Asumisen ja toimintaympäristön palvelualueen toimintasääntö | Mikkeli
Asumisen ja toimintaympäristön palvelualueen toimintasääntö
Kaupunkiympäristölautakunta, kokous 20.6.2017
§ 8 Asumisen ja toimintaympäristön palvelualueen toimintasääntö
MliDno-2017-1419
Mikkelin kaupungissa on käynnissä hallintorakenneuudistus, jossa koko luottamushenkilö- ja henkilöstöorganisaatio käydään läpi ja uudistetaan. Kaupunginvaltuusto on hyväksynyt kaupungin uuden hallintosäännön (viimeisin muutos 12.6.2017), jossa on määräykset mm. luottamustoimielimistä ja niiden toimivallasta sekä henkilöstöorganisaation palvelualuetasolla.
Kullekin palvelualueelle laaditaan toimintasäännöt, joissa määrätään viranhaltijoiden toimivallasta. Toimintasäännöt hyväksytään niissä lautakunnissa ja muissa toimielimissä, joille kuuluvaa toimivaltaa toimintasäännöissä delegoidaan viranhaltijatasolle.
Kaupunginvaltuusto on 14.11.2016 § 135 hyväksynyt hallintorakenneuudistuksen poliittis-hallinnollisen rakenteen, jonka muutokset tulivat voimaan 1.6.2017. Uusi henkilöstöorganisaatio muodostetaan samojen linjausten pohjalta. Mikkelin kaupungin organisaatiossa kunnan toiminta ja palvelut organisoidaan 1.6.2017 alkaen kolmeen palvelualueeseen: sivistyksen ja hyvinvoinnin palvelualue, asumisen ja toimintaympäristön palvelualue sekä konsernipalveluiden palvelualue. Kaupunginhallitus (15.5.2017/§159) esittää kaupunginvaltuustolle, että henkilöstöorganisaatiouudistus ja tulosaluejako toteutetaan uuden mallin mukaisesti siten, että muutokset tulevat voimaan 1.1.2018 lukien.
Tekninen toimi muuttuu asumisen ja toimintaympäristön palvelualueeksi ja sivistystoimi sivistyksen ja hyvinvoinnin palvelualueeksi kesäkuun alussa. Konsernipalvelut on jatkossa konserni- ja elinvoimapalvelujen palvelualue.
Palvelualueet jakautuvat tulosalueisiin ja tulosalueet tulosyksiköihin. Uusi tulosalue- ja tulosyksikköjako tulee voimaan vuoden 2018 alusta.
Kaupunginvaltuusto päätti tulosalueista kokouksessaan 22.5. Tulosyksiköistä päättävät palvelualueiden uudet lautakunnat, joiden toimikausi käynnistyi kesäkuussa.
Palvelualueiden tulosalueet
lukiokoulutus, toisen asteen ja korkeakouluyhteistyö
elinikäinen oppiminen ja osallisuus
taide, kulttuuri ja tapahtumat
liikelaitoksena toimiva Otavan Opisto
kaupunkiympäristön elinkaaripalvelut
Konserni- ja elinvoimapalvelujen palvelualue
Asumisen ja toimintaympäristön palvelualueelle on laadittu liitteenä oleva toimintasääntö. Tavoitteena on ollut delegoida päätösvaltaa viranhaltijoille kaikissa niissä tapauksissa, joissa se on perusteltua ja mahdollista. Etenkin kaupunkiympäristölautakunnan tehtäväkenttä on jatkossa niin laaja, että kokousten asiamäärä kasvaisi kohtuuttoman suureksi ja asioiden käsittely muodostuisi hitaaksi, ellei tehtäviä delegoida viranhaltijoille aikaisempaa enemmän. Kaupunkiympäristölautakunnalle siirtyivät entisen teknisen lautakunnan ja sen jaoston tehtävät, maaseutu- ja tielautakunnan tehtävät yksityistielain mukaisia toimituksia lukuun ottamatta sekä entisen rakennuslautakunnan hallinnolliset tehtävät sekä osa jätehuoltoviranomaisen tehtävistä. Lupa- ja valvontajaosto käsittelee lähinnä rakentamiseen liittyviä lupa-, valvonta ja pakkokeinoasioita, tiettyjä jätehuollon asioita sekä yksityistielain mukaisia toimituksia. Lautakunnalla on edelleen otto-oikeus valtaosaan viranhaltijapäätöksistä ja lähes kaikista asioista muutoksenhaku tapahtuu toimielimelle tehtävällä oikaisuvaatimuksella.
Koska uusi tulosalue- ja tulosyksikköjako tulee voimaa vasta vuoden 2018 alusta, on toimintasäännössä viranhaltijoiden toimivalta esitetty nykyisen jaon pohjalta. Kun uusi tulosalue- ja tulosyksikköjako sekä viranhaltijoiden virkanimikkeet sijoituspaikkoineen on päätetty, päivitetään myös toimintasääntö vastaamaan tätä.
Lupa- ja valvontajaostolle kaupungin hallintosäännön mukaan kuuluvan toimivallan delegointi viranhaltijoille edellyttää jaoston päätöstä, joten siltä osin uusi toimintasääntö voi tulla voimaan vasta jaoston 29.6. pidettävän kokouksen jälkeen.
Kaupunkiympäristölautakunta päättää hyväksyä asumisen ja toimintaympäristön palvelualueen toimintasäännön liitteenä olevassa muodossa ja määrää, että uutta toimintasääntöä noudatetaan 1.7.2017 alkaen.
Keskustelun aikana esittelijä muutti päätösehdotustaan niin, että toimintasäännön kohdassa 5.1.2. alakohdan 2) euromääräksi muutetaan 75 000, alakohdan 4) euromääräksi 200 000 ja alakohdan 5) euromääräksi 100 000 euroa sekä kohdassa 5.5.1. alakohdan 1) euromääräksi 125 000 ja alakohdan 2) euromääräksi 500 000 euroa.
Esittelijän näin muutettu päätösehdotus hyväksyttiin yksimielisesti.
Merkitään, että Jaana Vartiainen poistui kokouksesta tämän pykälän käsittelyn aikana.
Asumisen ja toimintaympäristön palvelualueen yksiköt
Liite Asumisen ja toimintaympäristön palvelualueen toimintasääntö.pdf (pdf, 374 kt)
§ 5 Kaupunkiympäristölautakunnan kokousaikataulu ja kokouskäytännöt 2017
§ 6 Katajalahdentie K7 ja KLV K12, rakentamisurakka
§ 7 Asumisen ja toimintaympäristön palvelualueen organisaatio
§ 9 Rakennuspaikan varaaminen / Esa Nykänen ja Antti Juurela (lisäpykälä)


text:
Tässä on San Antonio Spurs tapetti HD Collection Pöytäkoneet, Kannettavat, ja Tabletit. täälläWallpaper21.com, on yli kymmenen lakhs taustakuvat ovat ladattavissa. Nämä HD-kuvat lataaja käyttäjille. ja kerättiin avoimen lähdekoodin web. Niin Voit vapaasti käyttää näitä taustakuvat.
Jos Like This San Antonio Spurs tapetti HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
← Edellinen Story David Luiz tapetti HD	Seuraava tarina → 49siellä Taustakuva HD	Jätä vastaus Peruuta vastaus	Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *Kommentti Nimi * Sähköposti * verkkosivusto Mainos
näkymät (460) abella Anderson tapetti HD
näkymät (440) Satunnainen virkaalowrider tapetti HDTaustakuvat Utran HDAndroid puhelin taustakuvia HDSkylanders tapetti HDEnrique tapetti HDmahtava iphone tapetti HDPrinsessa Mononoke tapetti HDkupari tapetti HDDavid Luiz tapetti HDkala taustakuvia HD	Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD


text:
Vahingonkorvauksen sisältö
Tässä jutussa käsitellään sopimuksenulkoisessa suhteessa suoritettavan vahingonkorvauksen sisältöä - siis sitä, mitä vahinkoja korvataan ja miten vahinkomäärät arvioidaan. Vahingonkorvauksen edellytyksistä ja muista peruskysymyksistä on erillinen juttunsa Vahingonkorvauksen perusteet sopimussuhteen ulkopuolella. Kuten edellä viitattu yleisesityskin, tämäkin juttu painottuu vahingonkorvauslain (412/1974, jäljempänä VahL) soveltamisalaan. Vahingonkorvausoikeudellista erityislainsäädäntöä tai sopimukseen pohjautuvaa vastuuta ei tässä yhteydessä käsitellä.
Vahingonkorvauksen sisällöllisessä määrittelyssä on kaksi keskeistä lähtökohtaa. On toisaalta määriteltävä, mitkä vahingot korvataan ja toisaalta se, minkä suuruisina vahingot on korvattava. Kysymys korvattavista vahinkolajeista on laajahko, ja sitä käsitellään seuraavassa. Korvauksen määrän mittaaminen on sekin hankalaa, ja erityisesti henkilövahinkojen osalta usein vaikeasti arvioitavissa. Määräarviointia käsitellään tarkemmin kunkin vahinkolajin yhteydessä.
Korvausmäärän arvioinnin yleisistä periaatteista
Vahingon suuruuden määrittelyn eräänlaiseksi yleisohjeeksi voidaan ottaa ns. differenssilaskenta, jossa verrataan kuvitteellista tapahtumankulkua ("mitä olisi käynyt, jos vahinkoa ei olisi tapahtunut") siihen, mitä oikeasti on tavattu. Näiden tapahtumakulkujen välinen erotus on siis syntynyt vahinko. Tärkeää on huomata, että differenssiarvio on subjektiivinen: esimerkiksi hajonneen auton käyttöarvoa arvioidaan nimenomaan vahingonkärsijän tarpeiden mukaan eikä yleisen mittapuun (keskiarvon tms.) valossa.
Eräänlainen differenssiopin tiukasta tulkinnasta irtautuva poikkeus liittyy ylimääräisen työn palkkakuluihin. Useissa oikeustapauksissa on nimittäin tuomittu korvauksia siitä, että vahingonkärsijä on joutunut käyttämään työntekijöitään vahingon jälkien korjaamiseen teettämättä kuitenkaan ylitöitä (joista olisi syntynyt selkeästi mitattava korvauserä). Ongelma tässä kietoutuu siihen, että vakiopalkkakulut kuten kuukausipalkat olisi maksettu joka tapauksessa. Tällaisia vahinkoja on kuitenkin pidetty korvauskelpoisina erityisesti rikosvahinkojen yhteydessä.
Vahingonkorvaus tulee yleensä määritellä täyden korvauksen periaatteen mukaisesti siten, että vahingonkärsijän koko vahinko tulee kompensoiduksi (vahinkolajeja koskevat rajoitukset huomioiden). Toisaalta vahingonkorvausoikeudessa yleisesti tunnetaan rikastumiskielto, jonka mukaan vahingonkärsijä ei saa päätyä vahingon seurauksena edullisempaan asemaan kuin missä hän olisi ollut ilman vahingon tapahtumista.
Keskeinen periaate on myös se, että vahingonkärsijän on pyrittävä minimoimaan vahingot (vahingonrajoittamisvelvollisuus). Mikäli hän ei näin tee, korvausvelvollisen vastuu rajautuu siihen määrään, mitä vahinkoa olisi aiheutunut jos vahingonkärsijä olisi toiminut vahingon määrän minimoivasti. Edellä mainittua hyvin lähellä on VahL 6:1:ssäkin esiintyvä säännös vahingonkärsijän myötävaikutuksesta: jos vahinkoa kärsinyt on myötävaikuttanut vahingon syntyyn (esimerkiksi omalla varomattomuudellaan), vahingonkorvausta voidaan sovitella.
Vahingot voidaan jakaa vahinkolajeihin sen mukaan, mihin itse vahinko kohdistuu. Kuten jäljempänä esitetään, vahingot voidaan jakaa esine-, henkilö- ja varallisuusvahinkoihin. Lisäksi voidaan tehdä jako aineellisiin ja aineettomien vahinkojen välillä. Usein on tarpeen myös erottaa ensivahinko, joka on siis varsinainen vahinkoketjun alullepanija muista seurannaisvahingoista. Seurannaisvahinkojen massasta voidaan vielä erottaa erillisenä ryhmänä kolmannelle osapuolelle aiheutuneet vahingot.
Tämä esitys jäsentelyä ensin mainitun varsinaisen vahinkolajijaon mukaan. Samaa jaottelua noudatetaan myös vahingonkorvauslain 5 luvussa. Muut jakoperusteet huomioidaan kunkin vahinkolajin alla lyhyin viittauksin.
Esinevahinko ilmenee tyypillisesti materiaalisen esineen vioittumisena tai tuhoutumisena. Vioittumisen tapauksessa differenssiopin mukaan luonteva korvausperuste on vahingon korjaamisesta aiheutuneiden kustannusten määrä (esimerkiksi auton kylkeen tulleen lommon oikaisukulut). Silloin, kun kyse on omaisuuden totaalisesta tuhoutumisesta, luontevampi korvausperuste on uuden esineen hankintahinta. Lähtökohtana on vastaavan esineen hankinta, mutta pääsääntöisesti vahingonkärsijä voi hankkia paremmankin tuotteen - tällöin vahingon aiheuttajan korvausvastuu kuitenkin rajautuu tuotteen palauttamiseen vahinkoa edeltäneeseen tilaan.
Esinevahinkoja korvattaessa on huomattava, että myös uusi samanlainen tai korjattu esine voi olla erinäisistä syistä aiempaa parempi, jolloin rikastumiskiellon vuoksi ei olisi perusteltua korvata koko hankintahintaa. Tällainen on esimerkiksi tilanne, jossa rikkoutuneiden silmälasien tilalle hankitaan uudet. Tällöin hankinta tyypillisesti siirtää eteenpäin seuraavaa luonnollisista syistä (lähinnä näön heikkenemisestä) tarvittavaa uushankintaa. Vastaava esimerkki toistuu monien teknisten laitteiden odotettavan käyttöiän parantuessa korjauksen tai uushankinnan seurauksena.
Korvaus on siis pyrittävä määrittelemään siten, että se kattaa koko aiheutuneen vahingon mutta ei yhtään enempää. Käytännössä arviointi on usein erittäin vaikeaa - esimerkiksi ostettaessa autoon uudet renkaat ilkivaltaisesti rikottujen tilalle on mahdotonta arvioida täsmällisesti, kuinka monen euron verran paremmat renkaat uudet ovat. Tämän vuoksi on käytettävä arvioita tuotteiden oletettavista kestoajoista ja muita vastaavia mittareita.
Hankinta- tai korjaushinnasta tehtävää vähennystä ei tarvitse huomioida silloin, kun tuotteeseen tuleva parannus on vahingonkärsijän kannalta asiallisesti ottaen hyödytön ja vain korjauksen pakollinen sivutuote. Esimerkiksi auton uusi puskuri on epäilemättä joistain katsantokannoista nähden parempi tuote kuin rikkoontunut, mutta uudellakaan puskurilla ei ole käyttöarvoa itse päätuotteen (auton) käyttöiän jälkeen. Tässä tapauksessa uuden puskurin hinta olisi kokonaisuudessaan korvauskelpoinen, ellei sitten ole katsottava, että uusi puskuri vaikuttaisi olennaisesti auton myyntihintaan.
Arvon määrittäminen ei aina ole aivan suoraviivaista. Eräitä erityistilanteita kohdistuu elinkeinonharjoittajien tilanteeseen, jossa kyse on lähinnä siitä, korvataanko varastetusta tavarasta sen tukku- vai myyntihinta. Ratkaisussa KKO 1982-II-121 tuomittiin huoltoasemalta tavaraa varastaneet suorittamaan korvauksena se hinta, jonka huoltamo joutui maksamaan uusien vastaavien myyntiartikkelien hankinnasta lisättynä tuotteiden hankintaan ja esillepanoon liittyvillä kuluilla. Ratkaisussa KKO 1990:10 päädyttiin samaan Alkosta tehdyn varkauden osalta.
Edellä kuvatun periaatteen mukaisesti kyse on negatiivisen sopimusedun korvauksesta. Siinä vahingonkärsijä saatetaan siihen asemaan, jossa hän ei olisi ollut ilman sopimusta tai vahinkoa. Positiivisen sopimusedun korvauksen periaatetta (korvaus sen tilanteen mukaan, johon myyjä olisi päässyt, mikäli sopimus olisi täytetty) on kuitenkin sovellettu ratkaisussa KKO 1997:208, jossa petollisesti toimineet ostajat olivat tilanneet televisioita ilman aikomustakaan maksaa näitä. Perusteluna positiivisen sopimusedun korvaamiselle käytettiin mm. sitä, että sopimukseen perustuvan velkomiskanteen nostaminen olisi johtanut nimenomaan sovitun kauppahinnan tuomitsemiseen maksettavaksi.
Vielä eräänä erityistapauksena on mainittava tilanne, jossa tuhoutunut esine on ainutkertainen. Sen korvausarvona on pidettävä yleensä kohteen myyntihintaa juuri ennen vahingon tapahtumista tai sen käypää arvoa (joka voi olla suurempi kuin myyntihinta).
Esinevahinkoon liittyvät muut vahinkoerät
Esinevahinkoon voi liittyä myös muita korvattavia kulueriä. Varsin tavallinen tällainen erä on korvaavan esineen vuokrameno. Sen tyyppinen kulu tuomitaan suoritettavaksi ainakin silloin, mikäli vuokraus on ollut tarpeen esimerkiksi muun aiheutuvan vahingon minimoimiseksi. Jos esimerkiksi auton vuokraaminen on ainoa tapa päästä töihin, on vahingon minimointivelvollisuuden vuoksi syytä vuokrata auto, mikäli vuokrakulut ovat pienemmät kuin muutoin aiheutuvat palkan menetykset.
Esinevahinkona on myös korvattava "tulojen tai elatuksen vähentyminen" (VahL 5:5). Tällä perusteella esimerkiksi saamatta jäänyt työtulo tai vastaava kulu voi olla korvattavaa menetystä, mikäli vahinkoa ei olisi pystytty kohtuudella välttämään (vrt. edellisen kappaleen esimerkki). Nimenomaisesti on huomattava, että esinevahinkoon liittyvä kärsimys ei pääsääntöisesti ole korvattavaa. Näinpä KKO:n ratkaisukäytännössä onkin hylätty autonomistajan vaatimus saada korvausta mielipahasta, joka aiheutui kun hänen autonsa moottoria oli vahingoitettu tahallisesti. Ks. KKO 1978-II-43.
Mikäli esinevahinkoon liittyy useita vahingonkärsijöitä, on ratkaistava, keillä heistä vahinko on aiheutunut ensivahinkona ja keiden korvausoikeus on riippuvainen kolmansien oikeudesta korvaukseen. Oikeuskäytäntö tuntee kaksi ilmailuun ja sähköjohtoihin liittyvää perinteistä kouluesimerkkiä, jotka havainnollistavat esinevahinkoon liittyvät seurannaisen varallisuusvahingon korvattavuutta:
KKO 1948-I-4: Tehdas A omisti siihen johtavat sähköjohdot. B:n omistaman lentokoneen törmättyä virtajohtoihin B tuomittiin korvaamaan A:lle paitsi johtojen korjauskulut, myös sähkövirran katkeamisesta aiheutuneen seisokin kustannukset.
KKO 1994:94: A:n omistaman helikopterin törmättyä sähköjohtoon useita tehtaita oli pimentynyt. Tehtaiden korvauskanteet hylättiin, koska kenelläkään heistä ei ollut omistusoikeutta tai edes muuta sen kaltaista oikeutta katkenneisiin voimajohtoihin.
Tapauksista voidaan siis päätellä, että seurannaisvahinkojen korvattavuus rajautuu vain ensivahingon kärsineeseen ja tätä hyvin lähellä olevassa suhteessa oleviin tahoihin. Vanhassa oikeuskirjallisuudessa (ja vakuutussopimuslain 62 §:ssa) korvausoikeus on rajattu omistajaan, pantti- ja pidätysoikeuden haltijaan ja eräisiin muihin vastaavan esineoikeudellisen aseman haltijoihin. Tapauksen KKO 1994:94 perusteluissa KKO kuitenkin totesi, ettei puhdas esineoikeudellinen rajaus ole kohtuullinen, mutta mm. vahinkojen ennakoitavuuden vuoksi esineoikeuksien osoittamasta piiristä poikkeaminen tulisi tehdä vain poikkeuksellisesti.
Henkilövahinkokorvauksen sisältöä säännellään varsin tarkasti vahingonkorvauslain 5 luvussa, minkä lisäksi korvauskäytäntöä tukee mm. runsas liikennevahinkolautakunnan normisto. Tulevaisuuden kehitystä silmällä pitäen on hyvä huomata, että oikeusministeriössä on käynnissä henkilövahinkoja koskevien korvaussäännösten uudistamista koskeva hanke. Tässä jutussa henkilövahinkotoimikunnan ehdottamia uudistuksia ei kuitenkaan ole erityisesti huomioitu.
Korvattavia varsinaisia henkilövahinkoja ovat tyypillisimmin sairauden ja vamman hoitokulut ja vahingosta aiheutuneet muut kulut, tulojen ja elatuksen vähentyminen sekä eräät aineettomat vahingot. Lisäksi on säädetty eräistä muista korvausperusteista lähinnä vakavien väkivaltarikosten uhrien omaisia silmälläpitäen.
Hoitokulujen ja muiden kustannusten korvaaminen
Hoitokulut korvataan halvimman ja tehokkaimman hoitovaihtoehdon käyttämisestä aiheutuneet kustannukset. Käytännössä hoitokuluista tuomittavia korvauksia leikkaa se, että julkisen terveydenhuollon kustannukset ovat melko maltillisia, ja useissa tapauksissa vahingonkärsijä saa lisäksi korvausta jonkin vakuutuksen nojalla. Tällöin korvattavaksi osuudeksi jää vain vahingonkärsijän omavastuu.
Halvimman hoitovaihtoehdon periaatteesta voidaan poiketa perustellusta syystä, mikäli esimerkiksi hoidon kiireellisyyden ja julkisten palveluiden huonon saatavuuden vuoksi on pakko turvautua yksityisen sektorin palveluihin. Epävarmojen hoitokeinojen (uusi tekniikka ym.) käytön korvattavuutta harkittaessa on huomioitava se, mitä muita mahdollisuuksia vahingonkärsijällä olisi ja kuinka vakavasta haitasta on kysymys. Tieteellistä näyttöä vailla olevista hoitomuodoista korvausta ei yleensä suoriteta.
Tavanomaisia muita kuluja ovat kuntoutus- ja lääkärikulut sekä mahdollisten apuvälineiden tarpeet. Esimerkiksi pyörätuolin ja vastaavien apuvälineiden hankintamenot ovat korvattavia (jos ne tosiasiassa jäävät vahingonkärsijän kannettaviksi eivätkä tule hoidetuksi valtion tai vakuutusyhtiön toimesta). Myös tarvittavien kodinhoitopalveluiden tai asunnon muutosten aiheuttamat kustannukset on korvattava, mutta näissäkin on syytä muistaa rikastumiskiellon ja vahinkomäärien minimointivelvollisuuden asettamat vaatimukset.
Ansionmenetystä aiheutuu, kun aiheutuneen henkilövahingon vuoksi vahingonkärsijä joutuu olemaan pysyvästi tai tilapäisesti pois töistä. Käytännössä tapaturmavakuutukset ja vastaavat hoitavat ison osan näistä korvauksista, mutta joitain osia jää myös tavanomaisen vahingonkorvausoikeudellisen normiston varaan.
Ansionmenetyskorvausten määrittelyssä keskeisessä roolissa on vahingonrajoittamisvelvollisuus. Mikäli esimerkiksi henkilö ei kykene enää nykyiseen työhönsä, hänen on kouluttauduttava uuteen ammattiin tai siirryttävä kevyempiin tehtäviin. Korvauksena suoritetaan tosiasiallinen tulojen vähentyminen: jos työntekijä ansaitsi ennen 1500 e kuussa ja vahingon jälkeen 1200 e kuussa, korvaussumma on 300 euroa kuukaudelta. Uudelleenkouluttautumista ei edellytetä, jos se olisi olosuhteet (erityisesti vahingonkärsijän ikä) huomioon ottaen todennäköisesti hyödytöntä.
Vastaavaan tapaan korvataan myös muut työnluonteisten toimintojen vähentymisen tai rajoittumisen aiheuttamat menetykset. Siis myös yrittäjän työtulo korvataan (olkoonkin että laskeminen on huomattavasti työsuhteista henkilöä vaikeampaa), eikä myöskään ole syytä rajata eläkkeen vähenemistä korvausvastuun ulkopuolelle.
Työkyvyttömyyden vähenemisestä aiheutuvat kustannukset voivat osittain eliminoitua taloudellisella panostuksella (esim. apuvälineiden hankkiminen). Tällaiset hankintakulut ovat korvattavia, jos niiden oletettu hyöty (ansion lisääntyminen) on vahinkoa suurempaa.
Elatuksen menettämisen korvaamisessa on tarkkaan ottaen kyse sivulliselle (kolmannelle) aiheutuneen henkilövahingon korvaamisesta - kyse on siis tilanteesta, jossa esimerkiksi vanhempansa menettäneille lapsille pyritään korvaamaan omien vanhempien tuoma taloudellinen turvallisuus. Asiaa koskevan VahL:n säännöksen (5:4) mukaan korvattava määrä ei kuitenkaan ole täyden elatuksen mukainen, vaan kyse on ainoastaan "tarpeellisesta elatuksesta". Elintason laskeminen ei siis vielä perusta oikeutta korvaukseen, vaan päivittäisten tarpeiden toteutumisen on oltava vaarassa.
Vahingonkorvauslaissa asetetaan elatuskorvauksen ehdoksi se, että elatusvelvollisuus perustuu lakiin. Tämä rajaa mm. avopuolisoiden väliset tosiasialliset elatussuhteet korvauskäytännön ulkopuolelle. Ratkaisua on kritisoitu paljon mm. siksi, että se ei ota huomioon nykyaikaisia perhesuhteita, joissa tosiasiallinen elatusvelvollisuus ei aina jäsenny lain säännösten mukaan. Jo mainittu henkilövahinkoja koskevien säännösten uudistusprojekti onkin ehdottanut tähän lainkohtaan muutosta.
Elatus korvataan siihen asti, kunnes elatukseen oikeutetulla on mahdollisuus elättää itsensä. Tyypillisesti kyse on täysi-ikäisyyden rajasta, mutta erityistapauksissa tilanne voidaan ratkaista toisinkin ainakin silloin, kun elatukseen velvollinen on esimerkiksi työntekonsa perusteella kykenevä elättämään itsensä jo ennen täysi-ikäisyyden rajapyykkiä.
Kipu ja särky, vika ja pysyvä haitta
Vahingonkorvausoikeudellisina käsitteinä tunnetut kipu ja särky sekä vika ja pysyvä haitta ovat tyypillisiä aineettomia henkilövahinkoja. Näiden osalta korvauksen arvioinnissa vaikuttaa pitkälti liikennevahinkolautakunnan vahvistamat korvaustaulukot, joiden mukaan vahingot luokitellaan ja korvataan pitkälti myös liikennevahinkojen ulkopuolellakin.
Erityisesti vian ja pysyvän haitan korvauksessa tosiasiallisen vahingon määrän arviointiin liittyy tietenkin huomattava määrä spekulaatiota ja subjektiivisia vaihteluita. Jalan rampautuminen häiritsee enemmän aktiiviliikkujaa kuin sohvaorientoitunutta henkilöä. Liikennevahinkolautakunnan taulukoilla on objektiivisuutta tavoitteleva vaikutus, mutta niistä luettavaa korvausmäärää voidaan muuttaa subjektiivisten tekijöiden perusteella.
Kipu ja särky on jaettu kuuteen vaikeusasteeseen, joista kaikkein vähäisimmän luokan vahinkoja ei korvata. Vaikeimmassa korvausasteessa kyse on pitkäaikaisista ja ongelmallisista säryn tunteista, ja niissä korvaussuositus on 16000 eurosta ylöspäin. Lautakunta on luokitellut kunkin vamman aiheuttamat särkytilat erilliseksi luetteloksi.
Vika ja pysyvä haitta tarkoittaa sellaista vahinkoa, joka vähentää henkilön yleistä toimintakykyä. Tyyppiesimerkki on liikuntakyvyn väheneminen raajan vammautumisen seurauksena. Vian ja pysyvän haitan erityinen alaryhmä on kosmeettinen haitta, joka ei sinänsä heikennä toimintakykyä, mutta rumentaa ihmistä. Tällaisia ovat mm. erilaiset arvet (melko lievänä esimerkkinä).
Vian ja pysyvän haitan korvauskäytäntö on jaettu liikennevahinkolautakunnan taulukoissa 20 haittaluokkaan, ja korvausta määriteltäessä huomioidaan erityisesti myös vahingonkärsijän ikä siten, että nuoren saama vamma korvataan suuremmalla summalla. Kosmeettisen haitan korvauksesta on erillinen taulukkonsa, jossa haitat jaetaan viiteen luokkaan, korvausten alkaessa 700 eurosta ja jatkuen aina "yli 18000 euroa"-luokkaan.
Periaatteessa vian ja pysyvän haitan sekä kivun ja säryn korvausmittapuiden pitäisi olla objektiivisia vamman aiheuttaneen teon motiiviin nähden. Näin ei kuitenkaan aina ole ollut, vaan näissä korvausluokissa on tuomittu myös korvausta vahingonkärsijän kokemasta kärsimyksestä erityisesti väkivaltarikosten kohdalla. Tämä johtuu pitkälti siitä, ettei kärsimyksen korvaussäännöissä anneta mahdollisuutta tuomita kärsimyskorvausta väkivalta- tai henkirikoksen uhrille. Henkilövahinkotoimikunnan mietinnössä tätä problematiikkaa on pohdittu laajalti, ja kärsimyskorvauksen selkeää erottamista varsinaisista vika- ja kipukorvauksista ehdotetaan. Ks. myös tapausta KKO 1994:62.
Rajanveto kärsimykseen on hankala myös silloin, kun kivun ja säryn osalta kyse ei ole fyysisen vahingonteon aiheuttamasta kivusta, vaan kyse on henkisistä vahingoista. Näiltä osin voidaan todeta, että vakava-asteinen ja lääketieteellisesti todettu psyykkinen häiriötila voi olla itsenäinen henkilövahinko, josta korvausta voidaan suorittaa kipua ja särkyä koskevien normien pohjalta.
Vahingonkärsijän kärsimys
Vahingonkärsijälle voi aiheutua vahinkoteosta myös kärsimystä. VahL 5:6:ssa on määrätty kärsimyksen korvattavuudesta siten, että "Henkilövahinkoa koskevia tämän lain säännöksiä on sovellettava sen kärsimyksen korvaamiseen, jonka on aiheuttanut vapauteen, kunniaan tai kotirauhaan kohdistunut taikka muu sen kaltainen rikos" .
Säännöksen tarkoitus on saattaa mainituista rikoksista aiheutuneet henkiset vahingot korvattavuuden piiriin, vaikka niitä ei voidakaan näyttää toteen lääketieteellisesti. Tältä pohjalta onkin tuomittu varsin monentasoisia korvauksia. Näkyvimpiä tapauksia ovat ne, joissa jokin tiedotusväline on perättömällä kirjoittelulla aiheuttanut haittaa jollekin yksityishenkilöile - näistä yleensä merkittävää julkisuutta saaneista tapauksista on myös usein tuomittu merkittäviä korvauksia.
On syytä huomata, että yllä lainatun pykälän mukaan korvausoikeutta ei ole mm. väkivaltarikoksen uhrilla. Tämän vuoksi tuomioistuimet ovatkin jossain määrin kompensoineet kärsimyskorvauksen puutetta muilla korvausmuodoilla; ks. aiempaa huomautusta aiheesta.
Vahingonkärsijän omaisten kärsimys
Verrattain uutena säännöksenä vahingonkorvauslakiin on tullut 5:4a (voimassa 1.2.1999 lukien), jonka mukaan surmansa saaneelle erityisen läheisillä henkilöillä on oikeus saada korvausta kärsimyksestä, mikäli se katsotaan kohtuulliseksi ja kuolema on aiheutetttu tahallisesti tai törkeällä huolimattomuudella. Rikollista tekoa ei sinänsä vaadita, mutta pykälällä on pääosin tarkoitettu parantaa juuri henkirikosten uhrien omaisten asemaa.
Pykälässä on lueteltu erityisen läheisessä henkilöasemassa olevien ihmisten suhteita: vanhemmat, lapset, aviopuolisot sekä muu erityisen läheinen henkilö. On kuitenkin huomattava, että pykälässä nimenomaisesti myös todetaan, että korvausta tuomitaan vain, jos se katsotaan kohtuulliseksi ottaen huomioon mm. henkilöiden läheisyys. Tämä tarkoittaa sitä, että läheisyyden tulkinta tehdään tosiasiallisten suhteiden mukaan, eikä sinänsä pelkkä vanhemmuus oikeuta korvaukseen - todellista läheisyyttä vaaditaan.
Ks. myös KKO 2002:56 ja KKO 2002:83.
VahL 5:3:n erityissäännöksen nojalla korvattavaa vahinkoa ovat myös surmansa saaneen hautauskulut ja muut hautaamiseen liittyvät kustannukset (esim. lähiomaisten hautajaismatkat, tavanomaiset hautajaistarjoilut ym.). Tässä kohtaa huomioidaan kohtuudella vainajan asema ja kulttuuriympäristö.
Oikeuskäytännössä (ks. KKO 1983-II-138) perunkirjoitukseen ja kuolinpesän asioiden selvittelyyn liittyvät kulut on rajattu vastuun ulkopuolelle.
Eräitä muita kolmansille aiheutuneita vahinkoja
Kolmansille osapuolille aiheutuneet vahingot ovat pääsääntöisesti korvauskelvottomia aiemmin mainittuja poikkeuksia lukuunottamatta. Lisäksi on huomioitava eräitä muita korvausryhmiä. Tapauksessa KKO 1984-II-61 vahingon aiheuttaja tuomittiin maksamaan vahingonkärsijän työnantajalle korvausta, kun työnantaja oli suorittanut vahingonkärsijälle palkkaa työkyvyttömyydestä huolimatta. Tämä on sikäli perusteltua, että vastaava oikeus olisi ollut myös työntekijällä itsellään, ellei työnantaja olisi hänelle korvausta suorittanut; tavallaan kyse on vain korvausoikeuden siirtymisestä.
Jo aiemmin omaisten kärsimyksen yhteydessä mainittu VahL 5:4a sisältää viittaussäännöksen, jonka mukaan ko. pykälä ei rajoita kolmannen oikeutta saada korvausta varsinaisten henkilövahinkosäännösten mukaan. Näillä perustein siis läheiseenkin kohdistuva kärsimys voi eräissä olosuhteissa olla suoraan korvattavaa henkilövahinkoa. Tästä tilanteesta ks. KKO 1983-II-8, jossa lapsi oli tapettu nimenomaisena tarkoituksena vahingoittaa äitiä. Äidin vaatimat kärsimyskorvaukset tuomittiin maksettavaksi. On tärkeää muistaa, että vuonna 1983 5:4a:n säännöksestä ei vielä ollut tietoakaan - äidin oikeus korvaukseen riippui siis nimenomaan siitä, että hänelle katsottiin aiheutuneen asiasta itsenäistä vahinkoa.
Henkilövahinkotoimikunta on ehdottanut, että vahingonkärsijän lähiomaisten korvausoikeutta laajennettaisiin siten, että omaisille aiheutuneen järkytyksen tms. aiheuttamat hoitokulut olisivat korvattavaa vahinkoa.
Varallisuusvahingolla tarkoitetaan muuta kuin esine- tai henkilövahinkoa. Edellämainittuihin vahinkolajeihin liittyvien varallisuusvahinkojen korvattavuutta on jo käsitelty edellä. Mikäli varallisuusvahinko on täysin itsenäinen, puhutaan puhtaasta varallisuusvahingosta. Sellaisten korvattavuuteen on suhtauduttu vahingonkorvauslaissa varsin tiukasti, mutta sopimukseen pohjautuvassa vastuussa ja vahingonkorvausoikeudellisessa erityislainsäädännössä tehdään merkittäviä poikkeuksia tästä.
Puhdasta varallisuusvahinkoa on esimerkiksi se, kun väärää tietoa levittävä tiedotusväline aiheuttaa yritykselle vahinkoa myynnin vähentymisen muodossa. Tällaiset vahingot korvataan VahL 5:1:n mukaan, "Milloin vahinko on aiheutettu rangaistavaksi säädetyllä teolla tai julkista valtaa käytettäessä taikka milloin muissa tapauksissa on erittäin painavia syitä" . Erittäin painaviksi syiksi on hieman esimerkkiä vastaavassa tapauksessa KKO 1991:79 katsottu hyvän lehtimiestavan rikkominen.
Paljolti on keskusteltu myös siitä, onko suhteen sopimuksenkaltaisuus peruste puhtaiden varallisuusvahinkojen korvattavuudelle. Tällaistakin perustetta voidaan ehkä soveltaa eräissä tilanteissa. Hieman sama on tilanne tuottamusasteen vaikutuksen suhteen. Pääsääntöisesti voidaan katsoa, ettei törkeäkään tuottamus aiheuta puhtaiden varallisuusvahinkojen korvattavuutta (esim. KKO 1991:61 tukee tällaista kantaa), mutta aivan ehdotonta estettä tuottamuksen tason huomioinnillekaan ei ole.
Mikäli puhdas varallisuusvahinko johtaa vielä kolmannen osapuolen seurannaisvahinkoon, sen korvattavuus on jo erittäin heikko. Jos esimerkiksi em. esimerkkiä mukaileva tiedotusvälineen harrastama mollaus heikentää yrityksen A tulosta, ja A:lta lisenssituloja saava B kärsii tästä myös, B:n vahinko ei ole korvattavaa, ellei juuri B:n vahingoittaminen ole ollut teon tarkoituksena.

matches: KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO


text:
Haluan Kalua Seksiseuraa Homo Jyväskylästä / Online Gay Dating
02-02-2018 | Jasper Sawyers | Gay Sugar Daddy
Travestis español maduras pelicula porno videos porno africanas lesbico forzada xxx tetonas rubias tetonas porno gratis maduras pajeandose secretaria vídeos porno abuelas anal videos porno madrastras xxx partyhardcore enfermeras porno italianas porno fuerte videos porn interracial pornotube vídeos de españolas vidio porno negritas petardash video de maduras vaginas abiertas madres follando porno porno hd masturbaciones vídeos pornos gratis peluda follando coñitos calientes anal porno lesbianas vicky storm porno las mejores páginas porno follando en español mom and son xxx porno gratuitos transexuales parejasfollando sexo peludas vidios porno mamadas lamidas de madura lenceria porno gratis rubias 19 ver peliculas porno negras despedida de travestis lesvianas videos porno de coño vidios porno gratis mamadas chicas xxx españolas follando videosdesexogratis sexo anal gratis alexistexas orgasmo xxx mujeres sexo anal amateur porn videos peliculas pornos lesbianas gordas gratis pelicula porno pollas peludas descargar vídeos de porno xxx mulata follando casting porno tube videos trans videos anal maduras follando con tetas grandes follando videos porno cachas pelis porno anal amateur xexo gratis mia magma porno gratis tias con videos porno bukake videos de putas follando tetas porno trios de solteras porno lesbianas haciendo sexo transexuales gratis massage rooms videos de porno anal maduras porno años lesbianas besandose porno hd free hd videos porno tetonas muy peludas tarzan xxx videos videos porno gratis videos de bdsm tube hd porn 18 cunnilingus videos ponor gratis videos viejas chicas guaras videos de putas espanolas viejas peludas follando con jovenes follando vidios xx tetonas videos porno checas porno gratis para follar porno free hd videos porno de bdsm porno.
cumlouder video porno gratis paginas pornos lesbianas en hd porn muyzorrras maduras sex sexo gratis fetichismo pies viejas folladoras porno negros videos pono español porno mujer xxx videos muy porno anal vídeos porno strapon porn chupando pollas enormes videos rubias culonas mamadas gratis kitty muy zorras calientes gratis xxx amateur xxx pollas grande porno videos gratis peludas porn videos videos masajes lesbianas porno sexo videos de mujeres haciendo el culo videos porno gratid videos pornos xxx follar con sexo negras videos de videos porno xx xxx videos maduras viejas gratis sexo duro travesti gratis lesbianas mujeres sado porno descargar gratis super tetonas negras desnudas tias buenas masturbandose chicos guapos desnudos tias follando películas porno grates rubias18 universitarias follando descargar videos porno abuelas videos porno bareback mejores tetas porno peliculas porno parejas amateur hd maduras culos follando gratis tetonas mujeres tragando semen videos sexo anal videos de actrices xxx tetas pequeñas mujeres tragando semen negras peludas joven follada video pelos en playas nudistas famosa follando peliculas porno hd puta xxx abuelas gratis alexistexas muyputas pirno porno alexi texas porno negra se folla a su hija dando por dinero torbe videos anal hd bondage porno españoles videos de viejos xxx videos cumlouder maduritas.
con los mejores videos follando duro gratis lesbianas peliculas xxx pollas videos porno lesbianas porno gordas follando videos x videos transesuales ver pelis porno x chicas tetonas interracial chicas orinando sexo porn videos porno en casa cachonda porno biejas follando madres follando tetas gordas videos xxx enana follando maduras videos ponor gratis de negros chicas para descargar video de travestis desnudas poprno mujeres maduras en el coño xxx gorditas españolas videos porno mujeres folladas duras videos porno pelis sexo grupal videos anal chupando pollas de lesbianas sasha grey xxx sexo anal porno con su hija follando anal gratis manga porn bus maduras.
con jovenes calientes follando folladoras maduras cachondas abuelas follar con polla cumloader art porn chicas cumloude gordasputas buenas vidios porno gratis anal video de lesbianas follando trios porno maduros lesbianas videos porno gratis xxx tube chicas guapas follando de lesbianas gratis asiaticas porno sexo tori black hd sexo anal brutal intercambio de porno gratis rubias xxx españolas dunia montenegro tiffany star maduros sado tube conexion samanta porno sexo ancianas orgias lesbicas porno japones paginas porno gratis tetona porno de españoles xxx rubias follando coños videos hentai videos viejos videos morenas videos maduros porno gratis en castellano tias follando gordas gratis video porno videos gratis en publico porno en español travestis cuarentonas xxx tias follando muy maduras videos español triple penetracion vaginal pofno gratis putas cachondas xxx en castellano doble penetracion descargar videos eroticos mujeres hermosas desnudas los mejores videos lesbicos mujeres maduras porno gratis travestis españoles ancianas putas videos lesbianas video gratis pelis porno twink gorditas peliculas xxx sexo rico vidios porno masaje con joven gratis de putas cumlouder videos folladas porno hermafroditas negras embarazadas desnudas super tetonas follando asiaticas red porn videos tetas perfectas videos porno cratis maduras maduras.
SUOMI24 CHAT HOMOSEKSUAALISEEN JYVÄSKYLÄ NETTI SEX
lokakuu Seksiseuraa, vakipanoa (suutelu, runkut, imut, panot) kik: juhmak .. 34v / Jyväskylä .. 17v oulu haluaisin imeä munaa.. kik finboy lokakuu Vapaa sukupuoli live web cam Heinäkuu, homo, seksi Helsinki Thai Hieronta Kumpuranta. Panoseuraa netistä seksiseuraa jyväskylästä. Käy hitaasti läpi koko Voit katsoa Nuori prostituoitu tietä mitä asiakas haluaa. Haluaisin imeä isoa kullia autossa Hämeenlinnassa tänä iltana homo ( parikymppinen) ihmettelee, että mistä nykyään ihmiset löytävät homoystäviä, homo-suv. Olen alaikäinen noin 15 vuotias poika joka on kupin reunalla joko jäämässä kaappiin tai tippunassa sieltä ulos. Irstaat arabimiehet Kuulun niihin, jotka ovat lääpällään irstaisiin arabimiehiin. Okei siis tällaista arkaa asiaa kysyisin. Minkäverran siilinjärven alueella on v homoja? Milloin oli ensimmäinen kertanne, kun harrastitte homoseksiä siis ihan minkälaista Oon 18 voon neitsyt ja mietityttää. Ilmoituksen tekeminen ja ilmoitukseen vastaaminen maksullista.

matches: hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd


text:
KISULIT ohjelmatiedot - Telsu.fi
Haulla kisulit löytyy 7 aiemmin esitettyä tv-ohjelmaa.
KisulitS
ti 06.08.2019 18.19 - 18.25
Osa 48/52. Paloasema. Eräänä päivänä kisulit pääsevät käymään kaverinsa isän työpaikalla, joka sattuu olemaan paloasema! Kisulit oppivat, että palomiehet tekevät tärkeää työtä, joka on vaativampaa kuin he ovat kuvitelleet. buu.yle.fi HD
ti 30.07.2019 18.19 - 18.25
Osa 47/52. Kisulisirkus. Kisulit leikkivät sirkusta. Ryyni saa olla leijonankesyttäjä, ja isä lupaa esittää leijonaa. Tämä leijona ei vain oikein tahdo totella kesyttäjäänsä. Ryyni saakin oppia paremman tavan kohdella eläimiä. buu.yle.fi HD
ti 23.07.2019 18.19 - 18.25
Osa 46/52. Kultakala. Kisulit ovat maukuneet jo kauan lemmikkieläintä, mutta kun isä ja äiti sitten hankkivat heille kultakalan, kalan hoito tahtookin unohtua. Kuinka kisulit voisivat pitää lemmikistään parempaa huolta? buu.yle.fi HD
ti 16.07.2019 18.19 - 18.25
Osa 45/52. Kisuli-TV. Kun kissaperheen televisio menee rikki, kisulit ovat aluksi kauhuissaan. Kuinka he voisivat olla katsomatta lempiohjelmiaan? Pian he kuitenkin huomaavat, että hauskaa viihdettä voi tehdä itsekin. buu.yle.fi HD
ti 09.07.2019 18.19 - 18.25
Osa 44/52. Kissajuna. Kisulit ystävineen lähtevät puistoon ajamaan leikkijunalla, mutta heille syntyy riitaa siitä, kuka saa olla kuljettaja. Silloin Ryyni saa ajatuksen. buu.yle.fi HD
ti 02.07.2019 18.20 - 18.25
Osa 43/52. Shakkiottelu. Rusina tykkää pelata shakkia ja haluaa tulla maailman parhaaksi pelaajaksi. Hän tarvitsisi kuitenkin harjoitusvastustajan. Ratkaisu löytyy lähempää kuin luulisi. buu.yle.fi HD
ti 25.06.2019 18.20 - 18.25
Osa 42/52. Valasseikkailu. Isä haluaa osallistua luontolehden valokuvauskilpailuun valaskuvalla, joten koko perhe lähtee merelle isoisän veneellä. Sitten koetaankin kunnon meriseikkailu. buu.yle.fi HD
www.telsu.fi > ohjelmatiedot > Kisulit
Kauniit ja rohkeat16:00 - 16:30 MTV3 Sydämen kutsumus17:10 - 17:52 Yle TV1 The Wall Suomi18:00 - 19:00 Nelonen Hiihdon supersprintti: Trysil18:00 - 18:55 Yle TV2 Hengenvaarallisesti lihava18:10 - 20:00 TV5 Puoli seitsemän18:30 - 19:00 Yle TV1 Durrellin perhe19:00 - 19:46 Yle TV1 Posse20:00 - 21:30 MTV3 Loistava ystäväni20:00 Yle Teema & Fem Sohvaperunat21:00 - 21:50 Yle TV2 Ilmiantaja22:00 - 23:00 Yle TV1 Yle Live: Empire of the Sun22:40 Yle Teema & Fem Doctor Who22:55 - 23:45 Yle TV2 Van der Valk, kanavakaupungin kyttä23:15 - 00:45 Yle TV1 Maria Wern25.1. klo 00:55 - 01:50 MTV3
Kadonneen paluu19:15 - 21:00 Hero IMDb 4.7 12 apinaa21:00 - 23:45 Kutonen IMDb 8.0 Valtio vastaan Fritz Bauer21:00 Yle Teema & Fem IMDb 7.1 Life of Crime21:00 - 23:00 Hero IMDb 5.8 Beck: Vailla aikomusta22:15 - 00:15 Nelonen IMDb 5.9 Simpsons Movie22:35 - 00:25 MTV3 IMDb 7.4 Wanderlust23:00 - 01:05 Frii IMDb 5.6 American Pie: The Naked Mile23:20 - 01:20 TV5 IMDb 5.1 Fighting23:45 - 01:55 Kutonen IMDb 5.6 Vettä elefanteille25.1. klo 00:50 - 03:00 FOX IMDb 6.9
Pinnalla juuri nyt: Hiihdon maailmancup: Naisten yhdistelmäkilpailu, Sydämen asialla, Midsomerin murhat, Suomen huutokauppakeisari, Sydämen kutsumus, Kauniit ja rohkeat, Hamilton, Sohvaperunat, The Wall Suomi, Hengenvaarallisesti lihava

matches: HD HD HD HD HD HD HD


Laki asevelvollisuuslain muuttamisesta 19/1998 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1998 › 19/1998
lisätään lakiin uusi 3 a, 7 a ja 37 a § seuraavasti:
Varusmiespalveluksen ja kertausharjoitusten yhteydessä voidaan antaa kansainväliseen kriisinhallinta- ja rauhanturvaamistoimintaan osallistumisen edellyttämä sotilaallinen peruskoulutus niille asevelvollisille, jotka vapaaehtoisesti hakeutuvat tällaisiin tehtäviin tarkoitetun valmiusjoukon koulutukseen, jota voidaan lyhytaikaisesti järjestää myös ulkomailla.
Palvelukseen määräämistä tai kutsumista koskeva päätös pannaan täytäntöön valituk-sesta huolimatta.
Tämän lain 5 §:n, 15 §:n 2 momentin, 16 §:n 1 momentin ja 33 §:n 5 momentin säännöksiä sovelletaan niihin asevelvollisiin, jotka määrätään ensimmäistä kertaa astumaan palvelukseen 6 päivänä heinäkuuta 1998 tai sen jälkeen. Ennen sanottua päivää, mutta tämän lain voimaantulon jälkeen palvelukseen astuvien samoin kuin tämän lain voimaan tullessa palveluksessa olevien asevelvollisten palvelusaika määräytyy tämän lain voimaan tullessa voimassa olleiden säännösten mukaisesti.
PuVM 2/1997
EV 235/1997
3 a §5 §7 a §15 §16 §31 §33 §37 §37 a §38 §


text:
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / HD / Lääkäri, joka tapetti hd HD	Lääkäri, joka tapetti hd HD
0	Lääkäri, joka tapetti hd HD
Tässä on paras kokoelma lääkäri, joka tapetti HD HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos Like Thisdoctor jotka tapetti HD HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Jeya Edellinen: teräväpiirto tapetti HD
seuraava: hubble tapetti HD
Man Utd taustakuvat HDvärit tapetti HDTuli Dragon Taustakuva HDalangot tapettiiphone tapetti lainaa HDtyökalu tapetti HDnew york iPhone tapetti HDtulevaisuuden kaupunki tapetti HDNaruto taustakuvia hdtasavalta pelaajat tapetti HD Mainos

matches: HD hd hd hd HD HD HD HD HD


text:
Vivitar DVR528 5.1 Megapixel Digital Video Camcorder - Red (5.1MP, 2.0'' Screen, 720P HD Recording, 4x Zoom) Arvostelut - alaTest.fi
Vivitar DVR528 5.1 Megapixel Digital Video Camcorder - Red (5.1MP, 2.0'' Screen, 720P HD Recording, 4x Zoom)
alaTest on kerännyt ja analysoinut 22 arvostelut tuotteelle Vivitar DVR528 5.1 Megapixel Digital Video Camcorder - Red (5.1MP, 2.0'' Screen, 720P HD Recording, 4x Zoom). Keskimääräinen antama arvosana tälle tuotteelle on 3.1/5, verrattuna keskimääräiseen arvosanaan 4.0/5 kategoriassa Videokamerat.
Käyttömukavuus, kannettavuus, Vastinetta rahalle, Tyylikkyys
rakenteen laatu, kuvanlaatu, zoomi, koko
Me analysoimme käyttäjien ja ammattilaisten antamia arvosteluita, tuotteen ikää ja muita seikkoja. Verraten muihin tuotteisiin kategoriassa Videokamerat, Vivitar DVR528 5.1 Megapixel Digital Video Camcorder - Red (5.1MP, 2.0'' Screen, 720P HD Recording, 4x Zoom) on saanut alaScore™-arvosanan 76/100 = Hyvä.
Amazon.co.uk review summary for Vivitar DVR528 5.1 Megapixel Digital Video Camcorder - Red (5.1MP, 2.0'' Screen, 720P HD Recording, 4x Zoom)
alaTest has collected and analyzed 18 user reviews of Vivitar DVR528 5.1 Megapixel Digital Video Camcorder - Red (5.1MP, 2.0'' Screen, 720P HD Recording, 4x Zoom) from Amazon.co.uk. The average user rating for this product is 2.8/5, compared to an average user rating of 4.0/5 for other Camcorders on Amazon.co.uk. Reviewers really like the design and price. The usability and portability are also appreciated, but there are some critical opinions about the size and image quality. Comments are divided on the reliability.
portability, usability, price, design
durability, image quality, size
Tämä yhteenveto perustuu tuotteisiin: Vivitar DVR528 5.0 Megapixel Digital Video Camcorder - Schwarz (5.0MP, 2.0'' Screen, 720P HD Recording, 4x Zoom) • Vivitar DVR528 5.0 Megapixel Digital Video Camcorder - Schwarz (5.0MP, 2.0'' Screen, 720P HD Recording, 4x Zoom)
Risultato recensioni Amazon.it per Vivitar DVR528 5.1 Megapixel Digital Video Camcorder - Red (5.1MP, 2.0'' Screen, 720P HD Recording, 4x Zoom)
alaTest ha raccolto ed analizzato 1 recensioni utente su Vivitar DVR528 5.1 Megapixel Digital Video Camcorder - Red (5.1MP, 2.0'' Screen, 720P HD Recording, 4x Zoom) da Amazon.it. La media della valutazione utenti per questo prodotto è 3.0/5, confrontata con la media della valutazione di 4.3/5 per altri Videocamere su Amazon.it.
Tämä yhteenveto perustuu tuotteisiin: Vivitar DVR528 5,1 Megapixel Videocamera portatile di Video Digitale - Annerisce (5.1MP, 2,0'' lo Schermo, 720P la Registrazione di HD, 4x • Vivitar DVR528 5,1 Megapixel Videocamera portatile di Video Digitale - Annerisce (5.1MP, 2,0'' lo Schermo, 720P la Registrazione di HD, 4x
Käyttäjän arvostelun tuottaa: Jacqui (argos.co.uk)
Käyttäjän arvostelun tuottaa: Terry (reevoo.com)
Käyttäjän arvostelun tuottaa: isabella (reevoo.com)

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
ERÄELÄMÄÄ ohjelmatiedot - Telsu.fi
Nauris.fiReseptitSanakirjaTietovisatBlogitHoroskooppiVaihtoautot
Haulla eräelämää löytyy 12 tulevaa tv-ohjelmaa.
EräelämääS
ke 15.07. klo 17.25 - 17.55
3/8. Ohjelman juontajat, Evelina Åslund Bäck ja Peter Ekeström, liittyvät tällä kertaa hirviporukkaan Västerbottenin Ånäsetissa. Hirvistä riittääkin tarinoitavaa seurueeseen kuuluvien Linda Marklundin ja Hans Gradinin kanssa. Ruotsalainen metsästysohjelma. HD
EräelämääSu
to 16.07. klo 09.00 - 09.30
ke 22.07. klo 17.25 - 17.55
4/8. Tällä kertaa Evelina Åslund Bäck ja Peter Ekeström lähtevät Itä-Götanmaalle etsimään sorkkaeläimiä. Mukaan tulevat myös Josefin Wallin ja Sofie Therkelsen. Ruotsalainen metsästysohjelma. HD
ke 29.07. klo 17.25 - 17.55
5/8. Tänään Evelina Åslund Bäck ja Peter Ekeström lähtevät kumpikin taholleen kanalintuja pyytämään. Evelina liittyy Andreas ja Fredrik Almspångin seuraan Norrbottenissa, kun taas Peter lähtee metsälle Ann-Christine Perssonin kanssa Västerbottenissa. Isoissa metsissä vaeltamisessa on omat haasteensa. Ruotsalainen metsästysohjelma. HD
su 02.08. klo 13.30 - 14.00
Uusi sarja, osa 1/8. Ohjelman juontajat, Evelina Åslund Bäck ja Peter Ekeström, lähtevät villisikajahtiin Itä-Götanmaalle, Peterin kotimaisemiin. Seurueeseen liittyvät myös Peterin ystävät Björn Lindevall ja Thomas Knutsson. Evelina pääsee ampumaan ensimmäisen villisikansa piilokojusta. Ruotsalainen metsästysohjelma. HD
ke 05.08. klo 17.25 - 17.55
6/8. Evelina Åslund Bäck ja Peter Ekeström saavat avukseen iloisen mäyräkoiran, kun he lähtevät kuusipeuranpyyntiin Falerumiin, Itä-Götanmaan eteläosaan. Mukana ovat myös metsämiehet Johan Kindén ja Torbjörn Krig. Ruotsalainen metsästysohjelma. HD
su 09.08. klo 15.00 - 15.30
2/8. Nyt on Peterin vuoro tutustua Evelinan kotikontuihin. Kaksikko lähtee Evelinan ystävien kanssa riekkojahtiin Ljungdalsfjällenille, missä Peter löytää sisäisen rauhan. Ruotsalainen metsästysohjelma. HD
ke 12.08. klo 17.25 - 17.55
7/8. Peter ja Evelina lähtevät Pohjois-Skåneen hanhimetsälle Filip Rubinin ja Joakim Nikkosen kanssa. Tuulen suunta, lämpötila, tähtääminen - kaiken täytyy olla juuri oikein, jota jahti tuottaa tulosta. Ruotsalainen metsästysohjelma. HD
to 13.08. klo 08.50 - 09.20
www.telsu.fi > ohjelmatiedot > Eräelämää
Arvosana 2.1/5, annettu 346 ääntä.
Ghost Adventures02:30 - 03:15 Kutonen Pelastushelikopteri02:55 - 03:25 Nelonen The Walking Dead03:00 - 03:50 FOX Ylen aamu06:55 - 09:30 Yle TV1 Kauniit ja rohkeat09:10 - 09:35 MTV3 Tanskalainen maajussi11:40 - 12:10 Yle TV2 Luonto lähellä sydäntä13:10 - 13:50 Yle TV2 Isä Matteon tutkimuksia15:00 Yle Teema & Fem Pieni talo preerialla16:05 Yle Teema & Fem Roskasta ruoaksi17:25 Yle Teema & Fem Tuntematon perillinen18:30 Yle Teema & Fem Remontilla rahoiksi19:00 - 20:20 AVA Tango 35 v. juhlakonsertti19:30 - 21:00 AlfaTV Kunnes kuolema meidät erottaa21:00 - 22:00 Frii Ihme21:00 - 21:55 Yle TV1
Hercule Poirot: Kissa kyyhkyslakassa18:55 - 20:30 Yle TV1 IMDb 8.0 Hymyilevä mies19:30 - 21:00 Yle TV2 IMDb 7.2 Unelmien sielunmessu21:00 - 23:00 Sub IMDb 8.3 Van Helsing21:00 - 23:20 Kutonen IMDb 5.9 Into the Grizzly Maze21:05 - 22:55 Hero IMDb 5.3 Älä sano sanaakaan22:45 - 00:50 MTV3 IMDb 6.3 Apinoiden planeetan synty23:00 - 00:55 Sub IMDb 7.6 Dad's Army23:20 - 01:10 Kutonen IMDb 5.2 Menetetty maa11.7. klo 00:30 - 02:35 FOX IMDb 8.1 American Pie - Luokkakokous11.7. klo 01:00 - 03:00 TV5 IMDb 6.7
Pinnalla juuri nyt: Simpsonit, Duudsonit: Päällikkö, Kova laki: Erikoisyksikkö, Pelastushelikopteri, Salatut elämät: Pihlajasatu, Astral-TV, Kun tomu laskeutuu, Sydämen asialla, Ihme, The Real Housewives of Beverly Hills


text:
Kirjastolaki (kumottu) 904/1998 | EDILEX
Kirjastolaki (kumottu) 4.12.1998/904
1 – 2 §1 lukuTavoitteet
3 §2 lukuKirjasto- ja tietopalvelujen järjestäminen
4 §3 lukuKirjasto- ja tietopalveluverkko
5 §4 lukuKirjastopalvelujen maksuttomuus
6 §5 lukuArviointi
7 §6 lukuKirjasto- ja tietopalvelujen valtionhallinto
8 – 11 §7 lukuErinäiset säännökset
12 §8 lukuVoimaantulo
Ks. KieliL 423/2003 ja Saamen kieliL 1086/2003.
Ylei...

matches: §1 §2 §3 §4 §5 §6 §7 §8


Masalan osayleiskaavan rakennuskiellon ja toimenpiderajoituksen jatkaminen MRL 38 §:n ja 128 §:n mukaisesti (kh, kv) | Kirkkonummi
Masalan osayleiskaavan rakennuskiellon ja toimenpiderajoituksen jatkaminen MRL 38 §:n ja 128 §:n mukaisesti (kh, kv)
Kuntatekniikan lautakunta, kokous 31.1.2019
§ 25 Masalan osayleiskaavan rakennuskiellon ja toimenpiderajoituksen jatkaminen MRL 38 §:n ja 128 §:n mukaisesti (kh, kv)
Annika Pousi, kaavoitusarkkitehti, annika.pousi@kirkkonummi.fi
Kunnanvaltuusto on kokouksessaan 3.2.2014 (§ 4) päättänyt asettaa Masalan osayleiskaava-alueen rakennuskieltoon MRL § 38:n ja 128 §:n mukaisesti kaavan lainvoimaiseksituloon saakka, kuitenkin enintään viideksi vuodeksi.
Masalan osayleiskaavan laatiminen on pantu käyntiin kaavoitusohjelman mukaisesti vuonna 2013. Osallistumis- ja arviointisuunnitelma hyväksyttiin 21.11.2013 (§ 86). Osayleiskaavan valmisteluaineisto (ent. kaavaluonnos) oli kuntatekniikan lautakunnan käsittelyssä 31.8.2017 (§ 18) sekä 26.10.2017 (§ 53), jolloin lautakunta päätti asettaa kaavan valmisteluaineiston nähtäville. Osayleiskaavaluonnos on ollut nähtävillä 13.11.-15.12.2017. Nähtävilläoloaikana järjestettiin asukastilaisuus 21.11.2017.
Masalan osayleiskaavan kaavaehdotusta varten laaditaan tällä hetkellä puuttuvia taustaselvityksiä. Kaavaehdotus on tavoitteena saada nähtäville keväällä 2019.
Rakennuskiellon ja toimenpiderajoituksen voimassaoloajan pidentäminen ja alueen laajentaminen
MRL:n mukaan rakennuskielto ja toimenpiderajoitus ovat voimassa enintään viisi vuotta. Kaavoituksen keskeneräisyyden vuoksi kunta voi pidentää aikaa enintään viidellä vuodella. Kunnan hakemuksesta elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus voi erityisestä syystä jatkaa tämän jälkeen rakennuskieltoa vielä enintään viidellä vuodella.
Rakennuskieltoaluetta esitetään laajennettavaksi siltä osin kuin Masalan osayleiskaavan aluetta on laajennettu. Masalan osayleiskaavan valmisteluaineistovaiheessa kaava-alueeseen liitettiin aiemmin Luoman osayleiskaavan alueeseen kuulunut Sjövikin alue.
Kielto ei koske asemakaavoitettuja alueita. Kielto ei koske myöskään olemassa olevien rakennusten korjaus- ja muutostöitä, rakennusten laajennuksia ja pihapiireihin toteutettavia rakennusjärjestyksen mukaisia talousrakennuksia, eikä maatilatalouden harjoittamisen kannalta välttämättömien talousrakennusten tai yhdyskuntateknistä huoltoa palvelevien rakennusten rakentamista. Rakennuskielto ei myöskään koske hankkeita, joilla on voimassa oleva poikkeamispäätös tai suunnittelutarveratkaisu.
- Masalan osayleiskaavan kunnanvaltuuston 3.2.2014 (§ 4) päätöksen mukainen rakennuskieltoalue
- Masalan osayleiskaavan laajennettu rakennuskieltoalue
- Maankäyttö- ja rakennuslaki § 38 ja § 128
päättää pidentää Masalan osayleiskaavan rakennuskiellon ja toimenpiderajoituksen aikaa karttaliitteen ja siinä esitettyjen rajoitusten mukaisesti enintään viidellä vuodella tai kunnes osayleiskaava on saanut lainvoiman.
päättää laajentaa Masalan osayleiskaavan rakennuskielto- ja toimenpiderajoitusaluetta Masalan osayleiskaavan valmisteluaineiston aluerajauksen mukaisesti
tiedottaa rakennuskiellosta ja toimenpiderajoituksesta rakennusvalvonnalle
Käsittelyn aikana Kati Kettunen teki muutosesityksen, jonka mukaan rakennuskieltoa jatketaan 2 vuotta.
Ehdotusta kannattivat Matti Kaurila ja Anneli Granström.
Puheenjohtaja totesi, että tuli äänestää pohjaehdotuksen ja palautusehdotuksen välillä, koska oli annettu pohjaehdotuksesta poikkeavia ehdotuksia. Puheenjohtaja ehdotti, että äänestetään seuraavasti: pohjaehdotus = JAA, Kati Kettusen muutosesitys = EI
Pohjaesityksen puolesta äänesti kolme (3); Pekka Jäppinen, Viveca Lahti ja Oskar Holopainen. Kati Kettusen muutosesityksen puolesta äänesti seitsemän (7); Kati Kettunen, Kim Männikkö, Matti Kaurila, Nina Serow, Anneli Granström, Miisa Jeremejew ja Jarmo Uimonen. Tyhjää äänesti yksi (1); Erkki Ahlsten.
Kati Kettusen muutosesitys voitti äänin seitsemän (7) - kolme (3) ja lisäksi annettiin yksi (1) tyhjä ääni.
Kuntatekniikan lautakunta päätti esittää kunnanhallitukselle ja edelleen kunnanvaltuustolle, että se
päättää pidentää Masalan osayleiskaavan rakennuskiellon ja toimenpiderajoituksen aikaa karttaliitteen ja siinä esitettyjen rajoitusten mukaisesti kahdella vuodella tai kunnes osayleiskaava on saanut lainvoiman.
Masalan osayleiskaavan laajennettu rakennuskieltoalue.pdf.pdf (pdf, 2587 kt)
Masalan osayleiskaavan kunnanvaltuuston 3.2.2014 (§ 4) päätöksen mukainen rakennuskieltoalue.pdf.pdf (pdf, 424 kt)
Tähän päätökseen voidaan hakea muutosta kirjallisella valituksella Helsingin hallinto-oikeudelta 30 päivän kuluessa tiedoksisaannista.
Valitukseen oikeutettu
- sillä, johon päätös on kohdistettu;
- sillä, jonka oikeuteen, velvollisuuteen tai etuun päätös välittömästi vaikuttaa
– todistus siitä, minä päivänä päätös on annettu tiedoksi muu selvitys valitusajan alkamisesta
§ 23 Pöytäkirjan tarkastaminen
§ 24 Kantvikin osayleiskaavan rakennuskiellon ja toimenpiderajoituksen jatkaminen MRL 38 §:n ja 128 §:n mukaisesti (kh, kv)
§ 26 Muutos Kirkkonummen kaavoitusohjelmaan 2019 - 2023 (kh, kv)
§ 27 Kirkkolaakson kauppakeskuksen asemakaava, alustava maankäyttösuunnitelma
§ 28 Kirkkonummen kunnan toripaikka- ja tapahtumamaksut 2019
§ 29 Tie- ja ulkoilualueiden valaistuksen huoltotyöurakan option käyttäminen
§ 30 Kuntatekniikan lautakunnan edustajan nimeäminen kulttuuristrategian valmistelua varten perustettavaan työryhmään
§ 31 Kuntatekniikan lautakunnan vuoden 2019 talousarvion käyttösuunnitelman hyväksyminen
§ 32 Valvottavat viranhaltijapäätökset, kuntatekniikan lautakunta


Isumaginninermi Maalaaruteqarnermi Aalajangiisartut ukiumoortumik nalunaarutaat 2011 - AUA
Isumaginninermi Maalaaruteqarnermi Aalajangiisartut ukiumoortumik nalunaarutaat 2011
Uani atuarsinnaavatit suut suliat Isumaginninermi Maalaaruteqarnermi Aalajangiisartut annermik suliarisimaneraat 2011-mi
Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup aalajangiisinnaatitaanera isumaginnittoqarfiup aqunneqarnera aaqqissuussaaneralu pillugit Inatsisartut peqqussutaat nr. 11, 12. november 2001-imeersumi § 8, imm. 1-imi aamma 2-imi allassimavoq. Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfik, isumaginninnermi maleruagassat malillugit kommunit imaluunniit Ilaqutariinnermut, Isumaginninnermi Naalakkersuisoqarfik aalajangiinerannut naammagittaalliuuteqartarfiuvoq. Naammagittaalliuuteqartarfiup atuunnera peqqussummi §§ 9 – 11-imi erseqqinnerusumik inatsisitigut maleruagassaqartinneqarpoq. Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfik pillugu nalinginnaasumik Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfik isumaginninnermut suliassaqarfimmi nunami allaffissornikkut naammagittaalliortarfittut qullersaavoq. Suliassat ataasiakkaat qanoq suliarineqartassanersut aalajangiiffigineqartassanersullu pillugu, ilitsersuutinit aamma oqartussaasunit allanilluunniit oqaaseqaatinut tunngatillugu arlaannaannulluunniit attuumassuteqanngitsumik allaffissornikkut, eqqartuussivimmut assigusumik oqartussaasuuvoq.
Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup ukiumi nalunaaruteqarfiusumi, piffissap suliassanik suliarinninnermut atorneqartartup sivikillisinneratigut, aammalu aalajangiinerit suli qaffasissumik pitsaassuteqartinnerisigut, innuttaasut inatsisitigut pisinnaatitaaffiisa qulakkeernissaat suli sammivaa. Isumaginninnermut Naammagittaalliuteqartarfiup ukiut siuliisulli suliat kukkunillit 47-t utertippai, Kommunini sullissinerup amigarnerujussua peqqutaallluni. 2011-mi naammagittaalliortarfiup suliassat 270 tiguai, suliallu 341-t inaarsarlugit. Agguartaarinermi suliat suliarineqartarput qaammatini qulini imaluunniit aqqanilinni. Assersuussinermi erseqqissarneqarsinnaavoq, Isumaginninnermi Naammagittaalliortarfiup 2010-mi suliassat 291 tigusimammagit 336-llu naammassisimallugit.
Isumaginninnermut Naammagittalliortarfiup naammagittaaliutit amerliartorneri annertuumik innarluutilinnut tunngasut naammagittaalliutit ernumanartutut isigai. Siornatigut Ilaqutareeqarnermut, Avatangiisinut, Ilageeqarnermut Naligiisitaanermullu Naalakkersuisoqarfiup Kommuninut Januarip aallaqqaataani 2011-mi aaliangiinissamut piginnaatitsissut tunniunneqarpoq annertuumik innarluutilinnut tunngasut suliassat. Taakkununnga tunngasut naammagittaalliutit appariangaatsiarput, aaliangiinissamut piginnaatitaanermut Kommuninut tunniussinerup kingorna.
Isumaginninnermut Naammagittaalliortarfiup 2009-mi tiguai: Naammagittaalliutit 23-t annertuumik innarluutillit pillugit,
2010-milu: Naammagittalliutit 62 annertuumik innarluutillit pillugit naammagittaalliutit
2011-milu: naammagittaalliutit 6-t annertuumik innarluutilinnut tunngasut tigusimallugit.
2011-mi naammagittaalliutini 6-nni pingasut akueriumaneqanngillat piginnaatitaaffiup amigarnera peqqutigalugu, tassa imaappoq Isumaginninnermut Naammagittaalliortarfiup piviusumik 3-t kisiisa suliarisinnaavai 2011-mi isertuni. Sulianik taakkuninnga sukumiisumik mississuinerup takutipaa, inersimasut timikkut innarluutillit, imaluunniit meeqqat angajoqqaanit meeqqat anguniagaanik suliaqartut. Inersimasut tarnikkut napparsimasuniit naammagittaalliutaanik takkuttoqassaarnikuuvoq. Siusinnerusukkut Kommunini sullissisuusut (piginnaatitsissummut uppersaateqarlutik) aaliangiussamut naammagittaalliortitsisinnaasarput, aaliangiussaq aaliangerneqarsimasoq Ilaqutareeqarnermut, Avatangiisinut, Ilageeqarnermut Naligiisitaanermullu Naalakkersuisoqarfimmiit Isumaginninnermi Naammagittaalliortarfimmut. Isumaginninnermi Naammagittaalliortarfiup paasinninnerivaa inuit annertuumik innarluutillit, immikkut ittumik pineqarput tarnikkut napparsimasut pisariaqartitaat naammagittaalliornissaminnut tapersersorneqarnissaat Kommuunit aaliangigaat pillugu Isumaginninnermi Naammagittaalliortarfimmut. Isumaginninnermut Naammagittaalliortarfiup ernumanini saqqummiunnikuuaa Ilaqutareeqarnermut, Avatangiisinut, Ilageeqarnermut Naligiisitaanermullu Naalakkersuisoqarfimmut Kanukokamullu. Isumaginninnermut Naammagittaalliortarfik neriuppoq ajornartorsiummut ikiuutaasinnaasumik aaliangiisoqassasoq.q
Allattoqarfiup aamma naammagittaalliuuteqartarfiup ataatsimiinnissaasa aaqqissuunnissaat isumagisaraa.Innuttaasut inatsisitigut pisinnaatitaaffii isumannaarniarlugit, Isumaginninnermi Naammagittaalliortarfik (Inatsisitigut siunnersuisarfik) IKIU-lu isumaqatigiissusiorput Tasiilaq, Ilulissat kiisalu Upernavik tikeraarneqarnerannik kinguneqartumik. Tassanilu Kommunit isumaginninnermut inatsisinik ilisimasaqarnerannik pitsanngorsaasoqarluni Inatsisartut inatsisaanni nr. 8, 13. juni 1994-imeersumi pisortat ingerlatsineranni suliassat suliarineqartarnerat pillugu. Taasumalu saniatigut Politiit eqqartuussisoqarfiillu ilisimatinneqarlutik, ullormut suliaannut attumassuteqarsinnaasunik Isumaginninnermi inatsisit malillugit. Aammalu aaliangiisartuni sulisoq tamanut paasititsiniaanermi ataatsimiititsilluni Oqaatsuni. Tassani innuttaasut ilisimatinneqarput naammagittaalliorsinnanermut Kommunip aaliangigaanut tunngasumut Isumaginninnermi Naammagittaalliuteqartarfimmut. Kiisalu Narsami isumaginninnermi suliaqartumik Kommune-mi sulisumit oqaloqarteqarluni, Isumaginninnermut Naammagittaalliuteqartarfiup suliaanut tunngasumik nassuiaateqarluni.
Aalajangiinerit tamanut saqqummiunneqartut naalisarlugit
Matuma kinguliani aalajangiinerit 2011-imi tunngaviusumik aalajangiinertut ilusilerlugit tamanut saqqummiunneqartut naalisarnerat issuaavigineqarput. Ukiut siuliinitulli aaliangiussat amerlanerit oqaaseqarfigineqarput, inatsisit Inatsisartut inatsisaanni nr. 8, 13. juni 1994-imeersumi pisortat ingerlatsineranni suliassat suliarineqartarnerat pillugu inatsit malinneqartarsimanngimmat. Aaliangiussat amigaatigikkajuttarpaat unnerluussinermi eqqortumik inatsimmik tunngaveqarnersoq, kiisalu tunngavilersuutit amigartarnerujussui. Kiisalu aaliangiussat arlaliupput innuttaasumut tamakkiisumik tapersiinngitsumik, allakkatigut nalunaarutigineqartussaagaluartumik – inatsisitigut piumasaqaataanngikkaluarpalluunniit. Allattuisussaatitaanermi Inatsisartut inatsisaat § 6 nr. 9, 13. juni 1994-imeersoq Pisortat ingerlatsinerat pillugu paasitinneqarsinnaatitaaneq suliani amerlasuuni malinneqartarsimanngimmat. Aaliangiinerit ataasiakkaat oqaaseqarfigineqarput amigaatit pillugit. Aalajangiinerit tamakkiisunngorlugit Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup nittartagaani atuarneqarsinnaapput: www.dsa.gl
1. 2009-015706 Siusinaartumik pensonisianik inummullu tapinik naatsorsuineq
8. aprili 2011
Suliami pineqarput aappariit tamarmik siusinaartumik pensionisiallit. Aappariit qammammut 10.500 koruuninik tunineqartarput. Akiligassat aalajangersimasut ilanngaatigereerlugit, imaappoq innaallagiaq kiassarnerlu aappariit qaammammut nammineq atugassaat 8.506,65-usarput. Kommunp Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfimmut allakkamini oqaatigaa aappariit inummut tapimik pissarsinissamut pisinnaatitaanngitsut, pissutigalugu aningaasat amerlassusii aappariinnut siusinaartumik pensionisialinnut qaammammut 8.000 koruuninit inummut tapimik pissarsinissamut kommunip ikinnerpaaffissaliussaanit qaffasinnnerummata. Isumaginninnermi aammagittaalliuuteqartarfik isumaqarpoq aappariit pensionisiassat qaffasinnerpaat pissarsiarisimagaat, tassaasut Inatsisartut peqqussutaanni nr. 4-mi, 7. Maj 2007-imeersumi § 11 malillugu aappariinnut tamarmik siusinaartumik pensionisialinnut tunniunneqarsinnaasut. Kiisalu Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfik isumaqarpoq aappriit inummut tapimik pissarsinissamut pisinnaatitaanngitsut, pissutigalugu aapaariit nammineq atugassaat akiligassat aalajangersimasut ilanngaatigereerlugit ima amerlaasuseqarmata aappariit nalinginnaasumik ulluinnarni inuuniarnissaannut naammallutik. Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup kommunimut oqaatigaa inummut tapimik qinnuteqarnermi qinnuteqartut ataasiakkkaat pisariaqartitaat pillugit piviusorsiortumik naliliisoqartassasoq. Siusinaartumik pensionisiat pillugit peqqussummi inummut tapinut tunngatillugu qummut killiliinissamut malittarisassani tunngavissaqanngilaq. Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfik kommunip aalajangiineranik allanngortitsinissamut inatsisitigut tunngavissaqanngilaq. Aalajangiinermut inatsisitigut tunngavigisaq tassaavoq siusinaartumik pensionisiat pillugit Inatsisartut peqqussutaanni nr. 4-mi, 7. Maj 2007-imeersumi §§ 11 aamma 15.
2. 40.72.03 pisortanit ikiorsiissutit – aapparisap qimannera – pilersuisussaaneq:
Suliami pineqarpoq anaanaq tallamanik mikisunik qitornalik. Naammagittaalliuuteqartarfik isumaqarpoq qinnuteqartoq pisortanit ikiorsiissutinik pissarsinissamut pisinnaatitaasoq. Aalajangiinermi Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup ilaatigut pingaartippaa aappariit najuaqatigiikkunnaarsimanerat avinnissamullu piareersimanerat. Naliliinermut ilaavoq aappariit aappariittut najugaqatigiikkunnaartut imminnut pilersuiffigeqatigiinnissamut pisussaaffeeruttarnerat , taamaattumik aappaasoq qinnuteqartumut meeqqanullu akilersuinissamik pisussaaffilerneqarsimasussaagaluarpoq. Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup aalajangiinermini innersuussutigaa akilersuutissat aalajangersaaviginissaannut kommuni pisinnaatitaaffimmik tigusisinnaasimagaluartoq kingornalu tamakku tunniunneqarnissaannik piumasaqarnissaq isumagalugu. Qinnuteqartup aapparmi aningaasarsiaasa allagartaannik pissarsisinnaasimannginnera qinnuteqartup meeqqallu iluaqutissaannut akornusiissanngilaq. Kommuni qinnuteqartup meeqqallu akilesuiffigineqarnissaannut ikiuunnissamut qinnuigineqarpoq. Aalajangiinermi inatsisitigut tunngavigineqarpoq pisortanit ikiorsiissutit pillugit Inatsisartut peqqussutaanni nr. 15-imi, 20. November 2006-imeersumi § 4, imm. 2 aamma § 5, imm. 1 aamma imm. 2, § 7 aamma § 13, kiisalu § 6, imm. 1, oqaaseqatigiit siulliit tulliilu.
3. 2010-035918 ilinniagalinnut pisortanit ikiorsiissutit:
Suliami pineqarpoq anaanaq kisermaaq ilinniagaqartoq. Pisortanit ikiorsiissutinik qinnuteqarsimavoq qaammammut ilinniarnersiutit 3.587,00 koruuniusut imminut meeqqamullu pilersuinermut naammanngimmata. Anaanaasup pisariaqartitai kommunip naatsorsuiffigai kingornalu pisortanit ikiorsiissutinik 2.334,00 koruuninik akuersissuteqarfigalugu. Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfik isumaqarpoq qinnuteqartoq pisortanit ikiorsiissutinik pissarsinissamut pisinnaatitaanngitsoq ilinniagaqartuunini pissutigalugu. Isumaginninnermi Naamaagittaalliuuteqartarfiup innersuussutigaa pisortanit ikiorsiissutinik tunniussinissamut akuersissuteqartoqarsinnaanngitsoq qinnuteqartoq pilersuinissamut isumalluuteqareerpat. Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup aalajangiinermini pingaartutut isigaa qinnuteqartoq inuuniarnerup tungaatigut nalaataqarnerlussimanngimmat, aammalu suliffissarsiortutut sukkulluunniit suliartoquneqarnissamut piareersimasuunngimmat. Kiisalu Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup oqaatigissavaa pisortanit ikiorsiissutit tunniunneqarsimasut utertillugit akilerneqassanngimmata. Aalajangiinermut inatsisitigut tunngavigineqarpoq pisortanit ikiorsiissutit pillugit Inatsisartut peqqussutaanni nr. 15-imi, 20. November 2006-imeersumi § 4, imm. 2, § 7, imm. 1 aamma § 8, imm. 1 oqaaseqatigiit siulliit.
4. 2010-055413 pisortanit ikiorsiissutinik tunniunneqartunik utertitsineq – atornerluisutut katsorsartinneq:
Qinnuteqartoq ukiumi 2007-imi katsortinnissani pillugu pisortanit ikiorsiissutinik tunineqarpoq. Ikiorsiissutit tunniunneqartut utertitassanngorlugit tunniunneqarput. Qinnuteqartup akileraarutinik utertoorutissaqarneranut tunngatillugu kommunip utertoorutissat uninngatippai qinnuteqartup utertitassaanut ilanngaatissatut. Tamatuma kingorna qinnuteqartup utertitsinissaminik uppernarsaat atsiorpaa. Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfik isumaqarpoq kommuni pisortanit ikiorsiissutit, katsorsartinnissamut angalanissamullu atugassatut tunniunneqartut utertillugit akileqqunissaannik piumasaqassalluni pisinnaatitaanngitsoq. Taamatuttaaq kommuni qinnuteqartup akileraarutinit utertoorutissaanik uninngatitsinissamut pisinnaatitaanngilaq. Aalajangiinermt tunngavigineqarpoq aningaasanik tunniunneqartunik utertitsinissamut piumasaqaatit nammassineqannginnerat. Akileraarutinit utertoorutissat utertissanut atorneqartut qinnuteqartumut utertillugit akilerneqassapput, taamatuttaaq qinnuteqartup kommunimut utertillugit akilersimasani tigoqqissavai. Kiisalu Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup oqaatigissavaa kommuni sorlerluunniit pisortanit ikiorsiissutinik utertillugit akileeqqusinissamut tunngatillugu kommunip nammineq iluani malittarisassaliorsinnaanngitsoq, malittarisassani qinnuteqartup katsorsartinnini, ilinniarnini assigisaaluunniit naammassisinnaanerai apeqqutaatillugu. Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup kommunip aalaajangiinera allanngortippaa. Aalajangiinermut tunngaviuvoq pisortanit ikiorsiissutit pillugit Inatsisartut peqqussutaanni nr. 15-mi, 20. November 2006-imeersumi §§ 20, imm. 1, aamma 28, imm. 1, oqaaseqatigiit siulliit aamma oqaseqatigiit aappaat.
5. 2009-022116 Pisortanit ikiorsiissutinik utertitsineq – angalanermi aningaasartuutit:
Suliami pineqarput aappariit marlunnik ukiulimmik nunami allami napparsimmavimmut suliaritikkiartortussamik qitornallit. Kommuni ataataasup angalanissaanut atugassanik aningaasanik pisortanit ikiorsiissuteqarpoq, ikiorsiissutit utertitassanngorlugit tunniunneqarput. Aningaasat tunniunneqarnerinut atatillugu akiligassaqarnermut allagartaq ataataasup atsiorpaa. Ataataasup aningaasanik tunniunneqartunik utertitsinissamik piumasaqaat naammagittaalliuutigaa, tassunga ilanngullugu kommunip akiitsunik ikilisaanissaq isumakkeerinissarluunniit itigartitsissutigimmagit. Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfik isumaqarpoq ataataasup ikiorsiissutit utertillugit akilissanngikkai. Aalajangiinermut tunngavigineqarpoq ikiorsiissutit sumilluunniit tunngaveqaraluarpata utertititsinissamik piumasaqarnermut piumasaqaatinik nammassinninnermut uppernarsaammik takussutissaqanngilaq. Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup aamma innersuussutigaa angalanermut atugassanik ikiorsiissutinik tunniussinissamut inatsisitigut tunngavissaqarsimanngippat, taamaattorli ataataasup utertitsinissamik oqaasii tunngavigiinnarlugit ikiorsiinissaq akuersissutigineqarsimappat, utertitsinissamik piumasaqarneq atorsinnaanngilaq. Tamatumunnga tunngaviuvoq kommnip akuersissuteqartarnermi malittarisassanik eqqortitsisussaanera, tamannalu isumaqarpoq ikiorsiissuteqarnissamut piumasaqaatit pigineqanngipata utertitsinissamik piumasaqaateqartoqarsinnaanngilaq. Kommunip aningaasanik atorniartarfittut atornissaanut peqqussummi tunngavissaqanngilaq. Kommunip aalajangiinera allanngortinneqarpoq. Aalajangiinermut inatsisitigut tunngavigineqarpoq pisortanit ikiorsiissutit pillugit Inatsisartut peqqussutaanni nr. 15-imi, 20. November 2006-imeersumi §§ 27 aamma 28.
6. 2010-0308688 Meeqqanut tapinik naatsorsuisarneq – inooqatiginneq:
Suliami pineqarpoq anaanaq marlunnik qitornalik, taanna 4. Januar 2010 meeqqanut tapermik qinnuteqarpoq. Ullormit 7. August 2009-miit inooqateqarsimavoq. Aallaqqaammut kommuni meeqqamut tapermik akuersissuteqarpoq 2009-mi anaanaasup isertitai tunngavigalugit. Aalajangiinermi kingusinnerusukkut pisumi anaanaq itigartinneqarpoq nammineq aappaasullu ataatsimut isertitaat tunngavigalugit. Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfik isumaqarpoq anaanaasoq januar 2010-miit meeqqamut tapermik pissarsinissamut pisinnaatitaasoq nammineq isertitai tunngavigalugit. Qinnuteqarnerup nalaani anaanaasup inooqatigisaatalu sivikinnerpaamik ukiumi ataatsimi inooqatigiissimannginnerat innersuussutigineqarpoq. Taamaattumik inooqataasup isertitai naatsorsuinermi ilanngunneqartussaanngillat. Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup oqaatigaa meeqqamut tapeq september 2010-miit naatsorsoqqinneqassasoq, pissutigalugu taamanikkut inooqatigiinneq ukiumi ataatsimi atareersimammat. Kingornagut meeqqamut tapeq inooqatigiit ataatsimut isertitaat tunngavigalugit, inooqatigiinneq ataannarsimappat, naatsorsorneqartassapput. Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup kommunip aalajangiinera allanngortippaa. Aalajangiinermut tunngaviuvoq meeqqanut tapisiat pillugit Inatsisartut peqqussutaanni nr. 11-mi, 31. Oktober 1996-imeersumi § 1, imm. 1 aamma § 3, imm. 1 aamma imm. 3, kiisalu § 4, im. 1.
7. 2010-040320 Meeqqanut akilersuutit tunniunneqartarnerat:
Suliami pineqarpoq anaanaq ullormi 18. Oktober 2010-mi panimminut akilersuutinik siumoortumik qinnuteqarsimasoq. Pania taamanikkut qatanngummini angajullermi najugaqarpoq 10. Klassemi atuarnini ingerlatiinnarniarlugu. Kommuni qinnuteqaammik itigartitsigallarpoq niviarsiaqqap kimit pilersorneqarnerata misissuiffigeqaarnissaa innersuussutigalugu. Naammagittaalliuummi anaanaasup oqaatigaa meeqqanut akilersuutinik qinnuteqaatini itigartinneqarsimasoq panimmi angajumini najugaqanera pissutigalugu. Tamatuma kinguneraa meeqqamut akilersuutit anaanaasup panianut angajullermut tunniunneqarmata. Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfik isumaqarpoq meeqqamut akilersuutit siumoortumik 18. Oktober 2010 aallarnerfigalugu anaannaasumut tunniunneqartariaqarsimagaluartut. Paniup nukarliup angajumini najugaqarnera meeqqamut akilersuutinik siumoortumik tunniunneqartartut tunniunnissaannut akornutissaanngilaq. Tunniussinissamut apeqqut pingaarutilik tassa meeraq kimit pilersorneqarnersoq. Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup pingaartutut isigaa suliami taaneqartoq anaanaasoq panimmi angajulliup konto-anut aningaasanik ikisiuartarsimasoq panimmi nukarliup pilersornissaanut atugassanik. Taamatuttaaq taaneqarpoq kommunimit anaanasulluunniit panianit angajullermit assortorneqanngimmat anaanaasup panimminik nukarlermik pilersuinerata ingerlaannarnera. Kommunip meeqqamut siumoortumik akilersuutit panimmut angajullermut tunniunneqarsimasut utertillugit akilerneqarnissaat piumasarisinnaanngilaa, pissutigalugu taassuma aningaasanik pissarsinissamut pisinnaatitaannginnini ilisimasimasimanngimmagu. Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup kommunip aalajangiinera allanngortippaa. Aalajangiinermut inatsisitigut tunngavineqarpoq meeqqanut akilersuutit il. il. kiisalu meeravissiartaarnermi tapiissutit tunniunneqartarnerat pillugit Inatsisartut peqqussutaanni nr. 2-mi, 3. Marts 1994-imeersumi § 4 aamma Namminersornerullutik Oqartussat meeqqanut akilersuutit il. il. kiisalu meeravissiartaarnermi tapiissutit tunniunneqartarnerat pillugit nalunaarutaanni nr. 36-imi, 26. Juli 1994-imeersumi § 4, imm. 1.
8. 2009-015941 Naartunermi erninermilu ullormusiassanik naatsorsuisarneq – suliamik utertitsineq:
Suliami pineqarpoq arnaq 16. December 2008-mi naartunermut atatillugu ullormusianik kommunimut qinnuteqartoq. Kommuni qinnuteqaat oqaasiinnartigut itigartitsissutigaa. Naammagittaalliuummi arnap oqatigaa ernivissatut naatsorsuutigisaq sioqqullugu sapaatip akunnerini 13-ini ullormusiassanik naatsorsuinermi tunngaviusussat iluanni sapaatip akunneri marluk napparsimasimalluni. Sapaatip akunnerini taakkunani marlunni suliffeqanngikkallernermi ikiorsiissutinik pissarsisimavoq. Kommunip oqaatigaa naatsorsuinermi sapaatip akunneri aqqaniliinnaat tunngavigineqarsimasut, pissutigalugu arnaq piffissami tassaniinnaq akissarsiaqarluni sulisimammat. Sapaatip akunneri marluk suliffeqanngikkallarnermi ikiorsiissutisiffiusut naatsorsuinermi ilanngunneqanngillat. Kommunip oqaatigaa suliffeqanngikkallarnermi ikiorsiisarneq pillugu Inatsisartut peqqussutaanni § 21, imm. 2 imatut paasisassaasoq sapaatip akunneri marluk arnap pineqartup sulinngiffii naatsorsuinermi ilanngunneqartussaanngitsut. Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup suliaq kommunimit suliareqqitassanngorlugu utertippaa. Naammagittaalliuuteqartarfik isumaqarpoq Inatsisartut peqqussutaanni § 21, imm. 2 imatut nassuiartariaqartoq arnap napparsimanini pissutigalugu sapaatip akunnerini marlunni suliffimmiinnginnera isiginnginniartariaqartoq, taamalu suliffeqaannartutut isigisariaqarluni. Taamaattumik kommunip arnap ullormusiassaanik naatsorsuinermini sapaatip akunneri marluk suliffeqanngikkallarnermi ikiorsiissutisiffiusut naatsorsuinermi ilannguttariaqarsimagaluarpai. Suliaq utertinneqarpoq nutaamik naatsorsuineq pisussanngorlugu aammalu nutaamik aalajangiisoqartussanngorlugu. Aalajangiinermi inatsisitigut tunngavigineqarpoq naartunermi, erninermi meeravissiartaarnermilu sulinngiffeqartarneq il. il. ullormusiaqartarnerl pillugit Inatsisartut peqqussutaanni nr. 12-imi, 31. Oktober 1996-imeersuymi § 21, imm. 2.
9. 2010-038643 pisortanit ikiorsiissutit – nammineq pigalugu inigisaq:
Suliami pineqarput aappariit ukiukitsumik meerallit. Anaanaasoq pisortanit ikiorsiissutinik ilaatigut qaammammut aprilimut 2010 tunngatillugu ineqarnermut akiliutinut atugassanik qinnuteqarpoq, qaammammi tassani napparsimanini pissutigalugu sulisimanani. Kommuni qinnuteqaammik itigartitsivoq pisortanit ikiorsiissutit pillugt Inatsisartut peqqussutaanni nr. 15-imi, 20. November 2006-imeersumi § 13 innersuussutigalugu. Kingornagut kommunip innersuussutigaa nammineq pigisatut illugisamut/inigisamut ikiorsiinissamut ikiorsiissuteqarnissaq peqqussummi tunngavissaqanngitsoq. Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfik naak arlaleriarluni eqqaasitsereeraluarluni paasissutissanik suliamut tunngassuteqartunik qinnutigisaminik nassiussiffigineqarsimanngilaq. Taamaattumik naammagittaalliuuteqartarfiup paasissutissat pigisai malillugit aalajangiisoqarpoq. Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfik isumaqarpoq appariit aprilimi 2010-mi pisortanit ikiorsiisstuinik tunineqarnissamut pisinnaatitaasut. Pisortanit ikiorsiissutit tassaassapput ineqarnermut akiliut, innaallagissamut akiliut, solaroliamut aammalu inersimasunut marlunnut meeqqamullu inuussutissanut aningaasartuutissat. Ilaqutariit april qaammat isertitaqarsimappata taakku ikiorsiissutinit ilanngaatigineqassapput. Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup oqaatigaa pisortanit ikiorsiissutit pillugit peqqussummi apeqqutaatinneqanngitsoq inissiami attartortittakkami, nammineq piginneqataaffigisami (andelsbolig), namminerluunniit pigisami ineqarnermut akiliummik ikiorsiissuteqartoqassanersoq. Apeqqutaatitsinikkut peqqussutip atuuffigisaanik killeqartitsiniarneq ilitsersuusiornikkut pisinnaanngilaq, inatsimmilli tunngaveqassalluni. Kommunip aalajangiinera allanngortinneqarpoq. Aalajangiinermi inatsisitigut tunngavigineqarpoq pisortanit ikiorsiissutit pillugit Inatsisartut peqqussutaanni nr. 15-imi, 20. November 2006-imeersumi §§ 7 aamma 8.
10. 2009- 019838 Innarluuteqarneq – tapersersorterqarnermi nal. akunneri atugassiissutit:
Suliami pineqarpoq arnaq qaratsamigut aanaartoornermi kingunersanik annertuumik innaarluuteqalersimasoq. Tapersersortip nalunaarusiaa malillugu taannalu tunngavigalugu qinnuteqartoq sapaatip akunneranut nal. akunneri 40 ikiorteqartinneqalerpoq. Tapersersorteqarnermut nal. akunneri pillugit nutaamik qinnuteqaammut tunngatillugu Isumaginninnermut Naalakkersuisoqarfik (Ilaqutariinnermut, Kultureqarnermut, Ilageeqarnermut Naligiissitaanermullu Naalakkersuisoqarfik) aalajangerpoq sapaatip akunneranut nal. akunneri 20 tapersersorteqarnermut atugassatut akuersissutigalugit. Tapersersortip nalunaarusiaa malillugu qinnuteqartup peqqissutsip tungaatigut aammalu imminut ikiorsinnaanermi tungaatigut siuariaallaateqanngilaq. Isumaginninnermut Naalakkersuisoqarfiup tapersersorteqartitsinerup nal. akunnerinut 20-nut appariaateqartinnera tunngavilerpaa qinnuteqartoq siornatigutut sammisaqartinneqarunnaartussaasoq qasuersaarfeqarnissani aamma pisariaqartimmagu. Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup Isumaginninnermut Naalakkersuisoqarfiup aalajangiinera allanngortippaa. Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfik isumaqarpoq Naalakkersuisoqarfiup qinnuteqartup tapersersorteqarnermut nal. akunnerinik pisariaqartitsinerata milleriarsimanera uppernarsaasinngikkaa, taamalu aamma tamanna pillugu paasissutissanik takussutissaqarani. Taamaattumik Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfik isumaqarpoq qinnuteqartup sapaatip akunneranut nal. akunneri 40 suli tapersersorteqarnissamut pisariaqartikkai. Aalajangiinermut inatsisitigut tunngavigineqarpoq annertuumik innarluutilinnik ikiorsiisarneq pillugu Inartsisartut peqqussutaanni nr. 7-imi, 3. November 1994-imeersumi § 7 aamma annertuumik innarluutilinnik ikiorsiisarneq pillugu Namminersornerulllutik Oqartussat nalunaarutaanni nr. 9-mi, 4. April 2008-meersumi §§ 9 aamma 10.
11. 2011-047016 Ineqarnermut tapiissutit – qinnuteqaat:
Suliami pineqarpoq angut kisimiittoq. Taanna 9. Februar 2011 ineqarnermut tapiissutinik qinnuteqarsimavoq, tassani pineqarlutik ukiumut 2011-mut ineqarnermut tapiissutit. Kommunip 1. Marts 2011-imiit atuutilersunik ineqarnermut tapiissutinik akuersissuteqarpoq, taakku naatsorsorneqarlutik 2011-mi isertitassatut naatsorsuutigisat tunngavigalugit. Qinnuteqartup naammagittaalliuutigaa qaammatit januar aamma februar 2011 ineqarnermut tapiissutisiffiginnginnamigit. Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartgarfik isumaqarpoq qinnuteqartoq 1. Januar 2011 aallarnerfigalugu ineqarnermut tapiissutinik pissarsinissamut pisinnaatitaasoq. Aalajangiinermut tunngavigineqarpoq ineqarnermut tapiissutisinissamut apeqqutaanngitsoq ukiup aallartilaarnerani qinnuteqaateqarsimaneq. Aalajangiinermi pingaartinneqarpoq qinnuteqartup ikiorsiissutinik pissarsinissani inatsisitigut illersugaasumik qallikkut pisariaqartitamigut piumasaqaatigisinnaagaa. Tamanna isumaqarpoq qinnuteqartup nammineq inuttut atugarisami allannguuteqarnerinik kommuni ilisimatitassarigaa, taamaalilluni taamaaliornissamut tunngavissaqarpat ineqarnermut tapiissutit kommunip iluarsiivigissammagit. Kommunip aalajangiinera allanngortinneqarpoq. Aalajangiinermut inatsisitigut tunngavigineqarpoq inissiani attartortittakkani ineqarnermut tapiissutit pillugit Inatsisartut peqqussutaanni nr. 3-mi, 31. Maj 2001-imeersumi §§ 7 aamma 8 aamma inissiani attartittakkani ineqarnermut tapiissutit pillugit Inatsisartut peqqussutaata allanngortinneqarnera pillugu Inatsisartut peqqussutaanni nr. 13-imi, 14. November 2004-imeersumi § 9.
12. 2010043447 Ineqarnermut tapiissutinik naatsorsuineq – suliamik utertitsineq:
Suliami pineqarput aappariit angerlarsimaffimminni qitornaminnik najugaqateqanngitsut, massakkut inigisaminnut 2010-mi nuussimasut. Ineqarnermut tapiissutinik qinnuteqaat kommunip itigartitsissutigaa, itigartitsinermi kommunip innersuussutigalugu appariit ataatsimut isertitaasa ineqarnermut tapiissutisinissamut isertitatigut qummut killissarititat akimorsimammatigit. Aappariit oqaatigaat nuliaasoq siusinaartumik pensionisiaqartoq uialu suliffeqanngitsoq. Kingusinnerusukkut kommunip aalajangiineq tunngavilerpaa uiusoq massakkut suliffeqanngikkaluarluni, taamalu qangaanerusumut naleqqiullugu isertitaqartiginngikkaluarluni, isertitatigut ataavartumik ajorseriaateqarsimasutut oqaatigineqarsinnaanngimmata, imaammat Naalakkersuisoqarfiup ilitsersuusiaa malillugu isertitatigut annertuumik ataavartumillu appariaateqarneq imatut paasisariaqarmat ineqarnermut tapiissutinik naatsorsuineq isertitassatut naatsorsuutigisat tunngavigalugit pisinnaasoq. Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup siulittaasua isumaqarpoq kommunip aalajangiinera eqqunngitsuusoq. Aalajangiinermi pingaartutut isigineqarpoq isertitassatut naatsorsuutigineqartut tunngavigalugit tapiissutissanik naatsorsueqqittoqarsinnaaneranut peqqussutip isertitatigut appariaateqarnerup ataavartuunissaanik piumasaqaateqannginnera. Taamaammat Naalakkersuisoqarfiup inissiani attartortittakkani ineqarnermut tapiissutinik qinnuteqaatit suliarineqartarnerat pillugu ilitsersuusiaa, 2001-imi saqqummersoq matumunnga tunngatillugu eqqortuunngilaq. Peqqussutip atuuffii Naalakkersuisoqarfiup ilitsersuusiaa tunngavigalugu annikillisinneqarsinnaanngillat. Taamaattumik kommuni ukiumut 2011-mut tunngatillugu ineqarnermut tapiissutinik 2001-mi isertitassatut naatsorsuutigineqartut tunngavigalugit nutaamik naatsorsuissaaq. Aalajangiinermi inatsisitigut tunngavigineqarput inissiani attartortittakkani ineqarnermut tapiissutit pillugit Inatsisartut peqqussutaanni nr. 3-mi, 31. Maj 2001-imeersumi §§ 5 aamma 6 aamma ineqarnermut tapiissutisinissamut aningaasanut killiliussat, nammineq akileeqataassutissat kiisalu ineqarnermut tapiissutit aningaasartaasa ikinnerpaaffissaat amerlanerpaaffissaallu pillugit Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaanni nr. 12-imi, 2. Maj 2003-meersumi §§ 1 aamma 2.
13. 2010-040270 pisortanit ikiorsiissutinik naatsorsuineq – suliamik utertitsineq:
Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup siulittaasua isumaqarpoq inuup ullut 14-kkaarlugit akissarsisartup agguaqatigiissillugu qaammammut akissarsiassaanik naatsorsuinermi tunngavigineqassapput inuup pineqartup sapaatip akunneranut akissarsiai. Tamatuma kingorna kommunip sapaatip akunnerini 13-ini inuup pineqartup akissarsiassai naatsorsussavai, qaammatini pingasuni akissarsianut naapertuuttut. Akissarsiat 3-mik agguarneqassapput, taamalu inuup pineqartup qaammammut akissarsiassai nassaarineqassapput. Naatsorsuinermi naatsorsuutigineqassaaq qaammat ullunit 28-nit amerlanerusunik ulloqartarmat. Aalajangiineqrmi qarasaasiami nittartakkami takutinneqartutut takutinneqarpoq naatsorsuineq qanoq ingerlanneqassasoq. Suliaq utertinneqarpoq naatsorsuinermut tunngatillugu allaaserineqartut tunngavigalugit nutaamik suliassanngorlugu. Alajangiinermi inatsisitigut tunngavigineqarpoq pisortanit ikiorsiissutit pillugit Inatsisartut peqqussutaani nr. 15-imi, 20. November 2006-imeersumi §7, § 8, § 13, imm. 2 aamma § 14.
14. 2009-016920 Ineqarnermut tapiissutit – isertitatigut allannguutit – suliap utertinneqarnera:
Qinnuteqartoq siornatigut ineqarnermut tapiissutisisimanngitsoq tapiissutinik qinnuteqaamminik itigartinneqarpoq, itigartitsinermi innersuussutigineqarluni qinnuteqartup aappaatalu isertitaasa ineqarnermut tapiissutisinissami aningaasanut killissarititat akimormatigit. Naammagittaalliuummi oqaatigineqarpoq aappaasoq suliffeqanngitsoq, aappariillu sisamanik qitornaqartut. Kommunip oqaatigaa aappariit itigartinneqartut, inoqutigiiit isertitaat amerlavallaarmata, aammalu aappaasup suliffeqannginnerata kingunerisinnaanngimmagu ineqarnermut tapiissutit pillugit Inatsisartut peqqussutaanni nr. 3-mi, 31. Maj 2001-meersumi § 5 malilluygu aappariit ineqarnermut tapiissutinik akuersissuteqarfigineqarnerat., tassani pissutigalugu suliffeqanngineq inoqutigiit/aappariit isertitaasa ataavartumik appariaateqarnerattut isigineqarsinnaanngimmat. Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup siulittaasua isumaqarpoq kommuni nutaamik aalajangiisariaqartoq, pissutigalugu peqqussummi piumasarineqanngimmat isertitatigut appariaateqarneq annertuujussasoq ataavartuullunilu, peqqussummili taamaallaat pineqarluni isertitaqarnerup annertuumik appariaateqarsimanissaa. Tunngavittut Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup innersuussutigai peqqussummi § 5-imi allasimasut. Taamaattumik aapparit ineqarnermut tapiissutinik pissarsinissamut pisinnaatitaasussaallutik inoqutigiit isertitamikkut appariaateqarnerat annertuutut isigineqarpat. Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartariup oqaatigigaa ineqarnermut tapiissutit pillugit Inatsisartut peqqussutaanni § 5-mi pineqarmata pisut qinnuteqartup siornatigut ineqarnermut tapiissutinik pissarsiffiginngisai. Qinnuteqartoq ineqarnermut tapiissutisissarpat peqqussummi § 10 atorneqassaaq, tassani pineqarmat inoqutigiit isertitaasa annertuumik ataavartumllu appariaateqarsimanissaat naatsorsueqqittoqassappat. Aalajangiinermut tunngaviuvoq ineqarnermut tapiissutit pillugit Inatsisartut peqqussutaanni nr. 3-mi, 31. Maj 2001-imeersumi § 5, immk. 2.
15. 2011-049006 Sulisumut nal. akunnermusialimmut ineqarnermut tapiissutinik naatsorsuussineq:
Suliami pineqarpq ilinniartitsisoq nal. akunnermusialik, nal. akunnerini aalajangersimasuni atuartitsineq ajortoq. Ineqarnermut tapiissutinik qinnuteqarneranut atatillugu kommuni ullut 14-kkaarlugit akissarsiat allagartaat arfinillit piumasarai, taakkulu tunngavigalugit ukiumut aningaasarsiai naatsorsorlugit 126.252 koruuninut, taavalu ineqarnermut tapiissutit 2.285 koruuninut naatsorsorlugit. Naatsorsuinermi sulinngiffeqarnissat aammalu qinnuteqartup qaammammi januarimi suliffeqarsimannginnera naatsorsuutigineqarsimanngillat. Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup siulittaasuata kommunip qinnuteqartup ukiumut aningaasarsiaanik naatsorsugai pillugit aalajangiinera allanngortippaa. Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup siulittaasuata aalajangiinermut tunngaviliuppai piffissami sapaatip akunnerinik 12-inik sivisussuseqartumi qinnuteqartup isertitarisimasai 36.330 koruniusut, sapaatip akunneranut naatsorsorlugit 3037 koruuniusut. Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup siulittaasua naliliivoq qinnuteqartoq sapaatip akunnerin 41-ni sulisimassasoq, taakkulu akileraaruteqaataasussanik isertitassatut naatsorsuutigisanik 114.127 koruuninik naleqartut. Tamanna tunngavigalugu ineqarnermut tapiissutisiassat qaammammut 2.805 koruuniussapput. Aalajangiinerm inatsisitigut tunngaviuvoq inissiani attartortittakkani ineqarnermut tapiissutit pillugit Inatsisartut peqqussutaanni nr. 3-mi, 31. Maj 2001-imeersumi § 5.
16. 2010-043122 Suliffeqanngikkallarnermi ikiorsiissutit – nammineq pisuussutigalugu suliffeerunneq:
Suliami pineqarpoq qinnuteqartoq nammineq suliffimmit soraarsimasoq, soraaginnarlunilu suliffissarsiortutut nalunaarsortissimasoq. Sulifeqanngikkallarnermi ikiorsiissutinik qinnuteqarnerup nalaani kommunip qinnuteqartoq sapaatip akunnerini sisamani ikiorsiissutinik pissarsisinnaajunnaarallartutut nalunaarsorpaa, tassani innersuussutigalugu qinnuteqartup suliffimminit imminut soraarsissimanera, taamaalilluni suliffeerulluni nammineq pisuussutigisaminik. Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfik isumaqarpoq qinjnuteqartoq suliffeqanngikkallarnermi ikiorsiissutinik pissarsinissamut pisinnaatitaanngitsoq, aamma tamanna atuuttoq sapaatip akunnerisa sisamat qaangiunneranni. Qinnuteqartup suliffimmini pissusilersornera pissutaasimavoq suliffimminit soraarsitaaneranut. Nammineq pisuussutigalugu suliffeerunnermi suliffeqanngikkallarnermi ikiorsiissutinik pissarsisoqarsinnaanngilaq. Aalajangiinermi Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup oqaatigaa suliffeqanngikkallarnermi ikiorsiissutit pillugit peqqussut malillugu kommuni ikiorsiissutinik pisinaatitaanermik atorunnaarsitsigallarsinnaanngitsoq, taamaaliorsinnaallunili aatsaat qinnuteqartoq ikiorsiissutinik pisinnaatitaapppat, aammalu piffissami suliffeqanngikkallarnermi ikiorsiissutinik pisartagaqarfigisamini qinnuteqartoq pisuni § 11, imm. 1-mi nr. 1-miit 5-imut taagorneqartuni nammineq pisuussuteqarsimappat. Kommuni pisortanit ikiorsiissutinik pissarsisinnaanermut periarfissat pillugit aammalu suliffeqanngikkallarnermi pisortanit ikiorsiissutinik pissarsinissamut piumasaqaataasut naammassineqarsimanerat pillugit ilitsersuisimasussaagaluarpoq. Aalajangiinermut inatsisitigut tunngaviupput suliffeqanngikkallarnermi ikiorsiissutit pillugit Inatsisartut peqqussutaanni nr. 5-imi, 1. Juni 2006-imeersumi § 2, imm. 1, § 3 aamma § 11, imm. 1, aamma suliffeqanngikkallarnermi ikiorsiissutit pillugit Inatsisartut peqqussutaata allanngortinneqarnera pillugu Inatsisartut peqqussutaanni nr. 7-imi, 20. November 2006-imeersumi § 17, imm. 1.


text:
Koti / HD / Wolf tapetti hd HD
lähettänyt: Jeya elokuuta 20, 2016 sisään HD Jätä kommentti 3,599 näkymät 0
Tässä on paras kokoelma Wolf tapetti HD HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos Like This susi taustakuva hd HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
Edellinen: obito tapetti HD
48 Lait Power tapetti
Beatles tapetti
söpö Pokemon tapetti
jokeri iPhone tapetti

matches: HD hd HD HD hd HD