Valtioneuvoston asetus asuntojen korjaus- ja… 57/2003 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 2003 › 57/2003
Annettu Helsingissä 30 päivänä tammikuuta 2003
Valtioneuvoston päätöksen mukaisesti, joka on tehty ympäristöministeriön esittelystä, säädetään asuntojen korjaus- ja energia-avustuksista 3 päivänä joulukuuta 2002 annetun lain (1021/2002) 2 §:n 2 momentin nojalla:
Tässä asetuksessa säädetään korjaus- ja energia-avustuksista annetussa laissa (1021/2002), jäljempänä korjausavustuslaki, tarkoitettujen avustusten käyttötarkoituksesta, myöntämisestä, maksamisesta ja käytöstä.
Avustusta korjausavustuslain 2 §:n 1 momentin 1 kohdassa mainittuun tarkoitukseen voidaan myöntää, jos asunnossa pysyvästi asuvasta ruokakunnasta vähintään yksi henkilö on 65-vuotias tai vanhempi taikka vammainen ja jäljempänä 3-5 §:ssä säädetyt tuloja ja varallisuutta koskevat tarveharkintaperusteet täyttyvät.
Jos avustus myönnetään sellaisen rakennuksen korjaamiseen, jossa on vähintään kaksi asuinhuoneistoa, 1 momentin mukaiset myöntämisperusteet täyttäviä ruokakuntia tulee olla pysyvästi asunnoissa asuvista ruokakunnista vähintään puolet.
Avustusta voidaan myöntää, jos ruokakuntaan kuuluvien pysyvät tulot kuukaudessa eivät ylitä seuraavia tulorajoja:
Tulot €/kk 950 1 660 2 220 2 840
Tulorajoja korotetaan 560 eurolla kutakin lisähenkilöä kohden.
Jos ruokakuntaan kuuluu rintamaveteraani, 3 §:n 1 momentin tulorajojen asemesta sovelletaan seuraavia tulorajoja:
Tulot €/kk 1 190 2 070 2 780 3 540
Avustusta ei myönnetä, jos ruokakunnalla on varallisuutta siinä määrin, että se kykenee korjaamaan asuntonsa ilman avustusta. Varallisuutena otetaan tällöin huomioon ruokakuntaan kuuluvien yhteenlaskettu varallisuus, jollei sen arvo ole vähäinen tai jollei se ole välttämätön ruokakuntaan kuuluvien elinkeinon tai ammatin harjoittamista varten saatavan kohtuullisen toimeentulon hankkimiseksi. Varallisuutena otetaan huomioon myös sellainen merkittävä omaisuus, joka on hakemuksen jättämistä edeltävän kahden vuoden aikana luovutettu vastikkeetta. Ruokakunnan omassa asuinkäytössä olevaa asuntoa ei oteta huomioon varallisuutta arvioitaessa.
Avustusta myönnetään enintään 40 prosenttia hyväksyttävistä korjauskustannuksista.
Avustusta voidaan kuitenkin myöntää enintään 70 prosenttia hyväksyttävistä korjauskustannuksista, jos ruokakuntaan kuuluva vanhus tai vammainen muutoin joutuisi välittömästi pysyväisluonteisesti muuttamaan pois asunnosta liikkumisesteitten vuoksi tai sen vuoksi, ettei asunnossa voida antaa hänen tarvitsemiaan sosiaali- ja terveydenhuollon palveluja.
Jos ruokakuntaan kuuluu rintamaveteraani, voidaan 1 momentissa mainitun avustuksen lisäksi myöntää veteraanilisää, jos se on ruokakunnan sosiaalinen tai taloudellinen asema huomioon ottaen erityisen tarpeellista. Veteraanilisää voidaan myöntää enintään 30 prosenttia hyväksyttävistä korjauskustannuksista.
Avustus hissiin ja liikkumisesteen poistamiseen
Avustusta korjausavustuslain 2 §:n 1 momentin 2 kohdassa mainittuun tarkoitukseen voidaan myöntää hissin tai hissien asentamiseksi olemassa olevaan kerrostaloon sekä hissin korjaukseen liikkumisesteen poistamiseksi. Avustusta voidaan myöntää myös muuhun korjaustoimenpiteeseen, jolla tehdään mahdolliseksi liikkumisesteisen pääsy asuinrakennukseen, siinä oleviin asuntoihin tai muihin tiloihin.
Avustusta myönnetään enintään 40 prosenttia hyväksyttävistä korjauskustannuksista. Jos kyseessä on aravalainoitettu vuokratalo, avustusta voidaan kuitenkin myöntää enintään 50 prosenttia hyväksyttävistä kustannuksista.
Avustukset käyttötarkoituksen muuttamiseksi
Avustusta korjausavustuslain 2 §:n 1 momentin 3 kohdassa mainittuun tarkoitukseen voidaan myöntää muun laitosrakennuksen kuin teollisuus-, liike- tai muussa yritystoiminnan käytössä olevan tai olleen laitosrakennuksen muuttamiseen asunnoiksi.
Avustuksen myöntämisen edellytyksenä on, että rakennuksen sijaintikunta puoltaa avustuksen myöntämistä. Rakennuksen hankintakustannukset ja korjauskustannukset yhdessä eivät saa ylittää vastaavanlaisen uuden asuinrakennuksen rakennuskustannuksia.
Avustusta rakennuksen tai tilan käyttötarkoituksen muuttamiseen myönnetään enintään 20 prosenttia hyväksyttävistä korjauskustannuksista.
Avustusta korjausavustuslain 2 §:n 1 momentin 4 kohdassa mainittuun tarkoitukseen voidaan myöntää, jos avustaminen on tarpeellista korjaustoimenpiteiden laajuuden sekä hakijaruokakunnan vaikean taloudellisen tilanteen vuoksi.
Avustus voidaan myöntää vain erityisestä syystä, jos asuinrakennuksen tai asunnon saannosta on kulunut vähemmän kuin kolme vuotta.
Avustusta myönnetään enintään 40 prosenttia korjaustoimenpiteiden hyväksyttävistä kustannuksista.
Avustusta korjausavustuslain 2 §:n 1 momentin 5 kohdassa mainittuun tarkoitukseen voidaan myöntää, jos asunto-osakeyhtiön omistama rakennus sijaitsee Valtion asuntorahaston nimeämässä, erityisten kehittämistoimenpiteiden kohteena olevassa lähiössä ja rakennuksessa on vähintään kaksi asuinhuoneistoa.
1) rakennuksen ulkovaipan korjaamiseen ja parantamiseen vesi- ja kosteuseristyksen, lämmöneristyksen, tiiviyden sekä rakenteen kunnon osalta. Ulkovaippaan kuuluviksi luetaan vesikatto, yläpohja, alapohja, ulkoseinät, parvekkeet, ikkunat ja ulko-ovet;
Avustusta asunto-osakeyhtiölle korjaustoimenpiteeseen myönnetään enintään 10 prosenttia hyväksyttävistä korjauskustannuksista.
Avustusta voidaan kuitenkin myöntää enintään 20 prosenttia hyväksyttävistä korjauskustannuksista, jos hanke on hyväksytty koerakennuskohteeksi tai jos korjattava rakennus on kulttuurihistoriallisesti tai rakennustaiteellisesti arvokas.
Avustusta korjausavustuslain 2 §:n 1 momentin 6 kohdassa mainittuun tarkoitukseen voidaan myöntää kuntoarvion, kuntotutkimuksen ja huoltokirjan laatimiseen sekä perusparannustoimenpiteitten suunnitteluun.
Avustusta kuntoarvion kustannuksiin voidaan myöntää, jos kuntoarvion taso vastaa alalla sovittua hyvää tasoa ja se sisältää rakenteiden ja rakennusosien, lämmitys- ja ilmanvaihtojärjestelmän, vesi- ja viemärilaitteiden, sähköjärjestelmän sekä piha-alueen kunnon arvioinnin tekniseltä ja laajennetusti energiataloudelliselta sekä tarvittaessa toiminnalliselta kannalta.
Avustusta kuntotutkimuksen kustannuksiin voidaan myöntää, jos kyseessä on betonijulkisivun, rapatun julkisivun, sisäilmaston, vesi- ja viemäriverkoston, sähköjärjestelmän tai kosteusvaurioituneen rakennuksen kuntotutkimus.
Avustusta asuinrakennukselle laadittavan huoltokirjan kustannuksiin voidaan myöntää, jos huoltokirja koskee koko rakennusta, huoltokirjaan sisältyy sekä kunnossapito- että huolto-osa ja huoltokirjan taso vastaa alalla noudatettavaa hyvää tasoa. Jos asuinrakennukselle on laadittu aiemmin kuntoarvio, voidaan avustusta myöntää huoltokirjan huolto-osan laatimiseen.
Avustusta perusparannustoimenpiteitten suunnitteluun voidaan myöntää, jos arvioidut perusparannuskustannukset ovat vähintään 50 euroa huoneistoalan neliömetriä kohden tai jos kyseessä on hissin rakentamisen suunnittelu vanhaan kerrostaloon.
Avustusta kuntoarvion sekä huoltokirjan kustannuksiin myönnetään enintään 65 senttiä asuinrakennuksen huoneistoalan neliömetriä kohden, kuitenkin enintään 50 prosenttia kuntoarvion tai huoltokirjan hyväksyttävistä kustannuksista.
Avustusta kuntotutkimuksen kustannuksiin myönnetään enintään 1 euro 35 senttiä asuinrakennuksen huoneistoalan neliömetriä kohden, kuitenkin enintään 30 prosenttia kuntotutkimuksen hyväksyttävistä kustannuksista.
Avustusta perusparannustoimenpiteitten suunnitteluun myönnetään enintään 4 euroa 20 senttiä asuinrakennuksen huoneistoalan neliömetriä kohden, kuitenkin enintään 50 prosenttia hyväksyttävistä suunnittelukustannuksista.
Avustusta korjausavustuslain 2 §:n 1 momentin 7 kohdassa mainittuun tarkoitukseen myönnetään seuraaviin toimenpiteisiin siten, että avustuksen määrä ei saa ylittää euromääräistä avustuksen enimmäismäärää eikä enimmäisprosenttiosuutta toimenpiteen 21 §:n mukaisista hyväksyttävistä kustannuksista:
Toimenpide Avustuksen enimmäismäärä
1) Erillinen energiakatselmus, kun asuinrakennuksen huoneistoala on:
a) alle 1000 m2 720 €, enintään kuitenkin 40 %
b) 1000 - 3000 m2 960 €, -"-
c) yli 3000 m2 1 360 €, -"-
2) ikkunoiden parantaminen kunnostamalla ne ja asentamalla lisälasit tai asentamalla etuikkunat 15 €/ikkuna-m2
3) ikkunoiden uusiminen U-arvoltaan enintään 1,4 W/m2 K ikkunoiksi 30 €/ikkuna-m2
4) ulkoseinän lisäeristäminen ulkopuolelta mineraalivillalla seuraavasti tai toteuttamalla vastaava eristystason parantaminen muulla tavoin:
a) lisäeristyksen vahvuus vähintään 50 mm 5 €/seinä-m2
b) lisäeristyksen vahvuus vähintään 100 mm 10 €/seinä-m2
5) yläpohjan yläpuolinen lisäeristäminen vähintään 150 mm:n vahvuisella mineraalivillalla tai toteuttamalla vastaava eristystason parantaminen muulla tavoin 1 €/yläpohja-m2
6) ilmanvaihdon perussäätö (edellytetään tehtäväksi aina toimenpiteiden 2-4 jälkeen) 10 %
7) erillisten korvausilmaventtiilien ja poistoilmaventtiilien asentaminen, silloin kun se on tarpeen toimenpiteiden 2-4 yhteydessä 10 %
8) ilmanvaihdon lämmöntalteenoton rakentaminen 10 %
Lämmitysjärjestelmä ja uusiutuvat energialähteet
9) liittyminen kauko- tai aluelämmitykseen 10 %
10) kiinteistökohtaisen kaukolämmön lämmönjakokeskuksen uusiminen 10 %
11) öljylämmityskattilan tai sen ja öljypolttimen uusiminen silloin, kun uusittu kattila on kattiloiden hyötysuhdevaatimuksista 22 päivänä joulukuuta 1997 annetun ympäristöministeriön määräyksen (Suomen rakentamismääräyskokoelma D7) mukaan energiatehokkuusmerkinnältään kolmen tähden kattila 10 %
12) huonekohtaisen tai vesikiertoisen sähkölämmityksen muuttaminen maalämpöpumpulla toimivaksi keskuslämmitysjärjestelmälmäksi; maalämpöpumpun tulee hyödyntää maaperän, kallioperän, pohjaveden tai pintavesistön lämpöä 10 %
13) huonekohtaisen sähkölämmityksen täydentäminen ilmalämpöpumpulla 10 %
14) lämmitysjärjestelmän muuttaminen vähäpäästöisellä pellettikattilalla toimivaksi keskuslämmitysjärjestelmäksi 15 %
15) huoneistokohtaisten vesimittareiden asentaminen 10 %
16) lämmitysverkosto:
a) lämmitysverkoston perussäätö; säätö on tehtävä aina avustettavien toimenpiteiden 2-8 yhteydessä; 10 %
b) lämmitysverkoston perussäädöstä aiheutuva patteri- ja linjasäätöventtiilien uusiminen tarvittaessa a alakohdassa tarkoitetun toimenpiteen yhteydessä 10 %
17) käyttöveden aurinkolämmityksen lisääminen sähkö- tai öljylämmitysjärjestelmään. 15 %
Jos avustuksensaaja on sitoutunut pitkäjänteiseen energiansäästötoimintaan ja seurantaan liittymällä valtakunnalliseen alaa koskevaan energiansäästösopimukseen, voidaan 1 momentissa tarkoitettujen avustuksen enimmäismäärien sijaan soveltaa seuraavia korotettuja enimmäismääriä:
1 kohdan a alakohta: 900 €, enintään kuitenkin 50 %;
1 kohdan b alakohta: 1 200 €, -"- ;
1 kohdan c alakohta: 1 700 €, -"- ;
2 kohta: 20 €/ikkuna-m2 ;
3 kohta: 40 €/ikkuna-m2;
4 kohdan a alakohta: 8 €/seinä-m2;
4 kohdan b alakohta: 15 €/seinä-m2;
5 kohta: 1 € 50 s/yläpohja-m2;
6-13 kohta: 15 %;
14 kohta: 20 %;
15 ja 16 kohta: 15 %; ja
17 kohta: 20 %.
Edellä 18 pykälän 1 momentin 2-17 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteitten avustaminen edellyttää, että toimenpide perustuu energiakatselmukseen tai muuhun hyväksyttävään energiataloudelliseen tarkasteluun.
Edellä 18 §:n 1 momentissa tarkoitettua avustusta myönnetään sellaisten asuinrakennusten korjaamiseen, joissa on vähintään kolme asuinhuoneistoa. Kunnille, kuntayhtymille tai muille yhteisöille voidaan myöntää avustusta myös silloin, kun samassa korjaushankkeessa korjattavissa asuinrakennuksissa on yhteensä vähintään kolme asuinhuoneistoa.
Tässä asetuksessa tarkoitettaviin hyväksyttäviin kustannuksiin voidaan sisällyttää korjaustöiden edellyttämien rakennustarvikkeiden ja rakennukseen kiinteästi asennettavien laitteiden hankintakustannukset sekä kustannukset arviointi-, tutkimus-, laatimis-, suunnittelu-, rakennus-, asennus-, katselmus-, säätö-, mittaus- ja purkutöistä sekä töitten valvonnasta, ei kuitenkaan laskennallista kustannusta omasta työstä eikä kustannusta vastikkeetta tehdystä työstä.
Tässä asetuksessa tarkoitetun avustuksen sekä samaan tarkoitukseen Valtion asuntorahaston tai Maatilatalouden kehittämisrahaston varoista myönnettävän lainan tai lainan, jonka koron maksuun on myönnetty tukea mainituista rahastoista, yhteismäärä saa olla enintään 95 prosenttia hyväksyttävistä korjauskustannuksista.
Korjausavustuslain 5 §:ssä tarkoitettu valtionapuviranomainen maksaa hakemuksesta avustuksen jälkikäteen työn edistymisen ja toteutuneiden kustannusten perusteella yhdessä tai useammassa erässä avustuspäätöksen mukaisesti. Valtionavustuksesta voidaan maksaa ennakkoa enintään 20 prosenttia, mikäli se on tarpeellista avustuksensaajan maksukyky huomioon ottaen.
Jos valtionapuviranomainen on kunta, Valtion asuntorahasto maksaa avustusvarat kunnan tilille edelleen avustuksensaajalle suoritettaviksi.
Valtion asuntorahasto päättää avustusten hakuajat ja vahvistaa hakulomakkeiden kaavat.
Tämä asetus tulee voimaan 10 päivänä helmikuuta 2003.
Helsingissä 30 päivänä tammikuuta 2003
1 luku - Soveltamisala1 §2 luku - Vanhusväestön ja vammaisten asuntojen avustus2 §3 §4 §5 §6 §3 luku - Avustus hissiin ja liikkumisesteen poistamiseen7 §4 luku - Avustukset käyttötarkoituksen muuttamiseksi8 §5 luku - Avustus terveyshaitan poistamiseen9 §6 luku - Avustus asunto-osakeyhtiölle10 §11 §7 luku - Avustukset suunnitelmallisen korjaustoiminnan edistämiseksi12 §13 §14 §15 §16 §17 §8 luku - Energia-avustukset18 §19 §20 §9 luku - Muut säännökset21 §22 §23 §24 §10 luku - Voimaantulo25 §


text:
Ennakkoratkaisupyyntö – Verotus – Verolainsäädännön yhdenmukaistaminen – Direktiivi 2006/112/EY – Yhteinen arvonlisäverojärjestelmä – 288 artiklan ensimmäisen kohdan 1 alakohta ja 315 artikla – Pienten yritysten erityisjärjestelmä – Verovelvollisten jälleenmyyjien erityisjärjestelmä – Verovelvollinen jälleenmyyjä, joka kuuluu voittomarginaalijärjestelmän piiriin – Vuotuinen liikevaihto, jonka perusteella määritetään pienten yritysten erityisjärjestelmän sovellettavuus – Voittomarginaali vai saatujen vastikkeiden määrä
Asiassa C-388/18,
jossa on kyse SEUT 267 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka Bundesfinanzhof (liittovaltion ylin verotuomioistuin, Saksa) on esittänyt 7.2.2018 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut unionin tuomioistuimeen 13.6.2018, saadakseen ennakkoratkaisun asiassa
– Saksan hallitus, asiamiehinään aluksi T. Henze ja S. Eisenberg, sittemmin S. Eisenberg,
– Euroopan komissio, asiamiehinään L. Mantl ja L. Lozano Palacios,
1 Ennakkoratkaisupyyntö koskee yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28.11.2006 annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY (EUVL 2006, L 347, s. 1; jäljempänä arvonlisäverodirektiivi) 288 artiklan ensimmäisen kohdan 1 alakohdan tulkintaa.
2 Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa vastakkain ovat Finanzamt A (A:n verotoimisto, Saksa) ja B, joka toimii käytettyjen ajoneuvojen jälleenmyyjänä, ja jossa on kyse viimeksi mainitun vuotuisen liikevaihdon laskentatavasta arvonlisäverodirektiivissä säädetyn pienten yritysten erityisjärjestelmän soveltamiseksi.
3 Arvonlisäverodirektiivin 73 artiklassa säädetään seuraavaa:
4 Arvonlisäverodirektiivin XII osaston otsikkona on ”Erityisjärjestelmät”, ja siihen sisältyy 1 luku, jonka otsikko on ”Pienten yritysten erityisjärjestelmä”. Mainitun 1 luvun 2 jakso, jonka otsikkona on ”Verovapautukset tai asteittaiset verohelpotukset”, sisältää direktiivin 282–292 artiklan.
5 Saman direktiivin 282 artiklan nojalla kyseisessä 2 jaksossa säädettyjä verovapautuksia ja asteittaisia verohelpotuksia on sovellettava pienten yritysten suorittamiin tavaroiden luovutuksiin ja palvelujen suorituksiin.
6 Arvonlisäverodirektiivin 288 artiklassa säädetään seuraavaa:
7 Mainitun direktiivin 289 artiklan mukaan ”verovelvolliset, jotka saavat vapautuksen, eivät ole oikeutettuja vähentämään arvonlisäveroa 167–171 ja 173–177 artiklan mukaisesti eivätkä saa mainita sitä laskuissaan”.
8 Arvonlisäverodirektiivin 290 artiklassa säädetään seuraavaa:
”Verovelvolliset, jotka voivat saada vapautuksen, voivat valita joko tavallisen arvonlisäverojärjestelmän noudattamisen tai 281 artiklassa tarkoitettujen yksinkertaistettujen yksityiskohtaisten sääntöjen noudattamisen. Tässä tapauksessa verovelvolliset hyötyvät mahdollisista kansallisen lainsäädännön mukaisista asteittaisista verohelpotuksista.”
9 Arvonlisäverodirektiivin XII osaston 4 luvun otsikko on ”Käytettyihin tavaroihin sekä taide-, keräily- ja antiikkiesineisiin sovellettavat erityisjärjestelmät”. Tämän 4 luvun 2 jaksossa, jonka otsikkona on ”Verovelvollisia jälleenmyyjiä koskeva erityisjärjestelmä”, oleva 1 alajakso, jonka otsikkona on ”Voittomarginaalijärjestelmä”, sisältää direktiivin 312–325 artiklan.
10 Kyseisen direktiivin 313 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa:
”Jäsenvaltiot soveltavat verovelvollisten jälleenmyyjien suorittamien käytettyjen tavaroiden sekä taide-, keräily- tai antiikkiesineiden luovutusten osalta verovelvollisen jälleenmyyjän saaman voittomarginaalin verottamisessa tämän alajakson säännösten mukaista erityisjärjestelmää.”
11 Saman direktiivin 314 artiklassa säädetään seuraavaa:
”Voittomarginaalijärjestelmää sovelletaan verovelvollisen jälleenmyyjän suorittamiin käytettyjen tavaroiden sekä taide-, keräily- tai antiikkiesineiden luovutuksiin, kun ne on tälle [unionissa] luovuttanut joku seuraavista:
a) henkilö, joka ei ole verovelvollinen;
b) toinen verovelvollinen, jos tämän toisen verovelvollisen suorittama tavaran luovutus on vapautettu verosta 136 artiklan mukaisesti;
c) toinen verovelvollinen, jos tämän toisen verovelvollisen suorittamaan luovutukseen sovelletaan 282–292 artiklassa säädettyä pienten yritysten verovapautusta ja jos kyseessä on tuotantotavara;
d) toinen verovelvollinen jälleenmyyjä, jos tämän toisen verovelvollisen jälleenmyyjän suorittamasta luovutuksesta on suoritettu arvonlisäveroa tämän voittomarginaalijärjestelmän mukaisesti.”
12 Arvonlisäverodirektiivin 315 artiklassa säädetään seuraavaa:
”Edellä 314 artiklassa tarkoitetun tavaroiden luovutuksen veron perusteena on verovelvollisen jälleenmyyjän saama voittomarginaali vähennettynä voittomarginaaliin kuuluvalla arvonlisäveron määrällä.
Verovelvollisen jälleenmyyjän voittomarginaali vastaa verovelvollisen jälleenmyyjän perimän tavaran myyntihinnan ja ostohinnan välistä eroa.”
13 Liikevaihtoverolain (Umsatzsteuergesetz), sellaisena kuin sitä sovelletaan pääasian oikeudenkäyntiin (BGBl. 2005 I, s. 386, jäljempänä UStG), 1 §:ssä, jonka otsikkona on ”Liikevaihtoveron piiriin kuuluvat liiketoimet”, säädetään seuraavaa:
”(1) Liikevaihtoveron alaisia ovat seuraavat liiketoimet:
1. Tavaroiden luovutukset ja muut suoritukset, jotka elinkeinonharjoittaja suorittaa maan alueella vastikkeellisesti yrityksensä piirissä – –”
14 UStG:n 10 §:ssä, jonka otsikkona on ”Luovutuksia, muita suorituksia ja yhteisöhankintoja koskeva veron peruste”, säädetään seuraavaa:
”Veron peruste määräytyy vastikkeen perusteella luovutusten ja muiden suoritusten (1 §:n 1 momentin 1 kohdan ensimmäinen virke) – – osalta. Vastikkeella tarkoitetaan kaikkea sitä, mitä suorituksen vastaanottaja suorittaa suorituksen saadakseen, lukuun ottamatta liikevaihtoveron osuutta – –”
15 UStG:n 19 §:n, jonka otsikkona on ”Pienten yritysten verotus”, sanamuoto on seuraava:
”(1) Edellä 1 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitetuista liiketoimista maksettavaksi tulevaa liikevaihtoveroa ei kanneta yrityksiltä – –, jos toisessa virkkeessä kuvattu liikevaihto yhdessä siitä maksettavaksi tulevan veron kanssa ei ole edeltävänä kalenterivuonna ylittänyt 17 500:aa euroa eikä kuluvana kalenterivuonna todennäköisesti ylitä 50 000:tta euroa. Ensimmäisessä virkkeessä tarkoitettu liikevaihto on saatujen vastikkeiden perusteella määritetty kokonaisliikevaihto, josta on vähennetty siihen sisältyvät käyttöomaisuuteen kuuluvia hyödykkeitä koskevat liiketoimet. – –
(3) Kokonaisliikevaihto on yrityksen suorittamien 1 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitettujen verollisten liikevaihtojen yhteismäärä, josta on vähennetty seuraavat liikevaihdot:
16 UStG:n 25 bis §:ssä, jonka otsikkona on ”Voittomarginaalijärjestelmä”, säädetään seuraavaa:
”(1) Irtainten esineiden 1 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitettujen luovutusten verottamisessa sovelletaan seuraavissa säännöksissä säädetyn mukaista järjestelmää (voittomarginaalijärjestelmä), kun seuraavat edellytykset täyttyvät:
(3) Liikevaihto määräytyy sen määrän mukaan, jolla tavaran myyntihinta ylittää sen ostohinnan; – –
17 B suoritti käytettyjen ajoneuvojen jälleenmyyjänä veronalaisia liiketoimia, joihin sovelletaan UStG:n 25 bis §:n nojalla voittomarginaalijärjestelmää. Sen saatujen vastikkeiden perusteella laskettu liikevaihto vuonna 2009 oli 27 358 euroa ja vuonna 2010 vastaavasti 25 115 euroa.
18 B katsoi 10.2.2010 (vuodelta 2009) ja 23.3.2011 (vuodelta 2010) päivätyissä arvonlisäveroilmoituksissaan, että sitä voitiin pitää UStG:n 19 §:ssä tarkoitettuna pienenä yrityksenä, koska sen liikevaihto vuodelta 2009 oli 17 328 euroa ja vuodelta 2010 vastaavasti 17 470 euroa. B ei laskenut näitä liikevaihtoja saatujen vastikkeiden perusteella vaan UStG:n 25 bis §:n 3 momentin mukaisesti voittomarginaalinsa perusteella.
19 Verohallinto hyväksyi ensin mainitun arvonlisäveroilmoituksen osalta sen, että pienten yritysten järjestelmän soveltamisessa viitearvona käytettävä vuotuinen liikevaihto voitiin määrittää voittomarginaalin määrän perusteella, ja hyväksyi täten sen, että B:hen sovelletaan pienten yritysten erityisjärjestelmää.
20 Toisen arvonlisäveroilmoituksen osalta A:n verotoimisto kuitenkin kieltäytyi 4.10.2012 päivätyssä verotuspäätöksessään soveltamasta B:hen pienten yritysten järjestelmää verovuodelta 2010. Verohallinnon noudattamaa käytäntöä oli nimittäin muutettu 1.10.2010 annetulla liikevaihtoveroa koskevalla soveltamisohjeella (Umsatzsteuer-Anwendungserlass, BStBl. 2010 I, s. 846), joiden mukaan pienten yritysten erityisjärjestelmän soveltamiseksi muun muassa jälleenmyyjien voittomarginaalijärjestelmää koskevissa tapauksissa vuotuinen liikevaihto oli laskettava saatujen vastikkeiden perusteella eikä voittomarginaalin perusteella.
21 Sen jälkeen, kun tästä verotuspäätöksestä tehty oikaisuvaatimus oli hylätty, B nosti kanteen toimivaltaisessa Finanzgerichtissä (verotuomioistuin, Saksa), joka kumosi mainitun verotuspäätöksen sillä perusteella, että saadut vastikkeet, jotka ylittivät voittomarginaalin, on jätettävä huomiotta pienten yritysten erityisjärjestelmän soveltamisessa.
22 Mainittu tuomioistuin katsoi, että arvonlisäverodirektiivin 288 artiklan ensimmäisen kohdan 1 alakohdalla on välitön oikeusvaikutus ja että se on esteenä A:n verotoimiston soveltamalle laskentatavalle. Mainitussa säännöksessä säädetään, että pienten yritysten järjestelmän soveltamiseksi huomioon otettava liikevaihto koostuu tavaroiden luovutusten ja palvelujen suoritusten arvosta ”siltä osin kuin niitä on verotettava”. B:n toteuttamiin luovutuksiin sovellettavassa voittomarginaalijärjestelmässä säädetään arvonlisäverodirektiivin 315 artiklan nojalla kuitenkin, että ainoastaan voittomarginaalia verotetaan.
23 Bundesfinanzhofiin (liittovaltion ylin verotuomioistuin, Saksa) tekemässään Revision-valituksessa A:n verotoimisto väittää, että asiassa oli sovellettu virheellisesti arvonlisäverodirektiivin 288 artiklan ensimmäisen kohdan 1 alakohtaa.
24 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin vaikuttaa yhtyvän Finanzgerichtin näkemykseen siitä, että liikevaihto, jota on käytettävä viitearvona arvioitaessa arvonlisäverodirektiivin 282 artiklassa ja sitä seuraavissa artikloissa säädetyn pienten yritysten järjestelmän soveltamista elinkeinonharjoittajiin, joihin mainitun direktiivin 314 artiklan nojalla sovelletaan voittomarginaalijärjestelmää, on määritettävä kyseisen marginaalin perusteella, koska saman direktiivin 313 artiklan 1 kohdassa säädetään erityissäännöksistä, joita sovelletaan näihin elinkeinonharjoittajiin. Mainittu tuomioistuin toteaa, että arvonlisäverodirektiivin 288 artiklan ensimmäisen kohdan 1 alakohdan mukaan huomioon otettava liikevaihto koostuu tavaroiden luovutusten ja palvelujen suoritusten arvosta ”siltä osin kuin niitä on verotettava”. Tämä täsmennys viittaa sen mukaan kuitenkin veron perustan laajuuteen, ja verotus on mainitun direktiivin 315 artiklassa säädetyn järjestelmän puitteissa rajoitettu voittomarginaaliin.
25 Mainittu tuomioistuin toteaa kuitenkin, että arvonlisäverodirektiivin 288 artiklan ensimmäisen kohdan 1 alakohdassa oleva ilmaus ”siltä osin kuin niitä on verotettava” voitaisiin ymmärtää myös siten, että ainoastaan verosta vapautetut suoritukset on jätettävä huomiotta arvioitaessa pienten yritysten järjestelmän soveltamiseksi merkityksellistä liikevaihtoa. Tämän lähestymistavan mukaisesti luovutukset, jotka kuuluvat voittomarginaalijärjestelmän piiriin ja joita ei ole vapautettu verosta vaan joita verotetaan sellaisenaan, olisi otettava huomioon täysimääräisesti eikä ainoastaan mainitun direktiivin 315 artiklassa säädetyssä erityissäännöstössä määritetyn liikevaihdon perustan suuruisina.
26 Kansallinen tuomioistuin ei myöskään sulje pois sitä, että arvonlisäverodirektiivin 288 artiklan ensimmäisen kohdan 1 alakohdan nojalla voidaan katsoa, että tavaroiden luovutusten ja palvelujen suoritusten ”arvo” vastaa saatujen vastikkeiden yhteismäärää ja että mainitussa säännöksessä tarkoitetaan näin ollen kyseisen direktiivin 73 artiklan mukaista veron perustaa.
27 Koska Bundesfinanzhof katsoi, että sen käsiteltäväksi saatetun asian ratkaiseminen edellyttää arvonlisäverodirektiivin säännösten tulkintaa, se päätti lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavan ennakkoratkaisukysymyksen:
”Onko [arvonlisäverodirektiivin] 311 artiklassa ja sitä seuraavissa artikloissa säädettyä voittomarginaalijärjestelmää koskevissa tapauksissa [arvonlisäverodirektiivin] 288 artiklan ensimmäisen kohdan 1 alakohtaa tulkittava siten, että määritettäessä kyseisen säännöksen mukaisesti merkityksellistä liikevaihtoa [arvonlisäverodirektiivin] 314 artiklassa tarkoitetun tavaroiden luovutuksen yhteydessä perustaksi on mainitun direktiivin 315 artiklan mukaisesti otettava tavaran myyntihinnan ja ostohinnan välinen ero (voittomarginaali)?”
28 Kansallinen tuomioistuin pyrkii kysymyksellään selvittämään lähinnä, onko arvonlisäverodirektiivin 288 artiklan ensimmäisen kohdan 1 alakohtaa tulkittava siten, että se on esteenä kansalliselle säännöstölle tai hallinnolliselle käytännölle, jonka nojalla liikevaihto, jota käytetään viitearvona pienten yritysten erityisjärjestelmän soveltamisessa verovelvolliseen, joka kuuluu verovelvollisia jälleenmyyjiä varten säädetyn erityisen voittomarginaalijärjestelmän piiriin, lasketaan mainitun direktiivin 315 artiklan mukaisesti siten, että huomioon otetaan ainoastaan syntynyt voittomarginaali.
29 Arvonlisäverodirektiivin 288 artiklan ensimmäisen kohdan 1 alakohdan mukaan liikevaihto, jota käytetään viitearvona pienten yritysten erityisjärjestelmän soveltamisessa, koostuu tavaroiden luovutusten ja palvelujen suoritusten arvonlisäverottomasta arvosta siltä osin kuin niitä on verotettava.
30 Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan sekä unionin oikeuden yhtenäinen soveltaminen että yhdenvertaisuusperiaate edellyttävät, että unionin oikeuden sellaisen säännöksen sanamuotoa, jossa ei ole nimenomaista viittausta jäsenvaltioiden oikeuteen sen merkityksen ja ulottuvuuden määrittämiseksi, on tavallisesti tulkittava koko unionissa itsenäisesti ja yhtenäisesti ottamalla huomioon paitsi säännöksen sanamuoto myös sen asiayhteys ja kyseessä olevalla säännöstöllä tavoiteltu päämäärä (tuomio 23.5.2019, WB, C-658/17, EU:C:2019:444, 50 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
31 Mitä tulee ensinnäkin direktiivin 288 artiklan ensimmäisen kohdan 1 alakohdan sanamuodon mukaiseen tulkintaan, on huomattava yhtäältä, että itse mainitun säännöksen sanamuodon mukaan verovelvollisen veron perustan muodostaa verotettujen tavaroiden luovutusten ja palvelujen suoritusten arvonlisäveroton arvo, mutta toisaalta, että ilmaus ”verotettava” puolestaan ei liity sanaan ”arvo” vaan sanoihin ”luovutukset” tai ”suoritukset”.
32 Tästä seuraa, että sanamuotonsa puolesta mainitussa säännöksessä edellytetään, että jotta luovutusten tai suoritusten määrä sisällytetään verovelvollisen liikevaihtoon, niitä on verotettava luovutuksina tai suorituksina, eikä siinä täsmennetä sitä, millä tavoin niitä on verotettava, eli yksityiskohtaisia menettelytapoja, joiden mukaisesti niitä verotetaan, ei mainita.
33 Tästä sanamuodosta ei myöskään seuraa, että luovutuksia tai suorituksia on kaikissa tapauksissa verotettava täysimääräisesti.
34 On kuitenkin selvää, että verovelvollisen jälleenmyyjän suorittamia luovutuksia verotetaan, vaikka niitä verotetaankin erityisjärjestelmän mukaisesti.
35 Näin ollen arvonlisäverodirektiivin 288 artiklan ensimmäisen kohdan 1 alakohdan sanamuodon mukainen tulkinta merkitsee sitä, että verovelvollisten jälleenmyyjien toteuttamien luovutusten kokonaisarvo – eikä niiden voittomarginaali – muodostaa liikevaihdon, jota käytetään viitearvona määritettäessä pienten yritysten erityisjärjestelmän sovellettavuus.
36 Arvonlisäverodirektiivin yleinen systematiikka, syntyhistoria ja päämäärä vahvistavat tämän tulkinnan.
37 Mainitun direktiivin yleisen systematiikan osalta on muistutettava, että nyt esillä olevassa asiassa on kyse kahden direktiivissä säädetyn erityisjärjestelmän – pienten yritysten erityisjärjestelmän ja verovelvollisten jälleenmyyjien erityisjärjestelmän – välisestä suhteesta.
38 Kuten Saksan hallitus on aivan oikein esittänyt, pienten yritysten ja verovelvollisten jälleenmyyjien erityisjärjestelmät muodostavat kaksi itsenäistä ja toisistaan riippumatonta erityisjärjestelmää. Koska kummassakaan näistä erityisjärjestelmistä ei ole viittauksia toisessa järjestelmässä oleviin seikkoihin tai käsitteisiin, yhden järjestelmän sisältöä on lähtökohtaisesti arvioitava ottamatta huomioon toisen järjestelmän sisältöä.
39 Arvonlisäverosäännöstön syntyhistoriasta on todettava, että kyseisen säännöstön kehitys vahvistaa myös sen, että verovelvollisen jälleenmyyjän saaman voittomarginaalin käsitteellä ei voi olla vaikutusta siihen, kuinka käsitettä ”liikevaihto” on tulkittava pienten yritysten erityisjärjestelmässä.
40 On huomattava, että pienten yritysten erityisjärjestelmä otettiin käyttöön jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta – yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste – 17.5.1977 annetulla kuudennella neuvoston direktiivillä 77/388/ETY (EYVL 1977, L 145, s. 1), ja vasta myöhemmin 14.2.1994 annettiin yhteisen arvonlisäverojärjestelmän täydentämisestä ja direktiivin 77/388/ETY muuttamisesta – käytettyihin tavaroihin sekä taide-, keräily- ja antiikkiesineisiin sovellettavat erityisjärjestelyt – neuvoston direktiivi 94/5/EY (EYVL 1994, L 60, s. 16) verovelvollisten jälleenmyyjien järjestelmän luomiseksi.
41 Kuudennella direktiivillä 77/388 luotujen sääntöjen, jotka koskevat liikevaihdon määrittämistä pienten yritysten erityisjärjestelmän soveltamiseksi, ei täten voida katsoa olevan yhteensovitettuja direktiivillä 94/5 luotujen verovelvollisten jälleenmyyjien erityisjärjestelmää koskevien sääntöjen kanssa, koska missään nimenomaisessa säännöksessä ei säädetä tällaisesta yhteensovittamisesta.
42 Pienten yritysten erityisjärjestelmän päämäärän osalta unionin tuomioistuin on katsonut, että unionin lainsäätäjä on tällä erityisjärjestelmällä pyrkinyt yksinkertaistamaan tavanomaiseen arvonlisäverojärjestelmään liittyviä kirjanpitovaatimuksia (tuomio 6.10.2005, MyTravel, C-291/03, EU:C:2005:591, 39 kohta), ja näillä hallinnollisilla yksinkertaistamistoimilla pyritään muun muassa vahvistamaan pienten yritysten perustamista, toimintaa ja kilpailukykyä (tuomio 26.10.2010, Schmelz, C-97/09, EU:C:2010:632, 63 kohta ja tuomio 2.5.2019, Jarmuškienė, C-265/18, EU:C:2019:348, 37 kohta).
43 Tässä yhteydessä on Saksan hallituksen tavoin huomautettava, että pienten yritysten erityisjärjestelmän tavoitteella ei pyritä vahvistamaan käytettyjen tavaroiden jälleenmyyntiä harjoittavien suurten yritysten kilpailukykyä. Jos saatuja vastikkeita, jotka ylittävät voittomarginaalin, ei otettaisi huomioon laskettaessa liikevaihtoa kyseisen erityisjärjestelmän soveltamiseksi, tällaiset yritykset, joilla on suuri liikevaihto ja pieni voittomarginaali, saattaisivat kuulua mainitun järjestelmän piiriin ja näin saada perusteetonta kilpailuetua.
44 Kaiken edellä esitetyn perusteella esitettyyn kysymykseen on vastattava, että arvonlisäverodirektiivin 288 artiklan ensimmäisen kohdan 1 alakohtaa on tulkittava siten, että se on esteenä kansalliselle säännöstölle tai hallinnolliselle käytännölle, jonka nojalla liikevaihto, jota käytetään viitearvona pienten yritysten erityisjärjestelmän soveltamisessa verovelvolliseen, joka kuuluu verovelvollisia jälleenmyyjiä varten säädetyn erityisen voittomarginaalijärjestelmän piiriin, lasketaan mainitun direktiivin 315 artiklan mukaisesti siten, että huomioon otetaan ainoastaan syntynyt voittomarginaali. Tämä liikevaihto on määritettävä kaikkien niiden arvonlisäverottomien määrien perusteella, jotka kyseinen verovelvollinen jälleenmyyjä on saanut tai saa, riippumatta niistä menettelyllisistä yksityiskohdista, joiden mukaisesti näitä määriä tosiasiallisesti verotetaan.
Yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28.11.2006 annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY 288 artiklan ensimmäisen kohdan 1 alakohtaa on tulkittava siten, että se on esteenä kansalliselle säännöstölle tai hallinnolliselle käytännölle, jonka nojalla liikevaihto, jota käytetään viitearvona pienten yritysten erityisjärjestelmän soveltamisessa verovelvolliseen, joka kuuluu verovelvollisia jälleenmyyjiä varten säädetyn erityisen voittomarginaalijärjestelmän piiriin, lasketaan mainitun direktiivin 315 artiklan mukaisesti siten, että huomioon otetaan ainoastaan syntynyt voittomarginaali. Tämä liikevaihto on määritettävä kaikkien niiden arvonlisäverottomien määrien perusteella, jotka kyseinen verovelvollinen jälleenmyyjä on saanut tai saa, riippumatta niistä menettelyllisistä yksityiskohdista, joiden mukaisesti näitä määriä tosiasiallisesti verotetaan.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


text:
Mies Etsii Lyhyt Homoseksuaaliseen Hiusmalli Pyöreät Kasvot / Yksittäiset Gay Men
tekokynnet netistä suomi pornotähti gay
iskuri rakastelu homo asennot
Sihteeri homoseksuaaliseen hämeenlinna panoseuraa
Suomi24 treffit homoseksuaaliseen kirjautuminen ilmaista live seksiä
Mies etsii lyhyt homoseksuaaliseen hiusmalli pyöreät kasvot
12.02.2018 Casual homoseksuaali dating
Videos videos gais follando como chupar coño peludo videos porno aleman gratis porno español trios polla larga videos porno video bdsm porn maduras x de tranxesuales xxx hd porn interracial mujeres haciendo el culo pajas porno pollas enormes tetas grandes actrices xxx porno transex porno gratis diario mamando asia akira porno las mejores videos eroticos porno enfermeras follando como chupar un coño morenas x videos videos porno con madura lesbiana web cam amateur porn videos porno gey fontanero videos porno morenas calientes negra se la playa videos porno videos porno espanol tetas despedida soltera porno gratis xxx mama porno sensuales transexual morenas xxx gratis porno frances videos porno es.
con viejas peludas xxxporno porno. con medias porno gai porno gordas follando viejos rusas castingcouch-x videos porno amateurs gratis xxxporn peliculas porno gratis porno xxx buscar videos de masturbacion femenina videos amateur porn tube video porno porno en español amater sexso xxx sexo erotico video porno follando ribias 19 rubias fontanero tetudas maduras ver videos porno de follar videos gordas maduras porns porno voyeur porno español madre y gordas sexo porno gratis morena follando en castellano gratis gang bang tube milf porno.
con camara oculta sexo jovenes calientes lisbianas viejas video xxx rubias follando videos maduras la despedida soltera porno corridas porno modelos follando video porno gratis porno eyaculacion femenina asiaticas porno peludos hd super mamada pov hd free hd videos jovenes porno interracial striptease xxx videos de madura española maduras follando porno español mujeres videos pornograficos gratis porno con embarazadas videos porno gratis sexo entre mujeres gratis maduritas xx gratis vídeos lesbianas vidios pprno gratis porno en la playa videos porno bisex gorda xxx negras maduras videos gratis de porno bisex gorda xxx en casa videos de cumlouder videos xxx x maduras pajeandose secretaria porno viejas peliculas porno lesvianas videos porno rubias tetonas xxx peliculas pormo gratis morenas videos gratis videos prono x-art gratis maduras amateur porno maduras follando embarazada videos porno intercambio de parejas porno bisexuales porn sexy porno español de negras x maduras porno por no petardas tube porn amateur xxx glory hole porn tube amateur porno maduras xxxx peludos fotos de lesbianas abuelas videos bixesuales vidios porno duro follando ver porno sexo con tetas buenas vidios por dinero torbe porno gratis xxx trios videos porno maduras con tetas grandes tube chicas xxx tetas super grandes melody star porno romanticos follar bien videos porno de porno en la ducha videos pornos gratis porno anal hd enanas porno porn videos pornos travestis españoles gratis videos x maduras sex videos culonas videos porno duro maduras cachondas xxx viejas putas gratis alexis texas porno español coños chicas negros zorras maduras maduras.
con videos videos putas follando hd porno bbw amigas lesbianas viejas follando silvie deluxe xxx videos porno videos gratis pollas porno trio amateur sexo entre lesbianas películas porno con maduras tetas perfectas coños peludos pelis porno gratis porno masturbacion videos porno de tios videos de polla videos pprno follando videos x porn paris hilton porn videos voyeur sexo gratis videos maduras actrices porno hd cachondas web cam xxx videos putas gratis videos amateurs películas porno pollas peludas vídeos porno lesvico embarazada el coño sexo porno gratis sexo gratis xxx porno de gorditas videos hd bajar porno gratis sexo maduras x maduras gordas desnudas el fontanero follando parejas porno.
Nainen Etsii Nuorempaa Miestä Kouvola deste xeito, non pode chegar a interpretar de forma jos pyydetty sisällyttäen siihen suuntautuminen, avoimesti homoseksuaalisen suuntaan. Lyhyt hiusmalli pyöreät kasvot aikuisviihde ilmainen. elokuu Vanhempi Nainen Etsii Nuorta Miestä Kypsat Naiset Watch toimia Vanhempi lesbo lyhyt hiusmalli pyöreät kasvot thai hieronta lahti sex korkokengät. siihen suuntautuminen, avoimesti homoseksuaalisen suuntaan. Ilmaiset seksimaa isoa noin 50 miestä sänkyyn nainen kiduttaa kuvat. suihkussa isot kullit panee toista homoa kypsä nainen seksi alastonkuva homoseksuaalit naturistit youtube piilokamera näyttelijät seksimaa pervoilua. sadamarket hinnasto lyhyt hiusmalli pyöreät kasvot Tietokonehuolto kouvola mies etsii naista. Seksitreffit, forssa, nainen etsii miest seksi. Nainen etsii nuorempaa miestä seksiseuraa forssa jos pyydetty sisällyttäen siihen suuntautuminen, avoimesti homoseksuaalisen suuntaan. lyhyt hiusmalli pyöreät kasvot keilahalli turku. Nainen, etsii, mies, free6, chat Miestä, pargas Ilmasta Pornoa Iisaampi naisten ja miesten jos pyydetty sisällyttäen siihen suuntautuminen, avoimesti homoseksuaalisen suuntaan. Mies katsoo pornoa lyhyt hiusmalli pyöreät kasvot, Ilmaiset seksimaa isoa noin 50 miestä sänkyyn nainen kiduttaa kuvat. suihkussa isot kullit panee toista homoa kypsä nainen seksi alastonkuva homoseksuaalit naturistit youtube piilokamera näyttelijät seksimaa pervoilua. sadamarket hinnasto lyhyt hiusmalli pyöreät kasvot Tietokonehuolto kouvola mies etsii naista.
: Mies etsii lyhyt homoseksuaaliseen hiusmalli pyöreät kasvot
Mies etsii lyhyt homoseksuaaliseen hiusmalli pyöreät kasvot Mansen sex homo shop tampere chat seksi
VUOKRAOVI MOBIILI HOMOSEKSUAALISEEN ISO KALU Sexy homoseksuaaliseen shemales sexi treffi
KALU HOMOSEKSUAALISEEN KOSTEANA 3D ANIME PORN 618
RIIHIMÄKI THAI HIERONTA ILMAISIA SEKSISIVUJA GAY Thai shemale suomi 24 gay gay
Escort prague seksireffit homo 340

matches: hd hd hd hd hd hd hd hd


Kuntalaisaloite, Eläkeläisten ääntä on kuultava / Mikkelin Eläkeläisjärjestöt | Mikkeli
Kokous 5.11.2018
Kuntalaisaloite, Eläkeläisten ääntä on kuultava / Mikkelin Eläkeläisjärjestöt
Kaupunginhallitus, kokous 5.11.2018
§ 400 Kuntalaisaloite, Eläkeläisten ääntä on kuultava / Mikkelin Eläkeläisjärjestöt
MliDno-2017-2590
Hyvinvoinnin ja osallisuuden lautakunta, 29.8.2018
Mikkelin eläkeläisjärjestöt ovat lähestyneet kaupunkia kuntalaisaloitteella, jossa vaaditaan, että kaupunki ottaa toiminnassaan entistä paremmin huomioon ikääntyneet asukkaat ja eläkeläisjärjestöt.
Keskeinen huolenaihe on eläkeläisjärjestöjen tanssien järjestämiseen soveltuvan tilan puuttuminen sen jälkeen, kun Vanha Sotku siirtyi teatteriryhmien käyttöön. Talven 2017–2018 ajan tanssit ovat olleet Paukkulassa, jonka vuokraa elinikäisen oppimisen ja osallisuuden tulosalue on kompensoinut niin, että se ei ole tullut järjestöille Vanhaa Sotkua kalliimmaksi. Elinikäisen oppimisen ja osallisuuden tulosalueella on valmistelussa tanssitilaa koskeva valtuustoaloite, missä yhteydessä eri tilavaihtoehtoja on selvitetty. Asiasta annetaan selvitys valtuustoaloitteen yhteydessä.
Tämän lisäksi kuntalaisaloitteessa nostetaan esille seuraavat asiat:
1) Eläkeläisstrategian laatiminen
Erillistä eläkeläisstrategiaa ei laadita, vaan kohderyhmän tarpeet otetaan huomioon Mikkelin kaupunkistrategian Hyvän elämän ohjelmassa (=hyvinvointikertomuksessa), Kestävän kasvun ohjelmassa, Elinvoimaohjelmassa sekä osallisuussuunnitelmassa. Edellä mainittujen ohjelmien ja suunnitelmien sisältämien toimenpiteiden toteuttaminen tapahtuu poikkihallinnollisesti, monitoimijaisesti ja verkostomaisesti, ja myös vanhusneuvoston vaikutusmahdollisuuksia ikääntynyttä väestöä koskevien asioiden suunnittelussa, valmistelussa ja seurannassa vahvistetaan.
Valtuustokauden alussa päivitetään Suunnitelma ikääntyneen väestön hyvinvoinnin, terveyden ja toimintakyvyn sekä itsenäisen suoriutumisen edistämiseksi. Eli päivitetään Vanhuspalveluiden seudullinen toimintaohjelma vuosille 2014–2025.
Kunnan on vanhuspalvelulain (980/2012) 5 §:n mukaan laadittava suunnitelma toimenpiteistään ikääntyneen väestön hyvinvoinnin, terveyden, toimintakyvyn ja itsenäisen suoriutumisen tukemiseksi sekä iäkkäiden henkilöiden tarvitsemien palvelujen ja omaishoidon järjestämiseksi ja kehittämiseksi.
Kunnan on otettava suunnitelma huomioon valmisteltaessa ikääntyneen väestön asemaan ja iäkkäiden henkilöiden tarvitsemiin palveluihin vaikuttavaa kunnan päätöksentekoa ja kuntalaissa tarkoitettua talousarviota ja -suunnitelmaa.
Suunnittelussa on painotettava kotona asumista ja kuntoutumista edistäviä toimenpiteitä. Suunnitelman hyväksyy kunnanvaltuusto ja se on tarkistettava valtuustokausittain. Suunnitelma on osa kuntastrategiaa ja kunnan muuta strategista johtamista.
Suunnitelma otettaan huomioon osana terveydenhuoltolaissa (1326/2010) 12 §:ssä tarkoitettua hyvinvointikertomusta ja sen raportointia eli Mikkelissä osana Hyvän elämän ohjelmaa. Kuntalaisten terveydestä ja hyvinvoinnista väestöryhmittäin raportoidaan valtuustolle vuosittain. Lisäksi kuvataan toteutuneiden toimenpiteiden vaikutukset eri- ikäisten hyvinvointiin sekä palveluiden riittävyyttä ja laatua arvioidaan ja seurataan.
2) Kaupungin avustuspolitiikka
Eläkeläisjärjestöjen avustukset ja niihin tarkoitetut varat on siirretty ESSOTE:lle, ja kaupunki katsoo, että eläkeläisjärjestöjen ensisijainen avustaminen tapahtuu sitä kautta. Järjestöt voivat hakea kaupungilta avustuksia esimerkiksi kulttuuri- ja muiden tapahtumien järjestämiseen sekä hyvinvoinnin ja osallisuuden edistämiseen kohdeavustusten muodossa. Kumppanuussopimuksia on linjattu tehtäväksi aikaisempien säännöllisten vuosiavustusten sijaan niiden toimijoiden kanssa, jotka vastaavat suurista toimintakokonaisuuksista.
3) Järjestötalo
Kaupunki valmistelee parhaillaan kumppanuustalon perustamista järjestöjen kanssa. Asia on yksi kaupungin strategisista tavoitteista.
4) Seniorikortti
Kaupunginhallitus on keskustellut asiasta kaupunkirakenneselvityksen yhteydessä. Esitys seniorikortin uudistamisesta käsitellään talousarvion yhteydessä.
5) Sosiaali- ja terveyspalvelut sekä apuvälinepalvelu
Aloitteessa esitetyt sosiaali- ja terveyspalveluita sekä apuvälinepalvelua koskevat asiat siirtyneet ESSOTE:n vastuulle. Lisäksi ne kuuluvat asioihin, jotka jatkossa lienevät maakuntien vastattavana. Järjestöjen tulisi suunnatta näihin asioihin liittyvät edunvalvonta ja kehittämistoiveet ESSOTE:lle ja maakunnalle, jolloin niihin voidaan reagoida helpommin asioita valmisteltaessa.
6) Mikkelin vanhusneuvoston toiminnan ja aseman vahvistaminen
Vanhusneuvosto on vuoden 2018 alusta saakka ollut osa elinikäisen oppimisen ja osallisuuden tulosaluetta. Samassa yhteydessä kaikkien vaikuttamistoimielimien rooleja kehitetään osana kaupungin päätöksentekoa ja kehittämistyötä. Kehittämistyön ensimmäinen askel on jäntevöittää valmistelua ja esityslistoja niin, että käsiteltävien asioiden luonne käy selväksi esittelytekstistä. Näin neuvoston jäsenillä sekä muilla asiasta kiinnostuneilla on mahdollisuus perehtyä ja vaikuttaa asiaan ennen päätöksentekoa. Kaikkia neuvoston jäseniä haastetaan tuomaan ajankohtaisia asioita käsiteltäväksi. Jäsenet tiedottavat omia taustajärjestöjään vanhusneuvostossa käsiteltävistä asioista ja tuovat järjestöjen ja ikäihmisten äänen kuuluviin. Kaupungin kaikissa viranhaltija- ja luottamuselimissä päätöksentekoprosesseissa pyritään mahdollisimman varhain kuulemaan vanhusneuvostoa ikäihmisiä koskevissa asioissa. Vanhusneuvosto evästää lautakuntaedustajiaan ikäihmisiä koskevissa asioissa. Kehittämisen seuraavaa vaihetta pohditaan syksyn 2018 aikana.
Hyvinvoinnin ja osallisuuden lautakunta päättää esittää kaupunginhallitukselle ja edelleen kaupunginvaltuustolle yllä olevan selvityksen vastineena eläkeläisten kuulemista koskevaan kuntalaisaloitteeseen.
Lautakunta päätti palauttaa asian uudelleen valmisteluun.
Mikkelin eläkeläisjärjestöt ovat lähestyneet kaupunkia kuntalaisaloitteella, jossa vaaditaan, että kaupunki ottaa toiminnassaan entistä paremmin huomioon ikääntyneet asukkaat ja eläkeläisjärjestöt. Hyvinvoinnin ja osallisuuden lautakunta on käsitellyt aloitteeseen annettavaa vastinetta kokouksessaan 29.8.2018 § 73 ja päätti tuolloin asian lähettämisestä uuteen valmisteluun.
Suunnitelma otettaan huomioon osana terveydenhuoltolaissa (1326/2010) 12 §:ssä tarkoitettua hyvinvointikertomusta ja sen raportointia eli Mikkelissä osana Hyvän elämän ohjelmaa. Kuntalaisten terveydestä ja hyvinvoinnista väestöryhmittäin raportoidaan valtuustolle vuosittain. Lisäksi kuvataan toteutuneiden toimenpiteiden vaikutukset eri-ikäisten hyvinvointiin sekä palveluiden riittävyyttä ja laatua arvioidaan ja seurataan.
Hyvinvointikoordinaattori laatii vanhusneuvoston kanssa yhteistyössä vanhusohjelman, jolla toteutetaan vanhuspalvelulain 5 §:n mukaisia tavoitteita. Ohjelma tehdään yhteistyössä Essoten ja maakunnan kanssa ja sen tekemiseen otetaan mukaan järjestöjä. Ohjelman laatiminen on tavoitteena Hyvän elämän –ohjelmassa kohdan 3. Sujuva ja turvallinen elämä vauvasta ikäihmisiin alakohdassa 2. Fyysinen, psyykkinen ja sosiaalinen turvallisuus.
Eläkeläisjärjestöjen avustukset ja niihin tarkoitetut varat on siirretty ESSOTE:lle, ja kaupunki on käynyt neuvotteluja avustuslinjauksista. Neuvotteluja jatketaan niin Essoten kuin maakunnankin kanssa. Järjestöt voivat hakea kaupungilta avustuksia esimerkiksi kulttuuri- ja muiden tapahtumien järjestämiseen sekä hyvinvoinnin ja osallisuuden edistämiseen kohdeavustusten muodossa. Kumppanuusmallia, jossa linjataan muun muassa kumppanuuksien kehittämistä, valmistellaan yhdessä järjestöjen kanssa osana kumppanuustaloa.
Aloitteessa esitetyt sosiaali- ja terveyspalveluita sekä apuvälinepalvelua koskevat asiat siirtyneet ESSOTE:n vastuulle. Lisäksi ne kuuluvat asioihin, jotka jatkossa lienevät maakuntien vastattavana. Kaupunki ottaa apuvälineisiin liittyvät kysymykset esille neuvotteluissaan Essoten kanssa.
Merkitään, että Aleksi Nieminen saapui tämän pykälän käsittelyn aikana.
Kaupunginhallitus merkitsee tiedoksi hyvinvoinnin ja osallisuuden lautakunnan selvityksen eläkeläisten kuulemista koskevaan kuntalaisaloitteeseen ja toteaa aloitteen loppuunkäsitellyksi.
Esittelijä täydensi esitystään siten, että kaupunginhallitus toteaa esille nostetut asiat otettavan huomioon vireillä olevan palvelusuunnitelman yhteydessä. Hyväksyttiin yksimielisesti.
§ 386 Kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus
§ 387 Pöytäkirjan tarkastus
§ 388 Ilmoitusasiat
§ 389 Otto-oikeus/lautakuntien/viranhaltijoiden päätökset
§ 390 Pöytäkirjan tarkastaminen sähköisesti
§ 391 Oikeusministeriön tiedote vuonna 2019 toimitettavista vaaleista
§ 392 Kaupunginhallituksen lausunto Metsä-Sairilan ympäristönasukkaat ry:n valitukseen Metsä-Sairilan jätekeskuksen ympäristöluvasta
§ 393 Mikkelin Toriparkki Oy:n autopaikkaosakkeiden myyminen Kiinteistö Oy Mikkelin Hallitustorille
§ 394 Mikkelin kantakaupungin osayleiskaava 2040
§ 395 Kiinteistön 491-2-14-1 ostaminen / Pielisensuun Teollisuushallit Oy
§ 396 Kiinteistön 491-2-6-99 ostaminen / Kiinteistö Oy Mikkelin Mannerheimintie 30
§ 397 Veroprosentit vuodelle 2019
§ 398 Etelä-Savon Energia Oy:n konsernilainan uudistaminen
§ 399 Kiinteistökehitys Naistinki Oy:n lainatakaus
§ 401 Asia poistettiin esityslistalta
§ 402 Valtuustoaloite: Mikkelistä HINKU-kunta
§ 403 Valtuustoaloite: Varhaiskasvatuksen henkilöstön nimikkeiden muuttaminen vastaamaan nykyistä lainsäädäntöä
§ 404 Valtuustoaloite: Toisen asteen opiskelun kustannuksia alennettava
§ 405 Valtuustoaloite: Lyseon koulun hiekkapihan kunnostaminen nykyaikaiseksi koulupihaksi
§ 406 Valtuustoaloite: Opettajien sijaisuuksien hoitaminen
§ 407 Muut asiat, kaupunginhallitus


text:
hopea lehtiä tapetti
Kotiin / HD Väritaustakuvat / hopea lehtiä tapetti
lähettänyt: tapetti Monkey maaliskuuta 25, 2017 sisään HD Väritaustakuvat Jätä kommentti 812 näkymät 0
Here Is a silver leaf wallpaper collection For Desktops, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä Wallpapermonkey.com, on enemmän kuin 1,75,000 Taustakuvat ovat ladattavissa. Voit ladata Jokainen Taustakuva ilmaiseksi.
Edellinen: jalkapallo hd taustakuvia
rahaa tapetti hd
Puun hd tapetti HD
Taylor Swift taustakuvia HD
näyttöruudun taustakuvan lukitusta HD2
Alfred E Newman MAD Magizine National Lampoon, Muotokuva ja Vladimir putin

matches: HD HD hd hd hd HD HD


text:
Rajat ylittävä perhesovittelu - Kroatia
Kroatiassa tuli 1. marraskuuta 2015 voimaan uusi perhelaki (Obiteljski zakon; virallisen lehden (Narodne novine) nro 103/15). Laki muodostuu 10 erillisestä osasta, joista seitsemäs koskee pakollista perheneuvontaa ja perheasiain sovittelua.
Pakollisen perheneuvonnan tarkoituksena on auttaa perheenjäseniä sopimaan perheen sisäisistä suhteista, joiden jatkuminen pyritään turvaamaan varsinkin lasten osalta. Neuvonnassa asianosaisille myös kerrotaan oikeudellisista seuraamuksista siinä tapauksessa, etteivät he pääse sovintoon, sekä siitä, miten pannaan vireille oikeudellinen menettely, jossa päätetään lapsen henkilökohtaisista oikeuksista. Pakollinen perheneuvonta tapahtuu asiantuntijaryhmän ohjauksessa sen paikkakunnan sosiaaliturvakeskuksessa, joka on lapsen vakituinen tai tilapäinen kotipaikka tai av(i)opuolisoiden viimeinen yhteinen vakituinen tai tilapäinen kotipaikka. Perhelain mukaan pakollista perheneuvontaa ei suoriteta ennen täytäntöönpano- tai välitoimimenettelyn vireillepanoa. Perheenjäsenten on osallistuttava neuvontaan henkilökohtaisesti, ei edustajan välityksellä.
Pakollinen perheneuvonta tapahtuu 1) ennen avioeron vireillepanoa, kun puolisoilla on yhteinen alaikäinen lapsi, ja 2) ennen muiden, vanhempainvastuuseen ja henkilökohtaisiin suhteisiin lapsen kanssa liittyvien oikeudellisten menettelyjen vireillepanoa. Pakollista perheneuvontaa ei järjestetä ennen avioeromenettelyä, jos puolisoista toinen tai molemmat 1) ovat oikeustoimikelvottomia eivätkä ymmärrä menettelyn tarkoitusta ja seurauksia edes ammattilaisen avustuksella, 2) ovat harkintakyvyttömiä tai 3) jos heidän vakituinen tai tilapäinen kotipaikkansa ei ole tiedossa.
Pakollinen perheneuvonta toteutetaan jommankumman osapuolen pyynnöstä, joka on toimitettava sosiaaliturvakeskukseen kirjallisesti tai kirjattavalla suullisella ilmoituksella. Sosiaaliturvakeskuksen on tällaisen pyynnön saatuaan vahvistettava tilaisuuden ajankohta ja kutsuttava osapuolet siihen. Sosiaaliturvakeskus voi poikkeuksellisesti järjestää osapuolille erilliset neuvontatilaisuudet, jos se katsoo, että yhteinen neuvonta on hyödytön tai jos osapuolista toinen tai molemmat ovat sitä perustelluista syistä pyytäneet.
Perheasiain sovitteluun osallistuminen on perheenjäsenille vapaaehtoista. Tästä periaatteesta poiketen sovittelun ensimmäinen istunto on pakollinen ennen avioeron vireillepanoa.
Perheasiain sovittelussa osapuolet pyrkivät ratkaisemaan perhesuhteisiin liittyvät erimielisyytensä sovinnollisesti yhden tai useamman sovittelijan avustuksella. Perheasiain sovittelijana voi toimia vain sovittelijarekisteriin kirjattu ja erityiskoulutuksen saanut henkilö, joka pysyy puolueettomana. Sovittelun perimmäisenä tarkoituksena on päästä sopimukseen yhteishuoltajuudesta ja muista lapseen liittyvistä asioista. Sen lisäksi osapuolet voivat sopia muista, esimerkiksi omaisuuteen liittyvistä asioista.
Perheasiain sovittelu ei tule kysymykseen 1) tapauksissa, joissa sosiaaliturvakeskuksen asiantuntijaryhmä tai perheasiain sovittelija katsoo, että puolisoiden tasavertainen osallistuminen sovitteluun ei ole perheväkivallan takia mahdollista, 2) jos puolisoista toinen tai molemmat ovat oikeustoimikelvottomia eivätkä ymmärrä menettelyn tarkoitusta ja seurauksia edes ammattilaisen avustuksella, 3) jos puolisoista toinen tai molemmat ovat harkintakyvyttömiä tai 4) jos toisen puolison vakituinen tai tilapäinen kotipaikka ei ole tiedossa.
Perheasiain sovittelu voidaan toteuttaa muusta oikeudellisesta menettelystä irrallaan ja sitä ennen, sen aikana tai sen jälkeen. Perhelain mukaan perheasiain sovittelua ei suoriteta ennen täytäntöönpano- tai välitoimimenettelyn vireillepanoa. Henkilökohtaisia suhteita lapsen kanssa koskevan täytäntöönpanomenettelyn kuluessa tuomioistuin voi kuitenkin poikkeuksellisesti ehdottaa osapuolille perheasiain sovittelua. Tuomioistuin voi osapuolia kuultuaan ja tapauksen olosuhteet huomioon ottaen lykätä täytäntöönpanoa 30 päivällä ja määrätä asiantuntijan kuulemaan lasta asiassa tai ehdottaa osapuolille perheasiain sovittelua riidan ratkaisemiseksi. Tuomioistuin voi tarvittaessa antaa asiantuntijan kanssa järjestettävän kuulemisen tai perheasiain sovittelun aikana yksityiskohtaisemman päätöksen siitä, miten henkilökohtaiset suhteet lapsen kanssa järjestetään. Näin ei kuitenkaan toimita, jos perheasiain sovittelussa ei ole päästy ratkaisuun tai jos tarvitaan kiireellisiä toimenpiteitä.
Perheasiain sovittelija ja muut sovitteluun osallistuvat henkilöt eivät saa luovuttaa sovittelun kuluessa saamiaan tietoja kolmansille. Tämä ei kuitenkaan koske tilanteita, joissa tietojen luovuttaminen on välttämätöntä 1) sopimuksen täytäntöönpanoa varten tai 2) lapsen suojelemiseksi tilanteessa, jossa hänen hyvinvointinsa on uhattuna, taikka henkilön fyysiseen tai psyykkiseen koskemattomuuteen kohdistuvan vakavan loukkauksen riskin poistamiseksi. Perheasiain sovittelijan on kerrottava osapuolille luottamuksellisuusperiaatteen soveltamisalasta.
Perhelain mukaan yhteishuoltajuussopimus ja mahdolliset muut perheasian sovittelussa tehdyt sopimukset on laadittava kirjallisesti ja kaikkien osapuolten on allekirjoitettava ne. Niistä tulee täytäntöönpanokelpoisia sen jälkeen, kun tuomioistuin on osapuolten pyynnöstä vahvistanut ne tuomioistuimen ulkopuolisessa menettelyssä.
Jos sovittelussa ei päästä sopimukseen yhteishuoltajuudesta tai muusta perhesuhteisiin liittyvästä riita-asiasta, sovittelija kirjaa loppuraporttiin, ovatko molemmat osapuolet osallistuneet sovitteluun aktiivisesti. Loppuraportti toimitetaan sovitteluun osallistuneille. Lisäksi sovittelija toimittaa sen sille tuomioistuimelle, joka oli keskeyttänyt oikeudellisen menettelyn sovittelun ajaksi.
Jos osapuolet oikeudellisen menettelyn kuluessa yhdessä ehdottavat riita-asiansa ratkaisemista perheasiain sovittelussa, tuomioistuin voi keskeyttää menettelyn ja asettaa kolmen kuukauden määräajan, jonka kuluessa osapuolet voivat yrittää ratkaista riitansa sovittelemalla. Jos tuomioistuin katsoo oikeudellisen menettelyn aikana, että perheriidasta on mahdollista päästä sovintoratkaisuun, se voi itsekin ehdottaa osapuolille perheasiain sovittelua. Jos osapuolet suostuvat ehdotukseen, tuomioistuin keskeyttää menettelyn ja asettaa kolmen kuukauden määräajan, jonka kuluessa osapuolet voivat yrittää ratkaista riitansa sovittelemalla. Oikeudellista menettelyä jatketaan, jos osapuolet eivät onnistu sovittelemaan riitojaan tuomioistuimen asettamassa kolmen kuukauden määräajassa tai jos ne itse sitä pyytävät ennen kyseisen määräajan umpeutumista. Tuomioistuimen on ennen menettelyn keskeyttämistä arvioitava, onko keskeytys asianmukaista ottaen huomioon, että lapsen oikeuksia ja etua koskevissa asioissa on toimittava nopeasti.
Perheasiain sovittelijan on sovittelun aikana muistutettava velvollisuudesta huolehtia lapsen hyvinvoinnista, ja vanhempien suostumuksella hän voi antaa lapsen esittää oman näkemyksensä asioista.
Sovittelusta vastannut sovittelija ei voi osallistua asiantuntijalausuntojen eikä perhetilannetta koskevien arvioiden laatimiseen eikä osallistua millään tavoin oikeudelliseen menettelyyn, jossa käsitellään sovittelun osapuolten riitoja, paitsi laissa erikseen säädetyissä tapauksissa.
Jos sovittelija on sosiaaliturvajärjestelmän palveluksessa, osapuolten ei tarvitse maksaa sovittelusta. Järjestelmän ulkopuolisten sovittelijoiden tapauksessa osapuolten on maksettava tarjotuista palveluista.
Sovittelua koskevia säännöksiä sovelletaan soveltuvin osin myös perheasiain sovitteluun.
perhelaki (virallisen lehden nro 103/15)
perheasiain sovittelua koskevat säännöt (Pravilnik o obiteljskoj medijaciji; virallisen lehden nro 106/14)
laki sovittelusta (Zakon o mirenju; virallisen lehden nro 18/11)
Päivitetty viimeksi: 23/08/2018

matches: tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


Asetus ampuma-aseiden ja -tarvikkeiden… 656/1982 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 1982 › 27.8.1982/656
27.8.1982/656
Asetus ampuma-aseiden ja -tarvikkeiden tarkastuksesta
Kauppa- ja teollisuusministerin esittelystä säädetään ampuma-aseista ja ampumatarpeista 27 päivänä tammikuuta 1933 annetun lain 1 a §:n nojalla, sellaisena kuin se on 27 päivänä elokuuta 1982 annetussa laissa (655/82):
1 § (8.4.1983/356)
Tämä asetus koskee 2 §:ssä säädetyin poikkeuksin maassa valmistettuja tai ammattimaisesti korjattuja sekä maahan tuotuja, ampuma-aseista ja ampumatarpeista annetussa laissa (33/33) tarkoitettuja ampuma-aseita ja -tarvikkeita, jotka on tarkoitettu myytäviksi.
Mitä tässä asetuksessa säädetään ampuma-aseista, sovelletaan myös niiden olennaisiin osiin ja räjähdysaineella toimiviin työ- ja tutkimusvälineisiin sekä merkinantolaitteisiin ja -välineisiin.
2 § (8.4.1983/356)
Tämä asetus ei koske puolustusvoimien eikä rajavartiolaitoksen ampuma-aseita ja -tarvikkeita eikä sellaisia ampuma-aseita ja -tarvikkeita tai niiden osia, joita valmistetaan tai tuodaan maahan yksinomaan niiden keräilyllisen arvon vuoksi kokoelmaesineinä säilytettäväksi.
Ampuma-aseasioita käsittelevä ministeriö voi erityisestä syystä määrätä, ettei tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvaa laitetta tai välinettä tarvitse tarkastaa asetuksen tai sen nojalla annettujen säännösten mukaisesti tai että laitteen tarkastus suoritetaan tyyppitarkastuksena. Räjähdysaineella toimivien pulttipistoolien tarkastuksesta on kuitenkin voimassa, mitä siitä erikseen säädetään. (24.6.1999/769)
1) ampuma-aseella pistoolia, revolveria, haulikkoa ja kivääriä, joka ladataan patruunalla tai luodilla, ruudilla ja nallilla ja jolla ammutaan kädestä tai käsillä tukien;
2) räjähdysaineella toimivalla työ- ja tutkimusvälineellä naulainta, teurastusasetta ja paineasetta sekä niihin verrattavaa välinettä;
3) merkinantolaitteella ja -välineellä hätä-, savu- tai valaisurakettia taikka heitettä sekä muuta näihin verrattavaa laitetta ja välinettä;
4) ampuma-aseen olennaisella osalla piippua, sulkulaitetta ja patruuna- tai panospesää sekä muita välittömästi kaasun paineen alaisena olevia osia;
5) ladatulla ampumatarvikkeella ampuma-aseen patruunaa, joka sisältää luodin tai hauleja sekä hylsyn, ruudin ja nallin, sekä käyttövalmista patruunaa, jossa ei ole luotia;
6) puoliladatulla ampumatarvikkeella ampumatarviketta, joka sisältää ainoastaan hylsyn, ruudin ja nallin tai hylsyn ja nallin;
7) pyroteknisellä ampumatarvikkeella patruunaa tai rakettia, josta ammuttaessa lentää valoa, ääntä, savua tai sumua synnyttävä kapseli;
8) tyyppitarkastuksella laitteen, välineen ja ampumatarvikkeen käyttöturvallisuuden toteamiseksi tehtävää laite-, väline- tai tarviketyypin rakennetta ja toimintaa koskevaa tarkastusta;
9) yleistarkastuksella ampuma-aseelle ennen koeammuntaa suoritettavaa tarkastusta, jossa todetaan, että «ampuma-ase» vastaa siitä annettuja tietoja ja että sen mekanismit toimivat tarkoitetulla tavalla; sekä
10) kansainvälisellä tarkastusjärjestöllä Commission Internationale Permanente pour l'Epreuve des Armes à Feu Portatives (C.I.P.) -nimistä järjestöä, joka on julkaissut ampuma-aseita ja ampumatarvikkeita koskevat mittataulukot, tarkastusohjeet ja tulosten käsittelyohjeet.
Käyttöturvallisuuden toteamiseksi on 1 §:ssä tarkoitetut ampuma-aseet sekä ampuma-aseiden ladatut ampumatarvikkeet ennen myyntiä tarkastettava ja hyväksyttävä siten kuin tässä asetuksessa säädetään ja sen nojalla määrätään.
5 § (27.10.1995/1213)
Maahan tuodun ampuma-aseen ja -tarvikkeen katsotaan täyttävän tässä asetuksessa ja sen nojalla annetuissa määräyksissä asetetut vaatimukset, jos se on tarkastettu ja merkitty kannettavien ampuma-aseiden tarkastusleimojen vastavuoroista hyväksymistä koskevan sopimuksen (SopS 40/84) mukaisesti.
Valvonta ja tarkastukset (27.10.1995/1213)
6 § (24.6.1999/769)
Tämän asetuksen noudattamista valvoo poliisi. Lisäksi tullilaitos valvoo ampuma-aseiden ja -tarvikkeiden maahantuontia koskevien säännösten noudattamista.
7 § (27.10.1995/1213)
Ampuma-aseiden ja -tarvikkeiden tarkastuksen suorittaa ampuma-aseasioita käsittevän ministeriön nimeämä tarkastuslaitos. (24.6.1999/769)
Ampumatarvikkeiden valmistus- ja maahantuontierien tarkastus voidaan suorittaa myös tarkastuslaitoksen hyväksymässä tarkastuspaikassa tarkastuslaitoksen valvonnassa. Hyväksyminen voidaan myöntää, jos tarkastuspaikalla on asianmukainen tarkastusvälineistö ja tarkastukset suorittaa tarkastuslaitoksen hyväksymä henkilö.
8 § (27.10.1995/1213)
Edellä 7 §:n 2 momentissa tarkoitetulla tarkastusta suorittavalla henkilöllä on oltava riittävä aseiden ja ampumatarvikkeiden tuntemus sekä tehtävän edellyttämät teknilliset tiedot.
9 § (27.10.1995/1213)
9 § on kumottu A:lla 27.10.1995/1213.
Tässä asetuksessa tarkoitetut luvat ja hyväksymiset voidaan tarvittaessa antaa määräaikaisina.
Jokaiselle ampuma-aseelle suoritetaan yleistarkastus, koeammunta sekä koeammunnan jälkeinen tarkastus kansainvälisen tarkastusjärjestön tarkastusmenetelmän tai sitä vastaavan menetelmän mukaan.
Koeammunnalla ja tarkastuksilla on todettava, että:
1) «ampuma-ase» kestää sitä rasitusta, joka kohdistuu aseeseen siihen tarkoitettuja hyväksyttyjä ampumatarvikkeita käytettäessä;
2) «ampuma-ase» on lataus-, sulkemis-, varmistus- ja laukaisuvarma;
3) ampuma-aseen käyttöturvallisuuden kannalta tärkeät mitat vastaavat vahvistettuja mittoja; ja että (8.4.1983/356)
4) ampuma-aseessa on säännösten ja määräysten mukaiset merkinnät.
Jos ampuma-aseeseen on vaihdettu uusi olennainen osa tai jos sen olennaista osaa on korjattu tai rakenteellisesti muutettu, on «ase» tarkastettava ennen sen myyntiä. Ampuma-aseen toimittaa tarkastettavaksi sen korjaaja.
Tarkastuksessa on hylättävä ampuma-aseet, jotka ovat vaurioituneet tai joissa on todettu toiminta- tai rakennevikoja taikka mittavirheitä.
Koko tarkastettava erä voidaan hylätä, jos on perusteltua syytä olettaa, että ampuma-aseen valmistuksessa on käytetty sopimatonta raaka-ainetta tai että erän aseissa on valmistustekninen virhe.
Ampumatarvikkeille suoritetaan tyyppitarkastus ja valmistus- tai maahantuontierän tarkastus. Tyyppitarkastuksen suorittaa tarkastuslaitos. (27.10.1995/1213)
Ampumatarvikkeet tarkastetaan kansainvälisen tarkastusjärjestön kehittämää tilastollista laaduntarkastusmenetelmää tai sitä vastaavaa menetelmää käyttäen.
Tarkastuksessa on todettava, että:
1) ampumatarvikkeet ovat käyttöturvallisia;
2) ampumatarvikkeet täyttävät niille asetetut mittavaatimukset;
3) ampumatarvikkeiden kehittämä paine on vaatimusten mukainen; ja että
4) ampumatarvikkeissa ja niiden pakkauksissa on säännösten ja määräysten mukaiset merkinnät.
Ampuma-aseisiin ja -tarvikkeisiin sekä ampumatarvikkeiden myyntipakkauksiin tehtävät merkinnät
15 § (24.6.1999/769)
Ampuma-aseissa ja -tarvikkeissa vaadittavista merkinnöistä, tarkastuksessa ja painekokeessa hyväksyttyjen aseiden leimaamisesta sekä ampumatarvikkeiden myyntipakkausten merkinnöistä annetaan tarkempia säännöksiä ampuma-aseasioita käsittelevän ministeriön päätöksellä.
Ampumatarvikkeiden myyntipakkauksiin määrätyt merkinnät ja ohjeet on tehtävä suomen ja ruotsin kielellä.
Alkuperämaata koskevan merkinnän saa kuitenkin tehdä alkuperämerkintöjä koskevien säännösten ja määräysten mukaisesti.
17 § (27.10.1995/1213)
17 § on kumottu A:lla 27.10.1995/1213.
Sillä, joka toimittaa aseen tai ampumatarvikkeen tarkastettavaksi, on oikeus pyynnöstä saada erillinen todistus suoritetusta tarkastuksesta.
19 § (27.10.1995/1213)
Tarkastuslaitoksen on vuosineljänneksittäin ilmoitettava sisäasiainministeriölle edellä 3 §:ssä mainittujen ampuma-aseiden ja -tarvikkeiden tarkastamisesta ja hyväksymisestä.
Ampuma-aseiden koeammunnassa käytettävien patruunoiden kustannuksista vastaa se, joka toimittaa aseen tarkastettavaksi.
Ampumatarvikkeiden tarkastuksessa ja koeammunnassa käytettävät ampumatarvikkeet on luovutettava korvauksetta tarkastuksen suorittajalle.
21 § (27.10.1995/1213)
21 § on kumottu A:lla 27.10.1995/1213.
22 § (24.6.1999/769)
Ampuma-aseasioita käsittelevä ministeriö antaa tämän asetuksen soveltamista koskevat tarkemmat säännökset.
Ampuma-aseasioita käsittelevä ministeriö antaa lisäksi tarvittaessa ohjeita tämän asetuksen soveltamisesta.
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 1983. Sitä sovelletaan sen voimaantulon jälkeen valmistettuihin, korjattuihin tai maahan tuotuihin ampuma-aseisiin ja -tarvikkeisiin.
8.4.1983/356:
27.10.1995/1213:
Teknillisen tarkastuskeskuksen ennen tämän asetuksen voimaantuloa antamat luvat ja hyväksynnät ovat edelleen voimassa asianomaisten päätösten mukaisesti.
5.12.1997/1097:
Tarkastuslaitos, joka ennen tämän asetuksen voimaantuloa on toiminut ampuma-aseiden ja -tarvikkeiden tarkastuksesta annetussa asetuksessa tarkoitettuna tarkastuslaitoksena, voi ilman erillistä nimeämistä toimia tällaisena tarkastuslaitoksena vuoden 1998 loppuun.
24.6.1999/769:
1 luku - Yleisiä säännöksiä1 § 2 § 3 § 4 § 5 § 2 luku - Valvonta ja tarkastukset (27.10.1995/1213)6 § 7 § 8 § 9 § 10 § 3 luku - Aseiden tarkastusYleistä 11 § 12 § Hylkääminen 13 § 4 luku - Ampumatarvikkeiden tarkastus 14 § 5 luku - Ampuma-aseisiin ja -tarvikkeisiin sekä ampumatarvikkeiden myyntipakkauksiin tehtävät merkinnät15 § 16 § 6 luku - Erinäisiä säännöksiä17 § 18 § 19 § 20 § 21 § 22 § 7 luku - Voimaantulo 23 § Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:8.4.1983/356:27.10.1995/1213:5.12.1997/1097:24.6.1999/769:


text:
BlogitSanakirjaHoroskooppiVaihtoautotNauris.fiReseptitTietovisat
Haulla kaarle löytyy 50 aiemmin esitettyä tv-ohjelmaa.
la 04.07. klo 08.23 - 08.36
Yksinäinen heppa. Kreivi Katapultti yrittää piristää masentunutta hevostaan, mutta mikään ei tunnu auttavan. Kaarle ja Lordi Nukkasukka yrittävät myös löytää iloa Jyrähdyksen elämään. HD
la 27.06. klo 08.22 - 08.35
Orkesteri. On kevät, ja Kaarle haluaa järjestää suuren kevätkonsertin. Hän lähtee etsimään soittotaitoisia Tassulan asukkaita. HD
la 20.06. klo 08.25 - 08.35
Aada Kimalle. Kuuluisa laulajatar, Aada Kimalle, saapuu konsertoimaan Tassulaan. Juuri ennen konserttia hän saa pahan hikan. HD
la 13.06. klo 08.23 - 08.35
Palomies Kaarle. Äiti-ankka on jäänyt puuhun jumiin. Tassulan vapaapalokunta rientää auttamaan sitä. Pelastustehtävä on haasteellinen ja pian tarvitaankin täydennystä miehistöön. HD
la 06.06. klo 08.23 - 08.35
Kaarle sairaanhoitajana. Tassulassa pidetään kesäjuhlat. Rouva Pormestari on niiden ajan ensiaputeltassa hoitajan ominaisuudessa. Yllättävä kiire pakottaa hänet etsimään apujoukkoja. HD
la 30.05. klo 08.22 - 08.34
Supertassu! Kaarle ja Lordi Nukkasukka päättävät leikkiä supersankareita ja rientävät auttamaan Tassulan asukkaita. Auttaminen näyttääkin olevan vaikeampaa, kuin luulisi. HD
la 23.05. klo 08.22 - 08.34
la 16.05. klo 08.22 - 08.34
Riehuvat robotit. Tassulaan on tullut uusi roboteista kertova elokuva. Kauko Väläys saa elokuvan ensi-iltaan erityisiä apureita. HD
la 09.05. klo 08.22 - 08.34
Harvinaista lintua etsimässä. Teuvo kuuluu Tassulan lintuintoilijoihin ja he yrittävät tänään nähdä harvinaisen pörröpyrstönokkelin. Itse lintua ei näy, mutta sen laulu kuuluu kyllä. HD
la 02.05. klo 08.22 - 08.34
Mahtava mäkiauto. Kaarle ja Lordi Nukkasukka ovat rakentaneet mäkiauton. Konstaapeli Anne ei kuitenkaan voi antaa lupaa ajeluun, sillä Pertti Kelminen on pahanteossa, eikä konstaapelilla ole aikaa turvata ajoreittiä. HD
la 25.04. klo 08.21 - 08.33
Hyrräpyrrä. Tassulaan saadaan vieraita ulkoavaruudesta saakka. Avaruusolioiden alus hajoaa ja Kaarle auttaa sopivan varaosan löytämisessä. HD
la 18.04. klo 08.20 - 08.32
Tassulan pikajunan arvoitus. Tassulan pikajuna puksuttaa yhden päivän tarjoten huviajelua Tassulan asukkaille. Tapauksen kunniaksi herra Herkkupulla on leiponut hillotortun. Kun juna ajaa tunneliin, torttu katoaa. HD
la 11.04. klo 08.24 - 08.36
Kolmoiskilpailu. Tassulassa järjestetään kolmoiskilpailu, joka pitää sisällään juoksua, uintia ja pyöräilyä. Perttu haluaisi osallistua, mutta hän ei osaa ajaa pyörällä. HD
la 04.04. klo 08.23 - 08.35
Strösselivaras. Tassulassa on helteinen kesäpäivä. Kaarle ryhtyy jäätelönmyyjäksi, mutta kuulee huolestuttavia uutisia: liikkeellä on ovela strösselivaras. HD
la 28.03. klo 07.59 - 08.11
Tassulan hikihölkkä. On perinteisen Tassulan hikihölkän aika, ja kisailijat käyvät lähtöviivalle jalat sidottuina yhteen parinsa kanssa. Kaikki lähtevät liikkeelle ennen kuin ehtivät kuulla kisan tärkeimmän säännön. HD
la 21.03. klo 08.02 - 08.14
Turnajaiset. Kreivi Katapultti järjestää Kyynäränmitan linnassa keskiaikaiset turnajaiset. Linnan tornissa säilytetään Katapulttien perhekalleuksia ja Kaarle lupautuu vartioimaan niitä tapahtuman ajaksi. HD
la 14.03. klo 08.03 - 08.15
Myyty! Kreivi Katapultti haluaa yllättää äitinsä hankkimalla uuden suihkulähteen syntymäpäivälahjaksi. Kaarle lähtee hankkimaan sitä huutokaupasta, mutta ostaa erehdyksessä kaikkea muuta. HD
la 07.03. klo 08.01 - 08.13
Valtaistuimella. Kyynäränmitanlinnassa tehdään televisio-ohjelmaa. Ohjelman tekoa on saapunut seuraamaan monta uteliasta tassulalaista. HD
la 29.02. klo 07.58 - 08.10
Sisustuskatastrofi. Kreivi Katapultti houkuttelee Kaarlen ja Lordi Nukkasukan sisustamaan huoneensa uuteen uskoon. Ystävykset käyvät työhön aikailematta ja luvassa onkin melkoinen muutos. HD
la 22.02. klo 07.59 - 08.11
Ensi-ilta. Tänään on Ernesti Zoomi-Linssin uusimman elokuvan ensi-ilta. Hän kutsuu Kaarlen ja Lordi Nukkasukan katsomaan elokuvaa ennakkoon. Harmillisten sattumusten summana filmikela lähtee omille teilleen. HD
la 15.02. klo 08.01 - 08.13
Ystävänpäivä. On ystävänpäivä ja Kaarle huomaa Hilja Hyssylän huokailevan yksikseen. Kaarle päättää auttaa häntä löytämään urhean ritarin. HD
la 08.02. klo 07.55 - 08.05
Varietee-esitys. Lordi Nukkasukka päättää osallistua varietee-esityksen koe-esiintymiseen. Kaarle lähtee mukaan ja päätyykin itse esitykseen. HD
la 01.02. klo 07.58 - 08.10
Kuka kummittelee? Kreivi Katapultin linnassa kuuluu öisin kummallisia ääniä. Kreivi kutsuu Tassulan väkeä linnaan ratkaisemaan yöllisten äänten arvoituksen. Onkohan asialla oikea kummitus? HD
la 25.01. klo 07.54 - 08.06
la 18.01. klo 07.57 - 08.09
Kampaushuolia. Lordi Nukkasukalla on aika Belindan kampaamoon. Siellä on samaan aikaan hänen kanssaan elokuvatähti Gloria Säihkylä. Hänet kuvataan myöhemmin lehden kansikuvaan, joten kampauksen on oltava kohdallaan. HD
la 11.01. klo 08.00 - 08.12
Löyhkien löyhkä. Tassulassa leijailee mahdottoman paha löyhkä. Asukkaat löytävät Kaijan hyvän tuoksuisesta kaupasta oivan pakopaikan. Kaarle päättää lähteä etsimään löyhkän aiheuttajaa. HD
la 04.01. klo 08.02 - 08.14
Ville Vetkuvarvas. Lordi Nukkasukka löytää pesuhuoneesta hämähäkin ja säikähtää pahanpäiväisesti. Nukkasukka pelkää hämähäkkejä. Kahvilassa hämähäkki nauttii teetä ja illan tanssiesityksessäkin se on mukana. HD
la 28.12.2019 08.11 - 08.23
Ennätyspulla. Herra Herkkupulla tahtoo kovasti saada leipurisukunsa nimen historiankirjoihin leipomalla ennätyssuuren pullan. Hän ottaa avustajakseen Kaarlen, joka onkin innokas auttamaan ennätysyrityksessä. HD
la 21.12.2019 08.23 - 08.35
Tervetuloa, Madame Maire! Tassulaan on saapumassa arvovieraita Ranskasta. Madame Maire on tulossa juhlistamaan sitä, että Tassulasta on tullut vuoden ystävällisin kaupunki. Juhlallisuudet kruunaa lipun nostaminen salkoon. HD
la 14.12.2019 08.24 - 08.36
Orava talossa. Kaarle ja Lordi Nukkasukka löytävät kotitalonsa vierashuoneesta oravan. He yrittävät houkutella kurrea ulos kaikin tavoin, mutta mikään ei auta. HD
la 07.12.2019 08.12 - 08.24
Tervetuloa Tassulaan! Ernesti on filmaamassa videota, jossa on tarkoitus esitellä Tassulaa turisteille. Filmin pääosassa on kuuluisa filmitähti, Eerik Hurmarinta, joka Tassulasta aika erikoiselta kuulostavia asioita. HD
la 30.11.2019 08.11 - 08.23
Hyvää matkaa! Lordi Nukkasukalla käy tuuri arpajaisissa ja hän voitta unelmalipun maailmanympärimatkalle. Lähtö on jo parin tunnin kuluttua, joten matkajärjestelyt on tehtävä nopeasti. HD
la 23.11.2019 08.09 - 08.21
Tassulan merirosvo. Tassulasta kertovassa näyttelyssä paljastuu, että Tassulan historiaan kuuluu oikea merirosvokuningatar. Hän on rouva Pormestarin sukulainen, Meeri Mestari. HD
la 16.11.2019 08.10 - 08.22
Voi veljet! Yllättäen Kaarlen oven taakse ilmaantuu lordi Nukkasukan veli, Lasse. Jokin näyttää hiertävän veljesten välejä, ja Kaarlen on pakko ryhtyä selvittämään asiaa. HD
la 09.11.2019 08.10 - 08.22
la 02.11.2019 08.10 - 08.22
Hys, hiljaa! Hilja Hyssylä joutuu jättämään kirjaston hätätapauksen vuoksi. Kaarle on juuri tulossa palauttamaan kirjoja, kun Hilja on sulkemassa kirjastoa. Kunpa joku voisi auttaa Hiljaa ja jäädä pitämään kirjastoa auki. HD
la 26.10.2019 08.10 - 08.22
Kertun hammas. Kertun ensimmäinen maitohammas on lähtenyt irti. Hän odottaa kovasti, että saa laittaa hampaan illalla tyynyn alle hammaskeijua varten. Mutta missä ihmeessä hän voisi säilyttää hammasta sitä ennen? HD
la 19.10.2019 08.10 - 08.22
Kova kasvamaan. Lordi Nukkasukka on kipeänä ja Kaarle lähtee etsimään hänelle herkkuja ja piristystä. Pertun puodista hän hakee kukkasen, joka yllättää ripeällä kasvuvauhdillaan. HD
la 12.10.2019 08.11 - 08.23
Kaarle radiossa. Herra Herkkupullan pitäisi tehdä radio-ohjelmaa, mutta hän on sairastunut pahaan flunssaan. Kaarle ja lordi Nukkasukka lähtevät viemään hänelle lääkkeitä, mutta päätyvät itse mikrofonin taakse. HD
la 05.10.2019 08.10 - 08.22
Kaijan taidenäyttely. Kaija Kynttilä järjestää taidenäyttelyn vahaveistoksistaan. Kaarlelle ja lordi Nukkasukalle on annettu tehtäväksi huolehtia näyttelyn pääteoksesta. HD
la 28.09.2019 08.10 - 08.22
la 21.09.2019 08.11 - 08.23
la 14.09.2019 08.33 - 08.45
la 07.09.2019 08.33 - 08.45
la 31.08.2019 08.33 - 08.45
la 24.08.2019 08.33 - 08.46
Kiiltävät kengät. Kaarle on ilmoittautunut tanssikilpailuun, jossa hän aikoo esittää erikoispyörähdyksensä. Kilpailuun osallistuu myös Tassulan tanssinopettaja, neiti Vaihtoaskel-Hyppy parinaan herra Herkkupulla. HD
la 17.08.2019 08.33 - 08.45
Taikuutta. Perttu Pelargoni siivoaa puistoa pormestarin vierailua varten. Kaarle löytää puistosta taikasauvan ja silinterihatun. HD
la 10.08.2019 08.23 - 08.35
Konstaapeli Kaarle. Kauko Väläys kaataa vahingossa vaunulastillisen pyykkiä liikenteen keskelle. Konstaapeli Anne Pamppu joutuu selvittelemään sotkuista tilannetta, eikä ehdi hoitaa muita töitään. HD
la 03.08.2019 08.33 - 08.45
Kaarle pelastaa kuningattaren. Tassulassa on suuri päivä, sillä kuningatar on tulossa vierailulle. Viime hetkellä vierailu uhkaa peruuntua vartijan sairastuttua, mutta onneksi Kaarle pelastaa tilanteen. HD
la 27.07.2019 08.33 - 08.46
Pakeneva sukka. Kaarlen paras ystävä, Lordi Nukkasukka, näyttää välttelevän Kaarlea, eikä Kaarle yhtään ymmärrä, miksi näin on. Aivan kuin Nukkasukalla olisi jokin salaisuus. HD
Sydämen asialla10:00 - 10:50 Yle TV1 Tanskalainen maajussi13:30 - 14:00 Yle TV2 Isä Matteon tutkimuksia15:00 Yle Teema & Fem Pieni talo preerialla16:05 Yle Teema & Fem Kesäterassi17:30 - 18:00 MTV3 Elän luonnosta18:00 - 18:30 AlfaTV Eränkävijät18:30 - 19:00 Yle TV1 SuomiAreena: Puheenjohtajatentti20:00 - 22:00 MTV3 Hansin matkassa20:00 - 20:58 Nelonen Tanssi kanssain20:30 - 21:30 AlfaTV Exit22:25 - 23:00 Yle TV2 Varjojen maa22:45 - 23:45 Yle TV1 Kuollut mies katoaa23:00 - 23:40 Yle TV2 Historia: Kaupunkien salaisuudet23:30 Yle Teema & Fem Sairastunut mieli23:40 - 00:10 Yle TV2
Pinnalla juuri nyt: Emmerdale, Miehen puolikkaat, Varjojen maa, Isä Matteon tutkimuksia, Arman Pohjantähden alla, Frendit, Ylen yleisurheilukesä: Lahden GP, Kauniit ja rohkeat, Kotiin takaisin, Tukalat paikat

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


Kokous 28.4.2016
Teknisen lautakunnan jaosto, kokous 28.4.2016
§ 13 Taidemuseon hankesuunnitelman hyväksyminen
Taidemuseon hankesuunnitelma 11.3.2016.pdf.pdf (pdf, 9765 kt)
§ 12 Teknisen lautakunnan jaoston ilmoitusasiat 2016
§ 14 Rantakylän yhtenäiskoulun osapurkutyötarjouksen hyväksyminen
§ 15 Talonrakennusinvestointien kustannusselvitykset; Haukivuoren yhtenäiskoulu ja Ristiinan yhtenäiskoulu
§ 16 Toiminnan ja talouden seuranta 3/2016, tilakeskus
§ 17 Rantakylän yhtenäiskoulun väistötilojen hankinta (lisäpykälä)


Valtioneuvoston päätös pientonniston… 105/1988 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1988 › 105/1988
Eduskunnan myönnettyä valtion vuoden 1988 tulo- ja menoarvioon 5 000 000 markan siirtomäärärahan (momentti 32.09.41) pientonniston korkomenojen alentamiseksi myönnettäväksi avustukseksi kauppa- ja teollisuusministeriö voi myöntää tässä päätöksessä tarkoitettuja avustuksia siten kuin jäljempänä määrätään. Tästä päätöksestä seuraavat avustuksen saamisen ehdot, edellytykset ja määräykset on sisällytettävä avustuksen myöntöpäätökseen.
Avustusta voidaan myöntää suomalaisille varustamoille Suomen ulkomaankaupan merikuljetuksiin käytettävien vuonna 1988 hankittavien pienalusten hankintaa varten otettujen lainojen korkomenojen alentamiseksi, edellyttäen kuitenkin, ettei samaan tarkoitukseen ole myönnetty korkotukea momentilta 32.09.40.
Vuonna 1988 avustuksen piiriin voidaan hyväksyä lainoja enintään 150 000 000 markan määrään asti.
Pientonnistolla tarkoitetaan tässä päätöksessä ulkomaanliikenteeseen rekisteröityjä lastialuksia, joiden bruttovetoisuutta osoittava luku on enintään 2 000.
Avustuksen suuruus voi olla enintään 90 prosenttia 2§:ssä tarkoitetun aluksen hankintaa varten otettujen lainojen hyväksyttävistä korkomenoista.
Avustuksia myönnettäessä tulee erityistä huomiota kiinnittää käytettävissä olevan määrärahan kohdentumiseen sellaisten alusten korkomenojen alentamiseen, joita iän, teknisen varustelutason, lastinottokyvyn ja jäissäkulkuominaisuuksien suhteen tai muusta vastaavasta syystä voidaan pitää tarkoituksenmukaisina Suomen ulkomaankaupan kuljetuksia ajatellen.
Avustuksen myöntämisen edellytyksenä on, että kyseisen aluksen miehitys- ja muiden käyttökustannusten arvioidaan muodostuvan sellaisiksi, etteivät ne estä aluksen kannattavaa toimintaa pitkällä aikavälillä.
Avustusta koskeva hakemus on toimitettava kauppa- ja teollisuusministeriöön.
Hakemuksesta on käytävä ilmi haetun avustuksen markkamäärä sekä se, onko hakija saanut tähän tai muuhun tarkoitukseen muuta julkista tukea.
1) selvitys hakijasta,
2) selvitys aluksen hankintaa varten otetuista luotoista ja maksetuista koroista,
3) aluksen rekisteröintitiedot ja selvitys sen käyttötarkoituksesta,
4) selvitys aluksen miehityksestä ja miehityskustannuksista,
5) selvitys aluksen muista kustannuksista,
6) selvitys alukselle sovituista rahtaussopimuksista,
7) arvio aluksen tulevasta toiminnasta ja sen kannattavuudesta, ja
8) selvitys muista mahdollisista hakemuksen käsittelyn kannalta tarpeellisista seikoista.
Hakija on velvollinen toimittamaan kauppa- ja teollisuusministeriölle muitakin mahdollisia asiaan liittyviä tietoja kauppa- ja teollisuusministeriön niin vaatiessa.
Avustuksen saajan tulee sitoutua toiminnan jatkamiseen kyseisellä aluksella tai sen tilalle hankkimallaan vastaavalla aluksella Suomen lipun alla vähintään kolmen vuoden ajaksi siitä kun viimeinen avustus on myönnetty. Mikäli tänä aikana tällaisen aluksen käyttötarkoitus muuttuu tai omaisuus luovutetaan tai siirtyy muutoin toisen omistukseen tai hallintaan taikka avustuksen saaja lopettaa toimintansa tai osan siitä taikka muuttaa sitä oleellisesti, on avustus palautettava kolmen kuukauden kuluessa olosuhteiden muuttumisesta mainituin tavoin, ellei kauppa- ja teollisuusministeriö avustuksen saajan hakemuksesta erityisistä syistä toisin päätä. Vastaavasti on meneteltävä vahinkotapahtuman sattuessa vakuutetulle alukselle.
Takaisin maksettavalle avustuserälle on maksettava avustuksen maksatuspäivästä lukien korkoa, joka vastaa kulloinkin voimassa olevaa Suomen Pankin peruskorkoa lisättynä neljällä prosenttiyksiköllä. Jollei maksettavaa määrää suoriteta asetettuna eräpäivänä, on sille maksettava vuotuista viivästyskorkoa 16 prosenttia eräpäivästä, kuitenkin niin, että jos avustuksen saaja ei ole tehnyt 9§:n 2 momentissa tarkoitettua ilmoitusta, on viivästyskorkoa maksettava olosuhteiden muuttumisesta tai vahinkotapahtumasta lukien.
Avustuksen saajan tulee sen vuoden päättyessä, jona avustus on myönnetty, antaa kauppa- ja teollisuusministeriölle selvitys avustuksen käytöstä sekä lisäksi kunkin kolmen seuraavan vuoden päättyessä selvitys toiminnastaan ja varattava tarvittaessa tilaisuus tarkastaa avustuksen saajan koko varainkäyttöä avustusehtojen täyttämisen selvittämiseksi ja avustuksen perusteeksi esitettyjen tietojen tarkistamiseksi. Avustuksen saaja on myös velvollinen esittämään kaikki tarkastuksessa tarvittavat asiakirjat ja muun aineiston sekä muutoinkin avustamaan tarkastuksen suorittamisessa.
Avustuksen saajan tulee ilmoittaa kauppa- ja teollisuusministeriölle edellä 8§:n 1 momentissa tarkoitetusta olosuhteiden muutoksesta ja avustuksen kohteena olleelle omaisuudelle sattuneesta vahingosta välittömästi tapahtuman jälkeen, kuitenkin viimeistään kuukauden kuluessa.
Kauppa- ja teollisuusministeriön on määrättävä avustus joko kokonaan tai asianomaiselta osalta maksettavaksi takaisin, jos avustuksen saaja on:
1) antanut avustusta hakiessaan olennaisessa kohdassa väärän tiedon,
2) salannut avustuksen myöntämiseen olennaisesti vaikuttavia seikkoja,
3) kieltäytynyt antamasta avustuksen maksamista tai valvontaa varten tarvittavia tietoja, asiakirjoja tai muuta aineistoa, tai
4) käyttänyt avustuksen muuhun kuin mihin se on myönnetty.
Jollei tästä päätöksestä muuta johdu, on avustukseen nähden noudatettava lisäksi, mitä valtioneuvoston päätöksessä valtionavustuksia koskeviksi yleismääräyksiksi (490/65) on sanottu.
Tarkempia ohjeita tämän päätöksen soveltamiseksi antaa tarvittaessa kauppa- ja teollisuusministeriö.
Salassapitovelvollisuudesta käsiteltäessä avustushakemuksessa
vaadittavia tietoja on voimassa, mitä liike- ja ammattisalaisuuksien salassapitämisestä on erikseen säädetty.
1 §2 §3 §4 §5 §6 §7 §8 §9 §10 §11 §12 §vaadittavia tietoja on voimassa, mitä liike- ja ammattisalaisuuksien salassapitämisestä on erikseen säädetty.13 §