text:
Oikeudenkäyntiasiakirjan tiedoksiannolla tarkoitetaan oikeudenkäyntiasiakirjan toimittamista vastaanottajalle sillä tavoin, että vastaanottaja saa mahdollisuuden tutustua asiakirjaan riittävän ajoissa voidakseen käyttää ja suojella oikeuksiaan. Siviiliprosessilain 34 luvussa on säädetty useista tiedoksiantotavoista, joita ovat esimerkiksi tiedoksiannon toimittaminen kirjatulla kirjeellä, sähköisesti, haastemiehen välityksellä, tiedoksianto vastaanottajan edustajalle tai oikeudenkäyntiasiakirjan tiedoksianto lähettämällä tai julkaisemalla kuulutustiedoksianto Viron virallisessa lehdessä (Ametlikud Teadaanded). Jotta oikeudenkäyntiasiakirja voidaan katsoa tiedoksiannetuksi, itse tiedoksiantaminen on hoidettava lakisääteisten muotovaatimusten mukaisesti ja dokumentoitava tarkoituksenmukaisessa muodossa.
Siviiliprosessilain 306 §:n 5 momentin mukaan tuomioistuin voi antaa oikeudenkäynnin osapuolille tiedoksi seuraavat asiakirjat: kanteet, muutoksenhaut liiteasiakirjoineen, haasteet, tuomioistuimen päätökset, oikeudenkäynnin päättymistä koskevat määräykset ja muut laissa mainitut oikeudenkäyntiasiakirjat.
Oikeudenkäyntiasiakirjojen tiedoksiannon järjestää tuomioistuin ammattimaisen postipalvelujen tarjoajan, haastemiehen, tuomioistuimen turvallisuushenkilöstön tai tuomioistuimen sisäisten sääntöjen mukaisesti jonkun muun toimivaltaisen tuomioistuinvirkailijan välityksellä. Tuomioistuin voi myös hoitaa asiakirjojen tiedoksiannon jollakin muulla laissa säädetyllä tavalla. Oikeudenkäynnin osapuoli, joka on toimittanut tuomioistuimelle tiedoksiantoa vaativan asiakirjan tai vaatii jonkin muun oikeudenkäyntiasiakirjan tiedoksiantoa, voi erikseen pyytää tuomioistuinta järjestämään asiakirjan tiedoksiannon. Oikeudenkäynnin osapuoli saa antaa oikeudenkäyntiasiakirjoja tiedoksi ainoastaan haastemiehen välityksellä. Tällöin tiedoksiantoa ja sen dokumentointia koskevat samat edellytykset kuin sellaista tiedoksiantoa, jonka tuomioistuin hoitaa haastemiehen välityksellä. Tuomioistuin arvioi, voidaanko oikeudenkäyntiasiakirja katsoa tiedoksiannetuksi.
Tiedoksiantopyynnön vastaanottava viranomainen eli oikeusministeriö (Justiitsministeerium) tai tuomioistuin varmistaa jo saamiensa tietojen lisäksi sen, että asianomainen henkilö kuuluu Viron väestörekisteriin (Rahvastikuregister) ja/tai kaupparekisteriin (Äriregister).
Kaupparekisteri on kaikkien vapaasti käytettävissä, ja sieltä on mahdollista tarkistaa yritysten osoitteita. Kaupparekisteri löytyy osoitteesta https://ariregister.rik.ee/.
Yksityishenkilön osoitteen selvittämiseksi voidaan esittää virallinen tiedustelu väestörekisteriin merkittyjen tietojen saamiseksi. Tiedustelussa on selostettava, miksi tietojen saaminen on välttämätöntä, jotta tiedonkäsittelijät voivat ratkaista, onko tietojen luovuttaminen perusteltua. Väestörekisteriä hallinnoi sisäministeriön (Siseministeerium) IT- ja kehityskeskus, jonka verkkosivustolta löytyy tietoa tiedusteluista. Sivuston osoite on https://www.smit.ee/.
Tuomioistuimet ottavat käsiteltäväkseen muiden maiden esittämiä tiedoksiantopyyntöjä ja pyyntöjä ottaa vastaan todisteita. Niillä on toisin sanoen velvollisuus pyrkiä kaikin keinoin selvittämään asianomaisen henkilön osoite.
Asiakirjan tiedoksiantotavasta päättää yleensä oikeudenkäyntimenettelystä vastaava viranomainen. Tuomioistuinten olisi kuitenkin toimitettava tiedoksianto ensisijaisesti sähköisesti, joko julkisen sähköisen asiakirjaportaalin kautta tai sähköpostitse. Vaatimus asiakirjojen sähköisen tiedoksiannon suosimisesta ei perustu lakiin, mutta tuomioistuin voi sen avulla säästää postikuluissa. Sähköisen tiedoksiannon käyttö selvästikin lisääntyy koko ajan. Sähköistä tiedoksiantoa ensin harkittuaan tuomioistuin voi harkita muitakin vaihtoehtoja, kuten tiedoksiantoa postitse tai tuomioistuimen lähetin välityksellä tai jotain muuta monista laissa säädetyistä vaihtoehdoista.
Sähköinen tiedoksianto sallitaan kaikissa menettelyissä.
Siviiliprosessilain 3111 §:n mukaisesti oikeudenkäyntiasiakirjoja annetaan tiedoksi sähköisesti tietyn tietojärjestelmän kautta lähettämällä oikeudenkäynnin osapuolille ilmoitus siitä, että asiakirjaan voi tutustua järjestelmässä. Tuomioistuin saattaa kaikki oikeudenkäyntiasiakirjat, myös oikeuden päätökset, välittömästi oikeudenkäynnin osapuolten tutustuttaviksi tämän tietojärjestelmän kautta riippumatta siitä, kuinka ne on annettu heille tiedoksi oikeudenkäynnin aikana. Tietojärjestelmään kirjautuminen edellyttää henkilökorttia. Oikeudenkäyntiasiakirja katsotaan tiedoksiannetuksi silloin, kun vastaanottaja avaa sen tietojärjestelmässä tai vahvistaa vastaanottaneensa asiakirjan avaamatta sitä. Tämä pätee myös silloin, kun järjestelmää käyttää toinen henkilö, jolle vastaanottaja on antanut luvan tutustua tietojärjestelmässä oleviin asiakirjoihin. Asiakirjan tiedoksianto rekisteröityy tietojärjestelmään automaattisesti.
Jos vastaanottajan ei voida olettaa osaavan käyttää asiakirjojen tiedoksiantojärjestelmää tai jos tiedoksianto sen välityksellä ei ole käytännössä mahdollista, tuomioistuin voi antaa oikeudenkäyntiasiakirjoja tiedoksi sähköisesti myös jollakin toisella tavalla. Siinä tapauksessa asiakirja katsotaan tiedoksiannetuksi silloin, kun vastaanottaja vahvistaa kirjeitse, faksilla tai sähköisesti vastaanottaneensa sen. Vahvistuksesta on käytävä ilmi asiakirjan vastaanottamispäivä, ja siinä on oltava vastaanottajan oma tai hänen edustajansa allekirjoitus. Sähköisesti laaditussa vahvistuksessa on oltava lähettäjän sähköinen allekirjoitus, tai se on lähetettävä jollakin muulla suojatulla tavalla siten, että siitä käyvät ilmi lähettäjän nimi ja lähetysajankohta, paitsi jos tuomioistuimella ei ole mitään syytä epäillä, ettei ilman sähköistä allekirjoitusta saatu vahvistus ole vastaanottajan itsensä tai hänen edustajansa lähettämä. Vahvistus on lähetettävä tuomioistuimeen viipymättä. Tuomioistuin voi määrätä oikeudenkäynnin asianosaiselle tai hänen edustajalleen sakot kyseisen velvollisuuden laiminlyönnistä.
Oikeudenkäyntiasiakirjoja voidaan antaa tiedoksi asianajajille, notaareille, haastemiehille, konkurssipesän hoitajille sekä valtion ja kunnanvirastojen virkamiehille muulla tavoin kuin sähköisesti ainoastaan, jos siihen on pätevä syy.
Siviiliprosessilain 322 §:n 1 momentissa säädetään, että jos oikeudenkäyntiasiakirjan vastaanottajaa ei tavoiteta hänen kotiosoitteestaan, asiakirja voidaan myös katsoa tiedoksiannetuksi, jos se on toimitettu vähintään 14-vuotiaalle henkilölle, joka asuu vastaanottajan kanssa samassa taloudessa tai on tämän perheen palveluksessa. Mainitun pykälän 2 momentissa säädetään, että sen sijaan, että oikeudenkäyntiasiakirja annetaan tiedoksi vastaanottajalle, tiedoksianto voidaan toimittaa sen kerrostalon taloyhtiölle, jossa vastaanottajan koti tai yritys sijaitsee, yhteisen kiinteistön hoitajalle tai vastaanottajan vuokranantajalle. Tiedoksianto voidaan myös toimittaa vastaanottajan työnantajalle tai muulle henkilölle, jolle vastaanottaja tarjoaa palveluita sopimuksen perusteella.
Oikeudenkäyntiasiakirja katsotaan 3 momentin mukaisesti annetun tiedoksi vastaanottajalle myös silloin, kun se on annettu tiedoksi vastaanottajan edustajalle jollakin 322 §:n 1 tai 2 momentissa selostetulla tavalla. Lisäksi siviiliprosessilain 322 §:n 4 momentin mukaisesti asiakirja voidaan myös katsoa annetun tiedoksi, ellei laissa toisin säädetä, henkilölle, joka parhaillaan palvelee asevoimissa, kärsii vankeusrangaistusta tai on joutunut pitkäaikaisesti sairaalaan tai vastaavan hoitolaitokseen, jos asiakirja on toimitettu kyseisen laitoksen johtajalle tai tämän nimeämälle henkilölle.
Siviiliprosessilain 323 §:ssä säädetään, että jos asiakirja on tarkoitus antaa tiedoksi taloudellista tai ammattitoimintaa harjoittavalle luonnolliselle henkilölle, mutta hän ei ole tavoitettavissa yrityksen toimitiloissa tavanomaisena työaikana tai ei pysty ottamaan asiakirjaa vastaan, se voidaan luovuttaa työntekijälle, joka yleensä on paikalla vastaanottajan toimitiloissa, tai henkilölle, joka yleensä tarjoaa palveluja vastaanottajalle samankaltaisen sopimuksen perusteella. Sama koskee 2 momentin nojalla myös asiakirjojen tiedoksiantoa oikeushenkilöille, hallintovirastoille, notaareille ja haastemiehille sekä asiakirjan tiedoksiantoa vastaanottajan edustajalle tai muulle henkilölle, jolle asiakirja voidaan antaa tiedoksi vastaanottajan sijaan.
Siviiliprosessilain 326 §:n 1 momentissa säädetään, että oikeudenkäyntiasiakirja, jota ei saada annettua tiedoksi, koska sitä ei voida toimittaa vastaanottajan tai tämän edustajan kotiin tai yrityksen toimitiloihin, voidaan katsoa annetun tiedoksi, jos se jätetään vastaanottajan kodin tai yrityksen postilaatikkoon tai muuhun vastaavaan paikkaan, jonne vastaanottajan tai hänen edustajansa posti yleensä saapuu ja jossa lähetyksen pitäisi säilyä suojassa tavanomaisissa olosuhteissa. Oikeudenkäyntiasiakirja voidaan antaa tällä tavoin tiedoksi sen kerrostalon taloyhtiölle, jossa vastaanottajan koti tai yritys sijaitsee, yhteisen kiinteistön hoitajalle tai vastaanottajan vuokranantajalle tai työnantajalle tai muulle henkilölle, jolle vastaanottaja tarjoaa palveluita sopimuksen perusteella, ainoastaan siinä tapauksessa, että asiakirjaa ei ole mahdollista antaa tiedoksi vastaanottajalle tai hänen edustajalleen henkilökohtaisesti. Asiakirjan tiedoksianto 322 §:n 1 momentissa säädetyllä tavalla on saman pykälän 2 momentin mukaisesti sallittua ainoastaan, jos asiakirjaa on yritetty toimittaa vastaanottajalle henkilökohtaisesti ainakin kahteen otteeseen niin, että yritysten väliin jää vähintään kolme päivää, ja selvästi eri kellonaikoina, eikä sitä ole mahdollista toimittaa vastaanottajan kotoa tai toimitiloista tavoitettavalle toiselle henkilölle 322 §:n 1 momentin tai 323 §:n mukaisesti.
Siviiliprosessilain 327 §:ssä sallitaan oikeudenkäyntiasiakirjan tiedoksianto myös jättämällä se tiettyyn paikkaan noudettavaksi. Siviiliprosessilain 217 §:n 1 momentissa todetaan, että saman lain 326 §:ssä säädettyjen edellytysten mukaisesti asiakirja voidaan myös jättää noudettavaksi tiedoksiantopaikkakunnalla sijaitsevaan postitoimipaikkaan, tiedoksiantopaikkakunnasta vastaavalle kunnan tai kaupungin hallintoviranomaiselle tai sen käräjäoikeuden kansliaan, jonka tuomiopiiriin asiakirjan tiedoksiantopaikka kuuluu.
Siviiliprosessilain 317 §:n 1 momentissa säädetään, että asiakirja voidaan tuomioistuimen määräyksestä antaa oikeudenkäynnin osapuolelle tiedoksi kuuluttamalla edellyttäen, että
oikeudenkäynnin osapuolen osoitetta ei ole merkitty rekisteriin tai osapuoli ei asu rekisteriin merkityssä osoitteessa, eikä tuomioistuimella ole muuta keinoa saada selville asianomaisen henkilön osoitetta tai olinpaikkaa eikä asiakirjaa voida toimittaa asianomaisen henkilön edustajalle tai asiankirjan vastaanottamiseen valtuutetulle henkilölle, eikä sitä voida toimittaa millään muulla kyseisessä pykälässä säädetyllä tavalla;
asiakirjan asianmukaista tiedoksiantoa ulkomailla ei pidetä mahdollisena;
asiakirjaa ei voida antaa tiedoksi, koska tiedoksiantopaikka on tuomiovallasta vapautusta nauttivan henkilön koti.
Siviiliprosessilain 317 §:n 3 momentissa säädetään, että kuulutustiedoksiannon kohteena olevasta asiakirjasta julkaistaan ote virallisessa lehdessä (Ametlikud Teadaanded). Asiaa käsittelevä tuomioistuin voi määrätä, että otteen saa julkaista myös muissa julkaisuissa.
Jos asiakirja annetaan tiedoksi siviiliprosessilain 322 ja 323 §:n mukaisesti, tiedoksiannon katsotaan tapahtuneen, kun asiakirja on toimitettu henkilölle, jolle se siviiliprosessilain 322 tai 323 §:n mukaisesti kuuluu toimittaa.
Jos asiakirja annetaan tiedoksi jättämällä se siviiliprosessilain 326 §:n mukaisesti postilaatikkoon, tiedoksiannon katsotaan tapahtuneen, kun asiakirja on jätetty postilaatikkoon.
Jos asiakirja annetaan tiedoksi jättämällä se noudettavaksi siviiliprosessilain 327 §:n 3 momentin mukaisesti, tiedoksiannon katsotaan tapahtuneen kolmen päivän kuluttua siitä, kun kyseisen pykälän 2 momentissa mainittu kirjallinen ilmoitus on jätetty tai lähetetty. Tiedoksiantopäivä merkitään asiakirjan kirjekuoreen.
Jos kyse on kuulutustiedoksiannosta, oikeudenkäyntiasiakirja katsotaan tiedoksiannetuksi 30 päivän kuluttua siitä, kun sen ote on julkaistu virallisessa lehdessä (siviiliprosessilain 317 §:n 5 momentti). Asiaa käsittelevä tuomioistuin voi asettaa pidemmän määräajan sille, että asiakirja katsotaan tiedoksiannetuksi. Tällöin määräaika ilmoitetaan asiakirjan kuulutustiedoksiannon yhteydessä.
Jos oikeudenkäyntiasiakirja annetaan tiedoksi jättämällä se tiettyyn paikkaan, siitä toimitetaan tai lähetetään vastaanottajan osoitteeseen kirjallinen ilmoitus siviiliprosessilain 327 §:n 2 momentin mukaisesti. Jos tämä ei ole mahdollista, ilmoitus kiinnitetään vastaanottajan kodin, toimitilojen tai oleskelupaikan oveen tai annetaan jollekin naapurustossa asuvalle henkilölle toimitettavaksi edelleen vastaanottajalle. Ilmoituksesta on käytävä selvästi ilmi, että noudettavaksi jätetty asiakirja on tuomioistuimen lähettämä, että se katsotaan annetun tiedoksi heti, kun se on jätetty noudettavaksi, ja että oikeudenkäyntimenettelyyn liittyvien määräaikojen kuluminen voi käynnistyä siitä ajankohdasta.
Siviiliprosessilain 325 §:ssä säädetään, että henkilön kieltäytyessä perusteettomasti ottamasta asiakirjan vastaan, se katsotaan annetun hänelle tiedoksi ajankohtana, jona hän kieltäytyi sen vastaanottamisesta. Tässä tapauksessa asiakirja jätetään vastaanottajan kotiin tai toimitiloihin tai pannaan hänen postilaatikkoonsa. Jos toimitiloja tai postilaatikkoa ei ole, asiakirja palautetaan tuomioistuimeen.
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1393/2007 täytäntöönpanoa käsittelevän siviiliprosessilain 3161 §:n 5 momentin mukaisesti ja mainitun asetuksen perusteella asiakirjoja annetaan Virossa tiedoksi oikeudenkäyntiasiakirjojen tiedoksiannosta siviiliprosessilaissa säädetyn menettelyn mukaisesti. Asiakirjoja ei voida antaa tiedoksi kuuluttamalla.
Tiedoksiannettava oikeudenkäyntiasiakirja voidaan siviiliprosessilain 313 §:n 2 momentin mukaisesti luovuttaa henkilölle, joka ei ole sen vastaanottaja, ainoastaan siviiliprosessilain VI osassa säädetyn mukaisissa tilanteissa. Kyseisen henkilön on luovutettava asiakirja vastaanottajalle ensi tilassa. Henkilö voi kieltäytyä toimittamasta asiakirjaa vastaanottajalle vain siinä tapauksessa, että hän osoittaa, ettei pysty toimittamaan sitä vastaanottajalle. Henkilölle on selitettävä, että hän on velvollinen toimittamaan asiakirjan sen vastaanottajalle. Asiakirja katsotaan tiedoksiannetuksi riippumatta siitä, onko menettely selitetty hänelle vai ei.
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1393/2007 mukaisesti on siis mahdollista käyttää myös edellä kohdassa 7.1 kuvattuja, siviiliprosessilain 322 ja 323 §:ssä säädettyjä tiedoksiantotapoja.
Oikeudenkäyntiasiakirja katsotaan 3 momentin mukaisesti annetun tiedoksi vastaanottajalle silloin, kun se on annettu tiedoksi vastaanottajan edustajalle jollakin saman pykälän 1 ja 2 momentissa selostetulla tavalla. Lisäksi siviiliprosessilain 322 §:n 4 momentin mukaisesti asiakirja voidaan myös katsoa annetun tiedoksi, ellei laissa toisin säädetä, henkilölle, joka parhaillaan palvelee asevoimissa, kärsii vankeusrangaistusta tai on joutunut pitkäaikaisesti sairaalaan tai vastaavan hoitolaitokseen, jos asiakirja on toimitettu kyseisen laitoksen johtajalle tai tämän nimeämälle henkilölle.
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1393/2007 tarkoitettua oikeudenkäyntiasiakirjan tiedoksiantoa ei siviiliprosessilain 3161 §:n 5 momentin toisen virkkeen mukaan voi toimittaa kuuluttamalla.
On mahdollista antaa oikeudenkäyntiasiakirja tiedoksi siviiliprosessilain 326 §:n mukaisesti jättämällä se postilaatikkoon tai saman lain 327 §:n mukaisesti jättämällä se noudettavaksi.
Siviiliprosessilain 326 §:n 1 momentin mukaan oikeudenkäyntiasiakirja, jota ei saada annettua tiedoksi, koska sitä ei voida toimittaa vastaanottajan tai hänen edustajansa kotiin tai yrityksen toimitiloihin, voidaan katsoa tiedoksiannetuksi, jos se jätetään vastaanottajan kodin tai yrityksen postilaatikkoon tai muuhun vastaavaan paikkaan, jonne vastaanottajan tai hänen edustajansa posti yleensä saapuu ja jossa lähetyksen pitäisi säilyä suojassa tavanomaisissa olosuhteissa. Oikeudenkäyntiasiakirja voidaan antaa tällä tavoin tiedoksi sen kerrostalon taloyhtiölle, jossa vastaanottajan koti tai yritys sijaitsee, yhteisen kiinteistön hoitajalle tai vastaanottajan vuokranantajalle sekä vastaanottajan työnantajalle tai muulle henkilölle, jolle vastaanottaja tarjoaa palveluita sopimuksen perusteella, ainoastaan siinä tapauksessa, että asiakirjaa ei ole mahdollista antaa tiedoksi vastaanottajalle tai hänen edustajalleen henkilökohtaisesti. Asiakirjan tiedoksianto tämän pykälän 1 momentissa säädetyllä tavalla on saman pykälän 2 momentin mukaisesti sallittua ainoastaan, jos asiakirjaa on yritetty toimittaa vastaanottajalle henkilökohtaisesti ainakin kahteen otteeseen vähintään kolmena eri päivänä ja selvästi eri kellonaikoina, eikä sitä ole mahdollista toimittaa vastaanottajan kotoa tai toimitiloista tavoitettavalle toiselle henkilölle siviiliprosessilain 322 §:n 1 momentin tai 323 §:n mukaisesti.
Siviiliprosessilain 327 §:ssä sallitaan oikeudenkäyntiasiakirjan tiedoksianto myös jättämällä se tiettyyn paikkaan noudettavaksi. Siviiliprosessilain 217 §:n 1 momentissa todetaan, että saman lain 326 §:ssä säädettyjen edellytysten mukaisesti asiakirja voidaan myös jättää noudettavaksi tiedoksiantopaikkakunnalla sijaitsevaan postitoimipaikkaan tai tiedoksiantopaikkakunnasta vastaavalle kunnan tai kaupungin hallintoviranomaiselle taikka sen käräjäoikeuden kansliaan, jonka tuomiopiiriin asiakirjan tiedoksiantopaikka kuuluu.
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1393/2007 olevan 14 artiklan mukaan oikeudenkäyntiasiakirjat on luovutettava vastaanottotodistusta vastaan, joten on kyseenalaista, onko siviiliprosessilain 326 ja 327 §:ssä säädetyissä tilanteissa sovellettava tiedoksiantomenettely sallittu.
Talous- ja viestintäministerin 22. kesäkuuta 2006 antamalla asetuksella N:o 57 hyväksytyn ohjeen (kirjattujen lähetysten ja vakuutettujen lähetysten toimittamista osana postin yleispalvelua koskevat vaatimukset) 6 §:n 1 momentissa määrätään, että jos kirjelähetyksen vastaanottaja ei tiedoksiantohetkellä ole asuin- tai kotipaikassaan, sen lähimmästä postitoimipaikasta jätetään vastaanottajalle ilmoitus lähetyksen saapumisesta.
Jos lähettäjä ei ole lisännyt saantitodistukseen mainintaa jostain toisesta tiedoksiantomenettelystä, oikeudenkäyntiasiakirjat jätetään noudettavaksi postitoimipaikkaan enintään 15 päiväksi niiden toisesta lähetysyrityksestä lukien, ellei lähettäjä ole ilmoittanut muuta määräaikaa. Määräajan päättyessä oikeudenkäyntiasiakirjat palautetaan lähettäjälle todisteellisesti mainiten myös palautusperusteet, ja asiakirjat annetaan lähettäjän edustajalle, joka kuittaa ne vastaanotetuiksi (oikeudenkäyntiasiakirjojen toimitusehdot, AS-i Eesti Post).
Siviiliprosessilain 306 §:n 2 momentissa säädetään, että oikeudenkäyntiasiakirjan tiedoksiantaminen on hoidettava lakisääteisten muotovaatimusten mukaisesti ja dokumentoitava tarkoituksenmukaisessa muodossa. Tiedoksiannettavan oikeudenkäyntiasiakirjan lähettäminen on siviiliprosessilain 307 §:n 4 momentin mukaan kirjattava oikeudenkäyntiaineistoon. Kuten siviiliprosessilain 3111 §:ssä säädetään, oikeudenkäyntiasiakirjan tiedoksianto rekisteröityy nimettyyn tietojärjestelmään automaattisesti (katso tietojärjestelmän kautta tarjotun palvelun kuvaus kohdassa 6). Siviiliprosessilain 313 §:n mukaisesti oikeudenkäyntiasiakirjan tiedoksianto kirjatulla kirjeellä varmistetaan saantitodistuksella. Kirjaamattomana kirjeenä tai faksilla lähetetty asiakirja katsotaan annetun tiedoksi, jos vastaanottaja vahvistaa tuomioistuimelle valintansa mukaan joko kirjeitse, faksilla tai sähköisesti vastaanottaneensa sen. Vahvistuksesta on käytävä ilmi asiakirjan vastaanottamispäivä, ja siinä on oltava vastaanottajan oma tai hänen edustajansa allekirjoitus. Kun oikeudenkäyntiasiakirjan antaa tiedoksi haastemies, tuomioistuimen palveluksessa oleva virkamies tai muu henkilö tai elin, on tiedoksiannosta siviiliprosessilain 315 §:n 5 momentin mukaan laadittava vastaanottotodistus. Tiedoksiannon tapahduttua vastaanottotodistus palautetaan tuomioistuimelle viipymättä.
Kun oikeudenkäyntiasiakirja annetaan tiedoksi siviiliprosessilain 3141 §:n nojalla ja tiedoksianto hoidetaan lähettämällä, oikeudenkäyntiaineistoon lisätään merkintä siitä, missä ja milloin asiakirja tai ilmoitus sen saatavuudesta on lähetetty, ellei lähettäminen rekisteröidy kyseiseen tietojärjestelmään automaattisesti.
Jos oikeudenkäyntiasiakirja on saatu toimitettua oikeudenkäynnin osapuolelle, jolle se oli tarkoitus antaa tiedoksi tai jolle se voidaan antaa tiedoksi lain mukaisesti, mutta tiedoksiannon tapahtumista ei ole ollut mahdollista vahvistaa, tai jos lain mukaista tiedoksiantomenettelyä ei ole noudatettu, asiakirja katsotaan siviiliprosessilain 307 §:n 3 momentin mukaan annetun tiedoksi osapuolelle vasta silloin, kun vastaanottaja tosiasiallisesti sai sen käsiinsä.
Silloin, kun tiedoksianto toimitetaan siviiliprosessilain 313 §:n mukaisesti kirjatulla kirjeellä, tuomioistuin voi katsoa tiedoksiannon kannalta riittäväksi sellaisen saantitodistuksen, joka ei vastaa saman pykälän 3 ja 4 momentin mukaisia muotovaatimuksia, jos tiedoksianto on kuitenkin dokumentoitu luotettavasti saantitodistuksessa. Jos tuomioistuin ei voi katsoa tiedoksiannon tapahtuneen siksi, että postipalvelujen tarjoaja ei ole antanut oikeudenkäyntiasiakirjaa tiedoksi säännösten mukaisesti, tuomioistuin voi antaa asiakirjan postipalvelujen tarjoajalle uudelleen tiedoksi annettavaksi ilman, että siitä aiheutuu tuomioistuimelle lisäkustannuksia.
Esimerkkejä tilanteista, joissa asiakirjan tiedoksianto on tapahtunut säännösten vastaisesti: kaikkia kyseisessä laissa tarkoitettuja vaihtoehtoja ei ole käytetty tiedoksiannon tapahtuessa kirjatulla kirjeellä; oikeudenkäyntiasiakirja on toimitettu henkilölle, jolle sitä ei mainitun pykälän säännösten mukaan olisi pitänyt toimittaa; on jätetty noudattamatta mainitun lain 326 §:n mukaisia vaatimuksia, jotka koskevat asiakirjan tiedoksiantoa postilaatikkoon jättämällä, tai saman lain 327 §:n mukaisia vaatimuksia, jotka koskevat asiakirjan tiedoksiantoa jättämällä asiakirja noudettavaksi, tai tiedoksiantoa ei ole dokumentoitu säännösten mukaisesti, jolloin sen ei voida katsoa tapahtuneen.
Asetuksen (EY) N:o 1393/2007 nojalla oikeudenkäyntiaineiston tiedoksianto on yleensä maksuton, paitsi jos pyydetään tiedoksiantoa haastemiehen välityksellä.
Siinä tapauksessa, että oikeudenkäyntiasiakirjojen tiedoksiannon on toimittanut haastemies, hänelle tiedoksiannosta maksettava palkkio on haastemiesasetuksen 48 §:n 2 momentin mukaisesti 30 euroa, jos asiakirjat on saatu annettua tiedoksi vastaanottajalle tai tämän lailliselle edustajalle 1) väestörekisteriin merkittyjen osoite- tai teletietojen perusteella tai sähköpostisoitteeseen isikukood@eesti.ee; tai 2) Virossa ylläpidettävään yrittäjä- ja oikeushenkilörekisteriin merkittyyn osoitteeseen tai edellä mainitun rekisterin tietojärjestelmään kirjattujen teletietojen välityksellä. Pykälän 3 momentissa säädetään, että jos asiakirjaa ei ole voitu antaa tiedoksi, vaikka haastemies on tehnyt kaiken tarvittavan ja kohtuudella mahdollisen voidakseen toimittaa tiedoksiannon lakisääteisen menettelyn mukaisesti, haastemiehellä on oikeus periä 30 euron palkkio esittämällä haastemiehen palkkiosta tehty päätös ja tiedoksiantotodistus, josta käy ilmi, mihin toimiin hän on ryhtynyt asiakirjan tiedoksiantamiseksi. Muissa kuin 2 ja 3 momentissa mainituissa tapauksissa haastemiehelle maksetaan oikeudenkäyntiasiakirjojen tiedoksiannosta 60 euroa.
Postimaksujen suuruus perustuu postipalvelujen tarjoajan hinnastoon. Lainsäädännössä ei määrätä kiinteistä maksuista. Maksu perustuu muun muassa kirjeen painoon ja tiedoksiantopaikkaan. Vuonna 2014 hinta oli keskimäärin 5,70 euroa asiakirjalähetykseltä. Jos käytetään tuomioistuimen lähettiä, asiakirjatoimitus maksaa 6,20 euroa lähetykseltä.
Lisätietoja: Viron siviiliprosessilaki (englanniksi)

matches: tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


Kumottu säädös Asetus vaarallisten kemikaalien teollisesta… 59/1999 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vanhentuneet ajantasaiset › 29.1.1999/59
Tämä asetus on pääsääntöisesti kumottu A:lla 20.12.2012/855, joka on voimassa 1.1.2013 alkaen. Ks. VNa 855/2012 52 §. 8 luku on jätetty voimaan, ks. L 599/2013 62 § ja A 685/2015 54 §.
Kauppa- ja teollisuusministerin esittelystä säädetään räjähdysvaarallisista aineista 19 päivänä kesäkuuta 1953 annetun lain (263/1953) ja 14 päivänä elokuuta 1989 annetun kemikaalilain (744/1989) nojalla:
1 § (22.6.2005/484)
Tässä asetuksessa säädetään vaarallisten kemikaalien ja räjähteiden käsittelyn turvallisuudesta annetussa laissa (390/2005), jäljempänä kemikaaliturvallisuuslaki, tarkoitetuista vaarallisten kemikaalien teollisesta käsittelystä ja varastoinnista sekä vaarallisten kemikaalien varastosäiliöiden ja putkistojen valmistuksesta.
2 § (22.6.2005/484)
Tämän asetuksen soveltamisesta puolustusvoimissa säädetään kemikaaliturvallisuuslain 3 §:ssä.
Tämän asetuksen 6–13, 17–20, 31–33, 40–60, 64–68 ja 70–72 §:n säännöksiä ei sovelleta:
1) maakaasun varastointiin tai tekniseen käyttöön eikä maakaasun siirtoon, jakeluun tai käyttöön tarkoitettuihin putkistoihin ja laitteisiin, joista säädetään maakaasuasetuksessa (1058/1993);
2) nestekaasun tekniseen käyttöön, käsittelyyn, varastointiin eikä säilyttämiseen, ellei nestekaasuasetuksessa (711/1993) toisin säädetä;
3) öljylämmityslaitteistoihin, ellei öljylämmityslaitteistoista annetussa asetuksessa (1211/1995) toisin säädetä.
2 momentti on kumottu A:lla 22.6.2005/484.
Tätä asetusta ei sovelleta räjähdeasetuksessa (473/1993) tarkoitettujen räjähteiden valmistukseen, käyttöön, luovuttamiseen, kauppaan, varastointiin, käsittelyyn satamassa, maahantuontiin eikä hävittämiseen. Asetusta sovelletaan kuitenkin vaarallisten kemikaalien teolliseen käsittelyyn ja varastointiin räjähteiden valmistuksen ja varastoinnin, lukuun ottamatta kaupan varastointia, yhteydessä siten, että valvonnan hoitaa turvatekniikan keskus. Emulsioräjähdysaineen raaka-aineen työmaalla tapahtuvaan tilapäiseen varastointiin sovelletaan vain räjähdeasetuksen tilapäisen varastoinnin valvontamenettelyjä. (22.6.2005/484)
Palavia nesteitä koskevia tämän asetuksen säännöksiä ei sovelleta:
1) veteen kaikissa paljoussuhteissa sekoittuviin palavien nesteiden vesiliuoksiin ja vesiemulsioihin, joiden leimahduspiste on yli 55 °C ja palamispiste yli 100 °C;
2) etyylialkoholin vesiliuoksiin, joiden leimahduspiste on yli 55 °C.
Tätä asetusta ei sovelleta radioaktiivisiin aineisiin eikä radioaktiivisia aineita sisältäviin tuotteisiin.
Tätä asetusta ei sovelleta tuotantolaitoksen alueen ulkopuolella tapahtuvaan, vaarallisten aineiden kuljetuksesta annetussa laissa (719/1994) tarkoitettuun kuljetukseen eikä kuljetustapahtumaan kiinteästi liittyvään tilapäiseen varastointiin. (22.6.2005/484)
MaakaasuA 1058/1993 on kumottu VNa:lla maakaasun käsittelyn turvallisuudesta 551/2009.
4 § (22.6.2005/484)
Tässä asetuksessa noudatetaan kemikaaliturvallisuuslain mukaisia määritelmiä.
1) jakeluasemalla paikkaa, jolta luovutetaan palavaa nestettä pääasiassa moottoriajoneuvon tai moottoriveneen polttonestesäiliöön;
2) tarkastuslaitoksella turvatekniikan keskuksen hyväksymää tarkastuslaitosta.
5 § (22.6.2005/484)
5 § on kumottu A:lla 22.6.2005/484.
Teollisen käsittelyn ja varastoinnin turvallisuusvaatimukset
6-7 § on kumottu A:lla 22.6.2005/484.
8 § (22.6.2005/484)
Laitteistojen suunnittelu, mitoitus ja rakentaminen
Valmistus- ja käsittelylaitteistot, varastosäiliöt, putkistot ja niihin liittyvät laitteistot tulee suunnitella, mitoittaa, rakentaa ja sijoittaa siten sekä varustaa sellaisin suojaus- ja ohjausjärjestelmin sekä valvonta- ja varolaittein, että:
1) laitteistojen käytöstä ei aiheudu välittömiä henkilö-, ympäristö- tai omaisuusvahinkoja;
2) laitevaurion, käyttöhäiriön tai toimintavirheen sattuessa ulos pääsevän kemikaalin määrä jää mahdollisimman vähäiseksi ja se voidaan johtaa sellaiseen paikkaan tai käsitellä siten, että siitä aiheutuu mahdollisimman vähän vahinkoa;
3) häiriötilanteissa laitteisto ohjautuu tai on ohjattavissa turvalliseen tilaan;
4) häiriötilanteissa muodostuva paineenpurkaus aiheuttaa mahdollisimman vähän vahinkoa;
5) kemikaalit eivät sekoitu toisiinsa tavalla, josta voi aiheutua vaaraa kemikaalia tai sitä sisältävää tuotetta myöhemmin varastoitaessa tai käsiteltäessä.
9-10 §
9-10 § on kumottu A:lla 22.6.2005/484.
Luvan- ja ilmoituksenvaraisuuden sekä suuronnettomuusvaaran torjuntaa koskevien velvoitteiden määräytyminen
11 § (22.6.2005/484)
11 § on kumottu A:lla 22.6.2005/484.
1) tuotantolaitoksessa on vähintään yhtä vaarallista kemikaalia liitteen I osan 1 sarakkeessa 2 ilmaistu vähimmäismäärä tai keskenään samaan luokkaan kuuluvia kemikaaleja vähintään liitteen I osan 2 sarakkeessa 2 ilmaistu vähimmäismäärä;
3) tuotantolaitoksen ympäristölle vaarallisten kemikaalien suhdelukujen summa on yhtä suuri tai suurempi kuin 1; taikka
4) tuotantolaitoksen palo- ja räjähdysvaarallisten kemikaalien suhdelukujen summa on yhtä suuri tai suurempi kuin 1.
(22.6.2005/484)
q tarkoittaa laitoksessa olevan 1 momentin 2 tai 3 kohdassa tarkoitetun vaarallisen kemikaalin määrää ja Q vastaavaa liitteen I osan 1 tai 2 sarakkeessa 2 ilmaistua vähimmäismäärää.
Laajamittainen teollinen käsittely ja varastointi on luvanvaraista.
Muu kemikaalien teollinen käsittely ja varastointi	kuin 12 §:ssä määritelty on vähäistä.
1) tuotantolaitoksessa on vähintään yhtä vaarallista kemikaalia liitteen I osan 1 sarakkeessa 1 ilmaistu vähimmäismäärä tai keskenään samaan luokkaan kuuluvia kemikaaleja vähintään liitteen I osan 2 sarakkeessa 1 ilmaistu vähimmäismäärä;
Suhdelukujen summa määritetään 12 §:n 2 momentin mukaisesti siten, että Q kuitenkin tarkoittaa vastaavaa liitteen I osan 1 tai 2 sarakkeessa 1 ilmaistua vähimmäismäärää.
Jakeluaseman katsotaan harjoittavan kemikaalin vähäistä varastointia.
Toimintaperiaateasiakirjan laatimisvelvoite
1) tuotantolaitoksessa on vähintään yhtä vaarallista kemikaalia liitteen I osan 1 sarakkeessa 3 ilmaistu vähimmäismäärä tai keskenään samaan luokkaan kuuluvia kemikaaleja vähintään liitteen I osan 2 sarakkeessa 3 ilmaistu vähimmäismäärä;
Suhdelukujen summa määritetään 12 §:n 2 momentin mukaisesti siten, että Q kuitenkin tarkoittaa vastaavaa liitteen I osan 1 tai 2 sarakkeessa 3 ilmaistua vähimmäismäärää.
Jäljempänä 15 §:ssä tarkoitetuissa tuotantolaitoksissa toimintaperiaateasiakirja sisältyy turvallisuusselvitykseen.
Turvallisuusselvitysvelvoite
1) tuotantolaitoksessa on vähintään yhtä vaarallista kemikaalia liitteen I osan 1 sarakkeessa 4 ilmaistu vähimmäismäärä tai keskenään samaan luokkaan kuuluvia kemikaaleja vähintään liitteen I osan 2 sarakkeessa 4 ilmaistu vähimmäismäärä;
Suhdelukujen summa määritetään 12 §:n 2 momentin mukaisesti siten, että Q kuitenkin tarkoittaa vastaavaa liitteen I osan 1 tai 2 sarakkeessa 4 ilmaistua vähimmäismäärää.
Pelastussuunnitelman laatimisvelvoite
Toiminnanharjoittajan tulee laatia tuotantolaitosta koskeva sisäinen pelastussuunnitelma, jos teollinen käsittely ja varastointi on laajamittaista.
17 § (22.6.2005/484)
Lupaa kemikaalien laajamittaiseen teolliseen käsittelyyn ja varastointiin haetaan kirjallisella hakemuksella turvatekniikan keskukselta. Lupaa on haettava ennen yksityiskohtaisten toteutusratkaisujen tekemistä hyvissä ajoin ennen tuotantolaitoksen rakennustöiden aloittamista. Hakemuksessa on selvitettävä yleistiedot toiminnanharjoittajasta ja harjoitettavasta toiminnasta, vaarojen ja riskien tunnistamista ja tuotantolaitoksen sijoittamista koskevat selvitykset sekä tuotantolaitoksen toteutusperiaatteet siten, kuin liitteen II kohdissa 1–13 on esitetty.
Turvatekniikan keskus voi antamassaan lupapäätöksessä lisäksi edellyttää, että liitteen II kohdissa 14–19 tarkoitetut selvitykset toimitetaan sille ennen käyttöönottotarkastusta. Muussa tapauksessa ne esitetään käyttöönottotarkastuksessa.
Hakemus liitteineen toimitetaan neljänä kappaleena. Muilta osin lupahakemuksen käsittelyssä noudatetaan hallintolakia (434/2003).
18 § (22.6.2005/484)
Turvatekniikan keskuksen tulee 17 §:ssä tarkoitettua lupahakemusta käsitellessään pyytää lausunnot työsuojelupiiriltä, alueelliselta ympäristökeskukselta ja pelastusviranomaiselta.
19 § (22.6.2005/484)
Lupapäätökseen on liitettävä tarpeelliset selvitykset hyväksymismerkinnöillä varustettuna.
20 § (22.6.2005/484)
Turvatekniikan keskuksen on toimitettava tieto lupapäätöksestä työsuojelupiirille, alueelliselle ympäristökeskukselle, pelastusviranomaiselle sekä kunnan kemikaalivalvontaviranomaiselle ja rakennusvalvontaviranomaiselle.
21 § (22.6.2005/484)
Toimintaperiaateasiakirjassa toiminnanharjoittajan tulee selostaa toimintaperiaatteensa suuronnettomuuksien ja muiden onnettomuuksien ehkäisemiseksi. Asiakirjan laatimisessa on noudatettava liitteessä III esitettyjä periaatteita ottaen huomioon tuotantolaitoksessa esiintyvä suuronnettomuus- ja muu onnettomuusvaara.
Toimintaperiaateasiakirja tai yhteenveto asiakirjasta liitetään 17 §:ssä tarkoitettuun lupahakemukseen. Tarkastuksen yhteydessä toiminnanharjoittajan tulee esittää asiakirja ja osoittaa, miten siinä esitettyjen toimintaperiaatteiden noudattamisesta on huolehdittu.
21 a § (22.6.2005/484)
Kemikaaliturvallisuuslain 29 §:n tarkoittamana vastuuhenkilönä vaarallisia kemikaaleja laajamittaisesti käsittelevissä ja varastoivissa tuotantolaitoksissa toimii käytönvalvoja. Tuotantolaitoksessa voi olla useita käytönvalvojia.
Turvallisuusselvitys tulee toimittaa turvatekniikan keskukseen riittävän ajoissa ennen toiminnan aloittamista.
1) toimintaperiaatteensa suuronnettomuuksien ja muiden onnettomuuksien ehkäisemiseksi sekä tarpeelliset tiedot näiden periaatteiden toteuttamiseksi tarvittavasta organisaatiosta ja turvallisuusjohtamisjärjestelmästä liitteen III mukaisesti;
2) että tuotantolaitoksessa on tunnistettu suuronnettomuuden vaarat sekä ryhdytty tarpeellisiin toimiin niiden ehkäisemiseksi ja tällaisten onnettomuuksien ihmisille, ympäristölle ja omaisuudelle aiheuttamien seurauksien rajoittamiseksi;
3) että 2 luvussa säädetyt turvallisuusvaatimukset on otettu huomioon;
4) että sisäinen pelastussuunnitelma on laadittu;
Turvallisuusselvitystä voidaan tarvittaessa täydentää käsittelyn yhteydessä. Turvatekniikan keskus voi tarvittaessa pyytää lisäselvityksiä turvallisuusselvitykseen.
Turvallisuusselvitys toimitetaan turvatekniikan keskukseen neljänä kappaleena. (22.6.2005/484)
Turvatekniikan keskuksen on ilmoitettava toiminnanharjoittajalle turvallisuusselvitystä koskevat johtopäätöksensä kohtuullisessa määräajassa. Johtopäätökset voidaan esittää 19 §:ssä tarkoitetussa lupapäätöksessä.
Ennen 1 momentissa tarkoitettujen johtopäätösten ilmoittamista turvatekniikan keskuksen tulee varata työsuojelupiirille, alueelliselle ympäristökeskukselle ja pelastusviranomaiselle mahdollisuus esittää mielipiteensä turvallisuusselvityksestä. (22.6.2005/484)
Toiminnanharjoittajan tulee tarkistaa turvallisuusselvitys ja saattaa se ajan tasalle seuraavissa tapauksissa:
1) jos toiminnassa on tapahtunut suuronnettomuuksien vaaraa lisäävä muutos;
2) jos tarkistaminen on tarpeen, jotta voidaan ottaa huomioon turvallisuustekniikassa, vaarojen arvioinnissa ja teknisessä tietämyksessä tapahtunut kehitys ja lisääntyminen;
3) jos onnettomuus- ja vaaratilanteiden selvittelyssä on ilmennyt huomioon otettavia seikkoja;
4) turvatekniikan keskuksen pyynnöstä.
Turvallisuusselvitys tulee kuitenkin tarkistaa ja saattaa ajan tasalle vähintään joka viides vuosi. Tarkistettu selvitys tulee toimittaa turvatekniikan keskukseen.
Tarkistetun turvallisuusselvityksen käsittelyssä noudatetaan soveltuvin osin, mitä 23 §:ssä säädetään.
Turvatekniikan keskus voi hakemuksesta rajoittaa turvallisuusselvityksessä vaadittuja, liitteessä IV esitettyjä tietoja, jos jotkut tuotantolaitoksessa olevat kemikaalit eivät voi aiheuttaa suuronnettomuusvaaraa.
Toiminnanharjoittajan tulee hakemuksessa osoittaa turvatekniikan keskusta tyydyttävällä tavalla, etteivät kyseiset kemikaalit voi aiheuttaa suuronnettomuusvaaraa. Poikkeuksen perusteeksi voidaan hyväksyä jokin seuraavista:
1) kemikaalin fysikaalinen olomuoto: sellaiset kiinteässä muodossa olevat kemikaalit, joista ei voi tavanomaisissa olosuhteissa ja kohtuullisesti ennakoitavissa epätavallisissa olosuhteissa vapautua sellaista ainetta tai energiaa, joka saattaisi aiheuttaa suuronnettomuusvaaran;
2) säilytystapa ja määrä: kemikaalit, jotka on pakattu tai joita säilytetään siten ja sellaisina määrinä, ettei niiden vapautuminen suurimpana mahdollisena määränä voi missään olosuhteissa aiheuttaa suuronnettomuusvaaraa;
3) sijainti ja määrä: kemikaalit, jotka ovat sellaisina määrinä ja sellaisen välimatkan päässä muista vaarallisista kemikaaleista joko laitoksessa tai muussa paikassa, etteivät ne voi itse aiheuttaa suuronnettomuusvaaraa eivätkä yhdessä muiden vaarallisten kemikaalien kanssa saada aikaan suuronnettomuutta; tai
4) luokitus: kemikaalit, jotka on määritelty vaarallisiksi kemikaaleiksi liitteen I osassa 2 olevan luokituksen perusteella, mutta jotka eivät voi aiheuttaa suuronnettomuusvaaraa, minkä vuoksi luokitus ei sovellu käytettäväksi tässä yhteydessä.
Poikkeusta tulee hakea turvatekniikan keskukselta riittävän ajoissa ennen turvallisuusselvityksen toimittamiselle asetetun määräajan päättymistä. Hakemukseen on liitettävä liitteessä V esitetyt selvitykset.
Hakemus liitteineen toimitetaan turvatekniikan keskukseen neljänä kappaleena. (22.6.2005/484)
Ennen poikkeuksen myöntämistä turvatekniikan keskuksen tulee varata työsuojelupiirille, alueelliselle ympäristökeskukselle ja pelastusviranomaiselle mahdollisuus esittää mielipiteensä hakemuksesta. (22.6.2005/484)
26 § (22.6.2005/484)
26 § on kumottu A:lla 22.6.2005/484.
Toiminnanharjoittajan laatima, tuotantolaitosta koskeva sisäinen pelastussuunnitelma tulee toimittaa turvatekniikan keskukseen riittävän ajoissa ennen toiminnan aloittamista.
1) onnettomuudet rajataan ja hallitaan niiden seurauksien minimoimiseksi sekä ihmisille, ympäristölle ja omaisuudelle aiheutuvien vahinkojen rajoittamiseksi;
2) toteutetaan tarvittavat toimenpiteet ihmisten ja ympäristön suojaamiseksi suuronnettomuuksien seurauksilta;
Pelastussuunnitelma tulee laatia kuullen tuotantolaitoksessa työskentelevää henkilökuntaa, mukaan lukien alueella työskentelevät pitkäaikaiset alihankkijat, ja ottaen huomioon alueen pelastustoimen järjestelyt. (22.6.2005/484)
Turvatekniikan keskuksen tulee ennen pelastussuunnitelmaa koskevien johtopäätösten ilmoittamista pyytää lausunto pelastusviranomaiselta. Johtopäätökset voidaan esittää 19 §:ssä tarkoitetussa lupapäätöksessä. (22.6.2005/484)
Toiminnanharjoittajan tulee tarkastaa pelastussuunnitelma ainakin kolmen vuoden väliajoin ja aina tarpeen vaatiessa korjata ja ajanmukaistaa se. Tarkastamisessa on otettava huomioon tuotantolaitoksessa ja pelastustoimen järjestelyissä tapahtuneet muutokset, teknisen tietämyksen lisääntyminen ja tiedon lisääntyminen toimenpiteistä, jotka suuronnettomuuksien torjumisessa on toteutettava.
Päivitetty suunnitelma tulee toimittaa pelastusviranomaiselle. (22.6.2005/484)
Toiminnanharjoittajan on järjestettävä yhteistyössä pelastusviranomaisen kanssa harjoituksia pelastussuunnitelman toimivuuden varmistamiseksi. Harjoituksia on järjestettävä vähintään kolmen vuoden väliajoin. (22.6.2005/484)
28 § (22.6.2005/484)
Alueen pelastustoimen velvollisuudesta laatia ulkoinen pelastussuunnitelma säädetään erikseen.
Turvatekniikan keskus toimittaa turvallisuusselvityksen yhteydessä toimitetut tiedot pelastussuunnitelman laatimista varten pelastusviranomaiselle oman lausuntonsa kanssa.
29 § (22.6.2005/484)
Kemikaaliturvallisuuslain 32 §:ssä tarkoitetusta tiedotteesta on käytävä ilmi vähintään liitteessä VII kuvatut asiat.
Turvatekniikan keskuksen on määriteltävä lupahakemuksessa ja turvallisuusselvityksessä saamiensa tietojen perusteella alueet, joissa suuronnettomuuden todennäköisyys voi kasvaa tuotantolaitoksen sijainnin ja toisten tuotantolaitosten läheisyyden takia.
Edellä 1 momentin mukaan määritellyillä alueilla sijaitsevien tuotantolaitosten tulee:
1) antaa alueen toisille tuotantolaitoksille tiedot tuotantolaitoksellaan olevista suuronnettomuus- ja muista onnettomuusvaaroista;
3) tehdä yhteistyötä yleisölle tiedottamisessa ja tietojen toimittamisessa pelastusviranomaiselle ulkoisen pelastussuunnitelman laatimista varten.
Mitä 2 momentissa säädetään, koskee myös niitä toimipaikkoja, joilla toimii useita toiminnanharjoittajia ja joiden toiminta muodostaa toiminnallisen kokonaisuuden.
31 § (22.6.2005/484)
31 § on kumottu A:lla 22.6.2005/484.
32 § (22.6.2005/484)
Varastoaluevahvistamisen hakeminen
3) varastoalueelle varastoitavaksi suunnitellut kemikaalit ja niiden enimmäismäärät luokittain;
4) alueen maapohjan soveltuvuus kemikaalivarastoalueeksi;
6) miten palontorjunta, muu vahingontorjunta ja varastoalueen pelastustoiminta on järjestetty.
Varastoalueeksi vahvistamisen yhteydessä selvitetään alueen sijoituksen, liikennejärjestelyjen, maapohjan, yhteiskäytössä olevien siirtoputkistojen sekä tyhjennys- ja täyttölaitteistojen ja niiden käyttöjärjestelyjen ja huolto- ja kunnossapitotoimien soveltuvuus varastoalueen toimintaan samoin kuin alueen kulunvalvonnan, palontorjunnan ja onnettomuuksiin varautumisen riittävyys ottaen huomioon alueelle suunniteltu toiminta ja sen laajuus.
Ennen kuin alue vahvistetaan varastoalueeksi, turvatekniikan keskuksen on pyydettävä asiasta työsuojelupiirin, alueellisen ympäristökeskuksen ja pelastusviranomaisen lausunto. (22.6.2005/484)
Turvatekniikan keskus voi edellyttää kemikaaliturvallisuuslain 129 §:ssä tarkoitetun maan rajan ylittävien teollisuusonnettomuuksien vaikutuksista tehdyn yleissopimuksen mukaisia lisäselvityksiä sopimuksen soveltamisalaan kuuluvista tuotantolaitoksista, joissa mahdollisesti tapahtuvilla suuronnettomuuksilla voi olla maan rajojen ylittäviä vaikutuksia. (22.6.2005/484)
Turvatekniikan keskuksen tulee huolehtia, että yleissopimuksen mukaiset kuulemismenettelyt naapurimaiden kanssa tehdään, jos Suomen alueella oleva tuotantolaitos kuuluu sopimuksen soveltamisalaan ja siinä mahdollisesti tapahtuvasta suuronnettomuudesta voi olla maan rajan ylittäviä vaikutuksia.
Vastaavasti turvatekniikan keskuksen tulee huolehtia, että yleissopimuksen mukaiset kuulemismenettelyt Suomessa tehdään, jos muun sopimusosapuolen alueella oleva tuotantolaitos kuuluu sopimuksen soveltamisalaan ja siinä mahdollisesti tapahtuvasta suuronnettomuudesta voi olla Suomeen ulottuvia vaikutuksia.
35 § (22.6.2005/484)
35 § on kumottu A:lla 22.6.2005/484.
Turvatekniikan keskus tekee laajamittaista teollista käsittelyä ja varastointia harjoittaville tuotantolaitoksille tarkastusohjelman tämän pykälän mukaisesti.
Turvatekniikan keskus tarkastaa tuotantolaitokset seuraavin määräajoin:
2) tuotantolaitokset, joilta edellytetään toimintaperiaateasiakirja, vähintään kerran kolmessa vuodessa; sekä
3) muut laajamittaista teollista käsittelyä ja varastointia harjoittavat tuotantolaitokset ja varastoalueet vähintään kerran viidessä vuodessa.
Edellä 2 momentissa säädettyjä määräaikoja voidaan pidentää, jos tuotantolaitoksella on käytössään osoitettuja, järjestelmällisiä menettelyitä, joiden perusteella turvatekniikan keskus voi varmistua tuotantolaitoksen teknisestä turvallisuudesta, toimintaperiaatteista ja johtamisjärjestelmistä sekä niiden toimivuudesta taikka jos tuotantolaitoksen suuronnettomuus- ja muiden onnettomuusvaarojen järjestelmällisen arvion perusteella tuotantolaitokselle on laadittu muu ohjelma.
Turvatekniikan keskus tekee tarkastusohjelman yhteistyössä työsuojelupiirin, alueellisen ympäristökeskuksen ja pelastusviranomaisen kanssa. (22.6.2005/484)
Turvatekniikan keskuksen on tarkastettava laajamittaista teollista käsittelyä ja varastointia harjoittavan tuotantolaitoksen tekninen toteutus, toimintaperiaatteet ja johtamisjärjestelmät säännöllisesti tarkastusohjelman mukaisesti.
Tarkastuksessa toiminnanharjoittajan tulee osoittaa ainakin, että:
1) turvallisuusselvityksessä, hakemuksessa, ilmoituksessa tai muussa turvatekniikan keskukseen toimitetussa selvityksessä esitetyt tiedot vastaavat tuotantolaitoksessa vallitsevaa tilannetta;
2) tuotantolaitokselle annetussa lupapäätöksessä asetetut ehdot täyttyvät;
3) tuotantolaitokselle tehdyt muutokset on toteutettu säännösten mukaisesti;
5) se on tuotantolaitoksessa harjoitetut toiminnat huomioon ottaen toteuttanut riittävät toimenpiteet onnettomuuksien ennalta ehkäisemiseksi;
6) se on varautunut riittävin toimenpitein onnettomuuksien seurausten rajoittamiseksi tuotantolaitoksen alueella ja sen ulkopuolella;
7) väestölle on annettu 29 §:ssä tarkoitetut tiedot;
8) tuotantolaitos täyttää myös muut tämän asetuksen ja sen nojalla annettujen säännösten vaatimukset.
Edellä 2 momentissa esitettyjen vaatimusten toteutumista arvioidessaan turvatekniikan keskus voi ottaa huomioon myös muun viranomaisen tarkastuksesta esitetyt tulokset.
Tarkastuksen ajankohta
Turvatekniikan keskuksen on tarkastettava tuotantolaitos tai sen osa luvan myöntämisen jälkeen ennen käyttöönottoa.
Edellä 1 momentissa tarkoitettua tarkastusta varten toiminnanharjoittajan tulee ilmoittaa kirjallisesti turvatekniikan keskukselle tuotantolaitoksen tai sen osan käyttöönotosta viimeistään kuukausi ennen käyttöönottoa. Toiminnanharjoittajan on varattava tarkastukseen osallistuville viranomaisille mahdollisuus tarkastustilaisuudessa tutustua niihin liitteen II kohdassa 14–19 mainittuihin asiakirjoihin, joita se ei ole toimittanut lupahakemuksen mukana. (22.6.2005/484)
Muut tarkastukset tehdään tarkastusohjelman mukaisesti.
Turvatekniikan keskuksen on ilmoitettava tarkastuksesta työsuojelupiirille, alueelliselle ympäristökeskukselle ja pelastusviranomaiselle. (22.6.2005/484)
Turvatekniikan keskuksen on laadittava kunkin tarkastuksen jälkeen tarkastuskertomus, johon merkitään tarkastetut kohteet sekä havaitut puutteet.
Tarkastuskertomus toimitetaan toiminnanharjoittajalle ja 38 §:ssä mainituille viranomaisille. (22.6.2005/484)
Ilmoitus vähäisestä toiminnasta (22.6.2005/484)
Edellä 13 §:ssä tarkoitetusta kemikaalien vähäisestä teollisesta käsittelystä tai varastoinnista tehtävästä ilmoituksesta säädetään kemikaaliturvallisuuslain 24 §:ssä. (22.6.2005/484)
4) tuotantolaitoksessa käsiteltävät ja varastoitavat palo- ja räjähdysvaaralliset kemikaalit sekä terveydelle tai ympäristölle vaaralliset kemikaalit;
1) selvitys vaarallisten kemikaalien käsittelyyn ja varastointiin liittyvistä vaaroista ja onnettomuuksien mahdollisuuksista;
Ilmoitus on tehtävä kaksin kappalein hyvissä ajoin ennen teollisen käsittelyn tai varastoinnin aloittamista.
41 § (22.6.2005/484)
Pelastusviranomaisen tulee 40 §:ssä tarkoitettua ilmoitusta käsitellessään toimia riittävässä yhteistyössä kyseessä olevan kunnan asianomaisten viranomaisten kanssa.
41 a § (22.6.2005/484)
Pelastusviranomaisen, ja vastaavasti turvatekniikan keskuksen, on tehtävä 40 §:ssä tarkoitetusta ilmoituksesta päätös, jossa on mainittava:
1) minkälaista teollista käsittelyä tai varastointia päätös koskee;
Lisäksi päätöksessä tulee olla maininta, jos pelastusviranomainen hyväksyy, että sen tarkastus voidaan korvata tarkastuslaitoksen tekemällä tarkastuksella.
Päätökseen on liitettävä tarpeelliset selvitykset hyväksymismerkinnöillä varustettuina.
Päätös tulee toimittaa tiedoksi kunnan kemikaalivalvontaviranomaiselle, ympäristönsuojeluviranomaiselle ja rakennusvalvontaviranomaiselle.
42 § (22.6.2005/484)
Pelastusviranomaisen, ja vastaavasti turvatekniikan keskuksen, tulee tarkastaa 40 §:ssä tarkoitettu vähäistä teollista käsittelyä tai varastointia harjoittava tuotantolaitos kolmen kuukauden kuluessa toiminnan aloittamisesta. Sama määräaika koskee tarkastuslaitosta, kun se tekee kyseisen tarkastuksen.
Edellä 1 ja 2 momentissa tarkoitetusta tarkastuksesta on laadittava pöytäkirja, josta käyvät ilmi tuotantolaitoksessa mahdollisesti havaitut puutteet sekä määräykset niiden korjaamiseksi.
Jos tarkastuksen tekee tarkastuslaitos, toiminnanharjoittajan on lähetettävä pelastusviranomaiselle tarkastuksesta laadittu pöytäkirja sekä selvitys tarkastuksessa havaittujen puutteiden korjaamisesta.
Tarkastuspöytäkirja tulee lähettää tiedoksi kunnan kemikaalivalvontaviranomaiselle, ympäristönsuojeluviranomaiselle ja rakennusvalvontaviranomaiselle.
43 § (22.6.2005/484)
43 § on kumottu A:lla 22.6.2005/484.
44 § (22.6.2005/484)
Pelastusviranomaisen tulee toimittaa kemikaaliturvallisuuslain 130 §:n 2 momentissa tarkoitetut tiedot rekisteriin tallentamista varten turvatekniikan keskukselle.
Muutokset tuotantolaitoksessa
Toiminnanharjoittajan on huolehdittava, että muutokset tuotantolaitoksessa tehdään turvallisuustasoa laskematta ja tuotantolaitoksessa noudatettavien toimintaperiaatteiden mukaisesti.
Laajamittaista teollista käsittelyä tai varastointia harjoittavan toiminnanharjoittajan on saatava tuotantolaitoksen muutokselle lupa, jos muutos on tuotantolaitoksen perustamiseen rinnastettava laajennus tai muu tällainen muutos. Lupamenettelystä ja tarkastuksista on soveltuvin osin voimassa, mitä 4 luvussa säädetään.
Muista kuin 46 §:ssä tarkoitetuista merkittävistä muutoksista on laajamittaista teollista käsittelyä tai varastointia harjoittavan toiminnanharjoittajan tehtävä kirjallinen ilmoitus turvatekniikan keskukselle. Tällaisia muutoksia ovat esimerkiksi:
3) valmistusmenetelmän tai käsittelytavan merkittävä muutos; tai
4) muu muutos, joka saattaa vaikuttaa merkittävästi onnettomuusvaaroihin.
Edellä 40 §:ssä tarkoitettua vähäistä teollista käsittelyä ja varastointia koskevista merkittävistä laajennuksista ja muista tällaisista muutoksista on tehtävä kirjallinen ilmoitus kahtena kappaleena asianomaiselle valvontaviranomaiselle. (22.6.2005/484)
48 § (22.6.2005/484)
Kemikaaliturvallisuuslain 134 §:ssä tarkoitettuun, toiminnanharjoittajan muutosta koskevaan ilmoitukseen on liitettävä seuraavat tiedot:
1) toiminnanharjoittajan nimi tai toiminimi, kotipaikka sekä yhteystiedot;
4) vaarallisten kemikaalien käsittelyä ja varastointia koskevat luvat tai muut päätökset, jotka uudelle toiminnanharjoittajalle halutaan siirtää.
49 § (22.6.2005/484)
49 § on kumottu A:lla 22.6.2005/484.
50 § (22.6.2005/484)
Teollisen käsittelyn ja varastoinnin lopettamista koskevat ilmoitukset
Jos teollinen käsittely tai varastointi lopetetaan kokonaan taikka tuotantolaitoksen jokin osa poistetaan käytöstä, on toiminnanharjoittajan liitettävä lopettamista koskevaan ilmoitukseen suunnitelma kemikaaliturvallisuuslain 133 §:n 1 momentissa tarkoitettujen toimenpiteiden suorittamiseksi.
Palavien nesteiden ja kaasujen säilytys asuin-, toimisto-, majoitus-, päivähoito- ja kokoontumishuoneistoissa
Asuin-, toimisto-, majoitus-, päivähoito- ja kokoontumishuoneistoissa sekä niihin verrattavissa tiloissa saa säilyttää erittäin helposti syttyviä, helposti syttyviä ja syttyviä palavia nesteitä sekä aerosoleja, jotka sisältävät palavia nesteitä tai palavia kaasuja, yhteensä enintään 25 litraa. Muita palavia kaasuja näissä tiloissa ei saa säilyttää. Palavia nesteitä, joiden leimahduspiste ylittää 55 °C, saa säilyttää enintään 50 litraa.
Edellä 1 momentissa tarkoitettuja huoneistoja käsittävässä rakennuksessa saa erillisessä varastotilassa tai huolto- tai työpaikkahuoneessa kuitenkin säilyttää palavia kaasuja, erittäin helposti syttyviä, helposti syttyviä ja syttyviä palavia nesteitä yhteensä enintään 100 litraa. Palavia nesteitä, joiden leimahduspiste ylittää 55 °C, saa säilyttää enintään 200 litraa.
Sairaaloissa, oppilaitoksissa ja muissa niihin verrattavissa kohteissa voi lisäksi olla niiden toiminnan kannalta tarpeellisia, erillisiä palavien nesteiden varastoja, jos ne muodostavat oman paloteknisen osaston.
Palavia kaasuja ja palavia nesteitä ei saa säilyttää yhtä useamman asuinhuoneiston käsittävän rakennuksen yhteisessä kellari- tai ullakkotilassa, joka on tarkoitettu asuntokohtaisen talousirtaimiston säilyttämiseen.
Edellä 1 ja 2 momentissa mainittuja enimmäismääriä laskettaessa ei oteta huomioon alkoholijuomia eikä sellaisia palavia nesteitä ja palavia kaasuja, joiden käsittelystä, varastoinnista ja säilyttämisestä säädetään öljylämmityslaitteistoista annetussa asetuksessa, nestekaasuasetuksessa tai maakaasuasetuksessa.
Palavien nesteiden ja kaasujen säilytys moottoriajoneuvosuojassa
Moottoriajoneuvosuojassa saa säilyttää palavaa nestettä ja palavaa kaasua ajoneuvoon, työkoneeseen ja niihin verrattavaan laitteeseen kuuluvassa, moottoriin kiinteästi liitetyssä polttoainesäiliössä sen tilavuuden mukaisen määrän. Tämän lisäksi saa säilyttää erittäin helposti syttyviä, helposti syttyviä ja syttyviä palavia nesteitä sekä aerosoleja, jotka sisältävät palavia nesteitä tai palavia kaasuja, yhteensä enintään 60 litraa sekä enintään 200 litraa palavia nesteitä, joiden leimahduspiste ylittää 55 °C.
Edellä 1 momentissa mainittuja enimmäismääriä laskettaessa ei oteta huomioon sellaisia palavia nesteitä ja palavia kaasuja, joiden käsittelystä, varastoinnista ja säilyttämisestä säädetään öljylämmityslaitteistoista annetussa asetuksessa, nestekaasuasetuksessa tai maakaasuasetuksessa.
Palavien nesteiden säilytys myymälähuoneistossa
Myymälähuoneena käytettävässä paloteknisessä osastossa saa säilyttää palavia nesteitä enintään 25 litran suuruisissa astioissa yhteensä enintään 1 000 litraa. Tästä määrästä palavia kaasuja ja palavia nesteitä sisältäviä aerosoleja ja erittäin helposti syttyviä palavia nesteitä saa olla yhteensä enintään 200 litraa, jotka saavat olla pakattuina enintään 2 litran astioihin.
Myymälähuoneistossa voi lisäksi olla myymälähuoneesta erillään aerosolien ja palavien nesteiden varastoja, jotka muodostavat oman paloteknisen osaston.
Myymälähuoneistossa tulee olla riittävä alkusammutuskalusto.
Terveydelle ja ympäristölle vaarallisten kemikaalien säilyttäminen
Terveydelle ja ympäristölle vaaralliset kemikaalit tulee säilyttää kemikaalilaissa säädettyjen vaatimusten mukaisissa päällyksissä niille varatuissa paikoissa erillään elintarvikkeista ja rehuista.
Terveydelle ja ympäristölle vaarallisen kemikaalin säilytystilassa tulee lisäksi huolehtia asianmukaisesta järjestyksestä ja ilmanvaihdosta sekä siitä, että vahinkotapauksissa kemikaali voidaan kerätä talteen tai tehdä vaarattomaksi.
Säilytysrajoituksista poikkeaminen ja rajoitukset
Asianomainen valvontaviranomainen voi hyväksyä säilytettäväksi 51–53 §:ssä tarkoitetuissa tiloissa vaarallisia kemikaaleja enemmän kuin mainituissa pykälissä säädetään, jos se turvallisuutta vaarantamatta on mahdollista.
Varastosäiliöt ja putkistot
Valmistaja tai maahantuoja ei saa luovuttaa palavan kaasun ja palavan nesteen kiinteäksi varastosäiliöksi tarkoitettua säiliötä käyttöön, ennen kuin se on tarkastuslaitoksen tarkastuksessa (rakennetarkastus) todettu olevan rakenteeltaan säännösten mukainen.
Säiliölle, jonka tilavuus on 1 000 m3 tai enemmän, on tehtävä rakennetarkastuksen lisäksi rakennusaikainen tarkastus asennus- ja hitsaustöiden alkuvaiheessa. Tarkastuksen tekee tarkastuslaitos.
Rakennetarkastuksesta on laadittava pöytäkirja, joka on annettava tarkastuksen tilanneelle valmistajalle tai maahantuojalle. Valmistajan tai maahantuojan on toimitettava pöytäkirja säiliön tilaajalle.
Rakennetarkastusta ei tarvitse tehdä säiliölle, joiden vaatimustenmukaisuus on osoitettu painelaitteista annettujen säännösten mukaisesti. (22.6.2005/484)
Sarjavalmisteisten säiliöiden rakennetarkastus
Jos valmistettavat tai maahan tuotavat enintään 100 m3 suuruiset palavan kaasun tai palavan nesteen varastosäiliöt ovat rakenteeltaan ja pinnoitukseltaan samanlaisia, rakennetarkastus voidaan suorittaa sarjatarkastuksena. Sarjatarkastuksessa tarkastuslaitos tarkastaa sarjan ensimmäisen säiliön ja sen jälkeen yhden säiliön kahdestakymmenestä.
Edellä 1 momentissa tarkoitettujen säiliöiden valmistajan tulee nimetä valmistuksen valvoja, joka valvoo säiliöiden valmistusta ja huolehtii siitä, että säiliöt rakennetaan säännösten mukaisesti. Lisäksi valmistuksen valvoja huolehtii siitä, että valmistaja tai maahantuoja tekee sarjan muille kuin 1 momentin mukaisesti tarkastetuille säiliöille rakennetarkastuksen. Valvojan tulee olla säiliöiden valmistajan palveluksessa.
Määräysten mukaisiksi todettuihin säiliöihin kiinnitetään valmistuksen valvojan valvonnassa kilvet, joissa on säiliömerkintöjen lisäksi tarkastuslaitoksen merkintä.
Mitä tässä pykälässä säädetään, ei koske painelaitteista annettujen säännösten mukaisia säiliöitä. (22.6.2005/484)
Valmistuksen ja asennuksen valvonta (22.6.2005/484)
1) varmistua ennen säiliön rakennustöiden aloittamista siitä, että säiliön perustus on rakennettu ja tarkastettu säännösten mukaisesti;
2) valvoa rakennustyötä ja huolehtia siitä, että säiliö rakennetaan ja tarkastetaan säännösten mukaisesti;
Säiliön valmistajan tulee antaa säiliön tilaajalle kirjallinen todistus siitä, että säiliö on rakennettu ja tarkastettu säännösten mukaisesti. Todistuksen allekirjoittaa 1 momentissa tarkoitettu vastuuhenkilö. Vastuuhenkilön tulee lisäksi huolehtia siitä, että tilaajalle luovutetaan säiliön rakennepiirustukset, rakentamis- ja tarkastusasiakirjat, perustusta ja sen tarkastusta koskevat asiakirjat sekä säiliölle tilaajan kanssa yhteistyössä laadittu huolto- ja tarkastussuunnitelma.
Palavan nesteen ja palavan kaasun yli 100 m3 suuruisen varastosäiliön korjaustöiden ja oleellisten rakenteellisten muutostöiden osalta on soveltuvin osin voimassa, mitä tässä pykälässä säädetään.
Aiemmin muualla saman tai toisen toiminnanharjoittajan käytössä olleiden, uuteen paikkaan siirrettyjen palavan nesteen säiliöiden osalta on soveltuvin osin voimassa, mitä tässä pykälässä säädetään. Toiminnanharjoittajan on varmistettava, että säiliön rakenne ja kunto ovat sellaiset, että palavan nesteen varastointi säiliössä voi tapahtua turvallisesti. (22.6.2005/484)
Kauppa- ja teollisuusministeriön päätöksellä voidaan palavan kaasun ja palavan nesteen varastosäiliöistä antaa tarkempia säännöksiä, että:
1) varastosäiliön perustus on tarkastettava ennen säiliön asennustyön aloittamista;
2) varastosäiliöitä rakentavan valmistajan palveluksessa tulee olla säiliöiden valmistusta ja tarkastusta valvova valmistuksen valvoja; sekä
60 § (22.6.2005/484)
60 § on kumottu A:lla 22.6.2005/484.
Onnettomuudet teollisessa käsittelyssä ja varastoinnissa
Jos laajamittaista teollista käsittelyä tai varastointia harjoittavassa tuotantolaitoksessa sattuneesta onnettomuudesta on seurauksena kuolema, vakava loukkaantuminen taikka muu kuin vähäinen omaisuus- tai ympäristövahinko, toiminnanharjoittajan on viipymättä ilmoitettava siitä turvatekniikan keskukseen.
Toiminnanharjoittajan on toimitettava turvatekniikan keskukseen onnettomuutta koskeva selvitys, jossa:
5) selvitetään, mihin toimenpiteisiin toiminnanharjoittaja aikoo ryhtyä onnettomuudesta aiheutuvien pitkäaikaisvaikutusten ehkäisemiseksi ja vastaavien onnettomuuksien toistumisen ehkäisemiseksi.
Turvatekniikan keskuksella on lisäksi oikeus saada tarvittavia lisätietoja onnettomuuden syiden selvittämiseksi ja vastaavien onnettomuuksien ehkäisemiseksi.
Vähäisessä teollisessa käsittelyssä tai varastoinnissa sattuneesta onnettomuudesta on vastaavasti ilmoitettava asianomaiselle valvontaviranomaiselle. Pelastusviranomaisen tulee edelleen ilmoittaa onnettomuudesta turvatekniikan keskukselle. Onnettomuutta koskevasta selvityksestä on soveltuvin osin voimassa, mitä 2–4 momentissa säädetään. (22.6.2005/484)
62-63 §
62-63 § on kumottu A:lla 22.6.2005/484.
9 a luku (21.12.2011/1399)
62 § (21.12.2011/1399)
Asetuksen 63 l §:ää sovelletaan ammoniumnitraattivesiliuoksiin, mukaan lukien emulsioräjähdysaineen raaka-aine (matriisi). Asetuksen 63 m §:ää sovelletaan matriisiin.
63 § (21.12.2011/1399)
63 a § (21.12.2011/1399)
63 b § (21.12.2011/1399)
63 c § (21.12.2011/1399)
63 d § (21.12.2011/1399)
63 e § (21.12.2011/1399)
63 f § (21.12.2011/1399)
63 g § (21.12.2011/1399)
63 h § (21.12.2011/1399)
63 i § (21.12.2011/1399)
63 j § (21.12.2011/1399)
Ammoniumnitraattivaraston etäisyyden yleisestä liikenneväylästä tulee olla vähintään kaksi kolmasosaa 63 i §:n mukaisista etäisyyksistä.
63 k § (21.12.2011/1399)
63 l § (21.12.2011/1399)
Ammoniumnitraatin vesiliuosta sisältävän varaston etäisyyden 63 i ja 63 j §:ssä mainituista kohteista tulee olla vähintään puolet mainituissa pykälissä säädetyistä etäisyyksistä.
63 m § (21.12.2011/1399)
Jos matriisin varastointimäärä on työmaalla yli viisi tonnia, tulee noudattaa 63 l §:ssä säädettyjä etäisyysvaatimuksia.
63 n § (21.12.2011/1399)
EY-lannoitteen vaatimukset täyttävän ammoniumnitraatin varastointi voidaan toteuttaa 62 ja 63 §:n sekä 63 a–63 c, 63 e, 63 f, 63 o ja 63 p §:n mukaisesti, jos varastoitavan ammoniumnitraatin määrä on enintään 30 tonnia ja varastointiaika enintään kuusi kuukautta vuodessa.
Jos 1 momentissa säädetyt edellytykset eivät täyty, ammoniumnitraatti on varastoitava 62 ja 63 §:n sekä 63 a–63 k §:n mukaisesti.
63 o § (21.12.2011/1399)
Edellä 63 n §:n 1 momentin mukaisesti varastoitu ammoniumnitraatti tulee varastoida sellaisessa yksikerroksisessa vähintään paloluokan P3 vaatimukset täyttävässä varastorakennuksessa, jossa ei ole muita kuin ammoniumnitraatin varastointiin käytettäviä tiloja.
63 p § (21.12.2011/1399)
Edellä 63 n §:n 1 momentin mukaisesti varastoidun ammoniumnitraatin varastoinnissa käytettävän rakennuksen tulee sijaita vähintään 10 metrin etäisyydellä muista rakennuksista ja rakenteista sekä palavan materiaalin varastoista, ellei niissä mahdollisesti alkaneen palon leviämistä varastorakennukseen ole estetty rakenteellisin keinoin, kuten palomuurilla. Palovaarallinen kasvillisuus tulee poistaa 10 metrin etäisyydellä rakennuksesta.
64 § (22.6.2005/484)
64 § on kumottu A:lla 22.6.2005/484.
Turvatekniikan keskus voi yksittäistapauksissa myöntää laajamittaista teollista käsittelyä tai varastointia harjoittavalle tuotantolaitokselle tarpeellisiksi katsomillaan ehdoilla poikkeuksia tämän asetuksen säännöksistä, jos niiden noudattaminen aiheuttaa kohtuuttomia kustannuksia tai huomattavaa hankaluutta ja jos tarkoitettu turvallisuus voidaan saavuttaa muulla tavoin. (22.6.2005/484)
Vähäistä teollista käsittelyä tai varastointia harjoittavan tuotantolaitoksen osalta 1 momentissa tarkoitettu oikeus on pelastusviranomaisella paitsi kemikaaliturvallisuuslain 23 §:n 2 momentissa tarkoitetuissa kohteissa, joissa mainittu oikeus on turvatekniikan keskuksella. (22.6.2005/484)
Poikkeusta ei kuitenkaan voida myöntää vaarallisista aineista aiheutuvien suuronnettomuusvaarojen torjunnasta annetussa neuvoston direktiivissä 96/82/EY säädetyistä velvoitteista.
66-67 §
66-67 § on kumottu A:lla 22.6.2005/484.
Tällä asetuksella kumotaan vaarallisten kemikaalien teollisesta käsittelystä ja varastoinnista 3 päivänä elokuuta 1990 annettu asetus (682/1990) siihen myöhemmin tehtyine muutoksineen. Maanalaisten öljysäiliöiden määräaikaistarkastuksista 30 päivänä maaliskuuta 1983 annettu kauppa- ja teollisuusministeriön päätös (344/1983), palavista nesteistä 15 päivänä huhtikuuta 1985 annettu kauppa- ja teollisuusministeriön päätös (313/1985) sekä vaarallisten kemikaalien käsittelystä ja varastoinnista jakeluasemalla 9 päivänä kesäkuuta 1998 annettu kauppa- ja teollisuusministeriön päätös (415/1998) jäävät kuitenkin edelleen voimaan.
Aikaisemmat luvat ja ilmoitukset
Tässä asetuksessa tarkoitettua teollista käsittelyä tai varastointia koskevaa lupaa ei tarvitse hakea tai ilmoitusta tehdä toiminnanharjoittajan, jolla on toimintaa koskeva tämän asetuksen voimaan tullessa voimassa olleissa säännöksissä tarkoitettu lupa vaarallisen kemikaalin tai nestekaasun teolliseen käsittelyyn tai varastointiin tai joka on tehnyt toiminnasta ilmoituksen tämän asetuksen voimaan tullessa voimassa olleissa säännöksissä säädetyllä tavalla taikka joka tämän asetuksen tullessa voimaan oli muutoin oikeutettu harjoittamaan teollista käsittelyä tai varastointia tämän asetuksen voimaan tullessa voimassa olleiden säännösten nojalla.
Ennen asetuksen voimaantuloa aloitetusta toiminnasta tehtävät ilmoitukset
Jos tuotantolaitoksella ei ole 69 §:ssä tarkoitettua lupaa tai hyväksymistä, toiminnanharjoittajan on viimeistään 1 päivänä helmikuuta 2000 tehtävä ennen tämän asetuksen voimaantuloa aloitetusta teollisesta käsittelystä tai varastoinnista ilmoitus turvatekniikan keskukselle, palopäällikölle tai kunnan kemikaalivalvontaviranomaiselle sen mukaan, miten luvan- tai ilmoituksenvaraisuus 3 luvun mukaan määräytyy.
1) toiminnanharjoittajan nimi tai toiminimi sekä kyseessä olevan tuotantolaitoksen sijainti ja täydellinen osoite;
2) toiminnanharjoittajan kotipaikka ja sen täydellinen osoite;
4) tuotantolaitoksessa tai varastossa harjoitettava toiminta;
5) terveydelle ja ympäristölle vaarallisten sekä palo- ja räjähdysvaarallisten kemikaalien määrä, luokitus ja olomuoto;
6) tuotantolaitoksen välitön ympäristö.
Ilmoituksen vastaanottaja voi vaatia toiminnanharjoittajaa täydentämään ilmoitustaan kemikaalilaissa, räjähdysvaarallisista aineista annetussa laissa ja tässä asetuksessa säädettyjen vaatimusten täyttämiseksi tarvittavilla tiedoilla, jos tämän asetuksen ja sen nojalla annettujen säännösten noudattamisen valvonta sitä edellyttää.
Turvatekniikan keskus voi tässä luvussa tarkoitettujen ilmoitusten käsittelyn yhteydessä antaa säännösten vaatimusten täyttämiseksi toimintaa koskevia määräyksiä tai ehtoja.
Vastaavasti palopäällikkö ja kunnan kemikaalivalvontaviranomainen voivat antaa vastaanottamiensa ilmoitusten käsittelyn yhteydessä säännösten vaatimusten täyttämiseksi toimintaa koskevia määräyksiä tai ehtoja.
Ilmoitusten tiedot tulee tallentaa turvatekniikan keskuksen ohjeiden mukaan kemikaaliasetuksessa tarkoitettuun luparekisteriin.
Muutokset ennen asetuksen voimaantuloa aloitetussa toiminnassa
Edellä 69 tai 70 §:ssä tarkoitetun toiminnan muutoksia koskevista ilmoituksista ja lupien hakemisesta on voimassa, mitä 45–50 §:ssä säädetään.
Jos kemikaali luokitellaan vaaralliseksi tai kemikaalin luokitus muuttuu toiminnan aloittamisen jälkeen, kemikaalin teollista käsittelyä tai varastointia harjoittavan toiminnanharjoittajan on vuoden kuluessa luokituspäätöksen voimaantulosta haettava lupa tai tehtävä ilmoitus sen mukaan kuin luvan- ja ilmoituksenvaraisuudesta sekä luvan hakemisesta ja ilmoituksen tekemisestä tässä asetuksessa säädetään, jollei toimintaan ole 17 tai 69 §:ssä tarkoitettua lupaa tai hyväksyntää, jollei siitä ole tehty 40 tai 70 §:ssä tarkoitettua ilmoitusta tai jollei kauppa- ja teollisuusministeriön päätöksellä muuta säädetä.
Edellä 1 momentissa tarkoitetun, laajamittaista teollista käsittelyä ja varastointia harjoittavan toiminnanharjoittajan tulee myös esittää 21 §:ssä tarkoitetut toimintaperiaatteet vuoden kuluessa luokituspäätöksen voimaantulosta, jollei kauppa- ja teollisuusministeriön päätöksellä muuta säädetä.
Ennen asetuksen voimaantuloa aloitettua teollista käsittelyä ja varastointia koskevat toimintaperiaatteet
Edellä 14 §:ssä tarkoitetun toiminnanharjoittajan tulee laatia toimintaperiaateasiakirja viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 2000, jollei kauppa- ja teollisuusministeriön päätöksellä muuta säädetä.
Ennen asetuksen voimaantuloa nimetyt käsittelyn ja varastoinnin valvojat
Ennen tämän asetuksen voimaantuloa nimetty käsittelyn tai varastoinnin valvoja voi toimia 21 §:ssä tarkoitettuna käytönvalvojana. Edellä 21 §:ssä tarkoitettu pätevyys tulee kuitenkin osoittaa ennen kuin valvoja voidaan nimetä uuden tuotantolaitoksen käytönvalvojaksi.
Sen mukaan, mitä turvallisuusselvityksen tekemisestä 3 luvussa säädetään, turvallisuusselvitys on tehtävä ja toimitettava turvatekniikan keskukselle ennen tämän asetuksen voimaantuloa aloitetusta teollisesta käsittelystä ja varastoinnista seuraavina määräaikoina:
1) niistä tuotantolaitoksista, joihin sovellettiin tämän asetuksen voimaan tullessa voimassa olleita turvallisuusselvityksen tekemistä koskevia säännöksiä, viimeistään 1 päivänä helmikuuta 2001;
2) niistä tuotantolaitoksista, joihin ei sovellettu tämän asetuksen voimaan tullessa voimassa olleita turvallisuusselvityksen tekemistä koskevia säännöksiä, viimeistään 1 päivänä helmikuuta 2002.
Vastaavasti 29 §:ssä tarkoitettu tiedottaminen on tehtävä 1 momentin 1 ja 2 kohdissa mainittuihin määräaikoihin mennessä.
Ennen asetuksen voimaantuloa aloitettua teollista käsittelyä ja varastointia koskevat sisäiset pelastussuunnitelmat
Toiminnanharjoittajan on tehtävä ennen tämän asetuksen voimaantuloa aloitettua laajamittaista teollisesta käsittelyä ja varastointia koskeva sisäinen pelastussuunnitelma seuraavina määräaikoina:
2) niistä tuotantolaitoksista, joihin ei sovellettu tämän asetuksen voimaan tullessa voimassa olleita turvallisuusselvityksen tekemistä koskevia säännöksiä, mutta joihin sovelletaan tämän asetuksen turvallisuusselvityksen tekemistä koskevia säännöksiä, viimeistään 1 päivänä helmikuuta 2002;
3) muista kuin 1 tai 2 kohdassa tarkoitetuista laajamittaista teollista käsittelyä ja varastointia harjoittavista tuotantolaitoksista viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 2002.
Edellä 1 momentin 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen tuotantolaitosten pelastussuunnitelma on toimitettava turvatekniikan keskukseen mainittuun määräaikaan mennessä. Vastaavasti 3 kohdassa tarkoitetun tuotantolaitoksen pelastussuunnitelma on toimitettava palopäällikölle.
Ennen asetuksen voimaantuloa aloitettua teollista käsittelyä ja varastointia koskevat varastoalueen vahvistamiset
Edellä 31 §:ssä tarkoitetulle varastoalueelle, jonka toiminta on aloitettu ennen tämän asetuksen voimaantuloa, mutta jolla ei ole tällä asetuksella kumotun asetuksen 47 tai 74 §:ssä tarkoitettua vahvistusta varastoalueeksi, tulee hakea varastoalueeksi vahvistamista viimeistään 1 päivänä helmikuuta 2001 siten, kuin 32 §:ssä säädetään.
Tämän asetuksen voimaan tullessa turvatekniikan keskuksen, palopäällikön tai kunnan kemikaalivalvontaviranomaisen käsiteltävänä oleva, tämän asetuksen voimaan tullessa voimassa olleiden säännösten nojalla vireille pantu asia käsitellään ja ratkaistaan tämän asetuksen voimaan tullessa voimassa olleiden säännösten mukaisesti. Ratkaisun tekee kuitenkin se viranomainen, jolle asia tämän asetuksen perusteella kuuluu, mitä varten hakemus- tai ilmoitusasiakirjat tulee viipymättä toimittaa asianomaiselle viranomaiselle.
Muutetut liitteet I - IV (PDF-tiedostona). (22.6.2005/484)
Liite V. Turvallisuusselvityksessä esitettävien tietojen rajoittamista koskeva hakemus (PDF-tiedostona).
Liite VI. Sisäisen pelastussuunnitelman sisältö (PDF-tiedostona).
Liite VII. Suuronnettomuuden varalta yleisölle annettavat tiedot (PDF-tiedostona).
25.2.2000/240:
22.6.2005/484:
Toiminnanharjoittajalla on täytettävä tästä asetuksesta aiheutuneet velvoitteet seuraavasti:
1) 70 §:n mukaista ilmoitusta vastaava ilmoitus on tehtävä viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2005;
2) 27 §:ssä tarkoitettu sisäinen pelastussuunnitelma on tehtävä viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2006;
3) 14 §:ssä tarkoitettu toimintaperiaateasiakirja on tehtävä viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2005;
4) 15 §:ssä tarkoitettu turvallisuusselvitys on tehtävä viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2006.
Jos kemikaali luokitellaan vaaralliseksi tai kemikaalin luokitus muuttuu toiminnan aloittamisen jälkeen siten, että toiminnan laajuus kasvaa taikka 14, 15 tai 40 §:n mukaisia velvoitteita koskevat rajat ylittyvät, toiminnanharjoittajalle asetettavat määräajat asianmukaisille toimenpiteille ovat:
1) kolme kuukautta 70 §:n mukaista ilmoitusta vastaavan ilmoituksen tekemiselle;
2) yksi vuosi 27 §:ssä tarkoitetun sisäisen pelastussuunnitelman tekemiseen;
3) kolme kuukautta 14 §:ssä tarkoitetun toimintaperiaateasiakirjan tekemiseen;
4) yksi vuosi 15 §:ssä tarkoitetun turvallisuusselvityksen tekemiseen.
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/105/EY ; EUVL N:o L 345, 31.12.2003, s. 97
21.12.2011/1399:
1 luku - Yleisiä säännöksiä1 § - Soveltamisala2 § - Soveltaminen puolustusvoimissa3 § - Soveltamisalan rajauksia4 § - Määritelmiä5 § 2 luku - Teollisen käsittelyn ja varastoinnin turvallisuusvaatimukset6-7 §8 § - Laitteistojen suunnittelu, mitoitus ja rakentaminen9-10 §3 luku - Luvan- ja ilmoituksenvaraisuuden sekä suuronnettomuusvaaran torjuntaa koskevien velvoitteiden määräytyminen11 § 12 § - Laajamittainen teollinen käsittely ja varastointi13 § - Vähäinen teollinen käsittely ja varastointi14 § - Toimintaperiaateasiakirjan laatimisvelvoite15 § - Turvallisuusselvitysvelvoite16 § - Pelastussuunnitelman laatimisvelvoite4 luku - Laajamittainen teollinen käsittely ja varastointi17 § - Teollista käsittelyä ja varastointia koskeva lupahakemus18 § - Lupahakemuksen käsittelyssä pyydettävät lausunnot19 § - Lupapäätös20 § - Lupapäätöksestä tiedottaminen21 § - Toimintaperiaateasiakirja21 a § - Käytönvalvoja22 § - Turvallisuusselvitys23 § - Turvallisuusselvityksen käsittely24 § - Turvallisuusselvityksen tarkistaminen25 § - Poikkeukset turvallisuusselvityksen sisällöstä26 § 27 § - Sisäinen pelastussuunnitelma28 § - Ulkoinen pelastussuunnitelma29 § - Toiminnanharjoittajan tiedottamisvelvollisuus30 § - Onnettomuuden leviäminen31 § 32 § - Varastoaluevahvistamisen hakeminen33 § - Hakemuksen käsittely34 § - Maan rajat ylittävät teollisuusonnettomuudet35 § 36 § - Tarkastusohjelma37 § - Tarkastuksen sisältö38 § - Tarkastuksen ajankohta39 § - Tarkastuskertomus5 luku - Vähäinen teollinen käsittely ja varastointi40 § - Ilmoitus vähäisestä toiminnasta (22.6.2005/484)41 § - Ilmoituksen käsittely41 a § - Ilmoituksesta tehtävä päätös42 § - Tarkastukset43 § 44 § - Ilmoittaminen rekisteriin6 luku - Muutokset45 § - Muutokset tuotantolaitoksessa46 § - Muutosluvat ja tarkastukset47 § - Muutosilmoitukset48 § - Toiminnanharjoittajan muutosta koskeva ilmoitus49 § 50 § - Teollisen käsittelyn ja varastoinnin lopettamista koskevat ilmoitukset7 luku - Säilytys51 § - Palavien nesteiden ja kaasujen säilytys asuin-, toimisto-, majoitus-, päivähoito- ja kokoontumishuoneistoissa52 § - Palavien nesteiden ja kaasujen säilytys moottoriajoneuvosuojassa53 § - Palavien nesteiden säilytys myymälähuoneistossa54 § - Terveydelle ja ympäristölle vaarallisten kemikaalien säilyttäminen55 § - Säilytysrajoituksista poikkeaminen ja rajoitukset8 luku - Varastosäiliöt ja putkistot56 § - Rakennetarkastus57 § - Sarjavalmisteisten säiliöiden rakennetarkastus58 § - Valmistuksen ja asennuksen valvonta (22.6.2005/484)59 § - Tarkemmat säännökset60 § 9 luku - Onnettomuudet teollisessa käsittelyssä ja varastoinnissa61 § - Onnettomuudesta ilmoittaminen valvontaviranomaiselle62-63 §9 a luku - Ammoniumnitraattia koskevat erityissäännökset62 § - Soveltamisala63 § - Yleissäännös varastoinnista63 a § - Hävittäminen63 b § - Syttymisvaaraa aiheuttavat laitteet63 c § - Ajoneuvot63 d § - Varastorakennus63 e § - Varaston lattia63 f § - Lämmön ja savukaasujen poisto varastosta63 g § - Varaston ukkossuojaus63 h § - Varaston sijoittamista koskevat periaatteet63 i § - Varaston etäisyys ulkopuolisista kohteista63 j § - Varaston etäisyys yleisestä kulkuväylästä63 k § - Varastointi pinoissa63 l § - Ammoniumnitraatin vesiliuokset63 m § - Matriisin varastointi räjäytystyömaalla63 n § - EY-lannoitteen varastointivaatimukset63 o § - EY-lannoitteen varastorakennus63 p § - EY-lannoitteen varastorakennuksen sijoittaminen10 luku - Erinäisiä säännöksiä64 § 65 § - Poikkeusten myöntäminen66-67 §11 luku - Voimaantulo- ja siirtymäsäännökset68 § - Voimaantulo69 § - Aikaisemmat luvat ja ilmoitukset70 § - Ennen asetuksen voimaantuloa aloitetusta toiminnasta tehtävät ilmoitukset71 § - Muutokset ennen asetuksen voimaantuloa aloitetussa toiminnassa72 § - Aika lupahakemuksen ja ilmoituksen tekemiseen eräissä tapauksissa73 § - Ennen asetuksen voimaantuloa aloitettua teollista käsittelyä ja varastointia koskevat toimintaperiaatteet74 § - Ennen asetuksen voimaantuloa nimetyt käsittelyn ja varastoinnin valvojat75 § - Ennen asetuksen voimaantuloa aloitetun toiminnan turvallisuusselvitykset ja tiedottamisvelvollisuus76 § - Ennen asetuksen voimaantuloa aloitettua teollista käsittelyä ja varastointia koskevat sisäiset pelastussuunnitelmat77 § - Ennen asetuksen voimaantuloa aloitettua teollista käsittelyä ja varastointia koskevat varastoalueen vahvistamiset78 § - Vireillä olevien asioiden käsittelyMuutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:25.2.2000/240:22.6.2005/484:21.12.2011/1399:


Laki valtion perhe-eläkelain muuttamisesta 680/2004 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 2004 › 680/2004
muutetaan 31 päivänä joulukuuta 1968 annetun valtion perhe-eläkelain (774/1968) 5 §:n 1 momentti, 6 §, 7 §:n 3 momentti, 7 a §:n 1 momentti, 11 § ja 12 §:n 5 momentti,
sellaisina kuin ne ovat, 5 §:n 1 momentti laissa 1230/1999, 6 § laeissa 103/1990, 1530/1993, 693/1994 ja 992/1996, 7 §:n 3 momentti mainitussa laissa 1530/1993, 7 a §:n 1 momentti mainitussa laissa 103/1990, 11 § laeissa 665/1976 ja 1672/1995 ja 12 §:n 5 momentti laissa 626/2000, sekä
lisätään lakiin uusi 5 a ja 5 b §, sekä 25 §:ään uusi 2 momentti, seuraavasti:
Perhe-eläkkeen suuruus määräytyy edunjättäjän valtion eläkelain mukaisen vanhuuseläkkeen tai täyden työkyvyttömyyseläkkeen perusteella, jota hän sai kuollessaan. Tällöin edunjättäjän vanhuuseläkkeessä ei oteta huomioon 5 b §:n mukaista eläkkeen muuntoa. Jos edunjättäjän saama eläke oli sellainen valtion eläkelaissa tarkoitettu työttömyyseläke tai saman lain 20 §:n 2 momentissa tarkoitettu työkyvyttömyyseläke, johon ei ollut lisätty valtion eläkelain 9 a §:n 2 momentissa tarkoitettua tulevan ajan eläkettä, tämä eläkkeenosa lisätään perhe-eläkkeen perusteeksi laskettavaan edunjättäjän eläkkeeseen. Niinikään perhe-eläkkeen perusteeksi laskettavaan edunjättäjän eläkkeeseen lisätään edunjättäjän eläkkeellä ollessa ansaitsema uusi eläke. Jollei edunjättäjä saanut ensimmäisessä virkkeessä mainittua eläkettä, edunjättäjän eläkkeen määrä lasketaan siten kuin se olisi laskettu, jos hän olisi kuolinpäivänään tullut täyteen työkyvyttömyyseläkkeeseen oikeuttavassa määrin työkyvyttömäksi, jollei edunsaaja muuta selvitä.
Jos valtion eläkelain 7 d §:ssä tarkoitettu kertakorotus ei sisältynyt edunjättäjän eläkkeeseen tai jos edunjättäjä ei ollut eläkkeellä kuollessaan, lisätään perhe-eläkkeen perusteeksi laskettavaan edunjättäjän työkyvyttömyyseläkkeeseen se kertakorotus, jonka edunjättäjä olisi saanut, jos työkyvyttömyyseläke olisi jatkunut valtion eläkelain 7 d §:ssä tarkoitetun ajan. Kertakorotus lisätään perhe-eläkkeeseen sen kalenterivuoden alusta, johon mennessä edunjättäjän työkyvyttömyyseläke tai kuntoutustuki olisi jatkunut yhteensä viisi täyttä kalenterivuotta.
Tämän lain mukainen leskeneläkkeenä suoritettava perhe-eläke muunnetaan eläkesovitusta tehtäessä kyseiselle vuodelle vahvistetulla valtion eläkelain 7 e §:ssä tarkoitetulla elinaikakertoimella.
Perhe-eläke yhteensovitetaan saman edunjättäjän kuoleman johdosta suoritettavien muiden työntekijäin eläkelain 8 §:n 1 ja 5 momentissa mainittujen etuuksien kanssa noudattaen soveltuvin osin työntekijäin eläkelain 8 §:n säännöksiä.
Myönnettäessä perhe-eläke sellaisen edunjättäjän jälkeen, joka oli valtion eläkelain 12 §:n 2 momentissa tarkoitettu edunsaaja, on yhteensovitusraja kuitenkin seuraavan taulukon mukainen prosenttimäärä, joka määräytyy vuoden 1994 loppuun mennessä eläkeajaksi luettavan palvelusajan perusteella:
Eläkeaika Prosenttia
vähintään 16 vuotta 66
vähintään 13 vuotta 65
vähintään 10 vuotta 64
vähintään 7 vuotta 63
vähintään 3 vuotta 62
alle 3 vuotta 61
Jos leski ei saa 1 momentissa tarkoitettua eläkettä, lesken ansiotyöhön perustuvana eläkkeenä pidetään sitä eläkettä, joka hänelle olisi myönnetty, jos hän olisi tullut täyteen työkyvyttömyyseläkkeeseen oikeuttavassa määrin työkyvyttömäksi edunjättäjän kuolinpäivänä tai sinä päivänä, jona 2 momentissa tarkoitettu lapsi täyttää 18 vuotta. Näin menetellään myös vieraan valtion vastaavan etuuden osalta.
Eläkesovituksessa vähennetään 5 ja 6 §:n mukaisesti määrättyä leskeneläkettä, jos lesken 7 §:ssä tarkoitetut ansiotyöhön perustuvat eläkkeet ylittävät eläkesovitusperusteen. Eläkesovitusperuste on 649,69 euroa kuukaudessa, jos edunjättäjän 5 §:n 1 momentin mukaisesti laskettu eläke ja työntekijäin eläkelain 8 §:n 4 momentissa mainittujen lakien tai eläkesääntöjen mukaiset eläkkeet taikka niihin verrattavat työ- tai virkasuhteeseen perustuvat eläkkeet yhteensä ylittävät sanotun rahamäärän. Eläkesovitusperuste on sanottujen eläkkeiden yhteismäärän suuruinen, jos yhteismäärä ylittää 324,77 euroa ja on enintään 649,69 euroa. Muussa tapauksessa eläkesovitusperuste on 324,77 euroa.
Tässä laissa säädetyt rahamäärät sekä perhe-eläkettä laskettaessa edunjättäjän kunkin vuoden työansio tarkistetaan kertoimella, jossa palkkatason muutoksen painokerroin on 0,8 ja hintatason muutoksen painokerroin 0,2 (palkkakerroin). Palkkakertoimena käytetään sosiaali- ja terveysministeriön asetuksella vuosittain työntekijäin eläkelain 7 b §:n nojalla vahvistettavaa palkkakerrointa.
Perhe-eläkkeen määrä tarkistetaan samalla tavoin kuin työntekijäin eläkelain 9 §:ssä säädetään työntekijäin eläkelain mukaisten eläkkeiden tarkistuksesta.
Perhe-eläkkeen maksamisesta kertasuorituksena noudatetaan soveltuvin osin valtion eläkelain 15 §:n 5 momentin säännöksiä. Niin ikään valtiokonttori voi maksaa kertasuorituksena 12,72 euroa pienemmän perhe-eläkkeen tai eläkkeen, joka sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän perheenjäseniinsä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71 perusteella maksetaan Suomesta lapselle niiden etuuksien, joihin lapsella olisi oikeus Suomesta, ja lapsen asuinmaan myöntämien etuuksien erotuksena. Kertasuoritus lasketaan sosiaali- ja terveysministeriön vahvistamien perusteiden mukaan.
Tässä laissa säädetyillä rahamäärillä tarkoitetaan summia, jotka vastaavat työntekijäin eläkelain 7 b §:ssä tarkoitetun palkkakertoimen arvoa yksi (1,000) vuonna 2004.
1. Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2005.
2. Tätä lakia sovelletaan perhe-eläkkeisiin, joissa eläketapahtuma sattuu tämän lain tultua voimaan. Kuitenkin sellaiseen perhe-eläkkeeseen, jonka eläketapahtuma on vuonna 2005, sovelletaan ennen tämän lain voimaantuloa voimassa olleita säännöksiä.
3. Jos eläkesovitus tulee tehtäväksi ensimmäisen kerran ennen vuotta 2004, käytetään tämän lain 7 a §:n 1 momentissa tarkoitettuna eläkesovitusperusteena vuonna 1990 649,69 euron asemesta 886,61 euroa, josta vähennetään 16,97 euroa kunakin seuraavana vuonna. Rahamäärät vastaavat 11 §:n 1 momentissa tarkoitetun palkkakertoimen arvoa yksi (1,000) vuonna 2004.
4. Mitä valtion eläkelain muuttamisesta annetun lain (679/2004) voimaantulosäännöksen 12 momentissa säädetään, sovelletaan myös myönnettäessä perhe-eläke sellaisen edunjättäjän jälkeen, jonka saama eläke on määrätty ennen tämän lain voimaantuloa voimassa olleiden säännösten mukaisesti. Perhe-eläke yhteensovitetaan siten, kuin tämän lain voimaan tullessa voimassa olleen valtion perhe-eläkelain 8 §:ssä säädetään, kuitenkin niin, että valtion perhe-eläkelain mukaisesta eläkkeestä vähennetään yhteensovitusrajan ylittävästä osasta sama suhteellinen osuus kuin perhe-eläke on työntekijäin eläkelain 8 §:n 4 momentin 3―5 ja 7―9 kohdassa mainittujen eläkkeiden yhteismäärästä. Myönnettäessä perhe-eläke sellaisen edunjättäjän jälkeen, jonka eläke on määrätty tämän lain mukaisesti perhe-eläkkeen pohjana vuoden 2004 loppuun on valtion eläkelain muuttamisesta annetun lain (679/2004) voimaantulosäännöksen 5 momentin mukaisesti yhteensovitettu edunjättäjän eläke.
5. Tämän lain 11 §:n 2 momenttia sovelletaan myös perhe-eläkkeeseen, jossa eläketapahtuma on sattunut ennen tämän lain voimaantuloa.
6. Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
HE 46/2004
StVM 15/2004
EV 112/2004
5 §5 a §5 b §6 §7 §7 a §11 §12 §25 §


text:
Seksitreffit Lappeenranta Paras Homoseksuaaliseen Porno Video / Yksittäiset Gay Men
homo etsitään seuraa varma orgasmi
Gay ilmaista live seksiä assfuck
Finnish gay porn transu homo treffit
Milf massage rooms ama de masajes porno españolas follando trio con enanas porno geys abuelas follando casting porno para parejas peliculas porno porno españoles porno mayores follando con latinas culonas y joven porno duros viejos gordita follada enseñando el mejor porno de trios tetas super pollas videos porno gratis de madura con tetas grandes putas team skeet porno mujer porno xl tube pillados haciendo pajas negros follando follando chicas pornos anales porn videos porno de peludas follando porno gratis vídeos porno con travestis bbw triple penetracion vaginal chicas guarras follando porn hentai videos porno paris porn come coños peludos blanca nieves porno amaters polla videos porno maduras xxx cumloader españa ancianas tetonas rubias follando porno gratis videos porno travesti porno española masajes erotico pollas es.
con travestis porno sexo en fiestas petardas lesbianas sasha grey follando videos gratis sexo entre lesvianas phorno gratis ver videos poorno videos porno follando buscar porno tias fallando sexo con madres abuelas xx gratis melani rios juegos porno videos analporn porno tetas jovenes ver videos de gorditas españolas follando xxx hentai vidios lesvianas ver videos de mujeres quiero ver porno con el culo putasgratis xxx videos gratis amateur xxx interracial porno masturbaciones el culo porn espanol gratis negras porno de maduritas garganta profunda porno follando silvie delux maduras gratis hentaixxx viejas maduras gratis videos eroticos de parejas maduras putitas calientes viejas gratis tias corriendose los mejores videos orgias forzada xxx videos videos pono gratis porno gratis videos transexuales gordos trio follando con viejas maduras.
con viejos xxx solo porno xx tetonas orgias lesbianas porno gratis videos orgias maduras porn free video vídeos porno paris porn tube cumloader español porno en hd videos cunnilingus videos caseros de chicas follando como follar gordas vídeos porno gordas desnudas follando video porno gratis abuelas franceska jaime videos porno bukake videos sexis desnudas los mejores páginas porno gratis cumlouder porno videos de sexo maduras porno para mujeres eyaculando mujeres fallando joven follada por el amor videos potno gratis porno 80 moras xxx sexo con abuelos porno gratis españoles ancianas descargar vídeos de chicas pornos gratis xxx alexis texas porno xxx cumloader xxx gold porno gratis sexo con hombres xxmaduras peliculas porno x porno negros chicas desnudas videos pormo porno espanol transexual porno gratis castellano videos sadomaso porno espñaol madres porno español gratis en la playa videos gratis samantha bentley tetona natural vidios de porno gratuitas lesbianas pornstars famosas es.
cumlouder porno maduras follando porno lesbianas videos pornos anal maduras gratis porno asiaticas porno porno con su vecina cachonda art porn videos porno asiatico chicos follando videos videos chicas follando con viejos tias calientes videos porno amateur videos porno gratis maduritas hd videos porno online porno xxl gratis tetas gratis videos de negros chicas cumloude videos gratis en la playa videos de maduras chupando pollas xxx xxx videos pollas videos porn videos porno animado asiaticas masaje xxx abuelas gratis lesbianas follando con jovenes follando tetas super porno mamadas de lesbianas porno americanas videos hentai porno mujeres maduras x gratis porno videos español xxx sexo gorditas intercambio de gordas desnudas mujeres mayores chicas cumloude gordasputas corridas en castellano web cam amateur hd corridas de tranxesuales porno españa petardass videos porno gratis sexo jovenes follando juntas videos pornos porno en castellano dos hombres peludos hd videos porno gratis tias buenas xxx negras gordas tetonas y culonas y gordas sexo peludas masaje erotico trios amater tetonas y joven despedidas sexo amateur universitarias calientes las tetas pequeñas mujeres enseñando el culo videos free videos trans coños peludos hd video porno modelos porno h porno de maduras con maduritas folladoras hombres porno embarazadas lesbianas pono gratis playas nudistas porno amateur porno 80 moras xxx ver porno gratis en español sexo grati paris hilton porno culonas latinas maduras trios videos follar videos poro gratis hentai videos porno videos interracial videos lesbicos gratis actrices del porno con el coño peludo es.
: Seksitreffit lappeenranta paras homoseksuaaliseen porno video
FREE HD SEX PÄIVÄHUONE HOMOSEKSUAALISEEN HELSINKI Homo miehet tallinnan huorien numerot turun sexwork villi ira kakka. Your email address will not be published. Sexi deitti itsetyydytys novelleja Turvallista netti seksi puhelut sex free porn hyvää pornoa seksitarinat simpsonit seksitarinat intia porn tube. Comments 1 hot pussy seuraa tampere says: Leave a Reply Cancel reply Your email address will not be published.
HOMO PUHELINSEKSI LIVE HELSINKI SEKSI Luonteeltaani olen iloinen, kiltti ja keskustelutaitoinen eli ujomattkin urokset ottakaa vaan rohkeasti yhteyttä. Your email address will not be published. Comments 1 hot pussy seuraa tampere says: Escorts and sexy call girls in Finland for you. Pidän siisteydestä todella paljon huolta ja sama toivoisin sinulta. Olen cm pitkä ja 62 kg vaaleatukkainen nainen.
Seksi videot seksiä tampere gay 748
Eläin seksiä mikkeli anopin alusasut tuki ilmaisia xxx annal shemale Komea nainen aikuisviihde suomi Pitkä penis victo Ilmanen sanakirja pillun Seksitreffit kuopio katsastuskonttori hämeenlinna, Amatööri. Your email address will not be published. Venus Sex-Shop Kirkkopuistikko 20, Vaasa. Leave a Reply Cancel reply Your email address will not be published. Escorts and sexy call girls in Finland for you. Pidän siisteydestä todella paljon huolta ja sama toivoisin sinulta. Mihin maihin kannattaa matkata jos kiinnostaa panoseura? Escorts and sexy call girls in Finland for you. Eläin seksiä mikkeli anopin alusasut tuki ilmaisia xxx annal shemale Komea nainen aikuisviihde suomi Pitkä penis victo Ilmanen sanakirja pillun Seksitreffit kuopio katsastuskonttori hämeenlinna, Amatööri. Comments 1 hot pussy seuraa tampere says: Olen cm pitkä ja 62 kg vaaleatukkainen nainen. Homo miehet tallinnan huorien numerot turun sexwork villi ira kakka. Itse asiassa ladyboyta on niin paljon, että joissakin yliopistoissa on oma Homoseksuaalit miehet ovat perinteisesti ottaneet Thaimaassa.

matches: hd hd hd hd hd HD