Reima Härkönen – Sivu 2
Julkaistu 5.3.2019 5.3.2019 Kategoriat Kirjoitukset ja puheet, Kunnallispolitiikka - Savonlinna, Reima Härkönen - Savonlinna Taidelukion rehtori, Toiminimi Reima Härkönen, VaaliteematJätä kommentti artikkeliin Musiikkiluokat Talvisalon ja Mertalan kouluihin
Itä-Savon uutinen Savonlinnan Taidelukiosta
https://ita-savo.fi/uutiset/lahella/472c736d-86ee-4130-9fa8-0b9c96b8db10
Julkaistu 25.9.2018 25.9.2018 Kategoriat Reima Härkönen - Savonlinna Taidelukion rehtori, UncategorizedJätä kommentti artikkeliin Itä-Savon uutinen Savonlinnan Taidelukiosta
Kaupunginhallituksen kokous 24.9.2018
Savonlinnan kaupunginhallitus käsitteli kokouksessaan 24.9. ns. pätkäope-asiaa. Asia on edennyt hyvän valtuustoaloitteen johdosta ja asia on pompiskellut sivistyslautakunnan ja kaupunginhallituksen välillä.
Pääsin kokoukseen ja tein esityksen, että asia vietäisiin kaupunginvaltuustoon. Tiedossa oli, että sitä ei sinne viedä / kannata viedä ilman katteisuuden osoittamista. Tein kate-esityksen, jossa esim. lukioiden osuus tästä 220 000€:n summasta tulisi katettua kohdan 7. avulla. Lisäksi noin puolet perusopetuksen possakasta tulisi katettua tällä listalla. Loppuosan valtuusto olisi tämän mukaan delegoinut sivistyslautakunnan päätettäväksi talousarviokäsittelyn yhteydessä.
Harmi, että KH ei tarttunut tähän. En vetänyt esitystäni pois, koska nämä ovat arvatenkin keskusteluun nousevia asioita kaikki. Onnea ja menestystä ja kaupunginhallitusta viisaampaa asennetta sinne sivistyslautakunnan jäsenille. Tämä irvokas kohtelu määräaikaisten opettajien osalta tulee saada loppumaan ja täysillä työsuhde-eduilla varustetuilta opettajilta vaaditaan nyt hieman solidaarisuutta.
Savonlinnan kaupunginhallituksen kokous 24.9.2018
319§Valtuustoaloite määräaikaisten opettajien palkkaamisesta ajalle 1.8. – 31.7
Muutosesitys KH 319
KH päättää esittää kaupunginvaltuustolle, että kaupunginvaltuuston päätös (15.6.2015 § 49) palkata opettajat koulun työajalle kumotaan ja opettajat palkataan jatkossa ajalle 1.8.-31.7. Tämä käytäntö alkaa 1.1.2019.
Asian selostusosassa olevien laskelmien perusteella lisäkate tälle olisi n. 220 000 / vuosi.
Tämä kate katetaan osittain seuraavilla opetuksen painotuksiin ja koulujen käytänteisiin liittyvillä toimilla;
Opettajien maksullista täydennyskoulutusta vähennetään. Luovutaan mm. ns. seudullisesta opettajatyöpäivästä (veso). Opettajatyöpäivät (OVTES osio B, yhteiset määräykset § 131) järjestetään koulun sisäisin järjestelyin, ilman ylimääräisiä palkkakustannuksia.
Opettajien sijaisuudet pyritään järjestämään koulun sisäisin järjestelyin. Rehtorit raportoivat sivistysvirastoa tammikuussa ja kesäkuussa palkkakustannuksia aiheuttaneista sijaisuusjärjestelyistä edeltävän lukukauden osalta.
Luovutaan uusista perusopetuksen ja lukiokoulutuksen OKM:n tai OPH:n hankkeista, joissa pitää olla kaupungin omavastuuosuutta vähintään 20% perusopetuksen kerhotoimintaa ja talousarviokirjaan kirjattuja kriittisiä menetystekijöitä ja niistä johdettuja tavoitteita tukevia hankkeita lukuun ottamatta.
Perusopetuksen 8. luokalta alkavaa vapaaehtoista B2-kieltä (+4h) ei enää tarjota. Lisäperusteluna tälle se, että kielijatkumoa savonlinnalaisissa lukioissa ei ole voitu tarjota moneen vuoteen
Perusopetuksen kulttuuripolusta ja LuMa-polusta toteutetaan vain toiminta, josta ei aiheudu ylimääräisiä kustannuksia.
Sivistyslautakunnan päätöksellä 17§ / 23.2.2017 perustettu urheiluyläkoulutoiminta muutetaan sellaiseksi, josta ei saa aiheutua ylimääräisiä palkka- tai ostopalvelukustannuksia, aivan kuten kohdan 5. painotuksissa. Toiminta tulee järjestää tätä varten saadun hanke- yms. rahoituksen turvin, lisäperusteluja tälle alla
Lukioiden tuntikehystä pienennetään siten, että opiskelijakohtainen tuntikehyskerroin muuttuu 1.8.2019 alkaen 1,50 tunnista lähemmäksi vertailukuntien keskiarvolukua eli 1,48 tuntiin, nykyisellä opiskelijamäärällä se aiheuttaa 13,8 lukiokurssin pienennyksen palkanmaksuperusteisiin eli 0,70 henkilötyövuoden verran. Opetukseen tämä ei vaikuta, mikäli lukiot käyttävät OVTES:n mahdollisuutta ns. lukioresurssituntien käyttämistä opetustyöhön (OVTES, osio B, liite 2 lukio 7§)
Mahdollinen puuttuva kate osoitetaan sivistystoimen normaalissa budjettikäsittelyssä.
Lisäperustelut listan 6. kohdalle;
Kunnallisessa päätöksenteossa yhtenä ohjaava periaatteena pitäisi olla yhdenvertaisuusperiaate. Sen mukaan keskenään samankaltaisia asioita tulisi kohdella samalla tavalla ja keskenään erilaisia asioita eri tavoin.
Vuodesta 2015 alkaen sivistystoimessa on tehty päätöksiä perusopetuksen painotuksiin liittyen. Iät ja ajat Savonlinnassa olleet musiikkiluokat ajettiin alas, viimeisin niistä toimi Mertalan yhtenäiskoulussa. Luokasta oli vahva jatkumo lukioon. Heti kohta tämän jälkeen päätettiin perustaa urheiluyläkoululuokka. Perustamisaikoihin vallalla oli käsitys siitä, että Savonlinnan tulisi saamaan lukion erityistehtävän myös liikunnasta ja tänne sijoittuisi urheilulukio Lyseon lukion yhteyteen. Itä-Suomessa olikin ”urheilulukion mentävä” aukko. Vastaavia hakemuksia tuli myös Mikkelistä ja Joensuusta. Loppujen lopuksi Joensuu sai tämän urheilulukiostatuksen. Tästä johtuen urheiluyläkoulun toimintaympäristöstä puuttuu erikoislukio, jonne yläkoulu antaisi suoran jatkumon. Luvanvarainen urheilulukio on tärkeä mm. opiskelijoiden lisääntyvän valinnanvapauden ja ylimääräisen valtionosuusrahoituksen vuoksi.
Nämä päätökset ovat saaneet savonlinnalaisessa sivistystoimessa suorastaan hassunkurisen tilanteen.
Tilanne Mertalan musiikkiluokkien ollessa toiminnassa eli vuoteen 2015
Musiikkipainotus yläkoulussa –> musiikkilukio
Ei kuvataidepainotusta ykäkoulussa –> kuvataidelukio
Ei liikuntapainotusta yläkoulussa –> Ei uheilulukiota
Ei musiikkipainotus yläkoulussa –> musiikkilukio
Liikuntapainotus yläkoulussa –> Ei uheilulukiota
Koska savonlinnalaiseen kuvataide- ja musiikkilukion ei ole koulutuksellista jatkumoa perusopetuksesta lukioon, liikuntapainotus vääristää perusopetuksen kokonaisuutta taide- ja taitoaineiden osalta.
Julkaistu 25.9.2018 25.9.2018 Kategoriat Kirjoitukset ja puheet, Kunnallispolitiikka - Savonlinna, Reima Härkönen - Savonlinna Taidelukion rehtori, Toiminimi Reima Härkönen, UncategorizedJätä kommentti artikkeliin Kaupunginhallituksen kokous 24.9.2018
Kaupunginvaltuuston kokous 3.9. / valtuustoaloite Nälkälinnanmäen kirjastorakennukseen liittyen
Savonlinnan keskustan valtuustoryhmä jätti valtuustoaloitteen Nälkälinnanmäen vanhan kirjastorakennuksen suhteen. Tavoitteena saada kaupunki aloittamaan toimet rakennuksen muuttamisesta taidemuseoksi.
Savonlinna tarvitsee toipuakseen OKL:n kirvelevästä alasajosta uusia avauksia ja suurimpana valtuustoryhmänä velvollisuutemme on tehdä tällaisia, elivoimaa aikanaan lisääviä aloitteita.
Savonlinnan kaupunki tunnetaan vahvana kulttuurikaupunkina ennen kaikkea oopperan ansiosta. Kaupungin strategia linjaa Savonlinnan sivistys- ja kulttuurikaupungiksi. Savonlinnalla on loistavat mahdollisuudet ja edellytykset kohota myös kuvataiteen osalta paljon nykyistä merkittävämmäksi keskittymäksi.
Kuten tunnettua, Savonlinnan Taidelukio on valittu Koulutuksen arviointikeskuksen (KARVI) sekä opetus- ja kulttuuriministeriön (OKM) auditoinneissa lokakuussa 2017 maan parhaaksi kuvataidelukioksi. Lisäksi Savonlinnan Taidelukiolle on myönnetty opetusministerin päätöksellä valtakunnallinen lukiokoulutuksen kehittämistehtävä kuvataiteessa, ainoana maassa. Tällaisia kehittäjälukioita on maassa vain 11 ja tämä toiminta on alkanut kuluvan vuoden elokuusta.
Oppilaitos on jo aloittanut elinkeinotoimen kanssa suunnitelmat kuvataiteen työskentelytilojen saamiseksi kaupunkiin. Toivottavasti nämä jalostuvat konkreettisiksi toimiksi vuosien 2018 ja 2019 aikana.
Suuri joukko Taidelukion käyneistä toimii monin eri tavoin taiteen ja kulttuurin parissa. Heillä on hyvät muistot lukioajoilta Savonlinnasta ja vahvaa kiintymystä myös kaupunkiin. Tästä osoituksena on ollut entisten taikkarilaisten aktivoituminen ja huolestuminen Savonlinnan kulttuurielämän kehityksestä.
Edellä mainitun kehittämistehtävän puitteissa Savonlinnan Taidelukio aloittaa vahvan alumni-toiminnan. Oppilaitos kehittää sähköisen alumnialustan, joka on käytössä esim. monissa yhdysvaltalaisissa yliopistoissa. Tämän työn yhteydessä oppilaitos kartoittaa tavoitettavien henkilöiden halukkuuden olla osa uutta savonlinnalaista kuvataideyhteisöä. Tätä on jo kokeiltukin ja palaute on ollut kannustava.
Kaikesta tästä kerrotusta johtuen kaupunkimme tarvitsee kuvataiteen esille saamiseen ajanmukaiset tilat. Keskustan valtuustoryhmän mielestä Nälkälinnanmäen kirjastotalo on mitä parhain kiinteistö tällaiseksi tilaksi. Tällä toimella myös tasoitettaisiin tietä ns. luovien alojen yritystoiminnalle, Creative industry, jonka piiriin voidaan joidenkin tutkimusten mukana laskea 7% maailman talousvolyymista.
Rakennuksen kunto on kohtuullinen, mutta toki tarvitsee kunnostamista. Ympäri vuoden toimiva Taidemuseo vahvistaisi Savonlinnan kulttuurikaupunkimainetta ja toisi merkittävän lisän tarjontaamme. Ratkaisulla turvaisimme myös arvokkaan kirjastorakennuksen säilymisen nyt uudessa toimintaformaatissa. Lisäksi kyseiselle alueella suunnitellut matkailuinvestoinnit eivät näytä toteutuvan ja kaupungilla on osoittaa tällaisille toiminoille kaavallista valmiutta toisaalta, ydinkeskustan alueelta.
Keskustan valtuustoryhmä esittääkin, että Savonlinnan kaupunki ryhtyy toimenpiteisiin Taidemuseon saamiseksi Nälkälinnanmäelle vanhan kirjastorakennuksen tiloihin.
Savonlinnassa 3. päivänä syyskuuta 2018
Keskustan valtuustoryhmän jäsenet
Julkaistu 4.9.2018 Kategoriat Kirjoitukset ja puheet, Kunnallispolitiikka - Savonlinna, Reima Härkönen - Savonlinna Taidelukion rehtori, Uncategorized, VaaliteematJätä kommentti artikkeliin Kaupunginvaltuuston kokous 3.9. / valtuustoaloite Nälkälinnanmäen kirjastorakennukseen liittyen
Kaupunginvaltuuston kokous 3.9.2018 / koulu- ja varhaiskasvatusverkko vuoteen 2021
Savonlinnan kaupunginvaltuusto päätti 3.9. sivistystoimen suunnitelmasta koulu- ja varhaiskasvatuspalveluverkosta valtuustokaudelle 2017-2021. Valtuustossa äänestettiin ensin käsittelyn jatkamisen ja asian lähettämisen uudelleenvalmisteluun välillä. Äänin 31-20 valtuusto päätti jatkaa asian käsittelyä. Näin pitikin tehdä, koska kaikki päätöksenteon tueksi saatavilla ollut selvitys oli olemassa. Lisäksi asian pohdintaan oli käytetty vähintään riittävästi aikaa, lokakuusta 2017 syyskuun alkuun 2018.
Lopullisessa äänestyksessä käsittelyn pohjalla ollut kaupunginhallituksen kanta voitti hylkäävän vastaehdotuksen äänin 31-20. Koko keskustan valtuustoryhmä kannatti pohjaesityksen hyväksymistä. Päätös tarkoittaa käytännössä sitä, että kouluyksiköillä on rauha jatkaa toimintaansa. Tikun nokassa olleiden kyläkoulujen ns. turvaraja säilyi 25 oppilaassa esioppilaat mukaan lukien.
Ohessa linkki Itä-Savon uutiseen.
Päätös oli oikea. Tulevan maakunta- ja soteuudistuksen myötä kunnat muuttuvat entistä selvemmin sivistyskunniksi. Kuntien houkuttelevuuutta tullaan mittaamaan juuri sivistyspalveluiden laadulla. Kuten tunnettua, laadun suhteen palveluverkko on aivan olennainen asia. Kyseessä oli myös arvovalinta. Haluamme antaa jokaiselle nykyiselle koulukylälle, olipa se haja-asutusalueella tai taajamassa, pontimen edelleen kehittää omaa lähiympäristöään. Emme halua olla keskittämässä palveluverkkoamme, kuten maan hallitukset ovat hallituspohjasta riippumatta tehneet viimeisten vuosikymmenten aikana.
Mahdolliset lakkautukset olisivat tuoneet laajat inhimilliset vaikutukset. Jo nyt savonlinnalaisten peruskoululaisten koulukuljetuskustannukset ovat jo 1,85-kertaiset maan keskiarvon verrattuna. Emme halunneet olla lisäämässä tätä epäsuhtaa.
Totta on se, että oppilasmääräennusteet ovat laskevia. Kyläkoulujen ns. turvaraja antaa puitteet kouluverkolle jatkossakin. Muiden koulujen osalta tulevaisuus saa näyttää, mihin kolkkaan väestömuutokset osuvat kaikkein negatiivisimmin. Nyt ei ollut aika tuomita Nätkin koulua. Toivottavasti saamme väestökehityksen suunnan muuttumaan, työtä se teettää, sen tietävät kaikki.
Kokousta edeltävänä sunnuntaina pidimme valtuustoryhmien kokouksen. Kokouksen parasta antia oli se, että osasimme ehkä aiempaa paremmin eläytyä toisen osapuolen argumentaatiopohjaan. Emme päässeet yhteisymmärrykseen tehtävästä päätöksestä, mutta uskoakseni otimme roiman askeleen toisen mielipiteen kunnioittamisen suuntaan. Tätä taustaa vasten oli ikävää, että valtuustossa vähemmistöön jääneet jättivät päätökseen eriävän mielipiteen. Ehkä kuitenkin tästäkin selvitään.
Julkaistu 4.9.2018 4.9.2018 Kategoriat Kunnallispolitiikka - Savonlinna, Uncategorized, VaaliteematJätä kommentti artikkeliin Kaupunginvaltuuston kokous 3.9.2018 / koulu- ja varhaiskasvatusverkko vuoteen 2021
Kaupunginvaltuuston kokous 4.6.2018 / kouluverkkoesitys, ylimääräisen valtuuston kokouksen koollekutsuminen ja valtuustoaloite
Valtuuston kokousta aloittelemassa. Kuvassa Aune, Carita, Reima ja Matti-Pekka. Kuva Itä-Savo/Tuija Pauhu.
Savonlinnan kaupunginvaltuuston kokouksessa jouduttiin käymään epätavallinen päätöksentekoprosessi 36 §:n osalta.
Ns. kouluverkkoesitys jäi pöydälle vastoin valtuuston enemmistön kantaa. Poliittiset ryhmät ja valtuutetut eivät päässeet edes argumentoimaan kantojaan, koska ensin jatkovalmisteluesitys tyrehdytti asiakeskustelun ja tämä hirvitys eli pöydällejättöesitys sitten lopetti sen kokonaan.
Kävin puhujapöntössä varoittamassa pöydällejättäjiä siitä, että Keskusta kutsuttaa valtuuston ylimääräiseen kokoukseen, jos sdp ja kok tätä epädemokraattista kikkailua käyttävät. En varmaan osannut argumentoida tarpeeksi hyvin, koska he saivat vaadittavan määrävähemmistön taakseen.
Tämän jälkeen esitin Keskustan kantana, että valtuusto kokoontuu ylimääräiseen kokoukseen käsittelemään pöydälle jäänyttä asiaa.
Esitys löytyy tästä linkistä!
Itä-Savon uutiset tästä aiheesta löytyvät oheisesta linkistä!
Itä-Savo spekuloi myös mahdollisen kokouksen ajankohdalla, asiahan on kaupunginvaltuuston puheenjohtajan käsissä ja Anna-Kristiina osaa kyllä olla puheenjohtajan roolissaan neutraali tässä ja ryhtyy viipymättä toimiin, jolla kokous saadaan aikaiseksi.
Savonlinnan keskusta ei pelkää demokratiaa ja siksi jätin ryhmän puolesta valtuustoaloitteen, jossa Savonlinnan kaupungin hallintosääntöä muutettaisiin siten, että pöydällejättö onnistuisi vain valtuuston enemmistön päätöksellä.
Aloite löytyy tästä linkistä!
Toivon valtuustosta löytyvän merkittävää tukea tälle aloitteelle. Pöydällejättöhän tarkoittaa sitä, että kyseiseen asiaan ei kohdistu minkäänlaisia valmistelutoimenpiteitä, se vaan odottaa seuraavaa käsittelyä. Vaikka miltä kantilta asiaa katsoisi, en jaksa ymmärtää, mikä tässä on se lisaarvo.
Julkaistu 5.6.2018 5.6.2018 Kategoriat Kirjoitukset ja puheet, Kunnallispolitiikka - Savonlinna, Uncategorized, VaaliteematJätä kommentti artikkeliin Kaupunginvaltuuston kokous 4.6.2018 / kouluverkkoesitys, ylimääräisen valtuuston kokouksen koollekutsuminen ja valtuustoaloite
Savonlinnan Taidelukion vuosikertomus 2017-2018
Taidelukion promenadikonsertti tammikuussa 2018. Kuva Mervi Karvinen.
Lukuvuotta 2017 – 2018 aloiteltiin osin jännittyeissä oloissa. Taidelukio oli jättänyt toukokuussa 2017 opetus- ja kulttuuriministeriöllle järjestämislupahakemukset kuvataide- ja musiikkipainotteiselle opetukselle. Näitä hakemuksia sitten tulikin ministeriöön n. 140 kappaletta. Hakemusten perusteella tehdyt auditoinnit osoittivat objektiivisesti, että Savonlinnan taidelukio on laadukkaalla työllään ansainnut näiden painotusten jatkumisen. Saimme suorastana mairittelevat auditoinnit niin kuvataiteen kuin musiikin erityistehtäviin liittyen. Kuvataidelukiomme jopa julistettiin mana parhaaksi kuvataidelukoksi ja musiikkilukiomme nousi parhaimpaan kategoriaan omassa sarjassaan. Lisäksi me myönnettiin valtakunnallinen kehittämistehtävä kuvataiteessa. Vastaavia kehittäjälukioita koko Suomeen saatiin vain 11 kpl:tta. Savonlinnan Taidelukion institutionaalinen asema on parempi kuin koskaan aiemmin historiansa saatossa.
Tämän ohella Taidelukio oli edelleen mukana opetushallituksen LUKE-verkostossa. Tähän verkostoon valittiin runsaat 80 suomalaista lukiota 164 lukion joukosta, tarkoituksella kehittää lukioihin uusia toimintatapoja. LUKE-verkosto julkaisi eka julkaisunsa, johon otettiin kaksi artikkelia Savonlinna Taidelukiosta, linkki julkaisuun ohessa!
Taidelukiolla jatkettiin tuttavuden tekemistä sähköisten ylioppilaskokeiden tekemisessä. Suurin osa esim. kevään 2018 tutkintokerran kokeista tehtiin jo sähköisesti ja koulun kannalta ilman ongelmia. Omassa koulussmme havaittiin, että aivan kaikki kokelaat eivät ole sinuja tämän järjestelmän kanssa. Harmittavasti ylioppilastutkintolautaunnalta ei näytä löytyvän ymmärrystä dignosoidun sairauden johdosta aiheutuville altistumisille, kuten Iida Hämäläisen tapaus kiistatti osoitti. Ehkäpä aika parantaa tämänkin yhteiskunnallisen virheen. Lukuvuoden aikana annettu opetus ja kurssien kurssikokeet olivat jo suuriimmalta osin sähköisiä. Kaikki tämä olisi ollut huomattavan hankalaa toteuttaa ellei henkilökunta olisi ottanut reipasta kehittämisotetta omissa oppiaineissaan.
Lukuvuoden aikana jatkettiin ja syvennettiin Taidelukiolle tarjottua mahdollisuutta yhteistyöhön kiinalaisten partnereiden kanssa. Elokuussa Taidelukiolla toteutettiin mittava leirikouluhanke. Majoitimme 19 opiskelijaa Taidelukion pekingiläisestä ystävyyskoulusta The Middle School Attached to Northern Jiao Tong University Tämän vierailun yteydessä toteutettiin myös laaja suomalais-kiinalainen kulttuurifestivaali Olavinlinnassa, Olavinlinnassa esiintyi parisensataa kiinalaista. Taidelukio vastasi suutelta osin illan suomalaisesta musiikkitarjonnasta.
Kiinalaista taidetta Olavinlinnassa. Kuva Saara Rouhe.
Lukuvuoden aikana toteutettiin taidekasvatushankkeita laajalla kirjolla. Musiikkilinjan perinteiset konsertit vetivät jälleen Melartin-salin ja Savonlinnasalin täyteen kuulijoita. Taikkarin teatteri on vakiinnuttanut asemansa osana koulun toimintaa. Keväällä toteutettiin abiproduktiona Mikael Niemen teokseen pohjautuva Populaarimusiikkia Vittulajänkältä – teos. Tässä kertomuksessa on erillinen artikkeli, joka kertoo tarkemmin teoksesta. Kuvataidelinjan perinteinen päättötyönäyttely oli saanut aiheekseen Raja. Teeman parissa kuvataidelinjan abit pääsivät toteuttamaan itseään ja osoittamaan Taidelukiossa hankittua osaamista. Kuvataidelinjan ja musiikkilinjan toiminnasta on erilliset artikkelit tässä kertomuksessa, kannattaa tutustua.
Kansainvälisessä toiminnassa toteutettiin kolme opintomatkaa. Tanskan Kööpenhaminaan suuntautuneesta kuvataidelinjan kakkosten matkasta ja musiikkilinjan Norjan Bergeniin suuntautuneesta työpajamatkasta on niinikään lisäinfoa toisaalla tässä kertomuksessa. Lisäksi ranskan kielen opiskelijoita vieraili Pariisissa toukokuussa. Koulussamme opiskeli kaksi vaihto-opiskelijaa. He tulivat suomalaisen lukio-opetuksen pariin Saksasta ja Indonesiasta. Omia opiskelijoitamme oli lukuvuoden aiakana vaihdossa Ranskassa ja Japanissa.
Kuten huomaatte, lukuvuoden tapahtumakalenteri on pullollaan mitä erilaisimpia tapahtumia. Näyttelyt, konsertit, esitykset, opintomatkat, kouluun saapuneet vieraat ja koulun yhteistyöhankkeet ulkopuolisten toimijoiden kanssa antoivat tärkeitä vaikutteita opiskelijoiden omaan työskentelyyn. Opiskelijoiden omaehtoinen toiminta opettajiemme ohjauksessa taasen antoi opiskelijoille tuiki tärkeitä mahdollisuuksia saada onnistumisen elämyksiä ja sitä kautta kasvattivat heitä ihmisinä ja kulttuuritoimijoina. Lämmin kiitos myös tutor-opiskelijoille ja opiskelijakunnan aktiiveille siitä mutkattomuudesta, jolla yhteisiä asioita hoidettiin. Tutorit tekevät kullanarvoista työtä uusien taikkarilaisten hyvinvoinnin eteen. Opiskelijakunta järjestää koulun kasvatus- ja opetustyötä tukevia tapahtumia, joissa halukkaat voivat ottaa vastuuta yhteisistä asioista.
Lukuvuoden aikana Taidelukiossa lukion päättötodistuksen ja ylioppilastutkinnon suoritti 61 ylioppilasta.
Haluan kiittää Savonlinnan kaupunkia koulutuksen järjestämisestä, Taidelukion opiskelijoita, henkilökuntaan kuuluvia, yhteistyökumppaneita ja ylipäänsä kaikkia toimintaan osallistuneita touhua täynnä olleesta ja onnistuneesta lukuvuodesta.
https://savonlinnantaidelukio.onedu.fi/verkkojulkaisut/zine/44/cover
Julkaistu 1.6.2018 Kategoriat Kirjoitukset ja puheet, Kunnallispolitiikka - Savonlinna, Reima Härkönen - Savonlinna Taidelukion rehtori, Toiminimi Reima HärkönenJätä kommentti artikkeliin Savonlinnan Taidelukion vuosikertomus 2017-2018
Hallinto-oikeuden kandidaatintutkielma
Harrastuksia pitää olla.
Kevään mittaan tein hallinto-oikeuden kandidaatintutkielman Itä-Suomen yliopiston oikeustieteiden laitokselle. Nämä ovat aikaslailla kirjoitusharjoitelmia, mutta oppii niissä kuitenkin lainopillisen metodin ja oikeustieteellisten tulkintasääntöjen käyttöön. Lisäksi lain ja niiden esitöiden sekä eri viranomaislähteiden käyttötaidosta on arvaamaton hyöty mitä erillaisimmissa yhteyksissä, ei vähiten kunnallispoliittisissa kiemuroissa ja varisnkin nyt sote-myllerryksen keskellä.
Onneksi löysin Lakimiehestä sopivan artikkelin, jolla pystyin hieman hyödyntämään ammattiani tässä tutkimuksessa.
Kiitos Elisalle hyvästä opponoinnista ja ohjaajille pitkämielisyydestä.
Kandidaatintutkielma – Reima Härkönen
Julkaistu 21.5.2018 21.5.2018 Kategoriat Kirjoitukset ja puheet, Kunnallispolitiikka - Savonlinna, Reima Härkönen - Savonlinna Taidelukion rehtori, Toiminimi Reima HärkönenJätä kommentti artikkeliin Hallinto-oikeuden kandidaatintutkielma
Puheenvuoro Keskustan vihreä vappu -tapahtumassa
Itä-Savon Keskustan piirin järjestämässä Keskustan Vihreä Vappu -tapahtumassa maa- ja metsätalousministeri Jari Leppä, kansanedustaja Hanna Kosonen sekä maakuntavaaliehdokas Iida Hämäläinen pitivät ansiokkaat puheenvuorot valtakuntamme tilasta omista näkökulmistaan.
Puheenvuoroja seuratessa ei voinut välttyä ajatuksesta, että Suomen Keskusta on vahva ja aikaansa seuraava kansaliike. Suomalainen yhteiskunta on juuri nyt tietynlaisessa risteyskohdassa, ei vähiten maakunta- ja soteuudistuksen tiimoilta. Varmaankin riidatonta on, että sote-palveluiden järjestämiseen on tulossa muutos. Nykyinen hallitus on oman työnsä uudeksi järjestämismalliksi tehnyt ja asia on nyt eduskunnan käsissä.
Tämä edellä kirjattu tulee huomioida myös muiden yhteiskunnallisten prosessien kehitystyössä. Monimutkaistuneessa ja keskinäisriippuvuuksia yhä enemmän sisältävässä yhteiskunnassa mikään julkinen sektori ei voi toimia enää yksin tai olla huomioimatta muuta toimintaympäristöä.
Tästä johtuen Keskustan valtuustoryhmä on päätynyt seuraavassa puheenvuorossa esitettyihin kantoihin ns. kouluverkkotyöryhmän viranhaltijaesitykseen liittyen. Perusteellisemmat ja taustoittavammat kannaotot tuodaan toki myöhemmin julki, viimeistään 4.6. pidettävässä kaupunginvaltuuston kokouksessa.
Näiden katojen yhteensovittaminen ei varmaan ole helppoa ja joudumme todelliseen jumppaan eri valtuustoryhmien kanssa. Haluamme tuoda omat esityksemme avoimesti esille ja silloin, kun aika kansalaispalautteen osalta on jo ohi. Tätä palautettahan pystyi antamaan 29.4. saakka.
Joel Lehtosen patsaalla 1.5.2018 pidetty puhe
Nätki ja kylät ovat koulunsa ansainneet
Hiljattain julkistettiin viranhaltijaesitys Savonlinnan tulevasta palveluverkosta varhaiskasvatuksen ja perusopetuksen osalta. Prosessi tulee huipentumaan kesäkuun alussa kaupunginvaltuustossa, jossa tehdään periaatepäätös siitä, missä yksiköissä näitä palveluita jatkossa annetaan.
Keskustan valtuustoryhmää kiinnostaa eniten tämä asia Savonlinnan kaupungin elinvoimaisuuden näkökulmasta. Tulevan sote- ja maakuntamyllerryksen tiimoilta kuntien tehtäväkenttä näet supistuu olennaisesti. Jos aiemmin kaupunki päätti 10 eurosta, jatkossa päätöksenteon piiri supistuu kolmeen tai neljään. Kunnan määräysvaltaan jäävät suurimpina asioina juuri elinvoimaisuuteen ja sivistykseen liittyvät asiakokonaisuudet. Jatkossa juuri sivistyspalveluiden taso on kuntapalveluista se, jolla kuntien erinomaisuutta vertaillaan. Keskustan valtuustoryhmä ei kannata ehdoin tahdoin tehtävää alaskirjausta sivistyspalveluiden tason suhteen. Minulle tihkuneiden tietojen mukaan tätä kannatusta löytyy onneksi muistakin valtuustoryhmistä.
Muutama peruste. Emme halua viedä pohjaa pois asuinalueiden kehittämiseltä. Savonlinnan kaupunki on ihan aiheesta kritisoinut valtiovallan edesottamuksia eri toimintojen keskittämiseksi. Nämä argumentit menettävät kovasti tehoaan, jos sorrumme keskittämiseen omassa palvelutuotannossamme. Lisäksi pelkäämme, että tämä supistus tulee aiheuttamaan laajaa palveluvuotoa naapurikuntiin ja pahentaa siten entisestään väestökatoa.
Usein unohdetaan haja-asutuspainotteisempien alueiden merkitys itse seutukaupungeille. Pelkästään savonlinnalaisten maatilojen tuottama arvonlisäveroton rahavirta oli vuonna 2017 n. 40 miljoonaa euroa. Emme halua päätöksillämme vaarantaa tämän yrityskentän toimintaedellytyksiä viemällä asuinalueilta viimeisetkin kunnalliset palvelut.
Savonlinnan kaupunki on jo aikaa sitten tehnyt arvovalinnan siitä, että savonlinnalaisen keskimääriset tarvevakioidut sosiaali- ja terveysmenot saavat olla huomattavan paljon korkeampia kuin maassa keskimäärin. Ero mikkeliläisen ja savonlinnalaisen välillä oli jo pari vuotta sitten 650 €. Nyt meillä saattaa olla edessä tilanne, jossa oma päätöksenteko ei enää riitä, vaan näihin kustannuksiin tulee mitä ilmeisemmin ulkopuolista, kustannuseroja tasoittavaa pyrkimystä. Jos näin käy, huomaamme supistavamme sivistyspalveluita ja edellä mainittuja sosiaali- ja terveyspalveluita samaan aikaan. Kuntalaisen kokema palveluvaste tippuu liiaksi. Tätä emme voi sallia.
Koulujen lakkauttamisesta saatava säästö tulee aina palvelujen käyttäjien maksettaviksi. Lapsiperheet maksavat tätä laskua pidempien koulukuljetusten ja siitä aiheutuvan aikahävikin muodossa. Jo nyt savonlinnalaisen peruskoulun oppilaan kuljetuskustannukset ovat lähes kolminkertaiset maan keskiarvolukuun verrattuna. Emme halua olla tätä epäsuhtaa lisäämässä.
Annetaan siis asuinalueille mahdollisuus muuttaa kehityksen suuntaa. Yhä useampi meistä haluaa perheelleen asumisväljyyttä, lisääntyvää yhteisöllisyyttä ja turvallisuutta, mitä edustavat parhaimmillaan savonlinnalaiset asuinalueet omilla tutuilla paikoillaan nököttävine kouluineen. Nämä asuinalueet niin kylillä kuin Nätkilläkin ovat koulunsa ansainneet. Emme halua mustia aukkoja Savonlinnaan!
Keskustan valtuustoryhmän puolesta pj. Reima Härkönen, Savonlinna
Itä-Savon uutisointi aiheesta;
https://ita-savo.fi/uutiset/lahella/20357959-47fe-48ce-8739-dc035c4b433f
Itä-Savon videohaastattelu aiheeseen liittyen;
https://ita-savo.fi/uutiset/lahella/dded3ec8-b232-49e6-931e-439170a34afb
Julkaistu 1.5.2018 Kategoriat Kirjoitukset ja puheet, Kunnallispolitiikka - Savonlinna, UncategorizedJätä kommentti artikkeliin Puheenvuoro Keskustan vihreä vappu -tapahtumassa
Keskustan Itä-savon piirin Vihreä vappu -tapahtuma
Muoto KuvaJulkaistu 25.4.2018 25.4.2018 Kategoriat Kunnallispolitiikka - SavonlinnaJätä kommentti artikkeliin Keskustan Itä-savon piirin Vihreä vappu -tapahtuma
Valtakunnallinen lukiokoulutuksen kehittämistehtävä Savonlinnan Taidelukiolle
Opetus- ja kulttuuriministeriö sekä opetushallitus pitivät suunnittelutilaisuuden lukiokoulutuksen valtakunnallisen kehittämistehtävän saaneille lukioille 10.4.2018. Tämä kehittämistehtävä annettiin Koulutuksen arviointikeskuksen (KARVI) ja opetus- ja kulttuuriministeriön toteuttamissa auditoinneissa lokakuussa 2017 yhdelletoista suomalaiselle lukiolle. Nämä kaikki lukiot ovat erityistehtävälukioita ja edustettuina erityistehtävinä ovat musiikki, urheilu, kuvataide, vieraat kielet, matematiikka ja luonnontieteet sekä yrittäjyys. Näistä lukioista kahdeksan toimii pääkaupunkiseudulla ja kolme muualla Suomessa.
Opetus- ja kulttuuriministeriö toi julki tilaisuudessa, että kaikki valitut lukiot saavat erillisrahoitusta siten, että se on vuosittain vähintään 150 000€ ja enimmillään 180 000€. Nämä tehtävät ja rahoitukset ovat suhteellisen pitkäaikaisia eli ne ovat voimassa 31.7.2025 saakka.
Savonlinnan Taidelukio valittiin tähän joukkoon ja sen tehtäväksi tuli kuvataiteen lukiokoulutuksen kehittäminen koko valtakunnassa. Savonlinnan Taidelukion rinnalle kuvataiteen kehittäjälukioksi valittiin Tölö Gymnasium Helsingistä.
Syyskuussa 2018 Savonlinnan Taidelukio perustaa kuvataidelukioista (maassa niitä on kuusi kpl:tta) pysyvän yhteistyörakenteen, jonka tarkoituksena on pilotoida kehittäjälukioiden ajatuksia. Savonlinnan Taidelukion esittämät kehittämiskohteet liittyvät lukioiden toimintakulttuurin kehittämiseen (alakohtina lukioiden yhteisöllisyyden lisääminen, osallistavan taiteen menetelmien ja pedagogisten painotusten sekä ilmiöpohjaisuuden ja moniaistillisuuden kehittäminen), lukion kuvataideopettajille suunnatut täydennyskoulutusaihiot (mm. 3D-mallinnus, animaatio, digitaalisuuden edistäminen laajemminkin, osallistavan taiteen työpajat) sekä alumniyhteistyö.
Tämän suunnittelu- ja pilotointivaiheen jälkeen tehtävämme on suodattaa näitä toimintakulttuuriin, toimintaympäristöön ja pedagogiikkaan liittyviä ajatuksia koko lukiokentälle. Lisäksi haluamme kokeilla kuvataideopettajia hyödyntävän virtuaalisen mentoroinnin menetelmiä.
Tämä kaikki toiminta tukee aikanaan Savonlinnan seudun elinvoimaisuutta, koska koulutukset yms. tapahtuvat Savonlinnan Taidelukiossa. Lisäksi kunnalliseen päätöksentekoon tästä siilautunee aikanaan esim. luovien alojen yritys- ja työskentelytilaesityksiä.
Tässä suunnitteluvaiheessa olemme hyödyntäneet vahvasti tänne paluumuuttaneita Taidelukion käyneitä, nykyisiä kuvataiteen ammattilaisia.
Allekirjoittanut puhumassa kuvataiteen lukiokoulutuksen kehittämisestä opetus- ja kulttuuriministeriön järjestämässä suunnittelutilaisuudessa 10.4.2018
Julkaistu 11.4.2018 11.4.2018 Kategoriat Kirjoitukset ja puheet, Reima Härkönen - Savonlinna Taidelukion rehtori, UncategorizedJätä kommentti artikkeliin Valtakunnallinen lukiokoulutuksen kehittämistehtävä Savonlinnan Taidelukiolle
Keskittämisasetuksen vaarat Etelä-Savon erikoissairaanhoidolle – nyt tarivtaan vilpitöntä yhteistyötä
Maltti on tosiaan nyt paikallaan. Pahimmillaan tämä keskittämisasetus tarkoittaisi, että yli 1000 leikkausta siirtyisi maakunnasta pois Kuopiossa toteutettavaksi. Työnjaolla Etelä-Savon keskussairaaloiden välillä suurinosa tästä olisi pidettävissä maakunnan sisällä. Ohessa Itä-Savon uutinen aiheesta!
https://ita-savo.fi/uutiset/lahella/48132c06-8743-4228-95ef-3231dd081d46
Julkaistu 9.4.2018 Kategoriat Kirjoitukset ja puheet, Kunnallispolitiikka - Savonlinna, UncategorizedJätä kommentti artikkeliin Keskittämisasetuksen vaarat Etelä-Savon erikoissairaanhoidolle – nyt tarivtaan vilpitöntä yhteistyötä
Julkaistu 12.3.2018 12.3.2018 Kategoriat Kirjoitukset ja puheet, Kunnallispolitiikka - SavonlinnaJätä kommentti artikkeliin Sote- ja maakuntauudistuksen nykytila
Luento Joroisten kirjastossa aiheesta ”Köyhyyden noidankehä alkaa murtua”
Joroisten historia II -teoksen esitelytilaisuus Joroisten kirjastossa 14.12.2017. Luennolla esiteltiin kirjan kahta teemaa, suuret nälkävuodet 1867-1868 ja Joroisten sosiaalihuolto 1865 – 1939.
Luentoon pääset tästä linkistä
Julkaistu 16.12.2017 16.12.2017 Kategoriat Kirjoitukset ja puheet, Toiminimi Reima HärkönenJätä kommentti artikkeliin Luento Joroisten kirjastossa aiheesta ”Köyhyyden noidankehä alkaa murtua”
Kaupunginvaltuuston kokous 11.12.2017
Valtuuston kokouksessa tehtiin kaupungin elinvoimaisuuden ja tulevaisuususkon kannalta merkittäviä päätöksiä Metsäwoodin tehdasinvestoinnin laajentamiseksi Punkaharjulla. Päätöksenteko sujui kitkattomasti ja valmistelua tukevasti.
Erityiskiitos tämän hankkeen onistumisesta kuuluu kaupunginjohtaja Janne Laineelle ja muulle valmisteluun osallistuneelle viranhaltijakunnalle. Janne Laine antoi hienon näytön osaamisestaan. Tämä ei olisi onnistunut ellei hän olisi pitänyt tiivistä yhteyttä yritykseen ja saanut aikaan luottamusta siellä suunnalla. Meidän päättäjien tuli sitten tukea kaikin keinoin hankkeen onnistumista.
Lisäksi elinkeinojaoksen rakenteeseen saatiin vihdoin ratkaisu, joka tukee entistä paremmin elinkeinojen ja alueen elinvoimaisuuden tukemista. Nyt jaokseen voidaan nimetä enintään 7 jäsentä. Keskusta aikoo nimetä sinne kansanedustaja Hanna Kososen lisäksi Olli Österlundin, jota myös esitetään jaoksen puheenjohtajaksi. Olli on pitkän linjan yrittäjä, joka on toiminut omilla pääomillaan ja siten tietää, mistä yrittämisestä on kyse. Tämä valinta tapahtuu 18.12.2017 kaupunginhallituksessa. Olli oli ehdokkaamme tähän tehtävään jo kuntavaalien jälkeen. Asia mutkistui kesäkuun 2017 nimemispäätöksen myötä. Sen tuli olla väliaikainen, mutta sitä tulkittiinkin eri tavoin.Onneksi asia nyt korjaantuu.
Hyväksytty lähidemokratiamalli on hyvä. Se lähtee paikallistasolta ja ennen kaikkea yhdistyspohjalta. Oman asuinalueeni eli Laitaatsillan ”rakenne” on kunnossa tätä varten. Sunnuntaina 17.12. pääsemme jo keskustelemaan tästä yhdistyksen syyskokouksessa (kaupunginosayhdistys). Nimeämme kaiketi edustajan tähän kumppanuuspöytään, joka kutsutaan kasaan keskikaupungin osalta maaliskuun loppuun mennessä.
Hyvä kokous ja erittäin kannatettavia päätöksiä kakiki!
Kaupunginvaltuusston pöytäkirja löytyy tästä linkistä
Julkaistu 16.12.2017 Kategoriat Kunnallispolitiikka - SavonlinnaJätä kommentti artikkeliin Kaupunginvaltuuston kokous 11.12.2017
Joroisten historia II -teoksen julkistamistilaisuudessa pitämäni puhe 6.12.2017
Arvoisat sotiemme veteraanit. Hyvä juhlayleisö.
Vuonna 2003 julkaistiin Raimo Viikin kirjoittama Joroisten historia I –teos, Joroisten kunta ja seurakunta aloittivat saman tien toimet pitäjänhistorian jatko-osan tekemiseksi. Maisteri Raimo Viikin kanssa tehtiin sopimus teoksen teosta ja toimintaa tukemaan perustettiin historiatoimikunta. Nyt olemme tulleet tien päähän. Teos Joroisten historia II – Joroisten kunnan ja seurakunnan vaiheet kunnallisasetuksen säätämisestä talvisodan kynnykselle julkistetaan. Teoksen julkistaminen ajoitettiin Suomen sadanteen itsenäisyyspäivään.
Tämän teoksen tarkasteluajanjakso ulottuu vuodesta 1865 vuoteen 1939. Tarkasteluajanjakson aikana Joroisten pitäjä kävi lävitse dramaattisen yhteiskunnallisen murroksen. Seurakunnan pitäjänkokouksen johtamasta pitäjästä kasvoi demokraattinen itsehallintoyhdyskunta yhä kasvavine tehtävineen ja toimijoineen. Seurakunta jäi hoitamaan omia tärkeitä ja arvostettuja tehtäviään.
Teoksen kantavana teemana on vahva talous- ja sosiaalihistoriallinen katsantokanta. Joroislaiset elinkeinot on kuvattu korostuneen tarkkaan. Taajamien ja kylien kehityksen eriytyminen ja jyrkähköt erot eri sosiaaliryhmien välillä on nostettu esille. Muun Suomen tavoin tarkasteluajanjakson aikana köyhyyden noidankehä alkoi murtua ja elintason kohoamisen myötä kiinnostus yhteiskunnallisiin asioihin kasvoi ja tämä toi uusia jännitteitä yhteiskuntaan. Joroisista oli 1900-luvun alussa löydettävissä ihka oikeita porvareita ja pesun kestäviä sosialisteja. Kansallisen katastrofin jälkeen 1918 alkoi vahva yhteiskunnallinen uudistustyö mm. maareformeineen ja oppivelvollisuuksineen. Uudet aatteet ja riennot houkuttelivat joroislaisia ja virallisten itsehallintoyhdyskuntien eli kunnan ja seurakunnan rinnalle kasvoi vahva kansalaisyhteiskunta. Dramatiikkaa teokseen tuovat suurten nälkävuosien ja sisällissodan aikaisten tapahtumien tarkastelu.
Teoksen valmistumisen eteen tuli ylimääräisiä kumpareita teoksen kirjoittaja Raimo Viikin kuoltua kevättalvella 2016. Suomen tilaushistoriakeskus ry:n mukaan, koskaan aiemmin pitäjänhistorian kirjoittamiseen ei ole tullut tällaista haastetta. Historiatoimikunta ja teoksen tilaajat päätyivät siihen, että minä saattaisin loppuun käsikirjoituksen sekä toteuttaisin kertyneen tekstin toimittamistyön. Lisäksi teoksen kuvasuunnitelma ja kuvien toimittaminen jäivät myös minun vastuulleni. Olin toiminut historiatoimikunnassa puheenjohtajana alusta alkaen ja tunsin teoksen kuin omat taskuni. Lisäksi Raimo oli pari kertaa vannottanut minua, että teos on saatava valmiiksi. Viimeisin tällainen keskustelu käytiin kesällä 2015 Pihlasjärven rannalla Kaukurniemessä. Nyt tämä lupaus lunastetaan!
Hyvä juhlaväki. Tämä teos on Raimo Viikin teos. Hän suoritti mittavan arkistotyön primaaristen lähteiden parissa. Hän laati n. 700 sivuisen käsikirjoituksen ja sitä tukevan taustamateriaalin. Kuten tunnettua, toisen asiantuntijatyön jatkaminen on vähintäänkin haastavaa. Otimme toimikunnassa lähtökohdan, että tekstitoimitustyö ja tästä johtuva käsikirjoituksen tiivistämistyö on tehtävä tekstiä kunnioittavalla tavalla. Lisäksi halusimme säilyttää Raimon kielellisen ilmaisun mahdollisimman tarkoin. Myös Raimon tärkeänä pitämä henkilöiden runsaus on edelleen teoksen sivuilta löydettävissä. Teos on joroislaisten sukujen, tilojen, yritysten ja henkilöiden historiaa. Teoksen henkilöluettelon kautta näihin mikrohistorioihin pääsee kiinni. Allekirjoittaneen tuottamat tekstiosiot ovat jokaisen teeman alussa löytyvät yleisvaltakunnalliseen ja etelä-savolaiseen kehitykseen orientoivat osiot sekä teoksen liitteet ja kuvatekstit.
Teokseen sisällytettiin runsaasti kuvia. Niitä saatiin mm. Museovirastolta, yksityisarkistoista, Warkauden museosta sekä Joroisten kunnan ja seurakunnan arkistoista. Tärkeimpänä kuvalähteenä toimi pitäjänneuvos Olavi Hyvösen kokoama Joroisten vanhat valokuvat – arkisto. Valitsin hänen kuva-arkistostaan tekstiin sopivimmat kuvat, tekstitin ne ja muutin ne valokuvista painokonevalmiiseen sähköiseen muotoon. Olavi Hyvösen keräämät kuvien selitykset olivat korvaamaton apu tässä työssä. Historiatoimikunnan puolesta haluankin lausua Olaville mitä suurimmat kiitokset tästä kulttuuriteosta, jonka hän on meidän joroislaisten ja Joroisten asioista kiinnostuneiden eteen tehnyt.
Toimikunnan jäsenten vankka paikallistietämys ja – tuntemus sekä yleinen valveutuneisuus ovat olleet korvaamaton apu tässä kaikessa niin Raimo Viikin kuin allekirjoittaneen tekemässä työssä. Nykyisessä toimikunnassa alkuperäisinä jäseninä itseni lisäksi ovat toimineet Ansa Haapalainen ja Armas Komi. Nykyisen toimikunnan täydentävät Pekka Holopainen, Pirkko Hämäläinen (kirkonkylältä), Jarkko Piippo, Sinikka Sikanen ja Hilkka Ullah. Toimikunnassa ovat vuosein varrella myös toimineet Tuula Anttonen, Heino Häyrinen, Tapio Nummi, Tiina Pehkonen, Ari Pelkonen, Aira Soosalu, Teuvo Tyrväinen, Heli Viinikainen ja Matti Meskanen. Joroisten kunnan hallintojohtaja Marjatta Savolainen on toiminut sihteerinä koko prosessin ajan. Kiitos kaikille.
Toimikunnan hyväksyttyä tekstin kuvineen kaikkineen Eeva Valtonen on lukenut käsikirjoituksen ihailtavan tarkasti lävitse sekä toimittanut löytämänsä kirjoitus- ja ajatusvirheet allekirjoittaneelle. Haluankin lausua lämpimän kiitoksen Eevalle tästä suuresta työstä.
Hyvä juhlaväki. Teoksen valmistuminen on kunnianosoitus todelliselle Joroisten ystävällä Raimo Viikille.
Julkaistu 4.12.2017 4.12.2017 Kategoriat Kirjoitukset ja puheetJätä kommentti artikkeliin Joroisten historia II -teoksen julkistamistilaisuudessa pitämäni puhe 6.12.2017
Ajatuksia laista asiakkaan valinnanvapaudesta sosiaali- ja terveydenhuollossa – HE47/2017
Tämä ns. valinnanvapauslaki lienee tämän sote-uudistuksen pulmallisin osio. Sehän karahti jo perustuslakivaliokuntaan ja nyt se on tullut lausunnoille mm. Sosteriin ja Savonlinnan kaupunkiin.
Sosterin toiminnan piirissä olevasta erikoissairaanhoidon toiminnasta laskennallisesti noin 50% menisi asiakassetelin käyttöalueen piiriin, jos asiakassetelin käyttö toteutuisi esitetyssä muodossa. En jaksa ymmärtää, kuinka voidaan vamristaa riittävä julkinen tuki ja turva siinä tapauksessa, että yksityissektori ottaisikin merkittävän osan tästä ”potista” hoitaakseen. Kuinka käy päivystyksen tässä tapauksessa?
Täytyy pohtia ja pureskella lisää!
https://www.eduskunta.fi/FI/vaski/HallituksenEsitys/Documents/HE_47+2017.pdf
Julkaistu 4.12.2017 9.12.2017 Kategoriat Kunnallispolitiikka - SavonlinnaJätä kommentti artikkeliin Ajatuksia laista asiakkaan valinnanvapaudesta sosiaali- ja terveydenhuollossa – HE47/2017
Julkaistu 3.12.2017 1.11.2019 Kategoriat Uncategorized
Tmi Reima Härkönen, y-tunnus: 2761994-6
Valitsin yritysmuodoksi toiminimen, vaikka osakeyhtiö olisi ollut verotuksellisesti minulle kannattavampi. Haluan omalla elinkeinotoiminnallani tukea kotikuntaani ja maksaa yhteisöveron sijaan kunnan tuloveroa elinkeinotoiminnan tuloksesta.
Kauppalehden yrityshaku – savonlinnalaiset yritykset
Tmi Reima Härkönen suorittaa asiantuntijapalveluita erikseen tehtävien toimenksiantosopimusten mukaisesti. Sopimusten mukaiset korvaukset ovat verohallinnon ohjeen A4/200/2017 mukaisesti työkorvauksia verohallinnosta annetun lain (503/2010) 2 § 2 mom. perusteella.
Vuonna 2016 tehdyt toimeksiannot liittyivät koulutukseen ja kulttuurialaan.
Vuonna 2017 tehdyt toimeksiannot liittyivät kulttuurialaan, perintö- ja jäämistöoikeuteen sekä koulutukseen.
Julkaistu 3.12.2017 4.12.2017 Kategoriat Toiminimi Reima HärkönenJätä kommentti artikkeliin Toiminimi Reima Härkönen
Reima Härkönen – Savonlinnan Taidelukion rehtori
Olen toiminut Savonlinnan Taidelukion rehtorina vuodesta 2005, www.taidelukio.fi
Savonlinnan Taidelukion 50 vuotta -juhlaa juhlittiin 11.11.2017 Melartin-salissa. Päivän aikaan juhlassa vieraili n. 450-500 vierasta. Mukavaa oli. Ohessa pitämäni tervetuliaispuhe.
Savonlinnan Taidelukiossa toimii kuvataidelukio ja musiikkilukio. Toukokuusta lokakuuhun vuonna 2017 kaikki lukiokoulutuksen erityisiä koulutustehtäviä hakeneita lukioita auditoitiin Koulutuksen arviointineuvoston ja Opetus- ja kulttuurministeriön toimesta. KARVI:n auditointiaineistot löytyvät oheisesta linkistä.
Lopputulemana siis se, että Savonlinnan Taidelukion kuvataidelukio todettiin maan parhaaksi kuvataidelukioksi. Lisäksi meille myönnettiin valtakunnallinen kehittämistehtävä kuvataiteesta vuoteen 2025 saakka. Tällaisia huippulukioita nimettiin yhteensä 11. Näistä vain kolme toimii pääkaupunkiseudun ulkopuolella.
Taidelukiolaisten Tervahöyryt Saimaalla -näyttelyyn tekemä seinämaalaus
Lisäksi Savonlinnna Taidelukion musiikkilukiolla todettiin olevan erinomaiset edellytyksen musiikin erityistehtävän toteuttamiseen. Nykyisistä musiikkilukioista (10) tähän korkeimpaan kategoriaan nousi seitsemänlukiota.
Taidelukion kevyen musiikin konsertti tammikussa 2017.
Nämä hienot uutiset uutisoitiin näyttävästi mm. Itä-Savossa.
Itä-Savon pääkirjoitus 11.11.2017
Itä-Savo seuraamassa normaalia koulupäivää Taidelukiolla
Itä-Savo uutisoi Taidelukion saamista erityistehtävistä ja Lyseon lukion saamatta jääneestä urheilulukiotehtävästä
Tämä erityistehtävähaku herätti laajaa kiinnostusta keskustan eduskunta-ja ministeriryhmän kesäkokouksessa Savonlinnassa elokuussa 2017. Juttelin asiasta ministeri Vehviläinen ja ulkoasiain valiokunnan pj. Matti Vanhasen kanssa. Molemmat olivat varmoja, että näin hienoa oppilaitosta tarvitaan jatkossakin. Hienoja päättäjiä molemmat ja oikeassa olivat.
Kunta- ja uudistusministeri Anu Vehviläinen vierailulla Taidelukiolla. Kuvassa vasemmalla Iida Hämäläinen, opiskelijakunnan pj, Anu, Taidelukion ylioppilas vuosimallia -83 ja allekirjoittanut.
Ulkoasianvaliokunnan pj. ja presidentinvaaliehdokas Matti Vanhanen tutustumassa Taidelukioon elokuussa 2017.
Julkaistu 2.12.2017 4.12.2017 Kategoriat Reima Härkönen - Savonlinna Taidelukion rehtori, UncategorizedJätä kommentti artikkeliin Reima Härkönen – Savonlinnan Taidelukion rehtori
Puheenvuoro valtuustossa -Vuoden 2018 talousarvio ja taloussuunnitelma 2018 – 2021 KV § 158 / 13.11.2017
KV § 158 / 13.11.2017
Vuoden 2018 talousarvio ja vuosien 2018 – 2021 taloussuunnitelma
Arvoisa valtuuston puheenjohtaja, hyvät valtuutetut, tiedotusvälineiden edustajat sekä paikalle saapunut lehteriyleisö
Talousarviokirjan perusteella voidaan todeta, että edellisen valtuustokauden aikana tehdyt talouden tervehdyttämistoimet ovat saaneet Savonlinnan talouden kääntymään terveemmälle uralla. Tämähän oli jo nähtävissä kesäkuussa, jolloin hyväksytty tilinpäätös osoitti tuntuvaa, yli kuuteen miljoonaan euroon noussutta ylijäämää.
Terveen kuntatalouden tunnistaa siitä, että sen tuloslaskelmassa vuosikate riittää kattamaan järkevillä poistotasoilla tehdyn poistosuunnitelman mukaiset poistot eli käyttötalouden kulumisen. Talousarvion 9,8 miljoonan euron vuosikate riittää tähän nippanappa. Käyttötalouden osalta voidaan siis sanoa, että kuntalain edellyttämä tasapaino menojen ja tulojen osalta on saatu talousarvioprosessissa punnerrettua kasaan. Keskustan valtuustoryhmä kiittää kaikkia niitä, jotka tähän punnerrustyöhön ovat osallistuneet.
Keskustan valtuustoryhmä kannattaa kokonaisveroasteen harkittua alentamista. Erityisen perusteltua on se, että tämä alennus kohdistuu sekä kiinteän omaisuuden verotukseen että ansiotulojen verotukseen. Savonlinnalaisille ansio- tai eläketuloja saavalle kaupungin veroaste on ollut kohtuuttoman korkea ja tässä talousarviossa on otettu askel oikeaan suuntaan. Myös asumisen kustannuksia on saatu tällä veroratkaisulla alenevaan suuntaan ja tätä suuntausta korostaa myös se, että pidättäydymme taksojen korotuksilta.
Talousarvioprosessi ensi vuotta varten oli myös tärkeä ja suuntaa-antava myös sen vuoksi, että ensimmäisen kerran pääsimme täsmentämään hyvässä yhteistyössä laadittua kaupunkistrategiaa. Keskustan valtuustoryhmän mielestä, strategiaan hyväksyttyjä kriittisiä menestystekijöitä täsmentävät tavoitteet varainhoitovuodelle 2018 ovat hyvinkin strategian mukaisia. Ne antavat ihan oikeita työkaluja hallintokunnille ja tulosyksiköille suunnata omaa toimintaansa.
Tämän lievästi ylijäämäisen talousarvion hyväksymisen yhteydessä tulee muistaa, että kaupungin haasteet eivät ole mihinkään poistuneet. Työttömyysaste on useita prosenttiyksikköjä koko maan vastaavaa korkeampi. Väestön määrä vähenee tasaisesti ja maassa harjoitettu korkeakoulupolitiikka tuo siihen vielä aivan turhan kertaluontoisen haasteen OKL:n toimintojen siirtyessä Joensuuhun syksystä 2018 alkaen Tämä tarkoittaa vääjäämättä jatkossakin sopeuttamistoimien tekoa. Tähän meidän tulee kyetä ja arvaan, että edessä on laajoja arvoviritteisiä keskusteluja, kun esim. teemme päätöksiä esim. varhaiskasvatus- ja kouluverkkotyöryhmän linjauksista.
Edelleen talousarvion tuloslaskelman soittama vuosikate tulee talousarviokirjan rahoituslaskelmassa kattaa investointien nettomenot. Vaikka rahoitussuunnitelmaan kirjatut käyttöomaisuuden kahden miljoonan euron myyntitulot toteutuisivat, vuosikate ei riitä kattamaan investointeja. Tätä epätasapainoa sitten paikataan kuntalain kirjaimen ja hengen mukaan taloussuunnitelmavuosien aikana, joissa investointitahti on siis maltillisempi. Yksi painopistealue vuoden 2018 taloudenpidossa on oltava näiden myyntitulojen toteutuminen, muutoinhan investointitahtimme on kestämättömällä tasolla. Samaan hengenvetoon on todettava, että suuri osa investointitarpeista on aivan välttämättömiä. Esim. pelkästään lakkaavan normaalikoulun oppilaiden koulupaikkajärjestely, Kerimäen terveyskeskuksen muutostyöt ja Pihlajaniemen koulun saneeraus aiheuttavat yhteensä 5,1 miljoonan euron määrärahatarpeet.
Näiden suurten investointien ohella talousarviossa puretaan lukuisia, suhteellisen pieniä investointitoiveita, joilla on kuitenkin suuri merkitys kaupunkilaisten arjessa. Tällä halutaan antaa viesti siitä, että kaupunkilaisten vapaa-aikaan, liikuntaa, turvalliseen liikkumiseen ja yhteisölliseen kanssakäymiseen halutaan panostaa. Näitä kertyneitä investointitarpeita rahoitetaan tässä talousarviokirjassa poliittisen ohjauksen kautta purkamalla mm. osa Itäkeskushankkeen ja kirkkolahtihankkeen investointivarauksista. Tämä osaltaan mahdollistaa Olavinkadun saneerauksen jatkumisen. Nämä päätökset ovat juuri sellaisia arvovalintoja, joita itsehallinnollisessa yhteiskunnassa, kuten nykymallinen kunta on, tuleekin tehdä.
Arvoisa valtuuston puheenjohtaja. Keskustan valtuustoryhmä esittää vuoden 2018 talousarvio ja vuosien 2018 – 2021 taloussuunnitelma hyväksymistä. Varaamme tarkemmassa käsittelyssä xx määrärahamuutostoivetta. Talousarvion loppusummaan tämä ei tule muuttamaan vaan meillä on esittää kate näille muutoksille.
Julkaistu 13.11.2017 9.12.2017 Kategoriat Kirjoitukset ja puheet, Kunnallispolitiikka - SavonlinnaJätä kommentti artikkeliin Puheenvuoro valtuustossa -Vuoden 2018 talousarvio ja taloussuunnitelma 2018 – 2021 KV § 158 / 13.11.2017
Vuoden tärkein valtuuston kokous. Talousarvio vuodelle 2018 ja taloussuunnitela vuosille 2018-2021 päätettiin.
Ohessa käyttämäni Keskustan valtuustoryhmän ryhmäpuheenvuoro kiinteistö- ja kunnan tuloveroihin sekä talousarvioon liittyn
Ainoana määrämuutoksena päätettiin korottaa haja-asutusalueen yksityistieavustusten määrärahaa. Päätöksentekoa ennen poliittisten ryhmien välillä niin kaupunginhallituksessa kuin valtuustoryhmienkin osalta hienosäädettiin ennen kaikkea investointeja. Pääperiaatteena näissä oli purkaa varauksia kahden laajan investointiryppään eli Haislahden ja Itäväylän osalta realistisemmalle tasolle ja hakea niistä katetta erilaisille kaupunkilaisten vapaa-aika-, liikunta- ja kulttuuripalveluihin sekä liikenneväylien turvallisuuden ja kunnon parantamiseen.
Juuri ennen valtuuston kokousta Sosterin suunnalta esitettiin vahvoja kannaottoja siitä, että palveluasumista tarjoavien kiinteistöjen suunnitellut kaupat yksityisten palveluntarjoajien suuntaan tulisi perata vielä kertaalleen lävitse kaupungin ja sosterin kanssa. Minulle jäi erittäin vahva käsitys siitä, että aivan kaikkea tarvittavaa ei oltu tiedotettu Sosterin suuntaan. Tällaisissa asioissa päättäjälle riittää, että hänelle jää kahdesta eri lähteestä vahvistettu varteenotettava epäily asian oikeellisuuden suhteen. Näin tapahtuikin ja valtuuston kokouksen aikana valtuustoryhmät vielä hioivat hyvässä yhteistyössä linjauksen, jonka mukaan puheena ollutta Karpalokotia ei tässä vaiheessa myydä. Myynti tulee suunnitella tiiviissä yhteistyössä Sosterin ja kaupungin kanssa. Toimivaltainen elin kaupungin osalta tässä on tekninen lautakunta, olkoonkin, että myyntipäätökset toki päätetään aikanaan valtuustossa.
Itä-Savon ennakkouutinen valtuuston kokouksesta
Itä-Savon uutinen aiheesta
Valtuuston kokous poiki vihreiden kannaoton Itä-Savon mielipidekirjoituksen muodossa,johon Keskustan valtuustoryhmä vastasi seuraavasti
Julkaistu 13.11.2017 9.12.2017 Kategoriat Kunnallispolitiikka - Savonlinna, UncategorizedJätä kommentti artikkeliin Kaupunginvaltuuston kokous 13.11.2017
Puhe Savonlinnan Taidelukio 50 vuotta -juhlassa 11.11.2017
Arvoisa kansanedustaja, hyvä juhlaväki!
Tervetuloa Savonlinnan Taidelukio 50 vuotta –juhlaan.
Lähtölaukauksena Taidelukion perustamiselle toimi Suomen Kasvatusopillisen Yhdistyksen toiminnanjohtaja Kyösti Skytän tekemä ehdotus kuvataidepainotteisen erikoislukion perustamisesta jonnekin päin Suomea. Elettiin vuotta 1965. Tätä ajatusta kehittelemään asetettiin professori Martti Ruudun johtama taidelukiotoimikunta. Toimikunnan työn edetessä mahdollisesti perustettavan koulun sijaintipaikaksi haarukoitui Savonlinna, jossa oli näet sopiva koulutalo jo valmiina.
Tässä vaiheessa perustettiin Savonlinnan Taidelukion kannatusyhdistys. Puheenjohtajana toimi professori Ruuttu ja varapuheenjohtajana kaupunginjohtaja Virtanen. Tässä vaiheessa kalenteri näytti marraskuuta 1966. Yhdistys asetti tavoitteekseen koulutyön aloittamisen seuraavasta syksystä 1967 alkaen.
Hyvin kävi. Valtioneuvosto heltyi antamaan haetun luvan kannatusyhdistykselle ja Savonlinnaan saatiin perustaa kolmiluokkainen yhteislukio, jonka tehtävänä oli antaa normaalin lukiokoulutuksen lisäksi taidekasvatusta.
Opetus pyörähti käyntiin syyskuun alussa 1967. Koulutalona toimi tyhjäksi jäänyt Lyseon rakennus, eli nykyisen kaupungintalon vanhin osa. Suomen ja Pohjoismaiden ensimmäinen erikoislukio oli nyt täyttä totta.
Ensimmäisenä lukuvuonna koulun pyrki 111 nuorta, joista 60 valittiin opiskelijoiksi. Heitä tuli ympäri maata, joten Taidelukio osoitti valtakunnallisen luonteensa saman tien. Rehtorina toimi kuvaamataidon opettaja Pertti Pulkkinen, jonka tehtäväksi jäi toteuttaa kaikki taidelukiotoimikunnan linjaukset. Työn tukena toimi professori Ruudun johtama johtokunta, talkoohenkiset opettajat ja innostuneet opiskelijat.
Savonlinnan Taidelukio onnistui tässä pioneerityössä niin hyvin, että Kouluhallitus edisti vastaavien lukioiden perustamista. Esim. Taidelukion sisarkouluksi perustettiin Kuopion Musiikkilukio jo heti seuraavana vuonna. Haastetta toiminnalle toi se, että todistuksenanto-oikeus, oikeus ylimääräiseen valtionapuun ja oikeus poiketa sen ajan tuntijakopäätöksistä olivat voimassa aina vuoden kerrallaan.
Vuoden 1979 alusta koulutuksen järjestäjänä on toiminut Savonlinnan kaupunki. Toiminnan taloudellinen pohja vakiintui. Kaupungin poliittinen- ja viranhaltijajohto ottivat kiitettävästi huomioon erikoislukion tarpeet ja tämä on jatkunut samalla hyvällä tasolla siitä lähtien.
Samaisena vuonna kuvataiteen erityistehtävän rinnalle perustettiin musiikkilinja ja siitä lähtien olemmekin toimineet valtakunnallisena kuvataide- ja musiikkilukiona. Savonlinnan Taidelukio on ainoa lukio maassamme, jossa nämä taidemuodot ovat rinta rinnan taidekasvatusta toteuttamassa.
Koulun toiminta siirtyi nykyiselle paikalleen eli Sotilaspojankadulle syyslukukauden 1983 alusta. Neljä vuotta myöhemmin valmistui Savonlinnan musiikkiopiston toimitalo. Sinne saatiin Taidelukiota varten moderni ateljee ja grafiikan opetustilat. Vuonna 1994 toimitilaperheemme laajeni ns. sovelletun taiteen talolla eli Sotilaspojankadun suuntaisesti sijaitsevalla puutalolla. Lukiota pidettiin ns. kolmisarjaisena lukiona opiskelijamäärän ollessa n. 270.
Rehtori Pertti Pulkkinen siirtyi muihin tehtäviin lukuvuoden 1977-78 päätteeksi ja hänen työnsä jatkajaksi valittiin filosofian maisteri Maunu Paajanen, joka hoiti tehtävää heinäkuun loppuun 1997. Hänen jälkeensä rehtoriksi valittiin taiteen maisteri Riitta Moisander. Riitta ohjasti taikkarilaivaa lokakuun loppuun 2005. Sen jälkeen olen saanut toimia tämän loisteliaan oppilaitoksen rehtorina.
Nykyisin Taidelukion palkanmaksun piirissä on 57 opettajaa. Henkilötyövuosina laskettuna meitä on 28. Opiskelijamäärä on tällä hetkellä 264. Olemme juuri sopivan kokoinen lukio, erikoislukioksi itse asiassa aika iso. Jatkossakin tällaisia kahden erityistehtävän lukioita on maassa vain kolme. Lisäksi olemme painottaneet opetuksessamme teatteri-ilmaisua ja perustaneet Taikkarin teatterin. Sen tehtävän on ennen kaikkea eheyttää yleislukioaineiden sekä taidelinjojen antamaa opetusta. Tätä painostus hyödyntää parhaimmillaan n. 40% ikäluokasta. Valmistuvien ylioppilaiden kurssikertymästä noin kolmannen on taidekasvatuksen kursseja eli sen osuus on pysynyt vuosien saatossa käytännössä ennallaan.
Hyvä juhlaväki. Otimme pienoisen riskin järjestäessämme tämän juhlan juuri tähän hetkeen. Nimittäin toukokuussa 2017 OKM julkisti lukion erityistehtävähaun. Mikä tahansa koulutuksen järjestäjä saattoi siis hakea lukiokoulutuksen erityistehtävää. Savonlinnan kaupunkikin haki Taidelukiolle erityistehtävää kuvataiteessa ja musiikissa. Vastaavia hakemuksia tuli yhteensä 131 kappaletta.
Koulutuksen arviointineuvosto (KARVI) suoritti objektiivisen arvioinnin hakemuksista. Sen jälkeen Opetus- ja kulttuuriministeriön asettama virkamiesryhmä päätyi esittämään erityistehtäviä osalle koulutuksen järjestäjiä. Lopuksi opetus- ja kulttuuriministeri Sanni Grahn—Laasonen päätti erityistehtävät.
Taas Savonlinnalle kävi hyvin. Savonlinnan Taidelukiolle myönnettiin erityistehtävät kuvataiteessa ja musiikissa. Savonlinnan Taidelukion kuvataidelukiolla ja musiikkilukiolla todettiin olevan erinomaiset edellytykset jatkossakin toteuttaa näitä erityistehtäviä. Olemme todella harvalukuisessa joukossa, nykyisistä kuvataidelukioista tähän erinomaiset edellytykset –kategoriaan pääsi vain kolme kuvataidelukiota ja 7 musiikkilukiota.
Lisäksi ylimääräisen valtionosuuden piirissä olevien opiskelijoiden määrää korotettiin 60 opiskelijalla. Nyt rahoituksen maksimimääräksi on rajattu 280 opiskelijaa ja se on juuri sopiva määrä.
Kaiken tämän lisäksi Savonlinnan Taidelukion kuvataidelukio nimettiin valtakunnalliseksi kehittäjälukioksi ja näissä em. arvioinneissa se nostettiin jopa maan parhaaksi kuvataidelukoksi. Tällaisia kehittäjälukioita nimettiin vain 11. Vain kolme näistä on pääkaupunkiseudun ulkopuolella, Savonlinnan Taidelukio, Kastellin urheilulukio Oulussa ja Kaustisen musiikkilukio.
Kuten me kaikki varmuudella tiedämme, kaikki tämä suitsutus, joka näissä Koulutuksen arviointineuvoston ja opetus- ja kulttuuriministeriön asiakirjoista on luettavissa, ei olisi mahdollista ilman erinomaisen osaavaa ja sitoutunutta henkilökuntaa. Haluankin Taidelukio puolesta kiittää Teitä kaikkia, jotka olette omalla esimerkillänne ja osaamisellanne kasvattaneet ja opettaneet täällä opiskelleita. Olen itse saanut ihailla tätä jo runsaan 12 vuoden ajan. Rehtorilla ei voisi olla töissä Teitä parempaa porukkaa.
Erityiskiitos kuuluu myös opiskelijoillemme. En tiedä, mistä se henki ja yhteisöllisyys aina tulee, mutta joka vuosi me olemme osanneet jotakin sellaista, josta syntyy vahva yhteisöllisyys. Suorastaan pysäyttävä oli se plakaatti syksyllä 2005, jolla uudet opiskelijat toivotettiin tervetulleiksi uuteen kouluun, ”tervetuloa kotiin”. Haluankin kiittää täällä opiskelleita siitä mutkattomasta ja kitkattomasta yhteistyöstä, jota aikananne olette toteuttaneet. Teistä on ollut helppo olla ylpeä. Hienoa sakkia.
Haluan myös lämpimästi kiittää kaikkia yhteistyökumppaneitamme. Haluan myös kiittää lämpimästi Savonlinnan kaupunkia koulutuksen järjestämisestä ja siitä laajasta tuesta ja ymmärryksestä, jota tällainen erikoislukio vaatii.
Toivotan vielä Teidän kaikki tervetulleeksi tähän juhlaan. Tervetuloa kotiin!
Julkaistu 11.11.2017 3.12.2017 Kategoriat Kirjoitukset ja puheet, Reima Härkönen - Savonlinna Taidelukion rehtoriJätä kommentti artikkeliin Puhe Savonlinnan Taidelukio 50 vuotta -juhlassa 11.11.2017
Kaupunginvaltuuston kokous 16.10.2017
Valtuusto päätti ns. Kallislahden kouluasiassa linjata koulujen turvarjaa (perusopetus) niin, että oppilasmääriin luetaan kuuluvaksi myös kouluen esioppilaat. Asia tuntui olevan vaikea valtuustolle; se jäi kertaalleen pöydälle, jouduttiin äänestämään asioiden käsittelyjärjestyksestä, valtuuston esittelyssä oli selvää tarkoitushakuisuutta mm. kustannusvaikutusten suurentelun osalta. Kovin hyvää kuvaa tämän asian valmistelu ei antanut.
Koulu- ja varhaiskasvatustyöryhmän perustemisessakin oli lähes farssin piirteitä. Valtuuston lista oli valmisteltu siten, että tämä asia olisi ollut ensin. 19 valtuutettua oli kuitenkin jättänyt Kallislahti-asian pöydälle. Vähäinekin hallintotieteen tuntemus osoittaa tämän järjestyksen vääräksi. Tämä kuitenkin äänestettiin sitten ensimäiseksi käsiteltäväksi asiaksi. Esitykseni hyvöksyttiin äänin 28 – 23.
Tein myös aloitteen, että puheena olleeseen ryhmään olisi kutsuttu kaksi ulkopuolista asiantuntijaa, emeritus professori Jorma Enkenberg ja AVI:n sivistystoimentarkastaja Kari Lehtola. Tämä esitys ei mennyt lävitse. Kummastelen edelleen tätä. Ponsiesitykseni hävisi äänestyksessä äänin 22-29.
Harjoitusjäähallin takausasiassa jätin ponsiesityksen siitä, että halliin tulee saada kahden sijaan neljä pukuhuonetilaa. Tästä käytiin laajahko keskustelu. Sain tukea ajatukselle, mutta myös vastakkaistakin mieltä. Peruste, että perustettava osakeyhtiön ei tarvitse kuulla valtuuston linjausta on kuitenkin täysin väärä. Osakeyhtiön osakekannan omistaa nimittäin kaupunki kokonaisuudessaa. Missä on juju, jota en ymmärrä? Vasen käsikö ei saisi tietää, mitä oikea tekee.
Valtuusto päätti myös uuden pääterveysrakentamisesta sairaalan yhteyteen. Linjakas ja kustannustehokas ratkaisu, joka takaa näiden palveluiden säilymisen kaupunkitaajamassa sote-myllerryksen jälkeenkin.
Julkaistu 16.10.2017 9.12.2017 Kategoriat Kunnallispolitiikka - SavonlinnaJätä kommentti artikkeliin Kaupunginvaltuuston kokous 16.10.2017
Puheenvuoro valtuustossa – kuntastrategia KV § 94 / 16.9.2017
Kuntalain mukaan kunnan toimintaa tulee johtaa valtuuston hyväksymän kuntastrategian mukaisesti. Meidän kaikkien on hyvä ymmärtää tämän päätöksen merkitys alkaneelle valtuustokaudelle. Tässä meillä on askelmerkit eri sektoreille.
Keskustan valtuustoryhmä haluaa tuoda esille kiitokset eri tahoille siitä, että strategian laadinta toteutettiin avoimessa, demokraattisessa ja eri poliittisia ryhmiä kunnioittavassa hengessä. Oravin seminaarissa tapahtui paljon hyviä asioita ja siellä eri ryhmien kirjaamat muutosesitykset tukivat käytännössä toisiaan ja tästä johtuen, uskon, että tähän valtuuston työmääräykseen on meidän kaikkien helpompi sitoutua.
Keskustan valtuustoryhmää kannattaa strategian hyväksymistä esitetyssä muodossa.
Julkaistu 16.9.2017 9.12.2017 Kategoriat Kirjoitukset ja puheet, Kunnallispolitiikka - SavonlinnaJätä kommentti artikkeliin Puheenvuoro valtuustossa – kuntastrategia KV § 94 / 16.9.2017


text:
1. Korkein oikeus antoi tänään ennakkopäätökseksi tarkoitetun tuomion siitä, vastasiko maanrakennustyön teettäjä naapurikiinteistölle työstä aiheutuneesta ympäristövahingosta (KKO 2012:29)
2. Se, että kysymyksessä on tulevaa oikeuskäytäntöä ohjaamaan tarkoitettu ennakkopäätös (prejudikaatti) ilmenee siitä, että korkein oikeus julkaisee ratkaisusta laaditun selosteen ennakkopäätöksenä verkkosivuillaan. Internetissä ennakkopäätökset julkaistaan myös Finlex-palvelussa. Myöhemmin ennakkopäätökset julkaistaan vielä painettuina vuosikirjassa. Jos esimerkiksi edellä mainittua ratkaisua ei olisi pidetty korkeimmassa oikeudessa ennakkopäätöksenä, siitä olisi julkaistu Finlexissä (osastossa "Muita ratkaisuja") vain parin kolmen rivin pituinen ilmoitus siitä, millaisesta asiasta ratkaisussa on ollut kysymys.
3. Ennakkopäätökset, joilla siis tarkoitetaan yksinomaan ylimpien oikeusasteiden itsensä prejudikaateiksi luokittelemia ratkaisuja, eivät ole juridisesti (muodollisesti) alempia tuomioistuimia sitovia, mutta käytännössä niillä on varsin suurin tosiasiallinen vaikutus eli prejudikaateissa omaksuttuja oikeus- tai ratkaisuohjeita seurataan vastaavanlaisia tapauksia myöhemmin ratkaistaessa. Tuomarit ovat velvollisia tuntemaan ennakkopäätökset - eivät kyllä käytännössä läheskään aina tunne edes kaikkein keskeisimpiä ennakkopäätöksiä - ja perustelemaan kantansa, jos se poikkeaa jostakin ennakkopäätöksessä omaksutusta oikeusohjeesta. Prejudikaattien tosiasiallinen sitovuus edellyttää kuitenkin sitä, että niiden perustelut ovat riittävät seikkaperäiset, asianmukaiset ja ymmärrettävät
4. Ko. tapauksessa Sääksmäen seurakunta teetti kesällä 2006 hautausmaan laajentamiseen liittyviä maanrakennustöitä itsenäisellä urakoitsijalla. Urakoitsija suoritti seurakunnan kanssa tekemänsä sopimuksen mukaisesti kaivuu-, maansiirto- ja kuljetustöitä, joiden yhteydessä maamassoja on ollut läjitettynä hautausmaan laajennusalueelle. Urakoitsijan tekemien töiden johdosta Kari ja Liisa N:n ja Oy L:n omistamalle, hautausmaata vastapäätä sijaitsevalle kiinteistölle kulkeutui pölyä, joka vahingoitti kiinteistöllä olevan hirsirakennuksen rakenteita ja sisätiloja. Kantajien korvausvaatimusten yhteismäärä oli noin 80 000 euroa.
5. Toijalan käräjäoikeus, jonka vuonna 2009 antaman tuomion Turun hovioikeus vuonna 2010 pysytti, hyväksyi kanteen perusteet ja velvoitti seurakunnan suorittamaan kantajille korvausta yhteensä noin 14 000 euroa. Korkein oikeus sitä vastoin päätyi tiukan äänestyksen (3-2) jälkeen siihen, että kantajana ollut seurakunta ei ollut ankarassa vastuussa kyseisestä ympäristövahingosta ja hylkäsi kanteen
6. Ratkaisevana ja ratkaistavana pointtina asiassa oli kysymys siitä, oliko seurakunnalla ympäristövahinkolain (YVL) 7 §:n mukainen niin sanottu ankara vahingonkorvausvastuu naapurikiinteistöllä olevalle rakennukselle aiheutuneesta ympäristövahingosta. YVL 7 §:n 1 momentin mukaan toiminnanharjoittaja vastaa toiminnasta johtuvasta ympäristövahingosta tuottamuksestaan (huolimattomuudestaan) riippumatta. Tältä osin YVL poikkeaa olennaisesti tuottamusvastuulle rakentuvasta vahingonkorvauslaista.
7. Ankara vastuu liittyy yleensä tilanteisiin, joissa vahingon aiheuttaja määrää toiminnan rakenteet ja myös turvallisuustason ja vahingonkärsijällä puolestaan ei ole mahdollisuutta määritellä toimintoja tai sen rakenteita tai vaikuttaa niihin. Ankaran vastuun omaksumisen tavoitteena on vahingonkärsijän suojaaminen. Vahinkoa kärsineen on nimittäin usein vaikea esittää näyttöä oman osaamisensa ja toimintapiirinsä ulkopuolella tapahtuneesta tuottamuksesta. Jo vanhassa vuonna 1920 säädetyssä naapuruussuhdelaissa (NaapSL, 20/1920) omaksuttiin ankara vastuu, joten sen säätäminen YVL:ssa ei tuonut periaatteellisesti lainsäädäntöön uutta, koska osa lain piiriin kuuluvista vahingoista kuului jo aiemmin ankaran vastuun piiriin. YVL:ssa on laajennettu merkittävästi lain piiriin kuuluvien vahinkotilanteiden lukumäärää.
8. Korvausvelvollinen toiminnanharjoittaja on yleensä helposti määriteltävissä, mutta toisinaan vastuullisen osoittaminen saattaa YVL 1 §:n 1 momentissa mainitusta ns. aluesidonnaisuuden vaatimuksesta johtuen olla vaikeaa. Ankaran vastuun tilanteessa "vahingon johtuminen" voi tarkoittaa, että toiminta-alueella toimintaa harjoittavan vastuun piiriin kuuluvat myös sellaiset ympäristövahingot, joita tämä ei ole itse suoranaisesti aiheuttanut, mutta jotka liittyvät sen toimintaan. Käytännössä toiminnanharjoittajan vastuu on isännänvastuunomaista vastuuta kattaen vastuun myös toimista, joita jopa itsenäisessä asemassa olevat sivulliset suorittavat varsinaisen toiminnanharjoittajan luvalla tai tieten.
9. Ratkaisusta KKO 2012:29 selostetussa asiassa kysymys oli tapauksesta, jossa hautausmaan ylläpitäjä on urakkasopimuksen perusteella teettänyt alueen laajentamiseen liittyvän maanrakennustyön urakkasopimuksen perusteella itsenäisellä yrittäjällä. Korkeimman oikeuden enemmistö on katsonut, että seurakuntaa ei työn teettäjänä voitu pitää YVL 1 §:n 1 momentissa tarkoitettuna toiminnan harjoittajana eikä sitä myöskään voitu rinnastaa mainitun pykälän 2 momentissa tarkoitettuun vahinkoa aiheuttaneen toiminnan harjoittajaan. Enemmistö perusteli kantaansa muun muassa sillä, että työn suorittanut urakoitsija ei ollut epäitsenäisessä suhteessa seurakuntaan eikä seurakunnalla ollut urakoitsijaan tai työn toteuttamistapaan nähden erityistä määräysvaltaa.
10. Tapaus on laadultaan sellainen, ettei siinä ole ilmeisesti olemassa tai "löydettävissä" yhtä ehdottomasti oikeata ratkaisua, vaan sekä enemmistön että vähemmistön omaksumia kantoja voidaan perustella eri seikoilla. Tällöin on järkevää menetellä, kuten oikeusneuvos Välimäen votumista ilmenee, siten, että kummankin vaihtoehdon tueksi esitettäviä seikkoja ja niiden painoarvoja punnitaan keskenään. Kysymyksessä on pro et contra -tyyppisestä argumentoinnissa, jolloin tuomion perusteluissa tuodaan, kuten molempien vähemmistöön jääneiden jäsenten lausunnoissa on tehty, avoimesti esiin sekä kanteen hyväksymistä että sen hylkäämistä puoltavat seikat ja argumentit.
11. Minusta KKO:n vähemmistön pro et contra -perustelutapa saa lukijan vakuuttuneeksi ja hyväksymään kannoton, jonka mukaan seurakunta on ankarassa vastuussa sanotusta ympäristövahingosta. Ainakin minua vähemmistön perustelut vakuuttavat. Pro et contra -metodi, jota olen suositellut kirjoissani, perustuu loogikko Chaim Perelmanin lanseeraamaan, uudeksi retoriikaksi kutsuttuun päättelymalliin ja Aulis Aarnion sen pohjalta edelleen kehittämään argumentaatioteoriaan eli rationaalisen perustelun teoriaan.
12. Miksi sitten korkeimman enemmistön perustelut eivät vakuuta? Juuri siksi, että niissä on sivuutettu kokonaan pro et contra -metodin mukainen perustelemistapa. Enemmistö kertoo lyhyesti vain ne perusteet, jotka tukevat sen valitsemaa lopputulosta, mutta vaikenee tyystin sellaista seikoista ja perusteista, jotka puhuvat sanottua lopputulosta vastaan. Enemmistön perustelutapa ei ole rationaalinen, vaan toteava ja käskevä. Enemmistö perustaa ratkaisunsa ensi sijassa auktoriteettiin, eli siihen, että asia on niin, koska tuomioistuin niin sanoo, ja tässä tapauksessa me olemme tuomioistuin. Enemmistön perusteluissa ei ole sijaa dialogille tai pohdinnalle.
13. Vähemmistön jäsenet selostavat votumeissaan lainsäädännön ohella laajasti muita oikeuslähteitä eli YVL:n esitöitä ja vertailevat YVL:n ao. säännöksiä ja käsitteitä ympäristönsuojelulain (YSL) säännöksiin ja terminologiaan. Sen sijaan enemmistön votumissa sivuutetaan lain esityöt ja niiden merkitys samoin kuin analogiavertailu tyystin! Enemmistö ei ole myöskään kiinnittänyt riittävästi huomiota YVL:ssa omaksutun ankaran vastuun sääntelyn tarkoitukseen eli ratio legikseen. Tämä ei vakuuta lukijaa, vaan saa hänet kenties jopa ajattelemaan, että enemmistö on tehnyt näin on tarkoituksella, jottei lukija pääsisi asiasta jyvälle ja ko. muiden oikeuslähteiden jäljille. Syntyy vaikutelma, ettei enemmistö ole oikein itsekään vakuuttunut kannanottonsa oikeellisuudesta, sillä mitä muutakaan syytä enemmistöllä olisi vaieta kokonaan valitsemaansa ratkaisuvaihtoehtoa vastaan puhuvista seikoista? Syntyy epäily, että enemmistön kanta ei kenties perustukaan, kuten vanhassa OK 24 luvun 3 §:n 1 momentissa sanottiin, "syihin ja lakiin", vaan mielivaltaan. Niin tai näin, joka tapauksessa enemmistön kannan laillisuutta ja oikeellisuutta voidaan vahvoin perustein epäillä virheelliseksi.
14. Ratkaisu KKO 2012:29 muistuttaa eräissä suhteissa korkeimman oikeuden tämän vuoden ensimmäistä ennakkopäätöstä eli ratkaisua KKO 2012:1. Olen kommentoinut myös tuota ratkaisua blogissa numero 530/18.1.2012; blogissa numero 531/19.1.2012 olen pohtinut sitä, oliko KKO:n puheenjohtajana toiminut oikeusneuvos jutussa kenties esteellinen. Molempien ratkaisujen perustelut ovat samantyyliset, eli eivät kovinkaan keskustelevat, vaan luonteeltaan toteavat ja auktoritatiiviset; pro et contra -metodi puuttuu molempien ratkaisujen perusteluista. Yhteistä tapauksille on myös se, että niissä molemmissa korkeimman oikeuden jaoston puheenjohtajana on toiminut sama tuomari eli oikeusneuvos Mikko Tulokas.
15. Molemmissa em. ratkaisuissa näyttäisi ilmenevän samanlainen jäykkä oikeuspoliittinen perusasennoituminen, eli tarkemmin sanottuna pyrkimys rajoittaa sopimuskumppanin vastuuta tämän oman sopijapuolen eli kolmannen virheellisestä toiminnasta. Oikeudenmukaisempaa kuitenkin on, että vastuu olisi puheena olevalta osin samanlaista kuin edellä kohdassa 8 mainittu isännänvastuu eli työnantajan vastuu omien työntekijöiden toimista. Isännänvastuu perustuu muun muassa siihen, että työnantajan tulee valita työntekijänsä huolellisesti. Jos siis "isäntä" valitsee työmaalleen huonoa ja ammattitaidotonta väkeä, joka aiheuttaa vahinkoa ulkopuolisille, hän joutuu vahingonkorvausvastuuseen, eli valinnan seuraukset realisoituvat myös tässä muodossa.
16. Myös ratkaisussa KKO 2012:29 selostetussa tapauksessa on ilmeisesti tapahtunut niin, että maanrakennusurakoitsijan hommassa on mennyt jotain pieleen, mistä sitten on aiheutunut kerrottu vahinko kantajien kiinteistölle. Urakan isännän eli seurakunnan vastuu ulkopuoliselle aiheutuneesta vahingosta on tuottamuksesta riippumatonta vastuuta eikä tätä vastuuta voida pätevästi kiertää, kuten KKO:n vähemmistö on todennut, toiminnan ulkoistamisella tai muilla vastaavilla sopimus- tai muilla järjestelyillä.
17. Kuten edellä sanoin, ennakkopäätökseksi tarkoitetun tuomion prejudikaattiarvo riippuu siitä, hyväksytäänkö ratkaisu eli saavatko tuomion perustelut lukijan ja laajemman auditorion vakuuttuneeksi ratkaisun oikeellisuudesta. Olen edellä lausunut oman käsitykseni ratkaisun KKO 2012:29 prejudikaattiarvosta. Tarvetta olisi toki laajemmallekin keskustelulle, joten olkaapa hyvät, sana on vapaa!
Lähettänyt Jyrki Virolainen klo 3/02/2012
Tunnisteet: Aarnio Aulis, ankara vastuu, ennakkopäätökset, isännänvastuu, KKO 2012:1, KKO 2012:29, prejudikaatti, pro et contra -argumentointi, tuomion perustelut, vahingonkorvaus, äänestys oikeudessa
Korvausta on haettava kolmen vuoden kuluessa siitä, kun vahingonkärsijä sai tietää vahingosta ja siitä vastuusta olevasta.
Vahinko on ko. tapauksessa tapahtunut ilmeisesti joskus ennen vuotta 2008. Mutta kun vahingonkärsijät ovat saaneet vasta KKO:n tuomiosta tietää "oikeasti" vastuussa olevan tahon eli sen, että vastuussa vahingosta ei olekaan seurakunta, vaan urakoitsija, on heillä ilmeisesti mainittu kanneaika vielä jäljellä.
Mutta onhan se kohtuutonta, että vahingonkärsijöiden pitää käydä oikeutta ympäristövahingosta kahteen eri kertaan, ensin KKO:een asti seurakuntaa vastaan, ja sitten uudessa oikeudenkäynnissä urakoitsijaa vastaan.
Jos käräjäoikeuden tuomio olisi jäänyt pysyväksi, olisi seurakunta joutunut selvittelemään asiaa huolimattoman urakoitsijansa kanssa saadakseen "omansa pois."
Ehkä tämä osoittaa sen että tällaisissa asioissa pitäisi haastaa kaikki mahdolliset ja puolimahdottomatkin tahot vaihtoehtoisesti oikeuteen, niin asia ei ainakaan vanhene.
Kantajien kannalta nämä ovat varmasti kohtuuttomia tapauksia samoin kuin ne tapaukset jossa KKO:hon saakka on tapeltu oikeasta oikeuspaikasta.
Lopuksi pakko huomauttaa vähän aiheen sivusta. Huomasin että KKO on myöntänyt heti alkuvuonna valitusluvan isyysasiassa, jossa taasen pohditaan isyyslain voimaanpanolain kannemääräaikaa (VL:2012-21), joka on siinämielessä erikoinen, että juurihan KKO ennakkopäätöksessään 2012:11 otti asiaan kantaa. Tulipahan vain mieleen että onkohan tässä KKO:lla aikomus usealla samanlaisella tapauksella osoittaa oikeuskäytännön suunta tässä asiassa eli tuon kannemääräajan perustuslainvastaisuus? Valitusluvasta ei käy selville sen myöntämispäivämäärä, mutta päätellen vuositunnuksesta, se on ilmeisesti myönnetty ainakin tuon KKO:2012:11 tapauksen esittelyn jälkeen, ehkäpä jopa tuomion antamisen jälkeen.
Maanmittarin mainitsemassa isyysjutussa myönnetty valituslupa 2012:21 koskee kyllä hieman toisenlaista kysymystä kuin ratkaisussa KKO 2012:11 selostettu tapaus.
VL:2012-21
Vuonna 1962 syntynyt A oli vuonna 1982 saanut äidiltään tietää, että hänen isänsä oli B. B oli kuollut 4.1.2009. A oli 22.6.2009 vireille tulleessa kanteessa vaatinut vahvistettavaksi, että B oli hänen isänsä. Kysymys isyyslain voimaanpanosta annetun lain 7 §:n 2 momentin soveltamisesta.
Tuota blogistin sanoin
"2. Se, että kysymyksessä on tulevaa oikeuskäytäntöä ohjaamaan tarkoitettu ennakkopäätös (prejudikaatti) ilmenee siitä, että korkein oikeus julkaisee ratkaisusta laaditun selosteen ennakkopäätöksenä verkkosivuillaan."
Ei kai ennakkopäätös synny www sivulla julkaisemisesta vaan eksplisiittisestä toteamuksesta päätöksen tekstissä ja päätöksen antajan lainmukaisesta ennakkopäätöksenanto-oikeudesta?
Mikko Tulokas, siis jutun ratkaiseen kokoonpanon puheenjohtaja, on tehnyt väitöskirjansa Öljyvahingoista, eli ympäristövahinkoasiat ovat hänelle teorian tasolla kovin tuttuja.
Tulokkaan eriävät mielipiteet, joissa hän lopputuloksen osalta asettuu enemmistön kannalle, lienevät hänen eriävä mielipiteensä siitä millä tavalla KKO:n tulee ratkaisunsa kirjoittaa. Tästä tapaus KKO 2012:11 on hyvä esimerkki. Tulokas käyttää sivun siihen, mihin enemistö tuhraa toistakymmentä ja presidentti muutaman kymmenen.
Tässä tapauksessa KKO 2012:29 Tulokas näyttää saaneen sellaiset perustelut, joihin saattoi tyytyä.
"Ei kai ennakkopäätös synny www sivulla julkaisemisesta vaan eksplisiittisestä toteamuksesta päätöksen tekstissä ja päätöksen antajan lainmukaisesta ennakkopäätöksenanto-oikeudesta?"
Tähän anonyymin klo 02.58 tulleeseen kommenttiin totean, että en kertonut mitään ennakkopäätöksen "synnystä", vaan niistä tavoista, joilla KKO tiedottaa antamistaan ennakkopäätöksistä.
Jokainen tuomari toki taaplaa tyylillään perustellessaan tuomiota. Oikeusneuvos Tulokas kyllä äänestää KKO:n jäsenistä kaikista useimmiten ja näin myös pelkästään perusteluista, mutta hänen lausumissaan ei ole yleensä asiallisesti mitään kovinkaan paljon uutta tai lisäarvoa verrattuna enemmistön perusteluihin.
Pro et contra -perusteluja Tulokas ei juurikaan näytä harrastavan, missä suhteessa on hän on selvästi vanhan liiton miehiä, jotka ovat saaneet oppinsa Tauno Tirkkosen kirjoista. Niissä nimenomaan kielletään tuomioistuimia ilmoittamasta tuomiossa contra-perusteluja, jottei tuomioistuimen arvovalta kärsisi!
En ole lukenut Tulokkaan väitöskirjaa, mutta sanoisin kaikella kunnioituksella, että ainakaan ko. tapauksessa, jossa oli kyse yksinomaan ankarasta vastuusta, YVL:n problematiikka ei ole teoreettisestikaan kovinkaan kummoinen.
Anonyymi kirjoittaa: "Tässä tapauksessa KKO 2012:29 Tulokas näyttää saaneen sellaiset perustelut, joihin saattoi tyytyä".
Mistähän ja keneltä Tulokas olisi "saanut" häntä tyydyttävät perusteet? Eiköhän asia ole päin vastoin niin, että KKO:n enemmistön kaksi muuta jäsentä (Kantor ja Rajalahti) ovat "saaneet" eteensä ja hyväksyneet Tulokkaan sanelemat perustelut.
Oikeusneuvos Tulokkaan perustelut ovat joskus hiukkasen kyynisiä ja ikään kuin "pienen ihmisen" oikeusturvaa vähätteleviä.
Tästä saatiin yksi esimerkki viime viikkona ratkaisusta KKO 2012:28, jossa Tulokas oli yksin eri mieltä jatkokäsittelyluvan myöntämistä koskevassa asiassa.
Kun KKO:n enemmistöön kuuluneet neljä jäsentä pohti seikkaperäisesti ja oikein hyvin 25 kohtaa käsittelevissä perusteluissaan asiaa ja sitä, miksi hovioikeuden olisi tullut myöntää sanottu lupa,
Tulokas sitä vastoin kuittaisi koko asian seuraavanlaisilla perusteluilla:
"Koiranomistaja A on syyttäjän syytteestä tuomittu käräjäoikeudessa vammantuottamuksesta sakkorangaistukseen ja vahingonkorvaukseen toisen hänen koiristaan päästyä puremaan ohikulkenutta asianomistajaa.
Toisin kuin monissa muissa maissa, koiranomistajan vastuu Suomessa edellyttää mainitunlaisissa tapauksissa koiranomistajan tuottamusta. Tuottamuksen olemassaolo ratkaistaan tapauskohtaisesti ottaen huomioon olosuhteet. Käsitykseni mukaan käräjäoikeus on näistä lähtökohdista asian oikein ratkaissut. Toisin kuin Korkeimman oikeuden enemmistö, en näe mitään perustetta sille, että hovioikeuden olisi tällaisessa asiassa tullut myöntää jatkokäsittelylupa.
Jatkokäsittelylupaa koskevalla säännöstöllä on tärkeä merkitys hovioikeuksien niukkojen voimavarojen suuntaamisessa tarpeellisiin kohteisiin. Kokonaisuutena arvioiden nyt kysymyksessä oleva asia on vähäpätöinen ja sitä koskevat oikeusperiaatteet yleisesti tunnetut. Kenenkään oikeusturvaa ei ole loukattu. Hylkään valituksen".
Niinpä. Tulokas näyttäisi vähättelevän muutoksenhakijan oikeusturvan merkitystä tässä "vähäpätöisessä asiassa." Tulokas pitää silmällä ja kantaa huolta yksinomaan hovioikeuksien "niukoista voimavaroista", muttei lankaan siitä, savatko ihmiset kaipaamansa oikeusturvaa ja käyttää perustuslaissa säädettyä oikeutta hakea muutosta.
Ehkäpä Tulokkaalla on meneillään joku tai kenties useampikin välimiesoikeudenkäynti, joiden käsittelyyn pitäisi saada varatuksi aikaa, joten silloin on oikeusneuvoksen mielestä kohtuulista, että tuollaiset "vähäpätöiset koira- ja muut jutut" torpataan kiireesti jo hovioikeusvaiheessa.
Mitä hittoa ne tänne tunkevat meidän oikeusrauhaamme häiritsemään!
"seurakuntaa ei työn teettäjänä voitu pitää YVL 1 §:n 1 momentissa tarkoitettuna toiminnan harjoittajana eikä sitä myöskään voitu rinnastaa mainitun pykälän 2 momentissa tarkoitettuun vahinkoa aiheuttaneen toiminnan harjoittajaan. Enemmistö perusteli kantaansa muun muassa sillä, että työn suorittanut urakoitsija ei ollut epäitsenäisessä suhteessa seurakuntaan eikä seurakunnalla ollut urakoitsijaan tai työn toteuttamistapaan nähden erityistä määräysvaltaa".
Tämä kiinnosti minua. Eli ajatusleikki,että voinko saattaa käyntiin urakoitsijalla tai muulla toimijalla rakennustoimia, jotka aiheuttavat naapuritontilla haitallisia lopputuloksia, ja olla itse vastuusta vapaa. Eli kantaako urakoitsija vastuun "työn teettäjän puolesta" pitääkö molemmilta vaatia heti alussa vahingon korvausta, kuten ensimmäinen kommetoijan tekstin rivien välissä lukee?
Eduskunnan puhemiehen nimenhuuto täyshishtunnossa klockan 22.45:
- edustaja Hakkarainen; hakemasha shalkkuva;
- edustaja Oinonen; sodssha;
- edustaja Gataja; kännishä
- edustaja Nikko: ykköshpilnerishsä
- edustaja Kanerva: linnashsa
- edustaja P. Virtanen: Paikalla, kuten aina
- edustaja Pekkarinen: shsököllä
- edustaja Packalen: alshtonkuvashsa
Aika usein KKO:n perustelut eivät vakuuta.
Valitusluvan hylkääminen on hyvä toimintamalli, sitähän ei tarvitse perustella lainkaan.
Miksi ihmeessä KKO kuitenkin antaa aina välillä valitusluvan?
Ei kai vain pelota että säästöleikkuri iskee?
Asiasta poiketen, saanko ennustaa??
AKT:n antamat potkut Hilkka Ahteelle vain muutamaa viikkoa ennen poliisitutkinnan valmistumista voi kieliä seuraavaa.
Tutkinta ei johda pidemmälle ja se on AKT:n johdon tiedossa. Kysymys kuuluu kuka on vuotanut tiedon ja missä asemassa?
Potkut tilanteessa jossa asia siirtyisi syyteharkintaan muutaman viikon päästä tekisi AKT:n antamat potkut Hilkka Ahteelle hyvinkin kyseenalaisiksi.
PoliisiLeaks, voi se toimia näinkin päin!
Eipä siinä valitusluvan saaneessa jutussa niin kovin paljon eroa ole. Kummassakin on lapsi saanut tietää isästään vasta kannemääräajan jälkeen. Ainoa ero nähdäkseni on se että valitusluvan saaneessa tapauksessa isä on jo kuollut ennen kanteen nostamista joka on myös isyyslain voimaanpanolain mukaan isyyskanteen nostamisen este kannemääräajan lisäksi. Mutta toisaalta se ei ole voimassaolevan isyyslain mukainen kanne-este.
Nopeasti tuntuisi erikoiselta jos itse kannemääräajan olisi perustuslain vastainen mutta isän kuolemasta johtuva rajoitus ei sitä olisi, kun se voimaanpanolaissa näyttää tarkoitetun olemaan voimassa vain kannemääräajan loppuun ja kun nykylaissa ei tuollaista kuolemarajoitusta ole. Mutta on mielenkiintoista nähdä mihin KKO päätyy ja pitäisin ihmeellisenä jos se päätyisi muuhun tulokseen kuin siihen että säännös olisi perustuslain vastainen.
Myös seurakuntien ja seurakuntayhtymien tekemissä yksityisoikeudellisissa sopimuksissa voi olla klausuuleja, joiden mukaan sopimuksista aiheutuvat riitaisuudet käsitellään välimiesoikeudessa.
Sitä, onko esim. tässä tapauksessa joku KKO:n kokoonpanoon kuuluneista välimies-oikeusneuvoksista joskus osallistunut välimiehenä "seurakunnallisten" riitojen ratkaisemiin, ei ole mahdollista selvittää, koska oikeusneuvosten välimiestehtäviä koskevat tiedot ovat ko. osin salaisia. Lainsäätäjä on näin viisaudessaan päättänyt.
Itse kaipaisin korkeimman oikeuden päätöksiin enemmän reaaliargumenttien (meniköhän termi oikein) pohdintaa. Toisin sanoen, sen pohtimista, mihin mikäkin mahdollinen tulkintavaihtoehto käytännössä johtaisi, ja näiden lopputulosten arviointia.
Kyllä kai lain soveltamisessa yksi periaate pitäisi olla, että tulkinta johtaa käytännössä järkevään, yleistä oikeustajua vastaavaan lopputulokseen.
Monesti tuntuu siltä, että yksittäisiin hallituksen esityksen lausahduksiin tartutaan kuin hukkuva oljen korteen. Enemmistöhallituksen esitysten katsotaan ilmeisesti ilmentävän myös eduskunnan tahtoa, vaikka suurin osa kansanedustajista ei taida lukea esityksistä muuta kuin kansilehden.
Tuo oli hyvä pointti!
Kyse on teleologisesta laintulkinnasta, jonka merkitystä oikeudellisessa argumentoinnissa olen itse yrittänyt aina korostaa. Tuomarin tulisi erilaisten asia-argumenttien eli reaalisten näkökohtien perusteella pro et conra pohtia, millaisia tosiaisallisia seurauksia eri ratkaisuvaihtoehdoista tulisi todennäköisesti aiheutumaan.
Tuomarit väittävät usin, että juu, kyllähän me näitä kysymyksiä toki pohdimme. Mutta tämä ei riitä, vaan asia-argumenttien pohdinta ja siihen perustuva oikeudellinen päättely tulisi toki selostaa myös kirjallisissa tuomion perusteluissa, jotta myös asianosaiset näkisivät, mihin kaikkiin seikkoihin ja millaiseen päättelyyn tuomarien harkinta on perustunut.
Ratkaisussa KKO 2012:29 korkeimman oikeuden vähemmistöön jääneiden kahden jäsenen lausumissa onkin tuollaista asia-argumentteihin perustuvaa pohdintaa. Sen sijaan enemmistön perusteluista tällaista argumentointia ei taida löytyä.
Tuomion perustelujen tulisi tietenkin olla mahdollisimman ymmärrettäviä.
"Kansan oikeustaju" on muutoin sitä vastoin niin epämääräinen käsite, että siihen tuomiota ei voida perustaa.
Usein vedotaan juuri tuohon, että äänestysratkaisuissa contra-perustelut ilmenevät vähemmistön votumista.
Mutta jos sitten katsoo KKO:n yksimielisiä ratkaisuja, niin ei niidenkään perusteluissa juuri mainita näitä contra-perusteita. Ks. esim. KKO 2012:1.
Ko. tapauksessa enemmistö ei ota kantaa vähemmistön mainitsemiin contra-seikkoihin. Yhden tällaisen seikan kohdalla tosin todetaan lyhyesti vain, että sillä ei ole merkitystä; tarkoitan seikkaa, jonka mukaan lain mukaan hautausmaan hoito on srk:n lakimääräinen tehtävä.
Virolaisen blogin parasta antia ovat olleet ehdottomasti nämä KKO: toimintaa ja tarkaisuja koskevat kirjoitukset. Näitä on han helevetin liian vähän tässä maassa. Pienet piirit ja klubit, niinpä.
Nuorena juristina vielä kunnioitin KKO:n ratkaisuja ja arvovaltaa, vaikka joskus kritikoitavaakin löytyi. Vuosikymmenten työn jälkeen kaikki kunnioitus on poissa.
Huomaan, että ihmettelen suuresti jokaista päätöstä, joka on omasta mielestäni kelvollinen! Vaikka iso ratkaisuista on ihan ok, KKO on tehnyt lukuisia surkeasti perusteltuja merkittäviä ja vähemmän merkittäviä ratkaisuja.
Omalla alallani ratkaisut ovat enimmäkseen asiantuntemattomia, kummallisessa teoreettisessa käsitemaailmassa laadittuja, vailla mitään reaalista pohjaa. Oikeaan osuminen ja oikeudenmukaisuus on niissä puhdasta sattumaa.

matches: KKO tuomioistuin KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO


text:
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / Söpö / Lapset tapetti HD	Lapset tapetti HD
0	Lapset tapetti HD
Tässä on paras kokoelma lasten tapetti HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täälläDownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön. 1.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos Like This Children taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Jeya Edellinen: Muuntaja tapetti HD
seuraava: Loma tapetti HD
Naruto hd tapettiScion wallpaperMatkapuhelin tapettivioletti ja kulta taustakuvaBlack White wallpapersöpö taustakuva puhelimen HDSacrament ~ Eucharist taustakuvaElectronic wallpapertaustakuvaksi macMegan Fox tapetti hd HD Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD hd hd


text:
Urantia-kirjan, LUKU 113. Kohtalonsuojelijaserafit
Urantia-kirjan - LUKU 113. Kohtalonsuojelijaserafit
LUKU 113. Kohtalonsuojelijaserafit
§ 1. Suojelusenkelit
§ 2. Kohtalonsuojelijat
§ 3. Suhde muihin henki-influensseihin
§ 4. Serafien toimipiirit
§ 5. Kuolevaisiin kohdistuva serafihoiva
§ 6. Suojelusenkelit kuoleman jälkeen
§ 7. Serafit ja ylösnousemuksellisena elettävä elämänvaihe
113:0.1 (1241.1) KERTOMUKSET ajallisuuden hoivaavista hengistä ja avaruuden sanansaattajajoukoista esitettyämme otamme nyt tarkastelumme kohteeksi suojelusenkelit. Nämä serafit ovat omistautuneet hoivaamaan niitä yksittäisiä kuolevaisia, joiden ylevöitymiseksi ja täydellistymiseksi koko valtava hengelliseen edistymiseen tähtäävä eloonjäämisjärjestelmä on laadittu. Urantian menneinä aikoina nämä kohtalonsuojelijat olivat lähestulkoon ainoa tunnettu enkeliryhmä. Planetaariset serafit ovat todellakin hoivaavia henkiä, ja heidät on lähetetty matkaan suorittamaan palveluksia niille, jotka jäävät eloon. Nämä palvelevat serafit ovat toimineet kuolevaisen ihmisen hengellisinä auttajina kaikissa menneisyyden ja nykyisyyden suurtapahtumissa. Monen ilmoituksen suhteen pitää paikkansa, että ”sanoma lausuttiin enkelten suulla”; monet taivaasta tulleet käskyt on ”saatu enkelien toimen kautta”.
113:1.1 (1241.3) Oppi suojelusenkeleistä ei ole mikään myytti, sillä tietyillä ihmisryhmillä tosiaankin on henkilökohtaiset enkelinsä. Juuri tästä seikasta tietoisena Jeesus taivaan valtakunnan lapsista puhuessaan sanoi: ”Katsokaakin, ettette halveksu yhtäkään näistä pienistä, sillä minä sanon teille, että heidän enkelinsä näkevät aina minun Isäni hengen läsnäolon.”
113:1.5 (1241.7) 3. Normaalia korkeammalla olevan mielen omaavat eli ne, jotka ovat hyvin päättäväisiä ja joilla on epäilyksetöntä potentiaalia hengellisten tulosten saavuttamiseen; miehet ja naiset, jotka ovat enemmän tai vähemmän kosketuksissa sisimmässään olevaan Suuntaajaansa; erilaisten kohtalon varajoukkojen jäsenet. Siitä riippumatta, millä kehällä ihminen sattuu olemaan, tällaiselle yksilölle määrätään välittömästi henkilökohtainen serafi siinä tapauksessa, että hänet otetaan jäseneksi johonkin monista kohtalon varajoukoista, ja siitä hetkestä maallisen elämänkaaren päättymiseen saakka tämä kuolevainen saa osakseen suojelusenkelin katkeamatonta hoivaa ja loputonta huolenpitoa. Niin ikään silloin kun joku ihminen tekee juuri sen päätöksen, joka on ratkaisevista ratkaisevin, kun tapahtuu tosiasiallinen kihlautuminen Suuntaajan kanssa, tuolle sielulle osoitetaan heti henkilökohtainen suojelija.
113:2.3 (1242.6) Kaikki enkelien tehtäväänosoitukset suoritetaan tehtävään vapaaehtoisesti tarjoutuvien serafien ryhmästä, ja nämä nimitykset tehdään aina ihmisten tarpeiden mukaisesti ja ottamalla huomioon asianomaisen enkeliparin status, eli se tapahtuu heidän serafin kokemuksensa, taitojensa ja viisautensa valossa. Kohtalonsuojelijoiksi osoitetaan vain pitkään palvelleita, kokeneimpia ja koetelluimpia serafeja. Monet suojelijat ovat saaneet paljon arvokasta kokemusta maailmoissa, jotka eivät kuulu suuntaajafuusiosarjoihin. Suuntaajien tavoin serafitkin palvelevat näitä olentoja yhden ainoan elinajan mitan, ja sen jälkeen he saavat uutta toimeksiantoa varten vapautuksen tehtävästään. Monet Urantialla palvelevat suojelijat ovat saaneet tällaista aikaisempaa käytännön kokemusta muissa maailmoissa.
113:2.6 (1243.3) Kaikilla serafeilla on yksilökohtainen nimi, mutta maailmoissa tapahtuvaan palveluun annetuista tehtäväänosoituksista pidetyissä luetteloissa heidät yksilöidään heidän planetaarisen numeronsa mukaan. Universumin päämajassa heidät rekisteröidään nimin ja numeroin. Nyt meneillään olevassa kontaktihenkilön kautta tapahtuvassa viestien välityksessä käytetyn ihmiskohteen kohtalonsuojelija on Nebadonin 182.314:nnen serafiarmeijan 37:nnen armeijakunnan 6:nnen legioonan 384:nnen rykmentin 4:nnen pataljoonan 126:nnen komppanian 17:nnen ryhmän numero 3. Tämän Urantialle ja mainitulle ihmiskohteelle osoitetun serafin nykyisen planeettatehtävän mukainen numero on 3.641.842.
113:3.6 (1244.7) Tällainen on kertomus ihmistä palvelevan serafin moninaisesta ja monimutkaisesta toiminnasta. Mutta miten tällainen alisteinen enkelipersoonallisuus, joka on luotu olemaan vain vähän ihmisyyden universumitasoa ylempänä, suorittaa näin vaikeita ja mutkikkaita tehtäviä? Emme sitä todellisuudessa tiedä, mutta arvelemme, että tätä ilmiömäistä hoivaa jollakin tähän mennessä julkitulemattomalla tavalla helpottaa Korkeimman Olennon, ajallisuuden ja avaruuden kehittyvien universumien aktuaalistuvan Jumaluuden, tunnistamaton ja paljastumaton toiminta. Läpi koko kuolemantakaisen, Korkeimmassa Olennossa ja hänen kauttaan elettävän ja jatkuvaa edistymistä merkitsevän maailman serafit ovat olennainen osa kuolevaisten katkeamatonta edistymistä.
113:4.2 (1245.2) Kuolevainen ihminen, joka on altis Suuntaajan johdatukselle, on myös serafin ohjauksen suhteen vastaanottavainen. Suuntaaja on ihmisen ikuisen olemuksen olennoituma. Serafi on ihmisen kehittyvän olemuksen — tässä elämässä kuolevaismielen, seuraavassa elämässä morontiasielun — opettaja. Mansiomaailmoissa olette tietoisia ja selvillä serafiopettajista, mutta ensimmäisessä elämässä ihmiset ovat heistä tavallisesti tietämättömiä.
113:4.3 (1245.3) Serafit toimivat ihmisten opettajina ohjaamalla ihmispersoonallisuuden askelia uusien ja eteenpäin vievien kokemusten poluille. Serafien antaman ohjauksen hyväksyminen merkitsee harvoin sitä, että pääsee viettämään vaivatonta elämää. Tätä johdatusta seuratessasi voit olla varma siitä, että kohtaat moraalisten valintapäätösten ja hengellisen edistymisen tiellä nousevat hankalakulkuiset kukkulat — ja jos sinulla on siihen tarvittava rohkeus, sinä ne myös ylität.
113:5.1 (1245.7) Enkelit eivät loukkaa ihmismielen pyhyyttä. He eivät manipuloi kuolevaisten tahtoa. He eivät myöskään ole suoranaisesti yhteydessä ihmisten sisimmässä asuviin Suuntaajiin. Kohtalonsuojelija vaikuttaa sinuun jokaisella mahdollisella tavalla, joka on sopusoinnussa persoonallisuutesi koskemattomuuden kanssa. Missään olosuhteissa nämä enkelit eivät puutu ihmistahdon vapaaseen toimintaan. Enkeleillä niin kuin millään muullakaan universumipersoonallisuuksien luokalla ei ole valtaa eikä valtuuksia rajoittaa tai kaventaa ihmiselle kuuluvia oikeuksia omien valintojensa tekemiseen.
113:5.2 (1246.1) Enkelit ovat teitä niin lähellä ja he välittävät teistä niin syvin tuntein, että he kuvaannollisesti ”itkevät tahallisen suvaitsemattomuutenne ja itsepäisyytenne tähden”. Serafit eivät vuodata fyysisiä kyyneleitä, heillähän ei ole fyysistä ruumistakaan, eikä heillä myöskään ole siipiä. Mutta hengellisiä tunnetiloja heillä kyllä on, ja he kokevat hengellisluonteisia tunteita ja tuntemuksia, jotka ovat jossakin mielessä verrattavissa ihmisen tunnetiloihin.
113:5.5 (1246.4) Serafit kykenevät tietyissä olosuhteissa toimimaan ihmisolentojen aineellisina hoivaajina, mutta on perin harvinaista, että he näin toimivat. Keskiväliolentojen ja fyysisten valvojien avun turvin he kykenevät toimimaan ihmisten hyväksi hyvinkin laajalla toimintarintamalla, heillä on jopa kyky ottaa aktuaalinen yhteys ihmisten maailmaan, mutta tällaiset tapahtumat ovat perin epätavallisia. Aineellisen maailman tilanteet kulkevat useimmissa tapauksissa omaa rataansa serafitoiminnan niitä muuttamatta, jos kohta onkin ilmennyt tilanteita, jolloin ihmisen evoluution jotkin elintärkeät välivaiheet ovat joutuneet vaaraan, ja tällöin serafisuojelijat ovat ryhtyneet — niin kuin asianmukaista olikin — oma-aloitteisiin toimenpiteisiin.
113:6.1 (1246.5) Fyysisen elämän aikana tapahtuvasta serafien hoivatyöstä teille jotakin kerrottuani aion nyt tuoda esille, mitä kohtalonsuojelijat tekevät aikana, jonka heidän ihmiskumppaninsa ovat kuolemasta johtuvan hajaannuksen tilassa. Kohtalonsuojelija säilyttää kuolemasi jälkeen uskollisesti kaikki sinua koskevat muistiinmerkinnät, tarkat selvitykset identiteetistäsi ja ihmissieluna ilmenevän morontiaentiteetin — jonka kuolevaismielen ja jumalallisen Suuntaajan toiminta ovat yhdessä kehittäneet — sekä kaikki ne muut arvot, jotka liittyvät vastaiseen olemassaoloosi, eli kaiken, mikä on sinua, todellista itseäsi, paitsi sitä katkeamattoman olemassaolon omaavaa identiteettiä, jota sinusta poistuva Suuntaaja ja persoonallisuuden aktuaalisuus edustavat.
113:6.2 (1246.6) Sinä hetkenä, kun ihmismielestä katoaa se merkkivalo, se hengen valohohde, jonka serafit mielessään liittävät Suuntaajan läsnäoloon, asianomaista palveleva enkeli ilmoittautuu henkilökohtaisesti komentajaenkeleille: ensin ryhmän komentajalle, sitten komppanian, pataljoonan, rykmentin, legioonan ja lopulta armeijakunnan komentajalle. Ja kun tämä enkeli on asianmukaisesti rekisteröity viimeistä ajallisuudessa ja avaruudessa suoritettavaa tutkimusmatkaa varten, hän saa planeetan serafipäälliköltä todistuksen ilmoittautuakseen sille Iltatähdelle (tai jollekulle muulle Gabrielin avustajalle), joka komentaa tämän universuminousuehdokkaan serafiarmeijaa. Ja sen jälkeen kun tälle kohtalonsuojelijalle on myönnetty tämän korkeimman organisaatioyksikön komentajalta saatava lupa, hän siirtyy ensimmäiseen mansiomaailmaan odottamaan entisen lihallisen suojattinsa paluuta tietoisuuteen.
113:6.7 (1247.5) Ja samoin myös silloin, kun planetaarinen aikakausi päättyy, kun kuolevaisille asetettujen saavutustasojen alemmilla kehillä olevat kerätään yhteen, heidän ryhmäkohtaiset suojelijansa kokoavat heidät uudelleen mansiosfäärien kuolleistaheräämissaleissa, niin kuin kirjassanne sanotaan: ”Ja hän lähettää enkelinsä suurella pauhulla ja kokoaa yhteen valittunsa maailman yhdeltä ääreltä hamaan toiseen ääreen.”
113:6.8 (1247.6) Oikeusmenettely edellyttää, että henkilökohtaiset tai ryhmäkohtaiset suojelijat vastaavat tuomiokautiseen nimenhuutoon kaikkien kuolemasta selviytymättömien persoonallisuuksien puolesta. Tällaisten eloonjäämättömien Suuntaajat eivät enää palaa, ja kun nimet huudetaan, serafit vastaavat, mutta Suuntaajilta ei mitään vastausta kuulu. Tämä on ”väärämielisten kuolleistaherättämistä”, todellisuudessa kysymys on luodun olennon olemassaolon päättymisen virallisesta toteamisesta. Tämä oikeuden toteutumisen edellyttämä nimenhuuto seuraa aina armosta johtuvaa nimenhuutoa, nukkuvien eloonjäävien kuolleistanousua. Mutta nämä ovat asioita, jotka eivät kuulu muille kuin eloonjäämisarvojen korkeimmille ja kaikkitietäville Tuomareille. Tällaiset oikeudenkäyttöä koskevat ongelmat eivät todellakaan kuulu meille.
113:6.10 (1247.8) Kaikkia niitä Satanian järjestelmän henkilö- ja ryhmäkohtaisia suojelijoita, jotka Luciferin kapinassa joutuivat eksytykseen, on määrä pitää kapinan lopulliseen oikeuskäsittelyyn saakka pidätettyinä Jerusemissa, siitäkin huolimatta että monet heistä vilpittömästi katuivat mielettömyyttään. Universaaliset Sensorit ovat oman harkintansa mukaan jo riistäneet näiltä tottelemattomilta ja uskottomilta suojelijoilta kaikki aspektit, jotka liittyvät heidän asemaansa sielujen varjelijoina, ja siirtäneet nämä morontiarealiteetit vapaaehtoisten sekonafien huostaan ja huomaan.
113:7.6 (1248.6) Ihminen ja enkeli saattavat ikuisen palvelutoiminnan puitteissa päätyä taas yhteen, mutta yhtä hyvin voi olla, ettei näin käy. Mutta veivätpä serafien saamat tehtäväänosoitukset heidät minne hyvänsä, he ovat aina viestienvaihtosuhteessa evolutionaarisista maailmoista peräisin oleviin entisiin suojatteihinsa, ajallisuudesta tuleviin ylösnousemuskuolevaisiin. Ihmisen synnyinmaailmoissa solmitut läheiset suhteet ja siellä kehittynyt hellä kiintymys eivät koskaan unohdu eivätkä ne koskaan täysin katkea. Ikuisen tulevaisuuden aikakausina ihmiset ja enkelit toimivat yhdessä jumalallisen palvelutoiminnan piirissä, niin kuin he tekivät ajallisuudessa eletyn elämänvaiheen aikanakin.

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7