text:
Oikeuslaitos - HelHO:2010:6
Ty�suhteen purkaminen
Antop�iv� 18.3.2010Diaarinumero S 09/2057Ratkaisunumero 714
HELSINGIN K�R�J�OIKEUDEN TUOMIO
KantajaA
VastaajaYhti�
KuultavatTy�tt�myysvakuutusrahastoJournalistien ja esitt�vien taiteilijoiden ty�tt�myyskassa
AsiaTy�suhteen irtisanominen/purkaminen
A ja yhti� ovat 1.9.2008 allekirjoittaneet johtajasopimukseksi otsikoidun asiakirjan, jonka mukaan A aloittaa yhti�n kustantaman sanomalehden p��toimittajana 15.12.2008.
Yhti� on 1.10.2008 p�iv�tyss� ilmoituksessa johtajasopimuksen purkamisesta ilmoittanut purkavansa johtajasopimuksen p��ttyv�ksi sanotusta p�iv�st� lukien.
Yhti� on yhti� M:n konserniyhti�. Yhti� M on 1.10.2008 antanut p�rssitiedotteen, jonka mukaan syntynyt luottamuspula est�� A:n toimimisen p��toimittajana. Samana p�iv�n� annetun lehdist�tiedotteen mukaan luottamuspulan taustalla on A:n valheellinen esiintyminen ty�haastattelussa.
A on ollut ty�tt�m�n� ja saanut soviteltua p�iv�rahaa.
Journalistien ja esitt�vien taiteilijoiden ty�tt�myyskassa ja ty�tt�myysvakuutusrahasto ovat antaneet asiassa lausuntonsa.
A on vaatinut, ett� yhti� velvoitetaan suorittamaan h�nelle
1. ty�sopimuslain 12 luvun mukaisena korvauksena ty�sopimuksen perusteettomasta p��tt�misest� 15 kuukauden palkkaa vastaava korvaus (15 x 7.600) 114 000 euroa korkolain 4 � 1 momentin mukaisine viiv�styskorkoineen haasteen tiedoksiantop�iv�st� 19.11.2008 lukien,
2. laiminly�tyn� erokorvauksena 6 kuukauden palkkaa vastaava m��r� (6 x 7.600) 45 600 euroa korkolain 4 � 1 momentin mukaisine viiv�styskorkoineen ty�sopimuksen purkup�iv�st� 1.10.2008 lukien,
3. laiminly�tyn� irtisanomisajan t�yten� palkkana 53 200 euroa korkolain 4 � 1 momentin mukaisine viiv�styskorkoineen ty�sopimuksen purkup�iv�st� 1.10.2008 lukien,
4. yhdenvertaisuuslain mukaista hyvityst� 15 560 euroa korkolain 4 � 1 momentin mukaisine viiv�styskorkoineen haasteen tiedoksiantop�iv�st� 19.11.2008 lukien sek�
korvaamaan h�nen oikeudenk�yntikulunsa k�r�j�oikeudessa 23 783,88 eurolla korkoineen.
Kanteen perusteet
Perjantaina 26.9.2008 A oli saanut nimett�m�n prepaid-liittym�st� l�hetetyn tekstiviestin. Viesti oli l�hetetty my�s yhti� M:n viestint�johtaja B:lle. Tekstiviestiss� oli ihmetelty, miksi henkil�st�lehden mukaan A "miehineen" ja lapsineen muuttaa Rovaniemelle, vaikka viestin l�hett�j� oli tiennyt A:n puolison olevan nainen. Lis�ksi viestiss� oli tuotu esiin A:n puolison olevan kunnallisvaaliehdokkaana Vantaalla ja ep�ilty siksi, ettei A:n perhe muuttaisikaan Rovaniemelle.
B ja A olivat kesken��n puhelimitse sopineet, ett� muuttoaietta koskeva ep�varmuus on syyt� poistaa heti ja samalla on luontevaa oikaista v��rink�sitys A:n perheest�. Siksi A oli l�hett�nyt yhti�n toimitusjohtaja C:lle s�hk�postikirjeen edelleen lehti A:n toimitukselle v�litett�v�ksi.
Maanantaiaamuna 29.9.2008 oli yhti� M:n henkil�st�johtaja D soittanut ja pyyt�nyt A:ta kiireesti palaveriin, jonka aiheena oli "tekstiviestijupakka" ja siit� tiedottaminen. Kello 13.00 alkaneessa palaverissa olivat olleet paikalla A:n lis�ksi yhti�n hallituksen puheenjohtaja E, lakiasiainjohtaja F ja D. Palaverissa yhti�n edustajat olivat tuoneet esiin A:n menett�neen luottamuksen, koska oli k�ynyt ilmi, ett� "ei olekaan miest�, on nainen". Ty�nantajan mukaan A oli ollut vilpillinen, kun ei ollut itse erikseen kertonut, ett� puhuessaan puolisosta tarkoittaakin miehen sijaan naista. A:n oli kerrottu olleen vilpillinen my�s siin�, ettei ollut oma-aloitteisesti oikaissut ty�nantajan perusolettamaa, ett� puoliso on mies. Kiistetty��n syyt�kset A oli tuonut esiin luulleensa palaveripyynn�n koskevan muuttoaikeita. T�m�n j�lkeen syyt�kset A:n vilpillisyydest� olivat k��ntyneet toviksi puolison kunnallisvaaliehdokkuuteen. A ei ole valehdellut. H�n ei ollut katsonut olleen aihetta korjata ty�nantajan k�sityst� puolisonsa sukupuolesta. Palaverissa ei puhuttu kunnallisvaaliehdokkuudesta, vaan perheen muutosta ja sen vaikutuksesta.
Keskustelu oli ollut vastaajan taholta hyvin hy�kk��v� ja loukkaavas�vyinen. Ty�suhde oli purettu, kun E oli ilmoittanut, ett� 1.9.2008 tehty sopimus on vilpillisyyden vuoksi mit�t�n, eik� A tule koskaan aloittamaan lehti A:n p��toimittajana. A oli kiist�nyt kaikki syyt�kset.
A oli ilmoittanut vastaajalle keskiviikkoaamuna 1.10.2008 pit�v�ns� tehty� ty�sopimusta sitovana.
Pian t�m�n j�lkeen F oli ilmoittanut, ettei sopimussuhdetta A:n kanssa voida miss��n oloissa jatkaa ja ett� yhti� ilmoittaa p�rssitiedotteella ty�suhteen puretuksi, ellei A suostu sopimaan ty�suhteensa p��tt�mistavasta. Sovintoa ei ollut syntynyt. V�litt�m�sti t�m�n j�lkeen yhti� M oli antanut asiasta edell� sanotun p�rssitiedotteen.
Lis�ksi yhti� oli 1.10.2008 toimittanut kirjallisen ilmoituksen ty�sopimuksen p��tt�missyist�.
Ty�sopimuksen perusteeton purkaminen
A:n ty�suhde on p��tetty vedoten ep�rehellisyyteen ja luottamuksen menett�miseen. A:lle on kerrottu 29.9.2008 ep�luottamuksen syntyneen siit� syyst�, ettei A ollut oma-aloitteisesti oikaissut ty�nantajan k�sityst� puolison sukupuolesta, ja tuotu esiin, ettei valinta olisi kohdistunut A:han, mik�li puolison sukupuoli olisi ollut tiedossa. 29.9.2008 pidetyn tilaisuuden j�lkeen vastaaja on julkisuudessa kiist�nyt, ett� sopimuksen purku liittyisi perhetaustaan, ja tuonut esiin muita selityksi� luottamuspulan syyksi.
Kirjallisessa ilmoituksessa p��tt�missyist� on tuotu esiin p��toimittajuudesta tiedottaminen ja valehtelu siin�, onko A perheineen valmis muuttamaan Rovaniemelle ja ett� A olisi vakuuttanut, ettei h�n tai h�nen l�heisens� olisi mukana politiikassa. T�m�n vuoksi vastaaja on katsonut A:n valehdelleen tietoisesti useamman kerran yhti�lle.
A on kiist�nyt, ett� h�n olisi valehdellut taikka ollut ep�luotettava miss��n asiassa.
Ty�sopimuksen allekirjoitustilaisuudessa 1.9.2008 A ja E olivat sopineet, ett� A irtisanoutuu Journalisti-lehden p��toimittajan ty�st� 8.9.2008 ja ett� nimitys A:n valinnasta julkaistaan 9.9.2008 p�rssitiedotteella, jolloin A on my�s l�sn� Rovaniemell� yhti�n toimituksessa.
Irtisanoutumisen j�lkeen A:n silloinen ty�nantaja Journalistiliitto oli julkistanut asian ty�paikalla. Kun tieto A:n irtisanoutumisesta oli levinnyt Journalistiliiton ulkopuolelle ja kun samanaikaisesti yhti�st� oli ilmoitettu julkisuuteen seuraavana aamuna 9.9.2008 olevasta p��toimittajainfosta, olivat toimittajat osannet p��tell� lehti A:n seuraavan p��toimittajan henkil�llisyyden. Maanantai-iltana A oli my�nt�nyt Kalevan toimittajalle sen, mik� jo oli toimittajapiireiss� tiedossa. V�litt�m�sti sen j�lkeen A oli soittanut C:lle ja selostanut tilanteen. Seuraavana p�iv�n� A oli keskustellut asiasta my�s E:n kanssa, joka keskustelun p��tteeksi oli todennut, ett� asiasta pit�� ottaa opiksi. Viel� illalla D oli ilmaissut kannustuksensa A:lle.
Tiedotusprosessin suunnittelussa on ollut mukana emoyhti�n yhti� M:n, maan suurimpiin kuuluvan mediatalon, viestint�osasto. Tiedon ennenaikaisesta julkitulosta ei ollut kuitenkaan aiheutunut olennaista haittaa eik� tapahtumainkulku osoita A:n toiminnassa mit��n sellaista, joka ylitt�isi ty�sopimuksen purkukynnyksen. P��toimittajan valinnalla tyt�ryhti��n ei ole olennaista vaikutusta p�rssiyhti�n osakkeen arvoon.
Kirjallisessa purkamisilmoituksessa vastaaja on v�itt�nyt, ett� A:ta olisi p��toimittajan teht�v�n vastaanottoon eli nimityksen julkituloon liittyv�ss� asiassa puhuteltu ja sen j�lkeen varoitettu. A on kiist�nyt, ett� h�nt� olisi varoitettu taikka edes huomautettu, mit� puoltaa D:n viestikin. Siin�kin tapauksessa, ett� varoitus olisi todella annettu, se olisi ollut aiheeton ja kaikissa tapauksissa A:n olisi tullut ymm�rt�� saaneensa varoitus.
Toisaalta, koska A:ta v�itet��n varoitetun, ei ty�nantaja olisi saanut p��tt�� ty�sopimusta samalla perusteella. Joka tapauksessa purkuperuste on rauennut.
Lis�ksi vastaaja on tuonut purkuilmoituksessa esiin, ett� A:n perheen olisi tullut muuttaa Rovaniemelle ja ett� vastaajalle olisi ollut t�rke�� tiet��, onko A taikka h�nen "l�heisens�" mukana poliittisessa toiminnassa.
A on kiist�nyt, ett� h�n olisi valehdellut taikka johtanut ty�nantajaa harhaan miss��n asiassa. Perhe oli koko ajan ollut muuttamassa Rovaniemelle, eik� Vantaan kunnallispolitiikasta ollut tarvetta keskustella, koska keskustelu ty�nantajan kanssa oli koskenut p��toimittajan ja t�m�n l�heisten poliittista toimintaa ty�skentelypaikkakunnalla eli Rovaniemen/Lapin paikallista politiikkaa.
Ty�nantajalla ei ole absoluuttista oikeutta kysy� ty�nhakijalta mit� tahansa kysymyksi�. Sallitut kysymykset voivat liitty� vain sellaisiin aiheisiin, jotka ovat olennaisia ja tarpeellisia teht�v�n hoidon kannalta. Siten vastaajalla ei ole ollut mit��n oikeutta tiedustella eik� k�sitell� arkaluonteisia henkil�tietoja. Henkil�tietolain 3 � 1 mom. 2 kohdan mukaan henkil�tietojen k�sittelyll� tarkoitetaan muun muassa henkil�tietojen ker��mist� ja 11 �:n mukaan arkaluonteisten henkil�tietojen k�sittely on kielletty�. Arkaluonteisena henkil�tietona pidet��n muun ohella henkil�n seksuaalista suuntautumista tai k�ytt�ytymist� sek� henkil�n (puolison) yhteiskunnallista ja poliittista vakaumusta.
Kun vastaajalta on puuttunut oikeuttamisperuste menettelylleen, ei A ole siin�k��n tapauksessa, ett� vastaaja olisi kokenut tulleensa harhaan johdetuksi, rikkonut ty�suhteeseen liittyvi� velvoitteitaan laissa s��detyll� tavalla.
Vastaajalta ei ylip��ns� ole ollut oikeutta perusoikeuksia loukkaamatta, A:ta p��toimittajan teht�v��n valitessaan, tiedustella h�nen parisuhteensa luonnetta taikka edes velvoittaa h�nen perhett��n muuttaman Rovaniemelle. Edelleen ty�nantajalla ei sitoutumattomassa lehdess� olisi oikeutta rajoittaa edes A:n puhumattakaan ty�sopimussuhteen ulkopuolisen "l�heisen" yhdistymis-, vaali- ja osallistumisoikeuksia tai muita poliittisia oikeuksia.
Vastaajalta on puuttunut peruste vaatia selvityst� perheen muuttoaikeista taikka l�heisten poliittisesta aktiivisuudesta. Kun t�st� huolimatta perhe on sitoutunut muuttamaan ja kun puoliso on omasta aloitteestaan ollut valmis olemaan passiiviehdokas kunnallisvaaleissa ja kun A:lla ei ole ollut velvollisuutta my�sk��n oikaista vastaajan k�sityst� puolison sukupuolesta, ei A ole johtanut vastaajaa harhaan eik� rikkonut asiassa mit��n ty�suhteeseen olennaisesti vaikuttavaa velvoitetta. Tiedot sukupuolisesta suuntautumisesta taikka puolison poliittisesta vakaumuksesta eiv�t ole tarpeellisia eiv�tk� liity p��toimittajan teht�v�n hoitamiseen sitoutumattomassa lehdess�. Kaikkia ty�nantajan esitt�mi� syyt�ksi� on pidett�v� perusteettomina, eik� oikeutta ty�sopimuksen purkamiseen ole ollut. A ei ole sopinut ty�sopimuksen p��tt�misest� tiedottamisesta k�ytyj� neuvotteluja luottamuksellisiksi. Kielletyn syrjinn�n kohteeksi joutumisesta vaikeneminen ei kuulu ty�ntekij�n lojaliteettivelvoitteisiin. Yhti� oli ilmoittanut, ett� asianosaisten v�linen sopimus on mit�t�n ja ilmoittanut julkistavansa p��tt�missyyn tiedotteella. A on julkistanut purkamista koskevan asian vasta ty�suhteen purkamisen tiedotustapaa koskevien neuvottelujen p��tytty� tuloksettomina.
A:n puolison sukupuolella taikka puolison poliittisella aktiivisuudella ei ole merkityst� p��toimittajan asemaan eik� teht�v�n hoitamiseen.
Merkille pantavaa on ty�nantajan muiden ty�ntekij�iden osalta noudattama k�yt�nt�. Yhti� M:n omistaman Pohjolan Sanomien p��toimittajan puoliso on toiminut 2000-2004 Kemin kunnanvaltuustossa ja on yh� edelleen er��n puolueen edustajana kunnan teknisess� lautakunnassa ja kuuluu puolueen Kemin kunnallisj�rjest�n johtokuntaan. A:n seuraajaksi valittu p��toimittaja ei muuta Rovaniemelle.
Ty�nantaja ei siten ollut kohdellut A:ta tasapuolisesti. Ty�nantajan menettely osoittaa, ett� ty�suhteen todellinen p��tt�missyy on ollut syrjiv�.
Lis�ksi A:n ty�sopimuksen purku on ollut t�ysin kohtuuton toimenpide. Ty�sopimukseen ei ollut sovittu koeaikaehtoa. A ei ollut edes saanut aloittaa teht�v�ss��n. H�net on leimattu valehtelijaksi julkisuuteen annetuissa tiedotteissa. Ty�nantajan menettelyn vuoksi A on ollut pakotettu tuomaan esiin yksityisel�m��n liittyv�t arkaluonteiset ja henkil�kohtaiset asiat. Lis�ksi A oli irtisanoutunut sopimuksen mukaisesti edellisest� ty�st��n.
Vastaajalla ei olisi ollut edes oikeutta irtisanoa A:n ty�suhdetta.
Uudelleensijoittamisvelvoitteen laiminly�nti
Vaikka vastaajan menettely� on pidett�v� t�ysin lainvastaisena, olisi sen silti ennen ty�suhteen p��tt�mist� tullut selvitt��, olisiko p��tt�minen ollut v�ltett�viss� sijoittamalla A muuhun ty�h�n. Vastaajalla olisi ollut muuta ty�t� tarjolla. Se on yksi maan suurimmista ty�nantajista. A:lla on eritt�in monipuolinen osaaminen ja ammattitaito. Vaikka A olisi 29.9.2008 pidetyn "painostuspalaverin" j�lkeen ollut valmis jatkamaan ty�suhdettaan 1.10.2008, ei vastaaja ollut edes harkinnut t�t�, puhumattakaan uudelleensijoittamista muuhun ty�h�n.
Todellinen syy ty�sopimuksen purkamiseen
29.9.2008 pidetyss� palaverissa on tehty selv�ksi, ett� A:n puolison sukupuolen paljastuminen ty�nantajalle oli ty�sopimuksen mit�t�imisen syy, kuten se olisi ollut my�s ty�suhteen solmimisen este. Ty�nantajan mukaan A:n olisi tullut aktiivisesti korjata ty�nantajalla ollut v��rink�sitys, ett� naisen puoliso on itsest��n selv�sti "mies". A ei ollut aktiivisesti korjannut ty�nantajan mahdollista v��rink�sityst� puolison sukupuolesta, koska ei ollut pit�nyt asiaa ty�suhteeseen mitenk��n vaikuttavana asiana. Kuten edell� on kerrottu, ty�nantajalla ei ole edes oikeutta t�llaisten ty�suhteen kuulumattomien tietojen ker��miseen ja k�ytt�miseen.
Ty�sopimuslain 2 luvun 2 � sis�lt�� syrjint�kiellon, jonka mukaan ty�nantaja ei saa asettaa ty�ntekij�it� eri asemaan esimerkiksi sukupuolisen suuntautumisen, poliittisen toiminnan tai muun n�ihin verrattavan syyn vuoksi. Todistustaakasta syrjint�asiaa k�sitelt�ess� ja mit� syrjinn�n k�sitteell� tarkoitetaan, s��det��n yhdenvertaisuuslaissa. Vastaaja on syrjinyt A:ta laissa tarkoitetulla tavalla.
Siten A:n ty�sopimuksen purkamiseen ei ole ollut perustetta, eik� ty�nantaja olisi saanut edes irtisanoa ty�suhdetta p��ttym��n. Ty�suhteen p��tt�minen syrjiv�ll� syyll� ei ole ollut asiallista eik� painavaa eik� purkamiseen ole ollut eritt�in painavaa syyt�.
Korvauksen m��r�
A on pit�nyt 15 kuukauden palkkaa vastaavaa korvausta oikeana. M��r�n harkinnassa on huomioitava muun muassa taloudellinen vahinko, ty�nantajan moitittava menettely ja muut seikat (kuten uudelleensijoittamis-, kuulemis- ja tasapuolista kohtelua koskevien velvoitteiden laiminly�nnit sek� uhkaus tiedottamisesta). A on pyyt�nyt, ett� valtaosa korvauksesta m��r�t��n aineettomaksi vahingoksi. A on kokenut ty�suhteen p��tt�misen eritt�in loukkaavana ja vastaajan menettely ilment�� piittaamatonta suhtautumista pakottavan lain noudattamiseen.
Erokorvaus
A:n ty�nantajan kanssa tekem�ss� sopimuksessa on sovittu, ett� mik�li ty�suhteen p��tt�minen tapahtuu ilman p��toimittajan syyt�, on h�nell� lis�ksi oikeus kuuden kuukauden kokonaispalkkaa vastaavaan erokorvaukseen. Vastaajan vaatimus erokorvauksen saamisen edellytyksest� on kohtuuton sopimusehto, koska A on joutunut kielletyn syrjinn�n kohteeksi ja se on (TSL 10:2) j�tett�v� huomioon ottamatta tai joka tapauksessa sit� on soviteltava. Sopimus on ollut ty�nantajan yksipuolisesti laatima ja kantajalle kohtuuton.
Ty�nantajalla ei ole ollut ty�suhteen purkuoikeutta. Ty�suhde on p��tetty irtisanomisaikaa noudattamatta. Siten A:lla on oikeus irtisanomisajan t�yteen palkkaan vuosilomakorvauksineen. Asiassa on sovittu noudatettavan kuuden kuukauden irtisanomisaikaa. A:n lomaoikeudeksi oli sovittu 7 viikkoa vuodessa, joten h�nen vuosilomakertym� yhdelt� lomanm��r�ytymiskuukaudelta on ollut 3,5 p�iv��. Irtisanomisajan paikassa on kyse sopimussakosta, se on m��r�lt��n etuk�teen vahvistettu hyvitys irtisanomisajan noudattamatta j�tt�misest�.
Yhdenvertaisuuslaki ja hyvitys
Koska A:n ty�suhde on p��ttynyt syrjiv�st� syyst�, on h�nt� kohdeltu yhdenvertaisuuslain vastaisesti ja h�nelle on syntynyt oikeus lain 9 �:n mukaiseen hyvitykseen. Hyvityksen suuruudessa on otettava huomioon syrjinn�n laajuus, laatu ja sen kesto, ty�nantajan suhtautuminen tekoonsa sek� tekij�n taloudellinen asema.
Yhdenvertaisuuslain 9 � 3 momentti ei est� vaatimasta korvausta ty�sopimuslain mukaan. Yhdenvertaisuuslain hyvityksell� ja ty�sopimuksen perusteetonta p��tt�mist� koskevalla korvauksella on eri tarkoitukset ja tavoitteet.
A:n ty�sopimuksen purkaminen h�nen sukupuolisen suuntautumisensa vuoksi ilment�� vastaajan piittaamatonta suhtautumista pakottavan lain s��nn�kseen ja syrjinn�n laatua. Uhkaamalla asian julkistamisella iso media-alan j�tti on pakottanut A:n itse paljastamaan oman yksityisel�m�ns� asiat. A:n kannalta vastaajan menettely on johtanut kohtuuttomuuteen.
Viiv�styskorko
Viiv�styskorko on tuomittava vaaditulla tavalla korkolain ja vakiintuneen oikeusk�yt�nn�n nojalla.
Yhti� on kiist�nyt kanteen perusteeltaan ja m��r�lt��n sek� vaatinut kanteen hylk��mist� ja A:n velvoittamista korvaamaan yhti�n oikeudenk�yntikulut k�r�j�oikeudessa 63 615 eurolla korkoineen.
Asiassa on kyse johtajasopimuksen lakkauttamisesta johtajaa kohtaan tunnettavan luottamuksen menett�misen takia. Luottamuksen menett�minen on tehnyt palvelusuhteen jatkamisen mahdottomaksi.
Johtajasopimuksen lakkauttamisperusteissa korostuu johtajaa kohtaan tunnettavan luottamuksen merkitys. Mit� suurempaa ja vapaampaa harkintavaltaa henkil� k�ytt�� yhti�ss�, sit� keskeisemp�� on h�nt� kohtaan tunnettava luottamus. Jos johtaja toimii tavalla, jonka seurauksena h�n menett�� t�m�n luottamuksen, palvelusuhteen jatkamiselle ei ole edellytyksi�.
Lehden p��toimittaja k�ytt�� erityisen suurta ja vapaata harkintavaltaa. T�m� perustuu sek� tapaan organisoida lehtitalon toiminta ett� sananvapauslakiin, jonka mukaan p��toimittaja p��tt�� yksin lehden linjasta ja sis�ll�st�. H�nen ty�nantajansa ei voi antaa h�nelle t�ss� asiassa h�nt� sitovia ohjeita ja m��r�yksi�. P��toimittaja onkin harkintavaltansa perusteella arvioituna vapaammassa asemassa kuin yhti�n muut johtajat, toimitusjohtaja mukaan luettuna. Aseman vapaus korostaa siihen liittyv�� vastuuta.
A on toiminut p��toimittajan asemassa tavalla, jonka takia h�nen ty�nantajansa on perustellusti menett�nyt h�nt� kohtaan tuntemansa luottamuksen. A ei ole my�sk��n mill��n tavalla katunut toimintaansa. Siksi h�n ei ole voinut jatkaa yhti�n palveluksessa. Asiasta on neuvoteltu A:n kanssa, mutta neuvottelut ovat p��ttyneet siihen, ett� h�n on julkistanut luottamukselliset sovintoneuvottelut lehdist�tiedotteella. T�m� on tehnyt mahdottomaksi jatkaa h�nen palvelusuhdettaan, ja h�nen johtajasopimuksensa on jouduttu lakkauttamaan.
Mik��n ty�nantajan toimista ei ole liittynyt kantajan sukupuoliseen suuntautumiseen.
P��toimittajan nimitt�minen on yhti� M:ss� suuri asia. T�m�n takia A:n kanssa oli sovittu, ett� sopimus julkistetaan yhti� M:n p�rssitiedotteella.
A oli kuitenkin julkistanut asian itse antamalla sit� koskevan haastattelun kilpailevaan sanomalehteen 8.9.2008, ennen p�rssitiedotteen antamista. A on siten rikkonut h�nen kanssaan tehty� sopimusta tietoisesti ja tarkoituksella.
Merkitt�vien tietojen sopimuksenvastainen julkistaminen on julkisesti noteeratussa yhti�ss� vakava asia. Lis�ksi A:n menettelyn johdosta h�nen tulevat alaisensa ovat saaneet tiedon uudesta esimiehest��n kilpailevasta lehdest�.
A:ta on moitittu tapahtuneen johdosta ja h�nelle on tehty selv�ksi, ett� h�nelt� edellytet��n parempaa harkintakyky� jatkossa. H�nelle on korostettu p��toimittajan aseman asettamia vaatimuksia ja vastuullisuutta. A on t�m�n j�lkeen tiennyt, ett� h�nen toimiaan tarkastellaan tarkemmin. Puhuttelu on vastannut varoitusta.
Lis�ksi A on valehdellut tarkoituksella yhti� M:n edustajille. A:ta haastatelleet ty�nantajan edustajat olivat tiedustelleet A:lta ty�h�nottohaastattelussa h�nen ja h�nen puolisonsa poliittista aktiivisuutta. A oli vastannut, ett� kumpikaan heist� ei ole poliittisesti aktiivinen. T�m�n j�lkeen on k�ynyt ilmi, ett� A:n puoliso oli samaan aikaan er��n puolueen kunnallisvaaliehdokkaana. H�nen puolisonsa on muutenkin osallistunut aktiivisesti kyseisen poliittisen puolueen toimintaan muun muassa kirjoittamalla puolueen naisj�rjest�n julkaisuun ja toimimalla t�m�n puoluepoliittisen j�rjest�n kansainv�lisist� suhteista vastaavassa ty�ryhm�ss�. Sill�, mik� puolue on kyseess�, ei ole merkityst�.
Lis�ksi A oli huomannut, ett� h�nt� haastatelleilla yhti�n edustajilla oli v��r� k�sitys h�nen perheest��n eli h�nen puolisonsa sukupuolesta. A oli yll�pit�nyt t�t� v��r�� k�sityst� keskusteluissa.
Koko ty�sopimuksen lakkauttamisasiassa on kaikkein keskeisint�, ett� A:n menettely on ollut vilpillist�. Jutussa on my�s t�rke�� ymm�rt��, ett� asia ja sit� koskeva vilpillisyys ovat kaksi eri asiaa. Vaikka itse asia ei itsess��n olisi lainkaan kielteinen, sit� koskeva johtajan ep�rehellisyys voi olla hyvin vakava seikka. Samoin on n�ht�v� ero siin�, ryhtyyk� ty�nantaja toimiin kyseisen asian vai johtajan sit� koskevan vilpillisyyden takia.
My�sk��n A:n puolison poliittinen aktiivisuus ei ollut A:lle my�nteinen seikka, mutta asian painoarvo on v�h�inen.
A:n vilpillinen menettely on otettu h�nen kanssaan esille tapaamisessa 29.9.2008. T�ll�in A on my�nt�nyt antaneensa ty�nantajalle v��r�� tietoa. A ei ollut pit�nyt menettely��n vakavana eik� h�n mill��n tavalla osoittanut katuvansa sit�.
P��toimittajan vilpillisyyden merkitys korostuu h�nen asemansa takia. Julkaisun p��toimittajan lain mukaisiin velvollisuuksiin kuuluu johtaa kyseist� lehte� yksin. H�n p��tt�� yksin siit�, mit� lehdess� kirjoitetaan ja mik� on lehden linja. H�n samoin k�ytt�� yksin ty�nantajalle kuuluvaa johto- ja valvontavaltaa suhteessa lehden toimitukseen. Kaikki t�m� seuraa sananvapauslaista. Kukaan - mukaan lukien lehtiyhti�n toimitusjohtaja tai yhti�n - hallitus ei voi antaa lehden p��toimittajalle ohjeita tai m��r�yksi� yll� kuvatuista asioista, jotka kuuluvat p��toimittajan p��tett�viksi.
Lehtitalossa on t�rke�mp�� voida luottaa p��toimittajaan kuin toimitusjohtajaan. Yhti�n hallitus voi aina ohjata ja johtaa toimitusjohtajaa. Kuitenkaan sen enemp�� hallitus kuin toimitusjohtajakaan eiv�t voi johtaa tai ohjata p��toimittajaa h�nen ty�ss��n.
T�m�n takia lehden julkaisijan on mahdotonta pit�� palveluksessaan p��toimittajaa, johon ja jonka harkintakykyyn julkaisija ei voi luottaa t�ydellisesti. Kun oli k�ynyt ilmi, ett� A oli valehdellut ty�h�nottohaastattelussa eik� h�n pit�nyt t�t� erityisen pahana asiana, h�neen ei voitu en�� luottaa. Ja luottamus on p��toimittajan asemassa keskeisen t�rke� kysymys.
T�m� luottamuskysymys on tehty A:lle hyvin selv�ksi tapaamisessa 29.9.2008. H�nelle on todettu keskustelun lopputuloksena, ettei h�nest� voi tulla lehti A:n p��toimittajaa. A on kysynyt saman keskustelun aikana, johtuiko t�m� siit�, ett� h�n asuu naisen kanssa. H�nelle on vastattu, ett� h�nen puolisonsa sukupuolella ei ole mit��n tekemist� asian kanssa.
A:n johtajasopimusta ei ollut lakkautettu tapaamisessa 29.9.2008. Tapaamisen loppupuolella h�nelle on kerrottu, ett� yhti� haluaa neuvotella asiasta ja h�nelle tehtiin sit� koskeva ehdotus.
Kun tapaaminen 29.9.2008 oli p��ttynyt, A:n kanssa oli sovittu, ett� h�n palaa asiaan seuraavana p�iv�n�. A on ilmoittanut 30.9.2008, ett� h�nen asianajajansa palaa asiaan. Asianajaja on toimittanut vastaajayhti�lle kirjeen seuraavana p�iv�n� 1.10.2008. Siin� h�n muun muassa on pyyt�nyt vastaajayhti�n ehdotusta tilanteen ratkaisemiseen. Osapuolet ovat k�yneet t�m�n j�lkeen luottamuksellisia sovintoneuvotteluita A:n palvelusuhteen lakkaamisesta. A:n johtajasopimusta ei ollut t�ll�in lakkautettu vaan se jatkui yh�.
A on kuitenkin julkistanut ty�nantajan tekem�n luottamuksellisen sovintotarjouksen 1.10.2008 erillisen� lehdist�tiedotteellaan ja samana p�iv�n� eri tiedotusv�lineille antamillaan haastatteluilla. Niiss� h�n on kuvannut ty�nantajan johtajasopimuksen ehtoihin perustuvaa sovintotarjousta yritykseksi ostaa h�net hiljaiseksi. V�ite on siin�kin mieless� absurdi, ett� yhti� M olisi joka tapauksessa ollut pakotettu julkistamaan p�rssitiedotteella tiedon p��toimittajan ty�suhteen p��tt�misest�.
Luottamuksellisten sovintoneuvotteluiden ja niiss� tehdyn sovintotarjouksen julkistaminen on luonnollisesti katkaissut neuvottelut. Yhti�n ei ollut mahdollista ajatella, ett� A:n johtajasopimusta olisi n�iss� olosuhteissa jatkettu. Sopimuksessa sovitun kuuden kuukauden irtisanomisajan noudattaminen olisi tarkoittanut, ett� A olisi aloittanut lehti A:n p��toimittajana irtisanomisajan kuluessa 15.12.2008. Siksi yhti�ll� ei ollut muuta mahdollisuutta kuin purkaa sopimus 1.10.2008 iltap�iv�ll�.
Konsernille on t�rke��, ett� maakuntalehdet ovat poliittisesti sitoutumattomia ja ett� lukijat mielt�v�t ne sellaisiksi.
Maakunta- tai paikallislehtien p��toimittajat ovat lehtien ilmestymispaikkakunnilla usein hyvin n�kyvi� henkil�it�. He toimivat my�s paikallisina mielipidevaikuttajina muun ohella johtamansa lehden kirjoitusten kautta.
P��toimittajan sek� h�nen puolisonsa poliittinen aktiivisuus ovat t�m�n vuoksi poliittisesti sitoutumattoman lehden julkaisijalle t�rke� tieto. Siksi asiaa on voitu tiedustella ty�h�noton yhteydess�.
Konsernissa on pidetty t�rke�n� my�s, ett� maakuntalehden p��toimittaja asuu ja el�� siell�, miss� lukijat el�v�t. T�m� on t�rke�� maakuntalehden p��toimittajan teht�v�n hoitamisessa. Siksi asiaa on voitu tiedustella ty�nhakijoilta. Koska perheenj�senten el�m�ntilanteet vaikuttavat ty�nhakijan muuttohalukkuuteen, ovat my�s p��toimittajakandidaattien perhesuhteet tulleet esille ty�h�nottohaastatteluissa.
P��t�kseen lakkauttaa A:n johtajasopimus ei ollut vaikuttanut tieto A:n sukupuolisesta suuntautumisesta, vaan h�nen yll� kuvatut omat toimensa.
Vastaajayhti�ll� on ollut ty�sopimuslain 8 luvun 1 �:ss� tarkoitettu syy lakkauttaa kantajan johtajasopimus h�nen toimintansa johdosta. Yhti�n ei ole voitu kyseisiss� olosuhteissa edellytt�� jatkavan kantajan johtajasopimusta irtisanomisajan pituista aikaa.
Nyt kyseess� olevan jutun tapahtumissa on olennaista, ett� kantajan johtajasopimusta ei ole lakkautettu 29.9.2008 neuvottelun yhteydess�. T�ll�in ty�nantaja ilmoitti olevansa valmis neuvottelemaan asiasta. Luottamukselliset sovintoneuvottelut alkoivat 1.10.2008 aamulla. Kuitenkin kantaja julkisti tiedon neuvotteluista sek� ty�nantajan tekem�st� sovintotarjouksesta my�hemmin samana p�iv�n�, kesken sovintoneuvottelujen. T�m� luottamuksellisten tietojen julkistaminen oli teko, joka sai yhti�n tekem��n p��t�ksen sopimussuhteen v�litt�m�st� lakkauttamisesta.
Kantajan menettelyn johdosta oli viimeist��n selv��, ett� yhti� ei voinut luottaa kantajaan lainkaan eik� miss��n asiassa. Johtajasopimuksen jatkaminen sovitun kuuden kuukauden irtisanomisajan pituisen ajan ei ollut vaihtoehto, jota yhti� olisi voinut edes harkita.
Lis�ksi jos kantajan johtajasopimus olisi ainoastaan irtisanottu, h�n olisi l�ht�kohtaisesti aloittanut lehti A:n p��toimittajana irtisanomisaikanaan 15.12.2008. On selv��, ett� kantajaa ei kyseiss� olosuhteissa ole voinut p��st�� suurta luottamusta ja harkintakyky� edellytt�v��n teht�v��n edes pariksi kuukaudeksi.
A:ta oli aiemmin puhuteltu h�nen rikottuaan p��toimittajanimityksen julkistamisesta h�neen kanssaan sovittua. T�ss� yhteydess� h�nelle oli korostettu p��toimittajan aseman vastuullisuutta ja h�nelt� edellytett�v�� hyv�� harkintakyky�. T�m�n perusteella A on tiennyt jo kerran syyllistyneens� laiminly�ntiin. H�nen olisi pit�nyt osata olla varovainen.
Siten uusien ty�nantajan harhaan johtamisten tultua ilmi muu varoitus ei ole ollut en�� tarpeellinen.
Lis�ksi kun kyse niin selv�st� asiasta kuin valehtelusta, johtajalle ei tarvitse erikseen kertoa, ett� se on kielletty�. Ja kun kyse on sananvapauslain tarkoittamasta p��toimittajasta, osapuolille on selv��, ett� h�nen t�ytyy nauttia julkaisijan t�ytt� luottamusta. T�ll�in varoitusta ei tarvita kertomaan, ett� valehtelu johtaa luottamuksen menetykseen.
A:n laiminly�ntien ja vilpillisyyden merkitys on korostunut, koska kaikki on tullut ty�nantajalle ilmi yhden kuukauden aikana eli hyvin lyhyell� aikav�lill�.
Vastaajayhti�ll� ei ole ollut uudelleensijoittamisvelvoitetta, koska ty�sopimuksen lakkauttamisen perusteena on ollut luottamuksen menetys.
Purkuperuste ei ollut rauennut.
Vastaajayhti�ll� on ollut riitt�v� peruste lakkauttaa A:n johtajasopimus. T�ll�in perusteettomasta lakkauttamisesta m��r�tt�v�n summan suuruus ei tule harkittavaksi.
Ty�sopimuksen perusteettomasta lakkauttamisesta tuomittavan korvauksen m��r��n vaikuttaa keskeisesti ty�suhteen kesto. T�ss� tapauksessa se on yksi kuukausi. Se on voimakkaasti korvauksen tasoa alentava tekij�. Tilanne rinnastuukin t�lt� osin l�hinn� koeaikapurkuun, jossa korvaukselle ei ole s��detty alarajaa.
Samoin A:n johtajasopimuksen lakkauttamiselle joka tapauksessa antama aihe on otettava huomioon samoin korvaustasoa alentavana seikkana.
Lis�ksi ty�nantajan menettely johtajasopimusta lakkautettaessa tulee joka tapauksessa ottaa huomioon ainakin korvausta pienent�v�n� tekij�n�.
Mahdollisen korvauksen suuruuden tuleekin olla erityisesti ty�suhteen lyhyyden ja A:n itsens� antaman aiheen takia hyvin l�hell� kolmen kuukauden palkkaa.
Vaatimus erokorvauksesta on perusteeton, koska A ei ole t�ytt�nyt johtajasopimuksessa sovittuja erokorvauksen maksamisen edellytyksi�. Ty�sopimus lakkautettiin johtajasta johtuvasta syyst�, h�nt� ei irtisanottu sopimuksen edellytt�m�ll� tavalla eik� h�n ole allekirjoittanut erokorvauksen saamisen edellytyksen� olevaa sitoumusta. Erokorvauksen saaminen edellytt�� n�iden kaikkien edellytysten t�yttymist�. T�ss� jutussa niist� ei t�yty mik��n.
A:n johtajasopimuksessa sovittu erokorvaus on vaihtoehto sille, ett� johtaja l�htee oikeuden kautta hakemaan korvauksia.
Erokorvausta koskevan vaatimuksen m��r� on laskettu oikein.
Vaatimus irtisanomisajan palkasta
Vastaajayhti�n ei ole voitu kohtuudella edellytt�� jatkavan kantajan palvelusuhdetta kuuden kuukauden irtisanomisajan pituista aikaa. Siksi kantajalla ei ole oikeutta irtisanomisajan palkkaan.
Jos irtisanomisajan palkka m��r�t��n maksettavaksi, sen m��r� vastaa palkkaa, jonka kantaja olisi saanut jos h�nen ty�sopimuksensa olisi 1.10.2008 purkamisen sijaan irtisanottu. Koska h�nen ty�skentelyns� ja palkanmaksunsa oli tarkoitus alkaa vasta joulukuussa 2008, kyseinen summa vastaa nelj�n kuukauden palkkaa eli 34.656 euroa.
Vaatimus yhdenvertaisuuslain mukaisesta hyvityksest�
Yhti� on kiist�nyt vaatimuksen perusteeltaan. Vaatimuksen m��r� on my�s ylimitoitettu ja p��llekk�inen ty�sopimuslain perusteella vaaditun korvauksen kanssa. Yhdenvertaisuuslain mukainen hyvitys on ensisijainen korvaus syrjinn�st�. Siit� ei voi tuomita lis�ksi ty�sopimuslain mukaista korvausta edes osana TSL 12:2 �:n mukaista korvausta. Yhdenvertaisuuslaissa on my�s s��detty enimm�ism��r�st�, mit� henkil�lle voidaan tuomita syrjinn�n perusteella.
Viiv�styskorosta
Perusteettomasta irtisanomisesta ja yhdenvertaisuuslain rikkomisesta tuomittavaa viiv�styskorkoa voidaan tuomita maksettavaksi vasta tuomion antop�iv�st� lukien. Kyse on saatavasta, joka syntyy vasta mahdollisella tuomiolla.
1. Sopimus2. Tekstiviesti 26.9.20083. Viesti ja kirje lehti A:n toimitukselle (osittain salainen)4. S�hk�postiviesti sek� sen liitteen� ollut kirje ty�nantajalle5. P�rssi- ja lehdist�tiedotteet 1.10.20086. Ilmoitus johtajasopimuksen purkamisesta7. D:n viesti8. CV9. Uudenmaan Ty�suojelupiirin tarkastuskertomus 16.1.200910. Yhti�n p�rssikurssit 8.9.2008 ja 9.9.200811. Helsingin Sanomien artikkeli 1.10.2008, liite 11 ja Teknisen lautakunnan kokoonpano12. Lehti A:n artikkeli 29.10.200813. G:n s�hk�postiviesti 30.9.2008
1. A2. H3. I
1. Kantajan johtajasopimus2. Yhti� M:n p�rssitiedotteet sek� ilmoitus johtajasopimuksen purkamisesta3. Asianajaja J:n kirje ty�nantajalle
1. E, yhti�n toimitusjohtaja2. D, konsernin henkil�st�johtaja3. F, konsernin lakiasiainjohtaja
Oikeudellisen arvioinnin l�ht�kohdat
Ty�sopimuslain 7 luvun 1 �:n mukaan ty�nantaja saa irtisanoa toistaiseksi voimassa olevanty�sopimuksen vain asiallisesta ja painavasta syyst�.
Sanotun lain 8 luvun 1 �:n 1 momentin mukaan ty�nantaja saa purkaa ty�sopimuksen noudatettavasta irtisanomisajasta tai ty�sopimuksen kestosta riippumatta p��ttyv�ksi heti vain eritt�in painavasta syyst�. T�llaisena syyn� voidaan pit�� ty�ntekij�n ty�sopimuksesta tai laista johtuvien, ty�suhteeseen olennaisesti vaikuttavien velvoitteiden niin vakavaa rikkomista, ett� ty�nantajalta ei voida kohtuudella edellytt�� sopimussuhteen jatkamista edes irtisanomisajan pituista aikaa.
Yhti� on kertonut purkaneensa A:n johtajasopimuksen yhti�n A:ta kohtaan tunteman luottamuspulan vuoksi, mink� vuoksi palvelusuhteen jatkaminen oli k�ynyt mahdottomaksi.
A puolestaan on kertonut ty�suhteen purkamisen johtuneen h�nen perhetaustastaan ja h�nen puolisonsa poliittisesta aktivisuudesta, jotka molemmat seikat koskevat sellaisia arkaluonteisia henkil�tietoja, joita yhti� ei ollut voinut perusoikeuksia loukkaamatta tiedustella A:lta.
Ty�nantajalla on n�ytt�taakka purkamisperusteen olemassaolosta. Asiassa on siten kysymys siit� onko yhti� n�ytt�nyt, ett� sill� on ollut asiallinen ja eritt�in painava syy purkaa A:n ty�sopimus.
Ty�sopimuksen purkamiseen johtaneet tapahtumat
Johtajasopimuksen julkistaminen
Yhti� ja A ovat 1.9.2008 allekirjoittaneet johtajasopimuksen. Osapuolet ovat sopineet, ett� sopimus julkistetaan 9.9.2008 Rovaniemell� pidett�v�ss� julkistamistilaisuudessa ja yhti�n emoyhti�n yhti� M:n sanottuna p�iv�n� antamalla p�rssitiedotteella.
Yhti� M:n toimitusjohtaja E ja konsernin lakiasiainjohtaja F ovat oikeudessa kertoneet, ett� maakuntalehtien p��toimittajat toisin kuin niiden toimitusjohtajat nimitt�� emoyhti�n hallitus. T�st� johtuen yhti� M on velvollinen tiedottamaan p��toimittajan nimityksist� p�rssitiedotteella.
Asiassa on riidatonta, ett� A on sopimuksen julkistamista edelt�v�n� iltana kertonut kilpailevan maakuntalehden Kalevan toimittajalle nimityksest��n lehti A:n p��toimittajaksi.
E ja konsernin henkil�st�johtaja D ovat kertoneet lukeneensa A:n nimityksest� lehti A:n p��toimittajaksi Helsingin Sanomista julkistamisp�iv�n aamuna. A:n nimitys on siten tullut julkiseksi ennen osapuolten sopimaa Rovaniemell� pidett�v�� julkistamistilaisuutta ja p�rssitiedotteen antamista.
E on puhutellut A:ta tapahtuneen julkistamista koskevan sopimuksen rikkomisesta ja korostanut, ett� julkistamissopimuksen rikkominen on vakava virhe julkisesti noteeratussa yhti�ss�.
K�r�j�oikeus ei pid� uskottavana A:n v�itett� siit�, ett� h�n olisi kokemattomuuttaan vahvistanut Kalevan toimittajalle jo olemassa olevan tiedon p��toimittajuudesta. A:n on kokeneena journalistina pit�nyt varautua siihen, ett� p��toimittajanimitys her�tt�� kiinnostusta ja osata olla antamatta haastatteluja.
26.9.2008 l�hetetty tekstiviesti
Perjantaina 26.9.2008 nimett�m�st� prepaid-liittym�st� on l�hetetty tekstiviesti E:lle, D:lle ja yhti� M:n viestint�johtaja B:lle sek� A:lle. Tekstiviestiss� on ihmetelty sit� mink� vuoksi konsernin Almanakka-lehdess� oli kerrottu, ett� A:n mies ja kaksi lasta muuttaa Rovaniemelle, vaikka A asuu "perheliitossa" naisen kanssa, joka on kunnallisvaaliehdokkaana Vantaan valtuustoon.
A on kertonut, ett� viestin vastaanottamisen j�lkeen B yhti� M:st� oli soittanut h�nelle ja B:n kanssa oli keskusteltu siit� miten tekstiviestiss� olevat virheelliset k�sitykset oikaistaan. A oli l�hett�nyt yhti�n toimitusjohtajalle C:lle s�hk�postikirjeen edelleen lehti A:n toimitukselle v�litett�v�ksi. A:n s�hk�postikirjett� ei ollut v�litetty eteenp�in.
E on kertonut yritt�neens� tavoittaa A:ta 26.9. seuranneen viikonlopun aikana selvitt��kseen tekstiviestin sis�lt��.
D on kertonut saaneensa E:lt� teht�v�n j�rjest�� tapaaminen A:n kanssa, koska oli ilmennyt, ett� "A on valehdellut meille". Tapaaminen oli j�rjestetty maanantaille 29.9. kello 13.
Tapaaminen 29.9.2008
Yhti� M:n tiloissa pidetyss� tilaisuudessa ovat olleet l�sn� A, E, F ja D. Kaikkien l�sn� olleiden mukaan ilmapiiri tilaisuudessa oli ollut kire� ja j�nnittynyt ja E oli ollut �rtynyt.
E oli kysynyt A:lta pit�v�tk� prepaid-liittym�st� l�hetetyss� tekstiviestiss� mainitut seikat paikkansa. A oli my�nt�nyt, ettei ollut oikaissut yhti�n k�sityst� puolisonsa sukupuolesta. F:n mukaan A ei ollut muistanut oliko h�nelt� haastattelutilaisuudessa kysytty puolison poliittisesta kannasta. A:n mielest� sill� ei muutoinkaan ollut asiassa merkityst�.
A on kertonut E:n ilmoittaneen A:lle, ettei A:han voida luottaa, koska A ei ollut oikaissut E:n k�sityst� A:n puolison sukupuolesta. E oli sanonut "Ei olekaan miest�. On nainen": E oli selke�sti tuonut ilmi, ettei A:ta olisi rekrytoitu yhti��n mik�li olisi ollut tiedossa, ett� A:n puoliso on nainen. E oli todennut moneen kertaan, ett� A oli ollut vilpillinen. A on kertonut, ett� puhe puolison poliittisesta aktiivisuudesta oli tullut h�nen aloitteestaan. Siit� oli k�yty keskustelua vain muutama repliikki.
E, F ja D ovat yht�pit�v�sti kertoneet, ett� tilaisuudessa E oli useaan kertaan todennut A:n johtaneen h�nt� rekrytointiprosessin aikana harhaan puolison sukupuolen ja poliittisen aktiivisuuden osalta mink� vuoksi oli syntynyt vakava luottamuspula. E oli ilmoittanut olevansa hyvin pettynyt. A:lta oli useampaan kertaan kysynyt, johtuiko t�m� siit�, ett� h�nen puolisonsa on nainen. E oli vastannut joka kerta, ett� puolison sukupuoli ei ole ongelma vaan se, ett� A oli rekrytointiprosessin aikana toiminut vilpillisesti ja harhaanjohtavasti. E:n mukaan A oli menettelyll��n saanut aikaan ep�ilyksen, ettei h�neen voida luottaa muissakaan asioissa ja, ett� A itse valitsee ne asiat joissa puhuu totta.
Osapuolet ovat yht�pit�v�sti kertoneet, ett� tilaisuudessa oli tullut selv�ksi, ettei A voisi aloittaa lehti A:n p��toimittajana. A ei ollut valmis tuossa tilaisuudessa keskustelemaan ja kommentoimaan miten asiassa edett�isiin ja h�n oli luvannut palata asiaan.
Osapuolten v�liset neuvottelut
F on kertonut A:n l�hett�neen h�nelle seuraavana p�iv�n� tekstiviestin, jossa A oli ilmoittanut asianajajansa ottavan yhteytt� F:��n.
F oli 1.10. vastaanottanut kirjeen A:n asianajajalta. Kirjeess� oli ilmoitettu, ettei A suostu irtisanoutumaan. T�m�n j�lkeen F oli puhelimitse ottanut yhteytt� A:n asianajajaan, jonka kanssa F oli k�ynyt neuvotteluja A:n sopimuksen p��tt�misest�.
A:n asianajaja oli kielt�ytynyt yhti�n tekemist� tarjouksista. F:n ja asianajajan toista sopimustarjousta koskevan puhelinkeskustelun aikana F oli todennut "jonkun vuotavan" koska media oli niin kiinnostunut A:n tapauksesta.
F:n mukaan samaan aikaan, kun A:n asianajaja oli kielt�ytynyt yhti�n tekem�st� tarjouksesta uutinen A:n ty�suhteen p��ttymisest� oli jo ulkomaailman tiedossa.
A on julkistanut STT:n kautta oman tiedotteensa, joka on ollut luettavissa verkossa kello 13.20.
Yhti� M on kello 13.50 antamallaan p�rssitiedotteella ilmoittanut sen hallituksen p��tt�neen purkaa A:n johtajasopimuksen.
Ty�sopimuksen purkaminen
Osapuolet ovat olleet eri mielt� siit� onko A:n ty�sopimus purettu 29.9. pidetyss� tilaisuudessa vai vasta 1.10. osapuolten v�listen neuvottelujen kariuduttua.
Asiassa on riidatonta, ett� 29.9. pidetyss� tilaisuudessa A:lle on ilmoitettu, ettei A:lla ole edellytyksi� jatkaa lehti A:n p��toimittajana ja, ett� keskustelut johtajasopimuksen p��tt�misest� ovat j��neet kesken.
Yhti� on oikeudenk�ynniss� vedonnut siihen, ett� A on muun muassa lehtihaastatteluissa ilmoittanut ty�sopimuksen tulleen puretuksi 1.10.2008. Lis�ksi A:n asianajajan 1.10. p�iv�tty kirje yhti�lle, jossa A on pyyt�nyt perusteltua ratkaisua syntyneen ongelman ratkaisemiseksi osoittaa, ettei A itsek��n ollut viel� tuolloin mielt�nyt sopimusta puretuksi.
K�r�j�oikeus katsoo j��neen n�ytt�m�tt�, ett� A:n ty�sopimus olisi irtisanottu tai purettu 29.9. pidetyss� tilaisuudessa. Yhti� on n�ytt�nyt purkaneensa A:n sopimuksen 1.10. osapuolten v�listen neuvottelujen kariuduttua.
Henkil�kohtaisten tietojen antaminen ty�nhakumenettelyss�
Jokaisen oikeus yksityisel�m��n on turvattu perustuslain 10 �:n 1 momentissa.
Henkil�tietolakia sovelletaan sek� henkil�tietojen automaattiseen k�sittelyyn ett� muuhun henkil�tietojen k�sittelyyn, jos henkil�tiedot muodostavat tai niiden on tarkoitus muodostaa henkil�rekisteri tai sen osa. Yksinomaan suullinen tieto ei ole lain tarkoittama henkil�tieto, jollei se perustu rekisteriin talletettuun tietoon.
Henkil�tiedot voidaan henkil�tietolain perusteella jakaa arkaluonteisiin ja muihin kuin arkaluonteisiin tietoihin. Henkil�tietolain 11 �:n mukaan arkaluonteisina tietoina pidet��n henkil�tietoja, jotka kuvaavat tai on tarkoitettu kuvaamaan rotua tai etnist� alkuper��, henkil�n yhteiskunnallista, poliittista tai uskonnollista vakaumusta tai ammattiliittoon kuulumista, rikollista tekoa, rangaistusta tai muuta rikoksen seuraamusta, henkil�n terveydentilaa, sairautta tai vammaisuutta taikka h�neen kohdistettuja hoitotoimenpiteit� tai niihin verrattavia toimia, henkil�n seksuaalista suuntautumista tai k�ytt�ytymist� taikka henkil�n sosiaalihuollon tarvetta tai h�nen saamiaan sosiaalihuollon palveluja, tukitoimia ja muita sosiaalihuollon etuuksia.
Arkaluonteisten henkil�tietojen k�sittely on p��s��nt�isesti kielletty. Arkaluonteistenkin tietojen k�sittely on poikkeuksellisesti sallittua.
Yksityisyyden suojasta ty�el�m�ss� annettu laki (ty�el�m�n tietosuojalaki) syrj�ytt�� erityislakina henkil�tietolain s��nn�kset. Ty�el�m�n tietosuojalain 3 �:n mukaan ty�nantaja saa k�sitell� vain v�litt�m�sti ty�ntekij�n ty�suhteen kannalta tarpeellisia henkil�tietoja, jotka liittyv�t osapuolten oikeuksien ja velvollisuuksien hoitamiseen tai ty�nantajan ty�ntekij�lle tarjoamiin etuuksiin taikka johtuvat ty�teht�vien erityisluonteesta.
Euroopan neuvoston suosituksessa ty�suhteeseen liittyvien henkil�tietojen suojaamisesta NRO R (89) on katsottu, ett� ty�h�noton yhteydess� ker�tt�vien tietojen tulee rajoittua ty�nhakijoiden sopivuuden ja heid�n urakehitysmandollisuuksiensa arvioinnin kannalta v�ltt�m�tt�miin. Henkil�tiedot tulisi periaatteessa ker�t� henkil�lt� itselt��n.
Lehti A:n p��toimittajaa on haettu niin sanotulla suorahaulla. Yhti� on haastatellut A:n lis�ksi kolme muuta hakijaa. 21.5. pidetyss� haastattelutilaisuudessa ovat olleet l�sn� yhti�n puolesta suorahakuyrityksen konsultti, E ja D.
Kaikille haastateltaville oli kerrottu, ett� yhti� M:ss� pidet��n t�rke�n�, ett� maakuntalehden p��toimittaja asuu ja el�� kyseisell� alueella ja "hengitt�� samaa ilmaa" lukijoidensa kanssa. T�m�n vuoksi haastateltavilta oli tiedusteltu heid�n perhesuhteistaan ja perheen suhtautumisesta muuttoon.
E on kertonut, ett� konsultin tekem��n yhteenvetoon oli kirjoitettu, ett� A on naimisissa ja h�nell� on kaksi lasta. T�m�n vuoksi E oli olettanut A:n puolison olevan mies. E oli kysyess��n A:n perheen suhtautumisesta muuttoon k�ytt�nyt A:n puolisosta ilmaisua mies.
A ei ollut katsonut tarpeelliseksi oikaista E:n k�sityst� puolison sukupuolesta. A on omassa CV:ss��n kertonut, ett� h�nen perheeseens� kuuluvat puoliso ja kaksi lasta.
Asianosaiset ovat kumpikin kertoneet, ett� maakuntalehden p��toimittajan pit�� olla sis�ll� alueen kulttuurissa, asua alueella ja sitoutua alueen ihmisiin. T�t� taustaa vasten perhesuhteista kysyminen on ollut v�litt�m�sti ty�suhteen kannalta tarpeellista ja liittynyt ty�ntekij�n velvollisuuksien hoitamiseen ja sopivuuteen. Osapuolet ovat yksimielisi� siit�, ett� puolison sukupuolella ei ole p��toimittajan teht�vien hoitamisen kannalta merkityst�.
Haastattelutilanteen tarkoituksena on ollut hankkia hakijasta oikeat, asianmukaiset ja riitt�v�t tiedot. Kysymys henkil�n seksuaalisesta suuntautumisesta kuuluu yksityisel�m�n suojan ydinalueeseen, jolla ei ole merkityst� arvioitaessa henkil�n p�tevyytt� ja sopivuutta ty�teht�v��n. Kun puolison sukupuolella ei ole my�sk��n merkityst� perheen mahdollisten muuttoaikeiden tai perheen muuttoon suhtautumisen kannalta ei A:n ole katsottava toimineen vilpillisesti j�tt�ess��n oikaisematta E:n virheellist� k�sityst� puolison sukupuolesta.
Lehti A on poliittisesti sitoutumaton maakuntalehti. Yhti� M:lle on ollut t�rke��, ett� lukijat my�s mielt�v�t lehden sitoutumattomaksi. T�m�n vuoksi haastateltavilta oli tiedusteltu hakijoiden ja heid�n l�hipiirins� mahdollista poliittista aktiivisuutta.
A on kertonut, ett� maakuntalehden p��toimittajan rooli on n�kyv� ja p��toimittaja k�ytt�� yhteiskunnallista valtaa alueella. Sen vuoksi A oli ymm�rt�nyt, ett� p��toimittajan yhteiskunnallisella aktiivisuudella on asiassa merkityst�. A:n mukaan osapuolet olivat keskustelleet siit�, ett� tilanne olisi hankala mik�li p��toimittajan puoliso k�ytt�isi poliittista valtaa alueella ja olisi esimerkiksi kunnanvaltuuston puheenjohtaja.
E ja D ovat kertoneet, ett� A:lta oli kysytty onko A tai h�nen l�hipiirins� aktiivisesti politiikassa mukana. A oli vastannut, ettei h�n tai h�nen puolisonsa ole poliittisesti aktiivisia. D on kertonut, ett� kysymys poliittisesta aktiivisuudesta oli sik�li merkitt�v�, ett� A:lla oli ammattij�rjest�tausta. Puolison poliittisella aktiivisuudella oli asiassa vain v�h�inen merkitys. Keskustelu ei ollut rajoittunut koskemaan ainoastaan poliittista toimintaa Rovaniemen alueella, vaan kyse oli ollut poliittisesta toiminnasta ylip��t��n.
Todistajana kuultu H on kertonut, ett� A:n puoliso oli ilmoittautunut vuoden 2007 lopulla ehdokkaaksi syksyn 2008 kunnallisvaaleihin. A:n puoliso oli syksyll� 2007 tullut mukaan my�s puolueen naisj�rjest�n hallitukseen sek� naisten kansainv�lisen ty�ryhm�n j�seneksi.
A on korostanut, ett� h�nen puolisonsa on ollut ainoastaan passiiviehdokkaana kunnallisvaaleissa.
A:n puoliso oli 29.8.2008 tavannut H:n ja ilmoittanut muuttavansa paikkakunnalta ja haluavansa luopua ehdokkuudesta. H oli kuitenkin saanut A:n puolison pysym��n kunnallisvaaliehdokkaana, mutta oli sovittu ettei A:n puoliso tee vaality�t�.
A on kertonut olleensa soveltuvuustesteiss� 1.7.2008 ja tavanneensa testien j�lkeen 29.7. D:n. Tuolloin oli ollut selv�, ett� A:sta tulee lehti A:n p��toimittaja. Lis�ksi A oli 5.8. pidetyss� tapaamisessa keskustellut E:n kanssa sopimuksen yksityiskohdista. A:n puolison ryhtyminen niin sanotuksi passiiviehdokkaaksi kunnallisvaaleissa on siten tapahtunut vasta sen j�lkeen kun A on tiennyt tulevansa nimitetyksi lehti A:n p��toimittajaksi.
Ty�nantajan ja ty�nhakijan yhteinen intressi on, ett� hakijasta ker�tt�v�t tiedot ovat asianmukaisia ja tarpeellisia. T�rke�� on, ett� annetut tiedot ovat my�s oikeita. Kun tiedot l�ht�kohtaisesti hankitaan ty�nhakijalta itselt��n, on ty�ntekij� pitk�lti vastuussa tietojen oikeellisuudesta. Ty�nhakutilanteessa annettuihin virheellisiin tietoihin on suhtauduttava ankarasti.
A:n on t�ytynyt ymm�rt��, ett� kysymyksell� h�nen tai h�nen puolisonsa poliittisesta aktiivisuudesta ei ole tarkoitettu pelk�st��n Rovaniemen aluepolitiikkaa, vaan ylip��t��n poliittista toimintaa jonka lukijat saattaisivat kytke� lehden imagoon.
A on ty�haastattelussa vastoin totuutta kertonut, ett� h�nen puolisonsa ei ole aktiivisesti mukana politiikassa. A on siten ennen ty�sopimuksen syntymist� antanut ty�nantajalle virheellisi� ja harhaanjohtavia tietoja.
P��toimittajan asema
Lehti A on organisoitu siten, ett� lehdess� on kolme yksikk��; toimitus, josta vastaa yksin p��toimittaja, toisena myynti ja levikki ja kolmantena paino, joista vastaa toimitusjohtaja.
P��toimittajan asema on eritt�in itsen�inen. Sananvapauslain mukaan p��toimittaja p��tt�� yksin lehden linjasta ja sis�ll�st�. Yhti� M:ss� p��toimittajan toisin kuin toimitusjohtajan nimitt�� ja erottaa emoyhti�n hallitus.
Tutkijatohtori K on lausunnossaan sananvapauslain mukaisen vastaavan toimittajan (p��toimittajan) asemasta katsonut, ett� "P��toimittaja on julkaisijan kannalta keskeinen ja useimmiten keskeisin lehden menestykseen vaikuttava henkil�". K on my�s todennut p��toimittajan esiintyv�n ulosp�in julkaisun er��nlaisena keulakuvana.
Mit� korkeammassa ja vastuullisemmassa asemassa henkil� ty�skentelee sit� t�rke�mp�� on, ett� h�n nauttii ty�nantajan luottamusta. P��toimittajan poikkeuksellisen vastuullisessa ja itsen�isess� asemassa luottamuksen merkitys on erityisen korostunut ja on ehdottoman t�rke��, ett� julkaisija voi luottaa p��toimittajaan.
Yhteenveto ja johtop��t�kset
P��toimittajan teht�v�ss� luottamuksella on keskeinen merkitys. P��toimittajalta voidaan perustellusti edellytt�� rehellisyytt� ja hyv�� harkintakyky� sek� korostunutta huolellisuus- ja vilpitt�myysvelvollisuutta.
Arvioitaessa sit�, onko yhti�n A:ta kohtaan tuntema luottamuspula ollut eritt�in painava syy purkaa A:n ty�sopimus p��ttym��n heti ilman irtisanomisaikaa, on A:n menettely� arvioitava kokonaisuudessaan.
A:n on kokeneena media-alan ammattilaisena t�ytynyt olla tietoinen p��toimittajalta vaadittavista edellytyksist� ja luottamuksen merkityksest�.
K�r�j�oikeus katsoo, ett� A:n menettely h�nen antaessaan vastoin osapuolten v�list� sopimusta haastattelun kilpailevan lehden toimittajalle ennen nimityksen julkistamista ja p�rssitiedotteen antamista on osoittanut sen asteista harkintakyvyn puutetta, ett� yhti�n luottamus A:han on perustellusti horjunut.
Kun sittemmin on ilmennyt, ett� A oli ennen ty�sopimuksen syntymist� antanut virheellisi� ja harhaanjohtavia tietoja puolisonsa poliittisesta aktiivisuudesta, on t�llainen sin�ns� merkitykselt��n v�h�inen tieto lis�nnyt yhti�n tuntemaa ep�luottamusta A:ta kohtaan.
A ei ollut my�sk��n 29.9. pidetyss� tilaisuudessa mill��n tavoin osoittanut ymm�rt�neens�, ett� h�n oli toiminut vastoin ty�nantajan edellytt�m�� lojaliteettivelvollisuutta.
Ket��n ei voi k�ske� tai velvoittaa luottamaan toiseen osapuoleen. Korkeassa asemassa ty�skentelevill� luottamuksen merkitys korostuu ja pienikin virhe voi aiheuttaa luottamuksen menetyksen. P��toimittajan ollessa kyseess� julkaisijan on ehdottomasti voitava luottaa p��toimittajan harkintakykyyn sek� rehellisyyteen ja lojaalisuuteen julkaisijaa kohtaan.
A on antaessaan virheellisi� tietoja ty�nhakutilanteessa toiminut vastoin p��toimittajalta vaadittavaa rehellisyytt� ja vilpitt�myysvelvollisuutta. Lis�ksi A on osoittanut huonoa harkintakyky� paljastaessaan p��toimittajanimityksen ennen sen julkistamista kilpailevan lehden toimittajalle. K�r�j�oikeus katsoo, ett� yhti�ll� on ollut asiallinen ja painava syy luottamuspulaan vedoten p��tt�� A:n ty�sopimus.
Osapuolten v�listen neuvottelujen kariuduttua A on p��toimittajana antanut julkisuuteen tiedotteen, jossa A on kertonut h�nen ty�suhteensa tulleen puretuksi sen vuoksi, ett� h�n el�� rekister�idyss� parisuhteessa naisen kanssa. A:n tiedotteen mukaan h�n on kokenut uhkailuna E:n ehdotuksen pit�� ty�suhteen p��tt�mist� koskevat neuvottelut ja niiden lopputulos salassa.
Vasta A:n tiedotteen julkaisemisen j�lkeen yhti� on purkanut A:n ty�sopimuksen p��ttym��n v�litt�m�sti ilman irtisanomista.
Sopimusneuvottelujen kariuduttua osapuolilla on ollut niin syv� luottamuspula toisiaan kohtaan, ett� yhti�lt� ei ole voitu kohtuudella edellytt�� sopimussuhteen jatkamista edes irtisanomisajan pituista aikaa. Yhti�ll� on siten ollut eritt�in painava syy purkaa A:n ty�sopimus.
Osapuolet ovat 1.9.2008 allekirjoittaneet johtajasopimuksen, jonka mukaan p��toimittaja on ty�sopimuksen irtisanomistilanteissa, joissa irtisanominen tapahtuu yrityksen toimesta ilman, ett� irtisanominen johtuisi p��toimittajan syyst� tai h�nen viakseen luettavasta laiminly�nnist� oikeutettu erokorvaukseen. Erokorvauksen saamisen edellytys on, ett� p��toimittaja allekirjoittaa yhti�n laatiman vahvistuksen, jonka mukaan h�nell� ei ole palvelussuhteeseensa, asemiinsa yhti�ss�, niit� koskeviin sopimuksiin tai niiden lakkaamisiin liittyvi� vaatimuksia.
Yhti�ll� on ollut edell� kerrotuin tavoin ollut eritt�in painava syy purkaa A:n ty�sopimus. A ja yhti�n v�liset sovintoneuvottelut ovat kariutuneet, eik� A ole allekirjoittanut erorahan saamisen edellytyksen� ollutta vahvistusta. A ei siten ole oikeutettu saamaan johtajasopimuksen mukaista erorahaa.
Yhdenvertaisuuslain rikkominen
A on katsonut, ett� h�nen ty�suhteensa on p��ttynyt syrjiv�st� syyst�, mink� vuoksi h�nelle on syntynyt oikeus yhdenvertaisuuslain mukaiseen hyvitykseen.
Yhti� on edell� kerrotuin tavoin n�ytt�nyt, ett� A:n ty�suhteen p��tt�minen on johtunut yhti�n tuntemasta ep�luottamuksesta A:ta kohtaan. A ei siten ole esitt�nyt selvityst�, jonka perusteella voidaan olettaa, ett� yhdenvertaisuuslain 6 �:ss� s��detty� kieltoa olisi rikottu.
A on h�vinnyt asian. Oikeudenk�yntiin johtaneet seikat, asianosaisten asema ja asian merkitys huomioon ottaen A:n velvoittaminen korvaamaan vaaditut oikeudenk�yntikulut kokonaan olisi ilmeisen kohtuutonta. Sen vuoksi A:n maksettavaksi tuomittuja korvauksia on alennettu.
A velvoitetaan suorittamaan yhti�lle korvaukseksi oikeudenk�yntikuluista 8 000 euroa korkolain 4 � 1 momentin mukaisine viiv�styskorkoineen kuukauden kuluttua tuomion antamisesta lukien.
Asian ratkaisseet k�r�j�oikeuden j�senet:puheenjohtaja, k�r�j�tuomari Tarja Honkanenk�r�j�tuomari Bj�rn Hellmank�r�j�tuomari Riitta Kiiski
HELSINGIN HOVIOIKEUS TUOMIO 18.3.2010
ValittajatAYhti�
VastapuoletYhti�A
AsiaTy�suhteen purkaminen
A on vaatinut, ett� k�r�j�oikeuden tuomio kumotaan ja kanne hyv�ksyt��n eli yhti� velvoitetaan suorittamaan h�nelle a) korvauksena ty�sopimuksen perusteettomasta p��tt�misest� 15 kuukauden palkkaa vastaavat 114.000 euroa korkoineen 19.11.2008 lukien, b) laiminly�tyn� erokorvauksena kuuden kuukauden palkkaa vastaavat 45.600 euroa korkoineen 1.10.2008 lukien, c) laiminly�tyn� irtisanomisajan t�yten� palkkana 53.200 euroa korkoineen 1.10.2008 lukien, d) yhdenvertaisuuslain mukaisena hyvityksen� 15.560 euroa korkoineen 19.11.2008 lukien sek� korvaamaan A:n oikeudenk�yntikulut korkoineen k�r�j�oikeudessa 23.783,88 eurolla ja hovioikeudessa 18.605,84 eurolla. Lis�ksi A on vaatinut, ett� h�net joka tapauksessa vapautetaan korvaamasta yhti�n oikeudenk�yntikuluja k�r�j�oikeudessa.
K�r�j�oikeuden tuomiosta
K�r�j�oikeus oli arvioinut virheellisesti n�yt�n ja n�ytt�taakan. Ty�nantajan olisi tullut n�ytt��, ettei syrjinn�n kieltoa ollut rikottu. Tuomiossa ei ollut otettu kantaa A:n esitt�miin v�itteisiin. K�r�j�oikeus oli katsonut purkuperusteen syntyneen nimitysvuodon ja A:n puolisonsa poliittisesta aktiivisuudesta antamien virheellisten tietojen vuoksi sivuuttaen sen, ett� A:ta oli nimitysvuodon j�lkeen jo varoitettu eik� samasta syyst� voitu purkaa ty�sopimusta. K�r�j�oikeus ei ollut ottanut kantaa siihen, ett� purkuoikeus oli nimitysvuodon osalta rauennut. Huomiota ei ollut kiinnitetty siihen, ett� yhti� oli itse katsonut A:n puolison poliittisella aktiivisuudella olleen vain v�h�inen painoarvo ty�suhteen p��tt�misess�. K�r�j�oikeus oli lis�ksi sivuuttanut t�ysin A:n vaatimuksen tasapuolisesta kohtelusta ja uudelleensijoittamisvelvoitteesta. Tuomiossa oli virheellisesti katsottu, ett� ty�nantajalla olisi ollut oikeus kysy� perhesuhteista, koska se olisi liittynyt ty�ntekij�n velvollisuuksien hoitamiseen ja sopivuuteen. K�r�j�oikeus oli lis�ksi virheellisesti katsonut riidattomaksi sen, ett� neuvottelut johtajasopimuksen p��tt�misest� olivat j��neet kesken.
Johdanto asiaan
Yhti�ll� ei ollut ollut laillista perustetta purkaa A:n ty�sopimusta eik� sill� olisi ollut perustetta edes ty�suhteen irtisanomiseen. A:n nimityksen ennenaikaiseen julkituloon liittyv� peruste oli rauennut ja A oli jo saanut t�st� varoituksen. A:n puolison poliittisella aktiivisuudella oli yhti�nkin mielest� ollut v�h�inen painoarvo. Ty�suhteen p��tt�miseen liittyv�� tiedottamista koskevat neuvottelut eiv�t olleet olleet luottamukselliset ja A oli tiedottanut asiasta vasta neuvottelujen p��tytty� tilanteessa, jossa yhti� oli ilmoittanut l�hett�v�ns� oman tiedotteen. Todellinen syy ty�suhteen purkamiselle oli ollut syrjint� sukupuolisen suuntautuneisuuden vuoksi.
Syrjint�
A oli n�ytt�nyt, ett� h�nt� oli yhdenvertaisuuslaissa tarkoitetuin tavoin syrjitty, vaikka n�ytt�taakka olisi lain 17 �:n nojalla ollut ty�nantajalla. Vastaajan n�ytt�taakka syrjint�tilanteissa ilmeni my�s Neuvoston direktiivist� 2000/78/EY sek� ratkaisuista C-13/94 ja C-303/06.
Yhti�ll� ei ollut ollut asiallista ja painavaa syyt� kysy� tietoja, jotka eiv�t olleet olleet tarpeellisia. Luottamuspula ei voinut perustua tietoihin, joista ei saanut kysy� ja jotka eiv�t olleet tarpeen teht�v�n hoidon kannalta.
Yhdenvertaisuuslaissa tarkoitettu syrjint�olettama oli syntynyt jo sill� perusteella, ett� yhti� itse oli vastineessaan k�r�j�oikeudelle katsonut luottamuspulan syntyneen, kun A oli johtanut yhti�t� harhaan puolisonsa sukupuolen osalta ja valehdellut puolison puoluepoliittista aktiivisuutta koskevassa asiassa. Tapahtumien kulku osoitti muutenkin syrjint�olettaman syntyneen. Tapahtumat liikkeelle saaneessa nimett�m�ss� tekstiviestiss� oli tuotu esiin A:n sukupuolinen suuntautuneisuus ja h�nen puolisonsa politiikkaan osallistuminen. Pikaisesti koolle kutsutussa kokouksessa 29.9.2008 k�sitellyist� asioista ainoastaan A:n sukupuolinen suuntautuminen oli aiheuttanut sen, ett� h�n ei ollut voinut aloittaa p��toimittajana.
Syrjint�olettamaa tuki se, ett� ty�suojelupiiri oli viranomaisena ty�suojelun valvontalain 50 �:n nojalla katsonut olevan todenn�k�isi� perusteita ep�ill� ty�syrjint��.
Yhti� ei ollut n�ytt�nyt, ettei syrjinn�n kieltoa ollut rikottu.
Purkuperusteista yleens�
Yhti�ll� ei ollut ollut ty�sopimuslain 7 luvun 1 �:n mukaista asiallista ja painavaa syyt� ty�sopimuksen irtisanomiseen eik� ty�sopimuslain 8 luvun 1 �:n mukaista eritt�in painavaa syyt� purkaa ty�sopimus. P��toimittajana A oli ollut yhti��n ty�sopimussuhteessa eik� h�nen asemaansa voitu rinnastaa toimitusjohtajaan. P��toimittaja oli ty�ntekij� ja toimitusjohtaja osakeyhti�n orgaani. P��toimittajan vaihtaminen oli mahdollista, jos ty�nantaja oli tyytym�t�n p��toimittajan ty�h�n. A:n ei ollut v�itetty tehneen mit��n virhett� ty�ss��n. Yksityisyyden piiriin kuuluvat asiat eiv�t kuuluneet ty�suhteeseen p��toimittajankaan kohdalla eik� ty�suhdetta saanut p��tt�� varmuuden vuoksi. Ty�suhteen p��tt�minen ei saanut perustua pelkkiin ep�ilyihin, vaan ty�nantajan tuli n�ytt�� ty�ntekij�n toiminnan tahallisuus ja vaikutus ty�suhteeseen. Luottamuspulalle tuli osoittaa objektiiviset perusteet. Subjektiiviset tunnetilat eiv�t olleet riitt�vi� syit�. Ty�suhteen purkamiseen oikeuttava luottamuspula saattoi synty� vain asiallisesta ja painavasta syyst�.
Nimitysvuoto
Purkuperusteeksi ei riitt�nyt se, ett� A oli 8.9.2008 illalla my�nt�nyt Kaleva-lehdelle nimityksens�. Yhti� oli keksinyt t�m�n purkuperusteen vasta ilmoittaessaan A:lle kirjallisesti ty�suhteen p��tt�misperusteet 1.10.2008 A:n pyynn�st�. Ty�nantaja oli luopunut vetoamasta perusteeseen antamalla A:lle varoituksen. Yhti� oli itsekin pit�nyt tapahtumaa vain varoitukseen oikeuttavana rikkeen�. Yhti�n viestint�osasto oli suunnitellut miten ja milloin A:n irtisanoutuminen ja nimitys tiedotetaan. Tiedotusv�lineiden kiinnostus asiaa kohtaan olisi tullut ymm�rt��. Toimittajat olivat osanneet p��tell� nimityksen eik� A ollut voinut kielt�� jo oikeaksi tiedetty� asiaa. A oli v�litt�m�sti ilmoittanut asiasta yhti�n toimitusjohtajalle, jonka mukaan asiassa edettiin alkuper�isen suunnitelman mukaan. Ty�nantajan olisi tullut ottaa vastuu tilanteesta. Yhti�n kanta, jonka mukaan nimitt�misen julkaisulla oli merkityst� konserni- ja p�rssis��nn�sten pohjalta, osoitti, ett� vastuu A:n ohjeistuksesta oli ty�nantajalla. Koska kysymys oli p�rssiyhti�n tyt�ryhti�n p��toimittajavalinnasta, tiedottamisvelvollisuus ei ollut sama kuin p�rssiyhti�ll�. Tiedottamista ei olisi tarvinnut tehd� p�rssitiedotteella, mutta nimitykselle haluttiin n�in arvostusta ja juhlavuutta. Toisaalta p�rssi oli ollut kiinni jo kello 21 illalla ja nimityksen julkistaminen oli sovittu heti aamuun. Nimityksen ennenaikaisella julkitulolla ei ollut ollut vaikutusta osakkeen arvoon eik� siit� ollut aiheutunut vahinkoa. Yhti�n mukaan aiheesta pidetty puhuttelu oli vastannut varoitusta. A:n ei ole v�itettyk��n toistaneen samaa moitittavaa menettely�. T�m� purkuperuste oli joka tapauksessa rauennut ty�sopimuslain 8 luvun 2 �:n nojalla, koska ty�nantaja ei ollut purkanut ty�sopimusta 14 p�iv�n kuluessa perusteen t�yttymisest�.
Ty�h�nottohaastattelu
A ei ollut menetellyt vilpillisesti ty�h�nottohaastattelussa. H�n ei ollut miss��n vaiheessa v�itt�nyt, ett� h�nen puolisonsa olisi mies. T�m� k�sitys oli syntynyt konsultin tekem�st� yhteenvedosta. Kysymys oli tiedosta, jota ei saanut ker�t� eik� k�sitell�.
A oli ymm�rt�nyt, ett� 21.5.2008 k�yty keskustelu puolison poliittisesta toiminnasta oli liittynyt ty�skentelypaikkakuntaan ja p��toimittajan asemaan Rovaniemell�. H�n ei ollut ajatellut, ett� puolison kunnallisvaaliehdokkuus Vantaalla olisi merkityksellinen seikka. Ehdokkuus olisi j��nyt toteutumatta, jos perhe olisi muuttanut Rovaniemelle. Puolison ehdokkaaksi asettautuminen oli tapahtunut jo lokakuussa 2007 eik� h�n ollut sen j�lkeen edes osallistunut puoluej�rjest�n kokouksiin. Puolison poliittista toimintaa ei voitu pit�� aktiivisena. Lis�ksi oli otettava huomioon, ettei A tai yhti� voinut puuttua puolison perustuslailliseen osallistumisvapauteen.
Kansainv�lisen ty�ntekij�iden henkil�tietojen suojaamista koskevan ohjeiston mukaan ty�nantajalla tulee olla peruste ty�ntekij�it� koskevien tietojen ker��miselle ja tietojen tulee olla merkityksellisi� ty�suhteen kannalta. Ty�ntekij�t eiv�t saa luopua oikeudestaan yksityisyyteen ja ohjeiston soveltamisessa tuli ottaa huomioon ty�ntekij�iden riippuvuus ty�suhteestaan. Arkaluonteisten tietojen k�sittelykielto liittyi perustuslain 6 �:ss� s��dettyyn yhdenvertaiseen kohteluun ja syrjint�suojaan. Ty�nantajalla ei ollut oikeutta kysy� ty�nhakijalta mit� tahansa. Yksityisyydensuojasta ty�el�m�ss� annetun lain 3 �:n mukaan tiedot saavat liitty� aiheisiin, jotka ovat olennaisia ja tarpeellisia teht�v�n hoidon kannalta. Ker�tt�vien tietojen on liitytt�v� osapuolten oikeuksien ja velvollisuuksien hoitamiseen. Tulkinta oli tiukempi kuin yleisen henkil�tietolain tulkinta. Tarpeellisina on pidetty vain l�hinn� tietoja, jotka osoittavat hakijan p�tevyytt� ja sopivuutta teht�v��n. Ty�suhteen kannalta tarpeettomien tietojen ker��minen voi johtaa syrjint��n.
A ei ollut antanut ty�nantajalle v��ri� eik� edes ep�t�ydellisi� vastauksia. H�n oli j�tt�nyt oikaisematta k�sityksen "miehest�" kuviteltuaan, ett� ty�nantaja halusi keskustella vain ty�h�n liittyvist� asioista. Ty�nantajalla ei ollut ollut oikeutta tiedustella eik� k�sitell� arkaluonteisia henkil�tietoja. N�in kuitenkin yhti�n toimitusjohtaja oli tehnyt m��r�tess��n henkil�st�p��llik�n selvitt�m��n "totuuden".
Henkil�tietojen ker��mist� koskevia s��nn�ksi� oli tulkittava tiukasti. Lis�ksi tietosuojavaltuutettu oli katsonut, ett� ty�nhakijasta voitiin ker�t� henkil�tietoja, jotka ovat tarpeellisia valinnan kannalta eli kyseeseen tulevat l�hinn� ammatillista osaamista ja soveltuvuutta koskevat henkil�tiedot.
Yhti�ll� ei ollut ollut oikeutta tietojen saamiseen A:lta. Vaikka A:n katsottaisiin kertoneen virheellisesti puolisonsa poliittisesta aktiivisuudesta, ei t�m� ollut ollut tahallista eik� h�n ollut siten rikkonut ty�suhteeseen liittyvi� velvoitteitaan.
Ey-tuomioistuimen oikeusk�yt�nn�n mukaan ty�ntekij�ll� ei ollut kysytt�ess� velvollisuutta ilmoittaa olevansa raskaana, koska raskautta ei voitu ottaa huomioon sovittaessa ty�suhteen ehtoja. Sama koski kaikkia arkaluonteisia tietoja. Yhti�ll� ei ollut ollut oikeutta kysy� A:n perhesuhteen luonnetta eik� tehd� oletuksia, joita odotti korjattavan.
Yhti�ll� ei ollut oikeutta rajoittaa puolison poliittisia ja muita perustuslaillisia oikeuksia. Vaikka ty�nantajan arvoihin kuuluisi sitoutumattomuus, se ei vaikuttanut edes ty�ntekij�n itsens� oikeuteen osallistua poliittiseen toimintaan (KKO 1977 II 112). Ty�sopimussuhteen ulkopuolisen tahon eli puolison mahdollinen poliittinen toiminta ei voinut olla ty�suhteen p��tt�misen syy.
A:n ty�suhde oli p��ttynyt 29.9.2008, jolloin h�nelle oli ilmoitettu, ett� ty�sopimus oli mit�t�n. A:lle oli ilmoitettu, ett� h�n ei aloita p��toimittajana lehti A:ssa. T�m� toimenkuva olisi ollut h�nen ty�suhteensa olennaisin ehto. Kysymys oli ty�sopimuksen purkamisesta. Palaveria 29.9.2008 ei ollut toteutettu ty�sopimuslain 9 luvun 2 �:n mukaisesti, joten A ei ollut osannut varautua siihen, ett� ty�suhde p��tet��n eik� h�n ollut kyennyt tuolloin sopimaan julkistamistavasta. T�m�n j�lkeen oli keskusteltu vain ty�suhteen p��ttymiseen liittyv�st� tiedottamisesta. Keskusteluja ei ollut sovittu luottamuksellisiksi. V�itteell� luottamuksellisten sovintoneuvottelujen julkistamisesta ei ollut merkityst�, koska ty�suhde oli p��ttynyt jo 29.9.2008. A oli julkistanut asian vasta, kun neuvottelut olivat p��ttyneet tuloksettomina. Julkistaminen ei voinut olla jo puretun ty�suhteen p��tt�misperuste. Jos yhti� antoi asiasta lehdist�tiedotteen, oli my�s A:lla t�h�n oikeus. Syrjinn�ss� oikeuttamisperusteen tuli olla sellainen, ett� se todellisuudessa vaikutti tehtyyn ratkaisuun. J�lkeenp�in esitettyj� ja ilmenneit� uusia tapahtumia ei syrjint�tapauksissa voitu ottaa huomioon.
Esitetty n�ytt� tuki sit�, ett� ty�suhde oli p��tetty 29.9.2008 eik� 1.10.2008, kuten k�r�j�oikeus oli katsonut.
Ty�suhteen purkuperusteiden arvioinnissa merkityst� ei voinut olla sill�, ett� A ei keskustelussa 29.9.2008 ollut osoittanut katumusta menettelyyns� liittyen.
K�r�j�oikeus ei ollut ottanut kantaa siihen, ett� yhti� oli rikkonut ty�sopimuslain 2 luvun 2 �:ss� s��detty� tasapuolisen kohtelun velvoitetta. Yhti� oli pit�nyt t�rke�n� tietoa A:n perhesuhteista ja perheen muuttamisesta. Tieto ei voinut olla olennainen, koska A:n seuraajaksi valittu p��toimittaja ei ollut muuttanut perheineen Rovaniemelle. Lis�ksi saman konsernin toisen lehden p��toimittajan puoliso oli toiminut politiikassa. Mik�li poliittisen toiminnan sopimattomuus riippui puolueesta, oli kysymys kielletyst� syrjinn�st�.
K�r�j�oikeus ei ollut ottanut kantaa siihen, ett� A olisi tullut sijoittaa uudelleen ty�suhteen jatkamisen turvaamiseksi. Ty�nantajakonsernissa oli yli 3.000 ty�ntekij��. A:lla oli laaja ty�kokemus ja osaaminen muustakin kuin journalistisesta ty�st�. H�n olisi ollut valmis jatkamaan ty�suhdettaan.
Ty�sopimuslain 12 luvun mukainen korvaus ty�suhteen laittomasta p��tt�misest� tuli m��r�t� ottaen huomioon, ett� A oli irtisanoutunut aikaisemmasta toistaiseksi voimassa olleesta ty�suhteesta ja ett� h�n oli ty�suhteen purkamisen j�lkeen ty�llistynyt vain lyhyisiin m��r�aikaisiin teht�viin. Lis�ksi h�n sai ty�tt�myysp�iv�rahaa. Tilanne oli ennallaan.
Korvauksen m��r�ss� tuli ottaa huomioon jo aiheutunut ja my�s tuleva taloudellinen vahinko sek� aineeton vahinko. Yhti�n menettely oli otettava huomioon korvausta korottavana tekij�n�. Yhti� oli purkutilanteessa uhkaillut A:ta julkisuuteen annettavalla tiedotteella h�nen vilpillisyydest��n. Lehdist�tiedotteessa h�nen oli v�itetty syyllistyneen valehteluun. Lis�ksi yhti� oli laiminly�nyt kuulemisvelvoitteen. A:lle oli ilmoitettu palaverin 29.9.2008 syyksi tekstiviestist� tiedottaminen eik� A ollut voinut valmistautua ty�suhteen purkuun. Yhti� oli laiminly�nyt uudelleensijoittamisvelvoitteen. Ottaen viel� huomioon asianosaisten taloudellisen tilanteen oikea korvaus oli 15 kuukauden palkkaa vastaava m��r�, josta valtaosa oli katsottava aineettomaksi vahingoksi.
A:lla oli oikeus ty�sopimuksessa sovittuun kuuden kuukauden kokonaispalkkaa vastaavaan erokorvaukseen. Yhti�n viittaama erokorvauksen saamisen edellytyksiin liittyv� sopimusehto oli katsottava ty�sopimuslain 10 luvun 2 �:ss� tarkoitetuin tavoin kohtuuttomaksi sopimusehdoksi ja j�tett�v� huomiotta tai joka tapauksessa ehtoa oli soviteltava.
A:lla oli oikeus irtisanomisajan palkkaan. T�ysi irtisanomisajan palkka oli irtisanomisaikaa vastaavalta ajalta sopimussakko, joka oli m��r�lt��n etuk�teen vahvistettu hyvitys irtisanomisajan noudattamatta j�tt�misest�. Jos purku katsottiin perusteettomaksi, er��ntyi irtisanomisajan palkka maksettavaksi heti ty�suhteen p��tytty� riippumatta siit�, mink�laiseksi ty�ntekij�n taloudellinen asema kehittyi irtisanomisaikaa vastaavana ajanjaksona tai mik� se olisi ollut sopimuksen jatkuessa (TT 2002-77, TT 2006-21, TT 2007-43).
A:n ty�suhde oli p��tetty h�nen sukupuolisen suuntautumisensa takia eli syrjiv�st� syyst�. Koska h�nt� oli kohdeltu yhdenvertaisuuslain vastaisesti, h�nell� oli oikeus laissa tarkoitettuun hyvitykseen. Hyvityksen m��r�ss� oli otettava huomioon syrjinn�n laajuus, laatu ja kesto sek� ty�nantajan suhtautuminen tekoonsa ja yhti�n taloudellinen asema. Lis�ksi m��r��n vaikuttivat Ey-tuomioistuimen tapauksesta C-180/95 Nils Draehmpael ilmenev�t periaatteet. Yhdenvertaisuuslain 9 �:n 3 momentin mukaan hyvityksen suorittaminen ei est�nyt loukattua vaatimasta korvausta taloudellisesta vahingosta muun lain mukaan.
Oikeudenk�yntikulut tuli joka tapauksessa j�tt�� oikeudenk�ymiskaaren 21 luvun 8 a ja 8 b �:n nojalla asianosaisten itse vastattavaksi. Asia oli oikeudellisesti ep�selv� eik� vastaavaa ollut aikaisemmin ollut tuomioistuimen ratkaistavana. A oli elatusvelvollinen yksityishenkil�, jolla oli huomattava asuntovelka. H�n oli ty�paikan menetetty��n ollut ty�tt�m�n�. Vastapuolena oli yritys, jonka puolesta oli toiminut konsernin johto. Tarkoitus oli tasoittaa asianosaisten erilaisia edellytyksi� k�yd� oikeutta ja vastata oikeudenk�yntikuluista. Oli kohtuutonta velvoittaa A:ta osaksikaan korvaamaan yhti�n oikeudenk�yntikuluja. My�s oikeudenk�ymiskaaren 21 luvun 8 b �:�� sovellettaessa oli kiinnitett�v� huomiota asian laatuun eli siihen, mist� syyst� oikeudenk�yntiin on jouduttu ja mik� asian merkitys on asianosaisille. Lis�ksi oli otettava huomioon se, ett� ty�nantajalla oli n�ytt�taakka ty�suhteen purun lainmukaisuudesta ja siit�, ett� ty�ntekij�� ei ole syrjitty.
Yhti� on vastavalituksessaan vaatinut, ett� A:n yhti�lle suoritettava oikeudenk�yntikulujen korvaus korotetaan 63.615 euroksi korkoineen ja ett� A velvoitetaan korvaamaan yhti�n oikeudenk�yntikulut hovioikeudessa 29.230 eurolla korkoineen.
Kaikki A:n vaatimukset oli hyl�tty perusteettomina. H�net tuli velvoittaa suorittamaan yhti�n oikeudenk�yntikulut kokonaisuudessaan. Asia ei ollut oikeudellisesti ep�selv�. Lopputulos oli ratkennut n�yt�n perusteella. A oli irtisanottu valehtelemisen takia eik� sen asian takia, mist� h�n oli valehdellut. Keskeist� oli se, ett� A oli valehdellut puolisonsa poliittisesta aktiivisuudesta. Ep�luottamus oli johtunut valehtelemisesta eik� puolison poliittisesta aktiivisuudesta.
Yhti�n oikeudenk�yntikulut olivat jonkin verran normaalia suuremmat. T�m� johtui siit�, ett� asialla oli yhti�lle ja konsernille tavallista suurempi merkitys ja sen eteen oli tehty tavallista enemm�n ty�t�. Merkitys perustui ensisijassa laajaan julkisuuteen, joka oli johtunut A:n jatkuvasta esiintymisest� tiedotusv�lineiss�. Toiseksi asian merkityst� korosti se, ett� A oli v�itt�nyt konsernin toimitusjohtajan toimineen syrjiv�sti. P�rssiyhti�n toimitusjohtajaan kohdistuneet v�itteet syrjinn�st� olivat vakavia ja niiden selvitt�miseksi ja torjumiseksi oli teht�v� tavanomaista enemm�n ty�t�.
Osapuolten taloudelliset asemat eiv�t poikenneet siit�, mik� oli tavallista ty�sopimuksen irtisanomisasioissa ja muissa yrityksen ja yksityishenkil�n v�lisiss� asioissa.
Yhti� on vaatinut, ett� A:n valitus hyl�t��n.
K�r�j�oikeuden tuomio oli oikea. K�r�j�oikeus oli arvioinut n�yt�n oikein. A:n ty�suhde oli purettu, koska h�n oli muiden laiminly�ntiens� ohella valehdellut ty�nantajalle eik� ollut katsonut toimineensa mitenk��n v��rin. Asiassa oli kysymys johtajasopimuksen lakkauttamisesta johtajaa kohtaan tunnettavan luottamuksen menett�misen takia. Oikeudellisesti johtajasopimuksen lakkauttamisperusteissa korostui johtajaa kohtaan tunnettavan luottamuksen merkitys. Asiassa korostui my�s lehden p��toimittajan lakiin perustuva poikkeuksellinen asema. P��toimittaja k�ytti erityisen suurta ja vapaata harkintavaltaa. Aseman vapaus korosti siihen liittyv�� vastuuta. A oli toiminut p��toimittajan asemassa tavalla, jonka takia ty�nantaja oli perustellusti menett�nyt h�nt� kohtaan tuntemansa luottamuksen. A ei ollut katunut toimintaansa ja oli julkistanut luottamukselliset sovintoneuvottelut. A:n palvelusuhdetta ei ollut voitu jatkaa ja h�nen johtajasopimuksensa oli jouduttu lakkauttamaan.
Mik��n yhti�n toimista ei ollut liittynyt A:n sukupuoliseen suuntautumiseen.
Johtajasopimuksen tekeminen ja julkistaminen
Osapuolet olivat tehneet johtajasopimuksen 1.9.2008. P��toimittajan nimitt�minen oli haluttu julkistaa yhti� M:n p�rssitiedotteella, koska p��toimittajan nimitt�minen oli iso asia. A oli rikkonut tehty� sopimusta julkistamalla asian itse ennen p�rssitiedotteen antamista. A olisi voinut kielt�yty� haastattelusta. P�rssinoteeratun konsernin johtajana A oli rikkonut samalla p�rssin tiedottamiss��nt�j� ja johtajasopimuksen mukaista salassapitovelvollisuutta. A:n menettelyn johdosta h�nen tulevat alaisensa olivat saaneet tiedon uudesta esimiehest��n kilpailevasta lehdest�. Yhti� oli t�m�n johdosta pit�nyt A:lle puhuttelun, joka oli vastannut varoitusta. A oli tiennyt, ett� h�nen toimiaan tarkasteltiin t�m�n j�lkeen tarkemmin.
A oli tarkoituksella valehdellut yhti�n edustajille ty�h�nottohaastattelussa. A oli ilmoittanut, ettei h�n eik� h�nen puolisonsa ollut poliittisesti aktiivinen, vaikka samaan aikaan A:n puoliso oli ollut er��n puolueen kunnallisvaaliehdokkaana ja muutoinkin osallistunut puolueen poliittiseen toimintaan. Lis�ksi A oli yll�pit�nyt haastattelussa v��r�� k�sityst� puolisonsa sukupuolesta.
A:n vilpillinen menettely oli otettu esiin tapaamisessa 29.9.2008, jolloin A oli my�nt�nyt antaneensa v��r�� tietoa. H�n ei ollut pit�nyt menettely��n vakavana eik� ollut sit� katunut.
P��toimittajan aseman takia vilpillisyyden merkitys korostui. P��toimittajan lain mukaisiin velvollisuuksiin kuului johtaa lehte� yksin. Lehtitalossa t�rke�mp�� oli luottamus p��toimittajaan kuin toimitusjohtajaan. Yhti�n hallitus voi ohjata ja johtaa toimitusjohtajaa, mutta ei p��toimittajaa. Koska A oli valehdellut ty�h�nottohaastattelussa eik� ollut pit�nyt t�t� erityisen pahana asiana, h�neen ei voitu en�� luottaa.
Tapaamisessa 29.9.2008 oli A:lle tehty selv�ksi, ett� luottamuspulan takia h�nest� ei voinut tulla lehti A:n p��toimittaja. A:n kysymyksen johdosta h�nelle oli kerrottu, ett� puolison sukupuolella ei ollut mit��n tekemist� asian kanssa. A:lle ei ollut sanottu, ett� ty�sopimus olisi mit�t�n. Johtajasopimusta ei ollut muutoinkaan lakkautettu. Yhti� oli ilmoittanut haluavansa neuvotella asiasta.
Osapuolet olivat 1.10.2008 k�yneet asiamiesten v�lityksin luottamuksellisia neuvotteluja A:n palvelusuhteen lakkaamisesta. Neuvottelujen aikana A:n johtajasopimusta ei ollut lakkautettu, vaan se oli yh� jatkunut. A oli samana p�iv�n� julkistanut lehdist�tiedotteella ja haastatteluilla yhti�n tekem�n luottamuksellisen sovintotarjouksen. Tiedote oli sis�lt�nyt yhti�t� panettelevia ja valheellisia tietoja johtajasopimuksen lakkauttamisesta. Julkistaminen oli katkaissut neuvottelut. Yhti�ll� ei ollut ollut muuta mahdollisuutta kuin purkaa A:n johtajasopimus 1.10.2008 iltap�iv�ll�. Yhti�n p��t�kseen ei ollut vaikuttanut tieto A:n sukupuolisesta suuntautumisesta, vaan h�nen edell� kerrotut toimensa.
Keskeist� asiassa oli A:n asema johtajana. Ty�suhteessa olevan henkil�n asema yhti�ss� vaikutti olennaisesti ty�sopimuksen lakkautusperusteiden arviointiin. Lehden p��toimittaja oli ty�organisaatiossa eritt�in korkeassa asemassa ja h�nell� oli eritt�in suuri vapaus ty�n suoritustavan suhteen. Oikeusk�yt�nn�ss� ratkaisuissa KKO 1989:96 ja KKO 1993:59 oli korostettu johtajan asemaa sek� ratkaisuissa TT 1999-58 ja TT 2009-7 muutoin luotettavuutta edellytt�v�� asemaa. Kun ty�nantaja menetti johtajaa kohtaan tuntemansa luottamuksen t�m�n toimien takia, johtajasopimus voitiin lakkauttaa. Ty�h�nottohaastattelussa valehtelemista oli arvioitava erityisen ankarasti, koska ty�nantaja oli riippuvainen ty�ntekij�n antamista tiedoista.
Keskeist� oli my�s A:n asema p��toimittajana. Lehtitalon organisaatio poikkesi tavallisesta osakeyhti�st�, koska p��toimittajan asemasta ja velvollisuuksista s��dettiin sananvapauslaissa. Osakeyhti�n hallitus saattoi valvoa ja m��r�t� toimitusjohtajaa, mutta ei p��toimittajaa. Korostunutta valtaa seurasi korostunut vastuu.
Suhtautuminen laiminly�nteihin
Ty�ntekij�n ty�sopimuksen lakkauttamisperusteen arviointiin vaikutti my�s h�nen suhtautumisensa laiminly�nteihins�. A oli suhtautunut v�linpit�m�tt�m�sti j��ty��n kiinni valehtelusta. T�m� suhtautuminen oli tukenut sit�, ett� johtajasopimusta ei ollut voitu jatkaa. P��toimittaja ei voinut valita asioita, joista voi valehdella ty�nantajalleen.
Johtajasopimuksen purkukynnys
Asiassa oli kysymys ty�sopimuslain 8 luvun 1 �:n mukaisen purkukynnyksen t�yttymisest� johtajan kohdalla. Olennaista oli se, ett� A:n johtajasopimusta ei ollut lakkautettu 29.9.2008 neuvottelun yhteydess�. Luottamukselliset sovintoneuvottelut olivat alkaneet 1.10.2008 aamulla. A oli my�hemmin samana p�iv�n� julkistanut tiedon neuvotteluista ja yhti�n tekem�st� sovintotarjouksesta. T�m� julkistaminen oli saanut yhti�n tekem��n p��t�ksen sopimussuhteen v�litt�m�st� lakkauttamisesta. Sopimuksen jatkaminen kuuden kuukauden irtisanomisajan pituisen ajan ei ollut tullut kysymykseen. Vaikka A ei ollut ehtinyt edes aloittaa ty�ss��n, h�n oli jo ehtinyt lyhyess� ajassa laiminly�d� ty�suhteestaan johtuvia velvoitteita useaan kertaan.
Purkamisen ajankohta
Oikeudenk�ynnin alkaessa osapuolet olivat olleet samaa mielt� siit�, ett� A:n ty�sopimus oli purettu 1.10.2008, jolloin purkuilmoitus oli h�nelle annettu. A oli vasta my�hemmin muuttanut kantaansa ja katsonut, ett� purkaminen oli tapahtunut jo 29.9.2008. Tosiasiaa koskeva j�lkik�teinen mielenmuutos ei ollut uskottava. A:lle oli ilmoitettu 29.9.2008, ett� h�n ei voinut aloittaa lehti A:n p��toimittajana ja h�nelle oli ehdotettu, ett� h�n itse irtisanoisi ty�sopimuksensa. Ty�sopimusta ei ollut tuolloin purettu. Purkaminen oli tapahtunut vasta 1.10.2008 samana p�iv�n� tapahtuneiden A:n toimien johdosta.
A:ta oli 9.9.2008 puhuteltu h�nen julkistettuaan nimityksens� vastoin sovittua. H�nelle oli korostettu p��toimittajan aseman vastuullisuutta ja edellytett�v�� harkintakyky�. Uusien ty�nantajan harhaanjohtamisten tultua ilmi varoitus ei en�� ollut ollut tarpeellinen. A oli 1.10.2008 syyllistynyt samanlaiseen rikkeeseen kuin mist� h�nt� oli varoitettu 9.9.2008 eli alle kuukausi aikaisemmin. A:n 8.9.2008 tekem� rike ei ollut purkuperusteena vanhentunut.
Puolison sukupuolta ja poliittista aktiivisuutta koskevat tiedot
Johtajasopimuksen lakkauttamisessa oli keskeist� se, ett� yhti� oli menett�nyt luottamuksensa A:han t�m�n valehdeltua puolisonsa poliittisesta aktiivisuudesta ja johdettua yhti�t� harhaan puolisonsa sukupuolen suhteen. Sopimusta ei ollut lakkautettu kyseisten tietojen takia vaan valehtelun takia. Syill�, joiden vuoksi luottamus oli menetetty, ei ollut merkityst�. Olennaista oli luottamuksen menett�minen.
Konsernissa pidettiin t�rke�n�, ett� maakuntalehden p��toimittaja asui ja eli alueella. Perhesuhteet olivat tulleet ty�haastattelussa esiin, koska rekrytoinnissa k�ytetty konsultti oli tiedustellut hakijoiden valmiutta muuttaa Rovaniemelle. A ei ollut kertonut, ett� yhti�n edustajille oli syntynyt v��r� k�sitys h�nen puolisonsa sukupuolesta. Sukupuolta ei ollut kysytty eik� se ollut ollut yhti�n edustajille mielenkiintoinen seikka. Perhesuhteet eiv�t olleet tulleet esiin haastattelussa mitenk��n sopimattomalla tavalla.
A:ta ei ole kohdeltu t�ss� asiassa ep�tasa-arvoisesti. My�s h�nen seuraajansa on muuttanut asumaan Rovaniemelle.
Konsernille oli t�rke��, ett� maakuntalehdet olivat poliittisesti sitoutumattomia ja ett� ne miellettiin sellaisiksi. N�kyv�n p��toimittajan persoona sek� h�nen ja h�nen l�heisens� toiminta kytkettiin lehden imagoon. P��toimittajan ja h�nen puolisonsa poliittinen aktiivisuus oli t�st� syyst� poliittisesti sitoutumattoman lehden julkaisijalle t�rke� tieto. Asian sai ottaa esiin ty�h�nottohaastattelussa. Kysymys oli tiedosta, joka oli ollut ty�nantajalle tarpeen johtuen yksityisyyden suojasta annetun lain 3 �:n tarkoittamasta ty�teht�vien erityisluonteesta. A on itsekin ollut t�t� mielt� ennen oikeudenk�ynti�.
A:lle oli tullut selv�ksi rekrytoinnin aikana, ett� kysymys ei ollut pelk�st��n poliittisesta aktiivisuudesta Rovaniemell�, vaan poliittisesta aktiivisuudesta yleens�. A:n puoliso oli ollut aktiivisesti mukana poliittisen puolueen muussakin kuin paikallisessa toiminnassa. A oli tahallaan valehdellut yhti�lle.
A:ta ei ollut kohdeltu ep�tasa-arvoisesti t�ss�k��n asiassa. Pohjolan Sanomien p��toimittaja ei ollut koskaan valehdellut yhti�lle puolisonsa poliittisesta aktiivisuudesta, joten h�nt� kohtaan luottamusta ei ollut menetetty. Lis�ksi Pohjolan Sanomat oli ollut poliittisesti sitoutunut ennen kuin yhti� oli ostanut sen.
Mahdollisen korvauksen m��r�� harkittaessa oli korvausta alentavina seikkoina otettava huomioon ty�suhteen lyhyt kesto eli yksi kuukausi, A:n itse antama aihe johtajasopimuksen lakkauttamiselle sek� yhti�n menettely sopimusta lakkautettaessa. Tilanne rinnastui koeaikana tapahtuneeseen purkuun, jolloin korvaukselle ei ollut s��detty alarajaa. Yhti� ei ollut laiminly�nyt A:n kuulemista. Tilaisuus 29.9.2008 oli j�rjestetty A:n kuulemiseksi. T�m�n j�lkeen neuvottelut olivat jatkuneet asianajajan v�lityksin. Korvauksen tuli j��d� hyvin l�helle kolmen kuukauden palkkaa vastaavaa korvausta.
A:lla ei ollut oikeutta erokorvaukseen, koska johtajasopimuksessa sovitut edellytykset eiv�t t�yttyneet. Palvelusuhteen p��tt�minen oli johtunut A:n viaksi luettavasta laiminly�nnist� eik� A ollut allekirjoittanut sopimuksessa tarkoitettua vahvistusta. Ehdon tarkoituksena oli se, ettei p��toimittaja voinut samaan aikaan vaatia sek� johtajasopimuksessa sovittua erokorvausta ett� oikeudessa muuta korvausta. Lis�ksi A:n ty�sopimusta ei ollut irtisanottu sopimusehdon tarkoittamalla tavalla, vaan se oli purettu. Vaadittu m��r� oli sin�ns� oikein laskettu.
A:lla ei ollut oikeutta irtisanomisajan palkkaan, koska yhti�ll� oli ollut peruste purkaa A:n ty�sopimus.
Vaatimus oli joka tapauksessa m��r�lt��n virheellinen. Johtajasopimus oli lakkautettu 1.10.2008. Oikea m��r� olisi se, mit� A olisi ansainnut ollessaan ty�ss� kuuden kuukauden irtisanomisajan pituisen jakson eli 31.3.2009 saakka. A olisi aloittanut ty�nteon ja h�nelle olisi alettu maksaa palkkaa vasta 15.12.2008. T�t� ennen h�nell� olisi ollut kymmenen p�iv�n palkallinen harjoittelujakso. Vaatimuksen oikea m��r� olisi nelj�n kuukauden palkkaa vastaavat 34.656 euroa.
A:lla ei ollut oikeutta yhdenvertaisuuslain mukaiseen hyvitykseen, koska johtajasopimusta ei ollut lakkautettu h�nen sukupuolisen suuntautumisensa takia.
Jotta kysymys olisi syrjinn�st�, syrjiv�n syyn olisi pit�nyt olla m��r��v�ss� asemassa syrjiv�ksi katsotussa toimessa. Sill�, ett� A oli johtanut yhti�t� harhaan puolisonsa sukupuolen suhteen, oli ollut vain v�h�n painoarvoa purkamisp��t�ksen tekemisess�. A:n muilla toimilla, kuten suoranaisella valehtelulla puolison poliittiseen aktiivisuuteen liittyen ja menettelyll� 1.10.2008 oli ollut selv�sti suurempi merkitys harkinnassa.
Lis�ksi syrjint�v�itett� arvioitaessa oli otettava huomioon, ett� vaikka yhti�n esitt�m�t perusteet eiv�t riitt�isi laillisiksi purkuperusteiksi, ne olivat kuitenkin todellisuudessa ne perusteet, joilla ty�sopimus oli purettu.
Mik�li A:lle m��r�ttiin ty�sopimuslain 12 luvun 2 �:n mukaista korvausta ja lis�ksi hyvityst�, oli korvaus mitoitettava siten, ettei siihen sis�ltynyt korvausta aineettomasta vahingosta.
Todistustaakka syrjinn�st� oli A:lla. Syrjint�olettaman syntyminen ja todistustaakan k��ntyminen olisi edellytt�nyt, ett� A olisi esitt�nyt v�itteens� tueksi useita tosiasioita.
A on vaatinut, ett� yhti�n vastavalitus hyl�t��n.
Oikeudenk�yntikulujen osalta asia tuli ratkaista A:n valituksessa esitetyin tavoin. Oikeudenk�ymiskaaren 21 luvun 8 a �:ss� tarkoitettu ep�selvyys saattoi liitty� yht� hyvin oikeudellisen kysymyksen kuin n�ytt�kysymyksenkin arviointiin. Oikeudenk�ymiskaaren 21 luvun 8 b �:ss� viitattiin asianosaisiin ja heid�n varallisuusoloihinsa liittyviin kohtuullistamisperusteisiin. Lainkohta oli tarkoitettu tasaamaan asianosaisten erilaisia edellytyksi� k�yd� oikeutta ja vastata oikeudenk�yntikuluista. Harkinnassa olennaista oli kokonaisarviointi. Lain esit�iss� oli nimenomaan todettu, ett� juuri irtisanomisriidoissa ty�nantajalla oli usein sek� taloudellisesti ett� tosiasiallisesti paremmat edellytykset oikeudenk�yntiin kuin ty�ntekij�ll�, jonka ty�suhde on juuri p��tetty. N�ytt�mahdollisuuksiin vaikutti ratkaisevasti se, oliko ty�nantaja noudattanut ty�suhdetta p��tt�ess��n ty�sopimuslain 9 luvun 2 �:n pakottavia velvoitteita. Yhti� ei ollut n�it� velvoitteita noudattanut.
Yhti�n esitt�m� oikeudenk�yntikuluvaatimus oli kohtuuton ja sis�lsi tarpeettomia toimenpiteit�. Asiakirja-aineisto, kannevaatimusten lukum��r� tai istuntop�ivien m��r� ei poikennut vastaavanlaatuisista muista ty�oikeudellisista riidoista. Asiantuntijalausunnon pyyt�minen oli ollut tarpeetonta ja kaikki siihen liittyv�t toimenpiteet olivat tarpeettomia. My�s lehtijuttujen lajittelu oli tarpeeton toimenpide. Yhti�n asiamies oli ty�oikeuteen hyvin perehtynyt, joten jutun hoitaminen ei ollut voinut vaatia 206,5 ty�tuntia. Lasku oli lis�ksi yksil�im�t�n useamman lakimiehen k�yt�n osalta. Koska kuluvaatimuksesta ei ilmennyt kuhunkin toimenpiteeseen k�ytetty� aikaa eik� edes toimenpidekohtaisesti yksil�ity� hintaa, ei kuluvaatimuksen kohtuullisuuteen ja oikeellisuuteen voinut ottaa kantaa. Yhti�n oikeudenk�yntikulujen m��r� ei voinut olla 3,3 kertaa suurempi kuin A:n. Vaikka ty�nantajalla oli n�ytt�taakka, oli sen kulujen oltava pienemm�t kuin ty�ntekij�n, koska ty�suhteen p��tt�misiss� ty�nantajan tuli jo irtisanomisratkaisua tehdess��n varautua osoittamaan ty�suhteen p��tt�misen oikeellisuus. A:lla oli ollut perusteltu syy oikeudenk�yntiin. H�nell� oli ollut tiedossaan ty�suojeluviranomaisen tekem� syrjint�� koskeva tutkintapyynt�. Asian saamasta julkisuudesta aiheutunut lis�ty� ei ollut johtunut A:sta eik� sen perusteella voitu oikeudenk�yntikuluja lis�t�.
P��k�sittelyss� on vedottu k�r�j�oikeuden tuomiosta ilmeneviin kirjallisiin todisteisiin. Yhti� on lis�ksi vedonnut uusina kirjallisina todisteina seuraaviin asiakirjoihin: Kalevassa julkaistu A:n haastattelu 8.9.2008, OMX Nordic exchange Helsingin yhten�iset tiedottamiss��nn�t 1.7.2008, A:n lehdist�tiedote 1.10.2008, A:n kirjoitus ty�suojelupiirille 31.12.2008, Hufvudstadsbladetin haastattelu 7.10.2008, Iltalehden haastattelu 2.10.2008, Etel�-Suomen Sanomien haastattelu 2.10.2008. A on vedonnut uutena kirjallisena todisteena E:n lausumaan Uudenmaan ty�suojelupiirille 20.11.2008. P��k�sittelyss� on kuultu todistelutarkoituksessa A:ta ja E:t� sek� todistajina D:t�, F:��, H:ta ja I:t�.
Ty�sopimuksen p��ttymisp�iv�
Asianosaiset ovat erimielisi� siit�, min� p�iv�n� yhti� on purkanut A:n ty�sopimuksen. A on katsonut, ett� ty�sopimus on p��tetty jo maanantaina 29.9.2008. Yhti� puolestaan on katsonut sopimuksen puretuksi keskiviikkona 1.10.2008.
A:n asiamies on 1.10.2008 toimittanut kirjeen yhti�lle pyyt�en perusteltua ehdotusta syntyneen ongelman ratkaisemiseksi v�litt�m�sti.
Yhti� on iltap�iv�ll� 1.10.2008 toimittanut A:lle "Ilmoitus johtajasopimuksen purkamisesta"- otsikoidun asiakirjan, jonka mukaan yhti� purkaa johtajasopimuksen p��ttyv�ksi 1.10.2008.
A on kertonut, ett� palaverissa 29.9.2008 E oli ilmoittanut, ett� johtajasopimus oli mit�t�n ilmaisten samalla eleill��n sopimuksen repimist�. A:lle oli tehty selv�ksi, ettei ty�suhde jatku.
E on kertonut, ett� A:lle oli ilmoitettu, ett� edellytykset sopimuksen repimiselle olisivat olleet olemassa. Yhti� oli kuitenkin halunnut l�yt�� A:n ja h�nen perheens� kannalta mahdollisimman v�h�n haitallisen tavan p��tt�� sopimus. E oli ehdottanut, ett� A voi valita haluaako itse vet�yty� sopimuksesta vai purkaako yhti� sopimuksen.
F ja D ovat kertoneet, ett� E oli tuonut esiin mahdollisuuden repi� sopimuksen, mutta ty�suhdetta ei ollut p��tetty tuossa yhteydess�. Selv�ksi oli kuitenkin tullut, ett� edellytyksi� ty�suhteen jatkamiselle ei ollut.
Hovioikeus toteaa, ett� ty�sopimuksen purkaminen on yksipuolinen vastaanotonvarainen tahdonilmaisu, jolla ty�sopimuksen p��tt�v� osapuoli ilmaisee vastapuolelle tarkoituksensa saattaa sopimussuhde lakkaamaan. Ty�sopimuslain 9 luvun 4 �:n s��nn�s huomioon ottaen ty�sopimuksen purkaminen voidaan toimittaa vapaamuotoisesti. N�ytt�velvollisuus ty�sopimuksen purkamistarkoituksesta on sill� osapuolella, joka vetoaa ty�sopimuksen purkamiseen.
Hovioikeus katsoo k�r�j�oikeuden tavoin j��neen n�ytt�m�tt�, ett� A:n ty�sopimus olisi p��tetty jo 29.9.2008. E:n menettely� ei voida pit�� ty�sopimuksen p��tt�mist� tarkoittavana tahdonilmaisuna, vaan osoituksena siit�, ett� ty�sopimus tullaan my�hemmin lakkauttamaan. Konsultti G:n 30.9.2008 A:lle l�hett�m� s�hk�postiviesti uuden haun aloittamisesta osoittaa enemm�nkin G:n omaa kuin yhti�n k�sityst� A:n ty�sopimuksen p��ttymisest�. A:n oma ja h�nen asiamiehens� toiminta puolestaan osoittavat, ettei A itsek��n ole viel� 29.9.2008 mielt�nyt ty�suhteensa tulleen p��tetyksi. A:n kanteessa on alunperin kohdassa 2 mainittu ty�suhteen p��ttymisp�iv�ksi 1.10.2008. Kanteen kohdissa 2 ja 3 esitetyille korvausvaatimuksille on vaadittu viiv�styskorkoa vasta 1.10.2008 lukien. Hovioikeus katsoo A:n ty�sopimuksen p��ttyneen iltap�iv�ll� 1.10.2008, kun ty�nantaja on toimittanut h�nelle kirjallisen ty�sopimuksen purkamisilmoituksen.
Ty�sopimuksen p��tt�misperusteet
Ty�sopimuslain 8 luvun 1 �:n 1 momentin mukaan ty�nantaja saa purkaa ty�sopimuksen vain eritt�in painavasta syyst�. T�llaisena syyn� voidaan pit�� ty�ntekij�n ty�sopimuksesta tai laista johtuvien, ty�suhteeseen olennaisesti vaikuttavien velvoitteiden niin vakavaa rikkomista ja laiminly�nti�, ett� ty�nantajalta ei voida kohtuudella edellytt�� sopimussuhteen jatkamista edes irtisanomisajan pituista aikaa.
Ty�sopimuslain 8 luvun 2 �:n 1 momentin mukaan purkamisoikeus raukeaa, jos ty�sopimusta ei ole purettu 14 p�iv�n kuluessa siit�, kun sopijapuoli sai tiedon 1 �:ss� tarkoitetun purkamisperusteen t�yttymisest�.
Ty�sopimuslain 7 luvun 1 �:n mukaan ty�nantaja saa irtisanoa toistaiseksi voimassa olevan ty�sopimuksen vain asiallisesta ja painavasta syyst�. Ty�sopimuslain 7 luvun 2 �:n 3 momentin mukaan ty�ntekij��, joka on laiminly�nyt ty�suhteesta johtuvien velvollisuuksiensa t�ytt�misen tai rikkonut niit�, ei kuitenkaan saa irtisanoa ennen kuin h�nelle on varoituksella annettu mahdollisuus korjata menettelyns�. Saman pyk�l�n 4 momentin mukaan jos irtisanomisen perusteena on niin vakava ty�suhteeseen liittyv� rikkomus, ett� ty�nantajalta ei voida kohtuudella edellytt�� sopimussuhteen jatkamista, ei 3 momentissa s��detty� tarvitse noudattaa.
Ty�sopimuksen purkavalla tai irtisanovalla ty�nantajalla on n�ytt�velvollisuus purkamis- tai irtisanomisperusteen olemassaolosta.
Yhti� on ilmoittanut ty�suhteen purkamisen perusteeksi luottamuspulan, joka on syntynyt j�ljemp�n� k�sitelt�v�n A:n menettelyn johdosta.
Johtajasopimuksen julkistaminen 8.9.2008
E, F ja D ovat kertoneet asiasta p��osin samoin kuin heid�n kertomakseen on merkitty k�r�j�oikeuden tuomioon.
A on kertonut, ett� h�n oli aamulla 8.9.2008 ilmoittanut silloiselle ty�nantajalleen irtisanoutumisestaan. Kyseisen p�iv�n kuluessa h�n oli todennut, ett� uudesta teht�v�st� tiedottaminen olisi pit�nyt suunnitella tapahtuvaksi aikaisemmin. Onnitteluviestej� oli tullut runsaasti. Kaleva-lehden toimittajan soittaessa illalla A oli my�nt�nyt asian. A oli v�litt�m�sti soittanut toimitusjohtaja C:lle, joka oli kehottanut olemaan surematta asiaa. Seuraavana aamuna A oli aikaisemmin sovitun mukaisesti matkustanut Rovaniemelle lehden toimitukseen, jossa tunnelma oli ollut hyv�. E oli soittanut ja sanonut, ett� tapahtumasta piti ottaa opiksi, mutta ett� se ei ollut katastrofi. E oli k�ytt�ytynyt normaalisti. C ja D olivat suhtautuneet asiaan ymm�rt�v�isesti.
Hovioikeus toteaa k�r�j�oikeuden tavoin, ett� johtajasopimuksen julkistamiseen liittyv�t tapahtumat ovat riidattomia. Hovioikeus arvioi A:n menettely� siten, ett� A:n kanssa tehdyll� sopimuksella uuden p��toimittajan valinnan julkistamisesta p�rssitiedotteella 9.9.2008 on ollut yhti� M:lle erityist� merkityst�. Tapahtumalle on tietoisesti haluttu antaa juhlavuutta ja n�kyvyytt�. Asiaan ei olennaisesti vaikuta se, onko emoyhti� s��nn�sten mukaan ollut velvollinen julkistamaan p��toimittajan valinnan p�rssitiedotteella eik� se, onko p��toimittajavalinnan ennenaikaisella julkistamisella ollut vaikutusta yhti�n osakkeen arvoon. A on tietoisesti rikkonut ty�nantajan kanssa tekem��ns� sopimusta kertomalla etuk�teen nimityksest��n Kaleva-lehden toimittajalle. A:n ei olisi tarvinnut valehdella toimittajalle, vaan h�n olisi voinut yksinkertaisesti kielt�yty� antamasta haastattelua. Asiaan ei olennaisesti vaikuta sek��n, ett� A:n nimitys lehti A:n p��toimittajaksi on 8.9.2008 jo osattu p��tell� ainakin toimittajapiireiss�.
Toisaalta hovioikeus katsoo, ett� A:n menettelyss� on ollut kysymys enemm�nkin harkitsemattomuudesta ja liiallisesta innokkuudesta kuin vakavasta velvollisuuksien vastaisesta teosta. My�s yhti�n edustajien suhtautuminen tapahtuneeseen heti sen j�lkeen osoittaa, ett� A:n ei ole katsottu menetelleen erityisen moitittavasti. E on korostanut, ett� tapahtumasta tuli ottaa opiksi. Yhti�n voidaan katsoa antaneen A:lle er��nlaisen varoituksen jatkon kannalta.
Yhti� ei joka tapauksessa ole yksin t�m�n tapahtuman johdosta purkanut A:n ty�sopimusta. Purkamisoikeus on rauennut 14 p�iv�n kuluttua tapahtuneesta.
Oikeuskirjallisuudessa ja - k�yt�nn�ss� on todettu, ett� jos ty�ntekij� ei ole varoituksen j�lkeen syyllistynyt vastaavaan menettelyyn, varoitukseen ei voida vedota muun kaltaista sopimuksenvastaista menettely� arvioitaessa. Toisaalta silloin, kun varoitusten perusteena olevat sopimusrikkomukset erilaisista ilmenemismuodoistaan huolimatta ovat osoituksena ty�ntekij�n samantyyppisest� v�linpit�m�tt�myydest� ty�teht�vien suorittamiseen, varoituksella on merkityst� irtisanomisperusteen riitt�vyytt� arvioitaessa (Tiitinen-Kr�ger: Ty�sopimusoikeus, 2008, s. 442 sek� TT 1982-104 ja TT 2000-45).
Kokonaisarvioinnissa A:lle annetulle varoitukselle on siten mahdollista antaa merkityst� purkamis- tai irtisanomisperusteen t�yttymist� harkittaessa, mik�li h�nen katsottaisiin syyllistyneen vastaavaan menettelyyn.
Puolison poliittinen aktiivisuus
A, E, D ja H ovat kertoneet asiasta kuten k�r�j�oikeuden tuomiosta ilmenee.
A on lis�ksi kertonut, ett� haastattelussa 21.5.2008 h�n oli ilmaissut asian siten, ettei puolison poliittinen toiminta tulisi olemaan ongelma.
E on lis�ksi kertonut, ett� A:n puolison harjoittama poliittinen toiminta oli sen tasoista, ettei se olisi vaikuttanut rekrytointiin, mik�li se olisi tullut esiin haastattelussa 21.5.2008.
Oikeuskirjallisuudessa on todettu, ett� ty�ntekij�n ep�asianmukainen toiminta sopimusneuvotteluissa voi muodostaa perusteen purkaa ty�sopimus. Jos ty�ntekij� sopimusneuvotteluissa tietoisesti johtaa harhaan ty�nantajaa antamalla t�lle virheellisen kuvan ty�ntekoedellytyksist��n, kuten koulutuksestaan, ty�kokemuksestaan tai ty�kyvyst��n, ty�sopimus voi synty� siin� m��rin v��rien edellytysten vallassa, ett� toiselta sopijapuolelta ei voida kohtuudella edellytt�� sopimussuhteen jatkamista. Jos kysymys on ennen ty�nteon alkamista paljastuvasta hyvin olennaisesta "vilpist�", ty�nantajalla voi olla peruste purkaa sopimus v�litt�m�sti, ennen ty�nteon alkamista. Ty�ntekij�n menettelyn moitittavuutta arvioitaessa on otettava huomioon muun muassa se, mink�laisista asioista ty�ntekij� on antanut harhaanjohtavaa tai virheellist� tietoa ja miss� m��rin ja kuinka olennaisten ty�ntekoedellytysten osalta ty�nantaja on tullut harhaanjohdetuksi. Ty�sopimuksen purkaminen ty�sopimuksen tekoon kohdistuvan vilpillisen menettelyn vuoksi edellytt�� lis�ksi sit�, ett� ty�ntekij�ll� ei ole edellytyksi� selviyty� ty�st� ty�n asettamien vaatimusten puuttumisen vuoksi (Tiitinen-Kr�ger emt. s. 535).
Hovioikeus arvioi A:n menettely� puolison poliittisen toiminnan kertomatta j�tt�misen osalta sik�li samoin kuin k�r�j�oikeus, ett� A on antanut asiassa ty�nantajalle v��ri� ja harhaanjohtavia tietoja. A:lla ei ole ollut perusteltua syyt� olettaa, ett� puolison poliittisessa aktiivisuudessa olisi ollut kysymys kunnallisvaaliehdokkuudesta ainoastaan ja nimenomaan Rovaniemell�. Vastaavasti puolison asema pelkk�n� passiivisena ehdokkaana ei my�sk��n ole ollut peruste j�tt�� kertomatta asiasta. A:n puoliso on lis�ksi osallistunut kysymyksess� olevan puolueen toimintaan muutoinkin kuin asettumalla kunnallisvaaliehdokkaaksi.
Toisaalta hovioikeus katsoo, ett� v��rien ja harhaanjohtavien tietojen antamisen merkityksen kannalta on olennaista, ett� kysymys ei ole ollut A:n omasta, vaan h�nen puolisonsa poliittisesta aktiivisuudesta. Sitoutumattoman lehden imagon kannalta olisi ollut aivan eri asia, jos A itse olisi ollut jonkun puolueen asettamana ehdokkaana vaaleissa. A:n puoliso olisi muuttanut h�nen kanssaan Rovaniemelle, mik�li A:n p��toimittajuus olisi toteutunut. Konsernin toisenkin sitoutumattoman lehden p��toimittajan puoliso on toiminut aktiivisesti kunnallispolitiikassa.
Edelleen hovioikeus toteaa, ett� my�s ty�nantaja on pit�nyt A:n puolison poliittista aktiivisuutta merkitykselt��n v�h�isen�. Tieto puolison poliittisesta toiminnasta ei olisi vaikuttanut ty�sopimuksen tekemiseen eik� sill� voida katsoa olleen merkityst� A:n ty�ntekoedellytysten kannalta.
Puolison sukupuolta koskevan k�sityksen korjaamatta j�tt�minen
Hovioikeus katsoo k�r�j�oikeuden tavoin, ett� A:n sukupuolinen suuntautuminen on kuulunut h�nen yksityisel�m�ns� suojan ydinalueeseen, jolla ei ole ollut merkityst� arvioitaessa h�nen p�tevyytt��n ja sopivuuttaan ty�teht�v��n. Hovioikeus hyv�ksyy k�r�j�oikeuden johtop��t�ksen siit�, ett� A:n ei ole katsottavaa menetelleen vilpillisesti j�tt�ess��n oikaisematta E:n virheellisen k�sityksen A:n puolison sukupuolesta.
Lehdist�tiedotteen antaminen 1.10.2008
A on 1.10.2008 klo 13.20 antanut lehdist�tiedotteen, jossa h�n on kertonut ty�suhteensa tulleen puretuksi sen vuoksi, ett� h�n el�� rekister�idyss� parisuhteessa naisen kanssa. Yhti� on vasta t�m�n j�lkeen samana iltap�iv�n� antanut kirjallisen ilmoituksen ty�sopimuksen p��tt�misest�. Jo edell� todetuin tavoin A:n ty�suhde on siis ollut viel� voimassa h�nen antaessaan lehdist�tiedotteensa. A:n asiamiehen ja yhti�n k�ymien neuvottelujen kaltaisiin neuvotteluihin liittyy aina tietty luottamuksellisuuden elementti, vaikka mist��n ty�sopimuslain 3 luvun 4 �:ss� tarkoitetusta liike- tai ammattisalaisuuden suojaamisesta ei olekaan ollut kysymys. T�lt� pohjalta ajatellen A:n voidaan katsoa lehdist�tiedotteen antamisella menetelleen moitittavasti.
Toisaalta tilanne on ty�suhteen jatkumisesta huolimatta ollut 1.10.2008 ennen lehdist�tiedotetta jo sik�li loppuun k�sitelty, ett� yhti� oli aikaisemmin eli 29.9.2008 tehnyt A:lle t�ysin selv�ksi, ett� ty�suhde tulee p��ttym��n. A:n kannalta ajatellen "peli oli jo pelattu". T�m� huomioon ottaen itsens� loukatuksi ja v��rin kohdelluksi tunteneen A:n menettely� lehdist�tiedotteen antamisessa ei ole syyt� pit�� erityisen moitittavana.
Kokonaisarviointi, luottamuksen rikkoutuminen
Ty�ntekij�n rikkeiden merkityst� ty�sopimuksen p��tt�misperusteen t�yttymisen kannalta on yleens� arvioitava kokonaistilanne huomioon ottaen. Yksitt�inen rike ei ehk� muodosta p��tt�misperustetta, mutta rikkeet kokonaisuudessaan saattavat muodostaa riitt�v�n perusteen. Edelleen arvioinnin kannalta on merkitt�v��, ett� ty�suhde on luottamussuhde. Jos osapuolen luottamus vastapuoleen horjuu vakavalla tavalla, edellytyksi� ty�suhteen jatkamiselle ei en�� ole (oikeusk�yt�nn�st� esim. KKO 1989:96, KKO 1989:147, KKO 1993:59, KKO 1995:80 ja KKO 1999:83 sek� TT 2009-7).
Luottamuksen rikkoutumisella on sit� suurempi merkitys, mit� korkeammassa asemassa olevasta ty�ntekij�st� on kysymys. Korkeassa asemassa olevalla ty�ntekij�ll� on laaja uskollisuus- ja lojaliteettivelvollisuus ty�nantajaansa kohtaan. Mit� vastuullisemmassa asemassa ty�ntekij� on, sit� pienempi rikkomus voi johtaa ty�sopimuksen p��tt�miseen (oikeuskirjallisuudesta esim. Kairinen ym: Ty�oikeus, 2006, s. 784 ja 796).
Luottamuksen rikkoutumisen merkityksen arvioinnissa on viel� otettava huomioon, ett� k�r�j�oikeuden mainitsemin tavoin lehden p��toimittajan asema on poikkeuksellisen vastuullinen ja itsen�inen. Toisaalta t�m� asema liittyy enemm�nkin p��toimittajan journalistiseen ty�h�n. Ty�suhteen p��tt�miseen oikeuttava perusteltu luottamuspula ei voi synty� ty�suhteessa olevan p��toimittajankaan kohdalla ilman ty�sopimuslain mukaisia perusteita. Ty�sopimussuhteessa ty�nantajaansa oleva p��toimittaja ei ole rinnastettavissa esimerkiksi osakeyhti�n toimitusjohtajaan, joka yhti�n orgaanina ei edes ole ty�sopimussuhteessa yhti��n. Lehti A:n p��toimittaja ei ole kuulunut yhti� M:n johtoryhm��n.
Hovioikeus on edell� katsonut A:n menetelleen moitittavasti erityisesti j�tt�ess��n kertomatta ty�nantajalleen puolisonsa poliittisesta aktiivisuudesta ja osittain my�s antaessaan lehdist�tiedotteen juuri ennen ty�suhteensa purkamista. Hovioikeus ei kuitenkaan pid� n�it� A:n yksitt�isi� rikkeit� niin vakavina, ett� yhti�lt� ei niiden johdosta kohtuudella olisi voitu edellytt�� ty�suhteen jatkamista.
Kokonaisarvioinnin kannalta on selv��, ett� yhti�n luottamus A:han on rikkoutunut. Luottamuksen rikkoutumiseen on ollut osin A:sta johtuneita, edell� k�siteltyj� syit�.
Toisaalta A:n rikkeet ovat olleet pienehk�j�. Niist� ei ole aiheutunut yhti�lle vahinkoa. Yhti�n k�sityksest� poiketen hovioikeus korostaa, ett� luottamuksen rikkoutuminen ei viel� sin�ns� riit�, vaan ty�sopimuksen p��tt�misperusteen kannalta olennaista merkityst� on my�s sill�, mist� ja kuinka painavasta syyst� luottamus on rikkoutunut. A on j�tt�nyt kertomatta eli valehdellut ty�nantajalleen puolisonsa poliittisesta aktiivisuudesta sek� antanut lehdist�tiedotteen ty�suhteensa viel� jatkuessa. N�m� A:n rikkeet eiv�t hovioikeuden k�sityksen mukaan kuitenkaan viel� riit� siihen, ett� yhti�ll� voitaisiin katsoa olleen ty�sopimuksen p��tt�miseen oikeuttava riitt�v� ja perusteltu syy katsoa ty�suhteen edellytt�m�n luottamuksen vakavasti rikkoutuneen A:sta johtuvista syist�.
Hovioikeuden k�sityksen mukaan tilanne ei ole rinnastettavissa koeaikana tapahtuneeseen ty�sopimuksen purkamiseen. A:n rikkeet ja osapuolten v�lill� tapahtunut luottamuksen menetys eiv�t viel� sellaisenaan osoita, ett� A ei olisi ollut sopiva siihen teht�v��n, mihin h�net oli valittu.
Oikeuskirjallisuuden mukaan ty�ntekij�n j�lkik�teisell� suhtautumisella tekem��ns� rikkeeseen saattaa olla merkityst� ty�sopimuksen p��tt�misperusteen arvioinnissa (Kairinen ym. emt. s. 714). A ei ole katunut menettely��n. H�n on suhtautunut ainakin jossain m��rin v�linpit�m�tt�m�sti siihen, ett� oli j��nyt kiinni puolisonsa poliittisesta aktiivisuudesta kertomatta j��misest�.
Toisaalta A:lla ei n�iss� olosuhteissa voida katsoa olleen erityist� velvollisuutta katumiseen, ei ainakaan yhti�n 29.9.2008 ilmoitettua ty�sopimuksen tulevasta lakkaamisesta. A ei ole toistanut rikett��n.
Edell� olevan perusteella hovioikeus p��tyy k�r�j�oikeuden tuomiosta poiketen siihen, ett� yhti�ll� ei ole ollut eritt�in painavaa syyt� A:n ty�sopimuksen purkamiseen.
Ty�sopimuksen irtisanominen ei edellyt� yht� painavaa perustetta kuin ty�sopimuksen purkaminen. Hovioikeus kuitenkin edelleen katsoo, ett� yhti�ll� ei my�sk��n olisi ollut asiallista ja painavaa syyt� A:n ty�sopimuksen irtisanomiseen.
Yhti� on velvollinen suorittamaan A:lle korvausta ty�sopimuksen perusteettomasta p��tt�misest�.
Ty�sopimuslain 2 luvun 2 �:n 1 momentin mukaan ty�nantaja ei saa ilman hyv�ksytt�v�� perustetta asettaa ty�ntekij�it� eri asemaan i�n, terveydentilan, vammaisuuden, kansallisen tai etnisen alkuper�n, kansalaisuuden, sukupuolisen suuntautumisen, kielen, uskonnon, mielipiteen, vakaumuksen, perhesuhteiden, ammattiyhdistystoiminnan, poliittisen toiminnan tai muun n�ihin verrattavan seikan vuoksi. Siit�, mit� syrjinn�n k�sitteell� tarkoitetaan, vastatoimien kiellosta ja todistustaakasta syrjint�asiaa k�sitelt�ess� s��det��n yhdenvertaisuuslaissa.
Yhdenvertaisuuslain 6 �:n 1 momentin mukaan ket��n ei saa syrji� i�n, etnisen tai kansallisen alkuper�n, kansalaisuuden, kielen, uskonnon, vakaumuksen, mielipiteen, terveydentilan, vammaisuuden, sukupuolisen suuntautumisen tai muun henkil��n liittyv�n syyn perusteella. Saman lain 17 �:n mukaan jos joku, joka katsoo joutuneensa 6 �:n vastaisen menettelyn kohteeksi, esitt�� t�ss� laissa tarkoitettua asiaa tuomioistuimessa tai toimivaltaisessa viranomaisessa k�sitelt�ess� selvityst�, jonka perusteella voidaan olettaa, ett� mainitussa pyk�l�ss� s��detty� kieltoa on rikottu, vastaajan on osoitettava, ett� kieltoa ei ole rikottu.
Hovioikeus on edell� katsonut, ett� yhti� ei ole esitt�nyt ty�sopimuslain 8 luvun 1 �:ss� tarkoitettua eritt�in painavaa syyt� purkaa A:n ty�sopimus. Ty�sopimuksen p��tt�minen on tapahtunut olosuhteissa, joissa ty�nantaja on vain v�h�n aikaisemmin yll�tt�en saanut tiedon A:n sukupuolisesta suuntautumisesta. T�m� muodostaa asiassa syrjint�olettaman.
A on kertonut, ett� 29.9.2008 vajaan tunnin kest�neess� tilaisuudessa oli p��osin k�sitelty sit�, ett� h�n ei ollut kertonut puolisonsa sukupuolta ja vain v�h�isess� m��rin kysymyst� puolison poliittisesta aktiivisuudesta. E, F ja D ovat katsoneet, ett� t�m� oli johtunut siit�, ett� A oli itse useaan kertaan kysynyt, johtuiko tilanne puolison sukupuolesta.
E on kertonut, ett� h�n oli 29.9.2008 ilmoittanut A:lle, ett� jos A oli valehdellut puolisonsa sukupuolesta ja poliittisesta toiminnasta, oli syntynyt luottamuspula. E:n mukaan A:n olisi tullut oikaista virheellinen k�sitys puolison sukupuolesta, koska ty�nantajalle oli syntynyt v��r� k�sitys keskeisest� asiasta.
F on kertonut, ett� E oli sanonut 29.9.2008 A:lle, ett� yhti� oli avarakatseinen eik� ty�ntekij�iden parisuhteen muoto kuulu ty�nantajalle.
D on kertonut, ett� 26.9.2008 saapuneen tekstiviestin j�lkeen E oli pyyt�nyt D:t� "selvitt�m��n totuuden".
Hovioikeus toteaa, ett� tilaisuudesta 29.9.2008 esitetty n�ytt� on ristiriitaista. N�yt�st� on kuitenkin p��telt�viss�, ett� tilaisuudessa on ollut kiihtynyt tunnelma ja keskustelu on koskenut p��osin sit�, miksi A oli j�tt�nyt kertomatta puolisonsa sukupuolen. Hovioikeus ei pid� uskottavana, ett� mik�li kysymyksess� olisi ollut ainoastaan A:n puolison v�h�iseen poliittiseen aktiivisuuteen liittyv�n asian selvitt�minen, ty�nantajan reagointi olisi ollut yht� voimakasta. N�in ollen A:n puolison sukupuolen selvi�minen on yhti�n p�invastaisista v�itteist� huolimatta ollut merkityksellinen seikka ty�nantajalle ja sill� on ollut olennainen osuus siihen, ett� ty�nantaja on ensin p��tt�nyt, ett� ty�suhde tullaan p��tt�m��n, ja sittemmin my�s purkanut ty�suhteen.
Edell� kerrottu viittaa vahvasti siihen, ett� yhti� on purkanut ty�sopimuksen A:n sukupuolisen suuntautumisen johdosta eli syrjiv�ll� perusteella.
Yhti� on katsonut, ett� vaikka ty�suhteen purkaminen katsottaisiin perusteettomaksi, ty�suhteen purkaminen ei kuitenkaan ole siin�k��n tapauksessa tapahtunut syrjiv�ll� perusteella.
Kun hovioikeus on edell� kerrotuin tavoin p��tynyt siihen, ett� yhti�n esitt�m�t purkuperusteet eiv�t ole riitt�vi� ty�suhteen purkamiselle, eik� yhti� ole muullakaan tavoin osoittanut, ett� sen menettely olisi ollut perusteltua laissa tarkoitetusta asiallisesta syyst�, on ty�suhteen purkamisen syyksi katsottava A:n sukupuolinen suuntautuminen.
Yhti� on velvollinen suorittamaan A:lle hyvityst� syrjinn�n johdosta.
Korvaus ty�sopimuksen perusteettomasta p��tt�misest�
Ty�sopimuslain 12 luvun 2 �:n 1 momentin mukaan ty�nantajan on suoritettava korvauksena ty�sopimuksen perusteettomasta p��tt�misest� v�hint��n kolmen ja enint��n 24 kuukauden palkka. Saman pyk�l�n 2 momentin mukaan korvauksen suuruutta m��r�tt�ess� otetaan ty�sopimuksen p��tt�misen syyst� riippuen huomioon ty�t� vaille j��misen arvioitu kesto ja ansion menetys, m��r�aikaisen ty�sopimuksen j�ljell� ollut kestoaika, ty�suhteen kesto, ty�ntekij�n ik� ja h�nen mahdollisuutensa saada ammattiaan tai koulutustaan vastaavaa ty�t�, ty�nantajan menettely ty�sopimusta p��tett�ess�, ty�ntekij�n itsens� antama aihe ty�sopimuksen p��tt�miseen, ty�ntekij�n ja ty�nantajan olot yleens� sek� muut n�ihin rinnastettavat seikat.
Korvauksen m��r�� alentavina tekij�in� hovioikeus pit�� sit�, ett� A:n ty�suhde on ollut lyhyt eik� ty�n tekeminen ollut viel� edes alkanut. A:lla on mahdollisuus saada koulutustaan vastaavaa ty�t�. Lis�ksi A on johtajasopimuksen julkistamisen yhteydess� ja j�tt�m�ll� kertomatta puolisonsa poliittisesta aktiivisuudesta toiminut jossain m��rin velvoitteidensa vastaisesti.
Toisaalta korvauksen m��r�� korottaa se, ett� A ei ole ty�suhteen purkamisen j�lkeen ty�llistynyt tulotasoltaan vastaavaan teht�v��n. Yhti�n ei my�sk��n voida katsoa t�ytt�neen ty�sopimuslain 9 luvun 2 �:n mukaista kuulemisvelvoitettaan lain tarkoittamalla tavalla. A:lle ei ole etuk�teen kerrottu todellista syyt� palaveriin 29.9.2008 eik� A n�in ollen ole voinut valmistautua siihen asianmukaisella tavalla.
Edell� mainitut seikat huomioon ottaen kohtuullisena korvauksena ty�sopimuksen perusteettomasta p��tt�misest� on pidett�v� kuuden kuukauden palkkaa vastaavaa m��r�� 45.600 euroa.
Yhti�n A:lle suoritettava kuuden kuukauden palkkaa vastaava korvaus on kokonaisuudessaan korvausta menetetyist� palkka-ansioista. Osaakaan siit� ei ole katsottava korvaukseksi aineettomasta vahingosta.
Ty�tt�myyskassan lausuman mukaan ty�tt�myysetuuden maksatus A:lle on alkanut 19.11.2008. Ty�suhteen p��ttymisen j�lkeiselt� kuuden kuukauden ajanjaksolta eli 1.10.2008 - 1.4.2009 A:lle on maksettu ansiosidonnaista p�iv�rahaa 3.386,07 euroa. T�lt� ajanjaksolta A:lle m��r�t��n maksettavaksi j�ljemp�n� todetuin tavoin irtisanomisajan palkkaa. Seuraavalta kuuden kuukauden tarkasteluajanjaksolta 1.4. - 1.10.2009 A:lle on maksettu p�iv�rahaa yhteens� 6.394,95 euroa.
Hovioikeus toteaa, ett� ty�sopimuslain 12 luvun 3 �:n 1 momentin mukainen ty�tt�myysp�iv�rahan johdosta teht�v� v�hennys ansionmenetyksest� suoritettavasta korvauksesta kohdistuu edell� mainittuun aikaan 1.4. - 1.10.2009. Maksetusta p�iv�rahasta 75 prosenttia on 4.796,21 euroa, mink� m��r�n yhti� on n�in ollen velvollinen suorittamaan ty�tt�myysvakuutusrahastolle.
A:n johtajasopimuksen mukaan jos irtisanominen tapahtuu yrityksen toimesta ilman, ett� irtisanominen johtuisi p��toimittajan syyst� tai h�nen viakseen luettavasta laiminly�nnist�, maksetaan irtisanomisajan palkan lis�ksi kuuden kuukauden palkkaa vastaava erokorvaus. Erokorvauksen saamisen edellytys on, ett� p��toimittaja allekirjoittaa yrityksen laatiman vahvistuksen, jonka mukaan h�nell� ei ole palvelussuhteeseensa, asemiinsa yhti�ss�, niit� koskeviin sopimuksiin tai niiden lakkaamiseen liittyvi� muita vaatimuksia.
Ty�sopimuslain 10 luvun 2 �:n mukaan jos ty�sopimuksen ehdon soveltaminen olisi hyv�n tavan vastaista tai muutoin kohtuutonta, ehtoa voidaan sovitella tai se voidaan j�tt�� huomioon ottamatta.
S��nn�s vastaa yleisi� sopimusoikeudellisia periaatteita ja sit� on hovioikeuden k�sityksen mukaan sovellettava vain poikkeuksellisesti. Kysymyksess� olevan kaltainen sopimus lienee varsin tavanomainen. Ehdon sovittelemiseen tai huomiotta j�tt�miseen ei ole aihetta (vrt. KKO 1995:86). Sopimusehdon soveltaminen ei A:n kannalta johda kohtuuttomuuteen. A ei ole ollut valmis tyytym��n johtajasopimuksen mukaiseen erokorvaukseen, vaan on kanteellaan vaatinut huomattavasti suurempaa korvausta ty�sopimuksen perusteettoman p��tt�misen nojalla. A ei my�sk��n ole ollut valmis hyv�ksym��n yhti�n h�nelle tekemi� sovintotarjouksia. Johtajasopimuksen sopimusehdon sanamuotokin on t�ysin yksiselitteinen.
N�ill� perusteilla A:lla ei ole oikeutta vaatimaansa erokorvaukseen.
A on vaatinut laiminly�tyn� irtisanomisajan palkkana vuosilomakorvauksineen 53.200 euroa. Vaatimus on perustunut johtajasopimukseen, jonka mukaan irtisanomisaika on kuusi kuukautta.
Ty�sopimuslain 6 luvun 4 �:n mukaan ty�nantajan, joka on irtisanonut ty�sopimuksen noudattamatta irtisanomisaikaa, on maksettava ty�ntekij�lle korvauksena t�ysi palkka irtisanomisaikaa vastaavalta ajalta.
A:n mukaan t�ysi irtisanomisajan palkka on irtisanomisaikaa vastaavalta ajalta maksettava sopimussakko, joka on m��r�lt��n etuk�teen vahvistettu hyvitys irtisanomisajan noudattamatta j�tt�misest�. Yhti�n mukaan m��r�llisesti oikea summa on se m��r�, jonka A olisi palkkana ansainnut kuuden kuukauden ajanjaksolta 1.10.2008 lukien. A olisi aloittanut ty�t vasta 15.12.2008, mit� ennen h�nell� olisi ollut kymmenen p�iv�n palkallinen harjoittelujakso. Oikea summa olisi siten 34.656 euroa.
Oikeuskirjallisuudessa on yhti�n k�sityst� tukien esitetty, ett� ty�ntekij�ll� ei ole oikeutta irtisanomisajan palkkaan, jos irtisanomisaika kohdistuu aikaan, jolloin ty�nantajalla ei muutoin ole palkanmaksuvelvollisuutta (Tiitinen-Kr�ger emt. s. 391 ja 585). Vastaavasti lainvalmistelut�iss� on todettu, ett� ty�ntekij�lle on korvattava se ansionmenetys, joka h�nelle on aiheutunut, kun h�n ei ole saanut tehd� ty�t� irtisanomisaikana (HE nro 157/2000 vp s. 92).
Toisaalta ty�tuomioistuimen k�yt�nn�ss� on A:n k�sityst� tukien ��nestysratkaisuin todettu, ett� irtisanomisaikaa vastaava korvaus on ymm�rrett�v� sopimussakon luonteiseksi, m��r�lt��n etuk�teen vahvistetuksi hyvitykseksi irtisanomisajan noudattamatta j�tt�misest�. Jos sopimus on purettu perusteettomasti, korvaus er��ntyy maksettavaksi heti ty�suhteen p��tytty� ja riippumatta siit�, mink�laiseksi ty�ntekij�n taloudellinen asema kehittyy irtisanomisaikaa vastaavana ajanjaksona tai mik� se olisi ollut sopimuksen jatkuessa (TT 2006-21, ks. my�s TT 2002-77 ja TT 2007-43). Ratkaisuun liittyneess� eri�v�ss� mielipiteess� on puolestaan katsottu ty�sopimuslain 6 luvun 4 �:n s��nn�ksen turvaavan sen, ett� ty�suhteen p��ttyess� lain vastaisesti ilman irtisanomisaikaa ty�ntekij� p��see vastaavaan asemaan, kuin jos ty�sopimuslain mukaista irtisanomisaikaa olisi noudatettu. Jos ty�ntekij�lle ei ole irtisanomisajan noudattamatta j�tt�misest� syntynyt ansionmenetyst� sen vuoksi, ett� ty�nantajalla ei ole irtisanomisaikaan kohdistuvaa palkanmaksuvelvollisuutta, ty�ntekij�lle ei ty�sopimuslain 6 luvun 4 �:n mukaan synny oikeutta irtisanomisajan palkkaan perusteettoman ty�sopimuksen purkamisen j�lkeen. Ty�sopimuksen perusteettomasta purkamisesta aiheutuva vahinko ei my�sk��n kuulu ty�sopimuslain 6 luvun 4 �:n piiriin, vaan se voi tulla korvattavaksi ty�sopimuslain 12 luvun 2 �:n perusteella.
Hovioikeus toteaa, ett� kysymys irtisanomisajan palkan oikeasta m��r�st� on edell� sanotun johdosta tulkinnanvarainen. Hovioikeus kuitenkin p��tyy siihen, ett� kun A olisi kymmenen p�iv�n palkallisen harjoittelujakson j�lkeen aloittanutkin ty�nteon vasta 15.12.2008, niin oikeampaa on laskea irtisanomisajan palkka silt� ajalta, jolta yhti�ll� olisi ollut palkanmaksuvelvollisuus h�neen n�hden. Sen vuoksi A:lla on oikeus saada irtisanomisajan palkkana vaatimansa 53.200 euron sijasta yhti�n m��r�lt��n my�nt�m� 34.656 euroa.
Yhdenvertaisuuslain mukainen hyvitys
Yhdenvertaisuuslain 9 �:n 1 momentin mukaan syrjinn�n tai vastatoimien kohteeksi joutuneelle on suoritettava hyvityst� loukkauksen laadun mukaan enint��n 15.000 euroa. Saman pyk�l�n 2 momentin mukaan hyvityksen suuruutta m��r�tt�ess� otetaan huomioon syrjinn�n laatu ja laajuus sek� sen kesto, 6 tai 8 �:n s��nn�ksi� rikkoneen suhtautuminen tekoonsa, asianosaisten v�lill� saavutettu sovinto, yhdenvertaisen oikeustilan palauttaminen, tekij�n taloudellinen asema ja muut olosuhteet sek� samasta teosta muun lain nojalla henkil��n kohdistuvasta loukkauksesta tuomittu tai maksettavaksi m��r�tty taloudellinen seuraamus. Saman pyk�l�n 3 momentin mukaan hyvityksen suorittaminen ei est� loukattua vaatimasta korvausta taloudellisesta vahingosta vahingonkorvauslain tai muun lain mukaan.
Koska hovioikeus on katsonut A:n tulleen syrjityksi, on h�n oikeutettu saamaan edell� mainitun ty�suhteen perusteettomasta p��tt�misest� tuomittavan korvauksen lis�ksi yhdenvertaisuuslain mukaista hyvityst�.
Hyvityksen m��r�� korottavana seikkana voidaan pit�� syrjinn�n vakavuutta. Toisaalta A saa saman teon johdosta my�s ty�sopimuslain mukaista korvausta ty�sopimuksen perusteettomasta p��tt�misest� sek� irtisanomisajan palkkaa. Yhdenvertaisuuslain 9 �:n mukainen 15.000 euroa on enimm�iskorvaus. N�ill� perusteilla hovioikeus pit�� kohtuullisena hyvityksen m��r�n� 5.000 euroa.
Yhti� h�vi�� asian l�hes kaikkien vaatimusten osalta, vaikka tuomittavat korvaukset eiv�t kaikilta osin olekaan kanteessa vaaditun suuruisia. Yhti� on oikeudenk�ymiskaaren 21 luvun 1 ja 16 �:n nojalla velvollinen korvaamaan A:n oikeudenk�yntikulut niin k�r�j�oikeudessa kuin hovioikeudessakin. A on vaatinut korvaukseksi kuluistaan k�r�j�oikeudessa 23.783,88 euroa ja hovioikeudessa 18.605,84 euroa. Vaatimukset ovat m��r�lt��n huomattavia, mutta kuitenkin selv�sti alhaisempia kuin yhti�n oikeudenk�yntikuluvaatimukset. Huomioon on silti otettava yhti�n A:lle tekem� sovintotarjous (KKO 2008:52). Hovioikeus katsoo, ett� yhti�n A:lle asiassa suoritettavien oikeudenk�yntikulujen kohtuullinen m��r� on 30.000 euroa.
K�r�j�oikeuden tuomio kumotaan ja A vapautetaan velvollisuudesta korvata yhti�n oikeudenk�yntikulut k�r�j�oikeudessa.
Yhti� velvoitetaan suorittamaan A:lle
1. korvaukseksi ty�sopimuksen perusteettomasta p��tt�misest� 40.803,79 euroa korkolain 4 �:n 1 momentin mukaisine korkoineen 19.11.2008 lukien,
2. irtisanomisajan palkkana 34.656 euroa korkolain 4 �:n 1 momentin mukaisine korkoineen 1.10.2008 lukien ja
3. yhdenvertaisuuslain mukaisena hyvityksen� 5.000 euroa korkolain 4 �:n 1 momentin mukaisine korkoineen 19.11.2008 lukien.
Muilta osin A:n vaatimukset hyl�t��n.
Yhti� velvoitetaan suorittamaan ty�tt�myysvakuutusrahastolle korvaukseksi sen A:lle maksamista p�iv�rahoista 4.796,21 euroa korkolain 4 �:n 1 momentin mukaisine korkoineen siit� lukien, kun kuukausi on kulunut hovioikeuden tuomion antop�iv�st�.
Yhti� velvoitetaan korvaamaan A:n oikeudenk�yntikulut asiassa 30.000 eurolla korkolain 4 �:n 1 momentin mukaisine korkoineen siit� lukien, kun kuukausi on kulunut hovioikeuden tuomion antop�iv�st�.
Asian ratkaisseet hovioikeuden j�senet:hovioikeudenlaamanni Monika Kuhlefelthovioikeudenneuvos Risto Jalankom��r�aikainen hovioikeudenneuvos Jarmo Kilpel�valmistelija asessori Johanna Jylh�
Lainvoimaisuustiedot:Lainvoimainen. Korkeimman oikeuden ratkaisu 01.02.2011 : Ei valituslupaa.

matches: KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO