text:
HE 168/2009 - Hallituksen esitykset - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Hallituksen esitykset › 2009 › HE 168/2009
Tietojen salassapito ja käytön sääntely  5
Turvallisuusluokittelu ja - toimenpiteet 5
Yhteisöturvallisuusselvitys  6
3 ESITYKSEN TAVOITTEET  7
4.1 Vaikutukset kansalaisiin  7
4.2 Vaikutukset elinkeinoelämään  8
4.3 Taloudelliset vaikutukset 8
4.4 Vaikutukset hallintoon  8
1 Sopimuksen sisältö ja suhde Suomen lainsäädäntöön  9
Espanjan kanssa turvallisuusluokitellun tiedon vastavuoroisesta suojaamisesta tehdyn sopimuksen lainsäädännön alaan kuuluvien määräysten voimaansaattamisesta  16
Yleissopimuksen puuttuminen on siten pakottanut valtiot, Suomi mukaan luettuna, etsimään kahdenvälisiä sopimusratkaisuja. Suomi on tehnyt ensimmäisen kahdenvälisen tietoturvallisuussopimuksensa Saksan liittotasavallan kanssa vuonna 2004. Sopimus tuli voimaan 16 päivänä heinäkuuta 2004 (SopS 96 ja 97/2004). Vuotta myöhemmin allekirjoitettiin Suomen ja Ranskan välinen sopimus, joka puolestaan tuli voimaan 1 päivänä elokuuta 2005 (SopS 66 ja 67/2005). Kumpikin suuri Euroopan unionin (EU) maa on Suomelle tärkeä yhteistyökumppani niin turvallisuushallinnon kuin taloudellisen vuorovaikutuksenkin aloilla.
Tietoturvallisuustarpeiden painottumista enenevässä määrin myös taloudelliseen toimintaan ilmentää Suomen ja Euroopan Avaruusjärjestön (ESA) välinen yhteistyösopimus, jäljempänä ESA:n tietoturvallisuussopimus, niin ikään vuodelta 2004 (SopS 94 ja 95/2004). Sopimuksen eräs keskeinen tavoite on turvata Suomen elinkeinoelämän mahdollisuudet osallistua tasavertaisesti muiden jäsenmaiden kanssa ESA:n turvallisuusluokiteltuihin tarjouskilpailuihin.
Mainittujen sopimusten lisäksi Suomi on tehnyt voimassa olevan tietoturvasopimuksen Slovakian (SopS 116 ja 117/2007), Viron (SopS 12 ja 13/2008), Italian (SopS 23 ja 24/ 2008), Latvian (SopS 33 ja 34/2008), Puolan (SopS 46 ja 47/2008), Bulgarian (Sops 116 ja 117/2008), Slovenian (SopS 22 ja 23/2009) ja Taekin (SopS 53 ja 54/2009) kanssa. Allekirjoittamista odottavat sopimukset Liettuan ja Alankomaiden kanssa. Vireillä on lisäksi neuvottelut tietoturvallisuussopimuksesta Ison-Britannian, Pohjoismaiden ja Luxemburgin kanssa. Hanke EU:n jäsenmaiden väliseksi turvallisuusluokitellun tiedon suojaamista koskevaksi sopimukseksi saataneen päätökseen kuluvana vuonna.
Suomen ja Espanjan välinen sopimus allekirjoitettiin Madridissa 9 päivänä kesäkuuta 2009. Sopimus on neuvoteltu pitkälti Suomen neuvottelujen pohjaksi esittämän mallisopimuksen perusteella.
Lakia kansainvälisistä tietoturvallisuusvelvoitteista sovelletaan erityissuojattaviin tietoaineistoihin. Näillä tarkoitetaan salassa pidettäviä asiakirjoja ja materiaaleja, jotka on toimitettu Suomen viranomaiselle ja joiden lähettäjä on kansainvälisen, Suomea sitovan sopimuksen tai muun kansainvälisen velvoitteen mukaisesti tehnyt niihin turvallisuusluokkaa koskevan merkinnän. Lakia voidaan soveltaa vain, jos kansainvälinen sopimus on saatettu Suomessa voimaan perustuslaissa säädetyllä tavalla tai jos kysymys on Suomea muutoin sitovasta kansainvälisestä velvoitteesta.
Erityissuojattava tietoaineisto on pidettävä salassa (6 § 1 mom.). Salassapitovelvollisuus koskee myös elinkeinonharjoittajaa tämän olleessaan hankeosapuolena turvallisuusluokitellussa sopimuksissa.
Laissa säädetään velvollisuudesta merkitä erityissuojattavaan tietoaineistoon sen turvallisuusluokka. Tietoaineistoon tehty merkintä turvallisuusluokasta osoittaa, minkälaisia toimenpiteitä on toteutettava aineistoa käsiteltäessä. Mitä korkeampaan turvallisuusluokkaan aineisto kuuluu, sitä tiukempia tietoturvallisuustoimenpiteitä edellytetään. Laissa on yleinen velvoite toteuttaa tietoaineiston käsittelyssä sen turvallisuusluokkaa koskevia käsittelymääräyksiä sekä valtuus säätää erityissuojattavan tietoaineiston käsittelyssä noudatettavista turvallisuusluokitusta vastaavista teknisistä turvallisuustoimenpiteistä valtioneuvoston asetuksella.
Turvallisuusselvityslain kokonaistarkistusta varten on asetettu oikeusministeriön työryhmä. Työryhmälle annettuun tehtävään kuuluu turvallisuusselvityslain kehittäminen siten, että se vastaa Suomea sitovia velvoitteita ja kansainvälisesti yleisesti sovellettavia käytäntöjä. Työryhmän on määrä saada työnsä päätökseen maaliskuussa 2010.
Esityksen tavoitteena on saattaa voimaan Suomen ja Espanjan välinen tietoturvallisuussopimus ja sillä tavoin parantaa maiden välistä yhteistyötä sekä turvata suomalaisten yritysten mahdollisuudet osallistua sellaisiin kansainvälisiin sekä Suomen ja Espanjan välisiin hankkeisiin, joiden toteuttaminen saattaa edellyttää arkaluonteisten salassa pidettävien tietojen vaihtoa.
Sopimuksen voimaansaattamisen myötä Espanjasta Suomeen toimitettuihin turvallisuusluokiteltuihin tietoihin ja materiaaleihin sovellettaisiin lakia kansainvälisistä tietoturvallisuusvelvoitteista. Lakiin sisältyy erityissäännös, jonka mukaan toisen sopimuspuolen salassa pidettävät ja turvallisuusluokitellut asiakirjat ja niihin sisältyvät tiedot ovat myös Suomessa salassa pidettäviä. Säännös poikkeaa muodoltaan julkisuuslain yleistä etua koskevista salassapitosäännöksistä, joissa salassapito on useimmissa tapauksissa riippuvainen siitä, minkälaisia vaikutuksia tietojen antamisella olisi suojattavalle edulle. Kansainvälisistä tietoturvallisuusvelvoitteista annetun lain mukainen salassapito on näin ollen sanamuodon mukaan kattavampi kuin yleisessä julkisuuslaissa.
Suomen ja Espanjan välisessä sopimuksessa on kysymys asiakirjoista, joita toinen sopimuspuoli pitää salassa pidettävinä ja jotka se on määritellyt ja merkinnyt korkean tietoturvallisuuden tasoa edellyttäviksi. Tällaisia asiakirjoja on säännönmukaisesti pidettävä salaisina myös julkisuuslain 24 §:n 1 momentin 2 kohdan mukaan. Merkittävimpänä erona on se, että viranomaisella ei olisi kansainvälisessä tietoturvallisuusvelvoitteessa tarkoitettuun asiakirjaan kohdistuvaa tiedonsaantipyyntöä ratkaistessaan velvollisuutta erikseen perustella tiedon antamisesta aiheutuvaa vahinkoa. Tiedonsaantipyyntö olisi muutoin käsiteltävä julkisuuslain mukaisesti. Siten viranomaisen on varmistettava, että asiakirjaan merkitty salaisuusluokka vastaa sopimuksessa sovittua. Jos luokituksen oikeellisuudesta tai siitä, minkä asiakirjan tietojen vuoksi luokitusmerkintä on tehty, syntyy epäselvyyttä, viranomaisen on otettava yhteyttä asiakirjan laatineeseen sopimuspuoleen.
Edellä olevan perusteella voidaan arvioida, että Suomen ja Espanjan välisen tietoturvallisuussopimuksen voimaansaattamista koskeva lakiehdotus ei asiallisesti vaikuta kansalaisten tiedonsaantia vähentävästi suhteessa siihen, mitä tiedonsaanti yleisen lainsäädännön mukaan on.
Sopimus antaa suomalaiselle teollisuudelle, toisin kuin tähän asti, mahdollisuudet saada sellaisia tilauksia tai osallistua sellaisiin hankkeisiin, joiden toteuttaminen edellyttää pääsyä Espanjan turvallisuusluokiteltuihin tietoihin. Vastaavasti sopimus antaa Espanjan teollisuudelle, toisin kuin tähän asti, mahdollisuuden saada sellaisia tilauksia tai osallistua sellaisiin hankkeisiin, joiden toteuttaminen edellyttää pääsyä Suomen turvaluokiteltuun tietoon.
Kansainvälisistä tietoturvallisuusvelvoitteista annettuun lakiin on vireillä muutos, jonka perusteella suojelupoliisi ottaisi vastatakseen muut kuin puolustushallinnon alaa koskevat yhteisöturvallisuusselvitykset. Pääesikunnan ja suojelupoliisin välillä on kansainvälisistä tietoturvallisuusvelvoitteista annetun lain 5 § 2 momentin perusteella jo sovittu, että suojelupoliisi vastaa 1.7.2009 alkaen edellä mainituista selvityksistä. Sisäasiainministeriö on myöntänyt suojelupoliisille väliaikaiset voimavarat tehtävien hoitamiseksi. Edellä mainitusta muutoksesta aihetuvat taloudelliset, hallinnolliset ja mahdolliset muut vaikutukset tullaan käsittelemään kattavasti asianomaisen hallituksen esityksen yhteydessä.
Hallituksen esitys on valmisteltu virkatyönä ulkoasiainministeriössä. Sopimuksen valmisteluun ja sen neuvotteluun on osallistunut edustajia ulkoasiainministeriöstä, oikeusministeriöstä, puolustusministeriöstä sekä työ- ja elinkeinoministeriöstä.
Esityksestä on pyydetty lausunnot oikeusministeriöltä, työ- ja elinkeinoministeriöltä, puolustusministeriöltä, valtiovarainministeriöltä, sisäasiainministeriöltä, liikenne- ja viestintäministeriöltä, suojelupoliisilta, pääesikunnalta sekä Elinkeinoelämän keskusliitolta (EK).
1 artikla. Tarkoitus ja soveltamisala. Artiklassa määritellään sopimuksen tarkoitukseksi suojata Suomen ja Espanjan kesken välitetyt turvallisuusluokitellut tiedot. Artiklassa määritellään myös ne toiminnot, joihin sopimusta sovelletaan. Näitä ovat ulko-, puolustus- ja turvallisuusasiat sekä teollisuusasiat. Rajaturvallisuuden ylläpitämisen katsotaan sisältyvän edellä mainittuihin aloihin. Sopimusta sovelletaan myös sellaisten tietojen välittämiseen, jotka syntyvät tai joita tuotetaan sopimuksen soveltamisalaan kuuluvien toimintojen yhteydessä.
2 artikla. Määritelmät. Sopimuksen 2 artiklassa määritellään sopimuksen soveltamisen kannalta keskeiset käsitteet.
Turvallisuusluokitellulla tiedolla tarkoitetaan sopimuspuolten toisilleen välittämää tietoa, asiakirjaa tai aineistoa, joka on merkitty kansallisten määräysten mukaisesti asianmukaisella turvallisuusluokitusmerkinnällä. Määritelmä kattaa myös turvallisuusluokitellun tiedon pohjalta tuotetun tiedon, asiakirjan tai aineiston.
Turvallisuusluokitellulla sopimuksella tarkoitetaan sopimuspuolen lainkäyttövaltaan kuuluvien hankeosapuolten kanssa tai välillä tehtyä sopimusta tai alihankintasopimusta, taikka näitä edeltäviä neuvotteluja, johon sisältyy turvallisuusluokiteltua tietoa, pääsy tällaiseen tietoon taikka joka koskee tällaisen tiedon tuottamista. Kohta on sopusoinnussa kansainvälisistä tietoturvallisuusvelvoitteista annetun lain 2 §:n 3 kohdan kanssa.
Lähettävällä sopimuspuolella tarkoitetaan sopimuspuolta sekä sen lainkäyttövaltaan kuuluvaa julkis- tai yksityisoikeudellista oikeushenkilöä, joka luovuttaa turvallisuusluokiteltua tietoa vastaanottavalle sopimuspuolelle. Vastaanottavalla sopimuspuolella tarkoitetaan sopimuspuolta sekä sen lainkäyttövaltaan kuuluvaa muuta valtion laitosta taikka julkis- tai yksityisoikeudellista oikeushenkilöä, jolle turvallisuusluokiteltua tietoa välitetään.
Henkilöturvallisuusselvityksellä tarkoitetaan toimivaltaisen turvallisuusviranomaisen tekemää arviota, jonka mukaan henkilölle voidaan sallia pääsy turvallisuusluokiteltuun tietoon kansallisten määräysten mukaisesti. Tässä yhteydessä henkilölle on selostettava hänen turvallisuusluokiteltua tietoa koskevat velvollisuutensa ja vastuunsa. Määräys on sopusoinnussa kansainvälisistä tietoturvavelvoitteista annetun lain 6 §:n 3 momentin ja 11 §:n kanssa.
Yhteisöturvallisuusselvityksellä tarkoitetaan toimivaltaisen turvallisuusviranomaisen tekemää arviota, jonka mukaan organisaatiolla on turvallisuuden kannalta asianmukaiset fyysiset ja organisatoriset valmiudet turvallisuusluokitellun tiedon käsittelyyn kansallisten määräysten mukaisesti. Yhteisöturvallisuudesta on säädetty kansainvälisistä tietoturvallisuusvelvoitteista annetun lain 12 §:ssä.
3 artikla. Toimivaltaiset turvallisuusviranomaiset. Artiklan 1 kappaleessa määritellään kummankin sopimusvaltion toimivaltaiset turvallisuusviranomaiset. Suomessa kansallisena turvallisuusviranomaisena (National Security Authority, NSA) toimii kansainvälisistä tietoturvallisuusvelvoitteista annetun lain mukaan ulkoasiainministeriö, missä tehtävää hoitaa turvallisuusyksikkö. Espanjassa tehtävää hoitaa Kansallisen tiedustelukeskuksen (National Intelligence Centre) valtiosihteeri. Artiklan 2 kappale velvoittaa turvallisuusviranomaiset ilmoittamaan toisilleen kirjallisesti kansallisia turvallisuusviranomaisia koskevat muutokset. Kansalliset turvallisuusviranomaiset antavat 3 kappaleen mukaisesti toisilleen tiedoksi muut toimivaltaiset turvallisuusviranomaiset, jotka vastaavat sopimuksen täytäntöönpanosta. Suomessa nimettyinä turvallisuusviranomaisina toimivat kansainvälisistä tietoturvallisuusvelvoitteista annetun lain 4 §:n mukaisesti pääesikunta, suojelupoliisi sekä puolustusministeriö.
4 artikla. Turvallisuusluokitukset. Artiklassa määritellään, miten Suomen ja Espanjan turvallisuusluokitusten tasot vastaavat toisiaan. Turvallisuusluokkia on kummassakin valtiossa neljä.
Korkein, ankarimpia tietoturvallisuustoimenpiteitä vaativa luokka on ”ERITTÄIN SALAINEN” (SECRETO). Suomessa luokkaan ”erittäin salainen” luetaan kuuluviksi tiedot, joiden luvaton ilmitulo voi aiheuttaa erittäin suurta vahinkoa maanpuolustukselle, turvallisuudelle, kansainvälisille suhteille tai muille yleisille eduille. Suomen kansainvälisiä suhteita suojaavat julkisuuslain 24 §:n 1 momentin 1 ja 2 kohta, maanpuolustusta momentin 10 kohta ja turvallisuutta momentin 5, 8 ja 9 kohdat. Muita määritelmässä tarkoitettuja yleisiä etuja voivat olla esimerkiksi valtionjohdon ja valtiovieraiden sekä tietojärjestelmien turvallisuusjärjestelyjen suojaaminen (24 § 1 mom. 7 kohta) sekä kansantalouden toimivuus (24 § 1 mom. 11 ja 12 kohta).
Toiseksi korkein turvallisuusluokka on ”SALAINEN” (RESERVADO). Tähän kuuluvat Suomessa tiedot, joiden luvaton ilmitulo voi aiheuttaa merkittävää vahinkoa maanpuolustukselle, turvallisuudelle, kansainvälisille suhteille tai muille yleisille eduille.
Kolmanneksi korkein turvallisuusluokka on ”LUOTTAMUKSELLINEN” (CONFIDENCIAL), jolla tarkoitetaan Suomessa tietoja, joiden luvaton ilmitulo voi aiheuttaa vahinkoa maanpuolustukselle, turvallisuudelle, kansainvälisille suhteille tai muille yleisille eduille.
Neljänteen asiakirjaluokkaan ”KÄYTTÖ RAJOITETTU” (DIFUSIÓN LIMITADA) kuuluvat tiedot, joiden luvaton ilmitulo voi aiheuttaa haittaa yleisille eduille tai heikentää viranomaisen toimintaedellytyksiä.
Artiklan 2 kappaleen mukaan vastaanottava sopimuspuoli voi muuttaa turvallisuusluokituksen tasoa tai poistaa sen vain, jos lähettävä sopimuspuoli on antanut tähän ennakolta kirjallisen suostumuksensa.
Artiklan 3 kappaleen mukaan vastaanottavalla sopimuspuolella on oikeus pyytää lähettävän sopimuspuolen toimivaltaista turvallisuusviranomaista muuttamaan turvallisuusluokitusta tai ilmoittamaan perusteet tietyn luokitustason valinnalle.
5 artikla. Turvallisuusluokitellun tiedon vastavuoroinen suojaaminen. Artiklan 1 kappale sisältää sopimuksen keskeisimmän periaatteen, jonka mukaan sopimuspuolet sitoutuvat antamaan turvallisuusluokitellulle tiedolle samantasoisen suojan kuin vastaavaan omaan kansalliseen turvallisuusluokkaan luokitellulle tiedolleen. Artiklan 2 ja 3 kappale sisältävät keskeiset tiedon vastavuoroista suojaamista koskevat sitoumukset. Turvallisuusluokiteltua tietoa ei saa luovuttaa kolmannelle osapuolelle ilman lähettävän sopimuspuolen ennakolta antamaa kirjallista suostumusta. Turvallisuusluokiteltua tietoa ei saa käyttää muuhun tarkoitukseen kuin siihen, jota varten se on välitetty. Kansainvälisistä tietoturvallisuusvelvoitteista annetun lain 6 §:ssä on salassapitovelvollisuutta koskeva erityissäännös, jonka mukaan kansainvälisen tietoturvallisuussopimuksen mukaisesti turvallisuusluokiteltu tieto on pidettävä salassa (6 § 1 mom.), eikä sitä saa luovuttaa edelleen ilman tiedon lähettäneen sopimuspuolen suostumusta ( 6 § 2 mom.). Artiklan 4 kappaleessa sallitaan pääsy turvallisuusluokiteltuun tietoon vain henkilölle, jolla on tiedonsaantitarve, lupa tiedonsaantiin ja jolle on selostettu tähän tietoon liittyvä vastuu ja velvollisuudet. Määräys on sopusoinnussa kansainvälisen tietoturvallisuusvelvoitteista annetun lain 6 §:n 3 momentin kanssa, jossa sallitaan tietoaineistoon pääsy vain niille henkilöille, jotka tarvitsevat tietoja tehtävänsä hoitamiseen. Kansainvälisen tietoturvallisuusvelvoitteen edellyttämä henkilöiden luotettavuuden varmistaminen toteutetaan Suomessa turvallisuusselvityksistä annetun lain sekä kansainvälisistä tietoturvallisuusvelvoitteista annetun lain 11 §:n mukaisesti. Henkilöturvallisuusselvityksen laatii pääesikunta silloin, kun kysymys on puolustushallintoon liittyvästä asiasta, muutoin suojelupoliisi. Artiklan 5 kappaleen mukaan turvallisuusviranomaiset avustavat toisiaan pyynnöstä toisen sopimuspuolen alueella asuvien kansalaistensa henkilöturvallisuusselvityksiin liittyvissä menettelyissä. Artiklan 6 kappaleessa edellytetään, että sopimuspuolet varmistavat sopimuksen täytäntöönpanon valvonnan asianmukaisen toteuttamisen.
6 artikla. Turvallisuusluokitellut sopimukset. Artikla sisältää määräykset niitä tilanteita varten, joissa toinen sopimuspuoli tekee, taikka antaa luvan oman lainkäyttövaltansa piiriin kuuluvalle hankeosapuolelle tehdä, turvallisuusluokitellun sopimuksen toisen sopimuspuolen lainkäyttövallan piiriin kuuluvan hankeosapuolen kanssa.
Artiklan 1 kappaleen mukaan lähettävän sopimuspuolen turvallisuusviranomaisen on pyynnöstään saatava vastaanottavan sopimuspuolen turvallisuusviranomaiselta hankeosapuolen asiaankuuluvat turvallisuustodistukset. Määräyksellä pyritään turvaamaan lähettävän sopimuspuolen vapaa harkintavalta hankintasopimusvalmistelussa. Kuitenkin silloin, kun kyse on avoimesta tarjouskilpailusta, jota ei ole suunnattu erityisesti mihinkään maahan tai yritykseen, vastaanottavan sopimuspuolen turvallisuusviranomainen voi toimittaa lähettävän sopimuspuolen turvallisuusviranomaiselle asiaankuuluvat turvallisuustodistukset ilman tämän virallista pyyntöä. Määräyksen tarkoituksena on nopeuttaa suomalaisten tai vastavuoroisesti espanjalaisten yritysten pääsyä tarjouksen tekemiseen tarpeelliseen turvallisuusluokiteltuun tietoon, mikä puolestaan tehostaisi yritysten tarjousvalmistelua ja parantaisi niiden kilpailuasemaa. Artiklan 2 kappaleessa määrätään vastaanottavan sopimuspuolen toimivaltaisen turvallisuusviranomaisen tehtäväksi varmistaa, että hankeosapuolen toimitiloista ja henkilöstöstä on tehty asianmukaiset yhteisö- ja henkilöturvallisuusselvitykset (a kohta) ja suorittaa hankeosapuolen toimitilojen turvallisuustarkastukset (b kohta).
Artiklan 3 kappaleessa rinnastetaan alihankkijat pääsopimuksen tehneisiin hankeosapuoliin. Artiklan 4 kappaleessa edellytetään, että kussakin turvallisuusluokitellussa sopimuksessa on turvallisuutta koskeva osuus, joka sisältää luokitusohjeet.
Artiklan 5 kappale mahdollistaa toimivaltaisten turvallisuusviranomaisten tekemät turvallisuustarkastukset. Näillä tarkastuksilla pyritään varmistamaan, että hankeosapuolet täyttävät sopimuksen määräykset. Turvallisuusluokiteltuja sopimuksia koskevat kansalliset säännökset sisältyvät kansainvälisistä tietoturvallisuusvelvoitteista annetun lain 1 § 2 momenttiin (soveltaminen elinkeinonharjoittajaan), 2 §:n 2 kohtaan (erityissuojattava tietoaineisto), 7 §:ään (vaitiolovelvollisuus ja hyväksikäyttökielto) 12 §:ään (yhteisöturvallisuusselvitys) ja 13 §:ään, jossa on säännökset hankeosapuolen antamasta sitoumuksesta turvallisuustoimenpiteiden suorittamiseen. Kansallinen sääntely vastaa sopimusvelvoitteen vaatimuksia. Velvoitteen täyttämiseksi tarpeellisesta suomalaisen viranomaisen tietojenanto-oikeudesta säädetään kansainvälisistä tietoturvallisuusvelvoitteista annetun lain 17 §:ssä.
7 artikla. Turvallisuusluokitellun tiedon välittäminen. Artikla sisältää määräykset menettelystä siirrettäessä turvallisuusluokiteltuja tietoja sopimuspuolten kesken. Artiklan mukaan tieto välitetään diplomaattiteitse silloin, kun kyse on turvallisuusluokkaan ”LUOTTAMUKSELLINEN” taikka sitä ylempään luokkaan luokitellusta tiedosta, ellei toisin ole sovittu. Artiklan 2 kappale mahdollistaa myös muista välitystavoista sopimisen kansallisten turvallisuusviranomaisten kesken. Sähköinen välittäminen on 3 kappaleen mukaan mahdollista ainoastaan täysin salatussa muodossa silloin, kun käytetään salausmenetelmiä ja -laitteita, jotka toimivaltaiset turvallisuusviranomaiset ovat hyväksyneet. Turvallisuusluokkaan ”KÄYTTÖ RAJOITETTU” kuuluvaa tietoa voidaan välittää 4 kappaleen mukaan myös postitse tai käyttäen muuta kuljetuspalvelua ottaen huomioon lähettävän sopimuspuolen kansallisten määräysten vaatimukset. Artiklan 5 kappaleen mukaan turvallisuusviranomaisten on hyväksyttävä tapauskohtaiset järjestelyt turvallisuusluokitellun tiedon suurten erien toimittamiseksi. Turvallisuusluokkaa vastaavista käsittelyvaatimuksista on säädetty kansainvälisistä tietoturvallisuusvelvoitteista annetun lain 9 §:ssä. Erityissuojattavan tietoaineiston käsittelyssä noudatettavista eri turvallisuusluokkia vastaavista turvallisuustoimenpiteistä voidaan säätää valtioneuvoston asetuksella.
Artiklan 1 kappale sisältää kiellon turvallisuusluokkaan ”ERITTÄIN SALAINEN” tai ”SALAINEN” kuuluvan tiedon kääntämisestä ja kopioinnista ilman aineiston lähettäneen sopimuspuolen turvallisuusviranomaisen siihen ennakolta antamaa kirjallista lupaa. Mainittuja turvallisuusluokkia alempiin luokkiin kuuluvaan tietoa käännettäessä ja kopioitaessa noudatetaan vastaanottavan sopimuspuolen kansallisia määräyksiä. Kansalliset säännökset velvoitteen toteuttamisesta voidaan tarvittaessa säätää kansainvälisistä tietoturvallisuusvelvoitteista annetun lain 9 §:n nojalla. Turvallisuusluokitellusta tiedosta tai sen käännöksestä saa ottaa 2 kappaleen mukaan kopioita vain tarvittavan määrän. Käännökset on teetettävä henkilöillä, joista on tehty turvallisuusselvitys (3 kappale). Artiklan 4 kappaleen mukaan luokkaan ”ERITTÄIN SALAINEN” kuuluvaa tietoa ei hävitetä, vaan se palautetaan lähettävälle sopimuspuolelle sen jälkeen, kun sopimuspuolet eivät enää katso sitä tarvittavan. Määräyksellä turvataan tiedon säilyminen esimerkiksi tilanteissa, joissa aineisto tai sen osa on arkistolainsäädännön vuoksi säilytettävä. Turvallisuusluokkaan ”SALAINEN” tai sitä alempaan turvallisuusluokkaan kuuluva tieto voidaan 5 kappaleen mukaan hävittää, jos lähettävä sopimuspuoli antaa tähän ennakolta kirjallisen suostumuksensa. Tätä alempaan turvallisuusluokkaan kuuluva tieto hävitetään kansallisten määräysten mukaisesti (6 kappale).
9 artikla. Vierailut. Artikla sisältää määräykset niistä menettelytavoista, joita noudatetaan järjestettäessä sopimuspuolen edustajille tilaisuus tutustua toisen sopimuspuolen sellaisiin toimitiloihin, joihin liittyy pääsy turvallisuusluokiteltuun tietoon. Artiklan 1 kappaleen mukaan vierailut edellyttävät isäntämaan toimivaltaisen turvallisuusviranomaisen ennakolta antamaa lupaa. Jos vierailut liittyvät ”KÄYTTÖ RAJOITETTU” luokkaan kuuluvaan tietoon, vierailut järjestetään suoraan lähettävän ja vastaanottavan organisaation kesken. Artiklan 2 kappaleen mukaan vierailun sallimisen edellytyksenä on, että vierailijalla on tiedonsaantitarve, asianmukainen henkilöturvallisuusselvitys ja lupa saada turvallisuusluokiteltua tietoa tai pääsy siihen. Kolmansien maiden kansalaisten mainitut vierailut edellyttävät 3 kappaleen mukaan sopimuspuolten keskinäistä sopimusta. Vierailupyyntö esitetään 4 kappaleen mukaan isäntämaan toimivaltaiselle turvallisuusviranomaiselle vähintään 20 päivää ennen vierailua. Kiireellisissä tapauksissa pyyntö toimitetaan vähintään kymmenen päivää ennen vierailua. Tarkemmat määräykset tiedoista, jotka on sisällytettävä vierailupyyntöön määrätään 5 kappaleessa. Vierailulupa on voimassa enintään vuoden (6 kappale). Artiklan 7 kappaleen mukaan sopimuspuolet voivat laatia luettelot henkilöistä, joilla on lupa toistuviin vierailuihin. Luettelo on voimassa enintään 12 kuukautta. Luettelon hyväksymisen jälkeen asianomaiset organisaatiot, joita vierailu koskee, voivat järjestää vierailuja suoraan keskenään. Vierailujen toteuttamiseen liittyvät säännökset ovat kansainvälisistä tietoturvallisuusvelvoitteista annetun lain 18 §:ssä.
10 artikla. Ilmoitukset ja neuvottelut. Artikla sisältää määräykset sopimuspuolten viranomaisten välisestä yhteistyöstä sopimuksen täytäntöönpanon varmistamiseksi.
Artiklan 1 kappaleen mukaan sopimuspuolten toimivaltaiset turvallisuusviranomaiset antavat toisilleen tiedoksi turvallisuusluokitellun tiedon suojaamiseen sovellettavat kansalliset määräyksensä muutoksineen. Toimivaltaiset turvallisuusviranomaiset neuvottelevat tarvittaessa sopimuksen täytäntöönpanoon liittyvistä kysymyksistä ja kehittävät yksityiskohtaiset menettelyt sopimuksen täytäntöönpanemiseksi (2 ja 3 kappale). Artiklan 4 kappaleen mukaan sopimuspuoli sallii toisen sopimuspuolen turvallisuusviranomaisen edustajien vierailut turvallisuusjärjestelmäänsä tutustumiseksi. Vierailuilla pyritään selventämään toisen sopimuspuolen turvallisuusluokitellun tiedon turvaamista koskevia menettelyjä.
11 artikla. Riitojen ratkaiseminen. Kaikki sopimuksen tulkintaan tai soveltamiseen liittyvät sopimuspuolten väliset riidat ratkaistaan yksinomaan sopimuspuolten välisissä neuvotteluissa.
12 artikla. Tietoturvan loukkaus. Artiklan 1 kappaleen mukaan kumpikin sopimuspuoli on velvollinen ilmoittamaan viipymättä toiselle epäillystä tai todetusta turvallisuusluokitellun tiedon loukkaamisesta tai vaarantamisesta. Se sopimuspuoli, jonka lainkäyttövaltaan asia kuuluu, toteuttaa 2 kappaleen mukaan kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti kaikki asianmukaiset toimenpiteet rajoittaakseen tietoturvan loukkausten seurauksia sekä estääkseen loukkausten jatkumisen. Toinen sopimuspuoli avustaa pyynnöstä tutkinnassa. Toiselle sopimuspuolelle toimitetaan tieto tutkinnan tuloksista sekä loukkauksen johdosta toteutetuista toimenpiteistä. Artiklan tarkoittamien velvoitteiden täytäntöön panemiseksi tarpeelliset säännökset sisältyvät kansainvälisistä tietoturvallisuusvelvoitteista annetun lain 19 §:ään.
13 artikla. Kustannukset. Artiklassa todetaan, että sopimuksen täytäntöönpano ei pääsääntöisesti aiheuta kustannuksia. Sopimuspuolet eivät korvaa toisilleen sopimuksesta mahdollisesti syntyneitä kustannuksia.
14 artikla. Loppumääräykset. Artiklassa on sopimuksen voimaantuloa, muuttamista, ja irtisanomista koskevat määräykset. Sopimus on tehty toistaiseksi ja sitä voidaan muuttaa sopimuspuolten yhteisestä sopimuksesta. Sopimuksen irtisanominen tulee voimaan kuuden kuukauden kuluessa irtisanomisilmoituksen vastaanottamisesta. Sopimuksen irtisanomisesta riippumatta kaikki sopimuksen mukaisesti luovutettu turvallisuusluokiteltu tieto suojataan edelleen sopimuksen määräyksiä noudattaen, kunnes lähettävä sopimuspuoli vapauttaa vastaanottavan sopimuspuolen tästä velvoitteesta.
Suomen perustuslain 95 §:ssä edellytetään, että kansainvälisen velvoitteen lainsäädännön alaan kuuluvat määräykset saatetaan valtionsisäisesti voimaan erityisellä voimaansaattamislailla. Tällaiset määräykset tulee saattaa voimaan lailla myös silloin, kun velvoitteen johdosta ei ole tarpeen tarkistaa kansallisen lainsäädännön aineellista sisältöä. Koska Suomen ja Espanjan välisen tietoturvallisuussopimuksen velvoitteiden toteuttamiseksi ei aineellista lainsäädäntöä ole tarpeen muuttaa, esitys sisältää vain ehdotuksen blankettilaiksi.
Suomen ja Espanjan välisen sopimuksen 14 artiklan 1 kappaleen mukaan kumpikin sopimuspuoli ilmoittaa toiselle sopimuspuolelle, kun sopimuksen voimaantulon edellyttämät kansallisen lainsäädännön mukaiset vaatimukset on saatettu päätökseen. Sopimus tulee voimaan toiseksi seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä jälkimmäisen ilmoituksen vastaanottamisesta.
Edellä mainituilla perusteilla esitykseen sisältyvässä sopimuksessa on lukuisia eduskunnan hyväksymistä edellyttäviä määräyksiä. Sopimuksen 1 artiklassa määrätään sopimuksen tarkoituksesta ja soveltamisalasta. Sopimuksen 2 artiklassa määritellään, mitä tarkoitetaan turvallisuusluokitellulla tiedolla, turvallisuusluokitellulla sopimuksella, henkilöturvallisuusselvityksellä ja yhteisöturvallisuusselvityksellä. Koska nämä sopimusmääräykset vaikuttavat joko suoraan tai välillisesti sopimuksen lainsäädännön alaan kuuluvien aineellisten määräysten tulkintaan ja soveltamiseen, ne edellyttävät eduskunnan hyväksymistä (PeVL 6/2001 vp).
Turvallisuusluokiteltua tietoa koskeva käyttörajoitus ja turvallisuusluokiteltua tietoa saavia henkilöitä koskeva rajoitus on ilmaistu sopimuksen 5 artiklassa. Artiklassa määrätään velvollisuudesta suojata sopimuksen soveltamisalan piiriin kuuluva turvallisuusluokiteltu tieto kansallisin toimenpitein, jotka rajoittavat turvallisuusluokitellun tiedon välittämistä, käyttämistä ja pääsyä siihen. Sopimuspuolet ovat 1 kappaleen mukaan velvollisia antamaan vastaanotetulle turvallisuusluokitellulle tiedolle saman suojan kuin omalle vastaavaan turvallisuusluokkaan kuuluvalle tiedolleen, mikä edellyttää vastaanotetun turvallisuusluokitellun tiedon merkitsemistä asianmukaisesti. Vastaanottava sopimuspuoli ei saa luovuttaa turvallisuusluokiteltua tietoa ilman lähettävän sopimuspuolen lupaa. Suomessa viranomaisten asiakirjojen julkisuus on pääsääntö. Jokaisella on perustuslain 12 §:n 2 momentin mukaan oikeus saada tieto viranomaisen julkisesta asiakirjasta. Tätä oikeutta voidaan rajoittaa välttämättömistä syistä vain lailla. Yleisesti sovellettavat säännökset salassapito- ja luokitusmerkinnästä on säädetty julkisuuslain 25 §:ssä. Lain 25 §:n mukaan salassa pidettävään viranomaisen asiakirjaan on tehtävä merkintä asiakirjan salassa pitämisestä, kun tällainen asiakirja annetaan asianosaiselle ja kun asiakirja on pidettävä salassa toisen tai yleisen edun vuoksi. Muihin salaisiin asiakirjoihin tehtävä merkintä on harkinnanvarainen. Julkisuuslain säännöksistä poiketen kansainvälisistä tietoturvallisuusvelvoitteista annetun lain 6 §:n 1 momentin mukaan erityissuojattava tietoaineisto on pidettävä salassa. Lisäksi samaisen lain 8 §:ssä on säännökset turvallisuusluokan merkitsemisestä erityissuojattavaan tietoaineistoon. Sen mukaisesti erityissuojattavaan tietoaineistoon on julkisuuslain säännöksistä riippumatta tehtävä kansainvälisessä tietoturvallisuusvelvoitteessa määritelty merkintä sen osoittamiseksi, millaisia tietoturvallisuusvaatimuksia käsittelyssä on noudatettava. Sopimusmääräykset asettavat näin ollen Suomen lainsäädäntöä tiukemmat vaatimukset turvallisuusluokitellun tiedon merkitsemiselle. Määräykset edellyttävät eduskunnan hyväksymistä. Edelleen 5 artiklan 4 kappaleessa määrätään sopimuspuolten velvollisuudesta teettää asianmukainen turvallisuusselvitys henkilöistä, joilla on pääsy sopimuksessa tarkoitettuun turvallisuusluokiteltuun tietoon. Turvallisuusselvitysten laadinnassa on otettava huomioon perustuslain 10 §:n 1 momentissa säädetty yksityiselämän suoja ja velvollisuus säätää henkilötietojen suojasta lailla. Suomessa turvallisuusselvityksen kohteena olevista henkilöistä sekä selvityksessä sovellettavasta menettelystä on säädetty turvallisuusselvityksistä annetussa laissa.
Sopimuksen 6 artiklassa on määräykset turvallisuusluokitelluista sopimuksista ja niihin tarvittavista turvallisuusselvityksistä. Yhteisöturvallisuusselvitystä koskevat säännökset sisältyvät kansainvälisistä tietoturvallisuusvelvoitteista annetun lain 12 ja 13 §:ään, joten määräyksen on katsottava kuuluvan lainsäädännön alaan.
Sopimuksen 7 artiklassa on määräykset turvallisuusluokitellun tiedon välittämisestä ja 8 artiklassa turvallisuusluokitellun tiedon kääntämisestä, kopioinnista ja hävittämisestä. Turvallisuusluokkaa vastaavista käsittelyvaatimuksista on säädetty kansainvälisistä tietoturvallisuusvelvoitteista annetun lain 9 §:ssä. Erityissuojattavan tietoaineiston käsittelyssä noudatettavista eri turvallisuusluokkia vastaavista turvallisuustoimenpiteistä voidaan säätää valtioneuvoston asetuksella.
Sopimuksen 9 artiklassa on määräykset toisen sopimuspuolen luonnollisten henkilöiden vierailuista isäntämaana toimivan sopimuspuolen tiloihin, joissa käsitellään turvallisuusluokiteltua tietoa. Sopimuspuolen edustajien vierailuiden tarkoituksena on varmistaa sopimuksen tarkoituksen toteuttaminen turvallisuusluokiteltujen tietojen asianmukaiseksi suojaamiseksi. Tähän vierailuoikeuteen ei sisälly sellaista julkista vallan käyttöä ja tarkastusoikeutta, joka olisi ristiriidassa perustuslain kanssa (PeVL 179/1997). Sopimusmääräys luo välillisesti myös yksityisille tilausten saajille velvollisuuden sallia vierailut omiin toimitiloihinsa. Kansainvälisistä tietoturvallisuusvelvoitteista annetun lain 18 §:ssä on vastaavat säännökset vierailuja koskevan sopimusmääräyksen täytäntöönpanoon liittyvistä seikoista.
Sopimuksen 12 artiklassa edellytetään, että sopimuspuoli ilmoittaa viipymättä toiselle sopimuspuolelle, jos tietoturvaloukkauksen todetaan tapahtuneen taikka sitä epäillään. Sopimuspuolten on tutkittava turvallisuusluokitellun tiedon suojaamista koskevien säännösten rikkominen sekä ryhdyttävä mahdollisuuksien mukaan toimenpiteisiin myös kolmannessa maassa tapahtuneen tietoturvaloukkauksen suhteen. Kansainvälisistä tietoturvallisuusvelvoitteista annetun lain 19 §:ssä säädetään kansallisen turvallisuusviranomaiselle kuuluvista velvoitteista sopimusmääräyksissä tarkoitetuissa tilanteissa.
Käsittelyjärjestyksen kannalta merkityksellisiä sopimusmääräyksiä sisältyy sopimuksen 5 artiklaan, joka asettaa rajoituksia turvallisuusluokitellun tiedon tai materiaalin julkisuudelle. Sopimusmääräykset ovat merkityksellisiä perustuslain 12 §:n 2 momentin suojaaman, julkisuusperiaatteelle rakentuvan tiedonsaantioikeuden kannalta. Tätä tiedonsaantioikeutta saa rajoittaa vain lailla ja vain välttämättömistä syistä. Tällaisena välttämättömänä syynä voidaan pitää sen turvaamista, että Suomi ja suomalaiset yritykset voivat osallistua sellaisiin kansainvälisiin sekä Suomen ja Espanjan kahdenvälisiin toimintoihin ja hankkeisiin, joiden toteuttaminen edellyttää arkaluonteisen salassa pidettävien tietojen vaihtoa. Salassapitoa koskeva erityissäännös on otettu kansainvälisistä tietoturvallisuusvelvoitteista annetun lain 6 §:ään.
Suomen ja Espanjan välillä turvallisuusluokitellun tiedon vastavuoroisesta suojaamisesta ja vaihtamisesta tehtyyn sopimukseen ei voida katsoa sisältyvän sellaisia määräyksiä, jotka koskisivat perustuslakia sen 94 §:n 2 momentissa ja 95 §:n 2 momentissa tarkoitetulla tavalla. Hallituksen näkemyksen mukaan sopimus voitaisiin näin ollen hyväksyä äänten enemmistöllä ja ehdotus sen lainsäädännön alaan kuuluvien sopimusmääräysten voimaansaattamiseksi tavallisen lain säätämisjärjestyksessä.
että Eduskunta hyväksyisi Madridissa 9 päivänä kesäkuuta 2009 Suomen tasavallan ja Espanjan kuningaskunnan välillä turvallisuusluokitellun tiedon vastavuoroisesta suojaamisesta tehdyn sopimuksen.
Turvallisuusluokitellun tiedon vastavuoroisesta suojaamisesta Madridissa 9 päivänä kesäkuuta 2009 Suomen tasavallan ja Espanjan kuningaskunnan välillä tehdyn sopimuksen lainsäädännön alaan kuuluvat määräykset ovat lakina voimassa sellaisina kuin Suomi on niihin sitoutunut.
ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖYLEISPERUSTELUT1 Johdanto2 Nykytila2.1 Laki kansainvälisistä tietoturvallisuusvelvoitteistaLain yleinen soveltamisalaLain suhde julkisuuslainsäädäntöönLain soveltaminen elinkeinonharjoittajiinLain täytäntöönpanoviranomaisetTietojen salassapito ja käytön sääntelyTurvallisuusluokittelu ja - toimenpiteetHenkilöturvallisuusYhteisöturvallisuusselvitys2.2 Turvallisuusselvityksiä koskeva lainsäädäntö3 Esityksen tavoitteet4 Esityksen vaikutukset4.1 Vaikutukset kansalaisiin4.2 Vaikutukset elinkeinoelämään4.3 Taloudelliset vaikutukset4.4 Vaikutukset hallintoon5 Asian valmisteluYKSITYISKOHTAISET PERUSTELUT1 Sopimuksen sisältö ja suhde Suomen lainsäädäntöön2 Lakiehdotuksen perustelut3 Voimaantulo4 Eduskunnan suostumuksen tarpeellisuus ja käsittelyjärjestys4.1 Eduskunnan suostumuksen tarpeellisuus4.2 KäsittelyjärjestysLakiehdotusLaki Espanjan kanssa turvallisuusluokitellun tiedon vastavuoroisesta suojaamisesta tehdyn sopimuksen lainsäädännön alaan kuuluvien määräysten voimaansaattamisesta1 §2 §

matches:
§ 1
§ 2
§ 1
§ 1
§ 1
§ 2
§ 2
§2


text:
Uusi-Seelanti tapetti HD
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / Lisää / Uusi-Seelanti tapetti HD	Uusi-Seelanti tapetti HD
lähettänyt: Jeya elokuuta 10, 2016
0	Uusi-Seelanti tapetti HD
Tässä on paras kokoelma Uusi-Seelanti tapetti HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos Like This @new Zealand taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Jeya Edellinen: sotilas tapetti HD
seuraava: Guns N Roses tapetti HD
christmas loma tapettidigitaalinen tapettiharmaa raidallinen tapetti HDLas Vegas tapetti HDboston terrier wallpaperAndroid puhelin tapettiLil Wayne tapetti HDparas ipad tapettijeesus taustakuvatdynaaminen taustakuva HD Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
6B Elinkeinotoiminnan veroilmoitus – yhteisö yksityiskohtainen täyttöohje 2016 - Verohallinto
6B Elinkeinotoiminnan veroilmoitus – yhteisö yksityiskohtainen täyttöohje 2016
Jos kalenterivuoden 2016 aikana päättyy useampia tilikausia, jokaisen päättyneen tilikauden tiedot on annettava omilla lomakkeillaan. Verohallinto yhdistää eri tilikausien tiedot verovuoden tiedoiksi.
I Osakkeenomistajat ja heille annetut lainat yms.
II Yhtiön omistamat huoneistot ja kiinteistöt yrittäjäosakkaan käytössä
III Yhtiön päätös voitonjaosta
IV Osakepääoman muutokset tilikauden päättymisen jälkeen
V Tuloverolaskelma
VII Tilintarkastus
VIII Tappion ja käyttämättömän hyvityksen vähentäminen
173 Tilinpäätös kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukainen
Merkitse kohtaan 173 rasti, jos yhtiön tilinpäätös on laadittu kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IAS/IFRS tai GAAP) mukaisesti (kirjanpitolain luvussa 7 a tarkoitetulla tavalla).
Merkitse rasti myös siinä tapauksessa, että yhtiöllä on toimintaa vain Ahvenanmaalla mutta yhtiön kotipaikka on mantereella, tai kotipaikka on Ahvenanmaalla ja toimintaa Manner-Suomessa.
Merkitse rasti kohtaan 182, jos yhtiöllä on velvollisuus laatia siirtohinnoitteludokumentointi. Täytä myös lomake 78 (Selvitys siirtohinnoittelusta)
Liiketoimen osapuolet ovat etuyhteydessä toisiinsa, jos jommallakummalla osapuolella on määräysvalta toisessa osapuolessa tai kolmannella osapuolella on yksin tai yhdessä lähipiirinsä kanssa määräysvalta molemmissa osapuolissa (VML 31.2 §).
Lisätietoa siirtohinnoitteludokumentoinnista ohjeessa Siirtohinnoittelun dokumentointi (dnro 1471/37/2007).
176 Yhtiö on verovuonna ollut hankkivana osapuolena osakevaihdossa
Merkitse rasti tähän kohtaan, jos
yhteisö on verovuonna hankkinut EVL 52 f §:ssä tarkoitetulla osakevaihdolla toisen yhtiön osakkeita niin, että ne tuottavat yli puolet tämän toisen yhtiön äänimäärästä.
yhteisöllä on jo ennestään ollut yli puolet toisen yhtiön äänimäärästä, ja yhteisö on hankkinut lisää saman yhtiön osakkeita sekä antanut liikkeeseen laskemiaan uusia osakkeita vastikkeena toisen yhtiön osakkeenomistajille.
Ilmoita osassa I yhtiön osakkeenomistajat sekä heille ja heidän omaisilleen annetut lainat ja muut suoritukset.
Osassa I on tilaa vain neljän osakkaan tiedoille. Jos tiedot eivät mahdu tähän kohtaan, anna kaikkien osakkaiden tiedot liitelomakkeella 72.
Jos jokainen osakas omistaa yhtiöstä alle 10 %, kohtaa ei tarvitse täyttää. Merkitse silloin rasti kohtaan ”Kaikkien osakkaiden omistusosuus alle 10 %” (kohta 185).
Esimerkki: Miehen osuus yhtiön osakkeista on 5 % ja vaimon osuus 10 %. Yhtiössä on yhdeksän muuta osakasta, joiden kaikkien osuus on alle 10 %. Mies on vuonna 2011 saanut yhtiöstä lainaa 10 000 euroa. Vaimo on vuonna 2016 nostanut yhtiöstä osakaslainaa 5 000 euroa. Osassa I ilmoitetaan sekä miehen että vaimon tiedot ja heidän lainojensa määrät tilikauden 2016 päättyessä. Lisäksi vaimon vuonna 2016 saamasta osakaslainasta on annettava vuosi-ilmoitus, sillä puolisot omistavat yhteensä yli 10 % yhtiön osakkeista.
paperilomakkeella jätä kohta tyhjäksi.
sähköisessä veroilmoituksessa merkitse henkilötunnukseksi PPKKVV-UUUU (eli syntymäaika-UUUU).
sähköisessä veroilmoituksessa merkitse Y-tunnukseksi 0000000-0.
Ilmoita osakaslainan määrä sen suuruisena kuin se on tilikauden 2016 taseessa.
Erittele osassa II sellaiset yhtiön omistamat huoneistot ja kiinteistöt, joita yrittäjäosakas tai hänen perheensä on käyttänyt asuntonaan tilikauden aikana.
Tässä osassa on tilaa vain yhden asunnon tiedoille. Jos yrittäjäosakkaan tai hänen perheensä käytössä on useampia kuin yksi yhtiön omistama asunto, anna tiedot vapaamuotoisella liitteellä. Rastita silloin veroilmoituslomakkeen lopusta kohta Muita liitteitä (180).
Merkitse tähän kohtaan asunnon arvoksi sama arvo, jota käytetään veroilmoituksen osassa VI olevassa yhtiön varallisuuslaskelmassa.
III Yhteisön päätös voitonjaosta (Tätä kohtaa ei täytetä, jos osinkoa tai ylijäämää ei jaeta)
537 Osingon- tai ylijäämän jakopäätös tehty
Jos päätös varsinaisesta osingonjaosta on tehty ja vuoden 2016 tilinpäätös vahvistettu ennen veroilmoituksen antamista, osingonjaosta ei tarvitse liittää veroilmoitukseen yhtiökokouksen pöytäkirjanotetta. Edellytyksenä on, että
Jos päätös osingonjaosta, lisäosingon jakamisesta, ylijäämän jakamista tai tilinpäätöksen vahvistamisesta vuodelta 2016 tehdään veroilmoituksen jättämisen jälkeen, tiedot on lähetettävä Verohallinnolle kuukauden kuluessa päätöksen tekemisestä.
Ns. väliosingon jakamisesta ja osingon jakamisesta viimeistä edeltävältä tilikaudelta on aina annettava erillinen selvitys vapaamuotoisella liitteellä. Veroilmoituksen jättämisen jälkeen tapahtuvasta osingonjaosta ilmoitetaan aina lomakkeella 63 tai sen liitteenä annettavalla pöytäkirjanotteella.
538 Osinko tai ylijäämä on nostettavissa
Vuonna 2016 nostettavissa olevasta osingosta tai ylijäämästä on annettava erikseen vuosi-ilmoitus vuoden 2017 tammikuun loppuun mennessä. Osinkojen vuosi-ilmoituksen voi antaa sähköisesti tai paperilomakkeella: Vuosi-ilmoitus osingoista
522 Jaettavaksi päätetty osinko tai ylijäämä yhteensä
Tilikaudelta 2016 jaettavaksi päätetty osinko (ns. varsinainen osingonjako) tai ylijäämä.
Merkitse tähän kohtaan myös osinkona tai ylijäämänä pidettävä varojenjako vapaan oman pääoman rahastosta.
Osakeyhtiölaki (OYL) sallii osingon jakamisen myös meneillään olevalta tilikaudelta (ns. väliosinko) sekä osingon jakamisen viimeistä edeltävältä tilikaudelta silloin, kun uutta tilinpäätöstä ei ole vielä vahvistettu ja tilintarkastusta tehty. Verotuksessa nämäkin osingot katsotaan jaetuksi viimeksi päättyneeltä tilikaudelta. Näitä osinkoja ei kuitenkaan merkitä kohtaan 522, vaan niistä tulee antaa selvitys eri liitteellä.
293 Vapaan oman pääoman rahastosta jaettavaksi päätetty määrä
Määrä, joka on päätetty jakaa yhtiön vapaan oman pääoman rahastosta (OYL 13 luvun 1.1 §:n 1 kohta) tai Osuuskuntalain 16 luvun 1.1 §:n 1 kohta).
Jaettavaksi päätettyä osinkoa tai ylijäämää ei merkitä tähän, vaan se ilmoitetaan edellä kohdassa 522.
591 Osakepääomaa korotettiin
Korotuksen määrä, jos yhtiön osakepääomaa on korotettu tilikauden 2016 päättymisen jälkeen.
592 Osakepääomaa alennettiin
Osakepääoman alennuksen määrä, jos osakepääomaa on alennettu tilikauden 2016 päättymisen jälkeen.
580 Osakkeiden lukumäärä muutoksen jälkeen, kpl
582 Nimellisarvo / kirjanpidollinen vasta-arvo
583 Uuden osakkeen merkintähinta
585 Merkintähintaa on käytettävä uuden osakkeen matemaattisena arvona
Merkitse rasti Kyllä-ruutuun, jos haluat että merkintähintaa käytetään uuden osakkeen matemaattisena arvona, kun osakkaiden saama osinko jaetaan pääomatuloksi ja ansiotuloksi. Muussa tapauksessa jako tehdään osakkeen nimellisarvon tai kirjanpidollisen vasta-arvon perusteella.
565 Korotus
586 Yhtiö on lunastanut/hankkinut/luovuttanut omia osakkeitaan
571 Yhtiön hallussa olevien osakkeiden lukumäärä tilikauden päättyessä, kpl
Niiden omien osakkeiden lukumäärä, jotka olivat yhtiön hallussa tilikauden 2016 päättyessä.
Kun osakkeen vertailuarvoa vuodelle 2016 lasketaan, huomioon otetaan myös tilikauden päättymisen jälkeen seuraavan tilikauden aikana tapahtuneet osakepääoman muutokset sekä omien osakkeiden hankkiminen, lunastaminen ja luovuttaminen. Niistä muutoksista, jotka eivät ole vielä tiedossa veroilmoitusta annettaessa, on annettava tiedot Verohallinnolle kuukauden kuluessa muutoksesta.
Verovuoden verotettava tulo lasketaan Verotus-sarakkeen luvuista niin, että kohdassa A eriteltävistä elinkeinotoiminnan veronalaisista tuotoista vähennetään kohdassa B ilmoitettavat elinkeinotoiminnan vähennyskelpoiset kulut.
Yhteisön henkilökohtaisesta tulolähteestä ja maatalouden tulolähteestä merkitään lomakkeelle 6B vain veronalaisten tuottojen ja vähennyskelpoisten kulujen yhteismäärät.
Siirrä henkilökohtaisen tulolähteen tuottojen yhteismäärä lomakkeelta 7A tuloverolaskelman kohtaan 355 ja kulujen yhteismäärä kohtaan 398.
Luottolaitokset, sijoituspalveluyritykset ja vakuutuslaitokset eivät täytä osassa V olevaa tuloverolaskelmaa ja yhteenvetoa tuloksesta ja tappiosta (Verotettava tulos / vahvistettava tappio).
Merkitse luvut aina numerotunnusten jäljessä olevaan tilaan.
Esimerkki 1: Yhtiön liikevaihto on negatiivinen. Merkitse kohtaan 330 luvun eteen miinusmerkki.
Esimerkki 2: Yhtiö on saanut leasingmaksun palautusta, minkä vuoksi kuluerä on oletusarvon vastainen. Merkitse kohtaan 375 luvun eteen miinusmerkki.
A. Elinkeinotoiminnan tuotot
330 Liikevaihto
Liikevaihtoon luetaan varsinaisen toiminnan myyntitulot, joista on vähennetty myönnetyt alennukset sekä arvonlisävero ja muut välittömästi myynnin määrään perustuvat verot (KPL 4:1 §).
Jos yhtiön liikevaihtoon sisältyy osinkoja, ilmoita ne kohdissa 337 ja 338 (Saadut osingot). Vähennä vastaavasti osinkojen määrä liikevaihdosta, ennen kuin merkitset liikevaihdon tähän kohtaan.
331 Valmistus omaan käyttöön
Kirjanpidon mukainen valmistus omaan käyttöön.
333 Käyttöomaisuusosakkeiden luovutusvoitot ja purkuvoitot
Kohta 332: kaikkien käyttöomaisuuteen kuuluneiden osakkeiden luovutusvoittojen ja purkuvoittojen yhteissumma sen suuruisena kuin voitot ovat kirjanpidossa.
Kohta 333: Veronalainen osuus
334 Muun käyttöomaisuuden luovutusvoitot
Tähän kohtaan ei merkitä irtaimen käyttöomaisuuden luovutusvoittoa, jos luovutuksella ei ole tulosvaikutusta (luovutusvoittoa vastaava muutos on kirjattu poistoeroon). Silloin luovutusvoitto ilmoitetaan kohdassa 358 (Tuloslaskelman muut verottomat tuotot) ja poistoeron muutos kohdassa 364 (Poistot) (Lue myös lomakkeen 62 täyttöohje).
335 Saadut avustukset ja tuet
336 Muut liiketoiminnan muut tuotot
Kohta 337: yhteisön saamien osinkojen, ylijäämien ja muiden voitonjaon luonteisten erien yhteismäärä kirjanpidon mukaisena. Myös osuuskunnasta saatu osuuskunnalle vähennyskelpoinen ylijäämänpalautus (EVL 18 § 4 mom) merkitään tähän.
Kohta 338: Veronalainen osuus
339 Korkotuotot etuyhteysveloista
340 Korkotuotot omistusyhteysyrityksiltä
341 Muut korkotuotot
343 Voitto-osuudet yhtymistä
Kohta 342: voitto-osuudet yhtymistä sen mukaisina kuin ne ovat kirjanpidossa.
Kohta 343: Tulo-osuuksien veronalainen osuus
Jos verotettavat tulo-osuudet eivät vielä ole tiedossa, jätä kohta tyhjäksi.
344 Rahoitusomaisuuden luovutusvoitot
345 Muut rahoitustuotot
347 Palautuvat arvonalennukset
Kohta 346:
Kirjanpidon mukaiset rahoitusomaisuuden palautuvat arvonalennukset (EVL 5a § 1 kohta).
Vaihto-omaisuuden palautuvat arvonalennukset (EVL 5a § 3 kohta).
Käyttöomaisuuden palautuvat arvonalennukset (EVL 5a § 5 kohta).
Kohta 347: Veronalainen osuus
Palautuva arvonalennus on yleensä veronalaista tuloa, ja se merkitään kohtaan 347. Arvonalennuksen palautus on kuitenkin verovapaata tuloa silloin, kun vastaavaa (esimerkiksi EVL 42 §:n nojalla tehtyä) käyttöomaisuuden arvonalennusta ei ole aikanaan hyväksytty vähennettäväksi verotuksessa.
349 Satunnaiset tuotot
Kohta 348: kirjanpidon mukaiset satunnaiset tuotot, esimerkiksi saatu konserniavustus.
Satunnaisiksi katsotaan sellaiset tuotot, jotka perustuvat yhteisön tavanomaisesta toiminnasta poikkeaviin, kertaluonteisiin ja olennaisiin tapahtumiin (KPL 4:2 §).
Kohta 349: Veronalainen osuus
Veronalainen osuus satunnaisista tuotoista.
Konserniavustuksista on lisäksi annettava erittely lomakkeella 65.
351 Varausten vähennykset
Kohta 350: kirjanpidon mukaiset pakollisten ja vapaaehtoisten varausten vähennykset.
Kohta 351: Veronalainen osuus
352 Osuus väliyhteisön tuloon
353 Muut veronalaiset tuotot (ei tilikauden tuloslaskelmassa)
354 Elinkeinotoiminnan veronalaiset tuotot yhteensä
Verotus-sarakkeen kohtien 330–353 yhteenlaskettu määrä eli elinkeinotoiminnan veronalaiset tuotot yhteensä.
355 Henkilökohtaisen tulolähteen tuotot ja veronalainen luovutusvoitto
Laske yhteisön henkilökohtaisen tulolähteen tuottojen ja luovutusvoittojen yhteismäärä lomakkeella 7A ja merkitse yhteissumma tähän kohtaan.
Henkilökohtaiseen tulolähteeseen kuuluvat esimerkiksi ulkopuoliselle vuokratuista huoneistoista ja kiinteistöistä saadut vuokratuotot ja osakaslainojen korot (ks. tarkemmin osa (katso tarkemmin osa V Tuloverolaskelma).
Henkilökohtaisen tulolähteen tuottoja ja luovutusvoittoja ei saa sisällyttää elinkeinotoiminnan veronalaisiin tuottoihin.
356 Maatalouden tulolähteen tuotot
Maatalouden tulolähteen tuottojen yhteismäärä.
Maatalouden tulolähteen tuottoja ei sisällytetä elinkeinotoiminnan veronalaisiin tuottoihin.
357 Veronpalautus
358 Tuloslaskelman muut verottomat tuotot
Muita verovapaita tuottoja ovat esimerkiksi fuusiovoitot (EVL 52 b §) ja elokuvan tuotantotuki (ks. EVL 6.1 § 5 kohta).
Sähkö-, tele-, vesi-, viemäri- tai kaukolämpöverkkoa ylläpitävän yhteisön perimät liittymismaksut ovat verovapaata tuloa, jos ne palautetaan maksajalle. Siirtokelpoiset liittymismaksut sen sijaan ovat veronalaista tuloa, eikä niitä merkitä tähän (muutettu EVL 6.1 § 3 kohta).
Tässä kohdassa ilmoitetaan myös ne luovutusvoitot, jotka on saatu epäsuoran tuloutuksen piiriin kuuluvasta irtaimesta kuluvasta käyttöomaisuudesta (EVL 30 §, katso myös ).
B. Elinkeinotoiminnan kulut
359 Ostot ja varastojen muutokset
360 Ulkopuoliset palvelut
361 Palkat ja palkkiot
Kirjanpidon mukaisten palkkojen ja palkkioiden yhteismäärä.
362 Eläkekulut
363 Muut henkilösivukulut
365 Poistot
Kohta 364: suunnitelman mukaiset poistot ja poistoeron muutokset, jotka rasittavat kirjanpidossa tulosta.
Kohta 365: Vähennyskelpoinen osuus
Leasingille otetusta omaisuudesta ei voi verotuksessa tehdä poistoa, vaikka kansainväliset tilinpäätösstandardit sen sallisivat. Tällaista poistoa ei myöskään merkitä kohtaan 365.
367 Käyttöomaisuuden arvonalentumiset
Kohta 366: kirjanpidon mukaiset käyttöomaisuuden arvonalentumiset, joita ei ole ilmoitettu poistojen yhteydessä.
Kohta 367: Vähennyskelpoinen osuus
368 369 Edustuskulut
Kohta 368: kaikki kirjanpidon mukaiset edustuskulut. Tietoa edustuskuluista ja edustuskulun käsitteestä (ohjeessa Edustusmenot tuloverotuksessa).
Kohta 369: Vähennyskelpoinen osuus
371 Annetut lahjoitukset
Kohta 370: kaikki kirjanpidon mukaiset annetut lahjoitukset.
Kohta 371: Vähennyskelpoinen osuus
373 Käyttöomaisuusosakkeiden luovutustappiot ja purkutappiot
Kohta 372: käyttöomaisuuteen kuuluneiden osakkeiden ja yhtymäosuuksien luovutustappiot sekä purkutappiot sen mukaisina kuin ne ovat kirjanpidossa.
Kohta 373: Vähennyskelpoinen osuus
Sellaiset käyttöomaisuusosakkeiden ja yhtymäosuuksien luovutus- ja purkutappiot, jotka ovat rajoituksetta vähennyskelpoisia.
Tällainen luovutusvoitoista vähennyskelpoinen luovutustappio vähennetään jo silloin, kun kohdassa 333 ilmoitettavaa luovutusvoittojen veronalaista osuutta lasketaan. Siksi luovutustappiota ei näissäkään tapauksissa merkitä tähän.
374 Muun käyttöomaisuuden luovutustappiot
Tähän kohtaan ei merkitä irtaimen käyttöomaisuuden luovutustappiota, jos luovutuksella ei ole tulosvaikutusta (tappiota vastaava määrä on kirjattu poistoeroon). Tällainen luovutustappio ilmoitetaan kohdassa 384 (Muut vähennyskelvottomat kulut) ja poistoeron muutos kohdassa 364 (Poistot).
375 Leasingmaksut
376 Myyntisaamisten arvonalentumiset
377 Muut vähennyskelpoiset liiketoiminnan muut kulut
Merkitse kohtaan 377 liiketoiminnan vähennyskelpoiset muut kulut, joita ei ole merkitty liiketoiminnan muihin kuluihin Verotus-sarakkeen kohtiin 369–376. Tällaisia kuluja ovat muun muassa
Vähennyskelvottomiin kuluihin merkitään erät, joille ei ole nimenomaista kohtaa muualla veroilmoituksella mutta jotka sisältyvät kirjanpidossa tuloslaskelman kuluihin.
378 Välittömät verot
379 Veronkorotukset
380 Sakot ja muut rangaistusmaksut
381 Fuusiotappio
382 Käyttöomaisuusosakkeiden arvonalentumiset
383 Pakolliset varaukset
Pakollisella varauksella tarkoitetaan KPL 5:14 §:n mukaisia velvoitteista vastaisuudessa aiheutuvia menoja ja menetyksiä, joiden täsmällistä määrää tai toteutumisajankohtaa ei vielä tiedetä.
Takuukorjausvaraus on verotuksessa vähennyskelpoinen, mutta vain silloin, kun kyseessä on rakennus-, laivanrakennus-, tai metalliteollisuutta harjoittava liike, joka on vastuussa rakennuksen, sillan, lentokoneen tms. suurehkon koneyksikön virheellisyyksistä (EVL 47 §). Vähennyskelpoinen takuuvaraus merkitään kohtaan 395 (Vähennyskelpoinen osuus).
384 Muut vähennyskelvottomat kulut
Esimerkiksi korot, jotka yhteisö on maksanut saman konsernin yrityksille (KPL 1:6 §).
Etuyhteysvelkojen korkokuluihin voi sisältyä myös sellaisia EVL 18 a 1 §:ssä tarkoitettujen välillisten etuyhteysvelkojen korkokuluja, jotka eivät sisälly kirjanpidon korkokuluihin saman konsernin yrityksiltä (KPL 1:6). Tämän vuoksi etuyhteysvelkojen korkokuluja voi olla enemmän kuin kirjanpidon korkokuluja saman konsernin yrityksiltä.
Kohta 329: Vähennyskelpoinen osuus (EVL 18 a §)
386 Korkokulut omistusyhteysyrityksille
387 Muut korkokulut
388 Konsernituki ja saamisten arvonalentumiset
390 Muun rahoitusomaisuuden menetykset ja lopulliset arvonalentumiset
Kohta 389: kirjanpidon mukaiset muun rahoitusomaisuuden menetykset ja lopulliset arvonalentumiset. Tällaisia menetyksiä ovat esimerkiksi kavalluksesta, varkaudesta tai muusta rikoksesta johtuvat menetykset.
Kohta 390: Vähennyskelpoinen osuus
Rahoitusomaisuuden menetykset ovat vähennyskelpoisia (EVL 17 §:n 1 kohta).
Myös rahoitusomaisuuden lopullisiksi todetut arvonalenemiset ovat EVL 17 §:n 2 kohdan mukaan yleensä vähennyskelpoisia, eivät kuitenkaan silloin, kun arvonaleneminen on kohdistunut toiselta konserniyhtiöltä olevaan saamiseen (ks. kohta 388).
391 Rahoitusomaisuuden luovutustappiot
Kirjanpidon mukaiset rahoitusomaisuuden luovutustappiot, esimerkiksi rahoitusomaisuuteen kuuluneen arvopaperin tai saamisen luovutuksesta syntyneet tappiot..
392 Muut rahoituskulut
Ilmoita tässä kohdassa myös osuuskunnan EVL 18 §:n mukainen vähennyskelpoinen ylijäämänjako.
393 Satunnaiset kulut
Satunnaiset kulut, joille ei ole muuta kohtaa veroilmoituksella.
Satunnaiset kulut perustuvat yhteisön tavanomaisesta toiminnasta poikkeaviin, kertaluonteisiin ja olennaisiin tapahtumiin.
Esimerkiksi konserniavustus merkitään tähän kohtaan. Konserniavustuksista tulee antaa lisäksi erittely lomakkeella 65.
395 Varausten lisäykset
Kohta 394: kirjanpidon mukaiset vapaaehtoisten varausten lisäykset. Anna erittely varauksista lomakkeella 62.
Kohta 395: Vähennyskelpoinen osuus
396 Muut vähennyskelpoiset kulut (ei tilikauden tuloslaskelmassa)
397 Elinkeinotoiminnan verotuksessa vähennyskelpoiset kulut yhteensä
Henkilökohtaisen tulolähteen kulut
(erittely lomakkeella 7A)
Henkilökohtaisen tulolähteen kulujen yhteismäärä.
Erittele kulut lomakkeella 7A.
Luovutustappioita ei merkitä henkilökohtaisen tulolähteen kuluksi, vaan ne voi vähentää vain luovutusvoitoista viiden seuraavan vuoden aikana.
Älä laske henkilökohtaisen tulolähteen kuluja elinkeinotoiminnan vähennyskelpoisten kulujen laskelmaan.
399 Maatalouden tulolähteen kulut
Maatalouden tulolähteen kulujen yhteismäärä.
Älä laske maatalouden tulolähteen kuluja elinkeinotoiminnan vähennyskelpoisten kulujen laskelmaan.
Tulos/tappio
Ilmoita tässä osassa eri tulolähteiden verovuoden 2016 tulokset tai vahvistettavat tappiot.
500 Elinkeinotoiminnan tulos
Elinkeinotoiminnan tulos saadaan, kun elinkeinotoiminnan veronalaisista tuotoista (kohta 354) vähennetään elinkeinotoiminnan verotuksessa vähennyskelpoiset kulut (kohta 397).
505 Elinkeinotoiminnan tappio
Merkitse tähän kohtaan elinkeinotoiminnan vahvistettava tappio, joka tavallisesti on elinkeinotoiminnan veronalaisten tuottojen (kohta 354) ja elinkeinotoiminnan verotuksessa vähennyskelpoisten kulujen (kohta 397) negatiivinen erotus.
Jos kuluihin kuitenkin sisältyy annettuja lahjoituksia tai konserniavustuksia (kohta 504), pienennä kohdassa 505 ilmoitettavaa tappiota niiden määrällä, sillä tällaisia eriä ei oteta huomioon tappiota vahvistettaessa.
501 Henkilökohtaisen tulolähteen tulos
Tulos saadaan, kun henkilökohtaisen tulolähteen tuottojen ja veronalaisen luovutusvoiton yhteismäärästä (kohta 355) vähennetään henkilökohtaisen tulolähteen kulut (kohta 398).
506 Henkilökohtaisen tulolähteen tappio
502 Maatalouden tulolähteen tulos
Merkitse tähän kohtaan maatalouden tulolähteen tulos, jos se on positiivinen.
Tulos saadaan, kun maatalouden tulolähteen tuotoista (kohta 356) vähennetään maatalouden tulolähteen kulut (kohta 399).
507 Maatalouden tulolähteen tappio
Merkitse tähän kohtaan maatalouden tulolähteen tappio, joka on maatalouden tulolähteen tuottojen (kohta 356) ja kulujen (kohta 399) negatiivinen erotus.
504 Erät, joita ei oteta huomioon tappiota vahvistettaessa
Luotto- ja vakuutuslaitosten sekä sijoituspalvelutoimintaa harjoittavien yritysten (sekä listattujen että listaamattomien) ei tarvitse täyttää varallisuuslaskelmaa kokonaan. Ne ilmoittavat vain varojen yhteismäärän (kohdassa 435), velkojen yhteismäärän (kohdassa 460) sekä näiden erotuksen (kohdassa 573 tai 574).
Yhtiöt, jotka eivät harjoita elinkeinotoimintaa, erittelevät varat sarakkeen alaosassa olevassa kohdassa Muut pitkäaikaiset sijoitukset (TVL), velat kohdassa B ja oman pääoman kohdassa C.
A. Varat
400 Aineettomat oikeudet
401 Pitkävaikutteiset menot
Pitkävaikutteisia ovat menot, jotka kerryttävät tai säilyttävät tuloa kolmen tai useamman vuoden ajan. Näistä varoihin luetaan esim. sellaiset aktivoidut menot, jotka EVL:n mukaan on aktivoitava. Tällaisia EVL 24 §:ssä tarkoitettuja menoja ovat mm. vuokrahuoneistojen perusparannusmenot ja liikearvon hankintameno. Lisäksi oikeuskäytännössä mm. kehittämismenoilla on katsottu voivan olla varallisuusarvoa.
Varoihin ei lueta laskennallisia verosaamisia, yhtiön perustamis- ja järjestelytoimista johtuneita menoja eikä sellaisia pitkävaikutteisia menoja, joilla ei ole varallisuusarvoa
Jos yhteisön tilikausi päättyy 1.1–30.9.2016, vertailuarvona käytetään poikkeuksellisesti vuoden 2015 verotusarvoa, sillä vuoden 2016 verotusarvoa ei tuolloin ole vielä vahvistettu.
Jos yhteisön tilikausi päättyy 1.10.–31.12.2016, vertailuarvona käytetään kiinteistön vuoden 2016 verotusarvoa.
403 Koneet ja kalusto
404 Ennakkomaksut
405 Käyttöomaisuusarvopaperit
Siirrä käyttöomaisuuteen kuuluvien arvopapereiden välisumma kohtaan 405 siitä sarakkeesta, jossa arvopapereiden yhteisarvo on suurempi.
1.1.2006 tai sen jälkeen hankituilla huoneisto-osakkeilla ei ole erillistä vertailuarvoa, kuten ei myöskään noteeraamattomilla joukkovelkakirjoilla, optio-oikeuksilla ja osuuskunnan osuuksilla. Näiden arvopapereiden tuloverotuksessa poistamaton hankintameno merkitään lomakkeella 8A myös Vertailuarvo-sarakkeeseen.
406 Saamiset saman konsernin yrityksiltä
Saman konsernin yrityksillä tarkoitetaan tässä kirjanpitolain mukaisia emoyrityksiä ja tytäryrityksiä (KPL 1:6 §).
407 Saamiset omistusyhteysyrityksiltä
Käyttöomaisuuteen kuuluvat saamiset omistusyhteysyrityksiltä (KPL 1:7 §).
408 Muut käyttöomaisuussaamiset
409 Muu käyttöomaisuus
410 Käyttöomaisuus yhteensä
Kohdissa 400–409 ilmoitettujen käyttöomaisuushyödykkeiden yhteismäärä.
411 Aineet ja tarvikkeet
Aineisiin ja tarvikkeisiin luetaan mukaan myös myytävien hyödykkeiden pakkaustarvikkeet.
412 Keskeneräiset tuotteet
413 Valmiit tuotteet
414 Tavarat
415 Vaihto-omaisuuskiinteistöt
416 Vaihto-omaisuusarvopaperit
417 Muu vaihto-omaisuus
Muut vaihto-omaisuuteen kuuluvat hyödykkeet.
Muuta vaihto-omaisuutta ovat mm. vaihto-omaisuuteen kuuluvat ennakkomaksut.
Kohdissa 411–417 ilmoitettujen vaihto-omaisuushyödykkeiden yhteismäärä.
Jos saamiset eivät ole euromääräisiä vaan jossakin muussa valuutassa, ne arvostetaan samalla tavalla kuin kirjanpidossa eli yleensä tilinpäätöspäivän kurssiin (KPL 5:3 §).
419 Myyntisaamiset
420 Saamiset saman konsernin yrityksiltä
Myyntisaamiset ilmoitetaan edellä kohdassa 419.
Konserniyrityksiä ovat kirjanpitolaissa tarkoitetut emoyritys ja tytäryritys (KPL 1:6 §).
421 Saamiset omistusyhteysyrityksiltä
422 Lainasaamiset
Huomaa, että lainasaamisia osakkailta ei merkitä tähän vaan kohtaan 432, sillä ne kuuluvat yhteisön TVL-tulolähteeseen.
423 Muut saamiset
Muita saamisia voivat olla mm. verosaamiset, vakuutustalletukset, maksetut vuokravakuudet ja vahingonkorvaussaamiset.
Laskennallisia verosaamisia (KPL 5:18 §) ei lueta varoihin nettovarallisuutta laskettaessa. Tilikaudelle suoriteperusteisesti kirjatuista veroista johtuva verosaaminen sen sijaan luetaan varoihin ja merkitään tähän kohtaan.
424 Rahoitusomaisuusarvopaperit
Erittele käyttö- ja rahoitusomaisuuteen sekä muihin pitkäaikaisiin sijoituksiin (TVL-omaisuuteen) kuuluvat arvopaperit lomakkeella 8A. Siirrä välisumma (Rahoitusomaisuus yhteensä) lomakkeen 6B kohtaan 424 siitä sarakkeesta, jonka yhteissumma lomakkeen 8A alareunassa on suurempi.
425 Siirtosaamiset
426 Rahat
427 Pankkisaamiset
428 Muu rahoitusomaisuus
Muut kuin kohdissa 419−427 eritellyt rahoitusomaisuuteen kuuluvat hyödykkeet.
429 Rahoitusomaisuus yhteensä
Kohdissa 419−428 ilmoitettujen rahoitusomaisuushyödykkeiden yhteismäärä.
Erittele käyttö- ja rahoitusomaisuuteen sekä muihin pitkäaikaisiin sijoituksiin (TVL-omaisuuteen) kuuluvat arvopaperit lomakkeella 8A. Siirrä välisumma ”Muut pitkäaikaiset sijoitukset” lomakkeen 6B kohtaan 430 siitä sarakkeesta, jonka yhteissumma lomakkeen 8A alareunassa on suurempi.
431 Kiinteistöt
Jos yhtiön tilikausi päättyy 1.1.–30.9.2016, käytä vertailussa vuodelle 2015 määrättyä kiinteistön verotusarvoa.
432 Osakaslainat
Anna osakaskohtainen erittely osakaslainoista osassa I tai lomakkeella 72.
433 Muu TVL-omaisuus
Muu kuin kohdissa 430−432 eritelty elinkeinotoimintaan kuulumaton omaisuus.
434 Muut pitkäaikaiset sijoitukset (TVL) yhteensä
Kohdissa 430−433 ilmoitettujen TVL-hyödykkeiden yhteismäärä eli muut pitkäaikaiset sijoitukset (TVL) yhteensä.
435 Varat yhteensä
Käyttö-, vaihto- ja rahoitusomaisuuden sekä muiden pitkäaikaisten sijoitusten (TVL) yhteismäärä.
B. Velat
450 Joukkovelkakirjalainat
451 Vaihtovelkakirjalainat
452 Lainat rahoituslaitoksilta
453 Ostovelat
454 Velat saman konsernin yrityksille
Konserniyrityksiä ovat KPL 1:6 §:ssä tarkoitetut emo- ja tytäryritykset.
455 Velat omistusyhteysyrityksille
Pitkä- ja lyhytaikaiset velat omistusyhteysyrityksille (KPL 1:7 §), ei kuitenkaan ostovelkoja.
456 Velat osakkaille
457 Siirtovelat
458 Muut velat
Velkana pidetään myös vakuutuslaitoksen ja vakuutusyhtiön sekä eläkelaitoksen, eläkesäätiön ja eläkekassan vastuita ja vakavaraisuuden parantamiseksi tekemää varausta (laki varojen arvostamisesta verotuksessa 2.3 §).
Myös sähkö-, tele- yms. laitoksen saamat liittymämaksut ovat velkaa, jos niihin liittyy palautusvelvollisuus (laki varojen arvostamisesta verotuksessa).
Nettovarallisuutta laskettaessa KPL 5:18 §:n mukaisia laskennallisia verovelkoja ei pidetä velkana, joten niitä ei merkitä varallisuuslaskelmaan. Tilikaudelle suoriteperusteisesti kirjatuista veroista johtuva verovelka sen sijaan on velkaa.
459 Pääomalainat
Yhtiön ottamien pääomalainojen (OYL 12:1 §) yhteismäärä.
460 Velat yhteensä
Velkaerien yhteismäärä.
Huomaa, että tämän kohdan luku ei välttämättä ole kohtien 461 (Lyhytaikaiset velat yhteensä) ja 462 (Pitkäaikaiset velat yhteensä) yhteismäärä, koska kohtien 461 ja 462 luvut tulevat kirjanpidosta ja tämän kohdan luku taas lasketaan verosäännösten mukaan.
461 Lyhytaikaiset velat yhteensä
462 Pitkäaikaiset velat yhteensä
573 Nettovarallisuus – positiivinen
Vähennä kohdassa 435 olevasta varojen yhteismäärästä kohdan 460 velkojen yhteismäärä.
574 Nettovarallisuus – negatiivinen
Voit laskea osakkeen matemaattisen arvon vuodelle 2017 niin, että jaat nettovarallisuuden (kohta 573) yhtiön ulkona olevien osakkeiden lukumäärällä.
Yhtiön lunastamia tai hankkimia, yhtiön hallussa olevia omia osakkeita ei oteta huomioon osakkeiden lukumäärässä, kun osakkeen matemaattista arvoa (ja vertailuarvoa) lasketaan.
Osakkeen matemaattista arvoa käytetään osakkaiden vuonna 2017 saaman osingon verotuksessa.
Myös osakkeen vertailuarvo vuodelle 2017 lasketaan yhtiön nettovarallisuuden perusteella. Nettovarallisuudesta vähennetään kuitenkin vielä tilikaudelta 2016 jaettavaksi päätetty osinko ja ennakko-osinko (ei sijaisosinkoa). Lisäksi huomioon otetaan tilikauden päättymisen jälkeen seuraavan tilikauden aikana tapahtuneet olosuhteiden muutokset, kuten osakkeiden lukumäärän ja nimellisarvon muutokset, sulautuminen, jakautuminen jne.
C. Oma pääoma
470 Osake- tai osuuspääoma
495 Muu sidottu oma pääoma
Sidottua omaa pääomaa ovat kirjanpitolain mukainen arvonkorotusrahasto, käyvän arvon rahasto ja uudelleenarvostusrahasto (OYL 8:1 §).
Myös vanhat vararahastot ja ylikurssirahastot ovat uuden osakeyhtiölain 8:1 §:ssä tarkoitettua sidottua omaa pääomaa (laki OYL:n voimaanpanosta, 13 §).
496 Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto
497 Muut rahastot
474 Edellisten tilikausien voitto
475 Edellisten tilikausien tappio
476 Tilikauden voitto
”Tilikauden tappio” -kohdan alla voit halutessasi tehdä tarkistuslaskelman verotettavasta tulosta ja siihen vaikuttaneista eristä. Yhteissumman tulee olla yhtä suuri kuin kirjanpidon voitto.
477 Tilikauden tappio
Seuraavien (kohdan 477 alla olevien), tunnuksettomien kohtien täyttäminen on vapaaehtoista.
Yhteissumman saat laskemalla yhteen elinkeinotoiminnan (500), maatalouden (502) ja henkilökohtaisen tulolähteen (501) positiiviset tulokset.
Yhteissumman saat, kun lasket yhteen elinkeinotoiminnan (505), maatalouden (507) ja henkilökohtaisen tulolähteen (506) negatiiviset tulokset.
+ Käyttöomaisuusosakkeiden luovutusvoitot ja purkuvoitot, joista on vähennetty niiden veronalainen osa (kohdat 332–333)
+ Saadut osingot, joista on vähennetty niiden veronalaiset osuudet (kohdat 337–338)
+ Yhtymistä saadut voitto-osuudet, joista on vähennetty veronalaiset tulo-osuudet (kohdat 342–343)
+ Palautuvat arvonalennukset, joista on vähennetty niiden veronalainen osuus (kohdat 346–347)
+ Satunnaiset tuotot, joista on vähennetty niiden veronalainen osuus (kohdat 348–349)
+ Varausten vähennykset, joista on vähennetty niiden veronalainen osuus (kohdat 350–351)
+ Veronpalautus (357)
+ Tuloslaskelman muut verottomat tuotot (358)
+ Henkilökohtaisen tulolähteen saadut osingot (481), joista on vähennetty niiden veronalainen osuus (482) lomakkeelta 7A.
+ Poistot, joista on vähennetty niiden vähennyskelpoinen osuus (edellisinä vuosina vähentämättä jätettyjä poistoja ei kuitenkaan merkitä tähän) (kohdat 364–365)
+ Käyttöomaisuuden arvonalentumiset, joista on vähennetty niiden vähennyskelpoinen osuus (kohdat 366–367)
+ Edustuskulut, joista on vähennetty niiden vähennyskelpoinen osuus (kohdat 368–369)
+ Annetut lahjoitukset, joista on vähennetty niiden vähennyskelpoinen osuus (kohdat 370–371)
+ Käyttöomaisuusosakkeiden luovutustappiot ja purkutappiot, joista on vähennetty niiden vähennyskelpoinen osuus (kohdat 372–373)
+ Välittömät verot (378)
+ Veronkorotukset (379)
+ Sakot ja muut rangaistusmaksut (380)
+ Fuusiotappio (381)
+ Käyttöomaisuusosakkeiden arvonalentumiset (382)
+ Pakolliset varaukset (383)
+ Muut vähennyskelvottomat kulut (384)
+ Konsernituki ja saamisten arvonalentumiset (388)
+ Muun rahoitusomaisuuden menetykset ja lopulliset arvonalentumiset, joista on vähennetty niiden vähennyskelpoinen osuus (kohdat 389–390)
+ Varausten lisäykset, joista on vähennetty niiden vähennyskelpoinen osuus (kohdat 394–395).
- Erät, joita ei oteta huomioon tappiota vahvistettaessa (kohdasta 504)
+ Poistojen vähennyskelpoinen osuus -kohtaan (365) sisältyvät edellisinä vuosina vähentämättä jätetyt poistot
Tarkistuslaskelman lopputuloksen tulee olla yhtä suuri kuin kirjanpidollinen tilikauden voitto (kohta 476) tai tappio (kohta 477).
478 Oma pääoma yhteensä
177 Tilintarkastus suoritettu
Merkitse rasti ruutuun 1 (Kyllä), jos tilintarkastus on suoritettu ennen veroilmoituksen antamista.
Merkitse rasti ruutuun 2 (Ei, suoritetaan myöhemmin), jos tilintarkastusta ei ole vielä tehty, mutta se suoritetaan myöhemmin.
Merkitse rasti ruutuun 3 (Ei, tilintarkastuslain 4 §:n perusteella tilintarkastaja on jätetty valitsematta), jos yhtiö on käyttänyt tilintarkastuslain (459/2007) antamaa mahdollisuutta jättää tilintarkastaja valitsematta pienissä yhtiöissä. (Yhteisön velvollisuudesta valita tilintarkastaja säädetään uuden tilintarkastuslain 1141/2015 2 luvun 2 §:ssä.)
Tilintarkastuslain 4.3 §:ssä (uuden tilintarkastuslain 1141/2015 2 luvun 2 §:n 4 momentissa) on lisäksi eräitä toimialaa ja vaikutusvaltaa koskevia rajoituksia.
178 Sisältääkö tilintarkastuskertomus kielteisiä lausuntoja?
Merkitse rasti ruutuun 2 (Ei), jos tilintarkastuskertomus ei sisällä tilintarkastuslaissa tarkoitettuja kielteisiä lausuntoja, huomautuksia tai lisätietoja.
Merkitse rasti ruutuun 1 (Kyllä), jos tilintarkastuskertomus sisältää tällaisia lausuntoja, huomautuksia tai lisätietoja.
Osa VIII on aina täytettävä.
Yhteisön tappiota voidaan vähentää saman tulolähteen tuloksesta seuraavien 10 verovuoden aikana.
Myös käyttämättömän hyvityksen käyttöaika on kymmenen verovuotta. Käyttämätön hyvitys on syntynyt niin, että yhteisön saamaan osinkoon liittyvää yhtiöveron hyvitystä ei ole voitu lukea kokonaan hyväksi, koska yhteisöllä ei ole ollut maksettavaa tuloveroa.
Yhtiöveron hyvitystä koskeva laki on kumottu 1.1.2005 alkaen. Koska yhtiöveron hyvitykset ovat voimassa kymmenen vuoden ajan, yhteisöllä voi edelleen olla käyttämättömiä hyvityksiä, jotka ovat syntyneet verovuonna 2004.
Osingon saajana olevan yhteisön käyttämättömiä hyvityksiä ei vähennetä myöhemmiltä vuosilta määrättävistä veroista, jos yli puolet yhteisön osakkeista on vaihtanut omistajaa em. tavoilla käyttämättömän hyvityksen syntyvuonna tai sen jälkeen.
179 Onko yhteisön osakkeista tai osuuksista vaihtanut yli puolet omistajaa?
Merkitse rasti ruutuun 2 (Ei), jos yhtiön osakkeiden omistajat ovat pysyneet samoina niin, että yhtiöllä on oikeus vähentää aikaisempien vuosien tappioita ja saada hyväkseen aikaisempien vuosien käyttämättömiä hyvityksiä.
Merkitse rasti ruutuun 1 (Kyllä), jos osakkeista yli puolet on viimeisten kymmenen verovuoden aikana vaihtanut kerralla omistajaa. Merkitse lisäksi kohtaan 531 verovuosi, jona vaihto on tapahtunut.
Merkitse rasti ruutuun 1 (Kyllä) myös siinä tapauksessa, että yhtiön osakkeista yli puolet on vaihtanut omistajaa vaiheittain usean vuoden aikana tai yhtiössä on tapahtunut välillisiä omistajanvaihdoksia viimeisten kymmenen verovuoden aikana. Jätä silloin täyttämättä kohta 531 ja anna selvitys omistajanvaihdoksista ja vaihtumisajoista erillisellä liitteellä.
Esimerkki: Yhtiön kaikki 100 osaketta omistaa yksi henkilö. Hän myy 50 osaketta vuonna 2014 ja yhden osakkeen vuonna 2015. Yhtiön osakkeista yli puolet on siis vaihtanut omistajaa, kun vuosien 2014 ja 2015 omistajanvaihdokset huomioidaan. Yhtiöllä on tappioita vuosilta 2011−2015.
Yhtiö rastittaa vuoden 2015 veroilmoituksen kohdassa 179 vaihtoehdon 1 (Kyllä), koska yli puolet yhtiön osakkeista on vaihtanut omistajaa. Vuosiluvun yritys jättää tyhjäksi ja antaa omistajanvaihdoksista selvityksen erillisellä liitteellä.
Yhtiö ei saa vähentää verovuoden 2016 voitostaan vuosien 2011−2014 tappioita. Tappiovuonna 2015 vain yksi osake on vaihtanut omistajaa, joten yhtiö voi vähentää verovuoden 2016 voitostaan vuoden 2015 tappion.
180 Liitteet

matches:
§ 4
§ 1
§ 3
§ 5
§ 5
§ 3


text:
loma taustakuvat HD
Mene...Kotiin3DAbstraktiArkkitehtuurianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiVärikäsViileäTietokoneetSöpöKukkaHauskaPelitTytötteLomaHDKuumaElääLogoRakkausElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisää	Kotiin / Loma / loma taustakuvat HD	loma taustakuvat HD
0	loma taustakuvat HD
Here Is a Bunch Of holiday wallpapers HD collection For Desktops, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä HDwallpaper20.com, on yli sata tuhansia taustakuvia ovat saatavilla ilmaiseksi Lataus. Voit ladata Joka taustakuvat veloituksetta, Koska nämä taustakuvat ovat lataaja käyttäjille.
Jos Like Tämä loma taustakuvia HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja HD Lover Edellinen: korkean resoluution taustakuvan lataus
seuraava: elävät taustakuvat Android HD
vuori taustakuva ilmaiseksi Lataataustakuva työpöydän HDjalkapallo taustakuvia ilmaiseksi LataaGhibli tapetti HDNaruto taustakuvat HDApple tapetti HD kokoelmia1920 HD tapetti×1080 vapaakawaii taustakuva ilmaiseksi LataaNBA taustakuva ilmaiseksi Lataamustang taustakuva ilmaiseksi Lataa Suunnitellut HDwallpaper20.com | Powered by zuuur.com	© Copyright 2016, Kaikki oikeudet pidätetään	Siirry alkuun

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


Rekisterihallintoasetus 248/1996
1065/1999
1099/2018MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 13.12.2018Julkaisupäivä: 17.12.2018Voimassa: 1.1.2019 - Huomautus: muutt. 5 ja 10 a §:ää
1255/2015MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 8.10.2015Julkaisupäivä: 13.10.2015Voimassa: 1.1.2016 - Huomautus: muutt. 10 a §
844/2015MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 1.7.2015Julkaisupäivä: 3.7.2015Voimassa: 1.8.2015 - Huomautus: muutt. 10 §
617/2015MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 21.5.2015Julkaisupäivä: 26.5.2015Voimassa: 1.9.2015 - Huomautus: muutt. 4 ja 5 §:ää
328/2012MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 20.6.2012Julkaisupäivä: 26.6.2012Voimassa: 1.7.2012 - Huomautus: muutt. 5 ja 6 §
1201/2011MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 1.12.2011Julkaisupäivä: 7.12.2011Voimassa: 15.12.2011 - Huomautus: muutt. 10 §:ää
412/2011MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 5.5.2011Julkaisupäivä: 10.5.2011Voimassa: 1.1.2012 - Huomautus: muutt. 10 a ja 11 §
1700/2009MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 29.12.2009Julkaisupäivä: 31.12.2009Voimassa: 1.1.2010 -
936/2008MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 18.12.2008Julkaisupäivä: 23.12.2008Voimassa: 1.1.2009 - Huomautus: lis. 10 a §
147/2008MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 13.3.2008Julkaisupäivä: 17.3.2008Voimassa: 17.3.2008 - Huomautus: muutt. 1, 5-7, 9 ja 11 §
1007/2006MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 16.11.2006Julkaisupäivä: 22.11.2006Voimassa: 1.1.2007 -
991/2000MuutossäädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 23.11.2000Julkaisupäivä: 29.11.2000Voimassa: 1.12.2000 - Huomautus: kum. 14 §
1065/1999MuutossäädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 26.11.1999Julkaisupäivä: 29.11.1999Voimassa: 1.12.1999 - Huomautus: muutt. 3 § ja 4 §:ää
845/1997MuutossäädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 5.9.1997Julkaisupäivä: 10.9.1997Voimassa: 10.9.1997 - Huomautus: muutt. 11 §:ää
175/1997MuutossäädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 21.2.1997Julkaisupäivä: 26.2.1997Voimassa: 1.3.1997 - Huomautus: muutt. 10 ja 11 §:ää
1429/2015Valtiovarainministeriön asetus henkilöstöltä vaadittavasta kielitaidosta eräissä maistraateissa
569/2011Valtiovarainministeriön asetus henkilöstöltä vaadittavasta kielitaidosta eräissä maistraateissa (kumottu)


Merityösopimuslaki 756/2011
Merimieslaki
608/2018
469/2018
1468/2016
1449/2016
1115/2016
1332/2014
1069/2013
1053/2013
921/2012
516/2014
167/2016
105/2016
Hallinnonala: Työ- ja elinkeinoministeriö
Hallituksen esitys: HE 174/2010
Antopäivä: 17.6.2011
Julkaisupäivä: 29.6.2011
Voimassa: 1.8.2011 -
423/1978
250/2019MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 291/2018Antopäivä: 22.2.2019Julkaisupäivä: 28.2.2019Voimassa: 15.11.2019 - Huomautus: muutt. 1 luvun 7 §:ää ja 13 luvun 17 §:ää
608/2018MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 49/2018Antopäivä: 10.8.2018Julkaisupäivä: 14.8.2018Voimassa: 15.8.2018 - Huomautus: muutt. 4 luvun 4 ja 5 §:ää
469/2018MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 43/2018Antopäivä: 13.6.2018Julkaisupäivä: 18.6.2018Voimassa: 1.7.2018 - Huomautus: muutt. 1 luvun 3 §:ää
484/2017MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 23/2017Antopäivä: 28.6.2017Julkaisupäivä: 3.7.2017Voimassa: 1.9.2017 - Huomautus: muutt. 11 luvun 4 §:ää
390/2017MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 35/2017Antopäivä: 16.6.2017Julkaisupäivä: 21.6.2017Voimassa: 1.10.2017 - Huomautus: muutt. 1 luvun 10 §, 7 luvun 9 § ja 8 luvun 5 §, lis. 8 luvun 5 a §
205/2017MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 257/2016Antopäivä: 7.4.2017Julkaisupäivä: 12.4.2017Voimassa: 1.5.2017 - Huomautus: kum. 10 luvun 4 ja 5 §, muutt. 6 luvun 4 § ja 10 luvun 3 §
1468/2016MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 211/2016Antopäivä: 29.12.2016Julkaisupäivä: 30.12.2016Voimassa: 1.1.2017 - Huomautus: muutt. 13 luvun 9 §:ää, lis. 8 luvun 11 ja 12 §
1449/2016MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 105/2016Antopäivä: 29.12.2016Julkaisupäivä: 30.12.2016Voimassa: 1.1.2017 - Huomautus: muutt. 1 luvun 3 ja 5 §, 2 luvun 10 §, 7 luvun 9 § ja 13 luvun 7 §, lis. 1 luvun 4 a §
1115/2016MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 167/2016Antopäivä: 9.12.2016Julkaisupäivä: 15.12.2016Voimassa: 18.1.2017 - Huomautus: muutt. 2 luvun 5 ja 8 § sekä 13 luvun 15, 17 ja 17 a §, lis. 2 luvun 8 a § ja 13 luvun 13 a §
103/2016MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 16/2015Antopäivä: 29.1.2016Julkaisupäivä: 3.2.2016Voimassa: 1.1.2017 - Huomautus: muutt. 7 luvun 2 §:ää
1092/2015MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 22/2014Antopäivä: 21.8.2015Julkaisupäivä: 27.8.2015Voimassa: 1.1.2017 - Huomautus: muutt. 13 luvun 18 §:ää
421/2015MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 268/2014Antopäivä: 10.4.2015Julkaisupäivä: 16.4.2015Voimassa: 1.5.2015 - Huomautus: muutt. 2 luvun 23 §
1332/2014MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 19/2014Antopäivä: 30.12.2014Julkaisupäivä: 31.12.2014Voimassa: 1.1.2015 - (ks. L 1347/2014)Huomautus: muutt. 1 luvun 5 §:ää, 2 luvun 2 § ja 12 luvun 2 §:ää
1069/2013MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 146/2013Antopäivä: 20.12.2013Julkaisupäivä: 23.12.2013Voimassa: 1.1.2014 - Huomautus: kum. 3 luvun 4 §
1053/2013MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 90/2013Antopäivä: 20.12.2013Julkaisupäivä: 23.12.2013Voimassa: 1.1.2014 - Huomautus: muutt. 10 luvun 4 ja 5 §
921/2012MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 133/2012Antopäivä: 28.12.2012Julkaisupäivä: 28.12.2012Voimassa: 1.1.2013 - Huomautus: muutt. 8 luvun 10 ja 10 luvun 3 §:ää sekä 5 §
139/2012MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 125/2011Antopäivä: 23.3.2012Julkaisupäivä: 27.3.2012Voimassa: 1.4.2012 - Huomautus: muutt. 1 luvun 1 §:ää ja lis. 13 luvun 17 a §
497/2017Työ- ja elinkeinoministeriön asetus merityösopimuslaissa tarkoitettujen eräiden rahamäärien tarkistamisesta
516/2014Työ- ja elinkeinoministeriön asetus merityösopimuslaissa tarkoitettujen eräiden rahamäärien tarkistamisesta
1023/2011Valtioneuvoston asetus merimiesasiain neuvottelukunnasta
HE 174/2010Hallituksen esitys eduskunnalle merityösopimuslaiksi ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksi Hyväksytty muutettuna 756/2011
HE 291/2018Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi kalastusalan työtä koskevan direktiivin täytäntöönpanoon liittyvien lakien muuttamisestaHyväksytty muutettuna 250/2019
HE 49/2018Hallituksen esitys eduskunnalle liikesalaisuuslaiksi ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 608/2018
HE 43/2018Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi laivaväestä ja aluksen turvallisuusjohtamisesta annetun lain muuttamisesta sekä laeiksi laivaväen luetteloimisesta annetun lain ja merityösopimuslain 1 luvun 3 §:n 5 momentin kumoamisestaHyväksytty 469/2018
HE 14/2018Hallituksen esitys eduskunnalle maakuntauudistuksen täytäntöönpanoa sekä valtion lupa-, ohjaus- ja valvontatehtävien uudelleenorganisointia koskevaksi lainsäädännöksiRauennut
HE 35/2017Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi merityösopimuslain sekä yhteistoiminnasta suomalaisissa ja yhteisönlaajuisissa yritysryhmissä annetun lain 41 §:n muuttamisestaHyväksytty 390/2017
HE 23/2017Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi merilain, aluksen teknisestä turvallisuudesta ja turvallisesta käytöstä annetun lain 2 §:n ja merityösopimuslain 11 luvun 4 §:n muuttamisesta sekä Kansainvälisen merenkulkujärjestön eräiden yleissopimusten eräiden liitteiden muutosten hyväksymisestä ja laiksi sopimusmuutosten lainsäädännön alaan kuuluvien määräysten voimaansaattamisestaHyväksytty 484/2017
HE 257/2016Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi työsopimuslain muuttamiseksi ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 205/2017
HE 211/2016Hallituksen esitys eduskunnalle kilpailukykysopimuksessa sovittua muutosturvaa, työnantajan ja henkilöstön välistä yhteistoimintaa sekä työterveyshuoltoa koskevaksi lainsäädännöksiHyväksytty 1468/2016
HE 167/2016Hallituksen esitys eduskunnalle merityötä koskevan vuoden 2006 yleissopimuksen ohjeistoon vuonna 2014 tehtyjen muutosten hyväksymiseksi sekä laeiksi ohjeiston muutosten lainsäädännön alaan kuuluvien määräysten voimaansaattamisesta ja merityösopimuslain muuttamisestaHyväksytty 1115/2016
HE 105/2016Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi työsopimuslain, merityösopimuslain sekä julkisesta työvoima- ja yrityspalvelusta annetun lain muuttamisestaHyväksytty muutettuna 1449/2016
HE 16/2015Hallituksen esitys eduskunnalle työeläkejärjestelmää koskevan lainsäädännön muuttamiseksi ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 103/2016
HE 268/2014Hallituksen esitys eduskunnalle kuntalaiksi ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 421/2015
HE 22/2014Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi yksityisistä turvallisuuspalveluista sekä eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 1092/2015
HE 19/2014Hallituksen esitys eduskunnalle yhdenvertaisuuslaiksi ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 1332/2014
HE 146/2013Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi valtion varoista korvattavista merimiesten matkakustannuksista sekä eräiksi siihen liittyviksi laeiksi Hyväksytty 1069/2013
HE 90/2013Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi työttömyysturvalain muuttamisesta ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 1053/2013
HE 133/2012Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi julkisesta työvoima- ja yrityspalvelusta sekä eräiden siihen liittyvien lakien muuttamisestaHyväksytty 921/2012
HE 125/2011Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi merityösopimuslain 1 luvun 1 §:n ja 13 luvun sekä eräiden merimiesten työaikaa ja vuosilomaa koskevien säännösten muuttamisestaHyväksytty 139/2012


text:
100 PÄIVÄÄ KANSALLISPUISTOSSA ohjelmatiedot - Telsu.fi
Haulla 100 päivää kansallispuistossa löytyy 21 aiemmin esitettyä tv-ohjelmaa.
100 päivää kansallispuistossaS
ma 02.10.2017 23:49 - 23:55
Päätösjaksossa reissumies pohtii autiotuvassa päättyvän reissun antia ja sitä, mitä kaikkea sen toteutus on vaatinut. Saiko hän tarpeekseen Lapin luonnosta vai aikooko vielä palata tunturiin? HD
2017-10-02 23:492017-10-03 23:55Europe/Helsinki100 päivää kansallispuistossa (Yle TV2)Päätösjaksossa reissumies pohtii autiotuvassa päättyvän reissun antia ja sitä, mitä kaikkea sen toteutus on vaatinut. Saiko hän tarpeekseen Lapin luonnosta vai aikooko vielä palata tunturiin? HDTelsu.fi
ma 02.10.2017 23:41 - 23:49
Reissumies tuskailee hiihtämisen kanssa ja kahlaa lumessa. Kaamos lähestyy ja Tankavaaran kultakylässä soivat siniset sävelet. HD
2017-10-02 23:412017-10-03 23:49Europe/Helsinki100 päivää kansallispuistossa (Yle TV2)Reissumies tuskailee hiihtämisen kanssa ja kahlaa lumessa. Kaamos lähestyy ja Tankavaaran kultakylässä soivat siniset sävelet. HDTelsu.fi
ma 02.10.2017 23:35 - 23:41
Ensilumi sataa Urho Kekkosen kansallispuistoon. Kulkijat kairassa vähenevät, ja Luirojärvi jäätyy. HD
2017-10-02 23:352017-10-03 23:41Europe/Helsinki100 päivää kansallispuistossa (Yle TV2)Ensilumi sataa Urho Kekkosen kansallispuistoon. Kulkijat kairassa vähenevät, ja Luirojärvi jäätyy. HDTelsu.fi
100 päivää kansallispuistossaSu
ma 25.09.2017 23:50 - 00:00
Syksy etenee ja vaeltajat tunturissa vähenevät. Reissumies tapaa innokkaita opiskelijoita, kertoo kuinka paljon kansallispuistossa poltetaan polttopuuta vuosittain ja saa esimakua tulevasta talvesta. HD
2017-09-25 23:502017-09-26 00:00Europe/Helsinki100 päivää kansallispuistossa (Yle TV2)Syksy etenee ja vaeltajat tunturissa vähenevät. Reissumies tapaa innokkaita opiskelijoita, kertoo kuinka paljon kansallispuistossa poltetaan polttopuuta vuosittain ja saa esimakua tulevasta talvesta. HDTelsu.fi
ma 25.09.2017 23:43 - 23:50
Reissumies suuntaa Urho Kekkosen kansallispuistoon pohjoisen Raja-Joosepista. Matkan varrella saunotaan erämaassa ja uidaan jäätävässä tunturipurossa. HD
2017-09-25 23:432017-09-26 23:50Europe/Helsinki100 päivää kansallispuistossa (Yle TV2)Reissumies suuntaa Urho Kekkosen kansallispuistoon pohjoisen Raja-Joosepista. Matkan varrella saunotaan erämaassa ja uidaan jäätävässä tunturipurossa. HDTelsu.fi
ma 25.09.2017 23:35 - 23:43
Reissumies Olli Järvenkylä matkaa jokiveneellä Luiroa ylös ja vaeltaa kohti itärajan taakse laskevaa Nuorttijokea. HD
2017-09-25 23:352017-09-26 23:43Europe/Helsinki100 päivää kansallispuistossa (Yle TV2)Reissumies Olli Järvenkylä matkaa jokiveneellä Luiroa ylös ja vaeltaa kohti itärajan taakse laskevaa Nuorttijokea. HDTelsu.fi
ma 25.09.2017 00:00 - 04:00
2017-09-25 00:002017-09-25 04:00Europe/Helsinki100 päivää kansallispuistossa (Yle TV2)Syksy etenee ja vaeltajat tunturissa vähenevät. Reissumies tapaa innokkaita opiskelijoita, kertoo kuinka paljon kansallispuistossa poltetaan polttopuuta vuosittain ja saa esimakua tulevasta talvesta. HDTelsu.fi
pe 21.07.2017 15:40 - 15:47
2017-07-21 15:402017-07-22 15:47Europe/Helsinki100 päivää kansallispuistossa (TV Finland)Reissumies suuntaa Urho Kekkosen kansallispuistoon pohjoisen Raja-Joosepista. Matkan varrella saunotaan erämaassa ja uidaan jäätävässä tunturipurossa. HDTelsu.fi
pe 21.07.2017 15:30 - 15:40
2017-07-21 15:302017-07-22 15:40Europe/Helsinki100 päivää kansallispuistossa (TV Finland)Reissumies Olli Järvenkylä matkaa jokiveneellä Luiroa ylös ja vaeltaa kohti itärajan taakse laskevaa Nuorttijokea. HDTelsu.fi
ti 11.04.2017 17:37 - 17:45
2017-04-11 17:372017-04-12 17:45Europe/Helsinki100 päivää kansallispuistossa (TV Finland)Päätösjaksossa reissumies pohtii autiotuvassa päättyvän reissun antia ja sitä, mitä kaikkea sen toteutus on vaatinut. Saiko hän tarpeekseen Lapin luonnosta vai aikooko vielä palata tunturiin? HDTelsu.fi
ti 11.04.2017 17:29 - 17:37
2017-04-11 17:292017-04-12 17:37Europe/Helsinki100 päivää kansallispuistossa (TV Finland)Reissumies tuskailee hiihtämisen kanssa ja kahlaa lumessa. Kaamos lähestyy ja Tankavaaran kultakylässä soivat siniset sävelet. HDTelsu.fi
ti 11.04.2017 17:23 - 17:29
Ensilumi sataa Urho Kekkosen kansallispuistoon. Kulkijat kairassa vähenevät ja Luirojärvi jäätyy. HD
2017-04-11 17:232017-04-12 17:29Europe/Helsinki100 päivää kansallispuistossa (TV Finland)Ensilumi sataa Urho Kekkosen kansallispuistoon. Kulkijat kairassa vähenevät ja Luirojärvi jäätyy. HDTelsu.fi
ti 11.04.2017 17:15 - 17:23
2017-04-11 17:152017-04-12 17:23Europe/Helsinki100 päivää kansallispuistossa (TV Finland)Syksy etenee ja vaeltajat tunturissa vähenevät. Reissumies tapaa innokkaita opiskelijoita, kertoo kuinka paljon kansallispuistossa poltetaan polttopuuta vuosittain ja saa esimakua tulevasta talvesta. HDTelsu.fi
ti 11.04.2017 17:08 - 17:15
2017-04-11 17:082017-04-12 17:15Europe/Helsinki100 päivää kansallispuistossa (TV Finland)Reissumies suuntaa Urho Kekkosen kansallispuistoon pohjoisen Raja-Joosepista. Matkan varrella saunotaan erämaassa ja uidaan jäätävässä tunturipurossa. HDTelsu.fi
ti 11.04.2017 17:00 - 17:08
2017-04-11 17:002017-04-12 17:08Europe/Helsinki100 päivää kansallispuistossa (TV Finland)Reissumies Olli Järvenkylä matkaa jokiveneellä Luiroa ylös ja vaeltaa kohti itärajan taakse laskevaa Nuorttijokea. HDTelsu.fi
ti 11.04.2017 00:04 - 00:10
2017-04-11 00:042017-04-11 00:10Europe/Helsinki100 päivää kansallispuistossa (Yle TV2)Päätösjaksossa reissumies pohtii autiotuvassa päättyvän reissun antia ja sitä, mitä kaikkea sen toteutus on vaatinut. Saiko hän tarpeekseen Lapin luonnosta vai aikooko vielä palata tunturiin? HDTelsu.fi
ma 10.04.2017 23:55 - 00:04
2017-04-10 23:552017-04-11 00:04Europe/Helsinki100 päivää kansallispuistossa (Yle TV2)Reissumies tuskailee hiihtämisen kanssa ja kahlaa lumessa. Kaamos lähestyy ja Tankavaaran kultakylässä soivat siniset sävelet. HDTelsu.fi
ma 10.04.2017 23:49 - 23:55
2017-04-10 23:492017-04-11 23:55Europe/Helsinki100 päivää kansallispuistossa (Yle TV2)Ensilumi sataa Urho Kekkosen kansallispuistoon. Kulkijat kairassa vähenevät ja Luirojärvi jäätyy. HDTelsu.fi
ma 10.04.2017 23:41 - 23:49
2017-04-10 23:412017-04-11 23:49Europe/Helsinki100 päivää kansallispuistossa (Yle TV2)Syksy etenee ja vaeltajat tunturissa vähenevät. Reissumies tapaa innokkaita opiskelijoita, kertoo kuinka paljon kansallispuistossa poltetaan polttopuuta vuosittain ja saa esimakua tulevasta talvesta. HDTelsu.fi
ma 10.04.2017 23:34 - 23:41
2017-04-10 23:342017-04-11 23:41Europe/Helsinki100 päivää kansallispuistossa (Yle TV2)Reissumies suuntaa Urho Kekkosen kansallispuistoon pohjoisen Raja-Joosepista. Matkan varrella saunotaan erämaassa ja uidaan jäätävässä tunturipurossa. HDTelsu.fi
ma 10.04.2017 23:25 - 23:34
2017-04-10 23:252017-04-11 23:34Europe/Helsinki100 päivää kansallispuistossa (Yle TV2)Reissumies Olli Järvenkylä matkaa jokiveneellä Luiroa ylös ja vaeltaa kohti itärajan taakse laskevaa Nuorttijokea. HDTelsu.fi
www.telsu.fi > ohjelmatiedot > 100 päivää kansallispuistossa
24 tuntia Euroopassa06:00 Yle Teema & Fem Mitä tänään syötäisiin? Perjantai12:30 - 13:00 MTV3 u Huvila & Huussi14:40 - 15:40 Nelonen u Käsipalloliiga: Miesten 5. loppuottelu16:00 - 18:00 Yle TV2 Voimistelun SM : Rytminen18:00 - 19:30 Yle TV2 Kultainen keihäs19:30 - 20:40 Yle TV2 Vera Stanhope tutkii19:40 - 20:30 Yle TV1 The Real Housewives of Beverly Hills20:00 - 21:00 AVA Jalkapallon Saksan cup: Loppuottelu20:40 - 23:20 Yle TV2 Bachelor Suomi21:00 - 22:00 Liv u George Gentlyn tutkimukset21:55 - 23:25 Yle TV1 u Temptation Island Suomi 522:00 - 23:00 Liv
Sydämen mekaniikka13:00 - 15:00 MTV3 IMDb 7.0 Trolls19:15 - 21:00 TV5 IMDb 6.5 Petos ja intohimo21:00 - 22:50 Hero IMDb 5.4 Home of the Brave22:00 - 00:05 FOX IMDb 5.6 Kill Me Three Times23:00 - 00:50 Frii uIMDb 5.9 Johan Falk 13 - Ojasta allikkoon23:00 - 01:05 MTV3 IMDb 6.7 John Wick23:50 - 02:00 Nelonen IMDb 7.3 Muumion paluu26.5. klo 00:15 - 02:55 TV5 uIMDb 6.3
Pinnalla juuri nyt: Huomenta Suomi Extra, Haluatko miljonääriksi? Junior, Medicit, Firenzen valtiaat, Vera Stanhope tutkii, Tehtävä: täydellinen hääpuku, Durrellin perhe, Huvila & Huussi, Rillit huurussa, Tulosruutu, Syke

matches: HD HD HD HD HD HD HD


text:
Canal Digital HD-kanavat | sivu 46 | DVD Plaza
Keskustelu osiossa 'Satelliitti-TV' , aloittajana Mitsu, 14.11.2006.
Sivu 46 / 54 < Edellinen 1 ← 44 45 46 47 48 → 54 Seuraava >
eke New Member
Kalahima sanoi: ↑
Meillä on Canalin TV Viihde, mutta ei silti mitään Urheilu HD:tä näy listassa. Canal Urheilu siellä kyllä on.
Kyseessä on TV Viihteen Canal+ Total paketti, ei Canal Digitalin Viihde HD-paketti.
eke, 03.11.2011
zico10 New Member
CD:n myyntipomo Kaijasilta on käsittääkseni entinen potkupalloilija, eikä saa silti valioliigaa näkmään hd:nä CD:llä. Voi tietysti olla, että se tykkää tippeliigasta enemmän, tai sitten sillä on kotona kaapeli-tv.
zico10, 03.11.2011
Sepil Member
zico10 sanoi: ↑
Ehkä sillä itsellä on norjalainen kortti. Asiakkaistahan CD ei välitä.
Sepil, 03.11.2011
Sepil sanoi: ↑
Ei se varmaan sitä käyttäis, ku norjalaisilla korteilla ei näy hc pokee. Paikallinen lainsäädäntö estää sen. Sen takia HITS HD:kaan, joka on kaikille maille sama kanava, ei hc:ta näytä. Kiitti norskit tästäkin.
Cosmo_Kramer, 03.11.2011
eke sanoi: ↑
En ilmeisesti pysy kärryillä tässä kohelluksessa, mutta tarkemmin pieni teksti lukien canal+ lupaa teräväpiirron MM-kisoista:
"CANAL+:n palveluun kuuluu MM-kisojen ajan mm. CANAL+ MM-kiekko 24/7 -kanava eli jääkiekkoa, kisahuumaa ja -tunnelmia sekä Leijonien kuulumisia on luvassa vuorokauden ympäri. CANAL+ esittää kaikki ottelut myös HD-laadulla. "
Muuta HD-kuvaa ei ilmeisesti ole luvissakaan. Kaipa ne jostain näkyvät - en tiedä, pirun isot ovat kk-maksut, joten joutaisivat näkyä.
Kalahima, 03.11.2011
TV Viihde tarjoaa ainoana antenniverkossa mahdollisuuden katsoa CANAL+ Urheilu HD kanavaa ilman erillistä maksua ja korttimaksua 1.11.-31.1. välisen ajan. Antenniverkon maksu-tv asiakkaat pääsevät nauttimaan ensimmäistä kertaa suorista jääkiekon teräväpiirtolähetyksistä muun muassa Karjala-turnauksen yhteydessä.
Canalin Viihde HD + max maksaa satelliitista meillekin yli 700 euroa vuodessa. Miksiköhän maksamme?
Kalahima, 07.11.2011
Jossain taisi lukea että Canal+ sai väliaikaisen T-verkkotoimiluvan tuolle HD-kanavalleen ja näin ollen tuo olisi vaan testiä ja loppunee tuohon tammikuun loppuun. Haussa on ihan oikea HD-kanavalupa jolla varmaan lähetettäisi sitten Mömmöm-kisatkin.
En vielä olisi paniikissa ja jos tietoni pitävät paikkansa että tuolta tulee skaalattua SD-kuvaa niin vielä vähemmän panikoisin. Mut kukin tyylillään.
Hensu, 07.11.2011
Karjalaturnaus tulee todennäköisesti aitona HD:nä. Eilinen MTV3 HD:n Suomi-Venäjä lähetys oli aitoa HD:tä kommentointiosuuksia myöten. Harmi, että viikonlopun muut pelit joutuu tölläämän tuhnupiirto C+ Urheilulta, kun Maikkari ei niitä esitä.
hansolo, 11.11.2011
...ei vaan aukea Canal+ Urheilu HD Espoon lähettimessä. Nippu 52 skannattu ja meni kanavapaikalle 67
TVViihteen kortti on koneessa, mutta "not activated" viestiä pukkaa.
Pitääkö soittaa johonkin asiakaspalveluun aktivointia varten?
lmfmis, 11.11.2011
Mun mielestä TV-viihde kortilla pitäisi marraskuun ajan näkyä c+urheilu hd ilmaiseksi.
Mulle tuli sähköpostiviesti jossa oli ohjeet sen aktivoimiseksi tekstiviestillä.
hoo-s, 11.11.2011
Ei liity HD-kanaviin mutta Canal Digitaliin ja korttilinkitykseen kyllä... Elikkä onko kellään tietoa miten mahtaisi uusi kortti toimia vanhan kirppikseltä ostetun CDC-7000ST combo-boksin kanssa jos siihen lykkää linkityskelvottoman Conax-korttimodulin? Eli toimiiko?
Itselläni on vanha linkittämätön kortti vanhassa linkityskelvottomassa boksissa mutta ajattelin antaa tuollaisen sulovilén-systeemillä ostetun boksin sukulaiselleni ja hommata siihen vielä sen linkityskelvottoman korttimodulin, hän sitten saa tilata kanavia Canalilta jos haluaa. Mä itse ainakin vastustan henkeen ja vereen DRM-scheissea ja linkityksiä. Niillä kun ei oikeesti mitään piratismia kitketä vaan hankaloitetaan vain lainkuuliaisen asiakkaan asemaa.
antiHD, 19.11.2011
Tietoa (varmaa) ei ole, mutta eiköhän se toimi.
eke, 20.11.2011
YLE HD aloittaa 7.3. ja MTV3 HD 2.5. Noh, jotain kumminkin... Ehtiny jo ootella. Nelonen HD vielä mukaan.
http://www.canaldigital.fi/2012/01/31/yle-hd-ja-mtv3-hd-aloittavat-canal-digitalin-kanavapaketeissa/
velotce, 01.02.2012
velotce sanoi: ↑
"Suositut kotimaiset HD-kanavat YLE HD ja MTV3 HD aloittavat Canal Digitalin kanavapaketeissa 7.3.2011."
Kuvastaa jotain vaikka vuosilukutypo vain onkin...
LOP, 02.02.2012
Tämä on ilman muuta hieno juttu. Nyt toistaiseksi meikäläinenkin unohtaa ajatukset DNA:n HD-antenniverkosta. Ehkä harkintaan tulee jopa se uusi satelliittiboksi.
Kalahima, 02.02.2012
Nonnih, tämä oli kyllä päivän paras uutinen! :thumbsup:
estobe, 02.02.2012
OK. Olinkin jo ehtinyt miettiä antenniverkon teräväpiirtodigiboksin hankintaa, mutta se saa nyt jäädä. Tulisi sitten vielä nelonen HD:kin ... :thumbsup:
Vesa, 02.02.2012
Missähän kanavapaketeissa ylehd ja mtv3hd tulevat satelliittipuolella näkymään
sf1, 03.02.2012
Siinähän sanotaan epämääräisesti että "kanavapaketeissa", joten voidaan ajatella että kaikissa.
LOP, 03.02.2012
Tulisi vielä aitoa HD ohjelmaa tuolta Neloselta eikä pelkkää skaalattua mössöä.
Mikkeli13, 06.02.2012

matches: HD HD HD hd HD HD HD HD HD HD