Cuvinte care se termină în -minen | Blogulblog's Blog
Pagină coroborată cu Denominal, deverbal – Nominijohdosten merkitysryhmiä
Pe scurt, cuvinele terminate în -minen se referă la „facere” și doar în treacăt este menționat și „făcătorul”.
teonnimi ● numele acțiunii ■ gör namn
Teonnimi on verbikantainen substantiivijohdos, joka ilmaisee kantaverbinsä tarkoittamaa tapahtumaa tai tilaa. Teonimien johtimia ovat esim. –minen, –U, –O, –Us, –ntA, –nti, esim. sureminen, pääsy, huolto, lähetys, sidonta, syönti. (» § 222–.)
Tapahtumaa tai tilaa kuvaava verbikantainen substantiivijohdos Sanat „oleminen” ja „luenta” ovat teonnimiä.
tekijännimi ● numele actorului, a celui care face acțiunea, care acționează ■ författarens namn
Verbikantainen substantiivijohdos, joka tarkoittaa kantaverbinsä ilmaiseman toiminnan suorittajaa tai muuta tilanteen osallistujaa
”Opiskelija” ja ”rullalautailija” ovat tekijännimiä.
Osa verbien yhdyssanamuodoista voidaan toisaalta luontevasti selittää verbin äärimmäisiksi nominaalistumiksi. Esimerkiksi sana heitän on kiistaton verbinmuoto, ja nimenomaan finiittinen, predikaatiksi kelpaava muoto; heittää kuuluu myös verbin taivutuskaavaan ilman muuta mutta infinitiivinä, ja sillä on joitakin nominin ominaisuuksia; heittäminen voidaan tulkita toisaalta paradigmaan kuuluvaksi ainakin sellaissa merkityksissä kuin ilmaisuissa minun on heittäminen ’minun pitää heittää’, toisaalta verbin substantiiviseksi johdokseksi; ja heitto on nominalisaation viimeinen aste, jossa siinäkin säilyy verbin joitakin piirteitä. Huomattakoon, että sellaiset sanat kuin heitto esiintyvät sekä toimintaa samalla tavoin kuvaavina kuin vastaavat -minen-loppuiset sanat, esim. kiekonheitto, toisaalta konkreettisemmissa merkityksissä, esim. heitto kantoi 80 metriä. Ensin mainittu merkitys esiintyy tavallisesti vain yhdyssanoissa ja kiinteissä sanaliitoissa.
Voimme sanoa, että sana heitto edustaa verbiä heittää, tavallaan sen taivutuskaavaan liitännäisenä kuuluvana, sellaisissa yhteyksissä, joissa tarvitaan verbin pitkälle vietyä nominalisointia, etenkin yhdyssanoissa. Ja tämä koskee myös käyttöä yhdyssanan jälkiosana. Tässä mielessä kyse on erilaisesta tapauksesta kuin muissa kompositiiveissa. Huomattakoon, että tämä ei koske kaikkia edellä käsiteltyjä verbien yhdyssanamuotojen lajeja. Sana tai muotoheitto sopii yhdyssanaan niin alku- kuin loppuosaksikin, mutta olin- vain alkuosaksi.
TEKIJÄNNIMET (deverbaalisia)
TEONNIMET (deverbaalisia)
Virkakielen huoltajalta kysytään usein, tuleeko päätökseen kirjoittaa ”johtokunta päätti valita virkaan N. N:n” vai ”virkaan päätettiin valita N. N.”. Aktiivin ja passiivin käyttö on suomen kielessä – toisin kuin monissa muissa kielissä – ongelmallista siksi, että molempiin muotoihin sisältyy tekijä. Aktiivimuodossa toimittava persoona on selvästi näkyvissä (johtokunta), passiivimuodossa se on määrittämätön mutta kuitenkin persoonallinen olento (vaikkapa johtokunnan edustajat kollektiivina tai viranomainen, jolla on valitsemisvalta). Vanhat tutut kielioppien esimerkit muistuttavat, että passiivin takana on toimittava, vaikka tarkemmin määrittämätön henkilö: Kyllä täältä tullaan, kun ehditään. Mitä sitten syödään, kun eväs loppuu? Tästä pidettäneen kiinni.
Passiivi vai aktiivi virkakieleen?
Persoonallisen aktiivimuodon käyttäminen (olen päättänyt, olemme päättäneet) tuntuu varmasti vielä 1990-luvullakin virkakielessä oudolta. Eihän virkamies omasta halustaan tai haluttomuudestaan päätä mitään sen enempää itse kuin työtovereidensakaan kanssa – ainakaan hänen ei pitäisi niin toimia. Kaikki päätökset perustuvat lakeihin, asetuksiin, päätöksiin, määräyksiin ja muihin norminluonteisiin säännöstöihin. Harkintaansa virkamies voi tietenkin käyttää ja ”katsoa harkitsevansa oikeaksi päättää”.
Passiivin persoonallisuus
Koska suomen passiivissa on jo persoona takana, on aivan oikein muistuttaa siitä, että ilmaukset ”kollegion taholta päätettiin” ja ”osastopäällikön toimesta ratkaistiin” ovat epäsuomalaisia rakenteita. Suomessa ei ole niin kutsuttua agenttirakennetta, ja siksi virkakielessäkin tulee sanoa suoraan: kollegio päätti, osastopäällikkö ratkaisi.
Suomen virkakieleen – niin kuin muuhunkin kielenkäyttöön – valinta passiivin ja aktiivin käytön välillä tuo kuitenkin melkoista rikkautta. Kirjoittaja voi nimittäin valitsemalla näiden kahden pääluokan välillä saada sanottavaansa vivahde-eron.
Tyypillistä säädöskielen passiivin käyttöä ovat ilmaukset eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään/kumotaan/muutetaan/lisätään. Niissä passiivi osoittaa selvästi, että säätämisen, kumoamisen, muuttamisen ja lisäämisen takana on joukko ihmisiä, jotka muodostavat eduskunnan. Ihmiset ovat sanojina myös seuraavassa ilmauksessa: Muita kuin päivittäistavaroita sanotaan erikoistavaroiksi. Samoin katsojana on verovirkailija ja postittajana verovelvollinen, kun asia veroilmoituksen täyttöoppaassa ilmaistaan: Postitse saapunut veroilmoitus katsotaan oikeaan aikaan annetuksi, jos se on jätetty veroilmoituksen jättöaikana postiin.
Passiivin ”persoonallisuus” ja aktiivin ”persoonattomuus”
Kuten seuraavasta käy ilmi, passiivimuodon takana on perinteisesti suomen kielessä ihmisiä tai ainakin ihmisen tahtoa: Vällyjä tarvitaan kipeästi haavoittuneiden kuljetukseen. – – Myöskin armeijamme hevoset suorittavat siellä jossain kallisarvoista työtään. Niille tarvitaan kovasti loimia. – – Pyydetään hartaasti, että jokainen mahdollisuuksiensa mukaan hakisi edelläesitettyjä tavaroita esille – – (Oriveden Sanomat 27.11.1941.)
Omituista kyllä, aktiiviset verbimuodot ovat joskus suomen kielessä tavallaan ”passiivisempia” kuin varsinaiset passiivimuodot. Jos kirjoitetaan Peruskoulun opettajille voidaan myöntää vaikeissa työvoimatilanteissa etukäteen harkinnanvaraisia palvelulisiä, tarkoitetaan, että tehtävään valtuutettu ryhmä tai henkilö päättää lisien myöntämisestä. Lisien saaminen olisi vähemmän tietyn ihmisen tai yhteisön harkinnan varassa, jos ilmaus kuuluisi: Peruskoulun opettajille voi myöntää – –. Vaikka ilmausten välinen raja onkin hiuksenhieno, muoto voi antaa myöntäjille vähemmän tapauksittaista harkinnanvaraa.
Aktiivimuoto on ainakin voida- ja saada-verbien yhteydessä yleisluonteisempi ja persoonallisen harkinnanvaran poissulkevampi kuin passiivimuoto. Siksi varmaan junien käymälöissäkin lukee: WC:tä saa käyttää vain junan kulkiessa (vrt. saadaan käyttää).
Substantiivistaminen
Suomen kielelle on tyypillistä teonnimien käyttö: laulaminen on hauskaa, asuminen on kallista, liika syöminen lihottaa, kielen asiantuntijana viranomaisten kielenkäytön kehittämisessä toimii Kotimaisten kielten tutkimuskeskus; kristallin valmistus lopetetaan, talouden elvytys on aloitettu.
Teonnimirakenteet ovat usein turhan raskaita, kun kieli antaa mahdollisuuden ilmaista asian kevyemminkin:
Eläkkeiden tarkistus suoritetaan kaksi kertaa vuodessa. > Eläkkeet tarkistetaan kaksi kertaa vuodessa.
Mineraalivillan valmistus tapahtuu uudella tehtaalla. > Mineraalivilla valmistetaan uudella tehtaalla.
Luottamushenkilöiden informoiminen on tärkeää.> On tärkeää informoida luottamushenkilöitä.
Ratkaisun tekeminen näin suurissa hankkeissa ei voi tapahtua käden käänteessä. > Ratkaisua ei voi näin suurissa hankkeissa tehdä käden käänteessä.
Suhteiden ilmaiseminen
Asioiden väliset suhteet ilmaistaan ainakin puhutussa kielessä tavallisimmin konjunktioiden ja muiden kytkentäilmausten avulla. Puheessa sanotaan mieluummin vie aikaa, ennen kuin asian tajuaa täydellisesti kuin asian täydellinen tajuaminen vie aikaa. Kirjoittavan (ja puhuvan) virkamiehen kannattaakin ainakin kolmesta syystä pyrkiä mahdollisimman lähelle yleiskielistä esitystapaa, johon sisältyy kytkentäilmauksia. 1) Kytkentäsana osoittaa lukijalle selvästi, mikä on asian A suhde asiaan B; onko kysymyksessä esimerkiksi ehto vai syy ja sen seuraus. 2) Oikean kytkentäsanan etsiminen pakottaa kirjoittajan ajattelemaan asiansa loppuun saakka. 3) Ruotsin kieli ei tunne vastaavia ilmauksia kuin suomen minen-loput, joten runsaasti minen-loppuisia sanoja sisältävät lauseet ovat kaksikielisessä maassamme vaikeita tulkita yksiselitteisesti ruotsiksi.
Nominaalirakenteista lauseiksi ja virkkeiksi
Valtioneuvoston virkakielipäätöksessä (497/82) todetaan, että ”asiakirjat on kirjoitettava siten, että niiden sisältö on vaikeuksitta ymmärrettävissä ja olennaiset kohdat sekä tärkeimmät perustelut helposti havaittavissa”. Käytännössä tämä merkitsee sitä, että virkamies on velvollinen kirjoittamaan selkeitä lauseita, joiden väliset suhteet ovat kielellisesti helposti tulkittavissa. Virkkeet ja lauseet eivät siis saa olla monitulkintaisia.
Kytkentäsanojen avulla kirjoittaja pystyy täsmällisesti ilmaisemaan, mikä suhde hänen virkkeensä eri asioiden välillä vallitsee. Jos tekstissä lukee Tukea myönnetään kaupan palvelujen saavutettavuuden huomattavan alenemisen ehkäisemiseksi, lukija osannee päätellä, että kirjoittajan ajatus on ollut tukea myönnetään, jotta aleneminen (mieluummin: heikkeneminen) tulisi ehkäistyksi. Mutta miksi kirjoittaja ei ole itse niin kirjoittanut?
Huomattavasti vaikeampia tulkita ovat jo lauseet Palkankorotusten toteutuminen merkitsee inflaatiovauhdin kiihtymistä. Työsuhdeturvan toteutuminen edellyttää neuvotteluvauhdin kiihtymistä. Lauseiden tarkan sisällön ymmärtämiseen vaaditaan paljon enemmän tietoa kuin itse tekstissä on tarjottu. Vallitsevan maailmantilanteen mukaan edellisen lauseen tulkinta voi olla: Jos palkankorotukset toteutuvat, inflaatiovauhti kiihtyy. Se voi olla myös: Kun palkankorotukset toteutuvat, inflaatiovauhti kiihtyy. Jälkimmäinen lause taas saattaa olla tulkittavissa: Jotta työsuhdeturva toteutuisi, neuvotteluvauhdin on kiihdyttävä. Kielellisesti virheellinen ei ole myöskään tulkinta: Työsuhdeturva toteutuu vasta, kun neuvotteluvauhti kiihtyy. Tulkinnoilla ei ole ehkä kovin suurta merkityseroa, mutta selkeysero niillä on. Siksi selkeään, asiakasta palvelevaan virkakieleen pyrkivän virkamiehen tulee ensin itse miettiä asiansa loppuun saakka ja tarjota vasta sitten lukijalle kielellisesti ehdottoman yksiselitteinen teksti.
Apud Liisa Huovinen-Nyberg
Haulla -minen löytyi 41 pykälää
» § 62 Rajalla: partisiipit, komparaatio, sti-adverbit
… ominaisuudennimet, minen-johtimiset teonnimet, teettojohdokset ja … Esimerkiksi johdin -minen muuttaa produktiivisesti verbejä substantiiveiksi, mutta morfotaktiselta asemaltaan -minen on johdin …
» § 120 A- ja E-infinitiivit
… esiintyvää minen-muotoa (esim. Sitä ei käy epäileminen) ei …
» § 140 Sulautuminen ja tavurakenne: niitoli, minoon
… moon < mä oon | mien < mie ~ miä en | minen < minä en | nolit < (si)nä …
» § 156 Johdin ja yhdysjohdin
… pah-uus, teke-minen, keng-ittä-ä, nopea-sti …
» § 163 Johdostyyppien nimeäminen ja morfologinen jaottelu
… Teonnimet: -minen, -Us, -ntA, -nti, -U, -O, -UU, -e^x, -nA …
» § 164 Produktiivisuus asteilmiönä
… johdostyypeille, esim. lAinen-, (U)Us-, minen-, jA-, ele- ~ …
» § 171 Johtaminen ilman johdinainesta
… yhtäläisiin teonnimijohdostapauksiin: vrt. paini-a > paini-minen. …
» § 181 stO-sanojen merkityksiä
… -minen), -Us, -U tai -O. …
» § 221 Verbikantaisten substantiivien tyypit ja piirteet
… -minen: juokseminen, sopertaminen -jA: vetäjä, korjaaja, tappelija … minen-, U-, O-, Us-, UU- ja nti-johdoksilla useammin kuin … kotona) (» § 414 – § 415, § 418). minen-johdoksen tapauksessa …
» § 222 Tuotto, tuottamus, tuotanto, tuotos: tyyppien jakaumasta
… viitisentoista. Verbeistä on aina muodostettavissa minen-johtiminen … Teonnimivarianteista minen-johdos on yleensä leksikaalistumaton; … Muiden kuin minen-johtimen liittymistä verbivartaloon säätelee …
» § 223 Mitä teonnimellä tarkoitetaan?
… tendenssimäistä eroa siten, että minen-johdos viittaa luontaisimmin …
» § 224 Teonnimistä eriäviä merkityksiä: rakennus, peitto
… minen-johdoksia ja on asteilmiö. Yleensä leksikaalistumisesta kertoo … minen-teonnimen merkityksestä: … eri määrin. Vähiten leksikaalistumia sisältävät minen-, ntA-, …
» § 225 Lyöminen ja lyönti: -minen-sanojen suhde muihin
… § 225 Lyöminen ja lyönti: -minen-sanojen suhde muihin … minen-teonnimestä vain siten, että kantaverbin aktiviteetti … – § 556). Tämä käyttö on mahdollista myös minen-johdoksille, joille …
» § 226 Miten teontuloksen nimet eroavat teonnimistä
… johdostyyppien jäseniä kuin teonniminäkin, ei kuitenkaan minen- tai … (» § 243). Vastaavat minen-johdokset puolestaan kuvaavat kyseistä …
» § 227 Yleispätevin teonnimityyppi
… Johdin -minen (: -mise-) voi liittyä kaikkien vartalotyyppien … modaaliverbeistä minen-johdos on marginaalinen, esim. – – täytyminen … minen-johdokset ovat merkitykseltään tavallisesti teonnimiä eivätkä …
» § 229 Kaksitavuiset U-teonnimet
… teonnimityyppi ovat minen-johdosten ohella Us-johdokset (» § 232 – … kokonaisuutena (» § 225) kuin minen-teonnimi, esim. alku (vrt. …
» § 231 Osittainen työnjako: heitto ja juoksu
… e-vartaloiden toisena teonnimityyppinä minen-johdosten rinnalla. …
» § 234 Hämmennys, pelastus ja vaihtoehtoiset kantasanat
… minen-johdos sen sijaan kuvaa teonnimille tyypillisesti kantaverbin …
» § 240 nA-teonnimet: yleensä deskriptiivisiä
… Joillakin ise-verbeillä on paitsi nA- (ja minen-) myös …
… -minen: oleminen, syöminen, tekeminen (» § 227) … minen-johtimiset. Poikkeuksellisesti kantasanan nominatiivimuotoon …
» § 349 Johdostyyppien rinnakkaisuudesta
… ne- ja ntU-verbit (ja niiden minen-teonnimet) voivat vaihdella …
» § 414 Määriteosa vastaa subjektia, objektia tai adverbiaalia
… -minen myynninedistäminen asuntorakentaminen maankohoaminen …
» § 417 Verbimuodoste: lyömäsoitin, leivinpaperi, riippumatto
… minen-johdoksen mis-loppuinen vartalo tai muu leksikaalistumaton …
» § 451 Mitä verbiliitolla tarkoitetaan?
… (GEN) on ~ käy -minen on ~ käy tekeminen Jos Anttia on uskominen. Sitä …
» § 491 Infiniittimuotojen muodostamat lausekkeet
… verbikantaisen substantiivijohdoksen, etenkin minen-substantiivin … tottunut tiskaamaan käsin (» § 501). Sen sijaan minen-rakenne …
» § 492 Kolme infinitiiviä: yleiskatsaus
… infinitiiviksi on kutsuttu verbikantaisen minen-substantiivin muotoa …
» § 500 MA-infinitiivin substantiivimaiset piirteet
… määrittävän partisiipin (b) sekä verbikantaisen minen-substantiivin …
» § 506 Yritys paeta ja ryhtyminen levyttämään
… MA-infinitiivilauseke liittyy pääasiassa minen-substantiiveihin ja …
» § 549 Hoitaakseen ~ hoitamaan asioita ~ asioiden hoitamiseksi
… minen-substantiivin translatiivin muodostamaan lausekkeeseen: … elvyttäjän ilmaisematta. Tästä syystä minen-substantiivilauseketta …
» § 575 Mikä on objektigenetiivi?
… erittäin harvinainen ja esiintyy vain minen-johdoksen yhteydessä …
» § 587 Millaisia adverbiaaleja substantiiveihin voi liittyä
… minen-substantiivien tapaa ilmaisevat sti-adverbiaalit: nopeasti …
» § 589 Abstraktien substantiivien täydennyksiä: usko tulevaan
… minen-substantiiveja, esim. vastapuolen asiaan suhtautuminen (E) ~ …
» § 591 Puikoilla syönti, viski jäillä, E-juna Espooseen
… minen-johtiminen teonnimi, oikein- ~ väärin-määritteen myös … toimivaan minen-lausekkeeseen (j). …
» § 593 Infinitiivilauseke: keino erottua muista, vapaus lähteä
… kuin suuntasijainen adverbiaalikin (d). minen-johdokseen voi liittyä …
» § 929 Leikkiä kotia, puhua suomea, polttaa tupakkaa
… partitiivimuotoinen minen-teonnimi, voi pitää toiminnan jatkumista …
» § 947 Predikatiivi luo tulkintoja: Teksti on hyvä ~ hyvää
… predikatiivi on partitiivissa (f), minen-substantiiveilla lähes …
» § 1394 Yleiskuva: mitä ennen edussanaa, mitä sen jälkeen
… minen-substantiivin yhteydessä (b). Tekijännimeen liittyvä …
… käydä-verbin ja verbikantaisen minen-johdoksen muodostama …
» § 1588 Mahdollinen, varma: käyttöyhteyksiä
… * -minen ~ -U on mahdollista …
» § 1637 Kieltohakuisia verbejä
… minen-substantiivin sisältävä rakennetyyppi ei ole kehumista (g) …
» § 1737 Määritteen toisto ja toisteisia rakenteita
… minen-johdoksen muodostama rakenne tai sellainen, jossa on …
Introdus / lisätty 2.2.2016


text:
Dual Graphics: Toimiiko se? - AMD A8-3850: Llano ja Lynx-alusta
Hardware.fi > Artikkelit > AMD A8-3850: Llano ja Lynx-alusta > Dual Graphics: Toimiiko se?
Kävimme läpi Llanon Dual Graphics –teknologian aikaisemmin Llanon mobiilipiirijulkaisun aikaan. Tulimme siihen tulokseen, ettei Dual Graphics toiminut useassa tapauksessa, ja suorituskyky jäi hitaamman integroidun piirin tasolle. AMD:n mukaan näin ei pitäisi käydä, vaan suorituskyvyn pitäisi olla erillispiirin tasolla. Uskomme AMD:n pyrkivän kiertämään ongelman suosittelemalla käyttämään erillisnäytönohjainta päänäytönohjaimena. Valitettavasti tämä tarkoittaa asetusviidakon läpikäyntiä.
Oletuksena Llano käyttää integroitua piiriä ensisijaisena näytönohjaimena. Käytännössä tämä tarkoittaa ajurien asennuksen jälkeen sitä, että AMD käskee käyttämään APU:n liitäntöjä. Jos erillisnäytönohjain on asennettuna, Crossfire on päällä automaattisesti. Tässä vaiheessa sinun on asennettava viimeisin Applications Profiles –päivitys, sammutettava CrossFire ja käynistettävä koko kone uudelleen ja vaihdettava näyttöliitäntä erilliskorttiin. Koneen käynnistyessä videosignaali ilmestyy vasta Windowsin latautuessa. Käynnistä Crossfire, käynnistä kone uudelleen, ja vasta nyt voit käyttää Dual Graphics –toimintoa. Helppoa kuin heinänteko, etenkin pakettikoneiden käyttäjille.
Dual Graphics mahdollistaa Eyefinityn. Käyttäen molempien piirien liitäntöjä voit kiinnittää useamman näytön laajennettuun työpöytätilaan. On vain oltava varovainen käytettyjen liitäntöjen kanssa. Osa emolevyistä on varustettu single-link DVI –liitännällä, toisten käyttäessä dual-link DVI:tä. Testaamistamme emolevyistä kaikista löytyi VGA ja HDMI; Gigabyten mallista myös DisplayPort.
Mikä näytönohjain minulla siis on?
Dual-Graphics listaus
Radeon HD erillisnäytönohjain
HD 6730A2
HD 6710A2
HD 6690A2
HD 6670A2
HD 6610A2
HD 6590A2
HD 6550A2
HD 6550 S2
AMD käyttää uutta nimeämiskaavaa kahden piirin suorituskyvyn ilmaisemiseksi. Radeon HD 6550D ja Radeon HD 6570 yhdessä tunnistuvat Radeon HD 6630D2 –nimellä. Nimestä voidaan päätellä, että se on nopeampi kuin erilliskortti yksinään, ja että se on työpöytämalli (D), ja että se käyttää kahta (2) piiriä. Vaikka nimeämistapa on kuvaava, saattaa se hämmentää helposti. Dual Graphics ei toimi aina ja kaikkialla. Se tukee DX10/11 –pelejä, ja suorituskyky on riippuvainen ajurioptimoinneista. On siis selvää, ettei hyvästä suorituskyvystä ole mitään takeita tällä hetkellä.
Testataksemme Dual Graphicsia käytimme kolmea peliä: CoD: MW2 (DX9), Metro 2033 (DX10) ja WoW: Cataclysm (DX11).
Testaamalla DX9-pelin saamme hyvän kontrollituloksen. Dual Graphics ei odotetusti toimi. Kuten AMD väittää, suorituskyky on nopeamman piirin tasolla, eikä hitaamman kuten näimme aikaisemmissa testeissä.
Suorituskykyetu Metrossa on alkuun suuri, mutta kutistuu pieneksi 1680x1050-resoluutiolle noustessa. Rasituksen kasvaessa alusta ei yksinkertaisesti pysy perässä, ja ero kaventuu. Tämä on itse asiassa juuri päinvastoin kuin antaisi olettaa (alustan rajoittaessa suorituskykyä matalalla resoluutiolla, ja näytönohjaimen korkealla resoluutiolla).
WoW ei ole yhtä raskas kuin Metro 2033, ja DX11 auttaa suorituskyvyssä. Hyödyt ovat melko pienet, mutta kuitenkin huomattavissa.
Edellinen sivuAMD:n työpöytä-Llano
Seuraava sivuDual Graphics: ei luottoa

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
intregroitua paremmaksi vai uusi näytönohjain? | AfterDawnin keskustelualueet
intregroitua paremmaksi vai uusi näytönohjain?
Viestiketju Näytönohjain -keskustelu -osiossa. Ketjun avasi amdhockey11 20.02.2013.
amdhockey11
Mulla hajosi näytönohjain. Pöytäkoneessa, Acer, on nyt käytössä integroitu näytönohjain eli ati radeon hd 3200, mutta kuvantarkkuus ei ole hyvä. Aiemmin oli tarkempi, selvästi parempi. Emme pelaa pelejä tietokoneellamme. Tämä ati radeon hd 3200 on päivitetty - voiko sille enää mitään tehdä, jotta kuva olisi tarkempi?
JOS ei voi tehdä enää mitään, niin haen kaupasta näytönohjaimen:
Asus EN210 SILENT/DI/1GD3/V2(LP) GeForce GT210 1 GB DDR3 PCI Express x16
Ja tarjoaako tuo tarkemman kuvan kuin aikaisempi näytönohjaimeni eli ati radeon hd 3600? Jos tarjoaa, niin käyn ostamassa heti tuon Asuksen. Hinta pitää olla alle 40. Verkkokauppa ja Gigantti ovat aika lähellä.
amdhockey11,
amdhockey11 sanoi:
Ja tarjoaako tuo tarkemman kuvan kuin aikaisempi näytönohjaimeni eli ati radeon hd 3600? Jos tarjoaa, niin käyn ostamassa heti tuon Asuksen. Hinta pitää olla alle 40. Verkkokauppa ja Gigantti ovat aika lähellä.Laajenna...
MIllä tavalla epätarkempi ? Onko ajurit asenttettu ja resuluutio laitettu kohdilleen ?
potuttaa,
ajurit asennettu? - siis päivitin sen integroidun ati radeon hd3200 amd:n sivulta. Eli latasin uusimman version sieltä ja asensin sen sitten.
Resoluutio on 1024 X 768. Kokeilin muitakin, mutta kuvaa ei saa niin tarkaksi kuin mitä se oli ati radeon hd3600:n - joka siis hajosi - kanssa. Näyttö on asus, lcd. kuva on hieman suttuinen, eikä niin tarkka enää. Heti, kun otin integroidun käyttöön, niin kuvanlaatu huonontui.
No jos kyseessä on Full-HD näyttö, niin laita resuluutio 1920x1080.
Kiitos sinulle. Tässä on hdmi, full HD Asus VE247H. Kokeilin sitä ja vähän pienempiäkin, kuva tuli kyllä tarkemmaksi. MUTTA: kuvakkeet menivät tosi, liian, pieniksi ja kaikki nettisivut näyttää liian pienessä koossa olevilta.
Vähän hankalaa olisi tottua tuohon. Aiemmin oli parempi. Onko nyt sitten niin, että mun kannattaa ostaa tuo näytönohjain? Jos on, niin onko
tuo Asus parempi kuin Ati radeon hd 3600?, mikä tosiaan hajosi.
Jos tarjoaa suurinpiirtein yhtä tarkkaa kuvaa, niin se riittää.
Ongelma ei nyt missään nimessä ole näyttiksessä, vaan asetuksissa. Kuvan tarkkuus määräytyy juuri resoluution ja sen kuvasuhteen mukaan. Parempi näyttis ei tee kuvasta yhtään parempaa, mutta grafiikan laskeminen (=pelikäytössä tai muuten graafisesti nopeassa tilanteessa) on nopeampaa. Työpöytäkäyttö sujuu varmasti millä vain näyttiksellä.
Jos näyttö on Full HD, niin sen oletusresoluutio on tuo mainittu 1920x1080 ja sillä tulee "tarkin" kuva. Jos käytössä on Windows 7, niin kokeile miltä näyttää, jos käytät 1920x1080-resoluutiota ja menet ohjauspaneeli - ulkoasua ja mukauttaminen - näyttö ja sieltä suurennat tekstiä ja kuvakkeita 125% tai 150%. En muista onko muissa Windowseissa samaa mahdollisuutta.
Axu_,
Hyvänä uutisena näytönohjain ei ole rikki. Kerro näytön ja tietokoneen tarkka malli. Atin sivuilta löytyvä ajuri ei ehkä sovi integroituun näytönohjaimeen vaan joudut hakemaan acerin sivuilta sen.
Ahaa. Mielenkiintoista. Hyvä, kun saa apua tähän ongelmaan. En itse tiedä näistä paljoa. Selvä, tässä tiedot;
Windows Vista, 32-bit. Asus VE247H
acer aspire M5200, prosessori amd.
Pelejä emme koskaan pelaa. Kokeilin tätä:
"ohjauspaneeli - ulkoasua ja mukauttaminen - näyttö ja sieltä suurennat tekstiä ja kuvakkeita 125% tai 150%"
Mutta en löytänyt tuollaista mahdollisuutta. Ja hain integroituun ajurin sivulta:
...support.amd.com/us/gpudownload/windows/legacy/Pages/legacy-radeonaiw-vista32.aspx
Joo, ei näyttiksen pitäisi vaikuttaa näytön tarkkuuteen.
Kannattaa myös kokeilla näytön asetuksista, jos sieltä saa terävyyttä säädettyä.
Onko mitenkään mahdollista, että ennen olisi ollut käytössä suuret kuvakkeet (työpöydästä hiiren oikealla -> näytä -> suuret kuvakkeet) ja esim. nettiselaimessa jonkinlainen suurennos päällä (Ctrl ja plus- tai miinusnäppäin tai Ctrl ja hiiren rullaa jompaan kumpaan suuntaan. Oletuskoko tulee ctrl + nolla)?
Hyviä huomioita. Ei ollut suuret kuvakkeet valittuna, mutta laitoin ne nyt. Oli pakko, koska ne olivat muuten niin pieniä työpöydällä. Käynnistä- palkkikin on nyt aika pieni, mutta kyllä se on ok.
Kyllä, tilanne on nyt parempi, mutta ei aivan niin hyvä kuin ennen. Käytän Mozillaa ja G.Chromea, kokeilin crtl ja + tai -. Kyllä ne heti vaikuttivat!
Kun laitoin + enemmän, niin sivuihin tuli vasemmalle ja oikealle jo liikaa valkoista tyhjää. Mutta katsotaan löydättekö vaikka sopivampaa latauslinkkiä kuin se laittamani. Muita vaihtoehtoja ei varmaankaan enää ole. Ja uskon nyt, ettei tarvitse/kannata ostaa uutta näytönohjainta.
epätarkkuus pienemmillä resoluutioilla johtuu yleensä siitä, että kun näytönohjain tunkee kuvaa joka on suhteessa 4:3 (esm. 1024x768) niin silloin näyttö venyttää sitä kuvaa ja epäselvyys ja epätarkkuus johtuu siitä.
Jos kuvakkeet on liian pieniä, niin kokeilla voi myös 1366x768 tai 1280x720 resoluutioita (jotka on samassa kuvasuhteessa kuin 1920x1080, eli 16:9)
No onpa kumma juttu, jos kuva ennen on ollut sekä tarkka että kuitenkin tekstit ja kuvakkeet ovat olleet isompia... Voit tietysti kokeilla pykälää pienempää 16:9-resoluutiota (taitaa olla 1366×768), mutta kyllä se näytö natiiviresoluutio aina kuvanlaadultaan paras on.
Minulla olikin tähän asti ollut se resoluutio aina kai liian pieni, se 1024x768. Nyt tänään eka kertaa muutin sitä. 1920x1080 on siis tarkinta kuvaa tarjoava, mutta ainakin käynnistä- palkki jne. menee aika pieneksi. Voin sitä vähän tosiaan pienentää ( 1366x768 tai 1280x720 ), kuten Ysf sanoi. Mutta tuntuu, että näillä neuvoilla asia selvisi mukavasti! Säätelen tarvittaessa. Kiitos kaikille asiantuntijoille! Hienoa, kun tällaisia forumeja on olemassa!
Kuvakkeiden kokoa muutin vasta tänään. Mikä koko tuo natiiviresoluutio näytössäni on - 1280x1024 ?
Kuvakkeiden kokoa muutin vasta tänään. Mikä koko tuo natiiviresoluutio näytössäni on - 1280x1024 ?Laajenna...
Näyttösi natiiviresoluutio on 1920x1080, eli suurin resoluutio, jonka se pystyy toistamaan ja johon se on tarkoitettu. Samalla myös kuva on tarkinta, koska pikseleitä on eniten. http://fi.wikipedia.org/wiki/Resoluutio_(kuvatekniikka)
Hyvä kuitekin, että homma ainakin jotekin ratkesi. Axu_,
Aha, 1920x1080 on se optimi, jonka laitoin 1. kertaa vasta tänään... Laitoin sen nyt siihen. Virkistystaajuus on 60 hz, se on kai ok.
Kyllä ongelmani ratkesi, tilanne on paljon parempi nyt!
Kyllä ongelmani ratkesi, tilanne on paljon parempi nyt!Laajenna...
Joo, virkistystaajuus näytöissä yleensä on 60 Hz.
Tumpelo666
Hyvä että homma ratkesi 1600x900 on muuten hyvä välimallin 16:9 resoluutio, vaikkakaan ei se natiiviresoa piekse. Oletettavasti parin vuoden sisään joutuu tietokoneen päivittämään Windows 7/8/x, jolloin tämä %-suurennos on mahdollinen.
Tumpelo666,

matches: hd hd hd hd HD hd