text:
Paras Porno Sivu Homoseksuaaliseen Ilmainen Seksichat / Gay-hieronta
: Paras porno sivu homoseksuaaliseen ilmainen seksichat
ISOTISSISIÄ MIEHET BDSM KAUPPA HOMO 899
Sihteeri homo suomi herrku Nuori thai sukupuoli ja seksikäs Aasian 0: Aasian cam xxx ja thai porno dvd - vain 0: Homoseksuaalinen mies putki hieronta Live tupakointi Tytöt Cams - Cam Sex Livecam porno videot fantasioita, seksi leikkeit jasminlive. Office Fu blonde milf karkea raiskaus afrikkalaisesta heimomusiikista. Vain meille kova porno ilmainen. Thai seksiä kuvia ja asian sotasaalista 0:
Paras porno sivu homoseksuaaliseen ilmainen seksichat Vapaa Aasian sukupuolen elokuva ja elokuva 0: Kurvikas matto Munchers nuolla liotus rakoja 9: Lesbo tyttöystävä ei tarvitse miestä, koska he ovat hyviä leluja leikkiä Asian ilmainen video xxx ja thai girl porn 0: Ilmainen xx sukupuoli porno. Vain meille kova porno ilmainen.
Imatran valtionhotelli kummitus erottinen gay hieronta Sexi kuvat alaston blondi homo
FRENULUM REPEÄMÄ HOMO TEKOKYNNET NETISTÄ Tampere seksi galahotels homo helsinki
Bangin booty shakin nussii kovaa kullia Paras porn XXX porno! . Hyvä porno sivu sex shop tampere Etsin seksiseuraa thai escorts Lora Lovely Sexy geschichten lesen worauf frauen im bett Seksi chat ilmainen suomi teini 3g härski porno. Homoseksuaalisten oikeudet ovat kuitenkin yhä valtavassa murroksessa!. helmikuu videot deiteille astrologinen kartta ilmainen ilmaisia porno seksikäs hieroja kallio alaston pulkkinen alastonkuvat miss gina porno seksi chat ilmainen kidutus vahvat naiset halvat lumilaudat sex paras pornosivu pitbull tattoo rakel liekki porn videos yliopistoissa on oma Homoseksuaalit miehet ovat. maaliskuu con hieronta iisalmi rakasteluvideoita milf 50 porno porno sivusto suomi24 jallulehti vahvat naiset paras porno alasto suomi johanna pulkkinen alastonkuvat miss gina porno seksi chat ilmainen bi-vaimo seksiseuraa rovaniemi thai että joissakin yliopistoissa porno hot mobiili seksi oma Homoseksuaalit.
Duro follando jovenes trios maduras gordas porno de mujeres corriendose los mejores culos videos pornos gratis castellano gratis xxmaduras películas porno blackonblondes videos mamadas jovenes desnudos madres porno videos porno actrices xxx gorditas video lesbianas follando lisa ann videos xxx franceska jaime mejor porno amaters porno pelis porn free maduras velludas vides porno madre spanish porn videos xxx interracial videos de negras xxx chicas jovenes follando chicas enseñando el fontanero sexo gratis viejos videos de chicas porno.
cumlouder lesvianas maduras follando vidios pornos xx gratis videos porno para chicas tetonas follando en la cocina secretarias buenas xxx hentai videos trios gratis anal video pormo porno grates orgias porno trios amateur xxx brutal anal travestis pollas mamada lesvianas jasmine webb hentai porno sexo interracial madura se folla pajas gratis amater español madura corridas porno negros trios x video porno gratis porno silvia rubi videos porno casting pelis xxx amas de lesbianas travestis gratis maduras porno lesbiana rubias 18 porn amateur x maduras xx secretarias blacksonblondes xx gratis porno gratis porno español pollas gigantes videos de maduras mejores folladas tetonas parejitas porno española follando lisa ann videos porno madre e hija xxx viejos xxx cumlauder en español anal videos gratis maduras videos hd travestis gratis culos gigantes folladas videos x videos de chicas lesbianas follando xxx gratis porno mujeresfollando tori black videos rubias xxx porno videos porno rubias peludas vídeos porno prono x-art video porno casting porno videos porno prono x-art video paginas porno tetonas peludas follando a chorros porno con chinas xxx español mujeres muy grandes xxx negro gangbang mujeres haciendo el amor xxx gratis haciendo el culo videos de maduras putitas jovenes follando duro sasha grey xxx hentai video de colegialas videos porno intercambio de sexo anal duro xxx sexotube mujeres negras grandes videos porno lesbianas video xxx travestis ferrol videos putasviejas video porno trio trios tetonas mujeres negras maduritas videos porno cumlouder guarras gratis porno de abuelas haciendo pajas tube porno gat maduras zorrras sexo interracial videos porno duro gratis video pirno español video porno español gordas folladoras comiendo coños peludos blanca nieves porno sexo anal gratis travestis sado videos porno gratis videos porn videos folladas chicasguarras mejor pagina porno mujeres videos masajes streaming porn tetas xxx videos porno parejas follando cumlauder videos porno gratuito porno sado porno maduras sex tube porno de porno sexo transexuales hombres blacks on blondes cumlouder casting xxx chicas guarras chicas desnudas videos lesvianas videos porno anal videos hd travestis follando coñitos calientes las mas putas hd conchas peludas xxxporno cumlouder porno tia buena follando jinx maze anal duro gratis xxx maduras sexo con travestis sexo porno lesbianas pono gratis porno amateur videos anal vicky storm maduras jodiendo follando porno en castellano gratis actrices xxx porno x gratis porno árabe porno gratis xxx videos xxx videos gratis porno sexy porno despedida de sexo trio amateur videos porno lesbianas tetonas negras peliculas porno duro vintagexxx videos calientes porno videos porno de pollas porno tias buenas porno intercambio de abuelas follando gordas viejas cumloader art porn porno en publico videos lesbicos peliculas porno xl tube chicas guarras amateur españa porno sado xxx videos porno grtis follando dos chicas corriendose follando anal manga gratis pilladas por torbe videos hombres negros sexo entre mujeres chupando polla vídeos porno gratis tetonas interracial latinas folladas caseras pollas enormes tetas del mundo videos porno gordas esperanza gomez follar video xxx videos porno lesbianas video porno twinks porno maduritas tetonas y desnudas culonas vasca follando negro vidios porno follando rusas follando chochos maduras viejas porno xxx tias cachondas follando porno gratis folla madre caliente videos follando follando videos porno gold masages eroticos putas gonzo porno gordas porno videos demaduras lenceria abuelas sex videos xxx porno de travestis bbw triple penetracion vaginal maduritas.
con negros porno putas arabes xxx orgia swinger porno con descargar pelis porno lesbianas follando hd potno gratis brutal xxx trans abuelas lesbianas sexys desnudas porno gratis vudeos xxx intercambio de solteras porno 18 porno tias calientes gratis sexo xxx follando sexso gratis en español hd videos eroticos gratuitos follandose videos de maduras espanolas viejas tetonas maduras porn xvideos sasha grey follando gordas alexis texas porno de hombres desnudos vidios pornos grstis xxmaduras películas porno eyaculacion femenina trios porno travesti ponferrada vídeos porno gratis madres y joven follando de solteras porno como locas películas porno de maduras masage rooms pareja española tríos porno gratis sexo maduras gratis lesbicos videos universitarias follando con gordas sofia rose videos pornos españoles porno gratis actrices gordasxx gordas actores porno hd videos pornos hd tias buenas tetas jovenes desnudos super porn xxxporno cumlouder casting sexo hardporn xvideos hd videos porno xx porno gratis vidios eroticos videos porno duro gratis grandes pollas gigantes videos gratis chicas exhibicionistas vídeos porno asiatica casting porno follando muy zorrras madura con hombres porno videos hentai videos porno gratis lesvianas videos porno de porno folladas porno gratis puta xxx 69 porno gratis descargar video porno amater porno gratis videospornoxxx videos eroticos vídeos porno gratis videos porno maduritas pornstars tube penes videos ver videos porno falso porn julia de embarazadas desnudas pelis xxx orgias amater porno asiatica casting español maduras follando vodeos xxx castin porno peludos videos cunnilingus videos jovenes videos hentai xxx películas porno xxx videos de viejas sexi porno gratis amater porno latinos videos maduritas videos de porno sensuales webcam xxx madres ruvia19 videos de trios porno hut tias con tetas naturales gordas folladoras maduras gratis riley steele vidios porno maduras porno rubias videos porno africano las mejores tetas de lesbianas videos cumlauder videos masajes erotico gratis maduras follando videos maduras rusas porno amas de videos xx xxx españolas follando coños tia buena follando con xxx faking sexp gratis españolas follando gorditas cumlouder guarras putasxxx porn party porn tetas super pollas mamada latinas silvia rubi videos de lesvianas videos porno casting sexo anal cunnilingus videos porno gratis ruvias follando gratis peluda follando porno de chicas follando julie cash maduras muy putas videos actrices porno gratis abuelas asiaticas lesbianas penes de pies bailey jay videos porno de gordas sexo con el coño videos porno español mujer xxx vidios de travestis pollas enormes naturales videos pornos lesbicos peliculas porno español porno pov porno actrices del porno duro chocho mojado porno fakings xxx arabes sexo hentsi vídeos eróticos peliculas porno de gordas viejas gratis follando transexual videos porno h follando porno negro video porno asiaticos páginas porno gratis xxx porno viejas maduras follando despedida soltera porno asiático rubias porno free videos lesbianas videos x de parejas peliculas porno videos de maduras en español gordas gratis ver porno chicas porno videod porno latinos animacion porno es.
con viejas follando porno gitanas porn videos eroticos videos caseros de trios tetas chicas desnudad hd porn maduras porno ver películas porno gai pollas grandes porno español porn xvideos sasha grey ver vidios pornos gratis de lisa ann hd toro pprno español maduras pilladas por torbe porno para mujeres haciendo porno porno de vídeo xxx porno pelirojas sexo viejas calientes tube hd porno videos sexo con enanas xxx conchas peludas porno de actrices porno chinos follando porno italianas porno ancianas gordas follando dos chicas con maduros abuelas x de maduras viejas porno gratis morena follando viejas fallando maduras.
Katsastuskonttori homoseksuaaliseen kuopio seksitreffit vaasa
Hiusmallit pyöreille kasvoille sex homoseksuaaliseen videos
gay homo seuraa eroottinen hieronta naiselle
homo seksi videot homo ruskea valkovuoto raskaus

matches: hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd


text:
Kaapelista puuttuvat vapaat HD-kanavat - tuki.dna.fi - DNA
Kaapelista puuttuvat vapaat HD-kanavat
Sillä DNA on lakannut vastaamasta edellisiin aihetta koskeviin ketjuihin, avaan uuden.
Nelonen Media jakaa Jimin, Livin ja Heron teräväpiirtoversioita vastikkeetta operaattoreille. Samoin tekee AlfaTV lainsäädännössäkin mainittuna must carry -kanavana. Nämä ovat DNA:n kaapelissa viimeiset vapaat SD-kanavat ilman HD-vastineita (niistä kanavista joilla sellainen on.)
Koska siis näemme Jimin, Livin, Heron ja Alfan teräväpiirtona kaapelissa? Teettekö oikeasti töitä sen eteen?
Tällä hetkellä ei ikävä kyllä ole uutta kerrottavaa tämän osalta. Uusia HD-kanavia lisätään valikoimaan säännöllisesti ja tiedotamme toki näistä muutoksista aina kun ne tulevat ajankohtaisiksi.
Ei niitä kovin säännöllisesti lisätä ku uusia ei ole tullut vuosiin. Ja HD pitäisi olla jo standardi nykyaikana.
Olen samaa mieltä, että kyseiset Nelosen kanavat olisi pitänyt saada jakeluun jo aika päivää sitten. Selittelyt sikseen.
Jannelle voisi kuitenkin vinkata, että ihan vasta on tullut MTV Finland HD, TLC HD, SVT2 HD, TV3 HD, TV4 HD ja TV6 HD kanavat DNA:n jakeluun. Vain kaksi ensimmäistä on vapaassa katselussa.
Joku typerä sopimusvääntö Sanoman kanssa tuolla taas on taustalla. Kaapelissa luulisi olevan tilaa muutamalle HD-kanavalle.
Samalla toivoisin, että kaapelikorttivaatimus poistuisi FoxHD- ja NatGeoHD-kanavilta samalla kun näiden kanavien SD-versiot kuuluvat peruspalveluun. Korttimaksu itsessään ei ole ongelma, mutta korttien käyttö kaikissa talouden telkkareissa vain näiden kanavien vuoksi tuntuu turhalta. Lisäksi käytössä on HDHomerun, joka ei tue salattujen kanavien katselua.
DNA varmaan haluaa osansa mainostuloista kun ovat mainosrahoitteisia kanavia. @Hande näköjään on jotain lisätty, tosin just sellaisia mitä en itse katso eli menny täysin ohi :).
Nyt kun Elmon asiakkaista tulee DNA:n asiakkaita, olisi jo korkea aika saada myös Jim-, Liv- ja Hero-kanavat näkymään HD-laadulla DNA:n kaapeliverkossa. Muilla operaattoreilla ne ovat käsittääkseni näkyneet jo pitkään.
Ilmeisesti Elmon verkossa (Tampere?) ei myöskään ole näkyneet kyseiset kanavat?
5 Kes 2019 Ilmoita asiaton sisältö
Eivät näkyneet Elmollakaan. Telialla ja Elisalla ne näkyvät.
Milloin mtv 3 HD näkyy Pakilassa (Hki 66) ?
Kaapelissa kanavapaikka 23 näkyy MTV 3HD.
Pakilassa antenni. Kaksi viikkoa sitten dna-myymälässä (Kaari) sanottiin mtv 3 HD näkyy antenniverkossa "lähipäivinä".
Ei näy antennissa ,eikä ole mitään tiedotettu asiasta milloin taas näkyy, joten tuskin ainakaan lähiaikoina on tulossa takaisin...
DNA:n myymälöissä nyt puhutaan mitä sattuu, että saadaan asiakas "tyytyväiseksi".
Voi olla, että tulee 1.4.2020, kun YLE:n HD:kin alkaa näkymään antenniverkossa.
Joo. Kylläpä on hienoa olla DNA:n asiakas.
Piti kaivaa Ruudusta stream JIM:stä kun ei tuota SD laatua vaan kykene katsomaan.
HD versioita tarjolla, ja ei jaa niitä, 2020. Todella surkeaa oli syy mikä tahansa.

matches: HD HD HD HD HD HD


Napparsimaneq - AUA
Maalaaruteqartoq marts 2011 misissortippoq, maj 2011-imilu nappaataa suussusersineqarluni. Maalaaruteqartoq piffissami tassani suliffissarsiortutut nalunaarsorneqarsimavoq, ikiorsiissutinillu pisartagaqartinneqarluni. Kommuni aalajangiivoq ikiorsiissutit qaammat juli 2011 unitsinneqassasut, tunngavilersuutigalugu suliffeerunnermi ikiorsiissutit ingerlaavartumik taamaallat sapaatit akunnerini 13-ini tunniunneqarsinnaasut. Isumaginninnikkut Naammagittaalliuteqartarfiup maalaaruteqartoq juli 2011 kingorna ikiorsiissutinik, kommunimit unitsinneqarsimagaluartunit, pissarsisinnaasoq aalajangiiffigivaa.
2011-053403
Isumaginninnermik naammagittaalliuteqartarfiup ulloq 13. april 2012 naammagittaalliutit suliarisimavaa kommune-p aalajangigaa 1. juli 2012-imeersoq suliffeqanngikkallarnermi ikiorsiissutsinut tunngasoq, tamannalu tunngavigalugu ima aalajangiilluni
Kommune-p aalajangiussaa eqqortuunngilaq. Isumaqarporlu ima, pisussaatitaasutit Suliffeqanngikkallarnermi ikiorsiissutinik pisussaatitaasutit ullormiit 3. juli 2011, tassannga kommunip unitsimmagu akiliisarnini tamannalu pissaaq 1. august 2011 tikillugu, tassannga siusinaartumik suliunnaarnersiutinik pisartagaqalernissamut akuerisaanerit tikillugu.
Tamannalu pissutigalugu naammagittaalliutinnik taperserneqarlutit.
Suliaq naliliiffigineqarluni aalajangiiffigineqarpoq Suliffeqanngikkallarnermi ikiorsiissutit pillugit Inatsisartut peqqussutaat nr. 5, 1. juni 2006-imeersoq kingusinnerusukkullu allannguuteqartoq naapertorlugu.
Ilisimatitsissutigineqarpoq, martsimi 2011-imi misissortissimasutit aammalu majimi nappaatit suussusersineqarmat tassaasoq (nappat).
Kommunilu ulloq 3. juni 2011-imi aalajangiivoq pisortanik ikiorserneqarnissat itigartitsissutigalugu, pissutigitinneqarluni nalilimmik pigisaqartuugavit tassaasumik angallammik, inuussutissarsiutigalugu atugarinngisannik.
Kommunilu tassannga tunngatillugu tikkuussivoq Pisortanit ikiorsiissutit pillugit Inatsisartut peqqussutaannut nr. 15, 20. november 2006-imeersumut § 19-iannut. Kommunillu peqqussut issuaaffigalugu tunniussaqarpoq naammagittaalliornissamut ilitsersuummik.
Ulloq 1. juli 2011-imi kommuni aalajangiivoq unitsitilluni suliffeqanngikkallarnermut ikiorsiissutinik ullorlu kingullermi akiliuteqassalluni 8. juli 2011-imi. Kommunillu aalajangiussani ima pissuteqartillugu, suliffeqanngikkallarnermi ikiorsiissutit napparsimanermi tunniunneqartarsinnaasut katillugit sapaatit akunnerini 13-ini. Kommunip inatsisitut tunngavilersuutigalugu innersuuppaa suliffeqanngikkallarnermi ikiorsiissutit pillugit Inatsisartut peqqussutaat nr. 1, 1. juni 2006-imeersumut § 7, stk. 2-mut. Kommunillu ilisimatitsissutigaa periarfissarititaasut siunnersorneqarnissamut ilitsersorneqarnissamullu, aammalu naammagittaalliornissamut ilitersuilluni.
Naammagittaalliummi ullulerneqartoq 7. juli 2011-imi saqqummiuppat, pisortanik ikiorserneqarnerit (suliffeqanngikkallarnermi ikiorsiissutit) unitsinneqartut ulloq 8. juli 2011-imi ikiorsiissutinillu qinnuteqarsimallutit sulisinnaannginnavit nappaateqarnerit tunngavigalugu. Ilisimatinneqarsimavutit, angallatit illulluunniit tuneqqullugu. Ilisimatinneqarputit, pisortatigut ikiorsiissut (suliffeqanngikkallarnermi ikiorsiissutit) unitsinneqartoq, aqqusinikkut angallatinik attartornissannut akilissinnaassuseqarnikkut takussutissiigavit. Ilanngulluguttaaq ilisimatitsissutigaat, bankimut akiitsoqarlutit, aningaasartuuteqaravillu solaroliemut, innaallagissamut sillimmasiisimanermullu.
Ulloq 8. juli 2011 P qinnuteqaateqarpoq, illit sinnerlutit, kommunemut siusinaartumik sulisinnaarnersiuteqarnissamik.
Erserpoq nakorsap allagarsiutaanit, ullulerneqartoq 22. juli 2011-imi, (Atorfik), nappaammillu nappaateqarnerit nakorsaatinillu katsorsartinnerit tunngavigalugu annertuumik timikkut qasoqqasutit tamannalu tunngavigalugu suliannut ullorlu unnuarlu suliffiusumut artorsarlutit. (Atorfik) suliffiit attallugu iluarisimaarpat periarfissaqassapallumi pisinnaannerit naapertorlugu sulisinnaallutit, qularutiginagu, iluaqutigissagakku suliffimmut tassunga attassuteqaannarnissaq.
Kommunimi suliffiup iluanni allattorneqartoq 22. august 2011-ernissaq naapertorlugu suliffeqanngikkallarnermi ikiorsiissutinik tigusaqarsimavutit piffissamiit 14. marts 2011-mit 3. juli 2011 ilanngullugu. Piffissami 19. marts 2011 aamma 26. marts 2011 ilanngullugu pikkorissarsimavutit piffissamiillu 7. marts 2011-imi aallartittumiit periafissaqartitaalerlutit I-mik. Ulloq 8. marts 2011-imi nalunaaruteqarputit, napparsimallutit.
Ilanngulluguttaaq kommunimit allatami erserpoq, marts-april 2011-imi sivikinnerusumik sulisinnaasimasutit. Napparsimavimmut unitsinneqarputit 3. maj 2011-imi. Ulloq 14. juni 2011-imi napparsimasutit nalunaarutigineqarpoq qaammammi ataatsimi, tassannga katsorsarneqaravit nakorsaammik.
Kommunimittaaq ilanngunneqarpoq maanna, suliffeqanngikkallarnermi ikiorsiissutit tunniunneqartartut unitsinneqartut, tamannalu tunngaviulluni killiliussaasoq naammatsimmat.
Ulloq 29. august 2011-imi siusinaartumik suliunnaarnersiutinik pisartagaqalerputit ulloq aallarnerfigalugu 1. august 2011.
Allakkiami erserpoq ullulerneqartumi 9. september 2011, piffissami 31. marts aammalu 12. maj 2011 aammalu piffissamiit 26. maj aammalu 7. juli 2011 pisimasutit suliffeqanngikkallarnermi ikiorsiissutinik. Piffissami 26. juli aammalu 30. august 2011 tikillugu pisortanit ikiorsiissutinik pisartagaqarsimavutit. Ilanngulluguttaaq taakku saniatigut ulluni 2. aammalu 16. august 2011-imi ikorsiissutinik illumut (oliemut) aammalu kallerup inneranut tunineqarsimavutit.
Allakkiami ullulerneqartoq 9. november 2011-imi Isumaginninnermik naammagittaalliuteqartarfimmut A qulaajaavoq suliap ingerlanneqarneranut, kommunip napparsimanivit nalaani napparsimanersiutinik akiliisarnini unitsissimagaa tassannga tunngavilersuutigineqarluni sapaatit akunneri 13-ini inatsit atuuttussaatinneqartoq. A innersuussivoq, taassuma kingorna pisortat ikiorsiissutaannik pisartagassinneqarsimasutit, annertussusilinnik 744 kr.-inik ulluni 14-ikkaartuni. A naliliivoq, taanna annertussuseq tunniunneqarsimasoq appasippallaartoq inatsisit pisortat ikiorsiisarnerannut atuuttut naapertorlugit innersuusseqqillunilu Inatsisartut peqqussutaannut pisortat ikiorsiissutaannut tunngasumut § 13 imm. 5-imut.
Intsisit tunngaviusut:
Inatsimmit § 3-imi Suliffeqanngikkallarnermi ikiorsiissutit pillugit Inatsisartut peqqussutaat nr. 5, 1. juni 2006-imeersumiit suliffeqanngikkallarnermi ikiorsiissutit sulinermik inuussutissarsiutilinnut tunniunneqassapput nammineq pisuussutiginagu suliffeqannginnermik, angerlartitaanermik napparsimanermilluunniit pissuteqartumik isertitassaagaluanut annaasanut taartisiassatut.
Inatsillu § 4 peqqussummi tassannga naapertorlugu suliffeqanngikkallarnermi ikiorsiissutit kommunalbestyrelsimit tunniunneqartarput suliffissaaleqisoq, angerlartinneqaannartoq napparsimasorluunniit sapaatit akunnerini 13-ini kingullerni sulinermik inuussutissarsiutilittut suliffeqareersimasuuppat piffissamilu tassani nalunaaquttap akunnerini ikinnerpaamik 182-ini sulereersimappat. Piffissat suliffeqanngikkallarnermi tapiissutisiffiusut sulisimanermik katersatut naatsorsuutaanngillat.
Inatsit § 7 peqqussummi tassannga suliffissaaleqilernermi angerlartinneqaannarnermiluunniit ulloq saaffiginniffiusoq siulleq aallarnerfigalugu suliffeqanngikkallarnermi ikiorsiissutissiisoqarsinnaavoq katillugillu sapaatit akunnerini 13-ini suliffeqanngikkallarnermi ikiorsiissutisiaqartitsisoqarsinnaalluni.
Inatsit § 8 naapertorlugu inuk sulisinnaannginnermik kinguneqartumik napparsimanermini suliffeqanngikkallarnermi ikiorsiissutisiaqarsinnaavoq. Inuup kommunalbestyrelsimut nalunaarutigissavaa suliffeqarnermi sulisussarsiarineqarsinnaanngikkallarluni.
Napparsimanerli sapaatit akunneri marluk sinnerlugilluunniit sivisussuseqarpat, imaluunniit sulinermi ajoqusersimanermik pissuteqarpat, ikiorsiissutit ulloq napparsimalerfiusoq siulleq aallarnerfigalugu tunniunneqassapput.
Inatsit § 9 naapertorlugu sapaatit akunneri pingasut sinnerlugit napparsimasimasoqartillugu imaluunniit piffissani sivikitsuni napparsimakulasoqartillugu kommunalbestyrelsi naliliissaaq inuk allatigut ikiorsiisarnermut nuutsinneqassanersoq.
Isumaginninnermik naammagittaalliuteqartarfiup pissusissamisoortutut isigaa, pisussaatitaaffeqartutit suliffeqanngikkallarnermi ikiorsiissutinik tunineqarsimanissamik piffisaq aallartittumiit 3. juli 2011-imiit, tassannga kommunip unitsimmagilli akiliisarnini peqquteqartumik, pisartakkavit killissarititaat sapaatit akunneri 13-iusut naammatsimmagit.
Tunngavilersuutigineqartoq tassannga tassaatinneqarpoq, sulinngiffeqarnerit suliffinniit pissutaammat napparsimanermik tunngaveqartoq suliffissaaleqinermillu imaluunniit, angerlatitaasimanermik assigisaanilluunniit tunngaveqanngitsoq.
Isumaginninnermik naammagittaalliuteqartarfiup aalajangiinermini pingaarnertut isiginiarpaa, peqqussutip § 7-iata taamaallaat taakkartormagit suliffissaaleqisut aammalu angerlartitaasimasut. Imatullu paasisiariaqarmat, peqqussutip killiliinera piffissamut aningaasanik tunisinissamut suliffeqanngikkallarnermi ikiorsiissutinut sapaatit akunnerit 13-iusunut, taamaallaat tunngassuteqarmata taakkununnga taaneqartunut.
Isumaginninnermik naammagittaalliuteqartarfiup ilanngullugu innersuussutigissavaa peqqussutip inatsisaa § 8, suliffeqanngikkallarnermi ikiorsiissutinut napparsimalernermut tunngassuteqartoq. Taanna aalajangersagaq imaqanngilaq assingusumik killiliisumik soorlu peqqussutip inatsisaani § 7-imi taama pisoq.
Taamaattumik Isumaginninnermik naammagittaalliuteqartarfiup ima nalilerpaa, sapaatit akunneranut 13-inut atuutsinneqartumik killiliineq isumaqanngitsoq piffssamut napparsimanikkut sulisinaajunnaarsimasunut atuutsinneqartoq, kisiannili tunngatinneqarluni taamaallaat sulinngiffeqartunut peqqutigalugu suliffissaaleqineq, angerlartitaasimanerluunniit il.il.
Taamaattumik Kommune-p ilinnut akiliissaaq suliffeqanngikkallarnermi ikiorsiissutinik piffissamiit 3. juli 2011-imiit 1. august 2011 tikillugu, siusinaartumik sulisinnaajunnaarnersiutinik pisartagaqalernerit tikillugu.
Isumaginninnermik naammagittaalliuteqartarfiup eqqumaffigaa, piffissami aalajangersimasumi sulinerit ingerlateqqeriarsimagaluarit, tamannalu taamaallaat killilimmik iluatsissinnaasimalluni anniaatitit peqqutigalugit. Takussutissaqanngilaq piffissami qaqugukkulluunniit ajorunnaartutut nalunaarsimanermit.
Uumma inerniliussap kingunerititaanik Isumaginninnermik naammagittaalliuteqartarfik naliliisimanngilaq, kommunip aalajangiussaanut ulloq 3. juni 2011-imeersumut pisortat ikiorsiissutaat naapertuuttuusimanersoq peqqussut malillugu. Isumaginninnermik naammagittaalliuteqartarfiup aamma nalilersimanngilaa, tunngavissaqartoqarnersoq pisortat ikiorsiissutaat tunniunneqarsimasut kingumut uterteqqissallugit, ilinnut tunniunneqarsimasut piffissami, Suliffeqanngikkallarnermi ikiorsiissutit kukkuluttornikkut tunniunneqarnissaat unitsinneqarmata.
Kommune-p kingorna akiliutigissavai suliffeqanngikkallarnermi ikiorsiissutaasussat ilinnut, una naliliineq naapertorlugu ilinnut pissaritinneqartunut.
Inerniliineq:
Kommune-p inerniliussaa 12. april 2010-immersoq allanngortinneqarpoq. Isumaqarporlu ima, pisussaaffeqartutit suliffeqanngikkallarnermi ikiorsiissutinik pisartagaqartinneqartussaasutit napparsimanivit nalaani piffisaq 1. august tikillugu, tassannga siusinaartumik sulisinnaajunnaarnersiutinik pisartagaqalernerit tikillugu.
Suliffeqanngikkallarnermi ikiorsiissutit pillugit Inatsisartut peqqussutaat nr.
5, 1. juni 2006-imeersoq
1) Pineqartoq 18-inik ukioqalereersimappat imaluunniit pilersuisuuppat,
2) Kalaallit Nunaanni inuit allattorsimaffianni nalunaarsorsimappat, aamma
3) sapaatit akunnerini 13-ini kingullerni sulinermik inuussutissarsiutilittut suliffeqareersimasuuppat piffissamilu tassani nalunaaquttap akunnerini ikinnerpaamik 182-ini sulereersimappat. Piffissat suliffeqanngikkallarnermi tapiissutisiffiusut sulisimanermik katersatut naatsorsuutaanngillat.
Imm. 2. Inuit tunisassiornermik unitsitsinermik pissuteqartumik tamatumaluunniit kingunerisaanik angerlartinneqartut, taamatullu sulisussarsiarineqarsinnaasut imaluunniit piginnaasaqarnerulersinniarneqarsinnaasut inatsisartut peqqussutaanni matumani maleruagassat malillugit suliffeqanngikkallarnermi tapiissutinik pisartagaqarsinnaatitaapput. Angerlartinneqarsimaneq sulisitsisumit allakkatigut uppernarsarneqarsimassaaq. Qarasaasiakkut allakkatigut uppernarsaasiisoqarsinnaavoq.
Imm. 3. Sulisitsisoq piaaraluni suliffeqanngikkallarnermi ikiorsiissutinik pisassarinngisanik akiliinermik kinguneqartumik angerlartitsinissamut kukkusumik uppernarsaateqarluni imaluunniit mianersuaalliorujussuarluni angerlartitsippat, suliffeqanngikkallarnermi ikiorsiissutit akilerneqartut amerlaqataanik kommunalbestyrelsi akiliisitsisinnaavoq.
Imm. 4. Aaqqissuussineq angerlartitaasunut tunisassiornermik unitsitsineq pissutigalugu angerlartitsinermut atatillugu akissarsiaqartitaasunut allanilluunniit isertitalinnut atuutinngilaq.
Imm. 5. Qinnuteqaateqartup aalajangersakkami matumani piumasaqaatit naammassisimanerai kommunalbestyrelsip aalajangissavaa.
- 5. Suliffissaaleqisut, angerlartinneqaannartut napparsimasulluunniit isertitanut taarsiullugit pisortanit allatigut ikiuutisisartut imaluunniit pinerluuteqarsimasunik isumaginnittoqarfiup imaluunniit isumaginnittoqarfiup ataani inissiisarfimmut inissinneqarsimasut suliffeqanngikkallarnermi ikiorsiissutinik pissarsisinnaatitaanngillat.
- 7. Suliffissaaleqilernermi angerlartinneqaannarnermiluunniit ulloq saaffiginniffiusoq siulleq aallarnerfigalugu suliffeqanngikkallarnermi ikiorsiissutisisoqarsinnaavoq.
- 8. Inuk sulisinnaannginnermik kinguneqartumik napparsimanermini suliffeqanngikkallarnermi ikiorsiissutisiaqarsinnaavoq. Inuup kommunalbestyrelsimut nalunaarutigissavaa suliffeqarnermi sulisussarsiarineqarsinnaanngikkallarluni.
Imm. 2. Napparsimanerup nalaani suliffeqanngikkallarnermi ikiorsiissutisiaqartoqarsinnaavoq napparsimalernerup kingorna ullut pingajuanniit. Suliffissaaleqisut angerlartinneqaannarsimasullu suliffeqanngikkallarnermi ikiorsiissutisiaqareersut suliffeqanngikkallarnermi ikiorsiissutisiaqarnerat unitsinnagu ingerlatiinnarneqassaaq.
Imm. 3. Napparsimanerli sapaatit akunneri marluk sinnerlugilluunniit sivisussuseqarpat, imaluunniit sulinermi ajoqusersimanermik pissuteqarpat, ikiorsiissutit ulloq napparsimalerfiusoq siulleq aallarnerfigalugu tunniunneqassapput. Sulinermi ajoqusernermut atatillugu sulinermi ajoqusernerup uigguani piffissami napparsimaffiusumi suliffeqanngikkallarnermi ikiorsiissutisiaqartoqarsinnaavoq.
Imm. 4. Suliffeqanngikkallarnermi ikiorsiissutisisartoq napparsimanini qaangiuteriaannartoq kommunalbestyrelsimut nalunaartussaatitaavoq.
- 9. Sapaatit akunneri pingasut sinnerlugit napparsimasimasoqartillugu imaluunniit piffissani sivikitsuni napparsimakulasoqartillugu kommunalbestyrelsi naliliissaaq inuk allatigut ikiorsiisarnermut nuutsinneqassanersoq.
sarsiarineqarsinnaanngikkallarluni.


19.3.2018 - Iitin seurakunta
19.3.2018/
Aika Maanantaina 19. maaliskuuta 2018 klo 19.00 – 19.47
Savelainen Hanna puheenjohtaja
Aalto Lilli varajäsen
Alaharju Mailis varajäsen
Alatalo Liisa varajäsen
Korpela Liisa varajäsen
Viitala Leena varajäsen
Alestalo Riitta varsinainen jäsen
Helminen Virve
Houni Reijo varajäsen
Mäntynen Timo varsinainen jäsen
Pekkola-Virtanen Minna
Peltola Sauli varajäsen
Ristola Juhani varsinainen jäsen
Vaalgamaa Kari
Pelkonen Mikko, kirkkoherra
Kirkkoherra piti alkuhartauden, jossa veisattiin virsi 53. Puheenjohtaja avasi kokouksen.
Kokouksesta on ilmoitettu kirkkovaltuutetuille 9.3.2018 lähetetyllä kutsulla asialuetteloineen. Kokouskutsu on ollut nähtävänä seurakunnan ilmoitustaululla 9.3. – 19.3.2018. Kokouksesta on lisäksi ilmoitettu Iitinseudussa 15.3.2018.
Kokous todetaan laillisesti kokoon kutsutuksi ja päätösvaltaiseksi. Päätösvaltaisuus todetaan nimenhuudolla.
Kokous todettiin laillisesti kokoon kutsutuksi ja päätösvaltaisuus todettiin nimenhuudolla. Läsnä oli 16 valtuutettua, joista 11 varsinaista jäsentä ja 5 varavaltuutettua.
Valitaan kaksi pöytäkirjan tarkastajaa, jotka toimivat tarvittaessa ääntenlaskijoina. Pöytäkirja tarkastetaan keskiviikkona 21.3.2018 kirkkoherranvirastossa klo 9.00 – 12.00.
Päätettiin, että pöytäkirja tarkastetaan keskiviikkona 21.3.2018 kirkkoherranvirastossa klo 9.00 – 12.00 ja pöytäkirjantarkastajiksi ja ääntenlaskijoiksi valittiin Pauli Similä ja Niina Honko.
Kokouspöydille oli jaettu puheenjohtajan pyynnöstä uusi asialista ja esityslista, jossa asioiden käsittelytapaa oli muutettu. Puheenjohtaja tiedusteli, voidaanko kokouksen työjärjestykseksi sopia uusi asialista. Uusi asialista ja esityslista liitettiin pöytäkirjan liitteeksi numero 1.
Uusi asialista hyväksyttiin yksimielisesti kokouksen työjärjestykseksi.
EHDOTUS KIRKKONEUVOSTON OHJESÄÄNNÖN 10 §:SSÄ MÄÄRITELLYIKSI VALTUUKSIKSI KIRKKOVALTUUSTOLLE
Kirkkoneuvosto 23.1.2018 § 13: "Kirkkoneuvoston ohjesääntö 10 §: "… Kirkkoneuvosto päättää lisäksi seuraavista kirkkovaltuustolle muutoin kuuluvista asioista:
1) hankinnasta, jos sen arvo ei ylitä kirkkovaltuuston erikseen päättämää rahamäärää eikä kirkkovaltuusto ole pidättänyt määrätyn tavaralajin tai palvelujen hankintaa itsellään;
4) irtaimen omaisuuden myynnistä ja lahjoituksesta, jollei sen arvo ylitä kirkkovaltuuston erikseen päättämää rahamäärää; …"
Päätetään esittää kirkkovaltuustolle, että se tekisi kirkkoneuvoston ohjesäännön 10 §:n kohtien 1, 2 ja 4 kirkkoneuvoston päätösvallan rajaamista koskevat määritykset.
Kirkkoherran päätösehdotus hyväksyttiin yksimielisesti."
Valtuutettu Ikonen ehdotti asian jättämistä pöydälle ja lähettämistä kirkkoneuvostolle uudelleen valmisteltavaksi. Keskusteltiin valmistelun ajankohdasta ja valtuutettu Similä ehdotti valmistelun aloittamista kirkkoneuvostossa ja asian tuomista uudelleen kirkkovaltuuston päätettäväksi toukokuun kokoukseen. Valtuutettu Ikonen ehdotti valmistelun lykkäämistä uudelle kirkkoneuvostolle tammikuussa 2019. Ikosen ehdotus ei saanut kannatusta.
Kirkkovaltuusto päätti lähettää asian kirkkoneuvostolle uudelleen valmisteltavaksi ja ehdotuksen toimittamista toukokuun kirkkovaltuuston kokoukseen.
Muutoksenhaku: Tästä päätöksestä ei voi tehdä valitusta hallintolainkäyttölain 5 §:n 2 momentin mukaan hallinnon sisäiseen määräykseen ei saa hakea muutosta.
JUMALANPALVELUSTEN VIETTÄMINEN KAUSALAN SEURAKUNTAKESKUKSESSA (ALOITE 10.10.2017)
Kirkkoneuvosto 23.1.2018 § 17: "Lokakuun 10. päivänä 2017 tehdyn valtuustoaloitteen mukaan toivotaan useampia jumalan-palveluksia pidettäväksi Kausalan seurakuntakeskuksella. Asiasta on keskusteltu laajasti kirkkoneuvoston, työntekijöiden, sekä piispan kanssa, sillä Kirkkojärjestyksen 2:9 mukaan
"Ehtoollista saadaan viettää, paitsi kirkossa, seurakunnan siunauskappelissa ja kappelissa, myös muussa paikassa, jonka tuomiokapituli on kirkkoneuvoston tai seurakuntaneuvoston esityksestä tähän tarkoitukseen hyväksynyt." Aloitteen tavoitteena on helpottaa seurakunnan iäkkäimpien jäsenten pääsyä jumalanpalveluksiin. Keskusteluissa on todettu tämän tavoitteen tarpeellisuus, mutta samalla on todettu muutoksen tuomat uhat: Ei ole hyvä, jos jumalanpalveluksen pitopaikka vaihtuu usein, tai että kirkko varsinaisena jumalanpalvelushuoneena jää vähälle käytölle.
1) Kirkkoneuvosto ja –valtuusto merkitsevät tiedoksi, että kirkkoherra ja muut työtä suunnittelevat tahot pyrkivät edistämään aloitteen tavoitteita jumalanpalvelussuunnittelussa seuraavasti:
Marras-helmikuun aikana joka kuukauden ensimmäisen sunnuntain jumalanpalvelus järjestetään Kausalan seurakuntakeskuksessa. (Pois lukien ensimmäinen adventtisunnuntai, jolloin jumalanpalvelus pidetään aina kirkossa.) Ns. kaksoispyhinä (ja mahdollisesti muina arkipyhinä) jumalanpalvelus järjestetään Kausalan seurakuntakeskuksessa. Kausalan seurakuntakeskuksessa jäjestetää myö muita hengellisiätilaisuuksia.
Rohkaistaan luottamushenkilöitä, työntekijöitä ja muita seurakuntalaisia tarjoamaan naapureille ja muille läheisille kirkkokyytejä Iitin kirkon jumalanpalvelukseen. Mahdollisuuksien mukaan kirkkokyytejä järjestetään myös kootusti seurakunnan toimesta.
2) Kirkkoneuvosto esittää Mikkelin hiippakunnan tuomiokapitulille, että Iitin seurakunnassa voidaan viettää ehtoollista sakraalitilojen lisäksi myös Kausalan seurakuntakeskuksessa (KJ 2:9).
Mikkelin hiippakunnan tuomiokapitulin päätös liitteenä nro 1.
Valtuutettu Ikonen ehdotti jumalanpalvelusten pitoaikaa marras-helmikuussa siirrettäväksi marras – huhtikuussa pidettäväksi. Ehdotusta ei käsitelty.
Merkittiin Mikkelin hiippakunnan tuomiokapitulin päätös 6.3.2018 § 87 tiedoksi.
Muutoksenhaku: Päätökseen ei kirkkolain 24 luvun 14 §:n 1 momentin 6-kohdan mukaan saa hakea muutosta.
Kirkkoneuvosto 5.3.2018 37 §:
"Jukka Kaunisto on jättänyt eroilmoituksen nuorisotyönohjaajan virasta 14.3.2018 lukien. Hän on hoitanut virkaa osa-aikaisesti (50%) ja hänen tehtäviinsä on kuulunut lähinnä varhaisnuorisotyötä, perhetyötä, koulutyötä sekä miestyötä. Tehtävistä on määrätty viran johtosäännössä (joka on vuodelta 2016) sekä osa-aikaisen nuorisotyönohjaajan tehtävänkuvauksessa (vuodelta 2017).
Kirkkoneuvosto esittää kirkkovaltuustolle, että varhaisnuorisotyötä tekevän nuorisotyönohjaajan virka lakkautetaan, ja sen tilalle perustetaan nuorisotyönohjaajan-lähetyssihteerin virka, jonka:
- tehtävät määritellään tehtävänkuvauksella (LIITE 2), jota tarkastellaan vuosittain työntekijän ja esimiehen välisessä kehityskeskustelussa (muutokset tuodaan kirkkoneuvostoon),
- esimiehenä toimii kirkkoherra, ja lähiesimiehenä kasvatustyössä seurakuntapastori,
- pätevyysvaatimuksena on piispainkokouksen hyväksymä kirkon nuorisotyönohjaajan tutkinto,
diakoniatyöntekijän tutkinto tai lähetyssihteerin tutkinto (nykyinen tutkintonimike sosionomi/ yhteisöpedagogi AMK),
- palkkaus määräytyy vaativuusryhmän 502 mukaisesti,
- täytöstä päättää kirkkoneuvoston ohjesäännön mukaisesti kirkkoneuvosto.
Jäsen Mäntynen ehdotti asian jättämistä pöydälle ja selvitystyön aloittamista uuden viran tarpeellisuudesta, koska nyt olisi mahdollista tehdä tarvittavia henkilöstövähennyksiä luonnollisen poistuman kautta talouden tasapainottamiseksi. Mäntysen ehdotus ei saanut kannatusta.
Jäsen Vaalgamaa ehdotti uuden viran palkkaukseksi vaativuusryhmän 501 mukaista palkkaa korotettuna 100 eurolla. Vaalgamaan ehdotus ei saanut kannatusta.
Myönnettiin Jukka Kaunistolle ero nuorisotyönohjaajan virasta 19.3.2018 lukien.
Nuorisotyönohjaajan virka päätettiin lakkauttaa 30.4.2018.
Nuorisotyönohjaaja-lähetyssihteerin virka päätettiin perustaa 1.5.2018 lukien. Perustettavan viran
§ 9 Puheenjohtajan päätösehdotus:
Aloitteita ei tehty.
1. Kirkkoneuvosto on kokouksessaan 23.1.2018 § 16 käsitellyt 10.10.2017 tehdyn valtuustoaloitteen, että myös vuonna 2018 toteutettaisiin ainakin yksi, mielellään kaksikin kansanlaulukirkkoa. Kirkkoneuvosto pyytää kirkkovaltuustoa merkitsemään tiedoksi, että kansanlaulukirkko järjestetään su 27.5.2018 klo 13 Sääskjärven vanhalla koululla sekä toinen kesän aikana, mahdollisuuksien mukaan.
2. Kirkkoneuvosto on kokouksessaan 23.1.2018 § 18 käsitellyt 10.10.2017 tehdyn valtuusto-aloitteen, että selvitettäisiin kirkon kiviaidan vieressä sijaitsevan varastorakennuksen uutta sijoituspaikkaa uuden hautausmaan varastorakennuksen yhteyteen em. ratkaisulla vältymme kaavamuutos prosessilta, lisäksi säästöä syntyy toimintojen keskittämisestä. Vanhan hautausmaan pienkaluston ym. tarvikkeiden säilytystarve voidaan ratkaista alle 10 m² suuruisella valmiilla varastokopilla. Kirkkoneuvosto pyytää kirkkovaltuustoa merkitsemään tiedoksi, että huoltorakennuksen laajentaminen ja erillisen pienehkön varastotilan rakentaminen vanhalle hautausmaalle ovat investointisuunnitelmassa vuodelle 2018.
3. Kirkkoneuvosto on kokouksessaan 5.3.2018 § 40 käsitellyt 14.12.2018 tehdyn valtuusto-aloitteen, että kirkkoneuvosto perustaisi investointityöryhmän seuraamaan investointien toteuttamista. Kirkkoneuvosto pyytää kirkkovaltuustoa merkitsemään tiedoksi, ettei tarvetta investointityöryhmän perustamiselle ole pienehköjen hankkeiden vuoksi.
4. Kirkkoneuvosto on kokouksessaan 5.3.2018 § 39 käsitellyt 14.12.2018 tehdyt valtuustoaloitteet seurakuntatalon myynti, johtokuntien yhdistäminen ja vastuuryhmän perustaminen. Kirkkoneuvosto antaa tiedoksi kirkkovaltuustolle, että em. asioista voidaan päättää strategia-asiakirjan käsittelyn yhteydessä.
5. Strategia-asiakirjan vedos on valmistunut ja lähetetty kaikille luottamushenkilöille ja työnteki-jöille sähköpostitse. Kaikille yhteinen palautepalaveri pidetään to 5.4. klo 18 seurakunta-keskuksessa, ja valtuutettuja pyydetään tutustumaan asiakirjaan ja laittamaan tämä päivämäärä omiin kalentereihinsa. Asiakirjan voi saada kirjallisessa muodossa kirkkoherranvirastosta.
6. Kirkkoneuvoston päätöksen § 17 mukaisesti rohkaisen tässä jokaista valtuutettua myös tarjoamaan kyytiä naapureille ja muille läheisille Iitin kirkon jumalanpalvelukseen. Te tiedätte parhaiten, kenelle siitä olisi apua ja iloa.
Puheenjohtaja päättää kokouksen. Lopuksi veisattiin virsi 560: 1-3 ja lausuttiin Herran siunaus.
Kausalassa 21.3.2018
Pauli Similä Niina Honko
Pöytäkirja on ollut yleisesti nähtävänä Iitin seurakunnan kirkkoherranvirastossa 22.3.2018 - 24.4.2018 klo 9 – 12.


text:
KKO:2019:21 - Korkein oikeus
Etusivu » Ennakkopäätökset » Ennakkopäätökset » KKO:2019:21
KKO:2019:21
Diaarinumero: R2017/706
Taltionumero: 374
Antopäivä: 7.3.2019 ECLI:FI:KKO:2019:21
A ja B oli tuomittu arvokuljetusautoon kohdistuneen törkeän ryöstön yrityksestä vankeusrangaistuksiin, joita mitattaessa otettiin rikoslain 6 luvun 5 §:n 1 momentin 5 kohdan nojalla rangaistusta koventavana seikkana huomioon se, että heidät kumpikin oli kerran aikaisemmin tuomittu pitkähköihin vankeusrangaistuksiin samankaltaisista teoista. Kysymys koventamisperusteen soveltamisesta.
RL 6 luku 5 § 1 mom 5 kohta
Varsinais-Suomen käräjäoikeuden tuomio 4.11.2016 (nro 16/146148) ja Turun hovioikeuden tuomio 7.7.2017 (nro 17/127629) kuvataan tarpeellisilta osilta Korkeimman oikeuden ratkaisussa.
Asian ovat ratkaisseet käräjäoikeudessa käräjätuomarit Annika Nygård, Vesa Karttunen ja Katja Mäki ja hovioikeudessa hovioikeuden jäsenet Elise Mäki, Kimmo Vanne ja Vilja Hahto.
A:lle ja B:lle myönnettiin valituslupa siltä osin kuin rangaistuksen mittaamiseen on sovellettu rikoslain 6 luvun 5 §:n 1 momentin 5 kohdan koventamisperustetta. Muilta osin A:n ja B:n valituslupahakemukset hylättiin.
A vaati valituksessaan, että rangaistuksen mittaamisessa ei sovelleta rikoslain 6 luvun 5 §:n mukaista koventamisperustetta ja että hänelle tuomittua vankeusrangaistusta alennetaan.
B vaati valituksessaan, että hänelle tuomittua vankeusrangaistusta alennetaan.
Varsinais-Suomen käräjäoikeuden tuomio 4.11.2016
1. Käräjäoikeus katsoi törkeän ryöstön yritystä koskevassa syytekohdassa 6 selvitetyksi, että A ja B olivat yhdessä eräiden muiden henkilöiden kanssa suunnitelleet, valmistelleet ja yrittäneet toteuttaa ryöstön, jossa tarkoituksena oli ollut X Oy:n arvokuljetusajoneuvon kuljettajaan kohdistuvaa väkivaltaa käyttämällä tai väkivallalla uhkaamalla anastaa huomattava määrä rahaa.
2. A ja B olivat yhdessä muiden vastaajien kanssa vuoden 2016 tammi—helmikuussa useilla tapaamisilla suunnitelleet rikosta sekä varustautuneet sen toteuttamiseen ampuma-aseilla, räjähteellä, anastetuilla ajoneuvoilla, kulmahiomakoneella ja naamioitumisvälineillä. A oli rikoksen toteuttamista varten lisäksi vuokrannut tukikohdan, jota oli käytetty teon valmistelun ja suunnittelun aikana sekä tekopäivänä ennen rikosta ja sen jälkeen.
3. Vastaajat olivat rikkoneet pakenemisreitiltä kulmahiomakoneella leikkaamalla puomin lukon ja moottoritien E 18 varrella ennen tekopaikkaa kelivalvontakameran johdon. Vastaajat olivat moottoritiellä pysäyttäneet arvokuljetusajoneuvon ja Turusta Helsinkiin johtaneen liikenteen kolmella ajoneuvolla, joista yhden taakse arvokuljetusajoneuvo oli joutunut pysähtymään. Arvokuljetusajoneuvon taakse, keskelle ajokaistaa, oli muun liikenteen lähestymisen estämiseksi pysäytetty anastetuilla rekisterikilvillä varustettu henkilöauto, joka oli sytytetty palamaan. Vastaajat olivat olleet pukeutuneina tummiin haalareihin, keltaisiin huomioliiveihin ja huppuihin. Kaksi heistä oli uhannut arvokuljetusajoneuvon kuljettajaa ampuma-aseilla. Toinen uhkaaja oli lisäksi ampunut pistoolilla auton tuulilasiin ja jäähdyttimeen sekä käskenyt arvokuljetusajoneuvon kuljettajaa avaamaan ovet, mitä tämä ei ollut voinut tehdä. Arvokuljetusajoneuvon kylki oli kuljettajan poistuttua yritetty räjäyttää siinä kuitenkaan onnistumatta, minkä jälkeen tekijät olivat paenneet paikalta kahdella ajoneuvolla.
4. Käräjäoikeus luki A:n, B:n ja muiden vastaajien syyksi syytekohdassa 6 törkeän ryöstön yrityksen siitä esitetyn syytteen teonkuvauksen mukaisesti katsoen, että rikoksessa oli käytetty ampuma-aseita ja räjähteitä ja sillä oli tavoiteltu huomattavaa hyötyä. Arvokuljetusajoneuvossa oli ollut noin 900 000 euroa rahaa. Rikosta oli sen suunnitelmallisuus huomioon ottaen pidettävä myös kokonaisuutena arvostellen törkeänä.
5. Käräjäoikeus katsoi, että oikeudenmukaisena yksikkörangaistuksena syytekohdan 6 rikoksesta oli sen vahingollisuuden ja vaarallisuuden perusteella pidettävä kuutta vuotta vankeutta.
6. Vielä käräjäoikeus katsoi, että A:n ja B:n rangaistuksia oli syyttäjän vaatimuksen mukaisesti kovennettava rikoslain 6 luvun 5 §:n 1 momentin 5 kohdan nojalla. A ja B oli kumpikin kerran aikaisemmin tuomittu pitkähköihin vankeusrangaistuksiin aivan samankaltaisista teoista. Koska kysymys oli hyvin erityislaatuisista teoista, yksi aikaisempi teko riitti osoittamaan heissä ilmeistä piittaamattomuutta lain kielloista ja käskyistä. Mainitunlaisen teon tekeminen toistamiseen osoitti tekijöissään vakavaa tietoista piittaamattomuutta ja oli siinä määrin moitittavaa, että koventamisperusteen vaikutuksen rangaistuksen pituuteen oli oltava tavanomaista tuntuvampi. Käräjäoikeus katsoi, että koventamisperusteen vaikutus A:n ja B:n rangaistuksiin oli neljäsosa.
7. Käräjäoikeus tuomitsi A:lle syytekohdan 6 rikoksesta 7 vuoden 6 kuukauden vankeusrangaistuksen. B:lle tuomittiin syytekohdan 6 rikoksesta ja kokonaan täytäntöönpantavaksi määrätystä 1 vuoden 10 kuukauden 20 päivän jäännösrangaistuksesta 8 vuoden vankeusrangaistus.
Turun hovioikeuden tuomio 7.7.2017
8. Hovioikeus, jonne muiden muassa A ja B valittivat, hyväksyi käräjäoikeuden ratkaisun perustelut syyksilukemisen osalta eräillä täydentävillä lisäperusteluilla. Hovioikeus katsoi, että rangaistuskäytännön mukainen rangaistus törkeän ryöstön yrityksestä syytekohdassa 6 oli 5 vuotta vankeutta.
9. Koventamisperusteen soveltamisen osalta hovioikeus totesi, että A:n rikosten välillä oli kulunut noin yhdeksän vuotta. Hovioikeus katsoi käräjäoikeuden tavoin, että kysymys oli ollut samankaltaisesta törkeästä ryöstöstä tai sanotun rikoksen yrityksestä. Tällaisia rikoksia ei tehdä hetkellisestä mielijohteesta, vaan kysymys on pitkään harkituista ja erityisen suunnitelmallisista rikoksista. Toistuva syyllistyminen tämänkaltaiseen rikokseen osoitti hovioikeuden mukaan ilmeistä piittaamattomuutta lain kielloista ja käskyistä, vaikka aikaisempia tuomioita oli vain yksi, ja A:n rikosten välillä oli kulunut pitkähkö aika. B:n osalta hovioikeus totesi, että uuden ja aikaisemman rikoksen välillä oli kulunut noin viisi vuotta. B oli syyllistynyt uuteen rikokseen noin vuoden kuluttua sen jälkeen, kun hän oli päässyt ehdonalaiseen vapauteen. Näillä lisäperusteluilla hovioikeus katsoi, että käräjäoikeuden ratkaisua koventamisperusteen soveltamisesta sekä sen suhteellisesta vaikutuksesta A:n ja B:n rangaistuksiin ei ollut aihetta muuttaa.
10. Hovioikeus alensi A:n vankeusrangaistuksen 6 vuoteen 3 kuukauteen. Hovioikeus hyväksyi käräjäoikeuden ratkaisun jäännösrangaistuksen täytäntöönpanosta ja alensi B:n yhteisen vankeusrangaistuksen 6 vuoteen 9 kuukauteen.
11. Asiassa on A:n ja B:n valitusten johdosta kysymys siitä, ovatko rikoslain 6 luvun 5 §:n 1 momentin 5 kohdassa tarkoitetut rangaistuksen koventamisperusteet täyttyneet.
Koventamisperusteen soveltamista koskevat oikeusohjeet ja niiden tulkinta
12. Rikoslain 6 luvun 5 §:n 1 momentin 5 kohdan mukainen rangaistuksen koventamisperuste on tekijän aikaisempi rikollisuus, jos sen ja uuden rikoksen suhde rikosten samankaltaisuuden johdosta tai muuten osoittaa tekijässä ilmeistä piittaamattomuutta lain kielloista ja käskyistä.
13. Rikoslain 6 luvun 5 §:n 1 momentin 5 kohta on säädetty rikoslain yleistä osaa uudistettaessa. Mainittu uudistus on tullut voimaan 1.1.2004 (515/2003). Rikoslain 6 luvun 5 §:ää on sittemmin uudistettu eräillä muutoksilla (564/2015), mutta ne eivät ole kohdistuneet kyseisen kohdan sanamuotoon, eikä niillä myöskään ole tarkoitettu muuttaa kyseistä koventamisperustetta.
14. Rikoslain uuden yleisen osan säätämiseen johtaneesta hallituksen esityksestä ilmenee, että rikoslain 6 luvun 5 §:n 1 momentin 5 kohdan koventamisperusteen sanamuoto vastaa siihen asti voimassa olleen rikoslain 6 luvun 2 §:n 4 kohdan (466/1976) sanamuotoa (HE 44/2002 vp s. 24 ja 193. Ks. myös LaVM 28/2002 vp s. 11).
15. Koventamisperusteen keskeisen tausta-ajatuksen mukaan uusiminen ei sinänsä kovenna rangaistusta, vaan rangaistusta voidaan koventaa vain sellaisen rikosten toistamisen johdosta, joka osoittaa tekijässä ilmeistä piittaamattomuutta lain kielloista ja käskyistä. Tämä piittaamattomuus on pääteltävissä uuden ja aikaisemman rikoksen välisestä suhteesta. Laissa tarkoitettu piittaamattomuus voi olla käsillä muun muassa silloin, kun uudessa ja aikaisemmassa rikollisuudessa on kysymys samankaltaisista teoista (HE 44/2002 vp s. 194).
16. Koventamisperusteen soveltamista harkittaessa on kiinnitettävä rikosten toistamisen ja niiden samankaltaisuuden ohella huomiota myös tuomittavana olevan ja aikaisemman rikoksen laatuun. Lain edellyttämän piittaamattomuuden on katsottu tulevan todistetuksi ennen kaikkea silloin, kun rikokset ovat suunniteltuja ja harkittuja ja osoittavat rikoksentekijässä tietoista haluttomuutta noudattaa lakia (ks. KKO 2018:44, kohta 24 ja siinä viitatut HE 125/1975 II vp s. 12—13 ja HE 44/2002 vp s. 195).
17. Koventamisperusteen soveltaminen edellyttää sitä, että tekijä on tuomittu rangaistukseen aikaisemmasta rikoksesta (KKO 2011:53, kohta 4). Oikeuskäytännössä koventamisperustetta on sovellettu tyypillisesti silloin, kun tekijä on toistuvasti syyllistynyt samoihin tai samankaltaisiin rikoksiin (ks. esim. KKO 1980 II 81 ja KKO 2008:85). Koventamisperusteen soveltaminen ei kuitenkaan kaikissa tapauksissa edellytä sitä, että tekijä olisi tuomittu lukuisia kertoja rangaistukseen, vaan yhdenkin aikaisemman rikoksen on todettu voivan muodostaa koventamisperusteen, jos muut sen soveltamiselle säädetyt edellytykset ovat olemassa (LaVM 1/1976 vp s. 3).
18. Koventamisperusteen soveltamisen ulkopuolelle jää sellainen satunnainen uusiminen, jonka ei voida katsoa liittyvän tekijän aikaisempaan rikollisuuteen. Satunnaisuutta osoittaa muun muassa rikosten välillä kulunut pitkähkö aika (HE 125/1975 II vp s. 12—13 ja HE 44/2002 vp s. 194—195). Ratkaisussa KKO 2006:82 (kohta 11) katsottiin, että koventamisperustetta ei voitu soveltaa, kun tuomittavana olevan vastaajan törkeän huumausainerikoksen ja hänen syykseen aikaisemmissa tuomioissa luettujen rikosten välillä oli kulunut yli kahdeksan vuoden mittainen aika.
19. Kun koventamisperusteen soveltaminen edellyttää harkittua ja tietoista lainrikkomista, motivointikykyä yleisesti heikentävät teko- ja tekijäkohtaiset olosuhteet, kuten yleiset lieventämisperusteet, nuoruus ja alentunut syyntakeisuus, sulkevat koventamisperusteen soveltamisalan ulkopuolelle ainakin tekosyyllisyyteen pohjautuvan ankaroitumisen (HE 44/2002 vp s. 195 ja KKO 1992:74).
Ovatko koventamisperusteen soveltamisen edellytykset täyttyneet A:n teossa?
20. Syyttäjä on koventamisperusteen soveltamiseksi vedonnut A:n osalta siihen, että tämän syyksi on Turun käräjäoikeuden 19.12.2008 antamalla tuomiolla luettu 19.2.2007 tehty törkeä ryöstö. Turun hovioikeus ei 30.11.2009 antamallaan tuomiolla ole muuttanut käräjäoikeuden tuomiota kyseisen syytekohdan syyksilukemisen osalta. Turun hovioikeuden tuomio on tullut lainvoimaiseksi, kun Korkein oikeus ei 25.1.2011 ole myöntänyt A:lle valituslupaa.
21. A:n aikaisemmat tuomiot on esitetty alemmissa oikeusasteissa. Niistä ilmenee, että koventamisperusteen soveltamiseksi vedottu törkeä ryöstö 19.2.2007 on tehty Turussa Suomen Pankin pihalla ja sen kohteena on ollut arvokuljetus. Kyseisessä ryöstörikoksessa, jonka A oli suunnitellut ja toteuttanut yhdessä muiden tekijöiden kanssa, on anastettu väkivaltaa käyttämällä ja ampuma-aseella uhkaamalla X Oy:n hallussa olleita, toiselle yhtiölle kuuluneita rahavaroja noin 1 500 000 euroa. Rikosta oli edeltänyt pitkäaikainen suunnittelu ja arvokuljetusyrityksen toimintaa koskevan tiedon hankkiminen sekä varustautuminen, joka oli käsittänyt muun muassa tukikohtana käytetyn asunnon vuokraamisen sekä kahden auton hankkimisen.
22. Käräjäoikeus tuomitsi A:lle törkeästä ryöstöstä 19.2.2007 sekä hänen syykseen luetuista törkeän ryöstön yrityksestä 31.10.2007, törkeästä ampuma-aserikoksesta 26.9.—31.10.2007 ja räjähderikoksesta 26.9.—31.10.2007 yhteisen 9 vuoden 6 kuukauden vankeusrangaistuksen, jota mitattaessa sovellettiin rikoslain 6 luvun 5 §:n 1 momentin 1 kohdassa säädettyä rikollisen toiminnan suunnitelmallisuutta koskevaa koventamisperustetta. Hovioikeus hylkäsi syytteen törkeän ryöstön yrityksestä 31.10.2007 ja alensi A:n yhteisen vankeusrangaistuksen 8 vuoden 2 kuukauden mittaiseksi.
23. Korkein oikeus toteaa, että A:n syyksi tässä asiassa luetulla, 25.2.2016 tehdyllä törkeän ryöstön yrityksellä on ollut useita yhteisiä piirteitä aikaisemman tuomion kohteena olleen, 19.2.2007 tehdyn törkeän ryöstön kanssa. Molemmat rikokset ovat edellyttäneet erityisen huolellista etukäteissuunnittelua, valmistautumista ja varustautumista. Ilmeistä on, että molemmissa rikoksissa tekijöillä on täytynyt olla tiedossaan sekä teon toteuttamiseksi laadittu kokonaissuunnitelma että heidän oma toimenkuvansa ja sen merkitys rikoksen kokonaisuudessa. Molemmat rikokset ovat siten olleet suunnitelmallisia ja harkittuja. Rikoksilla on tavoiteltu ja aikaisemmalla rikoksella myös saatu sellaista taloudellista hyötyä, jota voidaan hyödyn määrän perusteella luonnehtia lajityypissään erityisen merkittäväksi. Rikokset ovat siten rikoslain 6 luvun 5 §:n 1 momentin 5 kohdassa tarkoitetulla tavalla samankaltaisia, mikä sinällään on osoitus A:n ilmeisestä piittaamattomuudesta lain kielloista ja käskyistä.
24. Koventamisperusteen soveltamisedellytyksiä harkittaessa on kuitenkin otettava huomioon, että rikosten toistamista arvioidaan A:n osalta vain yhden samankaltaisen rikoksen perusteella. Korkein oikeus toteaa, että tällaisessa tilanteessa tekijän menettelyn katsominen rikoslain 6 luvun 5 §:n 1 momentin 5 kohdassa tarkoitetulla tavalla ilmeisen piittaamattomaksi lain kielloista ja käskyistä edellyttää poikkeuksellisen painavia, viime kädessä uuden ja aikaisemman rikoksen samankaltaiseen, erityisen suunnitelmalliseen ja harkittuun laatuun liittyviä perusteita. Korkein oikeus katsoo, että edellä kohdassa 23 kerrotut seikat osoittavat sellaista ilmeistä piittaamattomuutta lain kielloista ja käskyistä, että koventamisperuste voi tulla sovellettavaksi, vaikka huomioon otettavana on vain yksi aikaisempi rikos.
25. Asiassa on vielä arvioitava, voidaanko koventamisperustetta A:n osalta soveltaa, vaikka hänen aikaisemman ja nyt tuomittavana olevan rikoksensa välillä on kulunut noin yhdeksän vuotta. Korkein oikeus katsoo, että pelkillä aikarajoilla ei voida yksiselitteisesti määritellä sitä, milloin uutta rikosta voidaan pitää koventamisperusteen soveltamisalan ulkopuolelle jäävänä satunnaisena uusimisena. Mitä vakavammasta ja suunnitelmallisemmasta teosta aikaisemmassa ja uudessa, pitkälti samanlaisessa rikoksessa on kysymys, sitä epätodennäköisempää on, että kysymys olisi satunnaisesta uusimisesta. Kun huomioon toisaalta otetaan A:n aikaisemman rikoksen ja nyt tuomittavana olevan rikoksen huomattava samankaltaisuus sekä niiden poikkeuksellisen harkittu ja suunnitelmallinen laatu, nyt tuomittavaa rikosta ei voida pitää sellaisena satunnaisena uusimisena, joka osoittaisi muuta kuin A:n tietoista haluttomuutta noudattaa lakia ja jäisi siten koventamisperusteen soveltamisen ulkopuolelle.
26. Nyt tuomittavana olevaan rikokseen ei myöskään liity sellaisia seikkoja, jotka tulisivat kysymykseen rangaistuksen lieventämisperusteina tai joiden voitaisiin muuten katsoa vaikuttaneen A:n motivointikykyyn sitä heikentäen.
27. Edellä mainituilla perusteilla Korkein oikeus katsoo, että A:n rangaistusta on tullut koventaa rikoslain 6 luvun 5 §:n 1 momentin 5 kohdan nojalla.
Ovatko koventamisperusteen soveltamisen edellytykset täyttyneet B:n teossa?
28. Syyttäjä on koventamisperusteen soveltamiseksi vedonnut B:n osalta siihen, että tämän syyksi on Varsinais-Suomen käräjäoikeuden 18.11.2011 antamalla tuomiolla luettu 28.4.2011 Loimaalla tehty törkeän ryöstön yritys. Turun hovioikeus ei 30.11.2012 antamallaan tuomiolla ole muuttanut käräjäoikeuden tuomiota syyksilukemisen osalta. Korkein oikeus on käsitellyt B:n asiaa 20.11.2013 annetussa ennakkoratkaisussa KKO 2013:85.
29. Korkeimman oikeuden arvioitavana olleen hovioikeuden syyksilukemisen mukaisesti B ja muut valitusluvan saaneet vastaajat olivat suunnitelleet ja valmistelleet Loimaalla tehtävää arvokuljetusryöstöä. Tekoa oli edeltänyt arvokuljetusyhtiön ajoneuvon reittiä ja liikkeitä sekä kuljettajien toimintaa koskeva tarkkailu. Tekopäivänä tekijät olivat matkustaneet kahdella ajoneuvolla Loimaalle, missä heidät oli otettu kiinni lähellä paikkaa, johon arvokuljetusajoneuvo oli ollut saapumassa mukanaan rahaa 1,64 miljoonaa euroa. Tekijät olivat kiinniottohetkellä olleet naamioituneita, ja lisäksi he olivat varustautuneet tekoa varten muun muassa ampuma-asein, räjähtein ja työkaluin.
30. Korkein oikeus katsoi ratkaisussaan tarkemmin lausutuilla perusteilla, että B ja muut valittajat olivat syyllistyneet törkeän ryöstön yritykseen. Korkein oikeus ei muuttanut hovioikeuden tuomion lopputulosta, jolla B:lle oli tuomittu kyseisestä rikoksesta sekä hänen syykseen samalla kertaa luetuista törkeästä ampuma-aserikoksesta ja räjähderikoksesta sekä kokonaan täytäntöönpantavaksi määrätystä 2 vuoden 1 kuukauden jäännösrangaistuksesta yhteinen 5 vuoden 8 kuukauden vankeusrangaistus.
31. Korkein oikeus toteaa, että B:n syyksi tässä asiassa luettu, 25.2.2016 tehty törkeän ryöstön yritys on ollut olennaisesti samanlainen kuin aikaisemman tuomion kohteena ollut 28.4.2011 tehty törkeän ryöstön yritys. Myös B:n osalta osoittavat uuden ja aikaisemman rikoksen suunnitelmalliseen ja harkittuun laatuun sekä nyt tuomittavana olevalla ja aikaisemmalla rikoksella tavoitellun hyödyn määrään liittyvät seikat tekijänsä tietoista haluttomuutta noudattaa lakia, kuten edellä A:n osalta edellä kohdissa 23—25 on todettu. B:n syyllistymistä uuteen, aikaisempaa rikosta olennaisesti muistuttavaan ja vakavaan rikokseen ei voida pitää sellaisena satunnaisena uusimisena, joka jäisi koventamisperusteen soveltamisalan ulkopuolelle. Myöskään B:n osalta nyt tuomittavaan rikokseen ei liity seikkoja, jotka tulisivat kysymykseen rangaistuksen lieventämisperusteena tai joiden voitaisiin muuten katsoa vaikuttaneen B:n motivointikykyyn sitä heikentäen.
32. Näillä perusteilla Korkein oikeus katsoo, että B:n rangaistusta on tullut koventaa rikoslain 6 luvun 5 §:n 1 momentin 5 kohdan nojalla.
Koventamisperusteen vaikutus A:lle ja B:lle tuomittuihin rangaistuksiin
33. Korkein oikeus katsoo, että hovioikeuden ratkaisua siitä, että koventamisperusteen vaikutus A:n ja B:n rangaistuksiin on ollut neljännes, ei ole heidän valitustensa johdosta aihetta muuttaa.
Asian ovat ratkaisseet oikeusneuvokset Juha Häyhä, Tuula Pynnä, Jarmo Littunen, Lena Engstrand ja Mika Ilveskero. Esittelijä Timo Saranpää.
Julkaistu 7.3.2019 Päivitetty 8.3.2019

matches:
§ 1
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO


text:
 Esittelyssä: AMD RADEON HD 4800 –arkkitehtuuri – Mato78.com
Esittelyssä: AMD RADEON HD 4800 –arkkitehtuuri
by Toimitus4.7.2008
Edellisessä artikkelissamme käsittelimme NVIDIA:n uutta GeForce GTX 200 -grafiikkapiiriä ja sen ominaisuuksia, sekä tarkastelimme hieman uuden arkkitehtuurin mukana julkaistujen GeForce GTX 260 -ja 280 -näytönohjaimien ominaisuuksia.
Tällä kertaa vuorossa on AMD Radeon HD 4800 -grafiikkapiiri ja sen ominaisuudet sekä pikainen tutustuminen mukana esiteltyihin Radeon HD 4850 -ja 4870 -näytönohjaimiin.
RV770 -ydin kuvassa
Eri yksiköiden sijoittelu grafiikkapiirillä
RADEON HD 4800 –perheen arkkitehtuuri ja ominaisuudet
AMD:n uusimman HD 4800 –tuoteperheen grafiikkapiirit ovat jo toisen sukupolven tuotteita 55nm valmistustekniikalla. HD 4800 –sarjan grafiikkapiirissä on yhteensä 956 miljoonaa transistoria, mikä on noin 40 prosenttia enemmän kuin aikaisemmassa HD 3800 –grafiikkapiirissä. Shaderien määrän yhtiö on onnistunut kasvattamaan 320:sta 800:aan. HD 4800 sisältää siis 2.5 kertaa enemmän Shadereita kuin aikaisempi HD 3800.
HD 4800 –ytimellä on kokoa 260 neliömillimetriä, kun taas HD 3800:ssa ydin oli vain 190 neliömillimetriä. Tekstuuriyksikköjä uudesta grafiikka –arkkitehtuurista löytyy 40 kappaletta, kun HD 3800 sisälsi niitä vain 16 kappaletta. Kaistanleveys on lisäksi nostettu HD 3800:n 72GB/s tasosta aina 115.2 GB/sekunnissa.
Yllä kaaviokuva RV7700 –grafiikkapiiristä. Grafiikkapiiriä on saatu parannettua järjestelemällä uusi SIMD -sijoittelu, uudella tekstuurivälimuistimallilla, optimoimalla tekstuuriyksikköjä, luomalla uusi muistiarkkitehtuuri, parantamalla geometry shaderien suorituskykyä sekä optimoimalla renderöinnin taustaosia nopeamman reunojenpehmennyksen (anti-aliasing performance) ja Geometry Shaderien sekä tessellaattorien paremman suorituskyvyn aikaansaamiseksi.
RV770 sisältää 10 SIMD –ydintä ja jokainen niistä puolestaan pitää sisällään 16 SP –yksikköä. Jokainen SP –yksikkö taas puolestaan koostuu viidestä ALU:sta (ALU –yksikkö), joten jokainen SIMD –ydin pitää sisällään aina yhteensä 80 Stream –prosessoria. RV770 –grafiikkapiiri sisältää näin ollen yhteensä 800 Stream –prosessoria.
Kyseessä on suuri parannus Radeon HD 3800 –sarjan RV670 –grafiikkapiirin käsittämään 320 Stream –prosessorien määrään. Jokainen SIMD –ydin sisältää 80 Stream –prosessorin lisäksi myös 16KB paikallisen Local Data Share –osion (käytetään keskusteluun muiden ydinten kanssa), oman logiikan, neljä dedikoitua tekstuuriyksikköä ja oman 16KB L1 –välimuistin.
Kuten jo aikaisemmin tulikin mainittua, sisältää jokainen SIMD –ydin dedikoidun tekstuuriyksikön. Jokainen näistä yksiköistä taas sisältää kaiken kaikkiaan mainitsemani neljä TP –yksikköä (texture address processor), kuusitoista 32 –bittistä liukuluku TS –yksikköä (texture samplers) ja neljä 32 –bittistä liukuluku TF –yksikköä (texturing filtering).
RV770 sisältää siis kymmenen tekstuuriyksikköä, joista jokainen kykenee osoittamaan/käsittelemään ja suodattamaan aina 40 texeliä (Texel = tekstuurielementti, pikseleiden lukumäärä tekstuurissa) per kellojakso mikä on yli puolet enemmän kuin mihin RV670 kykenee. RV770 kykenee suoriutumaan 64 Z tai stencil –operaatiosta per kellojakso.
Kuten jo aikaisemmin tulikin mainittua, RV770 käsittää myös kokonaan uudelleen suunnittellun välimuistimallin, joka muistuttaa pitkälti NVIDIA:n ratkaisumallia GTX 200:n suhteen ja uusittu L1 –välimuistiratkaisu mahdollistaakin aina viisinkertaisen nopeuden RV670:n välimuistiratkaisun suorituskykyyn nähden.
RV770 –grafiikkapiirin kaaviokuvan alaosassa nähdään sen neljä renderöinnin taustaosaa (Render back-end), joista jokainen on yhdistetty 64 –bittiseen muistiohjaimeen. Muistiväylän leveydeksi muodostuu näin ollen 256 –bittiä (4 renderöinnin taustaosaa x 64 –bittinen muistiohjain). 4800 –sarja sisältää myös uuden AA ’Edge Detect Filter’ –algoritmin. Uusi AA -algoritmi kykenee paremmin löytämään polygonien reunoja.
AMD:n mukaan Radeon HD 4800 –sarjan näytönohjaimet kykenevät toimimaan 12x & 24x CFAA –tiloissa, tarviten muistia vain yhtä paljon kuin vastaavasti 4x -ja 8x MSAA -tiloissa.
Kaksi –ja nelinkertaista Multi-Sample AA –reunojenpehmennystekniikkaa vanha kunnon RV670 –grafiikkapiiri kykeni käsittelemään kahdeksan pikselin verran per kellojakso, kun taas uusi RV770 kykenee jo suoriutumaan kuudestatoista.
RV670:n kyetessä käsittelemään neljä pikseliä per kellojakso käytettäessä kahdeksankertaista MSAA –reunojenpehmennystekniikkaa kykenee RV770 käsittelemään tuplaten saman määrän.
Depth -ja stencil –operaatioissa suorituskyky on myös saatu tuplattua RV770:n kyetessä käsittelemään 64 pikseliä per kellojakso, aikaisempien kyetessä käsittelemään vain 32 pikseliä per kellojakso.
AMD on sisällyttänyt uuteen arkkitehtuuriinsa 256 –bittisen muistiväylän, joka löytyy myös HD 3800 –sarjan grafiikkapiireistä. Muistiväylä koostuu kahdeksasta 32 –bittisestä kanavasta.
Kuten yllä olevasta kuvasta voidaan huomata on AMD sijoittanut grafiikkapiirin käsittämät neljä muistiohjainta grafiikkapiirin reunoille, nimenomaan renderöinnin taustaosien ja L2 –välimuistien kohdille.
Muistiohjaimet hyväksyvät GDDR3 -ja GDDR5 –muistia. Radeon HD 4870 onkin ensimmäinen GDDR5 –muistia hyödyntävä näytönohjain. Kuvassa myös PCI Express –ja CrossFireX -rajapinnat, näyttöohjain (Display controller) ja uusi UVD2 -videoprosessori, joka sisältää uusia algoritmeja jotta DVD –tasoinen sisältö saadaan paremmin skaalattua ylöspäin HD:ksi.
AMD:n kertoman mukaan aikaisempien sukupolvien Radeon HD grafiikkapiirien muistin alijärjestelmän resursseja onnistuttiin hyödyntämään 85 prosentin tehokkuudella, kun RV770:n myötä esiteltyjen erinäisten optimointien myötä se on noussut melkeinpä sataan prosenttiin.
Uuteen arkkitehtuuriin AMD on ottanut mukaan myös toisen sukupolven AMD Universal Video Decode -ominaisuuden. RV770 tukee kaikkia normaaleja videulostuloja, mukaan lukien HDMI -ja DisplayPort -liitäntöjä. HD 3800 -sarjassa piti tyytyä 5.1 -audioon, mutta AMD on nyt parantanut audiopiiriä, joten se kykenee suoriutumaan 7.1 -audiosta.
RV770 -grafiikkapiirin integroitu audiopiiri kykenee käsittelemään 6.144Mbps bitraten (bittivirta/bittinopeus) ja 192KHz näytteenottovälin 24-bittiä/näyte. Monikanavainen 7.1 -audioulostulo tukee aina myös Dolby True-HD -ja DTS HD -formaatteja, joita käytetään monissa Blu-Ray -elokuvissa.
Yksi uusista ominaisuuksista on myös nyt esitelty mahdollisuus kahden videostreamin yhtäaikaiseen kiihdyttämiseen. Tästä hyödytään pääasiassa Blu-Ray -elokuvissa käytettäessä Kuva-kuvassa -toimintoa.
Lisäksi, myös kuvanlaatua on parannettu. Nimenomaan DVD:n skaalaus 1080p -tasoiseen videoon on parantunut. Dynamic Contrast -ominaisuus voi parantaa kuvan värejä ja kontrastia.
AMD uusi grafiikkapiiri tukee myös Microsoftin DirectX 10.1 -rajapintaa. Nvidian mielestähän siinä ei ole mitään ihmeellistä vaan sen voi ohittaa ihan suosiolla, kun taasen AMD ei tarpeeksi voisi painottaa sen tärkeyttä. Joka tapauksessahan, Nvidia joutuu tuen DirectX 10.1 -rajapinnalle tarjoamaan ennemmin tai myöhemmin, sillä DirectX 11 -rajapintaan siirryttäessä pitää löytyä tuki myös DirectX 10.1 -rajapinnan ominaisuuksille.
ATI:n grafiikkapiireille löytyi tuki Folding@Homea varten jo aina vuodesta 2006. Viimeisimmästä beta -versiosta löytyy tuki myös uusimmille grafiikkapiireille. Yhtiö haluaa kuitenkin käyttää uuden grafiikkapiirinsä tehoja myös muihin tarkoituksiin. VideoAdobe Premierin ja Cyberlinkin Power Director 7 -version kaltaisista ohjelmista löytyy pluginien kautta tuki videonkäsittelyn nopeuttamista varten.
1080p -tasoisen videopätkän uudelleenpakkaus kestää Intel Core 2 Duo E8500 -prosessorin turvin noin kymmenen tuntia, kun ATI Radeon 4800 -sarjan grafiikkapiiri kykenee suoriutumaan samasta vain noin 32 minuutissa.
AMD on myös jokin aika sitten ilmoittanut lehdistötiedotteessaan turvautunsa Havokin apuun tutkittaessa fysiikkamallinnuksen mahdollisuutta yhtiön prosessoreilla ja grafiikkapiireillä.
AMD:n uusi Radeon HD 4850 -näytönohjain on suunniteltu nimenomaan ottamaan mittaa NVIDIA:n GeForce 9800 GTX -näytönohjaimesta. Näytönohjain sisältää yhden korttipaikan verran tilaa vievän jäähdytysratkaisun ja vaatii lisäksi yhden kuusipinnisen PCI Express -lisävirtaliittimen käyttöä 110 Watin maksimitehonkulutustaan varten.
Luonnollisesti näytönohjain tukee myös CrossFire -ja CrossFireX -tekniikoita.
AMD Radeon HD 4850 -näytönohjaimen ominaisuuksiin kuuluu täydellä teholla toimiva RV770 -grafiikkaydin (625MHz), joten se kykenee tuomaan yli yhden Teraflopsin edestä tehoa tietojenkäsittelyyn. Lisäksi, se sisältää 512MB määrän GDDR3 -muistia. Muistit on asetettu toimimaan 993MHz:n kellotaajuudella, joten yhteensä kaistanleveydeksi muodostuu siis näin ollen 59GB/sekunnissa.
AMD:n tämän hetkisen lippulaivan, Radeon HD 4870 -näytönohjaimen ominaisuuksiin puolestaan kuuluu kaksi korttipaikaa vievä jäähdytysratkaisu ja 160 Watin maksimitehonkulutus. Näytönohjain vaatii lisäksi kaksi kuusipinnistä PCI Express -lisävirtaliitintä toimiakseen ja tukee totuttuun tapaan myöskin CrossFire -tekniikkaa sisältäen kaksi CrossFire -siltaa.
RV770 -grafiikkapiiri on tällä kertaa asetettu toimimaan 750MHz:n kellotaajuudella näytönohjaimen kyetessä tarjoamaan yhteensä 1.2 Teraflopsin edestä suorituskykyä.
Näytönohjain sisältää 512MB määrän GGDR5 -muistia, joka on asetettu toimimaan 900MHz:n kellotaajuudella antaen muistiväylän kaistanleveydeksi yhteensä 115.2GB/sekunnissa.
AMD:n uusi RV770 -grafiikkapiiri sisältää yhteensä 956 miljoonaa transistoria ja pinta-ala on 260 neliömillimetriä. Suurimman osan pinta -alasta käsittää grafiikkapiirin sisältämät 800 Stream -prosessoria ja 40 tekstuuriyksikköä.
RV770 -grafiikkapiirin tärkeimpiä ominaisuuksia ovat tuet DirectX 10.1 -ja Shader Model 4.1 -rajapinnoille ja toistaiseksi vain 4870 -mallista löytyvä GDDR5 -muisti. Muistiväylä on 256 -bittinen, mutta GDDR5:n avustamana muistiväylän kaistanleveys on saatu nostettua aina 115 GB/sekunnissa.
Kannattaa lisäksi muistaa, että yhtiö tulee vielä viimeisimpien tietojen mukaan elokuussa esittelemään R700 -koodinimellisen huippuluokan näytönohjaimensa, joka tulee olemaan Radeon HD 3870 X2 -näytönohjaimen tapainen huippuluokan ratkaisu ja se tulee sisältämään kaksi RV770 -grafiikkapiiriä sekä kilpailemaan suoraan Nvidian hiljattain esitellyn uuden GeForce GTX 200 -sarjan GeForce GTX 280 -näytönohjaimen kanssa.
Kaiken kaikkiaan, AMD:n uudet Radeon HD 4850 -ja 4870 -näytönohjaimet on otettu ilmeisen hyivn maailmalla vastaan. Tämän hetkisessä kyselyssämme kysymme minkä näytönohjaimen aiot ostaa seuraavaksi ja ylivoimaisesti suurin osa ihmisistä on valinnut juuri AMD Radeon HD 4870 -näytönohjaimen tulevan olemaan seuraavan näytönohjainpuolen päivitys.
Halparatukat – osa 2
Näytönohjaimet – syksy/talvi 2009
AMD Radeon HD4770 -näytönohjain
Kevät 2009 – Näytönohjainvertailu
Geforce 9800GTX+ vs Radeon HD4870

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


Laki asevelvollisuuslain muuttamisesta 1260/1992 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1992 › 1260/1992
kumotaan 15 päivänä syyskuuta 1950 annetun asevelvollisuuslain (452/50) 53 §:n 3 momentti,
muutetaan 5 a §:n 1 momentti, 7 §:n 1 ja 3 momentti, 12 §, 16 §:n 2 momentti, 18 §, 20-22 §, 23 §:n 1 ja 2 momentti, 24 §, 25 §:n 1 momentti, 27 §:n 1 ja 2 momentti, 30 ja 31 §, 33 §:n 1 ja 2 momentti, 34, 36 a ja 36 c §, 36 d §:n 1 momentti, 36 f §:n 1 ja 3 momentti, 37 §:n 1 ja 2 momentti, 38 §:n 1 momentti, 42 §, 42 a §:n 2 ja 3 momentti, 44 §, 45 §:n 1 ja 3 momentti sekä 50 §,
sellaisina kuin niistä ovat 7 §:n 1 momentti, 25 §:n 1 momentti, 34, 36 a ja 36 c §, 36 d §:n 1 momentti, 36 f §:n 1 ja 3 momentti, 37 §:n 1 momentti, 42 a §:n 2 ja 3 momentti ja 45 §:n 3 momentti 30 päivänä joulukuuta 1991 annetussa laissa (1728/91), 16 §:n 2 momentti ja 42 § 6 päivänä huhtikuuta 1966 annetussa laissa (221/66), 18 § ja 23 §:n 2 momentti osittain muutettuna 23 päivänä joulukuuta 1988 annetulla lailla (1169/88), 5 a §:n 1 momentti, 23 §:n 1 momentti, 27 §:n 1 ja 2 momentti ja 31 § viimeksi mainitussa laissa, ja 44 § muutettuna 25 päivänä maaliskuuta 1983 annetulla lailla (325/83) ja mainitulla 30 päivänä joulukuuta 1991 annetulla lailla, sekä
lisätään lakiin uusi 17 a § ja 23 §:ään, sellaisena kuin se on osittain muutettuna mainituilla 23 päivänä joulukuuta 1988 ja 30 päivänä joulukuuta 1991 annetuilla laeilla, uusi 3 momentti, jolloin nykyinen 3 ja 4 momentti siirtyvät 4 ja 5 momentiksi, 33 §:ään, sellaisena kuin se on osittain muutettuna mainitulla 23 päivänä joulukuuta 1988 annetulla lailla, uusi 5 momentti sekä 45 §:ään, sellaisena kuin se on osittain muutettuna mainitulla 30 päivänä joulukuuta 1991 annetulla lailla, uusi 7 momentti seuraavasti:
Palveluksen tarkoituksenmukaista järjestämistä varten asevelvollisen tulee olla paikalla silloin, kun häntä ei ole sairauden, loman tai muun vastaavan syyn taikka lähiomaisen vakavan sairastumisen tai kuolemantapauksen vuoksi erikseen vapautettu palvelustehtävistä.
Reserviin kuuluvat asevelvolliset voidaan kutsua kertausharjoituksiin, miehistöön kuuluvat yhteensä 40 päivän, aliupseereiksi ja teknillisiin tehtäviin koulutetut 75 päivän sekä opistoupseereiksi ja upseereiksi koulutetut 100 päivän ajaksi.
Kertausharjoitusten lisäksi voidaan asevelvollisten sallia suorittaa vapaaehtoisia harjoituksia puolustusvoimissa.
Jos asevelvollisella kutsunnassa tai muuten suoritetussa tarkastuksessa havaitaan sellainen vaikea ruumiinvika, parantumaton sairaus tai kehitysvammaisuus, että häntä ei missään oloissa voida käyttää palvelukseen, vapautetaan hänet kokonaan asevelvollisuuden suorittamisesta.
Asevelvolliselle voidaan 1 momentissa tarkoitettujen lomien lisäksi myöntää pakottavista henkilökohtaisista syistä lomaa enintään kuusi kuukautta.
Jos reservin kertausharjoitukseen kutsuttu asevelvollinen todetaan terveydellisistä syistä palvelukseen kelpaamattomaksi, on hänet, siten kuin siitä asetuksella säädetään, vapautettava kyseisestä kertausharjoituksesta ja määrättävä tarvittaessa uudelleen tarkastettavaksi, jollei häntä vapauteta palveluksesta rauhan aikana tai kokonaan asevelvollisuuden suorittamisesta.
Lykkäystä reservin kertausharjoituksesta voidaan myöntää asevelvolliselle, jolle lykkäys hänen perhe- tai taloudellisten olojensa taikka ammatin tai elinkeinon harjoittamiseen liittyvien syiden vuoksi on erittäin tarpeellinen, ja asevelvolliselle, joka valmistuu johonkin toimeen tai ammattiin taikka käy koulua tai harjoittaa opintoja ja jonka kehitys tuntuvasti kärsisi, jollei hän saisi lykkäystä, sekä erityisestä syystä asevelvolliselle, jonka osallistuminen kertausharjoitukseen aiheuttaisi hänen työnantajansa toiminnalle olennaista haittaa tai vahinkoa.
Asevelvolliselle, joka toimensa tai ammattinsa vuoksi oleskelee Suomen ulkopuolella ja jolle koituisi tuntuvaa haittaa tai vahinkoa kertausharjoitukseen osallistumisesta, voidaan niin ikään myöntää lykkäystä kertausharjoituksesta.
Sen lisäksi mitä 1 ja 2 momentissa säädetään, voidaan 19 §:n 2 momentissa tarkoitetuille henkilöille erityisestä syystä myöntää lykkäystä reservin kertausharjoituksesta.
Asevelvollisuusasioita sotilasläänissä käsittelevät sotilasläänin esikunta ja kutsuntalautakunta.
Asevelvollisten palveluskelpoisuuden toteamiseksi ja palvelukseen määräämiseksi toimitetaan sotilaslääneittäin kutsunnat.
Kutsuntojen toimittamista varten asetetaan sotilasläänin alueelle vähintään yksi kutsuntalautakunta. Kutsuntalautakunnassa on puheenjohtaja ja kaksi jäsentä. Kutsuntalautakunnan puheenjohtajana on sotilasläänin komentaja tai hänen määräämänsä vähintään majurin arvoinen upseeri sotilasläänin esikunnasta. Kutsuntalautakunnan jäseninä toimivat sotilasläänin komentajan määräämä asevelvollisuusasioihin perehtynyt upseeri tai opistoupseeri sekä sen kunnan edustaja, jonka kutsunnanalaisia kutsuntatoimitus koskee. Kunnan edustajalla, jolle on määrättävä tarpeellinen määrä varamiehiä, on äänivalta ainoastaan omaan kuntaansa kuuluvia asevelvollisia koskevissa asioissa.
Kutsuntojen toimittamista varten määrätään kuhunkin sotilaslääniin tarpeellinen määrä kutsuntapaikkoja. Asianomainen kunta on velvollinen sotilasläänin esikunnan pyynnöstä kohtuullista korvausta vastaan tarvittaessa hankkimaan sopivan huoneiston kutsuntojen toimittamista varten.
Tarkemmat säännökset kutsuntaviranomaisista ja niiden tehtävistä sekä kutsuntojen toteuttamisesta annetaan asetuksella. Asetusta täydentävät yksityiskohtaiset määräykset antaa pääesikunta.
Kutsunnat järjestetään vuosittain siten, että ne aloitetaan aikaisintaan syyskuun 1 päivänä ja päätetään viimeistään marraskuun 30 päivänä.
Kutsunnanalaisia ovat:
1) ne miespuoliset kansalaiset, jotka sinä kutsuntavuonna täyttävät 18 vuotta;
2) ne, jotka on määrätty sen vuoden kutsunnassa uudelleen tarkastettaviksi; sekä
3) ne, jotka ovat jääneet edellisiin kutsuntoihin saapumatta, jollei heitä, siten kuin siitä asetuksella säädetään, vielä ole erikseen tarkastettu eivätkä he ole täyttäneet tai sinä vuonna täytä 30 vuotta.
Kutsunnanalainen on velvollinen saapumaan ensisijaisesti sen sotilasläänin kutsuntaan, jonka valvontaan hän kuuluu.
Määrättynä aikana pitää jokaisen kutsunnanalaisen henkilökohtaisesti saapua kutsuntapaikkaan, jollei hänellä ole laillista estettä tai jollei hän ole 2 momentissa tarkoitetuissa tapauksissa asettanut asiamiestä puolestaan.
Asiamiehen saa asettaa kutsunnanalainen:
1) joka asuu tai toimensa, ammattinsa tai opiskelunsa vuoksi oleskelee ulkomailla taikka muuten on estynyt saapumasta kutsuntaan, jos hän lääkärintodistuksella, jonka ulkomailla olevan osalta on oltava Suomen lähetystön tai konsulinviraston hyväksymä, näyttää terveydentilansa ja ruumiinrakenteensa puolesta olevansa palvelukseen kelpaava; tai
2) joka lääkärintodistuksella näyttää, että hänet on 12 §:ssä mainituilla perusteilla kokonaan vapautettava asevelvollisuuden suorittamisesta.
Milloin sotilasläänin esikunta pitää sitä tarpeellisena, on 2 momentissa tarkoitettu kutsunnanalainen kuitenkin velvollinen saapumaan sotilasläänin esikunnan määräämään jälkitarkastukseen. Erityisestä syystä voidaan 2 momentin 2 kohdassa tarkoitettu kutsunnanalainen vapauttaa lääkärintodistuksen perusteella asevelvollisuuden suorittamisesta, vaikkei häntä olisikaan asiamies edustamassa.
Asevelvollisten tarkastus toimitetaan sotilasläänin esikunnan laatiman kutsuntaluettelon mukaan.
Kutsunnassa tai sotilasläänin esikunnan määräämässä tarkastuksessa palvelukseen hyväksytyt asevelvolliset määrätään astumaan palvelukseen kutsuntaa seuraavien kahden kalenterivuoden yleisinä varusmiespalvelukseen astumispäivinä. Kullekin asevelvolliselle on annettava tai muulla tavoin todisteellisesti toimitettava palvelukseenastumismääräys hyvissä ajoin ennen palvelukseenastumispäivää. Kun sotilasläänin esikunnan määräämä tarkastus toimitetaan kutsuntojen jälkeen, voidaan tällaisessa tarkastuksessa hyväksytty asevelvollinen määrätä astumaan palvelukseen heti tai tarkastusvuoden taikka sitä seuraavan vuoden yleisenä varusmiespalvelukseen astumispäivänä. Sama koskee lykkäystä saaneen asevelvollisen palvelukseen määräämistä lykkäysajan päätyttyä.
Laillisen esteen takia määräaikana varusmiespalvelukseen saapumatta jääneen asevelvollisen on astuttava palvelukseen heti esteen lakattua, jollei sotilasläänin esikunta ole määrännyt hänelle muuta palvelukseenastumisaikaa.
Varusmiespalvelukseen määrätty asevelvollinen, joka ennen palvelukseen astumistaan on saanut 12 tai 13 §:ssä tarkoitetun ruumiinvian tai sairauden, voidaan hakemuksesta vapauttaa velvollisuudesta saapua määrättynä aikana palvelukseen. Jollei vapauttamisesta voida päättää hakemuksen perusteella, on asianomainen velvollinen saapumaan sotilasläänin esikunnan määräämään tarkastukseen.
Vapautushakemus ei oikeuta palveluksesta poisjäämiseen.
Jos 17 vuotta täyttänyt asevelvollinen haluaa astua vapaaehtoisena varusmiespalvelukseen, hänen on toimitettava sitä koskeva kirjallinen hakemuksensa asianomaisen sotilasläänin esikunnalle puolustusministeriön määräämänä aikana viimeistään sinä vuonna, jona hän täyttää 18 vuotta.
Asevelvollinen, joka palveluksessa on osoittanut taipumusta ja sopivuutta upseerin tehtäviin ja jolla harkitaan olevan tarpeelliset tiedot, voidaan määrätä koulutettavaksi upseeriksi reserviin. Tämän koulutuksen antamisesta säädetään asetuksella ja määrätään sotilaskäskyasiana.
Asevelvollinen, joka havaitaan sopivaksi aliupseerin tehtäviin ja jolla harkitaan olevan tarpeelliset tiedot, voidaan määrätä koulutettavaksi aliupseeriksi reserviin. Tämän koulutuksen antamisesta säädetään asetuksella ja määrätään sotilaskäskyasiana.
Jos asevelvollisen 1-3 momentissa tarkoitettu koulutus asianomaisella kurssilla tai koulutusjaksolla joudutaan keskeyttämään terveydellisistä tai muista, asevelvollisesta itsestään riippumattomista syistä, on asianomaiselle 5 §:n mukaan määräytynyt pitempi palvelusaika hänen suostumuksellaan lyhennettävä 240 tai 285 päivään siten kuin siitä asetuksella säädetään.
Asevelvollisen vapauttamisesta asevelvollisuuden suorittamisesta eräissä tapauksissa sekä sellaisten asevelvollisten palvelusvelvollisuudesta, jotka uskonnolliseen tai eettiseen vakaumukseen perustuvien vakavien omantunnonsyiden vuoksi on vapautettu tässä laissa säädetystä palveluksesta rauhan aikana ja määrätty hakemuksestaan siviilipalvelukseen, säädetään erikseen.
Asevelvollinen, jota uskonnolliseen tai eettiseen vakaumukseen perustuvat vakavat omantunnonsyyt estävät suorittamasta asevelvollisuuttaan aseellisessa palveluksessa ja joka hakee aseettomaan palvelukseen, on hakemuksestaan vapautettava aseellisesta palveluksesta rauhan aikana ja määrättävä aseettomaan palvelukseen. Tällaiseen palvelukseen määrättyä sanotaan tässä laissa aseettomaksi.
Hakemus aseettomaan palvelukseen on annettava kutsunnassa kutsuntalautakunnalle taikka toimitettava sotilasläänin komentajalle tai sen joukko-osaston komentajalle, jossa asianomainen palvelee. Hakemukseen tulee sisältyä vakuutus 36 a §:ssä tarkoitettujen omantunnonsyiden olemassaolosta.
Päätöksen aseellisesta palveluksesta vapauttamisesta ja aseettomaan palvelukseen määräämisestä tekee kutsuntojen yhteydessä kutsuntalautakunta ja 36 f §:ssä tarkoitetuissa tapauksissa sotilasläänin komentaja.
36 f §
Jos aseettomassa palveluksessa oleva haluaa siirtyä aseelliseen palvelukseen, hänen on ilmoitettava siitä kirjallisesti sen joukko-osaston komentajalle, jossa hän palvelee. Komentaja tekee päätöksen asianomaisen palveluksen jatkamisesta aseellisessa palveluksessa. Jos aseettomaan palvelukseen määrätty ei ole aloittanut palvelustaan, on ilmoitus tehtävä häntä valvovan sotilasläänin komentajalle, jonka tulee päättää asianomaisen palvelukseen määräämisestä.
Jos aseellisessa tai aseettomassa palveluksessa oleva tai sellaiseen palvelukseen määrätty asevelvollinen hakee siviilipalvelukseen, on palveluksessa oleva heti kotiutettava ja palvelukseen määrätyn määräys peruutettava. Siviilipalvelushakemus on toimitettava sotilasläänin esikunnalle.
Sotilasläänin esikunnan tai kutsuntalautakunnan asevelvollisuusasiassa antamaan päätökseen saa hakea muutosta valittamalla kutsunta-asiain keskuslautakuntaan. Valituskirjelmän saa toimittaa myös sotilasläänin esikunnalle taikka lähimmälle joukko-osastolle, nimismiehelle tai poliisilaitokselle, joiden tulee viipymättä toimittaa se sotilasläänin esikunnalle. Valitus on tehtävä 30 päivän kuluessa siitä päivästä, jona valittaja sai tiedon päätöksestä.
Sotilasläänin esikunnan on kahdeksan päivän kuluessa sen jälkeen, kun valituskirjelmä on sille tullut, lähetettävä se siihen kuuluvine asiakirjoineen sekä oma lausuntonsa ja asiasta tehty pöytäkirja kutsunta-asiain keskuslautakunnalle.
Kutsunta-asiain keskuslautakunnalle tehty valitus on käsiteltävä ja ratkaistava kiireellisesti. Asiassa annettu päätös on toimitettava viipymättä sotilasläänin esikunnan välityksellä valittajalle.
Jollei 27 §:n 3 momentista muuta johdu, voidaan 40 tai 41 §:ssä mainitun rikoksen tehnyt asevelvollinen, joka havaitaan palvelukseen kelpaavaksi, heti toimittaa palvelukseen, niin kuin siitä asetuksella säädetään.
Asevelvollisrekisteri koostuu niistä asevelvollisia koskevista tiedoista, joita pääesikunta saa väestörekisterikeskukselta ja muilta 42 c §:ssä tarkoitetuilta viranomaisilta ja joita se siirtää sotilasläänien esikuntien käyttöön ja edelleen joukko-osastoille siirrettäviksi. Rekisteriä täydennetään asevelvollisilta ja viranomaisilta saatavilla tiedoilla kutsunnan toimittamisen yhteydessä, asevelvollisen palveluksen aikana ja valvonnan yhteydessä.
Pääesikunta pitää valtakunnallista asevelvollisrekisteriä kaikista asevelvollisista, sotilasläänin esikunta alueellista asevelvollisrekisteriä sen alueella kirjoilla olevista asevelvollisista sekä joukko-osasto ja sotilaslaitos paikallista asevelvollisrekisteriä sen palveluksessa olevista asevelvollisista.
Varusmiespalveluksessa tai kertausharjoituksessa olevan asevelvollisen palvelusajaksi ei lueta 16 §:n 2 momentissa tarkoitettua lomaa.
Palvelusajaksi ei myöskään lueta:
1) aikaa, jonka hän on ollut luvattomasti poissa palveluksesta;
2) arestiaikaa siltä osin kuin hän on suorittanut arestirangaistusta yhteensä yli kymmenen vuorokautta;
3) aikaa, jonka hän on ollut pidätettynä tai vangittuna rikoksesta, jos hänelle sen johdosta tuomitaan vankeusrangaistus; eikä
4) yleisessä rangaistuslaitoksessa suoritetun vankeusrangaistuksen taikka samalla kertaa täytäntöönpantavan arestirangaistuksen aikaa.
Jos varusmiehen palvelusaika on keskeytynyt 1 momentin 4 kohdassa mainitusta syystä, on hänet palautettava joukko-osastoonsa hänen päästyään vapaaksi rangaistuslaitoksesta tai ehdonalaiseen vapauteen.
Ulkomaalainen, joka on otettu Suomen kansalaiseksi, on asevelvollisuuteen nähden samassa asemassa kuin syntyperäinen Suomen kansalainen. Siitä huolimatta, että hän jo on sivuuttanut yleisen kutsuntaiän, tulee hänen kuitenkin saapua kutsuntaan tai sotilasläänin esikunnan määräämään tarkastukseen, jollei hän jo ole täyttänyt tai sinä vuonna täytä 30 vuotta.
Suomen kansalaiseksi otetun ulkomaan kansalaisen, joka on siinä maassa suorittanut asevelvollisen rauhanaikaisen palvelusvelvollisuuden tai osan siitä, voi pääesikunta hakemuksesta kokonaan tai osittain vapauttaa varusmiespalveluksesta rauhan aikana. Samoin edellytyksin voi pääesikunta hakemuksesta kokonaan tai osittain vapauttaa varusmiespalveluksesta rauhan aikana Suomen kansalaisen, jolla on myös toisen valtion kansalaisuus. Pääesikunta voi edellä säädetyistä edellytyksistä riippumatta lisäksi erityisestä syystä hakemuksesta vapauttaa varusmiespalveluksesta rauhan aikana Suomen kansalaisen, jolla on myös toisen valtion kansalaisuus, jos asianomaisen varsinainen asunto ja koti ei ole Suomessa eikä hänellä ole tosiasiallisia siteitä Suomeen. Suomen kansalaisen, jolla on myös toisen valtion kansalaisuus, asevelvollisuudesta on lisäksi voimassa, mitä Suomea velvoittavista kansainvälisistä sopimuksista johtuu.
Edellä 1-3 momentissa tarkoitettu asevelvollinen kuuluu reserviin tai nostoväkeen siten kuin pääesikunta siitä asianomaisen iän, aikaisemman koulutuksen ja muun palveluskelpoisuuden mukaisesti erikseen määrää.
Ilman joukko-osaston komentajan antamaa lupaa ei asevelvollisuuslain nojalla palveluksessa oleva henkilö saa harjoittaa elinkeinoa tai ammattia tai ottaa toimittaakseen kunnallista taikka muuta julkista tehtävää, jos se edellyttää muun kuin vapaa-ajan käyttämistä tai muutoin voi haitata palvelustehtävien asianmukaista hoitamista.
Ennen tämän lain voimaantuloa palvelukseen astuneille varusmiehille pakottavista henkilökohtaisista syistä myönnettäviin lomiin sovelletaan edelleen tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.
Mitä muualla laissa on säädetty sotilaspiiristä, koskee tämän lain voimaantultua sotilaslääniä, ja mitä on säädetty sotilaspiirin päälliköstä, koskee sotilasläänin komentajaa.
HE 133/92
PuVM 3/92
5 a §7 §12 §16 §17 a §18 §20 §21 §22 §23 §24 §25 §27 §30 §31 §33 §34 §36 a §36 c §36 d §36 f §37 §38 §42 §42 a §44 §45 §50 §