text:
Tänään, 21.9.
Eilen, 20.9.Tänään, 21.9.Huomenna, 22.9.Lauantai 23.9.Sunnuntai 24.9.Maanantai 25.9.Tiistai 26.9.Keskiviikko 27.9.Torstai 28.9.Perjantai 29.9.Lauantai 30.9.Sunnuntai 1.10.
Yle TV1 Torstai 21.9.
Vieraana koripallomaajoukkueen valmentaja Henrik Dettmann. Selvitämme mitä on showpaini ja käymme Ähtärin eläinpuistossa, jossa valmistaututaan pandojen tuloon. Juontajina Susanna Laine ja Mikko Kekäläinen. #puoli7 HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Kausi 2, 9/12. Suojelua vailla. Viimeisillään raskaana oleva nainen katoaa lääkärinsä vastaanotolta jäljettömiin. Aviomiehellä näyttää olevan vihanhallintaongelma. Lähtikö vaimo yksinkertaisesti häntä pakoon? (U) HD Äänitekstitys: suomi. K12 (väkivalta).
( Suomi, 1945). Kemisti Hellner valmistaa elämää pidentävän ihmelääkkeen, mutta pelkää keksinnön joutuvan varkaiden käsiin. O: Yrjö Norta. Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Venezuelan kriisi syvenee: kansalaisilla on nälkä ja terveydenhuolto on romahtanut. Miten maa selviää? Juontajana Marja Sannikka. #yleastudio HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Kansanedustajat kysyvät hallituksen ministereiltä ajankohtaisista asioista. Suora lähetys. Viittomakielinen tulkkaus. Riksdagens frågestund HD
Vieraana rallitähti Jari-Matti Latvala. Vierailemme Latvalan ralliautomuseossa. Kerromme myös mitä huomaamattomat eleemme paljastavat meistä. Juontajina Susanna Laine ja Mikko Kekäläinen. #puoli7 HD
Kadonnut poika. Öisellä kadulla vaatteet veressä harhaileva poika kiinnittää poliisin huomion. Stolbergin on vaikea saada selville hänen henkilöllisyyttään, mutta pian juttu muuttuu vieläkin kimurantimmaksi. (U) HD Äänitekstitys: suomi. K12 (väkivalta, ahdistus).
Muisti: Viimeiset kärrymustalaiset
Romaninaiset Iida Nyman ja Vieno Palm ovat aitoja kärrymustalaisia, jotka ovat povanneet ja kerjänneet, mutta ennen muuta tehneet kangaskauppaa. 1960-luvulla kankaita haettiin itse ja kielitaidottomina Pariisista asti. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Dilma Rousseffin eron jälkeen Brasilia on ajautunut epävakauteen. Rousseffia korruptiosta syyttäneet poliitikot ovat nyt itse epäiltyinä taloudellisista väärinkäytöksistä tai jopa murhista. Sanavapautta rajoitetetaan. HD Äänitekstitys: suomi.
Silta (16)
Kausi 1. 4/10. Kodittoman miehen eloonjäänti on kilpajuoksua kellon kanssa. Paljon riippuu myös siitä suostuvatko kiinteistönomistajat lunnaisiin. Entä mitä tapahtuu jos poliisi häiritsee murhaajan suunnitelmia? (U) HD Äänitekstitys: suomi. K12 (väkivalta, ahdistus).
Torstai 21. syyskuuta 2017, vko 38
Rikospaikka: Suojelupoliisin apulaispäällikkö: Jihadistinen alamaailma juurtunut Suomeen
Eilen 22:40
Päivän sää: Loppuviikosta kesäisiä lukemia
Iltalehti (Televisio) | 06:25, 21.9.
Iltalehti (Televisio) | 22:37, 20.9.
Netflixin The Punisher räyhää kunnollisessa trailerissa
V2.fi (Televisio) | 19:41, 20.9.
Mallikaunotar kaapattiin ja yritettiin myydä seksiorjaksi - tulevassa kirjassa kaikki ilkeät faktat
V2.fi (Televisio) | 19:30, 20.9.
Marvel-sarja The Punisher tulossa - katso uusi traileri
Findance.com (Televisio) | 19:18, 20.9.

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Pekan Kone / ACER Nitro VN7-593G-54ZB 15.6inch FHD IPS i5-7300HQ 8GB 256GB PCIe SSD GTX1060 6G 802.11ac BT HD Camera W10H
ACER Nitro VN7-593G-54ZB 15.6inch FHD IPS i5-7300HQ 8GB 256GB PCIe SSD GTX1060 6G 802.11ac BT HD Camera W10H
ACER Nitro VN7-593G-54ZB 15.6inch FHD IPS i5-7300HQ 8GB 256GB PCIe SSD GTX1060 6G 802.11ac BT HD Camera W10H (NH.Q23ED.015)
Tuotekoodi: NH.Q23ED.015
1 136,29 Hinta ALV 0%
Acer Aspire VN7-593G-54ZB. Tuotteen väri: Musta, Tuotetyyppi: Kannettava, Kotelo: Simpukka. Suorittimen taajuus: 2,5 GHz, Prosessorityyppi: 7. sukupolven Intel® Core™ i5, Prosessori: i5-7300HQ. Sisäinen muisti: 8 GB, Sisäinen muisti (tyyppi): DDR4-SDRAM, Muistin enimmäismäärä: 32 GB. Kokonaismuisti: 256 GB, Tallennusmedia: SSD-levy, SSD-asema, kapasiteetti: 256 GB. Näytön halkaisija (tuuma): 39,6 cm (15.6"), Näytön erottelutarkkuus: 1920 x 1080 pikseliä, HD-tyyppi: Full HD
SuunnitteluTuotteen väriMustaTuotetyyppiKannettavaKoteloSimpukkaProsessoriSuorittimen taajuus2,5 GHzProsessorityyppi7. sukupolven Intel® Core™ i5Prosessorii5-7300HQSuorittimen turbo boost-taajuus3,5 GHzYtimiä prosessorissa4Suorittimen säikeiden määrä4Järjestelmäväylä8 GT/sSuorittimen välimuisti6 MBProsessorin litografia14 nmProsessorin käyttötilat64-bittinenVäylätyyppiDMI3Prosessorin koodinimiKaby LakeThermal Design Power (TDP)45 WProsessorisarjaIntel Core i5-700 Desktop SeriesPCI Express väylien maksimimäärä16PCI Express korttipaikan versio3.0PCI Express kokoonpanot1x16,1x8+2x4,2x8Tjunction100 °CConflict Free -prosessoriProsessori tukee ECC:täMuistiSisäinen muisti8 GBSisäinen muisti (tyyppi)DDR4-SDRAMMuistipaikat2x SO-DIMMMuistin enimmäismäärä32 GBTallennusvälineKokonaismuisti256 GBTallennusmediaSSD-levySSD-asemia asennettuna1SSD-asema, kapasiteetti256 GBSSD-asema, liittymäSerial ATA IIIIntegroitu kortinlukijaNäyttöNäytön halkaisija (tuuma)39,6 cm (15.6")Näytön erottelutarkkuus1920 x 1080 pikseliäKosketusnäyttöLED-taustavaloHD-tyyppiFull HDKuvasuhde16:9GrafiikkaIntegroitu näytönohjainDiscrete graphics adapterSisäänrakennetun näytönohjaimen malliIntel HD Graphics 630Sisältyvän näytönohjaimen perustaajuus350 MHzSisältyvän näytönohjaimen dynaaminen taajuus (max)1000 MHzSisältyvän näytönohjaimen maksimimuisti64 GBSisältyvän näytönohjaimen tukema näyttöjen määrä3Erillisen näytönohjaimen malliNVIDIA GeForce GTX 1060diskreetti näytönohjain muisti6 GBErillisen näytönohjaimen muistin tyyppiGDDR5Sisältyvän näytönohjaimen DirectX-versio12.0Sisältyvän näytönohjaimen OpenGL-versio4.4Sisältyvän näytönohjaimen ID0x591BOptinen asemaOptiset asematEiÄäniSisäänrakennettujen kaiuttimien määrä4Kiinteä mikrofoniKameraEtukameraEtukameran resoluutio1280 x 720 pikseliäVerkkoBluetooth3G4GWi-FiWi-Fi -standarditIEEE 802.11acLAN (kiinteä)Ethernet LAN data-siirtonopeudet10,100,1000 Mbit/sLiitettävyysUSB 2.0 -portit2USB 3.0 (3.1 Gen 1) A-tyypin porttien määrä2HDMI -portteja1DVI-porttiEthernet LAN (RJ-45)-portit1Yhdistetty kuuloke/mikrofoni-porttiKylläTelakointiaseman liitäntäDC in -pistokeKylläNäppäimistöOsoitinlaiteKosketuslevyNumeronäppäimistöWindows-näppäimetOhjelmistoKäyttöjärjestelmäWindows 10 HomeKäyttöjärjestelmän arkkitehtuuri64-bittinenSuorittimen erityispiirteetIntel® Wireless Display (Intel® WiDi)Intel® My WiFi -teknologia (Intel® MWT)KylläIntel® Smart Response -teknologiaKylläIntel® Identity Protection -teknologia (Intel® IPT)KylläIntel® Hyper-Threading -teknologia (Intel® HT Technology)EiIntel® Turbo Boost -teknologia2.0Enhanced Intel SpeedStep TechnologyIntel® Clear Video HD -teknologia (Intel® CVT HD)Intel® Clear Video TechnologyIntel® InTru™ 3D -teknologiaIntel® Quick Sync Video -teknologiaIntel® Flex Memory AccessIntel® AES New Instructions (Intel® AES-NI)Intel® Trusted Execution -teknologiaIntel® Enhanced Halt StateIntel® VT-x, jossa Extended Page Tables (EPT)Intel® Secure KeyIntel® TSX-NIIntel® Stable Image Platform Program (SIPP)Intel® OS GuardIntel® Software Guard Extensions (Intel® SGX)Intel® Clear Video Technology MID (Intel® CVT for MID)Intel® 64Execute Disable BitIdle StatesThermal Monitoring TechnologiesProsessorin pakettikoko42 x 28Tuetut ohjepaketitAVX 2.0,SSE4.1,SSE4.2CPU kokoonpano (maks.)1Liitettyjen vaihtoehtojen määräIntel® Virtualization Technology for Directed I/O (VT-d)Intel® Virtualization Technology (VT-x)ARK ID -prosessori97456AkkuAkkuteknologiaLitium-Ioni (Li-Ion)Akkukennojen määrä4Akun kapasiteetti4605 mAhVirranhallintaVirtalähteen virtahukka180 WSuojausKaapelilukon aukkotyyppiKensingtonPaino ja mitatPaino2,6 kgTuotteen leveys391 mmTuotteen syvyys266 mmTuotteen korkeus24,9 mmKorkeus (etuosa)2,25 cmKorkeus (takaosa)2,49 cmPakkaustiedotVirtalähde mukana

matches: HD HD HD HD HD HD


text:
HE 114/1994 - Hallituksen esitykset - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Hallituksen esitykset › 1994 › HE 114/1994
HE 114/1994
Hallituksen esitys Eduskunnalle laiksi Suomen aluevesien rajoista annetun lain muuttamisesta sekä Suomen aluevesien, mannermaajalustan ja kalastusvyöhykkeen rajoja koskevien sopimusjärjestelyjen hyväksymisestä
Esityksessä ehdotetaan muutettavaksi Suomen aluevesien rajoista annettua lakia. Ehdotuksen mukaan Suomen aluemeren laajuudeksi säädetään nykyisten 4 meripeninkulman sijasta 12 meripeninkulmaa. Aluemeren laajentaminen ehdotetaan toteutettavaksi Suomenlahdella siten, että keskiviivan pohjoispuolelle jää kaikissa olosuhteissa itä-länsisuuntainen 3 meripeninkulman levyinen aavan meren käytävä. Esityksessä ehdotetaan myös hyväksyttäväksi Viron kanssa 4 päivänä toukokuuta 1994 noottienvaihdolla tehty, Suomenlahden aluevesirajojen muuttamisessa käytettävää menettelyä koskeva sopimus sekä Ruotsin kanssa 2 päivänä kesäkuuta 1994 Suomen mannermaajalustan ja kalastusvyöhykkeen sekä Ruotsin talousvyöhykkeen välisen rajan määräämisestä Ahvenanmerellä ja pohjoisella Itämerellä tehty sopimus ja siihen liittyvä pöytäkirja.
Kumpikin sopimus tulee voimaan 30 päivän kuluttua siitä, kun sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen valtionsisäisestä hyväksymisestä. Laki Suomen aluevesien rajoista annetun lain muuttamisesta on tarkoitettu tulemaan voimaan samanaikaisesti edellämainittujen sopimusten kanssa.
2.1. Suomen aluemeri
2.2. Kauttakulku Suomenlahdella
2.3. Sopimus Ruotsin kanssa
3.1. Aluemerilaajennus
3.2. Sisäisten aluevesien maanpuoleisen rajan määritelmä
3.3. Peruspisteiden määritys
3.4. Sopimus Viron kanssa
3.5. Sopimus Ruotsin kanssa
5.1. Aluemerilaajennus
5.2. Sisäisten aluevesien maanpuoleinen raja
5.3. Peruspisteiden määritys
5.4. Tullivalvontavyöhyke
5.5. Sopimus Viron kanssa
5.6. Sopimus Ruotsin kanssa
2. Sopimusten sisältö
2.1. Sopimus Viron kanssa Suomenlahden aluevesirajojen muuttamisessa
käytettävästä menettelystä
1.4. Sopimus Ruotsin kanssa Suomen mannermaajalustan ja
kalastusvyöhykkeen sekä Ruotsin talousvyöhykkeen
välisen rajan määräämisestä Ahvenanmerellä ja
pohjoisella Itämerellä
4.1. Sopimus Viron kanssa Suomenlahden aluevesirajojen
muuttamisessa käytettävästä menettelystä
4.2. Sopimus Ruotsin kanssa Suomen mannermaajalustan
ja kalastusvyöhykkeen sekä Ruotsin talousvyöhykkeen
Vuonna 1982 valmistuneen YK:n merioikeusyleissopimuksen 3 artiklan mukaan jokaisella valtiolla on oikeus ulottaa aluemerensä enintään yleissopimuksen mukaisesti määritellyistä perusviivoista mitattuun 12 meripeninkulman rajaan. Vaikka vuoden 1982 merioikeusyleissopimus ei vielä ole voimassa, aluemeren enimmäisleveyttä koskevan säännön voidaan katsoa jo vakiintuneen vallitsevaksi oikeudeksi. Yli sadalla valtiolla on 12 meripeninkulman aluemeri.
Itämeren alueella Venäjällä, Ruotsilla, Puolalla, Latvialla, Liettualla sekä Virolla eräin, muun muassa Suomenlahtea koskevin poikkeuksin on 12 meripeninkulmaan ulottuva aluemeri. Tanskan aluemeri on 3 meripeninkulmaa. Itä-Saksalla oli 12 meripeninkulman aluemeri, jonka Saksan liittotasavalta on tällä rannikon kaistalla säilyttänyt. Muilta osin Saksan aluemeri on ainakin toistaiseksi 3 meripeninkulmaa.
Aluemeren laajentaminen 12 meripeninkulmaan merkitsisi sitä, että Suomen aluemeri tulisi yhdenmukaiseksi naapurivaltioiden aluevesirajojen kanssa. Samalla aluevesien muoto tulisi helpommin valvottavaksi ja noudatettavaksi. Viranomaisten edellytykset valvoa maahantuloa ja maastalähtöä sekä estää salakuljetusta ja muuta rajan yli tapahtuvaa rikollista toimintaa kohentuisivat selvästi. Suomenlahden osalta laajennus ehdotetaan toteutettavaksi symmetrisesti Viron aluevesirajan kanssa siten, että keskiviivan pohjoispuolelle jää kolmen meripeninkulman laajuinen aavan meren käytävä. Suomenlahtea koskevien poikkeusmääräysten tarkoituksena on turvata kansainväliselle meri- ja ilmaliikenteelle rajoituksista vapaa väylä Pietariin ja Kronstadtiin.
Sopimusjärjestely Viron kanssa vahvistaa Suomenlahtea koskevan käytäväjärjestelyn. Sopimuksen mukaan kumpikaan valtio ei laajenna aluemertaan kolmea meripeninkulmaa lähemmäksi keskiviivaa ilmoittamatta siitä ensin vähintään 12 kuukautta etukäteen toiselle sopimuspuolelle.
Ruotsin kanssa tehty sopimus koskee Suomen mannerjalustan ja kalastusvyöhykkeen sekä Ruotsin kalastusvyöhykkeen välisen rajan määräämistä Ahvenanmerellä ja pohjoisella Itämerellä. Sopimuksessa vahvistetaan Suomen ja Ruotsin välillä tähän saakka avoinna ollut merivyöhykeraja kokonaisuudessaan sopimuksessa tarkoitettuun eteläisimpään mahdolliseen koordinaattipisteseen saakka.
Suomen merialue jakaantuu Suomen aluevesien rajoista vuonna 1956 annetun lain (463/56) mukaan sisäisiin aluevesiin sekä ulkoisiin aluevesiin eli aluemereen (2 §). Sisäisillä aluevesillä tarkoitetaan aluevesien sitä osaa, jota rajoittavat maan puolella rantaviiva ja jokien suut sekä meren puolella ulkorajana murtoviiva, jonka kulma- eli peruspisteet sijaitsevat uloimmilla maastokohdilla, joko mantereella, saarilla, luodoilla tai kareilla (3 §). Aluemerellä puolestaan ymmärretään sisäisiin aluevesiin välittömästi liittyvää vyöhykettä, jonka ulkoraja eli kansainvälinen aluevesiraja on neljän meripeninkulman eli 7408 metrin etäisyydellä sisäisten aluevesien ulkorajasta, mikäli aluevesirajalaissa ei toisin säädetä (5 §).
Laissa mainitut poikkeukset koskevat yhtäältä tapauksia, joissa Suomen aluevesiraja rajoittuu Ruotsin tai Venäjän aluevesiin (1 §). Toinen poikkeus koskee saaria, luotoja, kareja tai niiden muodostamia ryhmiä, jotka sijaitsevat niin kaukana merellä, että ne jäävät sisäisten aluevesien ulkorajan ulkopuolelle ja joilla siksi on erilliset aluevetensä. Aluemeren leveys on tällöin kolme meripeninkulmaa. Suomella on nykyisin yksi tällainen erillinen merialue Ahvenanmaan saariston eteläpuolella sijaitsevien Bogskärin kalliosaarten ympärillä.
Suomen aluemeren laajentaminen oli esillä edellisen kerran vuonna 1977, kun asiaa pohdittiin ulkoasiainministeriön asettamassa työryhmässä. Merioikeuden alalla tapahtuneen yleisen, laajempia aluemeriä suosivan kehityksen lisäksi syynä työryhmän perustamiseen oli ennen kaikkea Ruotsin valtiopäivien vuonna 1976 tekemä periaatepäätös aluemeren laajentamisesta 12 meripeninkulmaan. Suomen aluemeren laajentamista ei kuitenkaan tuolloin pidetty aiheellisena. Jos Suomi olisi ottanut käyttöön 12 meripeninkulman aluemeren, Suomen ja Neuvostoliiton aluevedet olisivat yhtyneet lähes koko Suomenlahden pituudelta. Pidentynyttä yhteistä rajaa suurvallan kanssa ei nähty toivottavaksi. Samalla haluttiin turvata kaikkien maiden aluksille vapaa liikkumisoikeus Suomenlahdella samoin kuin ilma-alusten ylilento-oikeus aavan meren yläpuolella olevassa ilmatilassa.
Nykytilanteessa 4 meripeninkulman aluevesirajan katsotaan tarpeettomasti rajoittavan viranomaisten mahdollisuuksia valvoa maahantuloa ja maastalähtöä merialueilla. Venäjän ja Baltian maihin suuntautuva alusliikenne on viime vuosina kasvanut ja samalla siihen liittyvät valvontaongelmat ovat lisääntyneet. Itämeri on tullut aikaisempaa tärkeämmäksi reitiksi mm. huumausaineiden salakuljetuksessa. Sisäisen turvallisuuden alaan kuuluva henkilöiden maahantulon ja maastalähdön valvonta on Suomen lähialueiden muuttuneen tilanteen johdosta muodostunut keskeimmäksi viranomaistoiminnoksi merialueella. Myös Euroopan yhdentymiskehitys painottaa viranomaisten tarvetta tehokkaasti estää salakuljetusta ja muuta rajan yli tapahtuvaa rikollista toimintaa. Samalla, kun aluemeren laajentamista koskevaan harkintaan aiemmin vaikuttaneet ulko- ja turvallisuuspoliittiset syyt ovat poistuneet, kauttakulkukysymykset Suomenlahdella ovat tulleet entistä tärkeämmiksi.
Aluemeren laajentamisella saattaa joissakin tapauksissa olla huomattavia vaikutuksia muiden valtioiden etuihin. Näin on asianlaita silloin, kun aluemeren laajennus merkitsee kansainvälisessä käytössä olevan, aikaisemmin rajoituksista vapaan kulkuväylän katoamista. Tällaisissa tapauksissa on toisinaan ryhdytty erityisjärjestelyihin. Esimerkkinä Itämeren alueelta voidaan mainita että Ruotsin päätös laajentaa aluemerensä 1 päivänä heinäkuuta 1979 lukien 12 meripeninkulmaan, joka merkitsi kansainvälisen merialueen kaventumista Juutinrauman molemminpuolin Skagenin, Läsön ja Anholtin alueella sekä Bornholmin ja Ruotsin rannikon välisessä kapeikossa. Rajoituksista vapaa kauttakulku oli tämän jälkeen mahdollista vieraiden valtioiden aluksille vain Tanskan puolella mainittujen väylien keskiviivaa. Jos Tanska olisi vastaavasti laajentanut aluemerensä kansainvälisen oikeuden sallimaan enimmäisrajaan saakka, aavan meren alue olisi kadonnut kokonaan. Ruotsi ja Tanska sopivat 25 päivänä kesäkuuta 1979, että mainituille alueille jätettäisiin keskiviivan molemminpuolin yhteensä kuuden meripeninkulman levyinen kulkuväylä, jolla on aavan meren oikeusasema ja että sopimuspuolet ilmoittaisivat toisilleen vähintään 12 kuukautta etukäteen mahdollisesta aikomuksestaan laajentaa aluemertaan sopimuksen tarkoittamalla alueella. Sopimuksen mukaisesti Ruotsi rajoitti 1 päivänä tammikuuta 1980 voimaantulleella asetuksella aluemerensä mainituilla alueilla 9 meripeninkulmaan.
Suomenlahden vakiintunut tilanne muuttui olennaisella tavalla Baltian maiden itsenäistyttyä ja Venäjän menetettyä suurimman osan rannikostaan. Neuvostovallan aikana koko Suomenlahden eteläosa oli Neuvostoliiton aluemerta, jota se saattoi vapaasti käyttää sota-alustensa kauttakulkuun. Nykytilanteessa vapaaseen kauttakulkuun käytettävää merialuetta Suomenlahdella on vain Suomen ja Viron aluemerten välinen käytävä. Jos Suomi ja Viro laajentaisivat aluemerensä täyteen mittaan Suomenlahdella, niiden alumeret rajoittuisivat useissa kohdin toisiinsa. Tämä merkitsisi sitä, että kauttakulku Pietariin ja Kronstadtiin olisi mahdollista vain Suomen tai Viron aluemerien kautta niin kutsutun viattoman kauttakulun periaatteiden mukaisesti. Suomen alueen valvonnasta ja sen alueellisen koskemattomuuden turvaamisesta annetun asetuksen (1069/89) 9 §:n mukaan vieraiden sota-alusten samoin kuin muiden valtion alusten on tehtävä aiotusta kauttakulusta etukäteen ilmoitus ennen saapumista Suomen alueelle.
Viron parlamentti päätti joulukuussa 1992 hallituksen edellisenä kesänä antaman esityksen mukaisesti, että Viron aluemeren leveys olisi lähtökohtaisesti 12 meripeninkulmaa. Suomen ja Viron kesken käytiin vuoden 1992 aikana useaan otteeseen epävirallisia neuvotteluja Viron merirajajärjestelyistä Suomenlahdella. Suomen pyrkimyksenä näissä neuvotteluissa oli vaikuttaa Viron ratkaisuun siten, että kansainvälisen merenkulun vapaus Suomenlahdella säilyisi, samalla kun Suomen mahdollisuus tulevaisuudessa vastaavaan aluemerilaajennukseen turvattaisiin.
Suomen taholta ehdotettiin, että Viron aluemerimääritys Suomenlahdella toteutettaisiin siten, että keskiviivan eteläpuolelle jäisi kaikissa olosuhteissa itä-länsisuuntainen 3 meripeninkulman levyinen aavan meren käytävä. Tämän lisäksi aluemeren ulkorajan ei tulisi missään kohdassa leikata Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) vahvistamia reittijakojärjestelyjä (traffic separation schemes). Suomen taholta luvattiin sitoutua säilyttämään vastaava aavan meren käytävä Suomenlahden keskiviivan pohjoispuolella. Viron parlamentti hyväksyi 10 päivänä maaliskuuta 1993 lakiehdotuksen, joka perustuu Suomenlahden osalta tässä selostetuille periaatteille.
Suomenlahden aluevesirajoja koskeva vastavuoroinen järjestely Viron kanssa on sittemmin katsottu tarpeelliseksi vahvistaa noottienvaihdolla. Noottienvaihto, joka muodostaa Suomen ja Viron hallitusten välisen sopimuksen Suomenlahden aluevesirajojen muuttamisessa käytettävästä menettelystä, suoritettiin 4 päivänä toukokuuta 1994.
Suomen ja Ruotsin merialueiden raja Pohjanlahdella, Selkämerellä ja Ahvenanmerellä Märketin saaren pohjoispuolella perustuu vuosina 1972 ja 1977 tehtyihin sopimuksiin mannerjalustarajasta (SopS 7/73) ja kalastusvyöhykkeiden välisestä rajasta (SopS 43/78). Avoimena on tähän saakka ollut mannerjalusta- ja kalastusvyöhykerajan määrääminen Bogskärin kalliosaarten luona.
Viralliset neuvottelut Bogskärin länsi- ja eteläpuolella Ahvenanmerellä ja pohjoisella Itämerellä sijaitsevan, noin 1 560 nelikilometrin laajuisen valkoisen vyöhykkeen jakamisesta alkoivat vuonna 1989. Ongelmana oli Bogskärin kalliosaarten huomioon ottaminen alueen jakavaa rajalinjaa määriteltäessä. Ruotsi katsoi, että rajan tulisi muodostaa keskilinja Suomen ja Ruotsin välillä Bogskärin saaria huomioonottamatta, kun taas Suomen taholta katsottiin, ettei rajan tulisi ylittää Ruotsin perusviivojen ja Bogskärin saarten perusviivojen välistä keskiviivaa. 2 päivänä kesäkuuta 1994 allekirjoitetussa sopimuksessa valkoinen vyöhyke jaetaan suoralla rajaviivalla, mikä vastaa Suomen neuvotteluissa korostamaa periaatetta. Ruotsi on myös hyväksynyt Bogskärin huomioonottamisen peruspisteenä. Raja on määritelty niin pitkälle etelään kuin on mahdollista vaikuttamatta myöhempiin neuvotteluihin Viron kanssa valkoisen alueen eteläisen kärjen rajanmäärityksistä.
Ehdotuksen mukaan Suomen aluemeri laajennettaisiin nykyisestä neljästä meripeninkulmasta kahteentoista meripeninkulmaan eräin muun muassa Suomenlahtea koskevin poikkeuksin. Ehdotettu laajennus ei koskisi Bogskärin kalliosaarten omaa kolmen meripeninkulman aluemerta.
Aluemeren ehdotetun laajennuksen keskeisenä tavoitteena on parantaa viranomaisten edellytyksiä valvoa maahantuloa ja maastalähtöä sekä estää salakuljetusta samoin kuin muuta rajan yli tapahtuvaa rikollista toimintaa. Nykyisellä kapealla aluemerellä on vaikeaa erottaa todelliset maahantulijat kotimaisen huvi- ja kalastusalusliikenteen joukosta. Laittomasti maahan pyrkivien sekoittautuminen rannikon luvallisiin liikkujiin pystytään estämään vain mikäli valvontaa suorittavalla viranomaisella on oikeus pysäyttää ja tarkastaa aluksia ulompana merellä. Laajentamalla aluetta, jolla yhtäältä vieraiden alusten liikkumisvapautta on rajoitettu ja toisaalta rantavaltion viranomainen on toimivaltainen, pyritään parantamaan viranomaisten mahdollisuuksia paljastaa luvaton liikkuminen ajoissa ja vaikuttaa tapahtumaan. Aluemeren laajentaminen merkitsisi myös Suomen tullialueen laajentumista, mikä osaltaan parantaisi viranomaisten mahdollisuuksia puuttua epäiltyyn salakuljetukseen.
Aluemeren laajentamisella pyritään myös lisäämään viranomaisten mahdollisuuksia ryhtyä erilaisiin meriympäristön suojelutoimenpiteisiin vesiä pilaavien päästöjen varalta tai niiden seurausten rajoittamiseksi. Aluemeren laajentamisella on merkitystä myös säiliöalusten aiheuttamien ympäristövaarojen torjunnassa, koska alusten päälliköiden ilmoitusvelvollisuus tapahtumista, joista saattaa seurata öljyvahinkoja laajentuisi koskemaan suurempaa vesialuetta. Myös aluksista aiheutuvista öljyvahingoista johtuvaa vastuuta koskevien säännösten soveltamisala Suomen rannikolla laajenisi samassa suhteessa.
Myös maanpuolustuksen kannalta voidaan aluemerta laajentamalla saavuttaa eräitä etuja. Siten ainakin vieraiden valtioiden Suomen alueeseen kohdistuva esteetön tiedustelutoiminta voitaisiin merialueilla pakottaa siirtymään kauemmaksi rannikosta. Toisaalta Suomen puolustusvoimien mahdollisuus järjestää häiritsemättä sotilaallisia harjoituksia Suomen merialueella paranisivat.
Suomenlahdella aluemeren laajentaminen loisi symmetrisen tilanteen suhteessa Viron aluemerirajaan edellyttäen, että keskiviivan pohjoispuolelle jätettäisiin 3 meripeninkulman levyinen aavan meren käytävä. Aluemeren ulkorajan tulisi lisäksi jäädä Kansainvälisen merenkulkujärjestön vahvistamien reittijakojärjestelyjen pohjoispuolelle. Suomenlahden keskiosaan jäisi näinollen kansainvälisen merenkulun ja ylilennon turvaamiseksi symmetrisesti keskiviivan suhteen joka kohdassa vähintään 6 meripeninkulman levyinen aavan meren käytävä.
Itämeren merellisen ympäristön suojelua koskevassa diplomaattikonferenssissa Helsingissä allekirjoitettiin 9 päivänä huhtikuuta 1992 uudistettu Itämeren merellisen ympäristön suojelusopimus. Sopimus korvaa voimaantullessaan nykyisen vuoden 1974 Itämeren alueen merellisen ympäristön suojelusopimuksen. Uudessa sopimuksessa kaikki sopimusvelvoitteet ovat voimassa myös sopimuspuolten sisäisillä aluevesillä. Sopimuksen 1 artiklan 2 kappaleen mukaan sopimuspuolten tulee ratifioinnin yhteydessä nimetä osaltaan sisäisten aluevesien maanpuoleinen raja, josta siis tulee sopimuksen soveltamisalueen raja. Sisäisten aluevesien maanpuoleisen rajan tätä tarkoitusta varten laadittu täsmällinen määritelmä ehdotetaan sisällytettäväksi myös aluevesien rajoista annettuun lakiin.
Peruspisteet, joista aluemeren ulkorajan sijainti lasketaan, tulee maankohoamisen vuoksi aluevesirajalain 4 §:n 3 momentin mukaan tarkistaa 30 vuoden välein. Peruspisteiden uudelleenmittaus vuosiksi 1995―2024 on parhaillaan käynnissä. Ehdotuksen mukaan peruspisteiden välistä etäisyyttä koskevista aluevesirajalain säännöksistä luovuttaisiin, mikä vähentäisi peruspisteiden määrää ja samalla uudelleenmittauksesta aiheutuvia kustannuksia.
Viron kanssa 4 päivänä toukokuuta 1994 noottienvaihdolla tehty sopimus edellyttää, ettei kumpikaan osapuoli toteuta Suomenlahden kauttakulkua rajoittavia aluevesilaajennuksia ilmoittamatta siitä etukäteen toiselle. Sopimuksen tarkoituksena on vahvistaa vastavuoroisuuteen perustuva käytäväjärjestely, joka mahdollistaa vapaan kauttakulun keskiviivan molemminpuolin jäävällä aavan meren alueella sekä vapaan ylilennon sen yläpuolisessa ilmatilassa.
Sopimuksessa määritellään rajalinja yhtäältä Suomen mannerjalustan ja kalastusvyöhykkeen ja toisaalta Ruotsin talousvyöhykkeen välillä sopimuksessa tarkoitettuun eteläisimpään mahdolliseen koordinaattipisteeseen saakka. Rajalinja koskee sekä vesi- että merenpohja-aluetta. Näin ollen sopimuksen tultua voimaan Suomen ja Ruotsin välinen merivyöhykeraja on kokonaisuudessaan määritetty. Sopimus korvaa voimaantullessaan vuoden 1972 merivyöhykesopimuksen siltä osin kuin se koskee Märketin eteläpuolista aluetta sekä vuoden 1977 sopimuksen. Pöytäkirjassa Suomen kalastusvyöhykkeen ja Ruotsin talousvyöhykkeen raja oikaistaan mannerjalustarajan mukaiseksi siten, että puolin ja toisin toisen valtion mannerjalustan päälle ulottuvat ''taskut'' poistuvat.
Esityksellä ei ole välittömiä vaikutuksia valtiontalouteen. Aluemeren laajentamisesta Suomen alueen valvonnalle ja alueellisen koskemattomuuden turvaamiselle aiheutuvat velvoitteet olisi kuitenkin aikanaan otettava huomioon.
Esityksellä ei ole vaikutuksia kotitalouksiin tai elinkeinoelämään.
Esityksellä ei ole välittömiä ympäristöön kohdistuvia vaikutuksia. Aluemeren laajentaminen 12 meripeninkulmaan lisää kuitenkin viranomaisten mahdollisuuksia ryhtyä toimiin meriympäristön suojelemiseksi.
Ulkoasiainministeriö asetti 14 päivänä tammikuuta 1993 työryhmän selvittämään tarvetta talousvyöhykkeen perustamiseen Suomen rannikolle. Työryhmässä ovat edustettuina ulkoasiainministeriön lisäksi oikeusministeriö, sisäasiainministeriö, puolustusministeriö, maa- ja metsätalousministeriö, liikenneministeriö, kauppa- ja teollisuusministeriö, ympäristöministeriö sekä Ahvenanmaan maakuntahallitus.
Talousvyöhykettä koskevan selvitystyön käynnistyessä päätettiin tarkastella samassa yhteydessä kysymystä Suomen aluemeren laajentamisesta 12 meripeninkulmaan, jota maa- ja metsätalousministeriö oli esittänyt 3 päivänä helmikuuta 1993 päivätyssä kirjeessään.
Puolustusneuvosto käsitteli aluemeren laajentamista 30 päivänä huhtikuuta 1993 pidetyssä kokouksessaan. Puolustusneuvosto suositti, että mahdollista aluemeren laajentamista tarkoittavaa päätöstä tehtäessä otettaisiin huomioon alueen valvonnalle ja alueellisen koskemattomuuden turvaamiselle aiheutuvat lisävelvoitteet.
Työryhmän mietintö (Talousvyöhykkeen perustamistarvetta selvittävän työryhmän mietintö I/1994) luovutettiin ulkoasiainministerille 14 päivänä maaliskuuta 1994. Työryhmä esittää mietinnössään yksimielisesti, että ulkoasiainministeriö ryhtyisi toimiin aluevesirajalain 5 §:n muuttamiseksi siten, että Suomen aluemeren laajuudeksi säädetään nykyisten 4 meripeninkulman sijasta 12 meripeninkulmaa ja että aluemeren laajentaminen toteutetaan Suomenlahdella siten, että Suomenlahden keskiviivan pohjoispuolelle jää kaikissa olosuhteissa itä-länsisuuntainen 3 meripeninkulman levyinen aavan meren käytävä. Laajennuksesta aluevalvonnalle aiheutuvat lisävelvoitteet tulisi esityksen mukaan ottaa huomioon.
Hallitus teki periaatepäätöksen aluemeren laajentamisesta kahteentoista meripeninkulmaan Suomenlahtea koskevin poikkeuksin 23 päivänä maaliskuuta 1994.
Vuoden 1992 Itämeren alueen merellisen ympäristön suojelua koskevan yleissopimuksen 1(2) artiklassa edellytetään, että sopimuspuolet nimeävät sopimuksen ratifioinnin yhteydessä sisäisten aluevesiensä maanpuoleisen rajan, joka sopimuksen nojalla on sen soveltamisalueen raja. Meriympäristön suojelusopimusten ratifiointia valmisteleva toimikunta esittää mietinnössään (Komiteanmietintö 1993:37), että sisäisten aluevesien maanpuoleisen rajan määritelmä sisällytettäisiin Suomen aluevesien rajoista annettuun lakiin.
Esitys peruspisteiden välistä etäisyyttä koskevien säännösten poistamisesta aluevesirajalain 4 §:n 1 momentista sisältyy aluemeren laajentamista selvittäneen työryhmän mietintöön.
Työryhmä arvioi mietinnössään, ettei Suomella olisi aluemerilaajennuksen jälkeen tarvetta säilyttää nykyistä tullivalvontavyöhykettä. Tullihallitus katsoo kuitenkin 14 päivänä huhtikuuta 1994 päivätyssä lausunnossaan, että vyöhykkeen olemassaololle on edelleenkin riittävät perusteet.
Viron parlamentti hyväksyi maaliskuussa 1993 uuden aluemeren leveyttä koskevan lain. Viron hallituksen esitystä ja parlamenttikeskustelua edelsivät tiiviit neuvottelut Suomen viranomaisten kanssa, joissa suomalaisten taholta korostettiin välttämättömyyttä jättää Suomenlahdelle kansainvälisen kauttakulun turvaava aavan meren käytävä. Suomen todettiin olevan valmis vastaavaan järjestelyyn keskiviivan pohjoispuolella. Viron suurlähetystö jätti 6 päivänä huhtikuuta 1993 Suomen ulkoasiainministeriölle nootin, jonka mukaan maiden tulisi sopia siitä, ettei kumpikaan laajentaisi aluemertaan Suomenlahdella kolmea meripeninkulmaa lähemmäksi keskiviivaa ilmoittamatta siitä etukäteen toiselle. Suomen vastausnootti luovutettiin Virolle 4 päivänä toukokuuta 1994.
Neuvottelut Ruotsin kanssa Bogskärin kalliosaarten länsi- ja eteläpuolella sijaitsevan valkoisen vyöhykkeen jakamisesta aloitettiin vuonna 1989. Sopimus Suomen mannermaajalustan ja kalastusvyöhykkeen sekä Ruotsin talousvyöhykkeen välisen rajan määräämisestä Ahvenanmerellä ja pohjoisella Itämerellä samoin kuin kalastusrajan oikaisemista koskeva pöytäkirja allekirjoitettiin 2 päivänä kesäkuuta 1994.
Hallituksen esitys on valmisteltu virkatyönä ulkoasiainministeriössä.
1 §. 1 §:n 1 momentin 1 virkkeessä Neuvostoliiton nimi ehdotetaan vaihdettavaksi Venäjäksi. Venäjän kanssa 11 päivänä heinäkuuta 1992 allekirjoitetun pöytäkirjan (SopS 102/92) mukaan Venäjä on Neuvostoliiton jatkajavaltiona tullut toiseksi sopimuspuoleksi Suomen ja Neuvostoliiton välillä tehtyihin sopimuksiin, jotka siten ovat voimassa Suomen ja Venäjän kesken.
Samassa virkkeessä viittaus vuosina 1956 ―57 suoritettuun rajantarkistukseen Ruotsin kanssa korvattaisiin viittauksella vuonna 1972 Ruotsin kanssa mannermaajalustan rajan määräämisestä Perämerellä, Selkämerellä, Ahvenanmerellä ja Itämeren pohjoisimmassa osassa tehtyyn sopimukseen sekä vuonna 1981 suoritettuun rajantarkistukseen, jotka ovat kumonneet aikaisemman rajanmäärityksen. Momentin toisessa virkkeessä viittaus vuonna 1921 allekirjoitettuun Ahvenanmaan linnoittamattomuutta ja puolueettomuutta koskevaan sopimukseen korvattaisiin viittauksella edellämainittuun vuoden 1972 sopimukseen, vuoden 1981 rajantarkistukseen sekä 2 päivänä kesäkuuta 1994 allekirjoitettuun sopimukseen Suomen mannermaajalustan ja kalastusvyöhykkeen sekä Ruotsin talousvyöhykkeen välisen rajan määräämisestä Ahvenanmerellä ja pohjoisella Itämerellä, joissa kyseinen raja on määrätty täsmällisemmin.
Momentin viimeisestä lauseesta poistettaisiin viittaus 7 §:ään, joka lisättiin lakiin vuonna 1969 samalla, kun siihen lisättiin 7 §:n nyt muutettavaksi ehdotettu 3 momentti.
3 §. Aluevesirajalain 3 §:n määritelmä, jonka mukaan sisäisiä aluevesiä rajoittavat maan puolella rantaviiva ja jokien suut, ei ole riittävän tarkka vuoden 1992 Itämeren alueen merellisen ympäristön suojelua koskevan sopimuksen 1 artiklan tarkoitusta varten. Määritelmään nyt ehdotettu täsmennys vastaa sisäisten aluevesien maanpuoleisen rajan määräämistä koskevia yleisperiaatteita, jotka hyväksyttiin Helsingin komission 14. kokouksessa helmikuussa 1993. Maankohoamisesta johtuvat muutokset edellyttävät kuitenkin tässä yhteydessä teoreettisen keskivedenkorkeuden mukaisen määritelmän käyttöä. Teoreettinen keskivedenkorkeus tarkoittaa vuosittain laskettua pitkän ajanjakson keskiarvoa, jossa maankohoamisen vaikutus on otettu huomioon.
4 §. Voimassaolevan lain 4 §:n 1 momentin 1 kohdan mukaan peruspisteet, joista aluemeren leveys lasketaan, valitaan siten, että ne ovat lain voimaantulovuotta edeltäneenä kymmenvuotiskautena suoritettujen vedenkorkeusmittausten perusteella lasketun keskivedenkorkeuden mukaisen tason yläpuolella. Tämä vaatimus ei vastaa nykyistä käytäntöä eikä alan tieteellisissä tutkimuslaitoksissa noudatettavia menettelytapoja. Määritelmä ehdotetaan uudistettavaksi siten, että se perustuu peruspisteiden määrittämisajankohdan teoreettiseen keskivedenkorkeuteen.
Momentin 2 kohdan mukaan peruspisteiden etäisyys toisistaan saa olla enintään aluemeren kaksinkertainen leveys eli kahdeksan meripeninkulmaa. Lisäksi 3 kohdassa on säädetty, että jos peruspiste voidaan jollakin alueella sijoittaa kahteen tai useampaan paikkaan, noudatetaan sitä vaihtoehtoa, jonka mukaan sisäiset aluevedet tulevat mahdollisimman laajoiksi. Koska peruspisteiden väliselle etäisyydelle ei aseteta näin ankaria rajoituksia sen enempää vuoden 1958 Geneven aluemerta ja lisävyöhykettä koskevassa yleissopimuksessa (SopS 6―7/65) kuin YK:n vuoden 1982 merioikeusyleissopimuksessakaan, eivätkä tällaiset määräykset ole tavallisia myöskään muiden maiden lainsäädännössä, 4:n 1 momentin 2 ja 3 kohdat ehdotetaan poistettavaksi. Peruspisteiden vapaampi määrittäminen voi tuntuvasti vähentää käynnissä olevasta uudelleenmittauksesta aiheutuvia kustannuksia.
Lain 4 §:n 2 momentin mukaan peruspisteet tarkistetaan maan kohoamisen vuoksi 30 vuoden väliajoin. Momenttiin ehdotetaan lisättäväksi määräys, jonka mukaan myös 3 §:n nojalla määrätty sisäisten aluevesien maanpuoleinen raja, johon rantaviivan muutokset samoin vaikuttavat, tulee tarkistaa 30 vuoden väliajoin.
5 §. Ehdotettu 12 meripeninkulman leveys on kansainvälisen oikeuden sallima aluemeren enimmäisleveys, jonka useimmat rantavaltiot jo ovat ottaneet käyttöön. Aluemeren laajentaminen 12 meripeninkulmaan merkitsisi sitä, että Suomen aluemeri tulisi yhdenmukaiseksi naapurivaltioiden aluevesirajojen kanssa. Samalla aluevesien muoto tulisi helpommin noudatettavaksi ja valvottavaksi. Viranomaisten edellytykset maahantulon ja maastalähdön valvontaan sekä muun muassa merellisen ympäristön suojeluun lisääntyvät.
Suomella on tullilain (573/78) 1 §:n mukaan aluemereen liittyvä 2 meripeninkulman levyinen lisävyöhyke tullivalvontaa varten. Aluemeren ehdotetun laajennuksen jälkeen tullivalvontavyöhyke ulottuisi siellä, missä aluemeren leveys on 12 meripeninkulmaa, aina 14 meripeninkulmaan saakka.
5 §:ssä esitetään aluemeren leveyttä koskeva pääsääntö, jota koskevista poikkeuksista on säädetty toisaalla aluevesirajalaissa. Merkittävin poikkeus koskisi Suomenlahdelle jäävää aavan meren käytävää.
Meripeninkulma (1852 m) on mm. YK:n merioikeusyleissopimuksessa käytetty mittayksikkö. Sen pituus on Suomen lainsäädännössä määritelty mittayksikköasetuksessa (371/92), jonka nojalla meripeninkulman käyttö on sallittu pituusmittana merenkulun alalla. Meripeninkulmaa voidaan siten pitää riittävän yksiselitteisenä mittayksikkönä, jotta aluemeren leveyden ilmaisemisesta myös metreissä voidaan 5 §:ssä luopua.
5 a §. Aluemerilaajennus esitetään toteutettavaksi siten, että Suomenlahden keskiosaan jää Viron jo omalla puolellaan keskiviivaa toteuttaman järjestelyn huomioon ottaen symmetrisesti keskiviivan suhteen vähintään kuuden meripeninkulman (3 mpk + 3 mpk) levyinen itä―länsi -suuntainen aavan meren käytävä. Aluemeren ulkoraja jäisi lisäksi kaikissa kohdissa kansainväliseen merenkulkuun vakiintuneesti käytettävän reittijakoalueen pohjoispuolelle. Vakiintunut reittijakoalue käy ilmi kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) vahvistamista reittijakojärjestelyistä. Mittayksikkönä käytettäisiin tässäkin meripeninkulmaa edellä 5 §:n kohdalla esitetyistä syistä.
Pykälän 2 momentissa vahvistetaan, että aluemeren ulkoraja ei saa ylittää Ruotsin kanssa sovittua Suomen mannermaajalustan ja kalastusvyöhykkeen rajaa. Aluemeri jäisi tästä syystä 12 meripeninkulmaa kapeammaksi eräillä alueilla Perämerellä, Merenkurkussa, Ahvenanmerellä ja pohjoisella Itämerellä.
6 §. Aluevesirajan ilmaisemisesta metreinä luovuttaisiin samoin kuin edeltävissä 5 ja 5 a §:ssä.
7 §. Pariisin rauhansopimuksessa ja Neuvostoliiton kanssa merialueiden ja mannermaajalustan rajoista Suomenlahdella 20 päivänä toukokuuta 1965 tehdyssä sopimuksessa määrätyn Suomen aluevesirajan läntisestä päätepisteestä aluemeren ulkoraja kulkee voimassaolevan lain 7 §:n 2 momentin mukaan kohtisuoraan 5 §:n mukaista ulkorajaa vastaan, kunnes se yhtyy siihen. 7 §:n 2 momentti ehdotetaan muutettavaksi siten, että viittaus lain 5 §:än korvataan viittauksella uuden 5 a §:än 1 momenttiin, jonka mukaan Suomenlahden aluevesiraja lakiehdotuksen mukaan määräytyy. Lisäksi, koska laajennetun aluemeren ulkoraja olisi nykyistä etelämmässä, rajan todetaan ehdotuksen mukaan kulkevan 1 momentissa mainitusta pisteestä länsi-lounaaseen kohti aluemeren ulkorajaa.
Voimassaolevan lain 7 §:n 3 momentti on lisätty lakiin vuonna 1969, koska vuonna 1956 tapahtuneen rajanmäärityksen Flötjanin saaren kohdalla todettiin aiheuttavan hankaluuksia määrättäessä mannermaajalustan rajaa Ruotsin kanssa. Aluemeri oli vuonna 1956 ulotettu Flötjanin kohdalla jonkin verran yli vuoden 1811 rajanselityksessä määritellyn Suomen valtakunnan rajan sillä seurauksella, että osa Ruotsin mannerjalustasta näytti joutuvan Suomen vesialueen sisälle. Suomen mannermaajalustan ja kalastusvyöhykkeen sekä Ruotsin talousvyöhykkeen välinen raja on sittemmin määrätty koko pituudeltaan. 5 a §:n 2 momentin yleismääräys, jonka mukaan aluemeren ulkoraja ei saa ylittää Ruotsin kanssa sovittua merivyöhykerajaa, tekee Flötjania koskevan lainkohdan tarpeettomaksi.
Ehdotettu 3 momentti koskee aluemeren ulkorajan kulkua Pohjanlahdella Tornion edustalla. Uusi 4 momentti koskisi aluemeren ulkorajan kulkua Märketin pohjoispuolella. Kummallakin alueella aluemeren laajentaminen mannerjalusta- ja kalastusvyöhykerajaan saakka edellyttäisi neuvotteluja Ruotsin kanssa.
8 §. Nykyisen lain 8 §:n mukaan sisäisten aluevesien peruspisteet ja niiden täsmällinen sijainti tulee määrätä asetuksella. Aluevesirajalain soveltamista koskevassa uudessa asetuksessa on tarpeen määritellä lisäksi sisäisten aluevesien maanpuoleisen rajan sijainti samoin kuin aluemeren ulkorajan sijainti.
2.1. Sopimus Viron kanssa Suomenlahden aluevesirajojen muuttamisessa käytettävästä menettelystä
Suomenlahdelle ehdotettu käytäväjärjestely perustuu Viron ja Suomen sisäisiin lainsäädäntötoimiin. Kumpikin valtio voi tarvittessa laajentaa aluemerensä Suomenlahden keskiviivaan saakka. Koska Suomen ja Viron aluevedet Suomenlahdella muodostuvat nyt toteutettavan Suomen aluemeren laajennuksen jälkeen symmetrisiksi, on katsottu tarpeelliseksi vahvistaa 4 päivänä toukokuuta 1994 suoritetulla noottienvaihdolla, ettei kumpikaan maa muuta aluevesirajoja Suomenlahdella ilmoittamatta siitä toiselle etukäteen.
1.4. Sopimus Ruotsin kanssa Suomen mannermaajalustan ja kalastusvyöhykkeen sekä Ruotsin talousvyöhykkeen välisen rajan määräämisestä Ahvenanmerellä ja pohjoisella Itämerellä
Ruotsin kanssa tehdyllä sopimuksella määrätään Suomen mannermaajalustan ja kalastusvyöhykkeen sekä Ruotsin talousvyöhykkeen välisestä keskiviivasta. Sopimuksen 2 artikla sisältää rajalinjaa määrittävien pisteiden koordinaatit. Eteläisin koordinaattipiste on määritelty kansainvälisen tavan mukaisesti siten, että sillä ei vaikuteta mahdollisiin myöhempiin rajanmäärityksiin Viron kanssa.
Sopimuksen 3 artiklan 1 kappaleen mukaan kumpikaan valtio ei laajenna merialuettaan Ahvenanmerellä Svenska Björnista pohjoiseen neuvottelematta asiasta ensin toisen kanssa. Artiklan 2 kappaleessa Suomi sitoutuu olemaan laajentamatta merialuettaan Bogskärin luona sovitusta rajasta länteen. Sopimuksen 3 artiklan määräykset vahvistavat 2 artiklassa määritellyn vyöhykerajan Suomen ja Ruotsin merialueiden rajaksi, jonka yli kumpikaan valtio ei voi laajentaa myöskään aluemertaan. Märketin eteläpuolisella alueella sopimus vahvistaa lopullisesti myös Suomen ja Ruotsin välisen merirajan koordinaatit.
Peruspisteet vuosina 1965―1994 ja niiden sijainti luetellaan Suomen aluevesien rajoista annetun lain soveltamisesta vuonna 1965 annetussa asetuksessa (256/65), joka korvataan uudella asetuksella vuonna 1995. Asetuksessa tulisi ehdotetun 8 §:n mukaan määrätä myös sisäisten aluevesien maanpuoleisen rajan sijainti sekä aluemeren ulkorajan sijainti.
Viron kanssa tehty sopimus Suomenlahden aluevesirajojen muuttamisessa käytettävästä menettelystä tulee voimaan 30 päivän kuluttua siitä, kun sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen valtionsisäisestä hyväksymisestä. Ruotsin kanssa tehty sopimus Suomen mannermaajalustan ja kalastusvyöhykkeen sekä Ruotsin talousvyöhykkeen välisen rajan määräämisestä Ahvenanmerellä ja pohjoisella Itämerellä sekä siihen liittyvä pöytäkirja tulevat samoin voimaan 30 päivän kuluttua siitä, kun sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen valtionsisäisestä hyväksymisestä. Suomen aluevesien rajoista annetun lain muuttamista koskevan lain olisi tultava voimaan samanaikaisesti mainittujen sopimusten kanssa.
4. Eduskunnan suostumuksentarpeellisuus
4.1. Sopimus Viron kanssa Suomenlahden aluevesirajojen muuttamisessa käytettävästä menettelystä
Viron kanssa noottienvaihdolla tehdyn sopimuksen mukaan kumpikin sopimuspuoli rajoittaa aluemerensä leveyttä Suomenlahdella siten, että se jää kolmen meripeninkulman etäisyydelle keskiviivasta. Sopimus ei estä Suomea laajentamasta aluemertaan Suomenlahdella täysimääräisesti, mutta se edellyttää, että asiasta ilmoitetaan Virolle vähintään 12 kuukautta etukäteen. Sekä Suomen nykyinen (aluevesirajalain 5 §) että esityksessä ehdotettu (aluevesirajalain 5 a §:n 1 momentti) lainsäädäntö täyttävät 3 meripeninkulman etäisyyttä koskevan edellytyksen. Velvoittaessaan Suomen pitämään kyseisen aluevesirajan voimassa, kunnes 12 kuukauden määräaika on umpeutunut, sopimus kuitenkin välillisesti sitoo Suomen lainsäädäntövaltaa ja edellyttää siten eduskunnan suostumuksen.
4.2. Sopimus Ruotsin kanssa Suomen mannermaajalustan ja kalastusvyöhykkeen sekä Ruotsin talousvyöhykkeen välisen rajan määräämisestä Ahvenanmerellä ja pohjoisella Itämerellä
Rantavaltiolla on perinteisesti täysivaltaiset oikeudet mannerjalustansa luonnonvarojen tutkimiseen ja hyväksikäyttöön. Erityisesti YK:n merioikeusyleissopimuksen määräykset huomioonottaen rantavaltiolla on kansainvälisen oikeuden mukaisella kalastusvyöhykkeellään nin ikään vastaavat oikeudet vyöhykkeen kalavaroihin. Suomen kalastusvyöhykkeen ja mannerjalustan rajaaminen merkitsee niiden aluemeren edustalla sijaitsevien vesi- ja merenpohja-alueiden rajaamista, joilla Suomi voi käyttää sanottuja oikeuksia. Koska kysymys on alueista, joilla Suomi voi määrätyltä osin käyttää täysivaltaisia oikeuksia, eduskunnan suostumus on tarpeen rajalinjasta sopimiseksi vieraan valtion kanssa.
Sopimuksen 3 artiklan mukaan kumpikaan valtio ei laajenna merialuettaan Ahvenanmerellä Svenska Björnista pohjoiseen neuvottelematta asiasta ensin toisen kanssa, minkä lisäksi Suomi sitoutuu olemaan laajentamatta merialuettaan Bogskärin luona sovitusta rajasta länteen. Artiklan määräys vahvistaa 2 artiklassa sovitun rajan Suomen ja Ruotsin merialueiden rajaksi ja asettaa samalla sopimuspuolille neuvotteluvelvoitteen.
Edellä olevan perusteella sekä Hallitusmuodon 33 §:n ja valtiopäiväjärjestyksen 69 §:n 2 momentin mukaisesti esitetään,
että Eduskunta hyväksyisi ne Viron kanssa noottienvaihdolla 4 päivänä toukokuuta 1994 Suomenlahden aluevesirajojen muuttamisessa käytettävästä menettelystä tehdyn sopimuksen määräykset, jotka vaativat Eduskunnan suostumuksen ja
että Eduskunta hyväksyisi ne Ruotsin kanssa Tukholmassa 2 päivänä kesäkuuta 1994 tehdyn, Suomen mannermaajalustan ja kalastusvyöhykkeen sekä Ruotsin talousvyöhykkeen välisen rajan määräämistä Ahvenanmerellä ja pohjoisella Itämerellä koskevan sopimuksen määräykset, jotka vaativat Eduskunnan suostumuksen.
Edellä esitetyn perusteella Eduskunnan hyväksyttäväksi annetaan myös seuraava lakiehdotus:
muutetaan Suomen aluevesien rajoista 18 päivänä elokuuta 1956 annetun lain (463/56) 1 §:n 1 momentti, 3, 4, 5 ja 6 §, 7 §:n 2 ja 3 momentti ja 8 §,
sellaisina kuin niistä ovat 1 §:n 1 momentti ja 7 §:n 3 momentti 5 päivänä joulukuuta 1969 annetussa laissa (781/69) sekä 4 §, 7 §:n 2 momentti ja 8 § 5 päivänä maaliskuuta 1965 annetussa laissa (144/65), sekä
lisätään lakiin uusi 5 a § ja 7 §:ään uusi 4 momentti, jolloin nykyinen 4 momentti siirtyy 5 momentiksi, seuraavasti:
Suomen aluevedet käsittävät valtakunnan maa-alueeseen välittömästi liittyvän meren osan, jota idässä Venäjää vastaan Suomenlahdella Vironlahden saaristossa rajoittaa 10 päivänä helmikuuta 1947 allekirjoitetussa Pariisin rauhansopimuksessa (690―691/47) sekä Haapasaaren saariston kohdalla 20 päivänä toukokuuta 1965 Suomen tasavallan hallituksen ja Sosialististen Neuvostotasavaltain Liiton hallituksen kesken merialueiden ja mannermaajalustan rajoista Suomenlahdella tehdyssä sopimuksessa määrätty valtakunnan meriraja ja lännessä Ruotsia vastaan Perämerellä Tornion saaristossa Haminan rauhan jälkeen Torniossa 19 päivänä tammikuuta 1811 allekirjoitetun topografisen rajanselityksen mukaan Ruotsin kanssa mannermaajalustan rajan määräämisestä Perämerellä, Selkämerellä, Ahvenanmerellä ja Itämeren pohjoisimmassa osassa 29 päivänä syyskuuta 1972 tehdyssä sopimuksessa sekä rajantarkistuksessa vuonna 1981 määrätty valtakunnan meriraja. Ahvenanmerellä Märketin luodon etelä- ja pohjoispuolella rajana Ruotsia vastaan on edellä mainitussa vuoden 1811 rajanselityksessä määrätty valtakunnan meriraja sellaisena kuin se on määrätty edellä mainitussa vuonna 1972 tehdyssä sopimuksessa, rajantarkistuksessa vuonna 1981 sekä Ruotsin kanssa Suomen mannermaajalustan ja kalastusvyöhykkeen sekä Ruotsin talousvyöhykkeen välisen rajan määräämisestä Ahvenanmerellä ja pohjoisella Itämerellä 2 päivänä kesäkuuta 1994 tehdyssä sopimuksessa ( /94). Aluevesien ulkorajana on kansainvälinen aluevesiraja.
Mikäli saari, luoto, kari tai niiden muodostama ryhmä sijaitsee niin kaukana merellä, että se jää 3 ja 4 §:ssä määrätyllä tavalla vedetyn sisäisten aluevesien ulkorajan ulkopuolelle, tällaisella saarella, luodolla, karilla tai ryhmällä on erilliset aluevetensä, kuitenkin siten, että aluemeren leveys on kolme meripeninkulmaa.
Edellä 1 momentissa mainitun Suomen aluemerta rajoittavan rajan läntisestä päätepisteestä aluemeren ulkoraja kulkee länsi-luoteeseen kohti 5 a § 1 momentin mukaista ulkorajaa, kunnes se yhtyy siihen.
Pohjanlahdella Tornion edustalla aluemeren ulkoraja erkanee valtakunnan merirajasta Ruotsin kanssa mannermaajalustan rajan määräämisestä Perämerellä, Selkämerellä, Ahvenanmerellä ja Itämeren pohjoisimmassa osassa 29 päivänä syyskuuta 1972 tehdyssä sopimuksessa määrätyssä pisteessä 2, ja kulkee etelä-kaakkoon kohti 5 §:n mukaista ulkorajaa, kunnes yhtyy siihen.
Ahvenanmerellä Märketin luodon pohjoispuolella aluemeren ulkoraja erkanee valtakunnan merirajasta Ruotsin kanssa mannermaajalustan rajan määräämisestä Perämerellä, Selkämerellä, Ahvenanmerellä ja Itämeren pohjoisimmassa osassa 29 päivänä syyskuuta 1972 tehdyssä sopimuksessa määrätyssä pisteessä 10 ja kulkee pohjois-koilliseen kohti 5 §:n mukaista ulkorajaa, kunnes yhtyy siihen.
ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖYLEISPERUSTELUT1. Johdanto2. Nykytila2.1. Suomen aluemeri2.2. Kauttakulku Suomenlahdella2.3. Sopimus Ruotsin kanssa3. Esityksen tavoitteet ja keskeiset ehdotukset3.1. Aluemerilaajennus3.2. Sisäisten aluevesien maanpuoleisen rajan määritelmä3.3. Peruspisteiden määritys3.4. Sopimus Viron kanssa3.5. Sopimus Ruotsin kanssa4. Esityksen vaikutukset4.1. Taloudelliset vaikutukset4.2. Ympäristövaikutukset5. Asian valmistelu5.1. Aluemerilaajennus5.2. Sisäisten aluevesien maanpuoleinen raja5.3. Peruspisteiden määritys5.4. Tullivalvontavyöhyke5.5. Sopimus Viron kanssa5.6. Sopimus Ruotsin kanssaYKSITYISKOHTAISET PERUSTELUT1. Lakiehdotuksen perustelut2. Sopimusten sisältö2.1. Sopimus Viron kanssa Suomenlahden aluevesirajojen muuttamisessa käytettävästä menettelystä1.4. Sopimus Ruotsin kanssa Suomen mannermaajalustan ja kalastusvyöhykkeen sekä Ruotsin talousvyöhykkeen välisen rajan määräämisestä Ahvenanmerellä ja pohjoisella Itämerellä2. Tarkemmat säännökset jamääräykset3. Voimaantulo4. Eduskunnan suostumuksentarpeellisuus4.1. Sopimus Viron kanssa Suomenlahden aluevesirajojen muuttamisessa käytettävästä menettelystä4.2. Sopimus Ruotsin kanssa Suomen mannermaajalustan ja kalastusvyöhykkeen sekä Ruotsin talousvyöhykkeen välisen rajan määräämisestä Ahvenanmerellä ja pohjoisella ItämerelläLaki Suomen aluevesien rajoista annetun lain muuttamisesta1 §3 §4 §5 §5 a §6 §7 §8 §

matches:
§ 5
§ 1
§3
§4
§5
§5
§6
§7
§8


text:
17 päivänä joulukuuta 2019 (*)
Ennakkoratkaisupyyntö – Kuluttajansuoja – Direktiivi 2011/83/EU – 2 artiklan 8 alakohdan c alakohta ja 9 alakohta – Muualla kuin elinkeinonharjoittajan toimitiloissa tehty sopimus – Toimitilojen käsite – Sopimus, joka on tehty kaupallisten messujen myyntiosastolla välittömästi sen jälkeen, kun elinkeinonharjoittaja on ottanut yhteyttä kuluttajaan tämän oleskellessa messujen yleisissä tiloissa
Asiassa C‑465/19,
jossa on kyse SEUT 267 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka Amtsgericht Straubing (Straubingin alioikeus, Saksa) on esittänyt 12.6.2019 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut unionin tuomioistuimeen 19.6.2019, saadakseen ennakkoratkaisun asiassa
toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja M. Safjan (esittelevä tuomari) sekä tuomarit L. Bay Larsen ja C. Toader,
1 Ennakkoratkaisupyyntö koskee kuluttajan oikeuksista, neuvoston direktiivin 93/13/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/44/EY muuttamisesta sekä neuvoston direktiivin 85/577/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/7/EY kumoamisesta 25.10.2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/83/EU (EUVL 2011, L 304, s. 64) 2 artiklan 8 alakohdan c alakohdan ja 9 alakohdan tulkintaa.
2 Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa osapuolina ovat B & L Elektrogeräte GmbH ja GC ja joka koskee näiden välisen imuroivaa höyrypuhdistinta koskevan myyntisopimuksen tekemistä kaupallisilla messuilla.
3 Direktiivin 2011/83 johdanto-osan 21 ja 22 perustelukappaleen sanamuoto on seuraava:
”(21) Muualla kuin elinkeinonharjoittajan toimitiloissa tehty sopimus olisi määriteltävä sopimukseksi, joka elinkeinonharjoittajan ja kuluttajan ollessa samanaikaisesti fyysisesti läsnä tehdään muualla kuin elinkeinonharjoittajan toimitiloissa, esimerkiksi kuluttajan kotona tai työpaikalla. Toimittaessa muualla kuin elinkeinonharjoittajan toimitiloissa kuluttajaan voi kohdistua mahdollista psykologista painetta tai hän voi joutua tilanteeseen, johon hän ei ole osannut varautua, riippumatta siitä, onko hän pyytänyt elinkeinonharjoittajaa käymään luonaan vai ei. Muualla kuin elinkeinonharjoittajan toimitiloissa tehdyn sopimuksen määritelmään olisi kuuluttava myös tilanteet, joissa kuluttajaan otetaan henkilökohtaisesti erikseen yhteyttä muualla kuin elinkeinonharjoittajan toimitiloissa mutta sopimus tehdään välittömästi jälkeenpäin elinkeinonharjoittajan toimitiloissa tai etäviestimen avulla. – – Ostot, jotka tehdään elinkeinonharjoittajan järjestämällä tutustumiskäynnillä, jonka aikana kyseisiä tuotteita esitellään ja tarjotaan ostettavaksi, olisi katsottava muualla kuin elinkeinonharjoittajan toimitiloissa tehdyiksi sopimuksiksi.
(22) Toimitiloina olisi pidettävä kaikenlaisia tiloja (kuten myymälöitä, kioskeja tai kuorma-autoja), jotka ovat elinkeinonharjoittajan pysyviä tai tavanomaisia liikepaikkoja. Myyntikojuja ja näyttelyosastoja olisi pidettävä toimitiloina, jos ne täyttävät tämän edellytyksen. Vähittäismyyntipaikat, joissa elinkeinonharjoittaja harjoittaa toimintaansa kausiluonteisesti, esimerkiksi matkailukautena hiihtokeskuksissa tai rantalomapaikoissa, olisi katsottava toimitiloiksi, sillä elinkeinonharjoittaja harjoittaa niissä toimintaansa tavanomaisella tavalla. Yleisölle avoimia paikkoja, kuten katuja, ostoskeskuksia, rantoja, urheilutiloja ja julkisia liikennevälineitä, joita elinkeinonharjoittaja käyttää poikkeuksellisesti liiketoimintansa harjoittamiseen, sekä yksityiskoteja tai työpaikkoja ei olisi pidettävä toimitiloina. – –”
4 Kyseisen direktiivin 2 artiklassa, jonka otsikko on ”Määritelmät”, säädetään seuraavaa:
8) ’muualla kuin elinkeinonharjoittajan toimitiloissa tehdyllä sopimuksella’ elinkeinonharjoittajan ja kuluttajan välistä sopimusta,
a) joka tehdään sekä kuluttajan että elinkeinonharjoittajan ollessa samanaikaisesti fyysisesti läsnä paikassa, joka ei ole elinkeinonharjoittajan toimitila,
c) joka tehdään elinkeinonharjoittajan toimitiloissa tai etäviestimien avulla välittömästi sen jälkeen, kun kuluttajaan on otettu henkilökohtaisesti erikseen yhteyttä paikassa, joka ei ole elinkeinonharjoittajan toimitila, elinkeinonharjoittajan ja kuluttajan ollessa samanaikaisesti fyysisesti läsnä; tai
9) ’toimitiloilla’:
a) kiinteää vähittäismyyntipaikkaa, jossa elinkeinonharjoittaja harjoittaa toimintaansa vakituisesti; tai
b) siirrettävää vähittäismyyntipaikkaa, jossa elinkeinonharjoittaja harjoittaa toimintaansa tavanomaisesti;
5 Mainitun direktiivin 9 artiklan, jonka otsikko on ”Peruuttamisoikeus”, 1 kohdassa säädetään seuraavaa:
”Jollei 16 artiklassa säädettyjen poikkeusten soveltamisesta muuta johdu, kuluttajalla on oikeus perusteluja esittämättä ja ilman, että hänelle koituu muita kustannuksia kuin ne, joista säädetään 13 artiklan 2 kohdassa ja 14 artiklassa, peruuttaa etäsopimus tai muualla kuin elinkeinonharjoittajan toimitiloissa tehty sopimus 14 päivän kuluessa.”
6 Direktiivi 2011/83 on saatettu osaksi Saksan oikeusjärjestystä kuluttajansuojadirektiivin täytäntööpanosta ja kiinteistönvälitystä koskevasta sääntelystä annetun lain muuttamisesta 20.9.2013 annetulla lailla (Gesetz zur Umsetzung der Verbraucherrechterichtlinie und zur Änderung des Gesetzes zur Regelung der Wohnungsvermittlung) (BGBl. 2013 I, s. 3642).
7 D & L Elektrogeräte on Saksaan sijoittautunut yhtiö, joka myy imuroivia höyrypuhdistimia muun muassa kaupallisilla messuilla.
8 Kuten ennakkoratkaisupyynnöstä ilmenee, GC ja hänen puolisonsa olivat käymässä Straubingissa (Saksassa) järjestetyillä kaupallisilla messuilla. He olivat näiden messutilojen yhden näyttelyhallin käytävällä B & L Elektrogeräten myyntiosaston edessä, kun tämän työntekijä otti heihin yhteyttä myyntiosastoltaan taikka käytävällä kannustaakseen heitä ostamaan imurin.
9 GC ja hänen puolisonsa astuivat kyseisen yhtiön työntekijän kutsusta kyseiselle myyntiosastolle ja tekivät siellä myyntisopimuksen imurista.
10 Tämän jälkeen GC ilmoitti B & L Elektrogerätelle, ettei hän halunnut ”pysyttää” kyseistä sopimusta. Hän katsoi, että hänellä on peruuttamisoikeus Saksan lainsäädännön nojalla ja että hänelle ei ollut ilmoitettu tästä oikeudesta mainitun sopimuksen tekohetkellä.
11 B & L Elektrogeräte haastoi GC:n ennakkoratkaisua pyytäneeseen tuomioistuimeen Amtsgericht Straubingiin (Straubingin alioikeus, Saksa), jotta GC velvoitettaisiin maksamaan sopimuksen mukainen hinta.
12 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin katsoo, että myyntiosastoa, joka oli B & L Elektrogeräten käytössä kyseisillä messuilla, on pidettävä direktiivin 2011/83 2 artiklan 9 kohdassa tarkoitettuna toimitilana, sellaisena kuin unionin tuomioistuin on tätä käsitettä tulkinnut 7.8.2018 antamassaan tuomiossa Verbraucherzentrale Berlin (C‑485/17, EU:C:2018:642).
13 Kyseinen tuomioistuin toteaa, että mainittu myyntiosasto, joka sijaitsi yhdessä messujen näyttelyhalleista, ei ollut suljettu tila, vaan avoin, ja että GC:n ja tämän puolison kaltaisten kuluttajien, jotka jäivät seisomaan yhden näyttelyhallin käytävälle myyjän myyntiosaston eteen, täytyi olettaa viimeksi mainitun puhuttelevan heitä.
14 Mainittu tuomioistuin täsmentää kuitenkin, että asiassa, joka on jätetty sen ratkaistavaksi, kyseessä olevaa käytävää ei selvästikään voida pitää elinkeinonharjoittajan toimitilana, koska tämä ei harjoita siellä toimintaansa, vaan käytävältä oli pääsy kaikkiin kyseisessä hallissa olevien elinkeinonharjoittajien myyntiosastoille. Koska direktiivin 2011/83 johdanto-osan 22 perustelukappaleessa täsmennetään, että yleisölle avoin paikka, jota elinkeinonharjoittaja käyttää poikkeuksellisesti, ei periaatteessa ole kyseisen direktiivin 2 artiklan 9 alakohdassa tarkoitettu toimitila, ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin kysyy, vastaako nyt käsiteltävän asian tilanne tässä perustelukappaleessa tarkoitettua tilannetta.
15 Siten tapauksessa, jossa myyntisopimus on tehty, kun kuluttaja on toimitilan ulkopuolella ja elinkeinonharjoittaja sen sisäpuolella, kuten nyt käsiteltävän asian tilanteessa, kyseessä on direktiivin 2011/83 2 artiklan 8 alakohdan c alakohdassa tarkoitettu ”muualla kuin elinkeinonharjoittajan toimitiloissa tehty sopimus”, ja mainitulla kuluttajalla täytyisi olla peruuttamisoikeus.
16 Tässä tilanteessa Amtsgericht Straubing on päättänyt lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavan ennakkoratkaisukysymyksen:
”Onko kyse direktiivin 2011/83/EU 2 artiklan 8 alakohdan c alakohdassa tarkoitetusta muualla kuin elinkeinonharjoittajan toimitiloissa tehdystä sopimuksesta, johon sovelletaan [kyseisen] direktiivin 9 artiklan mukaista peruuttamisoikeutta, jos messuilla olevalla myyntiosastolla, jonka katsotaan olevan [mainitun] direktiivin 2 artiklan 9 alakohdassa tarkoitettu toimitila, tai sen edustalla elinkeinonharjoittaja ottaa yhteyttä kuluttajaan, joka seisoo messuilla messuhallin käytävällä myyntiosaston edustalla viestimättä elinkeinonharjoittajan kanssa, ja jos sopimus tehdään tämän jälkeen myyntiosastolla?”
17 Unionin tuomioistuimen työjärjestyksen 99 artiklassa määrätään, että jos ennakkoratkaisukysymykseen annettava vastaus on selvästi johdettavissa oikeuskäytännöstä tai jos ennakkoratkaisukysymykseen annettavasta vastauksesta ei ole perusteltua epäilystä, unionin tuomioistuin voi esittelevän tuomarin ehdotuksesta ja julkisasiamiestä kuultuaan milloin tahansa päättää ratkaista asian perustellulla määräyksellä.
19 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin haluaa kysymyksellään tietää lähinnä, onko direktiivin 2011/83 2 artiklan 8 alakohtaa, luettuna yhdessä kyseisen artiklan 9 alakohdan kanssa, tulkittava siten, että sopimus, joka on tehty elinkeinonharjoittajan ja kuluttajan välillä elinkeinonharjoittajan kaupallisilla messuilla pitämällä myyntiosastolla välittömästi sen jälkeen, kun elinkeinonharjoittaja otti yhteyttä kuluttajaan, joka oleskeli messujen näyttelyhallissa olevien eri myyntiosastojen yhteisellä käytävällä, on tässä säännöksessä tarkoitettu ”muualla kuin elinkeinonharjoittajan toimitiloissa tehty sopimus”.
20 Aluksi on muistutettava, että määritelmän mukaan ”muualla kuin elinkeinonharjoittajan toimitiloissa tehdyllä sopimuksella” tarkoitetaan yhtäältä direktiivin 2011/83 2 artiklan 8 alakohdan a alakohdassa elinkeinonharjoittajan ja kuluttajan välistä sopimusta, joka tehdään sekä elinkeinonharjoittajan että kuluttajan ollessa samanaikaisesti fyysisesti läsnä paikassa, joka ei ole elinkeinonharjoittajan toimitila, ja toisaalta sen 2 artiklan 8 alakohdan c alakohdassa elinkeinonharjoittajan ja kuluttajan välistä sopimusta, joka tehdään elinkeinonharjoittajan toimitiloissa tai etäviestimien avulla välittömästi sen jälkeen, kun kuluttajaan on otettu henkilökohtaisesti erikseen yhteyttä paikassa, joka ei ole elinkeinonharjoittajan toimitila, elinkeinonharjoittajan ja kuluttajan ollessa samanaikaisesti fyysisesti läsnä.
21 Toimitilan käsitteen on määritelty kyseisen direktiivin 2 artiklan 9 alakohdassa tarkoittavan yhtäältä kiinteää vähittäismyyntipaikkaa, jossa elinkeinonharjoittaja harjoittaa toimintaansa vakituisesti, ja toisaalta siirrettävää vähittäismyyntipaikkaa, jossa elinkeinonharjoittaja harjoittaa toimintaansa tavanomaisesti.
22 Tältä osin unionin tuomioistuin on jo todennut, että yksi direktiivin 2011/83 tavoitteista on esitetty muun muassa sen johdanto-osan 21 perustelukappaleessa, jonka mukaan silloin, kun kuluttaja on muualla kuin elinkeinonharjoittajan toimitiloissa, häneen voi kohdistua mahdollista psykologista painetta tai hän voi joutua tilanteeseen, johon hän ei ole osannut varautua, riippumatta siitä, onko hän pyytänyt elinkeinonharjoittajaa käymään luonaan vai ei. Tältä osin unionin lainsäätäjän tarkoituksena on ollut myös kattaa tilanteet, joissa kuluttajaan otetaan henkilökohtaisesti erikseen yhteyttä muualla kuin elinkeinonharjoittajan toimitiloissa mutta sopimus tehdään välittömästi jälkeenpäin elinkeinonharjoittajan toimitiloissa tai etäviestimen avulla (tuomio 7.8.2018, Verbraucherzentrale Berlin, C‑485/17, EU:C:2018:642, 33 kohta).
23 Tästä seuraa, että kun unionin lainsäätäjä on säätänyt kuluttajansuojasta muualla kuin elinkeinonharjoittajan toimitiloissa tehtyjen sopimusten osalta niissä tilanteissa, joissa kuluttaja ei ole sopimusta tehtäessä tiloissa, joissa elinkeinonharjoittaja toimii vakituisesti tai tavanomaisesti, se on tehnyt näin, koska se on katsonut, että kun mainittu kuluttaja vierailee tällaisissa tiloissa omasta aloitteestaan, hän voi varautua siihen, että elinkeinonharjoittaja ottaa häneen yhteyttä, joten kyseinen kuluttaja ei voi tarvittaessa väittää pätevästi jälkeenpäin olleensa yllättynyt kyseisen elinkeinonharjoittajan tarjouksesta (tuomio 7.8.2018, Verbraucherzentrale Berlin, C‑485/17, EU:C:2018:642, 34 kohta).
24 Siltä osin kuin on kyse tilanteesta, jossa elinkeinonharjoittaja harjoittaa toimintaansa kaupallisten messujen näyttelyosastolla, on huomautettava, että – kuten direktiivin 2011/83 johdanto-osan 22 perustelukappaleessa todetaan – myyntikojuja ja näyttelyosastoja olisi pidettävä toimitiloina, jos ne ovat elinkeinonharjoittajan pysyviä tai tavanomaisia liikepaikkoja (tuomio 7.8.2018, Verbraucherzentrale Berlin, C‑485/17, EU:C:2018:642, 41 kohta).
25 Mainitusta perustelukappaleesta ilmenee myös, että yleisölle avoimia paikkoja, kuten katuja, ostoskeskuksia, rantoja, urheilutiloja ja julkisia liikennevälineitä, joita elinkeinonharjoittaja käyttää poikkeuksellisesti liiketoimintansa harjoittamiseen, sekä yksityiskoteja tai työpaikkoja ei ole pidettävä toimitiloina (tuomio 7.8.2018, Verbraucherzentrale Berlin, C‑485/17, EU:C:2018:642, 42 kohta).
26 Erityisesti näiden seikkojen valossa unionin tuomioistuin on todennut 7.8.2018 antamassaan tuomiossa Verbraucherzentrale Berlin (C‑485/17, EU:C:2018:642), että direktiivin 2011/83 2 artiklan 9 alakohtaa on tulkittava siten, että elinkeinonharjoittajan kaupallisilla messuilla pitämä näyttelyosasto, jolla elinkeinonharjoittaja harjoittaa toimintaansa muutaman päivän ajan vuodessa, muodostaa kyseisessä säännöksessä tarkoitetut ”toimitilat”, jos kaikkien tähän toimintaan liittyvien tosiasiallisten olosuhteiden nojalla ja etenkin kyseisestä näyttelyosastosta saadun vaikutelman ja itse messujen tiloissa levitettyjen tietojen perusteella tavanomaisesti valistunut ja kohtuullisen tarkkaavainen ja huolellinen kuluttaja saattoi kohtuudella varautua siihen, että kyseinen elinkeinonharjoittaja harjoittaa siellä toimintaansa ja ottaa häneen yhteyttä sopimuksen tekemiseksi, mikä kansallisen tuomioistuimen on tarkastettava.
27 Nyt käsiteltävässä asiassa ennakkoratkaisupyynnöstä ilmenee, että pääasiassa kyseessä oleva sopimus on tehty kuluttajan GC ja elinkeinonharjoittajan B & L Elektrogeräte välillä viimeksi mainitun kaupallisilla messuilla pitämällä myyntiosastolla, ja ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin katsoo tämän myyntiosaston olevan direktiivin 2011/83 2 artiklan 9 alakohdassa tarkoitettu toimitila, sellaisena kuin unionin tuomioistuin on tulkinnut tätä käsitettä 7.8.2018 antamassaan tuomiossa Verbraucherzentrale Berlin (C‑485/17, EU:C:2018:642).
28 Näin ollen on arvioitava, voidaanko sen seikan perusteella, että tämä sopimus on tehty välittömästi sen jälkeen, kun kyseinen elinkeinonharjoittaja otti yhteyttä kuluttajaan, joka oleskeli messujen näyttelyhallissa olevien eri myyntiosastojen yhteisellä käytävällä, katsoa, että mainittu sopimus on direktiivin 2011/83 2 artiklan 8 alakohdassa tarkoitettu ”muualla kuin elinkeinonharjoittajan toimitiloissa tehty sopimus”.
29 Tältä osin näyttelyhallissa, jossa B & L Elektrogeräten myyntiosasto oli, olevien eri myyntiosastojen yhteisen käytävän ei voida katsoa olevan direktiivin 2011/83 2 artiklan 9 alakohdassa tarkoitettu toimitila, koska tältä käytävältä oli pääsy kaikille kyseisessä hallissa oleville elinkeinonharjoittajien myyntiosastoille.
30 Tämä ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen toteama tosiseikka vastaa direktiivin 2011/83 johdanto-osan 22 perustelukappaleessa tarkoitettua olettamaa siitä, että katujen ja ostoskeskusten kaltaisia yleisölle avoimia paikkoja ei ole pidettävä toimitiloina.
31 Näin ollen on todettava, että elinkeinonharjoittajan ja kuluttajan välinen sopimus, joka on tehty elinkeinonharjoittajan ja kuluttajan ollessa samanaikaisesti fyysisesti läsnä elinkeinonharjoittajan toimitilassa välittömästi sen jälkeen, kun kuluttajaan otettiin henkilökohtaisesti erikseen yhteyttä paikassa, joka ei ole elinkeinonharjoittajan toimitila, kuten messujen näyttelyhallissa olevien eri myyntiosastojen yhteisellä käytävällä, on direktiivin 2011/83 2 artiklan 8 alakohdan c alakohdassa tarkoitettu ”muualla kuin elinkeinonharjoittajan toimitiloissa tehty sopimus”.
32 Kuten tämän määräyksen 22 kohdassa on muistutettu, kun kuluttaja on muualla kuin elinkeinonharjoittajan toimitiloissa, häneen voi kohdistua mahdollista psykologista painetta tai hän voi joutua tilanteeseen, johon hän ei ole osannut varautua, riippumatta siitä, onko hän pyytänyt elinkeinonharjoittajaa ottamaan yhteyttä vai ei. Direktiivin 2011/83 johdanto-osan 21 perustelukappaleessa todetaan, että unionin lainsäätäjän tarkoituksena on ollut kattaa myös tilanteet, joissa kuluttajaan otetaan henkilökohtaisesti erikseen yhteyttä muualla kuin elinkeinonharjoittajan toimitiloissa mutta sopimus tehdään välittömästi jälkeenpäin elinkeinonharjoittajan toimitiloissa.
33 Tällainen yllättävä tekijä on mukana myös pääasiassa kyseessä olevan kaltaisessa tilanteessa, jossa kuluttaja oleskelee kaupallisten messujen näyttelyhallissa, kun kyseessä on kyseisessä hallissa olevien eri myyntiosastojen yhteinen tila, joten tässä asiayhteydessä vain kyseessä olevan elinkeinonharjoittajan myyntiosasto on hänen toimitilansa, ja jossa mainittu elinkeinonharjoittaja ottaa yhteyttä kyseiseen kuluttajaan tehdäkseen välittömästi tämän jälkeen sopimuksen myyntiosastollaan. Siten tällaisen sopimuksen on katsottava olevan direktiivin 2011/83 2 artiklan 8 alakohdan c alakohdassa tarkoitettu ”muualla kuin elinkeinonharjoittajan toimitiloissa tehty sopimus”.
34 Kaikkien edellä esitettyjen seikkojen perusteella esitettyyn kysymykseen on vastattava, että direktiivin 2011/83 2 artiklan 8 alakohtaa, luettuna yhdessä sen 2 artiklan 9 alakohdan kanssa, on tulkittava siten, että sopimus, joka on tehty elinkeinonharjoittajan ja kuluttajan välillä elinkeinonharjoittajan kaupallisten messujen yhteydessä pitämällä myyntiosastolla välittömästi sen jälkeen, kun kyseinen elinkeinonharjoittaja otti yhteyttä kuluttajaan, joka oleskeli messujen näyttelyhallin eri myyntiosastojen yhteisellä käytävällä, on kyseisessä säännöksessä tarkoitettu ”muualla kuin elinkeinonharjoittajan toimitiloissa tehty sopimus”.
35 Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely unionin tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta.
Kuluttajan oikeuksista, neuvoston direktiivin 93/13/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/44/EY muuttamisesta sekä neuvoston direktiivin 85/577/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/7/EY kumoamisesta 25.10.2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/83/EU 2 artiklan 8 alakohtaa, luettuna yhdessä sen 2 artiklan 9 alakohdan kanssa, on tulkittava siten, että sopimus, joka on tehty elinkeinonharjoittajan ja kuluttajan välillä elinkeinonharjoittajan kaupallisten messujen yhteydessä pitämällä myyntiosastolla välittömästi sen jälkeen, kun kyseinen elinkeinonharjoittaja otti yhteyttä kuluttajaan, joka oleskeli messujen näyttelyhallin eri myyntiosastojen yhteisellä käytävällä, on kyseisessä säännöksessä tarkoitettu ”muualla kuin elinkeinonharjoittajan toimitiloissa tehty sopimus”.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


text:
Purple Taustakuva HD - downloadwallpaper.org
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / Värikäs / Purple Taustakuva HD	Purple Taustakuva HD
lähettänyt: Jeya helmikuuta 28, 2016
0	Purple Taustakuva HD
Tässä on kokoelma Purple Taustakuva HD Collection Pöytäkoneet, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org voit ladata tuhansia ilmaisia taustakuvia Desktop. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja jatkuvasti päivitetään. Valitse vapaa taustakuvia yli 20 luokkiin kuten Animals, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. Riippumatta siitä, millaista pc että omistat, voit ladata korkean resoluution taustakuvan jotka on kokoa ja se rajataan sopimaan työpöydälle näytön. Voit tallentaa kuvan tietokoneeseen.
Jos Like This Purple Wallpaper HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Jeya Edellinen: Desktop Weed Taustakuva HD
seuraava: Sad Girls Taustakuva HD
Warframe wallpaperHold My Hand Forever wallpaperpupu tapettihd baseball taustakuviaFlorida State tapettiiPhone 5S wallpaperBaltimore Ravens tapetti HDtapetti bändi HDsexy live tapettimahtava ja näytönsäästäjiä osa 1 luonto (enimmäkseen) tapetti Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
AVI Converter - muuntaa minkä tahansa videon AVI | Tipard
Muunna minkä tahansa videon AVI-muotoon erittäin nopealla nopeudella
Tipard AVI Converter on monipuolinen mutta helppokäyttöinen AVI-videomuunnin, jonka avulla voit helposti muuntaa kaikki suosittuja videomuotoja ja HD-videotiedostoja AVI-, HD AVI-, HD MPG-, HD TS- jne. .
Muunna normaalia videokuvaa ja HD-videota AVI: ksi
Mukauta videosi haluamallasi tavalla
Useita muokkaustoimintoja, jotka täydentävät lähtöääntä
Poimi audio HD / SD video MP3, WAV, AAC, jne
Miksi valita Tipard AVI Converter?
Se on ihana AVI Video Converter, jonka tarkoituksena on muuntaa eri videotiedostot AVI-muotoon toistettavaksi PSP: llä, Blackberryilla jne. Lisäksi käyttäjät voivat käyttää sitä muuntamaan videoita muihin suosittuihin videoformaatteihin: MP4, WMV, TS ja Webm. Jos haluat poistaa videoon upotetun äänen, tämä muunnin toimii myös.
Muunna eri video (SD / HD) AVI-muotoon
AVI Converter avulla voit helposti muuntaa minkä tahansa tiedoston AVI-formaatiksi ilman laadun heikkenemistä, kuten MPG, MPEG, MPEG 2, VOB, DAT, MP4, M4V, TS, RM, RMVB, WMV, ASF, MKV AVI, 3GP, 3G2, FLV, SWF, MPV, MOD, TOD, QT, MOV, DV, HD TS, HD MTS, HD M2TS jne. Itse asiassa voit muuttaa videosi H.264 / MPEG -4 AVC, H.264, MPEG-1, MPEG-2, DivX, XviD, MPG, 3GP, MP4, WMV, MOV, FLV paitsi AVI. Mitä enemmän, videotiedostot voidaan muuntaa erällä, mikä tarjoaa sinulle enemmän mukavuutta.
Poimi ääni videosta ja muunna
Tämä video AVI-sovellukseen voi purkaa kaikenlaisia videotiedostoja AAC: lle, AC3: lle, M4A: lle, MP2: lle, MP3: lle ja WAV: lle. AVI-muuntimen avulla voit muuntaa kaikenlaiset äänet, kuten MP3, MP2, AAC, AC3, WAV, WMA, M4A, RM, RAM, OGG, AU, AIF, AIFF, APE, FLAC, NUT. Sitten ulostustiedostoja voi nauttia PSP: ssä, PS3: ssä, Wii: ssä, Xbox360: ssä, Sansa: ssa, Archosissa, Creative Zen: ssä, iRiverissä ja BlackBerryissä. Lisäksi äänenlaadusta ei tapahdu, ja muuntaminen vie vain vähemmän aikaa.
Nopea ja kätevä kokemus
Tipard DVD Cloner tarjoaa käyttäjälle helppokäyttöisen ja intuitiivisen käyttöliittymän, joka tarjoaa selkeät kopiointivaiheet, mutta myös luokittelee kopiointitavat selkeästi, jotta käyttäjät voivat mukauttaa DVD-kloonausta ja kopiointia. Käyttöliittymän kieli on neljä eri tarpeiden mukaan, ja voit valita käyttöliittymän kielen Deutsch, English, French tai Japanese. Yksinkertainen käyttöliittymä tekee kloonausoperaatiosta niin helppoa, että jopa amatööri voi kopioida nopeasti ja täydellisesti vain muutamalla napsautuksella. Tällä DVD-kloonausohjelmalla voit tehdä nopeita ja helppoja DVD-kopioita erinomaisella laadulla. Tipard DVD Cloner on erittäin yhteensopiva DVD-R (W): n, DVD + R (W): n, DVD-R DL: n, DVD + R DL: n sekä DVD-kansion ja ISO-kuvatiedostojen kanssa.
Nopein AVI-muunnin CUDA: n kanssa
Tipard AVI Converter on upea AVI-muunnin, joka sisältää CUDA-tekniikat nopeimman videon muuntamiseen.
Se on erittäin käyttäjäystävällinen käyttöliittymä, niin sinun on hämmästynyt selvittää, että käyttöliittymä sovelluksen on helppo käyttää.
Jos haluat parantaa videon laatua, voit vaihtaa lomitettua videota progressiiviseksi valitsemalla Deinterlacing.
Carter: Se on paras video AVI-muuntimelle ja se voi muuntaa sekä SD- että HD-videon AVI: lle sekä muita suosittuja videoformaatteja, kuten MP4, WMV, TS, WebM jne. Ulkoisen videon muunnetaan erittäin laadukkaasti.
samantha: Tämä muunnin mahdollistaa lähes minkä tahansa videomuodon muuntamisen AVI: ksi, joka on yksi suosituimmista videotiedostomuodoista ja joka löytyy kaikkialla verkossa ja offline-tilassa. Yllätyksekseni tämä hakemus ei tarvitse mitään teknistä tietämystä.
Walt: Tipard AVI Converter on voimakas videomuunnin, joka on erikoistunut AVI-muuntamiseen. Sen avulla voit muuntaa MPG, MPEG, MPEG 2, VOB, DAT, MP4, M4V, TS ja niin edelleen AVI-tiedostoille. Tällä AVI-muunnoksella voit laajentaa videoresursseja muokkausta ja viihdettä varten.
Muunna M2TS AVI: ksi
Muunna MOD to AVI
AVI ja MP4
Muunna MTS-video AVI: ksi

matches: HD HD HD HD HD HD HD


text:
Eilen, 17.4.Tänään, 18.4.Huomenna, 19.4.Maanantai 20.4.Tiistai 21.4.Keskiviikko 22.4.Torstai 23.4.Perjantai 24.4.Lauantai 25.4.Sunnuntai 26.4.Maanantai 27.4.Tiistai 28.4. Yle TV2 Lauantai 18.4.
Nimipäiväonnittelu: 18.4.
Onnea, Valto ja Valdemar.
Liikenne. Iina esittelee lasten lähettämiä piirustuksia. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Hertta tykkää kylpeä. Myös fiksut muksut tietävät, että kylpeminen on hauskaa. Animaatio: Alpakkamedia Oy. Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Arvoituksellinen pyörä ja Sinisten takamusten arvoitus. Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Kuinka Nokkela menetti häntänsä. Petteri kertoo Töpöhännälle, kuinka hän tapasi Nokkelan ja kuinka Nokkela menetti häntänsä. Vaan voisiko hännän saada vielä takaisin? HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Osa 13: Konna on lähistöllä! Yökyöpeleitten talossa tapahtuu kummia. Joku on rouskuttanut sähköjohdot poikki. Seurallisen Saku-sedän öisissä juhlissa selviää, kuka on syyllinen suursyöminkeihin ja miksi. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Ravintoketju. Jack oppii käytännössä ja perusteellisesti, miten Maan ravintoketju toimii, kun hän pudottaa tärkeän data-dottinsa maahan ja muurahainen vie sen. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Fiksaa fillari
Osa 3. Jarrut pelittämään. Pojat näyttävät, kuinka pyörästä vaihdetaan jarrupalat. Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Jalan kokeet. Tero löytää Helenan laatikosta Jalan vanhoja kokeita. Opettelemalla ne koulumenestys on taattu. Helena saa vihiä asiasta. Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Seikkailu Lontoossa. Helinä jakaantuu neljäksi eri keijuksi, ja niistä pahansisuisin lähettää kapteeni Koukun miehistöineen Lontooseen. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. K7 (väkivalta, ahdistus).
Las Vegas! Janita avautuu veljensä kuolemasta muille, ja kyyneleet huuhtovat porukan riidansiemenet. Bileet päättyvät, kun Judith menee naimisiin. 7/9 HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Äänitekstitys: suomi.
Mira keksii vihdoin mitä haluaa elämältään. Henna ei uskalla sanoa että on nääntyä työtaakan alle. Aikuistunut Janita käy veljensä haudalla. 8/9 HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Äänitekstitys: suomi.
Judithin unelma toteutuu, hän pääsee studioon laulamaan. Kaiken tuskan jälkeen Henna päättää jäädä perheeseen. Mira on varma että palaa vielä Los Angelesiin. Sarja päättyy. 9/9 HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Äänitekstitys: suomi.
Kuusikymppiset Aliisa ja Pekka ovat eronneet entisistä liitoistaan. Siksi hengellinen pari erotetaan Alajärven helluntaiseurakunnasta. Miten käy häiden? Tuleeko niihin ketään? Myös Pekan tytär sairastuu vakavasti. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Jälleennäkemisen riemua - bändileiri alkaa. Löytävätkö bändit uudelleen yhteisen sävelen? Neon 2 Ramilla on haasteita kitaran soitossa. Mascaran naisten välillä räjähtää. Bändileiri osoittautuu tunteiden vuoristoradaksi. (U) HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Pokerinaamaa koetteleva koko perheen sketsiohjelma. Tuotanto Story Of Sports Oy / Yle Viihde. (U) Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Ratsastuksen MC: Esteratsastus
Esteratsastuksen 2. hyppykierros. Selostus Markus Backlund. Las Vegas, USA. HD
Palloilua: Jalkapalloa
Naisten liigan ottelu PK35 - TPS. Selostus Matti Härkönen. Vantaa. Refereras på svenska av Christoffer Herberts. HD
Voimistelua: Telinevoimistelun EM
Naisten ja miesten telinefinaaleita. Selostus Marika Aho. Montpellier, Ranska. HD
Sarja päättyy. 10/10. Äitienpäivä tuo eteemme rakastettuja, palkittuja, mutta myös unohdettuja ja turhautuneita äitejä. Riittäisikö jos olisi vaan ihan tavallinen äiti? . HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Jukka Lindströmin vetämä ajankohtaissatiiri. Kaikki viikon tärkeimmät uutiset jo torstaina. Vieraana on maailmanpolitiikan professori Teivo Teivainen, jonka kanssa ruoditaan suomalaisen vaalitavan toimivuutta. #nvuutiset HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
5/6. Vaittinen löytää Ismon dokumentille rahoittajan, joka puolestaan löytää itsensä dokumentin materiaaleista. Jaakon ura päättyy, kun totuus ministerisuhteesta valkenee. T: Production House Oy. (U). HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. K12 (väkivalta).
The Mob Doctor (K16)
7/13. Jengisota kiihtyy eikä sivullisilta uhreilta voi välttyä. Kuka niistä saa syyt niskoilleen? Brett on hämillään Gracen käytöksestä, mutta nainen vaikenee yhä vaikka saattaa menettää samalla jotain tärkeää. HD Äänitekstitys: suomi. K16 (väkivalta).
Dark City - Varjojen kaupunki (K16)
(Dark City/USA, Australia 1998) Scifijännärissä mies herää yöllä oudossa kaupungissa ja joutuu poliisien ja salaperäisten muukalaisten jahtaamaksi. O: Alex Proyas. N: Rufus Sewell, Jennifer Connelly, Kiefer Sutherland. HD Äänitekstitys: suomi. K16Arviot: IMDb 7.8 ∙ Rotten Tomatoes 74 %Lue lisää: IMDb ∙ Leffatykki ∙ Rotten Tomatoes ∙ Wikipedia
Kova laki: Rikollinen mieli (K16)
Perheen kunnia. Nuori raskaana oleva pakistanilaisnainen murhataan, ja poliisi ryhtyy tutkimaan tapausta viharikoksena. Uhrin poikaystävä kertoo, kuinka hankalaan tilanteeseen nuoret rakastavaiset olivat joutuneet. HD Äänitekstitys: suomi. K16 (väkivalta, ahdistus).
Lauantai 18. huhtikuuta 2015, vko 16
19 minYle Uutiset 20.30: Yle UutisetTänään 20:30
HS-uutiset 18.4.Tänään 19:49

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Mini DP - HDMITällä hetkellä valittu
DELTACO näyttökaapeli Mini DisplayPort - HDMI, 1920x1080 60Hz, musta False https://www.deltaco.fi/tuoteryhmät/deltaco/kaapelit-ja-sovittimet/displayport/mini-dp-hdmi/DP-HDMI504 DELTACO näyttökaapeli Mini DisplayPort - HDMI, 1920x1080 60Hz, musta 8.12.2017 11:32:00 31.12.1899 23:00:00 31.12.1899 23:00:00 False
DELTACO näyttökaapeli Mini DisplayPort - HDMI, 1920 x 1080 taajuudella 60 Hz, 5 m, musta

Tällä kaapelilla voi kytkeä HDMI-näytön tietokoneeseen, jossa on Mini DisplayPort -ulostulo.

• Full HD
• 1920 x 1080 taajuudella 60 Hz
 lifetime False 7333048029546
DELTACO näyttökaapeli Mini DisplayPort - HDMI, 1920x1080 60Hz, valk. False https://www.deltaco.fi/tuoteryhmät/deltaco/kaapelit-ja-sovittimet/displayport/mini-dp-hdmi/DP-HDMI502 DELTACO näyttökaapeli Mini DisplayPort - HDMI, 1920x1080 60Hz, valk. 8.12.2017 11:26:58 31.12.1899 23:00:00 31.12.1899 23:00:00 False
DELTACO näyttökaapeli Mini DisplayPort - HDMI, 1920 x 1080 taajuudella 60 Hz, 5 m, valkoinen

Tällä kaapelilla voi kytkeä HDMI-näytön tietokoneeseen, jossa on Mini DisplayPort -ulostulo.

• Full HD
• 1920 x 1080 taajuudella 60 Hz
 lifetime False 7333048029539
DELTACO sovitin Mini DisplayPort - HDMI, 3840x2160 60Hz, tähtiharmaa False https://www.deltaco.fi/tuoteryhmät/deltaco/kaapelit-ja-sovittimet/displayport/mini-dp-hdmi/DP-HDMI40 DELTACO sovitin Mini DisplayPort - HDMI, 3840x2160 60Hz, tähtiharmaa 8.12.2017 11:16:22 31.12.1899 23:00:00 31.12.1899 23:00:00 False
DELTACO sovitin Mini DisplayPort - HDMI, 3840 x 2160 taajuudella 60 Hz, 21,6 Gbps, 7.1-kanavainen ääni, tähtiharmaa

Tällä sovittimella voi kytkeä HDMI-näytön tietokoneeseen, jossa on Mini DisplayPort -ulostulo. Sovittimen maksimiresoluutio on 3840 x 2160 taajuudella 60 Hz, joten se soveltuu erityisesti HDMI 2.0 -laitteita varten.

• 3D, HDCP 2.2
• Kaistanleveys 21,6 Gbps
• Mini DisplayPort uros - HDMI naaras
• 3840 x 2160 taajuudella 60 Hz, 3D 1920 x 1080 taajuudella 60 Hz
• 7.1-kanavainen ääni, DisplayPort 1.2, DP++, Thunderbolt 2
• Yhteensopivat Applen mallit: iMac, Mac Mini, Mac Pro, MacBook Air, MacBook Pro 13", MacBook Pro 15", MacBook Pro 17"

Mitat (LxSxK): 31 x 45 x 14 mm (kaapelin pituus 12,5 cm)

Paino: 27 g

Pakkauksen sisältö: Mini DisplayPort - HDMI-sovitin
 5 years False 7333048029836
DELTACO jakaja Mini DP - HDMI, 2x HDMI, DisplayPort 1.2, valkoinen False https://www.deltaco.fi/tuoteryhmät/deltaco/kaapelit-ja-sovittimet/displayport/mini-dp-hdmi/DP-906 DELTACO jakaja Mini DP - HDMI, 2x HDMI, DisplayPort 1.2, valkoinen 6.9.2017 13:17:06 31.12.1899 23:00:00 31.12.1899 23:00:00 False
DELTACO jakaja Mini DP - HDMI, 2x HDMI, DisplayPort 1.2, 5,4 Gbps, 3840 x 2160 taajuudella 30 Hz, muovipussi, valkoinen

Jakaja, joka lähettää saman signaalin kahdelle eri näytölle, televisiolle tai projektorille. Laitteen maksimiresoluutio on 3840 x 2160 taajuudella 30 Hz, ja siinä on yksi Mini DisplayPort -sisääntulo sekä kaksi HDMI-ulostuloa.

• 4K UHD taajuudella 30 Hz
• 2 HDMI-porttia
• Kaistanleveys 5,4 Gbps
• Tukee DP 1.2 -standardia

Mitat (LxSxK): 49 x 62 x 12 mm, kaapelin pituus 14 cm

Paino: 47 g

Pakkauksen sisältö: Mini DisplayPort - HDMI -jakaja
 5 years False 7333048027573
DELTACO mini DisplayPort - HDMI -sovitin, 4K UHD 60Hz, hopea/valkoinen False https://www.deltaco.fi/tuoteryhmät/deltaco/kaapelit-ja-sovittimet/displayport/mini-dp-hdmi/DP-HDMI38 DELTACO mini DisplayPort - HDMI -sovitin, 4K UHD 60Hz, hopea/valkoinen 12.12.2016 9:49:52 31.12.1899 23:00:00 31.12.1899 23:00:00 False False
DELTACO Mini DisplayPort - HDMI -sovitin, aktiivinen, tukee 4K UHD -resoluutiota taajuudella 60 Hz, HDCP 2.2, 3D, 0,2 m, hopea/valkoinen

Tällä sovittimella voi muuntaa helposti Mini DisplayPort -signaalin HDMI-signaaliksi. Sovittimen tukema maksimiresoluutio on 3040 x 2160 taajuudella 60 Hz, mikä tekee siitä ihanteellisen HDMI 2.0 -tuella varustetuille laittielle. Sovittimessa on kestävä alumiinikotelo.

• DP++
• HDCP 2.2
• DisplayPort 1.2
• Tukee 7.1-ääntä
• Kaistanleveys 21,6 Gbps
• 3D resoluutiolla 1920 x 1080 ja taajuudella 60 Hz
• Thunderbolt 2 -tuki
• Maksimiresoluutio 3840 x 2160 taajuudella 60 Hz

Paino: 27 g

Mitat (LxSxK): 32 x 45 x 14 mm
 lifetime False 7333048021366
DELTACO sovitin Mini DisplayPort - HDMI, 4K, 0,2m, valkoinen False https://www.deltaco.fi/tuoteryhmät/deltaco/kaapelit-ja-sovittimet/displayport/mini-dp-hdmi/DP-HDMI17 DELTACO sovitin Mini DisplayPort - HDMI, 4K, 0,2m, valkoinen 6.8.2015 12:38:53 31.12.1899 23:00:00 31.12.1899 23:00:00 False
DELTACO sovitin Mini DisplayPort - HDMI, tukee äänen siirtoa, 20-pinninen uros - 19-pinninen naaras, kullatut liittimet, 4K, 0,2 m, valkoinen

Sovitin, jonka avulla voi kytkeä Mini DisplayPort -laitteen HDMI-liitäntään.

• 0,2 m
• Kaistanleveys: 10,2 Gb/s
• Piirisarja: LT8611SXA
• Tukee Ultra HD:tä (3840 x 2160) taajuudella 30 Hz
 lifetime False 7333048006509
DELTACO sovitin Mini DisplayPort - HDMI, 4K, 0,2m, musta False https://www.deltaco.fi/tuoteryhmät/deltaco/kaapelit-ja-sovittimet/displayport/mini-dp-hdmi/DP-HDMI25 DELTACO sovitin Mini DisplayPort - HDMI, 4K, 0,2m, musta 6.8.2015 12:29:44 31.12.1899 23:00:00 31.12.1899 23:00:00 False
DELTACO sovitin Mini DisplayPort - HDMI, tukee äänen siirtoa, 20-pinninen uros - 19-pinninen naaras, kullatut liittimet, 4K, 0,2 m, musta

Sovitin, jonka avulla voi kytkeä Mini DisplayPort -laitteen HDMI-liitäntään.

• Kaistanleveys: 10,2 Gb/s
• Piirisarja: LT8611SXA
• Täyskupariset johtimet
• Kullatut liittimet
• Tukee Ultra HD:tä (3840 x 2160) taajuudella 30 Hz
 lifetime False 7333048006493
DELTACO sovitin Mini DisplayPort - HDMI, 4K, 0,2m, valkoinen False https://www.deltaco.fi/tuoteryhmät/deltaco/kaapelit-ja-sovittimet/displayport/mini-dp-hdmi/DP-HDMI17-K DELTACO sovitin Mini DisplayPort - HDMI, 4K, 0,2m, valkoinen 11.11.2011 9:11:11 31.12.1899 23:00:00 31.12.1899 23:00:00 False
DELTACO sovitin Mini DisplayPort - HDMI, tukee äänen siirtoa, 20-pinninen uros - 19-pinninen naaras, kullatut liittimet, 4K, 0,2 m, valkoinen

Sovitin, jonka avulla voi kytkeä Mini DisplayPort -laitteen HDMI-liitäntään.

• 0,2 m
• Kaistanleveys: 10,2 Gb/s
• Piirisarja: LT8611SXA
• Tukee Ultra HD:tä (3840 x 2160) taajuudella 30 Hz
 lifetime False 7340004679523
DELTACO sovitin Mini DisplayPort - HDMI, 4K, 0,2m, musta False https://www.deltaco.fi/tuoteryhmät/deltaco/kaapelit-ja-sovittimet/displayport/mini-dp-hdmi/DP-HDMI25-K DELTACO sovitin Mini DisplayPort - HDMI, 4K, 0,2m, musta 11.11.2011 9:11:11 31.12.1899 23:00:00 31.12.1899 23:00:00 False
DELTACO sovitin Mini DisplayPort - HDMI, tukee äänen siirtoa, 20-pinninen uros - 19-pinninen naaras, kullatut liittimet, 4K, 0,2 m, musta

Sovitin, jonka avulla voi kytkeä Mini DisplayPort -laitteen HDMI-liitäntään.

• Kaistanleveys: 10,2 Gb/s
• Piirisarja: LT8611SXA
• Täyskupariset johtimet
• Kullatut liittimet
• Tukee Ultra HD:tä (3840 x 2160) taajuudella 30 Hz
 lifetime False 7340004696698
DELTACO kaapeli Mini DisplayPort - HDMI, ääni, Full HD 60Hz, 2m False https://www.deltaco.fi/tuoteryhmät/deltaco/kaapelit-ja-sovittimet/displayport/mini-dp-hdmi/DP-HDMI202-K DELTACO kaapeli Mini DisplayPort - HDMI, ääni, Full HD 60Hz, 2m 11.11.2011 9:11:11 31.12.1899 23:00:00 31.12.1899 23:00:00 False
DELTACO näyttökaapeli Mini DisplayPort - HDMI, välittää äänen, Full HD taajuudella 60 Hz, 2 m, valkoinen, 20-pinninen uros - 19-pinninen uros

Tällä kaapelilla voi esim. kytkeä HDMI-näytön tietokoneeseen, jossa on Mini DisplayPort -liitäntä.

• Full HD
• Kaistanleveys: 9 Gb/s
• Piirisarja: PS8121E
• 1920 x 1080 taajuudella 60 Hz
• Kullatut liittimet
 lifetime False 7340004677758
DELTACO kaapeli Mini DisplayPort - HDMI, ääni, Full HD 60Hz, 1m False https://www.deltaco.fi/tuoteryhmät/deltaco/kaapelit-ja-sovittimet/displayport/mini-dp-hdmi/DP-HDMI104-K DELTACO kaapeli Mini DisplayPort - HDMI, ääni, Full HD 60Hz, 1m 11.11.2011 9:11:11 31.12.1899 23:00:00 31.12.1899 23:00:00 False
DELTACO näyttökaapeli Mini DisplayPort - HDMI, välittää äänen, Full HD taajuudella 60 Hz, 1 m, musta, 20-pinninen uros - 19-pinninen uros

Tällä kaapelilla voi esim. kytkeä HDMI-näytön tietokoneeseen, jossa on Mini DisplayPort -liitäntä.

• Full HD
• Kaistanleveys: 9 Gb/s
• Piirisarja: PS8121E
• 1920 x 1080 taajuudella 60 Hz
• Kullatut liittimet
 lifetime False 7340004677703
DELTACO kaapeli Mini DisplayPort - HDMI, ääni, Full HD 60Hz, 2m False https://www.deltaco.fi/tuoteryhmät/deltaco/kaapelit-ja-sovittimet/displayport/mini-dp-hdmi/DP-HDMI202 DELTACO kaapeli Mini DisplayPort - HDMI, ääni, Full HD 60Hz, 2m 11.11.2011 9:11:11 31.12.1899 23:00:00 31.12.1899 23:00:00 False
DELTACO näyttökaapeli Mini DisplayPort - HDMI, välittää äänen, Full HD taajuudella 60 Hz, 2 m, valkoinen, 20-pinninen uros - 19-pinninen uros

Tällä kaapelilla voi esim. kytkeä HDMI-näytön tietokoneeseen, jossa on Mini DisplayPort -liitäntä.

• Full HD
• Kaistanleveys: 9 Gb/s
• Piirisarja: PS8121E
• 1920 x 1080 taajuudella 60 Hz
• Kullatut liittimet
 lifetime False 7340004662907
DELTACO näyttökaapeli Mini DisplayPort - HDMI, ääni, Full HD 60Hz, 3m False https://www.deltaco.fi/tuoteryhmät/deltaco/kaapelit-ja-sovittimet/displayport/mini-dp-hdmi/DP-HDMI304-K DELTACO näyttökaapeli Mini DisplayPort - HDMI, ääni, Full HD 60Hz, 3m 11.11.2011 9:11:11 31.12.1899 23:00:00 31.12.1899 23:00:00 False
DELTACO näyttökaapeli Mini DisplayPort - HDMI, välittää äänen, Full HD taajuudella 60 Hz, 3 m, musta, 20-pinninen uros - 19-pinninen uros

Tällä kaapelilla voi esim. kytkeä HDMI-näytön tietokoneeseen, jossa on Mini DisplayPort -liitäntä.

• Full HD
• Kaistanleveys: 9 Gb/s
• Piirisarja: PS8121E
• 1920 x 1080 taajuudella 60 Hz
• Kullatut liittimet
 lifetime False 7340004677796
DELTACO kaapeli mini DisplayPort - HDMI, Full HD 60Hz, 1m False https://www.deltaco.fi/tuoteryhmät/deltaco/kaapelit-ja-sovittimet/displayport/mini-dp-hdmi/DP-HDMI102 DELTACO kaapeli mini DisplayPort - HDMI, Full HD 60Hz, 1m 11.11.2011 9:11:11 31.12.1899 23:00:00 31.12.1899 23:00:00 False
DELTACO näyttökaapeli mini DisplayPort - HDMI, tuki äänen siirrolle, Full HD taajuudella 60 Hz, 1 m, valkoinen, 20-pinninen uros - 19-pinninen uros

Tällä sovittimella voi esim. kytkeä HDMI-näytön näytönohjaimeen, jossa on DisplayPort-liitäntä.

• Full HD
• Kaistanleveys 9 Gb/s
• Piirisarja: PS8121E
• 1920 x 1080 taajuudella 60 Hz
• Kullatut liittimet
 lifetime False 7340004662914
DELTACO sovitin Mini DisplayPort - HDMI ja VGA, 0,25m, musta False https://www.deltaco.fi/tuoteryhmät/deltaco/kaapelit-ja-sovittimet/displayport/mini-dp-hdmi/DP-HDMIVGA-K DELTACO sovitin Mini DisplayPort - HDMI ja VGA, 0,25m, musta 11.11.2011 9:11:11 31.12.1899 23:00:00 31.12.1899 23:00:00 False
DELTACO sovitin Mini DisplayPort - HDMI ja VGA, 20-pinninen uros - 19-pinninen naaras ja 15-pinninen naaras, 0,25 m, musta

Tällä sovittimella voi esim. kytkeä MacBook Airin HDMI- tai VGA-näyttöön.

• HDMI-standardi
• Äänen siirto HDMI-portin kautta
• Suurin resoluutio 1920 x 1080 taajuudella 60 Hz
 lifetime False 7340004693529
DELTACO sovitin Mini DisplayPort - HDMI ja VGA, 0,25m, valkoinen False https://www.deltaco.fi/tuoteryhmät/deltaco/kaapelit-ja-sovittimet/displayport/mini-dp-hdmi/DP-HDMIVGA1-K DELTACO sovitin Mini DisplayPort - HDMI ja VGA, 0,25m, valkoinen 11.11.2011 9:11:11 31.12.1899 23:00:00 31.12.1899 23:00:00 False
DELTACO sovitin Mini DisplayPort - HDMI ja VGA, 20-pinninen uros - 19-pinninen naaras ja 15-pinninen naaras, 0,25 m, valkoinen

Tällä sovittimella voi esim. kytkeä MacBook Airin HDMI- tai VGA-näyttöön.

• HDMI-standardi
• Äänen siirto HDMI-portin kautta
• Suurin resoluutio 1920 x 1080 taajuudella 60 Hz
 lifetime False 7340004693536
DELTACO sovitin Mini DisplayPort - HDMI, 20-pin ur - na, 18cm, valk. False https://www.deltaco.fi/tuoteryhmät/deltaco/kaapelit-ja-sovittimet/displayport/mini-dp-hdmi/DP-HDMI2-K DELTACO sovitin Mini DisplayPort - HDMI, 20-pin ur - na, 18cm, valk. 11.11.2011 9:11:11 31.12.1899 23:00:00 31.12.1899 23:00:00 False
DELTACO sovitin Mini DisplayPort - HDMI, tukee äänen siirtoa, 20-pinninen uros - 19-pinninen naaras, 0,18 m, valkoinen

Sovitin, jolla voi esim. kytkeä HDMI-näytön DisplayPort-näytönohjaimeen.

• Tuetut standardit: DisplayPort 1.1a, HDMI 1.3b
• Resoluutio: korkeintaan 1080p
• Siirtonopeus: jopa 6,75 Gbps
• Kaistanleveys: 225 MHz, 2,25 Gbps kanavaa kohden
• Virkistystaajuus pystysuunnassa: 50/60 Hz
 lifetime False 7340004668244
DELTACO kaapeli Mini DisplayPort - HDMI, ääni, Full HD 60Hz, 2m False https://www.deltaco.fi/tuoteryhmät/deltaco/kaapelit-ja-sovittimet/displayport/mini-dp-hdmi/DP-HDMI204 DELTACO kaapeli Mini DisplayPort - HDMI, ääni, Full HD 60Hz, 2m 11.11.2011 9:11:11 31.12.1899 23:00:00 31.12.1899 23:00:00 False
DELTACO näyttökaapeli Mini DisplayPort - HDMI, välittää äänen, Full HD taajuudella 60 Hz, 2 m, musta, 20-pinninen uros - 19-pinninen uros

Tällä kaapelilla voi esim. kytkeä HDMI-näytön tietokoneeseen, jossa on Mini DisplayPort -liitäntä.

• Full HD
• Kaistanleveys: 9 Gb/s
• Piirisarja: PS8121E
• 1920 x 1080 taajuudella 60 Hz
• Kullatut liittimet
 lifetime False 7340004679912
DELTACO sovitin Mini DisplayPort - HDMI, 4K, 0,2m, valkoinen False https://www.deltaco.fi/tuoteryhmät/deltaco/kaapelit-ja-sovittimet/displayport/mini-dp-hdmi/DP-HDMI26-K DELTACO sovitin Mini DisplayPort - HDMI, 4K, 0,2m, valkoinen 11.11.2011 9:11:11 31.12.1899 23:00:00 31.12.1899 23:00:00 False
DELTACO sovitin Mini DisplayPort - HDMI, aktiivinen, tukee äänen siirtoa, 20-pinninen uros - 19-pinninen naaras, kullatut liittimet, Eyefinity, 4K, 0,2 m, valkoinen

Sovitin, jonka avulla voi kytkeä Mini DisplayPort -laitteen HDMI-liitäntään.

• 0,2 m
• 3D-tuki
• Kaistanleveys: 5,4 Gbps
• Täyskupariset johtimet
• 4K, Ultra HD taajuudella 30 Hz
• Kullatut liittimet
• Tukee AMD Eyefinity -tekniikkaa
 lifetime False 7340004696704
DELTACO kaapeli Mini DisplayPort - HDMI, ääni, Full HD 60Hz, 1m False https://www.deltaco.fi/tuoteryhmät/deltaco/kaapelit-ja-sovittimet/displayport/displayport-hdmi/DP-HDMI104 DELTACO kaapeli Mini DisplayPort - HDMI, ääni, Full HD 60Hz, 1m 11.11.2011 9:11:11 31.12.1899 23:00:00 31.12.1899 23:00:00 False
DELTACO näyttökaapeli Mini DisplayPort - HDMI, välittää äänen, Full HD taajuudella 60 Hz, 1 m, musta, 20-pinninen uros - 19-pinninen uros

Tällä kaapelilla voi esim. kytkeä HDMI-näytön tietokoneeseen, jossa on Mini DisplayPort -liitäntä.

• Full HD
• Kaistanleveys: 9 Gb/s
• Piirisarja: PS8121E
• 1920 x 1080 taajuudella 60 Hz
• Kullatut liittimet
 lifetime False 7340004677697
Mini DisplayPort - HDMI adapteri, 20-pin u - 19-pin n,18cm, valkoinen False https://www.deltaco.fi/tuoteryhmät/deltaco/kaapelit-ja-sovittimet/displayport/mini-dp-hdmi/DP-HDMI2 Mini DisplayPort - HDMI adapteri, 20-pin u - 19-pin n,18cm, valkoinen 11.11.2011 9:11:11 31.12.1899 23:00:00 31.12.1899 23:00:00 False DELTACO mini DisplayPort - HDMI sovitin, ääni mukana, 20-pin uros - 19-pin naaras, kaapeli 0,18m, valkoinen

Esim. HDMI-näytön liittämiseksi näytönohjainkorttiin, jossa on DisplayPort.
Tukee DisplayPort 1.1a, HDMI 1.3b.
Erottelukyky max 1080p.
Tiedonsiirtonopeus max 6,75 Gbps.
Kaistanleveys: 225 MHz/2,25 Gbps per kanava.
Vertikaalinen taajuus: 50/60 Hz.
Riippupakkaus. lifetime False 7340004655404

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Kannettavat tietokoneet- Läppärit Power-hintaan - Power.fi
- 201 tuotetta
Kiikarissa uusi kannettava tietokone? Powerilta laaja valikoima tunnettujen valmistajien läppäreitä ja laitteita, mm. Apple, Acer, Asus, HP, ja Microsoft. Tarvitset sitä sitten opiskeluun, töihin, pelaamiseen tai surffailuun - löydät tarpeisiisi sopivan täältä. Valikoimamme koostuu PC-, Mac- ja Chromebook-kannettavista. Mikä on halvin kannettava? Tehokas pelikone? Meiltä löydät varmasti omiin tarpeisiisi sopivan koneen.
Kuumimmat viikkotarjoukset!
ASUS VIVOBOOK R417NA-GA006T 14"
14" HD LED -näyttö (1366 x 768)
2 Gt DDR3 RAM-muisti
4 GB RAM keskusmuisti
Norm. {{product.PreviousPrice.formatCurrency()}} 222
ASUS VIVOBOOK R517NA-GO043T 15.6"
15.6" HD-mattanäyttö (1366x768)
ASUS VIVOBOOK MAX R541UA-DM1120T 15.6"
15.6" Full HD heijastamaton näyttö
Norm. {{product.PreviousPrice.formatCurrency()}} 444
ASUS VIVOBOOK R417BA-FA025T 14"
AMD A9-9400 (2,4 GHz)
ASUS R558UR-DM225T 15.6"
15.6" Full HD LED mattanäyttö
Intel Core i5-7200U Dual Core Prosessori
ASUS T304UA-BC003T 12.6" 2-1 TOUCH
12,6" LED-kosketusnäyttö (2160x1440)
Nettivarastossa (98)
Saatavilla myymälästä (138)
Power Tampere Stockmann (51)
Power Tampere Kaleva (61)
Power Tampere Lielahti (59)
Power Kankaanpää (45)
Power Rauma (32)
Power Pori (44)
Power Suomenoja (37)
Power Itis (41)
Power Tammisto (47)
Power Porvoo (36)
Power Helsinki Stockmann (49)
Power Lohja (30)
Power Järvenpää (32)
Power Turku Stockmann (36)
Power Raisio (51)
Power Skanssi (47)
Power Imatra (35)
Power Lappeenranta (39)
Power Mikkeli (22)
Power Seinäjoki (34)
Power Kokkola (29)
Power Palokka (21)
Power Vaasa (43)
Power Riihimäki (42)
Power Lahti (40)
Power Rovaniemi (35)
Power Joensuu (25)
Power Kuopio (31)
Power Iisalmi Saarivainio (7)
Power Kotka (25)
Power Kouvola (29)
AMD A-series A10 (3)
AMD A-series A12 (1)
AMD A-series A9 (4)
Näytönohjaimen muisti (GB)
1388x788 (1)
1920x1080 (Full HD) (77)
3840x2160 (4K/UHD) (3)
Sisäinen eMMC (7)
Sisäinen HDD (8)
Sisäinen SSD (49)
Sisäinen SSHD (1)
HP 14-AM001NO 14"
32 GB eMMC-kiintolevy
14" LED HD-näyttö
Intel® Dual-Core Celeron® N3060 prosessori
2 GB RAM keskusmuisti
Intel Atom neliydinprosessori
ASUS VIVOBOOK X206HA-FD0099T 11.6"
ASUS VIVOBOOK X206HA-FD0077T 11.6"
ASUS R417SA-WX129T 14"
14" HD LED-näyttö
ASUS VIVOBOOK E403NA-GA025T 14"
14" HD -näyttö
Intel® Celeron® N3350 dual core
4 GB RAM muisti
HP 17-Y001NO 17,3"
AMD E2-7110 Quad Core Prosessori
500 Gt:n kiintolevy ja DVD-asema
15.6" FHD-mattanäyttö ( 1920x1080)
HP 14-AM017NO 14" KANNETTAVA TIETOKONE
Intel Pentium N3710 -prosessori
14" Full HD näyttö
Intel® Quad-Core Pentium® N4200 prosessor
HP 14-AM019NO 14" KANNETTAVA TIETOKONE
Intel Core i3-6006U prosessori
HP PAVILION X360 13-U105NO 13.3" TOUCH
13,3" HD LED näyttö
Intel Pentium N3710 Dual Core prosessori
Radeon R7 M440 2GB näytönohjain
HP PAVILION 15-AW029NO 15.6"
15,6" Full HD näyttö
256 GB SSD tallennustila
AMD A10-9600P Quad Core Prosessori
Norm. {{product.PreviousPrice.formatCurrency()}} 729
HP PAVILION 15-AW016NO 15,6"
15.6" Full HD LED-näyttö
AMD A9-9410P Dual Core Prosessori
ASUS VIVOBOOK R417BP-FA013T 14"
256 GB kiintolevy
ASUS VIVOBOOK MAX R541UA-DM1005T 15.6"
HP PAVILION 15-AU111NO 15.6"
ASUS ZENBOOK UX430UQ-PURE1 14"
NVIDIA® GeForce® 940MX GDDR3 2GB
ASUS FX550IU-DM070T 15.6"
ASUS R558UR-DM226T 15.6"
Intel Core i7-7500U Dual Core Prosessori
Nettivarasto 04-01-2018 Click&Pick
ASUS GAMING FX553VD-DM201T 15.6"
HP OMEN 15-AX207NO 15.6"
Intel® Core™ i5-7300HQ (3,5 GHz)
ASUS ZENBOOK UX430UA-PURE2 14"
ASUS ZENBOOK UX430UQ-PURE2 14"
ASUS ZENBOOK UX530UQ-FY005T 15.6"
Norm. {{product.PreviousPrice.formatCurrency()}} 979


text:
Kokous 31.1.2020
Kajaanin kaupunginteatteri - liikelaitoksen johtokunta, kokous 31.1.2020
§ 8 Kaupunginteatterin (Sissilinna) väistötilojen vuokraaminen
§ 3 Kaupunkikonsernin laskujen ja tositteiden hyväksyjät 2020
§ 4 Kajaanin kaupunkikonsernin talousarvio vuodelle 2020 ja taloussuunnitelma 2021 - 2022
§ 5 Kajaanin kaupunginteatteri-alueteatteri-liikelaitoksen käyttösuunnitelma 2020
§ 6 Kajaanin kaupunkikonsernin talousraportointi v. 2019
§ 7 Teatterin pääsylippujen hinnat 1.8.2020 alkaen
§ 9 Kajaanin kaupunginteatterin tiedoksi merkittävät asiat

matches:
§ 8
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 9