Kumottu säädös Puutavaranmittauslaki (kumottu) 364/1991 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vanhentuneet ajantasaiset › 22.2.1991/364
Puutavaranmittauslaki (kumottu)
Tämä laki on kumottu L:lla 14.6.2013/414, joka on voimassa 1.7.2013 alkaen.
Tätä lakia sovelletaan puutavaran ja 20 irtokuutiometriä suuremman hake- tai sahanpuruerän mittaukseen. Milloin asianosaisten välinen sopimus koskee runkopuun lisäksi runkopuussa kiinni olevia oksia, sovelletaan tätä lakia myös näiden oksien mittaukseen.
Tätä lakia ei sovelleta maasta vietävän tai maahan tuotavan puutavaran mittaukseen satamassa tai muussa lopullisessa mittauspaikassa eikä veistetyn tai muuten jalostetun puutavaran mittaukseen.
Puutavaran määrää tai laatua koskevat erimielisyydet ratkaistaan tämän lain mukaisessa virallisessa mittauksessa.
Sopimuksen ehto, joka on vastoin tämän lain säännöksiä, on mitätön.
1) puutavaran mittauksella sopimuksessa edellytetyn puutavaran määrän ja laadun toteamista kauppahinnan määräämistä varten (luovutusmittaus) sekä työn tekemisestä työn tuloksen paljouden perusteella suoritettavan palkan tai muun korvauksen määräämistä varten (työmittaus); puutavaran mittaus voidaan suorittaa myös pystyssä olevista puista (pystymittaus);
2) perusmittauksella asianosaisten suorittamaa luovutus- tai työmittausta;
3) tehdasmittauksella perusmittausta, joka tapahtuu erityisellä mittausasemalla tai puutavaran jalostuspaikalla;
4) virallisella mittauksella virallisen mittaajan tai mittauslautakunnan asianosaisen pyynnöstä suorittamaa luovutus- tai työmittausta; virallisella mittauksella tarkoitetaan myös 31 §:n 3 momentin mukaiseen lausuntomenettelyyn päättyvää virallista mittausta;
5) valvontamittauksella virallisen mittaajan tai mittauslautakunnan omasta aloitteestaan tai tehdasmittaajan pyynnöstä suorittamaa tehdasmittauksessa käytetyn laitteen, ohjelman tai menettelyn tarkastamista;
6) tehdasmittaajalla tehdasmittauksen suorittavaa yhteisöä tai elinkeinonharjoittajaa;
7) myyjällä paitsi puutavaran myös hakkuuoikeuden luovuttajaa;
8) ostajalla paitsi puutavaran myös hakkuuoikeuden saajaa;
9) työnantajalla sekä työsopimuslain (55/2001) mukaista työnantajaa että sellaista urakanantajaa, joka suorittaa urakoitsijalle korvauksen urakan kohteena olevan puutavaraerän määrän perusteella; ja (12.7.2002/582)
10) työnsuorittajalla sekä työsopimuslain mukaista työntekijää että sellaista urakoitsijaa, jolle urakanantaja suorittaa korvauksen urakan kohteena olevan puutavaraerän määrän perusteella.
Tässä laissa tarkoitetun virallisen mittauksen suorittamista varten on virallisia mittaajia ja asetetaan vähintään yksi mittauslautakunta.
Maa- ja metsätalousministeriön alaisena toimii tässä laissa tarkoitettuja esityksiä ja lausuntoja antava sekä puutavaran mittauksen kehittämiseksi ehdotuksia tekevä puutavaran mittauksen neuvottelukunta, jonka kokoonpanosta säädetään asetuksella.
Maa- ja metsätalousministeriö määrää virallisten mittaajien toimintapiirit (mittaajapiirit). Ministeriö asettaa tarvittavan määrän mittauslautakuntia ja määrää niiden toimintapiirit.
Mittauslautakuntaan kuuluu puheenjohtaja ja kaksi muuta jäsentä, joiden tulee olla riippumattomia.
Maa- ja metsätalousministeriö määrää puutavaran mittauksen neuvottelukuntaa kuultuaan kolmivuotiskaudeksi kuhunkin mittauslautakuntaan puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan sekä kaksi jäsentä ja molemmille henkilökohtaisen varajäsenen.
Virallinen mittaaja ei saa kuulua mittauslautakuntaan.
Virallisen mittaajan sekä mittauslautakunnan jäsenten tulee olla puutavaran mittaukseen hyvin perehtyneitä 25 vuotta täyttäneitä Suomen kansalaisia, jotka hallitsevat itseään ja omaisuuttaan. Virallisen mittaajan ja mittauslautakunnan puheenjohtajan muista kelpoisuusvaatimuksista säädetään asetuksella. Mitä edellä on säädetty puheenjohtajasta ja jäsenistä, koskee myös varapuheenjohtajaa ja varajäseniä.
Maa- ja metsätalousministeriö voi vapauttaa mittauslautakunnan puheenjohtajan, varapuheenjohtajan, jäsenen tai varajäsenen tehtävistään, milloin siihen on syytä. Ennen vapauttamispäätöstä on asianosaista ja puutavaranmittauksen neuvottelukuntaa kuultava. Maa- ja metsätalousministeriön päätökseen ei saa hakea muutosta valittamalla.
Virallinen mittaaja sekä mittauslautakunnan jäsenet toimivat tuomarin vastuulla. Jos virallinen mittaaja tai mittauslautakunnan jäsen ei ole aikaisemmin vannonut tuomarinvalaa tai antanut tuomarinvakuutusta, hänen on ennen tehtäväänsä ryhtymistä yleisessä tuomioistuimessa vannottava mainittu vala tai annettava mainittu vakuutus. Mittauslautakunnan jäsen voi vannoa tuomarinvalan tai antaa tuomarinvakuutuksen myös mittauslautakunnan puheenjohtajana toimivan jäsenen edessä.
Virallisen mittaajan ja mittauslautakunnan jäsenten esteellisyydestä on voimassa, mitä tuomarin esteellisyydestä on säädetty. Milloin mittauslautakunnassa ilmenee erimielisyyttä asian ratkaisemisesta, päätetään asia äänestämällä noudattaen samaa menettelyä kuin monijäsenisessä tuomioistuimessa.
Virallinen mittaaja ja mittauslautakunnan puheenjohtaja eivät saa toimittaa puutavaran mittausta myyjän, ostajan, työnantajan tai työnsuorittajan edustajana tai sopimana henkilönä.
Perusmittaus
Puutavaran luovutusmittauksen suorittavat myyjä ja ostaja tai heidän edustajansa sopimuksen mukaan joko yhdessä tai erikseen. Asianosaiset voivat kuitenkin mittausta toimittamatta sopia puutavaran määrästä ja laadusta.
Luovutusmittauksesta on laadittava päivätty asiakirja, johon merkitään seuraavat tiedot:
1) myyjän ja ostajan nimet ja osoitteet;
2) mittaustulos tai tiedot, joiden perusteella mittaustulos voidaan laskea; ja
3) mitatun puutavaran sijaintipaikka tai tehdasmittauksessa mittauspaikka, mittausmenetelmä ja tehdasmittaaja.
Mittaustoimitus katsotaan päättyneeksi, kun 2 momentissa tarkoitettu asiakirja on laadittu.
Jos luovutusmittauksen on toimittanut myyjän ja ostajan yhteinen edustaja tai jos kysymyksessä on tehdasmittaus, on ostajan suoritettava tästä aiheutuneet mittauskustannukset, jollei toisin ole erikseen sovittu.
Mikäli asianosaiset tai heidän edustajansa ovat olleet läsnä luovutusmittauksessa, on asianosaisten katsottava saaneen tiedon mittaustuloksesta tai perusteista, joiden mukaan mittaustulos voidaan laskea, välittömästi luovutusmittauksen päätyttyä.
Mikäli luovutusmittauksen on suorittanut myyjä tai ostaja yksin, eikä toinen asianosainen tai hänen edustajansa ole ollut tällöin läsnä, tulee tieto mittaustuloksesta tai perusteista, joiden mukaan mittaustulos voidaan laskea, toimittaa mittaustoimituksesta poissaolleelle asianosaiselle postitse kirjatussa kirjeessä tai muutoin todisteellisesti. Mikäli mittaustuloksesta on ilmoitettu toimituksesta poissa olleelle asianosaiselle edellä tarkoitetulla kirjeellä, katsotaan hänen saaneen tiedon tuloksesta viidentenä päivänä siitä päivästä lukien, jona kirje on jätetty postin kuljetettavaksi.
Puutavaran työmittaus on toimitettava silloin, kun palkka tai muu korvaus maksetaan työn tuloksen paljouden perusteella. Työmittauksen suorittaa työnantaja tai tämän edustaja, jollei toisin ole sovittu.
Asianosaiset voivat 1 momentin estämättä sopia, että luovutusmittaus korvaa erillisen työmittauksen. Työnsuorittajalle maksetaan palkka tai muu korvaus kuitenkin myös luovutusmittauksessa mahdollisesti tehtyjen mittavähennysten mukaisesta puumäärästä.
Työnantajan tulee, mikäli mahdollista, ilmoittaa työnsuorittajalle etukäteen mittaustoimituksesta. Työmittauksesta on laadittava päivätty asiakirja, johon on merkitty seuraavat tiedot:
1) työnantajan ja työnsuorittajan nimet ja osoitteet;
Mittaustoimitus katsotaan päättyneeksi, kun 3 momentissa tarkoitettu asiakirja on laadittu.
Asianosaisten on katsottava saaneen tiedon työmittauksen tuloksesta tai perusteista, joiden mukaan mittaustulos voidaan laskea, välittömästi työmittauksen päätyttyä, jos asianosaiset tai heidän edustajansa ovat olleet läsnä mittaustoimituksessa.
Tieto mittaustuloksesta tai perusteista, joiden mukaan mittaustulos voidaan laskea, on toimitettava toiselle asianosaiselle kirjallisesti, automaattista tietojenkäsittelyä hyväksi käyttämällä tai muulla vastaavalla tavalla, mikäli:
1) työmittauksen on suorittanut työnantaja tai työnsuorittaja yksin eikä toinen asianosainen tai hänen edustajansa ole ollut mittaustoimituksessa läsnä; tai
2) mittaustulos saadaan asianosaisten suorittamien mittausten, joissa työnantaja on mitannut osan ja työnsuorittaja osan mittaustulokseen vaikuttavista tekijöistä, yhteistuloksena.
Jollei tehty työ ole sopimuksen mukaista työnsuorittajasta johtuvasta syystä eikä työnsuorittaja ennen mittauksen toimittamista korjaa puutteellisuuksia, saa mittaustuloksesta vähentää niin paljon, että vähennys kohtuullisesti vastaa niitä työkustannuksia, jotka sopimuksen vastaisen työn korjaaminen sopimuksen mukaiseksi aiheuttaa työnantajalle. Lisäksi mittaustuloksesta voidaan vähentää kokonaan se määrä, jota työnantaja ei voi käyttää hyväkseen.
Milloin työmittauksen tuloksena saatu puumäärä muodostaa myös kolmannelle osapuolelle maksettavan palkan tai muun korvauksen perusteen, ei 1 momentin mukaista mittaustuloksen vähennystä oteta huomioon kolmannelle osapuolelle maksettavaa palkkaa tai muuta korvausta määrättäessä.
Asianosainen ei saa toisen asianosaisen suostumuksetta viedä puutavaraa mittauspaikalta tai muutoin sitä käsitellä eikä poistaa mittausta osoittavia merkkejä, ellei se ole tehdasmittauksen vuoksi välttämätöntä, ennen kuin mittaustulos on tullut lopulliseksi. Kuljetusvälineessä oleva puutavara saadaan tarvittaessa purkaa.
Maa- ja metsätalousministeriö vahvistaa puutavaran mittauksen neuvottelukunnan esityksestä puutavaran mittauksessa käytettävät mittausmenetelmät ja niitä koskevat mittausohjeet, joiden tulee sisältää määräykset ainakin kunkin mittausmenetelmän hyväksyttävästä tarkkuudesta, puutavaran mittauksessa ja mittaustuloksen laskemisessa käytettävästä luokituksesta sekä laskenta- ja lopputuloksen ilmoittamistarkkuudesta. Mittausmenetelmät voivat sisältää myös otantaa.
Mikäli joku puutavaran mittauksen neuvottelukunnan jäsenistä sekä hänen varajäsenensä ovat kumpikin olleet poissa siitä kokouksesta, jossa edellä 1 momentissa mainittu esitys on päätetty tehdä, on maa- ja metsätalousministeriön ennen mittausmenetelmän tai -ohjeen vahvistamista varattava poissaolleelle jäsenelle tilaisuus antaa asiasta lausuntonsa.
Sen estämättä, mitä 17 §:n 1 momentissa on säädetty, voivat puutavaran mittauksen osapuolia edustavat järjestöt sopia kehitteillä olevien mittausmenetelmien ja -ohjeiden ottamisesta koekäyttöön enintään kolmeksi vuodeksi. Koemenetelmät ja -ohjeet on ennen niiden käyttöön ottoa lähetettävä tiedoksi puutavaran mittauksen neuvottelukunnalle.
Kone- ja kuljetusurakointia koskevan työmittauksen osalta voivat asianomaisia puutavaran mittauksen osapuolia edustavien järjestöjen lisäksi myös urakanantaja ja urakoitsija sopia kehitteillä olevien mittausmenetelmien ja -ohjeiden ottamisesta koekäyttöön enintään kolmeksi vuodeksi. Sopimus on tehtävä kirjallisesti ja siinä tulee olla kuvaus koekäyttöön otettavasta mittausmenetelmästä ja -ohjeesta. Urakanantajan on ennen koemenetelmien ja -ohjeiden käyttöönottoa lähetettävä ne tiedoksi puutavaran mittauksen neuvottelukunnalle.
Menettelystä silloin, kun osapuolten välisistä sopimuksista puuttuvat riittävät laatumääräykset, säädetään asetuksella.
Virallisen mittauksen edellytykset ja mittauspyynnön toimittaminen
Virallinen mittaus on asianosaisen pyynnöstä toimitettava silloin, kun:
1) asianosaisten kesken on syntynyt erimielisyyttä perusmittauksen tuloksesta;
2) asianosaiset eivät sovi perusmittauksen toimittamisajasta; tai
3) asianosainen on aiheetta jäänyt saapumatta perusmittaustoimitukseen, jonka asianosaiset ovat sopineet yhdessä suoritettavaksi.
Hyväksyttyään mittaustuloksen asianosainen ei voi pyytää virallisen mittauksen toimittamista.
Luovutusmittauksen tulokseen tyytymättömän asianosaisen on pyydettävä virallisen mittauksen toimittamista viimeistään viidentenä päivänä siitä päivästä lukien, jona on saanut tiedon luovutusmittauksen tuloksesta. Muussa tapauksessa katsotaan luovutusmittauksen tulos lopulliseksi ja mittauksen kohteena olleet puut voidaan viedä mittauspaikalta.
Milloin sekä työnantaja että työnsuorittaja tai heidän edustajansa ovat olleet läsnä työmittauksessa, on mittaustulokseen tyytymättömän osapuolen välittömästi ilmoitettava tyytymättömyytensä toiselle osapuolelle.
Milloin työmittauksen on toimittanut työnantaja yksin tai milloin mittaustulos saadaan asianosaisten toimittamien mittausten, joissa työnantaja on mitannut osan ja työnsuorittaja osan mittaustulokseen vaikuttavista tekijöistä, yhteistuloksen perusteella, on mittaustulokseen tyytymättömän työnsuorittajan ilmoitettava tyytymättömyytensä työnantajalle viimeistään viidentenä päivänä siitä päivästä lukien, jona on saanut tiedon mittaustuloksesta tai perusteista, joiden mukaan mittaustulos voidaan laskea.
Työnantajan on neljäntoista päivän kuluessa siitä, kun työnsuorittaja on 1 tai 2 momentin mukaisesti ilmoittanut tyytymättömyytensä mittauksen tulokseen, pyydettävä virallisen mittauksen toimittamista. Mikäli työnantaja ei ole pyytänyt virallisen mittauksen toimittamista edellä mainitussa määräajassa, voi virallista mittausta pyytää myös työnsuorittaja.
Jos mittaustulokseen ei ole ilmoitettu tyytymättömyyttä 1 tai 2 momentissa tarkoitetulla tavalla, katsotaan mittaustulos lopulliseksi, ja mittauksen kohteena olleet puut voidaan viedä mittauspaikalta.
Milloin työmittauksen on toimittanut työnsuorittaja yksin tai milloin mittaustulos saadaan asianosaisten toimittamien mittausten, joissa työnantaja on mitannut osan ja työnsuorittaja osan mittaustulokseen vaikuttavista tekijöistä, yhteistuloksen perusteella, on mittaustulokseen tyytymättömän työnantajan pyydettävä virallisen mittauksen toimittamista viimeistään viidentenä päivänä siitä päivästä lukien, jona on saanut tiedon mittaustuloksesta tai perusteista, joiden mukaan mittaustulos voidaan laskea. Muussa tapauksessa katsotaan mittaustulos lopulliseksi.
Työnantajan katsotaan hyväksyneen 1 momentissa mainitun mittauksen tuloksen, jos puutavara on hänen toimestaan tai suostumuksellaan viety mittauspaikalta tai työnantaja on maksanut mittauksen perusteella palkan tai muun korvauksen.
Virallista mittausta pyydetään kirjallisesti tai suullisesti siltä metsäkeskukselta, jonka toimialueella mitattava puutavara sijaitsee tai jonka toimialueelta tehdasmitattava puutavara on hakattu. Suullisesta pyynnöstä on metsäkeskuksen annettava asianosaiselle todistus, josta ilmenee, milloin pyyntö on vastaanotettu. Metsäkeskuksen on viivytyksettä ilmoitettava virallisen mittauksen suorittamista koskevasta pyynnöstä Metsäntutkimuslaitokselle sekä toiselle asianosaiselle.
Virallisen mittauksen toimittamista pyytäessään asianosaisen on samalla toimitettava metsäkeskukselle selvitys siitä, milloin virallista mittausta pyytävä asianosainen on saanut tiedon perusmittauksen tuloksesta, sekä luovutusmittauksen osalta ostajan ja myyjän välillä mahdollisesti tehty kirjallinen sopimus ja työmittauksen osalta 13 §:n 3 momentissa tarkoitettu asiakirja alkuperäisenä tai oikeaksi todistettuna jäljennöksenä. Lisäksi on ilmoitettava seuraavat tiedot, jos ne eivät ilmene edellä tarkoitetuista asiakirjoista:
1) kummankin asianosaisen nimet ja osoitteet;
2) puutavaran laji, arvioitu määrä ja sijaintipaikka;
3) mitä mittausmenetelmää käyttäen asianosaisten suorittama perusmittaus on toimitettu; ja
4) se seikka, mistä asianosaiset ovat eri mieltä.
Milloin virallisen mittauksen toimittamista on pyydetty suullisesti, on 1 momentissa mainitut asiakirjat ja tiedot toimitettava metsäkeskukselle välittömästi pyynnön esittämisen jälkeen.
Työnmittauksessa työnantajan on huolehdittava tässä pykälässä tarkoitettujen asiakirjojen toimittamisesta metsäkeskukselle.
Mittaustoimitus
Sen jälkeen, kun virallisen mittauksen suorittamista koskeva pyyntö on tehty, on virallisen mittaajan ensi tilassa aloitettava mittaustoimitus ja saatettava se viivytyksettä päätökseen.
Mikäli virallisen mittauksen toimittamista koskevaa pyyntöä ei ole esitetty säädetyssä ajassa tai pyyntö ei muutoin täytä säädettyjä vaatimuksia eikä virallista mittausta sen vuoksi voida suorittaa, on virallisen mittaajan annettava asiasta päätös. Tähän päätökseen ei saa valittamalla hakea muutosta.
Virallisen mittaajan on ilmoitettava asianosaisille virallisen mittauksen alkamisajankohdasta niin ajoissa, että heillä on mahdollisuus osallistua mittaustoimitukseen.
Kun asianosaisille on 1 momentin mukaisesti ilmoitettu virallisesta mittauksesta ei heidän poissaolonsa estä virallista mittaajaa toimittamasta mittausta. Virallista mittausta pyytäneen on kuitenkin huolehdittava siitä, että viralliselle mittaajalle osoitetaan mitattava puutavara.
Jos asianosainen on pyytänyt virallista mittausta sen vuoksi, etteivät asianosaiset ole sopineet mittauksen toimittamisajasta tai että toinen asianosainen on aiheetta jäänyt saapumatta mittaustoimitukseen, on virallisen mittaajan todettava mitattavan puutavaran määrä ja laatu.
Jos virallista mittausta on pyydetty sen vuoksi, että asianosaisten kesken on syntynyt erimielisyyttä mittaustuloksesta, tulee virallisen mittaajan ottaa asia käsiteltäväkseen joko määrän tai laadun tai molempien osalta sen mukaan, mistä asianosaiset ovat eri mieltä.
Asianosaisten välisen erimielisyyden koskiessa ainoastaan jotakin mittaustulokseen vaikuttavaa yksittäistä tekijää asianosainen voi pyytää sellaista virallista mittausta joka koskee vain kyseisen tekijän ja sillä mittauksen lopputulokseen olevan vaikutuksen selvittämistä, mikäli toinen asianosainen siihen suostuu. Muussa tapauksessa mittaus on toimitettava kokonaisuudessaan.
Virallinen mittaaja voi ratkaista hänen käsiteltäväkseen saatetun asian myös virallista mittausta pyytäneen asianosaisen vahingoksi.
Virallisen mittaajan on toimitettava mittaus ensisijaisesti asianosaisten sopimalla mittausmenetelmällä. Milloin asianosaiset ovat sopineet käytettäväksi muuta kuin 17 §:n 1 momentissa tarkoitettua maa- ja metsätalousministeriön vahvistamaa mittausmenetelmää tai asianosaisten sopima vahvistettu mittausmenetelmä ei sovellu kyseisen puutavaran mittaukseen, on virallisen mittaajan toimitettava mittaus tekniikaltaan ja kustannuksiltaan lähinnä asianosaisten sopimaa mittausmenetelmää vastaavalla vahvistetulla mittausmenetelmällä.
Jos puutavara on siten sijoitettu, ettei virallinen mittaaja katso voivansa toimittaa mittausta, voi hän määrätä puutavaran uudelleen sijoitettavaksi tai mittausta haittaavan esteen poistettavaksi. Virallinen mittaaja voi tarvittaessa suorittaa tai suorituttaa mainitut toimenpiteet.
Virallisen mittaajan suorittamasta toimituksesta on kaikille asianosaisille annettava ote toimituksessa laadittavasta pöytäkirjasta. Virallinen mittaaja allekirjoittaa otteen, joka sisältää päätöksen ja muissa kuin tehdasmittaustilanteissa mittaustodistuksen. Virallisen mittaajan päätökseen on liitettävä kirjallinen muutoksenhakuohjaus.
Jos mittaustulosta ei tarvittavien laskutoimitusten tai muun vastaavan teknisen syyn vuoksi saada selville mittaustoimituksen yhteydessä, tulee virallisen mittaajan päätöksen sisältävä pöytäkirjanote toimittaa asianosaisille heti mittaustuloksen selvittyä, kuitenkin viimeistään viiden vuorokauden kuluessa mittaustoimituksen päättymisestä.
Jos virallinen mittaus koskee sellaista tehdasmitattua puutavaraerää, joka ei ole enää yksilöitävissä, eikä virallisessa mittauksessa havaita virhettä, virallisen mittaajan päätöksenä asiassa on lausunto mittausmenetelmästä ja -laitteistosta sekä niiden käytöstä.
Jos virallinen mittaaja havaitsee 3 momentissa tarkoitettua puutavaraerää koskevassa virallisessa mittauksessa virheen, mittaustoimitusta jatketaan valvontamittauksena 37 b §:n mukaisesti.
Virallisen mittaajan suorittamaan mittaustoimitukseen tyytymättömän asianosaisen on viiden päivän kuluessa siitä, kun tämä on saanut tiedon virallisen mittaajan päätöksestä, pyydettävä 24 §:ssä tarkoitetulta metsäkeskukselta asian saattamista mittauslautakunnan ratkaistavaksi. Pyyntö voidaan tehdä kirjallisesti tai suullisesti. Suullisesta pyynnöstä on metsäkeskuksen annettava asianosaiselle todistus, josta ilmenee, milloin pyyntö on vastaanotettu. Metsäkeskuksen on ilmoitettava pyynnöstä Metsäntutkimuslaitokselle. (12.7.2002/582)
Edellä 1 momentissa tarkoitettu pyyntö voidaan välittömästi mittaustoimituksen päätyttyä tehdä myös viralliselle mittaajalle.
Pyynnön yhteydessä on ilmoitettava, miltä osin virallisen mittaajan toimitukseen vaaditaan muutosta sekä perusteet, joilla muutosta vaaditaan.
Kun 32 §:ssä tarkoitettu pyyntö on esitetty, on mittauslautakunnan puheenjohtajan viivytyksettä kutsuttava mittauslautakunnan jäsenet asiaa käsittelemään. Puheenjohtajan on ilmoitettava toimituksen alkamisajasta asianosaisille niin aikaisin, että heillä on mahdollisuus osallistua toimitukseen. Asianosaisten poissaolo ei estä mittauslautakuntaa toimittamasta mittausta.
Jos mittauslautakunnan suorittamaa virallista mittausta koskevaa pyyntöä ei ole esitetty säädetyssä ajassa tai pyyntö ei muutoin täytä säädettyjä vaatimuksia eikä mittauslautakunnan suorittamaa virallista mittausta sen vuoksi voida suorittaa, on mittauslautakunnan annettava asiasta päätös. Tähän päätökseen ei saa valittamalla hakea muutosta.
Mittauslautakunta saa tutkia sen ratkaistavaksi saatetun asian vain siltä osin, kun se on ollut virallisen mittaajan tutkittavana. Mittauslautakunta voi ratkaista asian myös tyytymättömyyttä ilmoittaneen asianosaisen vahingoksi.
Mittauslautakunnan asiassa antamaan päätökseen, toimitusmaksun määräämistä lukuunottamatta, ei saa valittamalla hakea muutosta.
Mitä 30 §:ssä on säädetty käytettävästä mittausmenetelmästä tai oikeudesta puutavaran uudelleen sijoitteluun tai esteen poistamiseen, koskee myös mittauslautakunnan suorittamaa mittausta. Mittauslautakunta ei tällöin ole sidottu virallisen mittaajan asiassa aikaisemmin tekemään ratkaisuun.
Mittauslautakunnan toimituksesta on kaikille asianosaisille toimitettava ote toimituksesta laadittavasta pöytäkirjasta. Otteen tulee muissa kuin tehdasmittaustilanteissa sisältää mittaustodistus. Otteen allekirjoittaa puheenjohtaja.
Virallisten mittausten rajoittaminen
Samaan puutavaraerän osalta voidaan virallinen mittaus suorittaa kunkin mittaustulokseen vaikuttavan tekijän osalta vain kerran. Mittauksen tulos on asianosaisia sitova.
4 a luku (14.2.1997/159)
Virallisten mittaajien on toimitettava valvontamittauksia siinä laajuudessa kuin se tehdasmittauksen valvonnan kannalta on tarpeen. Myös mittauslautakunta voi toimittaa valvontamittauksen. Valvontamittauksesta on pidettävä pöytäkirjaa, johon merkitään:
1) valvontamittauksen aika ja paikka;
2) valvonnan kohteena olevan tehdasmittaajan nimi; ja
3) tehdasmittauksen tarkkuudesta tehdyt havainnot.
Valvontamittaus voidaan toimittaa ilmoittamatta tarkastuksesta etukäteen tehdasmittaajalle. Valvontamittaus on toimitettava siten, että tehdasmittauksen tarkkuuden kannalta olennaiset seikat selvitetään ja että tehdasmittaukselle ei aiheuteta tarpeetonta häiriötä.
Tehdasmittauksessa on virhe, jos mittaustulos on väärä tai jos mittausmenetelmässä tai -laitteistossa taikka niiden käytössä on mittaustarkkuuteen vaikuttava epäkohta. Jos virallinen mittaaja havaitsee tehdasmittauksessa virheen, tämän on määrättävä, että tehdasmittaaja poistaa virheen sekä oikaisee mittaustuloksen niiden puutavaraerien osalta, jotka on mitattu virheen havaitsemisen ja sen korjaamisen välisenä aikana. Lisäksi virallinen mittaaja antaa lausunnon asiassa virheen havaitsemista edeltävältä ajalta. Virallisen mittaajan lausunto voi sisältää suosituksen osapuolille mittaustuloksen oikaisemisesta.
Virallisen mittaajan on siirrettävä asia välittömästi mittauslautakunnalle, jos:
1) virallisen mittaajan määräyksestä huolimatta tehdasmittauksessa havaittua virhettä ei poisteta ja tehdasmittaus jatkuu; tai
2) virallinen mittaaja ja tehdasmittaaja ovat eri mieltä tehdasmittauksessa havaitusta virheestä.
Mittauslautakunta ratkaisee tehdasmittauksessa havaittua virhettä koskevan erimielisyyden. Mittauslautakunta voi keskeyttää virheellisen tehdasmittauksen sopivaksi katsomallaan tavalla. Mittauslautakunnan on käsiteltävä tämän momentin mukaiset asiat kiireellisinä.
Jos tehdasmittaus on keskeytynyt valvontamittauksessa tai virallisessa mittauksessa havaitun virheen johdosta, sitä voidaan jatkaa vasta, kun valvontaviranomainen on todennut, että virhe on poistettu.
Virallisella mittaajalla ja mittauslautakunnalla on oikeus saada virka-apua poliisilta, jos valvontamittauksen toimittaminen tai tehdasmittauksen keskeyttäminen sitä vaatii.
Mittauslautakunnan 37 b §:n 3 momentissa tarkoitettuun päätökseen saa hakea valittamalla muutosta siltä hallinto-oikeudelta, jonka tuomiopiirissä valvontamittaus on suoritettu. Muutoksenhakuun sovelletaan, mitä hallintolainkäyttölaissa (586/1996) säädetään. (12.7.2002/582)
Mittauslautakunta voi määrätä, että sen 37 b §:n 3 momentissa tarkoitettua päätöstä on noudatettava muutoksenhausta huolimatta, jollei valitusviranomainen toisin määrää.
Tehdasmittaajan on ennen tehdasmittauksen aloittamista tehtävä Metsäntutkimuslaitokselle mittauspaikkakohtainen ilmoitus, josta ilmenee:
2) mittauspaikalla käytettävä mittausmenetelmä ja mittalaite; ja
3) mittauksen aloittamisajankohta.
Edellä 1 momentissa tarkoitetuissa seikoissa tapahtuneista muutoksista tehdasmittaajan on tehtävä ilmoitus Metsäntutkimuslaitokselle.
Maa- ja metsätalousministeriö voi puutavaranmittauksen neuvottelukuntaa kuultuaan antaa tarkempia ohjeita ja teknisiä määräyksiä valvontamittauksen toimittamisesta. (12.7.2002/582)
Puutavaran mittauksen neuvottelukunta voi tehdä ehdotuksen 1 momentissa tarkoitettujen ohjeiden ja määräysten antamiseksi.
37 h § on kumottu L:lla 21.5.1999/623.
Mittauskustannukset
Virallisesta mittauksesta aiheutuvat kustannukset peritään asianosaisilta valtiolle joko kokonaan tai osaksi. Maa- ja metsätalousministeriö määrää tätä varten perustoimitusmaksut erikseen virallista mittaajaa, mittauslautakuntaa ja näiden ottamia apulaisia varten. Perustoimitusmaksut määrätään käyttäen perusteena kunkin ryhmän keskimääräisiä toimituspäivän kokonaiskustannuksia. Kokonaiskustannuksissa otetaan virallisen mittaajan osalta huomioon virallisesta mittauksesta valtiolle aiheutuvat palkkakustannukset ja niihin liittyvät muut henkilökustannukset. Mittauslautakunnan ja apulaisten osalta virallisesta mittauksesta aiheutuvina kokonaiskustannuksina otetaan huomioon palkkio- ja muut kustannukset.
Tarkemmat säännökset perustoimitusmaksusta annetaan asetuksella.
Valvontamittauksesta peritään maksu tehdasmittaajalta, kun valvontamittaus toimitetaan mittauspaikalla:
1) tehdasmittaajan pyynnöstä;
2) valvontaviranomaisen aloitteesta ennen tehdasmittauksen aloittamista sen jälkeen kun 37 f §:ssä tarkoitettu ilmoitus on tehty; ja
3) valvontaviranomaisen aloitteesta ja toimituksessa havaitaan, että 37 f §:ssä tarkoitettu ilmoitus on olennaisella tavalla puutteellinen.
Maksun määräämisessä noudatetaan muutoin, mitä valtion maksuperustelaissa (150/92) säädetään. Edellä 1 momentin 3 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa maksun lisäksi peritään kuitenkin 20 prosentin suuruinen lisämaksu.
Jos mittauslautakunta toteaa 37 b §:n 3 momentissa tarkoitetulla päätöksellään, että tehdasmittauksessa on tapahtunut virhe, tehdasmittaaja on velvollinen korvaamaan valtiolle valvontamittauksesta ja tehdasmittauksen keskeyttämisestä aiheutuneet kustannukset.
Virallisen mittaajan tai mittauslautakunnan on päätöksellään vahvistettava perustoimitusmaksujen perusteella varsinainen toimitusmaksu viralliselta mittaajalta, mittauslautakunnalta ja apulaisilta mittaukseen kuluneen ajan perusteella. Toimitusmaksu on vähintään 15 prosenttia kuhunkin toimitukseen osallistuneiden ryhmien perustoimitusmaksuista. Toimitusmaksu voidaan kuitenkin määrätä tätä alemmaksi seuraavissa tapauksissa:
1) käytetty mittausmenetelmä on erityisen suuritöinen ja kallis;
2) vaikeat lumi- tai siihen verrattavat olosuhteet nostavat mittauskustannuksia; tai
3) milloin virallisen mittauksen pyytäminen on ollut perusmittauksessa käytetyn mittausmenetelmän soveltumattomuuden vuoksi erityisen perusteltua.
Jos toimitusmaksu määrätään alemmaksi kuin 15 prosentiksi perustoimitusmaksusta, on alentamista koskeva päätös erikseen perusteltava.
Toimitusmaksun suuruutta vahvistettaessa on otettava huomioon, että se ei muodostu kohtuuttomaksi mitattavan puutavaraerän perusteella maksettavan suorituksen arvoon verrattuna.
Maa- ja metsätalousministeriö antaa tarkempia määräyksiä toimitusmaksun suuruuden vahvistamisesta.
Virallisen mittaajan ja mittauslautakunnan on päätöksellään vahvistettava toimitusmaksun jakautuminen asianosaisten kesken.
Milloin virallinen mittaus on toimitettu siksi, että asianosaiset eivät ole päässeet sopimukseen perusmittauksen toimittamisajasta, on toimitusmaksu jaettava asianosaisten kesken tasan.
Asianosainen on yksin velvollinen suorittamaan toimitusmaksun seuraavissa tapauksissa:
1) perusmittauksen ja virallisen mittauksen tulosten erotus poikkeaa virallisen mittauksen tuloksesta virallisessa mittauksessa käytetyn mittausmenetelmän sallimia tarkkuusrajoja enemmän hänen vahingokseen;
2) hän on yksin pyytänyt virallisen mittauksen toimittamista ja perusmittauksen tulos poikkeaa virallisen mittauksen tuloksesta virallisessa mittauksessa käytetyn mittausmenetelmän sallimia tarkkuusrajoja vähemmän; tai
3) virallinen mittaus on toimitettu siksi, että hän on aiheetta jäänyt saapumatta mittaustoimitukseen, jonka asianosaiset ovat sopineet yhdessä toimitettavaksi.
Jos asianosaiset ovat sopineet toimitusmaksun jakamisesta, on maksuvelvollisuus vahvistettava sopimuksen mukaan.
Asianosainen, joka on tyytymätön virallisen mittaajan päätökseen vain toimitusmaksua koskevalta osin, voi hakea siihen valittamalla muutosta 30 päivän kuluessa asiaa koskevan mittaustodistuksen tiedoksi saamisesta lukien siltä hallinto-oikeudelta, jonka alueella virallinen mittaus on kokonaan tai pääosin toimitettu. Vastaavasti voidaan hakea muutosta mittauslautakunnan päätökseen toimitusmaksun osalta. Hallinto-oikeuden asiassa antamaan päätökseen ei saa hakea muutosta valittamalla.
Asianosaisen on viimeistään muutoksenhakuajan päättymispäivänä toimitettava hallinto-oikeudelle osoitettu muutoksenhakukirjelmä 24 §:ssä tarkoitetulle metsäkeskukselle. Metsäkeskuksen on viipymättä lähetettävä muutoksenhakukirjelmä liitteineen, asian käsittelystä kertyneet asiakirjat ja asianomaisen virallisen mittaajan tai mittauslautakunnan asian johdosta antama lausunto hallinto-oikeudelle sekä ilmoitettava valituksesta Metsäntutkimuslaitokselle.
Muutoksenhaussa on soveltuvin osin noudatettava, mitä hallintolainkäyttölaissa säädetään.
Asianosaisten on suoritettava toimitusmaksu valtiolle 30 päivän kuluessa siitä, kun toimitusmaksua koskeva päätös on tullut lopulliseksi.
Jos valtion saamista ei makseta määräaikana, peritään erääntyneelle saamiselle vuotuista viivästyskorkoa korkolain 4 §:n 3 momentissa tarkoitetun korkokannan mukaan eräpäivästä lukien siihen saakka, kunnes maksu tapahtuu. (3.3.1995/292)
Toimitusmaksu korkoineen saadaan ulosottaa ilman tuomiota tai päätöstä siten kuin verojen ja maksujen perimisestä ulosottotoimin annetussa laissa (367/61) on säädetty.
Tämän lain täytäntöönpanon ylin johto ja valvonta kuuluu maa- ja metsätalousministeriölle. Metsäntutkimuslaitoksen tehtävänä on ohjata virallisten mittaajien ja mittauslautakuntien toiminnan käytännön järjestelyä.
Metsäntutkimuslaitos maksaa mittauslautakunnan puheenjohtajan ja jäsenten palkkiot, päivärahat ja matkakustannusten korvaukset sekä virallisen mittaajan tai mittauslautakunnan ottamista apulaisista aiheutuvat kulut.
Vaikka mittaustuloksesta on syntynyt erimielisyyttä, ei työnantaja saa viivyttää sen palkan tai korvauksen maksamista, johon työnsuorittajalla on riidaton oikeus.
Joka menettelee 16 §:n, 18 §:n 2 momentin, 22 §:n 3 momentin, 25 §:n 3 momentin tai 37 f §:n säännösten vastaisesti, on tuomittava puutavaranmittauslain rikkomisesta sakkoon.
Mittauslautakunnan on hoitaessaan tämän lain mukaisia tehtäviä noudatettava soveltuvin osin, mitä hallintolainkäyttölaissa säädetään.
Tämän lain mukaisissa määräaikojen laskemisissa sovelletaan säädettyjen määräaikain laskemisesta annettua lakia (150/1930) ja tiedoksiannoissa hallintolakia (434/2003).
Virallisen mittaajan on 4 a luvun mukaisissa tehtävissä noudatettava soveltuvin osin, mitä hallintolaissa säädetään.
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 1991, ja sillä kumotaan 7 päivänä maaliskuuta 1969 annettu puutavaranmittauslaki (161/69) siihen myöhemmin tehtyine muutoksineen.
Mittauksissa, jotka perustuvat ennen tämän lain voimaantuloa tehtyihin sopimuksiin, noudatetaan toimielimiä lukuunottamatta aikaisempia säännöksiä, jolleivat asianosaiset ole toisin sopineet. Maaliskuun 7 päivänä 1969 annettua puutavaran mittaussääntöä (163/69) siihen myöhemmin tehtyine muutoksineen voidaan lisäksi muutoinkin soveltaa kahden vuoden ajan tämän lain voimaantulosta lukien.
Tämän lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin voidaan ryhtyä ja toimielimiä asettaa jo ennen lain voimaantuloa.
Saamiseen, joka oli viivästyneenä tämän lain tullessa voimaan, sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä. Tätä lakia voidaan kuitenkin soveltaa, jos se johtaa lievempään viivästysseuraamukseen kuin aiempi laki.
Ennen tämän lain voimaantuloa aloitetusta tehdasmittauksesta on tehtävä 37 f §:ssä tarkoitettu ilmoitus kahden kuukauden kuluessa tämän lain voimaantulosta.
HE 140/1996, MmVM 15/1996, EV 181/1996
Tämän lain voimaan tullessa siirtyvät Metsäntutkimuslaitoksen käsiteltäviksi ne maa- ja metsätalousministeriössä vireillä olevat asiat, jotka tämän lain tai muun lain tai lain nojalla annettavan asetuksen nojalla kuuluvat Metsäntutkimuslaitoksen tehtäviin.
Maa- ja metsätalousministeriön virallisten mittaajien virat ja näihin virkoihin nimitetyt henkilöt siirtyvät tämän lain tullessa voimaan Metsäntutkimuslaitoksen viroiksi ja virkamiehiksi. Virallisten mittaajien virkojen siirtymiseen ei tarvita asianomaisten virkamiesten suostumusta.
HE 69/2002, MmVM 8/2002, EV 99/2002
1 luku - Yleiset säännökset 1 § 2 § 3 § 2 luku - Organisaatiot 4 § 5 § 6 § 7 § 8 § 9 § 3 luku - Perusmittaus10 § 11 § 12 § 13 § 14 § 15 § 16 § 17 § 18 § 19 § 4 luku - Virallinen mittausVirallisen mittauksen edellytykset ja mittauspyynnön toimittaminen 20 § 21 § 22 § 23 § 24 § 25 § Mittaustoimitus 26 § 27 § 28 § 29 § 30 § 31 § 32 § 33 § 34 § 35 § 36 § Virallisten mittausten rajoittaminen 37 § 4 a luku - ValvontamittausMittaustoimitus37 a § 37 b § 37 c § Virka-apu37 d § Muutoksenhaku37 e § Tehdasmittausilmoitus37 f § Erinäisiä säännöksiä37 g § 37 h § 5 luku - Mittauskustannukset 38 § 38 a § 39 § 40 § 41 § 42 § 6 luku - Erinäiset säännökset43 § 44 § 45 § 46 § 47 § 48 § 49 § Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:3.3.1995/292:14.2.1997/159:21.5.1999/623:12.7.2002/582:19.12.2003/1143:


text:
Äiti, Elää hyvä laatu HD - , saksan - onlain - porno - pokkercards.com
Äiti, Elää hyvä laatu HD - , saksan - onlain - porno
Muista kuoria ja kosteuttaa ihoasi viikoittain, sill DHA vrj saksan - onlain - porno kerntyy varsinkin kuolleeseen ihosolukkoon ja voi silloin nytt likikklt. Varaa toimenpiteeseen kunnolla aikaa. Asteittain pivettvien tuotteiden kanssa levitystarkkuus, aika ja ihon valmistelu ei ole aivan niin oleellista, mutta ei se Äoti haittaakaan. Kauppojen hyllyilt lytyy itseruskettavia Elää hyvä laatu HD - koostumuksissa ja tummuusasteissa jokaiseen lhtn.
Helpoin tapa tehd jonkinlainen valinta on arvioida, kuinka hyv levittj olet: Nosta vesihanan lheisyyteen pyyhe, joka Äitii sotkeutua, kuorintavoide ja pesusieni, jos vain mahdollista. Selk ja kylkien vrin tarkistus. Kyt apunasi joko toisen apua tai kyt ristiselkn ulottuaksesi peili ja kmmenselkisi. Levitettysi Äiit kaikkialle pese ktesi varovasti kuorintavoidetta ja saksan - onlain - porno apuna kytten.
Tuote Äitu vaikuttaa n. 45min levittmisen jlkeen ja jokainen vesiroiske ja valuma nkyy. Vaikka Lävistetyt nännit Free Hd Porn Tube Videos alkaa vaikuttaa, oikea vri nkyy vasta 3-5h Äiti, eli l missn nimess levit uutta kerrosta ennen seuraavaa piv ja oikean lopputuloksen tarkastamista.
M en ehk tiedostaisi koko Bodypaintingin olemassaoloa ellen olis jo useampana vuonna lukenu sun fiilistelyj ja tekemisi aiheen parissa. Tn vuonna Ime messujen ohjelmaluetteloa selatessani Bodypaintingin kohdalla automaattinen assosiaationi Äitii Saara Sarvas :) S oot ehk saanut mut jopa kiinnostuneeksi tst Porno orgasmi, ja harmitti etten tiden takia ennttnyt messuille seurailemaan kisoja.
Todella komeita tit on osallistujat tehneet - miten voikaan mielikuvitus riitt keksimn noin hienoja ja vrikkit koukeroita ett lisksi on taitoa toteuttaa Äitu, wau.
150ml voide Haalea karttavri - kokematon levittj voi helposti saada aikaan eptasaista jlke Imeytyy hitaahkosti Tuntuu kosteuttavalta Lopullinen vri tummahko Edullinen Ei aloittelijoille.
Ky suihkussa, l kastele hiuksiasi ja kuori koko vartalosi iho huolellisesti ljyttmll kuorintavoiteella. ljy sisltvt kuorintavoiteet jttvt iholle suojaavan kalvon. Jos ljytnt tuotetta ei lydy, tee oma kuorintavoide ja sekoita sokeria suihkusaippuan sekaan. Äiti geelivoide Punertava ja kevyen shimmerinen karttavri Todella riittoisa, kevyen silikonisen tuntuinen tuote levittyy laajalle alueelle pienell vaivalla.
Ihanan pirte, ei yhtn itseruskettajamainen appelsiininen tuoksu Lopullinen vri tuodella luonnollinen Sopii alottelijoille. Kallis. Lis toiseen kmmenselkn pisara tuotetta ja hankaa kmmenselki ja ranteitavastakkain, jotta levitys olisi tydellinen. markkinoille vuonna 1960. Tuotteen jlki oli oranssia ja vieroitti monet kyttjt nopeasti epaidon lopputuloksen Äigi.
Ammattikunnan eduista voi pst nauttimaan vasta tyskenneltyn kisllin mrvuodet. Kisllin palkalla, jotta mestareiden edut voidaan silytt. " Luennot olivat aika lailla ajanhukkaa ja tutkintoa tehdess suurimman osan kursseista tein tenttimll.
Siin oli vain yksi mutta: tietyt kurssit olivat lsnolopakollisia. Kyseisi kursseja ei voinut tenttimll suorittaa, ja ne piti suorittaa istumalla laboratoriossa, ja Kovaa pornoa ja porno sarjakuva elokuva fantasia online parisataa sivua raportteja.
Lisksi oli mm. ohjelmointiharjoitukset, laskuharjoitukset, jne. Nit kursseja oli kyll joka Äifi. Lsnolopakko Elää hyvä laatu HD - kyll, sill jos halusit saada merkinnt niin hieman pakko oli kyd istumassa yliopistolla pivittin. Puhumattakaan esimerkiksi gradusta. En Äihi miten on tietotekniikkainssien suhteen, mutta ainakin meillpin gradu on tysimittainen tieteellinen tutkimus eik mikn esitelm joka hutaistaan kasaan parissa tunnissa. So what. Opiskelin 90-luvun alussa yliopistossa ja Äitj sattui nuorempia:Prinssi-insinri keksi tehd tit entiselle tynantajalleen.
Pian tuli tuo opintotuen ansiokattoraja vastaan ja hn kyseli kaljalasin ress,miten asiaan pitisi suhtautua. Nyt kaverilla on oma yritys ja hn tyllist nykyisen vaimon ja pari entistkin. Taisi olla yliopistolla aika lyst tutkintovaatimukset, tai miehell vhiset vaatimukset unen suhteen.
Esimerkiksi Äiti ja biologit joutuvat viettmn pitki pivi laboratoriossa, ole siin sitten pivt tiss ja yt labrassa. jo pitkn. Virkaan psee vasta tyskenneltyn mrvuodet erilaisissa kisllin toimissa. Jos kisllien sallittaisiin ottaa ty vastaa kykyjens mukaisella palkalla, mestarien palkat ja typaikat olisivat vaarassa ja seurauksena olisi ammattikuntalaitoksen sortuminen. Jos hnell Äitti ole mitn rankasti normielmst poikkeavia rasitteita ( alkoholiongelma tms.
), kuten arvelen, Äitl ja Elää hyvä laatu HD - on monikin asia pahasti vialla. - Tll huipulla ei peloita,ollaan turvassa.
Mutta takaisin tuleminen vhn jnnitt. Kun ei oikein tied tilannetta,puhui pirte ni. Yliopistomaailmassa kisllijrjestelm on ollut vallitseva kytnt. Opintotuki on opiskelijan sosiaaliturva, ei Äitj maksettava saksan - onlain - porno. Jos tienaa tarpeeksi, ei sosiaaliturvaa tarvitse - Tmn varmasti kristillisdemokraattikin voi allekirjoittaa.

matches: HD HD HD Hd HD HD


Toimivallan siirrot | Tampereen yliopistollinen sairaala
Sairaanhoitopiirin hallintosäännössä on kuvattu johtavien viranhaltijoiden tehtävät ja päätösvalta (§:t 12-13, 15 ja 17-18):
Toimielin ja viranhaltija voi siirtää hallintosäännössä määrättyä päätösvaltaansa edelleen alaiselleen viranhaltijalle. Se, jolle toimivaltaa on siirretty, ei voi enää siirtää toimivaltaa edelleen.
Toimivalta asiakirjahallinnon järjestämisessä
Toimivalta asiakirjoja koskevissa asioissa
Toimivalta hankintoja koskevissa asioissa
Toimivaltuuksien tarkentaminen talouden ja rahoituksen prosessissa (23.11.2015 § 187)
Talousjohtaja päättää kuntayhtymän sijoitustoiminnasta ja tilinkäyttövaltuutuksien myöntämisestä; hyväksyy ja allekirjoittaa tehtäviinsä kuuluvat sopimukset, ilmoitukset ja muut asiakirjat sekä määrittää ulkoisen ja sisäisen laskentatoimen operatiiviset tehtävät ja vastuut alaisilleen viran- ja toimenhaltijoille.
Laskentapäällikkö päättää muista kuntayhtymän operatiivisen rahatoimen hoitamiseen liittyvistä tehtävistä sekä hyväksyy ja allekirjoittaa tehtäviinsä kuuluvat sopimukset, ilmoitukset ja muut asiakirjat.
Arkistotoimen vastuuhenkilöt ja heidän tehtävänsä (21.3.2016 § 51)
Arkistopäällikkö on arkistolain (831/1994) 9 §:ssä mainittu arkistotointa ja arkistonmuodostusta johtava ja pysyvästi säilytettävistä asiakirjoista huolehtiva toimihenkilö, sekä kehittää, ohjaa ja yhteensovittaa sairaanhoitopiirin asiakirjahallintoa ja arkistotoimen hoitoa, vastaa kuntayhtymän keskusarkiston ja kirjaamon toiminnasta sekä keskusarkiston säilytys-, hoito- ja käyttöpalvelutehtävistä.
Hallintojohtaja hyväksyy sairaanhoitopiirissä laaditut yleisiä hallinnollisia asioita koskevat asiakirjahallinnon ja arkistonhoidon ohjeet.
Johtajaylilääkäri hyväksyy potilaan hoitoa ja potilastietoja sisältäviä asiakirjoja koskevat asiakirjahallinnon ja arkistonhoidon ohjeet.
Lahjoitusten hallinnointi (21.11.2016 § 183)
Talousjohtaja tai hänen määräämänsä edustaa sairaanhoitopiiriä enintään 100 000 euron lahjoitusten vastaanottamisessa ja muissa lahjoituksiin liittyvissä toimenpiteissä sekä luovuttaa lahjoitukset Tampereen yliopistollisen sairaalan tukisäätiölle.
Uuden hallintosäännön mukaiset toimintatavat (29.5.2017 § 96)
Hallintojohtajan lisäksi hallintosihteeri voi allekirjoittaa hallituksen pöytäkirjanotteen sekä todistaa oikeaksi hallituksen asiakirjoista annettavat otteet ja jäljennökset.
Toimivallan delegointi henkilöstöasioissa (19.11.2018 § 150)
Sairaanhoitopiirin johtaja päättää toimien perustamisesta ja lakkauttamisesta.
HR-johtaja päättää hallituksen päätösvaltaan kuuluvien nimikkeiden muuttamisesta.
Ratkaisuvalta/sairaanhoitopiirin johtajaa koskevat henkilöstöhallinnolliset asiat (7.10.2019 § 145)
Päätösvallan siirtäminen tutkimustoimintaan liittyvien sopimusten ja hankkeiden osalta (4.4.2019 § 61)
Toimivallan siirto/Rakentamiseen ja kiinteistöjen huoltoon ja kunnossapitoon liittyvän irtaimen omaisuuden sekä maa-aineksen myynti/Petri Laurikka (8.9.2015 § 174)
Toimivallan siirto / Sopimusten hyväksyminen oman alueen osalta 1.2.2014 lukien (17.2.2014 § 42)
Toimivallan siirto / Hallinnollisen ohjauksen siirtäminen Yhtymähallinnon prosessinomistajille (25.11.2014 § 238)
Päätösvallan siirto / sopimusten hyväksyminen oman alueen osalta / tarkennus vuonna 2014 tehtyyn päätökseen
Toimivallan siirto / Käytöstä poistettava irtaimisto/ Petteri Paavola (26.11.2014 § 239)
Sairaanhoitopiirin puhevallan käyttäminen eräissä rikosepäilyissä (22.2.2012 § 63)
Turvallisuuspäällikkö tekee ilmoituksen poliisille sairaanhoitopiirin henkilöstöön työtehtävissään kohdistuvista pahoinpitelyepäilyistä sekä sairaanhoitopiirin omaisuuteen kohdistuvista varkaus-, vahingonteko- ja ilkivaltaepäilyistä, ja ilmoittaa sairaanhoitopiirin vaatimukset poliisille ja tuomioistuimelle.
Johtoryhmän kehittämishankkeet 2018 (18.10.2017 § 238)
Johtoryhmän kehittämishankkeet 2019 (12.11.2018 § 198)
Johtoryhmän kehittämishankkeet 2019, jatkopäätös (20.11.2018 § 205)
Uudistamisohjelman kehittämishankkeet 2019 (22.11.2018 § 209)
Virtuaalisairaala-hanke 2019 (28.11.2018 § 227)
UNA-kehittäminen, hankkeet 2019 (28.11.2018 § 228)
Hankintoja koskevat jatkodelegoinnit 1.1.2019 alkaen (29.11.2018 § 229)
Pitkäaikaisessa hoidossa olevien potilaiden maksujen määrääminen (24.2.2017 § 3)
Talous- ja laskentapalveluiden toimistopäällikkö päättää pitkäaikaisessa hoidossa olevilta potilailta perittävien maksujen määräämisestä, maksun vapauttamisesta tai lykkäämisestä hallituksen vahvistamien perusteiden ja ohjeiden mukaisesti.
Sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksulain 11:§n soveltaminen Pirkanmaan sairaanhoitopiirissä (19.4.2010 § 50)
Talousjohtaja päättää asiakkaan maksuvapautus- tai maksun alennuspyynnöistä.
Päätösvallan delegointi henkilöstöruokailun hinnoista (12.12.2017 § 18)
Ruokapalvelujohtaja päättää henkilöstöruokailun hinnoista.
Hallintojohtajan toimivallan siirto, vahingonkorvaukset (7.9.2017 § 51)
Toimialuejohtaja päättää sairaalan varoista maksettavista vahingonkorvauksista, jotka koskevat sairaalasta johtuvasta syystä peruutettua käyntiä.


text:
69,90 € Sis alv.
Gopro Battery BacPac tuplaa Gopro HD Hero ja Gopro HD HERO2 kameran käyttöajan. Hyvä esim. kuvattaessa kovassa pakkasessa, pitkillämatkoilla tai esim. jopa vuorokausia kestävissä time-lapse kuvauksessa. Voit käyttää laitetta myös Gopro HD 1100mAh akun ulkoisena laturi kun laitat sisälle akun ja kytket laitteen USB-porttiin
GoPro Suction Cup imukuppikiinnitys
42,90 € Sis alv.
Tarttuu sileään pintaan. Ei tartu jos tasaisessa pinnassa on sauma tai muu ura josta ilma pääse imukupin sisään. Ei tartu puuhun. Pintaa pitää siis tasaisen sileä kuten esim. lasi, pelti, muovi, maalipinta jne. Imukupuu ensin työnnetään tiukasti pintaa vasten ja sen jälkee vielä kiristetään vivulla. Tarraa erittäin hyvin. Tarttuu märkään pintaan paremmin kuin kuivaan. Kestää kovaa röykkyytystä myös pakkasessa, testattu kelkassa -25C.
Tärkein osa tässä setissä on Horizontal Surface Quick-Release Buckle jonka avulla saat kallistettua kameraa sivulle. Kamera voi siis olla kiinnitettynä vaikka kypärän takana sivulla ja silti sen voi suunnata menosuuntaan.
GoPro Roll Bar Mount on adapteri, jonka avulla GoPro kotelo voidaan kiinnittää lähes mihin tahansa putkeen. Huomattavasti tukevampi kuin Ride hero mount. Kameran suuntaa voidaan säätää eli putki voi olla pystyssä, poikittain, vinossa aivan miten vaan ja kameran voidaan silti suunnata haluttuun suuntaan. Kamera voidaan kiinnittää suoran clamp-osaan tai jos kameran pitää suunnata niin silloin kaikki osat on käytössä.
GoPro Ride Hero Mount eli adapteri jonka avulla GoPro kotelo voidaan kiinnittää lähes mihin tahansa putkeen. Kameran suuntaa voidaan säätää eli putki voi olla pystyssä, poikittain, vinossa aivan miten vaan ja kameran voidaan silti suunnata haluttuun suuntaan. Kamera voidaan kiinnittää suoran clamp-osaan tai jos kameran pitää suunnata niin silloin kaikki osat on käytössä.
GoPro Rechargeable Lithium-Ion Battery (1100mAh
GoPro Rechargeable Lithium-Ion Battery (1100mAh) eli ladattava akku Gopro HD action kameraan. Huom tämä akku sopii vain uusimpiin Gopro HD HERO2, Gopro HD Hero ja Gopro HD HERO 960 kameroihin.
Silicon Power Muistikortti 4GB
9,90 € Sis alv.
4 GB:n muistikortti Riistakameroihin. Tallennustilaa 5 MP:n tarkkuudella 4400 kuvaa. Videota (avi) 120 min.
Sopii myös muihin tallennusvälineiseen: Digikamera, Tietokone, Puhelin Ym.
peruutuskamera Sharp kennolla
Todella laadukas ,teräväkuvainen ja tiivis peruutuskamera
Videokaapeli peruutuskameraan
HD videokamerat (0)
GoPro kameratarvikkeet (12)

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD


SULPU - Säännöt
§ 4 Jäsenvaatimukset
§ 5 Jäseneksi liittyminen ja toiminta
§ 6 Tiedonantovelvollisuus
§ 7 Jäsenen eroaminen ja erottaminen
§ 8 Liittymis- ja jäsenmaksu
§ 9 Hallitus
§ 10 Vaalien valmistelu
§ 11 Yhdistyksen nimen kirjoittaminen
§ 12 Tilikausi ja tilintarkastus
§ 13 Yhdistyksen kokoukset
§ 14 Yhdistyksen kokousten koollekutsuminen
§ 15 Kevät ja syyskokoukset
§ 16 Sääntöjen muuttaminen ja yhdistyksen purkaminen
Yhdistyksen nimi on Suomen Lämpöpumppuyhdistys SULPU ry . jolla on kotipaikka Helsingissä.
sääntöjen alkuun
Yhdistyksen tarkoituksena on valvoa lämpöpumppualalla toimivien ammatinharjoittajien yleisiä ja yhteisiä ammatinharjoittamiseen liittyviä etuja, edistää jäsentensä välistä yhteistoimintaa ja parantaa alan yleisiä toimintaedellytyksiä.
Tarkoituksensa toteuttamisen välineeksi yhdistys luo vision alan kehityksestä ja laatii strategian vision toteutumisen varmistamiseksi. Sekä vision että strategian toteutumista seurataan aktiivisesti ja tarkennetaan tarpeen mukaan.
Yhdistyksen hallitus voi kirjallisen anomuksen perusteella hyväksyä jäseneksi yksityisen henkilön tai oikeuskelpoisen yhteisön, joka suunnittelee, valmistaa, markkinoi, asentaa tai muutoin edistää lämpöpumppujen käyttöä ja/tai lämpöpumpputeknologian kehittymistä. Jäsen on valmis toimimaan aktiivisesti alan hyväksi. Hallitus voi myös kutsua kunniajäseniksi ja kunniapuheenjohtajaksi yksityisiä henkilöitä, jotka ovat ansiokkaasti edistäneet yhdistyksen tarkoitusta. Yhdistykseen voidaan hyväksyä myös kannattajajäseniksi yksityisiä henkilöitä ja oikeuskelpoisia yhteisöjä, jotka haluavat tukea yhdistyksen toimintaa.
Yhdistyksen jäsenet jaetaan neljään ryhmään:
JÄSENRYHMÄ A:
Yritykset, jotka valmistavat ja/tai tuovat maahan lämpöpumppuja.
JÄSENRYHMÄ B:
1. Tukkuliikkeet, jotka myyvät lämpöpumppuja.
2. Yritykset, joiden toiminta liittyy tai sivuaa lämpöpumppualaa.
JÄSENRYHMÄ C:
1. Jälleenmyyjät ja asennusliikkeet eli yritykset, jotka myyvät ja / tai asentavat lämpöpumppuja.
2. Kaivonporausurakointi- ja lämmönkeräysputkistoja asentavat yritykset, jotka tekevät lämpökaivoja ja/tai asentavat lämmönkeruuputkistoja.
JÄSENRYHMÄ D:
1. Kunniapuheenjohtajat
4. Yhdistykset ja yhteisöt, joiden toiminta liittyy tai sivuaa lämpöpumppualaa.
Yhdistys toimii asiallisen markkinoinnin sekä alan osaamisen ja luotettavuuden edistämiseksi ja edellyttää siksi, että sen jäsenet sen lisäksi että noudattavat lakia ja asetuksia sekä kaikkia viranomaisten määräämiä sääntöjä ja yhdistyksen hallituksen ja vuosikokouksen päätöksiä
- voivat näyttää toteen kaikki markkinoinnissaan esittämänsä väitteet eivätkä anna virheellisiä tai harhaanjohtavia tietoja omista eivätkä kilpailijoidensa tuotteista, mitoituslaskelmista ja muusta toiminnasta
- kouluttavat toimijansa siten, että he pystyvät toimittamaan loppukäyttäjälle hyvin toimivan tuotteen tai järjestelmän
- maksavat jäsenmaksunsa yhdistykselle hallituksen määräämänä aikana.
Jäseneksi ottamisesta päättää yhdistyksen hallitus enemmistöllä paikalla edustettuina olevista äänistä liittyjän kirjallisen hakemuksen perusteella. Äänten mennessä tasan ratkaisee puheenjohtajan ääni.
Mahdolliset kunniajäsenet ja kunniapuheenjohtajat nimetään yhdistyksen kokouksen enemmistöpäätöksellä. Äänten mennessä tasan ratkaisee puheenjohtajan ääni.
Yhdistyksen kokouksessa jokaisella jäsenellä on yksi ääni. Kunniajäsenillä, kunniapuheenjohtajilla ja kannattajajäsenillä ei ole äänivaltaa. Hallitus voi ottaa kunniajäsenen jäsenyyden harkintaansa ja erottaa jäsenen, mikäli jäsenen toiminta ei enää täytä yhdistyksen sääntöjä.
Jäsenten on pyydettäessä annettava yhdistykselle tai sen nimeämälle puolueettomalle, ulkopuoliselle taholle tilasto- ym. tiedot, jotka ovat tarpeen toimialan yleisen kehityksen seuraamiseksi, elinkeinopolitiikan hoitamiseksi ja yhdistyksen tekemien sopimusten sekä valtiovallan asettamien velvoitteiden täyttämiseksi.
Jäsenellä on oikeus erota yhdistyksestä ilmoittamalla siitä kirjallisesti hallitukselle tai sen puheenjohtajalle taikka ilmoittamalla erosta yhdistyksen kokouksessa pöytäkirjaan merkittäväksi. Eroaminen yhdistyksestä omasta halusta tulee voimaan sen toimintavuoden lopussa (31. joulukuuta), jonka kuluessa eroamisilmoitus on tehty. Yhdistyksen hallitus voi kuitenkin erityisten olosuhteiden vallitessa hyväksyä lyhyemmän irtisanomisajan.
Hallitus voi erottaa jäsenen yhdistyksestä, jos jäsen on jättänyt täyttämättä ne velvoitukset, joihin hän on yhdistykseen liittymällä sitoutunut tai on menettelyllään yhdistyksessä tai sen ulkopuolella huomattavasti vahingoittanut yhdistystä tai ei enää täytä laissa taikka yhdistyksen säännöissä mainittuja jäsenyyden ehtoja. Ennen erottamispäätöstä on hallituksen pyrittävä ohjaamaan ja neuvomaan jäsentä sekä varattava tilaisuus selityksen antamiseen. Erottamispäätöstä tulee käsitellä kahdessa perättäisessä hallituksen kokouksessa. Jos erottamisen perusteena on jäsenmaksun laiminlyönti kokonaisen toimintavuoden ajalta riittää käsittelyyn yksi kokous.
Sillä, joka eroaa tai erotetaan yhdistyksestä, ei ole oikeutta saada takaisin suorittamiaan jäsenmaksuja eikä osuutta yhdistyksen varoista.
Jäseniltä perittävän liittymismaksun ja vuotuisen jäsenmaksun suuruudesta päättää syyskokous erikseen kullekin jäsenryhmälle. Kunniapuheenjohtajat ja kunniajäsenet eivät suorita jäsenmaksuja.
Yhdistyksen asioita hoitaa hallitus, johon kuuluu syyskokouksessa valitut puheenjohtaja ja kymmenen (10) varsinaista jäsentä sekä heidän henkilökohtaiset varajäsenet. Hallituksen jäsenet valitaan siten, että vähintään viisi valitaan jäsenryhmästä A ja loput jäsenryhmistä B, C ja D tai yhdistyksen ulkopuolinen henkilö.
Puheenjohtaja voi toimia peräkkäin korkeintaan yhtäjaksoisesti kolme toimikautta.
Hallitus valitaan yhdistyksen syyskokouksessa seuraavaan syyskokoukseen saakka.
Hallitus valitsee keskuudestaan kaksi varapuheenjohtajaa (I ja II vpj.) sekä valitsee keskuudestaan tai ulkopuoleltaan toiminnanjohtajan, sihteerin, rahastonhoitajan ja muut tarvittavat toimihenkilöt.
Hallitus on päätösvaltainen, kun puolet sen jäsenistä ja lisäksi puheenjohtaja tai toinen varapuheenjohtajista on läsnä. Äänestykset ratkaistaan ehdottomalla enemmistöllä. Äänten mennessä tasan ratkaisee puheenjohtajan ääni, vaaleissa kuitenkin arpa.
Hallitus nimeää työryhmiä, joiden tehtävät, kokoonpano ja tavoitteet määritellään vuositäin. Työryhmien kokoonkutsujat raportoivat hallitukselle.
Hallitus nimittää vaalien valmisteluryhmän, jonka kaksi jäsentä kuuluvat jäsenryhmään A ja kaksi kuuluu jäsenryhmiin B, C ja D. Työryhmän puheenjohtaja nimetään jäsenryhmästä A. Vaalienvalmistelutyöryhmän tulee hyvissä ajoin ennen syyskokousta esittää ehdotuksensa hallituksen uudesta kokoonpanosta toimivalle hallitukselle.
Yhdistyksen kokouksissa on jokaisella jäsenryhmään A, B, C ja D kuuluvalla jäsenellä yksi ääni pois lukien kunniajäsenet, kunniapuheenjohtajat ja kannattajajäsenet joilla on vain läsnäolo- ja puheoikeus.
Hallituksen on kutsuttava yhdistyksen kokoukset koolle vähintään neljätoista vuorokautta ennen kokousta jäsenille postitetuilla kirjeillä jäsenen ilmoittamaan osoitteeseen.
§ 15 KEVÄT- JA SYYSKOKOUKSET
5. esitetään edellisen toimintakauden tilinpäätös, vuosikertomus ja tilintarkastajien lausunto.
6. päätetään edellisen toimintakauden tilinpäätöksen vahvistamisesta ja vastuuvapauden myöntämisestä hallitukselle ja muille vastuuvelvollisille.
5. vahvistetaan seuraavan toimintakauden toimintasuunnitelma, tulo- ja menoarvio sekä liittymis- ja jäsenmaksujen suuruudet.
6. valitaan seuraavan toimintakauden hallituksen puheenjohtaja ja muut jäsenet.
7. valitaan seuraavan toimintakauden yksi tai kaksi tilintarkastajaa ja heille varatilintarkastajat.


text:
näkymät (784) vapaa 3D tapetti HD
näkymät (591) Ultra HD taustakuvia
näkymät (584) paniikki diskossa tapetti HD
näkymät (544) keskisormi tapetti HD
näkymät (484) syksyn lehdet tapetti HD
näkymät (441) abella Anderson tapetti HD
näkymät (432) piirilevy tapetti HD
näkymät (429) Satunnainen virkaapeuranpyynnin tapetti HDLakers tapetti HDgnome tapetti HDtoimistossa tapetti HDpurjehdus tapetti HDHD Batman tapetti HDmaailmankartta tapetti HDhauska työpöydän taustakuva HDsankareita tapetti HDFreddie Mercury tapetti HD	Mainos


text:
Yu Huomautti Punainen Luistaa Stiletto Klassinen Laatu Korkokenkiä Tuomioistuin 38 Kengät Pumppujen Cross Naisten Toe Lh Sandaalit Hihna dRS6Xpd|shopephoto.com
Haku YouTube Yu Cross Kengät Laatu Korkokenkiä Huomautti Naisten Pumppujen Toe Klassinen Hihna Punainen Luistaa Stiletto Tuomioistuin 38 Sandaalit Lh Twitter Facebook
Sjp Säämiskänvärinen 90 Pumpun Naisten Parker Jessica Sarah wBU8S
Rockport Sto7h65 Koko 7 Seitsemästä Naisten Ruskea Pumpun YIwIrOf
Sandaalit Tuomioistuin Kengät Lh Huomautti Korkokenkiä Punainen Klassinen Pumppujen 38 Laatu Toe Stiletto Hihna Yu Naisten Cross Luistaa
Stiletto Lh Hihna 38 Tuomioistuin Naisten Yu Huomautti Punainen Pumppujen Sandaalit Luistaa Kengät Toe Klassinen Laatu Cross Korkokenkiä Keula Kengät 8 Naisista B Seksikäs Korkokengät m Teräväkärkiset Päivällinen harmaa Naisten Piikkikorot 39 Meistä Matta Lcky Häät dwTAqdU Takaisin Alusta Muotijalkineet Korkokengät Mukavat Hyvät Sininen Zhxuanxuan Korkuinen Rintareppu Pumput x4Eqgw Vuosikerta York solmu Pumput Pyöreä Naisten Zhu Kenkiä Kärki Musta Korkokengät Keula Erittäin Alustan xwFBvrYx
Rautaa voi joskus saada liikaa Tutkittua tietoa ‐ 2.10.2014Kengät Naisista Matala 36 Lcky Suuhun vihreä Teräväkärkiset Naisten Korkokengät m Kesän 5 B Tanssi Meistä aq6I6wX
Hemoglobiiniarvo (B-Hb) kertoo hapensaannistasi Uutiset ‐ 20.8.2015Kierroksen Naisten Kiinteä Suljetun Toe kengät Ccadp011400 Korkokenkiä Voguezone009 Pumput Pu Nauhakenkä xARZ1cwq
CRP varmistaa diagnoosin Punainen Hihna Kengät Stiletto Korkokenkiä Laatu Yu Huomautti Toe Luistaa Lh Sandaalit 38 Tuomioistuin Klassinen Pumppujen Cross Naisten Uutiset ‐ 6.8.2015
Yu Huomautti Punainen Luistaa Stiletto Klassinen Laatu Korkokenkiä Tuomioistuin 38 Kengät Pumppujen Cross Naisten Toe Lh Sandaalit Hihna dRS6Xpd
Korkeakorkoiset harmaa 4 m 35 B Sinkkuja Naisista Lcky Huomautti Meistä Mokka Korkokengät Naisten toe Kengät Matala wWzqfg
Klassinen Naisten Yu Laatu Pumppujen 38 Luistaa Lh Cross Huomautti Toe Sandaalit Hihna Kengät Stiletto Korkokenkiä Punainen Tuomioistuin 广告
38 Yu Pumppujen Stiletto Toe Naisten Sandaalit Lh Klassinen Kengät Tuomioistuin Huomautti Korkokenkiä Punainen Laatu Hihna Cross Luistaa
Juoksukenkä Naisten r2 Adidas Originals Nmd aqRFnzw4xneurologian erikoislääkäri
Cross Hihna Naisten Huomautti Tuomioistuin Klassinen Toe Luistaa Kengät Korkokenkiä Stiletto Laatu Punainen Pumppujen 38 Sandaalit Lh Yu Julkaistu Lääkärilehdessä 44/15.
Korkokenkiä Klassinen Laatu Sandaalit Kengät Punainen Luistaa Hihna Lh Yu Naisten 38 Pumppujen Huomautti Cross Toe Stiletto Tuomioistuin
Koko Inc Naisten Us Nahka Musta Käsitteiden Toe Kansainvälisten Wc Korkeat 5 Suljetun Saappaat Polvi 5 Fedee n77ZEHSxwr
Pumppujen Huomautti Naisten Punainen Stiletto 38 Korkokenkiä Laatu Toe Yu Hihna Lh Kengät Cross Tuomioistuin Klassinen Sandaalit Luistaa
Teeze Naisten Pump Bordello 23 Miellyttäjä 1xv6nEZwwq
Sandaalit Naisten Hihna Korkokenkiä Tuomioistuin Klassinen Cross Kengät Yu Huomautti Luistaa Laatu Lh Punainen Stiletto Toe Pumppujen 38 Terveyskirjasto.fi
Nainen 37 5 Beige 8 Työtä Avokkaat Häät Muoti Seksikäs Korkokengät Cm Mustat Uk 8 Snfgoij eu 4 FwOHO
Kengät Huomautti Stiletto Cross Toe Naisten Punainen 38 Lh Laatu Luistaa Hihna Korkokenkiä Yu Sandaalit Tuomioistuin Pumppujen Klassinen

matches: Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin


text:
Asiassa C‑247/14 P,
jossa on kyse Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 56 artiklaan perustuvasta valituksesta, joka on pantu vireille 20.5.2014,
HeidelbergCement AG, kotipaikka Heidelberg (Saksa), edustajinaan Rechtsanwalt U. Denzel, Rechtsanwalt C. von Köckritz ja Rechtsanwalt P. Pichler,
Euroopan komissio, asiamiehinään M. Kellerbauer, L. Malferrari ja R. Sauer,
toimien kokoonpanossa: toisen jaoston puheenjohtaja M. Ilešič (esittelevä tuomari), joka hoitaa kolmannen jaoston puheenjohtajan tehtäviä, sekä tuomarit C. Toader ja E. Jarašiūnas,
ottaen huomioon kirjallisessa käsittelyssä ja 3.6.2015 pidetyssä istunnossa esitetyn,
kuultuaan julkisasiamiehen 15.10.2015 pidetyssä istunnossa esittämän ratkaisuehdotuksen,
1 HeidelbergCement AG (jäljempänä HeidelbergCement) vaatii valituksellaan unionin tuomioistuinta kumoamaan unionin yleisen tuomioistuimen 14.3.2014 antaman tuomion HeidelbergCement v. komissio (T-302/11, EU:T:2014:128; jäljempänä valituksenalainen tuomio), jolla unionin yleinen tuomioistuin hylkäsi HeidelbergCementin kanteen, jolla vaadittiin neuvoston asetuksen (EY) N:o 1/2003 18 artiklan 3 kohdan soveltamismenettelystä 30.3.2011 tehdyn komission päätöksen K(2011) 2361 lopullinen (asia COMP/39520 – Sementti ja sen oheistuotteet) (jäljempänä riidanalainen päätös) kumoamista.
2 [SEUT 101] ja [SEUT 102] artiklassa vahvistettujen kilpailusääntöjen täytäntöönpanosta 16.12.2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1/2003 (EYVL 2003, L 1, s. 1) johdanto-osan 23 perustelukappaleessa todetaan seuraavaa:
”Komissiolla on oltava koko [unionin] kattavat valtuudet vaatia tietoja, jotka ovat tarpeen [SEUT 101] artiklassa kiellettyjen sopimusten, päätösten ja yhdenmukaistettujen menettelytapojen – – havaitsemiseksi. – –”
3 Asetuksen N:o 1/2003 18 artiklan, jonka otsikko on ”Pyynnöt saada tietoja”, 1 ja 3 kohdassa säädetään seuraavaa:
4 Unionin yleinen tuomioistuin on esittänyt asian tosiseikat seuraavasti:
”1 Euroopan yhteisöjen komissio suoritti vuoden 2008 marraskuussa ja vuoden 2009 syyskuussa asetuksen [N:o 1/2003] 20 artiklan nojalla useita tarkastuksia sementtialalla toimivien yhtiöiden, mukaan lukien kantajana olevan HeidelbergCement AG:n, tiloissa. Tarkastusten seurauksena yhtiöille lähetettiin tietojensaantipyyntöjä asetuksen N:o 1/2003 18 artiklan 2 kohdan nojalla. Kantajalle lähetettiin siis tietojensaantipyyntöjä 30.9.2009, 9.2.2010 ja 27.4.2010.
2 Komissio ilmoitti 8.11.2010 päivätyllä kirjeellä kantajalle aikomuksestaan osoittaa tälle tietojensaantipäätös asetuksen N:o 1/2003 18 artiklan 3 kohdan nojalla ja toimitti tälle luonnoksen kyselylomakkeesta, jonka se aikoi liittää kyseiseen päätökseen.
3 Kantaja esitti 16.11.2010 päivätyllä kirjeellä huomautuksensa kyselylomakeluonnoksesta.
4 Komissio ilmoitti 6.12.2010 kantajalle, että se oli päättänyt aloittaa kantajaa ja seitsemää muuta sementtialalla toimivaa yhtiötä koskevilta osin asetuksen N:o 1/2003 11 artiklan 6 kohdan mukaisen menettelyn, joka koskisi sellaisia epäiltyjä SEUT 101 artiklan rikkomisia, jotka liittyivät ’kauppavirtojen rajoituksiin Euroopan talousalueella (ETA), mukaan lukien Euroopan talousalueen ulkopuolisista maista peräisin olevaan tuontiin Euroopan talousalueelle kohdistuvat rajoitukset, markkinoiden jakaminen, hintojen yhteensovittaminen ja näihin liittyvät kilpailunvastaiset menettelytavat sementin ja sen oheistuotteiden markkinoilla’ (jäljempänä menettelyn aloittamisesta tehty päätös).
5 Komissio teki 30.3.2011 riidanalaisen päätöksen – –.
6 Komissio toteaa riidanalaisessa päätöksessä, että asetuksen N:o 1/2003 18 artiklassa säädetään, että suorittaakseen mainitussa asetuksessa sille määrätyt tehtävät komissio voi pelkällä pyynnöllä tai päätöksellä vaatia yrityksiä ja yritysten yhteenliittymiä toimittamaan kaikki tarvittavat tiedot (riidanalaisen päätöksen kolmas perustelukappale). Komissio muistutti ensin, että kantajalle oli ilmoitettu komission aikomuksesta tehdä asetuksen N:o 1/2003 18 artiklan 3 kohdan mukainen päätös ja että kantaja oli esittänyt huomautuksensa kyselylomakeluonnoksesta (riidanalaisen päätöksen neljäs ja viides perustelukappale), ja vaati sitten päätöksellään kantajaa ja sen määräysvallassa suoraan tai välillisesti olevia Euroopan unioniin sijoittautuneita tytäryhtiöitä vastaamaan liitteessä I olevaan kyselylomakkeeseen, joka sisälsi 94 sivua ja koostui 11 kysymyssarjasta (riidanalaisen päätöksen kuudes perustelukappale).
7 Komissio muistutti myös edellä 4 kohdassa mainitusta epäiltyjen kilpailusääntöjen rikkomisten kuvauksesta (riidanalaisen päätöksen toinen perustelukappale).
8 Komissio viittasi vaadittujen tietojen luonteeseen ja määrään sekä epäiltyjen kilpailusääntöjen rikkomisten vakavuuteen ja katsoi, että kantajalle oli annettava 12 viikon määräaika ensimmäisiin kymmeneen kysymyssarjaan vastaamista varten ja kahden viikon määräaika ’Yhteydenottoja ja kokouksia’ koskevaan 11:nteen kysymyssarjaan vastaamista varten (riidanalaisen päätöksen kahdeksas perustelukappale).
9 Riidanalaisen päätöksen päätösosa kuuluu seuraavasti:
'1 artikla
[Kantajan] ja sen määräysvallassa suoraan tai välillisesti olevien Euroopan unioniin sijoittautuneiden tytäryhtiöiden on toimitettava tämän päätöksen liitteessä I mainitut tiedot päätöksen liitteessä II ja liitteessä III pyydetyssä muodossa määräajassa, joka kysymyksiin 1–10 vastaamiseksi on kaksitoista viikkoa ja kysymykseen 11 vastaamiseksi kaksi viikkoa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta. Kaikki liitteet ovat olennainen osa tätä päätöstä.
Tämä päätös on osoitettu [kantajalle] ja sen määräysvallassa suoraan tai välillisesti oleville Euroopan unioniin sijoittautuneille tytäryhtiöille.’
10 Kantaja vastasi 18.4.2011 11:nteen kysymyssarjaan. Kantaja täydensi vastaustaan 6.5.2011.
11 Kantaja pyysi 26.5.2011 päivätyllä kirjeellä vastausten antamiselle asetetun määräajan pidentämistä 18 viikolla ensimmäisten kymmenen kysymyssarjan osalta. Kantajalle ilmoitettiin 31.5.2011 päivätyllä kirjeellä, ettei sen pyyntöön suostuttaisi. Komissio korosti kuitenkin tässä kirjeessä, että määräaikaa olisi mahdollista pidentää rajoitetusti asianomaisia kysymyksiä koskevan perustellun pyynnön perusteella.”
5 HeidelbergCement nosti unionin yleisen tuomioistuimen kirjaamoon 10.6.2011 toimittamallaan kannekirjelmällä kanteen riidanalaisen päätöksen kumoamiseksi.
6 Kanteensa tueksi HeidelbergCement vetosi viiteen kanneperusteeseen, joista ensimmäinen perustui asetuksen N:o 1/2003 18 artiklan rikkomiseen, toinen suhteellisuusperiaatteen loukkaamiseen, kolmas riidanalaisen päätöksen perustelujen riittämättömyyteen, neljäs ”täsmällisyysperiaatteen” loukkaamiseen ja viides puolustautumisoikeuksien loukkaamiseen.
7 Unionin yleinen tuomioistuin totesi, ettei mikään näistä kanneperusteista ollut perusteltu, ja hylkäsi täten kanteen.
8 HeidelbergCement vaatii, että unionin tuomioistuin
– kumoaa riidanalaisen päätöksen valittajaa koskevilta osin
– toissijaisesti palauttaa asian unionin yleiseen tuomioistuimeen, jotta tämä ratkaisisi asian unionin tuomioistuimen ratkaisemien oikeuskysymysten mukaisesti, ja
– velvoittaa komission korvaamaan valittajalle unionin yleisessä tuomioistuimessa ja unionin tuomioistuimessa aiheutuneet oikeudenkäyntikulut.
9 Komissio vaatii, että unionin tuomioistuin
– toissijaisesti hylkää kanteen, mikäli valituksenalainen tuomio kumotaan, ja
10 Valittaja vetoaa valituksensa tueksi seitsemään valitusperusteeseen. Ensimmäinen valitusperuste perustuu asetuksen N:o 1/2003 18 artiklan 3 kohdassa säädettyjen vaatimusten, jotka koskevat tietojensaantipyynnön tarkoituksen ilmoittamista, riittämättömään tarkasteluun sekä niiden virheelliseen soveltamiseen. Toinen valitusperuste perustuu oikeudelliseen virheeseen, jonka unionin yleisen tuomioistuimen väitetään tehneen arvioidessaan tutkintatoimenpiteiden valintaan ja vastauksen antamisen määräajan asettamiseen liittyvää perusteluvelvollisuutta. Kolmas valitusperuste perustuu asetuksen N:o 1/2003 18 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun vaadittujen tietojen ”tarpeellisuuden” virheelliseen tarkasteluun, tulkintaan ja soveltamiseen. Neljäs valitusperuste koskee asetuksen N:o 1/2003 18 artiklan 3 kohdan rikkomista, kun otetaan huomioon se, ettei velvollisuutta vaadittujen tietojen muokkaamiseen, kokoamiseen eikä käsittelemiseen ollut. Viides valitusperuste perustuu siihen, että unionin yleisen tuomioistuimen esittämät perustelut sen arvioidessa tietojensaantipyyntöön vastaamiseksi asetetun määräajan lyhyyteen perustuvaa väitettä olivat ristiriitaiset. Valittaja katsoo kuudennessa valitusperusteessaan, että unionin yleinen tuomioistuin teki oikeudellisen virheen jättäessään noudattamatta oikeudellisten toimien täsmällisyyden vaatimusta eikä perustellut valituksenalaista tuomiota täsmällisyyden puuttumiseen perustuvan väitteen osalta. Viimein seitsemäs valitusperuste perustuu puolustautumisoikeuksien loukkaamiseen tietojen arviointivelvollisuuden johdosta.
11 Ensimmäiseksi on tutkittava ensimmäinen valitusperuste.
12 Valittaja väittää ensimmäisessä valitusperusteessaan, joka kohdistuu valituksenalaisen tuomion 23–43 ja 47 kohtaan, että unionin yleinen tuomioistuin teki oikeudellisen virheen tarkistaessaan, onko asetuksen N:o 1/2003 18 artiklan 3 kohtaan perustuvia vaatimuksia tietojensaantipyynnön tarkoituksen ilmoittamisesta noudatettu. Valituksenalaista tuomiota ei ole myöskään riittävästi perusteltu, koska siinä ei yksilöidä riittävästi siinä mainittujen menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen ja riidanalaisen päätöksen sisältöä ja koska siinä ei mainita, onko mainituissa päätöksissä mahdollista yksilöidä yhtä tai useampaa tiettyä kilpailusääntöjen rikkomista.
13 Komissio vastaa, että unionin toimielinten toimien perustelujen on oltava kyseessä olevan toimen luonteen sekä sen asiayhteyden mukaisia, jossa toimi annettiin, ja että perusteluvelvollisuus määräytyy käsiteltävän asian olosuhteiden mukaan. Tietojensaantipyyntöä on pidettävä alustavassa tutkintavaiheessa tavallisesti käytettävänä tutkintatoimenpiteenä vaiheessa, jossa komissiolla ei ole vielä käytettävissään tarkkoja tietoja epäillystä kilpailusääntöjen rikkomisesta, mikä on otettava huomioon arvioitaessa oikeudellisia vaatimuksia, jotka liittyvät asetuksen N:o 1/2003 18 artiklan 3 kohdassa edellytettyihin perusteluihin. Velvollisuus mainita tietojen tarkoitus riittävän täsmällisesti ei kuitenkaan missään tapauksessa merkitse siten sitä, että epäilty kilpailusääntöjen rikkominen on kuvailtava yksityiskohtaisesti luonteensa, maantieteellisen ulottuvuutensa, kestonsa taikka sen osalta, mitä tuotteita se erityisesti koskee. Kilpailusääntöjen rikkominen määritetään sekä rajataan ajallisesti vasta väitetiedoksiannossa.
14 Komissio katsoo, että riidanalainen päätös sekä menettelyn aloittamisesta tehty päätös sisältävät molemmat konkreettisia tietoja epäillyn kilpailusääntöjen rikkomisen luonteesta, sen maantieteellisestä ulottuvuudesta ja tuotteista, joita se koskee. Menettelyn aloittamisesta tehty päätös sisältää adressaattiensa johdosta konkreettisia tietoja osallistujista, joiden oletetaan osallistuneen tähän kilpailusääntöjen rikkomiseen. Tästä seuraa, että unionin yleinen tuomioistuin katsoi perustellusti ja perusteluvelvollisuuttaan rikkomatta valituksenalaisen tuomion 42 kohdassa, että riidanalainen päätös sisälsi yhdessä menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen kanssa riittävästi tietoja tietojensaantipyynnön tarkoituksesta. Komissio rajasi lisäksi riidanalaisessa päätöksessä tutkinnan ulottumaan maantieteellisesti ETA‑alueelle ja viittasi kyselylomakkeessa erityisesti tiettyihin kohdemaihin.
15 HeidelbergCement väittää lähinnä, että unionin yleinen tuomioistuin teki oikeudellisen virheen katsoessaan, että valitusperuste, joka perustui riidanalaisen päätöksen perustelujen puutteellisuuteen, oli perusteeton ja täten hylättävä. Kyseessä on oikeuskysymys, jonka tutkiminen kuuluu muutoksenhaun yhteydessä unionin tuomioistuimen toimivaltaan (ks. tuomio komissio v. Salzgitter, C‑408/04 P, EU:C:2008:236, 55 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
16 Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan SEUT 296 artiklan mukainen unionin toimielinten toimien perusteluvelvollisuus määräytyy kyseisen toimen luonteen mukaan ja perusteluista on selkeästi ja yksiselitteisesti ilmettävä toimen antaneen toimielimen päättely siten, että niille, joita toimenpide koskee, selviävät sen syyt ja että toimivaltainen tuomioistuin voi harjoittaa valvontaansa. Perusteluvelvollisuutta on arvioitava asiaan liittyvien kaikkien olosuhteiden perusteella, joita ovat muun muassa toimen sisältö, esitettyjen perustelujen luonne ja se tarve, joka niillä, joille toimi on osoitettu tai joita se koskee suoraan ja erikseen, voi olla saada selvennystä tilanteeseen. Perusteluissa ei tarvitse esittää kaikkia asiaan liittyviä tosiseikkoja ja oikeudellisia seikkoja koskevia yksityiskohtia, sillä tutkittaessa sitä, ovatko toimen perustelut SEUT 296 artiklan vaatimusten mukaisia, on otettava huomioon toimen sanamuodon lisäksi myös asiayhteys ja kaikki asiaa koskevat oikeussäännöt (tuomio komissio v. Sytraval ja Brink’s France, C‑367/95 P, EU:C:1998:154, 63 kohta ja tuomio Nexans ja Nexans France v. komissio, C‑37/13 P, EU:C:2014:2030, 31 ja 32 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
17 Etenkin tietojensaantipäätöksen perusteluista on muistutettava, että asetuksen N:o 1/2003 18 artiklan 3 kohdassa määritetään tältä osin olennaiset seikat.
18 Kyseisessä säännöksessä säädetään nimittäin, että tällaisessa komission päätöksessä ”mainitaan pyynnön oikeusperusta ja sen tarkoitus, yksilöidään vaaditut tiedot ja asetetaan määräaika tietojen antamista varten”. Tässä säännöksessä säädetään lisäksi, että samassa päätöksessä ”ilmoitetaan myös 23 artiklassa säädetyistä seuraamuksista” ja ”lisäksi 24 artiklassa säädetyistä seuraamuksista tai asetetaan viimeksi mainitut seuraamukset” sekä ”ilmoitetaan lisäksi oikeudesta hakea päätökseen muutosta [unionin] tuomioistuimelta”.
19 Tämä erityinen perusteluvelvollisuus on perustavanlaatuinen vaatimus paitsi sen vuoksi, että tietojensaantipyynnön osoitetaan olevan oikeutettu, myös siksi, että asianomaisten yritysten on mahdollista saada selville yhteistyövelvollisuutensa laajuus ja samanaikaisesti säilyttää puolustautumisoikeutensa (ks. analogisesti tarkastuspäätösten osalta tuomio Dow Chemical Ibérica ym. v. komissio, 97/87–99/87, EU:C:1989:380, 26 kohta; tuomio Roquette Frères, C-94/00, EU:C:2002:603, 47 kohta; tuomio Nexans ja Nexans France v. komissio, C‑37/13 P, EU:C:2014:2030, 34 kohta ja tuomio Deutsche Bahn ym. v. komissio, C‑583/13 P, EU:C:2015:404, 56 kohta).
20 Velvollisuudella ilmoittaa ”pyynnön tarkoitus” tarkoitetaan sitä, että komission on pyynnössään ilmoitettava tutkintansa kohde ja siten yksilöitävä väitetty kilpailusääntöjen rikkominen (ks. vastaavasti tuomio SEP v. komissio, C‑36/92 P, EU:C:1994:205, 21 kohta).
21 Komissio ei ole tältä osin velvollinen ilmoittamaan tietojensaantipäätöksen adressaatille kaikkia niitä hallussaan olevia tietoja, jotka koskevat epäiltyjä kilpailusääntöjen rikkomisia, eikä tekemään perusteellista oikeudellista luonnehdintaa kyseisistä rikkomisista, kunhan komissio selvästi mainitsee epäilyt, jotka se aikoo selvittää (ks. analogisesti tuomio Nexans ja Nexans France v. komissio, C‑37/13 P, EU:C:2014:2030, 35 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
22 Tällainen velvollisuus selittyy etenkin sillä, kuten asetuksen N:o 1/2003 18 artiklan 1 kohdasta ja sen johdanto-osan 23 perustelukappaleesta ilmenee, että suorittaakseen kyseisessä asetuksessa sille määrätyt tehtävät komissio voi pelkällä pyynnöllä tai päätöksellä vaatia yrityksiä ja yritysten yhteenliittymiä toimittamaan ”kaikki tarvittavat tiedot”.
23 Kuten unionin yleinen tuomioistuin perustellusti totesi valituksenalaisen tuomion 34 kohdassa, ”komissio voi siten vaatia vain sellaisten tietojen ilmoittamista, joiden avulla se voi tarkistaa rikkomisolettamat, joiden nojalla tutkimus tehdään ja jotka ilmoitetaan tietojensaantipyynnössä”.
24 Koska tietojen tarpeellisuutta on kuitenkin arvioitava suhteessa tietojensaantipyynnössä mainittuun tarkoitukseen, tämä tarkoitus on ilmoitettava riittävän täsmällisesti, sillä ellei näin tehdä, ei ole mahdollista määrittää, onko kyseinen tieto tarpeellinen, eikä unionin tuomioistuin voi harjoittaa valvontaansa (ks. vastaavasti tuomio SEP v. komissio, C‑36/92 P, EU:C:1994:205, 21 kohta).
25 Unionin yleinen tuomioistuin totesi siis valituksenalaisen tuomion 39 kohdassa samoin perustellusti, että riidanalaisen päätöksen perustelujen riittävyys riippuu ”siitä, onko rikkomisolettamat, jotka komissio aikoo tarkistaa, täsmennetty riittävän selkeästi”.
26 Siitä, rasittaako valituksenalaisen tuomion 43 kohdassa mainittua unionin yleisen tuomioistuimen arviointia, jonka mukaan riidanalainen päätös on perusteltu riittävästi, oikeudellinen virhe, on todettava aluksi, että unionin yleinen tuomioistuin korosti mainitun tuomion 42 kohdassa, että riidanalaisen päätöksen perustelujen ”sanamuoto oli hyvin yleisluonteinen, ja sitä olisi pitänyt tarkentaa, eli sanamuotoa voidaan arvostella”, mutta että voitiin ”kuitenkin katsoa, että viittaus tuontirajoituksiin Euroopan talousalueella (ETA), markkinoiden jakamiseen sekä hintojen yhteensovittamiseen sementin ja sen oheistuotteiden markkinoilla [vastasi] selkeyden vähimmäisedellytyksiä, kun viittausta luetaan yhdessä menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen kanssa, minkä nojalla asetuksen N:o 1/2003 18 artiklan 3 kohdan säännöksiä voitiin todeta noudatetun”.
27 Tässä yhteydessä on todettava, että riidanalaisen päätöksen kuudennen perustelukappaleen mukaan komissio vaati valittajaa vastaamaan päätöksen liitteessä I olleeseen kyselylomakkeeseen. Kuten julkisasiamies totesi lähinnä ratkaisuehdotuksensa 46 kohdassa, tässä liitteessä oli kuitenkin poikkeuksellisen paljon kysymyksiä, jotka koskivat hyvin erityyppisiä tietoja. Mainitussa liitteessä olleessa kyselylomakkeessa edellytettiin etenkin hyvin laajojen ja yksityiskohtaisten tietojen toimittamista lukuisista kotimaisista sekä kansainvälisistä liiketoimista, jotka koskivat 12:ta jäsenvaltiota ja kattoivat kymmenen vuoden pituisen ajanjakson. Riidanalaisesta päätöksestä ei kuitenkaan käy ilmi selkeästi ja yksiselitteisesti rikkomisepäilyt, joiden nojalla kyseisen päätöksen tekeminen oli perusteltua, eikä päätöksen perusteella voida määrittää, ovatko pyydetyt tiedot tutkinnan kannalta tarpeellisia.
28 Kun otetaan huomioon etenkin riidanalaisen päätöksen – jossa sen kuudennen perustelukappaleen mukaan otetaan jo huomioon tutkinnan kohteena olevien yritysten esittämät väitteet koko tutkinnan ajalta – liitteeseen I liitetyn kyselylomakkeen huomattava laajuus, kyseisen päätöksen kaksi ensimmäistä perustelukappaletta sisältävät ainoastaan erittäin lyhyitä, epämääräisiä ja yleisluonteisia perusteluja.
29 Näiden kahden perustelukappaleen sanamuoto on seuraava:
”1) Komissio tutkii tällä hetkellä epäiltyä kilpailunvastaista käyttäytymistä, joka on toteutettu sementtialalla sementtipohjaisten tuotteiden sekä sementin ja sementtipohjaisten tuotteiden valmistuksessa käytettävien muiden materiaalien osalta – – Euroopan unionissa / Euroopan talousalueella (EU/ETA).
2) – – Epäillyt rikkomiset liittyvät kaupan rajoituksiin Euroopan talousalueella (ETA), muun muassa ETA‑alueeseen kuulumattomista maista peräisin olevaan tuontiin ETA‑alueelle kohdistuviin rajoituksiin, markkinoiden jakamisen menettelytapoihin ja hintojen yhteensovittamiseen sekä muihin näihin liittyviin kilpailunvastaisiin menettelytapoihin sementin ja sen oheistuotteiden markkinoilla. Mikäli rikkomisten olemassaolo vahvistetaan, näitä käyttäytymisiä voidaan pitää SEUT 101 artiklan ja/tai ETA‑sopimuksen 53 artiklan rikkomisena.”
30 Riidanalaisen päätöksen kuudennessa perustelukappaleessa lisätään, että ”liitteessä I pyydetään lisätietoja, jotka ovat myös tarpeellisia, jotta komissio voi täysin tietoisena tosiseikoista ja niiden täsmällisestä taloudellisesta asiayhteydestä arvioida tutkinnan kohteena olevien menettelytapojen yhteensopivuuden [Euroopan unionin] kilpailusääntöjen kanssa”.
31 Tällaisten perustelujen perusteella ei voida määrittää riittävän täsmällisesti tutkinnan kohteena olevia tuotteita eikä rikkomisepäilyjä, joiden nojalla kyseisen päätöksen tekeminen on perusteltua. Tästä seuraa, ettei asianomainen yritys voi tällaisten perustelujen perusteella tarkistaa, ovatko vaaditut tiedot tutkinnan kannalta tarpeellisia, eivätkä unionin tuomioistuimet voi harjoittaa valvontaansa.
32 Kun otetaan huomioon tämän tuomion 16 kohdassa mainittu oikeuskäytäntö, kysymystä siitä, ovatko riidanalaisen päätöksen perustelut SEUT 296 artiklan vaatimusten mukaisia, ei ole arvioitava ainoastaan päätöksen sanamuodon perusteella vaan myös sen asiayhteyden perusteella, johon kyseinen päätös kuuluu ja joka käsittää julkisasiamiehen ratkaisuehdotuksensa 43 kohdassa toteaman tavoin muun muassa menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen.
33 Viimeksi mainitun päätöksen perusteluilla ei voida kuitenkaan korjata sitä, että riidanalaisen päätöksen perustelut ovat lyhyitä, epämääräisiä ja yleisiä.
34 Nimittäin aluksi on huomattava, että menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä epäilty rikkominen on myös luonnehdittu hyvin lyhyesti, epämääräisesti ja yleisluonteisesti, sillä siinä viitataan ”kauppavirtojen rajoituksiin Euroopan talousalueella (ETA), mukaan lukien ETA‑alueen ulkopuolisista maista peräisin olevaan tuontiin ETA‑alueelle kohdistuvat rajoitukset, markkinoiden jakaminen, hintojen yhteensovittaminen ja näihin liittyvät kilpailunvastaiset menettelytavat”.
35 Seuraavaksi on tuotava esiin, että menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä viitataan riidanalaisen päätöksen tavoin sementin ja sen oheistuotteiden markkinoihin tutkinnan kohteena olevien tuotteiden osalta. Vaikka ensin mainitussa päätöksessä täsmennetään, että ”sementin ja sen oheistuotteiden on ymmärrettävä käsittävän sementin, sementtipohjaiset tuotteet (esimerkiksi valmisbetonin) ja muut betonipohjaisten tuotteiden valmistamiseksi suoraan tai välillisesti käytettävät materiaalit (esimerkiksi klinkkerikiven, granulaatin, masuunikuonan, granuloidun masuunikuonan, jauhetun granuloidun masuunikuonan, lentotuhkan)”, on todettava, että tutkinnan kohteena olevat tuotteet mainitaan siinä ainoastaan esimerkkeinä.
36 Lopuksi riidanalaisen päätöksen perustelujen, luettuna yhdessä menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen kanssa, on todettava olevan moniselitteiset epäillyn kilpailusääntöjen rikkomisen maantieteellisen ulottuvuuden osalta. Riidanalaisen päätöksen mukaan epäilty kilpailusääntöjen rikkominen ulottuu nimittäin unionin alueelle tai ETA‑alueelle. Menettelyn aloittamisesta kolme kuukautta aiemmin annetussa päätöksessä sen sijaan viitataan epäiltyihin kilpailusääntöjen rikkomisiin, joiden maantieteellinen ulottuvuus kattaa ”etenkin” Belgian, Tšekin tasavallan, Saksan, Espanjan, Ranskan, Italian, Luxemburgin, Alankomaat, Itävallan ja Yhdistyneen kuningaskunnan. Riidanalaisen päätöksen, luettuna yhdessä menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen kanssa, perustelujen moniselitteisyys korostuu tältä osin riidanalaisen päätöksen liitteenä olevan kyselylomakkeen, joka koskee edellä mainittujen kymmenen jäsenvaltion lisäksi myös Tanskassa ja Kreikassa toteutettuja liiketoimia, sisällössä.
37 On totta, kuten komissio korostaa, että tietojensaantipyyntöä on pidettävä väitetiedoksiantoa edeltävässä tutkintavaiheessa tavallisesti käytettävänä tutkintatoimenpiteenä ja sen tarkoituksena on ainoastaan mahdollistaa se, että komissio saa kerättyä tarvittavat tiedot ja asiakirjat tarkastaakseen tietyn tosiasiallisen ja oikeudellisen tilanteen olemassaolon ja ulottuvuuden (ks. vastaavasti tuomio Orkem v. komissio, 374/87, EU:C:1989:387, 21 kohta).
38 Lisäksi on niin, että vaikka unionin tuomioistuin on todennut tarkastuspäätösten osalta, että vaikka komission on ilmoitettava mahdollisimman täsmällisesti etsinnän kohde ja seikat, joihin tarkastus kohdistuu, ei sitä vastoin ole välttämätöntä, että tarkastuspäätöksessä rajataan täsmällisesti kyseiset markkinat tai tehdään tarkka oikeudellinen luonnehdinta epäillyistä kilpailusääntöjen rikkomisista tai ilmoitetaan ajanjakso, jonka kuluessa kilpailusääntöjä on rikottu, unionin tuomioistuin perusteli tämän päätelmän sillä, että tarkastukset tehdään tutkinnan alussa aikana, jona komissiolla ei vielä ole täsmällisiä tietoja hallussaan (ks. vastaavasti tuomio Nexans ja Nexans France v. komissio, C‑37/13 P, EU:C:2014:2030, 36 ja 37 kohta).
39 Erittäin lyhyet, epätäsmälliset ja yleisluonteiset sekä tietyiltä osin moniselitteiset perustelut eivät kuitenkaan voi täyttää asetuksen N:o 1/2003 18 artiklan 3 kohdassa säädettyjä perusteluja koskevia vaatimuksia, jotta käsiteltävässä asiassa kyseessä olevan kaltaista yli kaksi vuotta ensimmäisten tarkastusten jälkeen esitettyä tietojensaantipyyntöä voitaisiin pitää perusteltuna, kun komissio oli jo osoittanut useita kuukausia menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen jälkeen lukuisia tietojensaantipyyntöjä yrityksille, joiden epäiltiin osallistuneen kilpailusääntöjen rikkomiseen. Näiden seikkojen perusteella on todettava, että riidanalainen päätös annettiin ajankohtana, jolloin komissiolla oli jo käytettävissään tietoja, joiden nojalla se olisi voinut esittää tarkemmin kyseessä oleviin yrityksiin kohdistuneet rikkomisepäilyt.
40 Unionin yleinen tuomioistuin teki täten oikeudellisen virheen todetessaan valituksenalaisen tuomion 43 kohdassa, että riidanalainen päätös oli perusteltu oikeudellisesti riittävällä tavalla.
41 Kaiken edellä esitetyn perusteella ensimmäinen valitusperuste on hyväksyttävä.
42 Valituksenalainen tuomio on näin ollen kumottava, koska unionin yleinen tuomioistuin katsoi, että riidanalaisen päätöksen perustelut olivat asetuksen N:o 1/2003 18 artiklan 3 kohdan vaatimusten mukaiset, ilman että on tutkittava valituksenalaisen tuomion perustelujen väitettyä riittämättömyyttä ja valittajan esittämiä muita valitusperusteita.
43 Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 61 artiklan ensimmäisessä kohdassa määrätään, että jos unionin yleisen tuomioistuimen ratkaisu kumotaan, unionin tuomioistuin voi itse ratkaista asian lopullisesti, jos asia on ratkaisukelpoinen. Nämä edellytykset täyttyvät tässä asiassa.
44 Tämän tuomion 27–40 kohdasta ilmenee, että ensimmäisessä oikeusasteessa esitetty ensimmäinen kanneperuste on perusteltu ja että riidanalainen päätös on kumottava, koska asetuksen N:o 1/2003 18 artiklan 3 kohtaa on rikottu.
45 Unionin tuomioistuimen työjärjestyksen 184 artiklan 2 kohdan mukaan silloin, kun valitus on perusteltu ja unionin tuomioistuin ratkaisee itse riidan lopullisesti, se päättää oikeudenkäyntikuluista.
46 Työjärjestyksen 138 artiklan 1 kohdan mukaan, jota sovelletaan valituksen käsittelyyn työjärjestyksen 184 artiklan 1 kohdan nojalla, asianosainen, joka häviää asian, velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut, jos vastapuoli on sitä vaatinut.
47 Koska valittaja on vaatinut komission velvoittamista korvaamaan oikeudenkäyntikulut ja koska tämä on hävinnyt asian, komissio on velvoitettava korvaamaan ensimmäisessä oikeusasteessa asiassa T‑302/11 käydyssä oikeudenkäynnissä aiheutuneet oikeudenkäyntikulut sekä tästä muutoksenhausta aiheutuneet oikeudenkäyntikulut.
1) Unionin yleisen tuomioistuimen 14.3.2014 antama tuomio HeidelbergCement vastaan komissio (T‑302/11, EU:T:2014:128) kumotaan.
2) Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1/2003 18 artiklan 3 kohdan soveltamismenettelystä 30.3.2011 tehty komission päätös K(2011) 2361 lopullinen (asia COMP/39520 – Sementti ja sen oheistuotteet) kumotaan.
3) Euroopan komissio vastaa omista oikeudenkäyntikuluistaan, ja se velvoitetaan lisäksi korvaamaan HeidelbergCement AG:lle ensimmäisessä oikeusasteessa asiassa T‑302/11 käydyssä oikeudenkäynnissä aiheutuneet oikeudenkäyntikulut sekä tästä muutoksenhausta aiheutuneet oikeudenkäyntikulut.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin