Laki vesilain muuttamisesta 750/1996 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1996 › 750/1996
kumotaan 19 päivänä toukokuuta 1961 annetun vesilain (264/61) 6 luvun 10 §:n 3 momentti sekä
muutetaan 1 luvun 6 §:n 1 momentti ja 28 §, 2 luvun 11 §:n 2 momentti ja 26 §:n 1 momentti, 3 luvun 3 §:n 2 momentti, 5 luvun 13 §, 6 luvun 10 §:n 2 momentti ja 9 luvun 8 §,
sellaisina kuin niistä ovat 2 luvun 26 §:n 1 momentti 6 päivänä elokuuta 1982 annetussa laissa (606/82) ja 5 luvun 13 § osittain muutettuna 29 päivänä heinäkuuta 1976 annetulla lailla (649/76), seuraavasti:
Tätä lakia sovellettaessa pidetään vesialueen rajana maata vastaan keskivedenkorkeuden mukaista rantaviivaa. Jos vedenkorkeus muuttuu tai on muuttunut pysyvästi, määrätään sanottu raja muutoksen jälkeisten vedenkorkeuksien mukaan. Meren ja maa-alueen rajana on Suomen aluevesien rajoista annetun lain 3 §:n mukainen aluevesien maanpuoleinen raja.
Rannan omistajalla tai haltijalla, vaikkei hän olekaan vesialueen omistaja tai osakas, on yksityistä tarvettaan varten oikeus asettaa rannan edustalle vesistöön veneen kiinnityspaalu tai -poiju taikka rakentaa rantaansa toisen vesialueelle ulottuva laituri, venevaja tai muu näihin verrattava rakennelma, mikäli se voi tapahtua tuottamatta vesialueen omistajalle vahinkoa tai huomattavaa haittaa ja aiheuttamatta vesistössä tämän luvun 12―15 §:ssä tarkoitettua muutosta tai seurausta. Tällaista oikeutta ei kuitenkaan ole satama-alueella tai muulla erityiseen käyttöön otetulla vesialueella.
Toimenpiteestä johtuva haitta on korvattava vesialueen omistajalle.
Rakentamisesta johtuvana vahinkona, haittana ja muuna edunmenetyksenä otetaan huomioon sekä yleistä etua koskevat että yritykseen osallistumattoman henkilön omaisuudelle aiheutettavat sanotunlaiset seuraukset, niihin luettuna myös se, että luvan hakija saa oikeuden käyttää tiettyä rakennelmaa, aluetta tai muuta omaisuutta hyväkseen taikka lunastaa sen itselleen. Yritykseen osallistuvana ei pidetä ojituksessa ja vesistön järjestelyssä 6 luvun 21 §:ssä tarkoitettua hyödynsaajaa. Edunmenetyksinä pidetään tämän luvun 6 §:n mukaista vertailua suoritettaessa myös kustannuksia sellaisista vahingoista ja käyttöoikeuksista, joista hakija on yrityksen toteuttamiseksi erikseen sopinut asianomaisen kanssa, samoin kuin vastaavassa tarkoituksessa hakijalle vapaaehtoisesti luovutettujen alueiden hankkimiskustannuksia. Huomioon ei kuitenkaan oteta 11 luvun 6 §:ssä tarkoitettua korotusta vastaavaa osuutta, jos sanottua pykälää olisi ilman sopimusta sovellettava.
Vesioikeus voi lupapäätöksessään oikeuttaa hakijan ryhtymään jo ennen päätöksen lainvoimaiseksi tulemista yrityksen toteuttamista tarkoittaviin töihin ja työn suorittamiseksi tarpeellisiin toimenpiteisiin (töidenaloittamislupa). Tällainen lupa voidaan myöntää, jos:
2) töiden aloittamisen lykkääntymisestä aiheutuisi hakijalle huomattavaa vahinkoa ja aloittaminen voi tapahtua tuottamatta muille vesien käyttömuodoille tai luonnolle ja sen toiminnalle huomattavaa pysyvää haittaa, jos lupa muutoksenhaun johdosta evätään tai sen ehtoja muutetaan; taikka
3) kysymys on hankkeesta, johon vesioikeus on antanut luvan tämän luvun 6 §:n 1 tai 3 momentin nojalla ja joka ei sanottavasti vaikuta vesioloihin.
Lisäksi luvan myöntämisen edellytyksistä on voimassa, mitä 2 luvun 5 ja 6 §:ssä säädetään. Voimalaitoksen rakentamisen edellytyksiä harkittaessa otetaan vesivoiman käyttöönottamisen osalta hyötynä huomioon käyttöön otettavalla vesivoimalla keskimäärin vuosittain tuotettavan sähkön hinta kaksikymmenkertaisena. Muutoin rakentamisesta saatava hyöty sekä siitä johtuva vahinko, haitta ja muu edunmenetys on, ottamalla huomioon myös tämän luvun 4 §:n mukaan lunastettavien alueiden arvo, määrättävä 2 luvun 11 §:ssä säädetyllä tavalla.
Uittajalle voidaan uittosäännössä myöntää oikeus kaivaa uusi uoma taikka tehdä vesistöön tai sen rannalle muitakin kuin tämän luvun 3 §:ssä tarkoitettuja laitteita ja rakennelmia puutavaran vesistöön siirtämistä ja vesistössä kuljettamista, uittotavaran vedessä ja rannalla varastoimista sekä sen erottelua ja sitomista, uiton kestäessä tarpeellista tai sen päättyessä uittajan toimesta tapahtuvaa puiden maalle nostoa ja säilyttämistä sekä uitettavan puutavaran vesistöstä tai sen osasta toiseen siirtämistä varten samoin kuin myös oikeus uiton toimittamista haittaavan laitteen taikka rakennuksen tai muun rakennelman poistamiseen. Edellä tarkoitettu oikeus voidaan myöntää uittajalle myös, milloin se on tarpeen vesistön tai sen rannan käyttöön liittyvien yleisten tai yksityisten etujen turvaamiseksi uiton toimittamisesta johtuvilta vahingollisilta tai haitallisilta seurauksilta.
Uittajalle voidaan uittosäännössä niin ikään myöntää oikeus saada käytettäväksi taikka, milloin siihen on erityistä syytä, lunastaa alue, joka on tarpeen uoman, laitteen tai rakennelman pohjaksi taikka muutoin johonkin 1 momentissa mainittuun tarkoitukseen tai jota tarvitaan uittokaluston huoltoa tai uittotyön paikallista johtamista varten. Uittosäännössä voidaan uittajalle niin ikään myöntää oikeus uittotyöväen asuntoja varten tarvittavan alueen käytettäväksi saamiseen tai lunastamiseen, mikäli tällainen alue on tarpeen uittajalle laissa erikseen säädetyn velvollisuuden täyttämistä varten. Milloin muu kuin uittaja on vesistön kuntoonpanija, voidaan tällekin myöntää edellä tarkoitettuja oikeuksia.
Tässä pykälässä tarkoitetun oikeuden myöntämisen edellytyksistä, lupamääräyksistä ja muista luvan saajan velvollisuuksista sekä toimenpiteestä johtuvan vahingon, haitan ja muun edunmenetyksen korvaamisesta on soveltuvin osin voimassa, mitä vesistöön rakentamisesta säädetään. Töiden aloittamisesta on voimassa, mitä 2 luvun 26 §:ssä säädetään rakentamistyön aloittamisesta.
Ojitustoimituksessa käsitellään lisäksi tällaisessa toimituksessa aikaisemmin vahvistetun suunnitelman muuttamista sekä ojitusyhtiön perustamista ja osakkaiden oikeuksia ja velvollisuuksia yhtiössä koskevat asiat samoin kuin myös ne asiat, jotka ympäristönsuojelulautakunta on osoittanut ojitustoimitukseen sen mukaan kuin jäljempänä säädetään.
Pohjaveden ottamon tekemiseen ja muuhun 1 luvun 18 §:ssä tarkoitettuun toimenpiteeseen saadaan 2 momentissa säädetyin poikkeuksin myöntää lupa, jos toimenpiteestä, ottamalla sen toteuttamisen osalta huomi-oon soveltuvin osin, mitä tämän luvun 6 §:ssä säädetään, saatava hyöty on siitä johtuvaa vahinkoa, haittaa ja muuta edunmenetystä huomattavasti suurempi.
Lupaa 1 momentissa tarkoitettuun toimen- piteeseen ei saa myöntää, jos toimenpiteestä aiheutuisi asutus- tai elinkeino-oloja huonontava veden saannin estyminen tai vaikeutuminen laajalla alueella taikka muu 2 luvun 5 §:ssä tarkoitettuun verrattava seuraus ympäristön oloissa tai luonnonsuhteissa eikä muutoksen vaikutuksia toimenpiteen yhteydessä suoritettavin järjestelyin voida estää.
Tämän lain lupaa koskevia säännöksiä sovelletaan niissä hakemusasioissa, jotka tulevat vireille tämän lain tultua voimaan. Rakennelmiin, jotka on ennen tämän lain voimaantuloa tehty 1 luvun 28 §:n nojalla, sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.
HE 54/96
YmVM 4/96
EV 112/96
1 luku - Yleisiä säännöksiä6 §28 §2 luku - Yleiset säännökset rakentamisesta vesistöön11 §26 §3 luku - Vesivoiman hyväksikäyttö3 §5 luku - Puutavaran uitto13 §6 luku - Ojitus10 §9 luku - Veden johtaminen nesteenä käytettäväksi ja pohjaveden ottaminen8 §


Laki tapaturmavakuutuslain muuttamisesta 893/1994 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1994 › 893/1994
kumotaan 20 päivänä elokuuta 1948 annetun tapaturmavakuutuslain (608/48) 27 §, 53 §:n 4 momentti ja 53 b §:n 2 momentti
sellaisina kuin niistä ovat 53 §:n 4 momentti ja 53 b §:n 2 momentti 10 päivänä heinäkuuta 1981 annetussa laissa (526/81),
muutetaan 53 a §:n 1 ja 3 momentti, 53 c―53 e § ja 64 §:n 3 momentti,
sellaisina kuin ne ovat, 53 a §:n 1 ja 3 momentti ja 53 c―53 e § mainitussa 10 päivänä heinäkuuta 1981 annetussa laissa sekä 64 §:n 3 momentti 8 päivänä tammikuuta 1993 annetussa laissa (21/93), sekä
lisätään 30 a §:ään, sellaisena kuin se on 22 päivänä tammikuuta 1988 annetussa laissa (39/88), uusi 2 momentti, 41 a §:ään, sellaisena kuin se on 29 päivänä joulukuuta 1988 annetussa laissa (1344/88), uusi 3 momentti, 53 a §:ään, sellaisena kuin se on mainitussa 10 päivänä heinäkuuta 1981 annetussa laissa, uusi 5 momentti sekä lakiin uusi 53 f ja 53 g § seuraavasti:
Yhteiselin voi nimetä tässä laissa tarkoitetun vakuutuslaitoksen hoitamaan Suomea sitovasta kansainvälisestä sopimuksesta vakuutuslaitokselle johtuvia tehtäviä.
41 a §
Käsiteltäessä vakuutuslaitoksessa tämän lain mukaista vakuuttamisvelvollisuutta, korvausasiaa ja takaisinperintää sekä näihin rinnastettavia asioita asianosaiselle on varattava tilaisuus tulla kuulluksi, jos se on hänen etunsa vuoksi ilmeisen tarpeellista. Muutoin käsittelyssä noudatetaan soveltuvin osin hallintomenettelylain (598/82) 4, 6, 9―11, 16, 21, 23 ja 24 §:ssä ilmaistuja periaatteita. Vakuutuslaitoksen toimihenkilö voi kuitenkin sen estämättä, mitä hallintomenettelylain 10 §:n 1 momentin 4 ja 5 kohdassa säädetään, käsitellä asiaa, joka koskee vakuutuslaitosta työnantajana.
53 a §
Asianosainen, joka ei tyydy vakuutuslaitoksen päätökseen, saa hakea siihen muutosta tapaturmalautakunnalta kirjallisella valituksella viimeistään 30 päivänä sen päivän jälkeen, jona asianosainen on saanut tiedon päätöksestä. Vakuutuslaitoksen päätöstä on muutoksenhausta huolimatta noudatettava, kunnes asia on lainvoimaisella päätöksellä ratkaistu.
Asianosainen, joka katsoo, että tämän lain perusteella määrätyn maksun maksuunpano on ollut lain tai sopimuksen vastainen, saa tehdä siitä kirjallisen perustevalituksen tapaturmalautakunnalle kahden vuoden kuluessa sitä seuraavan vuoden alusta, jona saaminen on määrätty tai maksuunpantu. Jos sellainen valitus tehdään ulosmittauksen johdosta, on lisäksi voimassa, mitä verojen ja maksujen perimisestä ulosottotoimin annetussa laissa (367/61) perustevalituksesta säädetään.
Vakuutuslaitoksen ja tapaturmalautakunnan lainvoimainen päätös pannaan täytäntöön niin kuin riita-asiassa annettu lainvoimainen tuomio.
53 c §
Asianosaisen hakiessa muutosta vakuutuslaitoksen taikka tapaturmalautakunnan muussa kuin perustevalitusasiassa antamaan päätökseen valituskirjelmä on toimitettava 53 a §:n 1 momentissa säädetyssä valitusajassa asianomaiselle vakuutuslaitokselle. Jos vakuutuslaitos hyväksyy kaikilta osin sille toimitetussa valituksessa esitetyt vaatimukset, sen on annettava asiasta uusi päätös. Uuteen päätökseen saa hakea muutosta siten kuin 53 a §:ssä säädetään.
Jos vakuutuslaitos ei voi muuttaa valituksen kohteena olevaa päätöstä 1 momentissa mainituin tavoin, sen on 30 päivän kuluessa valitusajan päättymisestä toimitettava valituskirjelmä ja lausuntonsa tapaturmalautakunnalle tai, jos valitus koskee tapaturmalautakunnan päätöstä, vakuutusoikeudelle käsiteltäväksi. Vakuutuslaitos voi tällöin väliaikaisella päätöksellä muuttaa aikaisempaa päätöstään siltä osin kuin se hyväksyy valituksessa esitetyn vaatimuksen. Kun asia on jo toimitettu muutoksenhakuelimelle, vakuutuslaitoksen on ilmoitettava sille heti päätöksen muuttamisesta. Vakuutuslaitoksen väliaikaiseen päätökseen ei saa hakea muutosta.
Mitä 42 §:ssä säädetään puhevallan käyttämisestä tämän lain mukaista korvausta koskevassa asiassa, on vastaavasti voimassa haettaessa muutosta vakuutuslaitoksen, tapaturmalautakunnan tai vakuutusoikeuden päätökseen.
Valituksen johdosta tapaturmalautakunnan ja vakuutusoikeuden on varattava sille, jonka etua päätös koskee, tilaisuus tulla kuulluksi.
53 d §
Jos vakuutuslaitoksen, tapaturmalautakunnan tai vakuutusoikeuden tämän lain mukaisessa asiassa antama lainvoimainen päätös perustuu väärään tai puutteelliseen selvitykseen taikka on ilmeisesti lain vastainen, vakuutusoikeus voi vakuutuslaitoksen esityksestä tai asianosaisen hakemuksesta, varattuaan muille asianosaisille tilaisuuden tulla kuulluksi, poistaa päätöksen ja määrätä asian uudelleen käsiteltäväksi. Tehtyään edellä sanotun esityksen vakuutuslaitos voi, kunnes asia on uudelleen ratkaistu, väliaikaisesti keskeyttää korvauksen maksamisen tai maksaa sen esityksensä mukaisesti. Muutoksenhausta vakuutusoikeuden tämän momentin nojalla antamaan päätökseen on voimassa, mitä 53 b §:ssä säädetään.
53 e §
Jos asiassa, jossa on kysymys evätyn korvauksen myöntämisestä tai myönnetyn korvauksen lisäämisestä, ilmenee uutta selvitystä, vakuutuslaitoksen on tutkittava asia uudelleen. Vakuutuslaitos voi aikaisemman lainvoimaisen päätöksen estämättä myöntää evätyn korvauksen tai myöntää korvauksen aikaisempaa suurempana. Myös tapaturmalautakunta ja vakuutusoikeus voivat muutoksenhakuasiaa käsitellessään menetellä vastaavasti.
53 f §
Jos vakuutuslaitoksen päätös perustuu selvästi virheelliseen tai puutteelliseen selvitykseen taikka ilmeisen väärään lain soveltamiseen, vakuutuslaitos voi asianosaisten suostumuksella poistaa virheellisen päätöksensä ja ratkaista asian uudelleen.
Jos vakuutuslaitoksen päätöksessä on ilmeinen kirjoitus- tai laskuvirhe, vakuutuslaitoksen on korjattava se. Virhettä ei saa kuitenkaan korjata, jos korjaaminen johtaa asianosaiselle kohtuuttomaan tulokseen.
Korjaamisesta on tehtävä merkintä vakuutuslaitoksen tallekappaleeseen. Asianosaiselle on toimitettava korjattu tai uusi päätös. Jos päätöksestä on vireillä muutoksenhaku, vakuutuslaitoksen on ilmoitettava korjaamisasian käsiteltäväksi ottamisesta ja toimitettava siinä tehty päätös myös muutoksenhakuelimelle.
Päätökseen, jolla vakuutuslaitos ei ole hyväksynyt virheen korjaamista koskevaa vaatimusta, ei saa hakea muutosta valittamalla.
53 g §
Jos joku on saanut tämän lain mukaista korvausta enemmän kuin tässä laissa säädetään, on aiheettomasti maksettu korvaus perittävä takaisin.
Aiheettomasti maksettu korvaus voidaan jättää osittain tai kokonaan takaisin perimättä, jos tämä katsotaan kohtuulliseksi ja korvauksen maksamisen ei ole katsottava johtuneen korvauksenhakijan tai hänen edustajansa vilpillisestä menettelystä tai jos takaisin perittävä määrä on vähäinen.
Aiheettomasti maksettu korvaus saadaan periä takaisin myös kuittaamalla se muista kuin 63 §:n 1 momentin toisessa virkkeessä tarkoitetuista vastaisuudessa maksettavista korvauseristä. Kulloinkin suoritettavasta korvauserästä ei saa korvauksensaajan suostumuksetta kuitenkaan vähentää enempää kuin kuudesosan siitä korvauserän osasta, joka jää jäljelle sen jälkeen, kun korvauserästä on ennakkoperintälain (418/59) nojalla pidätetty ennakko tai rajoitetusti verovelvollisen tulon ja varallisuuden verottamisesta annetun lain (627/78) nojalla lähdevero.
Vakuutuslaitosten yhteiselin antaa pitämästään tilastosta 39 §:n mukaiseen tapaturmailmoitukseen perustuvat tarpeelliset tiedot työministeriölle.
Tämän lain muutoksenhakua koskevia säännöksiä sovelletaan päätöksiin, jotka annetaan tämän lain voimaan tultua. Tämän lain ylimääräistä muutoksenhakua koskevia säännöksiä sovelletaan kuitenkin niihin ylimääräistä muutoksenhakua koskeviin asioihin, jotka tulevat vireille tämän lain voimaan tultua.
Tämän lain voimassa ollessa annettuun vakuutusoikeuden päätökseen, joka koskee tällä lailla kumotun 53 b §:n 2 momentissa tarkoitettua asiaa, sovelletaan kuitenkin mainittua lainkohtaa sellaisena kuin se on tämän lain voimaan tullessa.
Tämän lain 53 g §:ää sovelletaan vain niissä tapauksissa, joissa takaisinperinnän tai kuittauksen peruste on syntynyt tämän lain voimaan tultua.
HE 116/94
StVM 20/94
30 a §41 a §53 a §53 c §53 d §53 e §53 f §53 g §64 §


Ennakkoperintäasetus 1124/1996 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 1996 › 20.12.1996/1124
20.12.1996/1124
1 § (17.6.2010/568)
Verokortin antaa Verohallinto. Jos verovelvollinen ei saa postitse verokorttia, hän on velvollinen itse sitä pyytämään Verohallinnolta.
A:lla 821/2018 muutettu 2 § tulee voimaan 1.11.2018. Aiempi sanamuoto kuuluu:
2 § (5.12.2013/851)
Verokortin antaminen ja säilyttäminen
Verokortti on annettava hyvissä ajoin ennen suorituksen maksua sille työnantajalle tai muulle pidätysvelvolliselle, jonka maksama suoritus on saajan pääasiallista ennakonpidätyksenalaista tuloa. Muuta tuloa varten tarkoitettu verokortti on esitettävä tulon maksajalle.
Verokorttia ei ole tarpeen antaa tai esittää suorituksen maksajalle, jos maksaja on saanut verokorttiin merkityt pidätystiedot ennakkoperintälain (1118/1996) 10 §:ssä tarkoitetulla tavalla Verohallinnolta tai työtapaturma- ja ammattitautilain (459/2015) 111 §:ssä tarkoitetulla ilmoituksella korvauksensaajan työnantajalta. (21.12.2016/1358)
A:lla 1358/2016 muutettu 2 momentti tuli voimaan 1.1.2017. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Verokorttia ei ole tarpeen antaa tai esittää suorituksen maksajalle, jos maksaja on saanut verokorttiin merkityt pidätystiedot ennakkoperintälain (1118/1996) 10 §:ssä tarkoitetulla tavalla Verohallinnolta tai tapaturmavakuutuslain (608/1948) 39 §:ssä tarkoitetulla tapaturmailmoituksella korvauksensaajan työnantajalta.
Ennakonpidätysvelvollisen on säilytettävä verokortti. Ennakonpidätysvelvollisuuden päättyessä verovuoden aikana verokortti on välittömästi palautettava verovelvolliselle.
Jos palkkaa varten annetussa verokortissa on ennakonpidätyksen toimittamista tulon määrän perusteella rajoittava määräys, ennakonpidätysvelvollisen on merkittävä verokorttiin palkan maksaja, maksetun ennakonpidätyksen alaisen palkan määrä ja palkan maksun ajanjakso. Jos verokorttia ei ole 2 momentin nojalla luovutettu ennakonpidätysvelvolliselle, verovelvolliselle on annettava erillinen todistus, josta käyvät ilmi edellä mainittujen tietojen lisäksi verovelvollisen yksilöintitiedot ja käytetyt ennakonpidätystiedot.
A:lla 821/2018 muutettu 3 § tulee voimaan 1.11.2018. Aiempi sanamuoto kuuluu:
3 § (17.6.2010/568)
Ennakonpidätys on toimitettava 60 prosentin suuruisena, jos suorituksen saaja ei anna suorituksen maksajalle verokorttia eikä maksaja saa 2 §:ssä tarkoitetulla tavalla pidätyksen toimittamista varten tarvittavia tietoja eikä ennakonpidätystä toimitettaessa ole sovellettava tässä asetuksessa tai Verohallinnon ennakonpidätyksen määrästä antamassa päätöksessä tarkoitettuja muita pidätysprosentteja.
4 § (4.10.2018/821)
A:lla 821/2018 muutettu 4 § tulee voimaan 1.11.2018. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Ennakonpidätys on toimitettava verokorttiin merkityn perus- ja lisäprosentin mukaan tai verokorttiin merkityn muun asianomaista tuloa koskevan pidätysprosentin mukaan.
Ennakonpidätys toimitetaan perus- ja lisäprosentin mukaan siten, että ennakonpidätys lasketaan kunakin maksukautena maksettavasta määrästä perusprosentin mukaan verokorttiin merkittyyn maksukauden tulorajaan asti ja tulorajan ylittävästä tulon osasta lisäprosentin mukaan.
Jos suoritus maksetaan aikaisemmin maksetun määrän lisäksi tai useamman kuin yhden maksukauden ajalta, ennakonpidätys voidaan toimittaa 2 momentissa tarkoitetulla tavalla. Pidätys voidaan toimittaa myös siten, että kuhunkin maksua edeltäneeseen saman kalenterivuoden maksukaudelta maksettuun määrään lisätään niihin kohdistuva osa maksettavasta suorituksesta. Näin saaduista yhteismääristä lasketuista ennakonpidätyksistä vähennetään aikaisemmin samalta ajalta toimitettujen ennakonpidätysten määrä. Näin saatu erotus on maksettavasta suorituksesta toimitettava ennakonpidätys.
5 § (4.10.2018/821)
5 § on kumottu A:lla 4.10.2018/821, joka tulee voimaan 1.11.2018. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Edellä 4 §:stä poiketen suorituksen maksaja voi laskea ennakonpidätyksen määrän seuraavasti:
Maksettava määrä lisätään maksajan aikaisemmin samana verovuonna verokortin voimaantulon tai ennakonpidätysvelvollisuuden alkamisen jälkeen maksamien suoritusten yhteismäärään, jota verrataan samojen maksukausien tulorajojen yhteismäärään. Ennakonpidätys lasketaan maksettujen suoritusten yhteismäärästä samalta ajalta laskettujen tulorajojen yhteismäärään asti perusprosentin mukaan ja ylimenevästä osasta lisäprosentin mukaan. Jos aikaisemmin maksetuista määristä on jo toimitettu ennakonpidätys, vähennetään yhteismäärästä lasketusta ennakonpidätyksestä aikaisemmin toimitettujen ennakonpidätysten yhteismäärä, jolloin erotus on toimitettava ennakonpidätys.
5 a § (4.10.2018/821)
5 a § on kumottu A:lla 4.10.2018/821, joka tulee voimaan 1.11.2018. Aiempi sanamuoto kuuluu:
5 a § (18.12.2003/1162)
Vuositulorajan soveltaminen vaatimuksesta
Työnantajan on palkansaajan vaatimuksesta laskettava ennakonpidätys ainoastaan vuositulorajaa käyttäen.
6 § (4.10.2018/821)
6 § on kumottu A:lla 4.10.2018/821, joka tulee voimaan 1.11.2018. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Sivutulon ennakonpidätys
Sivutulosta ennakonpidätys toimitetaan sivutuloverokorttiin merkityn henkilökohtaisen prosenttiluvun mukaan tai muuhun tarkoitusta varten myönnettyyn verokorttiin merkityn henkilökohtaisen ennakonpidätysprosentin mukaan.
Erillissuoritusten ennakonpidätys
Jos suorituksia maksetaan satunnaisesti erikseen muuhun maksettavaan määrään lisäämättä, ennakonpidätys on toimitettava verokortista ilmenevän lisäprosentin suuruisena tai tarkoitusta varten myönnettyyn verokorttiin merkityn prosenttiluvun mukaan.
Mitä ennakkoperintälain 11 §:ssä säädetään sovelletaan myös etukäteen maksettavaan suoritukseen.
Lomaltapaluurahasta, lomarahasta ja muusta vastaavasta loma-ajan lisäksi suoritettavasta loman pituuden mukaan määräytyvästä korvauksesta ennakonpidätys toimitetaan siten kuin 4 §:n 2 momentissa säädetään. (4.10.2018/821)
A:lla 821/2018 muutettu 2 momentti tulee voimaan 1.11.2018. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Päätoimesta maksettavasta lomaltapaluurahasta, lomarahasta ja muusta vastaavasta loma-ajan lisäksi suoritettavasta loman pituuden mukaan määräytyvästä korvauksesta ennakonpidätys toimitetaan päätoimen verokorttiin merkityn perusprosentin tai verokortista ilmenevän muun vastaavan henkilökohtaisen pidätysprosentin mukaan.
3 momentti on kumottu A:lla 4.10.2018/821, joka tulee voimaan 1.11.2018. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Kun ennakonpidätys toimitetaan edellä 5 §:ssä tarkoitetulla tavalla lomaraha ja muu 2 momentissa tarkoitettu suoritus lisätään aikaisemmin maksettuihin palkkioihin ja ennakonpidätys toimitetaan näin saadusta palkkojen yhteismäärästä siten kuin 5 §:ssä säädetään.
4 momentti on kumottu A:lla 30.12.1999/1351.
5 momentti on kumottu A:lla 19.12.1997/1267.
Ennakonpidätys muusta kuin rahana maksettavasta suorituksesta toimitetaan maksukausittain lisäämällä suoritus rahana maksettavaan määrään. Jos muu kuin rahana maksettava suoritus on satunnainen, ennakonpidätys toimitetaan samana kalenterivuonna siten, että suoritus lisätään joko sen myöntämistä lähinnä seuraavan maksukauden aikana maksettavaan määrään tai suoritusta seuraavina kalenterivuoden jäljellä olevina maksukuukausina maksettavaan määrään tasasuuruisiin eriin jaettuna.
Jos satunnaisen suorituksen arvo on enintään 400 euroa vuodessa, ennakonpidätys voidaan toimittaa kerran vuodessa, viimeistään kalenterivuonna tapahtuvan viimeisen rahana maksettavan suorituksen ennakonpidätyksen yhteydessä. (22.11.2001/1040)
Tuloverolain 67 ja 68 §:ssä tarkoitetuista eduista ennakonpidätys toimitetaan vähintään kerran vuodessa, viimeistään kalenterivuonna tapahtuvan viimeisen rahana maksettavan suorituksen ennakonpidätyksen yhteydessä.
10 § (4.10.2018/821)
A:lla 821/2018 muutettu 10 § tulee voimaan 1.11.2018. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Ennakkoperintälain 25 §:n 1 momentissa tarkoitetuista luonnolliselle henkilölle maksettavista työ- ja käyttökorvauksista ennakonpidätys on toimitettava siten kuin 4–6 §:ssä säädetään, jollei 15 §:n 1 momentista muuta johdu. Arvonlisäveron osuus vähennetään ennen ennakonpidätyksen toimittamista.
11 § (19.12.1997/1267)
11 § on kumottu A:lla 19.12.1997/1267.
12 § (4.10.2018/821)
A:lla 821/2018 muutettu 12 § tulee voimaan 1.11.2018. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Ennakonpidätys henkilöstörahaston rahasto-osuudesta ja ylijäämästä toimitetaan verovelvollisen sivutuloja varten vahvistetun henkilökohtaisen pidätysprosentin tai verokorttiin merkityn lisäprosentin mukaan.
13 § (21.12.2016/1358)
Luonnollinen henkilö tai kuolinpesä ei ole velvollinen toimittamaan ennakonpidätystä eikä maksamaan työnantajan sairausvakuutusmaksua, jos suoritus ei ylitä vuosittain 1 500 euroa tai jos se ei liity ennakkoperintälain 9 §:n 3 momentissa tarkoitettuun maksajan toimintaan.
A:lla 1358/2016 muutettu 13 § tuli voimaan 1.1.2017. Aiempi sanamuoto kuuluu:
13 § (22.11.2001/1040)
14 § (21.12.2016/1358)
Pääomatulosta ei toimiteta ennakonpidätystä, jos suorituksen määrä on enintään 20 euroa. Ennakonpidätystä ei myöskään toimiteta eikä työnantajan sairausvakuutusmaksua suoriteta, jos muun yksittäisen, satunnaisesti maksettavan suorituksen määrä on enintään 20 euroa kalenterikuukaudessa.
A:lla 1358/2016 muutettu 14 § tuli voimaan 1.1.2017. Aiempi sanamuoto kuuluu:
14 § (22.11.2001/1040)
Ennakonpidätyksen määrää koskevat säännökset
15 § (30.12.2014/1447)
Ennakonpidätys toimitetaan seuraavasti:
1) korosta, voitto-osuudesta, jälkimarkkinahyvityksestä ja muusta pääomatulosta ennakonpidätys on 30 prosenttia, jollei toisin säädetä tai määrätä;
2) ennakkoperintälain 25 §:n 1 momentin 2 kohdassa tarkoitetusta käyttökorvauksesta ennakonpidätys on 30 prosenttia, jos korvaus perustuu perintönä tai testamentilla saatuun tai vastiketta vastaan hankittuun oikeuteen;
3) tuloverolain 33 a §:ssä tarkoitetusta julkisesti noteeratun yhtiön maksamasta osingosta ja sen sijaan maksetusta sijaisosingosta ennakonpidätys on 25,5 prosenttia; jos yhtiöön sovelletaan eräiden asuntojen vuokraustoimintaa harjoittavien osakeyhtiöiden veronhuojennuksesta annettua lakia (299/2009), ennakonpidätys osingosta on kuitenkin 30 prosenttia;
4) tuloverolain 33 b §:ssä tarkoitetusta muun kuin julkisesti noteeratun yhtiön maksamasta osingosta ja sen sijaan maksetusta sijaisosingosta ennakonpidätys on 7,5 prosenttia 150 000 euroon saakka ja sen ylittävästä osasta 28 prosenttia;
5) tuloverolain 33 e §:n 2 momentissa tarkoitetusta julkisesti noteeratun osuuskunnan maksamasta ylijäämästä ja sen sijaan maksetusta sijaisylijäämästä ennakonpidätys on 25,5 prosenttia ja 3 momentissa tarkoitetusta muun kuin julkisesti noteeratun osuuskunnan maksamasta ylijäämästä ja sen sijaan maksetusta sijaisylijäämästä ennakonpidätys on 7,5 prosenttia 5 000 euroon saakka ja sen ylittävästä osasta 25,5 prosenttia;
6) kotimaisen säästöpankin kantarahasto-osuudelle ja lisärahastosijoitukselle maksetun voitto-osuuden ja koron sekä keskinäisen vakuutusyhtiön ja vakuutusyhdistyksen maksaman takuupääoman koron ennakonpidätykseen sovelletaan, mitä 5 kohdassa osuuskunnan ennakonpidätyksestä säädetään.
Ennakonpidätys yli 100 euron määräisestä puun myyntitulosta ja metsää kohdanneen vahingon perusteella suoritetusta vähintään mainitun suuruisesta vakuutuskorvauksesta on 19 prosenttia. Pienemmästä määrästä ei toimiteta ennakonpidätystä. Ennakonpidätys yli 100 euron määräisestä hankintakaupasta on 13 prosenttia. (21.12.2016/1358)
Ennakonpidätys yli 100 euron määräisestä puun myyntitulosta ja metsää kohdanneen vahingon perusteella suoritetusta vähintään mainitun suuruisesta vakuutuskorvauksesta on 20 prosenttia. Pienemmästä määrästä ei toimiteta ennakonpidätystä. Ennakonpidätys yli 100 euron määräisestä hankintakaupasta on 14 prosenttia.
Ennakonpidätys ennakkoperintärekisteriin merkitsemättömälle yhteisölle, yhteisetuudelle ja yhtymälle maksettavista ennakkoperintälain 25 §:n 1 momentissa tarkoitetuista työkorvauksesta ja käyttökorvauksesta on 13 prosenttia.
Arvonlisäveron osuus vähennetään ennen ennakonpidätyksen toimittamista.
16 § (17.6.2010/568)
Jos on ilmeistä, että ennakonpidätys 15 §:n 1 ja 2 momenteissa tarkoitetuista tuloista määrättävien verojen ja maksujen suoritukseksi on liian suuri, myös verovelvollisen muut tulot ja niistä toimitettava ennakkoperintä huomioon ottaen, Verohallinto voi verovelvollisen pyynnöstä, saatuaan verovelvollisen selvityksen asiasta, alentaa ennakonpidätyksen vastaamaan lopullisia veroja ja maksuja. (4.10.2018/821)
A:lla 821/2018 muutettu 1 momentti tulee voimaan 1.11.2018. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Jos on ilmeistä, että ennakonpidätys 15 §:n 1 ja 2 momenteissa tarkoitetuista tuloista on maksuunpantavien verojen ja maksujen suoritukseksi liian suuri, myös verovelvollisen muut tulot ja niistä toimitettava ennakkoperintä huomioon ottaen, Verohallinto voi verovelvollisen pyynnöstä, saatuaan verovelvollisen selvityksen asiasta, alentaa pidätyksen vastaamaan lopullisia veroja ja maksuja.
Jos on ilmeistä, että ennakonpidätys 15 §:n 3 momentissa tarkoitetusta työkorvauksesta on muusta syystä kuin työstä johtuvien tavanomaisten kustannusten vuoksi liian suuri, Verohallinto voi verovelvollisen pyynnöstä, saatuaan verovelvollisen selvityksen asiasta, alentaa ennakonpidätyksen vastaamaan lopullisia veroja ja maksuja. Jos ennakkoperintärekisteriin merkitsemättömän luonnollisen henkilön ennakonpidätysprosentti on ilmeisesti liian suuri, Verohallinto voi selvityksen saatuaan alentaa ennakonpidätyksen vastaamaan lopullisia veroja ja maksuja.
Työstä johtuvat kustannukset
Palkansaajalle voidaan ennakonpidätystä toimittamatta maksaa Suomessa tai ulkomailla tehdystä työmatkasta johtuvia matkakustannusten korvauksia sen mukaan kuin Verohallinnon vuosittain antamassa kustannuspäätöksessä määrätään. (17.6.2010/568)
Palkansaajan on esitettävä työnantajalle selvitys (matkalasku) korvausten maksamista varten. Matkalaskusta tulee käydä ilmi matkan tarkoitus, kohde, tarvittaessa matkareitti, matkustamistapa, matkan alkamis- ja päättymisajankohdat sekä ulkomaille tehtyjen matkojen osalta tiedot maasta tai alueesta, jossa matkavuorokausi on ulkomailla päättynyt.
Maksettaessa korvauksia palkansaajan omistamalla tai hallitsemalla kulkuneuvolla tehdystä työmatkasta matkalaskuun on merkittävä 2 momentissa tarkoitettujen tietojen lisäksi korvausten perusteena käytetyt kilometrimäärät sekä yksikköhinnat.
Matkalaskuun on liitettävä tositteet tai muu selvitys, joiden perusteella työnantaja maksaa korvauksia palkansaajalle.
Eräät muut kustannukset
Jos muuta selvitystä ei esitetä, palkansaajan kustannusten osuudeksi kokonaisansiosta voidaan laskea:
1) hevosta tai traktoria metsätöissä käytettäessä 60 prosenttia ja muissa töissä 50 prosenttia;
2) moottorisahaa tai raivaussahaa puun kaadossa, puutavaran valmistamisessa, metsänraivaustyössä tai muussa siihen verrattavassa työssä käytettäessä 30 prosenttia tai palkansaajan työnantajalle esittämästä vaatimuksesta 40 prosenttia kuitenkin niin, että kun kaksi henkilöä työskentelee työryhmänä samaa moottorisahaa tai raivaussahaa käyttäen, kustannusten osuudeksi saadaan laskea 20 prosenttia ja kun työryhmään kuuluu kolme henkilöä 15 prosenttia.
Kun palkansaajalle maksetaan korvausta valokuvaan perustuvan tekijänoikeuden käyttämisestä, saadaan valokuvaan kohdistuvien materiaali- ja välinekustannusten osuudeksi muun selvityksen puuttuessa laskea 20 prosenttia korvauksen määrästä.
Ennakonkantoa koskevat säännökset
Muu tulonhankkimistoiminta
Ennakkoperintälain 23 §:ssä tarkoitetun muun tulonhankkimistoiminnan tuottamaksi tuloksi katsotaan kalastuksesta ja metsästyksestä, palvelurahoista, katsastuksesta ja tarkastuksesta, kurssien järjestämisestä sekä yksityisopetuksen antamisesta ja muusta sellaisesta toiminnasta saadut tulot.
20 § (26.10.2017/702)
Ennakon eräpäivä
Verovuoden aikana kannettavan ennakon eräpäivä on kantokuukauden 23 päivä.
Verovuoden päättymisen jälkeen kannettavan ennakon eräpäivä on kolmen viikon kuluttua ennakon määräämisestä. Verovuoden päättymisen jälkeen kannettavalle ennakolle voidaan määrätä aikaisempi eräpäivä, jos verovelvollinen sitä vaatii. Eräpäivä voi kuitenkin olla aikaisintaan se päivä, jolloin ennakko määrätään. Jos verovuoden päättymisen jälkeen kannettava ennakko määrätään ennen verovuoden päättymistä, ennakon eräpäivä on aikaisintaan verovuoden päättymistä seuraavan kuukauden 1 päivä.
Jos ennakon eräpäivä ei ole pankkipäivä, eräpäivä on seuraava ensimmäinen pankkipäivä.
A:lla 702/2017 muutettu 20 § tuli voimaan 1.11.2017. Aiempi sanamuoto kuuluu:
20 § (17.6.2010/568)
Ennakkoveron maksupäivä
Ennakkovero kannetaan Verohallinnon määrääminä kantokuukausina siten, että eri kuukausina kannettavat ennakot on maksettava viimeistään kunkin kalenterikuukauden 23 päivänä.
21 § (26.10.2017/702)
Verovelvollisen selvitysvelvollisuus
Jos verovelvollinen vaatii ennakon määräämistä, muuttamista tai poistamista, hänen on esitettävä vaatimuksensa tueksi selvitys.
A:lla 702/2017 muutettu 21 § tuli voimaan 1.11.2017. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Jos verovelvollinen pyytää ennakon uudelleen määräämistä tai sen poistamista, hänen on esitettävä vaatimuksensa tueksi selvitys.
22 § (18.12.2003/1162)
22 § on kumottu A:lla 18.12.2003/1162.
23 § (26.10.2017/702)
23 § on kumottu A:lla 26.10.2017/702, joka tuli voimaan 1.11.2017. Aiempi sanamuoto kuuluu:
23 § (17.6.2010/568)
Maksuunpanopäätöksen ajankohta
Verohallinnon on tehtävä ennakkoperintälain 24 §:ssä tarkoitettu maksuunpanopäätös siten, että yhteisö tai yhteisetuus voi maksaa ennakon ennen tilikauden päättymistä ja muu verovelvollinen ennen kalenterivuoden päättymistä. Rajoitetusti verovelvolliselle ennakko voidaan määrätä muulloinkin.
5 luku (21.12.2016/1358)
(21.12.2016/1358)
5 luku on kumottu A:lla 21.12.2016/1358, joka tuli voimaan 1.1.2017. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Palkkakirjanpitoa ja muistiinpanoja koskevat säännökset (18.12.2003/1162)
24 § (18.12.2003/1162)
Työnantajan tulee pitää jokaisesta palkansaajasta kalenterivuosittain palkkakorttia. Palkkakorttia voidaan pitää myös siten, että siinä tarvittavat tiedot voidaan koota yhteen. Palkkakortista käyvät selville seuraavat tiedot:
Edellä 1 momentin 3–9 kohdissa tarkoitetut tiedot merkitään palkanmaksuittain.
Palkkakorttiin tai sen liitteeseen on merkittävä luontoisedun laatu ja laskentaperuste sekä palkansaajan edusta työnantajalle maksama määrä, ennakkoperintälain 15 §:n mukaan maksetun korvauksen laatu ja peruste sekä sanotun pykälän perusteella palkasta vähennetyn määrän laatu ja peruste.
Kalenterivuoden päätyttyä on palkkakorttiin merkittävä 1 momentin 4–9 kohdissa tarkoitettujen määrien vuosittaiset yhteismäärät.
Silloinkin kun palkasta ei ole toimitettava ennakonpidätystä, on palkkakorttiin tai sen liitteeseen merkittävä 1, 3 ja 4 momentissa tarkoitetut tiedot.
Jos palkka on maksettu ulkomailla suoritetusta työstä ja palkasta ei tuloverolain 77 §:n perusteella ole toimitettava ennakonpidätystä tai se on toimitettava vain osasta palkkaa, on palkkakorttiin tai sen liitteeseen merkittävä 1, 3 ja 4 momentissa tarkoitetut tiedot sekä valtio, jossa on työskennelty, työntekopaikkakunta, ulkomailla oleskelun kesto kussakin valtiossa sekä oleskelun aikana tapahtuneet Suomessa käynnit.
Jos palkansaaja työskentelee lähetettynä työntekijänä tai muutoin ulkomailla sairausvakuutuslain (703/2003) 33 a §:ssä tai työnantajan sosiaaliturvasta annetun lain (705/2003) 2 a §:ssä tarkoitetulla tavalla, palkkakorttiin tai sen liitteeseen merkitään 6 momentissa tarkoitettujen tietojen lisäksi se sairausvakuutuslain 33 a §:ssä tarkoitettu vakuutuspalkka, jota ulkomaan työssä pidetään eläkepalkkaan luettavan työansion ja eläkemaksun perusteena.
Jos 1 ja 3 momentissa tarkoitettujen tietojen perusteita on muutettu tai tietoja on muutoin korjattu, on alkuperäinen tieto säilytettävä ja uusi tieto sekä ajankohta, josta alkaen sitä sovelletaan, on merkittävä palkkakorttiin tai sen liitteeseen.
25 § (18.12.2003/1162)
Palkkalista ja palkkasuoritusten yhdistelmä
6) edellä 24 §:n 7 momentissa tarkoitettu vakuutuspalkka;
Palkkalistaan on merkittävä myös 1 momentin 4–12 kohdissa tarkoitettujen määrien yhteismäärät.
Edellä 1 momentissa tarkoitetun työnantajan on laadittava palkkalistoista ja muista kalenterikuukauden aikana tapahtuneista palkkasuorituksista yhdistelmä, josta käy ilmi ennakkoperintälain 32 §:ssä tarkoitettuun valvontailmoitukseen merkityt tiedot.
Valtion ja sen laitoksen muistiinpanovelvollisuus
Valtion ja sen laitoksen ennakkoperintälain mukaisista suorituksista tekemien muistiinpanojen osalta noudatetaan, mitä valtion talousarviosta annetussa laissa ja asetuksessa (423/1988 ja 1243/1992) sekä valtion liikelaitoksista annetussa laissa (627/1987) säädetään tai niiden nojalla määrätään.
27 § (18.12.2003/1162)
Ennakonpidätysten tili ja kirjausketju
Palkka ja muut kirjaukset on merkittävä palkkakirjanpitoon ja muistiinpanoihin siten, että kirjausten yhteys palkkalistasta palkkakorttiin sekä Verohallinnolle maksettavaan määrään ja annettaviin ilmoituksiin on vaikeuksitta todettavissa. (17.6.2010/568)
28 § (18.12.2003/1162)
Mitä kirjanpitolaissa (1336/1997) säädetään tai sen nojalla määrätään koneellisten tietovälineiden hyväksikäytöstä, koskee myös palkkakirjanpitoa. Verohallinnon kehotuksesta palkkakirjanpito on saatettava välittömästi työnantajan kustannuksella selväkieliseen kirjalliseen muotoon. Palkkakirjanpidon verotarkastus voidaan suorittaa myös elektronisia välineitä käyttäen. (17.6.2010/568)
Mitä 1 momentissa säädetään koskee soveltuvin osin myös muistiinpanoja.
29 § (18.12.2003/1162)
Palkkakirjanpitoa koskevien säännösten soveltaminen muuhun suorituksen maksajaan ja saajaan
Mitä tässä luvussa säädetään työnantajasta ja palkansaajasta koskee soveltuvin osin myös muuta suorituksen maksajaa ja saajaa.
Palkkakirjanpito ja muistiinpanot on laadittava siten, että niistä käyvät riittävästi eriteltyinä selville ennakkoperintälain 13 §:n mukaiset palkat ja muut ennakonpidätyksen alaiset suoritukset.
Maksuvalvontaan liittyvät säännökset
Ennakkoperintälain 34 §:ssä tarkoitettu satunnaisesti palkkaa maksava työnantaja on maksaja, jolla on verovuoden aikana palveluksessaan vain yksi palkansaaja tai jos palkansaajia on enintään viisi, heidän työsuhteensa ei kestä koko kalenterivuotta.
31–32 § on kumottu A:lla 14.1.2010/18.
33 § (1.7.2004/597)
33 § on kumottu A:lla 1.7.2004/597.
34 § (21.12.2016/1358)
34 § on kumottu A:lla 21.12.2016/1358, joka tuli voimaan 1.1.2017. Aiempi sanamuoto kuuluu:
34 § (22.11.2001/1040)
35 § (21.12.2016/1358)
35 § on kumottu A:lla 21.12.2016/1358, joka tuli voimaan 1.1.2017. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Mitä verotusmenettelystä annetun asetuksen 2 ja 3 §:ssä säädetään verovelvollisen esittämisvelvollisuudesta ja sen laajuudesta ja sisällöstä sovelletaan myös työnantajaan ja muuhun suorituksen maksajaan.
36 § (1.7.2004/597)
36 § on kumottu A:lla 1.7.2004/597.
Ennakkoperintää koskevaan päätökseen tai muuhun asiakirjaan, joka annetaan automaattista tietojenkäsittelyä tai muutoin ainakin osittain painomenetelmää käyttäen, voidaan allekirjoitus jättää merkitsemättä.
38 § (22.11.2001/1040)
39 § (17.6.2010/568)
Todistus ennakonpidätyksen toimittamisesta Suomessa
Saadakseen sellaisessa kansainvälisessä sopimuksessa, jonka tarkoituksena on välttää veron ennakon periminen useammassa kuin yhdessä valtiossa, edellytetyn todistuksen ennakonpidätyksen toimittamisesta Suomessa, työnantajan on ilmoitettava Verohallinnolle työntekijän nimi, henkilötunnus, työskentelyajat toisessa sopimusvaltiossa sekä muut tarvittavat tiedot. Jos ennakonpidätystä ei olosuhteiden muuttumisen johdosta enää toimiteta Suomeen, on työnantajan ilmoitettava tästä välittömästi Verohallinnolle.
Tällä asetuksella kumotaan 1 päivänä joulukuuta 1978 annettu ennakkoperintäasetus (904/1978) siihen myöhemmin tehtyine muutoksineen kuitenkin niin, että kumotun asetuksen 32 ja 34 §:ää sovelletaan vuodelta 1996 maksettuihin suorituksiin, ja mitä ennakonpidätystodistuksesta on kumotussa asetuksessa säädetty sovelletaan vuosilta 1996 ja 1997 toimitettavissa verotuksissa.
Ennakkoperintälain 39 §:ssä tarkoitettua maksuvelvollisuuden poistamista varten työnantajan on tehtävä lääninverovirastolle asiaa koskeva hakemus, josta tulee käydä selville maksulipun tiedot ja hakemuksen kohteena olevat palkansaajat, kun hakemus koskee maksuunpanoa, joka on toimitettu ennen 1 päivää tammikuuta 1998.
19.12.1997/1267:
30.12.1999/1351:
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2000 ja sitä sovelletaan niihin suorituksiin, jotka maksetaan 1 päivänä tammikuuta vuonna 2000 tai sen jälkeen.
21.9.2000/805:
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä lokakuuta 2000 ja on voimassa 31 päivään joulukuuta 2001.
Tätä asetusta sovelletaan ennakkoveron maksupäivään, joka määrätään tämän asetuksen voimaantulon jälkeen.
22.11.2001/1040:
18.12.2003/1162:
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2004, kuitenkin siten, että 5 a § tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2005.
1.7.2004/597:
11.11.2004/957:
Asetus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2005.
Vuonna 2005 ennakonpidätys tuloverolain 33 a §:ssä tarkoitetuista julkisesti noteeratun yhtiön maksamista osingoista ja sijaisosingoista on kuitenkin 15 prosenttia.
30.12.2008/1089:
Tätä asetus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2009. Asetus on voimassa 31 päivään joulukuuta 2011.
Asetusta sovelletaan ensimmäisen kerran vuodelta 2009 maksettaviin ennakonpidätyksiin.
14.1.2010/18:
17.6.2010/568:
29.12.2011/1527:
Tätä asetus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2012.
Asetusta sovelletaan ensimmäisen kerran vuonna 2012 maksettaviin suorituksiin.
22.3.2012/143:
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2012.
5.12.2013/851:
Asetusta sovelletaan ensimmäisen kerran vuodelta 2014 maksettaviin suorituksiin.
30.12.2013/1316:
Asetusta sovelletaan ensimmäisen kerran vuonna 2014 jaettaviin osinkoihin ja maksettaviin suorituksiin.
30.12.2014/1447:
21.12.2016/1358:
26.10.2017/702:
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä marraskuuta 2017.
Tämän asetuksen 20 §:ää sovelletaan yhteisöltä ja yhteisetuudelta kannettavaan ennakkoon, joka määrätään asetuksen voimaantulopäivänä tai sen jälkeen, ja muulta verovelvolliselta kannettavaan ennakkoon, joka määrätään 1 päivänä marraskuuta 2018 tai sen jälkeen. Muulle verovelvolliselle kuin yhteisölle ja yhteisetuudelle ennen 1 päivää marraskuuta 2018 määrättävään ennakkoon sovelletaan asetuksen voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.
4.10.2018/821:
1 luku - Ennakonpidätyksen toimittamistapaa koskevat säännökset1 § - Verokortti2 § - Verokortin esittäminen suorituksen maksajalle2 § - Verokortin antaminen ja säilyttäminen3 § - Ennakonpidätys ilman verokorttia3 § - Ennakonpidätys ilman verokorttia4 § - Ennakonpidätyksen toimittamistapa 4 § - Ennakonpidätyksen toimittamistapa5 § 5 § - Kumulatiivinen ennakonpidätys5 a § 5 a § - Vuositulorajan soveltaminen vaatimuksesta6 § 6 § - Sivutulon ennakonpidätys 7 § - Erillissuoritusten ennakonpidätys 8 § - Etukäteen maksetun suorituksen sekä lomarahan ennakonpidätys 9 § - Ennakonpidätys muusta kuin rahana maksettavasta suorituksesta10 § - Luonnolliselle henkilölle maksettavan suorituksen ennakonpidätys eräissä tapauksissa 10 § - Luonnolliselle henkilölle maksettavan suorituksen ennakonpidätys eräissä tapauksissa11 § 12 § - Henkilöstörahaston rahasto-osuuden ja ylijäämän ennakonpidätys 12 § - Henkilöstörahaston rahasto-osuuden ja ylijäämän ennakonpidätys13 § - Kotitalouksien maksama suoritus13 § - Kotitalouksien maksama suoritus14 § - Satunnainen ja vähäinen suoritus14 § - Satunnainen ja vähäinen suoritus2 luku - Ennakonpidätyksen määrää koskevat säännökset15 § - Ennakonpidätyksen määrä eräissä tapauksissa16 § - Ennakonpidätyksen alentaminen eräissä tapauksissa3 luku - Työstä johtuvat kustannukset 17 § - Matkakustannusten korvaukset 18 § - Eräät muut kustannukset4 luku - Ennakonkantoa koskevat säännökset 19 § - Muu tulonhankkimistoiminta20 § - Ennakon eräpäivä20 § - Ennakkoveron maksupäivä21 § - Verovelvollisen selvitysvelvollisuus 21 § - Verovelvollisen selvitysvelvollisuus22 § 23 § 23 § - Maksuunpanopäätöksen ajankohta5 luku 5 luku - Palkkakirjanpitoa ja muistiinpanoja koskevat säännökset (18.12.2003/1162)24 § - Palkkakortti25 § - Palkkalista ja palkkasuoritusten yhdistelmä 26 § - Valtion ja sen laitoksen muistiinpanovelvollisuus27 § - Ennakonpidätysten tili ja kirjausketju28 § - Koneellisten tietovälineiden hyväksikäyttö29 § - Palkkakirjanpitoa koskevien säännösten soveltaminen muuhun suorituksen maksajaan ja saajaan6 luku - Maksuvalvontaan liittyvät säännökset 30 § - Satunnaisesti palkkaa maksava työnantaja 31–32 § 33 § 34 § 34 § - Vähäinen laiminlyönti7 luku - Erinäiset säännökset35 § 35 § - Verotarkastus36 § 37 § - Asiakirjan allekirjoittamatta jättäminen38 § - Pyöristyssääntö39 § - Todistus ennakonpidätyksen toimittamisesta Suomessa8 luku - Voimaantulo- ja siirtymäsäännökset 40 § - Voimaantulo ja soveltaminenMuutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:19.12.1997/1267:30.12.1999/1351:21.9.2000/805:22.11.2001/1040:18.12.2003/1162:1.7.2004/597:11.11.2004/957:30.12.2008/1089:14.1.2010/18:17.6.2010/568:29.12.2011/1527:22.3.2012/143:5.12.2013/851:30.12.2013/1316:30.12.2014/1447:21.12.2016/1358:26.10.2017/702:4.10.2018/821:


Kaupunginhallitus 386 16.09.2013 3
Kaupunginvaltuusto 178 23.09.2013 6
10297-2013 (014, 011)
Turkuun ehdotetaan perustettavaksi nuorisovaltuusto, joka aloittaa toimintansa vuonna 2014. Nuorisovaltuusto on nuorten edustaja ja asiantuntijaelin sekä kunnallinen vaikuttaja nuorten asioissa. Ehdokkaiksi voivat asettua Turussa yläkoulujen, lukioiden ja ammatti-instituutin koulutaloissa opiskelevat 13 - 18 -vuotiaat. Jokaisesta koulutalosta valitaan yksi varsinainen jäsen ja yksi varajäsen. Nuorisovaltuuston aloittaessa toimintansa lakkautetaan Nuortenturku -foorumin toiminta.
Kh § 386
Erityisasiantuntija Juha Rantasaari, osastopäällikkö Ritva Jykelä ja nuorisosihteeri Mirja Teräs 2.9.2013:
Nuorisolain (72/2006) 8 §:n mukaan ”Nuorille on järjestettävä mahdollisuus osallistua paikallista ja alueellista nuorisotyötä ja -politiikkaa koskevien asioiden käsittelyyn. Lisäksi nuoria on kuultava heitä koskevissa asioissa.” Lain 2 §:ssä nuorilla tarkoitetaan alle 29 -vuotiaita (0–28 -vuotiaat). Lain 4 §:ssä säädetään nuorisopoliittisesta kehittämisohjelmasta, joka hyväksytään joka neljäs vuosi.
Valtioneuvosto hyväksyi 8.12.2011 Lapsi- ja nuorisopoliittisen kehittämisohjelman vuosille 2012–2015. Ohjelman kärkeen on nostettu lasten ja nuorten kuuleminen. Opetus- ja kulttuuriministeriön ja Suomen Nuorisoyhteistyö – Allianssi ry:n teettämästä Nuorten paneeli 2011 -tutkimuksesta nousee vahvasti esille se, ettei nuoria tulisi jättää vuorovaikutuksen ulkopuolelle. Nuoret kokevat, että heillä olisi paljon annettavaa päätöksiä tehtäessä. Heidän vaikutusmahdollisuuksiaan tulisi lisätä erityisesti kunnallisessa päätöksenteossa sekä kouluun ja harrastuksiin liittyvissä asioissa.
Turussa on toiminut kaupunginhallituksen 17.3.2003 § 277 päätöksen mukainen Nuortenturku -foorumi. Siinä 13–18 -vuotiaat nuoret ovat voineet osallistua vuosittain päätöskokoukseen määrärahan jakamisesta nuorten hankkeisiin. Nuortenturku -foorumin toiminnassa on ollut myös kevätkokouksia hankkeiden toteutumisesta, info- ja koulutustilaisuuksia kaupungin henkilöstölle, nuorten kehittämisryhmiä, hallintokuntien edustajista koottu tukiryhmä, nuorten ja päättäjien tapaamisia sekä tilaisuuksia nuorille. Hankkeita on toteutettu ensisijaisesti kouluissa sekä muutaman kerran nuorisotaloilla.
Nuorisolautakunta teki 28.4.2011 § 58 esityksen nuorten osallisuuden ja kuulemisen kehittämisestä ja nuorisovaltuuston perustamisesta. Turun kaupungin hallinnon uudistamiseen liittyen vuonna 2012 Osallisuuden ohjausryhmä (pj erityisasiantuntija Juha Rantasaari) ja sen alatyöryhmät kokosivat monipuolista materiaalia osallisuudesta ja kuulemisesta. Lapset ja nuoret -alatyöryhmän vastuuhenkilöinä olivat nuorisotoimesta osastopäällikkö Ritva Jykelä ja opetustoimesta palvelujohtaja Vesa Kulmala. Tiiviimmin nuorten osuuden valmisteluun osallistui yhdeksän muuta henkilöä ko. hallintokunnista. Nuorten ideoita ja kommentteja kerättiin Nuortenturku -foorumin kevätkokouksessa. Lisäksi järjestettiin työpaja kaupungin henkilöstölle.
Ohjausryhmä kokosi loppuraportin ja laati esityksen Turun kaupungin osallisuuden ja vaikuttamisen toimintamalliksi. Lasten ja nuorten osallisuuden kehittäminen sisältää monipuolisesti tavoitteita, toimenpiteitä ja keinoja esim. nuorisovaltuuston. Vastuutaho varhaiskasvatuksen ja alakouluikäisten järjestelmässä on sivistystoimiala. Nuorten, 13–18 -vuotiaiden, osallisuus- ja kuulemisjärjestelmässä vastuu on vapaa-aikatoimialan nuorisopalveluilla. Valtuustoryhmät ja nuorisolautakunta antoivat lausunnot ehdotuksista. Toimintamalli hyväksyttiin kaupunginhallituksessa 18.12.2012 § 605.
Nuorisovaltuusto-ehdotuksen valmistelu
Hallintoryhmän johtajan 12.3.2013 § 20 nimeämä, toimialojen edustajista koostuva osallisuusverkosto (pj erityisasiantuntija Juha Rantasaari) päätti ensimmäisessä kokouksessaan, että hyväksytyn toimintamallin yhtenä pilottina valmistellaan ehdotus nuorisovaltuustosta. Nuorisopalvelujen osastopäällikkö Ritva Jykelä ja nuorisosihteeri Mirja Teräs sekä sivistystoimialan suunnittelija Paula Gestranius, ohjelmatoiminnan koordinaattori Satu Hovi, suunnittelija Mia Hoikka ja suunnittelija Tiina Heimo ovat toimineet työryhmänä.
Perusmateriaalina on ollut mm. vuonna 2012 koottu aineisto sekä nuorisolautakunnan esitys vuodelta 2011 ja lausunto vuodelta 2012. Luonnosta on käsitelty kaupungin henkilöstön työpajassa 23.4.2013 sekä nuorten työpajassa 6.5.2013 ja Nuortenturku -foorumin kevätkokouksen työpajassa 20.5.2013. Alkuvaiheessa luonnoksessa oli monista kohdista useita vaihtoehtoja. Lopulliseen versioon valikoituivat ne, jotka saivat eniten kannatusta valmisteluun osallistuneilta, erityisesti nuorilta. Luonnoksesta on pyydetty Valtakunnallisen Suomen Nuorisovaltuustojen Liiton Nuva ry:n lausunto ja kerätty nuorten kommentteja sähköisen Aloitekanavan kautta. Ehdotus esiteltiin kaupunginhallituksen iltakoulussa 12.8.2013.
Turkulaisten ja Turussa kouluja käyvien/opiskelevien nuorten osallisuutta ja kuulemista kehitetään monilla tasoilla ja tavoilla: Nuorisolautakunta on päättänyt ottaa käyttöön ”Itse tehty” -rahoituksen, jossa nuoret saavat rahaa omiin hankkeisiinsa. Vimmassa on aloittanut tänä syksynä nuorten oma toimitusryhmä NUTO. Tavoitteena on, että kaikilla kouluilla, oppilaitoksissa ja nuorisotaloilla tarjotaan nuorille mahdollisuuksia vaikuttaa ja osallistua suunnitteluun. Kaupungin henkilöstölle ja luottamushenkilöille tarjotaan säännöllistä koulutusta. Toimialojen osallisuusvastaavien lisäksi toimialojen sisälle nimetään osallisuuden vastuuhenkilöitä, joiden tehtävänä on tukea ja kannustaa nuoria osallisuustoiminnassa.
Nuorisovaltuusto on ”virallisin” osa nuorten osallisuusjärjestelmästä toimintakausineen ja säännöllisine kokouksineen. Se on nuorten edustaja ja asiantuntijaelin Turun kaupungissa ja toimii nuorten asioissa kunnallisena vaikuttajana. Näin nuoret voivat osallistua ja vaikuttaa itseään koskeviin ja tärkeiksi kokemiinsa asioihin ja päätöksiin. Nuorisovaltuusto on näin ollen yksi kanava nuorten mielipiteiden, ehdotusten ja palautteen välittämisessä valmisteluun ja päätöksentekoon. Kukin luottamuselin ja toimiala voi hyödyntää ja halutessaan kuulla sen kautta nuoria esim. valmistelussa olevista asioista.
Nuorisovaltuuston perustamisen yhteydessä on syytä lakkauttaa Nuortenturku -foorumin toiminta.
Nuorisovaltuuston varsinainen toimintakausi alkaa vuoden 2014 alusta. Valmistelu, viestintä ja ohjeistus syksyllä 2013 hoidetaan nuorisopalvelujen ja sivistystoimialan edustajien sekä valmisteluun osallistuneiden ja muiden kiinnostuneiden nuorten (oppilaskunnista ja nuorisotaloilta) kanssa. Ohjeistus hoidetaan infotilaisuuksissa koulujen ja oppilaskuntien edustajille sekä kirjallisesti. Ensimmäiset vaalit toteutetaan kouluissa sekä koulujen ulkopuolisille nuorille Vimmassa.
Nuorisovaltuuston koko ja toimikausi
Jokaisesta koulutalosta valitaan nuorisovaltuustoon äänimäärän perusteella yksi varsinainen edustaja ja yksi varaedustaja. Näin varmistetaan maantieteellinen, ikäjakauma- ym. hajautuminen. Lukioita on Turussa 7, ammatti-oppilaitoksia 5 ja yläkouluja 17 sekä Turun normaalikoulu ja Turun Steiner koulu. Eli yhteensä nuorisovaltuustoon tulee 31 varsinaista ja 31 varajäsentä. Nuorisovaltuusto perustaa harkintansa mukaan kehittämis- ja muita ryhmiä, joissa voi olla myös valtuuston ulkopuolisia jäseniä.
Nuorisovaltuuston toimikausi on kaksi kalenterivuotta.
Ehdokkaat ja vaalit
Turussa yläkoulujen (kaupungin koulut, Normaalikoulu, Steinerkoulu), lukioiden ja ammatti-instituutin koulutaloissa opiskelevat 13–18 -vuotiaat voivat ilmoittautua koulunsa ehdokkaaksi määräaikana. Koulut/oppilaskunnat järjestävät vaalit yhteistyössä nuorisovaltuustoa valmistelevan työryhmän kanssa, jossa on mukana sekä viranhaltijoita että nuoria esimerkiksi oppilaskunnista ja nuorisotiloilta.
Vaalit toteutetaan yhden viikon aikana yhtenä päivänä/äänestyspaikka. Oppilas äänestää omassa koulussaan. Turussa asuva nuori, joka ei ole koulussa tai oppilaitoksessa, voi äänestää Vimmassa, jolloin hänen tulee todistaa henkilöllisyytensä. Ensimmäisissä vaaleissa äänestystapa on lippuäänestys. Tulevaisuudessa siirrytään sähköiseen äänestykseen, mikäli nuorisovaltuusto niin päättää.
Vastuut ja rahoitus
Vastuu nuorisovaltuuston toiminnan toteuttamisesta on Turun kaupungin vapaa-aikatoimialan nuorisopalveluilla yhteistyössä sivistystoimialan sekä konsernihallinnon hallintoryhmän asiakkuudet ja osallisuus -vastuualueen kanssa. Toimintaa johtaa ja koordinoi kaupungin osallisuusverkosto. Nuorisovaltuuston tukiryhmässä, joka ohjaa, opastaa ja tukee, on osallisuusverkoston jäseniä eri toimialoilta.
Toimintaan varataan perusrahoitus vapaa-aikatoimialan nuorten palvelujen osallisuustoiminnan määrärahoista. Niihin sisältyy mm. työntekijä, hankeraha, koulutus-, kokous- ja muun toiminnan menot. Määräraha on ollut jo Nuortenturku -foorumin toiminnan ajan.
Kaupunginvaltuusto on 23.1.2012 päättänyt hallinnonjärjestämisen linjauksista. Linjaukset pitävät sisällään mm. nuorten kuulemiseen liittyvien toimintamallien vahvistamista. Nuorisovaltuuston perustamisessa on kyse tuon päätöksen täytäntöönpanosta, joten toimivalta asiassa olisi kaupunginhallituksen johtosäännön 7.1 § 2)-kohdan mukaisesti kaupunginhallituksella.
Nuorisovaltuuston perustamisessa on kuitenkin kyse niin merkittävästä uudesta, osallisuuteen liittyvästä koko kaupunkia koskevasta toimintamallista, että asia tulee saattaa valtuuston päätettäväksi.
Liite 1Nuorisovaltuuston perustamisen ja toiminnan linjaukset 2.9.2013
Kaupunginvaltuusto päättää perustaa Turun nuorisovaltuuston ja hyväksyä liitteenä 1 olevat nuorisovaltuuston perustamisen ja toiminnan linjaukset.
Samalla kaupunginvaltuusto päättää, että 17.3.2003 käynnistetyn Nuortenturku -foorumin toiminta lakkautetaan, kun nuorisovaltuusto aloittaa toimintansa.
Kv § 178
PäätösKaupunginvaltuusto päätti perustaa Turun nuorisovaltuuston ja hyväksyä liitteenä 1 olevat nuorisovaltuuston perustamisen ja toiminnan linjaukset siten tarkistettuna, että ehdolle nuorisovaltuustoon voi asettua myös sellainen nuori, joka ei ole kirjoilla missään oppilaitoksessa.
Samalla kaupunginvaltuusto päätti, että 17.3.2003 käynnistetyn Nuortenturku -foorumin toiminta lakkautetaan, kun nuorisovaltuusto aloittaa toimintansa.
Päätös asiassa tehtiin Huovisen Rosenlöfin kannattamana tekemästä ehdotuksesta yksimielisesti.
tpvKonsernihallinto, asiakkuudet ja osallisuus
Liite 1:Nuorisovaltuuston perustamisen ja toiminnan linjaukset 2.9.2013


text:
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / HD / menetetty tapetti HD	menetetty tapetti HD
0	menetetty tapetti HD
Tässä on paras kokoelma menetetty tapetti HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos Like This kadonneet taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Jeya Edellinen: melko taustakuvia iPhone HD
seuraava: söpö puhelimen taustakuvia HD
Final Fantasy III taustakuvaaallot tapetti HDIslamic Design wallpaperBarcelona tapetti hd HDtapetti tarra HDSyntymäpäiväkakku tapettilohikäärme tapetti hd HDCar iPhone5 wallpaperScarlett Johansson tapetti HDsuunnitelma b tapetti HD Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD hd hd HD


text:
Desktop Superman Taustakuva HD - downloadwallpaper.org
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / HD / Desktop Superman Taustakuva HD	Desktop Superman Taustakuva HD
1,925 näkymät
0	Desktop Superman Taustakuva HD
Tässä on kokoelma Desktop Superman Wallpaper HD Collection Pöytäkoneet, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org voit ladata tuhansia ilmaisia taustakuvia Desktop. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja jatkuvasti päivitetään. Valitse vapaa taustakuvia yli 20 luokkiin kuten Animals, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. Riippumatta siitä, millaista pc että omistat, voit ladata korkean resoluution taustakuvan jotka on kokoa ja se rajataan sopimaan työpöydälle näytön. Voit tallentaa kuvan tietokoneeseen.
Jos Like This Desktop Superman Wallpaper HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Jeya Edellinen: Kausi Fall Taustakuva HD
seuraava: Desktop Tiger Wallpaper HD
Android puhelin tapettiveri tapettiGilman keltainen tapettitekno taustakuva HDmeksikolainen tapetti1080 HD tapettiurheilu tapetti HDtiger hd tapettidesign-tapetit verkossa HDnba players wallpaper Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD hd


VISK - § 411 Genetiivimuotoisen määriteosan merkitystehtäviä
SISÄLLYS > SANAT > Yhdyssanat > Määritysyhdyssanat > Määriteosan muoto > Määriteosa genetiivissä > § 411 Genetiivimuotoisen määriteosan merkitystehtäviä
Genetiivi on nominatiivin jälkeen tavallisin määriteosan sija. Sen tehtävät määriteosana ovat monelta osin samoja kuin nominatiivin, joskaan merkityssuhde yhdysosien välillä ei ole yhtä avoin ja vapaatulkintainen. (Genetiivin tehtävistä » § 573 – 577, 1232.)
Yhdyssubstantiivissa genetiivimuotoinen määriteosa ilmaisee, mihin kokonaisuuteen tai minkä alaan tai piiriin edusosan tarkoite kuuluu (a). Tämä kuuluvuussuhde on tapauksittain hyvin erilainen.
tuolinjalka, kuusenoksa, juustonpala, merenranta, veljenpoika, kansantulo, korvantausta, kädentaito, tieteenteoria, todistajankertomus, valtakunnansovittelija
Määriteosa voi olla monikollinenkin, esim. äitienpäivä, palkintojenjako. Verbikantaisen edusosan yhteydessä yleistä on genetiivialun vastaavuus objektin tai subjektin kanssa, esim. talonrakennus – rakentaa talo, auringonnousu – aurinko nousee (» § 414 – 415). Oma semanttinen ryhmänsä ovat genetiivialkuiset appositioyhdyssanat kuten äijänkäppänä, tytöntyllerö (» § 423).
Yhdysadjektiivin määriteosana genetiivimuotoinen substantiivi voi ilmaista vertailukohtaa: entiteettiä, jolle edusosan ilmaisema ominaisuus on tyypillinen, jolloin määriteosa on intensifioiva (b); genetiivimuotoinen adjektiivi taas modifioi määriteosana muulla tavoin edusosaa (c) (yhdysadjektiiveista myös » § 426 – 427). Suhteutusadjektiivin pakollisena seuralaisena voi olla niin adjektiivin kuin substantiivinkin genetiivimuoto (d) (» § 270).
kuvankaunis, langanlaiha, päivänselvä, yönmusta
helakanpunainen, puhtaanvalkoinen, surullisenkuuluisa, tyhmänrohkea
hyvännäköinen, säännönmukainen, tutunomainen, valtioidenvälinen
Genetiivialkuisten yhdyssanojen ilmausvaihtoehtona on usein samoista osista koostuva lauseke (» § 402). Yhdysosien merkityssuhde voi olla myös jokseenkin läpinäkymätön kuten sanoissa koiranilma, maanmainio tai mustankipeä.
Huom. Nykykielessä harvinainen in-päätteinen monikon genetiivi (» § 86) esiintyy määriteosana monissa vakiintuneissa yhdyssanoissa, esim. kansainvälinen, vanhainkoti, vanhempainilta. Edusosassa monikon in-genetiivi voi olla vakiintuneissa nimikkeissä, esim. puolustusvoimain komentaja, Yhdysvaltain presidentti, valtiovarainministeri.


HE 161/2003 - Hallituksen esitykset - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Hallituksen esitykset › 2003 › HE 161/2003
2 luku. 	Vakuutusyhtiön perustaminen
10 luku. 	Tilinpäätös, konsernitilinpäätös ja vastuuvelan kattaminen
11 luku. 	Toimintapääoma
12 luku. 	Voitonjako ja yhtiön varojen muu käyttö
14 luku. 	Vakuutusyhtiön valvonta
18 luku. 	Erinäisiä säännöksiä
2 luku. 	Vakuutusyhdistyksen perustaminen
10 a luku. 	Toimintapääoma
11 luku 	Voitonjako ja yhdistyksen varojen muu käyttö
12 luku. 	Vakuutusyhdistysten valvonta
ulkomaalaisista vakuutusyhtiöistä annetun lain muuttamisesta
ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖYLEISPERUSTELUT1. Nykytila2. Esityksen tavoitteet ja keskeiset ehdotukset3. Esityksen vaikutukset4. Asian valmistelu5. Muita esitykseen vaikuttavia seikkojaYKSITYISKOHTAISET PERUSTELUT1. Lakiehdotusten perustelut1.1. Vakuutusyhtiölaki1.2. Vakuutusyhdistyslaki1.3. Laki ulkomaisista vakuutusyhtiöistä1.4. Laki työeläkevakuutusyhtiöistä2. Voimaantulo- ja siirtymäsäännökset3. SäätämisjärjestysLakiehdotuksetLaki vakuutusyhtiölain muuttamisesta2 luku - Vakuutusyhtiön perustaminen5 §10 luku - Tilinpäätös, konsernitilinpäätös ja vastuuvelan kattaminen7 §11 luku - Toimintapääoma1 §2 §3 §4 §5 §6 §7 § 8 § 9 § 10 § 11 § 12 §13 § 14 § 12 luku - Voitonjako ja yhtiön varojen muu käyttö2 §14 luku - Vakuutusyhtiön valvonta5 b §15 luku - Selvitystila ja purkaminen1 §20 §18 luku - Erinäisiä säännöksiä10 a § Laki vakuutusyhdistyslain muuttamisesta1 luku - Yleisiä säännöksiä1 §3 § 2 luku - Vakuutusyhdistyksen perustaminen5 § 10 a luku - Toimintapääoma1 § 2 § 2 a §2 b §3 § 6 § 11 luku - Voitonjako ja yhdistyksen varojen muu käyttö3 §6 §12 luku - Vakuutusyhdistysten valvonta6 b § 13 luku - Selvitystila ja purkaminen2 §20 §Laki ulkomaisista vakuutusyhtiöistä annetun lain muuttamisesta28 § - Edustuston peruspääoma30 § - Edustuston toimintapääoma30 a § - Toimintapääoma koskevan laskelman toimittaminen Vakuutusvalvontavirastolle46 § - Tervehdyttämissuunnitelma ja rahoitussuunnitelma. Laki työeläkevakuutusyhtiöistä annetun lain muuttamisesta1 luku - Yleiset säännökset1 § - Lain soveltamisala16 §17 § - Vakavaraisuusraja ja toimintapääoman vähimmäismäärä.33 b § - Säännösten soveltaminen Vakuutusvalvontavirastoon