text:
Mies Line Gay Lauttasaari Pojat In Helsinki / Vapaa Homoseksuaali
De trans porno lesbianas gorditas xxx mujeres maduras españolas follando xxx viejas folladas xxx videos lesvianas gratis chicas desnudas tias buenas masturbandose vieja follando chicas con joven porn free videos maduritas folladoras maduras tube español hd maduros follando casting español videos actrices porno casting porno despedida de sexo suave videos maduras videos lesvianas videos poro gratis xicas desnudas videos xxx madres cumouder amater follando mujeres sexo en castellano videos mamadas 18 vids porn mujeres gordas maduras videos x super grandes porno xxx partyhardcore enfermeras lesbianas mujeres tetonas pene videos de españoles xxx sexo con su hija follando descargar gratis massage porn casting porno perras calientes tetas perfectas chicas follando chicas enseñando el culo polla transexual muyputas buscar porno gratis peliculas sexo gratis lesvianas pillados follando en español hd tias buenas playboy porno españoles xxx tetas grandes páginas porno masage pelis sexo anal sexoxxx video de travestis follando embarazada porno gratis chicas porn videos bukkake videos de mujeres en la playa nudista mujeres negras videos porno porno corridas de lesbianas peliculas pornos trios de mujeres maduras mamadas corridasenlaboca pajas femeninas casting español los mejores paginas porno de gorditas folladas videos de sexo gratis sexo entre lesvianas tetonas gratis rubias xxx morenas maduras videos porno morenas corridas xxx hombres abuelos videos porno gratis ancianas cachondas videos gratis tetonas videoporn casting sexo árabe videosdetravestis chicos y hijas follando porno porno gratis madura porn xvideos porno tias buenas desnudas madre se la ducha pono gratis porno videos porno hd amateur porno descargar video pornos gratis mejores tetas maduras swinger sex porn chicas caliente videos porno maduras.
cumlouder español sexo porno videod porno para follar gordas videos porno intercambio de parejas video gratis para chicas pornos en español videos videos porno gratis mujeres tetonas hd travestis xxx porno xx maduras guarras amateur españa porno castingcouch-x videos porno cocina porno secretarias calientes poeno español porno gat maduras tube milf porno. cumlouder vídeos follando porno despedida soltera videos mamadas jovenes follando como follan tetas grandes y chicos masturbandose xxx negras cachondas chicas trans porno de tetonas rubias videos bondage video bdsm follar porno gratis en español porno españoles panties porn videos de eyaculaciones femeninas grandes gratis castellano gratis porno gratis videos porno de porno de lesbianas follando jinx maze lesbianas nikki benz videos porno coños peludos chica xxx culonas follando cumloader español hd videos pornos anal videos hd gorditas pornografia películas porno madre se folla a cuatro patas x trios porno en vivo video porno xx porno vídeos porno negros sexo gratis videos de travestis españoles travestis videos de sexo trans videos porno mamadas jovenes follando películas porno manga porno bbw videos porno grati video porno asiaticas negras porno de trios tetonas y chicas follando en grupo rubias tetonas videos porn hentai hardcore porno.
con porn julia de folladas tetonas películas porno gratis pprno español gratis porno fuerte xxx rubias vanesa romero porn playboy porno español trios tetonas negras gordas y hijas follando porno gratis cougar porn videos para descargar videos gratis morena follando con travestis follando casting porno viejas negras desnudas casting pelis porno gratis sexo colegialas porno gratis pareja amateur x videos bisexual porno mujeres videos de maduras sex free videos sexo anal porn hd vedios de eyaculaciones femeninas grandes porno tetas perfectas coños peludos tetas gratis comics porno samantha bentley tetona follando porno clasic follando pelis porno modelos pelis x videos follando porni gratis viejas follando videos gratis maduritas solo porno negra actrices porno hentai video gratis ver videos caseros de masajes pornos sexo gratis en playas nudistas porno amateur xxx ver videos porno alta definicion chicas videos de gordas desnudas follando tetonas orgias amater putas rubias lesbianas porno descargar videos pirnos porno maduras.
Kaurilan saunatupa Heikinniementie 9, Helsinki. Klubi 20 Suomenlinna C8, Helsinki. Kokkipojat Nuijamiestentie 5 A, Helsinki. Kotiharjun sauna Harjutorinkatu 1, Helsinki. Kotiluodon sauna Kotiluoto, Helsinki. Kulosaaren kartanon saunatila Kipparlahden silmukka 5, Helsinki. Krog Madame Lapinlahdenkatu 3, Helsinki. Käpylän työväentalo Vipusentie 19, Helsinki. Liikuntamyllyn tilaussauna Myllypurontie 1, Helsinki. Loisto Sauna Energiakatu 3, Helsinki.
Lounge Vattuniemenkatu 21 , Helsinki. Marskin sauna Yrjönkatu 21 b Yrjönkadun uimahalli , Helsinki. Maunulan ulkoilumajan sauna Metsäläntie 9, Helsinki. Mäkelänkadun Sauna Mäkelänkatu 91, Helsinki. Mäkelänrinteen uintikeskuksen saunatila Mäkelänkatu 49, Helsinki. Original SkySauna Katajanokanlaituri 2, Helsinki. Park Hotel Käpylän tilaussaunat Pohjolankatu 38, Helsinki. Pasilan saunatilat Esterinportti 2, Helsinki. Pasilan urheiluhallin saunatila Radiokatu 22, Helsinki.
Pikaruokasauna Mannerheimintie 12, Helsinki. Poliisien kesäkodin sauna Länsiulapanniemi 6, Helsinki. Pykälän sauna Suvilahdenkatu 10 B 5. Radisson Blu Royal tilaussauna Runeberginkatu 2, Helsinki. Rastila Camping saunat Karavaanikatu Helsinki.
Rauhanasema Veturitori 3, Helsinki. Ravintola Kannas Eerikinkatu 43, Helsinki. Ravintola Ilman Saunatila Karjalankatu 2, Helsinki. Ravintolalaiva Wäiskin Komentosilta Hakaniemenranta 11, Helsinki. Ravintola Muusan krouvi Muusantori 5, Helsinki.
Ravintola Pääpostin tilaussauna Mannerheiminaukio 1 b, Helsinki. Relata vuokrasauna Mäkelänkatu 56, , Helsinki. Roba Lounge Iso Roobertinkatu 10, Helsinki. Salmisaaren Liikuntakeskus Energiakatu 3, , Helsinki. Sauna2 Kamppi tilaussauna Leppäsuonkatu 11, Helsinki. Sauna2 Malmi tilaussauna Kirkonkyläntie 37, Helsinki. Sauna2 Villa Kuunari tilaussauna Kuunaripolku 6, Helsinki.
Sauna — Bastu Töölö Mechelininkatu 45, Helsinki. Sauna Hermanni Hämeentie 63, Helsinki. Saunamesta Elimäenkatu 9, Helsinki. Saunasessio Linnanherrankuja 5, Helsinki. Sauna Vogue gay Sturenkatu 27 a, Helsinki, 5 krs.
Sonera Stadiumin sauna Urheilukatu 5, Helsinki. Stadionin sauna Paavo Nurmen tie 2, Helsinki. Jos et vielä hoksannut, niin luet sitä parhaillaan. Tutkin joskus aikoja sitten siskon luona kissavahtina ollessani hyllystä löytynyttä sisustuskirjaa, jossa kerrottiin väreistä. Ajattelin tuolloin, että keltainen olisi kiva väri keittiöön.
Se piristäisi mukavasti aamukahvia tai -teetä silmät sikkarallaan keittämään saapuvaa unista asukasta, ja muistuttaisi auringosta silloinkin kun on pimeää. Tuolloin mieleen jäi kytemään ajatus keltaisesta keittiöstä, vaikkei oman kodin ja keittiön sisustaminen ollut vielä pitkään aikaan ajankohtaista.
Vuosien kuluessa sain huomata, että ajatus keltaisia sävyjä sisältävästä keittiöstä ei poistunut mielestä, ja niin aloin pikkuhiljaa kerätä keltaista keittiötavaraa aina kun kiva tuote osui silmiini.
Vuonna ostin ensimmäisen oman asuntoni ja kannoin muuton yhteydessä jo melko isoksi kertyneen keltaisen keittiötavara-arsenaalini sinne. Rakastin keltaista keittiötäni ja tein siellä harva se ilta ruokakokeiluja. Asuttuani pari kuukautta omillani, päätin ikuistaa keltaisen keittiöni tarinan ja siitä se ajatus sitten lähti. Perustin blogin, jossa on keltainen taustaväri ja annoin sille nimeksi Keltaisessa keittiössä.
Tuosta päivästä on nyt kulunut tasan viisi vuotta. Kerroin hyvin varovasti blogistani tutuille. Ihan ensimmäiseksi mainitsin Keltaisen keittiön olemassaolosta eräälle miehelle, jonka kanssa olin kirjoitellut netissä. Kun mies ei tyrmännyt kirjoituksiani vaan piti niitä hauskoina, uskalsin kertoa blogista pikkuhiljaa myös kavereille ja perheelle.
Hauskaa on, että tuo mies jolle paljastin salaisuuteni ensimmäisenä, on sama mies, joka tekee nykyään kanssani Keltaisessa keittiössä -blogia. Puhumme nyt siis tietenkin Henkasta, jota en ollut vielä viisi vuotta sitten tavannut kertaakaan livenä, vaan olimme vain kirjoitelleet netin välityksellä.
Ensitreffit olivat kuitenkin tulossa ja siitä sekin juttu sitten lähti käyntiin. Mutta se on jo ihan oma tarinansa.
Ajan myötä moni asia blogissa on muuttunut, mutta paljon on pysynyt myös samana. Taustaväri on ja pysyy keltaisena, enkä usko että blogin nimikään tulee muuttumaan, vaikka keittiömme ei enää kovin keltainen olekaan. Tekstiä tulee olemaan jatkossakin paljon ja tärkein aihe on yhä edelleen ruoka, mutta myös muu elämä saa näkyä blogissa. Olen kirjoittanut blogia alusta alkaen omalla etunimelläni, mutta naamani näytin täällä vasta parin vuoden kuluttua blogin perustamisesta. Suurimmat vuosien aikana koetut muutokset koskevatkin blogin sijaan blogimaailmaa.
Ennen kirjoitettiin omaksi iloksi hätäisesti kyhätyllä blogialustalla vähän miten sattuu. Kuvat olivat pieniä ja huonoja ja olemassa olevat ruokablogit pystyi melkein luettelemaan ulkoa.
Ajan myötä uusia blogeja on syntynyt mielettömät määrät, niihin panostetaan enemmän ja ruokabloggaajista on tullut tärkeitä vaikuttajia. Blogit ovat kaupallistuneet kun yritykset ovat ymmärtäneet niiden arvon markkinointikanavana.
Blogi tarjoaa yrityksille arvokasta näkyvyyttä samalla kun blogin lukijat voivat luottaa siihen, että bloggaaja kertoo rehellisen mielipiteensä eikä kehu tuotetta, josta ei oikeasti pidä. Tai näin ainakin pitäisi olla. Jaksan hämmästyä yhä edelleen sitä, miten isoksi koko ruokablogimaailma ja sen merkitys on kasvanut. Minä ja muut ruokabloggaajat emme ole enää merkityksettömiä päiväkirjankirjoittajia, vaan osa on tehnyt bloggaamisesta jopa leipätyönsä.
Minäkin saan toisinaan pienen palkkion blogikirjoitusten tekemisestä. Siitä samasta työstä, jota olen tehnyt omasta tahdostani vuosia ilman korvausta. Käsittämätöntä, joku maksaa minulle siitä, että teen sitä mitä rakastan.
Olen päässyt osalliseksi mielettömiin yhteistyökuvioihin, tavannut paljon upeita ihmisiä ja saanut kiitosta tekemästäni työstä. Nyt blogin 5-vuotispäivänä katson hetken taakseni ja suuntaan sitten katseeni taas eteenpäin, vaikka blogimaailman tulevaisuutta onkin kovin vaikea ennustaa. Jos viimeiset viisi vuotta ovat olleet yhtä myllerrystä, mitä ehtiikään tapahtua seuraavien viiden vuoden kuluessa?
Menneisyydestä muistan tänään erityisen hyvin sen kuinka äidinkielenopettajani sanoi pienelle lukiolaistytölle arvosteltuaan luovan kirjoittamisen kurssin kansiot, että: No, en tehnyt kannustavista sanoista huolimatta kirjoittamisesta ammattiani, vaan lähdin lukemaan yleispätevämpää liiketalouden alaa. Yhdistin kuitenkin palavan haluni kirjoittaa loppumattomaan mielenkiintooni ruokaa kohtaan ja niin minusta tuli ruokabloggaaja.
Ja tänään, elokuun Tursuaako sieniä ovista, ikkunoista ja varpaanväleistä? Kaipaatko uusia sienireseptejä tai haluatko kokata sienisaaliistasi nopeasti jotakin maukasta, jotta pääset taas kykkimään metsään? Valmiiseen voitaikinaan tehdyt sienipasteijat maistuvat varmasti myös pienemmille herkkusuille ja valmistuvat käden käänteessä.
Ota voitaikina sulamaan ja valmista sillä aikaa täyte. Laita sienet kuivalle pannulle ja lämmitä niitä siinä niin kauan että nesteet ovat haihtuneet. Lisää sitten pieneksi pilkottu sipuli ja kuullota hetki. Lisää pannulle vielä juusto ja sekoittele niin kauan, että juusto on sulanut ja naamioitunut sieni-sipulimössön sekaan. Kauli voitaikinaa hieman litteämmäksi ja kasaa taikinalevyn toiselle reunalle keko sieni-sipuli-juustotäytettä.
Laita kansi kiinni, eli painele taikinalevyn toinen puoli täytteen päälle ja painele reunat tiukasti kiinni haarukan avulla. Toista sama kaikille taikinalevyille, voitele pasteijat kananmunalla ja paista asteisessa uunissa noin vartti tai kunnes taikina on ruskettunut pinnalta.
Olen innostunut nyt näistä päiväkirjamaisista höpötyspostauksista ja ajattelin kirjoittaa aina silloin tällöin postauksen jostain ihan tavallisesta viikostani. Uskon että näihin on kiva palata joskus myöhemmin ja saattaahan myös olla, että joku teistä tykkää lukea ruokabloggaajan arjesta. Minä ainakin luen mielelläni muiden blogeista ihan niitä tavallisiakin kuulumisia. Ne tekevät blogista elämänmakuisen ja antavat bloggaajasta enemmän. Tämä viikko oli tosiaan ensimmäinen työviikko parin viikon kesäloman jälkeen ja arkeen palaaminen vaati hieman sopeutumista, varsinkin kun tällä viikolla myös syksy tuntui ilmestyneen oven taakse.
Viikko oli kuitenkin kokonaisuudessaan varsin mukava ja nyt lauantaina tätä kirjoittaessani katson hyvillä mielin kuluneeseen viikkoon. Ensimmäinen työpäivä loman jälkeen oli luonnollisesti maanantai. Sateinen, kolkko, harmaa, syksynhajuinen maanantai.
Jotta työviikko saisi arvoisensa alun, en tietenkään suunnannut suoraan töihin vaan koukkasin toimistolle uuden vakkaripaikkani eli hammaslääkärin kautta. Henkka heitti minut raksapakullamme Ruskeasuon hampilääkäriin nopeaan röntgenkuvaukseen ja siinä sateisessa aamuruuhkassa körötellessämme tunsin todella arjen alkaneen.
Mutta ei se mitään. Täytyy arjestakin osata nauttia, mietin ja hymyilin päälleni ropisevalle sateelle kun kipitin hammaslääkärin ovesta sisään. Tällä kertaa käväisin tosiaan ottamassa nopeasti annoksen röntgensäteitä osakseni ja olin ulkona rakennuksesta jo silloin kun aikani olisi pitänyt virallisesti alkaa. Olipa ripeää toimintaa, nythän minä ehdin töihinkin ihan järkevään aikaan.
Ja ennen kaikkea pääsen näin ollen töistä myös järkevään aikaan pois. Koukkasin matkalla ruokakauppaan eväitä ostamaan ja valitsin koriin kaikkea mikä huuteli nimeäni hyllyjen kätköistä. Pidin kuitenkin järjen kädessä ja kiersin muun muassa karkkihyllyn kaukaa. Sokerihumalalla ei nimittäin pitkälle pötkitä, vaikka makean mussuttaminen tuokin hetkellisen energiapiikin. Lievittääkseni ensimmäisen työpäivän tuskaa nappasin lounaaksi hyllyn isoimman sushisatsin ja välipalaksi valitsin sekä mustikoita, kirsikoita että houkuttelevan näköisen hedelmäpikarinkin.
Kyllä näillä eväillä kelpaa taistella maanantaimasennusta vastaan. Ja sitten ei muuta kuin kassi heiluen metroon ja töihin! Ensimmäinen loman jälkeinen työpäivä sujui yllättävän kivuttomasti, vaikka olin tapojeni vastaisesti ahdistunut siitä jo sunnuntai-iltana. Väsymys iski vasta iltapäivällä, mutta olin varautunut siihen Starbucksin kahvilla, joka saikin uhkaavasti lurpsahtelevat silmäni aukeamaan, niin että innostuin lopulta tekemään töitä reippaammin kuin olisi ollut tarve.
Annoin nimittäin itselleni luvan ottaa pehmeän laskun työelämään, miettiä ihan rauhassa mitä työpaikalla pitikään tehdä ja kaivaa muistin kätköistä salasanoja. Yllättävän hyvin sitä pystyikin kahdessa kotona vietetyssä lomaviikossa nollaamaan pääkopan.
Hyvä niin, se oli nimittäin tavoitteenikin. Maanantai-illalle en varannut mitään tekemistä vaan päätin tehdä mitä huvittaa tai mieluummin olla tekemättä mitään.
Ja niin siinä kävikin. Lojuin sohvalla koko illan ja menin ajoissa nukkumaan, sillä väsy iski huonosti nukutun yön jälkeen aikaisin. Ennen silmien painamista kiinni kiitin vielä itseäni siitä, että osasin ottaa ensimmäisen loman jälkeisen työpäivän ennenkuulumattoman rauhallisesti.
En urheillut, siivonnut tai tehnyt mitään muutakaan rasittavaa. Olin vaan ihan rauhassa ja niinpä pääsin helposti takaisin arkirytmiin. Olkaa ihmiset armollisia itsellenne! Minulla siinä on vielä vähän opettelemista, mutta tämä päivä oli askel oikeaan suuntaan. Tiistaina aikainen aamuherätys oli helppo hyvin nukutun yön jälkeen.
Edes aamun pimeys ei haitannut, vaikka vähän kirpaisikin kun ymmärsin, että kesä on jättämässä meille jäähyväisiä ja syksy kolkuttelee jo nurkan takana. Tänä aamuna ei enää meikattu ikkuna auki luonnonvalossa lintujen laulua kuunnellen, vaan kattolamppu oli napsautettava päälle aamutoimien ajaksi ja ne linnutkin lensivät aurassa ylitse kun odotin pysäkillä bussia.
Aurinko tuli kuitenkin näkyviin päivällä ja lämmitti edelleen aivan kuten kesälläkin. Kipittäessäni töistä kohti Hakaniemeä, josta äidin ja minun tämänkertainen Helsinki-kierros alkoi, oli päälläni kuitenkin myös pitkähihainen paita, sillä pelkässä topissa ei enää pärjännyt. Ennen kuin lähdimme talsimaan ympäri Hakaniemeä, Merihakaa, Kalliota ja Sörnäisiä kävimme kiertelemässä Hakaniemen Sokoksen sisustusosastoa.
Ihastelin isoja maljakoita, laseja italian- ja englanninkielisillä teksteillä ja totesin sisustustavaroidenkin vaihtaneen värinsä jo syksyisempiin sävyihin. Kierreltyämme kolme tuntia pitkin rakkaan kotikaupunkimme katuja, istuin bussiin ja silmät alkoivat taas painua kiinni. Niinpä päätin mennä tänäänkin ajoissa nukkumaan. Silloin pitää nukkua kun nukuttaa, varsinkin jos kyseessä on ensimmäinen työviikko loman jälkeen.
Ja niin meikäläisen silmät painuivat kiinni taas ennen iltayhdeksää, jotta saan ne auki seuraavana aamuna viideltä. Jep, mulla on aamuvirkun unirytmi. Keskiviikkoaamu valkeni aurinkoisena, ja kesäisistä tunnelmista innostuneena päätin pukea ylleni neonkeltaista. Nyt on viimeiset hetket käyttää kesävärejä ennen kuin mieli alkaa kaivata tummempia sävyjä. Pirtsakka toppi ja samanväriset kengät piristivät selvästi mielialaa yhdessä taivaalla mollottavan auringon kanssa.
Tämä on näköjään taas sitä aikaa kun kesä ja syksy kamppailevat keskenään. Aamut ja illat tuoksuvat jo syksyltä, mutta keskellä päivää on kesä vielä aivan valtoimenaan. Työpäivän jälkeen kävelin neonkeltaisessa topissani työpaikalta keskustaan. Matkaan kului noin 45 minuuttia ja yritin imeä tuona aikana itseeni kaikki ilmassa leijuvat auringonsäteet vielä ennen syksyn tuloa. Keskustassa kävin hakemassa ruokakaupasta tarvikkeita erääseen blogikampanjareseptiin, jota aion kokeilla lauantaina.
Tungin itseni ja kauppakassini ruuhkabussiin ja lähdin köröttämään kohti kotia. Huomasin kuitenkin ilokseni jaksavani punnertaa paremmin kuin hieman yli viikko sitten, jolloin tein treenin viimeksi. Kehityksestä innostuneena lisäsin hieman toistojen määrää ja siellä sitä sitten ähkittiin, täristiin ja hikoiltiin olohuoneeseen levitetyn jumppamaton päällä.
Huh, tämän jälkeen suihku maittoi, vaikken meinannutkaan jaksaa nostaa käsiäni hiusten pesua varten. Treenin jälkeen tuli nälkä, joten operaatio keittiönkaappien ja pakastimen tyhjennys sai jatkoa kun kaivoin kaapista syötävää. Treenistä piristyneenä tein vielä hieman blogihommia ennen kuin painoin pään tyynyyn. Torstaina Henkka lähti kaverin kanssa reissuun kohti Kaakkois-Suomea. Minulle tuli heti ikävä, mutta yritin hukuttaa ikävän ajattelemalla, kuinka kivaa on olla välillä ihan yksin kotona.
Sillä onhan se kivaa, voi ihan vapaasti katsoa mitä telkkariohjelmaa haluaa, popittaa musiikkia niin myöhään tai aikaisin kuin huvittaa, tehdä juuri sitä ruokaa josta itse pitää ja nukkua poikittain isossa parisängyssä. Jos siis osaa nukkua silloin kun toinen ei ole kotona. Minulla menee yleensä ainakin ensimmäinen yö levottomissa merkeissä kun havahdun monta kertaa yössä ihmettelemään vieressä olevaa tyhjää paikkaa.
Tällä kertaa sain kuitenkin nukuttua kuin tukki vaikka Henkka oli poissa. Kenties rentouttava sauna tai sitä edeltänyt lihastreeni saivat minut vaipumaan syvään uneen, sillä minusta tuntuu että nukuin koko yön samassa asennossa jossa menin nukkumaankin. En vallannut koko sänkyä vaan nukuin kiltisti omalla puolellani vasemmalla kyljelläni.
Ennen nukkumaanmenoa luin Huili-lehdestä mielenkiintoista juttua hajuista ja tuoksuista. Luen yleensä aina ennen nukkumista kirjaa tai lehteä, sillä pieni rauhoittumishetki ennen silmien kiinni painamista auttaa nukahtamaan ja takaa hyvät yöunet. Tällä kertaa vuorossa oli tosiaan Huili, jonka näytenumeron sain kotiin blogin kautta. Perjantaiaamuna huomasin että etenkin leuanvetoharjoitukset ovat tehonneet, sillä sekä kyljissäni että selässäni oli ihan uusia lihaksia kipeänä.
Myös rintalihaksia ja käsivarsia kiristi käsipainojen kanssa heilumisen seurauksena. Sain taannoisesta kehonkoostumusmittauksesta motivaatiota kasvattaa lihasmassaa ja alan pikkuhiljaa pitää lihasrääkkitreeneistä, vaikka joka treenin aluksi katsonkin kaihoisasti ulos lenkkipolulle. Tuolla minä haluaisin kipittää. Kiristävä penikka on kuitenkin myös sitä mieltä, että nyt treenataan lihaskuntoakin eikä aina vaan juosta, joten jään yhä useammin sisälle ähkimään käsipainojeni kanssa.
Perjantaina tein vähän pidemmän työpäivän ja kipitin sen päätteeksi Maajussin morsiamen kanssa Teurastamon Night Marketiin. Söin annoksen sammakonreisiä ja kävin ennustajalla.
Aistimme markkinatunnelmaa ja otimme vielä ennen lähtöä annokset bataattiranskalaisia ja majoneesia viime syksyn Välimeren risteilyn kunniaksi. Koukutimme nimittäin itsemme siellä rapeiden ranskalaisten ja pehmeän majoneesin komboon, ja yhdistelmästä tulee tätä nykyä aina mieleeni ihanan lämmin syyskuun viikko Välimeren aalloilla.
Lauantaiaamuna heräsin jälleen hyvin nukutun yön jäljiltä pirteänä kuin Marco Bjurström Bumtsibumin tunnusmusiikin soidessa.
Venyttelin puolisen tuntia, söin aamupalan ja vedin ratsastuskamppeet päälle. Istuin autoni Azipodin ratin taakse ja lähdin hakemaan Maajussin morsianta tallille. Ajamiseni sujui tällä kertaa muuten ihan mallikkaasti, mutta lähtiessäni peruuttamaan ruudusta laitoin vahingossa vaihteen eteenpäin ja ruusupuska sai pusun Azipodilta.
Onneksi refleksit toimi ja tajusin jarruttaa heti, sillä ruusupuskan takana virtaa joki tai pieni puro se vaan on , jonne en halua autoani ajaa. Tallilla laitoimme yhdessä Maajussin morsiamen ratsun valmiiksi, sillä minun Nikke-heppani oli jo valmiina edellisellä tunnilla.
Tunnin alkaessa kiipesin satulaan, säädin jalustimet ja kun kumarruin kokeilemaan satulavyön kireyttä huomasin kuinka nenästäni valahti jotain maahan. Onneksi minulla on aina nenäliinoja taskussa allergista nuhaani varten, ja sainkin putsattua verisen turvaliivini ja tyrehdytettyä verenvuodon melkein kokonaan jo alkukäyntien aikana.
Naureskelin mielessäni sitä jos verenvuoto alkaakin uudestaan kesken suorituksen. Siellä minä sitten menisin esteradalla naama veressä, sillä eihän pieni nenäverenvuoto ole syy eikä mikään keskeyttää tehtävää, sikäli mikäli edes tajuaisin vuotavaa nokkaani kaiken tohinan ja keskittymisen aikana.
Se saattaisi kyllä näyttää aika hurjalta, ja onneksi vuoto pysyikin kurissa koko tunnin niin säästyimme veriseltä näyltä. Minun ja Niken osalta estetunti sujui tällä kertaa hyvin, mikä oli tervetullutta vaihtelua edellistunnin kaahauksen ja lähtöjumitusten jälkeen.
Maajussin morsian sen sijaan onnistui pelästyttämään meidät putoamalla hurjan näköisesti alaselkä ja häntäluu edellä, ja taisi siinä rannekin olla jotenkin hullusti, sillä tunnin jälkeen sillä ei tehtykään enää juuri mitään ainakaan ilman kipua. Pelkäsimme jo luiden menneen rikki, mutta myöhemmin illalla sain tekstiviestitse hyviä uutisia, kun päivystyksessä oli todettu ettei murtumia ole. Lauantaina, eli siis tänään, otin myös hieman aurinkoa, sillä halusin häivyttää urheilutopista tulleita rusketusrajojani.
Aion nimittäin juhlia viikon päästä eräitä häitä olkaimettomassa mekossa, eivätkä painijatopin rajat oikein sovellu juhlaeleganssiin.
Kokkailin myös meksikolaisia makuja Blogiringin seuraavaa kampanjaa varten. Siitä kuitenkin lisää syyskuussa, nyt aion odotella että viimeinen koneellinen pyykkiä on valmis ripustettavaksi ja sitten painun kirjan kanssa vastavaihdettujen lakanoiden väliin. Mikään ei tuoksu yhtä ihanalta kuin puhtaat valkeat lakanat ja Eero Kurppa muistatteko vielä sen ohjelman? Huomenna on viikon ainoa päivä kun herätyskello pysyy hiljaa ja saan nukkua niin kauan kuin nukuttaa.
Minun kohdallani se tarkoittaa varmaan seitsemän aikaan nousemista, mutta silti, on ihanaa kun saa herätä kaikessa rauhassa aamuauringon paisteeseen. Huomenna Henkkakin tulee jo kotiin ja ennen sitä ajattelin vielä hemmotella itseäni saunalla, manikyyrillä, pedikyyrillä ja kasvonaamiolla.
Lenkilläkin voisi käydä, varsinkin jos on kaunis ulkoilusää ja jos jalat ovat jumissa estetunnin jäljiltä.
Hotel Rantapuisto Furuborginkatu 3, Helsinki. Siitä kuitenkin lisää syyskuussa, nyt aion odotella että viimeinen koneellinen pyykkiä on valmis ripustettavaksi ja sitten painun kirjan kanssa vastavaihdettujen lakanoiden väliin. Kahvilan pihassa on monta pöytää, riittävästi tilaa koirille ja lastenrattaille sekä ihanaa tuoksua ympärilleen levittävä nuotio, jossa saa paistaa joko omia tai kahvilasta ostettuja makkaroita. Ratsastaessa oli ehtinyt tulla nälkä ja pieni lepotauko tuli tarpeeseen. Mikään ei tuoksu yhtä ihanalta kuin puhtaat valkeat lakanat ja Eero Kurppa muistatteko vielä sen ohjelman? Kun sipuli on pehmeää, lisää pannulle kurkuma, kaneli, inkivääri ja pippuri.
Himokas mies erotiikka tarinat gay

matches: hd hd hd hd hd hd hd


text:
Pro Grani ®: 03.2013
Tympääntyneinä valtiovallan kuntauudistussekoiluun 8 kehyskuntaa esittävät 26.03.2013 suurta yhteistä kuntaliitosta. Sekä Helsinki (ei saisi Sipoota) että Vantaa jäisivät yksikseen. Espoolle ehdottavat liitosta Kauniaisten, Kirkkonummen ja Vihdin kanssa.
Jos haluaa nähdä ehdotuksessa jotakin hyvää, niin siinä olisi valmis sote-malli ja samalla päästäisiin eroon metropolihallinnosta. Granin kohdalla se kuitenkin merkitsisi itsenäisyyden menettämistä ja sen mukana kaikki.
Ministeri Virkkunen pitää ehdotusta hyvänä: Mitä suurempia kuntia sitä vähemmän metropolihallintoa. Kannatan kunnallista päätöksentekoa. (sic)
Helsingin ja Vantaan johtajien lausunnot ovat happamia. Tämä ratkaisu myös tappaisi Pajusen & Vapaavuoren kuningasidean Suurhelsingistä.
27.03.2013 pidetyssä kehysriihen selitystilaisuudessa ei tullut esiin tarkennuksia tai uusia ehdotuksia kuntauudistukseen liittyen.
Lähettänyt Olavi Tupamäki klo 9.52 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin
Selvityshenkilöt antoivat 19 Mar 2013 ehdotuksensa sote-uudistuksesta. Sen mukaan Suomeen muodostettaisiin 34 sote-aluetta/kuntaa, jotka vastaisivat lähes kaikkien sosiaali- ja terveyspalvelujen järjestämisestä. Nykyään järjestämisvastuu on noin 140 kunnalla tai yhteistoiminta-alueella. Suurimmalla osalla sote-alueista olisi käytössä ns. vastuukuntamalli, jolloin kunnat sopivat yhdessä, että yksi vahva kunta vastaisi sosiaali- ja terveyspalvelujen järjestämisestä alueen muiden kuntien puolesta. Vahvassa kunnassa pitäisi olla vähintään 50 000 - 100 000 asukasta. Muilla sote-alueilla palvelujen järjestämisestä vastaisi alueen kuntien muodostama kuntayhtymä.
Selvityshenkilöt ehdottavat Uudellemaalle kuntarakennetyöryhmän vaihtoehdon B mukaista 4 suurkunnan metropolimallia, jossa Espoo toimii Kauniaisen ja Kirkkonummen vastuukuntana. Espoo siis vastaisi Granin palvelujen järjestämisestä. Väestölle kyllä luvataan hyvät ja yhdenvertaiset palvelut. Granilaisille tärkeintä lienee hyvin toimivan terveyskeskuksen säilyminen.
Granin kielelliset olosuhteet muuttuvat sote-alueen laajenemisen myötä. Raportin mukaan tiiviisti asutulla alueella on kuitenkin mahdollista muodostaa sote-alueiden sisällä palveluyksiköitä jotka toimivat asiakkaan äidinkielellä. Kaksikielisellä sote-alueella vähemmistökielen lautakunta valvoo kielellisen vähemmistön oikeuksien toteutumista.
Kehysriihessään 21 Mar 2013 valtioneuvosto yllättäen hylkäsi juuri saamansa yksimielisen ehdotuksen. Tiedotteessaan sanotaan nyt:
Laajan perustason sosiaali- ja terveyspalvelut järjestetään pääsääntöisesti vastuukuntamallilla. Vastuukuntamallin perusteista säädetään kuntalaissa.
Metropolialueen sote-palveluiden järjestäminen ratkaistaan erikseen. Tämä pitää Granin jännityksessä.
Kevään aikana kunnat voivat antaa asiasta lausuntonsa. Laki pyritään valmistelemaan ja ajamaan läpi niin, että se voisi tulla voimaan 2015 aikana. Koko raportti löytyy tästä: Ehdotukset sosiaali- ja terveydenhuollon palvelurakenteen uudistamiseksi (178p, 5.23 MB). Raportin kumoava hallituksen kehysriihen tiedote kokonaisuudessaan löytyy tästä.; paperissa on paljon muutakin infoa.
Lähettänyt Olavi Tupamäki klo 14.13 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin
Kaupunki järjesti 15-16.03.2013 valtuuston strategiaseminaarin. Osana tätä työtä kirjoitin lauantaiaamuna seuraavan ehdotukseni, joka käsiteltiin työryhmässä 1.
Strategia = tavoitteet (mitä, milloin) ja toimenpiteet (miten, kuka, rahat)
Itsenäisyys säilytettävä (2013-2016/17)
Kuntarakenneuudistus: kuntarakennelaki, sote-uudistus, kuntalaki ja valtionosuusuudistus sekä tuleva metropolihallintolaki
1 Selkeät, konkreettiset kannanotot (2013-2014):
· Kauniainen ei hyväksy pääkaupunkiseudun kaupunkien pakkoliitoksia eikä kuntaliitokseen tähtäävien kuntaliitosselvitysten käynnistämistä.
· Kuntarakennelaki 4 d § 4: Poistetaan yliviivattu teksti; tämä mahdollistaa 4 f § 3 kohdan mukaisesti selvitysalueesta poikkeamisen ruotsinkielisten asukkaiden kielellisten oikeuksien turvaamiseksi: Helsingin metropolialueen kuntien1 tulee 1 - 3 momentissa säädetyn sijasta selvittää yhdistymistä alueilla, joilla on merkittävä yhdyskuntarakenteen eheyttämistarve yhteisen keskustaajaman ja sen kasvupaineen vuoksi ja jotka muodostavat toiminnallisen kokonaisuuden sekä ovat perusteltuja alueen kokonaisuuden kannalta. Helsingin metropolialueen kuntiin ei sovelleta 4 f §:ää selvitysalueesta poikkeamisesta. Helsingin metropolialueen kuntien tulee osallistua yhdistymisselvityksiin alueen ulkopuolisten kuntien kanssa, jos se on tarpeen toiminnallisen kokonaisuuden muodostamiseksi alueen kuntajakoselvitysalueita ja metropolihallintoa koskevan selvityksen perusteella. Metropolialueella kuntarakenne ja metropolihallinto kytkeytyvät toisiinsa.
· Kuntarakennelaki 4 f § 1: Lisätään kohta 5 seuraavasti; tällä lisäyksellä varmistetaan esim. vapaakunta-kokeilun mahdollisuus: 5 poikkeaminen on tarpeen muusta perustellusta syystä.
2 Lausuntoluonnokset valmiiksi ja jaetaan päätöksentekijöille viimeistään kuukausi ennen määräpäivää; nyt luonnos lausunnoksi metropolialueen selvitysmiesten raportista ≤22.04.2013.
3 Keskustelu Kirkkonummen ja Sipoon (ja Vihdin) kanssa olennaisen sisällön kannalta samanlaisen lausunnon antamiseksi.
4 Keskustelu Espoon kanssa Espoon lausunnon saamiseksi sellaiseksi, että se tukee Kauniaisten itsenäisyyden jatkumista.
5 Keskustelu Espoon ja Kirkkonummen (muidenkin) kanssa jo olemassa olevan yhteistyön jatkamisesta, laajentamisesta ja vahvistamisesta; huom svenska språket.
6 Ehdotuksen laatiminen vapaakuntakokeiluksi; huom svenska språket.
KESKUSTA VALMIIKSI (2013-2015)
Kauppakeskus Grani on visuaalisesti fiasko ja toiminnallisesti kelvoton. Miksi ei otettu mallia esim Espoonlahden Lippulaivasta, jossa kaikki kaupat ja kapakat avautuvat sisätilaan ja autoille on lämmin parkkihalli. Tätä samaa tarjoaa nyt Espoon keskus; Entresse, Espoontori.
1 Rakentaa yrittäjille kohtuuhintaisia tiloja, ja sitä kautta
2 Lisätä kaupallista palvelutarjontaa, valikoimaa ja vaihtoehtoja (kuten päivittäistavarakauppa!).
3 Rakentaa asiakaspysäköinti järjestyneeksi ja riittäväksi; lämmin parkkihalli maan alle.
4 Käyttää tarvittaessa pakkolunastusta.
ASEMANSEUTU KUNTOON (2013-2016)
1 Radanvarren molempien reunojen kaavoitus hyvin toimivan, asiakkaita palvelevan ja Kauniaista edustavan asemanseudun luomiseksi.
2 Liityntäparkki järjestyneeksi ja riittäväksi, josta myös kunnollinen pääsy asemalaitureille.
3 Aloitetaan rakentaminen noudattaen energiatehokkaita, ekologisia ja ympäristöönsä sopivia ratkaisuja.
GRANIOPEN TOTEUTETAAN (2013-2014)
Teemalla GraniOpen pyritään suurempaan avoimuuteen, parempaan palveluun ja kuntalaisdemokratiaan sekä kaupungin parempaan päätöksentekoon toteuttamalla erilaisia digitaalisia toimintoja seuraavasti:
1 Kauniaisten verkkosivusto kattamaan kaiken julkisen materiaalin, plus looginen ja tehokas etsintä.
2 Kuntalaisille verkossa yksi yhteydenottopiste (osoite), johon lähettämällä hakemuksen, muun viranomaisasian, kysymyksen tai kommentin saa asiansa hoidetuksi.
3 Valtuuston kokoukset videoidaan verkossa nähtäväksi live, ja katsottavissa myöhemminkin.
4 Sivusto Kauniainen Extra kaikkien päätöksentekijöiden foorumiksi. Keskusteluosion toiminnallisuutta parannettava.
5 Eroon valtuuston, lautakuntien etc paperisodasta ð digitaaliseen dokumentointiin ja kommunikaatioon.
6 Avoin Wi-Fi Kauniaisiin:
· Vapaa, avoin ja ilmainen; ei rekisteröintiä, ei käyttäjätunnusta eikä salasanaa.
· Kattaa keskustan, asemanseudun sekä valitut kunnan toimipisteet (ml jo avatut graniopen antennit kaupungin 9 toimipisteessä).
· Katettava ulkoalue ~1 km2 (koko kaupunki 6 km2).
· 40 ulkotukiasemaa + 20 sisätukiasemaa: investointi 86,000 EUR, vuosikustannus 17,000 EUR.
7 Hyvälle paikallislehdelle KaunisGrani annetaan lisää resursseja.
8 Osallistutaan juuri alkavaan Tekesin rahoittamaan älykaupunkiohjelmaan Fiksu kaupunki 2013-2017.
NUORISOASIOITA PARANNETAAN (2013-2015)
Kauniaisten asukkaista 24 % on alle 18-vuotiaita, mikä on korkein luku Suurhelsingin alueella.
1 Nuorisotilojen lisääminen ja monipuolistaminen; Walkers-nuorisokahvila, tukikohta ja oleskelutila.
2 Nuorten alkoholiongelmaan puututaan; vanhemmuus, koulu.
3 Kesätyöseteli kaikille 15-17 –vuotiaille, joita on noin 400.
· Setelin suuruus 350–500 EUR/kk, mikä kattaa noin 35–65% nuoren palkasta.
· Työssäoloaika enintään 3 kuukautta toukokuun–syyskuun aikana.
· Menettely ilman byrokratiaa: työpaikkaa ei vaadita etukäteen ja seteleitä voi käyttää milloin tahansa koko kesän ajan; nimellä varustettu seteli lähetetään postissa jokaiselle, käyttää jos haluaa.
· Mitä maksaa: Jos joka toinen menee kuukaudeksi kesätöihin, vuosikustannus kaupungille on 70,000–100,000 EUR; työnantaja Kauniaisissa, Espoossa tai Helsingissä tai vaikkapa Berliinissä maksaa loput.
4 Kirjaston palveluja parannetaan mm lisäämällä aukioloaikoja.
5 Koulujen tasoa parannetaan: peruskoulun ja lukion todistuksille numeeriset parannustavoitteet.
6 Kielikoulu perustetaan:
· Aloitus päiväkodista & esikoulusta.
· Puolet opetuksesta englanninkielellä.
· Muut kielet: venäjä, espanja, saksa, ranska.
· Uudet kielet: kiina (1 400 M ~ymmärtää) turkki (180 M ~ymmärtää); molempia opetetaan useissa EU-maissa.
7 Vuokra-, asumisoikeus- ja osaomistusasuntoja opiskelijoille ja muille nuorille aikuisille.
LIIKENNETURVALLISUUDEN PARANTAMINEN (2013-2016)
1 Koulujen lähelle 30 km/h rajoitus ja mahd.hidasteita. Entäpä erityiset varoitusvalot koulujen alkamisen ja loppumisen aikaan, ja vapaaehtoiset siviili-liikenteenohjaajat.
2 Vilkkaisiin liittymiin liikenneympyrä aina kun se on tilan puolesta mahdollista; tällöin voidaan luopua liikennevaloista.
3 Viime aikoina Kauniaisissa yhä useamman kadun jalkakäytävällä sallitaan myös pyöräily. Tämä parantaa pyöräilijöiden turvallisuutta, he pääsevät pois autojen seasta. Samalla se kuitenkin johtaa jalankulkijoiden kärsimiseen. Tavallisella jalkakäytävällä pyörätien erottaminen ei ole mahdollista, ja vastakkaisiin suuntiin kulkeva liikenne lisää ongelmia. Kun 90-luvulla kumottiin hyvä oikeanpuoleinen liikenne kevyen liikenteen väylillä, ollaan nyt tilanteessa, jossa jalankulkijat, lastenrattaat ja rollaattorit joutuvat liikkumaan sikin sokin pyöräilijöiden seassa. Pyörälläajo jalkakäytävällä tulisi sallia vain harkituissa erikoistapauksissa.
Lähettänyt Olavi Tupamäki klo 16.13 2 kommenttia: Linkit tähän tekstiin
Kun tarkastellaan juuri valittujen valtuutettujen verotettavia tuloja 2011 Helsingin seudun neljässä kaupungissa, havaitaan, että Kauniainen ei ole kärjessä.
Verotettavat tulot:
keskiarvo (EUR)
Pääomatulojen osuus
Mielenkiintoista on myös se, että persujen Mika Niikko Vantaalta on valtuutettu, jolla on kaikkein suurimmat pääomatulot.
Lähettänyt Olavi Tupamäki klo 10.42 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin
Pääkaupunkiseudulle 2 tai 4 superkuntaa, tai sitten...
Metropolialueen kuusi selvityshenkilöä antoivat loppuraporttinsa 05 Mar 2013; raportti löytyy: Metropolialueen loppuraportti (109 p, 2.78 MB). He esittelevät kolme vaihtoehtoa, jotka kaikki ovat erilaisia kuin tammikuussa esittelemänsä kolme versiota. Näistä he suosittelevat neljän superkunnan vaihtoehtoa B. [klikkaa kartta isommaksi]
A Suurkunnat ja sopimusyhteistyö
Metropoliseudun yhteistyö perustuu kuntien lakisääteiseen metropolikaavaan sekä kaupunkien ja valtion välisiin kasvu- ja aiesopimuksiin sekä molempien kuulumiseen HUS, HSL ja HSY kuntayhtymiin. Suurkunnat voivat sopia keskenään kaupunkien välisestä laskutusperiaat-teista, työnjaosta sekä palvelurakenteesta. Olisivatkohan uudet superkunnat Suurhelsinki ja Suurtuusula?
B Metropolihallinto ja vahvat peruskunnat
Metropolihallinnon ylin päättävä elin olisi vaaleilla valittava metropolivaltuusto. Metropolihallinto laatisi ja hyväksyisi metropolikaavan ja sen kuntien maankäyttöä, asumista ja liikennettä koskevaa päätöksentekoa sitovan toimeenpano-osan. Lisäksi metropolihallinto hoitaisi seudun yhteiset elinkeinopolitiikkaan, työvoima-asioihin, ammattikoulutukseen, maahanmuuttopalveluihin sekä segregaation ehkäisyyn liittyvät tehtävät. Olisivatkohan uudet kunnat Helsinki, Espoo, Vantaa ja Nurmijärvi (Tuusula pilkottu)?
C Vahvan metropolihallinnon malli ja vaihtoehtoiset kuntajakoselvitysalueet
Erilaisia kuntaliitosvaihtoehtoja sekä erittäin vahva metropolihallinto:
1 päättää seudun yhtenäisestä maapolitiikasta ja toteuttamisen keinoista
2 määrittelee kuntien osuuden väylärahastoon joukkoliikenteen ja liikenneinvestointien rahoittamiseksi
3 päättää suunnittelutarvealueista ja -ratkaisuista
4 hoitaa koko seudun vuokra-asuntojen asukasvalinnat
5 yhdessä perustettavien SOTE-alueiden tai isäntäkuntien kanssa hoitaa maahanmuuttajien kotouttamiseen liittyvät toimenpiteet
6 hoitaa koko toisen asteen koulutus metropolialueella
7 hoitaa alueen sisäinen verotuloihin perustuva tasaus siten, että kuntien panostukset seudun hyväksi ja niistä saatava hyödyt jakaantuvat tasapainoisesti
8 valitulla metropolivaltuustolla tehtävänä tarkastella ensimmäisessä toteutettavassa metropolikaavassa seudun kuntarakennetta ja tehdä tarvittaessa sen muutosesitykset.
Selvitysmiesten työ näyttää varsin horjuvalta ja sattumanvaraiselta. Granin kannalta kaikki vaihtoehdot merkitsevät sen itsenäisyyden menettämistä. Tämä puolestaan tarkoittaa:
palvelut huonontuvat
verot (kunnallis- ja kiinteistövero) nousevat
ruotsinkielen asema romahtaa.
Granin itsenäisyyden voi pelastaa vain jompikumpi kahdesta kuntarakennelain muutoksesta: 4 d § 4 (ruotsinkieli) tai 4 f § 1 (vapaakuntakokeilu) kuten olen aikaisemmin esittänyt. Sanottuja lakimuutoksia pitää kaupungin nyt selkeästi vaatia! Lausunnon antamiseen lienee aikaa vajaat kolme kuukautta.
Lähettänyt Olavi Tupamäki klo 20.50 1 kommentti: Linkit tähän tekstiin
Lähettänyt Olavi Tupamäki klo 13.13 2 kommenttia: Linkit tähän tekstiin
Lähettänyt Olavi Tupamäki klo 12.06 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin
Kaupunginhallitus on tehnyt ehdotuksensa valtuustolle lausunnoksi kuntarakennelakiluonnoksesta. Valitettavasti tämä paperi on epäkelpo!
Heti ensimmäiseksi siinä sanotaan, että Kuntajaon kehittämisen tavoitteita lakiehdotuksessa voidaa yleisesti ottaen pitää kannatettavina.
Kritiikkiäkin tekstistä toki löytyy, mutta mitään konkreettisia ehdotuksi lain muuttamiseksi ei ole.
Koko 5-sivuinen paperi on sellaista tekstimössöä, että kukaan ei sitä ministeriössä tule lukemaan; paperi löytyy tästä.
Tyytymättömänä kaupunginhallituksen esitykseen, valmistelin oman ehdotukseni Granin lausunnoksi seuraavasti:
Lausunto kuntarakennelakiluonnoksesta 02.03.2013 / Olavi Tupamäki
Ensiksi toteamme, että kuntauudistukseen kokonaisuudessaan sisältyy neljä isoa uudistusta: kuntarakennelaki, sote-uudistus, kuntalaki ja valtionosuusjärjestelmän uudistus. Kauniainen edellyttää, että se saa antaa oman lausuntonsa kaikista uudistuksista.
Tämä lausunto perustuu luonnokseen kuntarakennelaista 14.11.2012 sekä siihen liittyvään metropolialueen esiselvitykseen 11.01.2013. Lisäksi lausunnossa on otettu huomioon selvitysmiehen linjaukset 12.02.2013 valtionosuusuudistuksesta sekä tuoreet julkisuudessa olleet tiedot sote-uudistuksesta ja metropolialueen hallinnon järjestämisehdotuksesta. Lausunnossaan kaupunki pitäytyy ensisijaisesti sitä itseään koskeviin seikkoihin.
Kauniainen ei hyväksy pääkaupunkiseudun kaupunkien pakkoliitoksia eikä kuntaliitokseen tähtäävien kuntaliitosselvitysten käynnistämistä. Seuraavassa esitämme asiaan liittyviä seikkoja ja perusteluita.
Kaikki esillä olevat vaihtoehdot tarkoittavat Kauniaisten kaupungin itsenäisyyden menettämistä. Se tarkoittaa käytännössä sitä, että demokratia kaventuu, palvelut huonontuvat ja verot (kunnallis- ja kiinteistövero) nousevat.
Itsenäisyyden menettäminen merkitsee suurta demokratiavajetta ja kansalaisvaikuttamisen olennaista huononnusta. Kuntarakennelaissa ei ole ainoatakaan pykää, joka tukisi kunnanosavaltuustojen perustamista ja niille tarvittavan päätös- ja budjetti-vallan luomista.
Suurkuntien ekonomialle ei ole esitetty laskelmia. Toteutetuista kuntaliitoksista 1970-luvulta tähän päivään ei löydy näyttöä siitä, että olisi saavutettu säästöjä tai tuottavuuden parantumista (lähde VATT ja Kunnallisalan kehittämissäätiö). Itseasiassa kunnalla ei olekaan mitään asukaskohtaisilla kustannuksilla laskettavaa optimikokoa.
Kaikki tarvitsevat lähipalveluita, niin myös Kauniaisten asukkaat.
Esitetyistä yleisistä selvitysvaatimuksista Kauniainen ei täytä 20 000 asukkaan ja 80 % työpaikkaomavaraisuuden vaatimusta. Mutta Kauniaisten talous on hyvässä kunnossa. Kauniainen on lisäksi tullut toistaiseksi toimeen alhaisilla veroilla. Lisäksi, kaupunki maksaa verontasauksena yli 10 miljoonaa euroa eli 1 200 EUR per asukas vuodessa muille kunnille. Pakkoliitos nostaisi veroja ja velkaa olennaisesti, vaikka samalla palvelut heikkenevät. Seuraavassa taulukossa vertailutietoja 2012.
Lapsiakin syntyy paljon enemmän kuin vaadittu 50 lasta vuodessa; itseasiassa neljäsosa kaupungin asukkaista on nuoria, alle 18-vuotiaita.
Nuoria <18 vuotiaita
20.06.2012 allekirjoitettiin valtion ja Helsingin seudun välinen maankäytön, asumisen ja liikenteen (MAL) sopimus vuosille 2012-15. Sen tavoitteet ovat korkealla. Jos tarkastellaan viime vuoden lukuja, niin siinäkin Kauniainen menestyy naapureitaan paremmin.
Valtion tukeman vuokra-asuntotuotannon aloitukset 2012 (lähde ARA)
Vuokra-asuntoja per 1 000 asukasta
Jos Kauniainen pakkoliitetään, ruotsinkielen asema romahtaa, mikä tarkoittaa ruotsinkielisten palveluiden olennaista heikentymistä, kuten seuraavasta taulukosta nähdään.
Toisin kuin lakiehdotuksessa sanotaan, selvitysalueesta poikkeaminen pitää olla mahdollista myös Helsingin metropolialueella. Tämä on välttämätöntä ruotsinkielisten palvelujen turvaamiseksi. Se myös mahdollistaisi vaihtoehdon Kauniaisten itsenäisyyden säilymiselle vapaakuntakokeilun kautta; siihen malli ja kokemuksia löytyy vapaakuntakokeilusta annettujen lakien 718/1988 ja 1016/1992 piirteistä ja seurannasta. Kaupunki voi valmistella kokeilu-ehdotuksen.
Edellä sanotun perusteella Kauniainen esittää kuntarakennelakiin seuraavat muutokset:
4 d § 4: Poistetaan yliviivattu teksti; tämä mahdollistaa 4 f § 3 kohdan mukaisesti selvitysalueesta poikkeamisen ruotsinkielisten asukkaiden kielellisten oikeuksien turvaamiseksi:
Helsingin metropolialueen kuntien1 tulee 1 - 3 momentissa säädetyn sijasta selvittää yhdistymistä alueilla, joilla on merkittävä yhdyskuntarakenteen eheyttämistarve yhteisen keskustaajaman ja sen kasvupaineen vuoksi ja jotka muodostavat toiminnallisen kokonaisuuden sekä ovat perusteltuja alueen kokonaisuuden kannalta. Helsingin metropolialueen kuntiin ei sovelleta 4 f §:ää selvitysalueesta poikkeamisesta. Helsingin metropolialueen kuntien tulee osallistua yhdistymisselvityksiin alueen ulkopuolisten kuntien kanssa, jos se on tarpeen toiminnallisen kokonaisuuden muodostamiseksi alueen kuntajakoselvitysalueita ja metropolihallintoa koskevan selvityksen perusteella. Metropolialueella kuntarakenne ja metropolihallinto kytkeytyvät toisiinsa.
4 f § 1: Lisätään kohta 5 seuraavasti; tällä lisäyksellä varmistetaan esim. vapaakunta-kokeilun mahdollisuus:
5 poikkeaminen on tarpeen muusta perustellusta syystä.
11 § 1: Muutetaan kuten alleviivattu; tällöin esitys kunnan osan siirtämisestä toiseen kuntaan tulisi samaan asemaan kuin aloite neuvoa-antavasta kansanäänestyksestä, johon vaaditaan nykyisen kuntalain mukaisesti vähintään 5 % äänioikeutetuista kunnan asukkaista:
Esityksen kunnan osan siirtämisestä toiseen kuntaan voi tehdä muutoksen kohteena olevan kunnan valtuusto, kuntien valtuustot yhdessä, kunnan jäsen, jota kannattaa vähintään sama asukasosuus, joka on säädetty kunnallisen kansanäänestyksen aloitteelle, tai ministeriö. Kunnan tai kuntien tekemä esitys on toimitettava ministeriölle.
Joitakin kohtia edellä esittämästäni (ainakin pakkoliitosten ja pakkoselvitysten tyrmäyksen sekä lakimuutokset) pyrin saamaan mukaan Granin lopulliseen lausuntoon huomisessa valtuuston kokouksessa. Loppuja voin yrittää mukaan sitten kun jo lähiviikkoina annamme lausunnon metropolialueen uudistuksista.
Lähettänyt Olavi Tupamäki klo 17.43 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin

matches:
§ 4
§ 3
§ 1
§ 4
§ 1
§ 4
§ 3
§ 1
§ 1


FINLEX ® - Ajantasainen lainsäädäntö: Kumottu säädös 17.8.1990/685
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Kumotut säädökset › 17.8.1990/685 EtusivuLainsäädäntöOikeuskäytäntöViranomaisetValtiosopimuksetHallituksen esitykset
Kokeile myös tarkennettua hakua ja asiasanastoa. Katso ohjeet. Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Kumotut säädökset › 17.8.1990/685 Seurattu SDK 345/2013 saakka.
17.8.1990/685	Dokumentin versiot
Katso tekijänoikeudellinen huomautus käyttöehdoissa.Tämä laki on kumottu EläinlääkintähuoltoL:lla 16.10.2009/765, joka on voimassa 1.11.2009 alkaen.Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään:1 LUKUYleiset säännöksetSoveltamisala1 §Tätä lakia sovelletaan kunnalliseen ja yksityiseen eläinlääkintähuoltoon sekä eläinlääkintähuoltoon liittyvään valvontaan ja hallintoon.2 §Eläinlääkintähuoltoon kuuluvasta toiminnasta säädetään lisäksi:1) eläintautilaissa (55/80);2) eläinsuojelulaissa (91/71);3) lihantarkastuslaissa (160/60);4) maidontarkastuslaissa (558/46).Määritelmiä3 §Tässä laissa tarkoitetaan:1) eläinlääkintähuollolla eläinten terveyden ja sairauksien hoitoa ja muuta eläinlääkärinavun antamista, lihantarkastusta, maidontarkastusta, eläimistä saatavien elintarvikkeiden alkutuotannon ja eläintenpidon terveydellistä valvontaa ja tarkastusta, eläintautien vastustamista ja ennakolta ehkäisemistä sekä eläinsuojelua;2) kunnallisella eläinlääkintähuollolla eläinten terveyden ja sairauksien hoitoa ja muuta eläinlääkärinavun antamista, lihantarkastusta, maidontarkastusta sekä eläimistä saatavien elintarvikkeiden alkutuotannon ja eläintenpidon terveydellistä valvontaa ja tarkastusta siten kuin 3 luvussa tarkemmin säädetään;3) yksityisellä eläinlääkintähuollolla palvelujen tuottajan tai itsenäisen ammatinharjoittajan antamaa eläinlääkärinapua, näiden tekemiä tutkimuksia eläinten terveydentilan tai sairauksien toteamiseksi taikka hoidon määrittelemiseksi sekä palvelujen tuottajan tai ammatinharjoittajan harjoittamaa eläimen hoidettavana pitämistä eläinlääkärinavun antamista tai siihen liittyvää tutkimusta varten;4) kotieläimillä sellaisia kesyjä eläimiä, joita ihminen hyödyn tai viihtyisyyden vuoksi pitää luonaan, elättää ja hoitaa, sekä poroja, nisäkkäisiin ja lintuihin kuuluvia tarhaeläimiä, viljelykaloja ja mehiläisiä;5) hyötyeläimillä tuotantoeläimiä ja muita kotieläimiä, joita pidetään maatilatalouteen tai muuhun alkutuotantoon liittyvään elinkeinotoimintaan kuuluvana taikka ihmiselle tarpeellista työsuoritusta varten;6) peruseläinlääkäripalveluilla palveluja, joita eläinlääkäri voi antaa eläinlääketieteellisen perustutkinnon mukaisten tietojen ja taitojen perusteella ja palvelujen antamiseen tarvittavalla varustuksella ottaen huomioon vallitsevat olosuhteet;7) tavanomaisilla terveydenhoitopalveluilla toimenpiteitä eläinten terveyden ylläpitämiseksi, niiden terveydentilan toteamista ja todistamista, hedelmöittymisen estämistä ja raskauden keskeyttämistä sekä eläinten lopettamista;8) erikoiseläinlääkäripalveluilla palveluja, joiden antaminen edellyttää erikoiseläinlääkärin tutkintoa;9) palvelujen tuottajalla yksittäistä henkilöä taikka yhtiötä, osuuskuntaa, yhdistystä, säätiötä tai muuta yhteisöä, joka ylläpitää yksityisiä eläinlääkintähuollon palveluja tuottavaa yksikköä, ei kuitenkaan itsenäistä ammatinharjoittajaa; ja (19.2.1993/194)10) itsenäisellä ammatinharjoittajalla henkilöä, joka harjoittaa eläinlääkärintoimen harjoittamisesta annetun lain 2, 3 a tai 3 b §:n nojalla vastaanottotoimintaa. (19.2.1993/194)2 LUKUHallinto4 § (28.4.2006/302)Maa- ja metsätalousministeriö ohjaa ja valvoo ylimpänä viranomaisena tämän lain ja sen nojalla annettujen säännösten täytäntöönpanoa ja noudattamista.4 a § (28.4.2006/302)Elintarviketurvallisuusvirasto ohjaa ja valvoo keskushallinnon viranomaisena tämän lain ja sen nojalla annettujen säännösten täytäntöönpanoa ja noudattamista.5 § (28.4.2006/302)Lääninhallitus huolehtii tämän lain ja sen nojalla annettujen säännösten täytäntöönpanosta ja noudattamisen valvonnasta läänin alueella.6 §Kunnan tehtävänä on alueellaan suunnitella ja toteuttaa eläinlääkintähuoltoa sen mukaan kuin tässä tai muussa laissa säädetään.Mitä tässä laissa on säädetty kunnasta, koskee myös kansanterveyslain (66/72) 5 §:n 2 momentissa tarkoitettua kuntainliittoa.7 §Kunnan tehtäväksi tässä laissa säädetystä eläinlääkintähuollon toimeenpanosta ja valvonnasta huolehtii terveyslautakunta, jollei kunnanvaltuusto ole antanut tehtävää muulle lautakunnalle tai viranomaiselle.3 LUKUKunnan eläinlääkintähuoltoYleistä8 §Eläinlääkintähuoltoon kuuluvina velvollisuuksina kunnan on huolehdittava:1) peruseläinlääkäripalvelujen järjestämisestä hyötyeläinten terveyden ja sairauksien hoitamiseksi sekä sellaisten eläinlääkäripalvelujen järjestämisestä, jotka on katsottava tarpeellisiksi muiden kotieläinten sairauksien hoitamiseksi tai tavanomaisten terveydenhoitopalvelujen antamiseksi;2) eläimistä saatavien elintarvikkeiden alkutuotannon terveydellisestä valvonnasta ja tarkastuksesta sekä eläintenpitoon liittyvästä terveydellisestä valvonnasta tartuntojen leviämisen ehkäisemiseksi siltä osin kuin siitä ei ole säädetty eläintautilaissa; sekä3) kunnan tehtäväksi säädetystä lihantarkastuksesta ja maidontarkastuksesta.Kunta voi lisäksi järjestää kotieläimille sellaisia eläinlääkäripalveluja, joiden antaminen vaatii erityisiä toimintavälineitä sekä eläinlääkärin perustutkinnon lisäksi erityistä perehtyneisyyttä. Kunta voi myös järjestää erikoiseläinlääkäripalveluja.9 §Eläinlääkintähuoltoon kuuluvien tehtävien hoitamista varten kunta voi ylläpitää yhtä tai useampaa kunnaneläinlääkärin virkaa. Virka voidaan perustaa useamman kunnan tai kuntainliiton taikka kunnan ja kuntainliiton yhteisenä.Yksityinen palvelujen tuottaja ei voi huolehtia kunnaneläinlääkärin tehtäviin kuuluvasta eläintautilain täytäntöönpanosta eikä eläinsuojeluvalvonnasta.Jos kunta ylläpitää kahta tai useampaa kunnaneläinlääkärin virkaa, kunnan on määrättävä kunnaneläinlääkäreiden keskinäisestä tehtäväjaosta. (3.8.1992/761)10 § (28.4.2006/302)Kunnaneläinlääkärin tulee olla laillistettu eläinlääkäri ja perehtynyt virkaan kuuluviin tehtäviin. Kunnaneläinlääkärin viran kelpoisuusvaatimuksista säädetään tarkemmin valtioneuvoston asetuksella.11 § (3.8.1992/761)11 § on kumottu L:lla 3.8.1992/761.12 §Kunnan on järjestettävä 8 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitettua toimintaa varten tarpeelliseksi katsottavat toimitilat ja toimintavälineet.Maksut, palkkiot ja korvaukset13 § (3.8.1992/761)Kunta voi periä eläimen omistajalta tai haltijalta klinikkamaksun eläimen vastaanottokäynnistä silloin, kun kunta on järjestänyt toimitilat ja toimintavälineet 8 §:n 2 momentissa mainittuja eläinlääkäripalveluja varten.Kunta voi lisäksi 8 §:n 1 momentin 1 kohdassa mainittujen eläinlääkäripalvelujen osalta periä muun kotieläimen kuin hyötyeläimen omistajalta tai haltijalta klinikkamaksun eläimen vastaanottokäynnistä.Kunta voi myös periä maksun eläimen ylläpidosta silloin, kun eläintä joudutaan säilyttämään kunnan järjestämissä tiloissa 1 ja 2 momentissa mainittuihin palveluihin kuuluvaa eläinlääkärinavun antamista varten.14 §Antamastaan eläinlääkärinavusta ja siihen liittyvistä muista palveluista kunnaneläinlääkärillä on oikeus periä eläimen omistajalta tai haltijalta virkaehtosopimuksessa määrätty palkkio ja matkakustannusten korvaus sekä korvaus käyttämistään lääkkeistä ja tarvikkeista aiheutuneista kustannuksista.2 momentti on kumottu L:lla 26.6.2008/462.Suunnittelu ja valtionosuus15 § (3.8.1992/761)Kunnan tämän lain nojalla järjestämään toimintaan sovelletaan sosiaali- ja terveydenhuollon suunnittelusta ja valtionosuudesta annettua lakia (733/92), jollei lailla toisin säädetä.2 momentti on kumottu L:lla 23.12.1998/1122.Kunnan osallistuminen hyötyeläimen omistajan ja haltijan kustannuksiin16 § (3.8.1992/761)Kunta voi osallistua eläinlääkärin hyötyeläimelle antamasta eläinlääkärinavusta johtuneista käyntimaksusta, matkakustannusten korvauksesta sekä toimenpidemaksuista eläimen omistajalle tai haltijalle aiheutuneisiin kustannuksiin.4 LUKUYksityinen eläinlääkintähuolto17 §Palvelujen tuottajan tulee ennen yksityiseen eläinlääkintähuoltoon kuuluvan toiminnan aloittamista tehdä siitä ilmoitus sen läänin lääninhallitukselle ja sen kunnan terveyslautakunnalle, jonka alueella ylläpidettävän yksikön kiinteä toimipaikka sijaitsee.Itsenäisen ammatinharjoittajan harjoittaessa yksityiseen eläinlääkintähuoltoon kuuluvaa toimintaa kiinteästä toimipaikasta, hänen tulee tehdä ennen toiminnan aloittamista siitä ilmoitus sen läänin lääninhallitukselle ja sen kunnan terveyslautakunnalle, jonka alueella kiinteä toimipaikka sijaitsee.Mikäli itsenäisenä ammatinharjoittajana toimivalla laillistetulla eläinlääkärillä ei ole toiminnan harjoittamista varten kiinteää toimipaikkaa, hänen tulee tehdä vastaava ilmoitus sen läänin lääninhallitukselle, jonka alueella hän pääasiallisesti aikoo harjoittaa yksityiseen eläinlääkintähuoltoon kuuluvaa toimintaa. Ilman eläinlääkäriksi laillistamista väliaikaisesti eläinlääkäripalveluja tarjoavan henkilön ilmoitusvelvollisuudesta säädetään eläinlääkärinammatin harjoittamisesta annetun lain (29/2000) 8 §:ssä. (28.4.2006/302)18 §Palvelujen tuottajalla tulee olla Suomessa eläinlääkärintointa harjoittamaan oikeutettu henkilö eläinlääkintähuoltoon kuuluvan toiminnan vastaavana johtajana. Vastaavasta johtajasta on tehtävä ennen toiminnan aloittamista ja vastaavan johtajan vaihtuessa ilmoitus sen läänin lääninhallitukselle ja sen kunnan terveyslautakunnalle, jonka alueella ylläpidettävän yksikön kiinteä toimipaikka sijaitsee.Mitä 1 momentissa on säädetty palvelujen tuottajasta, ei koske yksityisistä sairaanhoito- ja tutkimuslaitoksista annetussa laissa (426/64) tarkoitettuja tutkimuslaitoksia niiden tehdessä yksityiseen eläinlääkintähuoltoon kuuluvia tutkimuksia.L yksityisistä sairaanhoito- ja tutkimuslaitoksista 426/1964 on kumottu L:lla yksityisestä terveydenhuollosta 152/1990.19 §Yksityiseen eläinlääkintähuoltoon kuuluvaa toimintaa varten on oltava asianmukaiset, toiminnan laadun ja laajuuden edellyttämät toimitilat ja toimintavälineet.20 § (28.4.2006/302)Jos yksityiseen eläinlääkintähuoltoon kuuluvassa toiminnassa esiintyy merkittäviä puutteita tai epäkohtia ja jos se on toiminnasta eläinten terveydelle tai hyvinvoinnille aiheutuvan vaaran vuoksi välttämätöntä, Elintarviketurvallisuusvirasto voi määrätä toiminnan keskeytettäväksi, kunnes puutteet tai epäkohdat on korjattu.5 LUKUErinäiset säännökset21 § (28.4.2006/302)Elintarviketurvallisuusvirasto ja lääninhallitus voivat antaa kunnaneläinlääkärille yksittäistapauksessa määräyksiä, jotka ovat tarpeellisia muun kuin kunnallisen eläinlääkintähuollon toteuttamisessa.Elintarviketurvallisuusvirasto ja lääninhallitus voivat määrätä kunnaneläinlääkärin suorittamaan 1 momentissa mainitun eläinlääkintähuollon toteuttamiseen liittyviä tehtäviä.22 §Kunnaneläinlääkärillä on virkatoiminnassaan oikeus saada asianomaisilta valtion ja kunnan viranomaisilta virka-apua sekä viranhoidossaan tarvitsemiaan tietoja.23 § (3.8.1992/761)23 § on kumottu L:lla 3.8.1992/761.24 § (28.4.2006/302)24 § on kumottu L:lla 28.4.2006/302.25 §Milloin eläinlääketieteellisessä korkeakoulussa annettavan opetuksen tarkoituksenmukainen järjestäminen vaatii, että jossakin kunnassa korkeakoulu kokonaan tai osaksi hoitaa kunnalliseen eläinlääkintähuoltoon kuuluvat tehtävät, voi korkeakoulu sopia kunnan kanssa tehtävien hoidon järjestämisestä.26 §Tarkemmat säännökset tämän lain täytäntöönpanosta annetaan asetuksella.6 LUKUVoimaantulo- ja siirtymäsäännökset27 §Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1991.Tällä lailla kumotaan 23 päivänä heinäkuuta 1965 annettu eläinlääkintähuoltolaki (431/65) siihen myöhemmin tehtyine muutoksineen.28 §Tämän lain mukaiset kunnaneläinlääkärin johtosäännöt on saatettava voimaan 1 päivään heinäkuuta 1991 mennessä. Siihen saakka, kun tämän lain mukainen johtosääntö tulee voimaan, noudatetaan aikaisempaa ohje- tai johtosääntöä.29 §Kunnaneläinlääkärin eläkkeen perusteena olevana palkkana otetaan huomioon ennen tämän lain voimaantuloa eläimen omistajalta ja haltijalta perityt palkkiot siten kuin tämän lain nojalla säädetään edellyttäen, että palvelussuhde on jatkunut lain voimaan tullessa ja eläketapahtuma on sattunut lain voimassa ollessa.30 §Tämän lain voimaan tullessa yksityiseen eläinlääkintähuoltoon kuuluvaa toimintaa harjoittavan on tehtävä 17 ja 18 §:ssä tarkoitetut ilmoitukset kuuden kuukauden kuluessa lain voimaantulosta.31 §Milloin kunta tämän lain voimaan tullessa ylläpitää kunnaneläinlääkärin virka- asuntoa tai sen rakentaminen, laajentaminen tai peruskorjaus on kesken taikka rakentamista, laajentamista tai peruskorjausta koskeva toteuttamissuunnitelma on hyväksytty ennen sanottua ajankohtaa, suoritetaan niistä kunnalle aiheutuneisiin kustannuksiin valtionosuutta ennen lain voimaantuloa voimassa olleiden säännösten mukaisesti.HE 252/89, tvk.miet. 4/90, svk.miet. 42/90Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:3.8.1992/761:Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1993.Ennen tämän lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.HE 216/91, HaVM 7/9219.2.1993/194:Tämä laki tulee voimaan asetuksella säädettävänä ajankohtana. (L 194/1993 tuli A:n 1324/1993 mukaisesti voimaan 1.1.1994.)Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä sen täytäntöön panemiseksi tarvittaviin toimenpiteisiin.HE 196/92, MmVM 21/92, ETA-sopimuksen liite VII: neuvoston direktiivi (78/1026/ETY)23.12.1998/1122:Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1999.HE 246/1998, StVM 33/1998, EV 222/199828.4.2006/302:Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä toukokuuta 2006.HE 203/2005, MmVM 2/2006, EV 31/200626.6.2008/462:Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2009.HE 65/2008, StVM 9/2008, EV 60/2008
1 LUKU - Yleiset säännökset1 §2 §3 §2 LUKU - Hallinto4 § 4 a § 5 § 6 §7 §3 LUKU - Kunnan eläinlääkintähuolto8 §9 §10 § 11 § 12 §13 § 14 §15 § 16 § 4 LUKU - Yksityinen eläinlääkintähuolto17 §18 §19 §20 § 5 LUKU - Erinäiset säännökset21 § 22 §23 § 24 § 25 §26 §6 LUKU - Voimaantulo- ja siirtymäsäännökset27 §28 §29 §30 §31 §Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:3.8.1992/761:19.2.1993/194:23.12.1998/1122:28.4.2006/302:26.6.2008/462:
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Kumotut säädökset › 17.8.1990/685 Lainsäädäntö


text:
Riistakamerat ja tarvikkeet - Forssan ase ja retkeily verkkokauppa
Katso tuoteryhmätRiistakamerat ja tarvikkeet
Täältä löydät lähettäviä sekä ei lähettäviä riistakameroita Burrel valmistajalta. Huippusuositut mallit, kuten Burrel S10 HD, Burrel S10 HD+SMS, Burrel S12 HD sekä Burrel S12 HD+SMS. Täältä löydät myös riistakameratarvikkeita.
Burrel S10 HD Riista- ja Valvontakamera
HUIPPUSUOSITTU Burrel S10 HD Riista-/ValvontakameraBurrel S10 HD riista-/valvontakameran tärkeimmät ominaisuudet: - FullHD (1080p) -videokuvaus - 2.0" LCD-värinäyttö - Suomenkielinen valikko - Tehokkaat infrapunaledit 44kpl - Tehokas liiketunnistin jopa 15-20m asti - No...
Burrel S12 HD+SMS Etäohjattava TM- TESTIVOITTAJA Riista- ja Valvontakamera Mustasalamalla! Burrel S12 HD+SMS etäohjattavan riista- ja valvontakameran tärkeimmät ominaisuudet: - 24h etäohjattava riista- ja valvontakamera kuvapyynnöllä - Yhteensopiva Burrel APP Android älypuh...
Huippusuosittu tallentava Inframusta Riista-/Valvontakamera! Burrel S12 HD riista- ja valvontakameran tärkeimmät ominaisuudet: - FullHD (1080p) -videokuvaus - Ajastin - Time Lapse - 2.0" LCD-värinäyttö - Suomenkielinen valikko - Näkymättömät j...
Riistakamerat ja tarvikkeet - Ei lähettävät riistakamerat
HUIPPUSUOSITTU Burrel S10 HD Riista-/ValvontakameraBurrel S10 HD riista-/valvontakameran tärkeimmät ominaisuudet: -...
Huippusuosittu tallentava Inframusta Riista-/Valvontakamera! Burrel S12 HD riista- ja valvontakameran tärkeimmät om...
Riistakamerat ja tarvikkeet - Riistakameratarvikkeet
Beacon Tip Tehoantenni Riistakameraan
Beacon Tip riistakamera tehoantenni on varustettu 35cm mustalla teräspiiskalla ja sen avulla voit lisätä lähettävän riista...
Piiska-Antenni 35cm Riistakameraan
RIISTAKAMERAN PIISKA-ANTENNI 35 CM Riistakameran erittäin tehokas piiska-antenni takaa hyvän ja vakaan kuuluvuuden ...
Uudella 20cm tehoantennilla saat paremman kuuluvuuden riistakamerallesi. Antenni sopii kaikkiin lähtettäviin riistakameroi...
Transcend SDHC 4GB Muistikortti Class 10
Nopea ja varmatoiminen muistikortti, jonka nopeus riittää mainiosti myös teräväpiirtovideokuvan tallentamiseen. Sopii niin...

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD


Päätöksiä Oulun yhteisen kirkkoneuvoston kokouksesta 24.8.2017 - Oulun seurakunnat
Päätöksiä Oulun yhteisen kirkkoneuvoston kokouksesta 24.8.2017
25.8.2017 08.27
Oulun ev.lut. seurakuntayhtymän yhteisen kirkkoneuvoston kokous pidettiin torstaina 24.8. klo 16.15 alkaen. Yhteisen kirkkoneuvoston kokouksen esityslista ja mahdolliset julkiset liitteet löytyvät verkkosivuiltamme www.oulunseurakunnat.fi/paatoksenteko. Päätökset löytyvät tästä alta.
Lisätietoja kustakin käsiteltävästä asiasta voitte kysyä esityslistassa näkyvältä esittelijältä. Tiedottajana kokouksessa oli viestintäpäällikkö Rebekka Naatus p. 050 430 4828.
Esityslista ja päätökset yhteisen kirkkoneuvoston 24.8.2017 kokouksessa
§103 Caritas-Säätiön tilannekatsaus
Päätös: Siirrettiin seuraavaan kokoukseen.
§104 Ei julkinen hankinta-asia: Hankintaoikaisuvaatimus, Oulun seurakuntayhtymän työhyvinvoinnin tutkiminen
Päätös: Yhteinen kirkkoneuvosto hylkää Redocap Oy:n hankintaoikaisuvaatimuksen.
§105 Ei julkinen hankinta-asia: Piha-alueiden kunnossapitotyöt talvikausille 1.10.2017-30.4.2019 + optio 1.5.2019-30.4.2020, urakoitsijan valinta
Päätös: Päätöksestä tulee julkinen sopimuksen allekirjoituksen jälkeen.
§106 Juuman leirikeskus, jätevesijärjestelmän perusparantaminen, suunnitelmat, määräraha (liite)
1. hyväksyy Juuman leirikeskuksen jätevesijärjestelmän perusparantamisen suunnitelmat, kustannusarvio 95.000 euroa (sis. alv 24 %) ja
- hyväksyy Juuman leirikeskuksen jätevesijärjestelmän perusparantamisen suunnitelmat ja kustannusarvion 95.000 euroa
(sis. alv 24 %) ja
- tekee rakentamispäätöksen ja myöntää hankkeelle kustannusarvion mukaisen määrärahan 95.000 euroa (sis. alv 24 %).
§107 Jakkukylän hautausmaan lahjoittaminen Iin seurakunnalle
Esittelijä muutti esittelytekstiään siten, että lause "---jäävillä asukkailla (esimerkiksi Maalismaa) on oikeus tulla haudatuksi Jakkukylän hautausmaahan samoilla hinnoilla ja ehdoilla kuin
iiläisillä 31.12.2027 saakka" muutetaan lauseeksi: "---jäävillä asukkailla (esimerkiksi Maalismaa) on oikeus tulla haudatuksi Jakkukylän hautausmaahan samoilla hinnoilla ja ehdoilla kuin iiläisillä erikseen sovittavaan päivämäärään saakka."
Päätös: Yhteinen kirkkoneuvosto päättää esittää yhteiselle kirkkovaltuustolle, että
1.) Oulun ev.-lut. seurakuntayhtymä lahjoittaa Jakkukylän hautausmaan Iin seurakunnalle vastikkeetta; ja
2.) päätös Jakkukylän hautausmaan lahjoittamisesta Iin seurakunnalle vastikkeetta alistetaan kirkkohallituksen vahvistettavaksi.
§108 Talousarvion raamit 2018 (liite)
Päätös: Esitetään yhteiselle kirkkovaltuustolle, että vuoden 2018 talousarvion raami seurakunnille on vaihtoehdon 3 ja palveluyksiköille vaihtoehdon 3 mukainen. (Vaihtoehdot löytyvät esityslistalta http://www.oulunseurakunnat.fi/paatoksenteko)
§109 Yhteisen kirkkoneuvoston arvio seurakuntayhtymän taloustilanteesta ja tulevaisuuden näkymistä, piispantarkastuskertomus
Päätös: Yhteinen kirkkoneuvosto perustaa työryhmän valmistelemaan esittelytekstissä mainittuja piispantarkastukseen liittyviä kysymyksiä. Vastaukset toimitetaan lakimies Kristiina Harjuautille 5.9.2017 mennessä. Työryhmään valittiin Jarmo Komulainen, Arto Kivoja ja Arja Lämsä.
§110 Palaute kirkolliskokouksen tulevaisuuslinjauksista (liite)
Esitystekstiin tuli muutoksia:
1.3. hiippakuntavaltuustojen lakkauttaminen
Jos valitsitte jälkimmäisen vaihtoehdon, niin kuinka monta maallikkojäsentä tulisi lisätä
o 1 maallikkojäsen
x 2 maallikkojäsentä
o 3 maallikkojäsentä
Tämä muutettiin siten, että tulee 3 maallikkojäsentä
Hiippakuntadekaanin ja lakimiesasessorin tulisi olla
o tuomiokapitulin päätösvaltaisia jäseniä
x paikalla puhe- ja läsnäolo-oikeudella, tarvittaessa esittelijänä
Vaihdetaan kohtaan "tuomiokapitulin päätösvaltaisia jäseniä"
2.1 Virka- ja työsuhteisiin liittyvät muutokset tuli muutos kohtaan, jossa muokattiin määräaikaisten virkojen suhteen. Sieltä poistetaan kohta piispa.
Kohtaan 3.2 Seurakuntalaisten oma-aloitteisen toiminnan esteet lisätään vielä kohta "valtuuttavan ja valmentavaan johtajuuteen tähtäävän koulutuksen vaje kirkon työntekijöiden koulutuksessa"
Päätös: Yhteinen kirkkoneuvosto antaa palautteen kirkolliskokouksen tulevaisuuslinjauksista. Katso edellä olevat esitystekstiin tulleet muutokset.
§111 Aloite Oulun hautausmaan vanha osa, yhteinen kirkkovaltuusto 13.6.2017
Päätös: Asia annetaan valmisteltavaksi hautaustoimen päällikkö Tuomo Vuontisjärvelle.
§112 Seurakuntayhtymän tukimaksu Kirkon mediasäätiölle vuonna 2017
Päätös: Seurakuntayhtymä osallistuu Kirkon mediasäätiön toiminnan tukemiseen vuonna 2017 seurakuntien jäsenlukuun perustuvalla maksulla 0,10 euroa/jäsen.
§113 Oulun ev.-lut. seurakuntayhtymän vapaa-ajanyhdistys Kirvan toimintakertomus ja tilinpäätös 2016 - 2017 sekä talousarvio ja toimintasuunnitelma 2017 - 2018 (liite)
Päätös: Merkitään saaduksi.
§114 Taloussuunnittelijan työloman sijaisuuden täyttäminen
Päätös: Taloussuunnittelijan työloman sijaiseksi ajalle 1.9.2017- 31.1.2018 valitaan Seija Saari ja varalle Catherine Grönstrand haastattelumuistiossa ilmenevin perustein.
§115 Hallintosihteeri Kaisu Nissisen irtisanoutuminen
§116 Talousraportti 1.1.- 30.6.2017 (liite)
§117 Yhteisen kirkkovaltuuston kokouksen 13.6.2017 päätösten laillisuus ja täytäntöönpano
1. toteaa, että yhteisen kirkkovaltuuston 13.6.2017 tekemät päätökset ovat olleet laillisia ja täytäntöönpanokelpoisia 27.7.2017;
2. hyväksyy ehdotetut toimenpiteet.
§118 Asialista yhteisen kirkkovaltuuston kokouksessa 5.9.2017
§119 Sijoitusraportti
§120 Viranhaltijapäätökset (liite)
§121 Kirkkoherra Satu Saarisen palkan määritys 1.9.2017 alkaen
Esityslistan alkuperäiseen esitykseen (Kirkkoherra Satu Saarisen palkkaus määräytyy K-hinnoitteluryhmän K40 mukaisesti, peruspalkka 5350 euroa/kk 1.9.2017 alkaen ) tuli kaksi vastaesitystä, joista äänestettiin:
Ensin Juha Hänninen esitti, että kirkkoherra Satu Saarisen palkkaus määräytyy K-hinnoitteluryhmän K40 mukaisesti, peruspalkka 5629,13 euroa / kk 1.9.2017 alkaen. Tuula Okkonen ja Henna Perätalo kannattivat esitystä.
Sitten Jarmo Komulainen esitti, että kirkkoherra Satu Saarisen palkkaus määräytyy K-hinnoitteluryhmän K40 mukaisesti, peruspalkka 5396,90 euroa / kk 1.9.2017 alkaen. Pirjo Pyörälä kannatti esitystä.
Juha Hännisen esitys: JAA, sai 3 ääntä
Jarmo Komulaisen esitys: EI, sai 12 ääntä
Toinen äänestys:
Esittelijän pohjaesitys: JAA, sai 3 ääntä
Yhteisen kirkkoneuvoston päätökseksi tuli: Kirkkoherra Satu Saarisen palkkaus määräytyy K-hinnoitteluryhmän K40 mukaisesti, peruspalkka 5396,90 euroa / kk 1.9.2017 alkaen.
§122 Ilmoitusasiat sekä muut mahdolliset asiat
Päätös: Asiat löytyvät esityslistalta.
§123 Pöytäkirjan nähtävillä oloaika, kokouksen päättäminen sekä oikaisuvaatimusohjeen ja valitusosoituksen antaminen
Päätös: Tieto esityslistalla.


text:
Seuraavien linkkien kauttaa löytyy lisätietoa vastaajan oikeuksista asian käsittelyn kussakin vaiheessa.
Esitutkinta, mukaan lukien kuulustelu (1)
Ensimmäinen oikeuskäsittely ja tutkintavankeus (3)
Yksityisyyteen puuttuvat toimenpiteet (4)
Päätös syyttämisestä tai syyttämättä jättämisestä (5)
Rikosasiat tutkii poliisi. Poliisi tutkii yleensä tapauksen siksi, että sille on ilmoitettu henkilön joutuneen väkivallan tai varkauden uhriksi, tai koska poliisi tai mahdollisesti kansalainen on saanut henkilön kiinni rikoksesta itse teossa.
Ensin poliisi pyrkii selvittämään, onko tapahtunut rikos ja onko rikoksesta mahdollisesti syytettäviä tunnistettavissa olevia epäiltyjä yksi tai useampia. Tässä yhteydessä poliisi haluaa yleensä kuulustella epäiltyä.
Poliisi voi pidättää epäillyn.
Ensimmäinen oikeuskäsittely ja vangitseminen ennen oikeudenkäyntiä (mukaan lukien eurooppalainen pidätysmääräys)
Jos poliisi haluaa vangita pidätetyn esimerkiksi, jottei poliisitutkinta vaarannu, pidätetty on vietävä oikeuteen 24 tunnin kuluessa pidätyksestä, niin että asia voidaan antaa tuomarin käsiteltäväksi.
Epäillyn ja mahdollisten todistajien kuulustelun lisäksi poliisi voi hankkia tutkinnan aikana tietoa myös yksityisyyteen puuttuvilla toimenpiteillä, kuten kotietsinnän, televiestinnän valvonnan tai puhelimen salakuuntelun avulla. Valtaosaan tällaisista toimenpiteistä on saatava tuomioistuimelta etukäteislupa.
Poliisitutkinnan tarkoituksena on hankkia tietoa, jonka avulla syyttäjä voi ratkaista, nostetaanko epäiltyä vastaan syyte. Jos ei ole riittävästi todisteita, jotka osoittavat, että epäilty on tehnyt rikoksen, syyttäjä luopuu syytteen nostamisesta.
Poliisi ja syyttäjä ovat paikallistasolla saman hallinnon alaisia, joten syyttäjä osallistuu usein asian käsittelyyn jo varhaisessa vaiheessa, myös rikostutkinnan suunnittelussa.
Lisätietoja oikeudesta saada tietoa rikostutkinnasta ja vaikuttaa rikostutkintaan löytyy täältä.
Ensimmäinen oikeuskäsittely ja tutkintavankeus (mukaan lukien eurooppalainen pidätysmääräys) (3)
Miksi minua syytetään?
Epäiltyä syytetään, koska poliisi epäilee vahvasti hänen tehneen rikoksen ja koska poliisin rikostutkinta keskittyy tästä lähtien epäiltyyn eikä muihin henkilöihin.
Mitä tarkoittaa, että minua syytetään?
Epäillylle kerrotaan, millaisen rikoksen poliisi uskoo tämän tehneen. Poliisin on kerrottava epäillylle, mitä lain säännöksiä se uskoo tämän rikkoneen. Epäillyllä on oikeus seurata asiansa tutkintaa asianajajan välityksellä, ja jos on kyseessä vakava rikos, epäillyllä on oikeus tuomioistuimen nimittämään asianajajaan.
Miksi poliisi haluaa kuulustella minua?
Poliisi haluaa kuulustella epäiltyä selvittääkseen, pitävätkö sen epäilyt paikkansa. Poliisi käyttää epäillyn lausuntoa jatkotutkimuksissaan. Myöhemmin syyttäjä käyttää epäillyn lausuntoa ratkaistessaan, voidaanko asiassa soveltaa syyllisyyden tunnustamiseen perustuvaa menettelyä.
Missä ja milloin poliisi voi kuulustella minua?
Erityisiä sääntöjä ei ole asetettu siitä, missä ja milloin poliisi voi kuulustella epäiltyä. Kuulustelu on pidettävä niin, ettei epäillyn oikeuksia rikota aiheettomasti. Poliisi ei voi yleensä ottaa yhteyttä epäiltyyn tämän työpaikalla. Yleensä poliisi aloittaa kysymysten esittämisen rikospaikalla. Usein poliisi pyytää epäiltyä tulemaan poliisiasemalle tarkempaa kuulustelua varten.
Jos epäilty ei osaa paikallista kieltä, hänellä on oikeus tulkkiin, joka osaa tulkata epäillyn omaa kieltä molempiin suuntiin. Poliisi hankkii tulkin paikalle, eikä epäillyn tarvitse sanoa mitään ennen tulkin saapumista.
Onko minun annettava poliisille lausunto?
Epäillyn on ilmoitettava poliisille nimensä, osoitteensa ja syntymäaikansa. Mitään muuta ei tarvitse sanoa. Myöskään totuutta ei tarvitse kertoa. Poliisin on kerrottava epäillylle näistä oikeuksista ennen kuulustelua. Riippuu tapauksesta ja syytteiden vakavuudesta, olisiko epäillylle eduksi antaa lausunto poliisille. Jos epäilty ei ole varma, kannattaako hänen vastata kysymyksiin, hän voi kysyä neuvoa asianajajaltaan.
Epäillyllä on oikeus keskustella valitsemansa asianajajan kanssa ennen kuin hän päättää, suostuuko poliisin kuulusteluun. Jos epäilty ei tiedä yhtään asianajajaa, poliisi hankkii hänelle asianajajan.
Asianajajalla on oikeus olla läsnä kuulustelun aikana, mutta hän ei saa neuvoa epäillylle, miten yksittäisiin kysymyksiin kannattaa vastata.
Saanko tarkistaa, että poliisi on ymmärtänyt lausuntoni oikein?
Poliisin on kirjattava epäillyn lausunto. Epäilty voi lukea kuulustelupöytäkirjan tai se voidaan lukea hänelle, ja sen jälkeen epäilty voi esittää huomautuksia. Epäilty voi päättää, haluaako hän allekirjoittaa pöytäkirjan. Monet asianajajat neuvovat olemaan allekirjoittamatta, jos ei ymmärrä kieltä.
Poliisi voi käyttää epäillyn sanomaa rikostutkinnassa, vaikka siitä olisi epäillylle haittaa. Tavallisesti kuulustelupöytäkirja ei ole todiste eikä sitä voida käyttää yksinään oikeudenkäynnissä vastaajaa vastaan. Syyttäjä voi kuitenkin esittää kysymyksiä pöytäkirjan yksityiskohdista. Lausunnon muuttaminen voi heikentää uskottavuutta.
Miksi minut pidätetään?
Epäilty voidaan pidättää, jos poliisilla on syytä epäillä, että tämä on tehnyt rikoksen, ja jos lisäksi pidätys on välttämätöntä epäillyn estämiseksi tekemästä muita rikoksia, epäillyn läsnäolon varmistamiseksi tai sen varmistamiseksi, ettei epäilty puhu muille. Epäilty voidaan pidättää myös toisen EU-maan antaman eurooppalaisen pidätysmääräyksen nojalla.
Voiko poliisi pidättää minut kaiken tyyppisissä tapauksissa?
Epäiltyä ei pidätetä, jos pidättäminen olisi kohtuutonta rikoksen vakavuuteen verrattuna. On esimerkiksi erittäin epätodennäköistä, että epäilty pidätetään, jos häntä epäillään rikoksesta, josta voidaan määrätä enintään pieni sakkorangaistus.
Missä pidätys tapahtuu?
Pidätys tapahtuu yleensä paikallisella poliisiasemalla. Tavallisesti pidätettyä pidetään odotussellissä, kunnes poliisi voi kuulustella häntä (ks. Esitutkinta, mukaan lukien kuulustelu (1)).
Jos pidätetty on sairas, loukkaantunut tai pahoin alkoholin tai huumeiden vaikutuksen alaisena, hänellä on oikeus tavata lääkäri. Pidätetyn on syytä kertoa poliisille, jos hän tarvitsee lääkärin, ja ilmoittaa myös mahdollisesta lääkityksestään.
Voinko ottaa yhteyttä asianajajaan?
Pidätetyllä on oikeus ottaa yhteyttä valitsemaansa asianajajaan, ennen kuin päättää, haluaako suostua poliisin kuulusteluun. Joissakin tapauksissa poliisi voi kieltää pidätetyltä tietyn asianajajan. Pidätetty voi valittaa tästä tuomioistuimeen.
Sekä poliisin että asianajajan on selitettävä pidätetylle, että tämä voi saada tuomioistuimen nimittämän asianajajan, ja kerrottava, kuka maksaa asianajajan palkkion.
Ulkomaalaisella on oikeus ottaa yhteyttä maansa suurlähetystöön. Poliisi voi auttaa yhteydenotossa.
Voinko ottaa yhteyttä perheeseeni?
Pidätetyllä on oikeus kertoa perheelleen tai työnantajalleen pidätyksestä. Poliisi voi kieltäytyä antamasta pidätetyn ottaa yhteyttä näihin, jos poliisi uskoo, että yhteydenotto voisi häiritä asian tutkintaa. Poliisi voi päättää ilmoittaa asiasta perheelle pidätetyn puolesta.
Pidätetty on vapautettava heti, kun pidätykselle ei ole enää perusteita. Jos pidätettyä ei vapauteta 24 tunnin kuluessa, hänet on vietävä oikeuden kuultavaksi, jotta tuomari voi päättää, onko pidätetty vapautettava, jatketaanko pidätystä (pidätystä voidaan jatkaa enintään 3 x 24 tuntia) vai määrätääntö pidätetty tutkintavankeuteen (Ensimmäinen oikeuskäsittely ja tutkintavankeus (3)).
Milloin pidätystä voidaan jatkaa yli 24 tuntia?
Jos tuomari toteaa ensimmäisessä oikeuskäsittelyssä, että esitetyt todisteet eivät riitä ratkaisemaan, pitäisikö pidätetty määrätä tutkintavankeuteen, pidätystä voidaan jatkaa 3 x 24 tuntia siitä, kun ensimmäinen oikeuskäsittely päättyy.
Miksi minua pidetään tutkintavankeudessa?
Epäiltyä pidetään tutkintavankeudessa, jos poliisi uskoo sen olevan välttämätöntä jonkin aikaa tai niin kauan, kun tutkinta on käynnissä. Tutkintavankeudessa voidaan pitää myös sen varmistamiseksi, että epäilty on saapuvilla luovutettavaksi toiseen jäsenvaltioon eurooppalaisen pidätysmääräyksen nojalla.
Kuka päättää, onko minut määrättävä tutkintavankeuteen?
Tuomari päättää, täyttyvätkö tutkintavankeuden edellytykset. Tuomari ratkaisee ensimmäisen oikeuskäsittelyn jälkeen, onko epäilty määrättävä tutkintavankeuteen, kuten poliisi on pyytänyt. Oikeuskäsittelyn aikana syyttäjä esittelee poliisin käsityksen asiasta, ja myös epäillyllä on oikeus esittää oma kantansa. Tuomari päättää, määrätäänkö epäilty tutkintavankeuteen, mutta ei ota kantaa syyllisyyteen.
Voidaanko minut määrätä tutkintavankeuteen kaiken tyyppisissä tapauksissa?
Tutkintavankeuteen voidaan määrätä seuraavin edellytyksin:
Poliisin on pystyttävä perustelemaan, miksi se epäilee henkilön tehneen rikoksen, josta voidaan tuomita vähintään 18 kuukauden vankeusrangaistus.
Rikoksesta voidaan tuomita on yli 30 päivän vankeusrangaistus.
Poliisin on pystyttävä perustelemaan tuomarille tyydyttävällä tavalla, että on tärkeää, ettei epäiltyä vapauteta niin kauan, kun poliisitutkinta on meneillään, jostakin seuraavista syistä:
Poliisi uskoo epäillyn pakoilevan rangaistusta.
On syytä uskoa, että epäilty jatkaa samantyyppisten rikosten tekemistä.
On syytä uskoa, että epäilty häiritsee tutkintaa, jos hänet vapautetaan.
Rikos on niin vakava, että epäillyn vapauttaminen odottamaan oikeudenkäyntiä loukkaisi muita.
Joissakin harvinaisissa tapauksissa epäilty voi välttää tutkintavankeuden, vaikka tutkintavankeuden edellytykset täyttyisivät. Näin on esimerkiksi silloin, jos vangitsemisesta aiheutuisi kohtuutonta haittaa epäillyn henkilökohtaiselle tilanteelle. On tärkeää, että epäilty kertoo asianajajalleen tilanteestaan.
Missä ensimmäinen oikeuskäsittely pidetään?
Ensimmäinen oikeuskäsittely pidetään paikallisessa tuomioistuimessa. Yleensä epäilty odottaa oikeussaliin viemistä odotussellissä.
Pitääkö minun todistaa ensimmäisessä oikeuskäsittelyssä?
Epäillyn ei tarvitse antaa lausuntoa eikä kertoa totuutta. Riippuu tapauksen luonteesta ja syytteiden vakavuudesta, olisiko lausunnon antaminen oikeudessa epäillylle eduksi. Epäilty voi kysyä asianajajalta, kannattaako hänen todistaa vai ei.
Tuomioistuin nimittää asianajajan edustamaan epäiltyä oikeudessa. Jos epäilty ei valitse tiettyä asianajajaa, tuomioistuin nimittää sinä päivänä päivystävän asianajajan. Lisätietoja asiasta löytyy tietosivulta 1.
Epäillyllä on oikeus keskustella asiasta asianajajansa kanssa ennen oikeuskäsittelyä. Jos epäillyllä ja asianajajalla ei ole yhteistä kieltä, epäillyllä on oikeus tulkkiin. Asianajaja puolustaa epäillyn etua oikeuskäsittelyn aikana ja voi myös esittää epäillylle kysymyksiä.
Saanko tarkistaa, että tuomioistuin on ymmärtänyt lausuntoni oikein?
Tuomari kirjauttaa olennaiset osat epäillyn lausunnosta oikeudenkäyntipöytäkirjaan. Epäillyn lausunto luetaan ääneen sen varmistamiseksi, että se on ymmärretty oikein.
Oikeudessa annettua lausuntoa voidaan käyttää todisteena asiassa.
Tuomari päättää oikeuskäsittelyssä, vapautetaanko epäilty vai määrätäänkö tämä tutkintavankeuteen. Joissakin tapauksissa tuomari päättää, että epäillyn pidätystä on jatkettava 3 x 24 tuntia (ks. kohta Pidätys (2)).
Jos epäilty vangitaan, tuomari asettaa määräajaksi enintään neljä viikkoa. Vangittu on siis vapautettava joko ennen kyseisen määräajan umpeutumista tai asia on saatettava uudelleen oikeuden käsiteltäväksi sen varmistamiseksi, että tutkintavankeuden jatkamisen edellytykset täyttyvät edelleen. Tutkintavankeudella ei ole enimmäiskestoa, vaan sen kesto riippuu tapauksen luonteesta.
Vangittu on vapautettava heti, kun tutkintavankeudelle ei ole enää perusteita.
Mitä eristäminen tarkoittaa?
Joskus poliisi pyytää, että tutkintavanki eristetään niin, ettei hän voi olla yhteydessä muihin vankeihin. Eristetty vanki voi kirjoittaa kirjeitä tai soittaa puhelimella vain poliisin valvonnassa. Tuomari päättää, onko tutkintavanki eristettävä.
Voinko hakea muutosta tutkintavankeudesta tai eristämisestä tehtyyn päätökseen?
Epäillyllä on oikeus hakea muutosta tutkintavankeutta tai eristämistä koskevaan päätökseen muutoksenhakutuomioistuimesta (landsret). Yleensä tämä tapahtuu niin, että epäilty ilmoittaa oikeuskäsittelyn aikana haluavansa hakea muutosta.
Voinko välttää tutkintavankeuden, jos luovutan passini tai maksan takuut?
Tanskan rikoslaissa (straffeloven) säädetään mahdollisuudesta välttää tutkintavankeus luovuttamalla passinsa tai maksamalla takuusumman. Tätä tapahtuu käytännössä kuitenkin vain harvoin.
Poliisi voi hankkia tutkinnan aikana tietoa erilaisia yksityisyyteen puuttuvia toimenpiteitä käyttäen. Muutamia niistä on kuvattu jäljempänä.
Saako poliisi ottaa minulta sormenjäljet ja valokuvata minua?
Poliisi voi ottaa sormenjäljet ja valokuvan seuraavien edellytysten täyttyessä:
Henkilöä epäillään rikoksesta ja toimenpide on välttämätön poliisitutkinnan kannalta.
Poliisilla on perusteltu syy epäillä henkilön tehneen rikoksen, josta voidaan määrätä vähintään 18 kuukauden vankeusrangaistus.
Saako poliisi ottaa minulta DNA- tai verinäytteen?
Poliisi voi ottaa DNA- tai verinäytteen seuraavien edellytysten täyttyessä:
On perusteltu syy epäillä, että henkilö on tehnyt rikoksen, josta voidaan määrätä vähintään 18 kuukauden vankeusrangaistus, ja toimenpidettä pidetään hyvin tärkeänä tutkinnan kannalta.
Verinäyte voidaan ottaa, jos alkoholin tai huumeiden käytöllä on merkitystä epäillyn rikoksen kannalta.
Saako poliisi tehdä henkilöntarkastuksen ja tutkia vaatteeni?
Poliisi voi tutkia päällysvaatteet samoin edellytyksin kuin ottaa valokuvan.
Saako poliisi tutkia matkapuhelimeni ja autoni?
Poliisi voi tutkia epäillyn matkapuhelimen selvittääkseen sen puhelinnumeron ja IMEI-numeron ja tutkia hänen autonsa seuraavien edellytysten täyttyessä:
Poliisilla on perusteltu syy epäillä, että henkilö on tehnyt rikoksen, josta voidaan nostaa syyte.
Toimenpidettä pidetään hyvin tärkeänä tutkinnan kannalta.
Saako poliisi tehdä kotietsinnän?
Poliisi voi tehdä kotietsinnän seuraavien edellytysten täyttyessä:
Kotietsintää pidetään hyvin tärkeänä tutkinnan kannalta.
Rikos voi johtaa vankeuteen.
Poliisi pystyy osoittamaan löytävänsä todennäköisesti rikokseen liittyviä todisteita tai esineitä, jotka sen on takavarikoitava muista syistä.
Kuka päättää yksityisyyteen puuttuvien toimenpiteiden käytöstä?
Tuomioistuin tekee päätöksen kotietsinnästä. Jos on syytä pelätä, että todisteita joutuu hukkaan, ellei kotietsintää suoriteta välittömästi, poliisi voi tehdä kotietsinnän ilman kotietsintälupaa. Kotietsintä on vietävä tuomioistuimen käsiteltäväksi 24 tunnin kuluessa kotietsinnän suorittamisesta. Jos epäilty antaa kirjallisen suostumuksen kotietsintään, poliisi voi tehdä päätöksen kotietsinnän tekemisestä epäillyn kotona.
Poliisi päättää, otetaanko sormenjäljet, DNA- ja verinäyte sekä valokuva. Poliisilla on myös oikeus esimerkiksi tutkia epäillyn matkapuhelin ja auto.
Voinko valittaa rikostutkinnasta?
Epäilty voi valittaa poliisin suorittamasta rikostutkinnasta tuomioistuimeen.
Kotietsintöjä ja rikostutkinnan suunnittelua koskeviin tuomioistuimen päätöksiin voi hakea muutosta muutoksenhakutuomioistuimesta (landsret) kahden viikon kuluessa tuomioistuimen päätöksestä.
Voinko vaatia poliisia tuhoamaan otetut sormenjäljet, valokuvat sekä DNA- ja verinäytteiden tulokset?
Jos syyttäjä luopuu syytteestä tai jos vastaaja vapautetaan syyttömänä, poliisin on tuhottava vastaajasta otettu valokuva. Poliisi voi säilyttää sormenjäljet ja DNA-näytteet, mutta ne on tuhottava tietyn ajan kuluttua.
Voinko vaatia korvauksia?
Jos vastaaja on ollut pidätettynä, vangittuna tai joutunut yksityisyyteen puuttuvan toimenpiteen kohteeksi ja myöhemmin ilmenee, että pidätys, vangitseminen tai yksityisyyteen puuttuva toimenpide oli perusteeton, vastaajalla on tavallisesti oikeus korvauksiin. Yleisten syyttäjien päällikkö (rigsadvokaten) julkaisee vuosittain tiedonannon tällaisten korvausten määrittämisessä käytettävistä taulukoista.
Kun poliisi on suorittanut rikostutkinnan, asia siirretään syyttäjälle, joka päättää, miten asiassa edetään.
Jos epäilty myöntää poliisitutkinnan aikana olevansa syyllinen vakavimpaan häntä vastaan esitettyyn syytteeseen, syyttäjä yrittää tavallisesti saada asian käsiteltyä syyllisyyden tunnustamiseen perustuvan menettelyn mukaisesti.
Mikä on syyte?
Syyte on asian oikeuskäsittelyn perusta. Syytteessä on ilmoitettava lainkohdat, joiden rikkomisesta vastaajaa syytetään, ja siinä on oltava kuvaus rikoksen tai rikosten tekotavasta. Kuvauksen on oltava niin tarkka, että vastaaja voi valmistella puolustuksen sen perusteella.
Voidaanko minua syyttää muista rikoksista kuin niistä, joista poliisi on syyttänyt minua?
Syytteen laatii syyttäjä. Jos syyttäjän näkemys asiasta on toinen kuin poliisin, syyte voi sisältää uusia tai erilaisia syytekohtia.
Voidaanko syytteeseen lisätä uusia syytekohtia?
Syyttäjän on yritettävä kerätä yhteen kaikki vastaajaa vastaan esitetyt ratkaisematta olevat syytteet, niin että niistä voidaan antaa yhteinen tuomio. Syyte voi näin ollen sisältää uusia syytekohtia, jos vastaajaa on syytetty rikoksesta useampaan otteeseen.
Jos vastaaja on luovutettu Tanskaan eurooppalaisen pidätysmääräyksen tai luovutussopimuksen nojalla, sovelletaan erityisiä sääntöjä. Jos syyte sisältää uusia syytekohtia, vastaajan kannattaa kysyä niistä neuvoja asianajajalta.
Voiko syyte muuttua?
Syyte voi muuttua tai sitä voidaan laajentaa, jos oikeudenkäyntiä varten laaditaan uusi syyte. Tämä voidaan tehdä siihen päivään mennessä, jona oikeudenkäynti alkaa.
Jos asian syyttäjä uskoo, että jostakin syytekohdasta langetettavan rangaistuksen pitäisi olla ankarampi kuin mitä syytteessä esitetään, muutos voidaan tehdä vain Tanskan syyttäjälaitoksen (anklagemyndighed) suostumuksella. Jos syytekohta muuttuu tällä tavoin, asiasta on ilmoitettava vastaajalle kahden kuukauden kuluessa.
Kun oikeudenkäynti on alkanut, syytteeseen voidaan tehdä vain hyvin pieniä muutoksia. Tuomioistuin päättää, sallitaanko muutokset.
Vastaajaa voidaan syyttää rikoksesta, josta häntä on jo syytetty toisessa maassa. Vastaajaa ei voida kuitenkaan todeta syylliseksi rikokseen, josta hänet on jo tuomittu tai vapautettu toisessa maassa.
Syyttäjän on jätettävä tuomioistuimeen syyte sekä luettelo todisteista. Luettelossa ilmoitetaan todistajien nimet. Vastaajan asianajaja saa jäljennöksen luettelosta. Yleensä vastaajalla on oikeus saada tietää todistajien henkilöllisyys.
Minkä perusteella voin valmistella puolustusta asianajajani kanssa?
Vastaajan asianajaja saa yleensä jäljennökset kaikista poliisin laatimista tutkintaraporteista. Vastaajalla on yleinen oikeus tutustua aineistoon. Asianajaja voi antaa vastaajalle jäljennöksen aineistosta vain, jos poliisi antaa tähän luvan.
Saanko tutustua kaikkeen poliisin keräämään aineistoon?
Poliisi voi määrätä, ettei asianajaja saa antaa vastaajalle tiettyjä tietoja tutkinta-aineistosta, jos tämä katsotaan välttämättömäksi ulkovaltojen edun suojelemisen tai todisteiden esittämisen kannalta. Tällainen määräys voidaan antaa vain vakavissa tapauksissa, ja se on voimassa vain siihen asti, kun vastaajaa kuullaan oikeudessa.
Kuka päättää, voinko tutustua kaikkeen aineistoon?
Poliisi toimittaa aineiston ja ratkaisee, onko osaan aineistoa tai koko aineistoon määrättävä tutustumiskielto. Poliisin päätöksestä voi valittaa tuomioistuimeen, joka ratkaisee asian.
Saanko osallistua kaikkiin asian oikeuskäsittelyihin?
Yleensä vastaajalla on oikeus olla läsnä kaikissa oikeuskäsittelyissä, joissa tuomioistuin päättää, määrätäänkö vastaaja tutkintavankeuteen tai ketä rikoskumppaneita tai todistajia kuullaan ennen oikeudenkäyntiä.
Tuomioistuin voi päättää poliisin pyynnöstä, ettei vastaaja saa olla läsnä oikeuskäsittelyssä. Tällöin vastaajalla on oikeus saada tietää, mitä oikeuskäsittelyssä tapahtui. Tuomioistuin voi määrätä, ettei tietoa anneta vastaajalle. Vastaajalla on kuitenkin oikeus saada tietää, mitä tapahtui oikeuskäsittelyssä, jossa hän ei saanut olla läsnä. Tämä on kerrottava viimeistään, kun vastaajaa on kuultu oikeudessa.
Saako asianajajani osallistua kaikkiin asian oikeuskäsittelyihin?
Vastaajan asianajajalla on oikeus osallistua kaikkiin asian oikeuskäsittelyihin. Tämä koskee myös kuulemisia, joissa tuomioistuin päättää salakuuntelusta tai puhelimen salakuuntelusta, kotietsinnöistä tai muista yksityisyyteen puuttuvista toimenpiteistä, jotka edellyttävät etukäteislupaa tuomioistuimelta.
Saako asianajajani olla läsnä poliisitutkinnassa?
Asianajajalle on ilmoitettava rikostutkinnasta, ja hänellä on oikeus olla läsnä tutkinnan niissä osissa, joita voidaan käyttää todisteina vastaajaa vastaan. Esimerkkejä tästä ovat ryhmätunnistus ja rikospaikkarekonstruktiot.
Saako asianajajani tehdä omia tutkimuksiaan?
Yleensä asianajaja pyytää poliisia tekemään lisätutkimuksia, jos poliisi ei ole hankkinut vastaajan mielestä sellaisia tietoja, joista voisi olla vastaajalle hyötyä. Jos poliisi kieltäytyy tekemästä tällaisia lisätutkimuksia, asia voidaan viedä oikeuteen, ja tuomioistuin voi määrätä poliisin suorittamaan kyseiset tutkimukset.
Asianajaja voi myös päättää tehdä omia tutkimuksiaan. Käytännössä tätä tapahtuu vain harvoin. Jos asianajaja tekee omia tutkimuksiaan asiasta, hän ei saa häiritä poliisitutkintaa, ja asianajajan omissa tutkimuksissa on noudatettava asianajajiin sovellettavia eettisiä menettelysääntöjä.
Saako asianajajani haastaa todistajia todistamaan oikeudessa?
Vastaajan asianajaja voi pyytää, että tietyt todistajat haastetaan todistamaan oikeudessa. Jos syyttäjä vastustaa todistajien kuulemista, tuomioistuin päättää, onko kyseisten todistajien kuuleminen asian kannalta merkityksellistä.
Tanskan laki DNA-keskusrekisterin perustamisesta
Yleisten syyttäjien päällikkö
Tanskan luovutusta koskeva laki

matches: Tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin