on myös leski, on entisten puolisoiden perhe-eläkkeiden yhteismäärä enintään puolet leskeneläkkeestä. Yhteismäärä vähennetään leskeneläkkeestä ja jaetaan entisten puolisoiden kesken elatusapujen suhteessa.
Jos edunsaajien lukumäärä muuttuu tai jos edunsaajana olevasta lapsesta tulee 3 momentissa tarkoitetulla tavalla täysorpo, perhe-eläkkeen määrä ja sen jakautuminen edunsaajien kesken tarkistetaan muutosta seuraavan kuukauden alusta.
Yhteensovitus ja eläkesovitus
Jos tämän lain vähimmäisehtojen mukainen vanhuus- tai työkyvyttömyyseläke taikka, milloin työntekijä lisäksi saa tapaturmavakuutuslain (608/48) säännöksiin perustuvaa päivärahaa tai tapaturmaeläkettä, liikennevakuutuslain (279/59) nojalla myönnettyä omaan vammaan perustuvaa jatkuvaa korvausta, tapaturmavakuutuslain perusteella korvattavasta kuntoutuksesta annetun lain (625/91) tai liikennevakuutuslain perusteella korvattavasta kuntoutuksesta annetun lain (626/91) nojalla myönnettyä ansionmenetyskorvausta, sotilasvammalain nojalla myönnettyä elinkorkoa tai 4 momentissa tarkoitettua peruseläkettä taikka muuta siihen verrattavaa työ- tai virkasuhteeseen perustuvaa eläkettä, näiden suoritusten yhteismäärä ylittää 2 momentissa säädetyn yhteensovitusrajan, vähennetään tämän lain mukaisesta vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkkeestä määrä, joka on yhtä suuri osa ylitteestä kuin tämän lain vähimmäisehtojen mukainen eläke on kaikista peruseläkkeistä. Jos vanhuuseläke 5 a §:n 1 momentin mukaisesti myönnetään myöhemmästä ajankohdasta kuin eläkeiän saavuttamista seuraavan kuukauden alusta, yhteensovitus toimitetaan työntekijän täyttäessä vanhuuseläkkeen saamiseen oikeuttavan iän.
Jos saman edunjättäjän kuoleman johdosta edunsaajille myönnetyt tämän lain vähimmäisehtojen mukainen perhe-eläke, 4 momentissa tarkoitettua peruseläkettä vastaava muu perhe-eläke taikka 1 momentissa tarkoitettua muuta eläkettä tai jatkuvaa korvausta vastaava perhe-eläke tai jatkuva korvaus yhteensä ylittävät yhteensovitusrajan, vähennetään tämän lain mukaisesta eläkkeestä määrä, joka on yhtä suuri osa ylitteestä kuin tämän lain vähimmäisehtojen mukainen perhe-eläke on 4 momentissa tarkoitettuja peruseläkkeitä vastaavista kaikista perhe-eläkkeistä. Tällöin ei kuitenkaan oteta huomioon eläkkeeseen tai jatkuvaan korvaukseen sisältyvää määräaikaista korotusta. Yhteensovitusraja on 60 prosenttia perhe-eläkkeen perusteena olevan edunjättäjän eläkkeen 2 ja 3 momentin mukaisesti lasketusta yhteensovitusperusteesta vähennettynä kutakin edunsaajana olevaa lasta kohden perhe-eläkelain mukaan suoritettavan lapseneläkkeen perusmäärällä sekä, jos tämän lain mukaisena edunsaajana on myös leski, perhe-eläkelain mukaisen leskeneläkkeen pohjaosan määrällä. Vähennyksenä ei kuitenkaan oteta huomioon enempää kuin 30 prosenttia yhteensovitusperusteesta. Silloin, kun perhe-eläkkeen saajana on lesken asemesta edunjättäjän entinen puoliso, yhteensovitusta toimitettaessa ei vähennetä perhe-eläkelain mukaisen leskeneläkkeen pohjaosan määrää. Jos 7 h §:n mukaisesti edunsaajien lukumäärän perusteella laskettu perhe-eläke on pienempi kuin edunjättäjän eläke, alennetaan edellä sanottuja prosenttimääriä samassa suhteessa. Yhteensovitettu perhe-eläke jaetaan edunsaajien kesken 7 h §:ssä mainittujen määrien suhteessa.
8 d §
Eläkesovituksessa vähennetään 7 h ja 8 §:n mukaisesti määrättyä leskeneläkettä, jos lesken 8 c §:ssä tarkoitetut ansiotyöhön perustuvat eläkkeet ylittävät eläkesovitusperusteen. Eläkesovitusperuste on 255 markkaa kuukaudessa, jos edunjättäjän 7 h §:n 1 momentin mukaisesti laskettu eläke ja 8 §:n 4 momentissa mainittujen lakien, eläkeohjesäännön tai eläkesääntöjen mukaiset eläkkeet taikka niihin verrattavat työ- tai virkasuhteeseen perustuvat eläkkeet yhteensä ylittävät sanotun markkamäärän. Eläkesovitusperuste on sanottujen eläkkeiden yhteismäärän suuruinen, jos yhteismäärä ylittää 127,50 markkaa ja on enintään 255 markkaa. Muussa tapauksessa eläkesovitusperuste on 127,50 markkaa. Jos eläkesovitus tulee tehtäväksi ensimmäisen kerran ennen vuotta 2004, eläkesovitusperusteena käytetään vuonna 1990 sanotun 255 markan asemesta 348 markkaa, josta vähennetään 6,64 markkaa kunakin seuraavana vuonna.
Eläketurva sidotaan maan palkka- ja hintatason muutokseen siten kuin asetuksella tarkemmin säädetään. Tätä varten sosiaali- ja terveysministeriö vahvistaa joka kalenterivuodeksi indeksiluvut. Niitä määrättäessä palkkatason muutoksesta vähennetään määrä, joka vastaa 12 b §:ssä tarkoitetun työntekijäin eläkemaksuprosentin muutosta edeltävän kalenterivuoden alussa.
Sen kalenterivuoden loppuun, jona työntekijä täyttää tai edunjättäjä täyttäisi 65 vuotta, eläketurva sidotaan indeksiin, jossa palkkatason muutoksen painokerroin on 0,5 ja hintatason muutoksen painokerroin 0,5. Tämän jälkeiseltä ajalta käytetään indeksiä, jossa palkkatason muutoksen painokerroin on 0,2 ja hintatason muutoksen painokerroin 0,8.
Indeksilukujen muutoksen edellyttämällä tavalla tarkistetaan eläkettä myönnettäessä ja eläkkeiden yhteensovitusta uudelleen toimitettaessa eläkepalkka ja sen jälkeen kalenterivuosittain eläkkeen määrä siten kuin sosiaali- ja terveysministeriön päätöksellä tarkemmin määrätään.
Jos työsuhdeselvittely koskee eläketurvakeskuksen 1 §:n 6 momentin perusteella ratkaistavaa asiaa, 1 momentissa tarkoitetun päätöksen antaa eläketurvakeskus.
2) työkyvyttömyyseläkkeestä, joka on myönnetty 6 a §:ää soveltaen ja sellaisen työttömyyseläkkeen puolesta määrästä, joka on myönnetty soveltaen 6 a §:ää vähintään viisi vuotta jatkuneeseen työsuhteeseen, näihin eläkkeisiin luettuna myös lyhytaikaisissa työsuhteissa olevien työntekijäin eläkelain perusteella ehkä saatava eläkkeen osa ja merimieseläkelain 3 a §:n 4 momentissa tarkoitettu, sanotun lain perusteella ehkä saatava eläkkeen osa, mutta ei 4 j eikä 7 g §:n mukaista korotusta eikä 9 §:n perusteella eläkkeen alkamisen, työttömyyseläkkeen osalta kuitenkin 4 c §:ssä tarkoitetun työttömäksi joutumispäivän jälkeen annettuja korotuksia, sekä siitä kuntoutusrahan osasta, joka vastaa 6 a §:ää soveltaen myönnetystä työkyvyttömyyseläkkeestä yllämainitulla tavalla määräytyvää eläkkeen osaa, vastaa yksin se eläkelaitos, jonka toimintapiiriin työntekijä kuului sanotussa pykälässä tarkoitetun työsuhteen perusteella;
Kuntoutukseen liittyvistä muista kuin kuntoutustuen ja kuntoutusrahan aiheuttamista kustannuksista vastaa yksin kuntoutuksesta huolehtiva eläkelaitos.
12 c §
Tämän lain ja lyhytaikaisissa työsuhteissa olevien työntekijäin eläkelain mukaista toimintaa harjoittaville eläkelaitoksille, merimieseläkelaissa tarkoitetulle merimieseläkekassalle sekä kunnallisten viranhaltijain ja työntekijäin eläkelaissa tarkoitetulle kunnalliselle eläkelaitokselle työttömyys- ja koulutusajan huomioon ottamisesta aiheutuvan vastuun ja kulujen peittämiseksi tulee työttömyyskassalaissa (603/84) tarkoitetun työttömyyskassojen keskuskassan suorittaa vuosittain sosiaali- ja terveysministeriön asettamassa määräajassa eläketurvakeskukselle vakuutusmaksu, joka lasketaan sosiaali- ja terveysministeriön vahvistamana prosenttimääränä keskuskassan tukimaksuista. Määräosa on vahvistettava siten, että vakuutusmaksuna arvion mukaan kertyy sama määrä, joka saataisiin, jos 7 f §:n 1 momentin 1―3 kohdassa tarkoitettua etuutta vastaavilta päiviltä suoritettaisiin tämän lain mukaista keskimääräistä vakuutusmaksua vastaava maksu. Tällöin vakuutusmaksun perusteena olevana palkkana käytetään sitä työansiota, jonka arvioidaan vastaavan 7 f §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitetun etuuden perusteena olevaa keskimääräistä palkkaa. Eläketurvakeskuksen ja työttömyyskassojen keskuskassan yhteisestä esityksestä sosiaali- ja terveysministeriö voi määrätä suoritettavaksi edellä sanotun vakuutusmaksun ennakkoa.
Työnantaja on velvollinen antamaan eläkelaitokselle, eläketurvakeskukselle ja tämän lain mukaiselle valitusviranomaiselle kaikki ne tiedot, jotka ovat tarpeen tämän lain täytäntöönpanoa varten. Sanotuilla laitoksilla on oikeus tarkastaa työnantajan kirjoista tietojen oikeellisuus. Siltä osin kuin työnantaja jättää sanotut tiedot toimittamatta tai toimittaa ne myöhemmin kuin asetuksessa tarkemmin säädetään, työnantajalle määrätään arvion perusteella enintään kaksinkertaiseksi korotettu vakuutusmaksu, jollei ole erityistä syytä luopua korotuksen määräämisestä. Eläketurvakeskus antaa tarvittaessa tarkemmat ohjeet korotuksen määräämisestä ja siitä luopumisesta. Mitä edellä säädetään työnantajasta, koskee soveltuvin osin myös 6 a ja 7 f §:ssä tarkoitettuja etuuksia myöntäviä viranomaisia ja laitoksia.
Jos vanhuus- tai perhe-eläke taikka sellainen täysi työkyvyttömyyseläke, jonka suuruutta määrättäessä ei ole sovellettu 6 a §:ää, on ennen 8 §:n mukaisen yhteensovituksen suorittamista pienempi kuin 2,50 markkaa kuukaudessa, eläkelaitoksella on oikeus suorittaa eläke kertasuorituksena, joka lasketaan sosiaali- ja terveysministeriön vahvistamien perusteiden mukaan. Kertasuorituksen saajalla ei sen jälkeen ole saman eläketapahtumanjohdosta oikeutta eläkkeeseen niiden työsuhteiden perusteella, joiden nojalla suoritusta vastaava eläke olisi maksettu. Jos määräajaksi myönnetty työkyvyttömyyseläke on maksettu kertasuorituksena, voidaan eläkkeensaajalle kuitenkin myöntää eläke siltä ajalta, jonka hänen työkyvyttömyytensä määräajan jälkeen jatkuu. Edellä mainittu markkamäärä tarkistetaan vuosittain tammikuun alusta sen indeksiluvun mukaan, joka vahvistetaan 9 §:n 2 momentin 1 virkkeen soveltamista varten.
19 d §
Etuuden korotusta, jonka määrä on pienempi kuin 15 markkaa, ei ole maksettava. Edellä sanottua markkamäärää tarkistetaan vuosittain 9 §:n 2 momentin 1 virkkeessä säädetyn indeksiluvun mukaan. Tarkistettumarkkamäärä pyöristetään lähimmäksi täydeksi markaksi.
19 e §
Työntekijällä on oikeus saada ennakkopäätös siitä, täyttääkö hän
1) yksilöllisen varhaiseläkkeen 4 e §:n 1 momentissa ja 2 momentin viimeisessä virkkeessä mainitut; tai
2) osaeläkkeenä myönnettävän työkyvyttömyyseläkkeen 4 §:n 3 momentissa ja 5 b §:n 1 momentissa mainitutsaamisen edellytykset.
Ennakkopäätös on eläkelaitosta sitova, jos siihen perustuva eläkehakemus tehdään yhdeksän kuukauden tai työnantajan ja työntekijän sopiman sitä pidemmän ajan kuluessa päätöksen lainvoimaiseksi tulosta.
Ennakkopäätökseen saa hakea muutosta niin kuin 21 §:ssä säädetään.
Lain 4 §:n 5―7 momenttia ja 4 j §:ää sovelletaan työkyvyttömyyseläkkeeseen, joka alkaa tai tulee jatkettavaksi lain voimaantulon jälkeen. Lain 4 j §:n 2 momenttia sovelletaan lisäksi lain voimaan tullessa jatkuvaan työkyvyttömyyseläkkeeseen, jos 4 h §:n mukainen päätös annetaan lain ollessa voimassa.
Lain 5 §:ää ja 6 a §:n 1 momenttia sovelletaan sellaiseen eläkkeeseen, jossa eläketapahtuma sattuu tämän lain tultua voimaan. Ennen vuotta 1943 syntyneeseen työntekijään, jolla tämän lain voimaan tullessa on oikeus työttömyysturvalain mukaiseen päivärahaan tai työvoimapoliittisesta aikuiskoulutuksesta annetun lain mukaiseen koulutustukeen, sovelletaan kuitenkin edelleen työntekijäin eläkelain 5 §:n 1 momenttia sellaisena kuin se on tämän lain voimaan tullessa. Säännöstä sovellettaessa työntekijällä katsotaan olevan oikeus päivärahaan myös työttömyysturvalain 12 §:ssä tarkoitettuna omavastuuaikana ja 1 päivänä tammikuuta 1996. Säännöstä ei kuitenkaan sovelleta työntekijään, jos hänellä on oikeus päivärahaan 31 päivän lokakuuta 1995 jälkeen alkaneen lomautuksen perusteella ja jos hän 29 päivänä helmikuuta 1996 mennessä uudelleen aloittaa työnteon sen työnantajan lukuun, jonka työsuhteesta hänet oli lomautettu.
Sen estämättä mitä edellä 3 momentissa säädetään, sovelletaan lain 5 §:n 1 momenttia, sellaisena kuin se on voimassa tämän lain voimaan tullessa, laskettaessa eläkkeen määrää työntekijäin eläkelain 6 c §:n 1 momentissa tarkoitetulta aikaisemman työkyvyttömyyseläkkeen jatkumisajalta, jos sanottu eläke on myönnetty ennen tämän lain voimaantuloa alkaneen työkyvyttömyyden perusteella.
Lain 5 a §:n säännöksiä sovelletaan sellaisina kuin ne ovat voimassa tämän lain voimaan tullessa, jos työntekijä tai edunjättäjä on täyttänyt eläkeiän ennen tämän lain voimaantuloa.
Lain 7, 7 a, 7 b, 7 c ja 7 e §:ää sovelletaan työsuhteeseen, joka päättyy 1 päivänä tammikuuta 1996 tai sen jälkeen.
Siltä osin kuin lain 7 §:n 1 momentin mukaan määriteltäviin valintavuosiin luetaan kalenterivuosia ajalta ennen tämän lain voimaantuloa, määrätään nämä kalenterivuodet ja niitä vastaavat työansiot soveltaen 7 §:n 1 momenttia sellaisena kuin se on tämän lain voimaan tullessa. Tämän lain 7 §:n 2 momenttia ei sovelleta lain voimaantuloa edeltäviin valintavuosiin.
Lain 7 d §:ää sovelletaan sellaiseen työsuhteeseen, joka päättyy 1 päivänä tammikuuta 1996 tai sen jälkeen, kuitenkin siten muunnettuna, että eläketapahtumavuodesta riippuen prosenttiluvun 20 asemesta käytetään seuraavia prosenttilukuja:
Eläketapahtumavuosi 20 %:n asemesta
Lain 9 §:ää sovelletaan eläkkeeseen, jota maksetaan lain voimassaoloajalta. Vahvistettaessa vuoden 1996 indeksilukuja käytetään vuoden 1995 indeksilukuna pistelukua 1 712 eikä tällöin sovelleta tämän lain 9 §:n 1 momentin viimeistä virkettä.
Jos työntekijä lain voimaan tullessa kuuluu sellaisen eläkejärjestelyn piiriin, jossa hänelle on järjestetty työntekijäin eläkelain 11 §:n mukainen tai muutoin lain vähimmäisehtoja parempi eläketurva, ei sanottu lisäeläketurva korotu sen johdosta, että vähimmäisehtojen mukainen eläketurva alenee tämän lainsäännösten perusteella. Lisäeläketurvan ehdot taikka eläkekassan tai eläkesäätiön säännöt voidaan soveltuvin osin muuttaa vastaamaan tätä lakia. Mitä tässä momentissa säädetään, koskee etuuden tarkistamista myös 1 päivänä tammikuuta 1996 voimaan tulevan kansaneläkelain muuttamisesta annetun lain (1487/95) johdosta. Sosiaali- ja terveysministeriö antaa tarkempia määräyksiä tämän momentin soveltamisesta.
Tämän lain 9 §:n voimaantulosta johtuva indeksitarkistuksen muutos otetaan huomioon työntekijäin eläkelain 12 a §:n 2 momentin toisen virkkeen edellyttämän kohtuusperiaatteen mukaisesti sosiaali- ja terveysministeriön vahvistamissa työntekijäin eläkelain 11 §:n mukaisen vakuutuksen perusteissa.
Tämän lain 8 d §:n 1 momentissa ja 19 b §:n 4 momentissa säädetyt markkamäärät vastaavat vuodelle 1966 vahvistettua palkkaindeksilukua.
1 §1 c §2 §3 a §4 §4 a §4 c §4 d §4 e §4 g §4 j §4 k §4 n §5 §5 a §5 b §6 a §7 §7 a §7 b §7 c §7 d §7 e §7 f §7 g §7 h §8 §8 d §9 §10 a §12 §12 c §17 §19 b §19 d §19 e §


text:
Sauna Homoseksuaaliseen Seksiä Sex Novellit / Gay-chat-rivi
Sauna homoseksuaaliseen seksiä sex novellit
Posted on 14/01/2018 14/01/2018 by Evan Kenley Comments Off on Sauna homoseksuaaliseen seksiä sex novellit
Folladas de gordas quiero ver películas porno gratis lesbico gratis porno de fiesta porno putas gratis de viejas tias buenas xxx masaje vaginal chicas buenas porno manga porno español gratis peliculas porno gratis videospornoxxx videos porno peludos ferrara gomez como follar madres madre porno. con videos xxx coñitos calientes tetas enormes videos porno en la playa porno maduros vidios porno maduritas tetonas películas porno con maduras torbe porno negros penes videos de porno sadomasoquista rubias follando despedida de travestis porno gratis follando trios amateurs peliculas porno maduras.
con asiaticas travestis follando web cam sexo maduras gratis travestis en español garganta profunda porno twink porn las mejores folladas sexo trans porno anal videos de mujeres mayores follando xxx castin porno con putas porno mujeres lisa ann videos x gratis madres y tetonas tori black porn videos exnovias orgias erotico pollas negras x tetas naturales chochos xxx mujeres putas porno tran videos amateur gorditas españolas folladas xxx pollas muy viejas follan abella anderson videos gratis en la playa tetona natural tias buenas xxx mejor pagina porno gratuitos folladas follar videos porno porno masage rooms porno africanas porno gratis videos porno trios tetas perfectas peliculas porno masturbacion porno maduros follando juntas videos pornos gratis porno gratis porno intercambio de masturbacion femenina rubuas 19 vids actores porno videos porno x porno sexo coño negras mamando penes casting porno eyaculacion femenina videos anal morenas pollas grande porno hd travestis cordoba vieja tetona grandes bbw porno castellano gratis lesbico forzada xxx japonesas xxx vides porno viseos porno gratis videos actrices porno maduros abuelas xx porn videos porno anal españoles videos porno espanol roxy raye porno morena follando vicky storm maduras gratis doble penetracion vaginal mujer follando xxx morenas calientes poeno gratis gorditas folladoras peliculas sexo videos porno anal extremo spanish porn chat mujeres hermosas porno gratis de lesbianas webcam xxx chicos jovenes sexo porn porno de mujeres maduras gratis en castellano gratis descarga de parejas cleopatra xxx sexo xxx milf amateur masages xxx porno travestis follando italiana follando pollones xxx masage porno gratis cosplay babes porno suave videos gratis chicas sexo videos teens chicas folladoras hombres peludos follando videos anal duro xxx follando mujeres tetonas porno grati sexo amateur x peliculas porno rubias 19 ver vídeos de porno porno animado vieos porno lesbianas viejas gratis peliculas pornos gratis videos coumluder videos poeno español película porno gratis bidios xxx sexo porn bbw porno hd hd nacho vidal follando videos xxx viejas folladoras maduras sex toro pormo gratis polla paris hilton porno en fiestas videos pornod grandes mamadas gratis videos poro videos porno de lesbianas fetichismo pies lesvianas videos de trios porno gratis de lesbianas petardas maduras hentai porno sexo porno amateurs peliculas gratis porno de maduras para chicas tocandose moras xxx tias en español videos porno gratis amateur dibujos manga porno caliente xxx tias follando jenna jameson xxx hentay enfermeras lesbianas gorditas pornografia xxx porno de porno espñol negros xxx chicos follando videos analporn dogfart bullporn porn videos bukkake nacho vidal ver porno lesbico x rubias lesbianas en español tetonas porno bukake videos trans abuelas calientes enfermeras calientes la cocina porno tias buenas mamadas porno de rebeca linares mature porn bien folladas chochos maduras con enanas porno rubias 19 gratis vudeos xxx grati video pirno casting pelis porno pollas grandes eyaculaciones femeninas videos xxx maduras hd vidio videos porno porno tríos phorno gratis enfermeras porno con maduros follando de trios hd videos xxx sexo cam amater porno x vidros xxx gratis videos de solteras follando casting porno en español videos de lesvianas porn videos porno español videos gratis tetas del porno gratis videos españoles porno negra tetona masturbandose xxx abuelas calientes vídeos pornos anales porn videos videos porno gratis peliculas porno videos follando gratis porno vídeos porno de tetonas interracial chicas caliente mom and son xxx negros pollones seso gratis orgia lesbianas follando hd free pono gratis españoles abuelas gratis porno viejas haciendo el amor vidios pormo videos porno con polla actrices videos demaduras videos prono gratis vídeos porno espanol porno gai porno ver pelicula porno joven videos maduras maduras xx porno barbosa lesbianas chicas espiadas secretarias camaras porno lesbico casero peliculas porno asiatico chicos follando por dinero sexo porno español mejores tetas de enfermeras follando hd gratis porno gratis de casa calientes webcam xxx sexotube videos de lisa ann porno 3d pierre woodman videos porno gratis video porno para mujeres maduras animacion porno brianna banks vidios pormo gratis madres videos porno negros xxx putas maduras porno años 70 mamando polla paris hilton porn maduras x videos tetas porno trios hd sex peliculas porno tetonas porno en castellano gratis sexo videos porno gratis masturbacion videos porno xxx lesbianas follando porno italianas porno gratis mujeres gordas xxx sexo xxx porno español porno con chicas tocandose moras xxx x videos porno xx xxx madura follando sexo caliente amateur porno español cams sexo rubias culos xxx follar bien videos maduras 18 xxx trans porn vids videos de enanas xxx maduras hd porno gratis madres porno gordas españolas striptease xxx hentai videos porno de abuelas peludas vídeos porno vintage bbw maduras.
con pene enorme chicas cachondas porno mujeres porno squirt xxx porno gey videos videos amateurs tetona follando viejas putas chicos desnudos videos porno gratis videos putas viejas chicas porn videos porno de viejas fallando masaje erotico porno con ancianas follando en español videos sexo videos de eyaculaciones femeninas sex porn pros videos pornos de casa xxx conchas peludas pilladas en castellano video pelos en español porn videos porno español porno preñadas porno travesti pelis porno maduras muy peludos videos gratis xxmaduras videos mangas hentai porno 69 porno x masajes erotico latinas xxx cumlouder video videos videos porno porno putas alexis texas anal extremo corrida anal gordasfollando porno lesbianas gratis alexi texas tetas perfectas peliculas gratis samantha bentley negros follando abuelas videos pormo alexis texas follando gordas naturales follando coñitos calientes por dinero torbe trio follando porno.
cumlouder videos porno porno duro sexo transexual xxx porno gratis video porno gratis abuelas morenas calientes tetona follando embarazada follando videos maduras con polla actrices xxx gratuitos follandose casting porno follando porno mujeres gordas follando con embarazadas porno de mujeres mayores follando bajar porno español gratis porn paris hilton porn tube tetona masturbandose chicos desnudos free hd videos abuelas xx porn videos de putas enfermeras porno viseos porno en castellano gratis de porno joven follando a su vecina vídeos porno de españolas petadas hd x tetas muy grandes mamadas rubias dunia montenegro porno trios porno anal chupadas de españoles penes grandes eyaculaciones femeninas pelis porno trios porno gratis xxx sexo con porno x video porno pornografia nenas calientes videos viejasputas putillas follando madre se folla en castellano sexo duro sexo gratis hd porno viejas peludas porno bbw follando rusas porno de gordas y tetonas folladas videos negras maduritas folladoras porno francesas es.
.. Ilmainen webkamera ja kieletyt aineet yhdynta nainen suihussa poika novelli ilmaisia saunassa pillua seksiä lomalla kaunis nainen päällä rakastelee kääpiö sex Ilahduttavaa homoseksuaalisen massge Homoseksuaali pojilla on hauskaa. 2. kesäkuu Seksinovellit Saunan pihassa oli myös kaksi lämmitettävää kylpypaljua. .. iso määrä homoseksuaalisia ihmisiä samassa harrastusseurassa. .. Mielestäni ensimmäiset seksi kokeilut, tapahtuvat juuri kavereiden kesken. mininovelli Eroottinen novelli Eroottinen pornonovelli Eroottinen seksinovelli Homo gootti homoilua Homoilua ilman kondomia Homoilua saunassa Homo isä seksiä homoseksiä Homoseksiä koulussa Homoseksuaali Homoseksuaalit.
Seison edelleen sanojeni takana. Siksi että itse et ole jotain kokenut ei tarkoita etteikö joku muu ole! Yksin ollessani tyydytän itseäni myös dildolla kuvitellen saavani aitoa penistä anukseeni. Eihän sen sinua pitäisi liikuttaa ollenkaan, koska et sitä ainakaan sanojesi mukaan halua harrastaa. En halua joutua Kadotukseen. Ihan hyvä sessio, vaikka joku ei halua muuta kuin laueta, että pahin panetus helpottaa.
Seksiä oulu gay sabina suomi porno
suomiporno elokuvat penis painot gay
gay hyvää kalua seksiseuraa iisalmi

matches: hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd


text:
Poista kaikki tuotteet Puhelin- ja urheilukellotarjoukset
15 Norm. hinta 29,90€
Nettivarastossa (100+) 5" kosketusnäyttöEuroopan kartastoBluetooth, TomTom Traffic HUAHON9SI
499 Uutuus!
149 Uutuus!
5" HD -näyttöAndroid 7.0 NougatKestävä rakenne NOK3BK
5" HD -näyttöAndroid 7.0 NougatKestävä rakenne NOK3BL
5" HD -näyttöAndroid 7.0 NougatKestävä rakenne NOK5BK
199 Uutuus!
5.2" HD -näyttöAndroid 7.1 NougatKestävä alumiinirakenne
5" sAMOLED-näyttöAndroid 5.1 Lollipop8 Mpix kamera SAMJ5GO
Nettivarastossa (100+) 5,2" HD sAMOLED -näyttöAndroid 7.0 Nougat13 megapikselin kamerat SAMJ5BK
Nettivarastossa (100+) 5,2" HD sAMOLED -näyttöAndroid 7.0 Nougat13 megapikselin kamerat SAMJ5SI
Nettivarastossa (100+) 5,2" HD sAMOLED -näyttöAndroid 7.0 Nougat13 megapikselin kamerat HUAHON7LGY
5.2" Full HD IPS -näyttöAndroid 6.0 MarshmallowSormenjälkitunnistin HUAHON7LGO
5.2" Full HD IPS -näyttöAndroid 6.0 MarshmallowSormenjälkitunnistin HUAHON832BK
Nettivarastossa (5+) 5" HD -näyttöAndroid 7.0 Nougat23 megapikselin kamera SONXPXA1BK
5" HD -näyttöAndroid 7.0 Nougat23 megapikselin kamera SONXPXA1PI
Nettivarastossa (100+) 5" HD -näyttöAndroid 7.0 Nougat23 megapikselin kamera SONXPXA1WH
5" HD -näyttöAndroid 7.0 Nougat23 megapikselin kamera SONXPXZSSI
Nettivarastossa (100+) 5.2" Full HD -näyttöAndroid 7.0 Nougat19 MP Motion Eye -kamera HTCU11SI
5.5" Quad HD -näyttöAndroid 7.0 Nougat12MP Ultraspeed -kamera HTCU11BK
5.5" Quad HD -näyttöAndroid 7.0 Nougat12 MP Ultraspeed -kamera HUAHON832BL
Nettivarastossa (100+) Edistynyt fitnessmittariSisäänrakennettu sykkeenmittausKoko: Medium/Large A370WHITES
Nettivarastossa (100+) Edistynyt fitnessmittariSisäänrakennettu sykkeenmittausKoko: Small M200BLACK
Nettivarastossa (100+) GPS-juoksukelloSykkeenmittaus ranteestaJopa 6 vrk akunkesto M200RED
GPS-juoksukelloSykkeenmittaus ranteestaJopa 6 vrk akunkesto SAMS864GY
Nettivarastossa (100+) 6,2" Infinity-näyttöAndroid 7.0 Nougat12 Mpx + 8 Mpx kamerat SAMS8P64BK
Nettivarastossa (100+) 6,2" Infinity-näyttöAndroid 7.0 Nougat12 Mpx + 8 Mpx kamerat Tietokoneet Kannettavat tietokoneet Tabletit ja iPad Pöytätietokoneet PC pelaaminen Tietokonekomponentit Näytöt Tulostus ja monitoimilaitteet Musteet ja väripatruunat Tarvikkeet tabletit ja iPad Tietokonelaukut Kiintolevyt, SSD ja verkkotallennus (NAS) Älykäs koti Muistikortit ja USB-muistit Reitittimet ja verkkolaitteet Tietokoneen kaiuttimet Ohjelmistot ja antivirus Tietokonetarvikkeet Hiiret ja näppäimistöt Logitech MX Anywhere ja Master 2-in-1 -tietokoneet ovat kevyesti muita edellä Huawei T3 - Elegantti ja tehokas viihdelaite	UUTUUS - Surface Studio UUTUUS - Surface Pro Esittelyssä Surface-tuoteperhe Esittelyssä Surface Laptop Langaton mesh-verkkojärjestelmä Kuukauden pelikonetarjous! Kannettavan tietokoneen osto-opas TV ja ääni Televisiot Kuulokkeet Kaiuttimet Kotiteatterit ja Soundbar Vahvistimet Digiboksit ja kanavapaketit Streaming ja mediasoittimet Projektorit ja valkokankaat DJ-laitteet ja musiikkisoittimet Blu-ray ja DVD -soittimet Stereosarjat iPod ja MP3-soittimet Radiot ja kelloradiot Kaapelit ja adapterit Autosoittimet Antennit ja antennitarvikkeet Seinätelineet, asennus ja kalusteet TV ja ääni tarvikkeet Osta Philips-TV - saat toisen kaupan päälle Viikon TV ja audio tarjoukset Inspiroidu äänestä TV-opas Puhelimet ja GPS Matkapuhelimet Älykellot Kuulokkeet ja kaiuttimet Kotelot ja suojakuoret Näytönsuojakalvot Urheilukellot Aktiivisuusmittarit Laturit ja kaapelit Muistikortit matkapuhelin, GPS Matkapuhelintarvikkeet GPS auto, moottoripyörä GPS ulkoiluun Tarvikkeet GPS Puhelimet Honor 9 iPhone 7 ja iPhone 7 Plus Samsung Galaxy S7 ja S7 edge Kamerat Digikamerat Järjestelmäkamerat Action-kamera Action-kameroiden tarvikkeet Kameraobjektiivit Videokamerat Video ja kuvanmuokkaus Muistikortit kameroille Dronet ja viihdelaitteet Turvakamerat Tarvikkeet videokamera Tarvikkeet digikamera Tarvikkeet järjestelmäkamera GoPro HERO 5 - entistä rankempaan actionelämään Parrot-dronet Gigantin kuvapalvelu - lomamuistot parhaimmillaan! Gaming Pelikannettavat Pelipöytäkoneet Konsolit Pelit VR-pelaaminen Tietokonekomponentit Pelinäytöt Pelituolit ja -pöydät Kuulokkeet pelaamiseen Pelihiiret Pelinäppäimistöt Peliohjaimet Tarvikkeet pelikonsolit Streaming Tarvikkeet tietokonepelit Kuukauden pelitarjous Xbox One X BenQ ZOWIE -pelinäytöt TULOSSA PIAN - Red Dead Redemption 2 Nintendo Switch ASUS ROG – Pelimaailman johtotähti Palkitut Predator-pelikannettavat FIFA 18 Rakenna juuri sinulle sopiva MSI-pelitietokone! Digitaalisesti ladattavat pelit Mario + Rabbids Kingdom Battle Wearables ja harjoittelu Älykellot Urheilukellot Aktiivisuusmittarit VR-lasit älypuhelimille Kuulokkeet urheiluun Action-kamera Liikuntavälineet ja tarvikkeet Garmin Vívo Kipeät lihakset? Expain auttaa! Jabra Elite Sport Löydä käyttöösi sopivat kuulokkeet GoPro HERO 5 - entistä rankempaan actionelämään Kodinkoneet Pyykinpesukoneet Kuivausrummut Jääkaappipakastimet Side by Side Jääkaapit Pakastimet Viinikaapit Astianpesukoneet Mikroaaltouunit Liesituulettimet Liedet Erillisuunit Keittotasot Pölynimurit Tarvikkeet pölynimurit ja siivous Tarvikkeet kodinkoneisiin Opas pyykinpesukoneen valintaan Opas kuivausrummun valintaan LG InstaView side-by-side Kodin tuotteet Kahvikoneet ja espresso Kahvinkeittimet Kahvikapselit ja kahvipavut Kahvitarvikkeet Grillit ja kesätuotteet Ilmastointi ja ilmanpuhdistus Lämmitys Yleis- ja monitoimikoneet Tehosekoittimet ja vatkaimet Keittiön pienkoneet Sodastream Keittiövälineet Tarvikkeet pölynimurit ja siivous Silitysraudat Sähkötarvikkeet Valaistus Kodintarvikkeet Robomow-robottiruohonleikkurit Löydä sinulle sopivat laitteet keittiöön Kahvi - elämys, makua ja tunnelmaa Robomow-robottiruohonleikkuri Grilliostoksille Giganttiin Hyvinvointi ja terveys Parranajokoneet ja trimmerit Ihokarvanpoistolaitteet Hiustenkuivaajat Kihartimet Suoristusraudat Sähköhammasharjat Lastenhoito Henkilövaa'at Hieronta Hyvinvointi Tarvikkeet lastenhoitoon Gigantista Philips OneBlade Parhaat tuotteet Gigantista karvoihin katsomatta Kipeät lihakset? Expain auttaa! Philips Lumea silkinsileään ihoon Revitive Isorocker Epoq Keittiö Keittiö Kodinhoitohuone Keittiövalaistus Epoq - Vetimet ja kahvat Epoq - Hanat Epoq - Sisustus Kuvia asiakkaidemme valmiista keittiöistä Uusin keittiökuvastomme Varaa aika keittiömyyjälle Keittiömallistomme Elokuvat Blu-ray-elokuvat 4K Ultra HD elokuvat 3D Blu-ray elokuvat DVD-elokuvat Leffaboksit / TV-sarjat Lasten elokuvat ja sarjat Blu-ray-leffoja huippuhalvalla DVD-leffoja huippuhalvalla Asiakaspalvelu

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


Reilu Peli -säännöt - Taipalsaaren Kisa
TAIPALSAAREN KISA – PALLOILUKERHON YHTEISET SÄÄNNÖT
SÄÄNNÖT VANHEMPIEN JA OHJAAJIEN KESKEN
§1. URHEILUHARRASTUKSEN MONIPUOLISUUS
Pyrimme harrastamaan Taikin Palloilukerhossa eri palloilulajeja monipuolisesti. Kesällä pääpaino on jalkapallossa ja talvikaudella salibandyssä ja jääkiekossa. Pelaaja voi osallistua kaikkiin lajeihin tai vaikka vain yhteen lajiin. Muiden urheilulajien harrastamista pyritään myös tukemaan. Taikin urheilukoulun aikaan ei yleensä järjestetä palloilukerhon tapahtumia, jotta pelaajilla olisi mahdollisuus käydä urheilukoulussa harjoittelemassa yleisurheilullisia taitoja palloiluharrastuksen tukena. Ohjaajien ja vanhempien tulee kannustaa pelaajia harrastamaan riittävästi monipuolista liikuntaa myös harjoitusten ulkopuolella. Toivomus on, että pelaajat harrastavat myös omatoimista liikuntaa siten, että suositus 2h liikuntaa/päivä täyttyisi.
§2. PELAAJIEN TASOERON HUOMIOIMINEN
Pelaajien tasoerot ikäluokkienkin sisällä saattavat olla suuret, joten harjoituksissa pyritään järjestämään myös pienpelejä taitotason mukaan jaetuissa pienryhmissä. Näin taataan kaikille onnistumisen mahdollisuuksia ja riittävästi pallokosketuksia. Oman ikäluokan peleihin pääsevät kaikki halukkaat mukaan riippumatta taitotasosta.
§3 KAIKKI PELAA
Kaikille peleihin osallistuville annetaan kausitasolla yhtä paljon peliaikaa. Tämä tarkoittaa, että kaikki saavat yhtä paljon peliaikaa niissä peleissä, joissa ovat paikalla kauden aikana. Yksittäisessä pelissä ei välttämättä peliaika jakaudu kaikille aivan tasaisesti, mutta tämä pyritään tasaamaan pelipäivän tai vähintään kauden aikana. Luonnollisesti peleissä myös kuunnellaan pelaajan toivomuksia, mikäli pelaajasta tuntuu siltä, ettei jaksa pelata yhtä paljon kuin muut. Poissaolo ennakkoon sovitusta pelistä ei kerrytä peliaikaa "varastoon". Toivomuksena on, että peleihin osallistuvat ovat osallistuneet myös harjoituksiin.
§4. VANHEMPIEN JA OHJAAJIEN ROOLIT HARJOITUKSISSA JA PELEISSÄ
Vanhempien läsnäolo harjoituksissa ja peleissä on sallittua ja myös toivottavaa, mutta vanhempien tulee muistaa jättää ohjaaminen ohjaajille. Kentän laidalta antaa pelaajille ohjeita ainoastaan kyseisen harjoituksen/pelin ohjaaja, sillä muuten pelaajan on vaikea hahmottaa, mitä ohjeita hänen tulisi noudattaa. Vanhempien tulee keskittyä pelaajien kannustamiseen. Peleissä vanhempien tulisikin pääsääntöisesti olla toisella puolella kenttää, kuin missä pelaajien vaihtopenkki on.
EI NÄIN: ”Pekka syötä laitaan! Ei..Ei..Pekka miksi sä et syöttänyt! ”
VAAN NÄIN: ”Hyvä yritys Pekka, seuraavalla kerralla se onnistuu!”
Pelinohjaajan/tuomarin toimintaa ei myöskään arvostella kesken pelin. Pelin jälkeen voi antaa palautetta asialliseen sävyyn, mikäli siihen on aihetta.
Mikäli vanhempi käyttäytyy toistuvasti tämän ohjeen vastaisesti, on ohjaajilla oikeus pyytää vanhempaa poistumaan harjoituksen/pelin ajaksi paikalta.
§5. HARJOITUSTEN MIELEKKYYS
Harjoituksissa pyritään ottamaan huomioon pelaajien toiveet ja mieltymykset. Useimmat lapset haluaisivat vain pelata, mutta harjoitteet ovat olennainen osa harjoituksia. Harjoitteita pyritäänkin tekemään myös leikkien ja kisojen muodossa, jotta harjoitteet eivät olisi pakonomaisia ja jokainen pelaaja viihtyisi harjoituksissa.
§6. HARJOITUSTEN MÄÄRÄ
Taikin Palloilukerholla on pääsääntöisesti harjoitukset 1-2 krt/vko ja harjoituksen kesto on 60-90 minuuttia. Harjoitukset ovat vapaaehtoisia, mutta toki mahdollisimman aktiivista osallistumista harjoituksiin toivotaan. Ehdoton edellytys kuitenkin on, että pelaaja haluaa itse tulla harjoituksiin. Vanhemmat eivät saa missään nimessä pakottaa pelaajaa harjoituksiin.
§7. URHEILUTAPAHTUMIEN PÄIHTEETTÖMYYS
Taikin Palloilukerhon harjoitukset ja pelitapahtumat ovat ehdottoman päihteettömät. Eli esim. alkoholi- ja tupakkatuotteiden nauttiminen harjoitus- ja pelitapahtuman välittömässä läheisyydessä on kaikilta ehdottomasti kielletty.
§8. HYVÄT TAVAT
Kiroilua, haukkumista, kiukuttelua tai muuta epäurheilijamaista käyttäytymistä ei sallita pelaajilta, ohjaajilta eikä vanhemmilta. Mikäli pelaaja käyttäytyy epäurheilijamaisesti toisia pelaajia tai ohjaajia kohtaan, voi ohjaaja ottaa pelaajan pois harjoituksesta/pelistä sivuun siksi aikaa, kunnes pelaaja on esittänyt kunnollisen anteeksipyynnön. Sama koskee luonnollisesti myös vanhempia ja ohjaajia.
§9. PELAAJIEN TURVALLISUUDEN TAKAAMINEN
Vanhemmat varmistavat, että jokainen pelaaja pääsee turvallisesti harjoituksiin ja harjoituksista pois. (muistattehan myös turvavyöt, pyöräilykypärät, heijastimet jne...). Ohjaajilla on oltava tieto siitä, ketkä voivat lähteä omatoimisesti pois harjoituksista ja kenen tulee odottaa vanhempia hakemaan. Ohjaajien velvollisuus on varmistaa, että jokaiselle pelaajalle tulee hakija paikalle, mikäli näin on sovittu.
§10. YHTEISTYÖ JA TOIMINNAN KEHITTÄMINEN
Ohjaajat informoivat vanhempia mahdollisimman pian aikataulumuutoksista, peliajoista yms. Mikäli ohjaajilta tulee ilmoittautumispyyntö esim. peliin, vanhempien tulee ilmoittaa pyydettyyn määräaikaan mennessä pelaajan osallistumisesta (kyllä/ei). Mikäli ilmoittautumista ei ole tullut pyydettyyn määräaikaan mennessä, tulkitaan, että pelaaja ei osallistu kyseiseen tapahtumaan.
Vanhempien tulee ottaa ohjaajiin henkilökohtaisesti yhteyttä, mikäli pelaaja tuntee, että harjoituksissa oleminen ei ole hauskaa ja mielekästä tai että ei saa yhtä paljon peliaikaa kuin muut. Yhdessä ohjaajien, vanhempien ja pelaajien kanssa keskustelemalla voidaan miettiä keinoja, millä tavoin harjoituksia voitaisiin kehittää ja miten tasataan peliaika jatkossa.
SÄÄNNÖT PELAAJIEN JA OHJAAJIEN KESKEN
§1 Kaikki ovat tasavertaisia keskenään riippumatta siitä, minkä ikäinen on, onko poika vai tyttö tai miten taitava urheilija on jne..
§2 Ketään ei kiusata eikä epäonnistumisista haukuta. (voimassa myös harjoitusten ulkopuolella)
§3 Harjoituksiin pyritään tulemaan aina ajoissa.
§4 Harjoitusalueelta ei poistuta ilman ohjaajan lupaa edes hetkeksi
§5 Harjoituksista ei lähdetä yksin pois, jos on sovittu, että vanhemmat tulevat hakemaan.
§6 Energiajuomia ei käytetä Taikin harjoituksissa tai peleissä.
§7 Vastustajaa kunnioitetaan ja pelataan rehdisti sääntöjen mukaan
§8 Kun ohjaajat antavat ohjeita, ohjaajia kuunnellaan ja ohjeita noudatetaan
§9 Peleissä ja harjoituksissa ei kiukutella, kiroilla, haukuta muita tai käyttäydytä muutenkaan epäurheilijamaisesti. Joskus jokaista kiukuttaa, mutta jos kiukuttaa, niin tullaan omatoimisesti vaihtopenkille. Jos on tullut käyttäydyttyä huonosti, pääsee peliin tai harjoitukseen takaisin vain, jos pyytää kunnollisesti anteeksi.
§10 Ohjaajan kanssa voi aina tulla juttelemaan, jos tuntuu, että jokin asia ei ole mukavaa harjoituksissa tai peleissä.


text:
Kannettavat pelitietokoneet @ Nettinurkka
Osasto: Gaming kannettavat tietokoneet
Kannettava pelitietokone Asus G512LV-HN037T 15,6″ i7-10510U 16 GB RAM 512 GB SSD Musta
Osta Kannettava pelitietokone Asus G512LV-HN037T 15,6″ i7-10510U 16 GB RAM 512 GB SSD Musta lyömättömään hintaan. Väri: Musta Näyttö: 15,6″ Resoluutio: 1920 x 1080 px Full HD Teknologia: LED -prosessori: Intel© Core™ i7-10510U RAM-muisti: 16 GB DDR4 Kovalevy: 512 GB SSD Grafiikkakortti: NVIDIA© GeForce™ RTX 2060 6 GB GDDR6 Liitettävyys: Bluetooth 5.0 WiFi Liitännät: USB-C x 1 …
Kannettava pelitietokone Asus G512LV-HN037T 15,6″ i7-10510U 16 GB RAM 512 GB SSD MustaRead More
Kannettava pelitietokone Asus G512LW-HN038 15,6″ i7-10850H 16 GB RAM 512 GB SSD Musta
Osta Kannettava pelitietokone Asus G512LW-HN038 15,6″ i7-10850H 16 GB RAM 512 GB SSD Musta lyömättömään hintaan. Väri: Musta Näyttö: 15,6″ 144 Hz -prosessori: Intel© Core™ i7-10850H RAM-muisti: 16 GB DDR4 Kovalevy: 512 GB SSD Ominaisuudet: Nettikamera Espanjalainen Qwerty-näppäimistö Uudelleenladattava litiumakku Sisältää: AC-adapteri Tärkeää: Tämä näppäimistö on valmistettu espanjalaisille markkinoille, ja siksi siinä tälle kielelle ominaisia merkkejä kuten …
Kannettava pelitietokone Asus G512LW-HN038 15,6″ i7-10850H 16 GB RAM 512 GB SSD MustaRead More
Kannettava pelitietokone HP Omen 15-DC1043NS 15,6″ i7-9750H 16 GB RAM 1 TB SSD Musta
Osta Kannettava pelitietokone HP Omen 15-DC1043NS 15,6″ i7-9750H 16 GB RAM 1 TB SSD Musta lyömättömään hintaan. Väri: Musta Näyttö: 15,6″ Resoluutio: 1920 x 1080 px Full HD Teknologia: IPS -prosessori: Intel© Core™ i7-9750H RAM-muisti: 16 GB DDR4 Kovalevy: 1 TB SSD Grafiikkakortti: NVIDIA® GeForce® GTX 1660 Ti Liitettävyys: Ethernet LAN 10/100/1000 WiFi 6 GHz Bluetooth 5.0 …
Kannettava pelitietokone HP Omen 15-DC1043NS 15,6″ i7-9750H 16 GB RAM 1 TB SSD MustaRead More
Kannettava pelitietokone MSI GE66-054ES 15,6″ i9-10980HK 32 GB RAM 1 TB SSD Harmaa
Osta Kannettava pelitietokone MSI GE66-054ES 15,6″ i9-10980HK 32 GB RAM 1 TB SSD Harmaa lyömättömään hintaan. Väri: Harmaa Musta Näyttö: 15,6″ Resoluutio: 1920 x 1080 px Full HD Teknologia: Thin Bezel 240 Hz -prosessori: Intel© Comet Lake™ i9-10980HK + HM470 RAM-muisti: 32 GB DDR4 Kovalevy: 1 TB SSD Grafiikkakortti: NVIDIA GeForce® RTX 2070 Super GDDR6 8GB Liitettävyys: …
Kannettava pelitietokone MSI GE66-054ES 15,6″ i9-10980HK 32 GB RAM 1 TB SSD HarmaaRead More
Osta Kannettava pelitietokone MSI GE66-056XES 15,6″ i7-10750H 32 GB RAM 1 TB SSD Musta lyömättömään hintaan. Väri: Musta Näyttö: 15,6″ Resoluutio: 1920 x 1080 px Full HD Teknologia: Thin Bezel 240 Hz -prosessori: Intel© Comet Lake i7-10750H + HM470 RAM-muisti: 32 GB DDR4 Kovalevy: 1 TB SSD Grafiikkakortti: NVIDIA® GeForce® RTX 2070 8GB GDDR6 Liitettävyys: WiFi Bluetooth …
Kannettava pelitietokone MSI GE66-056XES 15,6″ i7-10750H 32 GB RAM 1 TB SSD MustaRead More
Osta Kannettava pelitietokone MSI GE66-061ES 15,6″ i7-10875H 32 GB RAM 1 TB SSD Musta lyömättömään hintaan. Väri: Musta Näyttö: 15,6″ Resoluutio: 1920 x 1080 px Full HD Teknologia: Thin Bezel 240 Hz -prosessori: Intel© Comet Lake i7-10875H + HM470 RAM-muisti: 32 GB DDR4 Kovalevy: 1 TB SSD Grafiikkakortti: NVIDIA® GeForce® RTX 2070 8GB GDDR6 Liitettävyys: WiFi Bluetooth …
Kannettava pelitietokone MSI GE66-061ES 15,6″ i7-10875H 32 GB RAM 1 TB SSD MustaRead More
Osta Kannettava pelitietokone MSI GE66-201ES 15,6″ i9-10980 64 GB RAM 2 TB SSD Musta lyömättömään hintaan. Väri: Musta Näyttö: 15,6″ Resoluutio: 1920 x 1080 px Full HD Teknologia: Thin Bezel 240 Hz -prosessori: Intel© Comet Lake i9-10980HK + HM470 RAM-muisti: 64 GB DDR4 Kovalevy: 2 TB SSD Grafiikkakortti: NVIDIA® GeForce® RTX 2080 MAX Q GDDR6 8GB Liitettävyys: …
Kannettava pelitietokone MSI GE66-201ES 15,6″ i9-10980 64 GB RAM 2 TB SSD MustaRead More
Kannettava pelitietokone MSI GE66-202ES 15,6″ i9-10980HK 64 GB RAM 2 TB SSD Musta
Osta Kannettava pelitietokone MSI GE66-202ES 15,6″ i9-10980HK 64 GB RAM 2 TB SSD Musta lyömättömään hintaan. Väri: Musta Näyttö: 15,6″ Resoluutio: 1920 x 1080 px Full HD Teknologia: Thin Bezel 240 Hz -prosessori: Intel© Comet Lake i9-10980HK + HM470 RAM-muisti: 64 GB DDR4 Kovalevy: 2 TB SSD Grafiikkakortti: NVIDIA® GeForce® RTX 2070 Super GDDR6 8GB Liitettävyys: WiFi …
Kannettava pelitietokone MSI GE66-202ES 15,6″ i9-10980HK 64 GB RAM 2 TB SSD MustaRead More
Kannettava pelitietokone MSI GE75-083ES 17,3″ i9-10980HK 64 GB RAM 2 TB Musta
Osta Kannettava pelitietokone MSI GE75-083ES 17,3″ i9-10980HK 64 GB RAM 2 TB Musta lyömättömään hintaan. Väri: Musta Näyttö: 17,3″ Resoluutio: 1920 x 1080 px Full HD Teknologia: IPS 240 Hz -prosessori: Intel© Comet Lake™ i9-10980HK + HM470 RAM-muisti: 64 GB DDR4 Kovalevy: 2 TB SSD Grafiikkakortti: NVIDIA GeForce® RTX 2070 Super GDDR6 8GB Liitettävyys: Ethernet LAN 10/100/1000 …
Kannettava pelitietokone MSI GE75-083ES 17,3″ i9-10980HK 64 GB RAM 2 TB MustaRead More
Kannettava pelitietokone MSI GF63-042XES 15,6″ i7-10750H 16 GB RAM 1 TB SSD Musta
Osta Kannettava pelitietokone MSI GF63-042XES 15,6″ i7-10750H 16 GB RAM 1 TB SSD Musta lyömättömään hintaan. Väri: Musta Näyttö: 15,6″ Resoluutio: 1920 x 1080 px Full HD Teknologia: IPS 60 Hz -prosessori: Intel© Comet Lake™ i7-10750H + HM470 RAM-muisti: 16 GB DDR4 Kovalevy: 1 TB SSD Grafiikkakortti: NVIDIA GeForce® GTX 1650 MAX Q 4GB GDDR5 Liitettävyys: Ethernet …
Kannettava pelitietokone MSI GF63-042XES 15,6″ i7-10750H 16 GB RAM 1 TB SSD MustaRead More
Kannettava pelitietokone MSI GF75-088ES 17,3″ i7-10750H 16 GB RAM 1 TB SSD Musta
Osta Kannettava pelitietokone MSI GF75-088ES 17,3″ i7-10750H 16 GB RAM 1 TB SSD Musta lyömättömään hintaan. Väri: Musta Näyttö: 17,3″ Resoluutio: 1920 x 1080 px Full HD Teknologia: IPS -prosessori: Intel© Core™ i7-10750H + HM470 RAM-muisti: 16 GB DDR4 Kovalevy: 1 TB SSD Grafiikkakortti: NVIDIA GeForce® GTX 1660 Ti 6 GB GDDR6 Liitettävyys: Ethernet LAN 10/100/1000 WiFi …
Kannettava pelitietokone MSI GF75-088ES 17,3″ i7-10750H 16 GB RAM 1 TB SSD MustaRead More
Kannettava pelitietokone MSI GP65-029ES 15,6″ i7-10750H 16 GB RAM 1 TB SSD Musta
Osta Kannettava pelitietokone MSI GP65-029ES 15,6″ i7-10750H 16 GB RAM 1 TB SSD Musta lyömättömään hintaan. Väri: Musta Näyttö: 15,6″ Resoluutio: 1920 x 1080 px Full HD Teknologia: IPS 144 Hz -prosessori: Intel© Comet Lake™ i7-10750H + HM470 RAM-muisti: 16 GB DDR4 Kovalevy: 1 TB SSD Grafiikkakortti: NVIDIA GeForce® RTX 2060 GDDR6 6GB Liitettävyys: Ethernet LAN 10/100/1000 …
Kannettava pelitietokone MSI GP65-029ES 15,6″ i7-10750H 16 GB RAM 1 TB SSD MustaRead More

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD