Lausunnon antaminen Itä-Suomen hallinto-oikeudelle rakennustarkastajan valintapäätöksestä tehdyn valituksen johdosta | Mikkeli
Kokous 15.12.2015
Lausunnon antaminen Itä-Suomen hallinto-oikeudelle rakennustarkastajan valintapäätöksestä tehdyn valituksen johdosta
Rakennuslautakunta, kokous 15.12.2015
§ 68 Lausunnon antaminen Itä-Suomen hallinto-oikeudelle rakennustarkastajan valintapäätöksestä tehdyn valituksen johdosta
MliDno-2015-935
Rakennuslautakunta, 24.9.2015
Johtava rakennustarkastaja Risto Mikkola on päätöksellään § 14/11.8.2015 valinnut rakennusvalvonnan rakennustarkastajan virkaan talonrakennusteknikko Janne Hämäläisen ja varasijalle talonrakennusteknikko Lasse Kumpulaisen.
Virkaa hakenut Hannu-Pekka Honkanen on tehnyt päätöksestä oikaisuvaatimuksen, joka on saapunut 25.8.2015. Viran hakijana Honkasella on oikeus hakea muutosta päätökseen ja oikaisuvaatimus on tehty säädetyn määräajan kuluessa.
Oikaisuvaatimus on toimitettu lautakunnan jäsenille sähköisesti.
Oikaisuvaatimuksessa Honkanen vaatii, että hänet on muihin verrattuna ylivertaisena hakijana nimettävä rakennustarkastajan virkaan. Vaatimusta Honkanen on perustellut seuraavasti. Hän on koulutuksensa ja työkokemuksensa perusteella ylivertainen muihin hakijoihin verrattuna. Kumpikaan valituista ei täytä maankäyttö- ja rakennusasetuksessa rakennustarkastajalle asetettua pätevyysvaatimusta eikä heihin voi soveltaa asetuksen siirtymäsäännöstä. Hakijoista tehdyssä yhteenvedossa ei mainita kaikkea Honkasen ilmoittamaa työkokemusta. Hakijoista ei ole tehty asianmukaista hakijavertailua tai ansiovertailua. Päätöstä ei ole perusteltu asianmukaisesti. Honkasta on syrjitty valintaprosessissa.
Hannu-Pekka Honkasen talonrakennuksen teknikon tutkinto on sama kuin virkaan ja varasijalle valituilla. Se,että Honkanen on esittänyt todistuksia erilaisista lyhyistä rakennusalan kursseista, seminaareista ja vastaavista, joihin hän on osallistunut, ei vielä osoita, että hän olisi saanut sellaisen koulutuksen, joka olisi merkittävästi parempi kuin muilla. Ympäristönsuojelun, hallinto-oikeuden tai hallintotieteen opintoja ei ole laskettu rakennustarkastajan virkaa täytettäessä eduksi, koska näistä ei ole olennaista hyötyä rakennustarkastajan virkatoimien hoitamisessa. Ympäristönsuojeluun liittyvistä tehtävistä vastaa kaupungin ympäristöpalvelut ja hallinto- ja oikeudellisia asioita varten teknisellä toimella on rakennusvalvonnan tulosalueella hallintopäällikkö, jonka kelpoisuusvaatimuksena on oikeustieteellinen korkeakoulututkinto ja joka vastaa hallinnollisten asioiden lisäksi myös rakennuslakimiehen tehtävistä.
Honkasen työkokemus rakennustarkastajan virasta on pääosin yli 20 vuoden takaa. Sen jälkeiseltä ajalta hänellä ei ole kuin kahden kuukauden viransijaisuus ja yksi todistus runsaan puolen vuoden pituisesta tehtävästä työmaan rakennusvalvojana. Hän itse kertoo toimineensa 20 vuotta vaativissa rakennus-, kiinteistö- ja lakialan tehtävissä, mutta tästä ei ole esitetty mitään todistuksia edellä mainittuja lukuun ottamatta.
Maankäyttö- ja rakennusasetuksen 4 § 3 momentissa on säädetty rakennustarkastajan pätevyydestä seuraavasti: "Rakennustarkastajalla tulee olla tehtävään soveltuva rakennusalan korkeakoulututkinto. Lisäksi hänellä tulee olla riittävä kokemus rakennussuunnitteluun ja rakennustyön suoritukseen liittyvistä tehtävistä". Saman asetuksen 108 §:ssä on seuraava siirtymäsäännös: "Sen estämättä, mitä 4 §:n 3 momentissa säädetään, rakennustarkastajana voi toimia ennen tämän asetuksen voimaantuloa rakennustarkastajan virkaan nimitetty henkilö tai henkilö, joka täyttää aikaisemman asetuksen 158 a §:ssä rakennustarkastajalle säädetyt kelpoisuusvaatimukset". Rakennustarkastajan virkaan valittavilta edellytettiin vanhan rakennusasetuksen mukaan "teknillisen koulun rakennusosaston talonrakennuksen opintosuunnalla suoritettua teknikon tutkintoa tai aikaisempaa sitä vastaavaa tutkintoa tai muussa oppilaitoksessa suoritettua sitä korkeampaa rakennusalan tutkintoa". Asetuksen pätevyysvaatimusta tulkitaan yleisesti niin, että kunnan rakennusvalvonnassa tulee olla vähintään yksi tuon pätevyysvaatimuksen täyttävä henkilö rakennustarkastajan virkatehtäviä hoitamassa. Virkanimike voi siis olla muukin kuin rakennustarkastaja. Mikkelin rakennusvalvonnassa asetuksen mukaista rakennustarkastajan virkatehtävää hoitaa johtava rakennustarkastaja. Jos rakennusvalvonnassa on tämän lisäksi muitakin viranhaltijoita, näiden kelpoisuuden voi kunta päättää itsenäisesti eikä asetuksessa edellytettyä korkeakoulututkintoa tarvita riippumatta siitä, onko näiden muiden viranhaltijoiden virkanimike rakennustarkastaja vai jokin muu, kuten esimerkiksi lupa-arkkitehti tai tarkastusinsinööri. Mikkelin kaupunki on päättänyt rakennustarkastajan kelpoisuusehdoista seuraavaa: "Viran kelpoisuusvaatimuksena on tehtävään soveltuva rakennusalan korkeakoulututkinto tai aikaisempi rakennusalan insinöörin, rakennusarkkitehdin tai rakennusmestarin tutkinto sekä riittävä kokemus rakentamiseen liittyvistä tehtävistä". Kelpoisuusvaatimukset eivät ole ristiriidassa asetuksen kanssa ja kaikki hakijat täyttävät nämä vaatimukset.
Päätösotteeseen liitetty yhteenveto hakijoista tulee suoraan Kuntarekry-järjestelmästä ja perustuu niihin tietoihin, joita hakijat ovat itse syöttäneet järjestelmään hakemusta tehdessään. Kun Honkanen ei ole syöttänyt yhteenvedosta puuttuvia tietoja järjestelmään, ei niitä myöskään näy yhteenvedossa. Muut eivät voi niitä sinne lisätä. Kaikki Honkasen esittämät työ- ja opintotodistukset on kuitenkin otettu huomioon hakijoita vertailtaessa ja valintapäätöstä tehtäessä, vaikka ne eivät yhteenvedossa näykään. Osan todistuksistaan Honkanen esitti vasta haastattelutilaisuudessa. Ne, joiden katsottiin voivat vaikuttaa valintapäätökseen, kopioitiin kaupungin toimesta haastattelun jälkeen ja myös ne huomioitiin päätöstä tehtäessä. Järjestelmän tuottamassa yhteenvedossa on aina näkyvissä myös hakijoiden ikä. Se ei kuitenkaan ole ollut valintaperuste.
Hakijoista on tehty asianmukainen vertailu, jonka ydinkohdat on kerrottu valintapäätöksessä. Myös päätöksen perustelut on esitetty selvästi. Keskeiset valintaperusteet käyvät ilmi päätöstekstistä. Hakijoiden ikää ei ole näissä mainittu eikä sitä ole käytetty valintaperusteena toisin kuin oikaisuvaatimuksessa väitetään. Minkäänlaisesta ikä- tai muustakaan syrjinnästä ei päätöksessä ole kyse.
Haastattelut suorittanut ryhmä oli kannastaan yksimielinen, joten siitäkään ei ole kyse, että päätöksen tehnyt johtava rakennustarkastaja olisi suosinut tiettyä tai tiettyjä hakijoita. Honkasen haastattelu kesti ajallisesti hiukan pidempään kuin muiden hakijoiden haastattelut eikä haastattelua jouduttu lopettamaan kesken.
Haastattelun yhteydessä pyrittiin selvittämään myös sitä, kuinka haastatellut pystyvät toimimaan ryhmässä, huomioimaan muut ryhmän jäsenet ja näiden mahdollisesti erilaiset mielipiteet. Mikkelin rakennusvalvonnassa työskentelee 12 vakituista henkilöä ja suuri osa rakennusvalvonnan tehtävistä hoidetaan erilaisissa ryhmissä. Osa henkilökunnasta, myös rakennustarkastajista, työskentelee yhteisissä työhuoneissa. Yhteistyökyky on olennaisen tärkeä edellytys virkatehtävistä suoriutumiseen.
Risto Mikkola, johtava rakennustarkastaja, risto.mikkola@mikkeli.fi
Rakennuslautakunta hylkää rakennustarkastajan valintaa koskevasta johtavan rakennustarkastajan päätöksestä § 14/11.8.2015 tehdyn oikaisuvaatimuksen, koska oikaisuvaatimuksessa ei ole esitetty mitään sellaista, mikä antaisi aihetta muuttaa mainittua päätöstä.
Hannu-Pekka Honkanen on tehnyt Itä-Suomen hallinto-oikeudelle valituksen Mikkelin kaupungin rakennuslautakunnan päätöksestä 24.9.2015 § 48, jolla lautakunta on hylännyt Honkasen tekemän oikaisuvaatimuksen johtavan rakennustarkastajan päätöksestä valita avoinna olleeseen rakennustarkastajan virkaa Janne Hämäläinen ja varasijalle Lasse Kumpulainen. Valituskirjelmä on liitteenä. Hallinto-oikeus on kehottanut rakennuslautakuntaa antamaan lausuntonsa valituksen johdosta 28.12.2015 mennessä.
Johtava rakennustarkastaja Risto Mikkola on päätöksellään § 14/11.8.2015 valinnut rakennusvalvonnan rakennustarkastajan virkaan talonrakennusteknikko Janne Hämäläisen ja varasijalle talonrakennusteknikko Lasse Kumpulaisen. Rakennuslautakunta on hylännyt virkaa hakeneen Hannu-Pekka Honkasen oikaisuvaatimuksen ja pitänyt johtavan rakennustarkastajan päätöksen voimassa.
Valituksessaan Honkanen vaatii, että rakennuslautakunnan päätös on kumottava ensisijaisesti siksi, että hänen laillisia oikeuksiaan tulla nimetyksi virkaan on loukattu ja toissijaisesti siksi, että virkaan valittu ja varasijalle valittu eivät täytä viran pätevyysvaatimuksia.
Vaatimustaan Honkanen on perustellut seuraavasti. Hän on koulutuksensa ja työkokemuksensa perusteella ylivertainen muihin hakijoihin verrattuna. Kumpikaan valituista ei täytä maankäyttö- ja rakennusasetuksessa rakennustarkastajalle asetettua pätevyysvaatimusta eikä heihin voi soveltaa asetuksen siirtymäsäännöstä. Hakijoista ei ole tehty asianmukaista hakijavertailua tai ansiovertailua. Päätöstä ei ole perusteltu asianmukaisesti. Honkasta on syrjitty valintaprosessissa ja vastaavasti virkaan valittua on suosittu ja hänelle annettu taloudellista etua ja hyötyä ja samalla sidottu hänet kiitollisuudenvelkaan, mikä rajoittaa hänen toimintavapauttaan.
Hannu-Pekka Honkasen talonrakennuksen teknikon tutkinto on sama kuin virkaan ja varasijalle valituilla. Se,että Honkanen on esittänyt todistuksia erilaisista lyhyistä rakennusalan kursseista, seminaareista ja vastaavista, joihin hän on osallistunut, ei vielä osoita, että hän olisi saanut sellaisen koulutuksen, joka olisi haettavana olleen viran hoitoa ajatellen merkittävästi parempi kuin muilla. Ympäristönsuojelun, hallinto-oikeuden tai hallintotieteen opintoja ei ole laskettu rakennustarkastajan virkaa täytettäessä eduksi, koska näistä ei ole olennaista hyötyä rakennustarkastajan virkatoimien hoitamisessa. Ympäristönsuojeluun liittyvistä tehtävistä vastaa kaupungin ympäristöpalvelut ja hallinto- ja oikeudellisia asioita varten teknisellä toimella on rakennusvalvonnan tulosalueella hallintopäällikkö, jonka kelpoisuusvaatimuksena on oikeustieteellinen korkeakoulututkinto.
Honkasen työkokemus rakennustarkastajan virasta on pääosin yli 20 vuoden takaa. Sen jälkeiseltä ajalta hänellä ei ole kuin kahden kuukauden viransijaisuus ja yksi todistus runsaan puolen vuoden pituisesta tehtävästä työmaan rakennusvalvojana. Hän itse kertoo toimineensa 20 vuotta vaativissa rakennus-, kiinteistö- ja lakialan tehtävissä, mutta tästä ei ole esitetty mitään todistuksia edellä mainittuja lukuun ottamatta. Pelkkää hakijan omaa kertomusta työtehtävistä ei voi pitää riittävänä todistuksena eikä vetoamista toimeksiantajien yksityisyydensuojaan hyväksyttävänä syynä todistusten puuttumiselle.
Maankäyttö- ja rakennusasetuksen 4 § 3 momentissa on säädetty rakennustarkastajan pätevyydestä seuraavasti: "Rakennustarkastajalla tulee olla tehtävään soveltuva rakennusalan korkeakoulututkinto. Lisäksi hänellä tulee olla riittävä kokemus rakennussuunnitteluun ja rakennustyön suoritukseen liittyvistä tehtävistä". Saman asetuksen 108 §:ssä on seuraava siirtymäsäännös: "Sen estämättä, mitä 4 §:n 3 momentissa säädetään, rakennustarkastajana voi toimia ennen tämän asetuksen voimaantuloa rakennustarkastajan virkaan nimitetty henkilö tai henkilö, joka täyttää aikaisemman asetuksen 158 a §:ssä rakennustarkastajalle säädetyt kelpoisuusvaatimukset". Rakennustarkastajan virkaan valittavilta edellytettiin vanhan rakennusasetuksen mukaan "teknillisen koulun rakennusosaston talonrakennuksen opintosuunnalla suoritettua teknikon tutkintoa tai aikaisempaa sitä vastaavaa tutkintoa tai muussa oppilaitoksessa suoritettua sitä korkeampaa rakennusalan tutkintoa". Asetuksen pätevyysvaatimusta tulkitaan yleisesti niin, että kunnan rakennusvalvonnassa tulee olla vähintään yksi tuon pätevyysvaatimuksen täyttävä henkilö rakennustarkastajan virkatehtäviä hoitamassa. Virkanimike voi siis olla muukin kuin rakennustarkastaja. Mikkelin rakennusvalvonnassa asetuksen mukaista rakennustarkastajan virkatehtävää hoitaa johtava rakennustarkastaja. Jos rakennusvalvonnassa on tämän lisäksi muitakin viranhaltijoita, näiden kelpoisuuden voi kunta päättää itsenäisesti eikä asetuksessa edellytettyä korkeakoulututkintoa tarvita riippumatta siitä, onko näiden muiden viranhaltijoiden virkanimike rakennustarkastaja vai jokin muu, kuten esimerkiksi lupa-arkkitehti tai tarkastusinsinööri. Mikkelin kaupunki on päättänyt rakennustarkastajan kelpoisuusehdoista seuraavaa: "Viran kelpoisuusvaatimuksena on tehtävään soveltuva rakennusalan korkeakoulututkinto tai aikaisempi rakennusalan insinöörin, rakennusarkkitehdin tai rakennusmestarin tutkinto sekä riittävä kokemus rakentamiseen liittyvistä tehtävistä". Kelpoisuusvaatimukset eivät ole ristiriidassa asetuksen kanssa ja kaikki haastatelut hakijat täyttävät nämä vaatimukset.
Päätösotteeseen liitetty yhteenveto hakijoista tulee suoraan Kuntarekry-järjestelmästä ja perustuu niihin tietoihin, joita hakijat ovat itse syöttäneet järjestelmään hakemusta tehdessään. Kun Honkanen ei ole syöttänyt yhteenvedosta puuttuvia tietoja järjestelmään, ei niitä myöskään näy yhteenvedossa. Muut eivät voi niitä sinne lisätä. Kaikki Honkasen esittämät työ- ja opintotodistukset on kuitenkin otettu huomioon hakijoita vertailtaessa ja valintapäätöstä tehtäessä, vaikka ne eivät yhteenvedossa näykään. Osan todistuksistaan Honkanen esitti vasta haastattelutilaisuudessa. Ne, joiden katsottiin voivat vaikuttaa valintapäätökseen, kopioitiin kaupungin toimesta haastattelun jälkeen ja myös ne huomioitiin päätöstä tehtäessä.
Haastattelut suorittanut ryhmä oli kannastaan yksimielinen, joten siitäkään ei ole kyse, että päätöksen tehnyt johtava rakennustarkastaja olisi suosinut tiettyä tai tiettyjä hakijoita. Väite siitä, että valintapäätöksellä olisi haluttu saattaa uusi viranhaltija kiitollisuudenvelkaan valitsijaa kohtaan ja rajoittaa hänen toimintavapauttaan, on täysin perusteeton. Tällainen väite olisi voitu esittää, valittiin virkaan kuka tahansa. Lisäksi voidaan todeta, ettei valinnan tehnyt johtava rakennustarkastaja Risto Mikkola ole enää Mikkelin kaupungin palveluksessa.
Hannu-Pekka Honkasen valituksessa ei ole esitetty mitään sellaista, joka osoittaisi, että rakennuslautakunnan tai johtavan rakennustarkastajan päätökset olisivat syntyneet virheellisessä järjestykseessä, päätöksen tekijät olisivat ylittäneet toimivaltansa tai että päätökset muuten olisivat lainvastaisia. Päätösten kumoamiselle ei siis ole kuntalaissa edellytettyjä perusteita.
Sari Valjakka, vt. johtava rakennustarkastaja
Rakennuslautakunta päättää antaa Itä-Suomen hallinto-oikeudelle edellä olevan lausunnon Hannu-Pekka Honkasen tekemän valituksen johdosta.
Itä-Suomen hallito-oikeus.
HONKANEN VALITUS HAO.pdf.pdf (pdf, 152 kt)
HallintolainkäyttöL 5 §:n tai muun lainsäädännön mukaan seuraaviin päätöksiin ei saa hakea muutosta valittamalla.
§ 67 Ilmoitusasiat
§ 69 Määräys luvattoman rakennuksen poistamiseen Järvenpään kylän tila Selänpelto RN:o 5:92
§ 70 Sähkö-ja puhelinjohtojen sijoittamista koskeva valitus, Keijo ja Raija Pöyry
§ 71 Rakennuslautakunnan laskujen hyväksyjät ja asiatarkastajat vuonna 2016


Radiukkut tv-kkullu aallakaatitsisarneq pillugu Inatsisartut peqqussutaanni nr. 6, 14. november 2004-meersumi § 52, imm. 3, § 53, § 54, imm. 8, § 55, § 56, imm. 3 aamma § 59, imm. 2 naapertorlugit aalajangersarneqarput:
§ 1. Nalunaarummi pineqarput radiuni tv-nilu suniluunniit pilerisaarutit aallakaatitassianillu aningaasalersuisarnerit, tak. radiukkut tv-kkullu aallakaatitsisarneq pillugu Inatsisartut peqqussutaat.
Imm. 2. Tekst-tv-mut tunngatillugu allamik allassimasoqanngippat tv-nut maleruagassat taamatulli atuutissapput.
Pilerisaarutit suunerat
§ 2. Tv-mi pilerisaarutit aallartinneri naanerilu nipimik ilisarnaammik oqaluttumilluunniit, taakkuluunniit marluutillugit, kiisalu assitaliinikkut erseqqissumik nalunaarneqassapput.
Imm. 2. Radiumi pilerisaarutitut akunniliussap aallartinnera naaneraluunniit imaluunniit pilerisaarutit aallartinneri naaneriluunniit nipimik ilisarnaammik oqaluttumilluunniit, taakkuluunniit marluutillugit erseqqissumik nalunaarneqassapput.
Imm. 3. Tekst-tv-mi erseqqissumik assitaliinikkut nalunaartoqassaaq.
§ 3. Radiukkut tv-kkullu aallakaatitat pilerisaarutinik pasinaarsaakkanik imaqassanngillat.
Imm. 2. Pilerisaarutit pasinaarsaakkat tassaapput pilerisaaruteqartup kinaanera ersersivinngikkaluarlugu nioqqutissiortup sullissinermilluunniit suliaqartartup aqqanik, nioqqutissaataasa ilisarnaataannik, nioqqutissaataanik, sullissinerisa suunerinik, suliffeqarfiutaanik imaluunniit ingerlataanik aallakaatitassiap aallakaatinneqarnerani oqaatsitigut assitaliinikkulluunniit ersersitsiniaaneq, ersersitsiniaaneq Kalaallit Nunaata Radioata (KNR-ip), aallakaatitsisinnaanermut akuersissutip piginnittuata imaluunniit inuup KNR-imi aallakaatitsisinnaanermulluunniit akuersissutip piginnittuani sulisuusup pilerisaaruteqarnissamik siunertaqartissimappagu, taassumalu ersersinniarnerata isumaa tamat allamut saatinniarnissaannut atorneqarsinnaappat.
Imm. 3. Ersersitsiniaanerup imm. 2-mi pineqartup siunertaasimannginnera KNR-ip aallakaatitsisinnaanermulluunniit akuersissutip piginnittuata uppernarsarniagassaraa.
Pilerisaarutit inissinneri
§ 4. TV-mi pilerisaarutit ataatsimoortillugit aallakaatinneqassapput.
Imm. 2. TV-mi pilerisaarutit ataatsimoortut aallakaatitanut akunniliullugit inissinneqassapput, taamaattorli tak. imm. 3 aamma 4. Tamanna tekst-tv-mi pilerisaarutinut atuutinngilaq.
Imm. 3. Timersornermik aallakaatitat unikkallarfillit, imaluunniit isiginnaartoqarluni isiginnaagassiamik pisumilluunniit unikkallarfilimmik toqqaannartumik kipungasumilluunniit aallakaatitsinerit kipitikkallarlugit pilerisaarutit ataatsimoortut aallakaatinneqarsinnaapput.
Imm. 4. Pilerisaarutit ataatsimoortut imm. 2-mi taaneqartut aallakaatitap nalinginnaasumik unikkallarfii, sivisussusia suuneralu eqqarsaatigalugit inissinneqassapput, taamaaliornerlu aallakaatitap innarligassaanngissusianik, naleqassusianik piginnittuataluunniit piginnittussaaneranik innarliinani pissaaq.
§ 5. Radiumi pilerisaarutit aallakaatitsinermi sukkulluunniit inissinneqarsinnaapput, taamaattorli tak. imm. 2.
Imm. 2. KNR-ip radiumi pilerisaarutit taamaallaat ataatsimoortillugit, aallakaatitanullu akunniliullugit aallakaatissinnaavai.
§ 6. Kosttilskudit pillugit pilerisaarutit aallakaatitanut meeqqanut sammitinneqartunut atasumik inissinneqassanngillat.
Pilerisaarutit sivisussusii
§ 7. Pilerisaarutit nal.ak. annerpaamik minutsinik 10-nik sivisussuseqassapput.
Imm. 2. Imm. 1 tekst-tv-mut atuutinngilaq.
Pilerisaarutit imarisaat
§ 8. Radiumi tv-milu pilerisaarutit inatsisinut naapertuuttuussapput, isornaatsuussallutik, assuarnaatsuussallutik eqqortuussallutillu aammalu inoqatinut akisussaassusermik misigissuseqarluarluni suliaasimassallutik.
Imm. 2. Pilerisaarutit atuisartunut pisisartunullu siunnersuisoqatigiit, tuniniaasarneq, nalunaaqutsersuisarneq, akit aamma atuisartunut pisisartunullu maalaaruteqartarfittut ataatsimiititaliaq pillugit Inatsisartut inatsisaannut naapertuutissapput, pilerisaarutinillu pitsaasuutitsinissamik ileqqussanik nalinginnaasumik akuerisaasunik ataqqinnittuussallutik.
Imm. 3. Qissimigaagassanik imm. 1-imi 2-milu taaneqartunik malinninniarnermi radiumik tv-millu tigooraanerup nalinginnaasumik pineranut tunngasut pingaartillugit isiginiarneqassapput.
§ 9. Pilerisaaruteqartup kinaanera pilerisaarummi ersersinneqassaaq, soorlu nioqqutissat ilisarnaataasigut niuernikkulluunniit ilisarnaatitigut allatigut.
§ 10. KNR-ip aallakaatitsisinnaanermulluunniit akuersissutip piginnittuata tv-mi pilerisaarutit, inuup piffissami tassani tv-qarfimmilu tassani tv-kkut aallakaatitami KNR-imit aallakaatitsisinnaanermulluunniit akuersissutip piginnittuanit aallakaatinneqartumi peqataasup, soorlu studieværtitut, peqataaffigisai aallakaatissinnaanngilai.
Imm. 2. Pilerisaarutit aallakaatitsiviup aallakaatitaasa ilisarnaataannik nalinginnaasumilluunniit imarisaannik imaqassanngillat.
§ 11. Pilerisaarutit nakuuserumalernissamut patsisaasinnaasunik imaqassanngillat. Toqutsinernik, nakuusernernik naalliutsitsinernilluunniit imaqassanngillat, aammalu upperisapalaat ersinerluunniit asuli tunngavigissanagit.
Imm. 2. Pilerisaarutit ammip qalipaataa, arnaaneq/angutaaneq, qassinik ukioqarneq, upperisaq nunamilluunniit suminngaanneersuuneq tunngavigalugu immikkoortitsissanngillat, inuilluunniit upperisaat politikkialluunniit pillugu narrunarsaassanatik.
Imm. 3. Pilerisaarutit angerlarsimaffimmi, suliffimmi angallannermiluunniit isumannaatsuutitsiniarnermut akerliusumik pissusilersulernissamut, allatulluunniit ulorianartorsiortitsinialernissamut, akisussaanngitsuliulernissamut, peqqinnissamut ulorianaatilimmik avatangiisinulluunniit ulorianaatilimmik pissusilersulernissamut patsisaassanngillat.
Imm. 4. Nioqqutissiap atorneqarnissaani isumannaatsuutitsiniarnissaq immikkut sianigisariaqassappat tamanna pilerisaarummi ilisimatitsissutigineqassaaq.
§ 12. Pilerisaarutit inuit privatimik inuiaqatigiinniluunniit inuunerannik oqaluttuartuussanngillat allaaserinnittuussanatilluunniit, tamanna siumut akuersissutigineqareersimanngippat. Aamma pilerisaarutit siumut akuersissuteqartoqareersimatinnagu sumulluunniit inuup allap pigisaanut tunngasumik, inummut tassungarpiaq innersuussinertut paasinnitsitsisinnaasumik oqaluttuartuussanngillat allaaserinnittuussanatilluunniit.
§ 13. Oqariartuutiginiagaq periutsit isiginnaartartup tusarnaartartulluunniit sianiginngisaminik taamaallaat malugisinnaasai atorlugit ingerlateqqinniarlugu, assersuutigalugu assip ima sukkatigisumik allanngorartinneratigut allaat isiginnaartartumit malugineqarsinnaanngitsumik, pilerisaarusianik aallakaatitsisoqassanngilaq.
§ 14. Radiumi tv-milu pilerisaarutit kalaallisut oqaasertaqassapput imaluunniit kalaallisut allagartalersugaassallutik. Tamannali atuutinngilaq pilerisaarut erinarsuutitut nipilersukkatulluunniit saqqummiunneqarpat.
Imm. 2. Imm. 1-imi aalajangersagaq aallakaatitassiani ataatsimoortuni pilerisaarutinut, KNR-ip aallakaatitsisinnaanermulluunniit akuersissutip piginnittuata ataatsimoortillugit pissarsiarisimasaani pilerisaarutinik imaqartuniittunut atuutinngilaq.
Nioqqutissiat sullissinerillu immikkut ittut
§ 15. Imigassat aalakoornartumik akullit, soorlu immiaaqqat, viinnit imigassallu kimittuut pilerisaarutigineqassanngillat.
Imm. 2. Tupanit nioqqutissiat nioqqutissallu pujortarnermut atatillugu atorneqarnerusartut pilerisaarutigineqassanngillat.
Imm. 3. Nakorsaatit, matumani aamma nakorsaatit niuertarfinni pisiassat aamma naturmedicinit pilerisaarutigineqassanngillat.
§ 16. Peqqinnermut iluaqutaasumik immikkut sullissinerit, soorlu akupunktur, zoneterapi aamma hypnose pillugit pilerisaarutit piviusorsiortuullutillu ingasattajaartuussanngillat. Aamma sullissinerit peqqinnermut iluaqutaasumik kinguneqarsinnaanerinik ingasattajaarussissanngillat.
Imm. 2. Pilerisaarutit imm. 1-imi taaneqartut inunnut aalajangersimasunut, soorlu inunnut napparsimasunut inunnulluunniit aalajangersimasumik ajoqutilinnut innarluutilinnulluunniit sammitinneqassanngillat. Peqqinnissamut tunngatillugu ingerlataqarnermi atuutissapputtaaq peqqinnissamik sullissinerit pilerisaarutigineqartarnerat pillugu Inatsisartut peqqussutaanni maleruagassat.
§ 17. Upperisarsiornermik suliaqartut, politikkikkut partiit, kattusseqatigiit, kattuffiit kisimiillutillu qinigassanngortittut pillugit pilerisaarutinik tv-mi aallakaatitsisoqassanngilaq, taamaattorli tak. imm. 3.
Imm. 2. Tv-mi reklaminut ilanngunneqartassanngillat upperisarsionermut politikkimullu tunngasutigut isummat, taamaattorli tak. imm. 3.
Imm. 3. Imm. 1-imi amma imm. 2-mi aalajangersagaq qinersinerit pillugit aallakaatitanik taagorneqartunik, tassa qinersineq pillugu aallakaatitaq ilanngussanik politikkikkut partiimit aallakaatitassiarineqarsimasunik akilerneqartunillu imaqarpat, aallakaatitsinissamut akornutaanngilaq.
§ 18. Iluaqusiinissamik siunertaqarluni imaluunniit tamat soqutigisaat siunertaralugu katersuiniarneq pillugu pilerisaarutit aatsaat aallakaatinneqassapput, katersuiniarneq tamanut ammasoq politiinit akuerineqarsimappat.
Meeqqanik illersuineq
§ 19. Pilerisaarutit meeqqanut sammitinneqartut, taakku eqqarsartaasiinik ileqqorissaarnissaannillu ajoqusiisinnaasutut ilusilerneqassanngillat. Pilerisaarutit meeqqat inunnguuseralugu uppiassusiinik ilumoortuunerinillu kiisalu angajoqqaaminnut, perorsaasiminnut allanut ilinniartitsisuminnulluunniit immikkut ittumik tatiginninnerannik atornerluissutissatut ilusilerneqassanngillat. Pilerisaarutit aamma taakku oqaasissaqartuunerannik akisussaanerannillu akornusiissanngillat.
§ 20. Pilerisaarutit meeqqat sumiiffinni navianartuniittarnissaannut tamakkununngartarnissaannulluunniit, nioqqutissanik ulorianartunik atuisarnissaannut imaluunniit imminnut navianartorsiortinnissaannut kajumissaarutaassanngilluinnarput.
§ 21. Pilerisaarutit meeqqat, meeqqat allat nioqqutissanik pilerisaarutigineqartunik piseqqullugit kimigiiserfiginninnissaannut kajumissaarisuussanngillat.
Imm. 2.Meeqqat pisisartussanik nutaanik nassaarnerminnut akiliutitut ajunngitsorsiassaqartinneqarnissaat pilerisaarutigineqassanngilaq.
§ 22. Pilerisaarutit inooqatigiinnermi naleqartitanut akornutaassanngillat, soorlu meeqqanik isumaqalersitsissanngillat meeqqap nioqqutissamik pigisaqarnini, atuinini nerininiluunniit/imerniniluunniit timimigut, inuttut isigineqarnermigut imaluunniit tarnimigut meeqqanit allanit iluaqutiginerussagaa, imaluunniit nioqqutissamik pigisaqannginneq, atuinnginneq nerinnginnerluunniit/iminnginnerluunniit taassuma paarlattuanik sunniuteqarsinnaasoq. Taamatuttaaq ima pilerisaaruteqartoqassanngilaq, meeqqat nioqqutissamik pineqartumik pigisaqanngikkunik, atuinngikkunik nerinngikkunilluunniit/iminngikkunilluunniit meeqqanit allanit nikanarnerusutut, imaluunniit ajorineqartussatut illaruaatigineqartussatulluunniit misigilersillugit.
§ 23. Nioqqutissap pilerisaarutigineqartup angissusia, naleqassusia, suussusia, piunertussusia pisinnaasaaluunniit eqqarsaatigalugu mianersorfigineqarluinnassaaq pilerisaarutit meeqqanik paatsuuisitsinnginnissaat.
Imm. 2. Pinngussat angissusiviat pinngussat pillugit pilerisaarutini eqqortumik nalunaarutigineqartassaaq. Nioqqutissap atorneqarsinnaaneranut, imaluunniit susinnaanera takutinneqartoq allaaserineqartorluunniit anguneqassappat atortut allat pisariaqarpata, soorlu batteriit, tamanna erseqqissumik allassimassaaq. Nioqqutissaq suup ataatsimoortillugu atugassap ilagippagu tamanna erseqqissumik nalunaarneqassaaq.
Imm. 3. Akimik nalunaaruteqarnermi, soorlu oqarluni "taamaallat", nioqqutissap naleqassusianut tunngatillugu meeqqat piviusorsiortuunngitsumik isumaqalersinneqassanngillat. Pilerisaarut sunaluunniit isumaqalersitsissanngilaq nioqqutissaq pilerisaarutigineqartoq ilaqutariit kikkulluunniit akissaqassusiannut imaaliallaannaq naleqqussarneqarsinnaasoq.
Imm. 4. Nioqqutissaq atorsinnaassagaanni sunik piginnaasaqartariaqarneq pilerisaarutini nalunaarneqassaaq. Nioqqutissap atorneqarnermini susinnaanera takutinneqartillugu allaaserineqartilluguluunniit pilerisaarut ima ilusilerneqassaaq, isiginnaartartup nalinginnaasup nioqqutissamik atuinissamut ukiumigut naleqqunneragaasup nioqqutissap susinnaassusianik angusaqarsinnaanissaa ajornassanani.
§ 24. Ilusilersukkat, inuusat nioqqutissallu taakku assigisaat aallakaatitsivimmi pineqartumi aallakaatitassiani meeqqanut 14-it inorlugit ukiulinnut sammitinneqartuni pingaarnertut ingerlaavartumillu ilaatinneqartut, nioqqutissat taakku meeqqanit 14-it inorlugit ukiulinnit immikkut soqutiginaateqarpata pilerisaarutini aallakaatitsiviup aallakaatitaani atorneqassanngillat.
Imm. 2. Inuit aallakaatitsivimmi pineqartumi aallakaatitassianut meeqqanut 14-it inorlugit ukiulinnut sammitinneqartunut attuumassuteqartut, nioqqutissat meeqqanut 14-it inorlugit ukiulinnut immikkut soqutiginaateqartut pillugit pilerisaarutini aallakaatitsivimmit aallakaatinneqartuni ilaassanngillat.
§ 25. Sukkulaatit, mamakujuit, imeruersaatit, snacks-it assigisaallu pillugit pilerisaarutini nalunaarneqassanngilaq taakku nerisassanut nalinginnaasunut taartitut nerineqarsinnaasut.
§ 26. Meeqqat 14-it inorlugit ukiullit tv-mi pilerisaarutini taamaallaat peqataatinneqassapput peqataaneq taanna sumiiffimmut oqaluttuarineqartumut nalinginnaasumik ilaasutut isikkoqarpat, imaluunniit nioqqutissat meeqqanut tunngasut atorneqarnissaasa nassuiarnissaanut takutinnissaanulluunniit pisariaqarpat.
Imm. 2. Meeqqat 14-it inorlugit ukiullit nioqqutissanik imaluunniit sullissinernik sunilluunniit innersuussissanatilluunniit uppernarsaasiissanngillat.
Aallakaatitani aningaasalersukkani oqaatigineqarnerup/takutinneqarnerup sivisussusiaa
§ 27. Aallakaatitaq ataatsimik marlunnilluunniit aningaasalersuisoqarpat, aningaasalersuisup ataatsip aqqata imaluunniit ilisarnaataata (logo-t) sivisussusia tamarmiusoq sekuntinit 15-nit sivisunerussanngilaq. Aallakaatitaq pingasunik taakkunanngaluunniit amerlanerusunik aningaasalersuisoqarpat aningaasalersuisut aqqisa imaluunniit ilisarnaataasa (logo-t) sivisussusiat tamarmiusoq sekuntinit 40-nit sivisunerussanngilaq.
Aallakaatitat aningaasalersorneqartut imarisaat
§ 28. Aallakaatitat inunnit imaluunniit inatsisit malillugit inuttut isigineqartunit immiaaqqanik, viinninik imigassanillu kimittuunik, aamma nakorsaatinik kiisalu tupanit nioqqutissianik nioqqutissanilluunniit pujortarnermut atatillugu atorneqarnerusartunik pingaarnertut nioqqutissiortunit tuniniaasunilluunniit aningaasalersorneqassanngillat.
Imm. 2. Imm. 1-imi inerteqqut atuutinngilaq aallakaatitamik aningaasalersuineq nioqqutissanut imm. 1-imi taaneqanngitsunuinnaq tunngassuteqarpat.
§ 29. Aallakaatitat nutaarsiassaqartitsinermut soqutiginartunullu tunngasut aningaasalersorneqassanngillat.
Imm. 2. Aallakaatitat soqutiginartut imm. 1-imi taaneqartut taamaallaat tassaapput aallakaatitat nutaarsiassanut politikkikkut imaluunniit inuiaqatigiinnut tunngasutigut pingaaruteqartunut tunngasut, soorlu aallakaatitat nutaarsiassanut oqaaseqaatinik, nutaarsiassat ineriartornerinik imaluunniit nutaarsiassanut, pisunut soqutiginartunut il.il. politikkikkut isummanik samminninnernik imaqartut.
§ 30. Aallakaatitamik aningaasalersuisup aqqata radiumi nalunaarneqarnera persuarsiorpaluttuussanngilaq. Nalunaarutiginninneq tunuliaqutitut nipinik immikkut ittumik, aallakaatitamik aningaasalersuisumut taassumaluunniit nioqqutaanut il.il. attuumassuteqartumik ilaqartinneqassanngilaq.
§ 31. Aallakaatitamik aningaasalersuisup aqqanik tv-mi nalunaarutiginninneq assit aalasut, aallakaatitamik aningaasalersuisup aqqanik ilisarnaataanilluunniit (logo) imallit atorlugit pisinnaavoq, taamaattorli tak. imm. 2.
Imm. 2. Tv-kkut aallakaatitani meeqqanut immikkut sammitinneqartuni aallakaatitamik aningaasalersuisup aqqanik, ilisarnaataanik (logo) imaluunniit nioqqutaanik nalunaarutiginninneq assit uninngaannartut atorlugit pissaaq.
Imm. 3. Nalunaarutiginninneq imm. 1-imi 2-milu taaneqartoq tunuliaqutitut nipimik immikkut ittumik, aallakaatitamik aningaasalersuisumut taassumaluunniit nioqqutaanut atuumassuteqartumik ilaqartinneqassanngilaq.
§ 32. Aallakaatitaq aningaasalersorneqartoq aallakaatitamik aningaasalersuisup allalluunniit nioqqutaanik sullissinerinilluunniit pisinissamut attartornissamulluunniit pilerilersitsissanngilaq, pingaartumik taakku tamakkuninnga tunisaqarnerunissaq siunertaralugu immikkut ittumik erseqqissarneqassanngillat.
Imm. 2. Unamminerni il.il., aningaasaliisup allalluunniit nioqqutaanik sullissinerinilluunniit eqqugassartaqartuni eqqugassat taamaallat naatsumik persuarsiorpalunngitsumillu takutinneqarlutillu taaneqassapput, tassa unamminerup il.il. ingerlannissaata pisariaqartumik paasissutissiissutigineqarnissaanut akornutaanngitsumik.
Imm. 3. Aallakaatitaq meeqqanut 14-it inorlugit ukiulinnut immikkut sammitinneqarpat eqqugassat aningaasaliiffigineqartut, tak. imm. 1, takutinneqassanngillat, taamaallaalli eqqugassat suuneri qanorlu ittuuneri persuarsiorpalunngitsumik nalunaarutigineqassallutik.
Nakkutilliineq, unioqqutitsinerit, pineqaatissiisarnerit il.il.
§ 33. Radiumi tv-milu pilerisaarutit aallakaatitassianillu aningaasalersuisarnerit pillugit maleruagassat malinneqarnerat Radio- tv-lu pillugit aalajangiisartunit nakkutigineqassaaq, tak. §§-it 2-miit 32-mut.
Imm. 2. Radio- tv-lu pillugit aalajangiisartut §§-inik 2-miit 32-imut unioqqutitsinerit assuarliutigisinnaavaat aammalu KNR aallakaatitsisinnaanermulluunniit akuersissutip piginnittua peqqusinnaallugu aalajangiinermik tamanut nalunaarutiginneqqullugu, matumani aamma tamanut nalunaarutiginninnerup qanoq ittumik qanorlu ilusilimmik pinissaa aalajangersinnaallugu.
Imm. 3. Radiumi tv-milu pilerisaarutit aallakaatitassianillu aningaasalersuisarnerit pillugit maleruagassanik unioqqutitsineq Radio- tv-lu pillugit aalajangiisartut aalajangiiffigissavaat, tak. §§-it 2-miit 32-mut, paasissutissallu piviusut pilerisaarutinut ilanngullugit aallakaatinneqarsimasunut tunngasut pillugit akissuteqarluni oqaaseqarneq pillugu aalajangiissallutik. Akissuteqarsinnaatitaanermut piumasaqaataavoq paasissutissat inuup aningaasatigut annertuumik akornuserneqarnissaanut patsisaasinnaanissaat, aammalu eqqortuunerisa qularnaatsuunissaat. Aalajangiisartut KNR aallakaatitsisinnaanermulluunniit akuersissutip piginnittua peqqusinnaavaat akissuteqarluni oqaaseqaammik aallakaatitseqqullugu. Akissuteqarluni oqaaseqaatip imarisaa, ilusia sumiinnissaalu aalajangiisartut aalajangissavaat.
§ 34. Radio- tv-lu pillugit aalajangiisartut nunaqarfigisami aallakaatitsisinnaanermut akuersissut atuukkunnaarallartissinnaavaat atuukkunnaavitsissinnaalluguluunniit, akuersissutip piginnittuata pilerisaarutit aallakaatitassianillu aningaasalersuisarnerit pillugit maleruagassat annertuumik qasseeriarluniluunniit unioqqutippagit, tak. §§-it 2-miit 32-mut, imaluunniit aalajangiisartut § 33, imm. 2 aamma 3 naapertorlugit peqqusinerat taamatulli sumiginnarpagu.
Imm. 2. Taamatuttaaq kultureqarnermut pisortaqarfiup nuna tamakkerlugu aallakaatitsisinnaanermut akuersissut, Radio- tv-lu pillugit aalajangiisartut inassuteqarnerisigut atuukkunnaarallartissinnaavaa atuukkunnaavitsissinnaalluguluunniit, akuersissutip piginnittuata pilerisaarutit aallakaatitassianillu aningaasalersuisarnerit pillugit maleruagassat annertuumik qasseeriarluniluunniit unioqqutippagit, tak. §§-it 2-miit 32-mut, imaluunniit aalajangiisartut § 33, imm. 2 aamma 3 naapertorlugit peqqusinerat taamatulli sumiginnarpagu.
§ 35. Pilerisaarutit aallakaatitassianillu aningaasalersuisarnerit pillugit maleruagassanik unioqqutitsineq pillugu naammagittaalliuutit, tak. §§-it 2-miit 32-mut kiisalu peqqussummi §§-it 50-imiit 51-imut, § 52, imm. 1 aamma 2 aammalu § 54, imm. 2-miit 6-imut, allakkatigoortuussapput tunngavilersugaassallutillu.
Imm. 2. Radio- tv-lu pillugit aalajangiisartut naammagittaalliuutit ersarissumik tunngavissaqanngitsut itigartitsissutigisinnaavaat.
§ 36. Radio-tv-lu pillugit aalajangiisartut suliassanik nalunaarut manna naapertorlugu suliaqarnerminni aalajangiineri allaffeqarfikkoortumik oqartussaasunut allanut suliassanngorteqqinneqarsinnaanngillat.
§ 37. Nalunaarummi § 2-mik, § 3, imm. 1-imik, § 4, imm. 4-mik, § 6-imik, § 7, imm. 1-imik, § 8, imm. 1-imik 2-millu, §§-inik 9-miit 13-imut, § 14, imm. 1-imik, § 16-imik, §§-inik 18-imiit 27-mut, § 30-mik, § 31, imm. 2-mik 3-millu, aamma § 32-mik unioqqutitsineq akiliisussanngortitsissutaasinnaavoq. Aammattaaq Radio- tv-lu pillugit aalajangiisartut aalajangiinerannik tamanut nalunaarutiginninnissamik, tak. § 33, imm. 2, aamma akissuteqarluni oqaaseqarnissamik, tak. § 33, imm. 3, aalajangiisartut peqqusinerannik sumiginnaaneq akiliisussanngortitsissutaasinnaavoq.
Imm. 2. Aktieselskabit, anpartsselskabit, andelsselskabit, peqatigiiffiit assigisaalluunniit unioqqutitsippata, tak. imm. 1, ingerlatseqatigiiffik il.il. akiliisitsissummik taamaattumik akiliisussanngortinneqarsinnaavoq, tak. peqqussummi § 59, imm. 3. Kommuni kommunilluunniit suleqatigiiffiat il.il. unioqqutitsippat kommuni kommunilluunniit suleqatigiiffiat il.il. aalajangersagaq aamma taanna naapertorlugu akiliisitsissummik taamaattumik akiliisussanngortinneqarsinnaavoq.
§ 38. Nalunaarut una ulloq 1. juli 2006-imiit atortuulerpoq. Tassunga ilutigitillugu atorunnaarsinneqarpoq Radiumi fjernsynimilu reklamit aningaasalersuinerlu pillugit Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 3, 25. januar 1991-imeersoq.


Kauppias | Spore Wiki | FANDOM powered by Wikia
Filosofiat, Talous, Arkkityypit
Kauppiaat hakevat voittoa kaikesta mitä tekevät. He ovat uskollisia vain kaikkivaltiaalle käteiselle.
Kauppias (eng. Trader) on yksi avaruuspelin filosofiasta jotka määräytyvät edellisistä luonteenpiirteistä. Kauppiaat ovat sosiaalisia ja heidän kanssa on hyvin helppo ystävystyä. He puhuvat melkein aina puodeista ja rahasta, mitkä ovat heille hyvin tärkeitä. Kauppiaaksi pääsee jos on eniten neutraaleja luonteenpiirteitä (siniset) edellisistä vaiheista. Tämä saattaa olla syynä heidän hyvään talouteensa kun he osaavat katsoa asioita neutraalista näkökulmasta. He poikkeavat täten fanaatikoista joksi pääsee olemalla vain ääripäissä.
Kauppiaiden erityisvoima Muokkaa
Jokaisella avaruuspelin luonteenpiirteellä (paitsi kulkureilla) on oma erityisvoimansa. Kauppiailla se on Raharuiske, jonka avulla voi ottaa automaattisesti haltuunsa minkä vain tähtijärjestelmän, jolla on kauppareitti. Siitä huolimatta järjestelmästä pitää maksaa. Erikoisvoiman pitää ladata yli 20 minuuttia, mutta jos menee päävalikkoon ja tulee takaisin peliin erikoisvoima on käyttövalmis.
Kuinka tulla kauppiaaksi Muokkaa
Kauppiaaksi pääsee seuraavilla historian vaiheilla:
Kauppiaaksi tuleminen pelissä Muokkaa
Kauppiaan kortti.
Kauppiaan tausta kommunikaatioikkunassa.
Kauppiaaksi voi tulla pelin aikana pyytämällä kauppiaalta Voinko minä tulla sinun kaltaiseksesi. Hinta on 2,500,000§. Maksamisen jälkeen saa tehtäväksi myydä 5,000 esinettä. Tämän jälkeen palaa sen kauppiaan, jolta tätä pyysit, luokse niin persoonallisuutesi muuttuu.
Kauppailta ostaminen Muokkaa
Kauppiaat (paitsi sinä itse, jos olet kauppias) myyvät monenlaisia asioita, joskaan eivät aina parhailla hinnoilla:
Energiapakkaus: §5,000
Viljaympyrät: §60,000
Siirtokuntapaketti: §97,500
Otusmuokkain: §325,000
Aluekorjaus: §30,000
Ilotulitus: §18,000
Monoliitti: §300,000
Poimumoottori 2
Automaattinen minimörssäri
Pieni pulssitykki
Protoniohjus §260,000
Kauppiasvaltakunnat voivat perustua Ferengiin Star Trekissä, sillä niitä kiinnostaa aina vain voitto.
Kauppiasvaltakunnat saattavat lahjoittaa ekologi- ja tieteilijävaltakuntien ohella Spore-taalereita avaruuspelissä.
Kauppiailla on korkea, hieman mekaaninen ja iloinen ääni. Tämä saattaa johtua siitä, että kauppiaat haluavat aina olla mahdolliselle asiakkaalle mieliksi.
Kauppiaan Galaksissa kuhisee -varusteet Muokkaa
Liitoreppu
Häivekypärä
Hyppyraketti
Haettu osoitteesta https://spore.fandom.com/fi/wiki/Kauppias?oldid=22217


Asetus yleisistä teistä annetun asetuksen… 115/1981 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1981 › 115/1981
115/1981
Annettu Helsingissä 30 päivänä tammikuuta 1981
kumotaan yleisistä teistä 30 päivänä joulukuuta 1957 annetun asetuksen (482/57) 54 §:n 4 momentti, 64 ja 70 §,
muutetaan 9 § :n 2 momentti, 3 luvun otsake, 36 §:n 3 momentti, 49 §:n 1 momentti, 50 §:n 1 momentti, 52 §:n 2 momentti, 53 § ja 63 §:n 1 ja 2 momentti sekä lisätään 12 §:ään uusi 2 momentti ja asetukseen uusi 32 b § seuraavasti:
Milloin aloite koskee paikallistietä taikka sellaista maantietä, jonka tienpitäjänä on kunta, on kuntaa kuultava.
Tiensuunnittelu on suoritettava tarpeen mukaan yhteistyössä muiden liikenneviranomaisten sekä asianomaisten kunnallis- ja kaavoitusviranomaisten kanssa.
Liitännäisalueiden ja eräiden oikeuksien perustaminen
Kun tiesuunnitelmassa on yleisistä teistä annetun lain 26 §:n 4 momentin nojalla määrätty oikeudesta tietyön aikana syntyvien maa-ainesten läjittämiseen tai alueen käyttämiseen majoitusalueena, on tienpitäjän tietyön päätyttyä ja edellä mainittuihin tarkoituksiin varattujen alueiden käytön loputtua siistittävä ja maainesten läjittämiseen käytettyjen alueiden osalta tarvittaessa myös tasattava alueet niin, että maanomistaja voi ilman kohtuutonta haittaa käyttää aluetta asianmukaisella tavalla hyväkseen.
Tien lakkauttamispäätös siltä osin, kuin tiealuetta ei ole määrätty käytettäväksi muuhun tietarkoitukseen, on tienpitoviranomaisen toimesta julkisesti kuuluttamalla saatettava asianomaisen tiedoksi oikeudesta entiseen tiealueeseen annetun lain (245/54) 1 §:n 1 momentissa säädetyssä tarkoituksessa.
Jos kunta on yleisistä teistä annetun lain 20 §:n 1 momentin tai 21 §:n mukaisesti määrätty maantien tekemisen osalta tienpitäjäksi tai jos muutoin katsotaan tarkoituksenmukaiseksi antaa työ kunnan suoritettavaksi, tulee tie- ja vesirakennushallituksen neuvotella kunnan kanssa sopimuksen aikaansaamiseksi työn suorittamisesta kunnan toimesta ja kunnalle tulevan korvauksen maksamisesta joko tie- ja vesirakennushallituksen ja kunnan hyväksyttävän kustannusarvion mukaisesti tai siten, että joidenkin kustannusetien tahi koko työn osalta korvaus maksetaan tarpeellisina pidettävien todellisten kustannusten mukaan.
Milloin kunta on tienpitäjänä velvollinen huolehtimaan maantien kunnossapidosta, tulee sen tie- ja vesirakennushallituksen määräämässä ajassa toimittaa tie- ja vesirakennuspiirille ehdotus seuraavan vuoden kunnossapitotöistä ja niiden kustannuksista. Tie- ja vesirakennuspiirin tulee tarpeen mukaan neuvoteltuaan asiasta kunnan kanssa laatia oma ehdotuksensa ja toimittaa se menoarvioehdotuksensa ohella tie- ja vesirakennushallitukselle.
Ennenkuin kunta ryhtyy kustannuksellaan päällys tämään kunnossapidettävänään olevaa maantietä, on sen hankittava päällystämissuunnitelmalle tie- ja vesirakennushallituksen hyväksyminen.
Yleisistä teistä annetun lain 85 §:n 2 momentin mukaisessa tarkoituksessa on asianomaisen tiemestaripiirin toimesta laadittava kunkin kunnan alueella olevien paikallisteiden kunnossapidon työsuunnitelma ja siihen liittyvä kustannusarvio. Jos kunta sijaitsee useamman tiemestaripiirin alueella, määrää tie- ja vesirakennuspiiri, mikä tiemestaripiiri laatii kuntaa koskevan työsuunnitelman ja kustannusarvion. Työsuunnitelmaa ja kustannusarviota laadittaessa on tarpeen mukaan neuvoteltava kunnan kanssa.
Kun valtion tulo- ja menoarvio on vahvistettu ja tie- ja vesirakennushallitus on osoittanut varat valtion hoidossa olevien tie- ja vesirakennuspiirin yleisten teiden kunnossapitoa varten, tie- ja vesirakennuspiirin on ottamalla huomioon ne muutokset, jotka muun muassa kunnossapitoon myönnettyjen varojen määrä ehkä aiheuttaa, vahvistettava 1 momentissa mainittu työsuunnitelma. Kunnalle on annettava tieto vahvistetusta työ suunnitelmasta ja siihen liittyvästä kustannusarviosta.
Yleisen tien katsotaan asemakaava-alueella päättyvän siinä, missä liikenneväylä on rakennettu tai rakennuslainsäädännön mukaan olisi ollut rakennettava ja luovutettava yleisesti käytettäväksi katuna tahi missä tori, puisto tai muu vastaanvanlainen alue alkaa.
Kun kunnassa asemakaavan toteuttaminen edistyy niin, että yleisen tien päätekohta 1 momentissa olevien säännösten mukaan on muutettava, on siitä kunnan viranomaisen toimesta viipymättä ilmoitettava tie- ja vesirakennuspiirille. Tie- ja vesirakennuspiirin tulee ilmoituksen saatuaan tai, milloin ilmoituksen tekeminen viivästyy, omasta aloitteestaankin toimittaa yleisen tien uuden päätekohdan määräämistä varten tarpeellinen katselmus.
Helsingissä 30 päivänä tammikuuta 1981
9 §12 §3 luku - Liitännäisalueiden ja eräiden oikeuksien perustaminen32 b §36 §49 §50 §52 §53 §63 §


text:
Kool(TM) SJ4000W WIFI Sports Camcorder, Underwater Waterproof Camera, [Comparable to GoPro Hero] Bicycle Helmet Car DVR Recorder 12MP HD 1080P Wide-An Arvostelut - alaTest.fi
alaTest on kerännyt ja analysoinut 14 arvostelut tuotteelle Kool(TM) SJ4000W WIFI Sports Camcorder, Underwater Waterproof Camera, [Comparable to GoPro Hero] Bicycle Helmet Car DVR Recorder 12MP HD 1080P Wide-An. Keskimääräinen antama arvosana tälle tuotteelle on 3.1/5, verrattuna keskimääräiseen arvosanaan 4.0/5 kategoriassa Videokamerat.
Me analysoimme käyttäjien ja ammattilaisten antamia arvosteluita, tuotteen ikää ja muita seikkoja. Verraten muihin tuotteisiin kategoriassa Videokamerat, Kool(TM) SJ4000W WIFI Sports Camcorder, Underwater Waterproof Camera, [Comparable to GoPro Hero] Bicycle Helmet Car DVR Recorder 12MP HD 1080P Wide-An on saanut alaScore™-arvosanan 82/100 = Erittäin hyvä.
alaTest has collected and analyzed 12 user reviews of Kool(TM) SJ4000W WIFI Sports Camcorder, Underwater Waterproof Camera, [Comparable to GoPro Hero] Bicycle Helmet Car DVR Recorder 12MP HD 1080P Wide-An from Amazon.co.uk. The average user rating for this product is 3.1/5, compared to an average user rating of 4.0/5 for other Camcorders on Amazon.co.uk. People really like the usability. Views are divided on the price.
Tämä yhteenveto perustuu tuotteisiin: Kool(TM) SJ4000W WIFI Sports Camcorder, Underwater Waterproof Camera, [Comparable to GoPro Hero] Bicycle Helmet Car DVR Recorder 12MP HD 1080P Wide-An • Kool(TM) SJ4000W WIFI Sports Camcorder, Underwater Waterproof Camera, [Comparable to GoPro Hero] Bicycle Helmet Car DVR Recorder 12MP HD 1080P Wide-An

matches: HD HD HD HD HD HD


text:
DIGIHUIJATUT ohjelmatiedot - Telsu.fi
Haulla digihuijatut löytyy 59 aiemmin esitettyä tv-ohjelmaa.
Nettihäiriköinti. Iida kirjoitti blogissaan hyvin henkilökohtaisia asioita itsestään ja tulevan lapsensa isästä. Julkisuuden myötä hän sai osakseen negatiivisen palautteen vyöryn, jossa oli myös hänen ja vauvan henkeä uhkaavia sävyjä. Taiteilija Pilvi Takala oli järjestämässä näyttelyä Nykytaiteen museo Kiasmaan, kun häneen yhteyttä ottanut henkilö sai Pilvin tuntemaan itsensä uhatuksi. Usein häiriköinnin tarkoitus on vaientaa henkilö mielipiteineen. HD
ke 24.07.2019 16.20 - 16.50
ti 23.07.2019 07.00 - 07.30
ti 23.07.2019 06.25 - 06.55
ma 22.07.2019 20.00 - 20.30
ma 22.07.2019 19.00 - 19.30
ke 17.07.2019 18.00 - 18.30
Sometilihuijaus. Sisällöntuottaja ja radiojuontaja Veronica Verhon Instagram-tili kaapattiin hänen annettuaan tunnuksensa taholle, jota luuli palvelun ylläpidoksi. Maria oli ollut lomailemassa, kun hän sai tietää lomakuviensa löytyvän erinimisen henkilön sosiaalisen median tileiltä. Sosiaalisen median tilit ovat rahanarvoista tavaraa, kun seuraajia on paljon. Huijari tietää tilin olevan arvokas myös omistajalleen. HD
ke 17.07.2019 16.20 - 16.50
ti 16.07.2019 07.00 - 07.30
ti 16.07.2019 06.25 - 06.55
ma 15.07.2019 20.00 - 20.30
ma 15.07.2019 19.00 - 19.30
ke 10.07.2019 18.00 - 18.30
Avunpyyntö. "Suvi" tutustui Facebookissa lääkärimieheen. Ystävyys syveni ihastukseksi ja pari alkoi haaveilla yhteisestä tulevaisuudesta. Pian Suvi oli siirtänyt kymmeniä tuhansia euroja rahapulaa valitelleelle miehelle. "Tatu" puolestaan vastasi Jennifer-nimisen naisen seuranhakuilmoitukseen ja lähetti pian rahaa traagisen tarinan kertoneelle naiselle. Tunteilla on suuri merkitys avunpyyntöhuijauksissa. HD
ke 10.07.2019 16.20 - 16.50
ti 09.07.2019 07.00 - 07.30
ti 09.07.2019 06.25 - 06.55
ma 08.07.2019 20.00 - 20.30
ma 08.07.2019 19.00 - 19.30
ke 03.07.2019 18.00 - 18.30
Sonja Hämäläinen, yksi Suomen seuratuimmista videobloggaajista, joutui nettikiusaamisen kohteeks, kun joku levitti hänestä muokkaamiaan alastonkuvia netissä. Sini puolestaan hyväksyi Facebook-kaveriksi henkilön, joka oli hänelle tuttu keskustelufoorumilta. Pian tämän jälkeen Sinistä alkoi levitä muokattuja kuvia. Pauliina kirjoitti oman elämänsä tapahtumista avoimesti blogissaan, jossa alkoi ikävien kommenttien tulva. HD
ke 03.07.2019 16.00 - 16.30
ti 02.07.2019 07.00 - 07.30
ti 02.07.2019 06.25 - 06.55
ma 01.07.2019 20.00 - 20.30
ma 01.07.2019 19.00 - 19.30
ke 26.06.2019 18.00 - 18.30
ke 26.06.2019 16.00 - 16.30
ti 25.06.2019 07.00 - 07.30
ti 25.06.2019 06.25 - 06.55
ma 24.06.2019 20.00 - 20.30
ma 24.06.2019 19.00 - 19.30
ke 19.06.2019 18.00 - 18.30
Pelihuijaus. Hannu keräsi arvokkaan pelitilin monen pelaajan kesken pelattavassa verkkoroolipelissä. Yllättäen joku kuitenkin kaappasi Hannun tilin kesken pelin ja tyhjensi sen. Netissä pelaaminen on kasvava trendi. Kun pelitileille syntyy rahallista arvoa, ne alkavat kiinnostaa myös huijareita. HD
ke 19.06.2019 16.15 - 16.45
ti 18.06.2019 07.00 - 07.30
ti 18.06.2019 06.25 - 06.55
ma 17.06.2019 20.00 - 20.30
ma 17.06.2019 19.00 - 19.30
ke 12.06.2019 18.00 - 18.30
ke 12.06.2019 16.15 - 16.45
ti 11.06.2019 07.00 - 07.30
ma 10.06.2019 20.00 - 20.30
ma 10.06.2019 19.00 - 19.30
ke 05.06.2019 16.15 - 16.45
Älylaitemurrot. Pauliina oli viimeistelemässä väitöskirjaansa, kun yhtäkkiä hiiren kursori alkoi viedä väitöskirjan tekstejä työpöydältä roskikseen. Jorma puolestaan näki, kuinka verkkopankin tilin saldo oli palvelukatkon jälkeen nollautunut ja viimeisimpänä tilisiirtona näkyi usean tuhannen euron siirto tuntemattomalle henkilölle. HD
ti 04.06.2019 07.00 - 07.30
ti 04.06.2019 06.25 - 06.55
ma 03.06.2019 20.00 - 20.30
ma 03.06.2019 19.00 - 19.30
ke 29.05.2019 18.00 - 18.30
Romanssihuijaus. Nettideittisovelluksesta seuraa etsinyt Pia sai yllättäen viestin komealta insinööriltä. Tunteet muuttuivat pian ihastukseksi, mutta haaveet yhteisestä tulevaisuudesta saivat kolauksen, kun miehen yllättävä puhelu herätti Pian epäilykset. Romanssihuijaukset ovat yksi tehokkaimmista huijauskeinoista. HD
ke 29.05.2019 16.15 - 16.45
ti 28.05.2019 07.00 - 07.30
www.telsu.fi > ohjelmatiedot > Digihuijatut
Arvosana 3.6/5, annettu 43 ääntä.
Ray Donovan23:25 - 00:30 Hero Timanttinen keikka23:35 - 00:35 Yle TV1 Simpsonit23:35 - 00:00 FOX Lätkävaimot23:45 - 00:45 Liv Muinaiset avaruusoliot7.6. klo 00:20 - 01:15 Jim Ampumavälikohtaus Nygatanilla7.6. klo 00:25 - 01:25 Yle TV2 Pukumiehet7.6. klo 00:25 - 01:20 MTV3 Uutisikkuna7.6. klo 00:35 - 04:00 Yle TV1 Paasosen polttaritoimisto7.6. klo 00:45 - 01:45 Liv CSI: Miami7.6. klo 00:50 - 01:35 FOX Blue Bloods7.6. klo 01:00 - 01:45 Hero Maailman julmimmat sarjamurhaajat7.6. klo 01:05 - 02:05 Frii Diesel Brothers7.6. klo 01:10 - 02:10 Kutonen Isänmaan puolesta7.6. klo 01:20 - 02:40 MTV3 Madventures Suomi7.6. klo 01:55 - 02:55 Nelonen
Pinnalla juuri nyt: Sukulaiskesä, Madventures Suomi, Lemmen viemää, Ylen Futiskesä: Fifan MM-finaali 2014, NCIS Rikostutkijat, Jäljet päättyvät Berliiniin, Stadi vs. Lande, Sokaistuneet, Pirunpelto, Ray Donovan

matches: HD HD HD HD HD HD HD


text:
Teräväpiirto-TV – Tarkempi kuva, kirkkaammat värit
Tarkempi kuva, kirkkaammat värit
HDTV (High Definition Television) eli teräväpiirtotelevisio mahdollistaa huomattavasti tarkemman kuvanlaadun normaali TV-lähetyksiin verrattuna. HD-lähetyksen resoluutio on parhaimmillaan lähes viisi kertaa suurempi kuin tavallisen digi-TV-lähetyksen. Eron huomaat erityisesti katsoessasi elokuvia tai urheilulähetyksiä.
Mitä tarvitset HD-lähetysten katseluun?
Parhaimman hyödyn HD-lähetyksistä saat, jos omistat suuren näytön, esim. taulutelevision. HD Ready- tai Full HD -merkintä kertoo television yhteensopivuudesta HD-lähetysten kanssa. Tarvitset lisäksi HD-digisovittimen, joka käy myös tavallisten digi-TV-lähetysten katseluun. Et näin ollen tarvitse kahta digiboksia. Myös ohjelman tuotannon ja lähetyksen täytyy olla teräväpiirtotekniikalla toteutettu, kuten nykyisin jo laajalti onkin.
Kuinka saat HD-kanavat käyttöösi?
Teräväpiirtolähetyksen vastaanottamiseen tarvitset Cable Ready HD -vaatimuksen täyttävän HD-digiboksin sekä teräväpiirtonäytön. Teräväpiirtonäytön tunnistat helpoiten Full HD - tai HD Ready -merkinnästä. Mikäli oma laitteesi löytyy edellä mainitulta listalta ja haluat käyttää sitä HD-kanavien katseluun, sinun tulee toimittaa Nettituellemme laitteen sarjanumero, sekä tarvittaessa myös laitteen ostokuitti. Jos taas haluat käyttää erillistä Cable Ready HD -hyväksyttyä HD-digiboksia, sinun tulee toimittaa Nettituelle digiboksinlinkitysnumero (Chip ID/Pairing ID/Linkitysnumero)
Suomen kaapeliverkoissa otettiin keväällä 2009 käyttöön HD-kanavien korttilinkitys, jonka jälkeen maksulliset HD-kanavat näkyvät vain Cable Ready HD -vaatimukset täyttävissä laitteissa. Samalla laitteella voit katsoa myös tavallisia tv-lähetyksiä.
Myös nykyisillä HD-virittimillä varustetuilla televisioilla on mahdollisuus tulevaisuudessa katsoa maksullisia, linkitystä vaativia HD-kanavia. Television tulee tällöin saada Cable Ready HD -hyväksyntä. Lisäksi katseluun on hankittava uusi linkitystä tukeva CA-moduuli.
Laitetestauksella ja Cable Ready HD -merkinnällä varmistetaan sekä laitteiden toimivuus että ohjelmayhtiöiden edellyttämä HD-sisällön suojaus. Cable Ready HD -testauksesta löytyy lisätietoa FiComin sivuilta www.ficom.fi.
Tarjolla olevat kanavapaketit

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


Valtioneuvoston asetus maanpuolustuskorkeakoulusta… 612/2001 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 2001 › 612/2001
Valtioneuvoston asetus maanpuolustuskorkeakoulusta annetun asetuksen muuttamisesta
kumotaan maanpuolustuskorkeakoulusta 20 päivänä heinäkuuta 1992 annetun asetuksen (668/1992) 26 ja 29 b §, sellaisena kuin ne ovat, 26 § asetuksessa 888/1997 ja 29 b § asetuksessa 1304/1996,
muutetaan 1 §:n 1 momentti, 4 §, 3 luvun otsikko, 9―13 §, 4 luvun otsikko, 14 ja 15 §, 17 a §:n 1 momentti sekä 17 c, 20, 22―24 ja 28 §,
sellaisina kuin niistä ovat 10, 12, 20 ja 24 § osaksi mainitussa asetuksessa 888/1997, 13 § viimeksi mainitussa asetuksessa ja mainitussa asetuksessa 1304/1996 sekä 4 luvun otsikko, 14 ja 15 § sekä 17 a §:n 1 momentti mainitussa asetuksessa 888/1997 ja 17 c § asetuksessa 599/1999, sekä
lisätään asetukseen uusi 10 a, 11 a ja 12 a § sekä 17 a §:n edelle uusi 4 a luvun otsikko, jolloin nykyinen 4 a luku siirtyy 4 b luvuksi, seuraavasti:
Maanpuolustuskorkeakoulu suunnittelee ja järjestää upseerin koulutusohjelman opetuksen. Tätä opetusta voidaan antaa maanpuolustuskorkeakoulun ohjaamana myös puolustushaara-, aselaji- ja toimialakouluissa.
Maanpuolustuskorkeakoulun asemasta ja johtosuhteista sotilaskäskyasioissa määrää puolustusvoimain komentaja. Korkeakoulun sisäinen järjestys on sotilaallinen.
Perustutkinto-osasto
Perustutkinto-osastossa järjestetään upseerin koulutusohjelma, joka sisältää upseerin perusopinnot, sotatieteiden kandidaatin tutkinnon, joka on upseerin alempi korkeakoulututkinto ja sotatieteiden maisterin tutkinnon, joka on upseerin ylempi korkeakoulututkinto.
1) eri oppiaineiden ja oppiaineisiin rinnastettavien kokonaisuuksien perus-, aine- ja syventäviä opintoja;
3) yleisopintoja ja kieliopintoja;
4) tieteellisen koulutuksen opintoja sekä tutkimustyö; sekä
5) ammatillisia valmiuksia antavia opintoja.
Opiskelija saa korkeakoulun määräämällä tavalla lukea hyväkseen muussa kotimaisessa tai ulkomaisessa korkeakoulussa taikka muussa oppilaitoksessa suorittamiaan opintoja sekä korvata opintojaan muilla samantasoisilla opinnoilla. Varusmiespalveluksen aikana suoritettuja johtaja- ja kouluttajakoulutuksen opintoja sekä puolustushaara- ja aselajiopintoja voidaan hyväksilukea enintään 20 opintoviikkoa.
Opiskelijaksi upseerin koulutusohjelmaan voidaan hyväksyä hakija, joka on, sen lisäksi mitä puolustusvoimista annetun lain (402/1974) 10 a §:ssä säädetään:
1) suorittanut reservin upseerin koulutuksen;
2) yliopistoasetuksen (115/1998) mukaisesti kelpoinen opiskelijaksi korkeakoulututkintoon johtaviin opintoihin;
3) henkisen ja fyysisen kuntonsa ja terveytensä sekä elämäntapojensa puolesta upseerin ammattiin sopiva; sekä
4) suorittanut hyväksytysti johtosäännössä määrätyt soveltuvuustestit ja kokeet.
Lisäksi opiskelijaksi upseerin koulutusohjelmaan voidaan hyväksyä 1 momentin 2―4 kohdan vaatimukset täyttävä reservin aliupseerin koulutuksen suorittanut hakija, jos hän ennen opintojen aloittamista suorittaa reservin upseerin koulutuksen.
Upseerin perusopintojen tavoitteena on antaa opiskelijoille:
1) valmiudet toimia rauhan ajan aselaji- ja kouluttajatehtävissä;
2) upseerin tutkintoihin kuuluvien oppiaineiden ja oppiaineisiin rinnastettavien kokonaisuuksien perusteiden tuntemus;
3) valmiudet toimia puolustusvoimien sodan ajan joukkojen perusyksikön varapäällikkötehtävissä; sekä
4) tarvittavat viestintätaidot.
Upseerin alempaan korkeakoulututkintoon vaadittavien opintojen laajuus on yhteensä vähintään 120 opintoviikkoa. Tutkintoon sisältyvät upseerin perusopinnot, joiden laajuus on vähintään 60 opintoviikkoa. Tutkintoon liittyy opinnäytetyönä laadittava tutkielma.
Upseerin alempaan korkeakoulututkintoon johtavan koulutuksen tavoitteena on antaa opiskelijoille:
1) tutkintoon kuuluvien oppiaineiden ja oppiaineisiin rinnastettavien kokonaisuuksien perusteiden hyvä tuntemus;
2) valmiudet toimia puolustusvoimien sodan ajan joukkojen perusyksikön päällikkötehtävissä;
3) valmiudet toimia rauhan ajan keskijohto- ja asiantuntijatehtävissä sekä perusteet toimia perusyksikköpäällystön kansainvälisissä tehtävissä;
4) tieteellisen tutkimuksen perusteiden tuntemus ja valmius alan kehityksen seuraamiseen; sekä
5) riittävät viestintätaidot.
Upseerin ylempään korkeakoulututkintoon vaadittavien opintojen laajuus on vähintään 160 opintoviikkoa. Maanpuolustuskorkeakoulu järjestää koulutuksen siten, että tutkinto voidaan suorittaa neljässä lukuvuodessa.
Opintoihin sisältyvät upseerin alemman korkeakoulututkinnon opinnot. Tutkintoon liittyy opinnäytetyönä laadittava pro gradu -tutkielma.
Upseerin ylempään korkeakoulututkintoon johtavan koulutuksen tavoitteena on antaa opiskelijoille:
1) tutkintoon kuuluvan pääaineen tai oppiaineisiin rinnastettavien kokonaisuuksien hyvä tuntemus sekä muiden tutkintoon vaadittavien oppiaineiden perusteiden tuntemus;
2) valmiudet toimia puolustusvoimien sodan ajan joukkojen joukkoyksikköpäällystötehtävissä;
3) valmiudet toimia rauhan ajan perusyksikön päällikkötehtävissä ja perusyksikköpäällystön kansainvälisissä tehtävissä;
4) tieteellisten menetelmien hallinta ja valmius soveltaa tieteellistä tietoa; sekä
5) edellytykset tieteelliseen jatkokoulutukseen.
Merivoimien upseerin alempaa korkeakoulututkintoa laivastolinjalla opiskelevan on suoritettava aluksen miehityksestä, laivaväen pätevyydestä ja vahdinpidosta annetussa asetuksessa (1256/1997) tarkoitettu vahtiperämiehen koulutus ja teknisen linjan koneopintosuunnalla opiskelevan vahtikonemestarin koulutus.
Upseeriksi lentopalvelustehtäviin koulutettavalta vaaditaan lisäksi, mitä sotilasilmailuasetuksessa (387/1996) säädetään.
Jatkotutkinto-osastossa suoritetaan yleisesikuntaupseerin tutkinto.
Yleisesikuntaupseerin tutkinto muodostuu esiupseerikurssin ja yleisesikuntaupseerikurssin opinnoista. Tutkinnon laajuus on vähintään 90 opintoviikkoa.
Yleisesikuntaupseerin tutkintoa suorittamaan voidaan hyväksyä hakija, joka on suorittanut ylemmän korkeakoulututkinnon tai upseerin tutkinnon ennen vuotta 1995 ja joka on sopiva koulutettavaksi ylimpiin upseerin tehtäviin.
Sotatieteiden tohtorin tutkinto
Sotatieteiden tohtorin tutkintoa suorittamaan voidaan hyväksyä hakija, joka on suorittanut yleisesikuntaupseerin tutkinnon. Erityisistä syistä voidaan hyväksyä hakija, jolla on muussa korkeakoulussa suoritettu ylempi korkeakoulututkinto.
Maanpuolustuskorkeakoulu voi johtosäännössä määrätyin edellytyksin ottaa ennen vuotta 1995 upseerin tutkinnon suorittaneen henkilön opiskelijaksi täydentämään tutkintonsa tämän asetuksen mukaiseksi ylemmäksi korkeakoulututkinnoksi. Opiskelija voi lukea hyväkseen ennen vuotta 1995 suoritettuun upseerin tutkintoon ja suorittamaansa jatkokoulutukseen sisältyvät opintosuorituksensa johtosäännössä määrätyllä tavalla.
Maanpuolustuskorkeakoulun tutkintoja suorittamaan ja täydennyskursseille hyväksyttävien opiskelijoiden kurssikohtaisen lukumäärän päättää pääesikunta.
Oikaisupyyntö, joka koskee opintosuorituksen arvostelua tai vastaavaa opintoja koskevaa päätöstä, on tehtävä maanpuolustuskorkeakoululle 14 päivän kuluessa siitä ajankohdasta, jolloin opiskelijalla on ollut tilaisuus saada arvostelun tulokset sekä arvosteluperusteiden soveltaminen tai edellä tarkoitettu opintoja koskeva päätös omalta kohdaltaan tietoonsa.
Ennen opiskelun keskeyttämistä tai opiskelijan erottamista on kuultava asianomaista opiskelijaa ja opettajaneuvostoa. Opiskelun keskeyttämisen tai erottamisen syy on ilmoitettava opiskelijalle.
Perustutkinto-osaston opiskelijalle annetaan opiskelun ajaksi korvauksetta opetus, majoitus, muonitus, vaatetus sekä opinto- ja harjoitusvälineet. Puolustusministeriö määrää terveydenhuollosta, päivärahasta, matkakustannusten korvauksesta sekä erinäisten palvelustehtävien aiheuttamasta vastuusta ja vaarasta maksettavista palkkioista.
Jatkotutkinto- ja täydennyskoulutusosastoissa annettavasta opetuksesta ei puolustushallinnon tai rajavartiolaitoksen palveluksessa olevalta opiskelijalta peritä kurssi- eikä muita maksuja.
Opiskelijavalintaan tyytymätön hakija voi pyytää siihen kirjallisesti oikaisua maanpuolustuskorkeakoululta 14 päivän kuluessa valinnan tuloksen julkistamisesta. Tuloksia julkistettaessa on ilmoitettava, miten hakija voi saada tiedon valinnassa noudatettujen perusteiden soveltamisesta häneen sekä miten valintaan voi pyytää oikaisua. Valinnan tulosta ei saa oikaisupyynnön johdosta muuttaa kenenkään opiskelemaan valitun vahingoksi.
Tämän asetuksen voimaan tullessa opistoupseerin tutkintoa opiskeleva jatkaa opintojaan Maasotakoulussa. Maasotakoulussa annetaan myös opistoupseerin koulutusohjelman mukainen täydennyskoulutus.
Maanpuolustuskorkeakoulu voi ottaa opistoupseerin tai toimiupseerin tutkinnon suorittaneen henkilön opiskelijaksi täydentämään tutkintonsa tämän asetuksen mukaiseksi upseerin alemmaksi tai ylemmäksi korkeakoulututkinnoksi. Opiskelija voi lukea hyväkseen opistoupseerin tutkintoon ja suorittamaansa jatkokoulutukseen sisältyviä sekä yliopistossa tai korkeakoulussa suoritettuja alalle soveltuvia opintosuorituksia johtosäännössä määrätyllä tavalla.
Maanpuolustuskorkeakoulussa vuoden 1994 jälkeen ja ennen vuotta 2005 suoritettu upseerin tutkinto on tämän asetuksen mukainen upseerin ylempi korkeakoulututkinto.
1 §4 §3 luku - Perustutkinto-osasto9 §10 §10 a §11 §11 a §12 §12 a §13 §4 luku - Jatkotutkinto-osasto14 §15 §4 a luku - Sotatieteiden tohtorin tutkinto17 a §4 b luku - Täydennyskoulutusosasto17 c §20 §22 §23 §24 §28 §


text:
← Edellinen Story nörtti taustakuvia HD	Seuraava tarina → viileä taustakuvia seiniin HD	Jätä vastaus Peruuta vastaus	Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *Kommentti Nimi * Sähköposti * verkkosivusto Mainos
näkymät (860) vapaa 3D tapetti HD
näkymät (677) keskisormi tapetti HD
näkymät (531) vapaa kesä tapetti HD
näkymät (511) minimalistinen iphone tapetti HD
näkymät (432) poro tapetti HD
näkymät (416) Dragon Ball Z iPhone tapetti HD
näkymät (395) saatanallinen tapetti HD
näkymät (387) Satunnainen virkaahd rikkakasvien taustakuvia ladataMushishi tapetti HDrauhaan taustakuvat HDseinätulostesektorille tapetti HDcorgi tapetti HDhyvä puhelin taustakuvia HDvioletti glitter tapetti HDnahat tapetti HDlive taustakuvaksi mac HDLeBron James tapetti hd Download	Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD hd


text:
linuxtv.fi • katso viestiketjua - Raspberry Pi 2 -frontendin rakentaminen.
Raspberry Pi 2 -frontendin rakentaminen.
46 viestiä • Sivu 3/4 • 1, 2, 3, 4
Re: Raspberry Pi 2 -frontendin rakentaminen.
Kirjoittaja kurg » 06.02.2016 14:40
Totesin, että osdteletext:n valitseminen valikosta ei tuo mitään ruutuun, mutta kiitokset rofaforin vinkille liittyen OSD:hen ja GPU:hun tuossa ketjun alussa. Ilman sitä olisin kyllä jättänyt leikin sikseen.
osdteletext tekstitv-pluginin käyttö Raspberryn OSD:n GPU-kiihdytyksellä:
http://www.vdr-portal.de/board18-vdr-ha ... ndex3.html
cd /vdr/vdr/PLUGINS/src/osdteletext
wget "http://www.vdr-portal.de/index.php?page=Attachment&attachmentID=37901&h=7c1435309d7ee88af7f6bc73ba2e0d75503e2dae" -O - | gzip -d -c > osdttpixmap.patch
patch -p1 < osdttpixmap.patch
cd /vdr/vdr
Kirjoittaja juice » 16.05.2016 20:39
kurg kirjoitti:
Kameleontti kirjoitti: onko streamdev:n stabiiliudessa tapahtunut muutoksia raspin päässä? Vieläkö keikkuu ahkerasti?
Tullu tooodella vähän katottua enää nykyaikana nk.live-telkkaria, mutta sillon kun tulee katottua, niin lähinnä semmosta esiintyy, että kanavanvaihdossa tulee musta ruutu satunnaisesti ja sitten pitää käydä pomppaamassa esim. edellisen kanavan kautta ni sit näkyy. Muutenkin kanavanvaihto saattaa satunnaisesti olla erityisen hidasta tms., eli ei sovi ahkerille kanavasurffaajille. Mutta sitten kun on kanavalla, niin en muista että olis ollu ongelmaa.
Tää live-viewin ja kanavasurffailun yhdstelmä on just se jonka vuoksi vaimolla pannu keitti ja raspberry ei ole enään kiinni makkarin TV:ssä.
Ei se täysin ongelmaton ole tuo T60p + yaVDR yhdistelmäkään mutta jonkinverran raspia vakaampi
Liittynyt: 19.08.2006 20:43
Re: Raspberry Pi 3 -frontendin rakentaminen.
Kirjoittaja tikola » 13.11.2016 18:29
kurg kirjoitti: Ostin hardwaredekoodausominaisuuden Raspberryn sivuilta (maksu paypal:lla, purkuavaimet tuli sähköpostilla samana päivänä):
MPEG2 £2,40 + VC-1 £1,20 = £3,60
Vieläkö tämä pitää paikkansa, eli virittelin Raspin toimimaan Openelec, Kodi & VNSIServerin avulla VDR clienttinä ja kaikki muu toimii hienosti, mutta HD kanavat ovat täyttä suttua. Oletan että tämä muutaman euron satsaus tarvitaan edelleen ennen kuin HD toimii - olenko oikeassa?
Kirjoittaja nm » 13.11.2016 19:40
tikola kirjoitti:
HD:n pitäisi toimia suoraan silloin, kun kyseessä on H.264-video. MPEG-2-rautapurku vaatii lisenssin.
DVB-T/C-puolella kaikki HD-kanavat ovat H.264-videota ja SD-kanavat ovat MPEG-2-videota. Satelliittikanavista en tiedä.
Kirjoittaja tikola » 13.11.2016 20:02
nm kirjoitti: Satelliittikanavista en tiedä.
Minun tapaus on satelliitti eli DVB-S2 ja siellä se ainakin pyki pahemman kerran.
Kirjoittaja nm » 13.11.2016 20:09
Tallenteista voit tarkistaa formaatin vaikka ffprobe/avprobe-ohjelmalla.
Kirjoittaja tikola » 13.11.2016 22:52
VLC sanoo tallenteesta - H264-MPEG-4 ja kun avaan livestreamin siellä lause on täsmälleen sama.Eli ei kai MPEG-4 streamin pykiminen voi johtua puuttuvasta MPEG-2 rautapurusta? Vika on siis kaiken järjen mukaan jossain toisaalla ja ryhdyn sitä googlella etsimään. Ongelma siis tiivistettynä on se, että HD kuva VDR VNSI serverilta on pelkkää pätkimistä Raspberry Pi Kodissa.
Kirjoittaja aaakoo » 14.11.2016 0:16
tikola kirjoitti: Ongelma siis tiivistettynä on se, että HD kuva VDR VNSI serverilta on pelkkää pätkimistä Raspberry Pi Kodissa.
Niin on minullakin kun olen yrittänyt käyttää uudempia OpenELEC versioita, viimeinen toimiva on 5.0.8. Kaikki kokeillut uudemmat versiot ja myös LibreELEC ovat pykineet pahasti nimenomaan HD-kanavilla, jotka minulla tulevat DNA:n DVB-T2 verkosta. Virheilmoitus vieläpä tyylikäs "Unknown error"
Olen siis pysytellyt tuossa vanhassa OpenELECversiossa, uudemmissa eivät myöskään maksukanavat toimi kunnolla.
Liittynyt: 02.09.2006 3:04
Kirjoittaja tikola » 14.11.2016 7:24
Kiitoksia vinkiistä- Pitääpä testailla tuota vanhaa - kokeileminenhan on helppoa - uutta imagea vain muistkortille ja homma rokkaa....ja kun muistikorttien hinnat huomioi, ei sekä tuotanto, että kehityskortin ylläpitäminen ole mahdoton investointi
Kirjoittaja tikola » 14.11.2016 23:11
Tämän illan harjoitusten tulos oli seuraava
1) Minun RasPi 3:seen ei kyllä millään ilveellä mennyt 5.0.8 OpenElec. Tuli vaan sateenkaariruutu
2) OpenElec 6 stable on paras mitä tuohon saa, mutta ihan priimaa ei sekään ole. Puutteeksi jää lähinnä se, että kaikilta virittimiltä en saa kuvaa (=satelliitti DVB-S2). HD se ongelma ei yksin ole, koska satelliitilta tullut HD tallenne toistuu hyvin
3) Kaikki tuoreemmat OpenElec beta ja LibreElec olivat niin toivottoman epävakaita, että luovutin saman tien.
Seuraavaksi pohdinnassa on se täällä kehuttu 5.0.8, joka nähdäkseni tarvitsee RasPi 2:sen. Harkitsen sellaisen ostoa, josko se olisi vakaampi, kuten täällä kehutaan. Noiden hinta kun second hand markkinoilla ei päätä huimaa, eli investointi ei ole suuren suuri.
Kirjoittaja tikola » 18.11.2016 10:08
tikola kirjoitti: 1) Minun RasPi 3:seen ei kyllä millään ilveellä mennyt 5.0.8 OpenElec. Tuli vaan sateenkaariruutu
1) 5.0.8 ei mene kolmoseen, mutta kakkoseen heittämällä. Ihan vakaa sekään ei ole vaan ainakin minulla jäi outoa ruudun välkyntää - eli ei hyvä sekään
2) OpenElec 6 stable on paras toistaiseksi Tuohon mainitsemaani kanavalogiikkaan taisin löytää netistä kohtalotovereita ja selitys on tämä. MPEG2 purku tarvitaan - tai sitten pitää disabloida omxplayer. Oire on se, että kun aloitat katsomisen HD kanavalta laitteen käynnistyttyä homma toimii. Kun käyt SD kanavalta paluu HD:lle ei onnistu. Ääni kuuluu, mutta kuvaa ei näy. Jatkan tämän tutkimuksia viikonloppuna, mutta veikkaan vahvasti, että maksullinen MPEG2 rautapurku poistaa ongelman. SD kuva on MPEG 2 tavaraa ja sillä on Kodi foorumin mukaan osuutta asiaan:
http://forum.kodi.tv/showthread.php?tid=232371&pid=2054916#pid2054916
3) Tähän kohdan kolme ongelmaa liittyy lähinnä se, että Kodi hukkaa yhteyden VNSI serveriin ja sitten mikään ei toimi. Tämä tapahtuu noin hetkessä, eli hetken kaikki toimii ja sitten kymmenen sekunnin päästä mikään ei toimi. Kodi foorumeilla oli jotain tästä, joten jatkan testejä senkin suhteen jahka joku toimiva tuotantoversio on saatu aikaikseksi.
4) RasPi2 vaikuttaa vakaammalta kuin RasPi3, mutta palataan tähän kun testejä on jatkettu.
Näyttää siis lupaavalta, mutta ihan mikään plug&play tämäkään järjestelmä ei taida olla
Kirjoittaja tikola » 28.11.2016 10:31
Korjataanpa edellistä viestiä. Jos nyt (Marraskuu 2016) ostaisin RasPi:n VDR käyttööän ostaisin RasPi 2:sen ja laittaisin siihen OpenElec 5.0.8. Kaverikseen se tarvitsee edelleen maksulisen MPEG2 lisenssin jolla taataan SD kanavien kunnollinen toimivuus. HD toimii ilman tuota lisenssiäkin. Ihan vakaa ei tuokaan ole, mutta oletan ongelmien liittyvän minun valtavaan satelliitista tulevaan kanavamäärään ja sen EPG dataan. Eli kyllä se vähän kaatuilee, mutta toimii ihan kohtuullisesti.
Tuoreemmissa openelec/librelec/VNSI/RasPI 3 on kahta isompaa vikaa
1) EPG dataa ei löydy ollenkaan. 5.0.8 saa kyllä aina jotain EPG tietoja luettua, mutta tuoreemmissa ohjelmaopas on usein tyhjä vaikka itse kuvapuoli toimisikin
2) Tuorein LibreElec ainakin minulla hukkaa yhteyden VNSI serveriin suunnilleen koko ajan.
Jatkan noiden tuoreempien koeponnistusta jahka saan investoitua uuden SD testikortin - kunnes parempaa löytyy, niin 5.0.8 OpenElec RasPi 2:ssa saa olla tuotantoversiona.
Kirjoittaja tikola » 29.11.2016 8:09
tikola kirjoitti: Tuoreemmissa openelec/librelec/VNSI/RasPI 3 on kahta isompaa vikaa
Noissa edellisissä ongelmissa päänimittäjä tuntuisi olevan RasPi 3, eli kyllä uusin LibreElec taitaa sittenkin olla paras, jos vain laitteena on RasPi 2.
Eli nyt tuotannossa nyt 7.9.alpha LibreElec ja sen alustana RasPi 2. Mitä tuoreempi sen vakaampi - tämä on minun johtopäätös. Itse asiassa tämä uusin ei ole nyt puoleen vuorokauteen kaatunut kertaakaan oltuaan koko ajan päällä. Ilmeisesti siis kaikki on nyt rakennettu RasPi 2:n päälle ja pienet erot kolmosessa tekevät siitä epävakaan, kunnes aikanaan syntyy pelkästään kolmosta vasten tehty versio.
Jatkan koeponnistusta, mutta kyllä tämä lupaavalta vaikuttaa. Minun vinkki - älä osta RasPi 3:sta vielä.
Kirjoittaja tikola » 09.12.2016 12:54
tikola kirjoitti: Noissa edellisissä ongelmissa päänimittäjä tuntuisi olevan RasPi 3, eli kyllä uusin LibreElec taitaa sittenkin olla paras, jos vain laitteena on RasPi 2.
Ja korjataanpas tätä - ongelmien syy saattoi olla huono HDMI kaapeli, huono liitin televisiossa tai RasPi 3:sen vaatima isompi virtamäärä. Nyt uusin 7.90.009 ALPHA ajossa RasPi3:ssa ja toimii liki kuin se kuuluisa junan vessa. Viimeisimpänä korjauksena otin käyttöön RasPi 3:lle suunitellut 2.5A virtalähteen, jonka jälkeen kaikki on toiminut hienosti. No joo EPG datat ovat välillä hukassa, Kodi kaukosäädin Applen tabletilta ei juuri nyt toimi ja Eurosport puhuu välillä aluksi norjaa, mutta suuret linjat ovat kunnossa. VNSI clientin läpi live TV ja nauhoitukset tulevat siististi televisioruudulle.
Siis nyt ajossa RasPi3, uusin LibreElec 7.90.009 ALPHA + VNSI clienttinä ja serveripäässä VDR 2.2.x, jonka 16.04 Ubuntu tarjoaa.
Eihän tämä nyt ihan kaupasta ostettava paketti ole, mutta ahkeralle säätäjälle tarjolla on jotain kaupasta ostettavaa parempaa. Seuraavaksi selvityksen alla:
- Miksi televisio menee välilä yöllä päälle - oletan, että Raspi buuttaa jotenkin itsensä ja HDMI liitäntään ilmaantunut liikenne potkaisee television päälle. Tästä ominaisuudesta olen saamassa/saanut kohtuullista hellasäröä...ja ihan aiheesta
- Miksi VNSI ei toimi Android tabletissa vaikka kaikki on samaan tapaan asennettu, kuin RasPissakin ja näyttää ihan samalta. Seuraavana virityksenä saada tuoreempi Android, jotta pääsen ajamaan tuoreempia Kodi versioita.
- Löytyisikö VDR:n tilalle jotain parempaa (=TVHeadend???, koska haluan sen pyörivän oikella tietokoneella).....tosin tämä VDR pohjainen systeemi on nyt vuosien jälkeen kyllä erinomaisen hyvä, joten epäilen, että ihan tuosta vaan parempia löytyy
Kirjoittaja fibuntu » 22.03.2017 20:54
Onko kenelläkään käytössä raspbian + tobin vdr repoa + pi3? VDR käynnistyy rpihddevice:llä, mutta kuvaa ei näy, ainoastaan OSD piirtyy hetkeksi desktopin päälle.
EDIT: Kanavaa vaihdettaessa OSD myös pysyy näkyvissä, mutta kuvaa ei tule koskaan. Virheitä tulee syslogiin streamdev clientiltä myös.

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Fantastic Round Teen Ass in Black Jeans HD Free HD Porn 2a - spa-synergy.com
Squirtqueen Webcam: Free Teen HD Porn Video 34 - spa-synergy.com
XVIDEOS Squirtqueen Webcam: Free Teen HD Porn Video 34 free. Webcam Amateur Teen Couple, Free Teen Porn 8d: 7 minTroyrvchampion67 - k. Videos, hot Cam Couple Free Amateur HD Porn Video.
Ilmainen simpsons porno kuvia Tantrinen hieronta helsinki tampere sex work. Free HD Porn Videos & Galleries - HD Porn Paradise SeeMyGF Ex GF Porn Pics Ilmainen Porno @ Sex Pulse Watch video Cutest Teen Amateur Surprise Guys who date really beautiful young girls shoot couple amateur porn for money!
Real couple sex position - kamasutra Ilmainen seksideitti kiimainen spa hotel kokemuksia Seksikäs blondi maksullista seksiä Hd porno. XVIDEOS Squirtqueen Webcam: Free Teen HD Porn Video 34 free. Webcam Amateur Teen Couple, Free Teen Porn 8d: 7 minTroyrvchampion67 - k. XVIDEOS Fantastic Round Teen Ass in Black Jeans HD Free HD Porn 2a free. Homemade Hot Amateur Couple, Free Hot Homemade 3 minJennycheng.
Tallinn bordell ilmainen deitti
Swedish massage sex etsi seksi

matches: HD HD HD HD HD HD HD Hd HD HD HD