Ilanngussaq 9 - Naalakkersuisut
Ilanngussaq 9: Nunanut allanut politikikkut apeqqutit nalinginnaasut
1 Aallaqqaasiut
2 Naalakkersuisut siulitaasuata suliassaqarfii
3 Aningaasaqarnermut naalakkersuisoqarfik
4 Inuussutissarsiornermut naalakkersuisoqarfik
5 Kultureqarnermut, ilinniartitaanermut, ilisimatusarnermut ilageeqarnermullu naalakkersuisoqarfik
6 Peqqinnissamut pinngortitalerinermullu naalakkersuisoqarfik
7 Ineqarnermut attaveqarnermullu naalakkersuisoqarfik
8 Isumaginninnermut suliffeqarnermullu naalakkersuisoqarfik
9 Folketingi
10 Inatsisartut
11 Inassutit
Nunanut allanut sillimaniarnermullu suleqatigiissitamit akuerineqarpoq, november 2001-mi.
Ilanngussap uuma suleqatigiissitap suliat pillugit allattugaani nr. 1-imi allassimasut assigerluinnarpai.
Suliamut naqqissorlugu allaqqitamut siulequt
Suliamut allattukkani ukunani naqitaq siulleq Namminersorneq pillugu Isumalioqatigiissitanut saqqummiunneqarpoq Narsami ataatsimiinnermi Februaarimi 2001, ataatsimiinnermilu allattukkat imaasa allanngortinneqalaarnissaannik arlalinnik siunnersuuteqarpoq. Suliamut allattukkat taava oqaaseqarfigineqaqqullugit nassiunneqarput pisortaqarfinnut inunnullu tamanut aallaqqaammut Annoraamik taallugu nalunaarummut uparuarumasanik oqaaseqaqqullugit qinnuigineqartunut. Taamaaliornikkut suleqatigiissitaq tigusaqarpoq paasissutissanik aamma siunnersuutinik nutaanik, tamakkulu oqallisigineqareermata allattukkat imaat arlalitsigut naleqqussarneqarput. Taamatut pisoqarnera ilutigalugu suleqatigiissitap aamma ilaatigut siunnersuutimik ilaat isumaliutersuutigeqqippai.
Taava suliat pillugit allattukkat naqqissukkat Namminersorneq pillugu Isumalioqatigiissitanut tunniunneqarput, taakkualu Novembarimi 2001 ataatsimiinnermi sammineqarlutik. Suleqatigiissitap matumuuna suliat pillugit allattukkat nr. 1 saqqummiuppaa Kalaallit Nunaanni tamanut ammasumik oqallisissanngorlugit.
NASS-imi siulittaasoq
Namminersorneq pillugu Isumalioqatigiissitamut suliassiissummi takuneqarsinnaavoq "Isumalioqatigiissitat sulinerminni Annoraamik taaguuserlugu nalunaarut nunanut allanut politikip ingerlanneqarneranut tunngasoq isumaliutersuumminni tunngavigissagaat."
(Paasissutissaq: Suleqatigiissitaq qallunaanik kalaallinillu ilaasortalik suliassat nunanut allanut sillimaniarnermullu tunngasut Kalaallit Nunaannut pingaaruteqartut immikkoortinniarlugit. Suleqatigiissitap nalunaarutaa eqqartorneqarpoq "Annoraamik taaguuserlugu nalunaarut.")
Taamaattumik nalunaarut taanna suleqatigiinniinnaanngitsoq aammali Isumalioqatigiissitani oqallinnerni pingaaruteqarpoq. Tamanna pissutigalugu suleqatigiissitap siulittaasuata suliamut aallaqqaasiutitut Namminersornerullutik Oqartussat pisortaqarfii tamaasa allaffigai qinnuigalugit nalunaarummut tassunga uparuagassaasinnaasunik aammalu isummaminnik isumalioqatigiissitat suliassinneqarnertik tunngavigalugu sulinerminni isummerfigisassaattut kissaatigisaminnik saqqumiusseqqullugit. Aammalu inuit ataasiakkaat immikkut ittumik inissisimasut imaluunniit sulianut assigiinngisitaartunut ilisimasallit arlallit apeqquteqarfigineqarput. Nalunaarummut Annoraamut aammalu suliat pillugit allattukkanut ukununnga atortussaq pingaarutilik unaavoq Nunanut allanut tunngasunut allaffiup nunanut allanut sammisumik politikeqarnermut mappersagaataa. Tassani naalagaaffiit akornanni aalajangersakkat isumaqatigiissutillu assigiinngitsut Kalaallit Nunaannut attuumassutillit immikkoortitaarneqarput. Suliat pillugit allattukkani ukunani siunertarineqanngilaq paasisat tassannga tigusat issuaqqinnissaat, kisiannili eqqartorniarlugit apersuusigaasinnaasut Namminersornerullutik Oqartussat tassanilu pisortaqarfiit isumaat naapertorlugit suliarisariallit suleqatigiissitap pisinnaatitaaneranut atatillugit. Tassalu imaappoq siunertatut pingaarnerutinneqartoq "Annoraap" sukkut nerukigineqarnerata ersersinneqarnissaa.
Suliat pillugit allattukkat uku isumalioqatigiissitanut ingerlatitassat tassaapput isummat suleqatigiissitap oqallisigisaasa eqiteruffii isumalioqatigiissitanut siunnersuuteqarnissaq siunertaralugu. Nalunaarummi Annoraamik taaguusikkami suliassat assigiinngitsut tulleriiaarlugit eqqartorneqartut suliat pillugit allattukkani ukunani Namminersornerullutik Oqartussat/pisortaqarfiit immikkoortiterneri malittarineqarput.
Suliat pillugit allattukkat siulliit ooqattaarutitut suliat Namminersorneq pillugu Isumalioqatigiissitanut saqqummiunneqarput Februarimi 2001 Narsami ataatsimiinnermi, tamatumalu kingorna peqataasunut siullernut ingerlatinneqarlutik uparuagassaqarnersut aperalugit. Suliat pillugit allattukkat uku Isumalioqatigiissitani ataatsimiinnermi pisut aammalu apersuinermi taaneqartumi akissutigineqartut tunngavigalugit suleqatigiissitap pilersippai. Taakkua saniatigut allattukkat ilaat ukioq manna Maajimi suleqatigiissitap nunanut allanut tunngasunut allaffimmi atorfillit peqatigalugit isumasioqatigiinneranit paasisanik ilaqarput, isumasioqatigiinnermi oqallisigineqarlutik suliassat nunanut allanut tunngasut qanoq aqqissuussivigineqarnissaat.
1.1 Suleqatigiissitap tunngaviusumik isumaliutersuutai oqaatsit Annoraamik taaguuserlugu nalunaarummi atukkat makku pillugit: Naalagaaffimmi pisortat, Danmark naalagaaffillu
Suleqatigiissitap suliaata aallaavigaa Namminersornerulluni Oqartussaaneq pillugu inatsimmi oqaasertalersuineq, tassa oqaatsit makku atorlugit: "Naalagaaffimmi pisortat" aamma "naalagaaffiup nunanut allanut sammisumik pissusii" (§ 11 imm. 1), massa ataatsimeeqatigiinnut suliassiissummi allassimasoq: "Danmark aamma Kalaallit Nunaat isumaqatigiittut qulaajarniarlugit...."
Nalunaarummi Annoraamik taaguusikkami immikkoortumi 6.1-mi illersornissamut tunngasunik imaqartumi eqqartorneqarmat oqartussat suut NATO-p USA-llu tungaannut pineqartut oqaatigineqarpoq "tassa isumaqatigiissummi illugiit marluinnaapput: USA aamma Danmark." Taanna takuneqassaaq immikkortumi 6.5.-imi FN-ip eqqartorneqarneranut illua-tungiliullugu. Tassani qanoq suleqatigiinnerup eqqartorneqarneranut tunngatillugu oqaatigineqarpoq: "Naalagaaffik FN-imut ilaasortaasoq." Assigiinngisitsineq taanna imaannaq nassuiarneq ajornaqaaq Danmarkip naalagaaffiata FN-imut aamma NATO-mut, tassunga ilanngullugu illersoqatigiinnissamik USA-mut isumaqatigiissut, assigiimmik pisoqaassuseqarmata, tassa 1953 sioqqullugu pilersitaallutik. Taamaattumillu ilimagisariaqaraluarpoq nunanut allanut atassuteqaatit taakku eqqartorneranni oqaatsit atorneqartut assigiissasut.
Nalunaarummi Annoraamik taaguusikkami immikkoortoq illersoqatigiinnissamik isumaqatigiissummut tunngasoq peqqissaartumik atuarlugu isummamut oqaatsit atorneqartut taamungaannaq pilersinneqarsimagunanngitsunut tapersiivoq. Immikkoortumimi tassani takuneqarsinnaavoq pineqartut Kalaallit Nunaata soqutigisai aammalu Danmark-ip soqutigisarigai ("qallunaat tungaanniit"). Tamanna imatut paasisariaqarpoq toqqaannavinngikkaluarlugu kisianni imaattoq immikkut ittumik soqutiginaateqartoq naalagaaffiup ilaanut ulluinnarni oqalulluni Danmarkimik taaneqartartumut ( EU-p avannamut ilaa), taannalu pinngitsoorani Kalaallit Nunaajusariaqarani. Oqaatigineqartoq kingulleq nalunaarummi isummerfigineqarsimagunanngilaq. Aammattaaq nalunaarummi takuneqarsinnaavoq Thule-mi sakkutooqarfik NATO-mut aamma USA-mut "taamalu aamma Danmark-imut pisariaqartoq sakkutooqarnermut tunngatillugu", erseqqivissutulli oqaatigineqarsinnaanngilaq tassani Danmark eqqartorneqartoq nunarsuarmi inissisimanera tunngavigalugu. Killormulli saatsillugu oqaatigineqarsinnaavoq ataatsimiititaliat taama isumaqanngikkunik qaninnerussagaluartoq Danmark-imut taarsiullugu allakkunikku naalagaaffik.
FN-imut tunngassutillit pillugit aamma maluginiartariaqarpoq suleqatigiinnerup qanoq iluseqarneranik immikkoortumi kingullermi imatut allaatigineqartoq:
"Namminersornerullutik Oqartussat nunat inoqqaavi pillugit politikiat aamma naalakkersuisut nunat inoqqaavi pillugit pilersaarutaat assigiimmata qaqutiguinnaq soqutigisaat imminnut aporaassinnaasarput. Tassalu naalagaaffimmi pisortat Kalaallit Nunaat sinnerlugu avammut oqartussaapput."
Tassuuna takuneqarsinnaavoq ataatsimeeqatigiit tassani misigisimagaat immikkoortumi tassani kikkut oqartussaanerannik aalajangersakkat ilasariaqartut imarisamikkut tunngavilersorlugit.
Nunanut allanut ministereqarfimmiit siulersorneqarlutik suleqatigiinnut suliassiissutip ilusilernera immaqa oqaatsinut atorneqartunut pisuuvoq, suleqatigiilli isumaqarput nalunaarummi Annoraamik taagukkami oqaatsit atorneqartut erseqqarinnginnerisa pilersikkaat nalornisoorneq, tassa Kalaallit Nunaata nunanut allanut atassuteqarnerata erseqqissarnissaanut tunngavissatut aallaavissaq.
Danmarkip naalagaaffiata nunanut allanut atassuteqarnerani pissutsit sammineqartillugit oqaatsit atorneqartut sapinngisamik erseqqarissuutinniartariaqarput, tassa tamatigut nalornisoorutiginaveerlugu eqqartorneqarnersoq:
· Kunngeqarfik Danmark imaluunniit naalagaaffik Danmark t.i. Danmark, Savalimmiut aamma Kalaallit Nunaat.
· Danmark sinnerlugit Savalimmiut aamma Kalaallit Nunaat soorlu NATO-mut tunngasuni.
· Danmark Nunarsuarmi inissisimanera naapertorllugu, t.i. Savalimmiut aamma Kalaallit Nunaat pinnagit, soorlu EU-mut ilaasortatut.
Suleqatigiissitaq isumaqarpoq oqaatsit atorneqartut nassuiaatillu taamatut erseqqissagaanissaata assigigaa Namminersornerulluni Oqartussaaneq pillugu inatsimmi maanna atuuttumi anguniakkat, taamaattorli inatsisip taaneqartup siunissami allannguusiornissaa iluatsillugu suli annermik erseqqissaanissaq anguniartariaqarluni.
Suleqatigiissitap inassutigaa eqqarsaatigineqassasoq qanoq toqqavissumik oqaatsit atorneqartut allanngoranngitsumik atornissaat anguniarlugu naalagaaffeqatigiinneq avammut nittarterneqassasoq. Atorfissaqartinneqarpoq taaguutit namminneq ersersissagaat aallartitat kikkuugaluartut sulissunneraat Danmark nunarsuarmi inissisimanera naapertorlugu, Savalimmiut aamma/imaluunniit Kalaallit Nunaat immikkut imaluunniit ataatsimut, imaluunniit naalagaaffik tamakkerlugu.
Qulaanut
2.1 Naalakkersuisut Allattoqarfiat
Suleqatigiissitaq nalunaarummut Annoraamik taagukkamut naalakkersuisut siulittaasuata allattoqarfianiit uparuarumasanik tigusaqanngilaq. Tassunga patsisaavoq Allattoqarfik annermik salliutillugulu suliaqarmat naalakkersuisut siulittaasuata nunanut allanut sammisumik suleqatigiinnermi peqataanerani atortussatigut piareersarnermik, uffali suliassanik piareersaaneq annermik nunanut allanut tunngasunut allaffimmi suliarineqartartoq.
Tassunga atatillugu suleqatigiissitap malugaa Nalunaarummi Annoraamik taaguutilimmi eqqartorneqanngitsoq Kalaallit Nunaat sinnerlugu peqataaneq, Kunngeqarfimmi qullersaq taamatut pisinnaatitaanini naapertorlugu nunanut allanut tikeraaraangat aamma/imaluunniit nunani allani qullersat Danmarkimut tikeraaraangata.
Suleqatigiinni tamanna eqqartorneqarpoq, suleqatigiillu isumaqarput tamanna naalakkersuisut naalagaaffiup pisortaanut pineqartunut saqqummiuttariaqaraat. Suleqatigiissitaq isumaqarpoq nalaatassaqarsinnaasoq pisussanik Kalaallit Nunaata kultureqarnikkut aningaasarsiornikkullu soqutigisai ima sakkortutigisumik isikkoqarlutik (avammut tunisassiorneq) patsisissaqarluassalluni taamatut pisoqartillugu najuulluni peqataanissamut.
2.2 Nunanut allanut tunngasunut allaffik
2.2.1 Nunat inoqqaavisa pineqarnerannut Kalaallit Nunaanni iliuutsit
2.2.1.1 Suliat angusat
Nalitsinni pigineqarpoq nunanut allanut tunngasunut allaffiup nalunaarutaa Kalaallit Nunaata peqataaneranut nunat tamalaat akornanni FN aqqutigalugu nunat inoqqaavi pillugit isumaqatigiinniarneranni. Pineqartup tamatuma politikimik akoqartup imarisaanut tunngatillugu innersuunneqassaaq suliat pillugit allattukkat 2. Nunanut allanut tunngasunut allaffik tamakkununnga tunngasunik ilanngussaqanngilaq, nalunaarut Annoraamik taaguutilik pilersinneqarmat, kisianni takuneqarsinnaavoq pisarnertut FN-imi suliamut peqataasimasoq, tassa Namminersornerullutik Oqartussani atorfillit Danmarkip naalagaaffiata Genève-mi isumaqatigiinniarnernut aallartitaanut peqataallutik. Politikimut tunngasunik ilanngussat pisarnertut naalakkersuisuni ilaasortanit saqqummiunneqarput - kingullerpaamik naalakkersuisuni siulittaasup 1999-imi - allagaa Europami nunat avannaarliit tamaasa sinnerlugit saqqummiunneqarluni. Tassunga uiggiullugu takuneqarsinnaavoq ukiorpassuarni suliaq ukioq taanna inaarsarneqartoq kissaatigisaq naapertorlugu inerneqarluni, tassa tassungaannaq tunngasumik suleqatigiissitap siunnersuutaa nunat inoqqaavisa atajuartumik sulissussiffeqalernissaat inerlugu isumaqatigiinniutigineqarmat. Siunnersuut maanna ECOSOC-imi suliarineqarpoq.
2.2.1.2 Suleqatigiinni oqallisiginera suleqatigiillu siunnersuutai
Suleqatigiissitap suliat pillugit allattukkami immikkoortumi Namminersorneq pillugu Isumalioqatigiissitanut ingerlatitami suliarai Kalaallit Nunaata silarsuarmi nunat inoqqaavinut atassutai. Soorlu siuliani taaneqareersoq tassa suleqatigiissitap suliaq taanna innersuuppaat.
2.2.2 Europami nunani avannarlerni suleqatigiinneq
2.2.2.1 Suleqatigiinnermi angusat
Nalunaarummi Annoraamik taaguusikkami oqaatigineqarpoq Kalaallit Nunaata Savalimmiut aamma Ålandsøerne assigalugit Europami nunani avannarlerni suleqatigiinnermut ilanngunnera naalagaaffiit akornanni / nunani avannarlerni isumaqatigiissummut - Helsingforsimi isumaqatigiissut - allanneqarsimasoq. Isumaqatigiissut taanna Europami nunat avannarliit suleqatigiinnerannut tunngaviuvoq. Kalaallit Nunaat peqataavoq Nordisk Råd-ip sulinerani inatsisartut peqatigalugit aamma 1984 aallarnerfigalugu Nordisk Ministerrådip sulinerani naalakkersuisut peqatigalugit.
Europami nunanik avannarlernik suleqateqarneq manna tikillugu kiserluinnarmi Namminersornerullutik Oqartussat ilaasortaaneranni Namminersornerulluni Oqartussaanermut inatsisini aalajangersakkani aqunneqanngilaq, inatsisini pineqartuni aalajangersagaavoq suliassani nunanut allanut tunngasuni isumaqatigiinniarnerit aatsaat ingerlanneqarsinnaasut nunanut allanut ministereqarfik aqqusaarlugu imaluunnit taanna isumaqatigiissuteqarfigalugu, taamaattumik suleqatigiissitap aallaqqaammulli aalajangiuppaa suleqatigiinnikkut misilittakkat nalilerniarlugit nunani avannarlerni suleqatigiinnermi qitiusumik ilaasortat (kalaallit aamma nunanit avannarlerniit) isumasiorlugit, taamaaliornikkut suleqatigiissitaq nutaarpasissumik tunngavissaqarniassammat misilittakkanut tunngasunik naliliinermini siunnersuusiornerminilu tunngavissaminik. Aammattaarli ilaapput kissaatigisat naalakkersuisunut siulittaasup naalakkersuisut sinnerlugit 1999-imi Nordisk Råd-imi ataatsimoortumik oqallinnermi saqqummiussai oqarluni isumaqatigiissutip atuuttup allanngortinneqarnissaa naalakkersuisut kissaatigigaat, taamaaliornikkut Kalaallit Nunaat Nordisk Råd-imi aamma Nordisk Ministerråd-imi ilaasortavinngortillugu. Aaqqissuisoq Ole Oxholm apersuisussanngortinneqarpoq, taassumalu arfinillit apersorpai. Tamatuma saniatigut kalaallit inatsisartuni ilaasortat tassunga tunngatillugu sulinerat allaaserineqarpoq Inatsisartut nunanut allanut attaveqarnerata allaaserineqarnerani immikkoortortatut (10. Inatsisartut).
2.2.2.2 Nunani avannarlerni suleqatigiinnermut kalaallit peqataaneranni misilittakkat
Apersuutit atuarlugit isumaqarnarpoq kalaallit aammalu nunani avannarlermiut apersukkat tungaanniit pingaartinneqartoq nunani avannarlerni suleqatigiinneq iluseqassasoq suliatut nunat imminnut naalakkersortut naalagaaffinnik avannarlernik allanik toqqaannartumik oqaloqatigiiffigisinnaasaattut aammalu isummanik saqqummiussilluni angusaqarnissaq ilimanarluni persarisaq piffissamik nukinnillu naammattunik atuiffigigaanni. Tamanna ilutigalugu apersorneqartut arlallit pingaartippaat nunat imminnut naalakkersortut iluaqutaat, tassalu isummamik naalagaaffinnut allanut tunngassuteqartut saqqummiunniarnerini naalagaaffiit attavigisamik atorsinnaanerat.
2.2.2.3 Suleqatigiissitap sammisai siunnersuutaalu
Suleqatigiissitaq isummerniarnermini immikkut pingaartippaa Kalaallit Nunaata nunat avannarliit suleqatigiinneranni peqataanerata annertusarneqarnissaa. Suleqatigiissitap apersuinerit taaneqartut tunngavigalugit pingaarnertut inernilerpaa Kalaallit Nunaata nunat avannarliit suleqatigiinneranni peqataanera namminersornerulernermiit annertusiartortuarsimasoq, ullumilu naalakkersuisoqarfiit amerlanerujartuinnartut suliassaannut naligiissitaalluni ilaalersoq. Isummat tiguneqartut tunngavigalugit suleqatigiissitap aalajangiuppaa pimoorunnerusamik peqataaneq inatsisitigut akornutissanik amerlanertigut nalaagassaqanngitsoq. Apeqqutaavoq naalakkersuisoqarfiit pineqartut suliassamut tassunga nukissaqarnersut.
2.2.3 Nunanut allanut tunngasunut allaffimmi suliassat allat
2.2.3.1 Suleqatigiinnermi angusat
Nunanut allanut tunngasunut allaffiup suleqatigiiit apersuutaannut akissummi aallaavigai inatsisit tunngaviusut malillugit Kalaallit Nunaata nunanut allanut atassuteqarnikkut pisinnaatitaanerata annertusarnissaa killeqaqisoq, Kalaallit Nunaat naalagaaffinngortinnagu namminersortutut, t.i. inatsisit naalagaaffiit akornanni atuuttut pisinnaasutut pisussaasutullu isigineqarsinnaalluni.
Illua-tungaatigut Nunanut allanut tunngasunut allaffimmiit takorloorneqarsinnaapput periarfissat arlallit naalagaaffeqatigiinnerup iluani, nunanut allanut sammisumik politikeqarnerup annertusarnissaanut ulluinnarni sulineq aqqutigalugu, (takuuk Namminersorneq pillugu Isumalioqatigiissitanut suliassiissut). Taamatut siunnersuutigineqarpoq:
Issuarlugu:
1) Politiki aqqutigalugu
a) Isumaqatigiissuteqarneq
Suliassani arlalinni ileqquulerpoq isumaqatigiissutit ilaat isumaqatigiissutigineqartarlutik Danmark-imi naalakkersuisunit Kalaallit Nunaanni naalakkersuisut peqatigalugit, isumaqatigiissutillu tamakku atsiorneqartarlutik nunanut allanut ministerimit aamma naalakkersuisut siulittaasuannit.
Tamakkuli takoqqusaarutitut isikkoqarnerupput, kisiannili soorunami pingaaruteqanngitsooratik Kalaallit Nunaata pisinnaatitaaneranik erseqqissaasutut.
b) Suliassat nunanut allanut sillimaniarnermullu tunngasut Kalaallillu Nunaannut attuumassutillit ilisimatitsissutigineqartarnerat.
NMD pillugu suliami periuserineqarpoq pilertorluinnartumik naalakkersuisut Danmark-imi naalakkersuisuniit ilisimatinneqartarneq aammalu tamanna ilutigalugu ilisimatinneqartarlutik Udenrigspolitisk Nævn aamma Inatsisartut nunanut allanut sillimaniarnermullu ataatsimiititaliaa.
Aqqutissaq taanna atorlugu ingerlaqqinnissaq isumaliutigineqarsinnaavoq.
Kleist/Friis- ataatsimiititaliaq ataatsimiititaliaavoq atorfilinnik ilaasortalik pilersinneqartoq "oqaloqatigiissutigissallugit apeqqutit sillimaniarnermut nunanullu allanut politikeqarnermut tunngasut tamaasa, tassunga ilanngullugit suliassat NATO-mut tunngasut Kalaallit Nunaannut attuumassutillit aammalu saqqumiunneqarusuttut qallunaat imaluunniit kalaallit tungaanniit. Ataatsimiititami ilanngullugit…
"oqaloqatigiissutigineqartassapput naalagaaffeqatigiinnerup iluani suliassat sillimaniarnermut maannamut siunissamullu tunngasut, aammalu annermik immikkut suliassat Kalaallit Nunaata inissisimaneranut tunngasut imaluunniit atortut Kalaallit Nunaata nunartaaniittut siunertarineqarpoq paasisanik isummanillu sapinngisamik piaartumik paasisitseqatigiittarnissaq, aammalumi siunertaalluni imminut attuumassuteqarluinnarluni suleqatigiinnissaq suliassani taamaattuni Danmarkimi naalakkersuisut aalajangiinissaat sioqqullugu."
Suliassiissummi tassani tunngavissatut periusiusoq politikilerinermut marloqiusamik nuutsinneqarsinnaavoq:
Namminersornerulluni Oqartussaanermut inatsisini § 13-imi aalajangersarneqarpoq naalagaaffiit akornanni isumaqatigiissutit Folketing-imit akuerineqartussat immikkullu kalaallit soqutigisaannut attuumassutillit Namminersornerullutik Oqartussanut oqaaseqarfigisassanngorlugit saqqummiunneqartassasut isumaqatigiissutigineqarnerat sioqqullugu. § 11-mi aalajangersarneqarpoq naalagaaffimmi pisortat suliassani naalagaaffiup nunanut allanut attuumassuteqarfiini aalajangiisussaasut.
Folketing-ip nunanut allanut tunngasunik ataatsimiititaliaanut inatsimmi § 2-mi, aamma takuuk inatsisini tunngaviusuni § 19, imm. 3 aalajangersarneqarpoq naalakkersuisut Folketing-ip nunanut allanut tunngasunik ataatsimiititaliaa isumasiortassagaat suliassani nunanut allanut politikeqarnermi pingaaruteqarnerusuni tamani aalajangiinissaq sioqqullugu, tassami ataatsimiititaliap aamma suliassarimmagu naalakkersuisunik oqaloqateqarnissaq suliassani nunanut allanut politikeqarnermut pingaaruteqartuni, aammalu pissutsinik nunanut allanut politikeqarnermut atasuni naalakkersuisuniit ilisimatinneqartassalluni.
Aalajangersagaq taamatut isikkulik Namminersornerulluni Oqartussaanermut inatsisini § 13-imi imaluunniit § 11-mi ilanngunneqarsinnaavoq, t.i. aalajangersarlugu:
a) Danmarkimi naalakkersuisut Kalaallit Nunaanni naalakkersuisut isumasiortassagaat suliassani nunanut allanut politikeqarnermi pingaaruteqarnerusuni tamani kalaallit soqutigisaannut immikkut attuumassuteqartuni aalajangiinissaq sunaagaluartorluunniit sioqqullugu.
b) Suliassat Kalaallit Nunaannut tunngasut Folketing-ip nunanut allanut ataatsimiititaliaanut Folketingip nunanut allanut ataatsimiititaliaanut inatsisini § 2 naapertorlugu saqqumiunneri ilutigalugit saqqummiunneqartassasut Inatsisartut nunanut allanut sillimaniarnermullu ataatsimiititaliaanut.
Tamanna tassaassaaq Kleist/Friis ataatsimiititamik "politikikkut qulangersimanninneq".
Aalajangersakkap a)-p (naalakkersuisut tungaannut periusissaq) assigiinnarunarpaa ukiuni arlalinni periusiusoq imaluunniit oqarluni periusiginiarneqartoq.
Aalajangersakkap b)-p (Inatsisartut nunanut allanut sillimaniarnermullu ataatsimiititaliaata tungaanut periusissap) assigiinnarpaa periuseq NMD pillugu suliami aallarnigaq.
Kiisalu aamma isumaliutigineqarsinnaavoq "siunersuisoqatigiinnik" suliassanut nunanut allanut sillimaniarnermullu tunngasunut pilersitsinissaq, soorlu Aatsitassat Ikummatissallu Pillugit Siunnersuisoqatigiit. T.i. siunnersuisoqatigiit amerlaqatigiinnik ilaasortallit ilaasortat toqqarneqarlutik Danmark-imi naalakkersuisunit aamma Kalaallit Nunaanni naalakkersuisunit, taakkulu naalakkersuisut isumasiortassagaat suliassat nunanut allanut politikeqarnermut tunngasut pingaaruteqarnerusut Kalaallillu Nunaannut attuumassutillit aalajangiiffigineqarnissaat sioqqullugu. Uparuarneqassaarli siunnersuisoqatigiit taakku aalajangiinissamut pisinnaatinneqanngitsut, massa Aatsitassat Ikummatissallu Pillugit Siunnersuisoqatigiit pisinnaatitaasut, tassami Inatsisini tunngaviusuni § 19 malillugu naalakkersuisut suliassani nunanut allanut politikeqarnermut tunngasuni aalajangiisussaammata. ("Naalagaaffiit akornanni suliassani Kunngi naalagaaffik sinnerlugu pisussaavoq") Kisiannili aamma ataatsimiinnissat (Kalaallit Nunaannut aamma Kalaallit Nunaanniit angalasarnissanik ilaqartut) il.il. ullorsiutini inissaqartinnissaat ajornakusoorsinnaammat siunnersuut taanna naleqquppallaanngilaq. Siunnersuutit a) aamma b) piuminarnerusutut isikkoqarput.
c) Namminersornerulluni Oqartussaanermut inatsisini erseqqissaatissat (ilanngutassat) allat
naalakkersuisut aamma Inatsisartut nunanut allanut sillimaniarnermullu ataatsimiititaliaata ilisimatinneqartarnissaat pillugu pisussaanerup/periutsip inatsisitut atuutilernissaanut siunnersuutip siuliani oqaatigineqartup saniatigut siunnersuutigineqarsinnaavoq Namminersornerulluni Oqartussaanermut inatsisini aalajangersakkat suliassanut nunanut allanut tunngasunut attuumasut ullumi atuuttunut naleqqussarneqassasut assigilerlugit periutsit pilersinneqariartuaarsimasut:
§ 10 (Naalagaaffiit akornanni isumaqatigiissutinut pisussaanerit): Allannguuteqanngillat.
§ 11. (Naalagaaffimmi pisortat suliassani nunanut allanut tunngasuni aalajangiisussaasut).
Naalakkersuisut aamma Inatsisartut nunanut allanut sillimaniarnermullu ataatsimiititaliaata ilisimatinneqartarnissaanut aalajangersagaq siuliani siunnersuutigineqartoq ilanngunneqassaaq.
§ 13 (Naalagaaffiit akornanni isumaqatigiissutit kalaallit soqutigisaannik attuisut saqqummiunneqartarnissaat).
Periutsit sakkortusisariaqarput naalakkersuisut ima siusinnerutigisumik ilanngunneqarlutik isumaqatigiissut isumaqatigiissutigineqarsinnaalluni Kalaallit Nunaannut atuutinniarnissaa apeqqutaatinnagu (isumaqatigiissut Kalaallit Nunaannut sunniuteqartariaqassappat). Tamannali pisortat suliaannut tunngavoq inatsisip oqaasertaanut pinnani. Statsministereqarfiup "ilitsersuummi" saqqumiutissamaagaani suliarineqarpoq aammali attorneqarsinnaalluni Namminersornerulluni Oqartussaanermut inatsisit allannguutissaannut siunnersuummut nassuiaatitut.
§ 15 (EU-mi kalaallit immikkut soqutigisaasa isumagineqarnerat).
Aalajangersakkami imm. 1-mi Kalaallit Nunaat EU-mi ilaasortaasutut pineqarpoq taamaattumillu atuukkunnaarsimasutut isigineqassalluni.
Imm. 2 (Namminersornerullutik Oqartussat ilisimatinneqartassapput siunnersuutinik kalaallit soqutigisaannut immikkut tunngasunik EU-p Råd-iani aalajangiutassanik.)
Aalajangersagaq suli atuutsinneqarunarpoq. Kisiannili soorlu nalunaarummi Annoraamik taaguusikkami qupp. 28-29 eqqartorneqartoq apeqqutip isikkua ilaatigut allanngorpoq. Maannakkut nalorninartortaraa Danmarkimi inatsisiliat amerlasuut EU-mi isumaqatigiissutinik tunngaveqarnerat. Taamatut inatsisiliat akuttunngitsumik Kalaallit Nunaannut sunniuteqartarput. Nalorninartoq taanna - EU-mi isumaqatigiissutit siusissukkut ilisimatitsissutigineqarnissaanik pisariaqartitsineq Kalaallit Nunaannut attuumassuteqarnersut paasiniarniarlugu - isumaginiarneqarpoq Namminersornerullutik Oqartussat EU-mi immikkut ataatsimiititaliami peqataanerisigut. Aallaqqaammulli pisussaanerup naalagaaffimmi pisortanut inissillugu aaqqissuunneqarnissaa pilerinarnerugaluarpoq. Manna siunnersuutigineqarpoq:
"Namminersornerullutik Oqartussat ilisimatinneqartassapput EU-mi aalajangersagassatut siunnersuutinik Danmark-imi inatsisitut atuuttussatut ilimagisani Kalaallit Nunaannut atuutsiligassani."
§ 16 (Namminersornerullutik Oqartussat sulisunik atorfinitsitsisinnaapput nunani Danmark-ip aallartitaqarfigisaanni Kalaallit Nunaata inuussutissarsiornikkut immikkut soqutigisaqarfiini, aamma naalakkersuisut periarfissaqartinneqarsinnaapput kalaallit soqutigisaasa immikkut ittut saqqummiunnissaannut naalagaaffiit akornanni isumaqatigiinniarnerni Kalaallit Nunaanni inuussutissarsiornermut pingaaruteqartuni.)
Aalajangersakkat taakku marluk oqaasertatik naapertorlugit killiligaapput kalaallit inuussutissarsiornikkut immikkut soqutigisaannut. Tamatumunngali pissutissaqanngilaq; aalajangersakkat nerutunerulaartumik atorneqarput. Siunnersuutigineqarpoq aalajangersakkat tamatigoornerusumik ilusilernissaat:
"Imm. 1. Naalakkersuisut piumasarisinnaavaat nunani Danmark-ip aallartitaqarfigisaani imaluunniit naalagaaffiit akunnerminni suleqatigiiffiini Kalaallit Nunaata soqutigisaqarfigisaani suleqataasussanik atorfinitsitsinissaq soqutigisanik pineqartunik immikkut isumaginnittussanik. Naalagaaffimmi pisortaatitat aalajangersinnaavaat tamatumuuna aningaasartuutit Kalaallit Nunaanni naalakkersuisunit akilerneqassasut.
Imm. 2. Naalagaaffimmi pisortat Kalallit Nunaanni naalakkersuisut isumaqatigiinniuteqarfigeriarlugit periarfississinnaavaat kalaallit soqutigisaasa saqqummiunissaannut naalagaaffiit akornanni isumaqatigiinniarnerni inuiaqatigiinnut kalaallinut pingaaruteqartuni peqataanissaannut.
Imm. 3. Suliassat Kalaallit Nunaannut tunngasut pineqartillugit naalagaaffimmi pisortat Namminersornerullutik Oqartussat pisinnaatissinnaavaat toqqaannartumik isumaqatigiinniuteqarnissamut nunanut allanut sulisunik ilaqaratik imaluunniit ilaqarlutik, taamaaliornissap naalagaaffiup soqutigisaanut ajoqutaanissaa ilimananngikkaangat."
Issuaaneq naavoq,
Inatsisit tunngaviusut atuuttut iluanni Kalaallit Nunaata nunanut allanut politikikkut atassuteqarneranut politikikkut periusitigullu periarfissat eqqartorsinnarlugit nunanut allanut tunngasunut allaffik imatut naggasiivoq:
" 1) "Annoraap neruttornissaanut" ilusilersuinikkut periarfissat killeqarput tamanna pissappat naalagaaffeqatigiinnerup iluani, tassa Danmark naalagaaffiit akornanni pissutsinut pisinnaatitaatillugu .
2) "Annoraap neruttornissaanut" Namminersornerullutik Oqartussat periarfissaat aamma killeqarput. Namminersornerullutik Oqartussat sulisussaqaratillu atortussaqanngillat nunanut allanut tunngasunik sulinermi suliassanut tamanut naleqatigiimmik pilersitsinissamut. Atorfillit sulineranni Annoraap imarisamigut neruttornissaanut periarfissaq pitsaanerpaaq nunanut allanut tunngasunut allaffiup isumaa naapertorlugu tassaavoq sulisussat atortussallu suliassanut pingaartitaalluinnakkanut sulisillugit, soorlumi ukiut arlallit ingerlaneranni taamatut iliortoqarsimasoq suliassat aalisarnermut EU-mullu tunngasut tungaasigut (tamannalu aqqutigalugu annoraaq nerutooq pisimallugu)".
Issuaaneq naavoq.
Nunanut allanut tunngasunut allaffiup qulaani issuarneqartutut EU-mut tunngasut taammagit amma assersuutigalugu taaneqarsinnaavoq Åland namminersortoq aamma EU-mut tunngasunik misilittagalik.
Issuaaneq:
" Siunissami suleqatigiinnissaq takorloorlugu Åland-ip EU-mut isernerani aalajangersarneqarpoq: "landsskabsstyrelse iliuutsinik EU-p pisortaqarfiini piareersakkanik nalunaarfigineqartassasoq suliassat Åland-ip pisinnaatitaanerata iluaniippata imaluunniit allatigut Åland-imut immikkut ittumik pingaaruteqarpata". Nangillugu oqaatigineqarpoq "landskabsstyrelse peqataanissamut pisinnaatitaasoq suliassat taamaattut naalakkersuisuni piareersarneqartillugit."
Aammattaaq apersuinikkut erserpoq Åland-ip nammineerluni naalakkersorneranut inatsisini aalajangersarneqarsimasoq:
"Landskabsstyrelse-p ilusilersussavai Finlandip naalagaaffittut isummerneri EU-mi ataatsimut Ålandimut sammisumik politiki naapertuuttunngorsarneqaraangat, suliassat Åland-ip pisinnaatitaanerata iluaniinnerat naapertorlugu."
2.2.3.2 Suleqatigiissitap sammisai siunnersuutaalu
Suleqatigiissitaq isumaqarpoq nalunaarut Annoraamik taaguusigaq aammalu nunanut allanut tunngasunut allaffiup uparuartorlugit saqqummiussai atuarlugit isummiuttariaqartoq Namminersorneq pillugu inatsisip nutaap imarisariaqarai inatsisitigut aalajangersarlugit maanna periusiusut Namminersornerullutik Oqartussat naalagaaffiit akornanni isumaqatigiinniarnerni aalajangiiniarnernilu peqataasarnerannut tunngasut. Tamatuma saniatigut oqartariaqarpoq inatsisitigut aalajangersartariaqartoq Namminersornerullutik Oqartussat siusinnerusukkut peqataasarnissaat naalagaaffiit amerlasuut akornanni isumaqatigiissutissanik isumaqatigiinniutit ingerlanneranni, taamaaliornikkut aamma isumaqatigiinniarnerit aallarnernerannili Kunngeqarfiup tamakkerluni pisinnaatitaaneranut sunniuteqarnissamik periarfissillugit nalitsinni pissutsit akerliannik, nalitsinni akuttunngitsumik oqaasissat naammassillugit piareersariikkat isummerfigisariaqartarmata. Suleqatigiissitaq isumaqarpoq tamanna anguneqarsinnaasoq isumaqatigiinniarnissamut pisinnaatitaanermut missiliuutit naalakkersuisut Folketing-imiit pisagaat amma Namminersornerullutik Oqartussanut, takkua ataanni Inatsisartut ataatsimiititaliaanut suliassanut pineqartunut attuumassuteqartunut, saqqummiunneqartassasut.
Suleqatigiissitap inassutigumavaa taamatut periuseqarnissaq Namminersorneq pillugu Isumalioqatigiissitanit malinneqassasoq taamatullu ilanngunneqarluni Isumalioqatigiissitat naalakkersuisunut siunnersuutaannut.
§ 15 imm. 2-mi aalajangersakkanut tunngatillugu, matumani isumannaarneqassalluni Danmark-imi inatsisit EU-mut atatinneqalernerisa akornusissanngikkaat, akerlianilli ilorraanut aqqutissiussallugu Kalaallit Nunaata tassunga malinnaanissaa aammalu suliaqarnissaa inatsisiliornermik inaarsaaneq pisariaqartoq suliaralugu, suleqatigiissitap inassutigissavaa siunnersuut taanna pineqartoq suli annermik sulinermi piuminarsarneqassasoq. Suleqatigiissitap isumaa naapertorlugu aalajangersakkap ilusilernerani qiviartariaqarpoq peqataanissamut pisinnaatitaaneq Åland-imi landskabsstyrelse-mut qularnaveerlugu tunniunneqarsimasoq Finland-imi periutsinut ilaatillugu. Taannalu aamma immaqa Kalaallit Nunaannut pingaaruteqarsinnaavoq Kalaallit Nunaata EU-mik qaninnerusumik suleqatigiinnissamut palligukkiartornerani siunissami suleqatigiinnerup aammattaaq imarissammagit aalisagaannaanngitsut aammali allat.
Taamatut suleqatigiissitap siunnersuutigaa kalaallit tungaanniit kissaatigineqassasoq Danmark-imi ministereqarfinni siunissami tikkuaasoqartassasoq suleqatissamik naleqquttumik pisinnaatitaasumik, taassumalu suliassarissagaa piffissaatillugu ilisimatitsisarnissaq aamma/imaluunniit Kalaallit Nunaannik isumaqateqarniartarnissaq, EU-mi inatsissatut aalajangersakkat Danmark-imi inatsisinik allannguuteqartitsigaangata suliassanilu naalagaaffimmi ataatsimoortumik inatsiseqarnissap attatiinnarnissaa kissaatiginaraangat.
Suliat pillugit allattukkat ukua oqaaseqaatiginiartinneranni Suleqatigiinnut uparuarneqarpoq kalaallit tungaanniit annerusumik ilisimatinneqartarnissamik piumasap il.il. pilersissagai, ilisimatinneqartarnissamik pisariaqartitsineq Namminersornerullutik Oqartussat namminneq suliffeqarfiini suliareqqitassanik ullumikkut sulisussaqartinneqanngitsunik. Taamaattumik suleqatigiissitap inassutigissavaa naalakkersuisut suliassap ingerlateqqinnerani tamanna sillimaffigeriissagaat.
2.3 Aatsitassanut Ikummatissanullu Pisortaqarfik
2.3.1 Suleqatigiinnermi angusat
Aatsitassanut Ikummatissanullu Pisortaqarfik naalakkersuisut siulittaasuata suliassaasa ataaniippoq pissutigalugu pisortaqarfiup taassuma Aatsitassat Ikummatissallu Pillugit Siunnersuisoqatigiit sulissummagit. Siunnersuisoqatigiit sulinerat Kalaallit Nunaanni aatsitassat ikummatissallu pillugit inatsisini aalajangersagaavoq. Taamatut Aatsitassanut Ikummatissanullu Pisortaqarfik aappaatigut inatsisinik imminut atuuttunik tunngavissaqarpoq aappaatigullu tunngavissaralugu aatsitassat ikummatissallu qanoq aqunneqarnissaannik isumaqatigiissut kingullerpaaq Kalaallit Nunaanni naalakkersuisut Danmark-imilu naalakkersuisut Januaarimi 1998 isumaqatigiissutaat ukiorlu taanna Juulip 1-anni atuutilersoq. Aatsitassanut Ikummatissanullu Pisortaqarfiup nalunaarutigaa naalagaaffiit akornanni aalajangersimasumik ilusilimmik suleqatigiinnermi peqataanatik, kisiannili sulineq aappaatigut ingerlanneqartoq assorsuaq sammisaralugu Danmark-imi aamma naalaagaaffinni assigiinngitsuni uuliasiortut aatsitassarsiortullu ujarlernermi piiaanermilu peqataajumasut sulissunnerat.
2.3.2 Suleqatigiissitap sammisai siunnersuutaalu
Suleqatigiissitap takuaa immikkut inatsisinik tunngavissaqartoq Kalaallit Nunaanni aatsitassanut ikummatissanullu tunngasunik sulinermi tunngaviusunik; aammalu takuaa Danmark-imi naalakkersuisunik isumaqatigiissut kingullerpaaq Aatsitassanut Ikummatissanullu Pisortaqarfiup sulineranut tunngasoq. Suleqatigiissitaq isumaqarpoq siunissami inatsisip pineqartup allanngortinneqarsinnaanera iluatsillugu sianigisariaqartoq inatsisit ilaqarsinnaasut kalaallit namminneerlutik isummernerannik inatsisiliornermi takutitsisumik. Suleqatigiissitap una ataaseq uparuassavaa: Aatsitassanut Ikummatissanullu inatsisini aalajangersagaqartoq avatangiisinik aaqqissuussisunik, tamakkulu Inatsisartut pisinnaatitaanerata ataaniinnatik. Avatangiisinut sammisumik piumasat aatsitassanut ikummatissanullu inatsisini aalajangersakkat naapertorlugit aalajangerneqartarput piiaanissamik akuersissummut Siunnersuisoqatigiinnit aalajangersakkamut taavalu Namminersornerullutik Oqartussanit atsiukkamut ilanngullugit.
Taamatut suleqatigiissitap inassutigissavaa avatangiisinut sammisumik pisinnaatitaaneq aatsitassanut ikummatissanullu inatsisiniit peerneqassasoq Kalaallillu Nunaannut nuunneqarluni.
Nunani allani arlalinni, Danmark ilanngullugu, pisortat avatangiisinut sammisunut oqartussat avatangiisit piiaanermut atasortaannik suliaat pisortat aatsitassanut ikummatissanullu sammisunut oqartussat suliaannut ilaanngilaq, isumagineqarlunili tassunga sanilliullugu pisortanit avatangiisinut sammisunut oqartussanit malittaralugit malittarisassat nunat pineqartut avatangiisinik illersuinissamut inatsisaanni aalajangersakkat. Suleqatigiissitaq isumaqarpoq avatangiisit pillugit pisinnaatitaanerup Kalaallit Nunaanni Namminersornerullutik Oqartussanut nuunnera pissasoq una patsisigalugu inuiaqatigiit kalaallit tassaammata avatangiisit sunnerneqarnerata kingunerisinnaasaanik malussartussat. Suleqatigiissitap isumaa naapertorlugu taamatut allanngortitsineq pisinnaavoq aatsitassanut ikummatissanullu inatsisini aalajangersakkanut allanut attuumassuteqartittariaqaratik.
Aatsitassanut ikummatissanullu pisortaqarfiup avammut sammisumik sulineranut naleqqiullugu taamatut allanngortitsinerup soorunami nassatarissanngilaa suliffeqarfiit qinnuteqartut massakkut aaqqissuussinermut naleqqiullugu ajornerusumik sulissunneqarnissaat. Taamatut suleqatigiissitap siumut takorloorpaa suliffeqarfiit nunanit allanit pisut pisarnertut Kalaallit Nunaanni saaffiginniffissamut ataasiinnarmut saaffiginnittassasut, naak qinnuteqaatip suliarinera agguarneqaraluartoq aatsitassanut ikummatissanullu tunngasunut aamma avatangiisinut tunngasunut. Kiisalu suleqatigiissitap inassutigaa taamatut allanngortitsinissaq pilersaarusiorneqassasoq ima piffissalerlugu allaffinnik, laboratoorianik illussanillu pilersuinissaq isumannaarneqareersimassalluni suliassat amerlanerusut Kalaallit Nunaannut nuunneranni.
2.4 Tusagassiivik
2.4.1 Suliat angusat
Tusagassiivik allattoqarfiup ilagaa sulissullugit naalakkersuisut aamma Inatsisartut, avammut ilisimatitsissutigisarlugit pisortat sulinerat tamatumalu kingunera. Avammut samminera aappaatigut tusagassiuineruvoq nammineerluni aaqqissuussaq, aappaatigut suleqateqarluni soorlu nunanut allanut ministereqarfik allat akornanni suleqatigalugu Namminersornerulluni Oqartussaanerup qanoq aaqqissugaanera avammut tusagassiarineqaraangat. Tamatuma saniatigut atuagassiat allat arlallit Kalaallit Nunaanni pissutsinik imallit Danmark-ip nunanut allanut aallartitaqarfiini pigineqarput. Atortussat tunniunneqartarput tusagassiuutit assigiinngitsut ullumi atorneqartut aqqutigalugit. Kingusinnerpaamik peqataatinneqarput Danmark-ip takutitsineranut EXPO 2000 Hannover-imi takutitsinerup Kalaallit Nunaannut tunngasortaa aaqqissuussivigeqatigalugu. Tamatuma saniatigut aamma suliffeqarfiit allat avammut sammisumik paasissutissanik pilersitsisarput Namminersornerullutik Oqartussat isumaqatigalugit. Assersuutigalugu taaneqarsinnaavoq Greenland Resources, atuakkiaralugu This is Greenland 2000-2001.
2.4.2 Suleqatigiissitap sammisai siunnersuutaalu
Suleqatigiissitap suliami tassani massakkut qanoq iliuutsit takuai, isumaqarporlu paasisitsiniaaneq inuiaqatigiinni nutaaliaasumik ingerlasuni/nunarsuarmi inuiaqatigiinni pisariaqarluinnartoq Kalaallit Nunaat avammut sammisumik ilisaritinniaraanni. Taamatut suleqatigiissitap isumaa naapertorlugu paasisitsiniaaneq tassaavoq pingaaruteqarnerpaaq Kalaallit Nunaat nunat allat tungaannut nittarterniarlugu.
3.1 Aningaasaqarnermut Pisortaqarfik
Suleqatigiissitaq tigusaqanngilaq nalunaarummut Annoraamik taaguusikkamut uparuaatinik.
3.2 Akileraartarnermut Pisortaqarfik
3.2.1 Suleqatigiinnermi angusat
Pisortaqarfiup nalunaarutigaa nunanut allanut tunngasunik sulinermik annermik imarigai isumaqatigiissutit nunani marlunni akileraartitaasarnermut tunngasut assigisaallu. Tamatuma saniatigut Pisortaqarfik nalunaarummut Annoraamik taaguusikkamut uparuagaqanngilaq.
Aammattaaq suleqatigiissitap apeqqutigaa naalagaaffiit akornanni suleqatigiiffimmut allattoqarfeqarnissaq - Kalaallit Nunaanni pilersissallugu - Kalaallit Nunaanni inatsisit naapertorlugit periarfissaqarnersoq akileraaruteqartitaanani ingerlanneqarsinnaanerminut.
Pisortaqarfiup akissummini oqaatigaa taamatut pinngitsoortitaanerup pisariaqalersissagaa aningaasarsianik akileraarutit pillugit Inatsisartut inaatsisaata aamma nioqqutissanik eqqussinermi akitsuutit pillugit Inatsisartut inatsisaata allannguuteqartinnissaat, taamaaliornissarlu Namminersornerullutik Oqartussat pisinnaatitaanerata iluaniittoq. Pisortaqarfiup ilanngullugu oqaatigaa nunami suliffigisami akileraartitaanermut isumaqatigiissut arlalitsigut aalajangersagaqartoq naalagaaffimmi pisortat peqataaf-figisassaannik.
3.2.2 Suleqatigiissitap sammisai siunnersuutaalu
Tassunga tunngatillugu suleqatigiissitap oqaatigissavaa naalagaaffiit suleqatigiiffiini sulineq suleqateqarnerlu naalagaaffiit akornanni suleqatigiinnermi tunngavissat ilagigaat. Tamanna imatut paasineqassaaq naalagaaffiit suleqatigiiffiannik nunaqartitsineq aamma nunat assigiinngitsut suleqatigiinneranni Kalaallit Nunaata peqataaneranut ilisarnaataasoq. Tamanna tunngavigalugu suleqatigiissitap inassutigissavaa Kalaallit Nunaata nunanik allanik suleqateqarnerup ingerlateqqinnerani ammaatissagaa periarfissaqarnissaq neqeroorutigisinnaallugu Nuuk naalagaaffiit suleqatigiiffiisa arlaata inissiffigisinnaassagaa pissutsit nunanut allanut aallartitanut atuuttut assinginik periarfissaqartillugu.
4.1 Inuussutissarsiornermut Pisortaqarfik
4.1.1 Suleqatigiinnermi angusat
Pisortaqarfiup suliai nunanut allanut tunngasut amerlanertigut marlunngorlugit agguataagaapput: aappaatigut aalisakkat, aappaatigut uumasut imarmiut miluumasut. Suliat taakku nalunaarummi Annoraamik taaguusikkami imm. 6.6.-imi aamma 6.7.-imi eqqartorneqarput.
Aalisarnermut tunngatillugu nalunaarummi oqaatigineqarpoq naalagaaffimmi oqartussat aamma Namminersornerullutik Oqartussat akornanni "akerleriimmik soqutigisaqarneq takuneqarsimanngitsoq", tamatumalu kinguneraa Kalaallit Nunaata aalisarnermut tunngasutigut politikikkut imarisaata Namminersornerullutik Oqartussanit isumagineqarnera, naalagaaffimmilu pisortat - uani nunanut allanut ministereqarfik - pisariaqaraangat tapersersuisuusartoq.
Pissutsit immikkut ittut atuupput Kalaallit Nunaata EU-mik isumaqatigiinniartarnerini. Tassani Nunanut allanut Ministereqarfiup EU-mik ilisimasaqarnera EU-mullu sunniuteqarnera assut pingaaruteqarput.
Uumasunut imarmiunut miluumasunut tunngatillugu aalisarnermi atuuttut assingi atuupput Kalaallit Nunaata nunanut allanut tunngasutigut sulinerani, eqqaanngikkaanni Kalaallit Nunaata naalagaaffiup aallartitaanut peqataasarnera naalagaaffiit assigiinngitsut ataatsimut suleqatigiiffianni ataatsimi. Pissutsit tamakku Kalaallit Nunaanni aamma nunani allani assut sammineqarmata suleqatigiissitap suliaq tamanna annermik misissuiffigaa. Inuussutissarsiornermut Pisortaqarfiup oqaatigaa nalunaarummi Annoraamik taaguusikkami uparuartukkat suli atuuttut. Tamanna saneqqullugu siulittaasoq Danmark-ip arfanniarneq pillugu ataatsimiititaata aallartittagaanut saaffiginnipoq erseqqissaqqullugu:
" Isumaqatigiissut maanna atuuttoq arfanniarneq pillugu ataatsimiititap suliaanik aalajangersaasoq, eqquissumik oqaatigalugu qanoq annertutigisumik periarfissaqartitsinersoq kalaallit aallartitaannik ilaqarnissamut, qanorlu kinguneqassagaluarnersoq nunanut arfanniarnermik soqutigisaqartunut isumaqatigiissutip allanngortiternissaa sulissutigalugu aallartinneqassappat."
Arfanniarneq pillugu ataatsimiititami aallartitaasartoq allakkamini Apriilip 19-anni ullulikkani nalunaarpoq ukiut arlallit matuma siornatigut nunat naalisarlugu IWC-mik taaguutillit akornanni oqaloqatigiissutigineqarsimasoq isumaqatigiissutip tunngaviusup iluani akuerineqarsinnaanersoq ilaasortaanerup aamma iluaniinnersut nalagaaffiit ilaannaat - soorlu Kalaallit Nunaat - imalunniit nunat kattullutik suleqatigiit - soorlu EU-, oqaloqatigiinnerullu inerneraa naalaagaaffiit ataasiakkaat kisimik ilaasortaasinnaasut.
Isumaqatigiissut (art. III) naapertorlugu ilaasortat ataatsimiinnermut aallartitarisarpaat "duly authorized representative". Danmark eqqaagaanni tamatigut aallartitaasarpoq ministereqarfimmi pineqartumi atorfilik - qanga Kalallit Nunaannut ministereqarfimmiit - maanna nunanut allanut ministereqarfimmiit. Aallartitaq ataatsimiinnerni ilaqarsinnaavoq immikkut ilisimasalimmik ataatsimik arlalinnilluunniit, oqaatigineqarporlu Kalaallit Nunaanniit aallartitat amerlanertigut qallunaat, savalimmiormiut kalaallillu aallartitaasa tamarmiusut affaat sinnerlugit aallartititaasartut.
Aamma akissummi pingaartillugu oqaatigineqarpoq arfanniarnermut isumaqatigiissutip tunngaviusup allanngortinnissaanut pisariaqartoq nunat aallartitaannik ataatsimiigiartitsinissaq siunertaq taanna anguniarlugu. Arfanniarneq pillugu ataatsimiititamut aallartitaasartoq isumaqarpoq taamaaliornerup nassatarissagai apeqquterpassuit, apeqqutit ullumi saqqummiunnagit uninngatitat, kisiannili tamarmik akerliussagaluartut siunertamut maanna atuuttumut: "arfanniarnikkut inuussutissarsiorneq peqqissaartumik allanngoriartortinneqassasoq."
Arfanniarneq pillugu ataatsimiititami qallunaat aallartittagaat naggataatigut nalunaarpoq ukiuni kingullerni qulini IWC-mi akerleriinnerit sakkukilliallassimasut. Tamatuma siorna nunat arfanniarnermut akerliusut nunallu arfanniartitsisartut imminnut akerleriittut maanna ilaasortat sisamanngorlutik immikkuutaarput, qangali akerliusut illua`tungaani arfanniartitsisullu illua`tungaani, ilaannikkulli nunat ilaat sinerissap qanittuani arfanniarnissamut akuersisarlutik tamanna arfernik nungusaanermik kinguneqassanngippat, kiisalu nunat "aaqqissuussinermik" IWC-p atuuffigisinnaasaanik kissaateqartut.
Aammattaaq kalaaleq isumaqatigiinniarnerni ukiorpassuarni ilaasarsimasoq isumaqarpoq aaqqissuussineq maanna atuuttoq Kalaallit Nunaannut iluaqutaasoq, tassa maanna pissutsit tunngavigalugit Danmarkimiit aallartitat tamarmik kalaallit arfanniarnerat tapersertarmassuk.
Inuussutissarsiornermut Pisortaqarfiup suleqatigiissitap oqaaseqaateqarnissamik qinnuteqarluni allagaanut akissummini innersuutigaa siunnersuut siornatigulli saqqummiussaq nalunaarut Annoraamik taaguutilik pilersinneqarmat, ilanngunneqarsinnaasimananili pissutigalugu suliamut tassunga pisinnaatitaanerup allanngornera. Oqaatigineqassaaq oqaaseqaatit taakku taamani ataatsimut saqqummiunneqartut Inuussutissarsiornermut Pisortaqarfimmiit aamma Avatangiisinut Pinngortitamullu Pisortaqarfimmiit, pineqaraangat Washington-imi isumaqatigiissut uumasut naasullu nungutinneqarnissaminnut navianartorsiortitat pillugit. (CITES)
Pisortaqarfiup immikkut ittumik nalorninartoorfittut pingaartillugu uparuagai CITES-imut aamma IWC-mut tunngapput. CITES pineqaraangat Pisortaqarfiup isumaa naapertorlugu ingammik erseqqittarpoq Danmark EU-mut ilaasortatut iliortoq. Kalaallit tungaanniit ukiuni arlalinni ooqattaarneqarsimavoq Danmark-ip naalagaaffiata pisinnaatitaanerata oqaloqatigiissutiginissaa aallartinniarlugu ataatsimiinnissaq sioqqulluarlugu, aalajangersumilli periusiusimavoq Danmarkimi pisortat EU-kommissionimiit oqaaseqaatit utaqqisarlugit aatsaallu tamatuma kingorna Danmark-imiit pisinnaatitaaneq suliarineqartarluni. Tamatuma kinguneraa akuttunngitsumik sulisariaqartarmat annikitsuinnarmik piffissaqartitaalluni. Tamatuma naammaginartumik piareersaanissaq aamma Kalaallit Nunaanni politikikkut isummernissaq ajornakusoortittarpai. Aamma piffissaqartitsinermut killiliinerit ajornarsisittarpaat ilioriaasissaq Maastricht-imi isumaqatigiissummut nalunaarutip 25-p periarfissitaa tassaasoq Danmark EU-mut ilaasortaasutut allaasumik isummersinnaasoq kalaallit soqutigisaat pissutigalugit.
CITES-imi ilaasortat ataatsimiinneranni isumaqatigiinniarnernik ingerlatsinertaa pineqaraangat Pisortaqarfiup aamma oqaatigaa kalaallit naalagaaffiup aallartitaanut ilaasut malugigaat ilaluarineqarlutik suliassat EU-mut ataqatigiissaarneqaraangata, naak aammattaaq Kalaallit Nunaannut pingaaruteqartut ullormut oqaluuserisassamiikkaluartut. Tamatumani Pisortaqarfiup periusissaq erseqqissoq amigaataanerarpaa.
Siunissaq eqqarsaatigalugu Pisortaqarfik isumaqarpoq Savalimmiut aamma Kalaallit Nunaat CITES-imi ilaasortaanissaat anguniartariaqartoq nunat taakku NAFO-mi, NEAFC-mi aamma NASCO-mi ilaasortaanerisa assigisaannik, tassa imaappoq "Danmark Savalimmiut Kalaallillu Nunaat sinnerlugit". Tamatuma kingunerissavaa Danmark taamaaliornikkut EU-p oqartussaaneranut tamakkiisumik ilanngutissagaluartoq, massali Savalimmiut aamma Kalaallit Nunaat periarfissinneqassasut Atlantikup Avannaani naalagaaffiup ilaattut namminneerlutik iliuuseqarnissaminnut.
Taamatut periarfissaliineq ajornarpat Pisortaqarfiup oqaatigaa Kalaallit Nunaat aallartitani tamakkiisumik pisinnaassusilertariaqartoq, tassunga ilanngullugu EU-mi ataatsimoortumik periuseqarnissamut piareersaanermi, taamatullu aamma naleqqutissasoq Kalaallit Nunaat tamarmiulluni ataatsimiinnermi periarfissaqartitaassappat naalagaaffiup isummerneranik saqqummiisussatut, ataatsimiinnermi eqqartorneqaraangata uumasut Namminersornerullutik Oqartussat Kalaallit Nunaanni oqartussaaffigisaat.
IWC pineqaraangat Pisortaqarfiup periuseq suliassami maanna atuuttoq issuarpaa, tassa naalagaaffiup aallartitaani isumaqatigiilluni ataatsimut inissinnissaq anguniarneqartartoq, immaqa politikimik sammisaqartut ilagalugit, taakkunannga isumaqatigiinngissutaasinnaasut inaarsarlugit aaqqitsillugit. Piumasat ataasiakkaat pineqartillugit Pisortaqarfiup salliutillugu oqaatigaa - aamma takukkit 1.1.-mi isummersuutit - taaguut "Danmark" allanngorteqqunaraluartoq esseqqinnerulersillugu tassani naalagaaffimmi oqartussat eqqarsaatigineqartut. Aammattaaq takorusunnaraluarnerarpaa Kalaallit Nunaat nammineerluni periarfissaqartitaassasoq apeqqutit aqqutaani takkuttut Kalaallit Nunaannuinnaq tunngasut akissuteqarfiginissaannut.
Arferit minnerit puisillu pineqartillugit pissutsit allaapput, soorlumi aamma tamanna takuneqarsinnaasoq nalunaarummi Annoraamik taaguusikkami, tassa suliassani taamaattuni Kalaallit Nunaat oqartussaatitaammat oqaaseqarfissarpiani, kisiannili ajornartorsiutit taasaaginnanngillat suliffeqarfinni uumasulerinermik, piniakkat qanoq amerlatiginerannik piniarnermillu sammisaqartuni suliat.
4.1.2 Suleqatigiissitap sammisai siunnersuutaalu
Suleqatigiissitap salliutillugu malugaa naalakkersuisoqarfimmit tassannga imaannaq oqaaseqartoqanngitsoq isumaqalersitsisumik pissutsit Kalaallit Nunaata suliassani taakkunani isumaqatigiissuteqarniartarnerani ilusimikkut allangortiteriffiginissaannut pissutissaqartoq immaqali uani kisimi suliassani EU-p oqartussaaffigisaanut attuumassuteqartuni.
Politikimik sammisaqartut tungaannit nalinginnaasunik ukiut ingerlaneranni arfanniarnermut aammalu immikkut IWC-mut tunngasunik saqqummiussisartut tunngavigalugit suleqatigiissitap itinerusumik oqaloqatigiissutigaa suleqatigiissitap saaffiginnissutaa tunngavigalugu nunanut allanut ministereqarfimmiit oqaaseqaatit.
Suleqatigiissitaq isumaqarpoq maanna piffissanngortoq Kalaallit Nunaata siunissaq ungasinnerusoq takorloorlugu pilersaaruteqarnissaanut inuup Kalaallit Nunaanneersup arfanniarnermut ataatsimiititamut Kunngeqarfik Danmark sinnerlugu aallartitatut atorfinitsinnissaa anguniassallugu. Suleqatigiissitap una aalajangersumik inassutigiumavaa Kalallit Nunaata Danmark-imi naalakkersuisut isumaqatigiissuteqarfigissagai nunanut allanut ministereqarfimmi maanna arfanniarnermut ataatsimiititamut aallartitaasartumut ikiortissamik atorfinitsitsisoqassasoq, taammatut iliornikkut atorfinitsitaq naammattumik piffissaqartillugu suliap IWC-mullu tunngasut ilikkarnissaannut. Suleqatigiissitap inassutigaa siunissami Danmark-ip aallartitaa ulluinnarni Kalaallit Nunaanni suliffeqassasoq. Siunnersuut piviusunngortinneqassaaq soorunami Savalimmiut suliassami soqutigisaat ataqqillugit, Suleqatigiilli siunnersuumminnut tunngavigaat naalagaaffimmi Kalaallit Nunaata kiserluinnarmi arfanniartuunera IWC-p oqartussaaffiata iluani.
Ajornartorsiutit siuliani eqqartorneqartut aaqqinneqarsinnaagaluarput Kalaallit Nunaat Washington-imi isumaqatigiissummi (CITES) iliuuseqarsinnaappat nammineerluni isumaqatigiissuteqarsinnaasutut. Taamaaliornissaq ajornarpat periusissarlu una "Danmark Kalaallit Nunaat Savalimmiullu sinnerlugit" inatsisit pissutigalugit CITES-imut atatillugu atorsinnaanngippat Suleqatigiissitap inassutigissavaa naalagaaffiup iligisaani ataqatigiilluni ilisimatitseqatigiittarneq pitsaanerusunngortinniarneqassasoq CITES-imi ataatsimiinnerit piareersarneranni ingerlannerinilu. Tamanna, assersuutigalugu, pisinnaavoq isumaqatigiinniaqatigiinnik pilersitsinikkut, soorlumi tamanna atuuttoq IWC-mut piareersaanerni. Nunanut allanut ministereqarfik taamatut aamma siulittaasuusinnaagaluarpoq uumasut imarmiut miluumasut ullormut oqaluuserisassaatillugit.
Kiisalu suleqatigiissitap inassutigissavaa taamatut iliornissaq iluatsillugu Danmark-imi oqartussat saaffigineqassasut EU-mut ilaasortat ataatsimoorlutik ataqatigiissaarineranni peqataasinnaaneq qularnaallillugu; Suleqatigiinnummi oqaatigineqarpoq taamatut iliorneq nunat akornanni isumaqatigiinniarnerni allani ajorisassaanngitsumik atuuttoq, soorlu silap qanoq issusia naalagaaffiit akornanni isumaqatigiinniutigineqaraangat.
5.1 Kultureqarnermut, ilinniartitaanermut, ilisimatusarnermut ilageeqarnermullu Pisortaqarfik
5.1.1 Suleqatigiinnermi angusat
Nalunaarummi Annoraamik taaguusikkami suliaqarfimmut pineqartumut tunngatillugu oqaatigineqarpoq nunanut Kalaallit Nunaata eqqaaniittunut arlalitsigut isumaqatigiissuteqartoq, isumaqatigiissutillu taakku naalakkersuinermi ingerlatsinertut isikkoqartut atuullutillu Namminersornerulluni Oqartussaanermut inatsisini aalajangersakkat nunanik allanik suleqatigiinnermut tunngasut iluanni.
Pisortaqarfiup akissutaanit takuneqarsinnaavoq isumaqatigiissutit taaneqartut Pisortaqarfiup suliaqarfiini sisamani tamani atuuttut, tassa kulturimi, ilinniartitaanermi, ilisimatusarnermi ilageeqarnermilu. Aammattaaq Pisortaqarfiup Suleqatigiinnut akissutimini pingaartillugu nalunaarutigaa isumaqatigiissutigisat taakku assigiinngitsumik isikkoqartut apeqqutaalluni suliassat suut pillugit, suliffeqarfiillu arlaat sorleq isumaqatigiissuteqarnersoq. Isumaqatigiissutit assersuutigalugu imarisinnaavaat ilinniartunik aamma/imaluunniit ilinniartitsisunik paarlaassineq ilinniartitsinikkut aamma ilisimatusarnikkut suleqatigiinnermik isumaqatigiissutit, kultureqarnikkut aamma timersornikkut suleqatigiinnissamut isumaqatigiissutit il.il.. Annermik malugisariaqarpoq pisortaqarfik ukiuni kingulliunerusuni amerlasuunik attaveqalersimasoq isumaqatigiissuteqarsimallunilu Canadami Alaskamilu.
Timersornermut tunngatillugu Pisortaqarfiup nalunaarummi taaneqartumi immikkut uparuarpai Arctic Winter Games peqataaffigalugit suleqatigiinneq. Tamanna nunanik arlalinnik suleqateqarneq ukiukkut timersornermut tunngasoq Namminersornerullutik Oqartussanit isumaqatigiinniutigineqartarpoq timersoqatigiit peqatigiiffii suleqatigalugit. Tassalu oqaatigineqarsinnaavoq suleqatigiinneq tamanna inississimasoq naalakkersuisut inuinnaallu nunanik allanik suleqateqarnerisa akornanni.
Timersornikkut suleqatigiinneq immikkut ittumik soqutiginaateqarpoq nunat akornanni suleqatigiinneq pilersinneqartoq Namminersornerullutik Oqartussanit aallarnigaanngimmat pilersitaallunili politikimut tunngassuteqarani inuinnaallu akornanni. Allatut oqaatigalugu pissusinngoriartortut takutippaat inuiaqatigiinni kalaallini nikeriarneq qanillattorlugu inuiaqatigiit akornanni annertunerusumik attuumassuteqarneq, tamanna politikeritut aqutsisut tungaanniit aalajangersumik anguniagaqarluni pilersitaanani, ilisarnaataallunili inuiaat kalaallit inunnik allanik nalliuttorsiornerni timersornernilu peqataajumanerminnik kissaatigisaannik.
Aamma inuiaat kissaataat takkuttarput kalaallit timersortartut kalaallit erfalasuat ilisarnaatigalugu timersornerni peqataanissartik ilungersorlutik piumasarigaangassuk kissaatiginagu qallunaanut timersorianut ilaatitatut isigineqarnissaq.
Kalaallit Nunaanni Namminersornerullutik Oqartussat soorunami inuit taamaaliornerat tapersersortarpaat, soorlu assersuutigalugu Arctic Winter Games pileraangata tapiuteqartarlutik. Allatigut pingaartutigut Kalaallit Nunaanni timersortartut Kattuffiat salliulluni sulisarpoq, soorlu assersuutigalugit assammik arsartartut peqataaneri peqataaffigalugit Pan-American Games aamma nunarsuaq tamakkerlugu suleqatigiiffik Island Games.
UNESCO-mut tunngatillugu ullumi Kalaallit Nunaanni Namminersornerullutik Oqartussat Danmark-ip ataatsimiititaanut ilaapput. Nalunaarummi Annoraamik taaguutilimmi Pisortaqarfiup ersersippaa Kalaallit Nunaanni namminerisamik suliamut tassunga ataatsimiititaqarnissaq takorusunnaraluartoq.
Paasisat kingullerpaat naapertorlugit Pisortaqarfik piariingajalerpoq kissaatigisat aalajangersumik taasat UNESCO -Verdens Arv-imut tunngasut UNESCO-mut ingerlateqqitassat naalagaaffiup ataatsimiititaani suleqatinut saqqummiunnissaannut.
Ilageeqarnikkut nunat assigiinngitsut suleqatigiinnerannut tunngatillugu Pisortaqarfiup nalunaarutigaa nunat akornanni ilageeqarnikkut sulinermi annerusumik peqataanissaq piareersarneqartoq. Kalaallit Nunaanni biskoppi Suleqatigiinnut nalunaarpoq ilimagalugu suliassamut tassunga akisussaaneq Pisortaqarfimmiit biskoppip atorfeqarfianut nuunneqassasoq, taavalu ingerlatseqqinnissami pisariaqartut nammineq isumagiumallugit. Aammalu oqaatigineqarpoq Ilagiit Evangeliske-Lutherske Kirke Nunavuniittut atassuteqarfigineqareersut.
5.1.2 Suleqatigiissitap sammisai siunnersuutaalu
Suleqatigiissitap suliassiissut tunngavigalugu suliassamut tassunga tunngatillugit nalunaarutigineqartut oqaluuserai. Suleqatigiissitap malugaa Pisortaqarfiup oqaaseqaataani uparuagaqanngitsoq pissutsinik periutsini suliani taakkunani Kalaallit Nunaata avammut suleqateqarneranut atuuttuni allannguuteqartitsinissamik pisariaqartitsinernik tikkuaasunik.
Suleqatigiissitap iluatinnaateqartutut isigaa Kalaallit Nunaata nunat allat peqatigalugit timersornikkut isigineqarnera ukiuni kingullerpaani erseqqinnerulermat tamannalu aammattaaq pimmat timersornermut peqatigiiffiit namminneq sulinerata kinguneratut.
6.1 Peqqinnissamut Pisortaqarfik
6.1.1 Suleqatigiinnermi angusat
Pisortaqarfiup suliarisaani nunanik allanik suleqateqarneq nalunaarummi Annoraamik taaguusikkami imikkut eqqartorneqanngilaq. Tamatumunnga tunngaviuvoq suleqatigiittarnerit arlalissuartigut pisarmata nunat avannarliit imaluunniit nunat issittumiittut suleqatigiinnerisa iluanni, ilaatigullu naalakkersuinikkut isumaqatigiissutit aqqutigalugit.
Pisortaqarfiup akissummini annermik pingaartippaa ilisimatusarnermut tunngasunik nunanik allanik suleqateqarneq. Tassuuna pineqarpoq suleqatigiinneq nunat avannarliit, Europa aamma nunat nunarsuup avannarpiaani inissisimasut suleqatigalugit. Suliffeqarfiit arlallit nalunaarummi eqqartorneqartut pillugit akissut imatut paasisariaqarunarpoq suleqatigiinneq tamanna pisartoq kulturimut, illinniartitaanermut, ilisimatusarnermut aamma ilageeqarnermut Pisortaqarfik suleqatigalugu. Tassunga tapiullugu eqqartorneqarput suleqatigiinnerit arlallit katsorsaanermut atasut, soorlu assersuutigalugu WHO-p ataani suliassatut pilersaarutit arlallit.
Kalaallit Nunaata WHO-mi inissisimanerata qanoq pingaaruteqartiginera apeqqutigineqarmat Pisortaqarfik isumaqarnerarpoq
"Qularutissaanngilaq suleqatigiinnerit qulaani taaneqartut annermik sunniuteqassagaluartut Kalaallit Nunaat peqataagaluarpat nunatut inissinneqarluni, tamatuma ataani piuminarnerusumik aningaasaateqarfinnut siunnersuisunillu ikiorteqarnissamut pissarsiniarsinnaalluni. Akerlianik nunatut inissitaaneq nassataqarpoq annertuumik pisussaanermik, tamatumalu sulisussanik aningaasanillu pissaqartitsinissaq pisariaqalersippaa."
Pisortaqarfiup ilanngullugu oqaatigaa ullumi sulisussat aningaasallu taamatut peqataanissamut pisariaqartut pigineqanngitsut.
6.1.2 Suleqatigiissitap sammisai siunnersuutaalu
Pisortaqarfiup isumai suleqatigiissitap malugaa, ilutigaluguli oqaatigisariaqarlugu Pisortaqarfik allakkamini assersuutinik tigussaasunik ilanngussaqanngitsoq imaluunniit allatut iliorluni uppernarsaanngitsoq "nunatut inissitaanermi" iluaqutissat ilaat pissutsit atuuttut iluanni anguneqarsinnaanngitsut. Tamatuma saniatigut Pisortaqarfiup atortussaqarneq eqqartorpaa annertuumik pingaaruteqarnerarlugu, tamatumalu soorunami nassataraa oqartariaqarmat Pisortaqarfik periarfissaqarsimanngitsoq atortussat kissaatigisat atorlugit maannakkut angusanut naleqqiullugu annermik angusaqarnissamut misiliisinnaanerminut.
Suleqatigiissitap Pisortaqarfiup ilanngussaa oqaluuseraa, tassungalu tunngatillugu oqaatigineqassaaq Pisortaqarfiup atortussaqarniarnermi pissutsit sakkortunerusumik avammut sammisumik sulinerup piviusunngortinnissaanut pingaaruteqarluinnartut pillugit oqaaseqaatai paasineqartut.
WHO-p allaffeqarnissaanut tunngatillugu suleqatigiissitap aamma taamatut paasivaa Pisortaqarfiup suliassaq taanna persariniaraa.
6.2 Avatangiisinut pinngortitanullu Pisortaqarfik
6.2.1 Suleqatigiinnermi angusat
Nalunaarummi Annoraamik taaguusikkami oqaatigineqarpoq Kalaallit Nunaat avatangiisit tungaasigut nunat avatangiisinut sammisumik suleqatigiinnerannut qanoq peqataasoq, tamanna atassuteqaraangat naalagaaffiit akunnerminni isumaqatigiissutaannut naalagaaffiup Danmarkip akueralugit ilaaffigisaanut; kisiannili naalagaaffiit akunnerminni isumaqatigiissuterpassui assigiinngitsut pineqartut taagorlugit eqqartorneqanngillat. Suleqatigiissitap siullermik ataatsimeeqatigiinnerani pingaartillugu oqaatigineqarpoq nalunaarummi naammaginartumik erseqqissarneqarsimanngitsut assersuutissat, taakkunani politikerinik ilaasortaqarluni naalagaaffiit akunnerminni isumaqatigiinniarnerini Danmark-ip aallartitai Kalaallit Nunaanni naalakkersuisuni ilaasortamit siulersorneqartut. Taamatut pisoqarpoq nunat avannarlerpaat avatangiisinut ministeriisa ataatsimiinnerini marlunni nunani avannarlerpaani avatangiisinut qanoq pilersaaruteqarnissap iluani.
Nalunaarummi aamma takuneqarsinnaavoq suliat avatangiisinut pinngortitamillu illersuinissamut tunngasut assut assigiinngitsumik suliarineqartut, tassa suliat pinngortitap illersorneqarnissaanut tunngasut akuttunngitsumik naalagaaffiup ilaani assigiinngitsuni assigiinngitsumik isumaqarnermik pilersitsisarmata, taamatullu aamma, soorlu siusinnerusukkut oqaatigineqareersoq, ajornartorsiutaasinnaalluni suliassani assigiingitsuni EU-p oqartussaanera Danmark-ip malissallugu pisussaaffigisaa pineqaraangat.
Avatangiisinut Pinngortitanullu Pisortaqarfiup Suleqatigiinnut akissummini nalunaarut Annoraamik taaguutilik malersoqqinniarlugu tikkuarpai nalornisoorutaasinnaasut pingasut qinnutigalugu Namminersorneq pillugu Isumalioqatigiissitani sammineqassasut.
Tassani pineqarput taaguutip nunat inoqqaavisa atorneqarnera aamma nunanut allanut isumaqatigiiniarnernut atatillugu qanoq iliuusaasinnaasunik siumut aalajangersaaneq ataqatigiissaarinerlu.
6.2.2 Suleqatigiissitap sammisai isumaliutersuutaalu
Taaguut "nunat inoqqaavi" suleqatigiissitap sammivaa immikkut isumasiorlugu Suliat pillugit Allattukkani 2-mi. Tassannga taaneqarsinnaavoq isumaqatigiinniarnernik inerniliineq pingaarutilik, tassa Kalaallit Nunaata nunarsuarmi inuiaqatigiinnermi pissutsinit pinngitsaalisaasutut, allatut ajornartumik tamatumani politikini pissutsit suunerannit aalajangerneqartittariaqaraa. Taamatut erseqqippoq arferit IWC-mi aaqqissuussinikkut Kalaallit Nunaanni pisarineqarsinnaatitaasut qanoq amerlatiginissaat aalajangerneqartarmat patsisiliullugu inuinngooq kalaallit "nunap inoqqaarimmagit". Naalagaaffiit ataatsimeeqatigiiffiini allani peqataaneq pineqaraangat amerlanertigut aallaaviusarpoq Kalaallit Nunaanni naalakkersuisut peqataasarnerat inuiaqatigiit Kalaallit Nunaat sinnerlugu inuiaanerat tunngavigalugu sumik naggueqarnerat pinnagu.
Apeqqutit allat marluk, tassalu apeqqutit oqartussaaffiit akornanniittut aammalu kiap nunanut allanut politikimik ingerlatsisuunera pineqartillugit suleqatigiissitap aallarniutigalugu malugaa apeqqutit qaffatsinneqartut inatsisit inatsisillu tunngaviusut iluanni Namminersornerullutik Oqartussat nunanut allanut politikiata qanoq iliornikkut timitalerneqarsinnaaneranut atatillugu; kisianni apeqqut ullumikkut tassaajuarpoq aamma allaat killiligititat taasat allanngortinneqassagaluarpata.
Suleqatigiissitap pisinnaatitaanermik aalajangersaasarnermi aamma tamatumunnga tulliullugu pisinnaatitaanerup atorfilinnit timitalerneqarnerata politikikkut aqutsineq oqallisigaa.
Suleqatigiissitap naatsorsuutigaa Namminersornerulluni Oqartussani qullersat sumiluunniit inissitat qullersatut suliassartik suliarisussaagaat, tassaasoq suliassani aalajangersimasuni nunanut allanut sammisuni malittariniakkat pisinnaatitaanerillu suleqatinut suliassanngortitat ilusilersornissaat aalajangersartassallugit. Taaneqareersutut Namminersornerulluni Oqartussaaneq pilersinneqarmalli sulineq allanngoriartorpoq, suliffeqarfiit immikkoortut nutaat pilersinneqartarlutik, soorlu assersuutigalugu Nunanut allanut tunngasunut Allaffik, tamatumuunalu soorunami piumasaalerpoq pisortaqarfiit iluini imminut suleqatigiinnissap piorsaaffiginissaa.
Tassunga ilanngullugu suleqatigiissitap inassutiginiarpaa Namminersornerullutik Oqartussat siunissami namminersortutut naalakkersuisoqarnissaq pilersinniarlugu Danmark-imi pisortat isumaqatigiissuteqarfigissagaat inunnik sungiussisimasunik Kalaallit Nunaannut aallartitaqarnissamik suliassanik isumaginnittussanik pisortaqarfinnilu suleqatinik ilinniartitsisussanik suliassani ilaatigut nunanik allanik suleqatigiinnermut tunngasuni.
7.1 Ineqarnermut Attaveqarnermullu Pisortaqarfik
7.1.1 Suleqatigiinnermi angusat
Nalunaarutip Annoraamik taaguusikkap suliarineranut atatillugu Pisortaqarfiup oqaatigaa suliaqarfimminni nunanik allanik suleqateqarlutik timmisartortitsinermut nalunaarasuarnermullu tunngasutigut, tassunga ilanngullugu INTELSAT. Taasamut kingullermut tunngatillugu Pisortaqarfiup kingusinnerusukkut oqaatigaa anguniarneqartoq Danmark-ip nunat akornanni qaammataasat aqqutigalugit ataqatigiinnermut suleqatigiinnut ilaasortatut sunniuteqartutullu atajuartumik isumannaassagaa Kalaallit Nunaanni qaammataasat aqqutigalugit ataqatigiinnerup tunngavissaqarnissaa. Ulluinnarni ingerlatsinermut atatillugu 1994-imi niueqatigiinnermik isumaqatigiinniuteqartoqarpoq Tele Greenland-ip aamma INTELSAT-imi qaammataasanik piginnittut akornanni. Pisortaqarfiup ilimagaa tamatuma kingunerissagaa qallunaat Kalaallit Nunaannut sammisumik soqutiginninnerat annikilliartussasoq.
Danmark-imi pisortat silasiornikkut Kalaallit Nunaata isumagineqarnerani suleqatiginerannut atatillugu suleqatigiissitap tiguaa Tele Greenland-ip NUNASILA sinnerlugu nassuiaammut tapiliussaa. Nassuiaammi naalisarlugu eqqartorneqarput ataatsimoortumik nalunaarummi Kalaallit Nunaanni Namminersornerullutik Oqartussat Angallannermullu ministereqarfiup suliassaminut ilanngullugu Danmark-imi Silasiorfeqarfiup, DMI-p suliaanut akisussaatitaasup suleqatigiillutik allagaanni inernerit. Nalunaarutip Kalaallit Nunaannut tunngatillugu kinguneraa NUNASILA-mik suleqatigiinnerup pilersinneqarnera, tassani siunertaalluni silasiornikkut paasisat DMI-mut tuniniartarnissaat. Silasiornerit tamakku 1925 aallarnerfigalugu Kalaallit Nunaanni nalunaarasuartaateqarfiit suliaraat, kisianni aamma ullumi timmisartut mittarfiini aamma silasiorfinni inuttaqanngitsuni Asiaq-mit inissitani pisarput. Tamanna ilutigalugu nalunaarummi aamma erseqqissarneqarpoq silamik nalunaarutit suut DMI-p inuiaqatigiinnut kalaallinut pilersuutigisussaagai.
Nalunaarummi aamma kalaallit tungaannit apeqqutinngortinneqarpoq Namminersornerullutik Oqartussat DMI-mut naalagaaffeqatigiinnerup iluani tamarmi kiffartuussisup sunniuteqarnissaat. Tamanna taamanikkut akuersaarneqanngilaq, isumaqatigiissutigineqarporli saqqumiunneqassasoq Angallannermut ministereqarfiup DMI-p sulineranut inatsisinik tunngavissanik immikkoortunik piareersaanissamik pilersaarummut ilanngullugu. Ullumi pissutsit imaapput DMI-p sulinermigut inatsisitigut tunngavigisaa naalaagaaffiup ukiumoortumik aningaasanut inatsisaanut ilaalluni. Paasisat naapertorlugit DMI-p immikkoortumik inatsiseqalernissaanut suliassaq ilalernartinneqanngilaq, paasisallu naapertorlugit Kalaallit Nunaanni Namminersornerullutik Oqartussat inatsisissamik piareersaanermi suleqatigiumallugit ilaserineqanngillat.
TELE-Greenlandip allagaani oqaatigineqarpoq
"Kalaallit tungaannit isigalugu DMI-p naalagaaffiup iluani sulinera aaqissuussiffigalugu inatsisiliornissaq pissusissamisuussaaq, taamaliornikkut periarfissaqalissammat Kalaallit Nunaat suliffeqarfiup siulersorneqarnerani pisortanut ilaasortaqartilissallugu, taamatut ersersillugu Kalaallit Nunaata nunarsuarmi inissisimanermigut DMI-p sulineranut pingaaruteqarnera. Manna tikillugu pisimasut isumaqarnarsisippaat kalaallit tungaanniit utaqqiinnarani periuseqarnissaq pisariaqartoq anguniagaq taanna angusinnaajumallugu."
Suleqatigiissitaq Kangilinnguanut tikeraarluni ilaatigut oqaluttuunneqarpoq imaani isumannaallisaanermi angusanik.
(Paasissutissaq: Avus. Nalunaarut nr. 3.)
Tassani oqaatigineqarpoq GLK-p tungaaniit umiarsuit nunanit allaneersut - taakkunani annermik umiarsuit takornarianik angallassisut - Kalaallit Nunaata imartaani angalatillutik kalerriisusaannginnerat isumanerluutaasoq, isumaqartoqarmat tamatuma annaassiniarsinnaanerit piuminaallisissinnaagai. Saniatigut GLK-p tungaaniit uparuarneqarpoq ilisimasortaqarnissaq pinngitsaaliissutaanngitsoq tamannalu immikkut ittumik navianartorsiortitsisoq Kalaallit Nunaata imartaata ilarpassui assiliorneqarsimanngimmata. Ilisimasortaqarnissap qanoq iliorluni pinngitsaaliissutigineqarsinnaaneranut assersuusiullugu eqqaaneqarput Norge-p imartaani sømilit pingasut timaanni angallannermut aalajangersakkat.
Suleqatigiissitap Pisortaqarfik apeqquteqarfigalugu paasivaa pinngitsoorani ilisimasortaqarnissaq Danmark-imi pisortanut saqqummiunneqarsimasoq taakkua suliassarimmassuk.
7.1.2 Suleqatigiissitap eqqartugai siunnersuutaalu
Suleqatigiissitap iluarusuutigalugu malugaa qaammataasat atorlugit attaveqaqatigiinnerup inerikkiartornerata oqaatigineqartut naapertorlugit nassatarissammagu kalaallit namminneerlutik Kalaallit Nunaanni, Kalaallit Nunaannut aamma Kalaallit Nunaanniit atassuteqarnerup kalaallinit aqunneqarnerulernissaa.
Kalaallit Nunaanni silamut tunngasunik paasisanik allanillu katersinermut tunngasut 1994-imi nalunaarusiami pineqartut anguniarneqarnissaannut atatillugu suleqatigiissitap ullumi pissusiusut oqaluuserai, paasivaalu DMI-p suliaasa Folketing-imi inatsisiliaq tunngavigalugu aaqqissuussivigineqarnissaannik isumaliutigineqartut suli saqqummiunneqanngitsut. Tassunga tunngatillugu suleqatigiissitap oqaatigaa inassutiginiarlugu Namminersornerullutik Oqartussat piumasarissagaat DMI-p suliai inatsisitigut aaqqissuussiffigineqassasut, aammalu Kalaallit Nunaat DMI-p qullersaqarfiani sinniiseqalissasoq DMI-ip Danmark-ip naalagaafiata iluani suliai tamaasa qimerloorlugit Kalaallit Nunaata pingaaruteqarneranut naleqquttumik.
Suleqatigiissitap aamma eqqartorpaa pinngitsoorani ilisimasortaqarnissaq qulaani taaneqartoq isumaqarlutillu sømilit pingasut timaanni ilisimasortaqarnissaq naalagaaffiit akornanni immakkut angallannermi piumasarissallugu eqqumiigisassaanngitsoq. Suleqatigiissitap immikkut pingaartippaa umiarsuit takornarianik angallassisut arlaat umiiassagaluarpat taamatut pisoqarnera siumut takorloorneq ajornartumik kinguneqassagaluartoq - inuit tamaana eqqorneqartut kisiisa pinnagit, aammali takornariartitsisarnerup inuussutissarsiuutaaneranut Kalaallit Nunaanni ineriartortumut tunngatillugu. Taamatut ilisimasortaqartarnerup ulluinnarni pissutsinut tutsillugu pilersinnissaanut suleqatigiissitaq isumaqarpoq tamanna GLK-mit naammassineqarsinnaasoq tassani ulloq unnuarlu sulisoqarmat aammalu ataqatigiinniarnissamut atortussanik peqareermat.
(Paasissutissaq: Ilisimasortat sinerissami illoqarfinni tamatummunga piukkunnartuni najugaqarnissaat pisussatut naatsorsuutigineqarpoq. GLK-p pilersaarusiorluni sulinissamut qinigaaneranut pissutaavoq tamatuma akikinnerpaajunissaa ilimagineqarmat. Kisiaanili suliassap suliffimmut namminersortumut tunniunneqarnissaanut akornutissaqanngilaq.)
Ilisimasortaqarnissamik pilersitsivinnissaq aallaqqaammut ajornakusuussagaluarpat, soorlu inunnik tassunga piukkutanik amigaateqarneq pissutigalugu, suleqatigiissitap uparuassavaa pilersitsiartuaarnissaq aallaqqaammut pisinnaasoq qanga ilisimasortaasarsimasut atorneqarnerat nangillugu, tamannami suleqatigiissitap paasisai naapertorlugit umiarsuit ilaanni atorneqareermat.
Suleqatigiissitap inassutigaa Namminersornerullutik Oqartussat naalagaaffimmi pisortanut piumasarissagaat Kalaallit Nunaata aalisarnermut killeqarfiata timaani umiarsuit sumiinnerminnik pinngitsooratik nalunaar-titaasalissasut aammalu angallatit nunanit allaneersut qanoq angitiginerat apeqqutaalluni pinngitsooratik ilisimasortaqartassasut sømilit pingasut timaanni.
(Paasissutissaq: Kalaallit Nunaanni inuussutissarsiornikkut killeqarfik suli pilersinneqanngilaq, kisiannili aalisarnermut killeqarfiup pineqartoq assinganik anguaa, tassa imaq 200 sømilit timaanniittoq.)
8.1 Isumaginninnermut Suliffeqarnermullu Pisortaqarfik
8.1.1 Suleqatigiinnermi angusat
Pisortaqarfiup suliassai Nalunaarummi Annoraamik taaguusikkami nammineersumik immikkut qulequtaqartitaanngillat, kisiannili Pisortaqarfiup ILO-mut tunngasutigut suliassai FN-imi suliat allaatigineqarnerata iluaniipput. Pisortaqarfiup apersuinermut akissummini ullulikkami Juulip 13-anni nunanik allanik suleqateqarnini pingasoqiusanngorlugu immikkoortiterpaa, tassa Danmark-imi pisortanik suleqateqarneq, Nunanik Avannarlernik suleqateqarneq suleqateqarnerlu ILO-mut tunngassutilik.
Danmark-imi pisortanik suleqateqarneq ilaatigut ilusilerneqarpoq Pisortaqarfiup Danmark-imilu isumaginninnermut ministereqarfiup attaveqaqatigiittussatut ataatsimiititaatigut aammalu ilaatigut Vestsjællands Amtsrådimik suleqatigiinnissamik isumaqatigiissutikkut.
Attaveqaqatigiinnut aappaatigut siunertaavoq sutigut tamatigut suleqatigiinnerup sakkortusarnissaa, kisianni aamma aappaatigut suliassaminni inatsisiliat imaasa piviusunngortinnissaannut suleqatigiissallutik naalagaaffimmi nunat immikkoortut peqatigiillutik sulinissaat pisariaqarpat. Vestsjællands Amtsråd-imik suleqatigiinnissamik isumaqatigiissutip napparsimasut Kalaallit Nunaanneersut amt-ip isumaginninnermut inissiaataaniittut pillugit imarai aalajangersakkat tassunga atasut passunneqarnissaannut, akiliutissanut il.il. tunngasut.
Nunanik Avannarlernik suleqatigiinnermi naalakkersuisoqarfik Isumaginninnermut Peqqinnissamullu Ministerråd-imut aamma Assigiimmik pineqarnissamut Ministerråd-imut peqataasarpoq.
Tamakkua saniatigut naalakkersuisoqarfik FN-imi meeqqat pisinnaatitaanerannut tunngatillugu isumaqatigiissummut nalunaaruteqartartussaavoq.
Suliffeqarnermut atatillugu suliaavoq ILO-mi isumaqatigiissutinut arfineq marlunnut nalunaaruteqarnissaq, Nunanik Avannarlernik suleqatigiinnerup saniatigut. Tassunga ilanngullugu Pisortaqarfiup oqaatigaa soorlu assersuutigalugu aatsitassanik piiaanermut isumaqatigiissut Kalaallit Nunaannut atorfissaqartinneqalersinnaasoq. Isumaqatigiissut taanna atuuttussatut suli Danmark-imit akuerineqanngilaq.
Naggasiullugu Pisortaqarfik nalunaarpoq qanittukkut Søværnets Operative Kommando suleqatigilerlugu Kalaallit Nunaata imartaani nakkutilliinermut atatillugu kalaallit inuusuttut suliffissaqarnissaat ilinniartitaanissaallu anguniarlugit. Aamma Canada atassuteqarfigineqalerpoq aatsitassanik piiaalluni suliffeqarnermut tunngasutigut. Takorluugaq tassa Nunat Avannarlerpaat akornanni paasisanik ilisimatitseqatigiittarnissaq tamaani pissutsit arlalippassuartigut assigiimmata. Pisortaqarfiup isumaliutigaa suliaq tamanna ILO-mi aalajangersumik suliassanngortinniarlugu.
8.1.2 Suleqatigiissitap eqqartugai siunnersuutaalu
Suleqatigiissitap takuaa Pisortaqarfik suliami iluanni Danmark-imi pisortanik arlalissuartigut suleqateqartoq. Suleqatigiissitap takuaa naalaagaaffiit akornannut sammisumik suliaq aallarteriigaq, oqaatigiumavaalu maannakkut akornutissaqarunanngitsoq suliap tamatuma annertunerusumik ingerlateqqinnissaanut.
Nalunaarummi Annoraamik taaguusikkami Folketingimi sulineq attorneqanngilaq, kisiannili suleqatigiissitaq isumaqarpoq tamanna ilannguttariaqartoq Kalaallit Nunaata ersittumik inissisimalernissaa saqqummiunneqaraangat suliassani nunanut allanut sillimaniarnermullu sammisuni. Tamanna pissutigalugu suleqatigiissitap kalaallit Folketingimi ilaasortat qinnuigai Nalunaarummi Annoraamik taaguusikkami pineqartut oqaaseqarfigeqqullugit, aammalumi isummaminnik saqqummiusseqqullugit suleqatigiissitap pisinnaatitaanerannut tunngatillugu. Ilaannaagallartumik isumaliutissiissutip Isumalioqatigiissitanut tunniunnerata nalaani kalaallit Folketingimi ilaasortat akissutaannik takkuttoqanngilaq.
9.1 Suleqatigiissitap eqqartugai siunnersuutaalu
Folketingimi sulinerup inissisimanera Danmark-ip naalagaaffiata nunanut allanut politikianut atasumik ataatsimut isigalugu suleqatigiissitaq isumaqarpoq Folketingimi oqaluttarfik tassaasariaqartoq saqqummiiffissaq pingaartoq erseqqissorlu Kalaallit Nunaanni isummat nunanut allanut sillimaniarnermullu tunngasut Kalaallillu Nunaannut pingaaruteqartut pineqaraangata. Kalaallit Folketingimi ilaasortat ilaasortaanertik tunngavigalugu pineqartumi kalaallit politikiannut ikiuussinnaapput uffali Kalaallit Nunaanni politikikkut oqartussat allat taamatut iliorsinnaanngitsut. Folketingip ataatsimiittarfissuani oqallinnerit saniatigut periarfissaqarput isummat saqqummiunnissaannut Folketingip ataatsimiititaliaani, ministerit apeqquteqarfigalugit assigisaannillu. Tassunga ilanngullugu kalaallit isumaannik saqqumiussisinnaanissaannut soorunami piumasarineqarpoq Folketingimi ilaasortat amerlanerit akuersaarlutik taasiumassasut, suliamilu tassani kalaallit Folketingimi ilaasortat immikkorluinnaq pingaaruteqarput.
Folketingimi ilaasortatut qallunaatut aamma ilaasortat kalaallit taamatut sinniisuupput partiimut inunnullu qinersisiminnut. Suleqatigiissitaq isumaqarpoq tamanna akornutissaanngitsoq siunissami annermik aaqqissugaasumik Folketingimi ilaasortat illua-tungeralugit naalakkersuisut Inatsisartullu suleqatigiinnissaata pilersinnissaanut, tamatuma iluani immikkut Inatsisartut nunanut allanut sillimaniarnermullu ataatsimiititaliaat suleqatigalugu. Kalaallit Nunaanni pisortat aningaasat sulisullu nunanut allanut sulinissamut atugassat iluaqutigalugit periarfissaqarput kalaallit Folketingimi ilaasortaat nunanut allanut tunngasunik sulineranni ikiuunnissaminnut.
Nalunaarummi Annoraamik taaguusikkamik akissumminni Inatsisartut erseqqissarpaat Inatsisartut Nunanut allanut Sillimaniarnermullu ataatsimiititaliaat inatsisitigut tunngaveqarnini naapertorlugu immikkut ittumik pisinnaatitaasoq naalakkersuisut siulittaasuannit isumasiorneqarnissaminut suliassaqarfigisami iluani. Tassunga atatillugu aamma uparuarneqassaaq Folketingimi ilaasortat marluk ataatsimiititamut atassuteqartitaasut ataatsimiinnerni peqataasinnaallutik.
Inatsisartut Nunanut allanut Silliamaniarnermullu ataatsimiititaliaata ukiuni kingullerpaani Folketingip nunanut allanut politikeqarnikkut ataatsimiititaliaannut atassuteqarneq sakkortusivaa. Nunat akornanni ataatsimiinnerni peqataaneq eqqaaneqaraangat taaneqartarput Nordisk Råd aamma Vestnordisk Råd.
Kalaallit Nordisk Råd-imi ilaasortat marluk tamarmik immikkut aamma ilaasortaapput Nordisk Råd-ip ataatsimiititaliaani. Akissummi pingaartillugu oqaatigineqarpoq ilaasortat kalaallit Nordisk Råd-imi peqataasut ilaasortanut allanut naligitinneqarlutik, oqaatigineqarporlu politikip tungaatigut sunniuteqarneq paasisimasat naapertorlugit annerusartoq ilaasortaq piffissami sivisujaami suleqataasimagaangat ataatsimiinnernilu atajuartumik peqataasarluni.
Vestnordisk Råd-imi peqataaneq tunngaveqarpoq Nunani Avannarlerni Killerni ataatsimut aalajangersakkanik kingullermik 1997-imi suliareqqitanik. Vestnordisk Råd pilersinneqarpoq Nunani Avannarlerni Killerni inatsisartut suliniuteqarnerat aqqutigalugu. Soorlu Nordisk Råd-imi aamma Vestnordisk Råd-imi ukiumoortumik ataatsimiinnerni nunagisani nalakkersuisunut inassuteqartarput.
Naggasiullugu taasariaqarput Inatsisartuni siulersuisut Folketingimilu siulersuisut ukiumoortumik ataatsimeeqatigiittarneri.
10.1 Suleqatigiissitap oqaloqatigiissutai siunnersuutaalu
Suleqatigiissitap Inatsisartut nassuiaataat tusaatissatut tiguaa, tamannali ilutigalugu paasillugu Inatsisartut nunanut allanut tunngasunik suliaasa tapersersoraat Namminersornerullutik Oqartussat kalaallit nunanut allanut politikeqarnerat siuarsarniarlugu sulinerat.
Suleqatigiissitap sulinerup ingerlateqqinnissaa siunertaralugu arlalinnik siunnersuuteqarniarpoq. Taakku naalisarlugit imatut saqqummiunneqarput:
11.1 Naalagaaffimmi pisortanut sammisut
Namminersornerullutik Oqartussat piumasarissagaat Namminersornerulluni Oqartussaanermut inatsisit maanna atuuttut allannguuteqartinneqarnissaat suliassani nunanut allanut sammisuni periutsit maanna malinneqartut inatsisini ersersillugit aammalu suli allannguutissanik allanik pilersitsinissamut periarfissillugu. Suleqatigiissitap pingaartippaa inatsisitigut aalajangersarneqassasoq naalagaaffimmi pisortat pisussaasut Kalaallit Nunaat isumaqatigiinniarfigissallugu suliat nunanut allanut tunngasut kalaallillu tungaanniit pingaarluinnartutut isigineqartut aallarnernerat sioqqullugu.
Namminersornerullutik Oqartussat Danmark-imi naalakkersuisunut uparuassagaat oqaatsit "Naalagaaffik Danmark" atorneqarnerat naalagaaffiit akornanni pissutsinut tunngatillugu, siunertaralugu oqaatsit "Kunngeqarfik Danmark" aalajangersumik atorneqartassasut pisortat naalagaaffiit akornanni suleqatigiinnerni naalagaaffimmut ilagititaasut tamaasa sinnerlugit peqataagaangat. Suliassani tamani EU-Kommission-ip Danmark sinnerlugu oqartussaaffigisaani isumaqatigiissutillu atuuttut naapertorlugit taamaaliornissamut periarfissaqaraangat kalaallit namminneq sinniisaanik peqataasoqarnissaa pilersinniartariaqarpoq tamanna kalaallit tungaanniit kissaatigineqaraangat. Taamaaliornissaq ajornarpat uparuarneqassaaq peqataanissamut periarfissaq isikkulerlugu "Danmark Kalaallit Nunaat sinnerlugu..."
Namminersornerullutik Oqartussat siuliani oqaatigineqartut nangillugit Danmarkimi naalakkersuisut saaffigissagaat qanoq naalakkersuisut ataatsimiigiartitaat Kunngeqarfiup aallartitaanut ilaatinneqartassanersut, naalagaaffiit akunnerminni isumaqatigiinniartillugit Danmark pisussaappat EU-mioqatiminik ataqatigiissaarinissaminut.
Namminersornerullutik Oqartussat naalagaaffimmi pisortat isumaqatigiinniarfigalugit anguniassagaat Danmark-imi ministereqarfiit aaqqissuunneqassasut ministereqarfiit aamma ulluinnarni sulinermi suliassat suliassaqarfigisamik iluanniittut naalagaaffit akunnerminni suliaannut tunngasut, Kalaallillu Nunaannut pingaaruteqarsinnaasut paasillugit isumagisarlugit. Tamanna immikkut ittumik pingaaruteqarpoq EU-p malittarisassiaanut Danmark-imi inatsisitut atuutsitaalersussanut. Tassunga atavoq isuma una ministereqarfiit tikkuaassasut suleqatissamik Kalaallit Nunaannut tunngasut akisussaasumik naammaginartumik inissisimasumik. Suliassat ilaanni pisariaqarsinnaavoq, soorlu IWC-mi iliornertut, atajuartumik peqataasussanik pilersitsinissaq naalagaaffiit akunnerminni isumaqatigiinniarnerini pisinnaatitaanerup piareersarneranut peqataasussanik, tassanilu Kalaallit Nunaannut tunngasutigut akisussaasup ilaasortaanissaa pissusissamisoorpoq.
Suliassanut ataasiakkaanut tunngatillugu:
Aatsitassanut Ikummatissanullu inatsisini avatangiisinut tunngatillugu oqartussaassuseq Kalaallit Nunaanni pisortanut nuunneqassasoq.
Nalunaarummi suleqatigiit 1994-mi saqqummigaanni Kalaallit Nunaanni paasisanik silasiornermut tunngasunik imaqartumi oqaatigisat uteriisiutigisariaqartut piumasaralugulu DMI-p suliai Folketingip inatsisiliaatigut aalajangersaaffigineqassasut, tassungalu atatillugu Kalaallit Nunaat DMI-mi qullersani inissaqalissasoq Kalaallit Nunaata naalagaaffeqatigiinnerup iluani DMI-p suliaanut tamarmiusunut pingaaruteqarneranut naleqquttumik.
Namminersornerullutik Oqartussat piumasarissagaat umiarsuit nunanit allaneersut tamarmik pisussaatinneqassasut ullup unnuallu ingerlaneranni ataasiarlutik sumiinnerminnik pisortanut nalunaaruteqarnissaminnut, aammalu angallatit, qanoq atsiginerat apeqqutaatillugu, avammut sømilit pingasut timaanni ilisimasortaqarnissamut pisussaatinneqassasut.
Kalaallit Nunaata Danmark-imi pisortat isumaqatiginiassagai siunissaq ungasinnerusoq takorloorlugu periusissamik pilersaarusiussalluni inuup Kalaallit Nunaanneersup Kunngeqarfik Danmark sinnerlugu arfanniarnermut ataatsimiititaliami aallartitatut sulinissaanut.
Namminersornerullutik Oqartussat nalinginnaasumik Danmark isumaqatiissuteqarfigissagaat aalajangersaasumik qanoq iliorluni Danmark-ip suliassani assigiinngitsuni suleqatissanik sungiussisimasunik Namminersornerullutik Oqartussanut pissaqartitsinissaa suleqatissanut namminerisanut ilinniartitsisussanik.


text:
28.05.2015, klo 14:17•Kommentteja 0
Kaarevat ja suuret 4k-televisiot ovat näyttäviä, mutta niiden haittana on vielä Full HD -televisioita korkeampi sähkönkulutus.
LED-tekniikan myötä televisioiden sähkönkulutus on pudonnut jopa kiitettävään A++ energiatehokkuusluokkaan. Samalla markkinoilta ovat poistuneet energiarohmut B- ja C-luokan plasmatelevisiot ja loisteputkeen perustuvat vanhat LCD-televisiot.
Mutta 4k-televisioden myötä energiakulutus on nyt kääntynyt taas nousuun. Syynä on 4k-televisioiden neljä kertaa suurempi tarkkuus sekä niissä käytetyt suurikokoiset 55–100 tuuman paneelit.
Japanissa on jo koekäytössä televisioiden seuraava 8k-tarkkuudella varustettu sukupolvi. Niiden myötä sähkönkulutus uhkaa nousta hälyttävän korkeaksi. Energiatietoiselle kuluttajalle kehitys tietää entistä suurempaa valppautta ostopäätöksiä tehtäessä.
4k yleistyy vauhdilla
TV:t kehittyvät nopeasti, sillä vain vuodessa 4k-televisiot ovat puskeneet läpi malliston. Artikkelia varten katsastimme Verkkokauppa.com-sivuston televisiotarjonnan 40–100 tuuman kokoluokissa.
4k-paneelit hallitsevat ylivertaisesti yli 50 tuuman televisioita. Saatavissa on kolme tusinaa 55-tuumaista mallia, joista kaksi tusinaa on 4k-televisioita.
58–65 tuuman kokoluokassa on saatavissa kaksi tusinaa 4k-televisiota, kun Full HD -televisiota on vain puoli tusinaa.
Isompia 70–100 tuuman 4k-televisioita on tarjolla tusina. Full HD -mallisto rajoittuu enää kahteen 70 tuuman malliin.
Full HD -tekniikka hallitsee pienempiä 40–50 tuuman televisioita. Mallisto kattaa noin kahdeksan tusinaa televisiota, josta 4k:n osuus on vain neljännes.
Energiatekniikassa moitteita
Energiatietoinen kuluttaja panee heti merkille 4k-televisioiden korkeamman sähkönkulutuksen.
70–100 tuuman 4k-televisioissa keskikulutus on noin 300 wattia 177–368 watin vaihteluvälillä. Kulutus kohoaa vanhojen putki- ja plasmatelevisioiden luokkaan, eikä näitä televisioita voi suositella kuluttajille.
55–65 tuuman 4k-televiohankinnoissa vaaditaan valppautta, sillä 65 tuuman mallit kuluttavat keskimäärin 150 wattia 84–229 watin välillä ja 55-tuumaiset 110 wattia 82–210 watin välillä.
Verrokkina Full HD -televisiot kuluttavat selvästi vähemmän, 55 tuumaiset keskimäärin noin 80 wattia ja parhaimmillaan vain 61 wattia.
Pienemmissä televisoissa on selvästi panostettu energiatehokkuuteen. Parhaimmat 50 tuuman Full HD -televisiot kuluttavat sähköä 30–40 wattia noin 50 watin keskikulutuksella. 4k-mallistossa keskikulutus kohoaa noin 80 wattiin.
4k-televisioiden korkeampi sähkönkulutus panee miettimään hankintapäätöksen lykkäystä ensi vuoteen. Paneelitekniikka kehittyy nopeasti, joka parantaa sekä kuvanlaatua että vähentää sähkönkulutusta.
Kuluttajan kannattaa harkita tarkasti, tarvitaanko kotona oikeasti isoa 4k-televisioita? Eihän 4k-elokuvia ole juuri saatavilla, eivätkä televisiolähetykset näy vielä vuosiin 4k-tarkkuudella.
4k-televisioiden korkeampi hinta toimii myös tehokkaana esteenä turhille hankinnoille. Esimerkiksi 48 tuuman Full HD -television saa edullisimmin noin 350 eurolla, kun halvin 48 tuuman 4k-malli maksaa 600 euroa.
55–65 tuuman 4k-televisiot sijoittuvat keskimäärin noin 1000–4000 euron haarukkaan.
Mitä kuluttaja valitsee?
Verkkokauppa.comin mukaan kuluttaja on eniten kiinnostunut edullisista Full HD -televisioista. 40–55 tuuman kokoluokissa kärkeen ei kohonnut yhtään 4k-mallia vertailuajankohtana huhtikuun lopussa. 4k-televisiot nousevat suosituiksi vasta 58–65 tuuman kokoluokassa.
Vähävirtaisin 55 tuuman 4k-televisio Samsung UE55JU7005 kuluttaa sähköä 82 wattia (energiatehokkuusluokka A+). Virtasyöpöin 55-tuumainen 4k-malli Panasonic TX-55AX900E sijoittuu 210 watin kulutuksella C-luokkaan.
Full HD -mallisto tarjoaa energiateknisesti tehokkaimmat ratkaisut. Näitä ovat 55 tuuman Sony Full KDL-55W828, 61 W (A++), 50 tuuman Sony KDL-50W828, 51 W (A++), 47 tuuman Philips 47PFT5609, 36 W (A++) ja 42 tuuman Philips 42PFT5609, 31 W (A++).
Kuluttajan suosimissa pienemmissä Full HD -malleissa näkyi kiitettävästi A, A+ ja A++ energialuokituksia. Modernin suomalaiskodin tv:n energiakulutus näyttäisi olevan hyvin aisoissa, eikä rahaa satsata energiatehottomiin 4k-ratkaisuihin.
Joki kasvaa pienistä puroista
Tv:n ja muunkaan kodinelektroniikan sähkönkulutus ei ole suurta, mutta pienistä puroista koostuu nopeasti suuri joki. Siksi on tärkeät minimoida kaikkien kodin laitteiden sähkönkulutukset.
Tv:n sähkönkulutus riippuu ensisijaisesti kuvaruudun koosta ja tekniikasta. 4k-televisiot kuluttavat enemmän sähköä kuin vastaavan kokoiset Full HD -mallit.
Television käytössä kannattaa huomata, että sähkönkulutus riippuu kuvan kirkkaudesta. Jos televisiota katsellaan hämärässä, kannattaa vähentää kirkkautta. Monet televisiot sisältävät myös eko-tilan, joka säätää kirkkautta automaattisesti ympäristön valaistuksen mukaan.
Televisiot kuluttavat sähköä myös ollessaan pois päältä valmiustilassa. Valmiustilan kulutus on kuitenkin nykyään alle 0,5 wattia. Televisiota ei siis enää välttämättä kannata kytkeä kokonaan pois päältä.

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD