text:
TARTU MIKKIIN ohjelmatiedot - Telsu.fi
Haulla tartu mikkiin löytyy 342 aiemmin esitettyä tv-ohjelmaa.
Tartu MikkiinSu
ke 28.12.2016 08:45 - 09:35
Have Yourself a Merry Little Christmas toivottaa Maria Lund, Tommi Soidinmäki, Hannu Lehtonen ja Angelika Klas. Musiikillisen joulukisailun isäntänä Sami Hintsanen. (U) (es. 20.12.2013) HD
2016-12-28 08:452016-12-29 09:35Europe/HelsinkiTartu Mikkiin (TV Finland)Have Yourself a Merry Little Christmas toivottaa Maria Lund, Tommi Soidinmäki, Hannu Lehtonen ja Angelika Klas. Musiikillisen joulukisailun isäntänä Sami Hintsanen. (U) (es. 20.12.2013) HDTelsu.fi
ma 26.12.2016 11:55 - 12:45
Joulunvietto alkaa parhaiten Tartu Mikkiin -viihteen parissa! Tämän illan tunnelmallisessa kisassa Hannu Lehtonen ja Angelika Klas saavat vastaansa Tommi Soidinmäen ja Maria Lundin. HD
2016-12-26 11:552016-12-27 12:45Europe/HelsinkiTartu Mikkiin (Yle TV1)Joulunvietto alkaa parhaiten Tartu Mikkiin -viihteen parissa! Tämän illan tunnelmallisessa kisassa Hannu Lehtonen ja Angelika Klas saavat vastaansa Tommi Soidinmäen ja Maria Lundin. HDTelsu.fi
la 24.12.2016 17:10 - 18:00
X Factor -tähti Saara Aallon kanssa kisailemassa ovat Mikko Leppilampi, Diandra & Lauri Mikkola. Jouluisissa tunnelmissa mukana myös Sami Hintsanen. (U)(es. 26.12.2014) Katso Tartu Mikkiin Jatkot 25.12. klo 17.10 Yle TV1 HD
2016-12-24 17:102016-12-25 18:00Europe/HelsinkiTartu Mikkiin (Yle TV1)X Factor -tähti Saara Aallon kanssa kisailemassa ovat Mikko Leppilampi, Diandra & Lauri Mikkola. Jouluisissa tunnelmissa mukana myös Sami Hintsanen. (U)(es. 26.12.2014) Katso Tartu Mikkiin Jatkot 25.12. klo 17.10 Yle TV1 HDTelsu.fi
Tartu MikkiinS
la 24.12.2016 17:00 - 17:55
Jouluisissa tunnelmissa kisaavat Diandra & Mikko Leppilampi sekä Saara Aalto & Lauri Mikkola. Joululahjoja jakaa Sami Hintsanen. HD
2016-12-24 17:002016-12-25 17:55Europe/HelsinkiTartu Mikkiin (TV Finland)Jouluisissa tunnelmissa kisaavat Diandra & Mikko Leppilampi sekä Saara Aalto & Lauri Mikkola. Joululahjoja jakaa Sami Hintsanen. HDTelsu.fi
ma 29.08.2016 08:11 - 08:59
2016-08-29 08:112016-08-30 08:59Europe/HelsinkiTartu Mikkiin (TV Finland)Viimeisessä toiveuusinnassa tahtitaistoon ja laululliseen mittelöön käyvät Finlandersin Jussi Lammela ja Aarne Hartelin sekä Kuunkuiskaajien Susan Aho ja Johanna Hytti. #tartumikkiin (es. 13.12.2013) (U) HDTelsu.fi
su 28.08.2016 11:45 - 12:35
2016-08-28 11:452016-08-29 12:35Europe/HelsinkiTartu Mikkiin (Yle TV1)Viimeisessä toiveuusinnassa tahtitaistoon ja laululliseen mittelöön käyvät Finlandersin Jussi Lammela ja Aarne Hartelin sekä Kuunkuiskaajien Susan Aho ja Johanna Hytti. #tartumikkiin (es. 13.12.2013) (U) HDTelsu.fi
su 28.08.2016 10:55 - 11:45
2016-08-28 10:552016-08-29 11:45Europe/HelsinkiTartu Mikkiin (TV Finland)Viimeisessä toiveuusinnassa tahtitaistoon ja laululliseen mittelöön käyvät Finlandersin Jussi Lammela ja Aarne Hartelin sekä Kuunkuiskaajien Susan Aho ja Johanna Hytti. #tartumikkiin (es. 13.12.2013) (U) HDTelsu.fi
la 27.08.2016 22:45 - 23:35
2016-08-27 22:452016-08-28 23:35Europe/HelsinkiTartu Mikkiin (Yle TV1)Viimeisessä toiveuusinnassa tahtitaistoon ja laululliseen mittelöön käyvät Finlandersin Jussi Lammela ja Aarne Hartelin sekä Kuunkuiskaajien Susan Aho ja Johanna Hytti. #tartumikkiin (es. 13.12.2013) (U) HDTelsu.fi
la 27.08.2016 22:40 - 23:35
2016-08-27 22:402016-08-28 23:35Europe/HelsinkiTartu Mikkiin (Yle TV1)Viimeisessä toiveuusinnassa tahtitaistoon ja laululliseen mittelöön käyvät Finlandersin Jussi Lammela ja Aarne Hartelin sekä Kuunkuiskaajien Susan Aho ja Johanna Hytti. #tartumikkiin (es. 13.12.2013) (U) HDTelsu.fi
la 27.08.2016 22:10 - 23:00
2016-08-27 22:102016-08-28 23:00Europe/HelsinkiTartu Mikkiin (TV Finland)Viimeisessä toiveuusinnassa tahtitaistoon ja laululliseen mittelöön käyvät Finlandersin Jussi Lammela ja Aarne Hartelin sekä Kuunkuiskaajien Susan Aho ja Johanna Hytti. #tartumikkiin (es. 13.12.2013) (U) HDTelsu.fi
ma 22.08.2016 08:40 - 09:28
On finnhitsmäisen lauantain aika! Tämän illan laulukisassa Kaija Lustilan ja Kake Randelinin vastassa ovat Tarja Lunnas ja Markku Aro. Tartu Mikkiin ja heitä hittiä kehiin! (es. 29.11.2013) HD (U) HD
2016-08-22 08:402016-08-23 09:28Europe/HelsinkiTartu Mikkiin (TV Finland)On finnhitsmäisen lauantain aika! Tämän illan laulukisassa Kaija Lustilan ja Kake Randelinin vastassa ovat Tarja Lunnas ja Markku Aro. Tartu Mikkiin ja heitä hittiä kehiin! (es. 29.11.2013) HD (U) HDTelsu.fi
su 21.08.2016 11:40 - 12:30
2016-08-21 11:402016-08-22 12:30Europe/HelsinkiTartu Mikkiin (TV Finland)On finnhitsmäisen lauantain aika! Tämän illan laulukisassa Kaija Lustilan ja Kake Randelinin vastassa ovat Tarja Lunnas ja Markku Aro. Tartu Mikkiin ja heitä hittiä kehiin! (es. 29.11.2013) HD (U) HDTelsu.fi
su 21.08.2016 11:15 - 12:05
2016-08-21 11:152016-08-22 12:05Europe/HelsinkiTartu Mikkiin (Yle TV1)On finnhitsmäisen lauantain aika! Tämän illan laulukisassa Kaija Lustilan ja Kake Randelinin vastassa ovat Tarja Lunnas ja Markku Aro. Tartu Mikkiin ja heitä hittiä kehiin! (es. 29.11.2013) HD (U) HDTelsu.fi
la 20.08.2016 22:45 - 23:35
2016-08-20 22:452016-08-21 23:35Europe/HelsinkiTartu Mikkiin (Yle TV1)On finnhitsmäisen lauantain aika! Tämän illan laulukisassa Kaija Lustilan ja Kake Randelinin vastassa ovat Tarja Lunnas ja Markku Aro. Tartu Mikkiin ja heitä hittiä kehiin! (es. 29.11.2013) HD (U) HDTelsu.fi
la 20.08.2016 21:50 - 22:40
2016-08-20 21:502016-08-21 22:40Europe/HelsinkiTartu Mikkiin (TV Finland)On finnhitsmäisen lauantain aika! Tämän illan laulukisassa Kaija Lustilan ja Kake Randelinin vastassa ovat Tarja Lunnas ja Markku Aro. Tartu Mikkiin ja heitä hittiä kehiin! (es. 29.11.2013) HD (U) HDTelsu.fi
ma 15.08.2016 08:00 - 08:50
Covereiden juhlaa! Studiossa mittaa toisistaan ottavat bilebändiaatelit Antti Lipponen Jellystä ja Iina Salin Poppadelicista sekä Wellu Rantala Dr. Doctorista ja Anniina Karjalainen Party Proofista. (es. 22.11.20139 (U) HD
2016-08-15 08:002016-08-16 08:50Europe/HelsinkiTartu Mikkiin (TV Finland)Covereiden juhlaa! Studiossa mittaa toisistaan ottavat bilebändiaatelit Antti Lipponen Jellystä ja Iina Salin Poppadelicista sekä Wellu Rantala Dr. Doctorista ja Anniina Karjalainen Party Proofista. (es. 22.11.20139 (U) HDTelsu.fi
su 14.08.2016 11:05 - 11:55
2016-08-14 11:052016-08-15 11:55Europe/HelsinkiTartu Mikkiin (Yle TV1)Covereiden juhlaa! Studiossa mittaa toisistaan ottavat bilebändiaatelit Antti Lipponen Jellystä ja Iina Salin Poppadelicista sekä Wellu Rantala Dr. Doctorista ja Anniina Karjalainen Party Proofista. (es. 22.11.20139 (U) HDTelsu.fi
2016-08-14 11:052016-08-15 11:55Europe/HelsinkiTartu Mikkiin (TV Finland)Covereiden juhlaa! Studiossa mittaa toisistaan ottavat bilebändiaatelit Antti Lipponen Jellystä ja Iina Salin Poppadelicista sekä Wellu Rantala Dr. Doctorista ja Anniina Karjalainen Party Proofista. (es. 22.11.20139 (U) HDTelsu.fi
la 13.08.2016 22:50 - 23:40
2016-08-13 22:502016-08-14 23:40Europe/HelsinkiTartu Mikkiin (Yle TV1)Covereiden juhlaa! Studiossa mittaa toisistaan ottavat bilebändiaatelit Antti Lipponen Jellystä ja Iina Salin Poppadelicista sekä Wellu Rantala Dr. Doctorista ja Anniina Karjalainen Party Proofista. (es. 22.11.20139 (U) HDTelsu.fi
ma 08.08.2016 08:35 - 09:25
Paula Koivuniemi saapuu kisaan The Voice of Finlandissa valmentamiensa Laura Alajääskin, Antti Railion ja Osku Ketolan kanssa. Mitähän kaikkea kolmessa erässä ehtii tapahtua? #tartumikkiin (es. 15.11.2013) (U) HD
2016-08-08 08:352016-08-09 09:25Europe/HelsinkiTartu Mikkiin (TV Finland)Paula Koivuniemi saapuu kisaan The Voice of Finlandissa valmentamiensa Laura Alajääskin, Antti Railion ja Osku Ketolan kanssa. Mitähän kaikkea kolmessa erässä ehtii tapahtua? #tartumikkiin (es. 15.11.2013) (U) HDTelsu.fi
su 07.08.2016 11:40 - 12:30
2016-08-07 11:402016-08-08 12:30Europe/HelsinkiTartu Mikkiin (TV Finland)Paula Koivuniemi saapuu kisaan The Voice of Finlandissa valmentamiensa Laura Alajääskin, Antti Railion ja Osku Ketolan kanssa. Mitähän kaikkea kolmessa erässä ehtii tapahtua? #tartumikkiin (es. 15.11.2013) (U) HDTelsu.fi
su 07.08.2016 11:05 - 11:55
2016-08-07 11:052016-08-08 11:55Europe/HelsinkiTartu Mikkiin (Yle TV1)Paula Koivuniemi saapuu kisaan The Voice of Finlandissa valmentamiensa Laura Alajääskin, Antti Railion ja Osku Ketolan kanssa. Mitähän kaikkea kolmessa erässä ehtii tapahtua? #tartumikkiin (es. 15.11.2013) (U) HDTelsu.fi
la 06.08.2016 22:40 - 23:30
2016-08-06 22:402016-08-07 23:30Europe/HelsinkiTartu Mikkiin (Yle TV1)Paula Koivuniemi saapuu kisaan The Voice of Finlandissa valmentamiensa Laura Alajääskin, Antti Railion ja Osku Ketolan kanssa. Mitähän kaikkea kolmessa erässä ehtii tapahtua? #tartumikkiin (es. 15.11.2013) (U) HDTelsu.fi
la 06.08.2016 22:25 - 23:15
2016-08-06 22:252016-08-07 23:15Europe/HelsinkiTartu Mikkiin (TV Finland)Paula Koivuniemi saapuu kisaan The Voice of Finlandissa valmentamiensa Laura Alajääskin, Antti Railion ja Osku Ketolan kanssa. Mitähän kaikkea kolmessa erässä ehtii tapahtua? #tartumikkiin (es. 15.11.2013) (U) HDTelsu.fi
ma 01.08.2016 08:15 - 09:05
2016-08-01 08:152016-08-02 09:05Europe/HelsinkiTartu Mikkiin (TV Finland)Nyt rokataan manselaisvoimin, kun studioon kolmen soinnun erän saapuvat ottamaan Pate Mustajärvi ja Jussi Aaltonen sekä Juri Lindeman ja Heikki Salo. Tartu Mikkiin ja rokkaa mukana! HDTelsu.fi
su 31.07.2016 11:05 - 11:55
2016-07-31 11:052016-08-01 11:55Europe/HelsinkiTartu Mikkiin (Yle TV1)Nyt rokataan manselaisvoimin, kun studioon kolmen soinnun erän saapuvat ottamaan Pate Mustajärvi ja Jussi Aaltonen sekä Juri Lindeman ja Heikki Salo. Tartu Mikkiin ja rokkaa mukana! HDTelsu.fi
su 31.07.2016 10:55 - 11:45
2016-07-31 10:552016-08-01 11:45Europe/HelsinkiTartu Mikkiin (TV Finland)Nyt rokataan manselaisvoimin, kun studioon kolmen soinnun erän saapuvat ottamaan Pate Mustajärvi ja Jussi Aaltonen sekä Juri Lindeman ja Heikki Salo. Tartu Mikkiin ja rokkaa mukana! HDTelsu.fi
la 30.07.2016 22:40 - 23:30
2016-07-30 22:402016-07-31 23:30Europe/HelsinkiTartu Mikkiin (Yle TV1)Nyt rokataan manselaisvoimin, kun studioon kolmen soinnun erän saapuvat ottamaan Pate Mustajärvi ja Jussi Aaltonen sekä Juri Lindeman ja Heikki Salo. Tartu Mikkiin ja rokkaa mukana! HDTelsu.fi
la 30.07.2016 22:10 - 23:00
2016-07-30 22:102016-07-31 23:00Europe/HelsinkiTartu Mikkiin (TV Finland)Nyt rokataan manselaisvoimin, kun studioon kolmen soinnun erän saapuvat ottamaan Pate Mustajärvi ja Jussi Aaltonen sekä Juri Lindeman ja Heikki Salo. Tartu Mikkiin ja rokkaa mukana! HDTelsu.fi
ma 25.07.2016 08:05 - 08:55
2016-07-25 08:052016-07-26 08:55Europe/HelsinkiTartu Mikkiin (TV Finland)Tämän illan Tartu Mikkiin -jaksossa nähdään, mikä perhe on paras, kun siskospari Saara ja Suvi Aalto saa vastaansa veljesduo Ilari ja Lauri Hämäläisen. Tartu Mikkiin ja laula mukana! (es. 18.10.2013) (U) HDTelsu.fi
su 24.07.2016 11:05 - 11:54
2016-07-24 11:052016-07-25 11:54Europe/HelsinkiTartu Mikkiin (Yle TV1)Tämän illan Tartu Mikkiin -jaksossa nähdään, mikä perhe on paras, kun siskospari Saara ja Suvi Aalto saa vastaansa veljesduo Ilari ja Lauri Hämäläisen. Tartu Mikkiin ja laula mukana! (es. 18.10.2013) (U) HDTelsu.fi
su 24.07.2016 10:55 - 11:45
2016-07-24 10:552016-07-25 11:45Europe/HelsinkiTartu Mikkiin (TV Finland)Tämän illan Tartu Mikkiin -jaksossa nähdään, mikä perhe on paras, kun siskospari Saara ja Suvi Aalto saa vastaansa veljesduo Ilari ja Lauri Hämäläisen. Tartu Mikkiin ja laula mukana! (es. 18.10.2013) (U) HDTelsu.fi
la 23.07.2016 22:40 - 23:30
2016-07-23 22:402016-07-24 23:30Europe/HelsinkiTartu Mikkiin (Yle TV1)Tämän illan Tartu Mikkiin -jaksossa nähdään, mikä perhe on paras, kun siskospari Saara ja Suvi Aalto saa vastaansa veljesduo Ilari ja Lauri Hämäläisen. Tartu Mikkiin ja laula mukana! (es. 18.10.2013) (U) HDTelsu.fi
la 23.07.2016 22:25 - 23:15
2016-07-23 22:252016-07-24 23:15Europe/HelsinkiTartu Mikkiin (TV Finland)Tämän illan Tartu Mikkiin -jaksossa nähdään, mikä perhe on paras, kun siskospari Saara ja Suvi Aalto saa vastaansa veljesduo Ilari ja Lauri Hämäläisen. Tartu Mikkiin ja laula mukana! (es. 18.10.2013) (U) HDTelsu.fi
ma 18.07.2016 08:05 - 08:55
Tartu Mikkiin -ilta on nyt rock! Äänijänteitään illan kisassa venyttävät Doom Unit -kisapari Jape ja Chris sekä The Rivers of Mars -yhtyeen Antti Seppä ja Matias Haavisto. Tartu Mikkiin ja anna palaa! (es. 4.10.2013) (U) HD
2016-07-18 08:052016-07-19 08:55Europe/HelsinkiTartu Mikkiin (TV Finland)Tartu Mikkiin -ilta on nyt rock! Äänijänteitään illan kisassa venyttävät Doom Unit -kisapari Jape ja Chris sekä The Rivers of Mars -yhtyeen Antti Seppä ja Matias Haavisto. Tartu Mikkiin ja anna palaa! (es. 4.10.2013) (U) HDTelsu.fi
su 17.07.2016 11:05 - 11:55
2016-07-17 11:052016-07-18 11:55Europe/HelsinkiTartu Mikkiin (Yle TV1)Tartu Mikkiin -ilta on nyt rock! Äänijänteitään illan kisassa venyttävät Doom Unit -kisapari Jape ja Chris sekä The Rivers of Mars -yhtyeen Antti Seppä ja Matias Haavisto. Tartu Mikkiin ja anna palaa! (es. 4.10.2013) (U) HDTelsu.fi
su 17.07.2016 10:55 - 11:45
2016-07-17 10:552016-07-18 11:45Europe/HelsinkiTartu Mikkiin (TV Finland)Tartu Mikkiin -ilta on nyt rock! Äänijänteitään illan kisassa venyttävät Doom Unit -kisapari Jape ja Chris sekä The Rivers of Mars -yhtyeen Antti Seppä ja Matias Haavisto. Tartu Mikkiin ja anna palaa! (es. 4.10.2013) (U) HDTelsu.fi
la 16.07.2016 22:40 - 23:30
2016-07-16 22:402016-07-17 23:30Europe/HelsinkiTartu Mikkiin (Yle TV1)Tartu Mikkiin -ilta on nyt rock! Äänijänteitään illan kisassa venyttävät Doom Unit -kisapari Jape ja Chris sekä The Rivers of Mars -yhtyeen Antti Seppä ja Matias Haavisto. Tartu Mikkiin ja anna palaa! (es. 4.10.2013) (U) HDTelsu.fi
la 16.07.2016 22:10 - 23:00
2016-07-16 22:102016-07-17 23:00Europe/HelsinkiTartu Mikkiin (TV Finland)Tartu Mikkiin -ilta on nyt rock! Äänijänteitään illan kisassa venyttävät Doom Unit -kisapari Jape ja Chris sekä The Rivers of Mars -yhtyeen Antti Seppä ja Matias Haavisto. Tartu Mikkiin ja anna palaa! (es. 4.10.2013) (U) HDTelsu.fi
ma 11.07.2016 08:05 - 08:55
Tangon tahtia ja taikaa tarjoilevat v.2002 tangokuningatar Johanna Pakonen ja Unelmavävyjen Tuomas Myllylä sekä v. 2013 tangokuninkaalliset Kyösti Mäkimattila ja Heidi Pakarinen. (es. 11.10.2013) (U) HD
2016-07-11 08:052016-07-12 08:55Europe/HelsinkiTartu Mikkiin (TV Finland)Tangon tahtia ja taikaa tarjoilevat v.2002 tangokuningatar Johanna Pakonen ja Unelmavävyjen Tuomas Myllylä sekä v. 2013 tangokuninkaalliset Kyösti Mäkimattila ja Heidi Pakarinen. (es. 11.10.2013) (U) HDTelsu.fi
su 10.07.2016 11:25 - 12:15
2016-07-10 11:252016-07-11 12:15Europe/HelsinkiTartu Mikkiin (TV Finland)Tangon tahtia ja taikaa tarjoilevat v.2002 tangokuningatar Johanna Pakonen ja Unelmavävyjen Tuomas Myllylä sekä v. 2013 tangokuninkaalliset Kyösti Mäkimattila ja Heidi Pakarinen. (es. 11.10.2013) (U) HDTelsu.fi
su 10.07.2016 11:15 - 12:05
2016-07-10 11:152016-07-11 12:05Europe/HelsinkiTartu Mikkiin (Yle TV1)Tangon tahtia ja taikaa tarjoilevat v.2002 tangokuningatar Johanna Pakonen ja Unelmavävyjen Tuomas Myllylä sekä v. 2013 tangokuninkaalliset Kyösti Mäkimattila ja Heidi Pakarinen. (es. 11.10.2013) (U) HDTelsu.fi
la 09.07.2016 23:05 - 23:55
2016-07-09 23:052016-07-10 23:55Europe/HelsinkiTartu Mikkiin (Yle TV1)Tangon tahtia ja taikaa tarjoilevat v.2002 tangokuningatar Johanna Pakonen ja Unelmavävyjen Tuomas Myllylä sekä v. 2013 tangokuninkaalliset Kyösti Mäkimattila ja Heidi Pakarinen. (es. 11.10.2013) (U) HDTelsu.fi
la 09.07.2016 22:05 - 22:55
2016-07-09 22:052016-07-10 22:55Europe/HelsinkiTartu Mikkiin (TV Finland)Tangon tahtia ja taikaa tarjoilevat v.2002 tangokuningatar Johanna Pakonen ja Unelmavävyjen Tuomas Myllylä sekä v. 2013 tangokuninkaalliset Kyösti Mäkimattila ja Heidi Pakarinen. (es. 11.10.2013) (U) HDTelsu.fi
ma 04.07.2016 08:10 - 09:00
Tämän lauantain Tartu Mikkiin -kisassa loistavat Hurriganes-musikaalista Miro Honkanen ja Teemu Rajamäki sekä James Dean -musikaalista Saija-Reetta Kotirinta ja Panu Larnos. (es. 20.9.2013) (U) HD
2016-07-04 08:102016-07-05 09:00Europe/HelsinkiTartu Mikkiin (TV Finland)Tämän lauantain Tartu Mikkiin -kisassa loistavat Hurriganes-musikaalista Miro Honkanen ja Teemu Rajamäki sekä James Dean -musikaalista Saija-Reetta Kotirinta ja Panu Larnos. (es. 20.9.2013) (U) HDTelsu.fi
su 03.07.2016 11:05 - 11:55
2016-07-03 11:052016-07-04 11:55Europe/HelsinkiTartu Mikkiin (Yle TV1)Tämän lauantain Tartu Mikkiin -kisassa loistavat Hurriganes-musikaalista Miro Honkanen ja Teemu Rajamäki sekä James Dean -musikaalista Saija-Reetta Kotirinta ja Panu Larnos. (es. 20.9.2013) (U) HDTelsu.fi
su 03.07.2016 10:55 - 11:45
2016-07-03 10:552016-07-04 11:45Europe/HelsinkiTartu Mikkiin (TV Finland)Tämän lauantain Tartu Mikkiin -kisassa loistavat Hurriganes-musikaalista Miro Honkanen ja Teemu Rajamäki sekä James Dean -musikaalista Saija-Reetta Kotirinta ja Panu Larnos. (es. 20.9.2013) (U) HDTelsu.fi
la 02.07.2016 22:50 - 23:40
2016-07-02 22:502016-07-03 23:40Europe/HelsinkiTartu Mikkiin (TV Finland)Tämän lauantain Tartu Mikkiin -kisassa loistavat Hurriganes-musikaalista Miro Honkanen ja Teemu Rajamäki sekä James Dean -musikaalista Saija-Reetta Kotirinta ja Panu Larnos. (es. 20.9.2013) (U) HDTelsu.fi
la 02.07.2016 22:40 - 23:30
2016-07-02 22:402016-07-03 23:30Europe/HelsinkiTartu Mikkiin (Yle TV1)Tämän lauantain Tartu Mikkiin -kisassa loistavat Hurriganes-musikaalista Miro Honkanen ja Teemu Rajamäki sekä James Dean -musikaalista Saija-Reetta Kotirinta ja Panu Larnos. (es. 20.9.2013) (U) HDTelsu.fi
ma 13.06.2016 08:09 - 09:00
Musiikillisen erän Tartu Mikkiin -studioon tulevat ottamaan Saija Tuupanen, Janne Tulkki, Johanna Piipponen ja Heikki Koskelo. (es. 26.4.2013)(U) HD
2016-06-13 08:092016-06-14 09:00Europe/HelsinkiTartu Mikkiin (TV Finland)Musiikillisen erän Tartu Mikkiin -studioon tulevat ottamaan Saija Tuupanen, Janne Tulkki, Johanna Piipponen ja Heikki Koskelo. (es. 26.4.2013)(U) HDTelsu.fi
www.telsu.fi > ohjelmatiedot > Tartu Mikkiin
Arvosana 3.8/5, annettu 136 ääntä.
Huuto syvyydestä21:30 - 22:30 Yle TV1 Scandal22:00 - 23:00 Liv Mad Cook Show22:00 - 23:00 Nelonen Yle Uutiset Uutis-Suomi22:30 - 22:40 Yle TV1 Huumebisnes Oy23:00 National Geographic Channel Twin Peaks23:00 - 00:15 Sub Arman ja Suomen rikosmysteerit23:00 - 00:00 Nelonen u Antti Holma ja maastamuuttajat23:05 - 00:00 MTV3 u Suomurhat23:05 - 00:05 Frii Kysy seksistä23:50 - 00:50 TV5 Rikkaiden panttilainaamo22.11. klo 01:00 - 02:00 Nelonen Maailman julmimmat sarjamurhaajat22.11. klo 01:00 - 01:55 Frii u
Pinnalla juuri nyt: Todella upeeta, Vares - Uhkapelimerkki, Kysy seksistä, Lentoturmatutkinta, Lemmen viemää, Antti Holma ja maastamuuttajat, Rikkaiden panttilainaamo, Kummeli, Video Killed the Radio Star, Mad Cook Show

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Oikeuslaitos ja poliisi: Onko Suomi oikeusvaltio?
Erikoinen isänpäivä -tapon yritys
Asianajaja Antti Latolaa on syytä epäillä törkeästä petoksesta ja muista rikoksista. Kera Oy oli päättänyt poistaa markkinoilta PR-talot ylikapasiteetin poistamiseksi markkinoilta. Ylikapasiteetin poisto oli päätetty ns. SSP-sopimuksessa. Kera Oy myyjänä ei kuitenkaan kertonut asiasta ostajille ennen kauppaa, että PR-talot on poistettavien listalla. Antti Latola toimi Alavieskan Puurakenne Oy:n konkurssipesän välikaisena pesänhoitajana ja myi kiinteistöt ja maa-alueet konkurssisäännön vastaisesti, koska väliaikaisilla peäsnhoitajilla ei ole oikeutta myydä kiinteää omaisuutta. Lisäksi kaupassa salattiin 48 miljoonan pantatut kiinnitykset eikä niistä mainita kauppasopimuksessa mitään. Antti Latolalla ei ollut pantnhaltijan kirjallista suostumusta myydä pantattuja kiinteistöjä. Alavieskan Puurakenne Oy:n konkurssipesä purki kaupat ja yrityksen konkurssiin väärillä tiedoilla.
2. Asianajaja Hannu Maskosta on syytä epäillä törkeästä petoksesta ja muista törkeistä rikoksista. Maskonen on tehnyt jo oman ratkaisunsa asioissa. Ehkä hän ei kestänyt julkista häpeää totuuden ja rikosten paljastumista. Maskonen vaati Erkki Ahoa lopettamaan asioiden penkomisen ja vastapalvelukseksi hän lupasi, ettei Erkki Ahoa haeta henkilökohtaiseen konkursiin. Erkki Aho ei suostunut Maskosen vaatimukseen ja Maskonen haki Erkki Ahon rikollisin keinoin henkilökohtaisene konkurssiin. Sen jälkeen Hannu Maskonen teki oman ratkaisunsa.
5. Varatuomari Paavo M. Petäjää on syytä epäillä siitä, että hän on edustanut asianomaisia henkilöitä ilman valtakirjoja ja ilman toimeksiantoja oikeudessa ja antanut vääriä lausumia oikeudelle. Lisäksi varatuomari Paavo M. Petäjääon syytä epäillä väärien lausumien antamisesta korkeimmalle oikeudelle. Petäjä on tunnustanut, ettei hänellä ole ollut toimeksiantoa ja valtakirjoja konkurssiasiassa, jossa hän on antanut väärän lausuman oikeudelle.
8. AsianajajaVeli Päivikköyritti laittaa henkilökohtaiseen konkurssipesääni varatuomariPaavo M. Petäjän 100 000 mk:n perusteettoman saatavan. Tekoa on syytä epäillä rikoksen yritykseksi. Veli Päivikön toiminta oli muutenkin niin törkeää, että minun oikeustajuni mukaan häneltä on otettava pois asianajo-oikeudet.
10. Poliisipäällikkö Petri Oulasmaa nosti syytteen minua ja perheenjäseniä vastaan velallisen epärehellisyydestä Meritapankin nimissä lainan myöntäneen pankin tietämättä asiasta mitään. Pankinjohtaja Mauri Ylitalo todistaa kirjallisesti, että syyte on nostettu hänen tietämättään ja täysin väärillä tiedoilla. Väärillä tiedoilla tehdyn haasteen johdosta Erkki Aho tuomittiin 75 päivän ehdottomaan vankeuteen. Kysymys silloisen syyttäjän Petri Oulasmaan törkeästä virkarikoksesta. Syyttäjä oikeudenkynnissä toimi Sulo Heiskari.
Petri Oulasmaa
11. Poliisi Raimo Ollila on jättänyt kaikki rikokset tutkimatta ja hän kieltäytynyt myös ottamasta todistusaineistoa vastaan asiassa. Juuri hän on syyttäjä Sulo Heiskarin ohella kaikkein pahin toimija asioissa. Kaikki rikostutkintapyynnöt on kuitenkin tehty ajoissa joten valtio on korvausvelvollinen. Ylivieskan poliisi Raimo Ollila on tehnyt tutkimatta jättämispäätökset, vaikka Rikostutkintapyynnöt on tehty ajoissa Ylivieskan poliisille Raimo Ollilalle Heino Virta on tehnyt tutkintapyynnön 15.3.1997. Erkki Aho on täydentänyt tutkintapyyntöä 23.3.1997. Raimo Ollila on tehnyt seuraavat tutkimattajättämispäätökset: 26.6.1997 6870/5406/1997, 9.10.1997 6870/R/891/1997 S/10109/2001, 13.8.2002 6870/S/10109/2001, 13.8.2002 S/10456/2002, 3.1.2002 R/1690/2002 Oulun KRP:n tutkija Tapio Mäkelälle on tehty tutkintapyynnöt 20.8.1997 ja 8.12.1997. Mäkelä tehnyt tutkimattajättämispäätös 10.1.1998 2521/R/37/1997. Varatuomari Jorma Herttuaisen tekemät tutkintapyynnöt on tehty 22.5.1998 Tapio Mäkelälle. Mäkelä tehnyt tutkimattajättämispäätöksen. Eero Klemetti on tehnyt 10.7.2000 varatuomari Paavo M. Petäjän toimintaa koskevan tutkimattajättämispäätöksen, vaikka Petäjä tunnustaa rikoksen
Poliisiylijohtaja Mikko Patero
18. Apulaisvaltakunnansyyttäjä Jorma Kalske on jättänyt kaikki rikokset tutkimatta ja syytteet nostamatta. Näytöt Kalskeen rikollisten suojelusta ovat kiistattomat. Kalske kieltäytyi lain vastaiseti tulemasta todistajaksi oikeuteen, vaikka hänet oli sinne haastettu.
Apulaisvaltakunnansyyyttäjä Jorma Kalske
Tapani Tasanto
24. Asianajaja Asko Keränen tiesi, että konkurssi on laiton ja pyysi valtakirjan valituksen hoitamista varten. Erkki Aho ja Heino Virta antoivat valtakirjan asianajaja Asko Keräselle, joka kuitenkin jätti valituksen tekemättä ilmoittamatta siitä päämiehilleen. Asko Keränen on toiminut törkeästi päämiestensä etujen vastaisesti useammassa asiassa. Keränen on tunnustanut tekonsa.
25. Käräjätuomari Heikki Sneck ei ole ottanut todistusaineistoa vastaan ja toiminut esteellisenä käräjätuomarina useammassa oikeudenkäynnissä. Käräjätuomari ei ole antanut edes todistaa oikeuskäsittelyssä rikoksia. Olen tehnyt Heikki Sneckin toiminnasta useampia rikostutkintapyyntöjä ja kanteluita, mutta kaikki on jätetty tutkimatta ja kanteluihin vastaamatta.
26. Varatuomari Mikko Kovalainen on yksi Suomen törkeimmistä tekijöistä, joka on toiminut yhteistyössä viranomaisten kanssa tehden järkyttävää jälkeä usean vuosikymmenen ajan. Olen tehnyt Mikko Kovalaisen toiminnasta useita tutkintapyyntöjä.
29. Eduskunnan apulaisoikeusasiamies Jussi Pajuoja on keskeinen suojelija rikoksissa. Katson, että hän tunnusti asian, koska ei tullut oikeuteen haastettuna todistamaan siihen liittyvässä asiassa Ylivieska-Raahen käräjäoikeuteen. Todistajan ei tarvitse todistaa itseään vastaan. Ei voi välttyä vaikutelmalta, että laillisuusvalvojat Suomessa suojelevat rikollisia vastoin lakia ja kansalaisten etua.
Eduskunnan apulaisoikeusasimies Jussi Pajuoja
Eduskunnan oikeusasiamies Petri Jääskeläinen
Rikoslaki 3 luku
7 § (13.6.2003/515)
Pikemmin tapaturmaan kuin tuottamukseen perustuvasta teosta ei rangaista.
Rikoslaki 5 luku (13.6.2003/515)
1 § (13.6.2003/515)
Rikoksen yrityksestä rangaistaan vain, jos yritys on tahallista rikosta koskevassa säännöksessä säädetty rangaistavaksi.
Teko on edennyt rikoksen yritykseksi, kun tekijä on aloittanut rikoksen tekemisen ja saanut aikaan vaaran rikoksen täyttymisestä. Rikoksen yritys on kysymyksessä silloinkin, kun sellaista vaaraa ei aiheudu, jos vaaran syntymättä jääminen on johtunut vain satunnaisista syistä.
Määrättäessä rangaistusta rikoksen yrityksestä sovelletaan, mitä 6 luvun 8 §:n 1 momentin 2 kohdassa sekä 2 ja 4 momentissa säädetään, jollei yritystä ole tapaukseen soveltuvassa rikossäännöksessä rinnastettu täytettyyn tekoon.
3 § (13.6.2003/515)
Rikoskumppanuus
Rikoslaki 6 luku
5 § (13.6.2003/515)
Rangaistuksen koventamisperusteita ovat:
1) rikollisen toiminnan suunnitelmallisuus;
2) rikoksen tekeminen vakavien rikosten tekemistä varten järjestäytyneen ryhmän jäsenenä;
3) rikoksen tekeminen palkkiota vastaan;
4) rikoksen tekeminen rotuun, ihonväriin, syntyperään, kansalliseen tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, seksuaaliseen suuntautumiseen tai vammaisuuteen perustuvasta vaikuttimesta taikka niihin rinnastettavasta muusta vaikuttimesta; ja (13.5.2011/511)
5) tekijän aikaisempi rikollisuus, jos sen ja uuden rikoksen suhde rikosten samankaltaisuuden johdosta tai muuten osoittaa tekijässä ilmeistä piittaamattomuutta lain kielloista ja käskyistä.
Rikoslaki 7 luku 1 § (27.8.2010/755)
Yhteisen vankeusrangaistuksen määrääminen
Jos joku on tuomittava samalla kertaa kahdesta tai useammasta rikoksesta vankeusrangaistukseen, hänet tuomitaan rikoksista yhteiseen vankeusrangaistukseen, jollei muualla laissa toisin säädetä.
Jos jostakin rikoksesta olisi tuomittava vankeutta ja yhdestä tai useammasta muusta rikoksesta sakkoa tai rikesakko, tuomioistuin saa tuomita kaikista rikoksista yhteisen vankeusrangaistuksen. Tuomioistuin saa myös tuomita joistakin rikoksista yhteisen vankeusrangaistuksen ja sen ohella muista rikoksista sakkoa tai rikesakon, mutta ei molempia.
Jos jostakin rikoksesta olisi tuomittava elinkautinen vankeusrangaistus, tuomitaan elinkautinen vankeusrangaistus yhteiseksi rangaistukseksi kaikista rikoksista.
L:lla 755/2010 muutettu 1 § tulee voimaan lailla säädettävänä ajankohtana. Aiempi sanamuoto kuuluu:
1 § (19.4.1991/697)
Jos joku on tuomittava samalla kertaa kahdesta tai useammasta rikoksesta vankeusrangaistukseen, hänet tuomitaan rikoksista yhteiseen vankeusrangaistukseen, jollei muualla laissa toisin säädetä. (8.8.1997/751)
Jos jostakin rikoksesta olisi tuomittava vankeutta ja yhdestä tai useammasta muusta rikoksesta sakkoa, tuomioistuin saa tuomita kaikista rikoksista yhteisen vankeusrangaistuksen taikka joistakin niistä yhteisen vankeusrangaistuksen ja sen ohella muista rikoksista sakkoa.
Rikoslaki 11 luku 4 § (11.4.2008/212)
Törkeä rikos ihmisyyttä vastaan
1) rikos kohdistuu suureen joukkoon ihmisiä,
2) rikos tehdään erityisen raa’alla, julmalla tai nöyryyttävällä tavalla taikka
9 a § (4.12.2009/990)
hänet on tuomittava kidutuksesta vankeuteen vähintään kahdeksi ja enintään kahdeksitoista vuodeksi sekä lisäksi viraltapantavaksi.
1) todistaja tai asiantuntija tuomioistuimessa,
2) asianosainen tuomioistuimessa totuusvakuutuksen nojalla kuulusteltaessa tai
3) muu henkilö tuomioistuimessa valan tai vakuutuksen nojalla
Mitä edellä 1 momentissa säädetään, on voimassa myös kuultaessa henkilöä pääkäsittelyssä hänen henkilökohtaisesti läsnä olematta käyttäen videoneuvottelua, puhelinta tai muuta oikeudenkäymiskaaren 17 luvun 34 a §:ssä tarkoitettua teknistä tiedonvälitystapaa. (16.5.2003/361)
2 § (24.7.1998/563)
Perätön lausuma viranomaismenettelyssä
1) joku valan tai vakuutuksen nojalla oikeudenkäyntiin rinnastettavassa viranomaismenettelyssä,
2) muu kuin rikoksesta epäilty rikosasian esitutkinnassa henkilökohtaisesti läsnä ollen kuulusteltaessa tai
3) muu kuin poliisilain (872/2011) 6 luvun 2 §:n 2 momentissa tarkoitetussa asemassa oleva poliisitutkinnassa tai siihen rinnastettavassa viranomaismenettelyssä henkilökohtaisesti läsnä ollen kuulusteltaessa
(22.7.2011/815)
L:lla 815/2011 muutettu 1 momentti tulee voimaan 1.1.2014. Aiempi sanamuoto kuuluu:
3) muu kuin poliisilain (493/1995) 38 §:n 2 momentissa tarkoitetussa asemassa oleva poliisitutkinnassa tai siihen rinnastettavassa viranomaismenettelyssä henkilökohtaisesti läsnä ollen kuulusteltaessa
3 § (24.7.1998/563)
Törkeä perätön lausuma tuomioistuimessa
Jos 1 §:ssä tarkoitetussa perättömässä lausumassa
1) aiheutetaan vakava vaara, että tuomioistuin tuomitsee syyttömän vankeuteen tai muuhun ankaraan seuraamukseen tai jonkun huomattavasti ankarampaan seuraamukseen kuin mihin hänet muutoin tuomittaisiin tai että tuomioistuin varsin todennäköisesti tekee asianosaiselle muuten erityisen tuntuvaa vahinkoa aiheuttavan väärän päätöksen,
2) totuudenvastaisuus tai salaaminen koskee erityisen merkityksellistä seikkaa tai
Tuottamuksellinen perätön lausuma
1) todistajana tai asiantuntijana tuomioistuimessa tai
2) totuusvakuutuksen, valan tai vakuutuksen nojalla tuomioistuimessa tai oikeudenkäyntiin rinnastettavassa viranomaismenettelyssä
7 § (24.7.1998/563)
8 § (24.7.1998/563)
Jos todistusaineiston vääristelemisessä
1) aiheutetaan vakava vaara, että syytön tuomitaan vankeuteen tai muuhun ankaraan seuraamukseen,
2) rikoksen kohteena on erityisen merkityksellinen todiste tai
Rikoslaki 16 luku
Väärän todistuksen antaminen viranomaiselle
Väärän todistuksen antamisesta viranomaiselle tuomitaan myös viranomaisen erityisen valvonnan alaisen toiminnan harjoittaja taikka tämän edustaja tai palveluksessa oleva henkilö tai valvottavan yhteisön tilintarkastaja, joka lakiin perustuvan tarkastuksen yhteydessä tai lakiin perustuvaa ilmoitusvelvollisuutta muuten täyttäessään antaa valvovalle viranomaiselle oikeudellisesti merkityksellisen totuudenvastaisen suullisen tiedon.
9 § (24.7.1998/563)
Virkavallan anastus
Joka toista erehdyttääkseen
1) ilman lakiin perustuvaa oikeutta ryhtyy toimeen, jonka vain julkista valtaa käyttävä toimivaltainen viranomainen saa tehdä, tai
2) muuten esiintyy virkatehtävässä olevana julkista valtaa käyttävänä virkamiehenä,
on tuomittava virkavallan anastuksesta sakkoon tai vankeuteen enintään kuudeksi kuukaudeksi.
12 § (24.7.1998/563)
Viranomaisen hallussa olevan todistuskappaleen hävittäminen
Joka oikeudettomasti hävittää, ottaa haltuunsa, vahingoittaa tai muutoin tekee käyttökelvottomaksi yleisessä arkistossa tai viranomaisen hallussa olevan asiakirjan tai muun todistuskappaleen taikka viranomaisen pitämän yleisen rekisterin tai sen osan, on tuomittava viranomaisen hallussa olevan todistuskappaleen hävittämisestä sakkoon tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi.
Rikoslaki 17 luku
1 a § (21.2.2003/142)
osallistuu järjestäytyneen rikollisryhmän toimintaan, jossa tavoitteena on tehdä yksi tai useampi rikos, josta säädetty enimmäisrangaistus on vähintään neljä vuotta vankeutta, taikka yksi tai useampi 11 luvun 10 §:ssä tai 15 luvun 9 §:ssä tarkoitettu rikos, ja jos tällainen rikos tai sen rangaistava yritys tehdään, on tuomittava järjestäytyneen rikollisryhmän toimintaan osallistumisesta sakkoon tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi.
(13.5.2011/511)
Mitä edellä 1 momentin 6 kohdassa säädetään oikeudellisesta neuvonnasta, ei koske rikoksen esitutkintaan tai tuomioistuinkäsittelyyn taikka rangaistuksen täytäntöönpanoon liittyvää oikeudellisen avustajan tai asiamiehen tehtävien hoitamista.
Mitä 1 momentissa säädetään, ei sovelleta, jos teosta säädetään muualla laissa yhtä ankara tai ankarampi rangaistus.
Järjestäytyneellä rikollisryhmällä tarkoitetaan vähintään kolmen henkilön muodostamaa tietyn ajan koossa pysyvää rakenteeltaan jäsentynyttä yhteenliittymää, joka toimii yhteistuumin tehdäkseen 1 momentissa tarkoitettuja rikoksia.
13 § (21.4.1995/578)
Joka tahallaan tai törkeällä huolimattomuudella aiheuttaa toiselle vakavan hengen tai terveyden vaaran, on tuomittava, jollei teosta muualla laissa säädetä yhtä ankaraa tai ankarampaa rangaistusta, vaaran aiheuttamisesta sakkoon tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi.
Rikoslaki 24 luku 1 § (11.9.2009/685)
2) rikkoo toisen kotirauhaa metelöimällä, heittämällä esineitä tai muulla vastaavalla tavalla taikka
ja kotirauhan rikkominen on myös kokonaisuutena arvostellen törkeä, rikoksentekijä on tuomittava törkeästä kotirauhan rikkomisesta sakkoon tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi.
ja julkisrauhan rikkominen on myös kokonaisuutena arvostellen törkeä, rikoksentekijä on tuomittava törkeästä julkisrauhan rikkomisesta sakkoon tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi.
9 § (9.6.2000/531)
10 § (9.6.2000/531)
Rikoslaki 25 luku
Joka sulkemalla sisään, sitomalla, kuljettamalla johonkin tai muulla tavoin oikeudettomasti riistää toiselta liikkumisvapauden tai eristää toisen tämän ympäristöstä, on tuomittava vapaudenriistosta sakkoon tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi.
Jos vapaudenriistossa
1) vapaudenmenetystä jatketaan yli kolmen vuorokauden,
2) aiheutetaan vakavaa vaaraa toisen hengelle tai terveydelle tai
3) käytetään erityistä julmuutta tai vakavan väkivallan uhkaa
ja vapaudenriisto on myös kokonaisuutena arvostellen törkeä, rikoksentekijä on tuomittava törkeästä vapaudenriistosta vankeuteen vähintään neljäksi kuukaudeksi ja enintään neljäksi vuodeksi.
Rikoslaki 32 luku 1 § (31.1.2003/61)
Jos kätkemisrikoksen kohteena on erittäin arvokas omaisuus ja kätkemisrikos on myös kokonaisuutena arvostellen törkeä, rikoksentekijä on tuomittava törkeästäkätkemisrikoksesta vankeuteen vähintään neljäksi kuukaudeksi ja enintään neljäksi vuodeksi.
Joka hankkii, ottaa huostaansa tai välittää toiselta 1 §:ssä tarkoitetulla rikoksella saatua omaisuutta tai muulla tavoin ryhtyy sellaiseen omaisuuteen, vaikka hänellä on syytä epäillä, että omaisuus on tällä tavalla saatu, on tuomittava tuottamuksellisesta kätkemisrikoksesta sakkoon tai vankeuteen enintään kuudeksi kuukaudeksi
6 § (4.3.2011/191)
9 § (31.1.2003/61)
Tuottamuksellinen rahanpesu
Joka törkeästä huolimattomuudesta ryhtyy 6 §:ssä tarkoitettuihin toimiin, on tuomittava tuottamuksellisesta rahanpesusta sakkoon tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi.
Rikoslaki 34 luku
Joka valmistaa väärän asiakirjan tai muun todistuskappaleen tai väärentää sellaisen käytettäväksi harhauttavana todisteena taikka käyttää väärää tai väärennettyä todistuskappaletta tällaisena todisteena, on tuomittava väärennyksestä sakkoon tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi.
Yritys on rangaistava. (13.6.2003/514)
Jos väärennyksessä
1) rikoksen kohteena oleva todistuskappale on yleiseltä kannalta tärkeä viranomaisen säilyttämä arkistoasiakirja tai viranomaisen pitämä yleinen rekisteri taikka jos todistuskappale on todistusarvoltaan muuten erityisen merkityksellinen tai
2) rikoksentekijä käyttää väärennysrikosten tekemistä varten hankittua teknistä laitteistoa taikka muuten toimii erityisen suunnitelmallisesti
ja väärennys on myös kokonaisuutena arvostellen törkeä, rikoksentekijä on tuomittava törkeästäväärennyksestä vankeuteen vähintään neljäksi kuukaudeksi ja enintään neljäksi vuodeksi.
Rikoslaki 35 luku 1 § (24.8.1990/769)
Joka oikeudettomasti hävittää tai vahingoittaa toisen omaisuutta, on tuomittava vahingonteosta sakkoon tai vankeuteen enintään yhdeksi vuodeksi.
Vahingonteosta tuomitaan myös se, joka toista vahingoittaakseen oikeudettomasti hävittää, turmelee, kätkee tai salaa tietovälineelle tallennetun tiedon tai muun tallennuksen.
Edellä 2 momentissa tarkoitetun vahingonteon yritys on rangaistava. (11.5.2007/540)
1) vahingonteolla aiheutetaan
a) erittäin suurta taloudellista vahinkoa,
b) rikoksen uhrille tämän olot huomioon ottaen erityisen tuntuvaa vahinkoa,
c) historiallisesti tai sivistyksellisesti erityisen arvokkaalle omaisuudelle huomattavaa vahinkoa taikka
2) edellä 1 §:n 2 momentissa tarkoitettu vahingonteko tehdään osana 17 luvun 1 a §:n 4 momentissa tarkoitetun järjestäytyneen rikollisryhmän toimintaa
Rikoslaki 36 luku 1 § (24.8.1990/769)
Joka hankkiakseen itselleen tai toiselle oikeudettoman vakuutuskorvauksen sytyttää tuleen palovakuutetun omaisuuden, on tuomittava, jollei hän lisäksi vakuutuskorvauksen saamiseksi syyllisty samaa omaisuutta koskevaan petosrikokseen tai sellaisen rikoksen yritykseen, vakuutuspetoksesta sakkoon tai vankeuteen enintään yhdeksi vuodeksi.
6 § (6.11.2009/845)
ja kiskonta on myös kokonaisuutena arvostellen törkeä, rikoksentekijä on tuomittava törkeästä kiskonnasta vankeuteen vähintään neljäksi kuukaudeksi ja enintään neljäksi vuodeksi.
Rikoslaki 40 luku
7 § (12.7.2002/604)
Oikeudenkäymiskaari 15 luku
Asiamies ajakoon rehellisesti ja kaikella ahkeruudella hänelle uskottua asiaa ja allekirjoittakoon kaikki kirjat, jotka hän Oikeuteen antaa. Älköön mitään tuomittako sellaisen riitakirjan perustuksella, jonka alle sen tekijä ei ole pannut nimeänsä, jos havaitaan, ettei asianomistaja ole kyennyt sitä laatimaan.
10 a § (12.12.1958/497)
Jos oikeudenkäyntiasiamies tai -avustaja osoittautuu epärehelliseksi, ymmärtämättömäksi tai taitamattomaksi taikka jos hänet havaitaan toimeensa muutoin sopimattomaksi, saa tuomioistuin kieltää häntä esiintymästä kyseisessä asiassa. Tuomioistuin voi myös, jos siihen on syytä, kieltää häneltä oikeuden toimia siinä tuomioistuimessa oikeudenkäyntiasiamiehenä tai -avustajana enintään kolmen vuoden ajaksi. Kun päätös koskee asianajajaa, julkista oikeusavustajaa tai luvan saanutta oikeudenkäyntiavustajaa, tuomioistuimen on ilmoitettava päätöksestä asianajajista annetun lain (496/1958) 6 a §:n 1 momentissa tarkoitetulle valvontalautakunnalle. Jos asianajaja, julkinen oikeusavustaja tai luvan saanut oikeudenkäyntiavustaja menettelee muutoin velvollisuuksiensa vastaisesti, tuomioistuin voi ilmoittaa menettelyn valvontalautakunnan käsiteltäväksi. (17.6.2011/718)
L:lla 718/2011 muutettu 1 momentti tulee voimaan 1.1.2013. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Jos asiamies tai avustaja osoittautuu epärehelliseksi, ymmärtämättömäksi tai taitamattomaksi taikka jos hänet havaitaan toimeensa muutoin sopimattomaksi, saa oikeus evätä häneltä vallan esiintyä siinä jutussa. Oikeus voi myös, milloin syytä on, kieltää häneltä oikeuden enintään kolmen vuoden aikana toimia siinä tuomioistuimessa asiamiehenä tai avustajana. Jos kysymys on asianajajasta, oikeuden on päätöksestään ilmoitettava yleisen asianajajayhdistyksen hallitukselle.
Milloin asiamieheltä tai avustajalta on evätty oikeus esiintymiseen, on hänen päämiehelleen, jollei tämä ole oikeudessa saapuvilla ja tahdo itse asiaansa ajaa, varattava tilaisuus hankkia kelpoisuusvaatimukset täyttävä asiamies.
Edellä 1 momentissa tarkoitettuun päätökseen saa asiamies tai avustaja hakea muutosta valittamalla, mutta on päätöstä valituksesta huolimatta heti noudatettava.
20 § (29.7.1948/571)
Todistaja ei saa kieltäytyä todistamasta. Vastoin tahtoansa älköön kuitenkaan todistamaan vaadittako:
1) sitä, joka on tai on ollut avioliitossa tahi on kihloissa jommankumman asianosaisen kanssa
2) sitä, joka on asianosaisen suoraan etenevässä tai takenevassa polvessa oleva sukulainen tahi joka on tai on ollut naimisissa asianosaiseen sanotunlaisessa sukulaisuussuhteessa olevan henkilön kanssa; eikä
3) asianosaisen sisaruksia tai näiden aviopuolisoita tahi asianosaisen ottovanhempia tai ottolapsia.
Oikeudenkäymiskaari 22 luku
5 § (22.7.1991/1064)
(30.8.2002/768)
Jos se, mitä 1 momentin nojalla on merkittävä pöytäkirjaan, käy ilmi haastehakemuksesta, vastauksesta, muusta tuomioistuimelle toimitetusta asiakirjasta tai aikaisemmin laaditusta pöytäkirjasta, riittää, kun pöytäkirjassa siltä osin viitataan sanottuun asiakirjaan tai pöytäkirjaan.
6 § (22.7.1991/1064)
Jos äänittäminen lausuman lyhyyden vuoksi on ilmeisen tarpeetonta, pöytäkirjaan on äänittämisen sijasta tarkoin merkittävä, mitä asiassa on kerrottu. Pöytäkirjattu suullinen lausuma on heti luettava ja pöytäkirjaan on merkittävä lausuman antajan ilmoitus siitä, onko lausuma ymmärretty oikein.
Oikeudenkäymiskaari 24 luku
5 § (6.3.1998/165)
7 § (6.3.1998/165)
Lisäksi on otettava huomioon laittomuudet vastoin poliisilakia, esitutkintalakia, syyttäjistä annettua lakia sekä toiminta vastoin Suomen perustuslakia, EU:n ihmisoikeussopimusta ja YK:n ihmisoikeusjulistusta.
Lähettänyt Erkki Aho klo 18.19

matches: tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin


text:
Laki yksinoikeudesta integroidun piirin piirimalli... 32/1991 | EDILEX
Laki yksinoikeudesta integroidun piirin piirimalliin 11.1.1991/32
2 §Piirimallin omaperäisyys
3 §Yksinoikeuden saaminen
4 §Lain sovellettavuus
5 §Hakemisen määräaika
6 §Yksinoikeuden voimassaolo
7 §Yksinoikeuden sisältö
8 §Yksinoikeuden siirtyminen
9 §Kappaleiden valmistaminen eräisiin tarkoituksiin
10 §Analysoinnin tulosten käyttäminen
11 §Levitys ja maahantuonti eräissä tapauksissa
12 §Levitystä ja maahantuontia koskevan yksinoikeuden raukeaminen
13 – 24 b §2 lukuRekisteröintihakemus ja sen käsittely
13 §Rekisteriviranomainen
14 §Rekisteröintihakemus
15 §Hakemuksen kohde
16 §Asiamies
17 §Rekisteröintihakemuksen käsittely
18 §Puutteellisuuden korjaaminen
19 §Hakemuksen hylkääminen
20 §Väite paremmasta oikeudesta
21 §Hakemuksen siirtäminen
22 §Piirimallin merkitseminen rekisteriin
23 §Siirron merkitseminen rekisteriin ja merkinnän oikeusvaikutukset
24 §Julkisuus
24 a §Liikesalaisuuden suojaaminen
24 b §Liikesalaisuuden rajaus
25 – 27 §3 lukuRekisteröinnin mitättömäksi julistaminen
25 §Vaatimus rekisteröinnin julistamisesta mitättömäksi
26 §Rekisteröinnin haltijan kuuleminen
27 §Rekisteröinnin julistaminen mitättömäksi
28 – 29 §4 lukuMuutoksenhaku
28 §Valitusoikeus
29 §Muutoksenhaku rekisteriviranomaisen päätökseen
30 – 33 §5 lukuYksinoikeuden lakkaaminen ja yksinoikeutta koskeva ilmoitusvelvollisuus
30 §Rekisteröinnin siirtäminen
31 §Rekisteröinnistä luopuminen
32 §Kuuluttaminen eräissä tapauksissa
33 §Yksinoikeutta koskeva ilmoitusvelvollisuus
34 – 40 a §6 lukuRangaistukset, korvaukset ja turvaamistoimet (21.7.2006/681)
35 §Piirimallirikkomus
36 §Ilmoitusvelvollisuuden laiminlyönti
37 §Syyteoikeus
37 a §Loukkauksen kielto
37 b §Keskeyttämismääräys välittäjälle
38 §Korvausvelvollisuus
39 §Loukkauksen jatkumisen estäminen
40 §Rekisteröinnin mitättömäksi julistamisen vaikutus
40 a §Tuomion julkistaminen
41 – 46 §7 lukuErityisiä säännöksiä
42 §Oikeuspaikka riita-asioissa
43 §Oikeuspaikka rikosasioissa
43 a §Rekisteriviranomaisen lausunto rikosasiassa
43 b § Asiantuntija rikosasiassa
44 §Ilmoitus rekisteriviranomaiselle rikosasiassa
45 §Maksut
47 §8 lukuVoimaantulo
47 §Voimaantulo- ja siirtymäsäännökset
Vrt. L oikeudesta työntekijän tekemiin keksintöihin 656/1967, L maanpuolustukselle merkityksellisistä keksinnöistä 551/1967 ja L oikeudesta korkeakouluissa tehtäviin keksintöihin 369/2006.
1) piirimallin luoja, joka on Suomen kansalainen tai jolla on Suomessa vakina...

matches: §2 §3 §4 §5 §6 §7 §8


text:
KKO:2019:11 - Korkein oikeus
Etusivu » Ennakkopäätökset » Ennakkopäätökset » KKO:2019:11
KKO:2019:11
Diaarinumero: R2017/788
Asian käsittely valvontalautakunnassa ja hovioikeudessa
Valvontalautakunnan ratkaisu 15.4.2016 § 19, muutoksenhaku Helsingin hovioikeudessa ja hovioikeuden päätös 9.8.2017 nro 972 sekä vaatimukset ja lausumat Korkeimmassa oikeudessa kuvataan tarpeellisilta osin Korkeimman oikeuden ratkaisussa.
Asian ovat ratkaisseet hovioikeudessa hovioikeuden jäsenet Risto Jalanko, Malla Sunell ja Risto Niemiluoto. Esittelijä Kristian Sjöblom.
A vaati valituksessaan, että hovioikeuden ratkaisu kumotaan ja hänelle annettu varoitus poistetaan. Hän vaati myös, että Korkeimmassa oikeudessa toimitetaan suullinen käsittely tai toissijaisesti asia palautetaan henkilötodistelun vastaanottamiseksi valvontalautakuntaan tai hovioikeuteen.
Valtioneuvoston apulaisoikeuskansleri ilmoitti, ettei hänellä ole lausuttavaa asiassa.
Suomen Asianajajaliiton hallitus antoi siltä pyydetyn lausunnon.
B ja C antoivat heiltä pyydetyn lausuman. B ja C vaativat, että A:n valitus hylätään.
1. A oli toiminut B:n ja C:n asiamiehenä heidän asuinhuoneistonsa remonttia koskeneessa riita-asiassa, jossa vastapuolena oli ollut remonttia suorittanut urakoitsija. B ja C sekä urakoitsija olivat esittäneet puolin ja toisin sopimukseen ja sen väitettyyn rikkomiseen perustuvia vaatimuksia. A:n toimeksianto oli kestänyt noin vuoden ja kolme kuukautta. A oli tänä aikana laskuttanut B:tä ja C:tä yhteensä 69 858,47 euroa. B ja C olivat maksaneet laskut niistä reklamoimatta. Toimeksiannon päätyttyä he olivat vaihtaneet asiamiestä ja päässeet urakoitsijan kanssa sovinnolliseen ratkaisuun.
2. B ja C ovat toimittaneet valvontalautakunnalle kirjelmän, jossa he ovat muun ohella katsoneet, että A:n laskutus oli ollut kohtuuttoman suuri suhteessa tehtävän laatuun, sen vaatimaan työmäärään ja riidan intressiin, sekä vaatineet, että A:n laskutusta alennetaan 35 000 euroon. Kirjelmän johdosta valvontalautakunnassa on tullut vireille B:n ja C:n sekä A:n ja hänen asianajotoimistonsa välinen palkkioriita-asia ja A:han kohdistuva valvonta-asia.
3. Valvontalautakunta on palkkioriita-asiassa antamassaan ratkaisussa katsonut, että kantelijoiden intressi oli ollut huomattavasti A:n ilmoittamaa alhaisempi. Asia ei myöskään ollut poikennut laajuudeltaan tai vaikeusasteeltaan tavanomaisesta urakkariidasta. A:n laskutus ei ollut ollut oikeassa suhteessa tehtävän laatuun, laajuuteen ja sen vaatimaan työmäärään, vaan oli kokonaisuutta arvioiden kohtuuton. Valvontalautakunta on tämän johdosta suosittanut, että A:n asianajotoimiston laskutusta alennetaan arvonlisäveroineen 34 858,47 euroa, jolloin kohtuulliseksi laskutuksen määräksi jää 35 000 euroa arvonlisäveroineen.
4. Valvontalautakunta on samana päivänä valvonta-asiassa antamassaan ratkaisussa edellä mainittuun palkkioriita-asian ratkaisuun viitaten katsonut, että A oli toiminut hyvän asianajajatavan vastaisesti laskuttaessaan päämiehiään tavalla, joka olennaisesti ylitti sen, mitä voitiin pitää asiassa kohtuullisena. Valvontalautakunta on määrännyt tästä ja A:n muusta hyvän asianajajatavan vastaisesta menettelystä seuraamukseksi varoituksen.
5. A on valittanut valvontalautakunnan ratkaisusta hovioikeuteen vaatien sen kumoamista ja hänelle määrätyn varoituksen poistamista. Hän on vedonnut muun ohella siihen, että kysymys ei ollut ollut tavanomaisesta urakkariidasta, B:llä ja C:llä oli ollut asiassa erityisiä vaatimuksia, valvontalautakunta oli arvioinut riidan intressin väärin ja että hänen laskutustaan olisi tullut tarkastella yksilöidysti. Lisäksi A on vedonnut siihen, että B ja C olivat hyväksyneet laskut. A on nimennyt hovioikeudessa todistajana kuultavaksi rakennusmestari X:n.
6. Hovioikeus on kuullut asiassa Suomen Asianajajaliittoa (asianajajaliitto), B:tä ja C:tä sekä oikeuskansleria. Asianajajaliiton hallitus on lausunnossaan katsonut, että valvontalautakunnan ratkaisu tuli A:n vaatimilta osin kumota ja määrätä A:lle varoituksen sijasta huomautus muusta valvontalautakunnan samanaikaisesti tutkittavana olleesta hyvän asianajajatavan vastaisesta menettelystä. Ottaen huomioon A:n hovioikeudelle esittämät seikat, joita valvontalautakunta ei ollut asianmukaisesti ottanut huomioon asiaa ratkaistessaan, A:n laskutuksen määrä ei asianajajaliiton hallituksen mukaan antanut aihetta kurinpidollisen seuraamuksen määräämiseen. B ja C ovat lausunnossaan katsoneet, ettei valvontalautakunnan ratkaisua ollut syytä muuttaa. Oikeuskansleri puolestaan on ilmoittanut, ettei hänellä ollut lausuttavaa asiassa.
7. Hovioikeus on päätöksessään tulkinnut A:n pyytäneen suullisen käsittelyn toimittamista. Hovioikeus on todennut, että asiassa ei ollut kysymys aikaisemmin esitetystä suullisesta todistelusta eikä sen uskottavuudesta. A:lla olisi ollut mahdollisuus vedota hovioikeudessa nimettyyn henkilötodisteluun valvontalautakunnassa. Asiassa oli lisäksi esitetty laaja kirjallinen selvitys nyt kysymyksessä olevasta toimeksiannosta, eikä A:n tarjoamasta henkilötodistelusta sen todistusteemat huomioon ottaen ollut saatavissa sellaista lisäselvitystä, joka olisi välttämätöntä sen arvioimiseksi, oliko valvontalautakunta harkintavaltansa puitteissa voinut katsoa A:n menetelleen hyvän asianajajatavan vastaisesti. Hovioikeus on pitänyt A:n nimeämää henkilötodistelua mainituista syistä ja valvonta-asian luonne huomioon ottaen tarpeettomana, katsonut asian olevan ratkaistavissa kirjallisen selvityksen pohjalta ja hylännyt pyynnön suullisen käsittelyn toimittamisesta.
8. Pääasiaa koskevassa ratkaisussaan hovioikeus on todennut, että valvontalautakunnalla oli ollut käytössään hyvin kattava kirjallinen selvitys. Hovioikeus on todennut, ettei valvontalautakunta ollut arvioinut A:n laskutusta toimenpidekohtaisesti tai kiinnittänyt erityistä huomiota mihinkään yksittäiseen erään, mutta laajoissa asioissa tällainen ei usein ollutkaan tarkoituksenmukaista, vaan kysymys oli viime kädessä kokonaisarviosta. Valvontalautakunnan arviota toimeksiannon luonteesta ei voitu pitää ilmeisen virheellisenä. Hovioikeus on edelleen pitänyt mahdollisena, että A:n asiakkaat olivat edellyttäneet asian luonteeseen nähden tavanomaista enemmän tai tavanomaisesta poikkeavia toimenpiteitä. Hovioikeus on tältä osin korostanut asianajajan ammattitaitovaatimusta ja velvollisuutta tarvittaessa ohjata asiakastaan asian vaatima ajankäyttö, kustannustehokkuus ja todennäköinen lopputulos huomioon ottaen. Hovioikeus on näin ollen katsonut valvontalautakunnan voineen sen ratkaisusta ilmenevin perustein harkintavaltansa puitteissa katsoa A:n menetelleen hyvän asianajajatavan vastaisesti. Varoitusta ei myöskään voitu pitää kohtuuttomana seuraamuksena.
Vaatimukset ja lausumat Korkeimmassa oikeudessa
9. A on vaatinut, että valvontalautakunnan ja hovioikeuden ratkaisut kumotaan siltä osin kuin hänen oli katsottu laskutuksen kohtuuttomuuden johdosta toimineen hyvän asianajajatavan vastaisesti ja että hänelle määrätty varoitus poistetaan. A on viitannut hovioikeudessa esittämiinsä perusteisiin ja katsonut lisäksi, että hovioikeus ei ollut riittävästi tutkinut asiaa. Hänen oikeusturvansa kannalta suullisen käsittelyn toimittaminen oli ollut tarpeen.
10. Asianajajaliiton hallitus on lausunnossaan viitannut hovioikeudelle antamaansa lausuntoon ja katsonut lisäksi, että A:lla olisi tullut olla oikeus saada todistajansa kuulluksi hovioikeudessa siitä huolimatta, ettei hän ollut nimennyt todistajaa kuultavaksi valvontalautakunnassa.
11. B ja C ovat lausumassaan katsoneet A:n laskutuksen olleen ilmiselvästi liiallista. Kysymys ei ollut ollut erityisen laajasta tai vaikeasta riita-asiasta. Suullisen käsittelyn järjestäminen hovioikeudessa ei ollut ollut tarpeen.
12. A:n valituksen johdosta Korkeimmassa oikeudessa on ensinnä kysymys siitä, onko hovioikeus menetellyt virheellisesti, kun se ei ollut toimittanut asiassa suullista käsittelyä. Pääasian osalta kysymys on siitä, onko valvontalautakunta voinut katsoa A:n menetelleen asiassa vastoin hyvää asianajajatapaa siten, että siitä on tullut määrätä hänelle varoitus, ja onko hovioikeus A:n valituksessa esitetyt väitteet huomioon ottaen riittävästi tutkinut asian.
13. Korkein oikeus on ratkaisussaan KKO 2016:44 (kohta 17 ja siinä viitatut ratkaisut) todennut, että asianajajia sitovat ammattieettiset ohjeet perustuvat keskeisesti ammattikunnan omassa piirissä hyväksyttyihin sääntöihin ja käytäntöihin. Hyvä asianajajatapa asettaa asianajajille pidemmälle meneviä velvollisuuksia kuin asianajotehtävän suorittamista koskevat lain säännökset. Tavan sisältö kehittyy ja täsmentyy toimintaympäristössä tapahtuvien muutosten johdosta. Tähän nähden hyvän asianajajatavan valvonta onkin lähtökohtaisesti uskottu asianajajalaitokselle itselleen ja siellä asianajajaliiton yhteydessä toimivalle riippumattomalle valvontalautakunnalle. Tuomioistuimet toimivat valvonta-asioissa oikeussuojaa takaavina valitusasteina. Niissä korostuvat kysymykset kurinpitoratkaisujen mahdollisesta kohtuuttomuudesta tai ilmeisestä virheellisyydestä sekä ihmis- ja perusoikeuksien asettamien vaatimusten täyttymisestä valvonta-asiassa.
14. Tuomioistuimen rooliin oikeussuojaa takaavana valitusasteena kuuluu hyvän asianajajatavan tulkinta vain siinä laajuudessa kuin se on tarpeen sellaisten kysymysten arvioimiseksi, onko valvontalautakunta toiminut harkintavaltansa puitteissa, onko valvontalautakunnan ratkaisu esimerkiksi sen aiemmasta käytännöstä poikkeava ja onko se ilmeisesti virheellinen tai ennalta arvaamattomana kohtuuton. Tuomioistuin tekee tämän arvionsa erityisesti valvontalautakunnan ratkaisun perustelujen valossa, mikä edellyttää mainituilta perusteluilta riittävää yksityiskohtaisuutta ja avoimuutta.
Suullisen käsittelyn toimittamatta jättäminen hovioikeudessa
Säännökset ja Korkeimman oikeuden arvioinnin lähtökohdat
15. Asianajajista annetussa laissa (asianajajalaki) säädetään valvonta- ja palkkioriita-asian käsittelystä valvontalautakunnassa. Lain 7 j §:n 2 momentin mukaan siltä osin kuin asianajajalaissa ei toisin säädetä, valvonta- ja palkkioriita-asian käsittelyyn valvontalautakunnassa sovelletaan muun muassa mitä hallintolaissa säädetään. Asianajajalain 10 §:n 1 momentin mukaan asianajajalla, jota valvonta-asia koskee, on oikeus valittaa valvonta-asiassa annetusta valvontalautakunnan päätöksestä Helsingin hovioikeuteen. Asianajajalaissa ei ole säännöksiä siitä, milloin hovioikeuden tulee valvonta-asiassa tehtyä valitusta käsitellessään toimittaa suullinen käsittely.
16. Oikeudenkäymiskaaren 26 luvun 14 §:ssä säädetään hovioikeuden velvollisuudesta toimittaa pääkäsittely sen käsitellessä riita-, rikos- tai hakemusasiassa tehtyä valitusta. Mainitun pykälän 1 ja 3 momentin mukaan pääkäsittely on toimitettava, jos riita- tai hakemusasiassa asianosainen taikka rikosasiassa asianomistaja tai vastaaja sitä vaatii. Pääkäsittelyä ei kuitenkaan pykälän 2 momentin mukaan tarvitse toimittaa, jos asiassa ei saman luvun 15 §:n 1 momentin mukaan tarvitse ottaa vastaan suullista todistelua sen vuoksi, että näytön arvioinnin oikeellisuudesta ei voi jäädä varteenotettavaa epäilystä, ja pääkäsittelyn toimittaminen on muutoinkin selvästi tarpeetonta huomioon ottaen erityisesti asian laatu ja merkitys asianosaiselle.
17. Valvonta-asian muutoksenhaussa ei ole kysymys riita-, rikos- tai hakemusasiasta. Kuten edellä kohdissa 13 – 14 on todettu, hovioikeuden rooli sen käsitellessä valvonta-asian muutoksenhakemusta poikkeaa muutoinkin riita-, rikos- tai hakemusasian muutoksenhakuasteen roolista, ja myös hovioikeuden tutkimisvalta on näissä asioissa erilainen. Tämä vaikuttaa myös suullisen käsittelyn toimittamisvelvollisuuteen. Suullisen käsittelyn toimittamisvelvollisuutta arvioitaessa on kuitenkin otettava huomioon, että asianajajalain 10 §:n 1 momentista ilmenevä muutoksenhakuoikeus on otettu lakiin, jotta oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä koskeva vaatimus täyttyisi. Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 artiklan periaatteita oikeudenmukaisesta oikeudenkäynnistä on noudatettava silloin, kun päätetään henkilön oikeuksista ja velvollisuuksista. Euroopan neuvoston suosituksen (Recommendation No. R(2000)21) mukaan myös kurinpidollisen menettelyn tulee täyttää Euroopan ihmisoikeussopimuksen määräykset ja periaatteet (HE 54/2004 vp s. 32).
18. Korkein oikeus katsoo, että suullisen käsittelyn toimittamisen tarvetta valvonta-asian muutoksenhaussa voidaan lähtökohtaisesti arvioida noudattaen soveltuvin osin oikeudenkäymiskaaren 26 luvun pääkäsittelyä koskevista säännöksistä ilmeneviä periaatteita. Arviossa on kuitenkin otettava huomioon hovioikeuden näissä asioissa tavanomaisesta poikkeava rooli ja siten se, onko suullisen käsittelyn toimittaminen tarpeen niiden kysymysten arvioimiseksi, jotka valvonta-asian muutoksenhaussa kuuluvat hovioikeudelle.
19. Tässä asiassa on arvioitavana, olisiko hovioikeuden tullut ottaa vastaan sille tarjottu uusi henkilötodistelu. Oikeudenkäymiskaaren 26 luvun 15 §:n 3 momentin mukaan pääkäsittelyssä otetaan vastaan hovioikeudessa vastaanotettava uusi suullinen todistelu. Hovioikeuden valvonta-asioissa tavanomaisesta poikkeava rooli vaikuttaa kuitenkin myös sen arviointiin, tuleeko uutta todistelua ottaa vastaan.
20. Oikeudenkäymiskaaren 25 luvun 17 §:n 1 momentin mukaan valittaja ei saa hovioikeudessa riita-asiassa vedota muihin todisteisiin kuin niihin, jotka on esitetty käräjäoikeudessa, paitsi jos hän saattaa todennäköiseksi, ettei hän ole voinut vedota todisteeseen käräjäoikeudessa tai että hänellä on ollut pätevä aihe olla tekemättä niin. Korkein oikeus toteaa, että tämä prekluusiosäännös koskee sanamuotonsa perusteella vain riita-asioita, joita on käsitelty ensimmäisenä asteena käräjäoikeudessa. Se ei siten sovellu valvonta-asioihin. Uuteen todisteluun vetoaminen hovioikeudessa ei näin ollen rajoitu prekluusion vuoksi.
21. Toisaalta valvonta-asiassakin tuomioistuimen tulee valvoa, ettei asiassa esitetä tarpeetonta todistelua. Asianajajalain 10 §:ää koskevan hallituksen esityksen (HE 54/2004 vp s. 33) mukaan asianosaisilla on hovioikeudessa järjestettävässä suullisessa kuulemisessa oikeus esittää sellaista todistelua ja muuta selvitystä, jonka voidaan olettaa vaikuttavan valituksen ratkaisemiseen. Oikeudenkäymiskaaren 17 luvun 8 §:n mukaan tuomioistuimen on evättävä muun ohella näyttö, joka koskee asiaan vaikuttamatonta seikkaa tai joka on muuten tarpeeton.
22. Asianajajalain 7 d §:n 3 momentin mukaan asianajajan tulee valvonta-asian käsittelyssä antaa häneltä pyydetyt selvitykset avoimesti ja totuudenmukaisesti. Siten asianajajan on pyrittävä esittämään kaikki asiaan vaikuttava selvitys jo valvontalautakunnalle. Tästä syystä ja erityisesti hovioikeuden poikkeava rooli huomioon ottaen valvonta-asian käsittelyn ei lähtökohtaisesti tulisi hovioikeudessa perustua merkittävästi laajempaan tai erilaiseen aineistoon kuin mihin valvontalautakunta on arviointinsa perustanut. Tämä tulee ottaa huomioon myös vedotun uuden todistelun tarpeellisuutta arvioitaessa. Jos uuden todistelun vastaanottaminen on asiassa tarpeellista, tämä voi usein edellyttää asian palauttamista valvontalautakunnan käsiteltäväksi.
23. Edellä todetun perusteella Korkein oikeus katsoo, että suullisen käsittelyn toimittamista ja vedotun uuden todistelun vastaanottamista arvioitaessa keskeistä on se, onko suullinen käsittely ja uusi todistelu tarpeen sen arvioimiseksi, onko valvonta-asian ratkaisu kohtuuton tai ilmeisen virheellinen ja onko ihmis- ja perusoikeuksien asettamat vaatimukset valvonta-asian käsittelyssä täytetty.
Korkeimman oikeuden arviointi suullisen käsittelyn tarpeellisuudesta
24. A:lle on määrätty kurinpidolliseksi seuraamukseksi varoitus, jota ei voida pitää ankarana seuraamuksena ja joka ei sellaisenaan vaikuta A:n oikeuteen harjoittaa elinkeinoaan. Kun tieto varoituksesta kuitenkin on julkinen, ei asiaa voida pitää A:n kannalta vähämerkityksellisenä. Korkein oikeus katsoo tämän seikan puhuvan sen puolesta, että hovioikeuden olisi tullut toimittaa suullinen käsittely.
25. Toisaalta A on katsonut, että hovioikeudessa olisi tullut toimittaa suullinen käsittely vain hänen nimeämänsä todistajan X:n kuulemiseksi. A on ilmoittanut X:n todistusteemoiksi asiakkaan erityiset vaatimukset, neuvotellusta sovintosopimuksesta vetäytymisen ja asiakkaan viivyttelyn rakennustöitään koskevien välttämättömien tietojen toimittamisessa ynnä muun myötävaikutusvelvollisuuden laiminlyönnin.
26. A on väittänyt, että asiassa ei ollut ollut kysymys tavanomaisesta urakkariidasta vaan että muun ohella B:n ja C:n erityiset vaatimukset ja muut toimet olivat kasvattaneet A:n laskutusta. X:lle ilmoitettujen todistusteemojen perusteella hänen kuulemisellaan oli tarkoitus osoittaa tämä väite todeksi.
27. A on toimittanut valvontalautakunnalle toimeksiantoa koskevan laajan kirjallisen aineiston. Valvontalautakunta on arvioinut aineiston riittäväksi. A on lisäksi erikseen nimennyt aineistoon sisältyviä asiakirjoja hovioikeudessa kirjallisiksi todisteiksi, joiden todistusteemat ovat pääasiassa samoja kuin X:n kuulemiselle ilmoitetut teemat.
28. X:n kuuleminen olisi liittynyt sen arviointiin, onko A:n palkkio ollut kohtuullinen. Hovioikeuden arvioitavana on kuitenkin ollut vain kysymys siitä, onko valvontalautakunta toiminut harkintavaltansa puitteissa A:n palkkiota ja menettelyä arvioidessaan. Ottaen huomioon hovioikeuden rooliin ja tutkimisvaltaan sekä asiassa merkityksellisen selvityksen painopisteeseen liittyvät näkökohdat Korkein oikeus katsoo, ettei X:n kuulemisella ole ollut saavutettavissa sellaista selvitystä, joka olisi ollut tarpeellista sen arvioimiseksi, onko valvontalautakunnan ratkaisu kohtuuton tai ilmeisen virheellinen ja onko ihmis- ja perusoikeuksien asettamat vaatimukset täytetty. Hovioikeus on siten voinut päätyä siihen lopputulokseen, että asia on ollut ratkaistavissa kirjallisen aineiston perusteella eikä X:n kuuleminen ole ollut tarpeen.
29. A ei ole pyytänyt suullisen käsittelyn toimittamista itsensä kuulemiseksi tai muustakaan syystä kuin X:n kuulemiseksi. Suullisen käsittelyn toimittaminen on näin ollen ollut tarpeetonta. Hovioikeus on siten voinut hylätä A:n pyynnön suullisen käsittelyn toimittamisesta. Asiaa ei siten ole tarpeen A:n toissijaisen vaatimuksen mukaisesti palauttaa hovioikeuteen tai valvontalautakuntaan.
Suullisen käsittelyn toimittamista Korkeimmassa oikeudessa koskeva käsittelyratkaisu
30. A on pyytänyt suullisen käsittelyn toimittamista Korkeimmassa oikeudessa X:n kuulemiseksi.
31. Korkein oikeus on edellä katsonut, ettei X:n kuuleminen hovioikeudessa ole ollut tarpeen hovioikeudessa arvioitavien kysymysten ratkaisemiseksi. Samoilla perusteilla X:n kuuleminen ei ole tarpeellista myöskään Korkeimmassa oikeudessa. Suullisen käsittelyn toimittaminen ei tämän asian arvioimiseksi ole muutoinkaan tarpeen. Sen vuoksi A:n pyyntö suullisen käsittelyn toimittamisesta Korkeimmassa oikeudessa hylätään.
Sääntely ja käytäntö
32. Asianajajalain 5 §:n 1 momentin mukaan asianajajan tulee rehellisesti ja tunnollisesti täyttää hänelle uskotut tehtävät sekä kaikessa toiminnassaan noudattaa hyvää asianajajatapaa.
33. Hyvän asianajajatavan vaatimukset ilmenevät asianajajalain säännöksistä, asianajajaliiton säännöistä ja asianajajaliiton hyvää asianajajatapaa koskevista ohjeista (tapaohjeet). Voimassa olevat tapaohjeet on vahvistettu 15.1.2009, ja ne ovat tulleet voimaan 1.4.2009. Tapaohjeiden 1.1 kohdan mukaan hyvä asianajajatapa ilmenee lisäksi muista asianajajaa velvoittavista ohjeista, valvonta- ja kurinpitoasioissa annetuista ratkaisuista ja asianajajakunnan omaksumista hyväksyttävistä käytännöistä.
34. Tapaohjeiden kohdan 5.12 mukaan asianajajan asiakkaaltaan maksettavaksi vaatiman palkkion on oltava kohtuullinen sekä säädösten ja asianajajaliiton ohjeiden mukainen.
35. Tapaohjeissa viitatuilla asianajajaliiton ohjeilla tarkoitetaan muun ohella 15.1.2009 vahvistettua palkkio-ohjetta, joka koskee palkkion määräytymistä ja laskutusta asianajajan tai hänen toimistonsa ja asiakkaan välillä. Palkkio-ohjeen johdannon mukaan asianajajan tehtävästään veloittama palkkio määräytyy ohjeen sekä asianajajan ja asiakkaan välisen sopimuksen mukaan. Palkkio-ohjeen kohdan 1.1 mukaan asianajajalla on oikeus saada tehtävän hoitamisesta palkkio, jonka on oltava oikeassa suhteessa tehtävän laatuun ja sen vaatimaan työn määrään sekä muutoinkin kohtuullinen. Palkkio-ohjeen 1.4 kohdan mukaan, kun asianajopalkkion sovitaan perustuvan tehtävän hoitamisen vaatimaan aikaan, käytetyn ajan on oltava kohtuullinen. Kohtuullista aikaa harkittaessa on otettava huomioon tehtävän asianmukaiseen hoitamiseen tarvittavat toimet, ellei asiakkaan erityisistä vaatimuksista muuta johdu.
36. Palkkion kohtuullisuutta arvioidessaan valvontalautakunta on ratkaisukäytännössään ottanut huomioon myös muun ohella asian taloudellisen intressin (ratkaisu 18.–19.4.2002 § 55), veloitusperusteen kohtuullisuuden ja tehtyjen toimenpiteiden tarpeellisuuden (ratkaisu 18.–19.4.2002 § 57) sekä asian laadun, laajuuden ja oikeudellisen vaativuuden (ratkaisu 19.11.2003 § 13). Toisaalta valvontalautakunta on myös katsonut, että asianajajan tulee valita asiakkaalleen kustannustehokas tapa hoitaa toimeksiantoa ja välttää tarpeettomia kustannuksia. Asianajajan tulee tarvittaessa ohjata asiakastaan asian vaatima ajankäyttö, kustannustehokkuus ja todennäköinen lopputulos huomioiden (täysistuntoratkaisu 2.10.2015 § 5).
37. Tässä asiassa valvontalautakunta on valvonta-asiaa koskevan ratkaisunsa perusteluissa viitannut samana päivänä antamaansa ratkaisuun A:n ja tämän asianajoyhtiön sekä B:n ja C:n välisessä palkkioriita-asiassa. Korkein oikeus toteaa, että palkkioriita-asiassa annettu ratkaisu ei ole tämän muutoksenhaun kohteena eikä arvioitavana siten ole se, onko valvontalautakunnan suositus palkkion alentamisesta oikea. Koska valvontalautakunnan ratkaisut kuitenkin ovat kerrotulla tavalla liitännäisiä, myös palkkioriita-asiassa annettua ratkaisua on tarkasteltava arvioitaessa valvonta-asian ratkaisua ja sen perusteita.
38. A ja asianajajaliiton hallitus ovat katsoneet, että maksamalla laskut reklamoimatta B ja C ovat hyväksyneet ne, eikä palkkion kohtuullisuutta olisi tämän vuoksi enää tullut arvioida. Korkein oikeus toteaa, että tapaohjeiden ja palkkio-ohjeen mukaan asianajajan ja asiakkaan välinen sopimus ei sivuuta ohjeiden soveltamista. Valvonta-asiassa ei ole kysymys siitä, ovatko B ja C olleet velvollisia maksamaan laskut, vaan siitä, onko A:n palkkio ollut kohtuuton ja onko hänen sen vuoksi katsottava toimineen hyvän asianajajatavan vastaisesti. Korkein oikeus toteaa, että palkkion kohtuullisuuden arvioimista valvonta-asiassa ei ole estänyt se, että B ja C ovat maksaneet A:n laskut.
39. Valvontalautakunta on nyt kysymyksessä olevassa asiassa todennut, että palkkion kohtuullisuutta harkittaessa arvioinnin tulee suhteutua kulloisenkin asian erityispiirteisiin, mutta yleensä myös asian vaikeuteen, asiamiehen suorittaman työn määrään ja laatuun sekä samanlaisissa asioissa yleensä käytettyyn laskutukseen. Asianajajalla on näyttövelvollisuus siitä, että hänen laskutuksensa on ollut kohtuullista.
40. Edellisessä kohdassa mainitut valvontalautakunnan perustelut vastaavat edellä kohdassa 36 kerrottua valvontalautakunnan ratkaisukäytäntöä. Palkkion katsominen kohtuuttomaksi ei valvontalautakunnan käytännössä ole myöskään edellyttänyt palkkion toimenpidekohtaista tarkastelua. Kuten hovioikeuskin on todennut, tämä ei laajoissa toimeksiannoissa usein ole tarkoituksenmukaistakaan. Palkkion tulee kokonaisuutena tarkastellen olla kohtuullinen.
41. Valvontalautakunnan ratkaisun perustelut ovat niukat, mutta niistä ilmenee, mitä seikkoja valvontalautakunta on A:n palkkiota arvioidessaan ottanut huomioon ja millä perusteilla se on päätynyt ratkaisuunsa. Hovioikeus on voinut näiden perusteluiden perusteella arvioida valvontalautakunnan menettelyä ja ratkaisun mahdollista virheellisyyttä.
42. Valvontalautakunta on katsonut, että B:n ja C:n intressi oli ollut huomattavasti A:n ilmoittamaa alhaisempi, minkä lisäksi valvontalautakunta ei ollut havainnut, että asia olisi poikennut laajuudeltaan tai vaikeusasteeltaan tavanomaisesta urakkariidasta. A on valituksessaan hovioikeuteen riitauttanut muun ohella mainitut valvontalautakunnan tekemät arviot. Hovioikeus on ottanut kantaa A:n väitteisiin ja arvioinut muutoinkin valvontalautakunnan ratkaisua. Hovioikeus on katsonut valvontalautakunnan toimineen harkintavaltansa puitteissa.
43. Asiassa on toisaalta ilmennyt, että A:n sekä B:n ja C:n välillä oli sovittu toimeksiannossa noudatettavasta tietystä tuntihinnasta. Palkkion kohtuullisuuden arviointiin soveltuu tällöin myös palkkio-ohjeen 1.4 kohta. Valvontalautakunta ei ole ratkaisussaan soveltanut mainittua kohtaa. A on valituksessaan hovioikeudelle viitannut palkkio-ohjeen kohtaan 1.4 ja siihen, että B:llä ja C:llä oli ollut erityisiä vaatimuksia asian hoitamisen suhteen. Hovioikeus ei kuitenkaan ratkaisussaan ole ottanut kantaa siihen, mikä vaikutus asiaan oli sillä, ettei valvontalautakunta ole soveltanut mainittua ohjeen kohtaa.
44. Sekä palkkio-ohjeen kohdassa 1.1 että kohdassa 1.4 on kysymys palkkion kohtuullisuuden arvioimisesta. Se, mitä nimenomaista palkkio-ohjeen kohtaa valvontalautakunta arviossaan soveltaa, kuuluu valvontalautakunnan harkintavaltaan. Hovioikeus on lisäksi ottanut kantaa A:n väitteeseen siitä, että B ja C olivat esittäneet asiassa erityisiä vaatimuksia, ja viitannut tältä osin valvontalautakunnan käytäntöön siitä, että asianajajan tulee asiakkaan erityistoiveistakin huolimatta arvioida toimenpiteidensä tarpeellisuutta. Tähän nähden valvontalautakunnan ratkaisua ei tältäkään osin voida pitää ilmeisen virheellisenä.
45. Valvontalautakunnalla on ratkaisua tehdessään ollut käytössään laaja kirjallinen materiaali. Ratkaisussa huomioon otetut seikat vastaavat valvontalautakunnan aiempaa ratkaisukäytäntöä. Asiassa esitetyn selvityksen perusteella valvontalautakunnan arvio siitä, että A:n palkkio on ollut kohtuuton ja että A on siten menetellyt hyvän asianajajatavan vastaisesti, ei ole ilmeisen virheellinen. Asiassa ei myöskään ole ilmennyt, että hovioikeus olisi tutkinut asian puutteellisesti tai menetellyt virheellisesti katsoessaan, ettei aihetta valvontalautakunnan ratkaisun muuttamiseen ollut. Valvontalautakunta on toiminut harkintavaltansa puitteissa määrätessään A:lle seuraamuksen. Varoitus ei myöskään ole kohtuuton seuraamus nyt kysymyksessä olevasta ja A:n muusta hyvän asianajajatavan vastaisesta menettelystä.
Asian ovat ratkaisseet oikeusneuvokset Jukka Sippo, Tatu Leppänen, Lena Engstrand, Mika Ilveskero ja Asko Välimaa. Esittelijä Elina Elo.

matches:
§ 19
KKO
Tuomioistuin
§ 55
§ 57
§ 13
§ 5


text:
Kotiin / HD / kromi taustakuvat HD
lähettänyt: Jeya elokuuta 30, 2016 sisään HD Jätä kommentti 2,176 näkymät 0
Tässä on paras kokoelma kromi taustakuvia HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos Like This kromi taustakuvia HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
seuraava: islam tapetti HD
Käki Rana Taustakuva
Apple-logo tapetti
Violetti Computer Screen Taustat taustakuva
Liberty William Morris jne taustakuva

matches: HD HD HD HD HD HD


text:
Antenniverkon HD-tarjonta vähenee – TV Viihde lopettaa toimintansa | Digilelut
Antenniverkon HD-tarjonta vähenee – TV Viihde lopettaa toimintansa
Vain vuoden toiminnassa olleen TV Viihteen henkilöstö on irtisanottu ja se lopettaa toimintansa huhtikuun lopussa, kertoo Markkinointi&Mainonta. TV Viihteen lopetuksen syynä on tilaajien määrän huono kehitys ja huono taloudellinen suorituskyky. TV Viihteen tavoitteena oli hankkia 100 000 asiakasta ensimmäisen vuoden aikana, mutta tavoitteesta jäi uupumaan puolet.
”TV Viihteen palvelut ovat saatavilla huhtikuun loppuun saakka. Yhtiö tiedottaa asiasta asiakkailleen pian”, kertoo TV Viihteen vastaava toimitusjohtaja Adam Bradley.
TV Viihteen lopetus on huono uutinen teräväpiirtokanavien kannalta, sillä TV Viihteen lisäksi niitä voi hankkia vain DNA:lta. TV Viihde on tarjonnut katsojille muun muassa MTV3 HD ja Nelonen HD -teräväpiirtokanavia, joita ei ole tarjolla ollenkaan DNA:n verkossa.
Avainsanat: hd, kanavat, lähetykset
Kumma kirjoitti	16.3.2012 kello 20:33
Ei yllätä. Maksukanavia on jo aivan liikaa. Seuraavaksi alkaa tippumaan ”ilmaisia” kanavia.
Nimetön kirjoitti	16.3.2012 kello 20:40
Niinpä, varsinkin jos liikeideana on tarjota ilmaiseksi näkyviä kanavia HD-laadulla.
nimetön. kirjoitti	16.3.2012 kello 22:26
Ei maksukanavia ole yhtään liikaa, pikemminkin enemmänkin saisi olla.
Ongelmana vain on maksutv:n fragmentoituminen kolmelle eri operaattorille, mahdollinen ylihinnoittelu ja se että suomalaiset ei ole valmiita maksamaan mistään. Kaikki pitäisi saada ilmaiseksi, ilman mainoskatkoja mutta jokainen tietää että sellainen yhtälö on mahdoton. Toki ymmärrän sen että jonkun MTV3 HD:n kohdalla maksullisuus on suuri kynnys, sama kanava jonka näkee peruslaadulla, onkin teräväpiirtona maksullinen ja silti joutuu katsomaan mainoksia.
TV Viihteen ja Anvian erityisongelmana olikin se että samat kanavat jotka näkee peruslaadulla ”ilmaiseksi” niin niistä rahastetaan teräväpiirtona. Jopa YLE HD jonka saa Dnan kautta pelkällä tv-maksulla ja ilman kortteja. Eli se on yksi syy miksi teräväpiirto ei menestynyt TV Viihteellä, luulen että Dnalla on paremmat mahkut onnistua tuossa koska sen antenniteräväpiirtokanavat on oikeasti maksukanavia joten niistä joutuisi maksamaan ja näin ollen ne koetaankin laadukkaammiksi kuin MTV3 HD tai Nelonen HD.
Lisäksi vielä se ettei Anvia kyennyt aloittamaan muiden kanavien lähetyksiä ajoissa vaan vetkutteli niin kauan että kanavilta lähti toimiluvat alta (mm. Discovery HD, Eurosport HD, BBC World News jne). En yhtään ihmettele että sen kanavanippuihin ei kauheasti enää ohjelmistotoimilupia haeta vaan tv-yhtiöt kiinnostuu lähinnä Dnan nipuissa lähettämisestä.
Nimetön kirjoitti	18.3.2012 kello 7:52
TOdella sääli, mutta yksi syy on tähän se, että HD-laitteet ovat etenkin antennissa olleet säälittäviä. Itse en ole niihin viitsinyt sijoittaa. Paras lienee TF 2401 CI+ jota saa Saksasta.
Yle HD:n on kai tarjottava DNA:kin ilmaiseksi.
Nimetön kirjoitti	18.3.2012 kello 11:08
Ainoastaan DNA:han sitä YLE HD:tä ilmaiseksi eli salaamattomana lähettääkin. TV Viihteellä YLE HD on kortin takana ja siitä pitää maksaa kk-maksu.
Wrecking Ball kirjoitti	18.3.2012 kello 17:09
Mistä lähtien TV-viihteen on saanut ilmaiseksi? Mainoksissakin oli kuukausittaisia korttimaksuja yms.
Nimetön kirjoitti	19.3.2012 kello 15:25
jos TV Viihde lopettaa, niin olisi kiva jos myös
MTV3 HD – Nelonen HD -kanavat saisi DNA:lta.
YLE HD:n lisäksi. tuolla DNA:lla tarkoitan että DNA:n antenniverkkoon.
Personal Rainer kirjoitti	22.3.2012 kello 15:02
”Hei ja kiitos palautteesta!
Vielä ei ole mitään tietoa siitä kuinka toukokuussa asiat menevät, toivottavasti joku nopeasti jatkaa TV Viihteen toimintaa.
Pahimmassa tapauksessa Yle HD näkyisi vain DNAn verkossa mutta en usko tähän.
Jos kuitenkin kävisi näin niin, silloin teillä pitäisi olla nykyisen UHF-antennin lisäksi VHF-antenni suunnattuna eri lähettimelle.
Jos sattumalta asutte sellaisessa paikassa että sekä UHF että VHF lähettimet ovat suunnilleen samassa suunnassa niin silloin kelpaa myös UHF-VHF yhdistelmäantenni.
Yleensä suositellaan että molemmille taajuusalueille olisi omat antennit ja jos käytetään vahvistinta niin vahvistin pitää olla erikseen säädettävissä molemmille taajuusalueille.
YLEn tekninen neuvonta/ Rainer
yle.fi/tekniikka/”
Nimetön kirjoitti	22.3.2012 kello 17:24
Canal+ First HD, Canal+ Urheilu HD ja CNN International ovat saaneet toimiluvan F-nippuun.
http://www.lvm.fi/web/fi/tiedote/-/view/4100927
Kalapaliikki kirjoitti	31.3.2012 kello 23:15
Dna lähetysverkko ei ole koko maan kattava, etelä suomessakin on paljon katvealueita.

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Onko tarjoajan osoitettava jo tarjouksessa hankintadirektiivin vaatimus vastaavuudesta alkuperäistuotteisiin nähden?
Euroopan unionin tuomioistuin on käsitellyt tätä kysymystä seuraavassa ennakkoratkaisussaan, joka on julkaistu 12.7.2018.
Euroopan unionin tuomioistuimen tuomio C-14/17
Italian ylin hallintotuomioistuin, Consiglio di Stato pyysi ennakkoratkaisua Euroopan unionin tuomioistuimelta seuraavasta kysymyksestä:
Onko hankintadirektiivin 2004/17 34 artiklan 8 kohtaa tulkittava siten, että kun hankintasopimusasiakirjoissa olevissa teknisissä eritelmissä viitataan tiettyyn tavaramerkkiin, alkuperään tai tuotantoon, hankintayksikön on edellytettävä, että tarjoaja osoittaa jo tarjouksessaan ehdottamisensa tuotteiden vastaavuuden teknisissä eritelmissä määriteltyihin tuotteisiin nähden.
Italialainen joukkoliikenneyksikkö käynnisti tarjouspyyntömenettelyn julkaisemalla EU:n virallisessa lehdessä 25.2.2015 hankintailmoituksen IVECO-merkkisiin linja-autoihin ja johdinautoihin hankittavien alkuperäisten varaosien tai vastaavien osien toimittamisesta.
Hankinnan arvioitu arvo oli 3 350 000 euroa. Menettelyyn osallistui kaksi yritystä eli Iveco Orecchia, joka kyseisen varaosia valmistavan tuotteen yksinmyyjänä voi toimittaa alkuperäisiä tuotteita ja VAR, joka voitti tarjouskilpailun tarjoamalla vastaavan tuotteen.
Iveco Orecchia riitautti asian ja vaati kanteella Lombardian alueellista hallintotuomioistuinta kumoamaan hankintapäätöksen. Hallintotuomioistuin hyväksyi kanteen sillä perusteella, ettei VAR ollut osoittanut ehdottamiensa tuotteiden vastaavuutta alkuperäisiin osiin nähden tarjouksen jättämisen yhteydessä eikä hankintamenettelyn kuluessa.
VAR ja hankintayksikkö valittivat tuomiosta Consiglio Statoon, joka puolestaan pyysi ennakkoratkaisua EU:n tuomioistuimelta. Kansallinen tuomioistuin voi pyytää ennakkoratkaisua EU-säädöksen tulkinnasta tai pätevyydestä EU-tuomioistuimelta.
Hankintadirektiivin 34 artiklan 8 kohdassa säädetään, että teknisissä eritelmissä ei saa mainita tiettyä valmistajaa, alkuperää tai erityistä menetelmää eikä viitata tavaramerkkiin, patenttiin tai tyyppiin tai tiettyyn alkuperään tai tuotantoon siten, että maininta vaikuttaisi hyödyttävästi tai poissulkevasti tiettyihin yrityksiin tai tiettyihin tuotteisiin. Maininta tai viittaus on poikkeuksellisesti sallittu ainoastaan siinä tapauksessa, että hankintasopimuksen kohdetta ei ole mahdollista riittävän täsmällisesti tai selvästi kuvata. Tällöin viittaukseen on liitettävä maininta ”tai vastaava”. Tässä säännöksessä ei mainita ajankohtaa, jolloin tarjoajan ehdottoman tuotteen vastaavuus on osoitettava.
Euroopan unionin tuomioistuimen (EUT) ratkaisu
Tuomioistuin totesi, että hankintayksikön on vaadittava tarjoajalta, joka haluaa vedota oikeuteensa ehdottaa sellaisia tuotteita vastaavia tuotteita, jotka on määritelty viittaamalla tavaramerkkiin, tiettyyn alkuperään tai tuotantoon osoittaa jo tarjouksessaan kyseisten tuotteiden vastaavuuden.
Tuomioistuin perusteli ratkaisuaan yhdenvertaisen kohtelun ja avoimuuden periaatteella siten, että tarjoajilla on oltava yhdenvertaiset mahdollisuudet silloin kun he laativat tarjouksiaan sekä silloin, kun hankintaviranomainen arvioi niiden tekemiä tarjouksia.
Tuomioistuin toteaa, että jos tarjoaja voisi osoittaa tuotteidensa vastaavuuden vasta tarjouksensa tekemisensä jälkeen, kaikkien tarjoajien tekemiin tarjouksiin ei sovellettaisi samoja edellytyksiä niiden arvioinnin hetkellä. Tuomioistuin katsoi, että hankintayksiköllä on harkintavaltaa niiden tapojen määrittämisen osalta, joita tarjoajat voivat käyttää osoittaakseen vastaavuuden tarjouksissaan. Harkintavaltaa on käytettävä niin, että menetelmä mahdollistaa tosiasiallisen selvityksen eikä ole suhteellisuusperiaatteen vastainen.
Direktiivin kyseistä kohtaa on EUT:n mukaan tulkittava siten, että kun hankintasopimusasiakirjoissa olevissa teknisissä eritelmissä viitataan tiettyyn tuotemerkkiin, alkuperään tai tuotantoon, hankintayksikön on edellytettävä, että tarjoaja osoittaa jo tarjouksessaan ehdottamiensa tuotteiden vastaavuuden näissä teknisissä eritelmissä määritettäviin tuotteisiin nähden.
EUT:n ennakkoratkaisun vaikutus
Tämä EUT:n ennakkoratkaisu sitoo kansallista tuomioistuinta eli tässä tapauksessa Italiaa. Sillä voi olla myös yleistä tulkinnallista merkitystä Suomessakin, kun ratkaisua haetaan vastaavanlaisessa tilanteessa.
Hankintalain 71 § 3 kohdan mukaan hankinnan kohdetta kuvaavassa määritelmässä ei saa mainita tiettyä valmistajaa tai tiettyä alkuperää olevia tavaroita, eikä siinä myöskään saa viitata tavaramerkkiin, patenttiin, tuotetyyppiin, alkuperään, erityiseen menetelmään, joka on ominainen tietyn tarjoajan tavaroille, palveluille tai tuotantoon siten, että viittaus suosii tai syrjii tiettyjä tarjoajia tai tavaroita.
Erityisalan hankintalaissa on vastaava lainkohta. Lainkohdassa ei ole mainittu milloin ja millainen vastaavuusselvitys on toimitettava. Tarjouspyynnöstä pitäisi ilmetä selkeästi, millä tavoilla ja milloin tarjoajan pitää osoittaa tuotteen vastaavuus.
Edellä mainitun EUT:n ratkaisun mukaan tarjoajan pitäisi esittää vastaavuusselvitys jo tarjouksessaan ja hankintayksiköllä on harkintavalta vastaavuusselvityksien menetelmien osalta.
Lisätietoa löytyy julkisten hankintojen neuvontayksikön sivuilta www.hankinnat.fi
Inka-Liisa Ahokas, lakimies, Sähkö- ja teleurakoitsijaliitto STUL ry

matches:
tuomioistuin
tuomioistuin
Tuomioistuin
Tuomioistuin
Tuomioistuin
Tuomioistuin
§ 3


Meeqqat atuarfianni ilinniartitsisussat ilinniartitaasarnerat pillugu isumaginninnermillu suliaqartussanik ilinniartitsisarnerit pillugit Inatsisartut peqqussutaanni nr. 1-imi 16. maj 1989-imeersumi § 29 naapertorlugu aalajangersarneqarput:
§ 1. Inunnik isumaginnittussat ilinniartitaaneranni ilinniartitsineq soraarummeersitsinerlu ingerlanneqassapput nalunaarummi uani aalajangersakkat aamma Namminersornerullutik Oqartussat inunnik isumaginnittussanik ilinniartitsineq pillugu nalunaarutaanni aalajangersakkat nalinginnaasut malillugit.
Fagit perorsaanermut tunngassuteqartut.
§ 2. Siunertarineqartoq tassaavoq ilinniartut
1) perorsaanermik suliaqarnerup meeqqat, inuusuttut inersimasullu ineriartornerannut toqqissisimanissaannullu aamma inuiaqatigiinni pissutsinut atassuteqarneranik paasisimasaqalersinniarnissaat,
2) isummanik perorsaanermut tunngasunik aamma tamakkua perorsaanermi qanoq atornissaannik paasisimasaqalersinniarnissaat, aamma
3) tunngavissaqalernissaat apeqqutinik perorsaanermut ileqqorissaarnissamullu tunngasunik suussusersiorlugit paasiniaasinnaalernissamut, naliliisinnaalernissamut paasinarsaasinnaalernissamullu.
Imm. 2. Imai:
1) isummat perorsaanermut tunngasut assigiinngitsut, tamakkua inunnik inuiaqatigiinnillu isiginninneri,
2) ukiut ingerlanerini inuiaqatigiinnilu assigiinngitsumik aaqqissugaasuni inuusut perorsaanermik/perorsarsimassutsimik, pissusissatut innermik/allaassuteqarnermik, toqqissisimanermik/inuunerupnaleqassusianik paasinnittarneri,
3) isummat paasinnittarnerillu tamakkua meeqqanik, inuusuttunik inersimasunillu perorsaanikkut sullissinerup anguniagaanut imarisaanullu sunniuteqartarneri,
4) inuiaqatigiinni inooqataanermut piukkunnarsaaneq, pingaartinnerullugit meeqqat inuusuttullu,
5) inuiaqatigiinni inooqataanermut piukkunnarsaanerup ingerlanneqarnera ilaqutariinni, paaqqinniffinni gruppinilu, aamma
6) perorsaanermik suliaqartup namminerminut sulianullu tunngasutigut imminut ilisimaarinera.
Socialpædagogikki.
§ 3. Siunertarineqartoq tassaavoq ilinniartut
1) inunnik isumaginninnermi suliassanik, sulineermi periaatsinik suliassaqarfinnillu ilisimasaqalersinniarnissaat, aamma
2) piginnaanngorsarneqarnissaat inunnik isumaginninnerup tungaatigut sulinissamut tunngavilersukkanik siunnersuusiornermut, tamatumunnga ilanngullugu inunnik isumaginninnerup tungaatigut sulinerup nutaanngorsarnissaanut siunnersuusiorneq.
1) inunnik isumaginninnermut ilinniarnermi tunuliaqutassat pitsaasut,
2) pædagogikkimut/psykologiimut tunngasumik isummat assigiinngitsut isumaginninnermik suliaqarnermut sunniutaat,
3) isumaginninnermik suliassaqarfiit ilisimaneqartut tamarmik iluanni isumaginninnermik suliaqarnerit,
4) isumaginninnermik suliassaqarfinnik nutaanik piorsaaneq,
5) paaqqinniffinni suliassaqarfinnilu assigiinngitsuni isumaginninnerup tungaatigut suliassanik pilersaarusiorneq, aaqqissuussineq naliliinerlu,
6) paasissutissanik misissuineq, katersuineq suliarinninnerlu sullissinissamut siunnersuutinik atorluarsinnaasunik saqqummiussinissamut tunuliaqutissatut,
7) paaqqinniffiit siulersorneqarneri ingerlanneqarnerilu,
8) suliffigisami avataaniittunilu suleqatigiinnissamik suleqateqarnissamillu aaqqissuussineq, tamatumunnga ilanngullugu angajoqqaat suleqatigiinnissaat aamma atuarfeqarfimmik, peqqinnissamik isumaginnittoqarfimmik isumaginninnermullu pisortaqarfinnik suleqateqarneq,
9) ataqatigiinneq/oqaloqatigiinneq,
10) inunnik isumaginnittup najukkamini inooqatigiinnut akisussaassuseqarnera taakkununngalu suliassai.
§ 4. Siunertarineqartoqtassaavoqilinniartutqamuuna (tarnikkut) pissusiusartunik, inuit inooqatigiinnermi kulturikkullu assigiinngitsunik atugaqartillutik pissuserisartagaannut, piviusunik paasinnittarnerannut, imminut ilisimaarinissamut aamma qanoq iliuuseqartarnissamut periarfissarisaannut atassuteqartunik paasisimasaqalersinniarnissaat tamatumuuna siunertaralugu suliassanik
perorsaanermut tunngasunik naliliisinnaalernissaat, pilersaarusiorsinnaalernissaat suliaqarsinnaalernissaallu.
1) isummani psykologiimut tunngasuni inunnik inuiaqatigiinnillu isiginninnerit,
2) ineriartortitsinermi paasisimasassat ineriartortitsinerlu pillugu isiginninnerit assigiinngitsut,
3) inuit ineriartortarnerat aamma meeqqat inuusuttullu pingaartinnerullugit inuiaqatigiinni inooqataanermut piukkunnarsaasarneq pillugit psykologiimut tunngasutigut isummat,
4) timikkut tarnikkullu ineriartornerup ataqatigiinnerat,
5) inuiaqatigiinni inooqataanermut piukkunnarsaanerup ingerlanneqarnera ilaqutariinni/paaqqinniffinni/gruppini,
6) inuunermi atugarisat inuup ineriartorneranut sunniuteqartarnerat,
7) ajornartoornerit, tamakkununnga ilanngullugit ajornartoornerup inuunerup allanngorarnerinut assigiinngitsunut atatillugu nalinginnaasumik qanoq paasisariaqarnera, napparsimarujussuartoqarnerani toqusoqarneranilu tarnikkut ajornartorsiutaasartut,
aliasunnerup ersiutai, imminorneq,
8) psykologiimut tunngasunik misissuinerit nassuiaanerillu,
9) psykologii perorsaanermut tunngasunik suliaqarnermi sakkutut,
10) pissusissatut inneq/allaassuteqarneq allaassutillu pilersarnerat (inuunermi atugarisatigut amigaateqarneq), aamma
11) tarnikkut pissusiusartut inooqatigiinnermi inummut ataatsimut tunngassuteqartut, tamakkununnga ilanngullugit isumaqatigiinngissutinik aaqqiiniartarneq aaqqiiniartarnermilu najoqqutassat.
§ 5. Atuartitsissutini perorsaanermut tunngassuteqartuni misiliinerit marluk ingerlanneqassapput. Misiliinerup aappaa oqaluttarissanik misiliinerussaaq ilinniartullu ataasiakkaarlutik misilitsittassallutik. Misiliinerup aappaa allattarissanik oqaluttarissanillu misiliinerusinnaavoq, ingerlanneqarsinnaalluni gruppikkuutaartuni aamma sammisimasat akuleriissillugit misiliinerusinnaalluni, tak. aamma inunnik isumaginnittussanik ilinniartitsineq pillugu Namminersornerullutik Oqartussat Nalunaarutaat, § 17, imm. 2. Misiligutit assigiimmik oqimaassusilerneqassapput, karakteriliisoqassaarlu karakterimik ataatsimik.
Fagit isumaginninnermut tungassuterqartut.
§ 6. Siunertarineqartoq tassaavoq ilinniartut ilisimasaqalersinniarnissaat paasiniagaqarnermi inuit ataasiakkaat, ilaqutariit inooqatigiillu tamarmik iluaqutiginiarneqarsinnaanerannik tamatumuuna siunertaralugu inooqatigiinnermi pissutsit inooqatigiinnermilu ajornartorsiutit paasiniarnissaanni nassuiarnissaannilu ataatsimut isiginninnernik atuisinnaalernissaat. Ilinniartut tamatumunnga atatillugu inunnik isumaginninnermik suliaqarnermi inooqatigiinnermi ajornartorsiutinut aaqqiissutaasinnaasunik siunnersuuteqartarsinnaassapput tunngavilersukkanik.
1) inuit ataasiakkaat, ilaqutariit gruppillu inuunermi atugarisaat, tamakkununnga ilanngullugit inuunermi atugarisatigut assigiinngissutit, allannguutit oqaluttuarisaanermut tunngasut aamma inuunermi atugarisat inuit inooqatigiinnermi ineriartornerannut inooqatigiinnermilu ajornartorsiutit pilersarnerannut sunniuteqartarneri,
2) inooqatigiinnermi naligiinngissutit assigiinngissutillu nassuiarneqartut eqqarsaatersuutit isummallu assigiinngitsut tunngavigalugit, aamma inunnik inuiaqatigiinnillu isiginninnerit assigiinngitsut,
3) inunnik isumaginnittoqarfiup aaqqissugaanera aamma isumaginninnikkut politikki, tamatuma qanoq ingerlanera ilusilersugaaneralu nassuiarneqartut arlallit tungaannit,
4) isumaginninnermut tunngasut siulersorneqarnerat aaqqissugaanerallu tamatumunnga ilanngullugu aningaasartuutissat suliassallu naalagaaffimmut, Namminersornerullutik Oqartussanut, kommuninut bygderådinullu agguaanneqartarnerat,
5) ilaqutariinnutmeeralinnutaammameeqqanut, inuusuttunut inersimasunullu timikkut, isumaliortaatsikkut inooqatigiissutsikkullu ajornartorsiutilinnut ikiorsiisinnaanermut isumannaallisaasinnaanermullu periarfissat,
6) meeqqat inuusuttullu inatsisinut tunngasutigut pisinnaatitaanerat,
7) innarluutillit inatsisinut tunngasutigut pisinnaatitaanerat aamma
8) assigiinngitsunik suliallit suleqatigiissinnaanerat.
Imm. 3. Soraarummeerneq allattariarsorneruvoq oqaluttariarsornerullunilu. Ataatsimik karakteeriliisoqassaaq ataatsimut naliliinermik tunngaveqartumik, aamma tak. inunnik isumaginnittussanik ilinniartitsineq pillugu Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat, § 17.
Fagit kulturimut tunngasut aamma fagit mernguernartut.
Sannavimmi fagit, isiginnaartitsineq nipilersornerlu.
§ 7. Siunertarineqartoq tassaavoq ilinniartut
1) suliorsinnaanermut fagit tunngaviusumik paasisimasassartaannik, suni atorneqarsinnaanerinik qanorlu ingerlanneqarsinnaanerinik tunuliaqutaannillu soqutiginnilerlutillu ilisimasaqalernissaat perorsaanermut tunngasunik suliaqarnerminni iluaqutigisinnaaqqullugu,
2) pinnguarnerup mernguernartulerinerullu namminneq aamma meeqqat inuusuttullu anersaakkut, timikkut inooqatigiinnikkullu ineriartortarnerminnut pingaaruteqarnerat misigissagaat paasilluassallugulu,
3) mernguernartunik suliaqarnerup oqaluttuarisaanermut, kulturimut inuiaqatigiiussutsimullu tunngasutigut pingaaruteqarneranik aama avatangiisit meeqqat, inuusuttut inersimasullu ineriartortarnerannut pingaaruteqarnerannik naliliisinnaanngornissaat naliliinerminnilu tunngavilersorsinnaanngornissaat, aamma
4) namminneerlutik allallu suleqatigalugit atuakkatigut sulinikkullu tunuliaqqqutassaqalernissaat sanaassanik, misilittaalluni ingerlanneqarsinnaasunik allanillu pillaqqissunngoriartornartunik meeqqat inuusuttullu pisariaqartitsinerat soqutiginninnerallu najoqqutaralugu atorf issaqarnerusorisaminnik toqqartuisinnaanngorlutillu aaqqissuisinnaanngornissaat suliaqarsinnaanngornissaallu,
5) sungiusarneqarnissaat ullormut suliaasartunik nalinginnaasunik iluaqutiginninniartarnissamut, taamaalilluni tamakku ataatsimut siunertaqartumik ilanngunneqarsinnaaniassammata.
Imm. 2. Imarisai tassaapput:
1) Sannavimmi suliassaqartitsiniarnerit pappiarat qalipaatillu, marraq, annoraamernit, atortussat nunamit tigusat qisuillu il.il. atorlugit.
2) Aalanerit nipilersornerlu atorlugit sammisassaqartitsiniutit:
a) isiginnaartitsineq,
b) aalaneq, timersorneq pinnguarnerlu aamma
c) erinarsorneq, nipilersorneq.
Fagit tusagassiuuteqarnermut tunngasut.
§ 8. Siunertarineqartoq tassaavoq ilinniartut
1) tusagassiuuteqarnermik paasinninnissaat taamalu ilinniassagaat tusagassiuutini assigiinngitsuni oqariartaatsinik toqqammaveqarnissaq, atuisarnissaq tamakkualu meeqqanut inuusuttunullu pingaaruteqarnerat aamma
2) tusagassiuutinik assigiinngitsunik perorsaanermut tunngasunik suliaqarnermi allanut atassuteqarnermi atassuteqaatitut sakkutullu atuisinnaalernissaat.
1) allalluni oqaatsillu atorlugit oqaluttuarinninneq,
2) allanut atassuteqarnermi paasisimaqqaagassat,
3) tusagassiuutit assigiinngitsut inooqatigiinni inissisimanerat, tamatumunnga ilanngullugu inuiaqatigiinni inooqataanermut piukkunnarsaanermut angusaqartitsiniarsinnaanermullu atorluarsinnaanerat,
4) tusagassiuutit assigiinngitsut atornerini oqariartaatsit qanorlu sunniuteqarsinnaatigisarnerat,
5) tusagassianik meeqqanut inuusuttunullu pissaqartitsiniarneq,
6) meeqqanut inuusuttunullu tusagassianik qanoq issusersiuineq,
7) tusagassiuutinikassigiinngitsunikassigiinngitsunik ukiulinni assigiinngitsunillu gruppilersuinermi atuineq,
8) perorsaasup tusagassiuutitigut tusagassiarineqartunut qanoq ilioriarsinnaanera,
9) kikkunnut tamanut paasinartumik tusagassiornermi periaatsit,
10) misissuinermut, akunnermiliunnermut aamma angajoqqaanik suleqatigisanillu atassuteqarnermut tusagassiuutinik atuineq,
11) meeqqat inuusuttullu ilagalugit tusagassiorneq.
§ 9. Faginik kulturimut tunngasunik faginillu mernguernartunik (faginik tusagassiuuteqarnermut tunngasunik, sannavimmi faginik aamma isiginnaartitsinermik/nipilersornermik) ilinniartitsineq ilinniartut suliaannik naliliinermik naggaserneqassaaq. "Akuerineqarpoq"-mik imaluunniit "akuerineqanngilaq"-mik naliliisuussapputfagini ilinniartitsisoq (-sut) censorilu. Isumaqatigiinngippata censorip naliliinera aalajangiisuussaaq.
Praktikki.
§ 10. Tassani siunertarineqarpoq ilinniartut tamarmik immikkut aamma allanik suleqateqarlutik inunnik isumaginnittutut suliassani assigiinngitsuni peqataasarnissaat peqataasarnermikkullu tunngavissaqalernissaat perorsaasutut suliassat naammassiniarneqartarnerini ilinniakkanik namminerlu paasisanik tunngaveqartumik ikiuuttarnissamut.
1) atuagarsornikkut ilisimalikkat tunuliaqutaralugit perorsaasutut sulineq,
2) ilioriusissat perorsaanermut tunngasut aaqqissugaanerat, tamakkuninnga inunnik isumaginninnermik ingerlatsivinni atortitsineq inissiinerlu,
3) perorsaasutut suliassanik kisimiilluni aamma allat peqatigalugit pilersaarusiorneq, suliaqarneq naliliinerlu,
4) perorsaasutut sulinermi periaasiusartunik paasiniaaneq naliliinerlu,
5) ilinniarnermutatatillugusuliffigisami (praktikkerfimmi) aamma praktikkerfiup sulissutallu eqqarlerisaasa aammalu inuit pisortatullu saaffigineqartussaasut praktikkerfiup avataaniittut akornanni suleqatigiinneq aamma
6) meeqqat, inuusuttut inersimasullu tarnimikkut timimikkullu qanoq innerinik misissuineq allaaserinninnerlu.
Imm. 3. Praktikkernissami piumasarisat:
1) Praktikkerneq ingerlanneqassaaq praktikkerfissat Ilinniarfissuarmit akuerineqartut ilaanni.
2) Praktikkertoq pisussaavoq praktikkerfimmi sulinermi peqataassalluni aammalu allat ilisimasassarinngisaannik nipangiussisassalluni aammalu allanik pisussaaffeqarluni praktikkernissaq pillugu isumaqatigiissut naapertorlugu.
3) Ilinniarfissuup praktikkertoq akisussaasumik praktikkerfiani siunnersorteqartissavaa (praktiklærerimik).
Imm. 4. Praktikkerneq nalilerneqassaaq piffissap affaa siulleq ingerlareerpat.Praktikkernerup naanerani tamaat ataatsimut isigalugu nalilerneqassaaq naliliinermi atorlugu "akuerineqarpoq" imaluunniit "akuerineqanngilaq".
Imm. 5. Ilinniartup ilinniakkamigut sulinermigullu piginnaassusii nalilerneqassapput, naleqq. siunertatut imm. 1-imi oqaatigineqartoq, tamakkununnga ilanngullugit
1) ilinniartup paasisimasaqalernera
a) praktikkerfiup siunertaanik, inatsisaanik allanillu inatsisitigut tunngavigisaanik, aaqqissugaaneranik aamma sulisorisaasa suunerinik,
b) eqqarsaatigisarialinnik inunnillu suliffiup toqqammavigisaanik, tamatumunnga ilanngullugit inunnik isumaginnittutut sulinerit pissuserigajugaat,
c) praktikkerfimmi suliassat (sagit) ingerlanneqartarnerinik, paaqqinniffinnut inissiisarnerni periaatsinik, saginik aqutsinermik aalajangiiniartarnernillu,
d) praktikkerfiup suleqatigisaanik, suliffigisami taamatullu taassuma avataani, tamatumalu pingaarutaanik kiisalu
2) ilinniartup piginnaaneqalernera
a) sagit aalajangersimalluinnartumut tunngasut suliarinerini inunnik isumaginnittutut sulinissamut atuakkatigut ilisimalikkaminik atuinermik,
b) saginik suliassanik aaqqissuussinermik suliaqarnermillu,jounaliliornermik,qinnuteqaatiliornermik aamma siunnersuusiornermik il.il.,
c) isumaginninnikkut perorsaasutut sulinermi paasisimasassanik paasinninnermik takutitsisinnaanermik aamma naliliinernut namminerlu isummat pillugit sungiussisimasutut pissuseqarsinnaanermik,
d) isumaginninnermi ajornartorsiutinik aaqqiiniarnermi allanik suliaqartunik suleqatiginnittarnermik.
Imm. 6. Naliliineq Ilinniarfissuup isumagissavaa praktikkertup suliffia suleqatigalugu.
Imm. 7. Naliliineq isumaqatigiiffigineqarpat praktikkerneq ingerlaannartumik akuerineqassaaq imaluunniit akuerineqassanngilaq.Isumaqatigiiffigineqanngippatcensorimik ivertitsisoqassaaq, naliliisoqassaarlu oqaluttarissanik misilitsinneq pillugu maleruagassat malillugit, tak. inunnik isumaginnittussanik ilinniartitsisarneq pillugu Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaanni § 18, imm. 1.
Tapertaasumik kursusernerit.
§ 11. Tassani siunertarineqarpoq ilinniartut ilisimasaqalernissaat tarnikkut nappaatinik, tamakkununnga ilanngullugit tarnikkut nappaatit assigiinngitsut inuullu inuunermi assigiinngitsunik atugaqarnermi qanoq periartarnera, taamaalillutik ilisimasatik atorsinnaanngorlugit ikiugassaqaleraangamik tarnikkut nappaatilinnik tarnikkullu pissusissavimminnit allaasumik pissusilinnik, aamma taamaalillutik peqataasinnaanngoqqullugit tarnikkut nappaateqartarnerup paasilluarneqarnerunissaanut aamma qanigisaasunik nappaatinillu tamakkuninnga paasisimannilluartunik suleqateqartarnissamut.
Imm. 2. Imarisai:
1) Maannakkut qangalu tarnikkut nappaataagajuttartut, pingaartumik Kalaallit Nunaanni.
2) Tarnikkut nappaatit, tarnikkut nappaateqalersinnaaneq, avatangiisit tarnikkut nappaateqalersitsisinnaanerat kinaassutsimillu paasisimannilluarunnaarneq, demens, oligophreni, atornerluineq.
3) Katsorsaanermi maannakkut periaatsit periaasiusinnaasulluallat, psykofarmaka, psykoterapi. Tarnikkut nappaatinik Kalaallit Nunaani katsorsaasarneq. Qanoq suleqatigiittoqarsinnaasoq.
Imm. 3. Fagimi tassani misiliisoqassanngilaq.
§ 12. Tassani siunertarineqartoq tassaavoq ilinniartut inuunermi atugarisat aamma peqqinnerup/nappaateqarnerup imminnut ataqatigiinnerannik aammalu pissutsinik meeqqat inuusuttullu taamatullu nammineq peqqissutsiminnut napparsimalertarnerminnullu sunniuteqartartunik aammalu ilisimasaqalernissat peqqinnissaq pillugu suliffeqarfiup aaqqissugaaneranik ingerlatsineranillu, taamaalillutik ilinniartut peqqissiartuutaasinnaasunik suliaqarsinnaaleqqullugit meeqqat, inuusuttut inersimasullu akornani, aamma sulissussisinnaaleqqullugit inunnik immikkut pisariaqartitsisunik, aammalu suleqateqartarsinnaaleqqullugit allanik suliaqartartunik.
1) inuiaqatigiit ineriartornerat aamma peqqinneq/nappaat,
2) peqqinneq/nappaat pillugu paasinninnerit assigiinngitsut,
3) ineriartorneq alliartornerlu,
4) meeqqat inuusuttullu nappaataat,
5) peqqinnissamut tunngasutigut perorsaaneq,
6) napparsimmaveqarnermut tunngasut.
Imm. 3. Fagimi tassani misliisoqassanngilaq.
Kursusit allat.
§ 13. Aaqqissuussisoqassaartaaq tapertaasumik atuartitsinermik/saniatigut ilinniarumaneqartumik kursusernertut ilusilikkamik, isumaginninnikkut perorsaasup sulinerani immikkut ittumik suliassaqarfiusunut sammisinneqartumik. Kursusernerit taamaattut siunertaat, imarisaat sivisussusissaallu Kultureqanermi, Ilinniartitaanermi Suliffeqarnermilu Pisortaqarfiup akuereqqaartassavai.
§ 14. Fagini ilinniartitsineq soraarummeernerlu pillugit maleruagassat Kultureqanermi, Ilinniartitaanermi Suliffeqarnermilu Pisortaqarfiup aalajangersarsinnaavai.
§ 15. Nalunaarut atortuulerpoq ulloq 1. august 1991.
§ 16. Nalunaarut atortuussaaq ilinniartunut ukiumi ilinniarfiusumi 1990/91-imi imaluunniit kingusinnerusukkut ilinnialersunut.
Imm. 2. Ilinniartut siusinnerusukkut ilinnialersut ilinniarnertik inaarsassavaat aalajangersakkat maannamut atortuusut malillugit.