text:
Maanantai 26.2.2018 - tv-ohjelmatiedot - Telsu.fi
ma 26.02. klo 04:00 - 06:50
2018-02-26 04:002018-02-27 06:50Europe/HelsinkiUutisikkuna (Yle TV2)Telsu.fi
ma 26.02. klo 06:50 - 06:51
2018-02-26 06:502018-02-27 06:51Europe/HelsinkiPikku Kakkonen (Yle TV2)Ohjelmaa perheen pienimmille. HDTelsu.fi
Nimipäiväonnittelu: 26.2.S
ma 26.02. klo 06:51 - 06:52
Onnea, Nestori!
2018-02-26 06:512018-02-27 06:52Europe/HelsinkiNimipäiväonnittelu: 26.2. (Yle TV2)Onnea, Nestori!Telsu.fi
Niksi-NellaS
ma 26.02. klo 06:52 - 06:58
Hiussolki-ilmaisin. Niksi-Nella on kekseliäs tyttö, joka keksii aina uuden tavan tehdä asioita.
2018-02-26 06:522018-02-27 06:58Europe/HelsinkiNiksi-Nella (Yle TV2)Hiussolki-ilmaisin. Niksi-Nella on kekseliäs tyttö, joka keksii aina uuden tavan tehdä asioita.Telsu.fi
Ystäväni RonjaS
ma 26.02. klo 06:58 - 07:04
Kirsikkapiirakka.
2018-02-26 06:582018-02-27 07:04Europe/HelsinkiYstäväni Ronja (Yle TV2)Kirsikkapiirakka.Telsu.fi
Tinga Tinga -tarinatS
ma 26.02. klo 07:04 - 07:16
Miksi apina heijaa puusta toiseen? Apinat tekevät pientä jäynää Krokolle, joka yrittää kostaa pienille viikareille.
2018-02-26 07:042018-02-27 07:16Europe/HelsinkiTinga Tinga -tarinat (Yle TV2)Miksi apina heijaa puusta toiseen? Apinat tekevät pientä jäynää Krokolle, joka yrittää kostaa pienille viikareille.Telsu.fi
AstrosetS
ma 26.02. klo 07:16 - 07:28
Kyvyt esiin. Avaruusasemalla järjestetään kyky-ilta, jossa kuka tahansa voi esitellä omia erityistaitojaan. Komeetta ja Sputnik lyövät viisaat päänsä yhteen ja ryhtyvät suunnittelemaan yhteisesitystä. HD
2018-02-26 07:162018-02-27 07:28Europe/HelsinkiAstroset (Yle TV2)Kyvyt esiin. Avaruusasemalla järjestetään kyky-ilta, jossa kuka tahansa voi esitellä omia erityistaitojaan. Komeetta ja Sputnik lyövät viisaat päänsä yhteen ja ryhtyvät suunnittelemaan yhteisesitystä. HDTelsu.fi
NallepainiS
ma 26.02. klo 07:28 - 07:30
Rodeo. Nallepainissa näytetään helppoja liikuntavinkkejä, joita lapsi ja aikuinen voivat kotioloissa kokeilla. Pasi Sarkkinen tekee lasten kanssa rodeo-liikkeen.
2018-02-26 07:282018-02-27 07:30Europe/HelsinkiNallepaini (Yle TV2)Rodeo. Nallepainissa näytetään helppoja liikuntavinkkejä, joita lapsi ja aikuinen voivat kotioloissa kokeilla. Pasi Sarkkinen tekee lasten kanssa rodeo-liikkeen.Telsu.fi
KaapoS
ma 26.02. klo 07:30 - 07:58
Toipilas Kaapo / Konstaapeli Kaapo / Kaapo ja Ukin ystävä
2018-02-26 07:302018-02-27 07:58Europe/HelsinkiKaapo (Yle TV2)Toipilas Kaapo / Konstaapeli Kaapo / Kaapo ja Ukin ystäväTelsu.fi
ma 26.02. klo 07:58 - 08:03
Pingu soittaa bändissä. Animaatio pienen pingviinin seikkailuista.
2018-02-26 07:582018-02-27 08:03Europe/HelsinkiPingu (Yle TV2)Pingu soittaa bändissä. Animaatio pienen pingviinin seikkailuista.Telsu.fi
ma 26.02. klo 08:08 - 08:09
2018-02-26 08:082018-02-27 08:09Europe/HelsinkiGalaxi (Yle TV2)Telsu.fi
Neljä ja puoli kaverusta7
ma 26.02. klo 08:09 - 08:33
Pikaruokapaikan tapaus. Sakari alkaa epäillä jotain outoa, kun Jenni-opettaja kuljettaa musta salkkua ja puhkeaa itkuun kesken tunnin. Veetin äidillä on uusi poikaystävä. HD
2018-02-26 08:092018-02-27 08:33Europe/HelsinkiNeljä ja puoli kaverusta (Yle TV2)Pikaruokapaikan tapaus. Sakari alkaa epäillä jotain outoa, kun Jenni-opettaja kuljettaa musta salkkua ja puhkeaa itkuun kesken tunnin. Veetin äidillä on uusi poikaystävä. HDTelsu.fi
ma 26.02. klo 08:33 - 08:50
Anna tekee laulun. Saammal ja metsän kuningas: Saammalin uni. Gallup. Tarinoita: Iso poro. Säppli-hiiri ja pyörivät lumipallot.
2018-02-26 08:332018-02-27 08:50Europe/HelsinkiUnna Junná (Yle TV2)Anna tekee laulun. Saammal ja metsän kuningas: Saammalin uni. Gallup. Tarinoita: Iso poro. Säppli-hiiri ja pyörivät lumipallot.Telsu.fi
ma 26.02. klo 08:50 - 09:00
Lumiaurabalettia Oslon Gardermoenin lentokentällä. Lumen auraus kiitoradoilta vaatii yli 70 lumiauran saumatonta yhteistyötä. HD
2018-02-26 08:502018-02-27 09:00Europe/HelsinkiNäin Norjassa (Yle TV2)Lumiaurabalettia Oslon Gardermoenin lentokentällä. Lumen auraus kiitoradoilta vaatii yli 70 lumiauran saumatonta yhteistyötä. HDTelsu.fi
ma 26.02. klo 09:00 - 09:50
2018-02-26 09:002018-02-27 09:50Europe/HelsinkiCasualty (Yle TV2)Kausi 21, 1/48. Eri maailmat, 1/2. Guppyn kirurgin taidot joutuvat koetukselle, kun hän suorittaa vaarallisen toimenpiteen alkeellisissa olosuhteissa. Harry tekee kaikkensa pelastaakseen nuoren potilaansa. T: BBC.Telsu.fi
Kohteessa: BukarestSu
ma 26.02. klo 10:00 - 10:45
Seikkailija Jonathan osallistuu naisten iskemiskurssille, mutta millaista palautetta hän saa asiantuntijalta? Bukarestissa vaeltaa valtavasti kodittomia koiria, mutta kaupungissa on myös eläintensuojelutoimintaa. (U) HD
2018-02-26 10:002018-02-27 10:45Europe/HelsinkiKohteessa: Bukarest (Yle TV2)Seikkailija Jonathan osallistuu naisten iskemiskurssille, mutta millaista palautetta hän saa asiantuntijalta? Bukarestissa vaeltaa valtavasti kodittomia koiria, mutta kaupungissa on myös eläintensuojelutoimintaa. (U) HDTelsu.fi
ma 26.02. klo 11:00 - 11:28
Ali Show: Matti Johannes KoivuSu
ma 26.02. klo 11:28 - 12:00
Ali Jahangirin vieraaksi saapuu muusikko Matti Johannes Koivu. Ultramariini-yhtyeen riveistä noussut laulaja-lauluntekijä on julkaissut kuusi sooloalbumia, joista uusin, Lähtölauluja, julkaistiin helmikuussa 2017. (U) HD
2018-02-26 11:282018-02-27 12:00Europe/HelsinkiAli Show: Matti Johannes Koivu (Yle TV2)Ali Jahangirin vieraaksi saapuu muusikko Matti Johannes Koivu. Ultramariini-yhtyeen riveistä noussut laulaja-lauluntekijä on julkaissut kuusi sooloalbumia, joista uusin, Lähtölauluja, julkaistiin helmikuussa 2017. (U) HDTelsu.fi
ma 26.02. klo 12:00 - 12:30
6/12. Norjalainen Severin Rønes on nykyaikainen yksineläjä, joka asuu Storfjorden-vuonon rannalla, tiettömän taipaleen takana. Kesä lähestyy. Severin on kärsimätön, kun päivät kuluvat niin nopeasti ja töitä on niin paljon. (U) HD
2018-02-26 12:002018-02-27 12:30Europe/HelsinkiYksineläjä Severin (Yle TV2)6/12. Norjalainen Severin Rønes on nykyaikainen yksineläjä, joka asuu Storfjorden-vuonon rannalla, tiettömän taipaleen takana. Kesä lähestyy. Severin on kärsimätön, kun päivät kuluvat niin nopeasti ja töitä on niin paljon. (U) HDTelsu.fi
Linen mukana maailman ympäriSu
ma 26.02. klo 12:30 - 13:00
6/6. Line suuntaa Afrikan mantereelle. Malawissa hän kokeilee afrikkalaisnaisen elämää, ja Tansaniassa hän tutustuu tv-tähteen ja pääsee näyttelemään tv:n saippuaoopperassa. Miltä kotiinpaluu Norjaan tuntuu? (U) HD
2018-02-26 12:302018-02-27 13:00Europe/HelsinkiLinen mukana maailman ympäri (Yle TV2)6/6. Line suuntaa Afrikan mantereelle. Malawissa hän kokeilee afrikkalaisnaisen elämää, ja Tansaniassa hän tutustuu tv-tähteen ja pääsee näyttelemään tv:n saippuaoopperassa. Miltä kotiinpaluu Norjaan tuntuu? (U) HDTelsu.fi
Ikuisesti nuoriS
ma 26.02. klo 13:00 - 13:30
2018-02-26 13:002018-02-27 13:30Europe/HelsinkiIkuisesti nuori (Yle TV2)1/5. Norjalainen dokumenttisarja tutkii pitkän elämän salaisuutta. Monet pelkäävät kuolemaa, ja tutkijat etsivät jatkuvasti parannuskeinoa ikääntymiseen. Jotkut jopa jäädyttävät ruumiinsa uuden elämän toivossa. HDTelsu.fi
ma 26.02. klo 13:30 - 14:00
6/8. Miten suhtautua politiikkaan? Maria ei tiedä, ketä äänestäisi kunnallisvaaleissa. Alexander haluaa vaikuttaa poliitikkoihin. Sandralla on mielessään ihan muut asiat kuin politiikka. Onnistuuko hän suunnitelmissaan? (U) HD
2018-02-26 13:302018-02-27 14:00Europe/HelsinkiTanskan toisenlaiset frendit (Yle TV2)6/8. Miten suhtautua politiikkaan? Maria ei tiedä, ketä äänestäisi kunnallisvaaleissa. Alexander haluaa vaikuttaa poliitikkoihin. Sandralla on mielessään ihan muut asiat kuin politiikka. Onnistuuko hän suunnitelmissaan? (U) HDTelsu.fi
UnelmatyöSu
ma 26.02. klo 14:00 - 15:00
On ihanaa tuntea itsensä tarpeelliseksi. Sen tietävät Titti ja Rasmus, jotka ovat kehitysvammastaan huolimatta löytäneet mielekkään ja merkityksellisen työn tukholmalaisesta vanhainkodista. Ruotsalainen dokumentti. (U) HD
2018-02-26 14:002018-02-27 15:00Europe/HelsinkiUnelmatyö (Yle TV2)On ihanaa tuntea itsensä tarpeelliseksi. Sen tietävät Titti ja Rasmus, jotka ovat kehitysvammastaan huolimatta löytäneet mielekkään ja merkityksellisen työn tukholmalaisesta vanhainkodista. Ruotsalainen dokumentti. (U) HDTelsu.fi
ma 26.02. klo 15:00 - 15:25
7/10. Mestarirakastaja. Maailmankuulu kapellimestari Simon Ruti saapuu Donnan luokse illalliselle. N: Alina Tomnikov, Essi Hellén, Eero Ritala, Miila Virtanen, Miina Penttinen, Juha-Pekka Mikkola, Celso de la Molina. HD
2018-02-26 15:002018-02-27 15:25Europe/HelsinkiDonna (Yle TV2)7/10. Mestarirakastaja. Maailmankuulu kapellimestari Simon Ruti saapuu Donnan luokse illalliselle. N: Alina Tomnikov, Essi Hellén, Eero Ritala, Miila Virtanen, Miina Penttinen, Juha-Pekka Mikkola, Celso de la Molina. HDTelsu.fi
ma 26.02. klo 15:30 - 16:00
Jakso 732: Sydämet solmussa. Sonja pääsee selville Sakarin salaisuudesta. Stella ja Lenni virallistavat suhteensa. Maija hämmentyy Teron käytöksestä.
2018-02-26 15:302018-02-27 16:00Europe/HelsinkiUusi päivä (Yle TV2)Jakso 732: Sydämet solmussa. Sonja pääsee selville Sakarin salaisuudesta. Stella ja Lenni virallistavat suhteensa. Maija hämmentyy Teron käytöksestä.Telsu.fi
ma 26.02. klo 16:00 - 16:30
Jakso 733: Vatsanväänteitä. Krista kutsuu Reinon kanssaan gaalaan. Otson ja Lissun välillä kipunoi. Elina tahtoo pelastaa Elaterin ja veljeilee Niklaksen kanssa.
2018-02-26 16:002018-02-27 16:30Europe/HelsinkiUusi päivä (Yle TV2)Jakso 733: Vatsanväänteitä. Krista kutsuu Reinon kanssaan gaalaan. Otson ja Lissun välillä kipunoi. Elina tahtoo pelastaa Elaterin ja veljeilee Niklaksen kanssa.Telsu.fi
ma 26.02. klo 16:30 - 17:00
Jakso 734: Viisaita neuvoja. Niklas saa vedet virtaamaan. Roni haluaa palata juurille. Iiro saa Pyryltä hyviä neuvoja.
2018-02-26 16:302018-02-27 17:00Europe/HelsinkiUusi päivä (Yle TV2)Jakso 734: Viisaita neuvoja. Niklas saa vedet virtaamaan. Roni haluaa palata juurille. Iiro saa Pyryltä hyviä neuvoja.Telsu.fi
ma 26.02. klo 17:00 - 18:01
2018-02-26 17:002018-02-27 18:01Europe/HelsinkiPikku Kakkonen (Yle TV2)Katsellaan Tuomon kanssa Poppelikumpu, Taitoset, Titta Pikkanen, Nalle, Hilla ja avaruuden Eetu, Nyt mennään sekä Kasper ja Liisa. HDTelsu.fi
ma 26.02. klo 18:01 - 18:50
2018-02-26 18:012018-02-27 18:50Europe/HelsinkiCasualty (Yle TV2)Kausi 21, 1/48. Eri maailmat, 1/2. Guppyn kirurgin taidot joutuvat koetukselle, kun hän suorittaa vaarallisen toimenpiteen alkeellisissa olosuhteissa. Harry tekee kaikkensa pelastaakseen nuoren potilaansa. T: BBC.Telsu.fi
ma 26.02. klo 18:10 - 19:00
2018-02-26 18:102018-02-27 19:00Europe/HelsinkiCasualty (Yle TV2)Kausi 21, 1/48. Eri maailmat, 1/2. Guppyn kirurgin taidot joutuvat koetukselle, kun hän suorittaa vaarallisen toimenpiteen alkeellisissa olosuhteissa. Harry tekee kaikkensa pelastaakseen nuoren potilaansa. T: BBC.Telsu.fi
Malishan - Kanjonien valloitusSu
ma 26.02. klo 19:00 - 19:51
2018-02-26 19:002018-02-27 19:51Europe/HelsinkiMalishan - Kanjonien valloitus (Yle TV2)Jylhän vuoristoinen ja kanjonien halkoma Taiwan on jokaisen seikkailijan haavekohde. Kahdeksan huippuosaajan ryhmä lähtee valloittamaan koskemattomia kanjoneita. Nopeasti vaihtuvat sääolot aiheuttavat yllätyksiä. HDTelsu.fi
Uusi päiväS
ma 26.02. klo 20:00 - 20:30
Jakso 735: Kielletyt tunteet. Roni uhmaa Teroa. Elina tukahduttaa tunteensa. Osku saa vieraan. HD
2018-02-26 20:002018-02-27 20:30Europe/HelsinkiUusi päivä (Yle TV2)Jakso 735: Kielletyt tunteet. Roni uhmaa Teroa. Elina tukahduttaa tunteensa. Osku saa vieraan. HDTelsu.fi
Rouva varapresidenttiS
ma 26.02. klo 20:30 - 21:00
Kausi 4, 3/10. Tietovuoto. Valkoisessa talossa tapahtuu kiusallinen tietovuoto, jolle pitäisi löytää syntipukki. Kiusaamisen vastainen kampanja on valmisteilla. Ehtiikö tuore presidentti mukaan siihenkin? HD
2018-02-26 20:302018-02-27 21:00Europe/HelsinkiRouva varapresidentti (Yle TV2)Kausi 4, 3/10. Tietovuoto. Valkoisessa talossa tapahtuu kiusallinen tietovuoto, jolle pitäisi löytää syntipukki. Kiusaamisen vastainen kampanja on valmisteilla. Ehtiikö tuore presidentti mukaan siihenkin? HDTelsu.fi
NaissotilaatS
ma 26.02. klo 21:00 - 21:30
9/9. Mitä armeija teki tytöstä? Pirita kotiutuu ja hyvästelee haikeana Pasi-koiran. Myös Miisan, Moonan ja Jennin taival armeijan vihreissä lähestyy loppuaan. Jos armeija tekee pojasta miehen, mitä se teki tytöistä? HD
2018-02-26 21:002018-02-27 21:30Europe/HelsinkiNaissotilaat (Yle TV2)9/9. Mitä armeija teki tytöstä? Pirita kotiutuu ja hyvästelee haikeana Pasi-koiran. Myös Miisan, Moonan ja Jennin taival armeijan vihreissä lähestyy loppuaan. Jos armeija tekee pojasta miehen, mitä se teki tytöistä? HDTelsu.fi
Syrjäisen saaren lumoS
ma 26.02. klo 21:30 - 21:57
Ranskalaisperhe matkustaa Fanningsaarelle keskellä Tyyntämerta. Koskemattomat rannat tarjoavat hienot puitteet surffaukselle. He tutustuvat vierailullaan myös saaren alkukantaiseen elämäntapaan ja luontoon. HD
2018-02-26 21:302018-02-27 21:57Europe/HelsinkiSyrjäisen saaren lumo (Yle TV2)Ranskalaisperhe matkustaa Fanningsaarelle keskellä Tyyntämerta. Koskemattomat rannat tarjoavat hienot puitteet surffaukselle. He tutustuvat vierailullaan myös saaren alkukantaiseen elämäntapaan ja luontoon. HDTelsu.fi
ma 26.02. klo 21:57 - 22:02
2018-02-26 21:572018-02-27 22:02Europe/HelsinkiYle Uutiset (Yle TV2)HDTelsu.fi
ma 26.02. klo 22:02 - 22:05
2018-02-26 22:022018-02-27 22:05Europe/HelsinkiUrheiluruutu (Yle TV2)Päivän kiinnostavimmat urheilu-uutiset. HDTelsu.fi
ma 26.02. klo 22:05 - 23:05
Kausi 6, 8/10. Ei kukaan. Arya etsii suojaa, mutta löytääkö hän turvapaikkaa? Cersei haastaa Ylivarpusen. Onnistuuko Jaime valtaamaan Vuolasvirran? Tyrion kohtaa aiempien päätöstensä seuraukset. T: HBO. (U) HD
2018-02-26 22:052018-02-27 23:05Europe/HelsinkiGame of Thrones (Yle TV2)Kausi 6, 8/10. Ei kukaan. Arya etsii suojaa, mutta löytääkö hän turvapaikkaa? Cersei haastaa Ylivarpusen. Onnistuuko Jaime valtaamaan Vuolasvirran? Tyrion kohtaa aiempien päätöstensä seuraukset. T: HBO. (U) HDTelsu.fi
ma 26.02. klo 23:05 - 23:31
Uusia jaksoja Kausi 2, 1/10. Luvattu maa. Patrick, Dom ja Agust'in vetäytyvät viikonlopuksi maaseudun rauhaan, pois suurkaupungin hulinasta. Patrick haaveili rauhallisesta retriitistä, mutta saikin jotain aivan muuta. HD
2018-02-26 23:052018-02-27 23:31Europe/HelsinkiLooking (Yle TV2)Uusia jaksoja Kausi 2, 1/10. Luvattu maa. Patrick, Dom ja Agust'in vetäytyvät viikonlopuksi maaseudun rauhaan, pois suurkaupungin hulinasta. Patrick haaveili rauhallisesta retriitistä, mutta saikin jotain aivan muuta. HDTelsu.fi
ma 26.02. klo 23:31 - 23:59
Kausi 2, 2/10. Tulos tai ulos. Patric ja Kevin muistelevat lapsuuden ihanuutta ja saavat idean uuteen sovellukseen, mutta Patrickin hymy hyytyy pian muista syistä. Agustín suunnittelee Eddien tapaamista. HD
2018-02-26 23:312018-02-27 23:59Europe/HelsinkiLooking (Yle TV2)Kausi 2, 2/10. Tulos tai ulos. Patric ja Kevin muistelevat lapsuuden ihanuutta ja saavat idean uuteen sovellukseen, mutta Patrickin hymy hyytyy pian muista syistä. Agustín suunnittelee Eddien tapaamista. HDTelsu.fi
ma 26.02. klo 23:59 - 00:25
Kausi 2, 3/10. Ylemmyydentunnetta. Patrick on ensikertaa Kevinin luona yötä. Tuleeko illasta ihana? Kevin suostuu tapaamaan hänen ystäviään, mutta heille ei saa kertoa aivan kaikkea. Dom loukkaantuu ystävälleen. HD
2018-02-26 23:592018-02-27 00:25Europe/HelsinkiLooking (Yle TV2)Kausi 2, 3/10. Ylemmyydentunnetta. Patrick on ensikertaa Kevinin luona yötä. Tuleeko illasta ihana? Kevin suostuu tapaamaan hänen ystäviään, mutta heille ei saa kertoa aivan kaikkea. Dom loukkaantuu ystävälleen. HDTelsu.fi
ti 27.02. klo 00:25 - 00:52
Kausi 2, 4/10. Kukasta kukkaan. Patrick pallottelee kahden miehen ja samalla ihastuksen välillä. Agustín viettää laatuaikaa Eddien seurassa. Doris ojentaa Domille auttavan kätensä. HD
2018-02-27 00:252018-02-27 00:52Europe/HelsinkiLooking (Yle TV2)Kausi 2, 4/10. Kukasta kukkaan. Patrick pallottelee kahden miehen ja samalla ihastuksen välillä. Agustín viettää laatuaikaa Eddien seurassa. Doris ojentaa Domille auttavan kätensä. HDTelsu.fi
ti 27.02. klo 00:52 - 01:20
Kausi 2, 5/10. Totuutta etsimässä. Richie vie Patrickin silmät avaavalle vierailulle synnyinmaisemiinsa. Kuultuaan, että Eddie sairastaa, Agustín päättää piipahtaa häntä piristämässä. Mikä on Kevinin seuraava siirto? HD
2018-02-27 00:522018-02-27 01:20Europe/HelsinkiLooking (Yle TV2)Kausi 2, 5/10. Totuutta etsimässä. Richie vie Patrickin silmät avaavalle vierailulle synnyinmaisemiinsa. Kuultuaan, että Eddie sairastaa, Agustín päättää piipahtaa häntä piristämässä. Mikä on Kevinin seuraava siirto? HDTelsu.fi
ti 27.02. klo 01:20 - 04:00
2018-02-27 01:202018-02-27 04:00Europe/HelsinkiUutisikkuna (Yle TV2)Telsu.fi
ti 27.02. klo 04:00 - 06:50
2018-02-27 04:002018-02-28 06:50Europe/HelsinkiUutisikkuna (Yle TV2)Telsu.fi
Poldark21:30 - 22:30 Yle TV1 Yle Uutiset21:50 - 21:55 Yle TV2 Poliisit 10 vuotta22:00 - 23:00 Jim u Napakymppi22:05 - 23:05 Nelonen u Beverly Hillsin täydelliset naiset22:40 - 23:40 AVA Viimeinen mahdollisuus: Lihavuusleikkaus23:00 - 00:05 TLC NCIS: New Orleans23:05 - 00:00 MTV3 Scandal23:10 - 00:05 Hero Pölkyllä pää23:30 Yle Teema & Fem Saatanan kanit21.2. klo 00:00 Yle Teema & Fem Rimakauhua ja rakkautta21.2. klo 00:00 - 00:55 MTV3 u Jalkapallon Mestarien liigan kooste21.2. klo 00:20 - 00:50 Yle TV2
Pelimiehen painajainen21:05 - 23:10 Liv IMDb 5.8 Neitoperho21:55 Yle Teema & Fem IMDb 6.8 Burn After Reading22:00 - 23:50 FOX uIMDb 7.0 Krokokuja21.2. klo 01:10 - 02:45 FOX uIMDb 3.6
Pinnalla juuri nyt: Haluatko miljonääriksi?, Tulossa: Heikoin lenkki, Epäilyksen polttopiste: Tennison, Beverly Hillsin täydelliset naiset, Temptation Island Suomi - musavideo, Holby Cityn sairaala, NCIS: New Orleans, Kadonneen jäljillä, The Voice of Finland, Jalkapallon Mestarien liiga: Chelsea - Barcelona

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
EUR-Lex - 61991CJ0110 - EN - EUR-Lex
EUR-Lex - 61991CJ0110 - EN
Document 61991CJ0110
Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 14 päivänä joulukuuta 1993.
Michael Moroni vastaan Collo GmbH.
Arbeitsgericht Bonnin esittämä ennakkoratkaisupyyntö.
Miespuolisten ja naispuolisten työntekijöiden samapalkkaisuus - Ammatilliset eläkkeet - Asiassa C-262/88, Barber, annetun tuomion oikeusvaikutusten ajallinen rajoittaminen.
Asia C-110/91.
Judgment of the Court of 14 December 1993. # Michael Moroni v Collo GmbH. # Reference for a preliminary ruling: Arbeitsgericht Bonn - Germany. # Equal pay for men and women - Occupational pensions - Limitations of the effects in time of the judgment in Case C-262/88 Barber. # Case C-110/91.
English special edition XIV 00501
ECLI identifier: ECLI:EU:C:1993:926
Yhdistynyt kuningaskunta, Irlanti, Alankomaat, Saksa, Euroopan komissio
*A9* Arbeitsgericht Bonn, Vorlagebeschluß vom 14/02/1991 (5 Ca 2261/90)
*P1* Arbeitsgericht Bonn, Protokoll vom 21/04/1994 (5 Ca 2261/90)
Vielle, Pascale: Régimes professionnels de pension : vers l'égalité parfaite ?, Revue internationale du travail 1993 p.487-497
Prechal, S. ; Wouters, J.: S.E.W. ; Sociaal-economische wetgeving 1995 p.785-791
Steindorff, Ernst: Juristenzeitung 1994 p.724-725
Feenstra, S.: Sociaal maandblad arbeid 1994 p.244-247
Brouwer, O.W.: Bedrijfspensioenen: gelijke monniken, gelijke kappen, Nederlandse staatscourant 1994 nº 3 p.5
Simon, Denys: Chronique de jurisprudence du Tribunal et de la Cour de justice des Communautés européennes. Institutions et ordre juridique communautaire, Journal du droit international 1994 p.480-482
Foglia, Raffaele ; Saggio, Antonio: Parità uomo-donna in materia di pensioni, Il Corriere giuridico 1994 p.765-766
Hanlon, James: Some Backward Steps for Equality, The Journal of Social Welfare & Family Law 1995 p.237-248
Interprets 31986L0378
Interprets 61988CJ0262
11957E119-L2: N 11
11957E119: N 9 - 33
31986L0378-A08P1: N 21 - 26
31986L0378: N 22 - 26
61970CJ0080-N7: N 14
61970CJ0080-N8: N 14
61984CJ0170: N 15
61988CJ0262: N 27 - 33
61988CJ0262-N12: N 11
61988CJ0262-N32: N 10
61988CJ0262-N37: N 23
61991CJ0109: N 28
Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 14 päivänä joulukuuta 1993. - Michael Moroni vastaan Collo GmbH. - Arbeitsgericht Bonnin esittämä ennakkoratkaisupyyntö. - Miespuolisten ja naispuolisten työntekijöiden samapalkkaisuus - Ammatilliset eläkkeet - Asiassa C-262/88, Barber, annetun tuomion oikeusvaikutusten ajallinen rajoittaminen. - Asia C-110/91.
Oikeustapauskokoelma 1993 sivu I-06591
Ruotsink. erityispainos sivu I-00453
Suomenk. erityispainos sivu I-00501
1. Sosiaalipolitiikka - Miespuoliset ja naispuoliset työntekijät - Samapalkkaisuus - Palkka - Käsite - Täydentävä yksityinen ammatillinen eläkejärjestelmä - Sisällyttäminen - Sukupuolesta riippuvan erilaisen ikäedellytyksen asettaminen eläkeoikeuden saamiselle - Ei sallittu
2. Sosiaalipolitiikka - Miespuoliset ja naispuoliset työntekijät - Samapalkkaisuus - Perustamissopimuksen 119 artikla - Sovellettavuus yksityisiin ammatillisiin eläkejärjestelmiin - Sovellettavuuden vahvistaminen asiassa C-262/88 17.5.1990 annetussa tuomiossa - Vaikutukset rajoitettu koskemaan mainitun tuomion julistamisen jälkeisiin työjaksoihin perustuvia eläkkeitä
(ETY:n perustamissopimuksen 119 artikla, neuvoston direktiivi 86/378/ETY)
$$1. Työnantajan ja työntekijöiden edustajien sopimukseen perustuvan ammatillisen järjestelmän, joka täydentää lakisääteistä sosiaaliturvajärjestelmää eikä sitä rahoiteta julkisista varoista, perusteella maksettavat eläkkeet kuuluvat perustamissopimuksen 119 artiklassa tarkoitetun palkan käsitteeseen, joten ne kuuluvat tällä määräyksellä säädetyn sukupuoleen perustuvan syrjinnän kiellon alaan. Tässä suhteessa ei merkitystä ole sillä, että tämä järjestelmä on perustettu kansallisen lainsäädännön mukaisesti ja että kansallisessa lainsäädännössä velvoitetaan maksamaan tätä eläkettä samaan aikaan kuin lakisääteistä eläkettä.
Näin ollen se, että täydentävässä ammatillisessa vakuutusjärjestelmässä miespuolinen työntekijä voi eri sukupuolille määrätyn eri eläkeiän vuoksi vaatia yrityseläkettä vasta iäkkäämpänä kuin samassa tilanteessa oleva naispuolinen työntekijä, on perustamissopimuksen 119 artiklan vastaista.
2. Perustamissopimuksen 119 artikla soveltuu välittömästi kaikkiin syrjinnän muotoihin, jotka voidaan todeta pelkkien kyseisessä artiklassa mainittujen työn ja palkan samanlaisuuden kriteerien avulla ilman, että kriteereitä täsmentäviä yhteisön omia tai kansallisia toimenpiteitä tarvitaan näiden kriteerien soveltamiseksi.
Koska eri sukupuolille vahvistetusta eri eläkeiästä johtuva syrjintä on suoraan todettavissa kussakin tapauksessa ilmenevien palkkaustekijöiden ja 119 artiklassa ilmaistujen kriteerien avulla, syrjinnän kohteeksi joutunut työntekijä voi direktiivin 86/37-8/ETY säännöksistä huolimatta vaatia oikeuksiaan yrityseläkkeeseen samassa iässä kuin naispuolinen työtoverinsa; kaikki ennenaikaisen yrityksestä lähtemisen vuoksi tehtävät vähennykset on laskettava käyttäen perusteena tätä ikää.
Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-262/88, Barber, 17.5.1990 antaman tuomion nojalla vaadittaessa tasa-arvoista kohtelua ammatillisten eläkkeiden osalta perustamissopimuksen 119 artiklan välittömään oikeusvaikutukseen voidaan vedota vasta tuomion antamispäivän jälkeisiin työjaksoihin perustuvien eläkkeiden osalta, paitsi jos työntekijät tai heidän jälkeensä etuuteen oikeutetut ovat ennen mainittua päivämäärää saattaneet vireille oikeudenkäynnin tai esittäneet muuten vastaavanlaisen vaatimuksen sovellettavan kansallisen oikeuden mukaan.
Asiassa C-110/91,
jonka Arbeitsgericht Bonn on saattanut ETY:n perustamissopimuksen 177 artiklan mukaisesti yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi saadakseen ensin mainitussa tuomioistuimessa vireillä olevassa riita-asiassa
ennakkoratkaisun ETY:n perustamissopimuksen 119 artiklan ja miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen toteuttamisesta ammatillisissa sosiaaliturvajärjestelmissä 24 päivänä heinäkuuta 1986 annetun neuvoston direktiivin 86/378/ETY (EYVL N:o L 225, s. 40) tulkinnasta sekä yhteisöjen tuomioistuimen 17.5.1990 asiassa Barber antaman tuomion (C-262/88, Kok. 1990, s. I-1889) oikeusvaikutusten ajallisesta rajoittamisesta,
toimien kokoonpanossa: presidentti O. Due, jaostojen puheenjohtajat G. F. Mancini, J. C. Moitinho de Almeida, M. Díez de Velasco sekä tuomarit C. N. Kakouris, R. Joliet, F. A. Schockweiler, G. C. Rodríguez Iglesias, M. Zuleeg, P. J. G. Kapteyn ja J. L. Murray,
kirjaaja: apulaiskirjaaja H. von Holstein ja johtava hallintovirkamies D. Louterman-Hubeau,
- Michael Moroni edustajanaan asianajaja M. Hohlfeld, Bonn,
- Firma Collo GmbH edustajanaan Bundesvereinigung der Deutschen Arbeitgeberverbände,
- Saksan hallitus asiamiehenään liittotalousministeriön Ministerialrat E. Röder,
- Alankomaiden hallitus asiamiehenään ulkoasiainministeriön kansliapäällikkö B. R. Bot,
- Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus asiamiehenään R. Caudwell, Treasury Solicitor's Department, sekä barrister S. Richards,
- Irlannin hallitus asiamiehenään Chief State Solicitor L. J. Dockery,
- Euroopan yhteisöjen komissio asiamiehenään oikeudellisen yksikön virkamiehet K. Banks ja B. Jansen,
kuultuaan Saksan hallituksen, Alankomaiden hallituksen, asiamiehinään ulkoasiainministeriön oikeudelliset apulaisneuvonantajat J. W. de Zwaan ja T. Heukels, Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen, asiamiehinään Attorney-General Sir Nicholas Lyell, QC, barrister S. Richards, barrister N. Paines, ja J. E. Collins, Treasury Solicitor's Department, Irlannin hallituksen, asiamiehinään J. Cooke, SC, ja A. O'Caoimh, BL, sekä komission esittämät suulliset huomautukset 26.1.1993 pidetyssä suullisessa käsittelyssä,
kuultuaan julkisasiamiehen 28.4.1993 pidetyssä suullisessa käsittelyssä antaman ratkaisuehdotuksen,
1 Arbeitsgericht Bonn on 14.2.1991 tekemällään ja yhteisöjen tuomioistuimeen 11.4.1991 saapuneella päätöksellä esittänyt ETY:n perustamissopimuksen 177 artiklan nojalla kolme ennakkoratkaisukysymystä ETY:n perustamissopimuksen 119 artiklan tulkinnasta sekä miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen toteuttamisesta ammatillisissa sosiaaliturvajärjestelmissä 24 päivänä heinäkuuta 1986 annetun neuvoston direktiivin 86/378/ETY (EYVL N:o L 225, s. 40, jäljempänä 'direktiivi 86/378/ETY) tulkinnasta sekä yhteisöjen tuomioistuimen 17.5.1990 asiassa Barber antaman tuomion (C-262/88, Kok. 1990, s. I-1889, jäljempänä 'asiassa Barber annettu tuomio') tulkinnasta oikeusvaikutusten ajallisen rajoittamisen osalta.
2 Nämä kysymykset on esitetty riita-asiassa Moroni vastaan Collo GmbH, jäljempänä 'Collo'; asia koskee yrityseläkkeen myöntämisen ehtoja.
3 Vuonna 1948 syntynyt Moroni on ollut Collon työntekijänä vuosien 1968 ja 1983 välisenä aikana ja liittynyt yrityksen vanhuuseläkejärjestelmään. Mainitun lakisääteistä eläkejärjestelmää täydentävän järjestelmän mukaan miespuoliset työntekijät eivät voi vaatia eläkettä ennen 65 vuoden ikää, kun taas naiset saavat sen täytettyään 60 vuotta; molemmissa tapauksissa on edellytyksenä, että työntekijä on työskennellyt yrityksessä vähintään kymmenen vuotta.
4 Gesetz zur Verbesserung der betrieblichen Altersversorgungin (ammatillisten vanhuuseläkejärjestelmien parantamista koskeva laki, jäljempänä 'BetrAVG') nojalla työntekijä, joka lähtee yrityksen palveluksesta ennen eläkeiän täyttymistä, säilyttää oikeuden työsuhteensa aikana kertyneeseen eläkkeeseen; hän on oikeutettu eläkkeeseen täytettyään 65 tai 60 vuotta sen mukaan, onko hän mies vai nainen. Eläkkeen määrä lasketaan tällöin vähentämällä siitä eläkkeestä, jonka työntekijä tavanomaisessa eläkeiässä olisi saanut, osa, joka vastaa työntekijän todellisen työssäoloajan ja hänen teoreettisen kokonaistyössäoloaikansa välistä suhdetta. Koska naisten eläkeikä on alhaisempi, heidän eläkettään vähennetään vähemmän kuin heidän miespuolisten työtovereidensa eläkkeitä.
5 Moroni on vaatinut Arbeitsgericht Bonnissa perustamissopimuksen 119 artiklaan vedoten oikeutta yrityseläkkeeseen 60 vuoden iästä alkaen - eli vastaavaa oikeutta kuin naispuolisilla työtovereillaan - sekä sitä, että hänen eläkkeestään ei tästä syystä vähennettäisi enempää kuin hänen tehtäviensä päättymisen ja kuudennenkymmenennen ikävuotensa erotuksena olevan vuosimäärän mukaisesti laskettava osa.
6 Collo kiistää 119 artiklan soveltumisen tässä tapauksessa ja viittaa direktiiviin 86/378/ETY, jonka mukaan toisaalta ammatillisten järjestelmien määräysten muuttamisella tasa-arvoisen kohtelun periaatteen mukaiseksi, mikä on toteutettava viimeistään 1.1.1993, ei välttämättä ole taannehtivaa vaikutusta (8 artikla) ja jonka mukaan toisaalta jäsenvaltiot ovat oikeutettuja poikkeamaan tasa-arvoisen kohtelun periaatteesta eläkkeiden ja vanhuuseläkkeiden myöntämisikärajojen vahvistamisen osalta joko siihen asti, kun tasa-arvoisuus on toteutettu lakisääteisissä järjestelmissä, tai viimeistään siihen asti, kun jollain direktiivillä mainittuun tasa-arvoisuuteen velvoitetaan (9 artikla). Joka tapauksessa on otettava huomioon asiassa Barber annetun tuomion oikeusvaikutusten ajallinen rajoittaminen.
7 Arbeitsgericht Bonn on päättänyt lykätä asian käsittelyä ja esittää yhteisöjen tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
"1) Onko suorien vakuutusten järjestelmään perustuva ammatillinen vakuutusjärjestelmä, joka sisältää velvoitteen maksaa täydentävä eläke miespuoliselle työntekijälle 65 vuoden iässä, mutta naispuoliselle työntekijälle 60 vuoden iässä, jo nykyään ETY:n perustamissopimuksen 119 artiklan vastainen, ottaen huomioon myös direktiivin 86/378/ETY?
2) Jos vastaus ensimmäiseen kysymykseen on myönteinen, onko rikkomisella jo tästä hetkestä lähtien samanlaiset oikeudelliset seuraamukset, kuin mitä direktiivillä 86/378/ETY on ilmeisesti edellytetty vasta vuodesta 1993 alkaen? Voiko tällaiseen vakuutusjärjestelmään liittynyt työntekijä vaatia oikeuksiaan eläkkeeseen 60 vuoden iästä alkaen, ja onko täydentävä eläke maksettava vähentämättömänä huolimatta eläkkeelle lähdön ennenaikaisuudesta sopimuksen ehtoihin nähden?
3) Jääkö mahdollinen ETY:n perustamissopimuksen 119 artiklan rikkominen - ottaen huomioon myös direktiivin 86/378/ETY - nykyään ilman seurausta
a) kun työntekijä on jättänyt työpaikkansa ennenaikaisesti tai saatuaan täydet eläkeoikeudet aikoo niin tehdä ennen direktiivin 86/378/ETY julkaisemista, ennen yhteisöjen tuomioistuimen 17.5.1990 antaman tuomion (C-262/88, Barber v. Guardian Royal Exchange Assurance Group) julistamista tai ennen direktiivin 86/378/ETY 8 artiklan 1 kohdassa vahvistettua päivämäärää 1.1.1993,
b) jos entinen työntekijä on jo siirtynyt eläkkeelle johonkin edellä mainituista päivämääristä mennessä,
tai vain siltä osin kuin
c) täydentävän eläkkeen maksamisen aloittamisen ehdot ovat jo täyttyneet johonkin yllämainituista päivämääristä mennessä siten, että on vielä mahdollista pyytää korotus tulevien eläkeoikeuksien perusteella,
d) kuuluuko kysymys ETY:n perustamissopimuksen 119 artiklasta edellä esitettyjen eri tilanteista johtuvien muunnosten ajallisista vaikutuksista esillä olevassa tapauksessa kansallisten tuomioistuinten harkintavaltaan?"
8 Pääasiaa koskevia tosiseikkoja, asian käsittelyn vaiheita sekä yhteisöjen tuomioistuimelle esitettyjä kirjallisia huomautuksia koskevat tarkemmat tiedot ilmenevät suullista käsittelyä varten laaditusta kertomuksesta. Oikeudenkäyntiasiakirjojen näitä osia käsitellään jäljempänä vain, mikäli se on tarpeen tuomioistuimen perustelujen selvittämiseksi.
9 Ensimmäisellä kysymyksellään ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pyrkii selvittämään, onko perustamissopimuksen 119 artiklan vastaista täydentävien ammatillisten eläkejärjestelmien erilaisen eläkeiän vahvistaminen eri sukupuolille niin, että miespuolinen työntekijä voi vaatia yrityseläkettä vasta iäkkäämpänä kuin samassa tilanteessa oleva naispuolinen työntekijä.
10 On muistettava, että asiassa Barber annetussa tuomiossa (32 kohta) yhteisöjen tuomioistuin on jo todennut 119 artiklan kieltävän kaiken palkkasyrjinnän miesten ja naisten välillä riippumatta siitä, millaisesta järjestelystä naisten ja miesten erilainen kohtelu johtuu; erityisesti on kielletty vahvistamasta eri sukupuolille erilaista eläkeikää sellaisessa sopimusperusteisessa ammatillisessa järjestelmässä, jota sovelletaan lakisääteisen järjestelmän sijasta, vaikka miehillä ja naisilla olisikin eri eläkeikä kansallisen lainsäädännön mukaisessa järjestelmässä.
11 Yhteisöjen tuomioistuin on päätynyt tähän lopputulokseen päätettyään samassa tuomiossa, että ammatilliset eläkkeet ovat 119 artiklan toisessa kohdassa tarkoitettua palkkaa, johon vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan kuuluvat kaikki nykyiset ja tulevat rahana tai luontoisetuina maksettavat vastikkeet kunhan työntekijä saa ne, vaikka välillisesti, palvelussuhteen perusteella; se, että jotkut suoritukset maksetaan työsuhteen päättymisen jälkeen, ei tarkoita, etteivätkö ne voisi olla mainitussa artiklassa tarkoitettua palkkaa (ks. erityisesti 12 kohta).
12 On totta, kuten kansallinen tuomioistuin toteaa, että asiassa Barber annetun tuomion taustalla olevat seikat koskevat brittiläisen oikeuden mukaista, lakisääteisen järjestelmän sijasta sovellettavaa sopimusperusteista ammatillista vakuutusjärjestelmää (contracted-out -järjestelmää) eivätkä pääasian kohteena olevassa riita-asiassa kyseessä olevaa täydentävää ammatillista järjestelmää.
13 On joka tapauksessa huomattava, että todetessaan mainitunlaisten järjestelmien mukaisesti maksettavien eläkkeiden kuuluvan 119 artiklan soveltamisalaan, yhteisöjen tuomioistuin on nojautunut samoihin kriteereihin kuin aikaisemmassa oikeuskäytännössään erottaakseen lakisääteiset sosiaaliturvajärjestelmät ammatillisista vakuutusjärjestelmistä.
14 Asiassa Defrenne 25.5.1971 antamassaan tuomiossa (80/70, Kok. 1971, s. 445, 7 ja 8 kohta) yhteisöjen tuomioistuin vahvisti, että palkan käsitteeseen eivät sisälly sellaiset sosiaaliturvajärjestelmät tai -etuudet, esimerkiksi vanhuuseläkkeet, jotka perustuvat suoraan lainsäädäntöön eivätkä edellytä yritys- tai ammattikohtaista sopimista ja joiden soveltaminen yleisesti määriteltyihin työntekijäryhmiin on pakollista. Kyseisillä järjestelmillä turvataan työntekijöille sellaisen lakisääteisen järjestelmän edut, jonka rahoitukseen osallistuvat työntekijät, työnantajat ja mahdollisesti julkinen valta siten, että osallistuminen perustuu enemmän sosiaalipoliittisiin syihin kuin työnantajan ja työntekijän väliseen työsuhteeseen.
15 Yhteisöjen tuomioistuin on asiassa Bilka-Kaufhaus 13.5.1986 antamassaan tuomiossa (170/84, Kok. 1986, s. 1607), joka koskee juuri saksalaista ammatillista järjestelmää, todennut, että vaikka järjestelmä on otettu käyttöön kansallisen lainsäädännön mukaisesti, se perustuu työnantajan ja hänen työntekijöidensä edustajien väliseen sopimukseen, se täydentää lakisääteistä sosiaaliturvajärjestelmää eikä sitä rahoiteta julkisista varoista. Järjestelmä, jolla on nämä ominaispiirteet, kuuluu siten perustamissopimuksen 119 artiklan soveltamisalaan.
16 Asiassa Barber annetussa tuomiossa käsiteltiin ensimmäistä kertaa sitä kysymystä, onko erilaisen eläkeiän vahvistaminen eri sukupuolille 119 artiklassa tarkoitettua epätasa-arvoista kohtelua. Tällainen erottelu ei kuitenkaan ole ominaista pelkästään niille sopimusperusteisille ammatillisille vakuutusjärjestelmille, joita sovelletaan lakisääteisten järjestelmien sijasta; päinvastoin sitä esiintyy myös muissa ammatillisissa järjestelmissä, ja se aiheuttaa samat syrjivät vaikutukset.
17 Asiassa Barber annetussa tuomiossa ilmaistujen periaatteiden ei ole katsottava ulottuvan vain niihin sopimusperusteisiin ammatillisiin vakuutusjärjestelmiin, joita sovelletaan lakisääteisen järjestelmän sijasta, vaan myös sen kaltaisiin täydentäviin järjestelmiin, joita pääasiana oleva riita-asia koskee.
18 Saksan hallitus korostaa, että Saksassa sovellettavan lakisääteisen vanhuuseläkejärjestelmän mukaan miespuolinen työntekijä voi saada varhennettua lakisääteistä eläkettä täytettyään 60 vuotta. Tällöin hänellä on BetrAVG:n mukaan samalla oikeus saada ammatillista eläkettä. Näiden säännösten hallitus katsoo osoittavan lakisääteisen järjestelmän ja ammatillisen järjestelmän läheistä ja suoraa yhteyttä.
19 Tätä perustelua ei voida hyväksyä. Yhtäältä kansallisen säännöksen mukainen velvoite maksaa ammatillista eläkettä samaan aikaan kuin lakisääteistä eläkettä ei johda ammatillisen järjestelmän jäämiseen perustamissopimuksen 119 artiklan soveltamisalan ulkopuolelle. Toisaalta on todettava, että mainitulla kansallisella säännöksellä ei ole mitään vaikutusta riidan kohteena olevan vähennyksen syrjivään luonteeseen, joka on seurausta yksinomaan niistä sopimusperusteisista säännöistä, joissa vahvistetaan eri eläkeikä miespuolisille ja naispuolisille työntekijöille.
20 Ensimmäiseen ennakkoratkaisukysymykseen on vastattava, kuten asiassa Barber annetusta tuomiosta seuraa, että se, että täydentävässä ammatillisessa vakuutusjärjestelmässä miespuolinen työntekijä voi eri sukupuolille vahvistetun eri eläkeiän vuoksi vaatia yrityseläkettä vasta iäkkäämpänä kuin samassa tilanteessa oleva naispuolinen työntekijä, on perustamissopimuksen 119 artiklan vastaista.
21 Toisessa kysymyksessään ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin kysyy, estetäänkö edellä mainitun direktiivin 86/378/ETY 8 artiklan 1 kohdalla se, että eri eläkeiän vahvistaminen eri sukupuolille yrityseläkkeiden maksamisen osalta on yhteensopimatonta perustamissopimuksen 119 artiklan kanssa ennen 1.1.1993, johon mennessä jäsenvaltioiden on mainitun säännöksen mukaisesti toteutettava kaikki direktiivin noudattamisen edellyttämät toimenpiteet.
22 Tämä kysymys tuo pääasiallisesti esiin ongelman perustamissopimuksen 119 artiklan ja direktiivin 86/378/ETY välisestä suhteesta.
23 Tässä yhteydessä on muistettava, että vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti 119 artiklaa sovelletaan sellaisenaan kaikkiin syrjinnän muotoihin, jotka voidaan todeta pelkkien kyseisessä artiklassa mainittujen työn ja palkan samanlaisuuden kriteerien avulla ilman, että kriteereitä täsmentäviä yhteisön omia tai kansallisia toimenpiteitä tarvitaan näiden kriteerien soveltamiseksi (ks. erityisesti asiassa Barber annettu tuomio, 37 kohta).
24 Koska yrityseläkkeiden osalta eri sukupuolille vahvistetusta eri eläkeiästä johtuva syrjintä on suoraan todettavissa kussakin tapauksessa ilmenevien palkkaustekijöiden ja 119 artiklassa ilmaistujen kriteerien avulla, ei ole syytä tarkastella direktiivin 86/378/ETY vaikutuksia. Viimeksi mainitun direktiivin säännökset eivät voi missään olosuhteissa rajoittaa mainitun artiklan määräysten merkitystä.
25 Tästä seuraa, jos kolmanteen ennakkoratkaisukysymykseen annetusta vastauksesta ei muuta johdu, että eri sukupuolille vahvistetun eri eläkeiän vuoksi syrjitty työntekijä voi periaatteessa vaatia oikeuksiaan yrityseläkkeeseen samassa iässä kuin naispuolinen työtoverinsa; kaikki ennenaikaisen yrityksestä lähtemisen vuoksi tehtävät vähennykset on laskettava käyttäen perusteena tätä ikää.
26 Toiseen ennakkoratkaisukysymykseen on siis vastattava, ettei direktiivi 86/378/ETY estä asianosaista vetoamasta suoraan perustamissopimuksen 119 artiklaan kansallisessa tuomioistuimessa, jos kolmanteen ennakkoratkaisukysymykseen annetusta vastauksesta ei muuta johdu.
27 Kolmannella kysymyksellä yhteisöjen tuomioistuinta pyydetään pääasiallisesti ilmaisemaan kantansa asiassa Barber annetun tuomion oikeusvaikutusten ajallisen rajoittamisen täsmällisestä merkityksestä.
28 Kuten yhteisöjen tuomioistuin on jo todennut 6.10.1993 asiassa Ten Oever antamassaan tuomiossa (C-109/91, Kok. 1993, s. I-4879), riittää tältä osin sen korostaminen, että mainitunlainen rajoitus on asetettu nimenomaan yksityisten ammatillisten järjestelmien mukaisille suorituksille (erityisesti eläkkeille), joita on pidettävä perustamissopimuksen 119 artiklassa tarkoitettuna palkkana.
29 Kyseisessä ratkaisussa otettiin huomioon kyseisen palkkausmuodon erikoislaatuisuus; palkkausmuoto perustuu ajalliseen erotteluun työntekijän koko uran aikana vähitellen syntyvän eläkeoikeuden ja tiettyyn ikään asti lykätyn eläkkeen tosiasiallisen maksamisen välillä.
30 Yhteisöjen tuomioistuin on myös ottanut huomioon ammatillisten eläkkeiden rahoitusmenetelmien ominaispiirteet ja näin ollen jokaisessa erityistapauksessa laskennalliset suhteet kausittaisten maksusuoritusten ja vastaisuudessa maksettavien summien välillä.
31 Ottaen huomioon asiassa Barber annetun tuomion 44 kohdassa ilmaistut kyseisen tuomion oikeusvaikutusten ajalliseen rajoittamiseen oikeuttavat syyt on täsmennettävä, että tasa-arvoiseen kohteluun ammatillisten eläkkeiden osalta voidaan vedota vasta tuomion antamispäivän eli 17.5.1990 jälkeisiin työjaksoihin perustuvien eläkkeiden osalta, paitsi jos työntekijät tai heidän jälkeensä etuuteen oikeutetut ovat ennen mainittua päivämäärää panneet vireille oikeudenkäynnin tai esittäneet muuten vastaavanlaisen vaatimuksen sovellettavan kansallisen oikeuden mukaan.
32 Kolmannen ennakkoratkaisukysymyksen d kohdassa esitetyn tilanteen osalta on muistettava, että yksinomaan yhteisöjen tuomioistuimen asiana on poikkeustapauksissa rajoittaa asianomaisten mahdollisuutta vedota tulkintaan, jonka se ennakkoratkaisupyynnön johdosta antaa yhteisön oikeussäännöistä.
33 Kolmanteen ennakkoratkaisukysymykseen on asiassa Barber annetun tuomion nojalla vastattava, että vaadittaessa tasa-arvoista kohtelua ammatillisten eläkkeiden osalta perustamissopimuksen 119 artiklan välittömään oikeusvaikutukseen voidaan vedota vasta 17.5.1990 jälkeisiin työjaksoihin perustuvien eläkkeiden osalta, paitsi jos työntekijät tai heidän jälkeensä etuuteen oikeutetut ovat ennen mainittua päivämäärää panneet vireille oikeudenkäynnin tai esittäneet muuten vastaavanlaisen vaatimuksen sovellettavan kansallisen oikeuden mukaan.
34 Yhteisöjen tuomioistuimelle huomautuksensa esittäneille Saksan, Alankomaiden, Irlannin ja Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksille ja Euroopan yhteisöjen komissiolle aiheutuneita oikeudenkäyntikuluja ei voida määrätä korvattaviksi. Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely yhteisöjen tuomio-istuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikuluista.
on ratkaissut Arbeitsgericht Bonnin 14.2.1991 tekemällään päätöksellä esittämät kysymykset seuraavasti:
1) Kuten 17.5.1990 asiassa Barber (C-262/88) annetusta tuomiosta seuraa, se, että täydentävässä ammatillisessa vakuutusjärjestelmässä miespuolinen työntekijä voi eri sukupuolille vahvistetun eri eläkeiän vuoksi vaatia yrityseläkettä vasta iäkkäämpänä kuin samassa tilanteessa oleva naispuolinen työntekijä, on perustamissopimuksen 119 artiklan vastaista.
2) Miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen toteuttamisesta ammatillisissa sosiaaliturvajärjestelmissä 24 päivänä heinäkuuta 1986 annettu neuvoston direktiivi 86/378/ETY ei estä asianosaisia vetoamasta suoraan perustamissopimuksen 119 artiklaan kansallisessa tuomioistuimessa, jos kolmanteen ennakkoratkaisukysymykseen annetusta vastauksesta ei muuta johdu.
3) Edellä mainitun 17.5.1990 annetun tuomion nojalla vaadittaessa tasa-arvoista kohtelua ammatillisten eläkkeiden osalta perustamissopimuksen 119 artiklan välittömään oikeusvaikutukseen voidaan vedota vasta 17.5.1990 jälkeisiin työjaksoihin perustuvien eläkkeiden osalta, paitsi jos työntekijät tai heidän jälkeensä etuuteen oikeutetut ovat ennen mainittua päivämäärää panneet vireille oikeudenkäynnin tai esittäneet muuten vastaavanlaisen vaatimuksen sovellettavan kansallisen oikeuden mukaan.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


text:
Toisin kuin käräjäoikeus hovioikeus katsoi ettei kotietsinnän toimittamiselle ollut perusteita: Kärsimyskorvausta 1.000 euroa – vaatimus oikeudenkäynnin viivästymisen hyvittämisestä hylättiin
31.12.2019 13.30 Toisin kuin käräjäoikeus hovioikeus katsoi ettei kotietsinnän toimittamiselle ollut perusteita: Kärsimyskorvausta 1.000 euroa – vaatimus oikeudenkäynnin viivästymisen hyvittämisestä hylättiin
Asiassa esitetyn selvityksen perusteella poliisin tieto siitä, että poika VA voisi löytyä isän A:n luota, oli perustunut A:n puhelinsoittoon poliisille sekä siihen, että A ja VA olivat asuneet lähekkäin. Mainittujen seikkojen perusteella ei ollut erityistä aihetta olettaa, että VA oleskelisi A:n asunnossa. Asiassa ei ilmennyt, että poliisilla olisi ollut muuta tietoa sen tueksi, että VA oleskelisi A:n asunnossa. Tapauksesta ja sen olosuhteista ei ilmennyt sellaisia konkreettisia seikkoja, joiden perusteella poliisi olisi voinut päätellä varsin korkealla todennäköisyydellä kotietsinnän tuottavan tulosta. Hovioikeus katsoi, ettei poliisin tiedossa olleiden seikkojen perusteella ollut pakkokeinolain 8 luvun 3 §:n 2 momentin edellyttämiä erittäin painavia perusteita olettaa, että A:n aikuinen poika VA oleskelisi isänsä asunnossa. Hovioikeus katsoi, että kotietsinnän toimittamiselle A:n hallitsemaan asuinhuoneistoon ei ollut pakkokeinolain 8 luvun 3 §:n 2 momentissa säädettyä edellytystä. (Vailla lainvoimaa 31.12.2019)
Helsingin hovioikeus 31.12.2019
Päätös Nro 1635
Diaarinumero R 18/681
Helsingin käräjäoikeus 5.2.2018 nro 245
Asia Kotietsinnän saattaminen tuomioistuimen tutkittavaksi
Valittaja Suomen valtio / Valtiokonttori
Vastavalittaja A
Vastapuolet A ja Suomen valtio / Valtiokonttori
Käräjäoikeuden päätöslauselma
Kotietsinnälle on ollut pakkokeinolain (30.12.2013/1146) 8 luvun 3 §:ssä säädetty peruste. Kotietsinnässä ei ole menetelty 8 luvun 5 §:n edellyttämällä tavalla.
Suomen valtio / Valtiokonttori velvoitetaan maksamaan A:lle korvauksena lainvastaisesta kotietsinnästä 800 euroa ja kohtuullisina oikeudenkäyntikuluina yhteensä 914,52 euroa.
Pakkokeinolaki 8 luku 3, 5 ja 6 §:t
Valtio on vaatinut, että kotietsintään liittyvä korvausvaatimus hylätään tai korvausvelvollisuuden määrää ainakin alennetaan. Lisäksi valtio on vaatinut, että A velvoitetaan korvaamaan sen oikeudenkäyntikulut hovioikeudessa 715 eurolla korkoineen.
Valtio ei ollut myöntänyt korvausvastuun perustetta, kun kotietsinnän suorittamiselle oli ollut pakkokeinolaissa säädetyt edellytykset käräjäoikeuden toteamin tavoin. Korvausvelvollisuutta ei siten voinut perustaa myöntämiseen.
Vahingonkorvauslain 5 luvun 6 §:n edellytykset kärsimyskorvauksen suorittamiselle eivät täyttyneet. Euroopan ihmisoikeussopimuksen (jäljempänä ihmisoikeussopimus) 13 artikla ei edellyttänyt, että loukkauksen kohteeksi joutuneella olisi aina oikeus saada rahallista korvausta. Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on pitänyt lievimmissä tapauksissa loukkauksen toteavaa tuomiota riittävänä hyvityksenä. Oikeuskäytännössä on katsottu, että valtiolle voi syntyä korvausvastuu perus- ja ihmisoikeusloukkausten aiheuttamasta kärsimyksestä vain, jos loukkausta voidaan pitää riittävän vakavana.
Käräjäoikeus on todennut kotietsinnälle A:n kotona olleen pakkokeinolain 8 luvun 3 §:n mukaiset edellytykset ja kotietsinnän toteutetun 6 §:ssä edellytetyllä tavalla niin, ettei siitä ollut aiheutunut haittaa tai vahinkoa enempää kuin oli ollut välttämätöntä. Menettely oli ollut puutteellinen ainoastaan pakkokeinolain 8 luvun 5 §:n läsnäoloon liittyvien menettelysäännösten osalta. Nämä puutteet eivät suoraan kohdistuneet Euroopan ihmisoikeussopimuksen 8 artiklan tarkoittamaan kotirauhaan vaan enemmänkin sopimuksen 13 artiklan tehokkaan oikeussuojan takeisiin. Käräjäoikeus oli ottanut A:n vaatimuksen käsiteltäväksi 9.8.2017, vaikka A ei ollut esittänyt vaatimustaan 30 päivän määräajassa kotietsinnän suorittamisesta. A:lle ei ollut siten aiheutunut oikeudenmenetystä menettelyvirheistä. Käräjäoikeus oli huomioinut A:n oikeuden tehokkaaseen oikeussuojakeinojen käyttämiseen.
Loukkauksen toteava ratkaisu oli riittävä hyvitys menettelyvirheistä. Joka tapauksessa tuomittu korvaus oli edellä mainituilla perusteilla liiallinen. Kotietsinnästä ei ollut aiheutunut A:lle stressihäiriötä eikä työkyvyttömyyttä.
A on vaatinut, että hänen asuinhuoneistossaan 8.5.2017 suoritettu kotietsintä todetaan pakkokeinolain säännösten vastaiseksi, että kärsimyskorvausta korotetaan 3.500 euroksi ja että korvausta oikeudenkäyntikuluista käräjäoikeudessa korotetaan 1.063,32 euroksi. Toissijaisesti A on vaatinut, että kärsimyskorvausta korotetaan 1.000 euroksi, mikäli katsotaan, että kotietsinnälle oli ollut lainmukaiset edellytykset. Lisäksi A on vaatinut hyvityksenä oikeudenkäynnin viivästymisestä 1.600 euroa jokaista alkanutta vuotta kohden ja että valtio velvoitetaan korvaamaan hänen oikeudenkäyntikulunsa 6.154,44 eurolla hovioikeudessa korkoineen.
Kotietsinnälle ei ollut ollut pakkokeinolain mukaisia edellytyksiä ja A:n kotirauhaa oli rikottu. Menettelyssä oli ollut useita puutteita ja A oli saanut poliisilta tiedon kotietsinnän suorittamisesta 2 kuukautta ja 20 päivää kotietsinnän jälkeen.
A:n oikeudenkäyntikulujen tuntiveloitusperuste 240 euroa lisättynä arvonlisäverolla tuli hyväksyä, koska asian luonne oli siviilioikeudellinen.
A on vaatinut, että valtion valitus hylätään.
Kotietsinnälle ei ollut ollut pakkokeinolain 8 luvun 3 §:ssä säädettyjä edellytyksiä, ja menettelyssä oli ollut useita puutteita. Asiassa ei ollut ollut erittäin päteviä perusteita olettaa A:n aikuisen pojan oleskelevan isänsä asunnossa, koska oletuksen tueksi ei ollut ollut mitään konkreettisia seikkoja. Etsintä oli kohdistunut A:n kotiin, joka oli kotirauhan ydinaluetta. Tuomittu vahingonkorvaus ei ollut liiallinen. Pelkkä loukkauksen toteava ratkaisu ei ollut riittävä hyvitys. Kotietsinnässä tapahtuneet menettelyvirheet olivat yhtä vakavia kuin suoraan kotirauhaan kohdistuvat loukkaukset, koska menettelyvirheet estivät kotietsinnän edellytysten ja menettelyn tutkittavaksi saattamisen.
Kotietsinnästä oli aiheutunut A:lle stressireaktio ja masennus ja näiden seurauksena työkyvyttömyys.
Valtio on vaatinut, että A:n vastavalitus hylätään.
Valtiokonttorilla ei ollut toimivaltaa ottaa kantaa siihen, oliko pakkokeinolain säännöksiä noudatettu. Mikäli kotietsinnän toimittamiselle ei olisi ollut lainmukaisia edellytyksiä, tuli myös tältä osin arvioida, oliko loukkauksen toteava ratkaisu riittävä hyvitys A:lle. A:n masennus ja työkyvyttömyys eivät olleet olleet seurausta kotietsinnästä.
Käräjäoikeuden ratkaisu oikeudenkäyntikulujen tuntiveloitusperusteen osalta oli oikea.
Poliisi oli toimittanut kotietsinnän A:n asuntoon 8.5.2017 etsiessään tämän etsintäkuulutettua poikaa VA:ta, joka oli ollut epäiltynä erinäisistä rikoksista. A ei ollut ollut läsnä kotietsinnän aikana eikä poliisi ollut jättänyt asuntoon ilmoitusta kotietsinnän suorittamisesta. A:n mukaan hän oli saanut tiedon kotietsinnästä samana päivänä huoltomiehen kautta. Poliisilta hän oli saanut tiedon etsinnästä vasta 28.7.2017 saapuneella kirjeellä.
Asiassa on kysymys siitä, onko poliisilla ollut lainmukaiset edellytykset toimittaa kotietsintä A:n asuntoon 8.5.2017. Käräjäoikeuden päätös ei ole muutoksenhaun kohteena siltä osin, kuin käräjäoikeus on päätöksessään katsonut, ettei kotietsinnässä ollut menetelty pakkokeinolain 8 luvun 5 §:n edellyttämällä tavalla.
Pakkokeinolain 8 luvun 3 §:n 2 momentin mukaan yleinen kotietsintä saadaan toimittaa muualla kuin etsittävän henkilön hallinnassa olevassa paikassa vain, jos etsittävän henkilön voidaan erittäin pätevin perustein olettaa olevan siellä.
Korkein oikeus on ratkaisussaan KKO 2016:71 todennut, että ”erittäin pätevin perustein olettaa” osoittaa pakkokeinolaissa käytetyn kolmiasteisen todennäköisyysporrastuksen kaikkein korkeimpaa todennäköisyyden astetta. Se sijoittuu yli 50-prosenttista todennäköisyyttä edellyttävän todennäköisiä syitä koskevan ilmaisun yläpuolelle. Arvioitava todennäköisyys liittyy etsinnän tuloksellisuuteen. Se, että rikos on tehty tietyssä paikassa tai epäilty on sieltä otettu kiinni, luo laillisen olettaman kyseiseen paikkaan suoritettavan etsinnän odotettavissa olevasta tuloksellisuudesta. Muut seikat, joista tuloksellisuusodotukseen voidaan erittäin pätevin perustein päätyä, on arvioitava tapauskohtaisesti.
Eduskunnan apulaisoikeusasiamiehen ratkaisuissa on pakkokeinolain tarkoittamien erittäin pätevien perusteiden katsottu edellyttävän varsin vahvaa selvitystä sen seikan puolesta, että kohteesta saataisiin selvitystä rikoksesta tai että etsittävä henkilö löytyisi kotietsinnän kohteena olevasta asunnosta. Tällä on tarkoitettu tapauksesta ja olosuhteista ilmeneviä konkreettisia seikkoja, joiden perusteella voidaan päätellä kotietsinnän tuottavan tulosta (esimerkiksi 25.6.2003, Dnro 2743/4/00 ja 3.4.2003, Dnro 249/4/00).
Kotietsinnän edellytyksiä koskevia säännöksiä tulkittaessa ja sovellettaessa on vielä otettava huomioon, että kotietsinnällä puututaan perustuslain 10 §:n 1 momentin turvaamaan kotirauhaan. Vaikka pakkokeinolain kotietsintää koskevat säännökset perustuvatkin perustuslain mainitun pykälän 3 momentin mukaiseen valtuutukseen säätää lailla perusoikeuksien turvaamiseksi tai rikosten selvittämiseksi välttämättömistä kotirauhan piiriin ulottuvista toimenpiteistä, on näitä säännöksiä sovellettaessa otettava huomioon tarve turvata kotirauhan suojan toteutuminen myös käytännössä.
Ihmisoikeussopimuksen 8 artiklan 1 kohdan mukaan jokaisella on oikeus nauttia kotiinsa kohdistuvaa kunnioitusta. Artiklan 2 kohdassa todetaan, että viranomaiset eivät saa puuttua tämän oikeuden käyttämiseen, paitsi silloin kun laki sen sallii ja se on demokraattisessa yhteiskunnassa välttämätöntä esimerkiksi yleisen turvallisuuden vuoksi, epäjärjestyksen ja rikollisuuden estämiseksi tai terveyden tai moraalin suojaamiseksi.
Kotietsinnän edellytykset tässä tapauksessa
Hovioikeudessa kuullut henkilöt ovat kertoneet olennaisilta ratkaisuun vaikuttavilta osilta samalla tavoin kuin heidän kertomakseen on käräjäoikeuden tuomioon kirjattu.
Kotietsintää koskevan määräyksen antanut rikosylikomisario V on hovioikeudessa lisäksi kertonut, että VA:ta oli monin eri tavoin yritetty tavoittaa siinä onnistumatta. VA:ta oli epäilty muun muassa kahdesta lähestymiskiellon rikkomisesta, joiden kohteena oli VA:ta koskeneen toisen rikosepäilyn asianomistaja. VA:n tavoittaminen oli ollut tärkeää kyseisen alaikäisen asianomistajan suojelemiseksi.
Lähestymiskiellon rikkomista ja laitonta uhkausta koskeneen esitutkinnan tutkinnanjohtajana toiminut rikosylikomisario K on hovioikeudessa lisäksi kertonut, että A oli ollut poliisin tutkijan ilmoituksen mukaan yhteydessä poliisiin ja kertonut, että hänen poikansa tulisi kuulusteluihin vapun jälkeen. A oli myös antanut ymmärtää olevansa poikansa kanssa jatkuvasti tekemisissä.
Poliisin kotietsintämääräykseen ja kotietsintäpöytäkirjaan on kirjattu A:n kertoneen poliisille, että VA oleili lähistöllä, eikä hän halunnut tulla poliisin luo. Vielä mainittuihin asiakirjoihin on kirjattu, että VA ja hänen isänsä A asuivat lähekkäin, joten oli syytä epäillä, että VA oleskeli isänsä luona.
Asiassa esitetyn selvityksen perusteella poliisin tieto siitä, että VA voisi löytyä A:n luota, on perustunut A:n puhelinsoittoon poliisille sekä siihen, että A ja VA olivat asuneet lähekkäin. Mainittujen seikkojen perusteella ei ole ollut erityistä aihetta olettaa, että VA oleskelisi A:n asunnossa. Asiassa ei ole ilmennyt, että poliisilla olisi ollut muuta tietoa sen tueksi, että VA oleskelisi A:n asunnossa. Tapauksesta ja sen olosuhteista ei ole ilmennyt sellaisia konkreettisia seikkoja, joiden perusteella poliisi olisi voinut päätellä varsin korkealla todennäköisyydellä kotietsinnän tuottavan tulosta. Hovioikeus katsoo, ettei poliisin tiedossa olleiden seikkojen perusteella ole ollut pakkokeinolain 8 luvun 3 §:n 2 momentin edellyttämiä erittäin painavia perusteita olettaa, että A:n aikuinen poika VA oleskelisi isänsä asunnossa.
Hovioikeus katsoo, että kotietsinnän toimittamiselle A:n hallitsemaan asuinhuoneistoon 8.5.2017 ei ole ollut pakkokeinolain 8 luvun 3 §:n 2 momentissa säädettyä edellytystä.
Asiassa on kysymys siitä, onko A:n kotiin toimitetun laittoman kotietsinnän ja sen toimittamisen yhteydessä tapahtuneiden menettelysääntöjen rikkomista pidettävä niin vakavina, että lainvastaisuuden toteavan päätöksen lisäksi valtio on velvoitettava suorittamaan A:lle korvausta loukkauksen aiheuttamasta kärsimyksestä. Lisäksi kysymys on korvauksen määrästä.
Ihmisoikeussopimuksen 8 artiklan mukaan jokaisella on oikeus nauttia yksityis- ja perhe-elämän kunnioitusta. Yksityiselämän suojasta on säädetty myös perustuslain 10 §:ssä. Ihmisoikeussopimuksen 13 artikla edellyttää, että ihmisoikeusloukkauksen kohteella on käytettävissään tehokas oikeussuojakeino valtiota vastaan. Julkisen vallan yleisistä velvoitteista on kansallisesti säädetty perustuslain 22 §:ssä. Säännöksen mukaan julkisen vallan on turvattava perus- ja ihmisoikeuksien toteutuminen.
Julkisyhteisön vahingonkorvausvastuu määräytyy lähtökohtaisesti vahingonkorvauslain 3 luvun 2 §:n 1 momentin nojalla. Säännöksen mukaan julkisyhteisö on velvollinen korvaamaan julkista valtaa käytettäessä virheen tai laiminlyönnin johdosta aiheutuneen vahingon. Säännöksen 2 momentin mukaan julkisyhteisöllä on 1 momentissa säädetty vastuu kuitenkin vain, jos toimen tai tehtävän suorittamiselle sen laatu ja tarkoitus huomioon ottaen kohtuudella asetettavia vaatimuksia ei ole noudatettu.
Vahingonkorvauslain säännösten mahdollistama korvausvastuu perus- ja ihmisoikeusloukkauksesta johtuvan aineettoman vahingon korvaamiseksi on kuitenkin rajoitettua. Vahingonkorvauslain 5 luvun 6 §:n 1 momentin mukaan oikeus korvaukseen loukkauksen aiheuttamasta kärsimyksestä on sillä:
1) jonka vapautta, rauhaa, kunniaa tai yksityiselämää on rangaistavaksi säädetyllä teolla loukattu; 2) jota on rangaistavaksi säädetyllä teolla syrjitty; 3) jonka henkilökohtaista koskemattomuutta on tahallaan tai törkeästä huolimattomuudesta vakavasti loukattu tai sillä, 4) jonka ihmisarvoa on tahallaan tai törkeästä huolimattomuudesta vakavasti loukattu muulla, 1–3 kohdassa tarkoitettuihin loukkauksiin verrattavalla tavalla. Näin ollen tilanteissa, joissa ei ole kysymys rangaistavaksi säädetystä teosta eikä muustakaan säännöksessä mainitusta tilanteesta, vahingonkorvauslain nojalla tuomittavan kärsimyskorvauksen edellytykset eivät täyty.
Perus- ja ihmisoikeusloukkauksesta johtuneesta aineettomasta vahingosta on korkeimman oikeuden viimeaikaisessa oikeuskäytännössä pidetty sinänsä mahdollisena määrätä korvausta suoritettavaksi ilman nimenomaista kansallisen lainsäädännön säännöstäkin, jos vahingonkorvausvastuulla voidaan katsoa olevan riittävä oikeudellinen peruste (KKO 2008:10, kohdat 9 ja 21, KKO 2011:38, kohdat 11, 15 ja 16, KKO 2012:81, kohdat 15 ja 16 ja KKO 2016:20, kohdat 22 ja 31).
Korkein oikeus on katsonut, että oikeus korvaukseen virantoimituksessa olevien henkilöiden tekemien vakavien perus- ja ihmisoikeusloukkausten aiheuttamasta kärsimyksestä tulee olla myös niissä tilanteissa, joissa loukkaus ei perustu tahalliseen tekoon. Lisäksi korkein oikeus on katsonut, että valtion korvausvastuu loukkauksen perusteella voi syntyä vain, jos loukkausta voidaan pitää riittävän vakavana. (KKO 2012:81, kohta 16 ja KKO 2016:20, kohta 37)
Myös loukkauksen aiheuttamaa kärsimystä koskevan vahingonkorvauslain 5 luvun 6 §:n esitöissä on edellytetty korvattavalta vahingolta vakavuutta. Hallituksen esityksessä (HE 167/2003 vp s. 54) on todettu, että loukkaus saattaa lievimmissä tapauksissa olla objektiivisesti arvioiden niin vähäinen, ettei siitä voida katsoa aiheutuneen loukatulle kärsimystä. Myös Euroopan ihmisoikeustuomioistuin (jäljempänä ihmisoikeustuomioistuin) on oikeuskäytännössään pitänyt loukkauksen toteavaa tuomioistuimen päätöstä riittävänä seurauksena muun muassa niissä tapauksissa, joissa etsintä on kohdistunut kodin sijaan toimistoon (ks. esim. Niemietz v. Saksa 16.12.1992 ja Xavier Da Silveira v. Ranska 21.1.2010). Lisäksi ihmisoikeustuomioistuin on arvioinut, onko kysymyksessä ollut menettelyyn liittyvä virhe vai onko etsintä itsessään ollut perusteeton. Mikäli loukkaus on todettu menettelyä koskevan laiminlyönnin perusteella, pelkkä loukkauksen vahvistava tuomio on katsottu yleensä riittäväksi hyvitykseksi (ks. myös Pellonpää et al., Euroopan ihmisoikeussopimus 2012, s. 241). Vakavuutta on arvioitu myös etsinnän luonteen ja kohteen perusteella. Kynnys tuomita rahallista korvausta loukkauksesta ei ole ollut ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännössä korkea.
Oikeus korvaukseen tässä tapauksessa
Poliisi on toimittanut kotietsinnän A:n asuntoon 8.5.2017 kello 15:38. Asunnossa ei ole ollut ketään läsnä kotietsinnän toimittamisen aikaan eikä poliisi ole jättänyt asuntoon ilmoitusta kotietsinnän suorittamisesta. A on saanut tiedon kotietsinnästä samana päivänä huoltomiehen kautta. Poliisilta hän on saanut tiedon etsinnästä vasta 28.7.2017 saapuneella kirjeellä.
Kuten edellä on todettu, ei kotietsinnän toimittamiselle ole ollut perusteita. Poliisi on näin ollen virkatehtävissään loukannut A:n kotirauhaa ja yksityisyyttä ilman laillista perustetta. A on ollut kotietsinnän kohteena sivullinen, jonka luota on etsitty hänen poikaansa. Hovioikeus katsoo, että kotietsintä, joka on perusteeton, on siinä määrin vakava loukkaus, että kotietsinnän laittomaksi toteavaa ratkaisua ei tässä tapauksessa voida yksin pitää riittävänä hyvityksenä A:n kotirauhan ja yksityisyyden rikkomisesta johtuvasta loukkauksesta. Valtio on näin ollen velvollinen suorittamaan A:lle korvausta kotietsinnän aiheuttamasta kärsimyksestä.
Lisäksi kotietsintään on liittynyt pakkokeinolain 8 luvun 5 §:n mukaisia menettelyvirheitä. Hovioikeus pitää läsnäolo-oikeuden laiminlyönnin ohella erityisesti moitittavana sitä, että A on saanut tiedon kotietsinnästä vasta vajaan kolmen kuukauden kuluttua sen suorittamisesta. Asiassa on kuitenkin huomioitava se, että kyseessä on ollut menettelysäännösten rikkominen, joka ei ole johtanut A:n oikeuden menetykseen. Mikäli kysymys olisi ollut vain perustellun kotietsinnän menettelyssä tapahtuneista virheistä, olisi ollut aihetta harkita, onko yksin pakkokeinolain 8 luvun 5 §:n mukaisten menettelysäännösten rikkomista kysymyksessä olevassa asiassa pidettävä niin vakavana, että yksin niistä olisi A:lle syntynyt kärsimyksenä korvattavaa vahinkoa. Hovioikeus arvioi korvausta kuitenkin kokonaisuutena seuraavassa.
Ihmisoikeustuomioistuin on esimerkiksi ratkaisuissaan L.M. v. Italia (8.2.2005), Sallinen v. Suomi (27.9.2005), Keegan v. Yhdistynyt kuningaskunta (18.7.2006), Taner Kilic v. Turkki (24.10.2006), Wieser ja Bicos Beteilingungen GmbH v. Itävalta (16.10.2007), Varga v. Romania (1.4.2008) sekä Iliya Stefanov v. Bulgaria (22.5.2008) todennut, että kotietsinnällä oli loukattu 8 artiklan mukaista oikeutta ja tuominnut vastaajavaltion suorittamaan korvausta kotietsinnän aiheuttamasta aineettomasta vahingosta. Edellä mainituissa ratkaisuissa ihmisoikeustuomioistuimen tuomitsemat korvaukset ovat olleet määrältään 1.000 eurosta 3.000 euroon.
Hovioikeus toteaa, että ihmisoikeustuomioistuimen omaksumat korvauksen määräämisen edellytykset eroavat kansallisen vahingonkorvausoikeuden lähtökohdista. Ihmisoikeussopimuksen 41 artiklan nojalla määrättävät hyvitykset ovat korostetun harkinnanvaraisia. Ihmisoikeustuomioistuin ei ole ratkaisuissaan nimennyt erityisiä periaatteita, joita kohtuusharkinnassa tulisi noudattaa.
Ihmisoikeustuomioistuimen tai korkeimman oikeuden oikeuskäytännössä ei ole nimenomaisesti määritelty, voiko kansallinen tuomioistuin soveltaa perus- ja ihmisoikeusloukkauksia arvioidessaan kansalliseen vahingonkorvausoikeuteen kuuluvia periaatteita. Ottaen huomioon, että ihmisoikeusjärjestelmässä kansallisille viranomaisille on jätetty harkintavaltaa, sekä oikeusvarmuus- ja yhdenvertaisuusperiaatteet, hovioikeus katsoo, että vaikka vahingonkorvauslain 5 luvun 6 § ei tulekaan asiassa sovellettavaksi, sen kärsimyskorvauksen määrää koskevaan 2 momenttiin sisältyvät periaatteet ja tulkintakäytäntö tulee ottaa huomioon korvausmäärää arvioitaessa. Näin ollen korvaustasoa nyt kysymyksessä olevassa tapauksessa arvioitaessa tulee ottaa huomioon se korvaustaso, joka on kansallisesti vakiintunut muissa perus- ja ihmisoikeussopimuksen suojaamien oikeuksien loukkauksissa.
Vahingonkorvauslain mukainen korvaus määrätään sen kärsimyksen perusteella, jonka loukkaus on omiaan aiheuttamaan ottaen erityisesti huomioon loukkauksen laatu, loukatun asema, loukkaajan ja loukatun välinen suhde sekä loukkauksen julkisuus. Vahingonkorvauslain esitöiden (HE 167/2003 vp, s. 21–22 ja 59–60) mukaan kärsimyskorvauksen ensisijaisena perusteena ja tavoitteena on henkilöön kohdistuneen loukkauksen hyvittäminen, ei loukkauksen aiheuttajan rankaiseminen tai vahingonkärsijän taloudellisten menetysten kattaminen. Kansallisessa oikeuskäytännössä kärsimyskorvauksen tason konkreettisessa määrittämisessä ja johdonmukaistamisessa ovat olleet keskeisessä asemassa henkilövahinkoasiain neuvottelukunnan suositukset ja soveltamisohjeet, jotka perustuvat tuomioistuinten korvauskäytäntöön.
Henkilövahinkoasiain neuvottelukunnan suositusten kohdan 2.1.2 mukaisen kotirauhan rikkomisen perusteella tuomittavan kärsimyskorvauksen määrä on 500 eurosta 2.000 euroon tapauksissa, joissa asuttuun asuntoon on tunkeuduttu häiritsemistarkoituksessa. Hovioikeus katsoo, että kotirauhan rikkomista koskeva korvauskäytäntö voidaan ottaa huomioon yhtenä arviointiperusteena A:lle maksettavan korvauksen suuruutta määriteltäessä. Korvauksen määrää arvioitaessa on kuitenkin otettava huomioon, että poliisin tarkoituksena on kotietsintää toimittaessaan ollut selvittää rikosta eikä kysymys siten ole ollut korvaussuosituksen mukaisesta tilanteesta.
Nyt kysymyksessä olevassa tapauksessa on loukattu kotirauhaan ja yksityiselämään liittyviä oikeushyviä. Kysymyksessä on ollut julkisen vallan käyttäjän yksityiseen henkilöön kohdistama perusteeton kotietsintä. Asiassa tapahtuneilla menettelyvirheillä on pieneltä osin korvauksen määrää korottava vaikutus.
A on kertonut, että hänelle oli kotietsinnästä aiheutunut terveydellisiä ongelmia kuten unettomuutta, ahdistusta ja masennusta. Ottaen kuitenkin huomioon, että A on kertonut olleensa itse tutkintavankeudessa huhtikuuhun 2017 asti ja sen jälkeenkin kotietsintään liittymättömästä rikoksesta epäiltynä, hovioikeus katsoo, ettei A:n terveydellisille seikoille voida antaa kärsimyskorvauksen määrää arvioitaessa merkitystä syy-yhteyden jäädessä epäselväksi. Loukkauksen ei siten ole näytetty aiheuttaneen erityistä kärsimystä eikä asiassa ole ilmennyt, että menettelyllä olisi ollut sellaisia konkreettisia seurauksia, jotka tulisi ottaa korvausta määrättäessä erityisesti huomioon.
Ottaen huomioon asiassa edellä esitetyt seikat sekä kansallinen vakiintunut kärsimyskorvaustaso hovioikeus arvioi A:lle loukkauksesta johtuvan kohtuullisen korvauksen määräksi 1.000 euroa.
A on voittanut hovioikeudessa valituksensa perusteen. Hovioikeus katsoo, että hyväksymättä jäänyt korvauksen määrää koskeva kysymys on koskenut ainoastaan oikeudenkäymiskaaren 21 luvun 3 §:n 2 momentin mukaisesti harkinnanvaraista seikkaa, jolla ei ole ollut sanottavaa vaikutusta asianosaisten oikeudenkäyntikulujen määrään. Näin ollen mainitun säännöksen ja oikeudenkäymiskaaren 21 luvun 1 §:n nojalla A on oikeutettu tarpeellisista ja kohtuullisista toimenpiteistä aiheutuneiden oikeudenkäyntikulujen korvauksiin käräjäoikeudessa ja hovioikeudessa.
A:n avustajan tuntiveloitusperuste on käräjäoikeudessa ollut 240 euroa tunnilta lisättynä arvonlisäverolla. Hovioikeus katsoo, ettei asiassa ole ilmennyt aihetta pitää mainittua tuntiveloitusperustetta kohtuuttomana korvattavana oikeudenkäyntikuluna. Valtion A:lle maksettavaksi tuomittua oikeudenkäyntikulujen korvausta on siten korotettava.
A:n avustaja oikeustieteen maisteri L on hovioikeudessa vaatinut palkkiota valmistautumisesta 14 tunnilta. Valtio on paljoksunut L:n laskua siltä osin kuin valmisteluun käytetty aika ylittää kuusi tuntia.
Oikeudenkäyntikuluerittelystä ilmenee, että valmistautuminen on kestänyt yhteensä 14 tuntia käsittäen muun ohella vastavalituksen ja vastauksen laatimisen 7 tuntia, asiaan perehtymisen sekä istuntoon valmistautumisen 4,5 tuntia sekä yhteydenpidon osapuoliin 2,5 tuntia. Vastavalitus on ollut viiden ja vastaus 15 sivun mittainen, vaikka asia on ollut tosiseikoiltaan kohtalaisen suppea. Hovioikeus katsoo, että tarpeellisten toimenpiteiden määrä mainittujen kirjelmien laatimisesta on neljän tunnin työmäärää vastaava aika.
Muilta osin hovioikeus pitää valmistelussa tehtyjä toimenpiteitä tarpeellisina ja niihin käytettyä aikaa kohtuullisena. Hovioikeus pitää siten kohtuullisena oikeudenkäyntikulujen määränä valmistautumisesta 11 tunnin ajankäyttöön perustuvaa määrää.
Viivästyshyvitysvaatimus
Oikeudenkäynnin viivästymisen hyvittämisestä annetun lain (jäljempänä hyvityslaki) 3 §:n mukaan yksityisellä asianosaisella on oikeus saada valtion varoista 6 §:ssä tarkoitettu kohtuullinen hyvitys, jos oikeudenkäynti viivästyy siten, että se loukkaa asianosaisen oikeutta oikeudenkäyntiin kohtuullisen ajan kuluessa. Hyvityslain 4 §:n 1 momentin mukaan arvioitaessa, onko oikeudenkäynti viivästynyt, otetaan oikeudenkäynnin keston lisäksi huomioon erityisesti asian laatu ja laajuus, asianosaisten, viranomaisten ja tuomioistuinten toiminta oikeudenkäynnissä sekä asian merkitys asianosaiselle. Hyvityslain 5 §:n 1 momentin 1 kohdan mukaisesti oikeudenkäynnin kestona huomioon otettava aika alkaa riita- ja hakemusasiassa asian vireilletulosta tuomioistuimessa. Vastaavaa alkamisaikaa on perusteltua soveltaa myös nyt kysymyksessä olevaan asiaan koskien kotietsinnän laillisuutta.
Hyvityslain 4 §:n esitöiden mukaan keskeisimpänä kysymyksenä on aina se, kuinka kauan oikeudenkäynti on kestänyt, joskin siinä otetaan myös muita seikkoja huomioon. Käytännössä viivästymisestä saattaa olla kysymys silloin, kun suhteellisen tavanomaisen, laajahkon asian käsittely on kestänyt kokonaisuudessaan noin viisi vuotta tai enemmän. Erityisen vaikeissa asioissa hyväksyttävä kokonaiskäsittelyaika voi toisaalta muodostua huomattavankin pitkäksi, jollei missään yksittäisessä vaiheessa tapahdu valtion vastuulle jäävää viivästymistä (HE 233/2008 vp s. 23–24).
Oikeudenkäynti on tässä tapauksessa tullut vireille käräjäoikeudessa 7.8.2017. Käräjäoikeuden pääkäsittely on toimitettu 25.1.2018 ja päätös annettu kansliassa 5.2.2018. Asia on tullut hovioikeudessa vireille 23.3.2018. Valtiolle on myönnetty jatkokäsittelylupa 19.6.2018 ja A:lle 20.8.2019. Hovioikeuden pääkäsittely on toimitettu 10.10.2019. Oikeudenkäynnin kokonaiskesto alioikeus- ja muutoksenhakukäsittelyineen on ollut yhteensä alle kaksi ja puoli vuotta. Ottaen huomioon asian kokonaiskesto hovioikeus katsoo, ettei oikeudenkäynti ole hyvityslain 3 §:ssä tarkoitetulla hyvittämiseen oikeuttavalla tavalla viivästynyt.
Muutokset käräjäoikeuden päätökseen:
Kotietsinnän toimittamiselle A:n hallitsemaan asuinhuoneistoon 8.5.2017 ei ole ollut pakkokeinolain 8 luvun 3 §:ssä 2 momentissa säädettyä edellytystä.
Suomen valtion A:lle maksettavaksi velvoitettu korvaus lainvastaisesta kotietsinnästä korotetaan 1.000 euroksi.
Suomen valtion A:lle maksettavaksi velvoitettu korvaus oikeudenkäyntikuluista käräjäoikeudessa korotetaan 1.063,32 euroksi.
Suomen valtio velvoitetaan suorittamaan A:lle korvausta oikeudenkäyntikuluista hovioikeudessa 5.261,64 euroa korkolain 4 §:n 1 momentin mukaisine viivästyskorkoineen siitä lähtien, kun kuukausi on kulunut hovioikeuden päätöksen antamispäivästä.
A:n vaatimus oikeudenkäynnin viivästymisen hyvittämisestä hylätään.
Valitusosoituksessa tarkoitettu määräaika valitusluvan pyytämiseen ja valituksen tekemiseen päättyy 2.3.2020.

matches: KKO KKO KKO KKO KKO tuomioistuin


text:
Acer TravelMate P2510-M 15.6" kannettava (musta) | Acer | Gigantti Yritysmyynti
790 ei sis. ALV
Acer TravelMate kannettavan ansiosta pysyt tehokkaana, missä ikinä oletkin. 7. sukupolven Intel Core i5 -prosessori, 15,6 tuuman Full HD -näyttö ja tehokas SSD-muisti takaavat tehokkaan työskentelyn ja näyttävät presentaatiot.
15,6" Full HD IPS -näyttö,pani vain 1.7 kg
Logik suojakotelo 15.6" (musta)
10 ei sis. ALV
60 ei sis. ALV
Logik 15,6" kannettavan laukku + hiiri
15 ei sis. ALV
Acer TM P2/P6-series 65W virtasovitin
31 ei sis. ALV
185 ei sis. ALV
Contour Balance langaton näppäimistö
152 ei sis. ALV
Targus USB-C universaali telakointiasema
Plantronics Encore Pro 720 stereo mikrofonikuuloke
Targus 15,6" näytönsuojalevy (16:9 suhde)
64 ei sis. ALV
Kevyt Acer TravelMate P2510-M on luotettava matkakumppani kaikille, jotka matkustavat paljon ja haluavat pitää työtehoa yllä myös pitkillä matkoilla. Kannettava painaa vain 1,7 kg ja se sopii mainiosti vaikkapa vetolaukkuun. Nopea 7. sukupolven Intel Core i5 -prosessori, erittäin tehokas SSD-muisti ja 15,6 tuuman näyttö Full HD 1080p resoluutiolla mahdollistavat jokapäiväisten tehtävien suorittamisen tai rentoutumisen suoratoistetun elokuvan parissa. Kannettavassa on lisäksi numeerinen näppäimistö 1,6 mm näppäinten välillä ja Acer BlueLight Shield -näytönsuojus, joka suojaa silmiä siniseltä valolta.
Prosessori: Tehokkaan suorituskyvyn tarjoaa Intel Core i5 tuplaydinprosessori Kaby Lake -arkkitehtuurilla. Sujuvan työskentelyalustan takaa 8 GB DDR4 keskusmuisti. Intel HD Graphics 620 -näytönohjain huolehtii graafisesta suorituskyvystä. Voit huoletta pyörittää monimutkaisiakin ohjelmistoja ja suoratoistaa Full HD multimediaa ilman viivettä.
Näyttö: 15,6 tuuman näytön Full HD 1080p resoluutio tarjoaa terävät yksityiskohdat. Näyttö voidaan avata 180 astetta, mikä helpottaa esitysten näyttämistä useammalle ihmiselle. IPS-teknologia takaa syvemmät kontrastit, kirkkaammat värit ja mahdollistaa laajemmat katselukulmat. Acer BlueLight Shield -suodatusteknologia vähentää sinisen valon määrää ja silmien rasittumista.
SSD-tallennus: Kannettava tietokoneessa on 256 GB PCle SSD-muisti, joka lataa ohjelmat vain sekunneissa.
- 1x USB 3.0 -portti, 2x USB 2.0 -porttia
- Stereokaiuttimet HD audio ulostulolla
- Numeerinen näppäimistö
- 4-kennoinen litium-ion akku antaa jopa 8 tuntia käyttöaikaa
Malli Acer TravelMate P2510-M
Optimoitu pelaamiseen No
Valmistajan tuotekoodi NX.VGAED.004
Koko (tuuma) 15,60
Näytön teknologia Acer ComfyView, BlueLight Shield
Maksimikorkeus (cm) 2,22
Leveys (cm) 37,95
Paino (kg) 1,67

matches: HD HD HD HD HD HD HD


text:
Eroottinen hd taustakuva - turpitudedesign.com
Xxn videot com Blowjob porno kuvia Paras iso tissit porno putki Xxx pron hd ilmaiseksi Uskoton vaimon koko elokuva verkossa Tori musta paita Ilmais porno
Tärkein > Porno > Eroottinen hd taustakuva
Mira Luoti puhui avoimesti sydänsairaasta pojastaan — "En tiennyt, onko Urho enää hengissä".
Tärkein Suihin Vanha ja nuori, ja anime eroottinen Taustakuva Vanha ja nuori, ja anime eroottinen Taustakuva. Despacito jyrää kesähittilistoja — kärjessä myös yllättäviä kotimaisia nimiä. Tutustu Editor's Choice-palkinnon Kuvat Videoita Valokuvaajat Kamerat Rekisteröidy Kirjautuminen UKK Foorumi Blogi.
Kristen Stewart riisui kaiken hajuvesimainoksessa. Eroottinen hd taustakuva. Täysin muotoiltu nailonia. Webcam ja Alaston kuvia Amatöörit 9 min 0. Jalat Korkokengät Jalat Korkokengät Porno Videoita. Sylkeä porno kuva. Intentionally circumventing this code may constitute a violation of the DMCA. Uutislähetykset Sää-lähetykset Uutissivut netissä Sääsivut netissä Huomenta Suomi 45 minuuttia Uutisblogit Uutisvinkki muuta.
Kaikki sivulla olevat taustakuvat ovat resoluutioltaan vähintään x tai x, useimmat jopa x Kannattaa katsoa loppuun asti, vihjaa Mira tiedotteessa. Seksikäs Saalista Seksikäs Saalista Porno Videoita. Vain meille kova porno ilmainen. Tässä on HD taustakuva vaaleanpunainen kokoelma For Pöytäkoneet, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. The content of this website and all associated program code are protected under the Digital Millennium Copyright Act. Resoluutiot x x x x x x x x p p x x iPhone x x PSP x iPod x Tutustu Editor's Choice-palkinnon Kuvat Videoita Valokuvaajat Kamerat Rekisteröidy Kirjautuminen UKK Foorumi Blogi.
Koko Kehon Orgasmin Koko Kehon Orgasmin Porno Videoita. Satunnainen virkaa neon tapetti suukkoja tapetti HD pöllöt tapetti HD ikkunat 10 tapetti hd outo tapetti happy isät päivä tapetti HD galaxy hd tapetti wallpaper for android Weismann HD Auton tapetti hydra tapetti HD. Ville Myllyrinne hehkuttaa vuotiasta MTV: Kotiin 3D Abstrakti Arkkitehtuuri animaatio Eläimet linnut Pyörät autot Sarjakuvat Julkkikset Kaupunki Värikäs Viileä Tietokoneet Söpö Kukka Hauska Pelit Tytöt te Loma HD Kuuma Elää Logo Rakkaus Elokuvat musiikki luonto paikat avaruus Urheilu teknologia Maailman Lisää.
YouTube-tähden haastattelu sai yllättävän käänteen — Pinkku Pinsku pyydysti karanneen käärmeen. Nauhat videoita ja armeija seksiä 4 min 0 Taustakuvat Arvostetuimmat Uusimmat Satunnaiset.
Valtava rintojen ja todella katsella ilmaiseksi porno videoita ilmainen 8 min 0. Lesbo Nuori Lesbo Nuori Porno Videoita. MILF Pää MILF Pää Porno Videoita.
Tramp Stamp Tramp Stamp Porno Videoita. Iso Rinta Granny Iso Rinta Mummo Porno Videoita. Pullea Hardcore Pullukka, Hardcore Porno Videot. Tuhansia ilmaisia HD taustakuvia! MTV käyttää palveluissaan evästeitä tarjotakseen paremman käyttökokemuksen.
Microsoftin Back to School -tarjousten avulla herätät ideasi henkiin!
Wallpapers and Backgrounds Arviointi: Busty Hieroja Busty Hieroja Porno Videoita. Alaston tyttö mc iho. Hyödyllisimmät Hyödyllisimmät Uusimmat Parhaat arviot Huonoimmat arviot. Tärkein Suihin Vanha ja nuori, ja anime eroottinen Taustakuva Vanha ja nuori, ja anime eroottinen Taustakuva. Orgia Osapuolille Orgia Osapuolten Porno Videoita.
Meille voit myös aina lähettää viestiä ja kysyä neuvoja teippausasioihin. Blondi gay valokuvat ilmaiseksi porno viestit 10 min 0. Ilmainen sexi. Ilmaisia kuvat Ilmaisia valokuvia Ilmaisia vektorikuvat Ilmaisia piirrokset Ilmaisia videoita.
Nauhat videoita ja armeija seksiä 4 min 0 Singapore Singapore Porno Videoita. Eroottinen hd taustakuva. Tutustu Editor's Choice-palkinnon Kuvat Videoita Valokuvaajat Kamerat Rekisteröidy Kirjautuminen UKK Foorumi Blogi. MTV käyttää palveluissaan evästeitä tarjotakseen paremman käyttökokemuksen.
Voit arvioida ja arvostella tämän tuotteen siirtymällä Kauppa-sovellukseen siinä laitteessa, jossa se on asennettu. Vastaa alkuperäiseen viestiin Tuhansia ilmaisia HD taustakuvia!
Pyydämme sinua perehtymään uudistuneeseen tietosuoja- ja evästekäytäntöömme, joka on saatavissa osoitteessa www. Ilmaisia kuvat Ilmaisia valokuvia Ilmaisia vektorikuvat Ilmaisia piirrokset Ilmaisia videoita. Vanha moms vapaa kuva Kypsä äidit porno insesti 4 min 0. Vanha MILF Vanha, MILF Porno Videoita.

matches: hd hd hd hd HD HD HD hd HD hd HD HD HD hd HD