text:
DEITTI ohjelmatiedot - Telsu.fi
VaihtoautotBlogitNauris.fiTietovisatSanakirjaHoroskooppiReseptit
Haulla deitti löytyy 36 aiemmin esitettyä tv-ohjelmaa.
Deitti12u
su 19.04. klo 11.00 - 11.46
Deitti12
la 18.04. klo 18.30 - 19.15
to 16.04. klo 23.10 - 23.55
ti 14.04. klo 22.00 - 22.45
su 12.04. klo 11.00 - 11.44
Kausi 1, 7/8. Jessica. Suomalaisten paskiaisten ja seikkailevien tanskalaisten jälkeen Siri ja Ella ihmetelevät, eikö deittimarkkinoilla ole mielenkiintoisempia vaihtoehtoja. Nilon hellimä ajatus "avoimesta suhteesta" alkaa kalvaa häntä. Nilo pyytää Ellalta kyseenalaista palvelusta. Monica tekee kohtalokkaan päätöksen. HD
la 11.04. klo 18.30 - 19.13
to 09.04. klo 23.15 - 00.00
ti 07.04. klo 22.00 - 22.45
ma 06.04. klo 12.10 - 12.55
Kausi 1, 6/8. Magnus. Ella valitsee miehen, jolla ei ole profiilikuvaa, ja päätyy seikkailuun. Catering-firmassa Ella ja Arvin toimivat vastoin periaatteitaan auttaakseen Monicaa sopeutumaan nuorempien kollegoiden joukkoon. Lasse pyytää Ellalta apua arkaluonteisessa asiassa. HD
su 05.04. klo 11.00 - 11.47
la 04.04. klo 18.30 - 19.15
to 02.04. klo 23.10 - 23.55
ti 31.03. klo 22.00 - 22.45
ma 30.03. klo 11.45 - 12.30
Kausi 1, 5/8. Marko. Ellan lukioaikainen kaveri Marko ja hänen lapsensa vaikuttavat täydellisiltä, kun taas Ella saa kamppailla saadakseen lapsensa käyttäytymään kunnolla. Huolta aiheuttaa etenkin Siri. Tyytymätön ja vaihdevuosissaan hikoileva Monica miettii, mitä elämällä on enää tarjolla. Silloin on viinilasillisen paikka. HD
su 29.03. klo 11.02 - 11.45
la 28.03. klo 18.30 - 19.17
pe 27.03. klo 00.40 - 01.25
ti 24.03. klo 22.00 - 22.45
Kausi 1, 4/8. Arvin. Anna paljastaa uutisen saaden Ellan tunne-elämän raiteiltaan. Lasse ja Monica lähtevät maaseutukartanoon löytääkseen romanttisen kipinän. Arvin ja hänen vaimonsa Beata kokevat pettymyksen. Siri lähtee tapaamaan isäänsä Helsinkiin. Tapaaminen ei suju niin kuin isä oli kuvitellut. HD
su 22.03. klo 11.00 - 11.45
la 21.03. klo 18.30 - 19.13
ti 17.03. klo 22.00 - 22.45
ma 16.03. klo 11.40 - 12.25
Kausi 1, 3/8. Johannes. Ella lähtee treffeille läheisyyttä ja aistillisuutta etsivän miehen kanssa. Nilon on vaikea luopua Rickardista, vaikka ei halua seurustella poliisin kanssa. Työpaikalla Arvin ja Ella saavat suuren toimeksiannon, josta tuntuu ensi alkuun tulevan suuri menestys. HD
su 15.03. klo 11.00 - 11.45
la 14.03. klo 18.30 - 19.18
to 12.03. klo 23.35 - 00.20
ti 10.03. klo 22.00 - 22.45
ma 09.03. klo 11.40 - 12.25
Kausi 1, 2/8. Cesar. Ex-mies Davidin naisystävä Anna on hävyttömän mukava, lahjakas ja kiltti. Lisäksi hän on Ellan ja Davidin lasten suosikki. Teini-ikäisen Sirin mielestä Ellan deittailu on epätoivoista touhua. Nyt deittivuorossa on intohimoinen mies, joka pakottaa Ellan kohtaamaan ennakkoluulonsa. Kaiken keskellä Ellan on löydettävä uusi kokki. Mahdollisuuden saa tahdikas Arvin. HD
la 07.03. klo 18.30 - 19.13
to 05.03. klo 22.15 - 23.00
ti 03.03. klo 22.00 - 22.45
ma 02.03. klo 11.40 - 12.24
Kausi 1, 1/8. Karl. Yksinhuoltajaäiti Ella yrittää saada elämänsä palaset kohdalleen. Se ei ole helppoa, kun on kaksi pientä lasta, kiukutteleva teinitytär, kaksi eri isää ja oma catering-firma. Miten hän löytäisi sen oikean tai ehtisi edes tavata ketään "komeiden" ja "paijattavien" miesten viidakosta? HD
la 29.02. klo 18.30 - 19.17
to 27.02. klo 23.05 - 23.50
ti 25.02. klo 22.00 - 22.45
www.telsu.fi > ohjelmatiedot > Deitti
Ulosottomiehet01:20 - 02:15 MTV3 Ylen aamu06:55 - 09:30 Yle TV1 Sydämen asialla10:00 - 10:50 Yle TV1 Kotiin takaisin12:40 - 13:25 Yle TV1 Koko Britannia leipoo12:45 - 13:55 AVA Muisti14:28 - 15:00 Yle TV1 Isä Matteon tutkimuksia15:00 Yle Teema & Fem Lemmen viemää16:00 - 17:00 AVA Pieni talo preerialla16:05 Yle Teema & Fem Kirpputorikisa18:00 - 18:30 TV5 Kyllä isä osaa19:35 - 20:00 Yle TV2 A-studio21:00 - 21:35 Yle TV1 Rimakauhua ja rakkautta21:00 - 22:00 MTV3 McMafia21:00 - 22:00 Yle TV2 Kun tomu laskeutuu22:00 Yle Teema & Fem
American Gangster01:05 - 04:05 TV5 IMDb 7.8 Kesäyön lapset13:25 - 14:28 Yle TV1 IMDb 3.7 Rakkauden rasvaprosentti21:00 - 23:05 Nelonen IMDb 5.5 Yksin kotona21:00 - 22:50 Sub IMDb 7.5 Monster - Aileen Wuornos21:00 - 23:10 Hero IMDb 7.3 American Pie Presents: The Book of Love21:00 - 22:55 TV5 IMDb 4.7
Pinnalla juuri nyt: Salatut elämät, Muumilaakson tarinoita, Ray Donovan, Rimakauhua ja rakkautta, La otra mirada - Toinen katse, Frendit, CSI: Miami, Pirunpelto, Supernatural, NCIS Rikostutkijat

matches: HD HD HD HD HD HD HD


text:
I-SHO:2018:8 - Oikeus.fi / Tuomioistuimet / Hovioikeudet / Itä-Suomen hovioikeus
Etusivu » Yhteystiedot » Itä-Suomen hovioikeus » Hovioikeuden ratkaisuja » I-SHO:2018:8
Diaarinumero: S 18/655
Ratkaisunumero: 570
Hotellitoimintaa harjoittanut osakeyhtiö oli omistanut kiinteistöosakeyhtiön osakkeita, jotka osakeyhtiön konkurssiin asettamisen jälkeen siirtyivät konkurssipesän hallintaan. Konkurssipesä säilytti konkurssiin asettamisen jälkeen osakeyhtiön liiketoimintaansa käyttämissä tiloissa liiketoimintaan kuulunutta irtaimistoa. Hovioikeus katsoi, ettei konkurssipesä pelkästään mainitulla tavalla menetellessään ollut konkurssilain 16 luvun 2 §:n 1 momentin nojalla massavelkana vastuussa osakkeisiin liittyvien hoitovastikkeiden maksamisesta kiinteistöosakeyhtiölle.
Ks. KKO 1993:136 ja KKO 2015:103
PÄIJÄT-HÄMEEN KÄRÄJÄOIKEUDEN TUOMIO 9.5.2018
Hotelli B Oy asetettiin konkurssiin 11.4.2017.
Hotelli B Oy konkurssipesään (jäljempänä konkurssipesä) kuuluvat yhtiön omistamat Kiinteistö Oy A:n (jäljempänä A) osakkeet:
- jotka oikeuttavat liikehuoneisto nro 9A hallintaan,
- jotka oikeuttavat liikehuoneiston nro 28A hallintaan,
- jotka oikeuttavat liikehuoneiston nro 28B hallintaan,
- jotka oikeuttavat liikehuoneiston nro 29A hallintaan ja
- jotka oikeuttavat urheilutilan nro 58 hallintaan, sekä
- jotka oikeuttavat autopaikan nro 20A hallintaan.
A on perinyt ja perii po. huoneistoista vastikkeita kuukausittain:
hoitovastike, rahoitusvastike
huoneisto 9A, 261,00 euroa, 104,40 euroa
huoneisto 28A, 574,20 euroa, 229,68 euroa
huoneisto 28B, 2.277,45 euroa, 910,98 euroa
huoneisto 29A, 392,40 euroa, 156,96 euroa
urheilutila 58, 164,25 euroa, 65,70 euroa
autopaikka 20A, 14,00 euroa
yhteensä 3.683,30 euroa, 1.467,72 euroa
A on myös perinyt touko- ja kesäkuulta 2017 huoneiston 29A osalta ennakkoon perustuen sähkömaksua 30,43 euroa kuukaudessa (ei perustu mittarilukemaan).
Vastikkeiden eräpäivä on kunkin kuukauden 5. päivä. Konkurssipesä ei ole maksanut hoito- ja rahoitusvastikkeita lainkaan eli vastikkeet maksamatta 1.5.2017 jälkeen.
Konkurssipesän pesäluetteloon merkitty omaisuus sijaitsee liikehuoneistoissa 28A, 28B ja 29A. Lisäksi huoneistossa 9A (yläkellari) ja urheilutilassa/sosiaalitilassa on erilaista arvotonta rojua, josta osa saattaa olla velallisyhtiön toiminnan jäljiltä. Autopaikalla ei ole mitään konkurssipesän tavaroita.
A ei ole vaatinut konkurssipesää poistamaan irtaimistoa konkurssipesän huoneistoista.
Konkurssipesä on tehnyt sähköntoimitussopimuksen E Oy:n kanssa 1.7.2017 alkaen, koska kaikilla huoneistoilla oli tähän velvoite.
Konkurssipesä on yrittänyt myydä edellä mainittuja osakkeita.
Osakkeet eivät ole pesäluettelon mukaan minkään vastuun vakuutena.
Kiinteistö Oy A on valvonut Hotelli B Oy:n konkurssissa em. rahoitusvastikkeen perusteena olevan velan 193.238,94 euroa ilman varausta ja se on merkitty jakoluetteloon. A on valvonut hoitovastikesaatavat konkurssimenettelyssä väittein, että konkurssivelallinen ja konkurssipesä vastaisivat näistä 1.5.2017 jälkeen erääntyneistä vastikkeista yhteisvastuullisesti.
Kiinteistö Oy A ei ole ryhtynyt toimenpiteisiin em. huoneistojen ottamiseen yhtiön haltuun.
Kiinteistö Oy A:n yhtiöjärjestyksen 14.4 § mukaan osakkeen uusi omistaja on edellisten omistajien lisäksi yhteisvastuussa näiden laiminlyömästä hoito- ja rahoitusvastikkeesta sekä sähkö ja veden kulutukseen perustuvista maksuista korkoineen ja perimiskuluineen.
A Oy on arvonlisäverovelvollinen liikehuoneistojen osalta eli 50/50.
Konkurssipesä ei vastaa vastikkeista konkurssilain muun konkurssilain tai muun lain säännöksen kuin mahdollisesti KL 16:2:n perusteella.
Kiinteistö Oy A (kantaja) vaatii, että käräjäoikeus
1) velvoittaa Hotelli B Oy:n konkurssipesän (vastaaja) suorittamaan kantajalle erääntyneet ja maksamatta olevat hoitovastikesaatavat yhteensä 29.466,40 euroa (alv 0 %) ja po. pääomalla korkolain 4.1 §:n mukaista viivästyskorkoa seuraavasti:
3.683,30 eurolle 5.5.2017 lukien
3.683,30 eurolle 5.6.2017 lukien
3.683,30 eurolla 5.7.2017 lukien
3.683,30 eurolla 5.8.2017 lukien
3.683,30 eurolla 5.9.2017 lukien
3.683,30 eurolle 5.10.2017 lukien
3.682,30 eurolla 5.11.2017 lukien
3.683,30 eurolla 5.12.2017 lukien
2) velvoittaa Hotelli B Oy:n konkurssipesän suorittamaan kantajalle erääntyneet ja maksamatta olevat rahoitusvastikesaatavat yhteensä 11.765,76 euroa (alv 0 %) ja po. pääomalle korkolain 4.1 §:n mukaista viivästyskorkoa seuraavasti:
1.467,72 eurolle 5.5.2017 lukien
1.467,72 eurolle 5.6.2017 lukien
1.467,72 eurolle 5.7.2017 lukien
1.467,72 eurolle 5.8.2017 lukien
1.467,72 eurolle 5.9.2017 lukien
1.467,72 eurolle 5.10.2017 lukien
1.467,72 eurolle 5.11.2017 lukien
1.467,72 eurolle 5.12.2017 lukien
3) velvoittaa Hotelli B Oy:n konkurssipesän suorittamaan kantajalle erääntyneet ja maksamatta olevat sähkölaskumaksut yhteensä 60,86 euroa (alv 0 %) ja po. pääomalle korkolain 4.1 §:n mukaista viivästyskorkoa:
30,43 eurolle 5.5.2017 lukien
30,43 eurolle 5.6.2017 lukien
4) velvoittaa Hotelli B Oy:n konkurssipesän suorittamaan kantajalle oikeudenkäynnin aikana erääntyvät kuukausittaiset
a) hoitovastikkeet 3.683,30 eurolle (alv 0 %) ja
b) rahoitusvastikkeet 1.467,72 euroa (alv 0 %) kuukaudessa korkolain 4.1 §:n mukaisine viivästyskorkoineen kunkin kuukauden 5. päivästä lukien.
5) velvoittaa Hotelli B Oy:n konkurssipesän suorittamaan kantajan oikeudenkäyntikulut 8.401,60 euroa (sis. puolet palkkiosta ja kuluista alv 24 %) korkolain 4 §:n 1 momentin viivästyskorkoineen kuukauden kuluttua tuomion antamisesta lukien.
1) ovatko konkurssimenettelyn aikana erääntyneet hoitovastikkeet ja rahoitusvastikkeet massavelkaa:
1a) omistaako konkurssipesä liikehuoneistojen osakkeet, ja siten omistuksen perusteella vastuussa konkurssin alkamisen jälkeisten hoito- ja rahoitusvastikkeiden maksamisesta?
1b) onko konkurssipesä KL 16:2 perusteella, sopimuksen tai sitoumuksen, tosiasiallisen toiminnan tai hiljaisesti taikka muutoin sitoutunut vastuuseen konkurssin alkamisen jälkeisistä kiinteistöyhtiön huoneistoja koskevista hoito- ja rahoitusvastikkeista?
- mikä merkitys sillä on, ettei A Oy ole ottanut liikehuoneistoa haltuunsa eikä vaatinut konkurssipesää viemään irtaimistoa pois liikehuoneistosta sekä mikä merkitys sillä on, että irtaimistoa on edelleen liikehuoneistossa?
2) ovatko konkurssimenettelyn jälkeen konkurssipesän osakehallintatilojen sähkölaskut massavelkaa ja niiden määrä?
Hoitovastikkeita ja rahoitusvastikkeita koskevat kohtien 1 ja 2 vaatimukset hylätään perusteettomina.
Hotelli B Oy:n konkurssipesä velvoitetaan suorittamaan kantajalle sähkölaskuvelkaa toukokuulta 2017 30 euroa ja kesäkuulta 2017 30 euroa, yhteensä 60 euroa korkolain 4 §:n 1 momentin viivästyskorkoineen 2.12.2017 lukien (kohta 3).
KOY A velvoitetaan korvaamaan Hotelli B Oy:n konkurssipesälle oikeudenkäyntikulujen korvauksena 4.500 euroa (alv 24 %) korkolain 4 §:n 1 momentin viivästyskorkoineen kuukauden kuluttua tuomion antamisesta (kohta 4).
Keskeinen kysymys asiassa on se, ovatko A:n Hotelli B Oy:n konkurssipesältä (konkurssipesä) vaatimat konkurssin alkamisen jälkeen erääntyneet hoitovastikkeet ja rahoitusvastikkeet massavelkaa, joista konkurssipesä vastaa.
Sovellettavan KL 16 luvun 2 §:n 1 momentin mukaan konkurssipesä vastaa velasta, joka johtuu konkurssimenettelystä tai joka perustuu konkurssipesän tekemään sopimukseen tai sitoumukseen sekä velasta, josta konkurssipesä on konkurssi- tai muun lain mukaan vastuussa (massavelat).
Riidatonta, ettei konkurssipesä ole tehnyt kirjallista sopimusta tai muutoin nimenomaisesti sitoutunut massavelkaiseen maksuvastuuseen KOY A:lle konkurssin alkamisen jälkeen erääntyneistä hoito- ja rahoitusvastikkeista.
Konkurssipesä on 29.5.2017 A:lle lähettänyt sähköpostiviestin, jossa konkurssipesä on kiistänyt massavelkaisen vastuun hoito- ja rahoitusvastikkeista, kun konkurssipesä ei ole nimenomaisella tahdonilmaisulla sitoutunut vastikemaksuihin.
1) Rahoitusvastikkeet
Kantajayhtiö on valvonut Hotelli B Oy:n omistamien osakkeiden mukaisen osuuden 193.238,94 euron A Oy:n korjaus- ja muista lainoista, mikä määrä on ollut olemassa konkurssiin asettamishetkellä (11.4.2017). Saatava on merkitty vahvistettuun lainvoimaiseen jakoluetteloon. Valvonnassa A ei ole esittänyt valvonnassa esittänyt väitettä rahoitusvastikkeiden massavelkaisuudesta.
KL 1 luvun 5 §:n mukaan konkurssisaatavalla tarkoitetaan sellaista velalliselta olevaa saatavaa, jota koskeva velallisen sitoumus tai muu oikeusperuste on syntynyt ennen konkurssin alkamista.
Lainkohdan esitöiden (HE 26/2003) mukaan konkurssisaatavalla tarkoitetaan kaikkia sellaisia velalliselta olevia saatavia, joita koskeva sitoumus tai muu oikeusperuste on syntynyt ennen konkurssin alkamista. Ratkaisevaa on siis se, että saatavan peruste on syntynyt ennen konkurssin alkamista. Sillä, oliko saatava erääntynyt ennen konkurssia, ei siten ole merkitystä.
Rahoitusvastikkeissa on kyse velasta, jonka peruste on syntynyt ja määrä vahvistettu ennen konkurssin alkamista. Kun sillä, että liikehuoneistoihin kohdistuvat rahoitusvastikevelat eivät ole erääntynyt maksettavaksi ennen konkurssia, kyse ei massaveloista. Lisäksi KL 16 luvun 2 §:n 1 momentin mukaan konkurssipesä vastaa vain velasta, joka johtuu konkurssimenettelystä tai joka perustuu konkurssipesän tekemään sopimukseen tai sitoumukseen sekä velasta, josta konkurssipesä on konkurssi- tai muun lain mukaan vastuussa, rahoitusvastikkeita koskeva maksuvaatimus massavelkana hylätään perusteettomana.
Lisäksi, kun kuten jäljempänä todetaan, konkurssipesä ei ollut sitoutunut massavelkaiseen vastuuseen konkurssin jälkeen erääntyvistä liikehuoneistojen osakkeisiin kohdistuvista rahoitusvastikkeista, rahoitusvastikkeita koskeva kannevaatimus hylätään perusteettomana.
2) Vastaako konkurssipesä vastikkeista liikehuoneistojen osakkeiden omistuksen perusteella?
KL 5 luvun 1 §:n mukaan konkurssipesään kuuluu luvussa säädetyin poikkeuksin omaisuus, joka velallisella on konkurssin alkaessa. Lain esitöiden (HE 26/2003 s. 47), oikeuskäytännön (KKO 2015:103 kohta 11.) ja oikeuskirjallisuuden (Koulu, Insolvenssioikeus) mukaan osakeyhtiön konkurssiin asettamisella ei tapahdu yhtiön omaisuuden omistusoikeuden siirtyminen konkurssipesälle.
Edellä olevan perusteella Hotelli B Oy:n konkurssipesän liikehuoneistojen osakkeiden omistukseen perustuvana kantajan vastikkeita koskeva massavelkainen velkomusvaatimus hylätään lakiin perustumattomana.
3) Vastaako konkurssipesä konkurssivelallisyhtiön omistamien osakkeiden mukaisen liikehuoneistojen hallinnan / konkurssipesän tosiasiallisen toiminnan perusteella?
Asiassa on edellä olevan jälkeen keskeisesti kyse KL 16 luvun 2 §:n tulkinnasta ja siitä, ovatko 1.4.2004 voimaan tulleen kyseisen säännöksen tulkinnasta annetussa ainoassa julkaistussa golfkenttäosakeyhtiön arvottomia osakkeita koskeneessa ennakkopäätöksessä (KKO 2015:103, jäljempänä ennakkopäätöksessä) ilmaistut oikeusohjeet sovellettavissa A:n arvokkaita liikehuoneistojen vastikkeiden massavelkaisuutta koskevassa asiassa, jota konkurssipesä on vaatinut ja jonka soveltamista A on vastustanut.
3.1.) Vastaako konkurssipesä konkurssivelallisyhtiön omistamien osakkeiden liikehuoneistojen hallinnan perusteella?
KL 14 luvun 5 §:n mukaan pesänhoitajan tehtävänä on ottaa haltuun pesään kuuluva omaisuus, mukaan lukien kirjapitoaineisto ja asiakirjat, sekä huolehtia omaisuuden hoitamisesta ja säilyttämisestä, ja huolehtia pesään kuuluvan omaisuuden myynnistä.
Ennakkopäätöksen kohdissa 11-12. ilmaistun oikeusohjeen mukaan konkurssipesän pesänhoitajan KL:iin perustuva tehtävä ottaa haltuunsa pesään kuuluva omaisuus ja hoitaa sitä huolellisesti ja tarkoituksenmukaisella tavalla sekä ryhtyä toimenpiteisiin pesän omaisuuden myymiseksi mahdollisimman hyvällä myyntituloksella ei merkitse sitä, että konkurssipesä olisi käyttänyt valintavaltaansa konkurssipesän omaisuuteen siten, että se osoittaisi konkurssipesän sitoutuneen konkurssivelallisen omaisuuden maksuvelvoitteisiin.
Edellä olevan vuoksi on katsottava jääneen näyttämättä, että konkurssipesä olisi sitoutunut massavelkaiseen vastuuseen vastikkeista pelkästään sillä perusteella, että konkurssipesä on ottanut haltuunsa liikehuoneistot KL:n tarkoittamalla tavalla niiden realisoimiseksi, mikäli konkurssipesä ei ole ryhtynyt mihinkään muihin erityisiin toimenpiteisiin, jotka osoittaisivat sen vastaanottaneen osakkeisiin perustuvia hyödykkeitä tavalla, jotka osoittaisivat sen sitoutumista A:han nähden.
3.2.) Vastuu konkurssipesän tosiasiallisen toiminnan perusteella
3.2.1 Ennakkopäätöksen oikeusohjeet
Ennakkopäätöksen kohdan 13. mukaan "määrätyissä olosuhteissa sopimussuhteen syntyminen tai sitoutuminen noudattamaan tiettyä järjestelyä voidaan päätellä myös osapuolten tosiasiallisesta toiminnasta (KKO 2010:23, kohta 12). Päätöksessä ratkaistussa asiassa golfkenttäosakeyhtiön konkurssipesä ei ollut hyödyntänyt osakkeiden mukaisia pelioikeuksia tai muulla tavalla käyttänyt osakkeiden tuottamia oikeuksia. Konkurssipesä ei siten ollut vastaanottanut hyödykkeitä tavalla, joka osoittaisi sitoutumista golfyhtiöön nähden. Myöskään "golfyhtiön kannalta tarkasteltuna konkurssipesän edellä kuvattu toiminta ei kokonaisuudessaan ole ollut sellaista, että konkurssipesän voitaisiin katsoa sitoutuneen golfyhtiön vastikkeiden maksamiseen myös tulevaisuudessa."
Oikeuskirjallisuudessa (Koulu, KKO:n ratkaisut kommentein 2015 osa II, 430-431) on katsottu, että ennakkopäätöksen oikeusohjeen mukaan sopimuksen syntyminen tai sitoutuminen on pääteltävissä osapuolen tosiasiallisesta toiminnasta. Sitoutumiseksi on katsottu osakkeiden antamien pelioikeuksien tai muiden oikeuksien hyödyntäminen, kun konkurssipesä ottaa vastaan ja käyttää hyväkseen toisen sopijapuolen suoritteita konkurssin aikana.
Sopimusoikeutta koskevassa oikeuskirjallisuudessa (Hemmo Sopimusoikeus I s. 131-136) ja oikeuskäytännössä (KKO 2018:37) konkludenttisiin, hiljaisesti syntyviin sopimuksiin on suhtauduttu pidättyvästi, jottei ketään vahingossa katsottaisi sidotuksi oikeustoimeen, jota hän ei ole valmis hyväksymään, ja johon tämä ei ole ilmaissut halukkuutta. Kuitenkin jos osapuolen tosiasiallinen toiminta voi puoltaa sopimuksen olemassaoloa riittävä voimakkaasti tai osapuolten tiedossa on ollut sopimuksille tyypillisiä velvoitteita sisältävä käytäntö taikka sopimusvelvoittavuutta koskevaa informaatiota (KKO 2010:23 kohta 12.), sopimus voi syntyä.
3.2.2.) Ennakkopäätöksen kohdan 13. oikeusohjeen soveltamista
Arvioitavaksi tulee, minkälaisen konkurssipesän tosiasiallisen toiminnan ja sen velallisyhtiön omistamien A:n osakkeiden mukaisten oikeuksien ja niiden tuottamien hyödykkeiden vastaanottamisen olla, jotta konkurssipesä tulisi sidotuksi tosiasiallisen toimintansa perusteella vastoin vastuusta kiistämistä massavelkaiseen vastuuseen vastikkeista.
Kuullun pesänhoitaja C:n mukaan konkurssiin menneen Hotelli B Oy:n liikehuoneistoissa harjoitetun ravintolan kaikki ravintola-, keittiö- ja muut koneet ja laitteet sekä -kalusto ja muu irtaimisto ovat konkurssin jäljiltä koskemattomana liikehuoneistoissa 28B, 28A ja 29A. Myös yläkellarissa ja alakellarissa on ravintolatoiminnan toiminnan päättymisen jäljiltä siihen kuuluvaa irtaimistoa. Vain autopaikassa ei ole irtaimistoa. Konkurssipesä ei ole realisoinut tätä ravintolaliiketoiminnan irtaimistoa, koska konkurssipesän tarkoituksena on myydä nämä ravintolatoiminnan kalusteet, koneet ja laitteet, irtaimisto yhtenä kokonaisuutena tiloissa jatkavalle uudelle yrittäjälle. Tämän takia konkurssipesä on tehnyt 1.7.2017 alkaen sähköntoimitussopimuksen ravintolatilaan, jotta siellä olevat muutamat laitteet pysyvät toimintakuntoisina myyntiä varten. Konkurssipesä on kuluneen vuoden aikana yrittänyt myydä tai vuokrata ravintolahuoneistokokonaisuutta mukaanlukien liikehuoneistojen osakkeet kahden välittäjän avulla siinä onnistumatta. Lähiaikoina ratkeaa saadaanko tilat myytyä kauppahinnalla, josta ostaja maksaa yhtiöjärjestyksen 14.4 §:n mukaan erääntyneet rästissä olevat hoito- ja rahoitusvastikerästit A:lle ja konkurssipesä saa varoja jaettavaksi velkojille. Kantajayhtiö on tietoinen myyntitoimenpiteistä.
Pesänhoitaja C:n mukaan A ei ollut ryhtynyt toimenpiteisiin haltuun ottamiseksi, vaikka A:n hallituksen puheenjohtaja asianajaja D oli toimenpiteeseen ryhtymisestä ilmoittanut pesänhoitajalle kesällä 2017. A ei ole myöskään vaatinut konkurssipesää tyhjentämään huoneistoja.
3.2.2.1) Osakkeiden tuottamien oikeuksien, hyödykkeiden ja palvelujen käyttäminen
Tulkinnallisesti golfkenttäyhtiön ja keskinäisen kiinteistöosakeyhtiön osakkeiden tuottamien oikeuksien, hyödykkeiden ja palvelujen käyttämisen vertailu konkurssipesän sitoutumista osoittavaan tosiasiallisena toimintana on ongelmallista yhtiöiden osakkeiden hyvin erilaisen taloudellisen arvon lisäksi niiden tuottamien oikeuksien ja hyödykkeiden erilaisen luonteen sekä niiden tuottamisesta aiheutuvien taloudellisten kustannusten takia. Kiinteistöyhtiön osakkeiden tuottamat oikeudet, hyödykkeet, joita on lähinnä liikehuoneistojen hallinta, otetaan vastaan passiivisesti, ilman erillistoimia tai maksuja, muiden osakkaiden kyseisten huoneistojen käytön poissulkevalla tavalla, kun taas golfyhtiössä oikeuksien käyttäminen vaatii aktiivisia toimia, osakkeiden tuottamien pelioikeuksien käyttämistä ja lunastamista.
Ennakkopäätöksestä on luettavissa oikeusohje, että konkurssipesän tulee hyödyntää velallisyhtiön omistamien osakkeiden tuottamia oikeuksia aktiivisesti, aktiivisin toimenpitein, joista voidaan päätellä sen sitoutuminen tosiasiallisena toimena, ja oikeuksien ja osakkeiden tuottamien hyödykkeiden passiivinen hyödyntäminen ei osoita sitoutumista. Golfkentän osakkeiden tuottamien hyödykkeiden aktiivinen hyödyntäminen, pelioikeuksien käyttäminen voi aiheuttaa massavelkaisen vastuun. Päätöksestä ei ilmene, millä muulla tavalla osakkeiden tuottamien oikeuksien hyödyntäminen voi osoittaa sitoutumista.
Keskinäisen kiinteistöyhtiön osakkeiden mukaisten liikehuoneistojen hallintaoikeuden käyttäminen siten, että huoneistot säilyvät konkurssipesän hallinnassa eivät vaadi konkurssipesältä erillistoimia, hyödykkeiden vastaanottamista tai muita toimia, jotka osoittaisi vastikkeiden massavelkaiseen maksamiseen sitoutumista. Koska käräjäoikeuden on noudatettava tuoreen ennakkopäätöksen oikeusohjetta, pelkkä konkurssipesän liikehuoneistojen hallinta realisointitarkoituksessa ja sen yhteydessä passiivinen lämmitys-, vartiointi- ja muiden normaalisti yhtiövastikkeella katettavien hyödykkeiden ottaminen vastaan, vaikka sillä vältetään vastaavat muualla säilyttämisestä aiheutuvat vastaavat kustannukset, eivät siten osoita sitoutumista massavelkavastuuseen. Näin ei myöskään liikehuoneistossa olevien laitteiden tarvitseman sähkön toimitussopimuksen tekeminen tai A:n laskuttaman sähkön vastaanottaminen.
Massavelkaisen vastuun vastikkeista synnyttää todennäköisesti se, että konkurssipesä harjoittaisi liiketoimintaa huoneistoissa. Vanhemmassa liikehuoneiston vuokria koskevassa oikeuskäytännössä (KKO 1993:136) on katsottu, että kun konkurssipesä oli käyttänyt liikehuoneistoa, ravintolatilaa käytössään vajaat kolme kuukautta ja harjoittanut siinä kahden viikon ajan liiketoimintaa heti konkurssiin asettamisen jälkeen ja pitänyt huoneistoa omaisuuden realisointivarastona, konkurssipesä joutui vastuuseen vuokran maksamisesta käyttöajaltaan siitäkin huolimatta, ettei se ollut ottanut vastattavakseen vuokrasopimuksen velvoitteista.
Arvioitaessa edellä kohdassa 3.1. esitetyn lisäksi joutuuko konkurssipesä vastuuseen, kun se käyttää liikehuoneistoja säilyttämällä niissä toimineen ravintolatoiminnan koko irtaimisto, kalusto, koneet ja laitteet tarkoituksin realisoida luovuttamalla koko liiketoiminta kalustoineen uudelle yrittäjälle on otettava huomioon ennakkopäätöksen kohtien 11. ja 12. oikeusohjeet.
Niiden mukaan konkurssipesän sitoutumista konkurssivelallisen omaisuuden maksuvelvoitteisiin ei osoita KL 17 luvun 1 §:n mukainen pesään kuuluvan omaisuuden ottaminen pesänhoitajan haltuun ja hoitaminen huolellisesti ja tarkoituksenmukaisella tavalla. Sitä ei osoita myöskään konkurssipesän KL 17 luvun 3 §:n mukaiset toimenpiteet omaisuuden myymiseksi pesän kannalta niin, että saadaan mahdollisimman hyvä myyntitulos.
Asiassa ei ole esitetty, että konkurssipesä olisi pitänyt liikehuoneistot hallussaan muussa kuin KL:n 14 luvun 5 §:n konkurssipesän omaisuuden, ravintolaliiketoiminnan irtaimiston realisoimistarkoituksessa. Asiassa ei ole myöskään esitetty, ettei konkurssipesä ole ryhtynyt tarpeellisiin toimenpiteisiin konkurssipesän omaisuuden realisoimistarkoituksessa. Edelleen asiassa ei ole esitetty, että ravintolaliiketoiminnan noin 26.000 euron arvoisen irtaimiston säilyttäminen ja pyrkimys myydä ravintolaliiketoimintakokonaisuus ei olisi pesään kuuluvan omaisuuden huolellista ja tarkoituksenmukaista hoitamista ja pesän omaisuuden realisoimiseksi pesän, velkojien kannalta mahdollisimman hyvällä myyntituloksella.
Vielä asiassa ei ole esitetty, että konkurssipesä olisi pesän omaisuuden realisoinnissa tarpeettomasti viivytellyt tai muutoin huolimattomalla menettelyllä pitkittänyt liikehuoneistojen pitämistä pesän omaisuuden säilytyspaikkana. Pesänhoitajan mukaan neuvottelut pesän omaisuuden myynnistä liiketoimintakokonaisuutena olivat kertaalleen lähellä. Uuden ostajan kanssa sopimusneuvottelut ovat pitkällä. A on ollut tietoinen myyntipyrkimyksistä.
Se, että konkurssipesä on säilyttänyt huoneistoissa pesän irtaimistoa tarkoituksin saada mahdollisimman hyvä realisointitulos, ei ole aiheuttanut A:lle hoito- ja rahoitusvastikkeilla normaalisti katettavista poikkeavia tai ylimääräisiä kustannuksia.
Asiassa ei ole näytetty, että konkurssipesä olisi hyödyntänyt liikehuoneistojen hallinnan lisäksi erityisiä A:n osakkeiden mukaisia hyödykkeitä tai palveluja.
Asiassa ei ole esitetty, että vakiintuneen konkurssikäytännön mukaan konkurssipesä joutuu massavelkaisen vastuuseen omistamiensa liikehuoneistojen vastikkeista niissä säilytettävän pesän irtaimiston pitkäaikaisen realisoinnin ajalta ilman nimenomaista sitoutumista.
Massavelkaista vastuuta puoltaa toisaalta huoneistojen pitkäkestoinen, lähes vuoden ajan jatkunut käyttö realisointivarastona ja liiketoimintakokonaisuuden myynnin toteuttamiseksi, minkä voisi ajatella tosiasiallisena toimintana osoittavan konkurssipesän sitoutumista vastaamaan vastikkeista. Näin etenkin, mikäli konkurssipesä ei olisi nimenomaisesti kiistänyt massavelkaista vastuutaan vastikkeista, kuten se on tehnyt.
3.2.2.2) Osapuolten vastikkeiden maksua koskevat toimet
Toisaalta myös se, että konkurssipesä on tiennyt, että A katsoo sen olevan massavelkaisessa vastuussa konkurssin jälkeen erääntyvistä vastikkeista, kun A on konkurssivalvonnassa ilmoittanut, että hoitovastikkeista on vastuussa myös konkurssipesä, tukee sitä, että konkurssipesä olisi joutunut massavelkaiseen vastuuseen, kun se on jatkanut irtaimiston säilyttämistä huoneistoissa.
Edellä selostetussa tilanteessa käräjäoikeus katsoo, että merkitystä on sillä, ettei A ole asettanut irtaimiston säilyttämiselle liikehuoneistoissa ehdoksi vastikkeiden maksamista, taikka esittänyt konkurssipesälle vaatimusta siirtää irtaimisto liikehuoneistoista uhalla, että vastikkeiden maksulaiminlyöntien perusteella huoneistot otetaan A:n haltuun yhtiöjärjestyksen 17.4 §:n nojalla. Kun A ei ole ryhtynyt näihin toimiin ja pakottanut konkurssipesän aktiivisiin toimenpiteisiin, ennakkopäätöksen oikeusohjeet puoltavat sitä, että ravintolaliiketoiminnan irtaimiston jättäminen liikehuoneistoihin vain realisointitarkoituksessa ei osoita konkurssipesän tosiasiallisen toiminnan perusteella sitoutuneen liikehuoneistojen osakkeiden tuottamien oikeuksien hyödyntämistoimin massavelkaiseen vastuuseen vastikkeista.
Reaalisina argumentteina massavelkaista vastuuta vastaan voidaan ottaa huomioon se, että vastaajankin riidattomaksi myöntämä seikka, että yhtiöjärjestyksen 14.4 §:n mukaan liikehuoneistojen osakkeiden uusi omistaja on edellisten omistajien lisäksi yhteisvastuullisessa vastuussa edellisten omistajien laiminlyömistä hoito- ja rahoitusvastikkeista sekä sähkön kulutuksesta eli konkurssin jälkeisistä hoito- ja rahoitusvastikerästeistä. Lisäksi huoneistojen nykyarvo ylittää tällä hetkellä selvästi maksamattomien hoito- ja rahoitusvastikkeiden kokonaismäärän arviolta vielä noin yhden vuoden ajan.
3.2.2.3) Onko konkurssipesä sitoutunut vastikkeiden maksamiseen myös tulevaisuudessa?
Lopuksi on arvioitava, onko A:n kannalta tarkasteltuna konkurssipesän toiminta kokonaisuudessaan ollut sellaista, että konkurssipesän voitaisiin katsoa sitoutuneen huoneistojen vastikkeiden maksamiseen myös tulevaisuudessa.
Asiassa esitetyn näytön ja asianosaisten lausumien perusteella konkurssipesän toiminta kokonaisuudessaan ei ole sellaista, että konkurssipesän olisi sitoutunut A:n vastikkeiden maksamiseen myös tulevaisuudessa. Konkurssipesän pesän omaisuuden säilyttäminen kokonaisuutena liikehuoneistotilassa on tapahtunut yksinomaan pesän omaisuuden realisoimiseksi mahdollisimman edullisella tavalla, eikä siten pesän toiminta osoita sitoutumista vastikkeiden maksamiseen muutoin tulevaisuudessa.
3.2.2.4) Onko muita KL 16:2:n tulkintaa vaikuttavia seikkoja?
Käräjäoikeus katsoo, ettei KL 16:2:n tulkinnassa tukea ole saatavissa liikehuoneiston vuokrauksesta annetun lain 6 luvun 39,3 §:stä, koska konkurssipesän oikeus huoneistojen hallintaan perustuu osakeomistukseen eikä vuokrasopimukseen, mikä on purettavissa vuokralaisen konkurssin perusteella 6 luvun 39 §:n perusteella, ellei konkurssipesä aseta vakuutta. Lisäksi A:n yhtiöjärjestyksen 14.4.§:n uuden omistajan vastuu edellisen omistajan vastikerästeistä.
Käräjäoikeus katsoo, ettei nyt ratkaistavan riita-asian ratkaisemisessa merkitystä ole sillä, olisiko konkurssipesä olisi velvollinen tekemään sopimuksen pesään kuuluvan koko kiinteistöyhtiön osakekannan omistaman kiinteistön tai suoraan omistetun kiinteistön lämmöstä, vartioinnista, vakuutuksista ym. sopimukset, joista aiheutuvat kulut olisivat massavelkaista saatavaa (KL 17:1 §). Keskeistä on se, onko konkurssipesä toimintansa perusteella sitoutunut massavelkaiseen vastuuseen. Samoin on asiaa arvioitava, vaikka A olisi kiinteistöosakeyhtiö, asunto-osakeyhtiö tai yhteisomistussuhde.
Kun KL 16.2.n tulkinnasta on tuore ennakkopäätös, käräjäoikeus ei ota kantaa, onko lainsäätäjä tarkoittanut, että muut A:n osakkaat olisivat velvollisia maksamaan konkurssiin menneen osakkaan vastikkeet, vastoin edellä selostettuja muunlaisia konkurssipesän liiketilojen hallintaperusteita.
Myöskään sillä seikalla, parantaako tai huonontaako suuri vastikevelka pesän A:n osakkeiden myyntitulosta, ei ole merkitystä tulkintatilanteessa.
3.3) Kokonaisarviointi
Kaiken edellä selostetun perusteella, kun KKO 2015:103:n oikeusohjeiden soveltamista puoltavat seikat ovat painavammat, käräjäoikeus katsoo jääneen näyttämättä, että konkurssipesä on vastuussa konkurssin jälkeen erääntyneistä vastikkeista. Kanne niiden osalta hylätään.
4) konkurssimenettelyn jälkeen konkurssipesän osakehallintatilojen sähkölaskut massavelkaa ja niiden määrä?
Konkurssipesä on kiistänyt sähkölaskuja koskevan kannevaatimuksen vain määrältään selvittämättömänä. Asiassa on riidatonta, että kanteessa velotut touko- ja kesäkuun 2017 sähkölaskut ovat ennakkolaskuja, jotka perustuvat edellisen vuoden 2016 vastaavien kuukausien ravintolatoiminnan sähkökulutukseen. Kantaja ei ole esittänyt selvitystä sähkömittarin lukemaan perustuvaa todellisen sähkönkulutus- ja -siirtomaksun määriä.
Pesänhoitaja C:n mukaan pesän 1.7.2017 alkaen ottaman E Oy:n sähkölasku on ollut 20 - 30 euroa kuukaudessa.
Prosessiekonomisista syistä käräjäoikeus tutkii kannevaatimuksen ja arvioi sähkölaskujen määräksi toukokuun 2017 30 euroa ja kesäkuulta 2017 30 euroa ja velvoittaa vastaajan suorittamaan ne kantajalle.
5) Oikeudenkäyntikulujen korvausvastuu
Kantaja on pääosin hävinnyt asian. Ennakkopäätöksestä (KKO 2015:103) huolimatta riidassa on ollut kyse edelleen epäselvästä lain tulkintatilanteesta, koska ennakkopäätös koskee harvinaista erityistilannetta, eikä siitä ole varmuudella saatavissa selkeitä oikeusohjeita käsiteltävään keskinäisen kiinteistöyhtiön ja sen osakkeita omistavan osakeyhtiön konkurssipesän väliseen riitaan, jossa realisointi on pitkittynyt huomattavasti ja liikehuoneistoissa säilytetään irtaimistoa liiketoimintakokonaisuuden myyntitarkoituksessa. Tähän nähden käräjäoikeus katsoo, että oikeudenkäyntiin ollut aihetta ja harkitsee kohtuulliseksi velvoittaa kantajayhtiö korvaamaan vain puolet vastaajan oikeudenkäyntikuluista, 4.500 euroa (alv 24 %).
Konkurssilain 16 luku 2 §
Oikeudenkäymiskaaren 21 luku 8a §
ITÄ-SUOMEN HOVIOIKEUDEN TUOMIO 26.10.2018
Kiinteistö Oy A (kiinteistöosakeyhtiö) on vaatinut käräjäoikeuden tuomion muuttamista siten, että Hotelli B Oy:n konkurssipesä (konkurssipesä) velvoitetaan suorittamaan sille korkoineen käräjäoikeuden tuomiosta ilmenevän kanteen 1 kohdan mukaiset hoitovastikkeet pääomaltaan yhteensä 29.466,40 euroa sekä 5.1.2018 alkaen oikeudenkäynnin aikana erääntyvät hoitovastikkeet 3.683,30 euroa kuukaudessa korkoineen kunkin kuukauden 5 päivästä alkaen.
Lisäksi kiinteistöosakeyhtiö on vaatinut käräjäoikeuden tuomion muuttamista siten, että konkurssipesä velvoitetaan korvaamaan sen oikeudenkäyntikuluista käräjäoikeudessa 6.301,20 euroa sekä että konkurssipesä velvoitetaan korvaamaan sen oikeudenkäyntikulut hovioikeudessa.
Perusteinaan kiinteistöosakeyhtiö on vedonnut ensinnäkin siihen, että hoitovastikkeilla katetaan sellaisia kustannuksia, joita konkurssipesään kuuluvan omaisuuden huolellinen hoitaminen ja säilyttäminen edellyttävät. Ellei kiinteistöosakeyhtiö huolehtisi edellä mainittujen palveluiden järjestämisestä, konkurssipesän velvollisuutena olisi hankkia kyseiset palvelut itsenäisesti ja tästä aiheutuisi sille kustannuksia. Nämä kustannukset olisivat konkurssipesän massavelkaa. Tämän vuoksi kiinteistöosakeyhtiö katsoo, että edellä mainittujen palveluiden vastaanottaminen ja hyödyntäminen osoittavat sopimuksen syntymistä ja konkurssipesän sitoutumista massavelkaiseen vastuuseen hoitovastikkeista.
Hoitovastikkeiden katsomista massavelaksi puoltaa myös se, että konkurssisäännön 17 luvun 3 §:n 1 momentin mukaan konkurssipesän omaisuuden rahaksi muuttaminen on toimitettava siten, että siitä saadaan mahdollisimman hyvä myyntitulos. Maksamatta oleva vastikevelka ei paranna myyntitulosta, vaan pikemminkin huonontaa sitä. Jotta konkurssipesä saisi pesän omaisuuden myytyä mahdollisimman hyvällä myyntituloksella, sen tulisi maksaa hoitovastikevelka pois. Mikäli myynti pitkittyy, tulee ennen pitkään vastaan tilanne, jossa vastikevelkojen määrä ylittää osakkeiden arvon. Tällöin osakkeiden myynti olisi käytännössä mahdotonta, koska yhtiöjärjestyksen mukaan uusi omistajakin on vastuussa maksamattomista hoitovastikkeista.
Kiinteistöosakeyhtiö on vedonnut myös siihen, että mikäli kyseessä olisi liikehuoneiston vuokraus, konkurssipesä omistaisi tavallisen kiinteistöyhtiön osakkeita tai kyse olisi yhteisomistussuhteesta taika konkurssipesä omistaisi koko A:n osakekannan, niin konkurssipesä olisi velvollinen vastaamaan hoitovastikkeista ja kyse olisi massavelasta. Tämän vuoksi kiinteistöosakeyhtiö katsoo, ettei korkein oikeus ole tarkoittanut, että ratkaisussa KKO 2015:103 vahvistettuja periaatteita sovellettaisiin kaikenlaisten osakkeiden osalta. Kyseisen ennakkoratkaisun soveltaminen nyt kyseessä olevaan tilanteeseen merkitsisi sitä, että kiinteistöosakeyhtiön muut osakkeenomistajat joutuisivat koko ajan maksamaan myös konkurssipesän hoitovastikkeet. Tämä olisi osakeyhtiölain 1 luvun 7 §:ssä säädetyn yhdenvertaisuusperiaatteen vastaista. Tähän kysymykseen käräjäoikeus on jättänyt ottamatta kantaa.
Käräjäoikeuden tuomiosta poiketen kiinteistöosakeyhtiö katsoo, ettei konkurssipesä ole pitänyt osakkeita hallussaan pelkästään omaisuuden realisointitarkoituksessa. Konkurssipesä on myös tiennyt, että kiinteistöyhtiö katsoo sen olevan vastuussa hoitovastikkeista, kun kiinteistöyhtiö on konkurssivalvonnassa ilmoittanut, että myös konkurssipesä on vastuussa hoitovastikkeista. Konkurssipesä on tästä huolimatta käyttänyt pitkän ajan huoneistoja varastona säilyttäen siellä konkurssipesään kuuluvaa omaisuutta.
Konkurssipesä on vaatinut käräjäoikeuden tuomiota muutettavaksi siten, että kiinteistöosakeyhtiö velvoitetaan suorittamaan konkurssipesälle tämän käräjäoikeudessa vaatimat oikeudenkäyntikulut kokonaisuudessaan eli korvaamaan konkurssipesän oikeudenkäyntikulut 9.027,20 eurolla korkoineen 9.6.2018 lukien. Kiinteistöosakeyhtiö tulee lisäksi velvoittaa korvaamaan konkurssipesän oikeudenkäyntikulut hovioikeudessa 892,80 eurolla korkoineen.
Kysymys on käräjäoikeudessa ollut hoitovastikkeiden ja rahoitusvastikkeiden massavelkaisesta korvausvaatimuksesta. Sähkölaskuja koskeva vaatimus on ollut oikeudelliselta perusteeltaan ja määrältään yksinkertainen sekä määrältään käräjäoikeudenkin mukaan näyttämätön vaatimus, jolla ei ole ollut vaikutusta oikeudenkäyntikulujen korvausvaatimuksen ratkaisemiseen.
Hoitovastikkeita ja rahoitusvastikkeita koskevat vaatimukset on hylätty kokonaisuudessaan. Kiinteistöosakeyhtiö ei ole kiistänyt konkurssipesän vaatimia oikeudenkäyntikuluja määrältään. Asiassa ei ole ollut kyse epäselvästä lain tulkintatilanteesta.
Konkurssipesä on vaatinut, että kiinteistöosakeyhtiön valitus hylätään perusteettomana. Lisäksi konkurssipesä on vaatinut, että kiinteistöosakeyhtiö velvoitetaan korvaamaan sen oikeudenkäyntikulut hovioikeudessa 1.785,60 eurolla korkoineen.
Kiinteistöosakeyhtiön kanteessaan vaatimat hoitovastikkeet ovat konkurssissa valvottavia saatavia. Kyseiset hoitovastikkeet eivät ole massavelkaa eikä konkurssipesä vastaa niistä yhteisvastuullisesti konkurssivelallisen kanssa. Väitetty yhteisvastuullisuus ei saa tukea konkurssilaista eikä muustakaan lainsäädännöstä. Käräjäoikeuden ratkaisu on valituksenalaiselta osaltaan oikea ja sekä lainsäädäntöön että oikeuskäytäntöön perustuva.
Konkurssipesä ei ole tehnyt kiinteistöosakeyhtiön kanssa sopimusta hoitovastikkeiden maksamisesta eikä se ole myöskään kiinteistöosakeyhtiön väittämällä tavalla hiljaisesti hyväksynyt massavelkaista vastuuta vastikkeiden osalta, vaan on nimenomaan ilmoittanut, ettei se ole vastuussa vastikkeiden suorittamisvelvollisuudesta.
Vastuu hoitovastikkeiden maksamisesta on osakkeiden omistajalla. Osakkeet omistaa velallisyhtiö eikä omistusoikeus konkurssin seurauksena siirry konkurssipesälle. Kyse ei ole myöskään konkurssimenettelystä johtuvasta vastuusta. Vastuuta ei synny myöskään osakeyhtiölain ja siihen perustuvan yhtiöjärjestyksen perusteella.
Kiinteistöosakeyhtiö on vaatinut, että konkurssipesän vastavalitus hylätään perusteettomana. Konkurssipesä on velvoitettava korvaamaan kiinteistöosakeyhtiölle vastauksen antamisesta aiheutuneet oikeudenkäyntikulut 818,40 eurolla korkoineen.
Käräjäoikeuden tuomion perustelut oikeudenkäyntikulujen korvausvastuun osalta ovat oikeat. Kyseessä on ollut epäselvä lain tulkintatilanne.
Asiassa on kysymys siitä, vastaako konkurssipesä massavelkana kanteessa tarkoitetuista hoitovastikkeista. Riidatonta asiassa on, että konkurssipesä ei ole tehnyt kiinteistöosakeyhtiön kanssa nimenomaista sopimusta hoitovastikkeiden suorittamisesta. Kiinteistöosakeyhtiön yhtiöjärjestyksen mukaan hoitovastikkeista vastaa osakkeiden omistaja. Kiinteistöosakeyhtiön yhtiöjärjestyksen 14.4 §:n mukaan osakkeen uusi omistaja on edellisten omistajien lisäksi yhteisvastuussa näiden laiminlyömistä hoitovastikkeista. Hovioikeus hyväksyy käräjäoikeuden perustellut siltä osin kuin käräjäoikeus on katsonut, ettei konkurssiin asettamisella tapahdu yhtiön omaisuuden omistusoikeuden siirtymistä konkurssipesälle. Näin ollen konkurssipesän vastuu kanteessa tarkoitetuista hoitovastikkeista ei voi perustua kiinteistöosakeyhtiön yhtiöjärjestyksen määräyksiin.
Konkurssilain 16 luvun 2 §:n 1 momentin mukaan konkurssipesä vastaa velasta, joka johtuu konkurssimenettelystä tai joka perustuu konkurssipesän tekemään sopimukseen tai sitoumukseen sekä velasta, josta konkurssipesä tämän lain tai muun lain mukaan vastaa.
Asiaa koskevan hallituksen (HE 26/2003 vp s. 152) esityksen mukaan konkurssimenettelystä johtuvia kustannuksia ovat tuomioistuinmenettelystä perittävät oikeudenkäyntimaksut, pesänhoitajan palkkio sekä pesänselvityksestä ja hoidosta aiheutuvat muut kustannukset. Tältä osin hallituksen esityksessä näytettäisiin viittaavan edellä mainitun lainkohdan 2 momenttiin, jossa on kysymys velallisen kirjanpidon laatimisesta aiheutuneesta kustannuksesta. Nyt kyseessä olevien hoitovastikkeiden osalta ei ole kysymys konkurssimenettelystä aiheutuneista kustannuksista. Tämän vuoksi konkurssipesä ei tälläkään perusteella massavelkana ole vastuussa hoitovastikkeiden maksamisesta.
Hallituksen esityksen mukaan konkurssipesän sitoumuksella tarkoitetaan mitä tahansa vastuuta, johon pesä on itse sitoutunut. Tämä voi perustua esimerkiksi konkurssipesän tekemiin vuokra-, toimeksianto- tai vakuutussopimuksiin. Joissakin tapauksissa voi olla vaikea ratkaista, mikä on velallisen velkaa eli konkurssisaatavaa ja mikä on konkurssipesän velkaa. Näin on silloin, kun velallisen sopimussuhde jatkuu konkurssin alettua. Eräistä tällaisista tilanteista on olemassa erityissäännöksiä. Liikehuoneiston vuokrauksesta annetun lain 39 §:n 3 momentin mukaan, jos konkurssipesä käyttää huoneistoa, se on tämän ajan vastuussa vuokrasopimuksesta aiheutuvien velvollisuuksien täyttämisestä, vaikka se ei olisi ottanut vastatakseen niiden täyttämisestä. Samoin asuinhuoneiston vuokrauksesta annetun lain 49 §:n 3 momentin mukaan, jos konkurssipesä käyttää huoneistoa, se on tämän ajan vastuussa vuokrasopimuksesta aiheutuvien velvollisuuksien täyttämisestä, vaikka se ei olisi ottanut vastatakseen niiden täyttämisestä.
Golfyhtiön osakkeita koskevassa ratkaisussaan KKO 2015:103 (kohta 11) korkein oikeus on todennut, että konkurssivelallisen omaisuus kuuluu suoraan lain nojalla konkurssipesän varoihin ja sen määräysvaltaan. Konkurssipesän pesänhoitajan lakisääteisenä tehtävänä on ottaa haltuun pesään kuuluva omaisuus. Tällainen lakiin perustuva määräysvallan ja hallinnan siirtyminen konkurssipesälle ei merkitse sitä, että se olisi käyttänyt vallintavaltaansa ja sitoutunut konkurssivelallisen omaisuuteen liittyviin maksuvelvoitteisiin. Lisäksi korkein oikeus on todennut (kohta 12), että konkurssipesän pesänhoitajalla on myös ollut konkurssilain perusteella velvollisuus ryhtyä toimenpiteisiin osakkeiden myymiseksi. Saatuaan selville, etteivät osakkeet olleet myytävissä, konkurssipesä oli ilmoittanut golfyhtiölle haluavansa luopua osakkeista golfyhtiön hyväksi ja jättänyt maksamatta vuoden 2011 vastikkeet. Korkein on katsonut, että pelkästään vuoden 2010 vastikevelkojen suorittamisella tai osakkeiden myyntitoimenpiteisiin ryhtymisellä konkurssipesä ei ole sitoutunut konkurssilain 16 luvun 2 §:n tarkoittamalla tavalla massavelkavastuuseen.
Liikehuoneiston vuokrausta koskevassa ratkaisussa KKO 1993:136 konkurssipesä oli pitänyt liikehuoneistoa hallussaan yhtiön konkurssiin asettamisen jälkeen ja oli tuona aika harjoittanut huoneistossa liiketoimintaa kahden viikon ajan heti konkurssiin asettamisen jälkeen ja pitänyt huoneistoa omaisuuden realisointiajan varastona. Perusteluissaan korkein oikeus on katsonut, että konkurssipesän käyttäessä vuokrahuoneistoa vuokralaisen konkurssin aikana konkurssipesä joutuu vastuuseen vuokrasopimuksen mukaisen vuokran maksamisesta käyttöajaltaan siitäkin huolimatta, ettei konkurssipesä ole ottanut vastatakseen vuokrasopimuksesta johtuvista velvoitteista.
Edellä mainituilla perusteilla hovioikeus katsoo, että konkurssipesä voi tosiasiallisten toimenpiteidensä seurauksena joutua vastuuseen konkurssivelallisen tekemiin sopimussuhteisiin perustuvasta velasta tapauksissa, joissa sopimussuhde jatkuu vielä konkurssiin asettamisen jälkeenkin. Tällainen vastuu ei kuitenkaan voi perustua yksinomaan siihen seikkaan, että pesänhoitaja konkurssilain säännösten perusteella ottaa velallisen omaisuuden haltuunsa. Vastuun syntyminen edellyttää konkurssipesältä sellaisia aktiivisia toimenpiteitä, jotka eivät lain mukaan kuulu välttämättömänä osana konkurssipesän hoitoon. Liikehuoneiston vuokrauksesta ja asuinhuoneiston vuokrauksesta annetun lain säännöksissä käytetään ilmaisua "konkurssipesä käyttää huoneistoa", joka viittaa aktiiviseen toimintaan. Korkeimman oikeuden ratkaisussa KKO 1993:136 konkurssipesä oli harjoittanut liikehuoneistossa liiketoimintaa ja oli käyttänyt vuokranantajan omistamaa huoneistoa konkurssipesään kuuluvan omaisuuden realisointiajan varastona. Sen sijaan korkeimman oikeuden ratkaisussa KKO 2015:103 tilanne oli toinen. Kyseessä oli tilanne, jossa osakkeet olivat konkurssin seurauksena tulleet konkurssipesän hallintaan, mutta konkurssipesä ei ollut ryhtynyt mihinkään sellaisiin aktiivisiin toimenpiteisiin, jotka eivät olisi kuuluneet konkurssipesän lainmukaiseen hoitoon.
Nyt kyseessä olevassa tapauksessa käräjäoikeuden tuomiosta ilmenevät osakkeet olivat yhtiön konkurssin seurauksena tulleet konkurssipesän haltuun. Konkurssin jälkeen konkurssipesä ei ole harjoittanut liikehuoneistossa liiketoimintaa, mutta aikaisemmin harjoitettuun liiketoimintaa liittyvää omaisuutta oli säilytetty huoneistossa. Kyse ei kuitenkaan ole ollut vuokrahuoneistosta eikä konkurssipesä näin ollen ole käyttänyt toisen omistamaa huoneistoa konkurssipesään kuuluvan omaisuuden varastona. Tässä suhteessa nyt kyseessä oleva tapaus eroaa siitä tilanteesta, josta oli ollut kysymys ratkaisussa KKO 1993:136. Tämän vuoksi tuossa ratkaisussa omaksuttuja periaatteita ei voida soveltaa nyt kyseessä olevaan tapaukseen. Käräjäoikeuden toteamin tavoin ratkaisun perustaksi on otettava ratkaisussa KKO 2015:103 vahvistetut periaatteet. Kun konkurssipesä ei nyt ole ryhtynyt mihinkään sellaisiin toimenpiteisiin osakkeisiin liittyvien oikeuksien hyödyntämiseksi, jotka eivät olisi kuuluneet konkurssipesän hoitoon, ei konkurssipesä myöskään tosiasiallisten toimenpiteidensä seurauksena ole joutunut vastuuseen kanteessa tarkoitettujen hoitovastikkeiden suorittamisesta.
Muussakaan lainsäädännössä ei ole säännöstä, jonka perusteella konkurssipesä olisi massavelkana vastuussa nyt kyseessä olevien hoitovastikkeiden suorittamisesta. Osakeyhtiölain osakkaiden yhdenvertaisuutta koskeviin säännöksiin tällaista vastuuta ei voida perustaa. Osakeyhtiön yhtiökokous, hallitus, toimitusjohtaja tai hallintoneuvosto ei ole tehnyt päätöstä tai ryhtynyt muuhun toimenpiteeseen, joka olisi ollut omiaan tuottamaan osakkeenomistajalle tai muulle epäoikeutettua etua yhtiön tai toisen osakkeenomistajan kustannuksella.
Edellä esitetyillä perusteilla hovioikeus katsoo, ettei perusteita käräjäoikeuden tuomion lopputuloksen muuttamiselle ole. Tämän vuoksi valitus hylätään.
Oikeudenkäyntikulujen korvausvelvollisuuden osalta hovioikeus katsoo, ettei asia aikaisempi oikeuskäytäntö huomioon ottaen ole ollut sillä tavoin oikeudellisesti epäselvä, että perusteet oikeudenkäyntikulujen korvausvelvollisuuden kohtuullistamiselle oikeudenkäymiskaaren 21 luvun 8 a §:n perusteella olisivat olleet olemassa. Valituksen tultua hylätyksi ja vastavalituksen hyväksytyksi kiinteistöosakeyhtiö on velvollinen korvaamaan konkurssipesän oikeudenkäyntikulut hovioikeudessa täysimääräisesti. Siltä osin kuin oikeudenkäyntikulujen korvausvelvollisuutta hovioikeudessa korotetaan korotetulle määrälle on suoritettava viivästyskorkoa kuukauden kuluttua hovioikeuden tuomion antamisesta.
Kiinteistö Oy A velvoitetaan korvaamaan Hotelli B Oy:n konkurssipesän oikeudenkäyntikulut käräjäoikeudessa 9.027,20 eurolla korkolain 4 §:n 1 momentin mukaisine korkoineen 4.500 eurolle 9.6.2018 lukien ja 4.527,20 eurolle kuukauden kuluttua hovioikeuden tuomion antamisesta.
Kiinteistö Oy A velvoitetaan korvaamaan Hotelli B Oy:n konkurssipesän oikeudenkäyntikulut hovioikeudessa 2.678,40 eurolla korkolain 4 §:n 1 momentin mukaisine korkoineen kuukauden kuluttua hovioikeuden tuomion antamisesta.

matches: KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO


 Rakennusasetus 2018 | maankäyttö- ja rakennusasetus
Rakennusasetus 2018
Rakentamismääräykset Virallistieto EDILE
Rakentamista koskevat asetukset on uudistettu vaiheittain 1.1.2018 mennessä vuonna 2013 voimaan tulleen maankäyttö- ja rakennuslain muutoksen mukaisesti.
Maankäyttö- ja rakennusasetus Viitetiedot 5.2.1999/132 Maankäyttö- ja rakennuslaki Viitetiedot 24.7.1981/555 Maa-aineslaki Viitetiedot. Ajantasainen.
Rakentamista koskevat asetukset uudistettiin vuoteen 2018 mennessä vuonna 2013 voimaan tulleen maankäyttö- ja rakennuslain muutoksen (958/2012) mukaisesti
Asetus rakennusten paloturvallisuudesta tulee voimaan 1.1.2018 ja korvaa nykyisen määräyksen RakMK E1. Asetuksella muun muassa laajennetaan yksinkertaistetuss
käsitelty punaisella merkittyjä RakMKosia..
Rakennuksen esteettömyydestä on annettu uusi asetus. Se tulee koskemaan rakennuslupia, joita haetaan 1.1.2018 jälkeen. Ympäristöministeriön mukaan asetus. Sopimuksen nettiversioon tehdyt korjaukset (6.4.2018) Maatalouslomittajia koskevan liitteen 13 6 §:n 1 momenttiin on lisätty kirjaus, joka koskee osa-aikatyön.
Säädökset > Lainsäädäntö 714/2018 Lukiolaki (voimassa 1.8.2019 alkaen) - muutos 503/2019, voimaan 1.8.2019; PDF; PDF; Viitekortti; Säädökset. rakennusasetus (MRA). 2 1. o Pahkavaaran tuulivoimapuiston osayleiskaava on ollut luonnoksena nähtävillä 10.1. -12.2.2018
Maankäyttö- ja rakennusasetus 895/1999 (518/2018) Laki eräiden rakennustuotteiden tuotehyväksynnästä 954/2012 (958/2018) Ympäristöministeriön asetus asuin-,. Tähän osioon on koottu rakentamiseen liittyviä määräyksiä, ohjeita ja lupakäytäntöjä. Linkit: Maankäyttö- ja rakennuslaki. Maankäyttö- ja rakennusasetus Päätökset annetaan julkipanon jälkeen 28.9.2018, jolloin päätösten katsotaan tulleen asianosaisten tietoon. Maankäyttö- ja rakennusasetus 54�
YLEISTÄ KAAVOITUSKATSAUKSESTA Maankäyttö- ja rakennuslaki (MRL) sekä maankäyttö- ja rakennusasetus (MRA) säätelevät kaavoitusta ja rakentamista Rakentamistapaohjeen ohjekortit 2018 on laadittu selventämään korkeassa rakentamisessa vaadittavia Maankäyttö- ja rakennusasetus MRA 3
Maankäyttö- ja rakennuslaki - Asiasanat - Ajantasainen
Maankäyttö- ja rakennuslaki sekä maankäyttö -ja rakennusasetus säätelevät kaavoitusta ja rakentamista. 2018 1. Keskusta Korttelit 1-5, 24 ja 25 Kortt
Kaikissa luvissa, joita on haettu 1.1.2018 tai sen jälkeen, tulee noudattaa uudistuneen rakentamismääräyskokoelman mukaisia asetuksia
Voimaan: 8.2.2018 . 1 1. YLEISTÄ MRL 21 § 124 § sekä MRA 4 (maankäyttö- ja rakennuslaki sekä maankäyttö- ja rakennusasetus)
RANTA-ASEMAKAAVAKOHTEET 2018.. 16 VIREILLE TULEVAT KAAVOITUKSET maankäyttö- ja rakennusasetus (MRA)
Palo- ja rakennuslainsäädäntö 2019 on alan lakien, asetusten, ohjeiden ja määräysten kokoelma. Se on korvaamaton työväline rakennus- ja pelastusalan.
Maankäyttö- ja rakennusasetus §43 mukaisesti sessaan 19.2.2018 28 § kunnanhallitus on käsitellyt asiaa uudelleen ja on hyväksy
ECLI-tunniste: ECLI:FI:KHO:2018:T4158 Kunta oli julistanut rakennustarkastajan viran haettavaksi. Maankäyttö- ja rakennusasetus 4 § 3 momentti ja 108.
(Maankäyttö- ja rakennusasetus 73 §). RAKENNUSTYÖN VALVONTA Rakennustyön aloittaminen. Kun hakija on saanut rakennusluvan, hänen tai hänen asiamiehensä tule Valtioneuvosto on tänään antanut eduskunnalle rakennusten suunnittelua koskevan maankäyttö- ja rakennuslain muutosesityksen. Muutos helpottaa väestönsuojien j Rakentamismääräyskokoelman korvaavat uudet asetukset nyt yksissä kansissa pelastus- ja rakennusalan ammattilaisille suunnatussa teoksessa Palo- ja.
Maankäyttö- ja rakennuslaki (MRL) sekä maankäyttö- ja rakennusasetus (MRA) 9.3.2018 ja kaava tuli voimaan 16.3.2018 julkaistulla kuulutuksella 2 1. Yleistä kaavoituskatsauksesta Maankäyttö- ja rakennuslaki (MRL) sekä maankäyttö- ja rakennusasetus (MRA) säätelevät kaavoitusta ja rakentamista kuultu 13.3.2018, samoin kuin on kuultu arvioidun poikkeamispäätöksen vaikutusalueen sisäpuolelle jäävää Muhola Oy: Maankäyttö ja rakennusasetus § 6 KAAVOITUSPROSESSIN VAIHEET JA OSALLISTUMINEN Maankäyttö- ja rakennuslaki sekä maankäyttö- ja rakennusasetus edellyttävät vuoro-vaikutuksen järjestämistä.
Korkean rakentamisen ohjekortit 2018 on laadittu selventämään korkeassa rakentamisessa vaadittavia Maankäyttö- ja rakennusasetus MRA 3 - Maankäyttö- ja rakennusasetus (895/1999) - Laki kiinteän omaisuuden ja erityisten oikeuksien lunastuksesta (603/1977) - Maa-aineslaki (555/1981). ECLI-tunniste: ECLI:FI:KHO:2018:T3124 Se, Maankäyttö- ja rakennusasetus 60 § 1 momentti. Hallintolainkäyttölaki 59 § 1 momentti 5 Kaavoitusohjelma vuosille 2018 - 2020 maankäyttö- ja rakennusasetus (MRA). Suunnittelun tasot ja niiden välinen hierarkia on seuraava
Maankäyttö- ja rakennusasetus 41 § ja 46 § Päätös Esittelijän ehdotus hyväksyttiin yksimielisesti. esittelytilaisuus pidettiin asianosaisille 29.8.2018 (MRL), maankäyttö- ja rakennusasetus (MRA) sekä Muhoksen kunnassa vireillä olevat ja vuonna 2018 vireille tulevat asema- ja yleiskaavat YLEISKAAVAT Vaasan kaupungin asuntopoliittinen ohjelma, 2018 Maankäyttö- ja rakennusasetus: 19 § ja 30-32 § Kaavoitus • Planläggningen PL | PB 2,.
Maankäyttö- ja rakennusasetus 24 §, 25 §, 27 §, 28 Oheismateriaali 6 Muistio neuvottelusta 16.3.2018 koskien muinaisjäännöksen ja rakentamisen. asettaa uudelleen nähtäville (maankäyttö- ja rakennusasetus, 895/199, 32 §). Valmistelija: na 2013-2018 tapahtuneet yksityisten väliset tonttikaupat maankäyttö- ja rakennusasetus (MRA). Suunnittelun tasot ja niiden välinen hierarkia on alussa ja kaavaluonnos oli nähtävillä vuoden 2018 alussa maankäyttö- ja rakennusasetus 90 §. 1. 12.6.2018/PL. 2. Hakemuksen liitteet. Hakemukseen liitettävät asiakirjat eivät saa olla kolmea kuukautta vanhempi KAAVOITUSKATSAUS 3 1 Kaavoitusjohtajan katsaus Maankäyttö- ja rakennuslaki (MRL) sekä maankäyttö- ja rakennusasetus (MRA) säätelevät kaavoitusta ja raken
Vuonna 2018 valmistuneet asemakaavat MRA Maankäyttö- ja rakennusasetus . Kauhavan kaupunki Kaavoitus- ja mittaustoimisto Päämajantie Hiekkasärkkien vaiheittainen asemakaavan muutos aloitettiin laatimaan kolmelle osa‐alueelle vuoden 2018 aikana ku‐ kin ja rakennusasetus. Lyhenteet: MRL Maankäyttö- ja rakennuslaki, MRA Maankäyttö- ja rakennusasetus Suorat viittaukset laista ja asetuksesta on sisennetty ja kursivoitu rakennusjärjestys 2018 KANGASALAN RAKENNUSVALVONTA Rakennusvalvonnan toimipaikka ja osoite MRA Maankäyttö- ja rakennusasetus RakSL Rakennussuojelulak
10 Ympäristökatselmus 2018 Maankäyttö ja rakennusasetus Terveydensuojelulaki 763/1994 Ympäristöministeriön tuulivoimaohje 5/201 Ote Pohjois‐Pohjanmaan 3. vaihemaakuntakaavasta (hyväksytty maakuntavaltuustossa 11.6.2018). Kuva (MRL) sekä maankäyttö‐ ja rakennusasetus (MRA) 17.10.2018 Yleinen palotarkastus Annetut määräykset perustuvat pelastuslain n:o 379/2011 81 Maankäyttö- ja rakennusasetus 895/1999 84 §
Budjetti 2018; Avoimet ovet 2017. Usein kysytyt kysymykset; Presidentti Koiviston hautajaiset. Usein kysytyt kysymykset presidentti Koiviston hautajaisista ARK-33100 2018-01 1 - 2 Markku Rakennuslaki, Rakennusasetus : Kyllä
Työnjohtajien kelpoisuudet ja hyväksynnän hakeminen, MRL (maankäyttö- ja rakennuslaki) ja MRA (maankäyttö- ja rakennusasetus) MRL 122 c. Kunnalliset ilmoitukset on vuonna 2018 julkaistu ilmoitustaulun lisäksi kunnan www-sivuilla sekä paikallislehti Inarilaisessa. Maankäyttö- ja rakennusasetus Maankäyttö- ja rakennusasetus; PK-seudun rakennusvalvon tojen yhtenäiset Pääkaupunkiseudun kasvihuonekaasupäästöt laskivat neljä prosenttia vuonna 2018
Ymparistoministerio > Uusi asetus rakennusten paloturvallis
SELVITYSTIEDOT (Maankäyttö- Ja Rakennusasetus 25 §) Kaavan vireille tulosta on ilmoitettu kaavoituskatsauksessa 8.3.2018 (nro 14 Katsastajankatu 16) - Maankäyttö- ja rakennusasetus (895/1999) - Laki kiinteän omaisuuden ja erityisten oikeuksien lunastuksesta (603/1977) 12/31/2018 12:25:18 PM. Kiinteistöveron ehdotetut muutokset vuosille 2018 ja 2019 ja kiinteistöjen verotusarvojen uudistamishanke; maankäyttö- ja rakennusasetus, MRA. rakennusasetus 65§. Hakemuksen nähtävilläoloaika on 29.5.-12.6.2018 virastoaikana 12.6.2018 Seloste henkilötietojen käsittelytoimista ja rekisteröidyn oikeuksista. Maankäyttö- ja rakennusasetus 895/1999 . Laki väestötietojärjestelmästä
Kelpoisuusehtona on maankäyttö- ja rakennusasetus 4 §: Lähetä hakemuksesi sähköpostilla 30.9.2018 klo 15.00 menness.
2018 7 6 Teknisen lautakunnan kokousten julkipano vuonna 2019 8 7 Teknisen lautakunnan käyttösuunnitelma, laskujen Maankäyttö- ja rakennusasetus 87 �
Maankäyttö- ja rakennusasetus: 80 § (27.6.2018/518) Rakennusrasitteet
13.12.2018-21.1.2019 ja niistä pyydettiin tarvittavat lausunnot. Kaupunki sai 5 lausuntoa ja yhden muistutuksen. (maankäyttö- ja rakennusasetus
Rakennuslaki, Rakennusasetus : Kyllä - Suomen Pesonen Maria, 05.06.2018: TAMPEREEN TEKNILLINEN YLIOPISTO > TULE OPISKELEMAAN Käyntiosoite:.
maankäyttö- ja rakennuslaki (MRL), maankäyttö- ja rakennusasetus (MRA) Pohjanmaan 3. vaihemaakuntakaavaehdotus tulee nähtäville keväällä 2018
Asetus rakennuksen esteettömyydestä astuu voimaan 1
rakennusasetus 27§) osallisten lisäksi kaikki kunnan jäsenet voivat jättää muistutuksen. Asemakaavamuutoksen hyväksyminen vuoden 2018 alussa 12/09/2018 Etsimme jälleen lahjakkaita nuoria Build the Future -ohjelmaan. Colleghiamo energia e comunicazione alla crescita globale Chi siamo. Public Company Maankäyttö- ja rakennusasetus 65. KAAVOITUSKATSAUS 2018 Maankäyttö- ja rakennusasetus on maankäyttö- ja rakennuslakia täsmentävä tai täydentävä säädös Yhteystiedot. Rakennustieto Oy Malminkatu 16 A, PL 1004 00101 Helsinki Puh. 0207 476 400 Y-tunnus 0113188-9 rakennustieto@rakennustieto.fi Myyntipisteemm
Vuoden 2019 kaavoituskatsaus hyväksyttiin kaupunginvaltuuston kokouksessa 10.12.2018. Kaavoituskatsaus Maankäyttö- ja rakennusasetus; Valtatien 10. 8.6.2018 S I S Ä L L Y S L U E T T E L O 1 TIETOJA RAKENNUSHANKKEESTA 1.1 Rakennuskohde 1.2 Kohteen rakennustyöt 1.3 (Maankäyttö- ja rakennusasetus PIENTALO-OHJE 2014 Kuopion alueellinen rakennusvalvonta Pohjois-Savon pelastuslaitos 21.2.2014 PIENTALO-OHJE 2017 Kuopion alueellinen rakennusvalvont
(Kuntaliitto tiedottaa 12.4.2018) Kuntien rakennetun ympäristön tiedot löytyvät vastedes yhdestä verkkopalvelusta. Rakentaja, taloyhtiö tai vaikkapa. Maankäyttö- ja rakennusasetus. Valmisteilla oleva lainsäädänt. toteutettu kyseisen työnantajan palveluksessa keväällä 2018.Aiheen valinnan taustana oli MRA Maankäyttö- ja rakennusasetus (10.9.1999/895 maankäyttö- ja rakennusasetus (MRA). Valmisteluaineisto nähtävillä 29.3.2018-30.4.2018 Ehdotus nähtävillä Hyväksyminen vuoden 2018 aikan
Uusimmat muutokset (Lakikirja, Julkisoikeus) EDILE
Keskustan visio 2018; Keskustapysäköinnin Linkkejä muualle Linkkejä muualle. Maankäyttö- ja rakennuslaki; Maankäyttö- ja rakennusasetus; Palautepalvelu Kasvatuksen ja koulutuksen järjestäminen Asiakirja/Suunnitelma; Varhaiskasvatus- ja koululait: Varhaiskasvatuslaki 540/2018; Perusopetuslaki 628/199
Palo- ja rakennuslainsäädäntö 2019 - Kauppa Suomen Kalenterit O
Title: Pysakointipoliittinen 2018, Author: Vaasan kaupunki / Graafiset palvelut, Name: MRA= Maankäyttö-ja rakennusasetus (10.9.1999/895). Kaavanimi asemakaavan muutos, alue 421301 Osallistumis- ja arviointisuunnitelma s. 3 / 9 Aloite ja perittävät maksut Asemakaavan muutosta on 10.9.2018 hakenut raken MRA = Maankäyttö- ja rakennusasetus. 3 2018 näyttää tällä hetkellä talouden suhteen haasteelliselta, on talouden tasapainottamista edelleen jatkettava Maankäyttö- ja rakennuslaki sekä maankäyttö- ja rakennusasetus säätelevät kaavoitusta ja rakentamista. 28.3.-27.4.2018
Ohjeet, määräykset, laatukortit - Rakennusvalvonta - Oulun kaupunk
Liitteet 1 3636/2018 Maa-aines- ja ympäristölupa Kuljetus Huttunen Oy (Ei jul-kaista internetissä) Maankäyttö- ja rakennusasetus 14 luk Asiakirjat Hakemus 22.8.2018, maanvuokrasopimus, valtakirja, kaksi sarjaa pääpiirus-tuksia, rakennelausunto 30.7.2018 Maankäyttö- ja rakennusasetus 14 luk
F2 Käyttöturvallisuus - Rakennusvalvonta - Oulun kaupunk
Kuulutukset Kaikki rakennusvalvontaa koskevat kuulutukset löytyvät Kemin kaupungin kuulutukset sivuilta Kaikki rakentamiseen liittyvät luvat haetaan verkossa. Maankäyttö- ja rakennuslaki sekä maankäyttö- ja rakennusasetus säätelevät kaavoitusta ja rakentamista. voimaan 1.4.2018 Asikkalan ympäristönsuojelumääräykset (valtuusto 12.3.2018) voimaantulo 1.6.2018 Maankäyttö- ja rakennusasetus Maankäyttö- ja rakennuslaki Talousjätevede
lokakuu 26, 2018 14:46. Halla-aho: Kokoomuksen ja keskustan tarkoituksena on polkea palkkoja tuomalla halpatyövoimaa - Yritykset korjaavat hyödyt,. Maankäyttö- ja rakennusasetus. Suomen rakentamismääräyskokoelman osan G1 Asuntosuunnittelu sijaan siten, että asetus voisi tulla voimaan 1.1.2018..
Asianumero 2547/10.02.03/2018. Tapiola eteläinen, asemakaavan muutos, alue 210510 Osallistumis- ja arviointisuunnitelma s. 2 / 7 LÄHTÖKOHDAT Suunnittelualu Kaavaehdotus 10.1.2018 Kaavamuutosalueen sijainti. (Kartta: MRA Maankäyttö- ja rakennusasetus OAS Osallistumis- ja arviointisuunnitelma . Tammelan kunt Vuonna 2018 mahdollisesti vireille tulevat maankäytön maankäyttö- ja rakennuslaki (MRL), maankäyttö- ja rakennusasetus (MRA) sekä eräät muut lait


text:
Takuu | Smartdeals Webshop
§1 Takuuehdot
§ 1.1 Takuu
§1.2 Yleiset takuuhuoltoehdot
Tuote on ostettu Smartdealsilta ja takuu on vielä voimassa. Tuotteen sarjanumero on vielä näkyvillä tuotteessa.
Takuuhuollossa tuote tarkistetaan asiakkaan vikakuvauksen perusteella.
§1.3 Takuuaika
§1.4 Takuun sisältö
§1.5 Takuuasian ilmoitus
Yleensä valmistaja tai valmistajan huoltokumppani hoitaa takuuasiat. Voit aina ottaa yhteyttä Smartdealsille ja saada lisäinfoa.
§1.7 Ei kuulu takuun piiriin
§2 Kaupan peruutus
§2.1 Palautukset (Kaupan peruutus)
Asiakkaan turvallisuutta varten kuluttajalla on yleisten Koti- ja postimyyntiehtojen mukaan oikeus perua kauppa 14 päivän sisällä jos alla olevat ehdot täyttyvät.
Jos asiakas epäilee tai on epävarma täyttääkö tuote vaatimuksia, odotuksia tai toivomuksia, hänen tulee ottaa yhteyttä Smartdealsiin sähköpostitse, puhelimitse tai käymällä kaupassa ennen kuin otat tuotteen käyttöön ja palautusoikeutesi päättyy.
Avattuja väripatruunnoita
§2.2 Palautusnumero
Ano aina palautusnumero Smartdealsilta enennkuin lähetät mitään takaisin.
§2.3 Pakkaa palautukset oikein
§2.4 Pakkaus ja palautuksien lähettäminen
Smartdeals ei lunasta postiennakolla lähetettyjä paketteja.
Jokainen palautus pakataan huolellisesti. Koska valtaosa tuotteistamme ovat herkästi särkyviä on tärkeää että tuota on pakattu huolellisesti. Huonon pakkaamisen vuoksi vaurioituneet lähetykset tullaan palauttamaan asiakkaalle.

matches:
§1
§ 1
§1
§1
§1
§1
§1
§2
§2
§2
§2
§2


text:
9.8.2019/906 | Säännöstö | STUKlex
Laki julkisen hallinnon tiedonhallinnasta (voimassa 1.1.2020 alkaen) 9.8.2019/906
3 § Lain soveltamisala ja sen rajoitukset
4 – 5 § 2 luku Tiedonhallinnan järjestäminen
4 § Tiedonhallinnan järjestäminen tiedonhallintayksikössä
5 § Tiedonhallintamalli ja muutosvaikutuksen arviointi
6 – 11 § 3 luku Julkisen hallinnon tiedonhallinnan yleinen ohjaus
6 § Tietovarantojen yhteentoimivuuden yleinen ohjaus
7 § Julkisen hallinnon tiedonhallinnan sekä tieto- ja viestintäteknisten palvelujen tuottamisen yhteistyö
8 § Tiedonhallinnan muutosten arviointi valtion virastoissa ja laitoksissa
9 § Lausunto muutosten arvioinnista valtionhallinnossa
10 § Julkisen hallinnon tiedonhallintalautakunta
11 § Tiedonhallintalautakunnan arviointitehtävä
12 – 18 § 4 luku Tietoturvallisuus
12 § Luotettavuutta edellyttävien tehtävien tunnistaminen ja luotettavuudesta varmistuminen
13 § Tietoaineistojen ja tietojärjestelmien tietoturvallisuus
14 § Tietojen siirtäminen tietoverkossa
15 § Tietoaineistojen turvallisuuden varmistaminen
16 § Tietojärjestelmien käyttöoikeuksien hallinta
17 § Lokitietojen kerääminen
18 § Turvallisuusluokiteltavat asiakirjat valtionhallinnossa
19 – 24 § 5 luku Tietoaineistojen muodostaminen ja sähköinen luovutustapa
19 § Tietoaineistojen sähköiseen muotoon muuttaminen ja saatavuus
20 § Tietoaineistojen kerääminen viranomaisen tehtäviä varten
21 § Tietoaineistojen säilytystarpeen määrittäminen
22 § Tietojen luovuttaminen teknisen rajapinnan avulla viranomaisten välillä
23 § Katseluyhteyden avaaminen viranomaiselle
24 § Tietoaineistojen luovuttaminen teknisen rajapinnan avulla muille kuin viranomaisille
25 – 28 § 6 luku Asianhallinta ja palvelujen tiedonhallinta
25 § Rekisteröinti asiarekisteriin
26 § Asiarekisteriin rekisteröitävät tiedot
27 § Tietoaineistojen hallinta palveluja tuotettaessa
28 § Kuvaus asiakirjajulkisuuden toteuttamiseksi
29 – 30 § 7 luku Erinäiset säännökset
30 § Siirtymäsäännökset
1) varmistaa viranomaisten tietoaineistojen yhdenmukainen ja laadukas hallinta sekä tietoturvallinen käsittely julkisuusperiaatteen toteuttamiseksi;
2) mahdollistaa viranomaisten tietoaineistojen turvallinen ja tehokas hyödyntäminen, jotta viranomainen voi hoitaa tehtävänsä ja tarjota palvelunsa hallinnon asiakkaille hyvää hallintoa noudattaen tuloksellisesti ja laadukkaasti;
3) edistää tietojärjestelmien ja tietovarantojen yhteentoimivuutta.
Tällä lailla pannaan täytäntöön eräiltä osin julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä annetun direktiivin 2003/98/EY muuttamisesta annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/37/EU.
1) viranomaisella viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetun lain (621/1999) 4 §:n 1 momentissa tarkoitettuja viranomaisia;
2) tiedonhallintayksiköllä viranomaista, jonka tehtävänä on järjestää tiedonhallinta tämän lain vaatimusten mukaisesti;
3) tietojärjestelmällä tietojenkäsittelylaitteista, ohjelmistoista ja muusta tietojenkäsittelystä koostuvaa kokonaisjärjestelyä;
4) asiakirjalla viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetun lain 5 §:n 2 momentissa tarkoitettua viranomaisen asiakirjaa;
5) tietoaineistolla asiakirjoista ja muista vastaavista tiedoista muodostuvaa tiettyyn viranomaisen tehtävään tai palveluun liittyvää tietokokonaisuutta;
6) tietovarannolla viranomaisen tehtävien hoidossa tai muussa toiminnassa käytettäviä tietoaineistoja sisältävää kokonaisuutta, jota käsitellään tietojärjestelmien avulla tai manuaalisesti;
7) yhteisellä tietovarannolla useiden toimijoiden käyttöön suunniteltua ja ylläpidettyä tietovarantoa, jonka tiedot ovat luovutettavissa ja hyödynnettävissä eri tarkoituksiin;
8) tietoturvallisuustoimenpiteillä tietoaineistojen saatavuuden, eheyden ja luottamuksellisuuden varmistamista hallinnollisilla, toiminnallisilla ja teknisillä toimenpiteillä;
9) tiedonhallinnalla viranomaisen tehtävien hoidossa tai sen muussa toiminnassa syntyviin tarpeisiin perustuvia toimia ja tietoturvallisuustoimenpiteitä viranomaisen tietoaineistojen, niiden käsittelyvaiheiden ja tietoaineistoihin sisältyvien tietojen hallinnoimiseksi riippumatta tietoaineistojen tallentamistavasta ja muista käsittelytavoista;
10) toimintaprosessilla viranomaisen asiankäsittely- tai palveluprosessia;
11) teknisellä rajapinnalla sähköisen tietojenvaihdon mahdollistavaa tiedonsiirtoratkaisua kahden tai useamman tietojärjestelmän välillä;
12) katseluyhteydellä tietojärjestelmään toteutettua tietoaineistojen katselun mahdollistavaa rajattua näkymää;
13) tietovarantojen yhteentoimivuudella tietojen hyödyntämistä ja vaihtoa eri tietojärjestelmien välillä siten, että tietojen merkitys ja käytettävyys säilyvät;
14) koneluettavalla muodolla tiedostomuotoa, jonka rakenne mahdollistaa sen, että ohjelmistot pystyvät helposti yksilöimään, tunnistamaan ja poimimaan siitä tietoaineistoja, yksittäisiä tietoja sekä niiden rakenteita.
Tätä lakia sovelletaan tiedonhallintaan ja tietojärjestelmien käyttöön, kun viranomaiset käsittelevät tietoaineistoja, jollei muualla laissa toisin säädetä. Mitä tässä laissa säädetään viranomaisesta, sovelletaan myös yliopistolaissa (588/2009) tarkoitettuihin yliopistoihin ja ammattikorkeakoululaissa (932/2014) tarkoitettuihin ammattikorkeakouluihin.
Asiankäsittelyssä ja palvelujen tuottamisessa noudatettavista menettelyistä, salassapidosta ja tiedonsaantioikeudesta viranomaisten asiakirjoihin sekä asiakirjojen arkistoinnista säädetään erikseen. Tiedonhallinnasta ja tietojärjestelmien käytöstä Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa säädetään kirkkolaissa (1054/1993).
Tämän lain 19, 20, 26 ja 27 §:ää ei sovelleta tuomioistuimien eikä valitusasioita käsittelemään perustettujen lautakuntien lainkäyttöön. Tämän lain 3 lukua ei sovelleta eduskunnan oikeusasiamiehen eikä valtioneuvoston oikeuskanslerin toimintaan, tuomioistuimien eikä valitusasioita käsittelemään perustettujen lautakuntien toimintaan, tasavallan presidentin kansliaan, eduskunnan virastoihin, Kansaneläkelaitokseen, Suomen Pankkiin, muihin itsenäisiin julkisoikeudellisiin laitoksiin, yliopistolaissa tarkoitettuihin yliopistoihin eikä ammattikorkeakoululaissa tarkoitettuihin ammattikorkeakouluihin. Tämän lain 3 lukua sovelletaan kuntiin ja kuntayhtymiin niiden hoitaessa laissa säädettyjä tehtäviä.
Tämän lain 4 lukua ja 22–27 §:ää sovelletaan yksityisiin henkilöihin tai yhteisöihin taikka muihin kuin viranomaisena toimiviin julkisoikeudellisiin yhteisöihin siltä osin kuin ne hoitavat julkista hallintotehtävää. Yksityisiin henkilöihin ja yhteisöihin sekä muihin kuin viranomaisena toimiviin julkisoikeudellisiin yhteisöihin sovelletaan lisäksi, mitä tämän lain 4 ja 28 §:ssä säädetään, niiden käyttäessä julkista valtaa viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetun lain 4 §:n 2 momentissa tarkoitetulla tavalla tai kun mainittu laki on säädetty erikseen sovellettavaksi niiden toiminnassa.
Tätä lakia ei sovelleta Ahvenanmaan maakunnassa toimiviin maakunnan, valtion ja kunnallisiin viranomaisiin.
2 lukuTiedonhallinnan järjestäminen
Tässä laissa tarkoitettuja tiedonhallintayksikkojä ovat:
1) valtion virastot ja laitokset;
2) tuomioistuimet ja valitusasioita käsittelemään perustetut lautakunnat;
3) eduskunnan virastot;
4) valtion liikelaitokset;
5) kunnat;
6) kuntayhtymät;
7) itsenäiset julkisoikeudelliset laitokset;
8) yliopistolaissa tarkoitetut yliopistot sekä ammattikorkeakoululaissa tarkoitetut ammattikorkeakoulut.
Tiedonhallintayksikön johdon on huolehdittava siitä, että tiedonhallintayksikössä on:
1) määritelty tässä ja muussa laissa säädettyjen tiedonhallinnan toteuttamiseen liittyvien tehtävien vastuut;
2) ajantasaiset ohjeet tietoaineistojen käsittelystä, tietojärjestelmien käytöstä, tietojenkäsittelyoikeuksista, tiedonhallinnan vastuiden toteuttamisesta, tiedonsaantioikeuksien toteuttamisesta, tietoturvallisuustoimenpiteistä sekä poikkeusoloihin varautumisesta;
3) tarjolla koulutusta, jolla varmistetaan, että henkilöstöllä ja tiedonhallintayksikön lukuun toimivilla on riittävä tuntemus voimassa olevista tiedonhallintaa, tietojenkäsittelyä sekä asiakirjojen julkisuutta ja salassapitoa koskevista säädöksistä, määräyksistä ja tiedonhallintayksikön ohjeista;
4) asianmukaiset työvälineet tiedonhallintaa koskevien velvollisuuksien toteuttamiseksi;
5) järjestetty riittävä valvonta tiedonhallintaan liittyvien säädösten, määräysten ja ohjeiden noudattamisesta.
Tiedonhallintayksikössä on ylläpidettävä sen toimintaympäristön tiedonhallintaa määrittelevää ja kuvaavaa tiedonhallintamallia. Tiedonhallintamallia ylläpidetään palvelujen, asiankäsittelyn ja tietoaineistojen hallinnan suunnittelemiseksi ja toteuttamiseksi, tiedonsaantia koskevien oikeuksien ja rajoitusten toteuttamiseksi, moninkertaisen tietojen keruun vähentämiseksi, tietojärjestelmien ja tietovarantojen yhteentoimivuuden toteuttamiseksi sekä tietoturvallisuuden ylläpitämiseksi.
Tiedonhallintamallin on sisällettävä vähintään tiedot:
1) toimintaprosesseja kuvaavista nimikkeistä, prosessista vastaavasta viranomaisesta, prosessin tarkoituksesta sekä prosessin sidoksista muihin prosesseihin;
2) tietovarantojen nimikkeistä, kuvaukset tietovarantojen sidoksista toimintaprosesseihin ja tietojärjestelmiin sekä luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679, jäljempänä tietosuoja-asetus, 30 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun selosteen sisällöstä tai, jos selostetta ei tarvitse tietosuoja-asetuksen mukaan laatia, tietovarannosta vastaavasta viranomaisesta, tietovarannon käyttötarkoituksesta, keskeisistä tietoryhmistä tietoaineistoissa, tietojen luovutuskohteista ja tietojen säilytysajoista;
3) tietoaineiston arkistoon siirtämisestä, arkistointitavasta ja arkistopaikasta tai tuhoamisesta;
4) tietojärjestelmien nimikkeistä, tietojärjestelmästä vastaavasta viranomaisesta, tietojärjestelmän käyttötarkoituksesta, tietojärjestelmän liittymistä muihin tietojärjestelmiin ja liittymissä käytettävistä tiedonsiirtotavoista;
5) tietoturvallisuustoimenpiteistä.
Suunniteltaessa tiedonhallintamallin sisältöön vaikuttavia olennaisia hallinnollisia uudistuksia ja tietojärjestelmien käyttöönottoa tiedonhallintayksikössä on arvioitava näihin kohdistuvat muutokset ja niiden vaikutukset suhteessa tiedonhallinnan vastuisiin, 4 luvussa säädettyihin tietoturvallisuusvaatimuksiin ja -toimenpiteisiin, 5 luvussa säädettyihin tietoaineistojen muodostamista ja luovutustapaa koskeviin vaatimuksiin, 6 luvussa säädettyihin asianhallinnan ja palvelujen tiedonhallinnan vaatimuksiin sekä muualla laissa säädettyihin asiakirjojen julkisuuteen, salassapitoon, suojaan ja tiedonsaantioikeuksiin. Tiedonhallintayksikön on tiedonhallinnan muutosten arvioinnissaan otettava huomioon tietovarantojen yhteentoimivuus sekä niiden hyödynnettävyys tietoaineistoja muodostettaessa ja käytettäessä. Arvioinnin perusteella tiedonhallintayksikön on ryhdyttävä tarpeellisiin toimenpiteisiin tiedonhallintamallin muuttamiseksi ja muutosten toimeenpanemiseksi. Tietosuojaa koskevasta vaikutustenarvioinnista ja siihen liittyvästä ennakkokuulemisesta säädetään erikseen.
3 lukuJulkisen hallinnon tiedonhallinnan yleinen ohjaus
Valtiovarainministeriön tehtävänä on julkisen hallinnon yhteisten tietovarantojen yhteentoimivuuden yleinen ohjaus. Tässä tarkoituksessa valtiovarainministeriö:
1) huolehtii julkisen hallinnon tiedonhallintakartan ylläpidosta;
2) ylläpitää julkisen hallinnon tiedonhallinnan kehittämisen yleisiä linjauksia yhteisten tietovarantojen ja tietojärjestelmien yhteentoimivuuden edistämiseksi.
Kunkin ministeriön on omalla toimialallaan huolehdittava julkisen hallinnon tiedonhallintakartan sisällön ajantasaisuudesta sekä ylläpidettävä yleisiä linjauksia yhteisten tietovarantojen ja tietojärjestelmien yhteentoimivuuden edistämiseksi. Valtioneuvoston asetuksella voidaan säätää tarkemmin julkisen hallinnon tiedonhallintakartan sisällöstä ja ylläpidon toteutuksesta.
Valtiovarainministeriön on huolehdittava, että julkisen hallinnon tiedonhallintaa sekä tieto- ja viestintäteknisten palvelujen tuottamista koskevan yhteistyön koordinointia varten on järjestetty valtion virastoissa ja laitoksissa toimivien viranomaisten sekä kuntien viranomaisten yhteistyötavat ja -menettelyt. Yhteistyön tarkoituksena on edistää tämän lain tarkoitusten toteuttamista sekä julkisen hallinnon toimintatapojen ja palvelujen tuotantotapojen kehittämistä tietovarantoja sekä tieto- ja viestintätekniikkaa hyödyntämällä. Yhteistyössä seurataan julkisen hallinnon tiedonhallinnan ja tieto- ja viestintäteknisten palvelujen kehittymistä, muutoksia ja vaikutuksia.
Valtioneuvosto voi asettaa 1 momentissa tarkoitettua yhteistyötä varten tarvittavia neuvottelukuntia tai muita yhteistyöelimiä.
Valtion virastojen ja laitosten on arvioitava tiedonhallintaan vaikuttavien muutosten taloudelliset vaikutukset tehdessään 5 §:n 3 momentin mukaista arviointia.
Toimialasta vastaavan ministeriön on laadittava 5 §:n 3 momentin mukainen arviointi, kun valmisteltavat säännökset vaikuttavat tietoaineistoihin ja tietojärjestelmiin. Lisäksi ministeriön on arvioitava suunniteltujen säännösten vaikutukset asiakirjojen julkisuuteen ja salassapitoon.
Valtion virastojen ja laitosten on toimitettava valtiovarainministeriölle 5 §:n 3 momentin ja 8 §:n 1 momentin perusteella tehty arviointi tietovarantojen ja tietojärjestelmien hyödyntämistä, yhteentoimivuutta ja tietoturvallisuutta koskevaa lausuntoa varten, kun arvioidulla muutoksella on merkittäviä taloudellisia tai toiminnallisia vaikutuksia tiedonhallintaan tai toimintaan taikka muutos koskee julkisen hallinnon yhteisten tietovarantojen rajapintojen tietorakenteiden olennaisia muutoksia. Valtiovarainministeriöllä on oikeus saada salassapitosäännösten estämättä välttämättömät tiedot valtion viranomaiselta lausunnon antamista varten.
Lausuntoa edellyttävistä tiedonhallinnan muutoksista, lausuntopyynnön sisällöstä ja lausuntoasiassa noudatettavasta menettelystä säädetään tarkemmin valtioneuvoston asetuksella.
Valtiovarainministeriön yhteydessä toimii julkisen hallinnon tiedonhallintalautakunta (tiedonhallintalautakunta), jonka tehtävänä on:
1) arvioida valtion virastojen ja laitosten sekä kuntien ja kuntayhtymien 4 §:n 2 momentin, 5, 19, 22–24 ja 28 §:n sekä 6 luvun säännösten toteuttamista ja noudattamista;
2) edistää tässä laissa säädettyjen tiedonhallinnan ja tietoturvallisuuden menettelytapojen ja tämän lain vaatimusten toteuttamista.
Valtioneuvosto nimittää tiedonhallintalautakunnan neljäksi vuodeksi kerrallaan. Tiedonhallintalautakunnassa on puheenjohtaja, varapuheenjohtaja sekä jäseniä, joilla on asiantuntemus julkisen hallinnon tietoturvallisuudesta, tietojärjestelmien ja tietovarantojen yhteentoimivuudesta, tilastoinnista tai tietoaineistojen tiedonhallinnasta. Tiedonhallintalautakunnan tarkemmasta kokoonpanosta, toiminnan järjestämisestä, päätöksentekomenettelystä ja jäsenten pätevyysvaatimuksista säädetään valtioneuvoston asetuksella.
Valtiovarainministeriö määrää virkamiehistään lautakunnan sivutoimiset sihteerit tehtäviinsä lautakunnan toimikaudeksi. Sihteerien tehtävistä säädetään tarkemmin valtioneuvoston asetuksella.
Lautakunnan jäseneen ja varajäseneen sovelletaan rikosoikeudellista virkavastuuta koskevia säännöksiä hänen hoitaessaan lautakunnalle säädettyjä tehtäviä. Vahingonkorvausvastuusta säädetään vahingonkorvauslaissa (412/1974). Lautakunnan jäsenille ja varajäsenille maksetaan tehtävien hoitamisesta palkkio. Valtiovarainministeriö vahvistaa palkkioiden määrät.
Tiedonhallintalautakunta voi asettaa väliaikaisia jaostoja tiedonhallinnan menettelyjen kehittämiseksi. Jaostoihin voi kuulua tiedonhallintayksikköjen asiantuntijoita. Lautakunnan sihteerit toimivat jaostojen puheenjohtajina. Väestörekisterikeskuksen tehtävänä on tuottaa tiedonhallintalautakunnalle asiantuntijapalveluja tiedonhallinnan ja tietoturvallisuuden menettelyjen kehittämiseksi.
Tiedonhallintalautakunnan arviointitehtävän toteuttaminen perustuu tiedonhallintalautakunnan hyväksymään arviointisuunnitelmaan.
Tiedonhallintalautakunnalla on oikeus saada arviointitehtävän toteuttamiseksi arvioinnin kohteena olevilta viranomaisilta salassapitosäännösten estämättä maksutta arviointitehtävän hoitamiseksi välttämättömät selvitykset sekä tarpeelliset tiedot tiedonhallintamallista, tiedonhallinnan muutosten arvioinnista, 28 §:ssä tarkoitetusta kuvauksesta, käytettävistä asianhallinnan ja palvelujen tiedonhallinnan menettelyistä, asiakirjojen sähköiseen muotoon muuttamista koskevasta teknologiasta, katseluyhteyksien toteutuksesta ja teknisten rajapintojen kuvauksista, teknisten rajapintojen käytöstä ja hallinnoinnista sekä rajapintojen käytön menettelyistä lukuun ottamatta turvallisuusluokiteltavia asiakirjoja. Viranomaisen on toimitettava pyydetyt tiedot asetettuun määräaikaan mennessä tiedonhallintalautakunnalle.
Jos tiedonhallintalautakunta havaitsee 10 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitettujen arviointikohteena olevien säännösten noudattamisessa puutteita, voi lautakunta kiinnittää viranomaisen huomiota tiedonhallintaan liittyvien tämän lain mukaisten menettelyjen toteuttamiseen ja vaatimusten täyttämiseen.
Tiedonhallintalautakunnan on laadittava kertomus arvioinnin tuloksista joka toinen vuosi ja toimitettava se valtiovarainministeriölle.
4 lukuTietoturvallisuus
Tiedonhallintayksikön on tunnistettava ne tehtävät, joiden suorittaminen edellyttää sen palveluksessa olevilta tai sen lukuun toimivilta henkilöiltä erityistä luotettavuutta. Henkilöturvallisuusselvityksen laatimisen edellytyksistä säädetään turvallisuusselvityslaissa (726/2014). Työnantajan oikeudesta selvittää työntekijän luotettavuuden arvioimiseksi häntä koskevat luottotiedot ja käsitellä huumausainetestejä koskevia tietoja säädetään yksityisyyden suojasta työelämässä annetussa laissa (759/2004).
Tiedonhallintayksikön on seurattava toimintaympäristönsä tietoturvallisuuden tilaa ja varmistettava tietoaineistojen ja tietojärjestelmien tietoturvallisuus koko niiden elinkaaren ajan. Tiedonhallintayksikön on selvitettävä olennaiset tietojenkäsittelyyn kohdistuvat riskit ja mitoitettava tietoturvallisuustoimenpiteet riskiarvioinnin mukaisesti.
Viranomaisen tehtävien hoitamisen kannalta olennaisten tietojärjestelmien vikasietoisuus ja toiminnallinen käytettävyys on varmistettava riittävällä testauksella säännöllisesti.
Viranomaisen on suunniteltava tietojärjestelmät, tietovarantojen tietorakenteet ja niihin liittyvä tietojenkäsittely siten, että asiakirjojen julkisuus voidaan vaivatta toteuttaa.
Viranomaisen on varmistettava hankinnoissaan, että hankittavaan tietojärjestelmään on toteutettu asianmukaiset tietoturvallisuustoimenpiteet.
Viranomaisten tietojärjestelmien ja tietoliikennejärjestelyjen tietoturvallisuuden arvioinnista säädetään erikseen.
Viranomaisen on toteutettava tietojensiirto yleisessä tietoverkossa salattua tai muuten suojattua tiedonsiirtoyhteyttä tai -tapaa käyttämällä, jos siirrettävät tiedot ovat salassa pidettäviä. Lisäksi tietojensiirto on järjestettävä siten, että vastaanottaja varmistetaan tai tunnistetaan riittävän tietoturvallisella tavalla ennen kuin vastaanottaja pääsee käsittelemään siirrettyjä salassa pidettäviä tietoja.
Käyttäjän tunnistamisesta yleisölle tarjottavissa digitaalisissa palveluissa säädetään digitaalisten palvelujen tarjoamisesta annetussa laissa (306/2019).
Viranomaisen on varmistettava tarpeellisin tietoturvallisuustoimenpitein, että sen:
1) tietoaineistojen muuttumattomuus on riittävästi varmistettu;
2) tietoaineistot on suojattu teknisiltä ja fyysisiltä vahingoilta;
3) tietoaineistojen alkuperäisyys, ajantasaisuus ja virheettömyys on varmistettu;
4) tietoaineistojen saatavuus ja käyttökelpoisuus on varmistettu;
5) tietoaineistojen saatavuutta rajoitetaan vain, jos tiedonsaantia tai käsittelyoikeuksia on laissa erikseen rajoitettu;
6) tietoaineistot voidaan tarvittavilta osin arkistoida.
Tietoaineistoja on käsiteltävä ja säilytettävä toimitiloissa, jotka ovat tietoaineiston luottamuksellisuuteen, eheyteen ja saatavuuteen liittyvien vaatimusten toteuttamiseksi riittävän turvallisia.
Tietojärjestelmästä vastuussa olevan viranomaisen on määriteltävä tietojärjestelmän käyttöoikeudet. Käyttöoikeudet on määriteltävä käyttäjän tehtäviin liittyvien käyttötarpeiden mukaan, ja ne on pidettävä ajantasaisina.
Viranomaisen on huolehdittava, että sen tietojärjestelmien käytöstä ja niistä tehtävistä tietojen luovutuksista kerätään tarpeelliset lokitiedot, jos tietojärjestelmän käyttö edellyttää tunnistautumista tai muuta kirjautumista. Lokitietojen käyttötarkoituksena on tietojärjestelmissä olevien tietojen käytön ja luovutuksen seuranta sekä tietojärjestelmän teknisten virheiden selvittäminen.
Valtion virastoissa ja laitoksissa toimivien viranomaisten, tuomioistuimien ja valitusasioita käsittelemään perustettujen lautakuntien on turvallisuusluokiteltava asiakirjat ja tehtävä niihin turvallisuusluokkaa koskeva merkintä sen osoittamiseksi, minkälaisia tietoturvallisuustoimenpiteitä asiakirjaa käsiteltäessä noudatetaan. Turvallisuusluokkaa koskeva merkintä on tehtävä, jos asiakirja tai siihen sisältyvä tieto on salassa pidettävä viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetun lain 24 §:n 1 momentin 2, 5 tai 7–11 kohdan perusteella ja asiakirjaan sisältyvän tiedon oikeudeton paljastuminen tai oikeudeton käyttö voi aiheuttaa vahinkoa maanpuolustukselle, poikkeusoloihin varautumiselle, kansainvälisille suhteille, rikosten torjunnalle, yleiselle turvallisuudelle tai valtion- ja kansantalouden toimivuudelle taikka muulla niihin rinnastettavalla tavalla Suomen turvallisuudelle.
Turvallisuusluokkaa koskevaa merkintää ei saa käyttää muissa kuin 1 momentissa tarkoitetuissa tapauksissa, ellei merkinnän tekeminen ole tarpeen kansainvälisen tietoturvallisuusvelvoitteen toteuttamiseksi tai asiakirja muutoin liity kansainväliseen yhteistyöhön.
Kansainvälisistä tietoturvallisuusvelvoitteista annetussa laissa (588/2004) tarkoitettuihin asiakirjoihin on tehtävä turvallisuusluokituksesta merkintä siten kuin mainitussa laissa säädetään.
Turvallisuusluokittelusta, turvallisuusluokiteltaviin asiakirjoihin tehtävistä merkinnöistä ja turvallisuusluokiteltujen asiakirjojen käsittelyyn liittyvistä tietoturvallisuustoimenpiteistä säädetään tarkemmin valtioneuvoston asetuksella. Asiakirjoihin tehtävistä salassapitoa koskevista merkinnöistä säädetään viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetun lain 25 §:ssä.
5 lukuTietoaineistojen muodostaminen ja sähköinen luovutustapa
Jos asiakirja saapuu viranomaiselle muussa kuin sähköisessä muodossa, on se muutettava sähköiseen muotoon, jos asiakirja on säädetty pysyvästi säilytettäväksi taikka lailla tai lain nojalla arkistoitavaksi. Viranomainen vastaa siitä, että sähköiseen muotoon muutetun asiakirjan luotettavuus ja eheys varmistetaan. Viranomaisen laatimat asiakirjat säilytetään sähköisesti. Sähköiseen muotoon muuttamisesta ja säilyttämisestä voidaan poiketa, jos se on välttämätöntä turvallisuusluokiteltavien asiakirjojen käsittelyä koskevien vaatimusten, muiden tietoturvallisuusvaatimusten tai muun asiakirjan luonteeseen liittyvän välttämättömän syyn vuoksi.
Ottaen huomioon, mitä tiedonsaannista ja henkilötietojen suojasta erikseen säädetään, viranomaisen on huolehdittava, että tietoaineisto on saatavilla ja hyödynnettävissä yleisesti käytettävässä koneluettavassa muodossa kuvailutietoineen, jos tietoaineisto voidaan saattaa alkuperäisestä muodosta suoraan koneluettavaan muotoon.
Viranomainen voi käyttää asiakirjojen sähköiseen muotoon muuttamisessa yksityistä toimijaa, jolla on riittävät tekniset edellytykset sekä riittävä osaaminen tällaisen tehtävän hoitamiseksi. Tätä tehtävää suorittavaan yksityiseen toimijaan sovelletaan rikosoikeudellista virkavastuuta. Vahingonkorvausvelvollisuudesta säädetään vahingonkorvauslaissa.
Viranomaisen on pyrittävä hyödyntämään toisen viranomaisen tietoaineistoja, jos viranomaisella on oikeus saada tarvittavat tiedot toiselta viranomaiselta teknisen rajapinnan tai katseluyhteyden avulla. Tietojen hyödyntämisessä on huolehdittava asianosaisen tai muun hallinnon asiakkaan oikeusturvasta.
Jos viranomaisella on oikeus saada toisen viranomaisen tietovarannosta tehtäviensä hoitamista varten tietoja luotettavasti ja ajantasaisesti teknisen rajapinnan tai katseluyhteyden avulla, se ei saa vaatia asiakastaan esittämään tai toimittamaan tällaista todistusta tai otetta, ellei se ole välttämätöntä asian selvittämiseksi.
Jos tietoaineistojen tai asiakirjojen säilytysajasta ei ole säädetty laissa, säilytysaikoja määritettäessä on otettava huomioon:
1) tietoaineiston alkuperäisen käyttötarkoituksen mukainen tarpeellisuus viranomaisen toiminnassa;
2) luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön etujen, oikeuksien, velvollisuuksien ja oikeusturvan toteuttaminen ja todentaminen;
3) sopimuksen tai muun yksityisoikeudellisen oikeustoimen oikeusvaikutus;
4) vahingonkorvausoikeudelliset vanhentumisajat; ja
5) rikosoikeudelliset vanhentumisajat.
Säilytysajan päättymisen jälkeen tietoaineistot on arkistoitava tai tuhottava viipymättä tietoturvallisella tavalla.
Säilytysaikojen määrittämisen vastuista, arkistoinnista ja arkistotoimen tehtävistä säädetään erikseen.
Viranomaisten on toteutettava säännöllisesti toistuva ja vakiosisältöinen sähköinen tietojen luovuttaminen tietojärjestelmien välillä teknisten rajapintojen avulla, jos vastaanottavalla viranomaisella on tietoihin laissa säädetty tiedonsaantioikeus. Säännöllisesti toistuva ja vakiosisältöinen tietojen sähköinen luovuttaminen voidaan toteuttaa muulla tavalla, jos teknisen rajapinnan toteuttaminen tai käyttö ei ole teknisesti tai taloudellisesti tarkoituksenmukaista. Viranomainen voi avata teknisen rajapinnan tiedonsaantiin oikeutetulle viranomaiselle myös muissa tilanteissa. Asiakirjojen ja tietojen antamisesta muulla tavalla säädetään erikseen.
Sen lisäksi, mitä 4 luvussa säädetään, tietojen luovuttaminen teknisten rajapintojen avulla on toteutettava tietojärjestelmien välillä siten, että teknisesti varmistetaan luovutettavien tietojen tapauskohtainen tarpeellisuus tai välttämättömyys tietoja saavan viranomaisen tehtävien hoitamiseksi, jos luovutettavat tiedot ovat henkilötietoja tai salassa pidettäviä tietoja.
Teknisen rajapinnan avulla luovutettavien tietojen tietorakenteen kuvauksen määrittelee ja sitä ylläpitää tiedot luovuttava viranomainen. Suunniteltaessa usean viranomaisen välistä tietojen luovuttamista teknisten rajapintojen avulla on tietorakenteen kuvaus määriteltävä ja ylläpidettävä toimialasta vastaavan ministeriön johdolla.
Viranomainen voi avata katseluyhteyden toiselle viranomaiselle tietovarannon sellaisiin tietoihin, joihin katseluoikeuden saavalla viranomaisella on tiedonsaantioikeus. Sen lisäksi, mitä 4 luvussa säädetään, edellytyksenä katseluyhteyden avaamiselle on, että:
1) katselumahdollisuus on rajattu vain yksittäisiin hakuihin, jotka voivat kohdistua tiedonsaantioikeuden mukaisesti tarpeellisiin tai välttämättömiin tietoihin; sekä
2) tietojen hakemisen yhteydessä selvitetään tietojen käyttötarkoitus.
Viranomaisen on toteutettava katseluyhteys siten, että katseluyhteyden mahdollistava tietojärjestelmä tunnistaa automaattisesti poikkeavan tietojen hakemisen.
Viranomainen voi luovuttaa teknisten rajapintojen avulla tietoja muulle kuin toiselle viranomaiselle, jos tiedot saavalla toimijalla on erikseen laissa säädetty tiedonsaantioikeus ja oikeus käsitellä näitä tietoja. Tekninen rajapinta voidaan avata 22 §:ssä säädettyjen edellytysten täyttyessä siten kuin mainitussa pykälässä säädetään. Tiedot luovuttavan viranomaisen on tarvittaessa varmistettava, että tietoja saava toimija noudattaa tietojen käsittelyssä tässä laissa säädettyjä velvollisuuksia.
Tiedon antamisesta muussa sähköisessä muodossa ja yleisölle katseluyhteytenä toteutettuna tietopalveluna säädetään erikseen.
6 lukuAsianhallinta ja palvelujen tiedonhallinta
Tiedonhallintayksikön on ylläpidettävä viranomaisen käsittelyssä olevista ja olleista asioista asiarekisteriä, johon rekisteröidään asiaa, asiankäsittelyä ja asiakirjoja koskevat tiedot. Viranomaisen on rekisteröitävä viipymättä sille saapunut tai sen laatima asiakirja asiarekisteriin. Sen lisäksi, mitä 26 §:ssä säädetään, asiakirjan rekisteröinnistä on käytävä ilmi asiakirjan saapumisajankohta.
Tiedonhallintayksikön on huolehdittava siitä, että asiarekisterin tai sen osan julkisista merkinnöistä on mahdollista tuottaa tiedot tiedonsaantia koskevien pyyntöjen yksilöimiseksi.
Tiedonhallintayksikön on muodostettava viranomaisen käsiteltäväksi otetun tai annetun asian yksilöivä asiatunnus, jonka avulla asiaan liittyvät tiedot yksilöidään.
Viranomaisen on rekisteröitävä asialle ainakin seuraavat yksilöintitiedot:
1) tiedonhallintayksikön yritys- ja yhteisötunnus;
2) viranomaisen yksilöivä tieto;
3) toimintaprosessin yksilöivä tieto;
4) asian vireilletuloajankohta.
Viranomaiselle saapuneesta asiakirjasta rekisteröidään ainakin:
1) asiakirjan yksilöivä tieto;
2) asiakirjan saapumistapa;
3) asiakirjan lähettäjä tai asiamies.
Viranomaisen laatimista asiakirjoista rekisteröidään ainakin:
2) asiakirjan laatija;
3) laatimisajankohta.
Asiarekisteriin rekisteröidään lisäksi asiasta ainakin:
1) asian vireillepanija ja tarvittaessa muut asianosaiset;
2) asian käsittelyn tila;
3) viranomaisen toimenpiteet ja niissä käsitellyt asiakirjat käsittelyvaiheittain.
Tiedonhallintayksikön on järjestettävä muun kuin asiankäsittelyn yhteydessä muodostuvan tietoaineiston hallinta siten, että tietoaineistosta muodostettavat asiakirjat ovat haettavissa jollakin tietokokonaisuudet yksilöivällä tunnuksella, jotta tiedot voidaan antaa siihen oikeutetulle vaivattomasti. Viranomaisen on rekisteröitävä palveluja tuotettaessa muodostuvat asiakirjat ja muut tiedot viipymättä siten, että niiden muodostuminen palvelua tuotettaessa voidaan jälkikäteen todentaa.
Tiedonhallintayksikön on julkisuusperiaatteen toteuttamista varten ylläpidettävä kuvausta sen hallinnoimista tietovarannoista ja asiarekisteristä. Kuvauksen on sisällettävä tiedot:
1) tietojärjestelmistä, jotka sisältävät asiarekisteriin kuuluvia tai palvelujen tiedonhallintaan kuuluvia tietoja;
2) asiarekisterin tai tietojärjestelmän sisältämien tietojen antamisesta päättävästä viranomaisesta ja sen yhteystiedoista tiedonsaantia koskevan pyynnön esittämiseksi;
3) tietojärjestelmien sisältämistä tietoaineistoista tietoryhmittäin;
4) hakutekijöistä, joilla asiakirjoja on mahdollista hakea teknisesti viranomaisen asiarekisteristä tai tietojärjestelmistä;
5) tietoaineistojen saatavuudesta avoimesti teknisen rajapinnan avulla.
Tiedonhallintayksikön on julkaistava 1 momentissa tarkoitettu kuvaus yleisessä tietoverkossa siltä osin kuin kuvauksen tiedot eivät ole salassa pidettäviä.
7 lukuErinäiset säännökset
Tällä lailla kumotaan julkisen hallinnon tietohallinnon ohjauksesta annettu laki (634/2011).
Tiedonhallintayksikköjen on laadittava 5 §:n mukainen tiedonhallintamalli 12 kuukauden kuluessa tämän lain voimaantulosta.
Muiden kuin valtion virastoissa ja laitoksissa toimivien viranomaisten on toteutettava 12–16 §:ssä säädetyt vaatimukset 36 kuukauden kuluessa tämän lain voimaantulosta.
Tämän lain 19 §:n 1 momenttia sovelletaan 24 kuukauden kuluttua tämän lain voimaantulosta viranomaiselle saapuviin ja viranomaisen laatimiin uusiin asiakirjoihin. Ennen lain voimaantuloa muodostuneita tietoaineistoja säilytetään siten kuin ne ovat muodostuneet ennen siirtymäajan päättymistä. Edellä 19 §:n 2 momentissa tarkoitettu tietoaineistojen saatavuus on toteutettava 24 kuukauden kuluessa tämän lain voimaantulosta. Tämän lain 20 §:ää sovelletaan 12 kuukauden kuluttua lain voimaantulosta.
Ministeriöiden on selvitettävä 12 kuukauden kuluessa tämän lain voimaantulosta 22 §:n 3 momentissa tarkoitetut rajapintojen määrittelyn ja ylläpidon hallinnointia edellyttävät tietojärjestelmät.
Tämän lain 17 ja 22–24 §:n säännöksiä sovelletaan lain voimaantulon jälkeen hankittaviin tietojärjestelmiin. Ennen tämän lain voimaantuloa hankittuihin tietojärjestelmiin sovelletaan 22–24 §:ssä säädettyjä tietojen sähköistä luovutustapaa koskevia vaatimuksia päivitettäessä tietojärjestelmien teknisiä rajapintoja tai katseluyhteyksiä, kuitenkin viimeistään 48 kuukauden kuluttua lain voimaantulosta, ja 17 §:ssä edellytettyjä lokitietojen keräämistä koskevia vaatimuksia 24 kuukauden kuluttua tämän lain voimaantulosta.
Asianhallinta ja palvelujen tiedonhallinta on järjestettävä 24 kuukauden kuluessa tämän lain voimaantulosta 26 ja 27 §:ssä säädettyjen vaatimusten mukaisesti. Tämän lain 28 §:ssä säädetyt kuvaukset on ajantasaistettava 12 kuukauden kuluessa lain voimaantulosta.
HE 284/2018, HaVM 38/2018, EV 320/2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/37/EU; EUVL L 175, 27.6.2013, s. 1

matches:
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiAeroArkkitehtuuriEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiViileäVärikäsTietokoneetSöpöLiputKukkaRuoka & JuomatHauskaPelitTytötteLomaKuumaElääLogoRakkausMuutElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisäämobile	Kotiin / HD / xbox taustakuvia HD	xbox taustakuvia HD
1	xbox taustakuvia HD
Here is most beautiful Selection Of xbox wallpapers HD For Desktops, PC, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. Tässäwallpapermad.com Taustakuva tietokanta voit ladata miljoonia korkealaatuisia taustakuvia . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Meillä on paljon taustakuvia yli kolmekymmentä Plus kategoriat Like Eläimet, Sarjakuva, Kukka, avaruus , Pelit ja Urheilu ,Jne. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia henkilökohtaiseen käyttöön. Jos Like This xbox taustakuvia HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook ja muut sosiaalisen median.
piipittää noin Maha Edellinen: tapetti hawaii HD
seuraava: valkaisuaine hd taustakuvia HD
yksinäinen taustakuvattassunjälki tapetti HDLasten tapetit HDManchesterin tapetti HDFrank Sinatra tapetti HDnukkekoti tapetti HDhappy face tapetti HDmahtava iphone tapetti HDabstrakti taustakuvat hdgoku taustakuvat HD Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD hd HD HD