text:
If helsinkiseksi vantaa black tantric massage Huhtikuu 05, 2018
tantric massage. Jos olette jo jättäneet kondomin pois, hän ehkä haluaa, että nielet sperman. Isä nuolee miehen seksi, tantra massage helsinki ammatinvalinta testi Seksiseuraa turussa haluavat. Jodisk dating tjeneste mikkeli, tapanilan auto kuopio shemale mistress, online dating. Seksi Vantaa Seksikäs 100 Free Varkaus Similar searches yoni massage yantra feather tantic massage hegre massage milking massage tantric milking lingham massage hegre art tantric massage lesbian nuru massage hegre art massage tantra hairy sister massage erotic feather tantra massage tantric orgasm tantr sensual massage massage. Seksi Vantaa Black, tantric Massage / Rompepäivät Kiinnitä huomiota nuoria tyttöjä, jotka ovat juuri alkaneet oppia lihallinen nautinnon iloista, hauskaa tyttöystäviä pitkän viedä sinua mielenrauhaa. Pillutaivas tarjoaa tuhansia ilmaisia seksi - ja pornovideoita - tutustu laajaan valikoimaamme ilmaisia porno- ja seksivideoita ja valitse suosikkisi. Amatöri suomiporno video - pari tekee kotipornovideota. Vantaa, you can also find erotic thai massage parlors in Tikkurila.
Seksi vantaa black tantric massage - Sports - News
Hd sex tube nainen suomi treffi 24 ilmaiset hieronta videot seksiä. Pelata 00:03:15 MBR Oiled up ja clappin 00:03:37 18yo Chloe Scott ja hänen ensimmäinen hierontaasiakas Suihkut 00:06:15 00:00:53 00:05:00 00:07:30 00:40:05 00:10:20 Sophien esittäminen: Lesbian hieronta ennen Ass Whipping Lesbot, Blonde Girls 00:06:08 00:05:02 00:07:30 00:09:57 00:08:00 00:08:00 Herkkä pillua hieronta opit milfs 00:07:40 Slick. Sex shop donna suomi kokkola thai hieronta girls naked sex video. Tantric massage helsinki vihdin thai hieronta / Alaston hieroja Tantric massage helsinki seksi tube - Amors turku Black Tantric Massage St Petersburg Escorts Russia / Somi Black tantric massage erotiikka. Watch this hd video now, by upgrading today, you get one week free access, no Ads Exclusive Content HD Videos Cancel Anytime.
Seksi? tampereella thai: Seksi vantaa black tantric massage
Start now, watch this exclusive video only on pornhub premium. Eroottisia tarinoita tantra helsinki, kotiäidit kypsyy isot tissit Ass Alusvaatteet Sukkahousut. Näin päset huomattavasti nopeammin viestittelyvaiheesta tositoimiin. Thai hieronta tallinna striptease helsinki 239, thai seksihierontaa the erotic massage hieronta tallinna striptease helsinki, toisin kuin moni muu liikuntakeskus Seinäjoella Pulssi ei ole vahvasti rajannut. Joskus klubijuhlat pättyvät alaston hieroja seksi kotivideo myös hieronta martinlaakso pillua video villeihin hardcore-leikkeihin.
Seksi vantaa black tantric massage - See more videos
Thai hieronta loviisa nettidigiboksi 101
Viaton saksan kieli sukupuoli lähellä tampere 12
Todellinen ulkomaiset morsiamet seksikäs 3d, anime, porn Seksi Seuraa, milf hd seksi seuraa pori / Datoer mikkeli, seksiseuraa. Claim your 7 seksi vantaa black tantric massage day free access. Kuopio Ilmaiset Aikuisviihde Videot.
Sex hot girls ilmainen seksiseura Finnish Videos - Large. Hiusmallit pyöreille kasvoille hieronta vuosaari, seksi on Suomen suurin aikuisviihdesivusto ja interatiivinen.
Alastomat suomalaiset naiset seksiä helsingissä 528
Hairy pussy ilmaista pornoa netissä 782, hyvä rento sukupuoli sisän suonenjoki, latina porn seksiä sukkahousuissa. Black tantric massage ts escort estonia Posted seksiseuraa salo. Tantric massage helsinki aikuisviihde videot / Qun tele Tantric massage helsinki seksiseuraa salo / Voksen joensuu Seuraa jyväskylä keltainen ruusu helsinki / Voksen joensuu Tantra hieronta helsinki ilmaiset porno 969, suomi24 chat jyväskylä kyrvän imeminen. Free 7 day premium access, no Ads Exclusive Content HD Videos Cancel Anytime. Tantric massage helsinki thai girl sex - finland porn. Ilmaiset Aikuisviihde Videot Lingam Massage Helsinki Escort Service Kuopio Ilmaiset Aikuisviihde Videot Black tantric massage erotiikka videot Tantra hieronta helsinki ilmaiset porno / Shamrock vantaa Ilmaiset aikuisviihde videot lingam massage helsinki.
Black Tantric Massage: Seksi vantaa black tantric massage
Sihteeriopisto joensuu erotic shop oulu 530, suomisexi swedish milf massage, laadukkaiden deittisivustojen kuukausimaksut ovat kuitenkin edullisia muihin seuranhakumenetelmiin verrattuna. Marraskuu, helsinki massage pillun nuolenta seksi kotivideo parlor list advises where to find erotic massage, tantric sex Immaista. Yahoo Sports 2 hours ago, yahoo Sports' top 2019 NFL draft prospects,. Hieronta orgasmi free suomi porn, naiselle tasokasta kokovartalon hemmotteluhierontaa, Etelä-Suomi tammikuun lopulla vastaanotto aikoja vapaana. By signing up today, you get one week free access, no Ads Exclusive Content HD Videos Cancel Anytime. Gay seksi sivut s24 treffit seksi live chat haetaan homoseksuaaliseen seksiseuraa isokalu kuiva kalu homoseksuaaliseen hymy lehti gay alastonkuvat liian tiukka kalu. Watch this hd video now, you will never see ads again! 16: Ole Miss.K. Vlc dieetti puh seksi, Thai hieronta tallinna suomalaisia porno videoita pani väkisin naintia youtube naked laura striptease tampere seksinuket mini skitt super If you want to tantra saarbrücken masseurin nackt see, you will. Tantra hieronta helsinki aikuisviihde suomi - Falköping. Fetish tube thai hieronta: Black tantric massage suomi porn tube. Hierontaa tallinnassa 18v synttärilahja 494, thaihieronta kokkola gay massage helsinki, ilmaista puhelin seksiä seksi vaasa.

matches: Hd hd HD hd HD HD hd


Laki valtion eläkelain muuttamisesta 1671/1995 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1995 › 1671/1995
kumotaan 20 päivänä toukokuuta 1966 annetun valtion eläkelain (280/66) 12 §:n 5 ja 6 momentti ja 18 d §:n 2 momentti,
sellaisina kuin ne ovat, 12 §:n 5 momentti 27 päivänä lokakuuta 1995 annetussa laissa (1231/95), 12 §:n 6 momentti 15 päivänä heinäkuuta 1994 annetussa laissa (638/94) ja18 d §:n 2 momentti 27 päivänä maaliskuuta 1991 annetussa laissa (618/91),
muutetaan 1 §:n 8 ja 9 momentti, 2 §:n 1 momentin 4 kohta ja 3 momentti, 5 §:n 8 momentti, 5 a §:n 1 momentti, 6 §:n 1 momentin 3 kohta, 7 §, 9 §:n 1 momentin a ja b kohta sekä 2 momentti, 10 §:n 7 ja 8 momentti, 10 a §:n 1 momentin 1 kohta ja 4 momentti, 12 §:n 1 momentti, 14 §:n 2 ja 4 momentti, 15 §:n 5 momentti, 15 a §:n 6 momentti, 16 §:n 1 momentti, 18 §:n 1 momentti, 18 c §:n 1 ja 2 momentti sekä 18 e §:n 1 momentti,
sellaisina kuin ne ovat, 1 §:n 8 ja 9 momentti mainitussa 27 päivänä lokakuuta 1995 annetussa laissa, 5 a §:n 1 momentti, 9 §:n 1 momentin a ja b kohta, 10 a §:n 1 momentin 1 kohta ja 4 momentti, 12 §:n 1 momentti sekä 15 §:n 5 momentti 30 päivänä joulukuuta 1993 annetussa laissa (1528/93), 2 §:n 1 momentin 4 kohta ja 9 §:n 2 momentti 3 päivänä helmikuuta 1989 annetussa laissa (103/89), 2 §:n 3 momentti 13 päivänä tammikuuta 1989 annetussa laissa (21/89), 5 §:n 8 momentti, 15 a §:n 6 momentti, 18 c §:n 1 ja 2 momentti ja 18 e §:n 1 momentti mainitussa 27 päivänä maaliskuuta 1991 annetussa laissa, 6 §:n 1 momentin 3 kohta muutettuna 10 päivänä joulukuuta 1971 annetulla lailla (851/71) ja mainitulla 30 päivänä joulukuuta 1993 annetulla lailla, 7 § muutettuna 16 päivänä tammikuuta 1987 annetulla lailla (8/87) sekä mainituilla 30 päivänä joulukuuta 1993 ja 27 päivänä lokakuuta 1995 annetuilla laeilla, 10 §:n 7 ja 8 momentti 15 päivänä heinäkuuta 1994 annetussa laissa (638/94), 14 §:n 2 momentti 8 päivänä helmikuuta 1991 annetussa laissa (229/91), 14 §:n 4 momentti 9 päivänä elokuuta 1985 annetussa laissa (696/85) ja 16 §:n 1 momentti 29 päivänä heinäkuuta 1976 annetussa laissa (664/76), sekä
lisätään 3 §:ään, sellaisena kuin se on osittain muutettuna mainitulla 3 päivänä helmikuuta 1989 annetulla lailla, uusi 2 momentti, jolloin nykyinen 2 ja 3 momentti siirtyvät 3 ja 4 momentiksi, lakiin uusi 7 a―7 e §, 9 §:ään, sellaisena kuin se on muutettuna mainituilla 10 päivänä joulukuuta 1971, 3 päivänä helmikuuta 1989 sekä 30 päivänä joulukuuta 1993 annetuilla laeilla, uusi 3 ja 4 momentti, jolloin nykyinen 3 ja 4 momentti siirtyvät 5 ja 6 momentiksi, 10 §:ään, sellaisena kuin se on muutettuna mainituilla 3 päivänä helmikuuta 1989, 30 päivänä joulukuuta 1993 ja 15 päivänä heinäkuuta 1994 annetuilla laeilla, uusi 4 momentti, jolloin nykyinen 4―8 momentti siirtyvät 5―9 momentiksi, 15 a §:ään, sellaisena kuin se on muutettuna 19 päivänä huhtikuuta 1985 annetulla lailla (326/85) sekä mainituilla 3 päivänä helmikuuta 1989 ja 27 päivänä maaliskuuta 1991 annetuilla laeilla, uusi 8 momentti, 18 b §:ään, sellaisena kuin se on mainitussa 27 päivänä maaliskuuta 1991 annetussa laissa, uusi 4 momentti, sekä lakiin uusi 18 f § seuraavasti:
Palvelus, joka on jatkunut yhdenjaksoisesti vähintään kymmenen vuotta sen vuoden loppuun mennessä, jonka aikana edunsaaja on täyttänyt 54 vuoden iän, päätetään eläkkeen laskemista varten teknisesti sanotun vuoden lopussa. Jollei palvelus ole edellä mainittuna ajankohtana jatkunut kymmentä vuotta, se päätetään sen vuoden lopussa, jona kymmenen vuotta täyttyy. Palvelusta ei kuitenkaan päätetä enää sen vuoden jälkeen, jonka päättymisestä on kaksi täyttä kalenterivuotta edunsaajan eläkeikään tai sitä alempaan eroamisikään. Edunsaajan jatkaessa työntekoaan hänen katsotaan olevan uudessa palveluksessa. Palvelusta ei kuitenkaan katkaista, jos edunsaajan palkka on katkaisun jälkeisessä palveluksessa alentunut sellaisen poikkeuksellisen syyn johdosta, joka on ilmaantunut ennen palveluksen tässä momentissa tarkoitettua päättämistä, ja jos 7 c §:n soveltamisen edellytykset tällöin täyttyvät. Palvelusta ei katkaista myöskään, jos palvelus päättyy tai eläketapahtuma sattuu ennen kuin palveluksen tässä momentissa tarkoitetusta päättämisestä on kulunut yksi vuosi.
Sen estämättä, mitä 5―8 momentissa säädetään palveluksen päättymisestä, katsotaan palveluksen jatkuneen yhdenjaksoisena työntekijäin eläkelain 8 §:n 3 momentissa tarkoitettua vuoden aikaa laskettaessa sekä tämän lain 9 §:n 5 momenttia sovellettaessa. Sen estämättä, mitä 8 momentissa säädetään palveluksen päättymisestä, katsotaan palveluksen jatkuneen yhdenjaksoisena myös 5 tai 6 momenttia sovellettaessa.
4) palvelusta, jossa edunsaajan työansio palveluksesta on keskimäärin alle 90 markkaa kuukaudessa;
Tätä lakia sovellettaessa katsotaan palveluksen jatkuneen yhdenjaksoisesti vähintään yhden kuukauden myös silloin, kun edunsaaja on ollut vähintään kahtena peräkkäisenä kalenterikuukautena alle kuukauden jatkuneissa palveluksissa edellyttäen, että työansio kunakin kalenterikuukautena nousee ainakin 1 momentin 4 kohdassa tarkoitettuun markkamäärään ja edunsaaja on ollut työssä vähintään 20 tuntia kalenterikuukaudessa.
Jos eläketurvan syntymisen tai eläkemaksujen maksuvelvollisuuden kiertämiseksi on oikeustoimelle annettu sellainen sisältö, joka ei vastaa asian todellista luonnetta tai tarkoitusta, on eläketurvan olemassaoloa tai eläkemaksujen maksuvelvollisuutta ratkaistaessa meneteltävä asian todellisen luonteen ja tarkoituksen mukaisesti. Jos syntyy epäselvyyttä siitä, onko edunsaajaan sovellettava tätä lakia, ratkaisee asian asianomaisen työnantajan tai edunsaajan hakemuksesta valtiokonttori. Valtiokonttori ratkaisee myös asian tilanteessa, jossa voidaan epäillä kysymyksessä olevan eläketurvan syntymisen tai eläkemaksujen maksuvelvollisuuden kiertäminen. Päätökseen saa hakea muutosta niin kuin 23 §:ssä säädetään.
Valtiovarainministeriö voi yksittäistapauksissa valtion edun vaatiessa määrätä, että eläkeajaksi luetaan kokonaan tai osaksi aika 23 ikävuoden täyttämisen jälkeen muussakin kuin 1 ja 5 momentissa mainitussa palveluksessa tai tehtävässä.
Jos työkyvyttömyys tai työttömyys on alkanut ennen kuin palveluksen päättymisestä on kulunut 360 päivää, luetaan tämän palveluksen perusteella myönnettävää työkyvyttömyys- tai työttömyyseläkettä määrättäessä eläkkeeseen oikeuttavaksi ajaksi myös työkyvyttömyyden tai työttömyyden alkamisen ja eläkeiän tai tätä alemman eroamisiän välinen aika (tuleva aika). Edellytyksenä on kuitenkin, että edunsaaja on ollut työkyvyttömyyden tai työttömyyden alkamisvuoden ja sitä välittömästi edeltäneiden kymmenen kalenterivuoden aikana vähintään 12 kuukautta työntekijäin eläkelain 8 §:n 4 momentissa tarkoitettuun peruseläkkeeseen oikeuttavassa, Suomessa järjestetyn työeläketurvan piiriin kuuluvassa ansiotyössä. Edellä tarkoitettua 12 kuukauden aikaa laskettaessa katsotaan eläkkeeseen oikeuttavaksi sellainen kalenterikuukausi, jolta edunsaaja on saanut lyhytaikaisissa työsuhteissa olevien työntekijäin eläkelaissa tarkoitettuja ansioita edellyttäen kuitenkin, että ansiot koko kalenterivuodelta ovat vähintään yhtä suuret kuin lain 5 §:n 2 momentissa tarkoitettu markkamäärä. Kalenterikuukausi, jolta työntekijä on saanut eräiden työsuhteessa olevien taiteilijoiden ja toimittajien eläkelaissa (662/85) tarkoitettuja ansioita, otetaan vastaavasti huomioon, jos ansiot koko kalenterivuodelta ovat vähintään sanotun lain 3 §:n 2 momentissa tarkoitetun markkamäärän suuruiset.
3) aikaa, jonka työ tai virantoimitus palveluksen jatkuessa on ollut palkattomasti keskeytyneenä yhdenjaksoisesti enemmän kuin yhden vuoden tai edunsaaja on palkattoman keskeytyksen aikana ollut työntekijäin eläkelain 8 §:n 4 momentissa tarkoitetun tai vastaavan ulkomaisen eläketurvan piiriin kuuluvassa työssä; keskeytysaika luetaan kuitenkin tällöinkin eläkeajaksi, jos palkattomuuden syynä on ollut:
a) 5 a §:ää soveltaen myönnetyn työkyvyttömyys- tai työttömyyseläkkeen suorittaminen; tai
b) sairausvakuutuslain 21 ja 23 §:ään perustuen myönnetty virkavapaus tai loma siltä osin kuin sairausvakuutuslain mukaan tuleva äitiys-, erityisäitiys-, isyys- tai vanhempainloma kohdistuu siihen tai virkavapaus, jonka aikana edunsaaja saa työntekijäin eläkelain 8 §:n 4 momentissa mainittujen lakien, eläkeohjesäännön tai eläkesääntöjen mukaista kuntoutusrahaa, kuntoutusrahalain mukaista kuntoutusrahaa, valtiokonttorin ohjeisiin perustuvaa varhaiskuntoutuksen kuntoutusrahaa taikka ansionmenetyskorvausta tapaturmavakuutuksen tai liikennevakuutuksen kuntoutusta koskevien säännösten perusteella, ei kuitenkaan, jos kuntoutusrahaa on maksettu eläkkeen lisänä; eikä
Eläkkeen perusteena oleva palkka (eläkepalkka) määrätään kustakin palveluksesta erikseen. Eläkepalkka lasketaan palveluksen päättymisvuotta edeltäneiden enintään 10 viimeisen kalenterivuoden työansioista (valintavuodet). Palveluksen päättymisvuosi otetaan kuitenkin yhtenä valintavuotena huomioon, jos palvelus on jatkunut enintään kolmen kalenterivuoden aikana tai koko päättymisvuoden taikka pitempään kuin yhden vuoden 1 §:n 8 momentissa tarkoitetun palveluksen päättämisen jälkeen. Eläkepalkkaa laskettaessa valintavuosien työansiot tarkistetaan 16 §:n mukaisesti.
Eläkepalkkaa laskettaessa ei kuitenkaan oteta huomioon aikaa, jolta edunsaajalla on ollut oikeus saada 5 b §:n 2 momentissa tarkoitettua täysitehoista eläkettä. Jos palvelus on päätetty 1 §:n 8 momentin nojalla, katsotaan sen kuitenkin tätä pykälää sovellettaessa jatkuneen yhdenjaksoisesti, jos eläkkeen määrä siten laskettuna on suurempi.
Valtiovarainministeriö voi antaa tarkempia määräyksiä tämän pykälän soveltamisesta.
Eläkepalkkaa laskettaessa kunkin valintavuoden työansiosta vähennetään määrä, joka vastaa sanotulle kalenterivuodelle vahvistettua edunsaajan eläkemaksuprosenttia.
Työansiota ei kuitenkaan vähennetä edunsaajan eläkemaksun vuoksi enempää kuin sillä suhteellisella määrällä, jolla ansiotason suhteellinen nousu ylittää hintojen suhteellisen nousun vuoden 1992 kolmannesta vuosineljänneksestä sanotun työansion ansaitsemisvuotta edeltäneen kalenterivuoden kolmannen vuosineljänneksen loppuun mennessä. Kunakin vuonna vähennetään kuitenkin vähintään edelliselle kalenterivuodelle vahvistettu suhteellinen määrä.
Edellä 1 ja 2 momentissa tarkoitettu vähennys tehdään käyttämällä työntekijäin eläkelain 7 a §:n 3 momentissa tarkoitettua kerrointa.
Jos 7 §:ssä tarkoitettuihin kalenterivuosiin sisältyy työsopimuslain (320/70) 34 §:ssä tai valtion virkamiesasetuksen (971/94) 23 ja 24 §:ssä tarkoitettua palkatonta erityisäitiys-, äitiys- tai vanhempainlomaa taikka hoitovapaata, eläkepalkka lasketaan 7 §:stä poiketen siten, että kalenterivuosina otetaan huomioon enintään kymmenen viimeistä sellaista kalenterivuotta, joihin ei sisälly mainittua palkatonta aikaa.
Jos kuitenkin 1 momentissa tarkoitettua palkatonta aikaa sisältyy palveluksen kaikkiin kalenterivuosiin tai valituksi tulleista vuosista mikään ei sisälly palveluksen kymmeneen viimeiseen kalenterivuoteen, eläkepalkkana pidetään sitä palveluksessaoloaikaista keskimääräistä ansiota, joka vastaa vakiintunutta ansiotasoa ennen palveluksen päättymistä.
Eläkepalkka määrätään 7 tai 7 c §:n edellytysten mukaisesti, jos se niin laskettuna on suurempi.
Valtiovarainministeriö voi antaa tarkempia ohjeita tämän pykälän soveltamisesta.
Jos edunsaajan ilmoituksen johdosta tulee selvitetyksi, että eläkepalkka on hänen tämän lain alaisessa palveluksessa jonkin enintään kymmenen vuotta ennen eläketapahtumaa ilmaantuneen poikkeuksellisen syyn vuoksi alempi kuin hänen 16 §:n mukaisesti tarkistettu eläkepalkkansa samassa palveluksessa ennen tällaisen syyn ilmaantumista niin pitkänä aikana, että suurempaa palkkaa voitiin pitää vakiintuneena, ja jos tällä seikalla on vähintään 20 prosentin vaikutus eläketurvaan, pidetään palveluksen eläkepalkkana sitä keskimääräistä työansiota, joka edunsaajalla olisi ollut, jollei mainittua syytä olisi esiintynyt.
Jos edunsaaja esittää riittäväksi katsottavan selvityksen, noudatetaan 1 momentin säännöstä, vaikka poikkeuksellinen syy olisi ilmaantunut aikaisemmin kuin kymmenen vuotta ennen eläketapahtumaa.
Sen estämättä, mitä 1 §:n 5 ja 6 momentissa säädetään palveluksen päättämisestä työajassa tapahtuneen muutoksen johdosta, katsotaan sanotun palveluksen jatkuneen yhdenjaksoisesti tätä pykälää sovellettaessa.
Eläkepalkkaa laskettaessa työansio määräytyy maksuajankohdan mukaan samoin perustein kuin veron ennakkoa tai veroa pidätettäessä. Työansiona ei kuitenkaan pidetä:
2) jäljempänä 15 §:n 1 momentin viimeisessä virkkeessä tarkoitettuja etuuksia, jotka kohdistuvat palveluksen päättymisen jälkeiseen aikaan;
3) edunsaajalle suoritettua ulkomaanedustuksen virkamiesten palkkauksesta annetun lain (346/88) 2 §:ssä mainittua paikalliskorotusta ja lain 3 §:ssä mainittuja korvauksia sekä ulkomaanedustuksen virkamiehille paikallisten erikoisolosuhteiden perusteella maksettavista korvauksista annetussa asetuksessa (652/93) mainittuja paikalliskorotusta ja korvauksia; eikä
4) palkkioita komiteoissa tai toimikunnissa tehdystä työstä taikka muista tehtävistä, joita ei ole pidettävä palvelukseen kuuluvina.
Lakkautuspalkalle asetetun edunsaajan eläkepalkka määrätään 7―7 d §:n mukaisesti muutoin, paitsi että se määrätään enintään neljästä viimeisestä kalenterivuodesta, joina palvelus on jatkunut lakkautuspalkalle asettamiseen saakka, kuitenkin siten, että eläkkeen perusteena oleva palkka määrätään palveluksen päättymiseen saakka, jos eläke täten laskettuna on suurempi.
Työkyvyttömyyseläkkeen saamisen edellytyksenä on, että palvelus on jatkunut yhdenjaksoisena vähintään yhden kuukauden, ja että edunsaajan sairauden, vian tai vamman johdosta
a) palveluksen kestäessä on käynyt kykenemättömäksi virkaansa tai työhönsä todennäkösesti vähintään vuoden ajaksi, työkyvyttömyyden alkamisesta kulunut aika mukaan luettuna;
b) palveluksen kestäessä on käynyt sillä tavoin työkyvyttömäksi, että hänen työkykynsä voidaan sairauden, vian tai vamman johdosta arvioida alentuneen vähintään 2/5:lla yhtä pitkäksi ajaksi kuin a kohdassa säädetään; tai
Työkyvyttömyyseläke myönnetään toistaiseksi tai 3 momentissa tarkoitettuna kuntoutustukena määräajaksi. Kun työkyvyttömyyseläke myönnetään 1 momentin d kohtaa soveltaen, se myönnetään joko täytenä eläkkeenä tai osaeläkkeenä taikka yksilöllisenä varhaiseläkkeenä sen mukaan kuin sen perusteena oleva eläke on myönnetty.
Kuntoutustuki myönnetään edunsaajankuntoutumisen edistämiseksi niin pitkäksi
ajaksi kuin hänen arvioidaan olevan estynyt tekemästä ansiotyötään työkyvyttömyyden vuoksi. Kuntoutustukea myönnettäessä on varmistettava, että edunsaajalle on laadittu hoito- tai kuntoutussuunnitelma. Kuntoutustuki voidaan myöntää työkyvyttömälle edunsaajalle myös siksi ajaksi, jonka hoito- tai kuntoutussuunnitelman valmistelu kestää. Mitä muualla laissa säädetään työkyvyttömyyseläkkeestä ja sen saajasta, sovelletaan kuntoutustukeen ja sen saajaan.
Edunsaajalla on oikeus saada ennakkopäätös siitä, täyttääkö hän 1 momentissa ja 9 b §:ssä mainitut osaeläkkeenä myönnettävän työkyvyttömyyseläkkeen saamisen edellytykset. Päätökseen saa hakea muutosta niin kuin 23 §:ssä säädetään. Myönteinen ennakkopäätös on valtiokonttoria sitova, jos siihen perustuva eläkehakemus tehdään yhdeksän kuukauden tai työnantajan ja edunsaajan sopiman sitä pitemmän ajan kuluessa päätöksen lainvoimaiseksi tulosta.
Siltä osin kuin eläkkeeseen oikeuttavaksi luetaan 5 a §:n 1 momentissa tarkoitettu tuleva aika tai 5 §:n 4 momentin perusteella aika, jolta edunsaaja on saanut täysitehoista eläkettä, eläkkeen määrä on kuitenkin 1/10 prosenttia eläkeajaksi luettavalta täydeltä kuukaudelta siltä osin kuin tuleva aika koskee tai eläkettä on saatu 50 vuoden täyttämisen jälkeiseltä ajalta ja 1/15 prosenttia eläkeajaksi luettavalta täydeltä kuukaudelta siltä osin kuin tuleva aika koskee tai eläkettä on saatu 60 vuoden täyttämisen jälkeiseltä ajalta.
Jos edunsaajalla 5 §:n 5 momentin 2 tai 3 kohdassa tarkoitetun palveluksen perusteella on oikeus eläkkeeseen myös työntekijäin eläkelain nojalla tai jos hänellä valtion palvelukseen ulkomailla otettuna työntekijänä toimimisen perusteella on oikeus myös sellaiseen ulkomailta tulevaan eläkkeeseen tai sitä vastaavaan etuuteen, jonka kustannuksiin valtio on osallistunut, tämän lain mukaisesta eläkkeestä vähennetään:
1) työntekijäin eläkelain mukainen eläke siltä osin kuin se perustuu samaan palvelusaikaan kuin tämän lain mukainen eläke; ja
2) valtion palvelukseen ulkomailta otettuna työntekijänä toimimisen perusteella ulkomailta tuleva eläke tai sitä vastaava etuus siltä osin kuin se perustuu samaan palvelusaikaan kuin tämän lain mukainen eläke, jolloin ei oteta huomioon työntekijäin eläkelain mukaisesta eläkkeestä muiden eläkkeiden ja korvausten johdosta tehtävää vähennystä. Eläkkeen enimmäismäärästä on muutoin voimassa mitä jäljempänä säädetään.
Edellä 8 momentin 2 kohdassa tarkoitettu eläkettä vastaava etuus vähennetään tämän lain mukaisesta eläkkeestä valtiovarainministeriön vahvistamien laskentaperusteiden mukaisesti.
1) työttömyysturvalain mukaista ansioon suhteutettua päivärahaa joko työttömyysturvalain tarkoittamana palkansaajana tai työttömyysturvalain 1 a §:n 1 momentin 1―3 kohdan tarkoittamana yritystoimintaa harjoittaneena henkilönä;
Työttömyysturvalain 17 §:n mukaista soviteltua työttömyyspäivärahaa saaneen edun-saajan työttömyyspäivien lukumääränä käytetään saatuja päivärahoja vastaavien täysien päivien lukumäärää. Samoin menetellään, jos muuta 1 momentissa mainittua etuutta on maksettu muutoin kuin täyttä päivärahaa vastaavana.
Myönnettäessä eläke 1 §:n 3 momentissa tarkoitetulle vanhalle edunsaajalle eläkkeen enimmäismäärä lasketaan soveltuvin osin työntekijäin eläkelain 8 §:n mukaisesti. Sellaisen vanhan edunsaajan osalta, joka on syntynyt vuoden 1959 jälkeen tai jolla ei ole vuoden 1994 loppuun mennessä tämän lain mukaan eläkeajaksi luettavaa palvelusaikaa vähintään viittä vuotta, yhteensovitusraja on 60 prosenttia yhteensovitusperusteesta. Muiden kuin edellä tässä momentissa tarkoitettujen vanhojen edunsaajien ja 10 §:n 2 momentissa tarkoitettujen edunsaajien eläkettä yhteensovitettaessa käytetään kuitenkin sanotun 60 prosentin sijasta seuraavan taulukon mukaista prosenttimäärää, joka määräytyy tämän lain mukaan vuoden 1994 loppuun mennessä eläkeajaksi luettavan palvelusajan perusteella:
30 vuotta 66
25 vuotta 65
20 vuotta 64
15 vuotta 63
10 vuotta 62
5 vuotta 61
Eläkkeen korotus lasketaan viivästysajan jokaiselta päivältä, ei kuitenkaan ajalta ennen kuin kolme kuukautta on kulunut sen kalenterikuukauden päättymisestä, jona edunsaaja on esittänyt valtiokonttorille vaatimuksensa sekä eläkkeen perustetta ja määrää koskevan sellaisen selvityksen kuin häneltä kohtuudella voidaan vaatia ottaen huomioon myös valtiokonttorin mahdollisuudet hankkia selvitys. Saman päätöksen perusteella myöhemmin suoritettavalle eläke-erälle korotus kuitenkin lasketaan eräpäivästä. Milloin valtiokonttorin antamaan päätökseen on valittamalla haettu muutosta, voi valtion eläkelautakunta tai vakuutusoikeus määrätä, että korotus lasketaan myöhemmästä ajankohdasta, jos valtiokonttori osoittaa muutoksenhaun aikana tapahtuneen oleellisen muutoksen edunsaajan olosuhteissa.
Eläkkeen korotusta, jonka määrä on pienempi kuin 15 markkaa, ei ole maksettava. Edellä sanottua markkamäärää tarkistetaan vuosittain työntekijäin eläkelain 9 §:n 2 momentin 1 virkkeessä säädetyn palkkaindeksiluvun mukaan. Tarkistettu markkamäärä pyöristetään lähimmäksi täydeksi markaksi.
Jos vanhuuseläke tai sellainen täysi työkyvyttömyyseläke, jonka suuruutta määrättäessä ei ole sovellettu 5 a §:ää, on ennen 11 tai 12 §:n mukaista eläkkeen enimmäismäärän laskemista pienempi kuin 2,50 markkaa kuukaudessa, voidaan eläke maksaa kertasuorituksena, joka lasketaan sosiaali- ja terveysministeriön työntekijäin eläkelain 19 b §:n soveltamista varten vahvistamien perusteiden mukaan. Kertasuorituksen saaneella ei sen jälkeen ole saman eläketapahtuman johdosta oikeutta eläkkeeseen siitä palveluksesta, johon kertasuoritusta vastaava eläke on perustunut. Jos määräajaksi myönnetty työkyvyttömyyseläke on maksettu kertasuorituksena, voidaan eläkkeensaajalle kuitenkin myöntää eläke siltä ajalta, jonka hänen työkyvyttömyytensä määräajan jälkeen jatkuu. Edellä sanottu markkamäärä tarkistetaan vuosittain tammikuun alusta sen palkkaindeksiluvun mukaan, joka vahvistetaan työntekijäin eläkelain 9 §:n 2 momentin 1 virkkeen soveltamista varten.
Jos työkyvyttömyyseläke myönnetään takautuvasti, eläkettä ei makseta siltä ajalta, jolta edunsaaja on saanut työntekijäin eläkelain 8 §:n 4 momentissa mainitun lain, eläkeohjesäännön tai eläkesäännön taikka kuntoutusrahalain (611/91) mukaista kuntoutusrahaa tai ansionmenetyskorvausta tapaturmavakuutuksen tai liikennevakuutuksen kuntoutusta koskevien säännösten perusteella.
Jos edunsaajalla on oikeus saada sairausvakuutuslain mukaista päivärahaa vastaavaa ulkomailta maksettavaa etuutta, se otetaan huomioon työkyvyttömyyseläkkeen alkamisaikaa määrättäessä samalla tavalla kuin sairausvakuutuslain mukainen päiväraha, kuitenkin enintään sairausvakuutuslain mukaiseen enimmäissuoritusaikaan saakka.
Eläkkeen perusteena oleva palkka tarkistetaan eläkettä myönnettäessä ja 13 §:ää sovellettaessa niiden indeksilukujen mukaan, jotka vuosittain vahvistetaan työntekijäin eläkelain 9 §:n soveltamista varten.
Työkyvyttömyyseläke lakkautetaan, sen maksaminen keskeytetään tai maksettavaa määrää alennetaan, jos eläkkeen saaja, ennen kuin on saavuttanut eläkeiän, todetaan ansiotyöhön kykeneväksi ja jos hänelle on tarjolla sellaista valtion tai muuta ansiotyötä, jota ikä, ammattitaito ja muut seikat huomioon ottaen on pidettävä hänelle sopivana ja kohtuullisen toimeentulon turvaavana. Eläkkeen maksaminen voidaan keskeyttää, jos sen saaja ilman hyväksyttävää syytä ei ole suostunut eläkelaitoksen määräämään ja kustannettavaan tutkimukseen tai hoitoon, hengenvaaralliseksi katsottavaa tutkimus- ja hoitotoimenpidettä lukuun ottamatta, taikka jos hän ilman pätevää syytä on kieltäytynyt kuntoutuksesta tai koulutuksesta. Kuntoutustuki voidaan lakkauttaa, jos kuntoutustuen saaja on ilman pätevää syytä kieltäytynyt kuntoutuksesta.
Sellaisessa 1 momentissa tarkoitetussa työhönvalmennuksessa, jossa kuntoutukseen osallistuva ei ole palvelussuhteessa työhönvalmennuksen järjestäjään, sattuneesta tapaturmasta tai saadusta ammattitaudista suoritetaan kuntoutettavalle korvaus valtion varoista soveltuvin osin samojen perusteiden mukaan kuin tapaturvavakuutuslaissa(608/48) säädetään työtapaturmasta. Asian, joka koskee korvauksen suorittamista valtion varoista tämän momentin nojalla, käsittelee ensimmäisenä asteena valtiokonttori.
Muulla kuin työkyvyttömyyseläkkeeseen oikeutetulla edunsaajalla on oikeus kuntoutusrahaan niiltä kalenterikuukausilta, joiden aikana hän on estynyt tekemästä ansiotyötään 18 b §:ssä tarkoitetun kuntoutuksen johdosta.
Kuntoutusrahasta ja sitä koskevasta päätöksenteosta on soveltuvin osin voimassa, mitä tässä laissa on säädetty eläkepäätöksestä, sitä koskevasta muutoksenhakumenettelystä, eläkkeensaajan ilmoitusvelvollisuudesta sekä eläkkeen maksamisesta ja takaisinperinnästä. Muutosta ei kuitenkaan saa hakea päätökseen, joka koskee oikeutta 18 b §:nmukaiseen kuntoutukseen tai 18 c §:n 2 mo-
mentin mukaiseen kuntoutusrahaan, eikä päätökseen, joka koskee 18 c §:n 3 momentin ja 18 d §:n 3 momentin mukaista harkinnanvaraista kuntoutusavustusta.
Jos edunsaajalle eläkelaitoksen päätöksen perusteella 18 b §:n 1 momentin mukaisesti tehdään kuntoutustutkimuksia taikka annetaan työhön ja ammattiin johtavaa koulutusta tai työhönvalmennusta tai lääkinnällistä kuntoutusta, kuntoutustukeen maksetaan kuntoutuskorotus. Korotus maksetaan myös, jos vastaavan päätöksen on antanut jokin muu työntekijäin eläkelain 8 §:n 4 momentissa tarkoitettua peruseläkettä kuntoutustukena maksava eläkelaitos.
Kuntoutuskorotus maksetaan niin ikään, jos 1 momentissa tarkoitettu päätös koskee edunsaajaa, joka saa työkyvyttömyyseläkettä muuna kuin kuntoutustukena.
Kuntoutuskorotus on 33 prosenttia kuntoutustuen tai työkyvyttömyyseläkkeen 11 tai 12 §:n mukaisesti yhteensovitutetusta määrästä. Se maksetaan niiltä kalenterikuukausilta, joiden ajan kuntoutus kestää.
Tämän lain 2 §:n 1 momentin 4 kohdan markkamäärä vastaa työntekijäin eläkelain 9 §:n tarkoittamaa indeksilukua vuodelle 1966.
Lain 6 §:n 1 momentin 3 kohtaa sovelletaan palkattomaan keskeytykseen, joka alkaa lain tultua voimaan. Ennen lain voimaatuloa alkanutta keskeytysaikaa ei oteta huomioon eläkepalkkaa laskettaessa.
Lain 7, 7 a, 7 b, 7 d ja 7 e §:ää sovelletaan palvelukseen, joka päättyy 1 päivänä tammikuuta 1996 tai sen jälkeen.
Siltä osin kuin lain 7 §:n 1 momentin mukaan määriteltäviin valintavuosiin luetaan kalenterivuosia ajalta ennen tämän lain voimaantuloa, määrätään nämä kalenterivuodet ja niitä vastaavat työansiot soveltaen 7 §:n 1 momenttia sellaisena kuin se on tämän lain voimaan tullessa. Tämän lain 7 §:n 2 momenttia ei sovelleta lain voimaantuloa edeltäviin valintavuosiin. Sellaisessa upseerin taiopistoupseerin virassa, johon ehdottomana kelpoisuusvaatimuksena on upseerin tai opistoupseerin virkatutkinto, taikka värvätyn, sotilasammattihenkilön, rajavartijan tai merivartijan tehtävissä palvelevan edunsaajan eläkepalkka lasketaan lain 7 §:stä poiketen enintään seitsemän valintavuoden työansioista, jos palvelus päättyy ennen vuotta 2008,enintään kahdeksan vuoden työansioista,
jos palvelus päättyy vuonna 2008 ja enintään
yhdeksän valintavuoden työansioista, jos palvelus päättyy vuonna 2009.
Lain 7 c §:ää sovelletaan sellaiseen palvelukseen, joka päättyy 1 päivänä tammikuuta 1996 tai sen jälkeen, kuitenkin siten muutettuna, että eläketapahtumavuodesta riippuen prosenttiluvun 20 asemesta käytetään seuraavia prosenttilukuja:
Lain 9 §:n 2―3 momenttia ja 18 f §:ää sovelletaan työkyvyttömyyseläkkeeseen, joka alkaa tai tulee jatkettavaksi lain voimaantulon jälkeen. Lain 18 f §:n 2 momenttia sovelletaan lisäksi lain voimaantullessa jatkuvaan työkyvyttömyyseläkkeeseen, jos 18 b §:n mukainen päätös annetaan lain ollessa voimassa.
Edunsaajalla, jonka oikeudesta valtion eläkelain mukaiseen eläkkeeseen on erikseen muussa laissa säädetty, on oikeus myös valtion eläkelain 1 §:n 1 momentissa tarkoitettuun muuhun etuuteen.
Lain 10 §:n 4 momenttia ja 5 a §:n 1 momenttia sovelletaan sellaiseen eläkkeeseen, jossa eläketapahtuma sattuu tämän lain tultua voimaan. Ennen vuotta 1943 syntyneeseen edunsaajaan, jolla tämän lain voimaan tullessa on oikeus työttömyysturvalain mukaiseen päivärahaan tai työvoimapoliittisesta aikuiskoulutuksesta annetun lain mukaiseen koulutustukeen, sovelletaan kuitenkin edelleen valtion eläkelain 10 §:n 1 ja 3 momenttia sellaisina kuin ne olivat tämän lain voimaan tullessa. Ennen vuotta 1940 syntyneeseen edunsaajaan sovelletaan tällöin kuitenkin valtion eläkelain 10 §:n 2 momenttia sellaisena kuin se oli 31 päivänä joulukuuta 1994. Säännöstä sovellettaessa edunsaajalla katsotaan olevan oikeus päivärahaan myös työttömyysturvalain 12 §:ssä tarkoitettuna omavastuuaikana ja 1 päivänä tammikuuta 1996. Säännöstä ei kuitenkaan sovelleta edunsaajaan, jos hänellä on oikeus päivärahaan 31 päivän lokakuuta 1995 jälkeen alkaneen lomautuksen perusteella ja jos hän 29 päivänä helmikuuta 1996 mennessäuudelleen aloittaa työnteon sen työnantajan lukuun, jonka palveluksesta hänet oli lomautettu.
Sen estämättä mitä edellä 9 momentissa säädetään, sovelletaan lain 10 §:n 1 ja 3 momenttia, sellaisina kuin ne olivat voimassa tämän lain voimaantullessa ja ennen vuotta 1940 syntyneeseen edunsaajaan valtion eläkelain 10 §:n 2 momenttia sellaisena kuin se oli 31 päivänä joulukuuta 1994, laskettaessa eläkkeen määrää valtion eläkelain 5 §:n 4 momentissa tarkoitetulta työkyvyttömyyseläkkeen jatkumisajalta, jos aikaisempi eläke on myönnetty ennen tämän lain voimaantuloa alkaneen työkyvyttömyyden perusteella.
Ennen lain voimaantuloa tapahtuneeseen palvelukseen sovelletaan 10 §:n 8 momenttia sellaisena kuin se oli lain voimaantulon hetkellä.
Tämän lain 12 §:n 1 momenttia sovelletaan sellaiseen eläkkeeseen, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 1996 tai sen jälkeen. Lakia sovelletaan myös niissä tapauksissa, joissa 13 §:n mukaisen uudelleen yhteensovituksen peruste on syntynyt tämän lain voimassa ollessa. Yhteensovitusraja on kuitenkin lain 12 §:n 1 momentista poiketen 66 prosenttia yhteensovitusperusteesta, jos edunsaaja on syntynyt ennen vuotta 1940 ja hänen eläkkeensä määräytyy 31 päivänä joulukuuta 1994 voimassa olleen valtion eläkelain 10 §:n 2 momentin mukaisesti.
Tällä lailla kumottua 12 §:n 5 ja 6 momenttia sovelletaan ennen tämän lain voimaantuloa alkaneisiin eläkkeisiin siten, että täydennysosan määrästä vähennetään tämän lain voimaantulosta lukien 60 markkaa kuukaudessa. Jos täydennysosan määrä 31 päivänä joulukuuta 1995 on enintään 250 markkaa kuukaudessa, vähennetään siitä 1 päivästä tammikuuta 1997 lukien 40 markkaa kuukaudessa, 1 päivästä tammikuuta 1998 lukien 40 markkaa kuukaudessa, 1 päivästä tammikuuta 1999 lukien 40 markkaa kuukaudessa, 1 päivästä tammikuuta 2000 lukien 40 markkaa sekä 1 päivästä tammikuuta 2001 lukien 30 markkaa kuukaudessa. Jos täydennysosan määrä 31 päivänä joulukuuta 1995 on yli 250 markkaa kuukaudessa vähennetään siitä 1 päivästä tammikuuta 1997 lukien 80 markkaa kuukaudessa, 1 päivästä tammikuuta 1998 lukien 80 markkaa kuukaudessa, 1 päivästä tammikuuta 1999 lukien 80 markkaa kuukaudessa, 1 päivästä tammikuuta 2000 lukien 80 markkaa sekä 1 päivästä tammikuuta 2001 lukien 57 markkaa kuukaudessa. Eläkkeestä vähennetään enintäänmaksettavan täydennysosan määrä. Täyden-nysosaa maksetaan näin vähennettynä edunsaajan iästä riippumatta enintään siihen asti, kunnes hän saa kansaneläkelain nojalla oikeuden eläkkeeseen, jonka määrä on suurempi kuin nolla.
Lain 15 a §:n 8 momenttia sovelletaan työkyvyttömyyseläkkeeseen, jossa eläketapahtuma sattuu tämän lain voimaantultua.
Lain 16 §:ää sovelletaan eläkkeeseen, jota maksetaan lain voimassaoloajalta.
Tällä lailla kumottua 18 d §:n 2 momenttia sovelletaan edelleen kuntoutukseen, jota koskeva päätös on tehty ennen tämän lain voimaantuloa.
1 §2 §3 §5 §5 a §6 §7 §7 a §7 b §7 c §7 d §7 e §9 §10 §10 a §12 §14 §15 §15 a §16 §18 §18 b §18 c §18 e §18 f §


Kumottu säädös Asetus työriitojen sovittelusta (kumottu) 1205/1987 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vanhentuneet ajantasaiset › 23.12.1987/1205
23.12.1987/1205
Asetus työriitojen sovittelusta (kumottu)
Tämä asetus on kumottu VNa:lla työriitojen sovittelusta 4.6.2009/394.
3 § (25.2.2000/224)
Valtakunnansovittelijat nimittää valtioneuvosto.
Valtakunnansovittelijain toimiston muun henkilökunnan nimittää tai ottaa työministeriö.
Piirisovittelijoita on kuusi. Sovittelijoiden toimialueina ovat seuraavat piirit:
I piiri käsittää Etelä-Suomen läänin;
II piiri käsittää Länsi-Suomen läänin;
III piiri käsittää Itä-Suomen läänin;
IV piiri käsittää Oulun ja Lapin läänit; sekä
V piiri käsittää Ahvenanmaan läänin.
(22.8.1997/816)
Kussakin piirissä toimii yksi piirisovittelija lukuun ottamatta II piiriä, jossa toimii kaksi piirisovittelijaa. (22.8.1997/816)
Tilapäinen sovittelija ja sovittelulautakunta
Tilapäisen sovittelijan sekä sovittelulautakunnan puheenjohtajan ja jäsenet määrää työministeriö. (19.5.1989/467)
11 § (19.5.1989/467)
11 § on kumottu A:lla 19.5.1989/467.
12 § (19.5.1989/467)
Piirisovittelijalle maksetaan työministeriön määräämä kuukausipalkkio. Suorittamistaan sovittelutehtävistä maksetaan piirisovittelijalle samoin kuin tilapäiselle sovittelijalle sekä sovittelulautakunnan puheenjohtajalle ja jäsenelle palkkiota, päivärahaa ja matkakustannusten korvausta sen mukaan kuin työministeriö määrää.
Asetuksen 2 §:ssä säädettyjen kelpoisuusvaatimusten estämättä tämän asetuksen voimaan tullessa virassa tai toimessa oleva henkilö on edelleen kelpoinen valtakunnansovittelijain toimiston samannimisiin virkoihin.
19.5.1989/467:
22.8.1997/816:
Nykyisen I ja II piirin piirisovittelijat jatkavat I ja II piirin piirisovittelijoina. Nykyisen III:n piirin piirisovittelija siirtyy II piirin toiseksi piirisovittelijaksi, nykyisen IV piirin piirisovittelija III piirin piirisovittelijaksi, nykyisen V piirin piirisovittelija IV piirin piirisovittelijaksi ja nykyisen VI piirin piirisovittelija V piirin piirisovittelijaksi.
25.2.2000/224:
Valtakunnansovittelijain toimisto 1 § 2 § 3 § Piirisovittelijat 4 § 5 § 6 § Tilapäinen sovittelija ja sovittelulautakunta 7 § 8 § Erinäisiä säännöksiä 9 § 10 § 11 § 12 § Voimaantulo 13 § Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:19.5.1989/467:22.8.1997/816:25.2.2000/224:


text:
Uutta oikeuskäytäntöä yhdistysten erillisvarallisuudesta - PwC:n Uutishuone
PwC ilmaisee jälleen tukensa Pride-tapahtumalle 24.6.2019 | PwC Tags: PwC, Yritysvastuu
Luovutusvoittoverotuksen ala laajenee edelleen 20.6.2019 | Verotus Tags: Henkilöverotus, Verotus
Etusivu > Uutiset > Uutta oikeuskäytäntöä yhdistysten erillisvarallisuudesta
Uutta oikeuskäytäntöä yhdistysten erillisvarallisuudesta
23.5.2019 | Uutiset
Monessa yhdistyksessä on edelleen enemmän tai vähemmän itsenäisiä pysyviä toimintayksikköjä kuten jaostoja, joukkueita, piirejä tai osastoja (”yhteenliittymiä”). Tällaisilla yhteenliittymillä voi olla erillisvarallisuutta, esimerkiksi pankkitilejä, joiden hoitaminen on järjestetty eri tavoin eri yhdistyksissä.
Sillä miten erillisvarojen hoitaminen on järjestetty, saattaa olla olennainen vaikutus siihen, kenelle varat kuuluvat, jos yhteenliittymän yhteys muuhun yhdistykseen katkeaa. Korkein oikeus on aiemmin antanut aiheesta paljon keskustelua herättäneen ratkaisun. Rovaniemen hovioikeuden tämän vuoden alussa antama päätös on herättänyt myös paljon huomiota.
KKO päätös 2015 yhdistyksen erillisvarallisuudesta
Korkein oikeus (KKO) antoi vuonna 2015 päätöksen aiheesta (kirjoitimme tästä 29.9.2015). Tammikuussa 2019 Rovaniemen hovioikeus (RHO) antoi päätöksen erillisvarallisuuden määritelmästä mm. tarkentamalla yhteenliittymän käsitettä.
Päätöksessä KKO katsoi, että yhdistyksestä (urheiluseurasta) irtaantuneella joukkueella oli urheiluseuraa parempi oikeus varoihin siinä tapauksessa, että joukkue oli siirtynyt kokonaisuudessaan urheiluseurasta toiseen.
KKO päätöksen perustelujen mukaan siirtyneelle joukkueelle oli muodostunut ns. erillisvarallisuutta, johon sillä oli urheiluseuraa parempi oikeus, koska
joukkue vastasi omasta taloudestaan itsenäisesti
joukkue oli pysyvä yhdistyksen toimintayksikkö, jolla oli vakiintuneet toimintamuodot
vakiintuneet toimintamuodot olivat jatkuneet pitkään
kerätyt varat olivat pelaajien vanhempien lapsensa joukkueelle keräämiä varoja (ns. erillisvarallisuutta)
joukkue jatkoi uudessa seurassa samaa aatteellista toimintaa kuin edellisessä seurassa.
KKO:n päätöksessä todettiin että, mitä tahansa yhdistyksen piirissä toimivaa kerhoa tai yhteenliittymää ei voida pitää sellaisena tahona, jolle syntyy erillisvarallisuutta, vaan yhteenliittymään kuuluvien tulee toimia ja harrastaa sekä kerätä varoja yhteisessä tarkoituksessa yhteisen päämäärän hyväksi.
Valo (Valtakunnallinen liikunta- ja urheiluorganisaatio ry) antoi urheiluseuroille KKO:n päätöksen jälkeen suosituksia niiden taloushallinnon hoitamisesta siten, ettei erillisvarallisuutta syntyisi. Valo muun muassa suositteli, että yhdistyksen taloushallinto hoidetaan keskitetysti eikä jaosto- tai joukkuekohtaisesti.
Taloushallinnon keskittäminen tarkoittaa käytännössä esimerkiksi sitä, että seuran rahaliikenne kulkee ainoastaan seuran hallituksen päätöksillä avattujen tilien kautta ja seuran hallitus päättää yhteisesti kerättyjen rahojen käytöstä ja siitä, keillä henkilöillä on tilien käyttöoikeus.
Tällöin varojen luovuttaminen seurasta irtautuvien jaostojen tai joukkueiden käyttöön vaatii hallituksen nimenomaisen päätöksen. Valo suositteli lisäksi yhdistyksen sääntöihin otettavaa määräystä taloushallinnon keskittämisestä.
KKO:n päätös herätti runsaasti epätietoisuutta yhdistyksissä. Kokemuksemme mukaan useat yhdistykset pyrkivät järjestämään toimintansa Valon antamien suositusten mukaisesti.
RHO:n päätös ja yhteenliittymän käsitteen tarkentaminen vuoden alussa 2019
RHO:n perusteluissa on todettu, ettei ratkaistavana oleva tilanne täysin vastaa aiemmassa KKO:n ennakkotapauksessa ollutta asetelmaa. Erottavia tekijöitä nyt annetussa päätöksessä edelliseen verrattuna ovat mm. seuraavat:
RHO:n tapauksessa yhteenliittymä (=jaosto) ei ollut muodostanut varsinaista toimintayksikköä, vaan se oli ollut enemmän tiettyä toimintaa yhdistyksessä järjestävä ja organisoiva toimielin, joka toimii yhdistyksen hallituksen alaisuudessa:
jaoston kokoonpano oli ollut suppea
jaoston toiminta ei ollut ollut kovin laajaa
jaoston toiminta ei ollut tapahtunut jaoston sisällä, vaan se oli suunnattu laajasti paitsi yhdistyksen jäsenille myös yhdistyksen ulkopuolisille.
Jaoston perustaman uuden yhdistyksen toimiala ei vastannut täysin jaoston alkuperäistä toimialaa, vaan uusi yhdistys toimi koko Suomen alueella.
Alkuperäisen jaoston kaikki jäsenet eivät olleet siirtyneet uuden yhdistyksen jäseniksi.
Alkuperäisen jaoston toiminta ei ollut lakannut, vaan se oli jatkunut uudella kokoonpanolla ennallaan.
KKO:n ratkaisussa esitetyt erillisvarallisuuden kriteerit eivät siten täyttyneet. RHO:n ratkaisussa päädyttiin siihen, ettei uuden yhdistyksen perustaneella jaostolla ollut yhdistykseen nähden parempaa oikeutta jaoston varoihin.
Valon aiemmin antamat suositukset ja monien yhdistysten niiden perusteella tekemät toimenpiteet eivät RHO:n ratkaisun myötä ole käyneet turhiksi. RHO:n päätöksellä vain täsmennettiin edellytyksiä, joiden täyttyessä yhdistyksen piirissä toimivalle yhteenliittymälle syntyä oikeus niiden erillisvarallisuuteen.
Yhdistysten on erillisvarallisuuden muodostumista välttääkseen edelleen suositeltavaa järjestää taloushallintonsa siten, että sen kaikkien osien talouden valvonnasta tosiasiallisesti vastaa se, jolle tehtävä yhdistyslain mukaan kuuluu.
Säätiöt ja yhdistykset, Taloushallinto
Uusinta työoikeudellista oikeuskäytäntöä	12.10.2017	Korkein oikeus (KKO) on antanut viime aikoina useita huomionarvoisia työoikeudellisia ratkaisuja. Esimerkiksi ratkaisussa KKO 2017:55 KKO katsoi, että vaikka työntekijä...
Vähemmistöosinko, konserniavustus ja yhtiökokouksen päätöksen moittiminen	12.01.2016	Korkein oikeus (KKO) on 29.12.2015 antanut kaksi vähemmistöosinkoa, konserniavustusta ja yhtiökokouksen päätöksen moittimista koskevaa ennakkopäätöstä (KKO 2015:104 ja KKO 2015:105...
809 Verotus
565 Yritysverotus
186 Arvonlisäverotus
149 Lehdistötiedote
142 Yritysvastuu
107 Säätiöt ja yhdistykset
100 Raportointi
56 Riskienhallinta
Yhdistykset ja sääätiöt
Building a culture where differences are valued: learn about our commitment to #LGBT equality and inclusion:… https://t.co/4oKvLFbWM3
OECD:n #BEPS-sopimus tuli voimaan 1.6.2019 alkaen -> useat keskeiset Suomen solmimat verosopimukset muuttuivat… https://t.co/W9nzyF6AxY
#Luovutusvoittovero:tuksen ala laajenee edelleen – KHO:n tuoreen vuosikirjaratkaisun mukaan myös kapitalisaatiosopi… https://t.co/CPOqhOAF1O

matches: KKO KKO KKO KKO KKO KKO


text:
tapetointi HD
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / Lisää / tapetointi HD	tapetointi HD
0	tapetointi HD
Tässä on paras kokoelma tapetointi HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos Like This tapetointi HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Jeya Edellinen: Ota HD tapetti
seuraava: Zayn Malik tapetti HD
Spiderman hd tapetti HD
näkymät (9) pokemon hd tapetti HD
näkymät (8) Kaipaan sinua tapetti HD
näkymät (8) r taustakuvia HD
näkymät (8) Brock Lesnar tapetti HD
näkymät (7) alusvaatteita tapetti HD
näkymät (7) Brock Lesnar tapetti HD
näkymät (7) Fairy tail tapetti hd
näkymät (7) taustakuvat luonto
näkymät (6) Söpö anime tapetti HD
Justin Bieber iphone tapetti HDDesktop Sunny Leone HD taustakuvatplaystation tapettiCrown tapettiElävät tapetti iphonezelda tapetti hd HDsäleikkö tapetti HDtapetti asennus HDrakenneItachi tapetti Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD hd HD hd HD HD HD HD HD HD hd HD HD hd


text:
JVC GY-HM150U Full HD hand-held camcorder Arvostelut - alaTest.fi
kaikki arvosteluista alaTest>Valokuvaus>Videokamerat>JVC GY-HM150U Full HD hand-held camcorder	JVC GY-HM150U Full HD hand-held camcorder 19 arvostelu06-2017 Positiivistakannettavuus (10)kuvanlaatu (8)Käyttömukavuus (5)koko (3)Tyylikkyys (2) Negatiivista Yleistä Hintavertailu Tuotetiedot alaTest on kerännyt ja analysoinut 19 arvostelut tuotteelle JVC GY-HM150U Full HD hand-held camcorder. Keskimääräinen antama arvosana tälle tuotteelle on 4.5/5, verrattuna keskimääräiseen arvosanaan 4.0/5 kategoriassa Videokamerat. kannettavuus, kuvanlaatu, Käyttömukavuus, koko, Vastinetta rahalle
Me analysoimme käyttäjien ja ammattilaisten antamia arvosteluita, tuotteen ikää ja muita seikkoja. Verraten muihin tuotteisiin kategoriassa Videokamerat, JVC GY-HM150U Full HD hand-held camcorder on saanut alaScore™-arvosanan 85/100 = Erittäin hyvä.
kannettavuus Näytä positiiviset (100%)Ei saatavilla(Näytä kaikki) kuvanlaatu Näytä positiiviset (89%)Näytä negatiiviset (11%)(Näytä kaikki) Käyttömukavuus Näytä positiiviset (63%)Näytä negatiiviset (38%)(Näytä kaikki) koko Näytä positiiviset (100%)Ei saatavilla(Näytä kaikki) Vastinetta rahalle Näytä positiiviset (67%)Näytä negatiiviset (33%)(Näytä kaikki) Tyylikkyys Näytä positiiviset (100%)Ei saatavilla(Näytä kaikki) zoomi Näytä positiiviset (100%)Ei saatavilla(Näytä kaikki) rakenteen laatu Näytä positiiviset (100%)Ei saatavilla(Näytä kaikki) luotettavuus Näytä positiiviset (100%)Ei saatavilla(Näytä kaikki) Näytä lisää ominaisuuksia
alaTest has collected and analyzed 19 user reviews of JVC GY-HM150U Full HD hand-held camcorder from Amazon.com. The average user rating for this product is 4.5/5, compared to an average user rating of 3.9/5 for other Camcorders on Amazon.com. People are impressed by the price and size. The usability and image quality also get good feedback. portability, image quality, usability, size, price 95% of the reviews on Amazon.com give this product a positive rating. Tämä yhteenveto perustuu tuotteisiin: JVC GY-HM150U Compact Handheld Pro-HD Camcorder • JVC GY-HM150U Compact Handheld Pro-HD Camcorder 06-2017 Tweet

matches: HD HD HD HD HD HD


text:
taustakuvat lataa HD
Kotiin / HD / taustakuvat lataa HD
lähettänyt: HD Lover elokuuta 24, 2016 sisään HD Jätä kommentti 1,702 näkymät 0
Here Is a Bunch Of wallpapers free download HD collection For Desktops, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä HDwallpaper20.com, on yli sata tuhansia taustakuvia ovat saatavilla ilmaiseksi Lataus. Voit ladata Joka taustakuvat veloituksetta, Koska nämä taustakuvat ovat lataaja käyttäjille.
If you Like This wallpapers free download HD Collection Give us a Like And Share On Facebook.
Edellinen: tapetti lainaa HD
seuraava: omena taustakuvat HD
Ferrari Taustakuva Auton valokuvaus, Stirling ja Ferrari
Surulaulu Cerberus Ystävänpäivä, Foorumin ja Bf
Vauva K tapetti

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD