Metsästysasetus 666/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 1993 › 12.7.1993/666
12.7.1993/666
Maa- ja metsätalousministerin esittelystä säädetään 28 päivänä kesäkuuta 1993 annetun metsästyslain (615/93) sekä riistanhoitomaksusta ja pyyntilupamaksusta samana päivänä annetun lain (616/93) 4 ja 7 §:n nojalla:
1 § (5.6.2014/412)
Metsästyslain (615/1993) 10 §:n 1 momentissa tarkoitettu pyyntilupa on saatava:
1) euroopanmajavan metsästykseen;
2) itämeren norpan metsästykseen;
3) peltopyyn metsästykseen muualla kuin Pohjanmaan, Etelä-Pohjanmaan, Keski-Pohjanmaan ja Pohjois-Pohjanmaan maakunnissa.
2 § (24.2.2011/170)
Pyyntiluvan myöntäminen
Jos riistaeläinlajin kannan tarkoituksenmukainen hoitaminen sekä metsästyksen tasapuolinen ja tarkoituksenmukainen järjestäminen sitä edellyttää, voidaan metsästettävien eläinten määrää vähentää haetusta. Pyyntilupaa myönnettäessä on otettava huomioon, että kyseisen riistaeläinlajin aiheuttamat vahingot pysyvät alueella kohtuullisella tasolla. Pyyntilupa myönnetään enintään haetulle riistaeläinten yksilömäärälle.
3 § (24.2.2011/170)
Pyyntilupahakemukseen liitettävät selvitykset
Edellä 1 §:ssä tarkoitettua pyyntilupaa koskevaan hakemukseen on liitettävä selvitys siitä, millä alueella ja minä ajankohtana pyyntilupahakemuksessa tarkoitettua riistaeläinlajia on tarkoitus metsästää. Lisäksi hakijan on toimitettava Suomen riistakeskukselle selvitys pyyntilupahakemuksessa tarkoitetun riistaeläinlajin kannan suuruudesta alueella, jos Suomen riistakeskus sitä vaatii. Suomen riistakeskuksen vaatimuksesta hakijan on esitettävä selvitys metsästysoikeudestaan alueella, jota pyyntilupahakemus koskee.
4 § (24.2.2011/170)
Pyyntilupaan otettavat määräykset
Edellä 1 §:ssä tarkoitetussa pyyntiluvassa on mainittava alue, jota pyyntilupa koskee, sekä metsästettävien eläinten yksilömäärä. Erityisestä syystä voidaan pyyntiluvassa asettaa pyyntitapaa tai pyyntialuetta koskevia rajoituksia sekä ottaa pyyntilupaan pyydystettävien eläinten ikää ja sukupuolta koskevia määräyksiä.
Myönnetty pyyntilupa on voimassa enintään vuoden myöntämisajankohdasta lukien.
5 § (5.6.2014/412)
Hallin metsästyskiintiö
Hallin Itämerellä tapahtuvaa metsästystä varten on kiintiö seuraavilla alueilla:
1) Perämeren–Merenkurkun kannanhoitoalue, johon kuuluvat Pohjanmaan, Keski-Pohjanmaan, Pohjois-Pohjanmaan ja Lapin maakuntaan kuuluvat merialueet;
2) Lounais-Suomen kannanhoitoalue, johon kuuluvat Satakunnan ja Varsinais-Suomen maakuntaan kuuluvat merialueet; sekä
3) Suomenlahden kannanhoitoalue, johon kuuluvat Uudenmaan ja Kymenlaakson maakuntaan kuuluvat merialueet.
Saaliiksi saadusta halliyksilöstä on ilmoitettava Suomen riistakeskukselle viimeistään kolmantena arkipäivänä siitä, kun halli on saatu saaliiksi. Ilmoituksessa on kerrottava:
1) metsästäjän metsästäjänumero ja yhteystiedot;
2) pyydystetyn hallin sukupuoli ja paino;
3) pyyntiajankohta;
4) pyyntipaikan koordinaatit, kannanhoitoalue, Suomen riistakeskuksen toiminta-alue ja riistanhoitoyhdistys.
Kiintiön tultua täyteen Suomen riistakeskuksen on määrättävä hallinmetsästys kannanhoitoalueella lopetettavaksi. Suomen riistakeskuksen määräyksestä on tiedotettava riittävän tehokkaasti. Metsästyksen lopettamisen katsotaan tulleen metsästäjien tietoon kolmen vuorokauden kuluttua määräyksen antamisesta.
Suomen riistakeskuksen on toimitettava maa- ja metsätalousministeriölle tiedot hallin metsästyksestä kunkin kalenterivuoden päätyttyä.
A:lla 392/2018 muutettu 5 a § tulee voimaan 1.8.2020. Aiempi sanamuoto kuuluu:
5 a § (3.8.2017/516)
Saaliiksi saadusta metsäkauriista, villisiasta, hilleristä ja metsähanhesta on tehtävä saalisilmoitus Suomen riistakeskuksen vahvistamalla lomakkeella tai sähköisen palvelun kautta Suomen riistakeskukselle. Saalisilmoitus on tehtävä seitsemän vuorokauden kuluessa eläimen pyydystämisestä.
4) pyyntipaikkatieto.
6 § (24.5.2018/392)
Hirvieläimen pyyntilupahakemus
Jos pyyntilupahakemus koskee hirvieläimen metsästämistä metsästyslain 8 §:ssä tarkoitetulla alueella ja metsästysalueeseen sisältyvien valtion omistamien alueiden pinta-ala on yli 1 000 hehtaaria, hakemukseen on liitettävä alustava ilmoitus metsästykseen ampujina osallistuvista ja heidän vakinaisista asuinpaikoistaan sekä heidän muista mahdollisuuksistaan metsästää kyseistä hirvieläintä.
7 § (24.5.2018/392)
Hirvieläimen pyyntilupaan otettavat määräykset
Yhden hirvieläimen pyyntilupa oikeuttaa pyydystämään yhden aikuisen eläimen tai kaksi vasaa. Pyyntilupaan voidaan ottaa tarkempia määräyksiä pyydystettävien hirvieläinten iästä tai sukupuolesta, jos se on tarpeen hirvieläinkannan tarkoituksenmukaisen hoidon kannalta. Suomen riistakeskus voi määrätä pyyntilupien alueellisesta kohdentumisesta pyyntilupa-alueen sisällä.
Vasalla tarkoitetaan vuotta nuorempaa hirvieläintä.
7 a § (18.7.2013/557)
7 a § on kumottu A:lla 18.7.2013/557.
8 § (1.9.2016/759)
Hirvieläimen pyyntiluvan hakeminen
Kukin riistanhoitoyhdistys laatii oman alueensa hirvieläinten verotussuunnitelman viimeistään 15 päivänä huhtikuuta.
Hirvieläimen pyyntilupa on haettava viimeistään 30 päivänä huhtikuuta. Hakemus on saatettava tiedoksi sille riistanhoitoyhdistykselle, jonka toimialueeseen pääosa lupahakemuksessa tarkoitetusta metsästysalueesta kuuluu.
Hirvieläimen pyyntilupa on voimassa metsästysvuoden kerrallaan.
9 § (3.8.2017/516)
Luvan saajan on ilmoitettava Suomen riistakeskuksen vahvistamalla lomakkeella tai sähköisen palvelun kautta Suomen riistakeskukselle metsästyslain 10 §:ssä tarkoitetun pyyntiluvan sekä mainitun lain 26 §:ssä tarkoitetun hirvieläimen pyyntiluvan nojalla tapahtuneen metsästyksen tuloksesta. Ilmoitus on tehtävä seitsemän vuorokauden kuluessa pyyntiluvassa mainittujen eläinten tultua pyydystetyiksi taikka, jos eläimiä on jäänyt pyydystämättä, seitsemän vuorokauden kuluessa rauhoitusajan alkamisesta.
Ilmoituksessa on mainittava ampujan nimi ja metsästäjänumero, saaliiksi saatujen eläinten laji ja määrä, niiden sukupuoli, pyyntiajankohta ja pyyntipaikkatieto. Ampujan nimeä ja metsästäjänumeroa ei tarvitse ilmoittaa peltopyytä koskevassa ilmoituksessa. Metsästyslain 26 §:ssä tarkoitettujen hirvieläinlajien osalta on lisäksi ilmoitettava pyydystettyjen aikuisten hirvieläinten ja vasojen lukumäärä sekä liitettävä ilmoitukseen tosite pyyntilupamaksun suorittamisesta.
Suomen riistakeskuksen tulee vuosittain toimittaa maa- ja metsätalousministeriölle yhdistelmä myönnettyjen pyyntilupien sekä niiden nojalla saaliiksi saatujen eläinten määrästä.
10 § (23.5.2019/703)
Rautojen käyttäminen
Eläinten pyydystämisessä saa käyttää vain rautoja, jotka aiheuttavat lauetessaan eläimen välittömän kuoleman. Raudat on huollettava säännöllisesti. Raudat on sijoitettava siten, ettei niistä aiheudu vaaraa ihmisille eikä muille kuin pyydystettäville eläimille.
Rautoja saa käyttää maalla hillerin, kärpän, näädän ja oravan metsästämiseen sekä rauhoittamattomien nisäkkäiden pyydystämiseen. Tällöin rautojen läpimitta saa olla enintään 20 senttimetriä.
Rautoja saa käyttää veden alla euroopanmajavan ja kanadanmajavan metsästämiseen sekä rauhoittamattomien nisäkkäiden pyydystämiseen. Tällöin rautojen läpimitta saa olla enintään 30 senttimetriä.
10 a § (11.4.2013/270)
Ansojen käyttäminen
Ansoja saa käyttää riekon ja kiirunan pyyntiin Enontekiön, Inarin ja Utsjoen kunnissa.
11 § (23.5.2019/703)
Loukun, aitauksen ja jalkanarun käyttäminen
Elävänä pyytävää loukkua tai muuta vastaavaa pyyntivälinettä saa käyttää ilveksen, euroopanmajavan, kanadanmajavan, tarhatun naalin, ketun, kärpän, hillerin, näädän, mäyrän, saukon, villikanin, oravan, villisian, itämeren norpan ja hallin sekä rauhoittamattomien nisäkkäiden pyydystämiseen. Loukun ja muun pyyntivälineen on oltava sellainen, että eläin mahtuu siinä seisomaan ja makaamaan luonnollisessa asennossa vahingoittamatta itseään.
Jalkanarua saa käyttää ketun pyydystämiseen, jos maasto on lumipeitteinen. Jalkanarun silmukan halkaisijan tulee lauenneena olla vähintään 30 millimetriä.
Elävänä pyytävää aitausta saa käyttää villisian pyydystämiseen. Aitauksen tulee olla niin suuri, että villisika jälkeläisineen mahtuu sinne. Aitauksen tulee olla kattamaton ja muodoltaan pyöreä tai soikea. Aitauksen ulkopuolella, kiinteästi sen sivulla, tulee olla villisikojen erottelua varten suljettavissa oleva käytävä.
Edellä 1 ja 2 momentissa tarkoitetun pyyntivälineen käyttäminen on järjestettävä siten, että ainakin kerran vuorokaudessa todetaan, onko eläin mennyt pyyntivälineeseen. Jos 1 momentissa tarkoitettua pyyntivälinettä käytetään villisian pyydystämiseen tai käytetään 3 momentissa tarkoitettua pyyntivälinettä, toteamisen on tapahduttava vähintään kaksi kertaa vuorokaudessa.
12 § (23.5.2019/703)
Koiran käyttö hirvieläinten metsästyksessä
Hirvieläinten metsästyksessä ei saa käyttää kytkemättömänä sellaista ajavaa koiraa, jonka säkäkorkeus on yli 39 senttimetriä.
Metsäkauriin metsästyksessä 1 momentissa tarkoitettua koiraa saa käyttää vain syyskuun viimeisestä lauantaista 31 päivään tammikuuta.
13 § (27.8.2015/1105)
13 § on kumottu A:lla 27.8.2015/1105.
14 a § (23.5.2019/703)
Lehtipuhaltimen käyttäminen
Lehtipuhallinta saa käyttää vain luolassa, louhikossa, rakennuksessa, rakennuksen tai puupinon alla taikka niitä vastaavissa olosuhteissa olevan tarhatun naalin, ketun, kärpän, oravan, mäyrän sekä rauhoittamattomien nisäkkäiden pyydystämiseksi tai karkottamiseksi.
15 § (11.4.2013/270)
Myrkyn käyttäminen rauhoittamattomien eläinten pyynnissä
Rottien, hiirien ja myyrien tappamiseen saa käyttää myrkkyä ja myrkytettyä syöttiä vain rakennuksessa, pihapiirissä, puutarhassa, turkistarhassa, kaatopaikalla ja vesiviljelylaitoksessa. Myrkyt ja myrkytetyt syötit on asetettava siten, että ne eivät aiheuta vaaraa ihmisille tai muille kuin tässä pykälässä tarkoitetuille eläimille.
15 a § (11.4.2013/270)
Sähkön käyttäminen rauhoittamattomien nisäkkäiden pyynnissä
Sähköä saa käyttää vain suljetulla loukulla pyydystetyn rotan, hiiren tai myyrän lopettamiseksi. Tällaista loukkua saa käyttää vain rakennuksessa, pihapiirissä, puutarhassa, turkistarhassa, kaatopaikalla ja vesiviljelylaitoksessa. Loukut on asetettava siten, että ne eivät aiheuta vaaraa ihmisille tai muille kuin tässä pykälässä tarkoitetuille eläimille. Sähköllä tappava loukku on huollettava säännöllisesti.
16 § (16.5.2013/346)
16 a § (23.5.2019/703)
1) kettua, tarhattua naalia, mäyrää, saukkoa, metsäjänistä, rusakkoa, metsoa, teertä ja hanhea saa ampua vain aseella, jonka patruunan luodin paino on vähintään 2,5 grammaa ja osumaenergia 100 metrin päässä piipun suusta mitattuna vähintään 200 joulea tai jonka patruunan luodin osumaenergia on luodin painosta riippumatta piipun suusta mitattuna vähintään 300 joulea;
3) valkohäntäpeuraa, saksanhirveä, metsäpeuraa, kuusipeuraa ja japaninpeuraa saa ampua vain aseella, jonka patruunan luodin paino on vähintään 6 grammaa ja osumaenergia 100 metrin päässä piipun suusta mitattuna vähintään 2 000 joulea tai, jos luodin paino on 8 grammaa tai enemmän, osumaenergia on vastaavalla tavalla mitattuna vähintään 1 700 joulea;
4) hirveä, villisikaa ja karhua saa ampua vain aseella, jonka patruunan luodin paino on vähintään 9 grammaa ja osumaenergia 100 metrin päässä piipun suusta mitattuna vähintään 2 700 joulea tai, jos luodin paino on 10 grammaa tai enemmän, osumaenergia on vastaavalla tavalla mitattuna vähintään 2 000 joulea.
Edellä 2 momentin 3 ja 4 kohdassa mainittujen eläinten ampumiseen on käytettävä laajenevaa luotia.
Kuusipeuraa, saksanhirveä, japaninpeuraa, metsäkaurista, hirveä, valkohäntäpeuraa, metsäpeuraa, karhua tai villisikaa rihlatulla luotiaseella metsästettäessä ampujana saa toimia ainoastaan se, joka on suorittanut metsästyslain 21 §:ssä tarkoitetun ampumakokeen.
17 § (23.5.2019/703)
Riistaeläimen ampumiseen käytettävän haulikon kaliiperin on oltava 10 tai pienempi mutta vähintään 20. Haulikkoa, jonka kaliiperi on pienempi kuin 20, saa kuitenkin käyttää villikanin, oravan, kärpän, riekon, kiirunan, pyyn, peltopyyn, lehtokurpan ja sepelkyyhkyn ampumiseen, ei kuitenkaan haulikkoa, jonka kaliiperi on pienempi kuin 36.
20 § (23.5.2019/703)
Jousiasetta saa käyttää vain villikanin, metsäjäniksen, rusakon, oravan, euroopanmajavan, kanadanmajavan, tarhatun naalin, ketun, mäyrän, kärpän, hillerin, näädän, metsäkauriin, kuusipeuran, saksanhirven, japaninpeuran, valkohäntäpeuran, metsäpeuran, muflonin ja villisian sekä riistaeläimiin kuuluvien lintujen ja rauhoittamattomien eläinten ampumiseen.
Riistaeläimen ampumiseen saa käyttää vain sellaista jousiasetta, jonka jännittämiseen tarvittava voima on vähintään 180 newtonia.
Eläimen ampumiseen käytettävän nuolen kärjen on oltava sellainen, että asianmukainen osuma on heti tappava. Jos jousiasetta käytetään euroopanmajavan, kanadanmajavan, metsäkauriin, kuusipeuran, saksanhirven, japaninpeuran, valkohäntäpeuran, metsäpeuran, muflonin tai villisian ampumiseen, nuolessa on käytettävä leikkaavaa kärkeä, jonka halkaisija on vähintään 22 millimetriä. Jos jousiasetta käytetään euroopanmajavan tai kanadanmajavan ampumiseen, nuoli on lisäksi kytkettävä siimalla jouseen.
Metsäkaurista, kuusipeuraa, saksanhirveä, japaninpeuraa, valkohäntäpeuraa, metsäpeuraa, muflonia tai villisikaa jousella metsästettäessä ampujana saa toimia ainoastaan se, joka on suorittanut metsästyslain 21 §:ssä tarkoitetun ampumakokeen.
Ks. MMMa ampumakokeesta 517/2017. Velvollisuus suorittaa jousimetsästystä koskeva ampumakoe metsäkauriin metsästyksessä tulee voimaan 1.1.2018. Ks. VNa metsästysasetuksen muuttamisesta 516/2017.
20 a § (23.5.2019/703)
Ilma-asetta saa käyttää vain rakennuksen sisällä ja siellä vain variksen, harakan, naakan, kesykyyhkyn, oravan, näädän ja kärpän sekä muun rauhoittamattoman nisäkkään kuin villiintyneen kissan tappamiseen.
21 § (18.7.2013/557)
Rauhoittamattomien eläinten ampumista koskevat säännökset
Kissan sekä rauhoittamattomien lintujen ampumiseen saa käyttää ampuma-asetta, joka täyttää 16 a §:n 1 momentissa tai 17 §:ssä asetetut vaatimukset.
22 § (11.4.2013/270)
Edellä 1 momentissa säädetty vaatimus ei kuitenkaan koske metsästäjää, joka metsästää rakennelman suojasta tai metsästysjousella. (3.8.2017/516)
23 § (24.5.2018/392)
Kuusipeuran, saksanhirven, japaninpeuran, hirven, valkohäntäpeuran ja metsäpeuran metsästyksen johtajan tulee:
3) huolehtia, että pyyntiluvan ehtoja ja metsästystä koskevia säännöksiä noudatetaan;
4) huolehtia, että metsästystilanteessa emän menettänyt saman vuoden vasa pyritään pyytämään.
Edellä 1 momentissa tarkoitetusta metsästyksen johtajasta ja varajohtajista on pyyntiluvan saajan ilmoitettava kirjallisesti ennen metsästyksen alkamista asianomaiselle riistanhoitoyhdistykselle.
Karhun, suden, ahman ja ilveksen metsästyksen johtajan tulee:
24 § (24.5.2018/392)
1) villikani huhtikuun 1 päivästä elokuun 31 päivään;
2) metsäjänis ja rusakko maaliskuun 1 päivästä elokuun 31 päivään;
3) orava maaliskuun 1 päivästä lokakuun 31 päivään;
4) euroopanmajava ja kanadanmajava toukokuun 1 päivästä elokuun 19 päivään;
5 kohta on kumottu A:lla 23.5.2019/703.
6) kärppä huhtikuun 1 päivästä heinäkuun 31 päivään;
7) näätä huhtikuun 1 päivästä heinäkuun 31 päivään;
8) itämeren norppa tammikuun 1 päivästä huhtikuun 15 päivään;
9) halli tammikuun 1 päivästä huhtikuun 15 päivään;
10) hirvi Kuusamon ja Taivalkosken kunnissa sekä Lapin maakunnassa tammikuun 1 päivästä elokuun 31 päivään ja syyskuun 21 päivästä lokakuun toista lauantaita edeltävään päivään sekä muualla maassa tammikuun 1 päivästä lokakuun toista lauantaita edeltävään päivään;
11) kuusipeura, saksanhirvi, japaninpeura, metsäpeura ja valkohäntäpeura 1 päivästä helmikuuta syyskuun viimeistä lauantaita edeltävään päivään;
12) metsäkaurisuros kesäkuun 16 päivästä elokuun 31 päivään ja helmikuun 1 päivästä toukokuun 15 päivään sekä metsäkaurisnaaras ja saman vuoden vasa helmikuun 1 päivästä elokuun 31 päivään;
13) mufloni helmikuun 1 päivästä elokuun 31 päivään;
14) kettu Lapin maakunnassa toukokuun 1 päivästä heinäkuun 31 päivään ja muualla maassa huhtikuun 15 päivästä heinäkuun 31 päivään;
15) mäyrä huhtikuun 1 päivästä heinäkuun 31 päivään;
16) kanadanhanhi, merihanhi, metsähanhi, heinäsorsa, tavi, haapana, jouhisorsa, heinätavi, lapasorsa, punasotka, tukkasotka, telkkä, nokikana, lehtokurppa sekä naarashaahka ja sen saman vuoden poikanen tammikuun 1 päivästä elokuun 20 päivän kello 12.00 saakka;
17) uroshaahka tammikuun ensimmäisestä päivästä toukokuun 31 päivään;
18) alli, tukkakoskelo ja isokoskelo tammikuun 1 päivästä elokuun 31 päivään;
19) riekko Pohjois-Savon, Pohjois-Karjalan, Etelä-Pohjanmaan, Keski-Pohjanmaan, Pohjanmaan, Keski-Suomen, Pohjois-Pohjanmaan, Kainuun ja Lapin maakuntien alueella lukuun ottamatta Enontekiön, Inarin ja Utsjoen kuntia marraskuun 1 päivästä syyskuun 9 päivään sekä Enontekiön, Inarin ja Utsjoen kunnissa huhtikuun 1 päivästä syyskuun 9 päivään ja muualla maassa koko vuoden;
20) kiiruna Enontekiön, Inarin ja Utsjoen kunnissa huhtikuun 1 päivästä syyskuun 9 päivään ja muualla maassa koko vuoden;
21) naarasteeri joulukuun 11 päivästä syyskuun 9 päivään ja urosteeri Etelä-Pohjanmaan, Kainuun, Keski-Pohjanmaan, Keski-Suomen, Pohjanmaan, Pohjois-Karjalan, Pohjois-Pohjan-maan, Pohjois-Savon ja Lapin maakunnissa joulukuun 11 päivästä tammikuun 9 päivään ja helmikuun 1 päivästä syyskuun 9 päivään sekä muualla maassa joulukuun 11 päivästä syyskuun 9 päivään;
22) pyy joulukuun 11 päivästä syyskuun 9 päivään, naarasmetso Uudenmaan ja Varsinais-Suomen maakunnissa lokakuun 1 päivästä syyskuun 9 päivään ja muualla maassa joulukuun 11 päivästä syyskuun 9 päivään ja urosmetso Etelä-Pohjanmaan, Kainuun, Keski-Pohjanmaan, Keski-Suomen, Pohjanmaan, Pohjois-Karjalan, Pohjois-Pohjanmaan, Pohjois-Savon ja Lapin maakunnissa joulukuun 11 päivästä tammikuun 9 päivään ja helmikuun 1 päivästä syyskuun 9 päivään ja Uudenmaan ja Varsinais-Suomen maakunnissa lokakuun 1 päivästä syyskuun 9 päivään sekä muualla maassa joulukuun 11 päivästä syyskuun 9 päivään;
23) peltopyy tammikuun 1 päivästä elokuun 31 päivään;
24) fasaani maaliskuun 1 päivästä elokuun 31 päivään; sekä
25) sepelkyyhky marraskuun 1 päivästä elokuun 9 päivään.
Sen estämättä mitä 1 momentin 10, 11, 12 ja 16 kohdassa säädetään, saa:
1) muualla kuin Kuusamon kunnassa, Taivalkosken kunnassa ja Lapin maakunnassa hirveä metsästää vahtimalla pellolta syyskuun 1 päivästä lokakuun toista lauantaita edeltävään päivään;
2) hirveä metsästää ilman koiraa tammikuun 1 päivästä tammikuun 15 päivään;
3) muualla kuin Lapin maakunnassa kuusipeuraa, saksanhirveä, japaninpeuraa ja valkohäntäpeuraa metsästää vahtimalla syyskuun 1 päivästä syyskuun viimeistä lauantaita edeltävään päivään;
4) valkohäntäpeuraa ja metsäkaurista metsästää ilman koiraa helmikuun 1 päivästä helmikuun 15 päivään;
5) kanadanhanhea ja merihanhea metsästää pellolta elokuun 10 päivästä elokuun 20 päivään kello 12.00 asti.
Edellä 2 momentin 2 ja 4 kohdassa tarkoitettu kielto ei koske koiran käyttämistä haavoittuneen eläimen jäljittämiseen.
25 § (23.5.2019/703)
Erityiset rauhoitusajat
Tarhatun naalin ja hillerin naaras, jota saman vuoden jälkeläinen seuraa, on rauhoitettu toukokuun 1 päivästä heinäkuun 31 päivään.
Villisian naaras, jota saman vuoden jälkeläinen seuraa, on rauhoitettu maaliskuun 1 päivästä heinäkuun 31 päivään.
Hirven naaras, jota saman vuoden jälkeläinen seuraa, on rauhoitettu syyskuun 1 päivästä lokakuun toista lauantaita edeltävään päivään.
Japaninpeuran, kuusipeuran, metsäkauriin, muflonin, valkohäntäpeuran ja saksanhirven naaras, jota saman vuoden jälkeläinen seuraa, on rauhoitettu syyskuun 1 päivästä syyskuun viimeistä lauantaita edeltävään päivään.
25 a § (7.3.2019/281)
Rauhoittamattomien lintujen rauhoitusajat
1) varis, harmaalokki, merilokki, kesykyyhky ja räkättirastas Pohjois-Pohjanmaan, Kainuun ja Lapin maakuntien alueella 1.5.–31.7, Pohjois-Savon ja Pohjois-Karjalan maakuntien alueella 1.4.–31.7. ja muualla maassa 10.3.–31.7;
2) harakka Pohjois-Savon, Pohjois-Karjalan, Pohjois-Pohjanmaan, Kainuun ja Lapin maakuntien alueella 10.4.–31.7. ja muualla maassa 1.4.–31.7;
3) naakka 10.3.–31.7;
4) korppi poronhoitoalueella 10.4.–31.7; sekä
5) harmaalokkikoloniat koko vuoden.
26 § (23.5.2019/703)
Euroopanmajavan ja kanadanmajavan pesän rauhoitus
Majavan asuttua pesää ei saa rikkoa. Asuttuun pesään liittyvän padon tai muun rakennelman saa vahinkojen estämiseksi kuitenkin rikkoa:
1) kesäkuun 15 päivän ja syyskuun 15 päivän välisenä aikana Lapin maakunnassa;
2) kesäkuun 15 päivän ja syyskuun 30 päivän välisenä aikana Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun maakunnissa,
3) kesäkuun 15 päivän ja lokakuun 15 päivän välisenä aikana Pohjanmaan, Keski-Pohjanmaan ja Etelä-Pohjanmaan, Keski-Suomen, Pohjois-Savon, Etelä-Savon ja Pohjois-Karjalan maakunnissa;
4) kesäkuun 15 päivän ja lokakuun 31 päivän välisenä aikana muualla kuin 1–3 kohdassa mainituilla alueilla.
27–30 §
27–30 § on kumottu A:lla 24.2.2011/170.
31 § (27.11.1998/869)
Suomessa metsästetyn kanadanhanhen, metsähanhen, heinätavin, allin, telkän, tukkakoskelon, isokoskelon, pyyn, teeren ja metson samoin kuin niiden tunnistettavien osien tai niistä valmistettujen tuotteiden kauppa on kielletty.
Luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojelusta niiden kauppaa säätelemällä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 338/97 täytäntöönpanosta säädetään luonnonsuojelulain (1096/1996) 44 §:ssä. (19.7.2001/664)
Korvaus koiran haltuunotosta
Metsästyslain 55 §:n 3 momentissa tarkoitettu korvaus koiran hoitamisesta määrätään siten, että se kattaa haltuunotetun koiran hoidosta aiheutuneet kustannukset täysimääräisesti. Tällaisina kustannuksina otetaan huomioon hoitamiseen käytetty työ, hoitamista varten hankitut tarvikkeet ja asianmukainen osuus hoitoon käytettyjen tilojen kustannuksista hoitoajalta.
33–34 §
33–34 § on kumottu A:lla 24.2.2011/170.
35 § (23.12.1999/1238)
35 § on kumottu A:lla 23.12.1999/1238.
36–37 §
36–37 § on kumottu A:lla 24.2.2011/170.
Metsästyslupa ulkomaalaiselle
Metsästyslain 46 §:n 3 momentissa tarkoitettu lupa voidaan myöntää ulkomaalaiselle, joka metsästää sanotussa momentissa tarkoitetulla alueella suomalaisen metsästäjän kanssa. Edellytyksenä on lisäksi, että asianomainen täyttää riistanhoitomaksusta ja pyyntilupamaksusta annetun lain (616/93) 2 §:ssä säädetyt edellytykset.
39 § (24.2.2011/170)
Ilmoitus metsästysoikeuden haltijalle
Metsästyslain 83 c §:n 2 momentissa tarkoitettu ilmoitus on tehtävä suullisesti, puhelimitse tai muulla tavoin viimeistään riistaeläimen löytymistä seuraavana arkipäivänä. Jollei metsästysoikeuden haltijaa tavoiteta kahden vuorokauden aikana, metsästäjä saa pitää eläimen.
Jos metsästysoikeuden haltija ottaa metsästyslain 83 §:n 2 momentissa tarkoitetussa tapauksessa eläimen, hänen katsotaan käyttäneen metsästäjän sijasta sitä vastaavan pyyntiluvan.
40 § (22.6.2005/440)
Metsään haavoittuneena jääneestä villisiasta, sudesta, karhusta, ahmasta tai ilveksestä on viipymättä ilmoitettava lähimmälle poliisille.
41 § (24.2.2011/170)
Metsästyslain 40 §:ssä tarkoitettua lupaa on haettava kirjallisesti Suomen riistakeskukselta. Hakemuksessa on esitettävä ne syyt, joiden vuoksi lupaa haetaan, samoin kuin käytettävät pyyntimenetelmät. Luvan myöntämisen edellytyksenä on, että luvassa tarkoitetusta toimenpiteestä ei aiheudu merkittävää haittaa luonnonvaraisille riistaeläinkannoille.
1) mitkä pyyntitavat luvan nojalla sallitaan;
2) kuinka monta eläintä hakija saa pyydystää tai ottaa; ja
3) miten luvan saajan on ilmoitettava Suomen riistakeskukselle riistanhoidollisten toimenpiteiden vaikutuksista.
Myönnetty lupa on voimassa vuoden kerrallaan, jollei lupapäätöksessä voimassaoloaikaa määrätä lyhyemmäksi.
Laittoman pyyntivälineen käsittely
Jos metsästyslain 81 §:n 2 momentissa tarkoitetun pyyntilaitteen omistaja tiedetään ja jos pyyntilaite vähäisin korjauksin voidaan muuttaa asetetut vaatimukset täyttäväksi pyyntilaitteeksi tai jos sen osilla on käyttöarvoa, pyyntilaite palautetaan omistajalle. Muussa tapauksessa pyyntilaite hävitetään.
Jos 1 momentin mukaisesti palautettu pyyntilaite uudestaan otetaan talteen metsästyslain 81 §:n nojalla, pyyntilaite hävitetään.
43 § (24.2.2011/170)
43 § on kumottu A:lla 24.2.2011/170.
44–45 § on kumottu A:lla 3.8.2017/516.
Poiketen siitä, mitä 24 §:ssä säädetään, noudatetaan 1 päivästä elokuuta 1993 31 päivään maaliskuuta 1994 tämän asetuksen voimaan tullessa voimassa olleiden säännösten mukaisia metsästysaikoja.
Milloin syytä siihen on, voi maa- ja metsätalousministeriö määrätä poikettavaksi 1 momentin mukaisista hirven metsästysajoista.
Edellä 36 §:n 3 momentissa säädetystä poiketen maksaa vuonna 1993 myönnetyt määrärahat riistanhoitopiireille ja riistanhoitoyhdistyksille asianomainen lääninhallitus, jolle myöskin on annettava selostus varojen käytöstä.
31.1.1994/81:
17.11.1995/1289:
8.12.1995/1400:
30.12.1996/1374:
27.11.1998/869:
23.12.1999/1238:
26.5.2000/479:
21.12.2000/1206:
15.3.2001/224:
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2001. Sen 1 § tulee kuitenkin voimaan vasta 1 päivänä elokuuta 2001.
19.7.2001/664:
27.9.2001/820:
18.9.2003/812:
22.6.2005/440:
9.8.2007/793:
Tämä asetus tulee voimaan 29 päivänä elokuuta 2007.
Riistanhoitopiirin ennen tämän asetuksen voimaantuloa metsästysvuodelle 2007/2008 myöntämät hirven pyyntiluvat ovat voimassa ilman eri päätöstä 31 päivään joulukuuta 2007 saakka.
10.7.2008/489:
29.10.2009/823:
18.8.2010/702:
24.2.2011/170:
11.4.2013/270:
Asetuksen 22 §:n estämättä saa punaista päähinettä ja vaatetta käyttää 31 päivään tammikuuta 2014 saakka.
16.5.2013/346:
18.7.2013/557:
5.6.2014/412:
Tämä asetus tulee voimaan 1 elokuuta 2014.
16.10.2014/816:
27.8.2015/1105:
25.2.2016/147:
1.9.2016/759:
Tämän asetuksen 16 a §, 23 §:n 1 momentti sekä 25 § tulevat voimaan 6 päivänä syyskuuta 2016.
Tämän asetuksen 8 § ja 24 § tulevat voimaan 1 päivänä tammikuuta 2017.
3.8.2017/516:
Tämä asetus tulee voimaan 7 päivänä elokuuta 2017. Asetuksen 20 §:n 4 momentissa säädetty velvollisuus suorittaa jousimetsästystä koskeva ampumakoe metsäkauriin metsästyksessä tulee kuitenkin voimaan vasta 1 päivänä tammikuuta 2018.
24.5.2018/392:
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2018. Sen 5 a § tulee kuitenkin voimaan 1 päivänä elokuuta 2020. Asetuksen 6 ja 7 § tulevat voimaan 1 päivänä helmikuuta 2019.
7.3.2019/281:
Tämä asetus tulee voimaan 10 päivänä maaliskuuta 2019.
23.5.2019/703:
1 § - Muun kuin hirvieläimen pyyntilupa2 § - Pyyntiluvan myöntäminen3 § - Pyyntilupahakemukseen liitettävät selvitykset4 § - Pyyntilupaan otettavat määräykset5 § - Hallin metsästyskiintiö5 a § - Eräiden riistalajien metsästyksessä edellytettävä saalisilmoitus5 a § - Eräiden riistalajien metsästyksessä edellytettävä saalisilmoitus6 § - Hirvieläimen pyyntilupahakemus7 § - Hirvieläimen pyyntilupaan otettavat määräykset7 a § 8 § - Hirvieläimen pyyntiluvan hakeminen9 § - Pyyntilupaan ja hirvieläimen pyyntilupaan liittyvä ilmoitusvelvollisuus10 § - Rautojen käyttäminen10 a § - Ansojen käyttäminen11 § - Loukun, aitauksen ja jalkanarun käyttäminen12 § - Koiran käyttö hirvieläinten metsästyksessä13 § 14 § - Valonlähteen käyttäminen14 a § - Lehtipuhaltimen käyttäminen15 § - Myrkyn käyttäminen rauhoittamattomien eläinten pyynnissä15 a § - Sähkön käyttäminen rauhoittamattomien nisäkkäiden pyynnissä16 § - Yleiset ampuma-asevaatimukset16 a § - Luotiasetta koskevat yleiset vaatimukset17 § - Haulikon kaliiperi 18 § - Haulikkoa koskevat rajoitukset19 § - Poikkeussäännös aseita koskevista kielloista20 § - Jousiasetta koskevat yleiset vaatimukset20 a § - Ilma-aseen käyttäminen21 § - Rauhoittamattomien eläinten ampumista koskevat säännökset22 § - Hirvieläinten metsästyksessä käytettävät varusteet23 § - Metsästyksen johtajan tehtävät24 § - Yleiset rauhoitusajat25 § - Erityiset rauhoitusajat25 a § - Rauhoittamattomien lintujen rauhoitusajat26 § - Euroopanmajavan ja kanadanmajavan pesän rauhoitus27–30 §31 § - Riistaeläinten kauppa 32 § - Korvaus koiran haltuunotosta33–34 §35 § 36–37 § 38 § - Metsästyslupa ulkomaalaiselle39 § - Ilmoitus metsästysoikeuden haltijalle40 § - Ilmoittaminen eläimen haavoittamisesta41 § - Lupa eräisiin riistanhoidollisiin toimenpiteisiin 42 § - Laittoman pyyntivälineen käsittely43 § 44–45 § 46 § - Voimaantulo47 § - SiirtymäsäännöksetMuutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:31.1.1994/81:17.11.1995/1289:8.12.1995/1400:30.12.1996/1374:27.11.1998/869:23.12.1999/1238:26.5.2000/479:21.12.2000/1206:15.3.2001/224:19.7.2001/664:27.9.2001/820:18.9.2003/812:22.6.2005/440:9.8.2007/793:10.7.2008/489:29.10.2009/823:18.8.2010/702:24.2.2011/170:11.4.2013/270:16.5.2013/346:18.7.2013/557:5.6.2014/412:16.10.2014/816:27.8.2015/1105:25.2.2016/147:1.9.2016/759:3.8.2017/516:24.5.2018/392:7.3.2019/281:23.5.2019/703:


Asetus eläkesäätiöasetuksen muuttamisesta 264/1999 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1999 › 264/1999
Asetus eläkesäätiöasetuksen muuttamisesta
muutetaan 29 päivänä joulukuuta 1995 annetun eläkesäätiöasetuksen (1778/1995) 2, 3, 6 ja 8―12 § seuraavasti:
Eläkesäätiön hallituksen on pidettävä eläkesäätiön toimintapiiriin kuuluvista henkilöistä sekä eläkkeen ja muiden etuuksien saajista sellaista luetteloa kuin Vakuutusvalvontavirasto määrää.
Jos eläkesäätiö eläkesäätiölain (1774/1995) 44 §:n nojalla pyytää Vakuutusvalvontavirastolta lupaa pitää eläkevastuu uusien perusteiden mukaista eläkevastuuta pienempänä, lupahakemukseen on liitettävä tarkka suunnitelma siitä, miten erotusta vähennetään vuosittain.
Ilmoitukset eläkesäätiörekisteriin on tehtävä Vakuutusvalvontaviraston vahvistamalla lomakkeella.
Vakuutusvalvontavirasto antaa säädettyä maksua vastaan otteita eläkesäätiörekisteristä sekä jäljennöksiä siihen liittyvistä asiakirjoista.
Hakemukseen, jossa pyydetään Vakuutusvalvontaviraston suostumusta eläkesäätiön sulautumiseen tai vakuutustoiminnan luovuttamiseen, on liitettävä sulautumista tai vakuutustoiminnan luovuttamista koskeva sopimus alkuperäisenä sekä oikeiksi todistetut jäljennökset niistä sulautuvan tai luovuttavan eläkesäätiön sekä vastaanottavan eläkesäätiön tai vastaanottavan vakuutuslaitoksen päätöksistä, joilla sopimus on hyväksytty.
Eläkesäätiön sulautumista tai vakuutustoiminnan luovuttamista koskevat asiakirjat on pidettävä nähtävinä Vakuutusvalvontavirastossa Vakuutusvalvontaviraston eläkesäätiölain 102 §:n 2 momentin nojalla muistutusten tekemistä varten määräämän ajan.
Jos Vakuutusvalvontavirasto määrää eläkesäätiön toiminnan osittain lopetettavaksi tai eläkesäätiön purettavaksi taikka kieltää eläkesäätiötä luovuttamasta tai panttaamasta eläkesäätiön hallinnassa olevaa omaisuutta, Vakuutusvalvontaviraston on kuulutettava siitä eläkesäätiön kustannuksella virallisessa lehdessä sekä ilmoitettava siitä eläkesäätiön toimintapiiriin kuuluville henkilöille ja eläkkeen tai muiden etuuksien saajille. Ilmoitus on tehtävä siten kuin eläkesäätiön säännöissä määrätään eläkesäätiön tilinpäätöksen, toimintakertomuksen ja tilintarkastuskertomuksen pitämisestä eläkesäätiön toimintapiiriin kuuluvien henkilöiden sekä eläkkeen tai muiden etuuksien saajien nähtävinä sekä tiedonantojen muusta toimittamisesta.
Kun eläkesäätiölain 87 §:ssä tarkoitettu tilinpäätös on valmistunut, jäljennös siitä on viipymättä toimitettava Vakuutusvalvontavirastolle. Vakuutusvalvontavirastolle on toimitettava jäljennös myös mainitussa pykälässä tarkoitetusta selvitysmiesten ilmoituksesta.
2 §3 §6 §8 §9 §10 §11 §12 §


text:
Koti / HD / paras tapetti HD
lähettänyt: Jeya elokuuta 7, 2016 sisään HD Jätä kommentti 4,376 näkymät 0
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! If you Like This the best wallpaper HD Collection Give us a Like And Share On Facebook.
Edellinen: rikkakasvien tapetti hd HD
Seuraava: live HD wallpaper HD
BMW M3 tapetti
Dragonball tapetti
tech taustakuva hd
Poika Hullu tapetti
taustakuvani HD
pyhät tapetti HD
pelottava elävät taustakuvat

matches: HD HD HD HD hd HD HD hd HD HD


text:
Treffi Seksi Erotiikka Homoseksuaaliseen Tarina / Discreet Gay Dating
Sexo anal español videos de mujeres maduras xx rubuas 19 sexo videos porno amaters porno por el amor porno anal porno de sexo porno gratis de folladas lesbianas nikki benz videos porno trios porno orgias amater español videos pornos xx porn sexo tetas grandes tetas grandes porno castings porno asiaticos maduras porno hecho en español porno sexo oral porno tia buena follando mucho porno en español es. cumlouder español negros videos porno anal ferrara gomez vintagexxx videos de maduras cachondas videos hd vídeos porno africanas porno bareback mejores vídeos gratis sexo anal porn maduras con enanas xxx porno gratis toro pprno actrices porno entre lesvianas porno negras maduritas gratis enfermeras sexo en la cocina pornotube hd paginas pornos gratis videos embarazada alexistexas orgasmo xxx gratis anal morenas pollas grande trios hd porn mujeres con maduras gratis porno grati porno de sexo mujeres gordas videos porno viejas cumloader español gratis videos gratis de porno ver video porno español madura xxx trios porno japonesas video hentai super xxx x grandes y hija porno chicas des nudas follando pov videos porn free videos porno de casa cachonda porno duro chupadas de travestis gratis de sexo lesbianas follando con mujeres maduras negras maduras follando videos de sexo chicas masturbandose videos porno morenas maduras x videos follando mama pornosex videos follando mama follando con culos xxx maduras pelis gratis doble penetracion vaginal actriz porno super tetonas maduras sexo viejas videos vídeos eróticos videos negras mamando xxx peliculas sexo fuerte madres porno tarzan xxx sexo erotico pollas follando negra tetona masturbandose trios sexo videos interracial videos de soltera porno italianas transexual tube tetona porno web cam xxx putas gordas amateur porno en la playa video porno poprno mujeres maduras follando es.
con bideos de actrices videos de lesvianas transexual xxx videos porno castellano gratis de maduras follando videos chicas comiendose el amor porno de pie rubias desnudas película x supertetas sexo en español videos bdsm amateur sexo videos pirnos porno largos gratis sexo duro mujeresmeando porno de tranxesuales porno gratis en tangas viejosfollando porno zorras calientes videos travestis gratis porno de casa mujeres mayores follando es. con su hija corrida sexo manga porno gratis españoles penes videos xxx gratis parejas mandingo videos gratis tetonas desnudas actores porno despedidas sexo erotico trios videos porno anal muy guarras amateur gordas videos transexuales follar playa porno en español tias en accion chicas sexo asiatico porno en español tetonas follando silvia rubi peliculas gratis brutal español madura follando pornstars famosas gemidos de maduras gratis follar en español porn chica desnudandose videosde sexo gratis videos gratis parejas porno maduros videos porno tub casting porno grati porno gratis estrellas del porno años 70 video trio con transexuales follando con polla larga videos negras putas modelos porno videos gratis videos sadomaso vídeo de gusto videosexo videosporno gratis follar gordas tetonas peliculas gratis maduras calientes vídeos porno cratis porno madre e hija porno gratis descargar porno putas videos embarazada follando se la playa paginas porno videos porno intercambio de maduras cachondas maduras sexo anal videos xxx mujeres maduras x gratis folla a su hija cunnilingus mangas hentai x maduras porno doble penetracion nekane xxx videosx hd videos gratis videos pornos travestis follando de hombres negros trios de solteras porno anal duro español porno gratis de sexo rubias videos poro videos de sexo arabi videos de negras despedida soltera videos tetas grande sexo por el mejor porno gratis hd gratis en castellano videos xxx mujeres chupando pollas peliculas porno bdsm tube poyas grandes porno de porno de abuelas follando xxx madres videos gratis vudeos xxx maduras porno gratis maduritas gratis videos de parejas amateur hd peliculas pornos gratis trios videos hentai xxx videos de maduras gratis maduras porno con enanos eva angelina hentai vidios porno viejas follando videosdesexogratis sexo hd porn videos porno peliculas porno tubes masajes porno con polla bbw videos gratis follar mamadas pollas porno grati sexo travesti gratis viejaspeludas videos porno español videos muy xorras videos lesbianas vintage porn videos español maduras gratis pprno gratis anal maduras video vídeos porn videos actrices videos porno transesual maduras pajeandose tetonas chicos desnudos el coño maduras porn videos videos porno cocina secretarias follando follando vidios prono gratis amateur sexo xxx videos de tetonas porno gratis mujeres cachondas maduritas solo porno gratis sexotube videos porno en español gratis doble penetracion vaginal sexo con los mejores paginas pornos porno enanas follando vidios porno amaters porno bisex buscar videos porno tube porno interracial videos eroticos lesvianas gratis en ponferrada vídeos pornos gratis 18 vids sexo duro videos porno de sexo xxx videos viejas porno porno español momxxx sonia baby follando viejas muy peludos desnudos tias buenas masturbandose casting español triple penetracion descargar videos porno viejas tias guarras lesbianas trio con videos pornos porno mandingo videos porno españolas videos de xexo gratis desvirgacion anal videos porno mujer eyaculando porno.
cumlouder videos pormos videos porno transex porno travesti masaje porn maduras guarras amateur culonas videos transexual porno free culonas negras gordas pollas mamadas morenas follando mujeres corriendose follando dildos gigantes videos porno es.
.. No johan meni riettaaks. Kerron tässä nyt äkkiä, että Sairaanhoitajan opinnoissani n. Kirjoitan sinulle lyhyen tiivistelmän Suomen seksuaalihistoriasta. Heitä ei hävetä mikään, joten luvassa on suoraa puhetta niin seksistä kuin politiikastakin. Pekingin naiskokouksessa tunnustettiin naisten seksuaaliset oikeudet. Millaisia esineitä haluat työntää itseesi? Verkkosivusi osoite Henkilökohtainen verkkosivusi kotisivu, blogi tms.
: Treffi seksi erotiikka homoseksuaaliseen tarina
BIGGEST DILDO MIES ETSII HOMOSEKSUAALISEEN MIESTÄ Itsetyydytys keinoja homo paras suihinotto
Shemale photo seuranhakuilmoitus homo 788
Treffi seksi erotiikka homoseksuaaliseen tarina Homo puhelinseuraa alcatraz helsinki
Millaisia esineitä haluat työntää itseesi? Kertaus ja oppi alkakoot:. Iris hakee stimulaatiota eksänsä pesemättömästä t-paidasta. Keskustelu seksibisneksestä kävi kiivaana. Suojaikäraja alennettiin 18 vuodesta 16 vuoteen heteroseksuaalisissa suhteissa. Nyt oli sitten Marjasta tulossa yhtä arvokas, kuin Matti.

matches: hd hd hd hd hd hd hd


text:
Ennakkoratkaisupyyntö – Oikeudellinen yhteistyö yksityisoikeudellisissa asioissa – Tuomioistuimen toimivalta sekä tuomioiden tunnustaminen ja täytäntöönpano siviili- ja kauppaoikeuden alalla – Asetus (EU) N:o 1215/2012 – 7 artiklan 1 alakohdan a alakohta – Erityinen toimivalta sopimusta koskevassa asiassa – Sopimusta koskevan asian käsite – Kiinteistön yhteisomistajien yleiskokouksen päätös – Yhteisomistajien velvollisuus maksaa kyseisellä päätöksellä vahvistetut vuosittaiset maksuosuutensa omistusyhtymän talousarvioon – Kanne, jossa vaaditaan tämän velvoitteen täyttämistä – Sopimusvelvoitteisiin sovellettava laki – Asetus (EY) N:o 593/2008 – 4 artiklan 1 kohdan b ja c alakohta – Käsitteet ”palvelun suorittamista koskeva sopimus” ja ”esineoikeutta kiinteään omaisuuteen koskeva sopimus” – Kiinteistön yhteisomistajien yleiskokouksen päätös, joka koskee kiinteistön yhteisten tilojen ylläpitokuluja
Asiassa C-25/18,
jossa on kyse SEUT 267 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka Okrazhen sad – Blagoevgrad (Blagoevgradin alueellinen alioikeus, Bulgaria) on esittänyt 19.12.2017 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut unionin tuomioistuimeen 16.1.2018, saadakseen ennakkoratkaisun asiassa
Pavlo Postnov ja
toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja J.-C. Bonichot, varapresidentti R. Silva de Lapuerta (esittelevä tuomari) sekä tuomarit C. Toader, L. Bay Larsen ja M. Safjan,
– Latvian hallitus, asiamiehinään I. Kucina ja V. Soņeca,
– Euroopan komissio, asiamiehinään M. Wilderspin, M. Heller ja Y. Marinova,
1 Ennakkoratkaisupyyntö koskee tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla 12.12.2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1215/2012 (EUVL 2012, L 351, s. 1) 7 artiklan 1 alakohdan a alakohdan ja sopimusvelvoitteisiin sovellettavasta laista 17.6.2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 593/2008 (Rooma I) (EUVL 2008, L 177, s. 6) 4 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdan tulkintaa.
2 Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa asianosaisina ovat yhtäältä Brian Andrew Kerr ja toisaalta Pavlo Postnov ja Natalia Postnova ja jossa on kyse siitä, että Postnov ja Postnova eivät ole maksaneet vuotuisia maksuosuuksiaan kerrostalokiinteistön omistusyhtymän, jonka isännöitsijä Kerr on, talousarvioon.
Asetus N:o 1215/2012
3 Asetuksen N:o 1215/2012 johdanto-osan 4, 15 ja 16 perustelukappaleessa todetaan seuraavaa:
”(4) Eräät tuomioistuimen toimivaltaa ja tuomioiden tunnustamista koskevien kansallisten sääntöjen väliset erot vaikeuttavat sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa. Säännökset, joiden avulla voidaan yhdenmukaistaa tuomioistuimen toimivaltaa siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa koskevat säännöt ja varmistaa, että jäsenvaltiossa annetut tuomiot tunnustetaan ja pannaan täytäntöön nopeasti ja yksinkertaisin menettelyin, ovat välttämättömiä.
(15) Tuomioistuimen toimivaltaa koskevien sääntöjen ennustettavuuden olisi oltava hyvä, ja niiden olisi perustuttava periaatteeseen, jonka mukaan toimivaltainen tuomioistuin määräytyy pääsääntöisesti vastaajan kotipaikan perusteella. Vastaajan kotipaikan tuomioistuimen olisi aina oltava toimivaltainen, lukuun ottamatta joitakin tarkoin rajattuja tapauksia, joissa riita-asian kohteen tai osapuolten sopimusvapauden vuoksi jokin muu liittymäperuste on oikeutettu. Oikeushenkilöiden kotipaikka olisi määriteltävä itsenäisesti yhteisten sääntöjen avoimuuden lisäämiseksi ja toimivaltaristiriitojen välttämiseksi.
(16) Moitteettoman lainkäytön helpottamiseksi tai tuomioistuimen ja riita-asian läheisen liittymän vuoksi olisi oltava vaihtoehtoisia toimivaltaperusteita vastaajan kotipaikan mukaan määräytyvän toimivaltaperusteen lisäksi. Läheisellä liittymällä olisi taattava oikeusvarmuus ja vältettävä mahdollisuus siitä, että vastaaja haastetaan sellaisen jäsenvaltion tuomioistuimeen, johon hän ei kohtuudella ole voinut odottaa joutuvansa. Tämä on tärkeää erityisesti silloin, kun riita-asia koskee sopimukseen perustumattomia velvoitteita, jotka johtuvat yksityisyyden tai henkilöön liittyvien oikeuksien loukkauksesta, esimerkiksi kunnianloukkauksesta.”
4 Kyseisen asetuksen 4 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa:
”Kanne sellaista henkilöä vastaan, jolla on kotipaikka jäsenvaltiossa, nostetaan hänen kansalaisuudestaan riippumatta tuon jäsenvaltion tuomioistuimessa, jollei tämän asetuksen säännöksistä muuta johdu.”
5 Mainitun asetuksen 7 artiklassa säädetään seuraavaa:
”Jos henkilön kotipaikka on jäsenvaltiossa, häntä vastaan voidaan nostaa kanne toisessa jäsenvaltiossa
6 Saman asetuksen 24 artiklassa säädetään seuraavaa:
”Seuraavilla jäsenvaltion tuomioistuimilla on asianosaisten kotipaikasta riippumatta yksinomainen toimivalta:
1) asiassa, joka koskee esineoikeutta kiinteään omaisuuteen tai kiinteän omaisuuden vuokrasopimusta, sen jäsenvaltion tuomioistuimilla, jossa kiinteistö sijaitsee.
Asetus N:o 593/2008
7 Asetuksen N:o 593/2008 johdanto-osan 7 ja 17 perustelukappaleessa todetaan seuraavaa:
”(7) Tämän asetuksen aineellisen soveltamisalan ja säännösten olisi oltava yhdenmukaisia tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla 22 päivänä joulukuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 [(EYVL 2001, L 12, s. 1)] (Bryssel I) ja sopimukseen perustumattomiin velvoitteisiin sovellettavasta laista 11 päivänä heinäkuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 864/2007 [(EUVL 2007, L 199, s. 40)] (Rooma II) kanssa.
(17) Siltä osin kuin on kyse lakiviittauksen puuttuessa sovellettavasta laista, olisi käsitteitä ’palvelujen suorittaminen’ ja ’irtaimen tavaran kauppa’ tulkittava samalla tavalla kuin sovellettaessa asetuksen – – N:o 44/2001 5 artiklaa, siltä osin kuin irtaimen tavaran kauppa ja palvelujen suorittaminen kuuluvat kyseisen asetuksen soveltamisalaan. Vaikka franchise- ja jakelusopimukset ovat palvelusopimuksia, niihin sovelletaan erityisiä sääntöjä.”
8 Asetuksen N:o 593/2008 1 artiklassa säädetään seuraavaa:
”1. Tätä asetusta sovelletaan määrättäessä sopimusvelvoitteisiin sovellettavaa lakia siviili- ja kauppaoikeuden alalla.
2. Tämän asetuksen soveltamisalaan eivät kuulu seuraavat seikat:
f) kysymykset, jotka liittyvät yhtiöitä tai muita yhteisöjä tai yhteenliittymiä koskevaan lakiin, kun kyse on esimerkiksi yhtiöiden tai muiden yhteisöjen tai yhteenliittymien perustamisesta rekisteröimällä tai muulla tavoin, oikeuskelpoisuudesta tai oikeustoimikelpoisuudesta, sisäisistä järjestelyistä tai purkautumisesta ja niiden toimihenkilöiden tai osakkaiden tai jäsenten henkilökohtaisesta vastuusta niiden velvoitteista;
9 Kyseisen asetuksen 4 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa:
c) esineoikeutta kiinteään omaisuuteen tai kiinteän omaisuuden vuokraamista koskevaan sopimukseen sovelletaan sen maan lakia, jossa kiinteä omaisuus sijaitsee;
10 Pavlo Postnov ja Natalia Postnova, joiden kotipaikka on Dublin (Irlanti), omistavat huoneiston, joka kuuluu yhteisomistuksessa olevaan kiinteistöön, joka sijaitsee Banskossa (Bulgaria), ja jonka he ovat ostaneet 30.5.2008 tehdyllä kauppasopimuksella.
11 Kyseisen kiinteistön yhteisomistajien vuotuisissa yleiskokouksissa, jotka on pidetty tammikuussa 2013, tammikuussa 2014, helmikuussa 2015, maaliskuussa 2016 ja maaliskuussa 2017, tehtiin päätökset vuosittaisista maksuosuuksista omistusyhtymän talousarvioon yhteisten tilojen ylläpitokulujen kattamiseksi.
12 Brian Andrew Kerr mainitun kiinteistön isännöitsijänä katsoi, etteivät Postnov ja Postnova olleet täyttäneet vuosittaisten maksuosuuksiensa maksuvelvollisuutta kokonaisuudessaan, ja nosti sen vuoksi Rayonen sad Razlogissa (Razlogin paikallinen alioikeus, Bulgaria) kanteen, jossa vaadittiin, että Postnov ja Postnova velvoitetaan maksamaan kyseiset maksuosuudet viivästyskorkoineen.
13 Rayonen sad Razlog katsoi kanteen johdosta antamassaan päätöksessä, ettei se ollut asetuksen N:o 1215/2012 4 artiklan 1 kohdan mukaan toimivaltainen tutkimaan tätä riita-asiaa, jossa asianosaisina olivat yhtäältä Kerr ja toisaalta Postnov ja Postnova, koska Postnovin ja Postnovan kotipaikka oli Dublin (Irlanti) eivätkä kyseisessä säännöksessä ilmaistusta yleisestä toimivaltasäännöstä säädettyjen poikkeusten soveltamisen edellytykset täyttyneet.
14 Kerr valitti tästä päätöksestä ennakkoratkaisupyynnön esittäneeseen tuomioistuimeen.
15 Kyseinen tuomioistuin pohtii, millainen oikeudellinen luonne on velvoitteilla, jotka perustuvat yhtymän, joka ei ole oikeussubjekti, kuten kerrostalokiinteistön yhteisomistajien yleiskokouksen, päätöksiin.
16 Tässä tilanteessa Okrazhen sad – Blagoevgrad (Blagoevgradin alueellinen alioikeus, Bulgaria) päätti lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1) Onko lain nojalla erityisen oikeudenomistuksen perusteella syntyvien oikeudellisten yhtymien, jotka eivät ole oikeussubjekteja, päätöksiä, jotka tehdään niiden jäsenten enemmistöllä mutta jotka sitovat kaikkia eli myös niitä, jotka eivät äänestäneet, pidettävä asetuksen [N:o 1215/2012] 7 artiklan 1 alakohdan a alakohdassa tarkoitetun kansainvälisen toimivallan määräytymisen kannalta sopimusvelvoitteen perusteina?
2) Siinä tapauksessa, että ensimmäiseen kysymykseen vastataan kieltävästi: Sovelletaanko tällaisiin päätöksiin [asetuksessa N:o 593/2008] säädettyjä sopimussuhteeseen sovellettavan lain määräytymistä koskevia sääntöjä?
3) Siinä tapauksessa, että ensimmäiseen ja toiseen kysymykseen vastataan kieltävästi: Sovelletaanko tällaisiin päätöksiin [asetuksen N:o 864/2007] säännöksiä, ja mitä asetuksessa mainituista sopimukseen perustumattomista vaatimusperusteista on tällöin sovellettava?
4) Siinä tapauksessa, että ensimmäiseen tai toiseen kysymykseen vastataan myöntävästi: Onko rakennuksen ylläpitokustannuksia koskevia yhtymien, jotka eivät ole oikeussubjekteja, päätöksiä pidettävä [asetuksen N:o 593/2008] 4 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuina palvelun suorittamista koskevina sopimuksina vai saman asetuksen 4 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuina esineoikeutta tai omaisuuden vuokraamista koskevina sopimuksina?”
17 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee ensimmäisellä kysymyksellään lähinnä, onko asetuksen N:o 1215/2012 7 artiklan 1 alakohdan a alakohtaa tulkittava siten, että riita-asia, joka koskee kerrostalokiinteistön yhteisomistajien yleiskokouksen, joka ei ole oikeussubjekti ja joka on laissa erityisesti perustettu käyttämään tiettyjä oikeuksia, jäsenten enemmistöllä tehtyyn mutta sen kaikkia jäseniä sitovaan päätökseen perustuvaa maksuvelvollisuutta, kuuluu kyseisessä säännöksessä tarkoitetun käsitteen ”sopimusta koskeva asia” piiriin.
18 Nyt käsiteltävässä tapauksessa velvoite, jonka täyttämistä vaaditaan, perustuu kerrostalokiinteistön yhteisomistajien yleiskokouksen tekemään päätökseen, jolla vahvistetaan vuosittaiset maksuosuudet omistusyhtymän talousarvioon kyseisen kiinteistön yhteisten tilojen ylläpitokustannusten kattamiseksi.
19 Siltä osin kuin asetuksella N:o 1215/2012 kumotaan ja korvataan asetus N:o 44/2001, on muistettava, että unionin tuomioistuimen viimeksi mainitun asetuksen säännöksistä esittämä tulkinta pätee myös asetuksen N:o 1215/2012 osalta, mikäli näiden molempien unionin oikeuden välineiden säännösten voidaan katsoa vastaavan toisiaan (tuomio 15.11.2018, Kuhn, C-308/17, EU:C:2018:911, 31 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
20 Näin ollen unionin tuomioistuimen asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 1 alakohdasta antama tulkinta pätee myös asetuksen N:o 1215/2012 7 artiklan 1 alakohtaan, koska kyseisiä säännöksiä voidaan pitää toisiaan vastaavina (tuomio 15.6.2017, Kareda, C-249/16, EU:C:2017:472, 27 kohta).
21 Unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan asetuksen N:o 1215/2012 4 artiklassa säädetty toimivalta eli sen jäsenvaltion tuomioistuinten toimivalta, jonka alueella vastaajalla on kotipaikka, muodostaa yleisen säännön. Asetuksessa säädetään vain poikkeuksena tästä yleisestä säännöstä erityisestä ja yksinomaisesta toimivallasta niissä tyhjentävästi luetelluissa tapauksissa, joissa vastaaja tapauksen mukaan voidaan haastaa tai hänet on haastettava toisen jäsenvaltion tuomioistuimeen (tuomio 7.3.2018, E.ON Czech Holding, C-560/16, EU:C:2018:167, 26 kohta ja tuomio 12.9.2018, Löber, C-304/17, EU:C:2018:701, 18 kohta).
22 Asetuksessa N:o 1215/2012 säädettyjä sääntöjä erityisestä toimivallasta on siten tulkittava suppeasti eikä niiden voida tulkita koskevan muita kuin kyseisessä asetuksessa nimenomaisesti tarkoitettuja tilanteita (tuomio 18.7.2013, ÖFAB, C-147/12, EU:C:2013:490, 31 kohta; tuomio 17.10.2013, OTP Bank, C-519/12, ei julkaistu, EU:C:2013:674, 23 kohta ja tuomio 14.7.2016, Granarolo, C-196/15, EU:C:2016:559, 18 kohta).
23 Asetuksen N:o 1215/2012 7 artiklan 1 alakohdan a alakohdassa säädetyn erityistä toimivaltaa koskevan säännön osalta unionin tuomioistuin on katsonut, ettei kyseisen säännöksen soveltaminen edellytä sopimuksen tekemistä (tuomio 28.1.2015, Kolassa, C-375/13, EU:C:2015:37, 38 kohta ja tuomio 21.4.2016, Austro-Mechana, C-572/14, EU:C:2016:286, 34 kohta).
24 Vaikka kyseisessä säännöksessä ei edellytetäkään sopimuksen tekemistä, velvoitteen tunnistaminen on kuitenkin välttämätöntä tämän säännöksen soveltamiseksi, koska tuomioistuimen toimivalta vahvistetaan kyseisen säännöksen nojalla sen paikkakunnan mukaan, jossa kanteen perusteena oleva velvoite on täytetty tai täytettävä. Samassa säännöksessä tarkoitetun käsitteen ”sopimusta koskeva asia” ei voida siten katsoa tarkoittavan sellaista tilannetta, jossa osapuoli ei ole vapaaehtoisesti sitoutunut velvoitteeseen toiseen osapuoleen nähden (tuomio 14.3.2013, Česká spořitelna, C-419/11, EU:C:2013:165, 46 kohta; tuomio 28.1.2015, Kolassa, C-375/13, EU:C:2015:37, 39 kohta ja tuomio 21.4.2016, Austro-Mechana, C-572/14, EU:C:2016:286, 35 kohta).
25 Jotta asetuksen N:o 1215/2012 7 artiklan 1 alakohdan a alakohdassa säädettyä, sopimusta koskevaan asiaan sovellettavaa erityistä toimivaltasääntöä voitaisiin soveltaa, on täten määritettävä se oikeudellinen velvoite, johon henkilö on vapaaehtoisesti antanut suostumuksensa suhteessa toiseen osapuoleen ja johon kanne perustuu (tuomio 14.3.2013, Česká spořitelna, C-419/11, EU:C:2013:165, 47 kohta; tuomio 18.7.2013, ÖFAB, C-147/12, EU:C:2013:490, 33 kohta ja tuomio 21.4.2016, Austro-Mechana, C-572/14, EU:C:2016:286, 36 kohta).
26 Tuomioistuimen toimivaltaa sekä tuomioiden täytäntöönpanoa yksityisoikeuden alalla koskevan 27.9.1968 allekirjoitetun yleissopimuksen (EYVL 1972, L 299, s. 32) 5 artiklan 1 kohdasta, jonka sanamuoto vastaa asetuksen N:o 1215/2012 7 artiklan 1 alakohdan sanamuotoa siten, että unionin tuomioistuimen tulkinta ensiksi mainitusta määräyksestä pätee tämän tuomion 19 kohdassa todetuin tavoin myös viimeksi mainittuun säännökseen, unionin tuomioistuin on jo katsonut, että tietyn rahamäärän maksamista koskevia velvoitteita, jotka perustuvat yhdistyksen ja sen jäsenten väliseen jäsenyyssuhteeseen, on pidettävä kyseisessä määräyksessä tarkoitettuina sopimusta koskevina asioina sillä perusteella, että yhdistykseen liittymisestä syntyy osapuolten välille läheinen suhde, joka vastaa sopimuksen osapuolten välistä suhdetta (tuomio 22.3.1983, Peters Bauunternehmung, 34/82, EU:C:1983:87, 13 ja 15 kohta; tuomio 10.3.1992, Powell Duffryn, C-214/89, EU:C:1992:115, 15 kohta ja tuomio 20.1.2005, Engler, C-27/02, EU:C:2005:33, 47 kohta).
27 Kuten julkisasiamies on kuitenkin todennut ratkaisuehdotuksensa 54 kohdassa, osallisuus omistusyhtymässä on lain mukaan sinänsä pakollinen, mutta asianomaisen kiinteistön yhteisten tilojen hallinnoinnin yksityiskohdista määrätään tapauksen mukaan sopimuksella ja yhteisomistajaksi tullaan ostamalla vapaaehtoisesti huoneisto ja sen mukana osuus kiinteistön yhteisistä tiloista, joten pääasiassa kyseessä olevan kaltaista yhteisomistajien velvoitetta omistusyhtymään nähden on pidettävä tämän tuomion 25 kohdassa viitatussa oikeuskäytännössä tarkoitettuna oikeudellisena velvoitteena, johon he ovat vapaaehtoisesti antaneet suostumuksensa.
28 Sillä seikalla, perustuuko tämä velvoite yksinomaan huoneiston ostamiseen vai johtuuko se huoneiston ostamisesta ja asianomaisen kiinteistön yhteisomistajien yleiskokouksen tekemästä päätöksestä yhdessä, ei ole merkitystä sovellettaessa asetuksen N:o 1215/2012 7 artiklan 1 alakohdan a alakohtaa kyseistä velvoitetta koskevaan riita-asiaan (ks. analogisesti tuomio 22.3.1983, Peters Bauunternehmung, 34/82, EU:C:1983:87, 18 kohta).
29 Sillä seikalla, että päätös ja siihen perustuva velvoite on lain mukaan velvoittava ja sitoo kyseessä olevia yhteisomistajia, vaikka he eivät ole osallistuneet päätöksen tekemiseen tai he ovat vastustaneet sitä, ei myöskään ole merkitystä mainitun säännöksen soveltamisen kannalta, koska kiinteistön yhteisomistajaksi tullessaan ja yhteisomistajana pysyessään jokainen yhteisomistaja sitoutuu hyväksymään kaikki asianomaisen omistusyhtymän perustamiskirjaan sisältyvät määräykset ja kyseisen kiinteistön yhteisomistajien yleiskokouksen tekemät päätökset (ks. vastaavasti tuomio 10.3.1992, Powell Duffryn, C-214/89, EU:C:1992:115, 18 ja 19 kohta).
30 Ensimmäiseen kysymykseen on edellä todetuin perustein vastattava, että asetuksen N:o 1215/2012 7 artiklan 1 alakohdan a alakohtaa on tulkittava siten, että riita-asia, joka koskee kerrostalokiinteistön yhteisomistajien yleiskokouksen, joka ei ole oikeussubjekti ja joka on laissa erityisesti perustettu käyttämään tiettyjä oikeuksia, jäsenten enemmistöllä tehtyyn mutta sen kaikkia jäseniä sitovaan päätökseen perustuvaa maksuvelvollisuutta, kuuluu kyseisessä säännöksessä tarkoitetun käsitteen ”sopimusta koskeva asia” piiriin.
31 Koska toinen ja kolmas kysymys on esitetty ainoastaan siltä varalta, että ensimmäiseen kysymykseen vastataan kieltävästi, niihin ei ole tarpeen vastata.
32 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee neljännellä kysymyksellään lähinnä, onko riita-asian, joka koskee kerrostalokiinteistön yhteisomistajien yleiskokouksen päätökseen perustuvaa maksuvelvollisuutta kyseisen kiinteistön yhteisten tilojen ylläpitokulujen kattamiseksi, katsottava koskevan asetuksen N:o 593/2008 4 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettua palvelun suorittamista koskevaa sopimusta vai kyseisen asetuksen 4 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettua esineoikeutta kiinteään omaisuuteen koskevaa sopimusta.
33 Aluksi on syytä todeta, että asetuksen N:o 593/2008 1 artiklan 2 kohdan f alakohdan säännös, jossa jätetään kyseisen asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle kysymykset, jotka liittyvät yhtiöitä tai muita yhteisöjä tai yhteenliittymiä koskevaan lakiin, kun kyse on esimerkiksi yhtiöiden tai muiden yhteisöjen tai yhteenliittymien perustamisesta rekisteröimällä tai muulla tavoin, oikeuskelpoisuudesta tai oikeustoimikelpoisuudesta, sisäisistä järjestelyistä tai purkautumisesta, ei koske oikeudellisen yhtymän eli tässä tapauksessa kiinteistön yhteisomistajista muodostuvan yhtymän vaatimusta vuosittaisten maksuosuuksien maksamisesta kyseisen yhtymän talousarvioon – tällainen vaatimus kuuluu sopimusvelvoitteita koskevien yleisten oikeussääntöjen soveltamisalaan – vaan ainoastaan yhtiöiden, yhteisöjen ja yhteenliittymien järjestysmuotoon liittyviä kysymyksiä.
34 Tältä osin on syytä todeta myös, että tätä tulkintaa vahvistaa Milanon yliopiston professorin Mario Giulianon ja Paris I ‑yliopiston professorin Paul Lagarden laatima sopimusvelvoitteisiin sovellettavasta laista tehtyyn yleissopimukseen liittyvä raportti (EYVL 1980, C 282, s. 1), jonka mukaan näiden kysymysten jättäminen sopimusvelvoitteisiin sovellettavasta laista tehdyn, Roomassa 19.6.1980 allekirjoitettavaksi avatun yleissopimuksen (EYVL 1980, L 266, s. 1), joka on jäsenvaltioiden välisissä suhteissa korvattu asetuksella N:o 593/2008, soveltamisalan ulkopuolelle koskee kaikkia luonteeltaan monitahoisia toimia, jotka ovat tarpeen yhtiön perustamiseksi, sen sisäisen toiminnan sääntelemiseksi tai sen purkamiseksi, eli yhtiöoikeuden alaan kuuluvia toimia.
35 Tästä seuraa, että asetusta N:o 593/2008 sovelletaan pääasiassa kyseessä olevan kaltaiseen tilanteeseen.
36 Asetuksen N:o 593/2008 johdanto-osan seitsemännen perustelukappaleen mukaan asetuksen aineellisen soveltamisalan ja säännösten olisi oltava yhdenmukaisia asetuksen N:o 44/2001 kanssa. Koska viimeksi mainittu asetus on kumottu ja korvattu asetuksella N:o 1215/2012, tämä yhdenmukaisuutta koskeva tavoite pätee myös viimeksi mainittuun asetukseen.
37 Tältä osin on syytä muistuttaa, että asetuksen N:o 1215/2012 24 artiklan 1 alakohdan osalta, jossa säädetään sen jäsenvaltion, jossa kiinteistö sijaitsee, tuomioistuinten yksinomaisesta toimivallasta asiassa, joka koskee esineoikeutta kiinteään omaisuuteen tai kiinteän omaisuuden vuokrasopimusta, unionin tuomioistuin on jo todennut, että tämä toimivalta ei koske kaikkia esineoikeutta kiinteään omaisuuteen koskevia kanteita vaan ainoastaan kanteita, jotka kuuluvat kyseisen asetuksen soveltamisalaan ja joilla pyritään yhtäältä vahvistamaan kiinteän omaisuuden laajuus ja koostumus, omistus- ja hallintaoikeus taikka muut kiinteään omaisuuteen kohdistuvat esineoikeudet sekä toisaalta turvaamaan näiden oikeuksien haltijoille heidän oikeusasemansa perusteella syntyneet oikeudet (tuomio 17.12.2015, Komu ym., C-605/14, EU:C:2015:833, 26 kohta ja tuomio 16.11.2016, Schmidt, C-417/15, EU:C:2016:881, 30 kohta).
38 Sen vuoksi ja koska pääasiassa kyseessä oleva kanne ei kuulu mihinkään edellä mainituista kanteista vaan perustuu omistusyhtymän oikeuteen saada maksusuoritus kiinteistön yhteisten tilojen kunnossapitoon liittyvistä maksuosuuksista, kanteen ei ole katsottava koskevan asetuksen N:o 593/2008 4 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettua sopimusta, jonka kohteena on esineoikeus kiinteään omaisuuteen.
39 Asetuksen N:o 1215/2012 7 artiklan 1 alakohdan b alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetun käsitteen ”palvelut” osalta unionin tuomioistuimen vakiintuneesta oikeuskäytännöstä ilmenee, että tämä käsite edellyttää vähintäänkin sitä, että palveluja tarjoava osapuoli harjoittaa määrättyä toimintaa vastiketta vastaan (tuomio 23.4.2009, Falco Privatstiftung ja Rabitsch, C-533/07, EU:C:2009:257, 29 kohta; tuomio 19.12.2013, Corman-Collins, C-9/12, EU:C:2013:860, 37 kohta; tuomio 10.9.2015, Holterman Ferho Exploitatie ym., C-47/14, EU:C:2015:574, 57 kohta; tuomio 15.6.2017, Kareda, C-249/16, EU:C:2017:472, 35 kohta ja tuomio 8.3.2018, Saey Home & Garden, C-64/17, EU:C:2018:173, 38 kohta).
40 Nyt käsiteltävässä asiassa ennakkoratkaisua pyytäneessä tuomioistuimessa nostetussa kanteessa vaaditaan, että asianomaiset osapuolet täyttävät velvollisuutensa maksaa kiinteistön, jonka omistajiin he kuuluvat, kuluista osuutensa, jonka määrän yhteisomistajien yleiskokous on vahvistanut.
41 Pääasiassa kyseessä olevan kaltaisen riita-asian ei siten ole katsottava koskevan asetuksen N:o 593/2008 4 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettua esineoikeutta kiinteään omaisuuteen vaan saman asetuksen 4 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettua palvelun suorittamista.
42 Neljänteen kysymykseen on näin ollen vastattava, että asetuksen N:o 593/2008 4 artiklan 1 kohdan b alakohtaa on tulkittava siten, että pääasiassa kyseessä olevan kaltaisen riita-asian, joka koskee kerrostalokiinteistön yhteisomistajien yleiskokouksen päätökseen perustuvaa maksuvelvollisuutta kyseisen kiinteistön yhteisten tilojen ylläpitokulujen kattamiseksi, on katsottava koskevan kyseisessä säännöksessä tarkoitettua palvelun suorittamista koskevaa sopimusta.
1) Tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla 12.12.2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1215/2012 7 artiklan 1 alakohdan a alakohtaa on tulkittava siten, että riita-asia, joka koskee kerrostalokiinteistön yhteisomistajien yleiskokouksen, joka ei ole oikeussubjekti ja joka on laissa erityisesti perustettu käyttämään tiettyjä oikeuksia, jäsenten enemmistöllä tehtyyn mutta sen kaikkia jäseniä sitovaan päätökseen perustuvaa maksuvelvollisuutta, kuuluu kyseisessä säännöksessä tarkoitetun käsitteen ”sopimusta koskeva asia” piiriin.
2) Sopimusvelvoitteisiin sovellettavasta laista 17.6.2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 593/2008 (Rooma I) 4 artiklan 1 kohdan b alakohtaa on tulkittava siten, että pääasiassa kyseessä olevan kaltaisen riita-asian, joka koskee kerrostalokiinteistön yhteisomistajien yleiskokouksen päätökseen perustuvaa maksuvelvollisuutta kyseisen kiinteistön yhteisten tilojen ylläpitokulujen kattamiseksi, on katsottava koskevan kyseisessä säännöksessä tarkoitettua palvelun suorittamista koskevaa sopimusta.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


text:
Tuli Dragon Taustakuva HD - downloadwallpaper.org
Koti / Eläimet / Tuli Dragon Taustakuva HD
Tuli Dragon Taustakuva HD
lähettänyt: Jeya maaliskuussa 16, 2016 sisään Eläimet, HD Jätä kommentti 4,850 näkymät 0
Tässä on kokoelma Tuli Dragon Taustakuva HD Collection Pöytäkoneet, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org voit ladata tuhansia ilmaisia taustakuvia Desktop. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja jatkuvasti päivitetään. Valitse vapaa taustakuvia yli 20 luokkiin kuten Animals, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. Riippumatta siitä, millaista pc että omistat, voit ladata korkean resoluution taustakuvan jotka on kokoa ja se rajataan sopimaan työpöydälle näytön. Voit tallentaa kuvan tietokoneeseen.
Jos Like This Tuli Dragon Taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
Edellinen: Desktop Wolf Taustakuva HD
Seuraava: GTA 5 taustakuva HD
Snake tapetti

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD