FINLEX ® - Säädökset alkuperäisinä: 1273/2006
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 2006 › 1273/2006 EtusivuLainsäädäntöOikeuskäytäntöViranomaisetValtiosopimuksetHallituksen esitykset
Kokeile myös tarkennettua hakua. Katso ohjeet. Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 2006 › 1273/2006 1273/2006 Dokumentin versiot
Laki yrittäjän eläkelain voimaanpanosta Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään:
Yrittäjän eläkelaki (1272/2006) tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2007. Sitä sovelletaan siinä tarkoitettuun yrittäjätoimintaan lain voimaantulosta lukien. Ennen yrittäjän eläkelain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
Jos henkilö on vakuutettu yrittäjän eläkelain voimaantullessa työntekijän eläkelain (395/2006) mukaan samasta työskentelystä, joka yrittäjän eläkelain 3 §:n avopuolisoita koskevan säännöksen perusteella olisi vakuutettava yrittäjän eläkelain mukaisesti, yrittäjä vakuutetaan yrittäjän eläkelain mukaisesti vakuutushakemuksen saapumista seuraavan kuukauden alusta ja henkilö vakuutetaan työntekijän eläkelain mukaan tähän saakka.
Yrittäjän eläkelakia sovelletaan myös ennen 1 päivänä tammikuuta 2007 myönnettyyn yrittäjien eläkelain (468/1969) mukaiseen eläkkeeseen. Jos ennen 1 päivänä tammikuuta 2007 myönnettyä eläkettä määrättäessä kuitenkin on noudatettu yrittäjien eläkelain muuttamisesta annettujen lakien (638/2003 ja 891/2004) sekä yrittäjien eläkelain muuttamisesta annetun lain voimaantulosäännöksen muuttamisesta annetun lain (892/2004) voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä, noudatetaan, mitä edellä mainituissa laeissa säädetään.
Tällä lailla kumotaan 14 päivänä heinäkuuta 1969 annettu yrittäjien eläkelaki siihen myöhemmin tehtyine muutoksineen.
Jos muussa laissa tai sen nojalla annetussa säännöksessä viitataan yrittäjien eläkelakiin, viittaus tarkoittaa yrittäjän eläkelain mukaisia vastaavia säännöksiä, jollei yrittäjän eläkelaista tai tästä laista muuta johdu.
Tässä laissa tarkoitetaan YEL-lailla 14 päivänä heinäkuuta 1969 annettua yrittäjien eläkelakia siihen myöhemmin tehtyine muutoksineen, huomioon ottaen myös 1 §:n 4 momentissa mainitut lait.
YEL-lain mukaisen vakuutuksen katsotaan muuttuneen yrittäjän eläkelaissa tarkoitetuksi vakuutukseksi.
Jos yrittäjä kirjallisesti irtisanoo yrittäjän eläkelain voimaantulovuonna vakuutuksen päättymään voimaantulovuoden kesä-, syys- tai joulukuun viimeisenä päivänä, vakuutuksen ei ole tarvinnut jatkua yhtä vuotta. Irtisanomisen on tapahduttava viimeistään kolme kuukautta ennen vakuutuksen päättymispäivää.
Valtioneuvoston työeläkevakuutusyhtiölle myöntämä YEL-lain mukaisen toiminnan harjoittamista koskeva toimilupa muuttuu yrittäjän eläkelain voimaantullessa YEL-lain osalta yrittäjän eläkelain mukaista toimintaa koskevaksi toimiluvaksi. Yrittäjän eläkelaissa tarkoitetun vakuutuskassan sääntöjen mukainen YEL-lain alainen vakuutustoiminta muuttuu yrittäjän eläkelain tultua voimaan yrittäjän eläkelain mukaiseksi vakuutustoiminnaksi.
Yrittäjän eläkelain 4 §:n 1 momentissa tarkoitettua 18 vuoden ikärajaa sovelletaan vuoden 1986 jälkeen syntyneen yrittäjän mainitussa laissa tarkoitettuun yrittäjätoimintaan, joka jatkuu 1 päivänä tammikuuta 2005 tai alkaa sen jälkeen. Samassa lainkohdassa tarkoitettua 68 vuoden ikärajaa sovelletaan yrittäjän mainitussa laissa tarkoitettuun yrittäjätoimintaan, joka jatkuu 1 päivänä tammikuuta 2005 tai alkaa sen jälkeen ja joka jatkuu mainittua ajankohtaa edeltävä aika mukaan lukien yhdenjaksoisesti vähintään neljä kuukautta.
Yrittäjän eläkelain 67 §:n mukaan eläkkeen perusteena olevaa kokonaistyötuloa laskettaessa 23 vuoden iän täyttämistä edeltävälle ajalle vahvistettu työtulo otetaan huomioon 1 päivänä tammikuuta 2005 lukien. Siltä osin kuin yrittäjälle ennen 1 päivänä tammikuuta 2005 vahvistettu työtulo otetaan eläkkeen perusteena olevaa työtuloa laskettaessa huomioon, se korotetaan vuoden 2004 tasoon 31 päivänä joulukuuta 2004 voimassa olleen työntekijäin eläkelain (395/1961, TEL) 9 §:ssä tarkoitetulla indeksillä, jossa palkkatason muutoksen painokerroin on 0,5 ja hintatason muutoksen painokerroin on 0,5, ja siitä laskentahetken tasoon yrittäjän eläkelain 89 §:ssä tarkoitetulla palkkakertoimella.
Yrittäjä, joka on vapautettu vakuuttamisvelvollisuudesta YEL-lain 3 §:n perusteella sellaisena kuin se oli voimassa 31 päivänä joulukuuta 2001 tai jätetty vakuuttamatta YEL-lain 3 §:n ja TEL:n 8 §:n perusteella sellaisina kuin ne olivat voimassa 31 päivänä joulukuuta 2004, on vakuuttamisvelvollinen 1 päivänä tammikuuta 2007 alkaen. Yrittäjän on otettava yrittäjän eläkelain mukainen vakuutus 30 päivään kesäkuuta 2007 mennessä.
Ennen 1 päivänä tammikuuta 1961 syntynyt yrittäjä, joka on vapautettu vakuuttamisvelvollisuudesta 1 momentissa mainitun säännöksen perusteella, ei kuitenkaan ole vakuuttamisvelvollinen niin kauan kuin hän täyttää vapauttamiselle yrittäjän eläkelain voimaantullessa voimassa olleen lain mukaan asetetut edellytykset.
Yrittäjä, jolla on YEL-lain mukainen vakuutus, mutta joka yrittäjän eläkelain 4 §:n 1 momentin 3 kohdan perusteella ei ole enää vakuuttamisvelvollinen, voi päättää vakuutuksensa yrittäjän eläkelain voimaantulosta lukien. Vakuutusta ei päätetä takautuvasti.
Jos yrittäjä on yrittäjän eläkelain 116 §:n perusteella maksanut lisätyöeläkevakuutusmaksua tai pienennettyä työeläkevakuutusmaksua, hänen 1 päivän tammikuuta 2005 jälkeiseen aikaan kohdistuvat työtulonsa otetaan huomioon yrittäjän maksamien vakuutusmaksujen mukaisina siten kuin mainitun lain 67 §:ssä säädetään, vaikka yrittäjän eläke tulisi YEL-lain muuttamisesta annetun lain (638/2003) voimaantulosäännöksen 2 momentin tai työntekijäin eläkelain muuttamisesta annetun lain (634/2003) voimaantulosäännöksen 8 tai 9 momentin perusteella muutoin määrättäväksi mainittujen lakien voimaan tullessa voimassa olleiden säännösten perusteella.
Jos yrittäjän työeläkevakuutusmaksut ovat yrittäjän eläkelain 119 §:n perusteella vanhentuneet, kokonaistyötulo lasketaan vuodelle 2005 ja sen jälkeisille kalenterivuosille vahvistetusta työtulosta sanotun lain 67 §:n 3 momentin mukaisesti. Vuosille 1993― 2004 vahvistetuista työtuloista vähentäminen tapahtuu kertomalla kalenterivuoden kullekin ajanjaksoille vahvistettu työtulo samalta ajanjaksolta saatujen vakuutusmaksujen ja samalle ajanjaksolle määrättyjen vakuutusmaksujen suhteella.
Mitä työntekijän eläkelain 37 ja 107―111 §:ssä säädetään viimeisen eläkelaitoksen järjestelystä, ei sovelleta silloin, kun eläkkeenhakija saa tai hänellä on oikeus saada ennen 1 päivää tammikuuta 2004 vireille tulleen hakemuksen perusteella omaan työ- tai virkasuhteeseen taikka yrittäjätoimintaan perustuvaa eläkettä taikka maatalousyrittäjien sukupolvenvaihdoseläkkeestä annetun lain (1317/1990) mukaista eläkettä, maatalousyrittäjien luopumiskorvauksesta annetun lain (1330/1992) mukaista luopumiskorvausta tai maatalousyrittäjien luopumistuesta annetun lain (1293/1994) mukaista luopumistukea ja hän hakee uutta eläkettä tai hänelle aikaisemmin myönnetyn eläkkeen jatkamista. Mainittuja säännöksiä ei sovelleta myöskään silloin, kun ennen 1 päivää tammikuuta 2004 vireille tulleen hakemuksen perusteella myönnettyä ja sittemmin keskeytettyä eläkettä ryhdytään maksamaan uudelleen. Jos edunjättäjä sai kuollessaan sellaista eläkettä, johon ei ole sovellettu tämän pykälän ensimmäisessä virkkeessä mainittuja säännöksiä, niitä ei sovelleta myöskään hänen jälkeensä myönnettävään perhe-eläkkeeseen.
Yrittäjän eläkelain 69 §:ssä tarkoitettu eläkeote lähetetään yrittäjälle ensimmäisen kerran viimeistään vuonna 2008.
Yrittäjän eläkelain 69 §:n 2 ja 3 momentissa tarkoitettua viiden vuoden määräaikaa sovelletaan vuonna 2013 ja sen jälkeen.
Vuonna 2008 lähetettävällä yrittäjän eläkeotteella on tiedot yrittäjän eläkelain 69 §:n 1 momentin 1―3 kohdassa tarkoitetusta yrittäjätoiminnasta ja muista työansioista sekä etuuksista kymmeneltä eläkeotteen lähettämistä edeltävältä kalenterivuodelta, vuonna 2009 vastaavat tiedot ovat yhdeksältä, vuonna 2010 kahdeksalta, vuonna 2011 seitsemältä ja vuonna 2012 kuudelta eläkeotteen lähettämistä edeltävältä vuodelta. Lain 69 §:n 1 momentin 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuja tietoja ei kuitenkaan ilmoiteta eläkeotteella aikaisemmalta ajalta kuin vuodesta 2005 lukien.
Yrittäjän eläkelain 69 §:n 3 ja 4 momentissa, 106 §:ssä, 107 §:n 4 momentissa sekä 121 §:ssä tarkoitettua viiden vuoden vanhentumisaikaa sovelletaan vuoden 2013 alusta lukien. Vuosina 2007 ja 2008 mainittu vanhentumisaika on kymmenen vuotta, vuonna 2009 yhdeksän, vuonna 2010 kahdeksan, vuonna 2011 seitsemän ja vuonna 2012 kuusi vuotta. Mainittuja vanhentumisaikoja laskettaessa otetaan huomioon myös ennen yrittäjän eläkelain voimaantuloa kulunut aika.
Työkyvyttömyyseläkkeen kertakorotus lisätään ensimmäisen kerran 1 päivänä tammikuuta 2010. Kertakorotus lisätään myös sellaiseen työkyvyttömyyseläkkeeseen, jossa eläketapahtuma on sattunut ennen 1 päivää tammikuuta 2006. Tällöin kertakorotus lisätään sen korotusprosentin mukaisesti, joka vastaa yrittäjän ikää vuoden 2010 alussa, edellyttäen, että työkyvyttömyyseläkkeen alkamisesta on tuolloin kulunut vähintään viisi kalenterivuotta.
Kun työkyvyttömyyseläkkeen eläketapahtuma on sattunut ennen 1 päivää tammikuuta 2006, kertakorotus lisätään ennen 1 päivää tammikuuta 2005 voimassa olevan TEL:n 8 ja 8 a §:n mukaisesti yhteensovitettuun eläkkeeseen. Jos perhe-eläke määrätään yrittäjän eläkelain voimaantullessa voimassa olleiden säännösten mukaan, kertakorotus lisätään ennen 1 päivää tammikuuta 2005 voimassa olevan TEL:n 8 ja 8 a §:n mukaan yhteensovitettuun perhe-eläkkeeseen.
Vuonna 2010 ja sen jälkeen alkavat vanhuuseläkkeet muunnetaan elinaikakertoimella yrittäjän eläkelain 76 §:n mukaisesti. Elinaikakerroin vahvistetaan ensimmäisen kerran vuodelle 2009.
Vanhuuseläke muunnetaan vanhuuseläkkeen alkamisvuodelle vahvistetulla elinaikakertoimella, jos vanhuuseläke alkaa ennen sitä vuotta, jona yrittäjä täyttää 62 vuotta. Vastaavasti, jos työkyvyttömyyseläke muuttuu vanhuuseläkkeeksi ennen sitä vuotta, jona yrittäjä täyttää 62 vuotta, eläke tarkistetaan sille vuodelle vahvistetulla elinaikakertoimella, jona yrittäjän eläke muuttui vanhuuseläkkeeksi.
Yrittäjän eläkelain 136 §:ää sovelletaan poistohakemuksiin, jotka tulevat vireille 1 päivänä tammikuuta 2007 tai sen jälkeen.
Jos eläketapahtuma on vuosina 2006― 2009, tulevan ajan ansiota määrättäessä otetaan vuoden 2004 työansiona huomioon kokonaistyötulo, jonka perusteella tulevan ajan eläkeosuus olisi laskettu, jos yrittäjä olisi tullut työkyvyttömäksi 31 päivänä joulukuuta 2004, ja vuoden 2005 työansiot otetaan huomioon siten kuin yrittäjän eläkelain 70―72 §:ssä säädetään. Tällöin tarkasteluaikana käytetään vastaavasti tulevan ajan ansion perusteena huomioon otettavien vuosien määrää. Jos eläketapahtuma sattuu vuonna 2010, otetaan vuoden 2005 työansiot huomioon siten kuin yrittäjän eläkelain 65 §:ssä, 70―72 §:ssä ja 74 §:n 1 ja 2 momentissa säädetään ja tarkasteluaika määrätään vastaavasti vuosien 2005―2010 perusteella. Yrittäjän eläkelain 22 §:n 1 momentin 2 kohdassa tarkoitettua ansioedellytystä määrättäessä otetaan huomioon työansioita kuntoutushakemuksen vireille tuloa edeltävän viiden kalenterivuoden ajalta.
Jos yrittäjä, jonka hakemus eläkkeen maksamisesta ulkomaille on hylätty ennen 1 päivänä tammikuuta 2003 voimassa olleen YEL-lain 17 §:n ja TEL:n 9 a §:n perusteella, hakee eläkkeensä maksamista ulkomaille uudelleen, eläkkeestä maksetaan ulkomaille uuden hakemuksen saapumisen jälkeen erääntyneet erät.
Jos ennen 1 päivänä tammikuuta 1982 alkanutta ja yhdenjaksoisesti jatkunutta osatyökyvyttömyyseläkettä saavan yrittäjän työkyky muuttuu siten, että hänellä on oikeus saada täyttä työkyvyttömyyseläkettä ja muutoksen voidaan arvioida kestävän vähintään vuoden, osatyökyvyttömyyseläke muutetaan täydeksi työkyvyttömyyseläkkeeksi muutosta seuraavan kuukauden alusta lukien.
Täysorvon lisää saavan perhe-eläkkeen saajan oikeus täysorvon lisään määräytyy ennen yrittäjän eläkelain voimaantuloa voimassa olleen TEL:n mukaisesti silloinkin, kun perhe-eläkkeen määrä tulee tarkistettavaksi yrittäjän eläkelain tultua voimaan.
Lesken uuden avioliiton takia lakkautettua leskeneläkettä aletaan maksaa lesken hakemuksesta uudelleen yrittäjän eläkelain voimaantullessa voimassa olleiden YEL-lain 17 §:n ja TEL:n 4 b §:n 2 momentin mukaisesti, jos lesken uusi avioliitto purkautuu ennen yrittäjän eläkelain voimaantuloa ja hakemus uudelleen maksamisesta toimitetaan eläkelaitokselle kuuden kuukauden kuluessa yrittäjän eläkelain voimaantulosta.
Ammatillisen kuntoutuksen edellytyksenä oleva työansioedellytys täyttyy, kun yrittäjän eläkkeessä on otettu huomioon tuleva aika ennen 1 päivänä tammikuuta 2005 voimassa olevien YEL-lain 6 §:n ja TEL:n 6 a ja 6 b §:n mukaisena.
Jos yrittäjä on harjoittanut yrittäjän eläkelaissa tarkoitettua yrittäjätoimintaa ennen 1 päivää tammikuuta 2005, yrittäjän eläkelain 61 §:n 3 momentissa tarkoitettu teoreettiseen eläkkeeseen tuleva erillinen lisä lasketaan sen kokonaistyötulon perusteella, jonka perusteella ennen 1 päivänä tammikuuta 2005 myönnettävää eläkettä määrättäessä olisi otettava huomioon tuleva aika tai sitä vastaava ansio ennen 1 päivänä tammikuuta 2005 voimassa olevan YEL-lain perusteella.
Eläkkeeseen, jonka eläketapahtuma on ennen 1 päivää tammikuuta 2007, sovelletaan ennen 1 päivänä tammikuuta 2007 voimassa olevia YEL-lain 17 §:ää ja TEL:n 8 §:n 6 momenttia myös yrittäjän eläkelain voimaantulon jälkeen.
Yrittäjän eläkelain mukaisesta eläkkeestä ei vähennetä sellaista sotilasvammalain (404/1948) mukaista korvausta, joka perustuu vuosien 1939―1945 sodissa saatuun vammaan.
Jos yrittäjä saa maatalousyrittäjien sukupolvenvaihdoseläkkeestä annetun lain mukaista eläkettä, maatalousyrittäjien luopumiskorvauksesta annetun lain mukaista luopumiskorvausta, maatalousyrittäjien luopumistuesta annetun lain tai maatalouden harjoittamisesta luopumisen tukemisesta annetun lain (612/2006) mukaista luopumistukea, eläkettä karttuu sen aikaisesta yrittäjän eläkelain mukaan vakuutetun yrittäjätoiminnan kokonaistyötulosta 1,5 prosenttia vuodessa. Luopumistukea maksavaa eläkelaitosta pidetään viimeisenä eläkelaitoksena silloinkin, kun eläkkeensaajalle myönnetään vanhuuseläke.
3) yrittäjän eläkelain 85 §:n 2 momentissa tarkoitettuna eläkkeenä; ja
4) yrittäjän eläkelain 68 §:n 5 momentissa tarkoitettuna eläkkeenä.
Eläke, jonka eläketapahtuma on ennen vuotta 2005, määräytyy ennen vuotta 2005 voimassa olleen YEL-lain mukaisesti, jollei mainitun lain muuttamisesta annettujen lakien (638/2003 ja 891/2004) voimaantulosäännöksistä ja lain 638/2003 voimaantulosäännösten muuttamisesta annetusta laista (892/2004) muuta johdu.
Sellaiseen työkyvyttömyys-, työttömyys- ja perhe-eläkkeeseen, jonka eläketapahtuma on vuonna 2005, sovelletaan 31 päivänä joulukuuta 2004 voimassa olleen YEL-lain säännöksiä. Jos kuitenkin yrittäjä on täyttänyt 63 vuotta ennen työkyvyttömyyden alkamista, hänelle myönnetään työkyvyttömyyseläkkeen sijaan vanhuuseläke ansaitun suuruisena. Jos yrittäjä täyttää 63 vuotta ennen sairausvakuutuslain (1224/2004) 12 luvun 3 §:ssä tarkoitetun ensisijaisuusajan täyttymistä, työkyvyttömyyseläkkeen sijaan eläke lasketaan ja myönnetään vanhuuseläkkeenä 63 vuoden iän täyttämistä seuraavan kuukauden alusta.
Jos perhe-eläkkeen eläketapahtuma on vuoden 2005 jälkeen, mutta perhe-eläke määräytyy sellaisen edunjättäjän saaman eläkkeen perusteella, joka on yhteensovitettu ennen 1 päivänä tammikuuta 2005 voimassa olleen YEL-lain mukaisesti, myös perhe-eläke yhteensovitetaan edellä tarkoitetun lain mukaisesti. Tällöin yhteensovitusrajaa laskettaessa ei kuitenkaan vähennetä perhe-eläkelain (38/1969) mukaan suoritettavaa lapsen eläkkeen perusmäärää tai leskeneläkkeen perusmäärää.
Ennen 1 päivää tammikuuta 2005 harjoitetusta yrittäjätoiminnasta karttunut eläkeoikeus lasketaan 31 päivänä joulukuuta 2004 voimassa olleen YEL-lain mukaan. Ennen 1 päivää tammikuuta 2005 alkanut ja sanottuna ajankohtana jatkuva yrittäjätoiminta katsotaan tällöin päättyneeksi 31 päivänä joulukuuta 2004. Eläke lasketaan erikseen myös sellaisen yrittäjäjakson perusteella, joka on vuoden 2004 loppuun mennessä jatkunut vähemmän kuin neljä kuukautta, mutta kuitenkin vähintään kuukauden, jos kyseinen yrittäjäjakso jatkuu vuonna 2005 ja tämä aika mukaan lukien kestää vähintään neljä kuukautta, tai jos kyseinen yrittäjäjakso on alkanut 31 päivänä joulukuuta 2004 voimassa olleen YEL-lain 7 §:n 3 momentissa tarkoitetun työtulon tarkistuksen johdosta. Karttunut eläkeoikeus korotetaan vastaamaan eläkkeen laskentavuoden tasoa palkkakertoimella.
Ennen vuotta 1947 syntyneen yrittäjän osa-aikaeläkkeeseen ja sen jälkeen myönnettävään vanhuuseläkkeeseen sovelletaan, mitä säädetään YEL-lain 17 §:ssä sekä TEL:n 4 §:n 2 momentissa, 4 f §:n 1 momentin johdantokappaleessa, 4 g §:n 2 momentissa sekä 5 §:n 4 momentissa, sellaisina kuin ne olivat voimassa 31 päivänä joulukuuta 2004, sekä YEL-lain 17 §:ssä ja TEL:n 5 §:n 6 momentissa, sellaisina kuin ne olivat voimassa 31 päivänä joulukuuta 2002. Tällaisella yrittäjällä on oikeus varhennettuun vanhuuseläkkeeseen 60 vuoden iän täyttämistä seuraavan kuukauden alusta. Varhennusvähennys tehdään 65 vuoden iästä eläkkeen alkamiseen 31 päivänä joulukuuta 2004 voimassa olleiden YEL-lain 17 §:n ja TEL:n 5 a §:n 2 momentissa mainittujen varhennuskertoimien mukaisesti.
Edellä 1 momentissa tarkoitetulla yrittäjällä on oikeus saada vanhuuseläke vähentämättömänä 63 vuotta täytettyään. Jos kuitenkin yrittäjä jatkaa osa-aikatyössä 65 vuotta täytettyään, osa-aikaeläke muuttuu samansuuruiseksi vanhuuseläkkeeksi 65 vuoden iän täyttämistä seuraavan kalenterikuukauden alusta. Tällöin työansioista karttuu eläkettä 1,5 prosenttia vuodessa 65 vuoden iän täyttämistä seuraavan kalenterikuukauden alun ja 68 vuoden iän täyttämiskuukauden lopun välisenä aikana. Jos osa-aikatyöstä karttunut vanhuuseläke alkaa myöhemmin kuin 68 vuoden iän täyttämistä seuraavan kuukauden alusta, lykättyä eläkkeen osaa korotetaan siten kuin yrittäjän eläkelain 9 §:n 3 momentissa säädetään. Mitä tässä pykälässä säädetään, sovelletaan myös silloin, kun myönnetään uutta eläkettä sellaisen osa-aikaeläkkeen jälkeen, jonka eläketapahtuma on ennen 1 päivää tammikuuta 2005.
Ennen vuotta 1950 syntyneellä pitkäaikaisesti työttömällä yrittäjällä on oikeus työttömyyseläkkeeseen siten kuin yrittäjän eläkelain voimaan tullessa voimassa olleissa YEL-lain, sen muuttamisesta annettujen lakien voimaantulosäännöksissä ja mainittujen voimaantulosäännösten muuttamisesta annetuissa laeissa säädetään. Muilta osin työttömyyseläkkeeseen ja sen saajaan sovelletaan, mitä yrittäjän eläkelain voimaan tullessa voimassa olevien YEL-lain 17 §:ssä ja TEL:n 4 c §:ssä, 5 §:n 1 momentin 1 kohdassa ja 3 momentissa, 10 d §:n 7 momentissa ja 17 b §:n 3 momentissa säädetään.
Sen estämättä, mitä 1 momentissa säädetään, yrittäjän oikeus tulevan ajan eläkkeeseen määräytyy samalla tavoin kuin se määräytyisi, jos työttömyyseläkkeen eläketapahtuma olisi 31 päivänä joulukuuta 2006. Tällöin tulevan ajan eläkkeen perusteena olevaa palkkaa laskettaessa ansiot otetaan huomioon 31 päivään joulukuuta 2006 saakka.
Tässä ja 30 §:ssä lisäeläkkeellä tarkoitetaan YEL-lain 11 §:n 1 momentin mukaista lisäeläkettä sellaisena kuin sanottu momentti oli voimassa 31 päivänä joulukuuta 2000.
Lisäeläkevakuutus päätetään 31 päivänä joulukuuta 2006 ja ansaitusta lisäeläkkeestä muodostetaan vapaakirja. Yrittäjällä on oikeus sanottuun lisäeläkkeen vapaakirjaan ja aiempiin työeläkelakien mukaisiin vapaakirjoihin aikaisintaan lisäeläkevakuutukseen liittyvästä eläkeiästä. Vapaakirjan saaminen lisäeläkevakuutukseen liittyvässä eläkeiässä edellyttää, että yrittäjän yrittäjätoiminta jatkuu sanottuun eläkeikään tai päättyy aikaisintaan neljä kuukautta ennen sanotun eläkeiän täyttämistä. Jatkuvaan yrittäjätoimintaan liittyvän perusturvan mukaisen eläkkeen yrittäjä saa aikaisintaan 60 vuoden iässä.
Jos yrittäjä täyttää lisäeläkevakuutukseensa liittyvän eläkeiän viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2010, hänellä on oikeus jatkaa lisäeläkevakuutustaan. Yrittäjällä on oikeus lisäeläkkeeseen ja aiempiin työeläkelakien mukaisiin vapaakirjoihin aikaisintaan lisäeläkevakuutukseen liittyvästä eläkeiästä. Lisäeläkkeen saaminen edellyttää, että yrittäjätoiminta jatkuu sanottuun eläkeikään tai päättyy aikaisintaan neljä kuukautta ennen mainitun eläkeiän täyttämistä.
Myönnettäessä eläke 62 vuotta alemmassa iässä eläke muunnetaan vastaamaan 62 vuotta alempaa ikää siten kuin sosiaali- ja terveysministeriön asetuksella tarkemmin säädetään. Muutoin lisäeläkevakuutukseen sovelletaan, mitä YEL-lain 11 §:n 1 momentin, sellaisena kuin se oli voimassa 31 päivänä joulukuuta 2000, nojalla annetuissa säädöksissä sekä yrittäjien eläkelain muuttamisesta annetun lain (638/2003) voimaantulosäännöksen 10 momentissa säädetään.
Sellaiseen yrittäjään, joka on täyttänyt lisäeläkevakuutukseensa liittyvän 65 vuotta alemman eläkeiän ennen 1 päivää tammikuuta 2005, sovelletaan 31 päivänä joulukuuta 2004 voimassa olleita säännöksiä.
Eläkelaitosten keskinäistä vastuuta koskevaa yrittäjän eläkelain 139 §:ää sovellettaessa ei oteta huomioon lisäeläkettä. Sanotun pykälän mukaisiin eläkkeisiin luetaan kuitenkin maksetun lisäeläkkeen ja sitä vastaavan eläkelaitoksen vastuulla olevan eläkkeenosan (rahastoidun eläkkeen) erotus siltä osin kuin lisäeläkkeen vastuuvelan katteena olevilta sijoituksilta vaadittava tuotto ei niihin riitä. Lisäeläkkeen määrästä eläkelaitoksen vastuulla on se osuus, joka vastaa 1 päivänä tammikuuta 2007 voimaan tulevien sosiaali- ja terveysministeriön vahvistamien laskuperusteiden mukaisesti eläkelaitokselle suoritettavia vakuutusmaksuja tai laskettavaa eläkevastuuta.
Jos lisäeläke jää kokonaan tai osittain turvaamatta eläkelaitoksen konkurssin vuoksi, yrittäjän eläkelain 1 §:n 3 momentissa tarkoitetut eläkelaitokset vastaavat siitä yhteisesti soveltuvin osin työntekijän eläkelain 181 §:n mukaisesti. Jos kuitenkin vaje on vähäinen, se katetaan ensisijaisesti kysymyksessä olevan eläkelaitoksen varoista.
Lisäeläkkeen laskuperusteet tarkistetaan kuolevuusperusteen osalta 1 päivästä tammikuuta 2007 lukien ja maksutaso tarkistetaan vastaavasti. Kuolevuusperusteen muutos toteutetaan muuttamalla 1 momentissa tarkoitettu rahastoitu eläke kertynyttä rahastoa vastaavaksi.
Eläketurvakeskuksella on oikeus salassapitosäännösten ja muiden tiedon saantia koskevien rajoitusten estämättä saada 27―29 §:ssä tarkoitetun eläkkeen laskemista varten YEL-lain 17 §:n ja TEL:n 6 a §:ssä tarkoitetun eläkkeeseen oikeuttavan tulevan ajan oikeuden määrittelyä sekä mainitun lain 7 f §:ssä tarkoitetun työeläkelisän laskemista varten välttämättömät tiedot.
Ennen vuotta 1947 syntyneellä yrittäjällä on oikeus lapsikorotukseen 31 päivänä joulukuuta 2004 voimassa olleiden säännösten mukaan.
TEL:n mukaista vähimmäisturvaa koskevaan eläkejärjestelyyn, johon työnantaja on sisällyttänyt itsensä TEL:n 1 §:n 3 momentin mukaisesti, sellaisena kuin se on laissa 395/1961 tai laissa 639/1966, sovelletaan sosiaali- ja terveysministeriön 28 päivänä joulukuuta 2004 vahvistamia työnantajan eläkevakuutuksen vapaakirjan ehtoja ja perusteita.
›Ruotsinkieliset säädökset ›Ajantasainen lainsäädäntö ›Säädösmuutosten hakemisto ›Saamenkieliset säädökset Sisällysluettelo1273/20061 §2 §3 §4 §5 §6 §7 §8 §9 §10 §11 §12 §13 §14 §15 §16 §17 §18 §19 §20 §21 §22 §23 §24 §25 §26 §27 §28 §29 §30 §31 §32 §33 §34 §
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 2006 › 1273/2006 Lainsäädäntö


Mikkelin kaupungin ja Jalkaväen säätiön kumppanuussopimus vuosille 2019 ja 2020 | Mikkeli
Kokous 30.1.2019
Mikkelin kaupungin ja Jalkaväen säätiön kumppanuussopimus vuosille 2019 ja 2020
Hyvinvoinnin ja osallisuuden lautakunta, kokous 30.1.2019
§ 17 Mikkelin kaupungin ja Jalkaväen säätiön kumppanuussopimus vuosille 2019 ja 2020
MliDno-2019-317
Matti Karttunen, kulttuuri- ja museojohtaja, Matti.Karttunen@mikkeli.fi
Mikkelin kaupungin ja Jalkaväen säätiön edustajat ovat laatineet kahdenkeskisen kumppanuussopimuksen yhteistyöstä vuosille 2019 ja 2020. Kumppanuussopimuksella sovitaan Jalkaväen säätiön ylläpitämän Jalkaväkimuseon toiminnan tukemiseen liittyvästä yhteistyöstä.
Jalkaväen säätiö on vuodesta 1982 ylläpitänyt Mikkelissä suomalaisen jalkaväen perinteitä ja historiaa taltioivaa ja esittelevää Jalkaväkimuseota. Jalkaväkimuseo muodostaa yhdessä Mikkelin kaupungin ylläpitämän Päämajamuseon kanssa kiinnostavan sotahistoriallisen kokonaisuuden, joka houkuttelee historiasta, etenkin sotahistoriasta kiinnostuneita matkailijoita Mikkeliin.
Vuonna 2021 Mikkeliin avattava Sodan ja rauhan keskus Muisti tulee täydentämään osaltaan tätä kokonaisuutta.
Mikkelin kaupunki sitoutuu yhteistyöhön Jalkaväen säätiön kanssa kumppanuussopimuksella, jonka suuruusluokka/taso sovitaan valtuustokausittain ja jota tarkistetaan vuosittain talousarvion laatimisen yhteydessä.
Nyt solmittava sopimus on voimassa vuoden 2020 loppuun saakka.
Liite: Mikkelin kaupungin ja Jalkaväen säätiön kumppanuussopimus vuosille 2019 ja 2020.
Hyvinvoinnin ja osallisuuden lautakunta hyväksyy liitteenä olevan Mikkelin kaupungin ja Jalkaväen säätiön kumppanuussopimuksen vuosille 2019 ja 2020 sekä valtuuttaa kaupungin edustajat allekirjoittamaan sopimuksen.
Jalkaväen säätiö, talouspalvelut, kulttuuri- ja museojohtaja
Liite Kumppanuussopimus Jalkaväen säätiö 2019-2020.pdf (pdf, 48 kt)
Liite Lausunto Jalkaväen säätiön kumppanuussopimusluonnokseen.pdf (pdf, 141 kt)
§ 3 Viranhaltijoiden päätösten otto-oikeus
§ 4 Ilmoitusasiat ja viranhaltijoiden päätökset tiedoksi
§ 5 Sähköinen pöytäkirjan tarkastus/hyvinvoinnin ja osallisuuden lautakunta
§ 6 Nuorisovaltuuston edustajan läsnäolo- ja puheoikeus hyvinvoinnin ja osallisuuden lautakunnassa
§ 7 Kumppanuustalo - toimintamallin suunnittelun tilanne
§ 8 Kuntalaisaloite, eläkeläistoiminnan kehittäminen ja yhteistoiminnan parantaminen
§ 9 Haukivuoren aluejohtokunnan aloite aluejohtokuntien hallinnosta ja sihteerijärjestelyistä
§ 10 Vanhusneuvoston aloite: Ikäihmisille turvalliset ja saavutettavat kävely- ja pyöräilyreitit
§ 11 Vanhusneuvoston aloite: Ikäihmisten liikkumisen edistäminen
§ 12 Elinikäisen oppimisen ja osallisuuden tulosalueen myöntämät avustukset 1.7.-31.12.2018
§ 13 Liikuntapalveluiden seniorikortin muutokset
§ 14 Hänninkentän huoltorakennuksen muutostyöt ja laajennus
§ 15 Kalevankankaan jalkapallohallin hankesuunnitelma ja tarjouspyyntö
§ 16 Sopimus Karkialammen Kuntotalon käytöstä kevät 2019
§ 18 Opetus- ja kulttuuriministeriön valtionosuuspäätökset 2019/hyvinvoinnin ja osallisuuden lautakunta
§ 19 Hyvinvoinnin ja osallisuuden lautakunnan käyttösuunnitelma 2019


text:
Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio (neljäs jaosto) 26 päivänä tammikuuta 2006.
Rijksdienst voor Sociale Zekerheid vastaan Herbosch Kiere NV.
Ennakkoratkaisupyyntö: Arbeidshof te Brussel - Belgia.
Siirtotyöläisten sosiaaliturva - Sovellettavan lainsäädännön määrittäminen - Toiseen jäsenvaltioon lähetetyt työntekijät - E 101-todistuksen merkitys.
Asia C-2/05.
Asia C-2/05
(Arbeidshof te Brusselin esittämä ennakkoratkaisupyyntö)
Siirtotyöläisten sosiaaliturva – Sovellettavan lainsäädännön määrittäminen – Toiseen jäsenvaltioon lähetetyt työntekijät – E 101 -todistuksen merkitys
Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio (neljäs jaosto) 26.1.2006
Siirtotyöläisten sosiaaliturva – Sovellettava lainsäädäntö – Toiseen jäsenvaltioon kuin työnantajan sijoittautumisvaltioon lähetetyt työntekijät
(Neuvoston asetuksen N:o 1408/71 14 artiklan 1 kohdan a alakohta; neuvoston asetuksen N:o 574/72 11 artiklan 1 kohdan a alakohta)
Asetuksen N:o 1408/71 täytäntöönpanomenettelystä annetun asetuksen N:o 574/72, sellaisena kuin se on muutettuna ja ajan tasalle saatettuna asetuksella N:o 2001/83 ja sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella N:o 2195/91, 11 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti myönnetty E 101 -todistus sitoo sen jäsenvaltion toimivaltaista laitosta ja tuomioistuimia, jonne kyseiset työntekijät on lähetetty, niin kauan kuin tällaisen todistuksen myöntäneet jäsenvaltion viranomaiset eivät ole peruuttaneet sitä tai julistaneet sitä pätemättömäksi.
Näin ollen kyseiset työntekijät vastaanottavan jäsenvaltion tuomioistuimella ei ole oikeutta tutkia E 101 -todistuksen pätevyyttä tämän todistuksen myöntämisen perustana olevia tosiseikkoja koskevien toteamusten osalta eikä erityisesti sitä, onko työntekijät lähettävän yrityksen ja lähetetyn työntekijän välillä olemassa näiden työntekijöiden komennuksen ajan sellainen kiinteä yhteys, jota tarkoitetaan asetuksen N:o 1408/71, sellaisena kuin se on muutettuna ja ajan tasalle saatettuna asetuksella N:o 2001/83 ja sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella N:o 2195/91, 14 artiklan 1 kohdan a alakohdassa, kun sitä luetaan yhdessä asetuksen N:o 1408/71 14 artiklan 1 kohdan a alakohdan ja 14 b artiklan 1 kohdan soveltamisesta 17 päivänä lokakuuta 1985 tehdyn siirtotyöläisten sosiaaliturvan hallintotoimikunnan päätöksen N:o 128 1 kohdan kanssa.
(ks. 33 kohta ja tuomiolauselma)
26 päivänä tammikuuta 2006 (*)
Siirtotyöläisten sosiaaliturva – Sovellettavan lainsäädännön määrittäminen – Toiseen jäsenvaltioon lähetetyt työntekijät – E 101 ‑todistuksen merkitys
Asiassa C-2/05,
jossa on kyse EY 234 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka Arbeidshof te Brussel (Belgia) on esittänyt 23.12.2004 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut yhteisöjen tuomioistuimeen 5.1.2005, saadakseen ennakkoratkaisun asiassa
toimien kokoonpanossa: N. Colneric (esittelevä tuomari), joka hoitaa neljännen jaoston puheenjohtajan tehtäviä, sekä tuomarit J. N. Cunha Rodrigues ja K. Lenaerts,
– Rijksdienst voor Sociale Zekerheid, edustajanaan advocaat P. Derveaux,
– Herbosch Kiere NV, edustajanaan advocaat B. Mergits,
– Ruotsin hallitus, asiamiehenään K. Norman,
– Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus, asiamiehenään M. Bethell, avustajanaan barrister T. Ward,
– Euroopan yhteisöjen komissio, asiamiehinään P. van Nuffel ja D. Martin,
1 Ennakkoratkaisupyyntö koskee sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän perheenjäseniinsä 14 päivänä kesäkuuta 1971 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71 14 artiklan 1 kohdan a alakohdan ja sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin ja heidän perheenjäseniinsä annetun asetuksen (ETY) N:o 1408/71 täytäntöönpanomenettelystä 21 päivänä maaliskuuta 1972 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 574/72 11 artiklan 1 kohdan a alakohdan tulkintaa, sellaisina kuin kyseiset asetukset ovat muutettuina ja ajan tasalle saatettuina 2.6.1983 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 2001/83 (EYVL L 230, s. 6) ja sellaisina kuin ne ovat muutettuina 25.6.1991 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 2195/91 (EYVL L 206, s. 2; jäljempänä asetus N:o 1408/71 ja asetus N:o 574/72).
2 Ennakkoratkaisupyyntö on esitetty riita-asiassa, jossa ovat vastakkain Rijksdienst voor Sociale Zekerheid (kansallinen sosiaaliturvalaitos, jäljempänä Rijksdienst) ja belgialainen Herbosch Kiere NV ‑niminen yhtiö (jäljempänä Herbosch Kiere), ja se koskee kyseisen yhtiön lähetetyistä irlantilaisista työntekijöistä maksamien sosiaaliturvamaksujen palauttamista.
3 Asetuksen N:o 1408/71 II osasto, joka kattaa 13–17 a artiklan, sisältää sosiaaliturva-alalla sovellettavan lainsäädännön määrittämistä koskevat säännöt.
4 Tämän asetuksen 13 artiklan 2 kohdassa säädetään seuraavaa:
”Jollei 14–17 artiklasta muuta johdu:
5 Saman asetuksen 14 artiklassa säädetään seuraavaa:
1. a) Jäsenvaltion alueella toimivan yrityksen palveluksessa tavallisesti työskentelevään henkilöön, jonka tämä yritys lähettää toisen jäsenvaltion alueelle suorittamaan siellä työtä tämän yrityksen palveluksessa, sovelletaan edelleen ensiksi mainitun jäsenvaltion lainsäädäntöä edellyttäen, että tämän työskentelyn arvioitu kesto ei ole enempää kuin 12 kuukautta ja että häntä ei lähetetä korvaamaan toista työntekijää, jonka komennus on päättynyt.
Siirtotyöläisten sosiaaliturvan hallintotoimikunnan päätös N:o 128
6 Siirtotyöläisten sosiaaliturvan hallintotoimikunta (jäljempänä hallintotoimikunta), joka on perustettu asetuksen N:o 1408/71 IV osaston mukaisesti ja jonka tehtävänä on käsitellä erityisesti kaikkia hallinnollisia kysymyksiä ja tulkintakysymyksiä, jotka johtuvat kyseisen asetuksen säännöksistä, teki 17.10.1985 asetuksen N:o 1408/71 14 artiklan 1 kohdan a alakohdan ja 14 b artiklan 1 kohdan soveltamisesta päätöksen N:o 128 (EYVL 1986, C 141, s. 6), joka oli voimassa pääasiaa koskevien tosiseikkojen tapahtuma-aikana. Tämä päätös on korvattu kyseisten tosiseikkojen tapahtumahetken jälkeen voimaan tulleella, 31.5.1996 tehdyllä päätöksellä N:o 162 (EYVL L 241, s. 28), joka on puolestaan korvattu 13.12.2000 tehdyllä päätöksellä N:o 181 (EYVL 2001, L 329, s. 73).
7 Päätöksen N:o 128 1 kohdan mukaan asetuksen N:o 1408/71 14 artiklan 1 kohdan a alakohtaa sovelletaan myös, ”kun jäsenvaltion lainsäädännön alaisuuteen kuuluva työntekijä palkataan siinä jäsenvaltiossa, jossa yrityksellä on kotipaikka tai jonne se on sijoittautunut, sitä varten, että hänet lähetetään työhön – – toiseen jäsenvaltioon – – , sillä edellytyksellä, että:
a) tämän yrityksen ja työntekijän välillä säilyy kiinteä yhteys koko komennuksen ajan;
b) tämä yritys harjoittaa tavallisesti toimintaansa ensimmäisen jäsenvaltion alueella, eli siinä tapauksessa, että yritys, jonka toiminta muodostuu siitä, että se toimittaa tilapäistä henkilöstöä toisten yritysten käyttöön, toimittaa yleensä henkilöstöä kyseisen valtion alueelle sijoittautuneiden yritysten käyttöön henkilöstön työllistämiseksi siellä.”
8 Asetuksen N:o 574/72 11 artiklan 1 kohdassa, joka kuuluu III osastoon, jonka otsikkona on ”Sovellettavan lainsäädännön määräämistä koskevien asetuksen säännösten täytäntöönpano”, säädetään seuraavaa:
”Sellaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen nimeämän laitoksen, jonka lainsäädäntöä sovelletaan, on annettava todistus siitä, että työntekijään sovelletaan tätä lainsäädäntöä määrättyyn päivään asti;
a) työntekijän tai hänen työnantajansa pyynnöstä asetuksen 14 artiklan 1 kohdassa – – tarkoitetuissa tapauksissa;
Edellä lainatussa säännöksessä mainitusta todistuksesta käytetään nimeä ”työkomennustodistus” tai ”E 101 ‑todistus”.
Belgian lainsäädäntö
9 Wet betreffende de tijdelijke arbeid, de uitzendarbeid en het ter beschikking stellen van werknemers ten behoeve van gebruikers ‑nimisen, 24.7.1987 annetun lain (Belgisch Staatsblad 20.8.1987, s. 12405) 31 §:n 1 momentissa säädetään seuraavaa:
”kiellettyä on sellainen luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön I ja II luvussa vahvistetuista säännöistä poiketen harjoittama toiminta, joka muodostuu siitä, että kyseisen luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön palkkaamat työntekijät toimitetaan sellaisten kolmansien tahojen käyttöön, jotka käyttävät näitä työntekijöitä ja joilla on heihin nähden osa tavallisesti työnantajalle kuuluvaa määräysvaltaa, lukuun ottamatta tiettyjä yleishyödyllisiä yhdistyksiä, jotka on vahvistettu ministerineuvostossa tehdyssä kuninkaan päätöksessä.”
10 Herbosch Kieren tehtävänä oli toteuttaa vuoden 1991 huhtikuun ja syyskuun välisenä aikana tukiseinä‑ ja betonitöitä ja asentaa teräspalkkeja kahdella Belgiassa sijaitsevalla työmaalla. Näiden töiden toteuttamista varten Herbosch Kiere kääntyi ICDS Constructors Ltd ‑nimisen irlantilaisen yrityksen (jäljempänä ICDS Constructors) puoleen. Kyseisten työmaiden osalta tehtiin kaksi alihankintasopimusta.
11 Herbosch Kiere tarkasti muun muassa, että ICDS Constructorsin Belgiaan palkkaamille työntekijöille oli myönnetty asetuksen N:o 574/72 11 artiklassa tarkoitettu voimassa oleva työkomennustodistus ja että näiden työntekijöiden sosiaaliturvamaksut oli maksettu Irlannissa. Asiaa ensimmäisenä oikeusasteena käsitelleen tuomioistuimen mukaan yhtä poikkeusta lukuun ottamatta kaikille kyseisille työntekijöille oli myönnetty E 101 ‑todistus.
12 Työministeriön (Ministerie van Tewerkstelling en Arbeid) sosiaalilainsäädännöstä vastaava yksikkö laati 12.10.1992 pöytäkirjan, jossa todettiin, että Herbosch Kiere käytti ICDS Constructorsin sen käyttöön toimittamia irlantilaisia työntekijöitä ja että näin ollen kyseisten työntekijöiden todellinen työnantaja ei ollut viimeksi mainittu yhtiö vaan Herbosch Kiere.
13 Rijksdienst katsoi tuossa pöytäkirjassa tehtyjen päätelmien perusteella, että Herbosch Kierellä oli tietty osa työnantajalle kuuluvasta määräysvallasta kyseisiin työntekijöihin nähden, joten heillä oli katsottava olevan Herbosch Kieren kanssa tehty työsopimus. Näin ollen Rijksdienst vaati Herbosch Kiereä maksamaan Belgian sosiaaliturvajärjestelmän mukaiset maksut.
14 Herbosch Kiere maksoi Rijksdienstin vaatimat, määrältään 3 647 567 Belgian frangin (90 420,82 euroa) suuruiset sosiaaliturvamaksut mutta teki niitä koskevan varauman ja vaati kyseisen määrän palauttamista Arbeidsrechtbank te Brusselissä, joka hyväksyi tämän vaatimuksen suurimmalta osin.
15 Arbeidshof te Brussel, jolle Riksdienst valitti asiasta, katsoo, että sillä on epäselvyyttä asetuksen N:o 1408/71 kyseisten säännösten tulkinnasta. Kansallinen tuomioistuin pohtii asiassa C‑202/97, FTS, 10.2.2000 annetun tuomion (Kok. 2000, s. I‑883) ja asiassa C‑178/97, Banks ym., 30.3.2000 annetun tuomion (Kok. 2000, s. I‑2005) valossa, mikä arvo toimivaltaisen laitoksen ja kyseiset työntekijät vastaanottavan jäsenvaltion tuomioistuinten on oikeudellisesti annettava E 101 ‑todistukselle. Ottaen huomioon Rijksdienstin ennakkoratkaisupyynnön esittäneessä kansallisessa tuomioistuimessa esittämät huomautukset, joiden mukaan tämä todistus ilmentää vain sitä staattista tilannetta, joka on tai jonka pitäisi olla olemassa työntekijää lähetettäessä, kansallinen tuomioistuin pohtii, millä edellytyksillä voidaan tutkia, säilyykö lähetetyn työntekijän ja lähettävän yrityksen välillä kiinteä yhteys koko komennuksen ajan.
16 Näissä olosuhteissa Arbeidshof te Brussel päätti lykätä asian käsittelyä ja esittää yhteisöjen tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1) Voiko vastaanottavan jäsenvaltion tuomioistuin tutkia ja/tai arvioida kiinteän yhteyden olemassaoloa työntekijät lähettävän yrityksen ja lähetetyn työntekijän välillä, kun otetaan huomioon, että asetuksen N:o 1408/71 14 artiklan 1 kohdan a alakohtaan sisältyvä ’yritystä, jonka palveluksessa työntekijä on tavallisesti työssä’, koskeva käsite edellyttää (päätöksen nro 128 nojalla), että lähettävän yrityksen ja lähetetyn työntekijän välillä säilyy kiinteä yhteys koko komennuksen ajan?
2) Voiko muun kuin edellä mainitun (E 101) -todistuksen myöntäneen jäsenvaltion tuomioistuin jättää todistuksen huomiotta ja/tai julistaa sen pätemättömäksi, jos sen käsiteltäväksi saatetun asian tosiseikkojen perusteella voidaan havaita, ettei lähettävän yrityksen ja lähetetyn työntekijän välillä ole kiinteää yhteyttä komennuksen aikana?
3) Sitooko vastaanottavan valtion tuomioistuimen päätös, jolla se jättää edellä mainitun (E 101) -todistuksen huomiotta ja/tai julistaa sen pätemättömäksi, lähtövaltion toimivaltaista laitosta edellä selostetun kaltaisissa olosuhteissa?”
17 Ennakkoratkaisukysymykset koskevat vain asetuksen N:o 1408/71 14 artiklan 1 kohdan a alakohdan ja asetuksen N:o 574/72 11 artiklan 1 kohdan a alakohdan tulkintaa. Näin ollen ei ole tarpeen ottaa huomioon palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon 16 päivänä joulukuuta 1996 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 96/71/EY (EYVL 1997, L 18, s. 1), jonka 19. perustelukappaleessa todetaan, että ”tämä direktiivi ei velvoita oikeudellisesti tunnustamaan tilapäistyövoimaa välittäviä yrityksiä, eikä se estä jäsenvaltioita soveltamasta alueellaan työvoiman vuokrausta koskevaa lainsäädäntöään sellaisiin yrityksiin, jotka eivät ole sijoittautuneet jäsenvaltioiden alueelle mutta jotka palveluja tarjotessaan harjoittavat toimintaansa jäsenvaltioiden alueella, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muiden yhteisön säännösten soveltamista”.
18 Kansallinen tuomioistuin pyrkii ensimmäisellä ja toisella kysymyksellään selvittämään, sitooko, ja missä määrin, asetuksen N:o 574/72 11 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti myönnetty E 101 ‑todistus vastaanottavan valtion sisäistä oikeusjärjestystä sen osalta, onko lähettävän yrityksen ja lähetetyn työntekijän välillä kiinteä yhteys koko komennuksen ajan.
19 Tämän osalta on muistutettava, että yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännössä, johon on viitattu myös hallintotoimikunnan päätöksessä N:o 128, todetaan, että kiinteän yhteyden säilyminen komennusjakson ajan toiseen jäsenvaltioon sijoittautuneen yrityksen ja niiden työntekijöiden välillä, jotka se on lähettänyt työkomennukselle toisen jäsenvaltion alueelle, on yksi asetuksen N:o 1408/71 14 artiklan 1 kohdan a alakohdan soveltamisen edellytyksistä (ks. vastaavasti em. asia FTS, tuomion 24 kohta). E 101 ‑todistukseen sisältyvä toteamus perustuu tällaiseen yhteyteen.
20 Tämän todistuksen tarkoituksena on asetuksen N:o 1408/71 14 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetyn aineellisen säännöksen tavoin helpottaa työntekijöiden vapaata liikkuvuutta ja palvelujen tarjoamisen vapautta (ks. vastaavasti em. asia FTS, tuomion 48 kohta).
21 Kyseisessä todistuksessa sen jäsenvaltion toimivaltainen laitos, jonne tilapäistä työvoimaa välittävä yritys on sijoittautunut, ilmoittaa, että sen omaa sosiaaliturvajärjestelmää sovelletaan edelleen työkomennukselle lähetettyihin työntekijöihin työkomennusjakson ajan. Näin ollen tämä todistus merkitsee välttämättä sitä, että toisen jäsenvaltion järjestelmää ei ole tarkoitus soveltaa sen periaatteen vuoksi, että työntekijöiden on kuuluttava yhteen ainoaan sosiaaliturvajärjestelmään (em. asia FTS, tuomion 49 kohta).
22 EY 10 artiklassa ilmaistu lojaalin yhteistyön periaate velvoittaa toimivaltaisen laitoksen arvioimaan oikein asiaankuuluvia seikkoja sovellettavan lainsäädännön määrittämistä koskevien sääntöjen soveltamiseksi sosiaaliturva-alalla ja näin ollen takaamaan E 101 ‑todistuksessa olevien mainintojen paikkansapitävyyden (em. asia FTS, tuomion 51 kohta).
23 Mitä tulee sen jäsenvaltion, johon työntekijät on lähetetty, toimivaltaisiin laitoksiin, EY 10 artiklasta johtuvasta yhteistyövelvollisuudesta seuraa, että tätä velvollisuutta ei noudatettaisi – ja asetuksen N:o 1408/71 14 artiklan 1 kohdan a alakohdan ja asetuksen N:o 574/72 11 artiklan 1 kohdan a alakohdan tavoitteet jätettäisiin ottamatta huomioon – jos kyseisen jäsenvaltion laitokset katsoisivat, että todistuksen maininnat eivät sido niitä, ja liittäisivät työntekijät myös omaan sosiaaliturvajärjestelmäänsä (ks. em. asia FTS, tuomion 52 kohta).
24 Näin ollen koska E 101 ‑todistuksella luodaan olettama siitä, että työkomennuksella olevat työntekijät säännönmukaisesti liitetään sen jäsenvaltion sosiaaliturvajärjestelmään, jonne tilapäisiä työntekijöitä välittävä yritys on sijoittautunut, se velvoittaa sen jäsenvaltion, jossa työntekijät ovat työkomennuksella, toimivaltaista laitosta (ks. em. asia FTS, tuomion 53 kohta).
25 Päinvastainen ratkaisu olisi omiaan loukkaamaan työntekijöiden liittämistä yhteen ainoaan sosiaaliturvajärjestelmään koskevaa periaatetta sekä sovellettavan järjestelmän ennalta-arvattavuutta ja näin ollen oikeusturvaa. Niissä tapauksissa, joissa sovellettavaa järjestelmää on vaikea määritellä, kummankin kyseessä olevan jäsenvaltion toimivaltaisten laitosten olisi katsottava oman sosiaalijärjestelmänsä soveltuvan työntekijöihin näiden vahingoksi (ks. em. asia FTS, tuomion 54 kohta).
26 Näin ollen niin kauan kuin E 101 ‑todistusta ei ole peruutettu taikka todettu pätemättömäksi, sen jäsenvaltion, jonne työntekijät on lähetetty työkomennukselle, toimivaltaisen laitoksen on otettava huomioon se seikka, että lähetettyihin työntekijöihin sovelletaan jo sen jäsenvaltion, jonne heidät palkannut yritys on sijoittautunut, sosiaaliturvajärjestelmää, eikä tämä laitos näin ollen voi soveltaa kyseessä oleviin työntekijöihin omaa sosiaaliturvajärjestelmäänsä (ks. em. asia FTS, tuomion 55 kohta)
27 Kyseisen E 101 ‑todistuksen antaneen jäsenvaltion toimivaltaisen laitoksen on kuitenkin tarkasteltava uudelleen todistuksen antamisen perustelujen riittävyyttä ja tarpeen vaatiessa peruutettava todistus, jos sen jäsenvaltion, jonne työntekijät on lähetetty työkomennukselle, toimivaltainen laitos esittää epäilyksiä kyseisen todistuksen perustana olevien tosiseikkoja koskevien toteamusten paikkansapitävyydestä ja näin ollen siinä olevista maininnoista erityisesti sen vuoksi, että ne eivät vastaa asetuksen N:o 1408/71 14 artiklan 1 kohdan a alakohdan vaatimuksia (ks. em. asia FTS, tuomion 56 kohta).
28 Tilanteessa, jossa kyseessä olevat laitokset eivät pääse yksimielisyyteen muun muassa erityisessä tilanteessa ominaisten tosiseikkojen arvioinnista eivätkä näin ollen siitä, kuuluuko se asetuksen N:o 1408/71 14 artiklan 1 kohdan a alakohdan soveltamisalaan, ne voivat jättää asian hallintotoimikunnan käsiteltäväksi (ks. em. asia FTS, tuomion 57 kohta).
29 Jos hallintotoimikunta ei onnistu yhteensovittamaan toimivaltaisten laitosten näkökantoja asiassa sovellettavasta lainsäädännöstä, se jäsenvaltio, jonka alueelle työntekijät on lähetetty työkomennukselle, voi ilman, että se vaikuttaisi todistuksen antaneen laitoksen jäsenvaltiossa käytettävissä oleviin oikeussuojakeinoihin, aloittaa EY 227 artiklan mukaisen jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevan menettelyn, jotta yhteisöjen tuomioistuin voi tutkia tällaisen kanteen yhteydessä, mitä lainsäädäntöä kyseisiin työntekijöihin on sovellettava, ja näin ollen E 101 ‑todistukseen kuuluvien mainintojen paikkansapitävyyden (ks. em. asia FTS, tuomion 58 kohta).
30 Jos hyväksyttäisiin se, että toimivaltainen kansallinen laitos voisi saattaa asian lähetetyn työntekijän vastaanottavan jäsenvaltion tuomioistuimen käsiteltäväksi ja saada aikaan sen, että E 101 ‑todistus julistettaisiin pätemättömäksi, jäsenvaltioiden toimivaltaisten laitosten lojaalin yhteistyön periaatteeseen perustuva järjestelmä saattaisi vaarantua.
31 Niin kauan kuin E 101 ‑todistusta ei ole peruutettu tai julistettu pätemättömäksi, se sitoo sen jäsenvaltion sisäistä oikeusjärjestystä, jonne kyseiset työntekijät on lähetetty, ja näin ollen tuon jäsenvaltion toimivaltaisia laitoksia.
32 Tästä seuraa, että vastaanottavan jäsenvaltion tuomioistuimella ei ole oikeutta tutkia E 101 ‑todistuksen pätevyyttä tämän todistuksen myöntämisen perustana olevia tosiseikkoja koskevien toteamusten osalta eikä erityisesti kiinteän yhteyden olemassaoloa työntekijät lähettävän yrityksen ja lähetetyn työntekijän välillä.
33 Kaikkien edellä esitettyjen seikkojen perusteella ensimmäiseen ja toiseen kysymykseen on vastattava, että niin kauan kuin asetuksen N:o 574/72 11 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti myönnetyn E 101 ‑todistuksen myöntäneet jäsenvaltion viranomaiset eivät ole peruuttaneet sitä tai julistaneet sitä pätemättömäksi, kyseinen todistus sitoo sen jäsenvaltion toimivaltaista laitosta ja tuomioistuimia, jonne kyseiset työntekijät on lähetetty. Näin ollen kyseiset työntekijät vastaanottavan jäsenvaltion tuomioistuimella ei ole oikeutta tutkia E 101 ‑todistuksen pätevyyttä tämän todistuksen myöntämisen perustana olevia tosiseikkoja koskevien toteamusten osalta eikä erityisesti sitä, onko työntekijät lähettävän yrityksen ja lähetetyn työntekijän välillä olemassa näiden työntekijöiden komennuksen ajan sellainen kiinteä yhteys, jota tarkoitetaan asetuksen N:o 1408/71 14 artiklan 1 kohdan a alakohdassa, kun sitä luetaan yhdessä päätöksen N:o 128 1 kohdan kanssa.
34 Ensimmäiseen ja toiseen kysymykseen annettu vastaus huomioon ottaen kolmanteen kysymykseen ei ole tarpeen vastata.
35 Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely yhteisöjen tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta. Oikeudenkäyntikuluja, jotka ovat aiheutuneet muille kuin näille asianosaisille huomautusten esittämisestä yhteisöjen tuomioistuimelle, ei voida määrätä korvattaviksi.
Niin kauan kuin asetuksen (ETY) N:o 1408/71 täytäntöönpanomenettelystä 21.3.1972 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 574/72, sellaisena kuin se on muutettuna ja ajan tasalle saatettuna 2.6.1983 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 2001/83 ja sellaisena kuin se on muutettuna 25.6.1991 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 2195/91, 11 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti myönnetyn E 101 ‑todistuksen myöntäneet jäsenvaltion viranomaiset eivät ole peruuttaneet sitä tai julistaneet sitä pätemättömäksi, kyseinen todistus sitoo sen jäsenvaltion toimivaltaista laitosta ja tuomioistuimia, jonne kyseiset työntekijät on lähetetty. Näin ollen kyseiset työntekijät vastaanottavan jäsenvaltion tuomioistuimella ei ole oikeutta tutkia E 101 ‑todistuksen pätevyyttä tämän todistuksen myöntämisen perustana olevia tosiseikkoja koskevien toteamusten osalta eikä erityisesti sitä, onko työntekijät lähettävän yrityksen ja lähetetyn työntekijän välillä olemassa näiden työntekijöiden komennuksen ajan sellainen kiinteä yhteys, jota tarkoitetaan sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän perheenjäseniinsä 14 päivänä kesäkuuta 1971 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71, sellaisena kuin se on muutettuna ja ajan tasalle saatettuna asetuksella N:o 2001/83 ja sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella N:o 2195/91, 14 artiklan 1 kohdan a alakohdassa, kun sitä luetaan yhdessä asetuksen N:o 1408/71 14 artiklan 1 kohdan a alakohdan ja 14 b artiklan 1 kohdan soveltamisesta 17 päivänä lokakuuta 1985 tehdyn siirtotyöläisten sosiaaliturvan hallintotoimikunnan päätöksen N:o 128 1 kohdan kanssa.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


text:
Televisioiden osto-opas | Kauppa | Kauppa | Telia
Mietityttääkö, mitä kaikkea pitäisi ottaa huomioon ennen uuden TV:n ostamista? Television osto-oppaasta löydät kaiken tarvitsemasi tiedon televisioista, niiden ominaisuuksista, lisävarusteista sekä muista asioista, jotka on hyvä pitää mielessä. Laajasta valikoimastamme löydät täydellisen TV:n, halusitpa sitten tehdä olohuoneestasi oikean viihdekeskuksen tai hankkia perustelkkarin makuuhuoneeseen. Tutustu TV:n osto-oppaaseen, ja löydä paras televisio tarpeisiisi.
Uutta televisiota ostaessa vastaan tulee monta termiä ja asiaa, jotka pitäisi ottaa huomioon. Millaisen nettiyhteyden älytelevisio tarvitsee, minkä kokoinen televisio on sopiva ja miten LED-, QLED- ja OLED-televisiot oikeasti eroavat toisistaan? Nyt löydät kaikki tarvittavat tiedot kätevästi samasta paikasta.
Mikä on sopiva television koko? Sopiva television koko riippuu TV:n resoluutiosta sekä siitä, kuinka pitkä etäisyys television ja katselupaikan välillä on. Television katseluetäisyys vaikuttaa olennaisesti valittavan TV:n kokoon. Esimerkiksi Full HD ja UHD-televisioissa on hyvin erilainen pikselimäärä, minkä vuoksi uuden television koko kannattaa suhteuttaa katseluetäisyyteen.
TV:n katseluetäisyys ja Television näyttökoon laskeminen
Full HD -televisio: ruudun lävistäjä metreinä x 1,6 = sopiva katseluetäisyys
Esimerkkien perusteella voit arvioida, millainen TV:n katseluetäisyys on ideaali televisiollesi tai minkä kokoinen telkkari sopii olohuoneeseesi. Laajasta TV-valikoimastamme löydät juuri sopivan kokoisen television.
45" = noin 1,8 m katseluetäisyys
55" = noin 2,2 m katseluetäisyys
65" = noin 2,6 m katseluetäisyys
45" = noin 1,4 m katseluetäisyys
55" = noin 1,7 m katseluetäisyys
65" = noin 2,0 m katseluetäisyys
LED, oled vai qled?
LED on lyhenne sanoista Light Emitting Diode, mikä tarkoittaa hohtodiodia. LED-näytöt ovat tehokkaampia kuin perinteiset LCD-näytöt, mikä mahdollistaa LED-televisiolle korkean kuvanlaadun. LED-TV:n näytön pikselit heijastavat sivuilta tai takaa tulevaa valoa, jolloin näytön kuvan kontrasti ja värit paranevat.
LED-TV:t ovat muihin televisioihin verrattuna usein edullisempia vaihtoehtoja. Ne eivät kuitenkaan pysty tuottamaan yhtä syviä mustan sävyjä tai kirkkaita värejä kuin QLED- ja OLED-televisiot.
QLED viittaa Quantum Dot -teknologiaan. QLED on perinteisen LED-teknologian pidemmälle kehitetty versio. Teknologia mahdollistaa erittäin laajan väriavaruuden. QLED-TV:ssä on lisäksi erinomainen valovoimaisuus, mikä mahdollistaa sen, että katselukokemus on miellyttävä myös kirkkaasti valaistussa huoneessa.
QLED-telkkarit ovatkin tunnettuja parhaimmasta värientoistostaan, vaikka tummat sävyt eivät ole yhtä syviä kuin esimerkiksi OLED-televisioissa. Hinnaltaan QLED-televisiot asettuvat usein LED- ja OLED-televisioiden välimaastoon.
OLED eli Organic Light Emitting Diode perustuu orgaaniseen aineeseen. Teknologia on siis selkeästi erilainen kuin LED-paneeleissa. OLED-TV:n paneelin kaikki pikselit tuottavat valoa mahdollistaen sen, että mustan sävyt ovat syviä ja värit näyttävän kontrastisia.
OLED-televisioiden valovoimaisuus ja valkoisen sävyt eivät yllä LED- ja QLED-televisioiden tasolle. Katselukulma on kuitenkin monia muita televisioita laajempi, eli telkkaria on helpompi katsoa isollakin porukalla. Hinaltaan OLED-televisiot asettuvat usein kalleimpaan päähän.
SMART TV – ÄLYTELEVISIO
Mikä on Smart TV? Smart TV on älykäs televisio, joka tarjoaa paljon ominaisuuksia ja käyttötarkoituksia, joita perinteisempi televisio ei pysty tarjoamaan. Smart TV on älytelevisio, jolla on oma käyttöjärjestelmä sekä sovelluspalvelu. Smart TV tarvitsee älykkäiden ominaisuuksiensa käyttöön vakaan internetyhteyden.
Smart TV:n kautta voit käyttää suoratoistopalveluita kuten C More sekä HBO Nordic. Smart TV:llä voit myös selata vaikka nettiä ja soittaa musiikkia samaan tapaan kuin tabletilla, tietokoneella tai puhelimella. Smart TV:n kautta katsot esimerkiksi suosikkisisältöjäsi Yle Areenasta tai Katsomosta älytelevision isolta ruudulta.
Android TV on Googlen kehittämä älytelevisioalusta, joka pohjautuu Android-puhelimienkin hyödyntämään Android-käyttöjärjestelmään. Android-televisiolla on paljon yhteistä muihin käyttöjärjestelmiin pohjautuvien älytelevisioiden kanssa. Lisäksi Android-TV:llä on omat uniikit vahvuutensa, jotka saavat sen erottumaan edukseen.
Android-televisio tarjoaa yhteyden Google Play -sovelluskauppaan, jonka ansiosta tuhannet sovellukset ovat käytettävisssäsi television kautta. Google Assistant puolestaan tarjoaa mahdollisuuden käyttää älytelevisiota ja hallita sen sisältöjä äänikomennoilla. Myös Googlen Chromecast teknologia on osa Android-televisiota, ja voit heijastaa TV-näytölle vaivatta sisältöjä yhteensopivista laitteista ja sovelluksista.
4k, uhd, ambilight – teknologiat tutuiksi
Televisioiden tuotekuvaukset vilisevät teknisiä termejä ja monia lyhenteitä. Lisäksi useilla valmistajilla on omat erityiset nimensä televisioissaan hyödynnetyille teknologioille. TV:n osto-opas avaa alla tyypillisempien lyhenteiden merkityksiä.
4k tv, UHD tv ja full hd tv
Termejä 4K ja UHD, eli Ultra HD tai Ultra High Definition, käytetään usein päällekkäin ja ne tarkoittavatkin lähes samaa asiaa. 4K on ilmaisu korkeasta 4096x2160-pikselin resoluutiosta. UHD puolestaan on näyttötarkkuus, jonka pikselitarkkuus on 3840x2160. UHD-TV:n tarkkuus ei ole siis täysin sama kuin 4K-TV:n, mutta se yltää lähemmäksi korkeaa standardia kuin perinteisempi Full HD -televisio, jonka resoluutio on 1920x1080 pikseliä.
Toisin sanoen 4K-televisiot sekä UHD-televisiot omaavat käytännössä lähes saman resoluutiotarkkuuden. Full HD TV:t sitä vastoin ovat varustettu hieman matalammalla resoluutiolla.
Ambilight on lyhenne sanoille Ambient Lightning, mikä tarkoittaa ympäröivää valaistusta. Ambilight on Philipsin kehittämää tekniikka, jossa katselukokemuksesta tehdään vaikuttavampi Ambilight TV:n ympärille heijastetulla valolla. Lisäksi Ambilight-tekniikka säätää valon voimakkuutta ja väriä automaattisesti sen mukaan, mitä katsotaan.
Jotta saisit Ambilight-televisiosta kaiken irti, kannattaa siihen synkronoida Philips Hue -älyvalaistus, jolla Ambilight-televisioon saa asennettua himmennystoiminnon ja erilaisia ajastuksia.
HDR on lyhenne sanoille High Dynamic Range. Lähes kaikissa uusissa TV-malleissa käytetään HDR-tekniikkaa. HDR-television näytön sävyissä on isompia kontrasteja, jolloin mustan ja valkoisen sävyt erottuvat toisistaan paremmin. HDR-tekniikka varmistaa, että HDR TV:n kuva on terävä ja todenmukainen ja että väriskaala on laaja, jolloin myös katselukokemuksesta tulee paras mahdollinen.
Curved TV -termi viittaa televisioon, jonka näyttö on kaareva. Kaarevan television kuva tulee kaikin puolin lähemmäksi katsojaansa ja siksi katseluelämykset voivat olla vielä vaikuttavampia kuin tavallisessa televisiossa. Curved TV:n kaarevaa näyttöä kannattaa kuitenkin yleensä katsoa lähes suoraan edestä, mikä saattaa rajoittaa sitä, kuinka laajalle levittäytyneeltä alueelta kaarevaa TV:tä voi katsoa.
Uuden television valinnassa myös liitäntöjen ja virittimien määrä ja laatu ovat olennaisia. Hyvä televisio pitää sisällään tarpeeksi liitäntöjä ja virittimiä, jolloin telkkaria ei tarvitse vaihtaa ominaisuuksien ja liitäntöjen vähyyden takia.
TV-Liitännät
Jotta televisioon voi liittää erilaisia laitteita, kuten pelikonsoleita tai kaiuttimet, tarvitaan erilaisia liitäntöjä. Tästä syystä TV:n liitännät ja niiden tyypit on hyvä tarkistaa etukäteen. Kun televisiossa on runsaasti erilaisia liitäntöjä, on todennäköisempää että tilaa riittää myös joskus tulevaisuudessa tarvittaville lisälaitteille. Hyvä televisio pitääkin sisällään kattavan määrän liitäntöjä.
Muun muassa äänentoisto on tärkeä katselukokemuksen täydentäjä. Televisioon voi hankkia esimerkiksi isomman kotiteatterijärjestelmän, pienemmät stereokaiuttimet tai huomaamattomamman Soundbar-äänijärjestelmän. Liitännöistä kannattaa siis tarkistaa, löytyykö äänijärjestelmiä varten esimerkiksi HDMI, optinen toslink ja analoginen RCA -liitäntä.
Televisiot vastaanottavat lähetyksiä joko antennin, kaapelin, satelliitin tai IPTV-verkon kautta. Antenni ja kaapeli ovat näistä yleisimpiä.
Antenniverkossa on nykyään usein käytössä DVB-T2 -tekniikka, joka mahdollistaa HD-kanavien katsomisen. Tekniikka on vielä suhteellisen uusi ja täydellinen siirtyminen siihen tapahtuu vuonna 2020. Siksi antennikodeissa on hyvä ostaa ajoissa TV, jossa on DVB-T2-viritin tai Antenna Ready HD -merkintä.
Kaapelikanavia voi katsoa, kun televisiosta löytyy DVB-C-viritin. HD-kanavia varten televisiosta tarvitsee puolestaan löytyä joko DVB-C HD -viritin tai Cable Ready HD -merkintä.
Smart-televisio tarvitsee kaverikseen nopean netin, jotta katselukokemus on aina mahdollisimman hyvä. Esimerkiksi Netflix vaatii 5 Mbit/s -nopeuden toimiakseen HD-laadulla ja 25 Mbit/s -nopeuden toimiakseen 4K-laadulla.
Voit liittää television myös suoraan internettiin, jos haluat televisiostasi kaiken mahdollisen irti tai et vielä haluaisi vaihtaa telkkaria uuteen puuttuvien suoratoistopalveluiden takia. Samalla voit katsoa niitäkin sisältöjä, joita et muuten televisioosi saisi.
Chromecast-mediasoittimen avulla voit siirtää esimerkiksi leffoja ja sarjoja kätevästi internetistä televisioon. Laite toimii kaikkien iOS- ja Android-laitteiden kanssa, jolloin sisältöjä on helppo hallita esimerkiksi kännykällä. Tarvitset Chromecastin käyttöä varten vain wifi-yhteyden, jotta saat luotua yhteyden luurin ja telkkarin välille.

matches: HD HD hd HD HD HD HD HD HD


495 – Kontuwiki
300-luku <<< 400-luku >>> 500-luku
399 400 <<< 401 402 403 404 405 406 407 408 409 410 411 412 413 414 415 416 417 418 419 420 421 422 423 424 425 426 427 428 429 430 431 432 433 434 435 436 437 438 439 440 441 442 443 444 445 446 447 448 449 450 451 452 453 454 455 456 457 458 459 460 461 462 463 464 465 466 467 468 469 470 471 472 473 474 475 476 477 478 479 480 481 482 483 484 485 486 487 488 489 490 491 492 493 494 495 496 497 498 499 500 >>> 501 502
Valar rakentavat Ardaa, mutta Melkor haittaa heidän työtään minkä ehtii.[1]
Amanissa: Valar elävät rauhassa ja autuudessa Kahden puun valaistessa Valinoria.[2]
Keski-Maassa: Melkor piileskelee Utumnossa ja kasvattaa pahoja olentoja. Amanin annaalien mukaan hän ei uskaltaudu sieltä ulos Oromën valppauden vuoksi,[3] mutta Silmarillionissa kerrotaan, että hän "käveli yhä usein maita pitkin monessa mahtavassa ja kauheassa muodossa"[4] ja Oromë ratsasti vain joskus Keski-Maassa ja tappoi "Melkorin valtakunnan hirmuja ja kauheita olentoja", mutta hänen lähdettyään "kokoontuivat Melkorin palvelijat taas; ja varjo ja vilppi täytti maat.[5]
Haltiat Arminas ja Gelmir tulevat Nargothrondiin varoittamaan Orodrethia ja tuovat Ulmon Círdanille jättämän viestin: suuri kivisilta on hävitettävä, eivätkä haltiat saa lähteä taisteluun. Túrinin vastustuksen vuoksi Orodreth ei noudata Ulmon varoitusta.[6]
Örkit tunkeutuvat Brethiliin; Halethin kansan päällikkö Handir taistelee niitä vastaan mutta kärsii tappion ja saa surmansa.[7]
Morgoth lähettää Glaurungin johtaman sotajoukon Beleriandiin. Nargothrondin joukot kärsivät tappion Tumhaladin taistelussa ja Nargothrond hävitetään.[8]
Glaurung lumoaa Túrinin, joka lähtee Dor-lóminiin etsimään äitiään ja sisartaan eikä pelasta Orodrethin tytärtä Finduilasia, jonka örkit ottivat vangiksi. Dor-lóminissa Túrin surmaa itäläisten päällikön Broddan ja palaa Beleriandiin löytämättä äitiään Morwenia ja sisartaan Nienoria.[9]
Tuor tulee Vinyamariin, missä Ulmo puhuttelee häntä ja käskee hänen mennä Gondoliniin varoittamaan Turgonia. Tuor kohtaa Vinyamarissa haltia Voronwën, joka opastaa hänet Gondoliniin.[10]
11. lokakuuta: Tuor saapuu illalla Vinyamariin ja ottaa Turgonin jättämät varusteet itselleen. Ulmo puhuttelee häntä Meren rannassa.[11]
12. lokakuuta: Suuri aalto kantaa haaksirikkoutuneen Voronwën maalle Vinyamarin rannassa aamuvarhain. Tuor tapaa hänet pian sen jälkeen. He lähtevät vaeltamaan kohti Gondolinia "ennen kuin päivä oli täysin valjennut". He piileskelevät Ered Wethrinin varjoissa iltaan saakka ja puhelevat keskenään. Voronwë kertoo merimatkastaan. Pimeän tullen he jatkavat matkaansa.[12]
8. marraskuuta: Tuor ja Voronwë saapuvat Eithel Ivrinille ja näkevät Túrinin lähteen luona. Túrinin jatkettua matkaansa Dor-lóminia kohti heitä huomaamatta he kulkevat vielä vähän matkaa, etsivät itselleen piilopaikan ja nukkuvat jonkin aikaa.[13]
17. marraskuuta: Tuor ja Voronwë ylittävät Eteläntien ja pakenevat tielle leiriytyneitä örkkejä.[14]
18. marraskuuta: Tuor ja Voronwë ylittävät Sirionin Brithiachin kahlaamolla ja saapuvat illalla Echoriathin juurelle.[15]
19. marraskuuta: Tuor ja Voronwë kulkevat Gondolinin porttien läpi Elemmakilin kanssa ja näkevät viimein Gondolinin kaupungin.[16]
Númenorissa: 303-vuotias kuningas Tar-Amandil on hallinnut 53 vuotta. Hänellä on jäljellä 300 vuotta elinaikaa. Hänen poikansa Elendil, josta tulee seuraava hallitsija 95 vuoden kuluttua, on 145-vuotias.[17]
Keski-Maassa: Gil-galad asuu Lindonissa lännen haltioiden korkeana kuninkaana. Paljon kääpiöitä on muuttanut jo yli 450 vuotta sitten Ered Luinilta Moriaan. Aivan pian (vuoden 500 ta.) tienoilla Sauron alkaa taas liikehtiä Keski-Maassa.[18]
Arnorissa: 215-vuotias kuningas Tarcil on hallinnut 60 vuotta. Hänellä on jäljellä 20 vuotta elinaikaa. Tarcilin poika Tarondor on 123-vuotias ja Tarondorin poika Valandur on 33-vuotias.[19]
Gondorissa: 185-vuotias kuningas Tarostar on hallinnut kolme vuotta. Hänellä on 46 elinvuotta jäljellä. Hänen poikansa Turambar on 98-vuotias ja Turambarin poika Atanatar 15-vuotias.[20] Itäläiset ovat hyöknneet ensimmäisen kerran Gondoriin viisi vuotta sitten ja surmanneet Tarostarin isän Ostoherin. Tarostar taistelee yhä itäläisiä vastaan, ja kun hän voittaa heidät viimein vuonna 500 ka., hän ottaa itselleen nimen Rómendacil, "Idänvoittaja".[21]
Mordorissa: Gondorilaiset vartioivat maata linnoituksistaan käsin.[22]
Konnunlasku (= 2095 ka.)
Ikäbukin suku pitää yhä hallussaan thainin virkaa – siitä lähtien, kun ensimmäinen thain nimitettiin 116 vuotta sitten vuonna 379 kl..[23]
↑ Annals of Aman §11-12 (HoME X, s. 51); Silm., Ainulindalë, s. *** / 10.
↑ Annals of Aman §30-31 (HoME X, s. 70); Silm. 1, Aikojen alku, s. *** / 26-27.
↑ Annals of Aman §30-31 (HoME X, s. 70).
↑ Silm. 1, Aikojen alku, s. *** / 27.
↑ Silm. 1, Aikojen alku, s. *** / 28.
↑ Silm. 21, Túrin Turambar, s. 266 / 214 (vuoden 1979 laitoksessa virheellisesti "neljäsataa ja viisikymmentä vuotta Kuun noususta").
↑ Silm. 21, Túrin Turambar, s. *** / 214; Grey Annals §275 (HoME XI, s. 85).
↑ Silm. 21, Túrin Turambar, s. 266-267 / 214-215; Grey Annals §275-277 (HoME XI, s. 85-86).
↑ Silm. 21, Túrin Turambar, s. *** / 215-221; Grey Annals §278-288 (HoME XI, s. 86-88).
↑ Silm. 23, Tuor ja Gondolinin tuho, s. *** / 243-247; Grey Annals §290, 299 (HoME XI, s. 89, 91).
↑ KTK 1.I, Tuorista ja hänen tulostaan Gondoliniin, s. 41-47. – Päivämäärä: Tuor ja Voronwë lähtevät seuraavana päivänä vaeltamaan kohti Gondolinia. He saapuvat Echoriathin juurelle "Hísimën [marraskuun] kahdeksantenatoista päivänä, matkansa seitsemäntenäneljättä" (KTK 1.I, Tuorista ja hänen tulostaan Gondoliniin, s. 64).
↑ KTK 1.I, Tuorista ja hänen tulostaan Gondoliniin, s. 47-54.
↑ KTK 1.I, Tuorista ja hänen tulostaan Gondoliniin, s. 54-55. Lähdettyään Ivriniltä seuraavana päivänä he jatkavat matkaansa vielä yhdeksän päivää (KTK 1.I, Tuorista ja hänen tulostaan Gondoliniin, s. 56) kunnes saapuvat Malduinjoelle, ylittävät Eteläntien ja viettävät yönsä kivipaaden alla (KTK 1.I, Tuorista ja hänen tulostaan Gondoliniin, s. 56-59) ennen kuin seuraavan päivänä aikana jatkavat matkaansa Echoriathin juurelle (KTK 1.I, Tuorista ja hänen tulostaan Gondoliniin, s. 60-64). Näin ollen heidän on täytynyt olla Ivrinillä kymmenen päivää aiemmin.
↑ KTK 1.I, Tuorista ja hänen tulostaan Gondoliniin, s. 57-60.
↑ KTK 1.I, Tuorista ja hänen tulostaan Gondoliniin, s. 60-64
↑ KTK 1.I, Tuorista ja hänen tulostaan Gondoliniin, s. 64-73.
↑ TSH, liite B, "Vuosien kirja", s. *** / *** / *** / *** / 1119, 1120.
↑ HoME XII, s. 192-193.
↑ HoME XII, s. 197.
↑ TSH, liite A I, "Númenorilaiset kuninkaat", s. *** / *** / *** / *** / 1077; TSH, liite B, "Vuosien kirja", s. *** / *** / *** / *** / 1122.
↑ TSH, liite A I, "Númenorilaiset kuninkaat", s. *** / *** / 397 / *** / 1075; TSH, liite B, "Vuosien kirja", s. *** / *** / *** / *** / 1124 (annaali 1979 ka.).
Noudettu kohteesta ”https://kontu.wiki/w/index.php?title=495&oldid=58436”
Sivua on viimeksi muutettu 19. marraskuuta 2018 kello 09.37.


text:
Urantia-kirjan, LUKU 8. Ääretön Henki
Urantia-kirjan - LUKU 8. Ääretön Henki
LUKU 8. Ääretön Henki
§ 1. Toiminnan Jumala
§ 2. Äärettömän Hengen olemus
§ 3. Hengen suhde Isään ja Poikaan
§ 4. Jumalallisen huolenpidon henki
§ 5. Jumalan läsnäolo
§ 6. Äärettömän Hengen persoonallisuus
8:0.1 (90.1) KAUKANA iäisyydessä, kun Universaalisen Isän ”ensimmäinen” infiniittinen ja absoluuttinen ajatus löytää Iankaikkisessa Pojassa täydellisen ja tarkoitusta vastaavan sanan jumalalliseksi ilmennyksekseen, siitä on seurauksena sekä Ajatus-Jumalan että Sana-Jumalan ylivertainen kaipuu sellaista universaalista ja infiniittistä edustajaa kohtaan, joka ilmentäisi heitä molempia ja toimisi yhdessä heidän kanssaan.
8:0.2 (90.2) Ikuisuuden aamunkoitossa sekä Isä että Poika tulevat infiniittisen tietoisiksi keskinäisestä riippuvuudestaan, ikuisesta ja absoluuttisesta ykseydestään; ja juuri sen vuoksi he solmivat infiniittisen ja ikuisen sopimuksen jumalallisesta kumppanuudesta. Tämä koskaan päättymätön sopimus tehdään heidän yhteisten ajatustensa toimeenpanemiseksi kautta ikuisuuden; ja tästä iäisyystapahtumasta lähtien Isä ja Poika ovat jatkuvasti pysyneet tässä jumalallisessa liitossa.
8:0.3 (90.3) Olemme nyt kasvokkain Äärettömän Hengen, Jumaluuden Kolmannen Persoonan, iäisyysalkuperän kanssa. Sinä hetkenä, kun Jumala Isä ja Jumala Poika yhdessä panevat alulle identtisen ja infiniittisen teon — absoluuttisen ajatussuunnitelman toimeenpanon — sinä samaisena hetkenä ilmestyy Ääretön Henki täysin kehittyneenä olemassaolon piiriin.
8:0.4 (90.4) Selostaessani Jumaluuksien alkuperän järjestystä tällä tavoin teen sen pelkästään siksi, että teille kävisi mahdolliseksi ajatella heidän keskinäistä suhdettaan. Todellisuudessa he kaikki kolme ovat olleet olemassa ikuisuudesta saakka; he ovat eksistentiaalisia. Heillä ei ole päivien alkua eikä päivien loppua. He ovat rinnakkaisia, korkeimpia, perimmäisiä, absoluuttisia ja infiniittisiä. He ovat, ovat aina olleet ja tulevat aina olemaan. Ja he ovat kolme selvästi yksilöllistä, mutta ikuisesti assosioitunutta persoonaa: Jumala Isä, Jumala Poika ja Jumala Henki.
8:1.1 (90.5) Äärettömän Hengen personoimisen myötä jumalallisesta persoonallisuussyklistä tulee menneisyyden ikuisuudessa täydellinen ja täysimääräinen. Toiminnan Jumala on olemassa, ja avaruuden avara näyttämö on lavastettu valmiiksi luomistyön mykistävää draamaa — universaalista seikkailua — ikuisten aikojen jumalallista panoraamaa varten.
8:1.2 (90.6) Äärettömän Hengen ensimmäinen teko on hänen jumalallisten vanhempiensa, Isä-Isän ja Äiti-Pojan, tarkastelu ja tunnistaminen. Hän, Henki, tunnistaa kvalifioimattomasti heistä kummankin. Hän on täysin tietoinen heidän erillisestä persoonallisuudestaan ja infiniittisistä ominaispiirteistään samoin kuin heidän yhteen kietoutuvasta olemuksestaan ja yhtenäisestä toiminnastaan. Seuraavaksi Jumaluuden Kolmas Persoona transsendenttista halukkuutta ja innoittavaa spontaanisuutta osoittaen ja siitä huolimatta, että hän on tasavertainen Ensimmäisen ja Toisen Persoonan kanssa, lupaa vapaaehtoisesti ikuista uskollisuutta Jumala Isälle ja tunnustaa olevansa ikuisesti riippuvainen Jumala Pojasta.
8:1.3 (90.7) Erottamattomasti tämän tapahtuman luonteeseen kuuluen ja kunkin kolmen persoonallisuuden riippumattomuuden ja toimeenpanevan unionin keskinäisenä tunnustuksena ikuisuuden sykli tulee perustetuksi. Paratiisin-Kolminaisuus on olemassa. Universaalisen avaruuden näyttämö on valmiina moninaiselle ja koskaan päättymättömälle panoraamalle, jossa Universaalisen Isän tarkoitus tulee luovasti julki Iankaikkisen Pojan persoonallisuuden kautta ja Toiminnan Jumalan suorittamassa toimeenpanossa, Isä–Poika -luojakumppanuuden reaalisuudessa tapahtuvia esiintymisiä edustavan toimeenpanevan edustuman, kautta.
8:1.4 (91.1) Toiminnan Jumala toimii ja avaruuden elottomat holvit ovat liikkeessä. Miljardi täydellistä sfääriä syöksähtää olevaisuuteen. Paratiisiin sisältyvät avaruusenergiat ovat ennen tätä hypoteettista iäisyyden hetkeä jo olemassa ja potentiaalisesti toimivaisia, mutta niiltä puuttuu olemisen aktuaalisuus; fyysinen gravitaatio ei myöskään ole mitattavissa muutoin kuin sillä, miten aineelliset realiteetit reagoivat sen katkeamattomaan vetoon. Mitään aineellista maailmankaikkeutta ei tuona (oletettuna) ikuisuuden etäisenä hetkenä ole, mutta sinä samaisena hetkenä, kun miljardi maailmaa aineellistuu, ilmaantuu riittävä ja tilanteen vaatima määrä gravitaatiota pitämään ne Paratiisin koskaan päättymättömässä otteessa.
8:1.5 (91.2) Jumalten luomuksen läpi syöksähtää nyt toinen energian muoto, ja tämä ulosvirtaava henki joutuu heti Iankaikkisen Pojan hengellisen gravitaation otteeseen. Näin kaksinaisen gravitaation sisälleen sulkema universumi on kosketuksissa infiniittisyyden energiaan ja on joka puolelta jumalallisuuden hengen ympäröimä. Tällä tavoin on elämän maaperä valmistettu mielen tietoisuudelle, mielen, joka ilmenee Äärettömän Hengen yhdistyneissä älypiireissä.
8:1.6 (91.3) Kun nämä potentiaalisen olemassaolon siemenet on siroteltu kaikkialle Jumalten keskusluomukseen, niin Isä toimii, ja luodulle ominainen persoonallisuus ilmestyy. Silloin Paratiisin Jumaluuksien läsnäolo täyttää koko järjestyneen avaruuden ja alkaa vetää kaikkia olevaisia ja kaikkia olentoja tehokkaasti kohti Paratiisia.
8:1.7 (91.4) Ääretön Henki iäistyy yhdessä Havonan maailmojen syntymän kanssa. Ja tämä keskusuniversumi on hänen luomansa, luotu hänen kanssaan ja hänessä Isän ja Pojan yhteisiä ajatuksia ja yhdistynyttä tahtoa noudattaen. Kolmas Persoona jumalallistuu juuri tällä myötäluomisen teolla, ja näin hänestä tulee iäksi Myötäluoja.
8:1.8 (91.5) Kysymys on niistä suurenmoisista ja valtavista ajoista, jolloin Isä ja Poika luojallisesti laajenevat yhteisen kumppaninsa, vain heille kuuluvan toimeenpanijansa, Kolmannen Lähteen ja Keskuksen, toiminnasta ja toiminnassa. Näistä hämmentävistä ajoista ei ole olemassa mitään muistiinmerkintöjä. Meillä ovat vain ne suppeat Äärettömän Hengen tekemät paljastukset, jotka tukevat ajatusta näistä mahtavista tapahtumista, ja hän vahvistaa vain sen tosiasian, että keskusuniversumi ja kaikki siihen liittyvä iäistyivät, samalla kun hän saavutti persoonallisuuden ja tietoisen olemassaolon.
8:1.9 (91.6) Lyhyesti sanottuna Ääretön Henki todistaa, että koska hän on ikuinen, myös keskusuniversumi on ikuinen. Ja tämä on perinteisesti universumien universumin historian alkuhetki. Ehdottomasti mitään ei ole tiedossa eikä mitään muistiinmerkintöjä ole olemassa mistään tapahtumasta tai toimenpiteestä ennen tätä luovan energian ja hallinnollisen viisauden suunnatonta purkausta, joka kiteytti sen valtavan universumin, joka on olemassa ja joka toimii niin erinomaisella tavalla kaiken olevaisen keskuksessa. Tämän tapahtuman tuolla puolen ovat tutkimattomat iäisyyden tapahtumat ja äärettömyyden syvyydet — absoluuttinen arvoituksellisuus.
8:1.10 (91.7) Ja me esitämme Kolmannen Lähteen ja Keskuksen alkuperän tällä tavoin peräkkäisinä tapahtumina, ikään kuin tulkinnallisena myönnytyksenä kuolevaisten luotujen aikasidonnaiselle ja avaruuden ehdollistamalle mielelle. Muodostaakseen mielikuvan maailmankaikkeuden historiasta ihmismielen täytyy kuvitella alkuhetki, ja minua on ohjattu tarjoamaan tämä lähestymistie ikuisuuden historialliseen käsittämiseen. Aineellisen mieleen mukaan johdonmukaisuus edellyttää Ensimmäistä Aiheuttajaa. Siksi me esitämme Universaalisen Isän koko luomistuloksen Ensimmäisenä Lähteenä ja Absoluuttisena Keskuksena, samalla kun selvitämme kaikkien luotujen mielelle, että Poika ja Henki ovat maailmankaikkeuden historian kaikissa vaiheissa ja luovan toiminnan kaikilla alueilla Isän kanssa yhtä ikuisia. Ja teemme näin osoittamatta missään mielessä piittaamattomuutta yhtä vähän Paratiisin Saaren kuin Kvalifioimattoman, Universaalisen tai Jumaluusabsoluutinkaan reaalisuutta ja ikuisuutta kohtaan.
8:1.11 (92.1) Ajallisuuden lasten aineellisen mielen käsityskyvylle on kylliksi siinä, että se käsittää Isän ikuisuudessa. Tiedämme, että jokainen lapsi voi parhaiten suhteuttaa itsensä todellisuuteen hallitessaan ensin lapsen ja vanhemman väliset suhteet ja laajentamalla sitten tätä käsitystä niin, että se kattaa koko perheen. Myöhemmin lapsen varttuva mieli kykenee mukauttamaan perhesuhteiden käsitteeseen yhteisön, rodun, maailman ja sitten universumin, superuniversumin ja jopa universumien universumin suhteet.
8:2.1 (92.2) Myötäluoja on ikuisuudesta, ja hän on täysin rajauksetta yhtä Universaalisen Isän ja Iankaikkisen Pojan kanssa. Ääretön Henki heijastaa täydellisesti paitsi Paratiisin-Isän myös Alkuperäisen Pojan olemusta.
8:2.2 (92.3) Kolmas Lähde ja Keskus tunnetaan lukuisilla eri nimillä: Universaalinen Henki, Korkein Opastaja, Myötäluoja, Jumalallinen Toimeenpanija, Ääretön Mieli, Henkien Henki, Paratiisin Äiti-Henki, Myötätoimija, Lopullinen Koordinoija, Kaikkiallinen Henki, Absoluuttinen Äly, Jumalallinen Toiminta; ja Urantialla hänet sekoitetaan toisinaan kosmiseen mieleen.
8:2.3 (92.4) On kaikin puolin asianmukaista nimittää Jumaluuden Kolmatta Persoonaa Äärettömäksi Hengeksi, sillä Jumala on henkeä. Mutta aineelliset luodut, joilla on taipumus erehtyä pitämään ainetta perusreaalisuutena ja mieltä yhdessä hengen kanssa aineesta johtuvina postulaatteina, käsittäisivät Kolmannen Lähteen ja Keskuksen paremmin, jos häntä kutsuttaisiin Infiniittiseksi Reaalisuudeksi, Universaaliseksi Organisoijaksi tai Persoonallisuuden Koordinoijaksi.
8:2.4 (92.5) Jumaluuden universumirevelaationa Ääretön Henki on käsittämätön ja perin juurin inhimillisen käsityskyvyn ylittävä. Hengen absoluuttisuuden aistiaksenne teidän tarvitsee vain pohtia Universaalisen Isän infiniittisyyttä ja tuntea pelonsekaista kunnioitusta Alkuperäisen Pojan ikuisuutta kohtaan.
8:2.5 (92.6) Äärettömän Hengen persoonassa on yltä kyllin salaperäisyyttä, muttei yhtä paljon kuin on Isässä ja Pojassa. Kaikista Isän olemuksen puolista Myötäluoja ilmentää vaikuttavimmin hänen infiniittisyyttään. Jos kokonaisuniversumi lopulta laajenee vaikka infiniittisyyteen saakka, Myötätoimijan hengen läsnäolo, energianvalvonta ja mielen potentiaali havaitaan silloinkin tämän rajattoman luomistuloksen vaatimuksia vastaaviksi.
8:2.6 (92.7) Vaikka Ääretön Henki joka suhteessa jakaa Universaalisen Isän täydellisyyden, oikeudenmukaisuuden ja rakkauden, kallistuu hän kuitenkin kohti Iankaikkisen Pojan armollisuuden ominaisuuksia. Näin hänestä tulee Paratiisin Jumaluuksien suuruniversumille osoittaman armon toimeenpanija. Iäti ja aina — universaalisesti ja ikuisesti — Henki on armon jakaja, sillä niin kuin jumalalliset Pojat ilmentävät Jumalan rakkautta niin kuvastaa jumalallinen Henki Jumalan laupeutta.
8:2.7 (93.1) Ei ole mahdollista, että Henki voisi sisältää hyvyyttä enemmän kuin Isä, sillä kaikki hyvyys on lähtöisin Isästä, mutta Hengen teoissa voimme käsittää tämän hyvyyden sitäkin paremmin. Äärettömän Hengen persoonallisuuksien rakastava hoiva ja lakkaamaton palvelu tekevät Isän uskollisuuden ja Pojan järkähtämättömyyden sfäärien henkiolennoille ja aineellisille luoduille varsin todellisiksi.
8:2.8 (93.2) Myötäluoja on perinyt kaiken Isän ajatusten kauneudesta ja hänen luonteensa totuudellisuudesta. Ja nämä jumalallisuuden ylevät ominaisuudet koordinoituvat kosmisen mielen lähes korkeimmilla tasoilla, alistettuina Kolmannen Lähteen ja Keskuksen ehdollistamattoman ja rajattoman mielen infiniittiselle ja ikuiselle viisaudelle.
8:3.1 (93.3) Aivan kuin Iankaikkinen Poika on Universaalisen Isän ”ensimmäisen” absoluuttisen ja infiniittisen ajatuksen sanailmentymä, niin on Myötätoimija Isä–Poika -persoonallisuuskumppanuuden, joka edustaa absoluuttista ajatuksen ja sanan unionia, suorittaman ”ensimmäisen” loppuunsaatetun luovan ajatuksen tai yhteistoimintaan tähtäävän suunnitelman täydellinen toteutuma. Kolmas Lähde ja Keskus iäistyy samanaikaisesti keskusuniversumin, eli mahtikäskystä ilmestyneen luomistuloksen, kanssa, ja vain tämä keskusluomus on universumien joukossa olemassaolonsa puolesta ikuinen.
8:3.2 (93.4) Kolmannen Lähteen personoimisen jälkeen Ensimmäinen Lähde ei enää henkilökohtaisesti osallistu maailmankaikkeuden luomiseen. Universaalinen Isä delegoi kaiken mahdollisen Iankaikkiselle Pojalleen; samalla tavoin Iankaikkinen Poika puolestaan lahjoittaa kaiken mahdollisen auktoriteetin ja vallan Myötäluojalle.
8:3.3 (93.5) Iankaikkinen Poika ja Myötäluoja ovat kumppaneina toimien ja rinnakkaisten persoonallisuuksiensa kautta suunnitelleet ja muovanneet jokaisen olevaiseksi saatetun, Havonan jälkeen ilmestyneen universumin. Henki ylläpitää kaikessa myöhemmässä luomistyössä samanlaista henkilökohtaista suhdetta Poikaan kuin Poika ylläpitää Isään ensimmäisessä ja keskusluomuksessa.
8:3.4 (93.6) Muuan Iankaikkisen Pojan Luoja-Poika ja muuan Äärettömän Hengen Luova Henki loivat teidät ja teidän universuminne. Ja vaikka Isä uskollisesti pitääkin yllä sen, minkä he ovat organisoineet, tämän Universumi-Pojan ja tämän Universumi-Hengen asiana on aikaansaannoksensa vaaliminen ja tukeminen samoin kuin luomiensa olentojen hoivaaminen.
8:3.5 (93.7) Ääretön Henki on kaikkia rakastavan Isän ja kokonaan laupeutta olevan Pojan tehokas edustaja heidän yhteisen hankkeensa täytäntöön panemiseksi. Hankkeen tarkoituksena on vetää ajallisuuden ja avaruuden kaikissa maailmoissa olevat kaikki totuutta rakastavat sielut heidän luokseen. Sinä samaisena hetkenä, kun Iankaikkinen Poika hyväksyi Isänsä suunnitelman, joka tähtää siihen, että universumien luodut saavuttavat täydellisyyden, sinä hetkenä kun tästä ylösnousemushankkeesta tuli Isän ja Pojan suunnitelma, samalla hetkellä Äärettömästä Hengestä tuli Isän ja Pojan yhteinen toimeenpanija heidän yhteisen ja ikuisen tarkoituksensa toteuttamiseksi. Ja näin tehdessään Ääretön Henki sitoutui antamaan kaikki jumalallisen läsnäolonsa ja henkipersoonallisuuksiensa voimavarat Isälle ja Pojalle. Hän on pyhittänyt kaiken sille häkellyttävälle suunnitelmalle, jolla eloon jäävät tahdolliset olennot korotetaan Paratiisin täydellisyyden jumalallisiin korkeuksiin.
8:3.6 (93.8) Ääretön Henki on täysimääräinen, tyhjentävä ja universaalinen ilmoitus Universaalisesta Isästä ja hänen Iankaikkisesta Pojastaan. Kaikki tietämys Isän ja Pojan kumppanuudesta täytyy saada Äärettömän Hengen, jumalallisen ajatuksen ja sanan muodostaman unionin yhteisen edustajan, kautta.
8:3.7 (93.9) Iankaikkinen Poika on ainoa tie lähestyä Universaalista Isää, ja Ääretön Henki on ainoa keino saavuttaa Iankaikkinen Poika. Ajallisuudesta ylös nousevat olennot kykenevät vain Hengen kärsivällisen huolenpidon avulla löytämään Pojan.
8:3.8 (94.1) Kaiken olevaisen keskuksessa Ääretön Henki on Paratiisin Jumaluuksista ensimmäinen, jonka ylösnousevat pyhiinvaeltajat saavuttavat. Kolmas Persoona verhoaa Toista ja Ensimmäistä Persoonaa, ja sen vuoksi kaikkien, jotka ovat ehdolla esiteltäviksi Pojalle ja hänen Isälleen, täytyy aina ensin tuntea hänet.
8:3.9 (94.2) Ja monilla muilla tavoilla Henki edustaa yhtäläisesti ja palvelee samanlaisesti sekä Isää että Poikaa.
8:4.1 (94.3) Sen fyysisen maailmankaikkeuden rinnalla, jossa Paratiisin vetovoima pitää kaiken koossa, on hengellinen maailmankaikkeus, ja siellä Pojan sana tulkitsee Jumalan ajatuksen ja, kun se on ”lihaksi muuttuneena”, se ilmentää yhteen liittyneiden Luojien yhteisolemuksen rakastavaa laupeutta. Mutta koko tämän aineellisen ja hengellisen luomuksen sisällä ja sen läpi käyden on laaja osa-alue, jolla Ääretön Henki ja hänen henkijälkeläisensä tuovat julki jumalallisten vanhempien yhteen kietoutuvaa laupeutta, kärsivällisyyttä ja loputonta kiintymystä heidän yhdessä suunnittelemilleen ja luomilleen älyllisille lapsilleen. Hengen jumalallisen luonteen omin olemus on ikuinen mielen hoivaaminen. Ja Myötätoimijan kaikki henkijälkeläiset jakavat tämän hoivaamishalun, tämän jumalallisen palveluhalukkuuden.
8:4.2 (94.4) Jumala on rakkautta, Poika on laupeutta, Henki on hoivaa — jumalallisen rakkauden ja loputtoman armon jakamista koko älylliselle luomakunnalle. Henki on Isän tunteman rakkauden ja Pojan osoittaman armon personoituma. Hänessä he ikuisesti yhdistyvät universaalista palvelua varten. Henki on rakkautta, jota sovelletaan luoduista olennoista koostuvaan luomakuntaan, Isän ja Pojan yhteen kietoutunutta rakkautta.
8:4.3 (94.5) Ääretön Henki tunnetaan Urantialla kaikkialla läsnä olevana vaikutuksena, universaalisena läsnäolevana, mutta Havonassa tulette tuntemaan hänet aktuaalista hoivaa edustavana persoonallisena läsnäolevana. Siellä Paratiisin-Hengen hoiva on esimerkillinen ja innoittava esikuva kullekin hänen rinnakkaisista Hengistään ja kullekin hänen alaiselleen persoonallisuudelle, jotka huolehtivat ajallisuuden ja avaruuden maailmojen luoduista olennoista. Siellä, jumalallisessa universumissa, Ääretön Henki oli täysin mukana Iankaikkisen Pojan seitsemässä transsendentaalisessa ilmestymisessä; samoin hän osallistui alkuperäisen Mikael-Pojan kanssa Havonan kehillä suoritettuihin seitsemään lahjoittautumiseen. Näin hänestä tuli myötätuntoinen ja ymmärtäväinen henkihoivaaja jokaiselle näiden korkeuksissa olevien täydellisten kehien läpi kulkevalle, ajallisuudesta saapuvalle pyhiinvaeltajalle.
8:4.4 (94.6) Kun Jumalan Luoja-Poika ottaa vastatakseen valmiiksi suunnitellun paikallisuniversumin luomistehtävästä, Äärettömän Hengen persoonallisuudet sitoutuvat tämän Mikael-Pojan uupumattomiksi hoivaajiksi tämän lähtiessä suorittamaan seikkailunkaltaista luomistehtäväänsä. Huomaamme eritoten Luovien Tyttärien, paikallisuniversumien Äiti-Henkien, persoonassa sen Äärettömän Hengen, joka on omistautunut vaalimaan aineellisten luotujen nousua yhä korkeammille hengellisyyden saavuttamisen tasoille. Ja koko tämä luotujen hoivaamiseksi tehty työ suoritetaan täydellisessä sopusoinnussa näiden paikallisuniversumien Luoja-Poikien tarkoitusperien kanssa ja läheisessä yhteydessä heidän persoonallisuuteensa.
8:4.5 (94.7) Aivan kuin Jumalan Pojat ovat ottaneet jättiläismäiseksi tehtäväkseen paljastaa rakkauden Isän persoonallisuus universumille, samalla tavoin Ääretön Henki omistautuu siihen päättymättömään toimintaan, jonka tarkoituksena on paljastaa jokaisen universumin kaikkien lasten yksilölliselle mielelle Isän ja Pojan yhteinen rakkaus. Henki ei näissä paikallisluomuksissa laskeudu kuolevaisen olennon lihallisessa hahmossa alas aineellisten ihmisrotujen keskuuteen, niin kuin tietyt Jumalan Pojat tekevät, mutta Ääretön Henki ja hänen rinnasteiset henkensä alentavat kylläkin itsensä ja käyvät riemullisesti läpi hämmästyttävän sarjan jumalallisuuden vähennyksiä, kunnes he ilmestyvät rinnallenne enkeleiksi ja opastavat teitä maisen olemassaolon vaatimattomien polkujen päähän.
8:4.6 (95.1) Juuri tämän vähentyvän sarjan avulla Ääretön Henki pääsee itse asiassa ja persoonan ominaisuudessa varsin lähelle jokaista olentoa, joka on lähtöisin eläimellisen alkuperän sfääriltä. Ja tämän kaiken Henki tekee olemassaoloaan Jumaluuden Kolmantena Persoonana kaiken olevaisen keskuksessa millään tavoin kumoamatta.
8:4.7 (95.2) Myötäluoja on totisesti ja iäti suuri hoivaava persoonallisuus, universaalinen laupeudenpalvelija. Ymmärtääksenne Hengen harjoittamaa huolenpitoa miettikääpä sitä totuutta, että hän on sekä Isän tunteman loputtoman rakkauden että Pojan osoittaman ikuisen armon yhteinen kuvastaja. Hengen harjoittama toiminta ei kuitenkaan rajoitu pelkästään Iankaikkisen Pojan ja Universaalisen Isän edustamiseen. Äärettömällä Hengellä on myös valta omissa nimissään ja omalla oikeudellaan huolehtia maailman luoduista; Kolmas Persoona edustaa jumalallista arvokkuutta ja harjoittaa sen lisäksi universaalista armeliaisuuden osoittamista omissa nimissään.
8:4.8 (95.3) Kun ihminen saa tietää enemmän tämän Äärettömän Hengen luotujen perhekuntaan kuuluvien alempien ryhmien harjoittamasta rakastavasta ja uupumattomasta huolenpidosta, niin hän on entistäkin enemmän ihaileva ja kunnioittava tämän Universaalisen Isän ja Iankaikkisen Pojan yhteisen Toiminnan transsendenttista olemusta ja verratonta luonteenlaatua. Tämä Henki on totisesti ”Herran silmät, jotka aina katsovat vanhurskaiden puoleen” ja ”jumalalliset korvat, jotka ovat aina avoimet heidän rukouksilleen”.
8:5.1 (95.4) Äärettömän Hengen silmiinpistävin attribuutti on omnipresenssi. Kautta koko universumien universumin läsnä on kaikkialla tämä kaiken läpäisevä henki, mikä on universaalisen ja jumalallisen mielen läsnäoloon verrattuna varsin samankaltaista. Sekä Jumaluuden Toista että sen Kolmatta Persoonaa edustavat kaikissa maailmoissa heidän aina läsnä oleva henkensä.
8:5.2 (95.5) Isä on infiniittinen ja sen vuoksi häntä rajoittaa vain se, mitä hän tahtoo. Suuntaajia lahjoittaessaan ja persoonallisuuden yhteyspiiriinsä liittäessään Isä toimii yksin, mutta henkivoimien ottaessa yhteyttä älyllisiin olentoihin hän käyttää Iankaikkisen Pojan ja Äärettömän Hengen henkeä ja persoonallisuutta. Tahtonsa mukaan hän on hengellisesti läsnä yhtäläisesti Pojan tai Myötätoimijan kanssa. Hän on läsnä Pojan kanssa ja Hengessä. Isä on aivan varmasti läsnä kaikkialla, ja havaitsemme hänen läsnäolonsa minkä tahansa ja kaikkien näiden erilaisten mutta toisiinsa liittyvien voimien, vaikutusten ja läsnäolojen avulla ja kautta.
8:5.3 (95.6) Pyhissä kirjoituksissanne näkyy termiä Jumalan Henki käytettävän tarkoittamaan, milloin Paratiisin Ääretöntä Henkeä, milloin paikallisuniversuminne Luovaa Henkeä. Pyhä Henki on Paratiisin Äärettömän Hengen äsken mainitun Luovan Tyttären hengellinen yhteyspiiri. Pyhä Henki on jokaisen paikallisuniversumin oma kotoperäinen yhteyspiiri, eikä se ulotu tämän luomakunnan hengellisen maailman ulkopuolelle; Ääretön Henki on sen sijaan omnipresentti.
8:5.4 (95.7) Hengellisiä vaikuttajia on monia, ja he kaikki ovat kuin yksi. Jopa Ajatuksensuuntaajien toiminta, vaikka se on riippumatonta kaikista muista vaikuttajista, sattuu poikkeuksetta yhteen Äärettömän Hengen ja paikallisuniversumin Äiti-Hengen yhteisvaikutusten aikaansaaman henkihoivan kanssa. Kun nämä hengelliset läsnäolevat toimivat urantialaisten elämässä, niistä ei voi sanoa, kumpi on kumpi. Mielenne sisällä ja sielunne suhteen ne toimivat alkuperänsä erilaisuudesta huolimatta kuin yksi henki. Ja tätä yhdistynyttä hengellistä huolenpitoa kokiessanne siitä tulee teille Korkeimman vaikutusta, Korkeimman, ”joka kykenee aina varjelemaan teidät lankeamiselta ja esittelemään teidät virheettöminä korkeuksissa olevan Isänne edessä”.
8:5.5 (96.1) Muistakaa aina, että Ääretön Henki on Myötätoimija. Sekä Isä että Poika toimivat hänessä ja hänen kauttaan. Hän on läsnä ei vain omana itsenään vaan myös Isänä ja Poikana ja Isä-Poikana. Tämän seikan huomioon ottaen ja monista muista syistä Äärettömän Hengen henkiläsnäolosta puhutaan usein käyttäen sanoja ”Jumalan henki”.
8:5.6 (95.2) Olisi niin ikään johdonmukaista puhua kaiken hengellisen huolenpidon yhdyssiteestä Jumalan henkenä, sillä sellaista yhdyssidettä todellakin merkitsee Jumala Isän, Jumala Pojan, Jumala Hengen ja Seitsenkertaisen Jumalan — jopa Korkeimman Jumalan — henkien välinen liitto.
8:6.1 (96.3) Älkää antako Kolmannen Lähteen ja Keskuksen laajamittaisen lahjoittautumisen ja kaukaisuuksiin ulottuvan levittäytymisen hämärtää tai muutoin vähentää sitä, että hänen persoonallisuutensa on tosiasia. Ääretön Henki on universumiläsnäolo, ikuinen toiminta, kosminen voima, pyhä vaikuttaja ja universaalinen mieli. Hän on näitä kaikkia ja äärettömästi enemmän, mutta hän on myös tosi ja jumalallinen persoonallisuus.
8:6.2 (96.4) Ääretön Henki on täysimääräinen ja täydellinen persoonallisuus, Universaalisen Isän ja Iankaikkisen Pojan kanssa tasavertainen ja rinnasteinen. Myötäluoja on universumien korkeammille älyllisille olennoille aivan yhtä todellinen ja näkyvä kuin Isä ja Poika, jopa näkyvämpi, sillä kaikkien ylösnousevien on saavutettava nimenomaan Henki, ennen kuin he saavat Pojan kautta lähestyä Isää.
8:6.3 (96.5) Ääretön Henki, Jumaluuden Kolmas Persoona, omaa kaikki ne attribuutit, jotka mielestänne kuuluvat persoonallisuuteen. Hengellä on absoluuttinen mieli: ”Henki tutkii kaikki olevaiset, jopa Jumalan syvyydet.” Henki ei omaa pelkästään mieltä, vaan myös tahdon. Kun hän jakaa lahjojaan, hänestä on kirjoitettu: ”Mutta kaikki nämä saa aikaan tämä samainen Henki, jakaen jokaiselle erikseen, niin kuin tahtoo.”
8:6.4 (96.6) ”Hengen tuntema rakkaus” on todellista, niin kuin ovat myös hänen surunsa; sen vuoksi ”Älkää tehkö Jumalan Henkeä murheelliseksi.” Tarkastelemmepa Ääretöntä Henkeä sitten Paratiisin-Jumaluutena tai paikallisuniversumin Luovana Henkenä, havaitsemme, ettei Myötäluoja ole pelkästään Kolmas Lähde ja Keskus vaan myös jumalallinen persoona. Tämä jumalallinen persoonallisuus myös reagoi maailmankaikkeuteen persoonan tavoin. Henki puhuu teille: ”Jolla on korva, hän kuulkoon, mitä Henki sanoo.” ”Henki suorittaa itse esirukouksen puolestasi.” Henki vaikuttaa luotuihin olentoihin suoraan ja henkilökohtaisesti, ”sillä Jumalan hengen johtamat, olivatpa he kuinka monet tahansa, ovat Jumalan poikia.”
8:6.5 (96.7) Vaikka näemme, miten Ääretön Henki huolehtii universumien universumin etäisistäkin maailmoista, vaikka kohtaamme tämän samaisen koordinoivan Jumaluuden toimimassa Kolmannesta Lähteestä ja Keskuksesta peräisin olevien moninaisten olentojen lukemattomissa legioonissa ja näiden kautta, vaikka tunnemme Hengen kaikkiallisen läsnäolon, vakuutamme silti, että tämä sama Kolmas Lähde ja Keskus on persoona, kaikkien olevaisten, kaikkien olentojen ja kaikkien universumien Myötäluoja.
8:6.6 (96.8) Universumien hallintotyössä Isä, Poika ja Henki ovat täydellisesti ja ikuisesti toisiinsa kytketyt. Vaikka heistä itse kullakin on oma henkilökohtainen sarkansa koko luomistuloksen hoivaamisessa, kaikki kolme kytkeytyvät silti jumalallisesti ja absoluuttisesti toisiinsa sellaisessa luomakuntaan kohdistuvassa palvelussa ja valvontatyössä, joka iäti tekee heidät yhdeksi.
8:6.7 (97.1) Äärettömän Hengen persoonassa Isä ja Poika ovat läsnä keskinäisesti, aina ja kvalifioimattomassa täydellisyydessä, sillä Henki on Isän kaltainen ja Pojan kaltainen ja myös Isän ja Pojan kaltainen, kun nämä kaksi ovat iäti yksi.
8:6.8 (97.2) [Esittänyt Urantialla yksi Uversan Jumalallisista Neuvonantajista, jonka Päivien Muinaiset valtuuttivat kuvailemaan Äärettömän Hengen olemusta ja toimintaa.]

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6