text:
Asia C‑631/17
Ennakkoratkaisupyyntö – Siirtotyöläisten sosiaaliturva – Asetus (EY) N:o 883/2004 – 11 artiklan 3 kohdan e alakohta – Jäsenvaltion kansalainen, joka on palkattu merenkulkijaksi kolmannen maan lipun alla purjehtivalle alukselle – Muuhun kuin työntekijän asuinvaltioon sijoittautunut työnantaja – Asetuksen henkilöllinen soveltamisala – Sovellettavan lainsäädännön määrittäminen
1. Onko sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun asetuksen N:o 883/2004(2) 11 artiklan 3 kohdan e alakohta katsottava säännökseksi, jolla kyseisessä asetuksessa säädetty sosiaaliturvaan sovellettavan lainsäädännön määrittävien sääntöjen (lainvalintasääntöjen) järjestelmä tehdään aukottomaksi ja jota sovelletaan kaikkiin tilanteisiin, joista asetuksessa ei nimenomaisesti säädetä, vai onko sen soveltamisala rajatumpi niin, että sitä sovelletaan yksinomaan työelämän ulkopuolella oleviin henkilöihin?
2. Tämä on tiivistetysti se kysymys, johon Hoge Raad der Nederlanden (Alankomaiden ylin tuomioistuin) pyytää ennakkoratkaisupyynnössään vastausta unionin tuomioistuimelta. Ennakkoratkaisupyyntö on esitetty asiassa, jossa asianosaisina ovat yhtäältä Latviassa asuva Latvian kansalainen, joka on ollut lyhyen ajan Alankomaihin sijoittautuneen yhtiön palveluksessa kolmannen maan lipun alla purjehtivalla ja nyt tarkasteltavalla ajanjaksolla unionin alueen ulkopuolella olleella aluksella, ja toisaalta Alankomaiden veroviranomaiset, jotka vaativat sosiaaliturvamaksujen maksamista kyseisen palvelussuhteen ajalta.
3. Nyt tarkasteltavassa asiassa unionin tuomioistuimella on ensimmäisen kerran tilaisuus tulkita asetuksen N:o 883/2004 11 artiklan 3 kohdan e alakohtaan sisältyvää säännöstä; kyseessä on uusi säännös, jota vanhassa asetuksessa N:o 1408/71(3) ei ollut. Tuomiolla, jonka unionin tuomioistuin tässä asiassa antaa, on tulevaisuudessa merkitystä asetuksella N:o 883/2004 säädettyjen lainvalintasääntöjen järjestelmän täsmentämisen kannalta.
4. Asetuksen N:o 883/2004 11 artikla on asetuksen II osaston ensimmäinen artikla. Sen otsikkona on ”Yleiset säännöt”, ja sen sanamuoto on seuraava:
4. Jäsenvaltion lipun alla merellä purjehtivalla aluksella yleensä tapahtuvaa palkkatyötä tai itsenäistä ammatinharjoittamista pidetään tätä osastoa sovellettaessa kyseisessä jäsenvaltiossa harjoitettavana toimintana. Kuitenkin jäsenvaltion lipun alla purjehtivalla aluksella työskentelevä henkilö, jonka toiminnasta maksaa korvauksen yritys tai henkilö, jonka kotipaikka tai liiketoimipaikka on toisessa jäsenvaltiossa, on viimeksi mainitun jäsenvaltion lainsäädännön alainen, jos hän asuu tässä valtiossa. Mainittua lainsäädäntöä sovellettaessa työnantajaksi katsotaan korvauksen maksava yritys tai henkilö.
II Tosiseikat, pääasian oikeudenkäynti ja ennakkoratkaisukysymys
5. Latviassa asuva Latvian kansalainen SF työskenteli 13.8.–31.12.2013 palvelussuhteessa Oceanwide Offshore Services B.V. ‑yhtiössä, jonka kotipaikka oli Alankomaat.
6. SF työskenteli kyseisen ajan merenkulkijoiden ammattikuntaan kuuluvana stuerttina Bahaman lipun alla purjehtivalla aluksella, joka oli tuolloin Pohjanmeren alaisen mannerjalustan Saksalle kuuluvalla vyöhykkeellä.
7. Alankomaiden veroviranomaiset, tarkemmin sanottuna Inspecteur van de Belastingdienst (verohallinnon tarkastaja), tekivät SF:lle osoitetun maksuunpanopäätöksen, joka koski sosiaaliturvamaksujen maksamista ajanjaksolta, jonka SF oli Oceanwide Offshore Services B.V. ‑yhtiön palveluksessa.
8. SF ei katsonut olevansa Alankomaiden sosiaaliturvamaksujärjestelmän alainen, joten hän nosti kanteen Alankomaiden veroviranomaisten päätöksestä rechtbank Zeeland-West-Brabantissa (Zeelandin ja Länsi-Brabantin alioikeus, Alankomaat).
9. Kyseinen tuomioistuin päätti puolestaan esittää Hoge Raadille eräitä ennakkoratkaisukysymyksiä SF:n tilanteeseen asetuksen N:o 883/2004 nojalla sovellettavan lainsäädännön määrittämiseksi.
10. Ennakkoratkaisua pyytäneen Hoge Raadin lähtökohtana on, että sekä SF että hänen työsuhteensa kuuluvat asetuksen N:o 883/2004 soveltamisalaan ja ettei hänen kyseisellä ajanjaksolla tekemäänsä työtä voida rinnastaa Euroopan unionin jäsenvaltion alueella tehtyyn työhön.
11. Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin katsoo, että koska SF:n tilanteeseen ei voida soveltaa mitään muuta asetuksen N:o 883/2004 säännöstä, tilanne kuuluu kyseisen asetuksen 11 artiklan 3 kohdan e alakohdan soveltamisalaan, ja että nyt tarkasteltavaan tapaukseen on näin ollen sovellettava sen jäsenvaltion lainsäädäntöä, jossa asianomainen henkilö asuu, toisin sanoen Latvian lainsäädäntöä.
12. Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin huomauttaa kuitenkin, että oikeudenkäynnin kuluessa on esitetty, että SF:n tilanteeseen olisi sovellettava asetuksen N:o 883/2004 11 artiklan 3 kohdan a alakohtaa luettuna yhdessä saman artiklan 4 kohdan kanssa. Kyseinen tuomioistuin huomauttaa, että jos tämä oikeudellinen luokittelu olisi oikea, SF:n tilanteeseen sovellettava laki olisi työnantajan sijoittautumisvaltion eli Alankomaiden laki.
13. Tässä yhteydessä Hoge Raad, joka on epävarma oman näkemyksensä oikeellisuudesta, on esittänyt unionin tuomioistuimelle seuraavan ennakkoratkaisukysymyksen:
”Minkä jäsenvaltion lainsäädäntö osoitetaan asetuksessa N:o 883/2004 sovellettavaksi sellaisen ajanjakson osalta, jona asianomainen on Alankomaihin sijoittautuneen työnantajan palveluksessa nyt käsiteltävässä tilanteessa, jossa kyse on asianomaisesta, joka a) asuu Latviassa, b) on Latvian kansalainen, c) on Alankomaihin sijoittautuneen työnantajan palveluksessa, d) työskentelee merenkulkijana, e) työskentelee Bahaman lipun alla purjehtivalla aluksella ja f) tekee tätä työtä Euroopan unionin alueen ulkopuolella?”
14. Ennakkoratkaisupyyntö saapui kirjaamoon 9.11.2017. Kirjallisia huomautuksia esittivät SF, Kreikan, Puolan ja Alankomaiden hallitukset sekä Euroopan komissio. Istunto pidettiin 8.11.2018 ja siihen osallistuivat SF, Kreikan ja Alankomaiden hallitukset sekä komissio.
15. Ennakkoratkaisukysymyksellään kansallinen tuomioistuin pyytää unionin tuomioistuinta selventämään, mitä lainsäädäntöä asetuksen N:o 883/2004 nojalla on sovellettava pääasian asianosaisen tilanteen kaltaisessa tilanteessa olevaan henkilöön, joka asuu lähtöjäsenvaltiossaan ja on työskennellyt toiseen jäsenvaltioon sijoittautuneen työnantajan palveluksessa merenkulkijan tehtävissä kolmannen maan lipun alla purjehtivalla aluksella, joka oli asianomaisella ajanjaksolla unionin alueen ulkopuolella.
16. Asiasta on esitetty kaksi vastakkaista näkemystä.
17. Ensimmäistä näkemystä kannattavat ennakkoratkaisua pyytävä tuomioistuin itse, Kreikan ja Puolan hallitukset sekä SF. Sen mukaan SF:n tilanteeseen on sovellettava asetuksen N:o 883/2004 11 artiklan 3 kohdan e alakohtaa, joka on luonteeltaan niin sanottu kaatopykälä, koska missään muussa asetuksen N:o 883/2004 säännöksessä siitä ei säädetä. Näin ollen SF olisi kotijäsenvaltionsa lainsäädännön alainen.
18. Toista näkemystä puolestaan kannattavat komissio ja Alankomaiden hallitus, jotka katsovat, että asetuksen N:o 883/2004 11 artiklan 3 kohdan e alakohtaa sovelletaan yksinomaan työelämän ulkopuolella oleviin henkilöihin eikä sitä siten voida soveltaa kyseisellä ajanjaksolla ammatillista toimintaa harjoittaneen SF:n tilanteen kaltaiseen tilanteeseen. Niiden mukaan SF:n tilanteeseen olisi pikemmin sovellettava unionin oikeuskäytännön(4) valossa tulkitun asetuksen N:o 883/2004 II osaston säännösten nojalla sen jäsenvaltion lainsäädäntöä, johon asianomaisen henkilön työnantaja on sijoittautunut.
19. Jotta unionin tuomioistuin voi vastata ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen kysymykseen, sen on siis määritettävä asetuksen N:o 883/2004 11 artiklan 3 kohdan e alakohdan soveltamisala. Tätä varten on nähdäkseni ensin tarkasteltava kyseistä säännöstä osana asetuksen N:o 883/2004 järjestelmää unionin tuomioistuimen asiaa koskevassa oikeuskäytännössään kehittämien periaatteiden perusteella ja määriteltävä sitten tämän tarkastelun perusteella säännöksen soveltamisala.
B Asetuksen N:o 883/2004 11 artiklan 3 kohdan e alakohta osana asetuksen järjestelmää
20. Kuten unionin tuomioistuin on useaan otteeseen todennut, asetuksen N:o 883/2004, jolla nykyaikaistettiin ja yksinkertaistettiin asetuksen N:o 1408/71 säännöksiä ja säilytettiin sen tavoite, tarkoituksena on sovittaa yhteen jäsenvaltioiden sosiaaliturvajärjestelmät sen takaamiseksi, että henkilöiden oikeutta vapaaseen liikkuvuuteen voidaan tosiasiallisesti käyttää.(5)
21. Kyseisellä asetuksella ei luoda yhteistä sosiaaliturvajärjestelmää vaan annetaan erillisten kansallisten järjestelmien jäädä edelleen voimaan(6) ja vahvistetaan useita yhteisiä periaatteita, joita on noudatettava kaikkien jäsenvaltioiden sosiaaliturvalainsäädännössä ja joilla varmistetaan yhdessä siihen sisältyvän lainvalintasääntöjärjestelmän kanssa, että henkilöitä, jotka käyttävät liikkumis- ja oleskeluvapauttaan unionin sisällä, ei aseteta heikompaan asemaan eri kansallisissa järjestelmissä sen vuoksi, että he ovat käyttäneet tätä oikeutta.(7)
22. Asetuksen N:o 883/2004 II osastossa säädetään lainvalintasäännöistä, joiden mukaan asetuksen soveltamisalaan kuuluviin henkilöihin sovellettava laki määräytyy. Näin ollen aina, kun henkilö kuuluu asetuksen N:o 883/2004 henkilölliseen soveltamisalaan, sellaisena kuin tämä on määritelty tämän asetuksen 2 artiklassa, sen 11 artiklan 1 kohdassa muotoiltua yhden lainsäädännön alaisuutta koskevaa sääntöä voidaan lähtökohtaisesti soveltaa, ja sovellettava kansallinen lainsäädäntö määritetään asetuksen II osaston säännösten mukaisesti.(8)
23. Unionin tuomioistuin on useassa yhteydessä selventänyt, että kyseisen osaston säännökset muodostavat täydellisen ja yhtenäisen lainvalintasääntöjen kokonaisuuden. Niillä pyritään estämään useampien kansallisten lainsäädäntöjen samanaikainen soveltaminen ja tästä mahdollisesti aiheutuvat vaikeudet mutta myös se, että asetuksen N:o 883/2004 soveltamisalaan kuuluvat henkilöt jäisivät ilman sosiaaliturvan tarjoamaa suojaa siitä syystä, ettei heihin voida soveltaa mitään lainsäädäntöä.(9)
24. Asetuksen N:o 883/2004 11 artikla on sen II osaston ”kulmakivi”, jonka avulla voidaan määrittää, kumpaa kansallista lainsäädäntöä on sovellettava kyseisen asetuksen soveltamisalaan kuuluviin henkilöihin.(10)
25. Erityisesti kyseisen 11 artiklan 3 kohdan e alakohdasta unionin tuomioistuin on todennut, että sillä vahvistetaan lainvalintasääntö, jolla pyritään määrittämään kansallinen lainsäädäntö, jota sovelletaan oikeuteen saada kyseisen asetuksen 3 artiklan 1 kohdassa lueteltuja sosiaaliturvaetuuksia, joita voivat vaatia muut kuin mainitun asetuksen 11 artiklan 3 kohdan a–d alakohdassa tarkoitetut henkilöt eli muun muassa henkilöt, jotka eivät ole taloudellisesti aktiivisia.(11)
26. Unionin tuomioistuin on lisäksi jo yksilöinyt asetuksen N:o 883/2004 11 artiklan 3 kohdan e alakohdalla tavoitellut päämäärät, jotka mainittiin juuri edellä 23 kohdassa. Unionin tuomioistuin on nimittäin täsmentänyt, että kyseisellä säännöksellä ei pyritä ainoastaan estämään useampien kansallisten lainsäädäntöjen samanaikaista soveltamista tiettyyn tilanteeseen ja tästä mahdollisesti aiheutuvia vaikeuksia, vaan myös välttämään se, että asetuksen N:o 883/2004 soveltamisalaan kuuluvat henkilöt jäisivät ilman sosiaaliturvaa siitä syystä, ettei heihin voida soveltaa mitään lainsäädäntöä.(12) Kyseisellä säännöksellä ei sen sijaan sinänsä pyritä määrittämään sosiaaliturvaetuuksia koskevan oikeuden olemassaolon aineellisia edellytyksiä, vaan jäsenvaltioiden on lähtökohtaisesti itse määritettävä nämä edellytykset lainsäädännössään.(13)
27. Kuten ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin ja tietyt unionin tuomioistuimessa huomautuksia esittäneet hallitukset ovat huomauttaneet, on myös todettava, että asetuksen N:o 883/2004 11 artiklan 3 kohdan e alakohta on kyseisellä asetuksella käyttöön otettu uusi säännös: aiemmassa asetuksessa N:o 1408/71 ei nimittäin ollut vastaavaa säännöstä.
28. Asetuksessa N:o 1408/71 oli ainoastaan yksi osittain kaatopykälän luonteinen säännös, joka – kuten komissio huomautti – lisättiin(14) yhteisöjen tuomioistuimen 12.6.1986 antaman tuomion Ten Holder (302/84, EU:C:1986:242) perusteella. Tämä säännös tarjosi kuitenkin ainoastaan mahdollisuuden määrittää, mitä lainsäädäntöä on sovellettava sellaisiin henkilöihin, joihin jonkin jäsenvaltion lainsäädäntöä on lakattu soveltamasta ilman, että toisen jäsenvaltion lainsäädäntö on tullut sovellettavaksi.(15)
29. Vaikka – kuten unionin tuomioistuin on todennut(16) – asetuksen N:o 1408/71 II osasto käsitti täydellisen ja yhtenäisen lainvalintasääntöjen kokonaisuuden, ei kyseisen asetuksen sääntelyjärjestelmässä ollut nimenomaista, ulottuvuudeltaan yleistä järjestelmän aukottomaksi tekevää säännöstä, jonka nojalla olisi ollut mahdollista määrittää, mitä lainsäädäntöä kaikkiin II osaston säännöksissä nimenomaisesti säädettyjen tapausten ulkopuolelle jääviin tapauksiin oli sovellettava.
30. Näissä olosuhteissa unionin tuomioistuimen oli täytynyt toistuvasti täyttää järjestelmän aukkoja määrittämällä – joko laajentavan tulkinnan tai asetuksen N:o 1408/71 II osaston säännöksiin tehdyn yleisen viittauksen avulla –, mitä lainsäädäntöä oli sovellettava yksittäistapauksiin, joista asetuksen II osaston lainvalintasäännöissä ei nimenomaisesti säädetty.(17)
C Asetuksen N:o 883/2004 11 artiklan 3 kohdan e alakohdan soveltamisala
31. Edellä esitetyt seikat onkin otettava huomioon, kun asetuksen N:o 883/2004 11 artiklan 3 kohdan e alakohtaa tulkitaan kyseisen säännöksen soveltamisalan määrittämiseksi ja erityisesti sen selvittämiseksi, sovelletaanko sitä komission ja Alankomaiden hallituksen väitteen mukaisesti yksinomaan työelämän ulkopuolella oleviin henkilöihin.
32. Unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan unionin oikeuden säännöksen tai määräyksen tulkinnassa on otettava huomioon paitsi sen sanamuoto myös asiayhteys ja sillä säännöstöllä tavoitellut päämäärät, jonka osa säännös tai määräys on.(18)
33. Jos ensinnäkin tarkastellaan asetuksen N:o 883/2004 11 artiklan 3 kohdan e alakohdan sanamuotoa, on todettava, että siinä on käytetty varsin yleisluonteisia ilmauksia. Sitä sovelletaan ”muihin kuin a–d alakohdassa tarkoitettuihin henkilöihin” ”jollei 12–16 artiklasta muuta johdu” ja ”sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän asetuksen muita säännöksiä, joissa – – [tällaisille henkilöille] taataan etuuksia yhden tai useamman muun jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti”.
34. Säännöksen sanamuodon tarkastelu osoittaa paitsi sen, että se on laadittu yleisluonteiseksi (”muut kuin a–d alakohdassa tarkoitetut henkilöt”), myös sen, että siihen kohdistuu kaksi niin ikään yleisluonteista poikkeusta: ensimmäinen koskee kaikkia asetuksen N:o 883/2004 II osaston säännöksiä eli kaikkia lainvalintasääntöjä, joiden nojalla asetuksen soveltamisalaan kuuluviin henkilöihin sovellettava laki voidaan määrittää, ja toinen mitä tahansa muuta asetuksen säännöstä.
35. Se, että sanamuoto on päätetty laatia tällaiseksi, puoltaa nähdäkseni tulkintaa, jonka mukaan kyseinen säännös on luonteeltaan järjestelmän aukottomaksi tekevä lainvalintasäännös, jonka tarkoituksena on kattaa soveltamisalansa piiriin kaikki ne tapaukset, joiden osalta asetuksessa N:o 883/2004 ei nimenomaisesti määritetä yksittäisen henkilön tilanteeseen sovellettavaa lainsäädäntöä.
36. Säännöksen sanamuotoa tarkasteltaessa ei sen sijaan nouse esiin mitään, mikä oikeuttaisi sen, että soveltamisala rajattaisiin yksinomaan työelämän ulkopuolella oleviin henkilöihin. Säännöksen sanamuodosta ei nimittäin millään tavalla ilmene, että sitä sovellettaisiin yksinomaan tiettyihin henkilöryhmiin.
37. Kun toiseksi tarkastellaan kyseisen säännöksen asiayhteyttä, on ensinnäkin todettava, ettei mikään muu asetuksen N:o 883/2004 säännös eikä mikään sen johdanto-osan perustelukappale tarjoa tukea näkemykselle, jonka mukaan kyseisen säännöksen soveltamisala rajoittuisi yksinomaan työelämän ulkopuolella oleviin henkilöihin.
38. Komissio perusteli kirjallisissa huomautuksissaan tätä näkemystä viittaamalla melko vaikeaselkoisella tavalla asetuksen N:o 883/2004 2 artiklaan, jossa säädetään asetuksen henkilöllisestä soveltamisalasta. On kuitenkin epäselvää, miten kyseisellä artiklalla itsessään voitaisiin perustella saman asetuksen 11 artiklan 3 kohdan e alakohdan soveltamisalan rajoittaminen yksinomaan työelämän ulkopuolella oleviin henkilöihin, eikä komissiokaan kyennyt selittämään tätä kirjallisissa huomautuksissaan tai istunnossa.
39. Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin vahvistaa, että pääasian oikeudenkäynnissä asetuksen N:o 883/2004 11 artiklan 3 kohdan e alakohdan soveltamisalan rajoittamista työelämän ulkopuolella oleviin henkilöihin perusteltiin vetoamalla johdanto-osan 42 perustelukappaleeseen. Kyseisen perustelukappaleen sanamuodosta(19) – jossa sitä paitsi viitataan Tanskan kuningaskunnan erityiseen tilanteeseen – käy kyllä ilmi, että asetus N:o 883/2004 on ulotettu uuteen, työelämän ulkopuolella olevien henkilöiden ryhmään. On kuitenkin epäselvää, miten pelkästään sillä, että tämä ulottaminen nimenomaisesti todetaan kyseisessä perustelukappaleessa, voidaan perustella se, että asetuksen N:o 883/2004 11 artiklan 3 kohdan e alakohdan soveltamisala olisi rajattava yksinomaan kyseiseen henkilöryhmään.
40. Nähdäkseni kyseisen 11 artiklan rakenteessa mikään ei myöskään puolla säännöksen soveltamisalan rajoittamista koskevaa näkemystä. Se, että kyseisen artiklan 4 kohdassa säädetään erilaisesta yksittäistapauksesta kuin saman artiklan 3 kohdan a–d alakohdassa, ei mielestäni ole millään tavoin omiaan tukemaan näkemystä, jonka mukaan nyt tarkasteltavan säännöksen soveltamisala olisi rajoitettava työelämän ulkopuolella oleviin henkilöihin. Mainittu erityistapaus kuuluu edellä 34 kohdassa mainittuihin poikkeuksiin.
41. Systemaattisesta näkökulmasta nämä kaksi poikkeusta, jotka kattavat kaikki muut asetuksen N:o 883/2004 säännökset, mielestäni päinvastoin puoltavat vahvasti väitettä, jonka mukaan asetuksen N:o 883/2004 11 artiklan 3 kohdan e alakohta on luonteeltaan järjestelmän aukottomaksi tekevä säännös.
42. Tätä näkemystä tukee niin ikään systemaattiselta kannalta se, että 11 artiklan, johon nyt tarkasteltava säännös sisältyy, otsikko on ”Yleiset säännöt” ja että kyseessä on asetuksen N:o 883/2004 II osaston ensimmäinen artikla; tämä osoittaa selvästi, että kyseiseen artiklaan sisältyvien säännösten soveltamisala on tarkoitettu yleiseksi.
43. Nyt tarkasteltavalla säännöksellä tavoitelluista päämääristä puolestaan voidaan kolmanneksi todeta, että – kuten edellä 26 kohdassa muistutettiin – unionin tuomioistuin on jo selkeästi yksilöinyt ne.
44. Tältä osin katson, että asetuksen N:o 883/2004 11 artiklan 3 kohdan e alakohdan ja koko asetuksen päämäärien toteutumisen – eli sen, ettei tiettyyn tilanteeseen sovelleta samanaikaisesti useita kansallisia lainsäädäntöjä ja etteivät asetuksen N:o 883/2004 soveltamisalaan kuuluvat henkilöt jää ilman sosiaaliturvaa siitä syystä, ettei heihin voida soveltaa mitään lainsäädäntöä – takaa parhaiten se, että kyseistä säännöstä tulkitaan siten, että kyseessä on yleisluonteinen, järjestelmän aukottomaksi tekevä ”kaatopykälä”, jolla varmistetaan, että sovellettava laki on mahdollista määrittää myös kaikissa niissä tapauksissa, joista asetuksessa ei nimenomaisesti säädetä.
45. Rajoittavaan tulkintaan, jolla nyt tarkasteltavan säännöksen soveltamisala rajoitettaisiin yksinomaan työelämän ulkopuolella oleviin henkilöihin, liittyisi nimittäin riski, että myös asetuksella N:o 883/2004 luotuun lainvalintasääntöjen järjestelmään jäisi aukkoja, mikä aiheuttaisi oikeudellisesti epäselviä tilanteita, jotka unionin tuomioistuimen pitäisi ratkaista jälkikäteen samoin kuin aiemman asetuksen N:o 1408/71 voimassa ollessa.
46. Nyt tarkasteltavan säännöksen päämääristä huomautan vielä, että komission istunnossa esittämä väite, jonka mukaan sen vuonna 1998 tekemästä ehdotuksesta asetukseksi(20) – jonka pohjalta asetus N:o 883/2004 sittemmin annettiin – käy ilmi, että lainsäätäjän tarkoituksena oli rajoittaa säännöksen soveltamisala työelämän ulkopuolella oleviin henkilöihin, ei saa tukea kyseisen ehdotuksen tekstistä.
47. Lopullisessa asetustekstissä asetuksen 11 artiklaksi otettua ehdotuksen 8 artiklaa koskevista perusteluista ei nimittäin millään tavalla käy ilmi, että lainsäätäjän tarkoituksena olisi ollut rajoittaa nyt tarkasteltavan säännöksen (joka säilyi lopullisessa asetustekstissä käytännössä muuttumattomana) soveltamisala yksinomaan työelämän ulkopuolella oleviin henkilöihin.(21)
48. Yhteenvetona voimme siis sanoa, että kaiken edellä esitetyn perusteella asetuksen N:o 883/2004 11 artiklan 3 kohdan e alakohtaa on mielestäni tulkittava laajentavasti koko asetuksen ja kyseisen säännöksen päämäärien mukaan sellaisina kuin unionin tuomioistuin on ne määritellyt. Näin ollen säännöstä, joka on asetuksella luodun lainvalintasääntöjen järjestelmän aukottomaksi tekevä säännös, sovelletaan nähdäkseni kaikkiin niihin henkilöihin, jotka eivät kuulu kyseisen artiklan 3 kohdan a–d alakohdissa tarkoitettuihin ryhmiin tai joihin sovellettavaa lainsäädäntöä mikään muu saman asetuksen säännös ei määritä, olipa syy tähän mikä tahansa, ei siis pelkästään sillä perusteella, että kyseinen henkilö on työelämän ulkopuolella.
49. Huomautan myös, että edellisessä kohdassa esittämäni asetuksen N:o 883/2004 11 artiklan 3 kohdan e alakohdan laaja tulkinta on sopusoinnussa unionin tuomioistuimen asetuksen N:o 1408/71 13 artiklan 2 kohdan f alakohdasta (eli säännöksestä, joka sittemmin korvattiin edellä mainitulla e alakohdalla) omaksuman tulkinnan kanssa. Unionin tuomioistuin oli nimittäin kyseistä vanhempaa säännöstä koskevassa oikeuskäytännössään säännöksen yleisen sanamuodon perusteella omaksunut laajan tulkinnan, jonka mukaan säännös kattaa ”kaikki ne mahdolliset tilanteet”, joissa jonkin jäsenvaltion lainsäädäntöä on lakattu soveltamasta tiettyyn henkilöön, ”olipa syy tähän mikä tahansa”.(22) Edellä 48 kohdassa esittämääni tulkintaa nyt tarkasteltavasta säännöksestä ei näin ollen mielestäni voida kyseenalaistaa muiden komission ja Alankomaiden hallituksen unionin tuomioistuimelle esittämien näkemysten perusteella.
50. Komissio on ensinnäkin viitannut yhtäältä sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista käsittelevän hallintotoimikunnan laatimaan ja hyväksymään Euroopan unionissa (EU), Euroopan talousalueella (ETA) ja Sveitsissä sovellettavasta lainsäädännöstä laadittuun käytännön oppaaseen(23) ja toisaalta työllisyyden, sosiaaliasioiden ja osallisuuden pääosaston julkaisuun ”Notes explicatives sur la modernisation de la coordination en matière de securité sociale”.(24) Tästä on huomautettava, että vaikka kyseiset asiakirjat ovat asetuksen N:o 883/2004 tulkintavälineitä, niillä ei ole pakottavaa vaikutusta eivätkä ne millään tavalla sido unionin tuomioistuinta tai kansallisia tuomioistuimia kyseisen asetuksen tulkinnassa.(25)
51. Toiseksi unionin tuomioistuimessa huomautuksia esittäneiden osapuolten useista viittauksista unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöön huomautan ennen kaikkea, että tuomion 14.6.2016, komissio v. Yhdistynyt kuningaskunta (C‑308/14, EU:C:2016:436), johon Alankomaiden hallitus on väitteensä tueksi viitannut ja joka mainittiin edellä 25 kohdassa, 63 kohta pikemminkin puoltaa nyt tarkasteltavan säännöksen tulkitsemista siten, ettei sitä sovelleta yksinomaan työelämän ulkopuolella oleviin henkilöihin. Kyseisessä kohdassa unionin tuomioistuin nimittäin käytti ennen tähän henkilöryhmään viittaamista ilmaisua ”muun muassa”,(26) mikä ilmaisee, ettei tarkoituksena ollut rajoittaa nyt tarkasteltavan säännöksen soveltamista yksinomaan kyseiseen henkilöryhmään.
52. Edellä mainitut tuomio Aldewereld ja tuomio Kik tarjoavat toki lisää tulkinnan kannalta hyödyllisiä näkökulmia, mutta on todettava, että ne annettiin ennen kuin asetuksen N:o 883/2004 11 artiklan 3 kohdan e alakohta tuli voimaan, toisin sanoen toisenlaisessa oikeudellisessa asiayhteydessä, jossa järjestelmän aukottomaksi tekevää säännöstä ei vielä ollut olemassa. Unionin tuomioistuimen tuossa toisenlaisessa asiayhteydessä tekemät ratkaisut eivät siten ole siirrettävissä asetuksen N:o 883/2004 uuteen yhteyteen, jossa ei enää ole tarpeen, että unionin tuomioistuin antaa tulkintaratkaisuja sääntelykehyksen aukkojen täyttämiseksi.
53. Kolmanneksi komissio esitti istunnossa väitteen, jonka mukaan asetuksen N:o 883/2004 järjestelmään sisältyy työskentelypaikan lain (lex loci labori) ja kotipaikan lain (lex domicilii) välinen hierarkia; vaikka määräytymisperusteissa olisi tällainen hierarkia, se ei mielestäni itsessään riitä oikeuttamaan asetuksen yksittäisen säännöksen soveltamisalan rajoittamista, kun asetuksessa ei nimenomaisesti säädetä tällaisesta rajoituksesta.
54. Neljänneksi katson, että yhdenvertaisen kohtelun periaatteeseen liittyvät vaatimukset, joihin komissio ja Alankomaiden hallitus ovat vedonneet, eivät ole ristiriidassa esittämäni asetuksen N:o 883/2004 11 artiklan 3 kohdan e alakohdan tulkinnan kanssa. Kuten nimittäin asetuksen johdanto-osan 5, 8 ja 17 perustelukappaleesta käy ilmi, asetuksen järjestelmässä kyseisen periaatteen tarkoituksena on taata kaikkien unionin ja jäsenvaltion alueella palkkatyötä tekevien henkilöiden yhdenvertainen kohtelu niin, että heihin sovelletaan asetuksen N:o 883/2004 11 artiklan 3 kohdan a alakohtaa.
55. Siinä tapauksessa, ettei asianomainen henkilö työskentele jäsenvaltion alueella, jolloin työnteon yhteys unionin alueeseen on heikompi, ei kuitenkaan ole lainkaan selvää, että yhdenvertaisen kohtelun periaatteeseen liittyvät vaatimukset (jotka puolestaan liittyvät asetuksen N:o 883/2004 yleisempään tavoitteeseen helpottaa henkilöiden vapaata liikkuvuutta(27)) taataan tehokkaammin käyttämällä pikemminkin työnantajan sijoittautumispaikkaan kuin asianomaisen henkilön asuinpaikkaan perustuvaa liityntäperustetta. Kuten Kreikan ja Puolan hallitukset ovat korostaneet, selkeän esimerkin tästä tarjoaa pääasian asianomaisen henkilön kaltaisten merenkulkijoiden työ, jolle on ominaista huomattava kansainvälinen liikkuvuus ja usein lyhytkestoiset ja usein etäsopimuksina tehdyt määräaikaiset sopimukset.
56. Viidenneksi edellä 48 kohdassa esittämääni asetuksen N:o 883/2004 11 artiklan 3 kohdan e alakohdan tulkintaa ei mielestäni horjuta istunnossa esiin tuotu mahdollinen riski siitä, ettei asianomaisen henkilön asuinjäsenvaltion lainsäädäntöön sisälly säännöksiä, joiden nojalla hän voi kuulua kyseisen jäsenvaltion sosiaaliturvajärjestelmään, ja että hän näin ollen jää ilman suojaa.
57. Tästä huomautan, että – kuten edellä 20 kohdassa ja sitä seuraavissa kohdissa mainitusta unionin tuomioistuimen oikeuskäytännöstä käy ilmi – asetuksen N:o 883/2004 II osaston säännösten ainoana tarkoituksena on sen kansallisen lainsäädännön määrittäminen, jota voidaan soveltaa asetuksen soveltamisalaan kuuluviin henkilöihin, eikä niillä sellaisenaan pyritä määrittämään edellytyksiä, jotka koskevat oikeutta tai velvollisuutta liittyä sosiaaliturvajärjestelmään tai johonkin tällaisen sosiaaliturvajärjestelmän alajärjestelmään, vaan nämä edellytykset määritetään kunkin jäsenvaltion kansallisessa lainsäädännössä.(28)
58. Unionin tuomioistuin on kuitenkin täsmentänyt, että edellä tarkoitetulla II osastolla luodun lainvalintajärjestelmän kattavuus vie kunkin jäsenvaltion kansalliselta lainsäätäjältä vallan päättää haluamallaan tavalla kansallisen lainsäädäntönsä soveltamisalasta ja ‑edellytyksistä tämän lainsäädännön alaan kuuluvien henkilöiden ja sen alueen osalta, jolla kansalliset säännökset tuottavat oikeusvaikutuksensa.(29)
59. Vahvistaessaan edellytyksiä oikeudelle liittyä sosiaaliturvajärjestelmään jäsenvaltioiden on nimittäin noudatettava voimassa olevia unionin oikeussääntöjä. Etenkin asetuksessa N:o 883/2004 säädetyt lainvalintasäännöt velvoittavat jäsenvaltioita ehdottomasti, eikä näillä siis ole mahdollisuutta ratkaista sitä, missä määrin on sovellettava niiden omaa tai jonkin toisen jäsenvaltion lainsäädäntöä.(30)
60. Kuten edellä 23 ja 26 kohdassa on todettu, edellä mainitun II osaston säännösten tarkoituksena on muun muassa estää se, että asetuksen soveltamisalaan kuuluvat henkilöt jäisivät ilman sosiaaliturvan tarjoamaa suojaa siitä syystä, ettei heihin voitaisi soveltaa mitään lainsäädäntöä. Tästä seuraa, että edellytykset oikeudelle liittyä sosiaaliturvajärjestelmään eivät voi johtaa siihen, että kyseessä olevan lainsäädännön soveltamisalan ulkopuolelle jätetään henkilöt, joihin kyseistä lainsäädäntöä voidaan soveltaa asetuksen N:o 883/2004 nojalla.(31)
D Ennakkoratkaisukysymyksen tarkastelu
61. Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen ennakkoratkaisukysymykseen on mielestäni vastattava kaiken edellä esitetyn ja edellä 48 kohdassa esittämäni asetuksen N:o 883/2004 11 artiklan 3 kohdan e alakohdan tulkinnan perusteella.
62. Tältä osin katson tarpeelliseksi vahvistaa alustavasti, että ne kolme lähtökohtaa, joihin kansallisen tuomioistuimen unionin tuomioistuimelle esittämä kysymys perustuu, vaikuttavat oikeilta.(32)
63. Ensinnäkään ei ole epäilystä siitä, että asetuksen N:o 883/2004 2 artiklan mukaisesti SF kuuluu asetuksen soveltamisalaan. Hänhän on Latvian kansalainen, joka asuu Latviassa, ja on riidatonta, että tarkasteltavalla ajanjaksolla häneen oli sovellettava jonkin jäsenvaltion – joko Latvian tai Alankomaiden – lainsäädäntöä.(33)
64. Toiseksi unionin tuomioistuin on jo todennut, että työskentelyä kolmannen maan lipun alla purjehtivalla aluksella ei voida rinnastaa jäsenvaltion alueella tehtävään työhön silloin, kun kyseinen alus on kansainvälisillä vesillä jäsenvaltiolle kuuluvalla mannerjalustavyöhykkeellä.(34)
65. Kolmanneksi on niin ikään selvää, että SF:n työsuhde muodostaa riittävän läheisen liitynnän unionin alueeseen. Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännöstä nimittäin ilmenee, että tällainen liityntä on olemassa, kun jäsenvaltiossa asuva unionin kansalainen on otettu palvelukseen toiseen jäsenvaltioon sijoittautuneeseen yritykseen, jonka lukuun hän työskentelee.(35)
66. Tämän todettuani katson, että sekä kansallinen tuomioistuin että unionin tuomioistuimessa huomautuksia esittäneet osapuolet ovat yhtä mieltä katsoessaan perustellusti, ettei pääasian asianomaisen henkilön tilanteeseen voida soveltaa mitään muuta asetuksen N:o 883/2004 säännöstä kuin 11 artiklan 3 kohdan e alakohtaa.
67. Kyseiseen tilanteeseen ei nimittäin ensinnäkään voida soveltaa mitään saman artiklan 3 kohdan a–d alakohdista; etenkään a alakohtaa ei voida soveltaa, koska merenkulkijan työtä ei ole tehty minkään jäsenvaltion alueella.
68. Toiseksi edellä mainitun 11 artiklan 4 kohtaa ei voida soveltaa, koska se soveltuu ainoastaan jonkin jäsenvaltion lipun alla purjehtivalla aluksella tapahtuvaan työhön, kun taas nyt tarkasteltavassa tapauksessa työ on tehty kolmannen maan lipun alla purjehtivalla aluksella.
69. Kolmanneksi tilanteeseen ei voida soveltaa mitään muuta asetuksen N:o 883/2004 II osaston säännöstä, koska ne soveltuvat pääasiassa tarkasteltavasta tilanteesta poikkeaviin tilanteisiin,(36) eikä mitään muuta kyseisen asetuksen säännöstä.
70. Näissä olosuhteissa ja kyseessä olevasta säännöksestä edellä 48 kohdassa esittämäni tulkinnan perusteella katson, että SF:n tilanteen kaltaiseen tilanteeseen sovelletaan asetuksen N:o 883/2004 11 artiklan 3 kohdan e alakohtaa ja että tällaisessa tilanteessa olevaan henkilöön sovelletaan siten asuinvaltion lainsäädäntöä.
71. Edellä esitetyn perusteella ehdotan, että unionin tuomioistuin vastaa Hoge Raad der Nederlandenin esittämään kysymykseen seuraavasti:
Sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun asetuksen N:o 883/2004 11 artiklan 3 kohdan e alakohtaa on tulkittava siten, että jäsenvaltion kansalaiseen, joka asuu lähtöjäsenvaltiossaan ja on työskennellyt toiseen jäsenvaltioon sijoittautuneen työnantajan palveluksessa merenkulkijan tehtävissä kolmannen maan lipun alla purjehtivalla aluksella, joka oli asianomaisella ajanjaksolla unionin alueen ulkopuolella, on kyseisellä ajanjaksolla sovellettava asuinjäsenvaltionsa lainsäädäntöä.
2 Sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta 29.4.2004 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 883/2004 (EUVL 2004, L 166, s. 1; jäljempänä asetus N:o 883/2004).
3 Sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän perheenjäseniinsä 14.6.1971 annettu asetus (ETY) N:o 1408/71 (jäljempänä asetus N:o 1408/71). Asetus on kumottu asetuksella N:o 883/2004 1.5.2010 alkaen.
4 Erityisesti on viitattu 29.6.1994 annettuun tuomioon Aldewereld (C‑60/93, EU:C:1994:271) ja 19.3.2015 annettuun tuomioon Kik (C‑266/13, EU:C:2015:188).
5 Ks. asetuksen N:o 883/2004 johdanto-osan 1, 3, 4 ja 45 perustelukappale. Ks. myös tuomio 14.6.2016, komissio v. Yhdistynyt kuningaskunta (C‑308/14, EU:C:2016:436, 67 kohta) ja tuomio 21.3.2018, Klein Schiphorst (C‑551/16, EU:C:2018:200, 31 kohta).
6 Tuomio 14.6.2016, komissio v. Yhdistynyt kuningaskunta (C‑308/14, EU:C:2016:436, 67 kohta) ja tuomio 21.3.2018, Klein Schiphorst (C‑551/16, EU:C:2018:200, 44 kohta).
7 Ks. julkisasiamies Cruz Villalónin ratkaisuehdotus komissio v. Yhdistynyt kuningaskunta (C‑308/14, EU:C:2015:666, 49 kohta).
8 Tuomio 25.10.2018, Walltopia (C‑451/17, EU:C:2018:861, 42 kohta).
9 Ks. tuomio 25.10.2018, Walltopia (C‑451/17, EU:C:2018:861, 41 kohta) ja julkisasiamies Mengozzin ratkaisuehdotus Bogatu (C‑322/17, EU:C:2018:818), alaviite 6 sääntelyjärjestelmältään asetuksen N:o 883/2004 kanssa samanlaista asetusta N:o 1408/71 koskevine oikeuskäytäntöviittauksineen. Ks. erityisesti tuomio 12.6.1986, Ten Holder (302/84, EU:C:1986:242, 21 kohta); tuomio 11.6.1998, Kuusijärvi (C‑275/96, EU:C:1998:279, 28 kohta); tuomio 13.9.2017, X (C‑570/15, EU:C:2017:674, 14 kohta) ja tuomio 6.2.2018, Altun ym. (C‑359/16, EU:C:2018:63, 29 kohta).
10 Julkisasiamies Mengozzin ratkaisuehdotus Bogatu (C‑322/17, EU:C:2018:818, 34 kohta).
11 Tuomio 14.6.2016, komissio v. Yhdistynyt kuningaskunta (C‑308/14, EU:C:2016:436, 63 kohta). Kursivointi tässä.
12 Edellä alaviitteessä 11 mainitun tuomion 64 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen.
13 Edellä alaviitteessä 11 mainitun tuomion 65 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen.
14 Ks. sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän perheenjäseniinsä annetun asetuksen (ETY) N:o 1408/71 sekä asetuksen (ETY) N:o 1408/71 täytäntöönpanomenettelystä annetun asetuksen (ETY) N:o 574/72 muuttamisesta 25.6.1991 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 2195/91 (EYVL 1991, L 206, s. 2), erityisesti sen johdanto-osan kolmas perustelukappale ja 1 artiklan 2 kohta.
15 Ks. tästä tuomio 11.6.1998, Kuusijärvi (C‑275/96, EU:C:1998:279, 40 kohta).
16 Ks. edellä alaviitteessä 9 mainittu oikeuskäytäntö.
17 Ks. tuomio 12.1.1983, Coppola (150/82, EU:C:1983:4, 11 kohta); tuomio 12.6.1986, Ten Holder (302/84, EU:C:1986:242, 13 ja 14 kohta); tuomio 29.6.1994, Aldewereld (C‑60/93, EU:C:1994:271, 11 kohta) ja sitä edeltänyt julkisasiamies Lenzin ratkaisuehdotus Aldewereld (C‑60/93, EU:C:1994:56) sekä tuomio 19.3.2015, Kik (C‑266/13, EU:C:2015:188, 48 ja 49 kohta).
18 Ks. mm. tuomio 21.3.2018, Klein Schiphorst (C‑551/16, EU:C:2018:200, 34 kohta).
19 Kyseisen perustelukappaleen sanamuoto on seuraava: ”Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti ja lähtien siitä, että tämä asetus ulotetaan koskemaan kaikkia Euroopan unionin kansalaisia, sekä sellaisen ratkaisun löytämiseksi, jossa otetaan huomioon kaikki asumisperusteisten järjestelmien erityispiirteisiin mahdollisesti liittyvät vaatimukset, pidettiin liitteessä XI säädettyä Tanskaa koskevaa erityistä poikkeusta, joka liittyy kansaneläkeoikeuteen ainoastaan tämän asetuksen soveltamisalaan sisällytetyn uuden henkilöryhmän eli työelämän ulkopuolella olevien osalta, asianmukaisena Tanskan järjestelmän erityispiirteiden vuoksi ja koska Tanskan voimassaolevan lainsäädännön mukaisesti (eläkelaki) kyseisiä eläkkeitä voidaan viedä maasta kymmenen vuoden asumisen jälkeen.”
20 Komission 21.12.1998 antama ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta, KOM(1998) 779 lopullinen.
21 Ks. edellisessä alaviitteessä mainitun ehdotuksen perustelujen s. 7.
22 Ks. yksityiskohtaisemmin tuomio 11.6.1998, Kuusijärvi (C‑275/96, EU:C:1998:279, 40 kohta).
23 Ks. ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=11366&langId=fi
24 Asiakirja on saatavilla ainoastaan ranskaksi, englanniksi ja saksaksi. https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=6481&langId=en
25 Ks. tästä julkisasiamies Mengozzin ratkaisuehdotus Bogatu (C‑322/17, EU:C:2018:818), alaviite 12.
26 Ranskaksi ”notamment”, englanniksi ”in particular” ja saksaksi ”insbesondere”.
27 Ks. edellä 20 kohta.
28 Ks. mm. edellä 21 ja 26 kohdassa mainittu oikeuskäytäntö sekä tuomio 25.10.2018, Walltopia (C‑451/17, EU:C:2018:861, 47 kohta).
29 Tuomio 26.10.2016, Hoogstad (C‑269/15, EU:C:2016:802, 34 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
30 Ks. tuomio 25.10.2018, Walltopia (C‑451/17, EU:C:2018:861, 48 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
31 Ks. tuomio 25.10.2018, Walltopia (C‑451/17, EU:C:2018:861, 49 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
32 Ks. edellä 10 kohta.
33 Ks. analogisesti tuomio 19.3.2015, Kik (C‑266/13, EU:C:2015:188, 38 ja 39 kohta).
34 Ks. vastaavasti tuomio 19.3.2015, Kik (C‑266/13, EU:C:2015:188, 40 kohta). Kuten Kreikan hallitus on aivan oikein huomauttanut, tilanne voisi kuitenkin olla toisenlainen, jos aluksella, jolla asianomainen henkilö työskenteli, tehdyn työn tarkoituksena oli jäsenvaltiolle kuuluvan mannerjalustan tutkiminen ja/tai sen luonnonvarojen hyödyntäminen. Tämän selvittäminen on kansallisen tuomioistuimen tehtävä. Ks. tuomio 17.1.2012, Salemink (C‑347/10, EU:C:2012:17, 35 kohta ja sitä seuraavat kohdat, ja edellä mainittu tuomio Kik, 41 kohdan viimeinen virke).
35 Ks. tuomio 29.6.1994, Aldewereld (C‑60/93, EU:C:1994:271, 14 kohta); tuomio 28.2.2013, Petersen ja Petersen (C‑544/11, EU:C:2013:124, 42 kohta) ja tuomio 19.3.2015, Kik (C‑266/13, EU:C:2015:188, 43 kohta).
36 Kyseisissä säännöksissä säädetään erityisiä sääntöjä, joita sovelletaan lähetettyihin työntekijöihin (12 artikla), kahdessa tai useammassa jäsenvaltiossa työskenteleviin henkilöihin (13 artikla), henkilöihin, jotka ovat valinneet vapaaehtoisen vakuutuksen tai valinnaisen jatkuvan vakuutuksen (14 artikla), unionin toimielinten sopimussuhteisiin toimihenkilöihin (15 artikla) sekä 11–15 artiklaan säädettyihin poikkeuksiin (16 artikla).

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


text:
EU-eläke 1408/71
EU-eläke 883/2004
EU-eläkkeen tarkistaminen
Lainsäädännön tilapäinen soveltaminen ja etuuksien väliaikainen maksaminen
Maksamattomien vakuutusmaksujen perintä ja perusteetta maksettujen etuuksien takaisinperintä
Suomen ja Chilen välinen sosiaaliturvasopimus
Vakuuttaminen EU-maissa työskenneltäessä
Työeläkelakipalvelu Julkinen Soveltamisohje Ohjeisto: EU-eläke 883/2004 Tulostettu:
Yleistä EU:n sosiaaliturva-asetuksista Julkaisuaika: 01.06.2012
Yleistä EU:n sosiaaliturva-asetuksista
Avaa Muutokset aiempaan ohjeeseen verrattuna:
Asetuksia 883/2004 ja 987/2009 sovelletaan 1.4.2012 alkaen Sveitsin ja 1.6.2012 alkaen ETA-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden välillä liikkuviin henkilöihin.
Tässä soveltamisohjeessa kerrotaan yleisiä asioita ja periaatteita sosiaaliturvan koordinoinnista EU-maiden kesken. EU-säännökset ovat muuttuneet uusien EU:n sosiaaliturva-asetusten
perusasetus 883/2004 sekä
täytäntöönpanoasetus 987/2009 voimaantulon myötä 1.5.2010.
Sveitsi soveltaa uusia asetuksia 1.4.2012 alkaen.
ETA-maat soveltavat uusia asetuksia 1.6.2012 alkaen. Ohjeessa kerrotaan myös tilanteista, joissa edelleen sovelletaan asetusten 1408/71 ja 574/72 säännöksiä. Tilanteet, joissa asetuksia 1408/71 ja 574/72 vielä sovelletaan, ovat kuitenkin vähentyneet huomattavasti Sveitsin ja ETA-maiden ryhdyttyä soveltamaan uusia sosiaaliturva-asetuksia.
Sosiaaliturvan koordinointiin liittyvä lainsäädäntö Asetukset 883/2004 ja 987/2009 muodostavat eri maiden sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista koskevan järjestelmän.
Perusasetuksen virallinen nimi on "Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 883/2004 sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta". Asetuksesta 883/2004 käytetään jäljempänä myös nimitystä perusasetus ja täytäntöönpanopanoasetuksesta 987/2009 nimitystä täytäntöönpanoasetus. Jäljempänä näistä säännöksistä käytetään yhteisnimitystä EU:n sosiaaliturvasäännökset tai EU-asetukset.
EU-asetusten määräykset syrjäyttävät niiden kanssa ristiriidassa olevat kansallisen lain säännökset. EU-asetukset ovat jäsenvaltioissa suoraan sovellettavaa lainsäädäntöä. Niillä on etusija kansalliseen lainsäädäntöön nähden ja niillä on välitön oikeusvaikutus. Asetuksia ei siis ole saatettu erikseen eduskuntalailla Suomessa voimaan, vaan niitä sovelletaan sellaisenaan. Käsiteltäessä EU-alueella liikkuvien työntekijöiden sosiaaliturvaoikeuksia tulee huomata myös asetus 1612/68 (asetus työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta yhteisön alueella). Sen tavoitteena on turvata työntekijöiden vapaa liikkuvuus muun muassa työntekijöiden elin- ja työoloja parantamalla. Liikkuville työntekijöille turvataan yhdenvertaisesti samat sosiaaliset ja verotukseen liittyvät edut kuin kotimaisille työntekijöille. Sosiaaliturva-asetusten uudistaminen Sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittaminen toteutettiin vuonna 1971 neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1408/71 (jäljempänä asetus 1408/71) ja sen täytäntöönpanoasetuksella (ETY) N:o 574/72(jäljempänä asetus 574/72). Näiden asetusten perusteella yhteensovitettiin kansalliset sosiaaliturvalainsäädännöt sen varmistamiseksi, että kaikki jäsenvaltioista lähtöisin olevat työntekijät voivat saada yhdenvertaisen kohtelun ja sosiaaliturvaetuudet riippumatta siitä, missä he työskentelevät tai asuvat. Nämä periaatteet ovat myös uudessa EU-asetuksessa 883/2004.
Asetusta 1408/71 on muutettu useita kertoja vuoden 1971 jälkeen yhtäältä sen mukauttamiseksi kansallisissa lainsäädännöissä tehtyihin muutoksiin ja toisaalta Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen päätösten perusteella. Muutokset ovat monimutkaistaneet yhteisön yhteensovittamissääntöjä.
Vuonna 1998 komissio antoi ehdotuksen asetukseksi sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista koskevien yhteisön sääntöjen yksinkertaistamisesta. Tämän jälkeen komissio antoi ehdotuksen edellä mainitun asetuksen täytäntöönpanoasetukseksi. Uudet EU:n sosiaaliturva-asetukset perustuvat kyseiseen ehdotukseen.
Uusien EU-asetusten tarkoitus on ollut yksinkertaistaa ja selkeyttää sosiaaliturvajärjestelmien koordinaatiosäännöksiä. Uudistusten tarkoitus on ollut entistä paremmin turvata EU-alueella liikkuvan työntekijän oikeus vapaaseen liikkuvuuteen. Uusissa asetuksissa korostetaan jäsenvaltioiden viranomaisten yhteydenpitoa ja yhteistyötä. Yhteistyölle on myös asetettu uusia velvoitteita.
Eläkkeitä koskevat säännökset ovat pysyneet melko samansisältöisinä asetuksessa 883/2004 kuin mitä ne ovat asetuksessa 1408/71. Tarkemmin EU-eläkkeistä uuden asetuksen mukaan katso EU-eläke 883/2004 -ohjeisto.
Vakuuttamissääntöihin on tullut joitakin muutoksia. Pääsääntö on edelleen se, että työntekijät ja yrittäjät vakuutetaan työskentelymaassa. Lähettämisen määräaika on kuitenkin pidentynyt 12 kuukaudesta 24 kuukauteen. Myös muun muassa kahdessa tai useammassa maassa työskentelyä koskien on tullut uusia määritelmiä ja kriteereitä vakuuttamiselle tietyssä jäsenvaltiossa. Lisäksi joitain erityisiä vakuuttamasääntöjä on poistettu. Vakuuttamissäännöistä uusien asetusten mukaan katso tarkemmin Vakuuttaminen EU-maissa työskenneltäessä -ohjeisto.
Uusissa EU-asetuksissa on myös uusi sovellettavaa lainsäädäntöä koskeva säännös, joka koskee niin sanottuja ei-aktiiveja eli henkilöitä, jotka ovat työelämän ulkopuolella. Heihin sovelletaan heidän asuinvaltionsa lainsäädäntöä. Vanhojen asetusten soveltaminen
Asetuksella 883/2004 kumotaan pääsääntöisesti asetus 1408/71. Asetus 1408/71 pysyy kuitenkin voimassa ja sen oikeusvaikutukset säilyvät seuraavien säädösten osalta (perusasetuksen 90 artikla):
Neuvoston asetus (EY) N:o 859/2003 asetuksen 1408/71 ja 574/72 muuttamisesta soveltamisalan laajentamiseksi koskemaan kolmansien maiden kansalaisia.
Täytäntöönpanoasetuksessa 987/2009 on vastaava säännös (96 artikla), jonka perusteella asetus 987/2009 kumoaa asetuksen 574/72 edellä mainittuja poikkeuksia lukuun ottamatta.
Edellä mainittu tarkoittaa, että asetukset 1408/71 ja 574/72 ovat edelleen voimassaolevaa EU-lainsäädäntöä ja niitä sovelletaan tietyissä erityistapauksissa.
Asetuksella 1231/2010 kumotaan asetus 859/2003 (kolmansien maiden kansalaisia koskeva asetus) niiden jäsenvaltioiden välillä, joita asetus 1231/2010 koskee. Tämä tarkoittaa sitä, että EU:n alueella liikkuviin kolmansien maiden kansalaisiin, joiden toiminta ei rajoitu pelkästään yhteen jäsenvaltioon sovelletaan asetuksia 883/2004 ja 987/2009. Asetus 1231/2010 ei kuitenkaan sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Tanskaa, eikä sitä sovelleta näihin maihin. Tämä tarkoittaa sitä, että kolmansien maiden kansalaisiin, jotka liikkuvat EU-maiden ja Yhdistyneen kuningaskunnan välillä, sovelletaan edelleen asetuksia 1408/71 ja 574/72. Katso tämän ohjeen kohta kolmansien maiden kansalaiset. Sveitsi ja ETA-maat eivät soveltaneet asetusta 859/2003, eivätkä ne myöskään sovella uutta kolmansien maiden kansalaisia koskevaa asetusta 1231/2010. Jos tapaukseen edelleen sovelletaan asetuksia 1408/71 ja 574/72 katso ohje Yleistä sosiaaliturvan koordinoinnista.
Ohjeessa on yleiset ohjeet em. asetusten soveltamisesta.
Uusien asetusten siirtymä- ja voimaantulosäännökset
Perusasetuksen artiklan 87 kohdassa 8 on säännökset siitä, että henkilöön voidaan tietyin edellytyksin soveltaa edelleen asetuksen 1408/71 mukaan määräytyvää lainsäädäntöä enintään 10 vuoden ajan. Tästä kerrotaan tarkemmin ohjeessa Yleistä vakuuttamisesta EU-maissa.
Perusasetuksen artiklan 87 kohtien 1 ja 3 säännösten mukaan uuden asetuksen perusteella ei kerry oikeuksia sen soveltamispäivää edeltävältä ajalta. Esimerkiksi eläketapahtuma on voinut sattua ennen uusien asetusten soveltamisen alkamispäivää, mutta oikeus eläkkeeseen syntyy vasta asetusten voimaan tultua. Katso tarkemmin ohjeesta EU-eläkepäätös. Katso tarkemmin ohjeesta Muutoksenhaku EU-eläkepäätökseen. EU-asetusten yleiset periaatteet
Työntekijöiden vapaa liikkuvuus on yhteisön oikeuden turvaama perusvapaus. Lissabonin sopimuksen 45 artiklan (aikaisemmin EY:n perustamissopimuksen 39 artikla) sisältää periaatteen, jonka mukaan työvoiman on voitava liikkua vapaasti jäsenvaltiosta toiseen. Lissabonin sopimuksen 48 artiklan (aikaisemmin EY:n perustamissopimuksen 42 artiklan) mukaisesti EU:ssa tulee olla käytössä järjestelmä, jonka perusteella eri maiden vakuutukseen kuulumisen kaudet huomioidaan tarvittaessa muissakin maissa ja jonka perusteella myös etuudet maksetaan maasta toiseen. Tämä säännös on EU:n sosiaaliturva-asetusten oikeudellinen perusta.
EU:n sosiaaliturva-asetuksissa on säännökset seuraavista periaatteista:
sosiaaliturvaan liittyvät etuudet turvataan EU-maasta toiseen siirryttäessä
eri maiden vakuutuskaudet lasketaan tarvittaessa yhteen, jotta henkilölle syntyisi oikeus etuuteen henkilö vakuutetaan vain yhdessä maassa kerrallaan
henkilöitä kohdellaan yhdenvertaisesti
EU:n sosiaaliturva-asetuksella ei muuteta kansallisia sosiaaliturvajärjestelmiä. Asetuksen tarkoituksena on ainoastaan määrätä, missä tilanteissa ja miten kansallista lainsäädäntöä sovelletaan eri jäsenvaltioissa liikkuviin henkilöihin. Sosiaaliturvan yhteensovittamisen ajatuksena on, että työntekijä ei menetä sosiaaliturvaan liittyviä oikeuksiaan sen vuoksi, että hän liikkuu maasta toiseen. EU:n sosiaaliturva-asetukset sisältävät myös hyvän hallintotavan periaatteen. Laitosten on vastattava kaikkiin kyselyihin kohtuullisessa ajassa ja toimitettava asianosaisille henkilöille kaikki tarvittavat tiedot, jotta he voivat käyttää asetuksen mukaisia oikeuksiaan. Jos asetuksen tulkinnassa tai soveltamisessa ilmenee vaikeuksia, laitosten, joita asia koskee, on oltava yhteydessä keskenään ratkaisun löytämiseksi.
EU-asetukset sisältävät joukon mekanismeja, joilla pyritään takaamaan järjestelmän sujuvuus sekä parantamaan jäsenvaltioiden ja niiden laitosten keskinäistä yhteistyötä erityisesti seuraavien elinten avulla:
Hallintotoimikunta käsittelee kaikkia tulkinnallisia kysymyksiä, jotka johtuvat tämän asetuksen säännöksistä tai mistä tahansa sopimuksesta tai järjestelystä, joka on tehty asetuksen perusteella.
Hallintotoimikuntaan perustettu tekninen toimikunta kerää asiaan liittyvät tekniset asiakirjat, tutkimukset ja muut vaadittavat tekijät.
Tilintarkastuslautakunta suorittaa tarvittavat laskelmat, jotta hallintotoimikunta voi tehdä päätöksensä.
Neuvoa-antava komitea laatii hallintotoimikunnalle lausuntoja ja ehdotuksia.
Hallintotoimikunnassa on hallituksen edustaja kustakin jäsenvaltiosta sekä Euroopan komission edustaja, joka osallistuu kokouksiin neuvoa-antavassa ominaisuudessa. Kyseisellä kokoonpanolla pyritään edistämään jäsenvaltioiden ja komission välistä yhteistyötä ja koordinointia.
Vakuuttaminen vain yhdessä maassa Työntekijä, itsenäinen ammatinharjoittaja tai työelämän ulkopuolella oleva henkilö kuuluu liikkuessaan EU-alueella vain yhden valtion sosiaaliturvalainsäädännön piiriin. Yleensä tämä valtio on työskentelyvaltio. Sosiaalivakuutusmaksut maksetaan vain tähän valtioon, ja etuudet myönnetään tämän jäsenvaltion lainsäädännön mukaisina ja kustannuksella. Työelämän ulkopuolella olevaan henkilöön sovelletaan asuinvaltion lainsäädäntöä
Henkilöllä, johon EU:n sosiaaliturva-asetuksia sovelletaan, on oltava samat jäsenvaltion lainsäädännön mukaiset etuudet ja velvollisuudet kuin kyseisen valtion kansalaisilla. Vakuutuskausien yhteenlaskeminen
Kun ratkaistaan, onko henkilö kuulunut jäsenvaltion lainsäädännön piiriin riittävän kauan, jotta hänelle voisi syntyä oikeus etuuksiin kyseisen valtion lain mukaan, otetaan tarvittaessa myös toisessa jäsenvaltiossa täytetyt vakuutuskaudet huomioon. Etuuksien maastavienti Myönnettyä etuutta ei saa yleensä lakkauttaa, keskeyttää tai etuuden määrää vähentää pelkästään sen vuoksi, että etuuden saaja muuttaa jäsenvaltiosta toiseen. Perusasetuksessa 883/2004 laajennetaan etuuksien maastaviennin periaatetta kaikkiin rahaetuuksiin erikseen mainittuja poikkeuksia lukuun ottamatta.
Henkilöllinen soveltamisala EU:n sosiaaliturva-asetuksia sovelletaan jäsenvaltion kansalaisiin, kansalaisuudettomiin sekä pakolaisiin, jotka asuvat jossakin jäsenvaltiossa. Lisäksi edellytetään, että henkilö on tai on ollut yhden tai useamman jäsenvaltion lainsäädännön alainen. Asetusta sovelletaan myös edellä mainittujen perheenjäseniin ja heidän jälkeensä eläviin eli edunsaajiin.
Asetuksia 1408/71 ja 574/72 sovelletaan edelleen tilanteissa, joissa kolmansien maiden kansalainen liikkuu EU-maiden ja Yhdistyneen kuningaskunnan välillä. Näitä asetuksia sovelletaan myös pohjoismaisen sopimuksen perusteella kolmansien maiden kansalaisiin ennen kuin uusi pohjoismainen sopimus tulee voimaan. Sopimuksen mahdollinen voimaantuloaika on vuoden 2013 alussa. Sen jälkeen kolmansien maiden kansalaisiin sovelletaan pohjoismaisen sopimuksen perusteella asetusta 1231/2010.
EU-kansalaisten perheenjäsenet EU:n sosiaaliturva-asetuksia sovelletaan EU-kansalaisten, pakolaisten tai kansalaisuudettomien henkilöiden perheenjäseniin ja jälkeen eläviin (edunsaajia) riippumatta näiden kansalaisuudesta sikäli kuin on kysymys etuuksista, joiden saaminen perustuu perheenjäsenyyteen (esimerkiksi perhe-eläke ja lapsilisät). Edunjättäjä ei EU-kansalainen Vaikka vakuutettu henkilö ei olisikaan EU-maan kansalainen, EU:n sosiaaliturva-asetuksia sovelletaan heidän edunsaajiinsa, jos he ovat EU-maan kansalaisia tai pakolaisia tai kansalaisuudettomia. Lisäksi edellytetään, että edunsaaja asuu jossakin EU-maassa. Kolmansien maiden kansalaiset Sosiaaliturvan koordinointiasetuksia 1408/71 ja 574/72 on sovellettu muidenkin kuin EU-/ETA-maiden ja Sveitsin kansalaisiin (asetus 859/2003) 1.6.2003 lukien (niin sanottuihin kolmansien maiden kansalaisiin). Asetusta 1408/71 sovellettiin kolmansien maiden kansalaisiin edelleen 1.5.2010 jälkeen. Uusi asetus 1231/2010, jolla laajennettiin asetukset 883/2004 ja 987/2009 koskemaan myös kolmansien maiden kansalaisia tuli kuitenkin voimaan 1.1.2011. Näin ollen asetuksia 883/2004 ja 987/2009 sovelletaan myös kolmansien maiden kansalaisiin, heidän perheenjäseniinsä ja jälkeensä eläviin, joita nämä asetukset eivät yksinomaan heidän kansalaisuutensa vuoksi koske 1.1.2011 alkaen. Edellytyksenä näiden asetusten soveltamiselle kuitenkin on, että kolmannen maan kansalaisella on laillinen asuinpaikka jonkin EU-maan alueella ja hän on tilanteessa, jossa kaikki osatekijät eivät rajoitu yhden jäsenvaltion alueelle. Kolmansien maiden kansalaisia koskevaa asetusta 1231/2010 sovelletaan kaikkiin muihin EU-maihin paitsi Tanskaan ja Yhdistyneeseen kuningaskuntaan. Sitä ei myöskään sovelleta ETA-maihin eli Norjaan, Islantiin, Liechtensteinin eikä Sveitsiin. Kolmansien maiden kansalaisiin, jotka liikkuvat EU-maiden ja Yhdistyneen kuningaskunnan välillä välillä, sovelletaan edelleen asetuksia 1408/71 ja 574/72. Pohjoismaisen sopimuksen kautta kolmansien maiden kansalaisiin ja heidän perheenjäseniinsä ja edunsaajiinsa sovelletaan EU:n sosiaaliturva-asetusten säännöksiä kaikissa Pohjoismaissa. Tanskalla on kuitenkin sopimuksessa liite, jolla se on rajoittanut perhe-etuuksien, peruseläkkeiden ja työttömiä koskevien säännösten soveltamista kolmansien valtioiden kansalaisiin. Pohjoismaista sopimusta ollaan uudistamassa. Sen tultua voimaan sovelletaan asetuksia 883/2004 ja 987/2009 myös kolmansien maiden kansalaisiin, jotka liikkuvat pohjoismaiden välillä, mukaan lukien Tanska. Voimaantulon ajankohta on kuitenkin vielä auki. Asetuksen 1408/71 soveltumisesta kolmansien valtioiden kansalaisiin on annettu erillinen yleiskirje A 15/2003.
Pakolaiset ja kansalaisuudettomat henkilöt Pakolaisen kuuluminen EU:n sosiaaliturva-asetusten soveltamispiiriin edellyttää, että hänet on jossakin EU-maassa hyväksytty pakolaiseksi. Pakolaisella tarkoitetaan pakolaisen oikeusasemaa koskevassa Geneven yleissopimuksessa vuodelta 1951 ja siihen liittyvässä pöytäkirjassa vuodelta 1967 tarkoitettua henkilöä. Kansalaisuudettomalla henkilöllä tarkoitetaan valtiottomien henkilöiden oikeusasemaa koskevan vuoden 1954 New Yorkin yleissopimuksen tarkoittamaa henkilöä. EU:n sosiaaliturva-asetusten soveltaminen pakolaisiin ja kansalaisuudettomiin edellyttää aina, että henkilö asuu EU-alueella. Suomessa pakolaisen tai kansalaisuudettoman henkilön aseman voi osoittaa esimerkiksi kopiolla passista tai viisumista.
Työntekijät ja itsenäiset ammatinharjoittajat
Perusasetuksessa (1 artiklan a ja b alakohdat) on määritelty palkkatyö ja itsenäinen ammatinharjoittaminen. Niillä tarkoitetaan toimintaa tai vastaavaa tilannetta, jota pidetään palkkatyönä tai itsenäisenä ammatinharjoittamisena kyseisen EU-maan sosiaaliturvalainsäädännössä. Virkamiehet Perusasetuksen (1 artiklan d alakohta) määritelmän mukaisesti virkamiehellä tarkoitetaan henkilöä, jonka katsotaan olevan virkamies tai jota kohdellaan virkamiehenä siinä EU-maassa, johon hänen työnantajanaan toimiva hallinto kuuluu.
Suomessa virkamiehenä pidetään lähtökohtaisesti henkilöä, joka on virkasuhteessa tai työsuhteessa työnantajaan, jonka toiminta rahoitetaan julkisista varoista. Alueellinen soveltamisala
EU-maita ovat Alankomaat, Belgia, Bulgaria, Espanja, Irlanti, Iso-Britannia, Italia, Itävalta, Kreikka, Kypros, Latvia, Liettua, Luxemburg, Malta, Portugali, Puola, Ranska, Romania, Ruotsi, Saksa, Slovakia, Slovenia, Suomi, Tanska, Tsekki, Unkari ja Viro.
ETA-maita ovat Islanti, Liechtenstein ja Norja. Sveitsi on solminut EU-maiden kanssa sosiaaliturvaa koskevan erillissopimuksen. Perusasetuksen 883/2004 rakenne Perusasetus jakaantuu seitsemään osastoon, joiden lisäksi siinä on yksitoista liitettä sisältävä liiteosa.
Asetuksen ensimmäinen osasto (artiklat 1 - 10) sisältää yleisiä määräyksiä. Osastossa on mm. käsitteiden määrittelyt, henkilöllistä ja asiallista soveltamisalaa koskevat määräykset, jäsenvaltioiden kansalaisten yhdenvertaisen kohtelun turvaava määräys, asetuksen ja muiden kansainvälisten sosiaaliturvaa koskevien järjestelyiden välistä suhdetta koskevat määräykset, asuinmaata koskevien edellytysten syrjäytymistä koskeva määräys sekä etuuksien päällekkäisyyden estämistä koskeva määräys (tarkemmat eläkkeitä koskevat määräykset ovat kolmannen osaston luvussa kolme). Toisen osaston (artiklat 11 - 16) määräykset koskevat sovellettavan lainsäädännön määrittelyä. Sovellettavan lainsäädännön määrittelystä on annettu tarkempia ohjeita Vakuuttaminen EU-maissa työskenneltäessä -ohjeisto.
Kolmas osasto sisältää eri etuuksien ryhmiä koskevia erityissäännöksiä. 1 luku: sairaus ja äitiys 2 luku: työkyvyttömyys 3 luku: vanhuus ja kuolema 4 luku: työtapaturmat ja ammattitaudit 5 luku: kuolemantapauksen johdosta annettavat avustukset 6 luku: työttömyysetuudet 7 luku: perhe-etuudet ja perheavustukset 8 luku: etuudet eläkeläisten huollettaville lapsille ja orvoille Eläkkeen määräytymisestä EU-säännöin katso tarkemmin EU-eläke 883/2004 -ohjeisto.
Neljännessä ja viidennessä osastossa ovat säännökset sosiaaliturvan hallintotoimikunnasta sekä neuvoa-antavasta komiteasta. Kuudennessa osastossa on erinäisiä säännöksiä ja seitsemännessä siirtymä- ja loppusäännöksiä. Täytäntöönpanoasetuksen 987/2009 rakenne Täytäntöönpanoasetusasetus 987/2009 sisältää perusasetuksen 883/2004 toimeenpanoa koskevat määräykset ja sen rakenne seuraa asetuksen 883/2004 rakennetta. Täytäntöönpanoasetuksessa on kuitenkin myös materiaalisia säännöksiä muun muassa lastenhoitoaikojen huomioon ottamisesta eläkkeen laskennassa. Perusasetuksen 883/2004 soveltaminen
Perusasetuksen 883/2004 soveltamisalaan kuuluvasta sosiaaliturvalainsäädännöstä säädetään artiklassa 3. Artiklassa luetellaan seuraavat sosiaaliturvan alat: sairausetuudet
äitiys- ja isyysetuudet
Suomessa sairaus-, äitiys- ja isyysetuuksiin luetaan sairausvakuutusjärjestelmän ja kuntoutuksen lisäksi myös koko julkinen terveydenhuoltojärjestelmä. työkyvyttömyysetuudet, (mukaan lukien ne, joiden tarkoituksena on ansiokyvyn ylläpitäminen tai parantaminen) Työkyvyttömyysetuuksiin kuuluvat mm. kansaneläke- ja työeläkejärjestelmän työkyvyttömyyseläkkeet, eläkkeensaajien hoitotuki sekä kuntoutus. vanhuusetuudet Vanhuusetuuksiin kuuluvat työeläke- ja kansaneläkejärjestelmän vanhuuseläkkeet, työttömyyseläke ja työeläkejärjestelmän osa-aikaeläke sekä eläkkeensaajien hoitotuki. perhe-eläke-etuudet Perhe-eläke-etuuksiin kuuluvat työeläkejärjestelmän ja kansaneläkejärjestelmän perhe-eläkkeet. työtapaturma- ja ammattitautietuudet Työtapaturma- ja ammattitautietuuksiin kuuluvat tapaturma- ja ammattitautilainsäädännön mukaiset korvaukset sekä tähän lainsäädäntöön liittyvä kuntoutus. kuolemantapauksen johdosta myönnettävät avustukset Kuolemantapauksen johdosta annettaviin avustuksiin kuuluu esimerkiksi tapaturmavakuutuslain nojalla maksettava hautausapu. työttömyysetuudet Työttömyysetuudet tarkoittavat sekä työttömyysturvalain mukaisen perusturvan että ansioperusteisen turvan työttömyysetuuksia. Työttömyysetuuksiin ei sellaisenaan sovellu etuuksien maastaviennin periaate. Työttömyysetuuksia ei lähtökohtaisesti makseta Suomesta ulkomaille. Ainoastaan tilanteissa, joissa työtön työnhakija lähtee toisen jäsenvaltion alueelle rajoitetuksi määräajaksi (enintään kolmeksi kuukaudeksi) etsimään töitä, säilyy hänen oikeutensa työttömyysetuuksiin lähtömaasta. varhaiseläke-etuudet
Osa-aikaeläke on perusasetuksen määritelmän mukainen varhaiseläke-etuus. Tästä on kerrottu tarkemmin ohjeessa EU-eläkkeen määräytyminen.
perhe-etuudet Perhe-etuuksia ovat lapsilisä, lasten kotihoidontuki, elatustuki ja eläkkeensaajan lapsikorotus. Tapauksessa Maaheimo ( C-333/00 ) tuomioistuin totesi, että lasten kotihoidon tuki kuuluu asetuksen 1408/71 soveltamisalaan. Tämän johdosta esimerkiksi lähetetyn työntekijän puolison hoitaessa kotona lapsia maksetaan kotihoidontuki myös maihin, joissa sovelletaan EU-asetuksia. EU-asetuksissa on määräykset myös niin sanotuista maksuihin perustumattomista erityisetuuksista, joissa on sekä sosiaaliavustuksen että sosiaaliedun piirteitä. Etuuksia ei myönnetä eikä makseta toisiin jäsenvaltioihin. Suomessa tällaisia etuja ovat:
eläkkeensaajan asumistuki työmarkkinatuki maahanmuuttajan erityistuki. Sähköinen tietojenvaihto
Tietojenvaihto jäsenmaiden välillä tapahtuu sähköisesti (täytäntöönpanoasetuksen 4 artikla 2 kohta). Alun perin sähköiseen tietojenvaihtoon siirtymiselle oli asetettu 24 kuukauden mittainen siirtymäaika (1.5.2010 – 30.4.2012). Sähköiseen tietojenvaihtoon tuli siirtyä kaikkien jäsenmaiden välillä viimeistään 1.5.2012. Aikataulu on kuitenkin lykkääntynyt ja tällä hetkellä sähköiseen tiedonvaihtoon on tarkoitus siirtyä 1.5.2014 alkaen.
Pääsääntöisesti siirtymäaikana pitäisi käyttää niin sanottuja paperisia versioita rakenteisista asiakirjoista, joista käytetään englanniksi nimitystä Structured Electronic Document (jäljempänä SED). SEDit on suunniteltu sähköistä tietojenvaihtoa varten. Siirtymäaikana tietojenvaihto voi kuitenkin vielä tapahtua E-lomakkeilla, jos ne tuotetaan sähköisellä sovelluksella. Lisäksi edellytetään, että liikkuvan työntekijän uusien asetusten mukaiset oikeudet eivät vaarannu. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että nykyisiä E-lomakkeita voidaan käyttää, jos uusien asetusten säännökset eivät ole muuttuneet siten, että niistä aiheutuisi maiden välillä vaihdettaviin tietoihin muutoksia. Siirtymäaikana on jäsenvaltioiden laitosten kuitenkin hyväksyttävä toisesta maasta tulevat lomakkeet olivat ne sitten uuden muotoisia paperisia SEDejä tai vanhoja E-lomakkeita, vaikka niitä ei olisikaan tuotettu sähköisellä sovelluksella.
Katso tarkemmin ohje EU-eläkkeen hakeminen ja käsittely.
EU-asetuksen soveltaminen Suomen työeläkelainsäädäntöön
Suomalaisen työeläketurvan osalta asetusta sovelletaan sekä yksityisen että julkisen sektorin lakisääteisiin työeläkkeisiin. Luottamustehtävää hoitavan henkilön eläke ja ulkomaantyön vapaaehtoinen TyEL-eläke määrätään TyEL:n säännösten perusteella ja myös lasketaan kuten TyEL:n mukainen peruseläke. Näin ollen EU-asetuksia sovelletaan myös luottamustoimiin ja ulkomaantyön vapaaehtoiseen vakuuttamiseen. EU-asetuksia sovelletaan julkisen sektorin lisäeläketurvaan sekä yksityisen sektorin vapaaehtoisiin rekisteröityihin lisäetuihin.
Katso tarkemmin ohje EU-eläkkeen määräytyminen.
Työ EU:n ulkopuolella ja asetuksen soveltaminen Joissakin tilanteissa EU:n sosiaaliturva-asetus voi tulla sovellettavaksi, vaikka työ tehtäisiin EU:n ulkopuolella. EY-tuomioistuin (nykyisin Unionin tuomioistuin) on ottanut kantaa EU-asetusten soveltamiseen EU:n ulkopuolella tehtävän työn osalta tilanteessa, jossa sosiaalivakuutusmaksuja on yritetty periä kahteen eri EU-maahan (
Aldewereld C-60/93 ). Kyseisessä tapauksessa Alankomaissa asuvan työntekijän lähetti EU:n ulkopuolelle Saksassa toimiva työnantaja. Sekä Saksa että Alankomaat vaativat sosiaaliturvamaksuja. EY-tuomioistuin katsoi, että asetuksen II osaston säännöt sovellettavasta lainsäädännöstä soveltuivat tapaukseen. Koska työntekijä ei työskennellyt asuinvaltiossaan, Alankomailla ei ollut oikeutta periä sosiaaliturvamaksuja, vaan työntekijän läheisemmät liittymäkohdat olivat Saksaan, joka oli työnantajan kotimaa. Saksalla oli näin ollen etusija maksujen perintään EU-alueella. Suomen solmimat sosiaaliturvasopimukset
Suomen EU- ja ETA-maiden sekä Sveitsin kanssa solmimat sosiaaliturvasopimukset ovat menettäneet suurelta osin merkityksensä siitä lukien, kun maissa on ryhdytty soveltamaan EU-säännöksiä, Suomessa 1.1.1994 lukien (asetus 1408/71). Perusasetus 883/2004 korvaa lähtökohtaisesti henkilöitä ja asioita koskevan soveltamisalansa osalta kaikki eri EU-maiden välillä aikaisemmin tehdyt kahdenväliset sosiaaliturvasopimukset ja pohjoismaisen sosiaaliturvasopimuksen. Asetuksen 883/2004 artiklan 8 mukaan kaksi tai useampi jäsenvaltio voivat kuitenkin tarpeen mukaan tehdä toistensa kanssa sopimuksia, jotka ovat tämän asetuksen periaatteiden ja hengen mukaisia. Pohjoismaisen sopimuksen sisältö rakentuu nykyään asetuksen 1408/71 varaan siten, että sopimuksen määräyksissä viitataan asetuksen määräyksiin. Sopimuksella on sovittu siitä, että Pohjoismaiden välillä liikkuviin henkilöihin sovelletaan asetuksen säännöksiä, vaikka henkilöt eivät kuulu asetuksen soveltamisalaan. Tällä on merkitystä Islannin ja Norjan osalta, sillä kyseiset maat eivät ole mukana asetuksessa, jolla asetus 1408/71 on ulotettu koskemaan kolmansien valtioiden kansalaisia. Pohjoismaisen sopimuksen johdosta myös kyseisten maiden ja Suomen välillä liikkuviin kolmansien valtioiden kansalaisiin sovelletaan asetusta 1408/71. Katso tarkemmin ohjeesta Yleistä sosiaaliturvan koordinoinnista.
Uusi pohjoismainen sopimus, jossa on huomioitu uudet EU:n sosiaaliturva-asetukset, astunee voimaan vuoden 2013 alussa.
Sveitsi EU ja EU:n jäsenvaltiot ovat solmineet Sveitsin kanssa uuden sopimuksen 31.3.2012 henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta EU:n ja Sveitsin välillä. Asetusta 883/2004 sovelletaan tämän sopimuksen perusteella Sveitsin ja EU-maiden välillä liikkuviin työntekijöihin 1.4.2012 alkaen. Sveitsin ja ETA -maiden välillä liikkuviin henkilöihin sovelletaan uutta asetusta kuitenkin vasta 1.6.2012 alkaen. Aiemmin Sveitsiin sovellettiin asetuksia 1408/71 ja 574/72, koska uusien sosiaaliturva-asetusten tullessa voimaan 1.5.2010, Sveitsi ei kuulunut näiden EU-asetusten soveltamisalaan, koska se vaati EU-Sveitsi -sopimuksen uudistamista.
EU-Sveitsi -sopimus ei koske kolmansien valtioiden kansalaisia, sillä Sveitsi ei ole mukana asetuksessa, jolla asetuksen 883/2004 soveltamisalaa on laajennettu koskemaan kolmansien valtioiden kansalaisia. Suomen ja Sveitsin kahdenvälisen 1.10.1986 voimaan tulleen sosiaaliturvasopimuksen soveltaminen lakkasi EU-Sveitsi -sopimuksen voimaantulosta lukien siltä osin kuin asetuksella säännellään samaa asiaa. Kahdenvälisen sopimuksen II osassa on määräyksiä siitä, minkä maan sosiaaliturvalainsäädäntöä sovelletaan. Vaikka Suomi - Sveitsi sosiaaliturvasopimus koskee lähtökohtaisesti vain Suomen ja Sveitsin kansalaisia, työntekijän lähettämistä koskevia säännöksiä sovelletaan kuitenkin myös kolmansien valtioiden kansalaisiin. Tämän johdosta kahdenvälinen sopimus voi tältä osin tulla edelleen sovellettavaksi.
EU:ssä on käytössä 23 virallista kieltä, joista suomi on yksi. Eläkkeenhakija tai muutoksenhakija saa käyttää omaa äidinkieltään tai mitä tahansa muuta EU:n virallista kieltä. Esimerkiksi Ruotsissa asuva suomalainen voi täyttää hakemuksensa joko suomeksi tai ruotsiksi taikka millä tahansa muulla EU:n virallisista kielistä. Unionin tuomioistuimen ratkaisun ( Maris C-55/77 ) mukaan jäsenvaltioiden viranomaisten, laitosten ja tuomioistuinten on erilaisista tai vastakkaisista määräyksistä huolimatta hyväksyttävä kaikki hakemukset tai muut asiakirjat, jotka koskevat asetuksen toteuttamista ja jotka on tehty toisen jäsenvaltion virallisella kielellä. Suomessa eläkelaitokset antavat päätöksensä ja vastineensa joko suomen- tai ruotsin kielellä riippuen siitä, kumman kielinen hakemus on jätetty. Hallintotoimikunta
Euroopan yhteisöjen komission yhteyteen on perustettu sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista käsittelevä hallintotoimikunta (jäljempänä hallintotoimikunta). Hallintotoimikunnassa toimivat jäsenvaltioiden hallitusten edustajat tarvittaessa asiantuntijoiden avustamana. Suomesta jäsenenä on kaksi sosiaali- ja terveysministeriön edustajaa. Hallintotoimikunta tehtävänä on muun muassa käsitellä kaikkia hallinnollisia ja tulkinnallisia kysymyksiä, jotka johtuvat perusasetuksen tai täytäntöönpanoasetuksen säännöksistä. Hallintotoimikunnan tehtävänä on lisäksi helpottaa asetusten yhdenmukaista soveltamista jäsenvaltioissa. Lisäksi sen tehtävänä on edistää jäsenvaltioiden ja niiden laitosten välistä yhteistyötä sosiaaliturvan alalla. Hallintotoimikunnan päätökset Hallintotoimikunta tekee päätöksensä perustamissopimuksessa vahvistettujen äänestyssääntöjen mukaisesti ja ne julkaistaan tarpeellisin osin. Seuraavat työeläkejärjestelmän ja Eläketurvakeskuksen toiminnan kannalta keskeiset hallintotoimikunnan päätökset on julkaistu EU:n virallisessa lehdessä 24.4.2010 (C 106)
Päätös N:o A1, tehty 12 päivänä kesäkuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 883/2004 mukaista asiakirjojen oikeellisuutta, sovellettavan lainsäädännön määrittämistä ja etuuksien myöntämistä koskevan vuoropuhelu- ja sovittelumenettelyn perustamisesta.
Päätös N:o A2, tehty 12 päivänä kesäkuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 883/2004 12 artiklan, joka koskee toimivaltaisen valtion ulkopuolella tilapäisesti työskenteleviin työkomennukselle lähetettyihin työntekijöihin ja itsenäisiin ammatinharjoittajiin sovellettavaa lainsäädäntöä, tulkinnasta.
Päätös N:o E1, tehty 12 päivänä kesäkuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 987/2009 4 artiklassa tarkoitettuun sähköiseen tiedonvaihtoon sovellettavan siirtymäkauden käytännön järjestelyistä.
Päätös N:o P1, tehty 12 päivänä kesäkuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 883/2004 50 artiklan 4 kohdan, 58 artiklan ja 87 artiklan 5 kohdan tulkinnasta työkyvyttömyys-, vanhuus- ja perhe-eläke-etuuksien myöntämistä varten.
Päätös N:o H1, tehty 12 päivänä kesäkuuta 2009, neuvoston asetuksista (ETY) N:o 1408/71 ja (ETY) N:o 574/72 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksiin (EY) N:o 883/2004 ja (EY) N:o 987/2009 siirtymisen ja sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista käsittelevän hallintotoimikunnan päätösten ja suositusten soveltamisen puitteista.
Päätös N:o H2, tehty 12 päivänä kesäkuuta 2009, sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista käsittelevän hallintotoimikunnan perustaman tietojenkäsittelyn teknisen toimikunnan toimintatavoista ja kokoonpanosta.
Päätös N:o H3, tehty 15 päivänä lokakuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 987/2009 90 artiklassa tarkoitetusta päivästä, jonka mukaan muuntokurssit määritellään.
Päätös N:o H5, tehty 18 päivänä maaliskuuta 2010, petosten ja virheiden torjuntaa koskevasta yhteistyöstä sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annettujen neuvoston asetuksen (EY) N:o 883/2004 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 987/2009 puitteissa.
Päätös N:o H6, tehty 16 päivänä joulukuuta 2010, asetuksen (EY) N:o 883/2004 6 artiklan mukaisen kausien yhteenlaskemista koskevien tiettyjen periaatteiden soveltamisesta sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamiseen. Tietojenkäsittelyn tekninen toimikunta Hallintotoimikunnan yhteyteen on perustettu tietojenkäsittelyn tekninen toimikunta, jonka tehtävänä on tehdä hallintotoimikunnalle ehdotuksia tietojenkäsittelypalvelujen yhteisistä säännöistä. Teknisessä toimikunnassa on Suomen osalta edustajat sekä Eläketurvakeskuksesta että Kansaneläkelaitoksesta. Euroopan unionin tuomioistuin Euroopan unionin tuomioistuin koostuu unionin tuomioistuimesta, unionin yleisestä tuomioistuimesta ja virkamiestuomioistuimesta. Unionin tuomioistuin vastaa Lissabonin sopimuksen voimaantuloa (1.12.2009) edeltänyttä Euroopan yhteisöjen tuomioistuinta ja unionin yleinen tuomioistuin aikaisempaa yhteisöjen ensimmäisen asteen tuomioistuinta. Sosiaaliturvan koordinoinnissa tärkeä asema on unionin tuomioistuimen tuomioilla. Tuomioistuin on useassa tapauksessa ottanut kantaa esimerkiksi siihen, mitä kansallista lainsäädäntöä pidetään EU:n sosiaaliturva-asetuksen kuuluvana, ja mitä sosiaaliturvaetuuksia on näin ollen maksettava muihin EU-maihin. Unionin tuomioistuimella on siis keskeinen asema yhteisön oikeuden tulkinnassa ja kehityksessä. Muutoksenhausta on kerrottu tarkemmin ohjeessa Euroopan ihmisoikeustuomioistuin ja Euroopan unionin tuomioistuin.
Eläketurvakeskuksen tehtävät EU:n sosiaaliturva-asetusten toimeenpanossa Eläketurvakeskuksen tehtävistä EU:n sosiaaliturva-asetusten toimeenpanemiseksi on säädetty laissa Eläketurvakeskuksesta sekä 1.5.2010 voimaantulevaksi ehdotetussa laissa sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista koskevan Euroopan unionin lainsäädännön soveltamisesta (HE 34/2010).
Eläketurvakeskus ratkaisee hakemuksesta, onko ulkomailla työskentelevään henkilöön sovellettava Suomen sosiaaliturvalainsäädäntöä EU-asetuksen tai sosiaaliturvasopimusten säännösten mukaan. Eläketurvakeskus antaa myös muusta kuin perusasetuksen 16 artiklassa tarkoitetun poikkeuslupa-asian ratkaisusta asianosaisen pyynnöstä valituskelpoisen päätöksen.
Eläketurvakeskus välittää Suomessa asuvien henkilöiden eläkehakemukset ulkomaille (yhteyslaitoksena toimiminen) Eläketurvakeskus on työeläkejärjestelmän yhteyselin EU-asioissa Ulkomailta tulevat maksamattomien eläke- ja muiden vakuutusmaksujen perintävaateet toimitetaan Eläketurvakeskuksen kautta ulosottoviranomaisille. Eläketurvakeskus toimittaa eläkkeitä koskevat takaisinperintäpyynnöt ulosottoviranomaisille, jollei Suomessa ole eläkettä maksavaa eläkelaitosta, Eläketurvakeskus on niin sanottu nimetty laitos.
Eläketurvakeskuksen tulee hoitaa myös yhdyslaitostehtävät, jotka liittyvät eläkeoikeuden siirtämiseen Suomen työeläkejärjestelmän ja Euroopan yhteisöjen eläkejärjestelmän välillä. Eläkelaitokset ovat eläkeasioiden osalta toimivaltaisia laitoksia. Toimivaltainen laitos on se työeläkelaitos, joka myöntää ja maksaa eläkkeet. Kansaneläkelaitos sekä Tapaturmalaitosten liitto hoitavat myös EU:n sosiaaliturva-asetusten toimeenpanoon liittyviä tehtäviä. © Eläketurvakeskus Käyttöehdot

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin


text:
Aloite on sinulla
Eurooppalaisen kansalaisaloitteen avulla voit vaikuttaa suoraan EU:n politiikkaan. Kansalaisaloitteella EU-kansalaiset voivat pyytää Euroopan komissiota tekemään säädösehdotuksen heille tärkeästä aiheesta. Kun aloitteelle on saatu vähintään miljoona allekirjoitusta, komissio ratkaisee, mihin toimiin sen johdosta ryhdytään.
28/11/2018 - Kansalaisaloitekonferenssi Wienissä Itävallassa 13.12.2018. Kyseessä on #EUTakeTheInitiative-tiedotuskampanjan viimeinen tapahtuma vuonna 2018. Lisätietoa ja ilmoittautumiset
28/11/2018 - Komissio on hylännyt kansalaisaloite-ehdotuksen "EU wide referendum whether the European Citizens want the United Kingdom to remain or to leave!” rekisteröintipyynnön. Lisätietoa: Lehdistötiedote
16/11/2018 - Kansalaisaloiteseminaari Lissabonissa Portugalissa 26.11.2018. Tilaisuus on osa #EUTakeTheInitiative-tiedotuskampanjaa. Lisätietoa ja ilmoittautumiset.
12/11/2018 - Uusi kansalaisaloite: Mandatory food labelling Non-Vegetarian / Vegetarian / Vegan rekisteröitiin. - Lehdistötiedote
29/10/2018 - Kansalaisaloiteseminaari Pariisissa 8.11.2018. Seminaarissa uusien ja aiempien kansalaisaloitteiden järjestäjät voivat vaihtaa kokemuksia ja ideoita aloitekampanjan koordinoinnista. Ohjelma ja ilmoittautumiset
16/10/2018 - Verkkoseminaari4 tuenilmausten keruusta 22.10.2018 klo 11.00–12.00 (Keski-Euroopan aikaa, CET) – Seminaari on tarkoitettu kaikille kansalaisaloitteen tekemistä suunnitteleville. Asiantuntijapuhujina ovat Minority SafePack -kansalaisaloitteen ja European Citizens Action Forum -järjestön edustajat. Rekisteröidy
08/10/2018 - Uusi tuenilmauslomakkeiden tietosuojalauseke tuli voimaan. Sitä on käytettävä vastedes kaikkien – myös jo vireillä olevien – kansalaisaloitteiden yhteydessä. Muutokset perustuvat 9.7.2018 annettuun komission delegoituun asetukseen.
02/10/2018 - Uusi kansalaisaloite: Eat ORIGINal! Unmask your food rekisteröitiin. - Lehdistötiedote
01/10/2018 - Kolmas verkkoseminaari eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta
Seuraa kansalaisaloitefoorumissa verkkoseminaaria, jossa annetaan neuvoja kansalaisaloitteen tiedotuskampanjan toteuttamiseen. Asiantuntijapuhujina ovat European Service Network-järjestön ja Vesi on perusoikeus -kansalaisaloitteen edustajat. Aika: 9.10.2018 klo 12.30–13.30 (Keski-Euroopan aikaa, CET). Rekisteröidy seminaariin
27/09/2018 - Uusi kansalaisaloite: STOP FRAUD and abuse of EU FUNDS - by better control of decisions, implementation and penalties rekisteröitiin. - Lehdistötiedote
18/09/2018 - Tapahtuma Tšekki: Festival of Democracy, Praha, 5.–6.10.2018 – Osallistu seminaariin, jossa pohditaan, miten kansalaisia voi aktivoida käyttämään vaikutusmahdollisuuksiaan. Ilmoittaudu seminaariin
11/09/2018 - Uusi kansalaisaloite: End the Cage Age rekisteröitiin. - lehdistötiedote
23/08/2018 - Tapahtuma Puolassa: Olemme Puolassa 17. syyskuuta! Haluatko jakaa kokemuksiasi siitä, miten kansalaiset voivat tehokkaasti osallistua demokratian toteuttamiseen EU:ssa? Rekisteröidy kutsutyöpajaan.
23/08/2018 - Tapahtuma Liettuassa: Tule tapaamaan meitä Būtent!-festivaaleille, jotka järjestetään 7.–8. syyskuuta Birštonasissa Liettuassa. Lue lisää!
23/07/2018 - Uusi kansalaisaloite: Permanent European Union Citizenship rekisteröitiin. - lehdistötiedote
19/07/2018 - Uusi kansalaisaloite: Stop starvation for 8% of the European population! rekisteröitiin. - lehdistötiedote
04/06/2018 - Ensimmäinen verkkoseminaari eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta Kansalaisaloitefoorumissa voi seurata 14.6.2018 klo 12.30–13.30 (Keski-Euroopan aikaa, CET) verkkoseminaaria, jossa esitellään kansalaisaloitemenettelyn vaiheet ja annetaan vinkkejä aloitteiden laatimiseen. Asiantuntijapuhujina ovat ECAS-järjestön ja Stop vivisection -kansalaisaloitteen edustajat. Rekisteröidy seminaariin
22/05/2018 - EU:n kansalaisaloitefoorumi on avattu. Sen avulla eurooppalaisten kansalaisaloitteiden tekijät ja muut aiheesta kiinnostuneet voivat perehtyä kansalaisaloitemenettelyyn, keskustella ja vaihtaa kokemuksia, hankkia yhteistyökumppaneita ja pyytää opastusta.
23/04/2018 - Unionin yleinen tuomioistuin antoi kansalaisaloitetta - "Yksi meistä"
17/04/2018 - Komissio antoi ehdotuksen yleistä elintarvikelainsäädäntöä koskevan asetuksen tarkistamisesta Kielletään glyfosaatti ja suojellaan ihmisiä ja ympäristöä myrkyllisiltä torjunta-aineilta jatkotoimenpiteenä. Tavoitteena on lisätä avoimuutta ja Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) riskinarvioinnissa käyttämien tutkimusten luotettavuutta, objektiivisuutta ja riippumattomuutta - Lehdistötiedote
13/04/2018 - Tiedonanto sidosryhmille: Eurooppalaisen kansalaisaloitteen sääntöjen soveltaminen Yhdistyneen kuningaskunnan erottua EU:sta
10/04/2018 - Euroopan talous- ja sosiaalikomitea järjestää tänään Eurooppalaisen kansalaisaloitteen päiväpäivä tapahtuman. Komission varapuheenjohtaja Frans Timmermans avaa tiedotuskampanjan, jossa esitellään muun muassa kansalaisaloitteiden valmistelua helpottavaa uutta yhteistyöalustaa.
28/03/2018 - Toinen kertomus kansalaisaloiteasetuksen (EU) N:o 211/2011 soveltamisesta – 28.3.2018 - Lehdistötiedote
21/03/2018 - Komissio on hylännyt kansalaisaloite-ehdotuksen "British Friends – stay with us in EU” rekisteröintipyynnön. Lisätietoa: Lehdistötiedote
15/02/2018 - Uusi kansalaisaloite: We are a welcoming Europe, let us help! rekisteröitiin. - lehdistötiedote
01/02/2018 - Komissio hyväksyi ehdotuksen juomavesidirektiivin tarkistuksesta. Ehdotus on vastaus Right2Water kansalaisaloitteeseen, Ehdotuksessa muun muassa velvoitetaan jäsenvaltiot parantamaan juomaveden saantia ja varmistamaan vedensaannin heikoimmassa asemassa oleville ja syrjäytyneille ryhmille. Lehdistötiedote.
23/01/2018 - Komissio julkaisi jälki-ilmoituksen tarjouskilpailusta, jolla haettiin ulkopuolista kumppania hoitamaan kansalaisaloitteita varten perustettavaa yhteistyöalustaa.
12/12/2017 - Komissio antoi tiedonannon, jossa se vastaa ”Kielletään glyfosaatti ja suojellaan ihmisiä ja ympäristöä myrkyllisiltä torjunta-aineilta” -kansalaisaloitteeseen. Kyseessä on neljäs eurooppalainen kansalaisaloite, joka on saanut vaaditun määrän allekirjoituksia. Lisätietoa: lehdistötiedote.
20/11/2017 - "Kielletään glyfosaatti ja suojellaan ihmisiä ja ympäristöä myrkyllisiltä torjunta-aineilta" - joka pidetään Euroopan parlamentissa 20.11.2017 klo 15.00–18.30 (Brysselin aikaa), lähetetään suoratoistolähetyksenä seuraavassa internetosoitteessa: Europarl
23/10/2017 - Komission ensimmäinen varapuheenjohtaja Frans Timmermans ja terveys- ja elintarviketurvallisuusasioista vastaava komissaari Vytenis Andriukaitis tapasivat Kielletään glyfosaatti -kansalaisaloitteen järjestäjät. Lisätietoja: lehdistötiedote
10/10/2017 - Komissio avasi tarjouskilpailun, jolla haetaan ulkopuolista kumppania hoitamaan kansalaisaloitteita varten perustettavaa yhteistyöalustaa. Tarjousten määräaika on 20.11.2017.
06/10/2017 - Kansalaisaloite ”Kielletään glyfosaatti ja suojellaan ihmisiä ja ympäristöä myrkyllisiltä torjunta-aineilta” toimitettiin Euroopan komissiolle. Kyseessä on neljäs eurooppalainen kansalaisaloite, joka on saanut vaaditun määrän allekirjoituksia. Komission on vastattava aloitteeseen 3 kuukauden kuluessa. Lisätietoa: lehdistötiedote, komission tutkintamenettely
13/09/2017 - Komissio antoi 13.9.2017 ehdotuksen eurooppalaista kansalaisaloitetta koskevaksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi. Asetusehdotukseen liittyy komission yksiköiden valmisteluasiakirja.
12/09/2017 - Unionin tuomioistuimen tuomio - "One million signatures for a Europe of solidarity".
12/09/2017 - Sidosryhmäkuulemisen raportti.
11/09/2017 - Online-keruujärjestelmän uusi versio on julkaistu JoinUp-sivustolla.
11/09/2017 - Kansalaisaloitemenettelyn muutostarpeita kartoittaneen julkisen kuulemisen tulokset ovat saatavilla Kansalaisaloiteasetuksen tarkistus -sivulla.
30/08/2017 - Euroopan komission on määrä avata syyskuussa tarjouskilpailu, jolla haetaan ulkopuolista kumppania hoitamaan kansalaisaloitteiden järjestäjille tarkoitettua yhteistyöalustaa.
16/08/2017 - Kansalaisaloiteasetuksen muuttamista koskenut kuuleminen päättyi 16.8.2017. Vastauksia saatiin yli 5 000 kappaletta. Kiitos kaikille vastanneille.
10/07/2017 - Uusi kansalaisaloite: STOP TTIP rekisteröitiin. - lehdistötiedote
12/06/2017 - Uusi kansalaisaloite: Stop Extremism rekisteröitiin.
24/05/2017 - Komissio käynnisti avoimen julkisen kuulemisen, jolla kartoitetaan mielipiteitä kansalaisaloiteasetuksen muuttamisesta. Kuulemiseen voi vastata 16.08.2017 asti - Lehdistötiedote
22/05/2017 - Uusi kansalaisaloite: Let us reduce the wage and economic differences that tear the EU apart! rekisteröitiin. - lehdistötiedote
22/05/2017 - Komissio julkaisi etenemissuunnitelman kansalaisaloiteasetuksen tarkistamisesta. Suunnitelmasta voi antaa palautetta 15.6.2017 asti.
10/05/2017 - Unionin yleinen tuomioistuin antoi kansalaisaloitetta - "STOP TTIP"
02/05/2017 - Uusi kansalaisaloite: Retaining European Citizenship rekisteröitiin.
18/04/2017 - Euroopan oikeusasiamiehen päätös Stop vivisection -kansalaisaloitteesta.
11/04/2017 - Komission varapuheenjohtaja Frans Timmermans ilmoitti komission kaavailevan kansalaisaloiteasetuksen tarkistamista – Lehdistötiedote.
10/04/2017 - ”Eurooppalaisen kansalaisaloitteen päivä” Euroopan talous- ja sosiaalikomiteassa. Konferenssia voi seurata suorana lähetyksenä verkossa.
10/04/2017 - Komissio kartoittaa mielipiteitä yhteistyöalustasta, jolla on tarkoitus tukea eurooppalaista kansalaisaloitetta. Vastaa kyselyyn viimeistään 23. huhtikuuta.
05/04/2017 - Unionin yleinen tuomioistuin antoi kansalaisaloitetta - "Ethic for animals and kids". koskevan tuomion.
03/04/2017 - Uusi kansalaisaloite: Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe rekisterÃ¶itiin.
27/03/2017 - Uusi kansalaisaloite: EU Citizenship for Europeans: United in Diversity in Spite of jus soli and jus sanguinis rekisterÃ¶itiin.
22/03/2017 - Uudet aloitteet - lehdistötiedote
20/03/2017 - Komissio julkaisi etenemissuunnitelman juomavesidirektiivin tarkistamista koskevaa lainsäädäntöehdotusta varten. Ehdotus on tehty Vesi on perusoikeus (Right2Water) -kansalaisaloitteen tuloksena. Etenemissuunnitelmasta voi antaa palautetta 28.3.2017 asti.
03/02/2017 - Unionin yleinen tuomioistuin antoi kansalaisaloitetta - "Minority SafePack"
25/01/2017 - Uusi kansalaisaloite: Ban glyphosate and protect people and the environment from toxic pesticides rekisteröitiin. - Lehdistötiedote
11/01/2017 - Uusi kansalaisaloite: European Free Movement Instrument rekisteröitiin. - Lehdistötiedote
25/10/2016 - Komissio ilmoitti 25.10.2016 hyväksymässään vuoden 2017 työohjelmassa, että se aikoo esittää lainsäädäntöehdotuksen veden uudelleenkäytön vähimmäislaatuvaatimuksista ja juomavesidirektiivin tarkistamisesta jatkotoimena eurooppalaiselle kansalaisaloitteelle "Right2Water".
06/10/2016 - Uusi kansalaisaloite: More than education - Shaping active and responsible citizens rekisteröitiin.
12/09/2016 - Uusi kansalaisaloite: People4Soil: sign the citizens' initiative to save the soils of Europe! rekisteröitiin.
02/09/2016 - Uusi kansalaisaloite: Let'sfly2Europe: Flüchtlinge legalen und sicheren Zugang nach Europa ermöglichen! rekisteröitiin.
27/07/2016 - Uudet aloitteet - lehdistötiedote
18/07/2016 - Online-keruujärjestelmän uusi versio on julkaistu JoinUp-sivustolla.
10/05/2016 - Unionin yleinen tuomioistuin antoi päätöksensä kansalaisaloitteesta "Cohesion policy for the equality of the regions and sustainability of the regional cultures"
04/05/2016 - Euroopan komissio järjestää Stop vivisection -aloitteen jatkotoimena tiedekonferenssin Brysselissä 6.–7.12.2016, joka tarjoaa tiedeyhteisölle ja sidosryhmille tilaisuuden keskustella mm. biolääketieteen viimeisimpien tutkimustulosten hyödyntämisestä tieteellisesti pätevien eläinkokeettomien menetelmien kehittämisessä.
19/04/2016 - Unionin yleinen tuomioistuin antoi päätöksensä kansalaisaloitteesta "Right to Lifelong Care: Leading a life of dignity and independence is a fundamental right!".
18/04/2016 - Kansalaisaloiteoppaasta on julkaistu päivitetty versio, joka on nyt saatavilla kaikilla EU:n virallisilla kielillä.
03/03/2016 - Online-keruujärjestelmäohjelmisto sisältää nyt etäpalvelutoiminnon, jonka avulla kansalaisaloitteeseen liittyvää dataa voidaan integroida ulkopuolisiin ohjelmistoihin ja sivustoihin. Tekniset tiedot
11/12/2015 - Uusi kansalaisaloite Äiti, isä ja lapset – Eurooppalainen kansalaisaloite avioliiton ja perheen suojelemiseksi rekisteröitiin rekisteröitiin. - Lehdistötiedote
30/11/2015 - Uusi kansalaisaloite Wake up Europe ! Agir pour préserver le projet démocratique européen rekisteröitiin. - Lehdistötiedote
30/11/2015 - Uusi kansalaisaloite Vi vill att WHO:s rekommendationer efterföljs. Cannabis ska bli avkriminaliserat med reglering rekisteröitiin.
17/11/2015 - JoinUp-sivustolla voi nyt tutustua online-keruujärjestelmäohjelmiston tulevaan versioon, jossa on muun muassa uusi etäverkkopalvelutoiminto. Testaa uutta versiota ja anna palautetta viimeistään 2.12.2015.
28/10/2015 - Euroopan parlamentti antoi päätöslauselman eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta. rekisteröitiin.
21/10/2015 - Right2Water: Yleinen vedensaantioikeus otettiin yhdeksi YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelman 2030 tavoitteeksi.
19/10/2015 - Uusi kansalaisaloite STOP PLASTIC IN THE SEA rekisteröitiin.
13/10/2015 - Alueiden komitea antoi lausunnon eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta.
30/09/2015 - Unionin yleinen tuomioistuin antoi kansalaisaloitetta One million signatures for "a Europe of solidarity" koskevan tuomion.
14/09/2015 - Uusi kansalaisaloite Fair Transport Europe – equal treatment for all transport workers rekisteröitiin.
08/09/2015 - Euroopan parlamentti antoi päätöslauselman Vesi on ihmisoikeus kansalaisaloitteen jatkotoimista.
28/07/2015 - Online-keruujärjestelmän uusi versio on julkaistu JoinUp -sivustolla.
10/07/2015 - Rekisteröintilomakkeesta ja tuenilmauslomakkeista otetaan käyttöön uudet versiot 28.7.2015. Muutokset perustuvat 31.3.2015 annettuun komission delegoituun asetukseen. Jos kansalaisaloite on jo rekisteröity, sille voidaan edelleen kerätä tuenilmauksia entisillä lomakeversioilla, tai vaihtoehtoisesti voidaan ottaa käyttöön uudet lomakeversiot 28.7. lähtien.
01/07/2015 - Right2Water - Juomavesidirektiivin arvioinnin etenemissuunnitelma on julkaistu, ja sitä koskevia kommentteja voi lähettää komissiolle. Lisätietoa kansalaisaloitteisiin liittyvistä jatkotoimista komissiossa.
03/06/2015 - Euroopan komissio on antanut tiedonannon, jossa se vastaa eläinkokeita vastustavaan Stop vivisection -kansalaisaloitteeseen. Kyseessä on järjestyksessä kolmas komissiolle toimitettu eurooppalainen kansalaisaloite. Ks. lehdistötiedote.
29/05/2015 - EU:n neuvoston pääsihteeristö, neuvoston puheenjohtajamaa Latvia ja The ECI Campaign -järjestö järjestävät kansalaisaloitekonferenssin EU:n neuvoston tiloissa tiistaina 16.6.2015. Lisätietoa ja ilmoittautumiset.
11/05/2015 - Eläinkokeita vastustavan Stop vivisection -kansalaisaloitteen järjestäjät keskustelivat Euroopan komission varapuheenjohtajan Jyrki Kataisen ja komission ympäristöpääosaston pääjohtajan Karl Falkenbergin kanssa. Lisätietoa: lehdistötiedote
08/05/2015 - Stop Vivisection-kansalaisaloitteeseen liittyvä kuulemistilaisuus, joka pidetään Euroopan parlamentissa 11/05, klo 15.00–18.30 (Brysselin aikaa), lähetetään suoratoistolähetyksenä seuraavassa internetosoitteessa: Ebs, Europarl
30/04/2015 - Stop Vivisection (Ei eläinkokeille) -aloitteeseen liittyvä julkinen kuuleminen järjestetään Euroopan parlamentissa 11.5.2015. Kyseessä on kolmas kansalaisaloite, joka on toimitettu Euroopan komissiolle. Lisätiedot ja ilmoittautumiset: http://www.europarl.europa.eu/committees/fi/agri/events-citizint.html
31/03/2015 - Komissio on antanut raportin kansalaisaloiteasetuksen kolmesta ensimmäisestä soveltamisvuodesta. Katso lehdistötiedote.
31/03/2015 - Online-keruujärjestelmän uusi versio on julkaistu JoinUp-sivustolla.
04/03/2015 - Eläinkokeita vastustava Stop Vivisection-aloite on toimitettu komissiolle sen saatua riittävän määrän tuenilmauksia. Kyseessä on kolmas eurooppalainen kansalaisaloite, joka on edennyt tähän vaiheeseen. Komission on annettava vastauksensa kolmen kuukauden kuluessa. Lisätietoa: lehdistötiedote, komission tutkintamenettely
02/03/2015 - Online-keruujärjestelmän tulevaan ohjelmaversioon voi nyt tutustua JoinUp-sivustolla.
11/12/2014 - Euroopan komissio on julkaissut kansalaisaloiteasetuksen liitteisiin oikaisuja, jotka koskevat 16:ta kieliversiota. Vastaavat tekstimuutokset on tehty ohjelmistoon, jonka komissio tarjoaa aloitteiden järjestäjien käyttöön, ja järjestäjien käyttäjätileille tällä sivustolla.
10/11/2014 - Tuenilmauslomakkeiden allekirjoittajien kansalaisuutta ja asuinmaata koskevat vaatimukset on päivitetty.
28/08/2014 - Kansalaisaloiteoppaasta on julkaistu päivitetty versio, joka on nyt saatavilla kaikilla EU:n virallisilla kielillä.
10/07/2014 - Vesi on perusoikeus -kansalaisaloite: Komissio järjestää vedenlaadun ja vesihuoltopalvelujen benchmarking-vertailua käsittelevän kokouksen alan toimijoille Brysselissä 9.9.2014. Tavoitteena on saattaa vesi- ja sanitaatiopalvelujen tehokkuutta koskevat tiedot avoimemmin saataville. Tiedustelut: EC-WATER-BENCHMARKING@ec.europe.eu .
01/07/2014 - Eri EU-maissa vaadittavat kansalaisaloitteen allekirjoittajien vähimmäismäärät ovat muuttuneet Euroopan parlamentin uusien jäsenmäärien mukaan. Uudistus koskee aloite-ehdotuksia, jotka rekisteröidään 1.7.2014 alkaen. Ks. maakohtaiset allekirjoittajien vähimmäismäärät
23/06/2014 - Vesi on perusoikeus (Right2Water) –kansalaisaloitteen perusteella on käynnistetty juomavesidirektiiviä koskeva julkinen kuuleminen. Lisätietoa: lehdistötiedote
04/06/2014 - Kansalaisaloitesivusto on huoltotöiden vuoksi poissa käytöstä perjantaina 7.6. klo 21.00–24.00 (Suomen aikaa). Pahoittelemme mahdollista haittaa.
28/05/2014 - Euroopan komissio on antanut tiedonannon, jossa se vastaa Yksi meistä -kansalaisaloitteeseen. Kyseessä on järjestyksessä toinen komissiolle toimitettu eurooppalainen kansalaisaloite. Lisätietoa: lehdistötiedote
09/04/2014 - Yksi meistä (One of Us) -kansalaisaloitteen järjestäjät keskustelivat tänään tutkimus-, innovointi- ja tiedekomissaarin Máire Geoghegan-Quinnin ja komission kehitys- ja yhteistyöpääosaston varapääjohtajan Markus Cornaron kanssa. Lisätietoa: lehdistötiedote
08/04/2014 - One of Us-kansalaisaloitteeseen liittyvä kuulemistilaisuus, joka pidetään Euroopan parlamentissa 10/04, klo 09.00–12.30 (Brysselin aikaa), lähetetään suoratoistolähetyksenä seuraavassa internetosoitteessa: Ebs, Europarl
31/03/2014 - "Yksi meistä" -aloitteeseen liittyvä julkinen kuuleminen järjestetään Euroopan parlamentissa 10.4.2014. Kyseessä on toinen kansalaisaloite, joka on toimitettu Euroopan komissiolle. Lisätiedot ja ilmoittautumiset: http://www.europarl.europa.eu/committees/fi/peti/home.html
19/03/2014 - Euroopan komissio on antanut tiedonannon, jossa se vastaa Right2Water-kansalaisaloitteeseen. Kyseessä on ensimmäinen komissiolle toimitettu eurooppalainen kansalaisaloite. Lisätietoa: lehdistötiedote
28/02/2014 - ”Yksi meistä” -aloite on toimitettu komissiolle sen saatua riittävän määrän tuenilmauksia. Kyseessä on toinen eurooppalainen kansalaisaloite, joka on edennyt tähän vaiheeseen. Komission on annettava vastauksensa 3 kuukauden kuluessa. Lisätietoa: lehdistötiedote, komission tutkintamenettely.
17/02/2014 - Right2water-aloitteen järjestäjät tapasivat tänään komission varapuheenjohtajan Maroš Šefčovičin. Lisätietoa lehdistötiedotteessa.
13/02/2014 - Right2water-kansalaisaloitteeseen liittyvä kuulemistilaisuus, joka pidetään Euroopan parlamentissa 17.2.2014 klo 15.00–18.30 (Brysselin aikaa), lähetetään suoratoistolähetyksenä seuraavassa internetosoitteessa: Ebs
05/02/2014 - Right2water-aloitteeseen liittyvä julkinen kuuleminen järjestetään Euroopan parlamentissa 17.2.2014. Kyseessä on ensimmäinen kansalaisaloite, joka on toimitettu Euroopan komissiolle. Lisätiedot ja ilmoittautumiset: http://www.europarl.europa.eu/news/fi/news-room/content/20140204STO34708/html/Right-to-water-attend.
20/12/2013 - Ensimmäinen eurooppalainen kansalaisaloite, jolle oli kerätty riittävä määrä tuenilmauksia, on nyt toimitettu komissiolle. Komission on annettava vastauksensa 3 kuukauden kuluessa. Lisätietoa: lehdistötiedote, komission tutkintamenettely
02/11/2013 - Ensimmäisten kahdeksan eurooppalaisen kansalaisaloitteen tuenilmausten keruuaika päättyi keskiyöllä (ks. lehdistötiedote 31.10.2013).
Järjestäjien ilmoituksen mukaan kolmelle aloitteelle on saatu vaaditut miljoona allekirjoitusta koko EU:ssa ja vähimmäismäärä allekirjoituksia vähintään seitsemässä EU-maassa. Nämä aloitteet ovat ”Vesi on perusoikeus” (Right2Water), ”Yksi meistä” (One of Us) ja ”Ei eläinkokeille” (Stop Vivisection). Kansallisten viranomaisten on vielä tarkistettava tuenilmaukset, ennen kuin aloitteet voidaan virallisesti toimittaa komissiolle.
04/10/2013 - Rekisteröintilomakkeesta ja tuenilmauslomakkeista otetaan käyttöön uudet versiot 8.10.2013. Muutokset perustuvat heinäkuussa 2013 annettuun komission asetukseen (EU) N:o 887/2013.
Jos kansalaisaloite on jo rekisteröity, sille voidaan edelleen kerätä tuenilmauksia entisillä lomakeversioilla, tai vaihtoehtoisesti voidaan ottaa käyttöön uudet lomakeversiot 8.10. lähtien.
24/05/2013 - Kansalaisaloitesivusto on huoltotöiden vuoksi poissa käytöstä perjantaina 24.5. klo 21.00–24.00 (Suomen aikaa). Pahoittelemme mahdollista haittaa.
29/04/2013 - Euroopan komissio on antanut käytännön ohjeita ja suosituksia kansalaisaloitemenettelyä varten. Ne koskevat menettelyn eri vaiheita, esimerkiksi aloitteen rekisteröintiä ja tuenilmausten tarkistusta. Ohjeet ja suositukset on tarkoitettu kansallisten viranomaisten ja kansalaisaloitteiden järjestäjien avuksi.
31/10/2012 - Alkuvaiheen yleisten ongelmien vuoksi komissio on päättänyt, että kaikille tähän mennessä rekisteröidyille kansalaisaloitteille voidaan poikkeuksellisesti kerätä tuenilmauksia 01/11/2013 asti.
31/10/2012 - Kansalaisten liikkuvuuden lisäämistä ajava ”Fraternité 2020” on ensimmäinen kansalaisaloite, jolle voidaan alkaa kerätä tuenilmauksia komission palvelimella. Verkossa käytettävä keruujärjestelmä on saanut Luxemburgin toimivaltaisen viranomaisen hyväksynnän. Lehdistötiedote.
04/09/2012 - Ensimmäiselle eurooppalaiselle kansalaisaloitteelle, jonka tavoitteena on edistää veden ja sanitaation yleistä saatavuutta (right2water), on alettu kerätä tuenilmauksia verkossa. Online-keruujärjestelmä toimii yksityisellä palvelimella, ja se on saanut kansallisten viranomaisten hyväksynnän. Lehdistötiedote
17/08/2012 - Komissio tarjoaa poikkeuksellisesti omia palvelimiaan eurooppalaisten kansalaisaloitteiden järjestäjien käyttöön, jos heillä on vaikeuksia löytää sopivaa palveluntarjoajaa. Komissio avustaa myös online-keruujärjestelmän hyväksyttämisessä kansallisilla viranomaisilla. Lisätietoa: Lehdistötiedote 18.7.2012 ja komission joinup.eu-foorumi.
11/05/2012 - Ensimmäiset eurooppalaiset kansalaisaloitteet on rekisteröity, ja niille voidaan nyt alkaa kerätä allekirjoituksia. Lisätietoa aloitteista
08/05/2012 - Lehdistötiedote
31/03/2012 - Euroopan komission varapuheenjohtajan Maroš Šefčovičin videotiedote
30/03/2012 - Eri EU-maissa vaadittavat allekirjoittajien vähimmäismäärät on muutettu uuden laskukaavan mukaisiksi (vrt. maakohtaiset Euroopan parlamentin jäsenten määrät). Ks. uudet maakohtaiset kansalaisaloitteen allekirjoittajien vähimmäismäärät.
30/03/2012 - Lähiaikoina julkaistaan kansalaisaloiteasetuksen oikaisut, joilla tehdään muutoksia 19:ään asetuksen kieliversioista. Muutokset koskevat etenkin tuenilmauslomakkeita. Nämä muutokset on otettu huomioon tuenilmausten keruujärjestelmiin tarkoitetun komission ohjelmiston uudessa ohjelmaversiossa, joka julkaistaan tällä viikolla. Kansalaisaloitteiden järjestäjien on siis syytä käyttää tätä päivitettyä versiota keruujärjestelmissään.
Kansalaisaloitteiden haku
Vaaditun allekirjoittajamäärän saaneet kansalaisaloitteet
Tuenilmausten kerääminen verkossa

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin