text:
Muu päätös 6204/2017 - Korkein hallinto-oikeus
Etusivu » Päätöksiä » Muita päätöksiä » Muupaatos » Muu päätös 6204/2017
Muu päätös 6204/2017
Turvetuotannon ympäristölupaa koskeva valitus (Rummakkoneva, Keuruu)
Taltionumero: 6204
Diaarinumero: 3361/1/16
ECLI-tunniste: ECLI:FI:KHO:2017:T6204
Vaasan hallinto-oikeus 13.9.2016 n:o 16/0398/1
Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto on päätöksellään 26.2.2015 n:o 30/2015/1 hylännyt Vapo Oy:n ympäristölupahakemuksen, joka on koskenut turvetuotantoa Keuruulla sijaitsevalla Rummakkonevan 31,8 hehtaarin suuruisella uudella turvetuotantoalueella.
Rummakkonevan turvetuotantoalueen vedet johdetaan suunnitelman mukaan pintavalutuskentältä Myllypuroon, joka laskee Jyrkeejärveen. Keski-Suomen vesienhoidon toimenpideohjelman mukaan uutta turvetuotantoa ei pääsääntöisesti tulisi ohjata alueille, joiden vesien tila ei saavuta hyvää tilaa tai uhkaa alentua hyvästä tai erinomaisesta tilasta alempaan luokkaan, ellei vesiensuojelutoimina käytetä pintavalutuskenttää tehokkaampia vesiensuojelutoimia. Rummakkonevan alapuolista Myllypuroa ei ole luokiteltu, mutta veden laadun pohjalta sen tila on tyydyttävä ja veden laatua laskee ajoittain alhainen pH. Myllypurolla veden virtausolot ja vesimäärät vaihtelevat ja siten laadulliset vaihtelut voivat olla ajoittain suuria. Jyrkeejärven osalta tavoitteena on puolestaan nykyisen hyvän tilan säilyttäminen.
Myllypuron eteläpuolinen osuus on suurimmaksi osaksi uomaltaan luonnontilainen ja ympäröivien suoalueiden vesitalous on säilynyt luonnontilaisena tai luonnontilaisen kaltaisena. Myös pohjoisosaa voidaan suokasvillisuustyyppien osalta pitää suurimmaksi osaksi luonnontilaisen kaltaisena, vaikkakin uomaa on oikaistu ojittamalla. Myllypuron eteläosassa on myös avolähde, joka on mahdollinen vesilain ja metsälain kohde sekä ruoho- ja heinäkorpi, joka on mahdollinen metsälain tarkoittama erityisen tärkeä elinympäristö. Eteläosasta löydettiin lisäksi Suomen kansainvälistä vastuulajia pallopäärahkasammalta.
Rummakkoneva sijaitsee kalataloudellisesti arvokkaalla alueella. Alapuolinen Pihlajaveden reitti kuuluu kansainväliseen Project Aqua -ohjelmaan tyypillisenä humuspitoisten reittivesien edustajana ja on erittäin uhanalaisen järvitaimenen esiintymisaluetta. Jyrkeejärven kalastuksellinen merkitys on erittäin suuri ja Jyrkeejärven alapuoliset Kotalankosket ovat suosittua virkistyskalastusaluetta. Myllypurossa ja Jyrkeejärvessä esiintyy myös rapua. Jyrkeejärven rannoilla, myös Karjunlahdessa, jonne Myllypuro laskee, on runsaasti vapaa-ajan asutusta, joten sen virkistyskäyttöarvo on suuri.
Rummakkonevan vedet käsitellään suunnitelman mukaan ympärivuotisesti pintavalutuskentällä. Pintavalutuskenttä sijaitsee ojitetulla, kohtalaisesti maatuneella suoalueella ja sen pinta-ala on hakijan esittämän uuden suunnitelman mukaan 5,1 % valuma-alueesta. Ojitetun pintavalutuskentän toimivuutta on vaikea arvioida ennalta luotettavasti.
Myllypuron valuma-alueen pinta-ala on karttatarkastelun perusteella noin 12,5 km2, josta Rummakkonevan osuus on noin 2,5 %. Rummakkonevan turvetuotannon vaikutukset näkyisivät erityisesti Myllypurossa, johon tuotantoalueen vedet johdettaisiin koko matkalta, yli 3 km. Hakijan arvion mukaan pitoisuuslisäykset Myllypurossa ovat tuotantovaiheessa noin 0,1 mg/l kiintoainetta, 1,2 µg/l kokonaisfosforia ja 66 µg/l kokonaistyppeä. Rummakkonevan keskivirtaamaksi on arvioitu 0,1 m3/s. Rummakkonevan ja alapuolisen Jyrkeejärven vedenpinnan suuresta korkeuserosta johtuen valunta voi kasvaa ja vaihdella voimakkaasti pienivirtaamaisessa Myllypurossa. Valunnan mukaan vaihteleva ja kasvava kuormitus voi vaikuttaa Myllypuron tilaan merkittävästi samalla, kun valunnan vaihtelut altistavat Myllypuron uomaeroosiolle. Lisäksi toiminta tulee olemaan pitkäaikaista, jolloin liettymien muodostuminen Myllypuroon on todennäköistä. Epävarmuustekijöiden perusteella ei voida luotettavasti osoittaa, ettei Rummakkonevan hanke vaarantaisi vesienhoidon tavoitteita. Turvetuotannon aloittaminen ei esitettyjen selvitysten perusteella ole siten mahdollista aiheuttamatta merkittävää vesistön pilaantumista tai sen vaaraa alapuolisessa vesistössä eikä lupaa näin ollen voida myöntää.
Hakija ei ole varmuudella voinut pois sulkea kirjojokikorennon esiintymistä Myllypurossa eikä viitasammakon esiintymistä Jyrkeejärven pohjoisosassa Karjunlahdessa. Turvetuotannolla saattaa olla heikentävä vaikutus näiden luontodirektiivin liitteen IV a lajien elinympäristöön. Koska hakemus on hylätty vesistön pilaantumisvaaran vuoksi, ei täydentävien selvitysten tekeminen ole ollut tarpeen luparatkaisun tekemiseksi.
Ympäristönsuojelulaki (86/2000) 6, 41–43 §
Ympäristönsuojelulain (86/2000) 6 §:n 2 momentin mukaan toiminnan sijoituspaikan soveltuvuutta arvioitaessa on otettava huomioon muun muassa alueen ja sen ympäristön nykyinen ja tuleva, oikeusvaikutteisessa kaavassa osoitettu käyttötarkoitus ja aluetta koskevat kaavamääräykset.
Ympäristönsuojelulain 46 §:n 1 momentin mukaan luvassa on annettava tarpeelliset määräykset toiminnan käyttötarkkailusta päästöjen, jätteiden ja jätehuollon, toiminnan vaikutusten sekä toiminnan lopettamisen jälkeisen ympäristön tilan tarkkailusta. Tarkkailun toteuttamiseksi luvassa on määrättävä mittausmenetelmistä ja mittausten tiheydestä sekä siitä, miten tulokset arvioidaan ja miten tarkkailun tulokset toimitetaan valvontaviranomaiselle. Toiminnanharjoittaja voidaan myös määrätä antamaan valvontaa varten muita tarpeellisia tietoja.
Vapo Oy on hakenut lupaa 31,8 hehtaarin suuruiselle uudelle turvetuotantoalueelle. Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto on valituksenalaisella päätöksellään hylännyt hakemuksen kokonaan pääosin ympäristönsuojelulain 42 §:n nojalla.
Kyseessä oleva Rummakkonevan turvetuotantoalue sijaitsee Keuruun kaupungissa noin 33 kilometriä keskustasta länsiluoteeseen, noin 3 kilometriä Jyrkeejärvestä pohjoiseen. Hankealue on metsäojitettu, lähes kokonaan turvekankaaksi muuttunut suoalue. Hankealueen ympäristö on suurelta osin ojitettua suota ja talousmetsää.
Alueelta tulevat kuivatusvedet on suunniteltu käsiteltäväksi ympärivuotisesti pumppaamalla vedet pinta-alaltaan 1,8 hehtaarin suuruiselle pintavalutuskentälle, joka olisi 5,1 % sen valuma-alueesta. Pintavalutuskenttä on metsäojitettua aluetta ja suurelta osin puolukkaturvekangasta, jonka keskiosassa on rahkasammalpohjaista tupasvillarämeen muuttumaa. Pintavalutuskentän turvepaksuus on 100–350 cm ja sen pintaosan maatuneisuusaste on 3–5. Pintavalutuskentän jälkeen vedet on suunniteltu johdettavaksi laskuojaa myöten Myllypuroon ja edelleen Jyrkeejärveen.
Hakemuksen mukaan Rummakkoneva sijaitsee Kokemäenjoen vesistöalueella Pihlajaveden reitin ja Toisveden alueen valuma-alueilla ja tarkemmin Kitusjärven alueen osavaluma-alueella. Hankkeen kuormitusvaikutukset kohdistuisivat Myllypuroon. Hakemuksen mukaan Myllypuron vesi on hapanta, humuspitoista ja lievästi rehevää. Ennakkotarkkailussa Myllypurosta ennen laskua Jyrkeejärveen otetun vesinäytteen pH oli 5,5, kiintoainepitoisuus 4,0 mg/l, kokonaisfosfori 26 µg/l, kokonaistyppi 540 µg/l ja CODMn-arvo 29 mg O2/l. Hakijan arvion mukaan Myllypuron pitoisuuslisäykset tuotantovaiheessa ovat 0,1 mg/l kiintoainetta, 1,2 µg/l kokonaisfosforia ja 66 µg/l kokonaistyppeä.
Pöyry Finland Oy:n laatimasta Myllypuron kasvillisuusselvityksestä 11.8.2013 ilmenee, että selvitysalueen eteläosassa on avolähde, joka saattaa olla mahdollinen vesilain 2 luvun 11 §:n mukainen suojeltu pienvesi. Lähteen vesitalous on selvityksen mukaan ilmeisesti luonnontilainen. Selvityksen mukaan Riitamäentien eteläpuolinen osuus Myllypurosta on suurimmaksi osaksi uomaltaan luonnontilainen ja ympäröivien suoalueiden vesitalous on säilynyt luonnontilaisena tai luonnontilaisen kaltaisena. Myllypuron selvitysalueen keskiosassa olevan tien eteläpuolinen osa on mahdollinen vesilain 3 luvun 2 §:n mukainen kohde, jonka luonnontilaisuuden muuttaminen on luvanvaraista. Eteläosassa on lisäksi ruoho- ja heinäkorpi, joka on mahdollinen metsälain 10 §:n tarkoittama erityisen tärkeä elinympäristö.
Aluehallintovirasto on hylännyt Vapo Oy:n hakemuksen vesistön pilaantumisvaaran vuoksi. Hallinto-oikeus toteaa, että Ähtärin ja Pihlajaveden reittien vesienhoidon toimenpideohjelmassa vuoteen 2021 Pihlajaveden reitin tila on luokiteltu pääosin hyväksi. Jyrkeejärven, johon Rummakkonevan turvetuotannon vaikutukset lähinnä kohdistuisivat, tila on veden laadun perusteella luokiteltu hyväksi, mutta kasviplanktonin määrän perusteella tyydyttäväksi. Jyrkeejärven kemiallinen tila on luokiteltu hyvää huonommaksi ahvenen kohonneen elohopeapitoisuuden perusteella. Vesienhoidon tavoitteena on kuormituksen vähentäminen. Jyrkeejärven osalta vähennystavoite on toimenpideohjelman mukaan 10 % fosforipitoisuudesta ja 10-30 % kasviplanktonmäärästä.
Hallinto-oikeus katsoo, että vesienhoidollisten tavoitteiden takia uutta turvetuotantoa voidaan sallia vain, mikäli osoitetaan, ettei lisäkuormitus lisää vesistön ravinnepitoisuuksia tai muuten vaikeuta tavoitteiden saavuttamista. Näin ollen aluehallintoviraston on tullut mainitsemillaan perusteilla hylätä hakemus ja valitus on hylättävä.
Ympäristönsuojelulaki (86/2000) 6 § 2 momentti, 41 § 1 ja 3 momentti, 42 § 1 momentti, 43 § 1 ja 3 momentti, 46 § 1 momentti ja 50 § 2 momentti
Asian ovat ratkaisseet hallinto-oikeuden jäsenet Kari Hauru, Jan Eklund ja Jorma Niemitalo. Esittelijä Anneli Järvenpää.
Vapo Oy on valituksessaan vaatinut, että Vaasan hallinto-oikeuden sekä Länsi- ja Itä-Suomen aluehallintoviraston päätökset kumotaan ja asia palautetaan aluehallintovirastolle uudelleen käsiteltäväksi.
Vaatimustensa tueksi yhtiö on esittänyt muun muassa seuraavaa:
Rummakkonevan kuivatusvedet johdettaisiin Myllypuroon Kitusjärven valuma-alueella. Puro laskee neljä kilometriä alempana Jyrkeejärven Karjunlahteen. Puron arvioitu valuma-alue on noin 12,5 km2 ja Rummakkonevan osuus siitä noin 2,5 %. Rummakkoneva sijoittuu puron valuma-alueen keskiosalle.
Kitusjärven 99,93 km2:n suuruisen valuma-alueen alaraja on noin 8,5 km alempana Rummakkonevan purkureitissä Myllypuro-Jyrkeejärvi-Vironjoki-Vehmasjärvi-Kitusjärven luusua (Kituskosket). Rummakkoneva muodostaa siitä noin 0,3 %:n osuuden.
Jyrkeejärven, Vironjoen, Vehmasjärven ja Kitusjärven kautta johtuu ja purkautuu vesiä yhteensä 546,39 km2:n alalta, josta Rummakkoneva muodostaa noin 0,06 %:n eli hyvin vähäisen osuuden. Välittömän yläpuolisen, Pihlajaveden reittiin kuuluvan järviketjun muodostavat suurimpina Hankajärvi, Kuusijärvi ja Pihlajavesi.
Rummakkonevan vedet sekoittuvat jokseenkin hyvin Myllypuron vesiin ja Myllypuron vedet sekoittuvat hyvin Jyrkeejärveen tuleviin vesiin. Rummakonevan pitoisuusvaikutus Jyrkeejärven veteen jää vain lähinnä laskennalliseksi eli hyvin pieneksi. Rummakkonevan kuivatusvedet eivät aiheuta vedenlaadun muutosta Jyrkeejärvessä saati sen alapuolisissa vesistöissä, eivätkä myöskään haittaa rantakiinteistöjen käytölle tai kalataloudelle.
Vesienhoidon tavoitteena on Jyrkeejärven hyvän ekologisen tilan säilyttäminen, ei siihen nostaminen. Rummakkonevan vaikutukset eivät vaaranna järven ekologista tilaa ja vesienhoidon tavoitteiden saavuttamista Jyrkeejärvessä (vähennystarve 10 % kokonaisfosforipitoisuudessa ja 10– 30 % kasviplanktonmäärässä). Jyrkeejärven kalojen elohopeapitoisuudet eivät saata nousta Rummakkonevan kuivatusvesistä johtuen.
Rummakkonevan vedenlaadulliset vaikutukset rajautuvat Myllypuroon. Koska tuotantoalueen kuivatusvedet johdettaisiin Myllypuron keskiosalle, vedet sekoittuisivat valuma-alueen muihin vesiin etäällä ensimmäisestä merkittävästä vesistöstä Jyrkeejärvestä.
Ennakkotarkkailun tulosten mukaan Myllypuron vesi on hyvin hapanta, humuspitoista, mutta lievästi rehevää. Puron luusuasta otettujen näytteiden mukaan pH oli 5,5, kiintoainepitoisuus 4,0 mg/l, kokonaisfosforipitoisuus 26 µg/1, kokonaistyppipitoisuus 540 µg/1 ja CODmn-arvo 29 mg O2/l. Myllypurolla on siten Rummakkonevan vedet vastaanottavaa sieto- ja vastaanottokykyä, erityisesti kun hankeala on vain noin 32 hehtaaria.
Vuositasolla keskimääräisesti arvioituna Rummakkonevan kuivatusvesien aiheuttamat nettopitoisuudet kuntoonpanovaiheessa ovat Myllypurossa 0,2 mg/l kiintoainetta, 3,5 μg/1 fosforia ja 135 μg/1 typpeä ja merkitsevässä tuotantovaiheessa 0,1 mg/l kiintoainetta, 1,2 μg/1 fosforia ja 66 μg/1 typpeä. Vaikutukset Myllypuron veden laatuun ovat kuitenkin kohtalaisen lieviä jo kuntoonpanon ensimmäisenä vuotenakin ja lievenevät tästä tuotantovaiheessa.
Vaikutukset Myllypurossa kohdistuvat vedenlaatuun, eivätkä muuta puron luonnontilaa.
Myllypuron itäpuolella noin 850 metriä Riitamäentiestä alavirtaan on Pöyry Finland Oy:n 11.8.2013 päivätyssä selvityksessä ilmoittama lähde, joka 6.10.2016 suoritetun mittauksen mukaan sijaitsee 6,5 metrin etäisyydessä purosta ja pinnantasossa noin metrin sitä ylempänä molemmin puolin puroa syntyneiden penkereiden takana. Lähde on soistunut umpeen. Se ei ole avolähde. Lähteen ja puron varrella olevan ruoho- ja heinäkorven luonnontila ei voi vaarantua.
Hakemusasiakirjoja ei ole tarpeen täydentää uusilla selvityksillä kirjojokikorennon (Myllypuro) ja viitasammakon (Jyrkeejärven pohjoisosa) osalta.
Luvan myöntämisen oikeudelliset edellytykset täyttyvät.
Vapo Oy on vielä täydentänyt valitustaan 12.12.2016 päivätyllä selvityksellä "Rummakkonevalta Myllyjokeen ja Jyrkeejärveen kohdistuvan kuormituksen laskennan päivitys ja täydennys". Yhtiön mukaan vaikutusarviointi on laajennettu koskemaan myös Jyrkeejärveä aiemman arvioinnin rajautuessa Myllypuron luusuaan. Vapo Oy on katsonut, että valitus tulee hyväksyä.
Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintoviraston ympäristölupavastuualue on antanut valituksen johdosta lausunnon. Valituksessa ja sen täydennyksessä ei ole esitetty sellaisia asiaan vaikuttavia uusia seikkoja, jotka antaisivat aiheen arvioida uudelleen annettujen päätösten sisältöä ja perusteita.
Keski-Suomen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen (ELY-keskus) ympäristö ja luonnonvarat -vastuualue on antanut valituksen johdosta lausunnon.
ELY-keskus on esittänyt Vapo Oy:n valituksesta ja sen täydennyksenä esitetystä selvityksestä seuraavaa:
Ympäristölupahakemuksessa Vapo Oy on arvioinut Rummakkonevalta lähteväksi nettokuormitukseksi tuotantovaiheessa noin 380 kg kiintoainetta, noin 5 kg fosforia ja noin 210 kg typpeä vuodessa. Vastaavat luvut ovat yhtiön valituksen perusteena esitetyssä kuormitusselvityksessä kiintoaineen osalta 546 kg/a, fosforin 5,2 kg/a ja typen 139 kg/a. Selvitys ei tuo asiaan mitään uutta. Selvitys päinvastoin vahvistaa arviota siitä, että tuotantoalueella voi olla etenkin kiintoaineen osalta kuormittavaa vaikutusta Myllypuroon ja siten myös edelleen Jyrkeejärven lahtialueeseen, mihin Myllypuro laskee. Hakija itsekin toteaa edellä mainitussa selvityksessä, että Myllypuron mahdolliset vaikutukset kohdistuvat järven luoteisosaan Myllypuron ja Jyrkeejärven luusuan väliselle alueelle. Selvityksellä ei ole voitu sulkea pois mahdollisia haitallisia vesistövaikutuksia Myllypuroon. Lisäksi Myllypuron kuormituksen lisääntyminen voi vaikuttaa edelleen Myllypuron suualueen ja Jyrkeejärven lahtialueen liettymiseen.
Kuormitusselvityksessä ei ole esitetty kuormituksen laskentaperusteita, vaan siinä on pelkästään viitattu viimeisimpään ominaiskuormitusselvitykseen. Laskelmien epävarmuutta osoittaa myös riittävien lähtötietojen puuttuminen. Näin ollen ominaiskuormitusluvuilla laskettujen tulosten oikeellisuutta ei voida verrata todettuihin pitoisuuksiin kyseisellä alueella. Hakija on esittänyt ympäristölupahakemuksen yhteydessä ainoastaan yhdet analyysitulokset Myllypurosta (11.5.2011). Näitä tuloksia ELY-keskus on pitänyt määrällisesti riittämättöminä.
Vapo Oy:n esittämän kuormitusselvityksen mukaan ravinteiden, kiintoaineen ja liuenneen orgaanisen aineen pitoisuuslisät alapuolisessa vesistössä ovat pienet. Kuormitusvaikutusten arvioinnissa tulisi kuitenkin ottaa huomioon toiminnan pitkäaikaisuus, samoin kuin tuotantoalueelta tulevien virtaamien vaihtelut, jotka kokonaisuutena voivat vaikuttaa tuotantoalueelta tulevan kuormituksen määrään ja siten myös alapuolisen vesistön tilaan. Nämä hetkelliset muutokset voivat olla merkittäviä ja lisäksi ne ovat sidoksissa vesiensuojelurakenteiden riittävyyteen ja toimivuuteen.
Edellä mainitut arvioinnin epävarmuustekijät huomioon ottaen Vapo Oy:n esittämällä selvityksellä ei voida luotettavasti osoittaa sitä, että Rummakkonevan turvetuotantohanke ei aiheuttaisi ympäristön pilaantumisen vaaraa eikä vaarantaisi vesienhoidon tavoitteiden toteutumista kyseessä olevalla valuma-alueella.
Pohjois-Savon elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen kalatalousviranomaiselle on varattu tilaisuus antaa valituksen johdosta vastine. Vastinetta ei ole annettu.
Virtain ympäristönsuojeluviranomaiselle on varattu tilaisuus antaa valituksen johdosta vastine. Vastinetta ei ole annettu.
Ähtärin tekninen lautakunta on kunnan ympäristönsuojeluviranomaisena antanut valituksen johdosta vastineen. Lautakunta on uudistanut kaupunginhallituksen ympäristönsuojeluviranomaisen puolesta hallinto-oikeudelle antaman vastineen. Lisäksi lautakunta on todennut, että Vapo Oy:n valituksen perusteluina esitetyt väitteet Myllypuron luonnontilan vähäisistä muutoksista ovat perusteettomia. Lähteen sijainti ja luonnontilaisuus on hakijan puolesta kuvin osoitettu, mutta sen hydrologiaa ei ole selvitetty. Turvetuotantoalueen vesistövaikutukset alapuoliseen ruoho- ja heinäkorven ekologiaan ovat selvittämättä. Vesienhoitosuunnitelmien toimenpideohjelmat ja niiden tavoitteet on otettava huomioon koko vesistöalueen toiminnoissa. Rummakkonevan turvetuotannosta johtuvaa ympäristön pilaantumisen vaaraa ei voida sulkea pois.
Keuruun ympäristönsuojeluviranomainen on antanut valituksen johdosta vastineen.
Keuruun kalastusalue ja Pihlajaveden osakaskunta ovat antaneet valituksen johdosta vastineen.
Uurasten, Uurasten-Taipaleen ja Mantilon-Taipaleen, Ihalanmäen ja Kangasniemen osakaskunnat ovat antaneet valituksen johdosta vastineen.
Virtain kalastusalue on antanut valituksen johdosta vastineen.
Vapo Oy on antanut vastaselityksen annettujen lausuntojen ja vastineiden johdosta.
Ympäristönsuojelulain (86/2000) 50 §:n 2 momentin mukaan luvassa on 42 §:n 1 momentin 2 kohdassa tarkoitettua pilaantumisen merkittävyyttä arvioitaessa otettava huomioon, mitä vesienhoidon ja merenhoidon järjestämisestä annetun lain mukaisessa vesienhoitosuunnitelmassa tai merenhoitosuunnitelmassa on esitetty toiminnan vaikutusalueen vesien ja meriympäristön tilaan ja käyttöön liittyvistä seikoista. Vesienhoidon tavoitteena on hyvässä tilassa olevien vesistöjen osalta hyvän tilan säilyttäminen.
Jyrkeejärven kalastuksellinen merkitys on suuri ja järven virkistyskäytöllinen arvo on merkittävä. Järven pohjoisrannalle, johon Myllypuro laskee, on voimassa olevassa Pihlajaveden osayleiskaavassa osoitettu alueita ympärivuotista ja loma-asumista varten. Suunniteltu pintavalutuskenttä sijaitsee kohtalaisesti maatuneella (asteikolla 3–5) ojitetulla suoja-alueella, joten pintavalutuskentän toimintaan saattaa liittyä epävarmuuksia. Uuden tuotantoalueen kuntoonpano lisää muun muassa kiintoainekuormitusta alapuolisessa vesistössä. Tuotannon arvioitu kesto on 30 vuotta. Toiminnasta saattaa aiheutua muun muassa liettymistä Myllynpuron suualueella. Kiintoaineiden kulkeutuminen alapuoliseen vesistöön varsinkin poikkeuksellisissa olosuhteissa saattaa osaltaan heikentää muun muassa kalatalouden edellytyksiä laajemmalla alueella. Alapuolinen Pihlajaveden reitti kuuluu Project Aqua -ohjelmaan tyypillisten humuspitoisten reittivesien edustajana ja on uhanalaisen järvitaimenen esiintymisaluetta.
Kun otetaan huomioon suunnitellun turvetuotantotoiminnan pitkäaikaisuus samoin kuin tuotantoalueelta tulevien virtaamien vaihtelut sekä uuden turvetuotantoalueen vesistökuormituksen vaikutusten arvioimiseen tässä tapauksessa liittyvät epävarmuudet sekä vesienhoitosuunnitelmassa Jyrkeejärven osalta asetettu nykyisen hyvän ekologisen tilan säilyttämistavoite, suunnitellusta turvetuotannosta saattaa aiheutua ympäristönsuojelulain (86/2000) 42 §:n 1 momentin 2 kohdassa tarkoitettua luvan esteenä olevaa merkittävää vesistön pilaantumista tai sen vaaraa, jota ei voida lupamääräyksin estää.
Kun otetaan huomioon, että hakemus on hylätty hankkeen vesistövaikutukset huomioon ottaen merkittävän ympäristön pilaantumisen vaaran vuoksi, ei ole tarpeen ottaa kantaa siihen, mikä merkitys hankkeen vaikutuksilla on Myllypuroon ja valituksessa mainittuun lähteeseen vesilain 2 luvun 11 §:n ja 3 luvun 2 §:n 8 kohdan soveltamisen kannalta.
Näillä perusteilla ja kun muutoin otetaan huomioon edellä ilmenevät hallinto-oikeuden päätöksen perustelut ja perusteluissa viitatut aluehallintoviraston päätöksen perustelut sekä perusteluissa mainitut oikeusohjeet sekä korkeimmassa hallinto-oikeudessa esitetyt vaatimukset ja asiassa saatu selvitys, hallinto-oikeuden päätöksen lopputuloksen muuttamiseen ei ole perusteita.
Asian ovat ratkaisseet oikeusneuvokset Kari Kuusiniemi, Hannu Ranta, Mika Seppälä, Kari Tornikoski ja Jaakko Autio sekä ympäristöasiantuntijaneuvokset Harri Koivusalo ja Seppo Rekolainen. Asian esittelijä Irene Mäenpää.

matches:
§ 2
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 2


text:
LaVM 6/2006 vp
EDUSKUNNAN VASTAUS 67/2006 vp
EV 67/2006 vp - HE 26/2006 vp
Hallitus on antanut eduskunnalle esityksensä laeiksi teollis- ja tekijänoikeuksia koskevan lainsäädännön muuttamisesta (HE 26/2006 vp).
Lakivaliokunta on antanut asiasta mietinnön (LaVM 6/2006 vp).
Tuomioistuin voi 1 §:n 1 momentissa tarkoitetussa laissa säädetyn teollis- tai tekijänoikeuden loukkaamista koskevassa riita-asian oikeudenkäynnissä kantajan vaatimuksesta määrätä vastaajan, jonka on todettu loukanneen tällaista oikeutta kaupallisessa laajuudessa, antamaan tarpeelliset tiedot oikeutta loukkaavien tavaroiden tai palvelujen alkuperästä ja jakeluverkosta. Määräystä ei kuitenkaan saa antaa, jos siitä aiheutuisi vastaajalle tiedonsaannin merkitykseen verrattuna kohtuutonta haittaa.
Tuomioistuin voi erityisestä syystä määrätä, että tässä pykälässä tarkoitettua määräystä on noudatettava ennen kuin se on saanut lainvoiman.
Ennen 38 §:n 1 momentissa tarkoitetun kanteen nostamista momentissa tarkoitettu tuomioistuin voi tavaramerkkioikeuden haltijan vaatimuksesta antaa keskeyttämismääräyksen, jos sen antamiselle on 1 momentissa mainitut edellytykset ja jos on ilmeistä, että tavaramerkkioikeuden haltijan oikeuksien toteutuminen muutoin vakavasti vaarantuisi. Tuomioistuimen on varattava sekä sille, jolle määräystä on haettu annettavaksi, että sille, jonka väitetään loukkaavan oikeutta tavaran tunnusmerkkiin, tilaisuus tulla kuulluksi. Tiedoksianto sille, jolle määräystä on haettu annettavaksi, voidaan toimittaa postitse taikka telekopiota tai sähköpostia käyttäen. Asian käsittelyyn sovelletaan muutoin, mitä oikeudenkäymiskaaren 8 luvussa säädetään.
muutetaan yksinoikeudesta integroidun piirin piirimalliin 11 päivänä tammikuuta 1991 annetun lain (32/1991) 6 luvun otsikko ja
lisätään lakiin uusi 37 a ja 37 b §, 38 §:ään uusi 2 momentti, jolloin nykyinen 2 ja 3 momentti siirtyvät 3 ja 4 momentiksi, sekä lakiin uusi 40 a § seuraavasti:
Jos joku loukkaa piirimalliin kohdistuvaa yksinoikeutta, tuomioistuin voi kieltää häntä jatkamasta tai toistamasta tekoa.
Tuomioistuin voi 37 a §:ssä tarkoitettua kannetta käsitellessään yksinoikeuden haltijan vaatimuksesta määrätä lähettimen, palvelimen tai muun sellaisen laitteen ylläpitäjän taikka muun välittäjänä toimivan palvelun tarjoajan sakon uhalla keskeyttämään piirimallia loukkaavaksi väitetyn käytön (keskeyttämismääräys), jollei sitä voida pitää kohtuuttomana ottaen huomioon piirimallin väitetyn loukkaajan, välittäjän ja yksinoikeuden haltijan oikeudet.
Ennen 37 a §:ssä tarkoitetun kanteen nostamista pykälässä tarkoitettu tuomioistuin voi yksinoikeuden haltijan vaatimuksesta antaa keskeyttämismääräyksen, jos sen antamiselle on 1 momentissa mainitut edellytykset ja jos on ilmeistä, että yksinoikeuden haltijan oikeuksien toteutuminen muutoin vakavasti vaarantuisi. Tuomioistuimen on varattava sekä sille, jolle määräystä on haettu annettavaksi, että sille, jonka väitetään loukkaavan piirimalliin kohdistuvaa yksinoikeutta, tilaisuus tulla kuulluksi. Tiedoksianto sille, jolle määräystä on haettu annettavaksi, voidaan toimittaa postitse taikka telekopiota tai sähköpostia käyttäen. Asian käsittelyyn sovelletaan muutoin, mitä oikeudenkäymiskaaren 8 luvussa säädetään.
Keskeyttämismääräystä vaatineen on korvattava sille, jolle määräys on annettu, samoin kuin väitetylle loukkaajalle määräyksen täytäntöönpanosta aiheutunut vahinko sekä asiassa aiheutuneet kulut, jos 37 a §:ssä tarkoitettu kanne hylätään tai jätetään tutkimatta taikka jos asian käsittely jätetään sillensä sen vuoksi, että kantaja on peruuttanut kanteensa tai jäänyt saapumatta tuomioistuimeen. Sama on voimassa, jos keskeyttämismääräys 3 momentin nojalla peruutetaan tai 4 momentin nojalla raukeaa. Vahingon ja kulujen korvaamista koskevan kanteen nostamisessa noudatetaan, mitä oikeudenkäymiskaaren 7 luvun 12 §:ssä säädetään.
Tuomioistuin voi 29 §:ssä tarkoitettua kannetta käsitellessään kasvinjalostajanoikeuden haltijan vaatimuksesta määrätä lähettimen, palvelimen tai muun sellaisen laitteen ylläpitäjän taikka muun välittäjänä toimivan palvelun tarjoajan sakon uhalla keskeyttämään kasvinjalostajanoikeutta loukkaavaksi väitetyn käytön (keskeyttämismääräys), jollei sitä voida pitää kohtuuttomana ottaen huomioon kasvinjalostajanoikeuden väitetyn loukkaajan, välittäjän ja kasvinjalostajanoikeuden haltijan oikeudet.
Ennen 29 §:ssä tarkoitetun kanteen nostamista pykälässä tarkoitettu tuomioistuin voi kasvinjalostajanoikeuden haltijan vaatimuksesta antaa keskeyttämismääräyksen, jos sen antamiselle on 1 momentissa mainitut edellytykset ja jos on ilmeistä, että oikeudenhaltijan oikeuksien toteutuminen muutoin vakavasti vaarantuisi. Tuomioistuimen on varattava sekä sille, jolle määräystä on haettu annettavaksi, että sille, jonka väitetään loukkaavan kasvinjalostajanoikeutta, tilaisuus tulla kuulluksi. Tiedoksianto sille, jolle määräystä on haettu annettavaksi, voidaan toimittaa postitse taikka telekopiota tai sähköpostia käyttäen. Asian käsittelyyn sovelletaan muutoin, mitä oikeudenkäymiskaaren 8 luvussa säädetään.
Keskeyttämismääräystä vaatineen on korvattava sille, jolle määräys on annettu, samoin kuin väitetylle loukkaajalle määräyksen täytäntöönpanosta aiheutunut vahinko sekä asiassa aiheutuneet kulut, jos 29 §:ssä tarkoitettu kanne hylätään tai jätetään tutkimatta taikka jos asian käsittely jätetään sillensä sen vuoksi, että kantaja on peruuttanut kanteensa tai jäänyt saapumatta tuomioistuimeen. Sama on voimassa, jos keskeyttämismääräys 3 momentin nojalla peruutetaan tai 4 momentin nojalla raukeaa. Vahingon ja kulujen korvaamista koskevan kanteen nostamisessa noudatetaan, mitä oikeudenkäymiskaaren 7 luvun 12 §:ssä säädetään.
Joka tahallaan tai huolimattomuudesta loukkaa kasvinjalostajanoikeutta tai 22 §:n säännöksiä lajikenimen käyttämisestä, on velvollinen suorittamaan kohtuullisen hyvityksen lajikkeen hyväksi käyttämisestä ja korvaamaan vahingon, joka loukkauksesta aiheutuu. Jos huolimattomuus on vain lievää, vahingonkorvausta voidaan sovitella.
Jos kasvinjalostajanoikeuden loukkaus tai lajikenimen käyttämistä tarkoittavan 22 §:n säännösten loukkaus ei ole tahallinen tai tehty huolimattomuudesta, loukkaaja on velvollinen suorittamaan kohtuullisen hyvityksen lajikkeen hyväksi käyttämisestä.
Loukkaukseen, joka on tehty ennen tämän lain voimaantuloa, sovelletaan tämän lain 31 §:n 1—4 momentin sijasta tämän lain voimaantullessa voimassa olleita säännöksiä.
Ennen 57 §:n 1 momentissa tarkoitetun kanteen nostamista momentissa tarkoitettu tuomioistuin voi patentinhaltijan vaatimuksesta antaa keskeyttämismääräyksen, jos sen antamiselle on 1 momentissa mainitut edellytykset ja jos on ilmeistä, että patentinhaltijan oikeuksien toteutuminen muutoin vakavasti vaarantuisi. Tuomioistuimen on varattava sekä sille, jolle määräystä on haettu annettavaksi, että sille, jonka väitetään loukkaavan patenttia, tilaisuus tulla kuulluksi. Tiedoksianto sille, jolle määräystä on haettu annettavaksi, voidaan toimittaa postitse taikka telekopiota tai sähköpostia käyttäen. Asian käsittelyyn sovelletaan muutoin, mitä oikeudenkäymiskaaren 8 luvussa säädetään.
Keskeyttämismääräystä vaatineen on korvattava sille, jolle määräys on annettu, samoin kuin väitetylle loukkaajalle määräyksen täytäntöönpanosta aiheutunut vahinko sekä asiassa aiheutuneet kulut, jos 57 §:n 1 momentissa tarkoitettu kanne hylätään tai jätetään tutkimatta taikka jos asian käsittely jätetään sillensä sen vuoksi, että kantaja on peruuttanut kanteensa tai jäänyt saapumatta tuomioistuimeen. Sama on voimassa, jos keskeyttämismääräys 3 momentin nojalla peruutetaan tai 4 momentin nojalla raukeaa. Vahingon ja kulujen korvaamista koskevan kanteen nostamisessa noudatetaan, mitä oikeudenkäymiskaaren 7 luvun 12 §:ssä säädetään.
Ennen 35 §:n 1 momentissa tarkoitetun kanteen nostamista momentissa tarkoitettu tuomioistuin voi mallioikeuden haltijan vaatimuksesta antaa keskeyttämismääräyksen, jos sen antamiselle on 1 momentissa mainitut edellytykset ja jos on ilmeistä, että mallioikeuden haltijan oikeuksien toteutuminen muutoin vakavasti vaarantuisi. Tuomioistuimen on varattava sekä sille, jolle määräystä on haettu annettavaksi, että sille, jonka väitetään loukkaavan mallioikeutta, tilaisuus tulla kuulluksi. Tiedoksianto sille, jolle määräystä on haettu annettavaksi, voidaan toimittaa postitse taikka telekopiota tai sähköpostia käyttäen. Asian käsittelyyn sovelletaan muutoin, mitä oikeudenkäymiskaaren 8 luvussa säädetään.

matches: Tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


text:
A-STUDIO: TALK ohjelmatiedot - Telsu.fi
SanakirjaVaihtoautotBlogitTietovisatNauris.fiReseptitHoroskooppi
Haulla a-studio: talk löytyy 665 aiemmin esitettyä tv-ohjelmaa.
A-studio: TalkSu
la 22.12.2018 11.30 - 12.25
Ay-liikkeen taistelu hallituksen kanssa, suomalainen #metoo, natsilippujen liehuminen ja Trumpin puheet. Mitä vuoden 2018 isot uutisaiheet kertovat arvomaailman muutoksesta? Vieraina päätoimittajat Anne Moilanen Mustreadista ja Matti Posio Lännen Mediasta, toimittaja Reetta Räty ja Yle Uutisten politiikan toimittaja Robert Sundman. Juontajana Annika Damström. #yleastudio HD
A-studio: TalkS
pe 21.12.2018 20.15 - 21.10
pe 21.12.2018 15.50 - 16.45
to 20.12.2018 21.10 - 22.05
Ay-liikkeen taistelu hallituksen kanssa, suomalainen #metoo, natsilippujen liehuminen ja Trumpin puheet. Mitä vuoden 2018 isot uutisaiheet kertovat arvomaailman muutoksesta? Juontajana Annika Damström. #yleastudio HD
la 15.12.2018 12.05 - 13.00
Oulun seksuaalirikostutkinta on nostattanut kuohuvan julkisen keskustelun. Miten vastaavat rikokset voitaisiin estää? Vieraina Rikosseuraamuslaitoksen psykologi Nina Nurminen, erityisasiantuntija Nina Vaaranen-Valkonen Pelastakaa Lapset ry:stä, Poliisihallituksen poliisitarkastaja Mia Poutanen sekä opettaja ja tulkki Jami Homa. Juontajana Tuomas Kerkkänen. #yleastudio HD
pe 14.12.2018 20.15 - 21.10
pe 14.12.2018 15.50 - 16.45
to 13.12.2018 21.10 - 22.05
la 01.12.2018 12.05 - 13.00
Saako hiilihydraatteja syödä, onko rasva syntiä? Ketä pitäisi uskoa, kun puhutaan terveellisestä syömisestä? Vieraina lihavuustutkija Kirsi Pietiläinen HUS:ista, Vegaaniliiton hallituksen pj Karla Loppi, ravitsemusterapeutti Reijo Laatikainen ja kokki Hanna Gullichsen. Juontajana Annika Damström. #yleastudio HD
pe 30.11.2018 20.05 - 21.00
pe 30.11.2018 15.50 - 16.45
to 29.11.2018 21.05 - 22.00
Saako hiilihydraatteja syödä, onko rasva syntiä? Ketä pitäisi uskoa, kun puhutaan terveellisestä syömisestä? Vieraina lihavuustutkija Kirsi Pietiläinen HUS:ista, Vegaaniliiton hallituksen pj Karla Loppi, ravitsemusterapeutti Reijo Laatikainen ja kokki Hanna Gullichsen. #yleastudio HD
la 24.11.2018 11.30 - 12.25
Väestöennuste on pettänyt. Yhä suurempi kysymys on, kuka maksaa ja millä ehdoilla eläkkeemme jatkossa. Miten eläkeläiset pärjäävät tänään, entäpä tulevaisuudessa? Vieraina kansanedustajat Katri Kulmuni (kesk.), Tarja Filatov (sd.), Aino-Kaisa Pekonen (vas.) ja Sari Essayah (kd.). Juontajana Annika Damström. #yleastudio HD
pe 23.11.2018 20.05 - 21.00
pe 23.11.2018 15.50 - 16.45
to 22.11.2018 21.05 - 22.00
Kuka maksaa eläkkeet? Väestöennuste on pettänyt. Yhä suurempi kysymys on, kuka maksaa ja millä ehdoilla eläkkeemme jatkossa. Miten eläkeläiset pärjäävät tänään, entäpä tulevaisuudessa? Vieraina kansanedustajat Katri Kulmuni (kesk.), Tarja Filatov (sd.), Aino-Kaisa Pekonen (vas.) ja Sari Essayah (kd.). Juontajana Annika Damström. #yleastudio HD
la 17.11.2018 11.30 - 12.25
Kymmenet tuhannet suomalaiset ovat riippuvaisia kovista huumeista. Voiko piikityshuoneilla estää huumekuolemia, vai mitä keinoja pitäisi käyttää? Vieraina Helsingin kaupunginvaltuutetut Kati Juva (vihr.) ja Mari Rantanen (ps.), THL:n tutkimusprofessori Pekka Hakkarainen ja poliisitarkastaja Teemu Saukoniemi Poliisihallituksesta. Juontajana Annika Damström. #yleastudio HD
pe 16.11.2018 20.05 - 21.00
pe 16.11.2018 15.50 - 16.45
to 15.11.2018 21.05 - 22.00
Kymmenet tuhannet suomalaiset ovat riippuvaisia kovista huumeista. Voiko piikityshuoneilla estää huumekuolemia, vai mitä keinoja pitäisi käyttää? Juontajana Annika Damström. #yleastudio HD
la 10.11.2018 13.30 - 14.25
Lähes puoli miljoonaa suomalaista oirehtii työpaikan sisäilmasta. Otetaanko ongelma tarpeeksi vakavasti - vai, otetaanko se jo liian vakavasti? Vieraina sisäilmatoiminnan suunnittelija Sari Mäki Hengitysliitto, tutkimus- ja palvelukeskuksen johtaja Jorma Mäkitalo TTL, työterveyden erikoislääkäri Saija Hyvönen ja terveysturvallisuuden johtaja Mika Salminen THL. Juontajana Annika Damström. #yleastudio HD
pe 09.11.2018 20.05 - 21.00
pe 09.11.2018 15.50 - 16.45
to 08.11.2018 21.05 - 22.00
Lähes puoli miljoonaa suomalaista oirehtii työpaikan sisäilmasta. Otetaanko ongelma tarpeeksi vakavasti - vai, otetaanko se jo liian vakavasti? Juontajana Annika Damström. #yleastudio HD
la 03.11.2018 13.50 - 14.40
Yhdysvalloissa kansa jakaantuu, Euroopassa vanhan vallan rakenteet tutisevat. Miten "me vastaan ne" -kehitys saadaan pysäytettyä? Vieraina meppi Miapetra Kumpula-Natri (sd.), PS-nuorten puheenjohtaja Samuli Voutila, John Morton -keskuksen johtaja Benita Heiskanen ja akatemiatutkija Oula Silvennoinen. Juontajana Annika Damström. #yleastudio HD
pe 02.11.2018 20.05 - 21.00
pe 02.11.2018 15.50 - 16.45
to 01.11.2018 21.05 - 22.00
la 27.10.2018 14.25 - 15.20
Kalliita asuntoja, arvonsa menettäneitä koteja. Miten asumisesta saadaan kohtuuhintaista? Vieraina kansanedustajat Antti Kurvinen (kesk.) ja Silvia Modig (vas.), professori Mari Vaattovaara ja Lapinjärven kunnanjohtaja Tiina Heikka. Juontajana Annika Damström. #yleastudio HD
la 27.10.2018 13.35 - 14.28
pe 26.10.2018 20.05 - 21.00
pe 26.10.2018 15.50 - 16.45
to 25.10.2018 21.05 - 22.00
la 20.10.2018 13.30 - 14.25
Autoilusta aiheutuvat päästöt on saatava rajusti alas, mutta kuinka radikaalein keinoin? Vieraina kansanedustajat Simon Elo (sin.) ja Hanna Halmeenpää (vihr.), autotoimittaja Arttu Toivonen ja Helsingin polkupyöräilijöiden toiminnanjohtaja Saara Louhensalo. Juontajana Annika Damström. #yleastudio HD
pe 19.10.2018 20.05 - 21.00
pe 19.10.2018 15.50 - 16.45
to 18.10.2018 21.05 - 22.00
la 13.10.2018 12.00 - 12.55
Pitääkö työntekijän saada lakkoilla milloin tahansa? Vieraina EK:n toimitusjohtaja Jyri Häkämies, SAK:n puheenjohtaja Jarkko Eloranta, Ovakon pääluottamusmies Niina Malm ja Peikko Groupin toimitusjohtaja Topi Paananen. Juontajana Annika Damström. #yleastudio HD
pe 12.10.2018 20.05 - 21.00
pe 12.10.2018 15.50 - 16.45
to 11.10.2018 21.05 - 22.00
la 06.10.2018 12.00 - 12.55
Airiston jälkilöylyt: Mistä suuroperaatiossa oli kyse, ja onko Airistolla yhteyttä valmistelussa oleviin tiedustelulakeihin? Vieraina kansanedustajat Pertti Salolainen (kok.) ja Mika Kari (sd.), sotilasasiantuntija Arto Pulkki sekä Effi ry:n hallituksen jäsen Ahto Apajalahti. Juontajana Jan Andersson. #yleastudio HD
pe 05.10.2018 20.05 - 21.00
pe 05.10.2018 15.50 - 16.45
to 04.10.2018 21.05 - 22.00
Airiston jälkilöylyt: Mistä suuroperaatiossa oli kyse ja onko Airistolla yhteyttä valmistelussa oleviin tiedustelulakeihin? Vieraina: Kansanedustaja Pertti Salolainen (kok.), kansanedustaja Mika Kari (sdp), sotilasasiantuntija Arto Pulkki, Effi ry:n hallituksen jäsen Ahto Apajalahti. Juontaja Jan Andersson. HD
la 29.09.2018 15.05 - 16.00
la 29.09.2018 09.05 - 10.00
Vaalikuume iski. Pääseekö hallitus maaliin? Vieraina puheenjohtajat Juha Sipilä (kesk.), Petteri Orpo (kok.), Antti Rinne (sd.) ja Maria Ohisalo (vihr.). Juontajana Jan Andersson. #yleastudio HD
pe 28.09.2018 15.50 - 16.45
to 27.09.2018 21.05 - 22.00
pe 21.09.2018 15.50 - 16.45
Poliisi saa yhä enemmän ilmoituksia koirien tekemistä hyökkäyksistä. Auttaisiko koirien rekisteröintipakko vai pitäisikö jotkut rodut kieltää? Miten muuten ongelma saataisiin kuriin? Vieraina kansanedustaja Anne Kalmari (kesk.), Suomen Kennelliiton puheenjohtaja Harri Lehkonen, koirakouluyrittäjä Liisa Tikka ja SEY:n toiminnanjohtaja Kati Pulli. HD
www.telsu.fi > ohjelmatiedot > A-studio: Talk
Arvosana 2.5/5, annettu 290 ääntä.
Pikku Kakkonen17:00 - 17:57 Yle TV2 Stadi vs. Lande17:00 - 18:00 MTV3 Isä Brown ja hänen laumansa17:10 - 17:54 Yle TV1 Camilla Plum ja yrttimaan aarteet17:25 Yle Teema & Fem Emmerdale18:00 - 18:30 MTV3 Mitä tänään syötäisiin? Perjantai18:30 - 19:00 MTV3 Yle Olohuone: Kaikki kotona live19:00 - 21:00 Yle TV2 Salatut elämät19:30 - 20:00 MTV3 Posse20:00 - 21:30 MTV3 Vain elämää20:00 - 21:55 Nelonen Aenne Burda, muodin voimanainen20:00 Yle Teema & Fem Huvila & Huussi20:05 - 20:58 Liv Michael McIntyre's Big Show21:00 - 22:00 Yle TV2 Syntinen21:40 - 22:25 Yle TV1 Euroviisaat22:00 - 22:40 Yle TV2
Victoria ja Abdul17:00 - 19:00 Frii IMDb 6.8 Vaaleanpunainen pantteri17:10 - 19:00 Nelonen IMDb 5.7 Hercule Poirot: Viisi pientä possua18:57 - 20:30 Yle TV1 IMDb 8.4 Hulluna Saraan19:10 - 21:00 Hero IMDb 5.8 Väkivallan vuosi21:00 Yle Teema & Fem IMDb 7.0 Transformers: Kaatuneiden kosto22:00 - 00:50 Nelonen IMDb 6.0 Die Hard 222:30 - 00:35 MTV3 IMDb 7.1 Muukalainen23:10 - 00:50 Yle TV1 IMDb 6.4 Jurassic World23:50 - 02:00 TV5 IMDb 7.0 Vihollinen vuoteessani11.4. klo 01:10 - 02:55 FOX IMDb 6.2
Pinnalla juuri nyt: Raastava tunnustus, Michael McIntyre's Big Show, Lemmen viemää, Salatut elämät, Hakekaa kätilö!, Aenne Burda, muodin voimanainen, Isä Brown ja hänen laumansa, Emmerdale, Posse, Wheeler Dealers

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


Laki lapsilisälain muuttamisesta 3/1989 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1989 › 3/1989
Annettu Helsingissä 6 päivänä tammikuuta 1989
Laki lapsilisälain muuttamisesta
kumotaan 22 päivänä heinäkuuta 1948 annetun lapsilisälain (541/48)1 §:n 3 momentti ja 3 §:n 3 momentti, niistä 1 §:n 3 momentti sellaisena kuin se on 1 päivänä kesäkuuta 1962 annetussa laissa (337/62),
muutetaan 1 §:n 2 momentti sekä 2, 5, 6, 9 ja 10 §,
sellaisina kuin ne ovat, 1 §:n 2 momentti 23 päivänä joulukuuta 1987 annetussa laissa (1107/87), 2 ja 5 § osittain muutettuina 20 päivänä joulukuuta 1985 annetulla lailla (1055/85) sekä 6, 9 ja 10 § 29 päivänä huhtikuuta 1955 annetussa laissa (192/55), sekä
lisätään 11 §:ään, sellaisena kuin se on muutettuna viimeksi mainitulla lailla ja 31 päivänä joulukuuta 1974 annetulla lailla (1040/74), uusi 4 momentti seuraavasti:
Lapsilisän ja jatkettuna suoritettavan lapsilisän määrä on 255 markkaa kalenterikuukaudessa. Jäljempänä 3 §:ssä mainitun, lapsilisän nostamiseen oikeutetun henkilön toisesta lapsesta on lapsilisän määrä kalenterikuukaudessa kuitenkin 296 markkaa, kolmannesta lapsesta 382 markkaa, neljännestä lapsesta 497 markkaa sekä viidennestä ja kustakin seuraavasta lapsesta 599 markkaa kalenterikuukaudessa, paitsi milloin lapsi on 6 §:ssä tarkoitetulla tavalla hoidettavana laitoksessa. Jatkettuna suoritettava lapsilisä ei vaikuta muiden lasten lapsilisien määrään.
Lapsilisä suoritetaan sen kalenterikuukauden alusta lukien, joka seuraa sitä kalenterikuukautta, jonka kuluessa lapsi tai oikeus lapsilisään on syntynyt, sen kalenterikuukauden loppuun saakka, jonka kuluessa lapsi täyttää kuusitoista vuotta. Lisäksi suoritetaan lapsilisää jatkettuna sen kalenterikuukauden loppuun, jonka aikana lapsi täyttää seitsemäntoista vuotta.
Jos lapsilisään oikeutettu lapsi kuolee tai jos olosuhteissa tapahtuu sellainen muutos, että oikeus lapsilisään sen johdosta lakkaa, lopetetaan lapsilisän suorittaminen kuolemantapausta tai olosuhteiden muutosta seuraavan kalenterikuukauden alusta lukien.
Lapsilisää ei suoriteta kalenterikuukaudelta, jonka alkaessa lapsi on hoidettavana laitoksessa, jossa valtio kokonaan suorittaa hänen hoitokustannuksensa.
Lapsilisää ei suoriteta jatkettuna kalenterikuukaudelta, joka seuraa sitä kalenteri kuukautta, jonka kuluessa lapsi alkaa saada kansaneläkelaissa (347/56) tarkoitettua työkyvyttömyyseläkettä.
Jos lapsi kalenteri kuukauden alkaessa on kunnan kustannuksella hoidettavana muussa kuin 5 §:ssä mainitussa laitoksessa, suoritetaan lapsilisä tältä kalenterikuukaudelta sille kunnalle, joka ensisijassa vastaa hänen hoitokustannuksistaan. Lapsilisällä on tällöin hyvitettävä niitä hoitokustannuksia, joista yksityinen henkilö, kunta tai valtio on vastuussa. Mahdollinen ylijäämä on tilitettävä lapsilisään oikeutetulle.
Lapsilisää ei suoriteta, mikäli sosiaalilautakunta ei sille esitetyistä pätevistä syistä toisin päätä, siltä kalenterikuukaudelta, joka on päättynyt kuusi kuukautta aikaisemmin, kuin 7 §:ssä mainittu tai muu lapsilisää koskeva ilmoitus tehdään.
Lapsilisä suoritetaan kalenterikuukausittain sosiaalilautakunnan toimesta postisiirtoliikkeen välityksellä. Lapsilisän suorittamisen tavasta ja ajasta määrätään tarkemmin asetuksella.
Jollei nostamatta jätettyä lapsilisää haeta uudelleen suoritettavaksi kuuden kuukauden kuluessa sen kalenterikuukauden päättymisestä, jona lapsilisä on ollut postitoimipaikassa nostettavana, on oikeus siihen menetetty, mikäli sosiaalilautakunta ei sille esitetyistä pätevistä syistä toisin päätä.
Jos lapsilisä on jätetty nostamatta kuudelta perättäiseltä kalenterikuukaudelta, keskeytetään sen suorittaminen. Suorittamisen uudelleen aloittamista on haettava kirjallisesti sosiaalilautakunnalta.
Lääninoikeus voi lapsilisän nostajan tai sosiaalilautakunnan hakemuksesta tai 3 momentissa tarkoitetun esityksen käsittelyn yhteydessä päättää, että lapsilisän nostajalta on jätettävä kokonaan tai osittain perimättä takaisin oikeudettomasti nostetun lapsilisän määrä, jos siihen on syytä lapsilisää nostaneen elatusvelvollisuus, hänen tai hänen perheensä toimeentuloedellytykset tai muut huollolliset näkökohdat huomioon ottaen.
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä lokakuuta 1989.
Hallituksen esitys 177/88
Sosiaalivaliok. miet. 23/88
Suuren valiok. miet. 153/88
Helsingissä 6 päivänä tammikuuta 1989
1 §2 §5 §6 §9 §10 §11 §


text:
Ennakkoratkaisupyyntö – Tavaramerkit – Direktiivi 2008/95/EY – Aikaisempien oikeuksien etuoikeutta koskevat rekisteröinnin esteet ja mitättömyysperusteet – Sanamerkki – Sama kirjainyhdistelmä kuin aikaisemmassa tavaramerkissä – Kuvailevan sanayhdistelmän lisääminen – Sekaannusvaaran olemassaolo
Asiassa C‑20/14,
jossa on kyse SEUT 267 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka Bundespatentgericht (liittovaltion patenttituomioistuin, Saksa) on esittänyt 25.4.2013 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut unionin tuomioistuimeen 17.1.2014, saadakseen ennakkoratkaisun asiassa
BGW Beratungs-Gesellschaft Wirtschaft mbH, aiemmin BGW Marketing- & Management-Service GmbH,
toimien kokoonpanossa: varapresidentti A. Tizzano, joka hoitaa ensimmäisen jaoston puheenjohtajan tehtäviä, sekä tuomarit F. Biltgen, A. Borg Barthet (esittelevä tuomari), E. Levits ja M. Berger,
kuultuaan julkisasiamiehen 12.3.2015 pidetyssä istunnossa esittämän ratkaisuehdotuksen,
1 Ennakkoratkaisupyyntö koskee jäsenvaltioiden tavaramerkkilainsäädännön lähentämisestä 22.10.2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/95/EY (EUVL L 299, s. 25) 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan tulkintaa.
2 Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa asianosaisina ovat BGW Beratungs-Gesellschaft Wirtschaft mbH, aiemmin BGW Marketings- & Management-Service GmbH (jäljempänä BGW), ja Bodo Scholz ja joka koskee sanamerkkiä BGW Bundesverband der deutschen Gesundheitswirtschaft.
3 Direktiivin 2008/95 3 artiklan, jonka otsikko on ”Rekisteröinnin esteet ja mitättömyysperusteet”, 1 kohdan b ja c alakohdassa säädetään seuraavaa:
4 Kyseisen direktiivin 4 artiklan, jonka otsikko on ”Aikaisempien oikeuksien etuoikeutta koskevat rekisteröinnin esteet ja mitättömyysperusteet”, 1 kohdan b alakohdassa säädetään seuraavaa:
5 Tavaramerkeistä 25.10.1994 annetun lain (Markengesetz) (BGBl. I, s. 3082; 1995 I, s. 156; 1996 I, s. 682) 9 §:n 1 momentin sanamuoto on seuraava:
”Tavaramerkin rekisteröinti voidaan mitätöidä,
2. jos sen vuoksi, että tavaramerkki on sama tai samankaltainen kuin haettu tai rekisteröity tavaramerkki, jolla on aikaisempi etuoikeuspäivä, ja sen vuoksi, että molempien tavaramerkkien kattamat tavarat tai palvelut ovat samoja tai samankaltaisia, yleisön keskuudessa on sekaannusvaara, joka sisältää vaaran tavaramerkin ja aikaisemman tavaramerkin välisestä mielleyhtymästä – –”
6 Saksan patentti- ja tavaramerkkivirastossa (Deutsches Patent- und Markenamt) rekisteröitiin 11.12.2006 numerolla 306 33 835 sanamerkki BGW Bundesverband der deutschen Gesundheitswirtschaft (jäljempänä myöhempi tavaramerkki) erityisesti tavaroiden ja palvelujen kansainvälistä luokitusta tavaramerkkien rekisteröimistä varten koskevaan 15.6.1957 tehtyyn Nizzan sopimukseen, sellaisena kuin se on tarkistettuna ja muutettuna, pohjautuvan luokituksen luokkiin 16, 35, 41 ja 43 kuuluvia sellaisia tavaroita ja palveluja varten, jotka vastaavat seuraavaa kuvausta:
”Luokka 16: painotuotteet;
Luokka 35: mainonta; liikkeenjohto; yrityshallinto; toimistotehtävät; liikkeenhoidon konsultointi, ammattimainen; liiketoiminnan järjestämiseen liittyvä konsultointi; liikkeenjohdon konsultointi; näyttelyt kaupallisiin tai mainontatarkoituksiin; suhdetoimintapalvelut;
Luokka 41: koulutus; koulutuksen järjestäminen; ajanviete; urheilu- ja kulttuuritoiminnat; näyttelyiden järjestäminen kulttuuri- tai koulutustarkoituksiin; tilojen tarjonta virkistystoimintaa varten; terveysklubien pitäminen; keskusteluiden järjestäminen; konferenssien, kongressien ja symposiumien järjestäminen; urheilutilojen tarjoaminen; vuokraus (urheiluvälineiden); urheilu- ja voimistelunopettajan palvelut; seminaarien, workshopien, esitelmien, keskusteluryhmien ja kurssien järjestäminen; vapaa-ajan viettoon liittyvä neuvonta; koulutus- ja jatkokoulutustilaisuuksien järjestäminen ja toteuttaminen; hoitoasiakkaille tarkoitetut tiedotuspalvelut urheilu- ja kulttuuritapahtumista; hoitoon liittyvä neuvonta;
Luokka 43: asiakkaille tarjottavat majoitus- ja ravitsemuspalvelut; majoituksen varaaminen ja välittäminen asiakkaille, erityisesti hoitoasiakkaille; vanhainkotien palvelut; ajanvietepalvelut lomakylien yhteydessä.”
7 BGW teki väitteen kyseistä rekisteröintiä vastaan seuraavan saksalaisen sana- ja kuviomerkin nro 304 06 837 (jäljempänä aikaisempi tavaramerkki) perusteella:
8 Aikaisempi tavaramerkki on rekisteröity 21.7.2004 lukien mainittuun Nizzan sopimukseen pohjautuvan luokituksen luokkiin 16, 35 ja 41 kuuluvia sellaisia tavaroita ja palveluja varten, jotka vastaavat seuraavaa kuvausta:
”Luokka 16: paperi, pahvi ja niistä tehdyt tavarat, jotka eivät sisälly muihin luokkiin; painotuotteet; kirjansidonta-aineet; valokuvat; paperitavarat; paperi- ja kotitalousliimat; taiteilijantarvikkeet; siveltimet; kirjoituskoneet ja toimistotarvikkeet (paitsi huonekalut); neuvonta- ja opetusvälineet (paitsi laitteet); muoviset pakkaustarvikkeet (jotka eivät sisälly muihin luokkiin);
Luokka 35: mainonta; liikkeenjohto; yrityshallinto; toimistotehtävät;
Luokka 41: koulutus; koulutuksen järjestäminen; ajanviete; urheilu- ja kulttuuritoiminnat; sanomalehtien, aikakauslehtien ja kirjojen julkaiseminen ja toimittaminen; tekstien julkaisu; ajanviettoon, kulttuuriin ja urheiluun liittyvien näyttelyjen järjestäminen; elokuvien tuotantopalvelut; elokuvien vuokraus; videokameroiden, äänitallenteiden ja televisio- ja radiovastaanottimien vuokraaminen; kirjekurssit; konferenssien, kongressien ja symposiumien järjestäminen; elektronisten kirjojen ja lehtien julkaiseminen online-periaatteella; radioviihde; seminaarien ja workshopien järjestäminen; käännös ja tulkkaus; opetus ja koulutus; keskusteluiden järjestäminen; käsikirjoituspalvelut; videonauhatuotanto; kilpailujen järjestäminen.”
9 Saksan patentti- ja tavaramerkkivirasto hyväksyi 2.10.2009 tekemällään päätöksellä osittain BGW:n tekemän väitteen ja kumosi osittain myöhemmän tavaramerkin rekisteröinnin sen takia, että kyseisten kahden tavaramerkin välillä oli olemassa sekaannusvaara. Myöhemmän tavaramerkin haltijan muutoksenhaun johdosta tämä päätös kumottiin 9.1.2012 tehdyllä päätöksellä, koska BGW ei ollut näyttänyt toteen, että sen tavaramerkkiä olisi käytetty oikeudet säilyttävällä tavalla.
10 BGW nosti viimeksi mainitusta päätöksestä kumoamiskanteen Bundespatentgerichtissä (liittovaltion patenttituomioistuin).
11 Kyseinen tuomioistuin katsoo BGW:n sille esittämien lukuisien asiakirjojen perusteella, että on näytetty toteen, että aikaisempaa tavaramerkkiä on käytetty oikeudet säilyttävällä tavalla ainakin siltä osin kuin on kyse ”painotuotteista” ja ”mainontaa”, ”seminaarien järjestämistä” ja ”kilpailujen järjestämistä” koskevista palveluista; mainittuja palveluja on tarjottu ensisijaisesti terveydenhoitoalan yrityksille, erityisesti optikkoliikkeille ja kuulolaitteiden valmistajille. Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin päättelee, että kyseisten tavaramerkkien piiriin kuuluu samanlaisia tavaroita ja osittain samanlaisia ja osittain samankaltaisia palveluja.
12 Tavaramerkkien samankaltaisuuden osalta ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin katsoo, että aikaisemman tavaramerkin kokonaisvaikutelmaa hallitsee yksin kirjainyhdistelmä ”BGW”, koska kuvio-osa ainoastaan korostaa kyseistä kirjainyhdistelmää visuaalisesti ja on lausuntatavan kannalta merkityksetön. Myöhemmän tavaramerkin osalta ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin katsoo, että sanayhdistelmä ”Bundesverband der deutschen Gesundheitswirtschaft” on luonteeltaan kuvaileva ja siltä puuttuu täysin erottamiskyky, koska siinä ilmaistaan ainoastaan, että kyseisiä tavaroita ja palveluja tarjoaa valtakunnallisesti toimiva terveysalan yritysten liitto, ilman, että sen perusteella voidaan kuitenkaan yksilöllisesti tunnistaa näiden tavaroiden ja palvelujen kaupallista alkuperää.
13 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin on taipuvainen katsomaan, että kirjainyhdistelmä ”BWG” hallitsee myös myöhemmän tavaramerkin kokonaisvaikutelmaa. Mainittu tuomioistuin lisää joka tapauksessa, että riippumatta siitä, miten mainittua sanayhdistelmää arvioidaan, on tunnustettava, että tällä kirjainyhdistelmällä on myöhemmässä tavaramerkissä vähintäänkin itsenäinen asema tunnusmerkkinä tuomiossa Medion (C-120/04, EU:C:2005:594) tarkoitetussa merkityksessä. On siis niin, että kun kohdeyleisö havaitsee myöhemmän tavaramerkin, se tunnistaa aikaisemman tavaramerkin, koska ainoana erona on se, että lyhennettä ”BGW” – jolla ei itsessään ole merkitystä – selventää myöhemmässä tavaramerkissä selittävä (kuvaileva) ilmaus ”Bundesverband der deutschen Gesundheitswirtschaft”.
14 Näin ollen ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin katsoo viitaten tuomioon AMS v. SMHV – American Medical Systems (AMS Advanced Medical Services) (T‑425/03, EU:T:2007:311), että on täysin kiistatonta, että tämän tuomion 11 kohdassa mainittujen tavaroiden ja palvelujen osalta kyseisten tavaramerkkien välillä on olemassa sekaannusvaara kohdeyleisön keskuudessa.
15 Se katsoo kuitenkin, ettei se voi antaa tällaista ratkaisua unionin tuomioistuimen tuomiossa Strigl ja Securvita (C‑90/11 ja C‑91/11, EU:C:2012:147) omaksuman kannan takia; unionin tuomioistuin katsoi kyseisessä tuomiossa, että direktiivin 2008/95 3 artiklan 1 kohdan b ja c alakohtaa sovelletaan sanamerkkiin, joka on muodostettu yhdistämällä kuvaileva sanayhdistelmä ja kirjainyhdistelmä, joka ei ole erikseen tarkasteltuna kuvaileva, jos yleisö mieltää tämän kirjainyhdistelmän kyseisen sanayhdistelmän lyhenteeksi siksi, että kirjainyhdistelmässä toistetaan kyseisen sanayhdistelmän kunkin sanan alkukirjaimet, ja jos kyseinen tavaramerkki voidaan kokonaisuutena tarkasteltuna näin ollen ymmärtää kuvailevien ilmaisujen tai lyhenteiden yhdistelmäksi, jolta tästä syystä puuttuu erottamiskyky. Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin muistuttaa lisäksi, että unionin tuomioistuin katsoi kyseisen tuomion 38 kohdassa, että kirjainyhdistelmällä, jossa toistetaan sanayhdistelmän muodostavien sanojen alkukirjaimet, on sanayhdistelmään nähden ainoastaan toisarvoinen asema.
16 Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen mukaan ei siis voida katsoa, että moniosaisen tavaramerkin osa – tässä tapauksessa BGW-kirjainyhdistelmä, joka mielletään lyhenteeksi myöhemmässä tavaramerkissä – voisi olla hallitseva tai vähintäänkin itsenäisessä asemassa tunnusmerkkinä silloin, kun tällaisella osalla on ainoastaan toisarvoinen asema.
17 Se seikka, että tuomio Strigl ja Securvita (C-90/11 ja C-91/11, EU:C:2012:147) koski ehdottomia rekisteröinnin esteitä direktiivin 2008/95 3 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä, ei ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen mukaan oikeuta arvioimaan toisin pääasiaa, jossa on kyse tämän direktiivin 4 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetusta muusta rekisteröinnin esteestä, koska käsitys, joka yleisöllä on tavaramerkistä, ei voi lähtökohtaisesti riippua siitä, onko kyseessä direktiivin 2008/95 3 artiklassa vai 4 artiklassa tarkoitettu rekisteröinnin este.
18 Näissä olosuhteissa Bundespatentgericht (liittovaltion patenttituomioistuin) on päättänyt lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavan ennakkoratkaisukysymyksen:
”Onko direktiivin [2008/95] 4 artiklan 1 kohdan b alakohtaa tulkittava siten, että yleisön keskuudessa voidaan katsoa olevan sekaannusvaara samojen tai samankaltaisten tavaroiden ja palvelujen osalta silloin, kun aikaisempaa keskinkertaisesti erottamiskykyistä sana- ja kuviomerkkiä hallitseva erottamiskykyinen kirjainyhdistelmä otetaan kolmannen myöhempään sanamerkkiin siten, että kyseiseen kirjainyhdistelmään liitetään tuota kirjainyhdistelmää koskeva ja kuvaava sanayhdistelmä, joka selventää mainittua kirjainyhdistelmää kuvailevien sanojen lyhenteenä?”
19 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee kysymyksellään, onko direktiivin 2008/95 4 artiklan 1 kohdan b alakohtaa tulkittava siten, että kohdeyleisön keskuudessa voi olla samojen tai samankaltaisten tavaroiden ja palvelujen osalta sekaannusvaara aikaisemman tavaramerkin, joka muodostuu tätä keskinkertaisesti erottamiskykyistä tavaramerkkiä hallitsevasta erottamiskykyisestä kirjainyhdistelmästä, ja sellaisen myöhemmän tavaramerkin välillä, jossa on toistettu tämä kirjainyhdistelmä ja tähän on lisätty kuvaileva sanayhdistelmä, joka muodostuu sanoista, joiden alkukirjaimet vastaavat mainitun kirjainyhdistelmän kirjaimia, minkä seurauksena kohdeyleisö mieltää mainitun kirjainyhdistelmän kyseisen sanayhdistelmän lyhenteeksi.
20 Koska ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin on esittänyt tämän kysymyksen sen takia, että se on epävarma tuomion Strigl ja Securvita (C‑90/11 ja C‑91/11, EU:C:2012:147) soveltamisesta silloin, kun kyseisten tavaramerkkien samankaltaisuutta arvioidaan pääasiassa, on näin ollen ensinnäkin arvioitava kyseisen tuomion ulottuvuutta ja merkitystä.
21 Tuomion Strigl ja Securvita (C‑90/11 ja C‑91/11, EU:C:2012:147) taustalla olleissa pääasioissa oli kyse kahdesta sanamerkistä, joista ensimmäinen muodostui merkistä ”Multi Markets Fund MMF”, jota käytettiin sellaisen sijoitusrahaston tunnusmerkkinä, joka investoi useilla eri rahoitusmarkkinoilla, ja toinen muodostui merkistä ”NAI – Der Natur-Aktien-Index”, jota käytettiin ekologisesti suuntautuneiden yritysten osakkeita kuvaavan pörssi-indeksin tunnusmerkkinä. Koska ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin katsoi näissä asioissa, että merkit ”MMF” ja ”NAI” eivät olleet erikseen tarkasteltuina kuvailevia direktiivin 2008/95 3 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla, se tiedusteli unionin tuomioistuimelta, sovellettiinko kyseisen direktiivin 3 artiklan 1 kohdan b ja/tai c alakohdassa säädettyjä rekisteröinnin esteitä sanamerkkiin, joka oli muodostettu yhdistämällä kuvaileva sanayhdistelmä ja kirjainyhdistelmä, joka ei ole erikseen tarkasteltuna kuvaileva mutta jossa toistetaan kyseisen sanayhdistelmän muodostavan kunkin sanan alkukirjaimet.
22 Näin ollen edellä mainittujen asioiden taustalla oleva kysymys koski sen määrittämistä, voitiinko – kun otettiin huomioon direktiivin 2008/95 3 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdan säännökset – moniosainen tavaramerkki, joka muodostui sanayhdistelmästä liitettynä sanayhdistelmän lyhenteeseen, rekisteröidä, eikä – kuten käsiteltävässä asiassa – sen arvioimista, voiko aikaisemman tavaramerkin, joka muodostuu kirjainyhdistelmästä, ja myöhemmän tavaramerkin, jossa toistetaan tämä kirjainyhdistelmä sanayhdistelmään yhdistettynä, välillä olla kyseisen direktiivin 4 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu sekaannusvaara.
23 Direktiivin 2008/95 3 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitetuilla ehdottomilla rekisteröinnin esteillä ja kyseisen direktiivin 4 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetyillä suhteellisilla rekisteröinnin esteillä on kuitenkin yhtäältä eri tavoitteet ja niillä on tarkoitus suojata eri etuja.
24 Direktiivin 2008/95 3 artiklan 1 kohdan c alakohdasta on todettava, että kyseisen säännöksen taustalla olevan yleisen edun mukaista on taata, että niiden tavaroiden tai palvelujen, joita varten merkin rekisteröintiä tavaramerkiksi on haettu, yhtä tai useampaa ominaisuutta kuvailevia merkkejä voivat vapaasti käyttää kaikki talouden toimijat, jotka tarjoavat tällaisia tavaroita tai palveluja (tuomio Strigl ja Securvita, C‑90/11 ja C‑91/11, EU:C:2012:147, 31 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
25 Kyseisen direktiivin 3 artiklan 1 kohdan b alakohdan taustalla oleva yleinen etu on sama kuin tavaramerkin keskeinen tehtävä, joka on taata kuluttajalle tai loppukäyttäjälle, että tavaramerkillä varustetulla tavaralla tai palvelulla on tietty alkuperä, jolloin kuluttaja tai loppukäyttäjä voi tavaramerkin perusteella erottaa ilman sekaannusvaaraa tavaran tai palvelun muista tavaroista ja palveluista, joilla on toinen alkuperä (ks. tuomio Eurohypo v. SMHV, C‑304/06 P, EU:C:2008:261, 56 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
26 Sitä vastoin direktiivin 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan tarkoituksena on suojata haetun merkin kanssa ristiriidassa olevien aikaisempien tavaramerkkien haltijoiden omia etuja, ja sillä taataan siten, että tavaramerkki osoittaa alkuperän, kun sekaannusvaara on olemassa (ks. vastaavasti tuomio Medion, C‑120/04, EU:C:2005:594, 24 ja 26 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
27 Vaikka – kuten ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin perustellusti huomauttaa – kohdeyleisön käsitys merkistä ei voikaan riippua siitä, mikä rekisteröinnin este on kyseessä, näkökulma, josta tätä käsitystä tarkastellaan, vaihtelee kuitenkin sen mukaan, onko kyse merkin kuvailevuuden vai sekaannusvaaran olemassaolon arvioinnista.
28 Kun – kuten julkisasiamies on todennut ratkaisuehdotuksensa 29 kohdassa – merkin kuvailevuutta arvioitaessa huomio keskittyy niihin henkisiin prosesseihin, joissa voidaan luoda yhteyksiä merkin tai sen eri osien ja kyseisten tavaroiden ja/tai palvelujen välille, sekaannusvaaraa arvioitaessa tutkittavana taas ovat merkin mieleen painamisen, tunnistamisen ja mieleen palauttamisen prosessit sekä mielleyhtymämekanismit.
29 Toisaalta unionin tuomioistuin totesi tuomion Strigl ja Securvita (C‑90/11 ja C‑91/11, EU:C:2012:147) 32 kohdassa, että kummassakin merkissä olevat kolme isoa kirjainta eli ”MMF” ja ”NAI” vastasivat sanayhdistelmien, joihin ne oli liitetty, sanojen alkukirjaimia ja että sanayhdistelmän ja kirjainyhdistelmän tarkoituksena oli molemmissa tapauksissa selventää toisiaan ja korostaa niiden välillä olevaa yhteyttä, ja kirjainyhdistelmät lisättiin, jotta vahvistettaisiin kohdeyleisön mielikuvaa sanayhdistelmästä siten, että sen käyttö yksinkertaistuu ja sen muistaminen helpottuu.
30 Tässä yhteydessä unionin tuomioistuin täsmensi kyseisen tuomion 37 ja 38 kohdassa, että jos kohdeyleisö mielsi kyseiset kirjainyhdistelmät sanayhdistelmien, joihin ne oli yhdistetty, lyhenteiksi, kyseiset kirjainyhdistelmät eivät voineet olla enempää kuin kokonaisuutena tarkasteltavan tavaramerkin kaikkien osien summa siitäkään huolimatta, että kirjainyhdistelmiä voitiin erikseen tarkasteltuina pitää erottamiskykyisinä. Tällaisilla kirjainyhdistelmillä oli unionin tuomioistuimen mukaan päinvastoin sanayhdistelmään, johon ne oli liitetty, nähden ainoastaan ”toisarvoinen asema”.
31 Tuomion Strigl ja Securvita (C‑90/11 ja C‑91/11, EU:C:2012:147) perusteluista ilmenee, että sellaisen merkin, joka on muodostettu yhdistämällä kirjainyhdistelmä ja sanayhdistelmä, direktiivin 2008/95 3 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdan mukaista rekisteröintikyvyttömyyttä on arvioitava tapauskohtaisesti sen mukaan, mikä käsitys kohdeyleisöllä on merkin eri osien keskinäisestä riippuvuudesta sekä merkistä kokonaisuudessaan.
32 Näin ollen ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen mainitsemaa kyseisen tuomion 38 kohtaan sisältyvää toteamusta, jonka mukaan kirjainyhdistelmällä, jossa toistetaan sanayhdistelmän muodostavien sanojen alkukirjaimet, on sanayhdistelmään nähden ainoastaan toisarvoinen asema, on tulkittava tällä tavalla ja sitä ei voida tulkita siten, että siinä ilmaistaisiin yleinen arviointisääntö, joka koskisi sellaisen kirjainyhdistelmän toisarvoisuutta, jossa toistetaan sanayhdistelmän, johon se on yhdistetty, kunkin sanan alkukirjaimet.
33 Tässä toteamuksessa nimittäin pelkästään täsmennetään direktiivin 2008/95 3 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa säädettyjen rekisteröinnin esteiden soveltamisen osalta, että vaikka kirjainyhdistelmä olisikin erikseen tarkasteltuna erottamiskykyinen, se voi olla kuvaileva ollessaan osana moniosaista tavaramerkkiä, jossa se yhdistyy pääasialliseen kuvailevaan ilmaukseen, jonka lyhenteeksi se miellettäisiin, mikä on todettava tapauskohtaisesti.
34 Edellä esitetystä seuraa, että kun otetaan huomioon tuomion Strigl ja Securvita (C‑90/11 ja C-91/11, EU:C:2012:147) taustalla olleiden asioiden erilainen oikeudellinen asiayhteys ja sille annettava ulottuvuus, kyseiseen tuomioon sisältyviä toteamuksia ei voida soveltaa pääasiaan arvioitaessa, ovatko kyseiset kaksi tavaramerkkiä samankaltaisia.
35 Toiseksi on muistutettava oikeuskäytännöstä, jonka mukaan sekaannusvaaraa koskevan kokonaisarvioinnin on kyseisten tavaramerkkien ulkoasun, lausuntatavan tai merkityssisällön samankaltaisuuden osalta perustuttava tavaramerkeistä syntyvään kokonaisvaikutelmaan ja huomioon on otettava erityisesti tavaramerkkien erottavat ja hallitsevat osat. Sillä, miten kyseisten tavaroiden tai palvelujen keskivertokuluttaja mieltää tavaramerkit, on ratkaiseva merkitys sekaannusvaaran kokonaisarvioinnissa. Keskivertokuluttaja mieltää tavaramerkin tavallisesti yhtenä kokonaisuutena eikä tarkastele sen eri yksityiskohtia (tuomio Bimbo v. SMHV, C‑591/12 P, EU:C:2014:305, 21 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
36 Kahden tavaramerkin välisen samankaltaisuuden arviointia ei voida rajoittaa siihen, että huomioon otettaisiin ainoastaan yksi moniosaisen tavaramerkin osatekijöistä ja että sitä verrattaisiin toiseen tavaramerkkiin. Tällainen vertailu on sitä vastoin syytä suorittaa tarkastelemalla kutakin kyseessä olevaa tavaramerkkiä yhtenä kokonaisuutena (tuomio SMHV v. Shaker, C‑334/05 P, EU:C:2007:333, 41 kohta ja tuomio Aceites del Sur-Coosur v. Koipe, C‑498/07 P, EU:C:2009:503, 61 kohta).
37 Vaikka kokonaisvaikutelmaa, joka moniosaisesta tavaramerkistä jää kohdeyleisön muistiin, voi joissain olosuhteissa hallita yksi tai useampi tavaramerkin osatekijöistä, samankaltaisuutta voidaan arvioida yksin hallitsevan osatekijän perusteella ainoastaan silloin, kun kaikki muut tavaramerkin osatekijät jäävät merkityksettömiksi (tuomio SMHV v. Shaker, C‑334/05 P, EU:C:2007:333, 41 ja 42 kohta ja tuomio Nestlé v. SMHV, C‑193/06 P, EU:C:2007:539, 42 ja 43 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
38 Tässä yhteydessä unionin tuomioistuin on täsmentänyt, että vaikka kyseisten tavaramerkkien yhteisen osan ei voida katsoa hallitsevan kokonaisvaikutelmaa, se on otettava huomioon arvioitaessa näiden tavaramerkkien samankaltaisuutta, kun se itsessään muodostaa aikaisemman tavaramerkin ja säilyttää itsenäisen aseman tunnusmerkkinä tavaramerkissä, joka muodostuu muun muassa tästä osasta ja jota on haettu rekisteröitäväksi. Siinä tapauksessa, että yhteinen osa säilyttää itsenäisen aseman tunnusmerkkinä moniosaisessa merkissä, tästä merkistä syntyvä kokonaisvaikutelma voi nimittäin johtaa siihen, että yleisö saattaa luulla, että kyseiset tavarat tai palvelut ovat peräisin vähintäänkin taloudellisesti keskenään sidoksissa olevista yrityksistä, missä tapauksessa on katsottava, että sekaannusvaara on olemassa (tuomio Medion, C‑120/04, EU:C:2005:594, 30 ja 36 kohta ja määräys ecoblue v. SMHV ja Banco Bilbao Vizcaya Argentaria, C‑23/09 P, EU:C:2010:35, 45 kohta).
39 Unionin tuomioistuin on kuitenkin myös täsmentänyt, että moniosaisen merkin osa ei säilytä tällaista itsenäistä asemaa tunnusmerkkinä, jos tämä osa muodostaa merkin muun osan tai muiden osien kanssa yhdessä tarkasteltuina kokonaisuuden, jolla on erilainen merkitys mainittuihin osiin nähden niitä erikseen tarkasteltaessa (tuomio Bimbo v. SMHV, C‑591/12 P, EU:C:2014:305, 25 kohta).
40 On vielä muistutettava – kuten julkisasiamies on tehnyt ratkaisuehdotuksensa 40 kohdassa –, että periaatteessa sellainenkin osa, jonka erottamiskyky on vain heikko, voi hallita moniosaisen tavaramerkin kokonaisvaikutelmaa tai sillä voi olla tässä tavaramerkissä itsenäinen asema tunnusmerkkinä tuomiosta Medion (C‑120/04, EU:C:2005:594) ilmenevässä oikeuskäytännössä tarkoitetussa merkityksessä silloin, kun se voi hallita kuluttajan mieltämistapaa ja jäädä tämän muistiin merkissä sijaintinsa tai kokonsa vuoksi.
41 Käsiteltävässä asiassa ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on määriteltävä muun muassa analysoimalla myöhemmän tavaramerkin osatekijöitä ja niiden suhteellista painoa kohdeyleisön havainnoinnissa kyseisen tavaramerkin kohdeyleisön mielessä luoma kokonaisvaikutelma ja arvioitava tämän jälkeen sekaannusvaara tämän kokonaisvaikutelman ja kaikkien yksittäistapauksessa merkityksellisten tekijöiden valossa (tuomio Bimbo v. SMHV, C‑591/12 P, EU:C:2014:305, 34 kohta).
42 On kuitenkin todettava, että pelkästään se, että myöhempi tavaramerkki muodostuu merkistä, jossa toistetaan aikaisemman tavaramerkin ainoan sanaosan muodostava kirjainyhdistelmä, ja sanayhdistelmästä, jonka alkukirjaimet vastaavat kyseistä kirjainyhdistelmää, ei voi yksin sulkea pois sitä, että myöhemmän tavaramerkin ja tämän aikaisemman tavaramerkin välillä on sekaannusvaara.
43 Näin ollen pääasian olosuhteissa ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on tutkittava muiden tekijöiden ohella, ovatko ne yhteydet, jotka kohdeyleisö voi luoda kirjainyhdistelmän ja sanayhdistelmän välillä, kuten muun muassa mahdollisuus siitä, että kirjainyhdistelmä mielletään sanayhdistelmän lyhenteeksi, sellaisia, että kohdeyleisö voi havaita tämän kirjainyhdistelmän ja painaa sen mieleensä itsenäisenä myöhemmässä tavaramerkissä. Samoin ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on tarvittaessa arvioitava, muodostavatko myöhemmän tavaramerkin osat yhdessä tarkasteltuina erillisen loogisen kokonaisuuden, jolla on erilainen merkitys mainittuihin osiin nähden niitä erikseen tarkasteltaessa.
44 Esitettyyn kysymykseen on näin ollen vastattava, että direktiivin 2008/95 4 artiklan 1 kohdan b alakohtaa on tulkittava siten, että kohdeyleisön keskuudessa voi olla samojen tai samankaltaisten tavaroiden ja palvelujen osalta sekaannusvaara aikaisemman tavaramerkin, joka muodostuu tätä keskinkertaisesti erottamiskykyistä tavaramerkkiä hallitsevasta erottamiskykyisestä kirjainyhdistelmästä, ja sellaisen myöhemmän tavaramerkin välillä, jossa on toistettu tämä kirjainyhdistelmä ja tähän on lisätty kuvaileva sanayhdistelmä, joka muodostuu sanoista, joiden alkukirjaimet vastaavat mainitun kirjainyhdistelmän kirjaimia, minkä seurauksena kohdeyleisö mieltää mainitun kirjainyhdistelmän kyseisen sanayhdistelmän lyhenteeksi.
Jäsenvaltioiden tavaramerkkilainsäädännön lähentämisestä 22.10.2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/95/EY 4 artiklan 1 kohdan b alakohtaa on tulkittava siten, että kohdeyleisön keskuudessa voi olla samojen tai samankaltaisten tavaroiden ja palvelujen osalta sekaannusvaara aikaisemman tavaramerkin, joka muodostuu tätä keskinkertaisesti erottamiskykyistä tavaramerkkiä hallitsevasta erottamiskykyisestä kirjainyhdistelmästä, ja sellaisen myöhemmän tavaramerkin välillä, jossa on toistettu tämä kirjainyhdistelmä ja tähän on lisätty kuvaileva sanayhdistelmä, joka muodostuu sanoista, joiden alkukirjaimet vastaavat mainitun kirjainyhdistelmän kirjaimia, minkä seurauksena kohdeyleisö mieltää mainitun kirjainyhdistelmän kyseisen sanayhdistelmän lyhenteeksi.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


text:
HD kannettava videotallennin ja Power Bank + 8 Gt muistia - musta - ilmainen toimitus - DealExtreme
HD kannettava videotallennin ja Power Bank + 8 Gt muistia - musta
8GB 1920 × 1080P HD-kamera / kannettava videotallennin DV videokamera / 5000mAh Power Bank
Arvostele US$27,90 toimitettu US$27,81 toimitettu US$27,72 toimitettu
T2000 Mini HD CCD Night Vision videokamera - Musta
Mini Camera / DV-kamera HD 1080P 720P Micro Pen videokamera
H2 1080p HD piilotettu kamera Portable Power Bank videonauhurit - Hopea
H2 1080p HD piilotettu kamera PowerBank Kannettava Video Recorder - Golden
HD kannettava videotallennin ja Power Bank + 8 Gt muistia - hopea
HD kannettava videonauhuri kamera ja Power Bank + 8 Gt muistia - Golden
US$29,60 US$36,21 18%POIS 0
Reaaliaikainen Ääni & Video Recording
Tuki ottaminen Photo
8 Gt: n mikro SD-kortti Sisäänrakennettu
Tuki 32GB Micro SD-kortin Max
DC 5V 1A Lähtöteho
4,5 tuntia jatkuvaa videotallenne
Tuki lataus ja tallennus samanaikaisesti
Videoresoluutio: 1920 x 1080P
Muisti: 8 Gt: n Micro SD-kortti sisäänrakennettu, tuki 32 Gt: n Micro SD-kortti max
Toimivat akun käyttöikää: 4,5 tuntia
Akun latausjännite: DC 5V
Virransyöttö: DC 5V 1A
Teho: DC 5V 1A
Latauksen Aika: 6 tuntia
Mitat 4.92 in x 2.68 in x 0.31 in (12.5 cm x 6.8 cm x 0.8 cm)
1 x akun pankkikamera 1 x USB-kaapeli 1 x käyttöohje 1 x 8 Gt: n TF-kortti 1 x laturi

matches: HD HD HD HD HD HD HD


text:
Kanavan tiedot: Mezzo Live HD
Orange Romania: Mezzo Live HD on lopettanut12090.00MHz, pol.V (DVB-S2 SID:8213 PID:2131[MPEG-4] /2132 French)
Orange Romania: Uusi taajuus Mezzo Live HD: 12012.00MHz, pol.V (DVB-S2 SR:30000 FEC:3/4 SID:8114 PID:1141[MPEG-4] /1142 English- Viaccess 5.0).
Mezzo Live HD on lopettanut12092.00MHz, pol.H (DVB-S2 SID:1185 PID:2701[MPEG-4] /2702 French)
Kabelkiosk: Mezzo Live HD on lopettanut12054.00MHz, pol.H (DVB-S2 SID:509 PID:1591[MPEG-4]/1592 French)
Kabelkiosk: Uusi kanava on aloittanut DVB-S2 : Mezzo Live HD (France) on 11977.00MHz, pol.H SR:27500 FEC:2/3 SID:509 PID:1591[MPEG-4]/1592 French - Conax & VideoGuard.
Kabelkiosk: Mezzo Live HD on palannut 12054.00MHz, pol.H SR:27500 FEC:2/3 SID:509 tauon jälkeen ( PID:1591[MPEG-4]/1592 French - Conax & VideoGuard).
Canal+ France & Orange: PID on muuttunut Mezzo Live HD: PID:210[MPEG-4] /221 French SID:6502 (12441.00MHz, pol.V SR:29700 FEC:5/6 - Mediaguard 3 & Nagravision 3 & Viaccess 3.0 & Viaccess 4.0).
Canal+ France & Orange: uusi FEC Mezzo Live HD on 12441.00MHz, pol.V: FEC:5/6 ( SR:29700 SID:6502 PID:161[MPEG-4] /86 French - Mediaguard 3 & Nagravision 3 & Viaccess 3.0 & Viaccess 4.0).
Mezzo Live HD on nyt salattu Viaccess 4.0 (12092.00MHz, pol.H SR:27500 FEC:3/4 SID:1185 PID:2701[MPEG-4] /2702 French).
Kabelkiosk: Mezzo Live HD on lopettanut11881.00MHz, pol.V (DVB-S2 SID:3507 PID:2007[MPEG-4] /3007 French)
Mezzo Live HD (France) lähetetään nyt FTA (12092.00MHz, pol.H SR:27500 FEC:3/4 SID:1185 PID:2701[MPEG-4] /2702 French).
Uusi taajuus Mezzo Live HD: 12092.00MHz, pol.H (DVB-S2 SR:27500 FEC:3/4 SID:1185 PID:2701[MPEG-4] /2702 French- Viaccess 4.0).
Satellite BG: Mezzo Live HD on lopettanut12207.00MHz, pol.V (DVB-S2 SID:5606 PID:1601[MPEG-4] /1602 French)
Uusi kanava on aloittanut DVB-S2 : Mezzo Live HD (France) on 12090.00MHz, pol.V SR:30000 FEC:3/4 SID:8213 PID:2131[MPEG-4] /2132 French - Viaccess 5.0.
Satellite BG: uusi FEC Mezzo Live HD on 12207.00MHz, pol.V: FEC:5/6 ( SR:27500 SID:5606 PID:1601[MPEG-4] /1602 French - Conax).
Viasat Ukraine: Mezzo Live HD on lopettanut12207.00MHz, pol.V (DVB-S2 SID:3040 PID:3041[MPEG-4] /3042 French)
Viasat Ukraine: uusi SR Mezzo Live HD on 12207.00MHz, pol.V: SR:30000 ( FEC:3/4 SID:3040 PID:3041[MPEG-4] /3042 French - VideoGuard).
Viasat Ukraine: Mezzo Live HD on nyt salattu VideoGuard (12207.00MHz, pol.V SR:27500 FEC:3/4 SID:3040 PID:3041[MPEG-4] /3042 French).
Viasat Ukraine: uusi SID Mezzo Live HD on 12207.00MHz, pol.V FEC:3/4 SR:27500: SID:3040 ( PID:3041[MPEG-4] /3042 French - Vapaa).
Viasat Ukraine: Mezzo Live HD is testaa12207.00MHz, pol.V SR:27500 FEC:3/4 SID:3042 PID:108[MPEG-4] /109 French (Vapaa).
Canal+ France: uusi SR Mezzo Live HD on 12441.00MHz, pol.V: SR:29700 ( FEC:2/3 SID:6502 PID:161[MPEG-4] /86 French,87 English - Mediaguard 3 & Nagravision 3 & Viaccess 3.0 & Viaccess 4.0).
Canal+ France: Uusi kanava on aloittanut DVB-S2 : Mezzo Live HD (France) on 12441.00MHz, pol.V SR:27500 FEC:2/3 SID:6502 PID:161[MPEG-4] /86 French,87 English - Mediaguard 3 & Nagravision 3 & Viaccess 3.0 & Viaccess 4.0.
Satellite BG: uusi FEC Mezzo Live HD on 12207.00MHz, pol.V: FEC:3/4 ( SR:29900 SID:5606 PID:1601[MPEG-4] /1602 French - Conax & Cryptoworks).
Satellite BG: uusi SR Mezzo Live HD on 12207.00MHz, pol.V: SR:29900 ( FEC:5/6 SID:5606 PID:1601[MPEG-4] /1602 French - Conax & Cryptoworks).
Satellite BG: uusi FEC Mezzo Live HD on 12207.00MHz, pol.V: FEC:5/6 ( SR:27500 SID:5606 PID:1601[MPEG-4] /1602 French - Conax & Cryptoworks).
Satellite BG: Uusi kanava on aloittanut DVB-S2 : Mezzo Live HD (France) on 12207.00MHz, pol.V SR:27500 FEC:3/4 SID:5606 PID:1601[MPEG-4] /1602 French - Conax & Cryptoworks.
Movistar+ & Orange: Mezzo Live HD on nyt salattu Nagravision 3 & Viaccess 3.0 (10935.50MHz, pol.V SR:22000 FEC:2/3 SID:30750 PID:160[MPEG-4] /80 Spanish).
Movistar+: Mezzo Live HD on lopettanut11626.50MHz, pol.V (DVB-S2 SID:30700 PID:160[MPEG-4] /80 Spanish)
Movistar+: Mezzo Live HD on nyt salattu Nagravision 3 (10935.50MHz, pol.V SR:22000 FEC:2/3 SID:30750 PID:160[MPEG-4] /80 Spanish).
Movistar+: Uusi taajuus Mezzo Live HD: 10935.50MHz, pol.V (DVB-S2 SR:22000 FEC:2/3 SID:30750 PID:160[MPEG-4] /80- Vapaa).
Movistar+: Uusi kanava on aloittanut DVB-S2 : Mezzo Live HD (France) on 11626.50MHz, pol.V SR:22000 FEC:2/3 SID:30700 PID:160[MPEG-4] /80 Spanish - Nagravision 3.
Mezzo Live HD on nyt salattu Viaccess 2.6 (11881.00MHz, pol.V SR:27500 FEC:2/3 SID:3507 PID:2007[MPEG-4] /3007 French).
Uusi kanava on aloittanut DVB-S2 : Mezzo Live HD (France) on 11881.00MHz, pol.V SR:27500 FEC:2/3 SID:3507 PID:2007[MPEG-4] /3007 French - Vapaa.
716 Käyttäjää selailemassa sivuja. Copyright KingOfSat 2020

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
2.0MP / 1080P-kamerat Valmistajat ja toimittajat - 2.0MP / 1080P-kamerat Factory - WODSEE
Etusivu > Tuotteet > HD-AHD kamerat > 2.0MP / 1080P-kamerat
WAHD20A/20B/20EA/20EB-EA30 2mp infrapuna Full Hd ulkona turvallisuus Bullet Ahd Cctv hämäränäön kamera
WAHD20E 20 EA30 2mp infrapuna full hd ulkona turvallisuus bullet ahd cctv yö visio cameraFeature: 1080PDWDR, Defog, liikkeen detectionPrivacy naamio, 2D/3D NR, HD megapikselin Lens30 metriä ir led distanceSu
WAHD20A/20B/20EA/20EB-AF20 vandalismin kestävä Full Hd Video yö visio Home Security 2.0MP Cctv domekamera
WAHD20E 200 20A AF20 vandalismin kestävä full hd video yö visio kotoa kupoli security 2.0MP cctv camera1080P indoorH.264 cmos-kenno DWDR, Defog, Motion det
WAHD20A/20B/20EA/20EB-AG10 Sony Cmos-kenno vandalismin kestävä Dome Sisäuima Cctv Ahd 1080p Ir valvontakamera
WAHD20E 200 20A AG10 Sony cmos anturi vandalismin kestävä dome Sisäuima turvallisuus cctv ahd 1080p ir cameraFeature: H.264 kokoonpuristaminen tekniikka 1080P 2.0 megapixelD
WAHD20A/20B/20EA/20EB-AH10 HD asuntojen Motion Detection Sisäuima valvonta Dome Ahd 1080p Cctv kamera
WAHD20E 200 20A AH10 HD asuntojen motion detection Sisäuima valvonta dome ahd 1080 p cctv kamera ominaisuus: 1080P ahd cameraDWDR, Defog, liikkeen detectionPrivacy naamio, 2D/3D NR, OSD 3.6mm HD-Megapixe
WAHD20A/20B/20EA/20EB-CA30 1080p Hd-Video Security Cmos-kenno infrapuna Ahd 2.0MP Cctv kamera
WAHD20E 200 20A CA30 1080p hd video turvallisuus cmos anturi infrapuna ahd 2.0MP cctv cameraH.264 pakkaus tekniikka H.264 cmos sensor1080P ulkouima eaterproofDWDR, Defog, liikkeen detectionPrivacy naamio,
WAHD20A/20B/20EA/20EB-CG30 Outdoor 40m Ir etäisyys Motion Detection yö visio Full Hd 1080p Ahd Camera
WAHD20E - 20CG 30 Outdoor 40m ir etäisyys motion detection yö visio full hd 1080p ahd cameraFeature: 1080P hd cmos DWDR, Defog, liikkeen detectionPrivacy naamio, 2D/3D NR, OSD HD megapikselin linssi 30m ir l
WAHD20A/20B/20EA/20EB-CH40 Metal asunto 40m päässä ulkouima Hd megapikselin linssi 2.0MP Bullet lämpökamera
WAHD20E 20 CH40 Metal asunto 40m ir etäisyys ulkouima hd megapikselin linssi 2.0MP luoti camera1080P vedenpitävä ip66DWDR, Defog2D/3D NR, OSD 3.6 mm HD megapikselin LensSupport liikkeentunnistuksen yksityisyyden maskPow
WAHD20A/20B/20EA/20EB-CM10 vandalismin kestävä Cmos-kenno 1080p Cctv Home Dome Ahd valvontakameraa
WAHD20E 20 CM10 valvonta vandalismin kestävä cmos anturi 1080p cctv kotoa kupoli ahd cameraFeature: 1080P ahd kamera indoorDWDR, Defog, liikkeen detectionPrivacy naamio, 2D/3D NR, OSD HD megapikselin LensOSD kanssa
WAHD20A/20B/20EA/20EB-CR40 HD megapikselin linssi Varifocal Zoom 40m Ir etäisyys Night Vision Security Ahd Camera
WAHD20E 20 CR40 HD megapikselin linssi varifocal zoom 40m ir etäisyys yö visio turvallisuus ahd camera1080P DWDR, Defog, liikkeen detectionPrivacy naamio, 2D/3D NR, OSD HD megapikselin LensVarifocal hd manuaalinen zoo
WAHD20A/20B/20EA/20EB-HT40 40m päässä Hd 2.0 megapikselin ulkouima valvonta asuntojen Ahd lämpökamera
WAHD20A/20B/20EA/20EB-HT40 40m ir etäisyys hd 2.0 megapikselin ulkouima valvonta asuntojen ahd camera1080P ulkouima DWDR, Defog, liikkeen detectionPrivacy naamio, 2D/3D NR, 2.8-12mm HD megapikselin LensH.264 pakkaus
WODSEE on yksi parhaimmista 2.0mp / 1080P-kameranvalmistajista ja -toimittajista, ja meillä on yksi kuuluisimmista 2.0mp / 1080P-kameroista. Voit ostaa tai ladata korkealaatuista ja uusinta 1080P AHD-kameraa, 2,0 mp CCTV-kameraa, 2,0 mp / 1080P -turvatekniikkaa tehtaan CE-sertifioinnilla.

matches: Hd hd HD Hd hd HD HD hd Hd hd hd HD Hd hd HD HD HD HD HD hd Hd hd HD


text:
Juhani Kortteinen: Perhesuhteisiin perustuva työsyrjintä on rikos – Perustuslakiblogi
Korkein oikeus antoi tänään (KKO 2015:14, 10.6.2015) merkittävän työsyrjintää koskevan tuomion Lapin Kansa –lehden päätoimittajan irtisanomista koskevassa asiassa.
Lehden päätoimittajaksi valitulta henkilöltä oli työhaastattelussa kysytty, oliko hän tai hänen puolisonsa poliittisesti aktiivinen. Hän oli vastannut kysymykseen kieltävästi ja näin tehdessään puolisonsa osalta totuudenvastaisesti. Hän oli rekisteröidyssä parisuhteessa toisen naisen kanssa, mutta ei ollut oikaissut haastattelussa syntynyttä käsitystä siitä, että hänen puolisonsa oli mies. Yhtiön toimitusjohtaja oli ennen tehtävän alkamista purkanut työsuhdetta koskeneen johtajasopimuksen.
Korkein oikeus katsoi toimitusjohtajan syyllistyneen työsyrjintään. Se piti toimitusjohtajan menettelyä tahallisena ja varsin vakavana ja korotti hovioikeuden langettamaa rangaistusta. Korkein oikeus katsoi, ettei työnhakijalla ole velvollisuutta kertoa työhaastattelussa totuudenmukaisesti puolison poliittisesta toiminnasta tai sukupuolisesta suuntautumisesta, joten niitä koskevien totuudenvastaisten tietojen antaminen ei ole hyväksyttävä syy työsuhteen purkamiselle.
Korkeimman oikeuden tuomio on poikkeuksellisen merkittävä kahdessa suhteessa. Siinä selvennetään syrjinnän käsitteen tulkintaa rikosoikeudessa, ja samalla kehitetään rikosoikeudellisen tulkinnan periaatteita. Erityisesti perhesuhteisiin perustuvan työsyrjinnän sisältöä tulkitessaan korkein oikeus hyödyntää perustuslakia, yhdenvertaisuuslakia ja unionioikeutta.
Syyte työsyrjinnästä perhesuhteiden perusteella oli lähtenyt siitä, että toimitusjohtaja oli purkanut johtajasopimuksen saatuaan tietää päätoimittajan puolison poliittisesta toiminnasta. Rikoslain 47 luvun 3 §:n tunnusmerkistössä tai sitä koskevassa hallituksen esityksessä ei ole tarkemmin täsmennetty sitä, mitä perhesuhteilla on säännöksessä tarkoitettu.
Perhesuhteeseen perustunut syyte hylättiin käräjäoikeudessa ja hovioikeudessa. Ne katsoivat, että perhesuhteiden perusteella tapahtuvalla syrjinnällä tarkoitetaan sitä, että työhön nimitettäessä, työsuhteen aikana ja työsuhdetta päätettäessä kiinnitetään syrjivästi huomiota siihen, onko työntekijä naimisissa tai asuuko hän avoliitossa vai yksin. Perhesuhteiden käsitteeseen kuuluu myös se, onko työntekijällä lapsia tai muita elätettäviä. Alemmissa oikeusasteissa hyväksytyksi tulleen kannan mukaan työntekijän puolison poliittiseen toimintaan liittyvät kysymykset eivät tulisi arvioitaviksi tämän syrjintäkriteerin pohjalta.
Korkein oikeus aloitti oman arvionsa toteamalla, että syrjintärikoksen tunnusmerkistöön sisältyvien käsitteiden soveltaminen edellyttää tulkintaa. Rikosoikeudellista tulkintaa rajoittaa kuitenkin rikosoikeuden laillisuusperiaate. Rikoslakia ei ole sallittua tulkita laventavasti eikä rikoslaille tule tulkinnalla vahvistaa sisältöä, joka ei ole sopusoinnussa lain tarkoituksen kanssa tai johtaa ennakoimattomaan lopputulokseen. Vaikka rikoslain soveltaminen on lähtökohtaisesti itsenäistä ja muusta lainsäädännöstä riippumatonta, voidaan rikoslain säännösten tulkinnassa tukeutua kuvatuin rajoittein siihen, miten samankaltaiset tilanteet on muualla lainsäädännössä säännelty.
Korkein oikeus arvioi, että rikoslain 47 luvun 3 §:ssä rangaistusuhalla tehostetun syrjintäkiellon tarkoitus liittyy perustuslain 6 §:n 2 momentissa ilmaistuun yhdenvertaisen kohtelun periaatteeseen. Tämän periaatteen keskeisen merkityksen vuoksi ei ole perusteltua, että syrjintäkieltoa ilman painavia syitä tulkittaisiin eri tavoin oikeusjärjestyksen eri alueilla. Tällainen perusteltu syy olisi esimerkiksi tavoite rajoittaa syrjinnän rikosoikeudellinen soveltamisala suppeammaksi kuin yhdenvertaisuuslain sääntely. Perhesuhteiden perusteella tapahtuvan syrjinnän kohdalla sanotun kaltaista tarkoitusta ei ole todettavissa lakien esitöistä. Korkein oikeus totesi tämän vuoksi, että sovellettaessa rikoslain 47 luvun 3 §:ssä tarkoitettua perhesuhteita koskevaa syrjintäperustetta, voidaan tunnusmerkistöä tulkittaessa ottaa huomioon, miten kyseistä syrjintäperustetta on muualla lainsäädännössä arvioitu. Rikosoikeuden laillisuusperiaate kuitenkin edellyttää, ettei säännöstä tällöin tulkita tavalla, joka on sen tarkoitukselle vieras ja johtaa ennakoimattomaan tulokseen.
Korkein oikeus viittasi EU –tuomioistuimen Coleman –ratkaisuun (asia C-303/06, 17.7.2008), jonka mukaan direktiivin mukainen yhdenvertaisen kohtelun periaate ei rajoitu ainoastaan henkilöihin, jotka itse ovat vammaisia. Periaatetta ei sovelleta määrättyyn henkilöluokkaan, vaan direktiivin kieltämän syyn perusteella. Kun työnantaja kohtelee työntekijää, joka ei itse ole vammainen, epäsuotuisammin kuin jotakin toista työntekijää voitaisiin kohdella vertailukelpoisessa tilanteessa, ja kun epäsuotuisan kohtelun on näytetty perustuneen työntekijän lapsen vammaisuuteen, kohtelu on välittömän syrjinnän kiellon vastaista.
Vaikka Coleman -ratkaisu ei koskenut rikosoikeudellisen säännöksen tulkintaa, KKO piti siinä noudatetun ratkaisutavan soveltamista rikoslain 47 luvun 3 §:n perhesuhteita koskevaan kriteeriin rangaistussäännöksen yhdenvertaista kohtelua edistävän tarkoituksen mukaisena eikä tulkinta ole ennakoimaton. Olisi pikemminkin yllättävää, jos työoikeudellisen ja rikosoikeudellisen sääntelyn tulkinnat merkittävästi poikkeaisivat tältä osin toisistaan. Tämän vuoksi KKO katsoi, että rikosoikeuden laillisuusperiaate ei aseta esteitä tulkinnalle, jonka mukaan rikoslain 47 luvun 3 §:ssä tarkoitetusta syrjinnästä perhesuhteen perusteella voi olla kysymys silloin, kun syrjintäsäännöksellä suojattavan henkilön perheenjäsenellä on jokin säännöksessä syrjintäperusteena mainittu ominaisuus, tai kysymyksessä on sellainen perheenjäsenen mielipide tai toiminta, jota säännöksessä pidetään syrjintäperusteena.
Korkein oikeus katsoi toimitusjohtajan asettaneen päätoimittajan epäedulliseen asemaan tämän perhesuhteiden perusteella purkamalla hänen johtajasopimuksensa saatuaan tietää hänen puolisonsa poliittisesta aktiivisuudesta.
KKO katsoi, ettei työnantajan menettelyä voitu pitää asiaa koskevan sääntelyn valossa asianmukaisena siltä osin kuin päätoimittajalta oli udeltu tämän puolison poliittista aktiivisuutta. Kun tätä koskeva kysymys on kuitenkin työhönottohaastattelussa esitetty, päätoimittaja oli mainituista syistä voinut lähteä siitä, että hänen vastauksensa ei ole koskenut hänen velvollisuuksiaan mahdollista tulevaa työnantajaansa kohtaan. Toimitusjohtajalla ei tämän vuoksi ollut painavaa, hyväksyttävää syytä kohdella päätoimittajaa syrjivästi sillä perusteella, että hän on vastannut totuudenvastaisesti puolisonsa poliittista aktiivisuutta koskevaan kysymykseen.
KKO totesi, että päätoimittajan puolison sukupuolen osalta kysymyksessä on ollutt tieto, jota työnantajalla ei ole yksityisyyden suojasta työelämässä annetun lain 3 §:n nojalla ollut tarvetta tai oikeutta käsitellä. Oikaisemalla puolisonsa sukupuolta koskevan virheellisen tiedon päätoimittaja olisi tullut ilmaisseeksi sukupuolisesta suuntautumisestaan sellaista tietoa, joka on mainitun lain nojalla suojattua. Hänellä ei tämän vuoksi ollut velvollisuutta oikaista työnantajalle syntynyttä virheellistä tätä koskevaa käsitystä.
Hovioikeuden tavoin KKO katsoi toimitusjohtajan syyllistyneen työsyrjintään myös siten, että hän oli ilman painavaa, hyväksyttävää syytä asettanut päätoimittajan epäedulliseen asemaan tämän sukupuolisen suuntautumisen takia purkamalla johtajasopimuksen saatuaan tietää hänen puolisonsa sukupuolesta ja edellyttämällä, että hän kertoo totuudenmukaisesti seksuaaliseen suuntautumiseensa liittyvistä seikoista.
Toisin kuin hovioikeus, KKO ei pitänyt toimitusjohtajan menettelyä välillisenä syrjintänä, vaan rikoslain 47 luvun 3 §:n 1 kohdassa tarkoitettuna syrjintänä.
KKO:n ratkaisu on malliesimerkki siitä, kuinka koherentissa oikeusjärjestyksessä, jossa perusoikeudet otetaan vakavasti, sovelletaan normeja niin, että oikeusjärjestyksen tarkoitus toteutuu. Se on myös hyvä esimerkki siitä, kuinka lainsäädäntöä tulkitaan tilanteessa, jossa jokin sen vanhempi osa on jäänyt epätarkaksi, vaikka tarkoitus on sama kuin tarkempaan mietityn uudemman lainsäädännön.
Oikeusjärjestyksen osasia tulee pyrkiä tulkitsemaan koherentisti niin, että tulkinta ohjautuu systemaattisesti ja ennakoitavasti. Se ei tietenkään ole aina helppoa, ja tulkinnoista voi olla perustellusti eri mieltä, kuten korkeimman oikeuden ja muiden lainkäyttöä harjoittavien oikeusturvaelinten äänestysratkaisuista käy ilmi. Tulkinnat eivät siis koskaan edusta absoluuttista yhtä ainoaa oikeaa näkemystä, vaan ne kertovat niiden hyväksyttävyydestä tietyssä ajassa, paikassa ja auditoriossa. Rikosoikeudellisessa ratkaisutoiminnassa tulkinnan hyväksyttävyydeltä edellytetään suurempaa ennakoitavuutta ja varmuutta, sillä syyttömyysolettaman mukaan epävarmoissa tilanteissa päädytään etenkin syyksiluettavuuden osalta syytetylle edulliseen tulkintaan. Siitä ei kuitenkaan ollut kysymys nyt käsillä olevassa tapauksessa.
« Juha Lavapuro & Tuomas Ojanen: Hallitusohjelma ja perustuslaki – tippuiko perustuslaki pois prosessikaaviosta?
USA:n korkein oikeus: Samaa sukupuolta olevilla perustuslain takaama oikeus avioliittoon »
Korkein oikeus ja Kortteinen käyttävät termiä ”puoliso” puhuessaan rekisteröidyn parisuhteen toisesta osapuolesta. Jokapäiväisessä keskustelussa se on ihan paikallaan eikä aiheuta sekaannusta, mutta juristien käyttämänä se on outoa. Avioliittolain mukaan puoliso on aina vastakkaista sukupuolta, Tilanne muuttuu vasta 1.3.2017. Sama kuin joku jättäisi testamentilla omaisuutta kasvattilapselleen ja juristi puhuisi hänestä perillisenä tai peräti rintaperillisenä.
Hassua että tällä palstalla tehdään jatkuvasti pieniä asiavirheitä. Ensin Martin Scheinin luulee, että virkatodistuksesta näkyy ihmisen uskontokunta, vaikka tämä tieto on poistunut jo 1999 ja nyt Juha Lavapuro puhuu eri sukupuolta olevasta puolisosta.

matches: KKO KKO KKO KKO KKO KKO