text:
Tällainen setti.. Mielipiteitä? | sivu 2 | AfterDawnin keskustelualueet
Tällainen setti.. Mielipiteitä?
Viestiketju Uutta tietokonetta ostamassa -osiossa. Ketjun avasi Mortsukka 08.02.2013.
Heti kun saatiin asiat järjestykseen, näyttiskin pomppasi tehoissa.
Tosin aika minimaalisesti, kellotusvaralla.Laajenna...
Tai sitten tämä:Laajenna...
Hieno hinta kortilla. Kandee tilata ennen kuin siellä huomataan virhe.
Hieno hinta kortilla. Kandee tilata ennen kuin siellä huomataan virhe.Laajenna...
oonko missannut jotain vai onko tämä karsittu versio/virheellinen hinta?
http://www.systemastore.fi/product_info.php?cPath=1_22_540&products_id=67080Laajenna...
Eli kovalla veikkauksella virheellinen hinta...
oonko missannut jotain vai onko tämä karsittu versio/virheellinen hinta?Laajenna...
http://www.systemastore.fi/product_info.php?cPath=1_22_540&products_id=67080
epäilen vahvasti virhehintaa,että kaikissa tuotteissa olisi virheellinen hinta? koska nuo alhaiset hinant ovat monessa muussakin saman valmistajan kortissa
epäilen vahvasti virhehintaa,että kaikissa tuotteissa olisi virheellinen hinta? koska nuo alhaiset hinant ovat monessa muussakin saman valmistajan kortissaLaajenna...
Meinaat että SystemaStore alkaa myydä kortteja 100€ halvemmalla kuin saksa? vs vs Lurluck,
Nytten olen miettinyt jos tuon näyttiksen vaihtaisi johonki Nvidian GTX660:seen?
Mortsukka,
Huvittaa aina tää intel vs amd taistelu ku fakta on se intel vie.. mut kyl AMD:lla pärjää jos haluaa mennä budjetil. Mut ainainen vääntö on turhaa mu mielestä koska intel on parempi ja thats it bales,
stalacave
Intel on parempi.. mutta itsellä on aina ollut AMD, juurikin hinnan vuoksi ja ollut täysin riittävä.
En tajua miten jotkut jaksaa kinastella AMD:n ja Intelin välillä sen takia että kummassa nyt on vähän enemmän tehoa milläkin budjetilla.
Jokainen valitsee minkä valitsee ja käyttötarpeen mukaan.
stalacave,
Huvittaa aina tää intel vs amd taistelu ku fakta on se intel vie.. mut kyl AMD:lla pärjää jos haluaa mennä budjetil. Mut ainainen vääntö on turhaa mu mielestä koska intel on parempi ja thats it Laajenna...
http://www.jimms.fi/tuote/BX80637I53570K
Prossujen nopeusero pieni ja hintaero 126 euroo.
Systemastore taisi poistaa ne tuotteet nytte tuolta listasta jotka olivat "väärällä" hinnalla.
Mortsukka sanoi:
Nytten olen miettinyt jos tuon näyttiksen vaihtaisi johonki Nvidian GTX660:seen?Laajenna...
Systemastore taisi poistaa ne tuotteet nytte tuolta listasta jotka olivat "väärällä" hinnalla.Laajenna...
Budjetti mieluusti alle ton 800€.
Vaihtaisitko tästä jotain johonki muuhun?
Pelikäyttöön ja peruskäyttöön lähinnä.
EDIT: Otin nytten 550W Powerin 450W tilalta.
Prossujäähy otettu pois nytten, ostan myöhemmin jos näen sen tarpeelliseksi.
EDIT2: Siis kellotusta en tule tekemään tälle (Budjetti olisi muuten paljon korkeampi jos siihen tähtäisin) enkä ole SSD-levyn tarpeessa.Laajenna...
Poweri XFX 550w ja cooleri pois, niin tuo on hyvä setti. Huomioi näyttiksissä kohtuullisen pitkä toimitusaika 7-14p kaikki systemastoresta loppu. HD 7870 hieman GTX 660 tehokkaampi.
Poweri XFX 550w ja cooleri pois, niin tuo on hyvä setti. Huomioi näyttiksissä kohtuullisen pitkä toimitusaika 7-14p kaikki systemastoresta loppu. HD 7870 hieman GTX 660 tehokkaampi.Laajenna...
Just sentakii mietin jos ton HD 7870 sais jostain muualta, JIMMSiltä en oikein löytänyt mitää hyvää vastaavaa (Kalliimpia olivat) Mutta jos löytyy jostain muualta toi kortti about samaan hintaan niin tilaisin sen sieltä mielelläni että saisin koneen mahd. nopeasti.
http://www.pixmania.fi/fifi/naytono...i-express-3-0-11199-16-21g/12988713--art.html
Tuossa nyt vaikka yksi
Just sentakii mietin jos ton HD 7870 sais jostain muualta, JIMMSiltä en oikein löytänyt mitää hyvää vastaavaa (Kalliimpia olivat) Mutta jos löytyy jostain muualta toi kortti about samaan hintaan niin tilaisin sen sieltä mielelläni että saisin koneen mahd. nopeasti.Laajenna...
uudempaa sarjaa parempi kortti kuin tuo XFX , siinä on DP ei mini kaupasta voit olla sitten kuinka ennakkoluuloinen tahansa mutta vehje on jees :
Prossujen nopeusero pieni ja hintaero 126 euroo.Laajenna...
Niin? Ei poista sitä asiaa mitä sanoinkin että Intel on parempi, mutta AMD pärjää. Siitä on ihan turha kenenkää jankata Kyllä itsellekkin AMD käy jos pitäs budjetilla vedellä. Ei ne pelikokemukset sen parempia ole Intelillä ku AMD:llä. Kuhan vastaa omaa tarvetta ja vähän kattoo tulevaisuutenki jos mahollista.
Voitte jättää tän INTEL ja AMD väittelyn ihan muualle, en tuosta Intelistä vaihda AMD:hen vaikka miten vertailette.
Ja takasin aiheeseen; Viel hakusessa joku ton graffa kortin tilalle ku Systemas 7-14pv toimitusaika. Kauppa saa olla mikä vaan, kunhan hinta on suht samaa, ja nopeampi toimitus.
eikös jimssil oo vastaava 7870 mut yhel tuulettimel about samaa hintaa
Nyt en oo ihan kärryillä enää tästä ketjusta, että mitä korttia tässä ny tarkotetaa. Jimmssillä ei todellakaan ole HD 7870:sia 200e pintaan.
Nyt en oo ihan kärryillä enää tästä ketjusta, että mitä korttia tässä ny tarkotetaa. Jimmssillä ei todellakaan ole HD 7870:sia 200e pintaan.Laajenna...
Siis jos löytyy jostain kaupasta joku HD7870 XFX samaan hintaluokkaan tai vastaava ku toi XFX.
Systemalla on 7-14pv toimitusaika ni ei paljoo huvita odotella.
Jos huomiseen mennessä ei löydy jotain, niin soittelen systemalla ja kysyn että onko tuo toimitusaika pistetty kuinka "yläkanttiin" ja sitte varmaan tilaan sen erikseen ni saan ton muun kokoonpanon pikkaisen aikasemmin ni voin integroidulla näyttiksel asennella konetta valmiiks.
EDIT: Ja nytte vasta jälkeenpäin tajusin että tästä viestistä tuli vähän sekava mutta eiköhän siitä jotain selkoa saa.


text:
KHO:2014:116 - Korkein hallinto-oikeus
Etusivu » Päätöksiä » Vuosikirjapäätökset » Vuosikirjapaatos » KHO:2014:116
KHO:2014:116
Televisiotoiminta – Katkotunnus – Jaettu kuvatila – Mainos – Mainosaika – Sponsoritunnus – Mustat sekunnit – Ennakkoratkaisupyyntö unionin tuomioistuimelle
Vuosikirjanumero: KHO:2014:116
Taltionumero: 2053
Diaarinumero: 1492/3/13
ECLI-tunniste: ECLI:FI:KHO:2014:116
Viestintävirasto oli päätöksellään antanut yhtiölle televisio- ja radiotoiminnasta annetun lain (744/1998) mukaisen huomautuksen ja velvoittanut yhtiötä jatkossa korjaamaan laiminlyöntinsä siitä syystä, että yhtiön mainosten välissä esittämät katkotunnukset eivät olleet lainmukaisia ja että yhtiö oli ylittänyt laissa säädetyn mainosajan enimmäiskeston.
Viestintävirasto oli päätöksessään katsonut, että yhtiön käyttämät menupohjat, joissa esitellään tulevia ohjelmia, eivät ole katkotunnuksia, koska niitä ei käytetty katkotunnusten paikalla vaan jaetussa kuvatilassa ohjelman lopputekstien aikana. Katsoessaan yhtiön ylittäneen laissa säädetyn mainosajan enimmäiskeston Viestintävirasto oli lukenut mukaan mainosaikaan kuuluviksi muun kuin sponsoroidun ohjelman esittämisen yhteydessä esitetyt sponsoriyhtiön tuotteen logoa kuvaavat sponsoritunnukset sekä mainosspottien väliset ja mainoskatkoa seuraavat "mustat sekunnit". "Mustilla sekunneilla" tarkoitetaan ohjelmien, mainoskatkojen ja yksittäisten televisiomainosten välissä olevia mustia kuvia, joiden tarkoituksena on erottaa mainitut eri sisällöt toisistaan.
1) Onko audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin 2010/13/EU 19 artiklan 1 kohtaa tulkittava pääasiassa kyseessä olevien kaltaisissa olosuhteissa siten, että se on esteenä kansallisen lainsäädännön tulkinnalle, jonka mukaan kuvatilan jakamista ei pidetä audiovisuaalista ohjelmaa televisiomainoksista erottavana katkotunnuksena, mikäli osa kuvatilasta on varattu ohjelman lopputeksteihin ja osa kuvatilasta yhtiön kanavan tulevien ohjelmien esittelyyn menupohjalla eikä jaettuun kuvatilaan sisälly tai sen jälkeen esitetä nimenomaista mainosjakson alkamista merkitsevää ääni- tai kuvatunnusta?
2) Kun huomioon otetaan direktiivin 2010/13/EU vähimmäissääntelyluonne, onko direktiivin 23 artiklan 2 kohtaa tulkittava pääasiassa kyseessä olevien kaltaisissa olosuhteissa siten, että se on esteenä sille, että muiden kuin sponsoroitujen ohjelmien yhteydessä esitettyjä sponsoritunnuksia pidetään direktiivin 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuina "mainospaloina", jotka on luettava osaksi mainosajan enimmäiskestoa?
3) Kun huomioon otetaan direktiivin 2010/13/EU vähimmäissääntelyluonne, onko direktiivin 23 artiklan 1 kohdan mukaista"mainospalojen" käsitettä suhteessa mainosajan enimmäiskestoa kuvaavaan ilmaisuun "osuus yhtä tasatuntien välistä tuntia kohti ei saa olla yli 20 prosenttia" tulkittava pääasiassa kyseessä olevien kaltaisissa olosuhteissa siten, että se on esteenä sille, että eri mainosten välissä ja mainoskatkon lopuksi tulevat "mustat sekunnit" luetaan osaksi mainosaikaa?
Laki televisio- ja radiotoiminnasta (744/1998) 2 § 2, 13, 14 ja 16 kohta, 21 § 1 momentti, 22 § 1 momentti, 26 § 2 momentti, 29 §, 35 § 1 momentti ja 36 § 1 momentti
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/13/EU audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoamista koskevien jäsenvaltioiden tiettyjen lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta (audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi) (kodifioitu toisinto) 1 artikla 1 kohta h, i ja k alakohta, 4 artikla 1 ja 6 kohta, 10 artikla 1 kohta, 19 artikla 1 kohta, 23 artikla 1 kohta ja 26 artikla
Helsingin hallinto-oikeus 9.4.2013 nro 13/0398/3
1. Korkeimmassa hallinto-oikeudessa vireillä olevassa pääasiassa on ratkaistavana, onko Viestintävirasto voinut antaa päätöksellään 9.3.2012 Sanoma Media Finland Oy:lle/Nelonen Medialle (jäljempänä yhtiö) televisio- ja radiotoiminnasta annetun lain (744/1998) mukaisen huomautuksen ja velvoittaa yhtiötä jatkossa korjaamaan laiminlyöntinsä siitä syystä, että yhtiön mainosten välissä esittämät katkotunnukset eivät ole olleet lainmukaisia ja että yhtiö on ylittänyt laissa säädetyn mainosajan enimmäiskeston. Asian ratkaisemisen kannalta on olennaista, miten jäljempänä jaksossa 3 kuvattavia audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin 2010/13/EU säännöksiä on tulkittava.
2. Viestintäviraston päätöksen taustalla olevat tiedot pohjautuvat viraston huhti-toukokuussa 2011 teettämään mainosaikatutkimukseen, joka kohdistui kansalliselle alueelle tarkoitettuihin televisiolähetyksiin. Viestintävirasto on päätöksessään katsonut, että yhtiön käyttämät menupohjat, joissa esitellään tulevia ohjelmia, eivät ole katkotunnuksia, koska niitä ei käytetty katkotunnusten paikalla vaan jaetussa kuvatilassa ohjelman lopputekstien aikana. Päätöksen mukaan kysymys on tällöin kuvatilan jakamisesta kahden ohjelmasisällön välillä eikä yhtenäisestä ja samanlaisena toistuvasta kuva- ja/tai äänielementistä, joka ei sisällä ohjelmasisältöä ja joka olisi esitetty katkotunnuksen paikalla.
3. Viestintäviraston teettämässä mainosaikatutkimuksessa havaittiin, että yhtiön kanavan mainosaika tasatuntia kohti oli keskimäärin 12 minuuttia seitsemän sekuntia, kun televisio- ja radiotoiminnasta annetun lain mukaan mainosaika tasatuntia kohden voi olla enintään 12 minuuttia.
4. Viestintäviraston antamassa päätöksessä luettiin mainitun tutkimuksen mukaisesti mainosaikaan sisältyväksi muun kuin sponsoroidun ohjelman esittämisen yhteydessä esitetyt sponsoriyhtiön tuotteen logoa kuvaavat sponsoritunnukset silloinkin, kun kysymys oli sponsoroidun ohjelman ennakkoesittelystä. Viraston näkemyksen mukaan muulla kuin sponsoroidun ohjelman yhteydessä esitetyllä sponsoritunnuksella ei ole riittävää kytkentää sponsoroituun ohjelmaan.
5. Lisäksi Viestintäviraston päätöksen mukaan mainoskatkoja edeltävät "mustat sekunnit" luetaan kuuluviksi tätä edeltävään ohjelmasisältöön ja mainosspottien väliset ja mainoskatkoa seuraavat "mustat sekunnit" luetaan kuuluviksi mainosaikaan. "Mustilla sekunneilla" tai "mustilla ruuduilla" tarkoitetaan eri sisältöjen – ohjelmien, mainoskatkojen ja yksittäisten televisiomainosten – välissä olevia 0,4–1,0 sekunnin mittaisia mustia kuvia, joiden tarkoituksena on erottaa eri sisällöt toisistaan.
6. Viestintäviraston päätöksessä on katsottu yhtiön menetelleen televisio- ja radiotoiminnasta annetun lain vastaisesti sen ylitettyä laissa säädetyn mainosajan enimmäiskeston. Mainosaikaan on tällöin luettu ohjelmaesittelyjen yhteydessä esitetyt sponsoritunnukset sekä mainosspottien väliset ja mainoskatkoa seuraavat "mustat sekunnit". Viestintävirasto on päätöksessään velvoittanut yhtiön korjaamaan menettelynsä ja ottamaan mainosaikaa laskiessaan huomioon edellä tarkoitetut sponsoritunnukset ja "mustat sekunnit".
7. Audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi 89/552/ETY sellaisena kuin se on myöhemmin muutettu direktiivillä 97/36/EY ja direktiivillä 2007/65/EY sekä sittemmin kodifioitu mainitulla direktiivillä 2010/13/EU on pantu Suomessa täytäntöön televisio- ja radiotoiminnasta annetulla lailla (jäljempänä laki tai kansallinen laki).
8. Lain 2 §:n (306/2010) 2 kohdan mukaan audiovisuaalisella ohjelmalla tarkoitetaan elokuvaa, televisio-ohjelmaa, tapahtuman välittämistä yleisölle tai muuta vastaavaa pääasiassa liikkuvista kuvista ja äänestä muodostuvaa kokonaisuutta.
9. Lain 2 §:n 13 kohdan mukaan sponsoroinnilla tarkoitetaan muun ohella audiovisuaalisten ohjelmien rahoitusta tai muuta taloudellista tukemista, jonka tarkoituksena on tuen antajan hyödykkeiden myynnin tai tuen antajan tunnettuuden edistäminen, jos tuen antaja ei harjoita ohjelmien tai radio-ohjelmien tuotantoa taikka sisältöpalvelujen tarjontaa tai radiotoimintaa.
10. Lain 2 §:n 14 kohdan mukaan mainonnalla tarkoitetaan tavallisesti maksua tai muuta vastiketta vastaan televisio- ja radiotoiminnassa lähetettävää tiedotetta, ilmoitusta tai muuta viestiä, joka ei ole sponsorointia eikä tuotesijoittelua ja jonka tarkoituksena on edistää mainostajan hyödykkeiden myyntiä taikka taloudellista toimintaa harjoittavan mainostajan tunnettuutta.
11. Lain 2 §:n 16 kohdan mukaan kaupallisella viestinnällä tarkoitetaan muun ohella mainontaa ja sponsorointia.
12. Lain 21 §:n (306/2010) 1 momentin mukaan kaupallisen viestinnän on oltava selkeästi tunnistettavissa.
13. Lain 22 §:n (306/2010) 1 momentin mukaan televisiomainokset ja teleostoslähetykset on erotettava audiovisuaalisista ohjelmista ääni- tai kuvatunnuksella taikka kuvatilan jakamisella. Säännöksellä on pantu täytäntöön direktiivin 2007/65/EY 10 artiklan 1 kohta, joka vastaa direktiivin 2010/13/EU 19 artiklan 1 kohtaa. Viestintäviraston antaman ohjeistuksen mukaan katkotunnuksessa tulee olla jokin yhtenäinen, samanlaisena toistuva kuva- ja/tai äänielementti. Tunnuksessa ei tule olla mainoksissa tai ohjelmissa esiintyviä elementtejä. Menun käyttäminen katkotunnuksena on hyväksyttävää, mikäli katkotunnuksena käytettävä menu täyttää ohjeistuksessa mainitut kriteerit ja mikäli se selvästi eroaa kanavan muissa yhteyksissä käyttämistä menupohjista. Viestintävirasto on antanut tulkintakäytäntöään kuvaavan kannanoton jaetun kuvaruudun käytöstä mainonnassa. Kannanotossaan Viestintävirasto korostaa, että pelkkä jaetun kuvaruudun käyttäminen ei aina välttämättä takaa mainonnan erottavuutta, sillä jaettua kuvaruutua käytetään myös ohjelmasisällön hetkittäiseen rinnakkaiseen esittämiseen ohjelman sisällä. Edelleen kannanotossa todetaan, että on mahdollista, että kuvaruudun teknisen jakamisen lisäksi mainos on erotettava muusta ohjelmistosta mainonnasta kertovalla tekstillä, äänitunnuksella tai muulla mainonnan erottavuuden turvaavalla tavalla.
14. Lain 26 §:n (306/2010) 2 momentin mukaan sponsoroitujen audiovisuaalisten ohjelmien […] alussa tai lopussa on esitettävä selvästi sponsorin nimi tai tunnus. Lain alkuperäisen 26 §:n (744/1998) 1 momenttia koskevien hallituksen esityksen (HE 34/1998 vp) yksityiskohtaisten perustelujen (s. 36) mukaan sponsoroidut televisio- ja radio-ohjelmat olisi voitava selvästi tunnistaa sellaisiksi siten, että ohjelmien alussa tai lopussa esitetään sponsorin nimi tai logo. Sponsorin nimi tai logo voitaisiin lisäksi esittää myös ohjelmaan liittyvien mainosjaksojen tai teleostoslähetysten yhteydessä. Sponsorin tunnus voi viitata joko yhtiön nimeen tai yhtiön tunnettuun tuotemerkkiin. Säännös vastaa direktiivin 2010/13/EU 10 artiklan 1 kohdan c alakohtaa. Muutettua säännöstä koskevien hallituksen esityksen (HE 87/2009 vp) yksityiskohtaisten perustelujen (s. 23) mukaan oikeuskäytännössä on katsottu, että sponsorin nimeä tai tunnusta ei saa esittää mainosluonteisesti. Perustelujen mukaan tämä tulkinta on edelleen ajankohtainen.
15. Korkein hallinto-oikeus on vuosikirjapäätöksessään 2003:32 katsonut, että televisiotoimintaa harjoittavan yhtiön lähettämien sponsoroitujen ohjelmien alussa ja/tai lopussa sekä ohjelmaan liittyvien mainosjaksojen yhteydessä esitetyissä sponsoritunnisteissa esiintyi sponsorin tuote tai viittaus sponsorin tuotteisiin ja niiden käyttötapaan sillä tavalla, että nämä tunnisteet sisälsivät olennaisia mainonnallisia piirteitä ja kysymys oli sponsoritunnisteen ohella erikseen mainonnasta. Sponsoritunnisteet olivat televisio- ja radiotoiminnasta annetun lain 26 §:n 2 momentin vastaisia. Koska niitä ei ollut erotettu kuva- tai äänitunnisteella muusta ohjelmistosta, näin sijoitettuna mainoksina pidettävät sponsoritunnisteet rikkoivat saman lain 21 §:n 1 momenttia.
16. Lain 29 §:n (306/2010) 1 momentin mukaan mainosten ja teleostoslähetysten osuus yhtä tasatuntien välistä tuntia kohti ei saa olla yli 12 minuuttia […]. Lain alkuperäisen 29 §:n (744/1998) 1 momenttia koskevien hallituksen esityksen (HE 34/1998 vp) yksityiskohtaisten perustelujen (s. 37) mukaan mainitulla rajoituksella pyritään turvaamaan television asema tiedon, kulttuurin, yhteiskunnallisen keskustelun ja viihteen välittäjänä. Pykälän 2 momentin mukaan mitä 1 momentissa säädetään, ei sovelleta […] sponsorointia koskeviin ilmoituksiin […]. Lain 29 §:llä on pantu täytäntöön direktiivin 2007/65/EY 18 artikla, joka vastaa direktiivin 2010/13/EU 23 artiklaa. Mainosajan kestoa koskeva rajoitus vastaa myös rajat ylittävistä televisiolähetyksistä tehdyn Eurooppalaisen yleissopimuksen (European Convention on transfrontier television) 12 artiklan 2 kappaleen määräystä.
17. Lain 35 §:n 1 momentin mukaan Viestintävirasto valvoo lain ja sen nojalla annettujen säännösten ja määräysten noudattamista […].
18. Lain 36 §:n 1 momentin mukaan jos televisio- tai radiotoiminnan harjoittaja taikka muu viestintämarkkinalaissa tarkoitettu teleyritys rikkoo tätä lakia tai sen nojalla annettuja säännöksiä tai määräyksiä, valvontaviranomainen voi antaa sille huomautuksen ja velvoittaa sitä korjaamaan virheensä tai laiminlyöntinsä. […]
19. Direktiivin 2010/13/EU johdanto-osan 41 perustelukappaleen mukaan jäsenvaltioiden olisi voitava soveltaa yksityiskohtaisempia tai tiukempia sääntöjä lainkäyttövaltaansa kuuluviin mediapalvelun tarjoajiin alueilla, joita tämän direktiivin mukainen yhteensovittaminen koskee, kuitenkin varmistaen, että nämä säännöt ovat yhdenmukaisia unionin oikeuden yleisten periaatteiden kanssa.
20. Direktiivin 2010/13/EU johdanto-osan 83 perustelukappaleen mukaan sen varmistamiseksi, että televisionkatsojien etuja kuluttajina suojellaan täysin ja asianmukaisesti, on välttämätöntä, että televisiomainostoiminnalle asetetaan tietyt vähimmäissäännöt ja -vaatimukset ja että jäsenvaltioilla on oikeus antaa tarkempia tai tiukempia sääntöjä ja tietyissä olosuhteissa asettaa eri ehtoja lainkäyttövaltaansa kuuluvien televisiolähetystoiminnan harjoittajien osalta.
21. Direktiivin 2010/13/EY johdanto-osan 87 perustelukappaleen mukaan olisi säädettävä televisiomainospalojen ja teleostosesitysten tuntikohtaisesta 20 prosentin enimmäismäärästä, joka koskee myös parasta katseluaikaa. Televisiomainospalan käsitteellä olisi tarkoitettava 1 artiklan i alakohdan mukaista televisiomainontaa, jonka kesto on enintään 12 minuuttia.
22. Direktiivin 2010/13/EU johdanto-osan 100 perustelukappaleen mukaan on muun ohella tarpeen ja riittävää, että jokainen ohjelmapaikka on selvästi tunnistettavissa optisten tai akustisten keinojen perusteella ainakin ohjelmapaikan alussa ja lopussa.
23. Direktiivin 2010/13/EU 1 artiklan 1 kohdan h alakohdan mukaan direktiivissä tarkoitetaan audiovisuaalisella kaupallisella viestinnällä äänen kanssa tai ilman ääntä lähetettävää kuvaa, jonka tarkoituksena on suoraan tai epäsuorasti edistää taloudellista toimintaa harjoittavan luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön tavaroiden tai palveluiden myyntiä taikka kyseisen luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön julkista kuvaa. Tällaista kuvaa lähetetään ohjelman yhdessä tai se sisällytetään ohjelmaan maksua tai muuta samankaltaista vastiketta vastaan tai omiin myynninedistämistarkoituksiin. Audiovisuaalinen kaupallinen viestintä sisältää muun muassa televisiomainonnan, sponsoroinnin, teleostoslähetykset ja tuotesijoittelun.
24. Direktiivin 2010/13/EU 1 artiklan 1 kohdan i alakohdan mukaan direktiivissä tarkoitetaan televisiomainonnalla kaikenlaista kauppaan, liike-elämään tai ammattitoimintaan liittyvää ilmoitusta, jonka julkinen tai yksityinen yritys taikka luonnollinen henkilö lähettää joko maksua tai muuta vastiketta vastaan tai omiin myynninedistämistarkoituksiinsa edistääkseen tavaroiden tai palveluiden, mukaan lukien kiinteä omaisuus, oikeudet ja sitoumukset, toimittamista maksua vastaan.
25. Direktiivin 2010/13/EU 1 artiklan 1 kohdan k alakohdan mukaan direktiivissä tarkoitetaan sponsoroinnilla kaikkea osallistumista audiovisuaalisten mediapalveluiden tai ohjelmien rahoitukseen, jos rahoittaja on sellainen julkinen tai yksityinen yritys taikka luonnollinen henkilö, joka ei harjoita audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoamista eikä audiovisuaalisten teosten tuotantoa, ja jos tarkoituksena on edistää yrityksen tai henkilön nimeä, tavaramerkkiä, julkista kuvaa, toimintaa tai sen tuotteiden myyntiä.
26. Direktiivin 2010/13/EU 4 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltiot voivat vaatia, että niiden lainkäyttövaltaan kuuluvat mediapalveluiden tarjoajat noudattavat yksityiskohtaisempia tai tiukempia sääntöjä tällä direktiivillä yhteensovitetuilla aloilla sillä edellytyksellä, että nämä säännöt ovat unionin lainsäädännön mukaisia. Artiklan 6 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on asianmukaisin keinoin ja lainsäädäntönsä mukaisesti varmistettava, että niiden lainkäyttövallan piiriin kuuluvat mediapalvelun tarjoajat tosiasiallisesti noudattavat tämän direktiivin säännöksiä.
27. Direktiivin 2010/13/EU 10 artiklan 1 kohdan mukaan audiovisuaalisten mediapalvelujen tai ohjelmien, jotka ovat sponsoroituja, on täytettävä seuraavat vaatimukset: […] c) katsojille on ilmoitettava selvästi sponsorointisopimusten olemassaolosta. Sponsoroidut ohjelmat on selkeästi yksilöitävä sellaisiksi käyttämällä ohjelmien kannalta asianmukaisesti sponsorin nimeä, tunnusta ja/tai muuta symbolia, kuten viittausta sponsorin tuotteisiin tai palveluihin, taikka selvästi erottuvaa sponsoroinnin ilmaisevaa merkkiä ohjelmien alussa, aikana ja/tai lopussa.
28. Direktiivin 2010/13/EU 19 artiklan 1 kohdan mukaan televisiomainonnan ja teleostoslähetysten on oltava helposti tunnistettavissa ja erotettavissa toimitetusta sisällöstä. Televisiomainonta ja teleostoslähetykset on erotettava selvästi muista ohjelmapalveluista kuva- ja/tai äänitunnuksella ja/tai tilan käyttöön liittyvin keinoin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta uusien mainostekniikoiden käyttöä. Komission tulkitsevan tiedonannon tietyistä televisiomainontaa koskevien "televisio ilman rajoja" -direktiivin säännösten näkökohdista 46 kohdan mukaan optisin ja/tai akustisin keinoin toteutettava paikallinen erottaminen voi tarvittaessa mahdollistaa direktiivin 10 artiklan 1 kohdan täyttämisen. Kyseinen paikallinen erottaminen voidaan toteuttaa siten, että mainos ja teleostosesitys tulevat helposti tunnistettaviksi ja ne erotetaan selvästi muusta ohjelmasta.
29. Tiedonannon 45 kohdan mukaan toimituksellinen sisältö ja kaupallinen viesti erotetaan toisistaan yleensä ajallisesti: mainos on sijoitettu ohjelmien väliin ja haluttaessa niiden keskelle ja erotettu kyseisistä ohjelmista visuaalisten tai akustisen ominaisuuksiensa perusteella tunnistettavalla väliruudulla. Direktiivin tekstistä ja tarkoituksesta seuraa kuitenkin, että ajallinen erottaminen muusta ohjelmasta ei välttämättä ole tarpeen, jos televisioyhtiön omaksumat akustiset tai optiset keinot mahdollistavat pääsyn lainsäätäjän toivomaan tulokseen, toisin sanoen sen välttämisen, että katsojat sekoittaisivat mainonnan ja toimituksellisen sisällön toisiinsa.
30. Direktiivin 2010/13/EU 23 artiklan 1 kohdan mukaan televisiomainospalojen [...] osuus yhtä tasatuntien välistä tuntia kohti ei saa olla yli 20 prosenttia. Artiklan toisen kohdan mukaan 1 kohtaa ei sovelleta muun ohella sponsorointia koskeviin ilmoituksiin.
31. Direktiivin 2010/13/EU 26 artiklan mukaan jäsenvaltiot voivat unionin oikeuden huomioon ottaen asettaa muita kuin 20 artiklan 2 kohdassa ja 23 artiklassa säädettyjä edellytyksiä sellaisten yksinomaan kansalliselle alueelle tarkoitettujen televisiolähetysten osalta, joita yleisö ei voi vastaanottaa suoraan tai välillisesti yhdessä tai useammassa muussa jäsenvaltiossa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 4 artiklan soveltamista.
32. Viestintävirasto on edellä jaksossa 1 kuvatusti antanut päätöksellään 9.3.2012 yhtiölle televisio- ja radiotoiminnasta annetun lain 36 §:n 1 momentin mukaisen huomautuksen lain 22 §:n 1 momentin rikkomisesta, sillä virasto ei ole pitänyt yhtiön tulevia ohjelmia esitteleviä menupohjia katkotunnuksina. Tämä johtuu siitä, että menupohjia ei ole käytetty katkotunnusten paikalla vaan jaetussa kuvatilassa ohjelman lopputekstien aikana. Lisäksi Viestintävirasto on antanut päätöksellään yhtiölle huomautuksen lain 29 §:n 1 momentin rikkomisesta yhtiön ylitettyä laissa säädetyn mainosajan enimmäiskeston enintään 12 minuutin mainosajasta tasatuntia kohti.
33. Viestintävirasto on velvoittanut yhtiön jatkossa korjaamaan laiminlyöntinsä. Päätöksen mukaan yhtiön on mainosaikojen ylitykset välttääkseen mainosaikaa laskiessaan otettava huomioon myös sponsoritunnisteet, jotka esitetään muulla paikalla kuin sillä, joka laissa on sponsoritunnisteiden esittämiselle määrätty. Yhtiön on niin ikään mainosaikaylitykset välttääkseen otettava huomioon, että mainosspottien välissä olevat sekä mainosjaksoa seuraavat "mustat sekunnit"lukeutuvat mainosaikaan. Päätöksen mukaan katkotunnusten käytössä esiintyneet virheet välttääkseen yhtiön on otettava huomioon, että katkotunnuksen edellytyksiä eivät täytä muun ohella ohjelman lopputekstien paikalla jaetussa kuvatilassa näytetyt menupohjat.
34. Yhtiö on valittanut Viestintäviraston päätöksestä Helsingin hallinto-oikeudelle ja vaatinut päätöksen kumoamista. Yhtiön mukaan sponsoritunnus on alalla vakiintuneen tavan mukaan esitettävissä muutoinkin kuin sponsoroidun ohjelman alussa, lopussa tai ohjelman välissä esitettävän mainoskatkon yhteydessä. Näin esitettävää sponsoritunnusta ei tulisi lukea osaksi mainosaikaa. Tällaista käytäntöä noudatetaan muun ohella Alankomaissa.
35. Yhtiö on myös valituksessaan hallinto-oikeudelle katsonut, etteivät "mustat sekunnit" kuulu laissa tai direktiivissä 2010/13/EU säädettyyn audiovisuaalisen kaupallisen viestinnän tai televisiomainonnan käsitteeseen eikä niitä siksi voi lukea osaksi mainosaikaa. Kysymys on teknisistä toimenpiteistä, joiden avulla varmistetaan, ettei ohjelmasisältö puuroudu tauottomaksi sisältövirraksi. Yhtiön mukaan Viestintäviraston "mustia sekunteja" koskeva tulkinta on epäjohdonmukainen, kun mainoskatkon ensimmäistä mainosta edeltäviä "mustia sekunteja" ei lueta osaksi mainosaikaa. Yhtiön käsityksen mukaan "mustat sekunnit" luetaan osaksi mainosaikaa siitä syystä, että niiden erottaminen varsinaisesta kaupallisesta mainosajasta on työlästä. Yhtiön tiedossa ei ole, että muualla kuin Suomessa "mustat sekunnit" luettaisiin osaksi mainosaikaa.
36. Yhtiö on vielä katsonut, että sen käyttämä jaetun kuvaruudun tekniikka, jossa ohjelman lopputekstien alettua kuva jaetaan kahteen osaan niin, että toisessa ruudussa näkyvät ohjelman lopputekstit ja toisessa menupohja, täyttää lain 22 §:n edellytykset mainosten erottamisesta muusta ohjelmasisällöstä.
37. Viestintävirasto on hallinto-oikeudelle antamassaan lausunnossa katsonut, että lain 26 §:n 2 momentissa on tyhjentävästi säännelty sponsoritunnisteiden esittämisestä, eikä alalla vallitsevana käytäntönä voida pitää sponsoritunnisteiden esittämistä muun kuin sponsoroidun ohjelman yhteydessä. Muussa yhteydessä esitetyt sponsoritunnisteet luetaan osaksi mainosaikaa. "Mustien sekuntien" lukeminen osaksi mainosaikaa ei perustu lakiin, vaan viraston vakiintuneeseen tulkintakäytäntöön. Mainosaikarajoitusten tarkoitus on turvata television asema tiedon, kulttuurin, yhteiskunnallisen keskustelun ja viihteen välittäjänä. Koska "mustat sekunnit" vähentävät varsinaiselle ohjelmistolle varattua aikaa, on ne laskettava osaksi mainosaikaa. Mainosten erottaminen toisistaan "mustilla sekunneilla" on ennen kaikkea mainostajien etujen mukaista. "Mustat sekunnit" luetaan osaksi niitä edeltävää sisältöjaksoa jakson tyypistä (mainos, ohjelma, kuulutus, katkotunnus) riippumatta. Viraston "mustia sekunteja" koskeva tulkinta ei johdu teknisistä syistä. Viraston selvityksen mukaan "mustat sekunnit" luetaan osaksi mainosaikaa myös Ruotsissa, Norjassa ja Islannissa. Viraston tietojen mukaan "mustia sekunteja" ei ole käytössä muun ohella Saksassa, Alankomaissa, Belgiassa, Liettuassa ja Romaniassa. Virasto on korostanut kaupallisen viestinnän selkeää tunnistettavuutta ja viitannut katkotunnisteiden osalta valituksenalaiseen päätökseensä.
38. Hallinto-oikeus on, siltä osin kuin korkeimmassa hallinto-oikeudessa on kysymys, hylännyt valituksen. Hallinto-oikeuden valituksenalaisen päätöksen mukaan jaettua kuvatilaa ei ole käytetty siten kuin lain 22 §:n 1 momentissa ja komission mainitussa tulkitsevassa tiedonannossa on tarkoitettu, sillä kuvatila on jaettu kahden eri ohjelmasisällön välillä eikä mainoslähetysten erottamiseksi ohjelmasisällöstä.
39. Hallinto-oikeuden päätöksen mukaan sponsoritunnisteiden esittäminen muutoin kuin sponsoroidun ohjelman yhteydessä ilman, että tämä luettaisiin osaksi mainosaikaa, mahdollistaisi mainosajan enimmäiskestoa koskevan lain 29 §:n 1 momentin kiertämisen. Tällaisessa tilanteessa televisiotoiminnan harjoittaja voisi mainitun säännöksen estämättä ja sen tarkoituksen vastaisesti ylittää sallitun mainosajan esittämällä sponsoritunnistein varustettuja ilmoituksia omista ohjelmistaan.
40. Hallinto-oikeuden päätöksen mukaan "mustat sekunnit" eivät ole osa lain 2 §:n 2 kohdassa tarkoitettua audiovisuaalista ohjelmaa eikä niitä voida pitää lain 2 §:n 14 kohdassa tarkoitettuna mainontanakaan. Kun mainosjaksoa on kuitenkin pidettävä omana, audiovisuaalisia ohjelmia toisistaan erottavana tai ohjelmaa tauottavana, erillisenä sisältöjaksonaan, on "mustien sekuntien" laskeminen osaksi mainosaikaa johdonmukaista. Lisäksi "mustien sekuntien" tarkoitus on mainosten toisistaan erottaminen, mikä palvelee ensi sijassa mainostajien etua. Viestintäviraston tulkintakäytäntöä ei ole pidettävä lain tai sen tarkoituksen vastaisena, kun mainosjakson kuluessa ja sen päätteeksi tulevat "mustat sekunnit" luetaan osaksi mainosaikaa, mutta mainosaikaan ei lueta sisältyväksi ennen mainosjaksoa tulevia "mustia sekunteja".
41. Yhtiö on valituksessaan korkeimmalle hallinto-oikeudelle vaatinut hallinto-oikeuden päätöksen kumoamista ja Viestintäviraston päätöksen muuttamista siten, ettei lain 29 §:n 1 momentin mukaiseen mainosaikaan lueta kuuluviksi sponsoritunnisteita eikä "mustia sekunteja" ja että yhtiön käyttämän jaetun kuvatilan tekniikan katsotaan täyttävän lain 22 §:n vaatimuksen mainosten erottamisesta muusta ohjelmasisällöstä.
42. Yhtiön mukaan "mustat sekunnit" eivät täytä mainonnan käsitteen määritelmää eikä niitä tulisi laskea lain 29 §:n 1 momentin mukaiseen mainosaikaan. Katsojienkaan etu ei ole, että eri ohjelmasisällöt sekoittuvat toisiinsa sen seurauksena, että "mustia sekunteja" ei sallittaisi. Viestintäviraston "mustia sekunteja" koskevaa tulkintakäytäntöä ei voida pitää vakiintuneena, kun alan toimijat ovat sen johdonmukaisesti kiistäneet, eikä virasto ole aiemmin antanut yhtiölle tältä osin huomautusta mainosajan ylittymisen vuoksi.
43. Yhtiö on katsonut, että sponsoroidun ohjelman ja sponsoritunnisteen esittämisen välillä on olemassa yhteys, kun sponsoritunniste esitetään sponsoroidun ohjelman ennakkoesittelyn yhteydessä. Sponsoritunnisteen esittäminen on lisäksi perusteltua siitä syystä, että lain 21 §:n mukaan kaupallisen viestinnän tulee olla selkeästi tunnistettavissa. Lisäksi sponsoritunnisteet on lain 29 §:n 2 momentin mukaisesti suljettu nimenomaisesti mainosajan enimmäiskestoa koskevan sääntelyn ulkopuolelle.
44. Yhtiö on todennut, että katkotunnuksen tulee olla ääni- tai kuvatunnus, mutta näille tunnuksille ei ole asetettu muita muotomääräyksiä. Menupohjat ovat muusta ohjelmasisällöstä ja mainonnasta selkeästi erillisiä ja ne erottavat eri sisältötyypit toisistaan televisiokatsojille helposti ja selkeästi tunnistettavalla tavalla. Jaetun kuvatilan tekniikka on nimenomaisesti hyväksytty lain 22 §:ssä keinoksi erottaa mainokset muusta ohjelmasisällöstä.
Katkotunnus
45. Edellä esitetysti televisio- ja radiotoiminnasta annetun lain 21 §:n 1 momentissa ja 22 §:n 1 momentissa säädetään kaupallisen viestinnän selkeästä tunnistettavuudesta sekä kaupallisen viestinnän erottamisesta audiovisuaalisista ohjelmista. Sääntely vastaa direktiivin 2010/13/EU 19 artiklan 1 kohdassa säädettyä. Lain 22 §:n 1 momenttia on kuitenkin mahdollista tulkita siten, että äänitunnus, kuvatunnus ja kuvatilan jakaminen ovat keskenään vaihtoehtoisia keinoja erottaa televisiomainokset ja teleostoslähetykset audiovisuaalisista ohjelmista. Kansallinen lainsäädäntö on siten tältä osin direktiivin 2010/13/EU 4 artiklan 1 kohdassa ja sen johdanto-osan 41 ja 83 perustelukappaleessa tarkoitetulla tavalla direktiivin sääntelyä yksityiskohtaisempaa, joskaan kansallista lainsäädäntöä ei voida pitää tältä osin direktiivin sääntelyä tiukempana. Tämän vuoksi korkeimmassa hallinto-oikeudessa vireillä olevan pääasian ratkaisemisen kannalta on merkityksellistä, miten kysymyksessä olevaa direktiivin 2010/13/EU 19 artiklan 1 kohtaa tulkitaan (vrt. yhdistetyt asiat C-320/94, C-328/94, C-329/94, C-338/94 ja C-339/94, RTI ym., tuomio 12.12.1996, 22–24 kohta). Korkeimman hallinto-oikeuden tiedossa ei ole, että unionin tuomioistuin olisi ottanut nimenomaista kantaa kysymykseen jaetun kuvatilan käytöstä katkotunnuksena (vrt. asia C-245/01, RTL Television, tuomio 23.10.2003, 32 kohta).
46. Viestintävirasto ei ole valituksenalaisessa päätöksessään pitänyt yhtiön tulevia ohjelmia esitteleviä menupohjia katkotunnuksina, koska menupohjia ei ole käytetty katkotunnusten paikalla vaan jaetussa kuvatilassa ohjelman lopputekstien aikana. Viraston edellä mainitun kannanoton mukaisesti jaetun kuvatilan ohella mainoskatkon alkamisen erottamiseksi muusta ohjelmasisällöstä yhtiön olisi tullut käyttää mainonnasta kertovaa tekstiä, äänitunnusta tai muuta erotettavuustunnusta.
47. Direktiivin 2010/13/EU 19 artiklan 1 kohdan toisen virkkeen sanamuodon mukaan televisiomainonta on erotettava selvästi muista ohjelmapalveluista kuva- ja/tai äänitunnuksella ja/tai tilan käyttöön liittyvin keinoin (vrt. en: shall be kept quite distinct from other parts of the programme by optical and/or acoustic and/or spatial means, fr: doivent être nettement séparés du reste du programme par des moyens optiques et/ou acoustiques et/ou spatiaux). Direktiivin sanottua säännöstä sen sanamuodon mukaan tulkittaessa vaikuttaisi siltä, että katkotunnus voi sinänsä muodostua kuva- ja äänitunnuksesta sekä näiden lisäksi vielä tilan käyttöön liittyvistä keinoista. Direktiivin 2010/13/EU 19 artiklan 1 kohta on kuitenkin edellä esitetysti pantu kansallisesti siten täytäntöön, ettei lain 22 §:n 1 momentin nojalla lähtökohtaisesti tule edellyttää, että jaetun kuvatilan ohella esitetään erillinen mainoskatkon alkamista merkitsevä ääni- ja/tai kuvatunnus.
48. Edellytyksenä sille, että katkotunnusten käyttö on hyväksyttävää, on kuitenkin, että televisiomainonta on direktiivin 19 artiklan 1 kohdan ja lain 21 §:n 1 momentin mukaisesti erotettu selvästi muista ohjelmapalveluista. Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä on todettu, että aiemmin voimassa olleen direktiivin 89/552/ETY IV luvun säännökset ovat osoitus yhteisön lainsäätäjän tahdosta erottaa myynninedistämistoimet muusta lähetetystä ohjelmatoiminnasta sekä muun ohella saattaa ne sellaiseen muotoon, että televisionkatsojat tunnistavat ne epäilyksettä (ks. asia C-195/06, Österreichischer Rundfunk, tuomio 18.10.2007, 27 kohta oikeustapausviittauksineen). Komission mainitun tulkitsevan tiedonannon 45 kohdassa on (unionin) lainsäätäjän toivomana tuloksena tuotu esiin sen välttäminen, että katsojat sekoittaisivat mainonnan ja toimituksellisen sisällön toisiinsa.
49. Yleisen elämänkokemuksen perusteella vaikuttaisi siltä, että kun ohjelman loputtua esitetään ohjelman lopputekstien ohella yhtiön tulevista ohjelmista kertovaa menupohjaa jaetussa kuvatilassa, keskimääräinen televisionkatsoja ymmärtäisi, että ohjelmalähetys on päättynyt ja mainoskatko on alkamassa ilman, että tällaisen jaetun kuvatilan esittämisen jälkeen olisi vielä tarpeen esittää erillinen mainoskatkoa ilmaiseva katkotunnus ääni- tai kuvatunnuksena taikka katkotunnuksena, joka hyödyntää jaettua kuvatilaa.
50. Korkein hallinto-oikeus on kuitenkin epävarma siitä, voidaanko unionin oikeutta tulkita siten, että unionin lainsäädännössä ja sitä tulkitsevassa unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä selvänä ja televisionkatsojan näkökulmasta epäilyksettä tapahtuvana televisiomainosten erottamisena muusta ohjelmasisällöstä voidaan pitää edellä kuvatun kaltaisen jaetun kuvatilan esittämistä.
51. Mikäli unionin oikeuden tulkinnasta johtuu, ettei pääasian kaltaisissa olosuhteissa voida asettaa televisiomainonnan erottamiseksi muusta ohjelmapalveluista jaetun kuvatilan esittämisen lisäksi vaatimusta esittää ääni- tai kuvatunnus tai jaettua kuvatilaa hyödyntävä erillinen katkotunnus, ei Viestintävirasto olisi voinut antaa yhtiölle huomautusta ja velvoittaa sitä korjaamaan laiminlyöntiään.
Mainosajan enimmäiskesto tasatuntia kohden
52. Edellä kuvatusti direktiivin 2010/13/EU 23 artiklan 1 kohdan mukaan televisiomainospalojen ja teleostosesitysten osuus yhtä tasatuntien välistä tuntia kohti ei saa olla yli 20 prosenttia. Vastaavasti televisio- ja radiotoiminnasta annetun lain 29 §:n 1 momentissa mainosten ja teleostoslähetysten osuus yhtä tasatuntien välistä tuntia kohti ei saa olla yli 12 minuuttia. Mainosajan enimmäiskeston osalta kansallisessa lainsäädännössä ei siten ole otettu käyttöön direktiivin 2010/13/EU 4 artiklan 1 kohdassa ja sen johdanto-osan 41 ja 83 perustelukappaleessa tarkoitetulla tavalla direktiivin sääntelyä yksityiskohtaisempaa tai tiukempaa sääntelyä eikä 26 artiklan 1 kohdan mahdollistamalla tavalla asetettu muita edellytyksiä sellaisten yksinomaan kansalliselle alueelle tarkoitettujen televisiolähetysten osalta, joita yleisö ei voi vastaanottaa suoraan tai välillisesti yhdessä tai useammassa muussa jäsenvaltiossa (vrt. asia C-234/12, Sky Italia, tuomio 18.7.2013, 12–14 kohta).
53. Tämän vuoksi korkeimmassa hallinto-oikeudessa vireillä olevan pääasian ratkaisemisen kannalta on merkityksellistä, miten kysymyksessä olevaa direktiivin 2010/13/EU 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua "mainospalojen" käsitettä suhteessa mainosajan enimmäiskestoa kuvaavaan ilmaisuun "osuus yhtä tasatuntien välistä tuntia kohti ei saa olla yli 20 prosenttia" tulkitaan. Sama tulkintaongelma siitä, onko ohjelmaesittelyjen yhteydessä esitetyt sponsoritunnukset sekä mainosspottien väliset ja mainoskatkoa seuraavat "mustat sekunnit" luettava mainosaikaan, on ratkaistavana eräissä muissakin hallinto-oikeudessa ja korkeimmassa hallinto-oikeudessa vireillä olevissa asioissa televisioyhtiöiden valitettua Viestintäviraston päätöksistä.
Sponsoritunnuksen esittäminen
54. Lain 29 §:n 2 momentissa on direktiivin 2010/13/EU 23 artiklan 2 kohdan mukaisesti säädetty, että muun ohella sponsorointia koskevia ilmoituksia ei lueta osaksi mainosaikaa.
55. Viestintävirasto on tulkinnut televisio- ja radiotoiminnasta annetun lain 26 §:n 2 momentin sponsorointitunnusten esittämistä koskevaa säännöstä päätöksessään viranomaiskäytäntönsä mukaisesti siten, että vain sellaisia sponsoritunnisteita, jotka esitetään nimenomaan sponsoroidun ohjelman alussa tai lopussa tai sponsoroidun ohjelman mainoskatkojen aikana, ei lueta 29 §:n 2 momentissa säädetysti osaksi mainosaikaa. Sponsoroidun ohjelman ja sponsoritunnuksen esittämisen välillä on siten oltava keskinäinen yhteys. Muiden ohjelmien yhteydessä esitetyt sponsoroituja ohjelmia koskevat esittelyt, joihin sisältyy sponsoritunnuksen esittäminen, luetaan osaksi mainosaikaa. Direktiivin 10 artiklan 1 kohdan c alakohdassa, jonka mukaan sponsoroinnin ilmaisevaa merkkiä on käytettävä ohjelmien alussa, aikana ja/tai lopussa, ei vaikuttaisi tehdyn kansallista lainsäädäntöä vastaavaa nimenomaista kytkentää sponsoritunnuksen esittämisen ja sponsoroidun ohjelman esittämisen kesken.
56. Sponsoritunnusten esittämisen osalta kansallinen lainsäädäntö sellaisena kuin Viestintävirasto sitä viranomaiskäytännössään tulkitsee vaikuttaisi siten olevan direktiivin 2010/13/EU 4 artiklan 1 kohdassa ja sen johdanto-osan 41 ja 83 perustelukappaleessa tarkoitetulla tavalla direktiivin 10 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaista sääntelyä yksityiskohtaisempaa ja tiukempaa. Tämä on lähtökohtaisesti direktiivin vähimmäissääntelyluonne huomioon ottaen sallittua. Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan direktiivin mukaista unionin oikeuden käsitettä "mainospalat" on tulkittava unionissa itsenäisesti ja yhdenmukaisesti direktiivin tavoitteen mukaisesti siten, että yhteensovitetaan televisiomainosten lähettämisen vapauden harjoittaminen ja televisiokatsojien suojaaminen liialliselta mainosten lähettämiseltä. (vrt. asia C-281/09, Komissio v. Espanja, tuomio 24.11.2011, 40–49 kohta sekä niissä viitattu oikeuskäytäntö).
57. Direktiivin 2010/13/EU sekä unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön perusteella ei sinänsä vaikuttaisi olevan estettä sille, että kansallisella lainsäädännöllä säännellään sponsoritunnisteiden esittämisestä direktiivissä 2010/13/EU yksityiskohtaisemmin ja tiukemmin.
58. Käsillä olevassa asiassa tarkoitetut sponsoritunnisteet ovat luonteeltaan mainoksellisia, joten niiden esittäminen muun kuin sponsoroidun ohjelman yhteydessä ja ilman, että niitä luetaan osaksi mainosaikaa, saattaa tosiasiassa johtaa siihen, että kuluttajien suojaaminen liialliselta kaupalliselta mainonnalta vaikeutuu (vrt. mainittu asia RTL Television, 71 ja 72 kohta).
59. Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännöstä johtuu, että kaikenlaiset ohjelmien aikana ja niiden välissä lähetettävät televisiomainokset ovat lähtökohtaisesti direktiivissä tarkoitettuja mainospaloja, jollei kyseessä oleva mainostyyppi kuulu muun mainitulla direktiivillä nimenomaisesti säännellyn mainosten muodon piiriin (mainittu asia Komissio v. Espanja, 52 kohta). Direktiivin 2010/13/EU 1 artiklan 1 kohdan k alakohdassa on yhdenmukaisesti kansallisen lain 2 §:n 13 kohdan kanssa nimenomaisesti määritelty sponsorointi ja todettu sen tarkoitukseksi muun ohella yrityksen tuotteiden myynnin edistäminen. Edelleen direktiivin 2010/13/EU 23 artiklan 2 kohdan ja vastaavasti kansallisen lain 29 §:n 2 momentin mukaan sponsorointia koskevia ilmoituksia ei lueta osaksi mainosaikaa. Koska sponsorointi sisältyy direktiivillä nimenomaisesti säännellyn mainosten muodon piiriin, pitää korkein hallinto-oikeus direktiivin vähimmäissääntelyluonteesta huolimatta epäselvänä, voidaanko muiden kuin sponsoroitujen ohjelmien yhteydessä esitettyjä sponsoritunnisteita pitää direktiivissä tarkoitettuina mainospaloina, jotka on luettava osaksi direktiivin mukaista mainosajan enimmäiskestoa.
60. Mikäli näin esitettyjä mainoksellisia sponsoritunnuksia ei voida lukea osaksi lain mukaista mainosaikaa, ei Viestintävirasto olisi voinut ottaa niitä huomioon mainosajan ylittymistä laskiessaan ja velvoittaa yhtiötä korjaamaan laiminlyöntinsä.
"Mustat sekunnit"
61. Direktiivin 2010/13/EU 23 artiklan 1 kohdan sanamuodosta ei ole johdettavissa välittömästi vastausta siihen, miten "mustia sekunteja" tulisi mainosaikaa laskettaessa arvioida (vrt. asia C-6/98, ARD, tuomio 28.10.1999, 23 kohta). Kansallisen lain 29 §:n 1 momentista tai sitä koskevista esitöistä ei myöskään johdu tulkinta-apua siihen, voidaanko "mustat sekunnit" lukea mainosaikaan. "Mustien sekuntien" lukeminen mainosaikaan johtuu edellä kuvatusti Viestintäviraston tulkinnasta, jonka virasto on perustanut lain esitöistä johtuvaan tavoitteeseen turvata mainosaikaa koskevilla rajoituksilla television asema tiedon, kulttuurin, yhteiskunnallisen keskustelun ja viihteen välittäjänä. Vastaavaa tulkintaa noudatetaan Viestintäviraston mukaan edellä esitetysti eräissä Pohjoismaissa.
62. Audiovisuaalisten ohjelmien ja televisiomainosten välissä olevat "mustat sekunnit" eivät määritelmällisesti vaikuttaisi kuuluvan direktiivin 2010/13/EU 23 artiklan 1 kohdan mukaisen unionin oikeuden käsitteen "mainospalat" piiriin sellaisena kuin unionin tuomioistuin on tätä käsitettä oikeuskäytännössään tulkinnut. Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä on mainospalojen määritetty olevan mainosten muotoja, jotka ovat kestoltaan hyvin lyhyitä, joilla on suuri suggestiivinen vaikutus ja jotka esitetään yleensä yhtenä ryhmänä tietyin väliajoin ohjelman aikana tai niiden välissä (mainittu asia Komissio v. Espanja, 50 kohta ja siinä viitattu oikeuskäytäntö). "Mustilla sekunneilla" itsessään ei ole oikeuskäytännössä tarkoitettua suurta suggestiivista vaikutusta eikä ylipäätään mitään itsenäistä merkityssisältöä. Ne kuitenkin edesauttavat audiovisuaalisten lähetysten, mainoskatkojen sekä yksittäisten mainosten erottamista toisistaan televisionkatsojalle myönteisellä tavalla sekä saattavat mainoksia jaksottavan ominaisuutensa vuoksi edistää myös mainostajien etuja.
63. Direktiivin 2010/13/EU 23 artiklan 1 momentin mukaista mainosajan enimmäiskeston sääntelyä voitaneen pitää televisiomainosten esittämistä koskevana rajoituksena, jota on tulkittava suppeasti (vrt. mainittu asia ARD, 31 kohta). Suppean tulkinnan mukaisena ei lähtökohtaisesti voitane pitää muina kuin "mainospaloina" pidettävien "mustien sekuntien" lukemista osaksi mainosaikaa.
64. Koska "mustat sekunnit" eivät sisällä televisiomainontaa, ei niiden rajoittaminen lähtökohtaisesti ole tarpeen myöskään televisionkatsojien suojaamiseksi liialliselta mainonnalta, kuten televisiomainonnan kysymyksessä ollen (vrt. mainittu asia Komissio v. Espanja, 47 kohta).
65. Tulkinta, jonka mukaan "mustia sekunteja" ei luettaisi mainosaikaan, johtaisi kuitenkin tosiasiassa audiovisuaalisten ohjelmien esitysajan vähenemiseen direktiivin 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhden tasatunnin aikana. Tämän vuoksi Viestintäviraston omaksuma tulkinta, jossa "mustat sekunnit" on jaettu siten, että mainosjakson alun "mustat sekunnit" luetaan osaksi mainosjaksoa edeltävää ohjelmasisältöä ja mainosjakson yksittäisten mainosspottien väliset ja mainosjakson lopun "mustat sekunnit" osaksi mainosaikaa, vaikuttaisi ottavan riittävällä tavalla huomioon direktiivin 2010/13/EU tavoitteen turvata televisiomainosten lähettämisen vapaus ja televisiokatsojien suojaaminen liialliselta mainosten lähettämiseltä.
66. Korkeimmassa hallinto-oikeudessa vireillä olevan pääasian ratkaisemisen kannalta on merkityksellistä, onko direktiivin 2010/13/EU 23 artiklan 1 kohdan mukaista "mainospalojen" käsitettä suhteessa mainosajan enimmäiskestoa kuvaavaan ilmaisuun "osuus yhtä tasatuntien välistä tuntia kohti ei saa olla yli 20 prosenttia" tulkittava siten, että eri mainosten välissä ja mainoskatkon lopuksi tulevat "mustat sekunnit" luetaan osaksi mainosaikaa. Koska ei ole aivan selvää, miten sanottua direktiivin säännöstä on tulkittava, on asiasta perusteltua esittää unionin tuomioistuimelle ennakkoratkaisukysymys.
67. Mikäli unionin oikeutta on tulkittava siten, että "mustia sekunteja" ei voida lukea osaksi mainosaikaa, ei Viestintävirasto olisi voinut ottaa niitä huomioon mainosajan ylittymistä laskiessaan ja velvoittaa yhtiötä korjaamaan laiminlyöntinsä.
68. Korkein hallinto-oikeus on päättänyt lykätä asian käsittelyä ja pyytää unionin tuomioistuimelta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 267 artiklan nojalla ennakkoratkaisun seuraavista kysymyksistä:
1) Onko direktiivin 2010/13/EU 19 artiklan 1 kohtaa tulkittava pääasiassa kyseessä olevien kaltaisissa olosuhteissa siten, että se on esteenä kansallisen lainsäädännön tulkinnalle, jonka mukaan kuvatilan jakamista ei pidetä audiovisuaalista ohjelmaa televisiomainoksista erottavana katkotunnuksena, mikäli osa kuvatilasta on varattu ohjelman lopputeksteihin ja osa kuvatilasta yhtiön kanavan tulevien ohjelmien esittelyyn menupohjalla eikä jaettuun kuvatilaan sisälly tai sen jälkeen esitetä nimenomaista mainosjakson alkamista merkitsevää ääni- tai kuvatunnusta?
69. Saatuaan unionin tuomioistuimen ennakkoratkaisun yllä oleviin kysymyksiin korkein hallinto-oikeus antaa lopullisen päätöksensä täällä vireillä olevassa valitusasiassa.
Asian ovat ratkaisseet presidentti Pekka Vihervuori sekä hallintoneuvokset Sakari Vanhala, Eija Siitari, Alice Guimaraes-Purokoski ja Tuomas Lehtonen. Asian esittelijä Anne Nenonen.

matches:
§ 2
§ 1
§ 1
§ 2
§ 1
§ 1
tuomioistuin
tuomioistuin


text:
AMPUMAHIIHDON MC: MIESTEN YHTEISLÄHTÖ ohjelmatiedot - Telsu.fi
Haulla ampumahiihdon mc: miesten yhteislähtö löytyy 16 aiemmin esitettyä tv-ohjelmaa.
Ampumahiihdon MC: Miesten yhteislähtöS
su 24.03. klo 17:25 - 18:15
Miesten yhteislähtö. Oslo, Norja. Selostus Johannes Oikarinen. Ruotsinkielinen selostus Magnus Eklöv. HD
2019-03-24 17:252019-03-25 18:15Europe/HelsinkiAmpumahiihdon MC: Miesten yhteislähtö (Yle TV2)Miesten yhteislähtö. Oslo, Norja. Selostus Johannes Oikarinen. Ruotsinkielinen selostus Magnus Eklöv. HDTelsu.fi
su 27.01. klo 16:35 - 17:15
Miesten yhteislähtö. Selostus Johannes Oikarinen. Anterselva, Italia. Ruotsinkielinen selostus Magnus Eklöv. HD
2019-01-27 16:352019-01-28 17:15Europe/HelsinkiAmpumahiihdon MC: Miesten yhteislähtö (Yle TV2)Miesten yhteislähtö. Selostus Johannes Oikarinen. Anterselva, Italia. Ruotsinkielinen selostus Magnus Eklöv. HDTelsu.fi
su 20.01. klo 13:10 - 14:09
Miesten yhteislähtö. Ruhpolding, Saksa. Selostus Johannes Oikarinen. Ruotsinkielinen selostus Magnus Eklöv. HD
2019-01-20 13:102019-01-21 14:09Europe/HelsinkiAmpumahiihdon MC: Miesten yhteislähtö (Yle TV2)Miesten yhteislähtö. Ruhpolding, Saksa. Selostus Johannes Oikarinen. Ruotsinkielinen selostus Magnus Eklöv. HDTelsu.fi
su 23.12.2018 12:40 - 13:25
Miesten yhteislähtö. Nove Mesto, Tshekki. Selostus Johannes Oikarinen. Ruotsinkielinen selostus Magnus Eklöv. HD
2018-12-23 12:402018-12-24 13:25Europe/HelsinkiAmpumahiihdon MC: Miesten yhteislähtö (Yle TV2)Miesten yhteislähtö. Nove Mesto, Tshekki. Selostus Johannes Oikarinen. Ruotsinkielinen selostus Magnus Eklöv. HDTelsu.fi
su 25.03.2018 14:50 - 15:40
Maailmancupin finaali. Miesten yhteislähtökilpailu. Tjumen, Venäjä. Selostus Johannes Oikarinen. Ruotsinkielinen selostus Magnus Eklöv. HD
2018-03-25 14:502018-03-26 15:40Europe/HelsinkiAmpumahiihdon MC: Miesten yhteislähtö (Yle TV2)Maailmancupin finaali. Miesten yhteislähtökilpailu. Tjumen, Venäjä. Selostus Johannes Oikarinen. Ruotsinkielinen selostus Magnus Eklöv. HDTelsu.fi
su 11.03.2018 14:20 - 15:15
Miesten yhteislähtökilpailu. Selostus Johannes Oikarinen. Kontiolahti. Ruotsinkielinen selostus Magnus Eklöv. HD
2018-03-11 14:202018-03-12 15:15Europe/HelsinkiAmpumahiihdon MC: Miesten yhteislähtö (Yle TV2)Miesten yhteislähtökilpailu. Selostus Johannes Oikarinen. Kontiolahti. Ruotsinkielinen selostus Magnus Eklöv. HDTelsu.fi
su 21.01.2018 15:50 - 16:25
2018-01-21 15:502018-01-22 16:25Europe/HelsinkiAmpumahiihdon MC: Miesten yhteislähtö (Yle TV2)Miesten yhteislähtö. Selostus Johannes Oikarinen. Anterselva, Italia. Ruotsinkielinen selostus Magnus Eklöv. HDTelsu.fi
su 14.01.2018 15:00 - 15:34
Miesten yhteislähtö. Selostus Johannes Oikarinen. Ruhpolding, Saksa. Ruotsinkielinen selostus Magnus Eklöv. HD
2018-01-14 15:002018-01-15 15:34Europe/HelsinkiAmpumahiihdon MC: Miesten yhteislähtö (Yle TV2)Miesten yhteislähtö. Selostus Johannes Oikarinen. Ruhpolding, Saksa. Ruotsinkielinen selostus Magnus Eklöv. HDTelsu.fi
su 17.12.2017 18:30 - 19:00
2017-12-17 18:302017-12-18 19:00Europe/HelsinkiAmpumahiihdon MC: Miesten yhteislähtö (Yle TV2)Miesten yhteislähtö. Annecy, Ranska. Selostus Johannes Oikarinen. Ruotsinkielinen selostus Magnus Eklöv. HDTelsu.fi
su 19.03.2017 15:00 - 15:45
Miesten yhteislähtö. Oslo, Norja. Selostus Jussi Eskola. Ruotsinkielinen selostus Magnus Eklöv. HD
2017-03-19 15:002017-03-20 15:45Europe/HelsinkiAmpumahiihdon MC: miesten yhteislähtö (Yle TV2)Miesten yhteislähtö. Oslo, Norja. Selostus Jussi Eskola. Ruotsinkielinen selostus Magnus Eklöv. HDTelsu.fi
su 22.01.2017 11:55 - 12:45
Miesten yhteislähtö. Anterselva, Italia. Selostus Jussi Eskola. Ruotsinkielinen selostus Magnus Eklöv. HD
2017-01-22 11:552017-01-23 12:45Europe/HelsinkiAmpumahiihdon MC: Miesten yhteislähtö (Yle TV2)Miesten yhteislähtö. Anterselva, Italia. Selostus Jussi Eskola. Ruotsinkielinen selostus Magnus Eklöv. HDTelsu.fi
su 08.01.2017 14:45 - 15:35
Miesten yhteislähtö. Oberhof, Saksa. Selostus Jussi Eskola. Ruotsinkielinen selostus Magnus Eklöv. HD
2017-01-08 14:452017-01-09 15:35Europe/HelsinkiAmpumahiihdon MC: Miesten yhteislähtö (Yle TV2)Miesten yhteislähtö. Oberhof, Saksa. Selostus Jussi Eskola. Ruotsinkielinen selostus Magnus Eklöv. HDTelsu.fi
su 20.03.2016 13:50 - 14:40
Kilpailumatka 15 km. Hanti-Mansisk, Venäjä. Selostus Jussi Eskola. Ruotsinkielinen selostus Magnus Eklöv. HD
2016-03-20 13:502016-03-21 14:40Europe/HelsinkiAmpumahiihdon MC: Miesten yhteislähtö (Yle TV2)Kilpailumatka 15 km. Hanti-Mansisk, Venäjä. Selostus Jussi Eskola. Ruotsinkielinen selostus Magnus Eklöv. HDTelsu.fi
la 06.02.2016 18:55 - 19:45
Kilpailumatka 15 km. Canmore, Kanada. Selostus Jussi Eskola. Ruotsinkielinen selostus Magnus Eklöv. HD
2016-02-06 18:552016-02-07 19:45Europe/HelsinkiAmpumahiihdon MC: Miesten yhteislähtö (Yle TV2)Kilpailumatka 15 km. Canmore, Kanada. Selostus Jussi Eskola. Ruotsinkielinen selostus Magnus Eklöv. HDTelsu.fi
su 20.12.2015 12:55 - 13:45
Kilpailumatka 15 km. Pokljuka, Slovenia. Selostus Jussi Eskola. Refereras på svenska av Magnus Eklöv. HD
2015-12-20 12:552015-12-21 13:45Europe/HelsinkiAmpumahiihdon MC: Miesten yhteislähtö (Yle TV2)Kilpailumatka 15 km. Pokljuka, Slovenia. Selostus Jussi Eskola. Refereras på svenska av Magnus Eklöv. HDTelsu.fi
su 22.03.2015 10:55 - 11:45
Kilpailumatka 15 km. Selostus Jussi Eskola. Hanty-Mansijsk, Venäjä. Refereras på svenska av Magnus Eklöv. HD
2015-03-22 10:552015-03-23 11:45Europe/HelsinkiAmpumahiihdon MC: Miesten yhteislähtö (Yle TV2)Kilpailumatka 15 km. Selostus Jussi Eskola. Hanty-Mansijsk, Venäjä. Refereras på svenska av Magnus Eklöv. HDTelsu.fi
www.telsu.fi > ohjelmatiedot > Ampumahiihdon MC: Miesten yhteislähtö
https://www.telsu.fi/l/ampumahiihdon-mc-miesten-yhteislahto.jpg
Lemmen viemää07:05 - 08:00 AVA u Selviytyjät15:00 - 16:00 MTV3 u Unelmien poikamiestyttö16:15 - 17:55 Liv Yliopistollinen eläinsairaala: Koiraneidin kiusallinen vaiva18:30 - 19:00 Yle TV1 u Elää, rakastaa20:00 Yle Teema & Fem Menneisyyden metsästäjät20:00 - 20:30 Yle TV1 u Allsång på Skansen21:00 - 22:00 Yle TV1 Rillit huurussa21:00 - 21:30 Jim Rakkaudella, Cecil Beaton21:00 Yle Teema & Fem 9-1-122:00 - 23:00 FOX Koudelka Pyhää maata kuvaamassa22:55 Yle Teema & Fem u Daddy and the Muscle Academy26.6. klo 00:10 Yle Teema & Fem u
Kertokaa se hänelle13:05 - 14:40 Yle TV1 IMDb 4.3 Indiana Jones ja tuomion temppeli21:00 - 23:25 Nelonen IMDb 7.6 Yhdet häät ja kolme anoppia21:00 - 22:55 Liv IMDb 5.6 Uuno Epsanjassa21:00 - 23:10 Sub IMDb 6.2 Olympos on valloitettu21:00 - 23:15 Hero uIMDb 6.5 Riddickin aikakirja21:00 - 23:15 TV5 IMDb 6.7 Wanderlust26.6. klo 00:10 - 02:00 TV5 uIMDb 5.6 Matador26.6. klo 00:30 - 02:30 AVA uIMDb 6.8
Pinnalla juuri nyt: Sydämen asialla, Kadonneen jäljillä, Unelmien poikamiestyttö, 90 päivää morsiamena, Rantahotelli, Lemmen viemää, Kauniit ja rohkeat, Victoria, Casualty, Muumilaakson tarinoita

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
12 päivänä lokakuuta 2017 (*)
Ennakkoratkaisupyyntö – Arvonlisävero – Direktiivi 2006/112/EY – 90 artiklan 1 kohta – Välitön oikeusvaikutus – Veron peruste – Alentaminen mitätöimisen, peruuttamisen tai purkamisen vuoksi – Alentaminen kauppahinnan maksamisen täyden tai osittaisen laiminlyönnin vuoksi – Näiden väliset erot – Maksujen laiminlyönnin vuoksi purettu leasingsopimus
Asiassa C-404/16,
jossa on kyse SEUT 267 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Szegedin hallinto- ja työtuomioistuin, Unkari) on esittänyt 8.7.2016 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut unionin tuomioistuimeen 19.7.2016, saadakseen ennakkoratkaisun asiassa
toimien kokoonpanossa: J.-C. Bonichot (esittelevä tuomari), joka hoitaa jaoston puheenjohtajan tehtäviä sekä tuomarit A. Arabadjiev ja E. Regan,
– Lombard Ingatlan Lízing Zrt., edustajanaan Cs. Tordai, ügyvéd,
– Unkarin hallitus, asiamiehinään A. M. Pálfy ja M. Z. Fehér,
– Euroopan komissio, asiamiehinään V. Bottka, A. Sipos ja M. Owsiany-Hornung,
1 Ennakkoratkaisupyyntö koskee yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28.11.2006 annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY (EUVL 2006, L 347, s. 1; jäljempänä arvonlisäverodirektiivi) 90 artiklan 1 ja 2 kohdan tulkintaa.
2 Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa asianosaisina ovat Lombard Ingatlan Lízing Zrt. (jäljempänä Lombard) ja Nemzeti Adó-és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatóság (valtion vero- ja tullihallinnon verotuksen oikaisulautakunta, jäljempänä oikaisulautakunta) ja jossa on kyse siitä, että viimeksi mainittu kieltäytyi hyväksymästä laskujen oikaisuja, jotka Lombard oli tehnyt saadakseen arvonlisäveron perusteen alennetuksi sen jälkeen, kun useita leasingsopimuksia oli purettu vuokralleottajien laiminlyöntien vuoksi.
4 Kyseisen direktiivin 90 artiklassa säädetään seuraavaa:
”1. Sopimuksen mitätöimisen, peruuttamisen tai purkamisen taikka kauppahinnan maksamisen täyden tai osittaisen laiminlyönnin tai liiketoimen suorittamisen jälkeen myönnettävän hinnanalennuksen johdosta veron perustetta on vastaavasti alennettava jäsenvaltioiden vahvistamin edellytyksin.
2. Jäsenvaltiot voivat olla soveltamatta 1 kohtaa, jos maksu laiminlyödään kokonaan tai osittain.”
5 Saman direktiivin 273 artiklassa säädetään seuraavaa:
”Jäsenvaltiot voivat säätää muista arvonlisäveron kannon oikean toimittamisen varmistamiseksi ja petosten estämiseksi välttämättöminä pitämistään velvollisuuksista, ellei yhdenvertaisen kohtelun noudattamisesta verovelvollisten suorittamien jäsenvaltion sisäisten ja jäsenvaltioiden välisten liiketoimien välillä muuta johdu, ja jos nämä velvollisuudet eivät aiheuta rajanylitykseen liittyviä muodollisuuksia jäsenvaltioiden välisessä kaupassa.”
6 Vuoden 2007 arvonlisäverolain CXXVII. (általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény, jäljempänä arvonlisäverolaki) 77 §:ssä, sellaisena kuin sitä sovelletaan pääasiassa, säädettiin seuraavaa:
”(1) Tavaroiden luovutuksen, palvelujen suorituksen tai tavaroiden yhteisöhankinnan tapauksessa veron perustetta alennetaan jälkikäteen sillä vastikkeen arvolla, joka on palautettu tai palautettava siihen oikeutetulle, jos liiketoimen suorittamisen jälkeen
a) liiketoimen ollessa pätemätön
aa) liiketoimen toteuttamista edeltänyt tilanne on palautettu, tai
ab) vaikka liiketoimi onkin pätemätön, sen todetaan saaneen aikaan vaikutuksia ennen sen pätemättömyyden toteavan päätöksen tekemistä, tai
ac) liiketoimi todetaan päteväksi poistamalla kohtuuton etu;
b) liiketoimen toteutuksen ollessa virheellinen
ba) tähän oikeutettu purkaa liiketoimen
bb) tähän oikeutetulle myönnetään hinnanalennus.
(2) Veron perustetta alennetaan jälkikäteen myös, jos
a) ennakkomaksu palautetaan, koska liiketoimi ei ole toteutunut,
b) pantatusta omaisuudesta saatu vastike maksetaan takaisin panttia takaisinotettaessa.
(3) Veron perustetta voidaan alentaa jälkikäteen 71 §:n 1 momentin a ja b kohdan mukaisessa hinnanalennustapauksessa liiketoimen suorittamisen jälkeen.”
7 Oma-aloitteisesta oikaisusta säädetään verotusmenettelyistä vuonna 2003 annetun lain nro XCII. (adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény) 49 §:ssä, jonka 1 ja 3 momentissa säädetään seuraavaa:
”(1) Verovelvollinen voi ilmoituksellaan oikaista veroa, joka on vahvistettu tai jonka vahvistaminen on laiminlyöty, veron perustetta – paitsi jos kyseessä on leimavero tai julkinen maksu – ja verotukia. Jos verovelvollinen ennen veroviranomaisten toimittaman tarkastusmenettelyn aloittamista havaitsee, ettei veroa, veron perustetta tai verotukia ole laskettu lainmukaisesti tai että veroilmoitukseen merkityssä veron tai verotuen perusteessa tai määrässä on lasku- tai kirjoitusvirhe, hän voi oma-aloitteisesti oikaista veroilmoitustaan. Oma-aloitteisena oikaisemisena ei pidetä sitä, että verovelvollinen jättää veroilmoituksensa myöhässä ilman pätevää syytä, eikä sitä, että veroviranomainen hylkää verovelvollisen esittämän veroilmoituksen antamisajan pidennyshakemuksen. Oma-aloitteista oikaisua ei voida hyväksyä, jos verovelvollinen on lainmukaisesti käyttänyt lakisääteisiä verotuksen valintaoikeuksia ja haluaa muuttaa valintojaan oma-aloitteisella oikaisulla. Verovelvollinen voi oma-aloitteisen oikaisun avulla jälkikäteen vaatia veroetuja tai käyttää niitä.
(3) Oma-aloitteisella oikaisulla voidaan oikaistavaa veroa vastaavalta ilmoituskaudelta ja veron vahvistamisoikeudelle asetetun lakisääteisen vanhentumisajan kuluessa oikaista veron perustetta, veroa ja verotukia verovelvollisuuden alkamisen ajankohtana voimassa olevien säännösten mukaisesti. Oma-aloitteista oikaisua sovelletaan veron perusteeseen, veroon, verotuen määrään ja, jos tästä on erikseen säädetty, oma-aloitteiseen oikaisuun liittyvään veronlisäykseen sekä oikaistun veron perusteen, oikaistun verotuen ja lisäyksen samaan aikaan tapahtuvaan ilmoittamiseen ja maksamiseen taikka veron tai verotuen palauttamisvaatimukseen. Arvonlisäveron oikaisemista, joka johtuu siitä, että tulliviranomaisen tuontiveron vahvistamisesta tekemää päätöstä muutetaan, ei voida pitää oma-aloitteisena oikaisemisena. Jos tulliviranomainen muuttaa jälkikäteen tuontiveropäätöstään, muutos on otettava huomioon siltä kuukaudelta, jona tulli on suoritettu, tehdyssä ilmoituksessa.”
8 Lombard, joka on Unkarin oikeuden mukaan perustettu rahoituspalveluja tarjoava yhtiö, teki kolme rahoitusleasingsopimusta eri kiinteistöistä. Mainittu yhtiö laskutti vuokralleottajilta leasingvuokraerien kokonaismäärän arvonlisäveroineen kyseisten esineiden hallinta-oikeuden luovutusajankohtana eli huhtikuussa 2006, helmikuussa 2007 ja toukokuussa 2008, jolloin sen velvollisuus maksaa arvonlisävero syntyi.
9 Lombard purki marraskuussa 2007, joulukuussa 2008 ja marraskuussa 2009 kyseiset leasingsopimukset vuokralleottajien jätettyä osan maksueristä maksamatta, ja se otti kyseiset esineet takaisin haltuunsa. Lombard lähetti vuosina 2010 ja 2011 näin ollen oikaisulaskut, joissa se alensi alkuperäisiin laskuihin merkittyä veron perustetta, ja se vähensi tästä aiheutuneen arvonlisäveron erotuksen vuoden 2011 helmikuulta, maaliskuulta ja toukokuulta maksettavasta arvonlisäverosta.
10 Alimman asteen veroviranomainen totesi vuoden 2011 tammikuun ja heinäkuun väliseltä ajalta annettuja arvonlisäveroilmoituksia tarkastaessaan Lombardin syyksi luettavia eroavuuksia, ja se määräsi tämän maksettavaksi vero-oikeudellisen seuraamusmaksun ja viivästyskoron.
11 Oikaisulautakunta, jonka käsiteltäväksi Lombard asian saattoi, vahvisti kyseisen päätöksen ja totesi, että vuoden 2007 arvonlisäverolain nro CXXVII, sellaisena kuin sitä sovelletaan pääasiassa, 77 §:n mukaisesti veron perusteen alentaminen olisi ollut mahdollista vasta sen oma-aloitteisen oikaisemisen jälkeen. Tämä vaatimus oli sen mukaan arvonlisäverodirektiivin 90 artiklan 1 kohdan mukainen, koska kyseisessä säännöksessä jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus vahvistaa veron perusteen alentamisen edellytykset. Sopimuksen purkamista maksun laiminlyönnin tai sen viivästymisen vuoksi voitiin joka tapauksessa pitää arvonlisäverodirektiivin 90 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuna maksun laiminlyöntinä, joka mahdollistaa sen, että jäsenvaltiot voivat tällaisessa tilanteessa sulkea veron perusteen alentamismahdollisuuden pois.
12 Lombard väittää oikaisulautakunnan päätöksestä tekemässään valituksessa, että silloin kun kyse on tavaroiden luovutusta koskevan sopimuksen purkamisesta, arvonlisäverodirektiivin 90 artiklan 1 kohta ei mahdollista sitä, että jäsenvaltiot epäisivät oikeuden veron perusteen alentamiseen. Kyseistä määräystä, jolla Lombardin mukaan on lisäksi välitön oikeusvaikutus, sovellettaessa mainittujen sopimusten purkamissyyllä, joka tässä tapauksessa on vastikkeen maksamisen laiminlyönti, ei ole merkitystä.
13 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin toteaa tästä, että Lombard teki rahoitusleasingsopimuksia, joissa määrättiin, että vuokralleottajien tuli sopimusten päättyessä saada kyseisten esineiden omistusoikeus. Nämä liiketoimet on näin ollen arvonlisäverotuksessa luokiteltu ”tavaroiden luovutuksiksi”, joihin kohdistuva arvonlisäverosaatava syntyi ajankohtana, jona kyseisten esineiden hallinta luovutettiin vuokralleottajille.
14 Kyseinen tuomioistuin selittää lisäksi, että silloin, kun vuokralleottaja ei kykene tai halua jatkaa vuokran maksamista, liiketoimi raukeaa. Tällaisessa tilanteessa, jossa sopimusten täytäntöönpano tapahtuu vaiheittain, liiketoimen toteuttamista edeltänyttä tilannetta ei ole mahdollista palauttaa, sillä leasingsopimuksen kohteen käyttöoikeuden luovutus on jo tapahtunut eikä sitä voida palauttaa, mutta liiketoimen osapuolet voivat kuitenkin keskenään sopia, että tällaisessa tapauksessa ne katsovat sopimuksen tuottavan vaikutuksia siihen saakka, kunnes se raukeaa. Pääasiassa kyseessä olevista rahoitusleasingsopimuksista on todettava, että niissä leasingsopimuksen kohteen hallinta on luovutettu mutta siviilioikeudelliselta kannalta tarkasteltuna omistusoikeus ei ole siirtynyt siitä syystä, että kyseinen sopimus on purettu.
15 Kyseinen tuomioistuin katsoo 15.5.2014 annetusta tuomiosta Almos Agrárkülkereskedelmi (C-337/13, EU:C:2014:328, 28 kohta) tältä osin ilmenevän, ettei arvonlisäverodirektiivin 90 artikla ole esteenä sellaiselle kansalliselle säännökselle, jolla mainitun artiklan 2 kohdassa säädettyä poikkeusta soveltamalla suljetaan pois arvonlisäveron perusteen alentaminen tilanteessa, jossa maksu on laiminlyöty.
16 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pohtii kuitenkin, kuuluuko tilanne, jossa vuokralleantaja ei voi enää vaatia vuokran maksamista sen vuoksi, että kyseinen leasingvuokrasopimus on peruutettu vuokralleottajan sopimusrikkomuksen vuoksi, arvonlisäverodirektiivin 90 artiklan 1 kohdassa käytetyn käsitteen ”purkaminen” alaan. Se kysyy, voitaisiinko kyseisen direktiivin 90 artiklan 2 kohdassa säädettyä poikkeusta kuitenkin tarvittaessa soveltaa.
17 Lisäksi ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin katsoo, että veron perusteen alentamista sääntelevät kansallisen oikeuden säännöt ovat verotuksen neutraalisuutta koskevan periaatteen vastaisia. Niillä annetaan nimittäin sellaisia vanhentumisaikaa koskevia sääntöjä, jotka eivät salli sen mahdollisuuden huomioon ottamista, että pitkäkestoinen leasingvuokrasopimus voidaan purkaa kyseisen ajan päätyttyä. Tällaisessa tilanteessa jo laskutettu, ilmoitettu ja maksettu veron osa, jota vuokralleottaja ei ole maksanut vuokralleantajalle, muodostaisi todellisen kustannuksen vuokralleantajalle, mikä ei sovellu yhteen verotuksen neutraalisuutta koskevan perusperiaatteen kanssa.
18 Tässä tilanteessa Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Szegedin hallinto- ja työtuomioistuin, Unkari) on päättänyt lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1) Onko arvonlisäverodirektiivin 90 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua sopimuksen purkamisen käsitettä tulkittava siten, että siihen sisältyy myös sellainen rahoitusleasingsopimukseen liittyvä tilanne, jossa vuokralleantaja ei voi enää vaatia vuokralleottajaa maksamaan vuokraeriä, koska vuokralleantaja on purkanut sopimuksen siitä syystä, ettei vuokralleottaja ole täyttänyt sopimusvelvoitteitaan?
2) Jos tähän kysymykseen vastataan myöntävästi, onko [leasing]vuokranantajalla arvonlisäverodirektiivin 90 artiklan 1 kohdan nojalla oikeus alentaa veron perustetta myös siinä tapauksessa, että kansallinen lainsäätäjä, joka on käyttänyt arvonlisäverodirektiivin 90 artiklan 2 kohdassa säädettyä mahdollisuutta, ei salli veron perusteen alentamista, jos maksaminen laiminlyödään kokonaan tai osittain?”
19 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee ensimmäisellä kysymyksellään, onko arvonlisäverodirektiivin 90 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua käsitettä ”purkaminen” tulkittava siten, että siihen sisältyy sellainen rahoitusleasingsopimukseen liittyvä tilanne, jossa vuokralleantaja ei voi enää vaatia vuokralleottajaa maksamaan vuokraeriä, koska vuokralleantaja on purkanut sopimuksen siitä syystä, ettei vuokralleottaja ole täyttänyt sopimusvelvoitteitaan.
20 On syytä muistuttaa, että arvonlisäverodirektiivin 90 artiklan 1 kohdassa säädetään, että veron perustetta on alennettava sopimuksen mitätöimisen, peruuttamisen tai purkamisen taikka kauppahinnan maksamisen täyden tai osittaisen laiminlyönnin tai liiketoimen suorittamisen jälkeen myönnettävän hinnanalennuksen johdosta.
21 Unionin tuomioistuimen vakiintuneesta oikeuskäytännöstä ilmenee tässä suhteessa, että unionin oikeuden säännöksiä ja määräyksiä on tulkittava ja sovellettava yhtenäisesti ottaen huomioon kaikilla unionin kielillä laaditut versiot. Unionin oikeuden tekstin erikielisten versioiden poiketessa toisistaan kyseessä olevaa säännöstä tai määräystä on tulkittava sen säännöstön systematiikan ja tavoitteen mukaan, jonka osa se on (tuomio 17.5.2017, ERGO Poist’ovňa, C-48/16, EU:C:2017:377, 37 kohta).
22 Sanoista mitätöiminen, peruuttaminen tai purkaminen on syytä todeta, että useimmissa kyseisen säännöksen kieliversioissa – mukaan lukien ranskan- ja saksankieliset versiot – mainitaan nämä kolme tapausta, kun taas toisissa – kuten unkarin- ja englanninkielisissä versioissa – mainitaan vain kaksi tapausta.
23 Kuten Euroopan komissio on todennut, sanojen ”mitätöiminen”, ”peruuttaminen” ja ”purkaminen” käyttäminen erityisesti arvonlisäverodirektiivin 90 artiklan 1 kohdan ranskan- ja saksankielisissä versioissa voidaan selittää halulla kattaa sekä taannehtiva (ex tunc) että tulevaisuuteen vaikuttava mitätöiminen (ex nunc).
24 Kyseisen artiklan unkarinkielisessä versiossa olevat sana ”elállás” ja ilmaisu ”teljesítés meghiúsulása” eivät ole esteenä tällaiselle tulkinnalle, sillä niillä viitataan sopimuksen taannehtivaan lakkaamiseen ja liiketoimen raukeamiseen.
25 Tällainen arvonlisäverodirektiivin 90 artiklan 1 kohdan tulkinta vastaa joka tapauksessa kyseisen säännöksen yleistä rakennetta ja sillä tavoiteltavia päämääriä.
26 Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännöstä ilmenee, että arvonlisäverodirektiivin 90 artiklan 1 kohdalla velvoitetaan jäsenvaltiot siinä tarkoitetuissa tapauksissa alentamaan veron perustetta ja näin ollen verovelvollisen maksettavana olevan arvonlisäveron määrää aina, kun verovelvollinen ei liiketoimen toteuttamisen jälkeen saa lainkaan vastiketta tai osaa siitä. Tämä säännös on ilmaus arvonlisäverodirektiivin perusperiaatteesta, jonka mukaan veron peruste on todella saatu vastike ja josta väistämättä seuraa, että veroviranomaiset eivät voi kantaa arvonlisäveroa enempää kuin verovelvollinen oli sitä saanut (ks. vastaavasti tuomio 15.5.2014, Almos Agrárkülkereskedelmi, C-337/13, EU:C:2014:328, 22 kohta).
27 Arvonlisäverodirektiivin 90 artiklan 2 kohdalla jäsenvaltioiden kuitenkin sallitaan poikkeavan edellä mainitusta säännöstä, jos kauppahinnan maksu laiminlyödään kokonaan tai osittain (tuomio 15.5.2014, Almos Agrárkülkereskedelmi, C-337/13, EU:C:2014:328, 23 kohta).
28 Tämä poikkeamismahdollisuus, joka koskee yksinomaan tilannetta, jossa kauppahinnan maksu laiminlyödään kokonaan tai osittain, perustuu sille ajatukselle, että tietyissä olosuhteissa ja kyseisen jäsenvaltion oikeudellisen tilanteen vuoksi vastikkeen maksun laiminlyönti voi olla vain väliaikaista tai sen todentaminen voi olla vaikeaa (ks. analogisesti tuomio 3.7.1997, Goldsmiths, C-330/95, EU:C:1997:339, 18 kohta).
29 Toisin kuin sopimuksen purkamisella tai mitätöimisellä, kauppahinnan maksamisen laiminlyönnillä ei nimittäin palauteta osapuolten alkuperäistä tilannetta. Jos kauppahinnan maksaminen laiminlyödään kokonaan tai osittain ilman, että sopimus on purettu tai mitätöity, ostaja on edelleen velvollinen maksamaan sovitun hinnan ja myyjällä on periaatteessa yhä saatava, jota hän voi vaatia oikeusteitse, vaikka hänellä ei enää olekaan tavaran omistusoikeutta. Koska ei kuitenkaan voida sulkea pois sitä, että tällaisesta saatavasta tulee lopullisesti perimiskelvoton, unionin lainsäätäjä on halunnut antaa jokaiselle jäsenvaltiolle mahdollisuuden määrittää, johtaako kauppahinnan maksamisen laiminlyöminen oikeuteen saada vastaavasti alentaa veron perustetta jäsenvaltion vahvistamien edellytysten täyttyessä vai eikö tällaista alennusta myönnetä tällaisessa tilanteessa (tuomio 15.5.2014, Almos Agrárkülkereskedelmi, C-337/13, EU:C:2014:328, 25 kohta).
30 Edellä lausutusta seuraa, että maksun laiminlyönnille on ominaista kyseisen laiminlyönnin lopullisuuteen liittyvä epävarmuus.
31 Arvonlisäverodirektiivin 90 artiklan 1 kohdassa olevilla sanoilla ”mitätöiminen”, ”peruuttaminen” tai ”purkaminen” sitä vastoin viitataan tilanteisiin, joissa velallisen velanmaksuvelvollisuus – joko taannehtivan mitätöimisen tai vain tulevaisuuteen vaikuttavan peruuttamisen vuoksi – joko raukeaa kokonaan tai se vahvistetaan lopullisesti tietyn suuruiseksi tästä velkojalle aiheutuvin seurauksin.
32 Ennakkoratkaisupyynnöstä ilmenee tässä suhteessa, että pääasiassa rahoitusleasingsopimuksen osapuoli päätti lopullisesti kyseisen sopimuksen, joka purettiin. Vuokralleantaja otti näin ollen vuokratut esineet takaisin, eikä se enää voinut vaatia vuokralleottajaa maksamaan vuokraa, eikä viimeksi mainittu ollut saanut kyseisten esineiden omistusoikeutta. Mistään unionin tuomioistuimelle toimitetuista tiedoista ei myöskään ilmene, että näiden liiketoimien tosiasiallinen toteuttaminen olisi kyseenalaistettu.
33 Koska tällaiselle tilanteelle on ominaista sopimuspuolen maksettavaksi alun perin kuuluneen vastikkeen lopullinen alentuminen, sitä ei voida pitää arvonlisäverodirektiivin 90 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuna ”maksun laiminlyöntinä”, vaan se muodostaa kyseisen artiklan 1 kohdassa tarkoitetun mitätöimisen, peruuttamisen tai purkamisen.
34 Kaikki edellä lausuttu huomioon ottaen ensimmäiseen kysymykseen on vastattava niin, että arvonlisäverodirektiivin 90 artiklan 1 kohdassa käytettyjä käsitteitä ”mitätöiminen”, ”peruuttaminen” ja ”purkaminen” on tulkittava siten, että niiden alaan kuuluu sellainen rahoitusleasingsopimukseen liittyvä tilanne, jossa vuokralleantaja ei voi enää vaatia vuokralleottajaa maksamaan vuokraeriä, koska vuokralleantaja on purkanut sopimuksen siitä syystä, ettei vuokralleottaja ole täyttänyt sopimusvelvoitteitaan.
35 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee toisella kysymyksellään pääasiallisesti, voiko vuokralleantaja silloin, kun leasingsopimus on päätetty lopullisesti siitä syystä, ettei vuokralleottaja ole maksanut vuokraeriä, vedota arvonlisäverodirektiivin 90 artiklan 1 kohtaan jäsenvaltiota vastaan saadakseen veron perusteen alennetuksi, vaikka tällaista tilannetta pidetään sovellettavassa kansallisessa oikeudessa yhtäältä kyseisen artiklan 2 kohdassa tarkoitettuna ”maksun laiminlyöntinä” eikä siinä toisaalta sallita veron perusteen alentamista, jos maksu laiminlyödään.
36 On syytä muistuttaa, että unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan aina, kun direktiivin säännökset ovat sisällöltään ehdottomia ja riittävän täsmällisiä, yksityiset voivat kansallisissa tuomioistuimissa vedota niihin valtiota vastaan, jos valtio joko ei ole saattanut direktiiviä osaksi kansallista oikeusjärjestystä määräajassa tai jos direktiivi on saatettu osaksi kansallista oikeusjärjestystä virheellisesti. Unionin oikeuden säännös on ehdoton, mikäli siinä säädetään velvollisuus, johon ei ole liitetty mitään ehtoja ja jonka täytäntöönpano tai vaikutukset eivät riipu sen enempää unionin toimielinten kuin jäsenvaltioidenkaan toimista (ks. tuomio 15.5.2014, Almos Agrárkülkereskedelmi, C-337/13, EU:C:2014:328, 31 ja 32 kohta).
37 Nyt käsiteltävässä asiassa arvonlisäverodirektiivin 90 artiklan 1 kohdassa säädetään, että niissä tapauksissa, joita se koskee, veron perustetta on vastaavasti alennettava jäsenvaltioiden vahvistamin edellytyksin.
38 Vaikka kyseisessä artiklassa annetaan jäsenvaltioille tiettyä harkintavaltaa niiden toteuttaessa toimenpiteitä, joiden avulla alennuksen määrä voidaan määrittää, tämä seikka ei kuitenkaan vaikuta siihen, että velvollisuus myöntää veron perusteen alentamisoikeus kyseisessä artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa on luonteeltaan täsmällinen ja ehdoton. Se täyttää näin ollen välittömän oikeusvaikutuksen aikaansaamiselle asetetut edellytykset (tuomio 15.5.2014, Almos Agrárkülkereskedelmi, C-337/13, EU:C:2014:328, 34 kohta).
39 Kuten tämän tuomion 27 kohdassa on muistutettu, kyseisen 90 artiklan 2 kohdassa jäsenvaltioiden tosin sallitaan poikkeavan edellä mainitusta säännöstä, jos kauppahinnan maksu laiminlyödään kokonaan tai osittain. Verovelvolliset eivät siis voi vedota arvonlisäverodirektiivin 90 artiklan 1 kohdan perusteella oikeuteen saada alentaa arvonlisäveron perustettaan, jos maksu laiminlyödään, mikäli kyseessä oleva jäsenvaltio on päättänyt soveltaa mainitun direktiivin 90 artiklan 2 kohdassa säädettyä poikkeusta (ks. tuomio 15.5.2014, Almos Agrárkülkereskedelmi, C-337/13, EU:C:2014:328, 23 kohta).
40 Purkaminen, jolla rahoitusleasingsopimuksen osapuoli on lopullisesti päättänyt kyseisen sopimuksen, aiheuttaa kuitenkin – kuten tämän tuomion 29–33 kohdasta ilmenee – vuokralleottajan maksettavaksi alun perin kuuluneen saatavan lopullisen pienentymisen. Tällaista toimenpidettä ei voida pitää arvonlisäverodirektiivin 90 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuna ”maksun laiminlyöntinä”, vaan se muodostaa kyseisen artiklan 1 kohdassa tarkoitetun mitätöimisen, peruuttamisen tai purkamisen.
41 Niistä ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen pohdinnoista, jotka koskevat veron perusteen alentamisoikeuden käyttämisen edellytykseksi asetettuja muodollisuuksia, on syytä muistuttaa, että jäsenvaltiot voivat arvonlisäverodirektiivin 273 artiklan perusteella säätää arvonlisäveron kannon oikean toimittamisen varmistamiseksi ja petosten estämiseksi välttämättöminä pitämistään velvollisuuksista muun muassa edellyttäen, ettei tätä mahdollisuutta käytetä laskutusta koskevien lisävelvollisuuksien asettamiseen mainitun direktiivin 3 luvussa vahvistettujen velvollisuuksien lisäksi (tuomio 15.5.2014, Almos Agrárkülkereskedelmi, C-337/13, EU:C:2014:328, 36 kohta).
42 Koska arvonlisäverodirektiivin 90 artiklan 1 kohdan ja 273 artiklan säännöksissä ei niissä vahvistettujen rajojen lisäksi täsmennetä niitä edellytyksiä eikä velvollisuuksia, joista jäsenvaltiot voivat säätää, on todettava, että näillä säännöksillä niille annetaan harkintavaltaa muun muassa niiden muodollisuuksien osalta, joita verovelvollisten on täytettävä kyseisten valtioiden veroviranomaisissa voidakseen saada veron perusteen alennetuksi (tuomio 15.5.2014, Almos Agrárkülkereskedelmi, C-337/13, EU:C:2014:328, 37 kohta).
43 Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännöstä käy kuitenkin ilmi, että veropetosten tai veron kiertämisen estämiseksi toteutettavissa toimenpiteissä voidaan lähtökohtaisesti olla noudattamatta arvonlisäveron perustetta koskevia sääntöjä ainoastaan siltä osin kuin se on tämän erityisen tavoitteen saavuttamiseksi ehdottoman välttämätöntä. Niillä on nimittäin haitattava mahdollisimman vähän arvonlisäverodirektiivin tavoitteiden ja periaatteiden toteutumista, eikä niitä näin ollen voida soveltaa siten, että niillä vaarannettaisiin arvonlisäveron neutraalisuus (tuomio 15.5.2014, Almos Agrárkülkereskedelmi, C-337/13, EU:C:2014:328, 38 kohta).
44 Näin ollen on tärkeää, että ne muodollisuudet, jotka verovelvollisen on täytettävä saadakseen veroviranomaisissa oikeuden arvonlisäveron perusteen alentamiseen, on näin ollen rajoitettava niihin, joiden avulla voidaan osoittaa, että liiketoimen toteuttamisen jälkeen vastike on lopullisesti jäänyt osittain tai täysin saamatta. Kansallisten tuomioistuinten on tältä osin tarkistettava, että kyseessä olevan jäsenvaltion edellyttämät muodollisuudet ovat tällaisia (tuomio 15.5.2014, Almos Agrárkülkereskedelmi, C-337/13, EU:C:2014:328, 39 kohta).
45 Kaikki edellä lausuttu huomioon ottaen toiseen kysymykseen on vastattava niin, että tilanteessa, jossa leasingsopimus on päätetty lopullisesti siitä syystä, ettei vuokralleottaja ole maksanut vuokraeriä, vuokralleantaja voi vedota arvonlisäverodirektiivin 90 artiklan 1 kohtaan jäsenvaltiota vastaan saadakseen veron perusteen alennetuksi, vaikka tällaista tilannetta pidetään sovellettavassa kansallisessa oikeudessa kyseisen artiklan 2 kohdassa tarkoitettuna ”maksun laiminlyöntinä” eikä siinä sallita veron perusteen alentamista, jos maksu laiminlyödään.
1) Yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28.11.2006 annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY 90 artiklan 1 kohdassa käytettyjä käsitteitä ”mitätöiminen”, ”peruuttaminen” ja ”purkaminen” on tulkittava siten, että niiden alaan kuuluu sellainen rahoitusleasingsopimukseen liittyvä tilanne, jossa vuokralleantaja ei voi enää vaatia vuokralleottajaa maksamaan vuokraeriä, koska vuokralleantaja on purkanut sopimuksen siitä syystä, ettei vuokralleottaja ole täyttänyt sopimusvelvoitteitaan.
2) Tilanteessa, jossa leasingsopimus on päätetty lopullisesti siitä syystä, ettei vuokralleottaja ole maksanut vuokraeriä, vuokralleantaja voi vedota direktiivin 2006/112 90 artiklan 1 kohtaan jäsenvaltiota vastaan saadakseen veron perusteen alennetuksi, vaikka tällaista tilannetta pidetään sovellettavassa kansallisessa oikeudessa kyseisen artiklan 2 kohdassa tarkoitettuna ”maksun laiminlyöntinä” eikä siinä sallita veron perusteen alentamista, jos maksu laiminlyödään.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


text:
Android Poista kaikki
Cat 3 Doro 3 HTC 4 HUAWEI 34 Lenovo 8 LG 10 Motorola 7 Samsung 35 Sony 27 Hinta
Alle 150 17 150 - 199 16 200 - 249 13 250 - 499 46 500 - 749 20 Yli 750 19 Hae
8020X 7305 1 8030 1 Caterpillar S30 1 Caterpillar S40 1 Doro Liberto 825 1 Galaxy A3 2017 3 Galaxy A5 2017 3 Galaxy J3 3 Galaxy J5 3 Galaxy S6 edge+ 4 Galaxy S7 5 Galaxy S7 edge 6 Galaxy S8 3 Galaxy S8 Plus 3 Galaxy Xcover 3 VE 1 HTC U11 99HAMP032-00 1 HTC U11 99HAMP034-00 1 HTC U Play 1 HTC U Ultra 1 Huawei Honor 5X 3 Huawei Honor 6X 51091CFF 1 Huawei Honor 6X 51091GNC 1 Huawei Honor 7 Lite 3 Huawei Honor 8 6 Huawei Honor 8 Lite 4 Huawei Mate 9 Pro 2 Huawei P10 3 Huawei P10 Lite 4 Huawei P10 Plus 3 Huawei P9 Lite 1 Huawei Y6 Pro 3 Lenovo B 1 Lenovo C2 2 Lenovo K5 1 Lenovo K6 3 Lenovo Vibe K5 1 LG G4 1 LG G5 SE 1 LG G6 3 LG K10 2017 1 LG K4 2017 1 LG K8 2017 1 LG X Screen 2 Motorola Moto G5 2 Motorola Moto G5 Plus 2 Motorola Moto Z 2 Motorola Moto Z Play 1 S60 1 Sony M5 1 Sony Xperia E5 2 Sony Xperia X 3 Sony Xperia XA 3 Sony Xperia X Compact 3 Sony Xperia X Performance 1 Sony Xperia XZ 3 Sony Xperia XZs 3 Xcover 4 SM-G390FZKANEE 1 Xperia L1 1307-8449 1 Xperia L1 1307-8452 1 Xperia XA1 4 Xperia XZ Premium 1308-8475 1 Xperia XZ Premium 1308-8476 1 Näytä lisää Käyttöjärjestelmä
iOS 69 Spreadtrum 1 Windows Phone 3 Matkapuhelintyyppi
Kosketus 131 Älypuhelin 68 Näytön koko (tuuma)
Alle 5 13 Yli 5 117 Hae
Alle 8 6 8 - 9 7 10 - 14 87 Yli 15 31 Hae
Ei 30 Kyllä 82 4G
Cat 4 1 LTE 700, 800, 850, 900, 1700, 1800, 1900, 2100, 2600 3 LTE 800, 1800, 2600 1 LTE 800, 850, 900, 1800, 2100, 2600 MHz 2 Lajittele haku
SAMJ510GO
Samsung Galaxy J5 älypuhelin 2016 (kulta)
148 Vertaile
5.2" sAMOLED-näyttöAndroid 6.0 Marshmallow13 Mpix kamera HUAHON8LBL
Nettivarastossa (5+) 5.2" Full HD -näyttöAndroid 7.0 Nougat12 MP + 8 MP kamerat HUAHON7LSI
Nettivarastossa (50+) 5.2" Full HD IPS -näyttöAndroid 6.0 MarshmallowSormenjälkitunnistin
Viikkotarjous 22.5. - 28.5.
Nettivarastossa (5+) 5.2" Full HD -näyttöAndroid 6.0 Marshmallow2x 12 megapikselin kamera SAMG93032GBGO
495 Vertaile
Nettivarastossa (50+) 5.1'' Quad HD sAMOLED näyttö12 Mpx, 4K UHD videotallennusVeden- ja pölynkestävä
SAMG389SI
Samsung Galaxy Xcover 3 älypuhelin (hopea)
1.2 GHz neliydinprosessoriVeden- ja pölynkestäväBluetooth 4.0 yhteys
HUAHON7LGO
5.2" Full HD -näyttöAndroid 7.0 Nougat12 MP + 8 MP kamerat SAMXCOVER4BK
5" HD -näyttöErittäin kestävä rakenneAndroid 7.0 Nougat HUAY6PGO
5" HD IPS LCD-näyttö13 Mpx + 5 Mpx kameratPitkäkestoinen 4000 mAh akku HUAHON8LGO
Nettivarastossa (50+) 5.2" Full HD -näyttöAndroid 7.0 Nougat12 MP + 8 MP kamerat HUAP9LWH
Nettivarastossa (5+) 5.2" Full HD -näyttöAndroid 6.0 MarshmallowSormenjälkitunnistin SAMJ510BK
Samsung Galaxy J5 älypuhelin 2016 (musta)
5.2" sAMOLED-näyttöAndroid 6.0 Marshmallow13 Mpix kamera SAMS864BK
829 Vertaile
5,8" Infinity-näyttöAndroid 7.0 Nougat12 Mpx + 8 Mpx kamerat
5" HD -näyttöAndroid 7.0 Nougat23 megapikselin kamera HUAP10LGO
5.2" Full HD -näyttöAndroid 7.0 Nougat12 + 8 megapikselin kamerat
Nettivarastossa (5+) 5.2" Full HD -näyttöAndroid 7.0 Nougat12 MP + 8 MP kamerat SAMJ510WH
Samsung Galaxy J5 älypuhelin 2016 (valkoinen)
Nettivarastossa (25+) 5.2" sAMOLED-näyttöAndroid 6.0 Marshmallow13 Mpix kamera CATS60BK
Nettivarastossa (<5) Älypuhelin lämpökamerallaVeden- ja iskunkestävä4,7" kosketusnäyttö HUAHON7LGY
SAMG93032GBBK
Samsung Galaxy S7 32GB älypuhelin (musta)
5.1" Quad HD sAMOLED näyttö12 Mpx, 4K UHD videotallennusVeden- ja pölynkestävä
SAMJ320GO
Samsung Galaxy J3 älypuhelin 2016 (kulta)
5" sAMOLED-näyttöAndroid 5.1 Lollipop8 Mpix kamera SONXPXA1GO
Sony Xperia XA1 älypuhelin (kulta)
5" HD -näyttöAndroid 7.0 Nougat23 megapikselin kamera SAMA320GO
5" HD IPS LCD-näyttö13 Mpx + 5 Mpx kameratPitkäkestoinen 4000 mAh akku SONXPXZSBK
Sony Xperia XZs älypuhelin (musta)
5.2" Full HD -näyttöAndroid 7.0 Nougat19 MP Motion Eye -kamera SONXPXAWH
Sony Xperia XA älypuhelin (valkoinen)
Nettivarastossa (100+) 5" IPS HD -näyttöAndroid 6.0 Marshmallow13 MP kamera, automaattitarkennus HUAHON832BL
5.2" Full HD -näyttöAndroid 6.0 Marshmallow2x 12 megapikselin kamera HUAHON864GO
5.2" Full HD -näyttöAndroid 6.0 Marshmallow2x 12 megapikselin kamera SONXPXABK
Nettivarastossa (100+) 5" IPS HD -näyttöAndroid 6.0 Marshmallow13 MP kamera, automaattitarkennus SAMA520PE
SONXPXALG
Sony Xperia XA älypuhelin (lime kulta)
Nettivarastossa (100+) 5" IPS HD -näyttöAndroid 6.0 Marshmallow13 MP kamera, automaattitarkennus SAMJ320BK
Samsung Galaxy J3 älypuhelin 2016 (musta)
5" sAMOLED-näyttöAndroid 5.1 Lollipop8 Mpix kamera HUAY6PWH
5" HD IPS LCD-näyttö13 Mpx + 5 Mpx kameratPitkäkestoinen 4000 mAh akku SONXPXCOBK
Sony Xperia X Compact älypuhelin (musta)
4.6" HD-näyttöAndroid 6.0 Marshmallow23 megapikselin kamera HUAP10BK
Nettivarastossa (5+) 5,1" Full HD -näyttöAndroid 7.0 Nougat12/20 Mpx kaksoiskamera
5.2" Full HD -näyttöAndroid 6.0 Marshmallow2x 12 megapikselin kamera SAMA520GO
SONXPXPWH
Sony Xperia X Performance älypuhelin (valkoinen)
Nettivarastossa (100+) 5" Full HD IPS -näyttöAndroid 6.0 Marshmallow23 megapikselin kamera
Viikkotarjous 10.4. - 16.4.
5" Full HD IPS -näyttöAndroid 7.0 Nougat13 megapikselin kamera LENBWH
Lenovo B Dual-SIM älypuhelin (valkoinen)
4,5" näyttöAndroid 6.0 MarshmallowDual-SIM, 5 megapikselin kamera SAMJ320WH
Samsung Galaxy J3 älypuhelin 2016 (valkoinen)
Nettivarastossa (50+) 5" sAMOLED-näyttöAndroid 5.1 Lollipop8 Mpix kamera Muut tuotteet

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Korkein oikeus: Muistin menetys alkoholin vuoksi ei yksinään tee väitetystä raiskausuhrista puolustuskyvytöntä | Pohjalainen
STT-Kotimaa Julkaistu 17.09.2019 17:04 (Päivitetty 17.09.2019 17:04)
Korkein oikeus (KKO) antoi tiistaina ennakkopäätöksen, joka koskee väitetyn raiskauksen uhrin mahdollista avutonta ja puolustuskyvytöntä tilaa. KKO:n mukaan yksin siitä, että ihminen on alkoholinkäytön takia menettänyt muistinsa, ei voida päätellä tämän olleen myös kyvytön puolustamaan itseään tai muodostamaan tai ilmaisemaan mielipidettään. Korkein oikeus toteaa ratkaisussaan myös, että pelkkää estojen löystymistä alkoholin vaikutuksesta ei voida pitää laissa tarkoitettuna puolustuskyvyttömyydestä osoittavana tilana.
KKO otti käsittelemässään tapauksessa kantaa siihen, oliko epäillyn seksuaalirikoksen uhri humalatilansa vuoksi tiedottomassa tai muussa avuttomassa tilassa.
Jutussa oli kyse lehdenjakajana työskennelleen miehen saamasta raiskaussyytteestä. Hän oli ollut naisen kanssa yhdynnässä porraskäytävässä.
Korkein oikeus kumosi hovioikeuden aiemman tuomion, hylkäsi 28-vuotiaan miehen syytteen raiskauksesta sekä vapautti miehen rangaistuksesta ja korvausvelvollisuudesta.
Hovista erilainen ratkaisu
Espoon käräjäoikeus oli hylännyt syytteen syksyllä 2016. Helsingin hovioikeus sen sijaan tuomitsi miehen joulukuussa 2017 kahden vuoden vankeuteen ja katsoi, että nainen oli ollut humalatilansa vuoksi tiedottomassa tai avuttomassa tilassa, jota mies käytti hyväkseen. Hovioikeuden mukaan voitiin riittävällä varmuudella sulkea pois, että nainen olisi itse ollut asiassa aloitteellinen.
KKO totesi syytteen perustuneen siihen, että syytetty olisi ollut naisen kanssa sukupuoliyhteydessä käyttäen hyväksi tämän tiedottomuutta tai muuta avutonta tilaa. Todisteet ja muut esiin tulleet seikat eivät kuitenkaan riitä sen mukaan osoittamaan, että nainen olisi ollut rikoslain tarkoittamalla tavalla avuttomassa tilassa ja siten kykenemätön puolustautumaan tai ilmaisemaan tahtoaan.
Miehen kertoma vaihtoehtoinen tapahtumakulku jäi KKO:n mukaan varteenotettavaksi vaihtoehdoksi ja syyllisyydestä jäi varteenotettava epäily. Näin KKO päätyi hylkäämään syytteen.
Korkeimman oikeuden mukaan ei ollut silti syytä epäillä naisen kertomusta siitä, ettei hän runsaasti alkoholia nauttineena muistanut kyseisen aamuyön tapahtumia.
– Alkoholin käytön takia tiedoton tai nukkuva henkilö on samalla puolustuskyvytön sekä kyvytön ilmaisemaan tahtoaan. Yksinomaan siitä, että henkilö on alkoholin käytön takia menettänyt muistinsa, ei voida vielä päätellä hänen olleen myös kyvytön puolustamaan itseään tai muodostamaan mielipidettään taikka ilmaisemaan sitä, KKO katsoo ratkaisussaan.
Facebook-kaveripyyntö lähti
Tapahtumat ajoittuivat kevääseen 2014. Lehtiä jakamassa ollut mies oli kohdannut naisen tämän asuintalon luona aamuöiseen aikaan. Nainen oli palannut kotiin ravintolaillanvietosta mutta kadottanut avaimensa, jolloin postinjakaja avasi hänelle ulko-oven. Mies oli lehtiä rappuihin jaettuaan palannut samaan portaikkoon uudelleen, jolloin mies ja nainen olivat sukupuoliyhteydessä.
Sitä ennen englanniksi käydyn keskustelun yhteydessä nainen oli antanut miehelle puhelinnumeronsa ja lähettänyt Facebook-kaveripyynnön. KKO katsoi, että Facebook-yhteyden luominen edellytti naiselta aktiivisuutta ja oli uskottavaa, että nainen oli itse kirjoittanut tietonsa miehen puhelimeen ja ollut lähettämässä kaveripyyntöä.
Myöhemmin samana aamuna Facebook-viesteissään mies oli heti avoimesti kertonut sukupuoliyhteydestä naiselle.
– Tämä ei tue sitä, että hän olisi tietoisesti toiminut vastoin naisen tahtoa ollessaan sukupuoliyhteydessä tämän kanssa, KKO katsoo.

matches: KKO KKO KKO KKO KKO KKO


text:
Kiina tukku Digital Video tallentimet , DVR, Digital Video tallentimet , DVR tukkuliike ja laadukkaita madeinchina Digital Video tallentimet , DVR on ShopMadeInChina
Olet tässä :kotiin Consumer Electronics DVD & Home Theater Digital Video tallentimet , DVR
Tarkentaa hakua (287 osumaa löytyi ) Search More MadeInChina Products
$ 43.68 ~ 90.72 / pala
Tuote koodi : 15775964
myyjä : New_Launch Näytä kaikki tuotteet »
$ 55.46 ~ 57.19 / pala
Tuote koodi : 15791155
myyjä : TOP_Seller_39_s_store_402153 Näytä kaikki tuotteet »
$ 14.66 ~ 14.66 / pala
Tuote koodi : 15918954
myyjä : Ruby_39_s_shop Näytä kaikki tuotteet »
$ 70.00 ~ 70.00 / pala
Tuote koodi : 15923964
myyjä : Blueskyocean Näytä kaikki tuotteet »
$ 32.71 ~ 33.72 / pala
Tuote koodi : 15921670
myyjä : ePathChina_Limited_39_s_store Näytä kaikki tuotteet »
$ 16.42 ~ 16.42 / pala
Tuote koodi : 15931033
myyjä : IPOOLOO_GLOBAL_ELECTRONICS Näytä kaikki tuotteet »
Tuote koodi : 15930845
myyjä : RCD Näytä kaikki tuotteet »
$ 23.46 ~ 23.46 / pala
Tuote koodi : 15931107
$ 30.18 ~ 30.18 / pala
Tuote koodi : 15931131
myyjä : EC_mart Näytä kaikki tuotteet »
50piece New Wireless Mini DV-kamera Hidden Video Recorder Tukku Digitaaliset videokamerat HD Smile Face PC-kamera MIC Surveillance Toimittaja
$ 20.14 ~ 20.14 / erä
$	1007.00 ~ 1007.00 / erä
Uusi langaton Mini DV-kamera Hidden Video Recorder Tukku Digitaaliset videokamerat HD Smile Face PC-kamera MIC Surveillance Toimittaja >>
Tuote koodi : 13599181
Uusi langaton Mini DV-kamera Hidden Video Recorder Tukku Digitaaliset videokamerat HD Smile Face PC-kamera MIC Surveillance Toimittaja
$ 24.53 ~ 24.53 / erä
$	245.30 ~ 245.30 / erä
Tuote koodi : 13599177
DM800 480P Dual Lens 2 - CH Ajoneuvo Car Digital DVR videokamera w / G - Sensor / TF / AV - Out ( 2, 0 " LCD)
$ 106.40 ~ 117.60 / pala
Tuote : DM800 480P Dual Lens 2 - CH Ajoneuvo Car Digital DVR videokamera w / G - Sensor / TF / AV - Out ( 2, 0 " LCD) Mitat : 5. 31 x 1. 97 x 0. 63 tuumaa ( 13, 5 cm x 5, 0 cm x 1, 6 cm ) Paino : 3... >>
Tuote koodi : 13774726
Mini Helmet Vedenpit& #228; v& #228; HD Action Camera Sport Outdoor videokamera DV
$ 128.80 ~ 145.60 / pala
$ 257.60 ~ 291.20 / pala
Kuva Senor : CMOSScreen : 2, 0 tuuman TFT LCD-n& #228; ytt& #246; Zoom : 4X digitaalinen zoomVideoresoluutio : - VGA ( 640 x 480 ) - 720P ( 1280 x 720 ) Kuva Resoluutio : 1M3M5MKuva : JPEGV... >>
Tuote koodi : 14175689
Uusin rekisteritunnus Car DVR Kamera Full HD V3000 HDMI + 1920 * 1080p + GPS ( valinnainen ) + G - anturi , kamera Video Recorder Ilmainen toimitus
$ 107.51 ~ 107.51 / pala
Tuote tyyppi : Car DVR Merkki : CBT Interface : HDMI , USB2. 0 autonvalmistaja : Acura , AstonVideo Format : MOV , MPEG - 4 GPS logger : Ei OSD Kieli : kiina ( yksinkertaistettu ) , kiina ( perinte... >>
Tuote koodi : 15359539
myyjä : CBT_HK Näytä kaikki tuotteet »
2. 5 " 1/ 4 vä ri CMOS LCD auton DVR LED Liikkeentunnistus Ajoneuvo HD Car DVR Kamera-tallennin ilmainen toimitus dropshipping tukkukauppa
$ 28.17 ~ 28.17 / asettaa
Mallin nimi : K791 Videoformaatti : AVI OSD Kieli : kiina ( yksinkertaistettu ) , kiina ( perinteinen ) , Englanti , ranska, saksa , italia, japani , korea, portugali , venä jä, espanja Nä ytö n ko... >>
Tuote koodi : 15369133
Night Vision Auton Rear View Backup Kamera Vä ri TAKANA AUTO
$ 13.73 ~ 13.73 / asettaa
Tuote tyyppi : Car DVR Chipset Valmistaja : Muut Frames Per Second : Muut >>
Tuote koodi : 15375349
2. 7 " Dual Kamerat Car DVR -tallennin 1280 * 480 Ajoneuvo Dash Dashboard GPS -antenni Data Recorder 1. 3M G - Sensor monikielinen
$ 65.98 ~ 65.98 / pala
Tuote tyyppi : Car DVR Merkki : OEM Videoformaatti : AVI OSD kieli : Englanti , Japani , Venä jä Nä ytö n koko : 2, 7 " Akku : Sisää nrakennettu Ominaisuudet: G - anturi , mikrofoni , SD / MMC -kor... >>
Tuote koodi : 15385468
170 laajakulma Auton Rear View Kää nteinen Backup Camera # 7 [ 3238 | 01 | 01 ]
Tuote tyyppi : Car DVR >>
Tuote koodi : 15389816
mini auto DVR 0801 Full HD 1920 * 1080p 30fps Ambarella A2S60 piirisarja OV2701 Sensor GPS metsuri 1, 5 tuuman TFT
$ 61.03 ~ 113.89 / pala
Tuote tyyppi : Car DVR Interface : HDMI , USB2. 0 videoformaatti : MOV Nä ytö n koko : 1. 5 " Chipset Valmistaja : Ambarella Video Code : H. 264 Akku : Sisää nrakennettu Kameran resoluutio : 1920x1... >>
Tuote koodi : 15357920
ILMAINENtoimitus Ambarella Top Program GPS- tallennin Tä ysi HD1920 * 1080p Car DVR Kamera Drop Shipping
$ 76.94 ~ 76.94 / pala
Tuote tyyppi : Car DVR Mallin nimi : GS5000 Interface : AV - Out , HDMI , USB2. 0 videoformaatti : MOV , MPEG - 4 GPS logger : Sisä inen Materiaali Tyyppi : ABS OSD Kieli : kiina ( yksinkertaistett... >>
Tuote koodi : 15428372
Records :287 sivuja : 15 ensimmäinen Taaksepäin 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 seuraava viime
Digital Video tallentimet , DVR (287)

matches: HD HD HD HD HD HD HD


text:
elokuva taustakuvat HD
Mene...Kotiin3DAbstraktiArkkitehtuurianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiVärikäsViileäTietokoneetSöpöKukkaHauskaPelitTytötteLomaHDKuumaElääLogoRakkausElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisää	Kotiin / Elokuvat / elokuva taustakuvat HD	elokuva taustakuvat HD
0	elokuva taustakuvat HD
Tässä on joukko elokuva taustakuvat HD Collection Pöytäkoneet, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä HDwallpaper20.com, on yli sata tuhansia taustakuvia ovat saatavilla ilmaiseksi Lataus. Voit ladata Joka taustakuvat veloituksetta, Koska nämä taustakuvat ovat lataaja käyttäjille.
Jos Like Tämä elokuva taustakuvia HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja HD Lover Edellinen: ihme tapetti HD
seuraava: luonnollinen tapetti HD
näkymät (324) Alexis Texas tapetti HD
näkymät (226) Taustakuvia HD kokoelmat
näkymät (110) Army taustakuva Suuri HD Collection
näkymät (79) Cool taustakuvia HD kokoelmat
näkymät (76) Sad tapetti HD Collection
näkymät (73) Pokemon tapetti HD Collection
näkymät (71) Zedge taustakuvat HD kokoelmia
näkymät (68) Star Wars tapetti HD
näkymät (60) Satunnainen virkaa
yliluonnollinen tapetti HDlion tapetti HDtapetti abstrakti HDsuudella tapetti HDHD taustakuvia 1080psanderson taustakuva ilmaiseksi LataaDBZ taustakuva ilmaiseksi LataaSkyrim tapetti HDtapetti anime HDMy little pony tapetti 15 söpö Collection Suunnitellut HDwallpaper20.com | Powered by zuuur.com	© Copyright 2016, Kaikki oikeudet pidätetään	Siirry alkuun

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / HD / graffiti taustakuvia HD	graffiti taustakuvia HD
6,013 näkymät
0	graffiti taustakuvia HD
Tässä on paras kokoelma graffiti taustakuvia HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täälläDownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön. 1.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos Like This graffiti taustakuvia HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Jeya Edellinen: iron man hd taustakuva
seuraava: saalistaja tapetti HD
bollywood taustakuvatviileä taustakuvia iphone 5 HDpunainen ja valkoinen tapetti HDamazon tapetti HDtaustakuvia tietokone HDTumblr taustakuvat iphoneGarden tapettisuunnittelija taustakuvia HDvuosipäivä tapetti HDihme iphone tapetti Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD hd HD