text:
Laki oikeudenkäynnistä rikosasioissa annetun… 670/2014 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 2014 › 670/2014
kumotaan oikeudenkäynnistä rikosasioissa annetun lain (689/1997) 1 luvun 9 §:n 2 momentti ja 5 luvun 2 §,
muutetaan 1 luvun otsikko, 2 §:n 2 momentti, 6—8 §, 8 a §:n 2 momentti, 8 b, 10, 11 ja 11 a § sekä 12 §:n 1 momentti,
sellaisina kuin niistä ovat 6 § ja 12 §:n 1 momentti laissa 455/2011, 7, 8, 10 ja 11 § osaksi laissa 455/2011, 8 a §:n 2 momentti ja 8 b § laissa 647/2003 ja 11 a § laissa 894/2001, sekä
lisätään 1 lukuun uusi 6 a, 9 a ja 10 a § sekä lakiin uusi 5 b luku seuraavasti:
Syytteen nostamisen edellytyksistä säädetään 6 §:n 1 momentissa. Lisäksi noudatetaan, mitä asianomistajan syyttämispyynnöstä ja muista erityisistä syytteen nostamisen edellytyksistä muualla laissa säädetään.
Syyttäjän on nostettava syyte epäillystä rikoksesta, jos hän katsoo, että:
1) se on laissa säädetty rangaistavaksi;
2) sen syyteoikeus ei ole vanhentunut; ja
3) on olemassa todennäköisiä syitä rikoksesta epäillyn syyllisyyden tueksi.
Vaikka on olemassa todennäköisiä syitä epäillyn syyllisyyden tueksi ja muut 1 momentissa säädetyt edellytykset täyttyvät, syyttäjä saa kuitenkin jättää syytteen nostamatta 7 tai 8 §:n taikka muun vastaavan lainkohdan nojalla.
Syyttäjän on tehtävä päätös syyttämättä jättämisestä, jos:
1) syytteen nostamiselle 6 §:n 1 momentissa säädetyt edellytykset eivät täyty;
2) hän jättää syytteen nostamatta 6 §:n 2 momentin nojalla;
3) asianomistaja ei ole tehnyt syyttämispyyntöä tai muu 2 §:n 2 momentissa tarkoitettu syytteen nostamiselle säädetty erityinen edellytys ei täyty ja asian laatu vaatii erillisen päätöksen tekemistä.
Päätös syyttämättä jättämisestä on perusteltava. Perusteluista on ilmettävä ne seikat ja todisteet sekä näytön arviointi ja oikeudellinen päättely, joihin päätös perustuu.
1) jos epäillystä rikoksesta ei olisi odotettavissa ankarampaa rangaistusta kuin sakko ja sitä on sen haitallisuus tai siitä ilmenevä rikoksesta epäillyn syyllisyys huomioon ottaen kokonaisuutena arvostellen pidettävä vähäisenä; sekä
2) epäillystä rikoksesta, josta epäilty ei ollut tekohetkellä täyttänyt kahdeksaatoista vuotta ja josta ei olisi odotettavissa ankarampaa rangaistusta kuin sakkoa tai enintään kuusi kuukautta vankeutta ja jonka katsotaan johtuneen pikemmin ymmärtämättömyydestä tai harkitsemattomuudesta kuin piittaamattomuudesta lain kieltoja ja käskyjä kohtaan.
Jollei tärkeä yleinen tai yksityinen etu muuta vaadi, syyttäjä saa sen lisäksi, mitä 7 §:ssä säädetään, jättää syytteen nostamatta, jos:
1) oikeudenkäyntiä ja rangaistusta olisi pidettävä kohtuuttomina tai tarkoituksettomina ottaen huomioon rikoksesta epäillyn ja asianomistajan välillä saavutettu sovinto tai muu epäillyn toiminta tekonsa vaikutusten estämiseksi tai poistamiseksi, hänen henkilökohtaiset olonsa, teosta hänelle aiheutuvat muut seuraukset, sosiaali- ja terveydenhuollon toimet tai muut seikat;
2) epäilty rikos ei yhteisen rangaistuksen määräämistä tai aikaisemmin tuomitun rangaistuksen huomioon ottamista koskevien säännösten johdosta olennaisesti vaikuttaisi kokonaisrangaistuksen määrään; tai
3) asian käsittelyn jatkamisesta aiheutuvat kustannukset olisivat selvässä epäsuhteessa asian laatuun ja siitä mahdollisesti odotettavissa olevaan seuraamukseen.
Jos syyteharkinnassa on saman henkilön tekemäksi epäiltyjä rikoksia kaksi tai useampi ja hän on tunnustamalla edistänyt yhden tai useamman epäillyn rikoksen selvittämistä, syyttäjä voi päättää, että syytettä ei nosteta kaikista epäillyistä rikoksista. Syyte on kuitenkin nostettava, jos tärkeä yleinen tai yksityinen etu niin vaatii.
Jos rikoksesta epäilty on alle 18-vuotias, syyttäjän on kiireellisesti ratkaistava, nostaako hän syytteen. Myös syyte on nostettava ilman viivytystä.
3) epäillystä rikoksesta jätetään syyte nostamatta 7 tai 8 §:n taikka muun vastaavan lainkohdan nojalla.
Jos syyttäjä on 7 tai 8 §:n taikka muun vastaavan lainkohdan nojalla päättänyt jättää syytteen nostamatta, syyttäjän on syyttämättä jätetyn vaatimuksesta saatettava ratkaisunsa tuomioistuimen käsiteltäväksi. Vaatimus on toimitettava syyttäjälle kirjallisesti 30 päivän kuluessa siitä päivästä, jona 9 §:n 1 momentissa tarkoitettu tiedoksianto tapahtui.
Kun syyttäjän ratkaisu jättää syyte ajamatta on saatettu tuomioistuimen käsiteltäväksi, syyttämättä jätetylle on viivytyksettä annettava tieto käsittelyn ajasta ja paikasta sekä siitä, että asia voidaan ratkaista hänen poissaolostaan huolimatta. Asian käsittelyssä noudatetaan muutoin soveltuvin osin rikosasiain oikeudenkäynnistä voimassa olevia säännöksiä.
Syyttäjä voi ryhtyä omasta tai asianosaisen aloitteesta toimenpiteisiin tuomioesityksen tekemiseksi ja sen käsittelemiseksi 5 b luvussa tarkoitetussa oikeudenkäynnissä, jos:
1) epäillystä rikoksesta ei ole säädetty ankarampaa rangaistusta kuin kuusi vuotta vankeutta, ei kuitenkaan rikoslain (39/1889) 20 luvun 1, 4, 5, 6, 8 a ja 8 b §:ssä tai 21 luvun 4, 5, 6 a ja 7—15 §:ssä tarkoitetusta rikoksesta; ja
2) hän katsoo asian käsittelyn 5 b luvussa tarkoitetussa oikeudenkäynnissä perustelluksi ottaen huomioon asian laadun ja esitettävät vaatimukset, yhtäältä mainitussa oikeudenkäynnissä ja toisaalta syyteasiasta säädetyssä järjestyksessä käsittelystä ilmeisesti aiheutuvat kustannukset ja siihen kuluva aika sekä mahdolliset epäiltyyn rikokseen tai siihen välittömästi liittyvään rikokseen kuuluvat osallisuuskysymykset.
Tuomioesitys voidaan tehdä, kun:
1) asianomaisesta rikoksesta epäilty tai rikosasian vastaaja tunnustaa epäillyn rikoksen ja suostuu asian käsittelyyn 5 b luvussa tarkoitetussa oikeudenkäynnissä;
2) syyttäjä ja rikoksesta epäilty tai rikosasian vastaaja ovat yhtä mieltä syyksiluettavasta rikoksesta;
3) asianomistaja on ilmoittanut esitutkinnassa, ettei hänellä ole vaatimuksia asiassa, tai suostuu asian käsittelyyn 5 b luvussa tarkoitetussa oikeudenkäynnissä.
Syyttäjä sitoutuu tuomioesityksessä vaatimaan rangaistusta rikoslain 6 luvun 8 a §:ssä tarkoitetun lievennetyn rangaistusasteikon mukaisesti. Syyttäjä voi myös sitoutua jättämään syytteen nostamatta yhdestä tai useammasta epäillyistä rikoksista tämän luvun 8 §:n 2 momentin mukaisesti.
Tuomioesitys on laadittava kirjallisena ja osapuolten on se allekirjoitettava ja päivättävä. Esityksessä on ilmoitettava 2 momentissa tarkoitetut tiedot sekä syyttäjän sitoumus vaatia rangaistusta lievennetyn rangaistusasteikon mukaisesti. Syyttäjä voi tuomioesityksessä ilmoittaa kantansa tuomittavan rangaistuksen lajista ja määrästä. Tuomioesityksen sisällöstä on lisäksi soveltuvin osin voimassa, mitä 5 luvun 3 §:ssä säädetään haastehakemuksesta.
Kun syyttäjä katsoo, että epäillystä rikoksesta voidaan tehdä tuomioesitys, hänen on neuvoteltava rikoksesta epäillyn tai rikosasian vastaajan kanssa tuomioesityksen tekemisestä. Syyttäjän on tarvittaessa selvitettävä, suostuuko asianomistaja asian käsittelyyn 5 b luvussa tarkoitetussa oikeudenkäynnissä.
Epäillylle tai vastaajalle on määrättävä neuvottelua varten avustaja, jollei hän nimenomaisesti halua itse huolehtia puolustuksestaan. Avustaja on tällöinkin määrättävä, jos epäilty tai vastaaja ei kykene puolustamaan itseään tai jos hän on alle 18-vuotias. Avustajan kelpoisuusvaatimuksista on voimassa, mitä oikeudenkäymiskaaren 15 luvun 2 §:n 1 momentissa säädetään. Sen estämättä, mitä tämän lain 2 luvun 1 §:n 2 momentissa säädetään, epäillylle tai vastaajalle on määrättävä puolustaja hänen tai syyttäjän pyynnöstä. Tällöin on voimassa muutoin, mitä 2 luvussa säädetään.
Neuvottelussa on syyttäjän lisäksi oltava läsnä epäilty tai vastaaja sekä hänen avustajansa, jollei 2 momentista muuta johdu. Jos se on eduksi asian käsittelylle, syyttäjä voi kutsua neuvotteluun myös asianomistajan, jolla on oikeus käyttää avustajaa, ja tarvittaessa muunkin henkilön. Syyttäjän on tehtävä olosuhteiden vaatimassa laajuudessa selkoa epäillyn tai vastaajan ja tarvittaessa asianomistajan oikeuksista sekä tuomioesityksen merkityksestä.
Kun tuomioesitys on tehty, syyttäjän on toimitettava tuomioesitys ja asiaa koskeva esitutkinta-aineisto sekä muu tarpeelliseksi katsottava aineisto tuomioistuimelle ilman aiheetonta viivytystä. Asia tulee vireille, kun tuomioesitys saapuu tuomioistuimen kansliaan.
Jos syyttäjä on jo nostanut syytteen tuomioesityksessä tarkoitetusta rikoksesta, hänen on toimitettava tuomioesitys tuomioistuimelle ennen syyteasiaa koskevan pääkäsittelyn aloittamista. Syyttäjän on myös ilmoitettava tuomioesityksestä syytettä käsittelevälle tuomioistuimelle, jonka on keskeytettävä syytteen käsittely. Syyttäjän on tuomioesityksen johdosta annetun lainvoimaisen tuomion jälkeen tai tarvittaessa muuten ilmoitettava syytettä käsittelevälle tuomioistuimelle, onko syytteen käsitteleminen lopettava vai jatkaako hän syytteen ajamista.
Jos tuomioesitystä ei tehdä, epäillyn tai vastaajan lausumia, jotka on annettu tässä pykälässä tarkoitetun neuvottelun yhteydessä, ei saa käyttää todisteena rikosasiassa.
Jos syyttäjä on tehnyt syyttämättäjättämispäätöksen 8 §:n 2 momentin nojalla tai päättänyt tehdä 10 §:ssä tarkoitetun tuomioesityksen, hän saa peruuttaa päätöksensä vain, jos mainitun pykälän 2 momentin 1 kohdassa tarkoitettu tunnustus tai suostumus peruutetaan taikka jos asiassa ilmenneen uuden selvityksen mukaan päätös on perustunut olennaisesti puutteellisiin tai virheellisiin tietoihin.
Ylemmällä syyttäjällä on oikeus ottaa asia uudelleen ratkaistavaksi siten kuin siitä erikseen säädetään.
Päätös jättää menettämisvaatimus esittämättä on perusteltava noudattaen, mitä 6 a §:n 2 momentissa säädetään. Päätös on annettava tiedoksi sille, jota asia koskee, siten kuin 9 §:ssä säädetään. Lisäksi on noudatettava, mitä 11 §:n 1 ja 3 momentissa säädetään.
Jos syytteen nostamisen jälkeen ilmenee seikka, jonka perusteella syyttäjällä olisi ollut oikeus jättää syyte 7 tai 8 §:n taikka muun vastaavan lainkohdan nojalla nostamatta, hän voi peruuttaa syytteensä. Syytteen peruuttamisesta on ilmoitettava siten kuin 9 §:ssä säädetään.
5 b luku
Tunnustamisoikeudenkäynti
Tässä luvussa säädetyssä menettelyssä käsitellään 1 luvun 10 §:ssä ja esitutkintalain (805/2011) 3 luvun 10 a §:ssä tarkoitettu tuomioesitys tämän lain 6 luvussa tarkoitettua pääkäsittelyä toimittamatta tai tällaisen pääkäsittelyn yhteydessä (tunnustamisoikeudenkäynti).
Tunnustamisoikeudenkäynnissä käsitellään tuomioesityksen lisäksi muut siinä tarkoitettuun rikokseen perustuvat vaatimukset.
Tunnustamisoikeudenkäynti on pidettävä 30 päivän kuluessa asian vireilletulosta. Jos tunnustamisoikeudenkäynti peruutetaan, uusi on pidettävä 30 päivän kuluessa päivästä, jona se oli tarkoitus toimittaa. Jos tuomioesityksen puutteellisuus tai epäselvyys taikka muu tärkeä syy vaatii, määräaika voidaan määrätä pidemmäksi.
Syyttäjän ja vastaajan on oltava henkilökohtaisesti läsnä tunnustamisoikeudenkäynnissä. Vastaajalla on oltava avustaja, jollei hän 1 luvun 10 a §:n 2 momentissa säädetyillä edellytyksillä huolehdi itse puolustuksestaan.
Asianomistajalle on varattava tilaisuus olla läsnä, jos tunnustamisoikeudenkäynnissä käsitellään hänen yksityisoikeudellista vaatimustaan, jota syyttäjä ei aja. Asianomistajan poissaolo ei kuitenkaan estä asian ratkaisemista.
Tuomioistuin huolehtii asianosaisten kutsumisesta tunnustamisoikeudenkäyntiin.
Tunnustamisoikeudenkäynnissä on, jollei tuomioistuin toisin päätä, seuraavassa järjestyksessä:
1) syyttäjän tehtävä selkoa tuomioesityksen sisällöstä ja muista siihen liittyvistä seikoista sekä esiteltävä tarpeellisessa määrin asiaa koskeva esitutkinta-aineisto;
2) tuomioistuimen tiedusteltava vastaajalta, tunnustaako hän edelleen rikoksen ja suostuu asian käsittelyyn tässä luvussa säädetyssä menettelyssä sekä ymmärtääkö hän muiltakin osin tuomioesityksen sisällön ja merkityksen, sekä pyrittävä varmistautumaan, että esitys vastaa hänen tarkoitustaan;
3) varattava vastaajalle tilaisuus muutoin lausua tuomioesityksestä ja esitutkinta-aineistosta;
4) varattava asianomistajalle tilaisuus lausua tuomioesityksestä;
5) käsiteltävä muut vaatimukset;
6) annettava asianosaisille tilaisuus esittää loppulausuntonsa.
Tuomioistuimen tulee valvoa, että asia tulee asianmukaisesti käsitellyksi eikä asiaan sekoiteta mitään siihen kuulumatonta. Tuomioistuimen tulee kysymyksin poistaa asianosaisten lausuntojen epäselvyyksiä ja puutteellisuuksia.
Tuomioistuimen on annettava tuomioesityksen mukainen tuomio, jos:
1) vastaaja on antanut 3 §:n 1 momentin 2 kohdassa tarkoitetun tunnustuksen ja suostumuksen;
2) tunnustuksen vapaaehtoisuudesta ja oikeellisuudesta ei jää varteenotettavaa epäilyä ottaen huomioon myös asiaa koskeva esitutkinta-aineisto;
3) tuomioistuin lukee syyksi rikoksen tuomioesityksen mukaisesti;
4) esityksen hyväksymiselle ei ole muutoin estettä.
Tuomiossa on lisäksi ratkaistava muut rikokseen perustuvat ja asian käsittelyyn liittyvät vaatimukset. Tuomioistuin voi myös vahvistaa sovinnon noudattaen, mitä oikeudenkäymiskaaren 20 luvussa säädetään.
Jollei tuomioistuin anna 4 §:ssä tarkoitettua tuomiota, asia jätetään sillensä. Tuomioistuimen on kuitenkin vaatimuksesta ratkaistava avustajan palkkiota ja muut asian käsittelystä aiheutuneita kuluja koskevat kysymykset.
Jos asia jätetään sillensä, vastaajan lausumia, jotka on annettu 1 luvun 10 a §:ssä tarkoitetun neuvottelun tai tässä luvussa säädetyn käsittelyn yhteydessä, ei saa käyttää todisteena rikosasiassa.
Tunnustamisoikeudenkäynnissä noudatetaan muutoin, mitä rikosasiain käsittelystä säädetään.
Tämän lain 7 luvussa tarkoitettua asiaa ei voida käsitellä tunnustamisoikeudenkäynnissä.
LaVM 5/2014
EV 68/2014
1 luku - Syyteoikeudesta ja syyteharkinnasta2 §6 §6 a §7 §8 §8 a §8 b §9 a §10 §10 a §11 §11 a §12 §5 b luku - Tunnustamisoikeudenkäynti1 §2 §3 §4 §5 §6 §

matches: Tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin §6 §6 §7 §8 §8 §8 §9 §10 §10 §11 §11 §12 §5 §2 §3 §4 §5 §6


Etelä-Savon sosiaali-ja terveysalueen kuntayhtymän perustaminen | Mikkeli
Etelä-Savon sosiaali-ja terveysalueen kuntayhtymän perustaminen
Kaupunginhallitus, kokous 21.9.2015
§ 287 Etelä-Savon sosiaali-ja terveysalueen kuntayhtymän perustaminen
MliDno-2015-1869
Kaupunginhallitus 10.3.2014 § 110
Etelä-Savon sosiaali-ja terveysalueen perustaminen
Valmistelija Maria Närhinen maria.narhinen@mikkeli.fi puh 0447944200
Etelä-Savon kuntien edustajat ovat kokouksessaan 28.1.2014 yksimielisesti hyväksyneet 28.1.2014 päivätyn luonnoksen Etelä-Savon sosiaali- ja terveysalueen muodostamissuunnitelmaksi. Kokouksessa on sovittu, että Mikkelin kaupunki vastaa valmistelusta. Kuntakokouksen pöytäkirja sekä luonnos Etelä-Savon sosiaali- ja terveysalueen muodostamissuunnitelmaksi ovat liitteinä.
Kunnilta pyydetään:
· päätöstä osallistumisesta Etelä-Savon sosiaali- ja terveysalueen valmisteluun pohjapaperissa esitettyjen suuntaviivojen mukaisesti
· nimeämään 1-3 luottamushenkilöedustajaa/kunta valmistelutyötä ohjaavaan ohjausryhmään
· valmistelutyön rahoituspäätöstä euroa/asukas periaatteella. Pohjapaperissa on esitetty alustava arvio tässä vaiheessa muodostuvista lähinnä henkilökustannuksista.
Projektijohtajan rekrytointi on käynnissä. Lisäksi on tarkoitus irrottaa mukaan lähtevien kuntien rahoitettavaksi kaksi muuta työntekijää, talous- hallinto ja tukipalveluryhmän vetäjä sekä kokoaikainen projektisihteeri. Tavoitteena on valmistella ehdotus sosiaali- ja terveysalueen perustamiseksi syksyyn mennessä niin, että asiaa voidaan käsitellään kunnissa jo tämän vuoden aikana.
Kuntakokouksen muistio 28.1.2014 Liite
Luonnos sotealueen muodostamissuunnitelmaksi Liite
Ehdotus: Kaupunginjohtaja:
Kaupunginhallitus päättää osallistua Etelä-Savon sosiaali- ja terveysalueen valmisteluun ja nimeää kolme luottamushenkilöä perustettavaan ohjausryhmään. Lisäksi kaupunki toteaa, että se on valmis rahoittamaan valmistelutyötä asukasluvun mukaisella osuudella noin 2,5 vuoden ajan yllä esitetyn mukaisesti. Kaupunki on valmis hallinnoimaan hanketta ja hanke päätetään sijoittaa konsernipalveluihin.
Päätös : Kaupunginhallitus:
Kaupunginhallitus nimesi ohjausryhmään Seija Kuikan, Satu Taavitsaisen ja Olli Nepposen.
Kaupunginhallitus 21.9.2015
Etelä-Savossa on vuosien ajan keskusteltu maakunnallisen sosiaali- ja terveyspalvelujen järjestäjän muodostamisesta. Asia tuli uudelleen esille osana valtakunnallista sosiaali- ja terveyspalvelujen uudistusta vuodenvaihteessa 2013 - 2014. Varsinainen valmistelutyö käynnistyi helmikuussa 2015, jolloin hanketta varten nimetyt työryhmät käynnistivät työnsä.
Ehdotus Etelä-Savon sosiaali- ja terveysalueen kuntayhtymän perustamissuunnitelmaksi valmistui ja esiteltiin kuntien valtuustoille 16.6.2015. Sen jälkeen suunnitelmaan on tehty joitakin tarkennuksia, jotka hankkeen ohjausryhmä hyväksyi 18.8.2015. Samassa kokouksessa ohjausryhmä päätti lähettää perustamissuunnitelman kuntien ja Etelä-Savon sairaanhoitopiirin valtuustoille hyväksyttäväksi. Lisäksi kuntajohtajaryhmä tarkensi perussopimuksen rahoituskohtaa vielä 8.9.2015.
Liitteenä 1 on Etelä-Savon sosiaali- ja terveysalueen kuntayhtymän perustamissuunnitelma liitteineen.
Suunnitelmassa esitetään, että Enonkosken, Hirvensalmen, Joroisten, Juvan, Kangasniemen, Mäntyharjun, Pertunmaan, Puumalan, Rantasalmen ja Sulkavan kunnat sekä Mikkelin ja Pieksämäen kaupungit perustavat Etelä-Savon sosiaali- ja terveysalueen kuntayhtymän. Kuntayhtymä perustettaisiin 1.1.2016 alkaen, mutta se käynnistäisi varsinaisen toimintansa 1.1.2017 alkaen.
Kuntayhtymälle siirtyy vastuu sosiaali- ja terveyspalveluista lukuun ottamatta ympäristöterveydenhuoltoa, eläinlääkintähuoltoa ja työterveyshuoltoa. Se on entisen Etelä-Savon sairaanhoitopiirin jäsenkuntien osalta myös erikoissairaanhoitolain mukainen sairaanhoitopiiri. Kuntien ja sairaanhoitopiirin henkilöstö siirtyy uuden kuntayhtymän palvelukseen 1.1.2017 alkaen.
Kuntayhtymän perustamisella tavoitellaan sosiaali- ja terveyspalvelujen integraation toteuttamista Etelä-Savossa, mikä merkitsee saumattomia palveluketjuja, jolloin sekä palveluiden toimivuus että kustannustehokkuus paranevat.
Perustamissuunnitelma liitteineen on käsitelty kunnan yhteistoimintaelimessä 21.9.2015. Asiasta on pidetty informaatiotilaisuus kuntalaisille 1.9.2015. Perustamissuunnitelmasta on tehty vaikutusten arviointi (liite 2).
Kuntayhtymä perustetaan kuntalain 55 § mukaisena vapaaehtoisena kuntayhtymänä. Kuntayhtymän perussopimusta voidaan jatkossa muuttaa (kuntalain 57 §), jos sitä kannattaa vähintään 2/3 jäsenkunnista ja niiden asukasluku on vähintään puolet jäsenkuntien yhteenlasketusta asukasluvusta.
Erikoissairaanhoitolain 3 § mukaan kunnan on kuuluttava johonkin sairaanhoitopiirin kuntayhtymään. Lain 7 § mukaan uuden kuntayhtymän alueella toimii kaksi sairaanhoitopiiriä: Etelä-Savon sairaanhoitopiiri ja Itä-Savon sairaanhoitopiiri. Uuden kuntayhtymän perussopimuksen mukaan se on Etelä-Savon sairaanhoitopiirin jäsenkuntien osalta jatkossa myös sairaanhoitopiirin kuntayhtymä. Tämä edellyttää nykyisen sairaanhoitopiirin perussopimuksen muuttamista niin, että siitä tulee kuntalain 55 § mukainen vapaaehtoinen kuntayhtymä, jonka tehtävänä on hallita Mikkelin keskussairaalan kiinteistöjä. Tämä muutos tulee kuntien käsiteltäväksi myöhemmin.
Valtuuston päätettäväksi tulee seuraavassa kokouksessa uuden kuntayhtymän valtuuston jäsenten valinta.
Perustettava kuntayhtymä vastaa toiminnallisilta linjoiltaan pääministeri Juha Sipilän hallituksen ohjelman sosiaali- ja terveyspalvelujen uudistamisen sisällöllisiä tavoitteita. Hallinnolliselta muodoltaan kuntayhtymä poikkeaa hallitusohjelman kirjauksesta (vaalit, rahoitus ja juridinen muoto). Hallitus ei ole kuitenkaan toistaiseksi täsmentänyt uudistuksen lopullista muotoa ja näyttää todennäköiseltä, että lainsäädännön valmistumiseen menee vielä ainakin 1 – 2 vuotta. Etelä-Savossa on toiminnallisia tarpeita edetä asiassa muuta maata nopeammin, minkä vuoksi kuntayhtymä esitetään jo tässä vaiheessa perustettavaksi. Sen jälkeen, kun hallituksen linjaukset selviävät tarkemmin ja lainsäädäntö valmistuu, kuntayhtymä varaudutaan muokkaamaan sen mukaiseksi.
Kaupunginhallitus esittää kaupunginvaltuustolle, että se
1. Hyväksyy Etelä-Savon sosiaali- ja terveysalueen kuntayhtymän perustamisen liitteenä _ olevan perustamissuunnitelman mukaisesti ja sen mukaisesti;
a. Päättää siirtää sosiaali- ja terveyspalvelujen järjestämisvastuun (lukuun ottamatta ympäristöterveydenhuoltoa, eläinlääkintähuoltoa, työterveyshuoltoa ja Vaalijalan kuntayhtymän tehtäväksi annettuja kehitysvammaisten asumispalveluja) Etelä-Savon sosiaali- ja terveysalueen kuntayhtymälle 1.1.2017 lukien;
b. Hyväksyy Etelä-Savon sosiaali- ja terveysalueen kuntayhtymän perussopimuksen liitteen 1 mukaisesti;
c. Toteaa, että kaupungin liitteessä 1 mainittu sosiaali- ja terveyspalvelujen sekä niitä palvelevien tukipalvelujen henkilökunta (alustava luettelo, tarkentuu täytäntöönpanovaiheessa) siirtyy Etelä-Savon sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymän tai sen osoittaman tukipalveluja tuottavan yhteisön palvelukseen 1.1.2017 alkaen liikkeen luovutuksella ja liitteenä 1 olevan henkilöstön siirtosopimuksen mukaisesti;
2. Toteaa, että kohdan 1 b mukainen kuntayhtymän perussopimus tulee kuntaa sitovaksi, vaikka osa kunnista jättäisi sen hyväksymättä. Tässä tapauksessa perussopimuksen teksti muokataan niin, että se kattaa vain sen hyväksyneet kunnat;
3. Varautuu osoittamaan kuntayhtymän perustamisen edellyttämän peruspääomasijoituksen vuoden 2017 talousarviossa;
4. Antaa hankkeen ohjausryhmälle ja kuntajohtajaryhmälle valtuudet jatkaa kuntayhtymän toiminnan käynnistymisen valmistelua siihen saakka, kunnes kuntayhtymän valtuusto ja hallitus on valittu; ja
5. Toteaa, että mikäli Sipilän hallituksen linjaus alueiden määrästä (päätös syksyllä 2015) ei mahdollista Etelä-Savon omaa sosiaali- ja terveysaluetta, päätöksen täytäntöönpanosta päätetään erikseen.
Esitys kaupunginvaltuustolle.
Merkitään, että Sari Teittinen ja Kati Kähkönen ilmoittivat oma-aloitteisesti olevansa esteellisiä ja poistuivat kokouksesta. Ilmoitukset hyväksyttiin.
Liite perustamissuunnitelma liitteineen.pdf (pdf, 5437 kt)
Liite Ennakkoarviointi Seutusote.pdf (pdf, 477 kt)
§ 284 Kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus
§ 285 Pöytäkirjan tarkastus
§ 286 Otto-oikeus/lautakuntien/viranhaltijoiden päätökset
§ 288 Anttola, Haukivuori, Ristiina ja Suomenniemi kaupunginosa nimen muuttaminen pitäjä nimeksi
§ 289 Eron myöntäminen maakuntavaltuuston varajäsenelle ja uuden varajäsenen nimeäminen
§ 290 Henkilöstöjohtajan viran auki julistaminen
§ 291 Vastine valitukseen, joka koskee Metsä-Sairilan jätekeskuksen ympäristöluvan muutosta
§ 292 Vastaanottokeskuksen perustaminen Mikkeliin (lisäpykälä)


text:
Laki valtion virastojen ja laitosten… 382/1989 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 1989 › 28.4.1989/382
28.4.1989/382
Laki valtion virastojen ja laitosten osallistumisesta kehitysyhteistyöhön
Valtion virasto tai laitos voi yhteistyössä ulkoasiainministeriön kanssa osallistua valtion tulo- ja menoarviossa kehitysyhteistyöhön osoitettujen määrärahojen rajoissa kehitysyhteistyötehtäviin kotimaassa ja ulkomailla sen mukaan kuin tässä laissa säädetään.
Osallistuminen kehitysyhteistyötehtäviin edellyttää, että tehtävät soveltuvat viraston tai laitoksen varsinaiseen toimintaan eivätkä aiheuta sille erityistä haittaa.
Ulkoasiainministeriön ja muun valtion viraston tai laitoksen yhteistyön sisältö ja menettelytavat vahvistetaan kirjallisesti osapuolten kesken tehtävittäin.
Yhteistyön sisällön ja menettelytavat vahvistavan asiakirjan hyväksyy asianomaisen hallinnonalan ministeriö, jollei viraston tai laitoksen osalta ole muuta säädetty tai kyseinen ministeriö toisin päätä.
Tässä laissa tarkoitetuista kehitysyhteistyötehtävistä virastolle tai laitokselle aiheutuvat kustannukset veloitetaan ulkoasiainministeriön pääluokassa kehitysyhteistyöhön osoitetuista määrärahoista. Kustannukset lasketaan ottaen huomioon, mitä valtion maksuperustelain (980/73) 2 §:n 1 momentissa on säädetty.
Ulkoasiainministeriöllä on oikeus saada hyväksyttäväkseen valtion viraston tai laitoksen tässä laissa tarkoitettuja tehtäviä varten tekemät henkilövalinnat sekä asetuksella säädettävissä tapauksissa edellyttää näitä tehtäviä suorittavan henkilön korvaamista toisella henkilöllä.
HE 203/88, ulkvk.miet 10/89, svk.miet 13/89
1 §2 §3 §4 §5 §6 § 7 §8 §Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:21.5.1999/623:

matches:
§2
§3
§4
§5
§6
§ 7
§8


text:
VIDEO KILLED THE RADIO STAR ohjelmatiedot - Telsu.fi
Haulla video killed the radio star löytyy 20 aiemmin esitettyä tv-ohjelmaa.
Video Killed the Radio Star12u
pe 19.01. klo 16:50 - 17:17
Osa 10/10: Robbie Williams. Toimittaja Robert Elms, ohjaaja Vaughan Arnell ja Robbie itse kertovat mm. videoista Angel, Let Me Entertain You ja Millennium ja heikkohermoisia hätkähdyttävästä strippaus-videosta Rock DJ. (U) HD
2018-01-19 16:502018-01-20 17:17Europe/HelsinkiVideo Killed the Radio Star (Yle Teema & Fem)Osa 10/10: Robbie Williams. Toimittaja Robert Elms, ohjaaja Vaughan Arnell ja Robbie itse kertovat mm. videoista Angel, Let Me Entertain You ja Millennium ja heikkohermoisia hätkähdyttävästä strippaus-videosta Rock DJ. (U) HDTelsu.fi
Video Killed the Radio StarSu
to 18.01. klo 16:45 - 17:10
Osa 9/10: Björk. Mukana mm. It's Oh So Quiet, kuorma-auton lavalla New Yorkissa pelotta ja poliiseista huolimatta kuvattu Big Time Sensuality, unenomainen Possibly Maybe sekä kiehtova robottivideo All Is Full of Love. (U) HD
2018-01-18 16:452018-01-19 17:10Europe/HelsinkiVideo Killed the Radio Star (Yle Teema & Fem)Osa 9/10: Björk. Mukana mm. It's Oh So Quiet, kuorma-auton lavalla New Yorkissa pelotta ja poliiseista huolimatta kuvattu Big Time Sensuality, unenomainen Possibly Maybe sekä kiehtova robottivideo All Is Full of Love. (U) HDTelsu.fi
ke 17.01. klo 16:45 - 17:10
Osa 8/10: Depeche Mode. Seksikkäät synkät nahkakundit. Brittiläisen syntikkapop-bändin useimmat videot ovat ohjaaja Anton Corbijnin tyylikästä käsialaa. Mukana mm. Strangelove, Policy of Truth ja Personal Jesus. (U) HD
2018-01-17 16:452018-01-18 17:10Europe/HelsinkiVideo Killed the Radio Star (Yle Teema & Fem)Osa 8/10: Depeche Mode. Seksikkäät synkät nahkakundit. Brittiläisen syntikkapop-bändin useimmat videot ovat ohjaaja Anton Corbijnin tyylikästä käsialaa. Mukana mm. Strangelove, Policy of Truth ja Personal Jesus. (U) HDTelsu.fi
ti 16.01. klo 16:45 - 17:10
Osa 7/10: ZZ Top.Teksasin partaniekat, kuumat kaarat ja kimmat. Billy Gibbons ja Dusty Hill sekä videoguru Len Epand kertovat videoista Legs, Gimme Me All Your Loving ja Sharp Dressed Man. Mukana myös hieno Rough Boy. (U) HD
2018-01-16 16:452018-01-17 17:10Europe/HelsinkiVideo Killed the Radio Star (Yle Teema & Fem)Osa 7/10: ZZ Top.Teksasin partaniekat, kuumat kaarat ja kimmat. Billy Gibbons ja Dusty Hill sekä videoguru Len Epand kertovat videoista Legs, Gimme Me All Your Loving ja Sharp Dressed Man. Mukana myös hieno Rough Boy. (U) HDTelsu.fi
ma 15.01. klo 16:45 - 17:10
Tom Pettyn muistolle. Amerikkalainen laulaja/lauluntekijä/moni-instrumentalisti (1950 - 2017) aloitti levytysuransa Heartbreakers-yhtyeen kanssa v. 1976. Petty tunnettiin myös supertähtien Traveling Wilburys -bändistä. (U) HD
2018-01-15 16:452018-01-16 17:10Europe/HelsinkiVideo Killed the Radio Star (Yle Teema & Fem)Tom Pettyn muistolle. Amerikkalainen laulaja/lauluntekijä/moni-instrumentalisti (1950 - 2017) aloitti levytysuransa Heartbreakers-yhtyeen kanssa v. 1976. Petty tunnettiin myös supertähtien Traveling Wilburys -bändistä. (U) HDTelsu.fi
pe 12.01. klo 16:45 - 17:10
Osa 5/10: Crowded House. Vuonna 1985 perustetun australialais-uusiseelantilaisen bändin keulahahmo Neill Finn kertoo lyriikastaan ja mm. videoista Fall At Your Feet, Don't Dream It's Over ja Weather With You. (U) HD
2018-01-12 16:452018-01-13 17:10Europe/HelsinkiVideo Killed the Radio Star (Yle Teema & Fem)Osa 5/10: Crowded House. Vuonna 1985 perustetun australialais-uusiseelantilaisen bändin keulahahmo Neill Finn kertoo lyriikastaan ja mm. videoista Fall At Your Feet, Don't Dream It's Over ja Weather With You. (U) HDTelsu.fi
to 11.01. klo 16:45 - 17:10
Osa 4/10: Bryan Ferry ja Roxy Music. Kauniita naisia taiderockin levykansissa. Roxy Music (1971 - 1983) tunnettiin edelläkävijänä, hienostuneena glamrock-bändinä, varhaisen punkin ja 80-luvun New Waven innoittajana. (U) HD
2018-01-11 16:452018-01-12 17:10Europe/HelsinkiVideo Killed the Radio Star (Yle Teema & Fem)Osa 4/10: Bryan Ferry ja Roxy Music. Kauniita naisia taiderockin levykansissa. Roxy Music (1971 - 1983) tunnettiin edelläkävijänä, hienostuneena glamrock-bändinä, varhaisen punkin ja 80-luvun New Waven innoittajana. (U) HDTelsu.fi
ke 10.01. klo 16:45 - 17:10
Osa 3/10: Lou Reed. Jaksossa tutkaillaan Reedin (1942-2013) uraa, nähdään harvinaisia otoksia Velvet Undergroundin ajoilta ja Reedin itsensä ja aikalaisten haastatteluja. Mukana mm. Walk on the Wildside ja Perfect Day. (U) HD
2018-01-10 16:452018-01-11 17:10Europe/HelsinkiVideo Killed the Radio Star (Yle Teema & Fem)Osa 3/10: Lou Reed. Jaksossa tutkaillaan Reedin (1942-2013) uraa, nähdään harvinaisia otoksia Velvet Undergroundin ajoilta ja Reedin itsensä ja aikalaisten haastatteluja. Mukana mm. Walk on the Wildside ja Perfect Day. (U) HDTelsu.fi
ti 09.01. klo 16:45 - 17:10
Osa 2/10: BIlly Idol. Nahka ja Look.Toimittaja Robert Elms ja ohjaaja David Mallett ruotivat mm. videoiden White Wedding, Eyes Without a Face, Got to Be a Lover ,Catch My Fall ja Cradle of Love tekemistä ja sisältöä. (U) HD
2018-01-09 16:452018-01-10 17:10Europe/HelsinkiVideo Killed the Radio Star (Yle Teema & Fem)Osa 2/10: BIlly Idol. Nahka ja Look.Toimittaja Robert Elms ja ohjaaja David Mallett ruotivat mm. videoiden White Wedding, Eyes Without a Face, Got to Be a Lover ,Catch My Fall ja Cradle of Love tekemistä ja sisältöä. (U) HDTelsu.fi
ma 08.01. klo 16:55 - 17:20
Osa 1/10: Tina Turner. Kuuluisia musiikkivideoita esittelevän sarjan avausjaksossa ohjaajat David Mallet, Brian Grant ja Andy Morahan kertovat mm. videoista Private Dancer, Break Every Rule ja Steamy Windows. (U) HD
2018-01-08 16:552018-01-09 17:20Europe/HelsinkiVideo Killed the Radio Star (Yle Teema & Fem)Osa 1/10: Tina Turner. Kuuluisia musiikkivideoita esittelevän sarjan avausjaksossa ohjaajat David Mallet, Brian Grant ja Andy Morahan kertovat mm. videoista Private Dancer, Break Every Rule ja Steamy Windows. (U) HDTelsu.fi
ke 22.11.2017 00:21 - 09:02
2017-11-22 00:212017-11-22 09:02Europe/HelsinkiVideo Killed the Radio Star (Yle Teema & Fem)Osa 10/10: Robbie Williams. Toimittaja Robert Elms, ohjaaja Vaughan Arnell ja Robbie itse kertovat mm. videoista Angel, Let Me Entertain You ja Millennium ja heikkohermoisia hätkähdyttävästä strippaus-videosta Rock DJ. (U) HDTelsu.fi
ti 21.11.2017 23:59 - 00:21
2017-11-21 23:592017-11-22 00:21Europe/HelsinkiVideo Killed the Radio Star (Yle Teema & Fem)Osa 9/10: Björk. Mukana mm. It's Oh So Quiet, kuorma-auton lavalla New Yorkissa pelotta ja poliiseista huolimatta kuvattu Big Time Sensuality, unenomainen Possibly Maybe sekä kiehtova robottivideo All Is Full of Love. (U) HDTelsu.fi
ti 21.11.2017 23:35 - 23:59
2017-11-21 23:352017-11-22 23:59Europe/HelsinkiVideo Killed the Radio Star (Yle Teema & Fem)Osa 8/10: Depeche Mode. Seksikkäät synkät nahkakundit. Brittiläisen syntikkapop-bändin useimmat videot ovat ohjaaja Anton Corbijnin tyylikästä käsialaa. Mukana mm. Strangelove, Policy of Truth ja Personal Jesus. (U) HDTelsu.fi
ke 15.11.2017 00:20 - 09:00
2017-11-15 00:202017-11-15 09:00Europe/HelsinkiVideo Killed the Radio Star (Yle Teema & Fem)Osa 7/10: ZZ Top.Teksasin partaniekat, kuumat kaarat ja kimmat. Billy Gibbons ja Dusty Hill sekä videoguru Len Epand kertovat videoista Legs, Gimme Me All Your Loving ja Sharp Dressed Man. Mukana myös hieno Rough Boy. (U) HDTelsu.fi
ti 14.11.2017 23:57 - 00:20
Tom Pettyn muistolle. Amerikkalainen laulaja/lauluntekijä/moni-instrumentalisti (1950 - 2017) aloitti levytysuransa Heartbreakers-yhtyeen kanssa v. 1976. Petty tunnettiin myös supertähtien Traveling Wilburys -bändistä. HD
2017-11-14 23:572017-11-15 00:20Europe/HelsinkiVideo Killed the Radio Star (Yle Teema & Fem)Tom Pettyn muistolle. Amerikkalainen laulaja/lauluntekijä/moni-instrumentalisti (1950 - 2017) aloitti levytysuransa Heartbreakers-yhtyeen kanssa v. 1976. Petty tunnettiin myös supertähtien Traveling Wilburys -bändistä. HDTelsu.fi
ti 14.11.2017 23:35 - 23:57
Osa 5/10: Crowded House. Vuonna 1985 perustetun australialais-uusiseelantilaisen bändin keulahahmo Neill Finn kertoo lyriikastaan ja mm. videoista Fall At Your Feet, Don't Dream It's Over ja Weather With You. HD
2017-11-14 23:352017-11-15 23:57Europe/HelsinkiVideo Killed the Radio Star (Yle Teema & Fem)Osa 5/10: Crowded House. Vuonna 1985 perustetun australialais-uusiseelantilaisen bändin keulahahmo Neill Finn kertoo lyriikastaan ja mm. videoista Fall At Your Feet, Don't Dream It's Over ja Weather With You. HDTelsu.fi
ke 08.11.2017 00:19 - 09:00
2017-11-08 00:192017-11-08 09:00Europe/HelsinkiVideo Killed the Radio Star (Yle Teema & Fem)Osa 4/10: Bryan Ferry ja Roxy Music. Kauniita naisia taiderockin levykansissa. Roxy Music (1971 - 1983) tunnettiin edelläkävijänä, hienostuneena glamrock-bändinä, varhaisen punkin ja 80-luvun New Waven innoittajana. (U) HDTelsu.fi
ti 07.11.2017 23:58 - 00:19
Osa 3/10: Lou Reed. Jaksossa tutkaillaan Reedin (1942-2013) uraa, nähdään harvinaisia otoksia Velvet Undergroundin ajoilta ja Reedin itsensä ja aikalaisten haastatteluja. Mukana mm. Walk on the Wildside ja Perfect Day. HD
2017-11-07 23:582017-11-08 00:19Europe/HelsinkiVideo Killed the Radio Star (Yle Teema & Fem)Osa 3/10: Lou Reed. Jaksossa tutkaillaan Reedin (1942-2013) uraa, nähdään harvinaisia otoksia Velvet Undergroundin ajoilta ja Reedin itsensä ja aikalaisten haastatteluja. Mukana mm. Walk on the Wildside ja Perfect Day. HDTelsu.fi
ti 07.11.2017 23:37 - 23:58
2017-11-07 23:372017-11-08 23:58Europe/HelsinkiVideo Killed the Radio Star (Yle Teema & Fem)Osa 2/10: BIlly Idol. Nahka ja Look.Toimittaja Robert Elms ja ohjaaja David Mallett ruotivat mm. videoiden White Wedding, Eyes Without a Face, Got to Be a Lover ,Catch My Fall ja Cradle of Love tekemistä ja sisältöä. (U) HDTelsu.fi
ti 07.11.2017 23:15 - 23:37
2017-11-07 23:152017-11-08 23:37Europe/HelsinkiVideo Killed the Radio Star (Yle Teema & Fem)Osa 1/10: Tina Turner. Kuuluisia musiikkivideoita esittelevän sarjan avausjaksossa ohjaajat David Mallet, Brian Grant ja Andy Morahan kertovat mm. videoista Private Dancer, Break Every Rule ja Steamy Windows. (U) HDTelsu.fi
www.telsu.fi > ohjelmatiedot > Video Killed the Radio Star

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Kotiin / HD / kilpikonna tapetti HD
lähettänyt: Jeya elokuuta 31, 2016 sisään HD Jätä kommentti 2,956 näkymät 0
Tässä on paras kokoelma kilpikonna tapetti HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos pitää Thisturtle tapetti HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
Edellinen: Love Taustakuvat HD
seuraava: ferrari taustakuvat HD
Trends Uskalla olla erilainen taustakuva
live sade tapetti
natsu tapetti HD
Anime Bunny tyttö taustakuva

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD


Kumottu säädös Laki sijoituspalveluyrityksistä (kumottu) 579/1996 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vanhentuneet ajantasaiset › 26.7.1996/579
Tämä laki on kumottu L:lla sijoituspalveluyrityksistä 26.10.2007/922.
Yrityksestä, joka tarjoaa sijoituspalvelua ainoastaan työntekijöiden osallistumisjärjestelmien hallinnoimiseksi, säädetään henkilöstörahastolaissa (814/1989). Toiminnasta, jolla yleisölle tarjotaan mahdollisuus osallistua yhteisiin arvopaperisijoituksiin, säädetään sijoitusrahastolaissa (48/1999). Vakuutusyhtiön oikeudesta tarjota sijoituspalvelua säädetään vakuutusyhtiölaissa (1062/1979). (2.4.2004/226)
Sijoituspalveluyrityksiin sovelletaan luottolaitostoiminnasta annettua lakia (1607/1993) siltä osin kuin tässä laissa säädetään. (19.12.1997/1347)
2 § (28.12.2001/1521)
1) omissa nimissä toisen lukuun harjoitettavaa sijoituskohteiden ostoa, myyntiä, vaihtoa ja merkintää sekä sijoituskohteita koskevien toimeksiantojen välittämistä tai toteuttamista (arvopaperinvälitys); (28.12.2001/1521)
4) merkintäsitoumusten antamista arvopaperin liikkeeseenlaskun tai johdannaissopimuksen tekemisen yhteydessä (emissiontakaaminen);
5) sijoituskohteiden hoitamista sellaisen asiakaskohtaisen sopimuksen nojalla, jossa päätösvalta joko kokonaan tai osittain on annettu toimeksisaajalle (omaisuudenhoito); (2.4.2004/226)
Edellä 1 momentissa tarkoitettuna sijoituspalvelun tarjoamisena ei pidetä toimintaa, jota harjoitetaan satunnaisesti muun laissa tunnustetun liike- tai ammattitoiminnan ohessa ja jossa noudatetaan tuota toimintaa koskevaa lainsäädäntöä tai sitä täydentäviä säännöksiä ja määräyksiä. Edellä 1 momentissa tarkoitettuna sijoituspalvelun tarjoamisena ei pidetä myöskään toimintaa, jota harjoitetaan laissa tunnustettuna liike- tai ammattitoimintana yksinomaan arvopaperimarkkinalain 1 luvun 2 §:n 2 momentissa tarkoitetuilla arvopapereilla. Edellä 1 momentissa tarkoitettuna sijoituspalvelun tarjoamisena ei pidetä myöskään yksinomaan hyödykkeisiin perustuvien johdannaissopimusten tarjoamista sellaisten yhteisöjen toimesta, jotka harjoittavat tällaisilla johdannaissopimuksilla kauppaa omaan lukuunsa optioyhteisössä tai toisten samanlaisten yhteisöjen kanssa taikka näiden hyödykkeiden tuottajien tai ammattimaisten käyttäjien kanssa, eikä hyödykkeisiin perustuvien johdannaissopimusten tarjoamista yksinomaan muussa kuin sijoitustarkoituksessa. (28.12.2001/1521)
4 § (2.4.2004/226)
Luottolaitoksella tarkoitetaan luottolaitostoiminnasta annetun lain 2 §:n 1 momentissa tarkoitettua yhteisöä.
Rahoituslaitoksella tarkoitetaan luottolaitostoiminnasta annetun lain 3 §:ssä tarkoitettua yhteisöä.
Palveluyrityksellä tarkoitetaan tässä laissa yritystä, joka pääasiallisena toimintanaan tuottaa palveluja yhdelle tai useammalle sijoituspalveluyritykselle omistamalla, hallitsemalla tai hoitamalla kiinteistöjä tai joka tuottaa tietojenkäsittelyyn liittyviä palveluita taikka muita vastaavia sijoituspalveluyrityksen pääasialliseen toimintaan liittyviä palveluita yhdelle tai useammalle sijoituspalveluyritykselle. (19.12.1997/1347)
Rahoitustarkastuksen on saatuaan tiedon siitä, että muusta yrityksestä kuin luottolaitoksesta tai sijoituspalveluyrityksestä on tullut luottolaitoksen emoyritys tehtävä viipymättä päätös siitä, onko yritystä pidettävä 3 momentissa tarkoitettuna omistusyhteisönä. (9.2.2007/135)
6 § (9.2.2007/135)
6 a § (5.12.1996/950)
Merkittävällä sidonnaisuudella tarkoitetaan tässä laissa, mitä luottolaitostoiminnasta annetun lain 4 a §:ssä säädetään.
2 momentti on kumottu L:lla 10.7.1998/518.
9 § (27.6.2003/596)
Rahoitustarkastus myöntää hakemuksesta sijoituspalveluyrityksen toimiluvan. Toimilupahakemukseen liitettävistä selvityksistä säädetään valtiovarainministeriön asetuksella.
10 § (27.6.2003/596)
Toimilupa on myönnettävä suomalaiselle osakeyhtiölle, jos osakkeenomistajien, osakkeenomistajiin arvopaperimarkkinalain 2 luvun 9 §:n mukaan rinnastettavien henkilöiden sekä hallintoa hoitavien vähintään kahden henkilön luotettavuudesta, hyvämaineisuudesta, kokemuksesta ja muusta sopivuudesta saadun selvityksen perusteella ja hakijan liiketoiminnan aiottu laajuus huomioon ottaen voidaan varmistua siitä, että sijoituspalveluyritystä tullaan johtamaan ammattitaitoisesti sekä terveiden ja varovaisten liikeperiaatteiden mukaisesti. Toimiluvan myöntämisen edellytyksenä on lisäksi, että yhtiöllä on pääkonttori Suomessa, luotettava hallinto, riittävät taloudelliset toimintaedellytykset ja että se täyttää muut tässä laissa asetetut vaatimukset, jollei saadun selvityksen perusteella voida pitää todennäköisenä, että sijoituspalveluyrityksen ja muun oikeushenkilön tai luonnollisen henkilön välillä oleva merkittävä sidonnaisuus tai tällaisessa sidonnaisuussuhteessa olevaan luonnolliseen henkilöön tai oikeushenkilöön sovellettavat Euroopan talousalueen ulkopuolisen valtion säännökset ja hallinnolliset määräykset estävät sijoituspalveluyrityksen tehokkaan valvonnan. Toimilupa voidaan myöntää myös perustettavalle sijoituspalveluyritykselle ennen sen rekisteröimistä.
Jos sijoituspalveluyritys kuuluu sellaiseen konsolidointiryhmään, johon 6 §:n 5 momentin nojalla ei sovelleta Suomen lakia, toimiluvan myöntämisen edellytyksenä on lisäksi, että voidaan varmistua siitä, että ulkomaan viranomaisella on riittävä toimivalta valvoa koko konsolidointiryhmää tätä lakia vastaavalla tavalla taikka että sijoituspalveluyrityksen kuuluminen tällaiseen konsolidointiryhmään ei muuten vaaranna sijoituspalveluyrityksen toiminnan vakautta. Sijoituspalveluyrityksen kuulumisen tässä momentissa tarkoitettuun konsolidointiryhmään katsotaan vaarantavan sijoituspalveluyrityksen toiminnan vakauden, jollei voida osoittaa, että konsolidoitu vakavaraisuus, konsolidoidut suuret asiakasriskit, konsolidointiryhmän sisäinen valvonta ja riskienhallintamenetelmät sekä omistusyhteisön omistajien ja johdon sopivuus ja luotettavuus vastaavat tämän lain mukaisia vaatimuksia. Mitä tässä momentissa säädetään konsolidointiryhmästä, sovelletaan vastaavasti sellaiseen rahoitus- ja vakuutusryhmittymien valvonnasta annetussa laissa (699/2004) tarkoitettuun rahoitus- ja vakuutusryhmittymään, johon mainitun lain 6 §:n nojalla ei sovelleta Suomen lakia. (30.7.2004/705)
Hakemus on ratkaistava kuuden kuukauden kuluessa hakemuksen vastaanottamisesta tai, jos hakemus on ollut puutteellinen, siitä kun hakija on antanut asian ratkaisemista varten tarvittavat asiakirjat ja selvitykset. Toimilupaa koskeva päätös on kuitenkin aina tehtävä 12 kuukauden kuluessa hakemuksen vastaanottamisesta. Jos päätöstä ei ole annettu säädetyssä määräajassa, hakija voi tehdä valituksen. Valituksen katsotaan tällöin kohdistuvan hakemuksen hylkäävään päätökseen. Tällaisen valituksen voi tehdä, kunnes päätös on annettu. Rahoitustarkastuksen on ilmoitettava päätöksen antamisesta muutoksenhakuviranomaiselle, jos päätös on annettu valituksen tekemisen jälkeen. Tässä momentissa tarkoitetun valituksen tekemisestä ja käsittelystä on muutoin soveltuvin osin voimassa, mitä hallintolainkäyttölaissa (586/1996) säädetään.
Rahoitustarkastuksen on ennen asian ratkaisemista pyydettävä hakemuksesta lausunto sijoittajien korvausrahastolta.
Jos toimilupaa hakeva yhteisö on toisessa Euroopan talousalueeseen kuuluvassa valtiossa toimiluvan saaneen sijoituspalveluyrityksen, luottolaitoksen tai vakuutusyhtiön tytäryritys tai tällaisen sijoituspalveluyrityksen, luottolaitoksen tai vakuutusyhtiön emoyrityksen tytäryritys, hakemuksesta on pyydettävä tuon valtion asianomaisen valvontaviranomaisen lausunto. Samoin menetellään, jos toimilupaa hakevan yhteisön määräämisvalta on samoilla luonnollisilla tai oikeushenkilöillä kuin tällaisessa sijoituspalveluyrityksessä, luottolaitoksessa tai vakuutusyhtiössä. Tässä momentissa tarkoitetussa lausuntopyynnössä lausunnonantajaa on pyydettävä erityisesti arvioimaan osakkeenomistajien sopivuutta sekä saman ryhmän toisen yrityksen johtamiseen osallistuvien johtajien mainetta ja kokemusta sekä ilmoittamaan edellä mainittuja seikkoja koskevat tiedot, joilla on merkitystä toimiluvan myöntämisen tai sijoituspalveluyrityksen valvonnan kannalta. (30.7.2004/705)
Lupa myönnetään myös Euroopan talousalueeseen kuuluvassa toisessa valtiossa vastaavan luvan saaneelle eurooppayhtiön (SE) säännöistä annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2157/2001, jäljempänä eurooppayhtiöasetus, tarkoitetulle eurooppayhtiölle, joka aikoo siirtää kotipaikkansa Suomeen asetuksen 8 artiklan mukaisesti. Rahoitustarkastuksen on lisäksi pyydettävä lupahakemuksesta tuon valtion arvopaperimarkkinoita valvovan viranomaisen lausunto. Sama koskee eurooppayhtiön perustamista sulautumalla siten, että vastaanottava yhtiö, jonka kotipaikka on toisessa valtiossa, rekisteröidään eurooppayhtiönä Suomessa. (30.7.2004/705)
10 a § (13.8.2004/754)
11 § (27.6.2003/596)
Toimiluvassa on mainittava ne 3 §:ssä tarkoitetut sijoituspalvelut, joita sijoituspalveluyrityksellä on oikeus tarjota. Toimiluvassa on mainittava myös ne 16 §:ssä tarkoitetut palvelut, joita sijoituspalveluyrityksellä on oikeus tarjota sijoituspalvelun lisäksi. Rahoitustarkastus voi toimiluvan myöntämisen jälkeen sijoituspalveluyrityksen hakemuksesta muuttaa toimilupaa tässä momentissa säädetyiltä osin.
Rahoitustarkastus voi peruuttaa sijoituspalveluyrityksen toimiluvan, jos: (27.6.2003/596)
Rahoitustarkastus voi rajoittaa määräajaksi sijoituspalveluyrityksen toimiluvan ehtojen mukaista toimintaa ja, jos asiantilaa ei ole saatu korjatuksi määräajassa, määräajan päättymisen jälkeen muuttaa toimiluvan ehtoja toiminnan pysyväksi rajoittamiseksi, jos toiminnassa on todettu taitamattomuutta tai varomattomuutta ja on ilmeistä, että toiminnan jatkaminen on omiaan vakavasti vahingoittamaan arvopaperimarkkinoiden vakautta tai sijoittajien asemaa. (27.6.2003/596)
3 momentti on kumottu L:lla 27.6.2003/596.
Päättäessään sijoituspalveluyrityksen toimiluvan peruuttamisesta Rahoitustarkastus voi samalla määrätä sijoittajien saamiset maksettavaksi sijoittajien korvausrahaston varoista siten kuin 6 luvussa säädetään. (27.6.2003/596)
Rahoitustarkastuksen on ilmoitettava toimiluvan peruuttaminen rekisteröitäväksi sekä tiedoksi sijoittajien korvausrahastolle. (27.6.2003/596)
Rahoitustarkastuksen on peruuttaessaan toimiluvan sijoituspalveluyritykseltä, joka toimii myös toisessa Euroopan talousalueeseen kuuluvassa valtiossa, taikka rajoittaessaan tällaisen sijoituspalveluyrityksen toimiluvan mukaista toimintaa, ilmoitettava päätöksestään asianomaisen valtion valvontaviranomaiselle. (27.6.2003/596)
12 a § (25.1.2002/48)
12 b § (27.6.2003/596)
Sijoituspalveluyrityksen hallituksen ja toimitusjohtajan tulee johtaa sijoituspalveluyritystä ammattitaitoisesti sekä terveiden ja varovaisten liikeperiaatteiden mukaisesti. Hallituksen jäsenten ja varajäsenten sekä toimitusjohtajan ja toimitusjohtajan sijaisen on oltava luotettavia henkilöitä, jotka eivät ole konkurssissa ja joiden toimintakelpoisuutta ei ole rajoitettu. Hallituksen jäsenellä ja varajäsenellä sekä toimitusjohtajalla ja toimitusjohtajan sijaisella on lisäksi oltava sellainen yleinen sijoituspalvelutoiminnan tuntemus kuin sijoituspalveluyrityksen toiminnan laatuun ja laajuuteen katsoen on tarpeen. (30.7.2004/705)
Edellä 1 momentissa tarkoitettua henkilöä ei pidetä luotettavana, jos hänet on lainvoiman saaneella tuomiolla viiden viimeisen vuoden aikana tuomittu vankeusrangaistukseen tai kolmen viimeisen vuoden aikana sakkorangaistukseen rikoksesta, jonka voidaan katsoa osoittavan hänen olevan ilmeisen sopimaton sijoituspalveluyrityksen hallituksen jäseneksi tai varajäseneksi taikka toimitusjohtajaksi tai toimitusjohtajan sijaiseksi. (30.7.2004/705)
(30.7.2004/705)
Sijoituspalveluyrityksen on ilmoitettava 1 momentissa tarkoitettujen hallintohenkilöidensä muutoksista viipymättä Rahoitustarkastukselle.
Mitä 1–4 momentissa säädetään, sovelletaan vastaavasti omistusyhteisöön.
13 § (31.1.2003/70)
Osakkeiden ja osuuksien hankinnasta ilmoittaminen (25.1.2002/48)
Jos jonkun tarkoituksena on hankkia suoraan tai välillisesti sijoituspalveluyrityksestä tai omistusyhteisöstä osuus, joka on vähintään 5 prosenttia sen osake- tai osuuspääomasta tai joka tuottaa vähintään 5 prosenttia sen osakkeiden tai osuuksien äänivallasta, hankinnasta on ilmoitettava etukäteen rahoitustarkastukselle. (25.1.2002/48)
Jos 1 momentissa tarkoitettua osuutta lisätään siten, että se kasvaa vähintään 10, 20, 33 tai 50 prosenttiin osake- tai osuuspääomasta tai tuottaa vähintään samansuuruisen äänioikeuden tai että sijoituspalveluyrityksestä tai omistusyhteisöstä tulee tytäryritys, hankinnasta on myös ilmoitettava Rahoitustarkastukselle. (31.1.2003/79)
Laskettaessa 1 ja 2 momentissa tarkoitettua omistus- ja ääniosuutta sovelletaan, mitä arvopaperimarkkinalain 1 luvun 5 §:ssä sekä 2 luvun 9 §:n 1 ja 2 momentissa säädetään. (29.1.1999/106)
Edellä 1 ja 2 momentissa tarkoitettu ilmoitus on tehtävä myös silloin, kun osuuden omistus laskee alle 1 ja 2 momentissa säädetyn suuruisten osuuksien. (25.1.2002/48)
Sijoituspalveluyrityksen ja omistusyhteisön on ilmoitettava rahoitustarkastukselle vähintään kerran vuodessa 1 ja 2 momentissa tarkoitettujen osuuksien omistajat ja omistusten suuruus sekä välittömästi ilmoitettava sen tietoon tulleet osuuksien omistuksessa tapahtuneet muutokset. (25.1.2002/48)
Tässä pykälässä tarkoitettua ilmoitusta ei tarvitse tehdä, jos omistus sijoituspalveluyrityksestä tai omistusyhteisöstä hankitaan välillisesti rahoitus- ja vakuutusryhmittymien valvonnasta annetussa laissa tarkoitetun ryhmittymän omistusyhteisön osakkeita hankkimalla, ja ilmoitus tällaisen omistusyhteisön hankinnasta on tehty Vakuutusvalvontavirastolle. (25.1.2002/48)
15 § (25.1.2002/48)
15 a § (5.12.1996/950)
Sijoituspalveluyritys ei saa aloittaa toimiluvassa tarkoitettua toimintaansa ennen kuin se on toimittanut rahoitustarkastukselle selvityksen sijoituspalveluyrityksen ja muun oikeushenkilön tai luonnollisen henkilön välisistä 6 a §:ssä tarkoitetuista merkittävistä sidonnaisuuksista.
15 b § (25.1.2002/48)
Sijoituspalveluyritys tai sen konsolidointiryhmään kuuluva yritys ei saa hankkia kirjanpitolain (1336/1997) 1 luvun 5 §:ssä tarkoitettua määräysvaltaa sellaisessa luottolaitoksessa, sijoituspalveluyrityksessä, rahastoyhtiössä taikka vakuutusyhtiössä, jonka kotipaikka on Euroopan talousalueeseen kuulumattomassa valtiossa, jollei yritys ole ilmoittanut siitä etukäteen Rahoitustarkastukselle taikka jos Rahoitustarkastus on ilmoituksen saatuaan kieltänyt hankinnan 2 momentissa säädetyssä ajassa. (30.7.2004/705)
16 § (31.1.2003/70)
16 a § (19.12.1997/1347)
Sijoituspalveluyritys ja sen konsolidointiryhmään kuuluva yritys saa, jollei 3 momentista muuta johdu, osakeyhtiölain (624/2006) 13 luvun 10 §:n 1 momentin sekä velkakirjalain (622/1947) 34 §:n 3 momentin säännösten estämättä antaa lainaa omien tai emoyrityksen osakkeiden ja osuuksien hankkimiseksi ja ottaa niitä pantiksi, jos ne ovat arvopaperimarkkinalain 1 luvun 3 §:ssä tarkoitettuja pörssi- tai markkina-arvopapereita ja jos lainan antaminen tai pantin ottaminen kuuluu sijoituspalveluyrityksen tai sen konsolidointiryhmään kuuluvan yrityksen tavanomaiseen liiketoimintaan ja jos laina on annettu taikka pantti otettu sijoituspalveluyrityksen toiminnassa noudatetuin tavanomaisin ehdoin. (21.7.2006/650)
16 b § (31.1.2003/70)
Rahoitustarkastuksen on kolmen kuukauden kuluessa 1 momentissa tarkoitetun ilmoituksen vastaanottamisesta joko ilmoitettava sivuliikkeen perustamisesta asianomaisen valtion rahoitustarkastusta vastaavalle valvontaviranomaiselle ja asianomaiselle sijoituspalveluyritykselle sekä liitettävä ilmoitukseen 1 momentissa tarkoitetut tiedot ja tiedot sivuliikkeen sijoittajien suojaksi tarkoitetusta suojajärjestelmästä tai sen puuttumisesta taikka päätettävä olla tekemättä tällaista ilmoitusta, jos se havaitsee, että sijoituspalveluyrityksen taloudellinen tilanne ja hallinto huomioon ottaen sivuliikkeen perustaminen ei ole perusteltua. Sivuliikettä ei saa perustaa, jos rahoitustarkastus on kieltäytynyt tekemästä ilmoitusta. (10.7.1998/518)
18 § (27.6.2003/596)
Sijoituspalveluyrityksen, joka aikoo perustaa sivuliikkeen muuhun kuin 17 §:ssä tarkoitettuun valtioon, on haettava lupa sivuliikkeen perustamiseen Rahoitustarkastukselta. Lupa on myönnettävä, jos sivuliikkeen valvonta on riittävästi järjestettävissä ja jos sivuliikkeen perustaminen ei sijoituspalveluyrityksen hallinto ja taloudellinen tila huomioon ottaen ole omiaan vaarantamaan sijoituspalveluyrityksen toimintaa. Lupahakemuksesta on pyydettävä Suomen Pankin lausunto. Rahoitustarkastuksella on oikeus luvan hakijaa kuultuaan asettaa lupaan sivuliikkeen toimintaa koskevia, valvonnan kannalta tarpeellisia rajoituksia ja ehtoja.
19 § (27.6.2003/596)
Ulkomailla olevan sivuliikkeen lakkauttaminen
Jos sijoituspalveluyritys ei täytä 17 ja 18 §:ssä säädettyjä edellytyksiä, Rahoitustarkastus voi asettaa määräajan asiantilan korjaamiseksi ja, jollei vaatimusta täytetä määräajan kuluessa, soveltuvin osin noudattaa, mitä 12 §:ssä säädetään.
19 a § (10.7.1998/518)
Korvausrahastosuoja
Sijoituspalveluyrityksen on ilmoitettava rahoitustarkastukselle, miten sen muualla kuin Suomessa olevan sivuliikkeen asiakkaana olevien sijoittajien saamiset on turvattu.
Sijoituspalveluyrityksen, joka aikoo aloittaa 3 §:ssä tarkoitettujen sijoituspalvelujen tai 16 §:ssä tarkoitettujen palvelujen tarjoamisen toisen valtion alueella perustamatta sivuliikettä, on ilmoitettava hyvissä ajoin etukäteen rahoitustarkastukselle, mitä palveluja sekä missä ja miten sijoituspalveluyritys aikoo tarjota. Ilmoitus on tehtävä myös, jos nämä tiedot muuttuvat.
20 a § (13.8.2004/754)
Rekisteriviranomainen ei saa antaa eurooppayhtiölain (742/2004) 9 §:n 5 momentissa tarkoitettua todistusta, jos Rahoitustarkastus on ilmoittanut rekisteriviranomaiselle ennen saman pykälän 2 momentissa tarkoitetun luvan myöntämistä, että sijoituspalveluyritys ei ole noudattanut kotipaikan siirtoa tai Suomessa tapahtuvan toiminnan jatkamista tai toiminnan lopettamista koskevia säännöksiä. Luvan saa antaa ennen kuin kuukausi on kulunut osakeyhtiölain 16 luvun 6 §:n 2 momentissa tarkoitetusta määräpäivästä vain, jos Rahoitustarkastus on ilmoittanut, ettei se vastusta kotipaikan siirtoa. (21.7.2006/650)
20 b § (13.8.2004/754)
Jos sijoituspalveluyritys osallistuu eurooppayhtiöasetuksen 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun sulautumiseen, rekisteriviranomainen ei saa antaa tällaista sulautumista koskevaa eurooppayhtiölain 4 §:n 3 momentissa tarkoitettua todistusta, jos Rahoitustarkastus on ilmoittanut rekisteriviranomaiselle ennen saman pykälän 2 momentissa tarkoitetun luvan myöntämistä, että sijoituspalveluyritys ei ole noudattanut sulautumista tai Suomessa tapahtuvan toiminnan jatkamista tai toiminnan lopettamista koskevia säännöksiä. Luvan saa antaa ennen kuin kuukausi on kulunut osakeyhtiölain 16 luvun 6 §:n 2 momentissa tarkoitetusta määräpäivästä vain, jos Rahoitustarkastus on ilmoittanut, ettei se vastusta kotipaikan siirtoa. (21.7.2006/650)
20 c § (13.8.2004/754)
Jos 38 §:ssä tarkoitetun sijoittajan suojan piiriin kuuluvat saamiset kokonaan tai osittain jäävät toimenpiteen jälkeen sijoittajien korvausjärjestelmän antaman suojan ulkopuolelle, sijoituspalveluyrityksen on ilmoitettava toimenpiteestä sijoittajalle viimeistään kolmea kuukautta ennen rekisteriviranomaisen velkojille osakeyhtiölain 16 luvun 6 §:n nojalla asettamaa määräpäivää. Ilmoitukseen on liitettävä korvausrahastoselvitys ja jäljennös Rahoitustarkastuksen lausunnosta. Ilmoituksessa on mainittava tämän pykälän 3 momentin mukaisesta sijoittajan irtisanomisoikeudesta. (21.7.2006/650)
21 § (9.2.2007/135)
Sijoituspalveluyrityksen tilinpäätökseen, toimintakertomukseen, osavuosikatsaukseen ja vuosikatsaukseen sovelletaan, mitä luottolaitostoiminnasta annetun lain 146– 157 §:ssä säädetään.
22–25 §
22–25 § on kumottu L:lla 19.12.1997/1347.
26 § (19.12.1997/1347)
Sijoituspalveluyrityksen tilintarkastuksesta ja tilintarkastajista sekä erityisen tarkastuksen ja tarkastajan määräämisestä on voimassa, mitä tilintarkastuslaissa (936/1994) ja luottolaitostoiminnasta annetun lain 42–44 §:ssä säädetään.
27–28 § on kumottu L:lla 19.12.1997/1347.
29–30 § on kumottu L:lla 9.2.2007/135.
31 § (9.2.2007/135)
6 luku (10.7.1998/518)
32 § (10.7.1998/518)
Sijoittajien käteisvarojen ja sijoituskohteiden (saamiset) turvaamiseksi sijoituspalveluyrityksen on kuuluttava korvausrahastoon.
Sijoituspalveluyritys tulee korvausrahaston jäseneksi sinä päivänä, jona sille myönnetään sijoituspalveluyrityksen toimilupa. Korvausrahastolla on oikeus erottaa sijoituspalveluyritys korvausrahastosta.
Mitä tässä luvussa sekä 19 a §:ssä, 48 §:n 4 momentissa ja 51 §:ssä säädetään sijoituspalveluyrityksestä ja sen hallintoa hoitavista henkilöistä ja toimihenkilöistä, koskee myös 4 §:ssä tarkoitettua suomalaista luottolaitosta ja rahastoyhtiötä sekä niiden hallintoa hoitavia henkilöitä ja toimihenkilöitä. (2.4.2004/226)
33 § (10.7.1998/518)
Luottolaitostoiminnasta annetun lain 65 j §:ssä tarkoitetut, sijoittajan tilillä olevat tai sille vielä kirjautumattomat maksujen välityksessä olevat varat korvataan talletussuojarahastosta siten kuin luottolaitostoiminnasta annetussa laissa säädetään.
Jos tiliä voidaan luottolaitoksen tai sijoituspalveluyrityksen sijoittajan kanssa sijoituspalvelusta tekemän sopimuksen nojalla käyttää ainoastaan sijoituspalveluun tai 16 §:n 1 momentin 5 kohdassa tarkoitettuun säilytys- ja hoitopalveluun, korvataan tilillä olevat tai sille vielä kirjautumattomat maksujen välityksessä olevat varat 1 momentissa säädetystä poiketen korvausrahastosta siten kuin tässä luvussa säädetään. Myös arvopaperimarkkinalaissa tarkoitetun arvopaperinvälittäjän nimissä arvopaperimarkkinalain 4 luvun 5 a §:n 1 momentissa tarkoitetulla tilillä olevat arvopaperinvälittäjän asiakkaiden varat korvataan siten kuin tässä luvussa säädetään.
Tilinhoitajayhteisön vastuusta sekä velvollisuudesta kartuttaa arvo-osuusjärjestelmästä annetun lain mukaista kirjausrahastoa on voimassa, mitä siitä säädetään erikseen. Jos korvaus voitaisiin maksaa korvausrahastosta, arvopaperimarkkinalain mukaisesta selvitysrahastosta ja kirjausrahastosta, korvaus maksetaan ensisijaisesti korvausrahastosta siten kuin tässä luvussa säädetään. (15.9.2000/801)
34 § (10.7.1998/518)
Korvausrahastoa hoitaa siihen kuuluvien sijoituspalveluyritysten valitsema valtuuskunta ja valtuuskunnan valitsema hallitus. Korvausrahaston hallituksen tehtävänä on, sen lisäksi mitä hallituksen tehtävistä muualla laissa säädetään ja muutoin määrätään:
1) antaa Rahoitustarkastukselle lausunto sijoituspalveluyrityksen toimilupahakemuksesta; (27.6.2003/596)
2) päättää varoituksen antamisesta sijoituspalveluyritykselle ja sijoituspalveluyrityksen erottamisesta korvausrahastosta;
3) määrätä sijoituspalveluyritysten kannatusmaksujen suuruus ja huolehtia niiden keräämisestä;
4) päättää korvauksen maksamisesta sijoittajille silloin, kun sijoituspalveluyritys on todettu maksukyvyttömäksi;
5) hallinnoida korvausrahaston varoja ja sijoittaa niitä tässä laissa ja korvausrahaston säännöissä määrätyllä tavalla;
6) valvoa, että sijoituspalveluyritykset noudattavat niille korvausrahastoon kuulumisesta aiheutuvia velvollisuuksia;
7) kerätä sijoituspalveluyrityksiltä korvausrahaston hallinnoimisesta aiheutuvat kustannukset;
8) huolehtia korvausrahaston tiedottamisvelvollisuudesta;
9) ilmoittaa rahoitustarkastukselle 3 kohdassa tarkoitettu päätöksensä;
10) saattaa välittömästi rahoitustarkastuksen tietoon menettely, joka on vastoin korvausrahaston toiminnasta annettuja säännöksiä ja määräyksiä; sekä
11) tehdä kaikki muut korvausrahaston hoitamiseksi tarvittavat päätökset, jollei niitä ole säädetty tai tämän lain nojalla määrätty muulla tavalla tehtäväksi.
Korvausrahaston kirjanpitoon ja tilinpäätökseen sovelletaan kirjanpitolain (1336/1997) säännöksiä.
Sen lisäksi, mitä korvausrahaston hallinnosta tässä luvussa säädetään, korvausrahaston hallintoon sovelletaan yhdistyslakia (503/1989).
35 § (10.7.1998/518)
Korvausrahastolla on oltava säännöt, jotka turvaavat rahaston toiminnan ja sen lakisääteisten tehtävien hoitamisen. Korvausrahaston säännöt ja niiden muutokset vahvistaa valtiovarainministeriö, jonka on ennen vahvistamista pyydettävä hakemuksesta Rahoitustarkastuksen ja Suomen Pankin lausunto. Sääntöjen tulee sisältää tätä lakia sekä muualla laissa säädettyä täydentävät määräykset ainakin siitä: (5.12.2003/1015)
1) millaisella menettelyllä sijoituspalveluyritys hyväksytään korvausrahaston jäseneksi sekä miten se erotetaan tai eroaa korvausrahastosta;
2) miten ja millä perusteilla korvausrahaston kannatusmaksu ja hallinnointikustannukset määrätään ja jaetaan korvausrahaston jäsenten kesken, miten rahaston entinen jäsen vastaa ennen jäsenyyden päättymistä syntyneen korvaustapauksen rahastolle aiheuttamista kustannuksista sekä miten korvausrahaston vähimmäispääoma kartutetaan siirtymäaikana ja syntyneen korvaustapauksen jälkeen; (5.12.2003/1015)
3) milloin ja miten kannatusmaksu ja hallinnointikustannukset tulee maksaa;
4) milloin, millä ehdoilla ja miten korvausrahasto voi ottaa toimintaansa varten luottoa, miten kannatusmaksuja on tällaisessa tilanteessa korotettava sekä miten vastuu luoton takaisinmaksusta jaetaan korvausrahaston jäsenten kesken;
5) voidaanko ja miten suuri osa korvausrahaston pääomasta kattaa vakuutuksin taikka rahastoon tai rahaston jäsenen kanssa samaan konserniin tai konsolidointiryhmään kuulumattoman luottolaitoksen antamin sitovin luottolupauksin; (5.12.2003/1015)
6) miten ja kuinka monta hallituksen jäsentä korvausrahastolle tulee valita, mikä on hallituksen toimikausi, päätösvaltaisuus, päätöksentekojärjestys ja tehtävät sekä miten hallitus kutsutaan koolle;
7) miten korvausrahaston valtuuskunta valitaan ja mikä on valtuuskunnan päätösvaltaisuus, päätöksentekojärjestys ja tehtävät sekä miten ja milloin valtuuskunta kutsutaan koolle;
8) voiko ja miten korvausrahaston hallitus uskoa päätösvaltaansa toiminnanjohtajalle tai asiamiehelle sekä mikä on hallituksen ja toiminnanjohtajan tai asiamiehen välinen toimivallan jako;
9) mikä on korvausrahaston tilikausi, milloin tilinpäätös on tehtävä sekä milloin ja miten korvausrahaston tilejä ja hallintoa on tarkastettava;
10) miten ja kuinka monta hyväksyttyä tilintarkastajaa tai tilintarkastusyhteisöä korvausrahastolle tulee valita ja mikä on tilintarkastajien toimikausi;
11) miten ja mihin korvausrahaston varoja voidaan sijoittaa; sekä
12) miten sääntöjä muutetaan.
Sen lisäksi, mitä 1 momentissa säädetään, säännöissä on määrättävä ulkomaisen sijoituspalveluyrityksen ja rahastoyhtiön Suomessa olevan sivuliikkeen ja ulkomaisen luottolaitoksen Suomessa olevan sivukonttorin liittymisestä korvausrahastoon, korvausrahastosta erottamisesta ja eroamisesta, korvausrahaston liittymismaksun perusteista ja korvausrahaston korvausvelvollisuuden perusteista. (2.4.2004/226)
36 § (10.7.1998/518)
Rahastoon vuosittain vähintään kartutettavien kannatusmaksujen yhteismäärän vahvistaa korvausrahaston esityksestä valtiovarainministeriö, jonka on ennen päätöksen tekemistä pyydettävä Rahoitustarkastuksen ja Suomen Pankin lausunto. Korvausrahaston on ilmoitettava valtiovarainministeriölle vuosittain kunkin rahaston jäsenen korvaussuojan piirissä olevien sijoittajien lukumäärä. (5.12.2003/1015)
Sijoituspalveluyrityksen on vuosittain maksettava korvausrahaston hallituksen määräämä, sijoittajien saamisten turvaamiseksi riittävä kannatusmaksu. Kannatusmaksun tulee perustua sijoituspalveluyrityksen tarjoaman korvausrahastosuojan piiriin kuuluvan sijoituspalvelun luonteeseen, suojan piiriin kuuluvien asiakkaiden määrään sekä sijoituspalveluyrityksen konsolidoitujen omien varojen määrään. Korvausrahaston säännöissä määrättävien kannatusmaksun määräytymisperusteiden on oltava yhtäläiset samaa sijoituspalvelua tarjoaville sijoituspalveluyrityksille. Sijoituspalveluyritysten on pyynnöstä annettava korvausrahastolle kannatusmaksun määrittämiseksi tarvittavat yksilöidyt tiedot.
Osuuspankkien yhteenliittymään kuuluvia luottolaitoksia pidetään kannatusmaksua laskettaessa yhtenä luottolaitoksena. Osuuspankkien yhteenliittymän kannatusmaksun maksaa korvausrahastolle yhteenliittymän keskusyhteisö. Keskusyhteisön maksama kannatusmaksu jaetaan sen jäseninä olevien luottolaitosten kesken 2 momentin mukaisesti. Rahoitustarkastuksen luvalla kannatusmaksu voidaan jakaa myös muulla tavalla.
Edellä 2 ja 3 momentin mukaisesti määrätyt kannatusmaksut on annettava tiedoksi rahoitustarkastukselle viimeistään kuukautta ennen kuin ne on korvausrahaston sääntöjen mukaan maksettava korvausrahastolle. Rahoitustarkastus voi määrätä korvausrahaston korottamaan yksittäisen sijoituspalveluyrityksen kannatusmaksua, jos se katsoo, ettei korvausrahaston hallituksen määräämä kannatusmaksu ole riittävä turvaamaan sijoittajien saamisia.
Korvausrahaston pääoman ja pääomasta rahana maksettavan osuuden erotus voidaan kattaa vakuutuksin taikka rahastoon tai rahaston jäsenen kanssa samaan konserniin tai konsolidointiryhmään kuulumattoman luottolaitoksen antamin sitovin luottolupauksin. Rahoitustarkastuksen on vuosittain tarkistettava, että korvausrahaston rahana maksettavaa pääomaa on kartutettu tasaisesti. Vakuutus tai sitova luottolupaus on otettava korvausrahaston nimiin ja siitä aiheutuvat kustannukset on korvausrahastoon kuuluvien sijoituspalveluyritysten yhteisesti katettava. (5.12.2003/1015)
6 momentti on kumottu L:lla 5.12.2003/1015.
37 § (2.4.2004/226)
Ulkomaisen sijoituspalveluyrityksen ja rahastoyhtiön sivuliikkeen ja ulkomaisen luottolaitoksen sivukonttorin kannatusmaksu
38 § (10.7.1998/518)
Suojan piiriin kuuluvalla sijoittajalla tarkoitetaan sijoittajaa, jolle on tarjottu sijoituspalvelua tai 16 §:n 1 momentin 5 kohdassa tarkoitettua säilytys- ja hoitopalvelua tai jolta sijoituspalveluyritys on vastaanottanut mainitun pykälän 2 momentin 1 kohdassa tarkoitettuja varoja. (31.1.2003/70)
Sen estämättä, mitä 1 momentissa säädetään, korvausrahasto ei kuitenkaan korvaa arvopaperimarkkinalain 1 luvun 4 §:n 4 momentissa tarkoitettujen ammattimaisten sijoittajien saamisia eikä sellaisen sijoittajan saamisia, joka on aiheuttanut sijoituspalveluyrityksen taloudelliset vaikeudet, hyötynyt niistä tai vaikeuttanut niitä.
39 § (10.7.1998/518)
Jos sijoituspalveluyritys ei ole suorittanut sijoituspalveluiden tarjoamisen, 16 §:n 1 momentin 5 kohdassa tarkoitetun säilytys- ja hoitopalvelun tai mainitun pykälän 2 momentin 1 kohdassa tarkoitetun palvelun yhteydessä sijoituspalveluyrityksen hallussa tai hallinnoitavana olevia 38 §:ssä tarkoitetun sijoittajan selviä ja riidattomia saamisia lain tai sopimuksen mukaisesti, sijoittaja voi ilmoittaa asiasta Rahoitustarkastukselle. (31.1.2003/70)
Rahoitustarkastuksen on 21 päivän kuluessa 1 momentissa tarkoitetun ilmoituksen tai muutoin tiedon saatuaan päätettävä, onko korvausrahaston suoritettava sijoittajan saamiset. Suoritusvelvollisuuden määräämisen edellytyksenä on, että 1 momentissa tarkoitetun saamisen suorittamatta jääminen on johtunut sijoituspalveluyrityksen asettamisesta konkurssiin tai yrityssaneeraukseen tai sen muusta maksukyvyttömyydestä, joka ei rahoitustarkastuksen arvion mukaan ole tilapäistä ja josta on saatu riittävä selvitys.
Rahoitustarkastuksen on annettava tieto 2 momentissa tarkoitetusta päätöksestään korvausrahastolle ja sijoituspalveluyritykselle sekä, jos sijoituspalveluyrityksellä on muualla kuin Suomessa sivuliike, sivuliikkeen sijaintivaltion Rahoitustarkastusta vastaavalle valvontaviranomaiselle ja korvausrahastoa vastaavalle suojajärjestelmälle. (27.6.2003/596)
Edellä 2 momentissa tarkoitetun rahoitustarkastuksen päätöksen toteuttamiseksi ja yksittäisiä sijoittajia koskevien korvauspäätösten tekemiseksi on sijoituspalveluyrityksen toimitettava korvausrahastolle ja rahoitustarkastukselle tiedot kaikista sijoittajista ja heidän 1 momentissa tarkoitetuista saamisistaan.
40 § (10.7.1998/518)
Korvausrahaston varoista suoritetaan sijoituspalveluyrityksen hallussa tai hallinnoitavana sijoituspalvelun tarjoamisen tai 16 §:n 1 momentin 5 kohdassa tarkoitetun säilytys- ja hoitopalvelun tai 16 §:n 2 momentin 1 kohdassa tarkoitetun palvelun yhteydessä olevat 38 §:ssä tarkoitettujen sijoittajien saamiset. Samalle sijoittajalle maksettavan korvauksen määrä on yhdeksän kymmenesosaa sijoittajan samalta sijoituspalveluyritykseltä olevan saamisen määrästä, kuitenkin enintään 20 000 euroa. (31.1.2003/70)
Sijoittajalle maksettava korvaus on laskettava sen päivän markkina-arvon mukaan, jona rahoitustarkastus teki 39 §:n 2 momentin mukaisen päätöksen tai jona sijoituspalveluyritys asetettiin maksukyvyttömyysmenettelyyn, riippuen siitä kumpi päivä on aikaisempi. Korvaus on maksettava sijoittajalle, jolla on täysimääräinen oikeus sijoituspalveluyrityksen hallussa oleviin saamisiin. Jos maksettavalla korvauksella on useita yhteisomistajia, otetaan kullekin yhteisomistajalle kuuluva osuus huomioon laskettaessa sijoittajalle maksettavaa korvausta.
Rikoksesta peräisin olevia varoja, joihin liittyen on annettu tuomio rikoslain 32 luvun 1 §:n 2 momentin mukaisesti, ei voida maksaa korvausrahastosta.
Jos sijoituspalveluyrityksen toimilupa peruutetaan kokonaan, ovat sijoituspalveluyrityksen hallussa ja hallinnoitavana olevat sijoittajien saamiset korvausrahaston suojan piirissä saamisten erääntymiseen saakka. Sijoituspalveluyritys, jonka toimilupa on peruutettu, on edelleen yhteisvastuussa sen hallussa olevien sijoittajien saamisten suorittamisesta, kunnes sijoituspalveluun liittyvät saamiset ovat erääntyneet ja riidattomasti suoritettu.
Euroopan talousalueella sijaitsevan sijoituspalveluyrityksen ja rahastoyhtiön sivuliikkeen ja luottolaitoksen sivukonttorin asiakkaana olevien sijoittajien saamiset korvataan korvausrahaston varoista enintään 1 momentissa säädettyyn määrään asti. (2.4.2004/226)
Tätä pykälää sovellettaessa osuuspankkien yhteenliittymään kuuluvia luottolaitoksia pidetään yhtenä luottolaitoksena. (31.1.2003/70)
41 § (10.7.1998/518)
Korvausrahastolle syntyy takautumisoikeus sijoituspalveluyritystä kohtaan korvaamistaan 40 §:n 1 momentissa tarkoitetuista saamisista. Saamiselle maksettavasta korosta määrätään korvausrahaston säännöissä. Korvaussumma, jonka korvausrahasto on perinyt takautumisoikeutensa nojalla korvauksesta vastuussa olevalta sijoituspalveluyritykseltä, on liitettävä korvausrahaston pääomaan.
42 § (10.7.1998/518)
Sijoituspalveluyritysten yhteisvastuu ja sijoittajien saamisten maksaminen
Sijoituspalveluyritykset vastaavat yhdessä korvausrahaston velvollisuuksista ja sitoumuksista. Sijoittajien saamiset maksetaan euroissa korvausrahaston varoista. Jos korvausrahaston varat eivät riitä sijoittajien saamisten maksamiseen, korvausrahasto voi ottaa sen säännöissä määrättävällä tavalla toimintaansa varten luottoa. Luotto maksetaan takaisin korvausrahastoon kuuluvilta sijoituspalveluyrityksiltä kerättävin korotetuin kannatusmaksuin. Rahaston jäsenyyden päättymisestä huolimatta entinen jäsen on velvollinen suorittamaan kannatusmaksun ja hallinnointimaksun, jotka peritään ennen jäsenyyden päättymistä syntyneen korvaustapauksen rahastolle aiheuttamien kustannusten kattamiseksi. (5.12.2003/1015)
Korvausrahaston on maksettava sijoittajien saamiset ilman aiheetonta viivytystä, kuitenkin viimeistään kolmen kuukauden kuluttua 12 §:n 4 momentissa tarkoitetusta tai 39 §:n 2 momentissa tarkoitetusta Rahoitustarkastuksen päätöksestä. Jos sijoituspalveluyritys on ennen 39 §:n 2 momentissa tarkoitettua päätöstä asetettu selvitystilaan, yrityssaneeraukseen tai konkurssiin, lasketaan määräaika selvitystilaan, yrityssaneeraukseen tai konkurssiin asettamista koskevasta päätöksestä. Korvausvelalle on maksettava korkolain (633/1982) mukaista viivästyskorkoa siitä lähtien, kun Rahoitustarkastus teki 12 §:n 4 momentissa tai 39 §:n 2 momentissa tarkoitetun päätöksen. (27.6.2003/596)
Rahoitustarkastus voi erityisestä syystä myöntää korvausrahastolle lisäaikaa sijoittajien saamisten maksamiseen enintään kolme kuukautta. Korvausrahaston on kuitenkin saamastaan lisäajasta huolimatta maksettava korvaus viipymättä, jos korvauksen maksamisen viivästyminen olisi korvauksen saajan kannalta kohtuutonta.
Jos sijoittaja tai sen edustaja on syytteessä rikoslain 32 luvun 1 §:n 2 momentin mukaisesta kätkemisrikoksesta, korvausrahasto voi 2 ja 3 momentin estämättä lykätä maksujen suorittamista tuomioistuimen asiassa tekemään päätökseen asti.
43 § (10.7.1998/518)
Korvausrahaston tiedottamisvelvollisuus
Korvausrahaston on annettava kirjallisesti tieto 39 §:n 2 momentissa tarkoitetusta rahoitustarkastuksen päätöksestä kaikille asianomaisen sijoituspalveluyrityksen asiakkaille. Korvausrahaston on lisäksi julkisella kuulutuksella ilmoitettava siitä, mihin toimenpiteisiin sijoittajien on ryhdyttävä saamistensa turvaamiseksi. Kuulutus on julkaistava myös sijoituspalveluyrityksen toimialueella ilmestyvissä suurimmissa päivälehdissä toimialueen virallisilla kielillä.
Korvausrahasto voi asettaa vähintään kuuden kuukauden määräajan, jonka kuluessa sijoittajien on ryhdyttävä toimenpiteisiin saamistensa turvaamiseksi. Asetetun määräajan ylittämisen johdosta ei kuitenkaan voida kieltäytyä maksamasta korvausta sijoittajalle, jolla on ollut pakottava este valvoa saamisoikeutensa toteuttamista.
44 § (10.7.1998/518)
Korvausrahaston pääoma, varojen sijoittaminen ja korvausrahaston maksuvalmius (5.12.2003/1015)
Korvausrahaston pääoman on oltava vähintään 12 miljoonaa euroa, josta rahana maksettavan osuuden on oltava vähintään 4,2 miljoonaa euroa. Korvausrahaston rahana maksettavaa pääomaa on kartutettava tasaisesti. Jos korvausrahaston pääoma vähenee edellä mainitusta sijoittajien saamisten korvaamisen seurauksena, pääoma on katettava uudelleen edellä tässä momentissa säädetyllä tavalla korvausrahaston säännöissä määrättävässä ajassa. (5.12.2003/1015)
Korvausrahaston varoja ei saa sijoittaa korvausrahastoon kuuluvan sijoituspalvelu-yrityksen tai luottolaitoksen tai niiden kanssa samaan konsolidointiryhmään kuuluvan yhteisön taikka rahastoyhtiön osakkeisiin tai osuuksiin eikä muihin korvausrahastoon kuuluvan sijoituspalveluyrityksen tai luottolaitoksen tai niiden kanssa samaan konsolidointiryhmään kuuluvan yhteisön tai luottolaitostoiminnasta annetun lain 6 luvussa tarkoitetun vakuusrahaston taikka rahastoyhtiön liikkeeseen laskemiin arvopapereihin. Mitä tässä momentissa säädetään sijoituspalveluyrityksestä, rahastoyhtiöstä tai luottolaitoksesta, koskee myös korvausrahaston jäsenenä olevaa ulkomaista sijoituspalveluyritystä tai luottolaitosta ja niiden kanssa samaan konsolidointiryhmään kuuluvaa yhteisöä taikka ulkomaista rahastoyhtiötä. Korvausrahaston varoja voidaan kuitenkin sijoittaa korvausrahastoon kuuluvan rahastoyhtiön hallinnoiman sijoitusrahaston tai ulkomaisen rahastoyhtiön hallinnoiman yhteissijoitusyrityksen varoihin, jos yhteissijoitusyritystä sen kotivaltion lainsäädännön mukaan koskevat sijoitusrahastolain 25 §:n 2 momentissa säädettyä vastaavat vaatimukset yhteissijoitusyrityksen varojen pitämisestä erillään rahastoyhtiön varoista. (2.4.2004/226)
45 § (10.7.1998/518)
Jos sijoituspalveluyritys ei ole noudattanut korvausrahastoa koskevia lain säännöksiä tai tämän lain nojalla annettuja säännöksiä tai määräyksiä taikka korvausrahaston sääntöjä, korvausrahaston on ilmoitettava asiasta 34 §:n mukaisesti rahoitustarkastukselle. Ilmoituksen saatuaan rahoitustarkastuksen on yhdessä korvausrahaston kanssa ryhdyttävä tarpeellisiksi katsomiinsa toimenpiteisiin asian korjaamiseksi.
Jos 1 momentissa tarkoitetuilla toimenpiteillä ei voida varmistaa, että sijoituspalveluyritys täyttää velvoitteensa ja jos velvoitteiden noudattamatta jättämistä on pidettävä olennaisena rikkomuksena, voi korvausrahasto ilmoittaa sijoituspalveluyritykselle aikomuksestaan erottaa se korvausrahastosta. Sijoituspalveluyritys voidaan erottaa korvausrahastosta aikaisintaan kahdentoista kuukauden kuluttua siitä, kun korvausrahasto on antanut sijoituspalveluyritykselle varoituksen. Korvausrahaston on kuultava sijoituspalveluyritystä ennen varoituksen antamista ja ennen erottamispäätöstä. Korvausrahaston on saatava Rahoitustarkastuksen suostumus varoituksen antamiseen ja erottamispäätöksen tekemiseen. Korvausrahaston on julkistettava erottamispäätös 43 §:n 1 momentissa mainituin tavoin. (27.6.2003/596)
Korvausrahastosta erotetun sijoituspalveluyrityksen hallussa ja hallinnoitavana olevat sijoittajien saamiset ovat suojan piirissä niiden erääntymiseen saakka. Sijoituspalveluyritys, joka on erotettu korvausrahastosta, on edelleen yhteisvastuussa sen hallussa ja hallinnoitavana olevien sijoittajien saamisten suorittamisesta, kunnes sijoituspalveluun liittyvät saamiset ovat erääntyneet ja riidattomasti suoritettu.
46 § (10.7.1998/518)
Markkinointirajoitus ja tiedottamisvelvollisuus
Sijoituspalveluyritys ei saa antaa markkinoinnissaan sijoittajien korvausrahastosuojaa koskevia totuudenvastaisia tai harhaanjohtavia tietoja. Sijoituspalveluyritys saa markkinoinnissaan käyttää ainoastaan omaa korvausrahastosuojaansa koskevia tietoja.
Sen lisäksi, mitä 43 §:ssä säädetään korvausrahaston tiedottamisvelvollisuudesta, sijoituspalveluyrityksen on pyydettäessä annettava sijoittajille tieto korvausedellytyksistä ja niistä toimenpiteistä, joihin sijoittajien on ryhdyttävä saamistensa turvaamiseksi.
Sijoituspalveluyrityksen, joka on perustanut sivuliikkeen toiseen Euroopan talousalueeseen kuuluvaan valtioon, on annettava tässä pykälässä tarkoitetut tiedot sen jäsenvaltion virallisilla kielillä, jossa sivuliike sijaitsee.
47 § (10.7.1998/518)
Sijoituspalveluyrityksellä on oikeus saattaa korvausrahaston tämän lain nojalla tekemä päätös rahoitustarkastuksen käsiteltäväksi 30 päivän kuluessa päätöksestä.
Joka sijoituspalveluyrityksen tai sen kanssa samaan konsolidointiryhmään kuuluvan yrityksen, sijoituspalveluyritysten yhteenliittymän taikka sijoituspalveluyrityksen asiamiehen tai muun sijoituspalveluyrityksen lukuun toimivan yrityksen toimielimen jäsenenä tai varajäsenenä tai niiden palveluksessa taikka niiden toimeksiannosta tehtävää suorittaessaan on saanut tietää sijoituspalveluyrityksen tai sen kanssa samaan konsolidointiryhmään tai rahoitus- ja vakuutusryhmittymien valvonnasta annetussa laissa tarkoitettuun ryhmittymään kuuluvan yrityksen asiakkaan tai muun sen toimintaan liittyvän henkilön taloudellista asemaa tai yksityisen henkilökohtaisia oloja koskevan seikan taikka liike- tai ammattisalaisuuden, on velvollinen pitämään sen salassa, jollei se, jonka hyväksi vaitiolovelvollisuus on säädetty, anna suostumustaan sen ilmaisemiseen. Salassa pidettäviä tietoja ei saa myöskään antaa sijoituspalveluyrityksen yhtiökokoukselle eikä kokoukseen osallistuvalle osakkeenomistajalle. (25.1.2002/48)
Sijoituspalveluyrityksellä, sen omistusyhteisöllä ja sijoituspalveluyrityksen konsolidointiryhmään kuuluvalla rahoituslaitoksella sekä sijoituspalveluyritysten yhteenliittymällä on velvollisuus antaa 1 momentissa tarkoitettuja tietoja syyttäjä- ja esitutkintaviranomaiselle rikoksen selvittämiseksi sekä muulle viranomaiselle, jolla on lain nojalla oikeus saada sellaisia tietoja.
Sijoituspalveluyrityksellä ja sijoituspalveluyrityksen konsolidointiryhmään kuuluvalla yrityksellä on oikeus antaa 1 momentissa tarkoitettuja tietoja samaan konserniin, konsolidointiryhmään tai rahoitus- ja vakuutusryhmittymien valvonnasta annetussa laissa tarkoitettuun rahoitus- ja vakuutusryhmittymään kuuluvalle yhteisölle asiakaspalvelua ja muuta asiakassuhteen hoitamista, markkinointia sekä konsernin, konsolidointiryhmän tai rahoitus- ja vakuutusryhmittymän riskienhallintaa varten, jos tietojen vastaanottajaa koskee tässä laissa säädetty tai vastaava salassapitovelvollisuus. Mitä edellä tässä momentissa säädetään tietojen luovuttamisesta, ei koske henkilötietolain (523/1999) 11 §:ssä tarkoitettujen arkaluonteisten tietojen luovuttamista eikä sellaisia tietoja, jotka perustuvat asiakkaan ja muun kuin ryhmittymään kuuluvan yrityksen välisten maksutietojen rekisteröintiin. (31.1.2003/79)
Sen lisäksi, mitä 3 momentissa säädetään, sijoituspalveluyritys ja sijoituspalveluyrityksen konsolidointiryhmään kuuluva yritys voivat luovuttaa asiakasrekisterissään olevia markkinointia sekä asiakaspalvelua ja muuta asiakassuhteen hoitamista varten tarpeellisia tietoja sellaiselle yritykselle, joka kuuluu sijoituspalveluyrityksen kanssa samaan taloudelliseen yhteenliittymään, jos tietojen vastaanottajaa koskee tässä laissa säädetty tai sitä vastaava salassapitovelvollisuus. Mitä edellä tässä momentissa säädetään, ei koske henkilötietolain 11 §:ssä tarkoitettujen arkaluonteisten tietojen luovuttamista. (25.1.2002/48)
5 mom. on kumottu L:lla 21.7.2006/650.
Mitä edellä tässä pykälässä säädetään salassapitovelvollisuudesta, koskee myös henkilöä, joka 6 luvussa tarkoitettuja tehtäviä suorittaessaan on saanut tietää sijoituspalveluyrityksen tai sen asiakkaiden taloudellista asemaa tai yksityistä olosuhdetta koskevan julkistamattoman seikan taikka liike- tai ammattisalaisuuden. (10.7.1998/518)
Sijoituspalveluyrityksellä on oikeus antaa 1 momentissa tarkoitettuja tietoja arvopaperimarkkinalaissa tarkoitetulle julkisen kaupankäynnin järjestäjälle ja kaupankäynnistä vakioiduilla optioilla ja termiineillä annetussa laissa tarkoitetulle optioyhteisölle, jos tiedot ovat välttämättömiä niille säädetyn valvontatehtävän turvaamiseksi. Sijoituspalveluyrityksellä on sama oikeus antaa tietoja Euroopan talousalueeseen kuuluvassa valtiossa toimivalle julkista kaupankäyntiä vastaavaa kaupankäyntiä järjestävälle yhteisölle ja Euroopan talousalueeseen kuuluvassa valtiossa sijaitsevalle optioyhteisöön rinnastettavalle yhteisölle. (13.5.2005/302)
49 § (30.1.1998/71)
Sijoituspalveluyrityksen ja sen konsolidointiryhmään kuuluvan rahoituslaitoksen on todettava vakituisen asiakkaansa henkilöllisyys ja tunnettava asiakkaan liiketoiminnan laatu sekä perusteet palvelun käyttämiselle. Jos on todennäköistä, että asiakas toimii toisen lukuun, tunnistaminen on käytettävissä olevin keinoin ulotettava myös tähän henkilöön.
50 § (30.1.1998/71)
50 § on kumottu L:lla 30.1.1998/71.
Joka tämän lain tai sen nojalla annettujen säännösten tai määräysten taikka korvausrahaston sääntöjen vastaisella menettelyllä aiheuttaa vahinkoa, on velvollinen korvaamaan vahingon kärsineelle aiheuttamansa vahingon. (10.7.1998/518)
3 momentti on kumottu L:lla 30.1.1998/71.
Sijoituspalveluyrityksen haltuun säilyttämistä, sijoittamista tai muuta varainhoitoa varten annettujen taikka omaisuuden myynnistä saatujen varojen säilyttämisestä on voimassa, mitä arvopaperimarkkinalain 4 luvun 5 a §:ssä on säädetty. (8.5.1998/322)
Joka tahallaan tai törkeästä huolimattomuudesta tarjoaa sijoituspalvelua 4 §:n tai 12 §:n vastaisesti tai käyttää 7 §:n vastaisesti toiminimessään tai muuten toimintaansa osoittamaan sanaa arvopaperinvälittäjä tai pankkiiri, on tuomittava, jollei teko ole vähäinen tai siitä ole muualla laissa säädetty ankarampaa rangaistusta, sijoituspalvelurikoksesta sakkoon tai enintään yhdeksi vuodeksi vankeuteen.
Joka muuten kuin 53 §:ssä mainitulla tavalla rikkoo 4 §:n, 7 §:n tai 12 §:n säännöksiä, on tuomittava, jollei teko ole vähäinen tai siitä ole muualla laissa säädetty ankarampaa rangaistusta, sijoituspalvelurikkomuksesta sakkoon.
Rangaistus 48 §:ssä säädetyn salassapitovelvollisuuden rikkomisesta tuomitaan rikoslain 38 luvun 1 tai 2 §:n mukaan, jollei teosta muualla laissa säädetä ankarampaa rangaistusta.
56 § (30.1.1998/71)
56 § on kumottu L:lla 30.1.1998/71.
56 a § (19.12.1997/1347)
56 b § (19.12.1997/1347)
56 c § (25.1.2002/48)
Valtioneuvosto voi osakeyhtiön (arvopaperinvälitysliike), joka arvopaperinvälitysliikkeistä annetun lain mukaisesti myönnetyn toimiluvan nojalla tämän lain voimaantullessa tarjoaa 3 §:ssä tarkoitettua sijoituspalvelua, hakemuksesta vahvistaa yhtiön toimiluvan. Hakemuksessa on yksilöitävä ne 3 §:ssä tarkoitetut sijoituspalvelut, joiden tarjoamiseen yhtiö hakee toimilupansa vahvistamista. Arvopaperinvälitysliikkeen on kahden kuukauden kuluessa tämän lain voimaantulosta haettava toimiluvan vahvistamista tai lopetettava sijoituspalvelun tarjoaminen. Jos toimilupaa on haettu sanotussa määräajassa eikä toimilupaa ole vahvistettu kuuden kuukauden kuluessa tämän lain voimaantulosta, sijoituspalvelujen tarjoaminen on lopetettava, jollei valtioneuvosto erityisestä syystä myönnä lopettamiselle pitempää määräaikaa.
Toimilupansa vahvistamista hakevan arvopaperinvälitysliikkeen osakkeenomistajan, jolla 31 päivänä joulukuuta 1995 on ollut yhtiöstä 14 §:ssä tarkoitettu osuus, joka on vähintään yksi kymmenesosa yhtiön osakepääomasta tai joka tuottaa vähintään yhden kymmenesosan yhtiön äänivallasta, taikka muun henkilön, jolla muutoin on oikeus käyttää siihen rinnastuvaa vaikutusvaltaa yhtiön hallinnossa, on kuukauden kuluessa lain voimaantulosta ilmoitettava yhtiölle osuutensa yhtiön osakkeiden äänimäärästä sekä yhtiön osakepääomasta.
Toimilupansa vahvistamista hakevan arvopaperinvälitysliikkeen on hakemuksessaan 14 §:n 5 momentin mukaisesti ilmoitettava kaikki sen tiedossa olevat 4 momentissa tarkoitetut osakkeenomistajat ja muut henkilöt.
Edellä 13 §:ssä säädetty perustamispääoman vähimmäisvaatimus ei koske 58 §:n 1 momentissa tarkoitettua arvopaperinvälitysliikettä. Arvopaperinvälitysliikkeen omien varojen määrä ei kuitenkaan saa alittaa yhtiön omien varojen suurinta vertailutasoa, jonka laskemisesta ja ilmoittamisesta rahoitustarkastus antaa tarkemmat määräykset.
Mitä 1 momentissa säädetään, on voimassa, kunnes yhtiön osakepääoman määrä täyttää 13 §:n vaatimukset.
Jos määräysvalta 1 momentissa tarkoitetussa arvopaperinvälitysliikkeessä siirtyy toiselle tämän lain voimaantulon jälkeen, yhtiön osakepääoman on täytettävä 13 §:n vaatimukset kuukauden kuluessa määräysvallan siirtymisestä, jollei määräysvalta olesiirtynyt perinnön johdosta. Mikäli määräysvalta on siirtynyt perinnön johdosta, perinnönsaajan on haettava rahoitustarkastukselta poikkeusta. Tällöin arvopaperinvälitysliikkeen omien varojen vähimmäismäärään sovelletaan, mitä 1 momentissa säädetään. Poikkeus on voimassa rahoitustarkastuksen määräämän ajan, kuitenkin enintään kymmenen vuotta. Poikkeus koskee 1 päivänä tammikuuta 2006 mennessä tapahtuvia saantoja.
Sen, jolle määräysvalta 1 momentissa tarkoitetussa yhtiössä on siirtynyt, on ilmoitettava tästä välittömästi rahoitustarkastukselle, mikäli yhtiön osakepääoma ei täytä 13 §:n vaatimuksia.
Jos sijoituspalveluyrityksen omien varojen vähimmäismäärä laskee alle 1 momentissa säädetyn määrän, on noudatettava, mitä 42 §:ssä säädetään.
Muun kuin 58 §:ssä tarkoitetun yrityksen, joka tämän lain voimaan tullessa tarjoaa 3 §:ssä tarkoitettua sijoituspalvelua, on kolmen kuukauden kuluessa lain voimaantulosta haettava toimilupaa tai kuuden kuukauden kuluessa lain voimaantulosta lopetettava tämän lain vastainen toiminta, jollei valtioneuvosto erityisestä syystä myönnä lopettamiselle pitempää määräaikaa.
5.12.1996/950:
Sijoituspalveluyrityksen, jolla on tämän lain voimaan tullessa toimilupa tarjota sijoituspalvelua ammattimaisesti, on toimitettava tämän lain 15 a §:ssä tarkoitettu selvitys rahoitustarkastukselle kolmen kuukauden kuluessa tämän lain voimaantulosta.
HE 150/1996, TaVM 20/1996, EV 189/1996, Neuvoston direktiivi 95/26/EY; EYVL N:o L 168, 18.7.1995, s. 7
14.2.1997/156:
13.6.1997/583:
19.12.1997/1347:
30.1.1998/71:
8.5.1998/322:
HE 209/1997, TaVM 1/1998, EV 16/1998
10.7.1998/518:
1. Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 1998. Korvausrahaston säännöt on vahvistettava ennen lain voimaantuloa.
2. Sijoituspalveluyrityksen, jolla tämän lain voimaan tullessa on sijoituspalveluyrityksistä annetun lain mukainen toimilupa, katsotaan tulleen korvausrahaston jäseneksi sinä päivänä, jona se hakee korvausrahaston jäsenyyttä.
3. Sijoituspalveluyrityksen, jolla tämän lain voimaan tullessa on sijoituspalveluyrityksistä annetun lain mukainen toimilupa, mutta joka ei ole kuukauden kuluessa tämän lain voimaantulosta hakenut korvausrahaston jäsenyyttä, on kolmen kuukauden kuluessa tämän lain voimaantulosta lopetettava sijoituspalvelujen tarjoaminen.
4. Korvausrahaston on annettava kannatusmaksujen suuruus 36 §:n 4 momentin mukaisesti rahoitustarkastukselle tiedoksi kolmen kuukauden kuluessa tämän lain voimaantulosta.
5. Korvausrahaston kannatusmaksuja tulee kerätä siten, että korvausrahaston pääoma on viimeistään viiden vuoden kuluttua tämän lain voimaantulosta 44 §:ssä säädetyn vähimmäispääoman suuruinen. Sen estämättä, mitä 36 §:n 5 momentissa säädetään vakuutuksen enimmäismäärästä, vakuutuksella voidaan viiden vuoden ajan lain voimaantulosta kattaa yli puolet rahaston vähimmäispääomasta, jos vakuutuksella katetaan heti kokonaan rahaston vähimmäispääoma ja vakuutus otetaan kolmen kuukauden kuluessa lain voimaantulosta.
6. Samalle sijoittajalle maksettava 40 §:n 1 momentissa tarkoitetun korvauksen määrä on 31 päivään joulukuuta 1999 asti yhdeksän kymmenesosaa sijoittajan samalta sijoituspalveluyritykseltä olevan saamisoikeuden suuruinen, kuitenkin enintään 15 000 ecua vastaava markkamäärä.
7. Sijoituspalveluyrityksen Euroopan talousalueella sijaitsevan sivuliikkeen asiakkaana olevien sijoittajien saamiset korvataan korvausrahaston varoista 31 päivään joulukuuta 1999 asti määrään, johon ne korvattaisiin sivuliikkeen sijaintivaltion suojajärjestelmän mukaisesti, kuitenkin enintään määrään, johon korvausrahaston suoja oikeuttaa.
8. Sijoituspalveluyrityksen, jolla on toimilupa tämän lain tullessa voimaan, on annettava kaikille asiakkainaan oleville sijoittajille 46 §:n 2 momentissa tarkoitetut tiedot kuuden kuukauden kuluessa lain voimaantulosta.
29.1.1999/49:
Sijoituspalveluyrityksen, joka harjoittaa 16 §:n 1 momentin 9 kohdassa tarkoitettua toimintaa ja jonka osakepääoman määrä ei täytä 13 §:n 2 momentin vaatimuksia, on 12 kuukauden kuluessa tämän lain voimaantulosta korotettava osakepääomansa vastaamaan tämän lain vaatimuksia tai lopetettava säilytysyhteisön tehtävien hoitaminen.
29.1.1999/106:
HE 209/1998, TaVM 37/1998, EV 235/1998
15.9.2000/801:
28.12.2001/1507:
Valtiovarainministeriön on ilmoitettava ennen tämän lain voimaantuloa myönnetyt toimiluvat rekisteröitäväksi vuoden kuluessa lain voimaantulosta.
28.12.2001/1521:
HE 184/2001, TaVM 22/2001, EV 218/2001
25.1.2002/48:
31.1.2003/70:
31.1.2003/79:
HE 174/2002, TaVM 26/2002, EV 203/2002
27.6.2003/596:
5.12.2003/1015:
Sen estämättä mitä lain 44 §:n 1 momentissa säädetään, korvausrahaston pääoma on katettava tämän lain mukaan viimeistään kolmen kuukauden kuluttua lain voimaantulosta.
HE 114/2003, TaVM 5/2003, EV 60/2003
2.4.2004/226:
30.7.2004/705:
13.8.2004/754:
13.5.2005/302:
21.7.2006/650:
9.2.2007/135:
Sijoituspalveluyrityksiin sovelletaan, mitä luottolaitostoiminnasta annetun lain 177–184 §:ssä säädetään. Sijoituspalveluyrityksiin ei sovelleta sijoituspalveluyritysten ja luottolaitosten omien varojen riittävyydestä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/49/EY 45 ja 46 artiklaa.
HE 21/2006, TaVM 25/2006, EV 252/2006, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/48/EY (32006L0048); EUVL N:o L 177, 30.6.2006, s. 1, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/49/EY (32006L0049); EUVL N:o L 177, 30.6.2006, s. 201
1 luku - Yleisiä säännöksiä1 § - Soveltamisala2 § - Sijoituskohteet3 § - Sijoituspalvelut4 § - Sijoituspalvelun tarjoaminen5 § - Määritelmät6 § - Konsolidointiryhmä6 a § - Merkittävä sidonnaisuus7 § - Toiminimi8 § - Valvonta2 luku - Sijoituspalveluyrityksen perustaminen ja omistaminen9 § - Toimilupa10 § - Toimiluvan myöntäminen10 a § - Toimiluvan ilmoittaminen rekisteröitäväksi11 § - Toimiluvan ehdot12 § - Toimiluvan peruuttaminen ja toiminnan rajoittaminen12 a § - Sijoituspalveluyrityksen ja vakuutusyhtiön johdon erillisyys12 b § - Sijoituspalveluyrityksen ja omistusyhteisön johtaminen13 § - Vähimmäispääoma14 § - Osakkeiden ja osuuksien hankinnasta ilmoittaminen (25.1.2002/48)15 § - Hankinnan vastustaminen15 a § - Merkittävän sidonnaisuuden ilmoittaminen15 b § - Määräysvallan hankkiminen Euroopan talousalueen ulkopuolisessa yrityksessä3 luku - Sijoituspalveluyrityksen toiminta16 § - Liiketoiminta16 a § - Omien osakkeiden, osuuksien, pääomalainojen ja debentuurien hankinnan rahoittaminen ja pantiksi ottaminen16 b § - Toimipaikka ja asiamiehen käyttäminen17 § - Sivuliikkeen perustaminen Euroopan talousalueeseen kuuluvaan valtioon18 § - Sivuliikkeen perustaminen valtioon, joka ei kuulu Euroopan talousalueeseen19 § - Ulkomailla olevan sivuliikkeen lakkauttaminen19 a § - Korvausrahastosuoja20 § - Palvelujen tarjoaminen toiseen valtioon20 a § - Kotipaikan siirto Euroopan talousalueeseen kuuluvaan toiseen valtioon20 b § - Osallistuminen ulkomaisen eurooppayhtiön perustamiseen sulautumalla20 c § - Korvausrahastoselvitys4 luku - Tilinpäätös ja tilintarkastus21 § - Tilinpäätös, toimintakertomus ja osavuosikatsaus22–25 §26 § - Tilintarkastus sekä erityinen tarkastus ja tarkastaja27–28 §5 luku - Vakavaraisuus ja riskien hallinta29–30 §31 § - Taloudellisen aseman valvonta6 luku - Sijoittajien korvausrahasto32 § - Korvausrahaston jäsenyys33 § - Korvauksen maksaminen muusta rahastosta34 § - Korvausrahaston hallinto35 § - Korvausrahaston säännöt36 § - Korvausrahaston kannatusmaksu37 § - Ulkomaisen sijoituspalveluyrityksen ja rahastoyhtiön sivuliikkeen ja ulkomaisen luottolaitoksen sivukonttorin kannatusmaksu38 § - Suojan piiriin kuuluva sijoittaja39 § - Korvausrahaston suoritusvelvollisuuden alkaminen40 § - Korvattavat saamiset41 § - Korvausrahaston takautumisoikeus42 § - Sijoituspalveluyritysten yhteisvastuu ja sijoittajien saamisten maksaminen43 § - Korvausrahaston tiedottamisvelvollisuus44 § - Korvausrahaston pääoma, varojen sijoittaminen ja korvausrahaston maksuvalmius (5.12.2003/1015)45 § - Korvausrahastosta erottaminen46 § - Markkinointirajoitus ja tiedottamisvelvollisuus47 § - Valitusoikeus7 luku - Erinäisiä säännöksiä48 § - Salassapitovelvollisuus49 § - Asiakkaan tunnistaminen50 § 51 § - Vahingonkorvaus52 § - Asiakasvarojen säilyttäminen8 luku - Rangaistussäännökset53 § - Sijoituspalvelurikos54 § - Sijoituspalvelurikkomus55 § - Sijoituspalveluyritystä koskevan salassapitovelvollisuuden rikkominen56 § 56 a § - Sijoituspalveluyrityksen kirjanpitorikkomus56 b § - Sijoituspalveluyrityksen omien osakkeiden hankinnan rahoittamista koskevien säännösten rikkominen56 c § - Sijoituspalveluyrityksen osakkeiden tai osuuksien hankintaa koskevien säännösten rikkominen9 luku - Voimaantulo- ja siirtymäsäännökset57 § - Voimaantulo58 § - Arvopaperinvälitysliikkeen toimiluvan vahvistaminen59 § - Arvopaperinvälitysliikkeen omien varojen vähimmäismäärä60 § - Sijoituspalveluyrityksen toimilupaMuutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:5.12.1996/950:14.2.1997/156:13.6.1997/583:19.12.1997/1347:30.1.1998/71:8.5.1998/322:10.7.1998/518:29.1.1999/49:29.1.1999/106:15.9.2000/801:28.12.2001/1507:28.12.2001/1521:25.1.2002/48:31.1.2003/70:31.1.2003/79:27.6.2003/596:5.12.2003/1015:2.4.2004/226:30.7.2004/705:13.8.2004/754:13.5.2005/302:21.7.2006/650:9.2.2007/135:


820/2001
479/2000
1238/1999
869/1998
1374/1996
1400/1995
1289/1995
616/1993
Metsästysasetus 666/1993MetsästysA
703/2019MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 23.5.2019Julkaisupäivä: 28.5.2019Voimassa: 1.6.2019 - Huomautus: muutt. 10, 11, 12, 14 a, 16 a, 17, 20, 20 a, 24, 25 ja 26 §:ää
281/2019MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 7.3.2019Julkaisupäivä: 8.3.2019Voimassa: 10.3.2019 - Huomautus: muutt. 25 a §
392/2018MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 24.5.2018Julkaisupäivä: 28.5.2018Voimassa: 1.6.2018 - (5 a § voimaan 1.8.2020, 6 ja 7 § voimaan 1.2.2019.)Huomautus: muutt. 5 a, 6, 7, 20 a, 23 ja 24 §:ää
516/2017MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 3.8.2017Julkaisupäivä: 7.8.2017Voimassa: 7.8.2017 -
759/2016MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 1.9.2016Julkaisupäivä: 5.9.2016Voimassa: 6.9.2016 - (8 ja 24 § voimaan 1.1.2017)Huomautus: muutt. 8, 16 a ja 25 § sekä 23 ja 24 §:ää
147/2016MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 25.2.2016Julkaisupäivä: 29.2.2016Voimassa: 1.3.2016 - Huomautus: muutt. 24 §:ää
1105/2015MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 27.8.2015Julkaisupäivä: 31.8.2015Voimassa: 1.9.2015 - Huomautus: kum 13 §
816/2014MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 16.10.2014Julkaisupäivä: 20.10.2014Voimassa: 1.11.2014 - Huomautus: muutt. 24 ja 25 §
412/2014MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 5.6.2014Julkaisupäivä: 9.6.2014Voimassa: 1.8.2014 - Huomautus: muutt. 1 §, lis. 5 §
557/2013MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 18.7.2013Julkaisupäivä: 19.7.2013Voimassa: 1.8.2013 - Huomautus: kum. 7 a §, muutt. 21 §
346/2013MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 16.5.2013Julkaisupäivä: 17.5.2013Voimassa: 1.6.2013 - Huomautus: muutt. 16 §
270/2013MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 11.4.2013Julkaisupäivä: 15.4.2013Voimassa: 1.6.2013 -
170/2011MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 24.2.2011Julkaisupäivä: 28.2.2011Voimassa: 1.3.2011 -
702/2010MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 18.8.2010Julkaisupäivä: 26.8.2010Voimassa: 1.9.2010 - Huomautus: muutt. 24 §:ää, lis. 7 a §
823/2009MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 29.10.2009Julkaisupäivä: 10.11.2009Voimassa: 1.1.2010 -
489/2008MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 10.7.2008Julkaisupäivä: 18.7.2008Voimassa: 1.8.2008 - Huomautus: muutt. 28 §
793/2007MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 9.8.2007Julkaisupäivä: 21.8.2007Voimassa: 29.8.2007 -
440/2005MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 22.6.2005Julkaisupäivä: 28.6.2005Voimassa: 1.8.2005 -
812/2003MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 18.9.2003Julkaisupäivä: 23.9.2003Voimassa: 1.10.2003 - Huomautus: muutt. 24 §:ää
820/2001MuutossäädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 27.9.2001Julkaisupäivä: 2.10.2001Voimassa: 1.1.2002 - Huomautus: muutt. 37 §
664/2001MuutossäädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 19.7.2001Julkaisupäivä: 25.7.2001Voimassa: 1.8.2001 -
224/2001MuutossäädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 15.3.2001Julkaisupäivä: 20.3.2001Voimassa: 1.4.2001 - (1 § 1.8.2001)
1206/2000MuutossäädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 21.12.2000Julkaisupäivä: 29.12.2000Voimassa: 1.1.2001 - Huomautus: muutt. 18 ja 24 §:ää
479/2000MuutossäädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 26.5.2000Julkaisupäivä: 30.5.2000Voimassa: 31.5.2000 - Huomautus: muutt. 24 §:ää
1238/1999MuutossäädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 23.12.1999Julkaisupäivä: 28.12.1999Voimassa: 1.1.2000 - Huomautus: kum. 35 §, muutt. 25 §:ää
869/1998MuutossäädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 27.11.1998Julkaisupäivä: 2.12.1998Voimassa: 1.1.1999 -
1374/1996MuutossäädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 30.12.1996Julkaisupäivä: 31.12.1996Voimassa: 15.1.1997 -
1400/1995MuutossäädösSäädöskokoelmaJulkaisupäivä: 14.12.1995Voimassa: 1.1.1996 - Huomautus: muutt. 24 §:ää
1289/1995MuutossäädösSäädöskokoelmaJulkaisupäivä: 22.11.1995Voimassa: 1.1.1996 -
81/1994MuutossäädösAntopäivä: 31.1.1994Voimassa: 1.2.1994 - Huomautus: muutt. 6, 16, 18 ja 45 §:ää