text:
Tältä näyttää olympialaiset teräväpiirtona - katso kuvat - AfterDawn
AfterDawn > Uutiset > Tältä näyttää olympialaiset teräväpiirtona - katso kuvat
Tältä näyttää olympialaiset teräväpiirtona - katso kuvat
Kirjoittaja Jari Ketola @ 10.8.2008 16:21 Kommentteja (28)
Yleisradion teräväpiirtokokeilu Pekingin olympialaisista on nyt kestänyt kaksi päivää. Pienten käynnistysvaikeuksien jälkeen lähetykset ovat toimineet ilmeisen hyvin ja tarjonneet HDTV-vastaanottoon kykeneville skarppeja urheiluelämyksiä.
Antenniverkossa HD-lähetykset välitetään 720p-tarkkuudella kun taas satelliitilähetyksissä, kaapeliverkossa ja Saunalahden SaunaVisio IPTV-lähetyksissä kuvantarkkuus on 1080i. Molemmat lähetystarkkuudet ovat perinteiseen 576i-tarkkuuteen nähden ylivertaisia. Toivottavasti kokeilun myötä Suomessa innostutaan siirtymään jatkuviin HD-lähetyksiin nopeutetulla aikataululla.
Tähän saakka kanavapomot ovat suhtautuneet hyvin nihkeästi HD-lähetyksiin. Esimerkiksi Ylen pääjohtaja Mikael Junger lupasi alkuvuodesta Taloussanomien haastattelussa, etteivät pääkanavat muutu teräväpiirtoisiksi ennen vuotta 2016. Myös MTV3:n toimitusjohtaja Pekka Karhuvaara kommentoi Taloussanomille samaan äänensävyyn. "Johan Suomenmaahan syntyisi kapina, jos dibiboksit pitäisi taas vaihtaa jonkin teräväpiirron takia," Karhuvaara totesi. Pikeminkin uskoisin kapinan seuraavan siitä, ettei teräväpiirtotelevisioista saisi merkittävää hyötyä kuin vasta vuosien kuluttua.
Alla muutama vertailukuva tavallisen (SD) digilähetyksen ja teräväpiirtoisen (HD) lähetyksen välillä. Teräväpiirtokuvat on kaapattu Saunalahden SaunaVision IPTV-lähetyksestä (anamorfinen, lomitettu 1440x1080 resoluution kuva, h264-pakkaus). Myös tavalliset digilähetykset on kaapattu IPTV-lähetyksestä (anamorfinen 576i lähetys, MPEG2-pakkaus).
Vasemmanpuoleinen kuva on SD-lähetyksestä. Klikkaa kuvaa nähdäksesi 1:1 suurennoksen. SD-kuva on skaalattu samaan kokoon HD-kuvan kanssa vertailun helpottamiseksi
Kuva 1. Ammunnan tulosluetteloa
Kuva2. Ammunnan "rinnakkaiskuvaa"
Kiitokset Saunalahdelle SaunaVisio-testilaitteen toimittamisesta!
Tägit: teräväpiirto YLE HD
<The Pirate Bay ei ole enää italialaisten käytettävissä >Pelintekijä: Miksi waretat pelini?
110.8.2008 17:07
Aika suuri ero on kyllä. Mites kun en ole ihan perillä näistä teräväpiirto asioista, onko 1080i parempi kuin 720p?
210.8.2008 17:19
...onko 1080i parempi kuin 720p?
Itsekään en ole perillä, enkä ole satavarma, mutta ainakin tarkkuudelta 1080i pitäisi olla parempi. Mutten entäs se lommitus, miten se vaikuttaa vaikka reso on eri, siitä en osaa sanoa. Viisampi auttakoot meitä :-)
Aika suuri ero on kyllä.
Kieltämättä ero on todellakin ja selvästi silmin nähtävissä, miksei koko digihässäkkö tuonut heti 720p-resoa antenni&kaapeliverkkoon.
310.8.2008 17:23
En minä ihan noin suurta eroa ajatellut, joten auts, katotaanpa saisiko tännekin HD -telkan jonakin vuonna (vaikka ero ei aivan yhtä suuri n. 2,5m päästä). Ja 1080i:n ja 720p:n erot voit lukea noista viestisi linkeistä :D.
410.8.2008 17:29
On tullut nyt seurattua noita YLE-HD lähetyksiä niin paluu normii alkaa KETUTTAA.
Viestiä on muokattu sen lähettämisen jälkeen. Viestiä on muokattu viimeksi 10.8.2008 @ 17:30
510.8.2008 17:29
Lainaus, alkuperäisen viestin kirjoitti Whasssup:
Ja 1080i:n ja 720p:n erot voit lukea noista viestisi linkeistä :D.
Juu erot kyllä tidetään, mutta olisi mukava tietää kumpi noista on sitten käytännössä tarkemman näköistä.
610.8.2008 17:49
Kyllähän tuon progressiivisen kuvan edut etenkin urheilua katsottaessa ovat kiistattomat.
710.8.2008 18:31
1080:n ja 720:n eron näkee ehkä sitten kun on se reilusti yli 50" ruutu.
Noilla normi 32-42 tuumaisilla ei ole käytännössä mitään eroa kuvanlaadussa vaikka olisi kuinka hifisilmä.. Jos joku huomaa kuvanlaadussa pienemmällä ruudulla eroa niin valehtelee. Tai sitten katselee telkkaria 10 sentin päästä, mutta silloinhan ei koko kuvaa nää.. ;)
Viestiä on muokattu sen lähettämisen jälkeen. Viestiä on muokattu viimeksi 10.8.2008 @ 18:33
810.8.2008 18:42
Aika rankan eron nuo kuvat antavat noista,
mutta eipä paljoa hetkauta omalla 38" kuvaputkella =)
910.8.2008 21:53
No sul on sitte muute pikkuse iso TV^ : D en kans tiiä tosta lomituksesta i ja p mut p on parempi ku i : D
1010.8.2008 21:54
Heh, itsekin vertailun vuoksi tullut hypittyä välillä YLE HD:n ja TV2:n välillä, screenshotteja on tullut ja kerättyä.
Uinti erityisesti on HD:nä ihan järkyttävän hyvännäköistä, SD:nä taas ihan järkyttävää kuraa. HD:nä pirun nättiä, kun välillä näyttävät niitä hidastuskuvia edestäpäin, kun uimari hyökkää sieltä pinnan alta ja nostaa vesipatsaan ja pisarat ilmaan.
1110.8.2008 22:09
Kuvakoon puolesta HD-tasoisesta kuvasta olisi toki jo iloa. Kuvaputki-TV:t toistavat toisaalta SD-lähetykset huomattavasti armollisemmin kuin esim. LCD-televisiot. Onhan nykyiset digilähetykset käytännössä suunniteltu juurikin kuvaputkitelevisioille.
Ainakin 40-42" kuvakoossa ero 1080p:n ja 720p:n välillä on usein vaikea havaita (nimenomaan siis progressiivisessa kuvassa). Siksipä TV-katselussa 720p on jo varsin riittävä tarkkuus useissa olosuhteissa. 1080i-signaalissa kuvan prosessointi, eli lomituksen poisto, nousee avainasemaan. Omalta osaltani voin sanoa että 1080i50 (eli lomitettu 1920x1080 -resoluution kuva 50Hz kuvataajudella) toimii loistavasti. Nopeatempoisissakaan lajeissa (esim. koripallo) ei ole havaittavissa liike-epäterävyyttä tai deinterlace-häiriöitä. Kuva on myös aavistuksen verran terävämpää kuin 720p-tarkkuuteen skaalattu kuva.
Profiilisivullani on pari 1:1 kuvaruutukaappausta Ylen lähetyksestä. Lisää materiaalia ja raportointia seuraa kisojen aikana.
1210.8.2008 22:19
Samoja havaintoja olen tehnyt. HD:n kuvan paremmuus ei toki ole yksin paremman tarkkuuden ansiota, vaan suuri merkitys on myös käytettävällä pakkauskoodekilla. H.264 (aka AVC aka MPEG-4 part 10) on järkyttävän paljon tehokkaampi koodekki kuin esim. DVB-lähetyksissä käytettävä MPEG-2 (vastaava kuvanlaatu n. puolella MPEG-2:n vaatimasta bitratesta).
1310.8.2008 22:31
Voikun digiaika olisi edes 720p kuvaa kaikilta kanavilta...
1410.8.2008 22:34
Eilen tuli Veikon koneessa katseltua Ylen HD kanavaa hetken aikaa... Oli kyllä todella mainio kuva ;)
1510.8.2008 23:28
Olen siinä onnekkaassa asemassa että mulla näkyy toi ylen HD lähetys.
Täytyy sanoa että ero on iso, mutta HD-kuvan hyödyt ei pääse parhaimmilleen koska fudismatsit tuppaavat tulevan fst-, ja UTV-kanavilta. Esimerkiksi juuri fudiksessa siitä olisi enemmän iloa kuin jossain purjehduksessa. Urhelukanavan kuvanlaadulla ei oikein halua katsoa mitään :/
1611.8.2008 00:07
Tähän saakka kanavapomot ovat suhtautuneet hyvin nihkeästi HD-lähetyksiin. Esimerkiksi Ylen pääjohtaja Mikael Junger lupasi alkuvuodesta Taloussanomien haastattelussa, etteivät pääkanavat muutu teräväpiirtoisiksi ennen vuotta 2016.
No huhhuh. Tuolloin on varmaan jo teeveitä mitkä muuttaa itse kuvan vaikka suoraan mustavalkoiselta 1800- luvun kuvalta full hd:ksi. Että kyllä sitä saa odottaa taas vaihteeksi.
1711.8.2008 11:54
Kyllä tuo vanha kuva on vain karmea. Kyllä YLE:n on siirryttävä HD:hen niin pian kuin mahdollista. Mutta suuri kysymys on, että onko mahdollista katsella HD-kanavia myös näillä nykyisillä bokseilla, mutta samalla paskalla kuvalla siis. Eli, että ei kai kaikkien taas tarvitse boksejaan vaihtaa sitten kun HD:hen siirrytään. Ei se itseäni haittaa, mutta ei ihmiset rupea taas ostamaan uusia digibokseja, vaikka HD olisi viidenkin vuoden päässä.
1811.8.2008 12:52
Mutta suuri kysymys on, että onko mahdollista katsella HD-kanavia myös näillä nykyisillä bokseilla, mutta samalla paskalla kuvalla siis. Eli, että ei kai kaikkien taas tarvitse boksejaan vaihtaa sitten kun HD:hen siirrytään. Ei se itseäni haittaa, mutta ei ihmiset rupea taas ostamaan uusia digibokseja, vaikka HD olisi viidenkin vuoden päässä.
Tuo ei valitettavasti ole mahdollista, vaan boksien vaihtorumba on edessä, jos teräväpiirtoa halutaan katsella. Siksi HD-kanavat tulevatkin olemaan vuosikaudet rinnakkain SD-lähetysten kanssa, ja jälleen tuhlataan kallisarvoista lähetyskapasiteettia kahteen identtiseen lähetykseen.
Digitalisoinnissa Suomi halusi olla kärkijoukossa, mutta nyt on mennyt pupu pöksyyn ja halutaan jarrutella. Ehkei kansaa olisi pitänyt ärsyttää hätiköidyllä, huonosti toteutetulla siirtymällä, vaan odottaa rauhassa HD-standardien valmistumista ja siirtyä suoraan todelliseen seuraavan sukupolven tekniikkaan.
Onneksi HD-tuki tulee laitteisiin pikkuhiljaa, joten vastaanotinten määrä tulee pikkuhiljaa kasvamaan kuin itsestään, kun kuluttajat uusivat laitteistoaan.
1911.8.2008 14:06
Lautas-antennia kehiin vain. Paha vaan sanoa ettei ole telkkaria kun on antenni nurkalla.
2012.8.2008 11:29
Viestiä on muokattu sen lähettämisen jälkeen. Viestiä on muokattu viimeksi 20.11.2009 @ 22:21
2112.8.2008 12:05
Itse en kyllä tajua tätä valitusta, ja kaikkein vähiten jossain afterdawnissa. Mitä väliä sillä on jos digibokseja joutuu uusimaan, itse ainakin uusin niitä joka tapauksessa. Vai onko täällä monellakin vielä menossa ihka ensimmäinen digiboksi? Kyse ei kuitenkaan ole yleensä kovin monenkaan kympin sijoituksesta(ja joku on todellakin niin urpo että hankkii monen sadan euron tallentavan digiboksin eikä tietokonetta dvb-kortilla.. no.. ketä siinä nyt sitten voi syytellä?)
2212.8.2008 15:30
canalin asiakkaat saavat lisäksi nauttia eurosportHD kanavasta ;)
2312.8.2008 22:52
En kyllä havainnut noin suurta eroa. Kuinka heikolla signaalilla toi perus digikuva on oikein otettu? Itse en huomaa digilähetyksessä noin suurta eroa.
2413.8.2008 01:05
Paina vain rohkeasti pausea ja tunge naamasi ruutuun kiinni.
Kyllä se on juuri tuollaista kuraa, ellet dekoodaa ja upskeilaa esim. ffdshowlla, jolloin päästään hiukan parempaan tulokseen.
2514.8.2008 00:01
No kuka kattoo nokka kiinni ruudussa tv:tä? Kysympä vain. En minä ainakaan jaksaisi pidemmässä käytössä kiinnittää huomiota noiden eroon.
2614.8.2008 23:43
Saunavision kautta en saanut Ylen HD-lähetyksiä pelaamaan, tosin lomani vuoksi testaus jäi suppeaksi. Elgaton digiboxin kautta ylen HD-lähetykset näkyivät hyvin.
2716.8.2008 15:16
odzmo
Kun katselee siirtymätaulukkoa analogisesta digitaaliseen tekniikkaan
( http://en.wikipedia.org/wiki/Digital_terrestrial_television )
alkaa vahvasti vaikuttaa siltä, että Suomi ehtii aloittaa HDTV-lähetykset (DVB-T2 ?) ennen kuin useimmissa maissa loppuvat analogilähetykset. Tästä kai nousee sitten kauhea poru, että "olisi pitänyt heti siirtyä XXXHD-TV -tekniikkaan" ...
2822.8.2008 19:21
Huh! Onhan tuo teräväpiirto paljon tarkempi kuin normaali :P


text:
Unionin tuomioistuimen tuomio (viides jaosto) 19.12.2013.
Innoweb BV vastaan Wegener ICT Media BV ja Wegener Mediaventions BV.
Gerechtshof te ’s-Gravenhagen esittämä ennakkoratkaisupyyntö.
Direktiivi 96/9/EY – Tietokantojen oikeudellinen suoja – 7 artiklan 1 ja 5 kohta – Tietokannan valmistajan sui generis -oikeus – Uudelleenkäytön käsite – Tietokannan sisällön olennainen osa – Aihepiirikohtainen metahakukone.
Asia C-202/12.
4.11.09.03 Euroopan unionin sisäpolitiikka / Jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen / Yhdenmukaistetut teollis- ja tekijänoikeudet / Tekijänoikeus ja lähioikeudet
Euroopan komissio, EUINST
19 päivänä joulukuuta 2013 ( *1 )
”Direktiivi 96/9/EY — Tietokantojen oikeudellinen suoja — 7 artiklan 1 ja 5 kohta — Tietokannan valmistajan sui generis -oikeus — Uudelleenkäytön käsite — Tietokannan sisällön olennainen osa — Aihepiirikohtainen metahakukone”
Asiassa C‑202/12,
jossa on kyse SEUT 267 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka Gerechtshof te 's‑Gravenhage (Alankomaat) on esittänyt 27.3.2012 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut unionin tuomioistuimeen 30.4.2012, saadakseen ennakkoratkaisun asiassa
Wegener ICT Media BV ja
Innoweb BV, edustajinaan advocaat M. H. Elferink ja advocaat M. A. S. M. van Leent,
Wegener ICT Media BV ja Wegener Mediaventions BV, edustajanaan advocaat J. van Manen,
Euroopan komissio, asiamiehinään J. Samnada ja F. Wilman,
Ennakkoratkaisupyyntö koskee tietokantojen oikeudellisesta suojasta 11.3.1996 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/9/EY (EYVL L 77, s. 20) 7 artiklan tulkintaa.
Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa asianosaisina ovat yhtäältä Innoweb BV (jäljempänä Innoweb) ja toisaalta Wegener ICT Media BV ja Wegener Mediaventions BV (jäljempänä yhdessä Wegener) ja joka koskee Innowebin internetsivustollaan ylläpitämää aihepiirikohtaista metahakukonetta, jonka avulla voidaan tehdä hakuja kolmansien osapuolten internetsivustoilta ja muun muassa Wegenerin tarjoamalta internetsivustolta, joka sisältää kokoelmia autojen myynti-ilmoituksista.
Direktiivin 96/9 johdanto-osan 39, 42 ja 48 perustelukappaleen sanamuoto on seuraava:
tämän direktiivin tarkoitus on – – suojata tietokannan valmistajia tietokannan sisällön laatimisen ja kokoamisen yhteydessä tehtyjen taloudellisten ja ammatillisten investointien tulosten väärinkäyttämiseltä suojaamalla koko tietokanta tai sen olennaiset osat käyttäjän tai kilpailijan tiettyjä toimia vastaan,
erityinen oikeus estää luvaton kopiointi ja/tai uudelleenkäyttö liittyy käyttäjän toimiin, jotka ylittävät käyttäjän lailliset oikeudet ja täten aiheuttavat vahinkoa investoinnille; oikeus kieltää koko sisällön tai sen olennaisen osan kopiointi ja/tai uudelleenkäyttö liittyy sekä kilpailevan loistuotteen valmistamiseen että käyttäjään, joka toiminnallaan aiheuttaa laadullisesti tai määrällisesti arvioiden olennaista vahinkoa investoinnille,
tämän direktiivin tarkoitus – – on varmistaa tietokannoille asianmukainen ja yhtenäinen suojataso korvauksen takaamiseksi tietokannan valmistajille – –”
Kyseisen direktiivin tarkoituksena on sen 1 artiklan 1 kohdan mukaan kaikenmuotoisten tietokantojen oikeudellinen suojaaminen. Tietokanta on määritelty kyseisen artiklan 2 kohdassa niin, että sillä tarkoitetaan sellaisten ”teosten, tietojen tai muiden itsenäisten aineistojen kokoelmaa, jotka on järjestetty järjestelmällisellä tai menetelmällisellä tavalla ja [joihin] elektronisesti tai muulla tavoin on mahdollistettu yksilöllinen pääsy”.
Mainitun direktiivin III luvussa, jonka otsikkona on ”Sui generis ‑oikeus”, olevassa suojan kohdetta koskevassa 7 artiklassa säädetään seuraavaa:
2. Tätä lukua sovellettaessa tarkoitetaan:
’kopioinnilla’ tietokannan koko sisällön tai sen olennaisen osan pysyvää tai väliaikaista siirtämistä tallennusalustalta toiselle millä tavalla ja missä muodossa tahansa;
’uudelleenkäytöllä’ tietokannan koko sisällön tai sen olennaisen osan mitä tahansa saattamista yleisön saataville kopioita levittämällä, vuokraamalla, onlinesiirrolla tai muulla siirtotavalla. Kun oikeudenhaltija tai joku hänen suostumuksellaan on ensimmäisen kerran myynyt tietokannan kopion yhteisössä, oikeudenhaltijan oikeus määrätä kyseisen kopion edelleenmyymisestä yhteisössä raukeaa.
5. Tietokannan sisällön epäolennaisten osien jatkuva ja järjestelmällinen kopiointi tai uudelleenkäyttö, jotka voisivat johtaa tämän tietokannan tavanmukaisen käytön vastaisiin toimiin tai jotka voisivat aiheuttaa kohtuutonta vahinkoa tietokannan valmistajan laillisille eduille, eivät ole sallittuja.”
Direktiivi 96/9 saatettiin osaksi Alankomaiden oikeusjärjestystä 8.7.1999 annetulla tietokantoja koskevalla lailla (Databankenwet; Stb. 1999, nro 303).
Kyseisen lain 2 §:n 1 momentissa säädetään seuraavaa:
”Tietokannan valmistajalla on yksinoikeus myöntää lupa seuraaviin toimiin:
tietokannan koko sisällön tai laadullisesti taikka määrällisesti arvioituna sen olennaisen osan kopiointi tai uudelleenkäyttö;
tietokannan sisällön laadullisesti tai määrällisesti arvioituna epäolennaisten osien jatkuva ja järjestelmällinen kopiointi tai uudelleenkäyttö siltä osin kuin ne voivat johtaa tämän tietokannan tavanmukaisen käytön vastaisiin toimiin tai aiheuttaa kohtuutonta vahinkoa tietokannan valmistajan laillisille eduille.”
Wegener tarjoaa internetsivustollaan www.autotrack.nl (jäljempänä AutoTrack) pääsyn autojen myynti-ilmoitusten verkkokokoelmaan. Kyseinen kokoelma sisältää 190 000–200 000 käytetyn auton luettelon, joka päivitetään päivittäin. Kyseisistä ilmoituksista noin 40000 esiintyy vain AutoTrack-sivustolla. Muut ilmoitukset voivat myös löytyä muilta ilmoitussivustoilta. AutoTrack-sivuston hakukoneen avulla internetin käyttäjä voi tehdä kohdennetun haun tietystä ajoneuvosta eri kriteereiden perusteella.
Innoweb tarjoaa internetsivustollaan www.gaspedaal.nl (jäljempänä GasPedaal) aihepiirikohtaisen metahakukoneen autojen myyntiä varten. Metahakukone käyttää muiden internetsivustojen hakukoneita siten, että se välittää käyttäjiensä pyynnöt näille muille hakukoneille, mikä erottaa sen Googlen kaltaisista yleisistä hakukoneista. Metahakukoneen luokitteleminen ”aihepiirikohtaiseksi” tarkoittaa, että se on erikoistunut siten, että sen tarkoituksena on mahdollistaa hakujen tekeminen yhdestä tai useammasta määrätystä aiheesta. GasPedaalia on pidettävä tällaisena aihepiirikohtaisena metahakukoneena, joka on tarkoitettu autojen myynti-ilmoituksia koskeville hauille, koska siihen syötetyllä yhdellä ainoalla pyynnöllä internetin käyttäjä voi samanaikaisesti tehdä hakuja kolmansien osapuolten, joihin kuuluu AutoTrack, sivustoilla olevista useista autojen myynti-ilmoitusten kokoelmista.
Aihepiirikohtaisen metahakukoneen GasPedaalin avulla voidaan tehdä hakuja AutoTrackin kokoelmasta yhtäältä sellaisten eri kriteereiden perusteella, joihin eivät ainoastaan kuulu merkki, malli, kilometrimäärä, valmistusvuosi ja hinta vaan myös muita ajoneuvon ominaisuuksia, kuten muun muassa väri, korin muoto, käytettävä polttoainetyyppi, ovien lukumäärä ja vaihteisto, ja toisaalta ”reaaliaikaisesti” eli hetkellä, jona GasPedaalin käyttäjä syöttää haun. GasPedaal suorittaa kyseisen haun ”muokattuna” eli mukauttamalla haun AutoTrackin hakukoneen käyttämään muotoon.
AutoTrackistä löydetyt hakutulokset – eli loppukäyttäjän valitsemia kriteereitä vastaavat autot –, jotka löytyvät myös muiden sivustojen hakutuloksista, yhdistetään yhdeksi kohdaksi, jossa on mukana linkit kaikkiin muihin lähteisiin, joista kyseinen auto on löydetty. Seuraavaksi luodaan internetsivu, joka sisältää näin saatujen ja yhdistettyjen hakutulosten luettelon, jossa on kutakin autoa koskevat olennaiset tiedot, erityisesti valmistusvuosi, hinta, kilometrimäärä ja auton pienoiskuva. Kyseinen internetsivu tallentuu noin 30 minuutiksi GasPedaalin palvelimelle, ja se lähetetään käyttäjälle tai näytetään tälle GasPedaalin internetsivustolla kyseisen sivuston mukaisessa ulkoasussa.
Ilmoitusten kokonaismäärä internetsivustoilla, joilta GasPedaal suorittaa hakuja, on noin 300000.
GasPedaal välittää päivittäin noin 100000 hakupyyntöä AutoTrackiin. Täten AutoTrackin kokoelmassa esiintyvistä merkkien ja mallien eri yhdistelmistä noin 80 prosenttia on päivittäin haun kohteena. GasPedaal näyttää kuitenkin kunkin haun osalta vain hyvin pienen osan kyseisen kokoelman sisällöstä. Käyttäjä määrittelee GasPedaaliin syöttämillään kriteereillä näiden tietojen sisällön kunkin hakupyynnön osalta.
Koska Wegener katsoi, että Innoweb loukkaa sen tietokantoja koskevaa sui generis ‑oikeutta, se nosti Innowebiä vastaan kanteen, jossa se vaati Innowebin määräämistä lopettamaan tämä loukkaaminen, ja asia ratkaistiin olennaisilta osin Wegenerin hyväksi ensimmäisessä oikeusasteessa.
Innoweb teki tästä tuomiosta valituksen Gerechtshof te 's‑Gravenhageen.
Ennakkoratkaisupyyntö perustuu olettamaan, jonka mukaan Wegenerin ilmoituskokoelmaa on pidettävä tietokantana, joka täyttää tarvittavat edellytykset direktiivin 96/9 7 artiklan mukaisen suojan saamiseksi.
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin katsoo lisäksi, ettei pääasiassa ole kyse Wegenerin koko tietokannan tai sen olennaisen osan kopioinnista. Kyseisen tietokannan sisällön epäolennaisten osien jatkuvalla kopioinnilla ei myöskään ole tällaista kumulatiivista vaikutusta, joten sitä ei ole pidettävä mainitun artiklan 5 kohdan vastaisena.
Gerechtshof te 's‑Gravenhage on näin ollen päättänyt lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
Onko direktiivin [96/9] 7 artiklan 1 kohtaa tulkittava siten, että kolmannen osapuolen katsotaan käyttävän uudelleen (saattavan saataville) verkkosivuston välityksellä tarjottavan (online‑)tietokannan koko sisältöä taikka laadullisesti tai määrällisesti arvioituna sen olennaista osaa, jos kyseinen kolmas osapuoli tarjoaa yleisölle mahdollisuuden tehdä kyseisen osapuolen tarjoaman aihepiirikohtaisen metahakukoneen kautta 'reaaliaikaisesti' hakuja tietokannan koko sisällöstä tai sen olennaisesta osasta siten, että käyttäjän antama hakukomento välitetään 'muokattuna' sen sivuston hakumekanismiin, jolla tietokanta tarjotaan käytettäväksi?
Jos edelliseen kysymykseen vastataan kieltävästi, onko tilanne toinen, jos kyseinen kolmas osapuoli saatuaan hakutulokset lähettää tai näyttää kullekin käyttäjälle erittäin pienen osan tietokannan sisällöstä omalla sivustollaan sivuston yleisen ulkoasun mukaisessa muodossa?
Onko ensimmäiseen ja toiseen kysymykseen vastattaessa merkitystä sillä, että kyseinen kolmas osapuoli suorittaa näitä toimia jatkuvasti ja välittää päivittäin yhteensä 100000 käyttäjien hakukomentoa 'muokattuna' hakukoneensa kautta ja saattaa saadut hakutulokset edellä kuvatulla tavalla eri käyttäjien saataville?
Onko direktiivin [96/9] 7 artiklan 5 kohtaa tulkittava siten, että sallittua ei ole tietokannan sisällön epäolennaisten osien jatkuva ja järjestelmällinen uudelleenkäyttö, joka voisi johtaa tämän tietokannan tavanmukaisen käytön vastaisiin toimiin tai joka voisi aiheuttaa kohtuutonta vahinkoa tietokannan valmistajan laillisille eduille, vai riittääkö, että uudelleenkäyttö on jatkuvaa tai järjestelmällistä?
Jos edellytetään, että kyse on jatkuvasta ja järjestelmällisestä uudelleenkäytöstä,
mitä järjestelmällisellä tarkoitetaan
onko siitä kyse, jos uudelleenkäyttö tapahtuu automatisoidun järjestelmän välityksellä
onko merkityksellistä, että tässä yhteydessä käytetään aihepiirikohtaista metahakukonetta edellä esitetyllä tavalla?
Onko direktiivin [96/9] 7 artiklan 5 kohtaa tulkittava siten, että siihen sisältyvää kieltoa ei sovelleta, jos kyseessä oleva kolmas osapuoli saattaa jatkuvasti metahakukoneensa eri käyttäjien saataville kullakin hakukerralla vain tietokannan sisällön epäolennaisia osia?
Jos edelliseen kysymykseen vastataan myöntävästi, onko näin myös, jos kyseisten epäolennaisten osien jatkuvalla uudelleenkäytöllä on se kumulatiivinen vaikutus, että tietokannan sisällön olennainen osa saatetaan kyseisten eri käyttäjien saataville kokonaisuudessaan arvioituna?
Onko direktiivin [96/9] 7 artiklan 5 kohtaa tulkittava siten, että tämän [säännöksen] edellytykset täyttyvät, jos kyse on toimista, joille ei ole annettu lupaa ja joiden tarkoituksena on, että uudelleenkäytön kumulatiivisen vaikutuksen vuoksi suojatun tietokannan koko sisältö tai sen olennainen osa saatetaan yleisön saataville, vai onko edellytysten täyttymiseksi lisäksi edellytettävä ja näytettävä toteen, että nämä toimet ovat ristiriidassa tämän tietokannan tavanmukaisen käytön kanssa tai aiheuttavat kohtuutonta vahinkoa tietokannan valmistajan laillisille eduille?
Katsotaanko edellä kuvattujen toimien tapauksessa tietokannan muodostaneen henkilön investoinneille aiheutuvan vakavaa vahinkoa?”
Aluksi on todettava, että kysymyksillä halutaan tietää lähinnä, harjoittaako pääasiassa kyseessä olevan kaltaisen aihepiirikohtaisen metahakukoneen ylläpitäjä direktiivin 96/9 7 artiklan 1 tai 5 kohdan soveltamisalaan kuuluvaa toimintaa siten, että kyseisessä 1 kohdassa säädetyt edellytykset täyttävän tietokannan valmistaja voi vastustaa sitä, että kyseinen tietokanta sisällytetään ilman korvausta aihepiirikohtaisen metahakukoneen palveluun.
Direktiivin 96/9 7 artiklan 1 kohdassa, jonka tulkintaa ensimmäinen, toinen ja kolmas kysymys koskevat, säädetään, että tietokannan valmistaja voi kieltää tietokannan koko sisällön tai sen olennaisen osan uudelleenkäytön.
Mainitun direktiivin 7 artiklan 5 kohdan, jonka tulkinnasta on kyse neljännessä, viidennessä, kuudennessa, seitsemännessä, kahdeksannessa ja yhdeksännessä kysymyksessä, mukaan ei sitä vastoin ole sallittua käyttää uudelleen suojatun tietokannan sisällön epäolennaisia osia, kun tämä uudelleenkäyttö on jatkuvaa ja järjestelmällistä ja kun se voisi johtaa tämän tietokannan tavanmukaisen käytön vastaisiin toimiin tai aiheuttaa kohtuutonta vahinkoa tietokannan valmistajan laillisille eduille.
Kyseisissä säännöksissä annettu suoja on kuitenkin varattu direktiivin 96/9 7 artiklan 1 kohdan mukaan tietokannoille, jotka vastaavat täsmällisiä edellytyksiä eli joiden sisällön kerääminen, varmistaminen tai esittäminen merkitsee määrällisesti tai laadullisesti huomattavaa investointia. Kuten tämän tuomion 16 kohdasta ilmenee, nämä kysymykset on kuitenkin esitetty olettaen, että pääasiassa kyseessä oleva autojen myynti-ilmoitusten kokoelma täyttää tämän edellytyksen.
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee ensimmäisellä, toisella ja kolmannella kysymyksellään, jotka on käsiteltävä yhdessä, lähinnä, onko direktiivin 96/9 7 artiklan 1 kohtaa tulkittava siten, että pääasiassa kyseessä olevan kaltaisen aihepiirikohtaisen metahakukoneen ylläpitäjä käyttää uudelleen palvelunsa kattaman tietokannan koko sisältöä tai sen olennaista osaa.
Tähän kysymykseen vastaamiseksi on ensiksi muistutettava tällaisen aihepiirikohtaisen metahakukoneen ja sen toiminnan olennaisista ominaisuuksista, jotka käyvät ilmi unionin tuomioistuimelle toimitetusta asiakirja-aineistosta, jossa tehdään huomattava ero aihepiirikohtaisen metahakukoneen ja Googlen tai Yahoon kaltaisten yleisten algoritmipohjaisten hakukoneiden välille.
Ennakkoratkaisupyynnöstä käy yhtäältä ilmi, että pääasiassa kyseessä olevan kaltaisessa aihepiirikohtaisessa metahakukoneessa ei ole omaa hakukonetta, joka selaisi muita internetsivustoja. Hakupyynnön toteuttamiseksi se käyttää sen sijaan tämän tuomion 9 kohdassa täsmennetyllä tavalla hakukoneita, joilla sen palvelun kattamat tietokannat on varustettu. Aihepiirikohtainen metahakukone nimittäin muokkaa ”reaaliaikaisesti” käyttäjiensä pyynnöt kyseisiin hakukoneisiin sopiviksi niin, että mainittujen tietokantojen kaikki tiedot selataan.
Ennakkoratkaisupyynnöstä käy toisaalta ilmi, että pääasiassa kyseessä olevan kaltainen aihepiirikohtainen metahakukone tarjoaa hakupyynnön muotoilun ja hakutulosten esitystavan osalta samanlaiset edut kuin tietokanta itsessään kuitenkin siten, että sen avulla yhdellä hakupyynnöllä voidaan selata useita tietokantoja tämän tuomion 9 ja 10 kohdassa täsmennetyllä tavalla. Tietokannan tavoin aihepiirikohtaisen metahakukoneen hakulomake, johon loppukäyttäjä syöttää pyyntönsä, sisältää erilaisia kenttiä, joiden avulla kyseinen käyttäjä voi kohdentaa hakuaan useilla kriteereillä, jotka hakutulosten on täytettävä. Hakutulokset esitetään sekä tietokannassa että aihepiirikohtaisessa metahakukoneessa lisäksi tiettyjen kriteereiden mukaisesti nousevassa tai laskevassa järjestyksessä loppukäyttäjän valinnan mukaan.
Toiseksi pääasiassa kyseessä olevan kaltaisen aihepiirikohtaisen metahakukoneen ylläpitäjän toiminnasta, jota on tarkasteltava direktiivin 96/9 7 artiklan 1 kohdan nojalla, on muistutettava, että ensimmäinen kysymys koskee kyseisen ylläpitäjän aihepiirikohtaisella metahakukoneella yleisölle tarjoamaa mahdollisuutta tehdä ”reaaliaikaisesti” hakuja tietokannan koko sisällöstä tai sen olennaisesta osasta siten, että loppukäyttäjän tekemä hakupyyntö välitetään ”muokattuna” tietokannan hakukoneeseen.
Kyseisessä kuvauksessa, joka koskee mainitun ylläpitäjän merkityksellistä toimintaa, otetaan huomioon se, että aihepiirikohtainen metahakukone toteuttaa tietyn hakupyynnön, mukaan lukien loppukäyttäjälle löydettyjen hakutulosten esittämisen, automaattisesti mainitun metahakukoneen ohjelmoinnin perusteella ilman ylläpitäjän osallistumista tässä vaiheessa. Tässä vaiheessa ainoastaan loppukäyttäjä, joka syöttää hakupyynnön, suorittaa toimia.
Pääasiassa kyseessä olevan kaltaisen aihepiirikohtaisen metahakukoneen ylläpitäjän tosiasiassa suorittamat toimet sen sijaan edeltävät loppukäyttäjän suorittamia toimintoja ja tietyn hakupyynnön käsittelyä. Kyse on nimittäin aihepiirikohtaisen metahakukoneen, jonka tarkoituksena on muokata loppukäyttäjien siihen syöttämät hakupyynnöt sopiviksi sellaisten tietokantojen hakukoneisiin, jotka kyseessä olevan metahakukoneen palvelu kattaa, saattamisesta saataville internetissä.
Täten on kolmanneksi tutkittava, kuuluuko tämä toiminta direktiivin 96/9 7 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, mikä edellyttää, että mainittua toimintaa on pidettävä kyseisen 7 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuna uudelleenkäyttönä ja että se koskee asianomaisen tietokannan koko sisältöä tai sen olennaista osaa.
Direktiivin 96/9 7 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettu uudelleenkäytön käsite on kyseisessä säännöksessä määritelty niin, että sillä tarkoitetaan ”tietokannan koko sisällön tai sen olennaisen osan mitä tahansa saattamista yleisön saataville kopioita levittämällä, vuokraamalla, onlinesiirrolla tai muulla siirtotavalla”. Viittaus uudelleenkäytetyn osan olennaisuuteen ei kuitenkaan koske mainitun käsitteen määritelmää sellaisenaan (ks. asia C-203/02, The British Horseracing Board ym., tuomio 9.11.2004, Kok., s. I-10415, 50 kohta).
Kun uudelleenkäytön käsitettä käytetään mainitun 7 artiklan 1 ja 5 kohdassa, sitä on tulkittava tämän artiklan yleinen asiayhteys huomioon ottaen (ks. vastaavasti kopioinnin käsitteestä asia C-304/07, Directmedia Publishing, tuomio 9.10.2008, Kok., s. I-7565, 28 kohta).
Direktiivin 96/9 7 artiklan 2 kohdan b alakohdassa käytetty ilmaisu ”mi[k]ä tahansa saattami[nen] yleisön saataville” osoittaa sen, että yhteisön lainsäätäjä on antanut uudelleenkäytön käsitteelle laajan merkityksen (ks. vastaavasti em. asia The British Horseracing Board ym., tuomion 51 kohta ja asia C-173/11, Football Dataco ym., tuomio 18.10.2012, 20 kohta).
Tätä uudelleenkäytön käsitteen laajaa tulkintaa vahvistaa yhteisön lainsäätäjän sui generis -oikeuden käyttöönotolla tavoittelema päämäärä (ks. vastaavasti kopioinnin käsitteestä em. asia Directmedia Publishing, tuomion 32 kohta).
Kuten unionin tuomioistuin on jo todennut direktiivin 96/9 johdanto-osan useiden perustelukappaleiden ja muun muassa johdanto-osan 39, 42 ja 48 perustelukappaleen perusteella, tavoitteena on edistää tietojen säilyttämiseen ja käsittelyyn käytettävien järjestelmien käyttöönottoa, jotta voidaan myötävaikuttaa tietopalvelumarkkinoiden kehitykseen tilanteessa, jolle on tyypillistä eri toimialoilla vuosittain syntyvien ja käsiteltävien tietomäärien voimakas kasvu (ks. mm. em. asia The British Horseracing Board ym., tuomion 30 ja 31 kohta; asia C-46/02, Fixtures Marketing, tuomio 9.11.2004, Kok., s. I-10365, 33 kohta ja asia C-604/10, Football Dataco ym., tuomio 1.3.2012, 34 kohta).
Direktiivillä 96/9 toteutetulla sui generis ‑oikeuden suojalla on täten tarkoitus taata henkilölle, joka on ollut aloitteellinen ja ottanut riskin tekemällä henkilöstöön, tekniikkaan ja/tai rahoitukseen liittyvän olennaisen investoinnin tietokannan muodostamiseksi ja sen toimintaa varten, palkkio investoinnistaan antamalla hänelle suojaa kyseisestä investoinnista saatujen tulosten luvatonta hyödyntämistä vastaan (ks. em. asia The British Horseracing Board ym., tuomion 32 ja 46 kohta; em. asia Fixtures Marketing, tuomion 35 kohta ja em. asia Directmedia Publishing, tuomion 33 kohta).
Direktiivin 96/9 7 artiklassa tarkoitettua uudelleenkäytön käsitettä on tämän tavoitteen valossa tulkittava siten, että sillä tarkoitetaan kaikkia toimia, joilla saatetaan yleisön saataville ilman tietokannan muodostaneen henkilön suostumusta tämän henkilön tekemän investoinnin tulokset ja estetään siten tätä henkilöä saamasta niitä tuloja, joilla hän oletettavasti voi kuolettaa investointinsa kustannukset (ks. em. asia The British Horseracing Board ym., tuomion 51 kohta). Mainitulla käsitteellä tarkoitetaan siten kaikkia toimia, joihin ei ole annettu lupaa ja joilla yleisölle levitetään suojatun tietokannan koko sisältö tai sen olennainen osa (ks. em. asia The British Horseracing Board ym., tuomion 67 kohta; asia C-545/07, Apis-Hristovich, tuomio 5.3.2009, Kok., s. I-1627, 49 kohta ja em. asia Football Dataco ym., tuomio 18.10.2012, 20 kohta). Menettelyn luonteella ja muodolla ei ole tältä osin merkitystä (em. asia Football Dataco ym., tuomio 18.10.2012, 20 kohta).
Direktiivin 96/9 7 artiklan 2 kohdan b alakohdassa mainitun määritelmän toinen osa eli toiminta ”kopioita levittämällä, vuokraamalla, onlinesiirrolla tai muulla siirtotavalla” ja etenkin vaihtoehto ”muulla siirtotavalla” mahdollistavat myös kyseisen määritelmän laajan tulkinnan tämän tuomion 35 ja 36 kohdassa mainitun 7 artiklan tavoitteen perusteella.
Pääasiassa kyseessä olevan kaltaisen aihepiirikohtaisen metahakukoneen ylläpitäjän käsiteltävän asian kannalta merkityksellisestä toiminnasta, joka koskee tällaisen metahakukoneen, jonka tarkoituksena on muokata loppukäyttäjien siihen syöttämät hakupyynnöt sopiviksi sellaisten tietokantojen hakukoneisiin, jotka mainitun metahakukoneen palvelu kattaa, saattamista saataville internetissä, on todettava, että tämä toiminta ei rajoitu pelkästään siihen, että käyttäjälle ilmoitetaan tietokannat, jotka tarjoavat tiettyä aihetta koskevia tietoja.
Toiminnan tarkoituksena on nimittäin tarjota kaikille loppukäyttäjille väline, jolla voidaan selata suojatussa tietokannassa olevat kaikki tiedot ja täten tarjota pääsy kyseisen tietokannan koko sisältöön muulla kuin mainitun tietokannan valmistajan tarjoamalla tavalla siten, että kuitenkin käytetään tietokannan hakukonetta ja tarjotaan samat hakuedut kuin tietokanta itse, kuten tämän tuomion 25 ja 26 kohdasta käy ilmi. Loppukäyttäjän ei tarvitse enää tietoja hakiessaan käydä asianomaisen tietokannan internetsivustolla – ei aloitussivulla eikä hakulomakesivulla – selatakseen tätä tietokantaa, koska hän voi selata tietokannan sisältöä ”reaaliaikaisesti” aihepiirikohtaisen metahakukoneen internetsivuilla.
Pääasiassa kyseessä olevan kaltaisen aihepiirikohtaisen metahakukoneen ylläpitäjän mainittuun toimintaan liittyy vaara siitä, että tietokannan valmistajalta jää saamatta tuloja, erityisesti valmistajan internetsivustolla olevista mainoksista saatavia tuloja, ja että valmistajaa estetään siten saamasta niitä tuloja, joilla hän oletettavasti voi kuolettaa tietokannan muodostamista ja toimintaa koskevan investointinsa kustannukset.
Koska loppukäyttäjän ei enää tarvitse siirtyä tietokannan internetsivuston aloitussivulle eikä sen hakulomakkeeseen, on nimittäin mahdollista, että kyseisen tietokannan valmistaja saa vähemmän tuloja kyseisellä aloitussivulla tai mainitussa hakulomakkeessa näkyvillä olevista mainoksista muun muassa siltä osin kuin vaikuttaa siltä, että toimijoiden, jotka haluavat mainostaa internetissä, on kannattavampaa mainostaa aihepiirikohtaisen metahakukoneen internetsivustolla kuin jonkin kyseisen metahakukoneen kattaman tietokannan internetsivustolla.
Ilmoituksia sisältävistä tietokannoista on lisäksi todettava, että myyjät saattaisivat alkaa laittaa ilmoituksiaan vain yhteen tietokantaan, kun otetaan huomioon mahdollisuus tehdä aihepiirikohtaisen metahakukoneen avulla hakuja samanaikaisesti useista tietokannoista sekä kyseisen metahakukoneen ilmoittamat päällekkäisyydet, niin että tietokannoista tulisi suppeampia ja siten vähemmän houkuttelevia.
Mainittu vaara siitä, että pääasiassa kyseessä olevan kaltaisen aihepiirikohtaisen metahakukoneen saattaminen saataville internetissä estää asianomaisen tietokannan valmistajaa saamasta tuloja, ei ole suljettu pois sillä perusteella, että jotta voidaan tutustua tietokannasta löydetyn hakutuloksen kaikkiin tietoihin, eli pääasiassa ilmoituksessa mainittua autoa koskeviin kaikkiin tietoihin, on edelleen lähtökohtaisesti seurattava hyperlinkkiä alkuperäiselle sivulle, josta hakutulos löydettiin.
Yhtäältä aihepiirikohtaisen metahakukoneen näyttämien tietojen perusteella loppukäyttäjä voi tietyssä määrin nimittäin lajitella löydettyjä hakutuloksia ja todeta, ettei hän tarvitse lisätietoja tietystä hakutuloksesta. Toisaalta on mahdollista, että loppukäyttäjä tutustuu yksityiskohtaisempiin tietoihin jonkin löydetyn ilmoituksen osalta seuraamatta linkkiä asianomaiseen tietokantaan silloin, kun kyseinen ilmoitus löytyy useista aihepiirikohtaisen metahakukoneen kattamista tietokannoista, koska metahakukone näyttää tällaiset päällekkäisyydet yhdistettyinä.
Direktiivin 96/9 7 artiklassa myönnetty suoja ei tosin kata tietojen etsimistä tietokannasta (ks. em. asia The British Horseracing Board ym., tuomion 54 kohta ja em. asia Directmedia Publishing, tuomion 51 kohta). Jos tietokannan valmistaja täten antaa kolmansille esimerkiksi maksua vastaan pääsyn tietokannan sisältöön, sen sui generis -oikeus ei anna sille mahdollisuutta vastustaa sitä, että nämä kolmannet käyttävät tietokantaa tietojen hakemiseen (ks. em. asia The British Horseracing Board ym., tuomion 55 kohta ja em. asia Directmedia Publishing, tuomion 53 kohta).
On kuitenkin korostettava, että pääasiassa kyseessä olevan kaltaisen aihepiirikohtaisen metahakukoneen ylläpitäjän toimintaa ei voida pitää tietojen etsimisenä asianomaisesta tietokannasta. Kyseinen ylläpitäjä ei nimittäin ole millään tavoin kiinnostunut tietokannassa olevista tiedoista, vaan se tarjoaa loppukäyttäjälle sellaisen erityisen pääsyn kyseiseen tietokantaan ja sen tietoihin, joka eroaa mainitun tietokannan valmistajan tarjoamasta tavasta ja jossa on kuitenkin samat hakuedut. Loppukäyttäjä on sitä vastoin se, joka syöttää hakupyynnön aihepiirikohtaiseen metahakukoneeseen ja joka kyseisen metahakukoneen avulla hakee tietoja tietokannasta.
Pääasiassa kyseessä olevan kaltaisen aihepiirikohtaisen metahakukoneen ylläpitäjän merkityksellinen toiminta, eli kyseisen metahakukoneen saattaminen saataville internetissä, muistuttaa direktiivin 96/9 johdanto-osan 42 perustelukappaleessa tarkoitetun kilpailevan loistuotteen valmistamista, ilman että siinä kuitenkaan kopioidaan asianomaisen tietokannan sisältöä. Kun otetaan huomioon tarjotut hakumahdollisuudet, tällainen aihepiirikohtainen metahakukone nimittäin muistuttaa tietokantaa mutta ei kuitenkaan itse sisällä tietoja.
Loppukäyttäjän on riittävää siirtyä aihepiirikohtaisen metahakukoneen internetsivuille, jotta hän voi samanaikaisesti tutustua kaikkien sellaisten tietokantojen sisältöön, jotka kyseisen metahakukoneen palvelu kattaa, koska mainitun metahakukoneen suorittama haku tarjoaa saman hakutulosten luettelon kuin joka olisi voitu saada kussakin näissä tietokannoissa erikseen tehdyillä hauilla; tämä luettelo esitetään kuitenkin aihepiirikohtaisen metahakukoneen internetsivujen mukaisessa ulkoasussa. Loppukäyttäjän ei enää tarvitse siirtyä tietokannan internetsivustolle, ellei hän löydä näytettyjen hakutulosten joukosta ilmoitusta, johon hän haluaisi tutustua yksityiskohtaisemmin. Loppukäyttäjä ohjataan tällöin kuitenkin suoraan itse ilmoitukseen, ja päällekkäisyyksien yhdistämisen johdosta on jopa hyvinkin mahdollista, että loppukäyttäjä hakee tietoja toisesta tietokannasta.
Edellä esitetystä seuraa, että ylläpitäjänsä internetissä saataville saattamaa pääasiassa kyseessä olevan kaltaista aihepiirikohtaista metahakukonetta, jonka tarkoituksena on, että loppukäyttäjät syöttävät siihen hakupyyntöjä pyyntöjen välittämiseksi mukautettuina suojatun tietokannan hakukoneeseen, on pidettävä direktiivin 96/9 7 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuna kyseisen tietokannan sisällön ”saataville saattamisena”.
Tämä saataville saattaminen kohdistuu ”yleisöön”, koska tällaista aihepiirikohtaista metahakukonetta voi käyttää kuka tahansa ja se koskee siten määrittelemätöntä henkilömäärää siitä riippumatta, kuinka moni henkilö tosiasiassa käyttää mainittua metahakukonetta.
Pääasiassa kyseessä olevan kaltaisen aihepiirikohtaisen metahakukoneen ylläpitäjä käyttää täten mainitussa säännöksessä tarkoitetulla tavalla uudelleen tietokannan sisältöä.
Tämä uudelleenkäyttö koskee asianomaisen tietokannan sisällön olennaista osaa tai jopa sitä kokonaan, koska pääasiassa kyseessä olevan kaltaisen aihepiirikohtaisen metahakukoneen avulla voidaan tutkia mainitun tietokannan hakukoneeseen suoraan syötetyn hakupyynnön tapaan kyseisen tietokannan koko sisältöä. Tässä tilanteessa kunkin aihepiirikohtaiseen metahakukoneeseen syötetyn hakupyynnön perusteella tosiasiallisesti löydettyjen ja näytettyjen hakutulosten lukumäärällä ei ole merkitystä. Euroopan komission korostaman tavoin se, että loppukäyttäjän määrittelemien hakukriteerien perusteella tietokannasta selataan ja näytetään tosiasiassa vain osa, ei nimittäin vaikuta siihen, että koko tietokanta saatetaan kyseisen loppukäyttäjän saataville, kuten tämän tuomion 39 ja 40 kohdassa on todettu.
Edellä esitetyn perusteella ensimmäiseen, toiseen ja kolmanteen kysymykseen on vastattava, että direktiivin 96/9 7 artiklan 1 kohtaa on tulkittava siten, että toimija, joka saattaa pääasiassa kyseessä olevan kaltaisen aihepiirikohtaisen metahakukoneen saataville internetissä, käyttää uudelleen kyseisessä 7 artiklassa suojatun tietokannan koko sisältöä tai sen olennaista osaa, kun kyseinen aihepiirikohtainen metahakukone
tarjoaa loppukäyttäjälle hakulomakkeen, joka sisältää olennaisilta osin samat toiminnot kuin tietokannan hakulomake,
muokkaa ”reaaliaikaisesti” loppukäyttäjien pyynnöt sopiviksi hakukoneeseen, jolla tietokanta on varustettu, niin, että kyseisen tietokannan kaikki tiedot selataan, ja
esittää löydetyt hakutulokset loppukäyttäjälle internetsivustonsa mukaisessa ulkoasussa ja yhdistää päällekkäisyydet yhdeksi kohdaksi sellaisiin kriteereihin perustuvassa järjestyksessä, jotka ovat rinnastettavissa asianomaisen tietokannan hakukoneessa hakutulosten esittämiseksi käytettyihin kriteereihin.
Neljäs, viides, kuudes, seitsemäs, kahdeksas ja yhdeksäs kysymys
Ensimmäiseen, toiseen ja kolmanteen kysymykseen annetun vastauksen johdosta neljänteen, viidenteen, kuudenteen, seitsemänteen, kahdeksanteen ja yhdeksänteen kysymykseen ei ole tarpeen vastata.
Tietokantojen oikeudellisesta suojasta 11.3.1996 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/9/EY 7 artiklan 1 kohtaa on tulkittava siten, että toimija, joka saattaa pääasiassa kyseessä olevan kaltaisen aihepiirikohtaisen metahakukoneen saataville internetissä, käyttää uudelleen kyseisessä 7 artiklassa suojatun tietokannan koko sisältöä tai sen olennaista osaa, kun kyseinen aihepiirikohtainen metahakukone

matches:
sui generis
sui generis
Sui generis
sui generis
tuomioistuin
tuomioistuin
sui generis
tuomioistuin
sui generis
sui generis


text:
turvapaikanhakija arkistot - Uuninpankkopoika Saku Timonen
27.7.2017 by Saku Timonen |
EU:n tuomioistuin on linjannut, että turvapaikanhakijat voidaan palauttaa siihen ensimmäiseen EU-maahan, jossa heidät on rekisteröity tai johon he muuten todistettavasti ovat ensiksi tulleet. Tässä ei sinänsä ole mitään uutta, eikä linjaus vaikuta Suomeen millään tavalla. Dublin-sopimuksen mukaan turvapaikanhakija voidaan palauttaa siihen maahan, jossa hänet on ensimmäiseksi rekisteröity tai johon hän muuten on todistettavasti tullut ensimmäiseksi. Todistaminen perustuu vaikkapa rajaa ylitettäessä otettuihin sormenjälkiin.
Ilmeisesti uutisen huono lukeminen ja Dublin-sopimuksen sisällöstä tietämättömyys ovat innoittaneet Perussuomalaiset Nuoret käyttämään Suomi-ensin porukoista ja Hommafoorumilta ikävän tuttua retoriikkaa. Kaikki Suomeen tulleet on palautettava tutkimatta.
Julistakaa mitä julistatte, mutta ei se näin mene, hyvät nuoret. Dublin-sopimus ei oikeuta palauttamaan ketään vain sillä perusteella, että hän on tullut Suomeen muiden maiden läpi ja on tietenkin tullut johonkin EU-maahan ensimmäiseksi. Se ensimmäiseen EU-maahan tuleminen pitää pystyä todistamaan.
Dublin-sopimus tunnetaan yleensäkin huonosti. Tavallisin virhe on väittää, että se velvoittaisi turvapaikanhakijan ilmoittautumaan sen sopimusmaan viranomaisille, johon hän ensimmäiseksi saapuu. Ei velvoita. Kansainväliset sopimukset velvoittavat vain sopimusmaita ja niiden viranomaisia. Sopimuksilla määritellään eri maiden viranomaisten välinen vastuunjako ja toimivalta, mutta kansallisesta lainsäädännöstä poiketen sopimukset eivät aseta yksittäisille ihmisille mitään velvollisuuksia.
Jos henkilö ei ilmoittaudu sen ensimmäisen maan viranomaisille, niin hän voi käytännössä matkustaa vaikka halki Euroopan ja pyytää turvapaikkaa missä tahansa. Schengen-alueella ei rajavalvontaa ole, joten kukaan ei tutki matkustusasiakirjoja. Dublin III-asetuksen mukaan hakemuksen käsittelystä vastaa se ensimmäinen jäsenvaltio, jossa turvapaikanhakijan sormenjäljet on tallennettu tai jossa hän on jättänyt turvapaikkahakemuksen.
Sen maan viranomaisten tehtävänä sitten on selvittää, mitä reittiä hän on tullut ja kuuluuko hänen hakemuksensa käsitteleminen mahdollisesti jollekin toiselle maalle. Jos jäsenvaltio katsoo asian kuuluvan toisen maan viranomaisille, niin se voi pyytää ottamaan hakijan vastaan. Vastaanottopyynnön yhteydessä on esitettävä ne aihetodisteet, joiden perusteella velvollisuus käsitellä hakemus kuuluu mulle maalle kuin sille, jossa hakija on. Koko vastaanottopyynnön käsittelyn ajan hakijalla on oikeus oleskella maassa.
Ruotsista Suomeen tullutta ja täällä turvapaikkaa hakenutta ei voida palauttaa minnekään tutkimatta ensin minkä maan viranomaisille hakemuksen käsittely kuuluu. Jos hakija on rekisteröity Ruotsiin, niin hänet voidaan palauttaa sinne. Jos hänet on rekisteröity tai hänen voidaan muuten todistaa saapuneen ensimmäiseksi johonkin muuhun maahan, niin sitten hänet voidaan palauttaa siihen maahan. Missään rekisteröimätöntä tai sellaista henkilöä, jonka ensimmäistä saapumismaata ei voida todistaa, ei voida palauttaa minnekään, vaan hänen hakemuksensa tutkitaan täällä.
Ensimmäinen maa tai mikään läpikulkumaa ei ole automaattisesti vastuussa hakemuksen käsittelystä. Lisäksi pitää muistaa, että Dublin-asetus määrittelee yhdeksi selkeäksi tavoitteekseen perheiden yhdistämisen. Perhesuhteet ja perheenjäsenten mahdolliset sijainnit eri maissa määrittelevät hakemuksen käsittelystä vastaavan maan.
Laitetaan vielä ne perusperiaatteet, jotka määrittelevät mille valtiolle hakemuksen käsittely kuuluu. Se kuuluu sille jäsenvaltiolle:
Jossa ihmisellä on jo laillisesti oleskelevia perheenjäseniä.
Joka on myöntänyt hakijalle oleskeluluvan tai viisumin.
Jonka kautta hakija on tullut maahan kolmannesta maasta. (Kolmannen maan kansalaisella tarkoitetaan muun kuin EU-valtioiden tai näihin rinnastettavien valtioiden kansalaisia.)
Jossa hakija on aikaisemmin hakenut turvapaikkaa.
Jossa hakija on viettänyt yli 5 kuukautta eikä tulomaata kyetä osoittamaan.
Jossa hakija on viimeksi asunut, jos hän on asunut vähintään viiden kuukauden jaksoja useissa jäsenvaltioissa.
Jos palautus ei onnistu tai palautusta ensimmäiseen maahan ei saa tehdä, niin vastuu siirtyy taas sille maalle, jossa hakemus on tehty. Näin voi käydä vaikkapa silloin, jos sen ensimmäisen maan vastaanotto-olosuhteissa on puutteita.
Tuomioistuinen päätös ei siis muuta mitään, vaan pelkästään vahvistaa Dublin-sopimusta. Siinä kun on se sama vika kuin kaikissa muissakin kansainvälisissä sopimuksissa, eli kaikki maat eivät niitä noudata eikä sopimuksissa ole määrätty sanktioita noudattamatta jättämisestä.
Kommentoinnissa edellytän sitä asiallista maahanmuuttokeskustelua. Nyt puhutaan kansainvälisestä juridiikasta, ei saunan taakse viemisestä.
EDIT 28.7.2017 klo 00.30: Täsmennetty Ruotsista saapuneita koskevaa kappaletta.
Avainsanat: Dublin, Dublin-asetus, Dublin-sopimus, EU, Perussuomalaiset Nuoret, Schengen, sormenjäljet, turvapaikanhakija, turvapaikkahakemus
24.4.2017 by Saku Timonen |
Kun myytti on kerran syntynyt, niin sehän ei suostu kuolemaan koskaan. Yksi sitkeimpiä näkemiäni myyttejä on taas tänään sosiaalisessa mediassa leviävä Ylen uutinen vuodelta 2009. Sen mukaan Suomi maksaa turvapaikanhakijoille EU-maista suurimmat kuukausittaiset tuet. Jutun mukaan Suomesta turvapaikkaa hakeva kahden aikuisen ja kolmen 10-17-vuotiaan lapsen perhe saa kuukaudessa toimeentulotukea 1 277 euroa. Lisäksi perheen asuminen on ilmaista.
Yle julkaisi uuden jutun vuonna 2015, mutta jostain syystä se ei tunnu kiinnostavan. On mukavampi jakaa vanhaa klassikkoa, koska se sopii paremmin omaan ajatusmaailmaan.
Kuten uudessa jutussa sanotaan, niin paljon on muuttunut. Vuonna 2009 mikä tahansa tuloton perhe olisi saanut saman verran toimeentulotukea kuin esimerkiksi otettu turvapaikanhakijaperhe. Vuodesta 2011 lähtien turvapaikanhakijoille ei ole maksettu ollenkaan toimeentulotukea, vaan vastaanottorahaa. Se on pienempi kuin alin toimeentulotuki. Siitä säädetään kansainvälistä suojelua hakevan vastaanotosta annetun lain 20 §:ssä tällä hetkellä näin:
1) yksin asuvalla ja yksinhuoltajalla 312,23 euroa, ateriapalvelut tarjoavassa vastaanottokeskuksessa 91,52 euroa;
2) muulla kuin 1 kohdassa tarkoitetulla 18 vuotta täyttäneellä 263,78 euroa, ateriapalvelut tarjoavassa vastaanottokeskuksessa 75,36 euroa;
3) perheensä kanssa asuvalla lapsella 199,18 euroa, ateriapalvelut tarjoavassa vastaanottokeskuksessa 59,21 euroa.
Summat löytyvät täältä, mutta laitetaan varmuuden vuoksi vielä kuva.
Vanhan uutisen esimerkkiperhe eli kaksi aikuista ja kolme lasta saa vastaanottorahaa seuraavasti:
Jos vastaanottokeskus ei tarjoa aterioita, niin yhdessä asuvan perheen vastaanottoraha on aikuisille 263,78 euroa ja jokaiselle lapselle 199,18 euroa eli yhteensä 1 125,10 euroa kuukaudessa. Jos keskus tarjoaa aterian, niin vastaanottoraha on 75,36 + 75,36 + 59,21 + 59,21+ 59,21 eli yhteensä 328,35 euroa.
Toimeentulotukilaskurin mukaan malliperheen toimeentulotuki nollatuloilla olisi 1780,80 euroa. Turvapaikanhakijaperhe saa siis 654,90 euroa vähemmän kuin mitä heidän toimeentulotukensa olisi. He eivät myöskään saa lapsilisiä eivätkä mitään muitakaan sosiaalietuuksia, sillä he eivät kuulu Suomen etuusjärjestestelmän piiriin.
Onhan joku tietysti tästäkin kateellinen. Sen olen oppinut, että kenelläkään ei voi mennä niin huonosti, etteikö joku olisi silti kateellinen.
Avainsanat: myytti, toimeentulotuki, turvapaikanhakija, vastaanottoraha
6.9.2016 by Saku Timonen |
Elokuussa Suomesta tuli maa, jossa perustuslaki on voimassa vain silloin ja siltä osin, kuin hallitusta ja eduskuntaa sattuu kulloinkin huvittamaan. 12.8.2016 presidentti vahvisti eduskunnan yksinkertaisella enemmistöllä kesäkuussa hyväksymät lakimuutokset, joilla turvapaikanhakijoiden valitusaikoja Maahanmuuttoviraston päätöksistä lyhennettiin ja oikeusapua turvapaikkahaastatteluun annetaan vain poikkeustapauksissa. Muutokset tulivat voimaan 1.9.2016. Tästä kerroin heti tuoreeltaan elokuuussa.
Tuona päivänä yhdenvertaisuus lain edessä lakkautettiin ja mille tahansa ihmisryhmälle voidaan tehdä mitä tahansa perustuslain estämättä. Kun jotain on tehty kerran, niin se voidaan tehdä helposti uudelleen kenenkään korottamatta ääntään.
Nyt se tehdään uudelleen ja kohteena ovat tällä kertaa ihan kaikki oleskeluluvan saaneet ja kotoutumistukeen oikeutetut maahanmuuttajat. Tähän asti he ovat saaneet peruspäivärahaa, työmarkkinatukea tai toimeentulotukea saman verran kuin syntyperäisetkin, mutta nyt heidän tukeaan aikotaan leikata säästösyistä. Lisäksi Suomesta aiotaan tehdä vähemmän houkutteleva maa turvapaikanhakijoille. Asiasta kertoi Yle verkkosivullaan. Myös viittomakielisissä uutisissa asiasta oli minimaalisen lyhyt maininta, mutta siinä kaikki. Näin helposti ja huomaamatta se voidaan tehdä.
Kotoutumistuki on monelle terminä epäselvä ja usein sen luullaan tarkoittavan jotain maahanmuuttajille annettavaa ylimääräistä rahaa. Ei se ole mitään muiden tukien päälle tulevaa discorahaa, vaan sen tarkoitus on kattaa työttömän maahanmuuttajan perusturva.
Laki kotoutumisen edistämisestä koskee ihan kaikkia maahanmuuttajia, ei pelkästään oleskeluluvan saavia turvapaikanhakijoita.
Työttömyysetuus tarkoittaa Kelan maksamaa peruspäivärahaa tai työmarkkinatukea ja toimeentulotuen maksaa kunta. Kyseessä on siis täsmälleen sama summa kuin minkä suomalainen saa. Sitä vain sanotaan vanhasta muistista kotoutumistueksi, koska alkujaan siitä oli ihan omat säädöksensä.
Ne ovat myös sanktioituja ihan samalla tavalla kuin syntyperäisten saamat vastaavat etuudet. Kotoutumisen edistämisestä annetun lain 17 §:n 4 momentti sanoo asiasta näin:
Työttömyysturvalaissa sanotaan, että kieltäytymisestä seuraa etuuden menettäminen määräajaksi ja toimeentulotukilain mukaan kieltäytyvän tukea voidaan alentaa 20 % ja toistuvasta kieltäytymisestä 40 %.
Nyt sosiaali- ja terveysministeriö on valmistellut lakimuutoksen, jolla oleskeluluvan saaneet turvapaikanhakijat ja muut ulkomaalaiset eivät ole enää yhdenvertaisia lain edessä. Heidän saamastaan peruspäivärahasta tai työmarkkinatuesta nipsaistaan pois kymmenen prosenttia. Ministeriö vielä kehtaa väittää, että leikkaus ei ole vastoin perustuslakia, koska kaikkia oleskeluluvan saaneita kohdellaan samalla tavalla. Oleskeluluvan saaneet ulkomaalaiset eivät ilmeisesti ole ministeriön mielestä lain edessä suomalaisten kanssa yhdenvertaisesti kohdeltavia ihmisiä ja arvaanpa, että perustuslakivaliokunta on samaa mieltä.
Oleskeluluvan saaneet ulkomaalaiset eivät ole mikään yhtenäinen joukko, vaan jokainen mistä syystä tahansa maahan tullut ja oleskeluluvan saanut ulkomaalainen kuuluu joukkoon. Hän voi olla turvapaikanhakija, mutta ihan yhtä hyvin hän voi olla olematta. Yhteistä heille sosiaali- ja terveysministeriön mielestä on vain se, että he eivät ole eikä heidän tarvitsekaan olla lain edessä yhdenvertaisia suomalaisten kanssa.
Miettikääpä tätä. Jos näin voidaan tehdä heterogeeniselle joukolle ulkomailta Suomeen tulleita, niin ihan sama voidaan tehdä millä tahansa perusteilla valitulle joukolle suomalaisia. Alennetaanko seuraavaksi vaikkapa vasenkätisten ortodoksien peruspäivärahaa ja työmarkkinatukea? Sehän ei ministeriön logiikan mukaan ole vastoin perustuslakia, koska alennus koskee kaikkia vasenkätisiä ortodokseja. Tai otetaanko kohteeksi vaikkapa oppositiopuolueiden kannattajat? Vaiko romanit, juutalaiset ja homoseksuaalit työttömät? Ei ole vastoin perustuslakia, koska alennus koskee kaikkia nähin ryhmiin kuuluvia.
Ei näin tehdä. Tehdään niin, että kun oleskeluluvan saaneiden tukia on alennettu, niin hallitus muistaa perustuslaissa taatun yhdenvertaisuuden ja alentaa tasapuolisesti kaikkien peruspäivärahaa ja työmarkkinatukea samalle tasolle.
Siinä vaihessa minä sanon, että mitäs minä sanoin. Ette uskoneet ajoissa, vaan iso osa teistä luuli, että sehän koskee vain niitä mamuja.
Kommentointi vain etu- ja sukunimellä, jos kanssani ei ole muuta sovittu. Jos aiotte ruveta väittelemään kanssani perustuslaista, niin lukekaa ensin se laki ja pari selitysteosta päälle. Olen kyllästynyt selittämään perustuslain alkeita aloittelijoille.
Avainsanat: eduskunta, kotouttamissuunnitelma, kotoutumistuki, Laki kotoutumisen edistämisestä, leikkaukset, maahanmuuttajat, Maahanmuuttovirasto, oleskelulupa, peruspäiväraha, perusturva, perustuslaki, sosiaali- ja terveysministeriö, toimeentulotuki, turvapaikanhakija, työmarkkinatuki, työttömyysetuus, yhdenvertaisuus
17.8.2016 by Saku Timonen |
Tasan vuosi sitten kerroin kolmesta maahanmuuttokeskustelun myytistä. Ne pulpahtelevat yhä vieläkin pintaan, sillä myytit elävät sitkeästi. Julkaisen saman jutun nyt uudelleen päivitettynä versiona siksi, että turvapaikanhakijoiden vastaanottoraha on tällä hetkellä pienempi kuin vuosi sitten.
Ensimmäinen myytti on Ylen vuodelta 2009 peräisin oleva juttu, jonka mukaan Suomi maksaa turvapaikanhakijoille EU-maista eniten rahaa käteen. Sen mukaan Suomesta turvapaikkaa hakeva kahden aikuisen ja kolmen 10-17-vuotiaan lapsen perhe saa kuukaudessa toimeentulotukea 1 277 euroa. Lisäksi perheen asuminen on ilmaista.
Turvapaikkaa hakeville ei nykyisin myönnetä toimeentulotukea ollenkaan, vaan he saavat vastaanottorahaa. Se on pienempi kuin toimeentulotuen perusosa ja siitä säädetään kansainvälistä suojelua hakevan vastaanotosta annetun lain 20 §:ssä näin:
1) yksin asuvalla ja yksinhuoltajalla 314,91 euroa, ateriapalvelut tarjoavassa vastaanottokeskuksessa 92,30 euroa;
2) muulla kuin 1 kohdassa tarkoitetulla 18 vuotta täyttäneellä 266,04 euroa, ateriapalvelut tarjoavassa vastaanottokeskuksessa 76,01 euroa;
3) perheensä kanssa asuvalla lapsella 200,89 euroa, ateriapalvelut tarjoavassa vastaanottokeskuksessa 59,72 euroa.
Summat voi tarkistaa täältä.
Jos vastaanottokeskus ei tarjoa aterioita, niin yhdessä asuvan perheen vastaanottoraha on aikuisille 266,04 euroa ja jokaiselle lapselle 200,89 euroa eli yhteensä 1 134,75 euroa kuukaudessa. Jos keskus tarjoaa aterian, niin vastaanottoraha on 76,01 + 76,01 + 59,72 + 59,72+ 59,72 eli yhteensä 331,18 euroa.
Yle julkaisi vuosi sitten päivitetyn uutisen asiasta, mutta ymmärrettävästi vanha uutinen on monille mieluisampaa luettavaa.
Toinen sitkeä myytti on ns. Faizan tapaus, josta KKO antoi päätöksen jo vuonna 2009.
Siihen vetoavat eivät koskaan ole lukeneet tai ainakaan ymmärtäneet päätöstä, mutta sitäkin innokkaammin he sitä kauhistelevat ja jakavat.
KKO:n päätöksen sisältö kuuluu selkokielellä näin
Vuonna 1998 Faiza erehdytti viranomaisia vääriin tietoihin perustuvalla oleskelulupahakemuksella.
Oleskeluluvan perusteella hän oli oikeutettu hakemaan sosiaalietuuksia samalla tavalla kuin kuka tahansa pysyvästi maassa oleskeleva tai syntyperäinen henkilö. Hän haki ja sai yhdessä toisen henkilön kanssa sosiaalietuuksia ja toimeentulotukea.
Vuonna 2002 Faiza ilmoitti, että oleskeluluvan myöntämisen perusteena ollut avioliitto ei ollut todellinen. Syyttäjä vaati rangaistusta törkeästä petoksesta. Helsingin käräjäoikeus tuomitsi vuonna 2004 Faizan sakkorangaistukseen rekisterimerkintärikoksesta. Hovioikeus pysytti päätöksen vuonna 2007.
KKO totesi yksiselitteisesti päätöksensä kohdassa 17, että myönnetyt sosiaalietuudet ja toimeentulotuki ovat määräytyneet kutakin etuutta ja tukimuotoa koskeneen, kyseiseen aikaan voimassa olleen lainsäädännön mukaisesti. KKO keskittyi siihen, oliko virheellisten tietojen perusteella myönnetty oleskelulupa voimassa.
Lyhyesti sanoen KKO totesi, että vääriinkin tietoihin perustuva oleskelulupa oli voimassa ja sen perusteella Faizalla oli oikeus hakea ja saada sosiaalietuuksia samoin perustein kuin kenellä tahansa Suomessa laillisesti oleskelevalla tai täällä syntyneellä.
Luvan voimassaolo perustui siihen, että epäillyn rikoksen tekohetkellä ulkomaalaislaissa ei ollut sellaista säännöstä, jonka mukaan virheellisten tietojen perusteella myönnetty oleskelulupa olisi mitätön tai voitaisiin peruuttaa. Laissa oli aukko, mutta lievemmän lain periaatteen mukaisesti rikosepäilyissä noudatetaan tekohetken lakia, ellei myöhempi laki ole syytetylle edullisempi.
Laissa oleva aukko tukittiin vuonna 2007. Ulkomaalaislain 58 § 4 momentti korjattiin kuulumaan näin:
KKO ei siis käsitellyt ollenkaan myönnettyjä tukia, vaan totesi ne voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti myönnetyiksi. Mistään laista ei löydy sellaista säädöstä, jonka mukaan maahanmuuttajalle maksettaisiin tukea eri perusteiden mukaan kuin syntyperäiselle. Kuka tahansa olisi saanut vastaavassa elämäntilanteessa samat tuet.
Kolmas ja nyt onneksi jo kuihtumassa oleva myytti koskee tietenkin niitä somalien jokaista lasta varten saamia lastenvaunuja. Se tarina on lähtöisin Jussi Halla-ahon hatusta ja hän kirjoitti sen ensimmäisen kerran Scriptaa edeltävään Vieraskirjaan tammikuussa 2006.
Idean Halla-aho oli saanut ilmeisesti tästä lehtikolumnista, jossa ei puhuta somaleista mitään eikä yksilöidä tapausta mitenkään:
Näin nämä tarinat syntyvät ja elävät omaa elämäänsä vielä vuosien kuluttua. Niistä on muodostunut joillekin ehdoton totuus, joka toistamalla ja taas toistamalla vahvistuu entisestään. He ovat uponneet mytologiaan kaulaansa myöten.
Maahanmuutosta on voitava keskustella, mutta käydään sitä keskustelua faktojen pohjalta. Ei seitsemän vuotta vanhan uutisen, ymmärtämättä jääneen oikeustapauksen eikä johtavan ”maahanmuuttokriitikon” vuosia sitten keksimän tarinan pohjalta.
Avainsanat: Faiza, Jussi Halla-aho, KKO, Laki kansainvälistä suojelua hakevan vastaanotosta, lastenvaunut, lievemmän lain periaate, myytti, Scripta, turvapaikanhakija, Ulkomaalaislaki, urbaanitarinat, vastaanottoraha, Vieraskirja, Yle

matches:
tuomioistuin
KKO
KKO
KKO
KKO
§ 4
KKO


text:
kännykkä taustakuvia HD
Mene...Kotiin3DAbstraktiAeroArkkitehtuuriEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiViileäVärikäsTietokoneetSöpöLiputKukkaRuoka & JuomatHauskaPelitTytötteLomaKuumaElääLogoRakkausMuutElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisäämobile	Kotiin / HD / kännykkä taustakuvia HD	kännykkä taustakuvia HD
0	kännykkä taustakuvia HD
Tässä on kaunein Valinta kännykkä taustakuvia HD työasemien, PC, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. Tässäwallpapermad.com Taustakuva tietokanta voit ladata miljoonia korkealaatuisia taustakuvia . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Meillä on paljon taustakuvia yli kolmekymmentä Plus kategoriat Like Eläimet, Sarjakuva, Kukka, avaruus , Pelit ja Urheilu ,Jne. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia henkilökohtaiseen käyttöön. Jos Like This matkapuhelin taustakuvia HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook ja muut sosiaalisen median.
piipittää noin Maha Edellinen: hd taustakuva ipad HD
seuraava: gif taustakuva windows 7 HD
näkymät (56) christmas taustakuva
näkymät (47) Winter tapetti HD5
näkymät (46) Kaley Cuoco tapetti HD
näkymät (46) Satunnainen virkaa
Optimus Prime tapetti HDYosemite taustakuvat HDjokeri hd tapetti HDGame of Thrones tapettitapetti hawaii HDpudota 3 hd HD tapettiyksinäinen taustakuvatEpätavallinen tapetti HDNew York Giants tapetti HDkultakala tapetti HD Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD hd HD HD HD hd hd HD


text:
Kotiin / HD / Desktop Damask Wallpaper HD
lähettänyt: Jeya tammikuu 4, 2016 sisään HD Jätä kommentti 2,914 näkymät 0
Tässä on kokoelma Desktop Damask Wallpaper HD Collection Pöytäkoneet, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä DownloadWallpaper.org, on enemmän kuin lakhs taustakuvat ovat ladattavissa. Voit ladata Jokainen Taustakuva ilmaiseksi.
Damask Taustakuva HD
Jos Like This Desktop Damask Wallpaper HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
Edellinen: Harry Potter Taustakuva HD
seuraava: Yosemite Taustakuva HD
Snoopy tapetti

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
ETEENPÄIN ENNI ohjelmatiedot - Telsu.fi
Haulla eteenpäin enni löytyy 30 aiemmin esitettyä tv-ohjelmaa.
Eteenpäin EnniS
ke 25.09.2019 16.18 - 16.30
Oulunkylä. Kesä on takana ja arki on alkanut. Enni on saanut pikkusiskon ja aloittanut koulun. Sarjan päätösjaksossa Enni haastattelee opettajaansa ja antaa vinkkejä vauvanhoitoon. HD
ke 25.09.2019 07.45 - 07.55
ke 18.09.2019 16.18 - 16.30
Jäämeri. Jäämeren rannalla Enni ja äiti pysähtyvät muistelemaan koettuja hetkiä. Matka on tullut päätökseensä ja on aika lähteä kotiin. HD
ke 18.09.2019 07.43 - 07.54
ke 11.09.2019 16.18 - 16.30
Inarinjärvi. Auto on kuljettanut Ennin ja äidin pohjoiseen Suomeen. Enni oppii saamelaiskulttuurista ja kokee Lapin yöttömän yön. HD
ke 11.09.2019 07.43 - 07.54
ke 04.09.2019 16.17 - 16.30
Temmes. Suloiset eläimet sulattavat Ennin ja äidin sydämet. Enni osallistuu eläinten hoitoon ja saa uusia ystäviä. HD
ke 04.09.2019 07.44 - 07.54
ke 28.08.2019 16.18 - 16.30
Konnevesi. Myyrätutkimus vie Ennin metsään ja laboratorioon tutkija-Markon kanssa. HD
ke 28.08.2019 07.42 - 07.54
ke 21.08.2019 16.17 - 16.30
ke 21.08.2019 07.45 - 07.55
ke 14.08.2019 16.17 - 16.30
Naantali. Neljännessä jaksossa Enni vierailee Risto Räppääjä-elokuvan kuvauksissa ja livahtaa itsekin osaksi työryhmää. HD
ke 14.08.2019 07.43 - 07.54
ke 07.08.2019 16.17 - 16.30
Livonsaari. Matka jatkuu Turun saaristoon, Livonsaaren yhteisökylään, jossa Enni osallistuu hirsitalon rakentamiseen ja oppii luonnon ehdoilla elämisestä. HD
ke 07.08.2019 07.44 - 07.53
ke 31.07.2019 16.17 - 16.30
Lohja. Enni tutustuu kuvataiteeseen ja kuvaa videoperformanssia taiteilijoiden Mammun ja Pasin kanssa. HD
ke 31.07.2019 07.44 - 07.52
ke 24.07.2019 16.17 - 16.30
Hei hei, Helsinki! On Ennin viimeinen kesäloma ennen ensimmäisen luokan aloittamista. Ohjelman avausjaksossa Enni ja äiti suunnittelevat matkaa läpi Suomen ja tutustuvat samalla kotikaupunkiinsa Helsinkiin. HD
ke 24.07.2019 07.42 - 07.52
ma 24.04.2017 07.15 - 07.27
ma 17.04.2017 07.10 - 07.19
ma 10.04.2017 07.11 - 07.21
ma 03.04.2017 07.12 - 07.23
ma 27.03.2017 07.11 - 07.21
ma 20.03.2017 07.10 - 07.21
Porvoo. Enni ja äiti saapuvat kesäteatteriin, jossa Ennikin kokeilee ohjaamista. On ensi-iltapäivä ja ilmassa on jännitystä HD
ma 13.03.2017 07.12 - 07.21
ma 06.03.2017 07.10 - 07.21
ma 27.02.2017 07.11 - 07.22
ma 20.02.2017 07.09 - 07.21
www.telsu.fi > ohjelmatiedot > Eteenpäin Enni
Elossa 24h15:50 - 16:20 Yle TV1 Mäkihypyn MC: Titisee-Neustadt16:10 - 18:00 Yle TV2 Ellan matkassa: roomalaisten jäljillä16:20 - 16:50 Yle TV1 Pitääkö olla huolissaan?17:00 - 18:00 Sub Isä Brown ja hänen laumansa17:10 - 17:55 Yle TV1 Lentopallon Suomen cup: M loppuottelu18:00 - 20:15 Yle TV2 Eränkävijät: Alpeilta Arktiselle18:15 - 19:09 Yle TV1 Kultainen Venla18:30 - 20:45 Nelonen Jäljet päättyvät Berliiniin19:10 - 20:00 Yle TV1 Maria ja kesäpuhujat20:00 Yle Teema & Fem Prinssi Andrew ja pedofiili20:00 - 21:00 TV5 Kakarat20:15 - 21:00 Yle TV2 Twin21:00 Yle Teema & Fem Sorjonen21:05 - 22:05 Yle TV1 Eva21:45 - 22:15 Yle TV2
The Change-Up16:45 - 19:00 Frii IMDb 6.3 Lego Batman elokuva16:45 - 19:00 MTV3 IMDb 7.3 Mies joka antoi17:05 - 19:05 Hero IMDb 6.4 The Cold Light of Day19:05 - 21:00 Hero IMDb 4.8 Swingers19:30 - 21:15 MTV3 IMDb 4.2 Karate Kid21:00 - 00:00 TV5 IMDb 6.2 Pirates of the Caribbean: Salazar's Revenge21:00 - 23:40 Nelonen Borat21:00 - 22:40 FOX IMDb 7.3 Pay the Ghost21:00 - 22:55 Hero IMDb 5.2 American Gangster20.1. klo 00:55 - 04:00 TV5 IMDb 7.8
Pinnalla juuri nyt: Salatut elämät, Holby Cityn sairaala, 90 päivää morsiamena: Jälkipyykki, Simpsonit, Kultainen Venla, Isä Brown ja hänen laumansa, Rikostutkija Bergman, Tulossa: The Voice of Finland, Huvila & Huussi, Sydämen asialla

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Kotiin / HD / hd taustakuvia
lähettänyt: alas syyskuuta 12, 2016 sisään HD Jätä kommentti 1,636 näkymät 0
Here is most beautiful Selection Of hd wallpapers For Desktops, PC, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. Tässäwallpapermad.com Taustakuva tietokanta voit ladata miljoonia korkealaatuisia taustakuvia . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Meillä on paljon taustakuvia yli kolmekymmentä Plus kategoriat Like Eläimet, Sarjakuva, Kukka, avaruus , Pelit ja Urheilu ,Jne. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
tapetti-HD1
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia henkilökohtaiseen käyttöön. If you Like This hd wallpapers Collection Give us a Like And Share On Facebook and other Social Media.
Edellinen: taustakuvat
seuraava: Sunny Leone hd taustakuvia
Terveysvaikutuksia ilmansaasteiden tapetti
Keittiö HD taustakuva

matches: HD hd HD hd hd hd HD


text:
ALUTRUSS BILOCK circle d=3m (inside) vertical, YmpyräTrus - Discoland
ALUTRUSS BILOCK circle d=3m (inside) vertical, YmpyräTrussi, täydellinen paket.
ALUTRUSS tno: 210070
BILOCK circle d=3m (inside) vertical, YmpyräTrussi, täydellinen paketti, kasattava! Maksa tilillä alkaen 32.4/kk. .
1006.00(ALV 0%
811.29)
PHILIPS, POPISTUNUT...............................23PF5321/01, 23" HD WXGA LCD 1366x768p, FM-radio, DVI-, hinta 691.00	PHILIPS, 23PFL5322D 23", HD Ready, DVI, 10S teksti, Activ Control, hinta 701.00	ALUTRUSS, FOLDTRUSS FQ520F-35 3-way-T-piece, hinta 713.00	PHILIPS, POISTUNUT.........................32PF5331/12, Widescreen flat TV(ilman digiviriritintä), hinta 737.00	ALUTRUSS, FOLDTRUSS FQ520F-1600 4-way cross beam, hinta 771.00	LITEC, EXE DT controller - 2 channels
2 channel direct tension motor controller; completed with E, hinta 814.00	EUROLITE, STC-240/80 mobile steel-stand, Ideal for mobile, professional lighting-systems or PA-systems, hinta 864.00	ALUTRUSS, FOLDTRUSS FQ520F-41 cross piece, hinta 887.00	ALUTRUSS, FOLDTRUSS FQ520F-2400 4-way cross beam, hinta 950.00	ALUTRUSS, DECOLOCK DQ2, Ympyrätrussi, circle 3m(inside) horizontal, hinta 963.00	KALLIIMMAT:
ALUTRUSS, DECOLOCK DQ2, Ympyrätrussi, circle 4m(inside) horizontal, hinta 1088.00 PHILIPS, POISTUNUT TUOTE............26PF9631D/10, HD ReadyWXGA LCD, 1366x768p.Piksel Plus(Mikrobitti 3/2, hinta 1113.00 PHILIPS, POISTUNUT...................................32PF7531D/12 HD LCD, 1366x768p, digiviritin, CI-mod, hinta 1113.00 PHILIPS, POISTUNUT..........................37PF5521D/10, 37" HD LCD 1366x768p, digi viritin, CI-mod.HDM, hinta 1168.00 EUROLITE, Tower ELC-505 trussinostin max. kuorma 175kg korkeuteen 520cm. Rugged truss lifter for heavy w, hinta 1299.00 PHILIPS, POISTUNUT.................................37PF5521D/12, HD LCD 1366x768p, dig.vir, CI-mod.HDMI, hinta 1317.00 LG, POISTUNUT............................LG 32LC2R 1200:1 kontrasti, XD Engine 3 (10 bittiä), HDMI, PC , hinta 1321.00 PHILIPS, 37PFL7562D 37" LCDTV PIXEL+2 HD(uutuus kevät 2007), hinta 1372.00 HISSI, K-80, hinta 1423.00 PHILIPS, POISTUNUT...........................32PF9631D/10, Clear LCD, 1366x768p, dig.vir, CI-mod (Mikrob, hinta 1474.00 Discoland on suomalainen showtekniikan tuntija ja maahantuoja, joka on jo yli kahdenkymmenen vuoden ajan palvellut klubijärjestäjiä, muusikoita, tiskijukkia ja muita elämysten ammattilaisia alan parhailla työkaluilla.

matches: HD HD HD HD HD HD


Asetus Tampereen yliopistosta 893/1993 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1993 › 893/1993
893/1993
Asetus Tampereen yliopistosta
Opetusministerin esittelystä säädetään Tampereen yliopistosta 25 päivänä toukokuuta 1973 annetun lain (445/73) nojalla:
Yliopistolla on toimintaa Tampereen ja Hämeenlinnan kaupungeissa sekä tarvittaessa muilla paikkakunnilla.
Yliopiston yleistä hallintoa hoitavat kansleri, valtuusto, hallitus, rehtori ja hallintovirasto.
Tiedekunnan ja opetusjaoston hallintoa hoitavat tiedekuntaneuvosto ja opetusjaostoneuvosto sekä dekaani. Tiedekunnassa on laitoksia. Laitosten hallintoa hoitavat laitosneuvosto ja johtaja. Tiedekuntaan kuulumattoman erillisen laitoksen hallintoa hoitavat johtokunta ja johtaja.
Yliopiston hallintoelimen jäsenet toimivat virkavastuulla.
Yliopistossa vallitsee opetuksen ja tutkimuksen vapaus. Opettajan on kuitenkin noudatettava opetuksen järjestämisestä annettuja säännöksiä ja määräyksiä.
Kasvatustieteiden tiedekuntaan kuuluu kaksi harjoittelukoulua, joista toinen käsittää peruskoulun yläasteen ja lukion sekä toinen peruskoulun ala-asteen. Harjoittelukouluista on voimassa, mitä opettajankoulutusyksikköön kuuluvasta harjoittelukoulusta säädetään. Harjoittelukoulujen asemasta ja hallinnosta voidaan määrätä tarkemmin johtosäännössä.
Yliopistossa on kansleri, jonka tehtävänä on toimia yliopiston kaikinpuoliseksi edistämiseksi ja sen tarkoitusperien toteuttamiseksi sekä lisäksi:
1) antaa lausuntonsa asioista, jotka ovat tärkeitä tutkimuksen ja opetuksen kannalta tai jotka muutoin ovat yliopiston kannalta erityisen tärkeitä, sekä tehdä aloitteita tällaisista asioista;
2) nimittää apulaisprofessori sekä nimittää tai ottaa 42 §:n 2 momentissa mainitut virkamiehet ja päättää näiden virkojen haettavaksi julistamisen siirtämisestä;
3) myöntää lupa promootioiden järjestämiseen; sekä
4) käsitellä ne asiat, jotka laissa tai asetuksessa säädetään hänen hoidettavikseen.
Kanslerin tulee olla tieteellisesti ansioitunut, korkeakouluopetukseen perehtynyt ja korkeakouluhallintoa tunteva henkilö. Tampereen yliopiston tai muun korkeakoulun vakinainen virkamies ei voi toimia kanslerina.
Kanslerin nimittää tasavallan presidentti valtioneuvoston esityksestä kolmeksi lukuvuodeksi kerrallaan kolmesta valtuuston asettamasta ehdokkaasta.
Jos kanslerin tehtävä tulee avoimeksi aikaisemmin kuin kuusi kuukautta ennen toimikauden päättymistä, uusi kansleri nimitetään toimikauden jäljellä olevaksi ajaksi.
Kun kansleri on estynyt tai kanslerin tehtävä on avoinna, kanslerin tehtävää hoitaa rehtori.
Kansleri ottaa itselleen sihteerin, jonka tulee olla oikeustieteen kandidaatin tutkinnon suorittanut.
Kansleri tekee päätöksensä kanslerinsihteerin esittelystä. Kansleri voi lisäksi nimetä jonkun yliopiston virkamiehen esittelemään erikseen määrättyjä asioita.
Valtuustoon kuuluu 30 jäsentä.
Vakinaiset professorit ja apulaisprofessorit valitsevat keskuudestaan 10 jäsentä ja kullekin näistä ensimmäisen ja toisen varajäsenen kolmeksi kalenterivuodeksi kerrallaan. Muu henkilökunta valitsee keskuudestaan niin ikään 10 jäsentä ja kullekin näistä ensimmäisen ja toisen varajäsenen kolmeksi kalenterivuodeksi kerrallaan.
Tampereen yliopiston ylioppilaskunnan päätösvaltaa käyttävä toimielin valitsee suhteellisilla vaaleilla opiskelijoiden keskuudesta 10 jäsentä ja kullekin näistä yhden henkilökohtaisen varajäsenen kalenterivuodeksi kerrallaan.
Valtuusto valitsee keskuudestaan puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan.
Jos 7 §:n 2 momentissa tarkoitettu valtuuston jäsen ei enää kuulu yliopistoon, ensimmäinen varajäsen tulee hänen tilalleen jäljellä olevaksi toimikaudeksi. Jos ensimmäinen varajäsenkään ei enää kuulu yliopistoon, toinen varajäsen tulee valtuuston jäseneksi.
Jos 7 §:n 3 momentissa tarkoitettu valtuuston jäsen ei enää kuulu yliopistoon, hänen varajäsensä tulee hänen tilalleen jäljellä olevaksi toimikaudeksi.
Valtuuston tehtävänä on:
1) tehdä yliopiston kehittämiseksi ehdotuksia laajakantoisista ja periaatteellisesti tärkeistä asioista;
2) asettaa kolme henkilöä ehdolle kansleriksi nimittämistä varten;
3) valita yliopiston rehtori ja vararehtorit;
4) määrätä ne hallituksen, tiedekuntaneuvostojen, opetusjaostoneuvoston ja muiden hallintoelinten jäsenet ja varajäsenet, jotka kuuluvat sen määrättäviksi.
Milloin valtuuston kaikkien jäsenten toimikaudet alkavat samanaikaisesti, valtuusto kokoontuu uudessa kokoonpanossa ennen jäsentensä toimikausien alkamista määräämään ne hallituksen, tiedekuntaneuvostojen, opetusjaostoneuvoston ja laitosneuvostojen jäsenet, jotka kuuluvat valtuuston määrättäviksi.
Valtuuston jäsenten valitseminen
Valtuuston 7 §:n 2 momentissa tarkoitetut jäsenet valitaan yliopiston piirissä toimitettavilla vaaleilla. Vaaleista määrätään tarkemmin johtosäännössä.
Henkilökuntaan kuuluviksi katsotaan vaaleissa:
1) yliopiston vakinainen virkamies;
2) henkilö, joka on määrätty hoitamaan enemmän kuin puolet virasta;
3) dosentti, joka antaa opetusta johtosäännössä määrätyllä tavalla, ja muu tilapäinen virkamies, ei kuitenkaan sivutoiminen tuntiopettaja;
4) yliopistoon päätoimisessa työsopimussuhteessa oleva; sekä
5) henkilö, joka yliopiston suostumuksella päätoimisesti harjoittaa tutkimustyötä yliopistossa tai avustaa tutkimustyön tekemisessä.
Opiskelijaksi katsotaan yliopistoon läsnä olevaksi opiskelijaksi ilmoittautunut henkilö, jolla on oikeus suorittaa yliopistossa tutkinto. Opiskelijaksi ei kuitenkaan katsota henkilöä, joka 1 momentin mukaan kuuluu henkilökuntaan.
Hallitus asettaa valtuuston vaalia varten vaalilautakunnan, jonka tehtävänä on huolehtia vaalien toimeenpanosta.
Hallitukseen kuuluvat rehtori, jokaisesta tiedekunnasta ja opetusjaostosta dekaani tai varadekaani tiedekuntaneuvoston tai opetusjaostoneuvoston päätöksen mukaan sekä kahdeksan muuta jäsentä.
Valtuusto määrää neljä jäsentä ja kullekin heistä yhden henkilökohtaisen varajäsenen kolmeksi kalenterivuodeksi kerrallaan muun yliopiston henkilökunnan kuin professorien ja apulaisprofessorien keskuudesta valtuuston tätä henkilökuntaa edustavan ryhmän esityksestä. Kahden jäsenen ja heidän varajäsenensä tulee olla opetus- ja tutkimushenkilökuntaan kuuluvia sekä kahden jäsenen ja heidän varajäsenensä muuhun kuin opetus- ja tutkimushenkilökuntaan kuuluvia. Johtosäännössä määrätään hallituksen täydentämisestä silloin, kun jäsen tai varajäsen jää pois hallituksesta kesken toimikautensa.
Tampereen yliopiston ylioppilaskunnan päätösvaltaa käyttävä toimielin valitsee suhteellisilla vaaleilla neljä jäsentä ja kullekin jäsenelle yhden henkilökohtaisen varajäsenen kalenterivuodeksi kerrallaan. Sama toimielin päättää hallituksen täydentämisestä, kun opiskelijoita edustava jäsen tai varajäsen jää pois hallituksesta kesken toimikautensa.
Kun rehtori on estynyt toimimasta hallituksessa, hänen tilalleen jäseneksi ja puheenjohtajaksi tulee ensimmäinen vararehtori. Kun tämäkin on estynyt, rehtorin tilalla toimii toinen vararehtori.
Dekaanin varajäsenenä hallituksessa toimii varadekaani ja varadekaanin varajäsenenä dekaani.
Vararehtoreilla ja hallintojohtajalla on oikeus olla läsnä ja käyttää puhevaltaa hallituksen kokouksissa.
Hallituksen tehtävänä on kehittää yliopiston toimintaa sekä:
1) tehdä esityksiä yliopistoa koskeviksi laeiksi ja asetuksiksi ja antaa näitä koskevia lausuntoja;
2) hyväksyä yliopiston toimintaa ja taloutta koskevat suunnitelmat ja päättää määrärahojen jakamisen yleisistä perusteista;
3) hyväksyä johtosäännöt ja muut vastaavat yleiset määräykset;
4) tehdä esitys hallintojohtajan viran täyttämisestä;
5) päättää yliopistoon vuosittain otettavien opiskelijoiden määrästä;
6) hyväksyä yliopiston toimintakertomus; sekä
7) käsitellä muut sen hoidettaviksi säädetyt tai johtosäännössä määrätyt asiat.
Hallitus voi siirtää rehtorin tai hallintoviraston ratkaistavaksi toimivaltaansa kuuluvan asian, joka ei ole laajakantoinen tai periaatteellisesti tärkeä.
Yliopistossa on rehtori ja kaksi vararehtoria.
Rehtorin tulee olla yliopiston vakinainen professori.
Vararehtorin tulee olla opetus- ja tutkimustoimintaan hyvin perehtynyt yliopiston vakinainen virkamies, joka on suorittanut tohtorin tutkinnon tai tohtorin arvoon oikeuttavat opinnäytteet.
Rehtorin ja vararehtorit valitsee valtuusto kolmeksi lukuvuodeksi kerrallaan.
Määräykset vaalin toimittamisesta annetaan johtosäännössä.
1) johtaa, valvoa ja kehittää yliopiston toimintaa ja toiminnan suunnittelua;
2) toimia hallituksen puheenjohtajana;
3) jakaa yliopistolle osoitetut määrärahat yleisten perusteiden mukaan, joista hallitus on päättänyt; sekä
Rehtori käyttää yliopiston puhevaltaa tuomioistuimissa ja viranomaisissa sekä edustaa muutenkin yliopistoa.
Rehtorilla on oikeus olla läsnä ja käyttää puhevaltaa yliopiston kaikkien hallintoelinten kokouksissa.
Rehtori voi siirtää toimivaltaansa kuuluvan asian vararehtorin tai hallintoviraston ratkaistavaksi.
Rehtori voi saattaa hallituksen ratkaistavaksi toimivaltaansa kuuluvan asian, joka on yliopiston kannalta periaatteellisesti tärkeä.
Rehtori on vapaa varsinaiseen virkaansa kuuluvista tehtävistä, samoin vararehtori rehtorin tehtäviä hoitaessaan.
Rehtori voi vapauttaa vararehtorin osasta hänen virkaansa kuuluvaa opetusvelvollisuutta. Vapautus on enintään puolet opetusvelvollisuudesta.
Hallintoviraston tehtävänä on huolehtia yliopistolle kuuluvien asioiden valmistelusta ja esittelystä sekä päätösten toimeenpanosta ja tuottaa yliopiston toiminnan edellyttämiä tukipalveluja.
Hallintoviraston järjestysmuodosta ja tehtävistä määrätään johtosäännössä.
Hallintovirastoon kuuluu se hallintohenkilökunta, jonka sijoittamisesta ei toisin määrätä.
Hallintovirastolle kuuluvat asiat ratkaisee hallintojohtaja. Hallintojohtaja voi siirtää asian hallintoviraston muun virkamiehen ratkaistavaksi.
Hallintovirasto voi saattaa hallituksen ratkaistavaksi toimivaltaansa kuuluvan asian, joka on periaatteellisesti tärkeä.
Rehtori voi yksittäistapauksessa ottaa käsiteltäväkseen asian, joka muutoin kuuluisi hallintovirastolle.
Tiedekunnat ja opetusjaosto
1) kehittää tiedekunnan tutkintoja, opetusta ja tutkimusta sekä tehdä niitä koskevia aloitteita ja esityksiä;
2) laatia tiedekunnan taloutta ja toimintaa koskevat suunnitelmat sekä päättää tiedekunnalle myönnettyjen määrärahojen jakamisen yleisistä perusteista;
3) tehdä esitys tai antaa lausunto tiedekunnan viran perustamisesta, lakkauttamisesta ja muuttamisesta, viran haettavaksi julistamisen siirtämisestä sekä päättää avoinna olevan viran alan tai tehtäväpiirin täsmentämisestä;
4) tehdä virkaehdotus professorin ja apulaisprofessorin virkaan sekä esitys professorin viran täyttämiseksi kutsusta;
5) tehdä esitys dosentin ja tiedekunnan muun henkilökunnan nimittämisestä tai ottamisesta, jollei toisin säädetä tai johtosäännöllä määrätä;
6) hyväksyä opetussuunnitelmat ja päättää kuulustelutilaisuuksista;
7) tehdä esitys tiedekuntaan vuosittain otettavien uusien opiskelijoiden määrästä, päättää valintaperusteista ja hyväksyä uudet opiskelijat;
8) käsitellä väitöskirjaa ja lisensiaatintutkimusta koskevat asiat; sekä
9) käsitellä muut asiat, jotka säännösten tai määräysten mukaan kuuluvat sen hoidettaviksi.
Tiedekuntaneuvosto voi siirtää toimivaltaansa kuuluvan asian, joka ei ole tiedekunnan kannalta periaatteellisesti tärkeä, dekaanin, laitosneuvoston, laitoksen johtajan tai harjoittelukoulun rehtorin käsiteltäväksi ja ratkaistavaksi.
Opetusjaostoneuvoston tehtävistä on soveltuvin osin voimassa, mitä 1 ja 2 momentissa säädetään.
Tiedekuntaneuvostoon kuuluu vähintään 9 ja enintään 24 jäsentä. Kunkin neuvoston jäsenmäärästä päättää valtuusto. Opetusjaostoneuvostoon kuuluu 9 jäsentä.
Valtuusto määrää kaksi kolmannesta kunkin neuvoston jäsenistä ja kullekin määräämälleen jäsenelle yhden henkilökohtaisen varajäsenen kolmeksi kalenterivuodeksi kerrallaan. Valtuuston määräämistä tiedekuntaneuvoston jäsenistä ja vastaavasti varajäsenistä puolet tulee olla vakinaisia professoreja ja apulaisprofessoreja ja puolet muita opettajia ja tutkijoita. Valtuuston määräämien opetusjaostoneuvoston jäsenten tulee olla opetusjaostoon kuuluvia opettajia ja tutkijoita. Niiden laitosten laitosneuvostot, joiden opetus olennaisesti liittyy tiedekunnassa tai opetusjaostossa suoritettaviin tutkintoihin, tekevät esityksensä jäseniksi ja varajäseniksi ennen valtuuston päätöstä.
Hallitus määrää kolmanneksen kunkin neuvoston jäsenistä ja kullekin määräämälleen jäsenelle yhden henkilökohtaisen varajäsenen kalenterivuodeksi kerrallaan Tampereen yliopiston ylioppilaskunnan päätösvaltaa käyttävän toimielimen esityksestä.
Johtosäännössä määrätään tiedekuntaneuvoston ja opetusjaostoneuvoston täydentämisestä silloin, kun jäsen tai varajäsen jää pois neuvostosta kesken toimikautensa.
Tiedekuntaneuvosto valitsee keskuudestaan kolmeksi kalenterivuodeksi kerrallaan dekaanin ja varadekaanin neuvostoon kuuluvien vakinaisten professorien ja apulaisprofessorien joukosta.
Opetusjaostoneuvosto valitsee keskuudestaan dekaanin ja varadekaanin kolmeksi kalenterivuodeksi kerrallaan neuvostoon kuuluvien vakinaisten opettajien joukosta.
Tiedekunnan dekaanin tehtävänä on:
1) johtaa, valvoa ja kehittää tiedekunnan toimintaa;
3) jakaa tiedekunnalle myönnetyt määrärahat yleisten perusteiden mukaisesti, jotka tiedekuntaneuvosto on päättänyt;
4) käsitellä ja ratkaista ne tiedekunnalle kuuluvat asiat, joista ei toisin säädetä tai määrätä.
Dekaani voi saattaa tiedekuntaneuvoston ratkaistavaksi toimivaltaansa kuuluvan asian, joka on tiedekunnan kannalta periaatteellisesti tärkeä.
Opetusjaoston dekaanin tehtävistä on opetusjaostoon ja opetusjaostoneuvostoon nähden voimassa, mitä 1 ja 2 momentissa säädetään dekaanin tehtävistä tiedekuntaan ja tiedekuntaneuvostoon nähden.
Dekaanin ollessa estynyt hänen tehtäviään hoitaa varadekaani.
Dekaani voi siirtää toimivaltaansa kuuluvan asian varadekaanin ratkaistavaksi.
Laitos on yhden tai useamman oppiaineen ja tutkimusalan muodostama yksikkö. Hallitus päättää laitosten muodostamisesta.
Laitosneuvostoon kuuluu kuusi, yhdeksän tai kaksitoista jäsentä. Kunkin neuvoston jäsenmäärästä päättää hallitus.
Valtuusto määrää kaksi kolmannesta kunkin laitosneuvoston jäsenistä ja kullekin määräämälleen jäsenelle yhden henkilökohtaisen varajäsenen kolmeksi kalenterivuodeksi kerrallaan. Puolet valtuuston määräämistä jäsenistä tulee olla laitoksen vakinaisia professoreja ja apulaisprofessoreja ja puolet laitoksen muuta henkilökuntaa. Johtosäännössä määrätään jäsenten ja varajäsenten valitsemisesta sekä laitosneuvoston kokoonpanosta silloin, kun laitoksessa ei ole riittävästi mainittuihin ryhmiin kuuluvaa henkilökuntaa.
Hallitus määrää kolmanneksen kunkin laitosneuvoston jäsenistä ja kullekin määräämälleen jäsenelle yhden henkilökohtaisen varajäsenen kalenterivuodeksi kerrallaan Tampereen yliopiston ylioppilaskunnan päätösvaltaa käyttävän toimielimen esityksestä.
Johtosäännössä määrätään laitosneuvoston täydentämisestä silloin, kun jäsen tai varajäsen jää pois neuvostosta kesken toimikautensa.
Johtosäännössä määrätään laitoksen toiminnasta sekä johtajan ja varajohtajan valitsemisesta.
Tampereen yliopistosta annetun lain 4 §:n 3 momentissa tarkoitetut erilliset laitokset perustetaan ja lakkautetaan hallituksen päätöksellä, jollei laitoksesta säädetä laissa.
Erillisen laitoksen hallintoa hoitavat johtokunta ja johtaja. Enintään puolet johtokunnan jäsenistä voi olla yliopistoon kuulumattomia henkilöitä.
Erillisen laitoksen hallinnosta ja toiminnasta määrätään tarkemmin johtosäännössä.
Monijäseninen hallintoelin valtuustoa lukuun ottamatta sekä kansleri, rehtori, dekaani ja muu päätösvaltaa käyttävä virkamies tekevät päätöksensä esittelystä. Esittelymenettelyä ei käytetä arvosteltaessa opetusnäytettä ja opintosuoritusta, valittaessa dekaania, varadekaania, laitoksen johtajaa ja varajohtajaa. Johtosäännössä voidaan määrätä, että esittelymenettelyä ei käytetä tietyissä vähämerkityksisissä asioissa.
Monijäseninen hallintoelin kokoontuu, milloin puheenjohtaja tai hänen ollessaan estynyt varapuheenjohtaja katsoo sen tarpeelliseksi tai milloin vähintään kolme jäsentä esittää kokoontumista ilmoittamansa asian käsittelyä varten.
Kokouskutsussa on mainittava käsiteltävät asiat. Hallintoelin voi kuitenkin läsnäolevien jäsenten yksimielisellä päätöksellä ottaa käsiteltäväksi kiireellisen asian, jota ei ole mainittu kokouskutsussa.
Hallintoelin on päätösvaltainen, kun kokouksen puheenjohtajan lisäksi vähintään puolet jäsenistä on läsnä.
Monijäsenisen hallintoelimen kokouksessa päätetään muut asiat kuin vaaliasiat yksinkertaisella äänten enemmistöllä. Äänten mennessä tasan voittaa mielipide, jota puheenjohtaja on kannattanut.
Viran täyttämistä ja opiskelijan kurinpitoa koskevassa asiassa toimitetaan kuitenkin äänestys noudattaen samaa menettelyä kuin monijäsenisessä tuomioistuimessa.
Kun henkilö valitaan tai määrätään tehtävään, asiaa koskeva vaali toimitetaan enemmistövaalina. Jos ensimmäisessä äänestyksessä kukaan ei saa enempää kuin puolet äänistä, toimitetaan uusi vaali kahden eniten ääniä saaneen kesken. Äänten mennessä tasan vaalin tulos ratkaistaan arvalla.
Jos valittavia tai määrättäviä on useita, noudatetaan suhteellista vaalitapaa, milloin vähintään viidesosa läsnäolevista jäsenistä sitä vaatii. Äänten mennessä tasan vaalin tulos ratkaistaan arvalla.
Rehtorin ja vararehtorien vaaliin ei sovelleta 1 ja 2 momentin säännöksiä.
Opintosuorituksia arvosteltaessa hallintoelimen kokouksessa päätöksentekoon saavat osallistua kokouksen puheenjohtaja sekä muista jäsenistä vakinaiset professorit ja apulaisprofessorit ja vastaavantasoisen opintosuorituksen suorittaneet. Hallintoelimen jäsenillä, jotka eivät saa osallistua päätöksentekoon, on puheoikeus kokouksessa.
Jos hallintoelimessä ei ole riittävästi sellaisia jäseniä, jotka saavat osallistua päätöksentekoon, rehtori määrää hallintoelimeen tarpeellisen määrän lisäjäseniä, joilla on vaadittava pätevyys. Lisäjäsenen toimikausi päättyy samaan aikaan kuin kolmeksi vuodeksi määrättyjen hallintoelimen jäsenten toimikaudet.
Tarkempia määräyksiä asioiden käsittelemisestä annetaan johtosäännössä.
Tiedekuntaneuvosto tekee virkaehdotuksen professorin ja apulaisprofessorin virkaan sekä esityksen professorin viran täyttämiseksi kutsusta. Kansleri nimittää apulaisprofessorin. Professorin ja apulaisprofessorin viran täyttämisestä on muutoin voimassa, mitä siitä erikseen säädetään.
Hallintojohtajan nimittää tasavallan presidentti.
Yhteiskuntatieteiden tutkimuslaitoksen johtajan sekä tutkimusjohtajan, yliopettajan, lehtorin, apulaisopettajan, yliassistentin, assistentin ja harjoittelukoulun rehtorin nimittää ja dosentin ottaa kansleri.
Muut kuin 1 ja 2 momentissa mainitut vakinaiset virkamiehet, joilta vaaditaan korkeakoulututkinto tai joille kuuluu esittelijän tehtäviä monijäsenisessä hallintoelimessä, nimittää hallitus.
Muun kuin 1-3 momentissa ja 41 §:ssä tarkoitetun henkilökunnan ottamisesta määrätään johtosäännössä.
Yliassistentin, assistentin ja apulaisopettajan virat täytetään enintään viideksi vuodeksi kerrallaan. Tutkimusjohtajan, erikoistutkijan, tutkijan, pääasiallisesti teatteritaiteen kandidaatin tutkintoa varten opetusta antavan lehtorin ja suunnittelijan virat samoin kuin ulkomaalaiselle tarkoitetut kielen lehtorin virat voidaan täyttää toistaiseksi tai määräajaksi, joka on enintään viisi vuotta. Johtosäännössä voidaan määrätä, miten näistä määräajoista pääte- tään.
Yliassistentin, yliopettajan, apulaisopettajan ja lehtorin viran hakijan tulee opetustaitonsa osoittamiseksi antaa julkinen opetusnäyte. Tiedekuntaneuvosto voi erityisestä syystä vapauttaa hakijan opetusnäytteen antamisesta.
Tiedekuntaneuvosto arvostelee opetusnäytteet. Se voi myös määrätä laitosneuvostot arvostelemaan opetusnäytteitä.
Ulkomaalaiselle tarkoitettu kielen lehtorin virka voidaan täyttää haettavaksi julistamatta.
Dosentilta vaaditaan tohtorin tutkinto tai tohtorin arvoon oikeuttavat opinnäytteet, perusteelliset tiedot omalta alaltaan, julkaisuilla ja muilla tutkimuksilla osoitettu kyky itsenäiseen tieteelliseen tutkimustyöhön ja hyvä opetustaito. Lisäksi dosentilta vaaditaan tarpeellinen käytännöllinen kokemus alaansa liittyvissä tehtävissä silloin, kun alan hallinta sitä edellyttää.
Dosentiksi hakevan opetusnäytteestä on voimassa, mitä 44 §:ssa säädetään.
Jos tiedekuntaneuvosto toteaa hakijan täyttävän dosentin kelpoisuusvaatimukset, se tekee kanslerille esityksen hänen ottamisestaan dosentin tehtävään.
Virkavapauden sekä vastaavan vapautuksen työsopimussuhteiselle henkilökunnalle myöntää hallintovirasto, jollei toisin säädetä tai johtosäännössä määrätä.
Kansleri myöntää virkavapauden professorille, apulaisprofessorille, hallintojohtajalle ja 42 §:n 2 momentissa tarkoitetulle virkamiehelle vuotta pitemmäksi ajaksi sekä ajaksi, joka yhden tai useamman aikaisemmin myönnetyn virkavapauden kanssa muodostaa yhtäjaksoisen vuotta pitemmän virkavapauden.
Viran hoitamisesta virkavapauden aikana ja avoinna olevan viran ja työsopimussuhteisen tehtävän hoitamisesta päättää se, joka myöntää virkavapauden tai vastaavan vapautuksen.
Kanslerin päätökseen ei saa hakea muutosta valittamalla.
Asianosainen saa hakea muutosta muuhun kuin 1 momentissa tarkoitettuun yliopiston päätökseen sillä perusteella, että päätös loukkaa hänen oikeuttaan, valittamalla korkeimpaan hallinto-oikeuteen, jollei tässä asetuksessa taikka muualla laissa tai asetuksessa toisin säädetä. Muutoksen hakemisesta on muutoin voimassa, mitä muutoksenhausta hallintoasioissa annetussa laissa (154/50) säädetään muutoksen hakemisesta ylemmän hallintoviranomaisen päätökseen.
Valitusta ei saa tehdä päätöksestä, jolla on hyväksytty johtosääntö tai muut yleiset määräykset, asetettu kansleriehdokkaat, valittu rehtori, vararehtorit, dekaani, varadekaani, laitoksen tai erillisen laitoksen johtaja tai varajohtaja taikka määrätty hallintoelimen jäsen tai varajäsen, eikä myöskään päätöksestä apurahan tai avustuksen myöntämistä tai opetustaidon arviointia koskevassa asiassa.
Jos monijäsenisen hallintoelimen jäsen toimikauden aikana siirtyy siitä ryhmästä, josta hänet on valittu, toiseen ryhmään, hän pysyy kuitenkin ensin mainitun ryhmän edustajana toimikautensa loppuun.
Yliopiston kansleria, professoria, apulaisprofessoria sekä hallintojohtajaa syytetään virkarikoksesta Turun hovioikeudessa.
Tällä asetuksella kumotaan Tampereen yliopistosta 7 päivänä lokakuuta 1988 annettu asetus (860/88) siihen myöhemmin tehtyine muutoksineen.
Kumotun asetuksen mukaan asetettu muutoksenhakulautakunta käsittelee kuitenkin edelleen korkeakoulun professorin ja apulaisprofessorin viran täyttämisestä annetun lain (856/91) 15 §:n 3 momentissa tarkoitettujen virkojen täyttämisestä tehdyt valitukset sekä, sen mukaan kuin erikseen säädetään, Tampereen yliopiston ylioppilaskunnasta annetun asetuksen (878/74) 7 §:ssä tarkoitetut valitukset. Lautakuntaan sovelletaan tällöin edelleen sitä koskevia kumotun asetuksen säännöksiä.
Tämän asetuksen voimaantultua yliopistolla on edelleen ne erilliset laitokset, jotka on perustettu aikaisempien säännösten mukaan, jollei hallitus toisin päätä.
Valtuuston, tiedekuntaneuvostojen, opetusjaostoneuvoston, laitosneuvostojen sekä erillisten laitosten johtokuntien jäsenet ja varajäsenet määrätään tämän asetuksen mukaan ensimmäisen kerran 1 päivästä tammikuuta 1995. Näiden hallintoelinten jäsenet ja varajäsenet, jotka on määrätty 53 §:n 2 momentissa kumotun asetuksen mukaan, jatkavat tehtävissään, kunnes tämän asetuksen mukaan valittujen jäsenten ja varajäsenten toimikaudet alkavat. Mitä 10 §:ssä säädetään, koskee kuitenkin myös ensimmäisen kerran tämän asetuksen mukaan valittua valtuustoa.
Hallituksen jäsenet ja varajäsenet määrätään tämän asetuksen mukaan ensimmäisen kerran 1 päivänä tammikuuta 1994 alkavaksi ja 31 päivänä joulukuuta 1994 päättyväksi toimikaudeksi.
Kansleri, rehtori ja vararehtorit valitaan ensimmäisen kerran tämän asetuksen mukaan 1 päivänä elokuuta 1996 alkavaksi toimikaudeksi. Kumotun asetuksen mukaan valittu rehtori ja vararehtorit jatkavat tehtävissään, kunnes tämän asetuksen mukaan valitun rehtorin ja vararehtorien toimikaudet alkavat.
Jos viran täyttäminen tai muun asian käsittely on kesken tämän asetuksen voimaan tullessa, asia siirtyy sille hallintoelimelle, jolle asia tämän asetuksen tai erikseen annettavan johtosäännön mukaan kuuluu.
1 luku - Yleiset säännökset1 §2 §3 §2 luku - Kansleri4 §5 §6 §3 luku - Valtuusto 7 §8 §9 §10 §4 luku - Valtuuston jäsenten valitseminen 11 §12 §13 §5 luku - Hallitus 14 §15 §16 §6 luku - Rehtori ja vararehtorit 17 §18 §19 §20 §21 §7 luku - Hallintovirasto 22 §23 §24 §8 luku - Tiedekunnat ja opetusjaosto 25 §26 §9 luku - Dekaani 27 §28 §29 §10 luku - Laitokset 30 §31 §32 §11 luku - Erilliset laitokset 33 §34 §12 luku - Asioiden käsitteleminen 35 §36 §37 §38 §39 §40 §13 luku - Henkilökunta 41 §42 §43 §44 §45 §46 §47 §48 §14 luku - Muutoksenhaku 49 §15 luku - Erinäiset säännökset 50 §51 §52 §16 luku - Voimaantulo- ja siirtymäsäännökset 53 §54 §55 §


Tapaturmavakuutuslaki (kumottu) 608/1948 | EDILEX
Tapaturmavakuutuslaki (kumottu) 20.8.1948/608
1 – 13 §1 lukuYleisiä säännöksiä
14 – 28 a §2 lukuTapaturmakorvaus
18 f §
29 – 38 d §3 lukuVakuutuslaitokset sekä niiden ja vakuutuksenottajain väliset oikeudelliset suhteet
39 – 52 §4 lukuTapaturmakorvauksen hakeminen, määrääminen ja maksaminen
53 – 54 c §5 lukuMuutoksenhaku
53 §Muutoksenhakuelimet
53 a §Muutoksenhakuoikeus
53 b §Päätöksen täytäntöönpano
53 c §Perustevalitus
53 d §Muutoksenhakuaika ja valituksen toimittaminen
53 e §Itseoikaisu ja valituksen siirto muutoksenhakuelimelle
53 f §Muutoksenhakuajan jälkeen tullut valitus
53 g §Asia- ja kirjoitusvirheen korjaaminen
54 §Lainvoimaisen päätöksen oikaisu
54 a §Lainvoimaisen päätöksen poistaminen
54 b §Takaisinperintä
54 c §Erinäisiä säännöksiä
55 – 56 §6 lukuRangaistusmääräyksiä
56–56 a §
57 – 57 b §7 lukuVapaaehtoinen vakuutus
58 – 67 §8 lukuErinäisiä säännöksiä
64 c §
64 e §
64 f §
64 g §
64 h §
64 i §
65 a–65 b §
1 § (28.12.1962/677)
Mitä 1 ja 2 momentissa on sanottu, koskee myös johtavassa asemassa olevaa osakeyhtiön toimihenkilöä ja muussa yrityksessä tai yhteisössä johtavassa asemassa olevaa henkilöä, ei kuitenkaan, jos johtavassa asemassa oleva osakeyhtiön toimihenkilö joko yksin tai yhdessä perheenjäsentensä kanssa omistaa enemmän kuin puolet yhtiön osakepääomasta tai muussa yrityksessä tahi yhteisössä johtavassa asemassa olevalla henkilöllä on katsottava olevan yrityksessä tai yhteisössä sanottua vastaava määräämisvalta. Samoin koskee, mitä 1 ja 2 momentissa on sanottu, niin ikään työntekijöitä, jotka yhteisesti työkuntana ovat sitoutuneet työnantajan johdon ja valvonnan alaisena tekemään jonkin työn, sekä heidän työnantajan suostumuksella avuksensa työhön ottamiaan työntekijöitä.
KKO:2019:82
KKO:2017:96


text:
tapetti, joka näyttää laatta HD
mennessätapetti 21 | lokakuu 28, 2016
tapetti, joka näyttää laatta HD Collection Pöytäkoneet, Kannettavat, ja Tabletit. täälläWallpaper21.com, on yli kymmenen lakhs taustakuvat ovat ladattavissa. Nämä HD-kuvat lataaja käyttäjille. ja kerättiin avoimen lähdekoodin web. Niin Voit vapaasti käyttää näitä taustakuvat.
tapetti-että-näyttää-like-laatta-HD1
Jos näin
tapetti, joka näyttää laatta HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
← Edellinen Story Tyyneysrukous tapetti HD
Seuraava tarina → metallinen grasscloth tapetti HD
SWAT tapetti HD
Baylor tapetti HD
Kane tapetti HD
preppy tapetti HD
punaiset tapetti HD
borderlands 2 taustakuvia HD
Los Angeles Dodgers tapetti HD
3d liikkuvat taustakuvat HD
tapetti teema HD
ilmainen työpöydän taustakuvaksi lataukset HD
tapetti hd tapetti HD harmaa tapetti viinitarha viiniköynnösten tapetti viinitarha taustakuvat HD kokoelmat ultra HD maastoajo nexus tapetti Yhteys tapetti maastoajo Maastoajo tapetti HD Maastoajo tapetti HD tapetti maastoajo keltainen taustakuvat HD keltainen taustakuvat Nexus tapetti kokoelmat tapetti kokoelmat Nexus Taustakuva HD nexus kokoelmat HD keltainen HD keltainen tapetti Keltainen tapetti HD kokoelmat HD taustakuva Keltainen tapetti HD keltainen tapetti Keltainen HD kokoelmat tapetti HD kokoelmat

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD hd HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD