text:
(ryhmässä 92 tuotetta)
Kannettavat tietokoneet valikoimastamme löytyy 92 heti ostettavaa tuotetta. Käytössäsi ovat kattavat verkkomaksuvaihtoehdot, lasku ja osamaksu. Lisäksi saat ilmaisen toimituksen postiin ja 90 päivän palautusoikeuden.	Asus Transformer Book T100TA D
... 10,1" 2in1 - 64 Gt - Näppäimistötelakka - Harmaa
Transformer Book T100 on kompakti ultrakannettava, jossa yhdistyy kannettavan tehokkuus ja tabletin helppokäyttöisyys – ja voit siirtyä toisesta toiseen silmänräpäyksessä. Vain 1,07 kiloa painava T100 on yksi markkinoiden kevyimmistä kannettavista. Kun irrotat 10,1 tuuman näytön näppäimistöstä, kädessäsi on huippukevyt monikosketusta tukeva tabletti, joka kulkee mukanasi minne tahansa. Tyylikäs rakenne on viimeistelty kestävällä pinnoitteella, joten T100 näyttää aina yhtä upealta.Transformer Book T100 käyttää uusinta Intel® Atom™ Z3740 -neliydinsuoritinta, joka takaa sekä erinomaisen suorituskyvyn moniajokäytössä että loistavan energiatehokkuuden. Jopa 11 tuntia kestävän akun ansiosta T100:ssa riittää virta yli kokonaisen työpäivän ajaksi, ja esiasennettu Microsoft Office Home & Student 2013 takaa, ettei tuottavuudellasi ole mitään rajoja. 32/64 Gt eMMC-tallennustilan ansiosta sovellukset käynnistyvät ja tiedostot tallentuvat nopeasti. USB 3.0 puolestaan tukee seuraavan sukupolven SuperSpeed-tallennuslaitteita, jotka mahdollistavat uskomattoman nopean tiedonsiirron.Transformer Book T100 kestää akkukäytössä jopa 11 tuntia, ja ASUSin ainutlaatuinen Super Hybrid Engine II -teknologia mahdollistaa lähes kahden viikon akun keston valmiustilassa sekä huippunopean valmiustilasta palautumisen. Painat vain virtapainiketta ja T100 on käyttövalmiina kahdessa sekunnissa – voit siis jatkaa työntekoa tai pelaamista ilman turhaa odottelua. T100 pitää myös huolen siitä, etteivät tietosi pääse häviämään. Tiedot varmuuskopioidaan automaattisesti heti, kun akun varaus laskee valmiustilassa 5 prosenttiin, jotta sinä vältyt ikäviltä yllätyksiltä seuraavan käynnistyksen yhteydessä.
92 tuotetta esillä Poista valinnat
Verkkokauppa (82)
Helsinki Kamppi (21)
Vantaa Jumbo (19)
Espoo Merituuli (18)
Espoo Sello (15)
Kouvola Veturi (15)
10.1 tuuma (4)
11.6 tuuma (5)
12.5 tuuma (4)
13.3 tuuma (27)
14 tuuma (3)
15.4 tuuma (3)
15.5 tuuma (3)
15.6 tuuma (32)
17.3 tuuma (6)
Apple OS X 10.9 Mavericks (11)
Windows 8 Pro 64-bit / 7 Professional 64-bit Edition downgrade (4)
0 Gt (1)
1 Tt (1)
128 Gt (13)
180 Gt (1)
240 Gt (2)
256 Gt (10)
320 Gt (3)
500 Gt (40)
512 Gt (2)
628 Gt (1)
64 Gt (2)
750 Gt (6)
AMD Radeon HD 7500G (1)
AMD Radeon HD 8510G (1)
AMD Radeon HD 8570M / Intel HD Graphics 4000 (1)
AMD Radeon HD 8670M / AMD Radeon HD 8550G (1)
NVIDIA GeForce GT 650M / Intel HD Graphics 4000 (1)
NVIDIA Quadro K1000M / Intel HD Graphics 4000 (1)
Nimen mukaan Valmistajan mukaan
Valitettavasti etsimääsi tuotetta ei löytynyt.
F-Secure Intern...
F-Secure Internet Security + Office 365
F-Secure: 1 vuosi (5 PC/MAC/Puhelin) - Office 365: 1 vuosi (1 kone) Vertaile
Lenovo IdeaPad A10 kannettava tietokone
10,1" - CortexA9 - 16 Gt eMMC - Android 4.2 Vertaile
Packard Bell EN...
Packard Bell ENME69BMP kannettava tietokone
10.1" kosketusnäyttö - Cel N2805 -2 Gt - 320 Gt - W8 Vertaile
Asus X551CA-SX0...
15,6" - Cel 1007U - 4 Gt - 320 Gt - W8 Vertaile
Acer V5-122P NX...
Acer V5-122P NX.M8WED.020 kannettava tietokone
11.6" kosketusnäyttö - A4 - 4 Gt - 320 Gt - W8 Vertaile
HP 15-e059eo Ka...
HP 15-e059eo Kannettava tietokone
15,6" - A4 5000 - 4 Gt - 500 Gt - Windows 8 - Sininen Vertaile
Asus Transformer Book T100TA DK003H
10,1" 2in1 - 64 Gt - Näppäimistötelakka - Harmaa Vertaile
Asus X552CL-SX0...
Asus X552CL-SX019H kannettava tietokone
15,6" näyttö - Intel i3 - 4 Gt RAM - GeForce GT 710M - 500 Gt HDD Vertaile
HP Pavilion 15-N075 kannettava tietokone
15,6" HD-näyttö - A45000M - 4 Gt RAM - 500 Gt HDD - AMD Radeon HD 8330 - Helmenvalkoinen Vertaile
Sony Vaio SVF15...
Sony Vaio SVF1521A6EW kannettava tietokone
15,6" LED-näyttö - Pen 2117U - 4Gt Ram - 500 Gt HDD - DVD - Win 8 Vertaile
Acer E1-731 NX....
Acer E1-731 NX.MGAED.001 kannettava tietokone
17.3" - 2020M - 4 Gt - 500 Gt - W8 Vertaile
Acer V5-572 NX....
Acer V5-572 NX.MA4ED.004 kannettava tietokone
15.6" - 2117U - 4 Gt - 500 Gt - W8 Vertaile
HP SlateBook 10-h011eo x2 kannettava tietokone
10,1" kosketusnäyttö - 2 Gt - 32 Gt SSD - Android Vertaile
Lenovo G700 - K...
Kannettava tietokone - 17,3" näyttö - 1 Tt HDD - 4 Gt - 2020M - Integroitu näytönohjain - Win8 Vertaile
Kannettava tietokone - Flip Design - 15,6" kosketusnäyttö - Intel 2955U - 4 Gt - 500 Gt + 8 Gt SSHD - Integroitu näytönohjain - Win8 Vertaile
Sony VAIO SVE15...
Sony VAIO SVE1521A7
Kannettava tietokone - 15,6" LED-näyttö - Intel Pentium 2117U - 500 Gt HDD - 4 Gt RAM Vertaile
Fujitsu A512 0M...
Fujitsu A512 0M7312NX kannettava tietokone
i3 - 4 Gt - 500 Gt - W8.1 Vertaile
HP Pavilion 17-e057
17,3" näyttö - ADM A8-5550M - 8 Gt RAM - 500 Gt HDD - AMD Radeon HD 8670M / AMD Radeon HD 8550G , 1 Gt Vertaile
Acer E1-771 NX....
Acer E1-771 NX.MG7ED.017 kannettava tietokone 17.3"
i3-3110M - 4 Gt - 500 Gt - W8 Vertaile
Acer E1-572 NX....
Acer E1-572 NX.M8EED.010 kannettava tietokone
15.6" - i5-4200U - 4 Gt - 5OO Gt - W8 Vertaile
Lenovo G505S - ...
Kannettava tietokone - 15,6" näyttö - A8-4500M - 8 Gt - 500 Gt + 8 Gt SSHD - ATI SUN PRO8570 2Gt - Win8 Vertaile
Kannettava tietokone - 15,6" kosketusnäyttö - Pentium 2117U - 4 Gt - 500 Gt - SuperMulti-DVD-asema Vertaile
Acer Aspire V5-...
Acer Aspire V5-572-21174G50akk
Pentium 2117U / 1.8 GHz - Windows 8 64-bit - 4 Gt RAM - 500 Gt HDD - 15.6" ComfyView leveä 1366 x 768 / HD - Intel HD Graphics - musta IMR - näppäimistö: Pohjoismaat Vertaile
Lenovo Essential G500 kannettava tietokone
15,6" - i5-3230m Vertaile
Lenovo IdeaPad Flex15 kannettava tietokone
15,6" kosketusnäyttö - i3-4010U - 4 Gt - 500 Gt - W8 Vertaile
Tietokoneet Kannettavat tietokoneet Pöytäkoneet Tablet-tietokoneet ja iPadit Tablet- ja iPad-tarvikkeet Näytöt Ohjelmistot PC-oheislaitteet PC-virtalaitteet Tulostimet Tulostustarvikkeet Skannerit Takuulaajennukset Tallennus Tietokoneen osat Tietokonelaukut Verkko Puhdistus- ja hoito Huom! Osaan kodinkoneista valittavissa tuotesivulla asennuspalvelu ja vanhan tuotteen poisvienti. Tarkista palvelun saatavuus omaan postinumeroosi.

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


Kirjoitus: Katekismussaarnoja: Kolmas saarna
Kolmas katekismussaarna, § 9
Edellinen jakso: Kolmas katekismussaarna, § 8
Seuraava jakso: Kolmas katekismussaarna, § 10
Mutta tulemme nyt kolmanteen Pyhän Hengen armonvaikutukseen ihmisessä, nimittäin uudestisyntymiseen, joka jälleen on suuren Jumalan ja erityisesti Pyhän Hengen armontyötä sielussamme, ja sen kautta kadotettu hengellinen elämä saatetaan meissä entiselleen. Voidakseni antaa teille oikean käsityksen tästä tärkeästä asiasta haluan ensinnäkin selittää, millä tavalla Jumala saa aikaan uudestisyntymisen syntisen sydämessä, ja sitten osoittaa, mitä erityisiä muutoksia se saa meissä aikaan. *) Uudestisyntymä-sanalla on meidän keskuudessamme monenlaisia merkityksiä. Toisinaan ja vanhoina aikoina yleisestikin sillä tarkoitetaan kastetta tai sitä armoa, joka lapsille annetaan silloin, kun he kasteen sakramentin kautta astuvat Jumalan yhteyteen. Toisinaan se otetaan toisella tavalla, laajemmassa merkityksessä, niin että siihen sisällytetään107 sekä valaistuminen, usko että pyhitys, mutta varsinaisessa tai suppeammassa merkityksessä siihen kuuluu yksinomaan henkisen elämän palauttaminen, ja myös me ymmärrämme sanan nyt tässä merkityksessä. Uudestisyntyminen on menetetyn elämän takaisin saamista. Itse asian luonne osoittaa, että tässä ei voi olla puhe mistään ruumiillisesta vaan hengellisestä elämästä. Elämä tarkoittaa kykyä tehdä ja vaikuttaa. Hengellinen elämä on siten kyky tehdä sitä mikä on hyvää ja Jumalalle mieleistä. Sellainen kyky ihmisellä oli ennen syntiinlankeemusta ja niin ollen hänellä oli myös hengellinen elämä, mutta me olemme sen valitettavasti täysin kadottaneet, mistä todistaa meille niin ilmoitus kuin päivittäinen kokemuskin. Raamatussa sitä kutsutaan kuolemaksi, tai synnissä kuolemaksi, tai elävältä kuolemiseksi. Kun nyt tämä kuolema tai hengellinen kyvyttömyys otetaan pois ja meille annetaan uusi voima saada aikaan hyvää, niin sitä kutsutaan uudestisyntymäksi. Tämän muutoksen välttämättömyyden osoittaa meille niin itse asian luonto kuin myös monet ilmoituksen kohdat. Se kurja tila, jossa ihminen luonnostaan on, vakuuttaa meidät tästä kyllin hyvin. Syntiinlankeemus tuotti meille kyvyttömyyden kaikkeen hyvään ja taipumuksen kaikkeen pahaan. Meillä ei ole sen paremmin halua kuin kykyäkään tehdä Jumalan tahdon mukaan tai sitä, mitä hänen pyhä lakinsa meiltä vaatii, sillä apostoli Paavali sanoo, että ihmisiltä ei tässä108 tilassa ole pimentynyt vain ymmärrys, vaan myös se elämä, jonka Jumala antaa, on heille vieras Ef. 4:18. Paavali kutsuu heitä kuolleiksi heidän rikkomustensa ja syntiensä tähden11992/muokattu Ef. 2:1, ja toisessa paikassa hän puhuu synnissä kuolleista21776/muokattu Kol. 2:13, mitä kuolemaa kuningas Daavid puolestaan kuvaa näin: Kaikki ovat luopuneet hänestä – kelvottomia kaikki tyynni! Ei ole ketään, joka tekee hyvää, ei yhtäkään Ps. 14:3. Jotta kuolleesta ihmisestä tulisi toimiva, niin hänen täytyy välttämättä saada elämä, muutoin häneltä on turha odottaa mitään. Sitä täytyy edeltää uudestisyntymisen, elämän antamisen. Tämän välttämättömyyden esitti kallis Vapahtajamme selkeästi Nikodemokselle, kun tämä tässä tärkeässä asiassa tuli kysymään neuvoa, ja Jeesus sanoi: Jos ihminen ei synny uudesti, siis tarkemmin sanoen Hengen tarkoittamalla tavalla, ylhäältä, hän ei pääse näkemään Jumalan valtakuntaa Joh. 3:3. Nähdä Jumalan valtakunta on sitä, että tullaan uskon kautta yhteyteen Jumalansa kanssa ja tämän yhteyden kautta päästään nauttimaan kaikenlaisesta autuudesta ajassa ja ikuisuudessa, mikä Jumalan kunnian jälkeen on kaikkien tekojemme ja toimiemme äärimmäinen päämäärä. Ja tästä päämäärästä Vapahtajamme todistaa, että sitä on mahdoton saavuttaa ilman uutta syntymää, ja että tämän muutoksen Jumala itse saa ihmisessä aikaan. Emme ehdi esittää enempiä todisteita, ja jo yksin tämän, itsensä totuuden suulla esitetyn, täytyy riittää meille. Huomatkaamme kuitenkin mielemme ylennykseksi, että Nikodemos jäi tämän uudestisyntymän109 välttämättömyyden edessä neuvottomaksi ja ikään kuin ällikällä lyödyksi. Hän oli farisealainen, joka heidän opetustapansa mukaisesti oli varmaankin tehnyt monia kauniita ja ihmisyydelle kunniakkaita tekoja. Omasta iäisestä hyvinvoinnistaan huolestuneena hän halusi hankkia lisätietoja asiasta Jeesuksen koulussa. Mutta Vapahtaja heitti opillaan koko tämän perustan yli laidan, tässä ei kelvannut mikään. Hänessä piti tapahtua välttämättä täydellinen muutos, Jumalan ylhäältä aikaansaama syntyminen. Voi, kunpa meidän aikamme tekopyhät ja kunnianarvoiset nimikristityt huomaisivat tämän eivätkä laskisi niin paljon näkyvien hyvien tekojensa varaan, kun ne kuitenkin kumpuavat täysin sameasta lähteestä.
Siitä, että uudestisyntymä ei ole suinkaan ihmisen omaa aikaansaannosta, todistaa mitä selvimmin jo itse sanan luonnollinen merkitys. Kuollut, eloton ei tietenkään voi itse mitenkään itse toimillaan vaikuttaa siihen elämään, jota hänessä ei ole. Sikiö ei mitenkään voi itse saada aikaan syntymäänsä. Sen saavat aikaan äidin voimat ja luonnon vaikutus. Vielä vähemmän voi kukaan sytyttää itsessään hengellistä elämää omin voimin, tai ihminen itse saada aikaan uudestisyntymää. Siksi Vapahtaja sanookin, että meidän täytyy syntyä uudelleen ylhäältä, Jumalan toimesta, ja selittäessään asiaa tarkemmin hän lukee sen nimenomaan Pyhän Hengen työksi, kun hän sanoo: Jos ihminen ei synny vedestä ja Hengestä, hän ei pääse Jumalan valtakuntaan Joh. 3:5. Apostoli110 Pietari liittää sen puolestaan erityisesti Isään: Ylistetty olkoon meidän Herramme Jeesuksen Kristuksen Jumala ja Isä! Suuressa laupeudessaan hän on synnyttänyt meidät uuteen elämään 1. Piet. 1:3. Samoin sitä kuvaa apostoli Jaakob, joka puhuu valkeuksien Isästä31938 ja sanoo, että päätöksensä mukaan hän synnytti meidät Jaak. 1:18. Evankelista Johannes puolestaan katsoo sen kuuluvan koko jumalalliselle olemukselle yleisesti, kun hän sanoo uskovista, että nämä eivät ole syntyneet verestä, eivät ruumiin halusta, eivät miehen tahdosta, vaan Jumalasta Joh. 1:13. Vapahtajamme nimenomaan sanoo itsestään, että hän antaa uskovilleen iankaikkisen elämän,41992/muokattu siis että hän synnyttää heidät uudestaan ja tekee heidät kykeneviksi hengelliseen elämään, jonka kannalta ikuisuus ei ole mitään muuta kuin ihanampi jatkuminen Joh. 10:28. Näin ollen on selvää, että uudestisyntymä on kolmiyhteisen Jumalan aikaansaamaa mutta lasketaan kuuluvaksi ainoastaan Pyhän Hengen tekoihin.
Välineenä Jumalan aikaansaamaan muutokseen on Jumalan sana yleensä, mutta erityisesti evankeliumien lohduttavat armonlupaukset. Sillä vaikka laki on ihmisen kääntymykselle täysin välttämätön, koska hänen täytyy tuntea turmionsa ja uhkaava onnettomuus, minkä kautta tarvittava synnintuska herää, niin lailla ei kuitenkaan ole mitään elävöittävää voimaa, vaan elämän täytyy syttyä uskossa Jeesukseen Kristukseen, ja tämän taas aikaansaa yksin evankeliumi. Ja niin kuin koko ihmisen111 täytyy sielultaan muuttua kääntymyksessä, niin meidän tulee myös muistaa, että valaistumisessa voimakas valo kohdistuu varsinaisesti ymmärrykseemme, mutta uudestisyntymä on se, joka taivuttaa tahdon. Näitä taipumisia on kahdenlaisia, nimittäin ensinnäkin pidättäytyminen pahasta, ja toiseksi Jumalalle mieluisan hyvän aikaansaaminen, sillä näin sanoo apostoli Paavali: Tehän tiedätte, että jos antaudutte orjina tottelemaan jotakuta, olette juuri sen orjia, jota tottelette. Te joko palvelette syntiä, mikä johtaa kuolemantuomioon, tai olette kuuliaisia Jumalalle, mikä johtaa vapauttavaan tuomioon Room. 6:16. Tästä siis nousevat ne kaksi päävaikutusta ja muutosta, joiden uudestisyntymässä täytyy meihin vaikuttaa, nimittäin ensinnäkin aiempien synninteidemme kauhistelu, ja toiseksi harras halu ja pyrkimys olla Jumalamme tahdon mukaan, mikä laajasti ottaen oikeastaan kuuluu uudistumiseen, mutta sen täytyy saada alkunsa itse uudestisyntymässä uskon kautta.
*) Conversio transitiva & intransitiva5Conversio transitiva & intransitiva: Conversio transitiva tarkoittaa Jumalan aikaansaamaa kääntymystä/uudelleensyntymistä, conversio intransitiva ihmisessä tämän johdosta tapahtuvaa sisäistä muutosta.
Conversio transitiva & intransitiva: Conversio transitiva tarkoittaa Jumalan aikaansaamaa kääntymystä/uudelleensyntymistä, conversio intransitiva ihmisessä tämän johdosta tapahtuvaa sisäistä muutosta.
Kolmas katekismussaarna, Otsikkosivu ja painolupa
Kolmas katekismussaarna, § 1
Kolmas katekismussaarna, § 2
Kolmas katekismussaarna, § 3
Kolmas katekismussaarna, § 4
Kolmas katekismussaarna, § 5
Kolmas katekismussaarna, § 6
Kolmas katekismussaarna, § 7
Kolmas katekismussaarna, § 8
Kolmas katekismussaarna, § 10
Kolmas katekismussaarna, § 11
Kolmas katekismussaarna, § 12
Kolmas katekismussaarna, § 13
Kolmas katekismussaarna, § 14
Kolmas katekismussaarna, § 15
Kolmas katekismussaarna, § 16
Kolmas katekismussaarna, § 17
Kolmas katekismussaarna, § 18
Kolmas katekismussaarna, § 19
Kolmas katekismussaarna, § 20
Men vi komme nu til det tredje den Helga Andas nådeverk i menniskan, nemligen Nya Födelsen, som åter är et den stora Gudens och i synnerhet den Helga Andas Nådeverk uti vår själ, hvarigenom det förlorade andeliga lifvet å nyo hos oss uprättas. At kunna gifva eder om denna vigtiga sak et redigt begrep, vil jag först förklara nya födelsen såsom den af Gud verkas på syndarens hjerta, och sedan visa hvad särskilta förändringar den åstadkommer hos oss. *) Ordet nya födelse hafver ibland oss en flera-faldig bemärkelse. Stundom och oftast hos de äldre beteknas därmed döpelsen eller den nåd, som barnen gifves då de genom detta Sacrament träda i förbund med Gud. Stundom tages det annars i en vidsträkt bemärkelse, så at det innebegriper uti107 sig både uplysningen, tron och helgelsen, men egenteligen eller uti en inskränktare mening, hörer därtil allenast sjelfva det andeliga lifvets återställande, såsom det äfven här tages af oss. At födas på nytt är at återfå et förlorat lif. Sjelfva sakens natur visar, at här icke kan talas om något lekamligit, utan om et andeligit lif. Nu är lifvet en förmåga at göra och verka något. Det andeliga lifvet är således en förmögenhet, at verka det som godt och Gudi behageligit är. En sådan förmåga ägde menniskan för syndafallet och således äfven et andeligit lif, men at den är beklageligen aldeles förlorad, derom vitnar så väl uppenbarelsen, som en dagelig ärfarenhet, hvilket skriften kallar en död, eller at vara död uti syndene, eller lefvande död. När nu denna döden, eller andeliga oförmögenheten borttages och en ny kraft skänkes at verka det goda, kallas det en ny födelse. Nödvändigheten af denna förändring visar oss så väl sjelfva sakens natur, som ock altför många språk af uppenbarelsen.6språk af uppenbarelsen: bibelställen om uppenbarelsen Den usla belägenhet hvilken menniskan naturligt vis är stadd uti, öfvertygar oss nogsamt härom. Genom syndafallet har hos oss upkommit en oförmögenhet til alt godt och en benägenhet til alt ondt. Där finnes hvarken vilja eller förmåga at göra det Gud vill eller hvad hans heliga lag fordrar af oss, emedan Apostelen Paulus säger, at menniskorna i detta til108ståndet äro icke allenast förmörkade til förståndet, utan ock bortkomne ifrån thet lif som af Gudi är, Eph. 4:18. Och han kallar dem döde genom öfverträdelser och synder, Cap. 2:1. och åter på et annat ställe, döde i syndene, Col. 2:13. hvilken död Konung David så beskrifver at the äro alle afvekne och allesammans odogse,7odugliga, fördärvade så at thet är ingen som väl gör, ja icke en, Ps. 14:3. Skal nu en död menniska blifva verkande, så måste hon nödvändigt få lif, annars väntas något förgäfves af henne. Här måste således en ny födelse, et lifgifvande gå förut. Denna nödvändigheten förestälte vår dyra Frälsare på det eftertryckeligaste för Nicodemus som i denna angelägna sak kom at rådfråga sig hos honom, då han säger: utan en blifver född på nytt, det är, närmare efter Andans mening, åfvan ifrån, kan han icke se Guds rike, Joh. 3:3. At se Guds rike är, at genom trona komma i förening med sin Gud, och genom denna förening til åtnjutande af allsköns lycksalighet i tid och evighet, som näst Guds ära är yttersta ändamålet för alla våra verkningar och göromål, och om detta ändamål betygar vår Frälsare, at det omöjeligen kan vinnas, utan en ny födelse, det är en förändring som Gud sjelf verkar i menniskan. Vi hinne ej anföra flera bevis, och detta allena af sjelfva sanningenes mun måste göra hos oss tilfyllest. Märkom allenast til vår upbyggelse, at med denna nya födelsens109 nödvändighet blef Nicodemus rådlös och likasom för hufvudet slagen. Han var en Pharisee, som efter deras läro-art utan tvifvel hade samlat sig många vackra och menniskligheten hedrande gjerningar; han ville, såsom bekymrad om sitt eviga väl, i Jesu Skola ännu bygga mera där uppå. Men Frälsaren kastar med denna sin lära hela grundvalen öfver ända; där dugde ingen ting. Hos honom borde nödvändigt en hel förändring ske, en af Gud ofvan efter verkad födelse. Ack! at vår tids verkhelgon och ärbara mun-Christne8verkhelgon och [...] mun-Christne: personer som gärna via sina gärningar vill framstå som helgon och säger sig vara kristna men som inte handlar i enlighet med kristna ideal ville märka detta och icke räkna så mycket på sina synbara goda gjerningar, som dock flyta utur en helt grumlig källa.
At nya födelsen icke är något menniskans eget verk, vitnar nogsamt sjelfva ordets naturliga bemärkelse. En död, en liflös kan visst ingalunda sjelf bidraga eller verka något til det lif, han icke äger. Et foster kan ingalunda sjelf åstadkomma sin födelse. Modrens krafter och naturens verkan måste göra det. Än mindre kan det andeliga lifvet uptändas genom egen kraft hos någon menniska, eller den nya födelsen verkas af menniskan sjelf. Därföre säger ock Frälsaren at vi måste födas åfvan efter, nemligen af Gud, och han tilräknar det uti sin ytterligare förklaring i synnerhet den Helga Anda, då han säger, utan en varder född af vatn och andanom kan han icke ingå i Guds Rike, v. 5.9Joh 3:5 Aposte110len Petrus tilräknar det åter i synnerhet Fadren. Välsignad vare Gud, säger han, och vårs Herras Jesu Christi Fader, som oss hafver födt på nytt til et lefvandes hopp, 1 Ep. 1:3. Apostelen Jacob beskrifver den äfven, såsom verkad af ljusens Fader och säger at han hafver oss födt efter sin vilja. Cap. 1:18. Men Evangelisten Johannes tilärkänner den åter hela det Gudomeliga väsendet i gemen, då han talar om de trogna, at the icke af blod, icke heller af köttslig vilja, icke heller af någors mans vilja, utan af Gudi födde äro, Cap. 1:13. Och vår Frälsare säger åter uttryckeligen om sig sjelf, at han gifver sina trogna evinnerligit lif, det är föder dem på nytt och gör dem verkande til et andeligit lif, hvaraf det eviga ej annat är, än en härligare fortsättning. Cap. 10:28. Hvaraf således är klart, at nya Födelsen är den Treenige Gudens, men tilägnings vis allenast den Helge Andas verk.
Medlet hvarigenom Gud åstadkommer denna förändringen är Guds ord i gemen, men i synnerhet Evangelii hugneliga Nådelöften; ty ehuru lagen är aldeles oumgängelig vid en menniskas omvändelse, at känna sit förderf och sin hotande olycka, hvarigenom den nödvändiga synda-sorgen upväckes, så äger den dock aldeles ingen lifgifvande kraft, utan måste lifvet uptändas genom trona på Jesum Christum, hvilken åter verkas endast af Evangelio. Och såsom hela människan111 måste förändras til sin själ uti omvändelsen, så må vi ock ärhindra oss, at uplysningen egenteligen bestrålar förståndet med et kraftigt ljus, men nya födelsen är den som böjer viljan, och dessa böjelser finne vi måste vara tveggehanda, nemligen först et afstående ifrån det onda och för det andra, et åstadkommande af det Gudi behageliga goda, ty så säger Apostelen Paulus: Veten I icke, at hvem I gifven eder för tjenare til at lyda, hans tjenare ären I, som I lydige ären, ehvad thet är mer syndene til döden eller lydnone til rättfärdighetena. Rom. 6:16. Häraf upkommer således de tvenne hufvud-verkningar och förändringar, som i den nya födelsen måste verkas hos oss, nemligen först en styggelse för våra förra synda-vägar, och för det andra en innerlig åhoga och bemödande at vara vår Gud til viljes, hvilket väl i sin vidd egenteligen hörer til förnyelsen, men måste uptändas i sjelfva nya födelsen genom tron.
*) Conversio transitiva & intransitiva.10Conversio transitiva & intransitiva.: lat. vad nya födelsen är och vilka förändringar den åstadkommer; nya födelsen betraktad dels ur Guds, dels ur människans perspektiv
språk af uppenbarelsen: bibelställen om uppenbarelsen
odugliga, fördärvade
verkhelgon och [...] mun-Christne: personer som gärna via sina gärningar vill framstå som helgon och säger sig vara kristna men som inte handlar i enlighet med kristna ideal
Conversio transitiva & intransitiva.: lat. vad nya födelsen är och vilka förändringar den åstadkommer; nya födelsen betraktad dels ur Guds, dels ur människans perspektiv
Mutta tulemme nyt kolmanteen Pyhän Hengen armonvaikutukseen ihmisessä, nimittäin uudestisyntymiseen, joka jälleen on suuren Jumalan ja erityisesti Pyhän Hengen armontyötä sielussamme, ja sen kautta kadotettu hengellinen elämä saatetaan meissä entiselleen. Voidakseni antaa teille oikean käsityksen tästä tärkeästä asiasta haluan ensinnäkin selittää, millä tavalla Jumala saa aikaan uudestisyntymisen syntisen sydämessä, ja sitten osoittaa, mitä erityisiä muutoksia se saa meissä aikaan. *) Uudestisyntymä-sanalla on meidän keskuudessamme monenlaisia merkityksiä. Toisinaan ja vanhoina aikoina yleisestikin sillä tarkoitetaan kastetta tai sitä armoa, joka lapsille annetaan silloin, kun he kasteen sakramentin kautta astuvat Jumalan yhteyteen. Toisinaan se otetaan toisella tavalla, laajemmassa merkityksessä, niin että siihen sisällytetään107 sekä valaistuminen, usko että pyhitys, mutta varsinaisessa tai suppeammassa merkityksessä siihen kuuluu yksinomaan henkisen elämän palauttaminen, ja myös me ymmärrämme sanan nyt tässä merkityksessä. Uudestisyntyminen on menetetyn elämän takaisin saamista. Itse asian luonne osoittaa, että tässä ei voi olla puhe mistään ruumiillisesta vaan hengellisestä elämästä. Elämä tarkoittaa kykyä tehdä ja vaikuttaa. Hengellinen elämä on siten kyky tehdä sitä mikä on hyvää ja Jumalalle mieleistä. Sellainen kyky ihmisellä oli ennen syntiinlankeemusta ja niin ollen hänellä oli myös hengellinen elämä, mutta me olemme sen valitettavasti täysin kadottaneet, mistä todistaa meille niin ilmoitus kuin päivittäinen kokemuskin. Raamatussa sitä kutsutaan kuolemaksi, tai synnissä kuolemaksi, tai elävältä kuolemiseksi. Kun nyt tämä kuolema tai hengellinen kyvyttömyys otetaan pois ja meille annetaan uusi voima saada aikaan hyvää, niin sitä kutsutaan uudestisyntymäksi. Tämän muutoksen välttämättömyyden osoittaa meille niin itse asian luonto kuin myös monet ilmoituksen kohdat. Se kurja tila, jossa ihminen luonnostaan on, vakuuttaa meidät tästä kyllin hyvin. Syntiinlankeemus tuotti meille kyvyttömyyden kaikkeen hyvään ja taipumuksen kaikkeen pahaan. Meillä ei ole sen paremmin halua kuin kykyäkään tehdä Jumalan tahdon mukaan tai sitä, mitä hänen pyhä lakinsa meiltä vaatii, sillä apostoli Paavali sanoo, että ihmisiltä ei tässä108 tilassa ole pimentynyt vain ymmärrys, vaan myös se elämä, jonka Jumala antaa, on heille vieras Ef. 4:18. Paavali kutsuu heitä kuolleiksi heidän rikkomustensa ja syntiensä tähden111992/muokattu Ef. 2:1, ja toisessa paikassa hän puhuu synnissä kuolleista121776/muokattu Kol. 2:13, mitä kuolemaa kuningas Daavid puolestaan kuvaa näin: Kaikki ovat luopuneet hänestä – kelvottomia kaikki tyynni! Ei ole ketään, joka tekee hyvää, ei yhtäkään Ps. 14:3. Jotta kuolleesta ihmisestä tulisi toimiva, niin hänen täytyy välttämättä saada elämä, muutoin häneltä on turha odottaa mitään. Sitä täytyy edeltää uudestisyntymisen, elämän antamisen. Tämän välttämättömyyden esitti kallis Vapahtajamme selkeästi Nikodemokselle, kun tämä tässä tärkeässä asiassa tuli kysymään neuvoa, ja Jeesus sanoi: Jos ihminen ei synny uudesti, siis tarkemmin sanoen Hengen tarkoittamalla tavalla, ylhäältä, hän ei pääse näkemään Jumalan valtakuntaa Joh. 3:3. Nähdä Jumalan valtakunta on sitä, että tullaan uskon kautta yhteyteen Jumalansa kanssa ja tämän yhteyden kautta päästään nauttimaan kaikenlaisesta autuudesta ajassa ja ikuisuudessa, mikä Jumalan kunnian jälkeen on kaikkien tekojemme ja toimiemme äärimmäinen päämäärä. Ja tästä päämäärästä Vapahtajamme todistaa, että sitä on mahdoton saavuttaa ilman uutta syntymää, ja että tämän muutoksen Jumala itse saa ihmisessä aikaan. Emme ehdi esittää enempiä todisteita, ja jo yksin tämän, itsensä totuuden suulla esitetyn, täytyy riittää meille. Huomatkaamme kuitenkin mielemme ylennykseksi, että Nikodemos jäi tämän uudestisyntymän109 välttämättömyyden edessä neuvottomaksi ja ikään kuin ällikällä lyödyksi. Hän oli farisealainen, joka heidän opetustapansa mukaisesti oli varmaankin tehnyt monia kauniita ja ihmisyydelle kunniakkaita tekoja. Omasta iäisestä hyvinvoinnistaan huolestuneena hän halusi hankkia lisätietoja asiasta Jeesuksen koulussa. Mutta Vapahtaja heitti opillaan koko tämän perustan yli laidan, tässä ei kelvannut mikään. Hänessä piti tapahtua välttämättä täydellinen muutos, Jumalan ylhäältä aikaansaama syntyminen. Voi, kunpa meidän aikamme tekopyhät ja kunnianarvoiset nimikristityt huomaisivat tämän eivätkä laskisi niin paljon näkyvien hyvien tekojensa varaan, kun ne kuitenkin kumpuavat täysin sameasta lähteestä.
Siitä, että uudestisyntymä ei ole suinkaan ihmisen omaa aikaansaannosta, todistaa mitä selvimmin jo itse sanan luonnollinen merkitys. Kuollut, eloton ei tietenkään voi itse mitenkään itse toimillaan vaikuttaa siihen elämään, jota hänessä ei ole. Sikiö ei mitenkään voi itse saada aikaan syntymäänsä. Sen saavat aikaan äidin voimat ja luonnon vaikutus. Vielä vähemmän voi kukaan sytyttää itsessään hengellistä elämää omin voimin, tai ihminen itse saada aikaan uudestisyntymää. Siksi Vapahtaja sanookin, että meidän täytyy syntyä uudelleen ylhäältä, Jumalan toimesta, ja selittäessään asiaa tarkemmin hän lukee sen nimenomaan Pyhän Hengen työksi, kun hän sanoo: Jos ihminen ei synny vedestä ja Hengestä, hän ei pääse Jumalan valtakuntaan Joh. 3:5. Apostoli110 Pietari liittää sen puolestaan erityisesti Isään: Ylistetty olkoon meidän Herramme Jeesuksen Kristuksen Jumala ja Isä! Suuressa laupeudessaan hän on synnyttänyt meidät uuteen elämään 1. Piet. 1:3. Samoin sitä kuvaa apostoli Jaakob, joka puhuu valkeuksien Isästä131938 ja sanoo, että päätöksensä mukaan hän synnytti meidät Jaak. 1:18. Evankelista Johannes puolestaan katsoo sen kuuluvan koko jumalalliselle olemukselle yleisesti, kun hän sanoo uskovista, että nämä eivät ole syntyneet verestä, eivät ruumiin halusta, eivät miehen tahdosta, vaan Jumalasta Joh. 1:13. Vapahtajamme nimenomaan sanoo itsestään, että hän antaa uskovilleen iankaikkisen elämän,141992/muokattu siis että hän synnyttää heidät uudestaan ja tekee heidät kykeneviksi hengelliseen elämään, jonka kannalta ikuisuus ei ole mitään muuta kuin ihanampi jatkuminen Joh. 10:28. Näin ollen on selvää, että uudestisyntymä on kolmiyhteisen Jumalan aikaansaamaa mutta lasketaan kuuluvaksi ainoastaan Pyhän Hengen tekoihin.
*) Conversio transitiva & intransitiva15Conversio transitiva & intransitiva: Conversio transitiva tarkoittaa Jumalan aikaansaamaa kääntymystä/uudelleensyntymistä, conversio intransitiva ihmisessä tämän johdosta tapahtuvaa sisäistä muutosta.
Men vi komme nu til det tredje den Helga Andas nådeverk i menniskan, nemligen Nya Födelsen, som åter är et den stora Gudens och i synnerhet den Helga Andas Nådeverk uti vår själ, hvarigenom det förlorade andeliga lifvet å nyo hos oss uprättas. At kunna gifva eder om denna vigtiga sak et redigt begrep, vil jag först förklara nya födelsen såsom den af Gud verkas på syndarens hjerta, och sedan visa hvad särskilta förändringar den åstadkommer hos oss. *) Ordet nya födelse hafver ibland oss en flera-faldig bemärkelse. Stundom och oftast hos de äldre beteknas därmed döpelsen eller den nåd, som barnen gifves då de genom detta Sacrament träda i förbund med Gud. Stundom tages det annars i en vidsträkt bemärkelse, så at det innebegriper uti107 sig både uplysningen, tron och helgelsen, men egenteligen eller uti en inskränktare mening, hörer därtil allenast sjelfva det andeliga lifvets återställande, såsom det äfven här tages af oss. At födas på nytt är at återfå et förlorat lif. Sjelfva sakens natur visar, at här icke kan talas om något lekamligit, utan om et andeligit lif. Nu är lifvet en förmåga at göra och verka något. Det andeliga lifvet är således en förmögenhet, at verka det som godt och Gudi behageligit är. En sådan förmåga ägde menniskan för syndafallet och således äfven et andeligit lif, men at den är beklageligen aldeles förlorad, derom vitnar så väl uppenbarelsen, som en dagelig ärfarenhet, hvilket skriften kallar en död, eller at vara död uti syndene, eller lefvande död. När nu denna döden, eller andeliga oförmögenheten borttages och en ny kraft skänkes at verka det goda, kallas det en ny födelse. Nödvändigheten af denna förändring visar oss så väl sjelfva sakens natur, som ock altför många språk af uppenbarelsen.16språk af uppenbarelsen: bibelställen om uppenbarelsen Den usla belägenhet hvilken menniskan naturligt vis är stadd uti, öfvertygar oss nogsamt härom. Genom syndafallet har hos oss upkommit en oförmögenhet til alt godt och en benägenhet til alt ondt. Där finnes hvarken vilja eller förmåga at göra det Gud vill eller hvad hans heliga lag fordrar af oss, emedan Apostelen Paulus säger, at menniskorna i detta til108ståndet äro icke allenast förmörkade til förståndet, utan ock bortkomne ifrån thet lif som af Gudi är, Eph. 4:18. Och han kallar dem döde genom öfverträdelser och synder, Cap. 2:1. och åter på et annat ställe, döde i syndene, Col. 2:13. hvilken död Konung David så beskrifver at the äro alle afvekne och allesammans odogse,17odugliga, fördärvade så at thet är ingen som väl gör, ja icke en, Ps. 14:3. Skal nu en död menniska blifva verkande, så måste hon nödvändigt få lif, annars väntas något förgäfves af henne. Här måste således en ny födelse, et lifgifvande gå förut. Denna nödvändigheten förestälte vår dyra Frälsare på det eftertryckeligaste för Nicodemus som i denna angelägna sak kom at rådfråga sig hos honom, då han säger: utan en blifver född på nytt, det är, närmare efter Andans mening, åfvan ifrån, kan han icke se Guds rike, Joh. 3:3. At se Guds rike är, at genom trona komma i förening med sin Gud, och genom denna förening til åtnjutande af allsköns lycksalighet i tid och evighet, som näst Guds ära är yttersta ändamålet för alla våra verkningar och göromål, och om detta ändamål betygar vår Frälsare, at det omöjeligen kan vinnas, utan en ny födelse, det är en förändring som Gud sjelf verkar i menniskan. Vi hinne ej anföra flera bevis, och detta allena af sjelfva sanningenes mun måste göra hos oss tilfyllest. Märkom allenast til vår upbyggelse, at med denna nya födelsens109 nödvändighet blef Nicodemus rådlös och likasom för hufvudet slagen. Han var en Pharisee, som efter deras läro-art utan tvifvel hade samlat sig många vackra och menniskligheten hedrande gjerningar; han ville, såsom bekymrad om sitt eviga väl, i Jesu Skola ännu bygga mera där uppå. Men Frälsaren kastar med denna sin lära hela grundvalen öfver ända; där dugde ingen ting. Hos honom borde nödvändigt en hel förändring ske, en af Gud ofvan efter verkad födelse. Ack! at vår tids verkhelgon och ärbara mun-Christne18verkhelgon och [...] mun-Christne: personer som gärna via sina gärningar vill framstå som helgon och säger sig vara kristna men som inte handlar i enlighet med kristna ideal ville märka detta och icke räkna så mycket på sina synbara goda gjerningar, som dock flyta utur en helt grumlig källa.
At nya födelsen icke är något menniskans eget verk, vitnar nogsamt sjelfva ordets naturliga bemärkelse. En död, en liflös kan visst ingalunda sjelf bidraga eller verka något til det lif, han icke äger. Et foster kan ingalunda sjelf åstadkomma sin födelse. Modrens krafter och naturens verkan måste göra det. Än mindre kan det andeliga lifvet uptändas genom egen kraft hos någon menniska, eller den nya födelsen verkas af menniskan sjelf. Därföre säger ock Frälsaren at vi måste födas åfvan efter, nemligen af Gud, och han tilräknar det uti sin ytterligare förklaring i synnerhet den Helga Anda, då han säger, utan en varder född af vatn och andanom kan han icke ingå i Guds Rike, v. 5.19Joh 3:5 Aposte110len Petrus tilräknar det åter i synnerhet Fadren. Välsignad vare Gud, säger han, och vårs Herras Jesu Christi Fader, som oss hafver födt på nytt til et lefvandes hopp, 1 Ep. 1:3. Apostelen Jacob beskrifver den äfven, såsom verkad af ljusens Fader och säger at han hafver oss födt efter sin vilja. Cap. 1:18. Men Evangelisten Johannes tilärkänner den åter hela det Gudomeliga väsendet i gemen, då han talar om de trogna, at the icke af blod, icke heller af köttslig vilja, icke heller af någors mans vilja, utan af Gudi födde äro, Cap. 1:13. Och vår Frälsare säger åter uttryckeligen om sig sjelf, at han gifver sina trogna evinnerligit lif, det är föder dem på nytt och gör dem verkande til et andeligit lif, hvaraf det eviga ej annat är, än en härligare fortsättning. Cap. 10:28. Hvaraf således är klart, at nya Födelsen är den Treenige Gudens, men tilägnings vis allenast den Helge Andas verk.
*) Conversio transitiva & intransitiva.20Conversio transitiva & intransitiva.: lat. vad nya födelsen är och vilka förändringar den åstadkommer; nya födelsen betraktad dels ur Guds, dels ur människans perspektiv
Mutta tulemme nyt kolmanteen Pyhän Hengen armonvaikutukseen ihmisessä, nimittäin uudestisyntymiseen, joka jälleen on suuren Jumalan ja erityisesti Pyhän Hengen armontyötä sielussamme, ja sen kautta kadotettu hengellinen elämä saatetaan meissä entiselleen. Voidakseni antaa teille oikean käsityksen tästä tärkeästä asiasta haluan ensinnäkin selittää, millä tavalla Jumala saa aikaan uudestisyntymisen syntisen sydämessä, ja sitten osoittaa, mitä erityisiä muutoksia se saa meissä aikaan. *) Uudestisyntymä-sanalla on meidän keskuudessamme monenlaisia merkityksiä. Toisinaan ja vanhoina aikoina yleisestikin sillä tarkoitetaan kastetta tai sitä armoa, joka lapsille annetaan silloin, kun he kasteen sakramentin kautta astuvat Jumalan yhteyteen. Toisinaan se otetaan toisella tavalla, laajemmassa merkityksessä, niin että siihen sisällytetään107 sekä valaistuminen, usko että pyhitys, mutta varsinaisessa tai suppeammassa merkityksessä siihen kuuluu yksinomaan henkisen elämän palauttaminen, ja myös me ymmärrämme sanan nyt tässä merkityksessä. Uudestisyntyminen on menetetyn elämän takaisin saamista. Itse asian luonne osoittaa, että tässä ei voi olla puhe mistään ruumiillisesta vaan hengellisestä elämästä. Elämä tarkoittaa kykyä tehdä ja vaikuttaa. Hengellinen elämä on siten kyky tehdä sitä mikä on hyvää ja Jumalalle mieleistä. Sellainen kyky ihmisellä oli ennen syntiinlankeemusta ja niin ollen hänellä oli myös hengellinen elämä, mutta me olemme sen valitettavasti täysin kadottaneet, mistä todistaa meille niin ilmoitus kuin päivittäinen kokemuskin. Raamatussa sitä kutsutaan kuolemaksi, tai synnissä kuolemaksi, tai elävältä kuolemiseksi. Kun nyt tämä kuolema tai hengellinen kyvyttömyys otetaan pois ja meille annetaan uusi voima saada aikaan hyvää, niin sitä kutsutaan uudestisyntymäksi. Tämän muutoksen välttämättömyyden osoittaa meille niin itse asian luonto kuin myös monet ilmoituksen kohdat. Se kurja tila, jossa ihminen luonnostaan on, vakuuttaa meidät tästä kyllin hyvin. Syntiinlankeemus tuotti meille kyvyttömyyden kaikkeen hyvään ja taipumuksen kaikkeen pahaan. Meillä ei ole sen paremmin halua kuin kykyäkään tehdä Jumalan tahdon mukaan tai sitä, mitä hänen pyhä lakinsa meiltä vaatii, sillä apostoli Paavali sanoo, että ihmisiltä ei tässä108 tilassa ole pimentynyt vain ymmärrys, vaan myös se elämä, jonka Jumala antaa, on heille vieras Ef. 4:18. Paavali kutsuu heitä kuolleiksi heidän rikkomustensa ja syntiensä tähden211992/muokattu Ef. 2:1, ja toisessa paikassa hän puhuu synnissä kuolleista221776/muokattu Kol. 2:13, mitä kuolemaa kuningas Daavid puolestaan kuvaa näin: Kaikki ovat luopuneet hänestä – kelvottomia kaikki tyynni! Ei ole ketään, joka tekee hyvää, ei yhtäkään Ps. 14:3. Jotta kuolleesta ihmisestä tulisi toimiva, niin hänen täytyy välttämättä saada elämä, muutoin häneltä on turha odottaa mitään. Sitä täytyy edeltää uudestisyntymisen, elämän antamisen. Tämän välttämättömyyden esitti kallis Vapahtajamme selkeästi Nikodemokselle, kun tämä tässä tärkeässä asiassa tuli kysymään neuvoa, ja Jeesus sanoi: Jos ihminen ei synny uudesti, siis tarkemmin sanoen Hengen tarkoittamalla tavalla, ylhäältä, hän ei pääse näkemään Jumalan valtakuntaa Joh. 3:3. Nähdä Jumalan valtakunta on sitä, että tullaan uskon kautta yhteyteen Jumalansa kanssa ja tämän yhteyden kautta päästään nauttimaan kaikenlaisesta autuudesta ajassa ja ikuisuudessa, mikä Jumalan kunnian jälkeen on kaikkien tekojemme ja toimiemme äärimmäinen päämäärä. Ja tästä päämäärästä Vapahtajamme todistaa, että sitä on mahdoton saavuttaa ilman uutta syntymää, ja että tämän muutoksen Jumala itse saa ihmisessä aikaan. Emme ehdi esittää enempiä todisteita, ja jo yksin tämän, itsensä totuuden suulla esitetyn, täytyy riittää meille. Huomatkaamme kuitenkin mielemme ylennykseksi, että Nikodemos jäi tämän uudestisyntymän109 välttämättömyyden edessä neuvottomaksi ja ikään kuin ällikällä lyödyksi. Hän oli farisealainen, joka heidän opetustapansa mukaisesti oli varmaankin tehnyt monia kauniita ja ihmisyydelle kunniakkaita tekoja. Omasta iäisestä hyvinvoinnistaan huolestuneena hän halusi hankkia lisätietoja asiasta Jeesuksen koulussa. Mutta Vapahtaja heitti opillaan koko tämän perustan yli laidan, tässä ei kelvannut mikään. Hänessä piti tapahtua välttämättä täydellinen muutos, Jumalan ylhäältä aikaansaama syntyminen. Voi, kunpa meidän aikamme tekopyhät ja kunnianarvoiset nimikristityt huomaisivat tämän eivätkä laskisi niin paljon näkyvien hyvien tekojensa varaan, kun ne kuitenkin kumpuavat täysin sameasta lähteestä.
Siitä, että uudestisyntymä ei ole suinkaan ihmisen omaa aikaansaannosta, todistaa mitä selvimmin jo itse sanan luonnollinen merkitys. Kuollut, eloton ei tietenkään voi itse mitenkään itse toimillaan vaikuttaa siihen elämään, jota hänessä ei ole. Sikiö ei mitenkään voi itse saada aikaan syntymäänsä. Sen saavat aikaan äidin voimat ja luonnon vaikutus. Vielä vähemmän voi kukaan sytyttää itsessään hengellistä elämää omin voimin, tai ihminen itse saada aikaan uudestisyntymää. Siksi Vapahtaja sanookin, että meidän täytyy syntyä uudelleen ylhäältä, Jumalan toimesta, ja selittäessään asiaa tarkemmin hän lukee sen nimenomaan Pyhän Hengen työksi, kun hän sanoo: Jos ihminen ei synny vedestä ja Hengestä, hän ei pääse Jumalan valtakuntaan Joh. 3:5. Apostoli110 Pietari liittää sen puolestaan erityisesti Isään: Ylistetty olkoon meidän Herramme Jeesuksen Kristuksen Jumala ja Isä! Suuressa laupeudessaan hän on synnyttänyt meidät uuteen elämään 1. Piet. 1:3. Samoin sitä kuvaa apostoli Jaakob, joka puhuu valkeuksien Isästä231938 ja sanoo, että päätöksensä mukaan hän synnytti meidät Jaak. 1:18. Evankelista Johannes puolestaan katsoo sen kuuluvan koko jumalalliselle olemukselle yleisesti, kun hän sanoo uskovista, että nämä eivät ole syntyneet verestä, eivät ruumiin halusta, eivät miehen tahdosta, vaan Jumalasta Joh. 1:13. Vapahtajamme nimenomaan sanoo itsestään, että hän antaa uskovilleen iankaikkisen elämän,241992/muokattu siis että hän synnyttää heidät uudestaan ja tekee heidät kykeneviksi hengelliseen elämään, jonka kannalta ikuisuus ei ole mitään muuta kuin ihanampi jatkuminen Joh. 10:28. Näin ollen on selvää, että uudestisyntymä on kolmiyhteisen Jumalan aikaansaamaa mutta lasketaan kuuluvaksi ainoastaan Pyhän Hengen tekoihin.
*) Conversio transitiva & intransitiva25Conversio transitiva & intransitiva: Conversio transitiva tarkoittaa Jumalan aikaansaamaa kääntymystä/uudelleensyntymistä, conversio intransitiva ihmisessä tämän johdosta tapahtuvaa sisäistä muutosta.
Henkilöt: Daavid Jaakob (UT) Johannes Nikodemos Paavali Pietari


text:
PC näytöt - Kasuplan
Hintataso < € 117,00 (6) < € 149,00 (12) < € 182,00 (18) < € 195,00 (24) < € 225,00 (30) < € 265,00 (36) < € 320,00 (42) < € 350,00 (48) < € 447,00 (54) < € 4.141,00 (66) Tuotetyypit ei luokiteltu (1) Julkisten tilojen näytöt (3) litteät näytöt (55) näytöt (7)
Tulokset - 66 tuotetta
Tuotemerkit: PhilipsPhilips
PHILIPS MPN 223V5LHSB2/00 PHILIPS 223V5LHSB2 22" FHD TN HDMI/VGA € 121,27
Varasto saldo 19
Philips S-line 17S4LSB - LED-näyttö - 17" - 1280 x 1024 - 250 cd/m² - 1000:1 - 5 ms - DVI-D, VGA - textured black with black stand MPN 17S4LSB/00 17S4LSB/17"LED 4/3 1280x1024 VGA DVI Blk € 145,95
Philips S-line 243S5LJMB - LED-näyttö - 24" (23.6" katseltava) - 1920 x 1080 Full HD (1080p) - 1000:1 - 1 ms - HDMI, DVI-D, VGA, DisplayPort - kaiuttimet - black with hairline texture MPN 243S5LJMB/00 243S5LJMB/00 23.6" 1920x1080 TN € 146,06
Varasto saldo 32
PHILIPS MPN 221B8LJEB/00 PHILIPS 221B8LJEB 21.5" FHD TN HAS DP/HDMI/DVI/VGA € 132,15
Varasto saldo 41
V Line 27” (68,6 cm) Full HD -LCD-näyttö MPN 273V7QDSB/00 Philips V Line Full HD ‑LCD-näyttö 273V7QDSB/00 € 134,38
PHILIPS MPN 243V7QDSB/00 PHILIPS 243V7QDSB 24" FHD IPS HDMI/DVI/VGA € 144,71
Philips S-line 243S5LHMB - LED-näyttö - 24" (23.6" katseltava) - 1920 x 1080 Full HD (1080p) - 250 cd/m² - 1000:1 - 1 ms - HDMI, VGA - kaiuttimet - black with hairline texture MPN 243S5LHMB/00 243S5LHMB/24" 16:9 TN € 172,03
PHILIPS MPN 243S5LJMB/23 PHILIPS 243S5LJMB 23.6" FHD TN HAS DP/HDMI/DVI/VGA € 158,77
PHILIPS MPN 241B8QJEB/00 PHILIPS 241B8QJEB 23.8" FHD IPS HAS DP/HDMI/DVI/VGA € 170,40
Varasto saldo 386
PHILIPS MPN 243S7EJMB/23 PHILIPS 243S7EJMB 23.8" FHD IPS HAS DP/HDMI/VGA € 172,24
Varasto saldo 45
PHILIPS MPN 245E1S/00 PHILIPS 245E1S 24" QHD IPS DP/HDMI/VGA FREESYNC € 183,28
Philips S-line 243S7EJMB - LED-näyttö - 24" (23.8" katseltava) - 1920 x 1080 Full HD (1080p) - IPS - 250 cd/m² - 1000:1 - 5 ms - HDMI, VGA, DisplayPort - kaiuttimet - musta, pintakuvioitu musta MPN 243S7EJMB/00 243S7EJMB/24" IPS 1920x1080 16:9 € 202,99
PHILIPS MPN 271E1SCA/00 PHILIPS 271E1SCA 27" FHD VA CURVED HDMI/VGA € 189,94
Varasto saldo 15
PHILIPS MPN 242B1/00 PHILIPS 242B1/00 24" FHD IPS DP/DVI/HDMI/VGA € 206,24
Philips B Line 272B8QJEB - LED-näyttö - 27" - 2560 x 1440 QHD - IPS - 250 cd/m² - 1000:1 - 5 ms - HDMI, DVI-D, VGA, DisplayPort - kaiuttimet - pintakuvioitu musta MPN 272B8QJEB/00 272B8QJEB/27" 2560x1440 60hz € 235,70
Philips P Line 346P1CRH/00 LED display 86,4 cm (34") 3440 x 1440 pikseliä UltraWide Quad HD Musta € 659,62
Philips V Line Full HD ‑LCD-näyttö 273V7QDSB/00 € 134,38

matches: HD HD HD HD HD HD HD


text:
17 päivänä tammikuuta 2013 (*)
Arvonlisävero – Leasingpalvelu ja siihen liittyvä palvelu, joka koskee leasingkohteen vakuutusta, jonka vuokralleantaja on ottanut ja josta aiheutuvat kustannukset se laskuttaa vuokralleottajalta – Luokittelu – Yksi ainoa kokonaissuoritus vai kaksi erillistä suoritusta – Vapautus verosta – Vakuutustoiminta
Asiassa C‑224/11,
jossa on kyse SEUT 267 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka Naczelny Sąd Administracyjny (Puola) on esittänyt 7.4.2011 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut unionin tuomioistuimeen 13.5.2011, saadakseen ennakkoratkaisun asiassa
toimien kokoonpanossa: tuomarit A. Rosas (esittelevä tuomari), joka hoitaa kuudennen jaoston puheenjohtajan tehtäviä, U. Lõhmus ja A. Arabadjiev,
ottaen huomioon kirjallisessa käsittelyssä ja 19.9.2012 pidetyssä istunnossa esitetyn,
– BGŻ Leasing sp. z o.o., edustajinaan doradca podatkowy T. Rolewicz ja doradca podatkowy M. Chomiuk,
– Dyrektor Izby Skarbowej w Warszawie, asiamiehinään O. Dąbrowski, T. Tratkiewicz ja J. Kaute,
– Puolan hallitus, asiamiehinään M. Szpunar, A. Kraińska ja A. Kramarczyk,
– Euroopan komissio, asiamiehinään K. Herrmann ja C. Soulay,
1 Ennakkoratkaisupyyntö koskee yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28.11.2006 annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY (EUVL L 347, s. 1; jäljempänä arvonlisäverodirektiivi) 2 artiklan 1 kohdan c alakohdan, 28 artiklan ja 135 artiklan 1 kohdan a alakohdan tulkintaa.
2 Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa asianosaisina ovat BGŻ Leasing sp. z o.o. (jäljempänä BGŻ Leasing) ja Dyrektor Izby Skarbowej w Warszawie (Varsovan veroviraston johtaja) ja jossa on kyse siitä, että viimeksi mainittu on kieltäytynyt vapauttamasta arvonlisäverosta liiketointa, joka koostuu leasingkohdetta koskevan vakuutuksen tarjoamisesta, tilanteessa, jossa kyseinen liiketoimi liittyy arvonlisäveron alaiseen leasingpalveluun.
3 Arvonlisäverodirektiivin 1 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa säädetään seuraavaa:
”Jokaisesta liiketoimesta on suoritettava tavaran tai palvelun hinnan perusteella tähän tavaraan tai palveluun sovellettavan verokannan mukaan laskettu arvonlisävero (ALV), josta on vähennetty hinnan muodostavia eri kustannuksia välittömästi rasittavan arvonlisäveron määrä.”
5 Direktiivin 24 artiklassa säädetään seuraavaa:
”1. ’Palvelujen suorituksella’ tarkoitetaan liiketointa, joka ei ole tavaroiden luovutus.
6 Direktiivin 28 artiklassa säädetään seuraavaa:
7 Arvonlisäverodirektiivin 73 artiklan mukaan muiden kuin kyseisen direktiivin 74–77 artiklassa tarkoitettujen tavaroiden luovutusten tai palvelujen suoritusten osalta veron peruste käsittää kaiken sen, mikä muodostaa luovuttajan tai suorittajan näistä liiketoimista hankkijalta tai kolmannelta saaman tai saatavan vastikkeen, mukaan lukien näiden liiketoimien hintaan suoraan liittyvät tuet.
8 Direktiivin 78 artiklan sanamuoto on seuraava:
b) sivukustannukset, kuten luovuttajan hankkijalta veloittamat provisio-, pakkaus-, kuljetus- ja vakuutuskustannukset.
Sovellettaessa ensimmäisen kohdan b alakohtaa jäsenvaltiot voivat pitää sivukustannuksina erilliseen sopimukseen perustuvia kustannuksia.”
9 Direktiivin 135 artiklassa säädetään seuraavaa:
10 Arvonlisäverodirektiivin 401 artiklan sanamuoto on seuraava:
”Rajoittamatta muiden yhteisön säännösten soveltamista tämän direktiivin säännökset eivät estä jäsenvaltiota pitämästä voimassa tai ottamasta käyttöön vakuutussopimusveroja, peli- ja uhkapeliveroja, valmisteveroja, rekisteröintimaksuja tai yleisesti ottaen muita kuin liikevaihtoveron luonteisia veroja, tulleja ja maksuja, edellyttäen, että näiden verojen, tullien ja maksujen kantaminen ei aiheuta rajanylitykseen liittyviä muodollisuuksia jäsenvaltioiden välisessä kaupassa.”
Puolan säännöstö
11 Tavaroista ja palveluista kannettavasta verosta 11.3.2004 annetun lain (ustawa o podatku od towarów i usług; Dz. U., nro 54, järjestysnumero 535; jäljempänä arvonlisäverolaki) 5 §:n 1 momentissa säädetään seuraavaa:
”Tavaroista ja palveluista kannettavan veron (jäljempänä vero) perusteena on
1) vastikkeellinen tavaroiden luovutus ja palvelujen suoritus valtion alueella
12 Lain 29 §:n 1 momentissa säädetään seuraavaa:
”Veron perusteena on liikevaihto, jollei 2–21 momentista, 30–32 §:stä, 119 §:stä ja 120 §:n 4 ja 5 momentista muuta johdu. Liikevaihto on myynnistä saatava määrä, josta vähennetään suoritettavan veron määrä. Myynnistä saatava määrä käsittää ostajalta veloitettavan suorituksen kokonaisuudessaan. Liikevaihtoon lisätään saadut tuet, lisät ja muut vastaavat maksut, joilla on välitön vaikutus verovelvollisen luovuttamien tavaroiden tai suorittamien palvelujen hintaan (myynnistä saatavaan määrään) ja joista vähennetään suoritettavan veron määrä.”
13 Arvonlisäverolain 30 §:n 3 momentin sanamuoto on seuraava:
”Jos verovelvollinen osallistuu palvelujen suoritukseen omissa nimissään mutta toisen lukuun toimien, veron perusteena on palvelujen suorituksesta saatava määrä, josta vähennetään veron määrä.”
14 Lain 43 §:n 1 momentissa säädetään seuraavaa:
”Verosta on vapautettu
1) tämän lain liitteessä 4 mainitut palvelut
15 Arvonlisäverolain liitteessä 4 olevassa 3 kohdassa säädetään seuraavaa:
”otsake 4 – rahoitusvälityspalvelut, lukuun ottamatta – – vakuutusneuvontaa ja arviointia vakuutusyhtiöille koskevia palveluja (PKWiU ex. 67.20.10- 00.20, -00.30), lukuun ottamatta vakuutusyhtiöiden suorittamia sellaisia palveluja, joita tarkoitetaan säännöksissä vakuutustoiminnasta, ja palveluja, joita suorittavat tällä alalla henkilöt, jotka toimivat vakuutusyhtiön nimissä ja lukuun”
16 BGŻ Leasing on yhtiö, jonka liiketoimintaan kuuluu leasingpalvelujen tarjoaminen.
17 BGŻ Leasingin ja sen asiakkaiden välisiin sopimuksiin sovellettavien yleisten ehtojen mukaan vuokralleantajan leasingvuokraamat kohteet pysyvät sen omistuksessa koko leasingajan. Vuokralleottaja maksaa vuokralleantajalle vuokraa ja vastaa myös muista leasingkohteeseen liittyvistä kustannuksista. Lisäksi ainoastaan vuokralleottaja on kyseisten yleisten ehtojen mukaan leasingaikana vastuussa muun muassa vahinkotapauksissa leasingkohteen menettämisestä ja arvon vähenemisestä lukuun ottamatta kyseisen kohteen tavanomaisesta käytöstä aiheutuvaa arvon vähenemistä.
18 BGŻ Leasing edellyttää, että sen leasingvuokraamat kohteet vakuutetaan.
19 Tässä tarkoituksessa BGŻ Leasing tarjoaa asiakkailleen mahdollisuutta ottaa BGŻ Leasingin välityksellä vakuutus. Jos asiakkaat haluavat käyttää tätä mahdollisuutta, BGŻ Leasing ottaa vastaavan vakuutuksen vakuutuksenantajalta ja veloittaa asiakkailta vakuutuskustannukset.
20 Helmikuuta 2008 koskevassa arvonlisäveroilmoituksessa BGŻ Leasing katsoi, että tällaiset leasingkohteeseen liittyvästä vakuutuksesta aiheutuneiden kustannusten veloittamista koskevat liiketoimet oli vapautettu arvonlisäverosta.
21 Naczelnik Drugiego Mazowieckiego Urzędu Skarbowego w Warszawie (Masovian voivodikunnan Varsovassa sijaitsevan veroviraston II johtaja) kuitenkin katsoi, että kyseisen vakuutuksen tarjoamisesta koostuvassa liiketoimessa oli kyse leasingpalvelun liitännäispalvelujen suorituksesta ja että kyseisestä liiketoimesta oli – kuten pääasiallisesta suorituksesta eli leasingliiketoimesta – suoritettava arvonlisäveroa 22 prosentin verokannan mukaan.
22 Dyrektor Izby Skarbowej w Warszawie oli samalla kannalla. Viimeksi mainittu myös kyseenalaisti sen, että BGŻ Leasing voi veloittaa vuokralleottajilta leasingsopimuksiin liittyvistä vakuutuspalveluista aiheutuneet kustannukset niiden samojen edellytysten mukaan, joita vakuutuksenantaja soveltaa.
23 BGŻ Leasing nosti kanteen Dyrektor Izby Skarbowej w Warszawien päätöksestä Wojewódzki Sąd Administracyjny w Warszawiessa (Masovian voivodikunnan Varsovassa sijaitseva hallintotuomioistuin). Kyseinen tuomioistuin totesi, että palvelujen suorituksesta kannettavan veron perusteeseen sisältyivät arvonlisäverodirektiivin 78 artiklan mukaan myös sivukustannukset, kuten luovuttajan hankkijalta veloittamat vakuutuskustannukset. Kyseinen tuomioistuin korosti sitä, että jotta arvonlisäverojärjestelmän toimivuutta ei vaarannettaisi, taloudelliselta kannalta katsottuna yhdestä ainoasta palvelusta koostuvaa suoritusta ei pidä jakaa keinotekoisesti osiin. Tässä yhteydessä sama tuomioistuin katsoi, että kun leasingpalvelujen suoritukseen liittyi leasingkohteen vakuuttamista koskevien palvelujen suoritus, kyse oli yhdestä ainoasta palvelujen suorituksesta, joka koostuu leasingpalvelusta ja vakuutuspalvelusta. Kyseisen tuomioistuimen mukaan tällaisesta palvelujen suorituksesta kannettavan veron peruste sisältää leasingvuokrien lisäksi vakuutuskustannukset, ja näin ollen tällaisen palvelun muodostavaan kokonaisuuteen on sovellettava yhtä ainoaa arvonlisäverokantaa, toisin sanoen verokantaa, jota sovelletaan leasingistä muodostuvaan pääasialliseen palvelujen suoritukseen.
24 BGŻ Leasing teki kyseisestä tuomiosta kassaatiovalituksen Naczelny Sąd Administracyjnyyn (ylin hallintotuomioistuin) ja väitti, että Wojewódzki Sąd Administracyjny w Warszawie oli tulkinnut muun muassa arvonlisäverodirektiivin 2 artiklan 1 kohdan c alakohtaa, 24 artiklan 1 kohtaa, 28 artiklaa, 73 artiklaa ja 78 artiklan b alakohtaa virheellisesti.
25 Tässä tilanteessa Naczelny Sąd Administracyjny päätti lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1) Onko [arvonlisävero]direktiivin – – 2 artiklan 1 kohdan c alakohtaa tulkittava siten, että leasingkohteen vakuuttamista koskevaa palvelua ja leasingpalvelua on pidettävä erillisinä palveluina vai onko niitä pidettävä yhtenä leasingkokonaispalveluna?
2) Jos ensimmäiseen kysymykseen vastataan, että leasingkohteen vakuuttamista koskevaa palvelua ja leasingpalvelua on pidettävä erillisinä palveluina, onko [arvonlisävero]direktiivin – – 135 artiklan 1 kohdan a alakohtaa, luettuna yhdessä 28 artiklan kanssa, tulkittava siten, että leasingkohteen vakuuttamista koskeva palvelu on vapautettu arvonlisäverosta, kun leasingjärjestelyssä vuokralleantaja vakuuttaa leasingkohteen ja veloittaa vakuutuskustannukset vuokralleottajalta?”
26 Aluksi on todettava, että unionin tuomioistuimelle esitetyt kaksi kysymystä koskevat pääasiassa kyseessä olevan tilanteen eri puolia.
27 Ensimmäinen kysymys koskee sitä, muodostavatko kyseessä olevat liiketoimet, jotka koostuvat leasing- ja vakuutuspalveluista, arvonlisäverotuksessa yhden ainoan palvelujen suorituksen. Toinen kysymys, joka perustuu oletukseen siitä, että kyse on kahdesta erillisestä suorituksesta, koskee sen sijaan pääasiallisesti vakuutuskustannusten veloittamista koskevaa liiketointa ja erityisesti sitä, onko tällainen liiketoimi vapautettava arvonlisäverosta arvonlisäverodirektiivin 135 artiklan 1 kohdan a alakohdan nojalla.
28 Ensimmäisellä kysymyksellään ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee, muodostavatko leasingpalvelun suoritus ja leasingkohteen vakuuttamista koskevan palvelun suoritus pääasiassa kyseessä olevan kaltaisissa olosuhteissa arvonlisäveron kannalta yhden ainoan suorituksen, johon on sovellettava yhtä ainoaa arvonlisäverokantaa, vai onko kyse itsenäisistä liiketoimista, joiden arvonlisäveronalaisuus on näin ollen arvioitava erikseen.
29 On muistutettava, että arvonlisäverotuksessa jokaista suoritusta on tavallisesti pidettävä erillisenä ja itsenäisenä, kuten arvonlisäverodirektiivin 1 artiklan 2 kohdan toisesta alakohdasta seuraa (ks. asia C‑392/11, Field Fisher Waterhouse, tuomio 27.9.2012, 14 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
30 Oikeuskäytännöstä kuitenkin ilmenee, että useita muodollisesti erillisiä suorituksia, jotka voidaan tehdä erikseen ja jotka voivat näin olla erikseen verotettavia tai vapautettavia suorituksia, on tietyissä olosuhteissa pidettävä yhtenä ainoana liiketoimena, kun ne eivät ole itsenäisiä (asia C‑425/06, Part Service, tuomio 21.2.2008, Kok., s. I‑897, 51 kohta ja asia C‑276/09, Everything Everywhere, tuomio 2.12.2010, Kok., s. I‑12359, 23 kohta). Kyse on yhdestä ainoasta liiketoimesta muun muassa silloin, kun verovelvollisen tarjoamat kaksi osatekijää tai toimintoa tai sitä useammat osatekijät tai toiminnot liittyvät niin läheisesti yhteen, että ne muodostavat objektiivisesti tarkasteltuna yhden jakamattoman taloudellisen suorituksen, jonka paloittelu osiin olisi keinotekoista (asia C‑41/04, Levob Verzekeringen ja OV Bank, tuomio 27.10.2005, Kok., s. I‑9433, 22 kohta ja asia C‑111/05, Aktiebolaget NN, tuomio 29.3.2007, Kok., s. I‑2697, 23 kohta). Näin on myös siinä tapauksessa, että yhden tai useamman osatekijän on katsottava muodostavan pääasiallisen suorituksen, kun taas päinvastoin yhden tai useamman osatekijän on katsottava olevan liitännäinen suoritus tai liitännäisiä suorituksia, joita kohdellaan verotuksessa samoin kuin pääasiallista suoritusta (asia C‑349/96, CPP, tuomio 25.2.1999, Kok., s. I‑973, 30 kohta ja em. asia Part Service, tuomion 52 kohta).
31 Oikeuskäytännössä on siis katsottu, että jokaista suoritusta on tavallisesti pidettävä erillisenä ja itsenäisenä, mutta siinä on myös katsottu, että jotta arvonlisäverojärjestelmän toimivuutta ei vaarannettaisi, taloudelliselta kannalta katsottuna yhdestä ainoasta suorituksesta koostuvaa liiketointa ei pidä jakaa keinotekoisesti osiin (ks. vastaavasti em. asia CPP, tuomion 29 kohta ja asia C‑242/08, Swiss Re Germany Holding, tuomio 22.10.2009, Kok., s. I‑10099, 51 kohta).
32 Sen ratkaisemiseksi, koostuvatko suoritukset useista itsenäisistä suorituksista vai yhdestä ainoasta suorituksesta, on tärkeää selvittää kyseisen liiketoimen luonteenomaiset osatekijät (ks. vastaavasti em. asia CPP, tuomion 29 kohta; em. asia Levob Verzekeringen ja OV Bank, tuomion 20 kohta ja em. asia Field Fisher Waterhouse, tuomion 18 kohta). On kuitenkin muistutettava, ettei ole olemassa ehdotonta sääntöä suorituksen laajuuden määrittämiseksi arvonlisäverotuksessa, ja täten suorituksen laajuuden määrittämisessä on otettava huomioon kaikki ne olosuhteet, joissa kyseinen liiketoimi suoritetaan (ks. vastaavasti em. asia CPP, tuomion 27 ja 28 kohta).
33 SEUT 267 artiklan mukaisen yhteistyön puitteissa kansallisten tuomioistuinten tehtävänä on päättää, tekeekö verovelvollinen yksittäistapauksessa yhden ainoan suorituksen, ja arvioida tämän osalta lopullisesti tosiseikkoja (ks. vastaavasti em. asia CPP, tuomion 32 kohta; em. asia Part Service, tuomion 54 kohta; yhdistetyt asiat C‑497/09, C‑499/09, C‑501/09 ja C‑502/09, Bog ym., tuomio 10.3.2011, Kok., s. I‑1457, 55 kohta ja asia C‑117/11, Purple Parking ja Airparks Services, määräys 19.1.2012, 32 kohta). Kuitenkin unionin tuomioistuimen tulee esittää näille tuomioistuimille kaikki unionin oikeuden tulkintaan liittyvät seikat, jotka saattavat olla hyödyllisiä niiden ratkaistessa käsiteltävänään olevaa asiaa (em. asia Levob Verzekeringen ja OV Bank, tuomion 23 kohta).
34 Tässä yhteydessä on todettava, että pääasiassa kyseessä olevassa liiketoimessa, sellaisena kuin se ilmenee unionin tuomioistuimelle toimitetusta asiakirja-aineistosta, on erityisesti kaksi osatekijää eli
– leasingsuoritus, josta leasingsopimuksen osapuolet eli vuokralleantaja ja vuokralleottaja ovat sopineet, ja
– leasingkohteen vakuuttamista koskeva suoritus, jonka yhteydessä vuokralleantaja, joka on kyseisen kohteen omistaja, yhtäältä ottaa vakuutuksen vakuutuksenantajalta ja toisaalta veloittaa vakuutuskustannukset samansuuruisina vuokralleottajalta.
35 Sen toteamiseksi, muodostavatko tällaiset osatekijät arvonlisäverotuksessa yhden ainoan liiketoimen, on todettava aluksi, että on totta, että kyseiset kaksi osatekijää voidaan suorittaa yhdessä. Leasingpalvelun suorittamisen ja leasingkohteen vakuuttamista koskevan palvelun suorittamisen välillä on nimittäin yhteys, koska leasingkohteen kattavasta vakuutuksesta on hyötyä ainoastaan suhteessa kyseiseen kohteeseen.
36 Tässä yhteydessä on kuitenkin korostettava sitä, että kaikenlainen vakuutustoiminta liittyy luonteensa vuoksi kohteeseen, joka sillä pyritään kattamaan. Tästä seuraa, että leasingkohde ja sitä koskeva vakuutus liittyvät väistämättä tietyllä tavalla toisiinsa. Tällainen liityntä ei voi kuitenkaan sellaisenaan riittää sen ratkaisemiseksi, onko arvonlisäverotuksen kannalta olemassa yksi ainoa monitahoinen suoritus. Jos vakuutustoiminnasta olisi aina suoritettava arvonlisäveroa sillä perusteella, että suorituksista, jotka koskevat vakuutuksen kohdetta, on suoritettava kyseistä veroa, arvonlisäverodirektiivin 135 artiklan 1 kohdan a alakohdan tavoite eli vakuutustoiminnan vapauttaminen verosta vaarantuisi.
37 Seuraavaksi on muistutettava, että oikeuskäytännön mukaan leasingsuorituksia, joiden yhteydessä vuokralleottajalle ei siirretä suoritusten kohteen omistusoikeutta, on lähtökohtaisesti pidettävä palvelujen suorituksena (ks. vastaavasti asia C‑118/11, Eon Aset Menidjmunt, tuomio 16.2.2012, 33 kohta). Tästä oikeuskäytännöstä kuitenkin ilmenee myös, että tällaiset suoritukset voidaan tietyin edellytyksin rinnastaa investointitavaran hankintaan. Näin on etenkin silloin, kun leasingkohteen omistusoikeuden keskeiset osatekijät kuuluvat vuokralleottajalle, mikä tarkoittaa muun muassa, että tälle siirretään valtaosa leasingkohteen oikeudelliselle omistukselle ominaisista riskeistä ja hyödyistä ja että leasingmaksujen nykyarvo on käytännössä sama kuin tavaran myyntiarvo (ks. em. asia Eon Aset Menidjmunt, tuomion 40 kohta). Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on ratkaistava käsiteltävän asian olosuhteiden perusteella, täyttyvätkö nämä edellytykset.
38 Tällaisista leasingliiketoimista on palvelujen suorituksena pääsääntöisesti suoritettava arvonlisäveroa arvonlisäverodirektiivin 2 artiklan 1 kohdan c alakohdan nojalla, ja niiden veron peruste määritetään kyseisen direktiivin 73 artiklan mukaisesti (ks. vastaavasti em. asia Part Service, tuomion 61 kohta). Vakuutussuoritukset on sen sijaan yleensä vapautettava arvonlisäverosta arvonlisäverodirektiivin 135 artiklan 1 kohdan a alakohdan nojalla.
39 Tämän tuomion 29 kohdassa mainitun säännön, jonka mukaan jokaista suoritusta on tavallisesti pidettävä erillisenä ja itsenäisenä, mukaisesti on todettava, että leasingpalvelun ja leasingkohteen vakuuttamisen ei voida katsoa liittyvän niin läheisesti yhteen, että ne muodostaisivat yhden ainoan liiketoimen. Se, että tällaisia suorituksia arvioidaan erikseen, ei nimittäin voi sellaisenaan merkitä yhtenä kokonaisuutena pidettävän liiketoimen keinotekoista paloittelua osiin, joka voisi vaarantaa arvonlisäverojärjestelmän toimivuuden.
40 On kuitenkin tutkittava, onko pääasiassa kyseessä olevissa olosuhteissa olemassa syitä, joiden perusteella voitaisiin katsoa, että kyseiset osatekijät muodostavat yhden ainoan liiketoimen.
41 Tässä yhteydessä on muistutettava ensiksi, että suoritusta pidetään yhden ainoan liiketoimen käsitettä koskevan oikeuskäytännön mukaan, sellaisena kuin se on mainittu tämän tuomion 30 kohdassa, pääasialliselle suoritukselle liitännäisenä etenkin silloin, kun se ei ole asiakaskunnan kannalta tavoite sinällään vaan keino nauttia toimijan tarjoamasta pääasiallisesta palvelusta parhaissa olosuhteissa (em. asia CPP, tuomion 30 kohta ja em. asia Part Service, tuomion 52 kohta).
42 Vaikka on totta, että leasingkohteen vakuuttamista koskevan suorituksen ansiosta vuokralleottajaan kohdistuvat riskit pienenevät yleensä verrattuna sellaisessa tilanteessa aiheutuviin riskeihin, jossa tällaista vakuutusta ei ole otettu, tämä seikka on kuitenkin seurausta vakuutussuorituksen luonteesta. Tämä seikka ei sellaisenaan merkitse sitä, että olisi katsottava, että tällainen vakuutussuoritus on liitännäinen suhteessa leasingsuoritukseen, johon se liittyy. Vaikka tällainen vuokralleantajan välityksellä vuokralleottajalle suoritettu vakuutuspalvelu helpottaa edellä kuvatulla tavalla leasingpalvelusta nauttimista, on nimittäin katsottava, että vakuutuspalvelu on pääasiallisesti vuokralleottajan kannalta tavoite sinällään eikä pelkästään keino nauttia kyseisestä palvelusta parhaissa olosuhteissa.
43 Se, että vuokralleantaja edellyttää leasingkohteen kattavaa vakuutusta, kuten ilmeisesti pääasiassa kyseessä olevan liiketoimen yhteydessä, ei horjuta tätä päätelmää. Erityisesti on todettava, että vaikka vuokralleottajan on pääasiassa kyseessä olevissa olosuhteissa huolehdittava siitä, että leasingkohde vakuutetaan, sillä on kuitenkin oikeus vakuuttaa kyseinen kohde valitsemassaan vakuutusyhtiössä. Siten vakuuttamisedellytys ei voi sellaisenaan merkitä sitä, että pääasiassa kyseessä olevan kaltainen vuokralleantajan välityksellä suoritettu vakuutuspalvelu olisi jakamaton tai liitännäinen leasingpalveluun nähden.
44 Lisäksi on muistutettava, että laskutus- ja hinnoittelumenettelyistä voidaan saada viitteitä siitä, onko kyseessä yksi ainoa suoritus (ks. vastaavasti em. asia CPP, tuomion 31 kohta). Näin ollen suoritusten laskuttaminen erikseen ja suoritusten erillinen hinnoittelu tukevat näkemystä itsenäisistä suorituksista, mutta näillä tekijöillä ei kuitenkaan ole ratkaisevaa merkitystä (ks. vastaavasti em. asia Purple Parking ja Airparks Services, määräyksen 34 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
45 Tässä yhteydessä on selvää, että pääasiassa käytetyt menettelyt eli erillinen hinnoittelu ja laskuttaminen erikseen kuvastavat sopimuspuolten etuja. Vuokralleottaja nimittäin pyrkii ennen kaikkea saamaan leasingpalvelun ja ainoastaan toissijaisesti hankkimaan vakuutuksen, jota vuokralleantaja edellyttää siltä. Jos vuokralleottaja päättää hankkia myös vakuutuspalvelun vuokralleantajan välityksellä, tällainen päätös on riippumaton sen päätöksestä tehdä leasingsopimus.
46 Lopuksi BGŻ Leasingin ja sen asiakkaiden välisten leasingsopimusten yleisten ehtojen, sellaisina kuin ne ilmenevät unionin tuomioistuimelle toimitetusta asiakirja-aineistosta, mukaan on selvää, että vuokralleantajalla on tietyissä olosuhteissa oikeus irtisanoa leasingsopimus siinä tapauksessa, että vuokralleottaja ei suorita muuta maksua kuin kyseisessä sopimuksessa määrättyä vuokraa.
47 Siinä tapauksessa, että tällainen maksu, jonka maksamatta jättäminen mahdollistaa sen, että vuokralleantaja voi irtisanoa leasingsopimuksen, kattaa myös leasingkohteeseen liittyvät vakuutusmaksut, on todettava, että vaikka tällaista sopimusmääräystä voidaan toisissa olosuhteissa pitää viitteenä, joka tukee näkemystä yhdestä ainoasta suorituksesta, se ei ole merkityksellinen tilanteessa, jossa kyseessä olevien erillisten liiketoimien ei voida objektiivisesti tarkasteltuina katsoa muodostavan yhtä ainoaa suoritusta (ks. vastaavasti em. asia Field Fisher Waterhouse, tuomion 23 ja 25 kohta). Siten pääasiassa kyseessä olevan kaltaiset leasing- ja vakuutussuoritukset voivat tällaisesta sopimusmääräyksestä huolimatta olla itsenäisiä suorituksia.
48 Toiseksi etenkin edellä esitetyistä seikoista ja tämän tuomion 36 kohdassa esitetyistä seikoista ilmenee, että pääasiassa kyseessä olevien vakuutussuorituksen ja leasingsuorituksen ei voida katsoa liittyvän niin läheisesti yhteen, että ne muodostaisivat objektiivisesti tarkasteltuina yhden jakamattoman taloudellisen suorituksen, jonka paloittelu osiin olisi keinotekoista tämän tuomion 30 kohdassa mainitussa oikeuskäytännössä tarkoitetulla tavalla.
49 Jotta ennakkoratkaisua pyytäneelle tuomioistuimelle annettaisiin kattava vastaus, arvonlisäverodirektiivin 78 artiklan tulkinnasta on todettava, että kun leasingkohteeseen liittyvät leasing- ja vakuutussuoritukset ovat itsenäisiä suorituksia, ne eivät sisälly samaan veron perusteeseen. Näin ollen tällaisessa vakuutussuorituksessa, joka on itsenäinen suoritus ja vuokralleottajan kannalta tavoite sinällään, ei voi olla kyse kyseisessä 78 artiklassa tarkoitetulla tavalla leasingliiketoimen sivukustannuksista, jotka on otettava huomioon laskettaessa viimeksi mainitun liiketoimen veron perustetta. Tällaisissa olosuhteissa vakuutuskustannukset ovat nimittäin vastiketta leasingkohteeseen liittyvästä vakuutussuorituksesta, eivätkä ne ole vastiketta itse leasingsuorituksesta.
50 Edellä esitetyn perusteella ensimmäiseen kysymykseen on vastattava, että leasingkohteen vakuuttamista koskevien palvelujen suoritusta ja leasingpalvelujen suoritusta on lähtökohtaisesti pidettävä erillisinä ja itsenäisinä palvelujen suorituksina arvonlisäverotuksessa. Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on ratkaistava pääasian erityisolosuhteiden perusteella, liittyvätkö kyseiset liiketoimet toisiinsa niin läheisesti, että niiden on katsottava muodostavan yhden ainoan suorituksen, vai ovatko ne päinvastoin itsenäisiä suorituksia.
51 Toinen kysymys on esitetty sitä tilannetta silmällä pitäen, että leasingkohteen vakuuttamista koskevien palvelujen suoritusta ja leasingpalvelujen suoritusta on pidettävä erillisinä suorituksina. Tällä kysymyksellään ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee, onko arvonlisäverodirektiivin 135 artiklan 1 kohdan a alakohtaa tulkittava siten, että liiketoimi, jonka yhteydessä vuokralleantaja ottaa kolmannelta osapuolelta leasingvuokrattua kohdetta koskevan vakuutuksen ja veloittaa vakuutuskustannukset vuokralleottajalta, on kyseisessä säännöksessä tarkoitettua verosta vapautettua vakuutustoimintaa.
52 Aluksi on muistutettava, että pääasiassa ei ole kyseenalaistettu sitä, että vuokralleantajalle suoritettu leasingkohteen vakuuttamista koskeva palvelu luokitellaan arvonlisäverodirektiivin 135 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuksi vakuutustoiminnaksi. Sen sijaan ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee erityisesti sitä, onko myös liiketoimi, joka käsittää edellä mainitun vakuutussuorituksen lisäksi sen, että vuokralleantaja veloittaa vuokralleottajalta vakuutuskustannukset, vapautettava arvonlisäverosta.
53 Unionin tuomioistuimelle toimitetusta asiakirja-aineistosta ilmenevien seikkojen perusteella on selvää, että vakuutuksenantaja myy aluksi kyseisen vakuutuspalvelun BGŻ Leasingille, joka tämän jälkeen vyöryttää siitä aiheutuvat kustannukset asiakkaansa eli vuokralleottajan maksettaviksi. Unionin tuomioistuimella ei kuitenkaan ole käytössään tietoja kyseisen vakuutussopimuksen tarkasta sisällöstä tai kyseisen vakuutuspalvelun kustannusten veloittamista koskevista vuokralleantajan ja vuokralleottajan sopimusjärjestelyn yksityiskohdista.
54 Sen määrittämiseksi, onko kyseinen liiketoimi, joka muodostuu vakuutussuorituksen lisäksi siitä aiheutuvien kustannusten veloittamisesta vuokralleottajalta, arvonlisäverosta vapautettu liiketoimi, on arvioitava arvonlisäverodirektiivin 135 artiklan 1 kohdan a alakohdan ulottuvuutta.
55 Kyseisen säännöksen mukaan jäsenvaltiot vapauttavat verosta ”vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnat, mukaan lukien näihin liiketoimiin liittyvät vakuutuksenvälittäjän ja vakuutusasiamiehen palvelujen suoritukset”.
56 On muistutettava, että arvonlisäverodirektiivin 135 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen vapautusten määrittelyyn käytettyjä ilmaisuja on tulkittava suppeasti, koska nämä vapautukset ovat poikkeus siitä yleisestä periaatteesta, jonka mukaan arvonlisäveroa peritään jokaisesta verovelvollisen suorittamasta vastikkeellisesta palvelusta (asia C‑44/11, Deutsche Bank, tuomio 19.7.2012, 42 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen). Lisäksi kyseisessä artiklassa säädetyt vapautukset ovat vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan unionin oikeuden itsenäisiä käsitteitä, joiden tarkoituksena on välttää eroavaisuudet arvonlisäverojärjestelmän soveltamisessa eri jäsenvaltioissa (ks. vastaavasti em. asia CPP, tuomion 15 kohta ja asia C‑240/99, Skandia, tuomio 8.3.2001, Kok., s. I‑1951, 23 kohta).
57 Arvonlisäverodirektiivissä ei määritellä vakuutustoiminnan käsitettä.
58 Oikeuskäytännöstä kuitenkin ilmenee, että vakuutustoiminnalle on yleisesti hyväksytyn mukaisesti ominaista, että vakuutuksenantaja sitoutuu ennakolta maksettua vakuutusmaksua vastaan suorittamaan vakuutetulle vakuutustapahtuman sattuessa korvauksen, josta on sovittu sopimusta tehtäessä (ks. mm. asia C‑8/01, Taksatorringen, tuomio 20.11.2003, Kok., s. I‑13711, 39 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen). Lisäksi vakuutustoiminta edellyttää luonteensa vuoksi vakuutuspalvelun tarjoajan ja henkilön, jonka riskit vakuutuksella katetaan, eli vakuutetun välistä sopimussuhdetta (em. asia Skandia, tuomion 41 kohta ja em. asia Taksatorringen, tuomion 41 kohta).
59 Oikeuskäytännössä on täsmennetty, että arvonlisäverodirektiivin 135 artiklan 1 kohdassa oleva ilmaisu ”vakuutustoiminta” on periaatteessa riittävän laaja sisältämään sellaisen verovelvollisen myöntämän vakuutuksen, joka ei itse ole vakuutuksenantaja mutta joka hankkii ryhmävakuutuksen avulla tällaisen vakuutusturvan asiakkailleen käyttämällä sellaisen vakuutuksenantajan palveluja, joka sitoutuu vastaamaan vakuutetusta riskistä (ks. vastaavasti em. asia CPP, tuomion 22 kohta).
60 Edellä esitetyn perusteella on pohdittava, kuuluuko myös vakuutuksen, jonka on ottanut vakuutettu osapuoli, kuten vuokralleantaja, joka veloittaa leasingliiketoimen yhteydessä kyseiseen vakuutukseen liittyvät kustannukset asiakkaaltaan eli vuokralleottajalta, joka hyötyy tästä riskien kattamisesta vuokralleantajaan nähden, myöntäminen käsitteen ”vakuutustoiminta” piiriin.
61 Tähän kysymykseen on lähtökohtaisesti vastattava myöntävästi.
62 On nimittäin todettava, että pääasiassa kyseessä olevan kaltaisesta vakuutussuorituksesta ei voida kantaa arvonlisäveroa pelkästään sen perusteella, että vuokralleantaja veloittaa vakuutukseen liittyvät kustannukset leasingsopimuksen osapuolten välisen sopimusjärjestelyn mukaisesti. Se, että vuokralleantaja ottaa vakuutuksen asiakkaidensa pyynnöstä kolmannelta osapuolelta ja vyöryttää tämän jälkeen niiden maksettavaksi kyseisen kolmannen osapuolen laskuttamat kustannukset sellaisinaan, ei horjuta tätä päätelmää. Sikäli kuin kyseinen vakuutussuoritus pysyy muuttumattomana veloitettu summa on nimittäin tällaisissa olosuhteissa vastike kyseisestä vakuutuksesta, ja tällaisesta liiketoimesta ei näin ollen ole suoritettava arvonlisäveroa, koska se on vapautettu verosta arvonlisäverodirektiivin 135 artiklan 1 kohdan a alakohdan nojalla.
63 Arvonlisäverodirektiivin 28 artiklan, jonka mukaan ”verovelvollisen, joka omissa nimissään mutta toisen lukuun toimien osallistuu palvelujen suoritukseen, on katsottava itse vastaanottaneen ja suorittaneen kyseiset palvelut”, merkityksestä pääasiassa kyseessä olevien olosuhteiden kannalta on todettava yhtäältä, että jos BGŻ Leasing on tehnyt pääasiassa kyseessä olevan vakuutussopimuksen omissa nimissään ja omaan lukuunsa, mikä ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on tarkastettava, kyseinen liiketoimi ei kuulu kyseisen 28 artiklan soveltamisalaan (ks. analogisesti asia C‑520/10, Lebara, tuomio 3.5.2012, 43 kohta). Toisaalta siinä tapauksessa, että kyseinen vakuutussopimus on tehty toisen lukuun, arvonlisäverodirektiivin 28 artiklaa koskeva oikeuskäytäntö on omiaan tukemaan pääasiassa kyseessä olevan liiketoimen vapauttamista verosta.
64 Koska 28 artikla kuuluu arvonlisäverodirektiivin IV osastoon, jonka otsikkona on ”Verolliset liiketoimet”, ja koska se on sanamuodoltaan yleinen siten, ettei sen soveltamisalaa tai ulottuvuutta ole rajoitettu, se koskee kyseisen oikeuskäytännön mukaan myös kyseisessä direktiivissä säädettyjen arvonlisäverovapautusten soveltamista (ks. vastaavasti asia C‑464/10, Henfling ym., tuomio 14.7.2011, Kok., s. I‑6219, 36 kohta).
65 Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan verotuksen neutraalisuuden periaatteen vastaista on joka tapauksessa se, että samankaltaisia ja siis keskenään kilpailevia tavaroita tai palveluja kohdellaan arvonlisäverotuksessa eri tavalla (yhdistetyt asiat C‑259/10 ja C‑260/10, The Rank Group, tuomio 10.11.2011, Kok., s. I‑10947, 32 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
66 Näin ollen vakuutuspalveluja, joilla pyritään vakuuttamaan leasingkohde, jonka omistajana vuokralleantaja pysyy, ei voida pääasiassa kyseessä olevan kaltaisissa olosuhteissa kohdella eri tavalla sen mukaan, onko vakuutusyhtiö suorittanut tällaiset palvelut suoraan vuokralleottajalle vai saako viimeksi mainittu saman vakuutusturvan vuokralleantajan välityksellä siten, että vuokralleantaja hankkii kyseisen vakuutuksen vakuutuksenantajalta ja veloittaa siitä aiheutuvat kustannukset samansuuruisina vuokralleottajalta.
67 Lisäksi arvonlisäverodirektiivin tavoite tukee tätä tulkintaa, sillä direktiivissä vakuutustoiminta vapautetaan verosta mutta jäsenvaltioille annetaan sen 401 artiklassa mahdollisuus pysyttää voimassa tai ottaa käyttöön vakuutussopimuksia koskevia veroja. Jos ilmaisulla ”vakuutustoiminta” tarkoitettaisiin ainoastaan vakuutuksenantajien itsensä suorittamia liiketoimia, loppukuluttaja, kuten vuokralleottaja, voisi näin ollen pääasiassa kyseessä olevan kaltaisissa olosuhteissa viimeksi mainitun veron lisäksi joutua maksamaan myös arvonlisäveron tilanteessa, jossa vakuutuspalvelu suoritetaan vuokralleantajan välityksellä. Tällainen lopputulos olisi arvonlisäverodirektiivin 135 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetyn vapautuksen tavoitteen vastainen (ks. vastaavasti em. asia CCP, tuomion 23 kohta).
68 Lopuksi on korostettava sitä, että kyseinen päättely pohjautuu oletukseen, jonka mukaan vuokralleantaja laskuttaa vuokralleottajalta vakuutuskustannukset sellaisinaan, ja sitä, että kyseistä päättelyä ei voida soveltaa tilanteessa, jossa vuokralleottajalta vakuutuskustannuksina laskutettu määrä on suurempi kuin vakuutuksenantajan vuokralleantajalta laskuttama määrä.
69 Näin ollen on katsottava, että leasingtoiminnan yhteydessä pääasiassa kyseessä olevan kaltainen liiketoimi, joka muodostuu leasingkohteeseen liittyvää vakuutusta koskevien kustannusten veloittamisesta sellaisinaan, on arvonlisäverodirektiivin 135 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua vakuutustoimintaa.
70 Edellä esitetyn perusteella toiseen kysymykseen on vastattava, että kun vuokralleantaja vakuuttaa itse leasingkohteen ja veloittaa vakuutuskustannukset sellaisinaan vuokralleottajalta, tällainen liiketoimi on pääasiassa kyseessä olevan kaltaisissa olosuhteissa arvonlisäverodirektiivin 135 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua vakuutustoimintaa.
1) Leasingkohteen vakuuttamista koskevien palvelujen suoritusta ja leasingpalvelujen suoritusta on lähtökohtaisesti pidettävä erillisinä ja itsenäisinä palvelujen suorituksina arvonlisäverotuksessa. Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on ratkaistava pääasian erityisolosuhteiden perusteella, liittyvätkö kyseiset liiketoimet toisiinsa niin läheisesti, että niiden on katsottava muodostavan yhden ainoan suorituksen, vai ovatko ne päinvastoin itsenäisiä suorituksia.
2) Kun vuokralleantaja vakuuttaa itse leasingkohteen ja veloittaa vakuutuskustannukset sellaisinaan vuokralleottajalta, tällainen liiketoimi on pääasiassa kyseessä olevan kaltaisissa olosuhteissa yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28.11.2006 annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY 135 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua vakuutustoimintaa.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin