text:
7 päivänä elokuuta 2018 (*)
Ennakkoratkaisupyyntö – Julkiset hankinnat – Muutoksenhakumenettelyt – Direktiivi 89/665/EY – Vahingonkorvauskanne – 2 artiklan 6 kohta – Kansallinen lainsäädäntö, jonka mukaan vahingonkorvauskanteet voidaan ottaa tutkittaviksi vain, jos hankintaviranomaisen päätös, josta vahingon väitetään aiheutuneen, on todettu sitä ennen lopullisella tavalla lainvastaiseksi – Kumoamisvaatimus – Välityslautakunnassa aiemmin esitetty vaatimus – Välityslautakunnan ratkaisujen tuomioistuinvalvonta – Kansallinen lainsäädäntö, jossa suljetaan pois sellaisten perusteiden esittäminen, joita ei ole esitetty välityslautakunnassa – Euroopan unionin perusoikeuskirja – 47 artikla – Oikeus tehokkaaseen oikeussuojaan – Tehokkuus- ja vastaavuusperiaatteet
Asiassa C-300/17,
jossa on kyse SEUT 267 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka Kúria (ylin tuomioistuin, Unkari) on esittänyt 11.5.2017 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut unionin tuomioistuimeen 24.5.2017, saadakseen ennakkoratkaisun asiassa
ottaen huomioon kirjallisessa käsittelyssä ja 30.4.2018 pidetyssä istunnossa esitetyn
– Hochtief AG, edustajanaan A. László, ügyvéd, ja I. Varga, konzulens,
– Unkarin hallitus, asiamiehinään M. Z. Fehér ja G. Koós,
– Kreikan hallitus, asiamiehinään M. Tassopoulou, D. Tsagkaraki, E. Tsaousi ja K. Georgiadis,
– Euroopan komissio, asiamiehinään P. Ondrůšek ja A. Tokár,
kuultuaan julkisasiamiehen 7.6.2018 pidetyssä istunnossa esittämän ratkaisuehdotuksen,
1 Ennakkoratkaisupyyntö koskee julkisia tavaranhankintoja ja rakennusurakoita koskeviin sopimuksiin liittyvien muutoksenhakumenettelyjen soveltamista koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 21.12.1989 annetun neuvoston direktiivin 89/665/ETY (EYVL 1989, L 395, s. 33), sellaisena kuin se on muutettuna käyttöoikeussopimusten tekemisestä 26.2.2014 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2014/23/EU (EUVL 2014, L 94, s. 1) (jäljempänä direktiivi 89/665), tulkintaa.
2 Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa asianosaisina ovat Hochtief AG ja Budapest Főváros Önkormányzata (Budapestin kaupunginhallitus, Unkari; jäljempänä hankintaviranomainen) ja jossa on kyse Hochtiefille julkisten hankintojen alalla sovellettavien sääntöjen rikkomisen johdosta aiheutuneen vahingon korvaamisesta.
3 Direktiivin 89/665 1 artiklan 1 kohdan neljännessä alakohdassa säädetään seuraavaa:
”Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että [julkisista hankinnoista ja direktiivin 2004/18/EY kumoamisesta 26.2.2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston] direktiivin 2014/24/EU [(EUVL 2014, L 94, s. 65)] tai direktiivin [2014/23/EU] soveltamisalaan kuuluviin hankintasopimuksiin liittyviin hankintaviranomaisten päätöksiin voidaan hakea muutosta tehokkaasti ja varsinkin mahdollisimman nopeasti tämän direktiivin 2–2 f artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti sillä perusteella, että nämä päätökset ovat vastoin julkisia hankintoja koskevaa unionin oikeutta tai vastoin kansallisia säännöksiä, jotka on annettu kyseisen oikeuden saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä.”
4 Direktiivin 89/665 1 artiklan 3 kohdassa säädetään seuraavaa:
”Jäsenvaltioiden on varmistettava, että muutoksenhakumenettelyt, joiden yksityiskohtaisista säännöistä kukin jäsenvaltio voi itse päättää, ovat ainakin niiden käytettävissä, jotka ovat tai ovat olleet tavoittelemassa tiettyä sopimusta, ja joiden etua väitetty virheellinen menettely on loukannut tai saattaa loukata.”
5 Direktiivin 89/665 2 artiklan 1, 2 ja 6 kohdassa säädetään seuraavaa:
”1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 1 artiklassa säädettyjä muutoksenhakumenettelyjä koskeviin toimenpiteisiin sisältyvät valtuudet:
6. Jäsenvaltiot voivat säätää, että päätöksen lainvastaisuuteen perustuva vahingonkorvausvaade voidaan käsitellä vasta sen jälkeen, kun toimivaltainen elin on ensin kumonnut riitautetun päätöksen.”
6 Julkisista hankinnoista vuonna 2003 annetun lain nro CXXIX (közbeszerzésekről szóló 2003, évi CXXIX. törvény, Magyar Közlöny 2003/157, jäljempänä hankintalaki) 108 §:n 3 momentissa säädetään seuraavaa:
”Hakija voi muuttaa osallistumishakemustaan siihen saakka, kunnes määräaika sen esittämiselle päättyy.”
7 Hankintalain 350 §:ssä säädetään seuraavaa:
”Mahdollisuus esittää siviilioikeudellinen vaatimus niissä tapauksissa, joissa julkisia hankintoja ja hankintasopimusten sopimuspuolten valintaa koskevia sääntöjä on rikottu, edellyttää sitä, että julkisia hankintoja käsittelevä välityslautakunta tai tuomioistuin – joka tutkii välityslautakunnan ratkaisun tuomioistuinvalvonnan yhteydessä – on todennut sääntöjen rikkomisen lopullisesti.”
8 Kyseisen lain 351 §:ssä säädetään seuraavaa:
”Mikäli tarjoaja vaatii hankintaviranomaiselta vahingonkorvausta vain kuluista, joita sille on aiheutunut tarjouksen valmistelusta ja osallistumisesta julkista hankintaa koskevan sopimuksen tekomenettelyyn, tällaisen korvausvaatimuksen esittämiseksi on riittävää, että se osoittaa,
a) että hankintaviranomainen on rikkonut jotain sääntöä, joka liittyy julkisiin hankintoihin tai hankintasopimuksen sopimuspuolen valintaan
b) että sillä oli tosiasialliset mahdollisuudet tulla valituksi hankintasopimuksen sopijapuoleksi ja
c) että rikkominen oli vähentänyt sen mahdollisuuksia tulla valituksi sopimuspuoleksi.”
9 Vuoden 1952 siviiliprosessilain nro III (polgári perrendtartásról szóló 1952, évi III. törvény; jäljempänä siviiliprosessilaki) 339/A §:ssä säädetään seuraavaa:
”Ellei muualla toisin säädetä, tuomioistuin valvoo hallinnollista päätöstä päätöksen tekohetkellä voimassa olleiden oikeussääntöjen ja tosiseikkojen, sellaisina kuin ne olivat kyseisenä ajankohtana, perusteella.”
10 Hankintaviranomainen julkaisi 5.2.2005 ilmoituksen, jossa se pyysi ilmoittamaan halukkuudesta osallistua sellaisen julkisen rakennusurakan sopimuksentekomenettelyyn, jonka arvo ylitti unionin oikeudessa säädetyn kynnysarvon ja joka toteutettiin neuvottelumenettelyllä, jossa julkaistiin edeltävä ilmoitus. Asetetussa määräajassa saatiin viisi hakemusta, joista yksi oli Hochtiefin johtaman HOLI-konsortion (jäljempänä konsortio) hakemus.
11 Hankintaviranomainen ilmoitti 19.7.2005 konsortiolle, että sen ehdokkuus oli pätemätön eturistiriidan takia ja että se oli hylätty. Päätös oli perusteltu sillä, että konsortio oli nimennyt hankkeen johtajaksi asiantuntijan, joka oli osallistunut tarjouspyynnön valmisteluun hankintaviranomaisen puolella.
12 Közbeszerzési Döntőbizottság (julkisten hankintojen välityslautakunta, Unkari; jäljempänä välityslautakunta) hylkäsi 12.9.2005 antamallaan ratkaisulla konsortion tästä päätöksestä esittämän valituksen. Välityslautakunta katsoi, että asiantuntijan nimeämistä osallistumishakemuksessa ei voitu pitää hallinnollisena virheenä, kuten Hochtief oli väittänyt. Vaikka se sai oikaista virheen, tämä olisi edellyttänyt osallistumishakemuksen muuttamista julkisista hankinnoista annetun lain 108 §:n 3 momentin vastaisesti. Välityslautakunta katsoi myös, että hankintaviranomainen ei ollut menetellyt lainvastaisesti jatkaessaan menettelyä ainoastaan kahden ehdokkaan kanssa, koska kyseisen lain 130 §:n 7 momentissa säädetään, että jos soveltuvan osallistumishakemuksen jättäneiden ehdokkaiden lukumäärä pysyy vahvistetun vaihteluvälin mukaisena, näitä ehdokkaita on kehotettava esittämään tarjoukset.
13 Konsortio valitti 12.9.2005 annetusta ratkaisusta Fővárosi Bíróságiin (Budapestin alioikeus, Unkari), joka hylkäsi valituksen 28.4.2006 antamallaan tuomiolla.
14 Konsortion valitettua 28.4.2006 annetusta tuomiosta Fővárosi Ítélőtáblaan (Budapestin ylioikeus, Unkari), Fővárosi Ítélőtábla esitti 13.2.2008 unionin tuomioistuimelle ennakkoratkaisupyynnön, joka johdosta annettiin 15.10.2009 tuomio Hochtief ja Linde-Kca-Dresden (C-138/08, EU:C:2009:627).
15 Euroopan komissio totesi saman vuoden 2008 aikana pääasiassa kyseessä olevan hankinnan sopimuksentekomenettelystä suoritetussa tutkimuksessaan, että hankintaviranomainen oli rikkonut julkisia hankintoja koskevia sääntöjä ensinnäkin siksi, että se oli julkaissut neuvottelumenettelyä koskevan ilmoituksen, ja toiseksi sen takia, että se oli sulkenut yhden ehdokkaista pois menettelystä esivalintamenettelyn aikana antamatta sille 3.3.2005 annetun tuomion Fabricom (C-21/03 ja C-34/03, EU:C:2005:127) mukaisesti mahdollisuutta näyttää, että hankkeen johtajaksi nimetyn asiantuntijan mukanaolo ei ollut omiaan vääristämään kilpailua.
16 Asiassa Hochtief ja Linde-Kca-Dresden 15.10.2009 annetun tuomion (C-138/08, EU:C:2009:627) jälkeen Fővárosi Ítélőtábla antoi 20.1.2010 tuomion, jossa se pysytti 28.4.2006 annetun tuomion. Se totesi erityisesti, ettei se tutki sitä koskevaa kysymystä, oliko hankintaviranomainen silloin, kun se oli päätynyt katsomaan konsortion ehdokkuudessa olevan eturistiriidan, rikkonut sääntöjä sen takia, ettei se ollut antanut tälle mahdollisuutta puolustautua, koska sellainen väite ei sisältynyt ensimmäisen asteen tuomioistuimelle jätettyyn valituskirjelmään. Hochtief väitti vasta toisen asteen tuomioistuimessa ensimmäistä kertaa, että sen oikeutta ilmoittaa halukkuutensa osallistua hankintaan ehdokkaana ja jättää tarjous rajoitettiin suhteettomasti sille asetetulla kiellolla, joka on EY 220 artiklan, julkisia rakennusurakoita koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 14.6.1993 annetun neuvoston direktiivin 93/37/ETY (EYVL 1993, L 199, s. 54) 6 artiklan ja unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön vastainen.
17 Legfelsőbb Bíróság (Unkarin ylimmän tuomioistuin aikaisempi nimi) pysytti 7.2.2011 antamallaan tuomiolla Fővárosi Ítélőtáblan 20.1.2010 antaman tuomion.
18 Hochtief saattoi 11.8.2011 komission toteamusten perusteella vireille menettelyn, jossa se haki Fővárosi Ítélőtáblan antaman saman tuomion purkua.
19 Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Budapestin hallinto- ja työtuomioistuin, Unkari) hylkäsi purkuhakemuksen 6.6.2013 antamallaan määräyksellä, jonka asiaa viimeisenä oikeusasteena käsitellyt Fővárosi Törvényszék (Budapestin alioikeus, Unkari), pysytti voimassa.
20 Hochtief nosti edelleen komission toteamuksiin vedoten tämän jälkeen kanteen, jossa se vaati hankintaviranomaisen velvoittamista maksamaan sille vahingonkorvauksena 24 043 685 Unkarin forinttia (HUF) (noin 74 000 euroa) korvauksena julkisen hankinnan sopimuksentekomenettelyyn osallistumista aiheutuneista kuluista.
21 Kanteen tultua hylätyksi sekä ensimmäisessä että toisessa oikeusasteessa Hochtief teki ennakkoratkaisua pyytäneelle tuomioistuimelle kassaatiovalituksen, jossa se vetosi erityisesti direktiivin 89/665 2 artiklan 1 kohdan ja vesi- ja energiahuollon, liikenteen ja teletoiminnan alalla toimivien yksiköiden hankintamenettelyjä koskevien yhteisön sääntöjen soveltamiseen liittyvien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 25.2.1992 annetun neuvoston direktiivin 92/13/ETY (EYVL 1992, L 76, s. 14) 2 artiklan 1 kohdan rikkomiseen.
22 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin esittää pääasiallisesti, että direktiivistä 89/665 seuraa, että vahingonkorvauskanteiden nostamisen edellytykseksi voidaan asettaa, että hallintoviranomainen tai tuomioistuin on ensin kumonnut riidanalaisen päätöksen aiemmin (tuomio 26.11.2015, MedEval, C-166/14, EU:C:2015:779, 35 kohta), joten kyseisen direktiivin 2 artikla ei periaatteessa näytä muodostuvan esteeksi hankintalain 350 §:n kaltaiselle kansalliselle säännökselle. Kuitenkin hankintalain 350 §:n soveltaminen yhdessä muiden hankintalain säännösten ja siviiliprosessilain säännösten kanssa voi johtaa tilanteeseen, jossa Hochtiefin kaltainen, julkista hankintaa koskevan sopimuksen tekemistä varten toteutettavasta neuvottelumenettelystä syrjäytetty ehdokas ei voi nostaa vahingonkorvauskannetta, koska se ei voi vedota päätökseen, jossa julkisia hankintoja koskevien sääntöjen rikkominen on todettu lopullisesti. Voisi siis olla perusteltua joko ottaa käyttöön mahdollisuus esittää näyttö rikkomisesta muilla keinoin, sivuuttaa tällainen kansallinen säännös tehokkuusperiaatteen nimissä tai tulkita sitä unionin oikeuden valossa.
23 Tässä tilanteessa Kúria (ylin tuomioistuin, Unkari) päätti lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1) Onko unionin oikeus esteenä kansalliselle prosessilainsäädännölle, jossa asetetaan siviilioikeudellisen vaatimuksen esittämisen edellytykseksi silloin, kun väitetään rikotun julkisia hankintoja koskevaa säännöstä, että [välityslautakunta] tai tuomioistuin – joka tutkii välityslautakunnan ratkaisun tuomioistuinvalvonnan yhteydessä – on todennut kyseisen rikkomisen lopullisesti?
2) Voidaanko kansallisen oikeuden säännös, jossa asetetaan edellytykseksi vahingonkorvauskanteen nostamiselle, että [välityslautakunta] tai tuomioistuin – joka tutkii välityslautakunnan ratkaisun tuomioistuinvalvonnan yhteydessä – toteaa säännöksen rikkomisen lopullisesti, korvata toisella, kun otetaan huomioon unionin oikeus, tai toisin sanoen, onko mahdollista, että vahinkoa kärsinyt asianosainen näyttää rikkomisen toteen muilla keinoin?
3) Onko sellainen kansallisen prosessioikeuden säännös katsottava vahingonkorvausoikeudenkäynnin yhteydessä unionin oikeuden sekä erityisesti tehokkuus- ja vastaavuusperiaatteiden vastaiseksi tai voiko sillä olla tällainen vaikutus, jolla välityslautakunnan ratkaisun tuomioistuinvalvonta rajataan koskemaan vain niitä perusteita, jotka on esitetty välityslautakunnassa käydyn menettelyn aikana, kun vahinkoa kärsinyt asianosainen voi vedota sen väitteensä tueksi, jonka mukaan sen sulkeminen menettelyn ulkopuolelle eturistiriidan perusteella oli – unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan – lainvastaista, vain tavalla, joka johtaisi – neuvottelumenettelyssä tehtävään julkisen hankintasopimuksen tekemiseen sovellettavien erityisten sääntöjen mukaan – sen sulkemiseen pois hankintamenettelystä jollakin muulla perusteella eli sen vuoksi, että sen hakemusta on muutettu?”
24 Hochtief vaati unionin tuomioistuimen kirjaamoon 12. ja 27.7.2018 jättämillään kirjeillä asian käsittelyn suullisen vaiheen aloittamista uudelleen unionin tuomioistuimen työjärjestyksen 83 artiklan mukaisesti.
25 Hochtief vetoaa vaatimuksensa tueksi ensinnäkin Székesfehérvári Törvényszékin (Székesfehérvárin alioikeus, Unkari) 6.12.2017 tekemällä päätöksellä, joka on saapunut unionin tuomioistuimeen 5.6.2018, esittämään ennakkoratkaisupyyntöön, joka on merkitty rekisteriin numerolla C-362/18. Se esittää pääasiallisesti, että nyt käsiteltävässä asiassa esitettyihin kysymyksiin annettava vastaus riippuu asiassa C-362/18 esitettyihin kysymyksiin annettavasta vastauksesta ja että oikeuskäytännön yhtenäisyyden takia asianosaisille olisi annettava mahdollisuus esittää kantansa viimeksi mainitusta asiasta.
26 Hochtief katsoo, että jotta unionin tuomioistuin pystyy antamaan ratkaisun nyt käsiteltävästä ennakkoratkaisupyynnöstä, huomioon on otettava sellaisia seikkoja, joista asianosaisilla ei ole ollut tilaisuutta lausua. Se toivoo erityisesti voivansa esittää huomauksensa Unkarin hallituksen asiamiehen istunnossa esittämästä lausumasta, jonka mukaan 15.10.2009 annettu tuomio Hochtief ja Linde-Kca-Dresden (C-138/08, EU:C:2009:627), joka annettiin oikeudenkäynnin ollessa vireillä unkarilaisissa tuomioistuimissa, oli ollut näiden antaman ratkaisun kohteena. Hochtief katsoo, että nyt käsiteltävässä ennakkoratkaisupyynnössä esitettyyn kahteen ensimmäiseen kysymykseen vastaamiseksi on ratkaisevan tärkeää määritellä, miten kyseiset tuomioistuimet ovat arvioineet edellä mainittua unionin tuomioistuimen tuomiota.
27 Tästä on palautettava mieleen, että unionin tuomioistuimen työjärjestyksen 83 artiklan mukaan unionin tuomioistuin voi julkisasiamiestä kuultuaan milloin tahansa määrätä asian käsittelyn suullisen vaiheen aloitettavaksi tai aloitettavaksi uudelleen erityisesti, jos unionin tuomioistuin katsoo, ettei sillä ole riittävästi tietoa asiasta, tai jos asianosainen on suullisen vaiheen päättyneeksi julistamisen jälkeen vedonnut uuteen seikkaan, joka voi olennaisesti vaikuttaa unionin tuomioistuimen ratkaisuun, taikka jos asia on ratkaistava sellaisella perusteella, josta asianosaisella tai perussäännön 23 artiklassa tarkoitetulla osapuolella ei ole ollut tilaisuutta lausua.
28 Nyt käsiteltävässä asiassa unionin tuomioistuin katsoo julkiasiamiestä kuultuaan, että sillä on käytettävissään kaikki sen käsiteltäväksi saatetun ennakkoratkaisupyynnön ratkaisemiseksi tarvittavat tiedot ja että siihen ei ole vastattava sellaisen perusteen perusteella, josta asianosaisilla ei ole ollut tilaisuutta lausua unionin tuomioistuimessa.
29 Ensinnäkin – toisin kuin Hochtief väittää – nyt käsiteltävässä asiassa esitettyihin kysymyksiin annettava vastaus ei riipu asiassa C-362/18 esitettyihin kysymyksiin annettavasta vastauksesta. Vaikka nyt käsiteltävän pääasian ja asiassa C-362/18 kyseessä olevan pääasian oikeusriidat ovatkin asiayhteydeltään samankaltaiset, asiassa C-362/18 esitetyt kysymykset, jotka koskevat – kuten Hochtief itsekin toteaa vaatimuksessaan – pääasiallisesti jäsenvaltion vastuuta unionin oikeuden sellaisesta rikkomisesta, joka voidaan lukea ylimpänä oikeusasteena käsittelevän kansallisen tuomioistuimen syyksi, eroavat nyt käsiteltävänä olevassa asiassa esitetyistä kysymyksistä, jotka koskevat hankintaviranomaista vastaan nostetun vahingonkorvauskanteen tutkittavaksi ottamisen edellytyksiä.
30 Toiseksi ei ole niin, että nyt käsiteltävä ennakkoratkaisupyyntö olisi tutkittava sellaisen seikan kannalta, josta asianosaisilla ei ole ollut tilaisuutta lausua. Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin on erityisesti maininnut 15.10.2009 annetun tuomion Hochtief ja Linde-Kca-Dresden (C-138/08, EU:C:2009:627), johon Hochtief on vedonnut suullisen käsittelyn uudelleen aloittamisesta esittämänsä vaatimuksen tueksi, ennakkoratkaisupyynnössään ja pääasian asianosaisilla, niin kuin Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 23 artiklassa tarkoitetuilla osapuolillakin, on ollut mahdollisuus esittää siitä huomautuksensa sekä kirjallisesti että suullisesti.
31 Unionin tuomioistuin katsoo näiden seikkojen perusteella, ettei asian käsittelyn suullista vaihetta ole määrättävä aloitettavaksi uudelleen.
32 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin haluaa selvittää kahdella ensimmäisellä kysymyksellään, jotka on tutkittava yhdessä, onko direktiivin 89/665 2 artiklan 6 kohtaa tulkittava siten, että se on esteenä pääasiassa kyseessä olevan kaltaiselle kansalliselle prosessilainsäädännölle, jossa asetetaan sen edellytykseksi, että siviilioikeudellinen vaatimus voidaan esittää tapauksessa, jossa julkisia hankintoja ja hankintasopimusten sopimuspuolten valintaa koskevia sääntöjä on rikottu, että välityslautakunta tai tuomioistuin – joka tutkii välityslautakunnan ratkaisun tuomioistuinvalvonnan yhteydessä – on todennut kyseisen rikkomisen lopullisesti.
33 Ensimmäiseksi on palautettava mieleen, että direktiivin 89/665 2 artiklan 6 kohdan sanamuodon mukaan jäsenvaltiot voivat säätää, että päätöksen lainvastaisuuteen perustuva vahingonkorvausvaade voidaan käsitellä vasta sen jälkeen, kun toimivaltainen elin on ensin kumonnut riitautetun päätöksen.
34 Saman säännöksen sanamuodosta ilmenee siis, että jäsenvaltioilla on periaatteessa valtuus antaa hankintalain 350 §:n kaltainen säännös, jossa asetetaan sen edellytykseksi, että siviilioikeudellinen vaatimus voidaan esittää tapauksessa, jossa julkisia hankintoja koskevia sääntöjä on rikottu, että pääasiassa kyseessä olevan kaltainen välityslautakunta tai välityslautakunnan ratkaisun tuomioistuinvalvonnan yhteydessä tutkiva tuomioistuin on todennut kyseisen rikkomisen lopullisesti (ks. analogisesti tuomio 26.11.2015, MedEval, C-166/14, EU:C:2015:779, 36 kohta).
35 Toiseksi on palautettava mieleen, kuten unionin tuomioistuin on useita kertoja todennut, että direktiivissä 89/665 asetetaan ainoastaan vähimmäisedellytykset, jotka kansallisten oikeusjärjestysten mukaisten muutoksenhakumenettelyjen on täytettävä unionin oikeuden julkisia hankintoja koskevien oikeussääntöjen noudattamisen varmistamiseksi (ks. vastaavasti tuomio 15.9.2016, Star Storage ym., C-439/14 ja C-488/14, EU:C:2016:688, 42 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
36 Direktiivin 89/665 2 artiklan 6 kohdassa rajoitutaan täten antamaan jäsenvaltiolle valtuus asettaa vahingonkorvauskanteen nostamisen edellytykseksi, että toimivaltainen elin on kumonnut riidanalaisen päätöksen ilman pienintäkään viitettä niistä mahdollisista edellytyksistä tai rajoista, jotka tämän säännöksen täytäntöönpanolle tai soveltamiselle olisi mahdollisesti asetettava.
37 Tästä seuraa, kuten julkisasiamies on todennut ratkaisuehdotuksensa 39 kohdassa, että jäsenvaltiot saavat vapaasti määritellä edellytykset, joiden mukaisesti direktiivin 89/665 2 artiklan 6 kohdan täytäntöönpanemiseksi annettuja kansallisia sääntöjä on sovellettava niiden oikeusjärjestyksessä, ja päättää rajoista, vapautuksista ja poikkeuksista, joita tälle soveltamiselle mahdollisesti voidaan asettaa.
38 Kuten unionin tuomioistuin on jo useita kertoja todennut, jäsenvaltioiden kuuluu määritellessään ne yksityiskohtaiset menettelysäännöt, jotka koskevat sellaisia tuomioistuimessa toteutettavia muutoksenhakukeinoja, joilla pyritään varmistamaan niiden oikeuksien turvaaminen, joita unionin oikeudessa myönnetään ehdokkaille ja tarjoajille, joiden etuja hankintaviranomaisten päätökset loukkaavat, valvoa, ettei direktiivin 89/665 tehokkuutta eikä unionin oikeudessa yksityisille myönnettyjä oikeuksia vahingoiteta (ks. vastaavasti tuomio 15.9.2016, Star Storage ym., C-439/14 ja C-488/14, EU:C:2016:688, 43 ja 44 kohta).
39 Unionin tuomioistuin on todennut tästä, että direktiivin 89/665 2 artiklan 6 kohdassa jäsenvaltioille annettu valtuus ei ole rajaton ja että sitä koskee edellytys, jonka mukaan kaikkien vahingonkorvauskanteiden esittämisen edellytykseksi asetetun aiemman kumoamisvaatimuksen on oltava tehokas (ks. vastaavasti tuomio 26.11.2015, MedEval, C-166/14, EU:C:2015:779, 36–44 kohta). Jäsenvaltioiden tehtävänä on erityisesti taata, että oikeutta tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin ja puolueettomaan tuomioistuimeen kunnioitetaan täysin Euroopan unionin perusoikeuskirjan (jäljempänä perusoikeuskirja) 47 artiklan ensimmäisen ja toisen kohdan mukaisesti (ks. vastaavasti tuomio 15.9.2016, Star Storage ym., C-439/14 ja C-488/14, EU:C:2016:688, 46 kohta).
40 Käsiteltävässä asiassa on todettava, että kansallisella prosessilainsäädännöllä, jossa on asetettu sen edellytykseksi, että siviilioikeudellinen vaatimus voidaan esittää tapauksessa, jossa julkisia hankintoja ja hankintasopimusten sopimuspuolten valintaa koskevia sääntöjä on rikottu, että kyseinen rikkominen on todettu aiemmin lopullisesti, ei viedä kyseiseltä tarjoajalta oikeutta tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin.
41 Edellä olevan perusteella ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen esittämään kahteen ensimmäiseen kysymykseen on vastattava, että direktiivin 89/665 2 artiklan 6 kohtaa on tulkittava siten, että se ei ole esteenä pääasiassa kyseessä olevan kaltaiselle kansalliselle prosessilainsäädännölle, jossa asetetaan sen edellytykseksi, että siviilioikeudellinen vaatimus voidaan esittää tapauksessa, jossa julkisia hankintoja ja hankintasopimusten sopimuspuolten valintaa koskevia sääntöjä on rikottu, että välityslautakunta tai tuomioistuin – joka tutkii välityslautakunnan ratkaisun tuomioistuinvalvonnan yhteydessä – on todennut kyseisen rikkomisen lopullisesti.
42 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin haluaa selvittää kolmannella kysymyksellään, onko unionin oikeutta tulkittava siten, että se on esteenä vahingonkorvauskanteen yhteydessä sellaiselle kansalliselle menettelysäännökselle, jossa rajataan tuomioistuinvalvonta, joka kohdistuu ensimmäisen asteen valvontaelimenä toimivan välityslautakunnan antamiin ratkaisuihin, jotka koskevat hankintaviranomaisten julkisten hankintojen sopimuksentekomenettelyissä tekemiä päätöksiä, koskemaan vain sellaisia perusteita, jotka on esitetty välityslautakunnassa.
43 Pääasiasta on todettava ensinnäkin – kuten ennakkoratkaisupyynnöstä käy ilmi –, että kansallisten tuomioistuinten, jotka vastaavat välityslautakunnan, joka käsittelee hankintaviranomaisten julkisten hankintojen sopimuksentekomenettelyissä tekemiin päätöksiin kohdistetut kumoamisvaatimukset ensimmäisenä asteena, antamien ratkaisujen valvonnasta, on jätettävä siviiliprosessilain 339/A §:n nojalla tutkimatta kaikki sellaiset uudet perusteet, joita ei ole esitetty välityslautakunnassa.
44 Fővárosi Ítélőtábla hylkäsi tämän säännöksen perusteella pääasian kantajan sille toisen asteen tuomioistuimena tekemän valituksen Fővárosi Bíróságin sellaisesta tuomiosta, jolla viimeksi mainittu tuomioistuin oli hylännyt sille ensimmäisen asteen tuomioistuimena tehdyn valituksen välityslautakunnan alun perin antamasta ratkaisusta. Edellä mainittu säännös on juuri se, jonka perusteella Legfelsőbb Bíróság hylkäsi pääasian kantajan Fővárosi Ítélőtáblan antamasta tuomiosta tekemän kassaatiovalituksen.
45 Ennakkoratkaisua pyytävän tuomioistuimen mukaan sekä siviiliprosessilain 339/A §:n että hankintalain 350 §:n soveltamisella saattaa kuitenkin olla unionin oikeuden vastainen yhteisvaikutus.
46 Se viittaa tältä osin 26.11.2015 annetun tuomion MedEval (C-166/14, EU:C:2015:779) 39 kohtaan ja korostaa, että oikeussuojavaatimusten tutkittavaksi ottamisen edellytyksiä koskevat oikeusvarmuuden vaatimukset ovat erilaisia vahingonkorvauskanteiden ja sopimuksen pätemättömäksi julistamista koskevien vaatimusten osalta. Oikeussuojakeinot, joilla pyritään hankintaviranomaisten ja sopimuspuoleksi valittujen tarjoajien välillä tehtyjen sopimusten pätemättömyyteen, on nimittäin perusteltua järjestää rajoittavalla tavalla, kun otetaan huomioon oikeusvarmuutta, joka tällaisilla sopimuksilla on voitava olla, koskevat vaatimukset. Sen sijaan koska vahingonkorvauskanteilla ei periaatteessa ole minkäänlaisia vaikutuksia jo tehtyihin sopimuksiin, ei olisi perusteltua asettaa niille yhtä tiukkoja menettelysääntöjä kuin ne, joita sovelletaan vaatimuksiin, joiden kohteena on tällaisten sopimusten olemassaolo tai täytäntöönpano.
47 Tästä on palautettava mieleen, että unionin tuomioistuin on 26.11.2015 antamansa tuomion MedEval (C-166/14, EU:C:2015:779) 41–44 kohdassa kyllä todennut, että tehokkuusperiaate on tietyissä olosuhteissa esteenä sille, että kansallisessa prosessijärjestyksessä asetetaan julkisia hankintoja koskevien tekomenettelyiden yhteydessä nostettujen vahingonkorvauskanteiden tutkittavaksi ottamisen edellytykseksi, että kyseistä hankintaa koskevan sopimuksen tekomenettely on aiemmin todettu lainvastaiseksi.
48 On kuitenkin korostettava, että unionin tuomioistuin päätyi tähän ratkaisuun hyvin erikoisessa yhteydessä, jossa aikaisempaa vaatimusta julkista hankintaa koskevan sopimuksen tekomenettelyn toteamiseksi lainvastaiseksi sillä perusteella, ettei siitä ollut ensin julkaistu hankintailmoitusta, koski kuuden kuukauden preklusiivinen määräaika, joka alkoi kulua hankintasopimuksen sopimuspuolen valintaa seuraavasta päivästä riippumatta siitä, oliko tästä vahinkoa kärsineellä henkilöllä ollut mahdollisuus saada tietää valintapäätöksen lainvastaisuudesta. Tällaisessa tilanteessa kuuden kuukauden määräaika saattoi nimittäin vaarantaa vahinkoa kärsineen mahdollisuuden kerätä kyseistä hankintaa koskevan sopimuksen tekomenettelyn laillisuuden riitauttamisen edellyttämät tiedot, muodostua näin esteeksi kanteen nostamiselle ja tehdä vahingonkorvausvaatimuksen esittämistä koskevan oikeuden käyttämisestä käytännöllisesti katsoen mahdotonta tai suhteettoman vaikeaa.
49 Pääasiassa kyseessä oleva tilanne eroaa kuitenkin selvästi 26.11.2015 annetun tuomion MedEval (C-166/14, EU:C:2015:779) taustalla olleesta tilanteesta.
50 Näin on siksi, että erona 26.11.2015 annetun tuomion MedEval (C-166/14, EU:C:2015:779) taustalla olleessa asiassa kyseessä olleeseen preklusiivista määräaikaa koskevaan säännökseen, siviiliprosessilain 339/A §:ssä säädetyllä menettelysäännöksellä ei loukata, kuten julkisasiamies on todennut ratkaisuehdotuksensa 47–49 kohdassa, perusoikeuskirjan 47 artiklan ensimmäisessä ja toisessa kohdassa taattua oikeutta tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin ja puolueettomaan tuomioistuimeen (ks. analogisesti tuomio 26.9.2013, Texdata Software, C-418/11, EU:C:2013:588, 87 kohta).
51 Vaikka on totta, että tässä kansallisessa menettelysäännöksessä säädetään, että välityslautakunnassa ja sen ratkaisuja valvovissa tuomioistuimissa esitettyjen perusteiden on oltava täysin yhtäpitävät ja suljetaan siten pois mahdollisuus, että oikeussubjekti voisi esittää uuden perusteen menettelyn kuluessa, se vaikuttaa kuitenkin osaltaan, – kuten julkisasiamies on todennut ratkaisuehdotuksensa 49 kohdassa – direktiivin 89/665 tehokkaan vaikutuksen säilymiseen; direktiivin tehokkaana vaikutuksena on – kuten unionin tuomioistuin on jo todennut – taata se, että hankintaviranomaisten lainvastaisiin päätöksiin voidaan hakea muutosta tehokkaasti ja niin nopeasti kuin mahdollista (ks. vastaavasti tuomio 15.9.2016, Star Storage ym., C-439/14 ja C-488/14, EU:C:2016:688, 43 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
52 Tästä on syytä palauttaa mieleen, että unionin tuomioistuin on todennut, että periaatteella, jonka mukaan aloitteen tekeminen oikeudenkäynnissä on asianosaisten tehtävä, ja tuomioistuimen on pitäydyttävä oikeusriidan kohteessa ja perustettava ratkaisunsa sille esitettyihin tosiseikkoihin ja pidättäydyttävä toimimasta viran puolesta paitsi poikkeuksellisissa tilanteissa yleisen edun sitä edellyttäessä, suojellaan puolustautumisoikeuksia ja turvataan menettelyn moitteeton kulku erityisesti välttämällä uusien perusteiden harkintaan liittyvät viiveet (ks. vastaavasti tuomio 14.12.1995, van Schijndel ja van Veen, C-430/93 ja C-431/93, EU:C:1995:441, 20 ja 21 kohta, ja tuomio 7.6.2007, van der Weerd ym., C-222/05–C-225/05, EU:C:2007:318, 34 ja 35 kohta).
53 Kuten unionin tuomioistuimelle jätetystä asiakirja-aineistosta käy ilmi, Hochtiefille ei ollut käsiteltävässä asiassa tehty mahdottomaksi esittää kumoamisvaatimusta hankintaviranomaisen päätöksestä, jolla se syrjäytettiin menettelystä, välityslautakunnassa eikä sen jälkeen kansallisissa tuomioistuimissa, jotka ovat vastuussa mainitun lautakunnan antaman ratkaisun tuomioistuinvalvonnasta.
54 Ei voida myöskään katsoa, että Hochtiefille olisi tehty mahdottomaksi vedota ajoissa perusteeseen, joka muodostuu asiallisesti siitä, ettei sillä ollut mahdollisuutta esittää näyttöä siitä, että tässä tapauksessa asiantuntijan, jonka se oli nimennyt hankkeen johtajaksi ja joka oli toiminut hankintaviranomaisen puolella, mukanaolo ei ollut omiaan vääristämään kilpailua, 3.3.2005 annetun tuomion Fabricom (C-21/03 ja C-34/03, EU:C:2005:127) 33–36 kohdassa annettujen ohjeiden mukaisesti.
55 Unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan on niin, että tulkinnalla, jonka se SEUT 267 artiklassa sille annettua toimivaltaa käyttäen antaa unionin oikeussäännölle, selvennetään ja täsmennetään tarvittaessa kyseisen oikeussäännön merkitystä ja ulottuvuutta niin, että unionin tuomioistuimen tulkinnasta ilmenee, miten tätä oikeussääntöä täytyy tai olisi täytynyt tulkita ja soveltaa sen voimaantulosta lähtien (ks. mm. tuomio 27.3.1980, Denkavit italiana, 61/79, EU:C:1980:100, 16 kohta ja tuomio 13.1.2004, Kühne & Heitz, C-453/00, EU:C:2004:17, 21 kohta).
56 Tästä seuraa, että pääasian kaltaisessa tilanteessa Hochtiefin kaltainen tarjoaja pystyi esittämään väitteen, jonka mukaan sille ei ollut annettu tilaisuutta esittää näyttöä siitä, että se, että se oli nimennyt hankkeen johtajaksi asiantuntijan, joka oli osallistunut tarjouspyynnön valmisteluun hankintaviranomaisen puolella, ei ollut omiaan vääristämään kilpailua, vaikka unionin tuomioistuimen merkityksellinen oikeuskäytäntö puuttuu tämän osalta.
57 Vaikka on totta, että 3.3.2005 annettu tuomio Fabricom (C-21/03 ja C-34/03, EU:C:2005:127) oli saatavilla unkarinkielisenä vasta sen jälkeen kun Hochtief oli esittänyt vaatimuksensa välityslautakunnassa ja vasta senkin jälkeen kun se oli valittanut välityslautakunnan ratkaisusta ensimmäisen asteen kansalliseen tuomioistuimeen, pelkästään tämän seikan perusteella ei voida päätyä katsomaan, että sen oli täysin mahdotonta esittää tällaista väitettä.
58 Edellä todetusta seuraa, että unionin oikeutta ja erityisesti direktiivin 89/665 1 artiklan 1 ja 3 kohtaa, kun se luetaan perusoikeuskirjan 47 artiklan valossa, on tulkittava siten, että se ei ole esteenä vahingonkorvauskanteen yhteydessä sellaiselle kansalliselle menettelysäännökselle, jossa rajataan tuomioistuinvalvonta, joka kohdistuu ensimmäisen asteen valvontaelimenä toimivan välityslautakunnan antamiin ratkaisuihin, jotka koskevat hankintaviranomaisten julkisten hankintojen sopimuksentekomenettelyissä tekemiä päätöksiä, koskemaan vain sellaisia perusteita, jotka on esitetty välityslautakunnassa.
1) Julkisia tavaranhankintoja ja rakennusurakoita koskeviin sopimuksiin liittyvien muutoksenhakumenettelyjen soveltamista koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 21.12.1989 annetun neuvoston direktiivin 89/665/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna käyttöoikeussopimusten tekemisestä 26.2.2014 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2014/23/EU, 2 artiklan 6 kohtaa on tulkittava siten, että se ei ole esteenä pääasiassa kyseessä olevan kaltaiselle kansalliselle prosessilainsäädännölle, jossa asetetaan sen edellytykseksi, että siviilioikeudellinen vaatimus voidaan esittää tapauksessa, jossa julkisia hankintoja ja hankintasopimusten sopimuspuolten valintaa koskevia sääntöjä on rikottu, että välityslautakunta tai tuomioistuin – joka tutkii välityslautakunnan ratkaisun tuomioistuinvalvonnan yhteydessä – on todennut kyseisen rikkomisen lopullisesti.
2) Unionin oikeutta ja erityisesti direktiivin 89/665 1 artiklan 1 ja 3 kohtaa, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2014/23, kun se luetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjan 47 artiklan valossa, on tulkittava siten, että se ei ole esteenä vahingonkorvauskanteen yhteydessä sellaiselle kansalliselle menettelysäännökselle, jossa rajataan tuomioistuinvalvonta, joka kohdistuu ensimmäisen asteen valvontaelimenä toimivan välityslautakunnan antamiin ratkaisuihin, jotka koskevat hankintaviranomaisten julkisten hankintojen sopimuksentekomenettelyissä tekemiä päätöksiä, koskemaan vain sellaisia perusteita, jotka on esitetty välityslautakunnassa.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


text:
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / luonto / vedenalainen taustakuva HD	vedenalainen taustakuva HD
3,767 näkymät
0	vedenalainen taustakuva HD
Tässä on paras kokoelma vedenalainen taustakuva HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täälläDownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön. 1.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos Like This vedenalainen taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Jeya Edellinen: älä touch puhelimeen taustakuvaksi HD
seuraava: lyöntiä tapetti HD
näkymät (1050) r taustakuvia HD
näkymät (734) Kaipaan sinua tapetti HD
näkymät (619) hd taustakuvia Android-puhelimissa lataa HD
suuri taustakuva HD1080 HD tapettihalveksittava minulle tapetticavaliers tapetti HDFantasy taustakuvattupakointi tapetti HDMichael Jackson taustakuvat HDpalmuja tapettitapetti macbook HDMini Cooper tapetti HD Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD hd HD HD HD


text:
trooppinen saari tapetti HD
Koti / Lisää / trooppinen saari tapetti HD
lähettänyt: Jeya marraskuuta 26, 2016 sisään Lisää Jätä kommentti 2,042 näkymät 0
Tässä on paras kokoelma trooppisen saaren tapetti HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos Like Tämä trooppinen saari taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
Edellinen: kc Chiefs tapetti HD
Seuraava: viileä 1080p taustakuvat HD
menetetty, Paras keikka taustakuva
kuinka suuri on meidän Jumalamme taustakuva

matches: HD HD HD HD HD HD


text:
a6026 | Norcar Pienkuormaimet
24.6 - 25.6
a6026 Ketterä ja tehokas
Norcar a6026 on peruskokoonpanossaan ketterä työkone. Vakaan teleskooppipuomin ansiosta korkealle nostaminen on helppoa ja turvallista. Nostokorkeus trukkihaarukalla on kokonaista 2,8 metriä. Nostopuomin ohjaus tapahtuu helposti ja miellyttävästi ohjaussauvasta teleskoopin ja ulkoisen hydrauliikan sähköisillä ohjauspainikkeilla. Säädettävä ohjauspyörä ja miellyttävästi jousitettu istuin tekevät ajamisesta rentouttavaa. Kaasupolkimella sekä ajosuuntapolkimella varustetun ohjausjärjestelmän ansiosta ohjaus on uskomattoman tarkkaa myös vaativia työlaitteita käytettäessä ja vaativassa maastossa ajettaessa. Norcar a6026 on tehokas työkone, jolla voidaan tehdä niin nosto-, lumenauraus- kuin maansiirtotöitäkin.
Valitse ajojärjestelmä tarpettesi mukaan
Norcar tarjoaa nyt kolme eri ajojärjestelmää ProDrive on vakiona kaikissa pienkuormaimissa, EasyDrive lisävarusteena kaikkii kuormaimiin ja Automotive lisävarusteena a-sarjan kuormaimiin.
Norcarin ”Comfort”-ohjaamo mahdollistaa turvallisen työskentelyn ympäri vuoden, säässä kuin säässä. Ohjaamo tarjoaa lämmitetyn ja äänieristetyn työympäristön josta on hyvä näkyvyys joka suuntaan.
Kääntösäde ja kuormituskorkeus
Kaatokuorma lavahaarukalla
Käännettynä
A. Kuljetusasento, kg
B. Puomi, vaaka, kg
C. Puomi, vaaka, kg
D. Puomi, vaaka+teleskooppi, kg
E. Puomi, vaaka+teleskooppi, kg
+vastapaino 180 kg
Sylinteritilavuus (cm³)
SAE, bruttoteho (kW/hv)
19,4/26,4
Suurin bruttovääntömomentti (Nm)
Moottorin kierrosluvulla (kierr./min)
Suurin kierrosluku ilman kuormaa (kierr./min)
Akku (V-Ah)
Generaattori (A)
Nestemäärät
Jäähdytysjärjestelmä (l)
Moottoriöljy (l)
Hydraulisäiliö (l)
Hydraulijärjestelmän kokonaistilavuus (l)
Nostovoima, hydraulinen (kg)
Murtovoima 50cm (kg)
Kaatokuorma, suorana (kg)
Kaatokuorma, käännettynä (kg)
Työpaino (kg)
Ajonopeus (km/h)
Vetovoima (kg)
Työhydrauliikka (l/min)
Järjestelmäpaine (bar)
Voimansiirron hydrauliikka (l/min)
Voimansiirron max järjestelmäpaine (bar)
Nosto, puomi (s)
Lasku, puomi (s)
Taitto, kauha (s)
Kaato, kauha (s)
Ohjausp. kierr. V/O (kierr)
Vakiovarusteet a6026
Suojakaari ROPS/FOPS, turvavyö
Työvalaistus edessä
Sähköisesti ohjattava seisontajarru / turvajärjestelmä
Nostopuomin kellunta-asento
Käsikaasu ja kaasupoljin
Kierrosluku-, tuntilaskuri, moottorilämpötilan- ja polttoainemittari
Käsinojilla varustettu jousitettu kuljettajan istuin
Säädettävä ohjauspyörä axeli
MultiFaster pikaliitin
Monitoimiliittimen ansiosta hydraulisten työlaitteiden vaihto on helppoa ja nopeaa. Kaikki hydrauliletkut kiinnitetään helposti yhtä aikaa eikä virheellisen kytkennän vaaraa ole. Paine vapautuu automaattisesti ilman öljyvuotoja.
600 mm:n teleskooppi antaa nostokorkeutta ja ulottuvuutta. Ohjataan sähköisesti puomin ohjaussauvasta.
Suojakatos FOPS
Teräskatos, joka suojaa kuljettajaa putoavilta esineiltä. Suositellaan vuokrattaviin koneisiin ja vaaditaan usein rakennuksilla työskenneltäessä.
Vetovoiman jako vaihe 1
Antaa paremman pidon liukkaalla tai epätasaisella alustalla. Veto on taattu saman puolen pyörille.
Yksi ProDrive-järjestelmän hienoista hyödyistä on jalkakaasun käyttö moottorin kierrosnopeuden nopeaan säätämiseen tarvittaessa nopeampaa nostamista ja lisätehoa ja muutoin rauhalliseen ja hiljaiseen ajoon, kun tehoa ei tarvita. ProDrive-järjestelmä sopii hyvin työhön, jossa vaaditaan erityistä tarkkuutta, kuten viheralueilla työskentelyyn, kivipäällystykseen ja purkutöihin.
Vetovoiman jako vaihe 2
Antaa jatkuvan vedon kaikille pyörille alustasta riippumattomasti.
Pitää työlaitteen säädetyssä asennossaan puomin nosto- ja laskuliikkeistä riippumattomasti. Lisää turvallisuutta ja tarkkuutta noston yhteydessä, erityisesti lavahaarukkaa käytettäessä. Lisää nostovoimaa jopa 20 %:lla.
Heilurilukitus
Lukitsee kuormaajan heiluriliikkeen keskiasentoon. Voidaan käyttää esimerkiksi tasoitustyössä, jos työlaite halutaan pitää takapyörien tasalla.
7002337
Kaksi ajonopeusaluetta
Vaihda vetovoiman ja nopeuden välillä. Pieni vaihde: 0-9 km/h, vetovoima 1100 kg. Suuri vaihde: 0-19 km/h, vetovoima 550 kg
7001739
Automotive ajojärjestelmässä ajosuunta valitaan kuormaajan ohjaussauvassa olevalla ajosuuntakytkimellä. Järjestelmä on helposti hallittava ja soveltuu erinomaisesti kuormaamisen lisäksi myös pitempään ajoon työskenneltäessä teillä ja kaduilla.
7007410
Hydrauliliitäntä takana
Yksitoiminen hydrauliliitäntä (1) ja vapaa paluu (3). Ohjaa hydraulisia työlaitteita suoraan ohjainsauvan painikkeilla. Takahydrauliliitäntä ei saa olla kytkettynä samaan aikaan etuhydrauliliitännän kanssa.
Hydrauliliitäntä taaksepäin
Sähköisesti ohjattu kaksitoiminen hydrauliliitäntä (1 ja 2) ja vapaa paluu (3). Ohjaa hydraulisia työlaitteita suoraan ohjainsauvan painikkeilla. Takahydrauliliitäntä ei saa olla kytkettynä samaan aikaan etuhydrauliliitännän kanssa.
Hydrauliöljyn virtaus max 24 l/min.
7007038
Toinen hydrauliliitäntä edessä 4,5
Sähköisesti ohjattu kaksitoiminen hydrauliliitäntä (4 ja 5). Mahdollistaa työlaitteiden useiden hydraulisten toimintojen ohjaamisen suoraan ohjaussauvan painikkeilla.
Hydrauliöljyvirtaus enintään 24 l/min.
7001743
Hydraulinen työlaitekiinnitys
Vaihda työlaitteita nopeasti ja helposti tarvitsematta poistua kuljettajan paikalta.
7005416
Hydrauliöljynjäähdytin
Pitää hydrauliöljyn lämpötilan oikealla tasolla käytettäessä työlaitteita, jotka vaativat suurta öljyvirtausta pitkien työrupeamien aikana.
7001835
Työvalot tehokkailla LED-valaisimilla. Valaisinpaketti sisältää seitsemän LED-valaisinta, jotka on suunnattu eteen, taakse ja sivuille suojakaareen kiinnitettynä sekä yhden valaisimen etuvaunussa työlaitteen valaisemiseksi tehokkaasti.
Peruutuspeilit kuormaajan kummallakin sivulla varmistavat miellyttävän ja turvallisen ajon.
7002604
Liikennevarustus
Valaistus ja varustus, joka vaaditaan yleisillä teillä ajettaessa. Yleisillä teillä ajamiseen vaaditaan katsastus ja rekisteröinti, ja käytännöt voivat vaihdella maakohtaisesti. Kysy jälleenmyyjältäsi neuvoja oman alueesi katsastuksesta.
Pyörivä varoitusvalo
Varoittaa ympäristöä työskentelevästä ajoneuvosta.
Työvalot taaksepäin
Takaosan suojakaareen kiinnitetyt tehokkaat työvalot.
Vastapaino- ja vetokoukkukiinnike
Kiinnike vetokoukun kiinnittämiseen sekä paikka neljälle 45 kg:n vastapainolle.
Kombi-vetokoukku
Yhdistetty 50 mm:n vakiokuulalla varustettu vetokoukku ja tappi vetosilmukalla vetoon. Asennukseen tarvitaan vastapaino- ja vetokoukkukiinnike 7004610.
7001837
50 mm:n vakiokuulalla varustettu vetokoukku.
Kiinnitykseen tarvitaan vastapaino- ja vetokoukkukiinnike 7004610.
Vastapaino 45 kg
Lisää koneen vakautta raskaita kuormia käsiteltäessä. Kiinnitetään helposti ilman työkaluja vastapaino- ja vetokoukkukiinnikkeeseen 7004609. Enintään 4 kpl (180 kg)
7001911
Generaattori 60 A
Tehokkaampi generaattori runsaasti virtaa kuluttaville koneille. Suositellaan koneisiin, joissa on liikennevarustus ja lämmitettävä ohjaamo.
Sähkölämmitteinen istuin
Istuinosan lämmitys tekee ajamisen miellyttäväksi kylmällä säällä.
7001747
Komfort-istuin
Komfort-istuin varastettu matalaprofiilisilla mekaanisilla jousilla, jotka vähentävät tehokaasti värehtelyä. Painosäätö-alue 50-170 kg. Selkänojan korkeuden säätö ja säädettävät käsinojat.
Komfort-istuin, sähkölämmitteinen
Komfort-istuin, jossa sekä istuintyynyn että selkänojan lämmitys
7006835
Moottorin ja eturungon alle kiinnitetty teräslevy suojaa konetta työskenneltäessä vaikeassa maastossa.
Helpottaa käynnistymistä ja vähentää kulumista kylmäkäynnistyksissä. Suositeltava käyttöaika 30 min.
Suojaa lentäviltä esineiltä esimerkiksi työskenneltäessä hakkurilla, iskuvasaralla tai lumilingolla. Tuulilasinpyyhin ja lasinpesin sisältyvät pakettiin.
7002318
EasyDrive-järjestelmä sopii hyvin tilanteisiin, joissa käyttäjiä on paljon, kuten vuokraustoimintaan, talleilla ja yksityiskäyttäjille. EasyDrive-järjestelmän ansiosta käyttäjät oppivat nopeasti käyttämään kuormaaja turvallisesti ja tehokkaasti.
Kätevä ja kompakti vastapaino a-sarjan kuormaajille. Vastapainon ja lisävarusteiden kiinnike asennetaan runkoon helposti pulttikiinnityksellä. Vastapainot valitaan tarpeen mukaan ja lukitaan paikoilleen läpivientipultilla. Manuaalisen käsittelyn helpottamiseksi vastapainot on varustettu nostosilmukoilla ja lovilla. Vetokoukku voidaan kiinnittää vastapainon kiinnikkeeseen.
Vastapaino: 7008285
Renkaat 23 x 8,5 - 12 IN
Kulutusta kestävät yleisrenkaat, joka kestävät kovaa kuormitusta. Soveltuvat työskentelyyn kovilla alustoilla, kuten asvaltilla, betonilla ja kovaksi puristetulla soralla. Koneen leveys 107 cm.
Renkaat 23x10-12 IN
Kompaktit puhkeamattomat renkaat, ei ilmatäytettä. Kulutusta kestävät ja raskasta kuormitusta kestävät. Lisäävät koneen painoa. Koneen leveys 113 cm.
Renkaat 23 x 10,5 - 12 TR
Traktorikuvioiset renkaat. Tarjoavat hyvän pidon ja soveltuvat pehmeille alustoille, kuten multamaahan, hiekalle ja soralle. Renkaiden kuviointi on muotoiltu niin, että niiden pinta pysyy puhtaana märällä alustalla ajettaessa. Koneen leveys 113cm.
Renkaat 23 x 10,5 - 12 GR
Tiheäkuvioiset renkaat. Hyvin pitävät ja alustaa säästävät pehmeät renkaat. Soveltuvat työskentelyyn nurmikoilla, sorapintaisilla kulkuväylillä ja kaduilla. Renkaat ovat hyvät myös lumella ja jäällä. Renkaiden leveys mahdollistaa alhaisen maapaineen.
7001769
Renkaat 23 x 12,5 - 12 GR
Tiheäkuvioiset renkaat. Hyvin pitävät ja alustaa säästävät pehmeät renkaat. Soveltuvat työskentelyyn nurmikoilla, sorapintaisilla kulkuväylillä ja kaduilla. Renkaat ovat hyvät myös lumella ja jäällä. Renkaiden leveys mahdollistaa alhaisen maapaineen. Koneen leveys 125 cm.
Renkaat 23 x 8,5 - 12 GR
Tiheäkuvioiset renkaat. Hyvin pitävät ja alustaa säästävät pehmeät renkaat. Soveltuvat työskentelyyn nurmikoilla, sorapintaisilla kulkuväylillä ja kaduilla. Renkaat ovat hyvät myös lumella ja jäällä.
Kulutusta kestävät yleisrenkaat, jotka kestävät raskasta kuormitusta. Soveltuvat työskentelyyn kovilla alustoilla, kuten asvaltilla, betonilla ja kovaksi puristetulla soralla. Koneen leveys 99 cm.
Erittäin soveltuva
Tasoituskauha (120 cm)
HD Kauha (120 cm)
Kevytainekauha (120 cm)
HD Kauha (140 cm)
HD Kauha (105 cm)
HD Kauha (90 cm)
Monitoimikauha (125 cm)
Sovitin Norcar Trima/SMS
Matrix, asfaltin levittäjä
Trukkihaarukka 100 cm
Tasoituslana
Tasoituslana HD (120 cm)
Tasoituslana HD (150 cm)
Perävaunu, 3-tie kippi
Kallistussovitin
Lumen puskulevy 190 cm
Takahiekoituslaite
Lumen puskulevy 25 + 25
Puskuharja 200 cm
Pyöröharja (muovi + teräs)
Puskuharja 150 cm
Pyöröharja (muovi)
Tuorerehutalikko (105 cm)
Lantatalikko, pitkät piikit (112 cm)
Lantatalikko, pitkät piikit (155 cm)
Kourakauha (105 cm)
Pyöröpaalipiikki
Kevytainekauha (105cm)
Yleiskauha (108 cm)
Tasoituskauha (150 cm)
Kevytainekauha (150 cm)
Lumen puskulevy 140 cm
Ruohonleikkuri (120 cm)
Tuorerehutalikko (90 cm)


text:
Oikeuslaitos ja poliisi: maaliskuuta 2011
Lähettänyt Erkki Aho klo 19.13 Ei kommentteja:
Jokilaaksojen poliisipäällikkö Petri Oulasmaa on vastannut minulle 15.3.2011 virka-apupyyntööni, tutkintapyyntööni, selvityspyyntööni ja rangaistus- ja korvausvaatimukseeni seuraavasti:
Poliisilaki laki sanoo näin:
katso lisää Poliisilaki http://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1995/19950493
katso Rikoslaki http://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1889/18890039001
Voidaan perustellusti kysyä: Onko poliisin toiminta lain mukaista?
Lähettänyt Erkki Aho klo 18.50 Ei kommentteja:
Johtava kihlakunnansyyttäjä Elsa Kauhanen
Elsa.Kauhanen@oikeus.fi
Pyydän tutkimaan onko Rovaniemen hovioikeuden neuvos ja asian esitellyt Anu Mäki syyllistynyt virkavirheeseen tai vakavampaan rikokseen valmistellessaan ja toimiessaan esittelijänä tuomiossa nro 239 antopäivä 10.3.2011 diaarinumero R10/904 Kovalainen/Aho.
Selostus tapahtumista:
Ylivieska-Raahen käräjäoikeuden tuomari Jaakko Raittila oli kirjoittanut oikeudenpäätöksen valmiiksi jo ennen oikeudenkäyntiä. Oikeudenkäynnin päättyessä hän kysyi, että voiko hän antaa heti päätöksen asiassa. Mikko Kovalainen vastusti päätöksen antamista heti ja siksi käräjätuomari Jaakko Raittila siirsi päätöksen antamisen asiassa myöhäisempään ajankohtaan eli 6.9.2011. On täysin selvää, että käräjätuomari Jaakko Raittila oli kirjoittanut päätöksen etukäteen valmiiksi, koska oli valmis lukemaan päätöksen heti oikeuskäsittelyn päättyessä. Hän ei olisi voinut antaa päätöstä heti, ellei se ollut valmiiksi kirjoitettuna jo ennen oikeudenkäyntiä. Voiko oikeudenkäynti olla oikeudenmukainen, jos ja kun oikeuden päätös on etukäteen kirjoitettu valmiiksi?
Ylivieskan-Raahen käräjäoikeuden tuomari Jaakko Raittila ei suostunut ottamaan todistusaineistoa vastaan oikeudenistunnossa. Oikeudenistuntoa seuraamassa ollut kärsämäkinen Aimo Remes on antanut kirjallisen todistuksen siitä, että käräjätuomari Jaakko Raittila kieltäytyi ottamassa todistusaineistoa vastaan. Rovaniemen hovioikeus ei mainitse tästä todistajalausunnosta mitään päätöksessään. Miksi todistajalausunto on jätetty kokonaan käsittelemättä?
On täysin selvää ettei käräjätuomari Jaakko Raittila voinut ottaa todistusaineistoa vastaan, koska hän oli kirjoittanut oikeuden päätöksen etukäteen valmiiksi. On selvä ja paha virhe, jos tuomioistuin sivuuttaa kokonaan tuomiossaan puolustuksen esittämän, syytettä vastaan puhuvan näytön ja sen arvioinnin. Syytetyn ja puolustuksen pitää saada tuomion perusteluissa vastaus kaikkiin asiaväitteisiinsä ja kaikkeen syytettä vastaan puhuvaan näyttöön. Tätä edellyttää asianosaisen kuulemisperiaate ja Euroopan ihmisoikeussopimuksessa korotettu oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin vaatimus. Oikeudenkäynti on kiistatta ollut EU:n ihmisoikeussopimuksen vastainen eikä ole täyttänyt oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin vaatimuksia.
Ylivieska-Raahen käräjäoikeudenistunto on ollut myös Euroopan Ihmisoikeussopimuksen 6 artiklan 3c kohdan vastainen, koska käräjätuomari Jaakko Raittila esti minulta oikeusavustajan käytön. Katso oikeudenkäyntiä seuranneen Aimo Remeksen todistajalausunto kohdasta http://ahonblogi.blogspot.com/2011/01/la-01012011.html
Näin ollen oikeudenkäynti ei voinut olla oikeudenmukainen. Katso EU:n Ihmisoikeussopimus:
Artiklan 1. kappaleessa on vain pääkohdat seikoista, jotka oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin kuuluu (laillinen ja riippumatron tuomioistuin, oikeudenkäytön julkisuus). Oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin sisältö onkin jätetty ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön varaan. Kuitenkin artiklan 3. kappaleessa on säädetty vähimmäisoikeuksista, jotka rikoksesta syytetylle on taattava.
21 §. Oikeusturva. Jokaisella on oikeus saada asiansa käsitellyksi asianmukaisesti ja ilman aiheetonta viivytystä lain mukaan toimivaltaisessa tuomioistuimessa tai muussa viranomaisessa sekä oikeus saada oikeuksiaan ja velvollisuuksiaan koskeva päätös tuomioistuimen tai muun riippumattoman lainkäyttöelimen käsiteltäväksi .Käsittelyn julkisuus sekä oikeus tulla kuulluksi, saada perusteltu päätös ja hakea muutosta samoin kuin muut oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin ja hyvän hallinnon takeet turvataan lailla.
Ylivieska- Raahen käräjäoikeuden tuomio perustui Raahen käräjäoikeuden väärän tuomioon. Tuomio oli saatu aikaan rikollisesti johtuen esteellisen syyttäjän ja esteellisen tutkinnanjohtajan toiminnasta. Lisäksi Raahen käräjäoikeudenistunnossa käräjätuomari Jyrki Määttä ei ole antanut minun kuulustella vastapuolen eli Mikko Kovalaisen todistajaa Kalervo Savolaista. Menettely on Euroopan Ihmisoikeussopimuksen 6 artiklan vastainen menettely. Asian on kirjallisesti ja valaehtoisesti todistanut kolme henkilöä: Alpo Ylitalo Kokkolasta, Pentti Heikkinen Suomussalmelta ja Olli Puolitaival Jäälistä. Katso Selvityspyyntö oikeuskanslerille http://oikeuslaitosjapoliisi.blogspot.com/2010/02/selvityspyynto-oikeuskansleri-jaakko.html
Allaolevassa linkissä Tutkinnajohtaja Tapani Tasannon toiminta on kuvia todistusaineistoista. Kuvan 1 aineisto, minkä jätin oikeuskäsittelyssä Ylivieskan-Raahen käräjäoikeuteen liitettäväksi oikeudenkäynnin asiakirja-aineistoon, joutui ikään kuin ”hukkaan”, mutta Rovaniemen hovioikeuden vaatimuksesta aineisto toimitettiin Rovaniemen hovioikeuteen, mutta se on jostain syystä jätetty kokonaan käsittelemättä oikeuskäsittelyssä. Jälleen tullaan siihen tosiasiaan, ettei oikeuskäsittely täytä oikeudenmukaisen mukaisen oikeudenkäynnin perusteita, koska todistusaineista jätetään käsittelemättä.
Tässä yhteydessä on syytä tarkastella rikosprosessin tehtävää:
1. rikosoikeuden ja rikosoikeuden toteuttaminen
- jotta laki ja oikeus tapahtuisivat yksittäistapauksissa
- prosessi on olemassa aineellista oikeutta varten
- konfliktien ratkaiseminen
- oikeussuojan antaminen
- selvittää epäilty rikos ja siihen syyllistynyt hlö jä määrätä RL:n mukainen seuraamus
- rikosoikeudellisen oikeudenmukaisuuden toteuttaminen
- rangaistus kohdistettava oikeaan hlöön
- oltava oikeassa suhteessa tekoon ja syyllisyyteen
- retrospektiivinen tarkastelutapa (menneiden tapahtumien oikeudellinen arviointi)
2. rangaistuksen yleistävän vaikutuksen toteuttaminen
- tulevan käyttäytymisen ohjaaminen
- prospektiivinen näkökulma
- vahvistaa normien ja yhtenäisen moraalin toteuttamista yhteiskunnassa
3. oikeutta luova funktio
Voidaan perustellusti kysyä, että onko Ylivieska-Raahen käräjäoikeuden ja Rovaniemen hovioikeuden toiminta ollut asiassa rikosprosessin tehtävän mukaista. – Onko konflikti pystytty ratkaisemaan? – Onko oikeussuojaa annettu oikein? – Onko selvitetty epäilty rikos? – Onko oikeudenmukaisuus toteutunut? – Onko rangaistus kohdistunut oikeaan henkilöön? Onko rangaistus oikeassa suhteessa tekoon ja syyllisyyteen? Onko suoritettu retrospektiivinen tarkastelutapa?
Voidaan todeta, että näissä esitetyissä asioissa on jäänyt paljon parantamisen varaa.
Rikosprosessin arvot, tavoitteet, periaatteet
a. rikosprosessille asetettavat tavoitteet
- tuomio-oikeellisuuden vaatimus
- varmuuspa
- prosessuaalinen totuus
- prosessiekonomia (nopeus, halpuus)
- tehokkuuspa ~ tarkoituksenmukaisuuspa
- täyden näytön vaatimus . beyond any reasonable doubt
- syyttömyysolettama (sjän todistus- ja selvittämistaakka, korkea näyttökynnys)
- sovittelu-instituutio rikosprosessissa
b. oikeudenmukainen rikosprosessi ihmis- ja perusoikeutena
- lainkäytön ulkoinen uskottavuus: justice must not only be done, it must also undoubtly and
manifestly be seen to be done
- elementteinä as.os. vaik.mahdollisuudet, kohtelu prosessissa, yhdenmukaisuus,
puolueettomuus, oikaistavuus, ymmärrettävät perustelut
- epäillyn oikeusturva
- rikosprosessi puuttuu ihmis- ja perusoikeuksiin: hlökoht vapaus, fyysinen koskemattomuus,
kotirauha jne. < ynti =" fair"> asiaa ei saa ratkaista ennen kuin molempia partteja kuultu (audiatur et altera pars), tuomioistuimen asiana huolehtia pa:n noudattamisesta ex officio, ulottuu siihen, että partille varattava tilaisuus lausua käsityksensä ti:n hankkimasta selvityksestä > koko aineiston, johon ratkaisu perustetaan, tulee olla asianosaisten arvioitavissa, kontradiktorisuus liittyy läheisesti em.
syistä equality of armsiin
1) omat vaatimukset + todisteet
2) saatava tietoonsa vastapuolen aineisto
3) tosiasiallinen mahdollisuus esittää vastine vastapuolen vaatimuksiin
4) vastakuulustelu
5) käsityksen lausuminen ti:n ex officio hankkimasta selvityksestä
6) saatava tilaisuus lausua oikeudenkäyntiaineiston juridisesta arvioinnista
7) saatava tilaisuus lausua prosessinedellytyksistä ym. rosessia kosk. kysym.
- Rikosprosessissa eritoten: kuultava, ei riitä että varataan tilaisuus tulla kuulluksi
d. menettelyperiaatteet
- välittömyys, suullisuus, keskitys
- lisäksi julkisuusperiaate ja kontradiktorinen periaate laajassa mielessä
- ohjaavat prosessin ulkoista kulkua
- missä vaiheessa ja millä tavalla esitettyyn aineistoon ti saa ratkaisun perustaa
- prosessiekonomiayhteydet
1) Välittömyys
- koskee asos lausumia ja todistelua
- ok-aineisto esitetään suoraan tuomareille
- ratkaisu saadaan perustaa em. tavalla vastaanotettuun materiaaliin
- tuomarin omat, välittömät näkö- ja kuulo ym. Aistihavainnot
- vain se aineisto, joka esitetty pääkäsittelyssä (ROL 11:2,1)
- todisteet on otettava vastaan pääkäsittelyssä (ok 17:8a,1)
- aineiston esittämissä / vastaanottamisessa ei välikäsiä (ts. ei kirjallisia
todistajankertomuksia, oikeudenkäyntikirjelmiä, esitutkintapöytäkirjoja tms.), yhteys
suullisuusvaatimukseen
- ei sellaista tuomaria, joka ei ole ollut läsnä koko pääkäsittelyn aikaa
- päätösneuvottelu ja tuomio heti pääkäsittelyn päätyttyä tai viimeistään seuraavana
arkipäivänä, ellei ROL 11:7 kansliatuomiota tarvita - vapaa todistusharkinta (OK 17:2,1)
2) Suullisuus
- esittämistapa: lausumat suullisesti
- esittämis- ja lukemiskielto
- vapaa todistusharkinta (OK 17:2,1)
3) Keskitys
- Asian käsittely yhtäjaksoisesti tai peräkkäisinä päivinä (ROL 6:9)
- Lykkäyskielto (ROL 6:10:n tärkeä syy)
- Yli lykkäyskiellon " uusi pääkäsittelye. rooliperiaatteet
- määräämisperiaate (dispositiivinen periaate) vs. virallisperiaate JA käsittelyperiaate vs.
tulkintamenetelmä
- dispositiivinen pa: asos ratkaiseeko, nostaako kanteen, luopuuko kanteen ajamisesta,
sopiiko, mitä vaatimuksia haluaa esittää ja millä perusteella, mitä kannelajia haluaa käyttää,
saatetaanko asia välimiesoikeudenkäyntiin
- virallispa: oikeussuojaa annetaan asos tahdosta riippumatta ex officio (ti, sjä)
- käsittely- ja tulkintamenetelmä: kuuluko esitettyjä vaatimuksia tukevien tosiseikkojen
selvittäminen yksin asos vai voiko ti perustaa tuomion sellaiseen, johon asos ei ole vedonnut
ja kenen tehtävä on hankkia tarvittavat todisteet --- ilmenee aineellisena prosessinjohtona
- rikosprosessissa voimassa virallispa eikä dispositiivinen pa: 1) syyteoikeus själlä 2) sjä ei
voi sopia epäillyn kanssa 3) myöntäminen ei sido 4) tuomioon perustuttava materiaaliseen
tulkintaan, pelkkä tunnustus ei riitä
- Suomessa ei plea bargainingia (syytetingintää, vrt. jenkkisarjat), kuitenkin RL 3:5,3:n
mukaan ti voi jättää tuomitsematta / lieventää, jos rikoksentekijä edistää rikoksen selvittäm.
- Inkvisitorinen menetelmä (aloite- ja määräysvalta tuomarilla) vs. akkusatorinen (syyttäjällä)
menetelmä (tutkimis/syyttämis)
- Akkusatorinen menetelmä
1) tuomitseminen ja syyttäminen erotettu riippumattomien orgaanien tehtävä
2) oikeudenkäyntialoite yksin själlä – myös syytteen perumisoikeus
3) syyte rajaa ti:ta sitovasti tutkinnan kohteen (syytesidonnaisuus)
4) todistusaineiston hankkiminen ja näytön esittäminen syyttäjän heiniä
(selvittämistaakka)
5) tasavertaisina asianosaisina sjä ja stty
f. ratkaisuperiaatteet
- syyttömyysolettama
- in dubio pro reo (epäselvässä näyttötilanteessa asia syytetyn eduksi)
- in dubio mitius (rikoslakia tulkittava epäselvässä tilanteessa syytetyn kannalta lievemmin)
- favor defensionis (puolustuksen suosimispa tietyissä tilanteissa, esim. reformatio in peius
vain syytetyn eduksi)
- vapaan todistusharkinnan periaate (OK 17:2,1)
- jura novit curia (ti:n tunnettava lain sisältö ja sovellettava sitä ex officio)
- sjän ratkaisuntekoa ohjaa objektiviteettiperiaate: huomioitava syyttömyyttä tukevat seikat ja
rangaistavuutta lieventävät asianhaarat
- syytesidonnaisuuden pa --- syyttäjän väittämistaakka
RIKOSPROSESSIOIKEUDEN LÄHTEET
a) Oikeudenkäymiskaari ja muut prosessilait
- Lähinnä alioikeusuudistus ja sitä myöden jako valmisteluun ja pääkäsittelyyn
- Uusi ETL v. 1989 alusta
- voimassa 1.10.1997 alkaen
- ROL 12:1:n viittaukset OK:een
- Yhteisiä rikos/riitaprosesseille OK 11 (tiedoksianto), 12 (asianosaiset), 17 (todistelu), 22
(pöytäkirja), 23:1-4 (äänestäminen) luvut
c) Uuden lain tavoitteet ja pääsisältö
- Akkusatoriselle menetelmälle rakentuminen
- Suullisuus, välittömyys, keskitys
- Asianosaisen toissijainen syyteoikeus (ROL 1:14,1)
- Asianomistajan yksityisoikeudellinen vaatimus pääsääntöisesti pyynnöstä syyttäjän tehtävä
(ROL 3:9)
- Syytettyä kuulematta selvissä rikosasioissa tuomio, jos syytetty on kutsuttu (tuomiona
sakkoa tai <> <>
d) Ihmisoikeudet rikosprosessin lähteenä
- EIS ja KP-sopimus
- Merkitys ilmenee välittömänä vaikutuksena (asianosaisilla oikeus vedota niihin ja ti
ratkaisee kysymyksen suoraan määräyksen nojalla) tai tulkintavaikutuksena (ihmis- tai
perusoikeudella merkitystä tulkittaessa tavallista lainsäädäntöä, esim.
ihmisoikeusmyönteinen prosessinormin tulkinta)
- Ihmisoikeusnormien julistuksenomaisuus, väljyys, arvoperusteisuus
e) Prosessuaaliset perusoikeudet
- Asian käsittely ilman aiheetonta viivytystä
- Oikeus tulla kuulluksi
- Perusteltu päätös
- Muutoksenhakuoikeus
- Oikeudenmukainen oikeudenkäynti
SYYTTÄJÄ JA POLIISI
-Tehtävä: rikosoikeudellisen vastuun toteuttaminen rikosasian käsittelyssä, syyteharkinnassa
ja oikeudenkäynnissä asianosaisen oikeusturvan ja yleisen edun vaatimalla tavalla (SjäL 1:1)
- Syyteharkinta – esitutkinnassa ja pakkokeinojen käytössä tutkinnan johtamiseen liittyvä
tehtävä – syytteen nostaminen ja ajaminen ml. Muutoksenhaku – seuraamusluonteinen
syyttämättäjättäminen ja rangaistusmääräyksen antaminen
- Syyttäjävetoisuus: rajaa oikeudenkäynnin kohteen
- Huomioitava myös epäillyn syyllisyyttä vastaan puhuvat tosiseikat, samoin rangaistuksen
mittaamiseen vaikuttavat lieventävä asianhaarat tuotava esiin
- Valtakunnansyyttäjän oikeus antaa yleisiä määräyksiä ja ohjeita, ei syyteharkinnan sisältöä
koskevia yleisohjeita / määräystä, miten tapaus on in casu ratkaistava
- Poikkeukset SjäL 10,2 §:ssa
- EI voi määrätä: a) alemman syyttäjän tehtävä tietyn sisältöinen syyteharkintaratkaisu tai b)
kieltää alemaa sjää tekemästä syytettä, johon sjä on päätynyt
e) Paikallissyyttäjät
Poliisi rikosprosessissa
ETL 16 § esteellisyydet tutkinnanjohtajasta ja tutkijasta ( asianosaissukulaisjäävit, intressi- , edustaja-, palvelus-, yhteisö – ja yleisklausuulijääviys
ROL 2:1
ROL 9:1 valtion velvollisuus korvata aiheettomasti syytetyn ok-kulut
puolustaja ja asianomistajan oikeudenkäyntiavustaja voidaan määrätä milloin tahansa prosessin kuluessa kunnes annettu tuomio on lainvoimainen.
- tutkijan ennakkoluulottomuus
Syyttömyysolettama ETL 7.2 §
Toimittava siten, ettei ketään aiheettomasti aseteta epäluulon alaiseksi ETL 8.1 §
Vähimmän haitan periaate ETL 8.2§
On huomattava, että syyttäjä Esa Mustonen on moniin kiistattomiin rikoksiin syyllistyneen syyttäjä syyttäjä Sulo Heiskarin rikostoveri ja toisaalta tutkijat Harri Rahkola ja Raimo Ollila ovat tässä prosessissa kiistattomiin rikoksiin syyllistyneen Petri Oulasmaan alaisia niin rikostutkinnan eivät ole voineet olla puolueettomia eikä oikeudenkäynnit oikeudenmukaisia. Tutkinnanjohtaja Tapani Tasanto on kiistattomasti osoittanut puolueellisuutensa asioissa ja kiistattoman esteellisyytensä asioissa samoin kuin poliisi Jaakko Savilampi.
Käräjätuomari Jaakko Raittila oli esteellinen jo sen johdosta, että hän ei ollut perehtynyt asioihin, jotka hänelle lähetin sähköpostitse ja osoitin kiistattomasti tutkijan, tutkinnanjohtajan ja syyttäjän esteellisyyden asioissa. En mennyt oikeudenistuntoon, koska huomasin, että oikeuden tarkoituksena oli vain suojella rikollisten toimintaa. Käräjätuomari Jaakko Raittila oli päättänyt kantaa kortensa kekoon rikollisten suojelussa. Nyt Rovaniemen hovioikeus jätti kaiken tämän asian käsittelemättä. Siis aineiston, jonka sain Ylivieskan-Raahen käräjäoikeudessa usean virka-apun jälkeen.
Tarkemmin asiat selviävät blogistani http://oikeuslaitosjapoliisi.blogspot.com/
Mikä on todistusaineistona asioissa. Minä en ole saanut oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä eikä todistajiani ole kuultu eikä todistusaineistoa ole otettu vastaan. En ole saanut asioille suullista käsittelyä Rovaniemen hovioikeudessa. Asiat ovat nyt purkuasioina korkeimmassa oikeudessa.
Vaadin kaikille rikoksiin syyllistyneille ankarinta Suomen lain mukaista rangaistusta sekä aiheutettujen vahinkojen täysimääräistä korvaamista.
Kalajoella 17.03.2011 Erkki Aho Kalajoen kaupunginvaltuuston varapuheenjohtaja
Valtakunnansyyttäjävirasto on tehnyt 02.03.2011 päätöksen Dnro 155/21/09. Päätöksen ovat allekirjoittaneet apulaisvaltakunnansyyttäjä Jorma Kalske ja neuvotteleva Virpi Jalkanen. Päätös on jaettu tiedoksi kihlakunnan syyttäjä Kirsi Männikölle ja johtavalle syyttäjälle Elsa Kauhaselle.
Kansalaiset kautta maailman ja myös Suomen viranomaiset voivat perehtyä tapahtuneeseen tämän videon avulla
ja tämän selvityksen avulla
sekä verrata totuutta apulaisvaltakunnansyyttäjän päätökseen.
Lisäinformaatiota saa muun muassa vastineestani asianajaja Pirkko Braxin vastineeseen Suomen Asianajajaliittoon, jolle olen toimittanut kirjalliset todistusaineistot asioista.
Vastaus diaarinumero S11/ 85
Euroopan ihmisoikeustuomioistuin (EIT) on jakanut 15 viime vuoden aikana Suomelle enemmän tuomioita kuin kaikille muille Pohjoismaille yhteensä. Turun Sanomien mukaan Suomi on saanut 15 vuodessa 74 langettavaa päätöstä. Samaan aikaan Ruotsi on todettu syylliseksi 22 kertaa, Norja 19 kertaa, Tanska 9 kertaa ja Islanti 6 kertaa. Koska uutinen on vanha, niin nyt tuomioita on huomattavasti enemmän.
http://formin.finland.fi/public/default.aspx?contentid=266&RefID=186529&nodeid=31355&culture=fi-FI&contentlan=1
Euroopan Ihmisoikeusistuimen tuomioita Suomelle
http://www.formin.fi/Public/default.aspx?contentid=186529&nodeid=31355&contentlan=1&culture=fi-FI
http://eok.fi/eok/index.php?option=com_content&task=view&id=379&Itemid=65
On selvä ja paha virhe, jos tuomioistuin sivuuttaa kokonaan tuomiossaan puolustuksen
esittämän, syytettä vastaan puhuvan näytön ja sen arvioinnin. Syytetyn ja puolustuksen pitää saada tuomion perusteluissa vastaus kaikkiin asiaväitteisiinsä ja kaikkeen syytettä vastaan puhuvaan näyttöön. Tätä edellyttää asianosaisen kuulemisperiaate ja Euroopan ihmisoikeussopimuksessa korotettu oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin vaatimus.
Syyt, jotka aiheuttava sen, että kansalaiset eivät saa oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä ovat seuraavia:
1. Poliisi ei tutki, koska poliisilla on puutteellinen ammattitaito eikä poliisi hallitse talousrikosasioita. Lisäksi poliisi on laiska ja ylimielinen. On syytä epäillä, että virkamerkki korvaa ammattitaidon.
Otan esimerkkinä Oulun poliisin Tapani Tasannon toiminnan.
Tässä näyte Tapani Tasannon toiminnasta sähköposteina, jotka hän on lähettänyt minulle:
On huomattava, että tässä tapauksessa poliisi Tapani Tasanto on tutkinnanjohtajana ja hän on antanut asiassa myös seuraavan määräyksen katso: Tapani Tasannon toiminta: http://oikeuslaitosjapoliisi.blogspot.com/2011/02/tapani-tasannon-toiminta.html
Kuten huomataan, niin Tapani Tasannon toimintaa on syytä esitutkintalain ja poliisilain vastaiseksi ja myös selkeästi rikoslain vastaiseksi.
Poliisissa toimii kollegiaalinen suojelujärjestelmä. Katso
Katso syyttäjä Kirsi Männikön toiminta http://oikeuslaitosjapoliisi.blogspot.com/2009/09/10-vuotta-ehdotonta-vankeutta.html
3. Laillisuusvalvonnan tila
Laillisuusvalvonta ei toimi. Laillisuusvalvojat eivät palvele asiakkaitaan, vaan tekevät tutkimatta ei anna aihetta päätöksiä. Kysymys on todella törkeästä virkavallan väärinkäytöstä. Suomen kansa ei voi olla niin väärässä kuin laillisuusvalvojien päätökset osoittavat. Laillisuusvalvojien toiminnan valvonta ei toimi. Perustuslakivaliokunnan viimeinen ei kokoomuslainen puheenjohtaja on Urho Kekkonen. Miksi kokoomukselle on ollut tärkeää suojella rikollisuutta?
4. Tämä on tilanne
Suomessa toimii selkeä oikeus- ja asianajajamafia. Suomi ei ole oikeusvaltio.
Lähettänyt Erkki Aho klo 15.44 Ei kommentteja:
esittelijä Vilja Hahto
Asia: H/2010/211 Tuomioiden purkujen kiirehtinen ja kiireelliseksi määrääminen
Pyydän korkeinta oikeutta määräämään asiani kiireelliseksi. Asian kiireelliseksi määräämisestä säädetään OK 19 luvussa (363/2009). Asia voidaan OK 19:1:n mukaan määrätä kiireelliseksi eli käsiteltäväksi ennen muita asioita, jos asian käsittelemiselle kiireellisesti on erityisen painava syy ottaen huomioon oikeudenkäynnin kesto, asian laatu ja merkitys asianosaisille sekä muut perusteet kiireelliseksi määräämiselle.
Asiani käsittely on kestänyt jo lähes 16 vuotta. Asia nopealla käsittelyllä on suuri merkitys koko suomalaiselle yhteiskunnalle, asianosaisille ja tietenkin minulle ja perheelleni. Suomalaiselle yhteiskunnalle sen takia, että on syytä epäillä oikeudenpäätöksien syntyneen viranomaisten virheellisen, lainvastaisen ja EU:n ihmisoikeussopimusten vastaisen menettelyn johdosta ja syylliseksi on syytä epäillä myös erittäin korkeassa asemassa olevia viranomaisia. On varmistettava se, että Ylivieskan-Raahen käräjäoikeudelle jättämäni aineisto, jota ei edes mainita oikeuden pöytäkirjassa eikä oikeuden päätöksessä toimitetaan korkeimpaan oikeuteen. Asiakirjat ovat nyt Rovaniemen hovioikeudessa. Kolme henkilöä Alpo Ylitalo Kokkolasta, Olli Puolitaival Jäälistä ja Aimo Remes Kärsämäeltä voivat todistaa, että olen jättänyt tuon aineiston Ylivieska-Raahen käräjäoikeuteen oikeudenkäyntiväittämän yhteydessä. He olivat seuraamassa oikeudenistuntoa.
Pyydän korkeinta oikeutta määräämään asiani kiireelliseksi korkeimmassa oikeudessa. Katson kuitenkin, että se todistusaineisto, jonka olen jättänyt Ylivieska-Raahen käräjäoikeuteen on toimitettava mahdollisimman pian korkeimpaan oikeuteen jos sitä ei vielä ole sinne toimitettu.
Tässä perustelut asioille ja kiireelliseksi julistamiselle
Suunnitelmallinen törkeä petos
Konkurssipesän ja niitä valvovien toiminnasta
Kalajoella 02.02.2011 Erkki Aho Kalajoen kaupunginvaltuuston varapuheenjohtaja
Vilja Hahto
Lisäys eiliseen viestiini asiassa
Kaikki oikeudenkäyntini ovat olleet Euroopan Ihmisoikeussopimuksen vastaisia. On selvä ja paha virhe, jos tuomioistuin sivuuttaa kokonaan tuomiossaan puolustuksen esittämän, syytettä vastaan puhuvan näytön ja sen arvioinnin. Syytetyn ja puolustuksen pitää saada tuomion perusteluissa vastaus kaikkiin asiaväitteisiinsä ja kaikkeen syytettä vastaan puhuvaan näyttöön. Tätä edellyttää asianosaisen kuulemisperiaate ja Euroopan ihmisoikeussopimuksessa korotettu oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin vaatimus.
Asioissani esteelliset syyttäjät Sulo Heiskari ja Esa Mustonen ja esteelliset tutkinnanjohtajat Raimo Ollila ja Tapani Tasanto ja tutkijat Harri Rahkola ja Jyrki Rajaniemi ovat kieltäytyneet ottamasta vastaan todistusaineistoa ja tutkimasta asioita. Myöskin tuomioistuimet ovat kieltäytyneet vastaanottamasta todistusaineistoa. Rovaniemen hovioikeudessa on ehkä selkein yhtenäinen kirjallinen todistusaineisto. Pyydän korkeinta oikeutta olemaan yhteydessä Rovaniemen hovioikeuteen, koska tarvitaan korkeimman oikeuden ratkaisu, jolla puretaan Raahen käräjäoikeuden päätös kunnianloukkausasiassa. Purkamisen perusteena on se, ettei minun ole annettu kuulustella vastapuolen todistajaa eli kysymys on EU:n Ihmisoikeussopimuksen 6 artiklan vastaisesta menettelysä. Tuohon päätökseen perustuu kaksi muuta päätöstä, joka samalla on syytä purkaa.
Kalajoella 03.02.2011 Erkki Aho Kalajoen kaupunginvaltuuston varapuheenjohtaja
Lähettänyt Erkki Aho klo 16.16 Ei kommentteja:

matches:
tuomioistuin
in dubio
in dubio
in casu
tuomioistuin
tuomioistuin