text:
Hakeutuminen arvonlisäverovelvolliseksi kiinteistön käyttöoikeuden luovuttamisesta - Verohallinto
27.10.2017 - Toistaiseksi
2.6.3 Shop in shop -tilanteet
2.6.4 Kiinteistöleasing
Ohje korvaa aikaisemman ohjeen "Kiinteistön käyttöoikeuden luovuttamisesta arvonlisäverovelvolliseksi hakeutuminen", (31.12.2007, Dnro 1962/40/2007).
korkeimman hallinto-oikeuden (KHO) päätöksiä ja unionin tuomioistuimen (EUT) tuomioita
eräitä erityistapauksia, joita ovat yhteistoimistot, kampaamojen tuolinvuokraus, shop in shop -tilanteet ja kiinteistöleasing
luku varastointipalvelujen verotuksesta
kiinteistön käsite 1.1.2017 alkaen
ajallista kohdistamista koskevat muutokset 1.1.2017 alkaen
Ohjeesta on poistettu kiinteistöinvestointien tarkistusmenettelyä koskeva osuus, koska tätä menettelyä on selvitetty Verohallinnon ohjeessa "Kiinteistöinvestointien arvonlisäverotus"
Hakeutumisesta kiinteistön käyttöoikeuden luovuttajaksi säädetään arvonlisäverolain 30 §:ssä. Hakeutuja voi olla kiinteistön omistaja, osakas, heidän vuokralaisensa tai vuokralaisen vuokralainen. Hakeutumisen edellytyksenä on, että kiinteistöä käytetään jatkuvasti arvonlisäveron vähennykseen oikeuttavaan toimintaan tai että kiinteistön käyttäjänä on valtio, yliopistolain 1 §:n mukainen yliopisto tai ammattikorkeakoululain 5 §:ssä tarkoitettu ammattikorkeakouluosakeyhtiö tai 1.1.2018 alkaen opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetun lain (1705/2009) 32 i §:ssä tarkoitettu yksityinen ammatillisen koulutuksen järjestäjä. Kuntien ja elinkeinonharjoittajien palautukseen oikeuttava toiminta rinnastetaan vähennykseen oikeuttavaan toimintaan.
Euroopan unionissa yhdenmukaistettiin arvonlisäverotuksen kiinteistön käsitettä 1.1.2017 alkaen. Suomen arvonlisäverolaissa kiinteistön käsite laajeni koskemaan eräitä kiinteistöinä pidettäviä osia, koneita ja laitteita.
Kiinteistön käsite 31.12.2016 saakka:
Kiinteistöllä tarkoitetaan arvonlisäverotuksessa maa-aluetta, rakennusta, pysyvää rakennelmaa tai niiden osaa (AVL 28 § 1 mom.). Pysyviä rakennelmia ovat esimerkiksi sillat, laiturit, kanavat, vesiväylät ja erilaiset verkostot. Kiinteistöllä harjoitettavaa toimintaa palvelevat koneet ja laitteet eivät kuulu kiinteistöön.
Unionin tuomioistuimen (EUT) tuomion C-532/11 (Leichenich) mukaan pysyvästi joen varrelle kiinnitetty ravintolakäytössä ollut laiva ei ollut irtain esine, vaan kiinteää omaisuutta. Laivasta puuttui moottori. Lisäksi se oli liitetty sähkön- ja vedenjakeluverkostoon, ja sillä oli postiosoite sekä puhelin- ja jätevesiliittymät. Laiva oli kiinnitetty pysyvästi rantaan eikä sitä ollut helppo irrottaa. Lisäksi laiva oli tarkoitettu liiketoiminnan käyttöön yksinomaan tällä paikalla. Tällaista kokonaisuutta, joka muodostui laivasta, vedenpinnan ylä- ja alapuolisesta maapohjasta, vesialueesta ja sillä olevasta laiturista, voidaan pitää pysyvänä rakennelmana.
Toisen kiinteistön käsitettä koskevan tuomion EUT C-315/00 (Maierhofer) mukaan sellaisen rakennuksen vuokraus, joka on rakennettu maapohjaan kiinteästi liittyvistä valmisosista siten, että kyseiset valmisosat eivät ole helposti purettavissa eivätkä siirrettävissä, on kiinteän omaisuuden vuokrausta. Näin on siitä huolimatta, että kyseinen rakennus tullaan poistamaan vuokrasopimuksen päätyttyä ja sitä tullaan käyttämään uudelleen jollakin toisella kiinteistöllä.
Kiinteistön käsite 1.1.2017 alkaen:
Muuttuneen 28 §:n mukaan kiinteistöllä tarkoitetaan yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY täytäntöönpanotoimenpiteistä annetun neuvoston täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 282/2011 13 b artiklassa määriteltyä kiinteää omaisuutta. Kiinteänä omaisuutena pidetään:
a) tiettyä maa-aluetta maan pinnalla tai sen alla, johon voi syntyä omistus- ja hallintaoikeus
b) rakennusta tai rakennelmaa, joka on perustettu kiinteästi maaperään merenpinnan ylä- tai alapuolelle ja jota ei voida helposti purkaa tai siirtää
c) rakennukseen tai rakennelmaan asennettua ja siihen kiinteästi kuuluvaa osaa, jota ilman rakennus tai rakennelma on puutteellinen, kuten ovet ikkunat, katot, portaikot ja hissit
d) osaa, laitetta, tai konetta, joka on asennettu pysyvästi rakennukseen tai rakennelmaan ja jota ei voida siirtää tuhoamatta tai muuttamatta rakennusta tai rakennelmaa.
Mikä muuttui 1.1.2017 alkaen:
Vuoden 2016 loppuun voimassa olleen AVL 28 §:n kiinteistöä koskevat käsitteet sekä verotus- ja oikeuskäytäntö vastaavat uutta kiinteistön määritelmää. Vuoden 2017 alusta kiinteistönä pidetään myös kiinteistöllä harjoitettavaa erityistä toimintaa palvelevaa konetta, laitetta tai osaa, joka on asennettu pysyvästi rakennukseen tai rakennelmaan ja jota ei voida siirtää tuhoamatta tai muuttamatta rakennusta tai rakennelmaa.
Sellaisten arvopaperien myynti, jotka yksin tai yhdessä muiden arvopaperien kanssa tuottavat oikeuden hallita määrättyä huoneistoa tai kiinteistöä taikka kiinteistön osaa kuuluvat AVL 27 §:n soveltamisalaan. Näiden arvopapereiden myynti on verotonta kiinteistöön kohdistuvan oikeuden luovuttamista. Arvopapereilla tarkoitetaan tässä yhteydessä keskinäisten kiinteistöosakeyhtiöiden osakkeita.
Arvonlisäverollista toimintaa tiloissa harjoittava vuokralainen tai osakas saa tehdä vähennyksen kiinteistön omistajan tai haltijan ostamasta energiahyödykkeestä silloinkin, kun veloitus sisältyy kiinteistön verottomaan vuokraan tai vastikkeeseen. Tämä edellyttää, että energiahyödykkeen ostaja antaa näiden tilojen osalta selvityksen veron määrästä, jonka on maksanut energiahyödykkeen hinnassa (AVL 111 §).
Selvityksessä on oltava selvityksen antamispäivä, myyjän eli käyttöoikeuden luovuttajan ja ostajan eli vuokralaisen tai osakkaan nimet, osoitteet sekä y-tunnukset, luovutuksen luonne ja kohdekausi, vuokran tai yhtiövastikkeen kokonaismäärä ja energian osuus siitä sekä myyjän ostamasta energiahyödykkeestä tai polttoaineesta suorittaman veron määrä (AVL 209 h § 2 mom.).
Vaikka AVL 27 §:n mukainen kiinteistön käyttöoikeuden luovuttaminen on pääsääntöisesti arvonlisäverotonta, siitä on mahdollista hakeutua edellytysten täyttyessä verovelvolliseksi. Hakeutuja voi olla kiinteistön omistaja, keskinäisen kiinteistöosakeyhtiön osakas tai edellisten vuokralainen. Hakeutuja voi olla myös vuokralaisen vuokralainen aina viimeiseen vuokranantajaan saakka. Keskinäisen kiinteistöosakeyhtiön hakeutumisen edellytyksenä on, että hakeutumista koskevaa tilaa käytetään osakkaan osalta kokonaan ja loppukäyttäjän osalta ainakin osittain arvonlisäverollisen liiketoiminnan tai palautukseen oikeuttavan toiminnan käytössä. Toiminnalle ei ole erityisiä vaatimuksia, jos tilojen loppukäyttäjänä oleva osakas on valtio tai AVL 30 §:n 3 momentissa mainittu yliopistolain 1 §:ssä tarkoitettu yliopisto tai ammattikorkeakoululain 5 §:ssä tarkoitettu ammattikorkeakouluosakeyhtiö tai 1.1.2018 alkaen opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetun lain (1705/2009) 32 i §:ssä tarkoitettu yksityinen ammatillisen koulutuksen järjestäjä.
Lain 29 §:ssä säädetään kiinteistöön kohdistuvan käyttö- tai muun oikeuden luovuttamisesta. Hakeutumismahdollisuus kiinteistön käyttöoikeuden luovuttajana ei koske näitä luovutuksia, koska ne ovat jo AVL 29 §:n mukaan verollisia.
Keskinäisen kiinteistöosakeyhtiön hakeutumisen edellytyksenä on, että osakas voi vähentää vastikkeen sisältämän veron täysimääräisesti. Tällöin osakas käyttää itse tilaa kokonaan vähennykseen tai palautukseen oikeuttavassa toiminnassaan tai vuokraa tilan verolla ainakin osittain vähennykseen tai palautukseen oikeuttavaa toimintaa tilassa harjoittavalle vuokralaiselle. Jos tilojen loppukäyttäjänä oleva osakas on valtio, tai AVL 30 §:n 3 momentissa mainittu yliopisto tai ammattikorkeakoulu tai 1.1.2018 alkaen opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetun lain (1705/2009) 32 i §:ssä tarkoitettu yksityinen ammatillisen koulutuksen järjestäjä, niiden tiloissa harjoittaman toiminnan ei myöskään tarvitse olla vähennykseen oikeuttavaa.
Oikeuskäytännössä on katsottu, että keskinäinen kiinteistöosakeyhtiö voi hakeutua verovelvolliseksi tietyin edellytyksin, vaikka osakkailla ei ole huoneistojen täyttä hallinta- ja käyttöoikeutta. Korkeimman hallinto-oikeuden päätös KHO 2009 T 1785 koski lomaosaketoimintaa. Päätöksen mukaan, kun osakkaan hallintaoikeutta oli rajoitettu yhtiöjärjestyksessä olennaisesti ja merkittävästi, keskinäinen kiinteistöosakeyhtiö voi hakeutua arvonlisäverovelvolliseksi luovuttaessaan huoneiston käyttöoikeuden majoitustoiminnan harjoittajalle. Kiinteistöosakeyhtiöön ei tältä osin sovellettu AVL 30 §:n 3 momentissa säädettyä verovelvollisuuden erityisedellytystä osakkaan täysimääräisestä vähennysoikeudesta.
KHO 2009 T 1785
Kiinteistön käyttöoikeuden luovuttamisesta arvonlisäverovelvolliseksi hakeutuminen koskee aina kiinteistöä tai sen osaa. Korkein hallinto-oikeus totesi päätöksessään KHO 1996 T 3563, että pienimpänä kiinteistön osana, jota hakeutuminen voi koskea, on huoneisto tai tätä pienempi muu selvästi erottuva, toiminnallisen kokonaisuuden muodostava osa. Kiinteistöosakeyhtiö peri osakkaalta erillisen yhtiövastikkeen kunkin huoneistoa pienemmän toimintayksikön osalta toimintayksikön käytössä olevan pinta-alan mukaisesti. Kiinteistöosakeyhtiöllä ja sen osakkaalla oli oikeus hakeutua verovelvolliseksi kiinteistön käyttöoikeuden luovuttajan myös silloin, kun vastike perittiin huoneistoa pienemmistä toiminnallisista kokonaisuuksista.
KHO 1996 T 3563
Keskinäinen kiinteistöosakeyhtiö omisti yhteispinta-alaltaan noin 10000 neliömetrin suuruiset rakennukset. Tiloja vuokrattiin joko yhtiöjärjestyksen mukaisina huoneistoina tai siten, että vuokrattava tila oli vain osa yhtiöjärjestyksen mukaisesta huoneistosta. Osakas vuokrasi hallitsemiaan tiloja pääasiassa arvonlisäverolista liiketoimintaa harjoittaville elinkeinonharjoittajille, jotka olivat tilojen loppukäyttäjiä. Sekä kiinteistöosakeyhtiö, että osakas olivat hakeutuneet kiinteistön käyttöoikeuden luovuttamisesta arvonlisäverovelvolliseksi.
Pienimpänä kiinteistön osana, jonka käyttöoikeuden luovuttamisesta voidaan hakeutua verovelvolliseksi, pidetään hallinnollisista syistä yleensä huoneistoa. Liikekiinteistöissä yhtiöjärjestyksen mukainen huoneistojako ei kuitenkaan aina vastaa tilojen tosiasiallista käyttöä, vaan esimerkiksi suuri huoneisto voi olla jaettuna useisiin toiminnallisiin yksiköihin, joissa kussakin on eri vuokralainen. Tällaisissa tapauksissa ei pienimpänä hakeutumisen kohteena olevana kiinteistön osana voida kaikissa tapauksissa pitää yhtiöjärjestyksen mukaista huoneistoa, vaan sellaiseksi voidaan katsoa muukin selvästi erottuva, toiminnallisen kokonaisuuden muodostava tila.
Kiinteistöosakeyhtiön osakkaan yhtiöjärjestyksen mukaista huoneistoa pienemmissä osissa vuokrattavat tilat olivat selvästi erottuvia ja kunkin vuokralaisen toimintayksikön muodostavia tiloja. Kun lisäksi kiinteistöosakeyhtiön perimän yhtiövastikkeen laskentaperusteena oli huoneistojen pinta-ala, yhtiön myynnistä suoritettavan veron peruste samoin kuin vähennysoikeudet voitiin selvittää pinta-alaperusteisesti silloinkin, kun kiinteistöosakeyhtiön osakas vuokrasi tiloja yhtiöjärjestyksen mukaisia huoneistoja pienemmissä osissa. Verotukseen liittyvät hallinnollisetkaan syyt eivät siten olleet esteenä hakeutua verovelvolliseksi yhtiöjärjestyksen mukaista huoneistoa pienemmästä kiinteistön osasta.
Korkeimman hallinto-oikeuden päätöksessä KHO 2007 T 268 oli kyse siitä, mitä kiinteistön jatkuvalla käytöllä tarkoitetaan. Toimintaa pidettiin jatkuvana silloinkin, kun kiinteistöllä harjoitetaan vuosittain tiettynä ajanjaksona arvonlisäveron vähennykseen oikeuttavaa toimintaa. Hakeutumisen edellytykset täyttyvät esimerkiksi silloin, kun kiinteistö on vuosittain kesäisin vuokrattuna vähennykseen oikeuttavaa toimintaa harjoittavalle vuokralaiselle ja muuna aikana kiinteistöä käytetään vähennykseen oikeuttamattomassa toiminnassa.
KHO 2007 T 268
Esimerkki 6: Osakas omistaa kahden huoneiston hallintaan oikeuttavat osakkeet kaupungin keskustassa sijaitsevasta talosta. Osakas vuokraa liikehuoneiston kampaamotoimintaa harjoittavalle yritykselle. Osakas voi hakeutua arvonlisäverovelvolliseksi kiinteistön käyttöoikeuden luovuttamisesta. Osakas vuokraa toisen huoneiston yksityishenkilölle asumiskäyttöön. Koska tämä huoneisto on vähennykseen oikeuttamattomassa käytössä, hakeutumisen edellytyksiä ei tämän huoneiston osalta ole.
Esimerkki koskee tilannetta, jossa vuokralaisen A edelleen B:lle luovuttamaa tilaa ei voida pitää erillisenä hakeutumisyksikkönä eli keskinäinen kiinteistöosakeyhtiö ei peri osakkaalta kyseisen tilan osalta erillistä vastiketta.
Esimerkki 10: Keskinäisen kiinteistöosakeyhtiön osakas vuokraa huoneiston sekä verollista että verotonta toimintaa harjoittavalle yritykselle. Vuokralainen on tilojen loppukäyttäjä. Osakas voi hakeutua arvonlisäverovelvolliseksi kiinteistön käyttöoikeuden luovuttamisesta. Hän perii vuokran kokonaan arvonlisäverolla. Vuokralainen voi vähentää vuokran sisältämän veron siltä osin kuin se kohdistuu verollisen toiminnan käytössä oleviin tiloihin. Koska osakkaan toiminta on kokonaan arvonlisäverollista, myös kiinteistöosakeyhtiö voi hakeutua kiinteistön käyttöoikeuden luovuttajana arvonlisäverovelvolliseksi
Korkeimman hallinto-oikeuden päätös KHO 2013 T 1287 koski kiinteistön omistajan oikeutta hakeutua verovelvolliseksi, kun kiinteistön loppukäyttäjinä olivat yliopisto ja yliopiston toimintaan liittyviä yhteisöjä, jotka eivät olleet arvonlisäverovelvollisia. Hakeutumisoikeus koski vain tiloja, joiden loppukäyttäjänä oli yliopisto.
KHO 2013 T 1287
Korkeimman hallinto-oikeuden päätöksessä KHO 2009 T 441 oli kyse siitä, oliko kiinteistön omistajalla oikeus hakeutua arvonlisäverovelvolliseksi kiinteistön käyttöoikeuden luovuttamisesta. Nuorisoseura vuokrasi tiloja kunnalle vuorokauden tietyksi ajaksi. Saman vuorokauden muina aikoina tiloja käytettiin joko omistajan omassa tai muiden käyttäjien käytössä. Tilojen käyttöoikeuden luovuttaminen eri käyttäjille tapahtui siten tilapäisesti kullekin kerrallaan. Kunnalla ei ollut yksinomaista määräysvaltaa hallita varaamiaan tiloja. Vuokraustoimintaa pidettiin tilojen tilapäisluonteisena luovuttamisena, josta ei voitu hakeutua.
KHO 2009 T 441.
Korkeimman hallinto-oikeuden päätöksessä KHO 1997 T 285 pitkäaikaista toripaikkojen vuokrausta pidettiin kiinteistön käyttöoikeuden luovuttamisena eikä tilan käyttöoikeuden tilapäisluonteisena luovuttamisena.
KHO 1997 T 285
Kun yritys ei tarvitse toiminnassaan muita työvälineitä kuin työpöydän, tuolin, tietokoneen ja Internet-yhteyden, yritys voi vuokrata toimintaansa esimerkiksi vain työpisteen eikä koko huoneistoa tai tiettyä huonetta. Muutaman neliön suuruiset työpisteet tuoleineen sijaitsevat yleensä usean käyttäjän yhteiskäytössä olevassa avotilassa. Työpisteen vuokranantaja luovuttaa vuokralaiselle tavanomaisesti myös sähkön, tilan siivouksen ja Internet-yhteyden. Työpisteen vuokraus voi olla AVL 27 §:ssä tarkoitettua kiinteistön käyttöoikeuden tai 29 §:n 4 kohdassa tarkoitettua tilan käyttöoikeuden tilapäisluonteista luovuttamista.
Jos tietty työpiste varataan pysyvästi vuokralaisen yksinomaiseen käyttöön, vuokrasopimus antaa vuokralaiselle määräysvallan hallita ja käyttää kiinteistöä tai sen osaa ja sulkea muut tämän oikeuden ulkopuolelle. Tällöin kyse on AVL 27 §:ssä tarkoitetusta kiinteistön käyttöoikeuden luovuttamisesta. Jos työpisteeseen ei muodostu edellä mainittua yksinomaista määräysvaltaa, sen vuokrausta pidetään AVL 29 §:n 4 kohdassa tarkoitettuna arvonlisäverollisena tilan käyttöoikeuden tilapäisluonteisena luovutuksena. Hallituksen esityksen (HE 88/1993) mukaan tällaisten tilojen luovuttamisessa on ensisijaisesti kysymys tilaan kuuluvien järjestelyjen hyväksi käyttämisestä eikä niinkään määräysvallan hankkimisesta itse tilaan.
Esimerkki 17: Yhtiö omistaa avokonttorin, jossa on kymmenen työpistettä. Yhden työpisteen pinta-ala on 4 m2. Työpisteitä ei ole erotettu sermein toisistaan. Vuokralaiset ovat tehneet yhtiön kanssa työpisteiden käytöstä toistaiseksi voimassa olevat sopimukset. Osa vuokralaisista käyttää työpisteitä kokopäiväisesti ja osa satunnaisesti tai osa-aikaisesti. Työpisteet ovat joko vaihtuvia tai tiettyjä nimettyjä työpisteitä. Jos työpiste on vaihtuva eikä sitä voi varata pysyvästi yhden vuokralaisen käyttöön, kyse on AVL 29 §:n 4 kohdassa tarkoitetusta tilaan käyttöoikeuden tilapäisestä luovuttamisesta, josta suoritetaan arvonlisäveroa. Sen sijaan, jos työpiste on pysyvästi vuokralaisen yksinomaisessa käytössä eikä vuokraus ole tilapäistä, kyse on AVL 27 §:ssä tarkoitetusta kiinteistön käyttöoikeuden luovuttamisesta, josta voidaan hakeutua arvonlisäverovelvolliseksi.
Kampaamoalalla on yleistä, että itsenäisenä yrittäjänä toimiva kampaaja vuokraa toimintaansa toiselta kampaamoalan yrittäjältä tämän tilassa olevan kampaamotuolin ja -välineitä. Vuokrauksesta maksetaan yleensä kiinteää kuukausivuokraa tai vuokra määräytyy toteutuneen liikevaihdon perusteella. Vuokraan sisältyy usein myös sähkö- ja vesimaksu, taustamusiikin käytöstä maksettava korvaus sekä taukotilan, maksupäätteen ja ajanvarausjärjestelmän käyttöoikeus. Kampaaja saa käyttöönsä tietyn tuolin tai hän käyttää kulloinkin vapaana olevaa tuolia. Vuokrasopimusten sisällöt vaihtelevat tapauskohtaisesti.
Tuolinvuokraus luovutettavine tavaroineen ja palveluineen on monitahoisempi palvelu kuin pelkkä tilan luovutus. Palvelu sisältää mahdollisuuden harjoittaa tiloissa liiketoimintaa. Palvelu ei sisällä oikeutta hallita kiinteistöä omistajan tavoin ja sulkea muut henkilöt tämän oikeuden käyttämisen ulkopuolelle. Vuokrasopimuksen pääasiallinen tarkoitus ei ole tilojen luovuttaminen ajan kulumiseen perustuvaa korvausta vastaan vaan palvelun myynti, josta suoritetaan arvonlisäveroa yleisen verokannan mukaisesti.
Shop in shop -tilanteissa vähittäiskauppias luovuttaa ulkopuoliselle kauppiaalle liiketilastaan tilan, jossa tämä myy kuluttajille omia tuotteitaan. Vähittäiskauppias veloittaa tuotteet ostajilta muiden myymiensä tuotteiden kanssa ja tilittää ulkopuolisen kauppiaan myynneistä kertyneet myyntitulot hänelle vähentäen tilityksestä sopimuksen mukaisen tilakorvauksen liiketilan käyttöoikeuden luovuttamisesta. Tällaista tilakorvausta pidetään verottomana AVL 27 §:n mukaisena kiinteistöön kohdistuvan oikeuden luovutuksena. Vähittäiskauppias voi hakeutua kiinteistön käyttöoikeuden luovuttajana arvonlisäverovelvolliseksi, edellyttäen että luovutettu liiketila on jatkuvasti arvonlisäverollisen kauppiaan käytössä. Tilan pinta-alalle ei ole erityisiä vaatimuksia. On riittävää, että tila muodostaa selvästi erottuvan, toiminnallisen kokonaisuuden.
Esimerkki 18: Tavaratalossa on ulkopuolisen yrityksen käytössä osasto, jossa myydään nuorten suunnittelijoiden suunnittelemia vaatteita ja asusteita. Osasto on pysyvä ja nuorten suunnittelijoiden yritys maksaa korvauksen tavaratalolle. Asiakas maksaa kaikki tuotteet tavaratalon kassalle normaalisti muiden ostamiensa tuotteiden kanssa. Tavaratalo voi hakeutua verovelvolliseksi kiinteistön käyttöoikeuden luovuttamisesta ulkopuolisen yrityksen käyttämän tilan osalta.
Esimerkki 19: Lihajalosteiden valmistaja on sopinut kauppiaan kanssa, että heidän tuote-esittelijänsä sijoittaa oman myyntitiskinsä kauppiaan lihatiskin läheisyyteen myydäkseen lihajalosteiden valmistajan tuotteita. Tila on pinta-alaltaan noin kahden neliömetrin suuruinen. Tuote-esittelijä esittelee tuotteita ja myy niitä asiakkaille. Myyntihinta suoritetaan kauppiaan kassaan. Kauppias tilittää sovitun osuuden lihajalosteiden valmistajalle. Tuote-esittelijä on paikalla toistuvasti viikonloppuisin ja juhlapyhien edellä. Vuokrasopimus on voimassa toistaiseksi. Kyse ei ole tilapäisestä liiketilan vuokrauksesta. Kauppias voi hakeutua verovelvolliseksi kiinteistön käyttöoikeuden luovuttamisesta tämän tilan osalta.
Esimerkki 20: Kauppakeskuksen pihalla on joulukuusikauppias. Kuusikauppias myy kuusia noin kahden viikon ajan ennen joulua. Kauppakeskus perii vuokraa kuusikauppiaalta. Tästä kuusikauppiaalle luovutetusta tilasta kauppakeskus ei voi hakeutua verovelvolliseksi kiinteistön käyttöoikeuden luovuttamisesta, koska kyse on tilan käyttöoikeuden tilapäisestä luovutuksesta. Luovutuksesta suoritetaan arvonlisäveroa yleisen verokannan mukaisesti.
Leasing-sopimuksella tarkoitetaan tavaran määräaikaista vuokrasopimusta. Kiinteistöleasing -sopimuksella sovitaan kiinteistön vuokrauksesta. Sopimuksen sisältö määrittää sen, onko kyse kiinteistön myynnistä vai vuokrauksesta.
Jos vuokralaisella on oikeus, mutta ei velvollisuutta lunastaa vuokrattava kiinteistö vuokra-ajan päätyttyä, kyse on kiinteistön vuokrauksesta. Vuokranantaja voi edellytysten täyttyessä hakeutua arvonlisäverovelvolliseksi.
Esimerkki 21: Kunnan omistama kehitysyhtiö rakennuttaa omistukseensa teollisuuskiinteistön, jonka se vuokraa arvonlisäverolliselle yritykselle. Vuokrasopimuksen mukaan vuokralaisella on oikeus lunastaa kiinteistö omistukseensa haluamanaan ajankohtana. Tässä tapauksessa kyse on kiinteistön vuokrauksesta.
Esimerkki 22: Kunnan omistama kehitysyhtiö rakennuttaa omistukseensa teollisuuskiinteistön, jonka se vuokraa arvonlisäverovelvolliselle yritykselle. Vuokra- tai lunastussopimuksella sovitaan, että vuokralainen lunastaa kiinteistön omistukseensa vuokra-aikana tai viimeistään vuokra-ajan päättyessä. Kyse on kiinteistön myynnistä, joten "vuokra- ja lunastussuoritukset" ovat osa verotonta kiinteistön myyntihintaa.
Kiinteistön käyttöoikeuden luovuttamisesta arvonlisäverovelvolliseksi hakeutuminen tapahtuu yritysmuodon mukaisella perustamisilmoituslomakkeella tai muutos- ja lopettamisilmoituslomakkeella. Perustamisilmoituslomaketta hakeutuja käyttää silloin, kun hänellä ei ole vielä Y-tunnusta. Muulloin hakeutuja käyttää muutos- ja lopettamisilmoituslomaketta. Ilmoituslomakkeet voidaan tulostaa yritys- ja yhteisötietojärjestelmästä www.ytj.fi
Esimerkki 23: Yritys rakentaa teollisuusalueelle teollisuusrakennuksen, jonka aikoo vuokrata arvonlisäverollista toimintaa rakennuksessa harjoittavalle yritykselle. Rakentamista aloitettaessa ei tiedetä, kuka tulee vuokralaiseksi. Rakennuskustannukset sisältävät merkittävän määrän vähennettävää veroa, joten on erittäin todennäköistä, että rakennusta ei tulla vuokraamaan arvonlisäverotonta toimintaa harjoittavalle yritykselle, jolloin vähennysoikeus menetettäisiin.
Koska yritys haluaa tehdä arvonlisäverovähennykset sitä mukaa kuin rakentaminen edistyy, se hakeutuu arvonlisäverovelvolliseksi kiinteistön käyttöoikeuden luovuttamisesta jo rakentamisen alkaessa. Hakemuksensa yhteydessä yhtiö selvittää, mistä kiinteistöstä tai sen osasta hakeudutaan ja sen, että kiinteistö tullaan vuokraamaan vähennykseen tai palautukseen oikeuttavaan käyttöön. Hakeutumista voidaan perustella esimerkiksi rakennusluvan mukaisella kiinteistön käyttötarkoituksella ja kaavamääräyksillä. Verohallinto voi tarvittaessa pyytää selvityksen rakennuskustannusten kokonaismäärästä ja rakennuksen arvioidusta valmistumisajankohdasta sekä esitetään rakennuspiirustukset.
Hakeutumista koskevat ilmoituslomakkeet lähetetään osoitteeseen:
PRH – Verohallinto, Yritystietojärjestelmä, PL 2000, 00231 HELSINKI
Ilmoituksia voidaan antaa myös sähköisesti YTJ -asiointipalvelussa (ytj.fi). Tarkemmat ohjeet löytyvät sieltä.
Arvonlisäverovelvolliseksi hakeutumisen ajankohdalla on rakennuskustannusten hankintahintaan sisältyvien verojen vähennyskelpoisen määrän kannalta merkitystä. Merkitystä on myös sillä, onko kyse uudisrakentamisesta tai perusparantamisesta vai korjaustyöstä.
Jos rakennushanke on arvonlisäverovelvollisuuden alkaessa keskeneräinen, korjaustyöstä ei voi tehdä takautuvaa vähennystä ajalta ennen verovelvollisuutta. Uudisrakentamisen ja perusparantamisen kustannusten sisältämät arvonlisäverot voidaan vähentää tältäkin ajalta (AVL 106 § 2 mom.).
Jos arvonlisäverovelvollisuus alkaa kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun valmis kiinteistö on otettu vähennykseen oikeuttavaan käyttöön, uudisrakentamisesta tai perusparantamisesta aiheutuneiden kustannusten sisältämät verot voidaan vähentää täysimääräisesti. Takautuva vähennysoikeus ei koske korjaustyötä.
Arvonlisäverotuksessa uudisrakentamisella, perusparantamisella ja korjaustyöllä tarkoitetaan seuraavaa:
Uudisrakentamisella tarkoitetaan uuden rakennuksen, pysyvän rakennelman tai niiden osan rakentamista. Kun kiinteistöä laajennetaan siten, että olemassa olevaan rakennukseen rakennetaan lisäkerros tai rakennetaan omille perustuksilleen lisäsiipi, kyse on myös uudisrakentamisesta. Näissä tilanteissa rakennuksen kokonaispinta-ala kasvaa. Uudisrakentamista on myös kiinteistönä pidettävän koneen, laitteen tai osan hankinta.
Perusparantaminen tarkoittaa kiinteistön laatutason muuttamista olennaisesti alkuperäistä tasoa paremmaksi. Käytännössä perusparantamisena pidetään kaikkia niitä muutos- tai perusparannustöitä, joista aiheutuvat menot on tuloverotuksessa aktivoitava kiinteistön hankintamenoon. Perusparantamisesta on kyse esimerkiksi silloin, kun vanhan talon porraskäytävään rakennetaan hissi.
Korjaustyöllä tarkoitetaan sellaista korjausrakentamista, jossa korjataan vain kiinteistön vaurioituneet tai kuluneet osat, eikä korjauksella ole tarkoitus kohottaa kiinteistön käytettävyyttä tai alkuperäistä tasoa paremmaksi. Korjaustyöstä on kyse esimerkiksi silloin, kun vanhan talon porraskäytävä maalataan.
Pääsääntö on, että kiinteistön käyttöoikeuden luovuttamisesta arvonlisäverovelvolliseksi hakeutuva merkitään rekisteriin aikaisintaan siitä päivästä alkaen, jolloin hakeutumista koskeva ilmoitus on saapunut Verohallintoon (AVL 173 § 2 mom.). Ennen tätä ajankohtaa toiminta on ollut arvonlisäverotonta. Samassa säännöksessä on rekisteröintiajankohtaa koskeva poikkeus. Tästä kerrotaan tarkemmin kohdassa 4.4 "Takautuva rekisteröinti kuuden kuukauden säännön perusteella".
Esimerkki 24: Keskinäinen kiinteistöosakeyhtiö rakennuttaa rakennuksen omistamalleen tontille, joka sijaitsee teollisuusalueella. Rakennussuunnitelmien mukaan rakennukseen rakennetaan erilaisiin liiketoimiin sopivia huoneistoja. Kaikki kiinteistöosakeyhtiön osakkeet omistaa perustajaosakas. Osakkeet tullaan myymään.
Korkein hallinto- oikeus on päätöksessään KHO 1998 T 728 todennut, ettei kiinteistöosakeyhtiön ja sen osakkaan rekisteröinnin tarvitse tapahtua samaan aikaan.
KHO 1998 T 728
Kun kiinteistöosakeyhtiö tekee rakennuksen perusparannuksen, se voi hakeutua arvonlisäverovelvolliseksi töiden aloittamisesta lukien. Verovelvollisuus määräytyy kiinteistöosakeyhtiön oman toiminnan perusteella. Merkitystä ei ole sillä, voiko osakas hakeutua verovelvolliseksi samasta ajankohdasta.
Samoja periaatteita kuin edellä sovelletaan myös silloin, kun hakeutuminen tapahtuu uudisrakentamis- ja perusparannustöiden tai korjaustöiden aloittamisen jälkeen mutta rakennustöiden ollessa vielä kesken. Hakeutuja merkitään rekisteriin aikaisintaan siitä päivästä alkaen, jolloin hakeutumista koskeva ilmoitus on saapunut Verohallintoon ja hakeutuja esittää luotettavan selvityksen kiinteistön tulevasta käytöstä.
Hakeutuja saa vähentää takautuvasti vain uudisrakentamis- tai perusparannustöiden hankintahintaan sisältyvän arvonlisäveron (AVL 121b § 1 mom.). Vähennys kohdistetaan arvonlisäverovelvollisuuden alkamiskuukaudelle. Takautuvan vähennysoikeuden perusteella hakeutuja saa tehdä rakennushankkeen kustannuksista arvonlisäverovähennyksen samansuuruisena kuin jos hän olisi rekisterissä jo heti rakennustöiden alkaessa.
AVL 121 b §:n 1 momentin mukainen takautuva vähennysoikeus ei koske korjausrakentamista. Näin ollen, kun kiinteistöön tehdään korjaustöitä, niiden hankintahintaan sisältyvän arvonlisäveron vähennys saadaan tehdä vasta siitä alkaen, kun hakeutumista koskeva ilmoitus saapuu Verohallintoon ja hakeutuja merkitään arvonlisäverovelvollisten rekisteriin.
Esimerkki 25: Kiinteistön omistaja tekee sopimuksen perusparannustyön ostamisesta. Rakennustyöt alkavat 1.6.2016. Rakennustöiden alkaessa ei vielä tiedetä, mihin tarkoitukseen kiinteistöä tullaan töiden valmistuttua käyttämään.
Kiinteistön omistaja löytää vuokralaisen, joka tulee käyttämään kiinteistöä vähennykseen oikeuttavassa toiminnassaan. Kiinteistön vuokrausta koskeva esisopimus allekirjoitetaan 1.10.2016. Kiinteistön omistaja hakeutuu arvonlisäverovelvolliseksi kiinteistön käyttöoikeuden luovuttamisesta. Hakeutumista koskeva ilmoitus saapuu Verohallintoon 4.11.2016. Kiinteistön omistaja merkitään rekisteriin kiinteistön käyttöoikeuden luovuttamisesta arvonlisäverovelvolliseksi 4.11.2016 alkaen.
Perusparannustyö valmistuu 1.1.2017, jolloin vuokralainen ottaa kiinteistön toimintansa käyttöön.
Perusparannuskustannuksiin on 1.6.2016 - 3.11.2016 sisältynyt arvonlisäveroa 60.000 euroa. Kiinteistön omistaja ilmoittaa vähennettävissä veroissa marraskuulta 2016 annettavalla veroilmoituksella perusparannustöiden hankintahintaan siihen mennessä sisältyneen 60.000 euron suuruisen arvonlisäveron.
Esimerkki 26: Yritys ostaa korjaustyön omistamaansa kiinteistöön, jota tullaan käyttämään verollisessa vuokrauksessa. Kyse ei ole perusparantamisesta. Korjaustyöt alkavat 15.7.2016. Sopiva vuokralainen löytyy 15.12.2016, kun rakennuksen korjaustyöt ovat vielä kesken. Korjaustyöt valmistuvat 15.2.2017 ja vuokralainen aloittaa arvonlisäverollisen toimintansa kiinteistöllä 15.3.2017. Yrityksen kiinteistöhakeutumista koskeva hakemus saapuu Verohallintoon 15.4.2017, josta alkaen se merkitään arvonlisäverovelvolliseksi kiinteistön käyttöoikeuden luovuttajana. Koska takautuva vähennysoikeus ei koske korjausrakentamista, yritys ei voi vähentää ennen 15.4.2017 suoritettujen korjaustöiden hankintahintaan sisältyneitä arvonlisäveroja (AVL 106 § 2 mom.).
Kiinteistön käyttöoikeuden luovuttamisesta arvonlisäverovelvolliseksi hakeutuva voidaan pääsäännöstä poiketen merkitä rekisteriin myös takautuvasti niin sanotun kuuden kuukauden säännön perusteella (AVL 173 § 2 mom.)
Esimerkki 27: Kiinteistön omistaja suorittaa rakennuksen perusparannuksen. Perusparannustyöt valmistuvat 1.3.2016, jonka jälkeen kiinteistö on tyhjillään. Kiinteistön omistaja vuokraa kiinteistön 1.5.2016 alkaen arvonlisäverollista toimintaa harjoittavalle vuokralaiselle, joka ryhtyy käyttämään kiinteistöä siitä alkaen arvonlisäverollisessa toiminnassa.
Ilmoitus hakeutumisesta saapuu Verohallintoon 14.7.2016 eli kuuden kuukauden kuluessa kiinteistön käyttöönotosta. Kiinteistön omistaja merkitään kiinteistön käyttöoikeuden luovuttamisesta arvonlisäverovelvolliseksi 1.5.2016 alkaen. Kiinteistön omistaja ilmoittaa toukokuulta 2016 annettavalla kausiveroilmoituksella rakennuskustannuksiin sisältyneen vähennettävän arvonlisäveron (AVL 106 § 1 mom.) Kiinteistön omistaja suorittaa arvonlisäveron perimästään vuokrasta tästä ajankohdasta alkaen ja vähentää vuokraustoiminnasta syntyneiden kulujen verot.
Esimerkki 28: Kiinteistön perusparannus valmistuu 1.3.2016. Kiinteistö on 1.3. - 1.4.2016 vuokrattuna arvonlisäverotonta terveyden- ja sairaanhoitopalvelua myyvälle lääkäriasemalle. Verollista toimintaa harjoittava vuokralainen ottaa kiinteistön 1.6.2016 verollisen toimintansa käyttöön. Ilmoitus hakeutumisesta saapuu Verohallintoon 14.7.2016 eli kuuden kuukauden kuluessa kiinteistön käyttöönotosta.
Kuuden kuukauden säännön soveltaminen ei tule enää kyseeseen. Kiinteistön katsotaan olleen 1.3. - 13.7.2016 arvonlisäveron vähennykseen oikeuttamattomassa käytössä. Kiinteistön omistaja merkitään kiinteistön käyttöoikeuden luovuttajana arvonlisäverovelvolliseksi 14.7.2016 alkaen. Tässä tapauksessa perusparannustöiden hankintahintaan sisältyneen arvonlisäveron vähennys saadaan tehdä vuosittain tarkistamista koskevien arvonlisäverolain säännösten mukaisesti. Tarkistus kohdistetaan kunkin tarkistusvuoden viimeiselle kalenterikuukaudelle (AVL 120 ja 145 b § 1 mom.). Tarkistusta koskevat tarkemmat ohjeet löytyvät Verohallinnon ohjeesta Kiinteistöinvestointien arvonlisäverotus.
Esimerkki 29: Osakeyhtiön omistama rakennus on valmistunut vuonna 2010 ja otettu valmistumisen jälkeen verottoman liiketoiminnan käyttöön. Yhtiö myy tyhjilleen jääneen rakennuksen 1.1.2016 kiinteistösijoittajalle. Ostaja vuokraa rakennuksen 1.2.2016 alkaen verollisen liiketoiminnan käyttöön. Ilmoitus arvonlisäverovelvolliseksi hakeutumisesta saapuu Verohallintoon 1.3.2016. Kymmenen vuoden pituinen tarkistusaika päättyy vuonna 2019.
Ostajan takautuvaan rekisteröintiin kiinteistön käyttöoikeuden luovuttajana sovelletaan AVL 173 §:n 2 momenttia. Sen mukaan jos hakeutuja voi soveltaa toimintaansa 106 §:n 3 momenttia ja hakeutumista koskeva ilmoitus on tehty liiketoiminnan alkamisen jälkeen, verovelvollisuus alkaa toiminnan alkamisesta. Tästä seuraa, että rakennuksen ostaja merkitään arvonlisäverovelvolliseksi 1.2.2016 alkaen.
Pääomasuorituksiksi kirjattavat varainhankitaerät, esimerkiksi rahoitusvastikkeet, eivät ole palvelun myynnistä suoritettavaa vastiketta eikä niitä lueta veron perusteeseen, vaikka ne sisältyisivät yhtiövastikkeeseen. Pääomasuorituksia käsitellään kirjanpidossa omien pääomien lisäyksenä.
Korkein hallinto-oikeus on katsonut päätöksessään KHO 24.8.1995 T 3186 verottomiksi yhtiön osakkailtaan veloittamat erät, joita ei kirjattu kirjanpidossa tulosvaikutteisesti vaan jotka rahastoitiin lainanlyhennysrahastoon.
KHO 24.8.1995 T 3186
Vuokranantaja saa kohdistaa myynnistä suoritettavan veron eräissä olosuhteissa AVL 137.1 §:n mukaan maksuperusteisesti.
Lue erityismenettelystä tarkemmin Maksuperusteinen alv - Verohallinto
Kiinteistön käyttöoikeuden luovuttamisesta arvonlisäverovelvolliseksi hakeutunut saa vähentää kiinteistöä varten hankittujen tavaroiden ja palvelujen hintaan sisältyvän arvonlisäveron (AVL 102 §). Näitä vähennyskelpoisia toiminnan kuluja ovat muun muassa lämmitys-, kirjanpito-, huolto-, siivous- ja rakennuksen korjaustöiden kulut.
Vähennysoikeuden edellytyksenä on että, kiinteistön käyttöoikeuden luovuttaminen on vastikkeellista. Vastike voidaan kuitenkin tilapäisesti jättää perimättä vähennysoikeutta menettämättä. Korkein hallinto-oikeus on katsonut näin päätöksessään KHO 1999 T 1326.
KHO 1999 T 1326
Keskinäinen kiinteistöosakeyhtiö oli hakeutunut kiinteistön käyttöoikeuden luovuttamisesta arvonlisäverovelvolliseksi 1.6.1994 alkaen. Osakas oli hakeutunut kiinteistön käyttöoikeuden luovuttamisesta arvonlisäverovelvolliseksi 10.6.1994 alkaen. Kiinteistöosakeyhtiö ei ollut vuosina 1994 ja 1995 perinyt osakkaalta vastiketta tämän hallitsemista ja edelleen vuokraamista tiloista. Vastikkeen perimättä jättäminen johtui yhtiön hyvästä rahoitustilanteesta ja se oli tilapäistä. Koska osakas käytti tiloja kokonaisuudessaan verollisessa vuokraustoiminnassa ja kun osakkaalla olisi ollut oikeus vähentää vastikkeen sisältävä vero, AVL 30 § 3 momentin säännös ei ollut esteenä kiinteistöyhtiön oikeudelle hakeutua kiinteistön käyttöoikeuden luovuttamisesta jo 1.6.1994 alkaen. Kiinteistöyhtiöllä oli tuosta ajankohdasta alkaen oikeus vähentää tätä toimintaa varten tekemiensä hankintojen verot.
Korkeimman hallinto-oikeuden päätöksessä KHO 2002 T 1550 oli kyse vuokralaisen vähennysoikeudesta, kun vuokranantaja ei ollut hakeutunut arvonlisäverovelvolliseksi kiinteistön käyttöoikeuden luovuttamisesta, mutta peri vuokrat arvonlisäverollisina. Vuokralainen ei ollut selvittänyt vuokranantajan arvonlisäverovelvollisuutta, joten hän ei voinut saada vilpittömän mielen suojaa. Vuokralaisella ei ollut vähennysoikeutta arvonlisäveroista.
KHO 2002 T 1550
Vuokranantaja ei ollut arvonlisäverovelvollinen liiketoiminnasta eikä hakeutunut verovelvolliseksi kiinteistön käyttöoikeuden luovuttamisesta, mutta peri tästä huolimatta vuokralaiselta vuokran lisäksi arvonlisäveron. Vuokranantaja ei suorittanut arvonlisäveroja veroviranomaiselle. Vuokralainen vähensi arvonlisäveron. Vuokralaisella ei ollut näissä olosuhteissa vähennysoikeutta maksamiensa vuokrien sisältämistä arvonlisäveroista. Tätä perusteltiin sillä, että kiinteistön käyttöoikeuden luovuttaja on arvonlisäverovelvollinen vasta, kun hänet on merkitty käyttöoikeuden luovuttajana verovelvollisten rekisteriin. Vuokralaisen vilpittömällä mielellä ei tällaisessa tilanteessa ole merkitystä. Vuokralaisen olisi tullut tarkistaa, että vuokranantaja on hakeutunut verovelvolliseksi.
Vähennettävät verot kohdistetaan ajallisesti vähennykseksi niin kuin edellä on kerrottu ja ilmoitetaan verovelvollisen verokauden mukaisella kausiveroilmoituksella.

matches:
§ 1
§ 2
§ 2
§ 2
§ 1
§ 2
§ 2
§ 1
§ 1
§ 3


text:
Jalkapallotähti Cristiano Ronaldolta vaaditaan DNA-näytettä raiskausepäilyiden takia - Worldnews.com
Jalkapallotähti Cristiano Ronaldolta vaaditaan DNA-näytettä raiskausepäilyiden takia
Christiano Ronaldon asianajajan mukaan DNA-näytteen pyytäminen ei tullut yllätyksenä, sillä se on osa tavanomaista tutkintaa. LEHTIKUVA/AFP
Las Vegasin poliisi on pyytänyt jalkapallotähti Cristiano Ronaldoa toimittamaan DNA-näytteen osana raiskausepäilytutkintaa. Ronaldon asianajajan mukaan DNA-näytteen
"yhteistyön ja suoritusraivon kautta"
Korpisalo torjui Columbukselle voiton Rinteen Nashvillestä
Joonas Korpisalon Columbus peittosi Pekka Rinteen Nashvillen suomalaismaalivahtien kohtaamisessa jääkiekon NHL:ssä. Columbus voitti kotonaan jatkoajalla värikkäiden...
Etela-Suomen Sanomat 2019-01-11
Raija Toiviainen toivoo selvitystä siitä, kuinka paljon pieniä rikoksia jätetään kokonaan tutkimatta. LEHTIKUVA / EMMI KORHONEN Valtakunnansyyttäjä Raija Toiviainen pitää...
Turun terrori-iskua aletaan puida hovioikeudessa - Lue yön uutiskooste
Turun toissakesäistä terrori-iskua aletaan puida tänään Turun hovioikeudessa järjestettävässä valmisteluistunnossa. Hovioikeuskäsittelyn keskiössä puolustuksen ja...
Koira herätti perheen, jonka terassi oli tulessa
Palon syttymissyyksi epäillään tuhka-astiaa. Pelastuslaitos sai hälytyksen hieman puolenyön jälkeen. LEHTIKUVA / VESA MOILANEN Valpas koira auttoi välttämään mahdollisesti...
Cristiano Ronaldo Vs Atalanta HD 1080i (26/12/2018)
Cristiano Ronaldo vs Sampdoria HD 2018 | Match Overview
CRISTIANO RONALDO LIVE in DUBAI 2019
Cristiano Ronaldo Vs Roma HD 2018 | Match Overview
Cristiano Ronaldo Jr. Humiliates His Peers in Football 😨 Future of Juventus!
Lännen Media: Sikaruton pelossa Suomessa käyttöön poikkeuskeinot – villisikoja saa ampua aseilla, joissa valovahvistimet
Suomen Riistakeskus on antanut Itä-Suomeen poikkeusluvan ampua villisikoja metsästyslaissa normaalisti kielletyillä tavoilla, sillä afrikkalaisen sikaruton (ASF) pelätään leviävän Venäjältä Suomeen. Asiasta uutisoi Lännen Media. Metsästämisen tehostamiseksi aseisiin saa kiinnittää valovahvistimet ja pimeänäkölaitteet. Myös supikoiria saa metsästää samoilla keinoin. Maa- ja...
YK ja USA reagoivat varovaisesti Kongon vaalitulokseen
Maailmalla on reagoitu varovaisesti Kongon demokraattisen tasavallan presidentinvaalien tulokseen. Vaalien torstaina julkistetuissa tuloksissa toiseksi jäänyt Martin Fayulu on esittänyt syytöksiä vaalivilpistä, eivätkä ulkovallat ole vielä uskaltaneet onnitella Felix Tshisekediä vaalivoitosta. YK:n pääsihteeri Antonio Guterres kehotti kaikkia osapuolia pidättäytymään...
Lomaosakehuijausvyyhdin uhriksi joutui 86 ihmistä – asianomistajia myös Lahdessa ja Heinolassa
Pitkittynyt prosessi päättyi ehdollisiin vankeustuomioihin. Kuva: Lehtikuvan arkisto Pohjois-Savon käräjäoikeus on tuominnut viisi miestä laajasta, valtakunnallisesta lomaosakehuijausten sarjasta vuosilta 2013–2016. Rikossarjalla oli 86 asianomistajaa Kuopiossa, Joensuussa, Jyväskylässä, Lahdessa, Heinolassa, Hämeenlinnassa, Tampereella, Helsingissä, Turussa, Vantaalla,...
Kapteeni ja kultaleijona samaan ketjuun, kun Pelicans hakee voittoa "yhteistyön ja suoritusraivon kautta"
Aleksi Mustonen (oik.) ja muu Pelicans-ryhmä ovat valmistautuneet vääntämään KalPaa vastaan. Kuva: Sami Kuusivirta Tuore jääkiekon nuorten maailmanmestari Jesse Ylönen palaa perjantaina Pelicansin kokoonpanoon ja saa ympärilleen ketjun, jota ei aiemmin tällä kaudella ole vastaavassa muodossa nähty. Päävalmentaja Ville Nieminen kertoi torstain aamujäiden jälkeen, että Ylönen...
NBA-koripalloliigassa nähtiin ensimmäinen 300 pisteen ottelu yli 12 vuoteen, kun San Antonio Spurs ja Oklahoma City Thunder kuluttivat koriverkkoja yhteensä 301 pisteen edestä. Spurs voitti kahteen jatkoaikaan venyneen kohtaamisen 154–147, ja pisteilottelu jätti jälkeensä myös huimia henkilökohtaisia tilastoja. Spursin LaMarcus Aldridge teki uransa korkeimman pistemäärän 56,...
Valtakunnansyyttäjä jyrähti massarikosten lakaisemisesta maton alle – "Huolestuttavaa ja vaarallista"
Raija Toiviaisen mielestä pikkurikosten tutkimatta jättäminen luo kasvupohjaa vakavammalle rikollisuudelle. Raija Toiviainen nimitettiin valtakunnansyyttäjäksi viime kesänä. Jo sitä ennen hän toimi virassa määräaikaisena. Kuva: Johanna Erjonsalo Valtakunnansyyttäjä Raija Toiviainen pitää huolestuttavana ja vaarallisena käytäntöä, jossa niin sanottuja massarikoksia jätetään...
views: 255066
📸: INSTAGRAM - https://www.instagram.com/art.gn98 👥: FACEBOOK - https://www.facebook.com/gnproduction1 👍: FACEBOOK - https://www.facebook.com/GeniusProductionGN 🎧: Song - Russian Commentary ---------------------------------------------------------------- *No copyright infringement intended. will be removed if requested by the copyright owner. ---------------------------------------------------------------- ---- DISCLAIMER! ---- Copyright Disclaimer Under Section 107 of the Copyright Act 1976, allowance is made for \"fair use\" for purposes such as criticism, comment, news reporting, teaching, scholarship, and research. Fair use is a use permitted by copyright statute that might otherwise be infringing. Non-profit, educational or personal use tips the balance in favor of fair use....
Cristiano Ronaldo vs Sampdoria HD 2018 | Match Overview Ronaldo scored 2 goals vs sampdoria...
Cristiano Ronaldo goes Sneaker Shopping with Joe La Puma at Honor 23 in Beijing, China in his first interview since joining Juventus, and talks about his humble beginnings growing up in Madeira, Nike making new sneakers for Juventus, and his son, Cristiano Jr., wanting to dress like his dad. Subscribe to Complex on YouTube: https://goo.gl/43ac5w Check out more of Complex here: http://www.complex.com https://twitter.com/Complex https://www.facebook.com/complex http://instagram.com/complex https://plus.google.com/+complex/ COMPLEX is a community of creators and curators, armed with the Internet, committed to surfacing and sharing the voices and conversations that define our new America. Our videos exemplify convergence culture, exploring topics that include music, sneakers, style, sports and pop culture through original shows and Complex News segments. Featuring your favorite celebrities, authoritative commentary, and a unique voice, our videos make culture pop....
cristiano ronaldo live in dubai 2019...
Cristiano Ronaldo Vs Roma HD 2018 | Match Overview...
views: 3990747
views: 21070092
📌 Cristiano Ronaldo Jr. (son of Cristiano Ronaldo \'\'CR7\'\') new skills, dribbling, tricks and goals for Juventus U9 (1080p/HD) ---------------------------------------------------------------------------- 💲 Advertising on the channel: slizhenkovhd@gmail.com ---------------------------------------------------------------------------- 🔔 MY SOCIAL NETWORK: 🔳 Instagram: https://www.instagram.com/SLIZHENKOV_HD/ 🔳 Facebook page: https://www.facebook.com/slijenkov/ ✔ (FOLLOW ME!) ---------------------------------------------------------------------------- 🎧 1⃣ Egzod - Departure (feat. evOke) [NCS Release] 💽 NCS: https://www.youtube.com/user/NoCopyrightSounds ----------------------------------------------------------------------------- 📢 Thank you so much for your view and subscription! #CristianoRonaldo #Ronaldo #CristianoRonaldoJr...
📸: INSTAGRAM - https://www.instagram.com/art.gn98 👥: FACEBOOK - https://www.facebook.com/gnproduction1 👍: FACEBOOK - https://www.facebook.com/GeniusProductionGN 🎧: Song - Russian Commentary ---------------------------------------------------------------- *No copyright infringement intended. will be
Cristiano Ronaldo vs Sampdoria HD 2018 | Match Overview Ronaldo scored 2 goals vs sampdoria
Cristiano Ronaldo goes Sneaker Shopping with Joe La Puma at Honor 23 in Beijing, China in his first interview since joining Juventus, and talks about his humble beginnings growing up in Madeira, Nike making new sneakers for Juventus, and his son, Cristiano Jr., wanting to dress like his dad. Subscr
📌 Cristiano Ronaldo Jr. (son of Cristiano Ronaldo \'\'CR7\'\') new skills, dribbling, tricks and goals for Juventus U9 (1080p/HD) ---------------------------------------------------------------------------- 💲 Advertising on the channel: slizhenkovhd@gmail.com --------------------------------------------

matches: HD HD HD HD HD HD


Kauppa- ja teollisuusministeriön päätös… 313/1985 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 1985 › 15.4.1985/313
Kauppa- ja teollisuusministeriön päätös palavista nesteistä
Tämä päätös on kumoutunut 5 ja 6 lukuja lukuun ottamatta 1.1.2013 alkaen. Ks. A 855/2012 52 § ja A 685/2015 54 §.
Kauppa- ja teollisuusministeriö on palavista nesteistä 19 päivänä marraskuuta 1976 annetun asetuksen (921/76) 68 §:n nojalla päättänyt:
Tämä päätös koskee palavista nesteistä annetussa asetuksessa (921/76) tarkoitettuja nesteitä ja kaasuja.
A palavista nesteistä 921/1976 on kumottu A:lla 682/1990. Ks. A vaarallisten kemikaalien teollisesta käsittelystä ja varastoinnista 59/1999.
1) jakeluasema sellaista paikkaa jakelulaitteineen, palavan nesteen säiliöineen ja mahdollisine rakennuksineen, jossa palavaa nestettä myydään tai luovutetaan pääasiassa moottoriajoneuvon tai -veneen polttoainesäiliöön;
2) liekinestin laitetta, joka estää liekin pääsyn säiliöön ilmaputken kautta;
3) lämmitin lämmönvaihdinta tai putkistoa, jolla palavan nesteen lämpötilaa nostetaan palavan nesteen viskositeetin pienentämiseksi tai sen reaktio-ominaisuuksien muuttamiseksi;
4) ruiskumaalaus palavan nesteen sumuttamista maalattavaan kohteeseen. Ruiskumaalaukseen katsotaan kuuluvan myös muun muassa ruiskuliimauksen ja -pinnoituksen, jos liima tai pinnoite on palavaa nestettä;
5) SFS-standardi Suomen Standardisoimislautakunnan vahvistamaa suomalaista standardia;
6) suoja-allas nestetiivistä allasta, johon säiliö sijoitetaan;
7) suojakammio rakennuksen ulkopuolelle rakennettua maanalaista tilaa, johon säiliö sijoitetaan;
8) suojaverkko säiliön ilmaputken suuaukkoon asennettua verkkoa, joka estää vieraiden esineiden pääsyn säiliöön;
9) suojavyöhyke valmistuslaitosta, teknillistä käyttölaitosta, säiliötä tai varastorakennusta ympäröivää aluetta, jonka tarkoituksena on suojella niitä sekä ympäristöä palonvaaralta;
10) säiliö palavan nesteen kiinteää säiliötä, irtosäiliötä, siirrettävää säiliötä, säiliökonttia tai kalliosäiliötä;
11) kiinteä säiliö kiinteäksi asennettua maanpäällistä tai maanalaista palavan nesteen säiliötä;
12) irtosäiliö siirrettävää tai kuljetettavaa palavan nesteen astiaa, pulloa, tynnyriä tai muuta pakkausta, jonka tilavuus on enintään 450 l;
13) siirrettävä säiliö siirrettävää palavan nesteen säiliötä, jonka tilavuus on enemmän kuin 450 l; (13.11.1998/847)
14) säiliökontti kuljetettavaa palavan nesteen säiliötä, jonka tilavuus on enemmän kuin 450 l; (13.11.1998/847)
15) kalliosäiliö kallioon louhittua säiliötä, jonka pohja, seinämät ja katto ovat kalliota tai betonia;
16) maanalainen säiliö säiliötä, jonka ulkopinta kokonaisuudessaan hoitokuilun kohtaa lukuunottamatta on suoraan kosketuksessa maahan;
17) maanpäällinen säiliö maan pinnalla, huonetilassa tai suojakammiossa olevaa säiliötä;
18) vallitila säiliön tai säiliöryhmän ympärillä olevan vallin tai muun esteen sisäpuolelle jäävää tilaa;
19) varasto palavan nesteen varastointiin tarkoitettua saman haltijan hallussa olevaa yhtenäistä tai sellaiseksi katsottavaa aluetta, rakennusta tai rakennuksen osaa. Varastoon kuuluviksi luetaan siinä olevat säiliöt, varastorakennukset, putkistot ja käsittelylaitteet;
20) varastohuone rakennuksen osaa tai huonetta, jota käytetään palavan nesteen varastointiin tai käsittelyyn; sekä
21) varastorakennus rakennusta, jota käytetään palavan nesteen varastointiin tai käsittelyyn.
22) tarkastuslaitos turvatekniikan keskuksen hyväksymää tarkastuslaitosta. (13.11.1998/847)
1 momentti on kumottu P:llä 24.10.1995/1198.
Palavien nesteiden varastoinnissa ja siihen liittyvän viemäröinnin rakentamisessa tulee lisäksi ottaa huomioon, mitä muualla on säädetty ja määrätty.
Valmistus ja teknillinen käyttö
Valmistuslaitoksen ja teknillisen käyttölaitoksen sijoitus, rakenne ja varustelu
Palavan nesteen valmistuslaitoksen tai teknillisen käyttölaitoksen, jonka vuorokautinen valmistusmäärä tai teknillisen käytön määrä on enemmän kuin 1,5 m3 tai laitteistossa olevan palavan nesteen määrä on enemmän kuin 1,5 m3, sijoituksen, rakenteen ja varustelun suhteen on noudatettava tätä päätöstä ja standardissa SFS 3353 määriteltyä tasoa. (24.10.1995/1198)
Palavien nesteytettyjen kaasujen käsittelyyn ja varastointiin käytettävien laitteistojen teknillisen rakenteen ja suojaetäisyyksien osalta tulee noudattaa nestekaasuasetuksen soveltamisesta annetun kauppa- ja teollisuusministeriön päätöksen (317/79) määräyksiä, ellei aineominaisuuksista muuta johdu.
Valmistuslaitoksessa ja teknillisessä käyttölaitoksessa on vältettävä tarpeetonta palokuormaa. Laitteistoon liittyvät palavan nesteen varastosäiliöt on, mikäli mahdollista sijoitettava rakennuksen ulkopuolelle.
Jos rakennukseen sijoitetussa prosessilaitteistossa käsitellään I luokan palavaa nestettä, rakennus tulee suunnitella siten, että mahdollisen räjähdyksen sattuessa syntyvä paineaalto aiheuttaa mahdollisimman vähäistä vahinkoa.
Valmistuslaitoksen ja teknillisen käyttölaitoksen palavan nesteen valmistukseen tai käsittelyyn käytettävä laitteisto tulee varustaa mittaus- ja valvontalaitteilla siten, että turvallisen käytön kannalta oleelliset fysikaaliset ja kemialliset tekijät voidaan mitata.
Valmistuslaitoksen ja teknillisen käyttölaitoksen säiliöistä ja laitteista tulevat poistokaasut ja -höyryt tulee polttaa turvallisella tavalla tai ottaa talteen taikka ne tulee johtaa ulos sellaiseen paikkaan, ettei niistä ole vaaraa tai haittaa.
Jos palavan nesteen valmistus- tai teknillisessä käyttölaitoksessa tapahtuvan reaktio- tai käyttöhäiriön seurauksena voi olla merkittävä onnettomuusvaara, laitos tulee varustaa tarkoituksenmukaisilla suojausjärjestelmillä.
Valmistuslaitoksen ja teknillisen käyttölaitoksen sijaitessa rakennuksessa on tämän päätöksen lisäksi noudatettava Suomen rakentamismääräyskokoelmassa rakenteellisesta paloturvallisuudesta annettuja määräyksiä. Laitoksen seinien ja katon sisäpintojen tulee kuitenkin olla syttymisherkkyydeltään luokkaa 1 ja palonlevittämisominaisuuksiltaan luokkaa I.
Mitä Suomen rakentamismääräyskokoelmassa on teollisuus- ja varastorakennusten paloturvallisuudesta annetuissa ohjeissa sanottu palovaarallisuusluokittelusta palavien nesteiden käsittelyn ja varastoinnin osalta, koskee myös palavan nesteen valmistusta ja teknillistä käyttöä.
Huonetila, jossa valmistetaan tai teknillisesti käytetään palavaa nestettä, on varustettava ilmanvaihdolla. Ilmanvaihtoa suunniteltaessa oletetaan palavien nesteiden höyryjen olevan ilmaa raskaampia.
Ilmanvaihtoa järjestettäessä on otettava huomioon seuraavaa:
1) Ilmanvaihdon tulee olla niin suunniteltu, että mahdollisesti muodostuvan palavan nesteen höyryn pitoisuus ilmassa on enintään 20 prosenttia alemmasta syttymisrajasta.
2) Jos painovoimaan perustuvalla ilmanvaihdolla ei voida estää syttyvien höyryn ja ilman seoksien muodostumista huonetilan alaosaan, on käytettävä koneellista ilmanvaihtoa.
3) Ilmanvaihtomäärän tulee olla koneellista ilmanvaihtoa käytettäessä vähintään 15 m3/h lattiapinnan neliömetriä kohti, kun käsitellään I tai II luokan palavaa nestettä, ja vähintään 8 m3/h lattiapinnan neliömetriä kohti, kun käsitellään III luokan palavaa nestettä, kuitenkin vastaavasti vähintään 6 tai 3 kertaa huoneen tilavuus tunnissa.
4) Edellä 3 kohdassa määrättyjä ilmanvaihtomääriä voidaan pienentää valvontaviranomaisen hyväksymällä määrällä, jos palavan nesteen höyryjen leviäminen huonetilaan on estetty koteloinnin ja paikallispoiston avulla tai jos palavan nesteen valmistukseen taikka käsittelyyn käytetty tila on valvottu kaasunilmaisimilla, jotka tarvittaessa käynnistävät tilan normaalin ilmanvaihdon.
5) Jos huonetilan korkeus on yli 3 m, ilmanvaihtoa määritettäessä katsotaan huoneen korkeudeksi 3 m. Jos palavan nesteen avoin käsittely tapahtuu korkeammalla kuin 1,5 m lattiasta, huonekorkeutena pidetään ylimmän avoimen käsittelypaikan korkeutta lattiasta lisättynä 1,5 m, kuitenkin enintään todellista huonekorkeutta.
Palavaa I luokan nestettä ei saa käsitellä rakennuksen osassa, jonka alapuolella on tiloja, joihin palavan nesteen höyry voi laskeutua tai kulkeutua ja joissa ei ole ilmanvaihtoa.
Työpaikan ilman haitallisista pitoisuuksista on säädetty erikseen.
Valmistuslaitoksen ja teknillisen käyttölaitoksen koneet ja laitteet on sijoitettava siten, että niihin päästään esteettä käsiksi ja että käyttö- ja huoltotoimenpiteet voidaan turvallisesti suorittaa ja että toimenpiteitä varten on riittävästi tilaa. Sijoitus on lisäksi valittava niin, että koneet ja laitteet eivät haittaa tilasta poistumista.
Valmistuksessa ja teknillisessä käytössä tarvittavat raaka-aineet, puolivalmisteet ja valmiit tuotteet, joita palavista nesteistä annetut säädökset koskevat, on varastoitava 4 luvussa annettujen määräysten mukaisesti.
Kun palavaa nestettä käytetään maalaukseen, liimaukseen tai muuhun vastaavaan toimintaan on huolehdittava, että käytettyjen tilojen ilmanvaihto on riittävä ja että tiloissa ei käsitellä avotulta eikä kipinöintiä tai muuta syttymisvaaraa aiheuttavia laitteita.
Kun ruisku- tai kastomaalausta taikka koneellista tela- tai valutusmaalausta toistuvasti suoritetaan tarkoitukseen varatussa huonetilassa tai sen osassa, on noudatettava mitä 8–11 §:ssä on määrätty.
Jos toistuvassa maalaustoiminnassa palavan nesteen käyttömäärät edellyttävät perustamislupaa tai ilmoitusmenettelyä, on maalauspaikan ja -toiminnan suhteen noudatettava standardissa SFS 3358 määriteltyä tasoa. (24.10.1995/1198)
Kun palavaa nestettä toistuvasti käsitellään avoimessa tilassa tarkoitukseen varatussa huoneessa, on noudatettava, mitä 8–11 §:ssä on määrätty. Jos palavan nesteen käsittely tapahtuu laitteistossa, jossa ei ole avoimia nestepintoja, ilmanvaihto saa kuitenkin olla puolta pienempi. Ilmanvaihtovaatimus ei koske huonetilaa, jossa palavaa nestettä siirretään putkistossa.
14 § (9.6.1998/415)
14 § on kumottu P:llä 9.6.1998/415.
Käsittely satamassa
Satama-alueella olevien palavan nesteen putkistojen ja muiden lastaus- ja purkamislaitteiden, 14 §:ssä mainittuun jakeluasemaan kuuluvia laitteita lukuun ottamatta, sekä satama-alueella palavan nesteen varastoinnin yhteydessä tapahtuvan käsittelyn osalta on noudatettava standardeissa SFS 3355 ja 3356 määriteltyä tasoa.
Tämän luvun määräykset koskevat vain sellaista varastoa, jolle on haettava perustamislupa tai josta on tehtävä ilmoitus viranomaiselle. (24.10.1995/1198)
Tämän luvun 22–35 §:n määräykset koskevat vain sellaista varastoa, jossa säiliöiden yhteistilavuus on vähemmän kuin 200 m3.
Jos palavaa nestettä varastoidaan 200 m3 tai enemmän, palavien nesteiden säiliöiden ja käsittelypaikkojen sijainnin, rakenteen ja varustelun tulee vastata standardissa SFS 3350 määriteltyä tasoa. (24.10.1995/1198)
Asetyleenin varastoinnissa tulee noudattaa lisäksi standardissa SFS 3359 määriteltyä tasoa. (24.10.1995/1198)
Varaston sijoituksessa on otettava huomioon sijoitusalueen ja ympäristön maan käyttöä ja rakentamista koskevat säännökset ja määräykset, samoin kuin lähialueella olevat teollisuuslaitokset, rakennukset, varastot ja liikenneväylät sekä muut seikat, jotka voivat vaikuttaa palavien nesteiden varastointiin.
Varastorakennus ja varastohuone
Varastorakennuksen ja varastohuoneen rakenteissa on noudatettava mitä 8 §:ssä on määrätty valmistuslaitoksen ja teknillisen käyttölaitoksen rakenteesta.
Varastoitaessa I ja II luokan palavia nesteitä suljetuissa säiliöissä, varustetaan huonetila ilmanvaihdolla, jonka suuruus on vähintään yksi kerta huoneen tilavuus tunnissa.
Varastohuonetta tai myymälää, jossa varastoidaan palavaa nestettä, ei saa sijoittaa porraskäytävän alapuolelle samassa paloteknillisessä osastossa porrashuoneen kanssa.
Palavan nesteen varastointiin tarkoitetussa huonetilassa ei saa olla palavien nesteiden ja niiden käsittelylaitteiden ja varastohyllyjen lisäksi syttyviä eikä palon leviämistä edistäviä aineita, tarvikkeita tai laitteita. Palavat nesteet on varastoitava erikseen niille varatuille paikoille.
Palavan nesteen varastoinnissa on lisäksi otettava huomioon seuraavaa:
1) Ilman kanssa kosketuksiin joutuessaan itsestään syttyvää palavaa nestettä ja muuta palavaa nestettä ei saa samanaikaisesti varastoida varastorakennuksen samassa paloteknillisessä osastossa.
2) Kussakin varastorakennuksen paloteknillisessä osastossa saa varastoida säiliökonteissa ja irtosäiliöissä olevia palavia nesteitä yhteensä enintään 200 m3.
3) Samassa paloteknillisessä osastossa palavan nesteen kanssa ei saa varastoida väkeviä happoja, kalsiumkarbidia, peroksideja, räjähdystarvikkeita eikä muita sellaisia aineita, jotka voivat itsesytytyksen tai tulipalon sattuessa aiheuttaa erityistä vaaraa.
Mitä edellä tässä pykälässä on määrätty, ei kuitenkaan koske suurvarastoja, joissa tuotannon tai käsittelyn takia tarvitaan laajoja pinta-aloja ja suurta korkeutta ja joissa varastointijärjestely on valvontaviranomaisen erikseen hyväksymä.
Mitä edellä 1 momentissa ja 2 momentin 1 ja 3 kohdissa on määrätty, ei koske apteekkien ja laboratorioiden varastoja, joissa varastoidaan palavaa nestettä sisältäviä lääkeaineita tai kemikaaleja. Niiden varastoinnissa on kuitenkin kiinnitettävä erityistä huomiota paloturvallisuuteen ja on estettävä asiaankuulumattomien henkilöiden pääsy käsittelemään niitä.
Palavaa nestettä sisältävien irtosäiliöiden varastointiin tarkoitettu huonetila tulee varustaa kynnyksellä, suoja-altaalla tai muutoin rakentaa siten, ettei säiliöistä mahdollisesti vuotava neste pääse muihin tiloihin tai maaperään. Rakenteen tulee voida kerätä vähintään suurimman huonetilassa varastoitavan irtosäiliön tilavuutta vastaava määrä nestettä.
I ja II luokan palavien nesteiden säiliökontteja tai irtosäiliöitä, joiden tilavuus on suurempi kuin 0,25 m3, ei saa varastoida toistensa päälle, ellei niitä ole erityisesti rakennettu tai pakattu päällekkäin varastoitaviksi.
Mitä 22 ja 23 §:ssä on määrätty kiinteän säiliön sijoittamisesta rakennukseen, koskee myös säiliökontin ja siirrettävän säiliön sijoittamista rakennukseen.
Myymälähuoneessa saa pitää palavaa nestettä myyntiä varten ja näytteeksi enintään 20 l suuruisissa suljetuissa myyntipakkauksissa enintään sellaisen määrän, jonka hallussapitoon ei tarvita perustamislupaa.
Palopäällikkö voi määrätä myymälässä pidettävien muiden tuotteiden aiheuttaman palokuorman johdosta, että myymälähuoneessa saa pitää palavia nesteitä vähemmän kuin 1 momentissa on määrätty.
Kiinteä säiliö on sijoitettava siten, että se voidaan helposti tarkastaa ja huoltaa.
Kiinteän säiliön sijoituksessa erilliseen huoneeseen tai suojakammioon tulee ottaa huomioon lisäksi seuraavaa:
Jos säiliö on eristetty tai tuettu ulkopuolisin jäykistein, lasketaan etäisyys eristeen tai tuen ulkopinnasta.
Jos säiliö tai säiliöt on asennettu sellaiseen tilaan, jonka seinä- tai kattorakenteita voidaan tarkastusta varten helposti purkaa kantavia rakenteita rikkomatta, tai jos säiliö on valmistettu palavan nesteen ja siinä mahdollisesti esiintyvien epäpuhtauksien syövyttävää vaikutusta erityisesti kestävästä rakenneaineesta, saa edellä 2 momentissa mainitut etäisyydet alittaa.
Rakennuksen sisällä oleva kiinteä säiliö tai säiliöt on sijoitettava 29 §:n mukaiseen suoja-altaaseen. Suoja-altaan vapaan tilavuuden tulee olla vähintään 1/5 suurimman suoja-altaassa olevan säiliön tilavuudesta.
Maanpäällisen kiinteän säiliön sijoitus ulkona
Maanpäällisen ulkona olevan kiinteän säiliön tai säiliöryhmän etäisyyden toisen rajasta, yleisestä liikenneväylästä sekä rakennuksesta tulee olla seuraavan taulukon mukainen:
Säiliön tilavuus tai Palavan Lyhin
säiliöiden yhteistilavuus nesteen etäisyys
m3 luokka m
V < 3 I ja II 1
3 ≤ V < 15 I ja II 3
15 ≤ V < 200 I ja II 5
Tilavuudeltaan enintään 3 m3 suuruisen palavan nesteen varastosäiliön etäisyys omasta rakennuksesta saa olla kuitenkin 0,1 m, mikäli säiliön puoleinen rakennuksen seinä on tehty vähintään rakenteellisesta paloturvallisuudesta annetuissa määräyksissä tarkoitetuista B-30 luokan rakennusosista, eikä seinässä ole ovea tai muuta aukkoa 3 m lähempänä.
Palavan nesteen säiliön etäisyyden kiinteästä happisäiliöstä tulee olla vähintään 5 m.
Palavaa I tai II luokan nestettä sisältävä maanpäällinen säiliö tai säiliöt on sijoitettava vallitilaan, jos säiliön tilavuus tai säiliöiden yhteistilavuus on 15 m3 tai enemmän. Sama koskee myös kunnan öljyvahinkojen torjuntasuunnitelmassa esitetyillä tärkeillä pohjavesialueilla sijaitsevia säiliöitä, jos säiliön tilavuus tai säiliöiden yhteistilavuus on 5 m3 tai enemmän.
Vallitilan tilavuuden tulee olla vähintään niin suuri, että suurimmasta vallitilassa olevasta I tai II luokan palavan nesteen säiliöstä mahdollisesti vuotava neste jää vallin sisäpuolelle.
Alle 100 m3 lieriömäisen metallista valmistetun säiliön vallitila voidaan korvata 29 §:n mukaisella suoja-altaalla. (24.10.1995/1198)
Samassa vallitilassa palavan nesteen kanssa ei saa varastoida samanaikaisesti väkeviä happoja eikä aineita, jotka voivat aiheuttaa itsesytytyksen tai tulipalon sattuessa erityistä vaaraa.
Palavaa III luokan nestettä sisältävä maanpäällinen säiliö tai säiliöt on sijoitettava vallitilaan, jos säiliön tilavuus tai säiliöiden yhteistilavuus on 30 m3 tai enemmän. Sama koskee myös kunnan öljyvahinkojen torjuntasuunnitelmassa esitetyillä tärkeillä pohjavesialueilla sijaitsevia säiliöitä, jos säiliön tilavuus tai säiliöiden yhteistilavuus on 10 m3 tai enemmän.
Vallitilan vapaan tilavuuden tulee olla vähintään 1/5 suurimman vallitilassa olevan III luokan palavan nesteen säiliön tilavuudesta.
Suojakammioon sijoitettava alle 100 m3 lieriömäinen metallista valmistettu säiliö tulee suojata ulkopuolista korroosiota vastaan standardin SFS 4596 rasitusluokan M3 mukaisesti tai vastaavalla tavalla. Suojakammio on rakennettava vesitiiviiksi ja sen tulee kestää ympäröivän maan, pohjaveden sekä mahdollisen liikenteen aiheuttamat kuormitukset. Suojakammio on varustettava tuuletusputkella, jonka nimellissuuruus on vähintään DN 80, ja vähintään 600 mm x 600 mm kokoisella kulkuaukolla. (24.10.1995/1198)
Säiliön sijoituksessa suojakammioon on noudatettava mitä 22 §:ssä on määrätty.
Suojakammion pohja on tehtävä siten viettäväksi, että säiliöstä mahdollisesti vuotava neste kerääntyy tarkkailusyvennykseen. Tarkkailusyvennys on sijoitettava siten, että se on nähtävissä kulkuaukosta tai erillisestä tarkastusaukosta.
Suoja-allas on rakennettava siten, että sen pohjalle mahdollisesti vuotanut neste voidaan havaita. Suoja-altaan ja säiliön seinämien välisen etäisyyden tulee olla niin suuri, ettei säiliöstä mahdollisesti vuotava neste pääse suoja-altaan ulkopuolelle. Jos suoja-altaaseen voi kertyä sadevettä, se tulee varustaa vesitysyhteellä.
Säiliön peittämiseen käytettävän maakerroksen saa korvata betoni- tai asfalttipäällysteellä ja täytteellä, jolloin kerroksen lämmöneristys- ja kantokyvyn tule olla vähintään sama kuin vastaavalla maakerroksella.
Kunnan öljyvahinkojen torjuntasuunnitelmassa esitetyillä tärkeillä pohjavesialueilla olevat maanalaiset poltto- ja dieselöljysäiliöt tulee tarkastaa määräajoin siten kuin maanalaisten öljysäiliöiden määräaikaistarkastuksista annetussa kauppa- ja teollisuusministeriön päätöksessä (344/83) on määrätty.
Irtosäiliön, siirrettävän säiliön ja säiliökontin sijoitus ulkona
Irtosäiliön, siirrettävän säiliön ja säiliökontin etäisyydestä toisen rajaan, yleiseen liikenneväylään ja rakennukseen on voimassa, mitä 24 §:n 1 ja 2 momentissa on määrätty maanpäällisten kiinteiden säiliöiden etäisyyksistä.
Irtosäiliöt, siirrettävät säiliöt tai säiliökontit on sijoitettava ryhmiin siten, että säiliöiden yhteistilavuus on ryhmää kohden enintään seuraava:
Palavan nesteen luokka Säiliöiden
yhteistilavuus m3
Ryhmien etäisyyden toisistaan tulee olla vähintään 1,5 m.
Jos samassa ryhmässä varastoidaan kahteen tai useampaan palavan nesteen luokkaan kuuluvia nesteitä, ryhmään sovellettava palavan nesteen luokka määräytyy siinä olevan leimahduspisteeltään alimman palavan nesteen luokan mukaan.
Varasto, jonka säiliöiden yhteistilavuus on yli 15 m3, on ympäröitävä vallilla, jonka korkeus on vähintään 0,15 m. Vallitila on varustettava sadevedenpoistolaitteilla.
Palavan nesteen varastointi satamassa
Varastoitaessa palavaa nestettä satamassa on noudatettava, mitä varastoinnista ja käsittelystä on määrätty. Satamaviranomaisten on varattava satamasta paikka, johon irtosäiliöt, siirrettävät säiliöt ja säiliökontit voidaan varastoida lastauksen tai purkauksen ja kuljetuksen väliseksi ajaksi.
Kaivoksessa tai väestönsuojassa oleva säiliö
Väestönsuojassa sijaitsevan säiliön varusteista ja sijoituksesta on sisäasiainministeriö määrännyt erikseen.
Tämän luvun määräykset eivät koske kalliosäiliöitä. Kalliosäiliön tulee kuitenkin rakenteeltaan olla varaston perustamislupaa myönnettäessä hyväksyttyjen asiakirjojen mukainen.
Tämän luvun 41–52 §:n määräyksiä ei sovelleta irtosäiliöihin. Irtosäiliön tulee olla vaarallisten aineiden kuljettamisesta tiellä annetun liikenneministeriön päätöksen määräysten mukainen.
Säiliön varusteineen tulee olla rakenteeltaan tiivis ja palavan nesteen syövyttävää vaikutusta kestävä.
Säiliöiden, joiden tilavuus on vähintään 1,5 m3, tulee vastata seuraavissa standardeissa määritettyä tasoa: (24.10.1995/1198)
6) teräksinen maanpäällinen ympyräpohjainen ja suoraseinäinen säiliö, jonka tilavuus on yli 500 m3: SFS 2740;
Säiliön valmistajan tai maahantuojan on haettava 1 momentin 7 ja 8 kohdassa tarkoitetuille muovisille säiliöille lisäksi tarkastuslaitoksen hyväksyminen. (13.11.1998/847)
Säiliölle, jota ei valmisteta edellä mainittujen standardien mukaisesti, valmistajan tai maahantuojan on haettava säiliön rakenteen hyväksyminen tarkastuslaitokselta. (13.11.1998/847)
Hyväksymistä varten on säiliön rakenneselostus ja siihen liittyvät piirustukset, mahdolliset lujuuslaskut ja muut selvitykset toimitettava tarkastuslaitokselle. (13.11.1998/847)
Hyväksyttäessä säiliö vaarallisten aineiden kuljetuksesta tiellä annetun liikenneministeriön päätöksen (660/1997) mukaisena suurpakkauksena tai säiliökonttina, säiliölle ei vaadita erillistä tarkastuslaitoksen hyväksyntää. (13.11.1998/847)
Edellä 41 §:n 1 momentin 5 ja 6 kohdassa tarkoitetun säiliön perustus on tehtävä standardia SFS 2679 vastaavan tason mukaisesti.
Tilavuudeltaan alle 1,5 m3 suuruisen säiliön rakenneaineena tulee käyttää teräs- tai alumiinilevyä tai muuta riittävän kestävää ainetta. Teräksen tulee vastata vähintään laatua Fe 360B FN SFS-EN 10025 ja alumiinilevyn laatua AlMg3 H14 SFS 2588 tai AlMg2,5 H14 SFS 2587. (21.7.1993/712)
Teräslevystä valmistetun kiinteän säiliön seinämän paksuuden tulee olla vähintään seuraava:
Alumiinilevystä valmistetun säiliön, jonka tilavuus on enemmän kuin 450 l, seinämän paksuuden tulee olla vähintään 4 mm. Suorakulmaisen säiliön vaippa- ja kattolevyt on riittävän lujuuden saavuttamiseksi tarvittaessa vahvistettava vetotangoilla ja/tai jäykistimillä soveltaen standardissa SFS 2735 määriteltyä tasoa. Säiliön hitsaukseen käytettävien lisäaineiden tulee olla paineastiain suunnittelusta ja valmistuksesta annetun kauppa- ja teollisuusministeriön päätöksen (391/84) 12 §:n mukaisia. Säiliön pituus- ja poikittaishitsien osalta on noudatettava standardissa SFS 2229 määriteltyä tasoa poikittaisliitoksia koskevien muotoilusuositusten osalta. (24.10.1995/1198)
Muusta aineesta kuin 1 momentin mukaisesta teräksestä tai alumiinista valmistetun säiliön rakenteelle tulee säiliön valmistajan tai maahantuojan hakea tarkastuslaitoksen hyväksyminen. (13.11.1998/847)
Hyväksyttäessä teräksinen säiliö 41 §:ssä mainitun liikenneministeriön päätöksen mukaisena suurpakkauksena, säiliölle ei vaadita erillistä tarkastuslaitoksen hyväksyntää. (13.11.1998/847)
Palavan nesteen kuljettamiseen hyväksytty säiliökontti saadaan liittää palavan nesteen valmistuslaitoksen, teknillisen käyttölaitoksen tai varaston putkistoon tyhjennystä varten. Tällaista säiliötä ei kuitenkaan saa edellä mainitussa tapauksessa laitteistoon liitettynä täyttää eikä käyttää kiinteäksi asennettuna säiliönä, ellei se täytä myös edellä tällaisille säiliöille asetettuja rakennevaatimuksia.
Säiliön rakennetarkastus
46–48 §
46–48 § on kumottu KTMp:llä 21.7.1993/712.
Säiliön perustuksen katselmus ja säiliön rakennusaikainen tarkastus
Teräksisen maanpäällisen ympyräpohjaisen ja suoraseinäisen säiliön, jonka tilavuus on 1 000 m3 tai enemmän, perustukselle on suoritettava rakennusaikainen katselmus ennen kuin säiliön asennustyön saa aloittaa. Katselmuksen suorittaa rakennusvalvontaviranomainen.
Katselmuksesta on laadittava pöytäkirja tai tehtävä merkintä rakennuslupa-asiakirjoihin. Pöytäkirjasta tai asiakirjamerkinnästä tulee selvitä perustuksen rakentaja ja rakennustyön valvoja.
50 § on kumottu KTMp:llä 21.7.1993/712.
Säiliön paine- ja tiiviyskoe
51 § on kumottu KTMp:llä 21.7.1993/712.
Säiliöön tehtävät merkinnät
Säiliöön, jonka tilavuus on enemmän kuin 450 l, on hitsaamalla, niittaamalla tai muulla pysyvällä tavalla kiinnitettävä helposti havaittava ja kestävä metallikilpi, josta ilmenee:
3) valmistusvuosi;
4) koepaine (bar);
5) standardin tai hyväksymispäätöksen numero; ja
6) nimellistilavuus (m3).
Hyväksyttäessä säiliö 41 §:ssä mainitun liikenneministeriön päätöksen mukaisena suurpakkauksena tai säiliökonttina, säiliön kilvessä tulee lisäksi olla edellä mainitussa liikenneministeriön päätöksessä edellytetyt tiedot. (13.11.1998/847)
53 § on kumottu KTMp:llä 21.7.1993/712.
Kiinteän säiliön varusteet
Kiinteä ja siirrettävä säiliö on varustettava ulkoilmaan päättyvällä ilmaputkella. Ilmaputki on liitettävä säiliöön sen ylimmän täyttörajan yläpuolelle. Ilmaputken tulee olla mahdollisimman lyhyt ja siten asennettu, ettei nestettä pääse kerääntymään ilmaputkeen ja ettei sen suuaukko jää lumen peittoon.
Varastoitaessa I tai II luokan palavaa nestettä kiinteässä säiliössä tulee ilmaputken suuaukon sijaita vähintään 2,5 metrin korkeudella maanpinnasta siten, että ilmaputkesta purkautuvat palavan nesteen höyryt hajaantuvat mahdollisimman turvallisesti.
Avoimen ilmaputken suuaukko on varustettava suojaverkolla, ellei jäljempänä ole määrätty käytettäväksi ilmaputken suuaukossa yli- ja alipaineventtiiliä tai liekinestintä. Suojaverkon tulee olla ruostumaton tai korroosiosuojattu metalliverkko, jossa on 2–4 ruutua neliösenttimetrillä ja jonka langanpaksuus on vähintään 0,6 mm. Suojaverkon vapaa-aukon tulee olla vähintään yhtä suuri kuin vaadittavan ilmaputken nimellissuuruutta vastaavan poikkileikkauksen pinta-ala.
Ilmaputken suuaukko on suojattava siten, ettei putkeen pääse sadevettä eikä vieraita esineitä.
Metallilankaverkon, jossa langan paksuus on vähintään 0,37 mm ja ruudun vapaa-aukon pinta-ala enintään 0,3 mm2, katsotaan toimivan liekinestimenä. Liekinestimenä käytetyn verkon vapaa-aukon tulee olla vähintään yhtä suuri kuin vaadittavan ilmaputken poikkileikkauksen pinta-ala.
Hyväksyttäessä säiliö 41 §:ssä mainitun liikenneministeriön päätöksen mukaisena suurpakkauksena tai säiliökonttina, säiliön ilmaputki on korvattava paineentasauslaitteella. (13.11.1998/847)
Jos maanpäällisen säiliön tilavuus on yli 10 m3 tai maanalaisen säiliön yli 16 m3 ja säiliössä varastoidaan I tai II luokan palavaa nestettä taikka III luokan palavaa nestettä sen leimahduspistettä korkeammassa lämpötilassa, ilmaputken suuaukko on varustettava yli- ja alipaineventtiilillä tai liekinestimellä.
Muissa kuin edellä 1 momentissa tarkoitetuissa palavan nesteen säiliöissä ilmaputki saa olla avoin.
Ilmaputken vapaa-aukon mitoituksessa on otettava huomioon säiliön täyttö- ja tyhjennysnopeus.
1) Ympyräpohjaiset suoraseinäiset säiliöt:
Säiliön Suurin sallittu Ilmaputken
halkaisija pumppaus- nimellis-
m nopeus suuruus (DN)
m3/h vähintään
≤ D < 9 300 150
2) Muut säiliöt:
Säiliön tilavuus Ilmaputken nimellis-
m3 suuruus (DN) vähintään
Ilmaputken nimellissuuruutta määrättäessä on lisäksi otettava huomioon ilmaputkeen mahdollisesti asennettavien laitteiden, kuten yli- ja alipaineventtiilien tai liekinestimien tekniset vaatimukset.
Kiinteän ja siirrettävän säiliön aukot ja putkiyhteet
Kiinteän ja siirrettävän säiliön aukot ilmaputken aukkoja lukuunottamatta on, ellei niihin liitetä putkea tai varustimia, varustettava vankkatekoisilla ja tiiviillä kansilla. Puhdistusaukon kantta ei saa varustaa itsestään sulkeutuvalla salvalla.
Säiliön, jonka tilavuus on enemmän kuin 450 l, nestetilassa olevat putkiyhteet on varustettava joko sulkuventtiilillä, umpilaipalla tai kierretulpalla.
1) Putkisto on valmistettava sellaisista rakenneaineista ja asennettava siten, että se normaalikäytössä kestää siihen kohdistuvat mekaaniset, kemialliset ja lämpötilojen vaihtelun aiheuttamat rasitukset.
2) Putkisto on asennettava siten, että laitteiden huolto ja puhdistus on esteetöntä.
3) Maahan tai rakennusosiin upotettujen metallisten putkien liitokset on tehtävä hitsaamalla tai kovajuottamalla. Upotettu putki on tällöin tarvittaessa suojattava mekaanista vahingoittumista vastaan suojaputkella tai suojakourulla. Maan routiminen ja rakennuksen liikkuminen tulee ottaa asennuksessa huomioon. Teräsputket on lisäksi suojattava korroosiolta.
4) Rakennusosien läpiviennissä tulee käyttää suojaputkea. Läpivienti on tiivistettävä joustavalla massalla. Seinien läpivienneissä putkea ei saa haaroittaa ja läpiviennin kohdalla putkessa ei saa olla liitoksia.
5) Irroitettavat liitokset on sijoitettava siten, että ne voidaan tarvittaessa tarkastaa ja huoltaa.
Säiliön täyttöputkeen on asennettava yksisuuntaventtiili, jos säiliöajoneuvosta tai -aluksesta voidaan suoraan pumpata palavaa nestettä säiliöön ja säiliön ylin mahdollinen nestepinta on täyttöputken suuaukkoa ylempänä.
Jos putkisto liittyy laajamittaiseen tai keskisuureen laitokseen tai varastoon, putkiston rakenteen, varustelun ja sijoituksen osalta on tässä päätöksessä annettujen määräysten lisäksi noudatettava standardissa SFS 3356 määriteltyä tasoa.
Putkiston paine- ja tiiviyskoe
Putkiston tiiviys on ennen käyttöönottoa todettava painekokeessa. Koepaineen tulee olla vähintään 1,3 kertaa niin suuri kuin suurin sallittu käyttöpaine, kuitenkin vähintään 6 bar.
Painekoe suoritetaan vedellä tai poikkeustapauksessa muulla vaarattomalla tarkoitukseen sopivalla nesteellä, jonka pintajännitys on vähäistä. (24.10.1995/1198)
Putkisto katsotaan riittävän tiiviiksi, jos koepaine lämpötilan tasaantumisen jälkeen seuraavien 15 minuutin aikana ei laske paineenalaisessa putkistossa.
Jos putkistolta sisältönsä tai muun syyn vuoksi vaaditaan erityistä tiiviyttä, voidaan painekokeen lisäksi suorittaa tiiviyskoe ilmalla tai inerttikaasulla. Tällöin koepaine saa olla enintään 0,1 kertaa suurin sallittu käyttöpaine, kuitenkin enintään 1 bar.
Turvatekniikan keskuksen hyväksymä tarkastuslaitos voi erityisistä syistä sallia käytettävän suurempaa koepainetta kuin 4 momentissa on tarkoitettu tai painekokeen korvaamisen tiiviyskokeella. (9.12.1997/1099)
Suoritetusta painekokeesta tulee esittää todistus käyttöönottotarkastuksessa. (24.10.1995/1198)
Palavan nesteen letkun tulee olla palavan nesteen jatkuvaa kemiallista vaikutusta kestävä. Se tulee valmistaa kumista tai muovista ja siinä saa olla tekstiili tai metallivahvike. Letku on mitoitettava paineelle, joka on vähintään 1,3 kertaa suurin sallittu käyttöpaine, kuitenkin vähintään 6 bar. Letku tulee suojata mekaanisilta vaurioilta eikä se saa joutua kosketuksiin kuumien pintojen kanssa.
Venttiilin rakenneaineen ja tiivisteiden tulee olla niiden kanssa kosketuksiin joutuvan palavan nesteen syövyttävää vaikutusta kestäviä. Maanpäällisen venttiilin rakenneaineen tulee lisäksi olla palorasitusta kestävä.
Jos siirtopumpun paineputkeen on asennettu sulkuventtiili, on pumpun ja sulkuventtiilin väliseen putkeen asennettava varoventtiili, josta mahdollisesti virtaava palava neste pääsee purkautumaan esteettömästi säiliöön tai siirtopumpun imuputkeen, ellei siirtopumppu ole varustettu sisään rakennetulla ohivirtausventtiilillä.
Jos putkistossa on lämmitin ja jos sulkuventtiili tai muu laite voi estää lämpenevän nesteen laajenemista, putkisto tai lämmitin on varustettava varoventtiilillä, jonka kautta laajeneva palava neste pääsee purkautumaan esteettömästi säiliöön.
Palavan nesteen lämmittäminen säiliössä
Palavan nesteen lämmittämiseen säiliössä saa käyttää vain vettä, höyryä, räjähdys- ja palovaaratonta lämmönsiirtonestettä tai lämpövastusta. Käytettävien lämmittimien pintalämpötilan tulee olla alempi kuin säiliössä varastoitavan palavan nesteen syttymislämpötila, jos lämmitin on osittainkin säiliön imuputken suuaukon yläpuolella. Jos lämmitettävän nesteen pintalämpötila säiliössä ylittää kyseisen nesteen leimahduspisteen, on säiliön ilmaputken suuaukko varustettava yli- ja alipaineventtiilillä tai liekinestimellä.
Palavan nesteen teknillisen käytön, varastoinnin ja valmistuslaitoksen tilaluokituksen osalta on noudatettava kyseisiä kohteita koskevissa standardeissa sekä SFS-käsikirjassa 59 annettuja ohjeita. Maahantuotavien laitteistotoimitusten yhteydessä voidaan hyväksyä myös ulkomaisen standardin mukainen tilaluokitus, jos se turvallisuustasoltaan on Suomen määräyksiä vastaava.
Jos palavan nesteen valmistus, teknillinen käyttö tai varastointi vaatii turvatekniikan keskuksen luvan tai sille tehtävän ilmoituksen, omistajan tai haltijan on huolehdittava siitä, että laitokselle laaditaan tilaluokitussuunnitelma. Tilaluokitussuunnitelma tulee säilyttää laitoksessa ja se on pyydettäessä esitettävä valvontaviranomaiselle. Tilaluokitussuunnitelmassa on esitettävä: (24.10.1995/1198)
1) räjähdysvaarallisen alueen jako eri tilaluokkiin sekä luokkien ulottuvuudet vaaka- ja pystysuunnassa;
2) luokiteltua tilaa koskeva räjähdysryhmä; sekä
3) luokiteltua tilaa koskeva syttymisryhmä.
Olosuhteiden muuttuessa tulee tilaluokitus tarkistaa. Jos syntyy erimielisyyttä siitä, mihin tilaluokkaan jokin tila kuuluu, asian ratkaisee turvatekniikan keskus. (24.10.1995/1198)
Maanpäälliset I ja II luokan palavaa nestettä sisältävät säiliöt ja putkistot sekä palavan nesteen valmistuksessa, teknillisessä käytössä ja käsittelyssä käytettävät koneet ja laitteet on yhdistettävä potentiaalintasaukseen ja maadoitettava, jos palavan nesteen virtaamisesta syntyvä staattinen sähkö voi aiheuttaa vaaraa. Potentiaalin tasauksen resistanssi saa olla enintään 106 ohmia.
Sellaiset palavan nesteen säiliöt, putkistot ja laitteistot, joiden osalta salamanvaara on ilmeinen niiden rakenteen tai sijainnin vuoksi, tulee maadoittaa salamaniskun varalta. Maadoitusvastus saa olla enintään 20 ohmia.
3 momentti on kumottu P:llä 24.10.1995/1198.
Huonetilassa, jossa valmistetaan, teknillisesti käytetään, käsitellään tai varastoidaan I tai II luokan palavaa nestettä, tulee olla AB III-E-luokan käsisammuttimia siten sijoitettuna, että käsisammuttimien keskinäinen etäisyys on enintään 30 m.
Huonetilassa, jossa valmistetaan, teknillisesti käytetään, käsitellään tai muussa kuin suljetussa irtosäiliössä varastoidaan III luokan palavaa nestettä, tulee olla vähintään yksi AB III-E-luokan käsisammutin enintään 3 m etäisyydellä uloskäytävästä.
Ulkona olevassa valmistuslaitoksessa, teknillisessä käyttölaitoksessa ja palavan nesteen ammattimaista käsittelyä varten varatussa paikassa tulee olla vähintään yksi AB III-E-luokan pakkasenkestävä käsisammutin helposti ja turvallisesti saatavissa lähellä kohdetta, josta palavaa nestettä saattaa vuotaa ulos.
Erityisen vaarallisiin kohteisiin kunnan palopäällikkö tai palopäällikön määräämä henkilö voi määrätä käsisammuttimia suurempia irrallisia sammuttimia. Irrallisten sammuttimien lisäksi tulee tässä pykälässä tarkoitetuissa tiloissa ja paikoissa sekä varastopaikalla tarvittaessa olla pikapaloposteja letkuineen. (24.10.1995/1198)
Mitä 1 ja 2 momentissa on määrätty, ei koske tapauksia, joissa palavan nesteen käsittelyyn ei tarvita lupaa tai katsastusta.
Säiliöön liitetyt sammutus- ja jäähdytyslaitteet
Palavaa I tai II luokan nestettä sisältävä yli 500 m3 säiliö ja III luokan palavaa nestettä sisältävä yli 1 000 m3 säiliö on varustettava sammutus- ja jäähdytyslaitteilla standardissa SFS 3357 määriteltyä tasoa vastaavasti. (24.10.1995/1198)
Säiliöiden kiinteiden sammutus- ja jäähdytyslaitteiden toiminta on todettava ennen käyttöönottoa.
Palavan nesteen valmistuslaitoksen tai teknillisen käyttölaitoksen automaattinen sammutuslaitteisto
Palavan nesteen valmistuslaitos ja teknillinen käyttölaitos on tarvittaessa varustettava automaattisella sammutuslaitteistolla. Sammutuslaitteiston toiminta on todettava ennen käyttöönottoa.
Sammutus- ja pelastussuunnitelma
Valmistuslaitosta, teknillistä käyttölaitosta ja varastopaikkaa varten on omistajan tai haltijan laadittava selvitys palontorjunnan järjestelystä. Jos laitokselle tai varastolle on saatava turvatekniikan keskuksen lupa tai sille on tehtävä asiasta ilmoitus, on laitokselle tai varastolle laadittava alkusammutusvalmiuden ja sammutustyön edellytykset sekä poistumis- ja pelastumismahdollisuudet selvittävä sammutus- ja pelastussuunnitelma tulipalon varalta. Suunnitelma on toimitettava kunnan palopäällikölle.
Yleiset tulenkäsittelymääräykset
Valmistuslaitoksessa, teknillisessä käyttölaitoksessa, jakeluasemalla tilassa, jossa toistuvasti käsitellään palavaa nestettä, sekä varastossa on avotulen teko ja tupakanpoltto kielletty. Tupakanpoltto voidaan kuitenkin sallia sitä varten erikseen järjestetyssä paikassa, jossa tupakointi ei aiheuta palon vaaraa.
Edellä 1 momentissa tarkoitetuissa tiloissa ja alueilla tulee olla sopivissa paikoissa selvästi näkyvillä tulenkäsittelyä ja tupakanpolttoa koskevat kieltotaulut.
Hitsaus, kipinöivien laitteiden käyttö ja muu vastaava työ 73 §:n 1 momentissa tarkoitetuissa tiloissa ja alueilla on sallittua ainoastaan käytön valvojan tai varaston hoitajan taikka heistä jommankumman kirjallisesti valtuuttaman henkilön luvalla tai sen jälkeen, kun siitä on ennakolta ilmoitettu kunnan palopäällikölle.
Laitoksen ja varaston käyttöönotto
Käyttöönottotarkastuksessa tai katsastuksessa tulee esittää selvitykset tämän päätöksen edellyttämistä tarkastuksista ja testauksista.
Sellaista valmistuslaitosta, teknillistä käyttölaitosta ja varastoa varten, jolle tarvitaan turvatekniikan keskuksen lupa tai josta sille on tehtävä ilmoitus, sen omistajan tai haltijan on laadittava palavan nesteen käsittelyä koskevat kirjalliset käyttö- ja huolto-ohjeet, jotka on tarkastustilaisuudessa esitettävä. (24.10.1995/1198)
Ohjeet on annettava laitoksen tai varaston käyttöhenkilökuntaan kuuluville. Määräajoin on tarkistettava, että käyttöhenkilöstö tuntee ohjeet.
Mitä 1 momentissa on määrätty koskee myös tiloja, joissa ammattimaisesti käsitellään palavaa nestettä samanaikaisesti yli 10 m3.
77 § on kumottu P:llä 24.10.1995/1198.
Säiliö, joka voi vaurioitumisen tai korroosion takia aiheuttaa vaaraa, on poistettava käytöstä tai korjattava. (24.10.1995/1198)
Käytöstä poistettu säiliö on tyhjennettävä palavasta nesteestä ja sen jätteestä. Säiliön täyttöputki on tulpattava tai säiliön käyttö on muulla tavoin estettävä.
Sen lisäksi, mitä tässä päätöksessä tai sen nojalla noudatettavaksi määrätyssä standardissa on määrätty etäisyydestä toisen rajaan, yleiseen tiehen ja rakennukseen, on noudatettava, mitä siitä on muualla erikseen säädetty tai määrätty.
Tällä päätöksellä kumotaan kauppa- ja teollisuusministeriön palavista nesteistä annetun asetuksen soveltamisesta 19 päivänä marraskuuta 1976 antama päätös (922/76) siihen myöhemmin tehtyine muutoksineen.
Palavan nesteen sellaista valmistusta, teknillistä käyttöä, käsittelyä ja varastointia, joka on aloitettu ennen tämän päätöksen voimaantuloa, saadaan kuitenkin edelleen harjoittaa kumotun päätöksen mukaisesti.
Turvatekniikan keskuksella on kuitenkin oikeus määrätä 3 momentissa tarkoitetulle toiminnalle rajoituksia tai muita ehtoja, mikäli se henkilö-, ympäristö- ja omaisuusvahinkojen estämiseksi katsotaan tarpeelliseksi. (24.10.1995/1198)
Teknillisen tarkastuskeskuksen ennen tämän päätöksen voimaantuloa antamat luvat ja hyväksynnät ovat edelleen voimassa asianomaisten lupa- ja hyväksymispäätösten mukaisesti.
Tarkastuslaitos, joka ennen tämän päätöksen voimaantuloa on toiminut palavista nesteistä annetussa kauppa- ja teollisuusministeriön päätöksessä tarkoitettuna tarkastuslaitoksena, voi ilman erillistä hyväksymistä toimia tällaisena tarkastuslaitoksena vuoden 1998 loppuun.
1 luku - Yleistä 1 § 2 § 3 § 2 luku - Valmistus ja teknillinen käyttöValmistuslaitoksen ja teknillisen käyttölaitoksen sijoitus, rakenne ja varustelu 4 § 5 § 6 § 7 § 8 § 9 § 10 § 11 § Maalaus 12 § 3 luku - Käsittely 13 § Jakeluasema14 § Käsittely satamassa15 § 4 luku - Varastointi 16 § 17 § Varastorakennus ja varastohuone 18 § 19 § 20 § 21 § Maanpäällisen kiinteän säiliön sijoitus rakennuksessa ja suojakammiossa 22 § 23 § Maanpäällisen kiinteän säiliön sijoitus ulkona 24 § 25 § 26 § 27 § Suojakammio ja siihen sijoitettavat säiliöt 28 § Suoja-altaan rakenne 29 § Maanalaisen säiliön sijoitus 30 § 31 § 32 § 33 § Irtosäiliön, siirrettävän säiliön ja säiliökontin sijoitus ulkona 34 § 35 § Palavan nesteen varastointi satamassa 36 § Kaivoksessa tai väestönsuojassa oleva säiliö37 § 38 § 5 luku - Säiliöt 39 § 40 § Rakennemääräykset 41 § 42 § 43 § 44 § 45 § Säiliön rakennetarkastus 46–48 § Säiliön perustuksen katselmus ja säiliön rakennusaikainen tarkastus 49 § 50 § Säiliön paine- ja tiiviyskoe51 § Säiliöön tehtävät merkinnät 52 § 53 § 6 luku - Kiinteän säiliön varusteetIlmaputki 54 § 55 § 56 § Kiinteän ja siirrettävän säiliön aukot ja putkiyhteet 57 § 58 § 7 luku - Putkisto ja varusteetPutkisto 59 § 60 § Putkiston paine- ja tiiviyskoe 61 § Letkut 62 § Venttiilit 63 § Putkistoon asennettavat varolaitteet 64 § Palavan nesteen lämmittäminen säiliössä 65 § 8 luku - Sähkölaitteet66 § 67 § 68 § 9 luku - SammutuskalustoAlkusammutuskalusto 69 § Säiliöön liitetyt sammutus- ja jäähdytyslaitteet 70 § Palavan nesteen valmistuslaitoksen tai teknillisen käyttölaitoksen automaattinen sammutuslaitteisto 71 § Sammutus- ja pelastussuunnitelma72 § Yleiset tulenkäsittelymääräykset 73 § 74 § 10 luku - Laitoksen ja varaston käyttöönottoKäyttöönottotarkastus 75 § Käyttö- ja huolto-ohjeet 76 § 11 luku - Erinäisiä määräyksiä77 § 78 § 79 § 12 luku - Voimaantulomääräykset 80 § Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:21.7.1993/712:24.10.1995/1198:9.12.1997/1099:9.6.1998/415:13.11.1998/847:


Laki yhtiöveron hyvityksestä 1232/1988 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1988 › 1232/1988
Laki yhtiöveron hyvityksestä
Tämän lain säännöksiä yhtiöstä sovelletaan myös osuuspääoman korkoa jakavaan kotimaiseen osuuskuntaan, lisärahastosijoitukselle korkoa maksavaan kotimaiseen säästöpankkiin ja osuuspankkiin sekä takuupääomalle korkoa maksavaan keskinäiseen vakuutusyhtiöön ja vakuutusyhdistykseen.
Tämän lain säännöksiä osingosta sovelletaan myös 2 momentissa tarkoitettuun korkoon.
Tämän lain säännöksiä osingonsaajasta sovelletaan myös niihin, jotka saavat 2 momentissa tarkoitettua korkoa, sekä tulo- ja varallisuusverolaissa tarkoitetun yhtymän osakkaaseen, jonka veronalaiseksi tuloksi yhtymän saama osinko ja 2 momentissa tarkoitettu korko tuloverotuksessa katsotaan.
Tätä lakia ei sovelleta tuloverotuksessa kokonaan tai osittain verovapaisiin yhteisöihin eikä näiltä saatuun osinkoon.
Osingonsaajalla on yhtiöltä verovuonna saamansa osingon perusteella oikeus yhtiöveron hyvitykseen, joka vastaa 9/11 osingon määrästä.
Yhtiöveron hyvitys luetaan osingonsaajan hyväksi soveltaen verovelvolliselta ennakkoperintälain mukaan pidätetyn ennakon käyttämistä koskevia verotuslain säännöksiä.
Osinkoa jakavan yhtiön on suoritettava tuloveroa vähintään 9/11 verovuodelta jaettavaksi päätetyn osingon määrästä (tuloveron vähimmäismäärä).
Verotuslain 57§:ssä tarkoitettuun peiteltyyn osinkoon sovelletaan mitä on yhtiön jaettavaksi päätetystä osingosta säädetty.
Laskettaessa onko yhtiön vero vähintään tuloveron vähimmäismäärän suuruinen, otetaan huomioon se valtion-, kunnallis- ja kirkollisvero, joka yhtiölle verotuslain 72 §:n 1 momentin 1-3 kohdan mukaan vahvistettavan tulon perusteella olisi tappiontasauksesta tuloverotuksessa annetussa laissa tarkoitetun tappion vähentämisen jälkeen maksuunpantava (vertailuvero). Kunnallis- ja kirkollisveron yhteismääräksi katsotaan kuitenkin 17 penniä veroäyriltä. Veronkorotusta ei oteta huomioon eikä vertailuveroon lueta Suomessa suoritettavasta verosta vähennettävää vieraassa valtiossa suoritetun veron määrää.
Jos yhtiön verovuoden vertailuvero on tuloveron vähimmäismäärää pienempi, vertailuveroon lisätään edellisen verovuoden veroylijäämät.
Veroylijäämillä tarkoitetaan määrää, jolla edellisen verovuoden vertailuveroa vastaava vero ylittää 9/11 kyseiseltä verovuodelta jaettavaksi päätetystä osingosta.
Yhteisöjen sulauduttua vastaanottavalla yhteisöllä on oikeus käyttää sulautuvan yhteisön käyttämättömät veroylijäämät, jos vastaanottava yhteisö taikka sen osakkaat tai jäsenet taikka yhteisö ja sen osakkaat tai jäsenet yhdessä ovat sen verovuoden alusta lukien, jonka ylijäämästä on kysymys, omistaneet yli puolet sulautuvan yhteisön osakkeista tai osuuksista. Vastaanottavalla osuuskunnalla tai säästöpankilla on kuitenkin aina oikeus käyttää sulautuvan osuuskunnan tai säästöpankin veroylijäämät.
Osinkoa jakavan yhtiön on annettava kalenterivuoden aikana maksamistaan osingoista vuosi-ilmoitus sille lääninverovirastolle, jonka virka-alueella yhtiön kotipaikka on. Vuosi-ilmoituksesta säädetään tarkemmin asetuksella.
Jos osinkoa jakava yhtiö on asetettu selvitystilaan tai konkurssiin, osingonsaaja vastaa osingonjaon perusteena olevalta verovuodelta yhtiölle määrätyistä veroista ja niiden ennakoista saamaansa yhtiöveron hyvitystä vastaavalla määrällä, jos on ilmeistä, että osingonjaosta on päätetty olosuhteissa, joissa on ollut syytä olettaa, että yhtiö ei maksa verojaan.
Edellä 1 momentissa tarkoitettu vastuu toteutetaan oikaisemalla maksuunpano osingonsaajan vahingoksi noudattaen soveltuvin osin, mitä verotuslain 82 a§:ssä on säädetty maksuunpanon oikaisusta. Oikaisu on tehtävä viimeistään kahden vuoden kuluessa sen vuoden päättymisestä, jonka aikana yhtiön maksamatta jääneiden verojen määrä on lopullisesti todettu.
Jos yhtiön osingonjakopäätös on tehty niin myöhään, että verovuodelta jaettavaksi päätettyä osinkoa ei ole otettu huomioon yhtiön verovuoden verotusta toimitettaessa, yhtiön verotusta voidaan oikaista siten kuin verotuslain 82§:ssä on säädetty.
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1990. Lakia sovelletaan vuodelta 1990 toimitettavassa verotuksessa. Osingonsaajan verotuksessa lakia ei sovelleta ennen sen voimaantuloa päättyneeltä tilikaudelta jaettuun osinkoon.
Hallituksen esitys 112/88
Valtiovarainvaliok. miet. 84 ja 84 a/88
Suuren valiok. miet. 206/88
1 luku - Soveltamisala1 §2 §3 §2 luku - Osingonsaajan verotus4 §5 §3 luku - Yhtiön verotus6 §7 §8 §9 §10 §4 luku - Erityisiä säännöksiä11 §12 §13 §14 §


text:
Harry Potter Taustakuva HD - downloadwallpaper.org
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / HD / Harry Potter Taustakuva HD	Harry Potter Taustakuva HD
6,417 näkymät
0	Harry Potter Taustakuva HD
Tässä on kokoelma Harry Potter taustakuva HD Collection Pöytäkoneet, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä DownloadWallpaper.org, on enemmän kuin lakhs taustakuvat ovat ladattavissa. Voit ladata Jokainen Taustakuva ilmaiseksi.
Vähän tietoa Harry Potter Elokuva
Harry Potter on sarja seitsemän saturomaanit kirjoittama brittiläinen kirjailija J. K. Rowling. Sarjassa kronikoissa elämää youngwizard, Harry Potter ja hänen ystävänsä Hermione Granger ja Ron Weasley, jotka kaikki ovat opiskelijoiden Tylypahka. Päätarina kaari koskee Harryn taistelu tappaa Dark ohjattua lordi Voldemortin, joka tähtää kuolematon, kaataa taikaministeriölle, alistaminen ei magic ihmisiä ja tuhota joku seisoo hänen tiellään.
Koska julkaisun ensimmäinen romaani, Harry Potter ja viisasten kivi, päällä 30 kesäkuu 1997, kirjat ovat saaneet valtavan suosion, kriittistä suosiota ja kaupallista menestystä maailmanlaajuisesti. He houkuttelivat laajan aikuisille, and have remained one of the preeminent cornerstones of young adult literature. The series has also had some share of criticism, myös huoli tumman sävyn kuin sarjan edetessä, sekä usein julmista ja graafista väkivaltaa kuvattu sarjassa. Kuten toukokuussa 2015, kirjoja on myyty yli 450 miljoonaa kappaletta maailmanlaajuisesti, jolloin sarjan myydyin kirjasarjan historiassa, ja on käännetty 73 languages. The last four books consecutively set records as the fastest-selling books in history, kanssa viimeisen erän myynti karkeasti 11 miljoonaa kappaletta Yhdysvalloissa ensimmäisten 24 tuntia sen vapautumisen.
Jos Like This Harry Potter taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Jeya Edellinen: Live-taustakuva PC
seuraava: Desktop Damask Wallpaper HD
Harry Potter iphone tapetti HDParas Rakkaus Taustakuva Desktopyellow iphone wallpaperiphone tila tapettirahaa taustakuvattapetti halloween HDtaustakuva autotmobiili hd taustakuviaviileä taustakuvia iphone 5 HDcompaq tapetti HD Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD hd HD


Kirkkonummi - Päätöksenteko
Esityslistat liitteineen julkaistaan ennen kokousta ja mahdollisesti ennakkotietoa päätöksistä yleensä kokousta seuraavana päivänä. Tällöin pöytäkirjat ovat vielä tarkastamattomia. Tarkastuspäivämäärä mainitaan pöytäkirjan kansilehdellä, jonka jälkeen ne julkaistaan tarkastettuna.Esityslistat ja pöytäkirjat vuodesta 2011Arkisto: Vuoden 2007-2010 pöytäkirjatLiitteitä, jotka sisältävät salassa pidettäviä tietoja tai joita ei ole teknisistä syistä saatu sähköiseen muotoon, ei julkaista.(Julkisuuslaki § 621/1999, Henkilötietolaki § 523/1999, Sosiaalihuollon asiakaslaki § 812/2000, Potilaslaki § 785/1992, Laki julkisista hankinnoista § 348/2007, Sähköisen viestinnän tietosuojalaki § 516/2004)LisätiedotToimielimen esityslistasta ja pöytäkirjasta saa tietoja myös toimielimen sihteeriltä tai ko. pykälän valmistelijalta sekä kirjaamosta. Jos et löydä pöytäkirjaa tai esityslistaa internetistä ota yhteyttä toimielimen sihteeriin. Yhteystiedot allaolevassa listassa.Kuulutus
Kirkkonummen kunnan toimielinten pöytäkirjat pidetään vuonna 2013 yleisesti nähtävinä ko. toimistoissa seuraavasti:Toimielin/sihteeriPöytäkirja asetetaan nähtäväksi
Kunnanhallitus/Ulla Gahmberg puh. 040 528 4959
tarkastuspäivää seuraavana arkipäivänä
Sivistyslautakunta/Eeva Viitala
puh. 040 551 8374
kokousta seuraavana keskiviikkona
Suomenkielinen varhaiskasvatus- ja opetuslautakunta/
Leena Ylevä
puh. 050 413 7439
Ruotsinkielinen varhaiskasvatus- ja opetuslautakunta/ Mikael Flemmich
puh. 040 733 0264
Nuorisolautakunta/Pia Kärkkäinen
puh. 040 126 9404
Liikuntalautakunta/Risto Rossi
puh. 040 753 8906
Perusturvalautakunta/Monica Smeds
puh. 050 566 6848
kokousta seuraavana tiistaina
Yhdyskuntatekniikan lautakunta/Raili Häkkinen
puh. 040 523 9139
Rakennus- ja ympäristölautakunta/
Susanne Träskelin-Vallius
puh. 040 126 9261
Palvelutuotannon lautakunta/Raili Häkkinen
Eerikinkartanon johtokunta/Kia Forsell
puh. 040 126 9262
Keskusvaalilautakunta/Miikka Väinölä
puh. 040 536 1592
Kunnan viranhaltijoiden tekemistä päätöksistä pidetyt pöytäkirjat tai päätökset ovat yleisesti nähtävinä päätöksen tekemistä seuraavana maanantaina viranhaltijan virantoimituspaikassa.
Rakennusvalvonnan ja ympäristösuojelun viranhaltijoiden tekemät lupapäätökset pidetään nähtävillä päätöksen tekemistä seuraavana tiistaina.Jos edellä mainitut päivät sattuvat pyhäpäiväksi tai muuksi sellaiseksi päiväksi, jolloin virastot yleisesti ovat suljettuna, ovat pöytäkirjat nähtävänä sitä seuraavana arkipäivänä.EDELLÄ SANOTTU EI KOSKE PÖYTÄKIRJAN SALASSA PIDETTÄVIÄ ASIOITA.


text:
hd tapetti High Resolution Download
Kotiin / HD / hd tapetti High Resolution Download
rauha lokakuu 2, 2016	HD Jätä kommentti 756 näkymät
Tässä on paras valikoimista hd taustakuva korkearesoluutioinen Download Tietokoneissa, Pöytäkoneet, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täälläLivewallpaper.info tietokanta voi ladata paljon laadukkaita tapetti eri luokkiin . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Koska nämä kuvat ladataan käyttäjät. vaikka tyyppi tietokoneen näytön koko, että olet yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan jotka ovat uudelleen kokoinen ja se rajataan Asenna pöytämikrossasi näytön koon.
hd tapetti High Resolution Download1
Yksinkertaisuuden, Olemme ladanneet 1920×1080 Resolution Väritaustakuvat, Se sopivat täydellisesti Näistä Major Resolution (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) Huomioithan, Jos jokin taustakuvat loukkaavat Copyright, Lähetä meille Mail yksityiskohdat, Poistamme sen mahdollisimman pian. Kaikki taustakuvat ladataan käyttäjät. Ja taustakuvat ovat ilmainen henkilökohtaiseen käyttöön vain. Jos pitää Thishd taustakuva korkearesoluutioinen lataus Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook ja muut sosiaalisen median.
elävät kalat tapetti HD
star wars hd taustakuva
Hello Kitty iPhone tapetti HD
ruusu taustakuvat
hirvi taustakuvat
Tokidoki tapetti HD
tapetti kromi
Desktop Sad Taustakuva HD
viileä abstrakti taustakuvia HD

matches: HD hd HD hd hd HD hd HD HD HD