Asemakaava nro 8578, Hatanpää, sairaala, kartanoalue ja arboretum, rakennusoikeuden lisääminen | Tampere esityslistat ja pöytäkirjat
Asemakaava nro 8578, Hatanpää, sairaala, kartanoalue ja arboretum, rakennusoikeuden lisääminen
Kaupunginhallitus, kokous 17.6.2019
§ 288 Asemakaava nro 8578, Hatanpää, sairaala, kartanoalue ja arboretum, rakennusoikeuden lisääminen
TRE:6895/10.02.01/2014
Yhdyskuntalautakunta, 14.11.2017
Kaavamuutos koskee Hatanpään niemellä sijaitsevaa Hatanpään sairaalaa, Hatanpään kartanoaluetta, puistoalueita sekä entistä kaupunginpuutarhan aluetta. Suunnittelualue sijaitsee noin 2,5 kilometrin etäisyydellä keskustasta etelään. Alueen pinta-ala on noin 40 ha, josta noin 12 ha on vesialuetta. Suunnittelualueen omistaa Tampereen kaupunki.
Hatanpään sairaala toimii tontilla 500-1 kahdessa rakennuksessa, kantasairaalassa ja puistosairaalassa. Vuonna 1935 valmistunut kantasairaala on Bertel Strömmerin suunnittelema, ja sitä on laajennettu vuosien varrella useaan otteeseen. Hatanpään kartanoalue on valtakunnallisesti merkittävä rakennettu kulttuuriympäristö (RKY). Kartanoalueen vanhimmat rakennukset (Hatanpään kartano, Idmanin huvila, navetta, väentupa, konttori, pesula) ja pihapiiri on suojeltu asemakaavalla. Pyhäjärven rannassa oleva puistoalue koostuu Hatanpään kartanopuistosta ja arboretumista. Tontti 500-2 on entistä kaupunginpuutarhan kasvihuone- ja varastoaluetta.
Asemakaava laaditaan kiinteistötoimen ja Tampereen Tilakeskus liikelaitoksen aloitteesta. Kaavamuutoksen tavoitteena on mahdollistaa Hatanpään sairaalan laajentaminen, puistoalueiden kehittäminen sekä entisen kaupunginpuutarhan tontin käyttötarkoituksen muutos. Alueen viher- ja virkistyspalvelujen laatua ja jatkuvuutta sekä jalankulku- ja pyöräily-yhteyksiä parannetaan. Entisen kaupunginpuutarhan tontin itäosaan tutkitaan asumista. Hatanpään kartanoalueen historiallisesti merkittävät rakennukset säilytetään, niiden käyttötarkoitusta tarkistetaan ja rakennuksille muodostetaan omat tontit. Tilakeskuksen tavoitteena on löytää rakennuksille uudet omistajat.
Hatanpään sairaalan kehittämisestä on laadittu vuonna 2015 ja 2017 päivitetty masterplan. Masterplan on jaksotettu 5–6 vaiheeseen ja sen toteutus tähtää vuoteen 2035. Suunnitelmassa sairaalan kehittäminen on päätetty keskittää nykyisen perusparannetun kantasairaalan yhteyteen. Sairaalan huonokuntoisia ja huonosti toimivia osia (itä- ja pohjoisosa) on suunniteltu purettaviksi ja niiden tilalle rakennetaan uusia laajennusosia. Puistosairaalan tuleva käyttö tutkitaan kaavatyön yhteydessä.
Osallistumis- ja arviointisuunnitelma kuulutettiin nähtäville 17.11.–15.12.2016. Aloitusvaiheen yleisötilaisuus pidettiin 1.12.2016. Hatanpään alueen kehittämisestä laadittiin myös internetkysely, joka oli auki 17.11.–22.12.2016. Osallistumis- ja arviointisuunnitelmasta jä-tettiin 1 viranomaiskommentti sekä 8 mielipidettä.
Pirkanmaan maakuntamuseon mukaan alueen kehittämisen lähtökohdaksi on otettava myös sairaalan ja Hatanpään alueen kulttuurihistorialliset arvot. Alueella oleva muinaisjäännös ja 1700-luvulta peräisin oleva puistoalue tulee merkitä kaavaan suojelumääräyksin.
Mielipiteissä otettiin kantaa erityisesti alueen puistojen säilyttämiseen ja kehittämisen puolesta. Hatanpäälle toivottiin lisää palveluita. Myös nykyiset viljelypalstat haluttiin säilyttää. Kaupunginpuutarhan entistä varastoaluetta esitettiin muutettavaksi niin puistoalueeksi, sairaala-alueeksi kuin asuinalueeksi. Mikäli kaupunginpuutarhan alueelle rakennetaan asumista, uudisrakentamisen tulee sopeutua ympäristöön ja painottua tontin pohjoisosassa. Kaava-alueelle ei toivottu korkeaa rakentamista. Sairaalan alkuperäisessä masterplanissa esitetty 8-kerroksinen potilashotelli huolestutti naapureita. Sairaala-alueen kehittämistä pidettiin kuitenkin tärkeänä. Liikenteen sujuvuutta ja turvallisuutta sekä kevyen liikenteen yhteyksiä tulisi parantaa. Tampereen polkupyöräilijät ry kiinnitti huomiota mm. polkupyöräilyn sujuvuuteen ja laatutasoon sekä autopaikkojen mitoitukseen. Urbaani Tampere ry toivoi, että kaupunginpuutarhan alue rakennetaan mahdollisimman tiiviisti, kaupunkimaisesti ja korkeatasoisesti.
Aloitusvaiheen palaute ja vastineet on koottu selostukseen sekä kokonaisuudessaan liitteenä palautekoosteeseen, jossa myös yleisötilaisuuden muistio on liitteenä.
Valmisteluvaiheessa laadittiin kaksi luonnosvaihtoehtoa. Aineisto kuulutettiin nähtäville 15.6.–17.8.2016. Kaava-alueella järjestettiin 20.6.2017 kävelykierros. Valmisteluvaiheen aineistosta saatiin 7 vi-ranomaiskommenttia ja 7 mielipidettä.
Pirkanmaan maakuntamuseon ja Pirkanmaan liitos kommenteissa otettiin kantaa mm. kaavan suojelumääräyksiin ja selostuksen maakuntakaavaa käsittelevään osioon. Maakuntamuseon mukaan vaikutusten arviointia tulee täydentää Hatanpään sairaala-alueeseen kohdistuvien muutosten osalta. Pirkanmaan Liiton mukaan VAK-ratapihan läheisyys edellyttää riskiselvitystä tai riskinhallintatoimenpiteitä. Pirkanmaan ELY-keskuksen mukaan ranta-alueen täyttö kaava-alueen pohjoisosassa voi vaatia vesilain mukaisen luvan, mistä tulee pyytää ELY-keskukselta lausunto. Vesistön puolella olevat pilaantuneet aineet tulee selvittää ja huomioida kaavassa. Sairaalan uudisrakentaminen ja Hatanpään puistokujan varressa oleva pysäköintilaitos tulee suunnitella tarkemmin suhteessa ympäröivään arvokkaaseen rakennuskantaan. Tampereen Sähköverkko Oy:n mukaan alueelle tarvitaan kaksi uutta puistomuuntamon tonttia. Mahdollisesti siirrettävän 110 kV:n maakaapelin uusi reitti tulee merkitä kaavaan. Tampereen Seudun Keskuspuhdistamo Oy:n siirtoviemärin tarpeet tulee myös huomioida ja merkitä kaavaan. Pirkanmaan pelastuslaitoksen mukaan asuinkortteleiden pihojen suunnittelussa tulee huomioida pelastusteiden toimivuus. Museoviraston arvioi, että kaavahankkeeseen ei liity vedenalaisen kulttuuriperinnön selvitystarvetta.
Kaavaluonnoksia koskevissa kirjallisissa mielipiteissä ja kävelykierroksella kaupunkilaiset ottivat kantaa erityisesti uuden asuinrakentamisen tehokkuuteen ja kaupunkiviljelyn säilymiseen alueella. Mahdollisimman tehokasta ja kaupunkimaista korttelirakennetta pidettiin hyvänä kahdessa mielipiteessä. As Oy Tampereen Reinilänpuisto sitä vastoin toivoi asuinrakentamisen pienentämistä etelässä ja uuden puiston yhdistämistä E.J. Reinilän puistoon. Kaupunkiviljelyyn varatun alueen laajentamista toivottiin kahdessa mielipiteessä. Tampereen polkupyöräilijät ry esitti Hatanpään puistokujalle yksisuuntaisia pyöräteitä.
Asemakaavaehdotusta on kehitetty saatu palaute huomioiden. Selostuksen on lisätty maakuntakaavan RKY-aluetta koskeva kartta ja maakuntakaavan määräys. Kaavan tavoitteita ja vaikutusten arviointia on täydennetty kulttuurihistoriallisten arvojen osalta. Kaavakartalle on lisätty Keskuspuhdistamon siirtoviemäri, 110 kV:n kaapeli ja tontit puistomuuntamoille. Kantasairaalan kerroslukuja ja sairaalan vanhimpien osien suojelumääräystä on tarkistettu lausuntojen perusteella. Puistoalueiden kaavamääräystä on tarkistettu kulttuurihistoriallisten arvojen osalta. Asuinrakentamista on muokattu ehdotusvaiheessa siten, että E.J. Reinilänpuiston pohjoisen osan eteläreunan akseli on otettu korttelien reunarajaksi, jolloin muodostuu kävelyakseli uuden toimintapuiston kautta Arboretumiin. Asuinrakennusten massoittelua on kehitetty siten, että se madaltuu etelään päin.
Valmisteluvaiheessa saatu palaute kokonaisuudessaan, laaditut vastineet sekä kävelykierroksen muistio ovat asemakaavan liitteenä olevassa palauteraportissa.
Aloitusvaiheen viranomaisneuvottelu pidettiin 14.3.2017.
Asemakaavamuutoksella Hatanpään sairaalan nykyinen tontti jaetaan erillisiksi tonteiksi kantasairaalalle, puistosairaalalle, Hatanpään kartanon rakennuksille sekä kahdelle pysäköintialueelle. Kaava-alueen pohjoisosaan muodostetaan uusi kortteli. Entinen kaupunginpuutarhan tontti jaetaan erillisiksi tonteiksi uutta asuinrakentamista ja pysäköintilaitosta varten. Kaava-alueelle muodostuu kolme uutta katua (Boijenkatu, Gauffinkatu, Pehkiönkatu) ja kaksi uutta puistoa.
Sairaalatoimintoja (YS ja YSA-1) varten osoitetaan rakennusoikeutta yhteensä 97 000 k-m2. Asemakaavamuutos mahdollistaa kantasairaalan laajentamisen noin 35 000 k-m2 ja puistosairaalan laajentamisen noin 12 000 k-m2. Alueen eteläosaan osoitetaan asumisen mahdollistavaa rakennusoikeutta (AL-7, KYYTSA-1) noin 27 000 k-m2, mikä tarkoittaa noin 600 uutta asukasta. Asumisen rakennusoikeuden määrään riippuu valitusta pysäköintiratkaisusta. Hatanpään puistokujan varteen tulee rakentaa uutta liike- ja palvelutilaa vähintään 1 600 k-m2. Kartanorakennusten käyttötarkoituksen muutoksen myötä alueelle muodostuu palvelurakennusten (P-6) rakennusoikeutta noin 7 600 k-m2. Rakennusoikeus suunnittelualueella lisääntyy yhteensä noin 72 000 k-m2 aiemmin voimassa olevaan kaavaan nähden. Virkistys-alueiden pinta-ala lisääntyy 6,5 ha.
Asemakaavassa osoitetaan maisemaa ja kulttuurihistoriallisia arvoja koskevat suojelumääräykset nykyisille puistoalueille (Kartanopuisto ja Arboretum), kartanorakennuksille, tonteilla sijaitsevalle arvokkaalle puustolle sekä kantasairaalan vanhimmille rakennusosille. Luontoarvojen osalta asemakaavalla suojellaan puistoalueella sijaitseva lepakoiden ruokailualue sekä lepakoiden mahdolliset lisääntymis- ja levähdyspaikat, jotka sijaitsevat todennäköisesti kartanorakennuksissa.
Kiinteistötoimella ei ole huomauttamista asemakaavaan nro 8578. Asemakaavamuutoksella on merkittäviä vaikutuksia yritystalouteen.
Asemakaava voidaan toteuttaa sen saatua lainvoiman. Kantasairaalan laajentaminen tapahtuu vaiheittain. Laajennus on suunniteltu siten, että sen viimeinen vaihe valmistuu vuonna 2040. Puistosairaalan kehittämisestä ei ole laadittu tarkempaa suunnitelmaa tai aikataulua.
Kaupunki vastaa kartanon rakennusten luovutuksesta uusille toimijoille sekä uusien katujen ja puistojen rakentamisesta. Asuintonttien ja pysäköintilaitoksen osalta kaupunki järjestää tontinluovutuksen joko kilpailulla tai muulla menettelyllä. Tontinluovutuksen edellytyksenä on kortteli-, piha- ja tontinkäyttösuunnitelmien hyväksyntä laaturyhmässä. Asemakaavan toteuttamisesta on laadittu vaiheistuskaavio, jossa esitetään alueen rakentuminen vaiheittain vuosina sekä toteutuksen kannalta tärkeimmät kunnallistekniikan siirrot.
Asemakaavaehdotuksesta pyydetään viranomaislausunnot Pirkanmaan Ely-keskukselta, Pirkanmaan liitolta ja Pirkanmaan maakuntamuseolta.
Asemakaavaehdotus nro 8578 (12.6.2016 päivätty ja 30.10.2017 tarkistettu ) hyväksytään asetettavaksi nähtäville ja esitetään nähtävilläolon jälkeen kaupunginhallituksen ja valtuuston hyväksyttäväksi.
Yhdyskuntalautakunta, 28.5.2019
Kaupunkiympäristön palvelualue on valmistellut 12.6.2017 päivätyn ja 30.10.2017 ja 14.5.2019 tarkistetun asemakaavamuutoksen nro 8578. Asian hyväksyminen kuuluu valtuuston toimivaltaan.
Lisätietoja osoitteessa: https://www.tampere.fi/cgi-bin/kaava/kaavadoc?8578
Diaarinumero: TRE:6895/10.02.01/2014
Tampereen kaupunki, kaupunkiympäristön suunnittelu, asemakaavoitus, projektiarkkitehti Vesa Kinttula ja kaavoitusarkkitehti Päivi Veijola.
Kaavaehdotus oli nähtävillä 16.11. - 18.12.2017. Asemakaavaehdotuksesta pyydettiin Pirkanmaan ELY-keskuksen, Pirkanmaan liiton ja Pirkanmaan maakuntamuseon lausunnot. Lausuntoja saatiin kolme ja muistutuksia jätettiin neljä.
Lausuntoja antoivat Tampereen Seudun Keskuspuhdistamo Oy, Kiinteistöt, tilat ja asuntopolitiikka -palveluryhmä ja Pirkanmaan maakuntamuseo.
Tampereen Seudun Keskuspuhdistamo Oy varmisti kaavan sisältöä lausunnossaan, jotta hanke pysyisi aikataulussa. Kaavaa on tarkistettu lausunnon johdosta. Pirkanmaan maakuntamuseo toteaa lausunnossaan, että kaavamerkintöjä tulisi tarkistaa arkeologisen kulttuuriperinnön osalta. Kaavakarttaa on tarkistettu lausunnon johdosta ja tarvittava määräyksen lisäys on merkitty yleismääräykseen. Maakuntamuseolta on pyydetty ja saatu lausunto asemakaavasta ennen hyväksymiskäsittelyä.
Kiinteistöt, tilat ja asuntopolitiikka -palveluryhmä jätti 11-kohtaisen muistutuksen kaavaan tarkistettavista asioista. Näistä kohteiden tarkistuksista on pidetty neuvotteluja ja vielä muuta lisäselvitystä mm. Jukolan osalta vuosien 2018 -19 aikana. Työssä haettiin kaupungin eri hallintokuntien ja toimialojen yhteisymmärrys kaavan sisältöön. Tarkistukset eivät ole luonteeltaan sellaisia, että kaavaa pitäisi asettaa uudelleen nähtäville.
Muistutuksia saatiin yksityishenkilöiltä kolme ja Tampereen polkupyöräilijät ry:ltä. Yksityishenkilöiden muistutukset koskivat alueen virkistyskäytön säilyttämistä ja pääpyöräilyreittiä pohjois-eteläsuunnassa. Tampereen polkupyöräilijät ry ehdotti Pehkiönkadun pyörätien poistamista, Hatanpään puistokujan eteläpuolisen JKPP-väylän poistamista ja reitin Vihilahdenkujan–Hatanpäänkadun jalkakäytävän leveydeksi 2,25 m ja pyörätielle 2,75 m.
Pääosin Kiinteistöt, tilat ja asuntopolitiikka -palveluryhmän antaman muistutuksen kohdista on löydetty maanomistajaa ja kaupunkisuunnittelua sekä sairaanhoitopiiriä tyydyttävä kompromissiratkaisu, joka ottaa huomioon arvokkaan kulttuuriympäristön vaalimisen. Kaavaa on tarkistettu muistutuksen ja jatkoneuvottelujen johdosta. Yksityiskohtaiset vastineet ovat liitteessä.
Yksityishenkilöiden ja Tampereen polkupyöräilijät ry:n muistutukseen on vastattu liitteessä. Asemakaavalla ei määritellä eri liikennemuotojen tarvitsemia katuleveyksiä, vaan aluevaraukset kaduille ja yleisille alueille. Aluevaraukset pitävät sisällään väylät ja pientareet ja eri alueiden reunavyöhykkeet. Rakentamiseen tähtäävät suunnitelmat tehdään kaavan yhteydessä tai sen jälkeen katusuunnitelmina ja puistosuunnitelmina, joita voi kommentoida erikseen. Muistutukset eivät aiheuta muutoksia kaavaehdotukseen.
Kaavoituksen vastineet on koottu kohdittain liitteeseen: ”Kaupungin vastineet muistutuksiin ja lausuntoihin.”
Asemakaavalla lisätään alueen virkistyskäyttöä ja viherympäristöä samalla kun saadaan myös tonttimaata rakentamiselle. Arboretum laajenee entisen kaupunginpuutarhan taimiston ja varastoalueen osalle. Kasvihuoneiden ja työtilarakennusten kohdalle saadaan uutta asuinrakentamista alueen arvot huomioiden. Asemakaavan muutoksella alueen laatutaso paranee merkittävästi palvelemaan kaikkia kaupunkilaisia arvoympäristönä.
Asemakaavaa on tarkistettu kevyen liikenteen merkintöjen, ajorasitemerkintöjen, pihakadun ja rakennusalojen osalta koskien sairaalarakennuksia.
Tarkistettua asemakaavaa ei ole tarpeen pitää uudelleen nähtävillä, koska muutokset koskevat pääosin maanomistajan intressejä ja niistä on neuvoteltu vuosina 2018 - 19. Lähiympäristöön kohdistuvat rakentamisen vaikutukset eivät ole myöskään merkittävästi muuttuneet tarkistetussa kaavaratkaisussa.
Kaavan laatimisen yhteydessä on käyty seuraavia erillisneuvotteluja viranomaisten kanssa:
Aloitusvaiheen viranomaisneuvottelu 14.3.2017, työneuvottelu 18.9.2017
Asemakaavamuutoksella Hatanpään sairaalan nykyinen tontti jaetaan erillisiksi tonteiksi kantasairaalalle, puistosairaalalle, Hatanpään kartanon rakennuksille sekä kahdelle pysäköintialueelle. Kaava-alueen pohjoisosaan muodostetaan uusi kortteli sairaalatoimintoja tai asumista varten. Entinen kaupunginpuutarhan tontti jaetaan erillisiksi tonteiksi uutta asuinrakentamista ja pysäköintilaitosta varten. Kaava-alueelle muodostuu kolme uutta katua ja kaksi uutta puistoa.
Sairaalatoimintoja (YS ja YSA-1) varten osoitetaan rakennusoikeutta yhteensä 97.000 k-m2. Asemakaavamuutos mahdollistaa kantasairaalan laajentamisen noin 35.000 kem2 ja puistosairaalan laajentamisen noin 12.000 kem2. Alueen eteläosaan osoitetaan asumisen mahdollistavaa rakennusoikeutta (AL-7, KYYTSA-1) noin 27.000 kem2, mikä tarkoittaa noin 600 uutta asukasta. Asumisen rakennusoikeuden määrä riippuu valitusta pysäköintiratkaisusta. Hatanpään puistokujan varteen tulee rakentaa uutta liike- ja palvelutilaa vähintään 1.600 kem2. Kartanorakennusten käyttötarkoituksen muutoksen myötä alueelle muodostuu palvelurakennusten (P-6) ja liike- ja toimistorakennusten sekä kulttuuritoimintaa ja julkista palvelua palvelevien rakennusten (KYYTSA-1) korttelialueiden rakennusoikeutta noin 7.600 kem2. Puistoalueille osoitetaan huoltorakennuksille noin 633 kem2. Rakennusoikeus suunnittelualueella lisääntyy yhteensä noin 72.000 k-m2 aiemmin voimassa olevaan kaavaan nähden. Virkistysalueiden pinta-ala lisääntyy 6,5 ha.
Asemakaavassa osoitetaan kulttuurihistoriallisia arvoja ja kaupunkikuvaa koskevat suojelumääräykset puistoalueille (Kartanopuisto ja Arboretum), kartanorakennuksille, tonteilla sijaitsevalle arvokkaalle puustolle sekä kantasairaalan vanhimmille rakennusosille. Luontoarvojen osalta asemakaavalla suojellaan puistoalueella sijaitseva lepakoiden ruokailualue sekä lepakoiden mahdolliset lisääntymis- ja levähdyspaikat, jotka sijaitsevat todennäköisesti kartanorakennuksissa.
Kaupunki vastaa kartanon rakennusten luovutuksesta uusille toimijoille sekä uusien katujen ja puistojen rakentamisesta. Asuintonttien ja pysäköintilaitoksen osalta kaupunki järjestää tontinluovutuksen joko kilpailulla tai muulla menettelyllä. Tontinluovutuksen edellytyksenä on kortteli-, piha- ja tontinkäyttösuunnitelmien hyväksyntä laaturyhmässä. Asemakaavan toteuttamisesta on laadittu vaiheistuskaavio, jossa esitetään alueen rakentuminen vaiheittain vuosina 2018 - 2040 sekä toteutuksen kannalta tärkeimmät kunnallistekniikan siirrot.
Maakuntamuseolla ja kiinteistötoimella ei ole huomautettavaa tarkistetusta kaavaehdotuksesta.
Asemakaavaehdotus nro 8578 (päivätty 12.6.2017, tarkistettu 30.10.2017 ja 14.5.2019) hyväksytään ja esitetään kaupunginhallituksen ja edelleen valtuuston hyväksyttäväksi.
Projektiarkkitehti Vesa Kinttula, 040 800 7901, etunimi.sukunimi@tampere.fi
Asemakaavamuutoksella Hatanpään sairaalan nykyinen tontti jaetaan erillisiksi tonteiksi kantasairaalalle, puistosairaalalle, Hatanpään kartanon rakennuksille sekä kahdelle pysäköintialueelle. Kaava-alueen pohjoisosaan muodostetaan uusi kortteli terveydenhuolto- tai sosiaalipalvelujen toimintoja tai asumista varten. Entinen kaupunginpuutarhan tontti jaetaan erillisiksi tonteiksi uutta asuinrakentamista ja pysäköintilaitosta varten.
Kaava-alueelle muodostuu kolme uutta katua ja kaksi uutta puistoa. Terveydenhuolto- ja sosiaalitoimen palveluja (YS ja YSA-1) varten osoitetaan rakennusoikeutta yhteensä 97.000 k-m2. Asemakaavamuutos mahdollistaa kantasairaalan tontilla lisärakentamista noin 35.000 kem2 ja puistosairaalan tontilla noin 12.000 kem2.
Alueen eteläosaan osoitetaan asumisen mahdollistavaa rakennusoikeutta (AL-7, KYYTSA-1) noin 27.000 kem2, mikä tarkoittaa noin 600 uutta asukasta. Asumisen rakennusoikeuden määrä riippuu valitusta pysäköintiratkaisusta. Hatanpään puistokujan varteen tulee rakentaa uutta liike- ja palvelutilaa vähintään 1.600 kem2. Kartanorakennusten käyttötarkoituksen muutoksen myötä alueelle muodostuu palvelurakennusten (P-6) ja liike- ja toimistorakennusten sekä kulttuuritoimintaa ja julkista palvelua palvelevien rakennusten (KYYTSA-1) korttelialueiden rakennusoikeutta noin 7.600 kem2. Puistoalueille osoitetaan huoltorakennuksille noin 633 kem2. Rakennusoikeus suunnittelualueella lisääntyy yhteensä noin 72.000 k-m2 aiemmin voimassa olevaan kaavaan nähden.
Virkistysalueiden pinta-ala lisääntyy 6,5 ha. Asemakaavassa osoitetaan kulttuurihistoriallisia arvoja ja kaupunkikuvaa koskevat suojelumääräykset puistoalueille (Kartanopuisto ja Arboretum), kartanorakennuksille, tonteilla sijaitsevalle arvokkaalle puustolle sekä kantasairaalan vanhimmille rakennusosille. Luontoarvojen osalta asemakaavalla suojellaan puistoalueella sijaitsevat lepakoiden elinpaikat.
Asemakaavaehdotus nro 8578 (päivätty 12.6.2017, tarkistettu 30.10.2017 ja 14.5.2019) hyväksytään.
Kaupunginhallitus myönsi läsnäolo- ja puheoikeuden johtaja Mikko Nurmiselle sekä johtaja Taru Kuosmaselle. He olivat asiantuntijoina läsnä kokouksessa tämän asian käsittelyn aikana.
Kiinteistöt, tilat ja asuntopolitiikka -palveluryhmä, Pirkanmaan ELY-keskus, Pirkanmaan liitto, Pirkanmaan Maakuntamuseo, Museovirasto, Tampereen Seudun Keskuspuhdistamo Oy, muistuttajat 5 kpl, Sirpa Lehtonen, Terhi Peltoniemi, Vesa Kinttula
Liite yla 28.5.2019 asemakaavan selostus.pdf (pdf, 2993 kt)
Liite yla 28.5.2019 seurantalomake.pdf (pdf, 50 kt)
Liite yla 28.5.2019 asemakaavakartta.pdf (pdf, 1702 kt)
Liite yla 28.5.2019 kaupungin vastineet lausuntoihin ja muistutuksiin.pdf (pdf, 339 kt)
Liite yla 28.5.2019 poistettava kaava.pdf (pdf, 1247 kt)
Kuuntele Liite yla 28.5.2019 asemakaavan selostus.pdf
Kuuntele Liite yla 28.5.2019 seurantalomake.pdf
Kuuntele Liite yla 28.5.2019 asemakaavakartta.pdf
Kuuntele Liite yla 28.5.2019 kaupungin vastineet lausuntoihin ja muistutuksiin.pdf
Kuuntele Liite yla 28.5.2019 poistettava kaava.pdf
Oheismateriaali yla 28.5.2019 13 liikenteen toimivuustarkastelu 170609.pdf (pdf, 3544 kt)
Oheismateriaali yla 28.5.2019 7 rakentamistapaohje 171030.pdf (pdf, 7544 kt)
Oheismateriaali yla 28.5.2019 6 asuinkortteleiden viitesuunnitelma 171030.pdf (pdf, 19325 kt)
Oheismateriaali yla 28.5.2019 5 palauteraportti valmisteluvaihe 171030.pdf (pdf, 606 kt)
Oheismateriaali yla 28.5.2019 15 katujen yleissuunnitelma 171027.pdf (pdf, 1705 kt)
Oheismateriaali yla 28.5.2019 14 pysäköintiselvitys 171106.pdf (pdf, 6151 kt)
Oheismateriaali yla 28.5.2019 4 internetkyselyn tulokset.pdf (pdf, 19488 kt)
Oheismateriaali yla 28.5.2019 3 palautekooste aloitusvaihe.pdf (pdf, 5812 kt)
Oheismateriaali yla 28.5.2019 1 oas 161117.pdf (pdf, 135 kt)
Oheismateriaali yla 28.5.2019 38 Hatanpään pk liikenne ja piha.pdf (pdf, 4811 kt)
Oheismateriaali yla 28.5.2019 37 Jukola päiväkotiluonnos.pdf (pdf, 5720 kt)
Oheismateriaali yla 28.5.2019 36 rakennushistoriaselvitys pirtti.pdf (pdf, 1883 kt)
Oheismateriaali yla 28.5.2019 2 havainnekuva 171030.pdf (pdf, 2328 kt)
Oheismateriaali yla 28.5.2019 39 Hatanpään pk liikenteen yleissuunnitelma.pdf (pdf, 874 kt)
Oheismateriaali yla 28.5.2019 32 rakennushistoriaselvitys laboratorio.pdf (pdf, 4932 kt)
Oheismateriaali yla 28.5.2019 31 rakennushistoriaselvitys konttori.pdf (pdf, 3299 kt)
Oheismateriaali yla 28.5.2019 35 rakennushistoriaselvitys pesula.pdf (pdf, 3363 kt)
Oheismateriaali yla 28.5.2019 30 rakennushistoriaselvitys alilääkäri.pdf (pdf, 3214 kt)
Oheismateriaali yla 28.5.2019 34 rakennushistoriaselvitys navetta.pdf (pdf, 5571 kt)
Oheismateriaali yla 28.5.2019 29 rakennushistoriaselvitys Idmanin huvila.pdf (pdf, 6584 kt)
Oheismateriaali yla 28.5.2019 33 rakennushistoriaselvitys lämpökeskus.pdf (pdf, 3699 kt)
Oheismateriaali yla 28.5.2019 28 rakennushistoriaselvitys kartano.pdf (pdf, 10426 kt)
Oheismateriaali yla 28.5.2019 21 lepakkoselvitys 170920.pdf (pdf, 3149 kt)
Oheismateriaali yla 28.5.2019 25 arkeologinen esiselvitys.pdf (pdf, 6242 kt)
Oheismateriaali yla 28.5.2019 20 luontoselvitys 06112017.pdf (pdf, 9585 kt)
Oheismateriaali yla 28.5.2019 24 kartanopuiston käyttö- ja hoitosuunnitelma.pdf (pdf, 21809 kt)
Oheismateriaali yla 28.5.2019 19 kaavataloustarkastelu 170612.pdf (pdf, 686 kt)
Oheismateriaali yla 28.5.2019 23 puistojen yleissuunnitelma 170919.pdf (pdf, 4972 kt)
Oheismateriaali yla 28.5.2019 18 vaiheistuskaavio 171030.pdf (pdf, 1377 kt)
Oheismateriaali yla 28.5.2019 27 rakennushistoriaselvitys kantasairaala.pdf (pdf, 4592 kt)
Oheismateriaali yla 28.5.2019 22 maisema- ja viherverkkoselvitys 310517.pdf (pdf, 35519 kt)
Oheismateriaali yla 28.5.2019 26 Hatanpään historiaselvitys.pdf (pdf, 4106 kt)
Oheismateriaali yla 28.5.2019 9 Hatanpaan sairaalan masterplan.pdf (pdf, 8309 kt)
Oheismateriaali yla 28.5.2019 8 sairaalan viitesuunnitelma 171107.pdf (pdf, 16067 kt)
Oheismateriaali yla 28.5.2019 17 Viinikanlahden sedimenttitutkimukset 170831.pdf (pdf, 3630 kt)
Oheismateriaali yla 28.5.2019 12 liikenneselvitys 171027.pdf (pdf, 691 kt)
Oheismateriaali yla 28.5.2019 16 maaperä- ja pohjavesitutkimukset 171003.pdf (pdf, 6547 kt)
Oheismateriaali yla 28.5.2019 11 johtosiirtojen ja vesihuollon yleissuunnitelma 171102.pdf (pdf, 10999 kt)
Oheismateriaali yla 28.5.2019 10 hulevesiselvitys 171027.pdf (pdf, 8748 kt)
Kuuntele Oheismateriaali yla 28.5.2019 13 liikenteen toimivuustarkastelu 170609.pdf
Kuuntele Oheismateriaali yla 28.5.2019 7 rakentamistapaohje 171030.pdf
Kuuntele Oheismateriaali yla 28.5.2019 6 asuinkortteleiden viitesuunnitelma 171030.pdf
Kuuntele Oheismateriaali yla 28.5.2019 5 palauteraportti valmisteluvaihe 171030.pdf
Kuuntele Oheismateriaali yla 28.5.2019 15 katujen yleissuunnitelma 171027.pdf
Kuuntele Oheismateriaali yla 28.5.2019 14 pysäköintiselvitys 171106.pdf
Kuuntele Oheismateriaali yla 28.5.2019 4 internetkyselyn tulokset.pdf
Kuuntele Oheismateriaali yla 28.5.2019 3 palautekooste aloitusvaihe.pdf
Kuuntele Oheismateriaali yla 28.5.2019 1 oas 161117.pdf
Kuuntele Oheismateriaali yla 28.5.2019 38 Hatanpään pk liikenne ja piha.pdf
Kuuntele Oheismateriaali yla 28.5.2019 37 Jukola päiväkotiluonnos.pdf
Kuuntele Oheismateriaali yla 28.5.2019 36 rakennushistoriaselvitys pirtti.pdf
Kuuntele Oheismateriaali yla 28.5.2019 2 havainnekuva 171030.pdf
Kuuntele Oheismateriaali yla 28.5.2019 39 Hatanpään pk liikenteen yleissuunnitelma.pdf
Kuuntele Oheismateriaali yla 28.5.2019 32 rakennushistoriaselvitys laboratorio.pdf
Kuuntele Oheismateriaali yla 28.5.2019 31 rakennushistoriaselvitys konttori.pdf
Kuuntele Oheismateriaali yla 28.5.2019 35 rakennushistoriaselvitys pesula.pdf
Kuuntele Oheismateriaali yla 28.5.2019 30 rakennushistoriaselvitys alilääkäri.pdf
Kuuntele Oheismateriaali yla 28.5.2019 34 rakennushistoriaselvitys navetta.pdf
Kuuntele Oheismateriaali yla 28.5.2019 29 rakennushistoriaselvitys Idmanin huvila.pdf
Kuuntele Oheismateriaali yla 28.5.2019 33 rakennushistoriaselvitys lämpökeskus.pdf
Kuuntele Oheismateriaali yla 28.5.2019 28 rakennushistoriaselvitys kartano.pdf
Kuuntele Oheismateriaali yla 28.5.2019 21 lepakkoselvitys 170920.pdf
Kuuntele Oheismateriaali yla 28.5.2019 25 arkeologinen esiselvitys.pdf
Kuuntele Oheismateriaali yla 28.5.2019 20 luontoselvitys 06112017.pdf
Kuuntele Oheismateriaali yla 28.5.2019 24 kartanopuiston käyttö- ja hoitosuunnitelma.pdf
Kuuntele Oheismateriaali yla 28.5.2019 19 kaavataloustarkastelu 170612.pdf
Kuuntele Oheismateriaali yla 28.5.2019 23 puistojen yleissuunnitelma 170919.pdf
Kuuntele Oheismateriaali yla 28.5.2019 18 vaiheistuskaavio 171030.pdf
Kuuntele Oheismateriaali yla 28.5.2019 27 rakennushistoriaselvitys kantasairaala.pdf
Kuuntele Oheismateriaali yla 28.5.2019 22 maisema- ja viherverkkoselvitys 310517.pdf
Kuuntele Oheismateriaali yla 28.5.2019 26 Hatanpään historiaselvitys.pdf
Kuuntele Oheismateriaali yla 28.5.2019 9 Hatanpaan sairaalan masterplan.pdf
Kuuntele Oheismateriaali yla 28.5.2019 8 sairaalan viitesuunnitelma 171107.pdf
Kuuntele Oheismateriaali yla 28.5.2019 17 Viinikanlahden sedimenttitutkimukset 170831.pdf
Kuuntele Oheismateriaali yla 28.5.2019 12 liikenneselvitys 171027.pdf
Kuuntele Oheismateriaali yla 28.5.2019 16 maaperä- ja pohjavesitutkimukset 171003.pdf
Kuuntele Oheismateriaali yla 28.5.2019 11 johtosiirtojen ja vesihuollon yleissuunnitelma 171102.pdf
Kuuntele Oheismateriaali yla 28.5.2019 10 hulevesiselvitys 171027.pdf
§ 281 Amurin yleissuunnittelu
§ 282 Vuoden 2020 talousarviokehys
§ 283 Tuottavuuden seurannan kehittäminen ja tuottavuuden koeraportti
§ 284 Vuosiloman myöntäminen pormestarille
§ 285 Kaupungin edustajien nimeäminen kutsuntalautakuntiin vuonna 2019
§ 286 Keskusvaalilautakunnan puheenjohtajan palkkio europarlamenttivaaleissa 2019
§ 287 Hatanpään valtatien raitiotielinjan suunnittelun tilanne
§ 289 Valtuustoaloite Tampereen kaupungin konsulttikulujen - ja sopimusten selvittämiseksi ja ottamiseksi osaksi Tampereen kaupungin talouden tasapainotusohjelmaa - Aila Dündar-Järvinen
§ 290 Lautakuntien ja jaostojen ym. sekä viranhaltijoiden ym. päätösten otto-oikeus
§ 291 Tiedoksi merkittävät asiat


text:
TV Finland Keskiviikko 13.12.
Kausi 2. 11/12. Riikka palaa Kuhmoon pitäen taannoisen lupauksensa. Turusten kiivas ilvesjahti jatkuu Manun ollessa pienempien petojen perässä. Aki ja Emilia suunnittelevat arktista gourmet-illallista. HD
Suorassa lähetyksessä haastateltavina viihdelegenda Olli Ahvenlahti, 95-elokuvan "Jutila", näyttelijä Joel Hirvonen sekä Huume-Eevana tunnetuksi tullut evankelista Glory Backman. HD
Hehku. Vieraina Lucia-neito Anna-Kajsa Edström, oikeuspsykologi Julia Korkman, kirjailija Bea Uusma ja illusionisti Henrik Fexeus. Emma Kimiläinen on Sonjan ja Mårtenin kanssa kilparadalla. svenska.yle.fi/efternio. Parad Media Oy. HD
(1974) Keittiömestarit Veijo Vanamo ja Jaakko Kolmonen neuvovat valmistamaan joulupöytään kalkkunaa rasvaisen kinkun sijaan. Kalkkunan valmistaminen esitetään oikeaoppisesta sulattamisesta valmiiksi jouluherkuksi saakka.
(Suomi 1957, 84'). O: William Markus. N: Anneli Sauli, Irma Seikkula, Pentti Siimes, Leo Riuttu. Kotimainen elokuva opettajaperheen opiskelijapojan ja piikatyttö Miriamin välisestä rakkaussuhteesta. Mv. K7 (ahdistus, seksi).
Lyhytelokuva Suomen tasavallan presidentti Pehr Evind Svinhufvudista. Sallittu kaiken ikäisille.
Ali Jahangirin vieraaksi saapuu muusikko ja lyyrikko Tuomari Nurmio. Yli 20 studioalbumia julkaisseen Nurmion tavaramerkiksi on muodostunut Stadin slangi ja erikoinen laatikkokitara. (U) HD
Onnea, Seija!
Humps ja kuu. Humps ihmettelee kuun valoa. Sallittu kaiken ikäisille.
Tuttiritari kuninkaana. Tuttiritari pääsee kuninkaaksi, kun kuningas haluaa heidän vaihtavan paikkaa. Avartava kokemus molemmille. Sallittu kaiken ikäisille.
Vaihtopuhetta. Dinotassut leikkivät toistensa matkimista. Kun he sattumalta saapuvat kaikuisaan paikkaan, Elli lähtee etsimään paikan uumenissa lymyävää matkijaa. HD Sallittu kaiken ikäisille.
Metro. Hurjapäinen tähtireportterimme selvittää tänään miten metrossa toimitaan. HD
Sasun rumpu. Sasu saa lahjaksi rummun. Sallittu kaiken ikäisille.
Osa 13/24. Onko tänään pikkujoulu vai valonjuhla? Järjestetään kunnon juhlat ja juhlitaan molempia. Mama ja Ignome nukkuvat juhlien ohi. Puukko Suukko esittää laulun valolle Iloisten Velikultien säestämänä. HD Sallittu kaiken ikäisille.
Jakso 709: Lusikat. Tero ja Maija tutustuvat hopealusikoiden äärellä. Stella käy taistoon uhmaten terveyttään. Laurin ja Elinan täydellinen mätsi aiheuttaa päänvaivaa. Niklas joutuu vaaraan. HD Sallittu kaiken ikäisille.
#Metoo herätti eduskunnan, studiossa oikeusministeri Antti Häkkänen (kok) ja kansanedustaja Anna Kontula (vas). Pysähtyykö ilmastonmuutos, jos ostat pihvin sijasta porkkanoita? Juontajana Markus Liimatainen. #yleastudio HD
Villin kortin kauden päätösjaksossa viikon tärkeimmät urheilutapahtumat paketoivat Riku Riihilahti, Tommy Lindgren, Paula Noronen, Ville Myllyrinne, Kalle Palander ja Jenni Poikelus. Illan vieraana Viivi Pumpanen. HD

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Vahingonkorvauslaki 412/1974 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 1974 › 31.5.1974/412
Seurattu SDK 127/2018 saakka.
31.5.1974/412
Jos vahingon on aiheuttanut kahdeksaatoista vuotta nuorempi, on hän velvollinen korvaamaan siitä määrän, joka hänen ikäänsä ja kehitystasoonsa, teon laatuun, vahingon aiheuttajan ja vahingon kärsineen varallisuusoloihin sekä muihin olosuhteisiin katsoen harkitaan kohtuulliseksi.
Mielisairas, vajaamielinen tai sieluntoiminnaltaan häiriintynyt on velvollinen korvaamaan aiheuttamastaan vahingosta määrän, joka hänen tilaansa, teon laatuun, vahingon aiheuttajan ja vahingon kärsineen varallisuusoloihin sekä muihin olosuhteisiin katsoen harkitaan kohtuulliseksi. Tilapäistä sieluntoiminnan häiriötä, johon vahingon aiheuttaja on saattanut itsensä, ei kuitenkaan yksin ole pidettävä korvausvelvollisuutta vähentävänä perusteena.
Työnantajan ja julkisyhteisön korvausvastuu
Työnantaja on velvollinen korvaamaan vahingon, jonka työntekijä virheellään tai laiminlyönnillään työssä aiheuttaa. Työnantajana pidetään myös sitä, joka antaa tehtävän sellaiselle itsenäiselle yrittäjälle, joka huomioon ottaen toimeksiantosuhteen pysyvyys, työn laatu ja muut olosuhteet on rinnastettava työntekijään.
Mitä 1 momentissa on sanottu työnantajasta, koskee vastaavasti valtiota, kuntaa ja muuta julkista yhteisöä tai laitosta, kun vahinko on aiheutunut sellaisen julkisyhteisön työntekijän taikka yhteisöön virka- tai siihen verrattavassa palvelussuhteessa olevan henkilön virheestä tai laiminlyönnistä toiminnassa, jota ei ole pidettävä julkisen vallan käyttämisenä.
Jos se, joka viranomaisen määräyksestä, luottamustoimeen valittuna tai toisen pyynnöstä suorittaa laissa määrättyä tai työsuhteeseen verrattavissa olosuhteissa tiettyä tehtävää olematta itsenäinen yrittäjä, tehtävää suorittaessaan virheellään tai laiminlyönnillään aiheuttaa vahinkoa, on se, jonka lukuun tehtävä suoritetaan, velvollinen korvaamaan vahingon. Jos oppilaitoksen oppilas aiheuttaa virheellään tai laiminlyönnillään vahinkoa opetukseen liittyvässä työssä tai hoitolaitoksessa hoidettavana oleva vastaavasti hoitoon liittyvässä työssä, on niin ikään se, jonka lukuun työ suoritetaan, velvollinen korvaamaan vahingon. (13.12.1991/1423)
Julkisyhteisö on velvollinen korvaamaan julkista valtaa käytettäessä virheen tai laiminlyönnin johdosta aiheutuneen vahingon. Sama korvausvelvollisuus on muulla yhteisöllä, joka lain, asetuksen tai lakiin sisältyvän valtuutuksen perusteella hoitaa julkista tehtävää.
Edellä 1 momentissa säädetty vastuu yhteisöllä on kuitenkin vain, milloin toimen tai tehtävän suorittamiselle sen laatu ja tarkoitus huomioon ottaen kohtuudella asetettavia vaatimuksia ei ole noudatettu.
3 § (17.11.1978/857)
3 § on kumottu L:lla 17.11.1978/857.
Jos valtion tai kunnan viranomaisen virheellisen ratkaisun johdosta vahinkoa kärsinyt on pätevättä syyttä jättänyt hakematta muutosta siihen, ei hänellä ole oikeutta saada valtiolta tai kunnalta korvausta vahingosta, jolta hän hakemalla muutosta olisi voinut välttyä.
Kannetta valtioneuvoston, ministeriön, valtioneuvoston kanslian, tuomioistuimen tai tuomarin päätöksestä aiheutuneen vahingon korvaamisesta ei saa nostaa, ellei päätöstä ole muutettu tai kumottu taikka ellei virheen tehnyttä ole todettu syylliseksi virkarikokseen tai velvoitettu korvaamaan vahinkoa. Milloin hallintoviranomaisen päätökseen on haettu muutosta valtioneuvostolta, korkeimmalta hallinto-oikeudelta tai virkaylioikeudelta, päätöksestä aiheutuneen vahingon korvaamisesta ei saa nostaa kannetta siltä osin kuin päätös on jätetty pysyväksi.
Jos tässä luvussa tarkoitettu korvausvelvollisuus harkitaan ilmeisesti kohtuuttomaksi tai jos vahingon suuruus sekä muut olosuhteet huomioon ottaen on erityistä syytä, voidaan korvausta sovitella.
7 § (3.12.2010/1051)
7 § on kumottu L:lla 3.12.2010/1051.
Työntekijän ja virkamiehen korvausvastuu
Vahingosta, jonka työntekijä työssään virheellään tai laiminlyönnillään aiheuttaa, hän on velvollinen korvaamaan määrän, joka harkitaan kohtuulliseksi ottamalla huomioon vahingon suuruus, teon laatu, vahingon aiheuttajan asema, vahingon kärsineen tarve sekä muut olosuhteet. Jos työntekijän viaksi jää vain lievä tuottamus, ei vahingonkorvausta ole tuomittava. Laki on sama, jos vahingon aiheuttaa 3 luvun 1 §:n 1 momentissa tarkoitettu itsenäinen yrittäjä. Jos oppilaitoksen oppilas aiheuttaa opetukseen liittyvässä työssä vahingon, vastaa hän vahingosta tässä pykälässä säädettyjen perusteiden mukaisesti. Sama koskee hoitolaitoksessa hoidettavana olevan hoitoon liittyvässä työssä tai vangin vankityössä aiheuttaman vahingon korvaamista. (13.12.1991/1423)
Jos vahinko on aiheutettu tahallisesti, on täysi korvaus tuomittava, jollei erityisistä syistä harkita kohtuulliseksi alentaa korvausta.
Työntekijän työssään työnantajalle aiheuttaman vahingon korvaamisesta säädetään erikseen. (13.12.1991/1423)
Virkamies vastaa virassaan virheellään tai laiminlyönnillään aiheuttamastaan vahingosta tämän luvun 1 §:ssä mainittujen perusteiden mukaisesti. (13.12.1991/1423)
Asevelvollisuuslain (452/50) nojalla annetun tai muun vastaavan määräyksen perusteella valtion palveluksessa olevalla henkilöllä on sama vastuu kuin virkamiehellä. Sotilaan ja siviilipalvelusmiehen henkilökohtaiseen käyttöön annetun omaisuuden vahingoittumisesta tai hukkaamisesta, jonka ei näytetä tapahtuneen palvelustehtävässä, valtiolle tulevaa korvausta määrättäessä noudatetaan 2 luvun säännöksiä. (23.3.1979/373)
Sotilasrikossäännösten alainen, valtion käytössä olevan aluksen tai ilma-aluksen turvallisuudesta vastaava henkilö ei ole velvollinen korvaamaan valtiolle alusta kuljettaessaan tai ohjatessaan tuottamuksellisesti aiheuttamaansa vahinkoa, ellei häntä aseteta sanotusta teosta syytteeseen taikka jos hänet jätetään siitä rangaistukseen tuomitsematta taikka tuomitaan siitä vain kurinpitorangaistukseen tai sakkoon. (13.12.1991/1423)
Julkisyhteisön luottamushenkilön luottamustoimessaan aiheuttaman vahingon korvaamiseen on sovellettava 1 §:ssä säädettyjä perusteita. Niitä on sovellettava myös, jos joku muu, olematta tässä luvussa tarkoitetussa palvelussuhteessa 3 luvun 2 §:ssä tarkoitettuun yhteisöön, aiheuttaa vahingon julkista valtaa käyttäessään. (13.12.1991/1423)
AsevelvollisuusL 452/1950 on kumottu AsevelvollisuusL:lla 1438/2007.
3 § (13.12.1991/1423)
Tässä luvussa tarkoitettu korvausvelvollinen voidaan velvoittaa suorittamaan vahingosta 3 luvun mukaan vastuussa olevalle, mitä tämä on sanotun luvun ja 6 luvun 2 §:n mukaan maksanut vahingon kärsineelle, kuitenkin vain tämän luvun 1 §:ssä säädettyjen perusteiden mukaisesti.
1 § (16.6.2004/509)
Vahingonkorvaus käsittää hyvityksen henkilö- ja esinevahingosta sekä 4 a ja 6 §:ssä säädetyin edellytyksin kärsimyksestä. Milloin vahinko on aiheutettu rangaistavaksi säädetyllä teolla tai julkista valtaa käytettäessä taikka milloin muissa tapauksissa on erittäin painavia syitä, käsittää vahingonkorvaus hyvityksen myös sellaisesta taloudellisesta vahingosta, joka ei ole yhteydessä henkilö- tai esinevahinkoon.
2 § (16.6.2004/509)
Henkilövahingon kärsineellä on oikeus korvaukseen:
1) tarpeellisista sairaanhoitokustannuksista ja muista tarpeellisista kuluista;
2) ansionmenetyksestä;
3) kivusta ja särystä sekä muusta tilapäisestä haitasta;
4) pysyvästä haitasta.
2 a § (16.6.2004/509)
Ansionmenetyksestä määrätään korvaus ottamalla lähtökohdaksi arvio ansiotulosta, jonka vahinkoa kärsinyt olisi ilman vahinkotapahtumaa saanut. Tästä vähennetään ansiotulo, jonka vahinkoa kärsinyt vahinkotapahtumasta huolimatta on saanut tai olisi voinut saada taikka jonka hänen arvioidaan vastaisuudessa saavan ottaen huomioon hänen työkykynsä, koulutuksensa, aikaisempi toimintansa, mahdollisuutensa uudelleen kouluttautumiseen, ikänsä, asumisolosuhteensa ja näihin verrattavat muut seikat.
2 b § (16.6.2004/509)
Jos henkilövahingon johdosta pysyvästi työkykynsä menettänyt ei ollut vahingon tapahtuessa täyttänyt 18 vuotta, ansiotulo, jonka hän olisi ilman vahinkotapahtumaa saanut, arvioidaan ottamalla huomioon hänen henkilökohtaiset ominaisuutensa sekä koulutus- ja ammattisuunnitelmansa. Jollei muuta osoiteta, ansiotulon määränä pidetään:
1) vahinkoa kärsineen täytettyä 18 vuotta määrää, joka vastaa Suomessa asuvien 18–22-vuotiaiden henkilöiden keskimääräistä valtionveron alaista ansiotuloa;
2) vahinkoa kärsineen täytettyä 23 vuotta määrää, joka vastaa Suomessa asuvien 23–34-vuotiaiden kokoaikaisten palkansaajien keskimääräistä ansiotuloa;
3) vahinkoa kärsineen täytettyä 35 vuotta määrää, joka vastaa Suomessa asuvien 35–64-vuotiaiden kokoaikaisten palkansaajien keskimääräistä ansiotuloa;
4) vahinkoa kärsineen täytettyä 65 vuotta sen vanhuuseläkkeen määrää, johon hänellä olisi työntekijäin eläkelain (395/1961) nojalla ollut oikeus 1–3 kohdan mukaisten ansiotulojen perusteella.
Edellä 1 momentin 1–3 kohdassa tarkoitettujen ansiotulojen määrät vahvistetaan vuosittain valtioneuvoston asetuksella.
Työntekijäin eläkeL 395/1961 on kumottu Työntekijän eläkelain voimaanpanoL:lla 396/2006, ks. Työntekijän eläkeL 395/2006. Ks. myös VNa alle 18-vuotiaana vahinkoa kärsineen ansiotulon määrän vahvistamisesta 346/2017.
2 c § (16.6.2004/509)
Kivusta ja särystä sekä muusta tilapäisestä haitasta määrätään korvaus ottamalla huomioon erityisesti henkilövahingon laatu ja vaikeusaste, sen edellyttämän hoidon laatu ja kestoaika sekä haitan kestoaika.
Pysyvästä haitasta määrätään korvaus ottamalla huomioon henkilövahingon laatu ja vaikeusaste sekä vahinkoa kärsineen ikä. Korvausta korottavana tekijänä voidaan lisäksi ottaa huomioon henkilövahingosta vahinkoa kärsineelle aiheutunut elämänlaadun erityinen heikentyminen.
2 d § (16.6.2004/509)
Henkilövahingon kärsineen vanhemmilla, lapsilla ja aviopuolisolla sekä muulla näihin rinnastettavalla henkilövahingon kärsineelle erityisen läheisellä henkilöllä on erityisestä syystä oikeus kohtuulliseen korvaukseen tarpeellisista kuluista ja ansionmenetyksestä, jotka heille aiheutuvat henkilövahingon kärsineen hoitamisesta. Sama koskee muiden vahingosta johtuvien toimenpiteiden korvaamista, jos ne ovat omiaan edistämään henkilövahingon kärsineen tervehtymistä tai kuntoutumista. Korvausta maksetaan enintään siihen saakka, kun henkilövahingon kärsineen terveydentila vahinkotapahtuman jälkeen on vakiintunut.
3 § (16.6.2004/509)
Sillä, joka on huolehtinut surmansa saaneen hautaamisesta, on oikeus kohtuulliseen korvaukseen hautaamisesta aiheutuneista kustannuksista. Surmansa saaneen vanhemmilla, lapsilla ja aviopuolisolla sekä muulla näihin rinnastettavalla surmansa saaneelle erityisen läheisellä henkilöllä on lisäksi oikeus kohtuulliseen korvaukseen heille aiheutuneista hautaamiseen liittyvistä kustannuksista.
4 § (16.6.2004/509)
Jos elatusvelvollinen tai muutoin toisen elatuksesta huolehtinut henkilö on saanut surmansa, elatukseen tai elatusapuun oikeutetulla taikka muutoin surmansa saaneen elatuksen varassa olleella on oikeus saada korvausta elatuksen menetyksestä.
Elatuksen menetyksestä määrätään korvaus ottamalla huomioon, missä määrin korvaukseen oikeutettu todennäköisesti olisi saanut elatusta surmansa saaneelta ja mitä hän kohtuuden mukaan tarvitsee elatukseensa ottaen huomioon hänen mahdollisuutensa hankkia itse elatuksensa ansiotyöllä ja muut olosuhteet.
Elatukseen voidaan erityisestä syystä rinnastaa kotityön arvo.
4 a § (29.1.1999/61)
Surmansa saaneen vanhemmilla, lapsilla ja aviopuolisolla sekä muulla näihin rinnastettavalla surmansa saaneelle erityisen läheisellä henkilöllä on oikeus saada korvausta kuolemantapauksen aiheuttamasta kärsimyksestä, jos kuolema on aiheutettu tahallisesti tai törkeästä huolimattomuudesta ja korvauksen tuomitseminen harkitaan kohtuulliseksi ottamalla huomioon surmansa saaneen ja korvausta vaativan välisen suhteen läheisyys, teon laatu sekä muut olosuhteet.
2 momentti on kumottu L:lla 16.6.2004/509.
4 b § (16.6.2004/509)
Jos kuolema on aiheutettu tahallisesti tai törkeästä huolimattomuudesta, surmansa saaneen vanhemmilla, lapsilla ja aviopuolisolla sekä muulla näihin rinnastettavalla surmansa saaneelle erityisen läheisellä henkilöllä on oikeus korvaukseen kuolemantapauksen seurauksena aiheutuneesta henkilövahingosta johtuvista tarpeellisista sairaanhoitokustannuksista ja muista tarpeellisista kuluista sekä ansionmenetyksestä.
Esinevahinkona on korvattava esineen korjauskustannukset ja vahingosta aiheutuneet muut kulut sekä arvonalennus taikka tuhoutuneen tai hukatun esineen arvo ja lisäksi tulojen tai elatuksen vähentyminen.
6 § (16.6.2004/509)
Oikeus korvaukseen loukkauksen aiheuttamasta kärsimyksestä on sillä:
1) jonka vapautta, rauhaa, kunniaa tai yksityiselämää on rangaistavaksi säädetyllä teolla loukattu;
2) jota on rangaistavaksi säädetyllä teolla syrjitty;
3) jonka henkilökohtaista koskemattomuutta on tahallaan tai törkeästä huolimattomuudesta vakavasti loukattu;
4) jonka ihmisarvoa on tahallaan tai törkeästä huolimattomuudesta vakavasti loukattu muulla, 1–3 kohdassa tarkoitettuihin loukkauksiin verrattavalla tavalla.
Korvaus määrätään sen kärsimyksen perusteella, jonka loukkaus on omiaan aiheuttamaan ottaen erityisesti huomioon loukkauksen laatu, loukatun asema, loukkaajan ja loukatun välinen suhde sekä loukkauksen julkisuus.
7 § (16.6.2004/509)
Henkilövahingon perusteella suoritettava korvaus vastaisuudessa aiheutuvasta ansionmenetyksestä tai elatuksen menetyksestä määrätään maksettavaksi toistuvina suorituksina. Korvaus voidaan kuitenkin määrätä maksettavaksi kokonaan tai osittain kertasuorituksena, jos se on korvausvelvollisen varallisuusolot huomioon ottaen tarpeen vahinkoa kärsineen korvaussaatavan turvaamiseksi tai jos se on korvauksen määrä huomioon ottaen tarkoituksenmukaista.
Kivusta ja särystä sekä muusta tilapäisestä haitasta tai pysyvästä haitasta määrätään maksettavaksi kertakorvaus. Korvaus pysyvästä haitasta voidaan kuitenkin määrätä maksettavaksi kokonaan tai osittain toistuvina suorituksina, jos se on aiheellista ottaen huomioon vahinkoa kärsineen olosuhteet, korvauksen määrä ja korvausvelvollisen varallisuusolot.
Kärsimyksestä määrätään maksettavaksi kertakorvaus.
8 § (16.6.2004/509)
Jos 2, 2 d, 4 tai 4 b §:n perusteella suoritettavan korvauksen määräämisen perusteena olleet olosuhteet ovat olennaisesti muuttuneet sen jälkeen, kun korvaus on tuomiolla vahvistettu tai siitä on sovittu, korvauksen määrää tai sen suorittamistapaa voidaan muuttaa. Kertakorvausta ei kuitenkaan voida tämän pykälän nojalla alentaa.
Toistuvina suorituksina maksettavaa korvausta koskeva muutos voidaan erityisestä syystä määrätä tulemaan voimaan takautuvasti, aikaisintaan kuitenkin korvauksen muuttamista koskevan kanteen vireille tulosta lukien.
Korvausvastuun jakaantuminen
Jos vahingon kärsineen puolelta on myötävaikutettu vahinkoon tai jos muu vahingon aiheuttaneeseen tekoon kuulumaton seikka on myös ollut vahingon syynä, voidaan vahingonkorvausta kohtuuden mukaan sovitella.
Milloin vahinko on kahden tai useamman aiheuttama taikka he muuten ovat velvolliset korvaamaan saman vahingon, vastaavat he yhteisvastuullisesti. Se, jota ei ole tuomittu maksamaan täyttä korvausta, vastaa kuitenkin vain tuomitusta määrästä ja se, joka on vastuussa 4 luvun 1 §:n 1 momentissa säädettyjen perusteiden mukaan, vain siitä määrästä, jota ei voida saada vahingosta 3 luvun mukaan vastuussa olevalta.
Korvausvelvollisten kesken korvausmäärä on jaettava sen mukaan kuin harkitaan kohtuulliseksi ottaen huomioon kunkin korvausvelvollisen viaksi jäävä syyllisyyden määrä, vahinkotapahtumasta ehkä saatu etu ja muut seikat.
Sillä, joka on maksanut vahingonkorvausta yli oman osuutensa, on oikeus saada kultakin muulta korvausvelvolliselta, mitä hän on tämän osalta maksanut. Jos joku korvausvelvollisista on ilmeisesti maksukyvytön tai jos hänen oleskelupaikkansa on tuntematon, on kunkin muista korvausvelvollisista maksettava osuutensa vajauksesta.
Työsopimuksen tai muun sopimuksen ehto samoin kuin virkasäännön määräys tai muu siihen verrattava määräys, jolla lisätään työntekijän tai virkamiehen tämän lain mukaista korvausvastuuta, on mitätön.
2 § (15.8.2003/733)
2 § on kumottu L:lla 15.8.2003/733.
Oikeus korvaukseen kivusta ja särystä sekä muusta tilapäisestä haitasta, pysyvästä haitasta ja kärsimyksestä raukeaa, jos vahinkoa kärsinyt kuolee ennen korvausvaatimuksen esittämistä.
4 § (13.3.2009/144)
4 § on kumottu L:lla 13.3.2009/144.
5 § (13.12.1991/1423)
Tämän lain 3 tai 4 luvussa tarkoitettua korvauskannetta käsiteltäessä on sille, jonka vastuu vahingosta määräytyy mainittujen lukujen säännösten mukaan, mutta jota ei ole haastettu vastaajaksi juttuun, varattava tilaisuus tulla kuulluksi asiassa.
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 1974. Sillä kumotaan rikoslain 9 luku sekä 30 päivänä toukokuuta 1919 annetun sotaväen rikoslain 47 §:n 2 ja 5 momentti, sellaisina kuin ne ovat 10 päivänä maaliskuuta 1944 annetussa laissa (155/44), ja 49 §.
Jos laissa tai asetuksessa on viitattu säännökseen, jonka sijaan on tullut tämän lain säännös, on viimeksi mainittua sovellettava.
Ennen tämän lain voimaantuloa syntyneen vahingon korvaamiseen sovelletaan aikaisempaa lakia.
17.11.1978/857:
23.3.1979/373:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä toukokuuta 1979. Sillä kumotaan 30 päivänä toukokuuta 1919 annetun sotaväen rikoslain 48 §, sellaisena kuin se on muutettuna 10 päivänä maaliskuuta 1944 ja 31 päivänä toukokuuta 1974 annetuilla laeilla (155/44 ja 412/74). Ennen tämän lain voimaantuloa syntyneen vahingon korvaamiseen sovelletaan aikaisempaa lakia.
13.12.1991/1423:
Ennen tämän lain voimaantuloa syntyneen vahingon korvaamiseen sovelletaan aikaisempaa lakia. Myös tällaisesta vahingosta voidaan julkisyhteisöltä kuitenkin vaatia korvausta tämän lain 7 luvun 4 §:n 2 momentin mukaisesti.
HE 151/91, lvk.miet. 5/91
29.1.1999/61:
Tätä lakia ei sovelleta sellaisen vahingon korvaamiseen, joka on aiheutettu ennen lain voimaantuloa tehdyllä teolla.
HE 116/1998, LaVM 13/1998, EV 164/1998
15.8.2003/733:
Ennen lain voimaantuloa syntynyt oikeus korvaukseen vanhentuu niin kuin velan vanhentumisesta annetun lain (728/2003) 21 §:n 3 momentissa säädetään.
16.6.2004/509:
Tätä lakia sovelletaan lain voimaantulon jälkeen tehdystä teosta tai laiminlyönnistä aiheutuneen vahingon korvaamiseen. Lain 5 luvun 8 §:ää sovelletaan kuitenkin myös korvaukseen, joka perustuu ennen lain voimaantuloa tehdystä teosta tai laiminlyönnistä aiheutuneeseen vahinkoon.
HE 167/2003, LaVM 1/2004, EV 60/2004
13.3.2009/144:
3.12.2010/1051:
HE 214/2010, LiVM 18/2010, EV 211/2010
Säädöksiä seurattu SDK 127/2018 saakka (julkaistu 8.2.2018).
1 luku - Lain soveltamisala 1 § 2 luku - Vahingon aiheuttajan korvausvastuu 1 § 2 § 3 § 3 luku - Työnantajan ja julkisyhteisön korvausvastuu 1 § 2 § 3 § 4 § 5 § 6 § 7 § 4 luku - Työntekijän ja virkamiehen korvausvastuu 1 § 2 § 3 § 5 luku - Korvattava vahinko1 § 2 § 2 a § 2 b § 2 c § 2 d § 3 § 4 § 4 a § 4 b § 5 § 6 § 7 § 8 § 6 luku - Korvausvastuun jakaantuminen 1 § 2 § 3 § 7 luku - Erinäisiä säännöksiä 1 § 2 § 3 § 4 § 5 § Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:17.11.1978/857:23.3.1979/373:13.12.1991/1423:29.1.1999/61:15.8.2003/733:16.6.2004/509:13.3.2009/144:3.12.2010/1051:

matches:
§ 2
§ 2
§ 3
§ 3
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 4
§ 2
§ 3
§ 5
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 3
§ 4
§ 4
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8
§ 6
§ 2
§ 3
§ 7
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5


Muu päätös 291/2018 - Korkein hallinto-oikeus
Etusivu » Päätöksiä » Muita päätöksiä » Muupaatos » Muu päätös 291/2018
Muu päätös 291/2018
Julkinen hankinta (pesulapalvelut, Rauma)
Taltionumero: 291
Diaarinumero: 4594/3/16
ECLI-tunniste: ECLI:FI:KHO:2018:T291
Valittaja Lännen Tekstiilihuolto Oy
Markkinaoikeus 21.11.2016 nro 677/16
Rauman kaupunki (jäljempänä myös hankintayksikkö) on ilmoittanut 11.12.2014 julkaistulla EU-hankintailmoituksella avoimella menettelyllä toteutettavasta pesulapalvelujen hankinnasta 24 kuukauden sopimuskaudelle, jonka jälkeen hankintayksiköllä on oikeus jatkaa sopimusta toistaiseksi voimassa olevana kuuden kuukauden irtisanomisajalla.
Rauman kaupunginhallitus on 23.2.2015 tekemällään hankintapäätöksellä (§ 123) hylännyt Ravanin Pesula Oy:n tarjouksen ja valinnut Länsi-Suomen Pesula Oy:n tarjouksen. Markkinaoikeus on 23.9.2015 tekemällään päätöksellä numero 635/15 kumonnut kyseisen hankintapäätöksen ja kieltänyt asettamansa 100 000 euron sakon uhalla Rauman kaupunkia tekemästä hankintasopimusta sanotun päätöksen perusteella tai panemasta sitä muutoin täytäntöön.
Rauman kaupunginhallitus on 9.11.2015 tekemällään uudella hankintapäätöksellä (§ 533) valinnut Ravanin Pesula Oy:n tarjouksen.
Ravanin Pesula Oy on hankintapäätöksen jälkeen sulautunut Turun Tekstiilihuolto Oy:öön, jonka toiminimi on muutettu Lännen Tekstiilihuolto Oy:ksi.
Hankinnan ennakoitu arvonlisäveroton kokonaisarvo on hankintayksikön ilmoituksen mukaan ollut noin 1 200 000 euroa.
Markkinaoikeus, jossa Länsi-Suomen Pesula Oy on ollut valittajana, Rauman kaupunki vastapuolena ja Lännen Tekstiilihuolto Oy kuultavana, on valituksenalaisella päätöksellään Länsi-Suomen Pesula Oy:n valituksesta kumonnut Rauman kaupunginhallituksen päätöksen 9.11.2015 § 533 ja kieltänyt asettamansa 100 000 euron sakon uhalla Rauman kaupunkia tekemästä hankintasopimusta sanotun päätöksen perusteella tai panemasta sitä muutoin täytäntöön. Markkinaoikeus on lisäksi hylännyt Rauman kaupungin ja Lännen Tekstiilihuolto Oy:n vaatimukset oikeudenkäyntikulujensa korvaamisesta.
Julkisista hankinnoista annetun lain (348/2007, hankintalaki) 2 §:n mukaan hankintayksikön on käytettävä hyväksi olemassa olevat kilpailuolosuhteet, kohdeltava hankintamenettelyn osallistujia tasapuolisesti ja syrjimättä sekä toimittava avoimesti ja suhteellisuuden vaatimukset huomioon ottaen.
Edellä mainitun pykälän 2 momentin mukaan tarjouspyynnössä tai soveltuvin osin hankintailmoituksessa on oltava muun ohella hankinnan kohde noudattaen soveltuvin osin, mitä teknisistä eritelmistä 44 ja 45 §:ssä säädetään, ehdokkaiden tai tarjoajien taloudellista ja rahoituksellista tilannetta, teknistä kelpoisuutta ja ammatillista pätevyyttä koskevat ja muut vaatimukset sekä luettelo asiakirjoista, joita ehdokkaan tai tarjoajan on tätä varten toimitettava, ja tarjouksen valintaperuste sekä käytettäessä valintaperusteena kokonaistaloudellista edullisuutta vertailuperusteet ja niiden tärkeysjärjestys.
Edellä mainitun pykälän 3 momentin mukaan tarjouspyynnössä on ilmoitettava myös muut tiedot, joilla on olennaista merkitystä hankintamenettelyssä ja tarjouksen tekemisessä. Tarjouspyynnön laatimisessa voidaan noudattaa soveltuvin osin, mitä 7 luvussa säädetään. Ehdokkaiden ja tarjoajien soveltuvuuden arvioimiseksi vaadittavien selvitysten osalta voidaan noudattaa soveltuvin osin, mitä 55–59 §:ssä säädetään.
Hankintalain 71 §:n 1 momentin mukaan ehdokkaiden ja tarjoajien soveltuvuus on arvioitava kaikissa hankintamenettelyissä ennalta ilmoitettuja, tarjoajien taloudelliseen ja rahoitukselliseen tilanteeseen, tekniseen suorituskykyyn tai ammatilliseen pätevyyteen liittyviä taikka muita objektiivisia ja syrjimättömiä perusteita noudattaen.
Edellä mainitun pykälän 2 momentin mukaan tarjouskilpailusta tulee sulkea pois ehdokas tai tarjoaja, jolla ei ole teknisiä, taloudellisia tai muita edellytyksiä hankinnan toteuttamiseksi. Ehdokkaiden tai tarjoajien sulkemisessa tarjouskilpailun ulkopuolelle voidaan noudattaa soveltuvin osin myös, mitä ehdokkaiden ja tarjoajien soveltuvuuden arvioinnista 52–59 §:ssä säädetään.
Viimeksi mainitun pykälän esitöiden (HE 50/2006 vp s. 115–116) mukaan ehdokkaiden ja tarjoajien soveltuvuuden arvioinnissa ja niihin liittyvien selvitysten pyytämisessä voidaan soveltuvin osin noudattaa, mitä EU-kynnysarvon ylittävien hankintojen osalta on säädetty. Ehdokkaiden ja tarjoajien valinta ja soveltuvuuden arviointi on kuitenkin kansallisen kynnysarvon ylittävissä hankinnoissa joustavampaa kuin EU-kynnysarvot ylittävissä hankinnoissa. Ehdokkaan tai tarjoajan soveltuvuuden arviointi ja poissulkeminen tarjouskilpailusta tulee tapahtua tarjousmenettelyn erillisenä vaiheena ennen tarjousten vertailua.
Hankintalain 56 §:n 1 momentin mukaan hankintayksikkö voi esittää ehdokkaiden tai tarjoajien rahoituksellista ja taloudellista tilannetta, teknistä suorituskykyä ja ammatillista pätevyyttä sekä laatua koskevia vaatimuksia sekä vaatia ehdokkaita ja tarjoajia esittämään niihin liittyviä selvityksiä. Pykälän 2 momentin mukaan ehdokkaat tai tarjoajat, jotka eivät täytä hankintayksikön asettamia vähimmäisvaatimuksia, on suljettava tarjouskilpailusta. Pykälän 4 momentin mukaan hankintayksikkö voi pyytää ehdokkaita tai tarjoajia täydentämään tai täsmentämään selvityksiä ja muita asiakirjoja.
Viimeksi mainitun säännöksen esitöissä (HE 50/2006 vp s. 101) on muun ohella tuotu esiin, että hankintayksiköllä on oikeus pyytää ehdokasta tai tarjoajaa täydentämään tai täsmentämään tämän antamia asiakirjoja. Säännös ei kuitenkaan velvoita hankintayksikköä pyytämään ehdokkaita tai tarjoajia täydentämään tai täsmentämään puutteellisia selvityksiä. Vastuu tarjouksen tarjouspyynnönmukaisuudesta ja vaadittujen selvitysten toimittamisesta on tarjoajalla. Hankintayksiköllä on oikeus sulkea tarjouskilpailusta tarjous, jossa ei ole vaadittuja selvityksiä. Harkittaessa täydennysmahdollisuuden antamista puutteellisen tarjouksen jättäneelle tarjoajalle hankintayksikön tulee ottaa suhteellisuusperiaatteen ja tarjoajien tasapuolisen kohtelun vaatimukset huomioon. Pienten puutteellisuuksien vuoksi tarjousten sulkeminen tarjouskilpailusta saattaa olla kohtuuton seuraamus rikkomuksen vakavuuteen nähden. Tällaisissa tilanteissa hankintayksikön tulee pyytää tarjoajaa täydentämään tai täsmentämään antamiaan selvityksiä tai asiakirjoja.
Hankintalain 59 §:n 1 momentin 9 kohdan mukaan hankintayksikkö voi pyytää ehdokasta ja tarjoajaa osoittamaan teknisen suorituskykynsä ja ammatillisen pätevyytensä selvityksellä siitä, miltä osin tarjoaja aikoo antaa sopimuksen alihankkijoiden toteutettavaksi.
Länsi-Suomen Pesula Oy on esittänyt, että voittaneen tarjouksen alun perin tehnyttä Ravanin Pesula Oy:tä ei enää ole olemassa, koska yhtiö on lakannut sulauduttuaan Turun Tekstiilihuolto Oy:öön, jonka nimi on muutettu Lännen Tekstiilihuolto Oy:ksi. Lisäksi Länsi-Suomen Pesula Oy:n mukaan voittanut tarjoaja on muun ohella muuttanut tarjoustaan vaihtamalla alihankkijaa. Länsi-Suomen Pesula Oy on vielä muun ohella esittänyt, että tarjouksessa ei ole alihankkijoiden osalta esitetty kaikkia tarjouspyynnössä esitettyjen vaatimusten mukaisia asiakirjoja.
Siltä osin kuin Länsi-Suomen Pesula Oy on esittänyt, että voittaneen tarjouksen alun perin tehnyttä Ravanin Pesula Oy:tä ei enää ole olemassa, markkinaoikeus toteaa, että osakeyhtiölain 16 luvun 16 §:n mukaan sulautuvan yhtiön varat ja velat siirtyvät selvitysmenettelyttä vastaanottavalle yhtiölle, kun sulautumisen täytäntöönpano on rekisteröity. Samanaikaisesti sulautuva yhtiö purkautuu. Nyt kysymyksessä olevassa asiassa vastaanottava yhtiö on ollut suoraan lain nojalla vastuussa sulautuneen yhtiön Ravanin Pesula Oy:n sitoumuksista. Markkinaoikeus toteaa lisäksi, että myös Turun Tekstiilihuolto Oy on osallistunut kysymyksessä olevaan tarjouskilpailuun ja sen tarjous on hyväksytty tarjousvertailuun. Asiassa ei ole edes esitetty, että hankintayksikkö olisi arvioinut Turun Tekstiilihuolto Oy:n soveltuvuutta virheellisesti. Edellä todetuin perustein nyt esillä olevan asian arvioinnissa ei ole merkitystä sillä, että tarjouksen alun perin tehnyt Ravanin Pesula Oy on lakannut sulauduttuaan Turun Tekstiilihuolto Oy:öön muutoksenhaun kohteena olevan hankintapäätöksen tekemisen jälkeen, mutta toisaalta ennen hankintasopimuksen tekemistä. Asiassa on siten seuraavaksi arvioitava, onko alihankkijoiden vaihtamisessa ollut Länsi-Suomen Pesula Oy:n esittämällä tavalla kysymys tarjouksen kielletystä muuttamisesta.
Hankintayksikkö on 8.12.2014 päivätyllä tarjouspyynnöllä pyytänyt tarjouksia pesulapalveluista. Pestävä pyykki koostuu tarjouspyynnön mukaan pääasiassa vanhainkotien, terveyskeskuksen, aluesairaalan, puhtauspalvelun ja ruokapalvelun suojavaatteista, potilas- ja liinavaatteista sekä muista sairaalatekstiileistä. Lisäksi sopimukseen sisältyy tarjouspyynnön mukaan eri pesuohjelmilla pestävää pyykkiä, kuten mattoja, verhoja, neuleita, päivä- ja ulkoiluvaatteita sekä verryttelypukuja.
Tarjoukset on tullut lähettää sähköisesti Tarjouspalvelu.fi-toimittajaportaalista. Tarjouspyynnön kohdassa 8 ”Kelpoisuus- ja vähimmäisvaatimukset” on muun ohella vaadittu, että tarjoukseen ladataan selvitys mahdollisesta alihankintana tuotetusta palvelusta.
Tarjouspyynnön kohdassa 12 ”Hylkäämisperusteet” on muun ohella todettu, että tarjoaja suljetaan pois tarjouskilpailusta, jos häntä tai hänen alihankkijaansa koskee jokin hankintalain pakollinen poissulkemisperuste. Lisäksi sanotun kohdan mukaan tarjoaja voidaan sulkea pois tarjouskilpailusta, jos häntä tai hänen alihankkijaansa koskee jokin hankintalain harkinnanvarainen poissulkemisperuste. Kohdassa on vielä todettu, että tarjoaja suljetaan pois tarjouskilpailusta, jos hän tai hänen alihankkijansa ei täytä hankintayksikön asettamia soveltuvuuden vähimmäisvaatimuksia.
Tarjoajia ja edellä todetun mukaisesti niiden alihankkijoita koskevat soveltuvuusvaatimukset on ilmoitettu tarjouspyynnön kohdassa 8 ”Kelpoisuus- ja vähimmäisvaatimukset”. Kysymyksessä olevan kohdan mukaan todistukset muun ohella soveltuvuusvaatimuksina olleista kaupparekisteriin sekä ennakkoperintä-, työnantaja- ja arvonlisäverovelvollisten rekisteriin kuulumisesta sekä verojen, sosiaaliturvamaksujen, velkojen ja eläkevakuutusmaksujen maksamisesta tai sopimus velkajärjestelyistä pyydetään erikseen tarjousvertailun perusteella parhaiten sijoittuneelta tarjoajalta. Jos niissä on puutteita, suljetaan kyseinen tarjoaja sanotun kohdan mukaan tarjouskilpailun ulkopuolelle ja pyydetään vastaavat tiedot tarjousvertailussa toiseksi parhaan tarjouksen tekijältä.
Markkinaoikeus toteaa, että tarjoaja on pääsääntöisesti suljettava tarjouskilpailusta ja tarjoajien soveltuvuus muuten arvioitava jo ennen tarjousten vertailua. Tarjoajien tasapuolisen ja syrjimättömän kohtelun periaate puolestaan edellyttää, että tarjouksia arvioidaan sellaisina kuin ne on toimitettu hankintayksikölle tarjousten jättämiselle asetettuun määräaikaan mennessä. Tarjoaja kantaa vastuun tarjouksensa sisällöstä, ja tarjouksia arvioidaan vain niistä ilmenevien tietojen perusteella. Annettujen tarjousten jälkikäteinen muuttaminen tai tarkentaminen on pääsääntöisesti kielletty. Tarjoajien tasapuolinen ja syrjimätön kohtelu edellyttää, ettei yhdellekään tarjoajalle anneta mahdollisuutta saattaa tarjouspyyntöä vastaamatonta tarjousta tarjouspyynnön mukaiseksi tai muulla tavalla parantaa tarjoustaan ja että tarjoustaan sanotulla tavalla jälkikäteen muuttanut tarjoaja suljetaan tarjouskilpailusta.
Tarjouspyynnössä on edellä todetulla tavalla vaadittu, että tarjoukseen on ladattu selvitys mahdollisesta alihankintana tuotetusta palvelusta. Alihankkijoita ovat tarjouspyynnön mukaan koskeneet samat soveltuvuusvaatimukset kuin tarjoajia. Lisäksi tarjouspyynnössä on ilmoitettu, että hankintayksikkö pyytää tiettyjä soveltuvuusvaatimuksia koskevat, tilaajavastuulaissa tarkoitetut todistukset tarjousvertailussa parhaiten sijoittuneelta tarjoajalta ja sulkee tarjoajan tarjouskilpailusta, jos todistuksissa on puutteita.
Voittanut tarjoaja on tarjouksensa yhteydessä antamassaan selvityksessä alihankintana tuotettavista palveluista ilmoittanut kolme alihankkijaa ja niiden tuottamat palvelut. Hankintayksikkö on tarjousten jättämiselle varatun määräajan jälkeen pyytänyt voittanutta tarjoajaa toimittamaan hankintayksikölle tilaajavastuulaissa tarkoitetut todistukset ja selvitykset yhtiön tarjouksessaan ilmoittamien alihankkijoiden osalta. Voittanut tarjoaja on toimittanut selvitystä yhden tarjouksessa ilmoitetun alihankkijan osalta sekä yhden yhtiön osalta, jota ei ole tarjouksessa ilmoitettu alihankkijaksi.
Alihankkijoiden ilmoittamisella jo tarjouksessa on edellä todetun mukaisesti ollut merkitystä tarjoajien soveltuvuuden arvioinnin kannalta. Kaikki tarjoajat ovat myös ilmoittaneet käyttämänsä alihankkijat tarjouksissaan. Näin ollen markkinaoikeus katsoo, että voittanut tarjoaja on muuttanut tarjoustaan hankintalain vastaisesti, kun se on tarjousten jättämiselle varatun määräajan jälkeen esittänyt hankintayksikölle tarjouspyynnössä edellytettyjä tilaajavastuulain mukaisia todistuksia osittain eri alihankkijoista kuin mitkä se on ilmoittanut tarjouksessaan. Hankintayksikkö on näin ollen menetellyt virheellisesti, kun se ei ole sulkenut voittanutta tarjoajaa tarjouskilpailusta voittaneen tarjoajan muutettua tarjoustaan edellä todetulla tavalla.
Mikäli Rauman kaupunki aikoo edelleen toteuttaa pesulapalveluiden hankinnan kysymyksessä olevan tarjouskilpailun perusteella, sen on vertailtava tarjoukset uudelleen ja tehtävä uusi perusteltu hankintapäätös ottaen huomioon tässä päätöksessä mainitut seikat.
Asian ovat ratkaisseet markkinaoikeuden jäsenet Kimmo Mikkola, Markus Mattila ja Saini Siitarinen.
Lännen Tekstiilihuolto Oy on valituksessaan vaatinut, että korkein hallinto-oikeus kumoaa markkinaoikeuden päätöksen ja saattaa voimaan Rauman kaupunginhallituksen hankintapäätöksen 9.11.2015 § 533. Lisäksi Lännen Tekstiilihuolto Oy on vaatinut, että korkein hallinto-oikeus velvoittaa Länsi-Suomen Pesula Oy:n korvaamaan sen oikeudenkäyntikulut markkinaoikeudessa ja korkeimmassa hallinto-oikeudessa viivästyskorkoineen.
Lännen Tekstiilihuolto Oy on esittänyt perusteluina vaatimuksilleen muun ohella seuraavaa:
Markkinaoikeus on tullut asiassa väärään johtopäätökseen. Alihankkijoiden vaihtamisessa ei ole ollut kysymys tarjouksen kielletystä muuttamisesta.
Tarjouspyynnössä ei ole pyydetty nimeämään alihankkijoita. Tarjouspyynnössä ei ole myöskään nimenomaisesti kielletty alihankkijoiden vaihtamista eikä todettu, että alihankkijoiden ilmoittamisella olisi merkitystä soveltuvuuden arvioinnin kannalta. Tarjoajia on pyydetty ainoastaan antamaan selvitys mahdollisesta alihankintana tuotetusta palvelusta eli pyydetty ilmoittamaan, miltä osin palvelut tuotetaan alihankintana. Muita selvityksiä ja asiakirjoja alihankkijoiden osalta ei ole vaadittu tarjouksen jättövaiheessa.
Lännen Tekstiilihuolto Oy on tarjouksensa liitteeksi ladatussa selvityksessä ilmoittanut kolme alihankkijaa. Yksi on ollut kuljetuspalveluita tarjoava yritys sekä kaksi muuta palvelua tarjoavaa alihankkijaa.
Lännen Tekstiilihuolto Oy on hankintayksikön pyynnöstä toimittanut tilaajavastuulain mukaiset selvitykset alihankkijoistaan. Lännen Tekstiilihuolto Oy on toimittanut Rauman kaupungille selvitykset ja todistukset tarjouksessaan ilmoittamastaan kuljetuspalveluita tarjoavasta alihankkijasta. Samalla Lännen Tekstiilihuolto Oy on ilmoittanut Rauman kaupungille, että muut tarjouksessa ilmoitetut alihankkijat eivät ole enää yhtiön alihankkijoita ja ne on korvattu yhdellä uudella alihankkijalla, josta Lännen Tekstiilihuolto Oy on toimittanut tarvittavat selvitykset ja todistukset.
Lännen Tekstiilihuolto Oy:n tarjouksessaan ilmoittamat kaksi alihankkijaa on korvattu yhdellä uudella alihankkijalla, koska toisen alihankkijan osalta on tullut ulosottovirastosta kielto, ettei tälle kyseiselle toimijalle saa tehdä suorituksia. Tässä vaiheessa Lännen Tekstiilihuolto Oy on tehnyt päätöksen, että se ei jatka toimintaa kummankaan tarjouksessa ilmoitetun alihankkijan kanssa, koska alihankkijoiden yhteyshenkilönä toimi sama henkilö ja Lännen Tekstiilihuolto Oy:lle syntyi luottamuspula myös toista alihankkijaa kohtaan.
Lännen Tekstiilihuolto Oy on edellä mainituista syistä korvannut kaksi aiempaa alihankkijaa yhdellä uudella alihankkijalla, jonka kanssa yhteistyö on alkanut lokakuussa 2015. Mikäli Lännen Tekstiilihuolto Oy ei olisi hankkinut uutta alihankkijaa vielä tuolloin, olisi sen hankkiminen ollut edessä myöhemmin, koska toinen alkuperäisistä alihankkijoista asetettiin konkurssiin marraskuussa 2015 ja toinen vuonna 2016.
Koska tarjouspyynnössä ei ole nimenomaisesti edellytetty alihankkijoiden nimeämistä, tarjoukset olisivat voineet sisältää selvityksen alihankintana tuotetusta palvelusta ilman alihankkijoiden nimeämistä.
Tarjouspyynnön kohdassa 12 ”Hylkäämisperusteet” on ilmoitettu, millä perusteilla tarjoaja suljetaan tai voidaan sulkea pois tarjouskilpailusta. Tarjouspyynnön kohdassa on ollut kysymys hankintalain pakollisista ja harkinnanvaraisista poissulkemisperusteista. Tarjouspyynnön kohdassa 12 on myös todettu, että tarjoaja suljetaan tarjouskilpailusta, jos hän tai hänen alihankkijansa ei täytä hankintayksikön asettamia soveltuvuuden vähimmäisvaatimuksia. Vaikka tarjouspyynnön mukaan alihankkijoita koskevat samat soveltuvuusvaatimukset kuin tarjoajia, tällä tarkoitetaan teknistä suorituskykyä ja ammatillista pätevyyttä ja taloudellista kelpoisuutta.
Tarjoajien tasapuolinen ja syrjimätön kohtelu on ollut edelleen mahdollista, vaikka alihankkijoita on vaihdettu. Alihankkijoiden nimeämistä ei ole edellytetty, eikä tarjouspyynnössä ole ilmoitettu, että nimeämisellä olisi tarjousvaiheessa merkitystä soveltuvuuden arvioinnin kannalta. Tarjouspyynnössä ei ole myöskään pisteytetty alihankintaa.
Alihankkijoiden vaihtamisen katsominen tarjouksen kielletyksi muuttamiseksi johtaa Lännen Tekstiilihuolto Oy:n kannalta kohtuuttomaan ratkaisuun. Lännen Tekstiilihuolto Oy:n alihankkijat täyttävät hankintayksikön tarjouspyynnössä edellyttämät vaatimukset. Lännen Tekstiilihuolto Oy:llä on ollut liiketoiminnalliset perusteet alihankkijoiden vaihtamiselle. Hankintayksikkö on saanut käyttöönsä alihankkijoita koskevat selvitykset ja todennut niiden täyttävän vaaditut edellytykset. Hankintayksiköllä ei ole ollut huomauttamista uusista alihankkijoista.
Rauman kaupunki on valituksen johdosta antamassaan selityksessä uudistanut aiemmin lausumansa ja todennut, että hankinnan luonteen vuoksi sen on järjestettävä pesulapalvelut väliaikaisella sopimuksella siihen asti, kunnes markkinaoikeuden päätös on tullut lainvoimaisesti ratkaistuksi. Hankintasopimusta ei ole pantu täytäntöön, koska kaupunginhallituksen 9.11.2015 tekemä hankintapäätös ei ole vielä lainvoimainen.
Länsi-Suomen Pesula Oy on valituksen johdosta antamassaan selityksessä esittänyt muun ohella seuraavaa:
Lännen Tekstiilihuolto Oy on vaihtanut valituksessa mainitut kaksi alihankkijaa jo ennen lokakuuta 2015, sillä toinen korvatuista alihankkijoista on lähettänyt viimeisen laskunsa 19.1.2015 ja toinen 28.8.2015. Koska tarjouspyynnön mukainen tarjouksen viimeinen jättöpäivä on ollut 19.1.2015, on varsin todennäköistä, että tuolloin viimeisen laskunsa lähettänyt alihankkija ei ole ollut soveltuva myöskään tarjouksen jättöhetkellä.
Tilaajavastuulaki edellyttää alihankkijoiden tilanteen seurantaa. Mahdolliset konkurssit ja muut häiriöt eivät näin ollen saa tulla yllätyksenä tilaajalle. Konkurssi ei tapahdu yllättäen, vaan merkkejä on jo paljon aikaisemmin. Alihankkijoiden soveltuvuuksia on vaikea arvioida, jos ei tiedetä, keitä alihankkijat ovat.
Tarjouspyynnön tulkitseminen jälkikäteen toiselle tarjoajalle edullisella tavalla on puolueellista ja saattaa tarjoajat eriarvoiseen asemaan.
Tämä pätee myös ympäristömerkkiasiaan. Tarjouspyynnössä on selvästi ilmoitettu, mitä pesuaineilta vaaditaan. Valittajan käyttämät pesuaineet eivät täysin täytä näitä kriteerejä.
Lännen Tekstiilihuolto Oy on selitysten johdosta antamassaan vastaselityksessä lausunut muun ohella seuraavaa:
Lännen Tekstiilihuolto Oy on korvannut kaksi alihankkijaa yhdellä uudella alihankkijalla vasta lokakuussa 2015. Tarjouksen jättämishetkellä Lännen Tekstiilihuolto Oy:n tiedossa ei vielä ollut, että tällainen alihankkijoiden korvaaminen tulisi myöhemmin tehtäväksi. Tarve vaihtaa alihankkijoita on ilmennyt vasta tarjouksen jättämisen jälkeen, eli tarjouksen sisältämä tieto on vastannut Lännen Tekstiilihuolto Oy:n senhetkistä alihankintatilannetta. Tarjouksen jättämishetkellä Lännen Tekstiilihuolto Oy:llä ei ole ollut syytä epäillä alihankkijoidensa kykyä huolehtia velvoitteistaan.
Lännen Tekstiilihuolto Oy:n käyttämät pesuaineet täyttävät tarjouspyynnön vaatimuksen, jonka mukaan pesulapalveluissa tarjoajan tulee käyttää pääasiassa ympäristömerkittyjä pesuaineita.
Vastaselitys on lähetetty tiedoksi Rauman kaupungille ja Länsi-Suomen Pesula Oy:lle.
Muut kirjelmät ja tiedoksiannot
Rauman kaupungin selitys on lähetetty tiedoksi Länsi-Suomen Pesula Oy:lle.
Länsi-Suomen Pesula Oy:n selitys on lähetetty tiedoksi Rauman kaupungille.
Länsi-Suomen Pesula Oy on toimittanut lisäselvityksenä Ravanin Pesula Oy:lle lähetettyjä laskuja. Lisäselvitys on lähetetty tiedoksi Lännen Tekstiilihuolto Oy:lle ja Rauman kaupungille.
Lännen Tekstiilihuolto Oy on toimittanut lisäkirjelmän, joka on lähetetty tiedoksi Rauman kaupungille ja Länsi-Suomen Pesula Oy:lle.
1. Korkein hallinto-oikeus on tutkinut asian. Markkinaoikeuden päätös kumotaan siltä osin kuin markkinaoikeus on kumonnut Rauman kaupunginhallituksen 9.11.2015 tekemän hankintapäätöksen (§ 533) ja asettamansa 100 000 euron sakon uhalla kieltänyt Rauman kaupunkia tekemästä hankintasopimusta sanotun päätöksen perusteella tai panemasta sitä muutoin täytäntöön. Länsi-Suomen Pesula Oy:n mainitusta päätöksestä markkinaoikeuteen tekemä valitus hylätään.
Rauman kaupunginhallituksen hankintapäätös 9.11.2015 § 533 jää näin ollen voimaan.
2. Lännen Tekstiilihuolto Oy:n oikeudenkäyntikulujen korvaamista koskevat vaatimukset markkinaoikeudessa ja korkeimmassa hallinto-oikeudessa hylätään.
1.1 Kysymyksenasettelusta
Asiassa on korkeimmassa hallinto-oikeudessa kysymys siitä, onko markkinaoikeuden päätös, jolla Rauman kaupunginhallituksen hankintapäätös 9.11.2015 § 533 on kumottu, Lännen Tekstiilihuolto Oy:n korkeimpaan hallinto-oikeuteen tekemän valituksen johdosta kumottava.
Lännen Tekstiilihuolto Oy:n mukaan markkinaoikeuden valituksenalainen päätös on ollut virheellinen siltä osin kuin siinä on katsottu hankintayksikön menetelleen julkisia hankintoja koskevien oikeusohjeiden vastaisesti, kun se on sallinut Ravanin Pesula Oy:n (nykyinen Lännen Tekstiilihuolto Oy, jäljempänä myös valittaja) esittää hankintayksikölle tarjousten jättämiselle varatun määräajan jälkeen tilaajan selvitysvelvollisuudesta ja vastuusta ulkopuolista työvoimaa käytettäessä annetun lain (tilaajavastuulaki) mukaisia todistuksia osittain eri alihankkijoista kuin jotka yhtiö oli ilmoittanut tarjouksessaan.
1.2 Tarjouspyyntöasiakirjojen keskeinen sisältö ja asian vaiheet
Rauman kaupunki on ilmoittanut 11.12.2014 julkaistulla EU-hankintailmoituksella avoimella menettelyllä toteutettavasta pesulapalvelujen hankinnasta 24 kuukauden sopimuskaudelle, jonka jälkeen hankintayksiköllä on oikeus jatkaa sopimusta toistaiseksi voimassa olevana kuuden kuukauden irtisanomisajalla.
Hankintaa koskevan tarjouspyynnön kohdassa 8 ”Kelpoisuus- ja vähimmäisvaatimukset” on muun ohella ilmoitettu, että hankintalain mukaisesti tarjouskilpailusta voidaan sulkea pois sellainen tarjoaja, jolla ei voida katsoa olevan hankinnan kokoon nähden riittäviä teknisiä, taloudellisia tai muita edellytyksiä hankinnan toteuttamiseksi.
Tarjouspyynnön edellä mainitussa kohdassa on muun ohella edellytetty, että tarjoaja on merkitty kaupparekisteriin, ennakkoperintälain mukaiseen ennakkoperintärekisteriin ja työnantajarekisteriin sekä arvonlisäverolain mukaiseen arvonlisäverovelvollisten rekisteriin, jos lainsäädäntö edellyttää rekisteröitymistä. Kohdassa on myös edellytetty, että tarjoajalla ei ole verovelkaa eikä maksamattomia sosiaaliturvamaksuja. Tarjous on tarjouspyynnön mukaan kuitenkin voitu hyväksyä, jos velkaa koskeva viranomaisten hyväksymä velkajärjestely tai muu maksuohjelma on tehty tai maksujen laiminlyöntiä voidaan pitää vähäisenä. Lisäksi kohdassa asetettuna vaatimuksena on muun ohella ollut, että tarjoajalla ei ole maksamattomia eläkevakuutusmaksuja. Tarjous on kuitenkin voitu hyväksyä, jos erääntyneitä eläkevakuutusmaksuja koskeva maksusopimus on tehty tai maksujen laiminlyöntiä voidaan pitää vähäisenä.
Edellä mainittujen ehdottomien vaatimusten osalta tarjouspyynnön kohdassa 8 on ilmoitettu, että kyseisiä vaatimuksia koskevat todistukset tai sopimus pyydetään erikseen tarjousvertailun perusteella parhaiten sijoittuneelta tarjoajalta ja, jos niissä on puutteita, kyseinen tarjoaja suljetaan tarjouskilpailusta ja vastaavat tiedot pyydetään seuraavaksi parhaan tarjouksen tehneeltä.
Tarjouspyynnön kohdassa 8 on esitetty myös eräitä muita tarjoajan soveltuvuusarviointia sekä tarjousta koskevia vaatimuksia ja ilmoitettu, että tarjoajan tulee sitoutua noudattamaan julkisten palveluhankintojen yleisiä sopimusehtoja (JYSE 2014 palvelut), mikäli tarjouspyynnössä tai sopimuksessa ei muuta edellytetä.
Tarjouspyynnön kyseisessä kohdassa on muun ohella vaadittu, että tarjoajalla on referenssinä viimeiseltä kolmelta vuodelta vähintään yksi vastaava sopimus, jossa kilopyykin ja tartuntavaarallisen pyykin määrä vastaa nyt kysymyksessä olevassa tarjouspyynnössä ilmoitettua, pesulalla on mikrobiologisen puhtauden hallintajärjestelmään myönnetty sertifikaatti tai muu vastaava dokumentoitu järjestelmä, joka täyttää tarjouspyynnössä yksilöidyt vaatimukset, ja että tarjoajalla on sertifioitu tai muulla tavalla dokumentoitu laadunhallintajärjestelmä mukaan lukien omavalvontasuunnitelma sekä ohjeet, miten asiakasyhteydenpito sekä palautteiden ja reklamaatioiden vastaanottaminen ja käsitteleminen hoidetaan.
Tarjoajan on tarjouspyynnön edellä mainitun kohdan mukaan tullut liittää tarjoukseensa selvitys mahdollisesta alihankintana tuotetusta palvelusta.
Tarjouspyynnön kohdasta 11 ”Päätöksenteon perusteet” on käynyt ilmi, että tarjous valitaan kokonaistaloudellisen edullisuuden perusteella siten, että kokonaistaloudellisen edullisuuden vertailussa halvin vertailuhinta saa 90 pistettä ja lisäksi 10 pistettä saa siitä, jos palveluntuottaja sitoutuu siihen, että kaikki pesulapalveluissa käytettävät kuljettajat ovat suorittaneet taloudellisen ajotavan koulutuksen viimeistään kahden kuukauden kuluessa sopimuksen allekirjoittamisesta.
Tarjouspyynnön kohdassa 12 ”Hylkäämisperusteet” on muun ohella ilmoitettu, että hankintayksikkö on velvollinen hylkäämään tarjouksen tarjouspyynnön vastaisena, jos tarjouksessa on sellainen virhe tai puute, joka estää tarjouksen tasapuolisen vertailun muiden tarjouspyynnön mukaisten tarjousten kanssa, ja että tarjous hylätään, jos tarjouksessa ja tarjouksen liitteissä on keskenään ristiriitaista tietoa. Kyseisessä kohdassa on myös ilmoitettu, että tarjoaja suljetaan tarjouskilpailusta, jos häntä tai hänen alihankkijaansa koskee jokin hankintalain pakollinen poissulkemisperuste, ja että tarjoaja voidaan sulkea tarjouskilpailusta, jos häntä tai hänen alihankkijaansa koskee jokin hankintalain harkinnanvarainen poissulkemisperuste. Lisäksi on ilmoitettu, että tarjoaja suljetaan tarjouskilpailusta, jos hän tai hänen alihankkijansa ei täytä hankintayksikön asettamia soveltuvuuden vähimmäisvaatimuksia.
Rauman kaupunginhallitus on tehnyt tarjouskilpailua koskevan ensimmäisen hankintapäätöksen 23.2.2015. Kaupunginhallitus on tuolloin valinnut hankintapäätöksellään Länsi-Suomen Pesula Oy:n tarjouksen. Markkinaoikeuden kumottua 23.9.2015 antamallaan lainvoimaisella päätöksellä edellä mainitun hankintapäätöksen Rauman kaupunginhallitus on 9.11.2015 tekemällään uudella, nyt kysymyksessä olevalla hankintapäätöksellä valinnut Ravanin Pesula Oy:n (sittemmin Lännen Tekstiilihuolto Oy) tarjouksen.
Valittaja oli tarjoukseensa liittämässään alihankintaa koskevassa selvityksessä ilmoittanut kolme alihankkijaa: yhden kuljetuspalveluihin ja kaksi alihankintapesuloiksi mattopesun ja kemiallisen pesun tuottajiksi.
Asiassa esitetystä selvityksestä käy ilmi, että hankintayksikkö on 26.11.2015 lähettänyt valittajalle seuraavan selvityspyynnön:
”Ennen sopimuksen allekirjoitusta tarvitsisin teiltä ja tarjouksessanne ilmoittamiltanne alihankkijoilta tarjouspyynnössä vaaditut tilaajavastuulain edellyttämät todistukset ja selvitykset (voi korvata myös esim. Tilaajavastuu.fi / Luotettava kumppani -raportilla).”
Valittaja on hankintayksikön 26.11.2015 päivätyn selvityspyynnön johdosta toimittanut hankintayksikölle todistuksia ja selvitystä tarjouksessaan ilmoittamastaan kuljetuspalvelujen alihankkijasta sekä yhdestä pesulapalveluja tuottavasta alihankkijasta, jota ei ollut ilmoitettu valittajan tarjouksessa alihankkijaksi ja joka valittajan mukaan on korvannut kaksi aiemmin tarjouksessa ilmoitettua pesulapalvelujen alihankkijaa.
1.3 Alihankkijoiden vaihtamista koskeva arviointi
Alihankkijoiden ilmoittamisella on markkinaoikeuden valituksenalaisessa päätöksessä todetun mukaisesti ollut merkitystä tarjoajien soveltuvuuden arvioinnissa. Alihankkijoita koskevilla tiedoilla ei ole ollut vaikutusta kokonaistaloudellisen edullisuuden perusteella tehtyyn tarjouksen valintaan, johon on tarjouspyynnön mukaan vaikuttanut ainoastaan tarjouksen hinta ja se, onko palveluntuottaja sitoutunut siihen, että kaikki pesulapalveluissa käytettävät kuljettajat ovat suorittaneet taloudellisen ajotavan koulutuksen viimeistään kahden kuukauden kuluessa sopimuksen allekirjoittamisesta.
Korkein hallinto-oikeus toteaa, että markkinaoikeuden on tullut arvioida alihankkijoita koskevien tietojen muuttamista markkinaoikeuden valituksenalaisessa päätöksessä mainittujen julkisista hankinnoista annetun lain (348/2007 myöhempine muutoksineen, hankintalaki) säännösten ja sen perusteella, mitä tarjouspyyntöasiakirjoissa on alihankinnasta ja siihen liittyvistä selvityksistä ilmoitettu.
Markkinaoikeuden valituksenalaisen päätöksen perusteluissa todetun mukaisesti annettujen tarjousten jälkikäteinen muuttaminen tai tarkentaminen on pääsääntöisesti kiellettyä. Tarjoajien tasapuolinen ja syrjimätön kohtelu edellyttää, ettei yhdellekään tarjoajalle anneta mahdollisuutta saattaa tarjouspyyntöä vastaamatonta tarjousta tarjouspyynnön mukaiseksi tai muulla tavalla parantaa tarjoustaan. Tarjoaja kantaa vastuun tarjouksensa sisällöstä ja siitä, että tarjous on tarjouspyynnössä asetettujen vaatimusten mukainen ja sisältää tarjouspyynnössä vaaditut selvitykset.
Tarjouspyyntöasiakirjoissa on edellä todetun mukaisesti edellytetty tarjoajan liittävän tarjoukseensa selvityksen mahdollisesta alihankintana tuotetusta palvelusta. Tarjouspyynnön ehtojen mukaan tarjoajan ei sen sijaan ole edellytetty liittävän tarjoukseensa alihankkijoita koskevia muita selvityksiä tai todistuksia. Tarjouspyynnön mukaan tilaajavastuulaissa tarkoitetut todistukset on ilmoitettu pyydettävän vain tarjousvertailussa parhaiten sijoittuneelta tarjoajalta ja tarvittaessa seuraavaksi parhailta tarjoajilta.
Hankintayksikkö on pyytänyt valittajalta tilaajavastuulain mukaisia todistuksia marraskuussa 2015 eli yli kymmenen kuukautta sen jälkeen, kun valittaja oli 15.1.2015 jättänyt hankintayksikölle hankintaa koskevan tarjouksensa. Asiassa on kysymys siitä, onko alihankkijoiden vaihtaminen tässä tilanteessa ollut tarjouspyynnön sisältö huomioon otettuna hankintasäännösten vastaista tarjouksen muuttamista ja onko hankintayksikkö ollut tästä syystä velvollinen sulkemaan Lännen Tekstiilihuolto Oy:n tarjouskilpailusta.
Korkein hallinto-oikeus katsoo, että kun otetaan huomioon tarjouspyynnön edellä selostetut määräykset tilaajavastuulain mukaisten todistusten toimittamisesta, asiassa ei voida todeta, että valittaja olisi hankintayksikölle tarjousten jättämiselle varatun määräajan jälkeen esittämällään selvityksellä saattanut tarjouspyynnön vastaisen tarjouksen tarjouspyynnön mukaiseksi. Menettelyssä ei myöskään ole ollut kysymys tarjouspyynnössä edellytettyyn nähden puutteellisen tarjouksen täydentämisestä tai täsmentämisestä.
Valittaja on ilmoittanut korvanneensa lokakuussa 2015 kaksi pesulapalveluita tuottanutta alihankkijaansa yhdellä uudella alihankkijalla. Valittajan mukaan syynä tähän on ollut ulosottovirastosta saatu toista entistä alihankkijaa koskenut tieto, joka on johtanut valittajan luottamuspulaan myös toista aiempaa alihankkijaa kohtaan. Toinen vaihdetuista alihankkijoista on asetettu konkurssiin marraskuussa 2015 ja toinen vuonna 2016.
Korkein hallinto-oikeus toteaa, että tarjouspyynnön mukaan kysymyksessä olevaan hankintaan sovellettavien JYSE 2014 palvelut -ehtojen kohdan 3.4 mukaan, jos hankintasopimuksessa nimetty alihankkija tai olennaisten sopimusvelvoitteiden täyttämiseen osallistuva alihankkija ei voi palveluntuottajasta riippumattomista ja pakottavista syistä osallistua hankintasopimuksen mukaisten palvelujen tuottamiseen, palveluntuottajalla on oikeus vaihtaa alihankkija sellaiseen resursseiltaan ja laadultaan vastaavaan alihankkijaan, jonka tilaaja hyväksyy.
Asiassa ei ole syytä epäillä valittajan alihankkijoiden vaihtamisen syistä ja ajankohdista ilmoittamia tietoja. Alihankkijoiden vaihtamisen ei voida katsoa johtuneen valittajasta aiheutuneista syistä.
Edellä lausutun perusteella korkein hallinto-oikeus katsoo, ettei se seikka, että hankintayksikkö on sallinut valittajan esittää tarjousten jättämiselle varatun määräajan jälkeen tilaajavastuulain mukaisia todistuksia eri alihankkijoista kuin jotka valittaja oli ilmoittanut tarjouksessaan, ole ollut kysymyksessä olevassa tilanteessa tarjoajien tasapuolisen ja syrjimättömän kohtelun ja suhteellisuuden periaatteiden vastaista. Hankintayksikkö ei hankintamenettelyn ehdot huomioon ottaen ole ollut tarkasteltavana olevassa tilanteessa velvollinen sulkemaan valittajaa alihankkijoiden vaihtamisen vuoksi tarjouskilpailusta.
1.4 Johtopäätökset markkinaoikeuden päätöksestä ja asian ottaminen välittömästi ratkaistavaksi
Edellä olevan perusteella korkein hallinto-oikeus katsoo, ettei hankintayksikkö ole menetellyt hankinnassaan markkinaoikeuden päätöksessään katsomalla perusteella julkisia hankintoja koskevien oikeusohjeiden vastaisesti. Markkinaoikeuden ei siten olisi tullut valituksenalaisessa päätöksessään mainitsemallaan perusteella kumota Rauman kaupunginhallituksen hankintapäätöstä 9.11.2015 § 533 eikä kieltää sen täytäntöönpanoa.
Markkinaoikeuden päätös on edellä todettu huomioon ottaen kumottava. Markkinaoikeus ei ole päätöksensä perusteluissa lausunut kaikista Länsi-Suomen Pesula Oy:n markkinaoikeuteen toimittamassa valituksessa esittämistä hankintamenettelyn virheellisyyttä koskevista valitusperusteista. Asia olisi siten näiltä osin palautettava markkinaoikeudelle uudelleen käsiteltäväksi. Enemmän viivytyksen välttämiseksi asia on kuitenkin syytä ottaa näiltä osin korkeimmassa hallinto-oikeudessa välittömästi ratkaistavaksi.
1.5 Muut Länsi-Suomen Pesula Oy:n markkinaoikeudessa esittämät hankintamenettelyn virheellisyyttä koskevat valitusperusteet
Länsi-Suomen Pesula Oy on markkinaoikeudessa esittänyt, että valittajan tarjous olisi tarjouspyynnön vastaisena tullut sulkea tarjouskilpailusta myös sillä perusteella, että tarjoukseen ei ole alihankkijoiden osalta liitetty omavalvontasuunnitelmaa eikä dokumentoitua laadunhallintajärjestelmää, sekä sillä perusteella, että valittajan tarjoamat pesuaineet eivät ole täyttäneet tarjouspyynnössä asetettuja vaatimuksia.
Tarjouspyynnössä on edellytetty, että tarjoajalla on sertifioitu tai muulla tavalla dokumentoitu laadunhallintajärjestelmä mukaan lukien omavalvontasuunnitelma. Tästä sekä auditointikäytännöistä on tullut liittää tarjoukseen selvitys.
Valittaja on omalta osaltaan esittänyt tarjouksessaan edellä mainitun selvityksen. Tarjouspyynnössä ei ole edellytetty, että tarjoaja liittää tarjoukseensa mainitun selvityksen erikseen myös alihankkijoiden osalta. Valittajan tarjous ei siten tältä osin ole ollut tarjouspyynnön vastainen.
Pesuaineiden osalta tarjouspyynnössä on ilmoitettu, että tarjoajan tulee käyttää pesulapalveluissa pääasiassa ympäristömerkittyjä pesuaineita. Lisäksi tarjoukseen on tarjouspyynnön mukaan tullut liittää lyhyt selvitys ympäristöasioiden huomioimisesta ja siitä, paljonko ympäristömerkittyjä tuotteita käytetään.
Valittaja on tarjouksessaan ilmoittanut käyttävänsä pääasiassa ympäristömerkittyjä tuotteita ja liittänyt tarjoukseensa selvityksen ympäristöasioiden huomioimisesta ja siitä, paljonko ympäristömerkittyjä tuotteita käytetään. Korkein hallinto-oikeus katsoo, että hankintayksikkö on voinut luottaa valittajan tarjouksessa mainitulta osalta ilmoitettuun ja ettei valittajan tarjous ole ollut pesuaineiden osalta tarjouspyynnön yleisluonteisen vaatimuksen vastainen.
Korkein hallinto-oikeus katsoo edellä todetun perusteella, ettei Rauman kaupunginhallituksen 9.11.2015 tekemällä hankintapäätöksellä valittu Ravanin Pesula Oy:n (sittemmin Lännen Tekstiilihuolto Oy) tarjous ole ollut Länsi-Suomen Pesula Oy:n esittämillä perusteilla tarjouspyynnön vastainen.
1.6 Pääasian lopputulos
Edellä olevan perusteella korkein hallinto-oikeus katsoo toisin kuin markkinaoikeus, ettei Rauman kaupunki ole menetellyt kysymyksessä olevien pesulapalvelujen hankinnassa Länsi-Suomen Pesula Oy:n esittämillä perusteilla julkisia hankintoja koskevien oikeusohjeiden vastaisesti. Länsi-Suomen Pesula Oy:n markkinaoikeuteen Rauman kaupunginhallituksen hankintapäätöksestä 9.11.2015 § 533 tekemä valitus on näin ollen hylättävä.
Kun otetaan huomioon, että hankintayksikkö on ilmoittanut järjestävänsä pesulapalvelut väliaikaisella sopimuksella siihen saakka, kunnes markkinaoikeuden päätös on tullut lainvoimaisesti ratkaistuksi, eikä hankintayksikkö ole tehnyt markkinaoikeuden päätöksen johdosta uutta hankintapäätöstä, markkinaoikeuden valituksenalaisella päätöksellään kumoama Rauman kaupunginhallituksen hankintapäätös 9.11.2015 § 533 jää voimaan.
Asian laatuun nähden ja kun otetaan huomioon hallintolainkäyttölain 74 §:n 1 momentti, ei ole kohtuutonta, että Lännen Tekstiilihuolto Oy joutuu pitämään Länsi-Suomen Pesula Oy:ltä markkinaoikeudessa ja korkeimmassa hallinto-oikeudessa vaatimansa oikeudenkäyntikulut vahinkonaan.
Asian ovat ratkaisseet presidentti Pekka Vihervuori sekä oikeusneuvokset Eija Siitari, Taina Pyysaari, Timo Räbinä ja Maarit Lindroos. Asian esittelijä Pasi Yli-Ikkelä.