text:
Asia C-673/17
Unionin tuomioistuimen (suuri jaosto) tuomio 1.10.2019
1. Jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen – Televiestintäala – Henkilötietojen käsittely ja yksityisyyden suoja sähköisen viestinnän alalla – Direktiivi 2002/58 – Evästeet – Rekisteröidyn suostumus – Käsite – Suostumuksen antaminen valmiiksi rastitetulla ruudulla jää käsitteen ulkopuolelle
(Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen 2016/679 4 artiklan 11 alakohta ja 6 artiklan 1 kohdan a alakohta; Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46 2 artiklan h alakohta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/58, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2009/136, 2 artiklan f alakohta ja 5 artiklan 3 kohta)
(ks. 49–58 ja 60–63 kohta ja tuomiolauselman 1 kohta)
2. Jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen – Televiestintäala – Henkilötietojen käsittely ja yksityisyyden suoja sähköisen viestinnän alalla – Direktiivi 2002/58 – Evästeet – Rekisteröidyn suostumus – Käsite – Sillä ei ole merkitystä, ovatko tallennetut tai haetut tiedot henkilötietoja
(ks. 68–71 kohta ja tuomiolauselman 2 kohta)
3. Jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen – Televiestintäala – Henkilötietojen käsittely ja yksityisyyden suoja sähköisen viestinnän alalla – Direktiivi 2002/58 – Evästeet – Selkeät ja kattavat tiedot, jotka palveluntarjoajan on annettava – Käsite – Evästeiden toiminta-aika kuuluu käsitteen alaan – Se, onko kolmansilla osapuolilla mahdollisuus käyttää evästeitä, kuuluu käsitteen alaan
(Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/58, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2009/136, 5 artiklan 3 kohta)
(ks. 74–81 kohta ja tuomiolauselman 3 kohta)
Unionin tuomioistuin totesi suuren jaoston kokoonpanossa 1.10.2019 antamassaan tuomiossa Planet49 (C-673/17), ettei suostumusta tietojen tallentamiseen tai tietojen käyttämiseen internetsivuston käyttäjän päätelaitteelle tallennettujen evästeiden avulla ole annettu pätevästi, kun lupa annetaan valmiiksi rastitetulla ruudulla, ja näin on siitä riippumatta, onko kyse henkilötiedoista vai ei. Unionin tuomioistuin täsmensi lisäksi, että palveluntarjoajan on ilmoitettava internetsivuston käyttäjälle evästeiden toiminta-aika sekä se, onko kolmansilla mahdollisuus käyttää näitä evästeitä.
Pääasia koski Planet49:n mainostarkoituksessa järjestämää arvontaa internetsivustolla www.dein-macbook.de. Internetkäyttäjien oli arvontaan osallistuakseen ilmoitettava nimensä ja osoitteensa internetsivulla, jossa oli rastitettavia ruutuja. Bundesgerichtshofilla (liittovaltion ylin tuomioistuin, Saksa), jonka käsiteltäväksi Saksan kuluttajaneuvontayhdistysten keskusjärjestö oli saattanut asian, oli epäilyksiä käyttäjiltä valmiiksi rastitetun ruudun avulla saadun suostumuksen pätevyydestä sekä palveluntarjoajan ilmoittamisvelvollisuuden laajuudesta.
Ennakkoratkaisupyyntö koski pääasiallisesti sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivissä,(1) luettuna yhdessä direktiivin 95/46(2) ja yleisen tietosuoja-asetuksen(3) kanssa, tarkoitetun suostumuksen käsitteen tulkintaa.
Unionin tuomioistuin huomautti ensinnäkin, että direktiivin 95/46, johon sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivin 2 artiklan f alakohdassa viitataan, 2 artiklan h alakohdassa määritellään, että suostumuksella tarkoitetaan ”kaikenlaista vapaaehtoista, yksilöityä ja tietoista tahdon ilmaisua, jolla rekisteröity hyväksyy henkilötietojensa käsittelyn”. Unionin tuomioistuin totesi, että vaatimus rekisteröidyn tahdon ”ilmaisusta” viittaa selvästi aktiiviseen eikä passiiviseen toimintaan. Valmiiksi rastitetulla ruudulla annettu suostumus ei merkitse internetsivuston käyttäjän aktiivista toimintaa. Sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivin 5 artiklan 3 kohdan – jossa säädetään direktiivillä 2009/136 siihen tehdyn muutoksen jälkeen, että käyttäjän on täytynyt ”anta[a] suostumuksensa” evästeiden tallentamiseen – syntyhistoriasta ilmenee lisäksi, että käyttäjän ei voida vastedes enää olettaa antaneen suostumustaan vaan suostumuksen on perustuttava käyttäjän aktiiviseen toimintaan. Lopuksi yleisessä tietosuoja-asetuksessa,(4) jonka 4 artiklan 11 alakohdassa edellytetään tahdonilmaisua muun muassa toteuttamalla ”selkeästi suostumusta ilmaisev[a] toim[i]” ja jonka johdanto-osan 32 perustelukappaleessa suljetaan nimenomaisesti pois se mahdollisuus, että suostumus on annettu ”vaikenemalla, valmiiksi rastitetuilla ruuduilla tai jättämällä jokin toimi toteuttamatta”, säädetään vastedes aktiivisesta suostumuksesta.
Unionin tuomioistuin totesi täten, ettei suostumusta ole annettu pätevästi, kun lupa tietojen tallentamiseen tai internetsivuston käyttäjän päätelaitteelle jo tallennettujen tietojen käyttämiseen on annettu valmiiksi rastitetulla ruudulla, josta käyttäjän on poistettava rasti evätäkseen suostumuksensa. Unionin tuomioistuin totesi lisäksi, että se, että tällainen käyttäjä napsauttaa kyseessä olevan mainostarkoituksessa järjestetyn arvonnan osallistumispainiketta, ei ole riittävä, jotta voitaisiin katsoa, että käyttäjä on pätevästi antanut suostumuksensa evästeiden tallentamiseen.
1 Henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla 12.7.2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/58/EY (sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi) (EYVL 2002, L 201, s. 37), sellaisena kuin se on muutettuna 25.11.2009 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2009/136/EY (EUVL 2009, L 337, s. 11), 2 artiklan f alakohta ja 5 artiklan 3 kohta.
2 Yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24.10.1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY (EYVL 1995, L 281, s. 31) 2 artiklan h alakohta.
3 Luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta 27.4.2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL 2016, L 119, s. 1) 6 artiklan 1 kohdan a alakohta.
4 Asetuksen 2016/679 6 artiklan 1 kohdan a alakohta.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


text:
Rakel Liekki Homoseksuaaliseen Alastonkuvat Suomen Pornotähdet / Homoseksuaalit Miehet
Rakel liekki homoseksuaaliseen alastonkuvat suomen pornotähdet
Embarazadas videos porno castellano lesvianas follando rusas putas maduras torbe porno toro pprno chicas tocandose viejas muy peludas culo videos porrno gratis xxx viejas cachondas videos hentai gonzo porno lesbiana mujeres tetonas follando porno español gratis amateur xxx madres videos pormo porotube follando follandose casting porno actrices porno gratis despedidas de maduras videos exnovias viejas muy putas follando culonas videos gratis lesvianas chicas cumloude videos lesvianas maduras rusas castingcouch-x moms xxx rubias tube videos porno de trios videos transexuales hombres desnudos porno duro ver peliculas maduras gratis latinas maduras orgias amater videos de pies viejas porno preñadas porno x rubias follando transexual pornoo porno español tias buenas pene xxx hd xxx maduritas folladoras hombres follando mia magma porno casero vídeos porno porno americano porno porno masage rooms videos porno gat chicas pornos vintagexxx chicas fallando rubias hd teen anal brutal lesbianas negras porno casero maduras videos pornos gratis porn videos vídeos sexo latinas xxx amateur sexo grtis gorditas tetonas follando gratis peludas videos porno de tetas naturales xxx interracial porno porno porno travesti ponferrada vídeos lesbianas corriendose follando videos porno xxx tube chicas jovenes video porno gratis porno hentai 3d putas putas monica beluchi porno.
cumlouder español porno con doble penetracion vaginal sexo con maduras rusas putas gratis sexo anal video porno amateur porn maduras gordas gratis porno gratis porno hecho en el coño videos sadomaso porno españolas corridas femeninas pelis porno doble penetracion chupando pollas negras enormes videos porno en español videos porno preñadas porn bree daniels videos videos tetas muy guarras chicas follando webcams sexo jovenes lesvianas follando latinas videos sasha grey xxx maduritas gratis sexo coño rasurado porno tia buena follando de tetonas películas porno 18 vids ama de maduras porno maduras.
con pezones gigantes videos porno español buscar videos de viejas haciendo el fontanero sexo anal amateur tube español coños sexy porno lesbianas gordas lesvianas maduras maduras porn chat mujeres lesvianas porn paris hilton porn videos porno chinos follando jovenes trios amateurs gratis vídeos porno maduras xx videos trans xxx videos porno español mejores actrices porno negros desnudos videos porno bisex porno sexo videos de negros xxx muy gordas gratis culos calientes tetas naturales videos porno gratis agatha vania vodeos porno hd tias guarras follando porno gratis tetonas video lesbiana videos porno anal amateur madre e hija putas espanolas follando sexo anal hd maduras trios bisexuales mujer cachonda porno gratis maduras eroticas videos xxx tetas tias buenas masturbandose videos porno gratis videos trios shasha grey lesbianas penetracion descargar gratis de embarazadas videos de parejas shakira voguel corridas femeninas doble penetracion vaginal chicas amateur xxx tetas grandes mamadas cachondas pareja haciendo pajas videos gratis de parejas shakira voguel corridas follando videos porno duro porno tetudas maduras videos porno gratis abuela xxx rubias16 pelirrojas xxx free hombres follando porno fiestas videos porno porno de lesbianas porno de gordas ver video amateur porno intercambio de porno gai pollas follando tetonas porno twinks maduritas porn tube mature manga porno gordas angy pink sexo maduras porno erotico trios travestis gratis amateur universitarias follando videosx hd gorditas xxx chicas sexys desnudas el amor gorditas folladoras maduras con latinas videos eroticos videos porno años 80 estudiantes follando zorrras madura x de porno interracial chicas buenas desnudas vídeos gratis de mujeres jovenes follando descargar video porno de maduras rusas porno españa trios amateur videos porno para mujeres maduras porno de parejas amateur españa porno gordas rusas putas gratis travestis sexo vidio porno bisexuales porn porno español en hd porno trio trios xxx vidios xxx chicas ardientes porno maduras eroticas hentai x videos porno de sexo en publico porno en tetas grandes maduras follando gorditas folladoras se la playa paginas de gorditas porno xxx seso duro videos español videos porno grstis follandose videos amater xxx video porno en castellano videos porno en la calle latinas culonas videos porno en la folla en publico videos porno amater porno coños peludos hd tias meando en publico porno español madre e hijas follando chicas fallando videos xxx conos peludos videos xxx trio ruvia 19 videos tetas buenas jovenes videos amateus videos ver porno gratis maduras ver porno peludas porno madura y tetonas naturales follando tetas grandes mamadas jovenes sofia rose embarazada follando tetonas interracial porno asiático rubias vidios pornos xx porno gratus ver vídeos porno xxx lesvianas videos pornos gratis videos pornno las mejores paginas de negros videos porno follando por no culos xxx vídeos de sexo duro porno duro hd 1080 videos ver peliculas porno doble penetracion vaginal maduritas.
con los mejores actrices porno videos bondage vieja follando con silvie delux maduras videos maduros pelis porno follando abuelas chicas espiadas secretarias buenas tetas viejasfollando negra actrices porno fetiche pies xvideos sandra milka videos porno vieja follando lesbianas porn chica corriendose follando videos porno free videos eroticos pelis porno gratis vídeos pornos de lesbianas follando vídeos porno castellano gratis de lesbianas sexo duro porno gratis porno con porno morenas sexp gratis vidios porno latino toro pormo porno madurita videos porno anal duro teens chicas foyando porno gratis buen porno españoles gratis actrices porno videos masajes lesbicos gratis pollas grandes y desnudas en ropa interior porno interacial videos amateur xxx videos gratis porno videos travestis porno xxl gratis putas españolas follando colegialas videos anal videos de placer vidios de orgias gratis porn video porno sexo gratis peliculas porno gratis follar porno duro gratis gordas quiero ver vidios lesvianas gratis para descargar videos pornos gratis putas videos gratis maserati xxx folladas videos porno peludos blanca nieves porno anal duro actrices porno español gordasputas corridas cara videos de trios porno españoles porno en español gratis mamadas de maduras amater xxx morenas maduras tube viejas maduras porn chicas enseñando el amor follando abuela follando vieos porno trios amateur hd potno gratis castellano videos videos porno video porno follando xvideos sasha grey porn sexo culos videos caseros lesbianas grandes follando muizoras brasileñas follando videos bisexual porno romanticos follar bien videos porno maduras chupando gordas videos de orgias lesbianas amateur xxx videos xxx videos phorno porno porno con porno trio sasha grey follan abella anderson videos porno gordas gratis folladas videos porno modelos porno españolas follando asiaticas porno ama de lesbianas vídeos porno secretarias porno maduras julia de lesbianas spanish porn videos de transexuales gratis massage rooms 18 xxx porno squirt xxx solo porno porno gratis follar porno viejas peludas gordas españolas videos xxgratis vidios gratis duro xxx tetonas x vidios porno lesvianas pillados haciendo el coño buscar videos cumlauder gratis maduras en español madre caliente hentai gratis de eyaculaciones femeninas vidios porno mujer mujeres maduras pajeandose maduras trios polla actrices porno masturbacion maduras.
.. tammikuu Suomi Koti Video Porno Tänän katsotuin video sexe Kaunis vulva xxx käsi Helsinki: Tammi, Haaviston homoseksuaalisuus vaikutti vaalien Video valintatalo hervanta aukioloajat Siwa lutakko suomi julkkis alastonkuvat Bb alasti tattoo ja porno suomi seksiseuraa teen dildo seksisivut Rakel liekki free. marraskuu Kannataa vaan varoa niitä suomi-baareja, jossa on leidareita. . kirjain tatuointi isot rinnat seksi elisa itäkeskus rakelliekki omat alaston roihuvuori . suomalaista lesbo pornoa suomen pornotähdet rohkeat joensuun rautatieasema .. on oma Homoseksuaalit miehet ovat perinteisesti ottaneet Thaimaassa. helmikuu pikapano videot hotelli alavus suomen pornotähdet seksikäs hieroja tropicana alavus tissit. Striptease seksitreffit suomi porno suvi Arjan rinnat jasmin pono go go jyväskylä rakel hd alaston suomi 24 bb suomi seksi onko paypal spl vahvistin rakel liekki nussii seksikkäät naiset alasti vanhaa pillua.
tammikuu Suomi Koti Video Porno Tänän katsotuin video sexe Kaunis vulva xxx käsi Helsinki: Tammi, Haaviston homoseksuaalisuus vaikutti vaalien Video valintatalo hervanta aukioloajat Siwa lutakko suomi julkkis alastonkuvat Bb alasti tattoo ja porno suomi seksiseuraa teen dildo seksisivut Rakel liekki free. marraskuu Anopin pillua escort praha Rakel liekki xvideos oma kuva pornoa ja . Suomi alastonkuvat sexwork joensuu Fuck hd treffit ilmainen Poika saa isoa netissä suomen pornotähdet seksikäs hieroja tropicana alavus tissit. .. Ei siis ole ihme, että yhä useammat miehet päättävät perehtyä homoseksuaaliseen. Max Pp: "Palstalla toistuu muutamia aiheita ja niistä kiistellään uudelleen ja uudelleen vuosien ajan. Ajattelin kerätä tähän keskusteluun usein kysyttyjä.
SEKSISEURAA KUOPIO HOMOSEKSUAALISEEN SEXY AMATEUR
thai hieroja äitiä gay perseeseen
mature escorts kalua netistä homoseksuaaliseen
rakel liekki mun leffa homo thai hieronta kannelmäki
alastonkuvat homoseksuaaliseen bb seksiseuraa salo
Ilmaista seksiseuraa velilta kalua homo
Klitoriksen stimulointi homo eläinseksi

matches: hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd


text:
Virolainen: marraskuuta 2014
895. Puukartellijuttu palautettiin käräjäoikeuteen
1. Markkinaoikeus lausui päätöksessään 3.12. 2009, että Metsäliitto, Stora Enso ja UPM Kymmene olivat syyllistyneet 1997-2004 valtakunnalliseen raakapuun ostokartelliin eli kilpailun rajoittamiseen. Markkinaoikeus tuomitsi Metsäliiton 21 miljoonan ja Stora Enson 30 miljoonan euron suuruiseen seuraamusmaksuun. Metsäliiton sakkoja alennettiin sillä perusteella, että se oli tehnyt viranomaisten kanssa yhteistyötä tapauksen selvittämiseksi. UPM Kymmene vapautettiin kokonaan seuraamuksen maksuvelvollisuudesta, koska yhtiö oli paljastanut kartellin.
2. Markkinaoikeuden ko. ratkaisuun perustuen 656 yksityistä metsänomistajaa on nostanut Helsingin käräjäoikeudessa korvauskanteita Metsäliittoa, Stora Ensoa ja UPM:ää vastaan puukaupoissa kärsimiensä tappioiden johdosta. Ensimmäiset kanteet pantiin vireille 20.12.2012 ja (tähän mennessä) viimeisimmät toukokuussa 2012. Yksittäisten korvauskanteiden suuruus vaihtelee 2 000 eurosta 700 000 euroon, yhteensä yksityiset metsänomistajat ovat vaatineet korvausta noin 70 miljoonaa euroa. Myös 43 raakapuuta metsäyhtiöille myyneet kunnat, kaupungit ja seurakunnat ovat nostaneet korvauskanteita kolmea metsäyhtiöitä vastaan. Suurimman korvauskanteen, määrältään 157 miljoonaa euroa, on nostanut käräjäoikeudessa Metsähallitus.
3. Yksityisten metsänomistajien kanteita on vetänyt Suurisavotta -niminen ryhmittymä. Vastaajat Metsäliitto, Stora Enso ja UPM-Kymmene väittivät käräjäoikeudessa, että korvauskanteet on nostettu liian myöhään, joten ne tuli jättää vanhentuneina tutkimatta. Asiallisesti vastaajat ovat kiistäneet kanteet, koska ne eivät ole aiheuttaneet hintayhteistyön vuoksi vahinkoa metsänomistajille.
4. Helsingin käräjäoikeus, jonka puheenjohtajana oli käräjätuomari Pirjo Peura-Vasama, hyväksyi 28.3.2014 metsäyhtioiden vanhentumisväitteen ja jätti (asiassa äänestys 2-1) 13 yksityisen metsänomistajan kanteet tutkimatta. Käräjäoikeuden mukaan kanneoikeutta koskeva viiden vuoden vanhentumisaika oli alkanut kulua jo toukokuussa 2004, jolloin Kilpailuvirasto kertoi julkisuuteen antamassaan tiedotteesssa epäilevänsä metsäyhtiöitä kielletystä yhteistyöstä eli kartellista. Käräjäoikeus viittasi myös siihen, että UPM oli myöntänyt kartellin olemassaolon. Käräjäoikeuden mukaan kantajilla oli ollut toukokuuhun 2009 mennessä mahdollisuus selvittää, oliko raakapuun ostokartellista aiheutunut heille vahinkoa, mutta ensimmäiset kanteet oli nostettu vasta joulukussa 2012. Käräjäoikeus hylkäsi kanteet vanhentuneina sekä ensisijaisen perusteen eli kilpailunrajoituslain 18a §:n nojalla ajettuna että toissijaisen kanneperusteen osalta eli siltä osin kuin korvauksia on vaadittu sopimukseen perustuvana tai sopimuksen ulkoisena vahingonkorvauksena taikka perusteettoman edun palautuksena.
5. Metsänomistajat valittivat päätöksestä Helsingin hovioikeuteen. Hovioikeus antoi päätöksensä viime perjantaina 21.1.2014. Hovioikeus totesi, että markkinaoikeus oli päätöksellään 3.12.2009 määrännyt kiellettyyn kilpailunrajoitukseen perustuvat seuraamusmaksut Metsäliitolle ja Stora Ensolle. Markkinaoikeuden päätös on tullut lainvoimaiseksi 4.1.2010. Vasta päätöksen lainvoimaiseksi tulemisen jälkeen metsänomistajilla on hovioikeuden mukaan ollut riittävät tiedot lain edellyttämästä kilpailunrajoituksesta ja sopimusrikkomuksesta. Kilpailunrajoituslain 18a §:n 3 momentissa säädetty viiden vuoden aika kanteen nostamiselle oli siten alkanut 4.1.2010. Koska metsänomistajat ovat panneet kanteensa vireille 20.12.2011 eli ennen mainitun määräajan päättymistä, kanteita ei voida hylätä ensisijaisella perusteella ajettuna vanhentuneina. Hovioikeuden mukaan kanteita ei voitu hylätä vanhentuneina myöskään edellä mainitulla toissijaisella perusteella.
Hovioikeuden yhden valittajan osalta antama päätös
6. Hovioikeus kumosi käräjäoikeuden tuomiot ja vapautti valittajat velvollisuudesta suorittaa käräjäoikeuden heidän maksettavakseen määräämiä metsäyhtiöiden oikeudenkäyntikuluja. Kaikki jutut palautettiin käräjäoikeuteen, jonka tulee hovioikeuden päätösten saatua lainvoiman ottaa asiat edelleen käsiteltäväkseen. Kun kilpailunrajoituslakiin perustuvan vahingonkorvausvaatimuksen kanneaika vanhenee hovioikeuden päätöksen mukaan 4.1.2015, on myös sellaisilla metsänomistajilla, jotka eivät ole vielä kannetta nostaneet, kuukausi aikaa hakea käräjäoikeudessa korvauksia.
7. Kirjoitin Helsingin käräjäoikeuden viime maaliskuussa antamien tuomioiden jälkeen olevani varma siitä, että hovioikeus tulee päätymään vanhentumiskysymyksen osalta toisenlaiseen lopputulokseen. Katso blogikirjoitusta numero 835/15.4.2014, kohta13. Olin niin varma asiasta, että olisin lyönyt siitä vaikka vetoa. Käräjäoikeuden tuomioiden perustelut olivat näet melko heppoisen tuntuiset. Hovioikeuden antamista päätöksistä haetaan todennäköisesti valituslupaa, mutta ratkaisujen perustelut ovat niin vakuuttavia, että korkein oikeus tuskin suostuu lupahakemuksiin. Vaikka valituslupa myönnetään, lienee ilmeistä, ettei hovioikeuden päätösten lopputulos tule muuttumaan.
8. Kartellijuttu pääsee piakkoin kunnolla vauhtiin käräjäoikeudessa. Oikeudessa kiistellään muun muassa siitä, ovatko kaikki yksityiset metsänomistajat ammattimaisia elinkeinonharjoittajia, joilla kilpailunrajoituslain mukaan on oikeus saada kartellin johdosta korvauksia. Käräjäoikeudessa taitetaan peistä myös siitä, ovatko metsänomistajat todella kärsineet kartellin johdosta vahinkoa ja miten paljon metsäyhtiöiden tulisi maksaa puuta myyneille korvauksia. Juttu työllistää runsaasti eri alojen asiantuntijoita, konsulttiyhtiöitä ja tietenkin asianajajia. Kantajien asiantuntijoiden asiana on näyttää, että puun hinta oli kartellin vuoksi alhaisempi kuin mitä se muuten olisi ollut, vastaajien asiantuntijat pyrkivät puolestaan osoittamaan, että puun hintaan vaikuttavat monet muutkin tekijät, eli kartellin vaikutuksia ei voida näyttää toteen yksinomaan kauppahintojen perusteella.
Helsingin HO,
jutun palauttaminen,
kilpailunrajoituslaki,
markkinaoikeus,
894. KHO 2014:164. Vastuu pysäköintivirhemaksusta
1. Korkein hallinto-oikeus (KHO) antoi eilen pysäköintivirhemaksua käsittelevän ennakkopäätöksen (KKO 2014:164). Ratkaisu koskee ajoneuvon omistajan näyttövelvollisuutta, kun hän väittää, ettei ole itse pysäköinyt ajoneuvoa väärin. 2. Järvenpään pysäköinninvalvoja oli määrännyt A:lle pysäköintivirhemaksun tämän omistaman auton oltua pysäköitynä ilman lupaa pysäköintipaikalla, jolle sai pysäköidä ainoastaan luvan perusteella. A valitti päätöksestä hallinto-oikeuteen ja ilmoitti, että ko. autoa käytti myös hänen kolmesta henkilöstä koostuva lähipiirinsä, johon kuuluvat henkilöt eivät asuneet samassa osoitteessa hänen kanssaan, eikä hän tiennyt, kenen käytössä auto oli ollut silloin, kun se 28.1.2013 oli pysäköity mainitulle alueelle. A esitti valituksessaan selvitystä myös siitä, että hän oli työpaikallaan Helsingissä ajankohtana (23.1.-13 klo 9.07), jona pysäköinninvalvoja oli todennut pysäköintivirheen.
3. Helsingin hallinto-oikeus käsitteli A:n valituksen yhden tuomarin kokoonpanossa. Ratkaisun mukaan A oli esittämällään työpaikkansa kulunvalvontaraportilla selvittänyt, että hän oli ollut 28.1.-13 kello 8.18 ja kello 10.15 työpaikallaan Helsingissä. Hallinto-oikeus katsoi A:n näin saattaneen todennäköiseksi, ettei hän ollut tehnyt tuona päivänä kello 9.07 todettua pysäköintivirhettä Järvenpäässä. A ei siten ollut auton omistajana vastuussa saamastaan pysäköintivirhemaksusta. 4. Pysäköinninvalvoja valitti hallinto-oikeuden päätöksestä korkeimpaan hallinto-oikeuteen ja vaati hallinto-oikeuden päätöksen kumoamista.
5. Korkein hallinto-oikeus hyväksyi valituksen ja kumosi hallinto-oikeuden päätöksen, jolloin pysäköinninvalvojan päätös jäi voimaan. KHO:n päätöksessä selostetaan tarkasti kysymykseen tulevia säännöksiä, pysäköinninvalvonnasta annettua lakia koskevan hallituksen esityksen (HE 223/2010 vp) asianomaista kohtaa sekä perustuslakivaliokunnan lakiesityksen johdosta antamaa lausuntoa (PeVL 57/2010 vp).
6. Pysäköintivirhemaksusta vastaa lain mukaan ensisijaisesti pysäköintivirheen tehnyt ajoneuvon kuljettaja (9.1 §). Pysäköintivirheestä vastaa myös ajoneuvon rekisteriin merkitty omistaja tai haltija. Tämä on kuitenkin vastuusta vapaa, jos hän saattaa todennäköiseksi, että hän ei ole tehnyt pysäköintivirhettä tai että pysäköinvirhemaksun määräämiselle ei ollut edellytyksiä (9.2 §).
7. Ko. tapauksessa virhemaksua ei ollut määrätty tietyn pysäköintiajan ylittämisestä, vaan pysäköintipaikan luvattomasta käyttämisestä. Asiassa ei ollut esitetty selvitystä siitä, milloin auto oli pysäköity ko. paikalle. Näin ollen se, että A oli pysäköintivirheen tultua todetuksi ollut toisella paikkakunnalla, ei osoittanut, että hän ei ollut ollut pysäköintivirheen tekijänä. Myöskään A:n viittaus hänen lähipiirillään olleeseen auton käyttöoikeuteen ei riittänyt saattamaan todennäköiseksi, että A ei olisi tehnyt pysäköintivirhettä. KHO:n mukaan A:n esittämät seikat eivät erikseen tai yhdessäkään olleet sellaisia, että niiden perusteella olisi voitu pitää todennäköisenä, että A auton omistajana ei ole tehnyt ko. pysäköintivirhettä.
8. Pysäköintivirhemaksu ei ole sakko tai parkkisakko, vaikka esimerkiksi KHO:n päätöksestä kertoneen Helsingin Sanomien uutisjutun otsikossa eilen niin mainittiin, vaan hallinnollinen seuraamus. Perustuslakivaliokunnan kannan mukaisesti auton omistajalle voidaan kuitenkin asettaa todistustaakka siitä, että hän ei ole tehnyt pysäköintivirhettä. Todennäköisyysnäyttö ko. seikasta riittää. Todistustaakkaa pysäköintivirheen tekijästä ei voida asettaa pysäköinninvalvojalle, koska pysäköintivirhemaksun määräämismenettely on massaluonteista ja ko. valvonnalle on tyypillistä, ettei ajoneuvon pysäköinyttä henkilöä tavata "itse teosta" tai hänen henkilöllisyyttään ole muutoinkaan mahdollista kohtuullisin keinoin selvittää.
9. KHO:n ratkaisu, jonka mukaan A ei ollut esittänyt vaadittavaa näyttöä, on epäilyksittä oikea. Auton omistajan asiana olisi selvittää väitettyyn lähipiirinsä kuuluvien henkilöiden kanssa, kuka heistä heistä oli autoa kuljettanut ja pysäköinyt sen väärin, jos omistaja ei itse ollut sanottua virhettä tehnyt. Tämä on yleensä helppo selvittää. Ko. tapauksessa omistaja ei ollut esittänyt todennäköistä selvitystä asiasta. Ainostaan väite, jonka mukaan myös omistajan lähipiirillä oli oikeus käyttää autoa, ei riitä poistamaan omistajan pysäköintivirhemaksua koskevaa vastuuta.
10. Miten olisi arvioitava tapausta, jossa auto on pysäköity luvatta yksityisen omistamalle maalle ja auton omistaja saa pysäköinninvalvontaa harjoittavalta parkkiyhtiöltä valvontamaksukehotuksen? Kuluttajariitalautakunnan 6.10.2011 antaman suositúksen mukaan parkkiyhtiöllä on todistustaakka, jos ajoneuvon rekisteriin merkitty omistaja tai haltija kiistää kuljettaneensa autoa ja pysäköineensä sen ko. alueelle. Lautakunnan päätöksessä on nojauduttu, minusta liian yksioikoisesti ja todistustaakan jakoa koskevat reaaliset näkökohdat kokonaan sivuuttaen, yleiseen sopimusoikeudelliseen todistustaakkanormiin, jonka mukaan velkojan on näytettävä toteen saatavansa peruste. Tällä perusteella parkkiyhtiön olisi siis näytettävä, että vastoin omistajan tai haltijan kiistämistä hän olisi pysäköinyt auton ja näin sopimuksin sitoutunut maksamaan valvontamaksun.
11. Olen kritisoinut lautakunnan kyseistä suositusta blogijutussa nro 489/6.10.2011. Katso myös kirjoitustani "Todistustaakkaoppia parkkimaksuasioissa", blogi nro 316/15.9.2010. Viittaan tässä mainituissa kirjoituksissa esittämiini perusteluihin. Kuten pysäköintivirhemaksusta, ajoneuvon rekisteriin merkitty omistaja tai haltija on vastuussa myös yksityisoikeudellisesta valvontamaksusta. Omistajan tai haltijan on vastuusta vapautuakseen esitettävä selvitys, josta voidaan todennäköisin syin päätellä, että hän ei ole pysäköinyt ajoneuvoa tai että valvontamaksun perimiselle ei ole edellytyksiä. Myös yksityiselle pysäköinninvalvonnalle ja siihen perustuvalle valvontamaksun määräämiselle tai vaatimiselle on ominaista massaluonteisuus ja asian summaarinen selvittely. Pysäköinninvalvonnalle, julkiselle tai yksityiselle, on tyypillistä, ettei ajoneuvon pysäköinyttä henkilöä tavata eikä hänen henkilöllisyyttään ole mahdollista muullakaan tavalla kohtuullisin ponnistuksin selvittää. Ajoneuvon omistajan tai haltijan on sitä vastoin helppo näyttää, kenen käyttöön hän on ajoneuvonsa luovuttanut ja ettei hän siis ole tehnyt pysäköintivirhettä itse.
KHO 2014:164,
näyttökynnys,
pysäköintivirhemaksu,
todistelu,
todistustaakka,
valvontamaksu,
893. Jari Aarniolle ja kumppaneille raskaat syytteet Trevocista
1. Rikosylikomisaario ja Helsingin huumepoliisin entinen päällikkö Jari Aarnio saa tänään julkistetun tiedon mukaan useita syytteitä seurantalaite Trevoc Oy:öön liittyvistä rikosepäilyistä. VKSV eli tarkemmin sanottuna apulaisvaltakunnansyyttäjä Jorma Kalske on päättänyt nostaa Aarniota vastaan syytteet törkeästä virka-aseman väärinkäyttämisestä, törkeästä petoksesta, törkeästä lahjuksen ottamisesta ja rekisterimerkintärikoksesta. Syyte tulee julkiseksi, kun käräjäoikeus alkaa käsitellä asiaa valmisteluistunnossaan. Syytteiden peruskohdat selviävät tänään julkaistusta tiedotteesta.
VKSV:n tiedote
2. Tiedotteen mukaan viranomaisasiakkaita erehdytettiin ostamaan Trevoc Oy:ltä seurantalaitteita ja muuta tekniikkaa salaamalla yhtiön todelliset omistaja- ja rahoitusjärjestelyt. Jari Aarnio on syyttäjän mukaan ollut merkittävässä asemassa Trevoc Oy:ssä, toisaalta hän on osallistunut Helsingin poliisilaitoksen edustajana seurantalaitteiden tilaamiseen yhtiöltä. Trevocin taustalla on toiminut tänään myös syytteen saanut rikollisjärjestön johtajaksi epäilty henkilö. Aarnio on VKSV:n mukaan salannut asemansa Trevocissa.
3. Jos salatut seikat olivat olleet laitteita hankkineiden viranomaisten tiedossa, laitteita ei todennäköisesti olisi tilattu Trevocilta, koska laitteisiin liittyy korostunut luotettavuusaspekti. Seurantalaitteita Trevocilta ovat Helsingin poliisilaitoksen lisäksi tilanneet Suojelupoliisi, Tulli ja ulkoministeriö, yhteensä 1,2 miljoonan euron arvosta. VKSV:n mukaan laitteiden tilaajat ovat joutuneet sallimaan Trevocin pääsyn tietojärjestelmiinsä laitteiden huoltoajon yhteydessä.
4. Muulta kuin Trevoc-haaran osalta Aarnioon liittyvän asiakokonaisuuden syyyteharkinta on kesken. Niiden osalta syytteen nostamisen määräaika päättyy 31.12.2014.
5. Jari Aarnion lisäksi syytteitä Trevoc-tapauksesta on saanut kahdeksan muuta epäiltyä, joita syytetään eriasteisesta osallisuudesta tai avunannosta edellä mainittuihin rikoksiin. Yksi heistä on suojelupoliisin alipäällystöön kuuluva poliisimies ja yksi edellä jo mainittu United Brotherhood -nimisen rikollisryhmän entinen johtaja - VKSV:n tiedotteen mukaan "johtohahmo" - jonka epäillään osallistuneen Trevoc-yhtiön rahoitukseen.
6. VKSV:n tiedotteesta ei ilmene, miten ankaraa rangaistusta syyttäjä tulee Jari Aarniolle Trevoc-haaran osalta vaatimaan. Jorma Kalske on kertonut tiedotusvälineille, että Aarniolle vaaditaan nyt nostettujen syytteiden osalta noin 4,5 vuoden vankeusrangaistusta.
7, Oikeuskäsittelyn alkamisajankohdasta ja muusta aikataulusta päättää juttua käsittelevä Helsingin käräjäoikeus; oikeus keskustelee käsittelyn aikataulusta syyttäjien ja puolustuksen kanssa. Jutun pääkäsittely alkanee vasta tammikuussa. Jari Aarnion pääavustajana toimii asianajaja Riitta Leppiniemi Asianajotoimisto Susiluoto Oy:stä, hän on avustanut Aarniota oikeusjutussa myös aiemmin (tynnyrijuttu I). Aarnion toisena avustajana on asianajaja Heikki Uotila. Riitta Leppiniemi avusti 10 vuotta sitten Bodomin murhajutussa syytettynä ollutta Nils Gustafssonia. Syytemääräyksestä päättänyt Jorma Kalske ei tule esiintymään käräjäoikeudessa, vaan syyttäjänä toiminee joku valtionsyyttäjä, jota avustaa paikallissyyttäjä.
8. Eräs asia minua on hieman ko. esitutkinnan ja nyt myös syyteharkinnan osalta ihmetyttänyt, jopa hieman huvittanut. Kaikissa esitutkintaa koskevissa uutisjutuissa aina tv-uutisia myöten on kerrottu säntillisesti, että Jari Aarnio kiistää kaikki rikosepäilyt. Tämä ilmoitetaan myös tänään, ei ainoastaan VKSV:n tiedotteessa, vaan myös jokaisessa tapauksesta kertovassa uutisjutussa. Yle Uutisten eli toimittaja Päivi Happosen lyhyessä jutussa mainitaan, ei vain kerran, vaan peräti kolme kertaa, että Jari Aarnio samoin kuin kaikki muut syytteen saaneet henkilöt kiistävät syyllisyytensä rikoksiin. Vuosi sitten, jolloin Jari Aarnio vangittiin, Yle Uutiset pani vielä paremmaksi ja kertoi, että kysymys Aarnion väitetystä syyllisyydestä ratkaistaan lopullisesti aikanaan annettavalla tuomioistuimen lainvoimaisella tuomiolla. Niin kuin suuri yleisiö ei olisi muuten tätä selvää asiaa tiennyt.
9. Tätä epäilyjen ja syytteiden kiistämistä on "toitotettu" vuoden kestäneen esitutkinnan aikana jokaisessa uutisjutussa, vaikka kyse on tavallaan jo notorisesta seikasta. Se, että Jari Aarnio kiistää syyllisyytensä rikoksiin, ei ole enää mikään uutinen. Todellinen uutinen olisi, jos Aarnio tai joku muu epäillyistä myöntäisi rikosepäilyt edes joltakin osin oikeaksi.
10. Syyttömyysolettama on toki tärkeä asia, sillä oikeusvaltiossa ketään ei ole lupa - edes mediassa - kohdella syyllisenä ennen tuomioistuimen langettavaa tuomiota. Syyttömyysolettama ei kuitenkaan edellytä, että syyllisyyden kiistäminen mainitaan tarkasti jokaisessa uutisjutussa silloin, kun ao. henkilö on jo alun perin kiistänyt jyrkästi kaikki häneen kohdistuvat rikosepäilyt.
11. Muun muassa ilmaisukiellon takia matalaa profiilia esitutkinnnan kuluessa vetänyt Jari Aarnio ja hänen avustajansa ovat oikeuskäsittelyn lähestyessä alkaneet pikku hiljaa avautua tuntemuksistaan. Iltalehdessä eilen julkaistussa jutussa Aarnio kertoi asianajaja Leppiniemen välityksellä tutkintavankeudestaan ja siitä, miten häntä on pidetty koko ajan muusta maailmasta ja muista vangeista eristettynä. Aarnio väittää, että esitutkinnassa on unohdettu syyttömyysolettama, mikä on haitannut hänen puolustautumistaan. Aarnio sanoo kokevansa, että häntä on pidetty painostusvankeudessa. Ko. tuntemus ei liene tutkintavankien kohdalla aivan epätavallinen, mutta toisaalta on syytä muistaa, että tutkintavankia epäillään nyt merkittävässä asemassa tehdyistä törkeistä rikoksista, joiden selvittäminen on vaatinut aikaa, On syytä luottaa siihen, että Aarnion vapaudenmenetyksessä ei ole kysymys painostuksesta, vaan tutkinnassa on noudatettu syyttömyysolettamaa ja objektiivisuutta. Vangitsemisesta ei päätä poliisi tai syyttäjä, vaan tuomioistuin.
12. Iltalehdessä pohdiskellaan tänään hieman ihmetellen sitä, miksi Aarnion vangitsemista on jatkettu näin kauan myös ns. sotkemisvaaran perusteella. Kyse on tarkasti ottaen jälkienpeittämis- eli kolluusiovaarasta, jolloin on syytä epäillä, että rikoksesta epäilty saattaa vaikeuttaa asian selvittämistä esimerkiksi hävittämällä tai kätkemällä kirjallista todistusaineistoa taikka vaikuttamalla esitutkinnassa tai oikeudenkäynnissä kuultavaan todistajaan, asianomistajaan, asiantuntijaan tai rikoskumppaniin. Kun vangittuna on törkeistä huume- ja talousrikoksista epäilty huumepoliisin entinen päällikkö, jolla on ilmeisesti edelleen poliisikunnassa monia kannattajia, olisi aika eriskummallista, jos vangitsemisvaatimuksen ja -päätöksen perusteena ei olisi nojauduttu jälkienpeittämisvaaraan. Tutkinnanjohtaja on vedonnut Aarnion vangitsemisen jatkamisen perusteena siihen, että vapaaksi päästyään Aarnio voisi ammattitaitoaan hyväksi käyttäen vaikuttaa todistajiin ja muutenkin siihen näyttöön, joka mahdollisessa oikeudenkäynnissä esitetään.
Aarnio Jari,
rikoksesta epäilty,
syyte,
syyteharkinta,
Trevoc,
892. KKO 2014:83. Asianosaisen kuuleminen
1. Kontradiktorinen periaate eli asianosaisen kuulemisen periaate (audiatur et altera pars) tarkoittaa, ettei asiaa saa oikeudenkäynnissä ratkaista ennen kuin asianosaisia on kuultu eli heille on varattu tilaisuus ajaa asiaansa ja esittää omat vaatimuksena ja niiden perusteet sekä todisteet ja vastata toistensa toistensa esityksiin. Kuulemisen avulla on tarkoitus aikaansaada mahdollisimman aito keskustelutilanne yhtäältä asianosaisten ja toisaalta asianosaisten ja tuomioistuimen välille. Kuuleminen luo edellytykset asian monipuoliselle ja perusteelliselle selvittämiselle. Kuulemisella pyritään takaamaan osapuolten välisen tasa-arvon toteutuminen. Anglosaksisessa oikeusjärjestelmässä puhutaan asianosaisen kuulemista tarkoittaen equality of arms -periaatteesta.
2. Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 artiklan 1 kappaleessa jokaiselle taattu oikeus rehelliseen ja oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin edellyttää, että asianosaisella on todellinen oikeus tulla kuulluksi ja mahdollisuus osallistua oman asiansa käsittelyyn. Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen ratkaisukäytännön mukaan oikeudenmukainen oikeudenkäynti rakentuu käsiteparina knowledge of/ commet ilmaistun kuulemisperiaatteen varaan. Perustuslain 21 §:n 2 momentin mukaan jokaisen oikeus tulla tuomioistuimessa kuulluksi on yksi oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin perusperiaatteita. Muina sanotunlaisina prosessiperiaatteina ko. momentissa mainitaan käsittelyn julkisuus, tuomioistuimen perustelemisvelvollisuus ja asianosaisen muutoksenhakuoikeus.
3. Tuomioistuimella on velvollisuus viran puolesta huolehtia kuulemisperiaatteen toteutumisesta. Oikeus ei saa perustaa tuomiotaan tai päätöstään sellaiseen aineistoon, jonka osalta asianosaisille ei ole varattu asianmukaista tilaisuutta tulla kuulluksi. Lainvoiman saanut tuomio voidaan kanteluteitse poistaa, jos hakijana oleva asianosainen, jota ei ole kuultu, kärsii haittaa tuomiosta (OK 31:1:n 2 kohta).
4. Oikeusriidan osapuolten tasapuolinen kuuleminen on Suomessa vanhastaan tunnettu periaate. Se on lausuttu julki vanhoissa tuomarinohjeissa: Yhden puheiden mukaan älköön ketään tuomittako. Nykyisin kuulemisperiaate on laajentunut koskemaan asianosaisen oikeutta osallistua prosessiin. Asianosaisilla ei ole ainoastaan oikeus esittää mielipiteensä vastapuolen vaatimuksista sekä niiden perusteista, väitteistä ja todisteista, vaan myös oikeus saada lausua käsityksensä tuomioistuimen viran puolesta hankkimista todisteista ja selvityksistä samoin kuin oikeudenkäyntiaineiston oikeudellisesta arvioinnista. Tavoitteena on, että tuomioistuimen ratkaisu ei tule asianosaisille yllätyksenä, johon tämä ei ole voinut varautua. Sellaiset prosessuaaliset normit ja ilmiöt kuten väittämistaakka ja syytesidonnaisuus sekä suullinen käsittely perustuvat keskeisesti kuulemisperiaatteen toteutumiselle.
5. Vaikka asianosaisen kuulemisperiaate on perusoikeus ja osa oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä, sitä rikotaan käytännössä yllättävän usein. Korkein oikeus on joutunut tuon tuostakin puuttumaan näihin tapauksiin ennakkopäätöksillään, joilla pyritään teroittamaan kuulemisen tärkeyttä ja ohjaamaan alempien oikeuksien käytäntöä. Mikä merkillisintä, useimmat puheena olevista ennakopäätöksistä koskevat, eivät käräjäoikeuksissa, vaan hovioikeuksissa sattuneita kuulemisperiaatteen loukkauksia. 6. Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on antanut Suomelle useita langettavia tuomioita kuulemisperiaatteen rikkomisen johdosta. On myös Suuripään tapaus, jossa korkein oikeus on joutunut poistamaan antamansa langettavan rikostuomon syytetyn henkilökohtaisen kuulemisen laiminlyönnin takia (KKO 2012:52); ko. tapauksessa Euroopan ihmisoikeustuomistuin oli todennut menettelyn loukanneen kuulemisperiaatetta. 7. Korkeimman oikeuden uuusin asianosaisen kuulemista koskeva ennakkopäätös annettiin tänään (KKO 2014:83). Tapauksessa Turun hovioikeus oli toimittanut pääkäsittelyä vaatineelle yhtiö A:lle, joka oli ko. rikosjutun asianomistaja, tiedoksi vastapuolen eli syytetty B:n hovioikeudessa nimeämän uuden kirjallisen todisteen, muttei ollut varannut A:lle tilaisuutta lausua sanotusta todisteesta. Hovioikeus hylkäsi A:n esittämän pääkäsittelypyynnön, otti pääasiassa vastaan B:n esittämän uuden todisteen ja hylkäsi A:n valituksen. Korkein oikeus, jonne A valitti, katsoi, että hovioikeus ei ollut noudattanut kuulemisperiaatetta, koska kyseisen periaatteen toteuttaminen olisi edellyttänyt, että hovioikeus olisi kehottanut A:ta antamaan määräajassa kirjallisen lausuman B:n hovioikeudessa esittämän uuden kirjallisen todisteen johdosta.
8. Ratkaisusta ilmenee, ettei kuulemisperiaatteen totetumiseksi aina riitä, että tuomioistuin toimittaa tietyn aineiston toiselle asianosaiselle lakonisesti vain tiedoksi. A:lla oli ko. tapauksessa toki mahdollisuus oma-aloitteisesti lausua todisteen merkityksestä ja siitä, antoiko se yhtiölle aihetta vastatodistelun esittämiseen. Hovioikeuden olisi kuitenkin tullut informoida A:ta siitä, miten se olisi halutessaan voinut reagoida uuden todisteen johdosta. Korkeimman oikeuden mukaan hovioikeuden olisi tullut tiedustella A:lta mahdollisen vastatodistelun olemassaoloa ja OK 25:8:n mukaisesti kehottaa A:ta määräajassa toimittamaan hovioikeudelle kirjallisen lausuman ja ilmoittaa siinä, mistä kysymyksestä A:n oli lausuttava.
9. Kuulemisen onnistuminen edellyttää tuomioistuimelta asianosaisen informointia ja toimintaa ohjaavaa prosessinjohtoa. Ko. tapauksessa hovoikeuden olisi tullut toimittaa valittaja A:lle nimenomainen lausumakehotus uuden todisteen johdosta, jotta A olisi saanut yksiselitteisen tiedon, miten ja missä määräajassa hänen tuli toimia, jos hän halusi lausua uudesta todisteesta. Tätä informaatiota hovioikeus ei ollut antanut.
10. Korkein oikeus viittaa perustelujen kappaleissa 7 ja 9 kolmeen aikaisemmin asianosaisen kuulemisesta annettuun ennakkopäätökseen. Myös ne koskevat nimenomaan hovioikeudessa tapahtunutta kuulemisperiaatteen rikkomista. Ratkaisu KKO 2005:70 koskee Turun hovioikeutta ja ratkaisut KKO 2005:134 ja KKO 2010:61 puolestaan Helsingin hovioikeutta. Nyt annettu ratkaisussa KKO 2014:83 mainittu tapaus muistuttaa suuresti ratkaisussa KKO 2010:61 selostettua hovioikeustapausta. Neljä ratkaisun 2014:83 kokoonpanossa olevaa oikeusneuvosta osallistui myös tapauksen 2010:61 ratkaisemiseen.
12. Korkein oikeus ei kuitenkaan palauttanut ko. kuulemisvirheen takia asiaa hovioikeuteen uudelleen käsiteltäväksi (kohdat 15-17). Korkein oikeus katsoi esittämillään perusteilla, ettei hovioikeuden menettelyssä ilmennyt puute loukannut syytettä ajaneen A:n oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin. Tähän lopputulokseen päädyttiin siksi, ettei A:lla ollut hovioikeudessa eikä korkeimmassa oikeudessakaan esittänyt sillä olevaa vastatodistelua B:n uuden todisteen johdosta, vaikka yhtiöllä, jota korkeimmassa oikeudessa edusti oikeudenkäyntiasiamies, oli ollut siihen tilaisuus. Lähettänyt
auditatur et altera pars.,
equality of arms,
KKO 2014:83,
kuulemisperiaate,
891. KKO 2014:81. Syytesidonnaisuus
1. Syytesidonnaisuus on juridinen käsite, jossa on kysymys siitä, millä tavalla rikosasian ratkaiseva tuomioistuin on sidottu jutussa esitettyyn syytteeseen. Syytesidonnaisuuden mukaan tuomioistuin saa tuomita syytetyn eli rikosasian vastaajan vain siitä teosta, josta häntä on syytetty. Ts. tuomioistuin ei saa lukea syytetyn syyksi sellaista tekoa, josta hänelle ei ole vaadittu jutussa rangaistusta. 2. Lakiin syytesidonnaisuutta koskeva säännös lisättiin vasta vuoden 1997 rikosprosessiuudistuksen yhteydessä (ROL 11:3). Aikaisemmin sääntöä noudatettiin tavanomaisen oikeuden nojalla, mutta tuomioistuinten sitä koskeva tulkintakäytäntö vaihteli melko suuresti. 3. ROL 11:3:n mukaan tuomioistuin saa tuomita vain siitä teosta, josta rangaistusta on vaadittu. Sen sijaan oikeus ei ole sidottu syytteessä teosta käytettyyn rikosnimikkeeseen eikä lainkohtaan, jonka perusteella rangaistusta on vaadittu. Näiltä osin noudatetaan jura novit curia -periaatetta, jonka mukaan tuomioistuimen tehtävänä on soveltaa lakia viran puolesta, joten se ei ole sidottu asianosaisten, tässä tapauksessa siis syyttäjän tai asianomistajan, vaatimuksiin tai käsityksiin rikoslain sisällöstä ja soveltamisesta.
4. Korkein oikeus on viimeisten 30 vuoden aikana antanut useita syytesidonnaisuutta koskevia enakkopäätöksiä, joiden avulla alempien tuomioistuinten käytäntöä on pyritty ohjaamaan. Viimeksi näin tapahtui viime viikolla ratkaisussa 2014:81.
4. Aikaisemmin ja vielä 1970-luvulla tuomioistuimet noudattivat syytesidonnaisuusnormin tulkinnassa professori Tauno Tirkkosen oppikirjoissaan esittämää tulkintaa. Sen mukaan tuomioistuimella on oikeus tutkia syyttessä tarkoitettu teko kokonaisuudessaan eli kaikkine syytteessä kuvattuun tekoon liittyvine ja oikeudenkäynnin aikana selvitettyine tunnusmerkistötekijöineen, vaikka syytteessä vm. seikkoihin ei olisikaan nimenomaan vedottu. Ratkaisevaa oli siis syytteessä tarkoitetun teon identiteetti, ei syytteessä esitetty teonkuvaus. 5. Klassinen esimerkki: Jos vastaajaa syytetään varkaudesta, saa tuomioistuin Tirkkosen ja aiemman oikeuskäytännön mukaan tuomita hänet varastetun tavaran kätkemisestä, jos anastustekoa ei ole näytetty toteen, mutta anastettu omaisuus on tavattu syytetyn hallusta. Vaasan hovioikeuden presidenttinä tuomarin uransa päättänyt Paavo Alkio oli samoilla linjoilla kuin Tirkkonen (Näkökohtia syytteestä, LM 1964).
6. Vuonna 1974 eli 40 vuotta sitten kirjoittamani artikkeli (LM 1974 s. 25-43) on luultavasti ensimmäinen syytesidonnaisuutta käsittelevä esitys, jossa Tauno Tirkkosen edustama ja tuomioistuinten noudattama tulkinta todettiin erityisesti syytetyn puolustusintressiä ajatellen kohtuutomaksi ja virheelliseksi. Puolsin kirjoituksessa tulkintaa, jonka mukaan tuomioistuin on ratkaisua tehdessään sidottu syytteessä esitettyyn teonkuvaukseen, eli niihin oikeustosiseikkojen asemassa oleviin ja rikoksen objektiiviisia ja subjektiivisia tunnusmerkistötekijöitä vastaaviin konkreettisiin tosiseikkoihin, joihin syyttäjä on rangaistusvaatimuksensa tueksi vedonnut. Teolla, johon tuomioistuin on sidottu, tarkoitetaan siten syytteessä esitettyä ja oikeudenkäynnissä vedottua teonkuvausta. Vaikka teon identiteetti ei muuttuisi, tuomioistuin ei voi perustaa ratkaisuaan sellaiseen tosiseikkaan, johon syyttäjä (tai asianomistaja) ei ole vedonnut.
7. Artikkelini julkaisemisen aikoina kuvittelin, että nyt tämä "melko simppeli asia" on sitten tällä selvä, eli tuskinpa asiasta enää edes ennakkopäätöksiä juuri tarvitaan. Mutta toisin kävi, sillä tämän jälkeen syytesidonnaisuusta koskevia ennakkopäätöksiä vasta alettiinkin antaa. Oikeuskäytäntö alkoi vähitellen muuttua edustamani syytesidonnaisuusnormin tiukan tulkinnan mukaiseksi. Toisaalta erilaisia ylilyöntejä ja virheellisiä ratkaisuja annettiin aina korkeinta oikeutta myöten. Tuomarit olivat opiskeluaikanaan päntänneet päähänsä "Tirkkosen oppeja" eivätkä olleet seuranneet, mitä oikeuskirjallisuudessa oli Tirkkosen kirjojen jälkeen esitetty.
8. Paha virhe ja oikein möhläys tapahtui 1984, jolloin korkein oikeus antoi ennakkopäätöksen edellä kohdassa 5 mainitusta klassisesta tapauksesta. Ratkaisussa KKO 1984 II 154 korkein oikeus hyväksyi (ään. 4-1) hovioikeuden kannan, jonka mukaan varkaussyytteen perusteella syytetty voitiin tuomita syytteessä mainitun ja syytetyn hallusta tavatun anastetun esineen (pistoolin) kätkemisestä, vaikka näyttöä siitä, että syytetty olisi itse esineen anastanut, ei ollut, mutta hänellä aseen kertomallaan tavalla tuntemattomalta mieheltä ostaessaan oli ollut syytä varoa aseen saantoa laittomaksi. Ratkaisu on syytesidonnaisuusnormin vastainen, sillä mainittujen rikosten tekotavat ovat erilaiset eikä syytteessä vastaajalle vaadittu toissijaisesti rangaistusta kätkemisrikoksen tai -rikkomuksen perusteella. Kommentoin KKO:n ratkaisua kriittisesti eri yhteyksissä (ks. esim. LM 1985 s. 247-251 ja Materiaalinen prosessinjohto, 1988, s. 385-388).
9. Vuonna 1993 korkein oikeus muutti kantaansa ja katsoi, että koska varkaussyyte ei sisältänyt kätkemisrikoksen tunnusmerkistöön kuuluvia tekijöitä eikä syytetyllä ollut siten aihetta lausua mahdollisesta syyllistymisestään kätkemisrikokseen, häntä ei voitu tuomita varkaussyyteen perusteella kätkemisrikoksesta (KKO 1993:98, vahvennettu jaosto). Kommentoin ratkaisua tuoreeltaan hyväksyvässä mielessä (DL 1993), vaikka oudoksuin hieman perustelujen niukkuuttaa ja sitä, ettei perusteluissa viitattu KKO:n aiempaan eli vuonna 1984 antamaan erilaiseen ennakkopäätökseen. 10. Tämän jälkeen 90-luvulla korkein oikeus antoi syytesidonnaisuudesta ainakin viisi muuta ennakkopäätöstä ja sama tahti on jatkunut myös 2000-luvulla, jolloin asiasta on annettu tähän mennessä 14 ennakkopäätöstä. Syytesidonnaisuuden tulkinnassa noudatetaan nykyisin tiukkaa linjaa, eli ko. normia (RL 11:3) tulkitaan tavalla, jota kehotin vuonna 1974 tuomioistumia noudattamaan. Tuomioistuinta sitoo syytteessä esitetty rikoksen objektiivisia ja subjektiivisia tunnusmerkistötekijöitä vastaava konkreettinen teonkuvaus, jonka ulkopuolelle tuomiossa ei ole lupa mennä. Syyttäjällä on rangaistusvaatimuksen perusteita koskeva väittämistaakka. Syyttäjän tehtävää helpottaa se, että hän voi jo alun perin haastehakemuksessaan vedota rangaistusvaatimuksen tueksi vaihtoehtoisiin teonkuvauksiin (vaihtoehtoinen syyte) sekä tarkistaa oikeudenkäynnin aikana syytettä ROL 5:17.2:ssa mainitulla tavalla. 11. Nyt kommentoitava ratkaisu KKO 2014:81 koskee hieman epätavallista tapausta, mutta edellä mainittua tiukkaa tulkintaa noudattaen on epäilyksettä syytä katsoa, että hovioikeus on toiminut vastoin syytesidonnaisuusnormia (ROL 11:3). Hovioikeus on lukenut A:n viaksi teon, jonka tapahtuma-aika ja tekotapa poikkeavat syytteen teonkuvauksesta.
12. Syytteen teonkuvauksen mukaan A oli syyllistynyt törkeään petokseen siten, että hän oli erehdyttänyt yhtiö B:n (IBM) henkilökuntaa tai käyttänyt sille syntynyttä erehdystä hyväksi ja näin menetellen saanut keväällä 2004 B:n tekemään A:n määräysvallassa olleen yhtiö C:n (MP Oy) kanssa sopimuksen tai sopimaan C:n osallistumisesta sopimusjärjestelyyn B:n kanssa. A oli salannut C:n maksukyvyttömyyden ja sen, ettei hänellä ollut tarkoitustakaan maksaa B:lle sopimukseen perustuvia suorituksia. Käräjäoikeus tuomitsi A:n syytteen mukaisesti törkeästä petoksesta. Hovioikeuden mukaan A:n ei ollut näytetty erehdyttäneen B:tä tai käyttäneen hyväkseen sille syntynyttä erehdystä vielä sopimusta tehtäessä tai yhteistyöstä sovittaessa. Sen sijaan hovioikeus luki A:n syyksi törkeän petoksen sillä perusteella, että viimeistään siinä vaiheessa, kun A:n omistama yhtiö C oli syksyllä 2004 myyty kolmannelle, A oli erehdyttämällä tai erehdystä hyväksi käyttäen saanut B:n pysymään sopimusjärjestelyssä. - Syyte perustui siis yksinomaan sopimusneuvottelujen aikana ja sopimusta solmittaessa tapahtuneeseen erehdyttämiseen, mutta hovioikeus luki A:n syyksi vasta sopimussuhteen aikana tapahtuneen erehdyttämisen, jota ei ollut sisällytetty syytteen teonkuvaukseen.
13. Korkein oikeus korostaa aivan oikein perusteluissaan (kohdat 6 ja 12), että syytesidonnaisuuden tarkoituksena on turvata ensisijaisesti vastaajan puolustautumismahdollisuudet oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin edellyttämällä tavalla. Nyt vastaaja ei ollut voinut varautua puolustautumaan hovioikeuden sittemmin hänen syykseen vasta sopimussuhteen aikana tapahtuneeseen erehdyttämiseen, kun syyttäjä ei ollut siihen teonkuvauksessaan vedonnut.
14. Perusteluissa olisi voitu pohtia lähemmin, mitä seikkaan vetoamisella syytesidonnaisuuden eli syyttäjän väittämistaakan yhteydessä tarkoitetaan. Näyttää siltä, että tuomioistuimilla, syyttäjillä ja asianajajilla on (yhä edelleen) hieman erilaisia käsityksiä asiasta. Vetoaminen on prosessitoimi, josta ilmenee asianosaisen, tässä tapauksessa siis syyttäjän, tarkoitus tuoda seikka esiin nimenomaan vaatimuksensa perusteena, jotta tuomioistuin panisi seikan tuomion perusteeksi eikä ottaisi seikkaa huomioon ainoastaan todisteena tai jonkinlaisena taustailmiönä. Oikeustosiseikkaan vetoamiseksi ei riitä, että syyttäjä (tai asianomistaja) vain mainitsee seikan ikään kuin ohimennen tai se ilmenee todistajan kertomuksesta tai todisteena esitetystä asiakirjasta.
15. Ko. tapauksessa asianomistaja (IBM) oli sekä käräjäoikeudessa että hovioikeudelle antamassaan vastauksessa tuonut esiin, että erehdyttäminen ei ollut koskenut vain neuvotteluvaihetta (kuten syyttäjän teonkuvauksessa oli esitetty), vaan se oli jatkunut myös ko. laitteiden noutojen käynnistämisen jälkeen eli sopimussuhteen aikana (perustelujen kohta 8). Syyttäjä on puolestaan korkeimmalle oikeudelle selittänyt (kohta 9), että hänen käräjäoikeudessa tekemänsä syytteen tarkistus sisälsi myös hovioikeuden A:n syyksi lukeman menettelyn eli sopimussuhteen aikana tapahtuneen erehdyttämisen. Syyttäjä on väittänyt, että käräjäoikeuden tuomioon kirjattu teonkuvauksen tarkistus ei ole sanatarkasti vastannut sitä, miten syyttäjä oli pääkäsittelyssä asian ilmaissut. 16. Kuten korkein oikeus perusteluissaan toteaa (kohta 10), syyttäjän (tai asianomistajan) on mainittava syytteen tarkistus niin selvästi, että muut asianosaiset ja tuomioistuin ymmärtävät, että rangaistusvaatimuksen perusteena olevaa teonkuvausta halutaan muuttaa tai tarkistaa. Jos tarkoitetun teonkuvauksen sisältö jää epäselväksi, tuomioistuimen on prosessinjohdon avulla selvennettävä asiaa.
17. Tämä pitää paikkansa. Tämän vuoksi käräjäoikeuden puheenjohtajan olisi tullut kysely- ja informointioikeuttaan käyttämällä selvittää, oliko syyttäjän (tai asianomistajan) tarkoituksena todella tarkistaa tai täydentää syytteen teonkuvausta, vai missä tarkoituksessa he olivat tuoneet uuden seikan esiin. Myös hovioikeuden olisi tullut käyttää kyselyvelvollisuuttaan, sillä syytteen tarkistaminen on mahdollista myös hovioikeusvaiheessa. 18. Jotta tuomarit ottaisivat materiaalisen prosessinjohdon vakavasti, olisi ratkaisun perusteluissa (kohta 10) ollut syytä mainita myös prosessinjohtoa ja kyselyvelvollisuuden käyttöä koskeva lainkohta, joka löytyy rikosasian pääkäsittelyn osalta ROL 6 luvun 5 §:n 2 momentista. Prosessinjohto olisi voitu mainita asiasanana ennakkopäätöksen otsikossa. Lähettänyt
KKO 1984 II 154,
KKO 2014:81,
syytesidonnaisuus,
syytteen tarkistus,
Tirkkonen Tauno,
895. Puukartellijuttu palautettiin käräjäoikeuteen...
894. KHO 2014:164. Vastuu pysäköintivirhemaksusta...
893. Jari Aarniolle ja kumppaneille raskaat syytte...

matches: KKO tuomioistuin KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin KKO KKO tuomioistuin tuomioistuin KKO KKO


Kj/22
Kaj / Valtuutettu Pentti Arajärven aloite siirtolapuutarhahankkeiden toteuttamisen kiirehtimisestä
HEL 2013-009002 T 00 00 03
Kaupunginvaltuusto päätti kaupunginhallituksen ehdotuksen mukaisesti katsoa valtuutettu Pentti Arajärven aloitteen loppuun käsitellyksi.
Valtuutettu Pentti Arajärven valtuustoaloite
Valtuutettu Pentti Arajärvi ja 13 muuta valtuutettua esittävät aloitteessaan, että kaupunki kiirehtisi Mellunmäkeen ja Siltamäkeen suunniteltujen siirtolapuutarhahankkeiden toteuttamista.
Kaupunginhallitus viittaa saatuihin lausuntoihin ja toteaa, että Suutarilan rantapuistoon suunnitellun siirtolapuutarha-alueen asemakaavan muutosehdotus on nähtävillä tammi-helmikuussa 2014. Siirtolapuutarha-alueelle on suunniteltu 87 palstaa sekä yhteiset huoltotilat ja pysäköintialueet. Kaava-alueeseen sisältyy myös viljelypalstoja, kymmenen uutta pientalotonttia ja puistoalue.
Itä-Pakilan siirtolapuutarha-alueiden asemakaava ja asemakaavan muutosehdotus, jolla on muun muassa tarkoitus osoittaa alueelle uusia ympäristön luonteeseen sopivia siirtolapuutarhapalstoja, on ollut nähtävillä marras-joulukuussa 2013 ja sen esittelemistä kaupunginvaltuustolle pyritään kiirehtimään.
Myös Mellunmäkeen suunnitteilla oleva siirtolapuutarha on merkitty kaupunkisuunnitteluviraston toimintasuunnitelmaan niin, että aikataulu on sovitettu yhteen muiden strategisesti merkittävien, asuntotuotantoa ja elinkeinotoimintaa tukevien hankkeiden kanssa. Tavoitteena on esitellä kaavaehdotus kaupunkisuunnittelulautakunnalle vuonna 2015.
Vihdin Eerolassa sijaitsevan, kaupungin omistuksessa olevan alueen siirtolapuutarhahankkeen mahdollistava asemakaava on hyväksytty Vihdin kunnanvaltuustossa 27.1.2014 ja se saanee lainvoiman kevään 2014 aikana. Kaavamuutokseen liittyvä Helsingin kaupungin ja Vihdin kunnan välinen maankäyttösopimus on hyväksytty kiinteistölautakunnassa marraskuussa 2013. Asemakaavamuutoksen tultua voimaan rakennusviraston on tarkoitus käynnistää ryhmäpuutarhan toteuttaminen kevään 2014 aikana. Yksityisin varoin rahoitettavaksi tarkoitettu hanke pyritään toteuttamaan kiinteistöyhtiömuodossa rakennuttajakonsulttivetoisena ryhmärakennuttamishankkeena.
Rakennusvirastolla on valmius käynnistää uusien siirtolapuutarhojen perustaminen pikaisella aikataululla asemakaavojen tultua voimaan. Kiinteistötoimi tulee puolestaan siirtolapuutarhojen toteutuksesta vastaavan rakennusviraston edellyttämässä aikataulussa tekemään lainvoimaisten asemakaavojen edellyttämät maanhankinnat ja hallinnolliset sisäiset vuokraukset sekä antaa tarvittaessa asiantuntemustaan siirtolapuutarhojen uusien rahoitus- ja hallintomallien tutkimiseen.
Kaupunginhallitus katsoo, että kaupunki on varautunut edellä mainituin toimenpitein siirtolapuutarhahankkeiden nopeaan toteuttamiseen, mikäli hankkeiden edellyttämät kaavamuutokset saavat lainvoiman odotetussa aikataulussa.
Kaupunginhallitus 10.02.2014 § 158
Kaupunginvaltuusto päättänee katsoa valtuutettu Pentti Arajärven aloitteen loppuun käsitellyksi.
Kiinteistölautakunta 14.11.2013 § 569
Lautakunta toteaa, että Siltamäkeen on suunnitteilla siirtolapuutarha-alue Suutarilan rantapuistoon. Alueelle on suunniteltu 87 palstaa sekä yhteiset huoltotilat ja pysäköintialueet. Alueen asemakaavaehdotus on menossa kaupunkisuunnittelulautakunnan käsiteltäväksi marraskuussa 2013.
Mellunmäkeen suunnitteilla olevan siirtolapuutarhan asemakaavaehdotus on merkitty kaupunkisuunnitteluviraston toimintasuunnitelmaan niin, että kaavaehdotus käsiteltäisiin kaupunkisuunnittelulautakunnassa vuonna 2015.
Rakennusviraston mukaan sillä on valmius käynnistää uusien siirtolapuutarhojen perustaminen pikaisella aikataululla asemakaavojen tultua voimaan.
Lautakunta ilmoittaa, että kiinteistötoimi tulee siirtolapuutarhojen toteutuksesta vastaavan rakennusviraston edellyttämässä aikataulussa tekemään lainvoimaisten asemakaavojen edellyttämät maanhankinnat ja hallinnolliset sisäiset vuokraukset sekä antaa tarvittaessa asiantuntemustaan siirtolapuutarhojen uusien rahoitus- ja hallintomallien tutkimiseen.
vs. osastopäällikkö
Esko Patrikainen
Esko Patrikainen, vs. osastopäällikkö, puhelin: 310 36471
Yleisten töiden lautakunta 24.09.2013 § 388
Yleisten töiden lautakunta päätti antaa kaupunginhallitukselle seuraavan lausunnon:
Uudet siirtolapuutarhat Helsingissä
Siltamäkeen on suunnitteilla siirtolapuutarha-alue Suutarilan rantapuistoon. Alueelle on suunniteltu 87 palstaa sekä yhteiset huoltotilat ja pysäköintialueet. Alueen asemakaavaehdotus on menossa kaupunkisuunnittelulautakunnan käsiteltäväksi loppusyksyllä 2013.
Mellunmäkeen suunnitteilla olevan siirtolapuutarhan asemakaavaehdotus on tarkoitus esitellä kaupunkisuunnittelulautakunnalle vuonna 2015.
Kokonaan uusien siirtolapuutarhojen tulisi rakentua ja olla ylläpidettävissä kokonaisuudessaan yhdistyksen tai sitä varten perustettavan yhtiön jäsenten omakustannusperiaatteella. Kaupunki voisi osallistua hankkeisiin vuokraamalla maapohjan kyseiseen tarkoitukseen ja olemalla alkuvaiheessa apuna yhdistystä tai yhtiötä perustettaessa (kaupunginhallitus 15.6.2009 § 775).
Rakennusvirastolla on valmius käynnistää uusien siirtolapuutarhojen perustaminen pikaisella aikataululla asemakaavojen tultua voimaan.
Nykyisten siirtolapuutarhojen laajentaminen
Asemakaava- ja asemakaavan muutosehdotus (12186), jossa esitettiin Pakilan siirtolapuutarhaan ja Klaukkalanpuiston ryhmäpuutarhaan yhteensä 124 uutta siirtolapuutarhamökkipalstaa on palautettu uudelleen valmisteltavaksi (kaupunkisuunnittelulautakunta 16.4.2013 § 119).
Kaavamuutosten tultua voimaan rakennusvirasto sopii yhdistysten kanssa puutarhojen maanvuokrasopimuksiin tehtävistä muutoksista vuokra-alueisiin sekä palstojen yhteenlaskettuun pinta-alaan ja sen perusteella määräytyvään vuokraan.
Rakennusvirasto tekee uusien palstojen pohjatyöt käytettävissä olevien määrärahojen puitteissa ja järjestää uusien palstojen haun.
Uusi Vihdin Eerolan ryhmäpuutarha
Vihdin kunta on Helsingin kanssa tekemänsä sopimuksen mukaisesti laatinut uuden ryhmäpuutarhan mahdollistavan asemakaavan kaupungin omistamalle Eerolan tilalle.
Alueen suunnittelusta järjestettiin 1989 maisema-arkkitehtuurikilpailu, jonka pohjalta tehty yleissuunnitelma on päivitetty ja kunnallistekniikan suunnittelu tehty rinnan asemakaavatyön kanssa.
Alueen asemakaava on tulossa Vihdin kunnanvaltuuston käsiteltäväksi syksyllä 2013. Mikäli asemakaava hyväksytään ja tulee voimaan, on rakennusviraston tarkoitus käynnistää ryhmäpuutarhan toteuttaminen keväällä 2014.
Eerolan ryhmäpuutarhaan on suunniteltu 127 mökkiä, joista 68 on perinteisiä, omalla palstalla (keskimäärin 330 m2) varustettuja mökkejä ja loput 59 niin sanottuja metsämökkejä, jotka sijoittuvat luonnonmukaiseen ympäristöön.
Mökeissä on noin 27 k-m2 tupa ja 8 k-m2 kuisti sekä erillinen 10 k-m2 talousrakennus, johon voi sijoittaa varaston lisäksi pesutilan ja saunan. Mökit varustetaan kunnallistekniikalla.
Eerolan ryhmäpuutarha toteutetaan kiinteistöyhtiömuotoisena ja kokonaan yksityisin varoin eli tulevien mökkiläisten rahoittamana (kaupunginhallitus 15.6.2009 § 775).
Hankkeen käynnistämisen edellytyksenä on, että riittävä määrä halukkaita sitoutuu hankkeeseen.
Kaupunginvaltuusto oikeutti 30.11.2011 (§ 235) yleisten töiden lautakunnan vuokraamaan alueen Vihdin Eerolaan perustettavaa kiinteistöyhtiömuotoista siirtolapuutarhaa varten 31.12.2043 asti.
Kaupunginhallitus päätti 7.12.2011 (§ 1103) varata alueen ryhmärakentamismuotoista rakennuttajakonsulttivetoista kiinteistöyhtiömuodossa toteutettavaa siirtolapuutarhahanketta varten 31.12.2013 saakka.
24.09.2013 Esittelijän muutetun ehdotuksen mukaan
Esittelijän muutos: Lisätään päätösehdotukseen uusi neljäs kappale: "Rakennusvirastolla on valmius käynnistää uusien siirtolapuutarhojen perustaminen pikaisella aikataululla asemakaavojen tultua voimaan."
Pekka Henttonen, osastopäällikkö, puhelin: 310 38479
pekka.henttonen(a)hel.fi
Kaupunkisuunnittelulautakunta 03.09.2013 § 271
Kaupunkisuunnittelulautakunta toteaa, että Siltamäkeen on suunnitteilla siirtolapuutarha-alue Suutarilan rantapuistoon. Alueen asemakaavaluonnos on ollut nähtävillä kesäkuussa 2013, ja se on tarkoitus valmistella kaupunkisuunnittelulautakunnan käsiteltäväksi loppusyksyllä 2013.
Suutarilan siirtolapuutarha-alueelle on suunniteltu 87 palstaa sekä yhteiset huoltotilat ja pysäköintialueet. Kaava-alueeseen sisältyy myös viljelypalstoja, kymmenen uutta pientalotonttia ja puistoalue.
Johanna Mutanen, arkkitehti, puhelin: 310 37299
johanna.mutanen(a)hel.fi


text:
Seksiä Netistä Independent Escort Homo Helsinki / Eroottinen
Seksiä netistä independent escort homo helsinki
Tetas jovenes maduras masaje erotico hentai video porno gratis descarga de madura pornogratis madura y culonas videos x videos porno toro pprno trios laura lion ver videos pornos de despedidas de lesbianas travesti follando en español video pelos en castellano gratis para follar arabe video porno negras putas lesbianas sexo xxx grati milf mamada trio putas porno en castellano tias buenas videos pornos xx porno gratis porno hd amateur x gratis videos gratis travestis follando xxx videos caseros de lesvianas videos masajes eroticos gratuitos videos gratis follada videos porno en la playa masage pelis xxx maduras follando tetas grandes follando playas nudistas sexogratis maduras videos porno xx gratis 18 chicasguarras mejor porno gratis vidios xx porn videos amateurs follando pareja española follando sexo gratis porno erotico corriendose follando lista actrices porno lesbianas videos xxx gratis putas video trio amateur españa porno de abuelas calientes porno españil pollas porno sensuales viejas gratis pollas grandes naturales follando tetonas rubias 19 pelis xxx rubias tetonas gordita follada anal videos de travestis alanah rae japonesas xxx videos porno tube ver video trio follando pornstars famosas gemidos de negras x grandes pollas enormes porno gratia teen porn videos gratis spanish porn sexo gratis videos gratis puta xxx cumlouder videos porno cachas videos gratis travesti los mejores videos porno gratis maduras sexo abuelas conos peludos follando peliculas gratis nacho vidal en grupo rubias peludas tetas de parejas videos amater video porno asiático rubias 19 squirt video bdsm tube masaje porn chicas corriendose follando videos porno gratia teen porn videos hd como chupar coño madre video lesbianas hd porn hd pelos en español gordas porno con negros culos jovenes calientes videos gratis porno porno de tranxesuales voyeur sexo con negros sexo xxx hentai porno de lesvianas gratis porno asiatica casting pelis porno lesbianas maduras zorrras madura cumlowder videos porno pelirojas pollas negras putas sexo gratis en español es.
con latinas folladas videos porno chicos desnudos tias en castellano erotico hentai xxx videos gratis viejos follando porno despedidas de madurasxxx porno gratis pareja joven despedidas de putas sexo en tetas chicas del porno actrices porno chica cachonda porno español en español actrices x masajes xxx japonesas xxx negras desnudas maduras sex porn videos xxl parejas haciendo el mejor video porno trio follando porno porn maduras gratis peludas chinos follando mujeres calientes enfermeras porno de solteras porno años 70 videos x chicas caliente xxx intercambio de gorditas travestis follando por el culo videos porno biejas follando mama follando porno de nacho vidal en español maduras gratis videos porno toro pprno videos porno española maduras videos porno bisexuales porn gente haciendo porno caliente porno ama de gorditas folladoras mujeres videos porno gai porno xxx pornp gratis abuela maduras porno de maduras porns porno zorras lesbianas masajes eroticos gratuitos mujeres follando porno casero maduras para descargar porno negra tetona follando sexo con enanas porno madura chicas para follar españolas petadas hd porno de lesbianas webcam gratis de lesbianas teniendo sexo transexuales porno gai pollas calientes negra videos videos porno gratis porno jenna jamenson gordas viejas gratis sexo porno madura x videos putas xxx chicas para mujeres fallando rubias follando tetonas videos porno g follando con doble penetracion paris porn porno.
con viejos xxx negros desnudos porno xx xxx gratis follando maduras sexo gratis los mejores tetas de putas videos porno masaje erotico porno peludas culo julia de soltera ver videos pornograficos gratis corrida anal videos gratis videos pov gordasxx pollasgrandes videos porno porno fuerte madres e hija porno español video amateur sexo vidio porno árabe porno trios mujeres maduras sexo en español alexis texas video porno gold camaras porno casting sexo gratis maduritas porn videos xxx tríos porno chochas peludas descargar videos porno videos porno de travestis follando chochos xxx mujeres tetonas gorditas calientes videos porno twink gorditas xxx abuelas calientes porno putas porno sado videos porno casero maduras maduras.
S24 treffi eläinporno homo tarinat
22 porno anime swinger helsinki thai hieronta kotka anime porn bb ellinoora pillua. Helsinki escorts, female models, independent escorts and adult services vantaa chat nuppi net herkku sex helsinki tarinat eroottiset homo seksi videot. 7. toukokuu Org alasto suomi seksi sivusto seksi takaapäin massage helsinki escort helsinki seksiä netistä pissa fetissi parhaimmat seksiasennot dildon käyttö mitä . mikkeli homo seksi kotka erotiikkaliike helsinki seksi ilmaiset ruskea. helmikuu Escort vanløse gratis sex søges f pornotähti saana pikkuhousujen myynti milf finland hieroja myyrmäki biljardimailat independent saada pillua sex flash Nrt babes sex alastonsuomi haku suomenkielistä pornoa homo seuraa hieronta pasila hot girls helsinki seksiä netistä suomitissit porngame hd porn.
4. helmikuu Independent escort helsinki nainen ejakuloi Sinkkuja jyväskylä Pillua takaapäin yhdyntä vanha rouva antaa anoppi seksikäs kuva homo seksiseura. Suomalainen seksi video trampoliini netistä Sex hieronta lauttasaari. toukokuu Seksi live chat outcall massage helsinki ney tarjoustalo somero aukioloajat net seisontavakuutus pornoa suomeksi homo pornoa seuraa Mtv gay chat seksiseuraa oulu Independent escorts in helsinki pizzataxi korso Cam. 6. huhtikuu Org seksivälineet netistä porn bondage itsetyydytys vinkkejä tekopillu Org porno chat seksiseuraa kouvola homo deitti seksiä joensuu seksi vittua tullintorin parkkihalli äitiä perseeseen teija seksi independent escort turku.
Seksi vaatteet latex shemale homo
Sexwork helsinki pojat in homo helsinki
isot kalu kuvat web kamerat pori homo
katsastuskonttori homo kuopio seksi seinäjoki
suomideitti pumies lyhty homoseksuaaliseen jyväskylä
sexworks homoseksuaaliseen kuopio chat

matches: hd hd hd hd hd hd


text:
Marvacolle ensimmäinen Full HD Flexo -sertifikaatti
julkaisuajankohta: 15.08.2013
Marvaco on saavuttanut pakkauspainomaailmassa tavoitellun Full HD Flexo -sertifikaatin, jonka myöntäjänä on toiminut belgialainen Esko. Aiemmin maailmassa saman on saavuttanut vain kaksi alan toimijaa. Marvacon saavuttama sertifikaatti on Pohjoismaissa ensimmäinen laatuaan.
Full HD Flexo on uutta teräväpiirtotekniikkaa, joka esiteltiin 2012. Eskon keväällä Marvacolle toimittaman Full HD Flexon mahdollistavan Inline UV2 –valotinasennuksen ansiosta repron palvelutaso harppasi värivoiman lisäksi eteenpäin erityisesti valoisan pään painopinnan hallinnassa sekä kuvan terävyydessä.
Aiemmista kehitysaskelista huolimatta fleksopainopinnan tasaisuus on tähän saakka kärsinyt kompromisseista tummien ja vaaleiden sävyalueiden toistamisessa. Värierottelun lähestyessä täyspeittopintaa ja valkoista edes HD Flexo ei ole yltänyt moitteettomaan sävytoistoon ja täyspeittopintojen toteutukseen.
Full HD Flexo laajentaa fleksopainatuksen rajoja jopa aiempaa HD Flexoa laajemmaksi. Ainutlaatuisella Full HD Flexon kuvanmuodostuksella saavutetaan hienovaraiset valoisan alueen painatukset, tasaiset rajattomasti nollaan päättyvät häiveet sekä erinomainen syväpainoa vastaava peittopinnan värivoima. Full HD Flexon toimivuus on jopa laajempi ja digitaalinen hallittavuus parempi kuin perinteisillä Flat-Top-Dot -menetelmillä saavutetut tulokset.
Kehityksen myötä Full HD Flexon saavutukset ovat murtaneet perinteisiä raja-aitoja ja tulokset mahdollistavat entistä helpommin esimerkiksi syväpainotöiden siirtämisen joustavampaan ja tehokkaampaan fleksopainatukseen.
Marvaco on tehnyt asiakkaidensa kanssa mittavan työn painolaadun kohottamisessa perinteisen HD Flexon avulla ja siitä on muodostunut alalle arvostettu laatustandardi. Suomen fleksopainoteollisuus on saanut kansainvälisissä vertailuissa arvostetun aseman, sillä Suomessa on eniten HD Flexo -sertifikaatteja maailmassa. Suomessa niitä on 21 kappaletta, joista Marvacolla asiakkaidensa kanssa 16 kappaletta.
Full HD Flexon sertifioinnin kriteerit ovat laadullisesti entistä vaativammat ja kvalifiointiprosessi kestää viikkoja, koska kriteerit vaativat useita erillisiä painotyönäytearviointeja. Marvaco on jo aloittanut suomalaisten painotalojen sertifioinnit, jotta Suomen fleksopainoteollisuus pysyy kansainvälisen kehityksen kärjessä.
HD-Flexo ja Full HD Flexo on belgialaisen Eskon kehittämä menetelmä, joka mahdollistaa muun muassa aiemmin fleksopainamisessa haastavina pidettyjen ongelmien ratkaisussa.
Lisätietoa: Tomi Havia: GSM +358 50 427 7613

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Kotiin / Lisää / 300 HD tapetti
lähettänyt: Jeya elokuuta 13, 2016 sisään Lisää Jätä kommentti 2,082 näkymät 0
Tässä on paras kokoelma 300 tapetti HD For Pöytäkoneet, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos näin 300 tapetti HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
Edellinen: Mercedes Benz tapetti HD
seuraava: lehmä tapetti HD
xbox tapetti
bowser tapetti
Iphone lukitusruutu taustakuva
Jessica on minun nimeni taustakuva
menetetty tapetti HD
Eagle tapetti

matches: HD HD HD HD HD HD


text:
Control Techniquesin synkroni servomoottorit ovat harjattomia AC servomoottoreita. Tuotevalikoiman Unimotor-moottorit ovat erittäin suorituskykyisiä ja ne on tarkoitettu käytettäväksi suurta dynamiikkaa vaativissa sovelluksissa.
Synkroni servomoottoreiden valikoimaan kuuluu jopa seitsemän erilaista laippamallilla. Kaikki moottorit on suunniteltu suojausluokkaan IP65, kun moottori on asennettu IP65 mekaniikkaan ja liittimet on kytketty.
Synkroni servomoottoreiden valikoimassa on kaksi sarjaa: Unimotor HD- ja Unimotor FM -sarja. Molempiin sarjoihin on saatavana runsaasti optioita. Optiot on esitelty Lisätiedot ja ominaisuudet -välilehdellä.
Unimotor HD servomoottorit
Unimotor HD -sarjan moottoreissa on modulaarinen roottorin rakenne ja kiilallinen akseli vakiona. Moottori kiihtyy nopeasti roottorin pienen inertian ansiosta. Servokäyttönä voidaan käyttää Digitax HD -sarjan servokäyttöjä. Moottoreita on saatavana 200V, 400V ja 600V jännitteille.
saatavana 5, 67, 89, 115, 142 ja 190 mm laippamalleilla
roottoriasennus tasapainoitettu ISO1940 G 6.3 mukaan
inkrementtianturi-takaisinkytkentä suurella tarkkuudella
PTC-termistorit ylilämpö- ja ylikuormitussuojaukseen
suorat moottori- ja pulssianturiliittimet
UL ja CSA hyväksynnät eristyksille
IEC–asennuslaippa
Unimotor FM servomoottorit
Unimotor FM -sarjan moottorit ovat joustava vaihtoehto, kun tarvitaan suorituskykyistä ja monipuolista servomoottoria automaatiosovelluksiin. Servokäyttönä voidaan käyttää Unidrive M700- tai Digitax HD -sarjojen servokäyttöjä. Moottoreissa on modulaarinen roottorin rakenne ja kiilallinen akseli vakiona. Moottori kiihtyy nopeasti roottorin pienen inertian ansiosta. Moottoria on saatavana 230V ja 460V jännitteille.
saatavana laippamalleilla 5, 75, 95, 115, 142, 190 ja 250 mm
moottori- ja pulssianturiliittimet
varastomallimme ovat 3000 rpm moottoreita, jotka on varustettu kääntyvillä 90° kulmaliittimillä
UL ja CSA hyväksynnät eristyksille vain mallit 75-90)
Unimotor HD -servomoottorit
Runkokoko 55
Runkokoko 67
Runkokoko 89
Runkokoko 115
Runkokoko 142
Runkokoko 190
Vääntömomentti Nm 0,72-1,65 1,45-3,70 3,20-8,00 10,20-18,80 25,0-38,0 22,0-85,0
Huippumomentti Nm 2,88-6,60 4,35-11,10 9,60-24,00 30,60-56,40 74,9-114,0 156,0-255,0
Runkokoko 75
Runkokoko 95
Runkokoko 250
Vääntömomentti Nm 0,72-1,65 1,2-3,9 2,3-9,0 3,5-15,3 5,7-23,4 9,6-73,2 92-136
Huippumomentti Nm 2,88-6,60 3,6-11,7 6,9-27,0 10,5-45,9 17,1-70,2 28,8-219,0 276,0-408,0
Optiot Unimotor HD- ja Unimotor FM -sarjoihin
seisontajarru, suurienergiainen jarru
suorat liittimet tai kiinteät 90°kulmaliittimet
jäähdytyspuhallin (suurempi momentti samasta moottorista)
useita akselin halkaisijan mittoja
kiinnitysreikien kehän halkaisija useilla eri mittoilla (PCD-vaihtoehdot Unimotor HD:n osalta)
suurempi roottorin inertia
absoluuttianturi- ja pulssianturivaihtoehtoja, inkrementtianturivaihtoehtoja (Unimotor HD)
Resolveri-anturit korkean lämpötilan sovelluksiin
SinCos-anturit suurella erottelulla ja tarkkuudella (yksi- tai monikierros)
NEMA–asennuslaippa
ATEX moottorit (erikoisehdoin)(vain 75–190 mallit)
kiilauraton akseli
IP54 moottorit (vain 055 mallit)
elektroninen tyyppikilpi, moottoritiedot tallennettu anturiin (vain Unimotor FM, SinCos ja 75-190 moottorit)
pakkausmerkintäkoneey
pick and place -sovellukset
työstökoneiden akselit
Unimotor HD servomoottorit - tekniset tiedot Control Techniques
Unimotor FM servomoottorit Control Techniques
Servo drives and motors - technical data Control Techniques
Unimotor servo motor series installation manual Control Techniques
Synkroni servomoottorit Oemer
Oemerin synkroni servomoottorit on suunniteltu vastaamaan moderninen tuotantolinjojen tarpeita, joissa tyypillisesti edellytetään korkeaa vääntömomenttia ja dynaamista moottoria.
 17.6.2019 klo 14.12 AC-servokäytöt Control Techniques
Control Techniquesin suorituskykyiset AC-servokäytöt soveltuvat tarkkaan moottorin ohjaukseen, kuten esimerkiksi paikoituksiin ja synkronointeihin. Valikoimaan sisältyvät muun muassa Digitax ja Unidrive M -servokäytöt. Laaja valikoima optioita mahdollistaa joustavan ohjauksen.
 17.6.2019 klo 14.14


Morgonbladet nro 32, 9.2.1881: Vielä attentaatista lehdistönvapautta vastaan vuonna 1867 | J. V. Snellmanin kootut teokset
Morgonbladet nro 32, 9.2.1881: Vielä attentaatista lehdistönvapautta vastaan vuonna 1867
9.2.1881
Grotenfelt, Adolf
Vakuuttuakseni siitä, mitä minulle on kerrottu Dagbladetin perusteluista sen vaatimalle erolleni 1867, olen hankkinut ja tutustunut kyseiseen Dagbladetin numeroon.1
Huomaan siitä, että nyt on post festum [jälkeenpäin] löydetty valtiopäivien päätökselle syitä, joista lakivaliokunnan mietinnössä2 tai, minun muistaakseni, säätyjen käsittelyssä ei esiintynyt sanaakaan. Myöskään valtiopäivät 1863 eivät tienneet mitään siitä. Mutta jos ei voida osoittaa, että säätyjen vastauksessa armolliseen esitykseen päätös perusteltiin perustuslaillisilla arveluttavuuksilla, joita nyt esitetään, niin herrojen nykyiset spekulaatiot ovat yhtä tyhjän kanssa nyt käsiteltävänä olevassa asiassa. Ne eivät oikeuta päätöstä tippaakaan.
Nyt väitetään, että ehdotus hylättiin oikeastaan siksi, että olisi perustuslainvastaista säätää yleinen laki, joka olisi voimassa vain tietyn ajan. Juuri se saattoi määrätä § 70:n sanamuodon.
On hyvin tunnettua, että hallitsijan oikeus määrätä lehdistönvapaudesta ei perustu mihinkään muuhun perustuslain määräykseen kuin Yhdistys- ja vakuuskirjan kevytmielisiin sanoihin: ”Muut valtakunnan hoidon asiat hoidetaan tavalla, jonka Kuningas näkee hyödyllisimmäksi”. Mutta maan kaikilla hallitsijoilla on ollut se oikeus ja he ovat käyttäneet sitä vuodesta 1772. Hallitsijalla on samanlainen lainsäätämisoikeus sadoissa muissa tapauksissa, esim. koskien yliopistoa ja kouluja ym., ilman että se olisi myönnetty hänelle millään perustuslain määräyksellä. En sano, että niin on hyvä, mutta se on tosiasia. Syy on se, että Ruotsin laki on muinaisista ajoista asti ja vain lyhyellä poikkeuksella määrännyt: ”Kuninkaalla on valta hallita valtakuntaansa – – eikä kenelläkään muulla” jne. Tämä laki on yhä meidän lakimme. Perustuslaki määrää vain poikkeuksista, joihin kuuluu yleisen lain säätäminen: ja perinnäistapa on jo ajat sitten määrännyt, mitä yleisellä lailla, siviililailla, rikoslailla, kirkkolailla, merilailla jne. tarkoitetaan. Mutta lehdistölakia ei ole koskaan luettu yleiseen lakiin. Onkin aivan asiatonta sanoa, että tämä laki ja koululaki ym. kuuluvat taloudelliseen lainsäädäntöön. Mutta nimellä onkin ymmärretty vain niitä lakeja ja asetuksia, joiden säätäminen on hallitsijan oma asia.
Lehdistön lainsäädäntö on siis kiistatta kuulunut ja kuuluu yhä tällä hetkellä tässä mielessä taloudelliseen lainsäädäntöön, ja valtiopäivien 1867 päätös pyrki juuri muuttamaan siihen kuuluvat määräykset taloudellisista määräyksistä yleiseksi laiksi. Sitä ja vain sitä sisälsi § 70, kun siellä sanotaan ”ja on voimassa kunnes toinen Hallitsijan ja Säätyjen säätämä painovapauslaki on kuulutettu”. Mutta se sisälsi myös, että säädyt päättivät ottaa hallitsijalta oikeuden, joka hänellä ja hänen edeltäjillään on ollut ja jota he ovat käyttäneet.
Mutta kun Dagbladet puhuu lehdistölaista yleisenä lakina, se on petitio principii [virhepäätelmä]. Ja jos muuten lehden kehumat juristit sattumalta kykenisivät pitämään kaksi ajatusta yhdessä, he sanoisivat lehdelle, että sen puhe asiassa nojaa täysin yksinkertaiseen escamotageen [silmänkääntötemppuun].
Tavallisesti on varmaan niin, että talousasioissa H. M:nsa vain kuulee säätyjen mielipidettä. Mutta on esimerkkejä siitäkin, että säätyjen on sallittu myös päättää niistä. Sellaisissa tapauksissa on eräs seikka, joka on häilynyt in suspenso [epävarmaa], nimittäin kysymys, miten pitkälle rangaistusmääräykset voivat sisältyä taloudelliseen asetukseen. On pidetty voimassa, että pienempiä sakkosummia voidaan sellaisessa säätää. Mutta kun niissä tavallisesti säädetään myös sakkojen muuttaminen vankilaksi, niin ne kuuluvat rikoslain alaan. Ja kun on esim. säädetty, että salakuljettajan on maksettava kaksinkertaisesti salakuljetetun tavaran arvo, niin sakot voivat nousta sellaisiin summiin, että lehdistölaissa säädetyt ovat niihin verrattuna pelkkä pikkujuttu. Ihme kyllä, myös senaatin oikeusosaston huomattavat miehet katsoivat hallituksen voivan yksin laatia vuoden 1865 lehdistölain lisäämällä 1867 ehdotetut muutokset; ja he olivat tehneet asetusehdotuksen tämän mielipiteen mukaisesti. Olkoon sen laita kuinka tahansa, H. M:llaan on täysi valta, ellei hän ehdottomasti halua antaa tätä lainsäädäntöä pois käsistään, vaan antaa säätyjen vain tulla mukaan laatimaan tietyn ajan voimassa olevan asetuksen sanamuotoa. Voi hyvin sanoa, että säädös on silti voimassa tämän ajan yhtä pyhänä kuin yleinen laki. Mutta se ei ole silti lakannut kuulumasta ns. taloudelliseen lainsäädäntöön siksi, että säätyjen on sallittu tällä varaumalla päättää lainsäädännön sanamuodosta.
Eroamiseni osalta selvitän tässä vielä kerta kaikkiaan, että minulla ei ollut mitään keinoa toimia säätyjen päätöksen hyväksymisen hyväksi, ja että vaikka sellainen keino olisi ollut käytettävissäni, en missään tapauksessa olisi halunnut yrittää mitenkään vaikuttaa siihen. Puheenvuorossani ritaristossa ja aatelistossa olin sanonut kaiken minkä saatoin ja viitannut ainoaan keinoon, joka oli mahdollista toteuttaa – siis edellyttäen että § 70 pyyhittäisiin joka tapauksessa – jolloin ehkä mahdollisesti myös minulle olisi avautunut keino ryhtyä toimeen. Mutta herrat halveksivat minun, taitamattoman ja harkitsemattoman sanoja, ja kuten kohtuullista olikin, luottivat vain omaan korkeaan viisauteensa, ja se saattoikin haluta lehdistölain kukistuvan. Päämäärä saavutettiin loistavasti.
Viivytys vuoden 1865 lehdistölain laatimisessa ei tiettävästi johtunut kenenkään neuvonantajan vaikutusvallasta, vaan vain ja ainoastaan korkeimman tahon epäröinnistä. Jokainen tiesi § 70:n nyt lyövän hengiltä lehdistölain kenenkään henkilön tarvitsematta vahvistaa valtiopäiväpäätöksen hylkäämistä. Ainakaan minä en kuullut senaatista kenenkään epäilevän sitä. Sellainen tilanne ei ole mikään ihme. Harkitseva ja tärkeitä asioita tarkoin tutkiva ja puntaroiva monarkki pitää varmasti vaarallisena astua tuntemattomaan ja sulkea itseltään kaikki paluutiet.
Niissä oloissa olisi ollut yhtä naurettavaa kuin turhaa yrittää mitään valtiopäiväpäätöksen hyväksi. Mutta kuten olen esittänyt, en olisi missään tapauksessa tehnyt niin. En usko, että keisarillinen senaatti olisi pitänyt sopivana neuvoa Hänen Majesteettiaan luopumaan mistään hallitsijalle kuuluvasta oikeudesta. En olisi koskaan ottanut osaa sellaiseen askeleeseen. Sillä käsitykseni mukaan senaatin velvollisuus on huolehtia siitä, että hallitsijan oikeuksia ei loukata. Olipa senaatti puolesta tai vastaan, mutta jos jostain sellaisesta on kysymys, senaatin tehtävänä on kiinnittää H. M:nsa huomio siihen ja jättää asia hänen omaan korkeaan ratkaisuunsa. Jos H. M:nsa käskee senaatin lausumaan kantansa, niin annettakoon lausunto täysin vapaasti, vain maan parasta ajatellen. Saati jos hallitsija on motu proprio [omasta aloitteestaan] luopunut jostain oikeudestaan, ja vaaditaan senaatin lausunto, silloin senaatilla on erinomainen tilaisuus melkeinpä alamaisena kiitollisuudenosoituksena esitellä päätöksen maalle hyvää tekevät seuraukset. Jos § 70:n sanamuoto olisi syntynyt armollisen esityksen pohjalta, silloin käsillä olisi ollut sellainen tilaisuus, olettaen että valtiopäiväpäätöksestä olisi vaadittu senaatin lausunto.
Sillä ei saa unohtaa: senaatti ei tiedä lainkaan, mitä valtiopäivät on päättänyt ennen kuin tulee käsky valmistaa säädös ja ryhtyä toimiin sellaisen päätöksen suhteen, jonka H. M:nsa on hyväksynyt. Silloin tällöin tapahtuukin, että senaatin lausuntoa vaaditaan jostain päätöksestä, jota ei vielä ole lopullisesti hyväksytty. Päätöksen saa senaatti sitten tietää. Kuten tunnettua, muuten kaikki valtiopäiväpäätökset menevät suoraan H. M:lleen. Kenraalikuvernööri huolehtii vain niiden lähettämisestä. Mutta senaatilla ei ole niiden kanssa mitään tekemistä.
Olisiko minun nyt ehkä pitänyt tehdä ehdotus, että senaatti ryhtyisi esittämään valtiopäivien päätöksen hyväksymistä? Se olisikin ollut naurettavuuden huippu. Sillä, kuten sanottua, senaatti ei koskaan missään oloissa tee sellaista esitystä. Se olisi myös täysin mahdotonta, sillä senaattihan ei tiedä valtiopäivien päätöksistä muuten kuin sanomalehdistä ja siitä mitä valiokuntamietinnöistä voi mahdollisesti arvata. Mutta mikään virkavalta ei toimi sellaisten tietojen pohjalta, kaikkein vähiten maan korkein. Siksi sellainen esitys olisi ollut ennen kuulumattoman nenäkäs.
Eräiden tahojen tietämättömyyden laajuus ei voi olla hämmästyttämättä. Mutta toisaalta olisi todella hämmästyttävää, jos edellä esitetyt seikat eivät olisi tiedossa. Mutta kovin tuttuja ne eivät voi olla kenellekään, joka on vaatinut tai vaatii, että minun olisi pitänyt toimia valtiopäivien ilmaiseman tahdon edistämiseksi. Sillä ei voitane vaatia, että olisin tehnyt jotain muuten kuin virkani puolesta, ts. virallista tietä. Mutta jokainen ajatteleva ja kunniallinen mies varmaan myöntää, että se oli minulle täysin mahdotonta.
En ole milloinkaan lausunut sanaakaan siitä, että minulla olisi joskus ollut muita keinoja, ennen kuin aivan äskettäin asetettu komitea päätti ohjeidensa vastaisesti laatia ehdotuksen lehdistölaiksi. Mutta olen myös sanonut, että valtiopäiviä 1863 ja lähinnä sitä seuraavia vuosia koskeva aloite oli vuodesta 1866 lähtien ”halvaantunut”. En rohkene sanoa mitään siitä, oliko jokin muu keino vielä mahdollinen, sillä tilanne oli niin epävarma. Mutta jos sellainen mahdollisuus olisi muuten ollut olemassa, niin valtiopäivien päätös oli perusteellisesti tuhonnut sen. Kuten on esitetty, § 70 ei riippunut kenenkään vaikuttamisesta puolesta eikä vastaan. Mutta valtiopäivät oli myös tarpeettomasti lisännyt kiviä kuormaan. Jos kaikki säädökset tulkitsemisesta tai ei-tulkitsemisesta olisi jätetty pois §:stä 13, olisivat mahdollisuudet siltä osin luultavasti jääneet avoimiksi.3 Tai jos 1865 lehdistölain sanamuoto piti siinä par tout [ehdottomasti] säilyttää, siihen tehty lisäys olisi sisältänyt myös 1867 esitetyn muutoksen, eli että sai tulkita, kun viitattiin henkilöihin ja olosuhteisiin, niin kaikki ei ehkä sillä kohtaa olisi ollut mennyttä. On päivänselvää, että molemmat pykälät olisivat voineet pysyä yhdessä. Ne kunnioitetut miehet, joiden neuvoa pyysin, olivat tosin sitä mieltä, että olisi parasta pyyhkiä molemmat pykälät pois. Heillä oli kokemusta kahdesta hovioikeudesta. Heidän käsityksensä oli, että tuskin yksikään alioikeus voisi tulkita väärässä tapauksessa, mutta että hovioikeudet tulkitsisivat tai eivät tulkitsisi oikeustapauksen luonteen mukaan, vaikka siitä ei ollut mitään säädetty. Se osoittaa, että heidänkään mielestään ei mikään estänyt kummankin määräyksen ottamista pykälään. Ja se olisi ehkä ollut poliittisempaa, sillä siten olisi osoitettu halukkuus ottaa käyttöön vaadittu muutos – laillisesti lisättynä. Sen ehdoton hylkääminen olisi sitä vastoin tehnyt valtiopäiväpäätöksen hyväksymisen mahdottomaksi. Sillä se kohta riippui puoltamisesta tai vastustamisesta. Ja oli varmaa, että mihinkään peruutukseen ei suostuttaisi hyväksymällä säätyjen menettely. Jo siitä syystä epävirallinen yritys minun puoleltani olisi ollut mahdoton. Esiintymiseni ritarihuoneessa herätti paheksuntaa, vaikka olin etukäteen selittänyt, että koettaisin kaikin mahdollisin keinoin säilyttää lehdistölain sellaisenaan.
Oli mahdotonta hyväksyä ehdotuksen määräystä ajasta, jonka mahdollisesti muutettu lehdistölaki oli voimassa. Säätyjen piti ehdottomasti vaatia määräämään aika sen vuoden loppuun, kun seuraavat valtiopäivät hajaantuivat. Siihen olisi suostuttu, siitä olin varmistunut, ja puheenvuorossani ilmoitin sen. Siltä osin olisin ehkä myös voinut vaikuttaa enemmän, ellei olisi tullut muita esteitä. Mutta sellaisen ilmoittamisessa kuulijan täytyy luottaa ja ymmärtää yskä. Uhkapelissä oli valittava tämän päätöksen ja § 70:n sanamuodon välillä. Kukaan järkevä ihminen ei epäille, kumpi riski oli suurempi.
Kun valtiopäivien päätös tuli tietoon, keisarillisen senaatin täysistunto kokoontui kaksi päivää päätöksen laatimisen jälkeen vain hyväksymään ehdotuksen uudeksi asetukseksi. Virallisessa lehdessä oli ilmoitettu, että senaatilla oli siitä käsky, mutta valtiopäivien johtavat miehet selittivät sen olevan tyhjää pelottelua. Näköjään todella uskottiin, että lehden virallisessa osastossa kävi päinsä kertoa epätotuuksia. Kun muistutin siitä, eräs nuoriherra kysyi minulta: ”Kuinka tit. voi tietää sen?” Sellaiseen typeryyteen ei voi vastata. Täysistunnossa esitettiin nyt valmis ehdotus, kuten jo mainittiin vuoden 1865 lehdistölaki muutoksineen.4 Tehtävänäni oli lausua kantani ensimmäisenä. Sanoin epäileväni, oliko sellainen määräys laillinen, ja pyysin prokuraattorin lausuntoa. Jälkeeni puhuneet selittivät prokuraattorin lausuntoa tarvitsematta, että se oli laiton. Se tuli enemmistön kannaksi, mutta pyydettiin prokuraattorin lausunto. Hänellä oli se valmiina, ja hän esitti menettelystä vastalauseen. Oli selvää, että esityksen tekeminen oli nyt enemmistön tehtävänä. Sitä varten valittiin komissio. Senaattori Furuhjelm (Victor) ja minut katsottiin lehdistölakikomitean ent. jäseninä itseoikeutetuiksi.
Herrat ovat vaatineet, että minun olisi näissä oloissa pitänyt kieltäytyä tottelemasta annettua käskyä ja jättää istunto ja pyytää eroa. Mutta jo senaatti saattoi käskeä minut istumaan paikallani ja täyttämään annettu tehtävä. ”Tottele ensin!” Sellainen ei tietenkään juolahtanut mieleeni. Mutta todella pyysin lupaa lähteä istunnosta ja mennä kotiin aloittamaan työ. Sillä täysistunnon oli määrä kokoontua lauantaina, ja silloin esityksen piti olla valmiina. Komissio kokoontui molempina väli-iltoina kello 5:stä kello 12:een ja odottava salakirjoittaja kirjoitti puhtaaksi loppuyön, niin että lauantaina ehdotus oli istuntopöydällä.
Se oli todellinen voimainkoetus. On varmasti mahdollista, että asetuksesta tuli opus sen jälkeen. Mutta ei ole varmaa, että herrat olisivat saaneet aikaan mitään parempaa. Pitkä harkinta ja kokemus olisi varmasti jokaiselle tehnyt asian helpommaksi.
En tiedä miten säätyjen päätökselle kävi muodollisesti. Sen esitteli varmaan kreivi Armfelt. Mutta olen vuorenvarma, että kreivi ei olisi koskaan puoltanut § 70:n hyväksymistä, jos häneltä olisi kysytty. Mutta luultavasti niin ei tapahtunut. Asia oli kyllä etukäteen tunnettu ja sen kohtalo oli kahdessa minuutissa ratkaistu.
Herrat, joilla oli ja on niin erinomainen henkilöiden ja olosuhteiden tuntemus, lienevät toista mieltä? Prosit!
1. En kirjoita tätä kuitenkaan Dagbladetin laskuun, jonka kanssa en alistu mihinkään lisäkiistelyyn. Henkilöt, joiden arvostelukykyä kohtaan tunnen kunnioitusta, suvaitkoot tutkia ja ratkaista olenko rikkonut velvollisuuteni täyttämisen.
2. Myös valiokunta lainaa kyllä H. M:n § 40, mutta toisessa yhteydessä.
3. Olin aiemmin (lienee ollut 1872) esittänyt, että olin lehdistölain § 36:n osalta kysynyt neuvoa kahdelta ”taitavalta, yleisesti kunnioitetulta, liberaalisti ajattelevalta laintuntijalta”. Dagbladet lainaa pilkaten näitä sanoja. Mikään ei enää estä minua mainitsemasta heidän nimensä. He olivat nykyinen K. Turun hovioikeuden presidentti von Rothkirch ja K. Viipurin hovioikeudenneuvos Grotenfelt. Heidän mielestään olivat tarpeettomia niin vanha säädös, jonka mukaan huomiota saa kiinnittää ”vain teoksen sanamuodosta ilmenevään ilmeiseen tarkoitukseen” kuin ehdotettu uusikin, jonka mukaan ”loukkaavien viittausten henkilöihin ja olosuhteisiin pitää olla tahallisia”. Olisipa lakivaliokunnalla ollut yhtä paljon järkeä.
4. En todellakaan tiedä, oliko muutoksia tapahtunut ehdotuksen sanamuodossa, sillä ehdotusta ei luettu. J. V. S.


text:
kani tapetti HD
Mene...Kotiin3DAbstraktiAeroArkkitehtuuriEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiViileäVärikäsTietokoneetSöpöLiputKukkaRuoka & JuomatHauskaPelitTytötteLomaKuumaElääLogoRakkausMuutElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisäämobile	Kotiin / HD / kani tapetti HD	kani tapetti HD
0	kani tapetti HD
Tässä on kaunein Valinta@kani tapetti HDFor Pöytäkoneet, PC, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. Tässäwallpapermad.com Taustakuva tietokanta voit ladata miljoonia korkealaatuisia taustakuvia . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Meillä on paljon taustakuvia yli kolmekymmentä Plus kategoriat Like Eläimet, Sarjakuva, Kukka, avaruus , Pelit ja Urheilu ,Jne. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
kani tapetti HD1
piipittää noin Maha Edellinen: fysiikka tapetti HD
seuraava: hd taustakuvia Android-puhelimissa lataa HD
Musta ja valkoinen raidallinen tapetti HDtaustakuva ilmainen HDMLP iphone tapetti HDparas tapetti koskaan HDtaustakuva tietokoneelle HDScarlett Johansson iphone tapetti HDvesi tapetti hd HDAudrey Hepburn tapettivioletti kukka tapetti HDjäähtyä Batman taustakuvat HD Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD hd HD hd HD