text:
Ennakkoratkaisupyyntö – Sosiaalipolitiikka – Ikään perustuvan syrjinnän kielto – Direktiivi 2000/78/EY – Ennen 18 vuoden ikää hankitun työkokemuksen huomiotta jättäminen – Uusi palkkoja ja palkkatasoilla etenemistä koskeva järjestelmä – Erilaisen kohtelun jatkaminen – Työntekijöiden vapaa liikkuvuus – SEUT 45 artikla – Asetus (EU) N:o 492/2011 – 7 artiklan 1 kohta – Kansallinen lainsäädäntö, jonka mukaan aikaisemmat palvelusajanjaksot otetaan huomioon osittain
Asiassa C-24/17,
jossa on kyse SEUT 267 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka Oberster Gerichtshof (ylin tuomioistuin, Itävalta) on esittänyt 19.12.2016 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut unionin tuomioistuimeen 18.1.2017, saadakseen ennakkoratkaisun asiassa
toimien kokoonpanossa: varapresidentti R. Silva de Lapuerta, joka hoitaa ensimmäisen jaoston puheenjohtajan tehtäviä, sekä tuomarit A. Arabadjiev (esittelevä tuomari), E. Regan, C. G. Fernlund ja S. Rodin,
ottaen huomioon kirjallisessa käsittelyssä ja 12.9.2018 pidetyssä istunnossa esitetyn,
– Österreichischer Gewerkschaftsbund, Gewerkschaft Öffentlicher Dienst, edustajinaan M. Riedl ja V. Treber-Müller, Rechtsanwälte,
kuultuaan julkisasiamiehen 6.12.2018 pidetyssä istunnossa esittämän ratkaisuehdotuksen,
1 Ennakkoratkaisupyyntö koskee SEUT 45 artiklan, Euroopan unionin perusoikeuskirjan (jäljempänä perusoikeuskirja) 21 ja 47 artiklan, työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta unionin alueella 5.4.2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 492/2011 (EUVL 2011, L 141, s. 1) 7 artiklan 1 kohdan sekä yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27.11.2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY (EYVL 2000, L 303, s. 16) 1, 2, 6 ja 17 artiklan tulkintaa.
2 Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa vastakkain ovat Österreichischer Gewerkschaftsbund, Gewerkschaft Öffentlicher Dienst (Itävallan ammattiliittojen keskusjärjestö, julkisen sektorin palkansaajien ammattiliitto, jäljempänä Gewerkschaftsbund) ja Republik Österreich (Itävallan tasavalta) ja joka koskee julkishallinnon sopimussuhteisten työntekijöiden palkkoja ja palkkatasoilla etenemistä koskevan liittovaltion järjestelmän, jonka Itävallan lainsäätäjä on hyväksynyt ikään perustuvan syrjinnän lopettamiseksi, lainmukaisuutta.
Asetus N:o 492/2011
3 Asetuksen N:o 492/2011 I luku, jonka otsikko on ”Työ, yhdenvertainen kohtelu ja työntekijän perhe”, sisältää 2 jakson, joka koskee työskentelyä ja yhdenvertaista kohtelua. Tässä jaksossa olevan 7 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa:
”Jäsenvaltion kansalaista ei työntekijänä saa kansalaisuutensa vuoksi saattaa toisen jäsenvaltion alueella kotimaisiin työntekijöihin verrattuna eri asemaan työ- ja palvelussuhteen ehtojen suhteen; tämä koskee erityisesti palkkausta, irtisanomista ja työttömyyden sattuessa paluuta saman alan työhön tai uudelleen työllistämistä.”
4 Direktiivin 2000/78 1 artiklan mukaan direktiivin ”tarkoituksena on luoda yleiset puitteet uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumiselle työssä ja ammatissa yhdenvertaisen kohtelun periaatteen toteuttamiseksi jäsenvaltioissa.”
i) kysei[nen] säännö[s], perust[e] tai käytän[tö] on puolueettomasti perusteltavissa oikeutet[ulla] tavoit[teella] ja tavoitteen saavuttamiseksi käytetyt keinot ovat asianmukaisia ja tarpeellisia, tai jos
6 Direktiivin 6 artiklassa säädetään seuraavaa:
”1. Sen estämättä, mitä 2 artiklan 2 kohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat säätää, että ikään perustuvaa erilaista kohtelua ei pidetä syrjintänä, jos [se] on kansallisen lainsäädännön puitteissa objektiivisesti ja asianmukaisesti perusteltu, erityisesti työllisyyspoliitti[sella], työmarkkinoita tai ammatillista koulutusta koskeva[lla] oikeutet[ulla] tavoit[teella], ja jos tämän tavoitteen toteuttamiskeinot ovat asianmukaiset ja tarpeen.
7 Saman direktiivin 17 artiklassa säädetään seuraavaa:
”Jäsenvaltioiden on säädettävä tämän direktiivin mukaisesti annettujen kansallisten säännösten rikkomiseen sovellettavista seuraamuksista, ja niiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että niitä sovelletaan. Seuraamusten, joihin saattaa kuulua korvausten maksaminen uhrille, on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. Jäsenvaltioiden on annettava nämä säännökset tiedoksi komissiolle viimeistään 2 joulukuuta 2003 ja niiden myöhemmät muutokset viipymättä.”
8 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin toteaa, että valtion sopimussuhteisten työntekijöiden palkkoja ja palkkatasoilla etenemistä koskevaa kansallista lainsäädäntöä on muutettu useaan otteeseen, koska se on ollut ristiriidassa tiettyjen unionin oikeuden säännösten kanssa. Näiden työntekijöiden palkkoja ja palkkatasoilla etenemistä koskevalla uudella järjestelmällä, joka on seuraus vuosina 2015 ja 2016 tehdyistä lainsäädäntömuutoksista, on ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen mukaan tarkoitus lopettaa erityisesti ikään perustuva syrjintä, joka johtui aikaisemmin voimassa olevasta palkkoja ja palkkatasoilla etenemistä koskevasta järjestelmästä.
Sopimussuhteisia työntekijöitä koskeva laki
9 Sopimussuhteisia työntekijöitä koskevan vuoden 1948 lain, sellaisena kuin se on muutettuna 30.8.2010 annetulla liittovaltion lailla (Vertragsbedienstetengesetz; BGBl. I, 82/2010; jäljempänä sopimussuhteisia työntekijöitä koskeva laki) 19 §:n 1 momentissa säädettiin seuraavaa:
”Palkkatasoilla eteneminen määräytyy etenemisen viitepäivämäärän perusteella. Ellei jäljempänä muuta säädetä, vaadittava aika kunkin tehtäväryhmän osalta kysymykseen tulevalle toiselle palkkatasolle etenemiseen on viisi vuotta ja muille palkkatasoille etenemiseen kaksi vuotta.”
10 Sopimussuhteisia työntekijöitä koskevan lain 26 §:n 1 momentissa säädettiin seuraavaa:
”Viitepäivämäärä palkkatasoilla etenemistä varten lasketaan siten – ellei 4–8 momentissa säädetyistä rajoituksista muuta johdu –, että sen vuoden, jonka aikana kyseinen henkilö on suorittanut tai olisi suorittanut ensimmäisen asteen opintojen aloittamisen jälkeen yhdeksän vuoden pituiset opinnot loppuun, kesäkuun 30. päivän jälkeen täyttyneiden seuraavien kausien katsotaan edeltävän palvelukseentulopäivää seuraavasti:
2. muut kaudet – –”
Muutettu sopimussuhteisia työntekijöitä koskeva laki
11 Unionin tuomioistuimen 18.6.2009 antamassa tuomiossa Hütter (C-88/08, EU:C:2009:381) ja 11.11.2014 antamassa tuomiossa Schmitzer (C-530/13, EU:C:2014:2359) todetun ikään perustuvan syrjinnän poistamiseksi sopimussuhteisia työntekijöitä koskevaa lakia muutettiin taannehtivasti vuoden 2015 liittovaltion palkkausuudistuksella (Bundesbesoldungsreform 2015; BGBl. I, 32/2015) ja 6.12.2016 annetulla palkkauslainsäädännön mukauttamisesta annetulla lailla (Besoldungsrechtsanpassungsgesetz; BGBl. I, 104/2016; jäljempänä muutettu sopimussuhteisia työntekijöitä koskeva laki).
12 Muutetun sopimussuhteisia työntekijöitä koskevan lain 19 §:n, jonka otsikko on ”Luokittelu ja eteneminen”, 1 momentissa säädetään seuraavaa:
”– – Palkkatasoille luokitteleminen ja palkkatasoilla eteneminen määräytyvät palkkaluokassa kertyneen palvelusajan perusteella.”
13 Muutetun sopimussuhteisia työntekijöitä koskevan lain 26 §:ssä, jonka otsikko on ”Palkkaluokassa kertynyt palvelusaika”, säädetään seuraavaa:
2) palvelussuhteessa Euroopan unionin toimielimeen tai valtioiden väliseen järjestöön, johon Itävallan tasavalta kuuluu
3) joina sopimussuhteisella työntekijällä oli asevoimien huolenpidosta annetun lain (Heeresversorgungsgesetz) perusteella oikeus työkyvyttömyyseläkkeeseen – – sekä
4) joina suoritettiin
a) varusmiespalvelus – –
b) upseerikoulutus – –
c) siviilipalvelus – –
d) asevelvollisuuspalvelus, siihen rinnastettavissa oleva sotilaskoulutus tai pakollinen siviilipalvelus Euroopan talousalueen jäsenvaltiossa, Turkin tasavallassa tai Sveitsin valaliitossa.
14 Muutetun sopimussuhteisia työntekijöitä koskevan lain 94 a §:ssä säädetään, että siirrettäessä palveluksessa olevia sopimussuhteisia työntekijöitä uuteen palkkoja ja palkkatasoilla etenemistä koskevaan järjestelmään on sovellettava vuoden 1956 palkkalain (Gehaltesgesetz 1956, BGBl. 54/1956), sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2015 liittovaltion palkkausuudistuksella ja vuoden 2016 palkkauslainsäädännön mukauttamisesta annetulla lailla (jäljempänä muutettu palkkalaki) 169c, 169d ja 169e §:ää, jotka koskevat jo palveluksessa olevien virkamiesten uudelleenluokittelua tässä uudessa järjestelmässä.
15 Muutetun sopimussuhteisia työntekijöitä koskevan lain 100 §:n 70 momentin 3 kohdassa säädetään, että sellaisina kuin ne sisältyvät BGBl. I:ssä, 32/2015, julkaistuun vuoden 2015 palkkauudistusta koskevaan liittovaltion lakiin, voimaan tulevat: 19 ja 26 § otsikkoineen ”1.7.1948; näitä säännöksiä kaikissa ennen 11.2.2015 julkaistuissa muodoissaan ei enää sovelleta meneillään olevissa ja tulevissa menettelyissä”.
Muutettu palkkalaki
16 Vuoden 1956 palkkalain (Gehaltsgesetz 1956; BGBl. 54/1956), sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2015 ja vuoden 2016 palkkauudistusta koskevilla liittovaltion laeilla (jäljempänä muutettu palkkalaki), 94a §:ssä säädetään, että sopimussuhteisten työntekijöiden siirtämisessä uuteen palkkoja ja palkkatasoilla etenemistä koskevaan järjestelmään sovelletaan tämän lain 169c, 169d ja 169e §:ää, jotka koskevat palveluksessa olevien virkamiesten uudelleenluokittelua tässä uudessa järjestelmässä.
17 Muutetun palkkalain 169c §:ssä säädetään seuraavaa:
”1) Kaikki 169d §:ssä mainittuihin virkaryhmiin ja palkkaluokkiin kuuluvat virkamiehet, jotka ovat virassa 11.2.2015, siirretään seuraavien säännösten mukaisesti pelkästään heidän tähänastisten palkkojensa perusteella tällä liittovaltion lailla perustettuun uuteen palkkausjärjestelmään. Virkamiehet sijoitetaan aluksi tähänastisen palkkansa perusteella uuden palkkausjärjestelmän palkkatasolle, jolla maksetaan tähänastista palkkaa. – –
2) Virkamiehen siirtäminen uuteen palkkausjärjestelmään tapahtuu vahvistamalla kertaluonteisesti hänelle palkkaluokassa kertynyt palvelusaika. Kertaluonteisen vahvistamisen kannalta merkityksellinen on siirtymisajankohdan mukainen määrä. Siirtymisajankohdan mukainen määrä on kokonaispalkka – ilman mahdollisia poikkeuksellisia palkkatasoilla etenemisiä –, jota käytettiin perusteena määritettäessä virkamiehen kuukausipalkkaa helmikuulta 2015 (siirtymäkuukausi). – –
2a) Siirtymisajankohdan mukaisena määränä käytetään sen palkkatason alkupalkkaa, joka oli tosiasiallisesti merkityksellinen siirtymäkuukaudelta maksettujen määrien kannalta (palkkakuitin mukainen luokittelu). Tässä yhteydessä ei arvioida määrien asianmukaisuutta niiden perusteen eikä suuruuden osalta. Maksettujen määrien oikaiseminen jälkikäteen otetaan huomioon siirtymisajankohdan mukaisen määrän määrittämisessä vain siltä osin kuin
1. näin oikaistaan luonteeltaan tosiasiallisia virheitä, jotka ovat tapahtuneet kirjattaessa tietoja automaattiseen tietojenkäsittelyjärjestelmään, ja
2. virheellinen kirjaus poikkeaa selvästi kirjauksesta, joka oli tarkoitus tehdä, sellaisena kuin se ilmenee kirjaamisajankohtana jo käytettävissä olleista asiakirjoista.
2b) Jos todellinen palkkakuitin mukainen luokittelu on alempi kuin laissa suojattu luokittelu, siirtymisajankohdan mukaisen määrän määrityksessä otetaan virkamiehen hakemuksesta huomioon laissa suojattu luokittelu, jollei pelkän väliaikaisen luokittelun johdosta ole meneteltävä 169d §:n 5 momentin mukaisesti. Laissa suojattu luokittelu vastaa viitepäivän palkkatasoa. Viitepäivämäärä on päivä, joka saadaan, kun myöhemmät ajanjaksot liitetään edeltävinä ajanjaksoina siirtymäkuukauden ensimmäisen päivän eteen. Huomioon on otettava
1. siirtymäkuukauden alkuun mennessä aiempina palvelusajanjaksoina lain mukaisesti huomioon otettavat ajat, siltä osin kuin ne ovat täyttyneet 18 vuoden iän täyttymisen jälkeen ja ovat vaikuttaneet palkkatasoilla etenemiseen, ja
2. palvelukseentulon jälkeen täyttyneet ajat, siltä osin kuin ne ovat vaikuttaneet palkkatasoilla etenemiseen.
Muita aikoja ei voi liittää edeltävinä ajanjaksoina. Viitepäivämäärästä kahden vuoden ajan pätee laissa suojattua luokittelua seuraavaksi korkeampi palkkataso. Palkkatasoa pidetään saavutettuna kahden vuoden ajanjakson päättymistä seuraavan tammikuun tai heinäkuun 1. päivänä, jollei etenemistä ollut siirretty tai estetty kyseisenä päivänä. Kahden vuoden määräajan katsotaan päättyneen tammikuun tai heinäkuun 1. päivänä myös, jos se päättyy ennen seuraavan maaliskuun 31. päivää tai syyskuun 30. päivää.
2c) Edellä mainituilla 2a ja 2b momentilla pannaan Itävallan lainsäädännössä täytäntöön direktiivin 2000/78 2 ja 6 artikla liittovaltion henkilöstöön ja opettajiin sovellettavan virkamiesoikeuden alalla siten kuin Euroopan unionin tuomioistuin tulkitsi niitä 19.6.2014 annetussa tuomiossa Specht ym. (C-501/12–C-506/12, C-540/12 ja C-541/12, EU:C:2014:2005). Näin vahvistetaan ennen liittovaltion palkkausuudistuksen 2015 voimaantuloa nimettyjen virkamiesten uuteen palkkausjärjestelmään siirtämisen yksityiskohtaiset säännöt ja säädetään, että palkkataso, jolle heidät nyt osoitetaan, määritetään yksinomaan vanhan palkkausjärjestelmän palkan perusteella, vaikka tämä vanha järjestelmä perustui virkamiesten ikään perustuvaan syrjintään, ja että eteneminen korkeammalle palkkatasolle määräytyy yksinomaan liittovaltion palkkausuudistuksen 2015 voimaantulon jälkeen hankitun työkokemuksen perusteella.
3) Siirretylle virkamiehelle palkkaluokassa kertynyt palvelusaika vahvistetaan sen ajanjakson mukaan, jota edellytetään etenemiseen ensimmäiseltä palkkatasolta (ensimmäisen päivän alkaessa) saman virkaryhmän sille palkkatasolle, jonka osalta 12.2.2015 voimassa olevassa versiossa määritetään rahamääräisesti siirtymisajankohdan mukaista määrää lähinnä alempi palkka. Jos siirtymisajankohdan mukainen määrä on sama kuin alhaisin saman virkaryhmän palkkatasolle määritetty määrä, tämä palkkataso on merkityksellinen. Kaikki viitemäärät pyöristetään kokonaisiin euroihin.
4) Edellä 3 kohdassa vahvistettua, palkkaluokassa kertynyttä palvelusaikaa pidennetään ajanjaksolla, joka on kulunut edellisen korkeammalle palkkatasolle etenemisen ajankohdasta siirtymiskuukauden päättymiseen, jos tällä ajanjaksolla on merkitystä etenemisen kannalta.
6) – – Jos virkamiehen uusi palkka on siirtymisajankohdan mukaista määrää alempi, hänelle maksetaan ylimääräisenä palkanlisänä näiden erotuksen suuruista ylläpitolisää, joka otetaan huomioon eläkkeen laskennassa – –, siihen saakka, kunnes hänen palkkatasonsa ylittää siirtymisajankohdan mukaisen määrän. Erotusta laskettaessa otetaan huomioon mahdolliset ikälisät tai poikkeukselliset palkkatasoilla etenemiset.
9) Vanhaan järjestelmään perustuvien tulevaa palkkakehitystä, poikkeuksellista palkkatasoilla etenemistä tai ikälisää koskevien odotusten suojaamiseksi virkamiehelle maksetaan ylimääräisenä palkanlisänä ylläpitolisää, joka otetaan huomioon eläkkeen määrän laskennassa – –, sen jälkeen, kun hän on saavuttanut siirtymäpalkkatason – –
18 Pääasian oikeusriidassa ovat vastakkain Gewerkschaftsbund, joka on erityisesti julkisen sektorin sopimussuhteisten työntekijöiden ammattiliitto, ja Itävallan tasavalta työnantajana.
19 Gewerkschaftsbund nosti Oberster Gerichtshofissa (ylin tuomioistuin, Itävalta) työ- ja sosiaaliasioita käsittelevistä tuomioistuimista annetun lain (Arbeits- und Sozialgerichtsgesetz) 54 §:n 2 momentin nojalla kanteen, jossa se vaati Oberster Gerichtshofia toteamaan, että sopimussuhteisten työntekijöiden palkkoja ja palkkatasoilla etenemistä koskeva uusi järjestelmä on unionin oikeuden vastainen.
20 Kanteensa tueksi Gewerkschaftsbund väitti, että uudella järjestelmällä jatketaan aikaisemmasta järjestelmästä aiheutunutta ikään perustuvaa syrjintää, koska siinä on otettu uudelleenluokittelun viitemääräksi kyseisille sopimussuhteisille työntekijöille helmikuulta 2015 maksettu palkka. Se totesi lisäksi, että tähän asti kyseisiin työntekijöihin sovellettu ”uralla etenemistä koskeva viitepäivämäärä” on poistettu taannehtivasti käytöstä, minkä vuoksi viimeksi mainituilla ei ole mahdollisuutta saattaa kyseisen palkan lainmukaisuutta tuomioistuinten tutkittavaksi.
21 Oberster Gerichtshof pohtii yhtäältä sitä, ovatko yksityiskohtaiset säännöt, joiden mukaisesti sopimussuhteiset työntekijät siirretään aikaisemmasta palkkoja ja palkkatasoilla etenemistä koskevasta järjestelmästä uuteen järjestelmään, erityisesti siltä osin kuin tässä järjestelmässä ei määrätä taloudellisesta hyvityksestä epäedulliseen asemaan jääville sopimussuhteisille työntekijöille ja siltä osin kuin uudessa järjestelmässä uudelleenluokitellut sopimussuhteiset työntekijät eivät voi saada aikaisemman järjestelmän sääntöjen mukaan vahvistettua viitepäivämäärää uudelleen tutkittavaksi, yhteensopivia unionin oikeuden kanssa.
22 Toisaalta ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pohtii sitä, ovatko uuden palkkoja ja palkkatasoilla etenemistä koskevan järjestelmän säännöt, joiden mukaan aikaisempi työkokemus otetaan huomioon eri tavoin siitä riippuen, minkä työnantajan palveluksessa se on hankittu, unionin oikeuden mukaisia.
23 Kyseinen tuomioistuin toteaa, että muutetun palkkalain tavoitteena on välttää siirrettyjen sopimussuhteisten työntekijöiden palkkatason huomattava aleneminen. Mainittu tuomioistuin lisää, että tämä uudistus täyttää myös kustannusten neutraaliutta koskevan tavoitteen. Koska kyseessä olevia sopimussuhteisia työntekijöitä on paljon, ei ole ollut mahdollista tutkia lyhyessä ajassa jokaisen työntekijän yksittäistapausta erikseen ennen uudelleenluokittelua.
24 Oberster Gerichtshof katsoo, että muutetusta palkkalaista seuranneen uudistuksen ja niiden palkkausjärjestelmien, joita unionin tuomioistuin on tarkastellut 19.6.2014 annettuun tuomioon Specht ym. (C-501/12–C-506/12, C-540/12 ja C-541/12, EU:C:2014:2005) ja 9.9.2015 annettuun tuomioon Unland (C-20/13, EU:C:2015:561) johtaneissa asioissa, välillä on merkittävä ero. Erityisesti kyseinen tuomioistuin katsoo, että edellä mainituissa asioissa kyseessä ollut palkkoja ja palkkatasoilla etenemistä koskeva uusi järjestelmä oli iän perusteella syrjivä, koska viitekriteeri määräytyi työntekijöiden iän mukaan. Yhtäkään työntekijäryhmää ei siis suosittu. Näin ollen aikaisempi syrjivä järjestelmä on koskenut kaikkia palveluksessa olevia työntekijöitä tai ainakin suurta osaa heistä. Sitä vastoin pääasiassa aikaisemmassa palkkoja ja palkkatasoilla etenemistä koskevassa järjestelmässä epäedullisessa asemassa on ollut yksi sopimussuhteisten työntekijöiden ryhmä eli niiden sopimussuhteisten työntekijöiden ryhmä, joiden työkokemus on hankittu ennen 18 vuoden ikää.
25 Uudessa palkkoja ja palkkatasoilla etenemistä koskevassa järjestelmässä nämä työntekijät eivät voi saada aikaisemman palkkoja ja palkkatasoilla etenemistä koskevan järjestelmän sääntöjen mukaan vahvistettua viitepäivämäärää uudelleen tutkittavaksi. Tässä uudessa palkkoja ja palkkatasoilla etenemistä koskevassa järjestelmässä ei kuitenkaan evätä heiltä oikeutta tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin tuomioistuimessa säännöksen pätevyyden tutkimiseksi unionin oikeuteen ja Itävallan perustuslakiin nähden.
26 Näissä olosuhteissa Oberster Gerichtshof on päättänyt lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1) a) Onko unionin oikeutta, erityisesti [direktiivin 2000/78] 1, 2 ja 6 artiklaa, luettuna yhdessä perusoikeuskirjan 21 artiklan kanssa, tulkittava siten, että se on esteenä kansalliselle lainsäädännölle, jolla (aikaisempien ennen 18 vuoden ikää täyttyneiden palvelusajanjaksojen huomioon ottamisen osalta) iän perusteella syrjivä palkkausjärjestelmä korvataan uudella palkkausjärjestelmällä, mutta vanhat työntekijät siirtyvät uuteen palkkausjärjestelmään siten, että uusi palkkausjärjestelmä tulee voimaan taannehtivasti sen perustana olevan lain voimaantuloajankohdasta alkaen, kun taas ensimmäinen luokittelu uuteen palkkausjärjestelmään määräytyy vanhan palkkausjärjestelmän mukaisesti tietyltä siirtymäkuukaudelta (helmikuu 2015) tosiasiallisesti maksetun palkan perusteella, joten tähänastisella ikään perustuvalla syrjinnällä on edelleen taloudellisia vaikutuksia?
b) Jos ensimmäisen kysymyksen [a kohtaan] vastataan myöntävästi:
onko unionin oikeutta, erityisesti [direktiivin 2000/78] 17 artiklaa, tulkittava siten, että vanhojen työntekijöiden, joita syrjittiin aikaisempien ennen 18 vuoden ikää täyttyneiden palvelusajanjaksojen huomioon ottamisen osalta vanhassa palkkausjärjestelmässä, on saatava taloudellinen hyvitys, jos tällä ikään perustuvalla syrjinnällä on myös uuteen palkkausjärjestelmään siirtymisen jälkeen taloudellisia vaikutuksia?
c) Jos ensimmäisen kysymyksen [a kohtaan] vastataan kieltävästi:
onko unionin oikeutta, erityisesti perusoikeuskirjan 47 artiklaa, tulkittava siten, että siinä vahvistettu oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin on esteenä kansalliselle lainsäädännölle, jonka mukaan vanhaa syrjivää palkkausjärjestelmää ei enää sovelleta meneillään olevissa ja tulevissa menettelyissä ja vanhojen työntekijöiden palkkauksen siirtyminen uuteen palkkausjärjestelmään määräytyy pelkästään siirtymäkuukaudelta laskettavan tai maksetun palkan perusteella?
2) Onko unionin oikeutta, erityisesti SEUT 45 artiklaa, [asetuksen N:o 492/2011] 7 artiklan 1 kohtaa ja perusoikeuskirjan 20 artiklaa ja sitä seuraavaa artiklaa tulkittava siten, että se on esteenä lainsäädännölle, jonka mukaan julkishallinnon sopimussuhteisen työntekijän aikaisemmat palvelusajanjaksot, jotka ovat kertyneet
– palvelussuhteessa Euroopan talousalueen jäsenvaltion, Turkin tasavallan tai Sveitsin valaliiton aluehallintoelimeen tai kuntayhtymään, Euroopan unionin toimielimeen tai valtioiden väliseen järjestöön, johon Itävallan tasavalta kuuluu, tai muuhun vastaavaan elimeen, voidaan ottaa huomioon kokonaisuudessaan
27 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin kysyy ensimmäisellä kysymyksellään, onko direktiivin 2000/78 1, 2 ja 6 artiklaa, luettuina yhdessä perusoikeuskirjan 21 artiklan kanssa, tulkittava siten, että ne ovat esteenä pääasiassa kyseessä olevan kaltaiselle kansalliselle lainsäädännölle, joka on tullut voimaan taannehtivasti ja jossa ikään perustuvan syrjinnän lopettamiseksi säädetään palvelussuhteessa olevien sopimussuhteisten työntekijöiden siirtämisestä uuteen palkkoja ja palkkatasoilla etenemistä koskevaan järjestelmään, jossa näiden sopimussuhteisten työntekijöiden ensimmäinen luokittelu määräytyy heille aikaisemman järjestelmän mukaisesti maksetun viimeisen palkan perusteella.
28 Aluksi on tutkittava, merkitseekö kyseinen kansallinen lainsäädäntö direktiivin 2000/78 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua erilaista kohtelua.
29 Tässä yhteydessä on huomautettava, että kyseisen säännöksen mukaan yhdenvertaisen kohtelun periaatteella tarkoitetaan, ettei minkäänlaista tämän direktiivin 1 artiklassa tarkoitettuun seikkaan perustuvaa välitöntä tai välillistä syrjintää saa esiintyä. Direktiivin 2 artiklan 2 kohdan a alakohdassa täsmennetään, että 2 artiklan 1 kohtaa sovellettaessa välittömänä syrjintänä pidetään sitä, että henkilöä kohdellaan jonkin saman direktiivin 1 artiklassa tarkoitetun seikan perusteella epäsuotuisammin kuin jotakuta muuta vertailukelpoisessa tilanteessa olevaa henkilöä.
30 Pääasiassa tämän vertailun kannalta merkitykselliset henkilöryhmät ovat yhtäältä siirtymisajankohtana palveluksessa olevat sopimussuhteiset työntekijät, joiden työkokemus on hankittu, vaikka vain osittainkin, ennen 18 vuoden iän täyttämistä (jäljempänä ”aikaisemmalla järjestelmällä epäedulliseen asemaan saatetut sopimussuhteiset työntekijät”), ja toisaalta ne sopimussuhteiset työntekijät, jotka ovat hankkineet samankaltaisen ja kestoltaan siihen verrattavan kokemuksen tämän iän täyttämisen jälkeen (jäljempänä ”aikaisemmalla järjestelmällä edulliseen asemaan saatetut sopimussuhteiset työntekijät”).
31 Unionin tuomioistuimen käytettävissä olevasta asiakirja-aineistosta käy ilmi, että Itävallan lainsäätäjä on muutetun palkkalain 169c §:llä ottanut käyttöön uudelleenluokittelua koskevan menetelmän, joka perustuu aikaisemman järjestelmän sääntöjen mukaisesti laskettuun siirtymisajankohdan mukaiseen määrään. Tarkemmin todettuna tämä siirtymisajankohdan mukainen määrä, joka on tämän lain 169c §:n 2 momentin mukaan ratkaiseva vahvistettaessa uuteen palkkausjärjestelmään siirrettyjen sopimussuhteisten työntekijöiden palvelusaika kertaluonteisesti, lasketaan sen palkan mukaisesti, joka näille työntekijöille on maksettu heidän siirtämistään edeltäneenä kuukautena.
32 Unionin tuomioistuimen käytettävissä olevasta asiakirja-aineistosta käy kuitenkin ilmi, että aikaisemmalla palkkoja ja palkkatasoilla etenemistä koskevalla järjestelmällä on samankaltaisia piirteitä kuin 11.11.2014 annettuun tuomioon Schmitzer (C-530/13, EU:C:2014:2359) johtaneessa asiassa kyseessä olleella järjestelmällä.
33 Tästä unionin tuomioistuin on katsonut kyseisessä tuomiossa, että kansallinen lainsäädäntö, jossa ikään perustuvan syrjinnän lopettamiseksi otetaan huomioon ennen 18 vuoden ikää täyttyneet koulutus- ja palvelusajanjaksot mutta jossa samanaikaisesti pidennetään tämän syrjinnän kohteeksi joutuneiden virkamiesten osalta kolmella vuodella sitä aikaa, joka vaaditaan siirtymiselle kunkin virkaryhmän ja palkkaluokan ensimmäiseltä palkkatasolta niiden toiselle palkkatasolle, pitää yllä direktiivin 2000/78 2 artiklan 1 kohdassa ja 2 kohdan a alakohdassa sekä 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua ikään perustuvaa välitöntä syrjintää.
34 Lisäksi on todettava, että muutetun palkkalain 169c §:n 2c momentista käy ilmi, että aikaisempi palkkoja ja palkkatasoilla etenemistä koskeva järjestelmä on perustunut sopimussuhteisten työntekijöiden ikään perustuvaan syrjintään.
35 Näissä olosuhteissa muutetulla palkkalailla käyttöön otettu ja tämän tuomion 30 kohdassa mainittu uudelleenluokittelua koskeva menetelmä on omiaan ylläpitämään aikaisemman palkkoja ja palkkatasoilla etenemistä koskevan järjestelmän vaikutuksia sen yhteyden vuoksi, jonka se muodostaa tämän järjestelmän nojalla maksetun viimeisen palkan ja uudessa palkkoja ja palkkatasoilla etenemistä koskevan järjestelmän mukaisen luokittelun välille.
36 Näin ollen on katsottava, että muutetun palkkalain 169c §:llä jatketaan aikaisemmalla järjestelmällä epäedulliseen asemaan saatettujen sopimussuhteisten työntekijöiden ja tällä järjestelmällä edulliseen asemaan saatettujen sopimussuhteisten työntekijöiden erilaista kohtelua, koska ensin mainittujen saama palkka on pienempi kuin jälkimmäisten, vaikka he ovat vertailukelpoisissa tilanteissa, vain sillä perusteella, että he olivat tietynikäisiä, kun heidät otettiin palvelukseen (ks. vastaavasti tuomio 9.9.2015, Unland, C-20/13, EU:C:2015:561, 40 kohta).
37 Toiseksi on tutkittava, voidaanko tällainen ikään perustuva erilainen kohtelu perustella direktiivin 2000/78 6 artiklan 1 kohdan kannalta.
38 Direktiivin 2000/78 6 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaan jäsenvaltiot voivat säätää, että ikään perustuvaa erilaista kohtelua ei pidetä syrjintänä, jos se on kansallisen lainsäädännön puitteissa objektiivisesti ja asianmukaisesti perusteltu erityisesti työllisyyspoliittisilla, työmarkkinoita tai ammatillista koulutusta koskevilla oikeutetuilla tavoitteilla ja jos näiden tavoitteiden saavuttamiseksi käytetyt keinot ovat asianmukaiset ja tarpeen.
39 Unionin tuomioistuin on toistuvasti todennut, että jäsenvaltioilla on laaja harkintavalta päätettäessä pyrkimisestä johonkin tiettyyn tavoitteeseen monista sosiaali- ja työllisyyspolitiikan alan tavoitteista ja tämän lisäksi myös määriteltäessä toimenpiteet, joilla kyseinen tavoite voidaan toteuttaa (tuomio 28.1.2015, Starjakob, C-417/13, EU:C:2015:38, 34 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
40 Tässä yhteydessä ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin toteaa, että pääasiassa kyseessä olevalla lainsäädännöllä on ennen kaikkea tarkoitus ottaa käyttöön palkkaa ja uralla etenemistä koskeva syrjimätön järjestelmä. Kyseinen tuomioistuin täsmentää, että tällä säännöstöllä pyritään rahoituksellista neutraalisuutta, hallinnon taloudellisuutta, saavutettujen oikeuksien kunnioittamista ja luottamuksensuojaa koskeviin tavoitteisiin.
41 Yhtäältä pääasiassa kyseessä olevan kansallisen lainsäädännön rahoituksellista neutraalisuutta koskevasta tavoitteesta on yhtäältä muistutettava, että unionin oikeus ei ole esteenä sille, että jäsenvaltiot ottavat poliittisten, sosiaalisten tai väestötieteellisten seikkojen ohella huomioon talousarvioon liittyviä seikkoja, kunhan ne näin tehdessään noudattavat erityisesti ikään perustuvan syrjinnän kiellon yleistä periaatetta. Tästä on todettava, että vaikka talousarvioon liittyvät seikat voivat olla jäsenvaltion sosiaalipoliittisten valintojen perustana ja vaikuttaa niiden toimenpiteiden luonteeseen tai laajuuteen, jotka jäsenvaltio haluaa toteuttaa, tällaiset seikat eivät kuitenkaan yksin voi muodostaa direktiivin 2000/78 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua oikeutettua tavoitetta. Sama pätee ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen ja Itävallan hallituksen esiin tuomiin hallinnollisiin näkökohtiin (ks. vastaavasti tuomio 28.1.2015, Starjakob, C-417/13, EU:C:2015:38, 36 kohta).
42 Aikaisemmalla järjestelmällä edulliseen asemaan saatettujen sopimussuhteisten työntekijöiden saavutettujen oikeuksien, jotka koskevat palkkaa, ja heille sen osalta syntyneen luottamuksensuojan kunnioittamisesta on toisaalta todettava, että ne ovat työllisyyspoliittisia ja työmarkkinoita koskevia oikeutettuja tavoitteita, joilla voidaan perustella aikaisempien palkkojen ja siis ikään perustuvan erilaisen kohtelun säilyttäminen siirtymäkauden aikana (ks. vastaavasti tuomio 11.11.2014, Schmitzer, C‑530/13, EU:C:2014:2359, 42 kohta).
43 Näillä tavoitteilla ei kuitenkaan voida perustella toimenpidettä, jolla säilytetään lopullisesti – vaikkakin vain tiettyjen henkilöiden kohdalla – ikään perustuva erilainen kohtelu, joka oli määrä poistaa uudistuksella, johon tämä toimenpide kuuluu. Tällainen toimenpide ei ole omiaan luomaan syrjimätöntä järjestelmää epäedulliseen asemaan saatettujen henkilöiden osalta (ks. vastaavasti tuomio 28.1.2015, Starjakob, C-417/13, EU:C:2015:38, 39 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
44 Nyt käsiteltävässä asiassa muutetun palkkalain 169c §:ssä säädetään erilaisista menetelmistä sen välttämiseksi, että uudelleenluokiteltujen sopimussuhteisten työntekijöiden palkka laskee merkittävästi. Näihin menetelmiin kuuluu sellaisen ylläpitolisän maksaminen, joka vastaa siirretyn sopimussuhteisen työntekijän saaman uuden palkan ja siirtymisajankohdan mukaisen määrän välistä erotusta. Tämä ylläpitolisä myönnetään siksi, että sopimussuhteinen työntekijä kuuluu siirtonsa jälkeen uuden palkkoja ja palkkatasoilla etenemistä koskevan järjestelmän palkkatasolle, jota vastaa sitä palkkatasoa lähinnä alempi palkkataso, jonka mukaista palkkaa hänelle maksettiin viimeksi aikaisempaa järjestelmää sovellettaessa. Mainittuihin menetelmiin kuuluu myös siirretylle sopimussuhteiselle työntekijälle palkkaluokassa kertyneen palvelusajan korottaminen kuudesta kahdeksaantoista kuukauteen.
45 Kuten Itävallan hallitus on kuitenkin täsmentänyt istunnossa, kaikkia näitä menetelmiä sovelletaan erotuksetta kaikkiin sopimussuhteisiin työntekijöihin, jotka on siirretty kertaluonteisesti uuteen palkkoja ja palkkatasoilla etenemistä koskevaan järjestelmään, olipa heidät saatettu aikaisemmalla palkkoja ja palkkatasoilla etenemistä koskevalla järjestelmällä epäedulliseen asemaan tai ei.
46 Näissä olosuhteissa on katsottava, että – toisin kuin 19.6.2014 annettuun tuomioon Specht ym. (C-501/12–C-506/12, C-540/12 ja C-541/12, EU:C:2014:2005) ja 9.9.2015 annettuun tuomioon Unland (C-20/13, EU:C:2015:561) johtaneissa asioissa, joissa kyseessä olevien kahden työntekijäryhmän palkkojen välinen ero oli lieventynyt tai joissakin tapauksissa jopa poistunut – unionin tuomioistuimelle toimitetusta asiakirja-aineistosta ei käy nyt käsiteltävässä asiassa ilmi, että pääasiassa kyseessä olevan lainsäädännön mukaiset menetelmät mahdollistaisivat aikaisemmalla järjestelmällä epäedulliseen asemaan saatettujen sopimussuhteisten työntekijöiden palkkojen lähentämistä asteittain edulliseen asemaan saatettujen sopimussuhteisten työntekijöiden palkkoihin niin, että ensiksi mainitut saavuttavat keskipitkällä tai lyhyellä aikavälillä jälkimmäisille myönnetyt edut. Mainitut menetelmät eivät siis lievennä tietyn ajanjakson päätyttyä palkkaeroa, joka on olemassa edullisessa ja epäedullisessa asemassa olevien sopimussuhteisten työntekijöiden välillä.
47 Näin ollen pääasiassa kyseessä oleva lainsäädäntö ei sovellu käytettäväksi syrjimättömän järjestelmän käyttöön ottamiseen aikaisemmalla palkkoja ja palkkatasoilla etenemistä koskevalla järjestelmällä epäedulliseen asemaan saatettujen sopimussuhteisten työntekijöiden osalta. Sillä päinvastoin jatketaan heidän osalta aikaisemmasta järjestelmästä johtuvaa ikään perustuvaa syrjintää.
48 Edellä esitettyjen toteamusten perusteella ensimmäisen kysymyksen a kohtaan on vastattava, että direktiivin 2000/78 1, 2 ja 6 artiklaa, luettuina yhdessä perusoikeuskirjan 21 artiklan kanssa, on tulkittava siten, että ne ovat esteenä pääasiassa kyseessä olevan kaltaiselle kansalliselle lainsäädännölle, joka on tullut voimaan taannehtivasti ja jossa ikään perustuvan syrjinnän lopettamiseksi säädetään palvelussuhteessa olevien sopimussuhteisten työntekijöiden siirtämisestä uuteen palkkoja ja palkkatasoilla etenemistä koskevaan järjestelmään, jossa näiden sopimussuhteisten työntekijöiden ensimmäinen luokittelu määräytyy heille aikaisemman järjestelmän mukaisesti maksetun viimeisen palkan perusteella.
49 Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen ensimmäisen kysymyksen b kohta koskee direktiivin 2000/78 17 artiklaa.
50 On huomautettava, että direktiivin 2000/78 17 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on säädettävä tämän direktiivin mukaisesti annettujen kansallisten säännösten rikkomiseen sovellettavista seuraamuksista, ja niiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että niitä sovelletaan. Seuraamusten, joihin saattaa kuulua korvausten maksaminen uhrille, on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.
51 Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännöstä käy ilmi, että tämän artiklan tavoitteena on velvoittaa jäsenvaltiot säätämään tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi annettujen kansallisten säännösten kaikkeen rikkomiseen sovellettavista seuraamuksista (ks. vastaavasti tuomio 25.4.2013, Asociația Accept, C-81/12, EU:C:2013:275, 61 kohta).
52 Pääasiassa ei unionin tuomioistuimen käytettävissä olevasta asiakirja-aineistosta kuitenkaan käy ilmi, että kyse olisi mainitun direktiivin täytäntöönpanemiseksi annettujen kansallisten säännösten rikkomisesta.
53 Direktiivin 2000/78 17 artiklan tulkinta ei siten ole tarpeen pääasian oikeusriidan ratkaisemiseksi.
54 Unionin tuomioistuimen vakiintuneessa oikeuskäytännössä ja erityisesti 21.9.2017 annetussa tuomiossa Beshkov (C-171/16, EU:C:2017:710, 33 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen) vahvistetun mahdollisuuden mukaisesti on muotoiltava ensimmäisen kysymyksen b kohta uudelleen siten, että sillä halutaan tietää, onko unionin oikeutta tulkittava siten, että kun unionin oikeuden vastainen syrjintä on todettu ja niin kauan kuin yhdenvertaisen kohtelun palauttavia toimenpiteitä ei ole toteutettu, yhdenvertaisen kohtelun palauttaminen merkitsee pääasiassa kyseessä olevan kaltaisessa tapauksessa sitä, että aikaisemmalla palkkoja ja palkkatasoilla etenemistä koskevalla järjestelmällä epäedulliseen asemaan saatetuille sopimussuhteisille työntekijöille annetaan ennen 18 vuoden ikää täyttyneiden työskentelykausien huomioon ottamisen mutta myös palkkatasoilla etenemisen osalta edut, jotka ovat samoja kuin edut, jotka kyseisellä järjestelmällä edulliseen asemaan saatetut sopimussuhteiset työntekijät ovat voineet saada, ja se merkitsee näin ollen epäedulliseen asemaan saatetuille sopimussuhteisille työntekijöille myönnettävää taloudellista hyvitystä.
55 Tästä on todettava, että unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan kansallisten tuomioistuinten tehtävänä on kaikki kansallisen oikeuden säännöt huomioon ottaen ja siinä hyväksyttyjä tulkintamenetelmiä soveltaen ratkaista, voidaanko kansallista säännöstä tulkita direktiivin 2000/78 mukaisesti, ja jos voidaan, missä määrin, tekemättä tämän kansallisen säännöksen contra legem -tulkintaa (tuomio 22.1.2019, Cresco Investigation, C-193/17, EU:C:2019:43, 74 kohta).
56 Siltä varalta, ettei kansallista säännöstöä voida tulkita ja soveltaa yhdenmukaisesti direktiivin vaatimusten kanssa, on muistutettava, että unionin oikeuden ensisijaisuutta koskevan periaatteen nojalla, jota sovelletaan myös ikään perustuvan syrjinnän kiellon periaatteeseen, sen kanssa ristiriidassa oleva kansallinen lainsäädäntö, joka kuuluu unionin oikeuden soveltamisalaan, on jätettävä soveltamatta (tuomio 19.6.2014, Specht ym., C-501/12–C-506/12, C-540/12 ja C-541/12, EU:C:2014:2005, 89 kohta).
57 Lisäksi unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan on niin, että kun on todettu esiintyvän unionin oikeuden vastaista syrjintää, niin kauan kuin yhdenvertaisen kohtelun palauttavia toimenpiteitä ei ole toteutettu, yhdenvertaisen kohtelun periaatteen noudattaminen voidaan varmistaa ainoastaan antamalla epäedullisessa asemassa olevaan ryhmään kuuluville henkilöille samat edut kuin etuoikeutettuun ryhmään kuuluville henkilöille. Epäedullisessa asemassa olevat henkilöt on siten asetettava samaan asemaan kuin kyseisiä etuja saavat henkilöt (ks. vastaavasti tuomio 22.1.2019, Cresco Investigation, C-193/17, EU:C:2019:43, 79 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
58 Tällaisessa tapauksessa kansallisen tuomioistuimen on jätettävä soveltamatta syrjivä kansallinen säännös tarvitsematta pyytää tai odottaa, että lainsäätäjä sitä ennen kumoaisi kyseisen säännöksen, ja sen on sovellettava epäedullisessa asemassa henkilöiden ryhmään samaa sääntelyä kuin toisen ryhmän henkilöihin. Tämä velvollisuus kuuluu sille riippumatta valtionsisäisen oikeuden mukaisten sellaisten säännösten olemassaolosta, joissa sille annetaan toimivalta menetellä näin (tuomio 22.1.2019, Cresco Investigation, C-193/17, EU:C:2019:43, 80 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
59 Tällaista ratkaisua sovelletaan kuitenkin vain, kun pätevä viitejärjestelmä on olemassa (tuomio 22.1.2019, Cresco Investigation, C-193/17, EU:C:2019:43, 81 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
60 Nyt käsiteltävässä asiassa on todettava yhtäältä, että – kuten ensimmäisen kysymyksen a kohtaan annetusta vastauksesta ja tarkemmin tämän tuomion 32 ja 33 kohdasta käy ilmi – aikaisemman palkkoja ja palkkatasoilla etenemistä koskevan järjestelmän säännöt merkitsivät direktiivissä 2000/78 tarkoitettua ikään perustuvaa syrjintää.
61 Toisaalta edullisessa asemassa oleviin sopimussuhteisiin työntekijöihin sovellettavat palkkoja ja palkkatasoilla etenemistä koskevat säännöt ovat niitä, jotka mahdollistavat epäedullisessa asemassa olevien sopimussuhteisten työntekijöiden etenemisen palkkatasoilla ilman minkäänlaista syrjintää.
62 Näin ollen on niin, että niin kauan kuin ei ole otettu käyttöön yhdenvertaisen kohtelun palauttavia toimenpiteitä, yhdenvertaisen kohtelun palauttaminen merkitsee pääasiassa kyseessä olevan kaltaisessa tapauksessa sitä, että aikaisemmalla palkkoja ja palkkatasoilla etenemistä koskevalla järjestelmällä epäedulliseen asemaan saatetuille sopimussuhteisille työntekijöille annetaan ennen 18 vuoden ikää täyttyneiden työskentelykausien huomioon ottamisen ja palkkatasoilla etenemisen osalta edut, jotka ovat samoja kuin edut, jotka kyseisellä järjestelmällä edulliseen asemaan saatetut sopimussuhteiset työntekijät ovat voineet saada (ks. vastaavasti tuomio 28.1.2015, Starjakob, C-417/13, EU:C:2015:38, 48 kohta).
63 Tästä seuraa myös se, että aikaisemmalla palkkoja ja palkkatasoilla etenemistä koskevalla järjestelmällä epäedulliseen asemaan saatetulla sopimussuhteisella työntekijällä on oikeus saada työnantajaltaan hyvitys, joka vastaa sen palkan, joka kyseessä olevan sopimussuhteisen työntekijän olisi pitänyt saada, jos häntä ei olisi kohdeltu syrjivästi, ja hänen tosiasiallisesti saamansa palkan välistä eroa.
64 On huomautettava, että edellä 61 ja 62 kohdassa esitetyt toteamukset pätevät ainoastaan niin kauan kuin kansallinen lainsäätäjä ei ole toteuttanut yhdenvertaisen kohtelun palauttavia toimenpiteitä (ks. vastaavasti tuomio 22.1.2019, Cresco Investigation, C-193/17, EU:C:2019:43, 87 kohta).
65 On nimittäin katsottava, että vaikka jäsenvaltioilla on direktiivin 2000/78 16 artiklan mukaisesti velvollisuus kumota yhdenvertaisen kohtelun periaatteen vastaiset lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset, kyseisessä artiklassa ei edellytetä niiltä tiettyjen toimenpiteiden toteuttamista siinä tapauksessa, että syrjintäkieltoa rikottaisiin, vaan siinä jätetään niille vapaus valita sen tavoitteen toteuttamiseen soveltuvista erilaisista ratkaisuista siihen niiden mielestä parhaiten soveltuva ratkaisu mahdollisesti esiintyvien erilaisten tilanteiden mukaisesti (tuomio 22.1.2019, Cresco Investigation, C-193/17, EU:C:2019:43, 88 kohta).
66 Edellä esitettyjen toteamusten perusteella ensimmäisen kysymyksen b kohtaan on vastattava, että mikäli kansallisia säännöksiä ei voida tulkita direktiivin 2000/78 mukaisella tavalla, kansallisella tuomioistuimella on toimivaltansa rajoissa velvollisuus varmistaa, että yksityiset oikeussubjektit saavat sen oikeussuojan, joka heille tällä direktiivillä myönnetään, ja taata sen täysi vaikutus jättämällä tarpeen vaatiessa soveltamatta sen kanssa ristiriidassa olevia kansallisia säännöksiä. Unionin oikeutta on tulkittava siten, että kun unionin oikeuden vastainen syrjintä on todettu ja niin kauan kuin yhdenvertaisen kohtelun palauttavia toimenpiteitä ei ole toteutettu, yhdenvertaisen kohtelun palauttaminen merkitsee pääasiassa kyseessä olevan kaltaisessa tapauksessa sitä, että aikaisemmalla palkkoja ja palkkatasoilla etenemistä koskevalla järjestelmällä epäedulliseen asemaan saatetuille sopimussuhteisille työntekijöille annetaan ennen 18 vuoden ikää täyttyneiden työskentelykausien huomioon ottamisen mutta myös palkkatasoilla etenemisen osalta edut, jotka ovat samoja kuin edut, jotka kyseisellä järjestelmällä edulliseen asemaan saatetut sopimussuhteiset työntekijät ovat voineet saada, ja se merkitsee näin ollen epäedulliseen asemaan saatetuille sopimussuhteisille työntekijöille myönnettävää taloudellista hyvitystä, jonka määrä vastaa sen palkan, joka kyseessä olevan sopimussuhteisen työntekijän olisi pitänyt saada, jos häntä ei olisi kohdeltu syrjivästi, ja hänen tosiasiallisesti saamansa palkan välistä eroa.
67 Kun otetaan huomioon ensimmäisen kysymyksen a kohtaan annettu vastaus, ei ole tarpeen vastata ensimmäisen kysymyksen c kohtaan.
68 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin kysyy toisella kysymyksellään, onko SEUT 45 artiklaa ja asetuksen N:o 492/2011 7 artiklan 1 kohtaa tulkittava siten, että ne ovat esteenä sellaiselle kansalliselle lainsäädännölle, jonka mukaan sopimussuhteiselle työntekijälle palkkaluokassa kertyneen palvelusajan määrittämiseksi otetaan kokonaisuudessaan huomioon sellaiset aiemmat palvelusajanjaksot, jotka ovat kertyneet asianomaiselle henkilölle palvelussuhteessa Euroopan talousalueen jäsenvaltion, Turkin tasavallan tai Sveitsin valaliiton aluehallintoelimeen tai kuntayhtymään, Euroopan unionin toimielimeen tai valtioiden väliseen järjestöön, johon Itävallan tasavalta kuuluu, tai muuhun vastaavaan elimeen, kun taas muut aikaisemmat palvelusajat otetaan huomioon enintään kymmenen vuoden ajalta ja siltä osin kuin palvelusaika on merkityksellinen.
69 Tästä on huomautettava, että SEUT 45 artiklan 2 kohdan mukaan työntekijöiden vapaa liikkuvuus merkitsee, että kaikki kansalaisuuteen perustuva jäsenvaltioiden työntekijöiden syrjintä työsopimuksen tekemisessä sekä palkkauksessa ja muissa työehdoissa poistetaan.
70 Unionin tuomioistuin on katsonut, että asetuksen N:o 492/2011 7 artiklan 1 kohta on vain erityinen ilmaisu SEUT 45 artiklan 2 kohdassa vahvistetusta syrjintäkiellon periaatteesta työolojen ja -ehtojen erityisalalla, ja sitä on näin ollen tulkittava samalla tavalla kuin SEUT 45 artiklaa (tuomio 5.12.2013, Zentralbetriebsrat der gemeinnützigen Salzburger Landeskliniken, C-514/12, EU:C:2013:799, 23 kohta).
71 Tässä yhteydessä on korostettava, että sekä SEUT 45 artiklaan että asetuksen N:o 492/2011 7 artiklaan kirjatulla yhdenvertaisen kohtelun periaatteella ei kielletä ainoastaan kansalaisuuteen perustuvaa välitöntä syrjintää vaan myös kaikki sellaiset välillisen syrjinnän muodot, joissa tosiasiallisesti päädytään samaan lopputulokseen muita erotteluperusteita soveltamalla (tuomio 2.3.2017, Eschenbrenner, C-496/15, EU:C:2017:152, 35 kohta).
72 Niinpä kansallisen oikeuden säännöstä, vaikka sitä sovellettaisiin kansalaisuudesta riippumatta, on pidettävä välillisesti syrjivänä, jos sen vaikutukset kohdistuvat sen ominaislaadun vuoksi enemmän siirtotyöläisiin kuin kotimaisiin työntekijöihin ja jos säännöksellä saatetaan sen vuoksi kohdella ensiksi mainittuja huonommin, jollei se ole objektiivisesti perusteltu ja oikeassa suhteessa tavoiteltuun päämäärään (tuomio 2.3.2017, Eschenbrenner, C-496/15, EU:C:2017:152, 36 kohta).
73 Nyt käsiteltävässä asiassa on yhtäältä ilmeistä, että pääasiassa kyseessä olevaa lainsäädäntöä sovelletaan sopimussuhteisiin työntekijöihin heidän kansallisuudestaan riippumatta.
74 Näin ollen pääasiassa kyseessä olevan kaltainen lainsäädäntö ei merkitse SEUT 45 artiklassa ja asetuksen N:o 492/2011 7 artiklassa tarkoitettua kansalaisuuteen perustuvaa erilaista kohtelua.
75 Kuten julkisasiamies on toisaalta todennut ratkaisuehdotuksensa 91 kohdassa, erilainen kohtelu määräytyy sen perusteella, onko kyseisen sopimussuhteisen työntekijän aiempi työskentely, jonka huomioon ottamista hän vaatii, tapahtunut muutetun sopimussuhteisia työntekijöitä koskevan lain 26 §:n 2 momentissa lueteltujen työnantajien vai tämän pykälän 3 momentissa tarkoitettujen työnantajien palveluksessa, riippumatta siitä, missä jäsenvaltiossa hän on työskennellyt.
76 Tällainen erotteluperuste ei kohdistu enemmän muiden jäsenvaltioiden työtekijöihin kuin Itävallan työntekijöihin.
77 On kuitenkin huomautettava, että unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan kansalliset säännökset, jotka estävät jäsenvaltion kansalaisuuden omaavaa työntekijää lähtemästä kotimaastaan käyttääkseen oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen tai saavat hänet luopumaan ajatuksesta lähteä kotimaastaan tässä tarkoituksessa, ovat vapaan liikkuvuuden rajoituksia, vaikka niitä sovellettaisiin kyseessä olevan työntekijän kansalaisuudesta riippumatta (tuomio 5.12.2013, Zentralbetriebsrat der gemeinnützigen Salzburger Landeskliniken, C-514/12, EU:C:2013:799, 30 kohta).
78 Tästä on todettava lisäksi, että henkilöiden vapaata liikkuvuutta koskevien kaikkien EUT-sopimuksen määräysten ja asetuksen N:o 492/2011 säännösten tarkoituksena on helpottaa jäsenvaltioiden kansalaisten kaikenlaisen ansiotyön tekemistä unionin alueella, ja kyseiset määräykset ja säännökset ovat esteenä toimenpiteille, joilla voi olla epäsuotuisa vaikutus näihin kansalaisiin, kun he haluavat tehdä palkkatyötä toisen jäsenvaltion alueella (tuomio 5.12.2013, Zentralbetriebsrat der gemeinnützigen Salzburger Landeskliniken, C-514/12, EU:C:2013:799, 32 kohta).
79 Pääasiassa aikaisemmat merkitykselliset palvelusajanjaksot, jotka ovat kertyneet muiden kuin muutetun sopimussuhteisia työntekijöitä koskevan lain 26 §:n 2 momentissa lueteltujen työnantajien palveluksessa, otetaan huomioon enintään kymmenen vuoden ajalta.
80 Niinpä henkilöt, joilla on yli kymmenen vuoden työkokemus näiden muiden työnantajien palveluksessa, voivat jättää hakematta sopimussuhteisen työntekijän paikkaa Itävallassa sen vuoksi, että heidät luokiteltaisiin alemmalle palkkatasolle, sillä heille tällaisten työnantajien palveluksessa kertyneitä merkityksellisiä palvelusaikoja ei oteta kokonaisuudessaan huomioon heille palkkaluokassa kertynyttä palvelusaikaa määritettäessä.
81 On nimittäin niin, että siirtotyöläinen, jolle on kertynyt merkityksellistä palvelusaikaa yli kymmenen vuotta muun työnantajan kuin muutetun sopimussuhteisia työntekijöitä koskevan lain 26 §:n 2 momentissa lueteltujen työnantajien palveluksessa, luokitellaan samalle palkkatasolle kuin sellainen työntekijä, jolle on kertynyt samanlaista palvelusaikaa mutta enintään kymmenen vuotta.
82 Lisäksi siirtotyöläisen, jolla on kymmenen vuoden työkokemus, joka voidaan ottaa huomioon muutetun sopimussuhteisia työntekijöitä koskevan lain 26 §:n 3 momentissa tarkoitetulla tavalla, on haettava töitä tämän lain 26 §:n 2 momentissa luetelluilta työnantajilta, jotta hänelle voi kertyä sellaista merkityksellistä työkokemusta, jonka avulla hän ei menetä mahdollisuuttaan aloittaa työt itävaltalaisena sopimussuhteisena työntekijänä.
83 Tästä seuraa, että koska pääasiassa kyseessä olevassa kansallisessa lainsäädännössä ei oteta huomioon kaikkia merkityksellisiä palvelusajanjaksoja, jotka siirtotyöläiselle on kertynyt muiden kuin muutetun sopimussuhteisia työntekijöitä koskevan lain 26 §:n 2 momentissa lueteltujen työnantajien palveluksessa, se voi saada siirtotyöläiset, joille on kertynyt tai on kertymässä merkityksellistä työkokemusta muiden työnantajien palveluksessa, luopumaan vapaata liikkuvuutta koskevan oikeutensa käyttämisestä.
84 Pääasiassa kyseessä olevan kaltainen lainsäädäntö on näin ollen omiaan tekemään työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta vähemmän houkuttelevaa SEUT 45 artiklan ja asetuksen N:o 492/2011 7 artiklan 1 kohdan vastaisesti.
85 Tällainen toimenpide voi olla sallittu ainoastaan, jos sillä pyritään johonkin EUT-sopimuksessa ilmaistuun hyväksyttävään tavoitteeseen tai jos sitä voidaan pitää perusteltuna yleistä etua koskevista pakottavista syistä. Tällaisessa tapauksessa kyseessä olevan tavoitteen on lisäksi oltava toteutettavissa toimenpidettä soveltamalla, eikä soveltamisella saada ylittää sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi (ks. vastaavasti mm. tuomio 5.12.2013, Zentralbetriebsrat der gemeinnützigen Salzburger Landeskliniken, C-514/12, EU:C:2013:799, 36 kohta).
86 Tästä Itävallan hallitus toteaa, että yhtäältä unionin tuomioistuin on jo aiemmin katsonut, että sellaisen kyseisellä alalla hankitun kokemuksen, jonka vuoksi työntekijä suoriutuu paremmin työtehtävistään, palkitseminen on yleisesti katsottu palkkapolitiikan oikeutetuksi tavoitteeksi, ja näin ollen palkkaa määrittäessään työnantajat voivat ottaa huomioon yksinomaan tämän työkokemuksen. Toisaalta pääasiassa kyseessä olevan lainsäädännön tavoitteena on sopimussuhteisten työntekijöiden uskollisuuden palkitseminen.
87 Ensimmäisestä Itävallan hallituksen esittämästä oikeuttamisperusteesta on huomautettava, että unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan se, että asianomaisella alalla hankittu kokemus, jonka vuoksi työntekijä suoriutuu paremmin työtehtävistään, palkitaan, on palkkapolitiikan oikeutettu tavoite (tuomio 14.3.2018, Stollwitzer, C-482/16, EU:C:2018:180, 39 kohta).
88 Tällainen kokemus on kuitenkin otettava huomioon kokonaisuudessaan sopimussuhteisen työntekijän luokittelua ja palkkaa määritettäessä.
89 Niinpä pääasiassa kyseessä olevan kaltaista kansallista toimenpidettä, jossa otetaan huomioon merkityksellinen kokemus rajoitetusti, ei voida pitää sellaisena, että sen tavoitteena olisi arvostaa täysin tätä työkokemusta, ja näin ollen sillä ei voida taata tämän tavoitteen toteutumista.
90 Toisesta Itävallan hallituksen esittämästä oikeuttamisperusteesta on todettava, että vaikka oletettaisiin, että pääasiassa kyseessä olevalla lainsäädännöllä pyritään tosiasiallisesti tavoitteeseen, joka koskee työntekijöiden saattamista uskollisiksi työnantajiaan kohtaan, ja jos tällainen tavoite voi olla yleisen edun mukainen pakottava syy (tuomio 5.12.2013, Zentralbetriebsrat der gemeinnützigen Salzburger Landeskliniken, C-514/12, EU:C:2013:799, 38 kohta), on katsottava, että kun kyseisen lainsäädännön erityispiirteet otetaan huomioon, rajoituksella, jonka se sisältää, ei voida taata kyseisen tavoitteen saavuttamista.
91 On nimittäin katsottava, että kun otetaan huomioon muutetun sopimussuhteisia työntekijöitä koskevan lain 26 §:n 2 momentissa tarkoitettujen työnantajien moninaisuus, uuden palkkoja ja palkkatasoilla etenemistä koskevan järjestelmän tarkoituksena on mahdollisimman suuri liikkuvuus oikeudellisesti erillisten työnantajien välillä, eikä tarkoituksena siis ole palkita tietyn työntekijän uskollisuutta tiettyä työnantajaa kohtaan (ks. analogisesti tuomio 30.11.2000, Österreichischer Gewerkschaftsbund, C-195/98, EU:C:2000:655, 49 kohta).
92 Näissä olosuhteissa on katsottava, että tätä ajallista rajoitusta ei voida perustella tämän tuomion 86 ja 89 kohdassa mainitun kaltaisilla yleistä etua koskevilla pakottavilla syillä.
93 Edellä esitetyn perusteella toiseen kysymykseen on vastattava, että SEUT 45 artiklaa ja asetuksen N:o 492/2011 7 artiklan 1 kohtaa on tulkittava siten, että ne ovat esteenä sellaiselle kansalliselle lainsäädännölle, jonka mukaan sopimussuhteiselle työntekijälle palkkaluokassa kertyneen palvelusajan määrittämiseksi otetaan kokonaisuudessaan huomioon sellaiset aiemmat palvelusajanjaksot, jotka ovat kertyneet asianomaiselle henkilölle palvelussuhteessa Euroopan talousalueen jäsenvaltion, Turkin tasavallan tai Sveitsin valaliiton aluehallintoelimeen tai kuntayhtymään, Euroopan unionin toimielimeen tai valtioiden väliseen järjestöön, johon Itävallan tasavalta kuuluu, tai muuhun vastaavaan elimeen, kun taas muut aikaisemmat palvelusajat otetaan huomioon enintään kymmenen vuoden ajalta ja vain siltä osin kuin palvelusaika on merkityksellinen.
1) Yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27.11.2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY 1, 2 ja 6 artiklaa, luettuina yhdessä Euroopan unionin perusoikeuskirjan 21 artiklan kanssa, on tulkittava siten, että ne ovat esteenä pääasiassa kyseessä olevan kaltaiselle kansalliselle lainsäädännölle, joka on tullut voimaan taannehtivasti ja jossa ikään perustuvan syrjinnän lopettamiseksi säädetään palvelussuhteessa olevien sopimussuhteisten työntekijöiden siirtämisestä uuteen palkkoja ja palkkatasoilla etenemistä koskevaan järjestelmään, jossa näiden sopimussuhteisten työntekijöiden ensimmäinen luokittelu määräytyy heille aikaisemman järjestelmän mukaisesti maksetun viimeisen palkan perusteella.
2) Mikäli kansallisia säännöksiä ei voida tulkita direktiivin 2000/78 mukaisella tavalla, kansallisella tuomioistuimella on toimivaltansa rajoissa velvollisuus varmistaa, että yksityiset oikeussubjektit saavat sen oikeussuojan, joka heille tällä direktiivillä myönnetään, ja taata sen täysi vaikutus jättämällä tarpeen vaatiessa soveltamatta sen kanssa ristiriidassa olevia kansallisia säännöksiä. Unionin oikeutta on tulkittava siten, että kun unionin oikeuden vastainen syrjintä on todettu ja niin kauan kuin yhdenvertaisen kohtelun palauttavia toimenpiteitä ei ole toteutettu, yhdenvertaisen kohtelun palauttaminen merkitsee pääasiassa kyseessä olevan kaltaisessa tapauksessa sitä, että aikaisemmalla palkkoja ja palkkatasoilla etenemistä koskevalla järjestelmällä epäedulliseen asemaan saatetuille sopimussuhteisille työntekijöille annetaan ennen 18 vuoden ikää täyttyneiden työskentelykausien huomioon ottamisen mutta myös palkkatasoilla etenemisen osalta edut, jotka ovat samoja kuin edut, jotka kyseisellä järjestelmällä edulliseen asemaan saatetut sopimussuhteiset työntekijät ovat voineet saada, ja se merkitsee näin ollen epäedulliseen asemaan saatetuille sopimussuhteisille työntekijöille myönnettävää taloudellista hyvitystä, jonka määrä vastaa sen palkan, joka kyseessä olevan sopimussuhteisen työntekijän olisi pitänyt saada, jos häntä ei olisi kohdeltu syrjivästi, ja hänen tosiasiallisesti saamansa palkan välistä eroa.
3) SEUT 45 artiklaa ja työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta unionin alueella 5.4.2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 492/2011 7 artiklan 1 kohtaa on tulkittava siten, että ne ovat esteenä sellaiselle kansalliselle lainsäädännölle, jonka mukaan sopimussuhteiselle työntekijälle palkkaluokassa kertyneen palvelusajan määrittämiseksi otetaan kokonaisuudessaan huomioon sellaiset aiemmat palvelusajanjaksot, jotka ovat kertyneet asianomaiselle henkilölle palvelussuhteessa Euroopan talousalueen jäsenvaltion, Turkin tasavallan tai Sveitsin valaliiton aluehallintoelimeen tai kuntayhtymään, Euroopan unionin toimielimeen tai valtioiden väliseen järjestöön, johon Itävallan tasavalta kuuluu, tai muuhun vastaavaan elimeen, kun taas muut aikaisemmat palvelusajat otetaan huomioon enintään kymmenen vuoden ajalta ja vain siltä osin kuin palvelusaika on merkityksellinen.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


text:
Unionin tuomioistuimen tuomio (toinen jaosto) 3.9.2014
Korkeimman hallinto-oikeuden esittämä ennakkoratkaisupyyntö
Ennakkoratkaisupyyntö – Direktiivi 79/7/ETY – Miesten ja naisten tasa-arvoinen kohtelu sosiaaliturvaa koskevissa kysymyksissä – Työntekijöiden tapaturmavakuutus – Pysyvästä haitasta maksettavan kertakaikkisen korvauksen määrä – Vakuutusmatemaattinen laskenta, joka perustuu korvauksen saajan keskimääräiseen elinajanodotteeseen tämän sukupuolen mukaan – Unionin oikeuden riittävän ilmeinen rikkominen
Asia C‑318/13
24/10/2014 X
Perustamissopimusten periaatteet, tavoitteet ja tarkoitus
ECLI:EU:C:2014:2133 03/09/2014 X
ECLI:EU:C:2014:333 15/05/2014 X
26/07/2013 X
Ennakkoratkaisupyyntö – Korkein hallinto-oikeus – Miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen asteittaisesta toteuttamisesta sosiaaliturvaa koskevissa kysymyksissä 19.12.1978 annetun neuvoston direktiivin 79/7/ETY (EYVL L 6, s. 24) 4 artiklan tulkinta – Kansallinen tapaturmavakuutuslaki – Työtapaturman johdosta suoritettava haittaraha on sukupuoleen perustuvien vakuutusmatemaattisten tekijöiden vuoksi naiselle ja miehelle erisuuruinen – Unionin oikeuden rikkomiseen perustuvan jäsenvaltion korvausvastuun edellytykset
3.04.02 Unionin tuomioistuimen toimivalta
3.04 Ennakkoratkaisupyyntö
4.14.01.02 Miespuolisten ja naispuolisten työntekijöiden tasa-arvo
4.14 Sosiaalipolitiikka
4.14.01 Yhdenvertaisuus ja syrjintäkielto
1.05.02.03 Jäsenvaltioiden vastuu unionin oikeuden rikkomisesta
1.05 Unionin oikeus ja kansallinen oikeus
1.05.02 Unionin oikeuden täytäntöönpano kansallisessa oikeusjärjestyksessä
SEUT artikla 258 : kohta 47
Direktiivi 79/7 : kohta 51
Direktiivi 79/7 -A03P1LA : kohta 3, 25
Direktiivi 79/7 -A04 : kohta 1
Direktiivi 79/7 -A04P1 : kohta 4, 20, 26, 32, 34, 40, 41, 45 - 47
Direktiivi 79/7 -A04P2 : kohta 34
Direktiivi 79/7 -A07P1 : kohta 34, 35
Direktiivi 2004/113 : kohta 20, 49
Direktiivi 2004/113 -A05P2 : kohta 20, 48, 51
Direktiivi 2006/54 : kohta 20
Direktiivi 2006/54 -A09LH : kohta 48, 51
Yhteisöjen tuomioistuin – Tuomio C-46/93 : kohta 42, 44
Yhteisöjen tuomioistuin – Tuomio C-224/01 : kohta 44
Yhteisöjen tuomioistuin – Tuomio C-446/04 : kohta 43
Yhteisöjen tuomioistuin – Tuomio C-236/09 : kohta 20, 49, 51
Yhteisöjen tuomioistuin – Ratkaisuehdotus C-318/13 : kohta 31
Tulkitsee : Direktiivi 79/7
Tulkitsee : Direktiivi 79/7 -A04P1
Tulkitsee : Direktiivi 2004/113 -A05P2
Tulkitsee : Direktiivi 2006/54 -A09P1LH
Tulkitsee : Yhteisöjen tuomioistuin – Tuomio C-236/09
Liittymissopimus 1994 – Asiakirja, 166 artikla : kohta 21
Euroopan unionin perusoikeuskirja (2007), 21 artikla : kohta 49, 52
SEU artikla 2 : kohta 49
Direktiivi 79/7 : kohta 15, 18, 21 - 24, 31, 33, 34, 55, 61, 65, 66, 73, 74, 77, 83
Direktiivi 79/7 -A03P1 : kohta 4, 23
Direktiivi 79/7 -A03P1LA : kohta 17
Direktiivi 79/7 -A04 : kohta 5, 32
Direktiivi 79/7 -A04P1 : kohta 15, 16, 25, 56, 83
Päätös 95/1 : kohta 21
Direktiivi 2004/113 : kohta 15, 34, 61, 66, 76, 77, 83
Direktiivi 2004/113 -A03P4 : kohta 24
Direktiivi 2004/113 -A05P2 : kohta 6, 15, 34, 77, 83
Direktiivi 2006/54 : kohta 15, 34, 61, 66, 77, 83
Direktiivi 2006/54 -A02P1LF : kohta 7, 24
Direktiivi 2006/54 -A05 : kohta 7
Direktiivi 2006/54 -A09P1 : kohta 8
Direktiivi 2006/54 -A09P1LH : kohta 34
Komissio – Muut asiakirjat – 52012XC0113(01) : kohta 39
Yhteisöjen tuomioistuin – Tuomio C-6/90 : kohta 68
Yhteisöjen tuomioistuin – Tuomio C-46/93 : kohta 68, 70
Yhteisöjen tuomioistuin – Tuomio C-228/94 : kohta 23
Yhteisöjen tuomioistuin – Tuomio C-195/98 : kohta 21
Yhteisöjen tuomioistuin – Tuomio C-453/00 : kohta 59
Yhteisöjen tuomioistuin – Tuomio C-302/04 : kohta 19
Yhteisöjen tuomioistuin – Tuomio C-231/06 : kohta 57
Yhteisöjen tuomioistuin – Tuomio C-226/08 : kohta 20
Yhteisöjen tuomioistuin – Tuomio C-441/08 : kohta 20
Yhteisöjen tuomioistuin – Ratkaisuehdotus C-236/09 : kohta 38, 39, 50, 51, 53
Yhteisöjen tuomioistuin – Tuomio C-236/09 : kohta 2, 6, 15, 61, 66, 74, 77, 83
Yhteisöjen tuomioistuin – Tuomio C-209/12 : kohta 79
tuomio: EUVL C 395, 10.11.2014, s.17
Kannekirjelmä: EUVL C 233, 10.08.2013, s.4
Stiebert, Tom: Gleichbehandlung von Männern und Frauen, Zeitschrift für europäisches Sozial- und Arbeitsrecht 2013 p.364-365 (DE)
Vegter, M.S.A.: Jurisprudentie arbeidsrecht 2014 nº 14 p.1779-1780 (NL)
Driguez, Laetitia: Égalité homme/femme en matière d'assurance, Europe 2014 Novembre nº 11 p.44 (FR)
Watson, Philippa: Equality of Treatment in Social Security: Can Certain Benefits Be Paid at Different Rates to Men and Women on the Ground that the Latter Generally have a Greater Life Expectancy than the Former?, Maastricht Journal of European and Comparative Law 2015 p.120-127 (EN)
Kresal, Barbara: Novejša sodna praksa SEU o diskriminaciji na podlagi spola, Podjetje in delo 2015 nº 3-4 p.516-538 (SL)
Korkein hallinto-oikeus (Cour administrative suprême) - Suomi

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


text:
480x800 Taustakuva kukka. 480x800 - pretty taustakuvia 7184354
480x800 Taustakuva kukka, 480x800 - pretty puhelin taustat. 7184354
Korkealaatuinen Viehättävä Taustakuvia Valinta. Paras karismaattinen tausta kalusto.
480 x 800 sopiva Täydellinen HD Taustat Valokuvia suosikkisi Puhelin. Lumoava HD Työpöydälle 480x800 Kuvat turhaan
Pretty puhelin taustat - 480*800 Söpö puhelimen taustat. 480 * 800 Tausta matkapuhelin. 480 - 800 Uuden taustakuvan lataa mobiililaitteille, 480/800 Kauniita kukkia taustakuvia lataa. Hd taustakuva luonto.
Acer Advan Akai Akortek Allview Android OS Arc Mobile Archos Avvio BLU BlackBerry BlackBerry OS Bloom Brondi Casio Cat Celkon Champion Cheers Cherry Mobile DTC Datawind Dell Digoor EVOLVEO Emerin Mobiles Energizer Figo G-PLUS Garmin-Asus Gigabyte HTC Handheld Highscreen Huawei I-Smart Icemobile Jiayu Jivi Karbonn Kazam Kenxinda Kestrel KingSing Kyocera LG LYF Lava Lenovo LiMo OS Maxwest Maxx Micromax Microsoft Microsoft Windows Mobile Mito MyPhone NIU Navon Neken Nokia Nuvo OBI Mobile Okapia Mobile Oppo Orange Panasonic Pantech Philips Phonemax Plum Prestigio QMobile Quantum Qumo Ringing Bells SKK Samsung Sanyo Sharp Sonim Sony Spice Swipe T-Mobile Tecno Toshiba Uniscope Unnecto Vertu Videocon Vodafone Wiko Wynncom Yezz ZTE Zen Mobile alcatel i-mobile verykool älypuhelimet
Katsomalla hienoa linjat kaunis kukka ja sen värit, on mahdotonta suhtautua välinpitämättömästi viehätysvoima luonto. Valokuvaus- matkat. Krimin niemimaa on aarreaitta, joka täyttää luonto itse. Matka maailman. Romanttinen seikkailu lomat. Loma all inclusive. Hämmästyttävä luonto. Jousi on aika rakkaus. Ihmiset kautta aikojen liitetty erityinen merkitys lukemisen kielen värit. Tapetti 7184354: Nikon. Huhtikuu. All inclusive perhe resorts. Retket ovat yhtä hyödyllisiä sekä lapsille että aikuisille. Halvat matkat. 3000 vuotta sitten, tulppaani koristeltu yksi hämmästyttävä Persian Gardens - Paradise. Yalta. Mahtava. Nikita kasvitieteellinen puutarha. Micro Nikkor objektiivi. Se on hämmästyttävää, kuinka antelias ja kekseliäs on luonteeltaan väri kauniita kukkia. Lomamatkat ja matkailu. Joka puolella Krimin kirjaimellisesti hengittää historia, legendat ja perinteet. Mies alkoi saada tietoa maailmasta, kauan ennen kuin hän tunsi itsensä ajattelu on. Nähtävyydet. Jännittävä matka on hämmästyttävä mielialalääkkeitä varten väsynyt henkilö. Huipputasoisia seikkailuiltoja, joita sinulla on varaa. Makrokuvaus. Luonnossa, ei ole mitään vikaa - kaikissa muodoissa, kaunis tai ruma, perusteltu, ja kaiken olemassa, näyttää täsmälleen samalta kuin sen pitäisi olla. Nikita. Nikitsky kasvitieteellinen puutarha. Miellyttävä kävellä vanhassa puistossa rauhoittaa paremmin kuin lääkkeet. Kasvitieteellinen puutarha. Lyhyt viikonloppu lomille. Kevätkausi. Flora jumalatar kukkien. Väri soittaa ihmiselämän tärkeä rooli. Kaunein kukka taustakuvat. Luonto tapetti taustat. Luonto tapetti Full HD.
Tapetti tulppaani - Taustat tulppaani. Jälkeen jännittävä matka palaamme kotiin virkeänä ja täynnä energiaa. Luontoäiti, puhua sydäntäni. Salaperäinen ja ihana on maailman kukkia! Tarjous hetkiä, tuoksu elämän - luonto lounge: minun täydellinen päivä. Vapaaliike kuvia: Lomani matkailu. Kevät teema, Taustat kevät. Perheen loma kohteisiin; Melko paikkoja mennä lomalle. Kukkia mukana meille elämän. Retkiä ympäri maailmaa: Taustat matkat. Luonto HD taustakuvia mobiililaitteille - Luontokuva taustakuva. Pelaajan masennus luonnollisesti: tahansa kukka on elävä veistos, runoilijat soittaa kukkia säkeet maailman.
HD 480 x 800 Tapetti sensaatiomainen Valokuvia ilmainen. Maksaa vähemmän 480x800 Ihana Taustakuvia Kuvia matkapuhelimeen vempain.
480x800 - Alkuperäiset kuvat ja kuvia esittämä tekijä. lataa taustakuva puhelimen.
480x800 Laitteet: Samsung Galaxy Ace Style LTE G357; Samsung Galaxy V; Unnecto Quattro V; Panasonic T11; Microsoft Lumia 532; Philips D833; Advan i45; Bloom GLOBE Lite 3G; G-PLUS B916; Archos 40 Titanium; Micromax Brahat 2 Q402; Casio G'zOne CA-201L; LG GC900 Viewty Smart; Samsung Galaxy J1; Samsung Galaxy Core (I8260); Lava A48; Samsung Galaxy J1 4G (2017); Celkon Millennia Hero; Acer Liquid Z4; DTC Edge; Microsoft Lumia 430; Pantech IM-A760S; Samsung Galaxy V Plus; Samsung Z2; Kestrel KM 401; Maxwest Astro X4; Brondi Sensuelle; EVOLVEO StrongPhone D2 MINI; HTC 7 Mozart; Kazam Thunder 340R; Tecno Y4; Maxx GenxDroid7 - AX402; Philips W3568; Mito Fantasy Mini A99; Philips W8578; Nokia X2 Dual SIM; Emerin Mobiles Magic; Samsung Galaxy S Duos 3; Samsung Omnia 7; Microsoft Lumia 435; Oppo R821T FInd Muse; T-Mobile myTouch Q 2; Samsung Galaxy Star 2 Plus; Samsung Galaxy J1 Nxt; SKK Lynx S LTE Mini; LG GD900 Crystal; Datawind PocketSurfer 3G4Z; Orange San Francisco II; Acer Liquid M220; Arc Mobile Nitro 401D; Philips S308; Garmin-Asus nuvifone M10; Vodafone 360 H2; Wiko Bloom2; LG Revolution; DTC Speed Plus; verykool s4007 Leo IV; Samsung Z4; HTC ADR6300; Oppo Joy Plus; Figo Virtue 4.0; Unnecto Quattro S; Celkon A403; Samsung Galaxy J1 (2016); Neken N5; NIU Tek 4D2; Maxx GenxDroid7 - AX405; Samsung GT-I8320; Champion My Phone 43; LG L60; Samsung Galaxy S III Mini / Galaxy S3 Mini (I8190); Pantech Burst; Allview P5 eMagic; Nokia XL; Samsung Galaxy J1 mini prime; Nokia X+; HTC Evo 4G; HTC HD2; Philips T3566; Datawind PocketSurfer 3G4; Nokia Lumia 720; Karbonn A6; LG Optimus Q LU2300; Cheers Smart 35; Unnecto Swift; Vodafone Smart III 975; HTC Spark; HTC Desire; Lenovo A319; Nokia X2 dual SIM; Gigabyte GSmart T4 (Lite Edition); Lava A50; Sharp SH530U; HTC S710E; HTC ST7377; Samsung Galaxy Ace 2 (I8160); Pantech Marauder; Samsung Galaxy Xcover 3; alcatel Pixi 4 (4); Lenovo A369i; HTC Touch Diamond 2; Dell Venue Pro; Nokia Lumia 800; Lava Flair P1i; Pantech IM-A725L; Prestigio MultiPad 7.0 Ultra +; Phonemax Smarty 4; Microsoft Lumia 532 dual SIM; Panasonic T40; Samsung Galaxy S Duos S7562; Samsung Galaxy J1 Ace; Karbonn Smart A12 Star; Yezz Andy 4E3I; HTC ISW11HT; Microsoft Lumia 435 dual SIM; Samsung Galaxy Win (I8550); LG G2 Lite; Kyocera Hydro Xtrm; Plum Axe Plus 2; LG Tribute; Icemobile Prime 4.0 Plus; Samsung Galaxy Ace 4 LTE G313; Nokia X+; NIU Andy 4E2I; Oppo Neo; Nuvo BLUE (ND40); Handheld NAUTIZ ETICKET PRO; HTC Touch HD T8282; Cheers Smart Star; Toshiba Windows Phone IS12T; Plum Gator 3; Microsoft Lumia 430 dual SIM; Nokia X2; Samsung Galaxy Folder; EVOLVEO EasyPhone D2; Huawei U8800 Pro; Samsung Galaxy Grand (I9082); Sony Xperia E1 Dual; Samsung GT I9000; Lava A55; LG Joy; Gigabyte GSmart T4; Philips W9588; Samsung Galaxy Core II; QMobile T50 Bolt; Dell Streak; T-Mobile Move Balance; Energizer Energy 400; Samsung Galaxy J1 4G; Spice Stellar 439 (Mi-439); Maxx GenxDroid7 - AXD10; Orange Monte Carlo; Digoor DG1; Sonim XP7; Plum Axe Plus; Gigabyte GSmart Essence 4; Samsung Galaxy S II I9100 ; KingSing K1; Samsung i927 Captivate Glide; Samsung Galaxy S I9000 ; Spice XLife 425; MyPhone My81 DTV; alcatel Pixi First; Toshiba G900; ZTE Blade G; Samsung Galaxy Ace NXT; alcatel Pixi 3 (4); Micromax Bolt Supreme 2 Q301; T-Mobile myTouch 4G Slide; Highscreen WinWin; Cat B15 Q; BLU Dash L2; Lava Iris 414; Cherry Mobile Flare Lite 2; HTC S6356; Wynncom Mega; LG KU5900; OBI Mobile Racoon S401; Prestigio MultiPhone 8400 Duo; verykool s4510 Luna; Brondi Luxury 3; HTC Supersonic; LYF Flame 7s; T-Mobile Vivacity; LYF Flame 7; Navon MIZU M400; HTC Touch HD T8285; BLU Energy JR; BLU Energy Diamond Mini; HTC 8282; Icemobile Prime Plus; Icemobile Prime 4.0; Sanyo Zio; Pantech SKY IM A600S; Toshiba TG02; ZTE Blade; Acer F900; Philips S309; Kyocera Torque E6710; LG KM900 Arena; Ringing Bells Freedom 251; NIU Niutek 4.0D; Samsung Galaxy Ace 4; T-Mobile MDA Vario V; Plum Gator; Kenxinda K1; LG F60; LG GW825; HTC PB99400; Samsung Galaxy Infinite (i759); I-Smart IS 402 Gravity X2; Acer Liquid Z220; Uniscope U W2014; Oppo R1001 Joy; Advan Barca S4X; Okapia Mobile Joy; Akortek Dark Evo E40; Jivi JSP 38; Samsung Z1; Kyocera Echo; Orange Nivo; Swipe Elite Star; Sony Xperia E1; DTC Rush; HTC A8181; BlackBerry Torch 9860; Jiayu F1; Samsung Galaxy Core Prime; LG L60 kaksois-; Pantech SKY Izar IM-A630K; Swipe Konnect 4G; Avvio 777; Allview P4 eMagic; Samsung GT i8000; Orange San Francisco; Karbonn Titanium S99; Vodafone Smart 4 mini; I-Smart IS 56 MERCURY V2; Acer Liquid Z200; Nokia Lumia 625; Samsung Galaxy Grand Neo; Cheers Smart 40; ZTE Sonata 2; HTC Touch Pro2 T7373; LG Ally; Zen Mobile 303 Elite 2; Samsung B7610 OmniaPRO; Vodafone Smart first 6; HTC Touch Diamond2 CDMA; Samsung M8910 Pixon12; Vertu Ti; Casio G'zOne Commando; HTC PC36100; HTC Bravo; Micromax Vdeo 1; HTC Blackstone; BlackBerry Torch 9850; Wiko Sunset2; Archos 40 Cesium; Wiko Sunny; i-mobile i858; Lenovo A1000; Panasonic T31; Toshiba K01; Samsung S8003 Jet; LG E900 Optimus 7; Gigabyte GSmart Roma R2; G-PLUS BK06; Quantum Q-Titano AK47; BLU Advance 4.0 L2; Videocon Challenger V40UE; Akai Glory G1; Videocon Challenger V40GE; LG SU760; Toshiba TG01; Highscreen WinJoy; Nokia Lumia 525; Lenovo Vibe A; Qumo Quest Defender; Cat B15; Karbonn Titanium Wind W4; Taustakuva kukka, Taustat kukkia · Vapaa tapetti tausta puhelimille
Mikä auto sopii persoonallesi?
Top 10 pienyritysideoita
Investoinnit tietoon ovat parhaan tuoton. Avulla retken me oppia maailmasta. Lyhyt matka on erinomainen työkalu parantua krooninen väsymys. Kaunis tulppaani peräisin antiikin Iran. Miten viettää vapaa-aikaa hyödyllisesti. Ajon, ajattelutapaamme, syvään juurtuneet tavat, piirteet, voi muuttua merkittävästikin. Kauniita kukkia luoda illuusion yhteys luontoon. Runsaasti aurinkoisia päiviä vuodessa, merenranta rannat ja vuoristometsien, monipuolinen kasvillisuus, jokilaaksot, rotkoja ja vesiputouksia, paljon kulttuurimuistomerkkejä - kaikki tämä on todella arvokas runsaasti Krimin. Koulutus on perusta yhteisen inhimillisen kulttuurin ja yhteiskunnan tärkeä indikaattori sosiaalisen kehityksen. Taurica on klassinen nimi Krimin. Se on erittäin tärkeää valita mukava ja halpa hotelli ennen matkaa. Psykologiset edut loma. Halvat lomat. Terveys on tärkein ihmisen rikkaus. On paikkoja maapallolla, jossa luonto on niin äärettömän kaunis, joka luo tunteen epätodellisuuden. Minne mennä päivä muistaa sen eliniän? Keväällä koko luonto elvytetään uudelleen. Väri on elämää, se antaa meille voimaa, toipuu, kohtelee ja herkkuja. Parasta perhelomaa talousarviossa.
Etusivu: 480x800-taustakuvat.Backgrounds.Pictures
Kommunikaatiokielen kauniita kukkia ovat ihania hajuja. Luonto on lahjoittanut Krimillä nähtävyyksiä luonnollista alkuperää: vesiputouksia, maisemat arvaamaton muotoja, huiput ja salaperäinen luolia. Joku haluaa levätä joka vuosi samassa suosikki paikka, jotkut kuten lajike. Mikään kuva ei houkutella meitä niin paljon kuin tosi ihana väri. Digitaalinen valokuvaus matkat - Valokuvataide galleriat. Digitaalinen verkkomediaan, Web taidegalleria - Digitaalisen valokuvauksen 7184354: Taurida Governorate oli osa Venäjän keisarikuntaa. Liikumme epätavallisissa paikoissa, ihana kaupunkeja tai unohtumaton maissa. Mitkä ovat lomia? Me kaikki unelma viettää vähän aikaa paikoissa, joissa on raikas ja puhdas ilma, ja luonto on säilyttänyt kauneutta ja charmia. Muinainen symboliikka värien ja niiden tulkinta eri kulttuureissa vahvistetaan nykyajan teorioiden suhteesta värien ja tunteiden.
480x800 - taustakuva puhelimeeni - 480 x 800 Uuden taustakuvan lataa mobiililaitteille, Vapaa tapetti tausta puhelimille. Tekijänoikeus © 2016 Backgrounds.Pictures. Kaikki oikeudet pidätetään.

matches: HD HD Hd HD HD HD HD


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiArkkitehtuurianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiVärikäsTietokoneetViileäSöpöKukkaHauskaPelitTytötteHDLomaKuumaElääLogoRakkausElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisää	Kotiin / Pelit / taistelukenttä 3 HD tapetti	taistelukenttä 3 HD tapetti
7,248 näkymät
1	taistelukenttä 3 HD tapetti
Tässä on kokoelma Battlefield 3 tapetti HD Collection Pöytäkoneet, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä 5dwallpaper.com, on yli satoja tuhansia taustakuvat ovat ladattavissa. Voit ladata Jokainen Taustakuva ilmaiseksi.
Jos näin Battlefield 3 tapetti HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Love Peace Edellinen: Army tapetti HD
seuraava: Beach tapetti HD
taustakuva tietokoneelle HD Downloadtapetti Android Resolution Downloadlive taustakuvaksi ikkunat 7 HDlastentarha tapetti HDtumma taustakuvia hd HD Downloadkorkean resoluution taustakuvia HDtapetti pelit HD Downloadtaru sormusten tapetti HDvuosikerta taustakuvia HD DownloadEmma Watson tapetti HD Download Suunnitellut 5dwallpaper.com | Powered by zuuur.com	© Copyright 2016, Kaikki oikeudet pidätetään	Siirry alkuun

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD hd HD HD HD


text:
Tätä tarkoittaa Lomitus - AfterDawn
AfterDawn > Lomitus
Lomitus (englanniksi interlace) on tapa, jolla videon virkistystaajuus saadaan tuplattua kuvaamalla vuorottain parittomia ja parillisia vaakaviivoja. Tämän seurauksena kuva ei nyi niin pahasti, koska virkistystaajuus tuplaantuu, mutta ongelmaksi tulee kuvan resoluution pienentyminen ja liikkuvassa kuvassa näkyvät sahalaidat, jotka näkyvät kun kuva liikkuu nopeasti ja sitä katsotaan progressiivisella näyttölaitteella.
Lomitetun materiaalin optimaalista toistamista varten tarvitaan lomitettu näyttölaite, kuten kuvaputkitelevisio. Tietokoneiden näytöt, LCD-televisiot jne. ovat kuitenkin progressiivisia, joten lomitetun materiaalin toistamista varten lomitettu kuva muutetaan progressiiviseksi jollain algoritmilla. Tunnetuimpia näistä algoritmeista ovat Weave ja Bob.
Tekniikka on käytössä PAL- ja NTSC-televisiolähetyksissä ja DV-kameroiden videoissa.
Progressiivinen video voidaan muuntaa lomitetuksi ja tämän jälkeen takaisin progressiiviseksi ilman ongelmia, koska yksi progressiivinen kuva voidaan muuttaa kahdeksi lomitetuksi kuvaksi, jotka voidaan jälleen muuntaa yhdeksi progressiiviseksi kuvaksi. Tätä tekniikkaa käytetään, kun elokuvia tallennetaan DVD-Video-levylle ja niitä katsellaan esim. tietokoneella.
Lomitetun kuvan ongelmat progressiivisella näytöllä
Termin synonyymit
Aiheeseen liittyviä termejä
Valitse sanastosta termi lukeaksesi sen kuvauksen
1080i 1080i50 1080p 1080p24 16:9 2-pass 2160p 2k 3G 3GP 3ivx 3x DVD 480i 480p 4:3 4K2K 5.1 Audio 576i 576p 7-Zip 7.1 Audio 720i 720p 802.11b 802.11g 802.11n 8VSB AAC AACS ABR AC3 Advanced Simple Profile Advanced Video Coding Advanced-VSB AIFF Aliasing Alikellotus Aluekoodi AMR AMV Anamorfinen Anamorphic Antenna Ready HD Anynet Apple Lossless Aquos Link ARccOS ASF Aspect ratio ASPI ATSC Audio-CD AUDIO_TS Authoring Authorointi AVC AVCHD AVCHD Lite AVCREC AVI BD BD+ BD-J BD-Live BD-R BD-RE BD-ROM BD-ROM AV-profiilit BDAV BDMV BDRip BIN/CUE Imaget Bitrate BitSetting BitTorrent Blu-ray Blu-ray 3D Bluetooth BonusView Book Type Bootleg bps BRAVIA Theatre Sync BSA BUP CABAC Cable Ready Cable Ready HD Cam Capture CAVLC CBR CCE CD CD-DA CD-Plus CD-R CD-ROM CD-RW CDA CDR cDVD CEC CGA Chaoji VCD Chapters China Video Disc CI-liitäntä CIF Closed GOP CMYK Codec Combo-asema Component Video Composite Video Conax Consumer Electronics Control Contrast Convert Copyleft CRT CSS CVBS CVD DAO DAR Darknet Dashboard DD DD+ Deep Color Deep Colour Demultiplexing Demux Digiboksi Digiboxi Digital Rights Management Digital Video Recorder Digital8 Dirac DirectShow DisplayPort DivX DLNA DMCA DMF DNS Dolby Dolby Digital Dolby Digital Live Dolby Digital Plus Dolby Pro Logic II Dolby Pro Logic IIx Dolby TrueHD DOT Double Layer Downmix DPI DRM DS DSDL DSML DSSL DTS DTS Connect DTS++ DTS-HD DTS-HD Master Audio DTV Dual Layer DUPE Durabis DV DVB DVB-C DVB-H DVB-S DVB-S2 DVB-SH DVB-T DVB-T2 DVBRip DVD DVD Screener DVD+R DVD+R DL DVD+R9 DVD+RW DVD-10 DVD-14 DVD-18 DVD-5 DVD-9 DVD-Audio DVD-MP3 DVD-R DVD-R DL DVD-RAM DVD-Rip DVD-RW DVD-SVCD DVD-VCD DVD-Video DVDScr DVI DVI-A DVI-D DVI-I DVR DXVA EAC ed2k EDGE EDID Editointi EDTV EPG Euro-AV EVD Exif EZ-Sync FAR FastTrack Filter Final Standard Profile FireWire Firmware FLAC FourCC FPS Frame Framerate Full HD FVD GOP GPRS GSM H.264 HD DVD HD DVD-R HD DVD-RAM HD DVD-ROM HD Photo HD ready HD ready 1080p HDAVI HDCP HDi HDMI HDMI Mini HDTV HDV HE-AAC HR HRHD HTPC Huffyuv HVDVD_TS Häviöllinen pakkaus Häviötön pakkaus i.Link ICT ID3 IEEE.1394 IFO IFPI iHD Interlace Interpolointi Inverse Telecine IPTV IRC ISDB ISDB-C ISDB-S ISDB-T ISO ISO 9660 IVTC Kanavanippu Kappaleet Kellotus Key frame Komponenttivideo Komposiittivideo Kontrasti Konvertointi KURO Link Kuvasuhde Kuvatarkkuus KVCD Laiteohjelmisto LAME LAN Laskostuminen LCD LCoS Lead-in Lead-out Letterbox LFE LightScribe Linear PCM Lomitus Lossless Compression Lossy Compression Lähiverkko M3U Macroblock Macrovision Magnet link Markkinoitu kapasiteetti Matroska MBAFF MD5 MHP Micro HDMI MIDI Mini-HDMI miniDVD MOD-piiri Modchip Monkey's Audio Mount Rainier MP2 MP3 MP4 MPAA MPC MPEG MPEG-1 MPEG-2 MPEG-4 MPEG-7 MPEG-TS Multi-pass pakkaus Multiplexing Multisession Musepack (MP+) Mux NAT Natiiviresoluutio NDS Nero Digital NFO NTSC NUKED NVOD Näytteenottotaajuus Ogg Tarkin Ogg Theora Ogg Vorbis OGM OLED Open GOP Open source Overburn Overlay Overscan P2P PAFF PAL Pan & Scan PAR Pay-Per-View PCM PDTV Peittokuva Peittotaso Personal Video Recorder PicAFF Pikseli PiP Plugin Podcast PPI PPV Profile 1.0 Profile 1.1 Profile 2.0 Program stream Progressiivinen Progressive PROPER PSP Psychoacoustics Psykoakustiikka PVR pystytahdistus Quad HDTV QuadHD Quarter pixel QuickTime R5.LINE RAMDAC RAR Rautapurku RAW RCE RealMedia Region code Regza Link REPACK Resoluutio RGB RIAA RIFF-WAV RIHD Rippaus Ripping RJ-45 ROM-Mark RPC-1 RPC-2 RS-232 RTSP S-Video S/PDIF Sampling rate SAO SBR Scaling SCART SDTV SECAM SFV Shorten Simple Profile Simplink Skaalaus Softamodaus softmod SSDL SSSL Streamaus Streaming STV Suodin Suoratoisto Super Hi-Vision Super Multi SuperAudioCD SuperVCD SuperVideoCD SVCD Synkronointi Säiliöformaatti Telecide Telecine Telesync Theora torrent Toslink Total HD Tracker Transcoding Transport stream TV-out TV-RIP UHD UHDTV UHDV UMD UMTS UOP Upmix UPnP Upscaling USB Variable frame rate Vasteaika VBR VC-1 VCD Vertaisverkko VFR VfW VGA VHS VideoCD VIDEO_TS Viera Link Viiveaika Virkistystaajuus Virtuaaliasema Virtual Drive VIVO VMD VMR VOB VOD Vodei VoIP Vorbis VP3 VP8 VPN Wavelet WavPack WebM WHDI Wi-Fi Widescreen WiHD Windows Media Wireless High-definition Interface Wireless USB WirelessHD WLAN WMA WMP WMV Workprint XviD xvYCC YCbCr Ylikellotus Ylipoltto YPbPr YUV
Advanced-VSB
Alikellotus
Authorointi
BD-ROM AV-profiilit
BIN/CUE Imaget
CI-liitäntä
Combo-asema
DTS++
Euro-AV
EZ-Sync
HVDVD_TS
Häviöllinen pakkaus
Interpolointi
Kanavanippu
Kuvatarkkuus
Laskostuminen
Markkinoitu kapasiteetti
MOD-piiri
Multi-pass pakkaus
Natiiviresoluutio
Open GOP
Peittokuva
Peittotaso
pystytahdistus
Quarter pixel
R5.LINE
Rautapurku
Rippaus
ROM-Mark
Säiliöformaatti
Virtuaaliasema
Ylipoltto
Valitse tiedostopääte lukeaksesi sen kuvauksen
.m2p
.pva

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


MAO:479/19 - Markkinaoikeus
Etusivu » Ratkaisut » Hankinta-asiat » MAO:479/19
MAO:479/19
Kuusamon kaupunki - skeittiparkin rakentaminen
julkinen hankinta - hankintamenettelyn keskeyttäminen - uhkasakon tuomitseminen maksettavaksi
Diaarinumero: 2019/132
Markkinaoikeus on 28.2.2019 antamallaan päätöksellä numero 91/19 muun ohella kumonnut Kuusamon kaupungin yhdyskuntajohtajan 20.6.2018 tekemän hankintapäätöksen § 22 ja kieltänyt Kuusamon kaupunkia tekemästä hankintasopimusta sanotun päätöksen perusteella tai panemasta sitä muutoin täytäntöön asettamansa 15.000 euron sakon uhalla. Markkinaoikeuden päätöksen mukaan, mikäli Kuusamon kaupunki aikoo edelleen toteuttaa kaupungin skeittiparkkia koskevan hankinnan kysymyksessä olevan tarjouskilpailun perusteella, sen on arvioitava saapuneet tarjoukset ja tarjoajien hankinnan valmisteluun osallistuminen ottaen huomioon päätöksessä mainitut seikat.
Kuusamon kaupungin yhdyskuntatekniikan suunnittelija on 12.4.2019 tekemällään päätöksellä keskeyttänyt hankintamenettelyn.
Kuusamon kaupunki on ilmoittanut 15.4.2019 julkaistulla kansallisella hankintailmoituksella sekä 10.5.2019 julkaistulla korjausilmoituksella avoimella menettelyllä toteutettavasta kaupungin skeittiparkkia koskevasta rakennusurakasta.
Kuusamon kaupungin yhdyskuntatekniikan lautakunta on 22.5.2019 tekemällään päätöksellä § 89 kumonnut Kuusamon kaupungin yhdyskuntatekniikan suunnittelijan 12.4.2019 tekemän päätöksen hankinnan keskeyttämisestä sekä keskeyttänyt 25.5.2018 ja 15.4.2019 julkaistuilla hankintailmoituksilla aloitetut hankintamenettelyt.
Hankinnan ennakoitu arvonlisäveroton kokonaisarvo on hankintailmoitusten mukaan ylittänyt kansallisen kynnysarvon.
Ykkös Infra Oy on vaatinut, että markkinaoikeus kumoaa muutoksenhaun kohteena olevat päätökset hankinnan keskeyttämisestä ja velvoittaa hankintayksikön korjaamaan virheellisen menettelynsä. Valittaja on toissijaisesti vaatinut, että markkinaoikeus määrää hankintayksikön maksamaan sille hyvitysmaksuna 23.800 euroa. Lisäksi valittaja on vaatinut, että markkinaoikeus velvoittaa hankintayksikön korvaamaan sen arvonlisäverottomat oikeudenkäyntikulut 2.840 eurolla.
Valittaja on vielä vaatinut, että markkinaoikeuden 28.2.2019 antamalla päätöksellä numero 91/19 asetettu 15.000 euron uhkasakko tuomitaan hankintayksikön maksettavaksi.
Markkinaoikeus on 28.2.2019 antamallaan päätöksellä numero 91/19 velvoittanut hankintayksikön korjaamaan virheellisen menettelynsä vertailemalla saadut tarjoukset uudelleen ottaen huomioon kyseisessä päätöksessä mainitut seikat. Hankintayksikkö on sen sijaan 12.4.2019 päättänyt keskeyttää hankintamenettelyn ja perustellut keskeyttämistä sillä, että markkinaoikeus on kieltänyt tekemästä hankintasopimusta 20.6.2018 tehdyn hankintapäätöksen perusteella. Hankintayksikkö ei ole siten noudattanut markkinaoikeuden päätöstä eikä korjannut virheellistä menettelyään päätöksessä edellytetyllä tavalla eli vertailemalla tarjoukset uudelleen. Hankintayksikön olisi tullut vertailla saamansa tarjoukset uudelleen, sulkea voittaneen tarjoajan tarjous tarjouskilpailusta ja valita valittajan tarjous. Silloin hankintayksikön voitaisiin katsoa korjanneen virheellisen menettelynsä asianmukaisesti.
Hankintamenettely voidaan keskeyttää vain todellisesta ja perustellusta syystä. Sellaista ei ole esitetty esillä olevassa asiassa. Pyrkimys välttyä virheellisen menettelyn korjaamiselta taikka sen seurauksilta keskeytyksen avulla ei ole hankintasäännöksissä tarkoitettu todellinen ja perusteltu syy hankinnan keskeyttämiselle.
Mikäli hankinnan keskeyttäminen jää voimaan eikä hankintamenettelyä korjata, tulee hankintayksikkö määrätä maksamaan valittajalle hyvitysmaksua. Virheettömässä menettelyssä valittaja olisi voittanut tarjouskilpailun.
Kuusamon kaupunki on toimittanut markkinaoikeudelle Kuusamon kaupungin yhdyskuntatekniikan lautakunnan 22.5.2019 tekemän päätöksen § 89 hankinnan keskeyttämisestä. Päätöksessä on todettu muun ohella seuraavaa.
Yhdyskuntatekniikan toimialajohtaja on 20.6.2018 tekemällään päätöksellä § 22 valinnut Ramp Jam Oy:n tarjouksen. Ykkös Infra Oy on tehnyt edellä mainitusta hankintapäätöksestä valituksen markkinaoikeudelle.
Markkinaoikeus on 28.2.2019 antamallaan päätöksellä numero 91/19 kumonnut 20.6.2018 tehdyn hankintapäätöksen § 22 ja kieltänyt Kuusamon kaupunkia tekemästä hankintasopimusta sanotun päätöksen perusteella tai panemasta sitä muutoin täytäntöön asettamansa 15.000 euron sakon uhalla.
Hankintayksikkö on ratkaisunaan ilmoittanut 12.4.2019 Cloudia-tarjouspalvelun kautta keskeyttävänsä hankintamenettelyn sekä 15.4.2019 käynnistänyt uuden tarjouskilpailun.
Ykkös Infra Oy on 23.4.2019 tehnyt markkinaoikeudelle valituksen hankintayksikön 12.4.2019 päivätystä hankinnan keskeyttämistä koskevasta ilmoituksesta.
Kuusamon kaupungin yhdyskuntatekniikan lautakunnan 25.9.2013 tekemän päätöksen § 157 mukaan yli 100.000 euron hankintojen päätösvaltaa ei ole delegoitu viranhaltijoille ja toimihenkilöille. Näin ollen yhdyskuntatekniikan lautakunnalla on ollut päätäntävalta hankinnan keskeyttämisestä.
Kuusamon kaupungin yhdyskuntatekniikan lautakunta on keskeyttänyt 25.5.2018 ja 15.4.2019 julkaistuilla hankintailmoituksilla aloitetut hankintamenettelyt.
Valittaja on esittänyt muun ohella, että samasta hankinnasta on aloitettu uusi kilpailutus 15.4.2019 julkaistulla hankintailmoituksella, jota on korjattu 10.5.2019 julkaistulla korjausilmoituksella. Samaa hankintaa ei voida kilpailuttaa uudelleen esillä olevassa tilanteessa, jossa hankintayksikkö ei ole korjannut aiempaa virheellistä menettelyään. Näin ollen markkinaoikeuden tulee kieltää hankintayksikköä jatkamasta uutta hankintamenettelyä.
Hankintayksikkö on 18.6.2019 markkinaoikeudelle toimittamassaan lisälausumassa esittänyt, että kysymyksessä olevasta hankinnasta ei ole vireillä uutta kilpailutusta.
Kuusamon kaupunki on muutoksenhaun kohteena olevilla päätöksillään muun ohella keskeyttänyt 25.5.2018 julkaistulla hankintailmoituksella aloitetun kaupungin skeittiparkin rakentamista koskevan hankintamenettelyn. Asiassa on kysymys siitä, onko hankintayksikkö näin toimiessaan menetellyt julkisista hankinnoista annettujen oikeusohjeiden vastaisesti.
Hankintalain 125 §:n 1 momentin mukaan hankintamenettely voidaan keskeyttää vain todellisesta ja perustellusta syystä. Säännöksen esitöiden (HE 108/2016 vp s. 223) mukaan säännös on säilynyt muuttumattomana aiemmin voimassa olleen julkisista hankinnoista annetun lain (348/2007) 73 a §:ään (699/2011) nähden.
Säännöksen mainituissa esitöissä (HE 182/2010 vp s. 22) on edelleen todettu, että oikeuskäytännössä hankintamenettelyn keskeyttämiseen on suhtauduttu suhteellisen sallivasti eikä säännöksellä ole ollut tarkoitus tiukentaa vallitsevaa tulkintakäytäntöä. Hyväksyttävänä hankinnan keskeyttämisen perusteena on oikeuskäytännössä pidetty muun ohella tarjouspyynnön osoittautumista tulkinnanvaraiseksi tai virheelliseksi tai sitä, että hankinnasta on saatu vain yksi hyväksyttävä tarjous. Talousvaliokunnan mietinnössä (TaVM 48/2010 vp s. 4) on lisäksi todettu oikeuskäytännössä katsotun, ettei hankintamenettelyn keskeyttäminen edellytä vakavien tai poikkeuksellisten seikkojen olemassaoloa.
Kuusamon kaupungin yhdyskuntatekniikan suunnittelija on 12.4.2019 tekemällään päätöksellä keskeyttänyt 25.5.2018 julkaistulla hankintailmoituksella aloitetun hankintamenettelyn. Hankinnan keskeyttämistä on päätöksessä perusteltu seuraavasti:
"Markkinaoikeus on kumonnut Kuusamon kaupungin yhdyskuntajohtajan 20.6.2018 tekemän hankintapäätöksen § 22 sekä kieltää Kuusamon kaupunkia tekemästä hankintasopimusta sanotun päätöksen perusteella tai panemasta sitä muutoin täytäntöön asetetun 15.000,00 € sakon uhalla. MAO 91/19."
Kuusamon kaupungin yhdyskuntatekniikan lautakunta on 22.5.2019 tekemällään päätöksellä § 89 kumonnut edellä mainitun Kuusamon kaupungin yhdyskuntatekniikan suunnittelijan 12.4.2019 tekemän päätöksen ja keskeyttänyt 25.5.2018 ja 15.4.2019 julkaistuilla hankintailmoituksilla aloitetut kaupungin skeittiparkin rakentamista koskevat hankintamenettelyt.
Lautakunnan päätöksessä 22.5.2019 on todettu, että sen 25.9.2013 tekemän päätöksen § 157 mukaan yli 100.000 euron hankintojen päätösvaltaa ei ole delegoitu viranhaltijoille ja toimihenkilöille. Hankintamenettelyjen keskeyttämistä on päätöksessä perusteltu seuraavasti:
"2) 25.5.2018 aloitettu hankinta skeittiparkin rakentamisen kokonaisurakasta keskeytetään. Perustelut keskeyttämiselle ovat, että kaupungilla ei ole tarkastelun jälkeen yhtään tarjouspyynnön mukaista hyväksyttävää tarjousta soveltuvuuden osalta. Markkinaoikeus on kumonnut yhdyskuntajohtajan tekemän päätöksen valita urakoitsijaksi halvimman tarjouksen tehneen Ramp Jam Oy:n (aputoiminimi Concrete Proof).
Toisen tarjouksen tehnyt Ykkös Infra Oy ei ole esittänyt tarjouksessaan tarjouspyynnössä edellytettyjä referenssejä. Tarjouspyynnössä on edellytetty tarjoajalta referenssejä vastaavien kohteiden toteuttamisesta teknisen suorituskyvyn ja ammatillisen pätevyyden varmistamiseksi. Lisäksi Ykkös Infra Oy:n tarjoushinta olisi huomattavasti kalliimpi eikä hanketta voitaisi toteuttaa sille varatulla määrärahalla.
3) 15.4.2019 aloitettu hankinta skeittiparkin rakentamiseksi keskeytetään, koska aikaisemmasta hankinnan ilmoitetusta keskeyttämisestä on 23.4.2019 tullut vireille valitus markkinaoikeudessa."
Markkinaoikeus toteaa, että hankintamenettelyn keskeyttäminen ei edellytä vakavien tai poikkeuksellisten seikkojen olemassa oloa. Oikeuskäytännössä hyväksyttävänä syynä hankintamenettelyn keskeyttämiselle on pidetty muun ohella hankintayksikön muuttunutta rahoitustilannetta sekä hankinnan kohteen tai tarpeen muuttumista hankintamenettelyn aikana.
Hankintayksikkö on edellä esitetyllä tavalla perustellut hankintamenettelyn keskeyttämistä ensinnäkin sillä, että ainoaksi tarjoajaksi hankintamenettelyyn jäänyt valittaja ei ole tarjouksessaan esittänyt tarjouspyynnössä edellytettyjä referenssejä eikä ole siten täyttänyt tarjoajan soveltuvuudelle asetettuja vaatimuksia. Lisäksi hankintayksikkö on perustellut hankintamenettelyn keskeyttämistä sillä, ettei hanketta olisi voitu toteuttaa sille varatulla määrärahalla.
Asiassa esitetyn selvityksen perusteella markkinaoikeus katsoo, että hankintayksiköllä on ollut hankintalain 125 §:n 1 momentissa tarkoitettu todellinen ja perusteltu syy keskeyttää hankintamenettely. Markkinaoikeus katsoo, ettei hankintayksikkö ole kohdellut tarjoajia epätasapuolisesti tai syrjivästi keskeyttäessään hankintamenettelyn.
Valittaja on lisäksi vaatinut, että markkinaoikeus tuomitsee hankintayksikölle markkinaoikeuden 28.2.2019 antamassa päätöksessä numero 91/19 asetetun 15.000 euron uhkasakon maksettavaksi.
Markkinaoikeus on 28.2.2019 antamallaan päätöksellä numero 91/19 kumonnut Kuusamon kaupungin yhdyskuntajohtajan 20.6.2018 tekemän hankintapäätöksen § 22 ja kieltänyt Kuusamon kaupunkia tekemästä hankintasopimusta sanotun päätöksen perusteella tai panemasta sitä muutoin täytäntöön asettamansa 15.000 euron sakon uhalla. Markkinaoikeuden päätöksen mukaan, mikäli Kuusamon kaupunki aikoo edelleen toteuttaa kaupungin skeittiparkkia koskevan hankinnan kysymyksessä olevan tarjouskilpailun perusteella, sen on arvioitava saapuneet tarjoukset ja tarjoajien hankinnan valmisteluun osallistuminen ottaen huomioon päätöksessä mainitut seikat.
Kuusamon kaupungin yhdyskuntatekniikan lautakunta on 22.5.2019 tekemällään päätöksellä § 89 keskeyttänyt kaupungin skeittiparkin rakentamista koskevan hankinnan.
Edellä esitetyn perusteella hankintayksikön ei ole katsottava tehneen hankintasopimusta hankintapäätöksen 20.6.2018 perusteella tai panneen sitä muutoin täytäntöön markkinaoikeuden päätöksen 28.2.2019 vastaisesti. Näin ollen markkinaoikeus katsoo, että uhkasakon tuomitsemiselle maksettavaksi ei ole perusteita.
Markkinaoikeus hylkää valituksen ja Ykkös Infra Oy:n vaatimuksen uhkasakon tuomitsemisesta maksettavaksi.
Asian ovat yksimielisesti ratkaisseet markkinaoikeustuomarit Pertti Virtanen ja Riikka Innanen.


text:
Tässä on ilmainen kesä taustakuva HDcollection työasemien, Kannettavat, ja Tabletit. täälläWallpaper21.com, on yli kymmenen lakhs taustakuvat ovat ladattavissa. Nämä HD-kuvat lataaja käyttäjille. ja kerättiin avoimen lähdekoodin web. Niin Voit vapaasti käyttää näitä taustakuvat.
vapaa-kesä-tapetti-hd
Jos Like This vapaa kesä tapetti HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
← Edellinen Story Mustang gt tapetti HD	Seuraava tarina → vapaa kevät työpöydän taustakuva HD	Jätä vastaus Peruuta vastaus	Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *Kommentti Nimi * Sähköposti * verkkosivusto Mainos
näkymät (805) maailmankartta wallpaper6
näkymät (631) vapaa 3D tapetti HD
näkymät (541) keskisormi tapetti HD
näkymät (432) cool-taustakuvia-for-seiniin-HD2
näkymät (399) Ultra HD taustakuvia
näkymät (381) autumn_bench-HD
näkymät (381) vapaa-kesä-tapetti-HD9
näkymät (378) Satunnainen virkaaMYFORD kosketus tapetti HDtrooppinen taustakuvia HDjääkarhu tapetti HDkatolinen tapetti HDSHINee tapetti HDMarvel hd taustakuvia Downloadlive taustakuvaksi mac HDelementary os tapetti HDSpiderman koominen tapetti HDtarra taustakuva HD	Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD hd HD