Yhdyskuntateknisten johtojen ja laitteiden sijoittaminen (205-402-11-32) | Kajaani
Yhdyskuntateknisten johtojen ja laitteiden sijoittaminen (205-402-11-32)
Ympäristöteknisen lautakunnan lupajaosto, kokous 12.6.2019
§ 32 Yhdyskuntateknisten johtojen ja laitteiden sijoittaminen (205-402-11-32)
KAJDno-2019-234
Juha M Moilanen, Rakennustarkastaja, juha.ma.moilanen@kajaani.fi
Loiste Sähköverkko Oy on 30.4.2019 saapuneella hakemuksella hakenut Kajaanin ympäristöteknisen lautakunnan lupajaostolta lupaa uuden 20 kV ilmajohdon rakentamiseen, 0,4 kV ilmajohdon saneeraamiseen nykyiselle ilmajohtoreitille ja uusien 0,4 kV maakaapeleiden asentamiseen Jormuan kylään tilalle Saunaniemi 11:32. Hakijalla on tarve lisätä sähkön toimitusvarmuutta alueella sijoittamalla ilmajohdot päätien varteen. Hakija ei ole saanut tehtyä käyttöoikeussopimusta kyseisten tilojen omistajien kanssa. Hakija on esittänyt kaksi vaihtoehtoista ilmajohdon sijoitusreittiä. Ilmajohdon sijoitusvaihtoehdot (VE1 ja VE2) ilmenevät tarkemmin karttaliitteissä (Liite 1 ja Liite 2). Hakemus perustuu maankäyttö- ja rakennuslain 161 §:ään.
VE1-vaihtoehdossa uusi 20 kV ilmajohdon rakentaminen tien viereen yhteensä 170 m pituudelta, 10 leveänä johtoalueena. Uusien 0,4 kV ilmajohdon saneeraus nykyiselle johtoreitille yhteensä 160 m pituudelta, johtoalueen leveys 1 m, sekä uusien 0,4 kV maakaapeleiden asentaminen yhteensä 150 m pituudelta, kaapelireitin leveys 3 m. VE2-vaihtoehdossa uusi 20 kV ilmajohto rakennetaan metsän keskelle kiertäen Saunaniemi tilan, sekä nykyisen 0,4 kV ilmajohdon saneeraus paikalleen.
Hakijan perusteluissa VE1-vaihtoehto on sähköntoimittamisen, sekä huoltotöiden varmistamisen kannalta ensisijainen vaihtoehto. Hakija on saanut yksityistien hoitokunnalta jo sopimuksen tiealueen varteen sijoitettavasta ilmajohdosta (Oheisliite 1). VE2-vaihtoehdossa hakijan mukaan kustannukset niin rakentamisessa, kuin huolto- ja kunnossapidossa olisivat korkeammat (Oheisliite 1). Lisäksi VE2-vaihtoehdon myötä tulisi maanomistajien kanssa käynnistää uudestaan sopimusneuvottelut. Hakija on esittänyt rakennuskustannuksista vertailun (Oheisliite 1).
Kiinteistön omistajat on kuultu hakijan ensisijaisen vaihtoehdon (VE1) mukaisesti. Kiinteistön omistajille on 2.5.2019 varattu vastineentekomahdollisuus 17.5.2019 mennessä. Kiinteistön omistaja on jättänyt asiasta huomautuksen ensimmäisen lupahakemuksen yhteydessä 25.3.2019 ja ilmoittanut saman huomautuksen otettavan huomioon tässä hakemuksessa. Huomautuksessa asianomainen vastustaa ilmajohdon rakentamista alueen pilkkoutumiseen ja arvon romahtamiseen vedoten. VE2 toteuttamista asianomainen pitää mahdottomana toteuttaa luonnonsuojelualueeseen vedoten. Asianomainen ehdottaa ratkaisuksi maakaapelin asentamista tien oikeaan laitaan.
Loiste sähköverkko Oy:lle on annettu vastineenantomahdollisuus huomautukseen. 29.5.2019 tulleessa sähköpostissa (oheisliite) on Loiste ilmoittanut, että edetään aikaisemman hakemuksen yhteydessä annettujen vastineiden mukaan. VE1-vaihtoehto ei ole muuttunut, joka on päävaihtoehto. Vastineessa on ilmaistu tarve varmentaa sähkön toimitusvarmuutta ja laatua. Hankalien kulkuyhteyksien etäisyydellä keskellä metsäaluetta olevat ilmajohdot on suunniteltu siirrettäväksi teiden varsille sekä taajama-alueen ja asutusten lähellä olevat ilmajohdot muutetaan maakaapeliksi mahdollisuuksien mukaan. Saviniemen alueella maakaapelointi on suunniteltu tehtäväksi hankkeen alkupäässä, jossa asutusta on tiheämmässä. Hankkeen loppuosassa sähköverkko on suunniteltu rakennettavaksi ilmajohtona tien varteen. Ilmajohdon rakentamisesta tien viereen olemme saaneet Saunaniemi-kiinteistön viereisten maanomistajien kanssa sovittua. Saunaniemi- kiinteistön kohdalla maakaapeli vaihtoehto ei ole sähköntoimittamisen ja kustannusten kannalta järkevää. Mikäli Saunaniemi kiinteistön kohdalle sijoitetaan maakaapeli VE1 reitille, tulevat tekniset rakennuskustannukset olemaan 9278 euroa enemmän kuin nyt suunniteltu ilmajohtoverkko. Hakemuksessa olevan suunnitelman mukaisesti Saunaniemi-kiinteistön osalta tilalta purkautuu 177 m pituudelta ja 10 m leveydeltä 20 kV ilmajohtoa, jolta osin maa-alue tulee jäämään maanomistajan omaan käyttöön rakenteiden poistamisen jälkeen.
Hakemukseen liittyvän VE2 suunnitelma on merkitty kierrettäväksi Saunaniemi. kiinteistön, eikä sijoitu nykyiselle luonnonsuojelualueelle.
MRL 161 § mukaan:
Yhdyskuntateknisten laitteiden sijoittaminen
Kiinteistön omistaja ja haltija on velvollinen sallimaan yhdyskuntaa tai kiinteistöä palvelevan johdon sijoittamisen omistamalleen tai hallitsemalleen alueelle, jollei sijoittamista muutoin voida järjestää tyydyttävästi ja kohtuullisin kustannuksin. Sama koskee johtoihin liittyviä vähäisiä laitteita, rakennelmia ja laitoksia. Johtoa tai muuta laitetta ei saa rakentaa niin, että vaikeutetaan alueen kaavoitusta tai kaavan toteuttamista. Jollei sijoittamisesta ole sovittu kiinteistön omistajan ja haltijan kanssa, sijoittamisesta päättää kunnan rakennusvalvontaviranomainen. Sijoittamisesta päätettäessä on kiinnitettävä huomiota siihen, ettei kiinteistöllä aiheuteta tarpeetonta haittaa. Sopimus 1 momentissa tarkoitettujen laitteiden sijoittamisesta sitoo myös kiinteistön uutta omistajaa ja haltijaa.
Hakija on lisäksi esittänyt, että päätöstä voitaisiin noudattaa ennen kuin se on saanut lainvoiman (MRL 144 §). Hakija ehdottaa 4500 euron vakuuden asettamista mahdollisen johto-osuuden purkamiseksi ja kohteen maisemoimiseksi.
Lisätietoja antaa rakennustarkastaja Juha Moilanen, p. 044 4214 084 tai juha.ma.moilanen(at)kajaani.fi.
Lupajaosto myöntää luvan Loiste Sähköverkko Oy:lle uuden 20 kV ilmajohdon rakentamiseen tien viereen, uuden 0,4 kV ilmajohdon saneeraukseen nykyiselle 0,4 kV ilmajohtoreitille ja uusien 0,4 kv maakaapeleiden asentamiseen tilalle Saunaniemi 11:32 hakemuksen liitekartan VE1-vaihtoehdon mukaisesti.
VE1-vaihtoehto on verkon rakentamiseksi ja huoltamiseksi edullisin vaihtoehto sekä sähkön toimitusvamuuden kannalta parempi vaihtoehto. Ilmajohtoa ei voida muutoin sijoittaa tyydyttävästi ja kohtuullisin kustannuksin. Ilmajohdon sijoittaminen ei aiheuta kiinteistölle tarpeetonta haittaa sen sijaitessa tienvarressa.
Lupajaosto hyväksyy hakijan hakemuksen siitä, että tätä päätöstä voidaan noudattaa ennen kuin se on saanut lainvoiman. Aloittamisoikeus myönnetään 4500 euron vakuutta vastaan.
Hakija, tilan Saunaniemi omistaja, Kainuun Ely-keskus, rakennusvalvonta(at)kajaani.fi
Liite Suunnitelma VE1_Saunaniemi 30.4.2019.pdf (pdf, 1034 kt)
Liite Suunnitelma VE2_Saunaniemi 30.4.2019.pdf (pdf, 1076 kt)
Tähän päätökseen voidaan hakea muutosta valittamalla hallinto-oikeuteen. Valitusoikeus on sillä, jonka oikeuteen, velvollisuuteen tai etuun päätös välittömästi vaikuttaa (asianosainen).
Puh. 029 56 42800 (vaihde)
029 56 42842 (kirjaamo)
Valitus on tehtävä 30 päivän kuluessa päätöksen tiedoksisaannista. Valitus on toimitettava valitusviranomaiselle viimeistään valitusajan viimeisenä päivänä ennen valitusviranomaisen aukioloajan päättymistä.
Kun käytetään tavallista tiedoksiantoa:
Kun käytetään todisteellista tiedoksiantoa:
Asianosaisen katsotaan saaneen päätöksestä tiedon sinä päivänä, jona päätös on luovutettu asianosaiselle tai hänen lailliselle edustajalleen. Postitse saantitodistusta vastaan lähetetystä asiakirjasta katsotaan asianosaisen saaneen tiedon saantitodistuksen osoittamana aikana.
• päätös, johon haetaan muutosta, alkuperäisenä tai jäljennöksenä
• todistus siitä, minä päivänä päätös on annettu tiedoksi muu selvitys valitusajan alkamisesta
• asiakirjat, joihin valittaja vetoaa, jollei niitä ole jo aikaisemmin toimitettu viranomaiselle.
Päätöstä koskevia pöytäkirjan otteita ja liitteitä voi pyytää Kajaanin kaupungin kirjaamosta.
Faksinumero: (08) 6155 2510
Puhelinnumero: (08) 61551 (vaihde)
Kirjaamon aukioloaika on maanantaista perjantaihin klo 8.00–16.00.
§ 29 Päätös poikkeamislupahakemuksesta, Kajaani Kettu
§ 30 Yhdyskuntateknisten johtojen ja laitteiden sijoittaminen 205-402-11-13 ja 11-14
§ 31 Yhdyskuntateknisten johtojen ja laitteiden sijoittaminen (205-402-12-100)
§ 33 Lausunto KaiCell Fibers Oy:n Paltamon biojalostamon ympäristö- ja vesitalouslupahakemuksesta
§ 34 Ympäristöteknisen lautakunnan lupajaoston tiedoksi merkittävät asiat


text:
Mma tapetti HD
Kotiin / HD / Mma tapetti HD
lähettänyt: Jeya toukokuussa 19, 2016 sisään HD Jätä kommentti 4,203 näkymät 0
Here is a best collection Of Mma wallpaper HD For Desktops, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täälläDownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! If you Like This Mma wallpaper HD Collection Give us a Like And Share On Facebook.
Edellinen: Akatsuki tapetti HD
seuraava: Fairy tail tapetti hd
Trafalgar laki tapetti HD
soma kuvio tapetti
että tapetti

matches: HD HD HD HD HD HD HD hd HD


text:
Mikä näyttö minulle? Näyttösuositukset ja kyselyt | Page 32 | TechBBS
Niqu92 sanoi:
Tarvisin apua näytön valitsemisessa.
Näyttö tulee pelaamista varten ja näytönohjaimena toimii GTX-1660.
Budjetti 200-300€
Mitä tulisi huomioida tällä budjetilla? Ja löytyykö tästä budjetista sopivaa näyttöä minulle?
Hyvä näyttö kestää 5+ vuotta joten tämän hetkisellä näytönohjaimella ei ole sinänsä niin väliä (se ehtii helposti vaihtua 2-3+ kertaa).
Yleinen mielipide enempi tai vähempi on että:
24" näytöissä 1080p resoluutio on paras
27" näytöissä 1440p resoluutio on paras
32"+ näytöissä 4K resoluutio on paras
Tällä hetkellä varmaankin parhaan hinta/laatusuhteen saat jos etsit 27" 1440p IPS näyttöä mikä pystyy 144hz.
Tosin tuo hintabudjetti voi tuoda hieman ongelmia
Ehkä tämä voisi sopia?
AOC 27" Q27G2U/BK, QHD, VA -pelinäyttö
Osta AOC 27" Q27G2U/BK, QHD, VA -pelinäyttö osoitteessa multitronic.fi ja katso samalla hinnat, kuvaukset ja tuotetiedot verkossa.
Hinta 299€. Tosin näyttöteknologia VA...
Kiitos selkeästä vastauksesta. Toimitusajat ovat heikot tuossa..
https://www.reichelt.com/fi/en/69-cm-monitor-1080p-speakers-eec-a-aoc-27g2u5-bk-p270697.html?PROVID=2788&gclid=Cj0KCQjwncT1BRDhARIsAOQF9LmJypfLOrbYq7PcNK2BWu88diuRDeq81eGeiKPS1xzMT36u3qJ_oJgaAp7gEALw_wcB&&r=1
Ajaako toi samaa asiaa, siinä näyttäisi olevan IPS. Onko sivun luotettavuudesta tietoa? Onko muita mahdollisia vaihtoehtoja?
Ei ole sama, tuo on 1080p, 75hz. Sivustosta en osaa sanoa.
Okei. Olisi plussaa, jos saisi käyttöön jo tällä viikolla. Onko jotain vastaava näyttöä?
Acer 24,5" Nitro XV253QX, 240Hz (OC) Full HD -pelimonitori, musta/harmaa (Vapputarjous! Norm. 369€!) - 299,00€
Ominaisuudet : - 1920 x 1080 Full HD -resoluutio - G-Sync Compatible -teknologia - Jopa 240Hz virkistystaajuus - VESA DisplayHDR 400 - BlueLightShield & flicker-less
Samsung 31,5" C32JG50FQU, kaareva 144Hz Full HD -pelimonitori, musta (Vapputarjous! Norm. 299€!) - 249,00€
Tekniset tiedot : Yleistä Näytön koko: 31,5" (80,1 cm) Kaarevuus: 1800R Kuvasuhde: 16:9 Paneelityyppi: VA Kirkkaus: 250 cd/m2 (tyypillinen) Kontrastisuhde: 3000:1 (tyypillinen) / Mega D
Tässä olisi esim 324€ hintaan:
Acer ED273URPbidpx Multimedia Curved Monitor (27 ") WQHD, 2.560 x 1.440px, 144hz, ZeroFrame Design (DVI, HDMI, 4ms Response Time, DisplayPort, Audio Out) Black / Red: Amazon.de: Küche & Haushalt
Nuo mitä linkkasit, molemmat ovat 1080p eivät 1440p (eli Full HD resoluutio) ja jälkimmäinen vielä 31.5" leveä...
Näyttävästi ei kannata itse edes alkaa etsimään.. Jos saisin pari ehdotusta vastaavista (eka postaus) olisin todella kiitollinen.
Paras 27 tuumainen 1440p näyttö ~500e?
Käyttö lähinnä pelaaminen: nykyään varmaan useimmiten ralli- ja ratasimut, mutta myös muuta laidasta laitaan.
Tila on yleensä pelatessa valaistuksen puolesta hämärä. Tällä hetkellä ollaan nvidian kelkassa (rtx2070).
Kuvanlaatu on tärkeämpää kuin näytön vasteajat ja hertsit, sinänsä vaikka 60hz riittää.
Onko tämä pelikäyttöön tällähetkellä järkevä valinta koossaan?
LG UltraGear 34GN850-B 34" -pelinäyttö 1 249,90
LG UltraGear on tehokas pelinäyttö joka sisältää useita huipputeknisiä ominaisuuksia joiden avulla saat kaiken irti peleistäsi
raz sanoi:
Ite suosittelen Lenovon Y27q-20 näyttöä. Mielestäni yksi parhaista tuohon hintaan, itsellä kokemusta nyt noin viikon ajalta ja pidän kyllä todella tuosta miten toistaa värit. Myös muut speksit kohdillaan.
Lenovo Legion Y27q-20 27" -pelinäyttö 518,90
Erittäin sulavan ja responsiivisen tuntuman tarjoava näyttö pelaajille. AMD FreeSync -tuki. Monipuoliset jalustasäädöt, integroitu kuuloketeline sekä Low Blue Light -tila pitkiin pelihetkiin.
Tuossa olisi listausta 144Hz 2560x1440 FreeSync näytöistä IPS tai VA-paneelilla:
Monitore mit Diagonale ab 27", Auflösung: 2560x1440 (WQHD), Panel: IPS/VA, Bildwiederholfrequenz ab 144Hz, Variable Synchronisierung: AMD FreeSync Preisvergleich geizhals.eu EU
Preisvergleich und Bewertungen für Monitore mit Diagonale ab 27", Auflösung: 2560x1440 (WQHD), Panel: IPS/VA, Bildwiederholfrequenz ab 144Hz, Variable Synchronisierung: AMD FreeSync
Variable refresh rate tekniikka mahdollistaa repeilemätömän ja sulavan ruudun päivityksen vaikke kone/näytönohjain pystykään 144Hz:in.
Löytyy esim. Tanelin listaamasta Multitronicin AOC:Stä.
Muuten on Suomen liikkeissä aika heikot saatavuudet monissa kuten tässä IPS Acerissa.
Acer XF270HU, hinta 296€
Halvin hinta 296 € (316 € toimituskuluineen). Vertailussa 2 kauppaa. Ominaisuudet: 27 ", 144 Hz, Kyllä, 2560 x 1440 pikseliä, IPS. Acer XF270HU.
Hämärä valaistus hyötyisi VA:n nestekiteistä ylivoimaisesti parhaasta kontrastista.
IPS ei standarditason kontrastinsa takia anna näyttävää kuvaa hämärässä huoneessa, paitsi jos kuvassa ei ole tummaa.
(tarvitsisi kunnollisen FALD taustavalon)
Mutta vasteajoissa taas IPS vie voiton VA:n omatessa hyvinkin "haasteellisia" siirtymiä tummempien sävyjen värillä.
Kaikesta mainossonnasta huolimatta littunäytöt eivät ole oikeastaan menneet eteenpäin 15 vuodessa ja niissä on aina heikkoja kohtia.
Onkos kellään kokemusta tästä Acer 27" Nitro VG270UPbmiipx, 144Hz WQHD -pelimonitori, musta - 349,00€ A
Korvaisi TN paneelilla varustetun 144hz 1080p näytön kun alkaa kuvanlaatu/värit ketuttamaan vai saako tuohon hintaan parempaa wqhd 144hz näyttöä?
Kiitoksia vastauksista, VA-paneeli voisi olla tosiaan parempi. Onko kokemuksia tästä Gigabyte 27" AORUS CV27Q tai muita VA-paneelillisia vaihtoehtoja?
Scone sanoi:
Tarvitaan 27"(+) monitori pääkäyttötarkoituksena toimistotyö (~8h / pvä) sekä casual-pelailua ja median kulutusta. (Luulisin että IPS/PLS paneeli paras ratkaisu?)
- 16:9 (tai 16:10)
- Minimireso 1440p, 4K mahdollista
- Virkistystaajuus ei ole kynnyskysymys
- Displayport ja HDMI (liitetään myös ikääntyneempiä läppäreitä)
- GAMING!-estetiikka ei käyttäjää nappaa, mieluummin hillitty.
- VESA kiinnitys pitää olla
- Ohuehkot reunat bonus
- USB-hub tms. bonus
- Budjetti 300-500 €
- Ei jäädä odottelemaan parempaa huomista
DELL UltraSharp U2717D, hinta 379€
Halvin hinta 379 €. Vertailussa 4 kauppaa. Ominaisuudet: 27 ", 2560 x 1440 pikseliä, IPS, 50 - 75 Hz. DELL UltraSharp U2717D.
Tällainen hankittiin joulukuussa ja 5 kuukautta tuijotettuaan käyttäjä haluaa vielä isomman. Mihinkäs päin tästä. 4K taitaa olla jo melkein pakollinen?
USB hub on välttämätön.
Kuva todella hyvä, eikä hinta hirvitä.
Osta Philips 32" 328B6QJEB/00, QHD, IPS -näyttö osoitteessa multitronic.fi ja katso samalla hinnat, kuvaukset ja tuotetiedot verkossa.
Onko VA-paneeleissa samanlaista palautusrumbaan joutumisen riskiä kuten IPS-paneelisissa näytöissä? Näitä ketjuja selatessa tuntuu että IPS-paneelien laatu on aivan kuraa ja että ainakin joka toinen ostaja on joutunut palauttamaan & vaihtamaan omansa.. IPS:n huonon tumman toiston takia yritän etsiä näytölleni seuraajaa VA-paneelillista näytöistä, mutta siinäkin painaa tuo palauttamaan joutumisen riski.
Pelinäytöissä noita ongelmia tuntuu riittävän? Itsellä varmasti lähemmäs parikymmentä ips/va näyttöä on työpöydällä vuosien varrella käynyt enkä yhtäkään ole joutunut palauttamaan? Vastoin yleistä uskomusta esim. Philipsin 75hz VA/IPS näytöt ovat aivan helevetin hyviä yleiskäytössä sekä etenkin väritoistossa yms, Paneelit toki samoja kuin muillakin mutta tekevät paljon omia säätöjään sekä panostavat firmwareihinsa etenkin kuvalaadun osalta. 144hz pelinäyttöjäkin kai tekevät mutta niistä ei mitään hajua.
Yksikään ei tosin ole ollut varsinaisesti mikään pelinäyttö!
Kysytääs täältä arvon tietäjät:
reason 10 (musasofta), excel ja surffailu käyttöön tarttes näytön. Nyt perus 27" hd näyttö pystyssä ja vieressä vaakatasossa toinen samanlainen, niin vaaka-näytöksi tarttes lisää pikseliä työpöytään.
onko 32" ja 3840 x 2160 sellainen, että ilman windowsin skaalausta saa selvän (katseluetäisyys jotain 0,5m-1m)
ja onko jotain perus vekotinta tähän tarpeeseen. Ei ehkä kaareevaa, koska pystynäyttö jää edelleen toiseen reunaan (reason 10 musasoftassa saa rack-näkymän pystyyn näppärästi siihen)
vai sit resoa alaspäin ja 28" (työpöydällä on kyllä tilaa 32" laitteellekin)?
Metrin etäisyys on kyllä varmasti liikaa 32 tuumaisellekin.
Lähempää tietenkin toimii paremmin.
Ja pienemmällä fyysisellä näytön koolla tietenkin sitten etäisyyden täytyisi lyhetä.
Jos asut jossain pääkaupunkiseudulla tai muualla jossa olisi niitä näytillä kaupassa kannattaisi varmaan käydä katsastamassa.
No otin ihan mitan ja mittasin, niin tähän 27" hd näyttöön katseluetäisyys silmästä näytön pintaan on n. 55-65cm riippuen nojaileeko kuinka ronskisti taaksepäin, eli metri oli tosiaan näköjään aika pielessä arviossani.
Tosin kävin näöntarkastuksessa viime talvena,kun ikinä ei ole mitään ongelmia ollut, ja tuli mahdollisuus ilmaiseen näöntarkistukseen, niin näkökyky oli erittäin tarkka, 2.0 jos oikein muistan luvun, +30vuotiaalle vissiin ei niin yleistä kuulemma, tai tiestyti tarkkanäköiset ei näöntarkistuksissa suotta ravaa
Pitänee käydä vähän ihmettelemässä kaupoissa, olin jo melkein 28" 4k näyttöä hommaamassa, mutta onneksi törmäsin tähän ketjuun googletellessa
Voi olla että oma Lenovo Y27Q lähtee kyllä takaisin kun sen verran häiritsevää valovuotoa vasemmassa alanurkassa... Ei varmaan ole hyväksyttävää jos musta kuva on käytännössä valkoinen tuolta nurkasta normaalilta katseluetäisyydeltä. Muuten kyllä tykkään näytöstä, mutta ei kiinnostaisi kannella kaupasta pakettia toisen perään hyvän paneelin toivossa. Yli 500e näytöltä kuitenkin odottaisin tasalaatuista kuvaa.
Mitäs muita vaihtoehtoja olisi samasta hintaluokasta? Pelikäyttöön siis joten 144hz ainakin, myös 24" 1080p on vaihtoehto. VA paneeli kyllä houkuttelisi koska onhan tämä mustan toisto aika kamala näissä IPS paneeleissa ainakin hämärässä.
VA paneeli kyllä houkuttelisi koska onhan tämä mustan toisto aika kamala näissä IPS paneeleissa ainakin hämärässä.
Jos hämärässä huoneessa viihdyt, niin suosittelisin kyllä VA-paneelia omine haasteineen.
(ja on niissäkin ollut joillain melkoista paneelilottoa)
Itsellä lähti tämä tilaukseen tänään. Myin IPS näytön pois ja nyt ajattelin kokeilla VA paneelia. Joku tätä näyttöä kehuikin aikaisemmin. Itseä nyt ei kauheasti noi rgb ledit näytön takana kiinnosta. Toivottavasti ne saa pidettyä pois päältä.
AOC 27" AG273QX, QHD, VA -pelinäyttö
Osta AOC 27" AG273QX, QHD, VA -pelinäyttö osoitteessa multitronic.fi ja katso samalla hinnat, kuvaukset ja tuotetiedot verkossa.
Exploder sanoi:
Edit: Tuli sitten vietettyä eilen tunti jos toinenkin arvosteluja lukiessa ja päädyin tänään tilaamaan samaisen näytön G-Sync yhteensopivuus löytyy kanssa.
Pistä tänne jotain arviota kun olet saanut testattua! Omistatko AMD vai Nvidian näyttiksen? Ei vissiin virallisesti ole tuota (ainakaan vielä) "hyväksytty" G-Sync yhteensopivaksi, mutta eritoten kiinnostaisi tietää toimiiko se silti.
Edit: Onko tällaisesta valmistajasta/näytöstä kellään tietoa? Ei löydy arvosteluja ja tuiki tuntemattoman kuuloinen, silti Freesync & G-sync yhteensopiva?
CEPTER PHANTOM C27QHDG PELINÄYTTÖ - Power.fi
Suuri 27" näyttö korkealla resoluutiolla ja 144 Hz virkistystaajuudella. Osta CEPTER PHANTOM C27QHDG PELINÄYTTÖ Powerilta!
Kokeileppa liikuttaa päätä, että katoaako "valovuoto". Itsellä ainakin omassa Y27Q-20 aika paljon IPS glowia, joka näkyy juuri vasemmassa alareunassa vaaleampana alueena, joka katoaa kun päätä liikuttaa vasemmalla päin. Vakiokirkkauden pudottaminen auttoi tuohon myös (vakiona 80 näytön asetuksissa, pimeät pelit ihan pelaamiskelvottomia, brightness 50 paljon parempi).
Alkaispa joku tehdä taas CRT-näyttöjä
~32-tuumainen näyttö olis (FPS/simut) pelailuun ja koodailuun hakusessa ~500-1000€ budjetilla, tekeekö jommalla kummalla näistä yhtään mitään:
MSI 31,5" Optix MAG322CQR, kaareva 165Hz WQHD-pelimonitori, musta - 499,00€
Tässä kun on noita vaihtoehtoja katellu niin tommonen 32 tuumainen voisi olla simujen ajeluun kyllä hyvä. Hieman arveluttaa muu käyttö kun katseluetäisyys silmästä ruutuun olisi tällöin varmaan ~60 cm, että onkohan liian lähellä? Helpottaako lie kaarevuus tuon katseluetäisyyden kanssa?
Tämä voisi olla pätevä vaihtoehto:
Aikani nettiä selattuani ajattelin nyt sitten kirjoittaa tähän, kun ei tuntunut oikein löytyvän sopivaa näyttöä.
Tai ainakaan sellaista mikä täyttäisi suurin piirtein kaikki kriteerit:
VA- tai IPS-paneeli
Ei-kaareva
Vähintään 144 Hz
Hinta 400 € tai alle
Näytönohjaimena on RTX 2060 Super ja en juurikaan pelaa mitään hirveän nopeatempoisia pelejä. Onko mitään mikä näihin sopisi?
hakusessa laadukas näyttö pelaamiseen (1080p)
katselin tälläistä --> Asus 24,5" TUF Gaming VG259Q, 144Hz Full HD -pelimonitori, musta - 249,00€
mielipiteitä ? sekä mielellään linkkiä parempaan näyttöön pelaamiseen jos sellaista löytyy.
päädyin sittenkin tähän missä on kuulemma sama paneli --> AOC 24" 24G2U, 144Hz Full HD -pelimonitori, musta - 189,00€
Tän hetken paras hinta-laatusuhde 24-27" näyttö 1080p 144Hz?
latzku sanoi:
Kappas tämä näyttääkin ihan hyvältä.
Laitatko kokemuksia kun oot päässyt kunnolla testaamaan.
Haussa olisi yli 30" näyttö, mieluiten IPS. Resona minimissään 3840*1440. Pelattua ei tule hirveästi, mutta ei välttämättä haluaisi hommata 60Hz näyttöäkään. Plussana olisi USB-C PD, mutta ei välttämätön. Dellillä on ihan mielenkiintoisia malleja, mutta taitavat olla 60Hz suurimmalta osin ainakin. Korkeussäätö aika pitkälti pakollinen, ellei sitten löydy niin halpaa että että erillisellä jalalla mentäisiin.
Onko mitään järkeviä suosituksia alle tonnin budjetilla? Mitä lähemmäs 500e sitä parempi.
jes laitetaan ku saapuu
Haussa 1440p näyttö hintaluokassa 300-400e. Pelaamiseen, leffojen katseluun ja työntekon. Huoneessa normaalivalaistus. Keksittekö jotain parempaa kuin tämä?
Acer 27" XF270HUC, 144Hz WQHD -pelimonitori, musta - 319,00€
Viimeiset 9 vuotta käytössä ollut 1080p IPS näyttö joten toi TN vähän huolettaa.
Viimeksi muokattu: maanantaina klo 02:17
brainblaster sanoi:
Asus 27" TUF Gaming VG27BQ, 165Hz (OC) WQHD-pelimonitori, musta (End of School -tarjous! Norm. 449,90€!)
maanantaina klo 11:43
Olisi selvästi ylihintainen TN:ksi, kun IPS:ä saa aika lähelle samaan hintaan.
Acer XV272UP, hinta 349€
maanantaina klo 11:49
Riippuu tietysti kriteereistä, mutta onhan noissa muutakin tuijotettavaa spekseissä kuin paneelin tyyppi. Tuosta Asuksen näytöstä löytyi ainakin säätöjä runsaasti (korkeudensäätö, kallistus, kääntö, pivot), Acerissa taisi olla pelkkä kallistus. Takuu 3v vs 2v, virkistystaajuus 165Hz vs 144Hz (ei kokemusta onko tuolla merkitystä) jne.
Eipäs sillä, IPS-paneeli itselläkin on käytössä joskin lähinnä työntekoon ja casuaaliin surffailuun, videoiden katseluun ym. Pelailu vain satunnaista eikä painotu FPS-puolelle joten hertsit yms on "se ja sama".
maanantaina klo 11:58
Eikös tämä 27GL83A-B ole sama paneeli kuin tuossas 27gl850, mutta vain srgb ja ilman usb portteja? Kannattaako näitä monitoreja tilata amazon.de sieltä sen saisi kumminkin vähän halvemmalla kuin suomesta.
Hakusessa uusi 27" 1440p 144-165hz pelinäyttö (csgo, valorant, RDR2, Cyberpunk 2077 kun se joskus julkaistaan) ja hinta 300-500€ (mitä vähemmän sitä parempi). Paneelilla ei niinkään väliä, nykyinen TN on ajanut asiansa kun ei paremmasta tiedä mutta voin myös vaihtaa IPS/VA. Näytössä olisi hyvä olla korkeuden-/kallistuksensäädöt.
Näytönohjainta olen päivittämässä gtx1060->5700xt kun tulee hyvä tarjous. Nykyinen XL2411 tukee 1080p144hz vain DVI-D kaapelilla mutta uusien näytönohjainten kanssa tarvitsisi muutaman kympin adapterin väliin, joten parempi päivittää myös näyttö yhtäaikaa.
Kaverilla olisi myynnissä ~6v vanha Asus ROG PG278Q ~250€ mutta voin myös ostaa uuden näytön.
maanantaina klo 13:32
Onko huone normivalaistu vai tykkäätkö hämärämmästä?
IPS on kokonaisuutena paras LCD-tekniikka, mutta ei sovi hämärämpään ympäristöön, jossa VA:n ylivoimaisesti paras kontrasti ja sitä kautta musta jyrää kuvan näyttävyydessä.
Uudet IPS:t lähtevät noista 350€ Acereista jotka listasin pari viestiä ylempänä.
Neljän sadan jälkeen löytyy sitten muitakin.
Tosin Suomessa on monien mallien saatavuudet aika heikot kuten esim. tässä yhdellä nopeimpien vasteaikojen IPS-paneelilla olevassa:
LG 27" 27GL83A-B, 144Hz QHD-pelimonitori.. hinta 460€
Tämänkin samalla LCD-matriisilla, mutta laajan gamutin (väriavaruus) taustavalolla 165Hz:in kellotettuna oli alle rajan.
Lenovo Legion Y27q-20 - Hintaseuranta | Hinta.fi
VA:t alkavat sitten 300€:stä.
AOC Gaming Q27G2U/BK, hinta 300€
Tuosta voit katsella mitä etsiä:
Monitore mit Diagonale ab 27", Diagonale bis 27", Auflösung: 2560x1440 (WQHD), Panel: IPS/VA, Bildwiederholfrequenz ab 144Hz, Variable Synchronisierung: Adaptive Sync Preisvergleich geizhals.eu EU
Liian kova hinta TN:ksi, poropietari-syncillä ja sen ikäiseksi että jos on ollut himoharrastajan käytössä niin voisi alkaa olla "nesteiden vaihdon" eli uudelleen elkottamisen tarpeessa.
maanantaina klo 14:01
Normivalaistuksessa pelaan. Pitääpä alkaa vertailemaan noita malleja, Acerit vaikuttaa edullisilta ominaisuuksiin nähden.
maanantaina klo 14:35
Kellään ajatuksia tästä näytöstä?
Acer 28" Nitro VG280K, 4K UHD -pelimonitori, musta/sininen (End of School -tarjous! Norm. 359€!) - 299,00€
Ominaisuudet : - 4K UHD resoluutio, jossa ZeroFrame Design - AMD Radeon FreeSync -teknologia - HDR 10 toimittaa eloisan ja todentuntuisen kontrastin - Tarkka väritoisto, 9
maanantaina klo 15:43
60Hz ei ole nykystandardien mukainen pelinäyttö muuhun kuin hidastahtisiin peleisin.
Ja siinä missä kuvaputkilla pystyi maksimia alemmilla resoluutioilla nostamaan virkistystaajuutta, LCD:t eivät pysty nostamaan kuvataajuuttaan...
maanantaina klo 15:49
Tekeekö näillä mitään? Työkäyttöön tartteisi isomman ruudun.
Samsung 31,5" LC32F395, kaareva Full HD -monitori, valkoinen (End of School -tarjous! Norm. 249€!) - 179,00€
Tekniset tiedot : Koko : 31,5" Kuvasuhde : 16:9 Paneelin tyyppi : VA, kaareva(1800R) Taustavalaisu : LED Resoluutio : 1920 x 1080 Kontrasti : 3000:1 Kirkkaus : 250 cd/m² Katselukulma
maanantaina klo 17:54
Ajattelin itsekkin nostaa hintakattoa viitensataan. Nämä kaksi vaikuttavat siinä hintaluokassa parhaimmilta. Osaatko sanoa kumpi olisi pelikäyttöön parempi? Kannattaako maksaa 50e ylimääräistä Lenovosta, jossa laajempi väriavaruus? Mitään editointia yms. en tule tekemään.
Jonkin verran pelailua, elokuvien katselua netin selausta, yms. Ei videoeditointia tai kuvan muokkausta. Eiköhän se 60 hz riitä, mukautuminen pienempiin taajuuksiin plussaa, mutta ei välttämätöntä, sillä pelailen pääasiassa strategia-pelejä. Dvi-liitäntä plussaa, mutta ei pakollinen. Tarkoitus että voin tuohon yhteen näyttöön liittää vanhempiakin koneita. Tulevaisuudessa varmaan ne ostan varmaan toisen näytön niille tai käytän nykyistä näyttöä niiden kanssa, en ole vielä päättänyt tätä.
Pääasiassa hakusessa hyvällä värintoistollla olevaa vähintään 27" näyttö. 1440p ei välttämättä ole hyvä koska elokuvat ovat 1080p, niin joko 4k tai fullhd. Ja koska kuulemma 27" näytön tarkkuus pitäisi olla vähintään 1440p niin siksi varmaan 4k näyttö on parempi investointi kuin 27" 1080p näyttö.
Tulisi korvaamaan nykyisen 24" 1080p tn panelilla olevan näytön. Hinta max n. 300€ hyvillä perusteluilla venyy n. 350€.
Hinta on merkittävä tekijä eli jos 200 € näyttö on lähes yhtä hyvä kuin 300 € niin silloin haluan säästää sen 100 €.
tiistaina klo 11:06
Molemmille voin suositella AOC 27" AG273QX (450€) näyttöä. On tämä ollut nyt hetken aikaa käytössä eikä ole valittamisen sanaa vehkeen toiminnasta. VA-paneelilla varustettu ja värien toisto on erittäin hyvä suoraan paketista (edit: ks. arvostelulinkki alla), eikä kärsi IPS-paneelien valovuodoista & surkeasta tummien värien toistosta (IPS-glowia havainnollistaa hyvin toisesta ketjusta otettu kuva.)
Yleensä suljen pelatessani kaihtimet ja iltaisin pelatessa pidän huoneen hämäränä, pimeät kohtaukset peleissä oikein mainiot (esim. viimeisimpänä Halo 2 Anniversaryn Cairo-Station kentän avaruus). En ole nähnyt pimeiden kuvien nykimistä, joista täällä foorumeilla moni pelotteli.
Päivällä ikkunat osoittavat suoraan näyttööni mikä aiheuttaa vähän heijastusta, mutta kirkkaus riittää hyvin pelailuun (default-asetusarvolla 70).
Käytössä GTX 1080 ja Nvidia control panel tunnisti näytön heti G-Sync yhteensopivaksi. Oli aluksi sama ongelma kuin tuossa Lenovo Y27q-20 näytössä on, eli 1xxx sarjan näyttiksillä näyttö meni välillä pimeäksi kun G-Sync päällä. Mutta täältä ketjusta Lenovolle kerrottu fixi korjasi myös tämän. Eli ilmeisesti vaivaa useita eri näyttöjä, jos käytössä vanhempi Nvidian kortti. Tämän jälkeen G-Sync on toiminut ilman ongelmia.
Vasta-argumentiksi voidaan tietenkin sanoa, että vasteaika voisi olla nopeampi. Mutta koska en kilpapelaamista harrasta, en huomaa eroa 1ms ja 4ms välillä. Vanha näyttöni oli 1ms TN paneelinen.
-1440p 165 Hz VA-paneeli
-4ms GtG vasteaika
-Freesync & G-sync range 48Hz-165Hz
-~400cd/m2 kirkkaus
-11cm ylös/alas säätö, kallistus: 3.5 astetta eteen, 21.5 astetta taakse, mahd. kääntää pystysuuntaan
-4x USB liitäntöjä mutta niiden merkitystä en näytöissä ymmärrä
-mahdollisuus käyttää erillistä "kaukosäädintä" näytön säätämiseen, jossei näytön joystickin käyttö inspaa (tykkään ainakin itse enemmän erillisestä säätimestä)
-KitGurun arvostelu
Miinukseen voisi laittaa näytön jalan ja USB porttien sijainnin. Jalka on täyttä metallia ja erittäin tukeva, ei varmasti liikahda vahingossa, mutta uskomattoman iso jalanjälki pöydällä. Pakko varmaankin korvata jollain erillisellä monitorivarrella myöhemmin että mahtuu pyödälle muutakin.. USB-portit taas ovat näytön alareunassa (kuva), eikä sivussa josta ne helposti näkisi ilman näytön kallistamista. Jos aiot usein vaihtaa USB-portteihin kytkettyjä laitteita näytössä, aiheuttaa sijoittelu varmaankin harmaita hiuksia.
Viimeksi muokattu: tiistaina klo 14:31
Reactions: Jouska
No niin tätä näyttöä oon katellut TUF GAMING VG279QM | Monitors | ASUS Global . Mitenkä tuon sopivuus on jos uusin jossain vaiheessa uudempiin tuleviin näytön ohjaimiin? Nyt gtx 1080. lähinnä katoin tuon displayport 1.2? Niin ja ips paneelilla on tämä varustettu. Järkevin?? 240hz joka tapauksessa tähtäimessä jos jotain muuta vaihtoehtoa on tarjolla.
Hinta/laatusuhde näistä 31.5 WQHD pömpeleistä paras. 31.5" FHD resoluutiolla voi olla aika järkytys?
AOC 31,5" Q3279VWFD8, WQHD-monitori, musta/hopea - 239,00€
Tekniset tiedot : Näyttö Väri: Musta, hopea Koko: 31,5" Resoluutio: 2560 x 1440 PX Virkistystaajuus: 75Hz Vasteaika: 5 ms Paneelityyppi: IPS Freesync: 48 - 75 Low-blue Light: Kyllä Taustavalaisu: WLED
Yhteensä: 3 391 (Jäsentä: 1 771, Vierasta: 1 620)
1 837 952

matches: HD HD HD HD hd hd HD HD HD


text:
Ennakkoratkaisupyyntö – Direktiivi 2001/29/EY – Tekijänoikeus ja lähioikeudet – Poikkeukset ja rajoitukset – Direktiivin 5 artiklan 3 kohdan n alakohta – Teosten ja muun suojatun aineiston käyttäminen tutkimusta tai yksityistä opiskelua varten – Kirja, joka on asetettu yksityisten saataviin tarkoitukseen varatuilla päätteillä yleisölle avoimessa kirjastossa – Käsite ”hankinta- tai lisensointiehtojen piiriin kuulumaton teos” – Kirjaston oikeus digitoida sen kokoelmiin kuuluva teos saattaakseen sen käyttäjien saataviin tarkoitukseen varattujen päätteiden avulla – Teoksen saattaminen saataviin tarkoitukseen varattujen sellaisten päätteiden avulla, jotka mahdollistavat sen tulostamisen paperille tai sen tallentamisen USB-muistitikulle
Asiassa C‑117/13,
jossa on kyse SEUT 267 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka Bundesgerichtshof (Saksa) on esittänyt 20.9.2012 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut unionin tuomioistuimeen 14.3.2013, saadakseen ennakkoratkaisun asiassa
toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja L. Bay Larsen sekä tuomarit M. Safjan, J. Malenovský, A. Prechal (esittelevä tuomari) ja K. Jürimäe,
ottaen huomioon kirjallisessa käsittelyssä ja 26.2.2014 pidetyssä istunnossa esitetyn,
– Technische Universität Darmstadt, edustajinaan Rechtsanwalt N. Rauer ja Rechtsanwalt D. Ettig,
– Eugen Ulmer KG, edustajinaan Rechtsanwalt U. Karpenstein ja Rechtsanwalt G. Schulze,
– Saksan hallitus, asiamiehinään T. Henze, J. Kemper ja K. Petersen,
– Italian hallitus, asiamiehenään G. Palmieri, avustajinaan avvocato dello Stato S. Fiorentino ja avvocato dello Stato A. Collabolletta,
kuultuaan julkisasiamiehen 5.6.2014 pidetyssä istunnossa esittämän ratkaisuehdotuksen,
1 Ennakkoratkaisupyyntö koskee tekijänoikeuden ja lähioikeuksien tiettyjen piirteiden yhdenmukaistamisesta tietoyhteiskunnassa 22.5.2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/29/EY (EYVL L 167, s. 10) 5 artiklan 3 kohdan n alakohdan tulkintaa.
2 Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa vastakkain ovat Technische Universität Darmstadt (jäljempänä TU Darmstadt) ja Eugen Ulmer KG (jäljempänä Ulmer) ja joka koskee sitä, että TU Darmstadt on saattanut yleisön saataviin kirjaston tiloissa tarkoitukseen varatuilla päätteillä kirjaston kokoelmiin kuuluvan kirjan, jonka kustannusoikeuksien haltija Ulmer on.
3 Direktiivin 2001/29 31, 34, 36, 40, 44, 45 ja 51 perustelukappaleen sanamuoto on seuraava:
ˮ(31) Eri oikeudenhaltijaryhmien välisten samoin kuin eri oikeudenhaltijaryhmien ja suojatun aineiston käyttäjien välisten oikeuksien ja etujen oikeudenmukainen tasapaino on turvattava. – –
(40) Jäsenvaltiot voivat säätää poikkeuksesta tai rajoituksesta tiettyjen yleishyödyllisten laitosten, kuten yleisölle avointen kirjastojen ja vastaavien laitosten sekä arkistojen eduksi. Tämä olisi kuitenkin rajoitettava tiettyihin kappaleen valmistamista koskevan oikeuden piiriin kuuluviin erityistapauksiin. – – Sen vuoksi olisi edistettävä erityisiä sopimuksia tai lisenssejä, joilla suositaan tasapuolisesti tällaisia laitoksia ja niiden harjoittaman levityksen tavoitteita.
(44) Tämän direktiivin mukaisia poikkeuksia ja rajoituksia olisi sovellettava kansainvälisten velvoitteiden mukaisesti. Niitä ei saa soveltaa tavalla, joka haittaa oikeudenhaltijan oikeutettuja etuja tai on ristiriidassa hänen teoksensa tai muun aineistonsa tavanomaisen hyödyntämisen kanssa. – –
(51) – – Jäsenvaltioiden olisi edistettävä oikeudenhaltijoiden toteuttamia vapaaehtoisia toimenpiteitä, kuten oikeudenhaltijoiden ja muiden asianomaisten osapuolten välisten sopimusten tekoa ja täytäntöönpanoa, jotta voitaisiin saavuttaa tiettyjen kansallisessa lainsäädännössä säädettyjen poikkeusten ja rajoitusten tavoitteet tämän direktiivin mukaisesti. – –ˮ
4 Direktiivin 2 artiklassa, jonka otsikko on ”Kappaleen valmistamista koskeva oikeus”, säädetään seuraavaa:
5 Direktiivin 3 artiklan, jonka otsikko on ”Oikeus välittää yleisölle teoksia ja oikeus saattaa muu aineisto yleisön saataviin”, 1 kohdassa säädetään seuraavaa:
6 Saman direktiivin 5 artiklan, jonka otsikko on ”Poikkeukset ja rajoitukset”, 2 kohdassa säädetään seuraavaa:
a) kun kyseessä ovat paperilla tai samankaltaisella alustalla olevat kappaleet, jotka on tehty käyttämällä mitä tahansa valokuvaustekniikkaa tai muuta menetelmää, jolla on samanlaiset vaikutukset, lukuun ottamatta nuottilehtien kopioita ja edellyttäen, että oikeudenhaltijat saavat sopivan hyvityksen;
7 Direktiivin 2001/29 5 artiklan 3 kohdassa säädetään seuraavaa:
n) 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen laitosten kokoelmiin sisältyvien hankinta- tai lisensointiehtojen piiriin kuulumattomien teosten ja muun aineiston näiden laitosten tiloissa tarkoitukseen varatuilla päätteillä tapahtuva välittäminen yleisöön kuuluville henkilöille tai saattaminen heidän saataviinsa tutkimusta tai yksityistä opiskelua varten;
8 Direktiivin 5 artiklan 5 kohdassa säädetään seuraavaa:
9 Tekijänoikeuksista ja sen lähioikeuksista 9.9.1965 annetun lain (Gesetz über Urheberrecht und verwandte Schutzrechte (Urheberrechtsgesetz); BGBl. I, s. 1273; jäljempänä UrhG) 52b §:ssä, sellaisena kuin sitä sovelletaan pääasian tosiseikkojen tapahtumahetkeen, säädetään seuraavaa:
”Kappaleiden valmistaminen teoksista julkisten kirjastojen, museoiden ja arkistojen sähköisissä lukupaikoissa
Yleisölle avointen ja välitöntä tai välillistä taloudellista tai kaupallista etua tavoittelemattomien kirjastojen, museoiden tai arkistojen teoskannasta peräisin olevien julkaistujen teosten saataviin saattaminen yksinomaan asianomaisen laitoksen tiloissa tähän tarkoitukseen erikseen varatuilla sähköisillä lukupaikoilla tutkimusta tai yksityistä opiskelua varten on sallittua, jos se ei ole minkään sopimusjärjestelyn vastaista. Sähköisissä lukupaikoissa samanaikaisesti saatavilla olevien teoksen kappaleiden lukumäärä ei saa lähtökohtaisesti ylittää laitoksen teoskantaan sisältyvää kappalemäärää. Saataviin saattamisesta on maksettava asianmukainen korvaus. Ainoastaan yhteisvalvontayhteisö voi vaatia tällaista korvausta.”
10 TU Darmstadt pitää alueellista ja yliopistollista kirjastoa, johon se on järjestänyt sähköisiä lukupaikkoja, joissa yleisö voi tutustua kirjaston teoskantaan kuuluviin teoksiin.
11 Näihin teoksiin on vuoden 2009 tammikuusta tai helmikuusta alkaen kuulunut Winfried Schulzen oppikirja nimeltä ”Einführung in die neuere Geschichte” (jäljempänä riidanalainen oppikirja), jonka julkaisija on tieteellinen kustannusyhtiö Ulmer, jonka kotipaikka on Stuttgartissa (Saksa).
12 TU Darmstadt ei hyväksynyt Ulmerin 29.1.2009 tekemää tarjousta hankkia ja käyttää sähköisten kirjojen muodossa sen kustantamia oppikirjoja, joihin riidanalainen oppikirja kuuluu.
13 TU Darmstadt digitoi tämän oppikirjan saattaakseen sen käyttäjien saataviin sen kirjastoon järjestetyille sähköisille lukupaikoille. Näillä lukupaikoilla ei ollut mahdollisuutta avata samanaikaisesti useampia teoksen kappaleita kuin tällä kirjastolla oli teoskannassaan. Lukupaikkojen käyttäjät voivat tulostaa teoksen kokonaan tai osittain paperille taikka tallentaa sen USB-muistitikulle ja viedä sen kyseisessä muodossa kirjaston ulkopuolelle.
14 Ulmer saattoi asian käsiteltäväksi Landgericht Frankfurt am Mainiin (Frankfurt am Mainin alueellinen tuomioistuin), joka katsoi 6.3.2011 antamassaan tuomiossa, että UrhG:n 52b §:n soveltamatta jättäminen edellyttää, että oikeudenhaltijan ja laitoksen välillä on ensin tehty sopimus teoksen digitaalisesta käytöstä. Kyseinen tuomioistuin hylkäsi lisäksi Ulmerin vaatimuksen, jonka mukaan TU Darmstadtille on asetettava kielto digitoida riidanalaista oppikirjaa tai teettää sen digitointi ulkopuolisilla. Tuomioistuin kuitenkin hyväksyi yhtiön vaatimuksen, jonka mukaan on kiellettävä, että TU Darmstadtin kirjaston käyttäjät voivat tulostaa teoksen ja/tai tallentaa sen USB-muistitikulle kirjastoon järjestetyissä sähköisissä lukupaikoissa ja/tai viedä tällaiset kappaleet mukanaan kirjaston ulkopuolelle.
15 TU Darmstadt teki asiassa suoran Revision-valituksen Bundesgerichtshofiin (liittovaltion ylin tuomioistuin), joka katsoo, että ensimmäiseksi asiassa nousee esille kysymys siitä, kuuluvatko teokset ja muu suojattu aineisto direktiivin 2001/29 5 artiklan 3 kohdan n alakohdassa tarkoitetulla tavalla ”hankinta- tai lisensointiehtojen piiriin” silloin, kun oikeudenhaltija tarjoaa kyseisessä säännöksessä mainituille laitoksille teoksen käyttöä koskevien lisenssisopimusten tekemistä kohtuullisin ehdoin, vai onko tätä säännöstä tulkittava toisella tavalla eli siten, että siinä tarkoitetaan vain tapauksia, joissa asianomainen oikeudenhaltija ja laitos ovat tehneet tältä osin sopimuksen.
16 Kyseinen tuomioistuin katsoo, että – toisin kuin tämän säännöksen saksankielinen versio – sen englannin- ja ranskankieliset versiot saattavat olla ensimmäisen tulkinnan mukaiset. Ensimmäistä tulkintaa saattavat tukea myös direktiivin 2001/29 systematiikka tai tavoite. Jos taas vain sopimuksen tekeminen mahdollistaisi mainitun säännöksen soveltamisen poissulkemisen, asianomainen laitos voisi halutessaan hylätä oikeudenhaltijan kohtuullisen tarjouksen, jotta siihen sovellettaisiin kyseessä olevaa rajoitusta, mikä kyseisen tuomioistuimen mukaan merkitsee myös, että tämä oikeudenhaltija menettää kohtuullisen korvauksen, jonka saaminen on kuitenkin yksi tämän direktiivin tavoitteista.
17 Toiseksi ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pohtii sitä, onko direktiivin 2001/29 5 artiklan 3 kohdan n alakohtaa tulkittava siten, että sen nojalla jäsenvaltiot saavat myöntää tässä säännöksessä mainituille laitoksille oikeuden digitoida niiden kokoelmiin sisältyvät teokset siltä osin kuin teosten yleisölle välittäminen tai yleisön saataviin saattaminen edellyttää tällaista kappaleen valmistamista. Kansallinen tuomioistuin katsoo, että jäsenvaltioilla olisi oltava liitännäinen toimivalta, jotta ne voisivat päättää tämän direktiivin 2 artiklassa tarkoitettua kappaleen valmistamista koskevaa oikeutta koskevasta poikkeuksesta tai tämän oikeuden rajoittamisesta, koska direktiivin 5 artiklan 3 kohdan n alakohdan tehokasta vaikutusta ei muuten voida sen mukaan taata. Kansallisen tuomioistuimen mukaan tämä toimivalta voidaan kuitenkin johtaa direktiivin 5 artiklan 2 kohdan c alakohdasta.
18 Kolmanneksi ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin katsoo, että pääasiassa nousee esille kysymys siitä, onko jäsenvaltioilla direktiivin 2001/29 5 artiklan 3 kohdan n alakohdan mukaisesti mahdollisuus säätää rajoitusjärjestelmästä, jonka puitteissa tässä säännöksessä tarkoitetun laitoksen käyttäjä voi tulostaa kokonaan tai osittain paperille tai tallentaa USB-muistitikulle teoksen, joka on välitetty yleisölle tai saatettu yleisön saataviin asianomaisen laitoksen päätteellä.
19 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin katsoo tältä osin aluksi, että vaikka direktiivin 2001/29 5 artiklan 3 kohdan n alakohdassa säädetty rajoitus ei lähtökohtaisesti kata näitä tulosteita tai tallenteita, ne voitaisiin kuitenkin sallia jatkona sille, että asianomainen laitos välittää teoksen tai saattaa sen saataviin, toisen rajoituksen nojalla eli erityisesti tämän direktiivin 5 artiklan 2 kohdan b alakohdassa säädetyn ”yksityiskopiointia” koskevan poikkeuksen nojalla.
20 Seuraavaksi kyseisen tuomioistuimen mukaan direktiivin 2001/29 5 artiklan 3 kohdan n alakohdan tavoite, joka on sallia kirjaston kaltaisen laitoksen päätteiden avulla yleisölle välitettyjen tai yleisön saataviin saatettujen tekstien tehokas käyttäminen tutkimusta tai yksityisiä opintoja varten, tukisi tämän säännöksen sellaista tulkintaa, jonka mukaan teoksen tulostaminen paperille päätteeltä olisi sallittava, kun taas tallentamista USB-muistitikulle ei tulisi sallia.
21 Lopuksi ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin katsoo, että direktiivin 2001/29 5 artiklan 3 kohdan n alakohdan tällaisella tulkinnalla voitaisiin myös varmistaa, että tässä säännöksessä säädetyn rajoituksen laajuus on mainitun direktiivin 5 artiklan 5 kohdassa säädettyjen kolmen edellytyksen mukainen. Teoksen tallentaminen USB-muistitikulle on sen mukaan nimittäin enemmän ristiriidassa tämän teoksen tekijälle kuuluvien oikeuksien kanssa kuin sen tulostaminen paperille.
22 Tässä tilanteessa Bundesgerichtshof päätti lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1) Kuuluuko teos direktiivin 2001/29 5 artiklan 3 kohdan n alakohdassa tarkoitetulla tavalla hankinta- tai lisensointiehtojen piiriin, jos oikeudenhaltija tarjoaa kyseisessä säännöksessä mainituille laitoksille teoksen käyttöä koskevien lisenssisopimusten tekemistä kohtuullisin ehdoin?
2) Oikeuttaako direktiivin 2001/29 5 artiklan 3 kohdan n alakohta jäsenvaltiot myöntämään laitoksille oikeuden digitoida niiden kokoelmiin sisältyviä teoksia, jos tämä on välttämätöntä kyseisen teoksen saattamiseksi yleisön saataviin päätteellä?
3) Saavatko jäsenvaltioiden direktiivin 2001/29 5 artiklan 3 kohdan n alakohdan perusteella säätämät oikeudet ulottua niin pitkälle, että päätteen käyttäjä voi tulostaa paperille yleisön saataviin päätteellä saatettuja teoksia tai tallentaa ne USB-muistitikulle?”
23 Kansallinen tuomioistuin tiedustelee ensimmäisellä kysymyksellään, sovelletaanko teokseen direktiivin 2001/29 5 artiklan 3 kohdan n alakohdassa tarkoitettuja ”hankinta- tai lisensointiehtoja”, kun oikeudenhaltija on ehdottanut yleisölle avoimen kirjaston kaltaiselle laitokselle, johon tässä säännöksessä viitataan, tämän teoksen lisenssi- tai käyttösopimuksen tekemistä kohtuullisin ehdoin.
24 Kaikki kirjallisia huomautuksia esittäneet asianosaiset Ulmeria lukuun ottamatta ehdottavat, että tähän kysymykseen vastataan kieltävästi, ja ne kannattavat tulkintaa, jonka mukaan direktiivin 2001/29 5 artiklan 3 kohdan n alakohdassa oleva hankinta- tai lisensointiehtojen käsite on ymmärrettävä siten, että asianomaisen oikeudenhaltijan ja laitoksen on tehtävä teosta koskeva lisenssi- tai käyttösopimus, jossa täsmennetään ehdot, joiden mukaisesti laitos voi teosta käyttää.
25 Ulmer väittää, että jo se seikka, että oikeudenhaltija ehdottaa yleisölle avoimelle kirjastolle lisenssi- tai käyttösopimuksen tekemistä, riittää sulkemaan pois direktiivin 2001/29 5 artiklan 3 kohdan n alakohdan soveltamisen, kunhan tämän ehdotus on ”kohtuullinen”.
26 Tältä osin direktiivin 2001/29 5 artiklan 3 kohdan n alakohdan kieliversioiden, muun muassa englannin-, ranskan-, saksan- ja espanjankielisten versioiden, joissa käytetään sanoja ”terms”, ”conditions”, ”Regelung” ja ”condiciones”, vertailusta käy ensinnäkin ilmi, että unionin lainsäätäjä käytti tämän säännöksen sanamuodossa käsitteitä ”ehdot” tai ”säännökset”, joissa viitataan tosiasiallisesti sovittuihin sopimuslausekkeisiin eikä pelkkiin sopimusta koskeviin tarjouksiin.
27 Seuraavaksi on muistutettava, että direktiivin 2001/29 5 artiklan 3 kohdan n alakohtaan perustuvalla rajoituksella pyritään edistämään yleistä etua, joka liittyy tutkimuksen ja yksityisen opiskelun edistämiseen tiedon levittämisen avulla, joka lisäksi on yleisölle avoimien kirjastojen kaltaisten laitosten perustehtävä.
28 Ulmerin ehdottama tulkinta kuitenkin merkitsee, että oikeudenhaltija voisi yksipuolisesti ja pääosin mielivaltaisesti evätä asianomaiselta laitokselta oikeuden tämän rajoituksen soveltamiseen ja estää täten sen perustehtävän toteutumisen ja kyseisen yleisen edun edistämisen.
29 Lisäksi direktiivin 2001/29 johdanto-osan 40 perustelukappaleessa todetaan, että olisi edistettävä erityisiä sopimuksia tai lisenssejä, joilla suositaan tasapuolisesti tällaisia laitoksia ja niiden harjoittaman levityksen tavoitteita.
30 Kuten julkisasiamies on todennut ratkaisuehdotuksensa 21 ja 22 kohdassa, direktiivin 2001/29 johdanto-osan 45 ja 51 perustelukappaleessa vahvistetaan, direktiivin saksankielinen versio mukaan lukien, että muun muassa direktiivin 2001/29 5 artiklan 3 kohdassa lueteltuja poikkeuksia ja rajoituksia koskevassa asiayhteydessä viitataan tosiasiallisiin sopimussuhteisiin sekä tosiasiallisten sopimusten tekemiseen ja täytäntöönpanoon eikä pelkkiin sopimuksia tai lisenssejä koskeviin tarjouksiin.
31 Lisäksi Ulmerin ehdottama tulkinta on vaikeasti sovitettavissa yhteen direktiivin 2001/29 5 artiklan 3 kohdan n alakohdan sen tavoitteen kanssa, jolla pyritään säilyttämään yhtäältä oikeudenhaltijoiden oikeuksien ja etujen sekä toisaalta suojattujen teosten käyttäjien, jotka haluavat välittää teokset yleisölle siihen kuuluvien henkilöiden suorittamaa tutkimusta tai yksityistä opiskelua varten, oikeuksien ja etujen välinen oikeudenmukainen tasapaino.
32 Lisäksi on huomattava, että jos jo lisenssi- tai käyttösopimuksen tekemistä koskeva ehdotus riittäisi sulkemaan pois direktiivin 2001/29 5 artiklan 3 kohdan n alakohdan soveltamisen, tällainen tulkinta olisi omiaan tekemään suurelta osin tyhjäksi tässä säännöksessä säädetyn rajoituksen sisällön tai tehokkaan vaikutuksen, koska jos päädyttäisiin tällaiseen tulkintaan, tätä rajoitusta sovellettaisiin, kuten Ulmer katsoo, vain sellaisiin yhä harvinaisempiin teoksiin, joita varten markkinoilla ei vielä ole tarjolla sähköistä versiota erityisesti sähköisen kirjan muodossa.
33 Lopuksi tulkintaa, jonka mukaan kyseessä on oltava tosiasiallisesti sovitut sopimusehdot, ei myöskään voida sivuuttaa, toisin kuin Ulmer väittää, sillä perusteella, että tulkinta on ristiriidassa direktiivin 2001/29 5 artiklan 5 kohdassa säädettyjen kolmen edellytyksen kanssa.
34 Tältä osin riittää, kun todetaan, että direktiivin 2001/29 5 artiklan 3 kohdan n alakohdassa säädettyyn rajoitukseen liittyy useita rajoituksia, joilla taataan – huolimatta siitä, että tämän säännöksen soveltaminen on suljettu pois vain sellaisessa tapauksessa, jossa on sovittu tosiasiallisia sopimusehtoja –, että tällaista rajoitusta sovelletaan erityistapauksissa, jotka eivät ole ristiriidassa teosten tavanomaisen hyödyntämisen kanssa eivätkä kohtuuttomasti haittaa oikeudenhaltijan oikeutettuja etuja.
35 Edellä todetun valossa ensimmäiseen kysymykseen on vastattava, että direktiivin 2001/29 5 artiklan 3 kohdan n alakohdassa oleva käsite ”hankinta- tai lisensointiehdot” on ymmärrettävä siten, että se edellyttää, että oikeudenhaltija ja tässä säännöksessä tarkoitettu yleisölle avoimen kirjaston kaltainen laitos ovat tehneet asianomaista teosta koskevan lisenssi- tai käyttösopimuksen, jossa täsmennetään ehdot, joiden mukaisesti laitos voi teosta käyttää.
36 Kansallinen tuomioistuin tiedustelee toisella kysymyksellään, onko direktiivin 2001/29 5 artiklan 3 kohdan n alakohtaa tulkittava siten, että siinä estetään jäsenvaltiota myöntämästä tässä säännöksessä tarkoitetuille yleisölle avoimille kirjastoille oikeutta digitoida niiden kokoelmiin kuuluvat teokset, jos tämä kappaleen valmistaminen on tarpeen, jotta nämä teokset voidaan saattaa käyttäjien saataviin näiden laitosten tiloissa tähän tarkoitukseen varattujen päätteiden avulla.
37 Alustavasti on todettava, että on kiistatonta, että teoksen digitoimisessa, kun siinä lähinnä muunnetaan teos analogisesta muodosta digitaaliseen muotoon, on kyse teoksen kappaleen valmistamisesta.
38 On siis ratkaistava, sallitaanko direktiivin 2001/29 5 artiklan 3 kohdan n alakohdassa, että jäsenvaltiot voivat myöntää tämän kappaleen valmistamista koskevan oikeuden yleisölle avoimille kirjastoille, vaikka tämän direktiivin 2 artiklan mukaan tekijöillä on yksinoikeus sallia tai kieltää teostensa kappaleiden valmistaminen.
39 Tältä osin on aluksi todettava, että direktiivin 2001/29 5 artiklan 3 kohdan ensimmäisen virkkeen sanamuodon mukaan tässä kohdassa säädetyt poikkeukset ja rajoitukset koskevat tämän direktiivin 2 ja 3 artiklassa säädettyjä oikeuksia ja näin ollen sekä kappaleen valmistamista koskevaa yksinoikeutta, joka kuuluu oikeudenhaltijalle, että oikeutta välittää teokset yleisölle.
40 Kyseisen direktiivin 5 artiklan 3 kohdan n alakohdassa kuitenkin rajoitetaan tässä säännöksessä tarkoitettujen teosten käyttäminen niiden yleisölle välittämiseen ja yleisön saataviin saattamiseen ja siis sellaisiin toimiin, jotka kuuluvat saman direktiivin 3 artiklassa tarkoitettuun teosten yleisölle välittämistä koskevaan yksinoikeuteen.
41 Seuraavaksi on muistutettava, että direktiivin 2001/29 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun ”välittämiseen” riittää erityisesti se, että teos saatetaan yleisön saataviin siten, että yleisöön kuuluvilla henkilöillä on mahdollisuus saada teos saataviinsa, eikä ole ratkaisevaa, käyttävätkö kyseiset henkilöt tätä mahdollisuutta (tuomio Svensson ym., C-466/12, EU:C:2014:76, 19 kohta).
42 Tästä seuraa, että pääasiassa kyseessä olevan kaltaisissa olosuhteissa sitä seikkaa, että yleisölle avoimen kirjaston kaltainen laitos, joka kuuluu direktiivin 2001/29 5 artiklan 3 kohdan n alakohdan soveltamisalaan, saattaa kokoelmiinsa kuuluvan teoksen ”yleisön” eli kaikkien sellaisten yksityisten saataviin, jotka käyttävät sen tiloihin asennettuja tarkoitukseen varattuja päätteitä tutkimusta tai yksityistä opiskelua varten, on pidettävä ”saataviin saattamisena” ja näin ollen tämän direktiivin 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna ”välittämisenä” (ks. vastaavasti tuomio Svensson ym., EU:C:2014:76, 20 kohta).
43 On olemassa vaara, että tämä oikeus välittää teoksia, joka direktiivin 2001/29 5 artiklan 3 kohdan n alakohdassa tarkoitetuille yleisölle avoimien kirjastoiden kaltaisille laitoksille kuuluu tässä säännöksessä säädettyjen edellytysten mukaisissa rajoissa, tehdään suurelta osin tyhjäksi tai jää vaille tehokasta vaikutusta, jos näillä laitoksilla ei ole liitännäistä oikeutta digitoida asianomaisia teoksia.
44 Kyseisille laitoksille tunnustetaan tällainen oikeus direktiivin 2001/29 5 artiklan 2 kohdan c alakohdassa edellyttäen, että kyseessä on ”tarkoin määritelty kappaleen valmistaminen”.
45 Tämä tarkoin määrittämistä koskeva edellytys on käsitettävä siten, että asianomaiset laitokset eivät pääsääntöisesti voi digitoida kokoelmiaan kokonaisuudessaan.
46 Sitä vastoin tätä edellytystä on periaatteessa noudatettu, kun tiettyjen kokoelmaan kuuluvien teosten digitoiminen on tarpeen, jotta teokset voidaan välittää tarkoitukseen varatuilla päätteillä yleisöön kuuluville henkilöille tai saattaa heidän saataviinsa tutkimusta tai yksityistä opiskelua varten, kuten direktiivin 2001/29 5 artiklan 3 kohdan n alakohdassa säädetään.
47 Lisäksi tämän digitointia koskevan liitännäisen oikeuden laajuutta on täsmennettävä tulkitsemalla direktiivin 2001/29 5 artiklan 2 kohdan c alakohtaa sen 5 artiklan 5 kohdan valossa, jonka mukaan tätä rajoitusta sovelletaan vain tietyissä erityistapauksissa, jotka eivät ole ristiriidassa teoksen tai muun suojatun aineiston tavanomaisen hyödyntämisen kanssa eivätkä kohtuuttomasti haittaa oikeudenhaltijan oikeutettuja etuja, vaikka tällä viimeksi mainitulla säännöksellä ei olekaan tarkoitus laajentaa tämän direktiivin 5 artiklan 2 kohdassa säädettyjen poikkeusten ja rajoitusten ulottuvuutta (ks. vastaavasti tuomio Infopaq International, C-5/08, EU:C:2009:465, 58 kohta ja tuomio ACI Adam ym., C-435/12, EU:C:2014:254, 26 kohta).
48 Käsiteltävässä asiassa on todettava, että sovellettavassa kansallisessa lainsäädännössä on asianmukaisesti otettu huomioon kyseisen direktiivin 5 artiklan 5 kohdassa asetetut edellytykset, koska ensinnäkin UrhG:n 52b §:ssä säädetään, ettei siitä, että yleisölle avoimet kirjastot digitoivat teoksia, saa olla seurauksena, että jokaisen tarkoitukseen varatuilla päätteillä yleisön saataviin saatetun teoksen kappalemäärä ylittää näiden kirjastoiden analogisessa muodossa hankkimien kappaleiden määrän. Toiseksi on huomautettava, että vaikka tämän kansallisen säännöksen mukaan teoksen digitoimiseen ei sellaisenaan liity velvollisuutta maksaa korvausta, teoksen saattaminen myöhemmin saataviin digitaalisessa muodossa tarkoitukseen varatuilla päätteillä johtaa asianmukaisen korvauksen maksamiseen.
49 Edellä esitettyjen toteamusten valossa toiseen kysymykseen on vastattava, että direktiivin 2001/29 5 artiklan 3 kohdan n alakohtaa, luettuna yhdessä sen 5 artiklan 2 kohdan c alakohdan kanssa, on tulkittava siten, ettei siinä estetä jäsenvaltiota myöntämästä näissä säännöksissä tarkoitetuille yleisölle avoimille kirjastoille oikeutta digitoida niiden kokoelmiin kuuluvia teoksia, jos tämä kappaleen valmistaminen on tarpeen, jotta nämä teokset voidaan saattaa käyttäjien saataviin näiden laitosten tiloissa tähän tarkoitukseen varattujen päätteiden avulla.
50 Kansallinen tuomioistuin tiedustelee kolmannella kysymyksellään, onko direktiivin 2001/29 5 artiklan 3 kohdan n alakohtaa tulkittava siten, että siinä estetään jäsenvaltiota myöntämästä tässä säännöksessä tarkoitetuille yleisölle avoimille kirjastoille oikeutta saattaa teoksia käyttäjien saataviin tähän tarkoitukseen varattujen sellaisten päätteiden avulla, joilta teokset voidaan tulostaa paperille tai tallentaa USB-muistitikulle.
51 Kuten tämän tuomion 40 ja 42 kohdasta käy ilmi, direktiivin 2001/29 5 artiklan 3 kohdan n alakohdassa säädetty rajoitus kattaa lähtökohtaisesti vain tietyntyyppisen välittämisen, joka yleensä kuuluu tämän direktiivin 3 artiklassa tarkoitettuun oikeudenhaltijan yksinoikeuteen, eli sellaisen välittämisen, jossa asianomaiset laitokset saattavat teoksen yksityisten saataviin tutkimusta tai yksityistä opiskelua varten niiden tiloihin tätä tarkoitusta varten asennettujen päätteiden avulla.
52 On kuitenkin selvää, että sellaisissa toimissa kuin teoksen tulostaminen paperille tai sen tallentaminen USB-muistitikulle – vaikka ne ovat mahdollisia tähän tarkoitukseen varattujen päätteiden, joilla tähän teokseen voidaan tutustua, tiettyjen toimintojen avulla – ei ole kyse direktiivin 2001/29 3 artiklassa tarkoitetusta ”yleisölle välittämisestä” vaan tämän direktiivin 2 artiklassa tarkoitetusta ”kappaleen valmistamisesta”.
53 Kyseessä on nimittäin uuden analogisen tai digitaalisen kappaleen luominen teoksen digitaalisesta kappaleesta, jonka laitos on saattanut käyttäjien saataviin tähän tarkoitukseen varattujen päätteiden avulla.
54 Tällaista kappaleen valmistamista, toisin kuin tiettyjä teoksen digitoimistoimia, ei myöskään voida sallia direktiivin 2001/29 5 artiklan 2 kohdan c alakohdasta, yhdessä sen 5 artiklan 3 kohdan n alakohdan kanssa, johtuvan liitännäisen oikeuden nojalla, koska ne eivät ole tarpeellisia, jotta teos voitaisiin saattaa yleisön saataviin tähän tarkoitukseen varattujen päätteiden avulla näissä säännöksissä asetettujen edellytysten mukaisesti. Koska lisäksi näiden toimien toteuttajat eivät ole direktiivin 2001/29 5 artiklan 3 kohdan n alakohdassa tarkoitettuja laitoksia vaan näiden laitosten tiloihin tähän tarkoitukseen asennettujen päätteiden käyttäjiä, niitä ei voida sallia tämän säännöksen nojalla.
55 Tällainen analogiselle tai digitaaliselle alustalle tapahtuva kappaleen valmistaminen voidaan sitä vastoin sallia kansallisessa lainsäädännössä, jolla saatetaan osaksi kansallista oikeusjärjestystä direktiivin 2001/29 5 artiklan 2 kohdan a tai b alakohdassa säädetyt poikkeukset tai rajoitukset, edellyttäen, että näissä säännöksissä asetetut edellytykset, muun muassa oikeudenhaltijalle kuuluvaa sopivaa hyvitystä koskeva edellytys, täyttyvät jokaisessa yksittäistapauksessa.
56 Lisäksi kappaleen valmistamisen on oltava direktiivin 2001/29 5 artiklan 5 kohdassa säädettyjen edellytysten mukaista. Näin ollen niiden tekstien laajuudesta, joista kappaleita valmistetaan, ei saa aiheutua kohtuutonta haittaa tekijänoikeuksien haltijoiden oikeutettuihin etuihin.
57 Edellä todetun valossa kolmanteen kysymykseen on vastattava, että direktiivin 2001/29 5 artiklan 3 kohdan n alakohtaa on tulkittava siten, että sitä ei sovelleta teosten paperille tulostamisen tai USB-muistitikulle tallentamisen kaltaisiin toimiin, joita käyttäjät toteuttavat tässä säännöksessä tarkoitettuihin yleisölle avoimiin kirjastoihin asennettujen, tähän tarkoitukseen varattujen päätteiden avulla. Sitä vastoin tällaiset toimet voidaan sallia kansallisessa lainsäädännössä, jolla saatetaan osaksi kansallista oikeusjärjestystä tämän direktiivin 5 artiklan 2 kohdan a tai b alakohdassa säädetyt poikkeukset tai rajoitukset, edellyttäen, että näissä säännöksissä asetetut edellytykset täyttyvät jokaisessa yksittäistapauksessa.
1) Tekijänoikeuden ja lähioikeuksien tiettyjen piirteiden yhdenmukaistamisesta tietoyhteiskunnassa 22.5.2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/29/EY 5 artiklan 3 kohdan n alakohdassa oleva käsite ”hankinta- tai lisensointiehdot” on ymmärrettävä siten, että se edellyttää, että oikeudenhaltija ja tässä säännöksessä tarkoitettu yleisölle avoimen kirjaston kaltainen laitos ovat tehneet asianomaista teosta koskevan lisenssi- tai käyttösopimuksen, jossa täsmennetään ehdot, joiden mukaisesti laitos voi teosta käyttää.
2) Direktiivin 2001/29 5 artiklan 3 kohdan n alakohtaa, luettuna yhdessä sen 5 artiklan 2 kohdan c alakohdan kanssa, on tulkittava siten, ettei siinä estetä jäsenvaltiota myöntämästä näissä säännöksissä tarkoitetuille yleisölle avoimille kirjastoille oikeutta digitoida niiden kokoelmiin kuuluvia teoksia, jos tämä kappaleen valmistaminen on tarpeen, jotta nämä teokset voidaan saattaa käyttäjien saataviin näiden laitosten tiloissa tähän tarkoitukseen varattujen päätteiden avulla.
3) Direktiivin 2001/29 5 artiklan 3 kohdan n alakohtaa on tulkittava siten, että sitä ei sovelleta teosten paperille tulostamisen tai USB-muistitikulle tallentamisen kaltaisiin toimiin, joita käyttäjät toteuttavat tässä säännöksessä tarkoitettuihin yleisölle avoimiin kirjastoihin asennettujen, tähän tarkoitukseen varattujen päätteiden avulla. Sitä vastoin tällaiset toimet voidaan sallia kansallisessa lainsäädännössä, jolla saatetaan osaksi kansallista oikeusjärjestystä tämän direktiivin 5 artiklan 2 kohdan a tai b alakohdassa säädetyt poikkeukset tai rajoitukset, edellyttäen, että näissä säännöksissä asetetut edellytykset täyttyvät jokaisessa yksittäistapauksessa.

matches: tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


VISK - § 1123 Tilanteiden peräkkäisyys tai päällekkäisyys
SISÄLLYS > RAKENNE > Adverbiaalilauseet ja niiden merkitysvastineet > Semanttisia suhteita > Temporaaliset suhteet > Kun-lauseet > § 1123 Tilanteiden peräkkäisyys tai päällekkäisyys
Temporaalinen kun-lause esittää, missä ajallisissa puitteissa hallitsevan lauseen ilmaisemaa tilannetta tarkastellaan. Se esiintyy niin hallitsevan lauseen edellä kuin jäljessäkin (» § 1113 taulukko 9).
Lauseiden kuvaamat tilanteet voidaan tulkita yhtä aikaa käynnissä oleviksi tai niin, että toisen lauseen ilmaiseman tilanteen ajankohta sisältyy toisen lauseen ilmaiseman tilanteen aikaan.
Sama alkamisajankohta tai geneerinen päällekkäisyys: Kosmeettinen ongelma: korjataan kun ehditään. (L) ’niin pian kuin’ | Aina kun kuulen jonkun ystäväni tulleen raskaaksi, oikein hätkähdän – –. (E) | Perheneuvonta avuksi, kun on kriisi, kun ongelmat pitkittyvät, kun asiat ovat muuten vain solmulla – –. (E)
Hallitsevan lauseen tilanne sisältyy kun-lauseen aikaan: Yksi Suomen mestaruus tuli minullekin, kun Antti oli vuoden Kanadassa harjoittelemassa. (l) ’sillä aikaa kun’ | Kun minä olin kansakoulun alaluokilla, isä asui vielä Krunikassa ja minä kävin aika useinkin sen luona. (k)
Kun-lauseen tilanne sisältyy hallitsevan lauseen aikaan: Kotona – asunnolla Eirassa, oli Katri odottamassa, kun Kaarle Rauta palasi – –. (k) ’silloin kun’ | Kun hoitaja tulee käymään puolelta öin, potilas on unessa, mutta hengittää raskaasti. (k)
Kerronnassa on tavallista, että kun-lauseen ilmaisema tilanne on aiempi kuin hallitsevan lauseen tilanne. Kun-lauseessa on tällöin usein liittotempus (pluskvamperfekti tai perfekti) ja hallitsevassa yksinkertainen tempus (imperfekti tai preesens).
Tenho lähti munakenno kädessään navetalle. Kun hän oli hoitanut mullit, hän meni kanahäkille ja huomasi yhden kanan puuttuvan. (k) | Hyvän kirjan merkki on se, että kun on päässyt loppuun, tekee mieli lukea lisää. (l) | Pane sinisimpukat pannun keskelle niin, että ne kypsyvät. Kun ne ovat avautuneet, ota ne syrjään. (l)
Temporaalinen kun-lause voi liittyä ajan adverbiaaliin siten, että näiden peräkkäisten temporaalisten puiteadverbiaalien suhde on appositiomainen; vrt. aamulla kukonlaulun aikaan ~ kukon laulaessa ~ kun kukko lauloi.
Aamulla kun heräsin sinä olit lähtenyt. (k) | Kävelin Kuopion katuja turistina 21.8.1974 kello 16.08 kun äkkäsin korkealla taivaalla savupiirroksen. (l)
Kun-lause muistuttaa relatiivilausetta erityisesti silloin, kun edeltävä temporaalinen substantiivilauseke sisältää demonstratiivitarkenteen tai on muuten määräinen:
Sinä päivänä kun minä olin siellä, me oltiin summamutikassa soiteltu eri puhelinnumeroihin. (k) | Näitten neljän vuoden aikana, kun minä olen asunut yksin, on kai minulla kymmenen seuralaista ollut, sillä lailla. (k)
Vähemmän selvästi temporaalisia tai temporaalis-konditionaalisia ovat seuraavanlaiset kun-konjunktion tyypilliset käytöt:
Annas ku mä näytän. | tästä ku meet ensin suoraan ja sit käännyt eka kulmasta vasemmalle, ni siinä se on (P)
§ 1405 Peruskäsitteitä
Referenssi eli viittaaminen
§ 1406 Tarkoite, referentiaalisuus ja epäreferentiaalisuus
Geneerisyys ja spesifisyys
§ 1407 Yksiköllinen yleistävä NP
§ 1408 Monikollisen NP:n yleistäviä tulkintoja
Määräisyyden osoittaminen
Määräisyys, tunnistettavuus ja tunnettuus
§ 1409 Luontainen ja tunnistettavuuteen perustuva määräisyys
Määräisyyden ja epämääräisyyden osoittaminen tarkenteilla
Epämääräisyyttä osoittavat tarkenteet
§ 1410 Spesifiset eräs ja yksi, yleisesti indefiniittinen joku
§ 1411 Proadjektiivit (semmonen) ja esittelevä tämä ja tuo
§ 1412 Epämääräinen tarkenne henkilönnimen yhteydessä
Tunnistettavuutta ja määräisyyttä osoittavat tarkenteet
§ 1413 Demonstratiivipronominit ja tunnistettavuus
§ 1414 Aiempaan vetoava se
§ 1415 Ainutkertaisuutta osoittava se
§ 1416 Tämä ja tuo uudelleenmaininnoissa
Tarkenneyhdistelmiä
§ 1417 Se yks tuttu, se semmonen pallomeri
Artikkelit ja määräisyys suomen kielen kannalta
§ 1418 Onko suomessa artikkelia?
Tarkenteettomien NP:iden tulkinta
§ 1419 Sivuosassa olevat ja itsestään selvästi tunnetut tarkoitteet
§ 1420 Sanajärjestyksen osuus määräisyystulkinnoissa
Kvantitatiivinen määräisyys ja epämääräisyys
§ 1421 Nominatiivin ja partitiivin tulkinta
§ 1422 Kvantitatiivisen määräisyyden suhde tunnistettavuuteen
Deiksis ja anafora
§ 1423 Mitä deiksis on?
§ 1424 Deiksiksen ja anaforan suhde
§ 1425 Miten deiksis ilmenee demonstratiivien käytössä
§ 1426 Demonstratiivipronominin käyttö ihmisistä
Indeksaalinen, deiktinen, korrelaatti ja tulkintapohja
§ 1427 Alan käsitteitä tutkimuksessa
Lauseiden välinen ja lauseen sisäinen anafora
§ 1428 Prototyyppinen anafora: korrelaatti, sitten pronomini
Anaforan kieliopilliset keinot
Pro-ainekset yksin ja tarkenteina
§ 1429 Hän, tämä vs. se mies, tuo luku
§ 1430 Tämä tosiasia, tässä yhteydessä
Nolla-anafora
§ 1431 Kauko avasi luukun ja ~ kun pani puita pesään.
Pronominit hän ja tämä
§ 1432 Kilpailevat korrelaatit
Lokatiiviset ja temporaaliset proadverbit
§ 1433 Internet – siellä
§ 1434 Sotien jälkeen – silloin
Anaforan merkityssuhteita
Lausekkeiden semanttinen yhteensopivuus
§ 1435 Olavi ja hänen äitinsä – he; tutkimusryhmä – se, he
Samamerkityksisyys
§ 1436 Pronominin käyttö ei edellytä tarkoitteen samuutta
§ 1437 Anafora ilman tiettyä tarkoitetta
Tarkoitteen pääteltävyys eli assosiatiivinen anafora
§ 1438 Ei korrelaattia, tarkoite riittävän hyvin pääteltävissä
Tilanneviitteisyys
§ 1439 Pronominin tulkintapohjana tilanne
Tilanneviitteiset pronominit keskustelussa
§ 1440 Tulkintapohjana puheena tai meneillään oleva tilanne
Tilanneviittaus ja kirjoitettu teksti
§ 1441 Tulkintapohjana edeltävä teksti
Parafraasit tämä tapahtui, niin kävi(kin)
§ 1442 Verbi-ilmausten anaforistyyppinen käyttö
Toistuvat viittaukset eli referentiaalinen ketju
§ 1443 Pysyvä tarkoite ja siihen viittaamisen keinot
§ 1444 Tunnistettavuus ja pysyvyys keskustelupuheessa
Lauseensisäinen anafora: refleksiiviset ainekset
Refleksiiviset pro-ainekset
§ 1445 Itselleen, toisiaan, -nsa: korrelaatti samassa lauseessa
§ 1446 Vaihtelua puhutun kielen refleksiivisyydessä
Refleksiivisyys ja muu anafora
§ 1447 Pro-ainesten työnjako
Korrelaatin lauseasema
§ 1448 Ensisijainen korrelaatti subjekti tai subjektimainen jäsen
§ 1449 Korrelaattina objekti tai adverbiaali
§ 1450 Korrelaatin elollisuus
§ 1451 Korrelaatin ja refleksiiviaineksen järjestys
Refleksiivisyys infiniittisissä rakenteissa
§ 1452 Tulkinta perustuu infiniittimuodon subjektin tulkintaan
§ 1453 Vaihtoehtoisia tulkintoja ja yksitulkintaisuutta
Refleksiivisyys nominaalisen lausekkeen sisällä
Partisiippi- tai adjektiivilauseke substantiivin määritteenä
§ 1454 Tulkinta juontuu lausekkeen tarkoitteesta
Verbivastineellisen substantiivin muodostamat lausekkeet
§ 1455 Vaihtoehtoisia tulkintoja
Refleksiivisyys ja oma
§ 1456 Huolehtia omista asioista(an), olla oma valmentajansa


text:
potw1547-fi — Viikon kuva
23. marraskuuta 2015: Tässä kuvassa nähdään yksi neljästä Yksikköteleskoopista, joista ESO:n VLT-teleskooppi (Very Large Telescope) Paranalilla koostuu. Jokaiselle näistä 8.2 metrin teleskoopista on annettu nimi Etelä-Chilen alkuperäiskansan puhumalla Mapuche-kielellä. Kuvan Yksikköteleskoopin nimi on Yepun, mikä tarkoittaa Venusta. Yepunin vieressä oleva pienempi teleskooppi on yksi neljästä 1.8 metriä halkaisijaltaan olevasta Aputeleskoopista. Nämä yhdistettynä Yksikköteleskooppien kanssa muodostavat VLTI-interferometrin (Very Large Telescope Interferometer). Yepunilla on käytössään Laser Guide Star Facility –apuväline, joka on toiminnassa tässä kuvassa. Lasersäteen väri on säädetty tarkasti siten, että se virittää ilmakehän natriumatomeja, jotka luovat pienen, kirkkaan pisteen: kuin keinotekoisen tähden. Tätä tähteä voidaan sitten käyttää määrittämään miten paljon ilmakehä vääristää oikeista tähdistä tulevaa valoa ja adaptiiviseksi optiikaksi kutsuttua menetelmää käyttäen voidaan saada aikaan tarkkoja kuvia. Yepunin yläpuolella näkyy osa eteläisen taivaan halki levittäytyvää Linnunradan galaksia. Oikealla alhaalla näkyvät kirkkaat läiskät ovat Linnunradan kaksi seuralaisgalaksia, Suuri ja Pieni Magellanin pilvi.
potw1546-fi — Viikon kuva
La Sillan marsilainen maisema
16. marraskuuta 2015: Tämä ESO:n valokuvalähettilään Alexandre Santernen ottama panoraamakuva paljastaa jokseenkin marsilaiselta näyttävän maiseman. Kuiva, punainen näkymä voisi hyvinkin olla toisesta maailmasta, mutta se on itse asiassa La Sillan observatoriolta, joka sijaitsee 2400 metriä merenpinnan yläpuolella, Atacaman autiomaan eteläosan laidalla Chilessä. Se oli ESO:n ensimmäinen havaintopaikka. La Sillan 300 pilvetöntä yötä vuodessa, vähäinen ilmakehän turbulenssi ja kuivuus luovat eräät maailman parhaista olosuhteista maan pinnalta havaitsevalle tähtitieteelle. Useiden vuosien ajan se oli eräs maailman tieteellisesti tuottavimmista observatorioista ja on huomattavan tuottelias tänäkin päivänä. Kuvan oikealla puolella näkyvällä La Sillan päätasanteella sijaitsee paljon erilaisia teleskooppeja, joilla tähtitieteilijät voivat tutkia maailmankaikkeutta. Silmiinpistävin on ESO:n 3.58 metrin Uuden Teknologian Teleskooppi NTT (New Technology Telescope) ja sen kahdeksankulmainen rakennus; se oli ensimmäinen teleskooppi maailmassa, jonka pääpeilin muotoa voitiin muuttaa tietokoneen avulla – mikä tunnetaan aktiivisena optiikkana – ja se toimi tienraivaajana suurille, nykyaikaisille teleskoopeille, kuten ESO:n VLT-teleskooppi (Very Large Telescope) Paranalilla. Myös ESO:n jäsenvaltioiden kohdennetut projektit käyttävät ...
potw1545-fi — Viikon kuva
Tähtilapsen ensi askeleet
9. marraskuuta 2015: Tässä kuvassa ALMA-teleskoopin (Atacama Large Millimeter/submillimeter Array) voima paljastaa kaksi valtavaa, pyörteistä tiheän kaasun suihkua, jotka pakenevat kuvan keskellä olevasta lähteestä lähes täydellisen symmetrisesti. Niiden lähtöpisteestä löytyy hyvin nuori tähti – prototähti – joka on aloittamassa pitkää matkaansa kehittymisessään jokseenkin Auringon kaltaiseksi tähdeksi. Tämä tähtilapsi, nimeltään CARMA-7, ja sen suihkut ovat noin 1400 valovuoden päässä Maasta Käärmeen eteläisessä tähtijoukossa. Tässä tiheässä tähtijoukossa, joka tietenkin löytyy Käärmeen tähdistöstä (Serpens), on ainakin 30 muuta prototähteä, jotka ovat syttymässä elämään hyvin lähellä toisiaan. Siinä tähtitieteilijöillä on käytössään täydellinen laboratorio, jossa he voivat tutkia sekä tähtien välistä että niiden ja ympäristön välistä vuorovaikutusta. Tähden elämän ensiaskeleet tunnetaan edelleen huonosti, mutta tähtitieteilijät ovat päätelleet, että kiemurtelevat, savuiset suihkut johtuvat ajoittaisista kaasupurkauksista, joita CARMA-7 syöksee ympäristöönsä valtavalla nopeudella. Purkaukset syttyvät, kun tähden ympärillä pyörivästä kiekosta putoaa ainetta prototähteen. Purkausten viilettäessä tähtilapsesta poispäin, ne törmäävät tähtienväliseen aineeseen, mikä saa ne hidastumaan ja laajenemaan. Jonakin päivänä tuo samainen ...
potw1544-fi — Viikon kuva
Auringonlaskun panoraama La Sillalla
2. marraskuuta 2015: Tämä majesteettinen panoraama näyttää millaisessa ympäristössä ESO:n La Sillan observatorio sijaitsee. Havaintopaikka sijaitsee 2400 metriä merenpinnan yläpuolella Chilen Atacaman autiomaan etelälaidalla. Sen sijainti kaukana sivilisaation tuottamasta valosaasteesta antaa ESO:n teleskoopeille selkeän näkymän yötaivaalle. La Silla on ollut ESO:n linnake jo 1960-luvulta alkaen. Vain osa ESO:n teleskoopeista näkyy kuvassa: yhden metrin Schmidt-teleskooppi, yhden metrin teleskooppi ja 1.52 metrin teleskooppi näkyvät kuvassa takimmaisina. La Sillalla sijaitsee myös useita kansallisia teleskooppeja, kuten äärimmäisenä vasemmalla näkyvä tanskalainen 1.54 metrin teleskooppi, ja hopeanvärinen kupoli, joka suojaa MPG/ESO 2.2 metrin teleskooppia. Sumu leijuu La Sillaa ympäröivien laaksojen yllä ja laskeva Aurinko värjää oranssin kerroksen horisontin yläpuolelle. Kunhan Aurinko katoaa, yötaivas paljastaa havaitsemista odottavat, hyvin vaikuttavat tähtitieteelliset näkymät.
potw1543-fi — Viikon kuva
Planeettoja metsästävä SPHERE kuvaa ensimmäisen kaksoisplaneettajärjestelmän, jolla on kiekko
26. lokakuuta 2015: ESO:n VLT-teleskoopin (Very Large Telescope) kolmannen yksikköteleskoopin yhteyteen asennettu suurikontrastinen adaptiivisen optiikan havaintolaite SPHERE on paljastanut havainnoillaan suoraan sivulta näkyvän kaasu- ja pölykiekon kaksoistähtijärjestelmän HD 106906AB ympäriltä. HD 106906AB on Etelän Ristin tähdistössä (Crux) sijaitseva kaksoistähti. Tähtitieteilijät ovat jo pitkään epäilleet, että tätä 13 miljoonaa vuotta vanhaa tähtikaksikkoa ympäröi kertymäkiekko, koska järjestelmä on niin nuori ja säteilee ominaisella tavalla. Kuitenkaan kiekkoa ei oltu nähty ennen kuin nyt! Järjestelmän loistelias kertymäkiekko nähdään kuvan alaosassa vasemmalla. Yksittäisiä tähtiä ympäröivien erillisten kiekkojen sijaan järjestelmässä on vain yksi, molempia tähtiä ympäröivä kiekko. Tähdet on kuvassa piilotettu koronografiksi kutsutun suojan taakse, mikä estää instrumentin sokaistumisen niiden loistosta. Tähtien ja kiekon kumppanina on myös eksoplaneetta nimeltään HD 106906 b, joka näkyy yläoikealla ja joka kiertää kaksoistähteä ja sen kiekkoa paljon suuremmalla etäisyydellä kuin mikään muu tähän mennessä löydetty eksoplaneetta – sen etäisyys on 650 kertaa Maan ja Auringon välinen keskimääräinen etäisyys, eli noin 97 miljardia kilometriä. ...
potw1542-fi — Viikon kuva
SPHERE paljastaa spiraalikiekon lähitähden ympäriltä
19. lokakuuta 2015: ESO:n SPHERE, Chileen VLT-teleskoopin (Very Large Telescope) yhteyteen asennettu planeettoja metsästävä havaintolaite on löytänyt poikkeuksellisen rakenteen erään lähialueella sijaitsevan HD 100453 -nimisen nuoren tähden ympäriltä. HD 100453 on yli 350 valovuoden etäisyydellä Kentaurin (Centaurus) tähdistössä ja se lähes hukkuu tässä kuvassa punaisena ja valkoisena näkyvään kaasusta ja pölystä muodostuvaan pyörivään kiekkoon. Kiekosta näyttää ulottuvan kaksi kiehtovan näköistä spiraalihaaraa, jotka luultavasti ovat muodostuneet vielä havaitsemattomien, mutta mahdollisesti kiekon sisällä piilottelevien planeettojen vaikutuksesta. Spiraalikiekko on ainutlaatuisen symmetrinen ja eräs pienimmistä milloinkaan tähden ympärillä havaituista – mikä antaa vaikuttavan todisteen SPHERE:n kyvyistä. SPHERE on erittäin kyvykäs planeettojen etsijä, joka kykenee kuvaamaan Linnunradan vieraita maailmoja, ja pölykiekkoja, joissa ne muodostuvat. Se pystyy siihen peittämällä keskustähden häikäisevän valon, joka muutoin näkyisi kuvan keskellä (mustan ympyrän paikalla, joka peittää tähden ja sen lähialueen). Nuorien tähtien, kuten HD 100453, tutkiminen voi antaa tärkeitä johtolankoja sen ymmärtämiseen, miten planeetat ja tähdet muodostuvat ja kehittyvät galaksissamme.
potw1541-fi — Viikon kuva
Vastasyntyneen tähden purkaukset
12. lokakuuta 2015: Tässä ESO:n jo käytöstä poistetun ISAAC-kameran (Infrared Spectrometer And Array Camera) kuvassa Herbig-Haro -kohteesta (HH) 212 nähdään suihkupari, joka purkautuu kohteesta lähes täydellisen symmetrisesti. Kohde on Orionin tähdistössä lähellä kuuluisaa Hevosenpääsumua. Tällaisilla alueilla pöly- ja kaasupilvet voivat romahtaa painovoiman vaikutuksesta pyörien kiihtyvällä nopeudella ja kuumentuen samalla kunnes nuori tähti syttyy pilven keskiosassa. Vastasyntynyttä prototähteä kiertävä, prosessista yli jäänyt materiaali muodostaa kertymäkiekon, joka voi sopivissa olosuhteissa tuottaa rakennusaineita planeettojen, asteroidien ja komeettojen muodostumiseksi. Vaikka prosessia ei vielä ymmärretä täysin, yleensä prototähti ja sen kertymäkiekko – jotka tässä nähdään suoraan sivulta – aiheuttavat kuvassa näkyvät purkaukset. HH 212 –kohteen keskustassa oleva tähti on todellakin hyvin nuori, vain muutaman tuhannen vuoden ikäinen. Purkaukset ovat hämmästyttävän symmetriset ja niissä näkyy solmukohtia suhteellisen säännöllisin välein. Tämä säännöllisyys viittaa siihen, että purkauspulssit vaihtelevat tasaiseen tahtiin ja lyhyellä aikavälillä – ehkä vain 30 vuoden välein! Kauempana keskustasta leviää tähtienväliseen avaruuteen suuri iskuaalto, joka syntyy purkautuneen kaasun törmätessä ...
potw1540-fi — Viikon kuva
Mikrolinssimysteeri
5. lokakuuta 2015: Tässä vaikuttavassa tähtinäkymässä nähdään pallomainen tähtijoukko NGC 6553, joka sijaitsee noin 19 000 valovuoden etäisyydellä Jousimiehen tähdistössä. Samaisessa näkymässä tähtitieteilijät ovat havainneet arvoituksellisen mikrolinssi-ilmiön. Mikrolinssi-ilmiö on tietyn tyyppinen gravitaatiolinssi-ilmiö, jossa taustalla olevan valonlähteen valo taipuu etualalla olevan kohteen painovoimakentässä, mikä saa aikaan vahvistetun kuvan taustan kohteesta. NGC 6553:n tapauksessa mikrolinssi-ilmiön aiheuttava kohde taivuttaa taustalla olevan punaisen jättiläistähden valoa (merkitty nuolella). Jos kyseinen kohde sijaitsee tähtijoukossa – mihin tiedemiehet uskovat vain 50% todennäköisyydellä – kohde olisi luultavasti kahden Auringon massainen musta aukko, ja olisi siten ensimmäinen tämän kaltainen pallomaisessa tähtijoukossa havaittu kohde. Samalla se olisi myös vanhin koskaan havaittu tähden massainen musta aukko. Kuitenkin lisähavaintoja tarvitaan, jotta linssi-ilmiön aiheuttaman kohteen oikea luonne saadaan selville varmasti. Tämän kosmologisen erikoisuuden havaitsi ESO:n VISTA-teleskooppi Paranalin observatoriolla Chilessä osana VVV-ohjelmaa (VISTA Variables in the Vıa Lactea Survey), joka kartoittaa Linnunradan keskiosia lähi-infrapunan alueella. Linkki Science-artikkeli
potw1539-fi — Viikon kuva
Täydellinen kuunpimennys ESO:n päämajan yllä
28. syyskuuta 2015: Aamulla maanantaina 28. syyskuuta 2015 oli mahdollista seurata täydellistä kuunpimennystä Afrikassa, Pohjois- ja Etelä-Amerikassa, Euroopassa ja Lähi-idässä. Saksassa sen valokuvasi Mahdi Zamani ESO:n päämajan laajennuksen ja teknisen rakennuksen yllä. Tässä sekvenssikuvasarjassa Kuu oli näkyvissä ohuiden pilvikerrosten välissä. Se näyttäytyi kirkkaana ylävasemmalla ja himmeni dramaattisesti siirtyessään Maan varjoon ja alemmas varhaisella aamutaivaalla. Kuunpimennys tapahtuu, kun Kuu, Maa ja Aurinko ovat suorassa linjassa toisiinsa nähden. Kun Kuu kulkee Maan heittämän varjon läpi, planeettamme estää suoran auringonvalon pääsyn Kuun pinnalle ja tapahtuu täydellinen pimennys. Näin voi käydä vain täydenkuun yönä. Tämänaamuinen täydellinen kuunpimennys sattui superkuun aikaan; se on täysikuu, joka sattuu silloin, kun Kuu on elliptisellä kiertoradallaan lähinnä Maata. Täydellisesti pimentyneen Kuun ollessa täysi ja suhteellisen lähellä Maata se näyttää tavallista suuremmalta ja kirkkaammalta. Toisin kuin auringonpimennyksessä tapahtuu, Kuu ei katoa kokonaan näkyvistä täydellisen kuunpimennyksen aikana. Sen sijaan se näkyy punaisena, josta se on saanut pahaenteisen kutsumanimen ”Verikuu”. Punertava väri johtuu auringonvalon taittumisesta ...
potw1538-fi — Viikon kuva
Kuinka pysyä viileänä La Sillalla
21. syyskuuta 2015: Tämä vaikuttava kuva uuden teknologian NTT-teleskoopista (New Technology Telescope) on otettu juuri auringonlaskun jälkeen ESO:n La Sillan observatoriolla Norte Chicossa Chilen Atacaman autiomaan laitamilla. Kuu on jo aloittanut matkansa iltataivaan halki ja paistaa kirkkaasti päidemme yläpuolella. Kuvan vasemmalla puolella Aurinko pulahtaa horisontin alapuolelle värjäten pilvet syvän oranssin värein. NTT:n seinien heijastava pinta vangitsee auringonvalon viimeisten säteiden lämpimän hehkun. Metallisen suojakuvun tarkoitus on estää teleskoopin ympäristön kuumeneminen päivän aikana. Tämä voisi vaikuttaa teleskoopin havaintoihin, koska nouseva lämmin ilma ja turbulenssi sumentavat kuvia ja huonontavat tähtitieteellistä seeingiä. Teleskoopin suojakupu ei ole ainoa asia, joka on suunniteltu vähentämään lämmön kerääntymistä päivän aikana; kaikki havaintopaikkaa ympäröivät betonitasot ja pysäköintialueet on maalattu valkoisiksi niiden pinnoista heijastuvan valon määrän lisäämiseksi.
potw1537a-fi — Viikon kuva
ESPRESSO-maistiainen
14. syyskuuta 2015: Valtava diffraktiohila ultratarkan, eksoplaneettojen havaitsemisteknologian seuraava sukupolven edustajan, ESPRESSO-spektrografin sydämessä kuvattiin testien aikana puhdastilassa ESO:n päämajassa Garching bei Münchenissä, Saksassa. ESO:n insinöörit ovat vastikään saaneet valmiiksi hilan suuntaamisen, joka on vaikea prosessi. Tämän komponentin tuottaminen ja suuntaaminen on yksi ESO:n tärkeimmistä panostuksista ESPRESSO-projektiin. Hila on suurin ESO:ssa koskaan kootuista hiloista, ja se on yhtä pitkä kuin suurin koskaan valmistettu echelle-hila, joka on Keck-teleskoopin HIRES-spektrografin 1.2 x 0.3 metrin hila. Lopullisen suuntaamisen jälkeen hila kiinnitetään lopulliselle alustalle. Sen kaikki komponentit on valmistettu Zerodur-lasista (VLT:n peileihin on käytetty samaa materiaalia) eikä se tule koskaan enää tarvitsemaan minkäänlaista säätämistä. ESO on tämän kiinnitystekniikan pioneeri ja sen on osoitettu toimivan aikaisemmilla instrumenteilla. Kunhan ESPRESSO on asennettu ESO:n Paranalin observatoriolle Chileen vuonna 2016, se yhdistää valon kaikista neljästä VLT-teleskoopin (Very Large Telescope) yksikköteleskoopista (Unit Telescope) luoden virtuaalisen 16-metrisen teleskoopin. Sen diffraktiohila hajottaa valon värikomponentteihinsa analyysia varten aivan kuin prisma, mutta eri fysikaalisen mekanismin kautta. ESPRESSO ...
potw1536-fi — Viikon kuva
SPHERE kartoittaa Ceresin pintaa
7. syyskuuta 2015: Näissä kahden viikon välein otetuissa kuvissa näkyy Ceresin kumpikin pallonpuolisko: ne ovat parhaat kääpiöplaneetasta maan pinnalta käsin tehdyt havainnot. Kuvat on otettu ESO:n VLT-teleskoopin SPHERE-instrumentilla ja ovat tulosta heinäkuun 2015 puolivälistä lähtien käynnissä olleesta projektista, jossa kootaan polarimetrinen kartta kääpiöplaneetan pinnasta. Ceres oli ensimmäinen, vuonna 1801 havaittu asteroidi. Sen kiertorata kulkee Marsin ja Jupiterin välisellä asteroidivyöhykkeellä, alueella, jota kutsutaan päävyöhykkeeksi. Se on päävyöhykkeen suurin asteroidi ja Maan lähinaapuruston suurin vesivarasto. Suurimman osan vedestä uskotaan olevan jäänä kääpiöplaneetan maaperässä. Kääpiöplaneetan pinta on alaltaan noin Intian kokoinen. Näissä uusissa kuvissa nähdään useita kiinnostavia kirkkaita alueita. Myös NASA:n Dawn-avaruusalus, joka on tällä hetkellä Ceresin kiertoradalla, on tutkinut näitä alueita lähemmin. Tähtitieteilijät ovat tutkineet niitä tarkasti, mutta niiden luonne ei ole vielä paljastunut. Kuitenkin toivotaan, että vertailemalla SPHERE:n havaintoja Dawnin Maahan lähettämiin kuviin, tähtitieteilijät kykenisivät pian aloittamaan Ceresin arvoituksen ratkaisemisen.
potw1535-fi — Viikon kuva
Ilmakuva auringonlaskusta Paranalin yllä
31. elokuuta 2015: Tämä huomionarvoinen kuva on otettu korkealla Atacaman yläpuolella leijuneesta nelikopterista käsin. Valtameri, pilvet ja autiomaa yhdessä muodostavat ilmasta nähdyn näkymän, joka levittäytyy pitkin Chilen rannikkoa. Aurinko valaisee pehmeästi ESO:n VLT-teleskoopin (Very Large Telescope) laskiessaan iltataivaalla ja värittäen observatorion oranssin ja aprikoosin sävyin. Kuvan oikealla puolella näkyvällä viereisellä huipulla seisoo erillään VISTA-teleskoopin (Visible and Infrared Survey Telescope for Astronomy) yksinäinen hahmo. VLT:n edessä olevaa, ruudukon kaltaisen raideverkoston täyttämää aluetta käyttävät VLT:n neljä pientä aputeleskooppia (Auxiliary Telescopes). Asettamalla nämä teleskoopit eri etäisyyksille toisistaan voidaan säätää niistä koostuvan, yksittäisenä tähtihavaitsijana toimivan VLT-interferometrin varsinaista kokoa.
potw1534-fi — Viikon kuva
Tähtikarusellin kiihdytys
24. elokuuta 2015: Tämä ESO:n valokuvalähettilään Alexandre Santernen ottama kuva on melko pyörryttävä ensi näkemällä! Tähtien muodostamat renkaat muistuttavat optista illuusiota tai abstraktia maalausta kiertyessään ympäri eteläisen taivaannavan, jonka voi nähdä suoraan pään yläpuolella Chilessä sijaitsevalla ESO:n La Sillan observatoriolla. Jokainen ympyrämäinen viiva on yhden tähden aikaansaannosta pitkän valotusajan aikana, jota on käytetty vangitsemaan tähtien liike taivaan halki Maan pyöriessä. La Silla sijaitsee Chilen Atacaman autiomaan ulkolaidalla noin 2400 metriä merenpinnan yläpuolella, missä havainto-olosuhteet ovat täydelliset tämän kaltaisille pitkän valotusajan otoksille: havaintopaikalla on selkeää 300 yönä vuodessa! Havaintopaikalla sijaitsee monta ESO:n teleskooppia ja siellä toteutetaan useita kansallisia ESO:n jäsenvaltioiden johtamia projekteja. Osa teleskoopeista näkyy kuvan alalaidassa. ESO:n 3.6 metrin teleskooppi kohoaa korkeuksiin vasemmalla kukkulalla, ja sen yhteydessä sijaitsee myös maailman ensiluokkaisin eksoplaneettojen metsästäjä HARPS (High Accuracy Radial velocity Planet Searcher). Muita La Sillalla sijaitsevia ja kuvassa näkyviä teleskooppeja ovat NTT (New Technology Telescope), joka osittain peittää ESO:n 3.6 metrin teleskoopin, sveitsiläinen 1.2 metrin ...
potw1533-fi — Viikon kuva
Kosminen ultrateräväpiirto-sateenkaari
17. elokuuta 2015: Tässä panoraamakuvassa, jonka on ottanut ESO:n ultrateräväpiirto-retkikunnan jäsen Babak Tafreshi, ALMA-observatorion antennit näyttävät ihailevan näkymää Linnunradasta, joka kaartuu Chilen Andeilla sijaitsevan Chajnantorin ylätasangon ylle kuin galaktinen tähtien ja pölyn muodostama sateenkaari. Yli 5000 metrin korkeudella merenpinnasta sijaitseva Chajnantorin ylätasanko on ihanteellinen metsästysmaasto ALMA:lle. Antenniryhmä käyttää millimetri- ja alimillimetriaallonpituusalueiden havaintoja maailmankaikkeuden kylmimpien osien tutkimiseen. Ylätasangon poikkeuksellisen kuivuuden ansiosta alimillimetrialueen säteilyä imeytyy vesihöyryyn paljon vähemmän kuin merenpinnan tasolla. ALMA:n yrittäessä valottaa maailmankaikkeuden salaisuuksia, Babak Tafreshi ja muut ryhmän jäsenet yrittävät vangita kuviin ESO:n observatorioiden kauneuden ja suuruuden ja niiden epätavallisen ympäristön. ESO:n ultrateräväpiirto-retkikunta, joka koostuu neljästä tunnetusta tähtivalokuvaajasta ja ESO:n valokuvalähettiläästä, tähtää Chilessä tehtävän työn tunnettavuuden lisäämiseksi suuren yleisön joukossa hämmästyttävien ultrateräväpiirto-valokuvien ja videoiden kautta.
potw1532-fi — Viikon kuva
Paranalin Solace
10. elokuuta 2015: Kuvassa näkyy La Residencia: hotelli, joka toimii ESO:n Paranalin observatoriolla työskentelevien tähtitieteilijöiden ja henkilökunnan keitaana. Kuva on otettu rakennuksen etelänurkalta ja se katsoo pohjoista sekä VLT-teleskooppia (Very Large Telescope) kohti. VLT on eurooppalaisen maan pinnalta havaitsevan optisen tähtitieteen lippulaiva ja maailman edistyksellisin optinen observatorio. La Residencian 108 huoneen ikkunat ovat kohti länttä (kuvassa vasemmalla) ja Tyyntä valtamerta. Saksalaisten arkkitehtien Auer+Weber+Assoziierte suunnittelema, palkintojakin voittanut rakennus esiintyi osassa James Bond -elokuvaa Quantum of Solace (”hippunen lohtua”). Se on rakennettu osin maan pinnan alla olevan L-kirjaimen muotoon ja hyödyntää luonnonmateriaaleja, jotka saavat sen sulautumaan autiomaan Marsin kaltaisen maiseman väreihin. Ei ole yllätys, että La Residencia valittiin Bond-konnan täydelliseksi piilopaikaksi!
potw1531-fi — Viikon kuva
Valkoisen kääpiön ylösnousemus
3. elokuuta 2015: Kirkas tähti kuvan keskellä ei ole tämän esityksen pääesiintyjä. Kuvan alaosassa keskellä näkyy jokseenkin huomaamaton punainen tahra, joka on itse asiassa harvinainen ja kallisarvoinen kohde. Vuonna 1996 japanilaisen tähtitieteen harrastajan ensimmäisenä löytämä novan kaltainen kohde osoittautuikin paljon kiinnostavammaksi kuin supernova, joksi sitä alunperin luultiin. Kohde on itse asiassa pieni valkoinen kääpiö, jossa on tapahtumassa heliumleimahdus – eräs vain kourallisesta esimerkkitapauksia, joissa tähtitieteilijät pääsevät todistamaan tätä ilmiötä. Normaalisti alhaisen massan tähtien elämänkaaren viimeinen vaihe on valkoinen kääpiö. Kuitenkin joissain tapauksissa tähti syttyy uudelleen heliumleimahduksen aikana ja laajenee uudelleen punaiseksi jättiläiseksi, singoten prosessin aikana valtavia määriä kaasua ja pölyä ympärilleen ennen kuin uudelleen kutistuu valkoiseksi kääpiöksi. Tapahtumaketju on dramaattinen ja kestää vain hetken, ja Sakurain Kohde antaa tähtitieteilijöille erittäin harvinaisen mahdollisuuden tutkia tapahtumia reaaliajassa. Valkoinen kääpiö lähettää riittävästi ultraviolettisäteilyä valaistakseen pois puhaltamansa kaasun, joka nähdään juuri tässä kuvassa punaisena materiarenkaana. Kuva on otettu FORS-havaintolaitteella, joka on kiinnitetty ESO:n VLT-teleskooppiin (Very Large Telescope).
potw1530-fi — Viikon kuva
27. heinäkuuta 2015: Tässä kuvassa nähdään tie, joka vie ALMA:n (Atacama Large Millimeter/submillimeter Array) operaatioiden tukiasemalle (Operations Support Facility, OSF) ja sen takana 5000 metriä merenpinnan yläpuolella sijaitsevalle henkeäsalpaavalle Chajnantorin ylätasangolle. Atacaman alueen chileläisellä puna:lla (Andien vuoriston ruohikkoinen aro) olevalla ylätasangolla sijaitsee Array Operations Site (AOS) ja maailman kuivin ja korkeimmalla sijaitseva tähtitieteellinen observatorio. OSF on ALMA-projektin tapahtumien keskus, ja siellä majoitetaan myös koko henkilökunta ja työntekijät – vain 2900 metriä merenpinnan yläpuolella. Siellä tehdään myös kaikki observatorion jokapäiväiseen toimintaan liittyvät operaatiot. AOS:llä sijaitsee myös tekninen rakennus – maailman toiseksi korkeimmalla sijaitseva rakennus – sekä ALMA:n korrelaattori, joka on korkeimmalla sijaitseva ja nopein tietokone, jota milloinkaan on käytetty tähtitieteellisellä havaintopaikalla. Korkean sijainnin vuoksi ihmisten tekemät operaatiot pidetään minimissään. ALMA etsii vastauksia kosmisen alkuperämme syvimpiin kysymyksiin tutkiessaan kylmää maailmankaikkeutta – etenkin molekyylipilviä, tähtien muodostumista ja planeettakuntia.
potw1529-fi — Viikon kuva
20. heinäkuuta 2015: Tässä näemme jo käytöstä poistetun SEST-teleskoopin (Swedish–ESO Submillimetre Telescope), joka vartijan lailla valvoo tarkasti horisonttia ESO:n La Silla:n observatoriolla. Sen alapuolella stratus-pilvet peittävät laaksoa. SEST asennettiin La Sillaan vuonna 1987 ja sen havaitessa ensimmäistä kertaa se oli ainoa eteläisellä pallonpuoliskolla toiminnassa oleva suuri alimillimetriaallonpituusalueen teleskooppi. Vaikka se poistettiin käytöstä vuonna 2003, sen halkaisijaltaan 15-metrinen lautasantenni on edelleen La Sillan observatoriolla kunniamerkkinä sen tekemälle käänteentekevälle työlle – sekä yksittäisenä teleskooppina että testipenkkinä myöhemmille projekteille, kuten APEX-teleskooppi (Atacama Pathfinder Experiment) ja ALMA (Atacama Large Millimeter/submillimeter Array). SEST teki aktiiviaikanaan useita suuria löytöjä, joiden joukossa on vuoden 1995 havainto siitä, että Bumerangi-sumu on maailmankaikkeuden kylmin paikka, jossa lämpötila on vain asteen absoluuttisen nollan yläpuolella, ja ensimmäisen galaksin ulkopuolisen piimonoksidimaserin löytäminen. Tämän kauniin panoraamakuvan otti ESO:n valokuvalähettiläs Alexandre Santerne. Alexandre on ammattitähtitieteilijä, joka myös osallistuu säännöllisesti yleisölle avoimiin tapahtumiin ja konferensseihin. Linkit Alexandre Santernen Flickr-valokuva-albumi Alexandren ESO-kuva-arkisto ESO:n valokuvalähettiläät
potw1528-fi — Viikon kuva
Näkymä Vitacurasta
13. heinäkuuta 2015: Kaikki alueet Chilessä eivät ole niin karuja ja hedelmättömiä kuin ESO:n havaintopaikat Paranalilla, La Sillalla ja Chajnantorissa. ESO:n Santiagon toimisto, joka sijaitsee Vitacurassa, saa joskus vieraakseen ohikulkevia sadepilviä, ja vastaanottaa tähtitieteilijöitä, teknikoita ja hallintohenkilökuntaa. Noin 15 kilometrin päässä tämän kuvan taustalla nähdään Chilen Andien kauniit lumen peittämät huiput. Kirkkaana päivänä huiput voi nähdä lähes mistä tahansa osasta kaupunkia. Ne toimivat jatkuvana muistuttajana kiireisen kaupungin luonnollisista rajoista ja sen läheisyydestä luontoon siltä varalta, että joku tarvitsisi tauon kaupunkielämän vilinästä. Alueella vierailevat voivat mennä helpolle vaellukselle Parque Natural Aguas de Ramón:iin tai paikallisen kasvillisuuden ja eläimistön ystävät voivat käydä Santuario de La Naturaleza El Arrayán:issa (luonnonsuojelualue), jotka sijaitsevat Andien alueella lähellä kaupunkia. Paljon lähempänä, vasemmalla olevien vuorien alapuolella, näkyy ALMA:n päämajarakennus. Se sijaitsee ESO:n alueella. Oikeanpuolimmaisena seisoo Latinalaisen Amerikan korkein rakennus: Gran Torre Santiago. 300-metrinen pilvenpiirtäjä pystytettiin keskeiseen bisneskortteliin, kävelymatkan päähän ESO:sta. Tämän kuvan otti ESO:n valokuvalähettiläs Julien Girard. Julien viettää päivänsä ...
Tulos 241 - 260 / 629

matches: HD HD HD HD HD HD


Laki yleisistä teistä annetun lain muuttamisesta 1196/1994 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1994 › 1196/1994
1196/1994
kumotaan yleisistä teistä 21 päivänä toukokuuta 1954 annetun lain (243/54) 82 ja 84 §:n edellä oleva väliotsikko, 84―89 §, 94 §:n 1 ja 5 momentti sekä 96 §,
sellaisina kuin niistä ovat 84 § 12 päivänä marraskuuta 1993 annetussa laissa (959/93), 85 § osittain muutettuna 23 päivänä tammikuuta 1981 annetulla lailla (51/81), 86, 87 ja 89 § sekä 94 §:n 5 momentti viimeksi mainitussa laissa, 94 §:n 1 momentti 15 päivänä huhtikuuta 1988 annetussa laissa (334/88) ja 96 § 25 päivänä tammikuuta 1993 annetussa laissa (71/93), sekä
muutetaan 5, 18, 24, 82 ja 83 §, 92 §:n 3 momentti, 94 §:n 2 momentti ja 95 §,
sellaisina kuin niistä ovat 18 § 9 päivänä elokuuta 1963 annetussa laissa (404/63) ja 94 §:n 2 momentti 8 päivänä heinäkuuta 1961 annetussa laissa (390/61), seuraavasti:
Yleisten teiden pitämisen kustannuksista vastaa valtio 10 luvussa olevien säännösten mukaan ja siinä säädetyin poikkeuksin.
Yleiseen tiehen kuuluvan, vapaasti ohjailtavan lautan (lautta-aluksen) käyttämisestä voidaan asetuksella erityisistä syistä säätää perittäväksi kohtuullinen käypä maksu. Köyden varassa liikkuvan lautan (lossin) käyttämisestä ei maksua kuitenkaan peritä.
Yleisen tien tekemisestä, yksityisen tien muuttamisesta yleiseksi ja yleisen tien tai maan käytön tien liitännäisalueena lakkauttamisesta päättää liikenneministeriö, sikäli kuin päätösvaltaa erityisissä asioissa ei ole asetuksella annettu tielaitokselle tai muulle viranomaiselle.
Yleisten teiden tekemisestä ja kunnossapidosta johtuvat kustannukset suoritetaan valtion ollessa tienpitäjänä valtion varoista, jollei jäljempänä toisin säädetä.
Jos kunta 20 §:n 1 momentin tai 21 §:n nojalla annetun määräyksen johdosta on velvollinen huolehtimaan yleisen tien tekemisestä, maksetaan tienpitäjälle valtion varoista korvaus tielaitoksen ja kunnan hyväksymän kustannusarvion mukaisesti, mikäli joidenkin kustannusten osalta ei ole sovittu, että korvaus suoritetaan todellisten kustannusten mukaan. Mikäli kustannusarviota ei ole siten hyväksytty, korvaus maksetaan tarpeellisina pidettävien todellisten kustannusten mukaan, niihin luettuna rakenteilla olevan tien kunnossapidosta johtuneet kustannukset.
Milloin kunta 20 §:n 1 momentin tai 21 §:n nojalla annetun määräyksen johdosta on velvollinen huolehtimaan yleisen tien kunnossapidosta, suoritetaan sille valtion varoista korvausta se määrä, mihin tarpeellisen kunnossapidon kustannusten arvioidaan nousevan. Tässä tarkoitettu määrä vahvistetaan sitten, kun kunnalla on ollut tilaisuus tehdä asiasta ehdotuksensa. Määrää vahvistettaessa on pidettävä vertauskohtana valtiolle vastaavanlaisten teiden kunnossapidosta aiheutuvia kustannuksia. Jos tie on kunnan varoilla kestopäällystetty, luetaan kunnossapidon kustannuksiin varsinaisten kunnossapitomenojen lisäksi myös päällystämisestä aiheutuneiden kustannusten kohtuullinen kuoletus sekä korkoa kuusi prosenttia, yhteensä kuitenkin enintään niin paljon kuin vastaavanlaisen tien kunnossapidon soratienä arvioidaan maksavan.
Kun kunta 20 §:n 1 momentin tai 21 §:n nojalla annetun määräyksen johdosta on velvollinen huolehtimaan yleisen tien pidosta, sen maksuina lautan käyttämisestä 18 §:n mukaan taikka korvauksena alueen luovuttamisesta tai muuna sellaisena hyvityksenä kantamat varat otetaan huomioon 83 §:n mukaisia korvauksia määrättäessä.
Tielaitos vahvistaa tässä luvussa tarkoitetut valtion kunnille maksettavat korvaukset ja maksaa ne kunnille 60 päivän kuluessa korvauksien vahvistamispäivästä.
Edellä olevien säännösten estämättä kunta voi erityisessä tapauksessa ottaa osaksi tai kokonaan vastatakseen tienpidon kustannuksista tietyn yleisen tien osalta.
Milloin syytä on, tielaitos voi vapauttaa kunnan sen 1 momentin mukaan antamasta sitoumuksesta.
Tämän lain aiheuttama muutos valtion ja kuntien väliseen kustannustenjakoon otetaan huomioon vahvistettaessa kuntien valtionosuuslain (688/92) mukaista yleisen valtionosuuden keskimääräistä markkamäärää.
HE 200/94
LiVM 15/94
5 §18 §24 §82 §83 §92 §94 §95 §