text:
MAO:79/18 - Markkinaoikeus
Etusivu » Ratkaisut » Teollis- ja tekijänoikeudelliset asiat » MAO:79/18
MAO:79/18
A > Sputnik Oy
tekijänoikeus - teos - markkinaoikeuden toimivalta
Diaarinumero: 2017/63
1.	vahvistaa, että Toivon tuolla puolen -elokuvaan liittyvän lavastusteoksen tekijänoikeus kuuluu yksinomaan A:lle ja hänet tulee siksi yksin mainita elokuvan lavastajana;
2.	toissijaisesti vahvistaa, että siinäkin tapauksessa, että A:ta ei olisi pidettävä lavastusteoksen yksinomaisena tekijänä, hänelle tekijänä kuuluvaa tekijänoikeutta loukatun virheellisellä kreditoinnilla, joka on tapahtunut mainitsemalla lavastusteoksen tekijöinä henkilöitä tai henkilön, joita/jota ei ole pidettävä lavastusteoksen tekijänä;
3.	määrää hävitettäväksi Toivon tuolla puolen -elokuvan fyysiset kopiot, joiden lopputeksteissä on A:n lisäksi mainittu lavastajina muita henkilöitä (sellaisia henkilöitä, joita ei ole pidettävä lavastusteoksen tekijöinä);
4.	velvoittaa Sputnik Oy:n suorittamaan hänelle 20.000 euroa tekijänoikeuslain 57 §:n mukaisena hyvityksenä ja 5.000 euroa korvauksena, molemmat määrät viivästyskorkoineen 9.2.2017 lukien;
5.	määrää Sputnik Oy:n korvaamaan hänelle ne enimmäismäärältään 20.000 euron kustannukset, jotka aiheutuvat asiassa annettavan tuomion julkistamisesta kokonaan tai osittain kuukauden kuluessa sen lainvoimaiseksi tulemisesta.
Siltä varalta, että tekijänoikeuden loukkausta ei todeta, A on toissijaisesti vaatinut, että markkinaoikeus velvoittaa Sputnik Oy:n suorittamaan hänelle 25.000 euroa perusteettoman edun palautuksena.
Lisäksi A on vaatinut, että markkinaoikeus velvoittaa Sputnik Oy:n korvaamaan hänen arvonlisäverolliset oikeudenkäyntikulut kulujen osalta 179,95 eurolla ja palkkion osalta 96.485,30 eurolla eli yhteensä 96.665,25 eurolla viivästyskorkoineen.
Kantajan yksinoikeus elokuvaan liittyvään lavastusteokseen
Asiassa on kysymys siitä, voidaanko lavastusta suojata elokuvasta itsenäisenä teoksena. A on yksin luonut Toivon tuolla puolen elokuvaan liittyvän lavastusteoksen. Kyseinen lavastusteos on itsenäinen teos yhteenliitetyssä elokuvateoksessa. Joka tapauksessa kyse on itsenäisestä tekijänoikeudella suojatusta lavastusteoksesta. Tekijänoikeus lavastusteokseen kuuluu yksinomaan A:lle.
Lavastusteos on itsenäinen ja omaperäinen tavalla, joka ylittää niin sanotun teoskynnyksen. Lavastusteos ilmenee muusta elokuvateoksesta erotettavana taiteellisena, omaleimaisena ja tunnistettavissa olevana kokonaisuutena. A on hankkinut rekvisiittaa ja ohjannut lavastusteoksen rakentamistyötä elokuvan ohjaajasta itsenäisesti. B:n osallistuminen lavastusprosessiin on ollut vähäistä ja lavastusteoksen tekijyyden kannalta merkityksetöntä. Myöskään C:n ja D:n työskentely ei ole perustanut heille tekijäasemaa. Asianosaiset ovat sopineet, että A toimii lavastusosaston johtajana, eikä C:n ja D:n työnteko ole ollut verrannollista A:n panokseen ja vastuuseen lavastusteoksen luomiseksi.
Elokuvan lopputeksteissä sen tekemiseen osallistuneiden taiteellisesti päävastuullisten henkilöiden ilmoittaminen eli kreditointi on tullut suorittaa tekijänoikeuslain, alan yleisen käytännön ja osapuolten noudattaman kauppatavan mukaisesti. Aiemmissa tuotannoissa Sputnik Oy on erotellut varsinaiset lavastajat lavasterakentajista. Lavastus-kohdassa mainittavat nimet mielletään teoksen tekijöiksi osapuolten soveltamassa alan yleisessä kauppatavassa. Elokuvan lopputeksteissä kohdassa lavastus on tullut ilmoittaa vain A.
Jos vastoin A:n käsitystä markkinaoikeus katsoisi, että jotakin muuta henkilöä olisi hänen ohella pidettävä lavastusteoksen tekijänä, on kreditointia tällaisessakin tilanteessa pidettävä virheellisenä ja A:n tekijänoikeutta loukkaavana sikäli, kun tekijänä on ilmoitettu henkilöitä, jotka eivät ole lavastusteoksen tekijöitä.
Sputnik Oy:n elokuvassa Toivon tuolla puolen toteuttama kreditointitapa olisi edellyttänyt A:n etukäteistä suostumusta. Tällaista ei ole pyydetty eikä saatu. Tekijänoikeuslain 3 §:ssä tarkoitetut isyysoikeudet eivät ole olleet luovutettavissa. Tekijänoikeuslain 2 §:ssä säädettyjen taloudellisten oikeuksien osalta työsopimuksen kaikkien oikeuksien luovutuksen edellytykset ja siten kyseinen luovutuslauseke ovat rauenneet. Sopimusehtoon vetoaminen on kunnianvastaista ja arvotonta, sopimusehto johtaa ilmeiseen kohtuuttomuuteen ja sitä on soviteltava tekijänoikeuslain 29 §:ssä tarkoitetulla tavalla. Sputnik Oy on näin ollen loukannut A:n tekijänoikeuslain 2 ja 3 §:ssä säädettyjä oikeuksia saattaessaan elokuvan yleisön saataviin ja valmistaessaan siitä kappaleita virheellisin lopputekstein.
A:lla on ollut peruste luottaa siihen, että hän toimii elokuvatuotannon lavastajana ja kantaa yksin lavastajan vastuun ja että Sputnik Oy:n suoritusvelvollisuuteen on yhteisesti ymmärretysti sisältynyt yleisen ja osapuolten välisen kauppatavan ja alalla noudatettavan hyvän tavan mukainen kreditointi. Sputnik Oy on voinut vaikuttaa edellä mainittuihin seikkoihin ja niiden toteutumiseen. Lisäksi Sputnik Oy vastaa virheellisen kreditoinnin oikeudellisista seuraamuksista. A ei olisi suostunut tekemään sopimusta, jos hän olisi ollut tietoinen Sputnik Oy:n aikomuksesta ilmoittaa C ja D lavastusteoksen tekijöinä tai ainakin harhaanjohtavasti rinnastaa lavasterakentajina toimineet C ja D häneen. Tekijän nimen ilmoittamisella on myös huomattava taloudellinen merkitys tekijälle. Ylimääräisten nimien ilmoittaminen on lisäksi heikentänyt A:n meriittejä ansioituneena tekijänä. Sopimuksen edellytykset ja siten oikeuksien siirtäminen sopimuksella ovat rauenneet.
Yksinoikeuden loukkauksen seuraamukset
Elokuvan yleisölle välitetyt fyysiset teoskappaleet tulee hävittää oikeudenloukkauksen lopettamiseksi ja A:lle aiheutuvan kärsimyksen ja mainehaitan minimimoiseksi, ja digitaalisessa jakelussa olevat tiedostot tulee muuttaa lopputekstien osalta vaadittuun muotoon.
Sputnik Oy on loukannut tekijänoikeutta ja sen suoritus on ollut virheellisen kreditoinnin vuoksi sovittua ja A:n edellyttämää vähäarvoisempi. Sputnik Oy on myös saanut perusteetonta etua A:n kustannuksella. Teon laatu ja loukkauksen tahallisuus huomioon ottaen kohtuullisena hyvityksenä isyysoikeuden ja taloudellisten oikeuksien loukkauksesta on pidettävä 20.000 euroa.
Sputnik Oy on luovutusta koskevan sopimuksen ja tekijänoikeuslain vastaisesti käyttänyt luovutettua lavastusteosta osana ammattimaista liiketoimintaansa tahallisesti ja A:n esittämien kirjallisten kieltojen jälkeen. Hyvityksen määrän arvioinnissa lähtökohtana on pidettävä sopimuskorvausta. Sopimuskorvauksen lisäksi A:lle kuuluvat lavastukselle myönnetyt palkinnot, mikä tulee ottaa huomioon hyvityksen määrän arvioinnissa. Sputnik Oy:n tahallinen menettely on loukannut A:ta taiteilijana ja aiheuttanut hänelle kärsimystä. Kärsimystä on lisännyt tahallinen ja sopimuksen vastainen menettely, A:n Sputnik Oy:öön nähden alisteinen asema ja luottamus asianosaisten välillä vallinneeseen kauppatapaan ja luottamuksen pettäminen sekä elokuvateoksen julkistamisen ja levityksen saama laaja kansainvälinen julkisuus. Vastaavilla perusteilla kohtuullisena korvauksena kärsimyksestä yhdessä korvausaiheiden kanssa on pidettävä 5.000 euroa. Sputnik Oy:n menettely tahallisena tekona saattaa täyttää myös tekijänoikeusrikoksena rangaistavaksi säädetyn teon tunnusmerkistön. Tämä on otettava huomioon kärsimyskorvauksen määrällisessä arvioinnissa loukkauksen laatua koskevana korottavana seikkana. Lisäksi kärsimyksestä tuomittavan korvauksen määrän arvioimiseksi mittapuuna voidaan käyttää Henkilövahinkoasiain neuvottelukunnan suosituksia kunnianloukkausten aiheuttamien kärsimysten korvaamisesta.
Sputnik Oy tulee määrätä korvaamaan kustannukset, jotka aiheutuvat asiassa annettavan tuomion julkistamisesta. Tuomio tai osia siitä on tarkoitus julkaista keskeisillä ja vähintään kymmenellä elokuva-alan tietokantoja ja uutispalveluita tarjoavilla internetsivustoilla ja lisäksi levikiltään maanlaajuisen sanomalehden kulttuurisivuilla Isossa-Britanniassa, Ranskassa, Saksassa, Pohjoismaissa, Yhdysvalloissa ja Japanissa. Menettely on aiheuttanut A:lle huomattavaa mainehaittaa sekä taloudellisia menetyksiä ja inhimillistä kärsimystä. Sputnik Oy on toistanut virheelliseksi tietämiään käsityksiä kansainvälisissä yhteyksissä ja huomattavaa tiedotusarvoa sisältävissä mediatilaisuuksissa. Tuomion julkistamisella on huomattavaa merkitystä jo aiheutuneen ja edelleen aiheutuvan vahingon rajoittamiseen.
Toissijainen vaatimus ja markkinaoikeuden toimivalta asiassa
Siinä tapauksessa, että tekijänoikeuden loukkausta ei todeta, Sputnik Oy on oikeudettomasti hyötynyt A:n kustannuksella ja kyseinen hyöty tulee suorittaa perusteettoman edun palautuksena hyvityksen ja korvauksen yhteydessä todettujen seikkojen mukaisesti. Sputnik Oy on hyötynyt perusteettomasti A:n kustannuksella maksamalla A:lle luovutuksesta olennaisesti vähäarvoisemman vastasuorituksen kuin A olisi edellyttänyt, mikäli hän olisi ollut tietoinen, ettei häntä tulla kreditoimaan lavastusteoksen yksinomaisena tekijänä.
A:n ensisijaisten vaatimusten osalta asiassa on kysymys tekijänoikeuslain 61 §:ssä tarkoitetusta markkinaoikeuden yksinomaiseen toimivaltaan kuuluvasta riita-asiasta, jossa yhtäältä vaatimukset kyseisten oikeuksien ja seuraamusten osalta perustuvat tekijänoikeuslakiin ja jossa on toisaalta kysymys tekijänoikeudesta. Työsopimuksen oikeuspaikkasopimuksella ei ole vaikutusta markkinaoikeuden yksinomaiseen asialliseen toimivaltaan tai ole muutakaan merkitystä. A:n tulee voida riitauttaa Sputnik Oy:n työsopimukseen vetoaminen ilman, että asia muuttuisi markkinaoikeuden toimivaltaan kuulumattomaksi. Markkinaoikeus voi ja sen tulee tarvittaessa tekijänoikeuden loukkauksen esikysymyksenä käsitellä myös sopimusten tulkintaa sen selvittämiseksi, mitä oikeuksia sopimuksella on siirretty ja onko Sputnik Oy käyttänyt muita kuin sopimuksella luovutettuja oikeuksia.
Toissijaisen perusteetonta etua koskevan vaatimuksen osalta kysymys on liitännäisvaatimuksesta, jonka markkinaoikeus on toimivaltainen käsittelemään toimivaltaansa kuuluvien tekijänoikeudellisten vaatimusten ohella. Seuraamukset ovat samankaltaisia ja sisältyvät tekijänoikeuslain 57 §:ssä tarkoitettuun käyttökorvaukseen. Kysymys ei ole työsopimuksen tulkinnasta, eikä oikeuspaikkalauseke sovellu asiaan. Arvioitavaksi tulee vain todistelun kautta selvitettävä kysymys hyötymisestä, perusteettomuudesta sekä syy-yhteydestä koituneeseen menetykseen.
Asian käsittelyn sirpaloituminen eri tuomioistuimiin ei myöskään olisi tarkoituksenmukaista tai lainsäädännön tavoitteiden mukaista.
Sputnik Oy on vaatinut, että markkinaoikeus jättää kanteen tutkimatta perusteettoman edun palautusta koskevan toissijaisen vaatimuksen osalta ja siltä osin kuin kanne koskee tekijänoikeuslain 2 §:ssä säädettyjä oikeuksia ja toissijaisesti ja joka tapauksessa muilta osin hylkää kanteen.
Lisäksi Sputnik Oy on vaatinut, että markkinaoikeus velvoittaa A:n korvaamaan sen arvonlisäverottomat oikeudenkäyntikulut kulujen osalta 3.821,91 eurolla ja palkkion osalta 82.942,50 eurolla eli yhteensä 86.764,41 eurolla sekä asianosaiskulut 1.377,41 eurolla, molemmat määrät viivästyskorkoineen.
Työsopimuksessa on sovittu A:n kaikkien oikeuksien, tässä tapauksessa tekijänoikeuslain 2 §:ssä tarkoitettujen taloudellisten oikeuksien, luovuttamisesta Sputnik Oy:lle. Työsopimuksessa sovitun tekijänoikeuden luovutusta koskevan ehdon kohtuuttomuuden arvioinnissa on kysymys työsopimuslain 10 luvun 2 §:ssä tarkoitetusta asiasta. Työsopimuksessa on myös sovittu siihen sisältyvällä nimenomaisella ja selvällä oikeuspaikkalausekkeella erimielisyyksien ratkaisemisesta Helsingin käräjäoikeudessa. Myöskään tekijänoikeuden loukkaamisen vahvistamiseen nähden toissijainen vaatimus perusteettoman edun palautuksesta ei ole tekijänoikeuslakiin perustuva asia, vaan muu riita-asia, jota koskeva kanne on kanteenlaajennuksin nostettu eri aikaan kuin alkuperäinen tekijänoikeudellisen riita-asian kanne. Kanne ei johdu olennaisesti samasta perusteesta eikä käsillä ole erityisiä syitä tällaisen muun riita-asian käsittelyyn markkinaoikeudessa. Näiltä osin markkinaoikeus ei ole toimivaltainen. Sputnik Oy on tehnyt näitä alkuperäiseen kanteeseen sisältymättömiä vaatimuksia koskevat oikeudenkäyntiväitteet niiden esittämisen jälkeen.
A ei ole yksin suunnitellut ja toteuttanut lavastusta Toivon tuolla puolen -elokuvaan. Elokuvan visuaalinen kokonaisuus, mukaan lukien elokuvan kohtausten näyttämöllepano, on perustunut yksinomaan ohjaaja B:n taiteelliseen ennakkosuunnitteluun, eli B:n tavanomaista yksityiskohtaisemmin laatimaan elokuvakäsikirjoitukseen sekä kuvauspaikoilla kuvauspäivinä ja kohtausten kuvausten yhteydessä yksityiskohtaisesti antamiin ohjeisiin ja muun muassa erilaisille pinnoille ja materiaaleille hahmoteltuihin lavastus- ja värisuunnitelmiin. A:n kanssa on sovittu siitä, että hänen vastuulleen kuuluu lavastus- ja studiorakennelmien pystyttäminen ja valmistaminen yhdessä D:n kanssa. Myöhemmin työryhmään on liittynyt C. Tämä tekninen työ on sovittu tehtävän B:n suunnitelmien ja ohjeiden pohjalta, ja koko lavastustyöryhmä on toiminut suoraan hänen alaisuudessaan. A on toiminut ohjaajan yksityiskohtaisten ohjeistusten mukaan.
Ensisijaisesti A:lla tai kenellekään muullekaan ei ole syntynyt yksinomaista elokuvateoksesta erotettavaa tai erottuvaa tekijänoikeutta elokuvan lavastukseen. Toissijaisesti, jos katsotaan syntyneen itsenäinen elokuvateoksesta erottuva lavastusteos, lavastuksen tekijänoikeus kuuluisi yksinomaan B:lle, jonka taiteelliselle suunnittelulle muiden henkilöiden panos on ollut alisteista. A:n tai muiden avustajien panokset eivät ole olleet itsenäisiä tai omaperäisiä. Viimesijaisesti, mikäli katsottaisiin syntyneen itsenäinen elokuvateoksesta erottuva lavastusteos ja A:n panos elokuvan lavastuksessa ylittäisi tältä osin teoskynnyksen, tätä panosta ei kuitenkaan voida selkeästi erottaa muiden lavastustyöhön olennaisesti osallistuneiden panoksista ja kysymys olisi yhteisteoksesta A:n, B:n, D:n ja C kesken.
Elokuvan lopputekstien kirjoitusasu ei loukkaa A:n oikeutta tulla ilmoitetuksi tekijänä sillä tavoin kuin hyvä tapa eli alalla vallitseva käytäntö vaatii. Epäselvässä tilanteessa on suositeltavaa, että tekijä varmuuden vuoksi mainitaan. Tekijöiden ilmoittamisjärjestys kuuluu osaltaan sopimuskäytännön ja hyvän tavan piiriin. Elokuvan lopputeksteissä voidaan mainita myös elokuvan teossa avustaneet henkilöt, vaikka he eivät olisikaan tekijänoikeuslaissa tarkoitettuja elokuvan tekijöitä. Lavastusta koskeva kreditointi on ollut lavastukseen oleellisesti osallistuneiden, ei tekijöiden luettelo. Elokuvan lavastuksen tekijyys- ja teoskynnysarvioinnista riippumatta lopputekstien kreditointi on kuitenkin joka tapauksessa totuudenmukainen ja hyvää tapaa, vakiintunutta käytäntöä ja osapuolten välisiä sopimusjärjestelyjä vastaava. Lavastus-käsitteen käyttäminen ja nimen ilmoittaminen aakkosjärjestyksessä on ollut aiemmissa elokuvissa noudatetun käytännön mukainen. Työsopimuksella tai muutoinkaan ei ole sovittu tai määrätty elokuvan lopputekstien ilmoittamistavasta.
Työsopimuksen taloudellisten oikeuksien luovutusta koskeva ehto on tehokas, eikä siitä poikkeamiselle ole edellytyksiä sen paremmin sopimuksen edellytysten väitetyn raukeamisen, Sputnik Oy:n väitetyn kunnianvastaisen ja arvottoman menettelyn saatikka työsopimuksen väitetyn kohtuuttomuuden perusteella. Työryhmän jäsenellä ei tämän työsopimuksesta päätettäessä ole määräysvaltaa elokuvateoksen lopputekstien kreditointitavasta, eikä tällaisia ehtoja edes sisällytetä työryhmän jäsenten työsopimuksiin. Sputnik Oy ei perustellusti ole ollut eikä sen vastaavien sopimuksien tai alan käytäntöjen perusteella ole täytynytkään olla tietoinen siitä, että muiden henkilöiden nimien ilmoittamisella yhdessä A:n kanssa lopputekstien kohdassa lavastus on ollut A:lle olennainen vaikutus sopimukseen sitoutumisessa ja että hänellä on tämän suhteen ollut vääränsisältöisiä käsityksiä. Työsopimuksesta päätettäessä neuvottelut ovat kohdistuneet ainoastaan A:n työstään saaman vastikkeen määrään. Työsopimukseen sisältyvä tekijänoikeuden kokonaisluovutusta, siltä osin kuin se on tekijänoikeuslain osalta mahdollista, koskeva ehto on täysin alalla vallitsevaa sopimuskäytäntöä vastaava ja tavanomainen, eikä sen sovitteluun työsopimuslain 10 luvun 2 §:n perusteella ole edellytyksiä.
Myöskään perusteettoman edun palautukselle ei ole perusteita. A ei ole yksilöinyt tai perustellut Sputnik Oy:n hyväksi koitunutta etua eli hyötyä muutoin kuin määrällisesti, hyödyn perusteettomuutta taikka Sputnik Oy:n väitetyn hyödyn ja A:lle samanaikaisesti koituneen tappion välistä syy-yhteyttä. A on työsopimuksella luovuttanut työpanoksensa ja taloudelliset tekijänoikeutensa Sputnik Oy:lle, joka puolestaan on suorittanut osapuolten työsopimuksessa sovitun ja hyväksytyn vastikkeen. Sopimukselle ominainen vaihtotarkoitus on toteutunut, eikä perusteettoman edun palautus siten tule kysymykseen. Väite Sputnik Oy:n perusteettomasta edusta 25.000 euron suuruisena taloudellisena hyötynä on muutoinkin epäuskottava tämän tarkoittaessa tosiasiassa sitä, että A:n suoritus olisi taloudelliselta arvoltaan kaksinkertainen ja siten alalla täysin poikkeuksellinen siihen nähden, mistä osapuolet ovat välillään sopineet ja mihin A on sitoutunut.
A:n vaatimukset ovat näin ollen perusteettomia ja tekijänoikeuslain mukaiset hyvitys- ja korvausvaatimukset myös kokonaisuudessaan selvittämättömiä ja määrältään ilmeisen ylimitoitettuja. Oikeuskäytännön mukaisesti tekijänoikeuslain 57 §:n 1 momentin mukaiseen hyvitykseen ei sisälly vahingonkorvausoikeudellista ainesta (KKO 1989:87), kohtuullisen hyvityksen tulee määrältään vastata teoksen käytöstä tavanomaisesti perittävää käyttökorvausta eli lisenssimaksua
(KKO 1998:91) ja tekijänoikeuslain 3 §:ssä säädettyjen moraalisten oikeuksien loukkaus ei oikeuta hyvitykseen (KKO 2007:63, kohta 4). Tavanomaisissa työsopimuksissa, joita lavastajien kanssa laaditaan, taloudellisten oikeuksien luovutus on ainoastaan pieni osa sopimuksen kokonaisarvoa lavastajan työpanoksen ollessa keskeisin osa sopimuksen mukaista vastiketta. Näin on ollut myös tässä tapauksessa, jossa sovittuun vastikkeeseen on sisältynyt ennakko-, kuvaus- ja purkutyö sekä tekijänoikeuskorvaus. Tekijänoikeuskorvaus ei missään olosuhteissa muodosta nyt vaadittua 80 prosenttia kokonaiskorvauksesta. Tältä osin myönnetään kohtuullisena hyvityksenä määrällisesti 1.000 euroa.
Vaaditun tekijänoikeuslain 57 §:n 2 momentin mukaisen korvauksen osalta näyttövelvollisuus vahingon määrästä on korvausta vaativalla. Tältä osin väitetyn kärsimysvahingon osalta ei ole osoitettu mitään konkreettista selvitystä. Yleisesti tällaisen viime sijassa oikeudenkäymiskaaren 17 luvun 2 §:n 3 momentin nojalla arvioitavan korvauksen taso on ollut verrattain matala (esimerkiksi KKO 2005:43).
1.	Sputnik Oy:n vastauskirje A:lle (30.1.2017)
2.	A:n työsopimus Toivon tuolla puolen -elokuvan lavastuksesta (16.12.2016) (myös Sputnik Oy:n asiakirjatodiste 4)
3.	Toivon tuolla puolen -elokuvan tuotantomuistio
4.	Valokuvakollaasi kuvauksiin luovutetuista lavastuksista ja niiden vastaavasta ilmenemisestä elokuvassa
5.	D:n työsopimus Toivon tuolla puolen -elokuvasta (16.12.2016), Höyry Films Oy:n ja Sputnik Oy:n toimeksiantosopimus (27.7.2016) sekä Höyry Films Oy:n ja C:n välinen sopimus (27.7.2016) (osittain salassa pidettäviä)
6.	Valokuvakollaasi elokuvan lavastuksen valmistumisesta ja elokuvassa ilmenevästä lavastusteoksesta yhdistettynä käsikirjoitukseen
7.	European Film Academyn sähköposti A:lle (14.9.2017)
8.	Sähköpostit B – A (27.3.2016)
9.	Elokuvien "Toivon tuolla puolen", "Juha", "Mies vailla menneisyyttä", "Laitakaupungin valot", "Pidä huivistasi kiinni Tatjana", "Dogs have no hell", "Kauas pilvet karkaavat" alku- ja lopputekstien video-otteet
10.	Kooste elokuvan "Toivon tuolla puolen" kreditoinnista ulkomailla
11.	Kooste kantajan ja vastaajayhtiön aiempien yhteisten elokuvien kreditoinnista ulkomailla
12.	Vastaajayhtiön valokuvakollaasissa esiintyvien kohteiden valokuvista muodostettu kooste elokuvan kohtausjärjestystä noudattaen
13.	Asianosaisten välinen sopimus elokuvasta "Mies vailla menneisyyttä" (13.3.2003) ja "Näyttelijä/Tekijä luovutuspaperi"
1.	Elokuvakäsikirjoituksen toinen, lopullinen versio (26.7.2016)
2.	A:n kirje Sputnik Oy:lle (31.1.2017)
3.	Kuvakaappaukset viiden Sputnik Oy:n tuottaman ja B:n ohjaaman elokuvan lopputeksteistä
4.	A:n työsopimus Toivon tuolla puolen -elokuvan lavastuksesta (16.12.2016) (myös A:n asiakirjatodiste 2)
5.	Valokuvakollaasi elokuvan lopullisesta lavastuksesta tiettyjen kohtausten osalta yhdistettynä käsikirjoitukseen
1.	AB, elokuva- ja televisiotuotannon professori (4.10.2017)
2.	JP, arkkitehtuurin professori emeritus (29.9.2017)
3.	AL, elokuvakäsikirjoittaja ja elokuvaohjaaja (29.9.2017)
4.	AN, taiteen maisteri (29.9.2017)
1.	ST, elokuvantutkija ja tietokirjailija (20.9.2017)
2.	B, Sputnik Oy:n toimitusjohtaja, todistelutarkoituksessa
3.	AB, elokuva- ja televisiotuotannon professori, asiantuntijana
4.	JP, arkkitehtuurin professori emeritus, asiantuntijana
5.	KR, lavastemaalari, todistajana
6.	TK, lavasterakentaja, todistajana
7.	C, yrittäjä, todistajana
1.	B, Sputnik Oy:n toimitusjohtaja, todistelutarkoituksessa
2.	ST, elokuvantutkija ja tietokirjailija, asiantuntijana
3.	ML, elokuvatuottaja, todistajana
4.	TS, elokuvaaja, todistajana
5.	C, yrittäjä, todistajana
6.	D, rekvisitööri, todistajana
7.	MJ, tuottaja, todistajana
8.	JN, kuvausjärjestäjä, todistajana
1 Väitteet markkinaoikeuden toimivallasta
1.1 Asianosaisten kannanotot
1. Sputnik Oy on esittänyt, ettei markkinaoikeus ole toimivaltainen tutkimaan kannevaatimuksia 1–5 siltä osin kuin ne koskevat tekijänoikeuslain 2 §:ssä säädettyjä niin sanottuja taloudellisia oikeuksia. Tältä osin Sputnik Oy on viitannut siihen, että taloudellisten oikeuksien luovutuksesta on sovittu A:n ja Sputnik Oy:n kesken ja sopimuksessa on oikeuspaikkalauseke, jonka mukaan erimielisyydet on ratkaistava Helsingin käräjäoikeudessa sekä siihen, että kysymys on työsopimuslain 10 luvun 2 §:ssä tarkoitetusta asiasta.
2. Sputnik Oy on lisäksi esittänyt, ettei markkinaoikeus ole toimivaltainen tutkimaan A:n toissijaista vaatimusta perusteettoman edun palauttamiseksi, koska vaatimus on esitetty eri aikaan kuin alkuperäinen kanne, siinä ei ole kysymys tekijänoikeuslakiin perustuvasta asiasta eikä kanne johdu olennaisesti samasta perusteesta ja koska käsillä ei ole erityisiä syitä tällaisen muun riita-asian käsittelyyn markkinaoikeudessa.
3. A on puolestaan esittänyt, että vaatimukset 1–5 perustuvat tekijänoikeuslakiin eikä sopimuksessa olevalla oikeuspaikkalausekkeella ole merkitystä asiassa. Lisäksi A on esittänyt, että markkinaoikeus on toimivaltainen tutkimaan perusteettoman edun palautusta koskevan vaatimuksen niin sanottuna liitännäisasiana.
1.2 Markkinaoikeuden toimivaltaa koskevat oikeudelliset lähtökohdat
4. Oikeudenkäynnistä markkinaoikeudessa annetun lain 1 luvun 4 §:n 1 momentin 15 kohdan mukaan markkinaoikeus käsittelee teollis- ja tekijänoikeudellisina asioina asiat, jotka säädetään sen toimivaltaan kuuluviksi tekijänoikeuslaissa. Lain 1 luvun 5 §:ssä säädetään lisäksi markkinaoikeuden toimivallasta teollis- ja tekijänoikeudelliseen asiaan liittyvässä riita-asiassa. Pykälän 1 momentin mukaan markkinaoikeus voi sen toimivaltaan kuuluvaksi säädetyn riita-asian yhteydessä tutkia myös muun riita-asian, jos kantaja nostaa kanteet samanaikaisesti samaa vastaajaa tai eri vastaajia vastaan ja kanteet johtuvat olennaisesti samasta perusteesta. Erityisestä syystä markkinaoikeus voi tutkia mainitun muun riita-asian, vaikka sitä tarkoittavaa kannetta ei ole nostettu samanaikaisesti. Viimeksi mainitun pykälän 3 momentin perusteella, mitä kyseisen pykälän 1 ja 2 momentissa säädetään, edellyttää kuitenkin, ettei asianosaisten oikeuspaikkasopimuksesta tai muun tuomioistuimen yksinomaisesta toimivallasta muuta johdu.
5. Tekijänoikeuslain 61 §:n 1 momentin mukaan tähän lakiin perustuvat riita- ja hakemusasiat käsitellään markkinaoikeudessa. Säännöksen esitöiden (HE 124/2012 vp s. 120) mukaan kaikki tekijänoikeuslakiin perustuvat riita- ja hakemusasiat käsitellään vastaisuudessa markkinaoikeudessa. Esitöiden mukaan säännöksessä käytettävä ilmaisu "käsitellään" osoittaa, että markkinaoikeus on yksinomaisesti toimivaltainen käsittelemään lainkohdassa tarkoitetut asiat. Käytettävällä ilmaisulla "tähän lakiin perustuvat riita- ja hakemusasiat" tarkoitetaan viitata kaikkiin asioihin, joissa vaaditaan tekijänoikeuslakiin perustuvaa seuraamusta tai joissa muutoin on kysymys mainittuun lakiin perustuvasta asiasta. Sen sijaan säännös ei esitöiden mukaan tarkoita esimerkiksi asioita, joissa on kysymys puhtaasti sopimusoikeudellisesta riidasta, jossa ei edes väitetä loukatun tekijänoikeuslain säännöksiä.
6. Kuten esimerkiksi korkeimman oikeuden ratkaisuista KKO 2017:84 (kohta 23), KKO 2017:24 (kohta 15) ja KKO 2008:75 (kohta 6) ilmenee, riita-asiassa tuomioistuimen asiallisen toimivallan määräytymisessä on lähtökohtaisesti ratkaisevaa, mitä kanteessa on vaadittu ja mihin kannevaatimus perustuu. Myös kysymystä markkinaoikeuden asiallisesta toimivallasta on arvioitava näistä lähtökohdista. Toimivallan määräytymisen kannalta keskeistä on, tuleeko asiaa ratkaistaessa asianosaisten vetoamat seikat huomioon ottaen sovellettavaksi tekijänoikeuslaki. On selvää, että markkinaoikeuden toimivaltaan kuuluvaa asiaa käsitellessään markkinaoikeus voi joutua esikysymyksenä tulkitsemaan sopimusta (Harenko ym., Tekijänoikeus, 2016, s. 708) tai yleisten oikeudenkäyntiä koskevien periaatteiden mukaisesti ottaa esikysymyksenä muutoinkin kantaa seikkaan, jonka tutkiminen ei lähtökohtaisesti kuulu markkinaoikeuden toimivaltaan (ks. KKO 2016:8, kohta 18 ja KKO 2011:70, kohta 5). Selvää on niin ikään, että markkinaoikeuden yksinomaiseen toimivaltaan kuuluvassa asiassa asiaosaiset eivät voi sopia, että tällaiset riidat ratkaistaan käräjäoikeudessa, koska käräjäoikeus ei ole toimivaltainen tuomioistuin.
7. Oikeudenkäynnistä markkinaoikeudessa annetun lain 1 luvun 5 §:n esitöissä (HE 124/2012 vp s. 54) on todettu, että vastaavasti kuin oikeudenkäymiskaaren 18 luvun 1 ja 2 §:ssä säädetään, kanteet on käsiteltävä samassa oikeudenkäynnissä, kun ne johtuvat olennaisesti samasta perusteesta. Viitattujen oikeudenkäymiskaaren säännösten esitöissä (HE 15/1990 vp s. 120) on puolestaan todettu olevan edullista yhdistää sellaiset kanteet samassa yhteydessä käsiteltäviksi, joissa on osittain tai kokonaan sama oikeudenkäyntiaineisto. Lisäksi oikeuskirjallisuudessa (Frände ym., Prosessioikeus, 2017, s. 571) on todettu, että oikeudenkäymiskaaren 18 luvun 1 §:ssä tarkoitetun asioiden yhdistämisen edellytyksenä on se, että asioiden välillä vallitsee aineellisoikeudellinen yhteys. Yhteisenä tekijänä on tavallisesti joko sama oikeustoimi tai muu tapahtuma, joka antaa kantajalle aiheen useampiin vaatimuksiin vastaajaa vastaan.
8. Oikeudenkäynnistä markkinaoikeudessa annetun lain 1 luvun 5 §:ssä tarkoitettu muu riita-asia voidaan tutkia markkinaoikeuden toimivaltaan kuuluvaksi säädetyn riita-asian yhteydessä edellyttäen lisäksi, että kanteet on nostettu samanaikaisesti. Kyseisestä samanaikaisuusvaatimuksesta markkinaoikeus voi poiketa erityisestä syystä. Lain esitöissä (LaVM 15/2012 vp s. 8–9) kanteiden samanaikaisuusvaatimuksesta poikkeamista on perusteltu sillä, että yksittäistapauksissa vaatimuksen ehdottomuus voisi johtaa kantajan kannalta epätarkoituksenmukaiseen ja sääntelyn taustalla olevien tavoitteiden vastaiseen lopputulokseen.
1.3 Markkinaoikeuden johtopäätökset tässä asiassa
9. Kanteen ensisijaisten vaatimusten tutkimatta jättämisen tueksi Sputnik Oy on edellä todetulla tavalla vedonnut osapuolten väliseen sopimukseen ja siinä olevaan oikeuspaikkalausekkeeseen sekä siihen, että kysymys on työsopimuslain 10 luvun 2 §:ssä tarkoitetusta asiasta. Markkinaoikeus toteaa kanteen perustuvan väitteeseen A:n tekijänoikeuden loukkauksesta. Kanteessa on vaadittu tekijänoikeuslakiin perustuvia seuraamuksia. On siten selvää, että asia perustuu tekijänoikeuslakiin sen 61 §:n 1 momentissa säädetyllä tavalla. Asiassa on siten kysymys markkinaoikeuden yksinomaiseen toimivaltaan kuuluvasta riita-asiasta, jota asianosaiset eivät voi sopia käsiteltäväksi muussa tuomioistuimessa ja jossa on tarvittaessa esikysymyksenä tarkasteltava sitä, mikä merkitys on annettava osapuolten sopimukselle ja sitä koskeville väitteille.
10. Perusteettoman edun palautusta koskevan toissijaisen vaatimuksen tutkimatta jättämisen tueksi Sputnik Oy on vedonnut muun ohella siihen, ettei vaatimuksen tutkimisessa ole kysymys tekijänoikeuslakiin perustuvasta asiasta eikä vaatimusta ole esitetty kannetta nostettaessa. Sen sijaan Sputnik Oy ei ole vaatimuksen tutkimatta jättämisen tueksi vedonnut osapuolten välisessä sopimuksessa olevaan oikeuspaikkalausekkeeseen.
11. Markkinaoikeus katsoo, että perusteettoman edun palautusta koskeva vaatimus perustuu tässä tapauksessa keskeisesti samaan tapahtumainkulkuun kuin vaatimukset 1–5 ja vaatimuksia koskeva oikeudenkäyntiaineisto on keskeisiltä osin yhteinen. Vaatimus on esitetty asian valmistelun yhteydessä yli kaksi kuukautta ennen asian valmistelun päättämistä. Vaikka kysymys ei ole oikeudenkäynnistä markkinaoikeudessa annetun lain 1 luvun 5 §:ssä tarkoitetulla tavalla samanaikaisesti nostetusta kanteesta, vaatimus sen tueksi esitetyt perusteet ja todistelu huomioon ottaen johtuu kuitenkin olennaisesti samasta perusteesta, ja käsillä on säännöksessä tarkoitettu erityinen syy tutkia tarvittaessa myös tämä toissijainen vaatimus.
12. Edellä todetun perusteella markkinaoikeus on toimivaltainen tutkimaan kannevaatimukset 1–5 kokonaisuudessaan ja lisäksi näihin vaatimuksiin nähden toissijaisen vaatimuksen perusteettoman edun palautuksesta, mikäli tämän vaatimuksen tutkiminen on tarpeen.
2 Asian tausta ja kysymyksenasettelu
13. Asiassa on riidatonta, että Sputnik Oy on tuottanut B:n ohjaaman Toivon tuolla puolen -elokuvan ja palkannut A:n työsopimuksella elokuvan lavastajaksi. Työsopimuksen mukaan A:n vastuulla on ollut lavastussuunnitelman luominen ja lavastustyön johtaminen sen osalta, mikä on tapana. Vastaavasti D on palkattu rekvisitööriksi ja C:n lavasterakentajaksi. Elokuvan lopputeksteissä on kohdassa lavastus mainittu D, C ja A, tässä järjestyksessä. A:n alaisuudessa on toiminut lavastemaalareita ja lavasterakentajia, jotka on mainittu elokuvan lopputeksteissä näitä tehtäviä tarkoittavissa kohdissa.
14. Markkinaoikeus on asian kirjallisessa ja suullisessa valmistelussa kiinnittänyt huomiota kannevaatimuksiin ja -perusteisiin ja tämän johdosta esittänyt asian selvittämistä varten tarpeelliset kysymykset. A on valmisteluistunnossa ja sen jälkeen asiasta lausuessaan päätynyt käsillä olevaan vaatimusten 1 ja 2 sekä niiden perusteiden muotoiluun ja lisäksi todennut, ettei seuraamuksia koskevista vaatimuksista 3–5 ole tarpeen lausua, mikäli ensiksi mainitut vaatimukset eivät menesty.
15. Markkinaoikeus toteaa oikeudenkäymiskaaren 24 luvun 3 §:n 1 momentista ilmenevän, ettei tuomioistuin saa tuomita muuta tai enempää kuin asianosainen on vaatinut. Oikeuskirjallisuudessa (Virolainen, Materiaalinen prosessinjohto, 1988, s. 170) tästä niin sanotusta vaatimistaakasta on tuotu esiin, että vaatimuksen esittäneen asianosaisen vastapuoli voi luottaa siihen, että tuomioistuin tulee ratkaisussaan pysyttelemään esitetyn vaatimuksen sisällä, jolloin hän voi keskittyä prosessissa siihen, mitä on nimenomaan vaadittu. Toiselta puolen sääntö merkitsee sitä, että asianosaisen on pakko esittää itse kaikki ne vaatimukset, jotka hän haluaa tuomioistuimen ratkaisussaan ottavan huomioon. Asianosaisella on siis riski siitä, että hän on esittänyt jutussa sekä laadultaan että määrältään riittävät vaatimukset.
16. Oikeudenkäymiskaaren 24 luvun 3 §:n 2 momentin mukaan asiassa, jossa sovinto on sallittu, tuomiota ei saa perustaa seikkaan, johon asianosainen ei ole vaatimuksensa tai vastustamisensa tueksi vedonnut. Korkeimman oikeuden ratkaisusta KKO 2016:47 (kohta 16) ilmenee, että seikalla tarkoitetaan oikeusseuraamuksen kannalta välittömästi ratkaisuun vaikuttavaa tosiasiaa eli niin sanottua oikeustosiseikkaa. Seikkaan vetoamisella tarkoitetaan puolestaan sitä, että asianosainen tuo seikan esiin nimenomaan tarkoituksin saada se ratkaisun perusteeksi. Kuten mainitusta ratkaisusta myös ilmenee (kohta 20), kyseinen niin sanottua väittämistaakkaa koskeva säännös on ilmaus riita-asian oikeudenkäynnissä noudatettavasta niin sanotusta määräämisperiaatteesta. Se merkitsee muun muassa sitä, että oikeudenkäynnin asianosaiset määrittävät oikeudenkäynnin kohteen ja että kantajan asiana on riita-asiassa esittää ne kanteensa välittöminä perusteina olevat tosiseikat, joista kantaja katsoo vaatimansa oikeusseuraamuksen suoraan seuraavan. Kantaja määrittelee kanteessaan lähtökohtaisesti tuomioistuinta sitovasti, mitkä seikat ovat tällaisia (edellä mainitun ratkaisun kohta 21).
17. Markkinaoikeus toteaa, että kanteen perusteina ja oikeudellisena luonnehdintana on esitetty, että lavastusteos on itsenäinen teos yhteenliitetyssä elokuvateoksessa tai että se on joka tapauksessa itsenäinen teos. Niin ikään perusteeksi on muun ohella esitetty, että lavastusteos ilmenee muusta elokuvateoksesta erotettavana taiteellisena, omaleimaisena ja tunnistettavissa olevana kokonaisuutena. Lisäksi esitetyt vahvistusvaatimukset 1 ja 2, joihin vaatimukset 3–5 perustuvat, on yksiselitteisesti muotoiltu koskemaan tekijänoikeutta tai tekijyyttä lavastusteokseen.
18. Edellä todettu huomioon ottaen käsillä olevassa asiassa on A:n vaatimusten ja perusteiden mukaisesti ensi sijassa kysymys tekijänoikeudesta Toivon tuolla puolen -elokuvaan liittyvään ja siitä väitetysti erotettavissa olevaan itsenäiseen lavastusteokseen. Asiassa ei sen sijaan ole varsinaisesti kysymys siitä, ovatko ennen elokuvan kuvaamista tehdyt lavasteet sellaisenaan tekijänoikeuslaissa suojattuja – vaikka tällä voi sinänsä olla merkitystä edellä mainitussa tarkasteltavassa kysymyksessä – tai siitä, onko elokuvan lavastukseen osallistuneilla henkilöillä tekijänoikeus kyseiseen elokuvaan. Niin ikään kysymys elokuvan lopputekstien virheellisyydestä on kanneperusteet huomioon ottaen vaatimuksia 1–5 tarkasteltaessa merkityksellinen vain, jos elokuvasta voidaan erottaa itsenäinen lavastusteos.
19. Edellä todetun myötä asiassa on ensin arvioitava sitä, liittyykö Toivon tuolla puolen -elokuvaan A:n väittämällä tavalla itsenäinen lavastusteos.
3 Markkinaoikeuden arviointi lavastusteoksesta
3.1 Oikeudelliset lähtökohdat
20. Tekijänoikeuslain 1 §:n 1 momentin mukaan sillä, joka on luonut kirjallisen tai taiteellisen teoksen, on tekijänoikeus teokseen, olkoonpa se kaunokirjallinen tahi selittävä kirjallinen tai suullinen esitys, sävellys- tai näyttämöteos, elokuvateos, valokuvateos tai muu kuvataiteen teos, rakennustaiteen, taidekäsityön tai taideteollisuuden tuote taikka ilmetköönpä se muulla tavalla.
21. Elokuvateosten osalta tekijänoikeuslain esitöissä (Komiteanmietintö 1953:5, s. 45) on todettu, että käytännössä voi olla vaikeata todeta, kenelle tekijänoikeuden elokuvateokseen on katsottava kuuluvan. Oikeuskirjallisuuden (Salokannel, Häviävät elokuvan tekijät, 1990, s. 28) mukaan pohjoismaisissa lainvalmisteluasiakirjoissa tehdään elokuvan tekijänoikeuden haltijoiden määrittelyssä ero toisaalta niiden tekijöiden välillä, joilla on tekijänoikeus koko elokuvateokseen ja toisaalta niiden tekijöiden välillä, joilla on tekijänoikeus ainoastaan elokuvaan sisältyviin yksittäisiin teoksiin tai suorituksiin. Pohjoismaisissa lainvalmisteluasiakirjoissa mainitaan henkilöistä, joille voi syntyä tekijänoikeus koko elokuvateokseen, yleensä käsikirjoittaja ja elokuvan ohjaaja. Syntyykö muille elokuvan valmistukseen taiteellisella panoksella osallistuville henkilöille tekijänoikeus koko elokuvaan vai vain omaan osuuteensa, riippuu heidän osuutensa merkityksestä elokuvalle kokonaisuutena. Tällaisia tekijöitä voivat olla muun muassa elokuvamusiikin tekijä, kuvaaja, leikkaaja, lavastaja, arkkitehti ja koreografi.
22. Edellä mainitussa teoksessa on edelleen todettu (s. 28 ja 29), että elokuvan oikeudenhaltijoiden määrittelyssä on ratkaisevaksi kysymykseksi muodostunut luovan työn ja teknisen taidon välisen rajan selvittäminen. Määräävinä seikkoina on pidetty työn (taiteellista) itsenäisyyttä ja omaperäistä ilmaisua. Työn itsenäisyyttä arvostellaan elokuvan tekemisessä yleensä sen perusteella, kuinka itsenäisesti henkilö työskentelee suhteessa elokuvan ohjaajaan. Tällä tarkoitetaan taiteellisin kriteerein itsenäiseksi katsottavaa luovaa työtä. Yksittäisen tekijän taiteellinen luova panos määräytyisi näin kunkin elokuvateoksen käsikirjoituksen ja ohjauksen perusteella, ja viime kädessä vasta käytännön valmistusprosessissa.
23. Tekijänoikeuslain 6 §:ssä säädetään niin sanotusta yhteisteoksesta. Säännöksen mukaan jos kaksi tai useammat ovat yhdessä luoneet teoksen heidän osuuksiensa muodostamatta itsenäisiä teoksia, on tekijänoikeus heillä yhteisesti. Kullakin heistä on kuitenkin valta vaatimusten esittämiseen oikeuden loukkauksen johdosta.
24. Oikeuskirjallisuudessa ja oikeuskäytännössä on puhuttu myös niin sanotuista yhteenliitetyistä teoksista. Oikeuskirjallisuudessa (Haarmann, Tekijänoikeus ja lähioikeudet, 2005, s. 105) esitetyn mukaan yhteenliitetyistä teoksista on kysymys silloin, kun tekijöiden panokset kokonaisuudesta ovat toisistaan erotettavissa. Esimerkkejä yhteenliitetyistä teoksista ovat operetti (KKO 1956 II 76), ooppera ja kirjallinen, kuvitettu teos. Yhteisteosta koskevaa tekijänoikeuslain 6 §:ää ei sovelleta näihin teoksiin. Vastaavasti oikeuskirjallisuudesta (Harenko ym., Tekijänoikeus, 2016, s. 85) ilmenee, että yhteenliitetty teos on useamman kuin yhden tekijän työn tuloksena syntynyt teos, jossa eri tekijöiden panokset muodostavat itsenäisiä teoksia, toisin kuin yhteisteoksessa. Esimerkkejä tällaisista yhteenliitetyistä teoksista ovat kuvitettu kirja, jossa kirjailijan ja kuvittajan osuudet voidaan erottaa, operetti, jossa on erotettavissa puhe-, tanssi- ja musiikkiosuudet, tai laulu, jossa säveltäjän ja sanoittajan osuudet ovat itsenäisiä.
25. Tekijänoikeusneuvoston lausunnossa 2003:11 on todettu, että rajanveto yhteisteoksen ja yhteenliitetyn teoksen välillä ei aina ole täysin selvä. Yhteisteos ja yhteenliitetty teos voivat olla lähelläkin toisiaan riippuen siitä, millä tavalla teos on syntynyt eli mikä on ollut teoksen luomisprosessi ja millä tavalla teokseen luomiseen osallistuneet henkilöt ovat teosta luodessaan työskennelleet. Merkitystä tässä rajanvedossa on myös sillä, ovatko teoksen luomiseen osallistuneiden henkilöiden panokset erotettavissa lopputuloksena olevasta teoskokonaisuudesta siten, että joku tai jotkut henkilöt voidaan selvästi osoittaa teoksen jonkin osan tai osuuden tekijöiksi. Jos teos on syntynyt useiden henkilöiden tiiviin vuorovaikutuksen tuloksena, tämä puoltaa teoksen katsomista tekijänoikeuslain 6 §:ssä tarkoitetuksi yhteisteokseksi.
3.2 Elokuvan lavastuksesta ja lavastamisesta esitetty selvitys
26. Markkinaoikeus toteaa aluksi, että kanteessa ei ole nimenomaisesti määritelty, mitä lavastuksella tai lavastusteoksella on tarkoitettu, ja näin ollen sitä, mitä asiassa esitetyt vahvistusvaatimukset tarkalleen ottaen koskevat. Asiassa esitetyn perusteella lavastus voidaan yhtäältä ymmärtää elokuvan visuaaliseksi ilmeeksi, mikä saattaa sisältää myös muun ohella valaistuksen tai puvustuksen. Lavastus voidaan toisaalta ymmärtää myös esimerkiksi siten, että se koskee vain sellaisia elokuvaa varten rakennettuja tai muutoin luotuja kuvauspaikkoja erityisine rekvisiittoineen, joilla pyritään vaikutelmaan todenmukaisesta ympäristöstä.
27. A on esittänyt, että lavastusteos ei muodostu yksittäisistä kohtauksia varten tehdyistä lavastuksista eli niin sanotuista "seteistä", vaan kokonaisuudesta, eikä rekvisitoitu kuvauspaikka ole lavastusteos. A:n mukaan myöskään elokuvassa ilmenevät "hiilikasat" eivät ole lavastusteoksia. Toisaalta A on myös tuonut esiin, että lavastajan päätös, että tietty kuvauspaikka ei edellytä erityistä lavastamista on myös sinänsä taiteellinen valinta.
28. Markkinaoikeus katsoo, että lavastuksella on tarkoitettu elokuvan taustaa, jota vasten näyttelijöiden suoritukset näkyvät erityisesti silloin, kun tämä maisema ja esineistö on edellyttänyt olennaisia toimenpiteitä. Elokuvassa näkyvään yleiseen visuaaliseen ilmeeseen ovat puolestaan vaikuttaneet myös esimerkiksi puvustus, valaistus ja kuvaus.
29. Toivon tuolla puolen -elokuvan lavastamisesta on esitetty selvityksenä asiassa ensinnäkin, että ohjaaja B on laatinut Sputnik Oy:n asiakirjatodisteesta 1 ilmenevän elokuvan käsikirjoituksen. Asiassa ei ole esitetty selvitystä, että lavastuksesta olisi laadittu muita merkityksellisiä kirjallisia suunnitelmia.
30. Markkinaoikeus toteaa, että kyseisessä käsikirjoituksessa kuvaillaan yhteensä 65 kohtausta ja elokuvan tapahtumaympäristöä yhtäältä osin lakonisesti mutta mielikuvia herättävästi ja toisaalta paikoin yksityiskohtaisesti. Asiantuntijoiden ja todistajien lausuntojen ja kertoman perusteella käsikirjoitus on ollut lavastuksen osalta tavanomaista kuvailevampi, mutta se ei ole kuitenkaan tekijänoikeudellisesti merkityksellisellä tavalla tyhjentävästi määrännyt lavastuksesta.
31. Henkilötodistelussa on pääosin yhdenmukaisesti kerrottu siitä, että kesällä 2016 A, kuvaaja TS ja osin tai myöhemmin ohjaaja B ja eräät muut henkilöt ovat käyneet läpi kuvausjärjestäjä JN:n ja tuotantopäällikkö ML:n esittämiä sekä muita mahdollisia kuvauspaikkoja ja keskustelleet muun ohella niiden soveltuvuudesta kuvauksiin, käytettävistä väreistä ja lavasterakentamisesta. Todistelusta on ilmennyt, että B on tehnyt näitä koskevat lopulliset ratkaisut. Niin ikään todistelun perusteella B:llä on ollut elokuvasta vahva näkemys, jonka toteutumisen hän on kokonaisvaltaista osallistumista ja määräysvaltaa käyttäen pyrkinyt varmistamaan.
32. A on häntä todistelutarkoituksessa kuultaessa kertonut, että rekvisiitalla on erittäin keskeinen osa lavastuksessa ja että lavastaja hankkii valtaosan rekvisiitasta. Hän on tehnyt tältä osin niin paljon kuin mahdollista. Toisaalta A on myös kertonut, että kuvausrekvisitööri on hoitanut niin sanottuja helppoja kuvauspaikkoja. Niin ikään D on häntä todistajana kuultaessa kertonut, että rekvisiitta on lavastuksen sisäinen osa ja sillä on suuri merkitys. Todistelusta on käynyt myös varsin yhdenmukaisesti ilmi, että B on tehnyt muutoksia rekvisiittaan ja erityisesti karsinut sitä ennen kuvauksia.
33. Todistelusta on ilmennyt, että A on lavasterakentajien ja maalareiden työtä johtaen toteuttanut kohtausten lavastamisen heinäkuusta 2016 alkaen. Lavasterakentajien ja maalareiden tehtävät ovat päättyneet ennen kuvausten alkamista kyseisessä kohteessa. Lavasterakentaja TK ja lavastemaalari KR ovat heitä todistajina kuultaessa kertoneet nähneensä tämän työvaiheen aikana B:tä korkeintaan satunnaisesti. Esitetyn todistelun perusteella A ja B ovat lisäksi käyneet läpi kuvauspaikkoja ennen kuvausten alkamista, jolloin B on muun ohella pyytänyt muutoksia tehtäviksi tai todennut kohteen olevan hyvä. Niin ikään A on ollut muissa tehtävissä kuvauspäivinä, jolloin siinä vaiheessa tarpeelliseksi havaittuja muutoksia ovat B:n ohjeistamina toteuttaneet lähinnä D ja C.
34. Edellä todetun varsin yhdenmukaisen todistelun lisäksi on sen sijaan esitetty vastakkaisia väitteitä ja runsaasti todistelua siitä, kuinka olennaisia muutoksia A:n omasta puolestaan valmiiksi saattamiin lavasterakennelmiin ja rekvisitointeihin on tehty kuvausvaiheessa. Markkinaoikeus toteaa, että kuten A:n asiakirjatodisteesta 6 ilmenevistä lavastusaikaisista valokuvista ja elokuvan kuvaruutukaappauksista, AL:n asiantuntijalausunnosta ja henkilötodistelusta on ilmennyt, rakenteita ei ole enää kuvausvaiheessa muutettu olennaisesti vaan muutokset ovat kohdistuneet lähinnä rekvisiitan poistoon, lisäämiseen tai uudelleenjärjestelyihin. Myöskään henkilötodistelusta ei ole käynyt yksilöidysti ilmi, että lavasterakenteisiin olisi tehty yksittäisiä poikkeuksia lukuun ottamatta kovin olennaisia muutoksia.
35. Markkinaoikeus toteaa edellä lausutun perusteella kokoavasti, että elokuvan käsikirjoitus, ohjaaja B:n työskentelytapa tai A:n työvaiheen jälkeen lavasteisiin tai rekvisiittaan tehdyt muutokset eivät ole olleet sellaisia, että A:n toteuttamaan lavastukseen ei olisi voinut liittyä tekijänoikeudellisesti merkityksellistä luomistyötä.
3.3 Lavastusta koskevat asiantuntijalausunnot ja kuuleminen
36. Elokuva- ja televisiotuotannon professori AB on asiantuntijalausunnossaan todennut, että elokuva on aina kokonaisuus ja prosessi, jonka osia on vaikea erottaa toisistaan. Osia lavastuksesta, esimerkiksi kokonaiset interiöörit tai lavastusta varten rakennetut huonekalut tai taideteokset, voidaan tietenkin elokuvasta erilläänkin esittää teoksina. Laajasti ottaen ja olennaisimmilta osiltaan lavastus on prosessi, jonka rajapinnat toisiin osa-alueisiin eivät ole täsmällisiä. Esimerkiksi kuvasuunnittelu, sommittelu, valaisu, näyttelijöiden liikkuminen, valitut terävyysalueet, puvustus ja leikkaus vaikuttavat siihen, miten lavastus näkyy. Lavastaja ei voi toimia menestyksellisesti yksin, vaan hänen on sovitettava työnsä näiden toisten luovien sektoreiden ja taiteellisesti päävastuullisten henkilöiden työhön. AB on häntä asiantuntijana kuultaessa kertonut muun ohella, että lavastustaiteen tarkoituksena on tukea kokonaisuutta ja elokuvan kerrontaa ja pyrkimyksenä on, ettei kokonaisuudesta voida erottaa osia.
37. Elokuvakäsikirjoittaja ja -ohjaaja AL on edellä mainitussa asiantuntijalausunnossaan todennut, että lavastus on olennainen ja keskeinen osa elokuvateosta. Lavastus on osa elokuvaa ja sillä on AL:n mielestä omat tekijänoikeutensa, jotka syntyvät lavastajalle. Yleensä ei ole tarkoituskaan, että lavastus erottuisi visuaalisesti muusta elokuvan maailmasta, sillä lavastus tukee elokuvan kokonaiskerrontaa. Ammattilaisen työn tunnistaa usein siitä, että elokuvassa lavastusta ei edes pyritä esittelemään lavastuksena vaan uskottavana ympäristönä elokuvan kertomukselle. Tasoltaan huono lavastus voi olla häiritsevällä tavalla silmiinpistävä. Tällöinkin on syytä tehdä ero silmiinpistävyyden ja erotettavuuden välillä. Lavastusta voi olla mahdollista esitellä yleisölle elokuvasta erillään esimerkiksi valokuvanäyttelyn avulla. AL:n näkemyksen mukaan jokaisen lavastuksen on tarkoitus olla jollain tavalla omaperäinen.
38. Arkkitehtuurin professori emeritus JP on asiantuntijalausunnossaan todennut, että paradoksaalisesti lavastusteos on vahva ja itsenäinen silloin, kun se mahdollisimman huomaamattomasti palvelee elokuvan taiteellisia päämääriä. Hänen mukaansa tässä paradoksissa kiteytyy myös lavastesuunnittelun vastuu ja vaatimus, ja A:n lavastusteoksen osalta paradoksi toteutuu täydellisesti käsillä olevassa elokuvassa. Toisin kuin elokuvamusiikkia, lavastusta ei voi esittää erillään elokuvasta.
39. Elokuvantutkija ja tietokirjailija ST on asiantuntijalausunnossaan todennut, että auteur-ohjaajana B:n kontrolli kaikkiin elokuviensa osatekijöihin on siinä määrin kiistatonta ja jo elokuvien yhtenäisestä ilmeestä välittyvää, että mitkään sen erilliset elementit, kuten lavastus, puvustus tai valaistus, eivät tässä suhteessa muodosta yksinään omaa ja itsenäistä elokuvasta erottuvaa osakokonaisuutta. ST on häntä asiantuntijana kuultaessa todennut niin ikään, että lavastus on yksi osatekijä elokuvan visuaalisessa ilmeessä, eikä sitä voi erottaa.
3.4	Johtopäätökset
40. Markkinaoikeus toteaa asiassa tulleen selvitetyksi, että elokuva on visuaalisilta osiltaan kokonaisuus, jonka muodostavat ja jossa sekoittuvat sitä varten erityisesti luodut lavasteet ja rekvisiitta sekä muu visuaalinen ilme. Asiantuntijoiden toteamin tavoin lavastuksen ei yleensä ole tarkoitus erottua muusta elokuvasta vaan mahdollisimman hyvin sulautua ja tukea elokuvan kerrontaa ja kokonaisuutta.
41. Asiassa esitetyn todistelun perusteella Toivon tuolla puolen elokuvassa esiintyvä lavastus on syntynyt useiden henkilöiden eri vaiheissa tapahtuneen vuorovaikutuksen seurauksena. Tässä keskeisimmät henkilöt ovat olleet A ja ohjaaja B, mutta työskentelyyn on osallistunut ainakin jonkinasteisella luovalla panoksella muitakin henkilöitä. Edellä todetun perusteella kyseistä elokuvaa ei voida pitää lavastuksen osalta tämän tuomion kohdassa 24 tarkoitettuna yhteenliitettynä teoksena.
42. Esitetyn todistelun perusteella elokuvan lavastukseen on voinut liittyä merkittävääkin henkistä luomistyötä. Tästä ei kuitenkaan sellaisenaan ja välttämättä seuraa, että elokuvan lavastus olisi elokuvasta erotettavissa oleva itsenäinen teos.
43. Jos lavastusteoksella tarkoitettaisiin elokuvan visuaalista ilmettä tai kaikkea elokuvan lavastusta, elokuvasta ei olisi edellä todetusti erottavissa itsenäistä lavastusteosta. Jos sen sijaan lavastusteoksella tarkoitettaisiin vain elokuvan joitakin kohtauksia varten tehtyjä toimenpiteitä, esitetyn perusteella olisi lisäksi vaikeaa tai mahdotonta määritellä vaatimusten 1 ja 2 mukaisesti sitä, mitkä osat elokuvasta olisivat vaatimuksissa tarkoitettuja lavastusteoksia ja miltä osin oikeudet A:lle tulisi vahvistaa kuuluvan.
44. Edellä todetuilla perusteilla markkinaoikeus katsoo, että lavastus on keskeinen osa käsillä olevaa elokuvaa eikä elokuvasta ole erotettavissa kanteessa tarkoitettua itsenäistä ja omaperäistä lavastusteosta. Näin ollen vahvistusvaatimusten 1 tai 2 hyväksymiselle ei ole edellytyksiä. Edellä todetulla tavalla kysymys elokuvan lopputekstien virheellisyydestä on kanneperusteet huomioon ottaen merkityksellinen vain, jos elokuvasta voidaan erottaa itsenäinen lavastusteos. Edellä todettuun nähden elokuvan lopputekstien väitettyä virheellisyyttä ei siten ole tarpeen arvioida tässä yhteydessä. Näin ollen vaatimukset 1 ja 2 samoin kuin niihin perustetut vaatimukset 3–5 on hylättävä.
4 Markkinaoikeuden arviointi perusteettoman edun palautusta koskevasta vaatimuksesta
45. Edellä todetun myötä asiassa on vielä arvioitava toissijaista vaatimusta perusteettoman edun palautuksesta. A:n mukaan Sputnik Oy on hyötynyt perusteettomasti hänen kustannuksella maksamalla hänelle oikeuksien luovutuksesta olennaisesti vähäarvoisemman vastasuorituksen kuin hän olisi edellyttänyt, mikäli hän olisi ollut tietoinen, ettei häntä tulla kreditoimaan lavastusteoksen yksinomaisena tekijänä.
46. Markkinaoikeus toteaa, että vaatimuksessa ja sen tueksi esitetyissä perusteissa on pikemminkin kysymys työsopimuksessa sovittujen suoritusten uudelleenarvioinnista tai oikeustoimen pätemättömyydestä tai kohtuullistamisesta kuin yleisestä perusteettoman edun palautuksesta.
47. Markkinaoikeus katsoo, että asiassa esitettyjen perusteiden ja todistelun perusteella ei ole ensinnäkään tehtävissä johtopäätöstä, että työsopimusta olisi pidettävä rauenneena tai pätemättömänä taikka että sen kohtuullistamiselle olisi edellytyksiä. Esitetyn selvityksen perusteella asiassa ei ole myöskään todettavissa, että Sputnik Oy:lle olisi syntynyt perusteetonta etua eli uuden varallisuusarvon saamista tai velkojen tai rasitusten keventymistä tai että väitetylle perusteettomalle edulle ei olisi ollut pätevää oikeusperustetta asianosaisten välinen työsopimus ja sen perusteella tapahtuneet suoritukset huomioon ottaen.
48. Asiassa ei ole tullut ilmi sellaista perusteetonta etua, joka voitaisiin määrätä palautettavaksi. Näin ollen kyseinen vaatimus on hylättävä.
5 Oikeudenkäynti- ja asianosaiskulujen korvaaminen
49. Oikeudenkäymiskaaren 21 luvun 1 §:n mukaan asianosainen, joka häviää asian, on velvollinen korvaamaan kaikki vastapuolensa tarpeellisista toimenpiteistä johtuvat kohtuulliset oikeudenkäyntikulut, jollei muualla laissa toisin säädetä. Luvun 8 §:n 1 momentin mukaan korvausta suoritetaan myös oikeudenkäynnin asianosaiselle aiheuttamasta työstä ja oikeudenkäyntiin välittömästi liittyvästä menetyksestä.
50. Sputnik Oy on voittanut asian ja sillä on näin ollen lähtökohtaisesti oikeus saada täysi korvaus tarpeellisista toimenpiteistä johtuneista kohtuullisista oikeudenkäyntikuluistaan. Sputnik Oy on vaatinut A:ta korvaamaan sen arvonlisäverottomat oikeudenkäyntikulut kulujen osalta 3.821,91 eurolla ja palkkion osalta 82.942,50 eurolla eli yhteensä 86.764,41 eurolla sekä asianosaiskulut 1.377,41 eurolla. A:n arvonlisäverollinen oikeudenkäyntikuluvaatimus on puolestaan ollut 96.996,25 euroa.
51. A on paljoksunut Sputnik Oy:n palkkiovaatimusta 20.000 euroa ylittäviltä osin sekä kuluja ja asianosaiskuluja ulkomaan matkakulujen osalta. A on esittänyt muun ohella, että asianosaisten toimenpiteitä ovat lisänneet ristiriitaiset ja yksilöimättömät väitteet ja oikeudenkäynnin pitkittäminen.
52. Sputnik Oy:n mukaan sen toimenpiteet ovat olleet samansuuntaisia kuin A:lla ja päinvastoin A:n toiminta valmistelussa on aiheuttanut kustannuksia. Sputnik Oy on todennut myös, että B asuu Portugalissa ja vaadittujen matkakulujen korvaaminen jää markkinaoikeuden harkintaan.
53. Markkinaoikeus toteaa, että tässä tapauksessa lähinnä A on määrittänyt oikeudenkäynnin kohteen edellä kuvatuksi. Oikeudenkäynnin laajuus on johtunut erityisesti kanteessa esitetyistä vaatimuksista ja niiden tueksi esitetyistä perusteista. Sputnik Oy:llä on ollut oikeus vastustaa kannetta tekemällään tavalla, ja vastustamisen perusteet ovat pysyneet olennaisilta osin samoina oikeudenkäynnin ajan. Sen sijaan A:n vaatimukset ja perusteet ovat muuttuneet oikeudenkäynnin kuluessa, mistä Sputnik Oy:lle on aiheutunut tarve toimenpiteiden tekemiselle. Sputnik Oy:n hylätyksi tulleella oikeudenkäyntiväitteellä ei ole ollut merkittävää vaikutusta oikeudenkäyntikulujen määrään.
54. Käsillä olevissa olosuhteissa ei ole ilmennyt perusteita sille, että Sputnik Oy:n toimenpiteet eivät olisi olleet tarpeellisia ja niistä johtuvat oikeudenkäyntikulut asian laatuun ja laajuuteen nähden kohtuullisia. A on näin ollen velvoitettava korvaamaan oikeudenkäyntikulut palkkion osalta vaaditun määräisinä.
55. Sputnik Oy:n vaatimat asianosaiskulut ovat esitetyn mukaan aiheutuneet B:n matkustamisesta Portugalista kuultavaksi oikeudenkäyntiin. Myös A on nimennyt B:n kuultavaksi ja edellyttänyt hänen kuulemista pääkäsittelyssä sen jälkeen, kun Sputnik Oy oli ilmoittanut luopuvansa B:n kuulemisesta. Markkinaoikeus katsoo, että B:n matkustamisesta johtuneissa kuluissa on ollut kysymys sellaisesta asianosaisen oikeudenkäyntiin välittömästi liittyvästä menetyksestä, jonka A on velvoitettava korvaamaan.
56. A on kiistänyt oikeudenkäyntikuluvaatimuksen myös siltä osin kuin kuluja on aiheutunut todistaja TS:n matkustamisesta kuultavaksi oikeudenkäyntiin, mutta TS ei ole kuulemisensa yhteydessä vaatinut palkkiota tai korvausta matkakuluista. Markkinaoikeus toteaa, ettei kyseinen seikka ole asianosaisten välisessä korvausvelvollisuudessa ratkaiseva. A on kiistänyt vaatimuksen myös siltä osin kuin Sputnik Oy:n asiamies sekä todistaja, elokuvan tuotantopäällikkönä toiminut MJ ovat 3.–6.3.2017 eli haasteen tiedoksiannon jälkeen ja ennen kirjallisen vastauksen antamiselle asetettua määräpäivää matkustaneet Portugaliin tapaamaan B:tä.
57. Asiassa ei ole esitetty tai käynyt ilmi, että edellä mainitut matkakulut eivät olisi olleet todellisia tai että ne eivät olisi olleet sinänsä kohtuullisia. Sputnik Oy:n asiamiehen matkustamisesta aiheutuneita kuluja on käsillä olleissa olosuhteissa pidettävä tarpeellisista toimenpiteistä aiheutuvina oikeudenkäyntikuluina. Sen sijaan MJ:n osalta ei ole esitetty tarkempaa selvitystä siitä, miksi matkustaminen Portugaliin on ollut tarpeellista. Viimeksi mainitun johdosta kuluvaatimus on hylättävä markkinaoikeuden arvioiman 800 euron osalta. Muilta osin A on määrättävä korvaamaan myös matkustamisesta aiheutuneet kulut vaaditun määräisinä.
Markkinaoikeus velvoittaa A:n korvaamaan Sputnik Oy:n oikeudenkäyntikulut 85.964,41 eurolla ja asianosaiskulut 1.377,41 eurolla, molemmat määrät viivästyskorkoineen. Viivästyskorkoa on maksettava korkolain 4 §:n 1 momentissa tarkoitetun korkokannan mukaisesti siitä lukien, kun kuukausi on kulunut markkinaoikeuden ratkaisun antamisesta.
Määräaika valitusluvan pyytämiseen ja valituksen tekemiseen päättyy 16.4.2018.
Asian ovat yksimielisesti ratkaisseet markkinaoikeustuomarit Anne Ekblom-Wörlund, Pertti Lenkkeri ja Pekka Savola.

matches: KKO KKO KKO KKO KKO KKO tuomioistuin tuomioistuin KKO


text:
Beats by Dre Solo HD Red Diamond ControlTalk hopea kuulokkeet - €128.34 : lyöntiä by Dr.Dre outlet, beatsbydrereviews.com
Beats by Dre Solo HD Red Diamond ControlTalk hopea kuulokkeet
koti :: Halvat Beats by Dre Solo HD Diamond :: Beats by Dre Solo HD Red Diamond ControlTalk hopea kuulokkeet
Beats Solo HD Diamondultrakevyt korvatulppia versio . Beats Solo HD pieni ja hieno , täysinkäsilaukku tuoBeats by Dr. DreTuotteiden kuten aina klassikko äänenlaatu .
Ääni on selvempi. Bass raskaampaa .
Beats Solo HD -kuulokkeet Beats by Dr. Dre -kuuloke kumpaankin korvaan cup kuulokkeet ,vain yksi varustettu kahdella sijaanpuhuja. Tämä tarkoittaa, että voit nauttiaselkeä määritelmä myrskyisiä basso diskantti ja syvä .
Lähes ehjä.
Jokainen kuulokkeet käytä pehmeää , kestävä materiaali , lisäksi käyttäämetallitanko varmistaa, ettäkuulokkeet eivät rikkoudu. Ulkonäkökuuloke on myös hyvin kaunis - kunkin parin Beats Solo HD -kuulokkeet, joissa luxury sedan on varustettu laadukas lakka pinta .
Sisäänrakennettu mikrofoni , ja sitä voidaan käyttää vastaamaan puhelimeen .
Helposti vaihtaamusiikin ja vastata puhelimeen . Ottamatta kuulokkeet pois tai vastatapuhelimeen kuinradiopuhelinta .
Beats SoloHD kuulokkeet kuulokkeiden kaapeli , voit vastatapuheluun ,Jump laulu ja säätää äänenvoimakkuutta . Ei tarvitse etsiä vain löytääoikean kappaleen , matkapuhelin tai musiikkisoitin .
Beats by Dre Solo HD Green Diamond ControlTalk Peach Punainen Ku
Beats by Dre Solo HD White Diamond ControlTalk Purple Kuulokkeet
Beats by Dre Solo HD Green Diamond ControlTalk Musta kuulokkeet
Beats by Dre Solo HD Green Diamond ControlTalk hopea kuulokkeet

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Tänään, 28.7.
Eilen, 27.7.Tänään, 28.7.Huomenna, 29.7.Lauantai 30.7.Sunnuntai 31.7.Maanantai 1.8.Tiistai 2.8.Keskiviikko 3.8.Torstai 4.8.Perjantai 5.8.Lauantai 6.8.Sunnuntai 7.8. Yle TV1 Torstai 28.7.
Osa 6/10. Asiaohjelma, mikä o yhtaikka hyväntuuline ja ajatteluttava, vitsikäs ja vähä sialukas. Runoilija Heli Laaksonen ja tähtitieteilijä Esko Valtaoja ihmettelevät avaruutta. (U) HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
7.13 Demokraattien puoluekokous 7.17 Heinäluoma ja Obaman puhe 7.49 Ideasta jäätelötehtailijaksi 8.17 Ilmastonmuutos vauhdittaa liikakalastusta 8.43 Liputuspäivä EU:n puolesta 8.48 Erikoisjäätelön tie kaupan hyllyille HD
6/8. Rakkautta ilmassa. Timo heittää DJ-keikan Radio Helsinkiin. Silloin kuullaan rakkauden sulosäveliä Sonjalle. Sannan poikaystävä on kaupungissa, joten luvassa on pariskuntien leffailta. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Kausi 7, 1/7. Uusi kausi uudet kujeet, mutta kaikki juomat sisältyvät aina hintaan. Aurinko kuuluu kaikille, olitpa sitten kärttyisen Madgen sukulainen, pervo parinvaihtaja, henkilökuntaa - tai Tiger, joka on ryöstetty. HD Äänitekstitys: suomi. K7 (väkivalta).
Hakkeroinnista tuli kansainvälisen politiikan arkipäivää. Pokémon Go -peli villitsee, mitä pitää muistaa tietosuojan suhteen? Päivän kasvona tutkimusjohtaja Mikko Hyppönen. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Kultaholvi. Toisen maailmasodan aikana Ruotsin keskuspankki rakennutti huippusalaisen kalliovaraston, johon sijoitettiin osa kultavarannosta. Melker Becker tutustuu paikkaan, joka on ollut suljettuna jo vuosikymmeniä. Äänitekstitys: suomi.
Keuhkoahtaumatautia sairastavien vertaisryhmä kokoontuu: hoidossa tupakoinnin lopettaminen on ensiarvoisen tärkeää. Tapsa ja fysioterapeutti Pauli järjestävät naisporukalle joogatunnin ja osallistuvat siihen itsekin. Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Harryn ja Davidin maatilalla on 60 ponia ja tusinan verran hevosia. Jyllantilaisilla veljeksillä riittää lisäksi puuhaa rotukanojen, lehmien ja kilpakyyhkysten parissa. (U) Äänitekstitys: suomi.
Takki ja liivit pois
(Suomi 1939, 77'). O: Jorma Nortimo. N: Aku Korhonen, Kaarlo Angerkoski, Sirkka Sipilä, Kaisu Leppänen. Agapetuksen näytelmään perustuva komedia ärhäkkäästä tohtorista. Mv. Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.Arviot: IMDb 4.9Lue lisää: IMDb ∙ Wikipedia
Luhistuuko demokratia kahtiajakautuneessa Puolassa - mitä sanoo entinen presidentti Lech Walesa? Mistä demokraatit saavat uuden vaihteen USA:n presidenttitaistoon? Juontajana Sanna Savikko. #yleastudio HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
3/8. Yhä useammat treenivaatteet käsitellään antibakteerisilla aineilla, jotta hiki ei haisisi. Mitä aineet ovat ja onko niiden käyttö turvallista? HD Äänitekstitys: suomi.
Kausi 7, 2/7. Onko Madge tosiaan saamassa perintöä rapakon takaa? Jacquelinen vaihtomies vain puhuu eikä edes pussaa. Eräällä asiakkaalla on kyky, jossa Kenneth näkee potentiaalia. Clive ryhtyy iskupuuhiin. HD Äänitekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
7/8. Itsenäistä elämää. Itsenäistymiseen kuuluu oma koti ja työpaikka. Frendit matkustavat Ikäperheseminaariin kertomaan elämästään. Timon työnhaku alkaa päättyä, mutta nyt Katan täytyy etsiä uusi työpaikka. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Tappava juttu. Toimittaja-kirjailija Jochen Martens on murhattu ja Bernd Reuther ryhtyy penkomaan uhrin viimeisimpiä kirjoitusprojekteja. Erään toisen oikeusjutun tiimoilta alkaa veriteon motiivi hahmottua. HD Äänitekstitys: suomi. K12 (väkivalta, ahdistus).
Tommi Järvisen lihansyöjäkasvit. Puuhailijan puutarha Nukarissa. Vaalittu perinnemaisema. Koostejakso.(U) Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Kausi 2, 8/13. Ketunkolossa. Tehtyään kaiken mahdollisen Pariisissa, Fraserit palaavat Skotlantiin. Lallybrochissa vallitsee rauha, vaan kuinka kauan? Keplottelun aika ei suinkaan ole ohi. Onko suku täälläkin pahin? HD Äänitekstitys: suomi. K12 (väkivalta, ahdistus).
"Suomessa ei kannata valmistaa mitään". Maaretta Tukiainen tutkii väitettä ja jututtaa viisaita. (U) HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Äänitekstitys: suomi.
Dicte (K16)
Kausi 1, 4/5. Nuorukaisen runneltu ruumis löytyy levähdyspaikalta, joka on homomiesten puolijulkinen kutupaikka. Menikö jonkun parin lemmenleikki liian rajuksi? Dicte löytää pian syyn epäillä jotain aivan muuta. HD Äänitekstitys: suomi. K16 (ahdistus).
Torstai 28. heinäkuuta 2016, vko 30
Nimipäivä: Atso
7 minYle Uutiset Kaakkois-SuomiTänään 18:35
7 minYle Uutiset UusimaaTänään 18:26
5 minUutisklipit: Verot maksava katusoittaja kiertää Suomea – "Kovempi kuin Tom Jones"Tänään 17:54
Kuva: Nicole Scherzingerin minimaaliset bikinit eivät jätä arvailuille varaaMTV.fi (Televisio) | 18:28, 28.7.Kuvat: Kardashianit hoikempina kuin koskaan? Toinen toistaan kapeampia uumiaMTV.fi (Televisio) | 14:52, 28.7.Kuva: Salkkarit-kaunotar laskeutuu häähumusta – ”eikä kestänyt kuin viikko”MTV.fi (Televisio) | 13:51, 28.7.Antti Holma vääntää vitsiä ja itkua – Anttilan konkurssi kirvoitti tilityksen mehumaijastaMTV.fi (Televisio) | 13:04, 28.7.Näyttelijäkaunottaren erosta vajaa kaksi viikkoa – julkaisi flirttailevan bikinikuvanMTV.fi (Televisio) | 12:19, 28.7.

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


Asetus lapseksiottamisesta 508/1997 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1997 › 508/1997
Asetus lapseksiottamisesta
Oikeusministerin esittelystä säädetään lapseksiottamisesta 8 päivänä helmikuuta 1985 annetun lain (153/1985) 10 §:n 1 momentin ja 23 §:n 1 ja 2 momentin sekä 54 §:n nojalla, sellaisena kuin niistä 10 §:n 1 momentti on laissa 175/1996:
Ottolapsineuvontaa annettaessa on erityisesti selvitettävä, voidaanko lapsen ja lapseksiottajan välille perustaa lapsen kannalta myönteinen ja pysyvä lapsen ja vanhemman suhde. Tässä tarkoituksessa ottolapsineuvonnan antajan on henkilökohtaisesti keskusteltava alaikäisen lapseksiotettavan kanssa, jos se lapsen ikä ja kehitystaso huomioon ottaen on mahdollista. Keskustelussa on pyrittävä selvittämään, miten lapsi suhtautuu lapseksiottamiseen sekä onko lapsen mielipide asiasta vakaa ja pysyvä.
Keskustelun päätyttyä on 12 vuotta täyttäneelle lapseksiotettavalle varattava tilaisuus antaa suostumuksensa lapseksiottamiseen siten kuin lapseksiottamisesta annetun lain (153/1985) 11 §:ssä säädetään.
Vanhemman suostumuksen lapseksiottamiseen vastaanottaa henkilökohtaisesti se lapseksiottamisesta annetun lain 10 §:n 1 momentissa tarkoitetun toimielimen (kunnan sosiaalihuollon toimielin) alainen viranhaltija, joka kunnassa huolehtii ottolapsineuvonnan antamisesta, tai ottolapsitoimiston asianomainen työntekijä.
Jos ottolapsineuvontaa annettaessa käy ilmi, että kysymykseen voi tulla lapseksiottamisesta annetun lain 19 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitettu lapseksiottaminen, lapseksiottaja on ohjattava pyytämään kansainvälistä lapseksiottamispalvelua lain 21 §:n 1 momentissa tarkoitetulta palvelunantajalta.
Lapseksiottamisen vahvistamista koskevan hakemuksen tekemistä varten on annettava todistus, josta ilmenee, että ottolapsineuvontaa on annettu lapseksiottamisesta annetussa laissa säädetyssä järjestyksessä. Todistukseen tulee lisäksi merkitä tiedot niistä seikoista, jotka lain mukaan ovat lapseksiottamisen vahvistamisen edellytyksenä. Todistuksen antaa ottolapsineuvontaa antanut kunnan sosiaalihuollon toimielin tai ottolapsitoimisto. Todistus on voimassa yhden vuoden sen antamisesta.
Ottolapsineuvonnan antajan on avustettava lapseksiottamisen vahvistamista koskevan hakemuksen tekemisessä, jos hän katsoo, että lapseksiottaminen on lapsen edun mukainen eikä lapseksiottaminen ole vastoin lapsen tai hänen vanhempansa tahtoa.
Kun ottolapsineuvontaa annetaan lapseksiottajalle, jolla on asuinpaikka Suomessa, ja alle 18-vuotiaalla lapseksiotettavalla on asuinpaikka vieraassa valtiossa, lapseksiottajasta on laadittava yksityiskohtainen selostus, jossa on tiedot lapseksiottajan henkilöllisyydestä, kelpoisuudesta ja sopivuudesta ottovanhemmaksi, hänen taustastaan, perhesuhteistaan, terveydentilastaan ja siihen vaikuttavista tekijöistä, sosiaalisesta ympäristöstään ja lapseksiottamisen syistä sekä lapseksiottajan sopivuudesta kansainväliseen lapseksiottamiseen. Selostukseen on otettava arvio myös kysymykseen tulevan ottolapsen iästä ja, jos se on tarpeen, muista ominaisuuksista.
Edellä 1 momentissa tarkoitettu selostus lähetetään suoraan sille palvelunantajalle, joka on antanut lapseksiottajalle kansainvälistä lapseksiottamispalvelua.
Jos ottolapsineuvonnan antaja havaitsee, että vieraasta valtiosta Suomeen tuodun lapsen sijoitus lapseksiottajan luokse ei ole lapsen edun mukainen, sen on yhdessä palvelunantajan kanssa järjestettävä lapselle lapseksiottamisen tarkoituksessa uusi sijoitus tai ryhdyttävä muihin toimenpiteisiin lapsen edun mukaisen hoidon järjestämiseksi lapselle Suomessa taikka lapsen palauttamiseksi valtioon, josta hänet on tuotu, jos palauttaminen on lapsen edun mukainen toimenpide.
Sen, joka ottolapsineuvonnan antajana tai kunnan sosiaalihuollon toimielimenä huolehtii 1 momentissa tarkoitetusta toimenpiteestä, tulee keskustella lapsen kanssa jokaisesta 1 momentissa tarkoitetusta toimenpiteestä, jos lapsi on täyttänyt 12 vuotta tai on niin kehittynyt, että hänen tahtoonsa voidaan kiinnittää huomiota.
Jos Suomen kansalainen, jolla ei ole asuinpaikkaa Suomessa, aikoo vieraassa valtiossa ottaa alle 18-vuotiaan lapsen ottolapseksi, kunnan sosiaalihuollon toimielin tai ottolapsitoimisto voi vieraan valtion toimivaltaisen toimielimen pyynnöstä antaa sille sen haluamat tiedot lapseksiottajasta, jos lapseksiottaja siihen suostuu. Edellä tarkoitetut tiedot voidaan antaa myös lapseksiottajalle hänen pyynnöstään, jos hän esittää luotettavan selvityksen siitä, että hänellä on asuinpaikka vieraassa valtiossa.
Ennen 1 momentissa tarkoitettujen tietojen luovuttamista kunnan sosiaalihuollon toimielin tai ottolapsitoimisto voi pyytää asiasta Suomen kansainvälisten lapseksiottamisasioiden lautakunnan (lapseksiottamisasioiden lautakunta) lausunnon.
Jos alle 18-vuotias lapsi, jolla on asuinpaikka Suomessa, aiotaan antaa ottolapseksi lapseksiottajalle, jolla on asuinpaikka vieraassa valtiossa, ottolapsineuvonnan antajan on laadittava lapsesta yksityiskohtainen selostus, jossa on tiedot lapsen henkilöllisyydestä sekä siitä, että hänet voidaan antaa ottolapseksi, hänen taustastaan, sosiaalisesta ympäristöstään, perhesuhteistaan, hänen ja hänen perheensä terveydentilasta ja siihen vaikuttavista tekijöistä sekä hänen erityistarpeistaan.
Edellä 1 momentissa tarkoitettu selostus lähetetään suoraan sille suomalaiselle palvelunantajalle, joka huolehtii lapseksiottajan välittämisestä lapselle.
Jos lapseksiottajalla on asuinpaikka vieraassa valtiossa, kunnan sosiaalihuollon toimielin tai ottolapsitoimisto voi päättää lapsen sijoittamisesta tälle lapseksiottajalle tai antaa avioliittoa, lapseksiottamista ja holhousta koskevia kansainvälisyksityisoikeudellisia määräyksiä sisältävän, Suomen, Islannin, Norjan, Ruotsin ja Tanskan kesken tehdyn sopimuksen (SopS 20/1931)12 artiklassa tarkoitetun lausunnon vain, jos lapseksiottamisasioiden lautakunta on myöntänyt luvan lapseksiottamiseen.
Jos lapseksiottajalla on asuinpaikka vieraassa valtiossa, joka on Haagissa 29 päivänä toukokuuta 1993 lasten suojelusta ja yhteistyöstä kansainvälisissä lapseksiottamisasioissa tehdyn yleissopimuksen (Haagin sopimus) osapuoli, kunnan sosiaalihuollon toimielin tai ottolapsitoimisto voi päättää lapsen sijoittamisesta tälle lapseksiottajalle tai antaa 1 momentissa tarkoitetun lausunnon vain, jos sille on 1 momentissa tarkoitetun luvan lisäksi esitetty palvelunantajan antama todistus siitä, että suomalainen palvelunantaja ja ulkomainen palvelunantaja ovat hyväksyneet sen, että lapseksiottamismenettelyä voidaan jatkaa.
Kansainvälinen lapseksiottamispalvelu
Kansainvälisestä lapseksiottamispalvelusta huolehtivan palvelunantajan tehtävänä on:
1) toimia lapseksiottamisesta annetun lain 19 §:ssä säädetyssä tarkoituksessa yhteistyössä ulkomaisten palvelunantajien kanssa;
2) antaa tietoja kansainvälisen lapseksiottamisen edellytyksistä sille, joka aikoo ottaa ulkomailla olevan alle 18-vuotiaan lapsen ottolapseksi;
3) huolehtia siitä, että lapseksiottaja pyytää ottolapsineuvonnan järjestämistä siten kuin lapseksiottamisesta annetun lain 28 §:ssä säädetään;
4) avustaa lapseksiottajaa kansainvälisessä lapseksiottamisessa tarvittavien asiakirjojen ja todistusten hankkimisessa ja käännättämisessä;
5) huolehtia tarvittavien asiakirjojen lähettämisestä ulkomaille;
6) antaa Haagin sopimuksen 17 artiklan c kohdassa tarkoitetut hyväksymiset sekä huolehtia Haagin sopimuksen 17 artiklan b kohdassa, 19 artiklassa sekä 21 artiklan 1 kappaleen b ja c kohdassa tarkoitetuista tehtävistä;
7) avustaa lapsen Suomeen siirtämiseen liittyvissä toimenpiteissä;
8) seurata yhdessä ottolapsineuvonnan antajan kanssa sijoituksen onnistumista ja lähettää sijoitusta koskevat selostukset ulkomaiselle palvelunantajalle sekä, jos sijoitus epäonnistuu, avustaa kunnan sosiaalihuollon toimielintä tai ottolapsitoimistoa lasta koskevissa toimenpiteissä;
9) huolehtia siitä, että lapseksiottaja viivytyksettä ryhtyy toimenpiteisiin lapseksiottamisen vahvistamiseksi ja, jos kyseessä on Haagin sopimuksessa tarkoitettu lapseksiottaminen, sen varmentamiseksi Haagin sopimuksen mukaiseksi;
10) välittää lapseksiottajalta lapseksiottamisesta annetun lain 23 §:n 2 momentin nojalla perityt maksut Suomessa ja ulkomaille;
11) ilmoittaa Suomessa vahvistetusta lapseksiottamisesta ulkomaiselle palvelunantajalle ja lapseksiottamisasioiden lautakunnalle;
12) ilmoittaa ulkomailla vahvistetusta lapseksiottamisesta lapseksiottamisasioiden lautakunnalle ja väestörekisterikeskukselle; sekä
13) huolehtia muista sosiaali- ja terveysministeriön antamista tehtävistä.
Palvelunantaja voi olla jatkamatta palvelun antamista lapseksiottajalle, jos lapseksiottaja ei täytä niitä edellytyksiä, joita palvelunantajan kanssa yhteistyössä olevat ulkomaiset palvelunantajat ovat asettaneet, tai jos muuten on ilmeistä, että palvelu ei voi johtaa lapseksiottamiseen.
Palvelunantaja voi antaa 1 momentin 6 kohdassa tarkoitetut hyväksymiset vain, jos lapseksiottamisasioiden lautakunta on myöntänyt lapseksiottajalle luvan lapseksiottamiseen.
Lapseksiottamisesta annetun lain 25 §:n 1 kohdassa tarkoitetun luvan hakemista varten palvelunantajan on annettava todistus siitä, että kansainvälistä lapseksiottamispalvelua on annettu. Todistukseen on liitettävä jäljennös 5 §:ssä tarkoitetusta selostuksesta.
Lapseksiottamisesta annetun lain 47 a §:ssä tarkoitettua lapseksiottamisen varmentamista koskevan hakemuksen tekemistä varten palvelunantajan on annettava lapseksiottajalle todistus siitä, että Haagin sopimuksen 17 artiklan c kohdassa tarkoitetut hyväksymiset on annettu. Todistukseen tulee merkitä tiedot ottovanhemmista ja ottolapsesta sekä siitä, milloin Haagin sopimuksen 17 artiklan c kohdassa tarkoitetut hyväksymiset on annettu ja mikä suomalainen ja mikä ulkomainen toimielin ne on antanut.
Kansainvälisestä lapseksiottamispalvelusta lapseksiottamisesta annetun lain 23 §:n 1 momentin nojalla perittävää maksua ei saa määrätä toiminnan järjestämisestä palvelunantajalle aiheutuvia todellisia kustannuksia suuremmaksi. Maksua määrättäessä mahdollinen valtion, kunnan tai Raha-automaattiyhdistyksen varoista suoritettava avustus on vähennettävä todellisista kustannuksista.
Lapseksiottamisesta annetun lain 23 §:n 2 momentissa tarkoitettuja kuluja ovat:
1) kansainvälisen lapseksiottamispalvelun antamisessa ja lapseksiottamisen vahvistamisessa tarvittavien asiakirjojen hankkimisesta, käännättämisestä, oikeaksi todistamisesta ja lähettämisestä suoritetut palkkiot ja maksut;
2) ulkomailla suoritetuista lapseksiottamiseen liittyvistä oikeudellisista toimenpiteistä suoritetut palkkiot ja maksut;
3) lapseksiottamista koskevan päätöksen ja muiden asiassa tarpeellisten päätösten ja asiakirjojen lunastamisesta, käännättämisestä, oikeaksi todistamisesta ja lähettämisestä suoritetut palkkiot ja maksut;
4) tulkkauksesta suoritetut palkkiot ja maksut;
5) palvelunantajan ulkomailla toimivan yhdyshenkilön palveluksista ja matkoista suoritetut palkkiot ja maksut sekä ulkomaisen palvelunantajan toimenpiteistä suoritetut maksut;
6) lapseksiotettavan hoidosta ja elatuksesta aiheutuvat kustannukset; sekä
7) lapsen ja lapseksiottajan tai saattajan matkakustannukset sekä muut asiassa tarpeelliset matkakustannukset.
Palvelunantaja voi vaatia, että kulut suoritetaan ennakolta tai että niiden suorittamisesta asetetaan hyväksyttävä vakuus.
Lapseksiottajan pyynnöstä palvelunantajan on etukäteen kirjallisesti annettava lapseksiottajalle arvio hänen asiassaan aiheutuvista kuluista.
Lapseksiottamisesta annetun lain 50 §:n 2 momentissa tarkoitetun luvan hakemista varten palvelunantajan on hakemukseensa liitettävä seuraavat asiakirjat:
1) yhdistyksen säännöt, jos palvelunantaja on rekisteröity yhdistys;
2) selvitys henkilökunnan lukumäärästä, koulutuksesta, kokemuksesta ja asemasta palvelunantajan toiminnassa;
3) toimintasuunnitelma sekä talousarvio;
4) edellisen vuoden toimintakertomus sekä tilinpäätös ja tilintarkastajien lausunto, jos palvelunantaja on aikaisemmin myönnetyn luvan nojalla antanut kansainvälistä lapseksiottamispalvelua;
5) valtio- ja menolajikohtainen arvio 14 §:n 1 momentissa tarkoitettujen kulujen suuruudesta seuraavan lupakauden aikana; sekä
6) muut tarpeelliset selvitykset.
Kun palvelunantaja lapseksiottamisesta annetun lain 49 a §:n 2 momentin nojalla siirtää asiakirjoja ottolapsineuvontaa antaneen kunnan sosiaalihuollon toimielimelle tai ottolapsitoimistolle säilytettäviksi, sen tulee pitää luetteloa siitä, minne asiakirjat on siirretty.
Jos alaikäisen lapseksiotettavan etu on ristiriidassa tai saattaa joutua ristiriitaan hänen huoltajansa tai holhoojansa edun kanssa käsiteltäessä lapseksiottamisen vahvistamista koskevaa asiaa tuomioistuimessa, tuomioistuimen on viran puolesta huolehdittava siitä, että uskottu mies määrätään valvomaan lapseksiotettavan oikeutta asiassa.
Saatuaan väestörekisterikeskukselta tiedon alaikäisen lapsen lapseksiottamisesta kunnan sosiaalihuollon toimielimen tai ottolapsitoimiston on viipymättä ilmoitettava lapseksiottamisen vahvistamisesta ottolapsen aikaisemmille vanhemmille taikka, jos asiassa on annettu kansainvälistä lapseksiottamispalvelua, palvelunantajalle.
Lapseksiottamisesta annetun lain 42 §:ssä tarkoitettuun hakemukseen on alkuperäisenä tai oikeaksi todistettuna jäljennöksenä liitettävä:
1) lapseksiottamista tai ottolapsisuhteen purkamista koskeva päätös tai muu lapseksiottamista tai ottolapsisuhteen purkamista koskeva selvitys;
2) selvitys ottovanhempien ja ottolapsen asuinpaikasta tai kotipaikasta sekä kansalaisuudesta lapseksiottamisen ajankohtana; sekä
3) muut tarpeelliset selvitykset.
Kun väestötietojärjestelmään ilmoitetaan merkittäväksi sellainen lapseksiottaminen, joka lapseksiottamisesta annetun lain 38 §:n 1 momentin nojalla on pätevä ilman eri toimenpidettä, ilmoitukseen on liitettävä alkuperäisenä tai oikeaksi todistettuna jäljennöksenä:
1) lapseksiottamista koskeva päätös tai muu lapseksiottamista koskeva selvitys; sekä
2) selvitys siitä, että kummallakin ottovanhemmalla on lapseksiottamisen ajankohtana ollut asuin- tai kotipaikka valtiossa, jossa lapseksiottaminen on vahvistettu, tai tämän valtion kansalaisuus taikka että lapseksiottaminen on pätevä siinä valtiossa, jossa ottovanhemmilla on lapseksiottamisen ajankohtana ollut asuin- tai kotipaikka.
Ilmoitukseen on lisäksi liitettävä muu maistraatin tai kirkollisen viranomaisen edellyttämä tarpeellinen selvitys.
Mitä 1 ja 2 momentissa säädetään, noudatetaan soveltuvin osin myös, kun ottolapsisuhteen purkaminen, joka lapseksiottamisesta annetun lain 39 §:n 1 momentin nojalla on ilman eri toimenpidettä pätevä Suomessa, ilmoitetaan merkittäväksi väestötietojärjestelmään.
Sosiaali- ja terveysministeriön on ilmoitettava Haagin kansainvälisen yksityisoikeuden konferenssin sihteeristölle palvelunantajan nimi ja osoite silloin, kun palvelunantajalle myönnetään lapseksiottamisesta annetun lain 50 §:n 2 momentissa tarkoitettu lupa antaa kansainvälistä lapseksiottamispalvelua.
Sosiaali- ja terveysministeriön on myös ilmoitettava Haagin kansainvälisen yksityisoikeuden konferenssin sihteeristölle siitä, että palvelunantajan luvan voimassaolo on päättynyt. Vastaava ilmoitus on tehtävä myös silloin, kun palvelunantajan 1 momentissa tarkoitettu lupa peruutetaan lapseksiottamisesta annetun lain 52 §:n nojalla.
Oikeusministeriö vahvistaa kaavan seuraavia asiakirjoja varten:
1) lapseksiottamisesta annetun lain 11 §:ssä tarkoitettu, alaikäisen lapseksiotettavan vanhemman suostumuksesta laadittava asiakirja;
2) 4 §:ssä tarkoitettu todistus;
3) lapseksiottamisesta annetun lain 29 §:n 2 momentissa tarkoitettu hakemus; sekä
4) lapseksiottamisesta annetun lain 47 a §:ssä tarkoitettu varmennus.
Kunnan sosiaalihuollon toimielin, ottolapsitoimisto ja palvelunantaja saavat 1 momentin 1―3 kohdassa tarkoitettujen kaavojen mukaiset lomakkeet maksutta Edita Oy:ltä.
Oikeusministeriö antaa tarvittaessa ohjeita tämän asetuksen täytäntöönpanosta.
Tällä asetuksella kumotaan lapseksiottamisesta 8 päivänä helmikuuta 1985 annettu asetus (154/1985).
1 luku - Ottolapsineuvonta1 §2 §3 §4 §5 §6 §7 §8 §9 §2 luku - Kansainvälinen lapseksiottamispalvelu10 §11 §12 §13 §14 §15 §16 §3 luku - Erinäiset säännökset17 §18 §19 §20 §21 §22 §23 §24 §


text:
Hd taustakuvia 540x960 - Ilmaisia taustakuvia puhelimeesi: 540 x 960 -
Hd taustakuvia 540x960 - Ilmaisia taustakuvia puhelimeesi: 540 x 960 - vapaa taustakuvia. Hd taustakuva download.
Pystysuora taustat: Missä voit saada taustakuvia puhelimeesi? Juuri täällä, Juuri nyt! 540 x 960 - Ilmainen puhelin taustakuvia: Hd taustakuvia. Lataa Full HD pystysuora taustakuvia
Ilmaiseksi ladattavia taustakuvia mobiililaitteille: 540 * 960, 540-960, 540 - 960, 540*960, 540/960. Ilmainen taustakuva ladata
Kivi: matkapuhelin taustakuva hd
Kehäkukka: mobiili taustakuvia hd
Vesi: mobiili työpöydän taustakuvaksi
Fantasia: mobile kuvia download
Vapaa-Aika: HD taustakuvia matkapuhelimiin
Fantastinen: taustakuva puhelimeeni
Matkustaa: pretty taustakuva puhelimeen
Vapaa-Aika: taustakuvia ilmaiseksi
Eläin: matkapuhelin taustat
Lomakohteisiin: pretty taustakuva puhelimeen
Patikointi: Ilmainen kännykkä taustakuvia
AmbientCat: ilmainen mobiili taustakuvia
Luonto: Paras taustakuvia matkapuhelimiin
Maine coon: taustakuva puhelimeen
Väri: matkapuhelin tapetti malleja
Kasvisto: mobile kuvia download
Fantasia: pretty taustakuva työpöydällesi
Sivut: [1] Seuraava 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 Viime
Teemat: Abstrakti Fantasia Fantastinen Kissa Kissanpentu Kissat Kukka Kukkia Kuva Loma Luonto Matka Matkailu Matkat Syksy Taiteellinen Viikonloppu Villieläimet Väri Värikäs Abstrakti Kissat
Mitä voisi löytää näitä kuvia ja oppia näistä kuvia: Abstraktio on yksinkertaisesti katsoa tavanomaisia asioita eri silmät. Ajon, ajattelutapaamme, syvään juurtuneet tavat, piirteet, voi muuttua merkittävästikin. Alalla ei kuitenkaan tarvitse olla täysin selvää kaikille. All inclusive perhe resorts. AmbientCat. Antiikin ajoista lähtien ihmiset palvoivat vedessä. Antiikin ajoista lähtien, ihmiset ovat matkustaneet muihin jännittävä maihin eri tarkoituksiin. Art joskus eivät siedä tiukka analyysi, kuten lyyrinen työt. Autumn muistuttaa miehen lyhyen elämänsä. Auzun-Uzen.
Avulla retken me oppia maailmasta. Balaklava. Edullinen lomat. Ehkä ei kukaan valtio maailmassa, joka ei viitata pyhä pyhä puu. Ei ole yksittäinen, tiukka, ikuinen ja muuttumaton sääntöjä ihania kauneutta. Eläimet elävät maapallolla satoja miljoonia vuosia. Eläimistö jumalatar metsien ja peltojen. Eläinten mukana ihmisen tuhansien vuosien aikana. Elämänkokemukset. Elämäsi matkoja, jotka eivät maksa maata.
Etutassut kissa on ainutlaatuinen järjestelmä käsitystä, jonka mahdollistaa hänen tuntea pienintäkään muutoksia tilan Maan pinnalla. Flora jumalatar kukkien. Floribundas. Grand Canyon Krimin. Grandifloras. Gîtes ovat paras vaihtoehto ihmisille, jotka ovat kaupungin lyhyen aikaa ja halua käyttää suuria summia tavallista hotellin. Halpa loma ideoita. Halpoja matkaideoita singleille. Halvat kesälomat. Halvat lomat.
Halvat matkat. Harvinainen yhdistelmä erilaisia Maisema ja monimuotoisuuden ilmasto suhteellisen pienellä alueella määrittämään ainutlaatuisia ominaisuuksia Krimin. Hieno. Huhtikuu. Huipputasoisia seikkailuiltoja, joita sinulla on varaa. Hybridi ikuiset. Hybridi teetä. Hyödyllistä meri-ilma on todellinen lähde terveyden. Hämmästyttävä kissa on romanttinen osa kotielämän, ja hän on aina käsitelty perheenjäsenenä. Hämmästyttävä luonto.
Hämmästyttävä metsä upottaa matkustava maailman taikaa, jossa voi nauttia raitista ilmaa, haju ainutlaatuinen kasveja ja paeta tylsä kaupunkielämän. Hämmästyttävä mänty on kuihtumaton symboli aateli. Ihana Juniper marja on pitkään käytetty lääketieteellisissä. Ihana ihmeitä tapahtuu missä ne uskovat, ja mitä enemmän sitä mieltä, sitä useammin he sattuvat. Ihana koostumus kaunis meri kiviä on erittäin monipuolinen. Ihmiset kautta aikojen liitetty erityinen merkitys lukemisen kielen värit. Ikimuistoisista ajoista lähtien, ihmiset suotu väri erityinen semanttista arvoa, joka heijastuu eri uskonnollisten ja mystinen opetukset, myyttejä, satuja, legendoista. Ikivihreä. In iloisen matka-aika virtaa eri tavalla - yksi hämmästyttävä päivä voi olla elinikäinen. Inkivääri kissa.
Joet ovat elämän lähde. Joka puolella Krimin kirjaimellisesti hengittää historia, legendat ja perinteet. Jokainen rakastaa kesä. Jokainen väri on sana ja symboli samanaikaisesti. Joku haluaa levätä joka vuosi samassa suosikki paikka, jotkut kuten lajike. Jos haluat löytää itsesi täydellinen lemmikki, on järkevää ensin pyytää neuvoja asiantuntijoiden. Jos me sulkea taidetta kaikki asiat, joita varten kriitikot eivät tunnista oikeutta kuulumisen taidetta, niin melkein mikään ei jäljellä taidetta. Jos rakastat kissoja, ihastut Maine Coon, koska hän on kaikkein catlike kissa. Jousi on aika rakkaus. Jännittävä matka latautuu meille erilaisia tunteita, vaikutelmia.
Jännittävä matka on erityinen osa elämäämme. Jännittävä matka on hämmästyttävä mielialalääkkeitä varten väsynyt henkilö. Jää. Kaikki rakastavat unohtumattoman loman. Kasvitieteellinen puutarha. Katsomalla hienoa linjat kaunis kukka ja sen värit, on mahdotonta suhtautua välinpitämättömästi viehätysvoima luonto. Kauneuden taivas. Kauneutta kukkien pehmentää sielun ja paljastaa paras puolia ihmisluonnon. Kauneutta lumi. Kauniita kukkia luoda illuusion yhteys luontoon.
Kauniita kukkia yllättää - jokainen on ainutlaatuinen ja ainutkertaisen. Kaunis merenranta on suosikki paikka poikkeuksellisia rentoutumiseen. Kaunis puutarhoissa ja puistoissa luoda suotuisa mikroilmasto. Kehräsi kaunis kissa voit rentoutua, parantaa hermostoa, lievittää jännitystä, masennus ja poistaa stressiä. Kehäkukka. Kerma kissa. Keskimääräinen henkilö, vaikuttaa selvältä, ja ilmeinen tosiasia, että taide on osoitus kauneuden. Kesäkuu. Kevätkausi. Keväällä koko luonto elvytetään uudelleen.
Kiipeilijät. Kirkas kuvitus. Kirkas värikkäitä taustoja. Kissa talossa on koti terapeutti. Kissat eivät vain auttaa luomaan mukava ilmapiiri talossa, mutta myös selviytyä stressitilanteissa. Kissat ovat hyvin vanha, mystinen eläimiä; Kissat ovat hyvin älykäs, kaunis ja riippumaton eläinten poikkeuksellisten intuitio, joka on edelleen mysteeri tutkijoille. Kissoilla on tehtävä rekisteriin lääkkeiden. Kommunikaatiokielen kauniita kukkia ovat ihania hajuja. Koostumus. Kotikissojen laskeutui villit, joka on kesyjä vuodesta 5000 vuotta sitten esillä päivää.
Kukka ei tarvitse koristelu, se on kaunis itse. Kulttuurien ja kansojen hallitsijat ja valloittajat seurasivat toisiaan tämän pienen palan maata, kuten kaleidoskoopissa. Kun kiinni kaunis meri ja hengittää sen ihmeellinen hajuja, mitään ongelmia tulee merkityksetön. Kun lumi luonto kuuntelee. Kun taiteilija ajattelee rahaa, hän menettää kauneuden taju. Kuvitus suunnittelu. Kuvitustöitä. Lahja luonnosta. Lampi. Lemmikin talomme tekee elämästämme iloinen ja onnellisemman.
Lemmikit pelastaa meidät masennuksesta. Liikumme epätavallisissa paikoissa, ihana kaupunkeja tai unohtumaton maissa. Linnut ovat yksi vanhimmista eläinten. Loma all inclusive. Loma hämmästyttävän meri on miellyttävä harrastus ääneen Surf, virkistävä meri uiminen ja miellyttävä tan rannalla. Lomamatkat ja matkailu. Lomat muistaa. Luonnossa, ei ole mitään vikaa - kaikissa muodoissa, kaunis tai ruma, perusteltu, ja kaiken olemassa, näyttää täsmälleen samalta kuin sen pitäisi olla. Luonteeltaan sellaisia et näe missään muualla, se on kiehtovaa ei vain silmän, mutta myös sielu. Luonto on hämmästyttävää milloin tahansa vuoden.
Luonto on lahjoittanut Krimillä nähtävyyksiä luonnollista alkuperää: vesiputouksia, maisemat arvaamaton muotoja, huiput ja salaperäinen luolia. Luovia strategioita suunnittelu. Luovuus ideat. Lyhyt matka on erinomainen työkalu parantua krooninen väsymys. Lyhyt viikonloppu lomille. Lääketieteen ominaisuuksia ihmeellisiä kissat ovat hyvin tunnettu antiikin ajoista lähtien. Maailman suosituimpia matkakohteita. Maaliskuu. Mahtava. Mahtipontinen.
Maisemakuvaukseen. Majesteetti kaunis luonto, hänen luomuksia ja upeat näkymät ovat ihmeellisiä ja hämmästyttävä. Makrokuvaus. Marraskuu. Matka kokemus tarinoita. Matka maailman. Matkaideoita: lomat, retket ja retket. Matkailukohteiden. Matkakuvia. Matkat nuoremmalle matkustajalle.
Me kaikki unelma viettää vähän aikaa paikoissa, joissa on raikas ja puhdas ilma, ja luonto on säilyttänyt kauneutta ja charmia. Meidän kauniin planeetan hämmästyttää mielikuvitus ajateltavissa erilaisia. Meidän ohikiitävä ja arkipäiväinen maailma, ihmiset harvoin on mahdollisuus kääntää fantasia. Micro Nikkor objektiivi. Mies alkoi saada tietoa maailmasta, kauan ennen kuin hän tunsi itsensä ajattelu on. Miksi matka on hyvää terveydelle. Mikä kerran oli loistava tulee nyt rutiinia. Mikään kuva ei houkutella meitä niin paljon kuin tosi ihana väri. Minne mennä päivä muistaa sen eliniän. Miten viettää vapaa-aikaa hyödyllisesti.
Mitkä ovat lomia. Mitään muuta kaunis kukka ei iloitse meitä ruusu. Monia mielenkiintoisia legendoja ja hämmästyttävä tarinat omistettu kaunis krysanteemi. Monille matkailijoille hämmästyttävän hienolla rannalla ja ihmeellinen meri ilmentävät ihanteellinen paikka rentoutua. Monivärinen. Muinainen symboliikka värien ja niiden tulkinta eri kulttuureissa vahvistetaan nykyajan teorioiden suhteesta värien ja tunteiden. Mulkoilla. Mustanmeren. Mystinen metsät ovat ilmainen museo ja halkoo tuhansia turisteja. Mänty on havupuuta tehdas ja ihana klinikan: kuinka helposti, vapaasti, syvästi hengittää mäntymetsässä.
Nikita. Nikita kasvitieteellinen puutarha. Nikitsky kasvitieteellinen puutarha. Nikon. Nykytaide. Nykytaidetta. Nykytaiteilijan yrittää ylittää tylsä hyväksyttyjen standardien. Nähtävyydet. Omaperäisyys ei sulje pois yksinkertaisuus. Ominaisuudet valon.
On paikkoja maapallolla, jossa luonto on niin äärettömän kaunis, joka luo tunteen epätodellisuuden. On paljon ihania paikkoja maapallolla. Oranssi kissa. Paikka kuin että, eivät löydä koko maailmassa. Parhaat elämänvaihtelut. Parhaat perheen loma-tarjoukset ja edulliset matkapaketit. Peippo. Pennut ovat huvittavia, viihdyttäviä, hilpeä ja leikkisä lemmikit. Pennut ovat kohottavia, yllätys ja rauhoittaa. Pennut ovat todellinen vitamiini iloa.
Persoonallisuus. Piirtää kaunis kissa ja täydellisesti piirtää kissa ei ole sama asia. Pilviä tyypit. Poikkeuksellinen veneration puiden juuret ovat syvällä salaperäinen pakanallisen historia. Polyanthas. Psykologiset edut loma. Punainen kissa ilmentää auringonvaloa, lämpöä ja romanttinen iloa. Punatukkainen kissa on täydellinen mestariteos ja enne onnea. Raikas kylmä ilma ei ole vain kohottavaa, vaan myös vahvistaa immuunijärjestelmää ja lisää ruokahalua ja lievittää unettomuus. Rakastan talvi.
Ramblers. Ranta antaa meille mahdollisuuden parantaa terveyttä, lievittää stressiä ja nauttia ainutlaatuisesta rauhasta. Rantalomiin on kaikkein suosikki ajanvietteenä maailmassa. Retket erityinen rooli kehityksessä persoonallisuuden, koska ne mahdollistavat laajentaa näköaloja ja rikastuttaa tiedon. Retket kehittää cravings kauneuden ja taiteen. Retket ovat yhtä hyödyllisiä sekä lapsille että aikuisille. Romanttinen lomat budjetissa. Romanttinen seikkailu lomat. Runsaasti aurinkoisia päiviä vuodessa, merenranta rannat ja vuoristometsien, monipuolinen kasvillisuus, jokilaaksot, rotkoja ja vesiputouksia, paljon kulttuurimuistomerkkejä - kaikki tämä on todella arvokas runsaasti Krimin. Se on erittäin tärkeää valita mukava ja halpa hotelli ennen matkaa.
Se on hämmästyttävää, kuinka antelias ja kekseliäs on luonteeltaan väri kauniita kukkia. Sisustus aksentti. Smart henkilö näkee mittaamaton alue upeita mahdollisuuksia, ja tylsä typerys katsoo mahdollista vain nykyisiin. Suurimmat matkakokemukset. Sykli ruoho luonnossa. Syntymistä matkailu-, tai jotain tällaista, alkoi muinoin. Tagetes. Tahra. Taide on fuusio kehittyneempiä fantasioita ja käsittämätön arvoituksia, löytää sen lopullinen osoitus absoluuttinen käsite kauneuden. Taide on toteutumista kauneuden ihmisen vapaa henki.
Taidekasvatus - Katsoja on aina mukana kirjoittamassa mitään taideteoksen. Taideteollisuus. Taiteellinen kuva. Taiteessa on edullista melko levottomasti outo kuin täydellisesti kylmä. Tammikuu. Taurica on klassinen nimi Krimin. Taurida Governorate oli osa Venäjän keisarikuntaa. Taustat vesi. Terveys on tärkein ihmisen rikkaus. Tieto on valtaa.
Tuoksuva maisema. Tuore kaunis ruusu on symboli kohteliaisuus, nuorten, rauhaa ja iloa. Tyylikkyys. Tärkeys luonnonsuojelua. Vaellus loma. Vaeltaa hiljaa, hiljaa tarkastella kaikkia kulmat, kuunnella ääniä hämmästyttävä metsän. Vain seikkailupäivät yksittäisille matkustajille. Valo antaa kuvan viehätys tai ottaa sen pois. Valokuvaus- matkat. Varauksesta - maa-alueen ja vesialueen, joka on säilynyt sen luonnollisessa tilassa, koko luonnon monimutkainen ja jossa metsästys ja kalastus on kielletty.
Vesi on iankaikkinen kumppani ihmisen. Vesi on kaiken elämän perusta. Vesi on symboli ikuisen liikkeen sujuvuutta, muutos. Vesikasvit. Vihreä on väri nuorten, toivon ja ilon. Virta. Visuaalinen vaikutus. Vuoristomaisema. Vuosisatojen, puutarhoissa ja puistoissa ovat symboli ylellisyyttä ja valtaa. Väri on elämää, se antaa meille voimaa, toipuu, kohtelee ja herkkuja.
Väri soittaa ihmiselämän tärkeä rooli. Väri symbolina on erilaisia merkityksiä eri ihmisille maailman. Värikirjo. Värikkäitä kuvia - Värikäs hd taustakuva lataa. Värit. Yalta. Yhtenä päivänä yksi hehtaari kataja varaa noin 30 kg haihtuvien tuotantoa - Tämä summa riittäisi puhdistaa ilmaa pikkukaupungin. Yksi suosituimmista kissaroduista.

matches: Hd Hd Hd HD hd hd HD hd