Siammasissumik Tunngaviusumik Ilinniartitaanermi (S.T.I.) ilinniartussat tiguneqartarneri pillugit Namminersornerullutik Oqartussat Nalunaarutaat nr. 1, 9. januar 1990-imeersoq
§ 1. Naalakkersuisut inuutissarsiutinik ilinniartitsinernik inuutissarsiutinillu ilinniartitsinerup iluani pikkorissaanernik ataqatigiissakkanik aaqqissuussissapput, Inatsisartut inuutissarsiutinut suliffissaqartitsiniarnermullu politikkikkut anguniagaat naapertorlugit namminersortut pisortallu suliffissaqartitsiffii assigiinngitsut eqqarsaatigalugit.
Imm. 2. Ilinniartitsinernik aaqqissuussineq tamanna aaqqissuuneqassaaq annertunerpaamik makkununnga naapertuuttunngorlugu:
1) inuusuttut ilinniarnissamut kaammattorneqarnissaat, aamma inuusuttut inuutissarsiutinik ilinniagaqarumasut imaluunniit inuutissarsiutinik ilinniartitsinermut tunngasutigut pikkorissarumasut tamarmik piviusunik periarfissaqarnissaasa qularnaarnissaat aamma ilinniakkat pikkorissarnerilluunniit amerlanerusut akornanni toqqaasinnaanissaat,
2) inuusuttunik siunissami sulillutik inuunissaannut, inuttut inerikkiartornissaannut aamma inuiaqatigiinnik ineriartornerannillu paasinninnissaannut tunngavissiisumik ilinniartitsinissaq,
3) suliffissaqartitsiffiit inuutissarsiutini sulianut tunngasutigut nalinginnaasumillu piginnaasariaqartutigut pisariaqariaqartitaasa piviusunngortinnissaat - inuutissarsiutitigut inuiaqatigiinnilu ineriartornermut naleqqiullugit, tamatumunnga ilanngullugit inuutissarsiuteqarnerup ilusiligaanermigut ineriartornera, suliffissaqartitsiniarnermi pissutsit ineriartornerat, suliffiit aaqqissugaanermikkut teknikkikkullu ineriartornerat aamma
4) ilinniartut Kalaallit Nunaanni avataanilu ilinniaqqinnissamut tunngavissinnissaat.
§ 2. Tunngaviusumik inuutissarsiutinik ilinniartitsineq tassaavoq paarlakaattumik ilinniarneq, sungiusarluni sulinerup ilinniarfimmiinnerullu paarlakaaffigisaat. Tunngaviusumik inuutissarsiutinik ilinniartitsinermut ilaapput tunngaviusumik atuartitsissutit, atuartitsissutit suliamut tunngasut, atuartitsissutit immikkut ittut aamma atuartitsissutit nammineq toqqagassaajunnartut, piumasaqaataallunilu lærlingitut imaluunniit ilinniartinneqarnissamik isumaqatigiissuteqartoqarsimanissaa, qinnuteqartoq atuaatigaluni sungiusartutut ilinnialersimanngippat, tak. § 10, imm. 4.
Imm. 2. Inuutissarsiutinik ilinniartitsinerit allat tassaapput ilinniakkat annerusumik inuutissarsiutinik ilinniarfimmi imaluunniit qitiusumik ilinniarfimmi, tak. kapitali 6, atuagarsornertut ingerlanneqartut. Ilinniakkani taamaattuni sungiusarluni sulinerit sivikinnerusut ilaatinneqarsinnaapput.
§ 3. Qitiusumik ilinniarfik, tak. kapitali 6, tassaavoq ilinniarfik killilinnik neqeroorutilik, taamaalilluni ilinniarfiup, Naalakkersuisut qitiusumik ilinniarfittut akuersissuteqarnerat tun-ngavigalugu, annermik neqeroorutigisarpai inuutissarsiutinik ilinniartitsinerit, sulianut aalajangersimasunut attuumassuteqartut. Aammattaaq ulluinnarni aqutsineq forstanderimit, siulersuisunut ilinniarfiup qullersarisaanut nalunaartartumit ingerlanneqarpoq.
Imm. 2. Inuutissarsiutinik ilinniarfik tassaavoq ilinniarfik tunngaviusumik inuutissarsiutinik ilinniartitsinermik neqeroorutilik, kisianni ulluinnarni aqutsineq rektorimit, centerlederimit assigisaanilluunniit, Namminersorlutik Oqartussani pisortatigut suliassaqarfimmut nalunaartartumit, ingerlanneqarpoq.
Inuutissarsiutinik ilinniartitsinerup aqunneqarnera
§ 4. Inuutissarsiutinik ilinniartitsinermut Naalakkersuisoq pisariaqartitsineq naapertorlugu siunnersuisartoqatigiinnik ataatsimiititalianillu pilersitsisinnaavoq, inuutissarsiutinik ilinniartitsinermut tamatumunngalu atatillugu suliffissaqartitsiffinni inuutissarsiutitigullu ineriartornermut tunngasunik suliaqartartussanik. Naalakkersuisut aalajangiussinnaavaat ataatsimiititaliaq, Inatsisartut inatsisaanni matumani qulequttanut aalajangersimasunut naleqqiullugu, aalajangiisinnaatitaassasoq.
Imm. 2. Naalakkersuisut siunnersuisartoqatigiit ataatsimiititaliallu pilersinnissaat, inuttalersugaanissaat suliassaallu pillugit malittarisassanik aalajangersaasinnaapput.
§ 5. Naalakkersuisut ilinniakkat nutaat pilersinnissaat akuerissavaat ilinniakkanillu atorunnaarsitsisinnaallutik.
Imm. 2. Aammattaaq Naalakkersuisut qitiusumik ilinniarfiit inuutissarsiutinillu ilinniarfiit ilinniartitsinermut pilersaarutaat akuersissutigisassavaat, qitiusumik ilinniarfiit siulersuisuisa aamma qitiusumik ataatsimiititaliat inassuteqareernerisigut, aamma qitiusumik ilinniarfinni ilinniakkanik akuersissutit tunuartissinnaavaat, qitiusumik ilinniarfiit siulersuisuisa aamma qitiusumik ataatsimiititaliat inassuteqareernerisigut. Taamaattoq Naalakkersuisut qitiusumik ilinniarfiit siulersuisuisa imaluunniit qitiusumik ataatsimiititaliat inassuteqarunnarnerat apeqqutaatinnagu, ilinniartitsinermut pilersaarummik akuersissut tunuartissinnaavaat, ilinniagaq ilinniartitsinermut pilersaarut naapertorlugu ingerlanneqanngippat imaluunniit ilinniakkami atugassarititaasut pingaaruteqartutigut allanngorpata.
Imm. 3. Ilinniakkat akuerinissaannut piumasaavoq, ilinniartitsinermut pilersaarutit aamma ilinniakkap aaqqissugaanerata allaaserinera naammassisamik suliarineqareerlutik Naalakkersuisunit tiguneqarnissaat.
Imm. 4. Naalakkersuisut imm. 1 aamma 2-mi pissutsit, tassunga ilanngullugit ilinniartitsisut piginnaasariaqagaat, pillugit malittarisassanik aalajangersaasinnaapput.
§ 6. Naalakkersuisut ilinniakkat pillugit nalinginnaasunik aalajangersaasinnaapput.
Imm. 2. Naalakkersuisutinuutissarsiutinik ilinniartitsinermut tunngasut aqunneqarnerat pillugu malittarisassanik erseqqinnerusunik aalajangersaassapput, tassunga ilanngullugit siulersuisuni ataatsimiititalianilu ilaasortat akissarsiaqartinneqarnerannut tunngasut.
Imm. 3. Naalakkersuisut ilinniakkat ataasiakkaat pillugit malittarisassanik aalajangersaasinnaapput. Inuutissarsiutinik ilinniarfiit ilinniartitsissutigisaasa ataasiakkaat imarisaat pillugit malittarisassat, qitiusumik ataatsimiititaliat inassuteqareernerisigut aalajangersarneqartassapput. Taamaattoq qitiusumik ilinniarfinni ilinniakkat ataasiakkaat imarisaat pillugit malittarisassat aalajangersarneqartassapput qitiusumik ilinniarfiit siulersuisuisa inassuteqareernerisigut.
Imm. 4. Naalakkersuisut ilinniakkat ilinniartitsinerlu nakkutigissavaat, Inatsisartut inatsisaat manna, malittarisassallu taanna malillugu aalajangersarneqartut naapertorlugit.
§ 7. Inuutissarsiutinik ilinnialernissamut piumasaqaatit ilinniarfiit ilinniartitsinermut pilersaarusiaanni aalajangersarneqassapput, inuutissarsiutinillu ilinniartitsinermut naalakkersuisoqarfimmit akuerineqassallutik, taamaattoq tak. imm. 2-4.
Imm. 2. Ilinniartut qanoq piginnaasaqareerlutik toqqaannartumik inuutissarsiummik ilinnialersinnaanerat pillugu malittarisassanik Naalakkersuisut aalajangersaasinnaapput.
Imm. 3. Kinaluunniit akuerisaasumik inuutissarsiummik ilinnialernissamut piareersaataasumik, naammaginartumik angusaqarluni ingerlatsisimasoq, tunngaviusumik inuutissarsiummik ilinnialersinnaavoq, taamaattoq tak. imm. 4 aamma § 9.
Imm. 4. Tunngaviusumik inuutissarsiutinik ilinniartitsinerit ilaanni, ilinniartut ilinniartussatut akuerisaannginnerminni, imaluunniit tunngaviusumik inuutissarsiummik ilinniakkap na-nginnerata ilaatut, immikkut aaqqissuussamik ilinnialernissamut piareersaataasumik pikkorissarnermi angusisimanissaat pillugu Naalakkersuisut aalajangersagaliorsinnaapput.
Imm. 5. Naalakkersuisut inuutissarsiutinik ilinniakkani allani ilinnialernissamut piumasaqaatit pillugit malittarisassanik aalajangersaasinnaapput.
§ 8. Inuutissarsiutinik ilinniarfiit aamma qitiusumik ilinniarfiit, inuutissarsiutinik ilinniartitsinerit neqeroorutigisamik iluanni pisussaaffigaat, qinnuteqartut akuerisaanissamut piumasaqaatinik, tak. § 7, piviusunngortitsisut tamaasa ilinniartunngortissallugit, imaluunniit isumagissallugu inuutissarsiutinik ilinniarfimmi qitiusumilluunniit ilinniarfimmi allami assinganik ilinniartitsiffiusumi ilinniartunngortinneqarnissat, taamaattoq tak. § 9.
Imm. 2. Kalaallit Nunaata avataani ilinniakkani ilinniartunngorsinnaaneq inuutissarsiutinik ilinniartitsinermut naalakkersuisoqarfimmit imaluunniit naalakkersuisoqarfiup taamaaliornissamut pisinnaatitaanit aalajangerneqassaaq.
Imm. 3. Naalakkersuisut makku pillugit malittarisassaliorsinnaapput
1) ilinniarfiit akunnerminni suleqatigiinnerat,
2) ilinniarfinni ataasiakkaani ilinniakkat neqeroorutigineqarsinnaasut, aamma
3) ilinniarfiit arlallit assigiinnik ilinniagaqarfiusut akornanni ilinniartut agguaanneqarnerat.
Imm. 4. Qitiusumik ilinniarfinnut atatillugu pissutsit imm. 3-mi eqqaaneqartut ingerlanneqassapput qitiusumik ilinniarfiit siulersuisuisa inassuteqareernerisigut.
Imm. 5. Inuutissarsiutinik ilinniarfinnut atatillugu pissutsit imm. 3-mi eqqaaneqartut ingerlanneqassapput qitiusumik ataatsimiititaliat inassuteqareernerisigut.
§ 9. Naalakkersuisut suliffissaqartitsiniarnermi periarfissat imaluunniit inissaqartitsinikkut immikkut ittumik ajornartorsiutit tunngavigalugit, ilinniakkanut ataasiakkaanut ilinniartun-ngortitsisinnaanermik killiliisunik malittarisassaliorsinnaapput.
Ilinniakkat ilusaat
§ 10. Tunngaviusumikinuutissarsiutinik ilinniartitsinerit paarlakaattumik ilinniarnertut aaqqissuunneqassapput, ilinniarfimmiinnerit sungiusarlunilu sulinerit paarlakaattussanngorlugit. Ilinniarfimmiinnerit inuutissarsiutinik ilinniarfinni aamma qitiusumik ilinniarfinni Naalakkersuisut akuerisaanni ingerlanneqassapput.
Imm. 2. Inuutissarsiutinik ilinniartitsinerit allat nalinginnaasumik aaqqissuunneqassapput atuagarsorluni ilinniarnertut, inuutissarsiutinik ilinniarfinni aamma qitiusumik ilinniarfinni Naalakkersuisut akuerisaanni ingerlanneqartutut. Ilinniakkat aaqqissuunneqarsinnaapput ataasiakkaanik sivikinnerusunik sungiusarluni sulinertalerlugit.
Imm. 3. Inuutissarsiutinik ilinniartitsinerit ilinniarfinni suliffeqarfinnilu allani ingerlanneqarnissaat Naalakkersuisut akuerisinnaavaat.
Imm. 4. Aaqqissuussisoqarsinnaavoq sungiusarluni sulinerit ilinniarfimmi ingerlanneqartussanngorlugit (atuaatigaluni sungiusarneq). Tamanna pillugu Naalakkersuisut malittarisassanik aalajangersaasinnaapput.
§ 11. Qitiusumik ataatsimiititaliat imaluunniit qitiusumik ilinniarfiit siulersuisuisa inassuteqareernerisigut Naalakkersuisut makku pillugit malittarisassat aalajangersarsinnaavaat:
1) ilinniakkani ataasiakkaani ilinniartitsinermut pilersaarummut sinaakkutissat, tassunga ilanngullugit ilinniarnerup sivisussusia, ilusaa, atuartitsissutit katitigaanerat assersuutigalugu tunngaviusumik atuartitsissutinut, atuartitsissutinut suliamut tunngasunut immikkullu atuartitsissutinut il. il. naleqqiullugit, ilinniartunngorsinnaasut amerlassusissaat, sungiusarluni sulinermut atatillugu suliffeqarfinnit piumasaqaatit, nalilersuinermut pilersaarutit, suliffeqarfinni ilinniartitsineq, suliffeqarfinnik akuersisarneq aamma
2) ilinniarfimmiilluni sungiusarlunilu sulilluni ilinniarnerit agguaannerat, aamma inuit immikkut ilinniakkatigut sulinikkullu piginnaaneqareersut, ilinniakkat immikkoortuisa ilaannit sivikillisaanneqarsinnaanerat pillugu malittarisassat.
Imm. 2. Qitiusumik ataatsimiititaliat ilinniartunut inuutissarsiutinik ilinniarfimmiittunut naleqqiullugu, inuit immikkut ilinniakkatigut sulinikkullu piginnaasaqareersut, ilinniarfimmiinnermik imaluunniit sungiusarlutik sulinermik ilaanik sivikillisaanneqassanersut aalajangertassavaat. Qitiusumik ilinniarfimmi ilinniartumut naleqqiullugu qitiusumik ilinniarfiup siulersuisui aalajangiisuussapput, tak. § 36, imm. 3, nr. 5.
§ 12. Naalakkersuisut suliat imminnut assingusut iluanni ilinniakkat ataatsimoortissinnaavaat. Ilinniagaq suliat imminnut assingusut arlallit suliarisartagaannit katitigaasinnaavoq.
§ 13. Ilinniakkat ataasiakkaat suliaasartunut ingerlanneqartartunullu naleqqiullugu tamatigoorluartumik aaqqissuunneqassapput, ilinniaqqinnissamut tunngavissaqarnissaq siunertaralugu, tassunga ilanngullugu ingerlaqqiffiusumik ilinniaqqissinnaanissaq.
§ 14. Qitiusumik ilinniarfinnut naleqqiullugu qitiusumillu ilinniarfiit siulersuisuisa inassuteqareernerisigut, ilinniartut inuutissarsiutitut ilinniakkaminnit aallartitaraluaminnit allaanerusumut, aamma ilinniakkamit suliamiilluunniit allamit, ikaarsaarnissaat siunertaralugit tapertaliussaasumik pikkorissaanernik aaqqissuussinerit akuersissutigisinnaavaat. Inuutissarsiutinik ilinniarfinnut tunngatillugu akuersineq pisassaaq qitiusumi ataatsimiititaliat inassuteqareernerisigut.
§ 15. Ilinniarfimmiinneq akeqanngilaq, taamaattoq tak. imm. 3-4 aamma § 16.
Imm. 2. Ilinniartitsinermut atortut nalinginnaasut ilinniartitsinermullu pisariaqartut, qitiusumik ilinniarfinnit aamma inuutissarsiutinik ilinniarfinnit akeqanngitsumik ilinniartunut atugassanngortinneqassapput, taamaattoq tak. imm. 3.
Imm. 3. Inuutissarsiutinik ilinniartitsinermut naalakkersuisoqarfiup aalajangersinnaavaa ilinniartut killilimmik namminneerlutik ilinniartitsinermi atortussat pissarsiariniassagaat.
Imm. 4. Qitiusumik ilinniarfiup imaluunniit inuutissarsiutinik ilinniarfiup § 10, imm. 3 naapertorlugu inuutissarsiutinik ilinniartitsinernik neqerooruteqartup, imm. 1-3-mi aalajangersakkat apeqqutaatinnagit, ilinniarnermut peqataaneq il.il. akileqqusinnaavaa. Tamannali taamaallaat atuuppoq, ilinniarfik, tak. § 10, imm. 3, inuutissarsiutinik ilinniarfiit imaluunniit qitiusumik ilinniarfiit akuerisaasut allat assingannik Namminersorlutik Oqartussanit tapiiffigineqartanngippat.
§ 16. § 15-imi aalajangersakkat apeqqutaatinnagit Naalakkersuisut immikut pisoqartillugu akuerisinnaavaat, aningaasartuutit namminersortut aningaasaliussaannit ilaatigut akilerneqassasut.
Imm. 2. Naalakkersuisut aningaasartuuteqartarnerit pillugit malittarisassanik erseqqinnerusunik aalajangersaasinnaapput.
Ilinniakkat imarisaat
§ 17. Ilinniakkat imarisaat, § 1, imm. 2-mi siunertat taaneqartut aamma malittarisassat §§ 5, imm. 4 aamma 6, imm. 1 aamma 3 tunngavigalugit aalajangersarneqartut mianeralugit aaqqissuunneqassapput, sungiusarluni sulilluni ilinniarfimmiillunilu ilinniarnerit ataqatigiittunngorlugit.
Imm. 2. Ilinniakkat imarisaat suliffeqarfiit maanna siunissamilu pisinnaasariaqartutigut pisariaqartitaannut naapertuutissapput.
Imm. 3. Ilinniakkat imarisaat ilinniartut inuutissarsiummi suliamut tunngasutigut, ilinniarnissamut piareersimassutsikkut inuttullu piginnaasaannik inerisaaqataassapput, suliffeqarfiit pisariaqartitaannut, suliamut tunngatillugu nikeriarsinnaassuseqarnermut aamma ilinniartup atuagarsornikkut suliamullu tunngasutigut pisariaqartitaanut naleqqiullugit. Aammattaaq ilinniakkat imarisamikkut ilinniartup nammineerluni isummersinnaanissaanut, suleqateqarnissaanut attaveqaateqarsinnaanissaanullu peqataassapput aamma suliamut tunngasutigut inooqatigiissutsikkullu ajornartorsiutinik qaangiiniarsinnaassuseqarnermik, aallarnisaasinnaassuseqarnermik, eqaassuseqassutsimik aamma pitsaassutsimik malussarsinnaassuseqarnermik siuarsaassallutik.
Imm. 4. Naalakkersuisut imm. 1-3-mi pissutsit pillugit malittarisassanik erseqqinnerusunik aalajangersaasinnaapput.
§ 18. Ilinniakkat ersarinnerusumik imarisaat, ilinniarfiit siulersuisuisa qitiusumillu ataatsimiititaliat ilinniartitsinermut pilersaarusiaanni Naalakkersuisunut nassiunneqartuni ersissapput.
Imm. 2. Naalakkersuisut ilinniakkat imarisaat pillugit malittarisassanik aalajangersaasinnaapput.
Ilinniarfimmi ilinniarneq
§ 19. Ilinniarfimmiilluni ilinniarnerup ingerlanerani tamarmi ilinniarneq ataatsimoortumik isiginneriaaseqarluni tigussaasunik atuagarsornernillu ilaqartinneqassaaq, ilinniartut nalinginnaasunik immikkullu ittunik piginnaanngorsarnissaat siunertaralugu, tamatumunnga ilanngullugit:
1) ilinniartut sulianik, ilinniakkat siunnerfigisaannik, isumaginninnissamut tunngavississallugit, tassungalu atatillugu teknologii naapertuuttoq pillugu pisariaqartutigut ilisimasaqalersissallugit atuisinnaalersissallugillu,
2) ilinniartut namminneerlutik aamma ilinniaqqinnerit ilinniagaqaqqinnerillu aqqutigalugit piginnaasaminnik annertusaanissaannut tunngavississallugit, tassunga ilanngullugit ilinniagaqaqqinnissamut tunngavissiinerit,
3) ilinniartut inuttut inerikkiartornerannut peqataanissaq aamma
4) ilinniartut inuiaqatigiit ineriartornerallu pillugit paasinnilersissallugit, annermik suliffeqarfiit sulisullu nalinginnaasumik inuutissarsiornikkut inuiaqatigiinnullu atatillugu inissisimanerat pillugu aamma suliffissaqartitsiniarnermi pissutsit suliffinnilu avatangiisinut tunngasut pillugit paasinnilersissallugit.
§ 20. Ilinniartitsinerup aaqqissuunnerani ilinniartut atugarisaat aallaavigineqassapput, anguniarneqassaarlu ilinniartut ataasiakkaat piginnaasaat aallaavigalugit ilinniartitsinissaq, ilinniartut piginnaariigaasa soqutigisaasalu aallaaviginerisa nassatarisaat.
Imm. 2. Ilinniartut ilinniakkamik inuutissarsiummillu toqqaanissaq pillugu ilitsersorneqarnissamik neqeroorfigineqassapput. Tamanna pillugu Naalakkersuisut malittarisassanik erseqqinnerusunik aalajangersaasinnaapput.
§ 21. Ilinniartitsineq nalinginnaasumik aaqqissuunneqassaaq, ilinniarfimmiinnermi siullermi imaluunniit ilinniarfinniinnerni siullerni qulequttat ilinniakkani tamani ataatsimoorussaasut ilaatinneqarlutik, taamaalillunilu ilinniarfimmiinnerit sinnerini suliamut atatillugu immikkut piginnaanngorsarneq ingerlanneqarluni.
§ 22. Naalakkersuisut atuartitsissutit siunertaat, imarisaat, ilitsersuutaasumik ilinniarnermut piffissaliussassat aamma naliliinermi piumasaqaataasussat pillugit malittarisassanik aalaja-ngersaasinnaapput.
§ 23. Atuartitsissutinut tunngaviusunut ilaapput tigussaasumik atuagarsorlunilu ilinniartitsineq, inuutissarsiutinik ilinniartitsinerit suliamut tunngasutigut tamatigoortuunissaannut peqataasut. Ilutigisaanik tunngaviusumik atuartitsissutit siunertaraat inuttut inerikkiartornerup siuarsarnissaa, ilinniarnermik piginnaanngorsaaqataanissaq aamma inuiaqatigiinnik inuiaqatigiillu ineriartornerannik paasititsinissaq.
Imm. 2. Suliamut atatillugu atuartitsissutinut ilaapput tigussaasumik atuagarsorlunilu ilinniartitsineq, ilinniakkamut pineqartumut immikkut attuumassutilik, nalinginnaasumik immikkuullarissumillu ilinniartumik piginnaaneqalersitsiffiusoq.
Imm. 3. Atuartitsissutinut immikkut ittunut ilaapput inuutissarsiummik ilinniarnermi suliamut tunngatillugu killiffimmi qaffasinnerpaami tigussaasumik atuagarsorlunilu ilinniartitsinerit, ilinniakkami immikkuullarissutaasut, ilinniartullu inuutissarsiummi immikkut ittumik piginnaaneqalissutigisai, ilinniartut atuartitsissutinik immikkut ittunik, ilinniakkami pineqartumi akuerisaasut akornanniittunik, toqqaassapput.
§ 24. Atuartitsissutit toqqagassat ilinniartup soqutigisaanut naapertuutissapput. Ajornartinnagu atuartitsissutit ilinniagaqaqqinnissamut aamma ilinniagaqaqqiffinni ilinnialernissamut pingaaruteqartut neqeroorutigineqassapput. Aammattaaq atuartitsissutit toqqagassat ilinniakkap nalinginnaasumik killiffianut nallersuussinnaasut neqeroorutigineqarsinnaapput, sumiiffinni aalajangersimasuni piginnaasatigut pisariaqartitsinerit suliffissatullu periarfissat eqqarsaatigalugit.
Sungiusarluni sulilluni ilinniarneq
§ 25. Ilinniartut sungiusarlutik sulinerat suliffeqarfimmi ataatsimi arlalinniluunniit pissaaq, taakkualu qitiusumik ilinniarfiit siulersuisuinit imaluunniit inuutissarsiutinik ilinniarfiit qitiusumik ataatsimiititaliaannit akuerisaassapput.
Imm. 2. Tunngaviusumik inuutissarsiutinik ilinniartitsinermi ilinniartoq suliffeqarfillu lærlingitut imaluunniit ilinniartinneqarnissamik isumaqatigiissummik atsioqatigiissapput. Inuutissarsiutinik ilinniartitsinerni allani sungiusarluni sulinissamik isumaqatigiittoqassaaq, sungiusarluni sulisarnissat ilinniarnermut ilaappata. Sungiusarluni sulineq tamarmi ilaaluunniit atuaatigaluni sungiusarnertut pisinnaavoq, tak. § 10, imm. 4.
Imm. 3. Qitiusumik ataatsimiititaliat aalajangertassavaat, inuutissarsiummik ilinniarfinni ilinniartut sungiusarlutik sulinerat nunani allani sulinertut ingerlanneqartoq, imm. 1 aamma 2 naapertorlugu sungiusarluni sulinermut nallersuunneqarsinnaanersoq. Qitiusumik ilinniarfinni qitiusumik ilinniarfiup siulersuisui aalajangiisuussapput.
§ 26. Inuutissarsiutinik ilinniarfinnut naleqqiullugusungiusarluni sulilluni ilinniarneq ingerlanneqassaaq, inuutissarsiutinik ilinniarfiit - qitiusumik ataatsimiititaliat aalajangersagaat naapertorlugit - sungiusarluni sulinermut pilersaarutit nalinginnaasut aalajangersagaat naapertorlugit. Qitiusumik ilinniarfinnut tunngatillugu sungiusarluni sulilluni ilinniarneq ingerlanneqassaaq, aalajangersakkat qitiusumik ilinniarfiup siulersuisuisa aalajangersagaat naapertorlugit, tak. § 36, imm. 2.
Imm. 2. Sungiusarluni sulinermut pilersaarutini allassimassapput ilinniakkap anguniagai, taakkualu tunngavigalugit suliffissat suliassallu sungiusarluni sulinerup ilagisassai allaaserineqarlutik. Sungiusarluni sulinermut pilersaarutit imaqartinneqassapput, ilinniarfimmiilluni ilinniarneq sungiusarlunilu sulineq siunertamut naapertuuttumik tapertariissinnaanngorlugit. Taakku ilinniarfiup, ilinniartup suliffeqarfiullu akornanni attaveqatigiittarneq pillugu malittarisassanik imaqassapput.
Imm. 3. Sungiusarluni sulilluni ilinniarneq pillugu Naalakkersuisut malittarisassanik erseqqinnerusunik aalajangersaasinnaapput.
Ilinniartunik naliliinerit, misilitsinnerit aamma svendinngussalluni misilitsinnerit
§ 27. Ilinniartut ilinniakkap naammassineranut uppernarsaammik pissapput, tassunga ilan-ngullugit ilinniarfimmiilluni ilinniarsimaneq naammassisaq aamma sungiusarluni sulilluni ilinniarneq naammassisaq pillugit uppernarsaatit. Ilinniartut ilinniarnerminnik unitsitsisut, ilinniakkap ilaanut naammassisaminnut uppernarsaammik pinissartik pisinnaatitaaffigaat.
Imm. 2. Ilinniakkani ataasiakkaani ilinniartut soraarummeertarnerat aamma ilinniarnerup ingerlanerani nalilerneqartarnerat pisassaaq, naliliinissamik pilersaarut naapertorlugu. Qitiusumik ilinniarfiit svendinngussalluni misilitsinnerujunnartut pillugit tunaartarisassiaat, inuutissarsiutinik ilinniarfinni naliliinissamik pilersaarummut ilaatinneqassapput. Qitiusumik ilinniarfinni siulersuisut svendinngussalluni misilitsinnerujunnartunut tunaartarisassiaat naliliinissamik pilersaarummut ilaassapput.
Imm. 3. Qitiusumik ataatsimiititaliat inuutissarsiutinik ilinniarfimmut naleqqiullugu aalaja-ngersinnaavaat, sungiusarluni sulilluni ilinniarneq svendinngussalluni misilitsinnermik inaarneqassasoq.Ilinniakkanut qitiusumik ilinniarfinnut attuumassuteqartunut naleqqiullugu, qitiusumik ilinniarfiup siulersuisuisa aalajangersinnaavaat, sungiusarluni sulilluni ilinniarneq svendinngussalluni misilitsinnermik inaarneqassasoq, tak. § 36, imm. 3, nr. 4.
Imm. 4. Naalakkersuisut naliliinissamik pilersaarutit pillugit nalinginnaasunik malittarisassiorsinnaapput aammalu uppernarsaatit, tassunga ilanngullugit uppernarsaatit ilusaat atuuttuulersinnissaallu, pillugit malittarisassiorsinnaallutik.
Qitiusumik ilinniarfiit
Siunertaq suliassallu
§ 28. Qitiusumik ilinniarfiit, tak. § 3, imm. 1, suliassaraat, inuutissarsiutinik ilinniartitsinernik neqerooruteqarnissaq, tak. § 2, siunertat § 1-imi taaneqartut aallaavigalugit, aamma inuutissarsiutitigut suliffissaqartitsiniarnikkullu politikkeqarnermut atatillugu ilinniartitsinertigut suliniutinik inerisaanermut peqataanissaq.
Imm. 2. Aammattaaq qitiusumik ilinniarfiit, Naalakkersuisut akuersereernerisigut, ilinniarnertuunngorniarluni ilinniakkanik neqerooruteqarsinnaapput, tamanna pillugu malittarisassat atuuttut naapertorlugit.
Imm. 3. Aammattaaq qitiusumik ilinniarfiit siunertaannut ilaapput ilinniartitsinermut atatillugu allaffissornikkut suliassat erseqqinnerusumik aalajangersaaffigineqartut suliarinissaat.
Imm. 4. Aammattaaq qitiusumik ilinniarfiit Naalakkersuisut akuersereernerisigut ilinniartunut inissaqartitsinermik ingerlatsisinnaapput, ilinniartunut inissiat pillugit Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat naapertorlugu.
Imm. 5. Immikkut pisoqartillugu Naalakkersuisut qitiusumik ilinniarfiit peqqusinnaavaat ilinniakkamik aalajangersimasumik neqerooruteqaqqullugit.
§ 29. Qitiusumik ilinniarfiit ilinniartitsinernut atasumik, tak. § 28, imm. 1, allanik suliaqarsinnaapput, ilinniarfiup inuutissarsiutinik ilinniartitsinermut atasumik, suliamut tunngatillugu sammisaasartunik immikkut ilisimasaasa atorluarnissaat siunertaralugu, tassunga ilanngullugu siunnersuinernik sullissinernillu allanik akilerneqartussanik neqerooruteqarneq.
Imm. 2. Qitiusumik ilinniarfiit allatigut ingerlatsinerat unammilleqatigiinnermi atugassarititaasartut naapertorlugit ingerlanneqassaaq. Qitiusumik ilinniarfiit pikkorissaanernik ingerlatanillu allanik isertitsiffiusussatut neqerooruteqarnerminni, nittarsaassinermi pissuserissaarnertut ileqquusut malissavaat, allanillu akitigut unammillernermik kusananngitsumik atugaqalersitsissanatik.
Imm. 3. Naalakkersuisut qitiusumik ilinniarfiit allatigut ingerlatsinerat pillugu malittarisassanik aalajangersaasinnaapput, tamatumunnga ilanngullugit allatigut ingerlatsinissamut killilersuutit amerlanerit.
§ 30. Qitiusumik ilinniarfiit ingerlatsinerisa annertussusissaat suussusissaallu angusaqarnissamik isumaqatigiissutini erseqqinnerusumik aalajangersarneqassapput, inuutissarsiutinik ilinniartitsinermut naalakkersuisoqarfiup ilinniarfiillu siulersuisuisa akornanni ukiut sisamakkaarlugit isumaqatigiissutigineqartutigut, taamaattoq siullermik 1. januar 2011-miit 31. december 2013-imut. Angusaqarnissamik isumaqatigiissutit ukiut tamaasa naleqqussarneqartassapput.
Imm. 2. Angusaqarnissamik isumaqatigiissutit minnerpaamik makkunannga imaqassapput:
1) Ilinniarfiup suliassaa.
2) Ilinniarfiup takorluugaa.
3) Ilinniarfiup periusissai pingaarnerit.
4) Qitiusumik ilinniarfiup ingerlatsineranut pilersaarut, ilinniakkanut atatillugu suliniuteqarfissanik naammassisassatullu anguniakkanik, aamma misileraalluni sulinermi inerisaanermilu suliniuteqarfissanik naammassisassatullu anguniakkanik, aamma ilinniarfiup allatigut ingerlataanut atatillugu suliniuteqarfissanik naammassisassatullu anguniakkanik ilaqartinneqartoq, tak. § 29.
5) Aningaasaliissuteqartarnermut tunngasut pingaarnerit.
Imm. 3. Ilinniarfiup ukiumut aningaasaliiffiusumut ingerlatsinissamik pilersaarutaa, ilinniarfiup missingersersuusiaani ilinniartitsinermut aningaasaliinissamut tunngaviusussaq, a-ngusaqarnissamik isumaqatigiissummut ilanngunneqassaaq, isumaqatigiissutip atsiorneranut ukiumoortumillu naleqqussarneranut atatillugu.
Imm. 4. Qitiusumik ilinniarfiit ataasiakkaat angusaqarnissamik isumaqatigiissutip piviusunngortinnera pillugu nalunaarummik ukiumoortumik suliaqartassapput, Naalakkersuisunut nassiunneqartumik. Nalunaarusiap nassiunnissaanut piffissaliussaq kingulleq isumaqatigiissummi isumaqatigiissutigineqassaaq.
Imm. 5. Naalakkersuisut angusaqarnissamik isumaqatigiissutip imarisassai pillugit malittarisassanik erseqqinnerusunik aalajangersaasinnaapput, tamatumunnga ilanngullugit ukiumoortumik nalunaarusiat nassiunnissaannut isumaqatigiissutillu ukiumoortumik naleqqussarnissaannut piffissaliussat, aamma angusaqarnissamik isumaqatigiissutit piviusunngortinnerat pillugu nalunaarusiortarneq.
§ 31. Kalaallit Nunaanni qitiusumik ilinniarfiit tassaapput pisortat suliffeqarfiutaat namminersortut.
Imm. 2. Suliffeqarfiit ingerlatsinerat pillugu aalajangiinerit, allaffissornikkut pisortaqarfimmut allamut saqqummiunneqarsinnaanngillat, taamaattoq tak. imm. 3 aamma § 45.
Imm. 3. Imm. 2-mi aalajangersakkat apeqqutaatinnagit, suliffeqarfiit ilinniartumut naleqqiullugu aalajangiineri, ilinniartumit Naalakkersuisunut maalaarutigineqarsinnaapput. Tamannali suliamut attuumassuteqartut pillugit aalajangiinernut atuutinngilaq.
§ 32. Qitiusumikilinniarfik, tak. § 31, imm. 1, qitiusumik ilinniarfimmik allamik ataatsimik amerlanernilluunniit isumaqateqareernermigut, allaffissornikkut suliassanik erseqqinnerusumik isumaqatigiissutigineqartunik qitiusumik ilinniarfiit pineqartut sinnerlugit isumaginnissinnaavoq.
Imm. 2. Naalakkersuisut imm. 1 malillugu allaffissornikkut ataatsimoorfiit pillugit malittarisassanik erseqqinnerusunik aalajangersaasinnaapput.
§ 33. Qitiusumik ilinniarfiit siulersuisuisa inassuteqareernerisigut, tak. §§ 34 aamma 35, Naalakkersuisut akuerisinnaavaat, ilinniarfiit marluk amerlanerilluunniit suliffeqarfittut ataasiinnanngorlutik katigunnissaat, Inatsisartullu inatsisaat naapertorlugu iliniakkanik neqeroortartussatut akuerisaanissaat. Taamaattoq Naalakkersuisut pissutsit immikkut ittut taamaaliornissaq illersorneqarsinnaatippassuk, tamatumunnga ilanngullugit pissutsit ilinniartitsinikkut politikkimut, suliffissaqartitsiniarnermut, aningaasaqarnermut nunallu immikkoortuinut tun-ngasut, qitiusumik ilinniarfiit siulersuisuniit inassuteqaatit apeqqutaatinnagit, katigutsitsinissaq pillugu aalajangiisinnaapput, imaluunniit aalajangiullugu ilinniarfiit marluk amerlanerilluunniit ataasiinnarmik siulersuisoqarlutik aqunneqassasut. Katigutsitsinermi ilinniarfik ataaseq amerlanerilluunniit atorunnaarsinneqassapput, taakkualu ingerlatsinerat ilinniarfimmut ingerlaannartumut tunniunneqassalluni.
Imm. 2. Naalakkersuisut imm. 1 naapertorlugu katigutsitsinerit pillugit malittarisassanik ersarinnerusunik aalajangersaasinnaapput.
Imm. 3. Naalakkersuisut siulersuisut inassuteqareernerisigut akuerisinnaavaat, suliffeqarfiup avinneqarnermigut pigisaminik akiitsuminilluunniit tamanik, taakkualuunniit ilaannik qitiusumi ilinniarfimmut allamut ataatsimut amerlanernulluunniit tunniussinissaa.
§ 34. Qitiusumik ilinniarfiit, tak. § 31, imm. 1, tamarmik immikkut siulersuisunit 5-7-inik ilaasortalinnit aqutarineqassapput, taakkualu suliffissaqartitsinermi kattuffiit akornannit toqqarneqartassapput, malittarisassat ilinniarfiit ataasiakkaat ileqqoreqqusaanni aalajangersarneqartut naapertorlugit. Qitiusumik iliniarfiit ilinniartitsisui aamma teknikkikkut allaffissornikkullu sulisui, siulersuisuni taaseqataasinnaatitaanngitsumik sinniiseqartitsissapput. Taamaattoq qitiusumik ilinniarfik ataasiinnaanngitsumik, sumiiffinnili arlalinni neqerooruteqartarpat, neqerooruteqartarfinnit tamanit sulisut sinniisaannik aalajangeeqataasinnaanani peqataasartussamik siulersuisut ilaqartinneqassapput. Siulersuisunut ilaasortaq siulersuisunut marlunnik amerlanerusunut toqqarneqarsinnaanngilaq. Katiguttoqartillugu, tak. § 33, ilinniarfiit katiguttut siulersuisui piffissami ikaarsaariarfimmi, katiguttoqarnissaanik aalajangiisoqarneraniit ukioq ataaseq tikillugu sivisussusilimmi ingerlagallarsinnaapput, tamatuma kingorna ilinniarfiit katiguttut siulersuisussaannik nutaanik toqqaasoqassaaq, tak. naggat siulleq. Piffissami ikaarsaariarfiusumi ilinniarfiit katiguttut siulersuisui ilinniarfimmut katigutsitsinikkut pilersinneqartumut nutaanik ileqqoreqqusaliorlutillu ulluinnarni suleriaasissaliussapput.
Imm. 2. Siulersuisunut ilaasortat qitiusumik ilinniarfiup suliamigut susassaqarfiinut suliffissaqartitsiffinnullu ilinniarfiup naleqquffiinut attuumassuteqassapput. Siulersuisut ataatsimoorlutik ilinniartitsinikkut inerisaaneq, pitsaassutsimik qularnaarineq, aqutsineq, aaqqissugaaneq aningaasaqarnerlu ilisimasaqarfigissavaat, taakkununnga ilanngullugit missingersersuutinik naatsorsuutinillu naliliinerit aamma inuutissarsiutinik ilinniartitsinermi pitsaassutsimik ilisimasaqarneq.
Imm. 3. Inuutissarsiutinik qitiusumillu ilinniarfinni allani atorfeqartut aamma Inatsisartuni kommunalbestyrelsiniluunniit ilaasortat siulersuisunut ilaasortaasinnaanngillat.
Imm. 4. Siulersuisut akunnerminni siulittaasumik siulittaasullu tullianik toqqaassapput.
Imm. 5. Ilaasortat ukiuni 4-ni atasussatut toqqarneqartassapput, siullermik 1. januar 2011-miit 1. september 2013-imut. Ilaasortat toqqarneqaqqissinnaapput. Toqqagaaffiup iluani Naalakkersuisut siulersuisunut ilaasortaq siulersuisutut akisussaaffimminik annertuumik sumiginnaasoq, allatulluunniit siulersuisutut sulinissaminut naapertuutinngitsumik iliuuseqartoq soraarsissinnaavaat.
Imm. 6. Siulersuisunut ilaasortaq ilaasortaanissamut aalajangersakkanik piviusunngortitsisinnaajunnaaruni ingerlaannaq siulersuisunit tunuassaaq. Kattuffik toqqaasinnaatitaasoq piaarnerpaamik ilaasortassamik nutaamik toqqaassaaq, tak. imm. 1.
Imm. 7. Naalakkersuisut siulersuisunut ilaasortat akissaateqartinnissaat aamma siulersuisunut ilaasortat aningaasartuutaannik, ilaatigut angalanernut, nerisaqarnermut ineqarnermullu, matussusiisarnissaq pillugu malittarisassanik aalajangersaasinnaapput.
§ 35. Siulersuisut qitiusumik ilinniarfiup qullersaasutut oqartussarai ilinniarfiullu ingerlanneranut qullersaasumik akisussaallutik, ilinniarfiup suliamut tunngasutigut aningaasaqarnikkullu ingerlassai ilanngullugit, aamma ilinniarfiup pigisai aqutarissavaat ilinniarfiup siunertaanut annertunerpaamik iluaqutaasussanngorlugit. Aammattaaq siulersuisut akisussaaffigaat, aalajangersakkat ilinniarfiup ingerlatsineranut atuuttut maleruarneqarnissaat, ilinniarfiullu ingerlatsinera tamaat angusaqarnissamillu isumaqatigiissutip piviusunngortinnissaa akisussaaffigalugu. Siulersuisut ulluinnarni ilinniartitsineq sunniuteqarfigissanngilaat. Siulersuisut suleriaasissartik namminneq aalajangersassavaat.
Imm. 2. Siulersuisut ilinniarfiup ingerlatsineranut pingaarnerusutigut tunaartarisassaliussapput, tamatumunnga ilanngullugit ilinniakkanut taakkununngalu attuumassumik ingerlassanut anguniakkat periusissallu.
Imm. 3. Siulersuisut suliniutigissavaat, ilinniarfiup sapinngisamik annertunerpaamik, ilinniartut aamma suliffeqarfiit inuutissarsiutinik ilinniagaqarnissamik pisariaqartitaannik innimiginnilluni, ingerlatsisarnissaa, tamatumunnga ilanngullugit ilinniaqqinnerit ingerlaqqiffiusumillu ilinniarnerit. Ilinniarfiup forstanderiata inassuteqareerneratigut, siulersuisut ilinniarfiup ilinniakkanik piginnaasaqalerfiusunik neqeroorutai aamma allatigut ilinniartitsinermik aaqqissuussinernik aallartitsinissai aamma isertitsiffiusunik ingerlatsinermut tunngasut, kiisalu i-ngerlassat naapertuuttut allat pillugit aalajangiisassapput.
Imm. 4. Ilinniarfiup forstanderiata inassuteqareerneratigut, ilinniarfiup ingerlatsinissaanut ukiumoortumik pilersaarut siulersuisut aalajangersartassavaat.
Imm. 5. Siulersuisut ilinniarfiup forstanderianik atorfinitsitsillutillu soraarsitsisarput, taamaattoq tak. § 65. Forstanderi naapertuuttumik inuutissarsiutitigut misilittagaqassaaq naapertuuttumillu ilinniakkamigut tunuliaqutaqassalluni. Naalakkersuisut forstanderinik atorfinitsitsisarneq pillugu malittarisassanik aalajangersaasinnaapput.
Imm. 6. Siulersuisut forstanderip ingerlatsinissaa pillugu erseqqinnerusunik tunaartarisassaliorsinnaapput, aamma forstanderi pisinnaatissinnaavaat erseqqinnerusumik annertussusilikkamik siulersuisut pisinnaatitaaffiinik ingerlatsisinnaatillugu.
Imm. 7. Naalakkersuisut ilinniarfiit ataasiakkaat ileqqoreqqusaat akuerissavaat, taanna siulersuisunit suliarineqassaaq inuutissarsiutinik ilinniartitsinermut naalakkersuisoqarfiup tamanut atuuttumik ileqqoreqqusaliaa naapertorlugu.
§ 36. Siulersuisut Naalakkersuisunut ilinniakkat suliamut attuumassuteqartuunerat akisussaaffigaat, tassunga ilanngullugit ilinniakkat imarisaat, ilinniakkat nutaat aallartinnissaat aamma ilinniartitsinermut attuumassuteqartutigut suliassanut atatillugu ataatsimiititaliaajunnartunik pilersitsinissaq, tak. imm. 4.
Imm. 2. Siulersuisut akisussaaffigaat ilinniakkat ataasiakkaarlugit ilinniartitsinermut pilersaarusiornissaat, tak. § 5, imm. 2, sungiusarluni sulinermut pilersaarutinik nalinginnaasunik aalajangersaanissaq, jf. § 26, imm. 1, naggat kingulleq, aamma svendinngussalluni misilitsinnerujunnartunut tunaartarisassanik aalajangersaanissaq, tak. § 27, imm. 2, naggat kingulleq.
Imm. 3. Siulersuisut makku pillugit aalajangiisassapput:
1) Suliffeqarfiit sungiusarluni suliffissatut akuersissutigineri, tak. § 25, imm. 1.
2) Sungiusarluni sulinermi ilinniartinneqarnerup, sungiusarluni sulilluni ilinniarnermut pilersaarutitut aalajangersarneqartunut qanoq naapertuutsiginera, tak. § 26.
3) Nunani allani sulisimanerup akuersissutiginera, tak. § 25, imm. 3, naggatit aappaat.
4) Svendinngussalluni misilitsinnerit ingerlanneri, tak. § 27, imm. 3, naggatit aappaat.
5) Ilinniareersimasat ilinniakkamut allamut nuussinnaanerinik aamma piffissap ilinniarfiup sivikillinissaanik sivitsornissaanilluunniit aamma ilinniartut ilinniagaq suliarluunniit alla tunngavigalugu ilinniarfimmiinnissaminnik sungiusarlutilluunniit sulillutik ilinniarnerminnik sivikillisaanneqarsinnaanerannik akuersinerit, tak. § 11, imm. 2, naggatit aappaat, § 52, § 53, imm. 3, naggatit aappaat aamma § 54.
6) Ilinniartup sungiusarlunilu suliffiup akornanni isumaqatigiinngissutit, tak. § 58, imm. 2.
Imm. 4. Siulersuisut ataatsimik amerlanernilluunniit ilinniartitsinermut ataatsimiititaliorsinnaapput, tassunga ilanngullugit ilinniartitsinermut ataatsimiititaliaagallartartussat, ilinniakkat suliamut tunngatillugu imarisaat aamma pitsaassutsikkut killiffii aamma ilinniakkat suliffeqarfiit pisariaqartitaannut politikkikkullu anguniakkanut naleqqiullugu qanoq naapertuutsiginerat pillugit siunnersuisarnissaq siunertaralugu.
§ 37. Siulersuisut qitiusumik ilinniarfiup ingerlatsinera Naalakkersuisunut akisussaaffigaat, tassunga ilanngullugit aningaasatigut sillimmatinik ingerlatsineq. Siulersuisut aningaasartuutissat isertitassallu missingersuusiornerat akuersissutigisarpaat, tak. § 41, tassunga ilanngullugit - forstanderip inassuteqareerneratigut - aningaasat agguaannerat, atornissaannullu tunngavissat. Siulersuisut naatsorsuutit atsiussavaat, tak. § 42.
Imm. 2. Siulersuisut Naalakkersuisut pissutsinik erseqqinnerusumik taaneqartunik iluarseeqqusinerat maleruanngippassuk, Naalakkersuisut aalajangiussinnaavaat,
1) siulersuisut suliassaat taakkualuunniit ilaat piffissap ilaani inunnit Naalakkersuisunit toqqarneqartunit isumagineqassasut, imaluunniit
2) ilinniarfiup siulersuisui tunuassasut, taamaalillunilu siulersuisut nutaat § 34-mi malittarisassat naapertorlugit toqqarneqassasut.
Imm. 3. Siulersuisut aalajanngiinermikkut ilinniarfiup ingerlaannarnissaa ulorianartorsiortilerpassuk, Naalakkersuisut aalajangiussinnaavaat siulersuisut ingerlaannaq tunuassasut, tamatumunngalu atatillugu siulersuisuugallartussanik ivertitsisinnaallutik, § 34 naapertorlugu siulersuisunik nutaanik toqqaasoqarnissaata tungaanut. Siulersuisunut tunuartunut ilaasortat toqqaqqinneqarsinnaanngillat.
§ 38. Qitiusumik ilinniarfiup forstanderiata ulluinnarni ilinniartitsineq perorsaanermullu tunngasut akisussaaffigai aammalu ulluinnarni ilinniarfimmi allaffissornikkut aningaasaqarnikkullu aqutsineq isumagissallugu. Qitiusumik ilinniarfiup forstanderiata nakkutigissavaa:
1) Ilinniakkat malittarisassat atuuttut naapertorlugit ingerlanneqarnerat.
2) Ilinniartitsinermi pissutsit isumannaatsuunissaat.
3) Missingersersuutit siulersuisunit akuerineqartut maleruarneqarnissaat.
4) Ilinniarfiup allatigut ingerlatsinerata siulersuisut aalajangiussaat tunaartarisassiaallu naapertorlugit pinera.
Imm. 2. Forstanderi qitiusumik ilinniarfiup ukiumi aggersumi pilersaarutissaanik siulersuisunut siunnersuusiussaaq.
Imm. 3. Qitiusumik ilinniarfiup forstanderia ilinniarfiup sulisuinik atorfinitsitsisuullunilu soraarsitsisarpoq, tassunga ilanngullugit ilinniarfiup pisortai allat.
Imm. 4. Forstanderip aningaasartuutissanik isertitassanillu missingersuutissat naatsorsuutillu siulersuisunut inassuteqaatigisassavai naatsorsuutillu atsiussallugit.
§ 39. Atorfinitsitsinermi atugassarititaasunut atorfinitsitsinernullu tunngatillugu allatigut, atorfeqarnerup nalaani soraarsitsinermilu pissutsinut tunngatillugu, qitiusumik ilinniarfiit pisussaaffigaat, aalajangersakkat Namminersorlutik Oqartussani atorfeqartunut qaqugukkulluunniit atuuttut maleruarnissaat.
Qitiusumik ilinniarfiit aningaasalersugaanerat
§ 40. Qitiusumik ilinniarfiit ingerlatsinerat Nunatta karsia aqqutigalugu tapiissutitigut aamma allatigut ingerlatsinermit isertitatigut aningaasalersorneqassaaq, isertitaqarfiusumik ingerlatsinerit ilanngullugit.
Imm. 2. Nunatta karsianit ukiumoortumik tapiissutit, ukiumut aningaasaliiffiusumut tullermut aningaasanut inatsisip akuersissutigineqarneranut atatillugu Inatsisartut aalajangertassavaat.
§ 41. Ukiut tamaasa ukiumi aningaasaliiffiusumi tullermi aningaasartuutissat isertitassallu missingersuusiornerannut siunnersuut, Naalakkersuisut piffissaliussaat sioqqullugu, siulersuisut Naalakkersuisunut saqqummiuttassavaat. Siunnersuutip imarissavai isertitassatut, ingerlatsinermut aningaasartuutissatut sanaartornermullu aningaasartuutissatut ilimagisanut missi-ngersersuutit. Ilutigisaanik siulersuisut Nunatta karsiata ukiumi aningaasaliiffiusumi tullermi tapiissutaasa annertussusissaattut siunnersuut saqqummiutissavaat.
Imm. 2. Siulersuisut aningaasartuutissatut isertitassatullu siunnersuutip tamarmiusup ilaatut, ilinniarfiup allatigut ingerlatsineranut immikkut missingersersuut saqqummiutissavaat, tamatumunnga ilanngullugit allatigut ingerlatat ataasiakkaat immikkut missingersersuutaat.
§ 42. Qitiusumik ilinniarfiit naatsorsuuserinermut ukioraat ukioq aningaasaliiffiusoq. Qitiusumik ilinniarfiit aalajangersakkat missingersuusiortarneq, naatsorsuuserineq naatsorsuutinillu saqqummiineq pillugit Namminersorlutik Oqartussanut qaqugukkulluunniit atuuttut maleruassavaat.
Imm. 2. Naatsorsuutit imarissavaat qitiusumik ilinniarfiup ilinniartitsinermik ingerlatsineranut aamma allatigut ingerlatsineranut immikkut naatsorsuutit, allatigut ingerlatat ataasiakkaat pillugit immikkut naatsorsuutit ilanngullugit.
Imm. 3. Qitiusumik ilinniarfiit ilinniartitsinermik ingerlatsinerisa allatigullu ingerlatsinerisa immikkoortinneqarlutik missingersersuusiorneqartarnissaat naatsorsuusiorneqartarnissaallu pillugit malittarisassanik Naalakkersuisut aalajangersaasinnaapput.
Imm. 4. Qitiusumik ilinniarfiit ilinniarfiup ingerlatsinerani sinneqartoorutaajunnartunik imaluunniit amigartoorutaajunnartunik ukiumut aningaasaliiffimmut tullermut nuussisinnaapput.
Imm. 5. Ukiumoortumik naatsorsuutit Namminersorlutik Oqartussat kukkunersiuisuinit kukkunersiorneqartassapput.
Imm. 6. Naalakkersuisut piffissaliussaat nallertinnagu siulersuisut ukiumoortumik naatsorsuutit akuerisatik Naalakkersuisunut akuerisassatut saqqummiutissavaat.
Imm. 7. Naatsorsuutit Naalakkersuisunut saqqummiunnerat ilutigalugu siulersuisut naatsorsuutit tamanut saqqummiutissavaat.
Sungiusarluni suliffiit
§ 43. Inuutissarsiutinik qitiusumillu ilinniarfiit sungiusarluni suliffissat isumagissavaat, ilinniarfiillu pisussaaffigivaat namminneq orniguttarlutik ingerlatsinissartik, sungiusarluni suliffissanik pissarsiniarnissaq siunertaralugu.
Imm. 2. Naalakkersuisut inuutisarsiutinik ilinniarfinnut naleqqiullugu, qitiusumik ataatsimiititaliat inassuteqareernerisigut, suleqatigiinnissamik paasissutissiisarnissamillu aaqqissuussinerit pillugit malittarisassanik aalajangersaasinnaapput, sungiusarluni suliffissat naammattut pissarsiarineqarnissaat siunertaralugu. Qitiusumik ilinniarfinnut tunngatillugu malittarisassat qitiusumik ilinniarfiit siulersuisuinit aalajangersarneqassapput.
§ 44. Qitiusumik ilinniarfiit siulersuisuisa imaluunniit inuutissarsiutinik ilinniarfiit qitiusumik ataatsimiititaliaasa suliffeqarfik sungiusarluni suliffissatut akuerissavaat, suliffeqarfiup, sungiusarluni sulinermut pilersaarutit § 26-mi eqqaaneqartut naapertorlugit, sungiusarluni sulilluni ilinniarnermik naammassinnissinnaaneranik, aamma suliffeqarfiup ilinniartunut nammaginartunik, ilinniarneranni atugassaqartitsisinnaassusaanik naliliinerit aallaavigalugit.
Imm. 2. Naalakkersuisut inuutissarsiutinik qitiusumillu ilinniarfinnit inassuteqartoqareernerisigut, akuersissuteqarniarluni suliassat suliarinissaat pillugit malittarisassanik aalajangersaasinnaapput, taakkununnga ilanngullugit suliat suliarinissaannut piffissaliussat pillugit malittarisassat.
§ 45. § 44 aamma § 25, imm 1 naapertorlugit suliffeqarfiup sungiusarluni suliffittut akuerineqarsinnaannginneranik aalajangiinerit, Naalakkersuisunut saqqummiunneqarsinnaapput.
Ilinniartunut inatsisitigut pissutsit
§ 46. Tunngaviusumik inuutissarsiummik ilinniagaq naammassineqassappat piumasaavoq, ilinniartup aamma suliffeqarfiup ataatsip amerlanerilluunniit akornanni lærlingitut imaluunniit ilinniartinneqarnissamik isumaqatigiissuteqartoqarsimanissaa. Isumaqatigiissummut ilaassapput ilinniakkami sungiusarluni sulinissat ilinniarfimmiittarnissallu tamarmik, tassunga ilan-ngullugit svendinngussalluni misilitsinnerujunnarnerit.
Imm. 2. Suliffeqarfiit arlallit isumaqatigiissummut peqataappata, isumaqatigiissummi ersissaaq, ilinniarfimmiinnerit sungiusarlunilu sulinerit suut suliffeqarfiit ataasiakkaat peqataaffigineraat.
Imm. 3. Isumaqatigiinnermi suliffeqarfik imminut pisussaaffilersinnaavoq, ilinniartup ilinniarnerata ilaa suliffeqarfimmi allami ingerlatsikkumallugu.
Imm. 4. Inuutissarsiutinik ilinniartitsinerit Naalakkersuisunit akuerisaasut, lærlingitut ilinniartinneqarnissamilluunniit isumaqatigiissuteqarnissamik piumasaqaateqarfiunngitsut aamma atuaatigaluni sungiusarluni sulineq, imm. 1-3-mi ilaatinneqanngillat.
§ 47. Ilinniarnerup naammassinissaanut piumasaqaataavoq, ilinniartup ilinniarfimmi ilinniartitsinermut peqataanissaa, ilinniarfiup pineqartup, ilinniarnermut malittarisassat naapertorlugit aalajangersagai malillugit.
Imm. 2. Naalakkersuisut ilinniartunik ilinniarfimmut aggersaanermi periusissat pillugit malittarisassanik aalajangersaasinnaapput.
§ 48. Ilinniartut ilinniarfimmi ilinniartitsinermut takkutinngitsoortut imaluunniit ilinniarfiup pissuserissaarnissamik malittarisassaanik annertuumik unioqqutitsisut, annikinnerusumik ki-nguneqartumik iliuuserineqarsinnaasut iluaqutaanngitsumik atorneqareersimappata, ilinniartitsinermut ilaatitaajunnaarsinneqarsinnaapput. Ilinniartitsinermut ilaatitaajunnaarnissaq ilinniarfiup forstanderianit, rektorimit, centerlederimit assigisaanilluunniit aalajangiunneqassaaq.
Imm. 2. Naalakkersuisut pinngitsoorani takkuttussaaneq aamma ilinniartitsinermut ilaatitaajunnaarsinnaaneq tamatumanilu suliat suliarineqartarnissaat pillugit malittarisassanik erseqqinnerusunik aalajangersaasinnaapput.
§ 49. Lærlingitut aamma ilinniartinneqarnissamik isumaqatigiissutit allaganngorlugit suliaassapput, kingusinnerpaamillu isumaqatigiissutip atuutilernerani atsiorneqarsimassallutik. Isumaqatigiissuteqarnermi immersugassaq, inuutissarsiummik qitiusumilluunniit ilinniarfimmut pineqartumut kattuffinnullu naapertuuttunut tusarniaareernikkut Naalakkersuisunit akuerineqartoq, atorneqassaaq.
Imm. 2. Naalakkersuisut akuersiteqqaartinnagit immersugassap isumaqatigiinnermut atatillugu imarisai allanngorneqarsinnaanngillat ilaneqarsinnaanatillu.
Imm. 3. Lærlingitut ilinniartinneqarnissamillu isumaqatigiissummi ilinniartup sungiusarluni sulinermi nalaani akissarsiassai allassimassapput.
Imm. 4. Naalakkersuisut lærlingitut ilinniartinneqarnissamillu isumaqatigiissutip imarisassai nalunaarsornissaalu pillugit malittarisassanik erseqqinnerusunik aalajangersaasinnaapput.
§ 50. Inuutissarsiummik ilinniartoq isumaqatigiissutit atuuttut naapertorlugit akissarsiaqarsinnaatitaavoq, ilinniartuunersiallu pillugit Inatsisartut peqqussutaat naapertorlugu immikkut tapisiaqarsinnaatitaalluni. Sungiusarluni suliffik ataatsimoorluni isumaqatigiissusiorsimanermut ilaanngippat, ilinniartoq minnerpaamik pisortatigoortumik sulisitsisumi isumaqatigiissuteqarsimanermut ilaasumi ilinniartutut, akissarsiamigut atorfininnermigullu atugassaqartinneqassaaq.
Imm. 2. Naalakkersuisutaalajangersinnaavaat, tassungalu ilaatillugu malittarisassiorsinnaallugu, ilinniartup inuutissarsiummik ilinniarnini tamaat ilaaluunniit, akissarsiaqarnermut paarlaallugu ilinniartuunersiaqaatigissagaa.
§ 51. Piffissami isumaqatigiissuteqarfiusumi aalajangersakkat, ataatsimoorussamik isumaqatigiissuteqarnikkut imaluunniit inatsisitigut sulisut atorfinittarnerinut sulinermilu atugarisassaannut il.il. aalajangersarneqarsimasut atuutissapput, Inatsisartut inatsisaat manna naapertorlugu ilinniakkamut akerliunngikkunik.
Imm. 2. Sulisitsisup qaqutiguuissumik ilinniartoq ilinniarnissamik siunertaqanngikkaluamik suliakkersinnaavaa, aatsaallu taamaaliorsinnaalluni ilinniakkami anguniakkat anguneqarsinnaappata.
§ 52. Ilinniartut siusinnerusukkut ilinniarsimanertik sulisimanertilluunniit pissutigalugu ilinniakkamut, lærlingitut imaluunniit ilinniartinneqarnissamik isumaqatigiissummi pineqartumut immikkut piginnaasaqareersut, inuutissarsiutinik ilinniarfiup qitiusumik ataatsimiititaliaanit, imaluunniit qitiusumik ilinniarfiup siulersuisuinit isumaqatigiissuteqartoqarneranut atatillugu kingusinnerusukkulluunniit ilinniarnerminnik sivikillisaanneqarnissaannik aalajangiiffigineqarsinnaapput.
§ 53. Ilinniartoq suliffeqarfillu sungiusarluni sulinerup sivitsornissaanik isumaqatigiissuteqarsinnaapput, ilinniartoq
1) napparsimaneq pissutigalugu suliffeqarfimmi ilinniarfissatut piffissaliussap 10 procentia sinnerlugu peqanngissimappat,
2) tapertaliussaasumik atuarneq pissutigalugu suliffeqarfimmit peqanngissimappat,
3) naartunermut, erninermut meeravissiartaarnermulluunniit atatillugu, tamanna pillugu inatsisit naapertorlugit sulinngiffeqarpat imaluunniit
4) pissutsit immikkut ittut pissutigalugit piffissap ilaannaa sulisarpat sulinngiffeqarpalluunniit.
Imm. 2. Imm. 1 naapertorlugu piffissaq ilinniarfik piffissamik peqanngiffigisimasamit sivisunerusumik sivitsorneqarpat, isumaqatigiissut aatsaat atuutissaaq, qitiusumik ataatsimiititaliap imaluunniit qitiusumik ilinniarfiup siulersuisuisa tamanna akuerippassuk.
Imm. 3. Inuutissarsiutinik ilinnniarfimmi iinniartup suliffeqarfiullu akornanni, piffissaq peqanngiffiusoq pissutigalugu imm. 1-imi taaneqartutut sivitsuinissaq isumaqatigiinngissutaappat, qitiusumik ataatsimiititaliat, illuatungeriit arlaata qinnuteqarneratigut, piffissaq ilinniarfiusoq sivitsorsinnaavaat, ataatsimiititaliap aalajangigaanik sivisussusilerlugu. Ilinniartunut qitiusumik ilinniarfimmut attuumassuteqartunut atatillugu, naggat siulleq naapertorlugu piffissap ilinniarfiup sivitsornissaa, qitiusumik ilinniarfiup siulersuisuinit aalajangerneqassaaq.
§ 54. Pissutsit §§ 52-53-imi taaneqartut saniatigut inuutissarsiutinik ilinniarfiup qitiusumik ataatsimiititaliaa imaluunniit qitiusumik ilinniarfiup siulersuisui, piffissap ilinniarfiup sivikillinissaa sivitsornissaaluunniit pillugit aalajangiisinnaapput, taamaaliornissaq immikkut ittunik tunngavissaqarpat.
§ 55. Lærlingitut aamma ilinniartinneqarnissamik isumaqatigiissutit isumaqatigiissuteqartunit atorunnaarsinneqarsinnaanngillat, taamaattoq tak. § 56.
Imm. 2. Sungiusarluni sulinermi qaammatit siulliit 3 misiliiffittut isigineqassapput, taassumalu ingerlanerani illuatungeriit arlaata isumaqatigiissut atorunnaarsissinnaavaa - patsisitaliinngikkaluarluni siumoortumillu nalunaaqqanngikkaluarluni. Ilinniarfimmiinnerit piffissamut misiliiffimmut ilaatinneqassanngillat.
Imm. 3. Ilinniartoq § 53, imm. 1-imi taaneqartunik peqquteqarluni sungiusarluni suliffimminit piffissami misiliiffimmi qaammat 1 sinnerlugu peqanngippat, piffissaq misiliiffik peqan-ngiffiup sivisoqataanik sivitsorneqassaaq.
§ 56. Isumaqatigiissuteqartut arlaata pisussaaffini annertuumik sumiginnarpagit, aappaata isumaqatigiissut atorunnaarsissinnaavaa.
Imm. 2. Paasinarsippat isumaqatigiissuteqarnissamut piumasaqaataasoq pingaarutilik eqqunngitsoq, kingusinnerusukkulluunniit atuukkunnaarpat, illuatungeriit isumaqatigiissummik atorunnaarsitsisinnaapput.
Imm. 3. Imm. 1 imaluunniit imm. 2 malillugu atorunnaarsitsineq pissaaq, illuatungeriinni atorunnaarsitsisup atorunnaarsitsinissamut pissutaasumik paasinninneraniit, imaluunniit nali-nginnaasumik sissuernikkut paasinnissinnaagaluarneraniit qaammatip ataatsip qaangiutinnginnerani.
Imm. 4. Ilinniartup tapertaliussaasumik atuarnera atorunnaarsitsinermut peqqutigineqarsinnaanngilaq.
§ 57. Ilinniartoq ilinniartitsinermit ilaatitaajunnaarpat, tak. § 48, imaluunniit ilinniartup soraarummeernerit misilitsinnerilluunniit pisariaqartut angusaqarfiginissaannut periarfissani atoreersimappagit, lærlingitut ilinniartinneqarnissamilluunniit isumaqatigiissut atorunnaassaaq.
§ 58. Ilinniartup inuutissarsiutinik ilinniarfimmut attuumassuteqartup suliffeqarfiullu su-ngiusarluni suliffiusup akornanni isumaqatigiinngissuteqarneq qitiusumik ataatsimiititaliamut saqqummiunneqarsinnaavoq, taannalu isumaqatigiissitsiniassaaq. Illuatungeriit isumaqatigiissinnaanngippata qitiusumik ataatsimiititaliaq aalajangiisinnaavoq.
Imm. 2. Ilinniartup qitiusumik ilinniarfimmut attuumassuteqartup suliffeqarfiullu sungiusarluni suliffiusup akornanni isumaqatigiinngissuteqarneq qitiusumik ilinniarfiup siulersuisuinut saqqummiunneqarsinnaavoq, taakkualu isumaqatigiissitsiniassapput. Illuatungeriit isumaqatigiissinnaanngippata qitiusumik ilinniarfiup siulersuisui aalajangiisinnaapput.
Imm. 3. Akissarsiatigut atorfininnermilu atugassarititat, isumaqatigiissut atuuttoq naapertorlugu aalajangiiffigineqartassapput.
Imm. 4. Qitiusumik ataatsimiititaliat imaluunniit qitiusumik ilinniarfinni siulersuisut aalajangiinerat pillugu taarsiivigitinnissamik piumasaqaataajunnartut taamaallaat eqqartuussivinnit aalajangiiffigineqarsinnaapput.
§ 59. Ilinniartut lærlingitut ilinniartinneqarnissamilluunniit isumaqatigiissummut ilaasumik ilinniarfimmiinnerminni sulisilluni ajoqusersinnaanermut sillimmasiisarneq pillugu aaqqissuussinermut, Kalaallit Nunaanni sulisilluni ajoqusersinnaanermut isumannaarineq pillugu inatsisip atortuulersinneqarneranik peqqussut naapertorlugu sungiusarluni sulinermut atuuttumut ilaapput.
Imm. 2. Ilinniartunut atuaatigalutik sungiusartillutik imaluunniit imm. 1-imi taaneqartut avataatigut ilinniarfimmiitillutik ajoqusertunut, Kalaallit Nunaanni sulisilluni ajoqusersinnaanermut isumannaarineq pillugu inatsit assinganik atuutissaaq, suliffimmut assingusuni ilinniartitsisoqartillugu ajoqusertoqarsimappat. Ajoqusernernut taamaattunut aningaasatigut akisussaaffik Namminersorlutik Oqartussaniippoq.
§ 60. Naalakkersuisut ilinniartut suliffeqarfiillu inatsisitigut atugassarisaat pillugit malittarisassanik erseqqinnerusunik aalajangersaasinnaapput.
Inuutissarsiutinik ilinniartitsinermut tunngasutigut pikkorissaanerit
§ 61. Aningaasanut inatsimmi aningaasaliissutissatut aalajangiunneqartut iluanni, inuutissarsiutinik ilinniartitsinermut tunngasutigut pikkorissaanerni, sulisartunut ilinniagaqanngitsunut ilinniagaqarsimasunullu saaffiginnittuni, suliffissaaleqisut ilanngullugit, angalanernut najugaqarnernullu aningaasartuutinut tapiissuteqartoqarsinnaavoq. Peqataasut annerpaamik inuutissarsiutinik ilinniartitsinermut tunngasut iluanni sivikinnerusumik ingerlaqqiffiusumik ilinniagaqassapput.
Imm. 2. Aammattaaq inuutissarsiutini immikkut ittuni siuarsagassatut kissaatigineqartuni, pikkorissarnernut aningaasartuutinut matussutissanik qaavatigut tapiissuteqartoqarsinnaavoq, peqataasunut imm. 1-imi taaneqartunut.
Imm. 3. Pikkorissarnerit Kalaallit Nunaanni inuutissarsiutinik imaluunniit qitiusumik ilinniarfinnit isumagineqassapput, tamanullu ammasumik neqeroorutigineqassallutik, taamaattoq tak. imm. 4 aamma 5.
Imm. 4. Taamaattoq imm. 3-mi aalajangersagaq apeqqutaatinnagu inuutissarsiutinik ilinniartitsinermut tunngasutigut pikkorissaanernut, neqerooruteqartartunit allanit neqeroorutigineqartunut tapiissuteqartoqarsinnaavoq, pikkorissarnerit assingusut Kalaallit Nunaanni inuutissarsiutinik qitiusumillu ilinniarfinnit neqeroorutigineqanngippata.
Imm. 5. Aammattaaq imm. 3-mi aalajangersagaq apeqqutaatinnagu, inuit ataasiakkaat pikkorissarnernut, Kalaallit Nunaanni inuutissarsiutinik qitiusumillu ilinniarfinnit neqeroorutaan-ngitsunut, peqataanerinut tapiissuteqartoqarsinnaavoq.
Imm. 6. Suliffimmi sinniisit pikkorissarnerinik ingerlatsinermut taakkununngaluunniit peqataanermut tapiissuteqartoqarsinnaanngilaq.
§ 62. Ilinniarfik inuutissarsiutinik ilinniartitsinermut tunngasutigut pikkorissaanernik neqerooruteqartoq peqataanermut akiliisitsisinnaavoq.
Imm. 2. Naalakkersuisut makku pillugit malittarisassat aalajangersinnaavaat: pikkorissaanerit tapiiffigineqarsinnaasut siunertaat, peqataasut akiliutaat, tapiissutisinissamut piumasaqaatit, tapiissutinik qinnuteqarnermi malittarisassat, tassunga ilanngullugit tapiissutit annertussusaat tunniunneqartarnerilu, tassunga ilanngullugit ullormut akit aalajangersimasut aamma pikkorissaanernut nalinginnaasumik tunaartarisassat.
§ 63. Inatsisartut inatsisaat manna naapertorlugu aalajangiinerit pillugit maalaarutit, aalaja-ngiinerup tiguneraniit sapaatip-akunneri 4 qaangiutsinnagit Naalakkersuisunut imaluunniit maalaarfissatut Naalakkersuisut pisinnaatitaannut saqqummiunneqarsinnaapput, taamaattoq tak. § 31, imm. 2, aamma § 58.
Imm. 2. Naalakkersuisut maalaarfiusartussat pillugit malittarisassanik aalajangersaasinnaapput, tassunga ilanngullugit maalaarsinnaanermut killiliinerit aamma maalaaruteqarnermi periusissat.
Atuuttuulersitsinermut, ikaarsaariarnissamut atorunnaarsitsinermullu aalajangersakkat
§ 64. Inatsisartut inatsisaat atuuttilerpoq 1. januar 2011. Ilutigisaanik atorunnaarsinneqarpoq Inuussutissarsiutinut ilinniartitaanerit inuussutissarsiutinullu pikkorissartitsisarnerit pillugit Inatsisartut peqqussutaat nr. 2, ulloq 31. maj 1999-imeersoq aamma Imarsiornermik ilinniartitaanerit pillugit Inatsisartut peqqussutaanni nr. 7, 11. november 2000-imeersumi kapitali 2.
Imm. 2. Malittarisassat Inuussutissarsiutinut ilinniartitaanerit inuussutissarsiutinullu pikkorissartitsisarnerit pillugit Inatsisartut peqqussutaat nr. 2, ulloq 31. maj 1999-imeersoq naapertorlugu aalajangersarneqartut, atuutissapput, Inatsisartut inatsisaat manna Inatsisartulluunniit inatsisaat allat tunngavigalugit taarserneqarnissamik atorunnaarsinneqarnissamilluunniit tungaanut. Taamaattoq Siammasissumik Tunngaviusumik Ilinniartitaanermi (S.T.I.) ilinniartussat tiguneqartarneri pillugit Namminersornerullutik Oqartussat Nalunaarutaat nr. 1, 9. januar 1990-imeersoq atorunnaarsinneqarpoq.
§ 65. § 35, imm. 5, forstanderinut, inatsisip matuma atuutilernerani qitiusumik ilinniarfinni atorfeqartunut atuutinngilaq, tak. kapitali 6.
L_nr_10-2010_bemaerk_kn
L_nr_10-2010_betaenk_kn


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiAeroArkkitehtuuriEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiViileäVärikäsTietokoneetSöpöLiputKukkaRuoka & JuomatHauskaPelitTytötteLomaKuumaElääLogoRakkausMuutElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisäämobile	Kotiin / HD / raamattu tapetti HD	raamattu tapetti HD
0	raamattu tapetti HD
Tässä on kaunein valinta Ofbible tapetti HD työasemien, PC, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. Tässäwallpapermad.com Taustakuva tietokanta voit ladata miljoonia korkealaatuisia taustakuvia . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Meillä on paljon taustakuvia yli kolmekymmentä Plus kategoriat Like Eläimet, Sarjakuva, Kukka, avaruus , Pelit ja Urheilu ,Jne. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia henkilökohtaiseen käyttöön. Jos Like This @bible taustakuva HD @ Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook ja muut sosiaalisen median.
piipittää noin Maha Edellinen: dynaaminen taustakuva HD
seuraava: Duke Blue Devils tapetti HD
sää tapettixfce tapetti HDVw tapetti HDMississippi State tapetti HDmessi tapettiSpiderman koominen tapetti HDstonehenge tapetti HDNinja tapetti HDset tapetti Android HDtapetti liner HD Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Luonnollinen Hieronta Sukupuoli - Afrikkalainen
Hieronta, sukupuoli porno napa, hD videot - Sex, porn Hieronta - Sivu Hieronta luonnollinen, suutelu, niellä pornpros Slippery massage creampie filling for. marraskuu Peniksen Hieronta Sukupuoli porno napa HD videot Hieronta Uudet hieronta, luonnollinen, alusasu, milf Mommys massage 6 kuukautta. Hieronta, huoneet, Isot tissit lesbot ovat orgasmic intiimi sukupuoli. Rotujenvälinen Lesbo Hieronta , luonnollisesti busty aasian teini on lesbo seksiä. huhtikuu Pari emättimen sukupuoli Brunette. Brunette Pari hardcore Todellisuus Hieronta luonnollinen tissit. HD porno HD teen Luonnollinen. Naiset ovat karvaisia, seksi on luonnollinen. Katseltavakseni nahkas Hieronta, huoneet, Isot tissit lesbot ovat orgasmic intiimi sukupuoli. Vanhus tarvitsee. toukokuu HD porno HD Hieronta. Blowjob Brunette hardcore teini. Etusivu hankaus Ass Seksi tytöt. Iso Luonnollinen tissit isot tissit Hieronta Hieronta.
Luonnollinen hieronta sukupuoli -
TOP deitit, seksiseuraa hakevalle. Porno videoita, paras pornotähti, a-Z Pornotähti: Kontakten raahe Orgasmit sexwor. Rotujenvälinen Lesbo Hieronta Motevantaa sinulla on rehellisyys, ja tietoinen vinkkejä siellä Gratis Lesbisk. All videos are hosted by 3rd party websites and we paikallinen hieronta vaalea no control over their contents. Jos löydät sivustolta jotain laitonta, ole hyvä ja ilmoita siitä meille sähköpostilla, ja poistamme sen niin nopeasti kuin mahdollista. Eroottinen, dynaaminen, lesbo Hieronta. Lesbot rakastelee thai hieronta seksi. 3. syyskuu Intiimi hierontaa netti pornoa - Porno Monster. sukupuoli hieronta clip , on ilo katsella seksin aikana hieronta , hawt hieronta episodi kolmistaan, eebenpuu, rotujenvälinen, luonnollinen Young redhead. huhtikuu Pari emättimen sukupuoli Brunette. Brunette Pari hardcore Todellisuus Hieronta luonnollinen tissit. HD porno HD teen Luonnollinen. Naiset ovat karvaisia, seksi on luonnollinen. Katseltavakseni nahkas Hieronta, huoneet, Isot tissit lesbot ovat orgasmic intiimi sukupuoli. Vanhus tarvitsee. maaliskuu Lesbo Pornotähti Hieronta Suihku luonnollinen tissit öljytty. Pari emättimen sukupuoli itsetyydytys suuseksiä teini Blondi. Iso tissit Blondi. marraskuu Peniksen Hieronta Sukupuoli porno napa HD videot Hieronta Uudet hieronta, luonnollinen, alusasu, milf Mommys massage 6 kuukautta. Hieronta, huoneet, Isot tissit lesbot ovat orgasmic intiimi sukupuoli. Rotujenvälinen Lesbo Hieronta , luonnollisesti busty aasian teini on lesbo seksiä.
Large, hD, tube Ilmainen Porno, hieronta: Seuraa xxl nainen leijona ja skorpioni lesbot rakastelee erotiikkaa ilmaiseksi. Lesbot Täytyy Rentoutua, Liian Parhaat pornovideot panoseuraa tampere Beeg hieronta, exquisite and elegant teen Connie with gorgeous big boobs came for a gentle oil 5 vuotta sitten Lesbot Täytyy Rentoutua, Liian Naiset ovat karvaisia, seksi on luonnollinen. Kontakten raahe Orgasmit sexwor. Eroottinen lesbot hieronta ja nuolla toisiaan.
profiilit saattajat läimäys lähellä Akaa
paikka prostituoituja sukupuoli sisään Lappeenranta
mainoksia huoria seksilelut lähellä Tampere
hakemisto yksityiset saattajat suihin lähellä Virrat
sosiaalinen Venäjän kieli sukupuoli lähellä Valkeakoski
Paikka Babes outcall lähellä Vantaa
Viserrys saattajat rinta sisään Kristiinankaupunki

matches: hD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / HD / tyylikäs tapetti HD	tyylikäs tapetti HD
1,728 näkymät
0	tyylikäs tapetti HD
Tässä on paras kokoelma tyylikäs tapetti HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos Like Tämä tyylikäs taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Jeya Edellinen: maalaismainen tapetti HD
seuraava: jäähtyä 3d taustakuvia HD
animoitu taustakuva windows 8 HDparas iphone taustakuva app HDanime puhelimen taustakuvia HDNight of the Living Dead wallpaperlongboarding tapetti HDMinato Namikaze ja Kushina Uzumaki tapetitelävät Android taustakuvia HDValentine näytönsäästäjiä taustakuvaCross Cards cards and wallpaperkuplat tapetti HD Mainos


text:
Kiinteistön käyttöoikeuden luovuttamisesta arvonlisäverovelvolliseksi hakeutuminen - Verohallinto
Kiinteistöllä tarkoitetaan arvonlisäverotuksessa maa-aluetta, rakennusta, pysyvää rakennelmaa tai niiden osaa (AVL 28 § 1 mom). Pienin kiinteistönä pidettävä yksikkö arvonlisäverotuksessa on yleensä yhtiöjärjestyksen mukainen huoneisto.
Kiinteistöön kohdistuvien oikeuksien luovuttaminen on pääsääntöisesti arvonlisäverotonta (AVL 27 § 1 mom). Myös kiinteistön vuokraaminen on näin ollen lähtökohtaisesti arvonlisäverotonta. Keskinäinen kiinteistöosakeyhtiö ei myöskään suorita arvonlisäveroa osakkailta perityistä vastikkeista. Arvonlisäveroa ei suoriteta myöskään sähköstä, lämmöstä, vedestä tms. arvonlisäverottoman vuokran tai vastikkeen yhteydessä veloitetusta korvauksesta (AVL 27 § 2 mom). Vastaavasti kiinteistöä varten hankittujen tavaroiden ja palvelujen hintaan sisältyvää arvonlisäveroa ei voi vähentää. Vuokralaisella tai keskinäisen kiinteistöosakeyhtiön osakkaalla voi kuitenkin olla oikeus edellytysten täyttyessä ns. energiahyödykkeiden erityisvähennykseen (AVL 111 §).
Kiinteistön vuokraamisesta tai muusta luovuttamisesta voi kuitenkin edellytysten täyttyessä hakeutua arvonlisäverovelvolliseksi (AVL 30 § 1 mom). Hakeutuja voi olla kiinteistön omistaja, keskinäinen kiinteistöosakeyhtiö, kiinteistöä vuokraoikeuden nojalla hallitseva tai keskinäisen kiinteistöosakeyhtiön osakas. Hakeutumisen jälkeen vuokrista tai vastikkeista suoritetaan arvonlisäveroa. Kiinteistöä varten hankittujen tavaroiden ja palvelujen hintaan sisältyvä arvonlisävero on vastaavasti vähennyskelpoinen. Vuokralainen tai osakas voi puolestaan vähentää vuokraan tai vastikkeeseen sisältyvän arvonlisäveron. Kiinteistöön kohdistuvien hankintojen hintoihin sisältyvä arvonlisävero ei näin ollen muodostu kustannukseksi siltä osin kuin kiinteistöä käytetään arvonlisäverollisessa toiminnassa.
2. Hakeutumisen edellytykset
Loppukäyttäjää koskevat edellytykset. Kiinteistön vuokrauksesta tai muusta luovuttamisesta arvonlisäverovelvolliseksi hakeutumisen edellytyksenä on, että kiinteistöä tai sen osaa käytetään arvonlisäverollisessa toiminnassa. Kiinteistön tosiasiallisen käyttäjän eli loppukäyttäjän tulee siten harjoittaa kiinteistöllä arvonlisäveron vähennykseen oikeuttavaa toimintaa (AVL 30 § 1 mom). Arvonlisäveron palautukseen oikeuttavan toiminnan harjoittaminen rinnastetaan arvonlisäveron vähennykseen oikeuttavan toiminnan harjoittamiseen. Loppukäyttäjän kiinteistöllä harjoittaman toiminnan ei kuitenkaan tarvitse olla kokonaisuudessaan arvonlisäveron vähennykseen oikeuttavaa.
Kiinteistön arvonlisäverollisen käytön tulee olla luonteeltaan jatkuvaa. Kiinteistön loppukäyttäjän tulee siten harjoittaa kiinteistöllä arvonlisäveron vähennykseen oikeuttavaa toimintaa jatkuvasti (AVL 30 § 1 mom). Riittävää on tällöin, että kiinteistöllä harjoitetaan vuosittain tiettynä ajanjaksona jatkuvasti arvonlisäveron vähennykseen oikeuttavaa toimintaa. Hakeutumisen edellytykset täyttyvät esimerkiksi silloin, jos kiinteistö on vuosittain ajalla 1.5.-31.8. vuokrattuna arvonlisäverollista liiketoimintaa kiinteistöllä harjoittavalle arvonlisäverovelvolliselle vuokralaiselle ja muuna aikana kiinteistöä käytetään arvonlisäveron vähennykseen oikeuttamattomassa toiminnassa.
Kun kiinteistön loppukäyttäjä on kunta ja kiinteistöä käytetään kunnan arvonlisäverollisessa liiketoiminnassa tai kiinteistöllä harjoitetaan kunnan palautukseen oikeuttavaa toimintaa, täyttyvät hakeutumisen edellytykset loppukäyttäjän osalta. Kiinteistön vuokrauksesta voi hakeutua arvonlisäverovelvolliseksi myös silloin, kun kiinteistön käyttäjänä on valtio (AVL 30 § 1 mom).
Keskinäisen kiinteistöosakeyhtiön hakeutuessa arvonlisäverovelvolliseksi osakkaan käytössä olevista tiloista hakeutumisen edellytyksenä on, että osakkaalla on oikeus vähentää vastikkeeseen sisältyvä arvonlisävero täysimääräisesti tai osakkaana on valtio (AVL 30 § 3 mom). Jos tilat ovat osakkaan omassa käytössä, tulee osakkaan tiloissa harjoittaman toiminnan olla siten kokonaisuudessaan arvonlisäveron vähennykseen oikeuttavaa. Tähän rinnastetaan osakkaan hakeutuminen kiinteistön vuokrauksesta arvonlisäverovelvolliseksi, jolloin vuokralaisen toiminnan ei kuitenkaan tarvitse olla kokonaisuudessaan vähennykseen oikeuttavaa
Hakeutumisketjua koskevat edellytykset. Usein kiinteistön luovutukset ketjuuntuvat. Kiinteistön omistajalta kiinteistön vuokrannut vuokralainen vuokraa kiinteistön edelleen ja tämä taas edelleen, tai keskinäisen kiinteistöosakeyhtiön osakas vuokraa kiinteistön edelleen vuokralaiselle, joka puolestaan vuokraa sen edelleen.
Kiinteistön luovutusten ketjuuntuessa on hakeutumisen edellytyksenä aina, että myös vuokralainen tai osakas on hakeutunut, jos hän on vuokrannut kiinteistön edelleen (AVL 30 § 2 mom). Hakeutumisketjun tulee siten olla katkeamaton ensimmäisestä hakeutujasta arvonlisäverovelvolliselle loppukäyttäjälle kiinteistön vuokranneeseen vuokranantajaan. Kaikkien ketjussa olevien ei kuitenkaan tarvitse hakeutua, vaan ketjun alkupää voi olla avoin. Esimerkiksi keskinäisen kiinteistöosakeyhtiön osakkaan hakeutumisen edellytyksenä ei ole, että keskinäinen kiinteistöosakeyhtiö on hakeutunut.
3. Hakeutumismenettely
Kiinteistön käyttöoikeuden luovuttamisesta arvonlisäverovelvolliseksi hakeutuminen tapahtuu perustamisilmoituslomakkeella (Y1-Y3) tai muutos- ja lopettamisilmoituslomakkeella (Y4-Y6). Lomakkeet ovat Internet-osoitteessa www.ytj.fi. Perustamisilmoituslomaketta hakeutuja käyttää silloin, kun hänellä ei ole vielä Y-tunnusta. Muulloin hakeutuja käyttää muutos- ja lopettamisilmoituslomaketta.
Hakeutujalla tulee olla selvitys siitä, mitä kiinteistöä tai sen osaa hakeutuminen koskee. Selvitys on liitettävä lomakkeeseen. Kiinteistön vuokralaisen nimi ja Y-tunnus ilmoitetaan lomakkeella kohdassa Lisätietoja. Myös jäljennös vuokrasopimuksesta on hyvä liittää lomakkeeseen.
Perustamisilmoituslomake ja muutos- ja lopettamisilmoituslomake lähetetään osoitteeseen:
Lomakkeet voi myös jättää verohallinnon toimipisteeseen, Patentti- ja rekisterihallitukseen tai TE-keskukseen.
Kiinteistön käyttöoikeuden luovuttamisesta arvonlisäverovelvolliseksi kertaalleen hakeutuneen ei tarvitse hakeutua uudelleen ottaessaan arvonlisäverolliseen vuokraustoimintaan uusia kiinteistöjä. Myös keskinäisen kiinteistöosakeyhtiön osalta riittävää on, että se on kertaalleen hakeutunut. Asiasta ei tarvitse myöskään muutoin ilmoittaa verovirastolle. Hakeutujalla tulee kuitenkin olla kirjanpidossaan ajantasainen selvitys siitä, mitä kiinteistöjä hakeutuminen on kulloinkin koskenut.
4. Arvonlisäverovelvollisuuden alkaminen
Rekisteröiminen aikaisintaan siitä päivästä alkaen, jolloin perustamisilmoitus tai muutos- ja lopettamisilmoitus on saapunut verovirastoon. Pääsääntö on, että kiinteistön vuokrauksesta tai muusta luovuttamisesta arvonlisäverovelvolliseksi hakeutuva merkitään rekisteriin aikaisintaan siitä päivästä alkaen, jolloin perustamisilmoitus tai muutos- ja lopettamisilmoitus on saapunut verovirastoon (AVL 173 § 2 mom). Ennen tätä ajankohtaa toiminta on ollut arvonlisäverotonta, joten kiinteistöä varten hankittujen tavaroiden ja palvelujen hintaan sisältyvää arvonlisäveroa ei voi vähentää.
Kiinteistön vuokrauksesta tai muusta luovuttamisesta arvonlisäverovelvolliseksi hakeutuva voidaan merkitä rekisteriin jo rakennustöiden alkamispäivästä silloin, kun kiinteistöllä suoritetaan uudisrakentamis- tai perusparannustöitä (AVL 173 § 1 mom). Hakeutuja merkitään rekisteriin aikaisintaan siitä päivästä alkaen, jolloin perustamisilmoitus tai muutos- ja lopettamisilmoitus on saapunut verovirastoon. Edellytyksenä on, että hakeutuja esittää luotettavan selvityksen siitä, että kiinteistöä tullaan uudisrakentamis- tai perusparannustöiden valmistuttua käyttämään jatkuvasti arvonlisäveron vähennykseen oikeuttavassa toiminnassa tai että käyttäjänä on valtio. Kiinteistön tuleva käyttö voi ilmetä esimerkiksi vuokrasopimuksesta, esivuokrasopimuksesta, kiinteistön luonteesta tai muusta vastaavasta selvityksestä. Kiinteistön luonne voi käydä ilmi esimerkiksi kaavamääräyksistä.
Vastaavia periaatteita sovelletaan silloin, kun hakeutuminen kiinteistön vuokrauksesta tai muusta luovuttamisesta arvonlisäverovelvolliseksi tapahtuu uudisrakentamis- tai perusparannustöiden aloittamisen jälkeen mutta rakennustöiden ollessa vielä kesken: hakeutuja merkitään rekisteriin aikaisintaan siitä päivästä alkaen, jolloin muutos- ja lopettamisilmoitus on saapunut verovirastoon, ja hakeutujan tulee esittää luotettava selvitys kiinteistön tulevasta käytöstä. Hakeutuja saa tällöin takautuvasti vähentää uudisrakentamis- tai perusparannustöiden hankintahintaan sisältyvän arvonlisäveron (121b §). Vähennys kohdistetaan arvonlisäverovelvollisuuden alkamiskuukaudelle. Takautuvan vähennyksen johdosta tilanne on sama kuin jos hakeutuminen olisi tapahtunut jo uudisrakentamis- tai perusparannustöitä aloitettaessa.
Edellytyksenä sille, että kiinteistön vuokrauksesta tai muusta luovuttamisesta arvonlisäverovelvolliseksi hakeutuva voidaan kuuden kuukauden säännön perusteella merkitä rekisteriin takautuvasti, on, ettei kiinteistöä ole käytetty uudisrakentamis- tai perusparannustöiden valmistumisen jälkeen arvonlisäverottomassa toiminnassa. Jos esimerkiksi edellä mainitussa esimerkkitapauksessa kiinteistö on ollut ajalla 1.3.-1.5.2008 vuokrattuna arvonlisäverotonta terveyden- ja sairaanhoitopalvelua myyvälle lääkäriasemalle, ei kuuden kuukauden säännön soveltaminen tule enää kyseeseen. Kiinteistöä katsotaan tällöin käytetyn ajalla 1.3.-13.7.2008 arvonlisäveron vähennykseen oikeuttamattomassa käytössä. Sovellettaviksi tulevat tällöin uudisrakentamis- tai perusparannustöiden hankintahintaan sisältyvän arvonlisäveron vähennyksen tarkistamista koskevat säännökset (Ks. kohta 5.2.2. Tarkistamismenettely).
5. Arvonlisäverovelvollisuuden vaikutukset
5.1. Suoritettava arvonlisävero
Kiinteistön vuokrauksesta tai muusta luovuttamisesta arvonlisäverovelvolliseksi hakeutunut suorittaa arvonlisäveroa veloitetun vuokran tai vastikkeen kokonaismäärästä. Samoin arvonlisäveroa suoritetaan sähköstä, lämmöstä, vedestä tms. vuokran tai vastikkeen yhteydessä veloitetusta korvauksesta. Sovellettava verokanta on 23 prosenttia.
Arvonlisäveroa suoritetaan kalenterikuukausittain, vaikka vuokra tai vastike maksettaisiinkin yhtenä eränä kalenterivuoden lopussa, sillä kyse on jatkuvaluonteisen palvelun luovuttamisesta. Kalenterivuoden alussa koko kalenterivuodelta maksettu vuokra tai vastike käsitellään puolestaan ennakkomaksuna.
Keskinäinen kiinteistöosakeyhtiö ei suorita arvonlisäveroa osakkailta perittävistä pääomasuorituksista, vaikka ne perittäisiin yhtiövastikkeeseen sisältyvinä. Pääomasuorituksia ovat erät, jotka käsitellään keskinäisen kiinteistöosakeyhtiön kirjanpidossa omien pääomien lisäyksenä.
Kun hakeutuminen tapahtuu jo kiinteistöön kohdistuvaa uudisrakentamis- tai perusparannustyötä aloitettaessa tai rakennustöiden aikana, ei suoritettavaa arvonlisäveroa vielä tässä vaiheessa synny. Koska hakeutujalla on kuitenkin oikeus vähentää uudisrakentamis- tai perusparannustöihin liittyvien hankintojen hintaan sisältyvä arvonlisävero, muodostuu tilitettävä arvonlisävero kyseisen kiinteistön osalta uudisrakentamis- tai perusparannusaikana negatiiviseksi. Arvonlisäveroa aletaan suorittaa vuokrista tai vastikkeista, kun kiinteistö otetaan uudisrakentamis- tai perusparannustöiden valmistuttua arvonlisäverolliseen käyttöön.
Kun kiinteistön vuokrauksesta tai muusta luovuttamisesta arvonlisäverovelvolliseksi hakeutuva merkitään rekisteriin takautuvasti kiinteistön käyttöönotosta alkaen kuuden kuukauden säännön perusteella, tulee vuokrista ja vastikkeista suorittaa arvonlisävero vastaavasti jo tästä kiinteistön käyttöönottoajankohdasta alkaen.
5.2. Vähennettävä arvonlisävero
5.2.1. Juoksevat kulut
Kiinteistön vuokrauksesta tai muusta luovuttamisesta arvonlisäverovelvolliseksi hakeutuneella on oikeus vähentää kiinteistöä varten hankittujen tavaroiden ja palvelujen hintaan sisältyvä arvonlisävero (AVL 102 §). Kiinteistöön kohdistuvia juoksevia kuluja ovat mm. huolto-, siivous- ja korjauskulut.
Jos vain osa kiinteistöstä on vuokrattu arvonlisäveron vähennykseen oikeuttavaa toimintaa harjoittavalle vuokralaiselle tai käyttäjänä on valtio, koskee vähennysoikeus vain tähän osaan kohdistuvia hankintoja. Vastaavasti keskinäisellä kiinteistöosakeyhtiöllä on arvonlisäveron vähennysoikeus vain siltä osin kuin hankinnat kohdistuvat niihin huoneistoihin, joiden osalta keskinäinen kiinteistöosakeyhtiö on hakeutunut arvonlisäverovelvolliseksi. Kun hakeutuminen ei koske koko kiinteistöä, tulee myös kiinteistön yhteisiin tiloihin, kuten porraskäytäviin, kohdistuvien hankintojen hintoihin sisältyvä arvonlisävero jakaa vähennyskelpoiseen ja vähennyskelvottomaan osaan. Jakoperusteena voidaan tällöin käyttää esimerkiksi vähennykseen oikeuttavassa ja vähennyskelvottomassa käytössä olevien tilojen pinta-alojen suhdetta.
5.2.2. Uudisrakentamis- ja perusparantamiskulut
Kiinteistön hankintahinta ei sisällä arvonlisäveroa. Kiinteistön vuokraamisesta tai muusta luovuttamisesta arvonlisäverovelvolliseksi hakeutuneella ostajalla (tai muulla luovutuksensaajalla) on kuitenkin oikeus vähentää myyjän (tai muun luovuttajan) suorittama oman käytön arvonlisävero (AVL 103 § 1 mom). Vähennysoikeuden edellytyksenä on myyjän (tai muun luovuttajan) ostajalle (tai muulle luovutuksensaajalla) antama selvitys hänen suorittamansa arvonlisäveron määrästä (AVL 103 § 2 mom). Vähennysoikeus on vain siltä osin kuin kiinteistöä käytetään arvonlisäverollisessa toiminnassa tai käyttäjänä on valtio.
Vähennysten kohdistamiseen sovelletaan arvonlisäverolain kyseisiä tilanteita koskevia säännöksiä. Tämän mukaisesti arvonlisäveron vähennys kohdistetaan joko sille kalenterikuukaudelle, jonka aikana kiinteistö on vastaanotettu tai vaihtoehtoisesti sille kalenterikuukaudelle, jonka aikana myyjän (tai muun luovuttajan) velvollisuus suorittaa oman käytön arvonlisävero on syntynyt (AVL 144 §). Esimerkiksi jos ostaja on hakeutunut arvonlisäverovelvolliseksi jo uudisrakentamistöitä aloitettaessa, ostaja voi vähentää arvonlisäveron jo uudisrakentamistöiden suorittamisen aikana sitä mukaa kuin myyjälle syntyy velvollisuus oman käytön arvonlisäveron suorittamiseen. Vähennysoikeuden edellytyksenä on myyjän antama selvitys suoritetun arvonlisäveron määrästä.
Tarkistamismenettely. Uudisrakentamis- tai perusparannustöiden hankintahintaan sisältyvä arvonlisävero voidaan edellytysten täyttyessä vähentää täysimääräisesti, kun hakeutuminen kiinteistön vuokrauksesta tai muusta luovuttamisesta arvonlisäverovelvolliseksi tapahtuu joko uudisrakentamis- tai perusparannustöiden alkaessa tai niiden suorittamisen aikana tai viimeistään kuuden kuukauden kuluessa uudisrakentamis- tai perusparannustöiden kohteena olleen kiinteistön käyttöönotosta. Silloin, kun hakeutuminen tapahtuu edellä mainitun kuuden kuukauden määräajan jälkeen, ei uudisrakentamis- tai perusparannustöiden hankintahintaan sisältyvää arvonlisäveroa voida vähentää täysimääräisesti. Uudisrakentamis- ja perusparannustöiden hankintahintaan sisältyvän arvonlisäveron vähentämiseen sovelletaan tällöin arvonlisäveron vähennysten tarkistamista koskevia säännöksiä (Ks. Verohallituksen ohje Kiinteistöinvestointien arvonlisäverotus, Dnro 1845/40/2007.)
Tarkistamista koskevia säännöksiä sovelletaan aina silloin, kun
Tarkistamista koskevia säännöksiä sovelletaan siis myös silloin, kun uudisrakentamis- tai perusparannustöiden hankintahintaan sisältyvä arvonlisävero on voitu alun perin vähentää täysimääräisesti, ja kiinteistön käyttötarkoitus myöhemmin muuttuu siten, että vähennykseen oikeuttavan käytön osuus pienenee suhteessa alkuperäiseen.
Silloin, kun kiinteistön vuokrauksesta tai muusta luovuttamisesta arvonlisäverovelvolliseksi hakeutuminen on tapahtunut kuuden kuukauden kuluessa kiinteistön käyttöönotosta, katsotaan kiinteistöä tarkistusta laskettaessa käytetyn tarkistuskauden alkamisen (eli uudisrakentamis- tai perusparannustyön valmistumisen tai kiinteistön vastaanottamisen) ja arvonlisäverovelvollisuuden alkamisen välisenä aikana arvonlisäveron vähennykseen oikeuttavassa käytössä (AVL 106 § 3 mom).
Edellä mainittua periaatetta sovelletaan myös silloin, kun ostetaan kiinteistö, jolla on suoritettu uudisrakentamis- tai perusparannustöitä ja tarkistusoikeus- ja velvollisuus siirtyvät myyjältä ostajalle. Kiinteistön uusi omistaja ei välttämättä vielä kiinteistön hankintahetkellä tiedä, tuleeko hän vuokraamaan kiinteistön arvonlisäverollista toimintaa kiinteistöllä harjoittavalle vuokralaiselle, joten kiinteistö voi olla ensin tyhjillään. Jos kiinteistö myöhemmin vuokrataan ja uusi omistaja hakeutuu kiinteistön vuokrauksesta arvonlisäverovelvolliseksi kuuden kuukauden kuluessa kiinteistön käyttöönotosta, katsotaan kiinteistöä tarkistusta laskettaessa käytetyn arvonlisäveron vähennykseen oikeuttavassa käytössä myös sinä aikana, jolloin se on ollut tyhjillään ennen hakeutumisen edellytykset täyttävän vuokraustoiminnan alkamista. (AVL 106 § 3 mom).
Tarkistusta koskevia säännöksiä sovelletaan myös vuokralaiseen ja keskinäisen kiinteistöosakeyhtiön osakkaaseen. Vuokrasuhteen päättyessä tarkistusoikeus ja -velvollisuus siirtyvät pääsääntöisesti vuokranantajalle. Perusparannuksen osalta vuokranantaja on tällöin kuitenkin velvollinen suorittamaan tarkistuksen ainoastaan siinä tapauksessa, että hän on maksanut vuokralaiselle korvauksen perusparannusten suorittamisesta. (AVL 121 §).
6. Arvonlisäverovelvollisuuden päättyminen
Kiinteistön vuokrauksesta tai muusta luovuttamisesta arvonlisäverovelvolliseksi hakeutuneen arvonlisäverovelvollisuus päättyy vasta, kun hakeutumisen edellytykset ovat päättyneet kaikkien hakeutumisen kohteena olleiden kiinteistöjen osalta.
Kiinteistön vuokrauksesta tai muusta luovuttamisesta arvonlisäverovelvolliseksi hakeutuneen hakeutuminen päättyy kyseisen kiinteistön osalta esimerkiksi, kun
Kiinteistön vuokrauksesta arvonlisäverovelvolliseksi hakeutuneen hakeutuminen ei sen sijaan pääty, kun vuokralainen muuttaa pois, jos uusi vuokralainen ryhtyy harjoittamaan kiinteistöllä arvonlisäveron vähennykseen oikeuttavaa toimintaa. Myöskään keskinäisen kiinteistöosakeyhtiön hakeutuminen osakkaan hallitsemien tilojen osalta ei pääty, kun osakas myy huoneiston hallintaan oikeuttavat osakkeet, jos uusi osakas ryhtyy käyttämään tiloja kokonaisuudessaan arvonlisäveron vähennykseen oikeuttavaan toimintaan. Hakeutuminen ei pääty myöskään silloin, kun kiinteistö on tilapäisesti tyhjänä haettaessa uutta arvonlisäverovelvollista vuokralaista, joka ryhtyy harjoittamaan kiinteistöllä arvonlisäveron vähennykseen oikeuttavaa toimintaa.
Kun hakeutumisen edellytykset ovat lakanneet kaikkien kiinteistöjen osalta, antaa kiinteistön vuokrauksesta tai muusta luovuttamisesta arvonlisäverovelvolliseksi hakeutunut muutos- ja lopettamisilmoituksen, jolla hakeutuja ilmoittaa lopettavansa arvonlisäverollisen toiminnan kiinteistön vuokraajana tai muuna luovuttajana. Ilmoitukseen on liitettävä selvitys hakeutumisen edellytysten lakkaamisesta.

matches:
§ 1
§ 1
§ 2
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 3
§ 2
§ 2
§ 1
§ 1
§ 2
§ 3
§ 3


text:
DNA HD antenni verkossa - Sivu 4
DNA HD antenni verkossa
Jump to page: Viestit 61 - 80 / 259
Aihe: DNA HD antenni verkossa
Onko joku kerennyt testaamaan Kuopiossa, n�kyyk� hd-kanavat antennin kautta?
Itse olen tulossa parin viikon p��st� takaisin Kuopioon, niin olisi hyv� tiet�� voisko matkalta ostaa hd-virittimen kotiin. Dna:n sivuilla lukee l�hetttimen kohdalla: rakenteilla, k�ynnistus 5.10.
Vastaa lainaamalla 15.10.2011, 15:56
Hankin DVB-T2-virittimellisen TV:n noin kuukausi sitten - koneena Sony Bravia KDL-32EX713AEP. Taloyhti�ss�mme on kattoantenni, mutta TV Viihteen HD-kanavat eiv�t sen kautta tulleet kanavalistaan. Minulla on Haman sis�antenni, jolla TV Viihteen (Anvian verkko) kanavat tulivat kanavalistaan (Conax-kortinlukijaa ja TV Viihde -maksukorttia ei ole, joten kanavat eiv�t n�y). Jyv�skyl�ss� Roninm�en l�hetin aloitti DNA:n mukaan keskiviikkona 12.10. ja YLE HD n�kyy DNA:n antenniverkossa ilman maksukorttia. Itse en sin� p�iv�n� ehtinyt testaamaan. Torstaina 13.10. hain kanavat sis�antennin kautta. Kanavalistaan tuli DNA:n YLE HD. YLE HD l�hett�� ohjelmaa noin klo 17-23 (hieman vaihdellen ohjelmien mukaan) ja muina aikoina kanavalla n�kyy ilmoitus l�hetysajasta. Torstaina YLE HD ei n�kynyt heti klo 17 (musta ruutu, ei ��nt�), mutta kokeilin uudestaan illalla joskus klo 20, jolloin YLE HD n�kyi. Voi siis olla, ett� vaikka Jyv�skyl�n l�hettimen toiminta alkoi 12.10., YLE HD (ja mahdollisesti muutkin kanavat) alkoi n�ky� vasta 13.10.
T�ll� hetkell� DNA l�hett�� HD-kanavat 1080i-kuvalla, Anvia 1080i- ja 720p-kuvalla (Anvialla YLE HD ja Nelonen HD ovat 1080i, MTV3 HD ja HD-testikanava ovat 720p).
Edit: vps358 korjasi tietoa l�hetysten resoluutioista.
Viesti� muokkasi viimeksi Roland; 16.10.2011 kello 12:45.
Syy: Tarkennusta.
Vastaa lainaamalla 15.10.2011, 18:30
Sijainti Siilinj�rvi
Viestin alkuper�inen l�hett�j�: poissaoleva
Olisi kiva tiet�� my�s, sill� eilen kokeilimme kaverin luona (jolla on Sony TV jossa T2-viritin) viritt�� kanavia, ainuttakaan HD-kanavaa ei saatu viritetty�, vaikka antennij�rjestelm�ss� oli VHF-antenni, ja se oli suunnattuna Vehmasm�en l�hetysasemalle, ja joo, DNA l�hett�� Neulam�est�, mutta kartasta katsottuna Vehmasm�en ja Neulam�en masto ovat liki linjassa, vain muutaman asteen heitolla, luuletteko ett� vaikuttaa?
Vastaa lainaamalla 15.10.2011, 19:05
Viestin alkuper�inen l�hett�j�: Roland
DNA l�hett�� HD-kanavat 1080i-kuvalla, Anvia 720p-kuvalla (ainakin Anvian HD-testikanavan kuva on 720p-muotoa).
Kyll� YleHD ja Nelosen HD on 1080i:t� Anvian verkossakin, kolmosen HD on 720p:t�...
Vastaa lainaamalla 16.10.2011, 12:39
Kiitos korjauksesta. Anvia ilmeisesti kokeilee eri resoluutioita.
Vastaa lainaamalla 25.10.2011, 20:17
Onko tuo DNA HD l�hetys pysty- vai vaakapolarisoitu?
Vastaa lainaamalla 26.10.2011, 10:15
Viestin alkuper�inen l�hett�j�: lorvi
Kun kerta mit��n erityist� ohjetta DNA ei ole antanut, niin normi vaakapolarisaatiota veikkaan. Vaakapolarisoitu l�hete parhaiten maanp��llisesti etenee.
Antennin suuntaus kohti l�hetint� on kaikkein t�rkeint�.
Polarisaatio v��ristyy reaalimaailmassa aina enemm�n tai v�hemm�n maastoheijastuksien ja siroamisen takia.
Vastaa lainaamalla 26.10.2011, 16:05
Huoltokatkos Dnan Oulunkyl�n mastossa 27.10.2011
Ajattelinpas pist�� t�llaisenkin t�h�n ettei tule kellek��n yll�tyksen�, aika harvahan noita h�iri�tiedotteita alkaa Dnan sivuilta varta vasten tonkimaan:
http://www.dna.fi/DNAOy/Media/hairio...Vmastossa.aspx
Huomenna 27.10.2011 klo 8-16 v�lill� on katkos DnaWelhon antenniverkossa Helsingin alueella koska Oulunkyl�n mastoa huolletaan. Eli Dnan v�litt�m�t tv-kanavat ei siis n�y tuona aikana.
Vastaa lainaamalla 27.10.2011, 13:59
1080pT2
Hyv�� sis�antennia, hankalaan paikkaan??
Arvaisiko joku suositella hyv�� sis�antennia DNA:n vastaanottoon?
Paikka hankala, kerrostalo Torkkelinm�en kupeessa, jossa ikkunatkaan ei ole Oulunkyl��n p�in. Ei viitsisi kyl��n menn� kokeilemaan repullisella antenneja ja sitten k�yd� palautuskierroksella Niin talossa ei ole VHF katolla, eik� kumma kyll� kuulu kaapeliverkkoon.
Muutaman kympin voisi sijoittaa kokeiseen, jos sis�antennilla onnistuis DNA.
Vastaa lainaamalla 27.10.2011, 15:12
Viestin alkuper�inen l�hett�j�: 1080pT2
Suosittelen painostusta taloyhti�n suuntaan, kyll� nykyaikaisessa taloyhti�ss� pit�� antenni- ja televerkkoasiat olla kunnossa. Se lis�� yhti�n ja asuntojen arvoakin. Eli pist�p� kirje is�nn�itsij�lle tai taloyhti�n jehulle ja vaadi ett� se VHF-antenni pit�� saada, tuskin olet ainoa taloyhti�ss�si joka sit� haluaisi.
Vastaa lainaamalla 28.10.2011, 15:39
Viestin alkuper�inen l�hett�j�: antiHD
My�skin toimiva ratkaisu, mutta nyt tosiaan etsin suositusta hyv�st� sis�antennista.
Vastaa lainaamalla 31.10.2011, 22:27
Ensimm�isen� tulee mieleen, ett� onko talon antenniverkko kunnossa. Toinen on, ett� jos on, onko talon antennit aataminaikaiset. Kolmas on, ett� onko talon vahvistinlaitteisto ajanmukainen. Eli vaatinee joko ohjelmoitavaan vahvistimeen kyseisen kanavan vahvistuksen, kanavakohtaisen vahvistimen tai laajakaistavahvistimen. Tai sitten tulee liian vahvana, niin vaatinee vaimentimen.
Vastaa lainaamalla 03.11.2011, 15:00
Canal+ Antenniverkossa
Onko kukaan tilannut Canal+ pakettia antenniin DNAn kautta?
Vastaa lainaamalla 04.11.2011, 08:34
DNA sotki muut TV-l�hetykset Ylivieskassa
Ylivieskalaiset antennikodit joutuvat hankkimaan uudet antennit ja vahvistimet jos jatkossa aikovat katsella normaaleja TV-l�hetyksi�. DNA:n t�ll� viikolla aloittamat HD l�hetykset aiheuttivat sen, ett� moni muu televisio pimeni 10 kilometrin s�teell� DNA:n l�hettimest�.
Nyt HD-l�hetykset on keskeytetty 16.11.11 saakka, johon menness� ihmisten kuulemma pit�� hankkia uudet antennit tai laittaa TV-vastaanottonsa j�rjestykseen. Tietoa ei ole, miten monilla televisio pimeni, mutta ongelmia tuli ainakin niiss� tapauksissa kun k�yt�ss� oli vanha VHF-antenni etenkin laajakaistaisella vahvistimella varustettuna.
http://www.kp24.fi/uutiset/teemat/12...-keskeytettiin
Vastaa lainaamalla 04.11.2011, 18:43
Viestin alkuper�inen l�hett�j�: Kalahima
Nyt HD-l�hetykset on keskeytetty 16.11.11 saakka, johon menness� ihmisten kuulemma pit�� hankkia uudet antennit tai laittaa TV-vastaanottonsa j�rjestykseen.
Jotenkin ei yht��n yll�t�.
Oikea muotohan kai kuuluisi, ett� 'HD-l�hetykset on peruttu ongelmien takia. L�hetykset aloitetaan my�hemmin ilmoitettavana ajankohtana.' ja sen j�lkeen niist� ei kuulla en�� mit��n.
Miten tuntuukin niiin tutulta, hmmm... Ensin oli SD-boksit yll�tt�en (muka)viallisia ja nyt antennit. Syytet��nk�h�n taas asiakkaan laitteita ihan syytt�, vai onko taas l�hetys virheellinen.
Vastaa lainaamalla 04.11.2011, 19:07
Viestin alkuper�inen l�hett�j�: keni
Miten tuntuukin niiin tutulta, hmmm... Ensin oli SD-boksit yll�tt�en (muka)viallisia ja nyt antennit. Digitan UHF-masto on niin kaukana (Haapavedell�), ett� vahvistimet viritetty reilulle teholle. Kun sitten vieress� DNA:n masto alkaa paukuttaa t�ydell� teholla VHF:��, niin vahvistimet ja vastaanottimet huutavat hoosiannaa. Asia on koskee vain (iki)vanhoja yhdistelm�antenniviritelmi�.
Vastaa lainaamalla 04.11.2011, 21:16
Siirt�siv�t ennemmin l�hetint�, kuin ett� laitetaan asukkaat pakkohankkimaan uutta. Eih�n se asukkaitten vika ole, ett� l�hettimet on 'miten-sattuu'
Vastaa lainaamalla 04.11.2011, 21:31
Eih�n se l�hettimien paikka tossa mik��n ongelma ole vaan se ett� noissa asukkaitten laajakaistaisissa antennisysteemeiss� ei ole mahdollisuutta s��t�� eri taajuusalueiden tasoja. Ne mastojen ja l�hettimien paikat on varmasti tarkoin harkittu, koska samat mastot palvelee sek� k�nny-, mokkula- ett� tv-asiakkaita joten niit� ei pahemmin voi siirrell�. Parempi olisi jos asiakkaat viitsis v�h�sen satsata parempaan antennij�rjestelm��n, vanha radiotekninen totuushan on se ett� alemmat taajuudet etenee pidemm�lle kuin korkeammat. Antennisysteemi jossa voi VHF ja UHF alueiden tasoja s��t�� kumpaakin erikseen, ei tuollaisia ongelmia aiheuta.
Tietysti er�s vaihtoehto voisi olla jos Dnan VHF-l�hettimien tasoja hieman laskettaisiin, mutta sekin voisi aiheuttaa sitten muunlaisia ongelmia.
Vastaa lainaamalla 05.11.2011, 15:53
Parempi olisi jos asiakkaat viitsis v�h�sen satsata parempaan antennij�rjestelm��n,
T�mm�isess� tapauksessa olisi paikallaan DNA:n kustantaa ne antennit. IMO
Vastaa lainaamalla 05.11.2011, 19:22
WHAT??? Excuse me?? Siis samalla logiikalla vois vaatia Digitan ja Anvian kustantamaan UHF-antennit asiakkaille...
Ei hyv�� p�iv��!! Se joka telkkaa aikoo katsoa, hommatkoon itse my�s antenninsa. Ei se ole l�hett�v�n osapuolen teht�v�, eik� my�sk��n toisten katsojien maksettava.
Kyll� m� ymm�rr�n ett� tiettyj� vaatimuksia voidaan osoittaa firmoillekin, mutta toi sun lohkaisus menee multa yli hilseen. Eih�n se ole Dnan moka jos asiakkaat on hommanneet surkeita antenneja halvalla Sulo Vil�nin tapaan. Vastaa lainaamalla Sivu 4 / 13

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD