Asetus kauppa- ja teollisuusministeriöstä… 764/1989 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1989 › 764/1989
764/1989
kumotaan kauppa- ja teollisuusministeriöstä 20 päivänä helmikuuta 1987 annetun asetuksen (191/87) 2§:n 2, 3 ja 15 kohta, 3§:n 11, 17 ja 19 kohta, 4§:n 2 kohta, 5§:n 7 kohta, 6§ ja 50§:n 5-8 kohta,
sellaisina kuin niistä ovat 50§:n 5-8 kohta 31 päivänä joulukuuta 1987 annetussa asetuksessa (1244/87),
muutetaan 1§:n 2 momentti, 2§:n 14 kohta, 3§:n 9 kohta, 17§, 32§, 34§:n 5 kohta, 35§:n 1 kohta, 38§:n 6 momentti, 45§:n 3 momentti, 53§:n 1 momentin 5 ja 6 kohta ja 67§,
sellaisina kuin niistä ovat 17§ osittain muutettuna 18 päivänä marraskuuta 1988 annetulla asetuksella (962/88), 38§:n 6 momentti viimeksi mainitussa asetuksessa, 53§:n 1 momentin 5 ja 6 kohta mainitussa 31 päivänä joulukuuta 1987 annetussa asetuksessa ja 67§ osittain muutettuna 17 päivänä helmikuuta 1989 annetulla asetuksella (187/89), sekä
lisätään asetuksen 53§:n 1 momenttiin, sellaisena kuin se on muutettuna mainituilla 31 päivänä joulukuuta 1987, 18 päivänä marraskuuta 1988 ja 17 päivänä helmikuuta 1989 annetuilla asetuksilla, uusi 7 kohta seuraavasti:
Kauppa- ja teollisuusministeriön yrityspalvelun piiritoimistoista sekä teollisuussihteereistä säädetään erikseen.
9) työjärjestystä ja yhteistoimintasopimusta,
1) yleistä teollisuuspolitiikkaa,
2) teollisuuteen ja geologiaan liittyvää tutkimus- ja kehittämistyötä,
3) teollisuuspoliittisesti merkittävää teollisuuden rahoitusta,
4) alueellista teollisuus- ja siihen liittyvää elinkeinopolitiikkaa yhteistyössä yrityskehitysosaston kanssa,
5) Kehitysaluerahasto Oy -nimistä osakeyhtiötä omistajavalvontaan kuuluvien kysymysten osalta,
6) teollisuuden ja muun yritystoiminnan koulutuksen kehittämistä, siltä osin kuin nämä asiat eivät kuulu yrityskehitysosaston tehtäviin,
7) luonnonvarojen teollisen hyväksikäytön suunnittelua,
8) teknillisen tarkastustoiminnan valvontaa, lukuun ottamatta sähkö- ja ydinenergia-alaan kuuluvaa teknillistä tarkastusta,
9) teknologiapolitiikkaa sekä kansainvälistä teknillistä ja teknillistaloudellista yhteistyötä,
10) tuotannollista toimintaa harjoittavia valtionenemmistöisiä osakeyhtiöitä,
11) patentti- ja rekisterihallitusta,
12) Valtiontakuukeskusta,
13) avaruusteknologiaa, sekä
14) ulkomaalaisten omistamia ja hallitsemia yrityksiä yhteistyössä yleisen osaston kanssa.
1) pienen ja keskisuuren yritystoiminnan edistämistoimenpiteitä,
2) alueellista elinkeinopolitiikkaa ja Kehitysaluerahasto Oy -nimistä osakeyhtiötä, siltä osin kuin nämä asiat eivät kuulu muun osaston tehtäviin,
3) yritystoiminnan aluetukea, alueellista kuljetustukea ja muita ensisijaisesti pienille ja keskisuurille yrityksille tarkoitettuja rahoitustoimenpiteitä sekä näitä toimenpiteitä koskevaa seurantaa ja valvontaa,
4) kauppa- ja teollisuusministeriön yrityspalvelun piiritoimistoja, sekä
Kehittämistoimisto käsittelee asiat, jotka koskevat:
5) kauppa- ja teollisuusministeriön yrityspalvelun piiritoimistoja.
Yritysrahoitustoimisto käsittelee asiat, jotka koskevat:
1) yritystoiminnan aluetukea, teollisuuspoliittisten asioiden osalta yhteistyössä teollisuusosaston kanssa,
Ministeriö määrää yleisen osaston hallitusneuvoksista toimistopäällikköinä, vanhemmista hallitussihteereistä toimistopäällikköinä ja toimistopäälliköistä yhden hallinnollisen toimiston, yhden elinkeinotoimiston, yhden elintarvikeasiain toimiston, yhden taloussuunnittelutoimiston sekä yhden taloustoimiston toimistopäälliköksi ja kauppaosaston kaupallisista neuvoksista toimistopäällikköinä ja toimistopäälliköistä yhden suunnittelutoimiston, yhden multilateraalikaupan toimiston, yhden yleisen toimiston ja yhden vienninedistämistoimiston toimistopäälliköksi sekä teollisuusosaston toimistopäälliköistä yhden yritystalouden toimiston, yhden teollisuustoimiston, yhden valtionyhtiöiden toimiston, yhden teknologian toimiston, yhden teknillisen tarkastuksen toimiston ja yhden kansainvälisten asiain toimiston toimistopäälliköksi sekä energiaosaston toimistopäälliköistä yhden sähkötoimiston, yhden ydinenergiatoimiston, yhden polttoainetoimiston, yhden suunnittelutoimiston ja yhden energiatutkimustoimiston toimistopäälliköksi sekä yrityskehitysosaston toimistopäälliköistä toisen kehittämistoimiston ja toisen yritysrahoitustoimiston toimistopäälliköksi.
5) valtionosuuksia ja -avustuksia kuntien elinkeinoasiamiesten palkkauksen maksatukseen,
6) erityismenoarviossa nimettyjen yhteisöjen ja säätiöiden toiminnan tukemiseen myönnettäviä valtionavustuksia, sekä
7) kauppa- ja teollisuusministeriön yrityspalvelun piiritoimiston virkojen, piiripäällikön virkaa lukuun ottamatta, ja työsopimussuhteessa olevan henkilökunnan sijoittamisesta piiritoimistoihin.
Yrityskehitysosaston kehittämistoimistoon määrätty toimistopäällikkö ratkaisee asiat, jotka koskevat:
1) menojen hyväksymistä kauppa- ja teollisuusministeriön yrityspalvelun piiritoimistojen yhteisistä määrärahoista,
2) määrärahojen jakamista 1 kohdassa tarkoitetuille piiritoimistoille asianomaisen piiripäällikön hyväksyttäväksi piiritoimiston menoihin,
3) kehittämistoimiston tehtäviin kuuluvaa koulutustoimintaa,
4) matkamääräyksen antamista piiripäällikölle ja tämän vuosiloman vahvistamista, sekä
5) virkavapauden, johon virkamiehellä on lain tai virkaehtosopimuksen nojalla oikeus, myöntämistä 1 kohdassa tarkoitetun piiritoimiston piiripäällikölle.
1 § 2 §3 §17 §32 §34 §35 §38 § 45 § 53 §67 §


Tarkastuslautakunnan arviointikertomus vuodelta 2015 | Mikkeli
Tarkastuslautakunnan arviointikertomus vuodelta 2015
Kaupunginvaltuusto, kokous 13.6.2016
§ 75 Tarkastuslautakunnan arviointikertomus vuodelta 2015
MliDno-2016-656
Kaupunginhallitus, 6.6.2016
Tarkastuslautakunta 18.5.2016 § 34
Kuntalain (410/2015) 121 §:n mukaan tarkastuslautakunnan on valmisteltava valtuuston päätettävät hallinnon ja talouden tarkastusta koskevat asiat sekä arvioitava, ovatko valtuuston asettamat toiminnalliset ja taloudelliset tavoitteet kunnassa ja kuntakonsernissa toteutuneet ja onko toiminta järjestetty tuloksellisella ja tarkoituksenmukaisella tavalla.
Mikkelin kaupungin hallintosäännön 45 §:n mukaan lautakunta antaa valtuustolle vähintään kaksi viikkoa ennen tilintarkastuskertomuksen valtuustokäsittelyä arvionsa valtuuston asettamien toiminnallisten ja taloudellisten tavoitteiden toteutumisesta edellisenä vuonna.
Tarkastuslautakunnan käytännön arviointityö muodostuu mm. arviointisuunnitelman laatimisesta, arviointimenetelmän valitsemisesta, viranhaltijoiden ja luottamushenkilöiden kuulemisista kokouksissa sekä esityslistojen ja pöytäkirjojen lukemisesta. Ensisijaisesti arviointi suoritetaan arvioitavan vuoden tilinpäätöksen ja siihen sisältyvän toimintakertomuksen perusteella.
Tarkastuslautakunta on vuoden 2015 arviointia varten kuullut kokouksissaan mm. kaupungin viranhaltijoita sekä osallistunut yhteitapaamiseen Etelä-Savon sairaanhoitopiirin tarkstuslautakunnan kanssa 21.10.2015.
Arviointikertomuksen 2015 laatiminen aloitettiin heti huhtikuun 2016 alkupuolella, kun tarkstuslautakunta sai käyttöönsä vuoden 2015 tilinpäätöksen. Arviointikertomusta on valmisteltu ja laadittu 6.4. ja 13.4. ja 27.4. ja 3.5. ja 10.5. pidetyissä työkokouksissa sekä 20.4.2016 pidetyssä varsinaisessa kokouksessa.
Tarkastuslautakunta jatkaa arviointikertomuksensa laatimista ja allekirjoittaa sen tässä kokouksessa.
Ehdotus: Tarkastuslautakunta saattaa vuoden 2015 arviointikertomuksen kaupunginvaltuustolle tiedoksi.
Samalla lautakunta ehdottaa kaupunginvaltuustolle, että se kehottaa kaupunginhallitusta raportoimaan kaupunginvaltuustolle 10.10.2016 mennessä toimenpiteistä, joihin arviointikertomuksessa esitettyjen epäkohtien, kysymysten ja selvityspyyntöjen johdosta on ryhdytty.
Arviointikertomus on pöytäkirjaliitteenä.
Kaupunginhallitus 6.6.2016 § 219
Arviointikertomus on liitteenä.
Kaupunginhallitus merkitsee arviointikertomuksen tiedoksi.
Tarkastuslautakunta:
Tarkastuslautakunta esittää, että kaupunginvaltuusto merkitsee vuoden 2015 arviointikertomuksen tiedoksi.
Lisäksi tarkastuslautakunta esittää, että kaupunginvaltuusto kehottaa kaupunginhallitusta raportoimaan kaupunginvaltuustolle 10.10.2016 mennessä toimenpiteistä, joihin arviointi-kertomuksessa esitettyjen epäkohtien, kysymysten ja selvityspyyntöjen johdosta on ryhdytty.
Arviointikertomus merkittiin tiedoksi ja velvoitettiin kaupunginhallitusta hankkimaan lautakunnilta ja johtokunnilta selvitykset arviointikertomuksessa esitetyistä kysymyksistä ja havannoista sekä kuvaukset toimenpiteistä, joihin aiotaan ryhtyä arviointikertomuksessa esitettyjen epäkohtien korjaamiseksi ja saattamaan ne valtuuston tietoon 10.10.2016 mennessä.
Merkitään, että kaupunginvaltuusto käsitteli pykälät 75–76 samanaikaisesti.
Liite kv Arviointikertomus 2015.pdf (pdf, 1793 kt)
Valmistelua tai täytäntöönpanoa koskevaan päätökseen ei saa hakea muutosta. Sovellettava lainkohta: Kuntalaki 91 §.
§ 73 Kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus
§ 74 Pöytäkirjan tarkastus
§ 76 Mikkelin kaupungin vuoden 2015 tilinpäätös/tilintarkastuskertomus, tilinpäätöksen hyväksyminen ja vastuuvapauden myöntäminen
§ 77 Mikkelin kaupungin vuoden 2015 henkilöstöraportti
§ 78 Taidemuseon hankesuunnitelman hyväksyminen
§ 79 Saimaa Geopark -yhdistyksen perustaminen ja Saimaan Geopark-alueen muodostaminen
§ 80 Mikkelin kaupungin kotouttamisohjelman hyväksyminen
§ 81 Takausvastuun siirto, Anttolan vanhustentaloyhdistys ry
§ 82 Mikkelin Oppilaitoskiinteistöt Oy:n lainatakaus
§ 83 Kiinteistöosakeyhtiö Kyyhkylä lainatakaus
§ 84 Hallintosäännön muuttaminen
§ 85 Mikkelin, Ristiinan ja Suomenniemen kuntaliitossopimuksen loppuselvitys
§ 86 Etelä-Savon Energia Oy:n Vuosikatsaus 2015
§ 87 Valtuustoaloite kohtuuhintaisen asumisen edistämiseksi Mikkelissä
§ 88 Valtuustoaloite ilmaisen raskauden ehkäisyn saamiseksi Mikkelissä alle 20-vuotiaille
§ 89 Valtuustoaloite perintätoimistojen käytön laillisuuden selvittämiseksi ja niiden käytöstä luopumiseksi
§ 90 Valtuustoaloite Suomenniemen koulun säilyttäminen 3-opettajaisena (lisäpykälä)
§ 91 Valtuustoaloite kohtuuhintaisten liikuntapalveluiden lisäämisestä 65+ ikäryhmille (lisäpykälä)
§ 92 Jukka Pöyryn ilmoitus eroamisesta Perussuomalaisista ja Mikkelin sitoutumattomien valtuustoryhmän muodostamisesta (lisäpykälä)


§-2 Läsnäolijat ja pöytäkirjan tarkastajat §91 Kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus §92 Pöytäkirjantarkastajien valitseminen §93 Läsnäolo- ja puheoikeudet §94 Tampereen kaupungin toiminnan ja talouden katsaus 04/2016 §95 Muutosten tekeminen vuoden 2016 talousarvioon sekä Rantaväylän tunneli -hankkeen laajuusmuutosten hyväksyminen §96 Tampereen kaupungin henkilöstökassan toiminnan lakkauttaminen §97 Tampereen kaupungin ympäristötilinpäätös 2015 §98 Asemakaava nro 8475, Nurmi 2:31, 3:25, 3:28, 5:146 ja 10:1 osat, asemakaavan ja asemakaavan muutoksen laatiminen Tarasten teollisuusalueen, jätteenkäs §99 Asemakaava nro 8548, Kämmenniemi, Aunessalmenkatu 23, käyttötarkoituksen muutos §100 Asemakaava nro 8360, Haukiluoma II, keskusta-alueen täydennysrakentaminen §101 Asemakaava nro 8600, Hervanta-7074, Rusko-6202, 6226-2 ja -9, Messukylän kylän tilaa RN:o 5:77, Hallilan kylän tilaa RN:o 5:31 sekä katu-, virkistys- §102 Valtuustoaloite mainostulojen lisäämiseksi kaupungin joukkoliikenteessä - Antti Ivanoff, Matti Höyssä ym. §103 Valtuustoaloite vanhusneuvoston jäsenten valintaan liittyvien kriteereiden muuttamiseksi - Leena Rauhala §104 Valtuustoaloite opiskelijaohjauksesta maksettavien korvausten suuntaamiseksi henkilöstölle Tampereen kaupungin yksiköissä - Satu Sipilä §105 Valtuustoaloite toimeentulotuen byrokratian keventämiseksi - Anna Kontula ym. §106 Valtuustoaloite lapsivaikutusten arvioinnin käyttöönottamiseksi päätöksenteon pohjaksi - Anne Liimola ym. sekä valtuustoaloite lapsivaikutusten arvioi §107 Valtuustoaloite Sote-uudistuksen suuntaamiseksi niin, että sosiaalipalvelut säilyvät jatkossakin kuntien hoidettavina - Jari Heinonen §108 Valtuustoaloite sateenkaarinuorten hyvinvoinnin edistämiseksi - Minna Minkkinen ym. §109 Valtuustoaloite toimenpiteistä koskien Tampereen kaupungin pääpankki Nordeaan kohdistuneita veroparatiisiepäilyjä - Aila Dundar-Järvinen §110 Valtuustoaloite Yhteinen pöytä - hankkeen kehittämiseksi Tampereen kaupungissa - Jari Heinonen ym. §111 Valtuustoaloite Tampereen kaupungin henkilöstökassan uudelleen perustamiseksi - Jari Niemelä ym.


text:
SOA tapetti poika anarkian HD
Kotiin / Elokuvat / SOA tapetti poika anarkian HD
lähettänyt: alas toukokuussa 25, 2016 sisään Elokuvat Jätä kommentti 5,591 näkymät 0
Tässä on kaunein valinta SOA tapetti poika anarkian HD For Pöytäkoneet, PC, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. Tässäwallpapermad.com Taustakuva tietokanta voit ladata miljoonia korkealaatuisia taustakuvia . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Meillä on paljon taustakuvia yli kolmekymmentä Plus kategoriat Like Eläimet, Sarjakuva, Kukka, avaruus , Pelit ja Urheilu ,Jne. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia henkilökohtaiseen käyttöön. Jos Like This SOA taustakuva poika anarkian HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook ja muut sosiaalisen median.
Edellinen: panoraama taustakuva HD
Seuraava: teräs tapetti HD
moderni irrotettava tapetti
Kiitos tapetti HD
Dodge Viper tapetti HD
BlazBlue tapetti

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD


Kalaallit Nunaanni Peqqinnissaqarfik pillugu Inatsimmi nr. 369-imi, 6. juni 1991-imeersumi § 1 aamma § 3 imm. 1 aamma 2 naapertorlugit aalajangersarneqarpoq:
§ 1. Inatsisartut peqqussutaanni pineqarput nakorsaatit. Nakorsaatitut pineqarput suulluunniit:
1) inunni uumasunilu nappaatit katsorsarnissaannut pitsaaliornissaannulluunniit atorneqarsinnaasutut ilisaritinneqartut, imaluunniit
2) inunnut uumasunulluunniit atorneqarsinnaasut imaluunniit tunniunneqarsinnaasut nakorsaatitortitsinikkut, tunillatsitsinaveersaarnikkut imaluunniit timip inuussutissaminik suliarinninneranut sunniuteqartitsinikkut timip pigisaasa atuutileqqitsinneqarnissaat, allanngortinnissaat sunniuteqarfiginissaalluunniit, imaluunniit nappaammik suussusersinissaq siunertaralugit.
Imm. 2. Peqqussummi pineqanngillat:
1) Uumasunut akiuussutissat serummillu.
2) Inuussutissiat inuulluarniutillu, uumasunut nerukkaatissat, nerisanut nerukkaatissanullu tapertat, ilanngullugit vitaminit mineralpræparatillu kiisalu nioqqutissiat kusassaanissaq kisiat siuneraralugu ammip qaavatigut atugassiat.
Imm. 3. Inatsisartut peqqussutaanni aporfissaqartinneqanngilaq qallunaat nunallu allamiut illersornissatigut issimaffiisa, umiarsuit sorsuutit sakkutuullu silaannakkut angallataasa sakkutooqarnikkut pilersuiffiit aqqutigalugit nakorsaatinik tamakkiisumik pilersorneqarsinnaanerat.
Qitiusumik nakorsaatileriffik Nakorsaatillu pillugit ataatsimiititaliaq
§ 2. Qiutiusumik nakorsaatileriffik Naalakkersuisut pilersittussaavaat. Qitiusumik nakorsaatileriffik Nakorsaatit pillugit ataatsimiititaliamut allatsitut suliassanik § 3 naapertorlugu sullissisuussaaq, nakorsaatinullu tunngasut ineriartortinneqarnerat malinnaaffigissallugu.
Imm. 2. Naalakkersuisut qitiusunik nakorsaatileriffik allaffissornikkut suliassanik annertunerusunik suliakkersorsinnaavaat.
§ 3. Nakorsaatit pillugit ataatsimiititaliaq Naalakkersuisunit pilersinneqassaaq, taanna nakorsamik siulittaasoqassaaq, ilaasortallu sinneri toqqarneqassapput peqqinnissaqarfimmi nakorsanut, peqqissaasunut, nakorsaatinut tunngasunut, allaffissornermut aningaasaqarniarnermullu pissutsit tunngasut ilisimasaqarfigineqarnissaasa qulakkeerneqarnissaat eqqarsaatigalugit. Nakorsaatit pillugit ataatsimiititaliaq nakorsaatit pillugit apeqqutini Naalakkersuisunut siunnersuisassaaq.
Imm. 2. Nakorsaatit pillugit ataatsimiititaliap makkuttaaq suliassarai
1) Nakorsaatit assigiinngitsut pigisat akunnaallisarneqarnissaat nakorsaatinillu atuinerup annikillisarnissaa; katsorsaanerup sunniuteqarluarnissaa, aningaasaqarneq, isumannaatsuunissaq katsorsaasarnermilu ileqquliussat eqqarsaatigalugit .
2) Nakorsaatinut tunngasumik akunnaatsunik tunngavissiinissaq qulakkiissallugu, nakorsaatit qularnaatsumik aningaasartuutillu qissimigaarlugit passunneqartarnissaat atorneqartarnissaallu ilanngullugit.
3) Nakorsaatinik atuineq nappaatillu ineriartornerat malinnaavigissallugit.
4) Nakorsaatinik passussinermi innersuussisarnermilu pitsaassusissap qulakkeernissaanut peqataanissaq.
Imm. 3. Nakorsaatit pillugit ataatsimiititaliaq nakorsaatit passunneqarnerat, sunut atortussaanerat atuinerlu pillugit Naalakkersuisunut siunnersuuteqarlutillu saaffiginnissinnaapput.
Imm. 4. Nakorsaatit pillugit ataatsimiititaliap katitigaanera suliassaalu pillugit Naalakkersuisut erseqqinnerusunik maleruagassaliussapput.
§ 4 . Nakorsaatit pillugit ataatsimiititaliap nakorsaatit pillugit najoqqutassiaq tamakkiisoq elektroniskiusumik naqitanngorlugulu ingerlaavartumik tamanut saqqummiuttarpaa.
Imm. 2. Nakorsaatit pillugit ataatsimiititaliap pasitsaappagu najoqqutassiatut allattukkani nikingasoqartoq, Nunatta nakorsaataasivia imaluunniit inniminniisoq nassuiaataasumik oqaaseqaateqaqquneqarsinnaapput.
§ 5. Nakorsaatinik passussineq imatut paasineqassaaq nakorsaatinik assartuineq, tigusineq, uninngasuuteqarneq, poortueqqinneq, puulersuineq tunniussinerlu. Nakorsaasersuineq taamatut oqarnermut ilaatinneqanngilaq.
Imm. 2. Nakorsaatinik pissarsiniarneq passussinerlu pillugit malittarisassanik erseqqinnerusunik Naalakkersuisut aalajangersaasinnaapput.
§ 6. Nakorsaatit taamaallaat nakorsanit, uumasut nakorsaannit imaluunniit nakorsaasiortunit Nakorsaatit pillugit ataatsimiititaliamut nakorsaasiorfimmit siumut nalunaaruteqareernikkut aammalu nioqqusiassap nalunaarutigineqareerneratigut sanaartorneqarsinnaapput. Tamatuma peqatigisaanik nakorsat nakorsaasiortullu sanaartorneq Peqqinnissakkut Nakkutilliisoqarfimmut nalunaarutigissavaat.
Imm. 2. Inuit imm. 1-imi taaneqartut saniatigut suliffeqarfiit allalluunniit nakorsaatinik aalajangersimasunik sanaartornissaannut Nakorsaatit pillugitataatsimiititaliap inassuteqarneratigut Naalakkersuisut akuersissuteqarsinnaapput.
Imm. 3. Imm. 1 naapertorlugu nalunaaruteqarnissamut iliuusissanik aammalu imm. 2 malillugu aalajangersimasunik nakorsaasiornissamut akuerineqarnissamut qinnuteqaatit aamma akuersissutit nalunaarutiginissaat pillugit Naalakkersuisut malittarisassanik erseqqinnerusunik aalajangersaasinnaapput.
§ 7. Nakorsaat akuerisaasutut isigineqassaaq Naalakkersuisut Nakorsaatit pillugit ataatsimiititaliap inassuteqarnera naapertorlugu nalunaarusiornikkut nakorsaatit allattorsimaffiinut ukununnga nakorsaammik ikkussisimappata:
1) Nakorsaatit innersuussutigineqartussaasut nalunaarutigineqartussaasullu (allattuiffik A).
2) Nakorsaatit innersuussutigineqartussaasut (allattuiffik B).
3) Nakorsaatit pisiassat (allattuiffik H).
Imm. 2. Nakorsaatit imm. 1 naapertorlugu akuerisaanngitsut Naalakkersuisut akuersissuteqaqqaartinnagit:
1) eqqunneqarsinnaanatillu anninneqarsinnaanngillat, nioqqutigineqarsinnaanngillat, agguaanneqarsinnaanngillat imaluunniit allatigut kaaviiaartinneqarsinnaanngillat,
2) passunneqarsinnaanngillat, imaluunniit
3) innersuussutigineqarsinnaanngillat allatigulluunniit inunnik uumasunilluunniit nakorsaanermi nappaatillu suussusersiornerini atorneqaqqusaanngillat.
Imm. 3. Nakorsaatip sunniuteqarnerata, ilakutaqarnerata imaluunniit pissutsit allat pingaaruteqartut nioqqusiap allagartaanit allaanerunerat akuersaarneqarsinnaasumik tunngavissaqartumik pasineqarpat Nakorsaatit pillugit ataatsimiititaliamut tusarniaareernerup kingorna nakorsaammik imm. 1-imi nakorsaatit allattorsimaffianni ilaatinneqartumik Naalakkersuisut inerteqquteqarsinnaapput. Tassunga atatillugu nakorsaatip taassuma erseqqinnerusumik innersuussineq malillugu peerneqarnissaa, tunniunneqarnissaa suujunnaarsinneqarnissaaluunniit Naalakkersuisunit peqqussutigineqarsinnaavoq.
§ 8. Nakorsaatit pillugit ataatsimiititaliap nakorsaatit allattorsimaffiini A-mi, B-mi H-miluunniit allannguutaajunnartut ikinnerpaamik ukiumut ataasiarluni Naalakkersuisunut inassutigisassavai.
Imm. 2. Allattorsimaffinniit nakorsaammik Naalakkersuisut peersisinnaapput Nakorsaatit pillugit ataatsimiititaliamit tamatuma inassutigineqarnissaa piumasaqaataanngikkaluartoq.
§ 9. § 7, imm. 1 naapertorlugu nakorsaatit akuerisaasut taamaallaat Nunatta nakorsaataasivia aqqutigalugu eqqunneqarsinnaapput, taamaattorli takuuk § 10 imm. 1 aamma 2.
Imm. 2. Inuit suliffeqarfiilluunniit nunami maani nakorsaatinut toqqortaatinut akisussaasut nakorsaatinik pisiortorfimmiit toqqaannartumik nakorsaatinik pissarsiniarnissaannut Nakorsaataasivinnut nuna tamakkerlugu qullersap akuersissuteqarfigisinnaavai. Nakorsaatit pillugit inatsimmi malittarisassat pissarsiniartumit malinneqarsimannginnerinik tunngavissaqartumik pasinnittoqarpat akuersissut utertinneqarsinnaavoq.
Imm. 3. Imm. 2 naapertorlugu akuersissummik Nakorsaataasivinnut nuna tamakkerlugu qullersap akuersissummik itigartitsinera imaluunniit utertitsinera Naalakkersuisunut suliassanngortinneqarsinnaavoq.
§ 10. Nappaatip nakorsarneqarnissaa pitsaaliornissaaluunniit siunertaralugu nammineq atugassanik akuerisaasumik pigilersimasanik inuit nunamut isernerminni nakorsaatinik nassarsinnaapput. Annertussusaasa najugaqarnissap sivisussusissaatut naatsorsuutigisami atugassatut naatsorsuutigisat sinnersimassanngilaat, sivisunerpaamilli qaammatini pingasuni atugassaassallutik.
Imm. 2. Nakorsaatit innersuussutigineqartussaasut nalunaarutigineqartussaasullu allattuiffianni A-mi ilanngunneqarsimasunik nakorsaatinik eqqussinermi taamaallaat najugaqarnissap sivisussusissaatut naatsorsuutigisami atugassatut annertutigisut eqqunneqarsinnaapput, sivisunerpaamilli ulluni 30-ni atugassat. Aammattaaq nunamut isernermi uppernarsaammik nassartoqassaaq, nunami najugaqarfimmi oqartussamit piginnaatitaasumit tunniunneqarsimasumik imaluunniit uppernarsarneqarsimasumik, angalasullu nakorsaatinik pisariaqartitsineranik uppernarsaasumik.
Imm. 3. Nakorsaatinik inuit eqqussisinnaanerat annissisinnaanerallu pillugit Naalakkersuisut erseqqinnerusunik malittarisassaliorsinnaapput.
§ 11. Peqqinnissaqarfimmi sulisut allatulluunniit nakorsaatinik eqqussuinissamut, passussinissamut imaluunniit tunniussisinnaanermut akuersissutaateqartut nakorsaatinik atuinermi, matuma ataani akiuussutissaliinermi, ilakutaritinneqartut siunertaanngitsumillu pisut Naalakkersuisunut nalunaarutiginissaannut pisussaapput.
Imm. 2. Paasissutissat imm. 1 naapertorlugu nalunaarutigineqartut Naalakkersuisut Naala-gaaffeqatigiinnerup iluani nunaniluunniit allani oqartussaasunut allanut ingerlateqqissinnaa-vaat, inunnik ajoqusertoqarnissaa pitsaaliorniarlugu pisariaqartutut nalilerneqarpat.
Imm. 3. Imm. 1 naapertorlugu nalunaartussaatitaaneq pillugu Naalakkersuisut erseqqinnerusunik maleruagassaliorsinnaapput.
§ 12. Nakorsaatit pisiassat paasineqassapput tassaasut nakorsaatinut allattuiffimmi H-mi allattorneqarsimasut.
§ 13. Nakorsaatit pisiassat tuniniarneqarsinnaallutillu tunniunneqarsinnaapput taamaallaat:
1) Peqqinnissaqarfimmit.
2) Uumasut nakorsaannit ingerlatsinermik iluanni nakorsaatinik passussinissaminnut akuersissutaateqartunit.
3) Inunnit peqqinnissamik suliaqartunit namminersortunit ingerlatsinermik iluanni nakorsaatinik passussinissaminnut akuersissutaateqartunit.
4) Niuertarfinnit nakorsaatinik pisiassanik tuniniaanissamut passussinissamullu akuersissutaateqartunit.
Imm. 2. Niuertarfinni nioqqutissanik assigiingitsunik ikinnerpaamik peqarnissaq kiisalu akuersissutaateqarnermut akitsuutit pillugit imm. 1, nr. 4 naapertorlugu akuersissutinik tunniussisinnaaneq utertitsisinnaanerlu pillugit Naalakkersuisut malittarisassanik erseqqinnerusunik aalajangersaasinnaapput.
§ 14. Nakorsaatit pisiassat taamaallaat tuniniarneqarsinnaapput tunniunneqarsinnaallutilluunniit nakorsaatip akui, atorneqarnissaa, sunniutai, ilakutai ilisimaneqartut, annertussusiliineq inassutigineqartoq, toqqorsimaneqarnissaalu pillugit kalaallisut qallunaatullu paasissutissiisumik puuanut ikisamik allagartaqartillugit. Allagartaq nakorsaatip puuanut ikisaq nakorsaammut ilanngullugu puuani matoqqasumiitillugu imaluunniit nakorsaammut aalajangersorluarneqarsimatillugu tunniunneqassaaq.
Imm. 2. Puuanut ikisaq allagartaq Nakorsaatit pillugit ataatsimiititaliamut tusarniaareernikkut Nunatta nakorsaataasivianit akuerineqarsimassaaq.
Nakorsaatit innersuussutigineqartussaasut
§ 15. Nakorsaatit innersuussutigineqartussaasut paasineqassapput tassaasut nakorsaatit akuerisaasut tamarmik nakorsaatitut pisiassaanngitsut.
§ 16. Nakorsaatinik innersuussutigineqartussaasunik tunniussisinnaatitaapput taamaallaat inuit akuersissutaateqarfimmik iluani peqqinnissamik suliaqartut uumasullu nakorsaat.
Imm. 2. Nakorsaatit innersuussutigineqartussaatitaasut tunniussisinnaasuunngitsumit napparsimasumut taamaallaat tunniunneqarsinnaatitaapput aatsaat nakorsaatissanut allagartami imaluunniit nakorsaatit tunniunneqarnissaannut allagartaliussami tamanna eqqortumik uppernarsarneqarsimappat.
Imm. 3. Nakorsaatissanut allagartat aamma nakorsaatit tunniunneqarnissaannut allagartaliuttakkat pillugit Naalakkersuisut erseqqinnerusunik malittarisassaliorsinnaapput.
§ 17. Nakorsaatinut innersuussutigineqartussaasunut nalunaarutigineqartussaasunullu allattuiffimmi A-mi ilanngunneqarsimasunik nakorsaatinik atuineq malittarisassat Naalakkersuisunit aalajangersarneqarsimasut malillugit nalunaarutigineqartussaavoq.
Uumasunut nakorsaatit
§ 18. Uumasunut nakorsaatinik, matuma ataani nerukkaatissanik aamma nerukkaatissanut tapinik hormonitalinnik imaluunniit nakorsaatinik allanik akulinnik tunniussinissaq aatsaat pisinnaavoq uumasut nakorsaata innersuussineratigut, taamaattoq takuuk imm. 2.
Imm. 2. Nakorsaqarfimmi nakorsaq uumasut nakorsaata suliassaanik ingerlataqarpat uumasunut nakorsaatinik tunniussineq nakorsap innersuussineratigut pisinnaavoq.
Imm. 3. Uumasunut nakorsaatit, matuma ataani tigumminnikkallartarnissami piffissat nakkutilliisarnissallu Naalakkersuisut erseqqinnerusunik malittarisassaliuussinnaavaat.
Nakorsaatit pillugit pilerisaarineq
§ 19. § 7 naapertorlugu Kalaallit Nunaani nakorsaatit akuerisaasumik nioqqutigineqarsinnaasut tunniunneqarsinnaasulluunniit kisiisa pillugit pilerisaarisoqarsinnaavoq.
Imm. 2. Nakorsaatit pisiassat kiisalu illersuutissanik akiuussutissaliinerit pitsaaliuinerillu pillugit ussassaarinerit Naalakkersuisunit akuerineqartut kisiisa pillugit tamanut ammasumik pilerisaarisoqarsinnaavoq.
§ 20. Nakorsaatit pillugit pilerisaarineq tamakkiisumik pineqartumullu tunngalluinnartumik pissaaq. Pilerisaarut uukapaatitsisuussanngilaq nakorsaatillu piginnaasaanik ingasattajaarissanani.
§ 21. Nioqqutissiat allat nakorsaataanngitsut inuit uumasulluunniit nappaataasa katsorsarnissaannut pinaveersaartinneqarnissaannulluunniit naleqquttutut tamanut ammasumik toqqaannartumik toqqaannanngitsumilluunniit ussassaarutigineqaqqusaanngillat.
Imm. 2. Nioqqutissiat allat nakorsaataanngitsut imm. 1-imi taaneqartutut sunniuttarnerat pillugu pisuni immikkut ittuni akuersissuteqarnikkut pilerisaarutigineqarsinnaanerat Naalakkersuisunit malittarisassaliuunneqarsinnaavoq.
§ 22. Peqqussut manna naapertorlugu pilerisaaruteqarnermut atatillugu pilerisaarisarneq tuniniaasarnerlu pillugit inatsisiliat allat aammattaaq maluginiarneqassapput.
Imm. 2. Nakorsaatit, matuma ataani nakkutiginninnissat nakkutilliisarnissallu ilanngullugit pillugit pilerisaarinissamut Naalakkersuisut erseqqinnerusunik malittarisassaliorsinnaapput.
Nakorsaatit pillugit kisitsisitigut takussutissiat
§ 23. Peqqinnissaqarfiup nakorsaatinik atuinera pillugu kisitsisitigut paasissutissanik Nakorsaataasivinnut nuna tamakkerlugu qullersaq ukiumoortumik suliaqartassaaq. Tamanna pillugu Naalakkersuisut erseqqinnerusunik malittarisassaliorsinnaapput.
Pineqaatissiinerit nakkutilliinerlu
§ 24. § 6, imm. 1, § 7, imm. 2, § 9, imm. 1, § 10, imm. 1-2, § 13, imm. 1, § 14, imm. 1, § 16, imm. 1-2, § 18, imm. 1, § 19, imm. 1-2, § 20 aamma § 21, imm. 1 naapertorlugit aalajangersakkanik unioqqutitsinerit pillugit akiliisitsisoqarsinnaavoq. § 7, imm. 3-mi, oqaaseqatigiit aappaata nassatarisaanik peqqusissummik inerteqqummilluunniit naapertuutsitsinnginneq akiliisitsinertaqarsinnaavoq.
Imm. 2. § 7, imm. 3, § 9, imm. 1 naapertorlugit aalajangersakkanik unioqqutitsinikkut nakorsaatit pineqartut arsaarinnissutigineqarsinnaapput.
Imm. 3. Imm. 1-imi ilanngunneqartunik unioqqutitsinerit, aktieselskabimit, anpartsselskabimit, andelsselskabimit assigisaannilluunniit unioqqutitsinerit ingerlatitsivimmut akiliisitsissutaasinnaapput. Namminersornerullutik Oqartussanit, kommunemit imaluunniit kommunalbestyrelsit, nunaqarfinni aqutsisut il.il. pillugit inatsisartut inatsisaanni § 64-imi ilaatinneqartunit kommunet ataatsimoorussaannit unioqqutitsinerusimappat Namminersornerullutik Oqartussanut, kommunalbestyrelsimut imaluunniit kommunet ataatsimoorussaannut akiliisitsissutaasinnaavoq.
Imm. 4. Peqqussut manna naapertorlugu najoqqutassiani unioqqutitsinernut akiliisitsinissamik arsaarinninnissamillu qanoq iliuuseqartoqarnissaa aalajangersarneqarsinnaavoq.
§ 25. Nakkutilliinerit, uppernarsaasussaatitaanerit, inunnillu suliffeqarfinnillu nakorsaatinik passussisinnaatitaasunik nakkutilliinerit pillugit maleruagassanik erseqqinnerusunik Naalakkersuisut aalajangersaasinnaapput.
Imm. 2. Kalaallit Nunannut nakorsaatinik eqqussuineq pillugu § 9, nakorsaatit pisiassat tuniniarneqarsinnaallutillu tunniunneqarsinnaasut pillugit § 13, imm. 1, allagartat nakorsaatip puuanut ikisat pillugit § 14, imm. 1 aamma § 13, imm. 2 naapertorlugu aalajangersakkat naapertorlugit nakorsaatit isumannaatsuunissaat eqqarsaatigalugu Nakorsaataasivinnut nuna tamakkerlugu qullersaasoq pisariaqartumik nakkutilliisinnaavoq. Nakorsaataasivinnut nuna tamakkerlugu qullersaq piginnaatinneqarpoq eqqartuussivimmit akuersinertaqanngitsumik nakorsaataasivinnut, pisiniarfiit initaannut assigisaannullu isernissamut, nakorsaatinik uninngasuutinik takuniaajartorluni misissuiartorlunilu. Aalajangersimasunik peqqussuteqarnissamut inerteqquteqarnissamullu maleruagassanik Naalakkersuisut aammattaaq aalajangersaasinnaapput.
Imm. 3. Uumasut nakorsaattut pisortaasoq, uumasunut nakorsaatit pillugit § 18, imm. 1-2 aamma § 18, imm. 3 naapertorlugu aalajangersakkat naapertorlugit inuussutissat isumannaatsuunissaat uumasullu atugarissaarnissaat eqqarsaatigalugit pisariaqartumik nakkutilliisinnaavoq. Uumasut nakorsaattut pisortaasoq piginnaatinneqarpoq eqqartuussivimmit akuersinertaqanngitsumik nakorsaataasivinnut, illuutinut inuussutissarsiutigalugu uumasuuteqarfinnut assigisaannullu isernissamut, nakorsaatinik uninngasuutinik uumasuutinillu takuniaanissamut misissuinissamullu. Aalajangersimasunik peqqussuteqarnissamut inerteqquteqarnissamullu maleruagassanik Naalakkersuisut aammattaaq aalajangersaasinnaapput.
Imm. 4. § 6, imm. 1-imi, § 7, imm. 2-mi, § 16, imm. 1 aamma 2-mi kiisalu §§ 19-21-mi aalajangersakkat eqquutsinneqarnersut Peqqinnissakkut Nakkutilliisoqarfiup nakkutigai.
Atortuulernerani atorunnaarsitsinermilu aalajangersakkat
§ 26. Inatsisartut peqqussutaat manna 1. januar 2006 atortuulissaaq.
Imm. 2. Atortuulernerata peqatigisaanik makku atorunnaarsinneqarput:
1) Nakorsaatit pillugit inatsit nr. 327 26. juni 1975-imeersoq.
2) Nakorsaataarniarfinnik ingerlatsineq pillugu inatsit nr. 209 11. juni 1954-imeersoq.
3) Nersutaatit nappaataat pillugit inatsimmi nr. 814-imi 21. december 1988-imeersumi § 40 (nakorsaatit pillugit inatsit), kunngip peqqussutaatigut nr. 858-ikkut 18. december 1991-imeersukkut atortuullersinneqartoq.
4) Nakorsaataarniarfinnik ingerlatsineq pillugu inatsimmi § 11, kunngip peqqussutaatigut nr. 12-ikkut 9. januar 1980-imeersukkut atortuulersinneqartoq.
ltf_nr_01-2005_bemaerk_grl
ltf_nr_01-2005_betaenk_grl