text:
Nelosen huijaus-HD-kanavat poistuivat Maxivisionin tarjonnasta | Digilelut
Ilmaisia elokuvia netistä tarjoava Flixmore aloitti toimintansa
Nelosen huijaus-HD-kanavat poistuivat Maxivisionin tarjonnasta
17.5.2012 Nelonen Media on yrittänyt saada lisää maksutelevisioasiakkaita tarjoamalla Nelonen Kino HD, Nelonen Maailma HD ja Nelonen Perhe HD -kanavia. HD-liitteestä huolimatta näillä kanavilla on esitetty vain normaalitarkkuuden ohjelmia ylöspäin skaalattuna.
Maxivision on poistanut kaikessa hiljaisuudessaan tarjonnastaan Nelosen teräväpiirtokanavina myydyt huijauskanavat Nelonen Kino HD, Nelonen Maailma HD ja Nelonen Perhe HD. Myös Lumotv luopui näistä Nelosen huijauskanavista maaliskuun lopussa. Digilelujen tietojen mukaan Nelosen huijauskanavia myyvät enää vain Elisa ja Hämeenlinnan alueella toimiva Aina.
Maxivisionin asiakkaiden joilla on ollut esimerkiksi 12 kuukauden määräaikainen Nelonen HD+UrhoTV -kanavapaketti kannattaa olla yhteydessä Maxivisionin asiakaspalveluun, jotta he eivät joudu enää maksamaan poistetuista kanavista.
Elisa ei ilmeisesti suunnittele Nelosen muka-HD-kanavien poistamista tarjonnastaa, sillä sen tekninen tuki on vastannut kanaviin liittyvään palautteeseen näin: “Sen, onko kanava HD vai ei, määrittää kanava itse. Elisa välittää kanavat sellaisenaan ja kanavan itsemärittämillä nimillä. Elisa (kuten muutkaan kanavaoperaattorit) ei ota kantaa markkinoinnissa siihen, onko kanavan lähetykset ‘oikeaa’ HD:ta vai ei, vaan sisältövastuu on kanavilla itsellään”.
Really? kirjoitti	17.5.2012 kello 22:55	Are you serious? Huijauskanava? Luuletko että minkään Suomalaisen kanavan ohjelmistosta edes 20% olisi HD:ta?
Pointti on se että ko. kanavat tulevat silti suuremmalla bitratella ja paremmalla pakkauksella.
loksu kirjoitti	23.5.2012 kello 16:57	Really?: kommenttisi pitää paikkaansa ilmaiskanavien osalta. Esimerkiksi MTV3 HD:lla näytetään lauantaina 26.5. vajaat 6t natiivi-HD:ta. Maksukanavilla kuten Nelonen Pro HD sekä MTV3 MAX HD natiivisisällön osuus on kuitenkin päinvastaisesti 80% luokkaa:


Arfernik angisuunik illersuineq piniarnerlu pillugit Namminersorlutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 11, 16. juli 2010-meersoq Atuussimasoq (Historisk)
Piniarneq aallaaniarnerlu pillugit Inatsisartut inatsisaanni nr. 12, 29. oktober 1999-imeersumi § 2, imm. 4, § 8, §§ 11-13, § 15, imm. 4 aamma § 17, kingullermik Inatsisartut inatsisaatigut nr. 1, 16. maj 2008-meersukkut allanngortinneqartumi, aamma Inatsisartut pinngortitamik illersuineq pillugu inatsisaanni nr. 29, 18. december 2003-meersumi §§ 5, 35, 36, 60 aamma 61 kiisalu inatsisartut uumasunik illersuineq pillugu inatsisaanni nr. 25, 18. december 2003-meersumi § 13 aamma § 27, imm. 2 malillugit aalajangersarneqarpoq:
§ 1. Nalunaarummi matumani "arferit angisuut" tassaapput tikaagulliit, tikaagulliusaat, arfiviit, qipoqqaat arferillu tikaagullinnit anginerusut soqqallit allat, kiisalu kigutilissuit.
§ 2. Imartani Kalaallit Nunaata aalisarnikkut oqartussaaffigisaani arferit angisuut aallaaneqarnissaat pisarineqarnissaallu inerteqqutaavoq, taamaattorli imm. 2 takuuk.
Imm. 2. Tikaagulliit, tikaagulliusaat, arfiviit aamma qipoqqaat nalunaarummi matumani maleruagassat malillugit imm. 1-imi inerteqqummut ilaatinneqanngillat.
Imm. 3. Arfernik angisuunik annertuumik ikilikkanik toqulersunik, qassutini aalisarnermulluunniit atortuni allani ilagussimasunik sassaasunilluunniit toqutsineq siumut Aalisarnermut, Piniarnermut Nunalerinermullu Naalakkersuisoqarfimmit akuersissuteqarfigineqareerluni pisinnaavoq.
Imm. 4. Maleruaqqusanik unioqqutitsinani tikaagullimmik, tikaagulliusaamik, arfivimmik imaluunniit qipoqqarmik pisaqarnermi, pisaq inunnit nerissallugu piukkunnanngitsoq paasinarsissagaluarpat, pisap nappaateqarneranik imaluunniit allamik pissuteqartumik, Aalisarnermut, Piniarnermut Nunalerinermullu Naalakkersuisoqarfik akuersissuteqarsinnaavoq, pisaq toqutsinertut isigineqarsinnaasoq. Pisaqarnermi akuersissut atorneqarsimappat taanna atuutiinnassaaq.
Imm. 5. Imm. 3 aamma imm. 4 malillugit arferit toqunneqartut atorneqarnissaannut piumasaqaatit Aalisarnermut, Piniarnermut Nunalerinermullu Naalakkersuisoqarfimmit aalajangersarneqassapput.
Arfiviit
§ 3. Aalisarnermut, Piniarnermut Nunalerinermullu Naalakkersuisoqarfik Kalaallit Nunaanni Aalisartut Piniartullu Kattuffiat (KNAPK) Kommunillu Kattuffiat (KANUKOKA) tusarniaaffigereerlugit ukiut tamaasa nalunaarutigisarpai Kitaani arfiviit qassit ukioq taanna pisarineqarsinnaassanersut.
Imm. 2. Aalisarnermut, Piniarnermut Nunalerinermullu Naalakkersuisoqarfiup qaammatisiutit malillugit ukioq taanna pisaqarnissamut akuersissutikkut aalajangersorsinnaavai arfanniarnermi piumasaqaatit erseqqinnerusut, ilaatigut piniariaatsit assigiinngitsut nalilersorneqarnissaat siunertaralugu.
§ 4. Taamaallaat arfiviit inersimasut eqqaallugillu piniarneqarsinnapput piffissami 1. aprilimiit 31. decemberimut, ullut taaneqartut ilanngullugit.
Imm. 2. Taamaallaat inuit akuersissutaateqartut arfivinniarnissamullu atortunik akuerisanik peqartut arfivinniarsinnaapput, takukkit §§ 5, 15 aamma 20. Atortut ingerlatsivimmit (nit) Aalisarnermut, Piniarnermut Nunalerinermullu Naalakkersuisoqarfiup taamaaliornissamut pisinnaatissimasaanit akuerineqarsimasuussapput.
Imm. 3. Arfiviit piaqqisarpata arnaat piaraalluunniit eqqaanneqarnatillu pisarineqassanngillat.
Arfivinniarnermi atortut
§ 5. Angallatit arfivinniarnissamut akuerisat ukuupput:
1) Arfivimmut ataatsimut angallatit pingasut tamarmik minnerpaamik 36 fod-inik takissusillit.
Imm. 2. Angallatit imm. 1-imi taaneqartut Søfartsstyrelsenimi GR-normulerneqarlutik nalunaarsorsimassapput, radiukkut kaldesignaleqarlutik nalunaarsorsimasumillu piginnitseqarlutik.
Imm. 3. Angallatit imm. 1-imi taaneqartut qamutilinnik tuukkartalinnik aamma ningittakkanut qalorsuarnulluunnit amoorutinik minnerpaamik tonsinik tallimanik qaqitsisinnaassusilinnik amooruteqassapput imaluunniit kraftblokimik atortuligaassallutik. Angallatit tamarmik aleqassapput sioqutalimmik avataqassallutillu pisarineqartup kivisinnginnissaanut naammattunik.
Imm. 4. Arfivinniarnermi taamaallaat atorneqarsinnaapput qamutillit tuukkartallit min-nerpaamik 50 mm-inik sulloqqortussusillit tuukkallu nuuatigut ikkuttakkanik tikaagulliusaamut atortakkamik qaartartortallit, takukkit §§ 15 aamma 16. Qaartartut Aalisarnermut, Piniarnermut Nunalerinermullu Naalakkersuisoqarfimmit akuerineqarsimasuussapput.
Imm. 5. Arfivinniarnerit tamaasa angallatit arfivinniarnermi ilaasut tuukkamik qaartartortalimmik allamik piareersimatitsisoqassaaq.
Imm. 6. Taamaallaat inuit qaartartumik tuukkap nuuanut ikkuttakkamik atuinissamut pikkorissartitsinernut peqataasimanerminnut atuuttumik uppernarsaatillit taamaattunik pisisinnaallutillu passussisinnaapput.
Imm. 7. Qaartartunik tuukkap nuuanut ikkuttakkanik taamaallaat tunisisoqarsinnaavoq imm. 6 naapertorlugu atuuttumik uppernarsaammik, kiisalu ukiumut pineqartumut akuersissummik atuuttumik takutitsisoqarneratigut.
Imm. 8. Arfivik ikiligaq toqunneqanngitsorli sapinngisamik piaartumik toqunneqassaaq. Toqutsineq pissaaq tuukkaq qaartartortalik atorlugu sakiaatigut qaartartortalimmik tuukkartalerlugu.
§ 6. Aalisarnermut, Piniarnermut Nunalerinermullu Naalakkersuisoqarfiup ukiut tamaasa KNAPK aamma KANUKOKA tusarniaavigereerlugit nalunaarutigisassavaa qaammatisiutit malillugit ukiumi tassani Kalaallit Nunaata Kitaani tikaagulliusaat qassit amerlanerpaamik pisarineqarsinnaanersut.
Imm. 2. Ukiumi pineqartumi akuersissummut atatillugu arfanniarnermut piumasaqaatinik erseqqinnerusunik Aalisarnermut, Piniarnermut Nunalerinermullu Naalakkersuisoqarfik aalajangersaasinnaavoq, ilaatigut piniariaatsit sunniutaasa naliliivigineqarnissaat siunertaralugu.
§ 7. Taamaallaat tikaagulliusaat 15,2 meterinit takinerusut eqqaanneqarlutillu pisarineqarsinnaapput piffissami 1. januarimiit 31. decemberimut, ullut taaneqartut ilanngullugit.
Imm. 2. Inuit akuersissummik peqartut tikaagulliusaarniarnissamullu akuerisanik atortoqartut kisimik tikaagulliusaarsinnaatitaapput, takukkit §§ 8, 15 aamma 20. Atortut ingerlatsivimmit(nit) Aalisarnermut, Piniarnermut Nunalerinermullu Naalakkersuisoqarfiup taamaaliornissamut pisinnaatissimasaanit akuerineqarsimasuussapput.
Imm. 3. Tikaagulliusaat piaqqisarpata arnavissat piaqqalluunniit eqqaanneqarnatillu pisarineqassanngillat.
Tikaagulliusaarniarnermi atortut
§ 8. Angallatit tikaagulliusaarniarnissamut akuerisat ukuupput:
1) Angallat minnerpaamik 36 fodinik takissusilik.
2) Tikaagulliusaamut ataatsimut angallatit marluk tamarmik minnerpaamik 30 fodinik takissusillit.
Imm. 2. Angallatit imm. 1-imi taaneqartut Søfartsstyrelsemi GR-normulerneqarlutik nalunaarsorsimassapput, radiukkut kaldesignaleqarlutik nalunaarsorsimasumillu piginnitseqarlutik.
Imm. 4. Tikaagulliusaarniarnermi taamaallaat atorneqarsinnaapput qamutillit tuukkartallit minnerpaamik 50 mm-inik sulloqqortussusillit tuukkallu nuuatigut ikkuttakkanik tikaagulliusaamut atortakkamik qaartartortallit, takukkit §§ 15 aamma 16. Qaartartut Aalisarnermut, Piniarnermut Nunalerinermullu Naalakkersuisoqarfimmit akuerineqarsimasuussapput.
Imm. 5. Tikaagulliusaarniarnerit tamaasa tuukkamik qaartartortalimmik allamik piareersimatitsisoqassaaq.
Imm. 8. Tikaagulliusaaq ikiligaq toqunneqanngitsorli sapinngisamik piaartumik toqunneqassaaq. Toqutsineq pissaaq tuukkaq qaartartortalik atorlugu niaquatigut qaartartortalimmik tuukkartalerlugu.
§ 9. Aalisarnermut, Piniarnermut Nunalerinermullu Naalakkersuisoqarfik KNAPK KANUKOKA-lu tusarniaaffigereerlugit ukiut tamaasa nalunaarutigisarpai Kitaani Tunumilu amerlanerpaamik tikaagulliit qassit ukioq taanna pisarineqarsinnaassanersut.
§ 10. Tikaagullit taamaallaat pisarineqarsinnaapput piffissami 1. aprilimiit 31. decemberimut, ullut taaneqartut ilanngullugit.
Imm. 2. Taamaallaat inuit akuersissummik peqartut akuerisanillu tikaagullinniarnissamut atortoqartut tikaagullinniarsinnaapput, takukkit §§ 11, 15 aamma 20. Atortut ingerlatsivimmit (nit) Aalisarnermut, Piniarnermut Nunalerinermullu Naalakkersuisoqarfiup taamaaliornissamut pisinnaatissimasaanit akuerineqarsimasuussapput.
Imm. 3. Tikaagulliit piaqqisarpata arnavissat piaqqalluunniit eqqaanneqarnatillu pisarineqassanngillat.
Tikaagullinniarnermi atortut
§ 11. Angallatittuukkartalimmikqamutilillit tikaagullinniarnermut ilaasut 30 aamma 70 fodit akornanni takissuseqassapput, ningittakkanut qalorsuarnulluunniit amooruteqassallutik minnerpaamik tonsinik marlunnik kivitsisinnaasunik, imaluunniit angallatit kraftblokimik atortuligaasimassallutik.
Imm. 2. Angallatit imm. 1-imi taaneqartut Søfartsstyrelsemi GR-normulerlugit nalunaarsorsimassapput, radiukkut kaldesignaleqassallutik piginnittuilu nalunaarsorsimasuussallutik.
Imm. 3. Tikaagullinniarnermi taamaallaat qamutillit tukkartallit 50 mm-imik sulloqqortussusillit tikaagullinnut atugassamik qaartartortallit atorneqarsinnaapput, takukkit §§ 15 aamma 16. Qaartartut arfernut atugassat Aalisarnermut, Piniarnermut Nunalerinermullu Naalakkersuisoqarfimmit akuerineqarsimasuussapput.
Imm. 4. Taamaallaat inuit qaartartumik tuukkap nuuanut ikkuttakkamik atuinissamut pikkorissartitsinernut peqataasimanerminnut atuuttumik uppernarsaatillit taamaattunik pisisinnaallutillu passussisinnaapput.
Imm. 5. Qaartartunik tuukkap nuuanut ikkuttakkanik taamaallaat tunisisoqarsinnaavoq imm. 4 naapertorlugu atuuttumik uppernarsaammik, kiisalu ukiumut pineqartumut akuersissummik atuuttumik takutitsisoqarneratigut.
Imm. 6. Tikaagulliusaaq ikiligaq toqunneqanngitsorli sapinngisamik piaartumik toqunneqassaaq. Toqutsineq pissaaq niaquatigut aallaallugu, tuukkarmik qaartartortalimmik imaluunniit qoorortuumik minnerpaamik 7,62 mm-imik (30.06) sulloqqortussusilimmik.
§ 12. Aalisarnermut, Piniarnermut Nunalerinermullu Naalakkersuisoqarfik Kalaallit Nunaanni Aalisartut Piniartullu Kattuffiat (KNAPK) Kommunillu Kattuffiat (KANUKOKA) tusarniaaffigereerlugit ukiut tamaasa nalunaarutigisarpai Kitaani qipoqqaat qassit ukioq taanna pisarineqarsinnaassanersut.
§ 13. Taamaallaat qipoqqaat inersimasut eqqaallugillu piniarneqarsinnapput piffissami 1. aprilimiit 31. decemberimut, ullut taaneqartut ilanngullugit.
Imm. 2. Taamaallaat inuit akuersissutaateqartut qipoqqarniarnissamullu atortunik akuerisanik peqartut qipoqqarniarsinnaapput, takukkit §§ 14, 15 aamma 20. Atortut ingerlatsivimmit(nit) Aalisarnermut, Piniarnermut Nunalerinermullu Naalakkersuisoqarfiup taamaaliornissamut pisinnaatissimasaanit akuerineqarsimasuussapput.
Imm. 3. Qipoqqaat piaqqisarpata arnaat piaraalluunniit eqqaanneqarnatillu pisarineqassanngillat.
Qipoqqarniarnermi atortut
§ 14. Angallatit qipoqqarniarnissamut akuerisat ukuupput:
1) Qipoqqarmut ataatsimut angallatit ikinnerpaamik marluk tamarmik minnerpaamik 36 fod-inik takissusillit.
Imm. 4. Qipoqqarniarnermi taamaallaat atorneqarsinnaapput qamutillit tuukkartallit min-nerpaamik 50 mm-inik sulloqqortussusillit tuukkallu nuuatigut ikkuttakkanik qipoqqarniarnermut atortakkamik qaartartortallit, takukkit §§ 12 aamma 13. Qaartartut Aalisarnermut, Piniarnermut Nunalerinermullu Naalakkersuisoqarfimmit akuerineqarsimasuussapput.
Imm. 5. Qipoqqarniarnerit tamaasa angallatit qipoqqarniarnermi ilaasut tuukkamik qaartartortalimmik allamik piareersimatitsisoqassaaq.
Imm. 8. Qipoqqaq ikiligaq toqunneqanngitsorli sapinngisamik piaartumik toqunneqassaaq. Toqutsineq pissaaq tuukkaq qaartartortalik atorlugu sakiaatigut qaartartortalimmik tuukkartalerlugu.
Qamutillit tuukkartallit ataatsimut isigalugit
§ 15. Qamutillit tuukkartallit tikaagullinniarnermut, tikaagulliusaarniarnermut, arfivinniarnermut qipoqqarniarnermullu atorneqartut teknikikkut atorsinnaassutsimikkullu akornuteqassanngillat, taamaalilluni inuit ajoquseriataarnissaannut ulorianartorsiortitsissanatik. Taamatuttaaq piniarnermut atortut imatut siunertarineqartunut naleqqutsigissapput arfermik toqusaaneq sapinngisamik sukkanerpaamik pisinnaassalluni.
Imm. 2. Qamutilimmik tuukkartalimmik angallammut ikkussineq tamatigut suliffeqarfimmit Aalisarnermut, Piniarnermut Nunalerinermullu Naalakkersuisoqarfimmit taamaaliornissamut piginnaatinneqarsimasumit akuersissutigineqarsimassaaq.
§ 16. Qamutillit tuukkartallit tamarmik ukioq allortarlugu ingerlatsivimmit Aalisarnermut, Piniarnermut Nunalerinermullu Naalakkersuisoqarfimmit taamaaliornissamut piginnaatinneqarsimasumit misissorneqarlutillu akuerineqartassapput.
Ataatsimoorluni tikaagullinniarneq
§ 17. Aalisarnermut, Piniarnermut Nunalerinermullu Naalakkersuisoqarfik akuersissuteqarsinnaavoq ataatsimoorluni piniarnermi amerlanngitsunik qamutilimmik tuukkartalimmik sakkoqanngikkaluarluni tikaagullittoqarsinnaaneranut. Taamatut akuersissuteqartoqarsinnaavoq piniarneq nunaqqatigiinnut annertuumik pingaaruteqarpat aamma nunaqqatigiit angallatinit tuukkartalinnik qamutililinnit neqinik nutaanik naammattumik pilersorneqarsinnaanngippata.
Imm. 2. Aalisarnermut, Piniarnermut Nunalerinermullu Naalakkersuisoqarfik ukiumi pineqartumi akuersissummi ataatsimoorluni piniarnermut erseqqinnerusumik piumasaqaatit aalajangersarsinnaavai, ilaatigut piniariaatsit sunniutigisartagaasa naliliivigineqarnissaat siunertaralugu.
Imm. 3. Aalisarnermut, Piniarnermut Nunalerinermullu Naalakkersuisoqarfiup ataatsimoorluni tikaagullinniarnermut immikkut akuersissutit aalajangersarneqarsimasut kommuninut agguaatissavaat KNAPK aamma KANUKOKA isumasioqatigereerlugit, nunamut tamarmut pisassat tamarmiusut agguaannerannut peqatigitillugu.
Imm. 4. Kommunip ataatsip iluani ataatsimut piniarnermut akuersissutit agguaanneqarneranni nunaqarfiit salliutinneqartassapput tulliullugillu illoqarfiit tuukkartalinnik qamutililinnik angallateqanngitsut.
Imm. 5. Taamaallaat umiatsiaaqqamik pigisallit ataatsimoorluni tikaagullinniarsinnaanermut akuersissummik tunineqarsinnaapput.
Imm. 6. Aalisarnermut, Piniarnermut Nunalerinermullu Naalakkersuisoqarfiup akuersissuteqarneranut piumasaqaataavoq
1) piniarneq ataatsimoorluni piniarnertut aaqqissuunneqassasoq ikinnerpaamik umiatsiaaqqat tallimat piniarnerni ataasiakkaani peqataatillugit,
2) angallatit tuukkartalinnik qamutileqanngitsut 30 fodit tikillugit angissusillit ataatsimoorluni piniarnermut peqataasinnaapput, kisiannili angallatitut siuttuutinneqassanatik,
3) piniarneq qoorortuut minnerpaamik 7,62 mm-imik (30.06) sulloqqortussusillit atorlugit. Qoorortuut eqqarasuartaatit eqittaannartakkallu umiatsiaaqqamiit piniarnermut atorneqaqqusaanngillat,
4) umiatsiaaqqat tamarmik unaaqassapput alertalinnik avataqassallutillu pisap kivisinnginnissaanut naammattunik,
5) angallatit ataatsimoorluni piniarnermut peqataasut taamatuttaaq ningittakkanut qalorsuarnulluunniit amoortaateqassapput minnerpaamik tonsinik marlunnik qaqitsissutaasinnaasunik kraftblokimilluunniit atortuligaassallutik,
6) piniarneq ingerlanneqassasoq naalakkamit agguaanermut atatillugu najukkami aalisartut piniartullu peqatigiiffiannit kommunimillu umiatsiaaqqanik piginnittut akornannit toqqarneqartumit akuersissummillu piginneqataasunit tamanit ilisimaneqartumit aqunneqarluni,
7) piniarneq aallartinneqassanngilaq ataatsimoorluni piniarnermut peqataasussat akuersissummik piginneqataasut tamarmik piniarnerup aallartinnissaanik kalerrinneqareertinnagit,
8) tikaagullik sapinngisamik pilertortumik toqusarneqassaaq, aamma
9) akuersissummik piginneqataasut pisaqarnermi peqataasut pisap agguarneqarnerani ilaatinneqassapput.
Pilaffik
§ 18. Kommunalbestyrelse piffimmi aalisartut piniartullu peqatigiiffiat tusarniareerlugu arfernut angisuunut pilattarfinnik akuerisaasunik toqqaanissamut akisussaasuuvoq.
Imm. 2. Arfanniarnermi angallammi ittuusup arfermik pisaqarfimmiit pilaffissamut ungasissuseq qaninnerpaanissaa nakkutigissavaa, asiutitsisoornissaq taamaasillunilu annaasaqarnissaq pinaveersaartinniarlugu.
Pisamik iluaqutiginninneq
§ 19. Kikkulluunniit tikaagullimmik, arfivimmik tikaagulliusaamilluunniit pisaqartut pisarineqartup nerineqarsinnaasortai tamaasa iluaqutigissallugit pisussaapput. Pisarineqartoq tamakkerlugu atorneqarsinnaanngippat tunineqarsinnaananiluunniit pisaqartoq pisussaavoq sinneruttut pisaqarfiusumi najugaqartunut tunniutissallugit.
Imm. 2. Arfermik pilanneq kiisalu arferup perlukuinik eqqaaneq inuussutissalerinermi nakkutilliinermik inatsisit avatangiisillu illersorneqarnissaat pillugu inatsisit malillugit pissaaq. Arferup saanikuinik saliinissaq siunertaralugu arferup timaanik inissiigallartarneq pissaaq Namminersorlutik Oqartussat aamma kommunemi oqartussat isumaqatigiissuteqarfigalugit. Ilutigalugu Aalisarnermut, Piniarnermut Nunalerinermullu Naalakkersuisoqarfik ilisimatinneqassaaq.
Akuersissutit nakkutilliinerlu
§ 20. Kommunalbestyrelsi Naalakkersuisut pisassatut aalajangersimasaasa iluanni § 3 malillugu arfivinniarnissamut, tikaagulliusaat, takuuk § 6 aamma qipoqqaat, takuuk § 12 akuersissummik inummut atia taasamut imaluunniit angallammut toqqakkamut tunniussissaaq.
Imm. 2. Kommunalbestyrelsi Naalakkersuisut pisassatut aalajangersimasaasa iluanni, § 9 malillugu, ataatsimik tikaagullinnissamut akuersissutinik normulersukkanik angallammut atia taasamut imaluunniit angallammut immikkut tikaagullinniarnissamut piukkunnarsakkamut akuersissutip normuanik ataatsimik tikaagullinnissamut akuersissummik tunniussissaaq.
Imm. 3. Tikaagullinniarnissamut akuersissutit qinnuteqarnikkut, najukkami aalisartut piniartullu peqatigiiffiat tusarniaaffigereerlugu, kommunalbestyrelsimit tunniunneqassapput. Akuersissutit allagartaasut normulersukkat Aalisarnermut, Piniarnermut Nunalerinermullu Aqutsisoqarfiup kommunalbestyrelsimut nassiutissavai.
Imm. 4. Kommunimi akuersissutit agguaanneqartut qinnuteqaatinit tiguneqarsimasunit ikinnerussagaluarpata tikaagullinniarnissamut agguaassisoqassaaq tulleriiaarilluni, ukiumi siuliani pisarineqarsimasut kiisalu akuersissutit atorneqanngitsut eqqarsaatigalugit.
§ 21. Kommunimut pisassiissutit tamarmiusut ataatsikkut agguaanneqassapput.
Imm. 2. Kommunalbestyrelsi tikaagulliusaarniarnissamut arfivinniarnissamut qipoqqarniarnissamulluunniit akuersissutinik tunniussisinnaavoq inunnut inuussutissarsiutigalugu piniarnermut atuuttumik allagartalinnut, aammalu akuerisaasumik tuukkartalimmik qamutililimmik angallatilinnut. Angallammik piginnittoq nammineerluni imaluunniit inuttaasoq qaartartumik tuukkap nuuanut ikkuttakkamik atuinissamut pikkorissartitsinermut peqataasimanermut atuuttumik uppernarsaateqassaaq. Akuersissut tassaavoq allagaq kommunalbestyrelsip qinnuteqartumut tikaagulliusaarniarnissamut arfivinniarnissamut qipoqqarniarnissamulluunniit piumasaqaataasunik naammassinnissimasunut tunniussaa.
Imm. 3. Kommunalbestyrelsi tikaagullinniarnissamut akuersissutinik tunniussisinnaavoq inunnut inuussutissarsiutigalugu piniarnermut atuuttunik allagartalinnut, imaluunniit
1) angallammut akuerisamik tuukkartalimmik qamutililimmut, piginnittaalu imaluunniit inuttaasut ilaat arfernut atortartut qaartartut atornissaannut pikkorissarsimanermut uppernarsaammik atuuttumik peqartumut, imaluunniit
2) ataatsimoorluni piniarnissamut immikkut, § 17 malillugu, akuerineqarsimasumut.
Imm. 4. Kinaluunniit angallammut tuukkartalimmik qamutililimmut imaluunniit ataatsimoorluni piniarnissamut ataatsikkut akuersissummik tunineqarsinnaangilaq.
Imm. 5. Ataatsimoorluni piniartoqassatillugu piniarnermut naalakkatut toqqarneqartumut akuersissuteqartoqassaaq. Ataatsimoorluni piniarnermut peqataasussat allat aqqi akuersissutip tunuani allanneqassapput.
Imm. 6. Akuersissutit qaammatisiutit ukiuanut ataatsimut atuupput, taamaattorli takuuk § 24, imm. 4.
Kommunemi ileqqoreqqusaq
§ 22. Kommunalbestyrelsip nunaqarfimmi aqutsisut aamma najukkami aalisartut piniartullu peqatigiiffiat tusarniaaffigereerlugit kommunip ileqqoreqqusaatigut piumasaqaatinik aalajangersaasinnaavoq, §§ 18, 21, imm. 2, 3 aamma 4 kiisalu § 28-miittunit sukanganerusunik.
Imm. 2. Kommunip ileqqoreqqusai Aalisarnermut, Piniarnermut Nunalerinermullu Naalakkersuisumit atortussangortinneqassapput.
§ 23. Kommunalbestyrelsi tikaagullinniarnissami pisassanut naapertuuttunik akuersissuteqareeriarpat kommunalbestyrelsip Aalisarnermut Piniarnermut Nunalerinermullu Aqutsisoqarfimmut nassiutissavai akuersissuteqarfigineqartut aqqi, inuttut normui, akuersissutit normui aamma GR-normut pillugit paasissutissat kingusinnerpaamik kommunalbestyrelsip akuersissutinut immersuiffissanik Aqutsisoqarfimmiit tigusaqarnerata kingornatigut qaammat ataaseq qaangiutsinnagu.
Imm. 2. Tikaagullimmik pisaqarnissamut akuersissut Kalaallit Nunaata Kitaani aamma Kangiani atorneqassaaq tikaagullik pisarineqarpat pissanneqarpalluunniit.
Imm. 3. Akuersissut ukiakkut pisassanik sinneruttunik agguaasseqqittoqartinnagu atorneqarsimanngitsoq pisassanut agguaateqqitassanut ingerlaannartumik ilanngunneqassaaq, tamatumalu kingornatigut akuersissummik piginnittuusimasumit atorneqarsinnaassanani.
Imm. 4. Aalisarnermut, Piniarnermut Nunalerinermullu Aqutsisoqarfiup ukiumi pineqartumi imaluunniit tulliuttumi kommunimi pisassat ikilisissinnaavai paasineqassagaluarpat
1) kommunimi akuersissuteqartoqartinnagu tikaagulliusaartoqarsimasoq arfivittoqarsimasoq imaluunniit qipoqqartoqarluniluunniit imaluunniit tikaagulliusaamik arfivimmik qipoqqarmilluunniit pissaasoqarsimasoq,
2) akuersissuteqartoqartinnagu tikaagullittoqarsimasoq imaluunniit pissaasoqarsimasoq, imaluunniit
3) qaammatisiutit ukiuanni akuersissutigineqartunit amerlanerusunik tikaagullittoqarluniluunniit, tikaagulliusaartoqarsimasoq, arfivittoqarsimasoq qipoqqartoqarsimasorluunniit imaluunniit tikaagullinnik tikaagulliusaanik, arfivinnik qipoqqarnilluunniit pissaasoqarsimasoq. Tikaagullinnik, tikaagulliusaanik, arfivinnik imaluunniit qipoqqarnik pisassat ikilisinneqarsinnaapput apeqqutaatinnagu sorliit unioqqutitsivigineqarsimanersut.
Imm. 5. Arfernik eqqissisimatitanik pisaqarneq aallaarsarinninnerluunniit ukiumi pineqartumi ukiumiluunniit tulliuttumi kommunimi inatsisinik unioqqutitsiviusumi pisassat ikilisinneqarnerannik kinguneqarsinnaavoq. Pisassanik ikilisitsineq tikaagullittassat, tikaagulliusaartassat, arfivittassat qipoqqartassalluunniit ikilisinneqarnerisigut pisinnaavoq.
Akuersissutinik agguaasseqqinneq
§ 24. Kommunalbestyrelsi najukkami aalisartut piniartullu peqatigiiffiat tusarniaavigereerlugu aalajangiisinnaavoq akuersissut tunniunneqarsimasoq imaluunniit akuersissutit tunniunneqarsimasut kommunip iluani nuunneqassasut imaluunniit atorunnaassasut tamanna pillugu allakkatigut telefaxikkulluunnit, radiukkut, aviisitigut, atuagassiatigut assigisaasigulluunniit piffissamit nalunaaruteqarfiusumiit atuutilersumik. Aalisarnermut, Piniarnermut Nunalerinermullu Aqutsisoqarfik tamatuminnga immikkut nalunaarfigineqassaaq.
Imm. 2. Nalunaaruteqartoqareerpat akuersissummik piginnittup imaluunniit akuersissutinik piginnittut akuersissut, imaluunniit akuersissutit kommunalbestyrelsimut tunniutissavaat.
Imm. 3. Aalisarnermut, Piniarnermut Nunalerinermullu Aqutsisoqarfiup kommunalbestyrelsi piumaffigisinnaavaa imm. 1 naapertorlugu akuersissutit tunniunneqarsimasut atorunnaarseqqullugit, tassa kommunalbestyrelsi piffissaq eqqorlugu arfernik angisuunik pisanik pissatanillu nalunaarutiginnittarneq pillugu Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaanni maleruagassat malillugit arferit pisat pissatallu pillugit Aqutsisoqarfimmut nalunaaruteqarsimanngippat.
Imm. 4. Aalisarnermut, Piniarnermut Nunalerinermullu Aqutsisoqarfik KNAPK-mut aamma KANUKOKA-mut siumut tusarniaareerluni radio tusagassiorfiillu allat aqqutigalugit nalunaaruteqarsinnaavoq, akuersissutit atortussanngortinneqarsimasut kommunip iluani imaluunniit kommunemut allamut nuunneqartut imaluunniit atorunnaarsinneqartut piffissaq nalunaaruteqarfiusoq aallarnerfigalugu. Taamaalippat akuersissutit utertinneqassapput, takuuk imm. 2.
Pisassanik agguaasseqqinneq
§ 25. Aalisarnermut, Piniarnermut Nunalerinermullu Aqutsisoqarfiup, KNAPK aamma KANUKOKA tusarniaavigereerlugit tikaagulliit, tikaagulliusaat, arfiviit aamma qipoqqaat pisassat sinneruttut agguaateqqissavai. Kingusinnerpaamik taamatut agguaasseqqittoqassaaq qaammatisiutit ukiuini tamani septembarip ulluisa 15-ianni. Arfanniarneq agguaasseqqinnissaq ullormik ataatsimik sioqqullugu inerteqqutaavoq aatsaallu aallarteqqinneqarsinnaalluni kommunalbestyrelse najukkami aalisartut peqatigiiffiattusarniaavigereerlugu nutaamik agguaasseqqereerpat tamanullu nalunaaruteqareerpat.
Imm. 2. Agguaasseqqinneq tamatumanilu piumasaqaatit pillugit nalunaarut tamanut tusarliunneqassaaq sapinngisamik radio tusagassiorfiillu allat aqqutigalugit.
Imm. 3. Piffissami augustip ulluisa 15-ianniit agguaasseqqinnissap tungaanut tikaagullinniartoqarnissaa, tikaagulliusaarniartoqarnissaa, arfivinniartoqarnissaa qipoqqarniartoqarnissaalu eqqarsaatigalugit kommunalbestyrelsit ataasiakkaat pisassaminnik sinneruttunik akunnerminni agguaasseqqissinnaapput. Agguaasseqqinneq pissaaq kommunini pineqartuni najukkani aalisartut piniartullu peqatigiiffii tusarniaavigereerlugit.
Imm. 4. Sermersuup kommuniani Ammassalimmi aamma Ittoqqortoormiuni nunap immikkoortuani inuussutissarsiornermut allaffiup sumiiffinni KNAPP-it suleqatigalugit 15. augustip kinguninngua Kalaallit Nunaanni Tunumi pisassiissutinik agguaasseqqinnissaq akunnerminni oqallisigisinnaavaat.
Imm. 5. Imm. 3 aamma 4 naapertorlugu agguaasseqqissinnaanerit pillugit aalajangiinerit allakkatigut kingusinnerpaamik agguaasseqqinnissaq sapaatip akunneranik ataatsimik sioqqullugu Aalisarnermut Piniarnermut Nunalerinermullu Aqutsisoqarfimmut nalunaarutigineqassapput. Taamatuttaaq pisassanik sinneruttunik agguaasseqqinnerup inernera nalunaarutigineqassaaq.
Imm. 6. Aalisarnermut Piniarnermut Nunalerinermullu Aqutsisoqarfiup, KNAPK aamma KANUKOKA tusarniaaffigereerlugit, radio tusagassiorfiilluunnit allat aqqutigalugit nalunaaruteqarsinnaavoq akuersissutitut tunniunneqarsimasut kommunimut allamut imaluunniit kommunip iluani nuunneqartut imaluunniit ullormi nalunaarutip naalunaarutigineqarneraniit atorunnaartut. Tamatuma kingorna akuersissutit utertinneqassapput.
Pisanik tuniniaaneq
§ 26. Tikaagulliit, tikaagulliusaat, arfiviit qipoqqaalluunniit pisarineqartut tuniniarneqalissanngillat kommunip allaffia taassumaluunniit immikkoortortaqarfia akuersissummi naqitsimmik naqissusiilluni pisarineqartunik nalunaarsuereertinnagu.
Imm. 2. Qamutilimmik tuukkartalimmik piniarnissamut akuersissummik piginnittoq naqitsimmik naqissusiisoqartinnagu pisussaavoq tuukkarmik qaartartortalimmik pisiami allagartaa takutissallugu kiisalu qaartartut atoriikkani takutissallugit normuisa misissorneqarnissaat siunertaralugu.
Imm. 3. Pisamik imaluunniit ilaanik tuniniaallunilu pisisoqassanngilaq akuersissummik piginnittoq akuersissutip assilineranut uppernarsaatitut atsiortinnagu. Assilinerani takuneqarsinnaassaaq, pisaq kommunimi oqartussaasunit nalunaarsorneqarsimasoq.
Imm. 4. Taamaattorli allaffiup ammanerata avataatigut tuniniaasoqalersinnaavoq, allaffiup ammarnerata kingornatigut piaartumik nalunaarsuisoqassappat.
Misissugassat
§ 27. Kinaluunniit arfermik angisuumik pisaqarsimasoq pisussaavoq pisap mattaanik aamma neqaanik anginngitsunik misissugassanik kommunip allaffianut tunniussissalluni pilannerup kingornatigut piaartumik pisap suunera, ulloq sumilu pisarineqarsimanera nalunaarutigalugit. Misissugassat Pinngortitaleriffiup plastikkimik puussarititaanut tunniunneqarsimasumut asiunaveersaammik imerpalasortalimmut ikineqassapput.
Imm. 2. Misissugassat paasissutissallu tunniunneqartut kommunip allaffiata Pinngortitaleriffimmut, Box 570, 3900 Nuuk, tigunerisa kingornatigut erniinnaq ingerlateqqillugit nassiutissavai.
Arfernik takornarniartitsisarneq
§ 28. Kommunemi ileqqoreqqusatigut arfanniarneq aamma arfernik takornarniartitsineq pillugu kommunemi ileqqoreqqusakkut malittarisassiuunneqarsinnaavoq. Kommunalbestyrelsep isumagissavaa soqutigisaqaqatigiit attuumassuteqartut tamaasa tusarniarnissaat.
§ 29. Aalisarnermut, Piniarnermut Nunalerinermullu Naalakkersuisoqarfik ilisimatusarnermut atugassanik nalunaarummi matumani aalajangersakkanik immikkut saneqqutsisoqarnissaanut akuersissuteqarsinnaavoq.
Nunanut allanut tuniniaaneq pineqaatissiissutillu
§ 30. Arferit angisuut neqaannik niuernikkut iluanaarniuteqarnermik siunertaqartumik nunanut allanut annissineq inerteqqutaavoq. Taamaattorli arferit angisuut § 27 naapertorlugu pisarineqartut ilamerngi nunanut allanut anninneqarsinnaapput.
§ 31. Pillaammik akiliisitsisoqarsinnaavoq § 2-mik, §§ 4 aamma 5-imik, §§ 7 aamma 8-mik, § 12-14-imik, § 17. imm. 5-imik, §§ 18-19-imik, § 24, imm. 4-mik, § 25 imm. 6-imik, §§ 26-28-mik kiisalu § 30-mik unioqqutitsisumut.
Imm. 2. Akiliisitsinernik suliat piniarneq aallaaniarnerlu pillugit Inatsisartut inatsisaanni, Inatsisartut uumasut illersorneqarnissaat pillugu inatsisaanni aamma Inatsisartut pinngortitap illersorneqarnissaat pillugu inatsisaanni malittarisassat malillugit suliarineqartassapput.
§ 32. Nalunaarut13. august 2010 atuutilerpoq.
Imm. 2. Peqatigitillugu arfernik angisuunik piniarneq pillugu Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 9, 17. april 2009-imeersoq atorunnaarsinneqarpoq.
Imm. 3. Akuersissutit nalunaarutip atuutilernerani suli atuuttut nalunaarummi matumani aalajangersakkat naapertorlugit ingerlaannassapput.
Namminersorlutik Oqartussat, ulloq 16. juli 2010.


text:
Gay Sexi Video Homo Seuraa / Gay Dating Site
Gay sexi video homo seuraa
Videos gratis coños eyaculando ancianas follando con peliculas porno los mejores videos negras desnudas trio putas team skeet porno xxx mejor video porno lesbianas pornstars tube masaje y sexo sado tube porno bisex porno gratis videos gratis videos teens gordas desnudas prno español sexo chicas follando masajes videos pornos gratis peliculas maduras videos porno follando jovenes peludas vodeos porno xxl pono duro ver porno para chicas videos anal duro mujeresmeando porno edpañol alexis texas porno free streaming porn free videos calientes parejas amateur xxx gratis abuelas anal videos follar en castellano despedida de solteras videos de maduras follando streaming porn videos porno gratis travesti los mejores actores porno gratis heidi hentai jovenes desnudos video morena follando sexo hd videos de solteras follando pollones castingcouch-x videos porno de maduras gratis pollas descargar videos porno videos pornos sexo sexotube videos de despedidas de gordas sofia rose xxx gratis xxx gratis vídeos porno gratis peluda follando tetonas ver vídeos porno hd porn videos porno pollas videos eroticos porno chicos y tetonas gordita follada por el culo chicas buenas videos porno milf vids videos gratis tias buenas mamadas corridasenlaboca pajas femeninas casting porno gratis viejas cachondas videos porno maduras.
con enanas porno gordas negras desnudas buscar porno vintage travestis videos hd mujeres maduras porni gratis viejas negras chupa coños muy grandes porno gratis videos parejas porno. con embarazadas lesbianas españolas modelos video de enanas transexual videos porno gratis en la playa paginas porno madura porno anal vidios porno de videos porno espa vidios pprno gratis videos tetonas morenas maduras follando lesbianas trio streaming porn videos porno es.
con porno gratis travestis porno de porno español garganta profunda porno lesbianas haciendo pajas gratis porno españolas follando chicas espiadas secretarias porno masturbacion femenina ver pelicula porno asiático rubias xxx folladas porno gratis en castellano cunilingus videos manga porn maduras pelicula porno videos porto gratis videos xxx hd chicas lesvianas gratis bideos de maduras x gordas secretarias milf lingerie actrices porno putas viejas paris hilton porn videos porno travesti los mejores paginas de pies video porno español porn free porn tub porno gratuito porno gratis porno x videos porno de lesvianas follando con mujeres coños videos porno mayores xl porno en publico porno porno africano las mejores videos gratis porno en tetas del porno tríos porno porn chochos porno largos gratis porn videos porno videos lesbianas follando películas porno culonas maduras videos porno cratis parejas follando videos gigi love sexo con enanas follando con heteros follando embarazada videos cortos porno voyeur seso gratis peludas videos gratis videos de orgias maduras tetonas xxx mature porn free videos porno francesas se avecina xxx brutal porn videos porno tubes masajes lesbianas español video porno gratis culos de putas videos caseros de lesbianas follandose muy viejas paris porn porno viejas folladas video pormo gratis embarazadas amateur pornografia películas porno modelos follando xxx gratis videos pornos xxx publico porno grati como chupar tetas porno español hd tias con potno gratis alyssa branch video porno gratis videos porno con abuelas peludas tetas perfectas las mejores actores porno lesbianas videos amateus videos hentai gratis videos porno perras calientes porno videos tetonas porno tetona peliculas porno amater videos gratis porno madura tube cumlauder videos porno tube videos porno gratis tetona masturbandose desnudas lesbianas porno porno buen porno español de paris hilton follando videos viejas haciendo pajas gratis videos porno viejas gratis en español buscar porno italianas porno orgias videoa xxx rubias peliculas gratis xxx videos porno gratis vudeos xxx mujeres lesvianas gratis video porno masajes eroticos de parejas videos gratis porno hentay gordasfollando videos de mujeres coños eyaculando videos de madres pajas tetonas interracial madura lenceria porno porno gratis tetonas follar hoy nuria porno morenas pollas negras cachondas ancianas lesbianas masturbandose videos porno hd porno orgias de maduras videos de parejas calientes videos caseros de lesbianas prno español pollas gordas porno masage erotico video de sexo amateur tube hd porno abuelas porno gratis actrices porno gratuitos negras mamando amateur porno gordas maduras con amor chicas desnudas ver videos maduras follamdo sexo entre lesbianas porno lesbicos peliculas porno de negros porno tias follando gordas lesvianas videos eroticos putas pajas mujeres playas nudistas porno españolas folladas anal porn tetas grandes mujeres muy putas maduras gratis de maduras rusas porno gratis españoles xxx chicas fallando sexo en español peliculas porno lesviana pollas peludas porno gordos cumlauder en español hd porn es.
con enanas transexual pornoo porno sado porno lesbianas sasha grey follan tetonas porno gratis lesbico maduras españolas videos porno amateur videos pornos gratis blacks on blondes cumlouder viejos tias buenas tetas porn video porno gratis super tetonas naturales follando videos exnovias viejas xxx follar de eyaculaciones femeninas grandes sexo porno playa viejas sexi porno con maduras cachondas xxx publico abuelas ver videos porno de maduras sexo masajes streaming porn hd las mas putas xx porno videos poro videos xxx pelis x en castellano gratis porno pollas peludas tetas porn free video porno pelirrojas desnudas prno gratis video vídeos de negros trios maduritas.
Biljardimailat homoseksuaaliseen 09 puhelinseksi
Mutta niin pokkaa ei varmasti olis ollu selvinpäin. Kirjoittaja on poistanut tästä viestin. Siis ihan 15 bisse kyselee, Ite oon kokeillu jtn sivustoi, mut niist ei oo ollu apuja, ellei oo löytäny jtn ulkomaalasii. Lähinnä netin kautta olen tutustunut toisiin homoihin. Ystäväin, vaikka pyydän näin, tiedän että on kiire tarpeeton. Olen itse homo mutta seuran löytyminen tuntuu mahdottomalta täällä päin suomea.
1. maaliskuu Gay seuraa ilmaiset sexi videot Teen homo sex videos ensimmäisen kerran Sotilas nussii vanha nainen raiskaa video suomaista panoa. Hieronta Nurmes / By black tantric massage gay massage video jkl menaiset ravintola medusa oulu rakkauden merkit homo pornoa romanttinen illallinen. suomi sex videot nalle puh aforismit omakuva seksikuva seuraa tositarkoituksella . lokakuu Amatöri seksi videot gay chat suomi / 69 sex Suomi Seksi Videot, ilmainen Livekamera - Saattajat Kauniainen Seksi Videot Suomi, sexwork.
homoseksuaaliseen siwa hämeentie 42 alastonvideot
seksitreffit vantaa kovaa naintia gay
seksi homoseksuaaliseen reffit seksitreffit turku
Seksiterffit thai hieronta varkaus gay
Hieronta orgasmi seksiasennot kuvia gay
Homoseksuaaliseen paras thai hieronta helsinki thai hieronta lohja

matches: hd hd hd hd hd hd hd hd hd


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiArkkitehtuurianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiVärikäsViileäTietokoneetSöpöKukkaHauskaPelitTytötteLomaHDKuumaElääLogoRakkausElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisää	Kotiin / HD / uuden taustakuvan lataus HD	uuden taustakuvan lataus HD
0	uuden taustakuvan lataus HD
Here Is a Bunch Of new wallpaper download HD collection For Desktops, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä HDwallpaper20.com, on yli sata tuhansia taustakuvia ovat saatavilla ilmaiseksi Lataus. Voit ladata Joka taustakuvat veloituksetta, Koska nämä taustakuvat ovat lataaja käyttäjille.
Jos Like This uuden taustakuvan lataus HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja HD Lover Edellinen: hulk tapetti HD
seuraava: verkkokalvo taustakuvia HD
ferrari taustakuva ilmaiseksi LataaDestiny tapetti HD kokoelmatGhibli tapetti HDmalli taustakuvia HDtaustakuvamallin HDpojat taustakuva ilmaiseksi Lataakawaii taustakuva ilmaiseksi LataaNational Geographic tapetti Paras koskaan ottanutSouth Park taustakuva ilmaiseksi Lataamukava taustakuva HD Suunnitellut HDwallpaper20.com | Powered by zuuur.com	© Copyright 2016, Kaikki oikeudet pidätetään	Siirry alkuun

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Televisioiden osto-opas - Kauppa - Kauppa - Telia
Mietityttääkö, mitä kaikkea pitäisi ottaa huomioon ennen uuden TV:n ostamista? Televisioiden osto-oppaasta löydät kaiken tarvitsemasi tiedon televisioista, niiden ominaisuuksista, lisävarusteista sekä muista asioista, jotka on hyvä pitää mielessä ostopäätöstä tehdessä. Laajasta valikoimastamme löydät juuri täydellisen TV:n, halusitpa sitten tehdä olohuoneestasi oikean viihdekeskuksen tai hankkia perustelkkarin makuuhuoneeseen.
Täydellinen TV kotiin
Uutta televisiota ostaessa vastaan tulee monta termiä ja asiaa, jotka pitäisi ottaa huomioon. Millaisen nettiyhteyden Smart-televisioon tarvitsee, minkä kokoinen telkkari on sopiva ja miten LED-, QLED- ja OLED-televisiot oikeasti eroavat toisistaan? Nyt löydät kaikki tarvittavat tiedot kätevästi samasta paikasta.
Tutustu televisioihin
Kaikki LG-televisiot
Kaikki Philips-televisiot
Kaikki Samsung-televisiot
Kaikki Sony-televisiot
Minkä kokoinen TV?
Sopiva koko riippuu tv:n resoluutiosta sekä siitä, kuinka pitkä etäisyys television ja katselupaikan välillä on. Esimerkiksi Full HD ja UHD-televisioissa on hyvin erilainen pikselimäärä, minkä vuoksi uuden television koko tulee suhteuttaa katseluetäisyyteen.
Television näyttökoon laskeminen
Paras etäisyys television katseluun on sellainen, josta koko kuvaruudun tapahtumia pystyy seuraamaan helposti ja yksityiskohdat erottuvat. Television ihanteellisen katseluetäisyyden voi myös laskea itse näytön tarkkuuden ja lävistäjän pituuden perusteella. Television koko kerrotaan yleensä tuumina, ja yksi tuuma on pituudeltaan 2,54 senttimetriä.
Full HD -televisio: ruudun lävistäjän metreinä x 1,6 = sopiva katseluetäisyys
Ultra HD -televisio: ruudun lävistäjä metreinä x 1,2 = sopiva katseluetäisyys
Esimerkkien perusteella voit arvioida, millainen katseluetäisyys on ideaali televisiollesi tai minkä kokoinen telkkari sopii omaan olohuoneeseen. TV-valikoimastamme löydät itsellesi juuri sopivan kokoisen television.
45" = noin 1,8 metrin katseluetäisyys
55" = noin 2,2 metrin katseluetäisyys
65" = noin 2,6 metrin katseluetäisyys
45" = noin 1,4 metrin katseluetäisyys
55" = noin 1,7 metrin katseluetäisyys
65" = noin 2 metrin katseluetäisyys
LED, QLED ja OLED
LED, QLED ja OLED -termit viittaavat erilaisten TV-näyttöjen teknologiaan. Erot näkyvät muun muassa televisioiden hinnassa sekä kuvan tarkkuudessa. Painotitpa televisiota ostaessa sitten hintaa tai kuvan laadukkuutta, näyttöjen teknologioiden tunteminen edistää valinnan tekemistä.
LED on lyhenne sanoista Light Emitting Diode, mikä tarkoittaa hohtodiodia. LED-näytöt ovat tehokkaampia kuin perinteiset LCD-näyttöjä, mikä mahdollistaa televisiolle korkean kuvanlaadun. Näytön pikselit heijastavat sivuilta tai takaa tulevaa valoa, jolloin näytön kuvan kontrasti ja värit paranevat.
LED-televisiot ovat muihin televisioihin verrattuna usein halvimpia vaihtoehtoja. Ne eivät kuitenkaan pysty tuottamaan yhtä syviä mustan sävyjä tai kirkkaita värejä kuin QLED- ja OLED-televisiot.
QLED viittaa Quantum Dot -teknologiaan. QLED on perinteisen LED-teknologian pidemmälle kehitetty versio. Teknologia mahdollistaa erittäin laajan väriavaruuden televisioon. QLED-televisioissa on lisäksi erinomainen valovoimaisuus, mikä mahdollistaa sen, että katselukokemus on miellyttävä myös silloin, kun huone on kirkkaasti valaistu.
QLED-telkkarit ovatkin tunnettuja parhaimmasta värientoistostaan, vaikka tummat sävyt eivät ole yhtä syvät kuin esimerkiksi OLED-televisioissa. Hinnaltaan QLED-televisiot asettuvat usein LED- ja OLED-televisioiden välille.
OLED eli Organic Light Emitting Diode perustuu orgaaniseen aineeseen, ja se on tekniikaltaan erilainen kuin mitä LED-televisioissa on. OLED-paneelien kaikki pikselit tuottavat valoa, mikä varmistaa sen, että mustan sävyt ovat erittäin tummat. Samaisesta syystä OLED-televisioiden näytön värien kontrastit ovat hyvin suuria.
OLED-televisioiden valovoimaisuus ja valkoisen sävyt eivät yllä LED- ja QLED-televisioiden tasolle. Katselukulma on kuitenkin monia muita televisioita laajempi, eli telkkaria on helpompi katsoa isollakin porukalla. Hintahaarukassa OLED-televisiot asettuvat usein kalleimpaan päähän.
Valmistajien esittelyvideoita
Uppoudu hetkeksi televisioiden huippuominaisuuksien pariin ja tutustu eri valmistajien telkkareiden parhaisiin puoliin.
LG TV:t
Philips TV:t
Samsung TV:t
Sony 4K UHD TV
Sony TV:t
Liitännät ja virittimet
Uuden television valinnassa myös liitäntöjen ja virittimien määrää ja laatu ovat olennaisia. Kun niitä on tarpeeksi, telkkaria ei tarvitse vaihtaa ominaisuuksien ja liitäntöjen vähyyden takia.
Jotta televisioon voi liittää erilaisia laitteita, kuten pelikonsoleita tai kaiuttimet, tarvitaan erilaisia liitäntöjä. Tästä syystä telkkarin liitännät ja niiden tyypit on hyvä tarkistaa etukäteen. Mitä enemmän televisiossa on erilaisia liitäntöjä, sitä enemmän vaihtoehtoja on myös sellaisille lisälaitteille, joita saattaa haluta joskus tulevaisuudessa.
Muun muassa äänentoisto on tärkeä osa katselukokemusta. Televisioon voi hankkia esimerkiksi isomman kotiteatterijärjestelmän, pienemmät stereokaiuttimet tai huomaamattomamman Soundbar-äänijärjestelmän. Liitännöistä kannattaa siis tarkistaa, löytyykö äänijärjestelmiä varten esimerkiksi HDMI, optinen toslink ja analoginen RCA -liitännät.
Televisiot vastaanottavat lähetyksiä joko antennin, kaapelin, satelliitin tai IPTV-verkon kautta, joista yleisimmät ovat antenni ja kaapeli.
Antenniverkossa on nykyään usein käytössä DVB-T2 -tekniikka, joka mahdollistaa HD-kanavien katsomisen. Tekniikka on vielä suhteellisen uusi, ja täydellinen siirto siihen tapahtuu vuonna 2020. Siksi antennikodeissa on hyvä ostaa ajoissa TV, jossa on DVB-T2-viritin tai Antenna Ready HD -merkintä.
Kaapelikanavia voi katsoa kun televisiosta löytyy DVB-C-viritin. HD-kanavia varten tulee televisiosta puolestaan löytyä joko DVB-C HD -viritin tai Cable Ready HD -merkintä.
4K, UHD ja Full HD
Termejä 4K ja UHD, eli Ultra HD tai Ultra High Definition, käytetään usein päällekkäin ja ne tarkoittavatkin lähes samaa asiaa. 4K on ilmaisu korkeasta 4096x2160-pikselin resoluutiosta. UHD puolestaan on näyttötarkkuus, jonka pikselitarkkuus on 3840x2160. Tarkkuus ei ole siis täysin sama kuin 4K-näytössä, mutta se yltää lähemmäksi korkeaa standardia kuin perinteisempi Full HD, jonka resoluutio on 1920x1080 pikseliä.
Ambilight on lyhenne sanoille Ambient Lightning, mikä tarkoittaa ympäröivää valaistusta. Ambilight on Philipsin kehittämää tekniikka, jossa katselukokemuksesta tehdään vaikuttavampi TV:n ympärille heijastetulla valolla. Lisäksi Ambilight-tekniikka säätää valon voimakkuutta ja väriä automaattisesti sen mukaan, mitä katsotaan.
Jotta saisit Ambilight-televisiosta kaiken irti, kannattaa siihen synkronoida Philips Hue -älyvalaistus, jolla televisioon saa asennettua himmennystoiminnon ja erilaisia ajastuksia.
HDR on lyhenne sanoille High Dynamic Range. Lähes kaikissa uusissa TV-malleissa käytetään HDR-tekniikkaa. HDR saa television näytön sävyille aikaan isompia kontrasteja, jolloin mustan ja valkoisen sävyt erottuvat toisistaan paremmin. HDR-tekniikka varmistaa, että kuva on terävä ja todenmukainen ja että väriskaala on laaja, jolloin myös katselukokemuksesta tulee paras mahdollinen.
Termi viittaa telkkareihin, joissa näyttö on kaareva. Curved-televisioissa kuva tulee kaikin puolin lähemmäksi katsojaansa, jonka ansiosta katseluelämykset voivat olla vielä vaikuttavampia kuin tavallisessa televisiossa. Kaarevaa näyttöä kannattaa kuitenkin yleensä katsoa lähes suoraan edestä, mikä saattaa rajoittaa sitä, kuinka laajalle levittäytyneeltä alueelta telkkaria voi katsoa.
Televisioiden sovellukset
Telkkareiden käyttöjärjestelmissä on eroja samaan tapaan kuin puhelimissakin. Jos tiedät haluavasi televisioosi tietyn sovelluksen, voi sen tarjoajan sivuilta tarkistaa, mihin televisioihin sovelluksen saa.
Millainen netti?
Smart-televisioissa nopea netti on olennaisessa roolissa sen takaamiseksi, että katselukokemus on aina mahdollisimman hyvä. Esimerkiksi Netflix vaatii 5 Mbit/s -nopeuden toimiakseen HD-laadulla ja 25 Mbit/s -nopeuden toimiakseen 4K-laadulla.
Hanki nopea netti kotiin
Chromecast ja Apple TV
Jos haluat televisiostasi kaiken mahdollisen irti tai et halua vaihtaa telkkaria uuteen puuttuvien suoratoistopalveluiden takia, voit myös liittää television suoraan internetiin. Samalla voit katsoa niitäkin sisältöjä, joita et muuten televisioosi saisi.
Chromecast-mediasoittimen avulla voit siirtää esimerkiksi leffoja ja sarjoja kätevästi internetistä televisioon. Laite toimii kaikkien iOS- ja Android-laitteiden kanssa, jolloin sisältöjä on helppo hallita esimerkiksi kännykän avulla. Tarvitset Chromecastin käyttöä varten vain wifi-yhteyden, jotta saat luotua yhteyden luurin ja telkkarin välille.
Päivitetty Apple TV 4K tarjoaa huippulaatuista kuvaa sekä mahdollisuuden siirtää leffoja ja sarjoja mobiililaitteesta telkkariin kuten Chromecast. Apple TV:n kautta pääset käsiksi myös App Storen sovellusvalikoimaan, jolloin voit valita rentoudutko television ääressä 4K-elokuvien, ladattavien pelien tai vaikkapa tietovisailusovellusten parissa.
Telia TV:stä löydät monipuolisesti sisältöjä kaikkiin katseluhetkiin. Voit katsoa parhaat uutusleffat Vuokraamosta tai valita kanavapakettien valikoimasta itsellesi parhaan vaihtoehdon, halusitpa katsoa sitten sarjoja, urheilua tai vähän kaikkea. Telia TV -tunnukset voi luoda itsellesi ilmaiseksi, ja voit myös päättää itse, haluatko katsella suosikkiohjelmiasi ja -leffojasi mobiililaitteella vai telkkarilla kaapelikortin, digiboksin tai esimerkiksi Chromecastin avulla.
Vie television äänimaisema uusiin ulottuvuuksiin esimerkiksi stereokaiuttimilla tai soundbar-järjestelmällä.
Tee telkkarista viihteen keskipiste esimerkiksi PlayStation 4 -konsolilla ja uusilla peleillä.
Meiltä löydät sopivan pituiset HDMI- sekä antennikaapelit kaikkiin tarpeisiin.
Vapauta tilaa helposti laadukkaalla ja luotettavalla seinätelineellä.

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD


Asetus tullilaitoksen suoritteista perittävistä… 1524/1991 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1991 › 1524/1991
1524/1991
Asetus tullilaitoksen suoritteista perittävistä maksuista annetun asetuksen muuttamisesta
Valtiovarainministerin esittelystä
muutetaan tullilaitoksen suoritteista perittävistä maksuista 22 päivänä maaliskuuta 1991 annetun asetuksen (549/91) 2 §:n 1 momentin 3 ja 4 kohta, 3 §:n 1 momentin 1 ja 2 kohta, 4 §:n 1 ja 3 momentti, 6 §:n 1 momentti, 7 §:n 1 momentti, 9 §:n 1 momentin 2 ja 4 kohta ja 10 §:n 1 momentti sekä
lisätään 2 §:n 1 momenttiin uusi 5 kohta, asetukseen uusi 3 a § ja 10 §:ään uusi 2 momentti seuraavasti.
Maksu kannetaan:
3) laboratorioja arkistotutkimuksesta sekä tilastoja muista tietopalvelusuoritteista, kuten tiedoista, selvityksistä, julkaisuista ja tietokannan käyttämisestä;
4) tulliterminaalin, tullivaraston ja verottomien tavaroiden myymälän toiminnasta johtuvista erityisistä valvontatoimenpiteistä, joihin 1 kohdan säännöstä ei voida soveltaa; sekä
5) oikeaksi todistamattomista jäljennöksistä.
Laboratoriotutkimuksesta kannetaan maksu kultakin tavaraerältä seuraavasti:
1) elintarvikeasetuksen (408/52) 1 §:ssä tarkoitetut elintarvikkeet 1 350 mk,
2) muut tavarat 1 000 mk
Oikeaksi todistamattomista jäljennöksistä ja vakiomuotoisista tulosteista kannetaan maksuja seuraavasti:
Telekopio, kultakin sivulta 7,00 mk,
Atk-tuloste, kultakin tulostetulta tilastonimikkeeltä 1,20 mk,
Mikrofilmikopio, standardikokoa A 6 30,00 mk.
Tullivarastoon tai verottomien tavaroiden myymälään kohdistuvista erityisistä valvontatoimenpiteistä, kuten tullaamattoman tavaran varastoinnin tarkkailusta, kannetaan maksuja kultakin tavaraerältä seuraavasti:
1) otto yleisestä tullivarastosta 44 mk,
2) otto yksityisestä tullivarastosta 77 mk,
3) toimitus muonitusvarastosta 29 mk,
4) siirto verottomien tavaroiden myymälään 135 mk.
Virka-ajan ulkopuolella annetusta tuontitavaran luovutusmääräyksestä peritään 41 markkaa.
Tavaranhaltijan omassa varastossa suoritetusta valvontatoimenpiteestä peritään 230 markkaa jokaiselta tarkastuskäynniltä, kun tarkastus aiheutuu siitä, että
Muusta kuin 3, 3 a, 4 ja 6 §:ssä tarkoitetusta suoritteesta määrätään maksu kunkin suoritteen osalta erikseen sen tuottamisesta valtiolle aiheutuneita kokonaiskustannuksia eli suoritteen omakustannusarvoa vastaavaksi.
Maksuttomia ovat:
2) hallintomenettelyyn kuuluva tavanomainen ohjaus sekä sellaiset tilastoja muut tietopalvelusuoritteet, joista aiheutuvat kustannukset ovat vähäisiä;
4) tulliviranomaisen aloitteesta tehdyt veroperusteiden selvittämiseen liittyvät laboratoriotutkimukset sekä rikostutkimukseen ja muutoksenhakuun liittyvät tutkimukset ja muut selvitykset.
Jos suoritteen tilaaja harjoittaa asianomaisen tulliviranomaisen luvalla suoritteen jälleenmyyntiä tai käyttää sitä olennaisesti hyväkseen jälleenmyynnissä, maksu voidaan periä tilaajalta enintään kymmenen kertaa omakustannusarvon suuruisena.
Jos tullilaitoksen suoritteen tuottamisesta aiheutuvat kokonaiskustannukset ovat pienemmät kuin muiden tuottamien samanlaisten suoritteiden markkinahinta, suoritteesta voidaan periä vallitsevaa hintatasoa vastaava markkinahintainen maksu.
2 §3 §3 a §4 §6 §7 §9 §10 §