Pöytäkirja 08.01.2019
Pöytäkirja 08.01.2019/Pykälä 12
Liite 5 Marita Toivasen esityksen liite 1 - Kittilän kunnan lausunto valtiovarainministeriölle
Liite 6 Marita Toivasen esityksen liite 2 - Kittilän kunnan valitus Pohjois-Suomen hallinto-oikeudelle valtiovarainministeriön päätöksestä
Liite 7 Marita Toivasen esityksen liite 3 - Kittilän kunnan valitus korkeimmalle hallinto-oikeudelle
Liite 8 Marita Toivasen esityksen liite 4 - Kittilän kunnan vastaselvitys Pohjois-Suomen hallinto-oikeudelle
Liite 9 Marita Toivasen esityksen liite 5 - Kittilän kunnan selitys korkeimmalle hallinto-oikeudelle
Liite 10 Marita Toivasen valituksen liite 6 - Selvitys lakipalveluiden käytöstä
Liite 11 Tuula Mertaniemen esityksen liite - Aloite vs. kunnanjohtaja Sanna Ylinamman virkasuhteen jatkaminen/päättäminen
Lausunto Pohjois-Suomen hallinto-oikeudelle Harri Mattilan valituksesta koskien kunnanvaltuuston päätöstä 13.12.2017 § 93 "Vs. kunnanjohtajan virka"
55/01.01.01/2015
Khall 06.03.2018 § 82
(Lisätietoja: Kunnanhallituksen puheenjohtaja, puh. 0400 808 781)
Vs. kunnanjohtaja ja hallintojohtaja ovat ilmoittaneet olevansa esteellisiä käsittelemään ko. asiaa. Sen vuoksi asia käsitellään kunnanhallituksen puheenjohtajan selostuksen pohjalta.
Pohjois-Suomen hallinto-oikeus on pyytänyt hankkimaan Kittilän kunnanvaltuustolta lausunnon tai, jos se hallituksen johtosäännön mukaan on mahdollista, antamaan lausunnon Harri Mattilan tekemän ja lausuntopyynnön liitteenä olevan valituksen johdosta.
Kittilän kunnanhallitus on toimivaltainen antamaan hallinto-oikeudelle lausunnon hallintosäännön 24 §:n 14. kohdan mukaisesti.
Kunnanhallituksen puheenjohtaja Pekka Rajala esittää, että kunnanhallitus päättää lausua Pohjois-Suomen hallinto-oikeudelle Harri Mattilan valituksen johdosta seuraavaa:
"Valittaja vaatii päätöstä kumottavaksi virheellisessä järjestyksessä syntyneenä, kunnanvaltuuston toimivallan ylittävänä ja lainvastaisena.
Valittaja tuo valituksessaan kohdassa 1 esille, että vs. kunnanjohtajan valinnan valmistelu- ja päätöksentekoprosessiin haastattelutoimikunnassa, kunnanhallituksessa ja kunnanvaltuustossa on osallistunut luottamushenkilöitä, jotka ovat virkarikossyytteessä ja tämän vuoksi valittajan mukaan esteellisiä osallistumaan päätöksentekoon. Kittilän valtuusto on (31.10.2017 § 80) pidättänyt syytteessä olevat luottamushenkilöt osallistumasta asioiden käsittelyyn, joista he ovat syytteessä siihen saakka, kunnes syytteet on käsitelty lainvoimaisella tuomiolla tuomioistuimessa. Aloite luottamusmiesten luottamustoimesta pidättämiseksi virkarikossyytteiden vuoksi on siis käsitelty 1.1.2017 voimaan tulleen Kuntalain 85 §:n vaatimalla tavalla. Prosessin aikana eri tahoilta (mm. kuntaliiton johtavalta lakimieheltä Arto Suloselta sekä myöhemmin valtiovarainministeriön asettaman selvitysryhmän jäseniltä) on saatu selkeä vastaus siihen, että syytteessä olevat luottamushenkilöt eivät ole esteellisiä osallistumaan kunnalliseen päätöksentekoon niin kauan kuin heitä ei ole pidätetty luottamustoimestaan paitsi niissä asioissa, joista he ovat syytteessä. Valittajan väite esteellisten luottamushenkiöiden osallistumisesta päätöksentekoon ei siis pidä paikkaansa.
Valittajan esille tuomat valittajan henkilökohtaiset päätelmät kohdassa 2 ovat sellaisia, että Kittilän kunta ei kykene niihin ottamaan kantaa. Mainittakoon kuitenkin, että kunnan tietoon ei ole tullut, että vs. kunnanjohtajaa vastaan olisi nostettu syytettä mistään sellaisesta epäillystä teosta, jolla olisi vaikutusta hänen viranhoitoonsa eikä Kittilän kunnassa ole vireillä häneen kohdistuen virantoimituksesta pidättämisprosessia. Vs. kunnanjohtaja on toiminnassaan noudattanut esteellisyyssäännöksiä, eikä Kittilän kunnan tiedossa ole hänen valmistelemiaan tai esittelemiään päätöksiä, joista olisi valitettu sillä perusteella, että vs. kunnanjohtaja olisi ollut esteellinen. Valittajan väittämä Sanna Ylinamman esteellisyydestä ja "päätöksenteon syntymisestä virheellisessä järjestyksessä, koska jääväämistä ei ole suoritettu" ei pidä paikkaansa.
Valittaja väittää valituksensa kohdassa 3 tulleensa vs. kunnanjohtajan valinnassa syrjityksi sukupuolen perusteella, kun hänet on jätetty valitsematta koulutuksensa ja työkokemuksensa huomioon ottaen ansioituneempana virkaan.
Kittilän kunnassa on ollut haettavana vs. kunnanjohtajan virka ajalle 1.1. - 31.12.2018. Hakuaika päättyi 24.11.2017 ja määräaikaan mennessä vs. kunnanjohtajan virkaa haki kaksikymmentäneljä henkilöä. Kunnanhallitus päätti kutsua haastatteluun Risto Kuoksan, Harri Mattilan, Tiina Nikander-Koivukankaan sekä Sanna Ylinamman. Haastattelua suorittamaan oli kunnanhallituksen päätöksellä kutsuttu kunnanhallituksen varsinaiset ja varajäsenet sekä valtuuston puheenjohtajiston lisäksi Vihreiden ja Kokoomuksen edustajat.
Haastattelut pidettiin 5.12.2017 ja haastateltavina olivat kaikki kunnanhallituksen haastatteluun kutsumat ehdokkaat. Haastatteluun osallistuivat kunnanhallituksen puheenjohtaja, 1. varapuheenjohtaja, 2.varapuheenjohtaja sekä viisi (5) jäsentä, neljä (4) varajäsentä, valtuuston 2. varapuheenjohtaja sekä controller. Haastattelua varten kaikille osallistujille jaettiin tämän lausunnon liitteenä oleva haastattelulomake, jonka pohjalta haastattelu suoritettiin.
Välittömästi haastattelujen jälkeen alkaneessa kunnanhallituksen kokouksessa hallituksen puheenjohtaja kirjasi hallituksen jäsenten haastateltaville antamat pisteet, ja hakijoista eniten pisteitä saivat Harri Mattila ja Sanna Ylinampa tasapistein 129. Yhteenveto hakijoiden saamista pisteistä on lausunnon liitteenä. Kunnanhallitus päätti esittää valtuustolle, että vs. kunnanjohtajaksi valittaisiin oikeustieteen maisteri, varatuomari Sanna Ylinampa. Valtuuston kokouksessa 13.12.2017 §:ssä 93 suoritettiin vs. kunnanjohtajan valinnasta vaali suljetuin lipuin. Vaalissa Sanna Ylinampa sai yhdeksäntoista (19) ääntä ja Harri Mattila kahdeksan (8) ääntä ja näin ollen vs. kunnanjohtajan virkaan tuli valituksi oikeustieteen maisteri, varatuomari Sanna Ylinampa. Valtuuston päätöksessä ei ole esitetty perusteluja valinnalle, koska kyseessä on monijäsenisen toimielimen suorittama vaali suljetuin lipuin.
Kunnanvaltuuston kokouksessa 19.6.2017 Oikeudenmukainen Kittilä- valtuustoryhmä, Vihreät- valtuustoryhmä ja Kittilän kokoomus -valtuustoryhmä jättivät yhteisen aloitteen koskien syyteharkinnassa olevien luottamushenkilöiden pidättäytymistä luottamustehtävien hoitamisesta ja luottamustoimesta pidättämistä. Kunnanhallituksen kokouksessa 15.8.2017 käsiteltiin tätä aloitetta ja kunnan controller Tuija Lång määrättiin valmistelemaan asiaa vt. kunnanjohtaja Timo Kurulan ja hallintojohtaja Esa Mäkisen ilmoitettua olevansa esteellisiä valmistelemaan kyseistä asiaa.
Kittilän kunnanhallitus päätti 11.9.2017 yksimielisesti , että hallintojohtaja Esa Mäkisen vuosilomasijaiseksi ajalle 15.09.2017 - 31.10.2017 määrätään varatuomari, oikeustieteiden maisteri Sanna Ylinampa. Sanna Ylinampa avusti controller Tuija Långia hänen valmistellessaan Kuntalain 85.4 §:n mukaista luottamusmiesten luottamustoimesta pidättämistä mm. kuulemisen osalta.
Kittilän kunnanhallitus päätti 10.10.2017 julistaa haettavaksi vt. kunnanjohtajan viran ajalle 1.1.-31.12.2018. Kittilän vt. kunnanjohtajana oli tuolloin Timo Kurula, joka oli valittu tehtäväänsä 31.12.2017 saakka. Tehtävä tuli täyttää vt:nä koska sitä ei voitu täyttää vakinaisesti sovintoneuvottelujen kunnanjohtaja Anna Mäkelän ja kunnan välillä ollessa kesken valituksen vuoksi.
Kittilän kunta sai 16.10.2017 Oulun Syyttäjänvirastolta sähköpostitse ilmoituksen, että kahtakymmentä seitsemää (27) Kittilän kunnan nykyistä tai entistä luottamushenkilöä vastaan oli nostettu erilaisia syytteitä törkeästä virka-aseman väärinkäyttämisestä, virka-aseman väärinkäyttämisestä, työturvallisuusrikoksesta sekä työsyrjinnästä. Syyttäjänvirasto tiedotti julkisesti asetetuista syytteistä 13.10.2017.
Vt. kunnanjohtaja Timo Kurula toimitti anomuksen 16.10.2017 vuosiloman myöntämiseksi ajalle 30.10.-13.12.2017 ja palkattoman virkavapaan myöntämiseksi ajalle 14.12.-31.12.2017. Hakemustaan vt. kunnanjohtaja Timo Kurula perusteli tuolloin hyvän hallinnon periaatteella ja halulla suojella työnantajaa Kittilän kuntaa. Kunnanhallitus hyväksyi asian yksimielisesti ja samassa kokouksessa päätti esittää kunnanvaltuustolle, että kunnanjohtajan viransijaiseksi määrätään 1.11.2017-31.12.2017 väliseksi ajaksi varatuomari, oikeustieteiden maisteri Sanna Ylinampa. Kunnanhallituksen esitys tuli valtuuston päätökseksi 31.10.2017.
Tuolloin vs. hallintojohtajana toiminut Sanna Ylinampa esitti kunnanhallituksen kokouksessa 31.10.2017 että kunnanhallitus esittäisi samana päivänä kokoontuvalle kunnanvaltuustolle, että se pidättää syytteessä olevat luottamushenkilöt luottamustoimistaan siihen saakka, kunnes kyseisiä luottamushenkilöitä vastaan nostetut syytteet on käsitelty lainvoimaisella tuomiolla toimivaltaisessa tuomioistuimessa. Vs. hallintojohtajan esitys hävisi Marita Toivasen tekemälle esitykselle, jonka mukaan kunnanhallitus esitti kunnanvaltuustolle, että se pidättää syytteessä olevat luottamushenkilöt osallistumasta asioiden käsittelyyn asioissa, joista he ovat syytteessä tai muusta syystä esteellisiä, siihen saakka, kunnes kyseisiä luottamushenkilöitä vastaan nostetut syytteet on käsitelty lainvoimaisella tuomiolla toimivaltaisessa tuomioistuimessa ja tämä esitys tuli myös valtuuston päätökseksi myöhemmin samana päivänä pidetyssä valtuuston kokouksessa.
Sanna Ylinamman siirryttyä 1.11.2017 alkaen vs. kunnanjohtajan tehtävään hänen valmisteltavanaan oli mm. edellä mainitun valtuuston päätöksen laillisuusvalvonta sekä lausunnon antaminen valtiovarainministeriölle. Valtiovarainministeriö oli pyytänyt 2.11.2017 Kittilän kuntaa toimittamaan 18.12.2017 mennessä lausunnon kuntalain (410/2015) 12 a luvun mukaisen poikkeuksellisissa hallinnollisissa vaikeuksissa olevaa kuntaa koskevan selvitysmenettelyn käynnistämisestä.
Valtiovarainministeriö pyysi Kittilän kunnan lausuntoa selvitysryhmän asettamisesta lausuntopyynnön liitteenä olevan asettamispäätösluonnoksen mukaisesti. Luonnoksessa todettiin, että selvitystyö alkaisi 1.1.2018 ja päättyisi selvitystyön valmistuttua, kuitenkin viimeistään 28.2.2018. Vs. kunnanjohtaja Sanna Ylinamman kunnanhallituksen 13.12.2017 kokoukseen laatima lausuntoesitys tuli kunnanhallituksen esitykseksi ja samana päivänä myöhemmin pidetyssä valtuuston kokouksessa kyseisen esityksen mukainen lausunto hyväksyttiin kunnan lausunnoksi valtiovarainministeriölle.
Nyt valituksenalainen vs. kunnanjohtajan valintapäätös tehtiin samassa valtuuston kokouksessa 13.12.2018. Kokouksen ensimmäisenä asiana käsiteltiin lausunnon antaminen valtiovarainministeriölle. Valtuutettujen ja varavaltuutettujen tiedossa siis oli vs. kunnanjohtajan valintaa tehdessä se tieto, että VM tulee mitä suurimmalla todennäköisyydellä asettamaan selvitystyöryhmän Kittilään ja tuon selvitysryhmän työskentely alkaa jo 1.1.2018.
Vs. kunnanjohtajan määräaikaisen viran hakuilmoituksessa ei ole oikeudellista osaamiskriteeriä tuotu erikseen esille. Edellä selostetut tapahtumat huomioiden on silti varsin ymmärrettävää, että valintaa tehdessään valtuutetut ja varavaltuutetut ovat ilmeisesti antaneet erityistä painoarvoa Sanna Ylinamman oikeustieteen maisterin tutkinnolle ja tuomioistuinharjoittelulla saavutetulle varatuomarin pätevyydelle arvioitaessa hakijoiden taitoa ja kykyä selviytyä vs. kunnanjohtajan tehtävästä juuri silloisessa Kittilän tilanteessa. Valtuutettujen Sanna Ylinamman valintaa puoltaneissa puheenvuoroissa valtuuston kokouksessa tuotiin mm. esille, että Kittilä oli "liikkuvassa junassa" ja tässä tilanteessa ei enää voitu ajaa sisään ketään uutta henkilöä, kun selvitysryhmä oli tulollaan heti vuoden alusta. Todettiin myös , että Sanna Ylinampa on kyennyt toimimaan puolueettomasti ja on hyvin perehtynyt nyt kyseessä olevaan varsin poikkeukselliseen Kittilän kunnassa vallitsevaan tilanteeseen. Mattilan työkokemusta kunnanjohtajana arvostettiin puheenvuoroissa niin hallituksen kuin valtuustonkin käsittelyn yhteydessä, mutta tässä kokonaisharkinnassa enemmistö oli Sanna Ylinamman valinnan takana.
Kittilän kunta haluaa vielä erityisesti tuoda esille, että missään Suomen kunnassa koskaan aikaisemmin ei ole ollut sellaista tilannetta kuin Kittilän kunnassa 1.6.2017 alkaneella valtuustokaudella. Kuntalain 1.1.2017 voimaan astunutta uutta 85 §:ää ja 1.6.2017 voimaan astunutta 12 a lukua ei ole aiemmin sovellettu missään muussa kunnassa, eikä käytettävissä ole aiempaa oikeuskäytäntöä. Kittilän kunta on pakotettu selvittämään itse parhaimmat mahdolliset menettelytavat, jotta kuntalain vaatimukset täyttyvät, mutta samalla myös luottamusmiesten oikeusturva otetaan huomioon. Oikeudellisia neuvoja ei tilanteessa Kittilälle ole paljon tarjolla etukäteen, mutta päätösten jälkeen arvostelijoita kyllä löytyy. Sanna Ylinampa on todella haasteellisessa tilanteessa kyennyt toimimaan puolueettomasti ja hän on perusteellisesti pyrkinyt selvittämään kaikki eri vaihtoehdot ja faktat päätöksenteon tueksi. Osoituksena tästä puolueettomuudesta on mm. se, että esitettyään luottamusmiesten luottamustoimesta pidättämistä, myös nämä henkilöt ovat silti äänestäneet hänen valintansa puolesta.
Erityisesti tilanteessa tulee myös ottaa huomioon se, että nyt valittavana on ollut vuoden määräaikainen vs. kunnanjohtajan virka, joten kokonaisharkinnassa ja valinnassa on hyvinkin voinut korostua ne seikat, joiden voidaan katsoa edesauttavat virkatehtävän hoitamisessa nyt vuoden 2018 aikana. Tämän vuoden aikana tosiasiallisestikin luottamusmiesten luottamustoimesta pidättämiseen liittyvät prosessit väistämättä hallitsevan Kittiläläistä päätöksentekoa.
Kittilän kunta vastustaa valittajan vaatimusta päätöksen välittömästä täytäntöönpanokiellosta. Kittilän kunnan tilanne vaatii edelleenkin vahvaa juridista osaamista ja näin jälkiviisaana voidaan Harri Mattilan valitukseen viitaten todeta, että hän ei ole oikea henkilö tässä hetkessä luotsaamaan Kittilän kuntaa Kuntalain 12 a luvun mukaisessa prosessissa, joka Kittilässä tällä hetkellä on meneillään. Perehdyttäminen Kittilän tosiasialliseen tilanteeseen ei voi Mattilan ehdottamalla tavalla tapahtua Suomen Kuvalehden artikkeleita lukemalla. Kittilän kunta ei myöskään hyväksy valittajan 1.500 euron oikeudenkäyntikuluvaatimusta, koska valittaja ei esittänyt mitään perusteita vaatimuksensa tueksi."
Käsiteltäessä salaisen esityslistan asiaa 1 (KhallS 6.3.2018 § 9) todettiin seuraavaa:
"Hallintojohtaja Esa Mäkinen oli ilmoittanut olevansa esteellinen viitaten hallintolain 28 § 1 mom 7 kohtaan perustuen työturvallisuusasian tutkintaan eikä ollut läsnä tämän asian ja julkisena käsiteltävien asioiden esityslistan asian 3 (Khall 6.3.2018 § 82) käsittelyn aikana.
Pöytäkirjanpitäjänä toimi controller Tuija Lång tämän asian sekä julkisena käsiteltävien asioiden esityslistan asian 3 (Khall 6.3.2018 § 82) käsittelyn ajan."
Vs. kunnanjohtaja Sanna Ylinampa oli poissa tämän asian käsittelyn ajan esteellisenä koska asia koskee häntä.
Kunnanhallituksen jäsen Tuula Mertaniemi esitti, että ''Kunnanvaltuuston päätös tulee kumota virheellisessä järjestyksessä syntyneenä ja lainvastaisena. Varalle valittu Harri Mattila tulee ansioituneempana valita vs. kunnanjohtajan virkaan ajalle 1.1.-31.12.2018''. (Esitys perusteluineen kokonaisuudessaan pöytäkirjan liitteenä). Ahti Ovaskainen kannatti Mertaniemen esitystä.
Kunnanhallituksen puheenjohtaja Pekka Rajala totesi, että on tehty puheenjohtajan esityksestä poikkeava kannatettu esitys joten on äänestettävä.
Puheenjohtaja teki seuraavan hyväksytyn äänestysesityksen:
Ne, jotka kannattavat kunnanhallituksen puheenjohtajan esitystä, äänestävät 'jaa'.
Ne, jotka kannattavat Tuula Mertaniemen esitystä, äänestävät 'ei'.
Äänestyksessä annettiin kuusi (6) jaa-ääntä, kaksi (2) ei-ääntä ja yksi (1) oli poissa.
Jaa-ääniä antoivat Raili Fagerholm, Sakari Kautto, Vilho Molkoselkä, Vuokko Mäntymaa, Pekka Rajala ja Tarmo Salonen. Ei-ääniä antoivat Tuula Mertaniemi ja Ahti Ovaskainen. Poissa oli Merja Korva.
Puheenjohtaja totesi, että puheenjohtajan esitys tuli kokouksen päätökseksi.
Tuula Mertaniemi ja Ahti Ovaskainen ilmoittivat päätökseen eriävän mielipiteensä Mertaniemen esitykseen perustuen.
Khall 08.01.2019 § 12
(Valmistelija vs. kunnanjohtaja, puh. 040 745 9830)
Korkein hallinto-oikeus on lähettänyt kunnanhallitukselle Harri Mattilan virkavaaliasiaan liittyvät asiakirjat selityksen antamista varten. Selitys ja sen liitteet on toimitettava Korkeimpaan hallinto-oikeuteen 21.1.2019 mennessä.
Vs. kunnanjohtaja: Kunnanhallitus toimittaa Korkeimpaan hallinto-oikeuteen seuraavan selityksen:
Kittilän kunnanhallitus vaatii, että Harri Mattilan valitus hylätään perusteettomana ja että Pohjois-Suomen hallinto-oikeuden päätös pysytetään voimassa.
Kittilän kunta on toimittanut Harri Mattilan valituksen johdosta lausuman Pohjois-Suomen hallinto-oikeudelle 6.3.2018 ja asiaa käsiteltäessä Korkeimmassa hallinto-oikeudessa tulee huomioida kaikki ne perusteet, joihin Kittilän kunta on viitannut lausumassaan ja lausuman liitteenä olevissa kirjallisissa todisteissa Pohjois-Suomen hallinto-oikeudelle.
Lisäksi Kittilän kunta toteaa Mattilan Korkeimpaan hallinto-oikeuteen tekemän valituksen perusteella seuraavaa:
Syytteessä olleet luottamushenkilöt eivät olleet esteellisiä päättämään vs. kunnanjohtajan virkavaalissa, sillä valtuusto oli 31.10.2017 pidättänyt syytteessä olevat luottamusmiehet osallistumasta pelkästään niiden asioiden käsittelyyn, joista he ovat syytteessä. Kuntalain 12 a luvun mukainen menettely oli valtiovarainministeriön osalta vasta selvitysryhmän asettamiseen liittyvässä kuulemisvaiheessa, kun kunnanjohtajan virkavaali pidettiin 13.12.2017. Selvitysryhmää ei ollut vielä asetettu ja selvitysryhmän raportti ja toimenpidesuositukset julkaistiin vasta maaliskuussa 2018.
Mattila väittää valituksessaan Ylinammalle muodostuvan laajan esteellisyyden hänen väittämänsä rikosepäilyn johdosta. Kittilän kunnanhallitus toteaa, että vuoden 2018 aikana ei poliisi ole tiedottanut kuntaa mistään esitutkinnasta Sanna Ylinampaan liittyen, eikä mitään syytteitä ole nostettu.
Sanna Ylinampa on vs. kunnanjohtajana toimiessaan vuoden 2018 aikana ollut esteellinen toimimaan esittelijänä vain muutamassa käsiteltävänä olleessa asiassa kunnanhallituksessa, joten Mattilan oletukset hänen esteellisyydestään ja sen vaikutuksesta viranhoitoon eivät ole perusteltuja.
Kittilän kunnanvaltuustolla on ollut tasa-arvolain 8 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitetusta muusta hyväksyttävästä seikasta johtuva peruste valita Ylinampa vs. kunnanjohtajan virkaan. Valtuusto on ennakoinut kuntalain 12 a luvun mukaisen prosessin vaikuttavan merkittävästi vuoden 2018 päätöksentekoon.
Jälkikäteen todettuna valtuusto osui arviossaan vähintäänkin oikeaan ja Ylinamman oikeudellinen tietämys ja prosessin tuntemus tuli täysimääräisesti hyödynnettyä. Hänen työskentelyään arvostettiin siinä määrin, että hän tuli 29.10.2018 valituksi Kittilän kunnan hallintojohtajan vakinaiseen virkaan. Kittilän kunta haluaa vielä erityisesti tähdentää, että Kittilän kunnan tilanteessa ei ole ollut kyse mistään poikkeusoloihin yleisesti vetoamisesta, vaan tilanteesta, jossa yksikään kunta Suomessa ei ole aiemmin ollut.
Muilta osin Kittilän kunta viittaa hallinto-oikeuden ratkaisuun, sen perusteluihin ja johtopäätöksiin ja toteaa, että valtuuston päätös 13.12.2017 § 93 ei ole syntynyt valituksessa esitetyillä perusteilla virheellisessä järjestyksessä, valtuusto ei ole ylittänyt toimivaltaansa eikä päätös ole muutoinkaan lainvastainen.
Hallintojohtaja Sanna Ylinampa poistui asiaa käsiteltäessä esteellisenä hallintolain 28 §:n 1. momenttiin perustuen, jolloin pöytäkirjanpitäjänä tässä asiakohdassa toimi vs. kunnanjohtaja.
Keskustelun kuluessa vs. kunnanjohtaja muutti ehdotustaan seuraavasti:
Kunnanhallitus toimittaa korkeimpaan hallinto-oikeuteen seuraavan selityksen:
Mattila väittää valituksessaan Ylinammalle muodostuvan laajan esteellisyyden hänen väittämänsä rikosepäilyn johdosta. Kittilän kunnanhallitus toteaa, ettei mitään syytteitä ole nostettu.
Sanna Ylinampa on vs. kunnanjohtajana toimiessaan vuoden 2018 aikana ollut esteellinen toimimaan esittelijänä tähän asiaan liittyen vain muutamassa käsiteltävänä olleessa asiassa kunnanhallituksessa, joten Mattilan oletukset hänen esteellisyydestään ja sen vaikutuksesta viranhoitoon eivät ole perusteltuja.
Kunnanhallitus piti kunnanhallituksen puheenjohtajan esityksestä 1. neuvottelutauon klo 18.20-18.30 ja toisen klo 18.55-19.07.
Toni Kenttälä poistui kokouksesta klo 17.40, Raija Palosaari klo 17.30 ja Aki Nevalainen klo 19.
Tuula Mertaniemi esitti Ahti Ovaskaisen kannattamana, että
"Pohjois-Suomen hallinto-oikeuden päätös tulee kumota virheellisessä järjestyksessä syntyneenä ja lainvastaisena ja Harri Mattilan valitus tulee hyväksyä kaikilta osin.
Vs. kunnanjohtajan valinta 13.12.2017 on syntynyt virheellisessä järjestyksessä, sillä päätöksentekoon on osallistunut syytteessä olevia luottamushenkilöitä. Heidän olisi tullut pidättäytyä tämän johdosta kokonaan luottamustehtävien hoitamisesta ja vs. kunnanjohtajan vaalista.
* * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * * *Edellinen virke on salassapidettävä JulkL 24 §:n 3 mom. mukaan.
Kunnanvaltuuston päätös 13.12.2017 on myös tasa-arvolain vastainen. Kuten Pohjois-Suomen hallinto-oikeuden enemmistö on päätöksessään katsonut, on Harri Mattilaa hänen ja Ylinamman koulutusta sekä työkokemusta kokonaisuutena arvioiden pidettävä virkasuhteeseen otettua Ylinampaa ansioituneempana kyseiseen tehtävään.
Vs. kunnanjohtajan valinnassa on tapahtunut myös menettelyvirhe, sillä hakijoiden ansiovertailussa ei ole otettu ollenkaan huomioon siitä pois jätettyä Mattilan kunnallistutkintoa ja siihen liittyvää pääainetta kunnallisoikeutta.
Mitä tulee Sanna Ylinamman väitettyyn oikeudelliseen tietämykseen ja prosessin tuntemuksen hyödyntämiseen, viittaamme 23.4.2018 kunnanvaltuuston kokouksessa tekemäämme aloitteeseen, jossa esitimme vs. kunnanjohtaja Sanna Ylinamman virkasuhteen päättämistä koeajan päättymiseen huhtikuun 2018 lopussa. Perusteluina esitimme mm., että mielestämme Sanna Ylinampa ei ole osoittanut omaavansa niitä tietoja ja sitä osaamista, mitä Kittilän kunnan hallinnon hoitaminen edellyttää. Aloitteen allekirjoitti kuusi Oikeudenmukainen Kittilä valtuustoryhmän edustajaa ja kokoomuksen edustaja. Aloite liitteenä.
Esitämme, että kunnanhallitus päättää esittää kunnanvaltuustolle, että valtuusto selityksenään korkeimmalle hallinto-oikeudelle toteaa, että Pohjois-Suomen hallinto-oikeuden päätös tulee kumota virheellisessä järjestyksessä syntyneenä ja lainvastaisena valittajan esittämillä perusteilla ja Harri Mattilan valitus hyväksyä kaikilta osin."
Marita Toivanen esitti Sakari Kautton kannattamana, että seuraava kappale ja siinä viitatut liitteet lisätään selitykseen. Lisäkappale tulee vs. kunnanjohtajan esityksen seuraavien kappaleiden väliin:
Tähän lisäkappale.
Mattila toteaa valituksessaan, että "kunnan oikeudellisten ostopalveluiden hankinta on ollut pitkään korkealla tasolla, vaikka viranhaltijalla on ollut oikeudellinen koulutus. Oma oikeudellinen soveltaminen on jäänyt vähäiseksi ja ostopalveluiden tilausyhdyshenkilön rooli korostunut." Kittilän kunnassa on selvitetty lakipalveluiden käyttöä ja selvitys on kunnan selityksen liitteenä (Liite 6). Selvityksestä käy ilmi, että vs. kunnanjohtaja ei ole tilaajana yhdessäkään lakipalvelutoimeksiannossa. Sen sijaan valtuuston oletuksen mukaisesti Ylinamman oikeustieteellistä koulutusta, kokemusta muutoksenhakuprosesseista ja hänen kykyään tuottaa korkealaatuista oikeudellista tekstiä on käytetty hyväksi vuoden 2018 aikana mm. liitteenä olevissa laaja-alaisissa valituksissa ja vastineissa, jotka vs. kunnanjohtaja Sanna Ylinampa on laatinut Kittilän kunnan käyttöön (Liitteet 1-5). Ylinampa on laatinut kyseiset asiakirjat virkatyönään, eikä niistä ole aiheutunut lainkaan lakipalveluiden hankintakuluja ostopalveluna. Käsiteltävien asioiden poikkeuksellisuuteen liittyen kyseisten lausumien, valitusten ja vastineiden hankkiminen ostopalveluna olisi varmuudella tullut kunnalle maksamaan kymmeniä tuhansia euroja, eikä oikeudellista asiantuntemusta kyseisiin asioihin olisi ollut edes helposti löydettävissä.
Koska oli tehty vs. kunnanjohtajan pohjaehdotuksesta kaksi poikkeavaa kannatettua esitystä, totesi puheenjohtaja, että asiasta on äänestettävä. Puheenjohtaja totesi äänestysjärjestyksenä, että ensimmäiseksi äänestetään Tuula Mertaniemen esittämästä ja Ahti Ovaskaisen kannattamasta esityksestä (Jaa) ja Marita Toivasen esittämästä ja Sakari Kauton kannattamasta esityksestä (Ei) ja lopuksi vs. kunnanjohtajan muutetusta pohjaehdotuksen (Jaa) ja 1. äänestyksessä eniten ääniä saaneen esityksen kesken (Ei).
Suoritetussa äänestyksessä Tuula Mertaniemen esittämä ja Ahti Ovaskaisen kannattama esitys sai kaksi ääntä (Tuula Mertaniemi ja Ahti Ovaskainen) ja Marita Toivasen esittämä Sakari Kauton kannattamana esitys neljä ääntä (Sakari Kautto, Pekka Rajala, Antti Pekkala ja Marita Toivanen).
Seuraavaksi kunnanhallitus äänesti vs. kunnanjohtajan muutetusta pohjaehdotuksesta ja Marita Toivasen esittämästä ja Sakari Kauton kannattamasta esityksestä. Kunnanhallitus hyväksyi äänin kaksi tyhjää (Tuula Mertaniemi ja Ahti Ovaskainen) - neljä (Sakari Kautto, Pekka Rajala, Antti Pekkala ja Marita Toivanen) Marita Toivasen esittämän ja Sakari Kauton kannattaman esityksen.
Näin kunnanhallitus hyväksyi toimitettavaksi korkeimpaan hallinto-oikeuteen äänin kaksi tyhjää-neljä seuraavan selityksen:
Mattila toteaa valituksessaan, että "kunnan oikeudellisten ostopalveluiden hankinta on ollut pitkään korkealla tasolla, vaikka viranhaltijalla on ollut oikeudellinen koulutus. Oma oikeudellinen soveltaminen on jäänyt vähäiseksi ja ostopalveluiden tilausyhdyshenkilön rooli korostunut." Kittilän kunnassa on selvitetty lakipalveluiden käyttöä ja selvitys on kunnan selityksen liitteenä (Liite 6). Selvityksestä käy ilmi, että vs. kunnanjohtaja ei ole tilaajana yhdessäkään lakipalvelutoimeksiannossa. Sen sijaan valtuuston oletuksen mukaisesti Ylinamman oikeustieteellistä koulutusta, kokemusta muutoksenhakuprosesseista ja hänen kykyään tuottaa korkealaatuista oikeudellista tekstiä on käytetty hyväksi vuoden 2018 aikana mm. liitteenä olevissa laaja-alaisissa valituksissa ja vastineissa, jotka vs. kunnanjohtaja Sanna Ylinampa on laatinut Kittilän kunnan käyttöön (Liitteet 1-5). Ylinampa on laatinut kyseiset asiakirjat virkatyönään, eikä niistä ole aiheutunut lainkaan lakipalveluiden hankintakuluja ostopalveluna. Käsiteltävien asioiden poikkeuksellisuuteen liittyen kyseisten lausumien, valitusten ja vastineiden hankkiminen ostopalveluna olisi varmuudella tullut kunnalle maksamaan kymmeniä tuhansia euroja, eikä oikeudellista asiantuntemusta kyseisiin asioihin olisi ollut edes helposti löydettävissä
Tuula Mertaniemi ja Ahti Ovaskainen jättivät eriävän mielipiteen, joka on sama kuin tässä asiakohdassa Mertaniemen tekemä ja Ovaskaisen kannattama esitys.


text:
2294,00€ Cart
Näytä ostoskori “* Raymarine, RD418HD 4kW 18 HD Color kupuantenni + 10m Raynet kaapeli” on lisätty ostoskoriin.
Etusivu / Tuotteet avainsanalla “Raymarine”
Raymarine, Ray53 VHF puhelin sisäisellä GPS:llä
*Raymarine, RayStar 150 10Hz GPS/Glonass/BeiDou-antenni (STng)
322,40€ Lisää ostoskoriin
*Raymarine, Ray60 & 70 Raymic 5m jatkojohto
93,00€ Lisää ostoskoriin
*Raymarine, Ray60 & 70 Raymic luuri
223,20€ Lisää ostoskoriin
*Raymarine, Ray60 & 70 Raymic 10m jatkojohto
117,80€ Lisää ostoskoriin
Raymarine, Ray50 VHF puhelin
* Raymarine, VHF-antennisplitterin virta- ja FM-kaapeli
* Raymarine, VHF-antennisplitterin AIS-kaapeli
* Raymarine, Upotusasennussarja – AIS950
Raymarine, Ray49E/55E/218E upotusasennussarja, takakiinnitys
* Raymarine, AIS950 A-luokan AIS lähetin / vastaanotin
3341,80€ Lisää ostoskoriin
* Raymarine, Asennusjalka – AIS950
Raymarine, Aktiivinen AIS Splitter 100
365,80€ Lisää ostoskoriin
861,80€ Lisää ostoskoriin
Raymarine, AIS350 Vastaanotin
494,80€ Lisää ostoskoriin
* Raymarine, RAYMIC260 virtakaapeli
* Raymarine, RAYMIC260 jatkokaapeli 15 m
111,60€ Lisää ostoskoriin
* Raymarine, RAYMIC260 jatkokaapeli 10 m
* Raymarine, RAYMIC260 EU 20 m kaapelilla
* Raymarine, Hailerikaiutin
* Raymarine, Quantum Q24C 18″ Wi-Fi Tutka, 10m virta-ja datakaapeli
2163,80€ Lisää ostoskoriin
Raymarine, Quantum Q24C 18″ Wi-Fi Tutka, 10m virtakaapeli
2101,80€ Lisää ostoskoriin
* Raymarine, Tutkakaapeli digitaalinen – 5m
148,80€ Lisää ostoskoriin
* Raymarine, Tutkakaapeli digitaalinen – 10m
204,60€ Lisää ostoskoriin
* Raymarine, RD424HD 4kW 24″ HD Color kupuantenni + 10m Raynet kaapeli
3100,00€ Lisää ostoskoriin
* Raymarine, RD418HD 4kW 18 HD Color kupuantenni + 10m Raynet kaapeli
2294,00€ Lisää ostoskoriin
* Raymarine, Avotutkan peili – 72″ Super HD Color
2232,00€ Lisää ostoskoriin
* Raymarine, Avotutkan peili – 72″ HD Color
* Raymarine, Avotutkan peili – 48″ Super HD Color
* Raymarine, Avotutkan peili – 48″ HD Color
* Raymarine, Avotutkan jännitteen muuntaja – VCM100
427,80€ Lisää ostoskoriin
* Raymarine, Ankkurivaloteline vasen, PowerTower ja takatolpat. Rosteri
147,56€ Lisää ostoskoriin
* Raymarine, 2,5m takatolppa tutkalle
1097,40€ Lisää ostoskoriin
* Raymarine, 1,9m takatolppa tutkalle
1027,96€ Lisää ostoskoriin
* Raymarine, Digitaalitutkan kaapeli 5 m, RayNet
* Raymarine, Digitaalitutkan kaapeli 10 m, RayNet
* Raymarine, Tutkan suojakehikko – 2kW analogitutkat
234,36€ Lisää ostoskoriin
* Raymarine, Tutkan mastoasennusteline 24″ (608mm) kupuantennille
489,80€ Lisää ostoskoriin
* Raymarine, Tutkan mastoasennusteline 18″ (456mm) kupuantennille

matches: HD HD HD HD HD HD HD


text:
Haulla norjan kovin löytyy 70 aiemmin esitettyä tv-ohjelmaa.
to 29.11.2018 09:20 - 10:00
6/6. Enää viisi kilpailijaa kisaa Norjan kovimman tittelistä selviytymisleirillä. Nuoret joutuvat fyysisesti ja henkisesti äärirajoille, kun luvassa on mm. pelottava sieppaus. Kuka selviytyy voittajana? HD
2018-11-29 09:202018-11-30 10:00Europe/HelsinkiNorjan kovin (Yle Teema & Fem)6/6. Enää viisi kilpailijaa kisaa Norjan kovimman tittelistä selviytymisleirillä. Nuoret joutuvat fyysisesti ja henkisesti äärirajoille, kun luvassa on mm. pelottava sieppaus. Kuka selviytyy voittajana? HDTelsu.fi
to 22.11.2018 09:20 - 10:00
2018-11-22 09:202018-11-23 10:00Europe/HelsinkiNorjan kovin (Yle Teema & Fem)5/6. Survival-leirillä on oltu ilman ruokaa ja kunnon unta kaksi vuorokautta, ja kilpailijoilta on myös viety vuodevaatteet. Kylmyys ja kosteus käyvät hermoille, ja surkeimmin pärjännyt joutuu pian pakkaamaan tavaransa. HDTelsu.fi
to 15.11.2018 09:20 - 10:00
2018-11-15 09:202018-11-16 10:00Europe/HelsinkiNorjan kovin (Yle Teema & Fem)4/6. Kaksi kilpailijaa joutuu jättämään survival-leirin, kun heidän henkistä kanttiaan testataan. He ovat olleet koko päivän syömättä, kun heidät nostetaan jääkylmän joen yläpuolelle - ja lasketaan hyiseen veteen. HDTelsu.fi
to 08.11.2018 09:20 - 10:00
3/6. Survival-leirin nuoret joutuvat nyt haastamaan itsensä mudassa ja hyisessä vedessä. Kaksi kilpailijaa loukkaantuu, mutta pystyvätkö he jatkamaan? Lopussa kehnoimmin selvinnyt pudotetaan armotta kisasta. HD
2018-11-08 09:202018-11-09 10:00Europe/HelsinkiNorjan kovin (Yle Teema & Fem)3/6. Survival-leirin nuoret joutuvat nyt haastamaan itsensä mudassa ja hyisessä vedessä. Kaksi kilpailijaa loukkaantuu, mutta pystyvätkö he jatkamaan? Lopussa kehnoimmin selvinnyt pudotetaan armotta kisasta. HDTelsu.fi
to 01.11.2018 09:20 - 10:00
2/6. Huonosti nukutun yön jälkeen survival-leirin kilpailijat joutuvat koettelemaan voimiaan, kestävyyttään ja ketteryyttään painimalla. Jakson lopussa yksi kilpailijoista joutuu pakkaamaan kamppeensa ja jättämään leirin. HD
2018-11-01 09:202018-11-02 10:00Europe/HelsinkiNorjan kovin (Yle Teema & Fem)2/6. Huonosti nukutun yön jälkeen survival-leirin kilpailijat joutuvat koettelemaan voimiaan, kestävyyttään ja ketteryyttään painimalla. Jakson lopussa yksi kilpailijoista joutuu pakkaamaan kamppeensa ja jättämään leirin. HDTelsu.fi
to 25.10.2018 09:20 - 10:00
1/6. Kymmenen norjalaista nuorta kilpailee armeijatyylisellä survival-leirillä ja joutuu haastamaan itsensä. Mukana on entisiä sotilaita, urheilijoita ja kamppailulajien taitajia. Kenen kunto ja henkinen kantti kestää loppuun saakka? HD
2018-10-25 09:202018-10-26 10:00Europe/HelsinkiNorjan kovin (Yle Teema & Fem)1/6. Kymmenen norjalaista nuorta kilpailee armeijatyylisellä survival-leirillä ja joutuu haastamaan itsensä. Mukana on entisiä sotilaita, urheilijoita ja kamppailulajien taitajia. Kenen kunto ja henkinen kantti kestää loppuun saakka? HDTelsu.fi
to 18.10.2018 09:20 - 10:00
6/6. Viimeinen koitos, jossa osallistujia ryhdytään laskemaan suljetussa tilassa veden alle. Paniikki vaanii, mutta osallistujien on saatava köydet auki ja pudottauduttava veteen. Kenestä tulee Norjan kovin? HD
2018-10-18 09:202018-10-19 10:00Europe/HelsinkiNorjan kovin (Yle Teema & Fem)6/6. Viimeinen koitos, jossa osallistujia ryhdytään laskemaan suljetussa tilassa veden alle. Paniikki vaanii, mutta osallistujien on saatava köydet auki ja pudottauduttava veteen. Kenestä tulee Norjan kovin? HDTelsu.fi
to 11.10.2018 09:20 - 10:00
5/6. Jäljellä olevat kilpailijat joutuvat voittamaan korkean paikan kammonsa ja hyppäämään kalliojyrkänteeltä jääkylmään veteen. HD
2018-10-11 09:202018-10-12 10:00Europe/HelsinkiNorjan kovin (Yle Teema & Fem)5/6. Jäljellä olevat kilpailijat joutuvat voittamaan korkean paikan kammonsa ja hyppäämään kalliojyrkänteeltä jääkylmään veteen. HDTelsu.fi
to 04.10.2018 09:20 - 10:00
4/6. Tänään kisaajilta vaaditaan voimaa ja äärimmäistä sitkeyttä. Tehtävänä on kiivettä jyrkkää rinnettä hiekkasäkki selässä ja päässä kaasunaamari. Joutuuko joku jättämään kisan kesken? HD
2018-10-04 09:202018-10-05 10:00Europe/HelsinkiNorjan kovin (Yle Teema & Fem)4/6. Tänään kisaajilta vaaditaan voimaa ja äärimmäistä sitkeyttä. Tehtävänä on kiivettä jyrkkää rinnettä hiekkasäkki selässä ja päässä kaasunaamari. Joutuuko joku jättämään kisan kesken? HDTelsu.fi
ke 03.10.2018 15:00 - 15:40
6/6. Enää viisi kilpailijaa kisaa Norjan kovimman tittelistä selviytymisleirillä. Nuoret joutuvat fyysisesti ja henkisesti äärirajoille, kun luvassa on mm. pelottava sieppaus. Kuka selviytyy voittajana? (U) HD
2018-10-03 15:002018-10-04 15:40Europe/HelsinkiNorjan kovin (Yle TV2)6/6. Enää viisi kilpailijaa kisaa Norjan kovimman tittelistä selviytymisleirillä. Nuoret joutuvat fyysisesti ja henkisesti äärirajoille, kun luvassa on mm. pelottava sieppaus. Kuka selviytyy voittajana? (U) HDTelsu.fi
to 27.09.2018 09:20 - 10:00
ke 26.09.2018 15:00 - 15:40
2018-09-26 15:002018-09-27 15:40Europe/HelsinkiNorjan kovin (Yle TV2)5/6. Survival-leirillä on oltu ilman ruokaa ja kunnon unta kaksi vuorokautta, ja kilpailijoilta on myös viety vuodevaatteet. Kylmyys ja kosteus käyvät hermoille, ja surkeimmin pärjännyt joutuu pian pakkaamaan tavaransa. (U) HDTelsu.fi
to 20.09.2018 09:20 - 10:00
2/6. Kilpailijat joutuvat tänään selvittämään esteradan, joka on rakennettu jääkylmään veteen. Uimataidon lisäksi tarvitaan raakaa voimaa. HD
2018-09-20 09:202018-09-21 10:00Europe/HelsinkiNorjan kovin (Yle Teema & Fem)2/6. Kilpailijat joutuvat tänään selvittämään esteradan, joka on rakennettu jääkylmään veteen. Uimataidon lisäksi tarvitaan raakaa voimaa. HDTelsu.fi
to 13.09.2018 09:22 - 10:01
1/6. Norjan kovimman tittelistä kilpailee kymmenen nuorta sisupussia, jotka ovat majoittuneet vanhaan bunkkeriin. Pudotuspelissä kilpailijoiden määrä vähenee joka kisapäivän jälkeen. HD
2018-09-13 09:222018-09-14 10:01Europe/HelsinkiNorjan kovin (Yle Teema & Fem)1/6. Norjan kovimman tittelistä kilpailee kymmenen nuorta sisupussia, jotka ovat majoittuneet vanhaan bunkkeriin. Pudotuspelissä kilpailijoiden määrä vähenee joka kisapäivän jälkeen. HDTelsu.fi
ke 12.09.2018 15:03 - 15:42
2018-09-12 15:032018-09-13 15:42Europe/HelsinkiNorjan kovin (Yle TV2)4/6. Kaksi kilpailijaa joutuu jättämään survival-leirin, kun heidän henkistä kanttiaan testataan. He ovat olleet koko päivän syömättä, kun heidät nostetaan jääkylmän joen yläpuolelle - ja lasketaan hyiseen veteen. (U) HDTelsu.fi
ke 05.09.2018 15:00 - 15:40
2018-09-05 15:002018-09-06 15:40Europe/HelsinkiNorjan kovin (Yle TV2)3/6. Survival-leirin nuoret joutuvat nyt haastamaan itsensä mudassa ja hyisessä vedessä. Kaksi kilpailijaa loukkaantuu, mutta pystyvätkö he jatkamaan? Lopussa huonoimmin selvinnyt pudotetaan armotta pois. (U) HDTelsu.fi
ke 29.08.2018 14:50 - 15:30
2/6. Huonosti nukutun yön jälkeen survival-leirin kilpailijat joutuvat koettelemaan voimiaan, kestävyyttään ja ketteryyttään painimalla. Jakson lopussa joku joutuu pakkaamaan kamppeensa ja jättämään leirin. (U) HD
2018-08-29 14:502018-08-30 15:30Europe/HelsinkiNorjan kovin (Yle TV2)2/6. Huonosti nukutun yön jälkeen survival-leirin kilpailijat joutuvat koettelemaan voimiaan, kestävyyttään ja ketteryyttään painimalla. Jakson lopussa joku joutuu pakkaamaan kamppeensa ja jättämään leirin. (U) HDTelsu.fi
ke 22.08.2018 14:55 - 15:35
2018-08-22 14:552018-08-23 15:35Europe/HelsinkiNorjan kovin (Yle TV2)1/6. Kymmenen nuorta kilpailee armeijatyylisellä survival-leirillä ja joutuu haastamaan itsensä. Mukana entisiä sotilaita, urheilijoita ja kamppailulajien taitajia. Kenen kunto ja henkinen kantti kestävät loppuun saakka? (U) HDTelsu.fi
ti 03.07.2018 12:20 - 13:00
2018-07-03 12:202018-07-04 13:00Europe/HelsinkiNorjan kovin (Yle TV2)6/6. Enää viisi kilpailijaa kisaa Norjan kovimman tittelistä selviytymisleirillä. Nuoret joutuvat fyysisesti ja henkisesti äärirajoille, kun luvassa on mm. pelottava kidnappaus. Kuka selviytyy voittajana? (U) HDTelsu.fi
ke 27.06.2018 13:00 - 13:40
2018-06-27 13:002018-06-28 13:40Europe/HelsinkiNorjan kovin (Yle TV2)6/6. Enää viisi kilpailijaa kisaa Norjan kovimman tittelistä selviytymisleirillä. Nuoret joutuvat fyysisesti ja henkisesti äärirajoille, kun luvassa on mm. pelottava kidnappaus. Kuka selviytyy voittajana? (U) HDTelsu.fi
ti 26.06.2018 11:50 - 12:30
2018-06-26 11:502018-06-27 12:30Europe/HelsinkiNorjan kovin (Yle TV2)5/6. Survival-leirillä on oltu ilman ruokaa ja kunnon unta kaksi vuorokautta, ja kilpailijoilta on myös viety vuodevaatteet. Kylmyys ja kosteus käyvät hermoille, ja surkeimmin pärjännyt joutuu pian pakkaamaan tavaransa. (U) HDTelsu.fi
ke 13.06.2018 14:00 - 14:40
2018-06-13 14:002018-06-14 14:40Europe/HelsinkiNorjan kovin (Yle TV2)4/6. Kaksi kilpailijaa joutuu jättämään survival-leirin, kun heidän henkistä kanttiaan testataan. He ovat olleet koko päivän syömättä, kun heidät nostetaan jääkylmän joen yläpuolelle - ja lasketaan hyiseen veteen. (U) HDTelsu.fi
ti 12.06.2018 12:00 - 12:45
2018-06-12 12:002018-06-13 12:45Europe/HelsinkiNorjan kovin (Yle TV2)4/6. Kaksi kilpailijaa joutuu jättämään survival-leirin, kun heidän henkistä kanttiaan testataan. He ovat olleet koko päivän syömättä, kun heidät nostetaan jääkylmän joen yläpuolelle - ja lasketaan hyiseen veteen. (U) HDTelsu.fi
ke 06.06.2018 14:45 - 15:30
2018-06-06 14:452018-06-07 15:30Europe/HelsinkiNorjan kovin (Yle TV2)3/6. Survival-leirin nuoret joutuvat nyt haastamaan itsensä mudassa ja hyisessä vedessä. Kaksi kilpailijaa loukkaantuu, mutta pystyvätkö he jatkamaan? Lopussa huonoimmin selvinnyt pudotetaan armotta pois. (U) HDTelsu.fi
ti 05.06.2018 11:50 - 12:30
2018-06-05 11:502018-06-06 12:30Europe/HelsinkiNorjan kovin (Yle TV2)3/6. Survival-leirin nuoret joutuvat nyt haastamaan itsensä mudassa ja hyisessä vedessä. Kaksi kilpailijaa loukkaantuu, mutta pystyvätkö he jatkamaan? Lopussa huonoimmin selvinnyt pudotetaan armotta pois. (U) HDTelsu.fi
ke 30.05.2018 14:30 - 15:10
2018-05-30 14:302018-05-31 15:10Europe/HelsinkiNorjan kovin (Yle TV2)2/6. Huonosti nukutun yön jälkeen survival-leirin kilpailijat joutuvat koettelemaan voimiaan, kestävyyttään ja ketteryyttään painimalla. Jakson lopussa joku joutuu pakkaamaan kamppeensa ja jättämään leirin. (U) HDTelsu.fi
ti 29.05.2018 12:00 - 12:41
2018-05-29 12:002018-05-30 12:41Europe/HelsinkiNorjan kovin (Yle TV2)2/6. Huonosti nukutun yön jälkeen survival-leirin kilpailijat joutuvat koettelemaan voimiaan, kestävyyttään ja ketteryyttään painimalla. Jakson lopussa joku joutuu pakkaamaan kamppeensa ja jättämään leirin. (U) HDTelsu.fi
ke 23.05.2018 14:25 - 15:05
ti 22.05.2018 12:05 - 12:45
ti 22.05.2018 12:00 - 12:39
ke 16.05.2018 14:25 - 15:05
ti 15.05.2018 12:00 - 12:40
ti 08.05.2018 12:00 - 12:40
ke 02.05.2018 14:25 - 15:05
ti 01.05.2018 12:25 - 13:05
ke 25.04.2018 14:20 - 15:00
ke 18.04.2018 13:30 - 14:10
ti 17.04.2018 12:00 - 12:40
ke 11.04.2018 14:50 - 15:30
ti 10.04.2018 12:00 - 12:40
Hengenvaarallisesti lihava23:40 - 00:30 TLC Natsien jättimäiset rakennusurakat23:55 National Geographic Channel Leijonan luola USA21.3. klo 00:00 - 01:00 Nelonen Simpsonit21.3. klo 00:00 - 00:25 FOX Sannikka & Ukkola21.3. klo 00:10 - 00:40 Yle TV1 Hävyttömät21.3. klo 00:25 - 01:35 Sub Puoli seitsemän21.3. klo 00:40 - 01:10 Yle TV1 u Wheeler Dealers21.3. klo 00:55 - 01:25 Kutonen u Pitääkö olla huolissaan?21.3. klo 01:00 - 01:55 MTV3 u Poliisit 201921.3. klo 01:00 - 02:00 Nelonen Australian Huippumalli haussa21.3. klo 01:05 - 02:10 Liv u Kotoisa21.3. klo 01:55 - 02:50 MTV3 u
Pinnalla juuri nyt: Salatut elämät, Emmerdale, Ostoskanava Tvins.com, CSI: Miami, Isä Matteon tutkimuksia, Temptation Island Suomi 5, Huvila & Huussi, Mitä lapsesi tekisi?, Poliisit 2019, Murha paratiisissa

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Urheilu Archives - 5dwallpaper.com
Luokka Arkisto: Urheilu
James Harden tapetti HD Lataa Tässä on kokoelma ...	Lue lisää »
Golden State Warriors tapetti HD Tässä on kokoelma ...	Lue lisää »
7,633 0 1
steelers tapetti HD Tässä on kokoelma steelers tapetti ...	Lue lisää »
patriootteja tapetti HD Tässä on kokoelma patriots tapetti ...	Lue lisää »
Gucci tapetti HD Tässä on kokoelma Gucci tapetti ...	Lue lisää »
13,009 0 0
baseball tapetti HD Tässä on kokoelma baseball tapetti ...	Lue lisää »
monster tapetti HD Tässä on kokoelma hirviö tapetti ...	Lue lisää »
jalkapallo taustakuvia HD Tässä on kokoelma jalkapallo taustakuvia ...	Lue lisää »
galaxy taustakuvia HD Tässä on kokoelma galaksi taustakuvat ...	Lue lisää »
11,174 0 1
49ERS tapetti HD Tässä on kokoelma 49ers tapetti ...	Lue lisää »

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
HE 3/1999 - Regeringspropositioner - FINLEX ®
Du är här: Finlex › Regeringspropositioner › 1999 › HE 3/1999
HE 3/1999
Hallituksen esitys Eduskunnalle laiksi turvatarkastuksista tuomioistuimissa
Esityksessä ehdotetaan säädettäväksi laki turvatarkastuksista tuomioistuimissa. Lain nojalla turvatarkastuksia voitaisiin järjestää kaikissa tuomioistuimissa. Turvatarkastus voitaisiin kohdistaa kaikkiin tuomioistuimeen saapuviin henkilöihin ja heidän mukanaan oleviin tavaroihin. Se, järjestetäänkö turvatarkastuksia ja missä laajuudessa niitä järjestetään, jäisi kunkin tuomioistuimen harkintaan.
Ehdotettuun lakiin sisältyvät säännökset turvatarkastustoimenpiteistä ja henkilöistä, jotka voivat toimia turvatarkastajina. Poliisimies ja tuomioistuimen palveluksessa oleva henkilö voisivat toimia turvatarkastajana. Turvatarkastuksia voitaisiin myös hankkia ostopalveluna. Tällöin turvatarkastajan olisi oltava poliisin tehtävään hyväksymä. Turva- tarkastus voitaisiin toimittaa metallinilmaisimella tai muulla teknisellä laitteella. Henkilöntarkastus voitaisiin toimittaa myös muulla tavoin. Lisäksi henkilön mukana olevat tavarat voitaisiin tarvittaessa tutkia.
Tuomioistuimeen saapuvalta henkilöltä voitaisiin ottaa pois esineet ja aineet, joilla voidaan vaarantaa turvallisuutta tai järjestystä taikka vahingoittaa omaisuutta. Turvatarkastajalla olisi oikeus poistaa henkilö tuomioistuimesta, jos hän kieltäytyy turvatarkastuksesta. Henkilön poistamiseksi turvatarkastaja voisi laissa säädettävin rajoituksin käyttää tarvittaessa voimakeinoja.
2.2. Lainsäädäntö eräissä muissa maissa
Käräjäoikeuksissa on järjestetty turvatarkastuksia joihinkin yksittäisiin oikeudenkäynteihin liittyneen konkreettisen uhan vuoksi. Helsingin käräjäoikeudessa turvatarkastuksia on järjestetty säännönmukaisesti vuodesta 1996 lähtien. Tarkastusten tarkoituksena on huolehtia oikeudenkäyntiin osallistuvien henkilöiden turvallisuudesta.
Hallitusmuodossa henkilökohtainen koskemattomuus on suojattu perusoikeutena. Tuomioistuimissa järjestettävissä turvatarkastuksissa voidaan joutua rajoittamaan tätä perusoikeutta. Lainsäädännössämme ei nykyisin ole turvatarkastuksia koskevia säännöksiä. Kun perusoikeuksia voidaan rajoittaa vain lailla, esityksessä ehdotetaan säädettäväksi laki turvatarkastuksista tuomioistuimissa.
Ehdotetun lain mukaan turvatarkastuksia voitaisiin järjestää kaikissa tuomioistuimissa. Laki ei kuitenkaan velvoita tuomioistuimia järjestämään niitä. Turvatarkastuksia voitaisiin järjestää säännönmukaisesti tai silloin, kun niihin ilmenee erityistä tarvetta. Erityinen syy turvatarkastuksiin voi aiheutua jostakin tietystä oikeudenkäynnistä, johon liittyy uhka turvallisuuden tai järjestyksen vaarantumisesta.
Lakiehdotuksen mukaan tuomioistuimeen saapuvat henkilöt ja heillä mukanaan olevat tavarat saataisiin tarkastaa sen selvittämiseksi, ettei henkilöllä ole mukanaan esinettä tai ainetta, jolla voidaan aiheuttaa vaaraa turvallisuudelle tai järjestykselle tai jota voidaan käyttää omaisuuden vahingoittamiseen. Turvatarkastajana voisi toimia poliisimies tai tuomioistuimen palveluksessa oleva henkilö. Turvatarkastuksen voisi suorittaa muukin henkilö, joka on poliisin tehtävään hyväksymä. Turvatarkastuksesta kieltäytynyt henkilö voitaisiin poistaa tuomioistuimesta. Henkilön poistamiseksi voitaisiin tarvittaessa käyttää voimakeinoja.
Tuomioistuimissa järjestettävillä turvatarkastuksilla on yhteys useisiin hallitusmuodon säännöksiin. Henkilökohtainen koskemattomuus ja turvallisuus on suojattu perusoikeutena hallitusmuodon 6 §:n 1 momentissa. Henkilökohtaisen turvallisuuden suojaamisella perusoikeutena on haluttu erityisesti korostaa julkisen vallan positiivisia toimintavelvoitteita yhteiskunnan jäsenten suojaamiseksi rikoksilta ja muilta heihin kohdistuvilta oikeudenvastaisilta teoilta (HE 309/1993 vp). Oikeus henkilökohtaiseen koskemattomuuteen puolestaan antaa suojaa esimerkiksi henkilöön käyviä tarkastuksia vastaan. Hallitusmuodon 6 §:n 3 momentti sisältää henkilökohtaiseen koskemattomuuteen puuttumista täsmentäviä säännöksiä, joiden mukaan henkilökohtaiseen koskemattomuuteen ei saa puuttua mielivaltaisesti eikä ilman laissa säädettyä perustetta. Henkilökohtaisella koskemattomuudella on myös läheinen yhteys hallitusmuodon 8 §:ssä turvattuun yksityiselämän suojaan, jonka piiriin kuuluu muun muassa oikeus määrätä itsestään ja ruumiistaan.
Hallitusmuodon 16 §:n 1 momentin mukaan jokaisella on oikeus saada asiansa käsitellyksi asianmukaisesti tuomioistuimessa, minkä voidaan katsoa edellyttävän oikeudenkäyntiin osallistuvien turvallisuudesta huolehtimista. Mainitun pykälän 2 momentin mukaisesti tuomioistuinkäsittelyn julkisuus on turvattava lailla. Pääperiaatteena on siten oikeudenkäynnin julkisuus, mutta säännös ei estä säätämästä siitä vähäisiä poikkeuksia lailla. Yleisöllä on pääsääntöisesti oikeus muun muassa päästä seuraamaan asioiden käsittelyä tuomioistuimessa, mutta sisäänpääsyoikeutta voidaan rajoittaa esimerkiksi turvallisuudesta huolehtimiseksi.
Tuomioistuimissa järjestettävistä turvatarkastuksista ei nykyisin ole säädetty laissa eikä alemmanasteisissakaan säädöksissä. Käytännössä turvatarkastuksia on järjestetty tuomioistuimen harkinnan perusteella eri puolilla maata sekä Helsingin käräjäoikeudessa säännönmukaisesti. Tarkastuksia on järjestetty useimmiten käräjäoikeuksissa. Tarkastuksiin ovat antaneet aihetta tuomioistuimen henkilöstön ja siellä asioivien turvallisuuteen kohdistuneet uhkat. Uhkat ovat saattaneet kohdistua yksittäisen oikeudenkäynnin puheenjohtajaan tai muihin tuomioistuimen jäseniin, asianosaisiin tai todistajiin taikka yleisesti järjestykseen ja turvallisuuteen tuomioistuimessa. Helsingin käräjäoikeudessa on tarkastettu vuodesta 1996 lähtien kaikki käräjäoikeudessa asioivat lukuun ottamatta tuomioistuimessa virkansa tai työnsä vuoksi asioivia. Muissa tuomioistuimissa ei ole pysyviä turvatarkastuksia, vaan tarkastuksia on järjestetty joidenkin yksittäisten oikeudenkäyntien yhteydessä. Turun oikeustalossa on erityinen turvasali, jossa käsitellään pakkokeinoasiat ja sellaiset rikosasiat, jotka voivat aiheuttaa erityisiä turvallisuusriskejä. Pidätetyt ja vangitut voidaan tuoda saliin yleisöltä ja henkilökunnalta eristettyjä reittejä pitkin. Istuntoon osallistuvien turvallisuudesta on muutenkin pyritty huolehtimaan muun muassa teknisten laitteiden avulla.
Turvatarkastukset ovat lähtökohtaisesti perustuneet vapaaehtoisuuteen eikä tarkastuksesta kieltäytyminen ole siten muodostanut estettä pääsylle tuomioistuimeen. Käytännössä henkilöntarkastus tehdään Helsingin käräjäoikeudessa pääsääntöisesti metallinilmaisimella ja tavaroiden tarkastus laukut avaamalla. Tavaroiden tarkastuksessa ei ole ollut käytössä läpivalaisulaitetta lähinnä laitteiden korkeiden kustannusten vuoksi. Helsingin käräjäoikeudessa tarkastuksen on suorittanut yksityisen vartiointiliikkeen vartija tuomioistuimen ja vartiointiliikkeen välillä tehdyn sopimuksen mukaisesti. Yksittäisten oikeudenkäyntien yhteydessä tarkastuksesta on muissa tuomioistuimissa vastannut useimmiten poliisi.
Tarkastuksen avulla pyritään estämään vaarallisten esineiden ja aineiden vieminen oikeussaliin tai muualle tuomioistuimen tiloihin. Tällaisia vaarallisia esineitä ja aineita ovat ampuma-aseet, erilaiset teräaseet ja lyömäaseet, räjähdysaineet sekä muut esineet tai aineet, joilla voidaan aiheuttaa vaaraa järjestykselle ja turvallisuudelle taikka vahingoittaa omaisuutta. Helsingin käräjäoikeudessa järjestetyissä turvatarkastuksissa on löydetty tuomioistuimessa asioivilta muun muassa käsiaseita, kaasusumuttimia ja teräaseita. Käsiaseista kaikki ovat olleet luvallisia, mutta niiden tuominen käräjäoikeuden tiloihin ei ole ollut sallittua tai muuten perusteltua. Vaarallisiksi katsottavat esineet ja aineet otetaan tarkastuksessa pois ja luovutetaan yleensä poliisille. Esine tai aine kuitenkin palautetaan tarkastetulle henkilölle hänen poistuessaan tuomioistuimesta, jollei siihen ole lain mukaan estettä. Tällaisissa tilanteissa esine tai aine otetaan säilöön tuomioistuimessa asioinnin ajaksi.
Tuomioistuinten toiminnan ohella on muitakin tilanteita, joissa turvallisuuden varmistaminen on erityisen tärkeää. Säännöksiä turvatarkastuksista sisältyy esimerkiksi turvatarkastuksista lentoliikenteessä annettuun lakiin (305/1994). Lisäksi henkilön tai tavaran tarkastuksista on säännöksiä eduskunnan hyväksymissä uudessa kokoontumislaissa ja järjestyksenvalvojista annetussa laissa (HE 145/1998 ja HE 148/1998). Myös vartioimisliikkeen vartijoille ehdotetaan oikeutta kiinnioton yhteydessä tarkastaa kiinniotettu henkilö ja ottaa pois vaaraa aiheuttavat esineet (Turva-alan kehittäminen. Turva-alan toimikunnan ehdotus. Sisäasiainministeriön julkaisu 4/1998).
Eduskunnan apulaisoikeusasiamies on kiinnittänyt huomiota tuomioistuimissa järjestettävien turvatarkastusten lainmukaisuuteen valtioneuvostolle 22 päivänä huhtikuuta 1997 osoittamassaan kirjeessä. Apulaisoikeusasiamiehen mukaan julkisella vallalla on velvollisuus huolehtia julkisten oikeudenkäyntien ja niihin osallistuvien turvallisuudesta. Tuomioistuimissa järjestettäviltä turvatarkastuksilta puuttuu kuitenkin oikeudellinen perusta. Tämä puute on apulaisoikeusasiamiehen mukaan korjattava viipymättä.
Esityksen valmistelun yhteydessä on selvitetty tuomioistuimissa järjestettävien turvatarkastusten sääntelyä Ruotsissa, Norjassa, Tanskassa, Isossa-Britanniassa, Ranskassa ja Saksassa. Valtaosassa tarkastelluista maista järjestetään turvatarkastuksia tuomioistuimissa joko pysyvin järjestelyin tai tapauskohtaisesti tarpeen mukaan, mutta tarkastuksista ei yleensä ole erityistä sääntelyä Ruotsia lukuun ottamatta. Jäljempänä esitettävät tiedot perustuvat pääosin Ruotsin tuomioistuinvirastossa laadittuun raporttiin (Förbättrat tillträdesskydd till domstolslokaler. Domstolsverket. Rapport 1997:3).
Ruotsissa tuomioistuimissa järjestettävistä turvatarkastuksista on säädetty erityinen laki (lag om säkerhetskontroll vid domstolsförhandlingar 1981:1064). Lain tarkistamista valmistellaan parhaillaan edellä mainitun tuomioistuinvirastossa laaditun ehdotuksen pohjalta. Lakia ehdotetaan tarkistettavaksi käytännön tarpeita vastaavaksi siten, että tuomioistuinten oikeutta turvatarkastusten järjestämiseen laajennettaisiin.
Voimassa olevan lain mukaan turvatarkastuksen tulee olla yhteydessä yksittäisen asian käsittelyyn ja siihen liittyvään rikosuhkaan. Lain nojalla ei siten voida järjestää yleisiä, pysyvämpiin järjestelyihin perustuvia turvatarkastuksia. Muutosehdotuksen mukaan tuomioistuin voisi päättää yleisen turvatarkastuksen järjestämisestä tietyksi ajanjaksoksi neuvoteltuaan ensin poliisin kanssa. Turvatarkastus kohdistuisi pääsääntöisesti kaikkiin tuomioistuimessa asioiviin, ei kuitenkaan tuomioistuimen jäseniin tai muihin virkansa puolesta tuomioistuimessa oleviin henkilöihin eikä myöskään asianajajiin. Ehdotuksen mukaan turvatarkastuksen voisi tehdä muukin henkilö kuin poliisi, kuitenkin poliisin ohjauksessa. Nykyisen lain mukaan tarkastuksen voi tehdä vain poliisi.
Muutosehdotuksen mukaan turvatarkastuksessa tehtäisiin henkilöntarkastus pääsääntöisesti metallinilmaisimella ja tavaroiden tarkastus läpivalaisulaitteella tai laukut avaamalla. Henkilöntarkastus voisi tapahtua muullakin tavoin kuin metallinilmaisimella, jos siihen on erityinen syy tai jos kyse on niin sanotusta laajennetusta turvatarkastuksesta, joka voidaan tehdä yksittäisen rikosasian käsittelyn yhteydessä tuomioistuimen päätöksellä. Turvatarkastuksesta kieltäytyvältä voidaan evätä pääsy tuomioistuimeen, tai tavarat, joita ei anneta tarkastettavaksi, voidaan vaatia jätettäväksi säilytykseen tuomioistuimessa asioinnin ajaksi.
Norjassa tuomioistuimissa ei ole yleistä turvatarkastusmenettelyä, jossa tarkastettaisiin pysyvin järjestelyin kaikki tuomioistuimissa asioivat henkilöt. Asiasta ei myöskään ole erityisiä säännöksiä. Yksittäisen oikeusjutun käsittelyn yhteydessä voidaan kuitenkin erityisestä syystä järjestää turvatarkastus, joka tehdään käytännössä yleensä metallinilmaisimella ja tavaroiden osalta läpivalaisulaitteella tai laukut avaten. Turvatarkastuksia järjestetään esimerkiksi oikeusjutuissa, joissa on pelättävissä asianosaisiin tai todistajiin kohdistuvia kostotoimenpiteitä.
Tanskassa ei myöskään ole erityisiä säännöksiä turvatarkastusten järjestämisestä. Tuomioistuimissa ei ole pysyviä, kaikkiin tuomioistuimissa asioiviin kohdistuvia turvatarkastusjärjestelyjä.
Isossa-Britannissa on rikostuomioistuimissa järjestetty pysyvästi yleisiä turvatarkastuksia, joissa kaikki tuomioistuimessa asioivat tarkastetaan metallinilmaisimella ja tavarat muulla tavoin. Lisäksi voidaan erityisestä syystä tuomarin päätöksellä tehdä pitemmälle menevä henkilöntarkastus. Siviiliasioita käsittelevissä tuomioistuimissa on erityistä turvallisuushenkilöstöä, mutta niissä ei ole pysyviä järjestelyjä yleisistä turvatarkastuksista. Myös Ranskassa ja Saksassa tuomioistuimissa järjestetään turvatarkastuksia, mutta asiasta ei ole erityisiä säännöksiä. Ranskassa istunnon puheenjohtaja voi oikeudenkäyntimenettelyä koskevan lainsäädännön nojalla määrätä kaikki tai jotkut istuntoon tulevat henkilöt ja heidän tavaransa tarkastettaviksi vaarallisten esineiden löytämiseksi. Tuomioistuimen päällikkö voi päättää, missä laajuudessa muut tuomioistuimen tiloihin saapuvat tarkastetaan metallinilmaisimella tai muulla tavoin. Säännönmukaisesti turvatarkastuksia järjestetään muutamissa Ranskan suurimmissa alioikeuksissa. Saksassa yleisen alioikeuden omiin järjestyssääntöihin voi sisältyä turvatarkastuksia koskevia määräyksiä.
Tuomioistuimissa käsiteltäviin asioihin liittyy toisinaan sellaisia ristiriitoja, joiden vuoksi voi syntyä riski väkivaltaisuuden puhkeamisesta. Rikosasiassa syytetyn, asianomistajan tai todistajan keskinäiset suhteet voivat olla vihamielisiä. Asianosainen voi myös kokea syyttäjän tai tuomioistuimen toiminnan itselleen hyvinkin kielteiseksi. Myös siviiliasioissa osapuolten välillä voi olla jyrkkiä näkemyseroja. Esimerkiksi lasten huoltoa koskevassa asiassa vastakkain olevat puolisot voivat joskus olla sellaisessa mielentilassa, jossa väkivaltatilanne voi tyypillisesti syntyä.
Viimeaikaisen kehityksen perusteella voidaan arvioida tuomioistuimiin kohdistuvien turvallisuusuhkien kasvaneen. Turvallisuusuhkat ovat kohdistuneet niin tuomioistuinten henkilöstöön kuin tuomioistuimissa asioiviin. Erityisesti suurten kaupunkien käräjäoikeuksissa käsitellään melko usein vakavia väkivaltarikoksia tai järjestäytynyttä rikollisuutta koskevia tapauksia, joihin saattaa liittyä väkivalta- ja turvallisuusuhkia. Pienemmissä käräjäoikeuksissa tällaiset tapaukset ovat harvinaisempia. Pienissä käräjäoikeuksissa saattaa kuitenkin yksittäisten juttujen käsittelyn yhteydessä ihmisten turvallisuus olla uhattuna.
Tuomioistuimissa asioivat henkilöt käyttäytyvät yleensä rauhallisesti ja asiallisesti. Helsingin käräjäoikeudessa toimitetuissa turvatarkastuksissa on kuitenkin löydetty huomattava määrä vaarallisiksi luokiteltavia esineitä. Väkivaltaisten tilanteiden ennalta ehkäisemiseksi on tarpeen, että tuomioistuinten tiloihin saapuvilla henkilöillä ei ole mukanaan sellaisia esineitä tai aineita, joilla turvallisuutta voidaan uhata. Käytännössä uhka- tai väkivaltatilanteiden syntymiseen on usein voitu varautua poliisin tai jutun asianosaisen taikka todistajan tietojen perusteella. Henkilön käytös voi kuitenkin olla täysin ennalta arvaamatonta kuten Haminan käräjäoikeuden istunnossa kuluvan vuoden maaliskuussa pommin räjäyttäneen asianosaisen menettely oli.
Julkisella vallalla on velvollisuus huolehtia oikeudenkäyntien ja niihin osallistuvien turvallisuudesta. Julkisen vallan positiivisia toimintavelvoitteita yhteiskunnan jäsenten suojaamiseksi oikeudenvastaisilta teoilta korostetaan myös hallitusmuodossa. Edellä mainituista syistä mahdollisuus turvatarkastusten järjestämiseen on vastaisuudessakin turvattava. Haminassa tapahtuneen pommiräjähdyksen kaltaisilta tapauksilta välttyminen edellyttäisi säännönmukaisia ja kattavia turvatarkastuksia, jotka tulisi kohdistaa kaikkiin tuomioistuimissa asioiviin henkilöihin ja heidän mukanaan oleviin tavaroihin. Tätä esityksessä ei ehdoteta ennen muuta taloudellisista syistä.
Tuomioistuimissa järjestettäviltä turvatarkastuksilta puuttuu lailla säädetty oikeudellinen perusta. Hallitusmuoto edellyttää henkilökohtaiseen koskemattomuuteen puuttumiselta laissa säädettyä perustetta. Tämän vuoksi oikeudesta järjestää turvatarkastuksia tuomioistuimissa asioiville tulee säätää lailla.
Ehdotetulla lailla pyritään lisäämään turvallisuutta ja järjestystä tuomioistuimissa. Laki ei kuitenkaan velvoittaisi tuomioistuimia järjestämään turvatarkastuksia. Perusteena tälle on se, että olosuhteet ja tarpeet eri tuomioistuinten välillä vaihtelevat huomattavasti. Myöskään taloudellisista syistä ei olisi järkevää hankkia teknisiä laitteita ja sitoa työvoimaa turvatarkastuksiin tarpeettoman laajasti. Esitystä valmisteltaessa onkin pidetty perusteltuna, että turvatarkastusten järjestäminen ja se, missä laajuudessa niitä järjestetään, jäisi nykyistä käytäntöä vastaavasti edelleen tuomioistuimen harkintaan.
Ehdotettu laki on yleinen niin, että se koskee kaikkia tuomioistuimia. Tämä johtuu siitä, että erityisesti suullisten käsittelyjen lisääntyminen saattaa tulevaisuudessa aiheuttaa tarpeen järjestää turvatarkastuksia käräjäoikeuksien lisäksi myös muutoksenhakutuomioistuimissa sekä hallinto- ja erityistuomioistuimissa.
Ehdotettu laki puuttuu hallitusmuodossa suojattuihin perusoikeuksiin. Esityksen tavoitteena on yhtäältä se, että turvatarkastajalla on riittävät keinot turvallisuuteen ja järjestykseen kohdistuvien uhkien torjumiseksi, ja toisaalta se, että tarkastettavan henkilön koskemattomuuteen ja yksityisyyteen puututaan mahdollisimman rajoitetusti. Tämän vuoksi lakiehdotuksessa on pyritty yksilöimään ne toimenpiteet, joihin turvatarkastuksissa saadaan ryhtyä, ja ehdotukseen sisältyy myös vähimmän haitan periaatetta koskeva säännös.
Turvatarkastuksista ovat käytännössä vastanneet poliisi, tuomioistuimen oma henkilöstö tai yksityisten vartiointiliikkeiden vartijat tuomioistuimen ja vartiointiliikkeen välillä tehdyn sopimuksen mukaisesti. Tuomioistuinten henkilökunnalla ei pääsääntöisesti ole turvatarkastajana toimimiseen tarpeellista koulutusta. Lakiehdotuksen mukaan oikeusministeriö voisi antaa määräyksiä ja ohjeita tuomioistuinten henkilökunnan, lähinnä haastemiehen tai vahtimestarin tehtäviä hoitavien henkilöiden koulutuksesta. Koulutuksen avulla on mahdollista turvata se, että ainakin osa satunnaisesti järjestettävistä turvatarkastuksista voitaisiin hoitaa pääasiassa tuomioistuimen oman henkilöstön toimesta. Poliisin voimavarat riittävät turvatarkastuksiin vain rajoitetusti. Jotta turvatarkastajia olisi saatavissa tarpeen mukaan ja varsinkin jatkuvasti järjestettäviin turvatarkastuksiin riittävästi, on tarpeen, että turvatarkastajina voivat toimia myös yksityisten vartiointiliikkeiden palveluksessa olevat vartijat.
Käytännössä henkilöntarkastus on Helsingin käräjäoikeudessa tehty pääsääntöisesti porttimaisella metallinpaljastimella ja tavaroiden tarkastus laukut avaamalla. Läpivalaisulaitteita käräjäoikeuteen ei ole hankittu laitteiden korkean hinnan vuoksi. Metallinilmaisimen Helsingin käräjäoikeus on hankkinut toimintamäärärahoillaan. Nykyisessä taloudellisessa tilanteessa ei ole mahdollista hankkia turvatarkastuksissa käytettäviä teknisiä laitteita kaikkiin tuomioistuimiin. Tämän vuoksi on tarpeen, että tuomioistuimeen saapuva henkilö voidaan tarkastaa myös muulla tavoin kuin metallinilmaisinta käyttäen. Ehdotuksen mukaan henkilöntarkastus voitaisiin suorittaa, jos on perusteltua aihetta epäillä, että henkilöllä on mukanaan sellainen esine tai aine, jota voidaan käyttää turvallisuuden vaarantamiseen tai omaisuuden vahingoittamiseen.
Turvatarkastuksen on nykyisin katsottu perustuvan vapaaehtoisuuteen eikä tarkastuksesta kieltäytyminen ole siten muodostanut estettä pääsylle tuomioistuimeen. Tehokas turvallisuudesta huolehtiminen kuitenkin edellyttää, että henkilön kieltäytyessä tarkastuksesta tulisi hänen pääsynsä tuomioistuimeen voida estää. Tällaisissa tilanteissa henkilön poistamista tuomioistuimesta on pidetty parempana vaihtoehtona kuin tarkastuksen suorittamista voimakeinoin. Henkilön saaminen oikeudenkäyntiin voidaan tarvittaessa turvata noutoa koskevilla oikeudenkäymiskaaren säännöksillä.
Esityksellä ei ole merkittäviä taloudellisia tai organisatoria vaikutuksia. Tämä johtuu siitä, että ehdotettu laki ei velvoita tuomioistuimia järjestämään kattavia säännönmukaisia turvatarkastuksia. Ainakin lähitulevaisuudessa turvatarkastuksia järjestetään edelleen useimmiten yksittäisiin oikeudenkäynteihin liittyen joko poliisin tai tuomioistuimen oman henkilökunnan toimesta.
Nykyistä laajempiin turvatarkastuksiin voi olla tarvetta tulevaisuudessa ainakin niissä käräjäoikeuksissa, joissa käsitellään usein vakavia väkivaltarikoksia tai sellaisia rikosasioita, joissa syytettyjen epäillään järjestäytyneen rikosten tekemistä varten. Tällaisten juttujen suullinen käsittely muutoksenhakutuomioistuimessa saattaa myös vaatia erityistä huolehtimista turvallisuudesta. Useissa muissa maissa toteutettujen turvatarkastusten laajuuden perusteella voidaan ennakoida, että myös Suomessa tarkastusten tarve tulee lisääntymään. Metallinilmaisin on tehokas laite tavallisimpien vaarallisten esineiden löytämiseksi ja sen käyttö on lisäksi tarkastettavan henkilön kannalta hienotunteisempaa kuin turvatarkastajan tunnustelu käsin. Näistä syistä on tarpeen, että tulevien vuosien talousarvioissa otetaan oikeusministeriön osalta huomioon tuomioistuinten varustaminen vähitellen turvatarkastuksiin tarvittavilla laitteilla.
Eduskunnan apulaisoikeusasiamies kiinnitti kirjeessään valtioneuvostolle 22 päivänä huhtikuuta 1997 huomiota siihen, että tuomioistuimissa järjestettäviltä turvatarkastuksilta puuttuu oikeudellinen perusta. Apulaisoikeusasiamiehen käsityksen mukaan tämä puute on korjattava viipymättä.
Oikeusministeriö asetti 15 päivänä toukokuuta 1997 työryhmän, jonka tehtävänä oli laatia ehdotus hallituksen esitykseksi laiksi turvatarkastusten toimittamisesta tuomioistuimissa. Työryhmän ehdotus valmistui 27 päivänä helmikuuta 1998. Ehdotuksesta saatiin lausunnot 13 eri viranomaiselta ja järjestöltä. Lausunnoista on oikeusministeriössä laadittu tiivistelmä.
Lausunnonantajat pitivät tarpeellisena sitä, että tuomioistuimissa järjestetään turvatarkastuksia ja että asiasta säädetään lailla. Lausunnoissa pidettiin yleisesti oikeana lähtökohtaa, jonka mukaan tuomioistuimet voisivat päättää tarkastusten toimittamisesta. Useat lausunnonantajat arvioivat, että turvatarkastusten tarve on lisääntymässä. Teknisten laitteiden hankintaa ja henkilökunnan kouluttamista laitteiden käyttöön pidettiin tarpeellisena.
Esityksen sisältöä on lausuntojen johdosta tarkistettu. Lakiehdotus perustuu työryhmän ehdotukseen.
Keskeiset Suomea sitovat kansainväliset ihmisoikeussopimukset asettavat julkiselle vallalle tiettyjä velvoitteita huolehtia oikeudenkäyntien ja niihin osallistuvien turvallisuudesta. Henkilökohtainen turvallisuus on suojattu sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn yleissopimuksen (SopS 19/1990) eli Euroopan ihmisoikeussopimuksen 5 artiklassa että kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen (SopS 8/1976) 9 artiklassa henkilökohtaisen vapauden yhteydessä. Viimeksi mainitun yleissopimuksen noudattamista valvova YK:n ihmisoikeuskomitea on antanut henkilökohtaiselle turvallisuudelle itsenäisen merkityssisällön tapauksessa Delgado P ez v. Kolumbia (päätös 12.7.1990, ilmoitus n:o 195/1985). Ihmisoikeuskomitea johti sopimusmääräyksestä valtion velvollisuuden positiivisin toimenpitein suojata yksilöä muiden yksityisten taholta tulevilta hyökkäyksiltä, uhkauksilta ja vainolta. Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 artiklan mukaan jokaisella on oikeus oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin. Oikeuden toteutumisen edellytyksenä on, että oikeudenkäyntiin osallistuvien turvallisuudesta huolehditaan.
Turvatarkastuksissa joudutaan puuttumaan tarkastettavien henkilökohtaiseen koskemattomuuteen. Ihmisoikeussopimukset eivät nimenomaisesti suojaa henkilökohtaista koskemattomuutta itsenäisenä oikeushyvänä. Henkilökohtaisen koskemattomuuden suojalla on kuitenkin läheinen yhteys yksityisyyden suojaan, joka on turvattu sekä Euroopan ihmis-oikeussopimuksen 8 artiklassa että kansa- laisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 17 artiklassa. Sopimusmääräykset suojaavat mielivaltaiselta puuttumiselta yksityiselämään sekä edellyttävät oikeutta lain suojaan tällaista puuttumista vastaan. Euroopan ihmisoikeussopimus edellyttää lisäksi, että rajoitukset ovat välttämättömiä demokraattisessa yhteiskunnassa sopimuksessa lueteltujen tarkoitusten saavuttamiseksi.
Lakiehdotuksen mukaan henkilöltä voidaan evätä pääsy tuomioistuimeen, jos hän kieltäytyy turvatarkastuksesta. Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 artiklassa ja kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 14 artiklassa sallitaan sisäänpääsyoikeuden rajoittaminen tuomioistuimissa muun muassa yleisen järjestyksen turvaamiseksi.
1 §. Lain tarkoitus ja soveltamisala. Pykälän 1 momentin mukaan turvatarkastuksia voitaisiin järjestää kaikissa tuomioistuimissa. Turvatarkastuksia voidaan järjestää tuomioistuimen tiloissa tai muualla olevassa istuntopaikassa. Ehdotettu laki ei kuitenkaan velvoita tuomioistuimia järjestämään turvatarkastuksia. Kysymys siitä, onko turvatarkastusten järjestäminen tarpeen ja missä laajuudessa niitä järjestetään, jäisi kunkin tuomioistuimen päätettäväksi. Tätä koskeva säännös sisältyy lakiehdotuksen 2 §:ään.
Turvatarkastuksilla pyritään huolehtimaan oikeudenkäyntiin osallistuvien henkilöiden ja muiden tuomioistuimessa asioivien tai siellä työskentelevien henkilöiden turvallisuudesta. Turvatarkastuksen avulla voidaan myös ylläpitää yleistä järjestystä tuomioistuimessa sekä suojata tuomioistuinta ja siellä olevaa omaisuutta vahingoilta. Pykälän 1 momenttiin on kirjattu nämä turvatarkastuksen tavoitteet.
Poliisin tehtävistä säädetään poliisilaissa (493/1995). Poliisin tehtäviin kuuluu yleisen järjestyksen ja turvallisuuden ylläpitäminen sekä rikosten ennalta estäminen. Tätä tehtävää täyttäessään poliisimies voi joutua suorittamaan samoja toimenpiteitä kuin turvatarkastuksessa ja myös ehdotetun lain mukaan turvatarkastajana voi toimia poliisimies (4 §). Turvatarkastajan toimivaltuudet ovat ehdotetun lain mukaan kuitenkin suppeammat kuin poliisilain mukaan määräytyvät poliisin toimivaltuudet. Lisäksi sisäasiainministeriössä on valmisteilla ehdotus poliisilain muuttamisesta, johon on tarkoitus sisällyttää myös säännös poliisin oikeudesta tarkastaa tuomioistuimeen saapuvia tai tuomioistuimen lähistöllä olevia henkilöitä. Näistä syistä pykälän 2 momentissa viitataan siihen, että poliisin suorittamasta turvatarkastuksesta on lisäksi voimassa, mitä poliisilaissa säädetään. Lakiehdotuksella ei luonnollisestikaan rajoiteta niitä toimenpiteitä, joihin poliisilla on oikeus ryhtyä esitutkintalain (449/1987) ja pakkokeinolain (450/1987) nojalla.
2 §. Turvatarkastuksesta päättäminen ja turvatarkastuksen kohteet. Ehdotuksen mukaan turvatarkastuksen järjestämisestä päättäisi kukin tuomioistuin omalta osaltaan. Päätös tehtäisiin siinä järjestyksessä kuin hallinnolliset päätökset kussakin tuomioistuimessa yleensäkin tehdään. Päätös voitaisiin tehdä tarpeen mukaan niin, että turvatarkastukset järjestetään säännönmukaisesti tai määräajan. Päätös voitaisiin tehdä myös erikseen esimerkiksi tiettyä oikeudenkäyntiä varten.
Tuomioistuimen tulisi ennen päätöksen tekemistä neuvotella paikallisen poliisiviranomaisen kanssa lähinnä käytännön järjestelyihin liittyvistä kysymyksistä sekä siitä, missä määrin poliisilla on mahdollisuuksia suorittaa yksittäisiin oikeudenkäynteihin liittyviä turvatarkastuksia. Käytännössä eteen saattaa tulla myös tilanteita, joissa tarkastettavien henkilöiden määrä on poikkeuksellisen suuri tai tarve turvatarkastuksiin syntyy yllättäen. Tuomioistuimen ja poliisin neuvotteluissa tulisi sopia, miten poliisi voi tällöin osallistua turvatarkastusten järjestämiseen.
Tuomioistuin päättäisi myös niistä henkilöistä, jotka toimivat turvatarkastajina. Ehdotetun 4 §:n mukaan turvatarkastajana voisi toimia poliisimies tai tuomioistuimen palveluksessa oleva henkilö. Turvatarkastus voitaisiin myös hankkia ostopalveluna.
Ehdotuksen mukaan päätöksen turvatarkastuksen järjestämisestä voisi tehdä myös oikeudenkäynnissä puheenjohtajana toimiva tuomari. Tämä on tarpeen sen vuoksi, että turvatarkastuksen tarpeellisuus voi käydä ilmi yllättäen tai muuten sellaisena ajankohtana, että sen järjestämisestä ei voida päättää hallinnollisessa järjestyksessä.
Pykälän 2 momentissa säädettäisiin turvatarkastuksen kohteista. Sen mukaan kaikki tuomioistuimeen saapuvat henkilöt voitaisiin tarkastaa samoin kuin heillä mukanaan olevat tavarat. Tuomioistuin tai turvatarkastuksesta päättävä puheenjohtaja voisi kuitenkin päättää, missä laajuudessa turvatarkastukset toimitetaan. Turvatarkastus voidaan suorittaa niin, että tuomioistuimen tiloihin saapuva henkilö kulkee metallinilmaisimen läpi. Käytännön syistä ja joutuisuuden turvaamiseksi tuomioistuin voisi päättää esimerkiksi siitä, että tuomioistuimen palveluksessa olevia henkilöitä samoin kuin syyttäjää ja poliisia ei tarkasteta. Joissakin käräjäoikeuksissa he myös saattavat käyttää muuta kuin yleisölle tarkoitettua sisäänkäyntiä. Samoista syistä voitaisiin yleensä myös asianajajat ja muut tuomioistuimessa virkansa tai työnsä vuoksi asioivat henkilöt jättää turvatarkastusten ulkopuolelle.
3 §. Vähimmän haitan periaate. Turvatarkastuksesta aiheutuu väistämättä jonkin verran haittaa ennen muuta sen kohteena oleville henkilöille. Turvatarkastus voi hidastuttaa henkilöiden sisäänpääsyä tuomioistuimeen ja aiheuttaa joskus viivästystä asioiden käsittelylle. Pykälässä ilmaistaisiin yleinen periaate, jonka mukaan turvatarkastus on suoritettava niin, ettei siitä aiheudu tarpeetonta haittaa tarkastettavalle henkilölle tai vahinkoa omaisuudelle. Turvatarkastus on siten järjestettävä niin, että siitä aiheutuva haitta on mahdollisimman vähäinen. Turvatarkastustoimenpiteet tulee suorittaa mahdollisimman sujuvasti ottaen huomioon käytettävissä olevat tekniset laitteet, turvatarkastajien määrä ja muut olosuhteet. Esimerkiksi silloin kun on ennalta tiedossa, että tarkastettavien henkilöiden määrä on poikkeuksellisen suuri, turvatarkastajia tulee olla niin monta, että voidaan välttyä ruuhkaantumiselta ja olennaisilta viivytyksiltä asioiden käsittelylle.
Vähimmän haitan periaatteeseen voidaan katsoa sisältyvän myös sen, että turvatarkastus on suoritettava hienotunteisesti. Jos turvatarkastuksessa on esimerkiksi syytä tarkastaa henkilön mukana olevan laukun sisältö, tarkastus tulee toimittaa niin, ettei laukun sisältö paljastu muille henkilöille. Tuomioistuimeen saapuvat henkilöt voidaan kuitenkin ohjata istuntotiloihin eri ovista tai muuten eri reittiä niin, että tarkastettavien piiri voidaan rajata tarvittaessa vain tietyn jutun käsittelyyn saapuviin.
4 §. Turvatarkastaja. Pykälään sisältyvät säännökset henkilöistä, jotka voivat toimia turvatarkastajina. Pykälän 1 momentin mukaan turvatarkastajana voisi aina toimia poliisimies. Poliisin voimavarat eivät kuitenkaan riitä ainakaan säännönmukaisesti toimitettaviin turvatarkastuksiin. Käytännössä turvatarkastuksen toimittaminen poliisin toimesta rajoittuneekin yksittäisten oikeudenkäyntien yhteydessä toimitettaviin turvatarkastuksiin tai sellaisiin tilanteisiin, joissa tarkastus toimitetaan esimerkiksi pommiuhkauksen tai muun vakavaa vaaraa koskevan uhkauksen vuoksi ja joissa poliisin erityisvaltuudet ovat välttämättömiä.
Turvatarkastajana voisi 1 momentin mukaan toimia myös tuomioistuimen palveluksessa oleva henkilö edellyttäen, että hän on saanut tehtävään koulutuksen. Koulutuksen tarkoituksena on turvata se, että turvatarkastajana toimivalla henkilöllä on tarvittavat tekniset taidot ja hän tietää valtuudet, jotka hänellä on tehtävässään, samoin kuin tarkastettavan henkilön oikeudet. Lakiehdotuksen 7 §:n nojalla oikeusministeriö voi antaa tarkempia määräyksiä ja ohjeita järjestettävästä koulutuksesta. Käytännössä turvatarkastajina voisivat toimia vahtimestarin tai haastemiehen tehtäviä hoitavat henkilöt.
Pykälän 2 momentin mukaan turvatarkastajana voisi toimia muukin kuin valtion palveluksessa oleva henkilö, jos hän on poliisin tehtävään hyväksymä. Säännös vastaa tältä osin turvatarkastuksista lentoliikenteessä annetun lain 9 §:n 2 momenttia. Tätä vastaavasti myös tuomioistuimen turvatarkastajan hyväksyminen olisi erillinen vartioimisliikeasetuksen (743/1983) 11 §:ssä tarkoitetusta vartijan hyväksymisestä. Poliisin hyväksyminen annettaisiin nimenomaan turvatarkastajan tehtävään. Poliisin tehtävänä olisi arvioida henkilön luotettavuus ja soveltuvuus tehtävään. Silloin kun tuomioistuin hankkii turvatarkastukset ostopalveluna, käytännössä turvatarkastajina toiminevat yleensä vartiointiliikkeen työntekijät.
5 §. Turvatarkastustoimenpiteet. Pykälän 1 momenttiin sisältyvät säännökset siitä, miten ja missä tarkoituksessa turvatarkastus suoritetaan. Turvatarkastuksen tavoitteena on selvittää, ettei tuomioistuimeen saapuvalla henkilöllä ole mukanaan sellaisia esineitä tai aineita, joilla voidaan aiheuttaa vaaraa turvallisuudelle tai järjestykselle taikka joita voidaan käyttää omaisuuden vahingoittamiseen.
Tarkastus toimitettaisiin ensisijaisesti metallinilmaisimella tai muulla sellaisella teknisellä laitteella, jos tuomioistuimen käytössä on tällaisia laitteita. Tuomioistuimeen saapuva henkilö voitaisiin määrätä kulkemaan porttimaisen metallinilmaisimen kautta. Henkilö voitaisiin tarkastaa myös käsikäyttöistä metallinilmaisinta käyttäen. Jos tuomioistuimessa on käytettävissä läpivalaisulaite tai muu vastaava laite, sitä saataisiin käyttää henkilön mukana olevien tavaroiden tarkastamiseen. Läpivalaisulaitteita ei käytännössä ainakaan toistaiseksi ole käytössä, joten tarkastus voitaisiin tarvittaessa toimittaa myös muulla tavoin kuten esimerkiksi avaamalla henkilön mukana oleva laukku ja käymällä sen sisältö läpi.
Turvatarkastajalla olisi oikeus tarkastaa henkilö vaaran tai vahingon aiheuttamiseen tarkoitetun esineen tai aineen löytämiseksi, jos on perusteltua syytä epäillä, että henkilöllä on sellainen mukanaan. Perusteltu epäily voi syntyä esimerkiksi henkilön uhkaavan tai väkivaltaisen käyttäytymisen tai muuten turvatarkastajan näköhavainnon taikka metallinilmaisimen perusteella. Turvatarkastajalla olisi tällöin oikeus tutkia, mitä henkilöllä on vaatteissaan tai muuten yllään. Toimenpide olisi sisällöltään samanlainen kuin pakkokeinolain 5 luvun 9 §:ssä tarkoitettu henkilöntarkastus. Tuomioistuimissa, joissa ei ole käytössä metallinilmaisinta, turvatarkastustoimenpiteenä tulisi kysymykseen henkilöntarkastus aina silloin, kun siihen ilmenee perusteltu syy. Jos henkilöntarkastus on perusteellinen, toiminnan asiallisuutta koskevasta vaatimuksesta seuraa, että tarkastajan ja tarkastettavan tulee olla samaa sukupuolta.
Turvatarkastajalla olisi 2 momentin nojalla oikeus ottaa pois henkilön mukana oleva esine tai aine, jolla voidaan aiheuttaa vaaraa turvallisuudelle tai järjestykselle tai jolla voidaan vahingoittaa omaisuutta. Lisäksi sellaiset esineet ja aineet, joiden hallussapito on kielletty, voitaisiin ottaa pois. Henkilöltä voitaisiin ottaa pois esimerkiksi ampuma-aseet, räjähdysaineet ja teräaseet sekä muut vastaavat esineet ja aineet kuten lyömäaseet. Myös asejäljitelmät voitaisiin ottaa pois, koska niillä uhaten voidaan vaarantaa turvallisuutta ja järjestystä. Ilman erityistä säännöstäkin on selvää, että tarkastuksessa voidaan ottaa säilytettäväksi tavarat, joita henkilö ei tarvitse tuomioistuimessa asioidessaan.
Pykälän 3 momentin mukaan turvatarkastajan olisi luovutettava tarkastuksen yhteydessä pois otettu esine tai aine poliisille. Tällöin tulevat sovellettaviksi poliisilain säännökset haltuunotetun omaisuuden käsittelystä (24 §). Esine tai aine voitaisiin kuitenkin palauttaa tarkastetulle henkilölle hänen poistuessaan tuomioistuimesta, jos palauttamiseen ei ole lain mukaan estettä. Esimerkiksi poisotetut työkalut voitaisiin yleensä palauttaa.
Turvatarkastuksen yhteydessä aiheutuvan henkilö- tai esinevahingon korvaaminen määräytyy vahingonkorvauslain (412/1974) mukaisesti.
6 §. Henkilön poistaminen tuomioistuimesta. Turvatarkastukseen alistuminen ei olisi pakollista, vaan henkilöllä olisi aina oikeus kieltäytyä turvatarkastuksesta. Lähtökohtana kuitenkin olisi, että turvatarkastukseen alistuminen on edellytys tuomioistuimeen pääsylle. Mikäli henkilö kieltäytyy turvatarkastuksesta, turvatarkastajalla olisi pykälän 1 momentin mukaan oikeus poistaa henkilö tuomioistuimesta. Poistaminen ei kuitenkaan olisi aina välttämätöntä vaan turvatarkastaja voisi käyttää harkintavaltaansa. Esimerkiksi jos henkilö kieltää laukkunsa sisällön tutkimisen, laukun säilöön ottaminen voi olla riittävää eikä henkilöä tarvitse poistaa tuomioistuimesta.
Pykälän 2 momenttiin sisältyy säännös voimakeinojen käytöstä. Henkilön poistamiseksi tuomioistuimesta turvatarkastajalla olisi oikeus käyttää sellaisia voimakeinoja, joita henkilön käyttäytyminen ja muut olosuhteet huomioon ottaen voidaan pitää puolusteltavina. Luvallista olisi siten henkilön poistamiseksi tarpeellinen voimankäyttö. Voimakeinoihin turvautuminen voi olla tarpeellista vain, jos henkilö ei vapaaehtoisesti noudata turvatarkastajan kehotusta poistua paikalta.
Pykälän 2 momentin toisen virkkeen mukaan muulla kuin poliisimiehellä tai tuomioistuimeen virkasuhteessa olevalla henkilöllä ei olisi oikeutta käyttää voimakeinoja, ellei muusta lainsäädännöstä johdu muuta. Asiaa käsitellään lähemmin esityksen säätämisjärjestystä koskevassa jaksossa 4. Kun turvatarkastajana toimii vartiointiliikkeen palveluksessa oleva vartija, hänen oikeutensa voimakeinojen käyttöön määräytyy vartioimisliikelain (237/1983) 5 §:n nojalla. Sen mukaan vartijalla on oikeus käyttää sellaisia voimakeinoja, joita henkilön poistamiseksi voidaan hänen käyttäytymisensä ja muut olosuhteet huomioon ottaen pitää puolustettavina. Voimakeinojen käyttöä koskeva säännös ehdotetussa 2 momentissa vastaa tätä säännöstä. Silloin kun turvatarkastajana toimii tuomioistuimen palveluksessa oleva henkilö, joka ei ole virkasuhteessa, hänellä ei ole oikeutta käyttää voimakeinoja.
Tuomioistuimesta poistettava henkilö voi olla velvollinen olemaan henkilökohtaisesti läsnä oikeudenkäynnissä. Ilman erityistä säännöstäkin voidaan pitää selvänä, että turvatarkastajan tulee muistuttaa poistettavaa henkilöä niistä seuraamuksista, jotka poissaolon vuoksi voivat aiheutua. Turvatarkastuksen yhteydessä voi käydä ilmi, että poistettavan henkilön olisi oltava asian käsittelyssä läsnä henkilökohtaisesti. Turvatarkastajan tulee tällöin ilmoittaa henkilön poistamisesta asiaa käsittelevälle puheenjohtajalle, jotta henkilön mahdollisesta noudosta tuomioistuimeen voidaan päättää. Tällaisten menettelytapojen noudattaminen voidaan varmistaa koulutuksessa ja turvatarkastajien ohjeistuksessa.
7 §. Ministeriön tehtävät. Oikeusministeriö voisi antaa tarkempia määräyksiä ja ohjeita turvatarkastustoimenpiteiden teknisistä menettelytavoista ja turvatarkastusten käytännön järjestämisestä sekä järjestettävästä koulutuksesta. Oikeusministeriö järjestää toistuvasti turvallisuuskoulutusta haastemiehille. Koulutuksen yhteydessä on mahdollista antaa tarvittavat valmiudet turvatarkastajana toimimiseen. Oikeusministeriö voi myös antaa tuomioistuimille ohjeita, jotta henkilökuntaa voidaan kunkin tuomioistuimen toimesta kouluttaa turvatarkastajan tehtävään.
Ehdotetun lain 7 §:n nojalla oikeusministeriö voi antaa tarkempia määräyksiä ja ohjeita turvatarkastustoimenpiteistä ja turvatarkastusten käytännön järjestämisestä sekä koulutuksesta. Tarkoitus on, että koulutuksen osalta tarpeelliset ohjeet toimitetaan tuomioistuimille lain voimaan tullessa. Tarvetta muihin määräyksiin tai ohjeisiin ei toistaiseksi ole.
Laki ehdotetaan tulevaksi voimaan voimaan mahdollisimman pian sen jälkeen, kun se on hyväksytty ja vahvistettu.
Ehdotusta laadittaessa on otettu huomioon hallitusmuodon perusoikeussäännösten asettamat vaatimukset tuomioistuimissa järjestettävien turvatarkastusten sääntelylle. Hallitusmuodon 6 §:n 1 momentissa turvataan jokaisen oikeus henkilökohtaiseen koskemattomuuteen ja turvallisuuteen. Edelleen 3 momentin mukaan henkilökohtaiseen koskemattomuuteen ei saa puuttua mielivaltaisesti eikä ilman laissa säädettyä perustetta. Lakiehdotuksessa säädettäisiin tuomioistuimissa järjestettäville turvatarkastuksille niiltä nykyisin puuttuva oikeudellinen perusta. Turvatarkastuksia voitaisiin järjestää turvallisuudesta huolehtimiseksi, järjestyksen turvaamiseksi sekä omaisuuden suojelemiseksi.
Hallitusmuodon 16 §:n 2 momentin mukaisesti tuomioistuinkäsittelyn julkisuus on turvattava lailla. Säännös ei estä säätämästä lailla vähäisiä poikkeuksia oikeudenkäynnin julkisuudesta. Tällaisesta vähäisestä ja hyväksyttävästä poikkeuksesta on kyse lakiehdotuksen 6 §:ssä, jonka nojalla henkilöltä voidaan evätä pääsy tuomioistuimeen, jos hän kieltäytyy turvatarkastuksesta.
Hallitusmuodon 1, 2 ja 84 §:stä johdetun periaatteen mukaan julkista valtaa Suomessa voivat käyttää vain virkamiehet. Periaatteen ei kuitenkaan ole katsottu muodostuvan ehdottomaksi esteeksi uskoa julkisen vallan käytöksi katsottavaa toimivaltaa rajoitetusti myös muille kuin virkamiehille edellyttäen että nämä ovat rikosoikeudellisessa mielessä virkavastuussa toiminnastaan (esimerkiksi PeVL 3/1987 vp). Lakiehdotuksen 4 §:n mukaan turvatarkastuksen voisi suorittaa poliisimiehen tai tuomioistuimen palveluksessa olevan henkilön lisäksi myös muu henkilö, joka on poliisin tehtävään hyväksymä. Ehdotuksessa tarkoitetut turvatarkastajat kuuluisivat riidattomasti rikosoikeudellisen virkamieskäsitteen piiriin.
Perustuslakivaliokunta on käytännössään lähtenyt siitä, ettei muilla kuin virkamiehillä tule olla oikeutta voimakeinojen käyttöön. Tämä kanta käy ilmi esimerkiksi lentoliikenteen turvatarkastuksia koskeneesta lausunnosta (PeVL 1/1994 vp) ja poliisilakiesitystä koskeneesta lausunnosta (PeVL 15/1994 vp). Tämän perusteella lakiehdotuksen 6 §:n 2 momentissa on rajattu voimakeinojen käyttöoikeus tuomioistuimeen pyrkivän henkilön poistamiseksi vain poliisimieheen ja tuomioistuimen palveluksessa olevaan virkamieheen. Muilla turvatarkastajilla ei olisi oikeutta voimakeinojen käyttöön, ellei muusta lainsäädännöstä muuta johdu. Käytännössä turvatarkastajina toimisivat usein vartiointiliikkeiden palveluksessa olevat vartijat, jotka voivat käyttää voimakeinoja henkilön poistamiseksi vartioimisliikelain 5 §:n nojalla.
Ehdotetun lain säännökset ovat yhdenmukaisia hallitusmuodon kanssa eikä lain säätämiselle tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä siten ole estettä.
Tuomioistuimessa voidaan järjestää turvatarkastuksia turvallisuudesta huolehtimiseksi, järjestyksen turvaamiseksi ja omaisuuden suojelemiseksi siten kuin tässä laissa säädetään.
Poliisin suorittamasta turvatarkastuksesta on lisäksi voimassa, mitä poliisilaissa (493/1995) säädetään.
Turvatarkastuksesta päättäminen ja turvatarkastuksen kohteet
Turvatarkastuksen järjestämisestä päättää tuomioistuin neuvoteltuaan asiasta poliisin kanssa. Myös tuomioistuimen puheenjohtaja voi päättää turvatarkastuksen järjestämisestä, jos se on yksittäisen asian käsittelyn vuoksi tarpeen.
Turvatarkastuksessa voidaan tarkastaa tuomioistuimen tiloihin saapuvat ja siellä olevat henkilöt sekä heillä mukanaan olevat tavarat. Tuomioistuin tai puheenjohtaja päättää, missä laajuudessa turvatarkastus järjestetään.
Turvatarkastuksen voi suorittaa poliisimies tai tuomioistuimen palveluksessa oleva tehtävään koulutettu henkilö.
Tuomioistuimen päätöksen mukaan turvatarkastuksen voi suorittaa muukin kuin 1 momentissa tarkoitettu henkilö, joka on poliisin tehtävään hyväksymä.
Turvatarkastustoimenpiteet
Turvatarkastajalla on oikeus metallinilmaisinta tai muuta sellaista teknistä laitetta käyttäen tarkastaa tuomioistuimeen saapuva tai siellä oleva henkilö ja hänen mukanaan olevat tavarat sen selvittämiseksi, ettei hänellä ole mukanaan esinettä tai ainetta, jolla voidaan aiheuttaa vaaraa turvallisuudelle tai järjestykselle tai jota voidaan käyttää omaisuuden vahingoittamiseen taikka jonka hallussapito on muuten lain tai sen nojalla annettujen säännösten tai määräysten nojalla kielletty. Turvatarkastajalla on oikeus tarkastaa henkilön mukana olevat tavarat myös muulla tavoin. Jos on perusteltua aihetta epäillä, että henkilöllä on mukanaan edellä tarkoitettu esine tai aine, henkilö voidaan tarkastaa esineen tai aineen löytämiseksi.
Turvatarkastajalla on oikeus ottaa pois tarkastuksessa tai muuten löydetty 1 momentissa tarkoitettu esine tai aine.
Pois otetut esineet ja aineet on luovutettava poliisille tai, jollei siihen ole lain mukaan estettä, palautettava tarkastetulle henkilölle takaisin hänen poistuessaan tuomioistuimesta.
Henkilön poistaminen tuomioistuimesta
Jos henkilö kieltäytyy turvatarkastustoimenpiteestä, turvatarkastaja voi poistaa hänet tuomioistuimesta.
Turvatarkastaja voi tarvittaessa käyttää henkilön poistamiseksi tuomioistuimesta sellaisia voimakeinoja, joita henkilön käyttäytyminen ja muut olosuhteet huomioon ottaen voidaan pitää puolusteltavina. Tuomioistuimen palveluksessa oleva muu kuin virkamies ja edellä 4 §:n 2 momentissa tarkoitettu turvatarkastaja ei kuitenkaan saa käyttää voimakeinoja henkilön poistamiseksi tuomioistuimesta, ellei muusta lainsäädännöstä muuta johdu.
Oikeusministeriö voi antaa tarkempia määräyksiä ja ohjeita turvatarkastustoimenpitei- den teknisistä menettelytavoista ja turvatar-kastuksen käytännön järjestämisestä sekä järjestettävästä koulutuksesta.
ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖYLEISPERUSTELUT1. Johdanto2. Nykytila2.1. Lainsäädäntö ja käytäntö2.2. Lainsäädäntö eräissä muissa maissa2.3. Nykytilan arviointi3. Esityksen tavoitteet ja keskeiset ehdotukset4. Esityksen vaikutukset5. Asian valmistelu6. Muita esitykseen vaikuttavia seikkojaYKSITYISKOHTAISET PERUSTELUT1. Lakiehdotuksen perustelut2. Tarkemmat säännökset ja määräykset3. Voimaantulo4. SäätämisjärjestysLaki turvatarkastuksista tuomioistuimissa1§ - Lain tarkoitus ja soveltamisala2 § - Turvatarkastuksesta päättäminen ja turvatarkastuksen kohteet3 § - Vähimmän haitan periaate4 § - Turvatarkastaja5 § - Turvatarkastustoimenpiteet6 § - Henkilön poistaminen tuomioistuimesta7 § - Ministeriön tehtävät8 § - Voimaantulo

matches: tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin


text:
Kaisanet.fi | Ajankohtaista | Maailman paras jääkiekko valtaa uuden Viasat Jääkiekko HD –kanavan
Viasatin legendaarinen Viasat Hockey Finland –kanava tekee paluun uudistuneena Viasat Jääkiekko HD –kanavana. Kanavalla nähdään maailman parhaiden kiekkoliigojen KHL:n ja NHL:n lisäksi myös vuoden odotetuin kiekkoturnaus World Cup. Uusi kanava aloittaa lähetykset elokuun alussa. Samalla Viasat tuo lätkäfaneille oman Viasat Jääkiekko –kanavapaketin, joka sisältää Viasatin kiekkotarjonnan.
Koska maailman paras kiekkotarjonta ansaitsee arvoisensa tuotteistuksen, avaa Viasat syksyllä (1.8.) uuden Viasat Jääkiekko HD –kanavan. Uusi kiekkokanava on pyhitetty täysin huippujääkiekolle ja kanavalla nähdään suorien lähetysten lisäksi myös KHL- ja NHL-studiolähetykset. Kiekkofanien on mahdollista jatkossa tilata myös ainoastaan lempiurheiluaan kun Viasat paketoi kiekkolähetykset yhteen Viasat Jääkiekko –kanavapakettiin.
Elokuussa käynnistyy Viasatin kaikkien aikojen kovin kiekkokausi
Kausi alkaa elokuun lopussa kun KHL starttaa ja Jokerit pääsee näyttämään mihin uusiutunut joukkue kykenee. Syyskuun alussa hypätään mukaan Leijonien matkaan World Cupissa. Viasat seuraa turnausta heti 8.9. Helsingissä pelattavista harjoitusotteluista alkaen aina viimeiseen finaaliotteluun. Uudella Viasat Jääkiekko HD –kanavalla nähdään kaikki World Cup –ottelut suomenkielisellä selostuksella. Kisan pääselostajana toimii Viasatin kiekkoääni Antti Mäkinen. Word Cup –huuman laskeuduttua käynnistyykin jo 99. NHL-kausi 12.10. Tällöin nähdään nuoret suomalaislupaukset kuten Patrik Laine, Jesse Puljujärvi ja Sebastian Aho todennäköisesti ensimmäistä kertaa NHL-jäillä.
"Kolme maailman parasta kiekkotuotetta nähtävissä samalla kanavalla. Sen voisi kuvitella saavan maltillisemminkin jääkiekkoa seuraavan penkkiurheilijan innostumaan. NHL-kausi maamme superlupauksineen on suomalaisittain todella kiinnostava! Uuden Viasat Jääkiekko HD -kanavan myötä tulemmekin lisäämään myös laadukkaiden NHL-studioiden määrää," lupaa Viasatin kiekkotuottaja Iiro Harjula.
"NHL ja KHL tarjoavat meille jääkiekkofanaatikoille hienoja ja vauhdikkaita hetkiä elokuusta aina kesäkuulle asti. Tähän kun lisätään vielä kaikkien aikojen kovin jääkiekkoturnaus World Cup sekä lisämausteena NHL:n päivittäiset erikoislähetykset sekä ulkoilma-pelit, niin Viasatin tuleva kiekkokausi alkaa lähennellä täydellisyyttä,” hehkuttaa Viasatin kiekkoselostaja Antti Mäkinen.
Viasat Jääkiekko HD –kanava on 1.8. alkaen saatavilla Kaisanetin kautta kaapeli- ja IPTV-talouksiin (Watson). Kanava kuuluu Viasat Kulta, Viasat Urheilu ja Viasat Jääkiekko (1.8. alkaen) -kanavapaketteihin. Lisätietoja www.viasat.fi.
Jääkiekko-kanavapakettiin kuuluvat kanavat:
- NHL Xtra -kanavat

matches: HD HD HD HD HD HD


text:
Xxx videot com - fadedpress.com
Isot tissit pornoa Tyttöjen tyttöjen seksiä Silikoni rakkaus nukke vartalo Anna minulle boner Anna aloittajille Suomalaiset seksinovellit Xxx vanha ja tyttö
Tärkein > Xxx > Xxx videot com
Olet Metti niin kaunis ja luonnollisen oloinen videolla!
Practical Uutiset Aloittelija Lajiesittely Koulutus Valmennus Kalenteri Tulokset Urheilijat Säännöt Seurat Practicaljaosto Videot. Dreams and passions big enough to bring a teenager from Hamburg who is in love with rock music, glam rock and the first heavy metal sounds from the practicing space in his bedroom and rehearsal rooms to the biggest stages in the world practicing, and ending up influencing and sharing the stage with the very same bands he admired in the first place.
Parents, you can easily block access to this site. Punainen valopelien peli. Täältä löydät laajimman kokoelman videoita. Xxx videot com. HD Boyfriend blows off blonde girl so she lets his black Tervetuloa siis mukaan kurkistamaan tuki tavalliseen perjantaipäivääni! Viime perjantaina kamera kulki siis mukanani kun kuvasin klippejä itsestäni sekä paikoista missä pyörin päivän mittaan. Kaiken haukkumisen jälkeen on todettava, että kaikessa huonoudessaan Return of Xander Cage on mielettömän viihdyttävä elokuva.
Emme ole missään vastuussa minkään linkittämämme verkkosivuston sisällöstä, ole hyvä ja käytä omaa harkintaasi selaillessasi linkkejä. Return of Xander Cage. The Last Jedi -elokuvan Lukesta julkaistiin kuva — näyttääpäs erilaiselta kuva Nyt Netflixissä: Please enter your name here.
Kommentoi Cancel reply Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Tyttö chat cams. Lataa tasta Windows Media Plugin. Tämä sivu käyttää evästeitä palveluiden toimittamisessa, mainosten personoinnissa ja liikenteen analysoinnissa. Mutta pitääkö siitä tai sen koosta ottaa paineita? HD Babe agreed to suck off chap on camera and even swallowed Jälleen kerran täysin turhasta 3D: Tähtiartisti Kuningatar naiset 18 - 45 v.
Suosittu LevelSexssa - Suomi Katso uskomattomia ilmaisia pornovideoita jotka ovat suosituimpia maassasi.
Shoppaa Ellen kumppanien sivuilla. Lisäksi menossa mukana on satunnaisissa rooleissa urheilu- ja musiikkitähtiä — huippuna kiinalaissyntyinen kanadalaismalli, myös eteläkorealaisessa poikabändissä vaikuttanut Kris Wu on osa Cagen sankaritiimiä, koska hänen hahmonsa on huikea… dj! Tässä linkki juuri samoihin aurinkolaseihin mitkä mulla on: Sarjat Elokuvat Huumori Summeri.
HD Throats of these two nasty whores are so deep that they can Menkat Voiko menkkojen aikana harrastaa liikuntaa?
Mediakortti ja mainostaminen Ota yhteyttä Evästeet ja tietosuoja. Jonas veljekset alasti. HD Young cutie Alice March and stepbrother were invited to Kaikki PornHub xHamster drTuber NuVid SunPorno RedTube IcePorn HardSexTube xVideos H2porn Pornoxo Ah-Me PornTube PornSharing.
HD Pretty Asian chick likes when big black guy stretches her Videossa kävimme korkeavuorenkadulla sijaitsevassa Lungissa. Two lovely dolls decided to play in the hall and their Trouble-free Japanese student with juicy tits handles Meillä On Hetero Kanavat Joista Valita. Deepika Padukone and Ruby Rose make our weekend HOTTER with his pic from xXx: Asun pois Suomesta, ja etsin aina vinkkejä, minne mennä lasten kanssa Suomi-lomilla syömään.
Return of Xander Cage Full HD Movie Free Online xXxReturnofXanderCage FullMovie movie film xXx: Tietokannassa on huikeat videota ja mikä tärkeintä, ei maksa mitään.
HD Muscled mate licked shaved pussy of blue-eyed lovely and Kiitos kun panostat blogiisi. Olkaa hyvät ja käyttäkää omaa harkintakykyänne. Viime perjantaina kamera kulki siis mukanani kun kuvasin klippejä itsestäni sekä paikoista missä pyörin päivän mittaan.
Kaikki TV-ohjelmat Ohjelmat A-Ö Katsottavissa ulkomailla På svenska. Tumma tonttu kuningatar. Eluveitie ja Silent Circus kahdelle keikalle Suomeen joulukuussa syyskuu 2, Return of Xander Cage Full Movie HD Movies xXx: Päivääni kuului muun muassa kuvaukset Ellen studiolla, blogin päivitystä ja asioiden hoitamista kaupungilla.

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD