text:
14 päivänä heinäkuuta 2016 (*)
Ennakkoratkaisupyyntö – Oikeudellinen yhteistyö siviili- ja kauppaoikeuden alalla – Asetus (EY) N:o 44/2001 – 5 artiklan 1 ja 3 alakohta – Toimivaltainen tuomioistuin – Käsitteet sopimusta koskeva asia ja sopimukseen perustumatonta vahingonkorvausta koskeva asia – Vakiintuneen liikesuhteen äkillinen katkaiseminen – Vahingonkorvauskanne – Käsitteet irtaimen kauppa ja palvelujen suorittaminen
Asiassa C‑196/15,
jossa on kyse SEUT 267 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka cour d’appel de Paris (Pariisin muutoksenhakutuomioistuin, Ranska) on esittänyt 7.4.2015 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut unionin tuomioistuimeen 29.4.2015, saadakseen ennakkoratkaisun asiassa
ottaen huomioon kirjallisessa käsittelyssä ja 3.12.2015 pidetyssä istunnossa esitetyn,
– Granarolo SpA, edustajinaan S. Dechelette-Roy ja M. Agbo, avocats,
– Ambrosi Emmi France SA, edustajanaan L. Pettiti, avocat,
– Ranskan hallitus, asiamiehinään D. Colas, F.-X. Bréchot ja C. David,
– Euroopan komissio, asiamiehinään A. Lewis ja M. Wilderspin,
1 Ennakkoratkaisupyyntö koskee tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla 22.12.2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 (EYVL 2001, L 12, s. 1; jäljempänä Bryssel I ‑asetus) 5 artiklan 1 ja 3 alakohdan tulkintaa.
2 Tämä pyyntö on esitetty riita-asiassa, jossa vastakkain ovat Italian oikeuden mukaan perustettu yhtiö Granarolo SpA (jäljempänä Granarolo) ja Ranskan oikeuden mukaan perustettu yhtiö Ambrosi Emmi France SA (jäljempänä Ambrosi) ja jossa on kyse vahingonkorvauskanteesta, joka perustuu vakiintuneen liikesuhteen äkilliseen katkaisemiseen.
3 Bryssel I ‑asetuksen 2 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa:
4 Tämän asetuksen 5 artiklan 1 ja 3 alakohdassa säädetään seuraavaa:
5 Kauppalain (code de commerce) L. 442-6 §:ssä säädetään seuraavaa:
”I. Tuottajalle, kauppiaalle, teollisuusyrittäjälle tai ammatinharjoittajien luetteloon kirjatulle henkilölle syntyy vahingonkorvausvelvollisuus seuraavissa tapauksissa:
5° Vakiintuneen liikesuhteen yhtäkkinen – myös osittainen – katkaiseminen ilman kirjallista ennakkoilmoitusta, jossa otettaisiin huomioon liikesuhteen kesto; irtisanomisajan vähimmäiskesto määritetään ammattialojen välisissä sopimuksissa viittauksella kauppatapaan. Jos liikesuhde koskee tuotteiden toimittamista jälleenmyyjän tavaramerkillä, irtisanomisajan vähimmäiskesto on kaksinkertainen verrattuna siihen, jota sovellettaisiin, jos tuotteita ei toimitettaisi jälleenmyyjän tavaramerkillä. Mikäli edellä mainittuja sopimuksia ei ole olemassa, elinkeinoministerin päätöksellä voidaan määrittää kullekin tuoteluokalle kauppatavan mukainen irtisanomisajan vähimmäiskesto ja määrittää liikesuhteen päättämisen edellytykset, erityisesti sen keston perusteella. Edellä esitetyillä säännöksillä ei estetä päättämästä liikesuhdetta ilman irtisanomisaikaa, mikäli toinen osapuoli ei täytä velvoitteitaan tai mikäli kyse on ylivoimaisesta esteestä. Jos liikesuhteen päättyminen johtuu muualla kuin paikan päällä tehtyihin kilpaileviin tarjouksiin perustuvasta kilpailusta, irtisanomisajan vähimmäiskesto on kaksinkertainen tämän kohdan soveltamiseen perustuvaan kestoon nähden niissä tilanteissa, joissa alkuperäisen irtisanomisajan kesto on vähemmän kuin kuusi kuukautta, ja vähintään vuosi muissa tapauksissa.”
6 Ennakkoratkaisupyynnöstä ilmenee, että Ambrosi, jonka kotipaikka on Nizza (Ranska), toimi Ranskassa Granarolon, jonka kotipaikka on Bologna (Italia), valmistamien elintarvikkeiden jälleenmyyjänä noin 25 vuoden ajan ilman puitesopimusta tai yksinoikeuslauseketta.
7 Granarolo ilmoitti Ambrosille 10.12.2012 päivätyllä kirjatulla kirjeellä, että toinen ranskalainen yhtiö toimii sen tuotteiden jälleenmyyjänä Ranskassa ja Belgiassa 1.1.2013 alkaen.
8 Ambrosi katsoi, että tämä kirje tarkoitti kauppalain L. 442-6 §:ssä tarkoitettua vakiintuneen liikesuhteen äkillistä katkaisemista, eikä siinä noudatettu vähimmäisirtisanomisaikaa, kun otetaan huomioon liikesuhteen kesto, ja nosti tribunal de commerce de Marseillessa (Marseillen markkinatuomioistuin, Ranska) Granaroloa vastaan vahingonkorvauskanteen mainitun säännöksen perusteella.
9 Kyseinen tuomioistuin totesi 29.7.2014 olevansa toimivaltainen, koska kanne perustuu sopimukseen perustumattomaan vahingonkorvaukseen ja koska Bryssel I ‑asetuksen 5 artiklan 3 alakohdassa tarkoitettu vahingon ilmenemispaikka sijaitsee Ambrosin kotipaikassa Nizzassa.
10 Granarolo valitti 12.8.2014 cour d’appel de Parisiin (Pariisin muutoksenhakutuomioistuin, Ranska) riitauttaakseen tribunal de commerce de Marseillen alueellisen toimivallan sillä perusteella, että kyseinen kanne liittyy sopimusta koskevaan asiaan, jota tarkoitetaan Bryssel I ‑asetuksessa, jonka 5 artiklan 1 alakohdassa säädetään liittymäperusteena paikkakunnasta, missä tavarat toimitettiin tai oli toimitettava kunkin toimituksen osalta tehtyjen peräkkäisten sopimusten nojalla. Tämä paikka on Bolognan tehdas – Granarolon laatimissa laskuissa olevan merkinnän ”Ex works” (”suoraan tehtaalta”), joka vastaa yhtä toimituslausekkeista (Incoterms), jotka kansainvälinen kauppakamari on vahvistanut tarkentaakseen osapuolten oikeuksia ja velvoitteita kansainvälisessä kaupankäynnissä, mukaisesti.
11 Ambrosi väittää ensisijaisesti, että ranskalaiset tuomioistuimet ovat toimivaltaisia, koska riita on sopimukseen perustumatonta vahingonkorvausta koskeva asia ja koska vahingon sattumispaikkakunta sijaitsee Ranskassa, missä Granarolon elintarvikkeita myydään. Toissijaisesti tämä yhtiö väittää, ettei ole näytetty toteen, että kaikki peräkkäiset sopimukset oli tehty käyttämällä Incoterm-toimitusehtoa ”Ex works”.
12 Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen mukaan pääasiassa kyseessä olevan kaltainen kanne, joka perustuu kauppalain L. 442-6 §:ään, on Ranskan oikeusjärjestyksessä sopimukseen perustumatonta vahingonkorvausta koskeva kanne, ja se mainitsee tältä osin useita Cour de cassationin (kassaatiotuomioistuin, Ranska) viimeaikaisia tuomioita.
13 Koska tämä tuomioistuin kuitenkin katsoo, että Bryssel I ‑asetuksessa tarkoitetut käsitteet sopimusta koskeva asia ja sopimukseen perustumatonta vahingonkorvausta koskeva asia ovat itsenäisiä unionin oikeuden käsitteitä, se pitää tarpeellisena pyytää unionin tuomioistuimelta ennakkoratkaisua.
14 Cour d’appel de Paris on näin ollen päättänyt lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1) Onko Bryssel I ‑asetuksen 5 artiklan 3 alakohtaa tulkittava siten, että sopimukseen perustumatonta vahingonkorvausta koskevien asioiden piiriin kuuluu vahingonkorvauskanne, joka on nostettu vakiintuneen liikesuhteen katkaisemisen johdosta tilanteessa, jossa on kyse tavaroiden toimittamisesta jakelijalle useiden vuosien ajan ilman puitesopimusta tai yksinoikeutta?
15 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee ensimmäisellä kysymyksellään, onko Bryssel I ‑asetuksen 5 artiklan 3 alakohtaa tulkittava siten, että vahingonkorvauskanne, joka perustuu pääasiassa kyseessä olevan kaltaiseen vakiintuneen liikesuhteen äkilliseen katkaisemiseen, kuuluu mainitussa säännöksessä tarkoitettujen sopimukseen perustumatonta vahingonkorvausta koskevien asioiden piiriin.
16 Aluksi on huomattava, että Bryssel I ‑asetuksessa pyritään yhdenmukaistamaan tuomioistuimen toimivaltaa siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa koskevat säännöt sellaisilla toimivaltasäännöillä, joiden ennustettavuus on hyvä ja joilla tavoitellaan näin ollen oikeusvarmuutta vahvistamalla Euroopan unioniin sijoittautuneiden henkilöiden oikeussuojaa siten, että kantaja kykenee vaivattomasti yksilöimään sen tuomioistuimen, jonka käsiteltäväksi hän voi saattaa asiansa, ja vastaaja kykenee kohtuullisesti ennakoimaan, missä tuomioistuimessa häntä vastaan voidaan nostaa kanne (ks. vastaavasti tuomio 23.4.2009, Falco Privatstiftung ja Rabitsch, C‑533/07, EU:C:2009:257, 21 ja 22 kohta).
17 Unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan Bryssel I ‑asetuksen II luvussa säädetty yleinen toimivaltaa koskeva järjestelmä perustuu sen 2 artiklan 1 kohdassa ilmaistuun yleiseen sääntöön, jonka mukaan kanne henkilöä vastaan, jonka kotipaikka on jäsenvaltiossa, nostetaan hänen kansalaisuudestaan riippumatta tuon valtion tuomioistuimissa. Bryssel I ‑asetuksen II luvun 2 jaksossa säädetään vain tästä vastaajan kotipaikan tuomioistuinten toimivaltaa koskevasta pääsäännöstä tehtävänä poikkeuksena joistakin erityisistä toimivaltasäännöistä, joihin tämän asetuksen 5 artiklan 3 alakohdan toimivaltasääntö kuuluu (ks. vastaavasti mm. tuomio 16.7.2009, Zuid-Chemie, C‑189/08, EU:C:2009:475, 20 ja 21 kohta ja tuomio 18.7.2013, ÖFAB, C‑147/12, EU:C:2013:490, 30 kohta).
18 Unionin tuomioistuin on jo todennut, että näitä sääntöjä erityisestä toimivallasta on tulkittava suppeasti eikä niiden voida tulkita koskevan muita kuin kyseisessä asetuksessa nimenomaisesti tarkoitettuja tilanteita (tuomio 18.7.2013, ÖFAB, C‑147/12, EU:C:2013:490, 31 kohta).
19 On muistettava, että Bryssel I ‑asetuksen 5 artiklan 1 alakohdan a alakohdassa tarkoitettua ilmaisua sopimusta koskeva asia ja sen 3 alakohdassa tarkoitettua ilmaisua sopimukseen perustumatonta vahingonkorvausta koskeva asia on tulkittava itsenäisesti käyttäen ensisijaisena perustana tämän asetuksen järjestelmää ja tavoitteita, jotta asetuksen yhdenmukainen soveltaminen kaikissa jäsenvaltioissa varmistettaisiin. Näitä termejä ei siis voida tulkita siten, että niissä viitattaisiin siihen, miten kansallisessa laissa luonnehditaan kansallisessa tuomioistuimessa käsiteltävänä oleva oikeussuhde (tuomio 13.3.2014, Brogsitter, C‑548/12, EU:C:2014:148, 18 kohta).
20 Bryssel I ‑asetuksen 5 artiklan 3 alakohdassa tarkoitettuun sopimukseen perustumatonta vahingonkorvausta koskevan asian käsitteeseen kuuluvat kaikki sellaiset kanteet, joissa vaaditaan vastaajan vastuun toteuttamista ja jotka eivät liity tämän asetuksen 5 artiklan 1 alakohdan a alakohdassa tarkoitetulla tavalla sopimusta koskevaan asiaan (ks. tuomio 28.1.2015, Kolassa, C‑375/13, EU:C:2015:37, 44 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
21 Unionin tuomioistuin on jo todennut, että pelkästään se seikka, että yksi sopimuspuoli nostaa vahingonkorvauskanteen toista vastaan, ei riitä siihen, että kanteen katsottaisiin koskevan asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 1 alakohdan a alakohdassa tarkoitettua sopimusta koskevaa asiaa. Asia on näin vain silloin, jos moitittu menettely katsotaan sopimusvelvoitteiden rikkomiseksi, sellaisina kuin velvoitteet voidaan määritellä sopimuksen kohteen perusteella (tuomio 13.3.2014, Brogsitter, C‑548/12, EU:C:2014:148, 23 ja 24 kohta).
22 Tästä seuraa, että pääasian kaltaisessa asiassa kansallisen tuomioistuimen on siinä nostetun vahingonkorvauskanteen luonteen määrittelemiseksi aluksi tarkastettava, koskeeko tämä kanne sopimusta, riippumatta sen luokittelusta kansallisessa lainsäädännössä.
23 On todettava, että merkittävässä osassa jäsenvaltioita vakiintunut liikesuhde, joka solmitaan ilman kirjallista sopimusta, voidaan lähtökohtaisesti katsoa hiljaiseksi sopimussuhteeksi, jonka rikkominen voi aiheuttaa sopimukseen perustuvan vastuun.
24 Tästä on huomattava, että vaikka Bryssel I ‑asetuksen 5 artiklan 1 alakohdassa ei vaadita kirjallisen sopimuksen tekemistä, sopimusvelvoitteen yksilöiminen on kuitenkin välttämätöntä tämän säännöksen soveltamiseksi. On tarkennettava, että tällaisen velvoitteen voidaan katsoa syntyneen hiljaisesti, etenkin kun se käy ilmi osapuolten tahtoa ilmaisevista yksiselitteisistä toimista.
25 Käsiteltävässä asiassa kansallisen tuomioistuimen on siis aluksi tutkittava, onko sen käsiteltävänä olevan asian erityisissä olosuhteissa osapuolten väliselle vakiintuneelle liikesuhteelle tunnusomaista niiden välillä hiljaisesti sovitut velvoitteet, minkä vuoksi niiden välillä olisi suhde, joka voidaan luokitella sopimussuhteeksi.
26 Tällaisen hiljaisen sopimussuhteen olemassaoloa ei kuitenkaan voida olettaa ja se on näin ollen näytettävä toteen. Lisäksi tämän toteennäyttämisen on perustuttava joukkoon yhtäpitäviä tekijöitä, joihin kuuluvat muun muassa vakiintuneet liikesuhteet, osapuolten välinen vilpitön mieli, liiketoimien säännönmukaisuus ja niiden ajallinen kehitys sekä määrän että arvon osalta, mahdolliset sopimukset laskutettavista hinnoista ja/tai myönnetyistä alennuksista sekä kirjeenvaihto.
27 Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on tällaisen kokonaisarvioinnin avulla tarkastettava, ovatko kyseessä tällaiset yhtäpitävät tekijät, ratkaistakseen sen, onko näiden osapuolten välillä hiljainen sopimussuhde, vaikka kirjallinen sopimus puuttuu.
28 Edellä esitetyillä perusteilla ensimmäiseen kysymykseen on vastattava, että Bryssel I ‑asetuksen 5 artiklan 3 alakohtaa on tulkittava siten, että vahingonkorvauskanne, joka perustuu pääasiassa kyseessä olevan kaltaiseen vakiintuneen liikesuhteen äkilliseen katkaisemiseen, ei ole tässä asetuksessa tarkoitettu sopimukseen perustumatonta vahingonkorvausta koskeva asia, jos osapuolten välillä oli hiljainen sopimussuhde, mikä ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on tarkastettava. Näytön, jonka tarkoituksena on osoittaa tällaisen hiljaisen sopimussuhteen olemassaolo, on nojauduttava joukkoon yhtäpitäviä tekijöitä, joihin kuuluvat muun muassa vakiintuneet liikesuhteet, osapuolten välinen vilpitön mieli, liiketoimien säännönmukaisuus ja niiden ajallinen kehitys sekä määrän että arvon osalta, mahdolliset sopimukset laskutettavista hinnoista ja/tai myönnetyistä alennuksista sekä kirjeenvaihto.
29 Toisella kysymyksellään ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee, onko Bryssel I ‑asetuksen 5 artiklan 1 alakohdan b alakohtaa tulkittava siten, että pääasiassa kyseessä olevan kaltainen vakiintunut liikesuhde on katsottava tässä säännöksessä tarkoitetuksi irtaimen kauppaa koskevaksi sopimukseksi, vai pikemminkin siten, että se on luokiteltava palvelujen suorittamista koskevaksi sopimukseksi.
30 Aluksi on tarkennettava, että Bryssel I ‑asetuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädettyjä toimivaltaisen tuomioistuimen määrittämiseksi sovellettavia liittymäperusteita sovelletaan vain, jos kansallinen tuomioistuin toteaa käsitellessään asianosaisten, joiden välillä on vakiintunut liikesuhde, välistä riitaa, että liikesuhde perustuu tässä säännöksessä tarkoitettuun irtaimen kauppaa koskevaan sopimukseen tai palvelujen suorittamista koskevaan sopimukseen.
31 Tällainen luokittelu sulkee pääasiassa pois mainitun 5 artiklan 1 alakohdan a alakohdassa säädetyn toimivaltasäännön soveltamisen. Kun nimittäin otetaan huomioon tämän säännöksen c alakohdassa vahvistettu sen a ja b alakohtien välinen hierarkia, a alakohdassa säädettyä toimivaltasääntöä sovelletaan vain vaihtoehtoisesti ja jos mainitussa b alakohdassa säädettyjä toimivaltasääntöjä ei sovelleta (ks. vastaavasti tuomio 19.12.2013, Corman-Collins, C‑9/12, EU:C:2013:860, 42 kohta).
32 Unionin tuomioistuin on todennut sekä irtaimen kauppaa että palvelujen suorittamista koskevista sopimuksista johtuvien velvoitteiden täyttämispaikan osalta, että Bryssel I ‑asetuksen 5 artiklan 1 alakohdan b alakohdassa määritellään tämä liittymäperuste itsenäisesti tuomioistuinten toimivaltaa koskevien sääntöjen yhdenmukaistamista ja ennakoitavuutta koskevien tavoitteiden vahvistamiseksi (tuomio 19.12.2013, Corman-Collins, C‑9/12, EU:C:2013:860, 32 kohta).
33 Unionin tuomioistuin on myös todennut, että Bryssel I ‑asetuksen 5 artiklan 1 alakohdan b alakohdasta ilmenee, että irtaimen kauppaa ja palvelujen suorittamista koskevien sopimusten osalta on otettava huomioon näille sopimuksille luonteenomainen velvoite toimivaltaista tuomioistuinta koskevana liittymäperusteena (tuomio 25.2.2010, Car Trim, C‑381/08, EU:C:2010:90, 31 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
34 Tästä johtuu, että sopimus, jonka luonteenomainen velvoite on tavaran toimittaminen, on luokiteltava Bryssel I ‑asetuksen 5 artiklan 1 alakohdan b alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetuksi irtaimen kaupaksi (tuomio 25.2.2010, Car Trim, C‑381/08, EU:C:2010:90, 32 kohta).
35 Tällaista luokittelua voidaan soveltaa kahden taloudellisen toimijan vakiintuneeseen liikesuhteeseen, kun tämä suhde rajoittuu peräkkäisiin sopimuksiin, joista jokaisen kohteena on tavaran toimittaminen ja haltuunotto. Se ei sitä vastoin vastaa sellaisen tyypillisen jälleenmyyntisopimuksen rakennetta, jolle on luonteenomaista puitesopimus, jonka kohteena on kahden taloudellisen toimijan toimituksesta ja hankinnasta tulevaisuudessa tekemä sitoumus (ks. analogisesti tuomio 19.12.2013, Corman-Collins, C‑9/12, EU:C:2013:860, 36 kohta).
36 Vaikka mahdollinen suullisesti tai hiljaisesti tehty sopimus luokiteltaisiin käsiteltävässä asiassa irtaimen kaupaksi, ennakkoratkaisupyynnön esittäneen tuomioistuimen olisi tämän jälkeen tarkastettava, sisältyykö maininta ”Ex Works”, josta on kyse tämän tuomion 10 kohdassa, järjestelmällisesti osapuolten välisiin peräkkäisiin sopimuksiin. Jos näin on, olisi katsottava, että tavarat toimitettiin Granarolon tehtaalla Italiassa eikä Ambrosin kotipaikassa Ranskassa.
37 Siitä, voidaanko sopimus luokitella Bryssel I ‑asetuksen 5 artiklan 1 alakohdan b alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetuksi palvelujen suorittamista koskevaksi sopimukseksi, on muistettava, että unionin tuomioistuin on jo todennut, että tässä säännöksessä tarkoitettu palvelujen käsite edellyttää vähintäänkin sitä, että palveluja tarjoava osapuoli harjoittaa määrättyä toimintaa korvausta vastaan (ks. vastaavasti tuomio 19.12.2013, Corman-Collins, C‑9/12, EU:C:2013:860, 37 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
38 Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännöstä ilmenee määritelmän ensimmäisestä perusteesta eli toiminnasta, että edellytetään positiivisia toimia eikä pelkkää pidättymistä. Kuten unionin tuomioistuin on jo todennut pääasiassa kyseessä olevaa tilannetta muistuttavasta tosiasiallisesta tilanteesta, tämä peruste vastaa sellaisen sopimuksen, jonka kohteena on se, että yksi osapuoli jälleenmyy toisen osapuolen tuotteita, tapauksessa sen osapuolen suorittamaa luonteenomaista suoritusta, joka tällaisen jälleenmyynnin varmistamalla osallistuu kyseisten tuotteiden levittämiseen.
39 Sen vuoksi, että jälleenmyyjällä on sopimuksen nojalla hankintatakuu ja että se osallistuu tarvittaessa toimittajan liiketoimintastrategiaan, erityisesti myynninedistämistoimiin, minkä toteaminen kuuluu kansallisen tuomioistuimen toimivaltaan, jälleenmyyjä voi tarjota asiakkaille palveluja ja etuja, joita pelkkä myyjä ei voi tarjota, ja näin ollen vallata toimittajan tavaroille suuremman osuuden paikallisilla markkinoilla (ks. vastaavasti tuomio 19.12.2013, Corman-Collins, C‑9/12, EU:C:2013:860, 38 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
40 Toisesta kriteeristä eli toimintaa vastaan annettavasta korvauksesta on todettava, ettei sitä voida ymmärtää suppeasti rahamäärän maksamiseksi. Tällaista rajoitusta ei nimittäin edellytetä Bryssel I ‑asetuksen 5 artiklan 1 alakohdan b alakohdan toisen luetelmakohdan hyvin yleisessä sanamuodossa, eikä se ole tällä säännöksellä tavoiteltujen läheisyyden ja yhdenmukaisuuden tavoitteiden mukainen (tuomio 19.12.2013, Corman-Collins, C‑9/12, EU:C:2013:860, 39 kohta).
41 Tältä osin on otettava huomioon se seikka, että jälleenmyyntisopimus perustuu yleensä siihen, että toimittaja valitsee jälleenmyyjät. Tämä valinta voi antaa jälleenmyyjille kilpailuedun sikäli kuin vain niillä yksin on oikeus myydä tavarantoimittajan tuotteita määritellyllä alueella tai ainakin sikäli kuin tämä oikeus on rajoitetulla määrällä jälleenmyyjiä. Lisäksi jälleenmyyntisopimuksessa määrätään usein avusta jälleenmyyjille mainosmateriaalin saamisessa, tietotaidon välittämisessä koulutustilaisuuksien muodossa tai lisäksi maksujärjestelyissä. Kaikilla näillä eduilla, joiden olemassaolo pääasiaa käsittelevän tuomioistuimen on tarkastettava, on jälleenmyyjille taloudellinen arvo, jonka voidaan katsoa muodostavan korvauksen (ks. vastaavasti tuomio 19.12.2013, Corman-Collins, C‑9/12, EU:C:2013:860, 40 kohta).
42 Tästä seuraa, että mahdollinen jälleenmyyntisopimus, joka sisältää tällaisia tyypillisiä tekijöitä, voidaan luokitella palvelujen suorittamista koskevaksi sopimukseksi Bryssel I ‑asetuksen 5 artiklan 1 alakohdan b alakohdan toisessa luetelmakohdassa olevan toimivaltasäännön soveltamiseksi (tuomio 19.12.2013, Corman-Collins, C‑9/12, EU:C:2013:860, 41 kohta).
43 Käsiteltävässä asiassa ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on arvioitava kaikkia olosuhteita ja seikkoja, jotka luonnehtivat Ambrosin toimintaa Ranskassa Granarolon tuotteiden myymiseksi tämän jäsenvaltion markkinoilla.
44 Edellä esitetyillä perusteilla toiseen kysymykseen on vastattava, että Bryssel I ‑asetuksen 5 artiklan 1 alakohdan b alakohtaa on tulkittava siten, että pääasiassa kyseessä olevan kaltainen vakiintunut liikesuhde on luokiteltava irtaimen kauppaa koskevaksi sopimukseksi, jos kyseisen sopimuksen luonteenomainen velvoite on tuotteen toimittaminen, tai palvelun suorittamista koskevaksi sopimukseksi, jos tämä velvoite on palvelun suorittaminen, mikä ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on ratkaistava.
1) Tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 5 artiklan 3 alakohtaa on tulkittava siten, että vahingonkorvauskanne, joka perustuu pääasiassa kyseessä olevan kaltaiseen vakiintuneen liikesuhteen äkilliseen katkaisemiseen, ei ole tässä asetuksessa tarkoitettu sopimukseen perustumatonta vahingonkorvausta koskeva asia, jos osapuolten välillä oli hiljainen sopimussuhde, mikä ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on tarkastettava. Näytön, jonka tarkoituksena on osoittaa tällaisen hiljaisen sopimussuhteen olemassaolo, on nojauduttava joukkoon yhtäpitäviä tekijöitä, joihin kuuluvat muun muassa vakiintuneet liikesuhteet, osapuolten välinen vilpitön mieli, liiketoimien säännönmukaisuus ja niiden ajallinen kehitys sekä määrän että arvon osalta, mahdolliset sopimukset laskutettavista hinnoista ja/tai myönnetyistä alennuksista sekä kirjeenvaihto.
2) Asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 1 alakohdan b alakohtaa on tulkittava siten, että pääasiassa kyseessä olevan kaltainen vakiintunut liikesuhde on luokiteltava irtaimen kauppaa koskevaksi sopimukseksi, jos kyseisen sopimuksen luonteenomainen velvoite on tuotteen toimittaminen, tai palvelun suorittamista koskevaksi sopimukseksi, jos tämä velvoite on palvelun suorittaminen, mikä ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on ratkaistava.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


text:
Eilen, 24.4.Tänään, 25.4.Huomenna, 26.4.Maanantai 27.4.Tiistai 28.4.Keskiviikko 29.4.Torstai 30.4.Perjantai 1.5.Lauantai 2.5.Sunnuntai 3.5.Maanantai 4.5.Tiistai 5.5. Yle TV2 Lauantai 25.4.
Onnea, Markku, Marko ja Markus.
Hertan valtaa lemmikin kaipuu. Animaatio: Alpakkamedia Oy. Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Uusi sarja. Verraton hymypyörylä. Elli, Otto ja Tomi ovat kolme dinotassua ja parhaimmat ystävykset. Ensimmäisessä jaksossa Elli löytää hymypyörylän, joka katoaa ja löytyy uudestaan. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Kadonneen papukaijan arvoitus ja Hirviön arvoitus. Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Heinämäen latoon on tupsahtanut kurkien kaveri Edvard Töttöröö. Hänet täytyy saada pian takaisin johtajakurjen selkään, ettei kurkiaura eksy matkallaan etelään. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Salaperäinen retiisirosvo. Petteri on ystävineen saanut saaliiksi retiisejä Vänskän isännän kasvimaalta, mutta herkuista ei päästä nauttimaan. Kolmikon jäljillä tuntuu olevan heitä itseäänkin ovelampi retiisirosvo! HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Turskalla on Visalle uudenlainen arvoitus. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Vaikkuinen seikkailu. Puuhakas avaruuden putsausrobotti pääsee Nikon korvaan. Pienennetty Jack lähtee jahtaamaan robottia. Korvan ylimääräiset vieraat sekoittavat Nikon tasapainoaistin, ja pian vallitsee kaaos. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Osa 4. Lookki uusiksi. Mummopyörä muuttuu helposti ja nopeasti värikkääksi sirkuspyöräksi heijastintarroilla ja nippusiteillä. Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Mökkihöperöt. Huonosti menneeseen historian kokeeseen olisi saatava vanhempien nimet, mutta stressi ja huono sää saattavat vaikuttaa heidän mielialaansa. Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Kuumat paikat. Koukun uusin suunnitelma epäonnistuu mutta saa yhden kukkaisneidoista raivostumaan, ja tukahduttava helle iskee Mikä-mikä-maahan. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. K7 (väkivalta, ahdistus).
Kausi 2, 1/9. YleX tilaa Lateloilta avolava-auton Justin Bieberin etkoille. Pojilla on vaivaiset 21 päivää aikaa rakentaa tyylikäs pick-up. (U) HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Kausi 2, 2/9. Karu totuus paljastuu, kun urakkaan lähtemistä katuvat Latelat alkavat purkaa ostamaansa autonraatoa. Ruostekasa ei innosta, ja korjaus alkaa nihkeästi. (U) HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Kausi 2, 3/9. Työssä päästään vauhtiin, mutta madallus ja johtosarjan asennus tuottavat ongelmia. Rahakirstun päällä istuva tuottaja katoaa ulkomaille ja pihtaa rahaa. (U) HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Ella Lehtinen ja Roscoe Peters tapasivat sulhasen kotimaassa Australiassa. Kun Ella palasi takaisin Suomeen, oli tuliaisena Roscoe. Pari vihittiin Helsingin maistraatissa ja myöhemmin hääjuhlat vietettiin Thaimaassa. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Äänitekstitys: suomi.
Bändileiri jatkuu. Bändien musiikkituottajien kanssa jatketaan uusien kappaleiden työstämistä. Yllättäen Mariko murtuu. Miljoonasateen Olli ja Heikki liikuttuvat kyyneliin. (U) HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Pamela Tolan esittämä Kaisa ihastuu lomamatkalla Istanbulissa norjalaiseen Jacobiin, ja työmatkalla Oslossa toivoo löytävänsä hänet uudelleen. Mitä on suuri rakkaus? O: Eirik Svensson. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Äänitekstitys: suomi. K12 (seksi).Arviot: IMDb 5.8 ∙ Rotten Tomatoes 100 %Lue lisää: IMDb ∙ Leffatykki ∙ Rotten Tomatoes
Yle Live: Justin Bieber Oslossa
Kanadalainen teinitähti aiheutti hysteriaa myös toukokuussa 2012 Oslossa, missä hän konsertoi kelluvalla lavalla oopperan vieressä. Konserttitunnelmia ja haastattelu. T: Norjan televisio. HD Äänitekstitys: suomi.
KHL: tehtävä idässä: Osala-special
Oskar Osala joukkueineen lähti KHL-kauteen edessään suuri haaste, mestaruuden puolustaminen. Kattava kooste arkea, juhlaa, tappioita, voittoja, huumoria, hyviä ystäviä ja unohtumattomia hetkiä sisältäneestä kaudesta. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
F1 välitilinpäätös. Argentiinan MM-ralli. HD
Miesten 4. puolivälieräottelu Lahden NMKY - Joensuun Kataja. Selostus Antti-Jussi Sipilä. Lahti. HD
Väärät vastaukset viikon oikeisiin kysymyksiin. Ohjelman vetäjänä toimii Anna Perho ja panelisteina Olga Temonen, Suvi West ja Jenni Kokander. Jakson vieraana Kike Elomaa. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
(Suomi 2008) Äiti ja tytär viettävät kumpikin tahoillaan perjantai-illan, jolloin ihmisarvo, ystävyys ja rakkaus punnitaan. N: Pirjo Lonka, Elina Knihtilä, Reena Immonen. O: Reetta Aalto. Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. K12 (päihteet).Arviot: IMDb 6.0Lue lisää: IMDb ∙ Wikipedia
Sarja päättyy. 6/6. Verkot sekoavat: Avaa televisio! Löytääkö Urpola neljä ihmistä, joiden vuoksi kannattaa elää? Onko Panun elämä väärinymmärretty vitsi? Ismon vapausdokumentti valmistuu. T: Production House Oy. (U). HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. K12 (väkivalta).
The Mob Doctor (16)
8/13. FBI haluaa vetää Francon pois kentältä, mutta miehellä on muita suunnitelmia. Tekeekö hän tyhmyyden, joka tulee vielä kalliiksi? Grace yrittää pelastaa ystävänsä tytärtä, joka on sortunut koviin huumeisiin. HD Äänitekstitys: suomi. K12 (väkivalta, ahdistus).
9/13. Ei joulua ilman pimeitä potilaita! Gracen hoiviin tuodaan mies, joka osoittautuu Constantinen vanhaksi kilpakumppaniksi. Millä asialla hän oikein on Chicagossa? Onnistuuko Grace estämään tragedian? HD Äänitekstitys: suomi. K12 (ahdistus).
(USA 2010) Rehellinen nettiajan draamajännäri lähiöperheestä, jonka elämä kääntyy ylösalaisin kun teinityttären rakas virtuaaliystävä paljastuu pedofiiliksi. O: David Schwimmer. N: Clive Owen, Catherine Keener. HD Äänitekstitys: suomi. K12Arviot: IMDb 7.0 ∙ Rotten Tomatoes 78 %Lue lisää: IMDb ∙ Leffatykki ∙ Rotten Tomatoes ∙ Wikipedia
Erioikeus. Varakkaan mahtimiehen tyttärentytär ja hänen joogavalmentajansa löydetään murhattuina, ja poliisi ryhtyy etsimään surmatyön motiivia. Pääsevätkö vanhat perhesalaisuudet viimein päivänvaloon? HD Äänitekstitys: suomi. K16 (väkivalta, ahdistus).
13-vuotias taituri esittää huikean runokertomuksenTänään 18:02
Televisiostähden sukupuolenkorjausprosessista sittenkin tositelkkariaMesta.net (Televisio) | 17:56, 25.4.Kuokkavieras Krista Kosonen: "Onko se narsismia jos kaipaa omaa roolihahmoaan?"Nelonen.fi (Televisio) | 12:51, 25.4.Kirjailija Kari Hotakainen: "Kätevin tapa tutustua ihmiseen on mennä heti naimisiin"Nelonen.fi (Televisio) | 12:24, 25.4.Naisen kanssa: Toisten naisten katselusta ei ole mitään vaaraaNyt (Televisio) | 12:22, 25.4.Kaipaatko päivällesi pehmeän startin? Katso Areenan delfiinidokumentitYLEX (Televisio) | 11:54, 25.4.

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


Asetus räjähdeasetuksen muuttamisesta 1385/1994 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1994 › 1385/1994
Kauppa- ja teollisuusministerin esittelystä muutetaan 28 päivänä toukokuuta 1993 annetun räjähdeasetuksen (473/93) 1 § ja 4 §:n 10 ja 11 kohta, sekä lisätään 4 §:ään uusi 12 ja 13 kohta ja asetukseen uusi 36 a ja 37 a §, uusi 4 a luku sekä uusi 54 a § seuraavasti:
Tämä asetus koskee 2 ja 3 §:ssä säädetyin poikkeuksin räjähteitä sekä niiden valmistusta, käyttöä, luovuttamista, hallussapitoa, kauppaa, varastointia, säilyttämistä, maahantuontia, siirtoa ja hävittämistä sekä suuronnettomuuden vaaran torjuntaa.
Kauppa- ja teollisuusministeriö voi määrätä, että räjähteiden siirtoa koskevia säännöksiä sovelletaan myös muihin kuin 4 §:ssä tarkoitettuihin aineisiin ja välineisiin, milloin siihen on aineiden ja välineiden räjähdysvaaran vuoksi perusteltua aihetta.
10) myymälävarastolla 38 §:ssä tarkoitettujen varastosuojien muodostamaa varastoa, jossa varastoidaan pääosin liikkeenharjoittajan omaan vähittäismyyntiin tarkoitettuja räjähteitä;
11) suojaetäisyydellä varastosuojan tai muun räjähteitä sisältävän kohteen ja suojattavan kohteen välistä lyhintä sallittua etäisyyttä;
12) räjähdealan yrityksellä luonnollista tai oikeushenkilöä, jolla on räjähteiden valmistus-, varastointi-, käyttö-, siirto- tai kauppaoikeus; sekä
13) siirrolla räjähteen siirtämistä paikasta toiseen Euroopan talousalueella lukuun ottamatta saman laitoksen alueella, kuten tehdasalueella, varastoalueella ja työmaalla, tapahtuvia siirtoja.
Muiden räjähteiden kuin pyroteknisten välineiden vaatimustenmukaisuus voidaan 1 päivästä tammikuuta 1995 todeta 33―36 §:ssä tarkoitettujen menettelyjen sijasta räjähteiden vaatimustenmukaisuuden toteamisesta annetun asetuksen (1384/94) mukaisesti.
Räjähteiden hyväksymistä koskevia 33―36 §:n säännöksiä ei sovelleta 31 päivän joulukuuta 2002 jälkeen muiden kuin pyroteknisten välineiden hyväksymiseen.
Mitä 37 §:ssä säädetään räjähteiden maahantuonnista, ei koske räjähteitä, joiden vaatimustenmukaisuus on todettu räjähteiden vaatimustenmukaisuuden toteamisesta annetun asetuksen mukaisesti.
Räjähteiden siirto Euroopan talousalueella
Mitä tässä luvussa säädetään, ei koske pyroteknisten välineiden ja niihin rinnastettavien välineiden siirtoa eikä ampuma-aseen hallussapitoon oikeutetun omaan käyttöönsä 49 §:n mukaisesti hankkiman ruudin siirtoa.
Räjähteitä saa siirtää ainoastaan niille räjähdealan yrityksille, jotka ovat saaneet teknilliseltä tarkastuskeskukselta räjähteiden siirtoon oikeuttavan asiakirjan (siirtotodistus).
Siirtotodistus myönnetään räjähdealan yritykselle, joka on tehnyt ilmoituksen teknilliselle tarkastuskeskukselle rekisteröintiä varten ja jolla on oikeus hankkia räjähteitä.
Ilmoituksessa räjähdealan yrityksen on esitettävä yhteystiedot sekä selvitys, että sillä on oikeus hankkia räjähteitä.
Siirtotodistus on voimassa viisi vuotta, jollei erityistä syytä muuhun ole. Teknillinen tarkastuskeskus voi asettaa siirtotodistukseen ehtoja tai rajoituksia ja peruuttaa siirtotodistuksen perustellusta syystä.
Siirtotodistuksesta on ennen räjähteiden lähettämistä toimitettava jäljennös räjähteiden lähettäjälle.
Siirtotodistus, sen jäljennös tai vastaava ulkomaisen toimivaltaisen viranomaisen antama asiakirja on esitettävä pyydettäessä Suomessa tapahtuvan siirron aikana teknilliselle tarkastuskeskukselle tai poliisille.
Jos räjähteiden siirto tapahtuu Euroopan talousalueeseen kuuluvan valtion kautta, siirtotodistus on pyydettäessä esitettävä räjähteiden siirtoa valvoville asianomaisen valtion viranomaisille.
Jos räjähteitä siirretään sellaisesta valtiosta tai sen osasta, jossa edellytetään jokaiselle siirrolle erillistä asiakirjaa, siirtotodistus myönnetään toimituseräkohtaisena. Siirtotodistus voidaan myöntää toimituseräkohtaisena myös muusta erityisestä syystä.
Toimituseräkohtaista siirtotodistusta haetaan teknilliseltä tarkastuskeskukselta. Hakemuksessa on esitettävä seuraavat tiedot:
1) räjähteiden lähettäjän ja siirron järjestäjien nimet ja osoitteet;
2) räjähteiden määrät;
3) räjähteiden kauppanimet, kuvaukset, käyttötarkoitukset ja YK-numerot;
4) räjähteiden vaatimustenmukaisuutta koskevat tiedot, jos räjähteet luovutetaan ensimmäistä kertaa jakeluun tai käyttöön Euroopan talousalueella;
5) kuljetustapa ja -reitti sekä tarvittaessa rajanylityspaikat Euroopan talousalueella; sekä
6) ennakoitu lähtö- ja saapumispäivämäärä.
37 f §
Räjähdettä ei saa luovuttaa siirrettäväksi, ellei räjähteiden vastaanottaja ole toimittanut määräpaikkakunnan toimivaltaiselta viranomaiselta saatua räjähteiden siirtotodistusta. Ennen räjähteiden siirtoa on lisäksi saatava hyväksyminen myös niiden Euroopan talousalueeseen kuuluvien valtioiden toimivaltaisilta viranomaisilta, joiden alueen kautta räjähteet kuljetetaan.
Toimivaltaisella viranomaisella tarkoitetaan tässä luvussa Suomessa teknillistä tarkastuskeskusta sekä muiden valtioiden sitä viranomaista, joka valvoo räjähteiden siirtoa.
Lisäksi on noudatettava, mitä räjähteiden maastaviennistä muualla säädetään.
37 h §
Teknillinen tarkastuskeskus pitää rekisteriä räjähdealan yrityksistä. Rekisterissä olevia tietoja saadaan luovuttaa Euroopan talousalueeseen kuuluvien valtioiden viranomaisille ja Euroopan yhteisöjen komissiolle.
37 i §
Räjähdealan yrityksen on pidettävä räjähteistä tiedostoa, josta on käytävä ilmi ainakin seuraavat tiedot:
1) saapuneet räjähteet ja niiden lähettäjien nimet;
2) lähetetyt räjähteet ja niiden vastaanottajien nimet sekä siirtotodistusten numerot;
3) varastossa olevat räjähteet; sekä
4) omassa toiminnassa käytetyt räjähteet.
Tiedosto on säilytettävä vähintään kolme vuotta sen kalenterivuoden päättymisestä, jona siirto tapahtui. Tiedosto on vaadittaessa esitettävä valvontaviranomaisille.
Räjähteitä saa hankkia ja pitää hallussa vain se, jolle räjähteitä saa luovuttaa 49 §:n mukaisesti.
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1995. Räjähteitä saa kuitenkin siirtää Suomessa ilman siirtotodistusta enintään 31 päivään joulukuuta 1995. Räjähteiden siirtoa koskevia säännöksiä ei sovelleta räjähteiden siirrossa niihin Euroopan talousalueen valtioihin tai niiden valtioiden kautta, joissa vastaava räjähteiden siirtoa koskeva menettely ei ole voimassa.
Ennen tämän asetuksen voimaantuloa annetut räjähteiden hyväksynnät ovat voimassa hyväksymispäätöksen mukaisesti. Muiden räjähteiden kuin pyroteknisten välineiden hyväksymispäätökset ovat voimassa kuitenkin enintään 31 päivään joulukuuta 2002.
Tämän asetuksen voimaantulon jälkeen räjähdeasetuksen 33 §:n perusteella annetut räjähteiden hyväksynnät ovat voimassa hyväksymispäätöksen mukaisesti. Muiden räjähteiden kuin pyroteknisten välineiden hyväksynnät ovat voimassa kuitenkin enintään 31 päivään joulukuuta 2002.
1 §4 §36 a §37 a §4 a luku - Räjähteiden siirto Euroopan talousalueella37 b §37 c §37 d §37 e §37 f §37 g §37 h §37 i §54 a §


text:
KHO:2016:171 - Korkein hallinto-oikeus
Etusivu » Päätöksiä » Vuosikirjapäätökset » Vuosikirjapaatos » KHO:2016:171
KHO:2016:171
Ulkomaalaisasia – Oleskelulupa – Suomen kansalaisen muu omainen – Iäkäs vanhempi – Kiinteä perhe-elämä – Täysi riippuvuus
Vuosikirjanumero: KHO:2016:171
Taltionumero: 4707
Diaarinumero: 3211/3/15
ECLI-tunniste: ECLI:FI:KHO:2016:171
Ulkomaalaislaki 50 § 2 momentti
Euroopan ihmisoikeussopimuksen tuomio Senchishak v. Suomi
Turun hallinto-oikeus 31.8.2015 nro 15/0428/3
Maahanmuuttovirasto on 28.10.2014 hylännyt Venäjän federaation kansalaisen A:n oleskelulupahakemuksen, jonka perusteena on ollut sukulaisuus hänen Suomen kansalaiseen täysi-ikäiseen tyttäreensä.
Oleskelulupaa ei myönnetä, koska hakijan tilanteessa ei ole kyse ulkomaalaislain 50 §:n 2 momentin mukaisesta kiinteän perhe-elämän jatkamisesta. Pitkään jatkunut vapaaehtoinen erillään asuminen on katkaissut hakijan ja hänen omaistensa välisen perhe-elämän. Oleskeluluvan epääminen ei ole kohtuutonta, koska perheenkokoaja on muuttanut Suomeen jo vuonna 2001.
Oleskelulupaa ei myönnetä, koska hakija ei ole sillä tavalla riippuvainen Suomessa asuvasta perheenkokoajasta, että hän ei voisi kohtuudella jatkaa elämistään kotimaassaan. Lääkärinlausunnon mukaan hakija pystyy sydänsairaudestaan huolimatta elämään normaalia elämää. Ikääntyminen ja siitä johtuvat sairaudet eivät ole sellaisia olennaisia muutoksia, joiden perusteella hakija ei voisi kohtuudella jatkaa elämistään yksin kotimaassaan. Hakijan asuinmaassa Venäjällä on mahdollista palkata ulkopuolista apua, jos hakija ei pärjää kotona yksin. Siellä on myös julkisia ja yksityisiä hoitolaitoksia sekä saatavissa sairaanhoitoa.
Turun hallinto-oikeus on valituksenalaisella päätöksellään hylännyt A:n valituksen Maahanmuuttoviraston päätöksestä.
Perheenkokoaja on hakijan tytär. Toinen hakijan lapsista on kuollut. Perheenkokoaja ja hänen miehensä ovat avioituneet vuonna 1992, ja he ovat avioitumisensa jälkeenkin asuneet yhdessä hakijan kanssa samassa taloudessa Pietarissa. Pietarissa on vuonna 1999 syntynyt myös vanhempi puolisoiden lapsista. Perhe on asunut yhdessä hakijan kanssa vuoteen 2001 asti, jolloin perheenkokoajan aviomies on saanut Suomesta työpaikan ja mies on perheineen muuttanut Suomeen. Hakija on jäänyt asumaan Pietariin. Suomessa puolisoille on vuonna 2012 syntynyt toinen lapsi. Sekä perheenkokoajalla että hänen miehellään ja lapsillaan on Venäjän federaation kansalaisuuden lisäksi Suomen kansalaisuus. Perhe asuu omakotitalossa.
Hakija ja perheenkokoaja perheineen ovat Suomeen muuttonsa jälkeenkin pitäneet toisiinsa venäläisen perinteen mukaisesti tiiviisti yhteyttä. Esitetyn selvityksen mukaan hakija on vuosittain viettänyt tyttärensä perheen luona Suomessa viisumin salliman enimmäisajan noin kuusi kuukautta, ja tytär perheineen on viettänyt äitinsä luona Pietarissa lomia ja viikonloppuja. Hakijalla on ollut tyttären perheen asunnossa oma huone ja tavaroita, samoin kuin tyttären perheellä hakijan luona Pietarissa.
Perheenkokoajan aviomies on lokakuussa 2013 joutunut vakavaan auto-onnettomuuteen ja saanut selkäydinvamman. Hänen jalkansa ovat halvaantuneet ja hän on ollut sairaalahoidossa, minkä jälkeen on seurannut pitkä kuntoutumisjakso. Yliopistollisen keskussairaalan kuntoutusohjaajan 17.12.2013 päivätyssä lausunnossa on todettu, että hakija on onnettomuuden jälkeen tukenut perhettä hoitamalla lapsia ja että avun toivotaan jatkuvan myös perheenkokoajan palatessa vuoden vaihteen tienoilla takaisin töihin.
Hakijalle on 26.3.2007 annettu todistus vuonna 2006 ensi kerran määrätystä toisen ryhmän invaliditeetista yleisen sairauden perusteella. Hakija on marraskuussa 2013 ja taas marraskuussa 2014 saanut sydänkohtauksen ja joutunut Pietarissa sairaalahoitoon. Toisen sairaalajakson jälkeen 17.12.2014 laaditun, kotiutumisen epikriisiksi otsikoidun asiakirjan mukaan hakijan diagnoosit ovat sepelvaltimotauti, jatkuva eteisvärinä, Fredrikin syndrooma, Morganji-Edema-Stock -syndrooma sekä III-luokan hypertensio, jonka riskitaso on 4. Hakija on leikattu 8.12.2014 ja hänelle on asennettu sydämentahdistin. Rinnakkaistauteina epikriisissä on mainittu muun muassa polven nivelrikko ja vasemman jalan kipuoireyhtymä, joista johtuen kävely on erittäin vaikeutunut. Hakija on epikriisin mukaan kotiutettu tyydyttävässä kunnossa ambulatoriseen hoitoon. Suosituksena on esitetty asumista perheessä ja sukulaisten apua, koska yksin asuminen ei hakijalle hypertension korkeimmasta mahdollisesta riskitasosta ja muista sairauksista johtuen sovi.
Hakija on ensimmäisestä sydänkohtauksesta toivuttuaan käynyt lääkärissä Suomessa. Lääkärikeskuksen kardiologian erikoislääkärin 20.12.2013 päivätyssä lausunnossa on muun ohella todettu hakijan saaneen kotimaassaan asianmukaisen lääkityksen sairauksiinsa. Vastaanottokäynnillä hakijan verenpaineen on todettu olevan hyvä.
Hakijan tytär on täysi-ikäinen Suomen kansalainen. Ulkomaalaislain 37 §:n 1 momentissa on säädetty, ketkä ovat Suomen kansalaisen perheenjäseniä haettaessa oleskelulupaa perhesiteen perusteella. Hakija ei ole täysi-ikäisen tyttärensä perheenjäsen, vaan ulkomaalaislain 50 §:n 2 momentissa tarkoitettu muu omainen, jolle voitaisiin kyseisen säännöksen nojalla myöntää oleskelulupa, jos oleskeluluvan epääminen olisi kohtuutonta sen vuoksi, että asianomaisten on Suomessa tarkoitus jatkaa aikaisemmin viettämäänsä kiinteää perhe-elämää tai että hakija on täysin riippuvainen Suomessa asuvasta tyttärestään.
Hakija ja perheenkokoaja, sittemmin myös perheenkokoajan mies ja lapsi, ovat asuneet samassa taloudessa ja viettäneet yhteistä perhe-elämää Pietarissa vuoteen 2001 saakka, jolloin perheenkokoaja perheineen on muuttanut Suomeen. Erilleen muuttaminen ei ole johtunut pakottavista syistä, ja hakijan ja perheenkokoajan ulkomaalaislain 50 §:n 2 momentissa tarkoitetun kiinteän perhe-elämän on silloin katsottava päättyneen siitäkin huolimatta, että hakija ja perheenkokoaja ovat eri maissa viimeksi kuluneet yli 10 vuotta asuessaankin usein vierailleet toistensa luona, että hakija on Suomessa vieraillessaan viettänyt täällä pitkiäkin aikoja tyttärensä perheen asunnossa asuen ja että osapuolet ovat muutoinkin pitäneet tiiviisti yhteyttä.
Hakija on Maahanmuuttoviraston tehdessä valituksenalaisen päätöksensä ollut noin 75-vuotias. Hänellä on ilmeisesti vuodesta 2006 lähtien ollut jonkinasteisia terveydellisiä ongelmia. Vuoden 2013 loppupuolelta lähtien hänen terveydentilansa on olennaisesti huonontunut, ja hän on saanut kaksi sydänkohtausta. Hakija on kotimaassaan saanut sairauksiinsa asianmukaista hoitoa. Ottaen huomioon hakijan kotimaassa käytettävissä olevat hoitolaitokset ja mahdollisuus hankkia palkattua apua hakijan ei voida katsoa olevan sairautensa tai muun vastaavan syyn perusteella ulkomaalaislain 50 §:n 2 momentissa tarkoitetuin tavoin täysin riippuvainen Suomessa asuvasta tyttärestään.
Ulkomaalaislakia sovellettaessa lähtökohtana pidetään kaikkien erilaisista kulttuureista tulevien ulkomaalaisten osalta samaa suomalaista perhekäsitettä. Myös ihmisoikeussopimus suojaa vain tosiasiallista ja kiinteää perhe-elämää. Hakija ja perheenkokoaja eivät ole viettäneet kiinteää perhe-elämää yli 10 vuoteen, eikä heidän erilleen muuttamisensa ole johtunut pakottavista syistä. Hakijan ei ole katsottava sairastuttuaan vakavasti vuoden 2013 loppupuolella tulleen täysin riippuvaiseksi Suomessa asuvasta tyttärestään. Oleskeluluvan myöntämättä jättämistä ei ole näissä olosuhteissa pidettävä ulkomaalaislain 50 §:n 2 momentin tarkoittamalla tavalla kohtuuttomana, eikä sillä seikalla, että perheenkokoaja kykenisi huolehtimaan myös hakijan elatuksesta, ole kohtuuttomuutta arvioitaessa oikeudellista merkitystä.
Maahanmuuttoviraston päätöstä ei ole syytä miltään osin muuttaa.
Ulkomaalaislaki 37 § 1 momentti, 50 § 2 ja 4 momentti, 66 a §
Asian ovat ratkaisseet hallinto-oikeuden jäsenet Sirpa Aaltonen ja Ulla Partanen. Esittelijä Heli Aali (eriävä mielipide).
A on pyytänyt lupaa valittaa hallinto-oikeuden päätöksestä. A (jäljempänä myös valittaja) on vaatinut, että korkein hallinto-oikeus kumoaa hallinto-oikeuden päätöksen ja myöntää valittajalle oleskeluluvan.
Valittaja ja perheenkokoaja ovat asuneet yhdessä samassa taloudessa vuoteen 2001 asti. Tällöin perheenkokoaja muutti aviomiehensä kanssa töiden vuoksi Suomeen. Perheenkokoajan Suomeen muuton jälkeen valittaja on vieraillut vuosittain säännöllisesti monikertaviisumilla perheenkokoajan luona käyttäen viisumin kaikki 180 päivää vuodessa. Myös perheenkokoajan perhe on vieraillut valittajan luona Venäjällä viikonloppuina ja on viettänyt kaikki lomansa Venäjällä yhdessä valittajan kanssa. Perheenkokoajan vanhempi poika on viettänyt melkein kaikki lomansa mukaan lukien kesälomat valittajan kanssa kesämökillä Venäjällä tai Suomessa.
Perheenkokoaja, tämän perheenjäsenet sekä valittaja ovat olleet yhdessä vuosittain noin kahdeksan kuukautta kiinteää perhe-elämää viettäen. Valittajan ollessa Suomessa perheenkokoajan luona he ovat asuneet perheenä perheenkokoajan asunnossa ja Pietarissa ollessaan valittajan asunnossa. Perhe on tosiasiallisesti asunut vuosittain yhdessä noin kahdeksan kuukautta vuodesta 2001 eikä kiinteä perhe-elämä ole siten päättynyt.
Perheenkokoajan ja valittajan erilleen muuttaminen ei ole johtunut pakottavista syistä. Sen jälkeen he ovat kuitenkin olleet tiiviissä yhteydessä ja jakaneet yhteisen talouden huomattavan osan vuodesta. Valittajan ja perheenkokoajan välistä sidettä ei voida pitää yksinomaan tavanomaisena aikuisen lapsen ja vanhemman välisenä tunnesiteenä. Siihen, että heidän keskinäinen riippuvuutensa on jatkunut erilleen muuttamisesta huolimatta, ovat vaikuttaneet osaltaan myös painavat kulttuurisidonnaiset syyt.
Aikaisemmin perheen yhteydenpito on perustunut siihen, että perheenjäsenet ovat voineet puolin ja toisin matkustaa toistensa luokse. Enää se ei ole mahdollista. Olosuhteet ovat muuttuneet ratkaisevasti, minkä seurauksena valittaja on tullut täysin riippuvaiseksi perheenkokoajasta. Valittaja on sairastunut vakavasti ja hänen on mahdotonta selviytyä yksin Venäjällä. Perheenkokoajan aviomies puolestaan loukkaantui vakavasti liikenneonnettomuudessa vuonna 2013. Perheeseen on myös syntynyt lapsi vuonna 2012. Ei ole kohtuullista edellyttää, että perheenkokoaja matkustaisi pysyvästi tai usein Pietariin äitinsä luokse.
Valittaja on invalidi. Hänellä on krooninen hypertensio, joka on pahentunut viimeisten vuosien aikana. Tauti on vaarallinen ja se voi aiheuttaa aivoveritulpan. Valittajalla on diagnosoitu sepelvaltimotauti ja eteisvärinä. Hänen sairautensa vaatii jatkuvaa valvontaa, ja sydänkohtauksen vaara on ilmeinen. Sydänkohtaus voi olla kohtalokas, mikäli se tulee tilanteessa, jossa valittajalla ei ole henkilöä lähellä eikä hän itse voi hankkia itselleen apua. Valittaja ei voi saada ympärivuorokautista valvontaa ja hän on suuressa vaarassa saada sairauskohtauksen ollessaan yksin kotona. On kohtuullista, että äitinsä hyvinvoinnista huolestunut tytär saa auttaa äitiään yhdessä perheensä kanssa äidin sairastuttua vakavasti. Valittajalla ei ole Venäjällä ketään sukulaista, joka voisi pitää hänestä siellä huolta. Valittajan ei voida kohtuudella edellyttää jatkavan elämistään yksin kotimaassaan riippumatta siitä, että siellä on saatavilla ulkopuolista apua ja sairaanhoitoa.
Valittaja on antanut vastaselityksen. Valittaja on sairastunut vakavasti. Hän on invalidi, ja hänellä on säännöllinen lääkitys. Hän kärsii kroonisesta ja viimeisten vuosien aikana pahentuneesta verenpainetaudista sekä sepelvaltimotaudista ja sydämen eteisvärinästä. Hän on ollut sairautensa vuoksi sairaalahoidossa. Sydänsairaus vaatii jatkuvaa kontrollia. Valittajalla on vaikeuksia suoriutua arkipäivän toiminnoista, hän väsyy nopeasti ja tulee huonovointiseksi. Sairastumisensa vuoksi valittaja ei kykene enää matkustamaan Suomeen usein. Valittaja tarvitsee jatkuvaa valvontaa erittäin korkean verenpaineen ja sydämen huonon kunnon vuoksi. Jatkuvaa valvontaa tarvitaan korkean kohtausriskin vuoksi. Valittaja on täysin riippuvainen Suomessa asuvasta perheenjäsenestään.
Vaikka ihmiset vanhentuessaan usein sairastuvat, on kohtuutonta edellyttää, että perheenjäsenet jo mahdollisesti vuosikymmeniä aikaisemmin ottaisivat tämän huomioon suunnitellessaan elämäänsä. On myös kohtuutonta ajatella, että perheenkokoaja olisi harkitessaan omaa muuttoaan Suomeen pohtinut Suomen ulkomaalaislainsäädännön sisältöä ja ennen kaikkea sen tulevaa sisältöä sellaisessa tilanteessa, johon perhe on nyttemmin päätynyt. Ei kuitenkaan voida kategorisesti lähteä siitä, että ihminen aina vanhentuessaan sairastuu niin vakavasti, että hän tulee täysin riippuvaiseksi perheenjäsenestään. Asiassa on otettava huomioon myös se, että perheenkokoajan oma elämäntilanne on muuttunut ratkaisevasti tavalla, jota hän ei voinut mitenkään ennakoida. Lisäksi otettava huomioon se, että venäläiseen perheeseen kuuluu perinteisesti myös isovanhemmat ja he asuvat lastensa kanssa.
Ulkomaalaislain 50 §:n 2 momentin mukaan jatkuva oleskelulupa myönnetään Suomessa asuvan Suomen kansalaisen muulle omaiselle kuin perheenjäsenelle, jos oleskeluluvan epääminen olisi kohtuutonta sen vuoksi, että asianomaisten on Suomessa tarkoitus jatkaa aikaisemmin viettämäänsä kiinteää perhe-elämää tai että omainen on täysin riippuvainen Suomessa asuvasta Suomen kansalaisesta. Muun omaisen on odotettava lupahakemuksen käsittelyä ulkomailla. Pykälän 4 momentin mukaan tässä pykälässä tarkoitetun oleskeluluvan myöntäminen ei edellytä, että ulkomaalaisen toimeentulo on turvattu.
Ulkomaalaislain 50 §:n 2 momentin tulkinnassa voidaan ottaa huomioon kumotun vuoden 1991 ulkomaalaislain (378/1991) 18 c §:n (537/1999) 3 momentin perustelut. Kumottu säännös vastasi pääosin voimassa olevaa 50 §:n 2 momenttia. Kumotun säännöksen mukaan oleskelulupa kuitenkin "voitiin myöntää", kun taas voimassa olevan 50 §:n 2 momentin mukaan oleskelulupa "myönnetään" säännöksen mukaisten edellytysten täyttyessä.
Säännöksen osalta hallituksen esityksen (HE 50/1998 vp) yksityiskohtaisissa perusteluissa todetaan muun ohella seuraavaa:
"Pykälän 3 momentissa ehdotetaan, että myös ydinperheen ulkopuoliset omaiset voisivat saada oleskeluluvan. Euroopan ihmisoikeussopimuksen 8 artikla edellyttää tosiasiallista kiinteää perhe-elämää suojeltavan. Yleensä tällöin on kyseessä ydinperhe, mutta poikkeuksellisesti myös ydinperheen ulkopuolisten henkilöiden kesken voi vallita 8 artiklassa mainittu perhe-elämä. Tätä suhdetta ei aina välttämättä voida kuvata täydeksi riippuvuudeksi. Sen vuoksi tällainen tilanne vaatii erillistä mainintaa 3 momentin poikkeussäännöksessä.
Momentin soveltamisessa ei edellytettäisi selvitystä turvatusta toimeentulosta. Sen sijaan yleiseen järjestykseen tai turvallisuuteen perustuvat taikka muut painavat syyt, jotka puhuvat oleskeluluvan myöntämistä vastaan, tulee ottaa huomioon. Pykälän 1 momentin "myönnetään" -sanamuodosta eroavalla "voidaan myöntää" sanamuodolla ilmaistaan tarkoitus, että viranomainen voisi 1 momentissa mainittuja tapauksia vapaammin ottaa harkinnassaan tällaisia tekijöitä huomioon. Momentissa tarkoitetussa tilanteessa edellytetään lisäksi, että oleskeluluvan epääminen olisi kaikki asiaan vaikuttavat seikat ja olosuhteet huomioiden kohtuutonta. Säännöstä, jonka perusteella ydinperheen ulkopuolinen lähiomainen voisi ilman toimeentuloedellytystä muuttaa Suomeen, olisi tulkittava suppeasti. Tarkoitus on edelleen soveltaa Suomessa suomalaista perhekäsitettä ja vain poikkeuksellisesti myöntää harkinnan perusteella oleskelulupia kiinteään perhe-elämään perustuen.
Jotta henkilön katsottaisiin olevan täysin riippuvainen jo Suomessa asuvasta perheenjäsenestään edellytettäisiin yleensä, että he ovat aiemmin asuneet samassa taloudessa ja että pakottavat syyt ovat johtaneet erilleen muuttamiseen ja toiseksi, että heidän keskinäinen riippuvuutensa on jatkunut toisen osapuolen ollessa Suomessa. Jos asianomaiset eivät ole aikaisemmin asuneet yhteistaloudessa edellytetään, että olosuhteissa on tapahtunut olennainen muutos hakijan kohdalla, jonka vuoksi hänen ei voi enää kohtuudella edellyttää jatkavan elämistään yksin kotimaassaan. Riippuvuuden tulisi olla mahdollisen taloudellisen riippuvuuden lisäksi henkistä, sillä Suomessa jo asuva voi lähettää rahaa omaiselleen toiseen maahan. Täyteen riippuvuuteen voivat vaikuttaa esimerkiksi painavat sosiaaliset tai kulttuurisidonnaiset syyt, vaikea sairaus tai vakava vamma, joka osoitetaan asianmukaisesti esimerkiksi lääkärintodistuksella. Tässä momentissa tarkoitettu omainen voisi olla esimerkiksi täysi-ikäisen henkilön iäkäs vanhempi tai hyvin poikkeuksellisesti täysi-ikäinen naimaton sisarus."
1.2 Euroopan ihmisoikeussopimus
Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on ulkomaalaisasioita koskevassa oikeuskäytännössään esimerkiksi tuomiossaan Senchishak v. Suomi, 18.11.2014, arvioinut sitä, olisiko perheenkokoajan ikääntyneen vanhemman palauttaminen Venäjälle merkinnyt ihmisoikeussopimuksen 3 artiklan kieltämää kohtelua tai loukannut 8 artiklan turvaamaa perhe-elämän suojaa.
Valittaja oli vedonnut muun muassa sairauksiinsa ja siihen, että hän tarvitsi apua päivittäisessä toiminnassaan, sekä sairaanhoidon puutteisiin Venäjällä (kohdat 37–39).
Ihmisoikeussopimuksen 3 artiklan osalta tuomioistuin totesi, että ei ollut perusteltua syytä uskoa, että jos valittaja nykyolosuhteissa palautettaisiin Venäjälle, hänellä olisi todellinen riski joutua 3 artiklassa tarkoitetun kohtelun kohteeksi (kohta 48).
Ihmisoikeussopimuksen 8 artiklan osalta tuomioistuin totesi, että artiklalla ei ollut tarkoitus suojata vanhempien ja täysi-ikäisten lasten välisiä suhteita, ellei ollut osoitettu muita riippuvuutta osoittavia seikkoja kuin normaaleja tunnesiteitä. Siten valittajat eivät voineet luottaa siihen, että heillä katsottaisiin olevan 8 artiklassa tarkoitettua perhe-elämää suhteessa ikääntyneisiin vanhempiinsa, jotka eivät kuuluneet ydinperheeseen, ellei näiden ollut näytetty olevan riippuvaisia perheenjäsenistään (kohta 55).
Edelleen Euroopan ihmisoikeustuomioistuin totesi, että vaikka valittajan olisi oletettu olevan riippuvainen ulkopuolisesta avusta, se ei tarkoittanut, että hän olisi välttämättä ollut riippuvainen Suomessa asuvasta tyttärestään tai että Suomessa tapahtuva hoito olisi ollut ainoa vaihtoehto. Venäjällä oli sekä yksityisiä että julkisia hoitolaitoksia, ja oli myös mahdollista palkata ulkopuolista apua. Lisäksi tytär voi tukea hakijaa taloudellisesti ja muutoinkin Suomesta käsin, erityisesti, kun hänen asuinpaikkansa ei ollut kovin kaukana hakijan asuinpaikasta Venäjällä. Tuomioistuin katsoi siten, että valittajan ja hänen tyttärensä välillä ei ollut muita riippuvuutta aiheuttavia seikkoja kuin normaaleja tunnesiteitä, eikä heidän välillään siten ollut 8 artiklassa tarkoitettua perhe-elämää. Valitus ei puuttuvan perhe-elämän vuoksi kuulunut sopimusmääräyksen soveltamisalaan (kohta 57).
2. Esitetty selvitys
Valittaja on syntynyt vuonna 1939. Perheenkokoaja, joka on valittajan tytär, on Suomen ja Venäjän kansalainen ja syntynyt vuonna 1973. Toinen valittajan lapsista on kuollut.
Valittaja ja perheenkokoaja sekä perheenkokoajan avioiduttua hänen aviomiehensä ja heidän vuonna 1999 syntynyt lapsensa ovat asuneet samassa taloudessa Pietarissa vuoteen 2001 saakka. Tuolloin perheenkokoaja ja hänen puolisonsa ja lapsensa ovat muuttaneet Suomeen puolison työn takia. Valittaja on jäänyt asumaan Pietariin.
Valittaja on kertonut viettäneensä vuodesta 2001 lukien perheenkokoajan perheen luona vuosittain viisumin salliman enimmäisajan eli noin kuusi kuukautta. Lisäksi perheenkokoaja perheineen on viettänyt valittajan luona Venäjällä lomia ja viikonloppuja. He ovat kertoneet viettäneensä yhdessä aikaa yhteensä noin kuudesta kahdeksaan kuukautta vuodessa. Valittajalla ja perheenkokoajalla on ollut toistensa luona omat huoneet ja tavaroita.
Perheenkokoajalle ja hänen puolisolleen on syntynyt toinen lapsi vuonna 2012. Perheenkokoajan puoliso on loukkaantunut vakavasti lokakuussa 2013. Valittajan mukaan perheenkokoaja ei voi enää matkustaa Pietariin tapaamaan häntä, koska perheenkokoajalla on hoidettavanaan miehensä ja kaksi alaikäistä lastaan.
Hallinto-oikeudelle esitetyn 26.3.2007 päivätyn todistuksen suomennoksen mukaan valittajalle on määrätty invaliditeetti vuonna 2006 yleisen sairauden perusteella. Valittaja on marraskuussa 2013 ja marraskuussa 2014 saanut sydänkohtauksen ja joutunut Pietarissa sairaalahoitoon. Valittajan 17.12.2014 päivätyn kotiutumisen epikriisin suomennoksen mukaan valittaja on ollut sairaalahoidossa 17.11.–17.12.2014. Hänelle on 8.12.2014 tehdyssä leikkauksessa asennettu sydämentahdistin. Suosituksina on mainittu sukulaisten apu ja asuminen perheessä. Asuminen yksin ei epikriisin mukaan sovi, koska valittajalla on verenpainetaudin korkein riskitaso, sepelvaltimotauti, jatkuva eteisvärinä, kehittyvä sydämen vajaatoiminta, kävelemistä estävä jalan sairaus ja ilmeinen kipuoireyhtymä.
Valittaja on hakenut oleskelulupaa tammikuussa 2014.
Valittaja on Suomen kansalaisen perheenkokoajan ulkomaalaislain 50 §:n 2 momentissa tarkoitettu muu omainen. Hänelle on siten myönnettävä oleskelulupa, jos oleskeluluvan epääminen olisi kohtuutonta sen vuoksi, että asianomaisten on Suomessa tarkoitus jatkaa aikaisemmin viettämäänsä kiinteää perhe-elämää tai että omainen on täysin riippuvainen Suomen kansalaisesta.
Ensiksi on arvioitava, onko oleskeluluvan epääminen valittajalta kohtuutonta sen vuoksi, että hänen on tarkoitus jatkaa Suomessa perheenkokoajan kanssa aikaisemmin viettämäänsä kiinteää perhe-elämää. Edellä kohdassa 1.1 selostetussa hallituksen esityksessä (HE 50/1998 vp) on todettu tältä osin, että säännöstä on tulkittava suppeasti ja tarkoitus on myöntää oleskelulupia kiinteään perhe-elämään perustuen vain poikkeuksellisesti.
Valittaja ja perheenkokoaja perheineen ovat pitäneet toisiinsa yhteyttä ja viettäneet aikaa toistensa luona huomattavan paljon sen jälkeen, kun perheenkokoaja perheineen on muuttanut Suomeen. Kiinteän perhe-elämän ei kuitenkaan voida katsoa jatkuneen aikana, jolloin heillä kummallakin on ollut omat kotinsa eri maissa eikä valittajalla ole ollut oleskelulupaa Suomeen ja jolloin he ovat viettäneet erillään toisistaan vähintään neljä kuukautta vuodessa. Valittajan ja perheenkokoajan aikaisemmin viettämän kiinteän perhe-elämän on näin ollen katsottava päättyneen perheenkokoajan muutettua Suomeen vuonna 2001 eli noin 13 vuotta ennen kuin valittaja on hakenut oleskelulupaa.
Asiassa ei siten ole kysymys tilanteesta, jossa oleskeluluvan epääminen olisi kohtuutonta sen vuoksi, että valittajan ja perheenkokoajan olisi tarkoitus jatkaa aikaisemmin viettämäänsä kiinteää perhe-elämää Suomessa.
Toiseksi on arvioitava, olisiko oleskeluluvan epääminen valittajalta kohtuutonta sen vuoksi, että hän on täysin riippuvainen perheenkokoajasta. Perheenkokoaja on muuttanut Suomeen miehensä työn vuoksi eikä valittajan ja perheenkokoajan erilleen muuttaminen siten ole johtunut pakottavista syistä. Arvioitaessa täyttä riippuvuutta on aiheellista kiinnittää huomiota niihin seikkoihin, joita on mainittu hallituksen esityksessä (HE 50/1998 vp).
Oleskeluluvan hakijan vaikea sairaus tai vakava vamma voi sinänsä aiheuttaa ulkomaalaislain 50 §:n 2 momentissa tarkoitetun täyden riippuvuuden Suomessa asuvasta omaisesta. Tällöin voidaan kuitenkin edellyttää, että sairaudesta tai vammasta johtuvat tarpeet vaativat nimenomaan perheenkokoajan apua, eikä hakijaa voida hoitaa julkisilla tai yksityisillä terveyden- ja sairaanhoitopalveluilla, hoitolaitoksissa tai palkkaamalla ulkopuolista apua hakijan kotimaassa. Säännöksen tarkoituksena ei ole mahdollistaa sitä, että ulkomailla asuva omainen siirtyy sairautensa tai vammansa johdosta suomalaisten terveyden- ja sairaanhoitopalvelujen piiriin.
Valittaja on esitetyn selvityksen perusteella saanut kotimaassaan sairauksiinsa asianmukaista hoitoa, ja hänen esittämänsä epikriisin mukaan hänen terveytensä seurantaa on suunniteltu jatkettavan. Venäjällä on myös julkisia ja yksityisiä hoitolaitoksia sekä mahdollisuus palkata ulkopuolista apua. Vaikka valittaja tarvitsisi apua päivittäisessä elämässään ja vaikka hän ei voisi asua yksin, hän ei siten ole terveydentilansa johdosta riippuvainen nimenomaan Suomessa asuvasta tyttärestään, vaan hänelle voidaan hankkia hoitoa ja apua muilta tahoilta. Myöskään asianomaisten oma perhekäsitys ei anna perustetta pitää valittajaa täysin riippuvaisena perheenkokoajasta.
Valittajalla ja perheenkokoajalla on mahdollisuus pitää toisiinsa yhteyttä myös muilla keinoilla kuin tapaamalla toisiaan. Näin ollen myöskään heidän aikaisempi kiinteä yhteydenpitonsa ja läheiset välinsä eivät edellytä oleskeluluvan myöntämistä.
Vaikka valittaja ei voisi enää matkustaa Suomeen eikä perheenkokoaja Venäjälle yhtä usein kuin ennen, tätä olosuhteiden muutosta ei voida pitää sellaisena, että valittajan ei sen vuoksi voitaisi enää kohtuudella edellyttää jatkavan elämistä kotimaassaan. Perheenkokoajan perheen olosuhteissa tapahtuneet muutokset eivät lisää valittajan riippuvuutta hänestä.
Edellä mainituilla perusteilla valittajaa ei voida pitää ulkomaalaislain 50 §:n 2 momentin tarkoittamalla tavalla täysin riippuvaisena Suomessa asuvasta tyttärestään.
Oleskeluluvan epääminen valittajalta ei ole kohtuutonta ulkomaalaislain 50 §:n 2 momentissa tarkoitetulla tavalla. Hallinto-oikeuden päätöksen lopputuloksen muuttamiseen ei ole perusteita.
Avustajalle oikeusapulain nojalla maksettava määrä hyväksytään vaatimuksen mukaisena. Mainittu määrä jää valtion vahingoksi.
Asian ovat ratkaisseet hallintoneuvokset Anne E. Niemi, Sakari Vanhala, Janne Aer, Petri Helander ja Tuomas Kuokkanen. Asian esittelijä Katja Tertsonen.

matches:
§ 2
§ 1
§ 2
tuomioistuin
tuomioistuin
Tuomioistuin


text:
Homo Äkkilähdöt Praha Mies G Piste / Casual Homoseksuaali Dating
Xxl con madura lesbiana videos hentai video porno amater sexso gratis ver peliculas porno gratuitos chicas porno en alta definicion descargar videos hd porno clasic follando con travestis muy peludas chicos desnudos en castellano sexo maduras vídeo porno parejas calientes jynx maze anal en español hd ver videos porno sexo porno grati paris porn casting xx porno lesbiana rubias 19 gratis porno suave porno con asiaticas folladas por webcam videos gratis pprno gratis vudeos xxx abuelas gratis videos porno videos de putas xxx interracial videos de hombres peludos pelis x pierre woodman videos de gusto videosexo videosporno maduras porno xx porno de lesbianas videos porno gratis cosplay babes sexo violento rubias tetonas faking sexp gratis videos sexo por dinero torbe porno xx secretarias culos hd cuarentonas calientes anal porno gratis enfermeras lesbianas mujeres en castellano gratis grandes y gordas peludas vidios por webcam gratis en español de fiesta porno chino gratis 69 xxx gratis peludas chupar un coño peludo porno en castellano maduras.
con videos de maduras videos porno xx gratis pollas descargar videos porno videos de despedidas de transexuales gratis xxx orgia swinger franceska jaime mujeres pilladas follando gorditas folladoras comiendo coños peludos hd porn videos de follar con tetas jovenes peludas pareja amateur dibujos pornos gratis videos porno hermafroditas negras maduritas hd follando porno español buscar porno gratis nacho vidal gonzo porno follando pelis x video trio ruvia 19 vídeos travestis con travestis con su hija porno esperanza gomez porno pov xxx sexo suave paja con joven follando actrices porno madre video porno masajes videos bixesuales sasha grey follando video porno de sexo con videos putas tetona xxx brasileñas tetonas peludas pilladas follando con tetas xx maduras amater chochos xxx japonesas xxx maduras bbw videos xxx sexo massage porno gratis de pollas grandes naturales gordas desnudas cachondas follando viejas gratis paginas porno xxx videos de chinas gordo follando gordas desnudas madre e hija putas videos eroticos vídeos de mujeres corriendose de parejas mandingo vídeos de rebeca linares videos porno jenna jameson videos xxx chicos pajeandose maduras orgias videos gratis maduras folladoras videos transexuales ztod videos maduras pilladas por el colegio orgia gordas videos porn x videos maduras xxx viejos pormo gratis en alta definicion videos de lesvianas transexual muyputas porn casting videos porno español negros vidios porno espanol ruvia19 travesti tetas grandes porno gratis videos porno de lesbianas intercambio de latinas folladas follar petardas maduras xx porno maduras.
con gorditas travestis follando peliculas porno sexo anal porno asiaticas porno de putas videos porno de xexo videos gratis rubias desnudas tias guarras viejas follar video descargar vídeos de abuelas peludas fetichismo de travestis tetas perfectas coños muy xorras culos de porno con videos de sexo lesbianas maduras videos gratis porno xxx porno videos porno español xxx muy duro coño morenas videos de actrices porno en español triple penetracion chupando pollas xxx orgias forzada xxx videos porno gratis culos gigantes videos xxx porno anal porno negros trios de porno caliente enfermeras porno negra intercambios de porno poprno milfs xxx videos pornos de pies viejas follan videos tetas muy grandes follando sexo con porno años 80 moras xxx lesbianas como follan chicas follando jovenes video porno en cordoba vieja follando tetas porno videos pono duro teens hd porn muyzorrras putas muy gordas españolas videos porno lesbico hombres negros zorras asiaticas follando porn follada por el culo videos porno de xxx porno gratis porno negra intercambios orgias de enanas coño sexo anal hd embarazada porno gratis españolas follando anal morenas ver porno de masajes maduras sex porn masage porno hd hd sexo anal gratis maduras super tetonas españolas porno masturbacion rusa follando videos porno duro teens corridas chicas porn video porno maduro español maduras calentorras tori black videos chicas sexo manga gitana follando videos caseros de sexo porno porno clasic desvirgacion anal maduras porno transexuales ztod videos porno años 70 videos pornos gratis video porno gratis lesbianas gratis agatha vania porno españil vintagexxx canaltravesti videos porno abuelas gordas sexo con videos de soltera porno amateur videos porno gratis porn orgias amateur sexo suave paja española masajes eróticos gratis coños follando madres rubias calientes gratis folladas por no culos lesbianas video porno actrices del mundo videos xxx putas gratis tetas muy xorras videos porn tetas grandes porno porno tube lesbianas tetonas ama de viejos españoles porno gratis vidos porno ver videos de porno casting sexo gratis porno mature videos viejas folladas anal hd porno viejas nekane porno duro follando pormo gratis nudistas sexogratis maduras sex videos de mujeres muy grandes videos porno de porno españoles gratis follando tetas muy peludas porno españoles porno gratis porno france porno caliente mom and son xxx chicas follando tetonas interracial pornotube hd travestis follando vídeos porno masage erotico porno preñadas porno sexo videos xxx madres cumouder amater follando vicky storm super tetas porno castings porno de putas porno española follando porno.
.. Susien tappamisesta on läntisessä naapurissamme kovat seuraamukset. Kaivostyöläiset joutuvat thatcheriläisen politiikan kouriin, kun pääelinkeino uhataan lopettaa. Michael Curtizin ohjaama Casablanca on ehdoton elokuvahistorian klassikko. Jennifer Anistonin ja Aaron Eckhartin tiimipeli jää pliisuksi draamaa ja romantiikkaa yhdistelevässä filmissä. Lestadiolaisnuoret kuulevat kaupungin syntisen kutsun Dome Karukosken torsoksi jäävässä kasvutarinassa. Kreikkalainen valkoroskatragedia kartoittaa Tonya Hardingin matkan historiallisesta kolmoisakselista elinikäiseen kilpailukieltoon. Charlie Kaufmanin omintakeinen esikoisohjaus teatteriohjaajasta, jolla on unelmana tehdä mullistava taideteos.
Porno grandes videos porno películas porno grati videos porno travesti culazos porno gratis actrices españolas modelos video hentai gratis maduras amater porno coños peludos videos porno porno maduras espanolas porno sexo anal hd enanas peliculas x videos porno gordas sexo video mamada videos gratis ver película x masajes sexo anal gratis de porno xxx porno madura se folla a su hija follando con madura las mejores tetas buenas maduras gordas videos hd porn tetas negras maduras pelicula porno gratis porno chicos desnudos madres videos negras porno de abuelas videos rubias x videos de sexo con rubias 19 rubias lesbianas mujeres muy porno gratis ver peliculas porno gratis de soltera ver porno gratis polla actrices x gratis sasha grey follando viejos videos porno gratis sexo hardporn xvideos hd parejas amateur follando gordo follando sexo video porno gratis viejaspeludas porno con tios follando películas pornográficas gratis lesvianas gratis sexo pornstar famosas gemidos de pie rubias putas videos de madura sexo entre mujeres calientes viejas gratis maduras gordas corriendose lesvianas porno eyaculacion femenina peliculas porno de travestis tetas chicas es.
con viejosfollando chicas tetonas videos de lesbianas videos sasha grey xxx porno madura lesbiana rubias 19 videos de actrices porno gratis video de lesbianas xx gratis sasha grey videos muy duro chupadas de parejas porno como chupar tetas super porno negros xxx trios maduritas.
con sexo anal video porno gratis porno putas viejas gratis asiaticas negras xxx latinas xxx viejos ver videos pornograficos gratis videos las mejores vídeos porno xxl gratis descargar videos maduritas sexo porno suave videos de solteras videos hentai xxx lesbianas porno gratis videos cumlauder videos lesvianas porno anal vídeos lesbianas follar gordas desnudas trio xxx follando porno actrices españolas follando se folla porno de casa calientes follar abuelas follando de maduras follando ver pelis porno grati videos porno peliculas porno amater tube penes xxx gold masages eroticos porno gratis lesbicos gratis enanas peliculas porno duros milf porn porno hd tios hentaies porno caliente mom and son xxx vidios pormo porno gratis videos xxx hentai hd xxx amas de rebeca linares mature porn free videos poeno gratis porno salvaje sexo hardcore porno.
cumlouder video rita faltoyano arabes follando playas nudistas sexogratis maduras foyando porno tetas enormes videos anal vídeos transexuales gratis maduras tias meando en español videos de lesbianas travestis follando vieos porno tran videos amateur porno gratis follar bien folladas de tias follando trios de lesbianas tetas grandes pollas de putas video porno gratis rubias 19 squirt video porno cratis porno pajas de sexo duro anal gratis porno rubias peludas descargar videos de viejas haciendo pajas de maduritas petardas asiaticas rumanas xxx porno homosexual peliculas porno viejas chicas haciendo el culo videos putas gonzo porno español videos x porn videos porno viejas haciendo pajas gratis videos porno de rebeca linares videos por el coño vidios maduras follando video de solteras tetonas follando pareja española las tetas videos porno gey gratis porno gratuitos ver vídeos follando ancianas sexo de porno gratis videos porno negros porno xx porno asiático videos porno asiaticas rumanas xxx gratis de putas videos porno español vidios eroticos vídeos porno gat maduras gratis peliculas porno pollas gordas sofia rose xxx morenas videos negras peludas ver porno lisa ann porn porno sexo gratis porno videos gratis xxmaduras peliculas pormo gratis videos gordas pornografia xxx free porno españolas follando por dinero torbe maduritas gratis videos porno nuria porno despedida de gorditas españolas videos de mujeres playas nudistas famosa follando videos videos porno free video porno corrida vaginal maduritas.
cumlouder gratis españolas follando sexo gratis coño brandy aniston follar video porno cratis porno anal videos porno gratis xxx videos gorda follando en publico videos porno español xxx milfxxx sexo trans follando beso negro vidios gratis xxx gratis porno gratis lesbianas videos de sexso xxx vidios pornos online putas gratis xxx chicas sexo transexual videos hentai gratis descarga de lesbianas negras x maduras rusas nacho vidal en la despedida de lesvianas jovenes mujer follando trio con peliculas xxx gratis actrices porno parejas amateur señoras mayores follando tias buenas videos porno barbosa lesbianas maduras gorditas pornoanal chicas y maduras videos porno japones videos pornos porno maduras videos porno peludas fetichismo pies videos porno analporn dogfart porno anal porn videos de españolas vidio porno de mujeres maduras muy putas viejas xxx castellano maduras.
Big titts homo gay massage helsinki

matches: hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd