text:
HEWLETT PACKARD HP EliteBook 820 G3 i5-6200U 12,5in FHD [Y3B65EA#AK8] - 1682,80€ : Käytetyt kannettavat tietokoneet, varaosat ja huolto., Käytetyt kannettavat tietokoneet takuulla edullisesti, kannettavien varaosat ja huolto. Iso valikoima käytettyjä kannettavia. Myös pöytäkoneet
Etusivu >> HEWLETT PACKARD HP EliteBook 820 G3 i5-6200U 12,5in FHD
HEWLETT PACKARD HP EliteBook 820 G3 i5-6200U 12,5in FHD
Avaa suurempi kuva	Lisää koriin: 1682,80€	Malli: Y3B65EA#AK8
HP EliteBook 820 G3 i5-6200U 12,5in FHD AG UWVA 8GB(1x8GB) 256GB SSD UMA OPT.WWAN W10PRO64 W3/3/3
HP EliteBook 820 G3 - Core i5 6200U / 2.3 GHz - Win 10 Pro 64-bit - 8 Gt RAM - 256 Gt SSD - 12.5" IPS 1920 x 1080 ( Full HD ) - HD Graphics 520 - Wi-Fi, Bluetooth
0190780714416
Ultra Slim Design, Full HD erittäin leveä katselukulma (UWVA) eDP heijastamaton
Äänenvoimakkuus, läikkysuojattu, kosketuslevy liiketuella
Jopa 12.5 tuntia
HP Recovery Disc Creator, Skype, Microsoft Security Essentials, HP SoftPaq Download Manager, HP Recovery Manager, HP Support Assistant, Bing Toolbar, HP Connection Manager, HP ePrint, HP Hotkey Support, CyberLink PowerDVD BD Edition, Foxit PhantomPDF Express, HP Spare Key, HP Client Security, HP Systems Software Manager (ilmainen lataus), HP Secure Erase, HP Security Manager, HP BIOS Configuration Utility (ilmainen lataus), HP Drive Packs (ilmainen lataus), HP Client Catalog (ilmainen lataus), HP CIK for Microsoft SCCM (ilmainen lataus), HP Noise Reduction Software, HP Image Assistant (ilmainen lataus)
Paikka lukituslaitteelle (kaapelilukko myydään erikseen), HP DuraKeys, HP BIOS Protection, HP SureStart, HP Automatic Drive Lock, HP DriveLock, Hybrid Boot, Master Record Security, Measured Boot, Power On Authentication, Pre-boot Authentication
Icecat tuotetiedot HEWLETT PACKARD HP EliteBook 820 G3 i5-6200U 12,5in FHD Hinta: 1682,80€	HP EliteBook 820 G3. Tuotetyyppi: Ultrabook, Tuotteen väri: Hopea, Kotelo: Simpukka. Suorittimen taajuus: 2,3 GHz, Prosessorityyppi: Intel Core i5-6xxx, Prosessori: i5-6200U. Sisäinen muisti: 8 GB, Sisäinen muisti (tyyppi): DDR4-SDRAM, Muistin kellotaajuus: 2133 MHz. Kokonaismuisti: 256 GB, Tallennusmedia: SSD-levy, SSD-asema, kapasiteetti: 256 GB. Näytön halkaisija (tuuma): 31,8 cm (12.5"), Näytön erottelutarkkuus: 1920 x 1080 pikseliä, HD-tyyppi: Full HD	Tekniset tiedot
ProsessoriSuorittimen taajuus2,3 GHzProsessorityyppiIntel Core i5-6xxxProsessorii5-6200USuorittimen turbo boost-taajuus2,8 GHzYtimiä prosessorissa2Suorittimen säikeiden määrä4Suorittimen välimuisti3 MBProsessorin kantaSocket B2 (LGA 1356)Prosessorin välimuistityyppiSmart CacheProsessorin litografia14 nmProsessorin käyttötilat64-bittinenSteppingD1Prosessorin koodinimiSkylakeThermal Design Power (TDP)15 WProsessorisarjaIntel Core i5-6200 seriesPCI Express väylien maksimimäärä12PCI Express korttipaikan versio3.0PCI Express kokoonpanot1x4, 4x1Tjunction100 °CMuunneltava TDP-down -taajuus800 MHzConflict Free -prosessoriKylläProsessori tukee ECC:täEiMuistiSisäinen muisti8 GBSisäinen muisti (tyyppi)DDR4-SDRAMMuistin kellotaajuus2133 MHzMuistin sijoittelu1 x 8 GBMuistipaikat2x SO-DIMMMuistin enimmäismäärä16 GBOptinen asemaOptiset asematEiNäyttöNäytön halkaisija (tuuma)31,8 cm (12.5")Näytön erottelutarkkuus1920 x 1080 pikseliäKosketusnäyttöEiLED-taustavaloKylläHD-tyyppiFull HDKuvasuhde16:9ÄäniSisäänrakennettujen kaiuttimien määrä2Kaiuttimien valmistajaBang & OlufsenKiinteä mikrofoniKylläLiitettävyysUSB 3.0 (3.1 Gen 1) A-tyypin porttien määrä2USB 3.0 (3.1 Gen 1) C-tyypin porttien määrä1VGA (D-Sub)-portit1Näyttö porttien määrä1DVI-porttiEiEthernet LAN (RJ-45)-portit1Yhdistetty kuuloke/mikrofoni-porttiKylläTelakointiaseman liitäntäKylläDC in -pistokeKylläPaino ja mitatPaino1,26 kgTuotteen leveys311 mmTuotteen syvyys218,9 mmTuotteen korkeus18,9 mmVirranhallintaVirtalähteen virtahukka45 WNäppäimistöOsoitinlaiteKosketuslevyNumeronäppäimistöEiRoiskesuojattu näppäimistöKylläVerkkoBluetoothKyllä3GEi4GEiWi-FiKylläWi-Fi -standarditIEEE 802.11a, IEEE 802.11ac, IEEE 802.11b, IEEE 802.11g, IEEE 802.11nLAN (kiinteä)KylläEthernet LAN data-siirtonopeudet10,100,1000 Mbit/sBluetooth-versio4.2TallennusvälineKokonaismuisti256 GBTallennusmediaSSD-levySSD-asemia asennettuna1SSD-asema, kapasiteetti256 GBSSD-asema, liittymäSATASSD-malliM.2Integroitu kortinlukijaKylläYhteensopivat muistikortitSD, SDHC, SDXCSuojausKaapelilukkoKylläSormejäljenlukijaKylläTrusted Platform Module (TPM)KylläSertifikaatitEnergiatähtisertifioituKylläOhjelmistoKäyttöjärjestelmäWindows 10 ProKäyttöjärjestelmän arkkitehtuuri64-bittinenKameraEtukameraKylläAkkuAkkuteknologiaLitium polymeeri (LiPo)Akkukennojen määrä3Akun kapasiteetti44 WhSuunnitteluTuotetyyppiUltrabookTuotteen väriHopeaKoteloSimpukkaGrafiikkaIntegroitu näytönohjainKylläDiscrete graphics adapterEiSisäänrakennetun näytönohjaimen malliIntel HD Graphics 520Sisältyvän näytönohjaimen perustaajuus300 MHzSisältyvän näytönohjaimen dynaaminen taajuus (max)1000 MHzSisältyvän näytönohjaimen maksimimuisti1,74 GBSisältyvän näytönohjaimen tukema näyttöjen määrä3Erillisen näytönohjaimen malliNot availableSisältyvän näytönohjaimen DirectX-versio12Sisältyvän näytönohjaimen OpenGL-versio4.4Sisältyvän näytönohjaimen ID1916Suorittimen erityispiirteetIntel® Wireless Display (Intel® WiDi)KylläIntel® My WiFi -teknologia (Intel® MWT)KylläIntel® Smart Response -teknologiaKylläIntel® vPro™ -teknologiaEiIntel® Hyper-Threading -teknologia (Intel® HT Technology)KylläIntel® Turbo Boost -teknologia2.0Intel® Small Business Advantage (Intel® SBA)KylläEnhanced Intel SpeedStep TechnologyKylläIntel® Clear Video HD -teknologia (Intel® CVT HD)KylläIntel® Clear Video TechnologyKylläInTru™ 3D -teknologiaKylläIntel® Insider™KylläIntel® Quick Sync Video -teknologiaKylläIntel® Flex Memory AccessKylläIntel® Smart CacheKylläIntel® AES New Instructions (Intel® AES-NI)KylläIntel® Trusted Execution -teknologiaEiIntel® Enhanced Halt StateKylläIntel® VT-x, jossa Extended Page Tables (EPT)KylläIntel® Secure KeyKylläIntel® TSX-NIKylläIntel® Stable Image Platform Program (SIPP)EiIntel® OS GuardKylläIntel® Software Guard Extensions (Intel® SGX)1Intel® Clear Video Technology MID (Intel® CVT for MID)KylläIntel® 64KylläExecute Disable BitKylläIdle StatesKylläThermal Monitoring TechnologiesKylläProsessorin pakettikoko42Tuetut ohjepaketitSSE4.1, SSE4.2, AVX 2.0Processor codeSR2EYCPU kokoonpano (maks.)1Liitettyjen vaihtoehtojen määräEiGrafiikka ja IMC-litografia14 nmIntel® Virtualization Technology for Directed I/O (VT-d)KylläIntel® Smart Response Technology-versio1.00Intel® Stable Image Platform Program (SIPP) -versio0.00Intel® Secure Key Technology-versio1.00Intel® Small Business Advantage (SBA)-versio1.00Intel® TSX-NI-versio1.00Intel® Virtualization Technology (VT-x)KylläARK ID -prosessori88193	Tuotetiedot: IceCat.biz, maahantuojien tietokanta sekä Laptops.fi tietokanta. Oikeus muutoksiin pidetään. Kaikki hinnat sis. arvonlisäveron ellei muusta mainintaa. Nordic IT Solutions OyVerkkokauppa Laptops.fi / Kannettavat.fi

matches: HD HD HD HD HD HD


text:
KHO:2020:33 - Korkein hallinto-oikeus
Etusivu » Päätökset » Vuosikirjapäätökset » Vuosikirjapaatos » KHO:2020:33
Vuosikirjanumero: KHO:2020:33
Taltionumero: 1464
Diaarinumero: 2140/1/19
ECLI-tunniste: ECLI:FI:KHO:2020:33
Unionin kansalainen A oli saapunut Suomeen työskentelemään Euroopan kemikaalivirastossa (ECHA) ja hän oli vuodesta 2007 lähtien asunut Suomessa. Maahanmuuttovirasto katsoi muun ohella, että A:n oleskelua kemikaaliviraston työntekijänä voitiin pitää tilapäisluonteisena ja rinnasteisena niihin kotikuntalain 4 §:n 3 momentissa mainittuihin henkilöihin, joilla ei ollut kotikuntaa Suomessa. Tämän vuoksi A:n varsinainen asunto ja koti ei ollut kansalaisuuslain mukaisesti Suomessa. Maahanmuuttovirasto hylkäsi A:n kansalaisuushakemuksen sillä perusteella, että A ei täyttänyt asumisaikaedellytystä eikä siitä myöskään voinut poiketa.
Hallinto-oikeus kumosi Maahanmuuttoviraston päätöksen ja palautti asian sille uudelleen käsiteltäväksi. Korkeimmassa hallinto-oikeudessa oli Maahanmuuttoviraston valituksesta ratkaistavana, oliko A:n kohdalla täyttynyt kansalaisuuslain 13 §:n 1 momentin 2 kohdassa tarkoitettu asumisaikaedellytys tilanteessa, jossa hän on ollut Euroopan kemikaaliviraston henkilöstöön kuuluvana erioikeuspöytäkirjan ja toimipaikkasopimuksen nojalla vapautettu unionin kansalaisen maahanmuuttoon liittyvistä rekisteröintiä koskevista muodollisuuksista Suomessa.
A:n aseman ei katsottu rinnastuvan kotikuntalain 4 §:n 3 momentissa tarkoitettuihin vieraan valtion diplomaattisessa edustustossa työskenteleviin henkilöihin. A:n oleskeluoikeus oli määräytynyt suoraan unionin kansalaisten vapaata liikkuvuutta koskevan sääntelyn ja ulkomaalaislain 10 luvun säännösten perusteella. Unionin kansalaisen oleskeluoikeuteen liittyvä laillinen oleskelu on luonteeltaan pysyväisluonteista ja se kerryttää kansalaisuuslaissa tarkoitettua asumisaikaa. Myös kemikaalivirastossa työskentelevän unionin kansalaisen oikeus oleskella Suomessa oli katsottava perustuvan unionin kansalaisen oleskeluoikeuteen. A:n asemaa ei ollut kansalaisuuslain asumisaikaedellytyksen kannalta perusteltua arvioida toisin kuin muiden unionin kansalaisten asemaa.
Kansalaisuuslaki 13 § 1 momentti, 7 §, 14 § 1 momentti, 15 § 1 momentti
Ulkomaalaislaki 158 a § 1 momentti, 159 § 1 momentti, 161 g § 1 momentti
Kotikuntalaki 4 § 1 momentti ja 3 momentti
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus 1907/2006 kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista sekä Euroopan kemikaaliviraston perustamisesta 102 artikla, 103 artikla 1 ja 3 kohta
Suomen hallituksen ja Euroopan kemikaaliviraston välinen toimipaikkasopimus 8, 10 ja 11 artikla
Ks. myös KHO 2019:170
Helsingin hallinto-oikeus 28.3.2019 nro 19/0208/5
Maahanmuuttovirasto ei ole 14.3.2018 tekemällään päätöksellä (diaarinumero 6216/310/2017) myöntänyt Ison-Britannian kansalaiselle A:lle (myöhemmin tässä yhteydessä ”hakija”) Suomen kansalaisuutta, koska hän ei täytä asumisaikaedellytystä eikä siitä ole perusteita poiketa.
Hakijalle on rekisteröity ensimmäinen tilapäinen osoite Suomen väestötietojärjestelmään 19.9.2007 alkaen. Hakijan tilapäiseksi kunnaksi on merkitty Helsinki 1.7.2013‒18.10.2022, minkä ajan hakijan tämänhetkinen tilapäinen osoite on myös voimassa. Hakijalla ei ole Suomessa kotikuntaa eikä väestörekisterinpitäjää. Hakija on esittänyt selvityksiä, joiden mukaan hän on ollut työsuhteessa Euroopan kemikaalivirastoon (ECHA) 1.9.2007 alkaen, ja työsuhde on voimassa toistaiseksi. Hakijalla ei ole kemikaaliviraston työntekijänä Suomessa verotettavia tuloja. Hakija on rekisteröinyt EU-kansalaisen oleskeluoikeutensa Suomessa 2.6.2017.
Maahanmuuttoviraston Uudenmaan maistraatilta 12.12.2017 saaman selvityksen mukaan kemikaaliviraston työntekijöille ei rekisteröidä vakituista osoitetta eikä kotikuntaa Suomessa kotikuntalain 4 §:n 3 momentista johtuen, vaikka he olisivat rekisteröineet EU-kansalaisen oleskeluoikeutensa. Maistraatin valtakunnallisessa ohjeistuksessa käytäntöä on perusteltu seuraavasti: ”ECHA:n isäntämaasopimus on solmittu ja saatettu voimaan kotikuntalain 4 §:n muutoksen jälkeen. Sopimuksen valmisteluaineistossa on viitattu kotikuntalain 4 §:n 3 momenttiin ja rinnastettu ECHA:laisia diplomaattitehtävissä toimiviin. Koska ECHA-sopimus on saatettu voimaan lailla, se on siltä osin samanarvoinen kotikuntalain kanssa, ja lex posterior -periaatteella maistraatti voi soveltaa ECHA-sopimusta ensisijaisena ja tulkita kotikuntalain 4 §:n 3 momentin säännöstä ECHA-sopimuksen suuntaisesti.” Uudenmaan maistraatin mukaan poikkeuksena tähän sääntöön ovat vain sellaiset henkilöt, joilla on ollut vakituinen osoite Suomessa jo ennen työskentelyä kemikaalivirastossa sekä Suomen kansalaiset.
Suomen hallituksen ja kemikaaliviraston välillä solmitun toimipaikkasopimuksen hyväksymistä koskevassa hallituksen esityksessä (HE 88/2007 vp) todetaan, että viraston ulkomaisen henkilöstön katsotaan kuuluvan kotikuntalain 4 §:n 3 momentissa tarkoitettuihin henkilöihin, jotka oleskelevat Suomessa tilapäisesti ja joilla ei ole kotikuntaa Suomessa. Tätä tilapäisyyttä korostaa myös se, että toimipaikkasopimuksen 8 artiklan mukaan ulkoasiainministeriö myöntää tilapäiset (B) oleskeluluvat sellaisten viraston työntekijöiden perheenjäsenille, jotka eivät ole EU- tai ETA-valtioiden tai Sveitsin kansalaisia. Kotikuntalain 4 §:n 3 momentissa todetaan, että henkilöllä, joka on vieraan valtion diplomaattisen edustuston tai sellaiseen rinnastettavan muun edustuston taikka lähetetyn konsulin viraston palveluksessa, ei kuitenkaan ole kotikuntaa Suomessa, ellei hän ole Suomen kansalainen tai ellei hänellä ole ennestään kotikuntaa Suomessa.
Se, että hakija on kemikaaliviraston työntekijänä vapautettu maahanmuuttoon liittyvistä rekisteröintiä koskevista muodollisuuksista, ei tarkoita, että hänen oleskelunsa Suomessa katsottaisiin kansalaisuuslain mukaisesti pysyväisluonteiseksi. Päinvastoin toimipaikkasopimuksesta ja siinä viitatusta kotikuntalaista on pääteltävissä, että kemikaaliviraston työntekijöiden oleskelua voidaan pitää tilapäisluonteisena ja rinnasteisena esimerkiksi vieraan valtion diplomaattisen edustuston henkilöstöön. Myös maistraatti on linjannut, että mainituista seikoista johtuen kemikaaliviraston työntekijöillä ei ole oikeutta Suomessa kotikuntaan. Huomattavaa myös on, että toimipaikkasopimuksen 14 artiklassa korostetaan, että sopimuksen mukaiset erioikeudet ja vapaudet myönnetään viraston edun eikä henkilöiden henkilökohtaisen edun vuoksi. Erioikeuksilla ei siten tulisi olla sellaista vaikutusta, että henkilön maassaoloa tulisi tulkita hakijan henkilökohtaisen edun vuoksi vastoin kansallista lainsäädäntöä.
Kansalaisuuslaki edellyttää, että hakijan varsinainen asunto ja koti on ollut Suomessa viimeksi kuluneet viisi vuotta (yhtäjaksoinen asumisaika) tai yli 15-vuotiaana seitsemän vuotta, joista viimeksi kuluneet kaksi vuotta keskeytyksettä (kerätty asumisaika). Varsinaisella asunnolla ja kodilla tarkoitetaan kansalaisuuslaissa henkilön tosiasiallista ja pääasiallista oleskelupaikkaa, jossa hän oleskelee ulkomaalaislainsäädännön mukaisesti pysyväisluontoisesti. Hallituksen esityksen (HE 235/2002 vp) mukaan henkilöllä ei voisi olla varsinaista asuntoa ja kotia Suomessa, jos hän oleskelisi täällä muulla kuin pysyväisluontoisella oleskeluluvalla. Kansalaisuusasian kannalta asuminen kytkeytyy siis paitsi fyysisen maassaolon edellytykseen, myös ulkomaalaislainsäädännön tilapäistä, pysyväisluontoista ja pysyvää oleskelua koskevaan säännöstöön. Vakituinen osoite väestötietojärjestelmässä ja kotikunta ovat yleensä osoituksena siitä, että henkilö myös tosiasiallisesti oleskelee Suomessa sillä tavalla, mitä kansalaisuusasian myönteisen ratkaisun kannalta edellytetään.
Maahanmuuttovirasto katsoo yllä mainittuihin selvityksiin viitaten, että hakijan varsinainen asunto ja koti ei ole eikä ole ollut kansalaisuuslain mukaisesti Suomessa. Koska hakijan varsinainen asunto ja koti ei ole tälläkään hetkellä Suomessa, asumisaikaedellytyksestä ei voida myöskään kansalaisuuslain mukaan poiketa.
Hallinto-oikeus on valituksenalaisella päätöksellään, siltä osin kuin korkeimmassa hallinto-oikeudessa on kysymys, A:n (myöhemmin tässä yhteydessä valittaja) valituksesta kumonnut Maahanmuuttoviraston päätöksen ja palauttanut asian Maahanmuuttovirastolle uudelleen käsiteltäväksi.
Hallinto-oikeus on päätöksensä perusteluissa selostanut sovelletut oikeusohjeet ja kansalaisuuslain 7 §:ää koskevat esityöt sekä asiaa koskevana selvityksenä ja asian oikeudellisena arviointina lausunut seuraavaa:
Valittaja on Ison-Britannian kansalainen. Hän on aloittanut työskentelyn Euroopan kemikaaliviraston (ECHA) palveluksessa 1.9.2007. Hänelle on rekisteröity ensimmäinen tilapäinen osoite Suomen väestötietojärjestelmään 19.9.2007 ja se on voimassa 18.10.2022 saakka. Valittajalla ei ole asian ratkaisuajankohtana eikä sitä ennen ollut väestötietojärjestelmään merkittyä kotikuntaa Suomessa. Hän on rekisteröinyt EU-kansalaisen oleskeluoikeutensa Suomessa 2.6.2017.
Maahanmuuttovirasto on päätöksestään lähemmin ilmenevin perustein katsonut, että valittajalla ei ole Suomessa kansalaisuuslaissa tarkoitettua varsinaista asuntoa ja kotia Euroopan kemikaaliviraston henkilöstöön kuuluvana eikä hänen oleskeluaan täällä ole pidettävä kansalaisuuslaissa tarkoitetulla tavalla pysyväisluontoisena. Hän ei tämän vuoksi ole täyttänyt asumisaikaedellytystä.
Lailla 1304/2007 on saatettu voimaan Suomen hallituksen ja Euroopan kemikaaliviraston välinen toimipaikkasopimus. Lain 1 §:n mukaan Suomen hallituksen ja Euroopan kemikaaliviraston välisen toimipaikkasopimuksen lainsäädännön alaan kuuluvat määräykset ovat lakina voimassa sellaisina kuin Suomi on niihin sitoutunut. Toimipaikkasopimuksen mukaan Euroopan kemikaaliviraston henkilöstö on vapautettu maahanmuuttoa rajoittavista määräyksistä ja rekisteröintimuodollisuuksista ja ulkoministeriö myöntää Euroopan kemikaaliviraston henkilöstölle henkilökortin. Lain esitöiden (HE 88/2007 vp) mukaan Euroopan kemikaaliviraston ulkomaisen henkilöstön katsotaan kuuluvan kotikuntalain 4 §:n 3 momentissa tarkoitettuihin henkilöihin, jotka oleskelevat Suomessa tilapäisesti ja joilla ei ole kotikuntaa Suomessa. Lain esitöissä eikä myöskään toimipaikkasopimuksessa ole käsitelty Suomen kansalaisuuden saamista koskevia seikkoja.
Kansalaisuuslain mukaan yleisenä edellytyksenä Suomen kansalaisuuden myöntämiselle on, että hakemusta ratkaistaessa hakijan varsinainen asunto ja koti on ja on ollut Suomessa kansalaisuuslaissa tarkemmin säädetyn ajan. Kansalaisuuslain esitöistä ilmenee, että väestötietojärjestelmään merkitty kotikunta ei yksinomaan osoita, että ulkomaalaisella on kansalaisuuslaissa tarkoitettu varsinainen asunto ja koti Suomessa. Lain esitöiden mukaan väestötietojärjestelmään merkitty vakituinen osoite ja kotikunta yleensä osoittavat henkilön oleskelevan Suomessa kansalaisuuslaissa edellytetyllä tavalla. Henkilöllä ei voisi olla varsinaista asuntoa ja kotia Suomessa, jos hän oleskelisi täällä muulla kuin pysyväisluontoisella oleskeluluvalla tai ilman oleskelulupaa, jos henkilö olisi ulkomaalaislainsäädännön mukaan lupavelvollinen.
Hallinto-oikeus toteaa, että kansalaisuuslain määre ”varsinainen asunto ja koti” ei ole suoraan verrannollinen muissa laeissa oleviin asumista määrittäviin ilmaisuihin. Kansalaisuuslain esitöissä ei ole poissuljettu sitä, että vailla kotikuntalain mukaista kotikuntaa Suomessa oleskelevalla ei voisi olla täällä kansalaisuuslain mukaista varsinaista asuntoa ja kotia. Sitä vastoin esitöissä on nimenomaisesti todettu, että tarkoituksena ei ole ollut kytkeä varsinaisen asunnon ja kodin käsitettä kotikuntalain mukaiseen järjestelmään. Näin ollen pelkästään se, että valittajalla ei Euroopan kemikaaliviraston henkilöstöön kuuluvana ole ollut aikaisemmin eikä hakemusta ratkaistaessakaan kotikuntaa Suomessa, ei merkitse, hänellä ei voisi olla täällä kansalaisuuslaissa tarkoitettua varsinaista asuntoa ja kotia. Siten myöskään sillä, pidetäänkö valittajan oleskelua Suomessa kotikuntalain perusteella tilapäisenä, ei ole ratkaisevaa merkitystä arvioitaessa sitä, onko valittajalla täällä kansalaisuuslaissa tarkoitettu varsinainen asunto ja koti.
Euroopan kemikaaliviraston henkilöstöön kuuluvana valittaja on vapautettu maahanmuuttoon liittyvistä rekisteröintiä koskevista muodollisuuksista Suomessa. Tähän nähden valittajan oleskelua Suomessa, jonkalaista ei ole erikseen otettu huomioon kansalaisuuslaissa, ei voida arvioida kansalaisuuslaissa ja sen esitöissä viitatun ulkomaalaislainsäädännön mukaisen oleskelulupien luonnehdinnan pohjalta. Valittaja ei myöskään ole Suomessa oleskelunsa suhteen ulkomaalaislainsäädännön mukaan lupavelvollinen. Nämä seikat huomioon ottaen hallinto-oikeus katsoo, että kysymystä siitä, onko valittajan varsinainen asunto ja koti Suomessa, on asiassa esille tulleen selvityksen perusteella lähtökohtaisesti arvioitava pelkästään hänen tosiasiallisen fyysisen oleskelunsa pohjalta.
Valittaja on asunut ja työskennellyt Suomessa syyskuusta 2007 lähtien. Asiakirjojen mukaan hänen tosiasiallinen oleskelupaikkansa on ollut täällä ja hän on oleskellut täällä myös pääasiallisesti. Hänen oleskeluaan Suomessa voidaan sen pitkän keston perusteella pitää pysyväisluontoisena. Näin ollen, kun varsinaisella asunnolla ja kodilla tarkoitetaan kansalaisuuslaissa henkilön tosiasiallista ja pääasiallista oleskelupaikkaa, jossa hän oleskelee pysyväisluonteisesti, valittajan varsinaisen asunnon ja kodin on katsottava hakemusta ratkaistaessa olleen Suomessa. Maahanmuuttovirasto ei siten ole voinut päätöksestään ilmenevällä perusteella katsoa, että valittaja ei täytä asumisaikaedellytystä. Tämän vuoksi hallinto-oikeus ottamatta ensi asteena ratkaistavakseen, mistä ajankohdasta valittajan asumisajan on katsottava alkaneen, palauttaa asian Maahanmuuttovirastolle uudelleen käsiteltäväksi.
Kansalaisuuslaki 7 § ja 13 §
Suomen tasavallan hallituksen ja Euroopan kemikaaliviraston välinen toimipaikkasopimus 8 artikla
Kotikuntalaki 4 § 3 momentti
Asian ovat ratkaisseet hallinto-oikeuden jäsenet Markku Setälä, Ilkka Hartikainen ja Riikka Valli-Jaakola (eri mieltä), joka on myös esitellyt asian.
Maahanmuuttovirasto on pyytänyt lupaa valittaa hallinto-oikeuden päätöksestä ja valituksessaan vaatinut, että hallinto-oikeuden päätös kumotaan ja Maahanmuuttoviraston päätös saatetaan voimaan. Toissijaisesti Maahanmuuttovirasto on vaatinut, että hallinto-oikeuden päätös kumotaan ja asia palautetaan hallinto-oikeudelle uudelleen käsiteltäväksi.
Hallinto-oikeuden päätöksessä omaksuttu tulkinta varsinaisesta asunnosta ja kodista aiheuttaa viranomaisen ratkaisutoiminnan yhtenäisyyden ja ennakoitavuuden kannalta epävarmuutta. Hallinto-oikeuden päätös ulottaa kansalaisuuslain 7 §:ssä tarkoitetun varsinaisen asunnon ja kodin määritelmän kattamaan käsiteltävänä olevan tapauksen kaltaisten erityistilanteiden ohella muitakin henkilöryhmiä, joiden oleskelu on luonteeltaan tilapäistä. Näitä ovat muun muassa diplomaatit ja opiskelijat. Hakijoiden yhdenvertaisen kohtelun vuoksi on ongelmallista, jos tilapäistä asumista koskevalla väestötietojärjestelmän kirjauksella ei tietyn hakijaryhmän kohdalla olekaan merkitystä kansalaisuuslain asumisaikaan hyväksyttävän oleskelun kannalta.
Varsinaisen asunnon ja kodin määritelmä muodostuu kansalaisuuslakia koskevan hallituksen esityksen (HE 235/2002 vp) perustelujen mukaan asumisen tosiasiallisuudesta (fyysinen oleskelu), pääasiallisuudesta (oleskelun ajallisuus) ja pysyväisluonteisuudesta (oleskelun luonne). Väestötietojärjestelmään merkitty vakituinen osoite ja kotikunta luovat perustelujen mukaan olettaman siitä, että henkilö oleskelee Suomessa kansalaisuuslaissa edellytetyllä tavalla. Näin ollen väestötietojärjestelmän kirjaus tilapäisestä osoitteesta osoittaa, että henkilöllä ei voi olla kansalaisuuslaissa tarkoitettua varsinaista asuntoa ja kotia Suomessa.
Asiassa on arvioitava, pidetäänkö Euroopan kemikaaliviraston virkamiehiin sovellettavaa toimipaikkasopimusta sellaisena erityissäännöksenä (lex specialis), joka kokonaisuutena arvioituna vahvistaa henkilöstön sijoittumisvaltiossa oleskelun tilapäisluonteisuutta.
Toimipaikkasopimuksessa ei ole varauduttu siinä mainittujen erivapauksien kannalta sellaiseen tilanteeseen, että viraston henkilöstö hakisi sijoittumisvaltion kansalaisuutta. Toimipaikkasopimuksessa tai sen esitöissä ei ole edes tuotu esille tällaista mahdollisuutta.
Kemikaaliviraston henkilöstöä koskevilla erivapauksilla on kiinteä yhteys sellaisiin seikkoihin, jotka tavanomaisesti liitetään ulkomaalaisten tosiasialliseen ja pääasialliseen asumiseen suomalaisessa yhteiskunnassa. Näihin kuuluvat ulkomaalaisten oleskelulupavelvollisuudet, erilaisten verovelvollisuuksien suorittaminen, kuuluminen suomalaisen sosiaaliturvajärjestelmän piiriin ja rikosoikeudellinen vastuunalaisuus virkatoimissa.
Toimipaikkasopimuksesta ei ilmene, että kemikaaliviraston henkilöstön oleskelu olisi tarkoitettu sellaiseksi pysyväisluontoiseksi oleskeluksi, jota kansalaisuuslaissa tarkoitetaan. Kun otetaan huomioon toimipaikkasopimuksen erityisluonne ja viraston henkilöstön vapautuminen tavanomaisesti Suomessa pysyväisluonteiseen oleskeluun liittyvistä velvoitteista, asianosaisen oleskelua Suomessa on pidettävä sellaisena erityissäännökseen perustuvana tilapäisluonteisena oleskeluna, jonka ei voida katsoa sisältyvän kansalaisuuslain asumisaikavaatimuksen edellytyksenä olevaan varsinaisen asunnon ja kodin määritelmään.
Asianosaisella ei ole kansalaisuuslain 7 ja 13 §:ssä tarkoitetulla tavalla ollut oleskelunsa aikana Suomessa varsinaista asuntoa ja kotia eikä hän siten täytä asumisaikaedellytystä.
A on antanut selityksen. Hän on vaatinut, että valituslupahakemus ja valitus hylätään ja Maahanmuuttovirasto velvoitetaan korvaamaan hänen oikeudenkäyntikulunsa laillisine korkoineen. Selityksessä on esitetty muun ohella seuraavaa:
Euroopan unionin virkamiesten sosiaaliturvajärjestelmään kuuluminen ei estä sitä, että A:n varsinainen asunto ja koti olisi Suomessa. Verotus ei ole kansalaisuuslain tarkoittama kriteeri varsinaiselle asunnolle ja kodille. Vapautuminen maahanmuuttoa rajoittavista määräyksistä, eli tässä tapauksessa unionin kansalaisen rekisteröintivelvoitteesta, ei myöskään tarkoita sitä, ettei A:n varsinainen asunto ja koti voi olla Suomessa.
A:lla on Euroopan unionin kansalaisena ulkomaalaislain mukaan oikeus oleskella Suomessa pysyvästi. Oleskelu edellyttää voimassaolevaa henkilöllisyystodistusta tai passia sekä kolme kuukautta ylittävä oleskelu rekisteröintiä. Se, että A:n ei Euroopan kemikaaliviraston työntekijänä tarvitse rekisteröidä oleskeluaan, ei tarkoita, että hän oleskelisi Suomessa muulla kuin pysyväisluontoisella luvalla. Toimipaikkasopimuksella ei voida kaventaa A:n oikeuksia Euroopan unionin kansalaisena. Vaikka toimipaikkasopimuksesta tai sen hyväksymistä koskevasta hallituksen esityksestä (HE 88/2007 vp) ei ilmene, että Euroopan kemikaaliviraston henkilöstön oleskelu olisi tarkoitettu pysyväisluonteiseksi oleskeluksi, ei se myöskään merkitse sitä, ettei virastossa työskentelevän unionin kansalaisen oleskelu Suomessa voisi olla pysyväisluontoista. Ratkaisevaa on henkilön tosiasiallisen asumisen luonne. A:n tilanne ei ole rinnastettavissa diplomaatteihin tai opiskelijoihin. Lyhyen aikaa Suomessa tilapäisesti opiskelleet henkilöt sekä kotimaansa lähettämät diplomaatit ovat eri asemassa kuin 11 vuotta Suomessa asunut ja unionin virastossa työskennellyt A. Hallinto-oikeuden tulkinta ei ole ongelmallinen kansalaisuuden hakijoiden yhdenvertaisen kohtelun näkökulmasta.
Maahanmuuttoviraston näkemyksen mukaan toimipaikkasopimuksella on voitu kaventaa unionin kansalaisen oikeuksia. Toimipaikkasopimus ei normihierarkiassa voi ylittää Euroopan unionin kansalaisen oikeuksia. Unionin oikeuden sekä ulkomaalaislain 161 g §:n mukaan unionin kansalaisella on oikeus pysyvään oleskeluun, kun hän on oleskellut Suomessa laillisesti ja yhtäjaksoisesti viisi vuotta.
A on antanut lisäselityksen, joka on toimitettu tiedoksi Maahanmuuttovirastolle.
1. Maahanmuuttoviraston valitus hylätään. Hallinto-oikeuden päätöksen lopputulosta ei muuteta.
2. Maahanmuuttovirasto velvoitetaan korvaamaan A:n oikeudenkäyntikulut korkeimmassa hallinto-oikeudessa 2 200 eurolla lisättynä arvonlisäveron määrällä 528 euroa eli yhteensä 2 728 eurolla viivästyskorkoineen. Viivästyskorko määräytyy korkolain 4 §:n 1 momentissa tarkoitetun korkokannan mukaisesti siitä lukien, kun kuukausi on kulunut tämän korkeimman hallinto-oikeuden päätöksen antamisesta.
Kansalaisuuslaki ja sen esityöt
Kansalaisuuslain 13 §:ssä on säädetty kansalaistamisen yleisistä edellytyksistä. Ulkomaalaiselle myönnetään hakemuksesta Suomen kansalaisuus pykälän 1 momentin 2 kohdan mukaan, jos hakemusta ratkaistaessa hänen varsinainen asuntonsa ja kotinsa on ja on ollut Suomessa (asumisaikaedellytys) viimeksi kuluneet viisi vuotta keskeytyksettä (yhtäjaksoinen asumisaika) tai seitsemän vuotta 15 ikävuoden täyttämisen jälkeen, joista viimeksi kuluneet kaksi vuotta keskeytyksettä (kerätty asumisaika).
Kansalaisuuslain 7 §:n mukaan arvioitaessa ulkomaalaisen Suomessa asumista varsinaisella asunnolla ja kodilla tarkoitetaan mainitussa laissa henkilön tosiasiallista ja pääasiallista oleskelupaikkaa, jossa hän oleskelee pysyväisluonteisesti.
Kansalaisuuslain 14 §:n 1 momentin 1 kohdan mukaan asumisaika alkaa Suomeen muuttopäivästä tai Suomeen paluusta, jos hakijalla on tai hänelle on sitä ennen myönnetty lupa tai oikeus muuttaa pysyväisluonteisesti Suomeen.
Kansalaisuuslain 15 §:n 1 momentin mukaan, jos hakija on ennen jatkuvan oleskeluluvan myöntämistä oleskellut Suomessa tilapäisellä oleskeluluvalla, puolet tilapäisellä oleskeluluvalla oleskellusta ajasta otetaan 14 §:n 1 momentin 2 kohdan estämättä huomioon yhtäjaksoista asumisaikaa laskettaessa. Edellytyksenä on, että hakija on oleskellut Suomessa jatkuvalla oleskeluluvalla vähintään vuoden välittömästi ennen hakemuksen ratkaisemista.
Hallituksen esityksessä kansalaisuuslaiksi (HE 235/2002 vp) on lain 13 §:n 1 momentin 2 kohtaa koskevissa yksityiskohtaisissa perusteluissa todettu seuraavaa:
”Asumisajan täyttäminen edellyttää varsinaista asuntoa ja kotia, joka on määritelty 7 §:ssä. Asumisaikaa määrittävät täten myös ulkomaalaisen Suomessa oleskelua koskevat ulkomaalaislainsäädännön säännökset koko edellytetyltä asumisajalta. Hakijalta edellytettäisiin ulkomaalaislainsäädännön mukaan määräytyvää oikeutta oleskella pysyvästi Suomessa. Tämä tarkoittaisi pysyvää oleskelua varten annetun oleskeluluvan ja matkustusasiakirjan voimassaoloa. Oleskelulupaa ei vaadittaisi, jos sitä ei vaadittaisi ulkomaalaislainsäädännön mukaan.”
Hallituksen esityksen kansalaisuuslain 7 §:ää koskevissa yksityiskohtaisissa perusteluissa on todettu seuraavaa:
”Vasta riittävän pitkä Suomessa asuminen antaa maahan muuttaneelle ulkomaalaiselle valmiudet osallistua aktiivisesti yhteiskunnan elämään. Maassa asuminen kuuluu tärkeimpiin arviointiperusteisiin kansalaisuuden myöntämistä harkittaessa. Tästä syystä asumisen arvioinnissa on otettava huomioon erityispiirteet kansalaisuuden myöntämisen tarkoituksenmukaisuuden kannalta. Pykälässä säädettäisiin ulkomaalaisen Suomessa asumisen arvioinnista tapauksissa, joissa asumiseen liittyy erityispiirteitä kansalaisuuden kannalta. Näissä tapauksissa asumisesta käytettäisiin määrettä varsinainen asunto ja koti. Varsinaisen asunnon ja kodin käsitettä käytetään myös voimassa olevassa kansalaisuuslaissa.
Ulkomaalaisen varsinainen asunto ja koti olisi henkilön tosiasiallinen ja pääasiallinen oleskelupaikka. Tosiasiallisella oleskelupaikalla tarkoitettaisiin paikkaa, jossa henkilö fyysisesti oleskelee ja pääasiallisella paikkaa, jossa henkilö oleskelee eniten. Varsinaiselta asunnolta ja kodilta edellytettäisiin kummankin arviointiperusteen täyttymistä. Pääsääntöä täydentäisivät ulkomaalaislainsäädännön mukaiset, ulkomaalaisen Suomessa oleskelua ja sen laatua koskevat säännökset.
Henkilöllä ei voisi olla varsinaista asuntoa ja kotia Suomessa, jos hän oleskelisi täällä muulla kuin pysyväisluontoisella oleskeluluvalla tai ilman oleskelulupaa, jos henkilö olisi ulkomaalaislainsäädännön mukaan lupavelvollinen. Voimassa oleva, pysyväisluontoinen (jatkuva) oleskelupa ei kuitenkaan yksin riittäisi osoittamaan varsinaisen asunnon ja kodin olemassaoloa Suomessa. Oleskelulupasäännöstön mukaan saattaa olla kohtuullista, että toisinaan myös pitkä, tilapäinen ulkomailla oleskelu ei katkaise luvan voimassaoloa vaan henkilö voi palata Suomeen takaisin ilman uuden oleskeluluvan hakemista. Kansalaisuuden saamisen kannalta kuitenkin vasta riittävän pitkä tosiasiallinen oleskelu takaa perustan kansalaisuuden saamiselle kansalaisuuteen liittyvine oikeuksineen ja velvollisuuksineen.
Pykälän, kuten ei myös voimassa olevien säännösten tarkoituksena ole ollut kytkeä varsinaisen asunnon ja kodin käsitettä kotikuntalain (201/1994) ja sitä edeltäneen lainsäädännön mukaiseen järjestelmään. Pykälän mukaan varsinaista asuntoa ja kotia arvioitaessa määräävä ei ole väestötietojärjestelmästä ilmenevä kotikunta, koska se ei välttämättä vastaa henkilön tosiasiallista oleskelupaikkaa siinä mielessä, mikä olisi kansalaisuusasian ratkaisun kannalta tarkoituksenmukaista. Säännöksessä suhtaudutaan kotikuntalakia ankarammin oleskeluun Suomen ulkopuolella. Myöskään kuulumisella suomalaisen sosiaaliturvajärjestelmän piiriin ei aina olisi vaikutusta arvioitaessa varsinaisen asunnon ja kodin olemassaoloa, koska Suomessa sovelletaan sosiaaliturvajärjestelmän piiriin kuulumisen osalta kahta eri lakia asumisaikakäsitteineen, kotikuntalakia ja lakia asumiseen perustuvan sosiaaliturvalainsäädännön soveltamisesta (1573/1993) sekä näiden lisäksi kansainvälisiä sopimusvelvoitteita. Kansalaisuusasian kannalta asuminen kytkeytyy paitsi ulkomaalaislainsäädännön mukaiseen tilapäistä, pysyväisluontoista ja pysyvää oleskelua koskevaan säännöstöön myös fyysisen Suomessa oleskelun edellytykseen. Vakituinen osoite väestötietojärjestelmässä ja kotikunta ovat yleensä osoituksena siitä, että henkilö myös tosiasiallisesti oleskelee Suomessa sillä tavalla, mitä kansalaisuusasian ratkaisun kannalta edellytetään.”
Ulkomaalaislain 158 a §:n 1 momentin 1 kohdan mukaan unionin kansalainen saa oleskella Suomessa yli kolmen kuukauden ajan, jos hän harjoittaa taloudellista toimintaa palkattuna työntekijänä tai itsenäisenä ammatinharjoittajana.
Ulkomaalaislain 159 §:n 1 momentin mukaan unionin kansalaisen on rekisteröitävä oleskelunsa, jos hän oleskelee Suomessa yli kolme kuukautta.
Ulkomaalaislain 161 g §:n 1 momentin mukaan unionin kansalaisella, joka on oleskellut Suomessa laillisesti ja yhtäjaksoisesti viisi vuotta, on oikeus pysyvään oleskeluun.
Kotikuntalain 4 §:n 1 momentin 3 kohdan mukaan Suomeen ulkomailta tulleen ja täällä asuvan henkilön kotikunta ja siellä oleva asuinpaikka määräytyy mainitun lain säännösten mukaisesti, jos hän on Euroopan unionin jäsenmaan, Islannin, Liechtensteinin, Norjan tai Sveitsin kansalainen ja hän on ulkomaalaislain säännösten mukaisesti rekisteröinyt oleskeluoikeutensa Suomessa, jos häneltä edellytetään tällainen rekisteröinti. Saman pykälän 3 momentin mukaan henkilöllä, joka on vieraan valtion diplomaattisen edustuston tai sellaiseen rinnastettavan muun edustuston taikka lähetetyn konsulin viraston palveluksessa, ei kuitenkaan ole kotikuntaa Suomessa, ellei hän ole Suomen kansalainen tai ellei hänellä ole ennestään kotikuntaa Suomessa.
Kemikaaliviraston henkilöstöä koskeva sääntely
Euroopan kemikaalivirastoon sovelletaan kemikaaliviraston perustamisesta annetun niin sanotun REACH-asetuksen (1907/2006) 102 artiklan mukaan Euroopan yhteisöjen erioikeuksia ja vapauksia koskevaa pöytäkirjaa, joka on nykyisin perussopimusten pöytäkirja n:o 7 (Pöytäkirja Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista; jäljempänä erioikeuspöytäkirja).
REACH-asetuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaan kemikaaliviraston henkilöstöön sovelletaan Euroopan yhteisöjen virkamiehiin ja muihin toimenhaltijoihin sovellettavia palvelussuhteen ehtoja. Kemikaaliviraston henkilöstö muodostuu saman artiklan 3 kohdan mukaan komission tai jäsenvaltioiden määräämistä tai tilapäisesti siirtämistä virkamiehistä sekä muista toimenhaltijoista, jotka kemikaalivirasto ottaa palvelukseen sen mukaan kuin viraston tehtävien suorittaminen edellyttää.
Helsingissä 28 päivänä kesäkuuta 2007 tehdyn Suomen hallituksen ja Euroopan kemikaaliviraston välisen toimipaikkasopimuksen (jäljempänä toimipaikkasopimus) lainsäädännön alaan kuuluvat ja muut määräykset ovat tulleet voimaan 6.2.2008. Toimipaikkasopimuksessa täydennetään ja osin myös toistetaan erioikeuspöytäkirjan määräyksiä.
Toimipaikkasopimuksen 8 artiklassa on määräyksiä kemikaaliviraston henkilöstöön kuuluvien Suomessa nauttimista erioikeuksista ja vapauksista. Sen 1 kohdan b alakohdan nojalla viraston henkilöstöön kuuluvilla on vapautus maahanmuuttoa rajoittavista määräyksistä ja ulkomaalaisten rekisteröintiä koskevista muodollisuuksista. Vastaava määräys on erioikeuspöytäkirjan 11 artiklan b kohdassa.
Toimipaikkasopimuksen 8 artiklan 2 kohdassa viitataan erioikeuspöytäkirjan määräykseen (nyk. 12 artikla), jonka mukaan unionin virkamiehet ja muu henkilöstö eivät maksa kansallista veroa unionin maksamista palkoista ja palkkiosta.
Toimipaikkasopimuksen 11 artiklan 1 kohdan mukaan kemikaalivirasto vapautetaan kaikista pakollisista viraston henkilöstöön liittyvistä maksuista Suomen sosiaaliturvajärjestelmiin.
Toimipaikkasopimuksen 10 artiklan mukaan viraston henkilöstöön kuuluville annetaan heidän pyynnöstään suomalaiset henkilötunnukset.
Hallituksen esityksessä toimipaikkasopimuksen hyväksymisestä ja voimaansaattamisesta (HE 88/2007 vp, s. 13) on henkilötunnuksia koskevan 10 artiklan perusteluissa todettu, että viraston ulkomaisen henkilöstön katsotaan kuuluvan kotikuntalain 4 §:n 3 momentissa tarkoitettuihin henkilöihin, jotka oleskelevat Suomessa tilapäisesti ja joilla ei ole kotikuntaa Suomessa.
Korkeimman hallinto-oikeuden vuosikirjaratkaisussa KHO 2019:170 arvioitiin Euroopan kemikaaliviraston henkilöstöön kuuluvan A:n kotikunnan määräytymistä kotikuntalain 4 §:n mukaan. Kysymys oli muun ohella siitä, onko kemikaalivirasto rinnastettava kotikuntalain 4 §:n 3 momenttia sovellettaessa vieraan valtion diplomaattiseen edustustoon. Johtopäätöksenään korkein hallinto-oikeus katsoi, että kun otettiin huomioon, että unionin toimielimiin kuuluvan kemikaaliviraston asema ja tehtävät poikkeavat monin tavoin lainkohdassa nimenomaisesti mainituista vieraan valtion diplomaattisesta edustustosta ja lähetetyn konsulin virastosta, kotikuntalain 4 §:n 3 momenttia ei ollut perusteltua tulkita niin, että kemikaalivirasto rinnastettaisiin näihin.
Euroopan unionin tuomioistuin on tapauksessa Dias C-325/09 todennut, että jäsenvaltion kansalaisten oikeus saapua toisen jäsenvaltion alueelle ja oleskella siellä EY:n perustamissopimuksessa esitetyissä tarkoituksissa on suoraan perustamissopimuksella tai kulloisenkin tapauksen mukaan mainitun sopimuksen täytäntöön panemiseksi annetuilla säännöksillä annettu oikeus. Oleskeluluvan antamista jäsenvaltion kansalaiselle ei ole pidettävä oikeuksia luovana toimena vaan sellaisena jäsenvaltion toimena, jolla on tarkoitus todeta, millaisessa asemassa toisen jäsenvaltion kansalainen on unionin oikeussääntöjen perusteella (tuomion kohta 48).
1.3 Tosiseikat
A on Ison-Britannian kansalainen. Hän on ollut työsuhteessa Euroopan kemikaalivirastoon 1.9.2007 alkaen ja hänen työsuhteensa on voimassa toistaiseksi. A:lle on rekisteröity ensimmäinen tilapäinen osoite väestötietojärjestelmään 19.9.2007 alkaen. A:n tilapäiseksi asuinkunnaksi on merkitty Helsinki 1.7.2013‒18.10.2022. Ulkoasiainministeriön hänelle antama henkilökortti on voimassa saman ajan. A:lla ei ole Suomessa väestötietojärjestelmään merkittyä kotikuntaa. A on ilmoittanut asuneensa ja työskennelleensä jatkuvasti Suomessa vuodesta 2007 alkaen, mitä ei saadun selvityksen perusteella ole syytä epäillä. Hän on rekisteröinyt unionin kansalaisen oleskeluoikeutensa Suomessa 2.6.2017.
1.4 Oikeudellinen arviointi ja lopputulos
Asiassa on ratkaistavana, onko A:n kohdalla täyttynyt kansalaisuuslain 13 §:n 1 momentin 2 kohdassa tarkoitettu asumisaikaedellytys tilanteessa, jossa hän on ollut Euroopan kemikaaliviraston henkilöstöön kuuluvana erioikeuspöytäkirjan ja toimipaikkasopimuksen nojalla vapautettu unionin kansalaisen maahanmuuttoon liittyvistä rekisteröintiä koskevista muodollisuuksista Suomessa.
A on asunut Suomessa vuodesta 2007 alkaen. Hänellä ei kuitenkaan tänä aikana ole ollut väestötietojärjestelmään merkittyä kotikuntaa Suomessa, koska maistraatti on kotikuntalain 4 §:n 3 momentin nojalla kieltäytynyt rekisteröimästä hänelle kotikuntaa Suomessa. Maahanmuuttoviraston päätöksen mukaan toimipaikkasopimuksesta ja siinä viitatusta kotikuntalaista on pääteltävissä, että Euroopan kemikaaliviraston työntekijöiden oleskelua voidaan pitää tilapäisluonteisena ja rinnasteisena esimerkiksi vieraan valtion diplomaattisen edustuston henkilöstöön. Maahanmuuttoviraston mukaan A:lla ei siten ollut Suomessa kansalaisuuslaissa tarkoitettua varsinaista asuntoa ja kotia, eikä hänen oleskeluaan Suomessa ollut pidettävä kansalaisuuslaissa tarkoitetulla tavalla pysyväisluonteisena. Tämän vuoksi myöskään asumisaikaedellytys ei Maahanmuuttoviraston mukaan ollut täyttynyt.
Korkein hallinto-oikeus on aikaisemmassa ratkaisukäytännössään tarkastellut Euroopan kemikaaliviraston asemaa ja henkilöstöä kotikuntalain soveltamisen yhteydessä. Ratkaisussa KHO 2019:170 on ollut arvioitavana, onko kemikaalivirasto rinnastettava kotikuntalain 4 §:n 3 momenttia sovellettaessa vieraan valtion diplomaattiseen edustustoon. Korkein hallinto-oikeus otti arvioinnissaan huomioon, että unionin toimielimiin kuuluvan kemikaaliviraston asema ja tehtävät monin tavoin poikkesivat lainkohdassa nimenomaisesti mainituista vieraan valtion diplomaattisesta edustustosta ja lähetetyn konsulin virastosta. Korkeimman hallinto-oikeuden ratkaisun mukaan kotikuntalain 4 §:n 3 momenttia ei ollut perusteltua tulkita niin, että kemikaalivirasto rinnastettaisiin diplomaattisiin edustustoihin tai konsulin virastoihin.
Euroopan kemikaaliviraston asemaa koskeva arviointi on nyt esillä olevassa asiassa tehtävä kansalaisuuslain asumisaikaedellytyksen osalta. Edellä selostetun lainsäädännön ja korkeimman hallinto-oikeuden aikaisemman oikeuskäytännön valossa ja kun otetaan huomioon myös viraston henkilöstön rekrytointitapa, korkein hallinto-oikeus ei näe perusteita katsoa, että kemikaaliviraston henkilöstöön kuuluva yleisesti ottaen rinnastuisi kotikuntalain 4 §:n 3 momentissa tarkoitettuun henkilöön.
Kansalaisuuslain esitöiden mukaan lain säännösten tarkoituksena ei ole kytkeä varsinaisen asunnon ja kodin käsitettä kotikuntalain mukaiseen järjestelmään. Tämän lausuman ensisijaisena tarkoituksena on ollut kaventaa väestötietojärjestelmään merkityn kotikunnan merkitystä kansalaisuusasian käsittelyn kannalta, mutta sen on katsottava ilmaisevan myös yleisemmän käsityksen näiden kahden lain välisestä suhteesta. Korkein hallinto-oikeus viittaa tältä osin hallinto-oikeuden perusteluihin ja katsoo hallinto-oikeuden tavoin, että pelkästään se, että A:lla ei Euroopan kemikaaliviraston henkilöstöön kuuluvana ole ollut aikaisemmin eikä hakemusta ratkaistaessakaan rekisteriin merkittyä kotikuntaa Suomessa, ei merkitse, ettei hänellä voisi olla täällä kansalaisuuslaissa tarkoitettua varsinaista asuntoa ja kotia. Kun otetaan huomioon tämä sekä se seikka, ettei kemikaaliviraston henkilöstöön kuuluvan A:n asemaa voida rinnastaa kotikuntalain 4 §:n 3 momentissa tarkoitettuun henkilön asemaan, korkein hallinto-oikeus katsoo, että A:n oleskelua Suomessa ei voida pitää tilapäisenä pelkästään sen vuoksi, että hänelle ei ole merkitty väestörekisteriin kotikuntaa Suomessa.
Kansalaisuuslain esitöiden ja kansalaisuuslain 15 §:stä ilmenevän perusteella laissa tarkoitettu asuminen sen sijaan liittyy ulkomaalaislainsäädännön mukaiseen oleskelua koskevaan sääntelyyn sekä fyysiseen oleskeluun Suomessa. Kansalaisuuden hakijalta edellytetään ulkomaalaislainsäädännön mukaan määräytyvää oikeutta oleskella pysyvästi Suomessa. Muiden kuin unionin kansalaisten osalta tämä merkitsee sitä, että hakijalla on oltava pysyvää oleskelua varten annettu oleskelulupa (jatkuva oleskelulupa) ja tätä aiemmasta tilapäisellä oleskeluluvalla oleskellusta ajasta otetaan yhtäjaksoista asumisaikaa laskettaessa huomioon vain puolet. Unionin kansalaiselta ei sen sijaan vaadita oleskelulupaa. Hänen oleskeluoikeutensa määräytyy suoraan unionin kansalaisen vapaata liikkuvuutta koskevan sääntelyn ja ulkomaalaislain 10 luvun säännösten perusteella. Taloudellista toimintaa palkattuna työntekijänä harjoittavalla unionin kansalaisella on oikeus oleskella Suomessa yli kolmen kuukauden ajan, mutta hänen on tällöin rekisteröitävä oleskelunsa. Unionin kansalaisen oleskeluoikeuteen liittyvä laillinen oleskelu on luonteeltaan pysyväisluonteista ja se kerryttää kansalaisuuslaissa tarkoitettua asumisaikaa.
Asiassa on edellä mainitun perusteella seuraavaksi arvioitava, onko rekisteröintivelvollisuudesta vapautetun kemikaalivirastossa työskentelevän henkilön Suomessa oleskelua pidettävä kansalaisuuslain asumisaikaedellytyksen soveltamisen kannalta muista unionin kansalaisista poiketen luonteeltaan tilapäisenä.
Erioikeuspöytäkirjan ja toimipaikkasopimuksen määräyksillä, joiden nojalla viraston henkilöstöön kuuluvat välttyvät maahanmuuttoa rajoittavista määräyksistä ja ulkomaalaisten rekisteröintiä koskevista muodollisuuksista, on ensisijaisesti tavoiteltu viraston työntekijöiden käytännön elämän sujuvoittamista. Viraston henkilöstöön kuuluvien unionin kansalaisten ei ole tarpeen erikseen selvittää täyttävänsä esimerkiksi ulkomaalaislain 158 a §:n 1 momentissa säädettyjä yli kolme kuukautta kestävän oleskelun edellytyksiä. Määräysten tarkoituksena ei sen sijaan ole asettaa virastossa työskentelevää henkilöä kansallisen lainsäädännön soveltamisen suhteen heikompaan asemaan muihin unionin kansalaisiin nähden.
Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännöstä (Dias C-325/09) ilmenee, että ne unionin kansalaisen oleskeluun liittyvät toimet, joita jäsenvaltio tekee tai asiakirjat, jotka jäsenvaltio unionin kansalaiselle myöntää, eivät ole oikeuksia luovia, vaan niiden tarkoituksena on ainoastaan todeta, millaisessa asemassa toisen jäsenvaltion kansalainen on unionin oikeussääntöjen perusteella. Vastaavasti tietyn henkilöryhmän vapauttamisella rekisteröintiä koskevista muodollisuuksista ei ole syytä katsoa olevan vaikutusta näillä henkilöillä muutoin unionin oikeuden nojalla olevaan oikeusasemaan. Näin ollen myös kemikaalivirastossa työskentelevän henkilön oikeuden oleskella Suomessa on katsottava perustuvan unionin kansalaisen oleskeluoikeuteen. Kemikaalivirastossa työskentelevän unionin kansalaisen asemaa ei näillä perusteilla kaiken kaikkiaan ole kansalaisuuslain asumisaikaedellytyksen kannalta perusteltua arvioida toisin kuin muiden unionin kansalaisten asemaa. Kansalaisuuslain asumisaikaedellytyksen ratkaisemisen kannalta ei liioin ole merkitystä niillä seikoilla, että A ei ole viraston henkilöstöön kuuluvana oleskelunsa aikana maksanut palkastaan veroa Suomeen eikä kuulunut Suomen sosiaaliturvajärjestelmän piiriin.
Edellä mainituilla perusteilla korkein hallinto-oikeus katsoo kuten hallinto-oikeus, että kysymystä siitä, onko A:lla varsinainen asunto ja koti ollut Suomessa, on arvioitava hänen tosiasiallisen ja pääasiallisen oleskelunsa perusteella.
Hallinto-oikeus ei ole ottanut ensi asteena ratkaistavakseen, mistä ajankohdasta valittajan asumisajan on katsottava alkaneen. Enemmän viivästyksen välttämiseksi korkein hallinto-oikeus ottaa asian tältä osin välittömästi tutkittavaksi.
Asian ratkaisemisen kannalta ei edellä todetun perusteella ole merkitystä sillä, milloin A on rekisteröinyt unionin kansalaisen oleskeluoikeutensa Suomessa. Kansalaisuuslaissa ei ole erikseen säädetty asumisajan alkamisajankohdasta unionin kansalaisten osalta. Kansalaisuuslain 14 §:n 1 momentin 1 kohdan perusteella tällaisena päivänä on A:n kohdalla pidettävä Suomeen muuttopäivää. Maahanmuuttoviraston ratkaistessa hakemuksen A:n varsinainen asunto ja koti oli ja oli ollut Suomessa keskeytyksettä yli viiden vuoden ajan. Tähän nähden Maahanmuuttoviraston ei olisi tullut mainitsemallaan asumisaikaedellytystä koskevalla perusteella hylätä A:n hakemusta. Asia on tämän vuoksi palautettava Maahanmuuttovirastolle uudelleen käsiteltäväksi.
Korkeimman hallinto-oikeuden ratkaisun lopputulos huomioon ottaen olisi kohtuutonta, jos A joutuisi pitämään oikeudenkäyntikulunsa vahinkonaan. Tämän vuoksi Maahanmuuttovirasto on hallintolainkäyttölain 74 §:n nojalla velvoitettava korvaamaan A:n oikeudenkäyntikulut korkeimmassa hallinto-oikeudessa ratkaisuosasta ilmenevällä tavalla.
Asian ovat ratkaisseet oikeusneuvokset Anne E. Niemi, Outi Suviranta, Janne Aer, Petri Helander ja Ari Wirén. Asian esittelijä Vilma Vanhamäki.

matches:
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 3
tuomioistuin


text:
Strassit Viehätys Punainen Tuomioistuin Tyylikäs Kengät Kumartaa Carol Korkokenkiä Naisten wXqUw8E --kebiroglu.com
Pinkki Reebokin B Musta Naisten 0 Fitness 7 R Lyijy aurinko Valkoinen Musta Crossfit Kengät Nano PPFfr
Strassit Viehätys Punainen Tuomioistuin Tyylikäs Kengät Kumartaa Carol Korkokenkiä Naisten wXqUw8E
Kenkä Naisten R Reebokin Koulutusta Musta 2 Flux Oranssi 0 Magenta Oranssi Vaara Crossfit Pop Nostaja 1qCd0aC
-5 Oranssi R 2 Oranssi 0 Kenkä Vaara Reebokin Flux Musta 9 Crossfit Naisten Magenta Us M Nostaja Koulutusta Pop aSqxqwP5nbulgariaTyylikäs Strassit Naisten Kengät Carol Tuomioistuin Viehätys Korkokenkiä Kumartaa Punainen englantiKengät Tuomioistuin Viehätys Korkokenkiä Tyylikäs Naisten Strassit Carol Kumartaa Punainen espanjaesperantohollantiitaliajapanikreikkalatinalatvialiettuaCarol Kumartaa Tuomioistuin Naisten Punainen Kengät Tyylikäs Strassit Korkokenkiä Viehätys norjaViehätys Naisten Korkokenkiä Kengät Carol Strassit Tyylikäs Tuomioistuin Kumartaa Punainen portugalipuolaranskaruotsisaksasuomitanskaturkkitšekkiunkarivenäjäPunainen Tyylikäs Kengät Tuomioistuin Kumartaa Korkokenkiä Naisten Carol Strassit Viehätys viro
Naisten Tyylikäs Strassit Kengät Kumartaa Punainen Korkokenkiä Tuomioistuin Viehätys Carol
-bulgariaenglantiTuomioistuin Strassit Naisten Kumartaa Korkokenkiä Carol Kengät Punainen Viehätys Tyylikäs Naisten Korkokenkiä Kengät Tuomioistuin Strassit Tyylikäs Kumartaa Carol Punainen Viehätys espanjaesperantoStrassit Kengät Naisten Viehätys Korkokenkiä Punainen Carol Tuomioistuin Kumartaa Tyylikäs hollantiitaliajapanikreikkalatinalatvialiettuanorjaJuoksukengät Vihreä Naisten Vaahto teräs Juna Valkoinen 4 Realflex Reebokin 0 Tuhka Harmaa TXagqwgZportugalipuolaranskaNaisten Carol Viehätys Kengät Korkokenkiä Kumartaa Punainen Strassit Tyylikäs Tuomioistuin ruotsisaksasuomitanskaturkkitšekkiunkarivenäjäviro
Marja Musta Indigo Rs 2 Met Realflex Sisätiloissa Valkoinen Juna Ultra faux Avokkaat Reebokin 0 Naisten Hopeanvärinen Svxwf8tRq7
IPA: Korkokenkiä Naisten Tyylikäs Strassit Kumartaa Punainen Tuomioistuin Kengät Viehätys Carol [ʁɛ.ve]
Strassit Korkokenkiä Punainen Viehätys Kumartaa Tyylikäs Tuomioistuin Carol Kengät Naisten 2. Saappaat musta Naisten Prime Mokka Musta Republiq blk 01 Chelsea Royal Ohukainen 0a5z44q
Reebokin Kengät Musta Fitness Naisten Mustavalkoinen mustavalkoinen Solestead TTBZSq
RêverKukka Ontto Kengät Sandaalit Transer Vaaleanpunainen Toimistotyötä Häät Korkokengät Tyylikäs Naiset Naisten WxpnW6TE de combats, de naufrages, etc.
37 Naiset Korkea Pehmeä Nahka Pohjat Pohja Kenkiä Rinne L Yc Kesällä Naisten Mekko Valkoinen Suuret Tytöt Mukava Telakat Luistamaton Ex4gqYUgw
MainosmyyntiMokka Avokkaat Cut Kantapäät Pumput Musta Solki Gladiaattori 12cm Tikari Kengät out Ubeauty Kantapää Teräväkärkiset Narusandaalit qI8wZABO
kehittyneet nupukkia päälliset strassit ja jouset
8 cm lohko kantapää
Punainen Korkokenkiä Strassit Kumartaa Naisten Viehätys Carol Kengät Tuomioistuin Tyylikäs

matches: Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin


Asetus ajoneuvoasetuksen muuttamisesta 874/1989 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1989 › 874/1989
Annettu Helsingissä päivänä syyskuuta 1989
kumotaan 26 päivänä maaliskuuta 1982 annetun ajoneuvoasetuksen (233/82) 9§:n 3 momentti ja 39§:n 2 momentti, sellaisena kuin se on muutettuna 13 päivänä marraskuuta 1987 annetulla asetuksella (850/87),
muutetaan asetuksen 1 luvun otsikko, 1§:n 2 momentti, 2 §:n otsikko ja 3-5 momentti, 3§:n 2 momentti, 21§:n 2 ja 4 momentti, 33§:n a-c ja e kohta, 33 a§:n 1 momentin b kohta ja 2 momentti, 34§, 39§:n 1 momentti, 42§, 48 a§:n 2 momentti, 63§:n 1 momentin e kohta, 3 momentin c kohta ja 4 momentti sekä 65§:n 1 ja 2 momentin johdantolause,
sellaisina kuin niistä ovat 3§:n 2 momentti muutettuna 28 päivänä lokakuuta 1988 annetulla asetuksella (912/88), 33§:n a-c ja e kohta sekä 33 a§:n 1 momentin b kohta ja 2 momentti muutettuna mainitulla 13 päivänä marraskuuta 1987 annetulla asetuksella, 34§ osittain muutettuna 19 päivänä joulukuuta 1986 annetulla asetuksella (1008/86), 42§ osittain muutettuna 21 päivänä joulukuuta 1984 annetulla asetuksella (1029/84), 48 a§:n 2 momentti 22 päivänä tammikuuta 1988 annetussa asetuksessa (59/88), 63§:n 1 ja 3 momentti muutettuna 25 päivänä maaliskuuta 1988 annetulla asetuksella (261/88) sekä 65§:n 1 ja 2 momentti muutettuna 12 päivänä kesäkuuta 1987 annetulla asetuksella (547/87) ja 2 momentti lisäksi 18 päivänä marraskuuta 1988 annetulla asetuksella (972/88) ja 22 päivänä syyskuuta 1989 annetulla asetuksella (848/89), sekä
lisätään asetuksen 3§:n edelle uusi väliotsikko, asetukseen uusi 3 a-3 c§ ja näiden pykälien edelle uusi väliotsikko, asetuksen 4-6§:n edelle uusi väliotsikko, 7§:ään uusi 3 momentti ja pykälän edelle uusi väliotsikko, 8-10§:n edelle uusi väliotsikko, asetukseen uusi 18 k§ ja sen edelle uusi väliotsikko, asetuksen 25 a§:ään, sellaisena kuin se on 27 päivänä marraskuuta 1987 annetussa asetuksessa (874/87) ja muutettuna mainitulla 22 päivänä syyskuuta 1989 annetulla asetuksella, uusi 1 a momentti, jolloin nykyinen 1 a momentti siirtyy 1 b momentiksi, 33§:ään, sellaisena kuin se on muutettuna mainitulla 13 päivänä marraskuuta 1987 annetulla asetuksella, uusi f kohta, jolloin nykyinen f-l kohta siirtyy g-m kohdaksi, 33 a§:n 1 momenttiin, sellaisena kuin se on mainitussa 13 päivänä marraskuuta 1987 annetussa asetuksessa, uusi c ja d kohta, jolloin nykyiset c ja d kohta siirtyy e ja f kohdaksi, 33 a§:ään, sellaisena kuin se on mainitussa 13 päivänä marraskuuta 1987 annetussa asetuksessa, uusi 3 momentti, jolloin nykyinen 3-6 momentti siirtyy 4-7 momentiksi, asetukseen uusi 35 a§, asetuksen 43§:ään uusi 1 a momentti sekä 63 §:n 1 momenttiin, sellaisena kuin se on muutettuna mainitulla 25 päivänä maaliskuuta 1988 annetulla asetuksella, uusi f kohta, jolloin nykyinen f kohta siirtyy g kohdaksi, ja 3 momenttiin, sellaisena kuin se on muutettuna viimeksi mainitulla asetuksella, uusi d kohta, jolloin nykyinen d kohta siirtyy e kohdaksi, seuraavasti:
2. Asetuksen säännöksiä ei kuitenkaan sovelleta:
a) sellaiseen ajoneuvoon, jota käytetään yksinomaan yleiseltä liikenteeltä eristetyllä työmaa-, tehdas-, satama-, varasto-, kilpailu- tai muulla vastaavalla alueella;
b) sellaiseen vammaisen käyttöön tarkoitettuun, käsikäyttöiseen tai enintään 1 kW:n tehoisella moottorilla varustettuun pyörätuoliin, jonka rakenteellinen nopeus on enintään 15 km/h; eikä
c) sellaiseen potkukelkkaan, leikkiajoneuvoon ja vastaavaan laitteeseen, joka ei ole varustettu moottorilla.
3. Traktori on moottorikäyttöinen ajoneuvo, joka on rakennettu pääasiassa käyttämään työvälineitä tai vetämään muita ajoneuvoja. Liikennetraktori on tavaran kuljetukseen tarkoitettu kuormaa kantava nestepainetoimisella runko-ohjauksella varustettu traktori. Liikennetraktori on myös muu traktori, jota käytetään tavaran kuljetukseen suuremmalla kuin todelliselta kokonaispainoltaan enintään 12 tonnin perävaunulla varustettuna. Liikennetraktoriksi ei kuitenkaan katsota traktoria, jota käytetään moottoriajoneuvoverosta annetun lain 17 a§:ssä (435/86) tarkoitettuihin kuljetuksiin. Traktorin rakenteellinen nopeus on enintään 40 km/h, liikennetraktorin kuitenkin enintään 50 km/h.
4. Moottorityökone on:
a) työkoneeksi rakennettava tai varustettava moottorikäyttöinen ajoneuvo, jonka suurin rakenteellinen nopeus on enintään 40 km/h;
b) tienpitoon rakennettu muu moottorikäyttöinen ajoneuvo kuin auto, vaikka sen suurin rakenteellinen nopeus ylittääkin 40 km/h; ja
c) perävaunujen siirtoon satamasta laivaan tarkoitettu satamatrukki, jonka rakenteellinen nopeus on enintään 50 km/h, ellei sitä ole pidettävä kuorma-autona tai liikennetraktorina.
5. Maastoajoneuvo on henkilöiden tai tavaran kuljetukseen taikka muita ajoneuvoja vetämään tarkoitettu jäällä, lumessa tai vajottavassa maastossa taikka maahan tukeutuen kulkemaan rakennettu moottorikäyttöinen ajoneuvo, kuten moottorireki tai ilmatyynyalus. Maastoajoneuvoksi ei katsota kuitenkaan ajoneuvoa, joka on tarkoitettu myös tiellä kuljetettavaksi.
2. Henkilöauto on pääasiassa henkilöiden kuljetukseen tarkoitettu auto, jossa on kuljettajan lisäksi tilaa enintään kahdeksalle henkilölle ja jonka kokonaispaino on enintään 3500 kg. Maastohenkilöauto on maastokäyttöön erityisesti tarkoitettu henkilöauto.
1. Maastohenkilöauto on henkilöauto, jonka vähintään yksi etu- ja yksi taka-akseli on vetävä tai kytkettävissä vetäväksi akseliksi.
2. Maastohenkilöauto täyttää lisäksi vähintään neljä seuraavista viidestä ehdosta:
a) lähestymiskulma on vähintään 28°;
b) ylityskulma on vähintään 14°;
c) jättökulma on vähintään 20°;
d) maavara akselien välillä on vähintään 200 mm; ja
3. Lähestymis-, ylitys- ja jättökulma määrätään standardin ISO 612/1978 mukaisesti. Mittaukset suoritetaan auton ollessa kuormittamattomana tasaisella vaakasuoralla alustalla, mahdollisten ulostyöntyvien varusteiden, kuten vinssin ja vetokoukun ollessa irrotettuina, etupyörien ollessa suorassa asennossa ja rengaspaineen ollessa normaali. Mittauksessa käytettävien renkaiden ulkohalkaisija ei saa olla valmistajan autoon tarkoittamien renkaiden ulkohalkaisijaa suurempi.
1. Invataksi on pyörätuoli-invalidien ja muiden liikuntavammaisten kuljetukseen rakennettu ja varustettu henkilöauto, jota käytetään ammattimaisessa liikenteessä.
2. Invataksissa on pyörätuolia varten kulkusillat tai nostin ja vähintään kaksi pyörätuolipaikkaa, joita kutakin varten on tilaa vähintään 0,7 x 1,1 metriä. Pyörätuolipaikan tilassa saa olla vaihtoehtoista käyttöä varten helposti sivuun käännettävät istuimet. Pyörätuolit ja niissä matkustavat ovat luotettavasti kiinnitettävissä ajoneuvoon.
3. Liikuntavammaisen kuljetukseen varatun tilan korkeus on vähintään 1,45 metriä ja siihen johtavan kulkuaukon korkeus vähintään 1,30 metriä. Kulku autoon on järjestetty helpoksi.
4. Invataksissa on auton katolla tai edessä ja takana keltapohjainen kilpi, jossa on mustalla tieliikenneasetuksen (182/82) merkin n:o 683 mukainen vammaisen tunnus ja teksti INVATAKSI.
1. Paloauto on palo- ja pelastustoimen käyttöön erityisesti rakennettu, kokonaispainoltaan yli 3500 kg oleva auto. Paloauto on myös muu auto, joka on kunnan tai valtion pelastushallinnon viranomaisen, valtion pelastushallinnon oppilaitoksen tai ilmailuhallituksen hallinnassa ja jota käytetään palo- ja pelastustoimen tehtäviin. Paloautoksi katsotaan myös palokunnan omistuksessa oleva miehistöauto, jossa on kuljettajan lisäksi tilaa vähintään kahdeksalle henkilölle. Paloauto merkitään kunnan vaakunalla tai palokunnan nimellä taikka auton omistavan valtion viraston tunnuksella. Paloautossa on kiinteät hälytyslaitteet ja se on lisäksi rakenteeltaan ja varusteiltaan sisäasiainministeriön antamien määräysten mukainen.
2. Sairasauto on asianomaisen terveyskeskuksen sairaankuljetukseen hyväksymä, mitoiltaan ja varusteiltaan lääkintöhallituksen vahvistamat vaatimukset täyttävä auto.
3. Eläinlääkintäauto on eläinlääkärintointa harjoittavan eläinlääkärin omistuksessa oleva henkilö- tai pakettiautosta rakennettu ja varustettu, eläinlääkintätyössä käytettäväksi tarkoitettu auto, jossa on tilaa matkustajille vain kuljettajan vieressä olevilla istuimilla. Eläinlääkintäauton ohjaamo-osan takana olevan korin osan sisäkorkeus mitattuna 0,8 metrin levyisellä ja 1,4 metrin pituisella alueella on vähintään 0,5 metriä. Tässä tilassa on eläinlääkintätyötä varten kiinteästi asennettu koneellinen jäähdytyslaite sekä kiinteät kaapit, laatikostot ja muut tarpeelliset rakenteet.
4. Matkailuauto on matkailutarkoitukseen rakennettu ja varustettu, liikenneministeriön antamat määräykset täyttävä auto. Matkailuauton sisäkorkeus on vähintään 1,9 metriä alueella, jonka leveys on vähintään 0,5 metriä ja pituus vähintään 40 prosenttia asunto-osan pituudesta.
5. Ruumisauto on hautaustointa harjoittavan omistuksessa oleva ruumiiden kuljetukseen tarkoitettu, väriltään musta, valkoinen tai hopeanharmaa auto, jossa on kiinteällä vetolavalla varustettu kori. Ruumisauton ohjaamon ja arkkutilan välillä on kiinteä väliseinä. Arkkutilan pituus 0,4 metrin korkeudelta vetolavasta mitattuna on vähintään 2,1 metriä. Arkkutilassa on enintään yksi istuin yhdelle henkilölle.
6. Huoltoauto on valtion, valtion liikelaitoksen, sähkö-, lämpö-, puhelin-, kaasu- taikka vesilaitoksen tai kunnan omistama tien, kadun, radan ja ratakaluston sekä sähkö-, lämpö-, tele-, kaasu- ja vesilaitosten verkoston ja laitteiden huoltoon sekä korjausmiehistön ja välineiden kuljetukseen tarkoitettu, tarvittavin työkaluin ja laittein varustettu paketti-, kuorma- tai linja-auton alustalle rakennettu erikoisauto, jossa on istuimet kuljettajan lisäksi enintään kahdeksalle henkilölle. Huoltoauto on myös muun kuin tässä momentissa tarkoitetun yhteisön omistama ajoneuvojen ja koneiden huoltoon sekä korjausmiehistön ja välineiden kuljetukseen tarkoitettu, tarvittavin työkaluin ja laittein varustettu paketti-, kuorma- tai linja-auton alustalle rakennettu erikoisauto, jossa on tilaa enintään kahdelle henkilölle kuljettajan vieressä.
3. Ilmatyynyaluksella tarkoitetaan maahan tai veteen tukeutuen pääosin ilmatyynyn varassa liikkumaan kykenevää ajoneuvoa, joka ei ole tarkoitettu kulkemaan maata pitkin.
Henkilöauton korin suojaaminen syöpymistä vastaan
1. Henkilöauton korin katsotaan olevan suojattu hyväksyttävällä tavalla syöpymistä vastaan, jos auton valmistaja tai valmistajan valtuuttama maahantuoja myöntää korille vähintään kuuden vuoden puhkiruostumattomuustakuun. Vaadittava takuuaika on kuitenkin 1 päivänä tammikuuta 1992 tai sen jälkeen tyyppikatsastettua mallia olevalle henkilöautolle vähintään kahdeksan vuotta. Takuun voimassapysymiseen ei saa liittyä auton omistajalle tulevia lisäkustannuksia aiheuttavia velvoitteita, jotka ylittävät auton tavanomaiseen käyttöön kuuluvien hoito- ja huoltotoimenpiteiden kustannukset. Takuun tulee pysyä voimassa auton omistajan vaihtuessa. Takuun tulee pysyä voimassa myös kolarikorjauksen jälkeen ehdolla, että korjaus suoritetaan valmistajan tai maahantuojan antamien ohjeiden mukaisella tavalla.
2. Henkilöauton korin katsotaan myös olevan hyväksyttävällä tavalla suojattu syöpymistä vastaan, jos korroosionestokäsittely on suoritettu suomalaisen standardin SFS 4085/1982 mukaisesti standardien SFS 4086/1982 ja 4087/1982 vaatimukset täyttävillä kotelonsuoja- ja alustansuoja-aineilla taikka vastaavien uudempien suomalaisten tai vaatimustasoltaan vastaavien ulkomaisten standardien mukaisesti.
3. Auton valmistuksessa käytettävien materiaalien ja rakenneratkaisujen sekä suojausta edistävien varusteiden, tarvittaessa täydennettyinä valmistuksen yhteydessä suoritetulla muulla kuin 2 momentissa tarkoitetulla korroosionestokäsittelyllä, katsotaan vastaavan sanottua käsittelyä, milloin näiden ratkaisujen ja toimenpiteiden yhteisvaikutus antaa vähintään 2 momentissa tarkoitettua käsittelyä vastaavan suojan korin syöpymistä vastaan. Jos tällaisen suojan aikaansaaminen edellyttää korroosionestoaineiden käyttöä, tulee niiden seuraavien ominaisuuksien vastata vähintään 2 momentissa tarkoitettujen standardien vaatimustasoa:
a) sekä kotelonsuoja- että alustansuoja-aineen korroosionestokyky ja kylmänkestävyys -20° C lämpötilassa;
b) kotelonsuoja-aineen korroosionestokyky saumassa; ja
c) alustansuoja-aineen mekaanisen kulutuksen kestävyys.
2. Liikennetraktorissa tulee lisäksi olla:
a) jarruvalot;
b) ajopiirturi; ja
c) roiskesuojat.
4. Traktorissa tai moottorityökoneessa, jonka oma paino on enintään 500 kg, ei vaadita taustapeiliä eikä suuntavaloja.
1 a. Liikennetraktoriin liitetyssä perävaunussa tulee lisäksi olla:
a) luotettava ja tehokas käyttöjarru;
b) seisontajarru ja laite, joka saattaa perävaunun jarrut toimintaan kytkennän pettäessä;
c) etuvalot;
d) sivuvalot, jos perävaunun korirakenteen pituus on yli 6 metriä;
e) jarruvalot;
f) suuntavalot; ja
g) roiskesuojat.
a) muu kuin c kohdassa tarkoitettku akseli erillisenä tai telissä 10 tn
linja-auton vetävänä akselina 10,5 tn
linja-auton vetävänä akselina käytettäessä autoa ulkomaanliikenteessä 11,5 tn
b) kuorma-auton vetävä paripyörin varustettu akseli erillisenä tai telissä käytettäessä autoa ulkomailta tuotavan tai sinne vietävän valmiiksi kuormatun kontin kuljetuksessa tai vastaavan perävaunun vetoon 11,5 tn
yksittäispyörin varustettu akseli erillisenä tai telissä:
auton perävaunussa 9 tn
e) moottorikäyttöisen ajoneuvon kaksiakselinen lehtijousitettu teli muissa kuin d kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa 18 tn
e) moottorikäyttöisen ajoneuvon kaksiakselinen ilmajousitettu teli muissa kuin d kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa 19 tn
Autoa tiellä kuljetettaessa ei sen kokonaispaino saa ylittää seuraavia arvoja:
c) ilmajousitetulla telillä varustettu kolmiakselinen auto 26 tn
d) kolmiakselinen nivellinja-auto 28 tn
2.Auton ja perävaunun yhdistelmän kokonaispaino ei sitä tiellä kuljetettaessa saa ylittää seuraavia arvoja, jolloin akselien lukumääreää laskettaessa ei oteta huomioon akselipainoltaan alle viiden tonnin akselia:
a) auton ja puoliperävaunun yhdistelmä 44 tn
viisiakselisena 44 tn
kuusiakselisena 48 tn
seitsemänakselisena 56 tn
3. Tie- ja vesirakennushallitus voi määräämillään yleisillä teillä ja asianomaisen tienpitäjän suostumuksella muillakin teillä sallia auton ja varsianisen peävaunun yhdistelmän käytön, kun maa on jäätyneenä, seitsemänakseiliselle yhdistelmälle sallitun 56 tonnin sijasta enintään 60 tn kokonaispainolla. Tällaisen luvan edellytyksenä on, ettei tässä pykälässä ja 33 §:ssä tarkoitettuja akseli-, teli- tai kokonaispainoja sekä 40 §:n 3 momentin c kohdan mukaista perävaunun ja auton painosuhdetta ylitetä ja että ajoneuvoyhdistelmä on hyväksytty käytettäväksi luvan mukaisilla painoilla.
1. Moottorikäyttöisen ajoneuvon pituus ei saa ylittää seuraavia arvoja:
a) linja-auto 14,5 m
nivelrakenteisena kuitenkin 18m
muu moottorikäyttöinen ajoneuvo 12m
vetotapista perävaunun perään ( vetopituus ) 12m
vetotapin pystyakselista vaakatasossa mihin tahansa sen etupuolella olevaan kohtaan mitattuna 2,04 m
b) varsinainen perävaunu
yksiakselisena tai sitä vastaavalla telillä varustettuna 8,5 m
kaksi- tai useampiakselisena 12,5 m
a) kuorma-auton ja puoliperävaunun yhdistelmä sekä muu kuin b-d kohdassa tarkoitettu ajoneuvoyhdistelmä 16,5 m
b) kuorma-auton ja erityisesti pylväiden tai vastaavien pitkien esineiden kuljetukseen tarkoitettu ajoneuvoyhdistelmä: 20 m
c) kuorma-auton ja yksitelisen tai sitä vastaavalla telillä varustetun varsinaisen perävaunun yhdistelmä 18 m
1. Auton ja perävaunun uloimpaan kohtaan mitattu takaylitys saa olla enintään 75 prosenttia akselivälistä tai puoliperävaunussa akselin etäisyydestä kääntöpisteeseen, kuitenkin enintään 4,0 metriä.
2. Ajoneuvon ja ajoneuvoyhdistelmän tulee olla siten kääntyvä, että uloimman etukulman kulkiessa 12,5 metrin säteisen ympyrän kaarta pitkin sisäsivu kulkee vähintään 5,0 metrin tai, jos kyse on 33 §:n b kohdassa tarkoitetun ajoneuvon ja sen perävaunun yhdistelnästä, vähintään 5,3 metrin säteistä kaarta pitkin.
3. Yli 13 metriä pitkän linja-auton tulee kuitenkin olla siten kääntyvä, että uloimman etukulman kulkiessa 14 metrin säteistä ympyrän kaarta pitkin sisäsivu kulkee vähintään 6,0 metrin säteistä kaarta pitkin. Lisäksi linja-auton korin tulee olla siten mitoitettu, että lähdettäessa liikkeelle ohjauksen ollessa 12,0 metrin säteistä kääntöympyrää vastaavassa asennossa tai, milloin kääntöympyrä on tätä suurempi, pienintä kääntöympyrää vastaavassa asennossa, korin äärimmäisen takakulman siisrtymä auton sivun määräämästä pituussuuntaisesta pystytasosta mitattuna on enintään 0,8 metriä. Nivellinja-autolla saa tässä tarkoitettu sivusuuntainen siirtymä kuitenkin olla enintään 1,2 metriä.
1. Moottorikäyttöiseen ajoneuvoon saa kerrallaan olla kytkettynä vain yksi hinattava ajoneuvo, jollei 42 §:n 4 momentista tai 44§:n 1 momentista muuta johdu.
1. Traktoriin saa kytkeä perävaunun, jonka todellinen kokonaispaino on enintään kaksi kertaa traktorin oman painon suuruinen. Perävaunun todellinen kokonaispaino saa kuitenkin olla enintään kolme kertaa traktorin oman painon suuruinen, milloin:
a) yhdellä akselilla tai sen korvaavalla telillä varustetussa perävaunussa vähintään yksi akseli on vetävä tai varustettu jarruin;
b) vähintään kaksi traktorin akseleista on vetäviä; tai
c) vähintään 15 prosenttia perävaunun kokonaispainosta kohdistuu vetokoukkuun.
2. Muuhun kuin liikennetraktoriin kytkettävän perävaunun todellinen kokonaispaino saa 1 momentin rajoissa olla enintään 12 tonnia. Tätä painorajoitusta ei kuitenkaan sovelleta moottoriajoneuvoverosta annetun lain 17 a §:ssä (435/86) tarkoitetuissa kuljetuksissa.
3. Traktorin perävaunun kokonaispainoa määrättäessä saa traktoin omassa painossa ottaa huomioon valmistajan suosituksen mukaisesti asennetut lisäpainot ja -rakenteet, kuitenkin enintään kolmasosan traktorin reksiteriin merkitystä omasta painosta.
4. Kuormaa kantavaan runko-ohjauksella varustettuun traktoriin ei saa kytkeä hinattavaa ajoneuvoa.
1 a. Satamatrukkina käytettävään moottorityökoneeseen saa, käytettäessä sitä satama-alueella tyhjien ja kuormattujen perävaunujen tai konttien siirtoon, kytkeä hinattavan ajoneuvon, jonka kokonaispaino on enintään 50 prosenttia suurempi kuin satamatrukin kokonaispaino. Satamatrukin kokonaispainoksi lasketaan trukin oma paino lisättynä perävaunusta trukkiin kohdistuvalla perävaunun painon osuudella.
2. Kuljettajan on säilytettävä itseään koskevat diagrammilevyt tai niiden jäljennökset viimeisten seitsemän vuorokauden ajalta siinä kuorma- tai linja-autossa taikka liikennetraktorissa, jota hän kulloinkin kuljettaa.
e) muun traktorin kuin liikennetraktorin sekä moottorityökoneen 40 km/h;
c) muun traktorin kuin liikennetraktorin sekä moottorityökoneen 40 km/h;
2. Autorekisterikeskus voi erityisestä syystä, jos ajoneuvon käyttötarkoituksesta johtuva rakenne tai varustus sitä edellyttää, myöntää poikkeuksen tämän asetuksen säänöistä seuraavasti:
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1990. Milloin rekisteritiedoista käy ilmi, että kyseessä on tässä asetuksessa tarkoitettu liikennetraktori, autorekisterikeskus voi merkitä traktorin liikennetraktoriksi ja ilmoittaa muutoksesta liikennetraktorin omistajalle. Sellaisten liikennetraktorien omistajien, jotka eivät tätä ilmoitusta ole saaneet, on ilmoitettava muutoksesta rekisteriviranomaiselle 31 päivään maaliskuuta mennessä.
Asetuksen 21§:n 2 momentin ja 25 a §:n 1 a momentin muutokset koskevat 1 päivänä tammikuuta 1992 tai sen jälkeen Suomessa ensi kertaa käyttöön otettavaa liikennetraktoria ja liikenetraktorin perävaunua.
Asetuksen 33§:n f kohdan ja 33 a §:n 1 momentin c kohdan muutos tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1991 ja 33 §:n a ja b kohdan muutos 1 päivänä tammikuuta 1992.
Helsingissä 29 päivänä syyskuuta 1988
1 luku - Soveltamisala ja määritelmiä1 § 2 § 3 § 3 a §3 b §3 c §4 § 5 § 6 § 7 § 8 § 9 § 10 § 18 k §21 § 25 a § 33 §33 a §34 §35 a §39 § - Ajoneuvoyhdistelmät42 §43 §48 a §63 §65 §


text:
 Transponderi News TV 15 Huhtikuuta 2018
mennessä Guru · Julkaistu 15.04.2018 · Päivitetty 15.04.2018
kanava pois! koodataan 12207R sr:27500 3/4 MPEG-4-Irdeto2
kanava pois! koodattu taajuus 11044V 34422 Irdeto2
Kanava “TV-myynti” УШЁЛ С 11740 V 43000 5/6 DVB-S / MPEG-2
Poehali of 12130 R 27500 3/4 DVB-S2 kodirovan Irdeto 2
kanava 4 ПОЯВИЛСЯ НА 12552 (H) 4800 FEC-2/3 DVB-S2 / QPSK avoimesti
OVAT 1, OVAT 2, OVAT 3 poissa 12241 (H)
TV-kanava 'Our Music’ Hän ilmestyi 11039V (Keski-Aasian palkki), MPEG-4 HD clear, SR 3700, FEC 5/6.
Paketti 'Telecom TV’ Hän ilmestyi 12290V (Euroopan palkki), Focus, SR 30000, FEC 7/8, kopioita paketin 10971V.
Paketti 'Telecom TV’ Hän ilmestyi 12328V (Euroopan palkki), DVB-S2 / 8PSK / MPEG-4 / HD / Videoguardia, SR 30000, FEC 3/4, kopioita paketin 11012V.
Paketti 'Telecom TV’ Hän ilmestyi 12366V (Euroopan palkki), DVB-S2 / 8PSK / MPEG-4 / HD / Videoguardia, SR 30000, FEC 3/4, kopioita paketin 11053V.
IRIB Sepehr HD ilmestyi 11881 H DVB-S2 / 8PSK MPEG-4 HEVC 27500 5/6, ОТКРЫТО
"Ensimmäinen moottori’ siirrettiin HD 12149V (Ukrainan-Scandinavian Ray), DVB-S2 / 8PSK / MPEG-4 / HD / Conax / Verimatrix, SR 27500, FEC 5/6.
Nauti TV lopettaa 12073 (v) 30000
Nauti TV HD (FHD 1080 (I)) ПОЯВИЛСЯ НА 12073 v 30000, avoimesti,hollannin kieli
Kirkuk TV, Badinan TV, KurdSat HD ilmestyi 11910 H DVB-S2 / 8PSK MPEG-4 13750 3/4, ОТКРЫТО
Ennaltaehkäisevä toimii 18 Huhtikuuta
Tämä On Ilmoittaa Teille,, että vuodesta 2 tuntia 00 min. ennen 9 tuntia 00 min. 18 Huhtikuuta 2018 vuoden (Moskovan ajasta) tehdään huoltotöitä laitteet.
Milloin voi syntyä lopettamisesta lähetykset osa tv-kanavat.
SpaceX kustannukset saavuttaa pian $25 BN
Yhtiön arvon SpaceX pian kasvaa noin $25 BN. Tällaisia arvioita johtaa torstaina Bloomberg.
Kuten todetaan viraston, 5 Huhtikuu yhtiö SpaceX, mukaan tutkimusyhtiö PitchBook Data, aloittaa varainhankintaa noin $507 miljoonaa euroa. Sen näkemys kustannuksista nämä varat $25 BN.
Viraston mukaan, SpaceX että niin on kolmas Yhdysvalloissa hintaan yrityksen, perustuu innovaatioon, joka alkoi käynnistyksen. Ensimmäiset kaksi – on suosittu verkkopalvelu liikenteen Uber, jolloin sovelluksen kautta matkapuhelimeesi hyödyntää yksityisen auton kuljettaja palvelut, sekä verkon resurssien Airbnb, tarkoitettu lyhytaikaiseen vuokra.
Mukaan PitchBook Data, marraskuu 2017 SpaceX, kustannukset arvioitiin $21 BN. Yhteensä SpaceX suunnitelmat 2018 Vuoden tehdä noin 30 lanseeraukset. Tässä 2017 vuonna yhtiö lähetti raketti avaruuteen 18 kertaa.
SpaceX perusti Elon Musk vuonna 2002 vuoden. Keskuudesta kehitys – teknologia paluuta maahan harjoittaja raketti käytetyn ensimmäisen vaiheen Falcon 9 uudelleenkäyttöä. Uskotaan yhtiössä, Näin voit aloituksia on huomattavasti halvempaa.
Kokeessa paluuta ensimmäisen vaiheen suoritettiin 29 Syyskuuta 2013 vuoden. Näyttämö suunniteltiin ja vedä asema mereen, kuitenkin, vahvan kierto on pudonnut veteen ja romahtanut. Ensimmäinen onnistunut laskeutuminen maalla hallussa 22 Joulukuuta 2015 vuoden, Avomerilautan – 8 Huhtikuuta 2016 vuoden.
Polsat Viasat HD jatkuu
16 Tämän vuoden huhtikuussa Polsat Viasat aloittaa lähetykset HD. Tässä suhteessa kanava muunnetaan Polsat Viasat HD ja sen logo muuttuu.
Polsat Viasat HD – dokumentti kanava luonnosta. Erinomainen tutkijat herättävät katsojan maailmaan kasviston ja eläimistön, osoittaen sekä kauneutta ja kauhua luonnon. Huhtikuussa asema tarjoaa paljon uusia tuotteita. näitä ovat: "Luonnonvaraiset eläimet perheen", "Hunters tornado" ja "Kymmenen pennut ja me".
Polsat Viasat menee lähettää HD viimeisen ryhmän kanavien Viasat Maailman Puolan markkinoilla. Polsat Viasat Explorer ja Polsat Viasat History broadcast korkearesoluutioisina maaliskuussa 2016 vuoden.
Eutelsat Communications on vahvistanut lehdistötiedotteessa aloittaa lähetyksensä NASA TV HD ja NASA TV UHD kanavia sen satelliitit.
Kiitos sopimuksen Eutelsatin, NASA TV HD-kanavia, ja NASA TV UHD saatavilla ensimmäistä kertaa satelliitin kautta Euroopassa, Lähi-idän, Pohjois-Afrikassa ja Saharan eteläpuolisessa Afrikassa. Nyt katsojat näiltä alueilta voivat nauttia ainutlaatuisesta valokuvia Yhdysvaltain avaruusohjelman, mukaan lukien raportit ohjusten. Ne voivat myös tarkkailla elämää kansainvälisen avaruusaseman, nauttia näkymistä maapalloa avaruudesta ja jopa tutkia tilaa, aurinkoa tai Mars. Niistä aineista, on myös klassisia elokuvia kuvaava NASAn "Apollo" -ohjelman ja asiakirjoja uusimpaan tutkimukseen ja kehitykseen viraston.
NASA HD TV-lähetyksen vapaakauppasopimus paitsi satelliitin Eutelsatin Hot Bird (13 ° E), mutta myös Eutelsat 7B (7 ° E) katsojille Saharan eteläpuolisessa Afrikassa. Puolestaan, NASA TV UHD näiden lisäksi kaksi kiertoratapaikat saa myös Eutelsat satelliitin 5 West (A) (5 ° W) Fransat alustan käyttäjille.
Eutelsat Hotbird 13 c (13 ° E) t. P. 9 (11,373 GHz, kenttä H, SR: 27500, FEC: 3/4, DVB-S2 / 8PSK)
TUNNUS: NASA TV HD
Koodaus: (FTA)
TUNNUS: NASA TV UHD
PMT PID: 5050 Koodaus: (FTA)
TP. A9 (10,887 GHz, sukupuoli H, SR: 30000, FEC: 4/5, DVB-S2 / QPSK)
Georgian säädin vaati alkaen "NTV-Plus" täydentäviä asiakirjoja
Georgian kansallinen komitea Telecommunications vaati "NTV-Plus" antaa lisää asiakirjoja, varoitus mahdollisesta keskeyttämisestä luvan. Mukaan lähde on maksutelevision markkinoilla, aalto protesti "NTV-Plus" Georgian kantaa muutamissa poliitikkoja, luoda sekoitetaan, tarvitaan parantamaan omaa rankingissa.
Mukaan portaalin Newsgeorgia, säädin pyydetyt asiakirjat ylihuomenna, koska "Gazprom-Media" on virallisesti ilmoittanut käynnistää "NTV-Plus" maassa. In "NTV-Plus" raportoitu, että vaikka eivät ole tekemisissä kommentteja.
Lähteen maksutelevision markkinoilla kertoi, että, ilmeisesti, Georgian virasto on todistuksessa, Venäjän alustan itse ei suoraan harjoittaa taloudellista toimintaa Georgian alueella. Sekä säädin vaatii tiedot kumppaniyrityksen, joka myy tv maassa.
Lähteen mukaan, "NTV-Plus" pystyy antamaan tarvittavat asiakirjat, ja sitten alkaa normaali palvelujen myynti ja liiketoiminnan kehittäminen. Muistuttaa, että kumppani on Georgian yritys "Media Group".
Myös teollisuus uskoo, että "punainen lippu", jonka Georgian kansanedustajia ja yleisön, kriittisesti syntyminen "NTV-Plus", se on, käyttäjä syöttää "Gazprom-Media". Mutta NTV lyhenne nimissä operaattorin liittyy yhteen hallituspuolueen televisiokanavia. Samalla niissä ei oteta huomioon vivahteet oikeudellisten ja taloudellisten suhteiden "Gazprom-Media" Holding, liittovaltion kanava NTV lähettää digitaalisen alustan "NTV-Plus".
Asiantuntija uskoo, että esille Georgian mediahysterian ympäri uloskäynti markkinoille Venäjän operaattori maan häviävät muutaman viikon "kuluttua, miten kilpailupolitiikasta on välittömiä osinkoja mediahypetystä ". Tulevaisuudessa yhtiö aikoo jatkossakin edistää väitetyn palvelun.
Georgiassa, eri arvioiden mukaan, on välillä 200 ennen 300 th. ns "harmaa" ruokia, liittää erilaisiin satelliitti alustoille. Siirron ainakin osa "harmaan" tilaajien oikeudellisen yksikön auttaisi "Media Group" lyhyellä aikavälillä lisätä tilaajakanta.
13 Huhtikuuta 2018 Kanava uudelleen lähetyksensä Barely Legal. Se voi katsella NTV Plus tilaajille - tilaajille "Night" -paketti (West).
Maaliskuussa Tämän vuoden yleislähetyskanavaprotokollaa keskeytettiin teknisistä syistä.
Xtra TV lanseeraa HD-versio ensimmäisen Automobile Channel
12 Huhtikuuta, aattona Kiinan Grand Prix Formula 1, Xtra televisiokanava käynnisti ensimmäinen auto parani kachestve.Teper päätapahtumassa maailman moottoriurheilun katsojan Xtra tv satelliittitelevisio pystyy näkemään koko komeudessaan.
Broadcast seuraava vaihe Formula 1 Kiinan Grand Prix järjestetään tänä sunnuntaina, 15 Huhtikuuta, Tässä 9:00 First Automobile Channel. Voittaja kahden ensimmäisen kilpailuista oli Sebastian Vettel joukkueen Ferrari. Kaikki kauden 2018 suunnitellut 21 kilpa vaiheessa.
Fanit moottoriurheilun voivat nauttia kilpailuista Formula 1 HD erissä UUSI Xtra ja Xtra MIX. Tässä vaiheessa HD tulee lähettää yksinomaan kilpa Formula 1. Täydellinen käännös kaikista kanavan sisältöä HD-muodossa on suunnitteilla lähitulevaisuudessa.
Ensimmäinen kanava on käytettävissä auton Eutelsatin 9B satelliitti (9.0(E)). Liitä MIX paketteja Xtra ja Xtra UUSI voi olla läpi henkilökohtaisen tilin sivuilla tai soittamalla yhteyskeskuksen.
Toivotamme teille miellyttävää jotka
Komento Xtra TV
Kustannukset sopimus Venäjän avaruusjärjestö käynnistää satelliitit oli OneWeb $1 BN
Kustannukset välisen sopimuksen Roscosmoksen ja OneWeb ajaa Britannian satelliitteja käyttämällä raketteja “Unionin” oli yli $1 BN. Tämä oli ilmoitti pääjohtaja Venäjän valtion Corporation Igor Komarov haastattelussa, julkaistu keskiviikko sivustolla “venäläinen sanomalehti”.
“Ja tässä avoimilla markkinoilla käynnistää palvelujen ulkopuolella Länsi yhtiö OneWeb ennennäkemätön osto 21 käynnistää 672 satelliitit ja kertoo: “En välitä, johon lentää, piste – luotettavuus”, sen vuoksi valitsee “Unionin”. Tämä levytyssopimuksen – Suuremmat $1 BN”, – Said Komarov.
Aiemmin hän on raportoitu, Roskosmos että ei ainoastaan tarjota satelliittia kiertoradalla, mutta operaattori hoitavat ryhmittymän.
OneWeb yhtiö aikoo perustaa ryhmän useita satelliitteja, jonka avulla voidaan 2019 vuosi tarjoamaan laajakaistayhteyden käyttäjille ympäri maailmaa, koska täydellisen suojan Maan pinnalla. Tässä 2015 Venäjä allekirjoitti sopimuksen aloitukset 21 ohjukset “Unionin” Satelliitteja OneWeb 2017 vuoden 2019 vuoden.
Aikaisempi OneWeb totesi, että suurimman osan yhtiö aikoo käynnistää satelliitit käyttävät Venäjän kantorakettien. Yhteensä aikoo käynnistää OneWeb 882 satelliitti, joka on osa ensimmäisen sukupolven ryhmä laitteet, kun taas toisen sukupolven, suunnitelmista, Sen tulisi sisältää noin kaksi tuhatta satelliittia.
Venäjä aikoo viettää enemmän 30 space käynnistää tänä vuonna
Valtionyhtiö “Roscosmos” suunnitelmia 2018 vuosi viettää enemmän 30 alkaen, Hän sanoi torstaina yhtiön toimitusjohtaja Igor Komarov.
“Tänä vuonna aiomme käynnistää määrä intohimoa - yli kolmekymmentä”, - sanoi Komarov.
Kanava Ranska operaattori säätöparametrit pidetään viiden multiplex transpondereiden Astra satelliitin asemassa 19,2 ° E.
Operaattori Ranskan satelliitti- maksu-tv Canal Ranska (aiemmin CanalSat) säätöparametrit pidetään viiden multiplex transpondereiden Astra satelliitin asemassa 19,2 ° E. parametrin muutos on kasvanut kapasiteetti multipleksoi.
Kanava Ranska viiteen multipleksoi muuttaa modulointia QPSK ja 8PSK on FEC arvo 5/6 jäsenen 2/3. Sen jälkeen, kokonaiskapasiteetti yksittäisten multipleksoi kasvoi 49,1 ennen 58,8 Mbit / s. Viisi transponderit koko operaattorin vastaanotetun 48,5 Mbit / s.
Uusi säiliö, käyttäjä voi käyttää laajentaa ohjelmistoa tarjoaa, ja parantaa teknistä laatua nykyisten asemien.
Muuttamalla multiplex parametri ei koske ainoastaan tilaajille Canal Ranska, mutta katsojat ilmaisia ohjelmia. Taajuudella 12,129 GHz (Pol. V, SR 29700, FEC 2/3, DVB-S2 / 8PSK) lähetettävää ohjelmaa TV5 Monde FBS HD, ja 12,207 GHz (samat vaihtoehdot) on tiedotuskanava LCI HD.
Tekniset parametrit – Canal Ranska:
ASTRA 1 m (19,2° E), taajuus 12,090 GHz, Pol. V, SR 29700, FEC 2/3, DVB-S2 / 8PSK
Astra 1N (19,2° E), taajuus 12,129 GHz, Pol. V, SR 29700, FEC 2/3, DVB-S2 / 8PSK
ASTRA 1 m (19,2° E), taajuus 12,207 GHz, Pol. V, SR 29700, FEC 2/3, DVB-S2 / 8PSK
Astra 1N (19,2° E), taajuus 12,402 GHz, Pol. V, SR 29700, FEC 2/3, DVB-S2 / 8PSK
Astra 1N (19,2° E), taajuus 12,441 GHz, Pol. V, SR 29700, FEC 2/3, DVB-S2 / 8PSK
TV Guide “TV myynti” lähetti kirjeen hänen kumppaninsa, jolloin mainittua lähettää suspensio.
Kanssa 18 Huhtikuuta 2018 Kanava loputtomiin jättäen eetteri.
Tiedetä, onko yleislähetyskanava tai palautettu, Päinvastoin, täysin pysähtynyt. Myöskään tietoa jäädyttämisen syiden yleisradio.
Kanava “TV myynti” aloitti lähetykset 2006 vuoden, tulossa yksi ensimmäisistä Venäjän television infomercials. Kanava mukana paitsi sen kehittämisestä teleostoslähetysten, mutta mainonta muilla kanavilla.
Slovakian paikallisten ja alueellisten ohjelmien enää saatavilla satelliitin katsojille.
Platform Pantelio katkeaa tv Bratislava-ohjelma, TV Hronka, TV Povazie, TV Severka, TV Vega, TV Senior, TV7 Ø TV Keski.
Kaikki nämä asemat ovat FTA ja ovat käytettävissä ilman pääsyä korttia tai tilauksen.
Syyt ovat tuntemattomia keskeyttää leviämisen satelliitin.
Yhdessä poistaminen alueellisten kanavien, FEC on muuttunut äkillisesti 11 290 GHz. FEC 5/6 nyt 3/4.
entinen tekniset parametrit – TV Bratislava, TV7, TV Hronka, TV Povazie, TV Severka, TV Vega, TV Senior (lähetys keskeytyi!):
Belintersat 1 (51,5° E), taajuus 11,290 GHz, Paul. (H), SR 45000, FEC 3/4, DVB-S2 / 8PSK, FTA
entinen tekniset parametrit – TV Keski (lähetys on keskeytetty!):
Belintersat 1 (51,5° E), taajuus 11,350 GHz, Paul. (H), SR 45000, FEC 5/6, DVB-S2 / 8PSK, FTA
Seuraava tarina Transponderi News TV 17 Huhtikuuta 2018
Edellinen tarina Transponderi News TV 12 Huhtikuuta 2018
Transponderi uutinen 15.11.2016
mennessä Guru · Julkaistu 15.11.2016

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD