text:
KHO:2019:156 - Korkein hallinto-oikeus
Etusivu » Päätöksiä » Vuosikirjapäätökset » Vuosikirjapaatos » KHO:2019:156
KHO:2019:156
Varainsiirtoverotus – Verovelvollisuus – Arvopapereiden luovutus – Ulkomaalaiset luovutuksen osapuolet – Veron kiertäminen – Eurooppayhtiön kotipaikan siirto Suomeen
Vuosikirjanumero: KHO:2019:156
Taltionumero: 5898
Diaarinumero: 939/2/17
ECLI-tunniste: ECLI:FI:KHO:2019:156
E-konsernissa oli 7.12.2010 päätetty uudistaa konsernin organisaatiota niin, että konsernin Suomen yhtiö C Oy yhdistettäisiin Nordic-alueeseen ja että alueen yhtiöiden omistukset siirrettäisiin uudelle holdingyhtiölle. Päätös uuden holdingyhtiön, A SE:n, perustamisesta oli tehty 24.3.2011. A SE:n sääntömääräinen kotipaikka oli 1.4.2011 rekisteröity Alankomaihin. A SE oli 28.6.2011 ostanut E-konserniin kuuluneelta alankomaalaiselta B B.V:ltä E-konserniin kuuluvien muiden yhtiöiden osakkeita mukaan lukien C Oy:n osakekannan.
A SE:n hallitus oli tehnyt 25.7.2011 päivätyn suunnitelman ja esityksen yhtiön kotipaikan siirrosta Alankomaista Suomeen. A SE:n kotipaikan siirto oli 29.9.2011 rekisteröity Suomen kaupparekisteriin. A SE:llä ei ole ollut C Oy:n osakkeiden hankkimisen lisäksi muita liiketoimia ajanjaksolla 1.4.2011–30.9.2011. Yhtiöllä ei ole sanottuna aikana ollut tuloja, ja yhtiön kulut olivat sanottuna aikana muodostuneet rahoituskuluista ja yhden työntekijän palkkakuluista. C Oy:n talous-, henkilöstö-, patentti- ja viestintäosaston henkilöstö oli 1.10.2011 siirtynyt A SE:n palvelukseen.
Euroopan unionin neuvoston eurooppayhtiön (SE) säännöistä antaman asetuksen 8 artiklan 2 ja 3 kohtien mukaan ennen tällaisen yhtiön uuteen asuinvaltioonsa rekisteröitymistä yhtiön johtokunnan tai hallituksen on laadittava siirtosuunnitelma ja selonteko, jossa selvitetään ja perustellaan siirron oikeudelliset ja taloudelliset näkökohdat ja selvitetään siirron seuraukset osakkeenomistajille, velkojille ja henkilöstölle. Korkein hallinto-oikeus katsoi ottaen huomioon sanotussa artiklassa tarkoitetun siirtosuunnitelman laatimiseen tarvittava aika, että A SE:n kotipaikan siirtämiseen tähtääviin neuvoston antamassa asetuksessa edellytettyihin toimiin oli ryhdytty viimeistään pian osakekaupan jälkeen. Korkein hallinto-oikeus katsoi myös käytännössä olleen varmaa, että A SE:n kotipaikka siirretään Alankomaista Suomeen viimeistään silloin, kun asetuksessa tarkoitettujen kotipaikan siirtämiseen tähtäävien selvitysten laatiminen oli aloitettu, koska A SE:llä ei ole ollut ennen kotipaikan siirtoa omaa liiketoimintaa ja koska yhtiöllä oli ollut vain yksi osakkeenomistaja.
Kun korkein hallinto-oikeus arvioi A SE:n Alankomaihin perustamista, yhtiön Alankomaissa toimimista ja yhtiön kotipaikan Alankomaista Suomeen siirtoa kokonaisuutena, korkein hallinto-oikeus katsoi, että esillä oleviin toimiin oli ryhdytty laissa säädetyn veropohjan välttämiseksi ja siten ainoastaan siinä tarkoituksessa, että A SE välttyisi C Oy:n osakkeista maksetun kauppahinnan perusteella laskettavan varainsiirtoveron suorittamiselta. Näissä olosuhteissa A SE oli ollut velvollinen suorittamaan C Oy:n osakkeiden hankkimisesta varainsiirtoveron. Koska asiassa oli kysymys keinotekoisista toimista, yhtiön velvoittaminen suorittamaan varainsiirtoveroa varainsiirtoverolain 37 §:n nojalla ei ollut vastoin Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa turvattuja perusvapauksia. Äänestys 4–3.
Varainsiirtoverolaki 15 § 1 momentti, 16 § 1 momentti (232/2004), 20 § 1 momentti (931/1996), 21 § 1 momentti, 27 § 1 momentti (931/1996), 33 § 1 momentti (526/2010) ja 3 momentti (931/1996) sekä 37 § (931/1996)
Tuloverolaki 9 § 1 momentti
Neuvoston asetus (EY) eurooppayhtiön (SE) säännöistä N:o 2157/2001, muutettu asetuksilla 885/2004 ja 1791/2006, 8 artikla ja 70 artikla 2 kappale
Helsingin hallinto-oikeus 30.12.2016 nro 16/1293/6
Verohallinto on päätöksellään 18.11.2015 pannut A SE:lle maksuun varainsiirtoveroa X euroa ja veronlisäystä Y euroa eli yhteensä Z euroa. Alankomaihin rekisteröity A SE on hankkinut 28.6.2011 päivätyllä kauppakirjalla alankomaalaiselta B B.V:ltä C Oy:n koko osakekannan maksamatta tästä varainsiirtoveroa. Verohallinto on perustellut päätöstään muun ohella sillä, että järjestelyssä on käytetty sijoittautumisoikeutta tavalla, jonka ilmeisenä tarkoituksena on ollut välttää C Oy:n osakkeiden luovutuksesta suoritettava varainsiirtovero.
Helsingin hallinto-oikeus on valituksenalaisella päätöksellään hyväksynyt A SE:n valituksen ja poistanut A SE:lle maksuunpannun varainsiirtoveron veronlisäyksineen.
Hallinto-oikeus on selostettuaan varainsiirtoverolain 1 §:n, 15 §:n 1 momentin, 16 §:n 1 momentin 1 lauseen, 20 §:n 1 momentin 1 lauseen, 21 §:n 1 momentin, 33 §:n 1 momentin ja 37 §:n säännökset perustellut päätöstään seuraavasti:
A SE on alankomaalaisen D B.V:n tytäryhtiö Suomessa. Yhtiö on E-konsernin Nordic-alueen alakonsernin emoyhtiö, joka tarjoaa Nordic-alueella toimiville konsernin maayhtiöille sisäisiä palveluja. Yhtiö perustettiin 1.4.2011 Alankomaissa, jonne sen sääntömääräinen kotipaikka rekisteröitiin. E-konsernissa toteutettiin vuonna 2011 konsernin sisäinen omistusjärjestely, jossa A SE hankki 28.6.2011 tehdyllä kaupalla omistukseensa E-konsernin Nordic-alueen tytäryhtiöiden, muun muassa suomalaisen C Oy:n, osakkeet. C Oy:n osakkeiden hankintahinta oli W euroa. Yhtiön kotipaikan siirto Suomeen on rekisteröity kaupparekisteriin 29.9.2011. Yhtiön nykyinen kotipaikka on Suomessa kunnassa O, jossa yhtiön toimitilat sijaitsevat. Yhtiön ensimmäinen tilikausi on ollut 1.4.–31.12.2011. Yhtiön suomalaisen tytäryhtiön C Oy:n talous-, henkilöstö-, patentti- ja viestintäosaston henkilöstö siirtyi yhtiön palvelukseen 1.10.2011. Yhtiön hallituksen muodosti aluksi kolme saksalaista henkilöä.
Asiassa esitetyn selvityksen mukaan konsernin emoyhtiön E AG:n hallitus oli 7.12.2010 tehnyt päätöksen Nordic-alueen uudelleenjärjestelystä esitetyn konseptin mukaisesti. Hallituksen kokouspöytäkirjan otteen mukaan osana käynnissä olevaa rajat ylittävien rakenteiden optimointiprosessia ja Nordic-maiden läheisen liiketaloudellisen yhteistyön vuoksi liiketoimintakonsepti yksikkö F ehdotti Suomen yhdistämistä konsernin Nordic-alueeseen. Uusi organisatorinen holdingmalli tulisi perustaa ja alueen pääkonttori sijoittaa kuntaan Q. Juridisten yhtiöiden omistajuus tulisi siirtää uudelle alakonsernin holding-emoyhtiölle.
G:n 7.12.2010 liiketoimintakonseptia koskevassa esityksessä on käsitelty muun ohessa etuja ja haittoja, jos keskittymä ja holdingyhtiö sijoitetaan Suomeen tai Tanskaan. Esityksen mukaan pääkonttori sijoittuisi kuntaan Q, jos sijoittautuminen tapahtuisi Suomeen.
Päätös A SE:n perustamisesta tehtiin 24.3.2011. Yhtiön perustamista koskevan asiakirjan mukaan toimenpiteisiin yhtiön perustamiseksi ryhdyttiin E AG:n hallituksen 7.12.2010 hyväksymän liiketoimintakonseptin (yksikkö F concept) mukaisesti.
A SE:n hallitus teki 25.7.2011 esityksen yhtiön kotipaikan siirrosta Alankomaista Suomeen. Päätös yhtiön siirrosta tehtiin 28.9.2011 yhtiökokouksessa hallituksen esityksen mukaisesti.
Valituksenalaisessa asiassa on kyse siitä, oliko A SE alun perinkin tarkoitettu perustettavaksi Suomeen ja oliko yhtiön perustamiselle väliaikaisesti Alankomaihin ollut verotuksesta riippumattomat liiketaloudelliset syyt.
Varainsiirtoverolain 37 §:n soveltamiskynnys on oikeus- ja verotuskäytännössä ollut korkea. Hallinto-oikeus toteaa, ettei tämä seikka ole kuitenkaan este lakina voimassa olevan säännöksen soveltamiselle. Säännöksen soveltaminen ei siten johda perustuslain 81 §:n vastaisuuteen. Valituksenalaisessa asiassa ei ole kyse varainsiirtoverolain 16 §:n soveltamisalan supistamisesta vaan tehtyjen oikeustoimien arvioimisesta varainsiirtoverolain 37 §:n näkökulmasta niiden todellisen luonteen mukaisesti.
A SE on perustettu 1.4.2011 Alankomaihin. Yhtiö on hankkinut 28.6.2011 päivätyllä kauppakirjalla muun muassa suomalaisen C Oy:n koko osakekannan alankomaalaiselta B B.V:ltä. Tilanteessa, jossa kumpikaan kaupan osapuolista ei ole Suomessa yleisesti verovelvollinen, varainsiirtoverolain 16 §:n mukaan veroa ei ole suoritettava, vaikka kyseessä olisivat suomalaisen yhtiön osakkeet. A SE:n kotipaikan siirto on rekisteröity Suomeen 29.9.2011 eli yhtiö on tullut Suomessa yleisesti verovelvolliseksi vasta tuosta ajankohdasta alkaen. Koska osakekauppa on tehty jo kesäkuussa 2011, C Oy:n osakkeiden saanto on lähtökohtaisesti ollut varainsiirtoverosta vapaa.
Asiassa saadusta selvityksestä ilmenee, että E AG:n hallitus on 7.12.2010 hyväksynyt liiketoimintakonseptin yksikkö F -asiakirjan mukaisesti. Hallituksen pöytäkirjan mukaan pääkonttori tulisi sijoittaa kuntaan Q. Yksikkö F -asiakirjan mukaan pääkonttorin sijaintipaikaksi valittaisiin kunta Q kuitenkin vain, mikäli pääkonttori ylipäänsä sijoitetaan Suomeen. Yksikkö F -asiakirjassa Suomi on ollut yksi vaihtoehto alue-emoyhtiön kotipaikaksi. Hallituksen kokouksen pöytäkirjasta ilmenee, että kokouksessa on päätetty ainoastaan alueorganisaation konseptin hyväksymisestä. Huolimatta siitä, että E AG:n hallituksen päätös sekä Yksikkö F -asiakirja osoittavat Suomen olleen jo joulukuussa 2010 vahva vaihtoehto alakonsernin emoyhtiömaaksi, tämä ei yksistään osoita, että päätös Suomeen sijoittamisesta olisi tosiasiallisesti tehty jo tuolloin. Sen sijaan yhtiön hallitus teki esityksen yhtiön siirtämisestä Suomeen 25.7.2011 ja yhtiökokous hyväksyi esityksen 28.9.2011.
Yhtiö on valituksessaan ja vastaselityksessään esittänyt liiketaloudellisia perusteita yhtiön perustamiselle Alankomaihin. Hallinto-oikeus toteaa, että yhtiöt voivat vapaasti perustaa ja siirtää toimintojaan liiketaloudellisesti parhaaksi katsomallaan tavalla. Verovelvollisella on myös oikeus valita itselleen verotuksellisesti edullisin vaihtoehto. Asiassa on otettava huomioon, että kyseessä on ollut uusi perustettu yhtiö, joka ei aikaisemmin ole ollut sijoittautuneena Suomeen ja jolla lähtökohtaisesti on ollut vapaus sijoittautua haluamaansa valtioon. Tätä ei ole katsottava veron kiertämiseksi, ellei järjestely ole täysin keinotekoinen esimerkiksi niin, että yhtiön johto ja tosiasiallinen toiminta ovat jo toisessa valtiossa kuin kotipaikan rekisteröinti eli olisivat olleet nyt puheena olevassa tapauksessa jo Suomessa mutta vain yhtiön kotipaikan rekisteröinti olisi ollut Alankomaissa. Tässä tapauksessa niin ei voida katsoa olleen. Varainsiirtoverotuksessa nojaudutaan vahvasti siviilioikeudellisiin oikeustoimiin. Hallinto-oikeus katsoo, ettei ole ilmeistä, että yhtiö olisi ryhtynyt järjestelyihin vain vapautuakseen varainsiirtoverosta. Kun osakekauppa on tapahtunut tilanteessa, jossa kumpikaan kaupan osapuolista ei ole ollut Suomessa yleisesti verovelvollinen, varainsiirtoverovelvollisuutta ei ole syntynyt.
Asian ovat ratkaisseet hallinto-oikeuden jäsenet Eija Rosendahl, Anja Talja ja Mika Hämäläinen (eri mieltä). Esittelijä Tomi Seppä.
Veronsaajien oikeudenvalvontayksikkö on pyytänyt lupaa valittaa hallinto-oikeuden päätöksestä ja valituksessaan vaatinut, että hallinto-oikeuden päätös kumotaan. Verohallinnon 18.11.2015 tekemä varainsiirtoveron maksuunpanopäätös on saatettava voimaan.
Yhtiö ei ole asian käsittelyn aikaisemmissa vaiheissa kehotuksista huolimatta esittänyt selvitystä siitä, missä ja milloin päätös yhtiön perustamisesta Suomeen on tosiasiallisesti, ei siis muodollisjuridisesti, tehty. Yhtiön tulisi mahdollisen vastineensa liitteenä toimittaa seuraavat selvitykset: jäljennökset E-konsernissa yhtiön perustamisesta vastuussa olevan tai olevien yhtiöiden hallitusten kaikista niistä pöytäkirjoista, joissa on käsitelty yhtiön perustamista sekä tehty tästä päätös, konsernin sisäinen hallituksen pöytäkirjassa oleva aikataulutettu toimintasuunnitelma yritysrakenteen muutoksiin sekä yhtiön perustamiseen/kotipaikan siirtoon liittyvät pöytäkirjat, liiketoimintaselvitys sekä struktuuri- ja veroanalyysimuistio. Jos yhtiö ei toimita näitä selvityksiä, asia tulisi jo selvittämisvelvollisuutta koskevien säännösten nojalla ratkaista yhtiön vahingoksi.
Yhtiön 9.6.2014 Verohallinnolle antama konsernin rahoitusjohtajalle osoitettu kirje ei ole Verohallinnon pyytämä jäljennös perustamispäätökseen liittyvistä hallituksen pöytäkirjoista ja muista asiakirjoista, joista päätös ilmenee. Vain yhtiöllä on mahdollisuus esittää sellaista konsernin päätöksentekoon liittyvää selvitystä, jolla osoitetaan yhtiön esittämät, Suomeen sijoittumista koskevat väitteet todeksi. Tällaista selvitystä ei kuitenkaan ole esitetty pyynnöistä huolimatta. E AG:n hallituksen kokouspöytäkirjoja tai liiketoimintaselvitystä ei saatu käyttöön myöskään Saksan verohallinnolle esitetyn virka-apupyynnön perusteella.
Käsillä olevassa tapauksessa on kysymys kahden ulkomaisen yhtiön välillä tapahtuneesta osakekaupasta. Tässä asiassa ei ole kysymys siitä, että varainsiirtoverolain 37 §:n perusteella puututtaisiin varainsiirtoveron veropohjaa määrittävän käsitteen sisältöön. Kysymys on asetelmasta, jossa ostajayhtiön kotipaikka on järjestetty väliaikaisesti ja keinotekoisesti Alankomaihin tavalla, joka ei vastaa asian oikeaa sisältöä, ja siinä tarkoituksessa, että verosta vapaudutaan. Veron kiertämistä koskevan säännöksen soveltaminen on tässä tapauksessa mahdollista samoin tulkintaperiaattein kuin tuloverotuksen soveltamistilanteissa. Muutoksenhaun kohteena olevassa tapauksessa ei ole kysymys varainsiirtoverolakiin sisältyvästä rakenteellisesta epäneutraalisuustilanteesta vaan siitä, että voimassa olevan lain mukainen veropohja pyritään välttämään keinotekoisella sijoittautumisratkaisulla.
Kysymys on hyvin lyhytaikaisesta ja vain väliaikaisesta sijoittautumisesta Alankomaihin, jossa yhtiöllä ei tuona aikana ole ollut muuta toimintaa kuin mainittu osakekauppa ja josta se on siirretty vain neljän kuukauden jälkeen Suomeen. Tämä toteutettu järjestely on ulkopuolisessa tarkastelussa objektiivisesti havaittavissa oleva keinotekoinen järjestely.
Oikeudenvalvontayksikkö ei sinänsä kiistä, että yhtiön Suomeen siirtämistä koskeva muodollinen päätös, joka kuuluu yhtiön yhtiökokouksen toimivaltaan, on tehty 28.9.2011 hallituksen 25.7.2011 päivätyn esityksen perusteella. Käsillä olevassa tapauksessa on kuitenkin otettava huomioon myös toimintojen uudelleenorganisointiin liittyvä päätöksentekomenettely koko konsernin emoyhtiössä. E AG:n hallitus on kokouksessaan 7.12.2010 tehnyt periaatepäätöksen emoyhtiön sijoittamisesta Suomeen. Siitä riippumatta, pidetäänkö yhtiön vai oikeudenvalvontayksikön tulkintaa edellä tarkoitetusta päätöksenteosta oikeana, yhtiön lyhytaikainen sijoittautuminen Alankomaihin on katsottava tehdyn siinä tarkoituksessa, että varainsiirtoveron maksamiselta vältytään. Yhtiön väliaikaiselle perustamiselle Alankomaihin ei ole myöskään esitetty varainsiirtoverotuksesta riippumattomia liiketaloudellisia syitä.
Toteutetun järjestelyn keinotekoisuutta ajalta, jolloin yhtiö oli sijoittautunut Alankomaihin, osoittavat seuraavat olennaiset seikat. Yhtiö toimi samassa osoitteessa kuin muut konserniyhtiöt. Yhtiöllä ei ollut tuloja. Rahoituskulujen lisäksi yhtiöllä ei ollut muita kuluja kuin yhden työntekijän palkkakulut. Yhtiö ei tehnyt hallintopalveluveloituksia muilta konserniyhtiöiltä. Siitä ei ole esitetty riittävää selvitystä, että päätös yhtiön sijoittumisesta Suomeen olisi tehty vasta osakekauppojen jälkeen.
A SE on antanut vastineen, jossa on vaadittu valituksen hylkäämistä ja esitetty muun ohella seuraavaa:
Asiassa ei ole tehty muodollisjuridisista päätöksistä erillisiä tosiasiallisia päätöksiä. Kaikki toteutettua järjestelyä koskevat päätökset on tehty yhtiöoikeudellisen sääntelyn edellyttämällä tavalla ja dokumentoitu asianmukaisesti. Yhtiö on toimittanut Veronsaajien oikeudenvalvontayksikön vaatimat päätökset ja asiakirjat hallinto-oikeudelle muutoin paitsi struktuuri- ja veroanalyysimuistiot, koska konsernissa ei ole laadittu tällaisia muistioita.
Kokouksessa 7.12.2010 on päätetty Nordic-alueorganisaation konseptin hyväksymisestä ja muun ohella Suomen yhdistämisestä tähän. Alueorganisaation keskiön sijoittamista Suomeen vasta harkittiin. Tämän jälkeen valmistelevana toimenpiteenä vuoden 2010 lopussa H GmbH siirsi C Oy:n apporttina B B.V:lle. Lisäksi eräissä valtioissa sijaitsevat yhtiöt siirrettiin I AG:ltä J B.V:lle sekä eräissä valtioissa sijaitsevat yhtiöt E AG:ltä D B.V:lle. Yhtiö perustettiin Alankomaihin muun ohella sen vuoksi, että konsernirakennetta muokattiin globaalisti samaan aikaan sijoittamalla holding-yhtiöitä ja niille kuuluvia toimintoja sinne. E-konsernilla oli holding-yhtiöitä kansainvälisiä ja kotimaisia yhtiöitään varten Alankomaissa jo vuosia ennen kuin A SE perustettiin. Uudelleenjärjestelyyn liittyen Alankomaissa perustettiin useita uusia yhtiöitä, joiden perustaminen, rekisteröinti, neuvonta ja managerointi vaativat päivittäisiä hallintotoimenpiteitä. Kun A SE perustettiin vuonna 2011, aiempaa kokemusta ja osaamista sekä olemassa olevia resursseja voitiin hyödyntää tähän liittyen. Näin ollen oli luontevaa hyödyntää E-konsernin Alankomaissa jo olleita toimitiloja, henkilöstöä ja muita muun ohella yhtiön perustamiseen ja päivittäiseen hoitamiseen liittyviä rutiineja. Eurooppayhtiön perustaminen Alankomaihin on ollut käytännöllistä ajatellen yhtiöiden siirtoja muilta hollantilaisilta yhtiöiltä. Lisäksi se on ollut neutraali vaihtoehto alue-emoyhtiön kotipaikkaa koskevien selvitysten ollessa kesken.
Selvitys Nordic-alueen tytäryhtiöiden uudelleenjärjestelystä esitettiin huhtikuussa 2011. Haluttu omistusrakenne luotiin tämän jälkeen yrityskaupoilla 28.6.2011, jolloin A SE osti konsernin muilta hollantilaisilta yhtiöiltä niiden Nordic-alueella sijaitsevien tytäryhtiöiden osakkeet. Alankomaissa transaktiot kyettiin hoitamaan yhden maan lainsäädännön nojalla yksinkertaisesti, nopeasti ja kustannustehokkaasti.
Nordic-alueella konsernitason koordinointia ja toiminnan ohjausta oli vähän ja eri maat toimivat merkittävässä määrin toisistaan erillisinä yksiköinä. Erillisyydestä johtuen konsernin Nordic-alueen toiminnoissa oli päällekkäisyyksiä ja tehottomuutta, toimintoja ei pystytty kunnolla koordinoimaan ja konsernirakenne oli monimutkainen. Liiketoiminnan näkökulmasta oli välttämätöntä ryhtyä toimiin rakenteen optimoimiseksi.
Suomi valittiin lopulta yhtiön kotipaikaksi muun ohella siitä syystä, että kunnassa R sijaitsi konsernille strategisesti tärkeä tuotantolaitos, Suomessa oli valmiina laajat hallinto- ja palveluresurssit, ja Suomessa käytössä oleva valuutta oli euro toisin kuin muissa Pohjoismaissa. Vanhan Nordic-alueen pääkonttorimaa oli kuitenkin muun ohella sijaintinsa perusteella vahva vaihtoehto, koska koko konsernin pääkonttori oli naapurimaassa.
Oikeudenvalvontayksikön esiin tuomien seikkojen ei voida katsoa osoittavan järjestelyn keinotekoisuutta. On tavanomaista, että useat saman konsernin yhtiöt toimivat samoissa toimitiloissa. Yhtiöllä ei ole luonnollisesti ollut liiketoimia ennen kuin alakonserni on aloittanut toimintansa toteutettujen uudelleenjärjestelyiden jälkeen.
Esitetyn tosiasiaselvityksen perusteella käsillä olevassa tilanteessa ei ole perusteita soveltaa varainsiirtoverolain 37 §:ää. Tätä tukevat myös lain esityöt ja oikeus- ja verotuskäytäntö. Rajoitetusti verovelvollista ei tuloverotuksessa ole katsottu yleisesti verovelvolliseksi verotusmenettelystä annetun lain 28 §:n perusteella. Tämän vuoksi voidaan perustellusti katsoa, että näin ei voida tehdä myöskään varainsiirtoverolain 37 §:n perusteella. Varainsiirtoverolain 37 §:n soveltamisessa on noudatettava suurempaa pidättyvyyttä kuin verotusmenettelystä annetun lain 28 §:n soveltamisessa.
Rajoitetusti verovelvollisten välisten osakekauppojen verovapautta koskevan säännöksen tausta osoittaa, että tällaiset kaupat on nimenomaisesti päätetty vapauttaa verosta Suomessa. Tulovero- ja varainsiirtoverojärjestelmässä maahan muuttavan verovelvollisen rajoitetun verovelvollisuuden aikana tekemiä maahanmuuttoa edeltäviä oikeustoimia ei käsitellä yleisesti verovelvollisen tekeminä oikeustoimina. A SE ei ole saanut osakekaupan tehdessään lain tarkoituksen vastaista veroetua vaan se on saanut sen veroedun, jonka lainsäätäjä on tarkoittanutkin rajoitetusti verovelvollisten saavan tilanteessa, jossa molemmat luovutuksen osapuolet ovat rajoitetusti verovelvollisia. Legaliteettiperiaatteen valossa ei voida varainsiirtoveron osalta ajautua siihen, että verotus alkaisi perustua osapuolten aikomuksiin ja asiasta tehtyihin henkisiin päätöksiin. Varainsiirtoverolaissa on nimenomaiset säännökset siitä, milloin rajoitetusti verovelvollisten välinen osakkeiden luovutus on veronalainen. Jos näiden säännösten katsotaan olevan aukollisia, niitä ei voida varainsiirtoverolain 37 §:n tulkinnalla pyrkiä tukkimaan, vaan tämä vaatii lainsäädännöllisiä toimia.
Sijoittautumisen kestolla ei ole tämän tapauksen arvioinnissa merkitystä, kun sijoittautumisen on ollut aitoa kaupantekohetkellä eikä järjestelyn yksinomaisena tarkoituksena ole ollut veron välttäminen.
Veronsaajien oikeudenvalvontayksikkö on antanut vastaselityksen. M:lle (Head of Finance) osoitettu kirje, johon M on tehnyt hyväksymismerkinnän, ei ole yhtiön perustamisen osoittava päätösasiakirja. Kansainvälisessä suuryrityksessä päätöksiä ei voida tehdä tämänkaltaisella asiakirjalla, vaan päätös yhtiön perustamisesta on tehty jonkin konserniyhtiön hallituksessa.
A SE on antanut lisävastineen, jossa yhtiö on muun ohella todennut, että M:lle osoitettu 24.3.2011 päivätty kirje, jossa on M:n hyväksymismerkintä, on yhtiön perustamisen hyväksyvä asiakirja.
Lisävastine on annettu tiedoksi Veronsaajien oikeudenvalvontayksikölle.
1. Vaatimus yhtiön velvoittamisesta esittämään valituksessa viitatut asiakirjat hylätään.
2. Valitus hyväksytään. Hallinto-oikeuden päätös kumotaan ja Verohallinnon maksuunpanopäätös 18.11.2015 saatetaan voimaan.
1. Asiakirjojen esittäminen
1.2 Oikeudellinen arviointi ja johtopäätös
Veronsaajien oikeudenvalvontayksikkö on pyytänyt, että A SE liittäisi vastineeseensa jäljennökset E-konsernissa yhtiön perustamisesta vastuussa olevan tai olevien yhtiöiden hallitusten kaikista niistä pöytäkirjoista, joissa on käsitelty yhtiön perustamista sekä tehty tästä päätös, konsernin sisäisen hallituksen pöytäkirjassa olevan aikataulutetun toimintasuunnitelman yritysrakenteen muutoksista sekä yhtiön perustamiseen/kotipaikan siirtoon liittyvät pöytäkirjat, liiketoimintaselvityksen sekä struktuuri- ja veroanalyysimuistion. Oikeudenvalvontayksikön esittämä pyyntö on katsottava vaatimukseksi siitä, että korkein hallinto-oikeus määrää yhtiön esittämään sanotut asiakirjat.
Korkeimman hallinto-oikeuden käytettävissä on jo yhtiön konsernitason päätöksentekoa ja liiketoimintaselvitystä koskevalta osalta ote E AG:n 7.12.2010 pidetyn hallituksen kokouksen pöytäkirjasta, G:n tätä kokousta varten laatima Nordic-alueen uudelleenjärjestelyä koskeva 7.12.2010 päivätty esitys, talousjohtaja (Head of Finance) M:lle osoitettu 24.3.2011 päivätty yhtiön perustamista koskeva kirje, johon M on merkinnyt hyväksyntänsä 25.3.2011, huhtikuussa 2011 laadittu liiketoimintaselvitys (Platform Alignment Project Nordics) sekä N:n toukokuussa 2012 Konserniverokeskuksen verotarkastajille pitämä esitys. A SE:n kotipaikan siirron osalta korkeimman hallinto-oikeuden käytettävissä on jo yhtiön hallituksen 25.7.2011 päivätty esitys yhtiön kotipaikan siirtämisestä Alankomaista Suomeen, notaarin laatima pöytäkirja yhtiön Alankomaissa 28.9.2011 pidetystä yhtiökokouksesta, jossa on päätetty esityksen hyväksymisestä, sekä notaarin laatima 8.10.2011 päivätty todistus kotipaikan siirron toteuttamiseen liittyvistä toimenpiteistä.
Kun otetaan huomioon yhtiön jo esittämän selvityksen laatu ja laajuus sekä ne perusteet, joilla korkein hallinto-oikeus on ratkaissut asian, asiassa ei ole oikeudenkäymiskaaren 17 luvun 40 §:n 1 momentissa säädettyjä perusteita määrätä yhtiötä esittämään Veronsaajien oikeudenvalvontayksikön tarkoittamia asiakirjoja.
Varainsiirtoverolain 16 §:n 1 momentin (232/2004) mukaan veroa ei ole suoritettava, jos kumpikaan luovutuksen osapuolista ei ole tuloverolain (1535/1992) mukaan Suomessa yleisesti verovelvollinen, ulkomaisen luottolaitoksen Suomessa oleva sivukonttori eikä ulkomaisen sijoituspalveluyrityksen tai rahastoyhtiön Suomessa oleva sivuliike.
Varainsiirtoverolain 20 §:n 1 momentin (931/1996) mukaan arvopaperin luovutuksessa vero on 1,6 prosenttia kauppahinnasta tai muun vastikkeen arvosta.
Varainsiirtoverolain 21 §:n 1 momentin mukaan vero on suoritettava kahden kuukauden kuluessa luovutussopimuksen tekemisestä, jollei jäljempänä tässä pykälässä toisin säädetä.
Varainsiirtoverolain 27 §:n 1 momentin (931/1996) mukaan vero on maksettava oma-aloitteisesti valtiovarainministeriön määräämään maksupaikkaan.
Varainsiirtoverolain 33 §:n 1 momentin (526/2010) mukaan, jos veroa ei ole suoritettu 7 tai 21 §:ssä säädetyssä ajassa, Verohallinto maksuunpanee veron korotuksineen ja veronlisäyksineen verosta vastuussa olevan maksettavaksi.
Saman pykälän 3 momentin (931/1996) mukaan vero, joka on jäänyt maksamatta tai jota on palautettu liikaa sen johdosta, että verosta vastuussa oleva on jättänyt antamatta ilmoituksen taikka on antanut puutteellisen, erehdyttävän tai väärän ilmoituksen, muun tiedon tai asiakirjan, voidaan kuitenkin maksuunpanna viiden vuoden kuluessa sen vuoden päättymisestä, jona vero olisi viimeistään ollut suoritettava tai, jos lainhuutoa tai kirjaamista ei ole haettu, kymmenen vuoden kuluessa sen vuoden päättymisestä, jona lainhuutoa tai kirjaamista olisi viimeistään ollut haettava.
Varainsiirtoverolain 37 §:n (931/1996) mukaan, jos jollekin olosuhteelle tai toimenpiteelle on annettu sellainen sisältö tai muoto, joka ei vastaa asian varsinaista luonnetta tai tarkoitusta, tai jos on ryhdytty muuhun toimenpiteeseen ilmeisesti siinä tarkoituksessa, että verosta vapauduttaisiin, on verotuksessa maksuunpanoineen meneteltävä asian varsinaisen luonteen tai tarkoituksen mukaisesti.
Varainsiirtoverolain esitöissä (VaVM 24/1993 vp) on todettu, että (tuolloin voimassa olleessa) leimaverolaissa käytetyt käsitteet pohjautuvat pitkälti yksityisoikeudelliselle sääntelylle. Varainsiirtojen ja saamistodisteiden leimaverotus on luonteeltaan oikeustoimiin kohdistuvaa verotusta. Tämä merkitsee sitä, että veronkiertosäännöksen soveltamisessa on noudatettava suurempaa pidättyväisyyttä kuin tuloverotuksessa, joka pohjautuu laajalle tulokäsitteelle.
Valiokunnan mietinnössä todetaan edelleen, että veron kiertämistä koskevan säännöksen soveltamisen lähtökohtana valiokunnan mielestä on, että säännöksellä voidaan puuttua vain sellaisiin menettelyihin, joilla voimassa olevan lain mukainen veropohja pyritään välttämään. Leimaverolakiin sisältyvien ja siinä hyväksyttyjen rakenteellisten epäneutraalisuuksien muuttaminen tai poistaminen ei veron kiertämistä koskevan säännöksen soveltamisella tai tulkintateitse ole siten mahdollista. (---)
Valiokunnan mietinnön mukaan veron kiertämisen estämistä koskevan säännöksen soveltaminen voisi yleensä valiokunnan käsityksen mukaan tulla kysymykseen lähinnä vain silloin, kun järjestelylle ei verosta vapautumisen lisäksi ole muuta taloudellista perustetta. Näyttövelvollisuus veronkiertotarkoituksen olemassaolosta on aina leimaveron suorittamista valvovilla viranomaisilla. (---)
Tuloverolain 9 §:n 1 momentin mukaan velvollinen suorittamaan veroa tulon perusteella on
Euroopan unionin neuvoston eurooppayhtiön (SE) säännöistä antaman asetuksen (N:o 2157/2001, muutettu asetuksilla 885/2004 ja 1791/2006) johdanto-osan ensimmäisen perustelukappaleen mukaan sisämarkkinoiden toteuttaminen sekä taloudellisen ja sosiaalisen tilanteen parantaminen koko yhteisössä, jota sisämarkkinoiden toteuttamisella on tarkoitus edistää, edellyttää paitsi kaupan esteiden poistamista myös tuotannon rakenteiden sopeuttamista yhteisön laajuisesti. Tätä varten on välttämätöntä, että yritykset, joiden toiminta ei palvele pelkästään paikallisia tarpeita, voivat suunnitella toimintansa uudelleenjärjestämistä ja toteuttaa sen yhteisön tasolla.
Asetuksen johdanto-osan 6. perustelukappaleen mukaan on välttämätöntä saada eurooppalaisten yritysten taloudellinen ykseys ja oikeudellinen ykseys vastaamaan toisiaan mahdollisimman hyvin; tätä varten on aihetta mahdollistaa kansallisten lakien piiriin kuuluvien yhtiöiden rinnalla, sellaisten yhtiöiden perustaminen, joiden perustaminen ja toiminta määräytyvät yhteisöoikeuteen kuuluvan asetuksen mukaisesti, jota on sovellettava sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Asetuksen 8 artiklan 1 kohdan mukaan SE:n sääntömääräinen kotipaikka voidaan siirtää toiseen jäsenvaltioon 2–13 kohdan mukaisesti. Siirrosta ei seuraa SE:n purkautuminen eikä uuden oikeushenkilön syntyminen.
Saman artiklan 2 kohdan mukaan SE:n johtokunnan tai hallituksen on laadittava siirtosuunnitelma ja julkistettava se 13 artiklan mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta SE:n sääntömääräisen kotipaikan jäsenvaltiossa edellytettyjä muita julkistamismuotoja. Suunnitelmassa on mainittava SE:n senhetkinen nimi, sääntömääräinen kotipaikka ja numero ja sen on sisällettävä:
a) ehdotus SE:n sääntömääräiseksi kotipaikaksi,
b) ehdotus SE:n säännöiksi, joista ilmenee yhtiön mahdollinen uusi toiminimi,
c) tiedot siirron mahdollisista vaikutuksista henkilöedustukseen,
d) ehdotus siirtoaikatauluksi,
e) osakkeenomistajien ja/tai velkojien suojaksi määrätyt oikeudet.
Saman artiklan 3 kohdan mukaan johtokunnan tai hallituksen on laadittava selonteko, jossa selvitetään ja perustellaan siirron oikeudelliset ja taloudelliset näkökohdat ja selvitetään siirron seuraukset osakkeenomistajille, velkojille ja henkilöstölle.
Saman artiklan 4 kohdan mukaan SE:n osakkeenomistajilla ja velkojilla on oikeus saada vähintään kuukautta ennen siirrosta päättävää yhtiökokousta tutkittavakseen SE:n sääntömääräisessä kotipaikassa siirtosuunnitelma ja siitä 3 kohdan nojalla laadittu selonteko sekä saada pyynnöstä maksutta jäljennökset näistä asiakirjoista.
Saman artiklan 6 kohdan mukaan päätöksen siirrosta saa tehdä aikaisintaan kahden kuukauden kuluttua siirtosuunnitelman julkistamisesta. Siirtopäätös on tehtävä 59 artiklan mukaisesti.
Saman artiklan 8 kohdan mukaan SE:n sääntömääräisen kotipaikan jäsenvaltion tuomioistuimen, notaarin tai muun toimivaltaisen viranomaisen on annettava sitova todistus siirron edellytyksenä olevien toimien ja muodollisuuksien täyttämisestä.
Saman artiklan 9 kohdan mukaan uutta rekisteröintiä ei saa tehdä ennen kuin 8 kohdassa tarkoitettu todistus on esitetty ja osoitettu, että rekisteröinnin edellyttämät muodollisuudet uuden sääntömääräisen kotipaikan maassa on täytetty.
Saman artiklan 10 kohdan mukaan SE:n sääntömääräisen kotipaikan siirto ja siitä seuraava sääntöjen muutos tulevat voimaan sinä päivänä, kun SE 12 artiklan mukaisesti on rekisteröity uuden kotipaikkansa rekisteriin.
Asetuksen 68 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltiot ryhtyvät kaikkiin asianmukaisiin toimenpiteisiin tämän asetuksen tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi.
Asetuksen 70 artiklan 2 kappaleen mukaan asetus on kaikilta osiltaan velvoittava ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
E-konsernin emoyhtiön E AG:n hallitus on 7.12.2010 tehnyt päätöksen Nordic-alueen uudelleenjärjestelystä esitetyn liiketoimintakonseptin (yksikkö F concept) mukaisesti. Hallituksen kokouspöytäkirjan otteen mukaan osana käynnissä olevaa rajat ylittävien rakenteiden optimointiprosessia ja Nordic-maiden läheisen liiketaloudellisen yhteistyön vuoksi liiketoimintakonseptiyksikkö F on ehdottanut Suomen yhdistämistä konsernin Nordic-alueeseen. Alueen juridisten yhtiöiden omistajuus on ehdotettu siirrettäväksi uudelle alakonsernin holding-emoyhtiölle.
G:n 7.12.2010 liiketoimintakonseptia koskevassa esityksessä on käsitelty muun ohessa etuja ja haittoja, jos keskittymä ja holdingyhtiö sijoitetaan Suomeen tai Tanskaan. Esityksen mukaan pääkonttori sijoittuisi kuntaan Q, jos sijoittautuminen tapahtuisi Suomeen. Esityksessä on mainittu seuraavina toimina muun ohessa, että Nordic-alueen holdingyhtiö perustetaan huolellisen verotusta ja rahoitusta koskevan selvityksen ("tax and financial assessment") jälkeen.
Päätös A SE:n perustamisesta on tehty 24.3.2011. Yhtiön perustamista koskevan asiakirjan mukaan toimenpiteisiin yhtiön perustamiseksi on ryhdytty E AG:n hallituksen 7.12.2010 hyväksymän liiketoimintakonseptin (yksikkö F concept) mukaisesti. Yhtiö on 1.4.2011 perustettu Alankomaissa, jonne sen sääntömääräinen kotipaikka on rekisteröity. Yhtiön perustajina ovat olleet Alankomaissa asuva K B.V. ja Saksassa asuva P GmbH, jotka ovat välittömästi A SE:n perustamisen jälkeen siirtäneet yhtiön osakkeet Alankomaissa asuvalle L N.V:lle.
A SE on esittänyt selvityksenä Alankomaissa tapahtuneen perustamisensa syistä, että on ollut luontevaa hyödyntää E-konsernin Alankomaissa jo olleita toimitiloja, henkilöstöä ja muita muun ohella yhtiön perustamiseen ja päivittäiseen hoitamiseen liittyviä rutiineja. Lisäksi Alankomaat on ollut neutraali vaihtoehtoalue emoyhtiön kotipaikkaa koskevien selvitysten ollessa kesken. Yhtiön esittämän selvityksen mukaan myös Suomessa on ollut valmiina laajat hallinto- ja palveluresurssit.
A SE on 28.6.2011 tehdyllä kaupalla hankkinut omistukseensa E-konsernin Nordic-alueen tytäryhtiöiden, muun muassa suomalaisen C Oy:n, osakkeet. C Oy:n osakkeiden hankintahinta on ollut W euroa. Yhtiöllä ei tämän lisäksi ole ollut muita liiketoimia ennen kuin Nordic-alueen alakonserni on aloittanut toimintansa toteutettujen uudelleenjärjestelyiden jälkeen. Yhtiöllä ei ole sanottuna aikana ollut tuloja, ja yhtiön kulut ovat sanottuna aikana muodostuneet rahoituskuluista ja yhden työntekijän palkkakuluista. Yhtiö ei ole tehnyt hallintopalveluveloituksia muilta konserniyhtiöiltä.
A SE:n hallitus on 25.7.2011 tehnyt selvityksen ja aikataulutetun esityksen yhtiön kotipaikan siirrosta Alankomaista Suomeen sekä siirron vaikutuksista yhtiön työntekijöiden, osakkaiden ja velkojien asemaan. Päätös yhtiön siirrosta on tehty 28.9.2011 yhtiökokouksessa hallituksen esityksen mukaisesti. A SE:n kotipaikan siirto Suomeen on rekisteröity kaupparekisteriin 29.9.2011. Yhtiön suomalaisen tytäryhtiön C Oy:n talous-, henkilöstö-, patentti- ja viestintäosaston henkilöstö on siirtynyt yhtiön palvelukseen 1.10.2011.
2.3 Oikeudellinen arvio ja johtopäätös
Asiassa on kysymys siitä, onko A SE:n tullut suorittaa varainsiirtovero, koska se on 28.6.2011 tehdyllä kaupalla hankkinut koko C Oy:n osakekannan. Asiassa on riidatonta, että kaupantekohetkellä A SE ja osakkeet myynyt yhtiö eivät ole olleet Suomessa tuloverolain mukaan yleisesti verovelvollisia. Varainsiirtoverolain 16 §:n 1 momentin (232/2004) perusteella A SE:n ei siten ole ollut suoritettava varainsiirtoveroa mainitun kaupan perusteella.
A SE:n kotipaikan siirto Suomeen on rekisteröity kaupparekisteriin 29.9.2011 eli kolme kuukautta esillä olevan osakekaupan toteuttamisen jälkeen. Euroopan unionin neuvoston eurooppayhtiön (SE) säännöistä antaman asetuksen 8 artiklan 2 kohdan mukaan ennen tällaisen yhtiön uuteen asuinvaltioonsa rekisteröitymistä yhtiön johtokunnan tai hallituksen on laadittava siirtosuunnitelma ja julkistettava se. Lisäksi saman artiklan 3 kohdan mukaan johtokunnan tai hallituksen on laadittava selonteko, jossa selvitetään ja perustellaan siirron oikeudelliset ja taloudelliset näkökohdat ja selvitetään siirron seuraukset osakkeenomistajille, velkojille ja henkilöstölle. Saman artiklan 6 kohdan mukaan päätöksen kotipaikan siirrosta saa tehdä aikaisintaan kahden kuukauden kuluttua siirtosuunnitelman julkistamisesta.
A SE:n hallitus on tehnyt 25.7.2011 päivätyn suunnitelman ja aikataulutetun esityksen yhtiön kotipaikan siirrosta Alankomaista Suomeen. Kyseinen hallituksen esitys sisältää ne selvitykset, joita edellä mainitussa Euroopan unionin neuvoston antamassa asetuksessa on vaadittu. Suunnitelma on päivätty vajaa kuukausi esillä olevan osakekaupan toteuttamisen jälkeen. Kun otetaan huomioon siirtosuunnitelman laatimiseen tarvittava aika, A SE:n kotipaikan siirtämiseen tähtääviin neuvoston antamassa asetuksessa edellytettyihin toimiin on ryhdytty viimeistään pian osakekaupan jälkeen. Asiassa on siten kysymys lyhyen ajan kuluessa toteutetusta oikeustoimien sarjasta.
A SE:llä ei ole ollut omaa liiketoimintaa ennen kuin sen kotipaikka on siirretty Suomeen. Yhtiön osakkeet on välittömästi sen 1.4.2011 tapahtuneen perustamisen jälkeen siirretty yhdelle E-konsernin yhtiölle eli Alankomaissa asuvalle L N.V:lle, joten yhtiöllä on ollut kotipaikan siirtoon ryhdyttäessä vain yksi osakkeenomistaja. Näiden seikkojen vuoksi korkein hallinto-oikeus katsoo, että käytännössä on ollut varmaa, että yhtiön kotipaikka siirretään Alankomaista Suomeen viimeistään silloin, kun asetuksessa tarkoitettujen kotipaikan siirtämiseen tähtäävien selvitysten laatiminen on aloitettu.
Asiassa on vielä arvioitava, onko A SE:n Alankomaihin rekisteröimiselle esitetty verotuksesta riippumattomia syitä. Yhtiön Alankomaihin perustamisen liiketaloudellisiksi syiksi on esitetty, että on ollut luontevaa hyödyntää E-konsernin Alankomaissa jo olleita toimitiloja, henkilöstöä ja muita muun ohella yhtiön perustamiseen ja päivittäiseen hoitamiseen liittyviä rutiineja. Yhtiöllä ei kuitenkaan ole ollut esillä olevan osakekaupan lisäksi muita liiketoimia, joten yhtiön toiminnassa ei ole katsottava tarvitun päivittäisiä hallintotoimia. Yhtiön esittämän selvityksen mukaan myös Suomessa on ollut valmiina laajat hallinto- ja palveluresurssit. Yhtiön ostaman suomalaisen tytäryhtiön C Oy:n talous-, henkilöstö-, patentti- ja viestintäosaston henkilöstö on siirtynyt yhtiön palvelukseen 1.10.2011 eli välittömästi sen jälkeen, kun A SE:n kotipaikan siirto Suomeen on rekisteröity Suomen kaupparekisteriin. Yhtiö ei siten ole esittänyt päteviä verotukseen liittymättömiä syitä sen Alankomaihin perustamiselle ja tätä seuranneelle kotipaikan Suomeen siirtämiselle.
Varainsiirtoverolain edellä jaksossa 2.1 selostettujen esitöiden mukaan varainsiirtoverolain veronkiertosäännöksen soveltamisessa on noudatettava suurempaa pidättyväisyyttä kuin tuloverotuksessa. Lähtökohtana on, että säännöksellä voidaan puuttua vain sellaisiin menettelyihin, joilla voimassa olevan lain mukainen veropohja pyritään välttämään. Säännöksellä ei sen sijaan ole tarkoitus puuttua laissa oleviin rakenteellisiin epäneutraalisuuksiin. Kun kuitenkin A SE:n Alankomaihin perustamista, yhtiön Alankomaissa toimimista ja yhtiön kotipaikan Alankomaista Suomeen siirtoa arvioidaan kokonaisuutena, esillä oleviin toimiin on katsottava ryhdytyn varainsiirtoverolain esitöissä tarkoitetulla tavalla lain mukaisen veropohjan välttämiseksi ja siten ainoastaan siinä tarkoituksessa, että yhtiö välttyisi C Oy:n osakkeista maksetun kauppahinnan perusteella laskettavan varainsiirtoveron suorittamiselta.
Näissä olosuhteissa asiassa on varainsiirtoverolain 37 §:n nojalla meneteltävä asian varsinaisen luonteen ja tarkoituksen mukaisesti. A SE on siten ollut velvollinen suorittamaan C Oy:n osakkeiden hankkimisesta varainsiirtoveron. Koska asiassa on edellä selostetulla tavalla kysymys keinotekoisista toimista, yhtiön velvoittaminen suorittamaan varainsiirtoveroa varainsiirtoverolain 37 §:n nojalla ei ole vastoin Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa turvattuja perusvapauksia.
Koska A SE ei ole oma-aloitteisesti suorittanut varainsiirtoveroa, Verohallinto on varainsiirtoverolain säännösten nojalla voinut maksuunpanna veron veronlisäyksineen. Asiassa ei ole väitetty, että yhtiölle maksuunpantujen varainsiirtoveron ja veronlisäyksen määrät olisivat liian suuret.
Edellä esitetyn perusteella hallinto-oikeuden päätös on kumottava ja Verohallinnon maksuunpanopäätös 18.11.2015 saatettava voimaan.
Asian ovat ratkaisseet oikeusneuvokset Irma Telivuo, Hannele Ranta-Lassila, Alice Guimaraes-Purokoski, Leena Äärilä, Mikko Pikkujämsä, Vesa-Pekka Nuotio ja Anne Nenonen. Asian esittelijä Katja Syväkangas.
Eri mieltä olleen oikeusneuvos Mikko Pikkujämsän äänestyslausunto, johon oikeusneuvokset Alice Guimaraes-Purokoski ja Hannele Ranta-Lassila yhtyivät:
"Valitusluvan myöntämisen ja Veronsaajien oikeudenvalvontayksikön editiovaatimuksen osalta olen samaa mieltä kuin enemmistö.
Pääasian osalta lausun seuraavaa:
Asiassa on ratkaistavana, tuleeko A SE velvoittaa suorittamaan 28.6.2011 tekemästään C Oy:n osakekaupasta varainsiirtoveroa varainsiirtoverolain 37 §:n veronkiertämissäännöksen nojalla, kun sen paremmin osakkeiden ostaja A SE kuin osakkeet sille myynyt yhtiökään eivät ole olleet kaupantekohetkellä Suomessa tuloverolain mukaan yleisesti verovelvollisia eikä veroa siten ole varainsiirtoverolain 16 §:n 1 momentin normaalitulkinnan mukaisesti suoritettava.
Lain esitöistä ilmenevällä tavalla veronkiertämissäännöksen soveltaminen varainsiirtoverotuksessa on tarkoitettu pidättyväisemmäksi kuin tuloverotuksessa. Pidättyväisyys on ilmennyt myös verotuskäytännössä. Oikeuskäytäntöä on niukasti.
Verohallinto on perustellut riidanalaista päätöstään 18.11.2015 muun ohella sillä, että järjestelyssä on käytetty sijoittautumisoikeutta tavalla, jonka ilmeisenä tarkoituksena on ollut välttää C Oy:n osakkeiden luovutuksesta suoritettava varainsiirtovero.
Viittaan sovellettavien säännösten ja niiden esitöiden osalta enemmistön perusteluissa esitettyyn muutoin, mutta katson, että näiden ohella asiassa on otettava huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) sijoittautumisoikeutta koskeva 49 ja 54 artikla. Asian arvioinnissa on tämän vuoksi otettava huomioon myös unionin tuomioistuimen esillä olevan asian kannalta merkityksellinen sijoittautumisvapautta, sen rajoituksia sekä siihen liittyen oikeuden väärinkäytön kiellon periaatetta koskeva oikeuskäytäntö.
A SE on yhtiömuodoltaan eurooppayhtiö. Se on perustettu Alankomaissa, jonne sen sääntömääräinen kotipaikka on rekisteröity. Yhtiön perustajina ovat olleet Alankomaissa asuva K B.V. ja Saksassa asuva P GmbH. A SE:n perustamisessa on ollut kysymys SEUT 49 artiklasta ilmenevän sijoittautumisvapauden käyttämisestä. Vaikka varainsiirtoverotusta ei ole Euroopan unionissa harmonisoitu, merkitsee Verohallinnon valituksenalainen päätös, jolla A SE:n perustaminen Alankomaihin on varainsiirtoverolain veronkiertämissäännöksen nojalla sivuutettu, puuttumista sijoittautumisvapauteen.
Toisaalta unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan jäsenvaltion kansalaiset eivät saa käyttää unionin oikeussääntöjä väärin tai vedota niihin vilpillisesti. Edelleen unionin tuomioistuimen vakiintuneesta oikeuskäytännöstä ilmenee, että unionin oikeudessa noudatetaan oikeuden väärinkäytön kiellon periaatetta myös suhteessa sijoittautumisvapauden käyttämiseen. Väärinkäytön kielto sisältää muun ohella sen, että verovelvollinen ei voi saada unionin oikeuteen perustuvaa oikeutta tai etua silloin, kun kyseessä on taloudellisesti täysin keinotekoinen liiketoimi, jolla pyritään kiertämään asianomaisen jäsenvaltion lainsäädännön vaikutusta. Keinotekoisena järjestelynä voidaan pitää konsernia, jota ei ole perustettu taloudellista todellisuuspohjaa ilmentävistä syistä, jonka rakenne on täysin muodollinen ja jonka päätarkoituksena tai yhtenä sen päätarkoituksista on saada veroetuus, joka on sovellettavan verolainsäädännön tavoitteen tai tarkoituksen vastainen (ks. tuomio 26.2.2019, C-115/16, N Luxembourg I, ym., 96, 100, 109 ja 127 kohta).
Ottaen erityisesti huomioon jo varainsiirtoverolain esitöistä ilmi käyvä tarkoitus soveltaa varainsiirtoverolain veronkiertämissäännöstä pidättyväisesti sekä unionin oikeudessa perusvapautena sovellettavasta sijoittautumisvapaudesta veronkiertämissäännöksen soveltamiselle johtuvat rajoitukset katson perustelluksi tulkita varainsiirtoverolain 37 §:ää siten, että sen soveltaminen tulee tässä tapauksessa mahdolliseksi vain, jos A SE:n perustamista Alankomaihin olisi pidettävä aidon konsernirakenteen kannalta täysin keinotekoisena järjestelynä, jonka yhtenä päätarkoituksena on ollut saada järjestelmälle vieraita veroetuja. Veronkiertämissäännöksen soveltaminen järjestelyyn ei sitä vastoin ole perusteltua, jos järjestelylle on ollut olemassa taloudelliset perusteet. Vaikka tällaisella järjestelyllä saavutettaisiin huomattavaakin veroetua, tähän puuttuminen ei ole perusteltua, jos veroetu suoraan seuraa siitä, millainen tuollaisen järjestelyn verokohtelu lain mukaan on. Kuten edellä mainituista lain esitöistä ilmenee, rakenteellisten epäneutraalisuuksien muuttaminen tai poistaminen ei nimittäin ole veronkiertämissäännökseen tukeutuen mahdollista.
A SE on perustettu Nordic-alueen holdingyhtiöksi ajankohtana, jolloin Suomessa toiminut C Oy ei ole vielä kuulunut Nordic-alueeseen. Yhtiön perustamisen taloudellisia perusteita tai muutoin tarpeellisuutta konsernirakenteessa ei ole sinänsä aihetta epäillä.
Edellä lausutun perusteella toteutetun järjestelyn taloudellisia perusteita on aiheellista arvioida vain siitä näkökulmasta käsin, onko yhtiön perustaminen muualle kuin Suomeen ollut keinotekoista.
Konsernitason päätöksenteosta esitetty selvitys viittaa vahvasti siihen, että Nordic-alueen uudelleenjärjestelystä on päätetty muualla kuin Suomessa. Esimerkiksi yhtiön perustamispäätökseen johtaneen 24.3.2011 päivätyn kirjeen allekirjoittajina olevien kahden E AG:n henkilön yhteystiedot on kirjeessä ilmoitettu Saksaan. Kirje on osoitettu E AG:n talousjohtajalle ja siitä ilmenee, että ehdotuksen olivat käsitelleet kolme E AG:n johtajaa ja Alankomaiden maaorganisaatio.
Yhtiöllä on ollut valmistelevaa toimintaa jo ennen kuin se on hankkinut C Oy:n ja eräiden muiden yhtiöiden osakekannat ja ryhtynyt toimimaan Nordic-alueen holdingyhtiönä.
Asiassa on riidattomasti selvitetty, että yhtiön kaikki kolme hallituksen jäsentä ovat saksalaisia. Yhtiön toimitusjohtajana ja hallituksen jäsenenä on 20.4.2011 lähtien toiminut N. Yhtiö on nyt kysymyksessä olevaan varainsiirtoveron maksuunpanoon liittyneen selvityspyynnön johdosta ilmoittanut, että N:n toimipaikka on sijainnut Suomessa 1.7.2011 lähtien. Siihen saakka hän oli hoitanut Nordic-projektia Alankomaista sekä Suomesta ja muista alueen maista käsin. Tuloverotusta koskeneen verotarkastuksen yhteydessä tehdyn henkilöhaastattelunsa mukaan hän oli toiminut yhtiön palveluksessa maaliskuusta 2011 lähtien ja tullut silloin mukaan Nordic-alueen uudelleenjärjestelyn suunnitteluun. Tätä ennen hän oli toiminut E AG:ssa sisäisen tarkastuksen tehtävissä ja toisen konserniyhtiön palveluksessa Euroopan ulkopuolella.
Esitetty selvitys ei anna aihetta päätellä, että yhtiön tosiasiallinen johtopaikka olisi ollut Suomessa ainakaan ennen 1.7.2011. Yhtiön perustaminen ja rekisteröiminen Suomen ulkopuolelle ennen tätä ajankohtaa ei ole siten ollut keinotekoista.
Tuloverolain 9 §:n 1 momentin mukaan, johon varainsiirtoverolain 16 §:n 1 momentissa viitataan, kysymys siitä, onko yhteisöä pidettävä Suomessa yleisesti vai rajoitetusti verovelvollisena, ratkeaa suoraan sen perusteella, onko kysymyksessä kotimainen vai ulkomainen yhteisö. Säännöstä on vakiintuneesti tulkittu ja sovellettu siten, että kotimaisena yhteisönä on pidetty Suomessa ja ulkomaisena yhteisönä vastaavasti muussa maassa rekisteröityä yhteisöä.
Se, että kahden ulkomailla rekisteröidyn yhtiön välillä tehdyn osakekaupan perusteella ei ole maksettava varainsiirtoveroa, on näin ollen lain rakenteesta johtuva ja siten nimenomaisesti tarkoitettu veroetu.
Johtopäätöksenäni totean, että koska järjestely ei ole ollut keinotekoinen eikä sillä saavutettu veroetu järjestelmälle vieras, aihetta veronkiertämissäännöksen soveltamiseen ei ole.
Katson, että hallinto-oikeuden päätöksen lopputulosta ei ole syytä muuttaa."

matches:
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1


Asetus poliisin hallinnosta 158/1996 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1996 › 158/1996
Asetus poliisin hallinnosta
Sisäasiainministerin esittelystä säädetään poliisin hallinnosta 14 päivänä helmikuuta 1992annetun lain (110/92) 3, 15 ja 16 §:n nojalla:
Poliisin ylijohdon tehtävistä säädetään poliisin hallinnosta annetussa laissa (110/92), poliisiasetuksessa (1112/95), poliisin henkilörekistereistä annetussa laissa (509/95) ja asetuksessa (1116/95) sekä poliisikoulutuksesta annetussa asetuksessa (430/92).
Poliisin lääninjohdon tehtävänä on poliisin hallinnosta annetussa laissa säädetyn tehtävän toteuttamiseksi erityisesti:
1) paikallispoliisin voimavarojen suuntaaminen;
2) toiminnan ohjaus ja valvonta; sekä
3) paikallispoliisin toiminnan johtovastuun järjestäminen.
Poliisin lääninjohtona toimivan poliisiosaston tai poliisitoimiston päällikkönä on lääninpoliisineuvos.
Poliisin ylijohto hyväksyy neuvoteltuaan asianomaisten yksiköiden kanssa alaistensa yksiköiden ja Helsingin poliisilaitoksen tulostavoitteet ja toimintalinjat sekä päättää niille osoitettavista määrärahoista.
Poliisin lääninjohto hyväksyy, 1 momentissa säädettyä poikkeusta lukuun ottamatta, neuvoteltuaan asianomaisten yksiköiden kanssa alaistensa yksiköiden tulostavoitteet poliisin ylijohdon lääninjohdolle asettamien tavoitteiden ja toimintalinjojen perusteella sekä päättää yksiköille osoitettavista määrärahoista poliisin ylijohdon lääninjohdolle osoittaman määrärahan rajoissa.
Paikallispoliisin tehtäviä kihlakunnassa hoitaa poliisilaitos. Poliisilaitos toimii joko kihlakunnanviraston osastona taikka erillisenä virastona.
Poliisilaitoksen päällikkönä on poliisipäällikkö, jollei poliisin hallinnosta annetun lain 6 a §:stä muuta johdu.
Helsingin poliisilaitos hoitaa suoraan sisäasiainministeriön alaisena tehtävät, jotka koskevat:
1) poliisilaitoksen tulossuunnitelmaa ja talousarviota;
2) valtakunnallisia erityistehtäviä; sekä
3) poliisilaitoksen henkilöstöä ja poliisisoittokuntaa.
Lääninhallitus päättää erillisenä virastona toimivan poliisilaitoksen sijaintipaikasta silloin, kun sen toimialue käsittää vähintään kaksi kuntaa.
2) suorittaa tai hankkia esitutkinta-, syyttäjä- tai oikeusviranomaisen pyytämät rikostekniset tutkimukset sekä sellaiset muut rikostekniset tukimukset, joita poliisi ja muut viranomaiset tarvitsevat poliisitutkinnan, laissa säädetyn valvontatehtävän tai onnettomuustutkinnan suorittamiseksi;
3) vastata sille säädetyistä tai määrätyistä poliisin tietojärjestelmää ja rekistereitä koskevista tehtävistä;
4) hoitaa kansainvälisessä rikospoliisitoiminnassa kansalliselle keskukselle kuuluvat tehtävät ja muut virastolle määrätyt kansainväliset tehtävät;
5) hankkia ja ylläpitää rikosteknisten tutkimusten suorittamiseksi tarvittavia vertailunäytekokoelmia; sekä
6) ylläpitää rikosmuseota.
Suojelupoliisin tulee poliisin hallinnosta annetussa laissa säädetyn tehtävän toteuttamiseksi antaa sisäasiainministeriön vahvistamien yleisten perusteiden mukaisesti viranomaisille ja yhteisöille sellaisia ohjeita, neuvoja ja tietoja, jotka ovat tarpeen valtion turvallisuuden ylläpitämiseksi tai siihen kohdistuvien loukkausten estämiseksi.
Sisäasiainministeriö vahvistaa suojelupoliisin alueyksikköjen toimialueet.
Sisäasiainministeriön poliisiosaston liikenneyksikön päällikkö toimii liikkuvan poliisin päällikkönä. Sisäasiainministeriön määräämä liikenneyksikön poliisiylitarkastaja toimii liikkuvan poliisin apulaispäällikkönä.
Sisäasiainministeriö vahvistaa liikkuvan poliisin alueyksikköjen toimialueet.
Sisäasiainministeriön yhteydessä toimii poliisiasiain neuvottelukunta ja poliisilaitoksen yhteydessä poliisin neuvottelukunta. Lääninhallitus tai sisäasiainministeriö voi poliisin hallinnosta annetun lain 3 §:n 1 momentin nojalla päättää, että yhteistoiminta-alueella toimii yhteistoiminta-alueen neuvottelukunta.
Poliisiasiain neuvottelukunnan, poliisin neuvottelukunnan ja yhteistoiminta-alueen neuvottelukunnan tehtävänä on:
Poliisiasiain neuvottelukunnan asettaa valtioneuvosto kolmeksi vuodeksi kerrallaan. Neuvottelukunnassa on puheenjohtaja, varapuheenjohtaja sekä vähintään 11 ja enintään 19 muuta jäsentä. Kullakin jäsenellä puheenjohtajaa lukuun ottamatta on henkilökohtainen varajäsen. Puheenjohtaja, jäsenet ja varajäsenet nimetään eri kansalaispiirejä ja poliisitoimintaan liittyviä tärkeimpiä tahojaedustavista henkilöistä.
Poliisin neuvottelukunnassa on vähintään 5 ja enintään 15 jäsentä. Lääninhallitus vahvistaa jäsenten määrän. Kullakin jäsenellä on henkilökohtainen varajäsen. Kunnanvaltuusto valitsee neuvottelukunnan jäsenet toimikaudekseen. Lisäksi neuvottelukuntaan kuuluu poliisilaitoksen päällikkö. Jos kihlakuntaan kuuluu vähintään kaksi kuntaa, lääninhallitus määrää, kuinka monta jäsentä ja varajäsentä kukin kunnanvaltuusto valitsee neuvottelukuntaan.
Yhteistoiminta-alueen neuvottelukunnasta on voimassa, mitä 1 momentissa säädetään poliisin neuvottelukunnasta. Poliisin edustajaksi poliisin lääninjohto määrää yhden poliisilaitoksen päällikön. Yhteistoiminta-alueen muiden poliisilaitosten päälliköillä on läsnäolo- ja puheoikeus neuvottelukunnan kokouksessa.
Päätöksenteosta ja vaalien toimittamisesta poliisin neuvottelukunnassa ja yhteistoiminta-alueen neuvottelukunnassa on soveltuvin osin voimassa, mitä kuntalain (365/95) 59 ―62 §:ssä säädetään.
Neuvottelukunnista on muutoin soveltuvin osin voimassa, mitä komiteoista annetussa valtioneuvoston päätöksessä (218/88) ja sen nojalla määrätään.
Kelpoisuusvaatimuksista poliisin ylijohdon virkoihin säädetään sisäasiainministeriöstä annetussa asetuksessa (1706/95) lukuun ottamatta ylikomisarion virkaa, jonka kelpoisuusvaatimuksista säädetään tässä asetuksessa. Kelpoisuusvaatimuksista poliisin lääninjohdon virkoihin säädetään lääninhallitusasetuksessa (638/92).
Kelpoisuusvaatimuksista nimismiehen ja poliisipäällikön virkaan säädetään poliisin hallinnosta annetussa laissa.
1) keskusrikospoliisin päälliköllä ja apulaispäälliköllä, Helsingin, Tampereen ja Turun kihlakunnan poliisilaitoksen hallinto-osaston johtajalla oikeustieteen kandidaatin tutkinto ja perehtyneisyys tehtäväalueeseen;
2) suojelupoliisin päälliköllä oikeustieteen kandidaatin tutkinto ja perehtyneisyys hallintotehtäviin;
3) oikeustieteellisten aineiden opettajalla oikeustieteen kandidaatin tutkinto;
4) rikosylitarkastajalla ja rikostarkastajalla ylempi korkeakoulututkinto tai ekonomin tutkinto sekä perehtyneisyys tehtäväalueeseen;
5) apulaispoliisipäälliköllä tehtävien laadun mukaan joko oikeustieteen kandidaatin tutkinto tai poliisipäällystön virkatutkinto sekä perehtyneisyys tehtäväalueeseen;
6) poliisiopiston ja poliisikoulun johtajalla ja apulaisjohtajalla, keskusrikospoliisin osastopäälliköllä, suojelupoliisin osastopäälliköllä sekä keskusrikospoliisin laboratorion johtajalla soveltuva ylempi korkeakoulututkinto ja perehtyneisyys tehtäväalueeseen;
7) poliisin tekniikkakeskuksen päälliköllä diplomi-insinöörin tutkinto tai insinöörin tutkinto sekä perehtyneisyys tehtäväalueeseen;
8) keskusrikospoliisin rikoskemistillä, rikosinsinöörillä ja tutkijalla soveltuva ylempi korkeakoulututkinto;
9) muilla päällystöön kuuluvilla poliisimiehillä poliisipäällystön virkatutkinto tai soveltuva korkeakoulututkinto sekä perehtyneisyys tehtäväalueeseen;
10) alipäällystöön kuuluvilla poliisimiehillä poliisialipäällystön virkatutkinto tai soveltuva korkeakoulututkinto sekä perehtyneisyys tehtäväalueeseen;
11) nuoremmalla konstaapelilla poliisin perustutkinnon perusjakso 1:n suorittaminen tai kokelaskurssi; ja
12) muulla miehistöön kuuluvalla poliisimiehellä poliisin perustutkinto tai poliisimiehistön virkatutkinto.
Virkojen täyttäminen ja virkavapauden myöntäminen sekä sivutoimet
Keskusrikospoliisin päällikön ja suojelupoliisin päällikön nimittää tasavallan presidentti valtioneuvoston esityksestä virkaa haettavaksi julistamatta.
Sisäasiainministeriö nimittää poliisiopiston ja poliisikoulun johtajan sekä poliisin tekniikkakeskuksen päällikön samoin kuin lääninhallituksen esityksestä Helsingin poliisilaitoksen poliisipäällikön ja apulaispoliisipäällikön.
Muun kuin 17 §:n 2 momentissa tarkoitetun poliisipäällikön ja apulaispoliisipäällikön nimittää lääninhallitus.
Poliisilaitos, keskusrikospoliisi, suojelupoliisi, liikkuva poliisi, poliisiopisto, poliisikoulu ja poliisin tekniikkakeskus nimittää muut kuin 17 ja 18 §:ssä mainitut yksikkönsä virkamiehet sekä ottaa työsopimussuhteessa olevan henkilökunnan.
Virkavapauden myöntää nimittävä viranomainen 2 ja 3 momentissa säädetyin poikkeuksin.
Valtioneuvosto myöntää virkavapauden 17 §:n 1 momentissa mainitulle virkamiehelle. Sisäasiainministeriö myöntää kuitenkin 17 §:n 1 momentissa mainitulle virkamiehelle virkavapauden, jonka saamiseen virkamiehellä on lain tai virkaehtosopimuksen nojalla oikeus, ja muun virkavapauden, joka kestää enintään vuoden.
Poliisilaitos myöntää virkavapauden myös sisäasiainministeriön tai lääninhallituksen nimittämälle alaiselleen virkamiehelle silloin, kun kyse on virkavapaudesta, jonka saamiseen virkamiehellä on lain tai virkaehtosopimuksen nojalla oikeus, ja muun virkavapauden, joka kestää enintään vuoden.
Virkamieheksi nimittämisestä valtion virkamieslain (750/94) 9 §:n 1 momentin nojalla päättää nimittävä viranomainen 2 momentissa säädetyin poikkeuksin.
Poliisilaitos päättää nimittämisestä apulaispoliisipäällikön määräaikaiseen virkasuhteeseen enintään vuodeksi.
Edellä 17 §:n 1 momentissa tarkoitetun virkamiehen nimittää määräaikaiseen virkasuhteeseen enintään vuodeksi sisäasiainministeriö ja yli vuodeksi valtioneuvosto.
Sivutoimiluvan myöntää nimittävä viranomainen. Edellä 17 §:n 1 momentissa mainitulle virkamiehelle sivutoimiluvan myöntää kuitenkin sisäasiainministeriö.
Virkamiehen on viipymättä ilmoitettava valtion virkamieslain 18 §:n 3 momentissa tarkoitetusta sivutoimesta 1 momentissa tarkoitetulle viranomaiselle.
Alipäällystöön ja miehistöön kuuluva poliisimies on velvollinen eroamaan virastaan täyttäessään 60 vuotta.
Keskusrikospoliisin, suojelupoliisin, liikkuvan poliisin, poliisiopiston ja poliisikoulun päällystöön kuuluva poliisimies sekä paikallispoliisin päällystöön kuuluva poliisimies, nimismiestä, poliisipäällikköä ja apulaispoliisipäällikköä lukuun ottamatta, on velvollinen eroamaan virastaan täyttäessään 63 vuotta.
Nimismiehen ja poliisipäällikön vuosiloman vahvistaa poliisin lääninjohto. Poliisin muun henkilöstön vuosiloman vahvistamisesta on voimassa, mitä yksikön ohjesäännössä määrätään.
Virkamiehen irtisanoo valtion virkamieslain 25 tai 26 §:n nojalla nimittävä viranomainen. Nimittävä viranomainen myös purkaa virkasuhteen.
Valtion virkamieslain 27 §:n nojalla virkamiehen irtisanoo asianomainen virasto. Edellä 17 §:n 1 momentissa mainitun virkamiehen irtisanoo kuitenkin sisäasiainministeriö. Nimismiehen ja poliisipäällikön sekä 17 §:n 2 momentissa mainitun viraston päällikön irtisanoo nimittävä viranomainen.
Virkamiehelle annettavasta varoituksesta, lomauttamisesta ja virkasuhteen muuttamisesta osa-aikaiseksi päättää nimittävä viranomainen. Edellä 17 §:n 1 momentissa tarkoitetun virkamiehen osalta päätöksen tekee kuitenkin sisäasiainministeriö.
Keskusrikospoliisilla, suojelupoliisilla, liikkuvalla poliisilla, poliisiopistolla, poliisikoululla, poliisin tekniikkakeskuksella ja poliisilaitoksella tulee olla ohjesääntö, jonka yksikkö vahvistaa.
Yhteistoiminta-alueen ohjesäännön vahvistaa poliisin lääninjohto. Poliisin hallinnosta annetun lain 8 §:n 3 momentissa tarkoitetussa tapauksessa ohjesäännön vahvistaa sisäasiainministeriö.
Ohjesäännössä voidaan antaa asetuksella yksikön päällikön ratkaistaviksi säädettyjä asioita yksikön muun virkamiehen ratkaistaviksi.
Liikkuvan poliisin alipäällystön ja miehistön lääkärintarkastus suoritetaan kerran vuodessa valtion kustannuksella.
Helsingin poliisilaitoksen poliisipäälliköllä on poliisikomentajan arvonimi. Keskusrikospoliisin ja suojelupoliisin päälliköllä sekäpoliisiopiston johtajalla on poliisineuvoksen arvonimi.
Suojelupoliisin päällikköä, keskusrikospoliisin päällikköä ja nimismiestä sekä poliisipäällikköä syytetään virkarikoksesta hovioikeudessa.
Poliisille kuuluvien erityistä ammattitaitoa vaativien tehtävien suorittamista varten voi poliisin ylijohto ja poliisin lääninjohto poliisin ylijohdon antamien ohjeiden mukaan muodostaa poliisin henkilöstöstä erityisryhmiä.
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä jou- lukuuta 1996. Asetuksen 16―18 §:ää sovelletaan kuitenkin jo 1 päivästä huhtikuuta 1996.
Tällä asetuksella kumotaan poliisin hallinnosta 24 päivänä huhtikuuta 1992 annettu asetus (359/92) siihen myöhemmin tehtyine muutoksineen.
Virkamiehellä, joka on marraskuun 30 päivänä 1996 poliisimestarin tai apulaispoliisimestarin virassa, eroamisikä on edellä 24 §:ssä säädetystä poiketen 63 vuotta.
1 §2 §3 §4 §5 §6 §7 §8 §9 §10 §11 §12 §13 §14 §15 §16 §17 §18 §19 §20 §21 §22 §23 §24 §25 §26 §27 §28 §29 §30 §31 §32 §33 §34 §


text:
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / mobile / pokemon iphone tapetti HD	pokemon iphone tapetti HD
12,805 näkymät
1	pokemon iphone tapetti HD
Tässä on paras kokoelma Pokemon iPhone tapetti HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täälläDownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön. 1.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos Like This Pokemon iPhone tapetti HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Jeya Edellinen: Drake tapetti HD
seuraava: kuiluun tapetti HD
Unelma High Kdrama taustakuvaraiden tapettipurple plain colors wallpaperpaljetti tapetti HDdragon and tiger yin yang stuff wallpaperBMW tapetti hdEttä Papier tapettimelko taustakuvia iPhone HDWall tatuointi tapettiRobert Crowder Co Wall Coverings at Michael Taylor Designs wallpaper Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD


text:
Kouvolan HO,
vasikka (poliisin),
Jos hovioikeus on määrännyt jutun asiakirjat salaisiksi, niin tämä määräys koskee myös syyttäjän KKO:lle tekemää valituslupahakemusta, jollei KKO ole toisin määrännyt. Syyttäjä on lähettänyt lupahakemuksen Valtakunnansyyttäjänvirastolle, joka on toimittanut sen edelleen KKO:lle.Miksi valituslupahakemus on nyt kuitenkin "putkahtanut" julkisuuteen? Tarkoituksellisesti vai erehdyksessä?
Tällä viikolla OM:n työryhmän mietinnössään ehdottama syyteneuvottelu, jonka tuloksena syyttäjä voisi luvata syytetylle normaalisti tuomittavasta rangaistuksesta rabattia noin neljänneksen, ei ehdotuksen mukaan koskisi lainkaan huumausainerikoksia.
Jutun syyttäjän mukaan KKO:n perustelematon päätös, jolla hänen valituslupahakemuksensa hylättiin, oli vähintään yhtä suuri järkytys kuin kuin hovioikeuden tuomio. Se oli kuin "märkä rätti naaman", kuvailee syyttäjä nyt.Tämän KKO:n märän rätin saavat joka vuosi sadat valituslupahakemuksen tekijät kokea.
Liityisikö poliisin sisältä sisäministeriöön loppuvuodesta 2007 tehtyyn kanteluun, missä väitettiin, että poliisi johtaa Suomen huumekauppaa, ja ongelmaan huumekuriirin varoittamisesta poliisin taholta, jolloin suoritettu operaatio meni pilalle.
Valtiopäivämies Tolvasen kommentit ovat pöyristyttäviä! Ne paljastavat poliisin johdon (mihin Tolvanen kuuluu) asenteen kansalaisia (syyllisiä tai syyttömiä) kohtaan. Tolvasen valtiopäivämiehenä, lainsäätäjänä, lausumat kommentit ovat, de facto, osoitus siitä mitkä pellet suomessa lakeja säätävät! En paremmin sano...Kiukkua täynnänsä...Norr-Rogel
Pakkokeinolaissa puhutaan keinosta nimeltä "valvottu läpilasku." Olisiko Kouvolan tapauksessa kysymyksessä "väärän tuomion valvottu läpimeno"?Kukahan poliisiorganisaatiossa on päättänyt ko. vinkkimiehen eli vasikan käytöstä ja hänelle annetuista laajoista toimivaltuuksista ja luvannut hänelle, vastoin lakia, "tuomiosuojan"?
Hovioikeus on siis hyväksynyt sen, että poliisin kanssa yhteistyössä toimiva "vasikka" tai tiedottaja (vinkkimies) voisi pitää hallussaan huumausainetta syyllistymättä huumausainerikokseen. Ko. tapauksessa syytetyn väite, jonka mukaan häneltä löydetyn heroiinin hallussapito selittyisi juuri yhteistyöllä poliisin kanssa, on yllättäen ja täysin odottamatta, läpäissyt (" valvottu läpilasku") tuomioistuinlaitoksen aina KKO:ta myöten. Selvää pitäisi olla, että valeostoa tms. rikosprovokaatiota ei voi suorittaa kukaan ulkopuolinen, vaan ainoastaan poliisimies. Poliisin sanotunlaisissa operaatiossa mahdollisesti käyttämän vinkkimiehen tehtävä rajoittuu ainoastaan yhteyden luomiseen valeostotarjouksen tekevän poliisimiehen ja rikollistahon välille.
"J. on kaivanut esiin hänelle näytetystä maastokätköstä lähes puoli kiloa heroiinia, jonka hän on kuljettanut mukanaan erääseen asuntoon ja jakanut huumausaineen pienempiin eriin sekä myynyt sitä mukanaan olleelle henkilölle velaksi pari grammaa. J. on lähtenyt kuljettamaan huumausaietta toiseen asuntoon eikä hänellä tuossa vaiheessa kertomansa mukaan ole ollut jatkosuunnitelmia siitä, miten hän huumausaineen suhteen tulisi menettelemän."
Edellä mietittyihin lupa-asioihin liittyen...Jos puhutaan vinkkimiehestä, ja huume-erän kuljetuksesta, niin eikö kyse ole silloin peitetoiminnasta. Mutta tämän tapauksen yhteydessä ei syytetty ole voinut vedota edes peitetoimintaan, koska Ulvila-tapauksen käsittelyssä tiedotettiin tilanteen olleen ainoalaatuinen Suomessa: ensimmäinen kerta, kun peitetoiminnalla hankittua tietoa käsiteltiin oikeusasteissa. Korkeimmalta tasolta tilannetta pidettiin hyvin kummallisena, koska poliisi on vuosikausia peitetoimintaan liittyvässä raportoinnissaan ilmoittanut toiminnan olleen menestyksekästä, mutta koskaan sen avulla hankittua tietoa ei ole tuotu oikeuskäsittelyyn asti ennen Ulvilan tapausta.Olisiko tuota mitä "menestyksekästä" toimintaa poliisi on tarkoittanut mietittävä uudemman kerran?
Vinkkimiehen syyte hylättiin, poliisitodistajalle annettiin lupa vaieta ja tuomio salattiin, jotteivät huumepoliisin laittomat menettelytavat olisi paljastuneet.
Niin, ja kaikki varmistettiin tässä(kin) tapauksessa lopuksi sillä, että KKO ei myöntänyt valituslupaa!
Peitetoiminta liittynee huumesalakuljetukseen ja järjestäytyneen rikollisuuden tutkintaan. Edellä kirjoitettuun viitaten, olenkin ihmetellyt, että mitä tekemistä sillä oli Eveliina Lappalaisen tapauksessa, jos hankittuja tietoja ei koskaa ole tuotu edes oikeuteen.
Konkreettinen esimerkki siitä, että lain mukaan KKO:n ei tarvitse myöntää valituslupaa, vaikka edellytykset siihen olisivatkin olemassa. Esim. purkuperuste: ilmeisen väärä lain soveltaminen, josta tapauksessa näyttäisi olevan kyse. Sen sijaan KHO:n on myönnettävä valituslupa, jos edellytykset siihen täytyvät.
Minkä väärän lain tulkinnan perusteella, kun lähtökohtana on jo se, ettei rikollinen voi toimia poliisina?! Vai pitäneekö paikkansa kuulemani väite, että rikollisesti toimivat poliisit Suomessa jahtaavatkin leikisti poliisina toimivia konnia.Tämähän on jo lähtökohtana täysin absurdii juttu - miten sitä KKO olisi voinut edes käsitellä pidlättämättä ensin poliiseja. Ainekin meni vielä katukauppaan!
Joku kulkee todellakin askeleen edellä muita...Asianajajaliitto suosittelee lausunnossaan ns. plea bargain -asiassa, että ko. menettelyn soveltaminen Suomessa aloitetaan kokeiluluonteisesti huumausainerikoksissa.”--Suomessa asianomistajalla on vahva asema rikosprosessissa. Tämä tulee ottaa huomioon tulevaa sääntelyä harkittaessa. Olisi ehkä helpompi kokeilla jonkinlaista syytteestä ja rangaistuksesta sopimisen järjestelmää ensin niissä rikoksissa, joissa ei ole asianomistajaa, esimerkiksi huumausainerikoksissa”.
Hommassa tuntuu olevan jotakin todella hämärää, asia pitäisi tutkia pohjia myöten. Vaan kuka tutkii, kun rötöstelijöinä on hovioikeus, KKO ja poliisi? Herra se on herrallakin, kuka se tässä tapauksessa on?Tällainen toiminta vie pohjan koko oikeusjärjestelmältä.
Täytyy nyt vain toivoa kädet ristissä, ettei kukaan höyrypää vain saisi päähänsä kannella oikeuskanslerille!Sieltä se tulisi viimeinen niitti eli poliisin ja tuomioistuinten menettelyn hyväksyminen ja ao. virkamiesten ja tuomareiden peseminen puti puhtaaksi kaikista epäilyistä!
Sama ongelma on näissä "solutus-tapauksissa", jos poliisi tekee valeostoja, soluttautuu rikollisjärjestöihin, tai käyttää "vasikoita", siinä rajapinta joka on rikollisen ja laillisen toiminnan välillä voi lopullisesti hajota.
Omituista on myös se, että asia tuli Iltalehden mukaan aikanaan tiedotusvälineissä julki, mutta ei herättänyt minkäänlaista julkista keskustelua. Pidettiinkö ehkä mätäkuun juttuna?
Kyllähän siitä jonkin verran tuolloin 10 vuotta sitten kirjoitettiin. Mutta kun silloin lehdillä ei vielä ollut juuri verkkojulkaisuja tai blogeja, niin keskustelua ei syntynyt.
Hovioikeus oli katsonut selvitetyksi, että J. oli aikaisemmin toiminut polisin tiedottajana, että tämän nimenomaisen heroiinierän kohdalla ei ollut kysymys poliisilaissa säännellystä valeostosta, että J:lla ei ole ollut mitään syytä katsoa, että tällaisen heroiinierän haltuunottaminen kuuluisi hänen poliisin kanssa harjoittamaansa yhteistoimintaan ja että J:n toiminta oli poikennut siitä, miten hän oli aikaisemmin toiminut poliisin kanssa. Tästä huolimatta hovioikeus päätyi katsomaan, ettei J. ollut pitänyt heroiinia hallussaan rikollisessa tarkoituksessa ja että hänen tekonsa oli ilmeisen anteeksiannettava ja rankaisematon. Näin siitä huolimatta, että J. oli, yhteishenkilönä olevan poliisimiehen tietämättä, jakanut hallussaan olleen heroiinierän pienempiin eriin ja myynyt siitä pari grammaa toiselle henkilölle. Mainitun kahden grammaan suuruisen erän myynti oli luettu J:n syyksi huumausainerikoksena.
Missä nyt viipyy kansanedustaja-komissario Kari Tolvasen haastattelu ja amerikkalaisen oikeuskäytännön perustuvien menettelytapojen kiihkeä tuomitseminen?
Sinivuokko on puolipiilijä (hemikryptofyytti), tuomittu elämään kaksoiselämää osittain maan alla ja päällä – aivan kuten peitepoliisikin. Kuvan valinta osui nappiin!Poliisin peitetoiminnan suurin heikkous lienee kontrolli tai pikemminkin sen puute, koska se perustuu pääosin keskusrikospoliisin omaan sisäiseen valvontaan. Oikeusasiamiehelle vuosittain annettavat kertomukset toiminnasta ovat aika muodollisia raportteja, eivätkä anna ko. elimelle mahdollisuuksia vaikuttaa peitetoiminnassa mahdollisesti esiin tulleisiin epäkohtiin. Peitetoiminnasta myös päättää ja vastaa KRP ja/tai Supo. Mikä lääkkeeksi?
"Ihmemies" Tolvaselta tulee kommentti asiaan jos toiseenkin.Kansanedustaja Kanervan tapaukseen liittyvässä kommentissa, bloginne no: 588 11 luvussa "Kansaedustajien tulisi saada koulusta siihenkin miten niitä lakeja luetaa, jota oikein "säätämällä säädellään"
Aiemminkin on pohdittu, suojeleeko huumepoliisi vasikoitaan ja tekee itse laittomia valeostoja? On on puhuttu huumepoliisin omalaatuisista otteista ja jopa huumepoliisien paikalliseen syyttäjään kohdistamista uhkailuista, joita ei sitten jostakin syystä haluttu tarkemmin tutkia.Syksyllä 2008 tutkittiin kahdella eri taholla, olivatko huumepoliisit ryhtyneet tulkitsemaan poliisilain pykäliä peite- ja valeostotoiminnasta itselleen sopivalla tavalla. Epäiltiin, että huumepoliisit palkitsevat vasikoitaan eli käyttämiään soluttautujia painamalla näiden tekemiä rikoksia villaisella.KRP:n ja Vantaan huumepoliisin tutkinnasta vastannut kihlakunnansyyttäjä Marianna Semi kertoi pelkäävänsä poliisien taholta tullutta painostusta. -Poliisi on pyrkinyt vaikeuttamaan tutkintaa monella tavalla, ja myös turvallisuuttani on uhattu. Ensimmäistä kertaa olen työssäni pelännyt turvallisuuteni puolesta, kertoi Semi.On selkeitä viitteitä myös siitä, että eräät huumepoliisin tahot mahdollisesti ovat käyttäneet ulkopuolisia siviilejä valeostojen tekemiseen. Tämä olisi ehdottomasti poliisilain vastaista, kertoi Semi.Huumepoliisit ovat pelänneet vasikoidensa nimien paljastuvan tutkinnan yhteydessä.
Ihmemies Tolvanen on myös "Väkivallan virkamies" eli Hgin poliisilaitoksen väkivaltaosaston virkavapaalla oleva päällikkö, siis oikea "Superkyttä", jos niin voisi sanoa. Hän saattaa sius tarvita koulutusta en erottamiseksi, onko virkamiehen ja kansanedustajan lahjonta oikeaa lahjontaa vai ei.
Ei mitään uutta auringon alla. Se, että lakia muutetaan ”kustomoidaan” jälkikäteen poliisin tarpeisiin sopivaksi on jo vakiintunut käytäntö. Vastuuvapaus ja anteeksianto tietolähteen ”vinkkimiehen” tekemän rikoksen osalta enteilee vahvasti plea bargain -menettelyn rantautumista Suomeen. Mutta voisiko eduskunnan oikeusasiamies ottaa nyt puheena olevan tapauksen yksityiskohtaiseen tarkasteluun?Apulaisoikeusasiamies Jussi Pajuojan (Dnro 571/12/08) 7.9.2010 päätös valeostoja koskevaan omaan aloitteeseen (poliisi teki pelkkien ostotarjousten sijasta varsinaisia ostoja)”--Salaisten pakkokeinojen sääntelyssä on käytännössä saatettu edetä siten nurinkurisesti, että poliisi ja tuomioistuimet ovat ensin käyttäneet toimivaltuuksia lain sanamuodon rajat ylittäen, ja että lainsäädäntöä on vasta jälkikäteen muutettu kattamaan käytännössä ensin suoritetut toimivaltuuksien laajennukset”.
"Salaisten pakkokeinojen sääntelyssä on käytännössä saatettu edetä siten nurinkurisesti..."Tämä oli Jussi Pajuojan tarinaa.Heh, heh! Eihän tämmöisten jussi pajuojien, tyypillisten hallintoihmisten, mainitunlaisilla lausahduksilla ole minkään valtakunnan merkitystä käytännössä. Huume- ja muutkin poliisit lähinnä vain naureskelevat partaansa tämmöisiä lausahduksia lukiessaan tai kuullessaan. Onhan tämä sama tyyppi kirjannut myös kymmeniä ellei satoja tapauksia, joissa polisi on rikkonut räikeästi myös kotietsinnän edellytyksiä tai muotomääräyksiä, mutta ei hänen lepsuilla päätöksillään, jotka eivät johda yleensä edes huomautukseen muista toimenpiteistä puhumattakaan,ole käytännössä minkäänlaista merkitystä."Saatettu edetä siten nurinkurisesti". Voi, voi, tämäkö on oikeusasiamiehen "kova sana"!Oikeusasiamiehen virka muistuttaa kirjaajan virkaa, joka vain kirjaa ja panee muistiin havaitsemiaan virkamiesten rikkeitä, mutta siihen homma sitten myös useimmiten jääkin. Jostain mitättömistä asioista, kuten esimerkiksi jonkun opettajan kovasanaisesti puhuttelusta oppilaalleen, voidaan EOA-virastossa kyllä kirjoitella parikymmentä sivua päätöstä liilrum laarumina, mutta mihinkään vakaviin ja oikeusturvaa todella vaarantaviin tapauksiin oikeusasiamiehetkään eivät rohkene puuttua.
Oikeusministeriö suunnittelee julkaisevansa tulevaisuudessa käräjäoikeuksien ratkaisuja verkossa.http://ts.fi/uutiset/kotimaa/345796/Karajaoikeuden+tuomioita+aiotaan+julkaista+netissa
Valtakunnansyyttäjä Matti Nissisen haastattelu tänä aamuna TV1:n Aamutv.ssä oli kyllä löysyyden, lepsuuden ja tylsyyden huippua! Matti Nissinen pääsi kovin, kovin helpolla, kun naispuolinen toimittaja ei ollut tehtävänsä tasalla eikä tiennyt asiasta juuri mitään. Sen verran selvisi, että vaikka Nissinen on yrittänyt muutama päivä aiemmin hieman julmistella Ulvila-jutun syyttäjälle, hän veti nyt sanojaan takaisin ja totesi, että "analyysiä" Ulvila-syyttäjien toimista ei ole vielä edes aloitettu.Siis vaikka olemme saaneet seurata ja ihmetellä ko. syyttäjien toimintaa jo monen vuoden ajan, niin syyttäjän esimiesvirastossa eli VKSV:ssa ei ole edes vielä aloitettu syyttäjien työn analysointia!Onko tämä yleinen käytäntö, siis se, että syyttäjien esimies ja hänen apurinsa valtionsyyttäjät eivät seuraa edes merkittävimmissä jutuissa paikallissyyttäjien tehtävän laatua? En kyllä voi uskoa tätä millään todeksi.Naistoimittaja yritti flirttailla ja keikistellä Nissiselle, mutta Nissisen kunniaksi on todettava, että hän ei lähtenyt tähän keimailuyritykseen mukaan. Flirttiin, jolla toimittajaparka yritti kai jotenkin peitellä asiantuntemattomuuttaan.Toimittajaparka ei ollut ilmeisesti kuullutkaan mahdollisuudesta, että myös Suomessa syyttäjä voisi toimia esitutkinnan johtajana. Tämä puoli asiasta ei nimittäin tullut kertaakaan ko. haastattelussa esiin, vaikka siitä on muuten puhuttu julkisuudessa paljon. Ilmeisesti Ylessä asia on kuitenkin jäänyt täysin tuntemattomaksi, vaikka Nissisen haastattelun teemaksi oli ohjelmatiedoissa merkitty "syyttäjän rooli esitutkinnassa."
"Oikeusministeriö suunnittelee julkaisevansa tulevaisuudessa käräjäoikeuksien ratkaisuja verkossa."Heh, heh! So What!Onhan meillä OM:ssä kyllä "suunniteltu" myös hovioikeusratkaisujen julkaisemista vuosikirjoina jo ainakin 30 vuotta, mutta ei sekään ole - vielä - toteutunut! Hitaita ovat siis OM:n herrojen kiireet. Tämäkin "uudistus, josta hallitusneuvos Heikki Liljeroos, joka muistetaan kovasta julmistelustaan Turun lautamieheksi valittua Olavi Mäenpäätä kohtaan, Turun Sanomille "paljasti suurena uutisena", toteutuisi aikaisintaan vasta v. 2016.Ei mikään estä käräjä- tai hovioikeuksia julkaisemista päätöksiään jo nyt netissä! Onhan esim. Vaasan HO julkaissut koko tuomiotaan netissä jo tähänkin asti. Eivät käräjäoikeudetkaan siihen mitään OM:n herrojen lupia tai suunnitelmia tarvita! Siitä vaan toimeksi, jos halua ja kykyä tuomioistuimista löytyy, mutta näyttää pahasti siltä, että ei löydy. OM ei ole pystynyt huolehtimaan tuomioistuinten hallinnosta ja koulutuksesta uutenkaan enkä usko, että onnistuu jatkossakaan. Kyllä tämäkin uudistus edellyttäisi tuomioistuinten keskushallinnon erottamista OM:stä.
Riippumattomien tuomioistuinten tuomioiden ja päätösten julkaiseminen ja siitä päättäminen ei voi oikeusvaltiossa kuulua jollekin hallintoviranomaiselle eli esim. OM:lle, kyllä se kuuluu yksinomaan tuomioistuimille itselleen!
Olen samaa mieltä kuin palsturi OKA:n ja EOM:n täysin lepsujen päätösten merkityksestä lainvalvonnassa. Eli kaiken hyväksivillä "päätöksillä" ei mitenkään oikeasti valvota lain noudattamista, vaan päin vastoin usein hyväksytään vähintäänkin puolilaiton menettely. Näiden virastojen virkamiesvalvonnan taka-ajatuksena usein on, että kun oikeus-, syyttäjä- ja poliisi- ym. viranomaisilla on vähän resursseja, niin annetaan ikään kuin anteeksi ja katsotaan sormien läpi viranomaisten väärätkin laintulkinnat. Niin, että tässä sitä nyt ollaan. Kyllä kansalaisten oikeuturva on usein heikoissa kantimisissa.Ahneus ja siitä räikeänä esimerkkinä oleva korruptio, josta erittäin paha esimerkki on viimeksi paljastunut ja parhaillaan Helsingin kaupungin rakennuspuolella paljastunut lahjontajuttu, ovat saaneet meillä vankan kasvuperustan. Miksi ihmeessä esim. Helsingin kaupungin kaupungin rakennuspuolen kaupunginjohtoa ei edes ilmeisesti ajatella asetettavan vastuuseen siitä, ettei se ole järjestänyt valvotaan niin, ettei lehtitietojen mukaan jo ainakin 2005 alkanut jatkuva lahjonta ole paljastunut.Ja media, siltä puuttuu usein ammattitaito käsitellä vähänkin vaikeampaa oikeudellista kysymystä ja ratkaisua. Kohta ollaan siinä tilanteessa, että media hyväksyy kaikki poliisin, syyttäjän ja oikeuden salaiset ratkaisut. Media ei voi käsitellä asiaa enää faktojen ja se pyrkii käsittelemään asiaa fiktioioiden pohjalta, jolloin ollaan useimmin täysin pielessä. Tyypilisin esimerkki tästä on tapaus Auer, jossa pitäisi ottaa lähtökohdaksi viimeistään nyt se, että jos tapahtunut murha ei selviä 5-6 vuotta jatkuneessa poliisin esitutkinnassa tähän asti jatkuneen esitutkintalinjan pohjalta, pitäisi tietysti valita uusi tutkintalinja tai lopettaa koko tutkinta.
Ulvilan tapauksen tutkinta olisi viimeistään v. 2008 pitänyt antaa KRP:lle. Syyttää taas olisi pitänyt vaihtaa ennen käräjäoikeuskäsittelyä ja määrätä valtionsyyttäjä asialle.Kun nyt päivitellään jutun tutkinnan ja oikeuskäsittelyn kohtuutonta viipymistä sekä tutkinnassa samoin kuin syyttäjän toiminnassa väitettyjä möhläyksiä, niin vastuu niistä on tietenkin viime kädessä poliisin osalta Mikko Paaterolla ja syyttäjän toiminnan osalta puolestaan Matti Nissiseltä ja hänen edeltäjällään Matti Kuusimäellä. He eivät vaihtaa tutkinnanjohtoa ja syyttäjiä, ja tässä sitä nyt sitten ollaan.
Kyllähän vuonna 2008 Ulvilan tutkintaan vaihdettiin Paateron oma mies samaan aikaan, kun hänestä tuli poliisiylijohtaja,, ja tällä kaksikolla on ollut merkittävää eduskuntakyselyyn asti edennyttä poliittista suhmurointia liittyen perättömän rikosilmoitusasian julkistamista lehdistössä poliisin nimissä, jonka läänintaso muka totena vahvisti vastapuolesta juuri ennen äänestystä.Tutkinnanjohdon vaihtoa epäiltiinkin peliksi väitteellä, että tapausta ei ole mitään syytä siirtää KRP:lle, koska läpimurtoa ei tutkinnassa ole vielä tehty. Itse olen olettanut, että KRP on nimenomaan tutkiva taho.
Huumepoliisitutkinta oli varmasti painostusluokaltaan WinCapita-tasoa, minkä on väitetty toimineen poliisisuojeluksessa, vaikka toiminnassa on ilmennyt huumerahanpesua, ja siksi ihmettelenkin, että miten valeosto/peitetoiminnalla on otettu huumekuriireja kiinni, jos toiminta ei ole vielä koskaan edennyt oikeusastetodisteluun, mutta aineet kyllä katukauppaan. Uutta oli se, että toiminta on tapahtunut jopa oikeuslaitoksen suojeluksessa.
Muuten.Kaivos- ja ympäristöaktivisti Sirpa Pietikäinen (kok) voisi olla sopiva valinta kokoomuksen seuraavaksi presidenttiehdokas. Hänessä on vähän samaa "jytyä" kuin Tarjassakin. Myös Sirpan elämänkumppanin proffa, ympäristöoikeuden sellainen. Sirpa saisi vaaleissa vihreidenkin äänet, joten Pekka voisi keskittyä rauhanvälitykseen ja Poikaan...
Tiedä häntä, mitä kaikkea jo Antonion näkeminen olisi saanut mummoista ulos puristetuksi!
Uusia uutisia tai oikeastaan jatkuvia sellaisia: Itä-Suomen yliopiston proffa Tolvanen näkee suuren vaaran siinä, että varsinkin kokoomuspoliitikot- Jan ja kumpanit- käyneet useissa MM-lätkämatseissa ihka ilmaiseksi ja Tolvanen "katsoo" jo lahjusrikkomuksen täyttyvän. Onkohan tämä Tolvas Matti lätkämiehiä?
Ilta-Sanomien mukaan Jani Tuppurainen oli sitä mieltä, että Suomen lätkäjoukkue "pesi Kazakstan-ottelulla kasvonsa". Ei ainakaan Tuppuraisen "kasvot olleet pesun tarpeessa", kun mies on niin puti puhdas eikä edes pelasnnut Usaa vastaan. Olisikohan niin, että Suomen joukkuen oli "katsonut peiliin" Usa-ottelun jälkeen ja huomanut, että kasvot ovat likaiset?Muuten veikkaanpa, että lätkän loppupelit Suomessa käydään ilman Suomea! Mitenkähän Mertaranta soveltaa "entisen tytöt aittajutut" Kanadaan, Usaan, Ruotsiin ja Venäjään. No mikä ettei!
Suomi pelaa Jukka Jalosen johdolla tyypillistä "neitikiekkoa", jolla ei USA:ta ja Kanadaa vastaan voi pärjätä. NHL-miehemme eivät pistä loukkaantumisen pelossa itseään kunnolla likoon.Viime vuoden MM-kisoissa Suomi ei kohdannut lainkaan USA:ta tai Kanadaa, siinä menestyksemme salaisuus tuolloin.MTV3:n selostajat ja hirmuinen määrä asiantuntijoita on palkattu hommiinsa Suomen joukkueen ja jääkiekkoliiton ehdoin; kovaa kritiikkiä ei noilta hepuilta sallita. Kunnon kritiikkiä tulee vain TV1:n Aamujää-ohjelmasta.Eikö KRP:n tulisi olla joka pelissä katsomossa ja kuvata joka ilta ja matsi kaikki firmojen kutsuvierasaitioissa käyvät poliitikot ja virkamiehet?Tätä kai Toolvanen edellyttää?
Kyllä palsturin näkemys KRP:n mahdollisuuksista toimia on juuri näin. Videoita, kuuntelulaitteita aitioon yms. Tarvittaessa myös DNA.Niin helppoa on nykyisin rikostutkinta!
Sbutt kertoi aamulla telkkarissa, että oli turvallinen olo, kun isä oli matsissa toisella puolella ja Kalervo Kummola toisella puolella. Ja Juti ja Kurri ja Kuti ja Jurri takana ja edessä. Olikohan se Hyväveli mukana...
Ei, toveri A.Lukashenko ei nyt kiireiltään ehtinyt mukaan, vaan odottelee toveri Kalea ja kaima Alexanderia v. 2014 MInskin MM-jäälle.
Otsikko Uudessa Suomessa:"Niinistö ulkomaalaisten vallasta: ”Naiivit suomalaiset ovat polvillaan.”Ohoh, onpas Sale nyt ollut todella tuikealla tuulella!
Suomen politiikassa toimii näkyvästi kolme Niinistöä.
Suur-Mulukku
Blogisti puhuu "Niin totta kuin osaa." Kun väittää tuota otsikkoa Salen sanomaksi.Kuitenkin Uusi Suomi-julkaisun uutisessa selkeästi mainitaan "Naivit suomalaiset"-sanonnan olevan ympäristökanisteri Ville Niinistö (Virheet r.p.) lausumaa.Mutta kukin tyylillään.
Jumaleisson, jos nyt sitten yhtään ymmärrän, niin onko niin että edes valtakunnansyyttäjäkään ei ymmärrä tämän jutun salaisuuksia?
No, kyllä palsturikin toki sitten US:n jutun lukiessaan huomasi, että se "Niinistö" oli tietenkin VIlle, Salen veljenpoika!Voisi US kuitenkin laittaa jo otsikkoonsa, että "Ville Niinistö sanoi niin ja niin, kun meillä on tämä Salekin..niin ja se kolmas..mikäs se nyt olikaan miehiään?
Se kolmas on tietenkin persujen Jussi Niinistö.
En sentään onnistunut sössimään blogitekstiä lopullisesti bittiavaruuteen, vaan erään lukijan ystävällisellä avustuksella "löysin" taas tekstin, kiitos!
Hyvä ja kuvaava kuva Suomen jääkiekkojoukkueesta. Kyllä kohta helähtää!Muuten kyllä nointa samoja nimiä on kerääntynyt ja kerääntymässä myös "oikeusoppineiden" joukkoon. Joensuulaisilla on nimittäin Tolvasen Matti ja helsinkiläisillä Tolvasen Kari. Molemmat innnokkaita kriminalisteja ja vielä parhaasta päästä eikä siis mitään tolvanoita!
"Ei, toveri A.Lukashenko ei nyt kiireiltään ehtinyt mukaan, vaan odottelee toveri Kalea ja kaima Alexanderia v. 2014 MInskin MM-jäälle."tiistai, toukokuu 15, 2012Sukunimi on Lukashenka. Vaikka onkin mies. Käyttää nimittäin äitinsä sukunimeä, kun isästä ei ole tietoa.Näin kerrotaan
KKO:n viestintäpäällikkö Pia Siven tänään julkistaman KKO:n tiedotteen mukaan ko. heroiinijutussa ei ollut kyse rikoksen "anteeksiantamisesta", vaan näytön arvioinnista. Näin tiedotteessa:"Asiassa toimitetussa oikeudenkäynnissä ei ole ollut kysymys siitä, että hovioikeus olisi ”antanut anteeksi” rikoksen. Syytteen mukaan vastaajaa oli syytetty siitä, että hän olisi laittomasti myyntitarkoituksessa pitänyt hallussaan huume-erää. Käräjä- ja hovioikeus olivat asiassa esitetyn aineiston ja todistelun perusteella arvioineet näyttöä siitä, oliko hallussapito tapahtunut syytteessä esitetyn mukaisesti laittomasti myyntitarkoituksessa. Molemmissa oikeusasteissa syyte hylättiin, koska näytön arvioinnissa päädyttiin siihen, ettei kyseisen tapauksen olosuhteissa syytteen teonkuvaus ollut täyttynyt".Kyllä, juuri tuolla tavoin hovioikeuden tuomio on blogissa ymmärrettykin. Joissakin tiedotusvälineissä. mm. Helsingin Sanomien uutisjutussa, sen sijaan on puhuttu nimenomaan ko. rikoksen anteeksiantamisesta eli tuomitsematta jättämisestä.Mutta tätä se sitten teettää, kun tuomioistuin juistaa päätöksensä ja sen perustelut täysin salaiseksi eikä anna minkäänlaista tiedotetta julkisuuteen! Eikä KKO perustele millään tavallaan valituslupapäätöksiään.Jos siis "häslinkiä" tai väärinkäsitystä on asiassa julkisuudessa tapauksen johdosta syntynyt, niin syy tähän löytyy kyllä tuomioistuimista itsestään..
Korkein oikeus ei voi puolustautua sillä, että ko.asiassa eli "heroiinijutussa" oli tai olisi ollut kyse vain "näytöstä" ja sen arvioinnista, sillä KKO on myöntänyt ja myöntää edelleen valituslupia rikosjutuissa myös näytön arvioimisen perusteella. Toisin kuin KKO:n viestintäpäällikön nimissä tänään julkisuuteen saatetussa tiedotteessa annetaan ymmärtää, KKO on esimerkiksi parin viimeisen kuukauden aikana myöntänyt kahdessa merkittävässä henkirikosjutussa valitusluvan nimenomaan näytön arvioimiseksi.
Edelliseen kommenttiini liittyen katso KKO:n myöntämiä valituslupia seuraavissa tapauksissa:VL 2012:46. Tappo. Todistelu: Kysymys näytön arvioinnista tappoa koskevassa asiassa.VL 2012:47. Murha. Todistelu: Kysymys näytön arvioinnista henkirikosta koskevassa asiassa.Siis kahden viimeksi kuluneen kuukauden aikana kaksi (2) peräkkäistä valituslupaa näytön arvioimisen perusteella!
Kouvolan hovioikeuden tuomion 21.2.2002 nro 174 (R 01/1115) kokoonpano oli hovioikeudenneuvokset Martti Kurri, Risto Karila ja Seija Pälsi. Esittelijänä oli viskaali Kristina Oinonen. Hovioikeudenneuvos Seija Pälsi jätti asiassa eriävän mielipiteensä.
Onhan vinkkimiehen rikosoikeudellisen vastuun välttäminen voinut perustua RL 4:2 mukaiseen kieltoerehdykseen. Kuten arvon asianajajat varmasti tietävät, huumausaineiden kanssa säännöllisesti pelaavat henkilöt eivät välttämättä ole "penaalin terävimpiä kyniä" ja esitutkinnasta saattaa olla varsin fiktiivinen kuva. Onhan täysin mahdollista, että ko. henkilö on luullut avustavansa poliisia ja ollut siinä käsityksessä että hänellä on jopa nimenomainen valtuutus ko. toimintaan, ilman että taustalla olisi suurtaa salaliittoa tai poliisin organisoimaa huumekauppaa :). En näe ongelmaa siinä, että jos henkilö on kyennyt luotettavasti todistamaan käsityksensä tekojensa oikeutuksesta, niin voitaisiin soveltaa RL 4:2 jotakin momenttia. Mitä tulee yhteyshenkilön antamiin ohjeisiin, niin eihän asiakirjasta käy ilmi mihin vaitiolo-oikeuteen hän on vedonnut, poliisilain mukaiseen vai oikeudenkäymiskaaren mukaiseen? Jos ohjeet ovat olleet esim. siinä määrin puutteellisia, että hänen olisi voitu katsoa syyllistyneen virkavelvollisuuden rikkomiseen, niin eihän kai virkamiehenkään tarvitse itseään vastaan todistaa.Oikeusnotaari -12
Sutta my...
Hohhoijaa! Ny ei kyllä...
591. Timppa ja Beni Egyptissä
1. Armand Lohikosk...
589. Lempipykäliä
1. Suomen Laki -niminen hakupa...

matches: KKO KKO KKO KKO tuomioistuin KKO KKO KKO


Esiopetuspaikat toimikautena 2018–2019 | Kajaani
Kokous 21.3.2018
Esiopetuspaikat toimikautena 2018–2019
Sivistyslautakunta, kokous 21.3.2018
§ 25 Esiopetuspaikat toimikautena 2018–2019
KAJDno-2018-330
Esiopetuksessa noudatetaan Kajaanin perusopetuksen oppilaaksiottoalueita. Esioppilas pyritään sijoittamaan johonkin tulevan koulunsa lähellä olevaan kunnalliseen tai yksityiseen päiväkotiin.
Esiopetukseen ilmoittautumisia on Kajaanissa tullut yhteensä 416, joista 331 kunnallisiin päiväkoteihin ja 85 yksityisiin päiväkoteihin. Kajaanin kunnallisissa päiväkodeissa järjestetään lautakunnan määrittelemien kriteerien mukaisesti esiopetusta kaikissa muissa paitsi Tapiolan ja Menninkäisen päiväkodeissa. Ennen esiopetuksen ilmoittautumisen ajankohtaa päiväkotien johtajat olivat kertoneet perheille sivistyslautakunnan 23.11.2016 päättämästä kunnallisten päiväkotien esiopetuksen ryhmäkoosta ja siitä, että mikäli yksiköihin ei tule riittävästi hakijoita, yksikössä ei järjestetä esiopetusta. Perheet ovat hyväksyneet ratkaisun. Tapiolaan ja Menninkäiseen ilmoittautuneet esioppilaat sijoittuvat muihin päiväkoteihin.
Esiopetuksen järjestämispaikoiksi on määritelty yksityisistä päiväkodeista seuraavat: Kaarnapurren päiväkoti, Valonkadun päiväkoti, Päiväkoti Sinilintu. Päiväkoti Lilliputti, Päiväkoti Pikkutassu, Mansikkapolunpäiväkoti, Kajaanin Montessorileikkikoulu, Montessoripäiväkoti Kiva-Paikka,Touhula Aurinkorinteen päiväkoti, Päiväkoti Maitohammas ja Päiväkoti Pikku Karitsa. Yksityisistä päiväkodeista Päiväkoti Kirjokansi ja Päiväkoti Onni ja Ilona eivät järjestä esiopetusta.
Lautakunta määrittelee esiopetuspaikat toimikaudelle 2018–2019 esitetyn mukaisesti.
§ 24 Kunnan jäsenten aloitteet kunnan hallintoa koskevissa asioissa
§ 26 Yksityisen varhaiskasvatuksen palvelusetelin suurimman arvon tarkistaminen 1.8.2018 alkaen
§ 27 Ensimmäisen ja toisen luokan oppilaiden ja erityisopetuksessa olevien oppilaiden aamu- ja iltapäivätoiminnasta maksettava tuki palvelun tuottajille 1.8.2018 - 31.5.2019 ja toiminnasta perittävät maksut
§ 28 Muutoksia varhaiskasvatuksen asiakasmaksuihin 1.8.2018 alkaen
§ 29 Kuntalisän suuruus ajalla 1.8.2018–31.7.2020
§ 30 Sivistystoimialan talouden toteuma 1.1.–28.2.2018
§ 31 Sivistystoimialan toimintakertomus ja tilinpäätös 2017
§ 32 Kuntalaisaloite: Koulujen liikuntasalien salivarausten hallinnan ja yksittäistapahtumien maksujen kehittämiseksi
§ 34 Sivistyslautakunnan tiedoksi merkittävät asiat


text:
Kanavan tiedot: Sky Sports 5 HD
Sky Digital: Sky Sports 5 HD on lopettanut 11798.00MHz, pol.H (DVB-S2 SID:4029 PID:512[MPEG-4] /645 nar,640 English,2307 English,2306 English), Se ei enää lähetä satelliitissa Euroopassa.
Sky Digital: Uusi taajuus Sky Sports 5 HD: 11798.00MHz, pol.H (DVB-S2 SR:29500 FEC:8/9 SID:4029 PID:512[MPEG-4] /645 nar,640 English,2307 English,2306 English- VideoGuard).
Sky Digital: Sky Sports 5 HD on lopettanut12460.00MHz, pol.H (DVB-S2 SID:4010 PID:514[MPEG-4] /641 nar,662 English,2312 English,2311 English)
Sky Digital: Sky Sports 5 HD on lopettanut11719.50MHz, pol.H (DVB-S2 SID:4040 PID:517[MPEG-4] /646 nar,645 English,2311 English,2310 English)
Sky Digital: Uusi taajuus Sky Sports 5 HD: 11719.50MHz, pol.H (DVB-S2 SR:29500 FEC:8/9 SID:4040 PID:517[MPEG-4] /646 nar,645 English,2311 English,2310 English- VideoGuard).
Sky Digital: Sky Sports 5 HD on lopettanut11719.50MHz, pol.H (DVB-S2 SID:4011 PID:513[MPEG-4]/641 English)
Sky Digital: Uusi kanava on aloittanut DVB-S2 : Sky Sports 5 HD (United Kingdom) on 11719.50MHz, pol.H SR:29500 FEC:8/9 SID:4011 PID:513[MPEG-4]/641 English - VideoGuard.
Sky Digital: Sky Sports 5 HD on lopettanut11719.50MHz, pol.H (DVB-S2 SID:4011 PID:513[MPEG-4] /661 English)
Sky Digital: Uusi taajuus Sky Sports 5 HD: 11719.50MHz, pol.H (DVB-S2 SR:29500 FEC:3/4 SID:4011 PID:513[MPEG-4] /661 English- VideoGuard).
Sky Digital: Uusi kanava on aloittanut DVB-S2 : Sky Sports 5 HD (United Kingdom) on 12460.00MHz, pol.H SR:29500 FEC:3/4 SID:4010 PID:514[MPEG-4] /641 nar,662 English,2312 English,2311 English - VideoGuard.
852 Käyttäjää selailemassa sivuja. Copyright KingOfSat 2020

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD