text:
Olympus PEN Lite E-PL5 17.2Mpix Digijärkkäri + 14-42mm (Käyt) - 249,00€ : Käytetyt kannettavat tietokoneet, varaosat ja huolto., Käytetyt kannettavat tietokoneet takuulla edullisesti, kannettavien varaosat ja huolto. Iso valikoima käytettyjä kannettavia. Myös pöytäkoneet
Etusivu >> Sekalaiset >> Audio/Video >> Digikamerat >> Olympus PEN Lite E-PL5 17.2Mpix Digijärkkäri + 14-42mm (Käyt)
Olympus PEN Lite E-PL5 17.2Mpix Digijärkkäri + 14-42mm (Käyt)
Avaa suurempi kuva	Lisää koriin: 249,00€	1 Kpl myymälässä
(Varastossa arviolta 15.07.2016.)Valmistaja: Olympus
Käytetty, Grade A- siistikuntoinen järjestelmäkamera kosketusnäytöllä.
Mukana: Kamera + 14-42mm objektiivi +4GB SD Muistikortti, irroitettava salama, Akku, USB liittimellä varustettu akkulaturi (kätevä esim voi käyttää myös autossa) sekä kaulahihna. (Linssin suojus hukassa)
Olympus Pen Lite E-PL5 14-42mm järjestelmäkamera.
Ylivertainen kuvanlaatu perustuu huippuobjektiiveihin,tehokkaaseen kennoon ja kuvaprosessoriin. E-PL5 loistaa kaikissanäissä -sen ominaisuudet vastaavat jopa OM-D-kameran tasoa. Tulos: suuriresoluutio, rikkaat sävyt, pieni kohina ja laaja dynaaminenalue.
E-PL5:ssä yhdistyy nopeimpiin kuuluva automaattitarkennus janopeasti reagoiva kosketusnäyttö - joka avaa aivanuudentavan kuvata. Sen avulla voit tarkentaa ja laukaista hetkessäsormenpäälläsi. Niin saat nopeat tilanteettallennettuamitään menettämättä.
Pysy tilanteen tasalla -kulmasta riippumatta
E-PL5:n 3 tuuman LCD-näytössä onkääntömekanismi, joka kiertyy 170 astetta.Sen avullavoit kuvata korkealta tai matalalta helposti, samoin omakuviaesikatselunäytön avulla. Ja edelleen: kamerassa onmukautettava viivelaukaisin.
Ryhdy luovaksi kuvissasi!
Vie luovuutesi uudelle tasolle - 12 taidesuotimen ja 6 taide-efektinavulla, jotka on suunniteltu muuttamaan kuvasi ja videositaideteoksiksi vain pienessä hetkessä kamerannäytöllä. Kokeile ja ylläty,millaisia visuaalisiamestariteoksia pystyt kuvistasi luomaan!
Haluatko vaikuttaa videoillasi? Saat upean kuvanlaadun, loistavanstereoäänen sekä luovia taidesuotimia javideoefektejä.
Kiinnitettäväsalama
Pidä valaistus kunnossa lisäsalamalla, jokasisältyyPEN-kameran toimitukseen. Salama on myös irrotettavissa, jottakamera on kevyt kantaa.
Sisäinen 2-akselinen kuvanvakain
Vähennä kameran tärinääsisäiselläkuvanvakaimella, joka toimii kaikkien objektiivien kanssa -myöslaajakulmien.
Tyyppi: 4/3'' Live MOS -kenno
Teholliset pikselit: 16.1 megapikseliä
Suodatus: Primäärisuodin
Kuvasuhde & ala: 4:3 / 17.3 x 13.0 mm
Täysi resoluutio: 17.2 megapikseliä
Tyyppi: TruePic VI
Pölynpoistosuodin: Supersonic Wave Filter
Näyttötiedot: Aukko, Suljinnopeus,automaattinenhaarukointi, AE-lukitus, Tarkennustapa, Kuvausasetus, virran tarkistus,Omat asetukset, IS- aktivointitila, Sisäisenlämpötilanvaroitus, Kasvon-/silmäntunnistus, Tallennustapa, ISO,Sarjakuvaus, Valkotasapaino, Mittaustapa, Valotuksen kompensaationarvo, AF-kehys näyttö, AF-vahvistusmerkki,Kuvaustiedot,Pistemittauksen alue, Super FP, Salaman status,Kosketusnäytön tilat, Polttoväli,Eye-Fi-ehto,Salamatoiminto, Histogrammi
AF Tyyppi: Kontrastintunnistusjärjestelmä
100% katseluala: Noin 100 %
Suurennussuhteet: 5 / 7 / 10 / 14 x
Näytön tilat: Histogrammi, Vertailu,Ruudukko (4 eri tyyppiä), Standardi informaatio
Tyyppi: Kuvakennossa
Asetukset: Kaksisuuntainen, vertikaalinen taihorisontaalinen toiminto
Kompensaatioarvo: Jopa 3 EV-portaaseen
Tapa: Kontrastintunnistus AF-järjestelmä(kunkäytetään objektiivia, joka ei oleyhteensopivakorkeanopeuksisen kontrasti AF.n kanssa, se toimii MF:n tukena)
Tarkennuspisteet: 35 pistettä / Kaikki,ryhmä (9pistettä), yksittäinen (normaali koko),yksittäinen(pieni koko), Automaattinen valinta kasvojentunnistuksellaPÄÄLLÄ, 800 pistettä / Manuaalinenvalintasuurennus-katselutilassa .
AF-lukitus: Kyllä, Lukittuu laukaisimenensimmäisessä asennossa AF-tilassa,AE/AF-lukituspainike(mukautettavissa)
Asetukset: Manuaalinen tarkennus, Automaattinenkertatarkennus,Jatkuva automaattitarkennus, Automaattinen kertatarkennus +manuaalitarkennus, AF-seuranta, Kosketus kohde
Kasvontunnistuslaajennus: Silmäntunnistus-AF:Pois, Vasenprioriteetti, Lähimmän puolen prioriteetti, Oikeanpuolenprioriteetti
Kokoaikainen AF: Kyllä
Manuaalinen tarkennus: Kyllä , Suurennetullatarkennusalueella
Ennakoiva automaattitarkennus: Kyllä
AF-seuranta: Kyllä, Toiminnassa jatkuvantarkennuksen kanssa (C-AF)
Asetukset: Ohjelmoitava automatiikka, Aukon esivalinta,Sulkimenesivalinta, Manuaali, Bulb, Aika, i-Auto, Aiheohjelmat, Taidesuodin
Valotuksen kompensointi: +/- 3 EV ( 1, 1/2, 1/3 portaassa )
Valotuksen haarukointi: 2 / 3 / 5 kuvaa ( +/- 1/3, 2/3, 1EV-porras ), 7 kuvaa ( +/- 1/3, 2/3 EV-porrasta )
HDR-haarukointi: 3 / 5 kuvaa ( +/- 2 / 3 EV-porrasta ), 7kuvaa (+/- 2 EV-porrasta ) Huom: HDR-kuvaa ei voida luodatällätoiminnolla.
ISO-haarukointi: 3 kuvaa ( 1/3, 1/2, 1 EV-porras )
AE-lukitus: Kyllä
Omat asetukset: 4 asetusta tallennettavissa
Kehitystoiminto: Shadow Adjustment -teknologia
Aiheohjelmien määrä: 25
Asetukset: Muotokuva, e-muotokuva, Maisema, Maisema- jamuotokuva, Makro, Urheilu, Yökuva, Yö- ja muotokuva,Lapset,Yläsävy, Alasävy, Digitaalinen kuvanvakaus,Luontomakro,Kynttilä, Auringonlasku, Asiakirjat, Panoraama, Ilotulitus,Rantaja Lumi, Kalansilmälisäke, Makrolisäke, 3D*,Laajakulmalisäke, Vedenalainen Makro, Vedenalainen laajakulma
* Vain still-kuville ja 3D-objektiivin (H-FT012)käytön yhteydessä
Max. kuvien määrä: 2 kuvaa(kuvaaminen), 3 kuvaa (editointi)
Auto gain -hallinta: Kyllä
Rajauksen tuki: Live Preview
Tapa: TTL täyden aukon valotusmittaus
Alueet: 324 aluetta Toistuvatunnistusjärjestelmä
Tunnistussäde: 0 - 20 EV (17mm f2.8, ISO 100)
Asetukset: ESP-valotusmittaus, Pistemittaus,Keskustapainotteinen mittaus, Kirkas, Varjo
Asetukset: Pop-taide, Pehmeä tarkennus, Kalpea& vaaleaväri, Valon sävy, Rakeinen filmi,Neulanreikä, Dioraama,Cross-kehitys, Dramaattinen sävy, Hillitty seepia, Key Line,Vesiväri
Variaatio / Efekti: Saatavilla
Auto: ISO 200 - 25600 (ohjelmoitava, oletus ISO 200 - 1600)
Manuaali: ISO 200 - 25600 1/3 ja 1 EV ISO-portaassa
Sulkimen tyyppi: Tietokoneohjattu verhosuljin
Itselaukaisin: 2 s / 12 s, Ohjelmoitava (viive 1-30sek.,intervalli 0.5/1/2/3sek., kuvamäärä 1-10)
Suljinnopeusväli: 1/4000 - 60 s (1/3, 1/2, 1 EV-portaassa)
Bulb: Jopa 30 minuttia (valittavissa pisin aika menusta,oletus: 8 minuuttia)
AUTO WB -järjestelmä: Live MOS -kenno -Kehittynyt tunnistusjärjestelmä
Manuaalinen valkotasapaino (yhden kosketuksen):Kyllä
Valkotasapainon haarukointi: 3 kuvaa / +/- 2, 4, 6 porrasta
Valkotasapainon pikasäätö: 2ohjelmoitua asetusta voidaan rekisteröidä
Muokattava WB: 1 asetus voidaanrekisteröidä Kelvin-asteisiin (200K-14000K)
Oletusasetukset: Hehkulamppu, Loisteputki 1, Auringonvalo,Salama, Pilvinen, Varjo, Vedenalainen
Auto-salaman säätö: Pois / AutoWB / Salama
Pidä lämmin väri:Päällä / Pois
Valkotasapainon säätö: +/- 7jokaisessa A-B/ G-M (auto WB, esiasetus WB tila &yhdenkosketuksen WB)
Nopeus (H): Noin 8 kuvaa sekunnissa
Nopeus (L): 3.6 kuvaa sekunnissa (IS pois), 3.0 kuvaasekunnissa (IS on)
Max. kuvien määrä: 27 kuvaa(RAW), 19 kuvaa (JPG / Suuri Normaali -moodi)
Ehdot: Muistikortti: Toshiba SDHC UHS-I -kortti R95 W80modelPremiugate series "Class 10" 8GB,Käytettäessä M.ZUIKODIGITAL 14-42mm II R f3.5-5.6 -objektiivia
HUOM! Riippuen kuvausolosuhteista, sarjakuvausnopeus voivaihdella kuvauksen aikana.
Väriavaruus: sRGB / AdobeRGB
Terävyys + Kontrasti: 5 tasoa
Kontrasti: 5 tasoa
Värikylläisyys: 5 tasoa
Mustavalkosuodin: Keltainen, Oranssi, Punainen,Vihreä
Mustavalkosävytys: Seepia, Sininen, Violetti taiVihreä Mustavalko-asetuksessa.
Kuvatila: i-Enhance, Eloisa, Luonnollinen,Henkilökuva, Vaimennettu, Mustavalko, Taidesuodin, Oma asetus
Sävytasot: 4 tasoa (auto, korkea, normaali, matala)
Prosessori: TruePic VI
Taidesuodinhaarukointi: Saatavilla
Telejatke-efekti: 2 x
Asetukset: AUTO, Manuaali, Manuaali (täysi, 1/4,1/16,1/64), Punasilmäisyyden vähennys, Hidas synkronointipunasilmäisyyden vähennyksellä, Hidassynkronointi,Hidas synkronointi 2. verho, Täytesalama, Pois
Tyyppi: Liitettävä salama (mukanatoimituksessa)
Salaman kompensointi: +/- 3 EV ( 1/3, 1/2, 1 EV-porras )
Ohjeluku: 10 (ISO 200)
X-täsmäysnopeus: 1/250 s / 1/4000 s(Super FP:ssä)
Tyyppi: TTL AUTO, AUTO, MANUAL, FP TTL AUTO, FP MANUAL
Asetukset: Auto, Punasilmäisyydenvähennys, Hidassynkronointi, 2. verho ja hidas synkronointi, täytesalama,Manuaali
Voimakkuus: +/- 3 EV ( 1/3, 1/2, 1 EV-porras )
HUOM: Tietyt toiminnot ovat saatavilla ainoastaan jos ne ontuettu ulkoisella salamalla.
Kanavien määrä: 4 kanavaa
Yhteensopiva ulkoinen salama: FL-36R, FL-50R, FL-300R,FL-600R
Käyttötapa: Laukaistaan ja ohjataanmukana toimitettavalla salamalla
Saatavilla yhdessä langattoman OlympusRC-salamajärjestelmän kanssa yhteensopivissakameroissa
Näytön tyyppi:Kääntyvä LCD-näyttö -Kosketusnäyttö
Kosketusohjaustoiminnot: Laukaisin, Suurennus, Live Guide-opas,AF-pisteen valinta, AF-pisteen suurennus, Kuva eteen/taakse, Suurennustoistossa, Super Control -näyttö, Taidesuodin,Aiheohjelmat
Näytön koko: 7.6 cm / 3.0'' (16:9)
Resoluutio: 460000 pistettä
Kirkkauden säätö: +/- 2 tasoa
Väritasapaino: +/- 7 tasoa Eloisa (oletus) /Luonnollinen
Super Control-näyttö
Näyttötiedot: Pariston ilmaisin,Tallennustapa,Suljinnopeus, Aukkoarvo, Valotuksen kompensaation ilmaisin, ISO,AE-haarukointi, AF-kehys, Tarkennustapa, AEL-ilmoitus,Kasvojentunnistus, Tallennettavien kuvienmäärä,Mittaustapa, Valotustapa, Valotuksen tarkistus, Salaman kompensaationarvo, Väriavaruus, Sävytasot,Värikylläisyydenkompensaation arvo, Terävyyden kompensaation arvo, Kontrastinkompensaation arvo, Valkotasapaino, Valkotasapainon kompensaation arvo,Kohinan vaimennus, Salamatoiminto, Siirtotapa, Sisäisenlämpötilan varoitus, Histogrammi
RAW & JPEG: Kyllä rinnakkaistallennus
Kuvasuhde: 4:3 / 3:2 / 16:9 / 6:6 / 3:4
MPO (3D): Kyllä
RAW: 4608 x 3456 pakattu / 17 MB / tiedosto, 4608 x 3456Fine(1/4-pakkaussuhde) / 7.5 MB / tiedosto, 4608 x 3456 Normaali(1/8-pakkaussuhde) / 3.5 MB / tiedosto, 2560 x 1920 Normaali(1/8-pakkaussuhde) 1.1 MB / tiedosto, 1024 x 768 Normaali(1/8-pakkaussuhde) / 0.3 MB / tiedosto
DPOF: Kyllä
DCF: Kyllä
Videokuvantallennusjärjestelmä
Tallennusmuoto: MOV(MPEG-4AVC/H.264), AVI(Motion JPEG)
Kuvanvakaustoiminto: Kyllä Elektroninenkuvansiirto (digitaalinen IS)
HD Videon laatu: Full HD 1920 x 1080 (16:9) 30p, 20Mbps(MOV),Full HD 1920 x 1080 (16:9) 30p, 17Mbps (MOV), HD 1280 x 720 (16:9) 30p,13Mbps (MOV), HD 1280 x 720 (16:9) 30p, 10Mbps (MOV), HD 1280 x 720(16:9) / 30 kuvaa sekunnissa (AVI Motion JPEG®)
Videon laatu: 640 x 480 / 30 kuvaa sekunnissa (AVI MotionJPEG), 29 min. (17Mbps), 14 min. (SD) / 7 min. (HD) (AVI Motion JPEG)
Max. tiedoston koko: 4 GB (AVCHD), 2 GB (Motion-JPEG)
Valotustavat: Aukon esivalinta, Taidesuodin, Manuaali,Ohjelmoitava automatiikka, Sulkimen esivalinta
Videoefektit: Multi shot echo, One shot echo,Taidesuodinhäivytys, Yhden kosketuksen telejatke
Sisäinen mikrofoni: Stereo
Tallennusmuoto: Stereo PCM/16bit, 48kHz, Wave-formaattipohjainen
Ulkoinen mikrofoni: Vaihtoehtoinen
Kuvamateriaali: 30 s
Mikrofonitoiminnot: Tuulen kohinan vähennys,Tallennustaso
Asetukset: Indeksi, Kalenteri, Zoom, Diaesitys, Video,Yksittäinen
Valopöytä: Kyllä
Histogrammi katseluasetuksessa: Kyllä
Kuvaustiedot: Off / On
Poisto/suojaus/kopiointi-toiminnot
Poistotoiminnot: Yksittäinen, kaikki, valitut
Suojaustoiminnot: Yksittäinen kuva, valitse kuva,kaikki kuvat, suojauksen nollaus (yksi/ kaikki valittu)
RAW-datan editointi: Kyllä
Sepia: Kyllä
Mustavalko: Kyllä
Koon muuttaminen: Kyllä
Värikylläisyydensäätö: Kyllä
Varjonsäätö: Kyllä
Hienosäätö: Kyllä
e-muotokuva: Kyllä
Kameran kielivalikot: Suomi, ruotsi, englanti, ranska,saksa,espanja, italia, venäjä, tsekki, hollanti, tanska,puola,portugali, norja, kroatia, slovenia, unkari, kreikka, slovakia, turkki,latvia, eesti, liettua, ukraina, serbia
Fn-painike: Kyllä
Omat asetukset: Neljä asetusta tallennettavissa(Voidaan asettaa ohjelmavalintakiekolle)
Nollaus tehdasasetuksiin: Täysi / Standardi
Ohjelmoitava painike: Kyllä
Media: SD-muistikortti (SDHC-, SDXC-, UHS-I-yhteensopiva)Class 6 -luokan kortti suositeltava videokuvaukseen
HDMI: Kyllä Microliitäntä(D-tyyppi)
USB 2.0 High Speed: Kyllä
Yhdistetty V- & USB-ulostulo: Kyllä NTSCtai PAL valittavissa
Langaton yhteys: FlashAir, Yhteensopiva Eye-Fi-kortinkanssa, Bluetooth
Liitäntä: Lisävarusteportti 2
Akku/paristo: BLS-5 Li-Ion -akku (mukana) Lithium-Ion -akku(CR-V3 ei yhteensopiva)
Torkku: Saatavilla (1 min., 3min., 5min.)
Lämpötila: 0 - 40 °Ckäyttölämpötila / -20 - 60°C varastointilämpötila
Kosteus: 30 - 90 % käyttökosteus / 10 -90 % varastointikosteus
Ulkomitat (LxKxS): 110.5 x 63.7 x 38.2 mm (ilman ulkoneviaosia)
Paino: 325 g (sisältää paristotja muistikortin), 279 g (runko)


text:
VaaHo 11.4.2019 Asoy vastuu osakas hiekoituksesta | asoyriidat.fi
Korvausvastuu liukastumisesta?
Asunto-osakeyhtiölain mukaan yhtiön on huolehdittava kiinteistön turvallisuudesta. Talvikunnossapidosta voidaan sopia niin, että osakkaat hoitavat sen. Sopimuksen on kuitenkin oltavat selvä ja hyväksytty yhtiökokouksessa tai hallituksessa. Alla taloyhtiön vakuutusyhtiö oli kieltäytynyt korvaamasta henkilön vahinkoja koska katsoi, että vastuu oli siirtynyt osakkaille. Oikeus kuitenkin katsoi, ettei sellaista sitovaa sopimusta ollut syntynyt hiekottamisesta. Näin ollen taloyhtiö katsottiin korvausvelvolliseksi kun ei ollut huolehtinut hiekoittamisesta.
According to the Housing Companies Act, the company must ensure the security of the property. Winter maintenance can be agreed upon by the shareholders. However, the agreement must be clear and approved by the general meeting or the board of directors. Below, the housing company's insurance company had refused to compensate for personal injury because it considered that the liability had passed to the shareholders. However, the court held that such a binding agreement had not resulted from sanding. Consequently, the housing association was considered liable for failure to provide sanding.
Asiassa on riidatonta, ettei liukkauden torjunnasta ole tehty päätöstä yhtiön hallintoelimissä eikä asiasta ole tehty muutakaan kirjallista sopimusta osakkaiden kesken, toisin kuin ennakkotapauksessa KKO 1995:169, jossa vahingon kärsinyt osakas oli yhtiökokouksessa ollut sopimassa siitä, että osakkaat huo- lehtivat talkootyönä pihan hiekoittamisesta kustannusten säästämiseksi. Tässä tapauksessa piha-alueen hiekoittamisesta ei ole myöskään määräystä yhtiöjärjestyksessä.
Sanotussa vapaaehtoisuuteen perustuvassa järjestelyssä yhtiön hallitus on joka tapauksessa ollut velvollinen valvomaan liukkaudentorjunnan toteutumista ja ryhtymään tarvittaessa toimenpiteisiin liukastumisten estämiseksi. Liukkauden ja hiekoitustarpeen valvonta on jäänyt sattumanvaraiseksi eikä järjestely ole ollut turvallisuuden kannalta riittävä. Asiassa ei ole väitetty, että kyse olisi ol- lut ennalta-arvaamattomasta olosuhteesta johtuvasta liukkaudesta.
Asunto-osakeyhtiön vahingonkorvausvelvollisuudesta osakkeenomistajalle tai muulle henkilölle on säädetty asunto-osakeyhtiölain 24 luvun 6 §:n 1 momen- tissa. Lain esitöiden mukaan yhtiön vastuuta koskeva säännös voi tulla sovel- lettavaksi esimerkiksi, jos yhtiön edustajan asunto-osakeyhtiölain vastaisesta toimenpiteestä tai laiminlyönnistä aiheutuu vahinkoa osakkeenomistajalle tai sivulliselle (HE 24/2009 vp s. 280). Pykälän 2 momentin mukaan vahinko kat- sotaan aiheutetuksi huolimattomuudesta, jollei yhtiö osoita menetelleensä huo- lellisesti.
Tässä tapauksessa yhtiön hallitus on kiinteistön pidosta vastaavana tahona laiminlyönyt valvoa liukkaudentorjunnan toteutumista eikä se ole ryhtynyt tarvittaviin toimenpiteisiin liukastumisten estämiseksi. Se, että hallitus on osakkaille jaetuilla tiedotteilla ja että hallituksen jäsenet ovat osakkaita tavatessaan todistaja Pxxxxxen kertomalla tavalla (tuomion sivu 11) kehottaneet osakkaita hiekoittamaan pihaa, ei osoita
yhtiön menetelleen huolellisesti, vaan liukkauden ja hiekoitustarpeen valvonta on jäänyt edellä kerrotuin tavoin sattumanvaraiseksi. Yhtiö on siten lainkohdan tarkoittamalla tavalla menetellyt huolimattomasti, koska se ei ole kyennyt osoittamaan menetelleensä huolellisesti. Yhtiö
on velvollinen suorittamaan Kxxxxlle korvausta nilkkavamman
aiheuttamasta tilapäisestä haitasta.
Hiekottaminen, liukastuminen, korvausvastuu,
Antamispäivä 11.4.2019
Diaarinumero S 17/302
Etelä-Pohjanmaan käräjäoikeuden tuomio 10.2.2017 nro 1656 (liitteenä)
Valittajat As Oy Kxxxxxeen Mxxxxxxxx Oxx Vakuutus Oy
Vastapuoli Kxxxx Axxxx Kxxxx
As Oy Kxxxxxeen Mxxxxxxxx ja Oxx Vakuutus Oy (jäljempänä valittajat) ovat vaatineet, että käräjäoikeuden tuomio kumotaan ja Kxxxx Axxxx Kxxxxn kanne hylätään ja toissijaisesti, että ainakin tilapäisestä haitasta tuomittua korvausta alennetaan. Lisäksi Oxx Vakuutus Oy on vaatinut, että Kxxxx velvoite- taan korvaamaan vakuutusyhtiön asianosaiskulut käräjäoikeudesta 8.878 eurolla ja hovioikeudesta 1.540 eurolla, molemmat määrät laillisine korkoineen.
Valittajat ovat hovioikeudessa toistaneet käräjäoikeudessa esittämänsä perusteet.
Valituksessa on erityisesti esitetty, että käräjäoikeuden ratkaisu on pihahiekoitusta koskevan sopimuksen syntymisedellytysten osalta oleellisesti tiukempi kuin korkeimman oikeuden ennakkopäätöksestä KKO 1995:169 ilmenevä kannanotto. Olosuhteet ovat nyt ratkaistavana olevassa asiassa muutoin samat paitsi vahingonkärsinyt Kxxxx ei ole ollut läsnä yhtiökokouksessa, jossa asiasta on keskusteltu.
Tässä tapauksessa liukkaudentorjunta on kuulunut kaikille asunto-osakeyhtiön osakkaille. Osakkaat ovat taloudellisesti hyötyneet yhteishuollosta. Kxxxx on jo ennen hallituksen tiedotettakin ollut tietoinen siitä, että osakkaat hoitavat hiekoituksen. Hallituksen tiedote osakkaille on ollut riittävä muistutus asiasta eikä voida edellyttää, että hallitus tiedottaa osakkaita todisteellisesti. On epäuskottavaa, ettei tiedotetta olisi jaettu Kxxxxlle. Kxxxxn väite siitä, että osakkaille olisi kuulunut ainoastaan oman portaan edustan hiekoitus on keinotekoinen ja epäuskottava.
Riippumatta siitä, sovelletaanko tapaukseen asunto-osakeyhtiölain vahingonkorvausvastuuta koskevaa säännöstä tai vahingonkorvauslakia, olennaista on hiekoitussopimuksen ja hallituksen toimimisvelvollisuuden suhde. Hiekoituksen toteutunut taso yhtiössä on ollut sekä osakkaiden että hallituksen tiedossa. Kun asiaan ei puututa, vaan vastaanotetaan kustannussäästöstä syntyvä taloudellinen hyöty, tilanne hyväksytään. Tällöin ei ole myöskään vahingonkor- vausvelvollisuutta.
Kxxxxlle aiheutunut vamma ei ole nilkkavammaksi vaikea. Kyse on murtumasta, joka on vaatinut leikkaushoitoa. Se saattaa poiketa joistakin siirtyneistä murtumista siten, että luita on aseteltu paikoilleen kolme kertaa. Henkilövahinkoasiain neuvottelukunnan suosituksissa tai liikennevahinkolautakunnan oh- jeissa iälle ei ole annettu merkitystä tilapäisen haitan arvioinnissa.
Käräjäoikeus on virheellisesti antanut merkitystä sille, että Kxxxx on perussairauksiensa vuoksi ohjattu tavanomaista hoitoa pidemmäksi ajaksi terveyskes- kuksen vuodeosastolle. Tältä osin hoidon ja liukastumisvamman välillä ei ole sellaista syy-yhteyttä, jota henkilövahinkokorvausten osalta edellytetään. Tilapäisen haitan määrittelyssä ei saa ottaa huomioon hoitoajan sitä osuutta, joka johtuu pikemminkin ikääntymisestä ja perussairauksista kuin liukastumisesta. Sanottu syy-yhteyden puuttuminen käy ilmi todistaja Hxxxx Pxxxxx lausun- nosta ja kertomuksesta.
Kxxxxn oireilussa on kyse muustakin kuin aiheutuneesta vammasta. Tämä käy ilmi esimerkiksi kirjallisena todisteena esitetystä Kuusiokuntien terveyskes- kusyhtymän yleislääketieteen kertomuksen kirjauksesta 27.4.2015, jossa on viitattu psyykkiseen osatekijään. Pxxxxxän mukaan Kxxxxn vamma sijoittuu henkilövahinkoasiain neuvottelukunnan suosituksissa asteikolle ”olennaista haittaa”, jota koskevan korvauksen enimmäismäärä on 2.000 euroa. Enimmäis- määrääkin on tässä tapauksessa vaikea perustella.
Vakuutusyhtiö on ilmoittanut, ettei sillä ole lausuttavaa Kxxxxn asiamiehen hovioikeudessa esittämästä oikeudenkäyntikululaskusta.
Kxxxx on vaatinut, että valitus hylätään ja valittajat velvoitetaan yhteisvastuullisesti korvaamaan hänen oikeudenkäyntikulunsa hovioikeudesta 3.348 eurolla laillisine viivästyskorkoineen.
Käräjäoikeuden tuomion lopputulos on oikea.
Valittajien väittämää sopimusta, jolla kunnossapitovastuu pihahiekoituksen ja liukkaudentorjunnan osalta olisi siirtynyt osakkeenomistajille, ei ole olemassa. Pihahiekoitus kuuluu kiinteistön ylläpitoon ja on siten asunto-osakeyhtiölain tarkoittamaa taloyhtiölle kuuluvaa kunnossapitovastuuta.
Käräjäoikeuden olisi pitänyt perustaa tuomittu korvausvastuu ensisijaisesti sii- hen, että taloyhtiön yhteisen piha-alueen hiekoitus on katsottava asunto-osake-yhtiölain 4 luvun 1 ja 2 §:ien tarkoittamaksi kunnossapitovastuuksi, josta tässä tapauksessa vastaa taloyhtiö, koska kunnossapitovastuuta ei ole yhtiöjärjestyk- sen määräyksellä siirretty osakkeenomistajille. Kunnossapitovastuun tulee käydä ilmi yhtiöjärjestyksestä, mikäli siitä määrätään laista poikkeavalla tavalla, ja osakkeenomistajan tai muun tahon tulee pystyä vaikeuksitta selvittä- mään, kuinka kunnossapitovastuu kulloinkin jakautuu. Asunto-osakeyhtiön hallituksen ohjeistus ei voi ohittaa yhtiöjärjestyksessä määräämisen vaatimus- ta. Joka tapauksessa asiassa ei ole näytetty, että väitetty sopimus sitoisi Kxxxxa.
Vaikka asiassa ei soveltuisikaan asunto-osakeyhtiölain mukainen kunnossapitovastuun jako ja vaikka katsottaisiin, että yhtiön ja osakkeenomistajien välille on syntynyt väitetty sopimus, on korvausperusteen joka tapauksessa katsottava olevan olemassa. Kxxxx ei ole toiminut tuottamuksellisesti tai ainakin hänen jo vahinkohetkellä olemassa ollut sairautensa, eli vasemman käden hemipareesi, on tosiasiallisesti estänyt sopimuksen täyttämisen ja näin ollen Kxxxx on sosiaalista suoritusestettä, ylivoimaista estettä tai liikavaikeutta koskevien sopimusoikeudellisten periaatteiden mukaisesti sopimustuottamuksesta vapaa.
Valittajat eivät ole valituksessaan esittäneet mitään sellaista, mikä antaisi aiheen alentaa käräjäoikeuden tilapäisestä haitasta tuomitsemaa korvausta. Käräjäoikeus on kuitenkin soveltaessaan asunto-osakeyhtiölain 24 luvun 6 §:n vahingonkorvausta koskevaa säännöstä jättänyt huomioimatta käännetyn todis- tustaakan. Kyse ei ole pelkästään siitä, että taloyhtiö on rikkonut asunto-osakeyhtiölain säännöksiä, jotka koskevat asunto-osakeyhtiön toiminnan keskeisiä periaatteita, kunnossapitovastuuta, asunto-osakeyhtiön hallituksen vastuuta ja toimimis- ja valvontavelvollisuutta sekä yhtiöjärjestyksen säännöksiä. Kxxxxn liukastumisvahingon on katsottava aiheutuneen taloyhtiön huolimattomuudes- ta, koska se ei ole näyttänyt toimineensa huolellisesti.
Käräjäoikeuden tuomitsema korvausmäärä on henkilövahinkoasiain neuvotte- lukunnan korvaussuositusten kohtien 8.12.2 (1.500 – 2.500 euroa) ja 8.12.3 (3.500-6.000 euroa) puolivälistä. Korvaussuositusten perustelujen mukaan keskimääräinen korvaus nilkkamurtumasta on 2.702 euroa ja mediaani 2.100 eu- roa. Kxxxxn nilkkamurtuman on katsottava olevan keskimääräistä murtumaa vaikeampi ja sijoittuvan siten suositusten mukaisen korvausjakauman 75 %:n yläfraktiiliin, jolloin korvausmäärä olisi 2.961 euroa. Yksilöllinen vahinkoherkkyys ei ole henkilövahingoissa korvausvastuuta lieventävä seikka. Näin ollen Kxxxxn perussairauksille ei voida antaa merkitystä asiassa. Kxxxxn nilkka- murtuma on edellyttänyt keskussairaalatasoista leikkaushoitoa ja sairaalassaoloa (17.1. – 19.1.2015), minkä lisäksi hän on nilkkavammansa vuoksi ollut terveyskeskuksen osastolla potilaana ja kuntoutettavana 19.1.-25.2.2015. Kxxxx on kotiutettu oltuaan hoidettavana yhteensä päivää vaille kuusi viikkoa, minkä jälkeen nilkan kuntoutusta on jatkettu fysioterapialla, joka on jatkunut yli kolme kuukautta tapahtumasta. Kxxxx on 16.6.2016, eli lähes puolitoista vuotta tapahtumasta, käynyt nilkan jäykkyyden vuoksi lääkärillä.
Kxxxx on määrällisesti paljoksunut vakuutusyhtiön asianosaiskuluvaatimusta käräjäoikeudesta 7.870 euroa ylittävältä osalta. Hovioikeuden osalta Kxxxx on määrällisesti hyväksynyt vakuutusyhtiön asianosaiskuluvaatimuksen.
Kxxxx on vastauksessaan vaatinut, että hovioikeus pyytää asiassa asiantuntija- lausunnon hänen nilkkavammansa vaikeusasteesta ja vamman sijoittumisesta henkilövahinkoasiain neuvottelukunnan ohjeistuksen mukaiseen korvausasteikkoon (kohta 8.12 nilkkavamma alakohtineen), hänen terveyskeskushoito- jaksonsa syy-yhteydestä vahinkoon sekä hänen vasemman kätensä hemipareesin vaikutuksesta hänen hiekoituskykyynsä.
Käräjäoikeus on käsittelyratkaisullaan 31.5.2016 hylännyt Kxxxxn pyynnön asiantuntijalausunnon hankkimisesta katsoen, ettei asiantuntijalausunnolla ole saatavissa merkittävää lisäselvitystä asiassa. Hovioikeus hyväksyy tältä osin käräjäoikeuden käsittelyratkaisun perustelut.
Hovioikeus hylkää pyynnön asiantuntijalausunnon hankkimisesta.
Pyyntö pääkäsittelyn toimittamisesta
Valittajat ovat pyytäneet pääkäsittelyn toimittamista näytön uudelleen arvioi- miseksi. Käräjäoikeuden henkilötodisteluun perustuvaa näytön arviointia ei ole riitautettu yksilöidysti muutoin kuin, että Kxxxxn kertomus siitä, ettei hän ollut saanut hallituksen hiekoittamista koskevaa tiedotetta ja että hiekoittaminen oli-si koskenut vain oman portaan edustaa, on epäuskottava. Myös Kxxxx on vastauksessaan pyytänyt pääkäsittelyn toimittamista ja viitannut pyyntöönsä asiantuntijalausunnon hankkimisesta ja asiantuntijan kuulemisesta hovioikeu- dessa.
Koska hiekoitusvastuun osalta kyse on asian oikeudellisesta arvioinnista ja tosiseikat, joihin asian ratkaiseminen perustuu, ovat jäljempänä hovioikeuden perusteluista ilmenevällä tavalla riidattomat ja koska asiantuntijalausunnon hankkimista ja asiantuntijan kuulemista hovioikeudessa ei ole pidetty tarpeellisena, asiassa ei ole tarpeen toimittaa pääkäsittelyä.
Tilapäistä haittaa koskevan korvauksen osalta riitaista on Kxxxxn nilkkavamman vaikeusaste ja terveyskeskushoitojakson syy-yhteys vahinkoon. Tilapäistä haittaa koskevan korvauksen määräämisessä on kysymys harkinnanvaraisesta asiasta. Vamman laadusta, sen vaikeusasteesta sekä hoidon laadusta ja kestosta samoin kuin tilapäisen haitan kestosta on esitetty kirjallisesti kattavaa lääketieteellistä selvitystä mukaan lukien professori Pxxxxxän asiantuntijalausunto 8.1.2016. Pxxxxxää on kuultu käräjäoikeudessa teemasta ”kirjallisesta lausun- nosta ilmenevät lääketieteelliset kysymykset”. Ilmoitettu teema huomioon ot- taen ja se, että asiantuntija ensisijaisesti antaa lausuntonsa kirjallisesti, hovioi- keus katsoo, ettei Pxxxxxän henkilökohtainen kuuleminen asiassa ole tarpeen.
Asiassa ei ole väitetty, että Pxxxxxän antama kirjallinen lausunto olisi epäselvä tai puutteellinen. Asiassa on kirjallisesti esitetty kattavaa lääketieteellistä selvi- tystä Kxxxxn vammasta, sen laadusta, vamman hoidosta ja hoidon kestosta sekä vammasta aiheutuneen tilapäisen haitan kestosta. Näin ollen asiassa ei ole tar- peen toimittaa pääkäsittelyä myöskään korvauskysymyksen osalta.
Pyyntö pääkäsittelyn toimittamisesta hylätään.
Asian tausta ja kysymyksen asettelu
Käräjäoikeuden tuomion sivulle 9 on kirjattu riidattomaksi, että Kxxxx on 17.1.2015 liukastunut taloyhtiön yhteisellä piha-alueella ja hänen vasempaan nilkkaansa on tullut bimalleolaarimurtuma. Riidatonta on myös, että yhtiön liukkaudentorjunnassa on ollut puutteita. Edelleen on riidatonta, että Kxxxx ei ole ollut läsnä yhtiökokouksessa, jossa piha-alueen hiekoittamisesta on keskusteltu. Niin ikään on riidatonta, että liukkaudentorjunnasta ei ole tehty päätöstä yhtiön hallintoelimissä, eikä sitä koskevaa kirjausta ole yhtiöjärjestyksessä.
Hovioikeudessa on kysymys siitä, onko asunto-osakeyhtiö vastuussa sen piha- alueella osakkaalle tapahtuneesta liukastumisvahingosta vai onko yhtiö vapau- tunut korvausvastuusta väitetyn hiekoitussopimuksen perusteella. Mikäli kat- sotaan, että yhtiö on vastuussa vahingosta, ratkaistavaksi tulee lisäksi tilapäisen haitan korvausmäärää koskeva kysymys. Riitaista on Kxxxxlle aiheutuneen vamman vaikeusaste ja tilapäisen haitan kesto ja tähän liittyen se, onko Kxxxxn sairaalahoito terveyskeskuksen vuodeosastolla ollut kaikilta osin syy-yhteydessä vahinkoon.
Maankäyttö- ja rakennuslain 166 §:n 1 momentin mukaan rakennus ympäristöineen on pidettävä sellaisessa kunnossa, että se jatkuvasti täyttää terveellisyyden, turvallisuuden ja käyttökelpoisuuden vaatimukset, eikä aiheuta ympäristöhaittaa. Korkein oikeus on ennakkopäätöksessään KKO 2010:28 (kohta 2) viitannut ratkaisuunsa KKO 1989:114 todeten, että kiinteistön tai rakennuksen tulee olla tarkoituksensa mukaisessa käytössä turvallinen ja että omistajalle kuuluu huolenpito siitä, ettei kiinteistön tai rakennuksen turvallisuus vaarannu. Vahinkotapauksissa kiinteistön tai rakennuksen hoidosta ja kunnossapidosta vastaavan on vastuusta vapautuakseen tullut näyttää menetelleensä huolenpidossaan huolellisesti tai osoittaa jokin vastuupiirinsä ulkopuolelle jäävä syy vahinkotapahtumalle.
Vastuu yhtiön piha-alueen turvallisuudesta ja käyttökelpoisuudesta kuuluu siten edellä tarkoitetun maankäyttö- ja rakennuslain säännöksen perusteella rakennuksen omistajalle, eli tässä tapauksessa asunto-osakeyhtiölle.
Vuoden 2010 asunto-osakeyhtiönlain muutokseen johtaneissa esitöissä on todettu, että vakiintuneen käsitteistön mukaan kiinteistönhoito on osa kiinteistön ylläpitoa. Esitöiden mukaan myös kunnossapito on kiinteistön ylläpitoon kuuluvaa toimintaa. Kunnossapito sisältää paitsi juoksevat pienet korjaukset ja vuosikorjaukset, myös suuremmat korjaushankkeet, jossa kiinteistön laatutasoa ei kuitenkaan olennaisesti muuteta (peruskorjaukset), (HE 24/2009 vp s.
72-73) . Liukkaudentorjunta ei siten ole asunto-osakeyhtiölain 4 luvussa tarkoitettua kunnossapitoa, vaan kiinteistön hoitoon kuuluvaa kiinteistön pitoa.
Harkittaessa sitä, kenen vastuulle piha-alueen turvallisuus tässä tapauksessa ensisijaisesti kuuluu, sovellettavaksi tulevat asunto-osakeyhtiölain 7 luvun säännökset. Asunto-osakeyhtiölain 7 luvun 2 §:n 1 momentin mukaan yhtiön hallitus huolehtii paitsi yhtiön hallinnosta myös kiinteistön ja rakennusten pidon ja muun toiminnan asianmukaisesta järjestämisestä. Sanotun luvun 17 §:n mukaan isännöitsijä huolehtii kiinteistön ja rakennusten pidosta ja hoitaa yhtiön muuta päivittäistä hallintoa hallituksen antamien ohjeiden ja määräysten mukaisesti. Asunto-osakeyhtiölain muutokseen johtaneissa esitöissä (HE 24/2009 vp s. 153) on todettu, että laissa säädetyn tarkoituksen ja toimintamuodon vuoksi asunto-osakeyhtiön hallitukselle kuuluu aina kiinteistön ja rakennusten pidon järjestäminen. Vastaavasti isännöitsijän osalta hallituksen esityksessä on todettu, että asunto-osakeyhtiössä isännöitsijälle kuuluu aina kiinteistön ja rakennusten pito (s. 161). Esitetystä selvityksestä käy ilmi, että asunto-osakeyhtiöllä ei ole ollut isännöitsijää, vaan hallitus on hoitanut myös isän- nöitsijän tehtäviä.
Asunto-osakeyhtiön hallitukselle on siten kiinteistön ja rakennuksen pidosta ja sen myötä myös kiinteistön hoidosta vastaavana tahona kuulunut huolehtia hiekoittamisen asianmukaisesta järjestämisestä ja myös valvoa sen toteutumis- ta sekä tarpeen mukaan ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin liukastumisten estä- miseksi.
Vastuu vahinkotapahtumasta
Nyt kysymyksessä olevassa vahinkotapahtumassa on kyse henkilövahingosta, joka on aiheutunut puutteellisesta liukkaudentorjunnasta taloyhtiön piha- alueella. Valittajien mukaan osakkaiden kesken on yhtiökokouksessa käydyn keskustelun perusteella syntynyt sopimus siitä, että osakkaat hoitavat piha- alueen hiekoittamisen yhdessä. Valittajat ovat myös vedonneet siihen, ettei ku- kaan osakkaista ole vastustanut järjestelyä, josta osakkaita on myös ohjeistettu osakkaille jaetuissa tiedotteissa (vastaajien/valittajien kirjallinen todiste 1).
Tarkastelun kohteeksi tulee se, onko asunto-osakeyhtiön hallitus vapautunut sille lain mukaan kuuluvasta vastuusta valittajien esittämällä tavalla. Tältä osin hovioikeus toteaa, että kun on kysymys laissa ja oikeuskäytännössä vahvistetun vastuun, eli tässä tapauksessa liukkaudentorjuntavastuun siirtämisestä so- pimusteitse kiinteistön pidosta yhtiössä vastaavilta tahoilta osakkaille, on perusteltua edellyttää, että järjestely toteutetaan niin, ettei jää epäselvyyttä siitä, kenen vastuulla liukkaudentorjunta kullakin hetkellä on ja kenen vastuulla on valvoa liukkaudentorjunnan toteutumista ja ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin liukastumisten estämiseksi.
Asiassa on riidatonta, ettei liukkauden torjunnasta ole tehty päätöstä yhtiön hallintoelimissä eikä asiasta ole tehty muutakaan kirjallista sopimusta osakkaiden kesken, toisin kuin ennakkotapauksessa KKO 1995:169, jossa vahingon kärsinyt osakas oli yhtiökokouksessa ollut sopimassa siitä, että osakkaat huolehtivat talkootyönä pihan hiekoittamisesta kustannusten säästämiseksi. Tässä tapauksessa piha-alueen hiekoittamisesta ei ole myöskään määräystä yhtiöjärjestyksessä.
Käräjäoikeuden tuomion sivulle 11 kirjattujen todistajien Pxxxx Jxxxxx Pxxxxxxxx ja Sxxxx Jxxxx Pxxxxx kertomusten uskottavuutta ei ole valituksessa riitautettu. Kertomuksista käy ilmi, että hiekoittaminen on perustunut vapaa- ehtoisuuteen. Esitetystä selvityksestä käy ilmi, että kaikki osakkaat eivät ole osallistuneet hiekoittamiseen eikä hiekoituskerroista ja -vuoroista ole sovittu tai määrätty. Osakkaat ovat hiekoittaneet pihaa tarpeen mukaan. Hovioikeus katsoo käräjäoikeuden tavoin, että osakkaille osoitettu hiekoittamista koskeva tiedote on ollut luonteeltaan ohjeellinen eikä se ole ollut osakkaita velvoittava.
Sanotussa vapaaehtoisuuteen perustuvassa järjestelyssä yhtiön hallitus on joka tapauksessa ollut velvollinen valvomaan liukkaudentorjunnan toteutumista ja ryhtymään tarvittaessa toimenpiteisiin liukastumisten estämiseksi. Liukkauden ja hiekoitustarpeen valvonta on jäänyt sattumanvaraiseksi eikä järjestely ole ollut turvallisuuden kannalta riittävä. Asiassa ei ole väitetty, että kyse olisi ollut ennalta-arvaamattomasta olosuhteesta johtuvasta liukkaudesta.
Hovioikeus katsoo, ettei asiassa ole näytetty, että vastuu liukkaudentorjunnasta olisi valittajien väittämällä tavalla siirtynyt hallitukselta osakkaille. Yhtiön hallitus on käräjäoikeuden toteamin tavoin laiminlyönyt valvonta- ja toimimisvel- vollisuutensa. Laiminlyönnin vuoksi Kxxxxlle on yhtiön piha-alueella tapahtuneesta liukastumisesta aiheutunut nilkkavamma.
Asunto-osakeyhtiön vahingonkorvausvelvollisuudesta osakkeenomistajalle tai muulle henkilölle on säädetty asunto-osakeyhtiölain 24 luvun 6 §:n 1 momentissa. Lain esitöiden mukaan yhtiön vastuuta koskeva säännös voi tulla sovellettavaksi esimerkiksi, jos yhtiön edustajan asunto-osakeyhtiölain vastaisesta toimenpiteestä tai laiminlyönnistä aiheutuu vahinkoa osakkeenomistajalle tai sivulliselle (HE 24/2009 vp s. 280). Pykälän 2 momentin mukaan vahinko katsotaan aiheutetuksi huolimattomuudesta, jollei yhtiö osoita menetelleensä huo- lellisesti.
Tässä tapauksessa yhtiön hallitus on kiinteistön pidosta vastaavana tahona laiminlyönyt valvoa liukkaudentorjunnan toteutumista eikä se ole ryhtynyt tarvittaviin toimenpiteisiin liukastumisten estämiseksi. Se, että hallitus on osakkaille jaetuilla tiedotteilla ja että hallituksen jäsenet ovat osakkaita tavatessaan todistaja Pxxxxxen kertomalla tavalla (tuomion sivu 11) kehottaneet osakkaita hiekoittamaan pihaa, ei osoita yhtiön menetelleen huolellisesti, vaan liukkauden ja hiekoitustarpeen valvonta on jäänyt edellä kerrotuin tavoin sattumanvaraiseksi. Yhtiö on siten lainkohdan tarkoittamalla tavalla menetellyt huolimattomasti, koska se ei ole kyennyt osoittamaan menetelleensä huolellisesti. Yhtiö on velvollinen suorittamaan Kxxxxlle korvausta nilkkavamman aiheuttamasta tilapäisestä haitasta.
Kivusta ja särystä sekä muusta tilapäisestä haitasta suoritettava korvaus määrä- tään vahingonkorvauslain 5 luvun 2c §:n mukaan ottamalla huomioon erityi- sesti henkilövahingon laatu ja vaikeusaste, sen edellyttämän hoidon laatu ja kestoaika sekä haitan kestoaika. Korvaus kivusta ja särystä sekä muusta tila- päisestä haitasta suoritetaan henkilövahingon ilmenemisestä siihen ajankoh- taan saakka, jolloin vahinkoa kärsineen terveydentila on vahingon jälkeen joko palannut ennalleen tai korvaus pysyvästä haitasta voidaan määrittää tai tervey- dentila on muutoin vakiintunut (HE 167/2003 vp s. 35).
Oikeuskirjallisuudessa on todettu, että Suomessa aineettomien henkilövahin- kojen korvaamisessa ei tavoitella täysin yksilösidonnaista korvauksen määrit- tämistä, vaan korvaustasoja on pyritty objektivoimaan. Toisaalta on huomatta- va, ettei subjektiivisten arviointiperusteiden merkitystä ole kokonaan sivuutet- tu (Hemmo, Mika: Vahingonkorvausoikeus, 2005, s. 174).
Liukastumisesta on aiheutunut Kxxxxlle nilkan molempien kehräsluiden murtuma. Esitetyn selvityksen mukaan murtumavamma on vaatinut leikkaushoitoa ja jalka on ollut kipsisaappaassa kuusi viikkoa. Kxxxxn perussairauksien vuoksi hänet on siirretty nilkan jatkokuntoutukseen terveyskeskuksen vuodeosastolle (Etelä-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin epikriisi 17.1.2015 – 2.3.2015 ja Kuusio- kuntienterveyskeskuksen epikriisi 19.1.-27.4.2015, kantajan kirjalliset todisteet 10 ja 11). Kxxxx on ollut hoidettavana terveyskeskuksen vuodeosastolla 25.2.2015 saakka, eli sairaala- ja vuodeosastohoitojakso on kestänyt melkein kuuden viikon ajan.
Professori Pxxxxxän asiantuntijalausunnon johtopäätöksissä on todettu, että terveyskeskuksen vuodehoito on ollut tarpeen potilaan perussairauksien vuoksi ja että toiminnallinen toipuminen on tapahtunut alle kolmessa kuukaudessa (vastaajien/valittajien kirjallinen todiste 8).
Kxxxxn perussairaudet ovat edellä todetuin tavoin osaltaan vaikuttaneet hoidon kestoon. Oikeuskäytännössä on katsottu, että vahingon aiheuttajan korvausvastuuta ei yleensä voida rajoittaa vain sillä perusteella, että vahingonkärsijällä on ollut ennestään sairaus tai ruumiinvamma, joka on myötävaikuttanut vahingon syntymiseen tai sen laajuuteen.
Henkilövahinkoasiain neuvottelukunnan suositusten mukaan paikaltaan siirty- nyt ulko- tai sisäkehräsluun murtuma, joka vaatii leikkaushoitoa ja aiheuttaa ti- lapäistä haittaa 4-6 viikkoa, sijoittuu luokkaan 8.12.2. Paikaltaan siirtynyt ja pirstalainen ulko- tai sisäkehräsluun murtuma, joka vaatii leikkaushoitoa ja ai- heuttaa tilapäistä haittaa 4-8 viikkoa, sijoittuu luokkaan 8.12.3. Tässä tapauk- sessa on kysymys molempien kehräsluiden murtumasta, joka on vaatinut leik- kaushoitoa ja jossa luita on jouduttu kolmesti asettamaan sijoilleen. Tilapäistä haittaa on ollut selvästi yli kuuden viikon ajan, koska Kxxxxn vuodehoitojakso on jo sinällään kestänyt melkein kuusi viikkoa.
Varsinaisten hoitotoimenpiteiden lisäksi nilkkaa on kuntoutettu, muun muassa fysikaalisella hoidolla. Nilkan on todettu olevan edelleen jäykkä ja haittaavan arjen toimintaa ja liikuntaa vielä kesäkuussa 2016 (Yleislääketieteen epikriisi 16.6.2016, kantajan/Kxxxxn kirjallinen todiste 15).
Esitetyn selvityksen perusteella Kxxxxn nilkkavamma sijoittuu suositusten luokkien 8.12.2. ja 8.12.3 puoliväliin. Tämä tarkoittaa, että korvaustaso on 2.500 – 3.500 euroa. Esitettyyn selvitykseen nähden käräjäoikeuden tuomitse- ma korvaus tilapäisestä haitasta on kohtuullinen eikä sitä ole aihetta alentaa.
Asian näin päättyessä As Oy Kxxxxxeen Mxxxxxxxx ja Oxx Vakuutus Oy ovat yhteisvastuullisesti velvollisia korvaamaan Kxxxxn määrältään riidattomat oikeudenkäyntikulut hovioikeudesta laillisine viivästyskorkoineen.
As Oy Kxxxxxeen Mxxxxxxxx ja Oxx Vakuutus Oy velvoitetaan yhteisvastuul- lisesti korvaamaan Kxxxx Axxxx Kxxxxn oikeudenkäyntikulut hovioikeudesta
3.348 eurolla korkolain 4 §:n 1 momentin mukaisine viivästyskorkoineen siitä lukien, kun kuukausi on kulunut hovioikeuden tuomion antamisesta.
Muutosta tähän ratkaisuun saadaan hakea korkeimmalta oikeudelta valittamal-la vain, jos korkein oikeus niillä erityisillä perusteilla, jotka ilmenevät oheises- ta valitusosoituksesta, myöntää valitusluvan.
Valitusosoituksessa tarkoitettu määräaika valitusluvan pyytämiseen ja valituksen tekemiseen päättyy 10.6.2019.
Asian ovat ratkaisseet: hovioikeudenneuvos E.L.H
hovioikeudenneuvosU.L hovioikeudenneuvos S.V
2. lainkäyttöosasto
Käräjätuomari T.O
Käräjätuomari M.H
Käräjätuomari M.K
TUOMIO 17/1656
10.2.2017 L 15/8447
Kantaja Kxxxx, Kxxxx Axxxx
Vastaaja As Oy Kxxxxxeen Mxxxxxxxx
Kxxxx on vaatinut, että käräjäoikeus
1. velvoittaa As Oy Kxxxxxeen Mxxxxxxxxn suorittamaan hänelle vahingonkorvauksena
1.1. kivusta, särystä ja tilapäisestä haitasta 5.000 euroa korkolain 4 §:n 1 momentin mukaisine viivästyskorkoineen 3.7.2015 lukien,
1.2. sairaankuljetus- ja sairaanhoitokuluista ja kylvetyspalveluista 1.108,80 euroa korkolain 4 §:n 1 momentin mukaisine viivästyskorkoineen 3.7.2015 lukien,
1.3. lounaan kotiinkuljetuksen kuljetusosuudesta helmikuun lopulta maaliskuulle 2015 51,12 euroa korkolain 4 §:n 1 momentin mukaisine viivästyskorkoineen 3.7.2015 lukien,
1.4. fysioterapiakuluista 470,50 euroa korkolain 4 §:n 1 momentin mukaisine viivästyskorkoineen 25.10.2016 lukien
2. velvoittaa Oxx Vakuutus Oy:n yhteisvastuullisesti Mxxxxxxxxn kanssa
suoritaamaan Kxxxxlle kohdassa 1 tuomittavat määrät vähennettynä 600 euron omavastuuosuudella ja
3. velvoittaa vastajat yhteisvastuullisesti korvaamaan kantajan oikeudenkäyntikulut myöhemmin esitettävän laskun mukaan korkolain 4
§ 1 momentin mukaisine viivästyskorkoineen kuukauden kuluttua tuomion antamisesta lukien.
Perustelut Kxxxx on 17.1.2015 liukastunut ollessaan matkalla autolleen As Oy Kxxxxxeen Mxxxxxxxxn (taloyhtiö) pihamaalla, talvikunnossapitoalueella, kaatunut ja murtanut nilkkansa. Kxxxx asuu kyseisessä taloyhtiössä. Vakuutusyhtiö on kieltäytynyt maksamasta korvausta, koska taloyhtiö ei ole asiassa korvausvastuussa.
Vakuutusyhtiön päätös on virheellinen.
Asunto-osakeyhtiölain mukaan taloyhtiön yhteisten ulkoalueiden kunnossapitovastuu kuuluu taloyhtiölle, ellei yhtiöjärjestyksessä toisin määrätä. Lain esitöissä ja oikeuskirjallisuudessa on todettu, että kunnossapitoa on yhtiön kiinteistön ylläpitoon kuuluva toiminta, johon pihahiekoitus kuuluu. Taloyhtiötä koskevassa yhtiöjärjestyksessä ei ole kunnossapitovastuusta asunto-osakeyhtiölaista poikkeavia määräyksiä. Pihahiekoitusta ei ole määrätty yhtiöjärjestyksen muutoksella osakkaiden vastuulle. Vastuunjakonormit koskevat rakennusten lisäksi myös esimerkiksi yhteisiä alueita.
Taloyhtiön hallitus on antanut asukkaille tiedotteen, jossa puhutaan ohjeista. Tiedotteessa ei ole mainintaa sopimuksesta eikä sen ehdoista. Sopimuksen syntymisestä ja sisällöstä ei ole esitetty näyttöä. Tiedote asukkaille on vain ohjeen luonteinen, eikä se sido osakkaita, eikä sillä yhtiöjärjestyksen vaatimasta asunto-osakeyhtiölain noudattamisesta.
Kxxxx ei ole konkludenttisesti eikä muutoinkaan hyväksynyt hiekoituskäytäntöä. Taloyhtiön hallituksen antama ohjeistus on pätemätön. Mikäli ohjeistus tulkittaisiin sopimukseksi, niin sopimuksen syntyminen edellyttäisi sopimustahtoa, tahdonilmaisua ja tietoa sopimuksen ehdoista. Kxxxxlla ei ole ollut mitään näistä. Kxxxx ei ole käsittänyt, eikä hänen ole pitänytkään käsittää, että hallituksen ohjeistus merkitsisi sopimusta, jonka perusteella yhtiön vastuu syrjäytyisi vahinkotapauksessa.
Taloyhtiö ei ole tehnyt asiasta mitään virallista yhtiökokouspäätöstä, joka osoittaisi asukkaiden hyväksyneen kyseisen käytännön, Kxxxxlla ei ole ollut edes mahdollisuutta moittia yhtiökokouksen päätöstä. Kxxxxla on ollut oikeus saattaa asia yhtiökokouksen käsiteltäväksi, mutta toimimatta jättäminen ei ole muodostanut konkludenttista hyväksyntää. Taloyhtiöön 31.8.2011 muuttanut Kxxxx ei ole ollut läsnä yhtiökokouksissa, eikä hän ole ollut taloyhtiön hallituksessa. Lainvastaiseen ohjeistukseen ei ole velvollisuutta reagoida eikä reagoimattomuutta voida pitää hiljaisena hyväksymisenä. Väitettyä hiljaista hyväksymistä ei voida myöskään pitää velvoiteoikeudellisten periaatteiden ja oikeustoimilain 36 § huomioiden kohtuullisena.
Taloyhtiön hallituksen tiedote/ohjeistus on pätemätön
asunto-osakeyhtiölain luvun 7:2.2,2 §:n perusteella, koska hallitus tarvitsee yhtiökokouksen päätöksen toimiin, jotka yhtiön koko ja toiminta huomioon ottaen ovat epätavallisia tai laajakantoisia, vaikuttavat olennaisesti osakkeenomistajan asemaan, koska ohjeella on väitetysti luotu osakkaille sitova velvollisuus osallistua ulkoalueiden hiekoitukseen ja kyseessä on eläkeläisten asuttaman taloyhtiö, jossa kaikki eivät pysty tai halua osallistua hiekoitukseen.
Viitattu ennakkotapaus KKO 1995:169 ei sovellu tähän tapaukseen, koska siinä on ollut kysymys vuoden 1926 asunto-osakeyhtiölain soveltamisesta ja mainitun lain 12 §:n mukaan kunnossapitovastuun jaosta voitiin päättää paitsi yhtiöjärjestyksessä, myös yhtiökokouksen päätöksellä. Nykyisen, voimassa olevan asunto-osakeyhtiölain mukaan kunnossapitovastuun jako täytyy tehdä vähintäänkin yhtiöjärjestyksessä. Lisäksi ratkaisussa, toisin kun käsiteltävässä asiassa, kantaja on ollut mukana sopimassa järjestelyä ja siinä yhtiökokouksessa on sovittu/päätetty pihan talvikunnossapidosta. Vakuutus- ja rahoitusneuvonnan (Fxxxx) ohjeilla on vain sallitun oikeuslähteen asema.
Hiekoitus taloyhtiön yhteisellä alueella on laiminlyöty käytännössä täysin. Varsinaiseen kiinteistön hoitoon liittyvät isännöintiasiat taloyhtiössä on hoitanut hallitus. Koska liukkaudentorjunnasta ei ole määrätty
asunto-osakeyhtiölain vaatimalla tavalla yhtiöjärjestystä muuttamalla, on kunnossapitovastuu hiekoituksesta riidattomasti yhtiöllä. Ohjeellinen. hiekoituskäytäntö, joka ei ole ollut kaikkien osakkaiden hyväksymä, ei ole käytännössä toiminut, minkä vuoksi yhtiön hallituksen olisi tullut ryhtyä toimenpiteisiin epäkohdan poistamiseksi. Näin ei ole kuitenkaan toimittu ja Kxxxx on tämän laiminlyönnin johdosta loukannut vakavasti itseään.
Asunto-osakeyhtiölain 24 luvun 6 §:n mukaan yhtiön on korvattava vahinko, jonka yhtiö on myötävaikuttamalla tämän lain tai yhtiöjärjestyksen määräyksen rikkomiseen tahallaan tai
· , huolimattomuudesta aiheuttanut osakkeenomistajalle tai muulle henkilölle. Tapauksessa on rikottu sekä asunto-osakeyhtiön säännöksiä kunnossapitovastuusta ja päätäntävallan käyttämisestä taloyhtiössä sekä yhtiöjärjestyksen 17 §:n määräystä; laiminlyöty
asunto-osakeyhtiölain ja yhtiöjärjestyksen edellyttämä kunnossapito taloyhtiön toimesta ja myös ohjeellisen hiekoituksen valvonta ja näin ollen aiheutettu vahingonkorvauslain 2 luvun 1 §:n mukaisesti tuottamuksellisesti vahinkoa Kxxxxlle. Lainkohdan 2 momentin mukaan vahinko katsotaan aiheutetuksi huolimattomuudesta, jollei yhtiö osoita menetelleensä huolellisesti. Vakuutusyhtiö on korvausvelvollinen vastuuvakuutusehtojen nojalla.
Mikäli 25.11.2013 päivätylle tiedotteelle annettaisiin, vastoin edellä esitettyä, jotain merkitystä asiassa, on huomioitava että Kxxxx on vuonna 2010 sairastanut aivoinfarktin, jonka seurauksena hänelle on jäänyt vasempaan käteen hemipareesi, vasemman käden hitaus ja dysmetria. Kxxxxlla ei ole ollut fyysisiä edellytyksiä osallistua hiekoitustöihin, eikä hän ole omalla laiminlyönnillään myötävaikuttanut vahingon syntymiseen. Häneltä puuttuu tuottamus asiassa; Kxxxxn osalta ei ole
olemassa mitään kiellettyä riskinottoa eikä hänen toimintansa sovi tuottamuksen käsitteen alaan. Kxxxxn sairaus on estänyt väitetyn sopimuksen noudattamisen, mikä on poistanut sopimustuottamuksen. Väitetty sopimus on ollut Kxxxxn kannalta kohtuuton.
Kxxxxn liukastumisesta on seurannut Kxxxxn vasempaan nilkkaan bimalleolaarimurtuma eli molemminpuoleisten kehräsluiden murtuma. Murtuman seurauksena nilkassa on ollut virheasento, joka on edellyttänyt kiireellistä leikkaushoitoa. Murtuma on vaatinut sairaalassaoloa 40 vuorokautta ja nilkka on ollut kipsissä 2.3.2015 saakka. Tämän jälkeenkin Kxxxxn liikkuminen on ollut rajoitettua.
Murtuma on aiheuttanut tilapäistä haittaa yli kolmen kuukauden ajan. Kxxxx on ollut terveyskeskuksessa kuntoutettavana 19.1.-25.2.2015 nimenomaan nilkkamurtuman jatkohoidossa, koska leikkaushoidon jälkiseuranta tapahtuu terveyskeskuksessa. Kxxxx on vamman takia joutunut vielä 1 vuosi 5 kuukautta tapahtuman jälkeen käymään lääkärissä nilkan jäykkyyden vuoksi. Lääkärin mukaan nilkka ei tule entiseen kuntoon ja Kxxxxlle on määrätty hoidoksi fysioterapiaa.
Tilapäisen haitan korvauksen määrässä on otettava korottavana huomioon vamman vakavuus, kiireellinen leikkaushoito, voimakas kipulääkitys, pitkä sairaalahoitoaika ja pitkä kuntoutus. Korvaus tulee määrätä henkilövahinkoasiain neuvottelukunnan suositusten korvausasteikon keskikohdan yläpuolelta. Vaadittua määrää on pidettävä kohtuullisena. Muut korvausvaatimusten perusteet ja määrät ilmenevät kirjallisina todisteina olevista laskuista.
Kxxxx on käynyt lääkärin lähetteellä yksityisellä fysioterapeutilla 1O kertaa, mistä Kxxxxlle on aiheutunut kuluja 390 euroa ja ja terveyskeskuksen fysioterapiassa 7 kertaa; mistä Kxxxxlle on aiheutunut kuuluja 80,50 euroa.
1. Vastaajat ovat vaatineet kanteen hylkäämistä.
2. Vastaajat ovat paljoksuneet tilapäisestä haitasta vaadittua määrää, katsoen oikeaksi määräksi 1.700 euroa. Vastaajat ovat myöntäneet kuluista vaaditut määrät sinänsä oikeiksi.
3. Vastaajat ovat myöntäneet viivästyskorkovaatimukset oikeiksi.
4. Vastaajat ovat kiistäneet fysioterapiakuluja koskevan vaatimuksen perusteeltaan. Vastaajat ovat myöntäneet kulut määrältään oikeaksi vuoden 2015 hoitojen osalta ja jättäneet vuoden 2016 kulujen osalta hoidontarpeen arvioinnin oikeuden harkintaan.
5. Vastaajat ovat vaatineet, että kantaja tulee velvoittaa korvaamaan heidän oikeudenkäyntikulunsa korkolain 4 §:n 1 momentin mukaisine korkoineen kuukauden kuluttua tuomion antamisesta lukien.
Kantaja on liukastunut toisena vastaajana olevan As Oy Kxxxxxeen Mxxxxxxxxn pihamaalla ja murtanut nilkkansa. Asunto-osakeyhtiöllä on ollut vastuuvakuutusosan sisältänyt kiinteistövakuutus toisena vastaajana olevalta Pxxxxxx Vakuutus Oy:ltä.
Taloyhtiön piha-alueen liukkauden torjunnassa on ollut laiminlyöntejä, joiden perusteella se olisi velvollinen suorittamaan vahingonkorvausta muille kuin osakkaille. Taloyhtiö ei ole velvollinen suoritamaan korvausta osakkaalle, koska yhtiössä on syntynyt sopimus siitä, että liukkaudentorjunnan suorittavat osakkaat yhdessä. Asiaa koskevan sopimuksen syntyminen ei edellytä yhtiökokouspäätöstä, eikä asiassa ole muutoinkaan rikottu asunto-osakeyhtiölakia. Asunto-osakeyhtiölain 24 luvun 6 § ei siten tule sovellettavaksi.
Sopimus on syntynyt yhtiökokouksessa käydyn keskustelun perusteella. Sopimus on syntynyt myös sillä perusteella, että kukaan osakas ei ole vastustanut järjestelyä, josta hän on taloudellisesti hyötynyt alemman yhtiövastikkeen muodossa. Sopimus on syrjäyttänyt osakkaan oikeuden saada korvausta, koska heitä sitovalla sopimuksella yhtiön liukkaudentorjuntavelvollisuus on siirtynyt osakkaille.
Liukkaudentorjunnan laiminlyönnit ovat osakkaiden omia laiminlyöntejä.
Kxxxx ei ole asunut yhtiössä vielä silloin, kun asiasta on yhtiökokouksessa keskusteltu. Kxxxx on kuitenkin ollut tietoinen järjestelystä ainakin sillä perusteella, että yhtiön hallitus on kirjallisesti muistuttanut asiasta. Koska Kxxxx on ollut tietoinen sopimuksesta, josta hän on taloudellisesti hyötynyt, eikä hän ole millään tavoin vastustanut sopimusta, hän on tullut siihen sidotuksi. Sopimus ei ole ollut oikeustoimilaissa tarkoitetuin tavoin kohtuuton, koska osakkaat ovat hyötyneet siitä taloudellisesti.
Kxxxxn vasemman käden toimintarajoitteilla ei ole oikeudellista merkitystä ratkaistaessa sitä, onko hän sopimuksen perusteella osaltaan ollut velvollinen huolehtimaan liukkaudentorjunnasta. Asiassa on selvitetty, että käden toimintarajoitteet eivät olisi estäneet häntä osallistumasta hiekoitukseen.
Kxxxxn vaatima korvaus on moninkertainen verrattuna aikaisempaan
• , tuomioistuinkäytäntöön. Korvauksen määrää arvioitaessa ei tule ottaa huomioon sitä aikaa, jonka Kxxxx on liukastumisesta riippumattomien perussairauksiensa vuoksi ollut terveyskeskushoidossa.
Mikäli asiassa vastoin vastaajien käsitystä heidät velvoitetaan suorittamaan korvausta, Pxxxxxx Vakuutus on vastuussa vain vakuutuksen 600 euron omavastuuosuuden ylittävältä osin.
Vastaajat ovat hyväksyneet fysioterapiakulujen määrän oikeaksi vuoden 2015 osalta jättäen vuoden 2016 osalta vammasta aiheutuneen fysikaalisen hoidon tarpeellisuuden arvioinnin oikeuden harkintaan.
Kantajan kirjallinen todistelu
1: Vastuuvahinkoilmoitus liitteineen
Teema: vahingon sijaintipaikka kiinteistön piha-alueella ja vahinkoilmoituksen mukaan kiinteistön talvikunnossapitoalueella (yhteisellä alueella), vahinkopaikan kunto (hiekoittamaton, luminen, jäinen, räntäsateen jälkeinen ilma), taloyhtiön korvausvastuun peruste
2. Sähköpostit vakuutusyhtiön ja taloyhtiön edustajan kanssa
Teema: hiekoituksesta ja kunnossapitovastuun jaosta siltä osin ei ole olemassa virallista yhtiökokouspäätöstä, vaan vain taloyhtiön hallituksen kirjallinen ohjeistus, em. ohjeistuksen asunto-osakeyhtiölain ja yhtiöjärjestyksen vastaisuus, yhtiökokouksen päätöksen puuttumisen vuoksi moittimismahdollisuuden puuttuminen
3. Taloyhtiön hallituksen ohjeistus asukkaille 25.11.2013
Teema: asukkaille ei ole annettu selvää ohjetta hiekoittaa yhteisiä alueita, ohjeistuksen asunto-osakeyhtiölain ja yhtiöjärjestyksen vastaisuus, ohjeen sitomattomuus asukkaita ja siten myös Kxxxxa kohtaan
4. Taloyhtiön yhtiöjärjestys
Teema: yhtiöjärjestyksessä ei kunnossapitovastuusta
asunto-osakeyhtiölaista poikkeavia määräyksiä; yhtiöjärjestyksen 17 §:n määräyksen mukaan mikäli yhtiöjärjestyksessä ei toisin määrätä, noudatetaan osakeyhtiöstä ja asunto-osakeyhtiöistä annettua lakia, kirjallisen todisteen nro 3 eli hallituksen ohjeistuksen yhtiöjärjestyksen ja asunto-osakeyhtiölain vastaisuus ja sitomattomuus asukkaita kohtaan
5. Vakuutusyhtiön vakuutusehdot (1.1.2014-KI 01)
Teema: vakuutusyhtiön korvausvastuun edellytykset vastuuvakuutuksen perusteella (VA 2.1)
6. Vakuutusyhtiön päätös 24.2.2015 muutoksenhakuohjeineen
7. Vakuutusyhtiön uudelleenkäsittelypäätös 24.6.2015 Teema kohdissa 6-7: vakuutusyhtiön korvausvelvollisuudesta
kieltäytyminen ja kieltäytymisen perusteet ja niiden virhee!!isyys
8. Vaatimuskirjelmä vakuutusyhtiölle 3.6.2015
Teema: korvausvaatimus, perusteet vakuutusyhtiön kannan virheellisyydelle, kantaja antanut mahdollisuuden korvauksen vapaaehtoiseen suorittamiseen, viivästyskoron alkamisajankohta
9. Tiedoksiantokirje taloyhtiölle 3.6.2015
Teema: korvausvelvollisuus saatettu myös taloyhtiön tiedoksi ja mainittu mahdollisuudesta kanteen nostoon myös taloyhtiötä kohtaan, kantaja antanut mahdollisuuden taloyhtiölle korvauksen suorittamiseen vapaaehtoisesti, viivästyskoron alkamisajankohta
10. Epikriisit S keskussairaalasta 17.1.-2.3.2015 (kirurgia, radiologia, fysioterapia)
Teema: Kxxxxlle aiheutunut vamma, sen luonne ja vaikea-asteisuus, leikkaus- ja muut hoitotoimenpiteet ja niiden vaatima aika sekä aiheutunut kipu ja särky/tilapäinen haitta, Kxxxxlla aivoinfarktista johtuva vasemmanpuoleinen hempipareesi, josta johtuen hän on täysin kykenemätön hiekoitustöihin ja siten hallituksen ohjeistuksen mukaisen kunnossapitovastuun noudattaminen ja hiekoittaminen on tosiasiallisesti Kxxxxlle mahdotonta
11. Kuusiokuntien terveyskeskuksen epikriisit 19.1.-27.4.2015
(yleislääketiede, sosiaalityö, hoitotyön yhteenveto, hoitokertomus, hoito, fysioterapia)
Teema: Kxxxxlle aiheutunut vamma, sen luonne ja vaikea-asteisuus, leikkaus- ja muut hoitotoimenpiteet, pitkä hoitoaika sekä aiheutunut kipu ja särky/tilapäinen haitta, fysioterapia lääkärin määräämää ja siten tapahtumasta johtunut kulu
12. Laskuja 12 kpl
Teema: sairaanhoitokulut (t kpl), kylvetyspalvelun kustannukset (1 kpl), lounaan kotiinkuljetuspalvelun kustannukset (2 kpl), fysioterapiakulut (4 kpl); Kxxxxlle vahingosta aiheutuneet kulut
13. Kuusiokuntien terveyskuntayhtymän yleislääketieteen lomake 9.4.2013 - 7.1.2014
Teema: Kxxxxlla on aivoinfarktista johtuva vasemman käden hemipareesi, jonka johdosta hänen toimintakykynsä on alentunut siten, ettei hänellä ole ollut fyysisiä edellytyksiä hiekoitustöihin, Kxxxxn tuottamuksen puute, sairaus sosiaalisena suoritusesteenä tai liikavaikeutena väitetystä sopimustuottamuksesta vapauttavana seikkana
14. Kantajan sovintotarjous vastaajalle 25.5.2016
Teema: Kxxxxn sovintotarjous ja sen sisältö ja sovintotarjouksen merkitys kuluvastuuseen
15. Yleislääketieteen epikriisi 16.6.2016
Teema: Nilkan jäykkyys ja puutuminen vuoden ja viisi kuukautta tapahtumasta, määrätty hoitona fysioterapiaa. Kxxxxn nilkkamurtumasta aiheutuvan haitan kesto ja laatu (haittaa kävelyä ja arjen toimintaa), pysyvän haitan mahdollisuus ja mainitut seikat tilapäisen haitan määrään vaikuttavina seikkoina, fysioterapia lääkärin määräämää ja siten tapahtuneesta johtuva kulu
16. Kansaneläkelaitoksen päätös 10.9.2015
Teema: Kxxxxn fysioterapiakäynnit 7.5.-20.8.2015 Kela:n korvaamia ja siten niillä hoidollinen merkitys ja syy-yhteys tapahtumaan.
1. Kxxxxxi Kxxxx
Teema: vahingon aiheutumisolosuhteet, vamman laatu ja sen vaatimat hoitotoimenpiteet ja niiden kesto, kipu ja särky sekä tilapäinen haitta, Kxxxx ei ole hyväksynyt hallituksen ohjetta kunnossapitovastuun jaosta hiljaisesti tai mitenkään muutenkaan, Kxxxx ei ole ollut läsnä yhtiökokouksissa eikä hän kuulu tai ole kuulunut taloyhtiön hallitukseen, hallituksen ohjeistuksen toimimattomuus, osakkaat eivät ole hiekoittaneet yhteisiä alueita ollenkaan ja asialle ei ole tehty mitään; Kxxxxlla aivoinfarktista johtuva vasemmanpuoleinen hemipareesi, josta johtuen hän on täysin kykenemätön hiekoitustöihin ja siten hallituksen ohjeistuksen mukaisen kunnossapitovastuun noudattaminen ja hiekoittaminen on tosiasiallisesti Kxxxxlle mahdotonta
2.Sxxxx Jxxxxxxx Pxxxxx
Teema: taloyhtiön hallituksen ohjeistama hiekoitus ei ole toiminut taloyhtiön yhteisellä piha-alueella, taloyhtiön hallitus ei ole ryhtynyt toimenpiteisiin epäkohdan korjaamiseksi ennen Kxxxxn loukkaantumista, taloyhtiön tuottamusta ja vahingonkorvausvelvollisuutta osoittavina seikkoina.
Vastaajan kirjallinen todistelu
1. As Oy: Kxxxxxeen Mxxxxxxxxn hallituksen tiedote 25.11.2013 Teema: kantajan tietoisuus hiekoitusjärjestelystä
2. EP:n SHP:n Kirurgian hoitokertomus Teema:
- diagnoosissa ei merkintää murtuman pirstaleisuudesta
- hoitoaika sairaalassa kaksi päivää, sitten perussairauksien vuoksi terveyskeskuksen vuodeosastolla
- noin kaksi viikkoa tapahtumasta (2.2.2015) "kipuja ei lainkaan"
- ei komplikaatioita
- viiden viikon kuluttua sai varata jalalle, kipsi kuusi viikkoa
- maaliskuun alussa (noin puolitoista kuukautta tapahtumasta) merkintä "nilkka aluksi kankea"
3. Kuusiokuntien TKL:n hoitokertomus
Teema: runsaan kolmen kuukauden kuluttua tapahtumasta (27.4.2015) ei merkintää nilkkavamman aiheuttamasta toiminnallisesta haitasta
4. EP:n SHP:n Kirurgian hoitokertomus, leikkauskertomus 18.1.2015 J.S, sivulla 2
Teema: ei merkintää pirstaleisuudesta
5. EP:n SHP:n Kirurgian hoitokertomukseen sisältyvät röntgenlausunnot 19.1.2015 E.B ja H.V
6. Kiinteistöliiton vastuunjakotaulukko
Teema: vastuunjakonormia ei asunto-osakeyhtiöitä koskevassa käytännössä ole tulkittu kantajan väittämin tavoin
7. Vahinkoilmoitus 3.2.2015
Teema: liukkaudentorjuntaa on käsitelty yhtiökokouksessa, mikä osoittaa syntyneen sopimuksen
8. Professori Pxxxxxxlle esitetyt kysymykset ja Pxxxxxxn lausunto 8.1.2016 Teema: kirjallisesta lausunnosta ilmenevät lääketieteelliset kysymykset
1. Hallituksen puheenjohtaja Pxxxx Pxxxxxxx
Teema: lumitöitä ja liukkaudentorjuntaa on käsitelty taloyhtiön yhtiökokouksessa, vastaajan asiakirja, hallituksen tiedote, on toimitettu osakkaille, tarvittaessa muut riitaiset seikat
2. Sxxxxx Pxxxxxxx
Teema: samat kuin Pxxxxxxxkaalla
3. Hxxxxxu Pxxxxxä (puhelimitse)
Teema: kirjallisesta lausunnosta ilmenevät lääketieteelliset kysymykset
Tausta Asiassa on ollut riidatonta, että Kxxxx on liukastunut 17.1.2015 taloyhtiön pihamaalla, taloyhtiön yhteisellä alueella ja hänen vasempaan nilkkaansa on tullut bimalleolaarimurtuma ja että taloyhtiön pihamaan liukkaudentorjunnassa on ollut puutteita. Riidatonta on ollut myös, että Kxxxx ei ole ollut läsnä yhtiökokouksessa, jossa liukkaudentorjunnan hoitamisesta on keskusteltu, liukkaudentorjunnasta ei ole tehty päätöstä yhtiön hallintoelimissä, eikä Kxxxx ole ollut taloyhtiön hallintoelimissä.
Riidattomia ovat olleet myös sairaanhoito- ym. kulujen ja fysikaalisen hoidon kulujen määrä sekä Kxxxxn fysikaalisen hoidon tarve vuonna 2015.
Riitaista on ollut,
- onko liukkaudentorjunta taloyhtiön rakennusten ja muiden tilojen kunnossapitoa, jota AS Oyl 4 :1 § kunnossapitovastuu koskee,
- onko piha-alueen kunnossapitovastuu kuulunut taloyhtiölle vai yhtiössä syntyneen sopimuksen perusteella osakkaille,
- onko Kxxxx hyväksynyt sopimuksen konkludenttisesti, kun hän ei ole sitä vastustanut ja onko Kxxxx tuottamusvastuussa vahingosta,
- onko taloyhtiön hallituksen antama tiedote ohje vai muistutus sopimuksesta,
- onko taloyhtiön hallitus laiminlyönyt valvontavastuunsa siten, että taloyht on tällä perusteella korvausvelvollinen
- onko terveyskeskuksessa hoidettu Kxxxxn nilkkavammaa vai hänen perussairauksiaan eli mikä on ollut vamman aiheuttama hoitoajan pituus
- mikä on ollut vamman laatu ja tilapäisen haitan korvausmäärä sekä
- onko vamma edellyttänyt fysikaalista hoitoa vuonna 2016.
Asiassa on ollut kirjallisia todisteita sekä kuultu kantajaa Kxxxxxi Kxxxxa henkilökohtaisesti, kantajan ja vastaajan nimeämänä todistajana Sxxxx Pxxxxxta ja vastaajan nimeäminä todistajina taloyhtiön hallituksen puheenjohtajaa Pxxxx Pxxxxxxxta ja professori Hxxxxxu Pxxxxxää.
Käräjäoikeus on selostanut tuomiossa todistelua vain siltä osin kun sillä on ollut merkitystä asian ratkaisemisessa.
1. Kunnossapitovastuu / pihahiekoitus
Asunto-osakeyhtiölain 4 luvun 1 §:n mukaan yhtiön rakennuksen ja muiden tilojen kunnossapitovastuu jaetaan osakkeenomistajien ja yhtiön kesken 2 ja 3 §:n säännösten mukaisesti, jollei yhtiöjärjestyksessä toisin määrätä. Lain 4 luvun 2 §:n mukaan yhtiö vastaa kunnossapidosta, siltä osin kuin se ei kuulu osakkeenomistajalle ja 3 §:n mukaan osakkeenomistajan on pidettävä kunnossa osakehuoneiston sisäosat.
Yleisen kunnossapitovastuun perusteella yhtiön on pidettävä kunnossa yhtiön alue ja rakennukset.
Asunto-osakeyhtiölain mukaista kunnossapitoa on yhtiön kiinteistön ylläpitoon kuuluva toiminta, joka sisältää paitsi pienet juoksevat korjaukset ja vuosikorjaukset myös suuremmat korjaushankkeet, joissa kiinteistön laatutasoa ei olennaisesti muuteta eli peruskorjaukset.
Kunnossapito on määritelty kiinteistöliiketoiminnan sanastossa kiinteistön ylläpitoon kuuluvaksi toiminnaksi, jossa kohteen ominaisuudet
pysytetään uusimalla tai korjaamalla vialliset ja kuluneet osat ilman, että kohteen suhteellinen laatutaso olennaisesti muuttuu.
Asunto-osakeyhtiölain 4 luvun 2 §:n 2 momentin mukaan yhtiön kunnossapitovastuulle kuuluvat rakenteet ja eristeet sekä lämmitys- ynnä muut sen kaltaiset perusjärjestelmät. Säännöksen 3 momentin mukaan vastuu koskee yhtiön hyväksymiä tai toteuttamia rakenteita, eristeitä ja perusjärjestelmiä ja 4 momentin mukaan yhtiö vastaa kaikilta osin rakennuksen ulkopinnasta. Asunto-osakeyhtiölaissa ei ole mainintaa, eikä lain 4 luvun säännöksissä ole mitään viittausta siihen, että yhtiön piha-alueiden kunnossapito kuuluisi asunto-osakeyhtiölain 4 luvussa tarkoitettuun kunnossapitoon. Lain 4 luvun 1 §:ssä nimenomaan todetaan kunnossapitovastuun kohdentuvan yhtiön rakennusten ja muiden tilojen kunnossapitoon. Piha-alue ei yleiskielen mukaan kuulu rakennus- tai tila -käsitteen alaisuuteen. Myöskään kiinteistöliiketoiminnan sanaston määritelmä kunnossapidosta ei pidä sisällään liukkaudentorjuntaa.
Asunto-osakeyhtiölakia koskevassa hallituksen esityksessä on todettu, että kunnossapitoa on yhtiön kiinteistön ylläpitoon kuuluva toiminta.
Hallituksen esitöissä on lausuttu, että kunnossapitovastuun on oltava vaikeuksitta selvitettävissä ja jos kunnossapitovastuu määritellään erillisessä liitteessä, esimerkiksi kartta yhtiön piha-alueista, liite on osa yhtiöjärjestystä. Asunto-osakeyhtiölain 4 luku käsittelee yhtiön rakennusten ja tilojen rakenteiden, eristeiden sekä niiden perusjärjestelmien kunnossapitoa. Mainittu esimerkki tarkoittaa tilannetta, jossa yhtiöjärjestysmääräyksellä osakkaan hallintaan ja kunnossapitovastuulle on annettu jokin yhtiön piha-alueen osa. Vaikka piha-alueet lain 4 luvun mukaan kuuluvat yhtiön hoitovastuulle, esimerkki ei tarkoita sitä, että piha-alueiden yleinen hoito ja siten myös
, liukkaudentorjunta kuuluisi lain 4 luvun kunnossapitovastuun piiriin.
Käräjäoikeus katsoo täten, että taloyhtiön piha-alueen liukkaudentorjunta ei ole asunto-osakeyhtiölain 4 luvun mukaista kiinteistön kunnossapitoa, vaan liukastumistapaturmien ehkäisyä. Liukkaudentorjunnasta määrääminen ei edellyttä yhtiöjärjestysmääräystä.
2. Onko piha-alueen kunnossapitovastuu kuulunut yhtiölle vai sopimuksen perusteella osakkaille
On riidatonta, että liukkaudentorjunnasta ei ole tehty päätöstä taloyhtiön hallintoelimissä taikka kirjallista sopimusta osakkaiden kesken, eikä asian käsittelystä ole ollut mainintaa taloyhtiön yhtiökokouksen kokouskutsussa. Taloyhtiön mukaan liukkaudentorjunnan järjestämisestä on yhtiökokouksen yhteydessä osakkaiden keskustelun pohjalta syntynyt sopimus, jonka Kxxxx on kiistänyt.
Kxxxx on kertonut, että tapahtumapäivänä piha on ollut liukas eikä sitä ollut hiekoitettu. Pihan hiekoittaminen on ollut sattumanvaraista. Hän ei ollut itse hiekoittanut pihaa, koska hän ei ollut siihen pystynyt. Hän ei ole ollut paikalla yhtiökokouksissa. Hän ei ollut ennen tapahtumaa tutustunut ohjeeseen, eikä ole muistanut sitä saaneensa. Hän on saanut ohjeen pyynnön perusteella tapahtuman jälkeen. Hän on ymmärtänyt ohjeen koskevan asuntojen porraspäitä, eikä ollut ymmärtänyt, että ohje olisi tarkoittanut sopimusta ja pitänyt sisällään velvollisuuden hiekoittamiseen.
Hallituksen puheenjohtaja Pxxxxxxxgas on kertonut, että hiekoituksesta on hänen tultuaan puheenjohtajaksi keskusteltu yhtiökokouksissa ja hankittu kevytsoraa ja välineitä hiekoituksen suorittamiseen.
Hiekoitukseen on osallistunut 4 -5 osakasta. Hiekoituskäytännöstä on osakkaille jaettu tiedote vuonna 2008 ja sen jälkeen päivitetty versio vuonna 2013. Osakkaat eivät ole voineet olla tietämättömiä hiekoituskäytännöstä. Yhtiökokouksen päätöstä hiekoittamisesta ei ole tehty, eikä asiaa ole mainittu pöytäkirjassa. Keskustelujen pohjalta on syntynyt hyvä tapa, jonka osakkaat ovat hyväksyneet. Kxxxx ei ole ollut läsnä yhtiökokouksissa, eikä hän ole osallistunut hiekoitukseen.
Hiekoittamisesta ei ole sovittu vuoroja, vaan osakkaat ovat hiekoittaneet tarpeen vaatiessa. Hiekoittamiskäytäntö on toiminut. Tapahtumapäivänä piha on ollut liukas, eikä Pxxxxxxxgas ole osannut sanoa, koska piha on ollut viimeksi hiekoitettu. Pxxxxxxxkaan mukaan hiekoittamiskäytännön perusteena on ollut yhteisten keskustelujen pohjalta syntynyt vastuuntunto. Hallituksen valvonnan osalta Pxxxxxxxgas on todennut, että ensisijaisesti hallituksen jäsenet ovat suorittaneet hiekoituksen ja osakkaita on pihalla nähtäessä kehotettu hiekoittamiseen.
Todistaja Pxxxxnen on kertonut, että pihahiekoitus on toiminut kohtalaisesti ja se on perustunut pitkälti vapaaehtoisuuteen eli kukin on hiekoittanut kykynsä mukaan. Pxxxxxen käsityksen mukaan osakkailla ei ole ollut velvollisuutta huolehtia liukkaudentorjunnasta. Muitakin henkilöitä on pihassa kaatunut ennen Kxxxxa. Kukin on hiekoittanut oman porraspäänsä ja yhteisiä alueita on hiekoitettu tarpeen mukaan.
Liukkaudentorjunnasta on kokouksen yhteydessä keskusteltu ja siitä on jaettu ohje. Pxxxxnen ei ole osannut sanoa, miten hiekoittamista on 1 valvottu. Pxxxxxen mukaan hiekoittaminen on ollut osakkaiden asia.
Liukkaudentorjunnasta ei ole tehty yhtiökokouksen päätöstä eikä osakkaiden välistä kirjallista sopimusta. Hallituksen puheenjohtaja Pxxxxxxxkaan mukaan liukkaudentorjunnasta on keskusteltu ja siitä huolehtiminen on ollut hyvä tapa, joka on perustunut osakkaiden vastuuntuntoon. Pihahiekoituksesta ei ole sovittu tai määrätty vuoroja. Todistaja Pxxxxxen mukaan pihahiekoitus on ollut osakkaiden asia ja perustunut vapaaehtoisuuteen. Osakkailla ei ole ollut velvollisuutta huolehtia liukkaudentorjunnasta. Kxxxx ei ole ollut keskustelemassa tai sopimassa pihan hiekoittamisesta, eikä hän ole hiekoittamiseen osallistunut. Käräjäoikeus katsoo, ettei Pxxxxxxxkaan eikä Pxxxxxen kertomuksista ilmene, että liukkaudentorjunnan hoitamisesta olisi syntynyt osakkaiden välinen kaikkia osakkaita koskeva sopimus. Asiasta on vain keskusteltu ja pihahiekoitus on jäänyt vapaaehtoisuuden pohjalta osakkaiden tehtäväksi. Myöskään taloyhtiön tekemä vahinkoilmoitus ei edellä olevan perusteella osoita, että liukkaudentorjunnasta olisi tehty kaikkia osakkaita koskeva sopimus.
Hallituksen puheenjohtaja Pxxxxxxxkaan mukaan hiekoittamisesta on jaettu ohje, eikä taloyhtiön hiekoituskäytäntö ole voinut olla kenellekään epäselvä. Riidatonta on, että taloyhtiö on antanut asiassa tiedotteen 25.11.2013. Kxxxx on pitänyt mahdollisena, että se on jaettu hänen postilaatikkoonsa, mutta hän on saanut sen pyydettyään vasta tapaturman jälkeen. Tiedotteen mukaan kysymys on asukkaille annettavista elämisen ohjeista, jotta asiat sujuisivat hyvin ja kustannustehokkaasti. Tiedotteessa on liukkaudentorjunnan osalta todettu, että liukkauden poistoa varten on molempia taloja varten soralaatikot, josta asukkaat voivat tarpeen mukaan levittää soraa ja että lisää soraa on suursäkissä ylätalon keskellä veräjän takana, josta sitä voi siirtää laatikkoon kottikärryillä. Kysymyksessä on ollut tiedote, jossa osakkaille on annettu ohjeita. Tiedotteessa ei ole mainintaa tehdystä sopimuksesta tai sen ehdoista. Täten tiedote on tarkoituksensa mukaisesti ohjeen luonteinen, eikä se luo osakkaille velvollisuuksia.
Käräjäoikeus katsoo, että tiedotteestakaan ei ilmene, että taloyhtiössä olisi tehty sopimus piha-alueiden liukkaudentorjunnan siirtymisestä osakkaiden vastuulle. Kxxxx ei ole voinut tiedotteen perustella käsittää, että mainittu hallituksen ohjeistus merkitsisi osakkaiden tekemää sopimusta, joka poistaisi taloyhtiön vastuun vahinkotapauksessa.
Taloyhtiön ohjeistuksen sisältävä tiedote ei ole osoittanut sopimuksen syntymistä, eikä luonut osakkaille sitovaa velvollisuutta piha-alueiden hiekoitukseen.
Kxxxx on muuttanut taloyhtiöön 31.8.2011. On riidatonta, että Kxxxx ei ole asunut taloyhtiössä, kun liukkaudentorjuntaa koskeva sopimus on väitetty tehdyksi, eikä hän ole kuulunut taloyhtiön hallitukseen. Kxxxxn ei ole näytetty konkreettisesti hyväksyneen osakkaiden vapaaehtoisuuteen
Vielä on arvioitava, onko Kxxxx hyväksynyt taloyhtiön liukkaudentorjuntatavan hiljaisesti. Kxxxx ei ole saattanut liukkaudentorjunta-asiaa yhtiökokouksen käsiteltäväksi. Käräjäoikeus katsoo, ettei tämä seikka kuitenkaan osoita, että hän olisi hiljaisesti hyväksynyt menettelyn. Kxxxx ei ole oman eikä Pxxxxxxxkaan tai Pxxxxxen kertoman mukaan osallistunut hiekoittamiseen, eikä osallistumista ole näytetty häneltä edellytetyn. Taloyhtiön ohjeeseen reagoimattomuutta ei voida pitää hiekoituskäytännön hiljaisena hyväksymisenä, kun hiekoituskäytäntö ei ole ohjeesta ilmennyt. Asiassa ei ole esitetty näyttöä siitä, että Kxxxx olisi hyväksynyt taloyhtiön liukkaudentorjuntatavan hiljaisesti. Kxxxx ei ole tuottamusvastuussa vahingostaan.
Asiassa on riidatonta, että piha-alueiden liukkaudentorjunnassa, hiekoituksessa on ollut puutteita. Kun liukkaudentorjuntaa ei ole ole näytetty sovitun tai yhtiöjärjestyksessä määrätty osakkaiden vastuulle, vastuu siitä on ollut taloyhtiöllä. Toimivalta kunnossapitoasioissa on hallituksella ja isännöitsijällä. Hallituksen olisi tullut valvoa liukkaudentorjunnan toimivuutta ja ryhtyä toimenpiteisiin, kun osakkaiden vapaaehtoisuuteen perustunut hiekoituskäytäntö ei ole toiminut.
Hallituksen puheenjohtaja Pxxxxxxxgas on kertonut valvonnan suoritetuksi siten, että hallituksen jäsenet ovat hiekoittaneet ja kehottaneet muitakin asukkaita hiekoittamiseen. Pxxxxxella ei ole ollut tietoa siitä, miten pihahiekoitusta on valvottu. Käräjäoikeus katsoo, että hallitus on laiminlyönyt valvonta- ja toimimisvelvollisuutensa ja Kxxxx on tämän vuoksi loukannut itseään. Asunto-osakeyhtiölain 24 luvun 6 §:n mukaan yhtiön on korvattava vahinko, jonka yhtiö on toiminnallaan tahallaan tai huolimattomuudesta aiheuttanut osakkeenomistajalle. Kun yhtiö on laiminlyönyt piha-alueen liukkaudentorjunnan ja sen toimivuuden valvonnan aiheuttaen Kxxxxlle vahinkoa, taloyhtiö on velvollinen korvaamaan Kxxxxlle aiheutuneet vahingot. Vakuutusyhtiö on korvausvelvollinen vastuuvakuutusehtojen nojalla.
3. Korvaukset ja niiden määrä
3.1. Tilapäinen haitta
Kxxxx on kertonut, että nilkka on ollut erittäin kivulias ja sitä on jouduttu käsittelemään virheasennon korjaamiseksi voimakkaasti useita kertoja, kuten lääketieteellisestä selvityksestäkin ilmenee. Kxxxxlle on määrätty kipulääkitys. Hänen jatkohoitonsa terveyskeskuksessa on johtunut nilkkavammasta, eikä hänellä olisi ollut tarvetta terveyskeskushoitoon perussairauksien vuoksi. Terveyskeskuksessa hän on liikkunut ensin pyörätuolissa, sen jälkeen telineen avulla ja lopuksi kyynärsauvojen avulla. Aiheutuneen vamman vuoksi hänen jalkateränsä puutuu edelleen ja siinä on jäykkyyttä. Hänelle on määrätty fysikaalista hoitoa jalkavamman vuoksi. Hänen kotiavun tarpeensa on johtunut jalkavammasta. Kxxxxn kävelykyky on vamman vuoksi selvästi heikentynyt. Kxxxxn mukaan hänelle määrätty fysioterapia on parantanut jalan tilannetta ja toipumista. Kxxxx on vamman takia joutunut vielä 1 vuosi 5 kuukautta tapahtuman jälkeen käymään lääkärissä nilkan jäykkyyden vuoksi. Lääkärin mukaan nilkka ei tule entiseen kuntoon.
Professori Hxxxxxu Pxxxxxä on lausunut, että kyseisen murtuman sairaalassaoloaika on ollut tavanomainen. Perusairauksiensa vuoksi siirtynyt terveyskeskukseen jatkokuntoutukseen ja kysymyksessä on ollut hoitosuunnan valinta. Liikennevahinkolautakunnan normien ja ohjeiden mukaan kyseisen vamman tilapäinen haitta kuuluu kohtaan lievää vaikeammat vammat ja sen alakolmannekseen. Kyseessä ovat murtumat, jotka voivat vaatia leikkaushoitoa, mutta paranevat oletetussa ajassa. Hoito ei ole vaatinut verenkierron elvytystä, hoitoon ei ole liittynyt komplikaatioita, jatkohoidossa ei ole tarvittu korjausleikkauksia sairaanhoito on tarvittu 1 - 3 viikkoa, kun terveyskeskuksen vuodehoito on ollut tarpeen potilaan perussairauksien takia, toiminnallinen toipuminen on tapahtunut kolmessa kuukaudessa, eikä pysyvää haittaa ole osoitettu jääneen. Henkilövahinkoasiain neuvottelukunnan suositusten perusteella vamma sijoittuu kohtaan, vammasta aiheutuu olennaista haittaa, joka häviää useimmiten pysyvää haittaa jättämättä kolmen viikon - kolmen kuukauden kuluessa ja diagnoosipohjaisessa jaottelussa kohtaan 8.12.2 eli paikaltaan siirtynyt ulko- tai sisäkehräsluun murtuma, joka vaatii leikkaushoitoa ja kipsisaappaan käyttöä kuuden viikon ajan ja aiheuttaa tilapäistä haittaa 4 - 6 viikon ajan ja jossa pysyvä haitta on mahdollinen. Murtuma ei ole ollut pirstaleinen, vaan paikaltaan siirtynyt. Vamman vaikeusasteen arvioinnissa ei ole merkitystä sillä, että molemmat kehräsluut ovat murtuneet, koska vammat muodostavat
yhden kokonaisuuden. Asiakirjojen perusteella murtuma on parantunut hyvin. Jalkojen tuntopuutoksia ei ole tutkittu. Ne ovat voineet johtua leikkaukseen liittyvistä asioista taikka diabeteksesta. Nilkan murtuminen ei ole syypää nilkan puutumiseen. Fysioterapiaan ohjauksella ei ole ollut hoidollista merkitystä. Kxxxxn nilkka ei ole täysin jäykkä.
Kxxxxn liukastumisesta on seurannut hänen vasempaan nilkkaansa bimalleolaarimurtuma eli molemminpuoleisten kehräsluiden murtuma. Murtuman seurauksena nilkassa on ollut virheasento, jota on kolmasti reponoitu ja lopuksi on päädytty leikkaushoitoon. Käräjäoikeus katsoo, että murtuma on vaatinut sairaalassaoloa 40 vuorokautta, koska terveyskeskuksen epikriisissä 2.2.2015 ja myöhemminkin todetaan Kxxxxn tulleen sairaalaan bimalleolaarimurtuman operatiivisen hoidon jälkeiseen jatkohoitoon. Kxxxx on ollut terveyskeskuksessa kuntoutettavana 19.1.-25.2.2015, koska leikkaushoidon jälkiseuranta tapahtuu terveyskeskuksessa. Kxxxxn nilkka on ollut kipsissä 2.3.2015 saakka. Tämän jälkeenkin Kxxxxn liikkuminen on ollut jalan puutumisen ja nilkan jäykkyyden vuoksi rajoitettua. Nilkkavammasta on Kxxxxlle aiheutunut tilapäistä haittaa yli kolmen kuukauden ajan.
Kxxxx on vaatinut tilapäisestä haitasta korvauksena 5.000 euroa, Vastaajat ovat myöntäneet oikeaksi määräksi 1.700 euroa. Käräjäoikeus katsoo Kxxxxn kertomus ja esitetty lääketieteellinen selvitys huomioon ottaen, että kohtuullisena korvauksena tilapäisestä haitasta on pidettävä
3.000 euroa.
3.2. Fysioterapia- ja muut hoitokulut
.voidaan jatkossa tarvittaessa miettiä. Kuusiokuntien
terveyskuntayhtymän epiksiisissä 2.2.2015 on todettu, että Kxxxx on saanut fysioterapiaa aktiivisesti. Kxxxxn mukaan fysioterapiasta on ollut apua nilkan kuntoutuksessa. On riidatonta, että fysioterapia on ollut lääkärin määräämää ja sen perusteena on ollut Kxxxxn nilkkavamma.
Vaikka Pxxxxxä on katsonut, ettei fysikaalisella hoidolla ole ollut hoidollista merkitystä, käräjäoikeus katsoo, että lääkärin määräämä hoito on ollut tarpeen nilkan kuntoutuksessa myös vuoden 2016 osalta. Kxxxxlla ei ole ollut muuta syytä saada nilkan osalta fysioterapiaa. Mainituilla perusteilla käräjäoikeus katsoo, että Kxxxxlle määrätty fysioterapiahoito on johtunut nilkkamurtumasta, minkä vuoksi taloyhtiö on velvollinen korvaamaan siitä aiheutuneet kulut. Fysioterapian hoitokulujen määrä on ollut riidaton.
Kxxxxn sairaankuljetus-, sairaanhoito-, kylvetyspalvelu- ja lounaan kotiinkuljetuskulut ovat aiheutuneet Kxxxxn vammojen sekä niiden kipsi- ja muiden hoitojen johdosta ja ovat olleet esitetyn selvityksen mukaan perusteltuja. Kulujen määrä on ollut riidaton.
3.3. Oikeudenkäyntikulut
As Oy Kxxxxxeen Mxxxxxxxx ja Oxx Vakuutus Oy ovat hävinneet asian. He ovat oikeudenkäymiskaaren 21 luvun 1 §:n nojalla velvolliset korvaamaan Kxxxxxi Kxxxxn oikeudenkäyntikulut. Oikeudenkäyntikulujen määrä ei ole ollut riitainen.
3.4. Todistajanpalkkiot
As Oy Kxxxxxeen Mxxxxxxxx ja Oxx Vakuutus Oy toisaalta ja sekä Kxxxxxi Kxxxx toisaalta velvoitetaan suorittamaan todistajalleen Sxxxx Pxxxxxelle todistajanpalkkiona kumpikin osapuoli erikseen 50 euroa.
As Oy Kxxxxxeen Mxxxxxxxx ja Oxx Vakuutus Oy velvoitetaan suorittamaan todistajalleen Hxxxxxu Pxxxxxälle lausuman laatimispalkkiona
1.128 euroa ja todistajanpalkkiona 880 euroa.
As Oy Kxxxxxeen Mxxxxxxxx velvoitetaan suorittamaan Kxxxxxi Kxxxxlle
1. Kivusta, särystä ja tilapäisestä haitasta 3.000 euroa korkolain 4 § 1 momentin mukaisine viivästyskorkoineen 3.7.2015 lukien,
2. Sairaankuljetus-, sairaanhoito ja kylvetyspalvelukuluista 1.108,80 euroa korkolain 4 § 1 momentin mukaisine viivästyskorkoineen 3.7.2015 lukien,
3. Lounaan kotiinkuljetuskuluosuudesta 51,12 euroa korkolain 4 § 1 momentin mukaisine viivästyskorkoineen 3.7.2015 lukien,
4. Fysioterapiakuluista 470,50 euroa korkolain 4 §:n 1 momentin mukaisine viivästyskorkoineen 25.10.2016 lukien ja
5. Oikeudenkäyntikuluista 14.585,19 euroa korkolain 4 § 1 momentin mukaisine viivästyskorkoineen kuukauden kuluttua tuomion antamisesta lukien.
Oxx Vakuutus Oy vastaa tuomituista määristä 600 euron omavastuuosuuden ylittävältä osalta.
As Oy Kxxxxxeen Mxxxxxxxxn ja Oxx Vakuutus Oy:n oikeudenkäyntikuluvaatimus hylätään.
Tuomioon tyytymätön saa hakea siihen muutosta valittamalla Vaasan
hovioikeuteen oikeudenkäymiskaaren 25 luvussa säädetyssä järjestyksessä.
Vastaajat As Oy Kxxxxxeen Mxxxxxxxx ja Oxx Vakuutus Oy ovat ilmoittaneet tyytymättömyyttä koko tuomioon.
Määräajat Valituksen määräaika päättyy maanantaina, 13.3.2017 kello 16.15.
Vastavalituksen määräaika päättyy maanantaina, 27.3.2017 kello 16.15.

matches:
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
§ 1
KKO
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1


text:
Eilen, 12.2.Tänään, 13.2.Huomenna, 14.2.Maanantai 15.2.Tiistai 16.2.Keskiviikko 17.2.Torstai 18.2.Perjantai 19.2.Lauantai 20.2.Sunnuntai 21.2.Maanantai 22.2.Tiistai 23.2. Yle TV2 Lauantai 13.2.
Nimipäiväonnittelu: 13.2.
Luodaan, luodaan! Dinotassut luovat merenrannassa hiekasta taideteoksen, santatassun. Meri näyttää päättäneen pyyhkäistä santatassun olemattomiin. Ystävykset ryhtyvät oitis pelastustoimiin. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Hillan ääni. Eetu loihtii Hillalle satakielen laulun, ja satakieli puolestaan saa Hillan puheen. Ennen pitkää kumpainenkin kyllästyy uuteen ääneensä ja haluaa omansa takaisin. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Se on norsu! "Tää on mun pallo, tää on sun pallo, tää on meidän yhteinen maapallo, ja tänään mä näytän sulle yhden hyvän tyypin tältä pallolta. Ja hei! Älä potki TÄTÄ palloo!" Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Pennut viidakossa. Ryhmä Hau jäljittää viidakkoon karannutta apinaa. Riku, Vainu ja Carlo jäävät kiipeliin rauniotemppeliin. Pennut pelastavat lauman. Vainu osallistuu paimenkoirakilpailuun. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Askarteluromanssi. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Supersankarin oppipoika. Viittasankarin tarina jatkuu. On aika hankkia apulainen, mutta pian sankarille ilmaantuu myös arkkivihollinen. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. K7 (ahdistus).
Reksi uusiksi. Rehtori saa vapaan iltapäivän, ja uuden reksin on astuttava kehiin. Tehtävään valitaan leppoisa valmentaja - mutta rajaton valta saa kiltinkin miehen pään sekaisin. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. K7 (väkivalta, ahdistus).
Kaksoselämää. Raivohullujen heimon nuori päällikkö saapuu laivastoineen öykkäröimään Öystilään. Toisaalla Ronski ja Karski setvivät sisarussuhdettaan. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. K7
Uusia lajeja ja extreme-urheilua maailmalta. HD Sallittu kaiken ikäisille.
Taidon, miekkailun, x-trialin ja ultimaten SM-kilpailut. Selostus Mikko Hannula. Tampere. HD
X-trialin ja ultimaten SM-kilpailut. Selostus Jari Haapala ja Matti Härkönen. Tampere. HD
Ruotsi - Suomi maaottelu. Selostus Niki Juusela. Tukholma, Ruotsi. HD
Kriketin SM-kilpailut. Selostus Matti Härkönen. Tampere. HD
16-vuotiaan Lauran järjestämät kutubileet suistuvat raiteiltaan kutsumattoman vieraan saapuessa. KK: Lassi Vierikko, Lotta Kaihua. O: Ville Vierikko. T: Balansia Films Oy, 2015. (U) HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Kuka on Suomen 50. euroviisuedustaja? Suorassa lähetyksessä toisen karsinnan kilpailijat, joista kolme pääsee finaaliin yleisöäänillä. yle.fi/umk. #umk16. HD
Älä vahingoita potilasta. Poliisi tutkii Keskuspuistossa puukotetun naisopettajan murhaa. Uhri oli työskennellyt aiemmin vapaaehtoisena Irakissa kidutettujen sotilaiden parissa. Löytyykö siltä suunnalta motiivi murhaan? (U) HD Äänitekstitys: suomi. K16 (väkivalta).
Näin Conan O'Brien puhui suomea 10 vuotta sitten – "Toivon voivani juoda Koskenkorvaa"MTV.fi (Televisio) | 15:11, 13.2.Teknologiajätti Apple suunnittelee tv-sarjaa – tähtenä rap-legenda Dr. Dre?YLEX (Televisio) | 14:18, 13.2.Krista Kososelta paljastuksia SNL-jaksosta – tuttu hahmo tekee paluunMTV.fi (Televisio) | 13:26, 13.2.Salkkarit-tähti muutti rakkaansa kanssa Suomeen: Mieheni on epätyppillinen brittiMTV.fi (Televisio) | 09:03, 13.2.Video: Chisu teinivuosistaan: Yllättävä tyylivillitys yläasteellaMTV.fi (Televisio) | 07:58, 13.2.

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / Urheilu / Lionel Messi tapetti HD	Lionel Messi tapetti HD
3,164 näkymät
0	Lionel Messi tapetti HD
Tässä on paras kokoelma Lionel messi tapetti HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täälläDownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön. 1
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos Like This Lionel messi taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Jeya Edellinen: Travel wallpaperHD
seuraava: Nike tapetti hd
Yosemite Taustakuva HDFC Barcelona taustakuvat HDLuo taustakuva HDturska zombeja tapetti HDkummisetä tapetti HDsyntynyt osiris tapetti HDCreative taustakuvaMaster Chief tapettilg taustakuvat HDsaalistaja tapetti HD Mainos

matches: HD HD HD HD HD hd HD


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiArkkitehtuurianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiVärikäsViileäTietokoneetSöpöKukkaHauskaPelitTytötteLomaHDKuumaElääLogoRakkausElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisää	Kotiin / Sarjakuvat / Batman tapetti 15 paras kokoelma	Batman tapetti 15 paras kokoelma
4,241 näkymät
0	Batman tapetti 15 paras kokoelma
Tässä on joukko Batman tapetti 15 Paras kokoelma For Pöytäkoneet, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä HDwallpaper20.com, on yli sata tuhansia taustakuvia ovat saatavilla ilmaiseksi Lataus. Voit ladata Joka taustakuvat veloituksetta, Koska nämä taustakuvat ovat lataaja käyttäjille.
Awesome taustakuvia HD kokoelmat
Pieni Info Tietoja Batman
Batman on kuvitteellinen supersankari esiintyvä amerikkalainen sarjakuvia julkaisema DC Comics. Hahmo luotiin taiteilija Bob Kane ja kirjailija Bill Finger, ja ensimmäinen ilmestyi Detective Comics #27 (saattaa 1939). Originally named “the Bat-Man”, the character is also referred to by such epithets as the “Caped Crusader”, the “Dark Knight”, and the “World’s Greatest Detective”.
Jos näin Batman taustakuva 15 Paras kokoelma Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja HD Lover Edellinen: Awesome taustakuvia HD kokoelmat
seuraava: vintage taustakuva Best Collection
näkymät (172) Taustakuvia HD kokoelmat
näkymät (63) Sad tapetti HD Collection
näkymät (50) Star Wars tapetti HD
Paras tapetti HD Collectionrainbow taustakuva HDnäyttelijä taustakuvat HDvapaa tapetti 15 HD kokoelmatvalentine taustakuva HDPsychedelic taustakuva mielessä puhaltavat kokoelmatAnime taustakuvia HD CollectionDOTA 2 taustakuvat ilmaiseksi Lataakeittiö tapetti HDgrasscloth taustakuva ilmaiseksi Lataa Suunnitellut HDwallpaper20.com | Powered by zuuur.com	© Copyright 2016, Kaikki oikeudet pidätetään	Siirry alkuun

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD


Tampereen Vesi Liikelaitoksen toimenpiteet sisäisen tarkastuksen hankintatoimintaa koskevan raportin johdosta | Tampere esityslistat ja pöytäkirjat
Kokous 5.5.2020
Tampereen Vesi Liikelaitoksen toimenpiteet sisäisen tarkastuksen hankintatoimintaa koskevan raportin johdosta
Kaupunginhallituksen konsernijaosto, kokous 5.5.2020
§ 41 Tampereen Vesi Liikelaitoksen toimenpiteet sisäisen tarkastuksen hankintatoimintaa koskevan raportin johdosta
TRE:1305/00.05.01/2020
Konsernijaosto käsitteli 18.2.2020 § 14 sisäisen tarkastuksen raporttia Tampereen Vesi Liikelaitoksen hankintatoiminnan arvioinnista. Tampereen Vesi Liikelaitoksen johtokunta velvoitettiin ryhtymään toimiin hankintatoimen järjestämiseksi asianmukaisella ja tarkastusraportin havainnot korjaavalla tavalla. Lisäksi johtokunta velvoitettiin käsittelemään hankintatoiminnan kehittämistä kokouksissaan säännöllisesti, kunnes prosessi on kunnossa ja raportoimaan konsernijaostolle neljännesvuosittain liikelaitoksessa tehdystä kehitystyöstä.
Konsernijaoston kokouksen jälkeen on järjestetty tilaisuus, jossa Tampereen Vesi Liikelaitoksen johtokunta esitti toimenpidesuunnitelmansa aikatauluineen raportin havaintojen johdosta. Tilaisuudessa olivat paikalla liikelaitoksen johtokunnan lisäksi konsernijaoston puheenjohtajisto, pormestari, konsernijohtaja, liiketoiminta- ja rahoitusjohtaja, sisäisen tarkastuksen johtaja ja tarkastuksen suorittanut tarkastaja sekä henkilöstöyksikön neuvottelupäällikkö. Tilaisuudessa johtokunnan esittämä kuusisivuinen toimenpidesuunnitelma todettiin hyväksi, mutta teknisen johtajan rekrytointi toivottiin suoritettavan suunnitelmassa esitettyä nopeammalla aikataululla.
Tampereen Vesi Liikelaitoksen vuodelle 2020 suunnitellut toimenpiteet kohdistuvat jo tehtyjen hankintapäätösten läpikäyntiin, hankintoja koskevan riskienhallintasuunnitelman laatimiseen, hankintalinjausten ja -tavoitteiden laatimiseen, hankintojen organisoinnin ja sopimushallinnan kehittämissuunnitelman laatimiseen sekä hallintoon ja päätöksentekoon liittyvään osaamisen kehittämiseen. Kokonaisuuteen kuuluu myös hankinta-asiantuntijan rekrytointi.
Liikelaitoksen johtokunnan puheenjohtaja ja toimitusjohtaja esittelevät kokouksessa toimenpiteiden edistymistä.
Tampereen Vesi Liikelaitoksen toimenpiteet sisäisen tarkastuksen hankintatoimintaa koskevan raportin johdosta merkitään tiedoksi.
Tampereen Vesi Liikelaitoksen toimenpiteet sisäisen tarkastuksen hankintatoimintaa koskevan raportin johdosta merkitään tiedoksi. Tampereen Vesi Liikelaitokselle kaupunginhallituksen konsernijaoston 17.12.2019 kokouksessa päätöksellä TRE:5978/11.03.00/2019 annettu aika jättää jaostolle suunnitelma raakaveden hankinnasta pidennetään kesäkuun 30. päivästä syyskuun 30. päivään asti.
Konsernijaosto myönsi läsnäolo- ja puheoikeuden Tampereen Veden johtokunnan puheenjohtaja Esa Kanervalle ja Tampereen Veden toimitusjohtaja Petri Jokelalle. He olivat asiantuntijoina läsnä kokouksessa asian käsittelyn aikana ja poistuivat ennen päätöksentekoa.
Pormestari Lauri Lyly saapui kokoukseen asian käsittelyn aikana.
Viestintäjohtaja Anna-Maria Maunu saapui kokoukseen asian käsittelyn aikana.
Puheenjohtaja Kalervo Kummola teki seuraavan lisäponsi ehdotuksen:
"Tampereen Vesi Liikelaitokselle kaupunginhallituksen konsernijaoston 17.12.2019 kokouksessa päätöksellä TRE:5978/11.03.00/2019 annettu aika jättää jaostolle suunnitelma raakaveden hankinnasta pidennetään kesäkuun 30. päivästä syyskuun 30. päivään asti."
Puheenjohtaja tiedusteli, voidaanko ehdotettu lisäponsi yksimielisesti hyväksyä. Koska lautakunta oli yksimielinen, ehdotettu lisäponsi hyväksyttiin osaksi päätöstä.
Arto Vuojolainen, Sami Suojanen, sisäinen tarkastus
Oheismateriaali, Tilannekatsaus, Tampereen Vesi 5.5.2020.pdf (pdf, 8 kt)
Kuuntele Oheismateriaali, Tilannekatsaus, Tampereen Vesi 5.5.2020.pdf
§ 42 Patentti- ja rekisterihallituksen päätös Kotilinnasäätiötä koskevassa valvonta-asiassa ja kanneoikeus
§ 43 Lausunto Tampereen ammattikorkeakoulun tukisäätiön sääntömuutoksesta
§ 44 Lausunto K.F. ja Maria Dunderbergin testamenttisäätiön sääntömuutoksesta
§ 45 Hallituksen jäsenten ja tilintarkastajien nimeäminen Tampereen elokuvajuhlat – Tampere Film Festival ry:lle vuodelle 2020
§ 46 Tiedoksi merkittävät asiat