Soraarnerussutisiaqalernissamut aningaasaatit ilaannit pissarsiat akile-raaruserneqartarnerat pillugu Inatsisartut inatsisaata allanngortinneqarneranik Inatsisartut inatsisaat nr. 26, 28. november 2018-imeersoq (Inatsisip atuuffiata ilaneqarnera)
§ 1. Soraarnerussutisiaqarsinnaatitaasut aningaasarsianit akileraarutit pillugit inatsimmi § 1, imm. 1 aamma 2 naapertorlugit akileraartussaatitaasut marloqiusamik akileraartannginnissamik isumaqatigiissummi aalajangersakkat malillugit naalagaaffimmi allami, Danmarkimi Savalimmiuniluunniit angerlarsimaffilittut isigineqanngitsut, inatsit manna malillugu soraarnerussutisiaqalernissamut aaqqissuussinernit soraarnerussutisiaqalernissamut aningaasaateqarfinni Kalaallit Nunaanni angerlarsimaffilinni sillimmasiisarnermillu ingerlatsineq pillugu inatsimmut ilaasuni, imaluunniit inuunermik soraarnerussutisiaqalernissamulluunniit sillimmasiisarnermik ingerlatseqatigiiffinni Kalaallit Nunaanni angerlarsimaffilinni sillimmasiisarnermillu ingerlatsinissamik Aningaasaqarnermik Nakkutilliisoqarfimmit (Finanstilsynimit) akuerineqarsimasuni pilersinneqarsimasunit akileraartussaapput.
Imm. 2. Soraarnerussutisiaqalernissamut aningaasaateqarfiit Kalaallit Nunaanni angerlarsimaffillit, kiisalu inuunermik soraarnerussutisiaqalernissamulluunniit sillimmasiisarnermik ingerlatseqatigiiffiit Kalaallit Nunaanni angerlarsimaffillit inatsit manna malillugu akileraartassapput.
Imm. 3. Soraarnerussutisiaqarsinnaatitaasut Danmarkip Kalaallit Nunaatalu akornanni marloqiusamik akileraartannginnissamik isumaqatigiissut malillugu Danmarkimi najugaqartutut isigineqartut Kalaallit Nunaanni soraarnerussutisiaqalernissamut aningaasaateqarfinni il.il. soraarnerussutisiaqalernissamut aaqqissuussinernit imm. 1-imi taaneqartunit akileraartussaatitaapput.
Pissarsiat akileraarutaasussaatitaasut
§ 2. Pissarsianit akileraarutaasussanit nunatta karsianut 15,3 pct.-imik akileraartoqartassaaq.
Imm. 2. Akileraarnermi tunngavigisassanut ukiumi aningaasarsiorfiusumi pissarsiat ilaapput. Ukioq aningaasarsiorfiusoq tassaavoq qaammatisiutit ukiuat. Sorarnerussutisiaqalernissamut aaqqissuussinermut soraarnerussutisiaqarsinnaatitaasut arlaliuppata pissarsiat naatsorsorneqartut agguataarneqartassapput ukiup aningaasarsiorfiusup aallartinnerani aaqqissuussinermi pineqartup uninngasuutaasa annertussusiat naapertorlugu.
Imm. 3. Ukiuni aningaasarsiorfiusuni akileraartussaatitaanerup atuutilernerani atorunnaarneraniluunniit ukioq aningaasarsiorfiusoq tassaavoq qaammatisiutit ukiuata ilaa akileraartussaatitaaffiusoq.
§ 3. Soraarnerussutisiaqalernissamut aningaasaateqarfiit aamma inuunermik soraarnerussutisiaqalernissamulluunniit sillimmasiinermik ingerlatseqatigiiffiit § 1, imm. 1 naapertorlugu aaqqissuussinernut ilaasut, iluanaarutisiat akileraaruserneqartussaatitaasut imm. 2-8 naapertorlugu naatsorsortassavaat.
Imm. 2. Iluanaarut akileraaruserneqartussaatitaasoq uku katinnerinit naatsorsorneqartassaaq:
1) Sillimmasiinermut isumaqatigiissut naapertorlugit erniat ernianillu iluanaarutisiat qularnaveeqqutinit nalillu nikerarnerannut illersuummut akiliutinik ilanngaaserlugu uninngasuutinut ilanngunneqartut. Sillimmammi uninngasuutit sillimmasiinermi akiliutinik kiisalu sillimmasiinermi akiliutinik aningaasartuutinillu, aarlerinaatinut akiliutinik akiliutinillu ilanngaaserlugit immikkut ilunaarutisiatut illikartitanit nuutanik, sillimmasiinermi isumaqatigiissut naapertorlugu ernianik ilallugit, aningaasartuutinut-, aarlerinaatinut kiisalu ernianit iluanaarutisianit, illikartitat annertuseriaataannik aammalu sillimmasiinermi pisoqarnerani annikilliliilluni sillimmammillu akiliutit ilanngaatigalugit naatsorsorneqartassapput.
2) Aningaasat allat uninngasuutinut ilineqartut, aningaasaliissutinillu iluanaarutineersut.
3) Ernianit iluanaarutisiat sillimmammi uninngasuutineersuunngitsut, arlaatigulli sillimmammut soraarnerussutisianulluunniit aningaasaateqarfiup aaqqissuussaanut attuumassuteqartut.
4) Sillimmammut soraarnerussutisianulluunniit aningaasaateqarfiup aaqqissuussaanut atasunik immikkut iluanaarutisiat, aningaasaliinernit iluanaarutinit aallaavillit.
5) Ukiut ingerlaneranni akiliutit § 16, imm. 2, uniffiit aappaat naapertorlugu akileraarutinut akiliutinik ilaneqartut, soraarnerussutisiamik aaqqissuussaq naapertorlugu inuunermik sillimmasiisarfiup il.il. aningaasaliinernit iluanaarutisiaanit pissarsisussaatitaasumut toqqaannartumik akiligai.
6) § 16, imm. 2, uniffiit aappaat naapertorlugu akileraarutinut ilanngaatit.
Imm. 3. Akileraartussaatitaasoq sillimmammik atorunnaarsitsinermi iluanaarutisiassatut sillimmatinik agguaanneqanngitsunik, ernianit iluanaarutisianit sillimmatip atuunnerata nalaani atugassanngortinneqartunit katersugaasunik pissarsisussaatitaaguni, ukiumut iluanaarutisianut akileraaruserneqartussaatitaasunut aningaasat sillimmatip atuunnerata nalaani sillimammut ilineqartut annertoqataat ilanngunneqassapput.
Imm. 4. Soraarnerussutisianik aningaasaateqarfiup sillimmasiissutit eqimattamut eqimattanulluunniit arlalinnut agguassavai.
Imm. 5. Ukiumi aningaasartuutinut naatsorsuutit inernerat eqimattanut imm. 4-miittunut amigartoornermiippat, taassuma ilaa naapertuuttoq soraarnerussutisianik pissarsisussaatitaasup iluanaarutisiaanut akileraaruserneqartussaatitaasumut ilanngunneqassaaq. Ukiumi aningaasartuutit inernerat sillimmassiissutini eqimattani tamani naatsorsorneqartarpoq, aappaattullu aningaasartuutinut akiliutitut eqimattanut aningaasartuuterpiaasut ilanngaatigalugit naatsorsuunneqartarluni. Ukiumi aningaasartuutinut akiliutit tulliit tassaapput aningaasartuutinut akiliutissat isumaqatigiissut naapertorlugu akiligassat annerpaaffissat, taakkunannga ukiumi aningaasartuutinut iluanaarutisiaq ilanngaatigalugu. Ukiut siuliini aningaasartuutit naatsorsorneqarnerisa inernerinit sinneqartoortutit, ukiup amigartoorfiusumik aningaasartuutinut naatsorsuutaanut ilineqarsinnaavoq. Uniffiit sisamaat naapertorlugu ilanngaasiinermi, soraarnerussutisianik aningaasaateqarfiup aningaasaatit sipaarneqartut nammineq aningaasaatineersuunerat imaluunniit sinneqartoorutisianit sillimmatinit agguaanneqanngitsuneersuunerat, ukiumi aningaasartuutit naatsorsorneqarneranni amigartoortumut ilanngaatitut atorneqartut, ukioq akileraarutinut akiliiffik sioqqullugu ukiuni aningaasartuutit naatsorneqarnerisa inernerini sinneqartoorutineersuusoq uppernarsarsinnaagaa tunngavissaatinneqarpoq. Soraarnerussutisiassanik pissarsisussaatitaasup ukiumi anignaasartuutit amigartoortumik inerneranni agguagarsiaa, ukiumi aningaasartuutaasut inernerannik inuup ukiumi pineqartumi aningaasartuutinut akiliutaanik imaluunniit aningaasartuutinut ilassutaata il.il. kiisalu eqimattat ataatsimut ukiumi aningaasartuutinik akiliutaannik imaluunniit aningaasartuutinut ilassutaanik il.il. gangerlugu. Soraarnerussutisianik aningaasaateqarfik eqimattanut aaningaasartuutinik matussutissanut aningaasartuutinut ilaassummik, akiliutinik assigisaanilluunniit akiliisanngitsunut, soraarnerussutisianik pissarsisusaatitaasup ukiumi aningaasartuutinut naatsorsuutini inerneranut amigartoorfiusumut agguagarsissutissaa, eqimattap aningaasartuutinut amigartoortumik inernerata eqimattani inuit amerlassusaannik aggorlugu naatsorsorsinnaavaa.
Imm. 6. Ukiumi aarlerinaatit inernerat eqimattanut imm. 4-miittunut amigartoornermiippat, taassuma ilaa naapertuuttoq soraarnerussutisianik pissarsisussaatitaasup iluanaarutisiaanut akileraaruserneqartussaatitaasumut ilanngunneqassaaq. Ukiumi aarlerinaatit inernerat sillimatini eqimattanut tamani naatsorsorneqartarpoq, aappaattullu aarlerinaatinut akiliutinut eqimattanuut aningaasartuuterpiaasut ilanngaatigalugit naatsorsuunneqartarluni. Ukiumi aarlerinaatinut akiliutit tassaapput aarlerinaatinut akiliutit, isumaqatigiissut naapertorlugu akiligassat annertunerpaaffiat, ukiumi aarlerinaatinik iluanaarutisiat ilanngaatigalugit. Ukiut siuliini aarlerinaatinut inernerit sinneqartoortutit, ukiup amigartoorfiusumik aarlerinaataanik inerneqarfiusumut ilineqarsinnaavoq. Uniffiit sisamaat naapertorlugu ilanngaasiinermi, soraarnerussutisianik aningaasaateqarfiup aningaasaatit sipaarneqartut nammineq aningaasaatineersuunerat imaluunniit sinneqartoorutisianit sillimmatinit agguaanneqanngitsuneersuunerat, ukiumi aarlerinaatinik angusani amigartoortumut ilanngaatitut atorneqartut, ukioq akileraarutinut akiliiffik sioqqullugu ukiuni aarlerinaatinik inernerni sinneqartoorutineersuusoq uppernarsarsinnaagaa tunngavissaatinneqarpoq. Soraarnerussutisiassanik pissarsisussaatitaasup ukiumi aarlerinaatit inerneranni agguagarsiaa, ukiu amigartoortumik inernera inuup toqunerani aarlerinaatinut akiliutaata kisitsisaanik aamma inuussutissarsiorsinnaanerminik annaasaqarnermut aarlerinaammut akiliutaanik kiisalu eqimattamiittut toqunermikkut inuussutissarsiorsinnaajunnaarnermikkullu aarlerinaammut akiliutaannik gangerlugit naatsorsorneqassaaq.
Imm. 7. Soraarnerussutisianik aningaasaateqarfik eqimattanut tamanut imm. 4 naapertorlugu ernianut-, aarlerinaatinut, aningaasartuutillu inerneranik naatsorsuusiortassaaq. Erniat inernerat ukiumi aningaasaliissutinit, eqimattap sillimmasiinermi isumaqatigiissutit naapertorlugit ernianut aningaasartuutai ilanngaatigalugit iluanaarutisiap ilaatut eqimattamut tunniunneqartup ilaatut naatsorsorneqassaaq. Aarlerinaatinut inerneq ukiumi eqimattap aarlerinaatinut akiliutaatut, eqimattamut aarlerinaatitut aningaasartuutaarpiartut ilanngaatigalugit naatsorsorneqartassaaq.
Imm. 8. Ukiumi pigisanut nalilinnut aningaasaliinermi iluanaarutisiat, teknikikkut kinguartitsinernik imaqartut, aningaasanut agguaanneqanngitsunut ilaanngitsut, tak. § 5, imm. 2 imaluunniit 3, imaluunniit soraarnerussutisiassaqartup uninngasuutaata ilai, tak. Imm. 2, nr 1, uniffiit aappaat, imm. 1-7 naapertorlugu akileraaruserneqartussaatitaasutut iluanaarutisianut ilanngullugit naatsorsorneqassanngillat.
§ 4. Soraarnerussutisiaqalernissamut aningaasaateqarfiit § 1, imm. 2-mi taaneqartut pigisanit nalilinnit pissarsiaat suugaluartulluunniit akileraarnermi tunngavigisassanut ilannguttassavaat, taamaattorli imm. 2 aamma § 5 takukkit.
Imm. 2. Akileraarnermi tunngavigisassat naatsorsornerini makku ilanngaatigineqarsinnaapput:
1) aningaasat, soraarnerussutisiaqalernissamut aaqqissuussinernut § 1, imm. 1-imi taaneqartunut pisussaaffinnut matusissutissatut erniatut il.il. ataasiakkaarlugit immikkoortinneqartut aamma
2) aningaasat sillimmasiinernut soraarnerussutisiat akileraaruserneqartarnerat pillugu inatsimmut ilanngitsut, taamaallaallu tunniunneqarsinnaasut piffissaq sillimmasersimanerup atorunnaarfissaatut isumaqatigiissutigineqarsimasoq sioqqullugu sillimmasersimasoq napparsimalerpat, innarluuteqalerpat toquppalluunniit, piffissaq atorunnaarfissatut isumaqatigiissutaasoq sillimmasersimasup 80-inik ukioqalernerata kingorna ullormit sillimmasersimanermut akiliiffissamit siullermit kingusinnerunngippat.
§ 5. Inuunermik soraarnerussutisiaqalernissamullu sillimmasiisarnermik ingerlatseqatigiiffiit kiisalu soraarnerussutisianik aningaasaateqarfiiit § 1, imm. 2-mi taaneqartut aningaasaatinit agguaanneqanngitsunit aamma nammineq aningaasaatinit ernianit aningaasanillu imm. 4 naapertorlugu teknikikkut immikkoortitsinernut tunngatinneqartunit akileraartassapput imm. 2-6 malillugit.
Imm. 2. Aningaasaatitut agguaanneqanngitsutut paasineqassapput aningaasalersuinermik ingerlatsineq pillugu inatsit aamma sillimmasiisarnermik ingerlatseqatigiiffiit suliffeqarnermillu soraarnerussutisiaqalernissamut aningaasaateqarfiit aningaasaatitik pillugit nalunaarusiaat pillugit nalunaarut naapertorlugu ataatsimut immikkut pissarsiarineqarsinnaasunut immikkoortitat, ataatsimoorluni immikkut ittumik immikkut pissarsiarineqarsinnaasunut immikkoortitat agguaanneqarsimanngitsut aamma nalinik iluarsiissutit katersat § 3, imm. 3 malillugu akileraaruserneqartussaanngitsut.
Imm. 3. Inuunermik sillimmasiisarnermik ingerlatseqatigiiffiit kiisalu soraarnerussutisiaqalernissamut aningaasaateqarfiit eqqarsaatigalugit aningaasaatitut agguaanneqanngitsutut paasineqassapput soraarnerussutisiaqarsinnaasumut iluaqutaasussatut immikkoortitsinerit il.il. suugaluartulluunniit, § 3 malillugu soraarnerussutisiaqarsinnaatitaasup akileraarutissaanut tunngavigisassanut ilaatinneqanngitsut.
Imm. 4. Akileraarnermi tunngavigisassat naatsorsorneqassapput ukiup aningaasarsiorfiusup naanerani aningaasaatitut agguaanneqarsimanngitsutut, ukiup aningaasarsiorfiusup aallartinnerani aningaasaatit agguaanneqanngitsut naatsorsorneqartut ilanngaatigalugit. Oqaaseqatigiinni siullerni akileraarnermi tunngavigisassanut ilanngunneqassapput ukiumi ajutooriataarsinnaanermut aningaasartuuteqarnermullu angusat avataatigut nammineq aningaasaatinit erniat sinneqartoorutillu teknikikkut immikkoortitsinernut imm. 2 malillugu aningaasaatinut agguataarneqanngitsunut imaluunniit sillimmasersimasup § 4, imm. 2 naapertorlugu toqqortaanut ilaanngitsunut tunngatinneqartut. Teknikikkut immikkoortitanut ajutooriataarsinnaanermut aningaasartuuteqarnermullu angusat amigartoorfiusut oqaaseqatigiit aappaat malillugu akileraarnermi tunngavigisassanut ilanngunneqassapput. Ukiumut qaangiuttumut aningaasartuuteqarnermut angusat sinneqartoorfiusut ukiumi aningaasartuuteqarnermut angusanut amigartoorfiusunut ilanngunneqarsinnaapput, ukiumullu qaangiuttumut ajutooriataarsinnaanermut angusat sinneqartoorfiusut ukiumi ajutooriataarsinnaanermut angusanut amigartoorfiusunut ilanngunneqarsinnaallutik. Oqaaseqatigiit sisamaanni ilanngaasinnaanermut piumasaqaataavoq soraarnerussutisiaqalernissamut aningaasaateqarfiup uppernarsarsinnaassagaa nammineq aningaasaatinit aningaasat katersorneqarsimasut imaluunniit aningaasaatit agguataarneqarsimasut, ukiumi ataatsimi aningaasartuuteqarnermi angusanit amigartoorfiusunit ilanngaatigineqartut, ukioq aningaasarsiorfiusoq sioqqullugu teknikikkut immikkoortitsinernut aningaasartuuteqarnermi angusani sinneqartoorutinit pisuusut, aamma nammineq aningaasaatinit imaluunniit aningaasaatinit agguataarneqarsimanngitsunit aningaasaatit katersat, ukiumi ataatsimi ajutooriataarsinnaanermut angusani amigartoorutinut ilanngaatitut atorneqartut, ukioq aningaasarsiorfiusoq sioqqullugu ukiuni teknikikkut immikkoortitanut ajutooriataarsinnaanermut angusani sinneqartoorutinit pisuusut.
Imm. 5. Inuunermik soraarnerussutisiaqalernissamulluunniit sillimmasiisarnermik ingerlatseqatigiiffiit kiisalu soraarnerussutisiaqalernissamut aningaasaateqarfiit imm. 4 malillugu akileraarnermi tunngavigisassat naatsorsornerini ukiup aningaasarsiorfiusup ingerlanerani aningaasaatini agguaanneqanngitsuni ajutooriataarsinnaanermut aningaasartuuteqarnermullu angusani katersani allannguut isiginngitsuusaarsinnaavaat, allannguut inatsit manna malillugu akileraartalernermut ikaarsaariarnerup kingorna pisimappat. Taamaattorli aningaasaatit agguaanneqanngitsut, § 4 imaluunniit imm. 4, oqaaseqatigiit pingajuat, malillugit akileraarutaasussanngortinneqarsimasut tamatigut imm. 4 malillugu akileraarnermi tunngavigisassanik appartitsisarput.
Imm. 6. Imm. 4 malillugu akileraarnermi tunngavigisassat naatsorsornerini aningaasaatit agguaanneqanngitsut kiisalu nammineq aningaasaatinit erniat aningaasallu imm. 4 naapertorlugu teknikikkut immikkoortitsinernut tunngatinneqartut, taamaallaat tunniunneqarsinnaasunut piffissaq sillimmasersimanerup atorunnaarfissaatut isumaqatigiissutigineqarsimasoq sioqqullugu sillimmasersimasoq napparsimalerpat, innarluuteqalerpat toquppalluunniit, piffissaq atorunnaarfissatut isumaqatigiissutaasoq sillimmasersimasup 80-inik ukioqalernerata kingorna ullormit sillimmasersimanermut akiliiffissamit siullermit kingusinnerunngippat.
Imm. 7. Soraarnerussutisiassat nalinginik illersuinermut akiliutit, § 4 malillugu akileraarnermi tunngavigisassat naatsorsorneqarneranni ilanngaatigineqarsimasut, taamaattoq imm. 4 malillugu akileraarnermi tunngavigisassanik tamatigut annertunerulersitsisarput.
§ 6. Pisassarisanit annaasat ilanngaatigineqarsinnaanngillat pisassarisanit erniatigut isertitat pisassarisanit iluanaarutilluunniit inatsimmut matumunnga ilaatinneqartut marloqiusamik akileraartannginnissamik isumaqatigiissut malillugu isertitat akileraarutaasussat naatsorsorneqarneranni ilaatinneqartussaanngippata.
§ 7. § 5 malillugu akileraarnermi tunngavigisassat §§-ini 8-12 najoqqutassat malillugit naatsorsorneqassapput.
§ 8. Akileraarnermi tunngavigisassat naatsorsorneqarnerini ukiumi aningaasarsiorfiusumi ernianut aningaasartuutit akileraarnermi tunngavigisassat naatsorsorneqarnerini ilanngaatigineqarsinnaapput. Akileraarutissanulli erniat akileraarnermi tunngavissat naatsorsorneqarnerini ilanngaatigineqarsinnaanngillat.
Imm. 2. Akileraarnermi tunngavigisassat naatsorsorneqarnerini aningaasartuutit ukiumi aningaasarsiorfiusumi pigisat akileraarutaasussat aqunneqarnerannut atorneqarsimasut ilanngaatigineqarsinnaapput, taamaattorli oqaaseqatigiit aappaat takujuk. Sillimmasiinerit ernianit immikkut pissarsiffiusinnaanngitsut eqqarsaatigalugit § 4 malillugu akileraarnermi tunngavigisassanit sillimmasersimanerup allaffissornikkut aqunneqarneranut ukiumi aningaasarsiorfiusumi aningaasartuutaasimasut ilanngaatigineqartassapput. Aningaasartuutit aningaasarsianit akileraarutaasussat pillugit akileraartarnermut inatsisini nalinginnaasumik malittarisassat malillugit naatsorsorneqartassapput. Taamaattoq akileraartarnermi nalikilliliisarnerit pillugit malittarisassat, ingerlatsinermut atortut nalikillilerneqartarneri pillugu malittarisassat eqqaassanngikkaanni, atuutissanngillat.
Akileraarnermi tunngavigisassat naatsorsorneqarnerini il.il.
§ 9. Aaqqissuussinermi akileraaruteqaataasussami katersat peqatigiiffimmi imaluunniit peqatigiiffiup immikkoortortaani ilaasortat aningaasaleeqataassutaannut uppernarsaatinik tuniniarneqarsinnaasunik tunniussiviuneq ajortuni aningaasaliissutigineqarpata, ilaasortarlu ingerlaavartumik peqatigiiffiup pigisaanit nalilinnit immikkut naatsorsorlugit ukiumi sinneqartoorutinit pigisaanillu pissarseqataasarput, piginneqataassutinit pissarsiat ilaat akileraaruteqaataasussat naatsorsorneqassapput.
§ 10. Akileraartussaatitaasut § 1, imm. 2-mi taaneqartut, inatsisitigut inuttut isigineqarsinnaasumi, § 26, imm. 4 takujuk,[1] piginneqataassutiminnit pissarsiatik akileraaruteqaataasussat naatsorsorsinnaavaat piginneqataassutiminnit pissarsiamik aamma piginneqataassutiminnit iluanaarutimik annaasamillu imm. 2 malillugu naatsorsukkat katinnerattut, taamaattorli imm. 3 aamma 4 takukkit, inatsisitigut inuttut isigineqarsinnaasoq Kalaallit Nunaanni akileraartarnermut malittarisassat malillugit akileraartussaatitaasutut taasaanngippata. Piumasaqaataavoq akileraartussaatitaasup ukiup aningaasarsiorfiusup ingerlanerani arlaatigut inatsisitigut inuttut isigineqarsinnaasumut ingerlatseqatigiiffissuakkut atassuteqarsimannginnissaa, aningaasalersuineq pillugu inatsimmi § 5 naapertorlugu. Oqaaseqatigiit siulliit aappaallu taamatuttaaq atuutissapput, aningaasaliissuteqartarnermut peqatigiiffik kontuinnalik aqqutigalugu aningaasaliissuteqartoqarpat.
Imm. 2. Imm. 1-imi taaneqartutut inatsisitigut inuttut isigineqarsinnaasumi piginneqataassutinit iluanaarutit annaasallu ukiup aningaasarsiorfiusup naanerani piginneqataassutit nalingisa aamma ukiup aningaasarsiorfiusup aallartinnerani nalingisa assigiinngissutaattut naatsorsorneqassapput. Ukiup aningaasarsiorfiusup ingerlanerani piginneqataassummik pisinermi iluanaarutit annaasallu naatsorsorneqassapput ukiup aningaasarsiorfiusup aallartinnerani piginneqataassutip nalingata piginneqataassutillu pissarsiarineqarnermini akiata assigiinngissutaattut. Piginneqataassut ukiumi aningaasarsiaqarfiusumi tunineqarsimappat, iluanaarutit annaasallu naatsorsorneqassapput piginneqataassutip tunineqarnermini akiata ukiullu aningaasarsiorfiusup aallartinnerani piginneqataassutip nalingata assigiinngissutaattut. Piginneqataassut ukiumi aningaasarsiaqarfiusumi tassani pissarsiarineqarlutillu tunineqarsimappata, iluanaarutit annaasallu naatsorsorneqassapput tunineqarnermini akiata pissarsiarineqarnermilu akiata assigiinngissutaattut.
Imm. 3. Akileraartussaatitaasup naalagaaffimmut allamut, Danmarkimut Savalimmiunulluunniit akileraarutit, inatsimmi matumani § 15 malillugu akileraarutissanit ilanngaatigisinnaavaat, akileraarut imm. 1 malillugu akileraarnermi tunngavigisassanut ilanngunneqarsimagaangat. Akileraartussaatitaasup nunamit ataatsimit tassannga isertitaminut tamanut § 15 malillugu akileraarutinit ilanngaatigineqartussamik akileraarummik naatsorsuinissaa piumasaqaataavoq.
Imm. 4. Imm. 1 malillugu akileraarnermi tunngavigisassat appartinneqassapput inatsisitigut inuttut isigineqarsinnaasumi piginneqataassutip nalingata qaffariataata ilaanik, akileraartussaatitaasup aningaasartuutaanik, akileraartussaatitaasup inatsisitigullu inuttut isigineqarsinnaasup akornanni niuernernut tunngatinneqarsinnaanertik pissutigalugu ilanngaatigineqarsinnaanngitsunik illuatungilerneqartunik. Imm. 1 malillugu akileraarnermi tunngavigisassat ilaneqassapput inatsisitigut inuttut isigineqarsinnaasumi piginneqataassutip nalingata appariaataasa ilaanik, akileraartussaatitaasup inatsisitigullu inuttut isigineqarsinnaasup akornanni niuernernut tunngatinneqarsinnaanertik pissutigalugu akileraarutaasussaanngitsunik illuatungilerneqartunik.
Imm. 5. Akileraartussaatitaasup inatsisitigut inuttut isigineqarsinnaasuni piginneqataassutiminit pissarsiani akileraaruteqaataasussat imm. 1 malillugu naatsorsorneqarnissaat toqqarpagu, tamanna akileraartussaatitaasumut pituttuisuuvoq, katersat piginneqataassummi inissinneqarsimatillugit, taamaattorli imm. 1, oqaaseqatigiit aappaat takujuk. Imm. 1, oqaaseqatigiit aappaanni piumasaqaatit naammassineqarsimajunnaarpata, akileraartussaatitaasup kingusinnerusukkut imm. 1 malillugu naatsorsueriaaseq toqqarsinnaanngilaa.
§ 11. § 5 malillugu akileraarnermi tunngavigisassat naatsorsorneqarnerini ukiup aningaasarsiorfiusup ingerlanerani ernianit isertitat ilanngullugit naatsorsorneqassapput. Akileraarutissanut erniat ukiumut akilerneqarfimminnut tunngatinneqassapput.
Imm. 2. Pigisanik aalaakkaasunik imaluunniit inuussutissarsiummik allamik sillimmasiisarnerunngitsumik soraarnerussutiassanullu aningaasaateqarfiunngitsumik ingerlatsinikkut sinneqartoorutit amigartoorutilluunniit isertitat akileraarutaasussat pillugit akileraartarnermut inatsisini nalinginnaasumik malittarisassat malillugit naatsorsorneqassapput. Illuutinik atortulersuutinillu akileraartarnikkut nalikilliliisarnermut malittarisassat atuutissanngillat. Inuussutissarsiummik allamik sillimmasiisarnerunngitsumik soraarnerussutiassanullu aningaasaateqarfiunngitsumik allanut tunniussinermik pissarsiat annaasalluunniit isertitat akileraaruteqaataasussat pillugit akileraartarnermut inatsisini nalinginnaasumik malittarisassat malillugit naatsorsorneqartassapput, taamaattoq imm. 3 takujuk.
Imm. 3. Obligationinit, qularnaveeqqusiussaqarluni taarsigassarsisimanermut uppernarsaatinit pisassarisanillu allanit, aningaasalersuinissamik isumaqatigiissutinit, aningaasaliissuteqarsimanermut uppernarsaatinit, aktianit, piginneqataassutinit, piginneqataassuteqarnermut uppernarsaatinit aamma obligationinit aktianngortinneqarsinnaasunit kiisalu pigisanit aalaakkaasunit iluanaarutit annaasalluunniit ukiup aningaasarsiorfiusup naanerani pigisap nalillip pineqartup nalingata ukiullu aningaasarsiorfiusup aallartinnerani nalingata assigiississutaattut naatsorsorneqassaaq. Pigisaq nalilik ukiumi aningaasarsiaqarfiusumi pissarsiarineqarsimappat, iluanaarutit annaasalluunniit naatsorsorneqassapput ukiup aningaasarsiorfiusup naanerani nalingata pissarsiarineranilu akiata aningaasanngorlugu nalingata assigiinngissutaattut. Pigisaq nalilik ukiup aningaasarsiorfiusup ingerlanerani tunineqarsimappat, iluanaarutit annaasalluunniit naatsorsorneqassapput tunineqarnerata akiata aningaasanngorlugu nalingata ukiullu aningaasarsiorfiusup aallartinnerani nalingata assigiinngissutaattut. Pigisaq nalilik ukiumi aningaasarsiaqarfiusumi tassani pissarsiarineqarlunilu tunineqarsimappat, iluanaarutit annaasallu naatsorsorneqassapput tunineqarnerani akiata aningaasanngorlugu nalingata pissarsiarineranilu akiata aningaasanngorlunga nalingata assigiinngissutaattut. Aningaasanngortitsinermit pissarsiat aktiaateqarluni ingerlatseqatigiiffinnit, piginneqataassuteqarluni ingerlatseqatigiiffinnit, piginneqatigiiffinnit, aningaasaliissuteqartarnermut peqatigiiffinnit il.il. qaammatisiutit ukiuanni ingerlatseqatigiiffiup inaarutaasumik atorunnaarsinneqarnerani agguaanneqartut tunisinermit pissarsiatut isigineqassapput. Pigisaq nalilik siusinnerusukkut akileraarutaasussaanngitsoq akileraarutaasussanngorpat, pigisaq nalilik akileraartussaatitaalernermi niuernermi nalimisut pissarsiarineqarsimasutut isigineqassaaq. Pigisaq nalilik siusinnerusukkut akileraarutaasussaasimasoq akileraarutaasussaajunnaarpat, iluanaarutit annaasallu naatsorsorneqassapput, pigisap nalillip akileraarutaasussaajunnaarnerminini niuernermi nalimisut tunineqarsimasutut. Nunat allat aningaasanngorlugit nalilinnik peqarnermi taakku nalingat danskit koruuninngorlugu naatsorsorneqassaaq.
Imm. 4. Imm. 3, oqaaseqatigiit siulliit, aappaat sisamaallu malillugit naatsorsuinermi immikkoortumi matumani aalajangersakkat taamatuttaaq atuutissapput. Aningaasaliissuteqartarfimmit minnerpaamik akileraartartumit minnerpaamik isertitanit timitalimmik tunniussiviuneq ajortumi, timitalimik tunniussisoqannginnera aallaqqaammut piginneqataassummut ilassutitut, aallaqqaammut piginneqataassutip pissarsiarineqarnerani pissarsiarineqartutut, akiliuteqarsimannginnermullu naapertuuttumik pissarsiarineqarnermini akilittut, isigineqassaaq. Timitalimmik tunniussisoqannginnera aallaqqaammut piginneqataassummut ilanngunneqartutut isigineqassaaq aningaasaliissuteqartarfiup naatsorsuutinik ukiumoortumik akuersissuteqarneranit, taamaattorli aningaasaliissuteqartarfiup ukiuata aningaasarsiaqarfiup qaangiunneranit kingusinnerpaamik qaammatit arfinillit qaangiunneranni. Oqaaseqatigiilli aappaat aatsaat atuutissaaq, tunniussinnginneq aningaasaliissuteqartarfimmit aningaasaliissutitut nutaatut, aningaasaliissuteqartarfimmi tigusisussap kisitsisitigut piginneqataassutaasa annertusineranik kinguneqartutut, suliarineqanngippat, imaluunniit aningaasaliissuteqartarfiup pigisaanik aningaasanngortitsineq, aningaasanik aningaasanngortitsinermut atatillugu tunniunneqartunik ilanngunneqartussaq, pineqanngippat. Pissarsiarineqarnerani nalinga aalajangersarneqarsinnaanngippat nalinga 0 kr.-inut inissinneqassaaq. Oqaaseqatigiit siulliit sisamat taamatuttaaq atuutissapput akileraartussaatitaasumut, uninngasuuteqarnermik najoqqutaqarneq malillugu aningaasaliissuteqartarfinni minnerpaamik akileraartussaatitaasuni aningaasaliissuteqarnermut uppernarsaatit nalingisa qaffannerinit akileraartussamit, naak suliffeqarfik aningaasaliissuteqartarfiunngikkaluartoq, timitalimmik tunniussisoqartinnagu.
Imm. 5. Imm. 3 taamatuttaaq akiitsoqarnermi pissarsianut annaasanullu atuutissaaq.
Imm. 6. Ingerlatseqatigiiffik nammineq aktiaatiminik atorunnaarsitsippat ukiup aningaasarsiorfiusup aallartinnerani aktiat atorunnaarsinneqartut niuerutigineqarnerminni nalingat ukiup aningaasarsiorfiusup aallartinnerani aktiat pineqartut niuerutigineqarnerminni nalinginit peerneqassaaq. Aktiat ukiup aningaasarsiorfiusup ingerlanerani pissarsiarineqarsimasut atorunnaarsinneqarpata, ukiup aningaasarsiorfiusup ingerlanerani nammineq aktiaatinik pissarsiarineqartunik ingerlatseqatigiiffiup pigisaasa tamarmiusut pissarsiarineqarnerminni akiat aktiat atorunnaarsinneqartut aktiallu ingerlatseqatigiiffimmit pigiinnarneqartut akornanni taakku amerlassusii naapertorlugit agguataarneqassapput. Nammineq aktiaatinik atorunnaarsitsineq ukiup aningaasarsiorfiusup aallartinnerani aktiat pigineqartut ukiumilu aningaasarsiorfiusumi pissarsiarineqartut akornanni taakku amerlassusii naapertorlugit pisutut isigineqassaaq.
§ 12. Akileraarnermi tunngavigisassat ilaat akileraaruteqaataasussat amigartoorfiulerpata, akileraarutissat amigartoorfiusut naatsorsorneqassapput ernialiussaq § 2, imm 1-imi taaneqartoq naapertorlugu. Akileraarutissat amigartoorfiusut inatsit manna malillugu ukiuni aningaasarsiorfiusuni tulliuttuni akileraarutissanit ilanngaatigineqarsinnaapput, taamaattorli imm. 2 takujuk. Oqaaseqatigiit aappaat taamatuttaaq atuutissaaq ernianut imm. 6 naapertorlugu akileraarutissanut amigartoorfiusunut immikkut kontunut ilanngunneqartunut. Imm. 6 naapertorlugu akileraarutissanut amigartoorfiusunut immikkut kontumi uninngasuutit ilanngaatigineqartassapput, akileraarutissanit amigartoorfiusunit allanit ilanngaateqartoqartinnagu. Ilanngaanerit pisassapput ukiumi aningaasarsiaqarfiusumi sapinngisamik siusinnerpaamik. Nuussisoqartillugu oqaaseqatigiit siulliit naapertorlugit akileraarutissat amigartoorfiusut piffissami nuussinermi naapertuuttumik appartinneqassapput. Naapertuuttumik appartitsineq naatsorsorneqassaaq aningaasanut nuunneqartunut akitsuutip aningaasallu nuunneqartut akornanni pissutsitut. Ukiumi aningaasarsiaqarfiusumi nuussiviusumi akileraarnermi tunngavigisassat, imm. 6 malillugu akileraarutissanik amigartoorfiusunik amerlisitsisut ikilisitsisulluunniit, tamatuma kingorna ukiumi aningaasarsiaqarfiusumi akileraarnermi tunngavigisassat tamarmiusut naatsorsorneqarneranni ilanngunneqassanngillat.
Imm. 2. § 1, imm. 2 malillugu akileraartussaatitaasunut imm. 1, oqaaseqatigiit aappaat pingajuallu malillugit akileraarutissat amigartoorfiusut erniallu, ukiup aningaasarsiorfiusup, akileraarutissat amigartoorfiusut erniallu naatsorsorneqarfiisa kingorna ukiuni aningaasarsiorfiusuni tallimani siullerni tulliuttuni ilanngaatigineqarsimanngitsut, tunniunneqassapput, taamaattorli imm. 3 aamma 4 takukkit. Oqaaseqatigiit siulliit malillugit naatsorsuinermi, erniat, akileraarutissanut amigartoorfiusunut immikkut kontumut ernialiunneqartut akileraarutissanit amigartoorfiusunit naatsorsorneqarfimminnit peqatigalugu pilersimasutut isigineqassapput.
Imm. 3. § 1, imm. 2 malillugu soraarnerussutisianik aningaasaateqarfinnut, aningaasat imm. 2 malillugu tunniunneqartussatut kissaatigineqartut, imm. 2 malillugu aningaasanut siusinnerusukkut tunniunneqarsimasunut katillugit annerpaamik uku katinnerisinnaavaat:
1) inatsimmi matumani § 4 naapertorlugu akileraarutit, katillugit ukiuni aningaasarsiorfiusuni qaangiuttuni akilerneqarsimasut,
2) imm. 6, oqaaseqatigiit siulliit, naapertorlugu akileraarutissanut amigartoorfiusunut immikkut kontumut ernialiunneqarsimasut.
Imm. 4. § 1, imm. 2 malillugu inuunermik soraarnerussutisiaqalernissamullu sillimmasiisarnermik ingerlatseqatigiiffinnut kiisalu soraarnerussutisiaqalernissamut aningaasaateqarfinnut, aningaasat imm. 2 malillugu tunniunneqartussatut kissaatigineqartut, imm. 2 malillugu siusinnerusukkut aningaasanut tunniunneqarsimasunut katillugit annerpaamik uku katinnerisinnaavaat
Imm. 5. Imm. 3 aamma 4 naapertorlugit ukiuni aningaasarsiorfiusuni siusinnerusuni aningaasat qassit katersorneqarsimanersut naatsorsornerini, akileraarutissat amigartoorfiusut siusinnerusukkut imm. 2-4 malillugit tunniunneqarsimasut ilanngullugit naatsorsorneqassapput. Akileraarutissat amigartoorfiusut imm. 2-4 malillugit aningaasanut tunniunneqartunut naapertuuttut imm. 1-imi malittarisassat malillugit siuartinneqarsinnaanngillat.
Imm. 6. § 1, imm. 2 malillugu akileraartussaatitaasut eqqarsaatigalugit ukiumi aningaasarsiorfiusumi akileraarutissat amigartoorfiusut imm. 1, oqaaseqatigiit siulliit, naapertorlugit naatsorsorneqartut ilaat akileraarutissanut amigartoorfiusunut nalinginnaasumit kontumit akileraarutissanut amigartoorfiusunut immikkut kontumut nuunneqarsinnaapput, ukiumullu ukiup aningaasarsiorfiusup naanerani ernialersorneqassallutik, ukiumi aningaasarsiaqarfiusumi nalinginnaasumik ullormi kingullermi sillimmasersimanermut pisussaaffiit uuttorneqarnerisigut Aningaasaqarnermik Nakkutilliisoqarfiup najoqqutassatut ernialiussaani ukiunut tallimanut ernianut naapertuuttumik ernialerlugit. Akileraarutissat amigartoorfiusut taakkununngalu erniat naatsorsorneqartut oqaaseqatigiit aappaat malillugu ukiumi tunniussiviusumi imaluunniit oqaaseqatigiit arfineq-aappaat malillugu ukiumi nuussiviusumi ernialersorneqassanngillat. Ukiumi aningaasarsiaqarfiusumi akileraarutissat amigartoorfiusut ilaat oqaaseqatigiit siulliit malillugit nuunneqartut, annertunerpaamik allanngortitsinermut immikkut tapisiat, soraarnerussutisiaqalernissamut aningaasaateqarfiup ukiumi aningaasarsiaqarfiusumi aaqqissuussinermik ernianut immikkut tapisiaqarfiusinnaasumit aaqqissuussinermut qularnaveeqqusiinertaqanngitsumut, aaqqissuussinermut 0 pct.-imik qularnaveeqqusiinertalimmut imaluunniit aaqqissuussinermut piumasaqaatitalimmik qularnaveeqqusiinertalimmut 0 pct. sinnerlugu piumasaqaatitaqanngitsumik qularnaveeqqusiinertaqanngitsumut allanngortitsinermut atatillugu sorarnerussutisiaqarsinnaatitaasunut agguaassaasa akileraartarnermik nalinganut naapertuuttumik annerpaamik annertussuseqarsinnaavoq. Soraarnerussutisiaqalernissamut aningaasaateqarfiit il.il. § 4-mut ilaatinneqartut eqqarsaatigalugit oqaaseqatigiit pingajuat naapertorlugu oqaaseqatigiit pingajuat malillugu allanngortitsinermut atatillugu immikkut pissarsiat tunniunneqartut akileraartarnikkut nalingat naatsorsorneqassaaq, aningaasat § 4, imm. 2, nr. 1 malillugu ilanngaatigineqarsimasut akileraartarnermi nalingattut, aaqqissuussinernillu § 4, imm. 2, nr. 1-imut ilaatinneqartunik soraarnerussutisiaqarsinnaatitaasunut toqqaannartumik tunniunneqartut akileraartarnikkut nalinginik, allanngortitsinernut immikkut tapisiat tunniunneqarnerannut tunngatinneqarsinnaanngitsunik. Inuunermik sillimmasiisarnermik ingerlatseqatigiiffiit il.il. § 5-imut ilaatinneqartut eqqarsaatigalugit oqaaseqatigiit pingajuat malillugu allanngortitsinermut atatillugu immikkut pissarsiat tunniunneqartut akileraartarnikkut nalingat naatsorsorneqassaaq, aningaasat § 5, imm. 4, oqaaseqatigiit siulliit malillugit akileraarnermi tunngavigisassanik appartitsisut ilaattut allanngortitsinermut atatillugu immikkut pissarsiat tunniunneqartunut tunngatinneqarsinnaasut akileraartarnermi nalingattut. Akileraarutissanut amigartoorfiusunut immikkut kontumi uninngasuutit ukiup aningaasarsiorfiusup naanerani uninngasuutit ernialersorneqarnerannik qaffanneqassaaq, appartinneqassallunilu kisitsimmik akileraarutissanut amigartoorfiusunut immikkut kontumi aningaasanut imm. 1 naapertorlugu §§-it 4 imaluunniit 5 malillugu ukiumi aningaasarsiaqarfiusumi akileraarutissanit ilanngaatigineqarsimasunut kiisalu imm. 2 naapertorlugu akileraarutissanut amigartoorfiusunut immikkut kontumit aningaasanut tunniunneqarsimasunut naapertuuttumik. Akileraarutissat amigartoorfiusut taakkulu ilaat akileraarutissanut amigartoorfiusunut immikkut kontumut erniat naatsorsorneqartut, imm. 2 naapertorlugu §§-it 4 imaluunniit 5 malillugit ukiumi aningaasarsiaqarfiusumik akileraarutissanut ilanngaatigineqarsimanngitsut imaluunniit imm. 2 malillugu tunniunneqarsimanngitsut, akileraarutissanut amigartoorfiusunut nalinginnaasumut kontumut nuunneqassapput, ukiup aningaasarsiorfiusup akileraarutissat amigartoorfiusut naatsorsorneqarfiata kingorna ukiut aningaasarsiaqarfiusut arfernganni.
§ 13. Imm. 2-4-mi malittarisassat atuutissapput,
1) suliffeqarfiup akileraartussaatitaasup pigisani nalillit akiitsunilu tamarmiusut suliffeqarfimmut akileraartussaatitaasumut allamut tunniuppagit,
2) suliffeqarfiit akileraartussaatitaasut marluk arlallilluunniit suliffeqarfimmut akileraartussaatitaasumut ataatsimut kattunneqarpata,
3) suliffeqarfik akileraartussaatitaasoq suliffeqarfinnut akileraartussaatitaasunut namminersortunut marlunnut arlalinnulluunniit avinneqarpat,
4) suliffeqarfiup akileraartussaatitaasup inuunermik sillimmasiissutaatini aningaasalersuinermik ingerlatsineq pillugu inatsimmi § 204 malillugu suliffeqarfimmut akileraartussaatitaasumut allamut tunniuppagit, imaluunniit
5) allaffissornikkut pigisanik aqutsisup inuunermik sillimmasiisarnermik ingerlatseqatigiiffiup sillimmasiissutaataasa imaluunniit soraarnerussutisiaqalernissamut aningaasaateqarfiup soraarnerussutisiaqalernissamut neriorsuutaasa allaffissornikkut aqunneqarnerat ingerlateqqippagit.
Imm. 2. Suliffeqarfiup tigusisup suliffeqarfiup tunniussisup akileraartarnikkut inissisimanera tigullugu ingerlateqqissavaa, ukiumut aningaasarsiaqarfiusumut siullermut inaarutaasumik akileraarutissanik naatsorsuineq siulleq ingerlatitseqqiinermit sunnerneqarsimasoq tamanna aallaavigalugu ilusilersorneqarsimappat.
Imm. 3. Tunniussinermut atatillugu suliffeqarfimmut tigusisumut pigisanik akiitsunillu naatsorsuusiat ullulerneqarnerat akileraartarnikkut ullutut tunniussivittut isigineqassaaq. Imm. 1-imi 2-milu malittarisassat atorneqarnissaannut piumasaqaataavoq ullup tunniussiviusup suliffeqarfiup tigusisup ukiumut naatsorsuuteqarfiata aallartinneqarfianut ullormut naapertuuttuunissaa.
Imm. 4. Ukiumut aningaasarsiaqarfiusumut siullermut ingerlatitseqqiinermit attorneqartumut inaarutaasumik akileraarutissanik naatsorsuinermut peqatigitillugu, tunniussinermut atatillugu allagaatit suliarineqarsimasut assilineqarneri akileraartarnermik ingerlatsivimmut nassiunneqassapput.
Imm. 5. Suliffeqarfik tunniussisoq ingerlaqqittorlu inatsit manna taamatullu aamma aningaasarsianit akileraarutit pillugit inatsit malillugit akileraartussaappata, aningaasarsianillu akileraarutit pillugit inatsimmi kapitali 5-imi malittarisassat malillugit tunniussisoqarpat imm. 1-imi, nr. 1-4-mi taaneqartutut, tunniussineq taamatuttaaq imm. 1-4 malillugit pisinnaavoq. Suliffeqarfiit inatsit manna aningaasarsianillu akileraarutit pillugit inatsit malillugit akileraartussaatitaasut akornanni tunniussinermut imm. 4, nr. 1-4-mi taaneqartutut imm. 2-4 atorneqarsinnaaneranut piumasaqaataavoq, tunniussinerup taamatuttaaq aningaasarsianit akileraarutit pillugit inatsimmi kapitali 5 malillugu pinissaa.
§ 14. Soraarnerussutisiaqalernissamut aningaasaateqarfimmik imaluunniit inuunermik soraarnerussutisiaqalernissamillu sillimmasiisarnermik ingerlatseqatigiiffimmik akileraarutaasussamik ingerlatseqatigiiffimmut aqutamut nutaamut pilersinneqartumut, soraarnerussutisiaqalernissamut aningaasaateqarfiup imaluunniit inuunermik soraarnerussutisiaqalernissamillu sillimmasiisarnermik ingerlatseqatigiiffiup aktianik piginneqataassutinilluunniit tamanik piginnittuuffigiligaanut, tunniussinermi soraarnerussutisiaqalernissamut aningaasaateqarfiup imaluunniit inuunermik soraarnerussutisiaqalernissamillu sillimmasiisarnermik ingerlatseqatigiiffiup aalajangersinnaavaa, tunniussineq, pissutsit oqaaseqatigiit aappaani taaneqartut eqqarsaatigalugit, ingerlatseqatigiiffimmut aqutamut pigisanut nalilinnut akiitsuinullu naatsorsuutit pilersitsinermut atatillugu suliarineqarsimasut atuutilerfiannit akileraartarnikkut sunniuteqartinneqassasut, ingerlatseqatigiiffiup aqutap ukioq naatsorsuuteqarfia ullormit tassannga aallartippat ullorlu taanna soraarnerussutisiaqalernissamut aningaasaateqarfiup imaluunniit inuunermik soraarnerussutisiaqalernissamillu sillimmasiisarnermik ingerlatseqatigiiffiup pilersitsineq sioqqullugu nalinginnaasumik ukiuata aningaasarsiorfiusup kingulliup naanerata kingorna inissisimappat. Tunniussineq naatsorsuutit ullormit naatsorsuutit aallartinneqarfiannit akileraartarnikkut sunniuteqartinneqalissappat, soraarnerussutisiaqalernissamut aningaasaateqarfiup imaluunniit inuunermik soraarnerussutisiaqalernissamillu sillimmasiisarnermik ingerlatseqatigiiffiup ulloq taanna pigisaasa akiitsuisalu niuerutigineqarnerminni nalingat soraarnerussutisiaqalernissamut aningaasaateqarfiup imaluunniit inuunermik soraarnerussutisiaqalernissamillu sillimmasiisarnermik ingerlatseqatigiiffiup tunineqarnermini akiata naatsorsorneqarneranut tunngaviussaaq, soraarnerussutisiaqalernissamut aningaasaateqarfimmik imaluunniit inuunermik soraarnerussutisiaqalernissamulluunniit sillimmasiisarnermik ingerlatseqatigiiffimmik tunniussineq ulloq taanna niuerutigineqarnermi nalertik tunngavigalugu ullormi naatsorsuutit aallartiffianni pisimappat. Tunniussinerup akileraartarnikkut kingumoortumik atuutsinneqarsinnaanerat piumasaqaataavoq, naatsorsuutit aallartiffiattut ullup toqqarneqarsimasup kingorna qaammatit arfinillit qaangiutsinnagit pilersitsinerup pisimanissaa, taamatullu aamma ingerlatseqatigiiffiup pilersitsinerup kingorna qaammat ataaseq qaangiutsinnagu allagaatit tamatumunnga atatillugu suliarineqartussatut ingerlatseqatigiiffiit pillugu inatsisini piumasaqaataasut assilinerinik akileraartarnermik ingerlatsivimmut, kiisalu ingerlatseqatigiiffiup Inuussutissarsiornermik Ingerlatseqatigiiffinnillu Aqutsisoqarfimmi nalunaarsorneqartussat nalunaarutigineqarsimaneranut uppernarsaammik, nassiussaqarnissaa, taamaattoq imm. 5 takujuk. Ingerlatseqatigiiffiup aqutap akileraartussaatitaanera atuutilissaq ullormit tunniussinerup imm. 1 naapertorlugu atuuttussanngortinneqarneraniit. Suliffeqarfik inatsit manna taamatullu aamma aningaasarsianit akileraarutit pillugit inatsit malillugu akileraartussaatitaappat, tunniussineq ullormit tassannga inatsimmut matumunnga aningaasarsianillu akileraarutit pillugit inatsimmut atatillugu akileraartarnikkut sunniuteqartinneqassaaq.
Imm. 2. Soraarnerussutisiaqalernissamut aningaasaateqarfiit imaluunniit inuunermik soraarnerussutisiaqalernissamullu sillimmasiisarnermik ingerlatseqatigiiffiit akornanni aktiaateqarluni ingerlatseqatigiiffinnut malittarisassat atuuttut naapertorlugit akileraarfiusussaatitaasumik kattunneq akileraartarnikkut sunniuteqalissaaq piffissamit, soraarnerussutisiaqalernissamut aningaasaateqarfiit imaluunniit inuunermik soraarnerussutisiaqalernissamillu sillimmasiisarnermik ingerlatseqatigiiffiit peqataasut kattunnermik inaarutaasumik akuersissuteqarfiannit.
Imm. 3. Suliffeqarfiilli aalajangersinnaavaat, kattunneq, pissutsit oqaaseqatigiit aappaanni taaneqartut eqqarsaatigalugit, kattunnermut atatillugu suliffeqarfimmut tigusisussamut pigisanut akiitsunullu naatsorsuusiarineqarsimasup ulluaniit akileraartarnikkut sunniuteqartinneqassasoq, ulloq taanna suliffeqarfiup tigusisussap naatsorsuutinut ukiuanut naapertuuppat. Kattunneq naatsorsuutit ulluannit akileraartarnikkut sunniuteqartinneqassappat, ulloq taanna suliffeqarfiup aningaasaliisup nalinga, suliffeqarfimmi aningaasaliisumi aktianut piginneqataassutinulluunniit akiliuteqartumut ersersinneqartutut, suliffeqarfiup aningaasaliisup tunniunneqarnermini nalingata kiisalu suliffeqarfiup tigusisussap pigisanik akiitsunillu tunniunneqartunut pissarsinermini nalingata naatsorsorneqarnerinut tunngavigineqassaaq, suliffeqarfiullu tigusisussap isertitanik naatsorsuusiornermini ilanngutissavai isertitat aningaasartuutillu suliffeqarfimmut tunngasutut isigineqarsinnaasut, suliffeqarfiit kattunneqarnerat ulloq taanna nalillit tunngavigalugit pisimasuuppat. Kattunnerup akileraartarnikkut kingumoortumik atuutsinneqarsinnaaneranut piumasaqaataavoq ullormit suliffeqarfiit peqataasut kattunnerup suliffeqarfinni peqataasuni tamani akuersissutigineqarneranit qaammat ataaseq qaangiutsinnagu, ingerlatseqatigiiffiit pillugit inatsisini piumasaqaataasut malillugit allagaatit kattunnermut atatillugu suliarineqarsimasut assilinerisa, kiisalu suliffeqarfinni peqataasuni kattunnerup inaarutaasumik akuersissutigineqarsimaneranut uppernarsaatinik akileraarnermik ingerlatsivimmut nassiussisoqarnissaa, taamaattorli imm. 4 takujuk.
Imm. 4. Inatsisartut inatsisaat manna taamatullu aamma aningaasarsianit akileraarutit pillugit inatsit malillugu suliffeqarfiit akileraartussaatitaappata, tunniussineq Inatsisartut inatsisaannut matumunnga aningaasarsianullu akileraarutit pillugit inatsimmut atatillugu ullormit tassannga akileraartarnikkut sunniuteqartinneqassaaq.
Imm. 5. Akileraartarnermik ingerlatsiviup imm. 1-mi qaammammik ataatsimik piffissamik sippuineq isiginngitsuusaarsinnaavaa.
§ 15. Akileraarutit naalagaaffimmut allamut, Danmarkimut Savalimmiunulluunniit akilerneqarsimasut aningaasarsianit akileraarutit pillugit inatsimmi § 69 malillugu inatsit manna malillugu akileraarutissanit ilanngaatigineqarsinnaapput. Isertitat Kalaallit Nunaanni akileraaruserneqartut tamarmik, akileraarnermi tunngavigisassatut, § 12 naapertorlugu akileraarutissat amigartoorfiujunnartut aamma imm. 3 malillugu akileraarutaajunnartut ilanngaatigereerlugit inatsit manna malillugu akileraarutissamut naapertuuttumik naatsorsorneqassapput.
Imm. 2. Akileraartussaatitaasut pigisamit nalilimmit iluanaarutit annaasallu inatsit manna malillugu akileraaruserneqarnissaannut kontoqarsinnaapput, pigisamut nalilimmut pineqartumut atatillugu iluanaarutit annaasallu naalagaaffimmi allami, Danmarkimi Savalimmiuniluunniit akileraaruserneqarsinnaappata pissarsiallu naatsorsorneqarneranni iluanaarutit annaasallu toqqortaqarnermik najoqqutaqarneq malillugu ilanngullugit naatsorsuutigineqarsimappata. Kontumut ilaatinneqassapput akileraartussaatitaasup nunani allani pigisaminit nalilinnit akileraarutai pigisamit nalilimmit iluanaarutit akileraarutaannut naapertuuttut imm. 1-ilu malillugu ilanngaatigineqarsimanngitsut. Naalagaaffimmut allamut, Danmarkimut Savalimmiunulluunniit akileraarutit ingerlaavartumik naleqarnerulernerit imm. 1 malillugu ilanngaatigineqarsinnaasunit amerlaneruppata akileraartussaatitaasup akileraarutai pigisamit nalilimmit iluanaarutinut naapertuuttut inatsit manna malillugu akileraartussaatitaasup allatigut akileraarutissaanit ilanngaatigineqarsinnaapput. Uninngasuutit aningaasanik ilanngaatigineqartumik ikilisinneqassapput. Aningaasat ilanngaatigineqarsinnaasut akileraartussaatitaasup inatsit manna malillugu akileraarutissaanut allanut ilaatinneqarsinnaanngitsut aningaasanngorlugit tunniunneqassapput. Pigisamit annaasaqartoqarsimappat akileraarutissanik amigartoorfiusunik naatsorsuisoqassaaq naatsorsuutit inernerinit ilanngaatigineqartussamik.
Imm. 3. Inatsit manna malillugu akileraarut imm. 1 naapertorlugu nunanut allanut akileraarutinit ilanngaatigineqartunit minneruppat, akileraartussaatitaasut akileraarutit naalagaaffimmut allamut, Danmarkimut Savalimmiunulluunniit akilersimasaat ukiumi akileraarutissanit ilanngaatigineqarsinnaanngitsut, inatsit manna malillugu akileraarutissat amigartoorfiujunnartut peqatigalugit siuartissinnaavaat. Aningaasat siuartinneqarsinnaasut imm. 1 malillugu naatsorsorneqassapput, taakkuullutillu naalagaaffimmut allamut, Danmarkimut Savalimmiunulluunniit akileraarutit akilerneqarsimasut minnerpaaffii imaluunniit nunanit allanit pissarsianit oqilisarneqarsinnaasunit sinneqartoorutinit Kalaallit Nunaannut akileraarutit. Oqilisaassinerit aatsaat siuartinneqarsinnaapput uppernarsarneqarsinnaappat isertitanit taakkuninnga nunani allanit akileraarutissanik oqilisaassisoqarsimanngitsoq.
Imm. 4. Soraarnerussutisiani aningaasaateqarfiit inuunermillu sillimmasiisarnermik ingerlatseqatigiiffiit aningaasarsianit akileraarutit pillugit inatsit malillugu akileraartussaatitaasut eqqarsaatigalugit imm. 1 malillugu ilanngaat § 5 malillugu akileraarutissamit ilanngaatigineqarsinnaavoq, ilanngaat aningaasarsianit akileraarutit pillugit inatsit malillugu akileraarutissanit ilanngaatigineqarsimanngippat.
Akiliisitsiniartarneq il.il.
§ 16. § 1, imm. 2 malillugu akileraartussaatitaasut, soraarnerussutisiaqalernissamut aaqqissuussinernik § 1, imm. 1-imut ilaatinneqartunik neqeroorutillit, ukiup aningaasarsiorfiusup naanerata kingorna kingusinnerpaamik ulloq 31. maj akileraarnermi tunngavigisassat taakkulu ilaannut akileraarusigassanut kiisalu ukiumut aningaasarsiaqarfiusumut akileraarutissat ataatsimut naatsorsorneqarnerannik akileraartarnermik ingerlatsivimmut tunniussissapput. Ukiumut aningaasarsiaqarfiusumut inaarutaasumik akileraarutissat naatsorsorneqarsimasut ukiup aningaasarsiaqarfiusup kingorna ukiumi februaarip ulluisa 20-annit ernialersorneqalissapput akilerneqarnissaasa tungaannut, taamaattorli oqaaseqatigiit sisamaat tallimaallu takukkit. Akileraarutissat ernianik naatsorsorneqarsimasunik ilallugit naatsorsuutip nassiunneqarnerat peqatigalugu akilerneqassapput. Akileraarutissat akiitsut erniat naatsorsorneqarsimasut ilanngullugit inaarutaasumik naatsorsuinerup nassiunneqarneranut peqatigitillugu akilerneqassapput. Akileraarutaavallaarsimasut ernialerlugit utertillugit akilerneqassapput. Oqaaseqatigiit aappaat malillugu erniat, ukiup aningaasarsiorfiusup tullianut ernianut § 22, imm. 5-imi taaneqartunut naapertuupput. Oqaaaseqatigiit tallimaat malillugu erniat, ukiup aningaasarsiorfiusup tullianut ernianut procentpointinik 3,5-inik ilanngarlugit § 22, imm. 5-imi taaneqartunut naapertuupput. Oqaaseqatigiit tallimaat malillugu erniat O pct.-imit minnerulersinnaanngillat. Akileraarutissat kingusinaartumik akilerneqarpata, oqaaseqatigiit aappaat malillugu erniat taamaattoq ullormut piffissaq eqqortumik akiliiffissaq kingulleq kisiat ilanngullugu naatsorsorneqassapput.
Imm. 2. Suliffeqarfiup soraarnerussutisiaqalernissamut aaqqissuussinermik § 1 imm. 1-imut ilaatinneqartumik isumaqatigiissuteqarfigineqarsimasup § 3, imm. 1-8 malillugit akileraarnermi tunngavigisassat naatsorsorneqarnissaat pisussaaffigaa. Sillimmasiinerit ernianut immikkut pissarsiassartallit eqqarsaatigalugit suliffeqarfiup akileraarutissat unerartissavai toqqartanut, immikkut pissarsiassanut immikkoortitanut imaluunniit soraarnerussutisialinnut tapisianik toqqartanut aningaasanik ikisisoqartinnagu. Sillimmasiinernut ernianut immikkut pissarsiassartaqanngitsunut suliffeqarfiup akileraarutissat unerartissavai toqqartanut akileraarutinut tunngasumi imm. 1 malillugu ernianik ilallugit, akileraarutit akilerneqarnissaat sapaatip akunneranik ataatsimik sioqqullugu, taamaattorli piffissaq eqqorlugu akiliiffissaq kingulleq sioqqullugu sapaatip akunnera ataaseq qaangiutsinnagu. Suliffeqarfiup akileraarutaasussat unerartissavai, aamma naak soraarnerussutisiaqarsinnaatitaasup toqqorsiviani tigoriaannarnik aningaasaqanngikkaluartoq. Soraarnerussutisiaqarsinnaatitaasup aningaasat soraarnerussutisiaqartussaatitaasoq sinnerlugu atorsimasai ernialersorneqassapput erniamik § 22, imm. 5, oqaaseqatigiit aappaanni taaneqartumik, piffissamiit suliffeqarfiup atuisimaneq pillugu kontoqartumut allakkatigut ilisimatitsissuteqarfigisaanit. Ernianut aningaasartuut tamanna soraarnerussutisiaqarsinnaatitaasup isertitaasa akileraarutaasussat naatsorsornerini ilanngaatigineqarsinnaanngilaq. Aaqqissuussinernut tamanut akileraarutissat naatsorsorneqassapput. Suliffeqarfiup ukiut tamaasa ukiumut aningaasarsiaqarfiusumut qaangiuttumut akileraarutissanik naatsorsorneqarsimasunik akileraartussaatitaasoq ilisimatittassavaa.
§ 17. Ukiup aningaasarsiorfiusup ingerlanerani soraarnerussutisiaqalernissamut aaqqissuussinerit § 1, imm. 1-imi taaneqartut atorunnaarsinneqarnerini suliffeqarfik akileraarnermi tunngavigisassanik taakkulu ilaannik akileraarutaasussanik inaarutaasumik naatsorsuusiussaaq, taamaattorli imm. 3 takujuk. Suliffeqarfiup akileraaruteqaataasussat unerartissavai akileraartarnermillu ingerlatsivimmut nalunaarutigalugillu akilissallugit, pineqartut akileraarutaasussaasut suliffeqarfimmit tunniunneqarnerinit ullut nalinginnaasut pingasut qaangiutinnginnerini. Atorunnaarsitsineq tunniussisoqarneranik malitseqanngippat suliffeqarfiup pineqartup akileraarutissat unerartissavai akileraarnermillu ingerlatsivimmut nalunaarutigalugillu akilissallugit atorunnaarsitsinerup suliffeqarfimmit ilisimaneqalerneraniit qaammat ataaseq qaangiutsinnagu. Akileraarutissat akilerneqarnerannut peqatigitillugu suliffeqarfiup akileraartussaatitaasoq akiliisimanermik ilisimatissavaat. Soraarnerussutisiaqalernissamut katersanut kontumut akileraarnermi tunngavigisassat inaarutaasumik naatsorsorneqarnerini pappiara nalilik tunineqartutut isigineqassaaq piffissami kontup atorunnaarfiani niuerutigineqarnermini nalinganut naapertuuttumik. Naatsorsuusiornermi tamatumani erniat akilerneqartussat saniatigut ilanngunneqassapput atorunnaarsitsinermi ernialiunneqarsimasut akiligassanngorsimanngitsulli. Soraarnerussutisiaqalernissamut aaqqissuussinermut § 4 malillugu pissarsianik akileraarutaasussanik naatsorsuisussamut akileraarnermi tunngavigisassat inaarutaasumik naatsorsorneqarneranni ukiup aningaasarsiorfiusup ingerlanerani pissarsiat akileraaruteqaataasussat ilanngussimasut ilanngunneqassapput.
Imm. 2. Piffissaliussap imm. 1-imi taaneqartup naanerani akileraarutit suli akilerneqarsimanngippata, piffissaliussap naaneraniit akiliisoqarnissaata tungaanut erniat suliffeqarfiup akilissavai. Erniaq akileraartarnermik ingerlatsinermik inatsimmi § 43, imm. 1 malillugu erniamut naapertuuppoq.
Imm. 3. Aningaasarsianit akileraarutit pillugit inatsimmi § 45, imm. 1 malillugu nuussinernut atatillugu katersaqartarnermik aaqqissuussinerit § 1, imm. 1-imi taaneqartut atorunnaarneri imm. 1 atorneqassanngilaq. Taarsiullugu suliffeqarfik nuussivigineqartoq ukiumi aningaasarsiaqarfiusumi januaarip aallaqqaataaniit ukiumi aningaasarsiaqarfiusumi decembarip ulluisa 31-iat ilanngullugu naatsorsuusiussaaq. Aaqqissuussinermik nuussineq malitseqassappat ukiup aningaasarsiorfiusup ingerlanerani naatsorsueriaatsip allanngortinneqarneranik, sillimmasiissutit allatut naatsorsorneqartalersut nutaamik naatsorsueriaaseqalernermut ikaarsaariarnermiit akileraarnermi tunngavigisassat naatsorsorneqassapput. Akileraarut naatsorsorneqassaaq, uninngatinneqassaaq tunniunneqarlunilu § 16 malillugu akileraarutip ilaatut. § 4 malillugu akileraarusersuinermut ikaarsaariarnermi sillimmasiissummi toqqortat nalingat § 4, imm. 1 naapertorlugu ukiup aningaasarsiorfiusup aallartinnerani sillimmasiissummi toqqortat nalingattut isigineqassaaq.
§ 18. Akileraartussaatitaasut § 1, imm. 2-mi taaneqartut akileraartussaatitaanerat, toqukkut qimagunnermik pissuteqanngitsumik, atorunnaarpat, suliffeqarfiup akileraarnermi tunngavigisassat taakkulu ilaat akileraaruteqaataasussat inaarutaasumik naatsorsussavai. Suliffeqarfiup akileraarutaasussat unerartissavai akileraartussaatitaanerullu atorunnaarnerata ilisimaneqalerneranit qaammat ataaseq qaangiutsinnagu akileraartarnermik ingerlatsivimmut nalunaarutigalugillu akilissallugit. Akileraarutissat akilerneqarneranut peqatigitillugu suliffeqarfiup akileraartussaatitaasoq akiliisimaneq pillugu ilisimatissavaa. Soraarnerussutisiaqalernissamut katersanut kontumut akileraarnermi tunngavigisassat inaarutaasumik naatsorsorneqarneranni pappiaqqat nalillit akileraartussaatitaanerup atorunnaarnera ilutigalugu atorunnaartutut isigineqassapput atorunnaarsitsinermi niuerutigineqarnermi naligitinneqartumut naapertuuttumik. Naatsorsuinermi tamatumani ernianut akilerneqartussanngorsimasut saniatigut ilanngunneqassapput erniat atorunnaarsitsinermi ernialiunneqarsimasut massakkulli akilerneqartussaanngitsut. Soraarnerussutisiaqalernissamut aaqqissuussinermut § 4 malillugu pissarsianik akileraaruteqaataasussanik naatsorsuisussamut akileraarnermi tunngavigisassat inaarutaasumik naatsorsorneqarneranni pissarsiat akileraaruteqaataasussat ilaat ukiumi aningaasarsiaqarfiusumi ilanngussimasut ilanngunneqassapput. § 17, imm. 2 taamaaqataanik atuutissaaq.
Imm. 2. Ukiup aningaasarsiorfiusup, akileraartussaatitaasut § 1, imm. 1-imi taaneqartut toqukkut qimagunnermik pissuteqanngitsumik akileraartussaatitaanerisa naaffiata, naanerani, § 12 naapertorlugu akileraarutissanik amigartoorfiusunik uninngasoqarpat, akileraarutissat amigartoorfiusut atorneqarsinnaapput akileraarutissanit sinneqartoorfiusunit ilanngaatitut § 1, imm. 1 malillugu akileraartussaatitaaneq atuutileqqissagaluarpat. Soraarnerussutisiaqalernissamik aaqqissuussineq § 1, imm. 1 malillugu akileraartussaatitaanerup atorunnaarnerata kingorna akileraartussaatitaaneq § 1 imm. 1 malillugu atuutileqqigani atorunnaarsinneqarpat § 20 atorneqassaaq.
§ 19. Akileraartussaatitaasut § 1, imm. 2-mi taaneqartut akileraartussaatitaanerat atorunnaarpat, tamatuma kingorna qaammatit pingasut qaangiutsinnagit akileraarnermi tunngavigisassat taakkunanngalu akileraarutaasussat inaarutaasumik naatsorsorneqarnerannik kiisalu ukiumut aningaasarsiaqarfiusumut ingerlasumut ukiunullu aningaasarsiaqarfiusunut qaangiuttunut akileraarutissanik akileraartarnermik ingerlatsivimmut tunniunneqassaaq, tamatumunnga inaarutaasumik naatsorsuummik tunniussaqartoqarsimanngippat. Akileraarutissat akiligassat imm. 2 malillugu ernialiunneqarsimajunnartunit ilallugit naatsorsuutinut nassiunneqarnerinut peqatigitillugu akilerneqassapput. Akileraarnermi tunngavigisassat inaarutaasumik naatsorsorneqarneranni aningaasat pappiaqqanik nalillit akileraartussaatitaanerup atorunnaarnerani tunineqartutut naatsorsuutigineqassapput akileraartussaatitaanerup naanerani niuerutigineqarnerminni nalingannut naapertuuttumik aningaasartalerlugit.
Imm. 2. Ukiumut aningaasarsiaqarfiusumut qaangiuttumut inaarutaasumik akileraarutissat naatsorsorneqarsimasut ernialersorneqalissapput ukiumi aningaasarsiaqarfiusumik ingerlasumi februaarip ulluisa 20-anniit akiliisoqarnissaata tungaanut. Ukiumut aningaasarsiaqarfiusumut ingerlasumut ernianut § 22, imm. 5-imi taaneqartumut naapertuuttumik ernialersuisoqassaaq. Akileraarutissat kingusinaartumik akilerneqarpata taamaattoq oqaaseqaatigiit siulliit malillugit taamaallaat ernialersuisoqassaaq ullormut piffissaatillugu akiliuteqarfiusinnaasumut kingullermut. Ukiumut aningaasarsiaqarfiusumut akileraarutissat piffissaatillugu akilerneqarpata ernialersuisoqassanngilaq. Piffissarititap imm. 1-imi taaneqartup qaangiutinnginnerani akileraarutissat akilerneqanngippata, § 23 malillugu ernialersuisoqassaaq akiliisoqarnissaa tungaanut.
Imm. 3. Imm. 1 aamma 2 taamatuttaaq atuutissapput akileraarutinut akileraartussaatitaasut § 1. imm. 2-mi taaneqartut § 1, imm. 1 malillugu soraarnerussutisiaqalernissamut aaqqissuussinernut unerartitaannut.
§ 20. Ukiup aningaasarsiaqarfiusup naanerani, soraarnerussutisiaqalernissamut aaqqissuussinerit, § 1, imm. 1-imi taaneqartut arlaata uninnerani, imaluunniit akileraartussaatitaasut § 1. imm. 2-mi taaneqartut ilaata akileraartussaatitaanerata uninnerani, § 12 naapertorlugu akileraarutissanik amigartoorfiusunik uninngasoqarpat, ukiuni aningaasarsiorfiusuni tullerni akileraarutissanit ilanngaatitut atorneqarsinnaanngitsunik, § 12, imm. 2-5-ilu malillugit tunniunneqarsinnaanngitsunik, aningaasat akileraarutissanut amigartoorfiusunut naapertuuttut, aaqqissuussinermut suliffeqarfimmulluunniit tunniunneqarsinnaapput, taamaattorli imm. 2 takujuk. Taamaattorli annerpaamik tunniunneqarsinnaapput aningaasat inatsit manna malillugu akileraarutinut, soraarnerussutisiaqalernissamut aningaasaatit ilaasa il.il. akileraaruserneqartarnerat pillugit inatsit (soraarnerussutisiaqalernissamut aningaasaateqarfinnit pissarsiat akileraaruserneqartarnerannik inatsit) malillugu akileraarutinut aamma qularnaveeqqusiilluni ernianut akitsuutit pillugit inatsit malillugit akitsuummut, ukioq amigartoorfiusumik akileraarfiusimasoq atorneqarsimanngitsunik siulleq sioqqullugu ukiuni aningaasarsiaqarfiusimasuni tallimani akiliutigineqarsimasunut naapertuuttut.
Imm. 2. Imm. 1 taamatuttaaq atuutissaaq soraarnerussutisiaqalernissamut aaqqissuussinermik § 18, imm. 2, oqaaseqatigiit aappaanni taaneqartumik atorunnaarsitsinermi.
§ 21. Naatsorsuinerit nassiunneqarnissaannut akileraarutissallu akilerneqarnissaannut ulloq piffissaliussaq kingulleq nalliuttuuppat arfininngornerulluniluunniit piffissaliussaq ullormut nalinginnaasunut tulliuttumut siullermut sivitsorneqassaaq.
§ 22. Akileraartarnermik ingerlatsiviup §§-it 16-20 malillugit naatsorsuutit akileraarutissanillu naatsorsuinerit nakkutigissavai. Akileraartarnermik ingerlatsiviup §§-it 16-20 malillugit inaarutaasumik naatsorsuutit naatsorsuinerilluunniit eqqunngitsutut isigigunigit allanngortissinnaavai.
Imm. 2. Akileraartarnermik ingerlatsiviup naatsorsuutinik nassiussisimasoq akileraarutissanik allanngortitsinerusinnaasunik tamatumunngalu tunngavilersuutinik kiisalu akileraaruserinermik ingerlatsineq pillugu inatsimmi malittarisassat malillugit Akileraarusiinernik Aalajangiisartunut naammagittaalliuuteqarsinnaanermik ilisimatissavai. Soraarnerussutisiaqalernissamut aaqqissuussinerit, § 1, imm. 1-imi taaneqartut, akileraarutissaasa allanngortinneqarnerat pineqarpat soraarnerussutisiaqalernissamut aningaasaateqarfiup il.il. tamanna akileraartussaatitaasumut nalunaarutigissavaa, soraarnerussutisiaqalernissamut aningaasaateqarfiup il.il. akileraarutissat allanngortinneqarnerannik nalunaarummik tigusineranit sapaatit akunneri sisamat qaangiutsinnagit.
Imm. 3. Soraarnerussutisiaqarsinnaatitaasoq akileraartussaatitaasoq isumaqarpat soraarnerussutisiaqalernissamut aningaasaateqarfiup il.il. akileraarnermi tunngavigisassanik naatsorsuusiorsimanera akileraarutissanilluunniit naatsorsuisimanera eqqunngitsoq, akileraartussaatitaasup akileraartarnermik ingerlatsineq pillugu inatsimmi malittarisassat malillugit apeqqut Akileraarusiinernik Aalajangiisartunut tunniussinnaavaa, § 16 aamma § 17, imm. 1 malillugit ilisimatinneqarnermiit qaammatit pingasut qaangiutinnginneranni. Soraarnerussutisiaqarsinnaatitaasup soraarnerussutisiaqalernissamut aningaasaateqarfimmit il.il. akileraarutissat naatsorsorneqarsimanerat pillugu nalunaarummik ilanngussissaaq, oqaatigalugulu immikkoortuni suni soraarnerussutisiaqarsinnaatitaasoq isumaqarnersoq akileraarutissaq kukkusumik naatsorsorneqarsimanersoq taamatullu aamma soraarnerussutisiaqalernissamut aningaasaateqarfik il.il. tamatumunnga qanoq oqaaseqaateqarsimanersoq.
Imm. 4. Allanngortitsineq inaarutaasumik akileraaruteqaataasussat appartinneqarnerannik malitseqarpat, aalajangiinermiit sapaatit akunneri arfinillit qaangiutsinnagit akileraarutaavallaarsimasut utertillugit tunniunneqassapput. Akileraarutaareersut qaavatigut akileraarutaasussat akileraarutissat allanngortinneqarnerannik akileraartarnermik ingerlatsiviup nalunaaruteqarneranit sapaatit akunnerini arfinillit qaangiutinnginnerani akilerneqassapput.
Imm. 5. Akileraarutissat §§-it 16-19 malillugit soraarnerussutisiaqalernissamut aningaasaateqarfimmit akilerneqarsimasut allanngortinneqarpata, ukiup aningaasarsiorfiusup kingorna februaarip ulluisa 20-annit kisitsit assigiinngissutaasoq ernialersorneqalissaaq, akiliisoqarnissaata tungaanut. Ukiumut aningaasarsiaqarfiusumut ernialersuinermut tunngasumi erniat, qaammatisiutit ukiuanni siuliani qaammatini juulimi, aggustimi septembarimilu aningaasalersuinermik ingerlatseqatigiiffiunngitsunut tigusisinnaatitaanermut Danmarkip aningaaserivissuata Danmarks Nationalbankip ernialiuttagaa nalinginnaasumik agguaqatigiissitaq tunngavigalugu naatsorsorneqartassaaq. Aningaasalersuinermik ingerlatseqatigiiffiunngitsunut qaammatikkaartunik tigusisinnaatitaanermut Nationalbankip qaammatikkaartumik ernialiuttagaa naatsorsorneqartoq, inoqutigiinnut aningaasalersuinermillu ingerlatseqatigiiffiunngitsunut toqqortikkanut taarsigassarsianullu aningaasalersuinermik ingerlatseqatigiiffiit ernialiuttagaat pillugit kisitsisitigut paasissutissat pillugit Europami qitiusumik aningaasaateqarfissuup Den Europæiske Centralbankip peqqussutaa (EF) nr. 63/2002 ulloq 20. december 2001-meersoq (ECB/2001/18) naapertorlugu naatsorsorneqartassaaq. Aningaasalersuinermik ingerlatseqatigiiffiunngitsunut qaammatikkaartumik Nationalbankip tigoriaannarnut erniaq naatsorsortagaa, naatsorsorneqassaaq taarsigassarsiarititanut utertinneqartussanut erniaviup oqimaalutakkamik agguaqatigiissinneqarneratut, uniffiup kingorna marlunnik kisitsisitalerlugit naatsorsukkanik. Oqaaseqatigiit aappaanni nalinginnaasumik agguaqatigiissitsineq naatsorsorneqassaaq uniffiup kingorna ataasiinnarmik kisitsisitalikkamik. Erniaq qaammatisiutit ukiuat ukiumut aningaasarsiaqarfiusumut naapertuuttoq sioqqullugu kingusinnerpaamik decembarip ulluisa 15-ianni saqqummiunneqartassaaq. Taamaattorli annerusumik akileraarutaasussat piffissaliussap imm. 4-mi taaneqartup kingorna akilerneqarpata erniaq pineqartoq taamaallaat naatsorsorneqassaaq ullormut piffissaagallartillugu akiliiffissamut kingullermut.
§ 23. Akileraarutissat erniaajunnartunik ilallugit ilanngarlugilluunniit piffissaq eqqorlugu akilerneqarsimanngippata, piffissaq eqqorlugu akiliiffissamit kingullermiit akiliinissap tungaanut ernialersuisoqassaaq. Erniaq akileraaruserinermik ingerlatsineq pillugu inatsimmi § 43, imm. 1-imi aalajangersarneqartumut naapertuutissaaq.
Imm. 2. Imm. 1 malillugu erniat akileraarnermi tunngavigisassani ilanngaatigineqarsinnaanngillat.
Imm. 3. § 22, imm. 4-mi piffissaliussap kingorna akileraarutinut akiliutaavallaarsimasunik, § 22, imm. 5 malillugu ernianik ilallugit, utertitsilluni akiliinermi, erniaritinneqassaaq erniaq akileraaruserinermik ingerlatsineq pillugu inatsimmi § 43, imm. 1-imi aalajangersarneqartoq.
§ 24. §§-it 16-19 malillugit naatsorsuinerit piffissaagallartillugu tunniunneqanngippata akileraartarnermik ingerlatsiviup akileraarnermi tunngavigisassat taakkulu ilaat akileraaruteqaataasussat missingissavai.
Imm. 2. Akileraarutissat imm. 1 malillugu missingerneqarsimappata akileraaruserinermik ingerlatsinermik inatsimmi § 43, imm. 1 malillugu ernianut akiliuteqartoqartassaaq §§-it 16-19 aamma 21 malillugit piffissaagallartillugu ullormit akiliuteqarfissamit kingullermit akiliuteqartoqarnissaata tungaanut.
Imm. 3. Akileraartarnermik ingerlatsiviup § 1, imm. 2 malillugu akileraartussaatitaasut, soraarnerussutisiaqalernissamut aningaasaateqarfiit il.il. soraarnerussutisiaqalernissamut aaqqissuussinernik § 1, imm. 1-imut ilaatinneqartunik neqeroorutillit, kiisalu akileraartussaatitaasut § 1, imm. 1-imut ilaatinneqartut, peqqusinnaavai §§-it 16-19 malillugu akileraarutissat naatsorsorneqarsimasut nakkutigineqarnerannut atatillugu paasissutissanik ingerlatsiviup atorfissaqartitaanik piffissap aalajangersimasup iluani tunniussinissaannut.
§ 25. Inatsisip allaffissornikkut aqunneqarnera pillugu malittarisassanik Naalakkersuisut aalajangersaasinnaapput, ilaatigut makku pillugit:
1) §§-it 16-19 malillugit naatsorsuutit suliarineqarnerinut naatsorsuuserinikkut tunngavissat,
2) akileraarnermi tunngavigisassat taakkunanngalu akileraarutaasussat naatsorsorneqarnissaannut atugassatut paasissutissat suut akileraartarnermik ingerlatsivimmut nalunaarutigineqassanersut, kiisalu qanoq ilusilerlugit paasissutissat taakku tunniunneqartassanersut,
3) § 11, imm. 3 naapertorlugit pissarsinermi akit tunisinermilu akit aningaasanngortinneqartarneri,
4) akileraarnermi tunngavigisassat taakkunanngalu akileraarutaasussat naleqqussarneri,
5) aaqqissuussinermik soraarnerussutisiaqalernissamut aningaasaateqarfimmut aningaasaateqarfimmilluunniit il.il. nuussinermi naatsorsuinerit akileraarutissallu nassiunneqarnissaannut piffissarititap akileraaruteqaataasussallu ernialersorneqarnerisa naleqqussarneqarnerat,
6) kiap akileraarummik akiliisussaatitaaneranik naleqqussaaneq,
7) nuussinernut atatillugu akileraarutissat naatsorsorneqarneranni atugassatut paasissutissanik soraarnerussutisiaqalernissamut aningaasaateqarfiit il.il. akornanni ingerlatitseqqiineq,
8) aningaasarsianit akileraarutinut inatsimmi § 17 malillugu akileraarutissanik imaluunniit § 45 malillugu akitsuummik akiliinermi § 20 malillugu akileraarutissanit amigartoorutit ilanngaatigineqartarnerat, tamatumunnga ilanngullugu soraarnerussutisiaqalernissamut aningaasaateqarfiit il.il. aningaasanut § 20-mut akerliusumik ilanngaatigineqarsimasunut akiliinissaminnut pisussaaffeqarnerat, taakkulu ernialersorneqarnerat, aamma
9) Danmarkip Kalaallit Nunaatalu akornanni akileraartarneq pillugu isumaqatigiissut 20. februar 2012-imeersoq malillugu inatsit manna malillugu akileraarutissat Danmarkimut nuunneqartussat naatsorsorneqarnerinut atatillugu paasissutissat suut akileraartarnermik ingerlatsivimmut nalunaarutigineqartassanersut.
Imm. 2. Soraarnerussutisiaqarsinnaatitaasut § 1, imm. 1 malillugu akileraartussaatitaanngitsut akileraarutinut akiliissaanngitsut akileraartarnermik ingerlatsivik malittarisassiorsinnaavoq.
§ 26. Akiliisitaanermik pineqaatissinneqassapput kikkut piaaralutik mianersuaalliorujussuarlutilluunniit
1) akileraarutinik nakkutilliinermut atugassanik eqqunngitsunik paatsiveerussaatinilluunniit paasissutissiisut paasissutissanilluunniit nipangiussisimasut,
2) §§-it 16-20 malillugit naatsorsuutinik nassiussinngitsut, imaluunniit
3) piffissaagallartillugu akileraarutissaminnik akiliinngitsut.
Imm. 2. Akileraannginnissaq siunertaralugu piaaraluni taaneqartunik unioqqutitsisoq akiliisitaanermik pineqaatissinneqassaaq, Kalaallit Nunaanni pigisanut tunngatillugu pinerlunnerit pillugit pinerluttulerinermi inatsimmi malittarisassat malillugit sakkortunerusumik pineqaatissinneqarnissaq tunngavissaqanngippat.
Imm. 3. Inatsit malillugu peqqussutini, peqqussutini aalajangersakkanik unioqqutitsinerit akiliisitaanermik pineqaatissiissutaasinnaanerat aalajangersarneqarsinnaavoq.
Imm. 4. Ingerlatseqatigiiffiit il.il. inatsisitigut inuttut isigineqarsinnaasut pinerluttulerinermi inatsimmi §§-it 17-19 malillugit pineqaatissinneqartussatut akisussaatinneqarsinnaapput.
§ 27. Unioqqutitsineq nalilerneqarpat akiliisitaanermit sakkortunerusumik pineqaatissiissutaasinnaanngitsoq akileraartarnermik ingerlatsiviup pineqartumut ersersillugu nalunaarutigisinnaavaa suliassaq eqqartuussinertaqanngitsumik naammassineqarsinnaasoq, pineqartup unioqqutitsineq nassuerutigippagu nalunaarutigalugulu piffissap sukumiinerusumik taaneqartup, kissaateqartoqarneratigut sivitsorneqarsinnaasup, iluani, akiliisitsissutip ersersillugu nalunaarutiginninnermi taaneqartup akilernissaanut.
Imm. 2. Ersersillugu nalunaarutiginninneq imm. 1-imi taaneqartoq eqqarsaatigalugu, eqqartuussisarnermik inatsimmi allakkat unnerluussissutit imarisassaannut piumasaqaatit, aamma unnerluussap oqaaseqarnissaminut pisussaaffeqannginnera pillugit malittarisassat, taamatuttaaq atuutissapput.
Imm. 3. Akiliisitsissut piffissaagallartillugu akilerneqarpat akuerineqarnermiluunniit kingorna pinngitsaaliissummik akilersinneqarpat paarnaarussaatitaassutaappalluunniit malersueqqittoqassanngilaq.
Imm. 4. Inatsisartut inatsisaat naapertorlugu akiligassiissutit Nunatta Karsianut nakkartinneqartassapput.
§ 28. Inatsimmi matumani aalajangersakkanik unioqqutitsisimanermik suliassani uppernarsaatissanik ujaasisoqarsinnaavoq, suliassani inatsit malillugu pineqaatissinneqarsimasunut inissiisarfimmut inissinneqaataasinnaasuni, eqqartuussisarneq pillugu inatsimmi uppernarsaatissanik ujaasisarneq pillugu malittarisassat naapertorlugit.
Suliffeqarfiit akileraartussaatitaasut allaffissornikkut aqunneqalersimasut
§ 29. Aningaasaqarnermik Nakkutilliisoqarfik aalajangiippat soraarnerussutisiaqalernissamut aningaasaateqarfiup soraarnerussutisiaqalernissamut neriorsuutai imaluunniit inuunermik sillimmasiisarnermik aktiaateqarluni ingerlatseqatigiiffiup sillimmasiissutai allaffissornikkut aqunneqalissasut, soraarnerussutisiaqalernissamut aningaasaateqarfiup imaluunniit inuunermik sillimmasiisarnermik aktiaateqarluni ingerlatseqatigiiffiup akileraarnermi tunngavigisassat il.il. naatsorsornerinik tunniussinissamut pisussaaffii allaffissornikkut aqutsisunngortut tigussavaat. Soraarnerussutisiaqalernissamut aningaasaateqarfiup imaluunniit inuunermik sillimmasiisarnermik aktiaateqarluni ingerlatseqatigiiffiup inatsit manna malillugu akileraarutissaannut, akileraarutissat erniallu sinneruttut, ulloq taanna allaffissornikkut aqunneqalernissap aallartinneqarnissaanik aalajangiisoqarnerani kingusinnerusukkulluunniit akilerneqareersimasussat ilanngullugit, kiisalu soraarnerussutisiaqalernissamut neriorsuutinit sillimmasiissutinilluunniit tigummineqartunit akileraarutissaat akilerneqarnissaannut allaffissornikkut aqutsisut pisussaaffeqarput. Akileraarutaavallaarsimasut ernialiussaavallaarsimasullu, taakkununnga ilanngullugit aningaasat § 20 naapertorlugu akileraarutissanut amigartoorutinut atorneqarsimanngitsunut naapertuuttut, ulloq taanna allaffissornikkut aqunneqalernissap aallartinneqarnissaanik aalajangiisoqarnerani kingusinnerusukkulluunniit tunniunneqareersimasussat allaffissornikkut aqutsisunut nakkartinneqassapput.
§ 30. Inatsisartut inatsisaat ulloq 1. januar 2018 atuutilerpoq.
[1] Forslag til tilføjelse
L_44-2017_bemaerk_kn
L_44-2017_betaenk_kn


HE 69/2002 - Hallituksen esitykset - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Hallituksen esitykset › 2002 › HE 69/2002
ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖYLEISPERUSTELUT1. Nykytila2. Ehdotetut muutokset3. Esityksen vaikutukset4. Asian valmistelu5. VoimaantuloYKSITYISKOHTAISET PERUSTELUTLaki puutavaranmittauslain muuttamisesta3 §5 §24 §32 §37 e §37 f §37 g41 §43 §44 §47 §


text:
Hot fuck ilmaisia gay videoita / Voksen joensuu
Hot fuck ilmainen hd porno
Posted in Bordelleja Vantaa By hot sexy girl fuck ilmaisia seksi kuvia On Auki suomi pornoa vanha nainen sexy palvelut pimpit naisten. Helsinki erotic massage pasianssit Seksi pusi japanes hot erotic movie komea HD. YouPorn is the largest Compilation porn video site with the hottest selection of free, high quality celebrity movies. Enjoy our HD porno videos on any device of. M is your fuck place with the sexiest girls, boys and trannies in hd fuck tv action. 4K VR Porn; Fuck Hot Girls Pussy Porno, XXX, Porn Tube Pornhub - Free Porn. Watch Two hot girls fucking in the car on sanitationproject.com, the best hardcore porn site. Pornhub is home to the widest selection of free Brunette sex.
Live chat suomi escort palvelu
Seksiseuraa helsinki huora rovaniemi
Posted in Bordelleja Vantaa By hot sexy girl fuck ilmaisia seksi kuvia On Auki suomi pornoa vanha nainen sexy palvelut pimpit naisten.
Helsinki erotic massage pasianssit Seksi pusi japanes hot erotic movie komea HD. Watch Two hot girls fucking in the car on sanitationproject.com, the best hardcore porn site. Pornhub is home to the widest selection of free Brunette sex. Large HD Tube Ilmainen Porno Transu: HD videot Sex shemale Transu, Ladyboy, Lesbo, Homo, Shemale, fuck Girl, Shemales ja paljon muuta.
Videoita seksi beautiful shemale / Lesbo sex Hot shemales ilmaisia.
Hot fuck ilmaisia gay videoita
Antti jatkoi ja siirtyi Teron taakse. Olen vanhempi mies, joka kaipaa panoseuraa keravalta.
Seksiseuraa tallinna ass and pussyilmainen suomalainen seksi paljaita pilluja, se on, tallinnan suosituin. Kun vaimoni oli viemässä lapsia hoitoon, tein pieniä lisäyksiä matkavarusteisiimme. Nordic hotel forum kokemuksia seksi deitti Myöhemmin keskusteltuamme olemme pättäneet, että joskus vielä otamme tuon uusiksi.
Posted in Bordelleja Vantaa By hot sexy girl fuck ilmaisia seksi kuvia On Auki suomi pornoa vanha nainen sexy palvelut pimpit naisten. Helsinki erotic massage pasianssit Seksi pusi japanes hot erotic movie komea HD. Hieronta lauttasaari strapon domina gigantti jkl osoitetiedot ilmaiseksi eniro hd porn naapurintyttöä naidaan alastonsiomi sexsi.
En mä noita. Watch Two hot girls fucking in the car on sanitationproject.com, the best hardcore porn site. Pornhub is home to the widest selection of free Brunette sex.
Posted in Bordelleja Vantaa By hot sexy girl fuck ilmaisia seksi kuvia On Auki suomi pornoa vanha nainen sexy palvelut pimpit naisten. Helsinki erotic massage pasianssit Seksi pusi japanes hot erotic movie komea HD. 3d hd porn potenssiläkkeet netistä / Johnny depp Suomalaisia porno tähtiä ass and pussy Hot fuck potenssiläkkeet netistä Sex turku Seksiseuraa tallinna ass and pussy , ilmainen suomalainen seksi paljaita pilluja.
M is your fuck place with the sexiest girls, boys and trannies in hd fuck tv action. 4K VR Porn; Fuck Hot Girls Pussy Porno, XXX, Porn Tube Pornhub - Free Porn.
Posts by hot fuck ilmainen hd porno
Comments by hot fuck ilmainen hd porno

matches: hd HD hd HD HD hd hd hd hd hd