HE 86/2002 - Hallituksen esitykset - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Hallituksen esitykset › 2002 › HE 86/2002
HE 86/2002
Esityksessä ehdotetaan muutettavaksi sähköturvallisuuslakia. Ehdotuksen mukaan EY-lainsäädännön edellytykset täyttävä sähköalan ammatinharjoittaja täyttäisi myös kansalliset pätevyysvaatimukset. Lisäksi sähkölaitteistojen rekisteröintiin ja tarkastukseen liittyviä menettelyjä selkeytettäisiin sekä täsmennettäisiin sähköturvallisuusviranomaisen toimivaltuuksia.
Sähköturvallisuuslain 11 §:n mukaan sähköturvallisuusviranomainen voi päättää, että luonnollisen henkilön kelpoisuus tiettyihin sähköalan töihin voidaan osoittaa myös ulkomaisella pätevyystodistuksella tai vastaavalla asiakirjalla. Lisäksi kyseisen maan sähköturvallisuutta koskevien määräysten tulisi vastata oleelliselta osin Suomessa voimassa olevia säännöksiä. Pykälän nykyinen sisältö ei vastaa Euroopan parlamentin ja neuvoston tutkintotodistusten tunnustamisjärjestelmää koskevassa direktiivissä (1999/42/EY) tarkoitettuja ammatillista toimintaa ja tutkintotodistuksia koskevia periaatteita. Tämän vuoksi ehdotetaan sähköturvallisuuslain 11 §:ään lisättäväksi uusi 2 momentti niin, että Euroopan talousalueeseen kuuluvien valtioiden kansalaisia koskisi direktiivissä 1999/42/EY tarkoitetut ammatillista toimintaa ja tutkintotodistuksia koskevat periaatteet.
Sähköturvallisuuslain 18-20 §:n mukaan sähkölaitteiston käyttöönotosta ja laitteistolle tehdyistä tarkastuksista on ilmoitettava sähköturvallisuusviranomaiselle tai jakeluverkonhaltijalle. Ilmoitusmenettely ei ole käytännössä osoittautunut toimivaksi. Ilmoituksia jää tekemättä, koska vastuu ilmoituksen tekemisestä jää eräiltä osin avoimeksi. Tämän vuoksi ehdotetaan 18 §:n 1 momentti muutettavaksi niin, että jakeluverkonhaltija tallentaisi rekisteriinsä tiedot alueensa uusista käyttöönotetuista sähkölaitteistoista ja tarkastuksista ja ehdotetaan lisättäväksi 18 §:ään uusi 2 momentti niin, että sähkölaitteistoille tehdyistä varmennus- ja määräaikaistarkastuksista olisi tehtävä ilmoitus sähköturvallisuusviranomaisen tai sen jakeluverkonhaltijan rekisteriin, jonka vastuualueella sähkölaitteisto sijaitsee. Edellä mainitusta syystä sähköturvallisuuslain 19 §:ään ehdotetaan lisättäväksi uusi 2 momentti, jonka mukaan ilmoituksen varmennustarkastuksista tekisi tarkastuksen tekijä. Samoin sähköturvallisuuslain 20 §:ään ehdotetaan lisättäväksi uusi 3 momentti, jonka mukaan ilmoituksen määräaikaistarkastuksesta tekisi tarkastuksen tekijä. Tietojen tallentamismenettely rekisteriin sekä tarkastajan ilmoitusmenettely tarkastuksista koskisi lain voimaan tulon jälkeen uutena liittymänä käyttöönotettuja sähkölaitteistoja ja lain voimaantulon jälkeen tehtyjä tarkastuksia.
Lain 15 §:n mukaan ministeriö voi vahvistaa käytettäväksi erityisiä merkkejä osoittamaan, että sähkölaite täyttää säädetyt vaatimukset. Lain 27 §:n mukaan sähköturvallisuusviranomaisella on oikeus ryhtyä säädettyihin toimenpiteisiin, jos valvonnassa todetaan, ettei kaupan pidettävä sähkölaite täytä säädettyjä vaatimuksia. Sähköturvallisuusviranomaiselle ei kuitenkaan ole säädetty oikeutta ryhtyä toimenpiteisiin merkintöjen osalta. Virheelliset tai puutteelliset merkinnät voivat antaa kuluttajalle harhaan johtavan kuvan tuotteen turvallisuudesta. Tämän vuoksi ehdotetaan 27 §:ään lisättäväksi uusi 3 momentti, jossa säädettäisiin sähköturvallisuusviranomaisen oikeudesta ryhtyä toimenpiteisiin myös merkintöjen osalta.
Lain 31 §:n mukaan sähköturvallisuusviranomaisella on oikeus saada lain noudattamisen valvontaa varten välttämättömiä tietoja. Sähköturvallisuusviranomaiselle ei kuitenkaan ole annettu oikeutta ryhtyä toimenpiteisiin, jos pyynnöstä huolimatta tietoja ei anneta tai ne ovat oleellisesti puutteellisia. Tämän vuoksi ehdotetaan 31 §:ään lisättäväksi uusi 2 momentti, jossa säädettäisiin sähköturvallisuusviranomaisen oikeudesta ryhtyä sähköturvallisuuden varmistamiseksi toimenpiteisiin.
Mainitun lain 33 §:n mukaan sähköturvallisuusviranomainen voi velvoittaa elinkeinonharjoittajan korvaamaan sähkölaitteen testauksesta ja tutkimuksesta aiheutuneet kustannukset, jos laite osoittautuu vaatimusten vastaiseksi. Nykyinen pykälä ei koske sähkölaitteistoja. Sähkölaitteistojen valvonnan tehokkuuden ja sähköturvallisuuden varmistamiseksi olisi tarpeellista varmistaa valvontaviranomaisen mahdollisuudet määrätä myös sähkölaitteisto tarkastettavaksi silloin, kun on perusteltua syytä epäillä sähkölaitteisto vaatimusten vastaiseksi. Sähköturvallisuusviranomaisella tulisi myös sähkölaitteistojen osalta olla oikeus periä teettämänsä tarkastuksen kustannukset, jos laitteisto osoittautuu vaatimusten vastaiseksi. Tämän vuoksi ehdotetaan lakiin lisättäväksi uusi 33 a §, jossa säädettäisiin sähköturvallisuusviranomaisen oikeudesta määrätä sähkölaitteisto tarkastettavaksi. Lisäksi säädettäisiin sähköturvallisuusviranomaisen oikeudesta periä perustellusti teettämänsä sähkölaitteiston tarkastuksen kustannukset, jos laitteisto osoittautuu vaatimusten vastaiseksi.
Kokonaisuudessaan esityksen taloudelliset vaikutukset eivät olisi merkittäviä. Ilmoituksen siirtäminen tarkastajan tehtäväksi lisää jossain määrin tarkastuskustannuksia. Ilmoitusten tekeminen sähköturvallisuusviranomaisen rekisteriin on maksullista.
Esityksellä ei olisi myöskään merkittäviä yritys-, organisaatio- tai henkilöstövaikutuksia.
3.1. Valmisteluvaiheet
Esitystä on valmisteltu valtioneuvoston nimeämässä sähköturvallisuuden neuvottelukunnassa. Lausuntoja varten esitys on viimeistelty kauppa- ja teollisuusministeriössä.
Kauppa- ja teollisuusministeriö pyysi kesäkuussa 2001 lausunnot esityksestä laiksi sähköturvallisuuslain muuttamisesta. Lausuntoa pyydettiin keskeisiltä ministeriöiltä, viranomaisilta, järjestöiltä, teollisuudelta ja tarkastuslaitoksilta.
Lausunnoissa tuli esiin, että muutokset ovat yleisesti ottaen perusteltuja ja tarpeellisia sekä lisäävät turvallisuutta ja parantavat kilpailua. Muutoksilla parannetaan myös hallinnollista tehokkuutta.
Ehdotettu laki on ilmoitettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin teknisiä standardeja ja määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/34/EY mukaisesti jäsenmaille ja Euroopan komissiolle.
Hallituksen esitys on viimeistelty virkatyönä kauppa- ja teollisuusministeriössä.
Ehdotukseen liittyisi seuraavien sähköturvallisuuslain nojalla annettujen säädösten tarkistaminen: kauppa- ja teollisuusministeriön päätös sähköalan töistä (516/1996), kauppa- ja teollisuusministeriön päätös sähkölaitteistojen käyttöönotosta ja käytöstä (517/1996) ja kauppa- ja teollisuusministeriön päätös sähköllä toimivien hissien käyttöönotosta ja käytöstä (663/1996).
Sähköturvallisuuslain muuttamisesta ehdotettuun lakiin ei sisälly sellaisia säännöksiä, joilla puututtaisiin perustuslaissa säädettyihin perusoikeuksiin. Näin ollen laki voidaan säätää tavallisen lain säätämisestä voimassa olevassa järjestyksessä.
muutetaan 14 päivänä kesäkuuta 1996 annetun sähköturvallisuuslain (410/1996) 18 §:n 1 momentti sekä
lisätään 11 §:ään uusi 2 momentti, 18 §:ään uusi 2 momentti, jolloin nykyinen 2 momentti siirtyy 3 momentiksi, 19 §:ään uusi 2 momentti, 20 §:ään uusi 3 momentti, 27 §:ään uusi 3 momentti, 31 §:ään uusi 2 momentti, jolloin nykyinen 2 momentti siirtyy 3 momentiksi, ja lakiin uusi 33 a § seuraavasti:
Toisessa Euroopan talousalueeseen kuuluvassa jäsenvaltiossa hankitun muodollisen kelpoisuuden ja ammattipätevyyden tunnustamiseen sovelletaan kuitenkin asianomaista Euroopan yhteisön direktiiviä siten kuin ministeriön asetuksella tarkemmin säädetään.
Jakeluverkonhaltijan on tallennettava ministeriön määräämissä tapauksissa rekisteriinsä tiedot vastuualueellaan uutena liittymänä käyttöönotetuista sähkölaitteistoista.
Sähkölaitteistoille tehdyistä varmennus- ja määräaikaistarkastuksista on tehtävä ministeriön määräämissä tapauksissa ilmoitus sähköturvallisuusviranomaisen tai sen jakeluverkonhaltijan rekisteriin, jonka vastuualueella sähkölaitteisto sijaitsee. Ministeriön asetuksella säädetään tarkemmin ilmoituksesta.
Edellä 1 momentista poiketen 18 §:n 2 momentissa tarkoitetun varmennustarkastusta koskevan ilmoituksen tekee tarkastuksen tekijä. Jos tämä laiminlyö velvollisuutensa tai on estynyt huolehtimasta siitä, tulee sähkölaitteiston haltijan huolehtia ilmoituksen tekemisestä.
Edellä 18 §:n 2 momentissa tarkoitetun määräaikaistarkastusta koskevan ilmoituksen tekee tarkastuksen tekijä. Jos tämä laiminlyö velvollisuutensa tai on estynyt huolehtimaan siitä, tulee sähkölaitteiston haltijan huolehtia ilmoituksen tekemisestä.
Jos valvonnassa todetaan, että kaupan pidettävän sähkölaitteen tai sähkölaitetyypin (tuote) merkinnät ovat 15 §:n nojalla annettujen säännösten perusteella virheelliset tai puutteelliset, sähköturvallisuusviranomaisella on oikeus vaatia sellaisten muutosten tekemistä tuotteen merkintöihin tai tuotteeseen tai sen valmistukseen, että vaatimukset täyttyvät.
Jos 1 momentissa tarkoitettuja sähkölaitteita koskevia tietoja ei toimiteta sähköturvallisuusviranomaiselle kehotuksesta tai niissä on merkittäviä puutteita, sähköturvallisuusviranomaisella on oikeus tilapäisesti tai pysyvästi kieltää tuotteen valmistus, pitäminen kaupan, myynti ja muu luovuttaminen.
Jos sähköturvallisuusviranomaisella on perusteltua syytä epäillä sähkölaitteiston olevan vaatimusten vastainen siten, että siitä aiheutuu 5 §:n mukaista vaaraa, on sillä oikeus teettää sähkölaitteiston tarkastus tai määrätä sähkölaitteiston haltija tarkastuttamaan sähkölaitteisto.
Jos sähköturvallisuusviranomainen teettää sähkölaitteiston tarkastuksen ja sähkölaitteisto osoittautuu 1 momentissa tarkoitetulla tavalla vaaralliseksi, sähköturvallisuusviranomainen voi velvoittaa sähkölaitteiston haltijan korvaamaan tarkastuksesta aiheutuneet kustannukset.
ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖPERUSTELUT1. Nykytila ja ehdotetut muutokset2. Esityksen vaikutukset3. Asian valmistelu3.1. Valmisteluvaiheet3.2. Lausunnot4. Tarkemmat säännökset5. Voimaantulo6. SäätämisjärjestysLakiehdotuksetLaki sähköturvallisuuslain muuttamisesta11 §18 §19 §20 §27 §31 § 33 a §


text:
KKO:2015:17 - Korkein oikeus
Etusivu » Ennakkopäätökset » Ennakkopäätökset » KKO:2015:17
KKO:2015:17
OsakeyhtiöSamastaminen
Diaarinumero: S2013/197Taltionumero: 449
Suomalainen osakeyhtiö A harjoitti osaa liiketoiminnastaan virolaisen rajavastuuyhtiön B:n kautta ja vältti näin Suomessa perittäviä tekijänoikeuslain 26 a §:n 1 momentissa tarkoitettuja hyvitysmaksuja. Yhtiöiden omistus- ja määräysvaltasuhteet huomioon ottaen toiminnan järjestelyn keskeisenä perusteena katsottiin olleen lakisääteisen velvoitteen välttäminen. Korkeimman oikeuden ratkaisussa mainituilla perusteilla A velvoitettiin yhteisvastuullisesti B:n kanssa suorittamaan hyvitysmaksujen laiminlyönnistä johtuva korvaus.
TekijänoikeusL 26 a § 1 mom
Asian taustaVirossa rekisteröity osakeyhtiö Arctecho OÜ (Arctecho) oli myynyt Verkkokaupan kautta suomalaisille asiakkaille muun muassa CD-levyjä ja muita laitteita, joista Suomen tekijänoikeuslain 26 a §:n mukaan laitteen valmistajan tai maahantuojan tulee suorittaa hyvitysmaksu. Hyvitys maksetaan opetusministeriön päätöksellä Säveltäjäin Tekijänoikeustoimisto Teosto r.y:lle (Teosto). Arctecho ei ollut maksanut hyvitysmaksua niistä laitteista, jotka suomalaiset asiakkaat olivat sen Verkkokaupasta tilanneet.Arctechon osakekannasta oli 30.6.2009 saakka omistanut 51 prosenttia SS, 29 prosenttia Verkkokauppa.com Oy (Verkkokauppa) ja 20 prosenttia kaksi Verkkokaupan hallituksen jäsentä. Verkkokauppa on 30.6.2009 alkaen omistanut koko Arctechon osakekannan. SS omistaa yksin Verkkokaupan koko osakekannan. SS toimii Verkkokaupan hallituksen puheenjohtajana ja toimitusjohtajana sekä Arctechon hallituksen jäsenenä.
Kanne Helsingin käräjäoikeudessaTeosto vaati muun ohessa, että Arctecho ja Verkkokauppa velvoitetaan yhteisvastuullisesti suorittamaan Teostolle korvauksena saamatta jääneistä hyvitysmaksuista vuodesta 2006 alkaen asianomaisten opetusministeriön ja valtioneuvoston asetusten mukaan määräytyvän määrän, joka täsmentyy, kun tiedot maahantuoduista laitteista on saatu.Arctecho ja Verkkokauppa kiistivät kanteen.
Käräjäoikeuden tuomio 29.10.2010Käräjäoikeus velvoitti Arctechon suorittamaan Teostolle vahingonkorvauksena 40 prosenttia laiminlyömistään tekijänoikeuslain 2 a luvun mukaisten laitteiden hyvitysmaksuista.Verkkokauppaan kohdistetun kanteen osalta käräjäoikeus katsoi, ettei Verkkokauppa ollut vastuussa Arctechon vastuista kolmannelle taholle suoraan osakeomistuksensa kautta. Käräjäoikeus katsoi edelleen asiassa esitetyn näytön tukevan sitä, että Arctecho harjoitti omaa toimintaansa itse. Käräjäoikeus totesi, että Arctecho oli perustettu myös muiden kulujen kuin hyvitysmaksun säästämiseksi. Käräjäoikeus katsoi, että Verkkokaupan ei ollut näytetty harjoittavan Arctechon liiketoimintaa, vaan Arctecho harjoitti toimintaansa itsenäisesti. Verkkokauppaan kohdistettu kanne hylättiin.Asian ovat ratkaisseet käräjätuomarit Riitta Kiiski, Kari Lappi ja Henrikki Mikkola.
Helsingin hovioikeuden tuomio 5.3.2013Arctecho ja Teosto valittivat hovioikeuteen. Teosto täsmensi vaatimustaan määrien osalta.Hovioikeus totesi Teoston vaatineen, että Verkkokauppa velvoitetaan suorittamaan laiminlyödyt hyvitysmaksut yhteisvastuullisesti Arctechon kanssa, koska Arctecho oli sen hyvitysmaksujen kiertämistä varten luoma keinotekoinen järjestely, jolla ei ollut omaa taloudellista tarkoitusta. Teoston vaatimus Verkkokaupan yhteisvastuusta perustui yhtiöiden väliseen vastuun samastukseen.Vastuun samastusHovioikeus lausui, että erillisten yhtiöiden vastuusta toistensa velvoitteista ei osakeyhtiölaissa tai muualla lainsäädännössä ollut nimenomaista säännöstä, vaan vastuun samastusta koskeva oppi perustui oikeustieteellisessä kirjallisuudessa esitettyihin näkemyksiin ja yksittäisiin oikeustapauksiin.Korkein oikeus oli ratkaisukäytännössään (esimerkiksi KKO 1997:17) suhtautunut vastuun samastamiseen pidättyvästi. Korkeimman oikeuden antamista ennakkoratkaisuista ei voida kuitenkaan päätellä, että samastamisen mahdollisuus olisi myöskään poissuljettu.Siitä huolimatta, että vastuun samastamisen mahdollisuuden olemassaolosta ylipäänsä ja samastamisen edellytyksistä vallitsi erilaisia näkemyksiä, hovioikeus kuitenkin katsoi, että tiettyjen edellytysten vallitessa samastaminen oli poikkeuksellisesti mahdollista ainakin samaan konserniin kuuluvien yhtiöiden välillä.Arvioitaessa kysymystä Verkkokaupan vastuusta samastusta koskevien oppien perusteella, hovioikeus lausui, että huomioon oli otettava ensinnäkin yhtiöiden väliset omistus- ja määräysvaltasuhteet. Vastuun samastus ei kuitenkaan voinut perustua yksinomaan sanottuihin seikkoihin, vaan kysymys oli ensisijaisesti siitä, oliko Verkkokaupan katsottava harjoittaneen toimintaa tosiasiassa Arctechon kautta pääasiallisena tai yksinomaisena tarkoituksenaan saada hyötyä välttämällä hyvitysmaksuja ja aiheuttaen siten taloudellista menetystä tekijänoikeuksien haltijoille.Arctechon ja Verkkokaupan omistussuhteetKuten käräjäoikeuden tuomioon oli riidattomina seikkoina kirjattu, SS oli omistanut Arctechon osakekannasta 51 prosenttia ja Verkkokauppa (aikaisemmin Arctecho Oy) 29 prosenttia 30.6.2009 saakka, minkä jälkeen Verkkokauppa oli hankkinut omistukseensa Arctechon koko osakekannan. Verkkokaupan koko osakekannan oli alusta lukien omistanut SS, joka toimi myös yhtiön hallituksen puheenjohtajana ja toimitusjohtajana. SS oli myös Arctechon kaksijäsenisen hallituksen toinen jäsen.Arctechon tosiasiallinen asemaSS on kertonut hovioikeudessa, ettei Arctechon perustamisen syynä ollut ollut yksinomaan välttää Suomen hyvitysmaksuja, vaan muita yhtiön perustamiseen johtaneita syitä olivat olleet muun ohella Suomea alhaisemmat palkka-, varastointi- ja tilitoimistokulut sekä Viron yritysystävällinen ilmapiiri ja verotusedut. Toisaalta Arctechon toiminta oli Teoston hyvitysmaksuja koskevien vaatimusten johdosta ajettu myöhemmin alas.SS:n mukaan Arctecholla ei ollut ollut yhtään omaa palkattua työntekijää. Sillä oli sen sijaan vuokratyöntekijöitä sekä osingoilla maksettua työvoimaa. Todistaja P:n mukaan työntekijät oli vuokrattu Logia Estonialta, OÜ Leinonen -tilitoimistolta tai Verkkokaupalta.Arctecholla ei ollut ollut myymälää tai noutopistettä Tallinnassa, vaan kaikki myynti tapahtui Verkkokauppa.com-sivuston välityksellä ja kohdistui Suomeen. Verkkokauppa.com-sivustolla oli 10.5.2004 julkaistu lehdistötiedote, jossa oli todettu, että Verkkokauppa (silloinen Arctecho Oy) oli perustanut Tallinnaan tytäryhtiön, joka aloitti kasettimaksuttomien medioiden suoramyynnin Suomeen postitse Tallinnan varastosta. Tiedotteessa oli todettu, että tuotteet toimitettiin ilman kasettimaksua, koska myyjäyhtiö sijaitsi muualla kuin Suomessa.Kirjallisesta todistelusta käy ilmi edelleen, että tilausten tekeminen Arctecholta tapahtui www.verkkokauppa.com-sivustolla, jossa ˮsuoratoimituksetˮ löytyivät valikosta yhtenä tuotekategoriana. Valitessaan suoratoimitukset asiakas ohjautui verkkotunnuksen www.verkkokauppa.com alla olevaan näkymään, jonka ylälaidassa oli logo, jossa oli teksti ˮVerkkokauppa.ee Suoratoimituksena Tallinnastaˮ. Sivun ylälaidassa oli lisäksi kuva näkymästä kaupungin, ilmeisesti Tallinnan, kattojen yli. Sivun otsikkona oli teksti ˮLisätietoja Tallinnan suoratoimituksista. Tilaa tuotteet ilman hyvitys- ja kierrätysmaksuaˮ. Sivulla todettiin myös, että Verkkokauppa.ee myi tyhjiä CD- ja DVD-levyjä, MP3-soittimia sekä kovalevyllisiä digibokseja ilman hyvitysmaksua Verkkokauppa.ee:n Tallinnan varaston kautta. Yhteystietona oli ilmoitettu sähköpostiosoite myynti@verkkokauppa.ee tai pyydetty vaihtoehtoisesti olemaan yhteydessä tilauksen käsittelijään. Sivulla ei ollut mainintaa Arctechosta, ja todistaja P:n mukaan toimintaa haluttiin harjoittaa nimen Verkkokauppa.ee alla.ˮSuoratoimitustilauksenˮ tehtyään asiakas sai sähköpostitse Verkkokauppa.com-päätteisestä osoitteesta tilausvahvistuksen, jonka lähettäjäksi oli ilmoitettu Verkkokauppa.comin työntekijä ja siinä ilmoitetut yhteystiedot olivat Verkkokaupan yhteystiedot Helsingin Ruoholahdessa. Tilausvahvistuksessa ei ollut mainintaa Arctechosta tai Verkkokauppa.ee:stä.Ainakin osassa tilausvahvistuksista oli linkkiviittaus Verkkokauppa.comin sopimusehtoihin, joissa oli todettu, että Verkkokauppa.com oli Arctecho Oy:n (sittemmin Verkkokauppa.com Oy) ylläpitämä markkinapaikka, jossa tuotteiden myyjänä oli joko Arctecho Oy, Helsinki tai Arctecho OÜ Tallinna. Ehdoissa oli todettu myös, että Arctecho OÜ ylläpiti ja vastasi Verkkokauppa.ee-kauppapaikasta. Ehtojen mukaan niitä sovellettiin Verkkokauppa.comin ja sen asiakkaiden välillä tapahtuvassa kaupassa.Oikeudellinen arviointi ja johtopäätösHovioikeus lausui, että yhtiöiden omaisuuden ja siten myös vastuiden erillisyys on vahva pääsääntö, josta poikkeaminen edellyttää erityisiä olosuhteita, joiden perusteella yhtiön voidaan poikkeuksellisesti katsoa olevan vastuussa toisen yhtiön velvoitteista.Tällaiset olosuhteet voivat olla käsillä silloin, kun yhtiö käytti toisessa yhtiössä määräysvaltaa ja sen voitiin katsoa tosiasiallisesti toimivan tämän kautta. Jos toimimisella toisen yhtiön kautta pyrittiin epäasianmukaisesti välttämään yhtiön vastuita erityisesti muita kuin sopimuskumppaneita kohtaan, vastuun samastusarvioinnissa tätä oli pidettävä olennaisena seikkana. Samastusarviointi perustui kuitenkin kaikkien tapauskohtaisten olosuhteiden ja seikkojen kokonaisarviointiin, jolla pyrittiin asiassa tosiasioita vastaavaan oikeudenmukaiseen lopputulokseen.Verkkokaupalla oli ollut Arctechossa määräysvalta hankittuaan yhtiön koko osakekannan. Verkkokauppa oli kuitenkin jo tätä ennen tosiasiallisesti käyttänyt Arctechossa määräysvaltaa oman omistuksensa sekä SS:n omistuksen perusteella, ottaen huomioon lisäksi Verkkokauppa Oy:n ainoan omistajan SS:n tosiasiallinen määräysvalta Arctechossa sen hallituksen jäsenenä.Hovioikeus katsoi selvitetyksi, että ainakin ratkaisevan olennaisena syynä Arctechon toiminnan aloittamiselle oli ollut pyrkimys välttää Suomen tekijänoikeuslain mukainen hyvitysmaksuvelvollisuus myytäessä tekijänoikeuslain 26 a §:n mukaisia tallennuslaitteita Suomessa asuville kuluttajille. Viimeksi sanottu kävi ilmi muun ohella siitä, että Arctechon tuotevalikoimaan oli kuulunut ainoastaan tai ainakin lähes yksinomaan hyvitysmaksun alaisia tuotteita. ˮTallinnan suoratoimituksiaˮ oli lisäksi nimenomaisesti markkinoitu hyvitysmaksuttomana myyntinä, erottamatta Verkkokauppa.com-sivustolla Arctechon tuotteita millään muulla tavalla Verkkokaupan tuotteista. Asiakkaalle Arctechon myynti oli näyttäytynyt Verkkokaupan Tallinnan varastosta tehtyinä, hyvitysmaksusta vapaina suoratoimituksina.Myynnin aloittamiselle Arctechon kautta oli SS:n mukaan ollut muitakin kuten varastointiin ja henkilöstökuluihin liittyviä syitä. Väitteen uskottavuutta horjutti kuitenkin muun ohella se, että Arctechon toiminta oli SS:n omankin kertomuksen mukaan ajettu alas Teoston hyvitysmaksuvelvollisuutta koskevien vaatimusten johdosta. Mikäli toiminta Tallinnasta käsin olisi hyvitysmaksuista riippumatta ollut erityisen kannattavaa, ei estettä olisi ollut sille, että tuotteiden myyntiä olisi jatkettu hyvitysmaksun sisältävillä hinnoilla. SS oli lisäksi Teoston asiamiehelle 21.12.2007 lähettämässään viestissä todennut, että syynä sille, että hän oli perustanut oman yhtiön Viroon myymään hyvitysmaksuttomia levyjä Suomeen, oli epätasavertainen kilpailutilanne, jossa muun ohella saksalaiset toimijat saivat myydä levyjä Suomeen ilman hyvitysmaksua.Arctechon myynti oli edellä selostetuin tavoin tapahtunut Verkkokaupan internetsivuston välityksellä siten, että ˮSuoratoimituksetˮ olivat näkyneet yhtenä tuoteluokkana muiden tuoteluokkien, kuten Kamerakauppa ja Elokuvat, joukossa, erottelematta niitä Verkkokaupan myymistä tuotteista. Arctechon tilauksista lähetettävät tilausvahvistukset oli lähetetty yritystunnuksen Verkkokauppa.com-nimissä ja yhteystietoina niissä oli annettu ainoastaan Verkkokaupan Helsingin Ruoholahden yhteystiedot. Tilauksiin oli lisäksi sovellettu Verkkokaupan kanssa yhteisiä sopimusehtoja.Siitä huolimatta, että Verkkokauppa.comin sopimusehtojen alussa oli todettu, että myyjänä oli joko Arctecho Oy tai Arctecho OÜ ja että Arctecho OÜ ylläpiti ja vastasi Verkkokauppa.ee-kauppapaikasta, ja siitä, että asiakkaan valitessa tuoteryhmistä ˮSuoratoimituksetˮ, hänen näkyvilleen oli tullut tuotevalikon ylälaidassa ˮVerkkokauppa.ee Suoratoimituksena Tallinnastaˮ -logo, Arctechon myynti asiakkaalle oli näyttäytynyt yksinomaan Verkkokaupan toimesta, yhtiön Tallinnan varaston kautta tapahtuvana myyntinä.Arctecho OÜ:n toiminnan itsenäisyyttä vastaan ja Verkkokaupan tosiasiallista toimimista Arctechon kautta tuki myös Itella Oyj:n kanssa tehty sovintosopimus, jonka mukaan Arctecholta perityt liikamaksut oli hyvitetty sekä Verkkokaupalle että Arctecholle. SS:n mukaan näin oli menetelty Itella Oyj:n vaatimuksesta. Hyvitykset oli sittemmin kiertäen ja välikäsien kautta hyvitetty edelleen Arctecholle. Tästä ei kuitenkaan ole esitetty selvitystä.Sovintosopimuksesta kävi vielä ilmi, että Arctecho ja Verkkokauppa ovat myös muihin sopimuskumppaneihin kuin kuluttajiin nähden näyttäytyneet toimijoina, joiden taloudelliset intressit eivät olleet toisiinsa nähden itsenäiset, mikä osaltaan tuki Teoston väitettä Verkkokaupan tosiasiallisesta toimimisesta Arctechon välityksellä.Hovioikeus katsoi, ettei mikään edellä esitetyistä seikoista yksin voinut johtaa Verkkokaupan vastuuseen Arctechon maksettavista hyvitysmaksuista. Ulkoistaessaan määräysvallassaan olevalle Arctecholle yksinomaan hyvitysmaksun alaisten tuotteiden etämyynnin Virosta Suomessa asuville kuluttajille Verkkokaupan ilmeisenä tarkoituksena oli ollut välttää tekijänoikeuslain 26 a §:n mukainen hyvitysmaksuvelvollisuus. Arctechon toiminta oli ollut korostuneen riippuvaista Verkkokaupasta. Arctechon liiketoiminta oli ulkopuolisiin tahoihin kuten kuluttajiin nähden näyttäytynyt toisasiallisesti Verkkokaupan liiketoimintana. Hovioikeus katsoi kaikkien mainittujen seikkojen perusteella, toisin kuin käräjäoikeus, että Verkkokauppa oli tosiasiallisesti harjoittanut liiketoimintaa Arctechon muodossa siten, että Arctecho oli samastettava Verkkokauppaan. Verkkokauppa oli siten yhteisvastuullisesti Arctechon kanssa velvollinen korvaamaan Teostolle aiheutuneen menetyksen.Hovioikeus velvoitti Arctechon ja Verkkokaupan yhteisvastuullisesti suorittamaan Teostolle tekijänoikeuslain 26 a §:n mukaisen, 1.1.2006 - 10.9.2010 maahantuoduista ja myydyistä laitteista maksettavan hyvitysmaksun laiminlyönnistä johtuvana korvauksena 3 500 000 euroa korkolain 4 §:n 1 momentin mukaisine viivästyskorkoineen 1.11.2011 lukien.Asian ovat ratkaisseet hovioikeuden jäsenet Juha Paimela (eri mieltä; erimielisyys koski kysymystä, joka ei ollut Korkeimmassa oikeudessa tutkittavana), Helena Vihriälä ja Anna-Liisa Hyvärinen. Muutoksenhaku Korkeimmassa oikeudessaValituslupa myönnettiin Verkkokaupalle oikeudenkäymiskaaren 30 luvun 3 §:n 2 momentin 2 kohdan nojalla osittain rajoitettuna koskemaan kysymystä, onko Verkkokauppa velvollinen suorittamaan yhteisvastuullisesti Arctechon kanssa Teostolle sen korvauksen, jonka hovioikeus on velvoittanut Verkkokaupan ja Arctechon suorittamaan. Korkein oikeus voi muilta osin perustaa ratkaisunsa hovioikeuden tuomiossa todettuihin seikkoihin.Verkkokauppa vaati valituksessaan, että hovioikeuden tuomio kumotaan ja että kanne hylätään siltä osin kuin yhtiö on velvoitettu maksamaan korvausta Teostolle. Teosto vastasi valitukseen ja vaati sen hylkäämistä.
PerustelutAsian tausta1. Virolainen rajavastuuyhtiö Arctecho OÜ (Arctecho) oli vuosien 2006 – 2010 aikana myynyt internetsivustojen kautta suomalaisille kuluttajille Suomen tekijänoikeuslain mukaan hyvitysmaksuvelvollisuuden piiriin kuuluvia laitteita. Arctecho ei ollut antanut Säveltäjäin Tekijänoikeustoimisto Teosto r.y:lle (Teosto) tekijänoikeuslain 26 d §:n 2 momentissa tarkoitettuja tietoja tuoduista laitteista eikä suorittanut laitteista lain 26 a §:ssä tarkoitettua maksua Suomeen eikä Viroon. Laitteiden myyntihintaan ei myöskään ollut sisältynyt maksua vastaavaa erää.2. Arctechon myynti oli hovioikeuden tuomion mukaan kohdistunut yksinomaan Suomessa asuviin kuluttajiin. Myynti oli tapahtunut siten, että kuluttaja oli Verkkokauppa.com Oy:n (aikaisemmin Arctecho Oy, nykyisin Verkkokauppa.com Oyj, jäljempänä Verkkokauppa) ylläpitämällä, osoitteessa Verkkokauppa.com olevalla, suomenkielisellä internetsivustolla tehnyt tuotetilauksen. Kuluttaja oli ohjautunut mainitulle sivustolle myös valitessaan osoitteeksi Verkkokauppa.ee-osoitteen.3. Verkkokauppa.com-osoitteesta ˮSuoratoimituksetˮ löytyivät valikosta yhtenä tuotekategoriana. Suoratoimitukset-kategoriaa ei ollut eroteltu Verkkokaupan muista tuotekategorioista (esimerkiksi Kamerakauppa ja Elokuvat). Valitessaan Suoratoimitukset-kategorian asiakas on ohjautunut sivustolle, jonka otsikkona oli teksti ˮLisätietoja Tallinnan suoratoimituksista. Tilaa tuotteet ilman hyvitys- ja kierrätysmaksuaˮ. Sivulla todettiin, että Verkkokauppa.ee myy tyhjiä CD- ja DVD-levyjä, MP3-soittimia sekä kovalevyllisiä digibokseja ilman hyvitysmaksua Verkkokauppa.ee:n Tallinnan varaston kautta.4. Tilauksen jälkeen asiakkaalle oli lähetetty tilausvahvistus sähköpostitse. Tilausvahvistuksen lähettäjäksi oli ilmoitettu Verkkokaupan työntekijä ja siinä ilmoitetut yhteystiedot olivat Verkkokaupan yhteystiedot Suomessa. Tilausvahvistuksessa ei ollut mainintaa Arctechosta tai Verkkokauppa.ee:stä. Tuotteet oli toimitettu tilaajalle hänen valitsemansa toimitustavan mukaisesti Arctechon Virossa sijaitsevasta varastosta Suomeen. Kuljetuksen oli toimittanut Arctechon kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti Logia Estonia Oy.5. Arctechon osakkeista 30.6.2009 asti 51 prosenttia oli ollut SS:n ja 29 prosenttia Verkkokaupan omistuksessa. SS oli puolestaan omistanut Verkkokauppa Oy:n koko osakekannan. Loput Arctechon osakkeista olivat olleet kahden muun Verkkokaupan hallituksen jäsenen omistuksessa. Mainitun ajankohdan jälkeen Arctechon koko osakekanta oli ollut Verkkokaupan omistuksessa.6. SS oli toiminut Verkkokaupan toimitusjohtajana ja hallituksen puheenjohtajana. Hän on samanaikaisesti toiminut myös Arctechon hallituksen toisena jäsenenä.7. Teosto vaati käräjäoikeudessa, että Verkkokauppa velvoitetaan suorittamaan yhteisvastuullisesti Arctechon kanssa korvausta Arctechon vuosina 2006 – 2010 maahantuomiin laitteisiin perustuvista ja saamatta jääneistä hyvitysmaksuista.8. Teosto oli kanteessaan perustellut vaatimustaan sillä, että Arctecho oli perustettu yksinomaan lakisääteisen hyvitysmaksun kiertämistarkoituksessa. Verkkokauppa oli todellisena toimijana myös vastuussa hyvitysmaksuista.9. Verkkokauppa oli kiistänyt vaatimukset ja katsonut, että Arctecho oli itsenäinen virolainen rajavastuuyhtiö, jonka velvollisuudet eivät voineet kuulua suomalaiselle osakeyhtiölle.10. Käräjäoikeus katsoi, että se oli toimivaltainen tutkimaan Teoston kanteen molempien vastaajien osalta. Kysymyksessä oli sellainen tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 (ns. Bryssel I -asetus) 5 artiklan 3 kohdan mukainen sopimukseen perustumatonta vahingonkorvausta koskeva asia, joka kyseisen kohdan mukaan voitiin käsitellä sen paikkakunnan tuomioistuimessa, missä vahinko sattui tai saattaa sattua. Teoston kanteessa väitetty vahinko oli aiheutunut Suomessa.11. Käräjäoikeus kuitenkin katsoi, että Verkkokauppa ei ollut vastuussa Arctechon vastuista kolmannelle taholle suoraan osakeomistuksensa perusteella, eikä Verkkokauppa myöskään ollut harjoittanut Arctechon liiketoimintaa vaan Arctecho oli harjoittanut toimintaansa itsenäisesti. Käräjäoikeus hylkäsi kanteen siltä osin kuin se kohdistui Verkkokauppaan.12. Hovioikeus tutki 1.1.2006 – 10.9.2010 maahantuotuja laitteita koskevat vaatimukset. Hovioikeus katsoi, että Verkkokauppa oli tosiasiallisesti harjoittanut liiketoimintaa Arctechon muodossa siten, että Arctecho oli samastettava Verkkokauppaan. Hovioikeus velvoitti Verkkokaupan yhteisvastuullisesti Arctechon kanssa suorittamaan Teostolle aiheutuneista menetyksistä 3 500 000 euroa.Kysymyksenasettelu Korkeimmassa oikeudessa13. Asiassa on Korkeimmassa oikeudessa kysymys siitä, oliko Verkkokauppa harjoittanut toimintaa Arctechon kautta tarkoituksin saada hyötyä välttämällä hyvitysmaksut ja voitiinko Verkkokauppa tämän vuoksi ja ottaen huomioon yhtiöiden väliset omistus- ja määräysvaltasuhteet velvoittaa suorittamaan hyvitysmaksujen laiminlyönnistä johtuva korvaus.Tekijänoikeuslain mukainen hyvitysmaksu ja velvollisuus maksun suorimiseen14. Tekijänoikeuslain 26 a §:n (821/2005) mukaan jos yleisön keskuuteen levitettäväksi valmistetaan tai tuodaan maahan ääni- tai kuvanauha taikka muu laite, johon teos voidaan tallentaa ja jota merkittävässä määrin käytetään teoksen kappaleen valmistamiseen yksityiseen käyttöön, valmistajan tai maahantuojan on suoritettava laitteen esitysajan tai tallennuskapasiteetin perusteella vahvistettava maksu käytettäväksi suorana hyvityksenä teosten tekijöille sekä välillisenä hyvityksenä tekijöille heidän yhteisiin tarkoituksiinsa. Valmistajan tai maahantuojan ensisijaisen vastuun lisäksi laitteiden jälleenmyyjän on 2 momentin nojalla suoritettava hyvitysmaksu, mikäli se ei kykene osoittamaan, että maksu on jo suoritettu.15. Tekijänoikeuslain 26 a §:n mukainen sääntely perustuu Euroopan unionin tietoyhteiskunnan tekijänoikeusdirektiivin (2001/29/EY) 5 artiklan 2 kohdan b-alakohtaan. Unionin tuomioistuin on mainittua direktiiviä tulkitessaan vahvistanut, että säännökseen sisältyvä sopivan hyvityksen käsite on unionin oikeuden käsite ja sitä on tulkittava yhdenmukaisella tavalla unionin alueella (asia C-467/08, Padawan, EU:C:2010:620, kohdat 32 – 33). Hyvityksen tavoitteena on korvata tekijöille näiden suojatuista teoksista ilman niiden lupaa otettu yksityiskopio. Hyvitystä on siten pidettävä vastikkeena siitä vahingosta, joka tekijälle aiheutuu ilman lupaa otetusta kopiosta. Käytännön vaikeuksien vuoksi jäsenvaltiot voivat vahvistaa maksun, jota ei peritä suoraan yksityishenkilöiltä vaan niiltä, jotka voivat vyöryttää maksun koneiden ja laitteiden ja tarvikkeiden käyttöön antamisesta perimäänsä hintaan (asia C-435/12, ACI Adam, EU:C:2014:254, kohdat 49 – 52).16. Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännöstä ilmenee, että unionin oikeudessa ei ole säännöstä siitä, kenen maksettava hyvitys on. Tältä osin jäsenvaltioilla on laaja harkintavalta (asia C-462/09, Opus, EU:C:2011:397, kohta 23). Unionin tuomioistuin on kuitenkin korostanut jäsenvaltioiden velvollisuutta huolehtia hyvityksen tosiasiallisesta perimisestä unionin oikeuteen perustuvan tuloksen saavuttamista koskevan velvollisuuden mukaisesti (kohdat 39 – 41).17. Asiassa C-462/09, Opus, oli kyse tilanteesta, jossa Alankomaiden kuningaskunta oli ottanut käyttöön yksityistä kopiointia koskevan poikkeuksen ja jossa Saksaan sijoittautunut yritys oli markkinoinut alankomaalaisille kuluttajille kopiointiin soveltuvia välineitä. Yritys ei maksanut hyvitysmaksuja Alankomaihin eikä Saksaan. Unionin tuomioistuin totesi ensin, että suojattujen teosten tekijöille oli aiheutunut vahinkoa Alankomaiden alueella, koska ostajat asuivat siellä. Se viittasi kansallisen tuomioistuimen ilmoitukseen siitä, että kyseessä olevien kaltaisten sopimusten yhteydessä hyvitystä oli käytännössä mahdotonta periä loppukäyttäjiltä. Unionin tuomioistuin totesi, että asianomaisen jäsenvaltion tuomioistuinten on tällaisessa tilanteessa pyrittävä omaksumaan kansallisesta oikeudesta sellainen tulkinta, jolla taataan hyvityksen periminen myyjältä, joka osallistuu kyseisten välineiden maahantuontiin antamalla ne loppukäyttäjien käyttöön. Unionin tuomioistuimen mukaan jäsenvaltion valitsema hyvityksen perimistä koskeva järjestelmä ei voi merkitä sitä, ettei mainittuun jäsenvaltioon sovelleta sellaista tietyn tuloksen saavuttamista koskevaa velvollisuutta, jonka mukaan jäsenvaltion on taattava vahinkoa kärsineille tekijöille sopivan hyvityksen tosiasiallinen maksaminen korvauksena sen alueella aiheutuneesta vahingosta (asia C-462/09, Opus, EU:C:2011:397, kohdat 8 – 12 ja 37 – 39).18. Korkein oikeus toteaa edellä todetun pohjalta, että tekijänoikeuslain 26 a §:ssä on kysymys pakottavasta lain säännöksestä. Tekijänoikeuslain 2 §:n mukaan tekijänoikeus tuottaa laissa säädetyin rajoituksin yksinomaisen oikeuden määrätä teoksesta valmistamalla siitä kappaleita ja saattamalla se yleisön saataviin. Hyvitysmaksu perustuu velvollisuuteen hyvittää teosten tekijöille lainsäädännössä sallittu yksityiskopiointi siltä osin kuin laitteita käytetään kopiointiin Suomessa.Vastuun samastamisesta19. Osakeyhtiölain 1 luvun 2 §:n 1 momentin mukaan osakeyhtiö on osakkeenomistajistaan erillinen oikeushenkilö. Pykälän 2 momentin mukaan osakkeenomistajat eivät vastaa henkilökohtaisesti yhtiön velvoitteista. Osakeyhtiölaissa ei myöskään ole säännöstä, jonka nojalla osakkeenomistaja voitaisiin jossain tilanteessa asettaa vastuuseen yhtiön velvoitteesta.20. Asianajajista annettua lakia lukuun ottamatta myöskään muussa osakeyhtiöiden toimintaa koskevassa sääntelyssä ei ole säännöstä osakkeenomistajan asettamisesta vastuuseen yhtiön velvoitteista. Asianajajista annetun lain 5 §:n 2 momentin mukaan osakeyhtiön osakkeenomistaja vastaa yhtiön hoidettavana olevasta asianajotehtävästä johtuvista velvoitteista yhteisvastuullisesti yhtiön kanssa.21. Sen sijaan muilla oikeudenaloilla on nimenomaisia säännöksiä, jotka oikeuttavat poikkeamaan normaaleista vastuuperusteista. Esimerkiksi verotusmenettelystä annetun lain 28 §:n, konkurssilain 5 luvun 11 §:n ja ulosottokaaren 4 luvun 14 §:n nojalla muun muassa osakeyhtiö voidaan katsoa lainkohdissa mainittujen edellytysten täyttyessä sellaiseksi keinotekoiseksi järjestelyksi, jonka oikeudellinen muoto ei vastaa järjestelyn tosiasiallista sisältöä tai tarkoitusta. Tällöin osakeyhtiö voidaan syrjäyttää ja vero- tai velkavastuu kohdistaa muun muassa osakkaaseen. Ympäristövahinkojen korvaamisesta annetun lain 7 §:n perusteella toiminnan harjoittajan lisäksi korvausvelvollinen ympäristövahingosta voi olla se, joka on rinnastettavissa toiminnanharjoittajaan. Rinnastamista arvioitaessa otetaan huomioon henkilön määräysvalta, hänen taloudelliset suhteensa toiminnan harjoittajaan ja hänen toiminnasta tavoittelemansa taloudellinen etu.22. Silloin kun on kysymys muista kuin erityissäännöksin säädellyistä tilanteista Korkein oikeus on oikeuskäytännössään yleensä noudattanut osakeyhtiölain mukaista yhtiöiden varojen ja vastuiden erillisyysperiaatetta.23. Ratkaisun KKO 1997:17 perusteluissa Korkein oikeus totesi, että osakeyhtiöt ovat itsenäisiä oikeushenkilöitä, joilla on oma, osakkaittensa varallisuudesta erillinen omaisuutensa. Tästä periaatteesta ei ole säädetty poikkeusta osakeyhtiölain 1 luvun 2 §:ssä tarkoitetussa konsernisuhteessa olevien osakeyhtiöiden osalta. Emoyhtiön määräysvalta tytäryhtiössään ei siten sinänsä oikeuta pitämään emoyhtiötä tytäryhtiön omaisuuden omistajana. Korkein oikeus katsoi, että asiassa ei ollut esitetty selvitystä, että emoyhtiö olisi harjoittanut liiketoimintaansa tytäryhtiönsä muodossa tai että yrityskiinnitystä haettaessa olisi tarkoitettu loukata emoyhtiön hyväksi tytäryhtiön muiden velkojien oikeuksia.24. Ratkaisussa KKO 2008:20 oli kysymys kaupungin vastuusta sen omistamissa vuokrataloyhtiöissä havaituista kosteusvaurioista. Korkein oikeus lausui muun muassa, että perustamalla erillisiä yhtiöitä asuntojen tuotantoa ja vuokrausta varten kaupunki ei ollut pyrkinyt siirtämään omia tehtäviään muille vapautuakseen sillä olevista velvoitteista ja niiden mahdollisesta laiminlyönnistä aiheutuvasta vastuusta.25. Vaikka ratkaisuissa on noudatettu osakeyhtiön erillisyysperiaatetta, ratkaisujen perusteluista voidaan päätellä, että sellaisissa tilanteissa, joissa on esimerkiksi kysymys osakeyhtiömuodon väärinkäyttämisestä, vastuun arvioinnissa voidaan kuitenkin päätyä toisenlaiseen lopputulokseen. Sellaista vastuuarvion lopputulosta, jossa oikeushenkilön, esimerkiksi osakeyhtiön, erillisyys sivuutetaan ja velvoitteesta vastuuseen asetetaan yhtiön todellinen määräysvallan käyttäjä kuten osakas, sanotaan yleensä vastuun samastamiseksi tai lyhyemmin samastamiseksi.26. Ratkaisussa KKO 1996:2 taloudellisiin vaikeuksiin joutuneen kommandiittiyhtiön toimintaa jatkamaan oli perustettu osakeyhtiö, jonka katsottiin olevan kommandiittiyhtiön vastuunalaisten yhtiömiesten tosiasiallisessa määräysvallassa. Kommandiittiyhtiön liiketoiminta luovutettiin osakeyhtiölle, minkä jälkeen kommandiittiyhtiö hakeutui konkurssiin. Osa kommandiittiyhtiön työntekijöistä siirtyi heti osakeyhtiön palvelukseen ja osa jäi kommandiittiyhtiön palvelukseen. Valtio oli maksanut palkkaturvana työntekijöiden palkkoja. Asiassa oli kysymys siitä, voitiinko osakeyhtiön katsoa olevan vastuussa valtiolle niistä palkkaturvana maksetuista palkkaveloista, jotka olivat erääntyneet ennen liikkeen luovuttamista ja konkurssin jälkeen. Tuomion perusteluissa Korkein oikeus lausui muun muassa tapauksen olosuhteista olleen pääteltävissä, että yhtiöjärjestelyn eräänä ilmeisenä tarkoituksena oli ollut työntekijöiden suojaksi säädetyn palkkaturvalainsäädännön hyväksikäyttö. Järjestelyn tuloksena oli saatu valtion varoja kommandiittiyhtiön velkana olleiden työntekijöiden työsuhdesaatavien suoritukseksi. Se oli osaltaan mahdollistanut liiketoiminnan jatkamisen osakeyhtiössä. Osakeyhtiön katsottiin olevan vastuussa palkkaturvasaatavista. Korkein oikeus toteaa, että tapauksen lopputulos tarkoitti vastuun samastamisesta toisessa suhteessa kuin mistä nyt käsiteltävässä asiassa on kyse.27. Myös oikeuskirjallisuudessa samastaminen on katsottu poikkeustapauksissa mahdolliseksi. Koska kysymys on selvästä poikkeussäännöstä osakeyhtiön ja osakkaan vastuun erillisyyden pääsääntöön nähden, samastamisen on katsottu edellyttävän vahvoja perusteita. Samastamisen on katsottu voivan tulla kyseeseen lähinnä silloin, kun kyse on sopimuksen ulkopuolisesta velvoitteesta tai lakisääteisestä velvoitteesta (ks. Manne Airaksinen – Pekka Pulkkinen – Vesa Rasinaho, Osakeyhtiö I, 2. painos, 2010, s. 18 – 19). Lisäksi samastamisen puolesta voi ensiksikin puhua se, että yhtiö ei ole hallinnollisesti ja taloudellisesti itsenäinen suhteessa omistajiinsa kuten jos emoyhtiö harjoittaa tosiasiassa liiketoimintaansa tytäryhtiön muodossa. Toiseksi samastamista puoltaa yleensä se, että omistaja on menettelyt moitittavasti tai epälojaalisti ulkopuolisiin nähden yhtiön perustaessaan tai sitä käyttäessään ja että menettelyllä on tarkoitettu vahingoittaa velkojia (ks. esimerkiksi Eva Tammi-Salminen, Sopimus, kompetenssi ja kolmas, 2001, s. 290 – 294 ja Jukka Mähönen – Seppo Villa, Osakeyhtiö I Yleiset opit, 2006, s. 140 – 143).28. Korkein oikeus toteaa, että mainitut seikat ovat merkityksellisiä esimerkiksi konserniyhtiöiden vastuun samastamista arvioitaessa. Kuitenkaan mikään seikka yksinään, kuten esimerkiksi pelkkä määräysvalta, ei riitä vastuun samastamisen perusteeksi.29. Korkein oikeus toteaa, että osakeyhtiölain olennainen pääperiaate on, että osakkeenomistajat vastaavat yhtiön velvoitteista vain yhtiöön sijoittamallaan pääomalla. Osakeyhtiölain mukainen yhtiön erillisyyden periaate voidaan kuitenkin poikkeuksellisesti syrjäyttää. Se edellyttää joko sellaista muussa laissa säädettyä perustetta kuin edellä kohdissa 20 – 21 on mainittu tai samastamiseksi kutsuttua tilannetta, jossa konsernirakennetta, yhtiöiden välisiä suhteita tai osakkeenomistajan määräämisvaltaa on selvästi käytetty keinotekoisella ja moitittavalla tavalla siten, että siitä on seurannut esimerkiksi yhtiön velkojien vahingoittaminen tai lakisääteisen vastuun kiertäminen.Asian arviointi tässä tapauksessa30. Korkein oikeus toteaa, että Arctecho on kohdissa 5 ja 6 kuvatuin tavoin ollut koko toimintansa ajan Verkkokaupan tai Verkkokaupan yksin omistaneen SS:n omistuksessa ja määräysvallassa. SS:n ja Verkkokaupan omistuksessa oli 30.6.2009 asti yhteensä 80 prosenttia Arctechon osakkeista. Tämän ajankohdan jälkeen Arctecho oli Verkkokaupan kokonaan omistama tytäryhtiö.31. Arctechon toiminta on perustunut siihen, että Verkkokaupan internetsivuilla on ollut myynnissä hyvitysmaksun alaisia laitteita, jotka on toimitettu suomalaisille kuluttajille Arctechon varastosta Virosta. Korkein oikeus katsoo, että keskeinen syy Arctechon perustamiseen Viroon rekisteröitynä rajavastuuyhtiönä on ollut tarkoitus välttää hyvitysmaksujen maksaminen Suomeen myydyistä hyvitysmaksun alaisista tuotteista. Verkkokauppa on tosin kertonut, että syitä yhtiön toiminnan käynnistämiseen on ollut muitakin, kuten Viron alhaisempi kustannustaso sekä verotusedut. Arctechon toiminta on kuitenkin ajettu alas siinä vaiheessa, kun hyvitysmaksuja on ryhdytty siltä vaatimaan. Näin on tehty siitä huolimatta, että hyvitysmaksu olisi voitu sisällyttää Arctechon myymien laitteiden vähittäismyyntihintaan, kuten maksu Suomessa säännönmukaisesti sisällytetään.32. Vaikka Arctecho on hankkinut laitteet laitevalmistajilta ja tehnyt toimituksia koskevat kuljetussopimukset, on sen toiminnan katsottava olleen tosiasiassa täysin epäitsenäistä suhteessa Verkkokauppaan. Arctechon toiminta on myös asiakkaisiin nähden näyttäytynyt Verkkokaupan toimintana.33. Korkein oikeus katsoo, että Verkkokauppa on näin toimiessaan tosiasiassa harjoittanut tiettyä osaa perusliiketoiminnastaan Arctechon kautta tarkoituksin saada hyötyä välttämällä Suomessa perittävät lakisääteiset hyvitysmaksut. Yhtiöiden omistus- ja määräysvaltasuhteet huomioon ottaen yhtiörakenteen keskeisenä perusteena ja tavoitteena on ollut lakisääteisen velvoitteen välttäminen. Toiminnassaan Verkkokauppa on menetellyt moitittavasti. Mikäli hyvitysmaksut jäävät suorittamatta, vahingonkärsijänä ovat Suomessa tekijänoikeuslailla suojattujen teosten tekijät. Hyvitysmaksu perustuu velvollisuuteen hyvittää teosten tekijöille lainsäädännössä sallittu yksityiskopiointi siltä osin kuin laitteita käytetään kopiointiin Suomessa.34. Korkein oikeus katsoo asiaa eri näkökannoilta punnittuaan, että Verkkokaupan menettely on ollut niin moitittavaa, että Arctechon osakeyhtiöoikeudellinen erillisyys voidaan tässä tapauksessa syrjäyttää ja katsoa Verkkokaupan olevan vastuussa Teostolle hyvitysmaksuista suoritettavasta korvauksesta. Tätä tulkintaa tukee myös unionin tuomioistuimen kohdassa 17 mainittu tuomio asiassa Opus, jonka mukaan asianomaisen jäsenvaltion tuomioistuinten tulee pyrkiä omaksumaan kansallisesta oikeudesta sellainen tulkinta, jolla taataan hyvityksen periminen myyjältä, joka osallistuu kyseisten välineiden maahantuontiin antamalla ne loppukäyttäjien käyttöön.35. Korvauksen määrän osalta Verkkokaupalle ei ole myönnetty valituslupaa. Korvaus määräytyy siten hovioikeuden tuomiossa sanotulla tavalla.
TuomiolauselmaHovioikeuden tuomiota ei muuteta.Asian ovat ratkaisseet oikeusneuvokset Pertti Välimäki, Hannu Rajalahti, Pekka Koponen, Tuula Pynnä ja Jarmo Littunen. Esittelijä Katariina Sorvari.

matches:
§ 1
KKO
tuomioistuin
tuomioistuin
tuomioistuin
tuomioistuin
KKO
KKO
KKO


text:
KIEHTOVA MAAILMA: ALEX POLIZZIN ESPANJA ohjelmatiedot - Telsu.fi
Haulla kiehtova maailma: alex polizzin espanja löytyy 11 aiemmin esitettyä tv-ohjelmaa.
Kiehtova maailma: Alex Polizzin EspanjaSu
la 13.07. klo 15.00 - 15.45
6/6. Ikimetsiä ja uskonnollisuutta. Luoteis-Espanjassa Alexin ensimmäinen kohde on pahamaineinen Kuoleman rannikko, joka tarjoaa hänelle epätavallisen makuelämyksen. Ponferradan ikivanhojen metsien kautta hän päätyy lopulta Espanjan uskonnollisimpaan kaupunkiin, Santiago de Compostelaan. HD
2019-07-13 15.002019-07-14 15.45Europe/HelsinkiKiehtova maailma: Alex Polizzin Espanja (Yle Teema & Fem)6/6. Ikimetsiä ja uskonnollisuutta. Luoteis-Espanjassa Alexin ensimmäinen kohde on pahamaineinen Kuoleman rannikko, joka tarjoaa hänelle epätavallisen makuelämyksen. Ponferradan ikivanhojen metsien kautta hän päätyy lopulta Espanjan uskonnollisimpaan kaupunkiin, Santiago Telsu.fi
Kiehtova maailma: Alex Polizzin EspanjaS
ke 10.07. klo 20.50 - 21.35
2019-07-10 20.502019-07-11 21.35Europe/HelsinkiKiehtova maailma: Alex Polizzin Espanja (Yle Teema & Fem)6/6. Ikimetsiä ja uskonnollisuutta. Luoteis-Espanjassa Alexin ensimmäinen kohde on pahamaineinen Kuoleman rannikko, joka tarjoaa hänelle epätavallisen makuelämyksen. Ponferradan ikivanhojen metsien kautta hän päätyy lopulta Espanjan uskonnollisimpaan kaupunkiin, Santiago Telsu.fi
ke 03.07. klo 20.50 - 21.35
5/6. Tuulimyllyjä ja vanhaa arkkitehtuuria. Alex suuntaa Espanjan sisämaahan ja löytää viehättäviä vanhoja kaupunkeja tuulimyllyineen. Maan sydän on kuitenkin Madridin sykkivä suurkaupunki, ja siellä Alexia odottavat majesteetillisen upeat vanhat rakennukset sekä intohimoisesti itseään ilmaisevat ihmiset. HD
2019-07-03 20.502019-07-04 21.35Europe/HelsinkiKiehtova maailma: Alex Polizzin Espanja (Yle Teema & Fem)5/6. Tuulimyllyjä ja vanhaa arkkitehtuuria. Alex suuntaa Espanjan sisämaahan ja löytää viehättäviä vanhoja kaupunkeja tuulimyllyineen. Maan sydän on kuitenkin Madridin sykkivä suurkaupunki, ja siellä Alexia odottavat majesteetillisen upeat vanhat rakennukset sekä intoTelsu.fi
pe 28.06. klo 13.50 - 14.35
4/6. Sherryä ja tanssivia hevosia. Marbella on juhlijoiden suosikkikaupunki, mutta Alexin mielenkiinto kohdistuu juhlien sijasta kaupungin historiaan. Läntisen Andalusian rajaseutujen kautta hän päätyy Jereziin oppimaan uutta sherrystä ja ihastelemaan andalusianhevosten taitavia askelia. HD
2019-06-28 13.502019-06-29 14.35Europe/HelsinkiKiehtova maailma: Alex Polizzin Espanja (Yle Teema & Fem)4/6. Sherryä ja tanssivia hevosia. Marbella on juhlijoiden suosikkikaupunki, mutta Alexin mielenkiinto kohdistuu juhlien sijasta kaupungin historiaan. Läntisen Andalusian rajaseutujen kautta hän päätyy Jereziin oppimaan uutta sherrystä ja ihastelemaan andalusianhevosten taiTelsu.fi
ke 26.06. klo 20.50 - 21.35
2019-06-26 20.502019-06-27 21.35Europe/HelsinkiKiehtova maailma: Alex Polizzin Espanja (Yle Teema & Fem)4/6. Sherryä ja tanssivia hevosia. Marbella on juhlijoiden suosikkikaupunki, mutta Alexin mielenkiinto kohdistuu juhlien sijasta kaupungin historiaan. Läntisen Andalusian rajaseutujen kautta hän päätyy Jereziin oppimaan uutta sherrystä ja ihastelemaan andalusianhevosten taiTelsu.fi
la 22.06. klo 14.20 - 15.05
3/6. Elokuvia ja flamencoa. Alexin tie vie Euroopan kuivimmalle aavikolle, monien elokuvaohjaajien suosimalle Fort Bravon kuvauspaikalle sekä retriiteistään tunnetuille Alpujarrasin vuorille. Granadassa hän pääsee vierailulle Alhambran palatsiin ja tutustuu espanjalaisen flamenco-tanssin alkuperään. HD
2019-06-22 14.202019-06-23 15.05Europe/HelsinkiKiehtova maailma: Alex Polizzin Espanja (Yle Teema & Fem)3/6. Elokuvia ja flamencoa. Alexin tie vie Euroopan kuivimmalle aavikolle, monien elokuvaohjaajien suosimalle Fort Bravon kuvauspaikalle sekä retriiteistään tunnetuille Alpujarrasin vuorille. Granadassa hän pääsee vierailulle Alhambran palatsiin ja tutustuu espanjalaisen flTelsu.fi
ke 19.06. klo 20.50 - 21.35
2019-06-19 20.502019-06-20 21.35Europe/HelsinkiKiehtova maailma: Alex Polizzin Espanja (Yle Teema & Fem)3/6. Elokuvia ja flamencoa. Alexin tie vie Euroopan kuivimmalle aavikolle, monien elokuvaohjaajien suosimalle Fort Bravon kuvauspaikalle sekä retriiteistään tunnetuille Alpujarrasin vuorille. Granadassa hän pääsee vierailulle Alhambran palatsiin ja tutustuu espanjalaisen flTelsu.fi
la 15.06. klo 14.55 - 15.40
2/6. Paellaa ja muita herkkuja. Alex matkustaa Costa Blancaa pitkin paellan synnyinseuduille Valenciaan selvittääkseen valkeista hiekkarannoistaan tunnetun kaupungin salaisuudet. Hän pääsee tutustumaan myös Benidormin kaupungin yllättävään historiaan ja Tabarcan saaren paikallisiin herkkuihin. HD
2019-06-15 14.552019-06-16 15.40Europe/HelsinkiKiehtova maailma: Alex Polizzin Espanja (Yle Teema & Fem)2/6. Paellaa ja muita herkkuja. Alex matkustaa Costa Blancaa pitkin paellan synnyinseuduille Valenciaan selvittääkseen valkeista hiekkarannoistaan tunnetun kaupungin salaisuudet. Hän pääsee tutustumaan myös Benidormin kaupungin yllättävään historiaan ja Tabarcan saaren Telsu.fi
ke 12.06. klo 21.00 - 21.45
2019-06-12 21.002019-06-13 21.45Europe/HelsinkiKiehtova maailma: Alex Polizzin Espanja (Yle Teema & Fem)2/6. Paellaa ja muita herkkuja. Alex matkustaa Costa Blancaa pitkin paellan synnyinseuduille Valenciaan selvittääkseen valkeista hiekkarannoistaan tunnetun kaupungin salaisuudet. Hän pääsee tutustumaan myös Benidormin kaupungin yllättävään historiaan ja Tabarcan saaren Telsu.fi
la 08.06. klo 15.55 - 16.40
1/6. Viinejä ja nähtävyyksiä. Alexin matka ympäri Espanjaa alkaa maan koillisosasta, jossa hän pääsee maistelemaan La Riojan hienostuneita viinejä ja todistamaan Baskimaan vilkkaita San Fermín -festivaaleja. Barcelonassa hän tutustuu kaupungin nähtävyyksiin ja katalonialaiseen yhteisöllisyyteen. HD
2019-06-08 15.552019-06-09 16.40Europe/HelsinkiKiehtova maailma: Alex Polizzin Espanja (Yle Teema & Fem)1/6. Viinejä ja nähtävyyksiä. Alexin matka ympäri Espanjaa alkaa maan koillisosasta, jossa hän pääsee maistelemaan La Riojan hienostuneita viinejä ja todistamaan Baskimaan vilkkaita San Fermín -festivaaleja. Barcelonassa hän tutustuu kaupungin nähtävyyksiin ja kataloTelsu.fi
ke 05.06. klo 21.00 - 21.50
2019-06-05 21.002019-06-06 21.50Europe/HelsinkiKiehtova maailma: Alex Polizzin Espanja (Yle Teema & Fem)1/6. Viinejä ja nähtävyyksiä. Alexin matka ympäri Espanjaa alkaa maan koillisosasta, jossa hän pääsee maistelemaan La Riojan hienostuneita viinejä ja todistamaan Baskimaan vilkkaita San Fermín -festivaaleja. Barcelonassa hän tutustuu kaupungin nähtävyyksiin ja kataloTelsu.fi
www.telsu.fi > ohjelmatiedot > Kiehtova maailma: Alex Polizzin Espanja
Kiehtova maailma: Alex Polizzin Espanja
The Heights, varjojen paratiisi12:15 - 13:05 Yle TV1 u Arto Nyberg16:00 - 16:45 Yle TV1 u Viiden jälkeen17:00 - 18:25 MTV3 MasterChef Australia17:45 - 19:00 Nelonen Salatut elämät19:30 - 20:00 MTV3 MOT: Pedofiilin suora lähetys20:00 - 20:30 Yle TV1 Spotlight : Suorituspaineista sairastuneet20:30 Yle Teema & Fem Lätkä Love21:00 - 22:00 TV5 Roba21:00 - 22:00 MTV3 Panorama: Boeingin turmakoneet22:00 - 22:30 Yle TV1 Kylmäävä tapaus22:00 Yle Teema & Fem Skavlan22:45 Yle Teema & Fem
Nuoruus sumussa13:05 - 15:00 Yle TV1 IMDb 4.6 Sex and the City - Sinkkuelämää21:00 - 23:55 Liv IMDb 5.6 Erased21:00 - 23:05 Hero IMDb 6.1 Lone Survivor21:30 - 23:30 Yle TV2 IMDb 7.5 Transcendence22:00 - 00:25 Nelonen IMDb 6.3 Voitte suudella sulhasta22:00 - 00:15 TV5 IMDb 6.0 Rakkautta ja muita katastrofeja22:00 - 23:50 Sub IMDb 6.2 Kaiken se kestää22:30 - 23:50 Yle TV1 uIMDb 5.8
Pinnalla juuri nyt: Kettu, Kyttäputki: NCIS Los Angeles, Kylmäävä tapaus, Roba, Casualty, Kauniit ja rohkeat, Isä Matteon tutkimuksia, The Hot Zone, Love Island Suomi, The Heights, varjojen paratiisi

matches: HD HD HD HD HD HD


Tampereen kaupunkiseudun joukkoliikennelautakunnan palvelu- ja vuosisuunnitelman osavuosikatsaus 1-4/2020 | Tampere esityslistat ja pöytäkirjat
Tampereen kaupunkiseudun joukkoliikennelautakunnan palvelu- ja vuosisuunnitelman osavuosikatsaus 1-4/2020
Tampereen kaupunkiseudun joukkoliikennelautakunta, kokous 17.6.2020
§ 43 Tampereen kaupunkiseudun joukkoliikennelautakunnan palvelu- ja vuosisuunnitelman osavuosikatsaus 1-4/2020
TRE:5020/02.02.01/2019
Controller Marko Sivonen, puh. 040 741 6821, etunimi.sukunimi@tampere.fi
Hallintosihteeri Karoliina Vehmaanperä, puh. 040 801 6103, etunimi.sukunimi@tampere.fi
Palvelu- ja vuosisuunnitelman seurantaraportissa raportoidaan lautakunnan alaiseen toimintaan liittyvät keskeiset toimenpiteet, talouden toteumat ja ennusteet sekä riskienhallinta.
Joukkoliikennelautakunnan huhtikuun tilinpäätösennusteen toimintakate on 7,1 milj. euroa vuosisuunnitelmaa heikompi johtuen korona -epidemian arvioiduista kuluvan vuoden talousvaikutuksista. Tilinpäätösennuste on toimintatuottojen osalta 10,5 milj. euroa vuosisuunnitelmaa heikompi ja toimintakulujen osalta 3,4 milj. euroa vuosisuunnitelmaa parempi. Tuottojen alitus johtuu korona-epidemian arvioiduista vaikutuksista joukkoliikenteen lipputuloihin. Korona-epidemian vuoksi pienentyneeseen joukkoliikennepalvelujen kysyntään vastataan sopeuttamalla toimintaa, mikä pienentää joukkoliikenteen kuluja.
Tilinpäätösennuste sisältää 0,2 milj. euroa kaupungin talousohjelmasta tulevia säästötoimenpiteitä kohdistuen lipun hintojen korotuksiin. Talousohjelman toimenpiteiden ennustetaan jäävän toteutumatta korona-epidemian vaikutuksista johtuen.
Joukkoliikennelautakunnan nettoinvestointien ennustetaan toteutuvan vuosisuunnitelman mukaisesti.
Joukkoliikennelautakunnan alaisuuteen kuuluvan Joukkoliikenne–palveluryhmän toteutuneet tammi-huhtikuun toimintatuotot ovat toteutuneet 4,6 milj. euroa vuosisuunnitelmaa pienempänä. Korona-epidemia on vähentänyt merkittävästi joukkoliikennepalvelujen käyttöä, kun epidemian vuoksi asetetut rajoitukset ovat vähentäneet ihmisten liikkumista. Toimintakulut ovat toteutuneet 1,3 milj. euroa vuosisuunnitelmaa pienempinä, sillä epidemian vuoksi on joukkoliikennettä pyritty osittain sopeuttamaan alentuneeseen palvelun kysyntään.
Tampereen strategiaa ja muita pitkän aikavälin tavoitteita toteutetaan palvelu- ja vuosisuunnitelmassa määritellyillä toimenpiteillä. Kaupunkiseudun joukkoliikennelautakunnan alaisen toiminnan osalta toimenpiteet ovat edenneet korona-epidemiasta huolimatta suunnitellusti lukuun ottamatta liikkumisen palvelujen ja matkaketjujen kehittämiseen liittyvä toimenpidettä, jonka arvioidaan toteutuvan vuoden loppuun mennessä osittain. Poikkeama johtuu joukkoliikenteen maksujärjestelmän tiekartan toimeenpanon suunniteltua hitaammasta etenemisestä. Lisäksi työntekijäkokemusmittauksia ei ole korona-tilanteen vuoksi vielä toteutettu eikä toimenpiteen toteutumista voida näin ollen vielä arvioida.
Joukkoliikennelautakunnan palvelu- ja vuosisuunnitelman tammi-huhtikuun 2020 katsaus hyväksytään.
Tuomas Huhtala, Marko Sivonen
Liite Jolila 17.6.2020 Pavu-raportti tammi-huhtikuu 2020 jolila ja yla.pdf (pdf, 1034 kt)
Kuuntele Liite Jolila 17.6.2020 Pavu-raportti tammi-huhtikuu 2020 jolila ja yla.pdf
§ 40 Kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus
§ 41 Pöytäkirjan tarkastus
§ 42 Läsnäolo- ja puheoikeus
§ 44 Raitiotien liityntäliikenne - option käyttäminen
§ 45 Joukkoliikenteen tarjouskilpailu 2/2020 - hankinnan käynnistäminen
§ 46 Viranhaltijoiden päätösten otto-oikeus
§ 47 Ajankohtaiset asiat


text:
Uusia HD-kanavia DNA:n kaapeliin ja antenniverkkoon - Mediamonitori
TV5 HD, Frii HD ja Kutonen HD aloittavat vapaasti katsottavina kanavina DNA:n kaapeliverkossa 11. tammikuuta. TV5 HD aloittaa samana päivänä DNA:n antenniverkossa, jossa kanava on katsottavissa huhtikuun 11. päivään asti. TV5 HD on katsottavissa kaapeliverkon kanavapaikalla 27, Frii HD kanavapaikalla 36 ja Kutonen HD kanavapaikalla 30. Antenniverkossa TV5 HD löytyy kanavapaikalta 27, eikä sen katselemiseen vaadita tv-korttia.
Discovery on hankkinut olympialaisten laajat televisio- ja multimediaoikeudet Euroopassa vuosiksi 2018-2024. TV5 seuraa tiiviisti Pyeongchangin talviolympialaisia. Kanavalla nähdään kaikki Suomen miesten jääkiekkopelit sekä ratkaisuottelut yksinoikeudella suomenkielisin selotuksin. Olympiaohjelmaa lähetetään yksinokeudella joka päivä iltaseitsemästä iltayhdeksään asti.
DNA:n viihdeliiketoiminnan johtaja Mikko Saarentaus iloitsee uusista teräväpiirtokanavista. Hänen mukaansa kuvanlaatu on erityisten merkittävä juuri urheilun kannalta, sillä katsoja haluaa seurata tapahtumat pienintäkin yksityiskohtaa myöten.
Discovery Networks Finlandin Juha Järvelä on päätökseen tyytyväinen, sillä nyt yhtiö voi tarjota olympialaisten ja miesten jääkiekon ohella laajan valikoiman elokuvia ja viihdeohjelmia DNA:n asiakkaille.
Aiheesta muualla: DNA:n lehdistötiedote
24.01.2018 - Eurosportin HD-maksukanavat DNA:n antenniverkkoon

matches: HD HD HD HD HD HD HD