text:
Oli oikeassa alusta lähtien
Myönsi KKO:n erehtyneen...
KKO:n "kaikkein pyhin" eli plenum-sali. Tässä salissa KKO purki Kari Uotin tuomion.
Rahvas pääsi tutustumaan KKO:n tiloihin valtionhallinnon avointen ovien päivänä 3.10.-09
1. Ei oikeutta maassa saa, ken itse sit ´ei Euroopasta hanki!
2. Näillä nuijamiesten päällikön Jaakko Ilkan (1545-1597) kuuluisaa sanontaa hieman mukailluilla sanoilla voitaisiin luonnehtia Korkeimman oikeuden (KKO) tämänpäiväistä ratkaisua (KKO 2009:80), jolla KKO purki vain puolta vuotta aiemmin (17.4.2009) oikeustieteen tohtori Kari Uotille langettamansa tuomion. Nyt puretulla tuomiolla Kari Uoti oli tuomittu 5 kuukauden ja 10 päivän ehdottomaan vankeusrangaistukseen törkeästä velallisen petoksesta.
3. Kari Uoti oli henkilökohtaisessa konkurssissaan 17.12.1997 pesäluetteloa vannoessaan jättänyt ilmoittamatta osan omaisuudestaan. Uoti katsoi tuolloin samoin kuin häntä vastaan kesäkuussa 2005 vireille tulleen törkeää velallisen petosta koskevan rikosjutun yhteydessä, että hänellä ei ollut velvollisuutta ilmoittaa kyseistä omaisuuttaan konkurssimenettelyssä, koska muutoin hän olisi joutunut myötävaikuttamaan oman syyllisyytensä selvittämiseen samanaikaisesti vireillä olleessa rikosasiassa, jossa häntä epäiltiin velallisen epärehellisyysrikoksesta. Uoti vetosi itsekriminointisuojaan ja katsoi, että hänen velvoittamisensa ilmoittamaan pesäluettelossa sanottu omaisuus olisi ollut kyseisen oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä koskevan periaatteen vastainen. - Itsekriminointisuojan (myötävaikuttamattomuuden) keskeinen kohta on syytetyn ja rikoksesta epäillyn vaitiolo-oikeus.
4. Helsingin käräjäoikeus tuomitsi 16.6.2006 antamallaan tuomiolla Kari Uotin syytteen mukaisesti törkeästä velallisen petoksesta 5 kk 10 päivän vankeusrangaistukseen. -
Helsingin hovioikeus, jonne Uoti valitti, pysytti käräjäoikeuden tuomion kahden varallisuuserän osalta, mutta hylkäsi syytteen itsekriminointisuojan perusteella kahden muun omaisuuserän ilmoittamisen osalta; rangaistukseksi hovioikeus määräsi 4 kk ehdotonta vankeutta. Virallinen syyttäjä, Uotin konkurssipesä ja Kari Uoti valittivat KKO:lle ja saivat valitusluvan.
5. Korkein oikeus (oikeusneuvokset Kari Raulos, Lauri Lehtimaja, Kari Kitunen, Liisa Mansikkamäki ja Pertti Välimäki) päätyi tuomiossaan 17.4.2009 (KKO 2009:27) siihen, että Uotilla ei ollut ollut pesäluetteloa vannoessaan oikeutta kieltäytyä antamasta omaisuuttaan koskevia tietoja mainitsemillaan perusteilla. KKO:n mukaan Uoti oli syyllistynyt jokaisen syytteessä mainitun varallisuuserän ilmoittamatta jättämisen osalta rikokseen ja tuomitsi hänet törkeästä velallisen petoksesta samaan 5 kuukauden 10 päivän ehdottomaan vankeusrangaistukseen kuin käräjäoikeuskin oli tehnyt. Esittelijä Mika Huovila esitti samanlaista lopputulosta, johon hovioikeuskin oli päätynyt. Oikeusneuvokset Välimäki ja Lehtimaja hyväksyivät tältä osin esittelijän mietinnön; he siis hylkäsivät syytteen kolmen varallisuuserän ilmoittamisen osalta itsekriminointisuojan takia (tämä lisätty 21.10).
6. Kari Uoti ei kuitenkaan antanut periksi. Hän oli aiemmin tuomittua vankeusrangaistusta suorittaessaan jatkanut oikeustieteen opintojaan ja väitellyt Helsingin yliopistossa oikeustieteen tohtoriksi juuri ihmisoikeussopimuksen soveltamisen alalta. Uoti haki KKO:lta sen aiemmin antaman tuomion purkamista, koska tuomio perustui ilmeisesti väärään lain soveltamiseen. KKO:n kyseinen tuomio oli Uotin mukaan ristiriidassa niiden periaatteiden kanssa, jotka Euroopan ihmisoikeustuomioistuin oli vahvistanut useissa ratkaisuissaan. Syyttäjä ja konkurssipesä vastasivat Uotin purkuhakemukseen ja vaativat sen hylkäämistä.
7. Uotin onneksi Euroopan ihmisoikeustuomioistuin (EIT) antoi vain neljä päivää KKO:n mainitun tuomion antamisen jälkeen eli 21.4.2009 päätöksen Suomesta vastaavanlaisessa tapauksessa tehtyyn valitukseen. Ratkaisussa Marttinen v. Suomi, joka koski KKO:n vuonna 2002 antamaa ratkaisua (KKO 2002:116), oli kysymys siitä, että henkilöä, jonka vireillä olevassa rikostutkinnassa epäiltiin salanneen omaisuutta ulosotto- ja konkurssimenettelyssä, vaadittiin uudessa ulosottoselvityksessä ilmoittamaan omaisuutensa sakon uhalla. Korkein oikeus oli katsonut ratkaisussaan KKO 2002:116, että velallisella ei ollut oikeutta kieltäytyä ulosottoselvityksestä sillä perustella, että hän saattoi joutua myötävaikuttamaan oman syyllisyytensä selvittämiseen (ään. 4-1; eri mieltä oli oikeusneuvos Markku Arponen).
8. Ihmisoikeustuomioistuin sitä vastoin oli toisella kannalla kuin KKO ja katsoi, että ihmisoikeussopimuksen oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä koskevaa 6 artiklaa eli tarkemmin sanottuna itsekriminalisointisuojaa oli tapauksessa Marttinen v. Suomi rikottu. EIT:n mukaan velallisen oikeus olla vaiti ja myötävaikuttamatta oman syyllisyytensä selvittämiseen oli jäänyt tapauksessa olennaisilta osin toteutumatta, koska velallista vastaan oli aloitettu esitutkinta ja koska esitutkinta ja ulosottoselvitys koskivat samoja seikkoja. Riittävänä ilmoitettaviksi vaadittujen tietojen ja rikosepäilyn välisen yhteyden kannalta on EIT:n kyseisen ratkaisun mukaan jo se, ettei tietoja vaadittaessa ole voitu sulkea pois sitä mahdollisuutta, että tiedot saattavat olla merkityksellisiä siinä rikosasiassa, johon itsekriminointisuoja liittyy.
9. Itsekriminalisointisuojaa oikeudenkäynnissä, sen soveltamista esitutkinnassa ja pakkokeinojen käytössä sekä itsekriminointisuojan suhdetta hallinnolliseen pakkoon sekä ulosottoselvitykseen ja konkurssimenettelyyn on tarkasteltu mm. allekirjoittaneen yhdessä OTT Pasi Pölösen kanssa kirjoittamassa kirjassa Rikosprosessin osalliset (2004) s. 299-342. Tuossa kirjassa on otettu periaatteessa samanlainen kanta kuin KKO ratkaisussa 2002:116 eri mieltä olevan jäsenen (Markku Arponen) lausunnossa. Tämä kanta on, vastoin KKO:n sanottua ennakkopäätöstä siis, hyväksytty joissakin ali- ja hovioikeuksien ratkaisuissa, ks. esim. kirjamme s. 338 alav. 271 selostettua ratkaisua. Olemme viitanneet kirjassamme myös lukuisiin EIT:n ratkaisuihin, joita "oikein" tulkitsemalla sanottu kanta olisi voitu omaksua myös KKO:n sanotussa ratkaisussa.
10. Tuoreen EIT:n ratkaisun (Marttinen v. Suomi) takia KKO:lla ei itse asiassa ollut muuta mahdollisuutta kuin todeta, että Kari Uotillakaan ei ollut velvollisuutta ilmoittaa kyseessä oleva omaisuuttaan pesäluettelossa. Niiden omaisuuserien osalta, joita koskien Uoti oli tuomittu rangaistukseen törkeästä velallisen petoksesta, omaisuuden ilmoittamisella konkurssissa olisi saattanut olla merkitystä vireillä olleessa rikosasiassa, todetaan KKO:n ratkaisun perusteluissa. KKO:n mukaan voidaan "nyttemmin" - tässä KKO viittaa EIT:n "uuteen" käytäntöön - pitää selvänä, että Uotin velvoittaminen antamaan konkurssissa omaisuutta koskevia tietoja olisi merkinnyt sitä, että hän olisi ihmisoikeussopimuksen 6 artiklan vastaisesti painostusvankeuden uhalla joutunut myötävaikuttamaan syyllisyytensä selvittämiseen.
11. Niinpä niin. Vain puolta vuotta aiemmin KKO oli sen sijaan vakuuttunut siitä, että sen silloinen kanta oli täysin oikea! KKO:n purkupäätöksen perustelut ovat varsin laajat ja sanoisiko "selittelevät." Huomio herättää tapa, millä KKO lähes joka käänteessä ja kappaleessa pyrkii joko suoraan tai rivien välissä vakuuttelemaan, että KKO:n puolta vuotta aiemmin antama ratkaisu ei itse asiassa ollut lainkaan väärä eikä suinkaan perustunut väärään lain soveltamiseen! KKO sanoo perusteluissaan, että tuomio puretaan (vain) siksi, että "nyttemmin täsmentyneen oikeuskäytännön perusteella arvioituna Korkeimman oikeuden omaksuma tulkinta on kuitenkin ristiriidassa ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön kanssa." Kuitenkin aiempi tuomio (KKO 2009:27) purettiin OK 31 luvun 8 §:n 4 kohdan nojalla eli juuri ilmeisesti väärän lainsoveltamisen perustella!
12. Maan ylimmältä tuomioistuimelta voidaan kuitenkin kohtuudella odottaa itsenäistä harkintakykyä myös ihmisoikeussopimuksen tulkinnassa ja soveltamisessa. KKO:n ei suinkaan tarvitsisi kulkea EIT:n talutusnuorassa. KKO:n ei pitäisi vetäytyä vastuustaan ja yrittää vierittää virheellisiä ratkaisujaan ihmisoikeustuomioistuimen ratkaisukäytännön viaksi. Selvästi ihmisoikeussopimuksen vastaisista käytännöistä on päästävä eroon, vaikka EIT:n praksiksesta ei löytyisikään aivan vastaavanlaista tapausta koskevia ratkaisua "malliksi."
13. KKO selittelee perusteluissaan, että sen purettavaksi vaaditussa tuomiossa (siis KKO 2009:27) "itsekriminointisuojan sisältöä ei ole tulkittu silloin tunnetun ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön valossa sillä tavoin ilmeisesti väärin kuin edellä...yleensä edellytetään."
14. Onkohan asia kuitenkaan näin? Mielestäni KKO on tuntenut tai sen olisi ainakin pitänyt tuntea ja tunnistaa vastaavanlaisia ratkaisuja EIT:n käytännöstä, vaikka aivan pilkulleen samanlaista tapausta ei olisikaan EIT:ssä aiemmin ratkaistu. Eihän tapaus Marttinen v. Suomikaan itse asiassa ole aivan samanlainen tapaus kuin Kari Uotin tapaus. Kuten edellä mainitsin, kirjassa Virolainen - Pölönen vuodelta 2004 on selostettu tai viitattu moniin vastaavanlaisiin tapauksiin.
15. Esimerkiksi vuonna 2004 EIT antoi Uotin tapauksen kanssa hyvin samanlaisen, ensi lukemalta lähestulkoon identtiseltä vaikuttavan ratkaisun Kansal vs. Yhdistynyt kuningaskunta 27.4.2004. Siinä EIT totesi, että itsekriminointisuojaa loukattiin tilanteessa, jossa velallinen oli konkurssimenettelyn yhteydessä velvoitettu rangaistuksen uhalla esittämään tietoja, joita oli sittemmin rikosoikeudenkäynnissä käytetty keskeisenä näyttönä häntä vastaan. Siinä olisi ollut KKO:lle "malli" ratkaisussa KKO 2009:27, jos se vain olisi "tunnistanut" tai halunnut tunnistaa tapausten samankaltaisuuden.
16. KKO:n olisi pitänyt myös selvittää, miten muissa maissa, etenkin muissa pohjoismaissa, ja niiden oikeuskäytännössä oli tulkittu itsekriminointisuojaa koskevaa määräystä vastaavanlaisissa tapauksissa. Esimerkiksi Ruotsissa Högsta domstol antoi jo vuonna 2001 ennakkopäätöksen (NJA 2001 s. 563), jossa katsottiin, että konkurssipesäluettelon valalla vannomista koskevasta lain säännöksestä ja oikeuskäytännön aikaisemmasta tulkinnasta huolimatta valantekoon velvoitetulla henkilöllä oli juuri itsekriminointisuojan johdosta vaitiolo-oikeus ja että tällä oli ollut hyväksyttävä syy tietoisesti vääränsisältöisen lausuman vannomiseen alioikeuden käsittelyssä. Syyte velallista vastaan hylättiin tuossa tapauksessa nimenomaan ihmisoikeussopimuksen vaatimusten johdosta.
17. Myös tämä ruotsalainen ratkaisu mainitaan em. kirjassa Virolainen - Pölönen (2004) s. 322 ja todetaan, että ko. ratkaisu on perustellumpi kuin vuotta myöhemmin annettu ratkaisu KKO 2002:116. Eikö KKO:ssa enää seurata ja lueta oikeuskirjallisuutta ja seurata muiden pohjoismaiden oikeuskäytäntöä, vai mistä moiset tunnistamisongelmat, joihin Uoti-ratkaisun perusteluissa yritetään vedota, oikein johtuvat?
18. Korkein oikeus purki Uotin langettavan tuomion ja hylkäsi häntä vastaan ajetun syytteet kokonaisuudessaan ja vapautti hänet tuomituista rangaistuksista ja suorittamasta konkurssipesälle tuomittuja miljooniin dollareihin ja Saksan markkoihin nousseita vahingonkorvauksia. Ratkaisu tehtiin KKO:n täysistunnossa (plenum), johon osallistui presidentin lisäksi 11 oikeusneuvosta. Ne oikeusneuvokset, jotka olivat ratkaisset nyt purettua tuomiota koskevan jutun tämän vuoden huhtikuussa, eivät osallistuneet päätöksentekoon.
19. Vastaavanalaisia purkuhakemuksia saattaa tulla KKO:n käsittelyyn tämän jälkeen vielä lisää. Tiettävästi Kari Uotin jutussa törkeästä kätkemisrikoksesta Helsingin hovioikeuden tuomiolla tuomittu ex-professori Ari Huhtamäki on jo tehnyt KKO:lle oman purkuhakemuksensa. Sen kohtalo ratkeaa myöhemmin. Tilanne on mielenkiintoinen. Kun esirikosta koskeva Kari Uotin tuomio on nyt purettu, niin pitäisikö Huhtamäelle törkeästä kätkemisrikoksesta, joka kohdistui Uotin salaamaan omaisuuteen, tuomittu ehdollinen 1 vuoden 10 kuukauden vankeusrangaistus ja siihen liittynyt viraltapanoseuraamus - Huhtamäki tuomittiin KKO:n vahvistamalla ennakkopäätöksellä 2009:27 pantavaksi kauppaoikeuden professorin virasta - poistaa ja tuomio myös hänen osaltaan purkaa?
20. Jäämme odottelemaan KKO:n ratkaisua. Kommentaattorit voinevat lausua tällä välin asiasta oman painavan mielipiteensä - myös tässä blogissa.
Lähettänyt Jyrki Virolainen klo 10/20/2009
Tunnisteet: ihmisoikeudet, ihmisoikeustuomioistuin, itsekriminointisuoja, Jaakko Ilkka, KKO 2009:27, KKO 2009:80, konkurssi, Korkein oikeus, plenum, tuomionpurku, ulosotto, Uoti, Uoti Kari, viraltapano
Vaikken fani olekaan, niin Kari Uotille pisteet tästä. Harva juristi on selättänyt KKO:ta yhtä hulppeasti.
KKO:n pitäisi viran puolesta paljon paremmin olla selvillä EIT:n käsittelyssä olevista tapauksista. Ihmettelen, ettei KKO voinut odottaa EIT:n tuomiota ennen kuin antoi omansa. Taas kerran osoitus siitä, että suomalainen tuomarikunta ei anna arvoa EIT:lle ja sen ratkaisuille. Samaa vikaa löytyy oikeusministeriössä, josta varmaan löytyy oma kirja sopivista ja luontevista selityksistä, kun Suomen oikeuslaitosta moititaan milloin mistäkin.
Uutislähetyksissä - mm. MTV3:n uutisissa Jarkko Sipilä - on pitkin iltaa toitotettu, että "KKO myöntää virheensä" ja purki siksi aiemman tuomionsa.
Mutta KKO:n tuomion perusteluissa tällaista "myöntämistä" ei todellisuudessa ilmene, vaan KKO katsoo ratkaisseensa jutun puoli vuotta sitten oikein "senhetkisen tietämyksen valossa." Mitä tämä siten tarkoittaneekin.
KKO vetoaa EIT:n ratkaisuun Marttinen v. Suomi 21.4.2009 muka täysin uutta linjanvetoa edustavana ratkaisuna, mutta tosiasiassa tällaisia EIT:n ratkaisuja on annettu jo paljon aikaisemmin, kuten olen blogissa todennut.
Kun tapaus Marttinen koski Suomea ja KKO:n oma ratkaisua, ei KKO voinut yhdenvertaisuuden nimissä olla purkamatta Uotin tuomiota. Tilanne olisi voinut olla toinen, jos ratkaisu Marttinen olisi koskenut jotain muuta valtiota.
Voisiko sanoa, että KKO on ollut kaksi kertaa väärässä (Marttinen, Uoti), ja purkamalla Uotin tuomion siinä sivutuotteena myönsi virheensä.
Tässä vaihtoehtoisia kommentteja KKO:lle käytettäväksi:
- Niinku sillee, ihqusti ihan pikkasen mokattiin, ei paljoo, mut vähän.
- Ei voitu mitään, muuttu hovissa, eiku siis EIT:ssa.
- Lähdettiin tekemään ihan omaa suoritusta ja katsottiin mihin sillä päästään. Ihan loppusuoralla meni EIT kaarteessa ohi.
Kyllä, KKO teki väärän ratkaisun myös tapauksessa Marttinen, jota koskee ennakkopäätös KKO 2002:116.
Mielenkiintoista, että samana päivänä 17.4.2009 kun KKO on antanut Uoti tuomion, on EIT tiedottanut antavansa seuraavalla viikolla ratkaisun Marttinen -asiassa.
(ks. http://cmiskp.echr.coe.int/tkp197/view.asp?action=html&documentId=849502&portal=hbkm&source=externalbydocnumber&table=F69A27FD8FB86142BF01C1166DEA398649)
Kyse on vain muutamasta tunnista: KKO antaa ratkaisunsa klo 8.00 ja EIT julkaisee tiedotteensa puoliltapäivin. Todella huono säkä KKO:n kannalta.
Eivätkä tuomionpurut lopu Kari Uotin avunantajiin. KKO:ssa odottaa jo Jussi Uotin vastaava syyte ja puolenkymmentä häneen liittyvää avunantajasyytettä.
http://www.mtv3.fi/uutiset/rikos.shtml/arkistot/rikos/2008/03/623514
Eihän ainakaan sananvapausasioissa ole syytä muuttaa linjaa. Tai korjata selviä vääryyksiä.
Terve hallinto-oikeuspuolelta! Hyvä kommentaari!
EIT:n käytäntö on tietenkin jura novit curia-periaatteen mukaan viran puolesta huomioon otettavaa oikeutta. Käytännössä soveltamista hieman vältellään, koska se on niin "vaikeaa". Ajatus on, että
KHO korjaa, jos korjaa. Ikävämpi puoli tältä kannalta on, että monet ihmisoikeusliitännäiset jutut
ovat valitusluvan varaisia tai jopa valituskelvottomia. Esim. vankeuslain mukaiset vankien oikeuksia koskevat päätökset. Vankeuslaki 20 luku 14 § 2 mom. "Hallinto-oikeuden päätökseen ei saa hakea muutosta valittamalla."
Joissa perusoikeuksien ulottuvuus liittyy kuitenkin moniin juttuihin.
Muutenkin samaa(tai eri mieltä, käy mun hermolle)mieltä Halperkistä. Kaveeraa koko ajan EK:n kanssa seminaareissa eturivissä. Ihmisoikeusseminaarissakin aiheena oli "oikeusjärjestelmän toimivuus ihmisoikeuksien kannalta" Ja halperkki ja Fagernäs eturivissä vierekkäin. vähän oli huono aihe seminaariin.
TV: Antti
Jaså, vain muutaman tunnin tähden...
KKO lienee unohtanut vanhan, 24. tuomarinohjeen, jonka mukaan "tuomari älköön olko pikainen tuomitsemaa, ennenkuin on asian tarkoin miettinyt, sillä pikainen tuomio on harvoin hyvä ja oikea."
Myös "pikaistuksissa" tehtyjä tuomioita tulisi välttää.
Niin, ne sananvapausjutut.
EIT:sä odottaa tiettävästi ratkaisuaan tukku Suomesta tehtyjä valituksia juuri sananvapausasioissa, joiden joukossa lienee myös joitakin KKO:n ratkaisemia tapauksia.
Toisaalta KKO:ssa on vireillä Pääministerin morsian -kirjaa koskeva valitusjuttu, jossa asianosaisena on myös pääministeri itse.
Nähtäväksi jää, onko KKO:lla kiire ratkaista myös Susan Ruususen ja Kari Ojalan valitus ennen kuin EIT ehtii antaa ko. omat ratkaisunsa.
KKO on tunnetusti ollut hieman eri linjoilla myös näissä sananvapausasioissa kuin EIT.
KHO:n Pekka Hallberghan on tunnetusti "hallitusherra", joka vastustaa tuimasti tuomioistuinlaitoksen keskushallinnon siirtämistä oikeusministeriöltä erillisille tuomioistuimien jäsenistä koostuvalle riippumattomalle instanssille.
Kaikissa muissa pohjoismaissa on jo ajat sitten toteutettu kyseinen muutos, koska sen katsotaan kuuluvan olennaisena osana tuomioistuinten riippumattomuuteen.
OM ei ole pystynyt huolehtimaan tuomioistuinten keskushallinnon tehtävistä läheskään parhaalla mahdollisella tavalla.
Ja EIT:ssä on myös kuusi suomalaistapausta kypsymässä, joissa hallitus on saanut selitellä miksi ennen isyyslain voimaantuloa syntyneillä ei ole isyyslain voimaanpanolain mukaan oikeutta saada isyyden vahvistamista tuomioistuimen ratkaistavaksi.
KKO hitsasi kantansa tapauksessa KKO 2003:107, joka on yksi tapauksista Strasbourgissa. KKO totesi: "Ennen isyyslain voimaantuloa syntynyt A oli nostanut isyyden vahvistamista koskevan kanteen sen jälkeen, kun isyyslain voimaanpanosta annetun lain 7 §:n 2 momentissa säädetty viiden vuoden määräaika oli kulunut ja mies oli kuollut. Mainitun säännöksen soveltaminen ei ollut ristiriidassa perustuslain 6 §:n 2 momentissa säädetyn syrjinnän kiellon kanssa."
EIT on jo vastaavassa kyproslaisessa tapauksessa todennut säätelyn EIS:n vastaiseksi.
Taitaa tulla tältäkin osin melkoisesti purettavaa KKO:lle. Ja mahdollisesti satoja kanteita, jos kanneoikeus avataan uudelleen.
(ks. http://www.eduskunta.fi/faktatmp/utatmp/akxtmp/kk_36_2000_p.shtml
Kohtuutonta Uotille...Entä onko tämä ratkaisu kohtuuton Talousrikosten uhreille? Pitäisikö samalla vielä vapauttaa Jamppa Siltavuori ? Vaikka vaan varmuuden vuoksi? Kiitos nim. Veronmaksaja ja entinen äänestäjä
Kun KKO:n jäsenistön ihmisoikeustuntemus näyttää hieman heiveröiseltä, olisi kenties paikallaan saada KKO:een pari ihmisoikeuskysymyksiin hyvin perehtynyttä uutta jäsentä.
Ensimmäisenä tulee mieleen asianajaja Markku Fredman, joka hoitanut jo pitkään menestyksellä Strasbourgin tuomioistuimessa ihmisoikeusjuttuja.
Muuten, Kari Uoti on väitellyt ihmisoikeuskysymyksistä ja näyttää hallitsevan alan myös käytännössä, joten...
Tavallinen pulliainen vaan kommentoi, että mikä taho tai henkilöt vetäytyivät Uoteja hirttämästä niistä kalleimmista omaisuuksistaan.
KKO:n tuomionpurku on taas osoitus siitä, että tarvitsemme riippumattoman tuomioistuinlaitoksen.
Nyt tuomiovaltaan vaikuttaa poliittinen ohjaus (OM) ja "maan tapa" liikaa. Kuten Koskelon nimittäminen KKO:n presidentiksi osoitti, Halosen (politiikon) suosikki.Perustuslakituomioistuin on myös kannatettava uudistus Suomalaisessa oikeudenkäytössä. Nykyisin perutuslakivaliokunnan puh.joht. Kimmo "ihminen on ihmiselle" Sasin tulkinnat ovat olleet selvästi opprtunistisia luonteeltaan. Perustuslakiin vedotaan siloin kun se on poliitikoille ja virkamiehille eduksi, ja silloin kun perustuslaki on kansalaiselle asiassa myönteinen siitä vaietaan tai asetetaan komitea uudistamaan sitä. Mielestäni Christoffer Taxell
ei ole oikea henkilö perutuslain uudistamista koskevan komitean puheenjohtajana. Jyrki Virolainen sen sijaan olisi, jolloin todellinen juridiikan huippuasiantuntija muiden lainoppineiden ohella. Ilman polittista ohjausta omaisi riittävän substanssin todellisen uudistuksen tekemiseksi.Kiitokset erinomaisesta ja kiihkottomasta asiantuntija kommentaarista, taas kerran ylivoimaisesti osaavimmalta Suomalaiselta lain -ja oikeudenkäytön riippumattomalta asiantuntijalta. Nyt tuntuu siltä ajoittain, että tuomiovalta on ulkoistettu poliittisista syistä kansainväliselle tuomioistuimelle. Mutta kuten Vanhanen on osoittanut vastuunkantaminen ei ole edes käsitteenä tuttu Suomalaiselle nomenklatuuralle. Pääministerin oma arvio asemastaan, on lähinnä psykopaatin ja narsistisesta luonnehäiriöstä kärsivän henkilön harhainen kuva asemastaan. Jos oikeuslaitos Suomessa toimii pertuslain mukaisesti, Vanhanen ja Kaikkonen tuomitaan säätiölakien vastaisista teoista vastuuseen. Tätä odotellen.
Hyvä esitys: Fredman, Uoti ja Virolainen KKO:een. Siinä saisi pölyttynyt laitos ihan uutta puhtia. Ja nyt kun Niinistö on ilmoittanut, ettei presidentin hommat kiinnosta, niin miten olisi KKO:n presidentin hommat? Kiintiönaiseksi vielä Päivi Tiilikka, niin siinä olisi todellinen dream team kasassa.
Niin, helppo yhtyä blogistin näkemykseen siitä, ettei EIT:n Marttinen-tuomio ollut mikään uusi linjaus - vastaavia on annettu lukuisia muita maita koskien, tämä nyt vain sattui tällä kertaa koskemaan Suomea, ja oli vielä niin ajallisesti sopiva KKO:n edelliseen ratkaisuun nähden.
Yksi terminologinen vinkki blogistille - oikeampaa lienee puhua itsekriminointisuojasta (tai -kiellosta), ei itsekriminalisointisuojasta (tai -kiellosta). Kiitos.
Päätösperustelujen peittely ja Pauliina Koskelon esiintyminen asian tiimoilta ei lupaa mitään uutta auringonalla.
Hyvä Karille sillä piina hänen osaltaan vihdoin ohi! Nyt vain korvaushakemusta rustaamaan valtiokonttorille turhaan lusituista päivistä..
Minähän olen jo ollut KKO:ssa jäsenenä, 25 vuotta sitten.
Nykyisistä KKO:n jäsenistä vanhin eli Kari Raulos aloitteli silloin KKO:n esittelijänä, oikeusneuvos Hidén oli toimi myös tuolloin esittelijänä. Muista nykyisistä jäsenistä ei ollut silloin vielä mitään tietoa. No, Kustu Möllerin toki kaikki juristit tiesivät.
Mutta suurimmasta osasta KKO:n nykyisistä jäsenistä suuri yleisö ei tiedä yhtikäs mitään. 19 jäsenestä luultavasti ainoastaan Koskelo, Möller ja mahdollisesti uusin jäsen Pekka Koponen tunnetaan. Onko niitä vielä muita tunnettuja? Eeva Vuori ja Lauri Lehtimajakin ovat jo eläkkeellä.
Tuntemattomina he KKO:een tulevat, ja yhtä tuntemattomina sieltä aikanaan poistuvat.
Jotta Kari Uotista ei nyt tule koko kansan silmisssä mitään suurta "oikeusmurhan" kohdetta, on hyvä muistaa, että KKO:n purkamassa tuomiossahan oli kysymys vain Kari Uotin kaikkien rikosjuttujen ns. "hännistä" eikä mistään merkittävän oikeusjutun ratkaisusta. Väärin tuomittu rangaistus sisältyi jo aikaisempien tuomioiden rangaistuksiin, ja Uoti ei olisi joutunut suorittaman nyt tuomittua rangaistusta.
Tämän vuoksi on ihmeellistä, että nämä "päivystävät oikeusoppineet" etupäässä jälleen Joensuun professori Matti Tolvanen kiirehti lausumaan, että nyt puheena olevalla KKO:n ratkaisulla jotenkin muutettaisiin poliisin ja syyttäjien ja tietysti myös tuomiostuinten käytäntöä ratkaisevasti.
Kysymyshän on vain siitä itsestään selvästä periaatteesta, että syylliseksi epäiltyä ei voida velvoittaa osoittamaan omaa syyllisyyttään. Tämä periaate on itsestään selvä ilman mitään EIT:n ratkaisuja. Nyt kävi vain niin, että KKO:lta tämä jäi huomioon ottamatta ja siksi tuomion purku.
Kari Uoti on muista jutuista tuomionsa istunut ja käsitykseni mukaan nyt puretun jutun tuomio ei olisi tullut "istuttavaksi", koska rangaistus sisältyi jo kärsittyihin tuomioihin. Olenko oikeassa, Kari Uoti. Miten kävi velkojille tuomittujen korvausten kanssa? Kari Uotille näyttää olevan tärkeää julkisuus ja se, että saa kävellä autiolla hiekkarannalla oikein televisiokameroiden läsnäollessa vapaana miehenä. Ryhdy Kari Uoti oikeisiin miehen töihin ja ilman julkista hömpää!
Ari Huhtamäen via dolorosa. Ensin valtavat syytökset julkisuudessa. Sitten ehdotonta vankeutta ja viraltapano. Sen jälkeen ehdollista vankeutta ja viraltapano.
Ei kai avunannosta voida tuomita, jos itse pääteko ei täytä rikoksen tunnusmerkistöä? Olisi oikeastaan mukava kuulla Utriaisen taikka Tolvasen asiantuntevat kommentit asiaan.
Nyt siis häämöttää tuomion purku. Näin Huhtamäkeä Kakskerrassa pyöräilemässä bägi selässä. Iloisesti mies kaikkia tervehti. Kuitenkin prosessi, on joka tapauksessa jättänyt sen laatuiset jäljet, että toivottavasti vaikka sen paljon puhututun anonyymin tuottamuksen perusteella valtio joutuu jotain hyvittämäänkin.
Kyllä ne tuomitut 5 kk 10 pv olisivat tulleet Karin istuttavaksi. Ne aiemmat tuomiot otettiin huomioon nyt po. jutussa tuomittua rangaistusta alentavana tai lieventävänä seikkana (RL 7:6).
Tuomiossa ratkaistu oikeuskysymys on sangen merkittävä myös käytännön kannalta.
Vaikka ko. asia on ollut "periaatteena" selvä, käytäntö on osoittanut kaikkea muuta kuin selvyyttä.
Olen tarkistanut blogin kappaletta 5 siten, että KKO:n ratkaisussa KKO 2009:27 oikeusneuvokset Välimäki ja Lehtimaja olivat eri mieltä enemmistön (Raulos, Kitunen, Mansikkamäki) kanssa sikäli, että he hyväksyivät po. osin esittelijä Mika Huovilan mietinnön.
Kyseinen vähemmistö siis hylkäsi Uotin syytteet kolmen varallisuuserän ilmoittamatta jättämisen osalta itsekriminointisuojan takia, mutta tuomitsi Uotin kahden erän osalta.
Ehkä KKO:ssa alkaa orastaa uusi tuomitsemiskulttuuri. Jää nähtäväksi.
Pesidentti Mauno Koivisto pisti koko KKO:n taskuunsa v. 1992. Koivisto vaati, ettei pankki voi hävitä mitään juttua laina-asiakastaan vastaan.
Silloinen KKO:n presidentti Olavi Heinonen totteli nöyrästi Koiviston sanelua. Pankki on voittanut aina v. 1992 lähtien - muutamaa harvaa poikkeusta lukuunottamatta - asiakkaansa sekä riita- että rikosjutuissa, vaikka näyttö olisi puoltanut pankin edustajille hiluja kinttuun ja kaltereiden taakse.
Lähdesuojan takaa kuuluu sellaisia juttuja, että Olavi Heinonen olisi tehnyt vaitiololupauksen Koivistolta saamistaan ohjeista pankkien pelastamiseksi keinoja kaihtamatta.
Prosessioikeuden emeritusprofessori Erkki Havansi - hän oli perusuomalaisten ehdokkaana viime EU-vaaleissa ja pitää omaa blogia Uudessa Suomessa - sanoi tänään MTV3:n uutisille, että KKO:n Uoti-päätös suosii taitavia talousrikollisia. Havansi pitää lopputulosta oikeuspoliittisest valitettavana.
Havansin mukaan päätös merkitsisi sitä, että velallisen oikeus salailla ja vaieta tulee konkurssi- ja ulosottomenettelyssä voimakkaasti kasvamaan.
Rehellinen yrittäjä, joka on ajautunut konkurssiin tai ulosottoon, joutuu kyllä Havansin mukaan kertomaan kaiken. Sen sijaan fiksu talousrikollinen voi sanoa, että vaikenee, koska vastaamalla kysymykseen voisi joutua syytteen vaaraan, sanoo Havansi.
Havansin ajattelu tuntuu aika mustavalkoiselta ja siinä on alkanut ilmetä perussuomalaista hapatusta jo aiemmin mm. maahanmuuttopolitiikan osalta.
Ei tämäkään asia nyt aivan niin ole kuin Havansi väittää yhtäältä "rehellisestä" (mutta tyhmästä) ja toisaalta roistomaisesta (mutta fiksusta) velallisesta.
Velallisen velvollisuus ilmoittaa tiettyjä seikkoja viranomaiselle tai muu myötävaikuttamisvelvollisuus tulee edelleen säilymään, kuten esimerkiksi verotuksessa sekä ulosotossa ja konkurssimenettelyssä; itsekriminalisointisuoja ei tätä velvollisuutta suinkaan poista.
Itsekriminointisuoja tulee kysymykseen - jos aina silloinkaan - kun po. tietoja aiotaan myöhemmin käyttää myös rikosprosessuaalisessa tarkoituksessa kuten esimerkiksi todisteina esitukinnassa tai rikosoikeudenkäynnissä.
Sinällään tietojen pakolla hankkiminen hallinnollisessa menettelyssä, kuten esim. verotuksessa, ei siten välttämättä ole itsekriminointisuojan vastaista.
Jotta kyseisiä tietoja ei voitaisi hyödyntää mahdollisessa myöhemmässä rikosprosessissa epäillyn vahingoksi, tulisi laissa olla tätä silmällä pitäen tehokkaita oikeussuojakeinoja sen estämiseksi, esimerkiksi todisteiden hyödyntämiskieltoja. Jollei ole, niin silloin itsekriminointisuoja voi tulla loukatuksi.
Rikosten esitutkinnassa poliisi ei voi enää tuudittautua siihen, että lypsetään rikosprosessia tarvittavat tiedot ensin erilaisissa hallinnollisissa menettelyissä taikka ulosottomenettelyssä.
Selvät itsekriminointisuojan vastaiset tilanteet, jollaisesta Kari Uotin tapauksessa aivan ilmeisesti oli kyse, tulisi estää jo ennakolta, eikä niihin ole edes mielekästä ryhtyä, jos menettelyn "hedelmänä" saadut todisteet sittemmin tulisivat poissuljetuiksi oikeudenkäyntiaineistosta hyödyntämiskiellon johdosta.
Poliisi ei kyllä odota, että erilaisissa velallisselvityksissä tulisi jotain uutta tietoa esille. Ennemminkin marssijärjestys on se, että velallisselvityksen suorittaja epäilee rikosta ja kääntyy poliisi puoleen.
Sitten on tietysti jotain erikoisperintäryhmiä, jossa poliisi ja vouti hääräävät yhdessä. Olisi mukava seurata kärpäsenä katossa, miten tietojen salassapitäminen onnistuu lain edellyttämällä tavalla.
Aikoinaan olin tyrmistynyt blogistin puhumista hyödyntämiskieltoajatuksista. Tänä päivänä vähän kokeneempana pidän hyödyntämiskieltoa yhtenä epäillyn ja syytetyn tärkeimmistä oikeuksista. Niiden avulla voidaan estää viranomaista soveltamasta normia vastoin sen alkuperäistä tarkoitusta.
Täytyy muistaa, että kuka tahansa meistä voi olla huomenna rikoksesta epäilty - syyttömästikin. Ei olisi mukava seurata, kun näyttöä hankittaisiin lain vastaisesti ja epäeettisesti.
Simo A. kirjoitti...
En rohkene muuten kommentoida asiaa, mutta Huhtamäkeähän ei tuomittu varsinaisesti avunannosta Uotin otaksuttuun rikokseen (eli törkeään petokseen), vaan törkeästä kätkemisrikoksesta. Kyseessä oli siis ainakin nimellisesti itsenäinen ja erillinen rikos.
Pikaisella lukemisella KKO:n alkuperäinen ratkaisu (2009:27, avainkohtana 63) ei minun silmääni näytä siltä, että purun pitäisi olla automaattinen.
Simo A on oikeassa, Huhtamäki tuomittiin törkeästä kätkemisrikoksesta ehdolliseen 1 vuoden 10 kk vankeusrangaistukseen.
KKO ratkaisu 2009:27 on aika sekavasti kirjoitettu, kun siinä on yritetty "häivyttää" B:n eli Huhtamäen osuus mahdollisimman vähiin, koska B:lle myönnettiin valituslupa vain viraltapanon osalta. (Täytyy minunkin, KKO:n tavoin, yrittää vierittää syytä muille tahoille!).
Huhtamäen kätkemisrikos kohdistui tuomion mukaan nimenomaan Uotin salaamaan omaisuuteen.
Eikös eräät nahkatakkiset prätkäjätkät ole jo vuosien ajan vaienneet poliisikuulusteluissa omista asioistaan vedoten siihen, että kenenkään epäillyn ei tule lausua itseään vastaan sitten mitään.
Niin, rivien välissä prof. Havansi leimaa Kari Uotin "taitavaksi talousrikolliseksi."
Yleensä viranomaisilla on ratkaisupakko. Ne eivät voi vaikuttaa siihen, millaisia asioita heille tulee, ja kuitenkin nuo kaikki asiat on ratkaistava.
KKO on poikkeus. Se voi olla ottamatta kantaa joihinkin asioihin epäämällä niiltä valitusluvan. Itse hain valituslupaa KKO:lta, enkä saanut. OTT tuttavani epäili, että asian ratkaiseminen olisi ollut ongelmallista KKO:n kannalta ja siksi lupaa ei myönnetty.
Nyt Rusia koskevan päätöksen takia tuli omakin asiani mieleen. Rusin asiaa KKO:n ei kannata missään muotoa ottaa itselleen, jos joku jostain syystä sen KKO:lle haluaisi. Riski siitä, että asiasta tulisi myös EIT:n ratkaisu, on liian suuri. KKO:n arvovalta ei kestä enää EIT:ltä saatuja opetuksia.
Ikävää, kun neuvokset kompuroivat substanssissa. Yksityiselämän kohut viihdyttäisivät kansaa, mutta säilyttäisivät kuitenkin luottamuksen itse juridiseen päätöksentekoon.
"Ratkaisupakko ja EIT:n vaikutus"?
Joopa joo.. EIT on jo menetetty, kun seulontamenettely otettiin käyttöön! Todellinen "ratkaisupakko" testataan perustettavassa EU-tuomioistuimessa, kunhan Lissabonin sopimus saatetaan voimaan: http://erkkikalevilaakso.blogspot.com/
Jaahas. Tuomio sitten purettiin. Tavalliselta tallaajalta tuomiota ei kuitenkaan oltaisi purettu vaan rangaistus minimoitu. Toiset ovat vieläkin hieman tasa-arvoisempia.
Anonyymi, kyllä EIT:een voi valittaa asiasta, josta KKO ei anna valituslupaa. Minusta yhtä lailla KKO:n arvovaltaa vähentää sellaisestakin jutusta annettu EIT:n ratkaisu, joka on hovioikeuden tuomion kanssa ristiriidassa.
Mitä tulee muiden syytettyjen asemaan (m.m. Huhtamäki) niin asian käsittelyssä hovioikeudessa Uotin pesän asianajaja nimenomaan kertoi, että yhdessä syyttäjän kanssa oli pohdittu miten syytettä ruvetaan rakentamaan. Monista vaihtoehdoista oli valittu se jonka arvioitiin menestyvän oikeudessa parhaiten, eli Uotia syytetään velallisen petoksesta ja tämän jälkeen muut syytetyt ovat syyllistyneet kätkemisrikokseen (rahanpesuun) joka edellyttää esirikosta. Joten mitä esirikoksen puuttuminen vaikuttaa? Vastaus lienee itsestään selvä.
rossi kirjoitti...
Onko KKO:n Oikeusneuvosten aktiivinen toiminta liikejuridisten riitojen välimiesmenettelyssä (varsinaisen viran ohella!) vienyt liikaa aikaa ja energiaa heiltä? Näyttää nimittäin viimeaikaisten ratkaisujen (ja niiden purkujen) perusteella siltä etteivät Oikeusneuvokset ole pysyneet osaamiseltaan riittävästi EIT-oikeuskäytännön tasolla.

matches:
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
§ 2
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO


text:
animoitu taustakuva windows 8 HD
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / Lisää / animoitu taustakuva windows 8 HD	animoitu taustakuva windows 8 HD
0	animoitu taustakuva windows 8 HD
Tässä on paras kokoelma animoitu taustakuva windows 8 HD For Pöytäkoneet, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos näin animoitu taustakuva windows 8 HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Jeya Edellinen: Manny Pacquiao tapetti HD
seuraava: ostaa tapetti verkossa HD
näkymät (59) anime tapetti
näkymät (33) The Walking Dead Taustakuva HD
näkymät (32) Yksivärinen tapetti HD
näkymät (32) natsu tapetti HD
näkymät (32) playboy tapetti HD
näkymät (32) kaasunaamari tapetti HD
näkymät (32) Marilyn Manson tapetti HD
anime puhelimen taustakuvia HDsininen tapetti hdBattlefield taustakuva HDabstrakti työpöydän taustakuva HDGreen taustakuvatgootti tapetti HDhd taustakuvia AndroidAlusta tapetti HDTaustakuva puu HDPilvet tapetti HD Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Bosch - HD Kameratesti
Etusivu Security Systems Finland Uutiset
UutisetPäävalikkoUutisten yleiskatsausIntegration Partner ProgramIFSEC International 2013Bosch tuote-esittelypäiväAutoDome VG5 600 -päivityskampanjaHD KameratestiEN54Boschin HD-ratkaisutAxisin, Boschin ja Sonyn yhteistyöExtreme CCTV-ratkaisut Uutiskirje Uutiskirjeen tilaus Tuoteuutisia Sivustokartta
HD-Kameratesti
Riippumattomat asiantuntijat äänestivät Boschin Dinion 1080p
– kameran parhaaksi kolmessa eri testissä
Tiedot testistä
Boschin Security Systems -toimiala järjesti 9.5.2012 HD-kameratestin, jossa turvakamera-alan yli 60 riippumatonta ammattilaista sai arvioida, kuinka Boschin Dinion 1080p HD -kamera pärjää suhteessa kovimpiin kilpailijoihinsa. Testissä kyseinen kamera ja viisi sen kilpailijaa testattiin kolmessa erilaisessa valaistusolosuhteessa. Alan ammattilaiset laittoivat kamerat paremmuusjärjestykseen tietämättä, minkä valmistajan kameroista oli kysymys. Testit tehtiin normaalissa sisävalaistuksessa, voimakkaassa vastavalossa ja erittäin heikossa valaistuksessa. Lisäksi mitattiin kameroiden käyttämä kaistaleveys.
Asiantuntijat äänestivät Boschin Dinion 1080p HD -kamera voittajaksi kaikissa kolmessa sarjassa. Lisäksi testit osoittivat, että kyseisen kameran Boschin Dinion 1080p -kameran lähettämä datamäärä oli yli 50 % pienempi kuin lähimmän kilpailijansa. Tämä tarkoittaa yli 50 % vähemmän verkon kuormitusta ja tallennuskapasiteetin tarvetta.
– Turvakameroissa tapahtuu tällä hetkellä paljon, ja Dinion 1080p HD -kameramme on hyvä esimerkki siitä kehityksestä ja laadusta, jota Bosch voi tällä saralla tarjota. Olemme tuoneet niin sanotusti älyn kameraan, sillä Boschin kamera tekee päätöksen siitä, milloin tallennus tapahtuu. Muissa kameroissa saman päätöksen tekee tallennin. Boschin kamera osaa itse arvioida, milloin sen valvomalla alueella on liikettä tai milloin esimerkiksi jokin objekti poistuu sen valvomalta alueelta. Koska kaikkea tietoa ei tarvitse siirtää kameralta tallentimelle, on kameramme aiheuttama verkkokuormitus hyvin pientä, kertoo Security Systems -toimialan johtaja Pekka Lakkonen.
Testi 1: Normaali sisävalaistus
Kamerat testattiin normaalissa hyvässä sisävalaistuksessa ilman vastavaloa.
Kameroiden kuvista arvioitiin värien luonnollisuus, yksityiskohtien erottelukyky, liikkeen sujuvuus sekä kuvassa olevan kohinan määrä.
Normaali sisävalaistus -testin tulokset: Boschin Dinion 1080p -kamera voitti testin yhteispisteillä 715, kun maksimipistemäärä oli 912 pistettä. Toiseksi sijoittui kilpailija numero 1 pistein 660.
Testi 2: Vastavalo
Kamerat testattiin voimakkaassa vastavalossa. Kameroiden kuvista arvioitiin värien luonnollisuus, yksityiskohtien erottelukyky, liikkeen sujuvuus sekä kuvassa olevan kohinan määrä.
Vastavalo-testin tulokset:
Boschin Dinion 1080p -kamera voitti testin yhteispisteillä 767, kun maksimipistemäärä oli 912 pistettä. Toiseksi sijoittui kilpailija numero 2 pistein 764.
Testi 3: Heikko valaistus
Tässä kamerat testattiin erittäin heikossa valaistuksessa.
Kameroiden kuvista arvioitiin yksityiskohtien erottelukyky, liikkeen sujuvuus, sekä kuvassa olevan kohinan määrä. Värejä ei arvioitu, koska kamerat olivat yö-tilassa ja kuva oli mustavalkoinen.
Heikko valaistus -testin tulokset:
Boschin Dinion 1080p -kamera voitti testin yhteispisteillä 682, kun maksimipistemäärä oli 684 pistettä. Toiseksi sijoittui kilpailija numero 6 pistein 396.
Testi 4: Kaistanleveyden mittaus
Kaistaleveyden mittaus tehtiin käyttäen Windowsin omaa verkon kuormituksen mittaria.
Kaistaleveyden mittaus -testin tulokset:
Boschin Dinion 1080p -kameran lähettämä datamäärä oli yli 50 % pienempi kuin lähimmän kilpailijansa. Tämä tarkoittaa yli 50 % vähemmän verkon kuormitusta ja tallennuskapasiteetin tarvetta.
Loppuarvostelu ja kokonaispisteet
Olemme enemmän kuin iloisia todetessamme, että te, alan asiantuntijat, äänestitte Boschin Dinion 1080p HD-kameran parhaaksi HD-kameraksi kaikissa kolmessa testissä.
Haluatko kuulla enemmän voimakkaasti kasvavasta turva-alasta, turvajärjestelmistä tai järjestämästämme kameratestistä?
markku.pajunen@fi.bosch.com
050 327 7543
ari.lankinen@fi.bosch.com
050 502 2912
kai.maekelae@fi.bosch.com
050 044 5435
Dinion HD 1080p -IP-kamera päivä- ja yökäyttöön
FlexiDome HD 1080p
HD-ratkaisut

matches: HD HD HD HD HD HD


text:
Yle Teema & Fem 23.05.2020
01.07 Kuvien keskellä: Kuutti Lavonen
Kuutti Lavonen puhuu taiteensa ytimestä elämäntyönsä keskellä 60-vuotisnäyttelyssään Aika ja ikuisuus Didrichsenin taidemuseossa. HD
Minne kakka menee - siinäpä kysymys, jota pohtivat Tenholan lapset. Jontti lähtee Loviisaan kolmen kauniaislaisen tytön kanssa ottamaan selvää siitä, mitä loka-autonkuljettaja Belle tekee työssään. HD
3/6. Vanhasta Nykvarnin myllärintuvasta Tillingessä tuli Evelina Anderssonin ja Robin Nilssonin ensimmäinen yhteinen asunto. Rakennustutkija Erika Åberg auttaa heitä laittamaan rähjäiseen portaikkoon uudet pinkopahvit ja tapetit. Antiikkiesineiden tuntija Rickard Thunér puolestaan löytää tietoja talossa asuneiden mylläreiden koskettavista kohtaloista. Käy myös ilmi, että tontilla on ollut aikoinaan viinatehdas. Onnistuuko Rickard löytämään myös Blot-Svenin tontille kätkemän viikinkiaarteen, johon Evelinalla ja Robinilla on avain? Ruotsalaissarja, jossa tutustutaan vanhojen talojen historiaan. HD
1/7. Toistakymmentä vuotta sitten Remi Johansen osti Väröyn lakkautetun lentokentän rakennuksineen ja teki siitä kodin itselleen. Lennonjohtotornin alakerrassa hänen vaimollaan on suklaatehdas. (U)
Osa 1/6. Toimittaja Nils Bergman on syventynyt viime vuosina moniin ruotsalaisia kuohuttaneisiin oikeusjuttuihin. Nyt vuorossa on Pyromaaniksi kutsutun miehen tapaus. Poliisi epäili miestä parinsadan tuhopolton sytyttämisestä, joista monet oli luokiteltu murhapoltoiksi. Poliisin poikkeuksellisista tutkimusmenetelmistä huolimatta mies on tuomittu vain neljästä palosta. Ruotsalainen dokumenttisarja. HD
12.00 La otra mirada - Toinen katse
Osa 4/16. Suhteita. Flavia ja Tomás ovat kovin rakastuneita, mutta mitä tapahtuu heidän suhteelleen? Roberta ei halua vuoden tärkeimpiin tanssiaisiin, mutta miksi? Ángela menettää juhlissa mielenrauhansa. Nildo Portugalista törmää Teresaan yhä useammin, ja heidän välilleen tuntuu kehkeytyvän jotain. (U) HD
12.54 La otra mirada - Toinen katse
Osa 5/16. Oikeus yksityisyyteen. Koulun oppilaat ovat teini-iän murroksessa ja monet asiat askarruttavat mieltä, yhtä lailla oman kehon muutokset kuin vastakkainen sukupuoli. Niinpä koulussa päätetään järjestää oppitunti, jossa vaikeitakin asioita käsitellään. Koulun johtajan kotona keskustellaan sielläkin vakavista asioista. (U) HD
13.49 La otra mirada - Toinen katse
Osa 6/16. Minun näköiseni elämä. Joku on lähettänyt valokuvan humalaisesta Robertasta jokaiselle oppilaalle ja tytöt jakautuvat kahteen leiriin. Macarena puolustaa Robertaa kohtalokkain seurauksin. Teresa yrittää selvittää, mitä oikein tapahtui Robertalle Rafitan luona. Ángelan elämä on ahdistusta ja sekasortoa ja hän tekee ratkaisevan päätöksen. (U) HD
14.55 Hyvää yötä, majesteetti
17.25 Antiikkikaksintaistelu
S02E20. Svendborgin huutokauppa kauppaa tänään Helle Vilsbækin ja Ronni Vengin löytämät aarteet. Lopuksi selviää, kumpi kilpakumppaneista voittaa kauden viimeisen anttiikkikaksintaistelun. HD
18.30 Puutarhakausi: Lapset valtaavat puutarhan!
S01E05. Malin ideoi, minkälainen piha olisi lasten mieleen. Tareq ja John jatkavat puolestaan häiden suunnittelua. Mikä kakku sopii puutarhahäihin? Ruotsalainen puutarhaohjelma. (U) HD
Mette Blomsterbergin keittiössä tuoksuvat passionhedelmät, ja hän loihtii niistä monenmoisia herkkuja. Passionhedelmäjäätelön kanssa hän tarjoaa mantelimassalla täytettyjä paistettuja omenoita. (U)
20.00 Mozart: Don Giovanni
Viettelevä Don Giovanni on kyltymätön naisten suhteen. Mestarillisen oopperan pääosassa Tuomas Pursio ja Donna Annana Hanna Rantala. Orkesteria johtaa Patrick Fournillier. Taltiointi Suomen kansallisooppera 13.3.2020. HD
Dokumenttielokuva jazzmuusikko Jaco Pastoriuksesta, jota moni piti maailman parhaana basistina. Muun muassa Weather Reportissa ja Joni Mitchellin kanssa soittanut Pastorius (1951-1987) häikäisi taidoillaan mutta kuoli traagisesti ja aivan liian varhain. Ohjaus Paul Marchand ja Stephen Kijak. (Jaco, USA 2014) HD

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Live Wallpaper Androidille
kaikki tagit › Live Wallpaper
Viimeksi Rain HD LWP
Ohjelma Tapetti Live Wallpaper
Viimeksi Rain HD LWP - uskomaton taustakuvia Android, joka tuo harmoniaa näyttö mobiililaitteeseen. Tuntuisi täysin normaalia sovelluksen, mutta kuinka paljon se mielenkiintoinen ja salaperäinen. Se riippuu sovelluksen tyypistä olet kiinni itse ajatellut, että elämä on kaunista ja kaikki arjen hälinästä - tämä on vain hölynpölyä.
Heart 3D Live Wallpaper - Upea taustakuva Android ihana juhla päivä St. Valentine. Näyttää siltä, että loma ei ole pian, ja vain Niille, jotka ovat aikaa valmistautua siihen, tekevät mobiililaitteen ei ole alkuperäinen ainutlaatuinen.
Kenttä tuulessa
Kenttä tuuli - suuren live taustakuva Android, joka todella sisustaa työpöydällä mobiililaitteeseen. Ilmeinen Hb kaunis ja luonnonkaunis juna Biofilmit taustakuva Kentän tuulessa.
Kukat ja Rain Image
Kukat ja Rain Image - suuren live taustakuva Android, joka todella värjäys mobiililaitteeseen. Uskomattoman kauniita kukkia alla sadepisarat, harmoniaa elämääsi.
Vampire Diaries HD - uskomaton taustakuvia Android jännittävä sarja "The Vampire Diaries" HD. Hanki unohtumaton kokemus taustakuva näytön mobiililaitteeseen, joten se alkuperäinen ja ainutlaatuinen.
Vapaa Winter Image HD
Vapaa Winter Image HD - upea maisema Android, joka sävähdyttävän taikaa talven. Uskomaton tarina luonnon ruudulla mobiililaitteeseen. Värikäs live taustakuva, joka ilahduttaa silmäsi, ja mikä tärkeintä ilmaiseksi.
Galaxy S4 kukkia kuva
Galaxy S4 Flowers Kuva - upea ja kaunis taustakuvia Android. Kaunis, värikkäitä kukkia ruudulla mobiililaitteeseen tekee siitä ainutlaatuisen. Upeita maisemia tuo rauhaa ja täydellistä harmoniaa.
Fish Tank Android Tapetti
Fish Tank Android Wallpaper - mahtava ja täysin ilmainen sovellus Android, antaa meille akvaario teema. Kaikkien suosikki episodi rentouttava akvaario ruudulla mobiililaitteeseen.
FlyIsland 3D Live-taustakuvat
FlyIsland 3D Live-taustakuvat - uskomattoman värikäs animoitu 3D Live taustakuva Android. Aihe uusi live taustakuva 3D - kelluva saari taustalla värikkäitä ja upeat maisemat ja taivas. Fabulous ja maaginen maiseman näytön mobiililaitteeseen ...
Ilma HD Live-taustakuvat
Ilma HD Live-taustakuvat ( OXON LWAircraft HD tai OXON Aircraft live taustakuva) - uskomatonta, hyvin värikäs animoitu live taustakuva Android. Upeita maisemia ruudulla mobiililaitteeseen tekee ainutlaatuisia.

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
iphone 4 tapetti
Kotiin / HD / iphone 4 tapetti
lähettänyt: Gamer11 heinäkuussa 30, 2017 sisään HD Jätä kommentti 1,174 näkymät 0
Great Collections of iphone 4 Taustakuva Desktop, Laptop ja kännykkää. Täältä voit ladata Yli lukemattomia Valokuvaus käyttäjien lataamat. Kaikki kuvat ovat CC0. Eli voit käyttää henkilökohtaisiin Käyttää.
Luonto puut Oranssi taustakuva Forest
Vesiputous kaunis tausta taustakuvia taustakuvia vesiputous – ilmainen taustakuva
Cool pystysuora taustakuva Wallpapersafari sisällä uusia hienoja pystysuora taustat – ilmainen taustakuva
Säteet Autumn Forest Sun Puut Tapettimallisto
Auringonlasku taivas heijastus Rannat pilviä Paradise Nature taustakuvia
Edellinen: iPad Mini HD taustakuvia
seuraava: iPhone 5s oletus taustakuva
Syntymäpäivä taustakuvia HD kokoelmat
lainaus tapetti
Mobilen päänäytöstä Taustat taustakuva
gurren lagann tapetti HD Download
marihuana tapetti HD
Tokio ravens tapetti


text:
Yhdistetyt asiat C-186/11 ja C-209/11
Stanleybet International Ltd (C-186/11),
Sportingbet Plc (C-209/11)
Ypourgos Oikonomias kai Oikonomikon ja
Väliintulija: Organismos prognostikon agonon podosfairou AE (OPAP)
(Ennakkoratkaisupyyntö – Simvoulio tis Epikrateias (Kreikka))
SEUT 49 ja SEUT 56 artikla – Onnenpelien toteuttamista, hallinnointia, järjestämistä ja toimintaa koskevan yksinoikeuden myöntäminen yhdelle ainoalle yritykselle, joka on perustettu osakeyhtiön muotoon ja noteerattu pörssissä – Tarjonnan laajentaminen – Oikeuttaminen – Tavoitteet, jotka liittyvät pelimahdollisuuksien vähentämiseen ja rikollisuuden torjumiseen valvomalla onnenpelitoiminnan harjoittajia ja ohjaamalla pelitoiminta tällä tavoin valvottuihin piireihin – Suhteellisuusperiaate – Vaatimus, jonka mukaan asetetut tavoitteet on saavutettava johdonmukaisella ja järjestelmällisellä tavalla – Sellaisen siirtymäkauden hyväksyttävyys ja mahdolliset edellytykset, jonka aikana kyseinen kansallinen lainsäädäntö voidaan pitää voimassa, jos sen todetaan olevan unionin oikeuden vastainen
1. Simvoulio tis Epikrateias (Kreikka) esitti 21.1.2011 tekemillään kahdella erillisellä päätöksellä SEUT 267 artiklan nojalla unionin tuomioistuimelle ennakkoratkaisukysymyksiä, jotka koskivat SEUT 49 ja SEUT 56 artiklan tulkintaa ja kansallista lainsäädäntöä, jonka mukaan onnenpelien toteuttamista, hallinnointia, järjestämistä ja toimintaa koskeva yksinoikeus annetaan yhdelle ainoalla yritykselle, joka on perustettu osakeyhtiön muotoon ja noteerattu pörssissä.
2. Ennakkoratkaisupyynnöt on esitetty asioissa, joissa vastakkain ovat yhtäältä asian C‑186/11 osalta Stanleybet International Ltd (jäljempänä Stanleybet), William Hill Organisation Ltd ja William Hill plc (molemmista käytetään jäljempänä yhteisesti nimitystä William Hill) ja asian C‑209/11 osalta Sportingbet plc (jäljempänä Sportingbet) ja toisaalta Ypourgos Politismou (kulttuuriministeri), Ypourgos Oikonomias kai Oikonomikon (talous- ja valtiovarainministeri) ja Organismos Prognostikon Agonon Podosfairou AE (OPAP) ja jotka koskevat sitä, että Kreikan viranomaiset ovat hylänneet implisiittisesti edellä mainittujen yritysten ja pääasioiden kantajien onnenpelien toteuttamista, järjestämistä ja toimintaa Kreikassa koskevat hakemukset.
A Laki 2433/1996 (A’ 180)
3. Laissa 2433/1996 vahvistetaan valtion monopoli pääasioissa kyseessä olevalla alalla, ja sen perusteluista käy ilmi, että lainsäädännön ensisijaisena tavoitteena on estää laiton vedonlyönti, joka ”on viime vuosina laajentunut maassamme epidemiaksi”, ja että sen toissijaisena tavoitteena on lisätä tuloja urheilun alalla. Perusteluissa todetaan lisäksi, että ”on välttämätöntä määrätä kaikenlaisissa onnenpeleissä käytettävistä kupongeista – – jotta tehostetaan laittomien onnenpelien kitkentää maassamme, sillä niiden välittömänä seurauksena on muun muassa se, että maasta viedään valuuttaa, sillä Kreikassa laittomia onnenpelejä järjestävät yritykset tekevät yhteistyötä ulkomaisten yritysten kanssa ja ottavat vastaan tällaisia vetoja niiden puolesta”.
4. Kyseisen lain 2 ja 3 §:ssä säädetään seuraavaa:
1. Presidentin asetuksella – – sallitaan mitä tahansa yksilö- tai joukkuelajin kilpailuja sekä luonteensa puolesta vedonlyöntiin soveltuvia tapahtumia koskevien vedonlyöntikuponkien liikkeelle laskeminen. – – [OPAP] nimetään vedonlyöntikuponkien hallinnoijaksi – –.
2. Henkilö, joka järjestää vedonlyöntiä ilman lupaa – – tuomitaan vankeusrangaistukseen – –.
1. OPAP:n järjestämien onnenpelien mainostamisen vuosikustannukset – – on jaettava suhteellisesti OPAP:n ja muiden OPAP:n jokaiseen peliin perustuviin oikeuksiin osallistuvien tahojen kesken – –.
5. OPAP:llä on oikeus käyttää maksutta korkeintaan 10 prosenttia valtion ja paikallisyhteisöjen stadioneiden ja liikuntahallien mainostilasta tuotteidensa mainostauluja varten – –”
B Presidentin asetus 228/1999
5. Presidentin asetus 228/1999 annettiin lain 2414/1996 2 §:n 1 momentin nojalla. Asetuksen 1 ja 2 §:ssä säädetään, että perustetaan Organismos Prognostikon Agonon Podosfairou AE (OPAP AE) -niminen osakeyhtiö, että yhtiö toimii yleisen edun nimissä liiketaloudellisten periaatteiden mukaisesti ja että sen toiminnan tarkoituksena on järjestää, hallinnoida ja toteuttaa suoraan tai yhteistyössä kolmansien osapuolten kanssa jalkapalloa koskevaa vedonlyöntiä sekä mitä tahansa muita onnenpelejä, jotka yhtiön hallitus päättää tulevaisuudessa järjestää koko maan alueella ja ulkomailla Kreikan valtion lukuun. Tällaisten pelien ja tulevaisuudessa järjestettävien pelien hallinnointi kuuluu Kreikan valtion lukuun toimivan OPAP AE ‑yhtiön yksinomaiseen toimivaltaan.
6. OPAP AE huolehtii tavoitteensa mukaisesti siitä, että koko Kreikan alueelle perustetaan toimistoja, jotka hoitavat yleisesti yhtiön pelejä yksinoikeudella, ja siitä, että luonnollisille henkilöille tai oikeushenkilöille myönnetään lupia yhtä tai useampaa peliä koskevien toimistojen hoitamista varten sellaisten edellytysten mukaisesti, jotka yhtiön hallitus aika ajoin vahvistaa.
C Laki 2843/2000, sellaisena kuin se on muutettuna lailla 2912/2001, ja OPAP:n yhtiöjärjestys
7. Lain 2843/2000 27 §:ssä, sellaisena kuin se on muutettuna lain 2912/2001 41 §:n 2 momentilla, säädetään seuraavaa:
”1. Valtio voi myydä sijoittajille Ateenan arvopaperipörssissä osuuden, joka ei saa ylittää neljääkymmentäyhdeksää prosenttia (49 %) Organismos Prognostikon Agonon Podosfairou AE (OPAP) -nimisen osakeyhtiön senhetkisestä osakepääomasta.
2. a) Kreikan valtion, edustajinaan valtiovarainministeri ja urheilun alalla toimivaltainen kulttuuriministeri – –, ja OPAP:n välisen sopimuksen nojalla annetaan OPAP:lle kahdenkymmenen (20) vuoden ajaksi toteuttamista, hallinnointia, järjestämistä ja toimintaa koskeva yksinoikeus peleihin, joita se tällä hetkellä hallinnoi voimassa olevien säännösten nojalla, sekä peleihin BINGO LOTTO, KINO – –.
b) OPAP:n hallituksen päätöksellä, jonka valtiovarainministeri ja urheilun alalla toimivaltainen kulttuuriministeri hyväksyvät, annetaan säännöt, jotka koskevat kunkin OPAP:n pelin toteuttamista ja joissa määrätään pelien kohteeseen, niiden järjestämiseen yleisesti sekä niiden toimintaan, toteuttamisen taloudellisiin edellytyksiin ja erityisesti voittajien voitto-osuuksiin, kunkin voittajaluokan voitto-osuuksiin, rivihintoihin ja edustajille palkkioina kuuluviin prosenttiosuuksiin liittyvistä seikoista.
c) Edellä 2 momentissa a alakohdassa tarkoitetussa sopimuksessa vahvistetaan yhtäältä edellytykset, joiden mukaisesti OPAP käyttää kyseisessä momentissa säädettyä oikeutta ja joiden mukaisesti se voidaan uusia, ja toisaalta tämän oikeuden antamisesta suoritettava vastike, sen suorittamistapa, OPAP:n erityiset velvoitteet ja varsinkin velvoitteet, jotka perustuvat pelien toteuttamisen yhteydessä noudatettujen menettelyjen avoimuuden sekä yleisen järjestyksen ja pelaajien suojelun periaatteisiin – –
5. a) – –
b) Valtiovarainministerin ja urheiluministerin – – asetuksella perustetaan valvonnasta, voittajien julistamisesta ja oikaisuvaatimusten arvioimisesta vastaava lautakunta – –. Lautakunnan jäsenet valitaan valtion virkamiesten ja muun henkilöstön keskuudesta.
9. a) Niissä tapauksissa, joissa laki antaa mahdollisuuden minkä tahansa uuden pelin järjestämiseen 2 momentin a alakohdassa tarkoitettujen pelien lisäksi, perustetaan – – erityinen lautakunta, jonka tehtävänä on määritellä edellytykset ja vahvistaa vastike siitä, että pelin toteuttaminen annetaan OPAP:n tehtäväksi – –. Jos OPAP kieltäytyy ottamasta pelin toteuttamista tehtäväkseen – – valtio voi ottaa sen omaksi tehtäväkseen. Jos sallitaan se, että tietyn pelin toteuttaminen annetaan jonkin kolmannen osapuolen tehtäväksi, vastike ei voi olla pienempi kuin OPAP:lle ehdotettu. Ainoastaan OPAP voi järjestää urheilutapahtumia koskevia pelejä tulevaisuudessa.
8. Kreikan valtio ja OPAP tekivät 15.12.2000 sopimuksen, jolla viimeksi mainitulle annettiin vastiketta vastaan pelien toteuttamista, hallinnointia, järjestämistä ja toimintaa koskeva yksinoikeus 20 vuoden ajaksi.
9. OPAP:n yhtiöjärjestyksessä määrätään, että yhtiö toimii yleisen edun nimissä liiketaloudellisten periaatteiden mukaisesti, että se toimii urheilun alalla toimivaltaisen kulttuuriministerin valvonnassa ja että sen toiminnan tarkoituksena on muun muassa erilaisten pelien järjestäminen, toiminta ja toteuttaminen, näiden pelien mainostaminen, niiden järjestäminen myös ulkomailla ja toimistojen perustaminen. Valtuutussääntöjen nojalla on lisäksi hyväksytty sekä ”OPAP:n voitoiltaan kiinteäkertoimisten vedonlyöntipelien toimintaa koskevat yleissäännöt” että sellaisten pelien toteuttamista koskevat erityissäännöt, jotka kuuluvat yleissääntöjen soveltamisalaan.
D Laki 3336/2005
10. Lain 3336/2005 14 §:n 1 momentilla on korvattu lain 2843/2000 27 §:n 1 momentti seuraavasti:
”Valtio voi myydä sijoittajille Ateenan arvopaperipörssissä osuuden, joka ei saa ylittää kuuttakymmentäkuutta prosenttia (66 %) Organismos Prognostikon Agonon Podosfairou AE (OPAP) -nimisen osakeyhtiön senhetkisestä osakepääomasta. Valtion omistusosuus OPAP:n osakepääomasta ei saa minään ajankohtana olla pienempi kuin kolmekymmentäneljä prosenttia (34 %).”
11. Lain 3336/2005 14 §:ssä vahvistetaan lisäksi, että valtio nimittää puolet ja lisäksi yhden OPAP:n hallituksen jäsenistä ajanjaksoksi, jonka ajaksi Kreikan valtio on antanut yksinoikeuden, joka koskee 15.12.2000 tehdyssä yksinoikeussopimuksessa tai sen uudistamisesta mahdollisesti tehtävissä sopimuksissa tarkoitettujen pelien toteuttamista, hallinnointia, järjestämistä ja toimintaa, ja että jäsenet nimitetään talous- ja valtiovarainministerin ja urheilun alalla toimivaltaisen kulttuuriministerin päätöksellä.
E Laki 3429/2005 (A’ 314)
12. Valtion oikeus nimittää enemmistö hallituksen jäsenistä poistettiin myöhemmin lain 3429/2005 (A’ 314) 20 §:llä, sillä se oli vastoin osakeyhtiöistä annetun kodifioidun lain 2190/1920 (A’ 37) 34 §:n 1 momentin 2 kohtaa, jossa säädetään, että yhtiökokous valitsee osakeyhtiön hallituksen jäsenet.
III Tosiseikat, pääasioiden käsittely ennakkoratkaisupyynnöt esittäneessä tuomioistuimessa ja ennakkoratkaisukysymykset
13. Stanleybet, William Hill ja Sportingbet ovat sijoittautuneet Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, jossa ne ovat saaneet pelitoimintaa koskevan Englannin lainsäädännön nojalla onnenpelien toteuttamista ja järjestämistä koskevan luvan.
14. Stanleybetin 30.6.2004, William Hillin 12.4.2007 ja Sportingbetin 4.10.2006 esittämillä liiketoiminnan laajentamista Kreikkaan koskevilla hakemuksilla ne pyysivät sijoittautumisvapautta ja palvelujen tarjoamisen vapautta koskevien perustamissopimuksen määräysten nojalla, että toimivaltaiset Kreikan viranomaiset antaisivat niille luvan harjoittaa Kreikassa vedonlyöntipalveluja, kuten urheilutapahtumia tai muita tapahtumia koskevan vedonlyönnin, jonka voittokerroin on kiinteä tai vaihteleva, toteuttamiseen, hallinnointiin, järjestämiseen ja toimintaan liittyvien palvelujen tarjoamista edustajaverkon välityksellä ja internetissä.
15. Kun kolmen kuukauden määräaika oli kulunut, Kreikan viranomaisten katsottiin hylänneen hakemukset implisiittisesti, ja Stanleybet, William Hill ja Sportingbet nostivat tämän hiljaisen hylkäämisen perusteella kumoamiskanteen ennakkoratkaisua pyytäneessä tuomioistuimessa.
16. Ennakkoratkaisupyyntöjen mukaan Kreikan viranomaiset hylkäsivät hakemukset sillä perusteella, että lain 2433/1996 ja lain 2843/2000 sekä Kreikan valtion ja OPAP:n 15.12.2000 tekemän edellä mainitun sopimuksen mukaan OPAP:lle oli myönnetty vuoteen 2020 asti onnenpelien toteuttamista, järjestämistä ja toimintaa koskeva yksinoikeus.
17. Pääasioiden väliintulija OPAP on toiminut vuodesta 1999 lähtien osakeyhtiönä, jonka ainoana osakkeenomistajana on valtio. Se listautui myöhemmin Ateenan arvopaperipörssiin lain 2843/2000 27 §:n mukaisesti niin, että valtio säilytti ehdottoman enemmistön (51 %) sen osakkeista.
18. Valtion omistusosuus pieneni osakevähemmistöksi (34 %) vuonna 2005 lain 3336/2005 voimaantulon myötä, mutta se nimitti kuitenkin enemmistön OPAP:n hallituksen jäsenistä. Valtion oikeus nimittää enemmistö hallituksen jäsenistä poistettiin lain 3429/2005 20 §:llä.
19. Valtio valvoo kuitenkin edelleen OPAP:n toimintaa erityisesti hyväksymällä sen toimintaa koskevat säännöt ja seuraamalla pelien toteuttamista koskevaa menettelyä.
20. Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin toteaa, että OPAP on laajentanut toimintaansa ulkomaille. Kuten Euroopan yhteisöjen komission 28.2.2008 Helleenien tasavallalle osoittamassa perustellussa lausunnossa todetaan, OPAP oli jo 31.3.2005 mennessä perustanut Kreikan ja Kyproksen välisen sopimuksen nojalla 206 toimistoa Kyprokselle. OPAP perusti vuonna 2003 OPAP Kiprou Ltd -nimisen yhtiön ja vuonna 2004 OPAP International Ltd -nimisen yhtiön, ja se on omistanut vuodesta 2003 90 prosenttia OPAP Glory Ltd -nimisen yhtiön ja 20 prosenttia Glory Technology Ltd -nimisen yhtiön osakepääomasta, minkä lisäksi se perusti vuonna 2004 Kreikkaan OPAP Parokhis Ipiresion AE -nimisen yhtiön.
21. Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin katsoo ensimmäisen kysymyksen osalta, että unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan on kaksi politiikan tavoitetta, joilla voidaan perustella kansallisia toimenpiteitä, joilla otetaan käyttöön sijoittautumisvapauden ja palvelujen tarjoamisen vapauden rajoituksia onnenpelien alalla ja jotka ovat i) onnenpelien tarjonnan vähentäminen tai ii) niihin liittyvän rikollisuuden torjuminen valvomalla tällä alalla toimivia yrityksiä sen varmistamiseksi, että tätä toimintaa harjoitetaan yksinomaan valvotuissa piireissä.
22. Se toteaa ensimmäisestä tavoitteesta, että sitä, että OPAP:n kaltaiselle osakeyhtiölle annetaan yksinoikeus järjestää onnenpelejä, ei voida pitää asianmukaisena toimenpiteenä onnenpelien tarjonnan vähentämiseksi johdonmukaisella ja tehokkaalla tavalla.
23. Se katsoo, että vaikka OPAP on julkinen yritys ja sen tulot päätyvät hallinnointikulujen ja voitonjaon vähentämisen jälkeen valtiolle, se toimii kuitenkin liiketaloudellisten periaatteiden mukaisesti, sille on myönnetty onnenpelien televisiomainontaa koskevia vapauksia, se saa käyttää ilmaiseksi 10:tä prosenttia valtion ja kuntien urheilukenttien mainostilasta ja se on noteerattu Ateenan pörssissä, sillä on säädetty, että 66 prosenttia sen osakepääomasta voidaan myydä sijoittajille. Osallistuminen näihin vedonlyönteihin on lisäksi vapaata, koska ainoa säädetty rajoitus on osallistumiskuponki- eikä pelaajakohtainen.
24. Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen enemmistö katsoo edellä esitetyn perusteella, että pelitarjonnan tosiasiallista vähentämistä ja kyseisen toiminnan rajoittamista ei tavoitella johdonmukaisesti ja järjestelmällisesti ja että kansallisia oikeussääntöjä ei siten voida pitää asianmukaisina keinoina tämän tavoitteen saavuttamiseksi.
25. Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen mukaan vähemmistöä edustaneet jäsenet katsovat (millä ei ole kuitenkaan vaikutusta enemmistön arviointiin), ettei kyseisten toimintojen rajoittaminen ole riidanalaisen lainsäädännön tavoitteena. Sen hyväksyttävyyttä Euroopan unionin oikeuden kannalta on arvioitava ainoan sillä tavoitellun päämäärän eli onnenpelien valvottua laajentamista koskevaan politiikkaan perustuvan rikollisen toiminnan hallitsemisen valossa.
26. Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin toteaa onnenpeleihin liittyvän rikollisuuden torjunnasta ja toisesta ennakkoratkaisukysymyksestä, että jos myönnetty yksinoikeus ei johda onnenpelien vähenemiseen vaan päinvastoin niiden tarjonnan kasvuun, kasvu ei saa ylittää sitä, mikä on välttämätöntä kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi. Se huomauttaa, että enemmistö sen jäsenistä katsoo, että tällaisen yksinoikeuden antamista yksikölle, jolla on sellaiset ominaisuudet ja toimintatapa kuin OPAP:llä, ei voida pitää valvottuna laajentamisena, kun taas jäsenten vähemmistön mielestä OPAP:n toimia säännellään laittoman vedonlyönnin torjumiseksi etenkin onnenpelisäännösten pohjalta.
27. Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin toteaa kuitenkin yksimielisesti, että jos sen jäsenten enemmistön näkemyksen vastaisesti hyväksyttäisiin, että kyseisen yksinoikeuden antaminen OPAP:lle johtaa tosiasiallisesti valvottuun laajentamiseen, olisi myönnettävä, että oikeuden antamisella ei mennä pidemmälle kuin on tarpeen toimenpiteen tavoitteen eli rikollisuuden torjumisen saavuttamiseksi.
28. Kolmannella ennakkoratkaisukysymyksellä pyydetään ohjeistusta siitä, miten ratkaista se oikeudelliseen tyhjiöön liittyvä ongelma, joka syntyisi, jos todetaan, että kyseessä oleva Kreikan lainsäädäntö on unionin oikeuden vastainen.
29. Tämän perusteella Simvoulio tis Epikrateias, jonka mielestä voitiin perustellusti epäillä, ettei Kreikan lainsäädäntö ole unionin oikeuden vaatimusten mukainen, päätti lykätä käsiteltävien pääasioiden ratkaisemista ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset, jotka ovat molemmissa asioissa samasanaiset:
”1) Onko kansallinen lainsäädäntö, jonka mukaan onnenpelien toteuttamista, hallinnointia, järjestämistä ja toimintaa koskeva yksinoikeus annetaan onnenpelien tarjonnan rajoittamiseksi yhdelle ainoalle yritykselle, joka on perustettu osakeyhtiön muotoon ja noteerattu pörssissä, EY 43 ja EY 49 artiklan [joista on tullut SEUT 49 ja SEUT 56 artikla] määräysten mukainen etenkin silloin, kun tämä yritys lisäksi mainostaa järjestämiään onnenpelejä ja ulottaa toimintansa muihin valtioihin, pelaajat osallistuvat rajoituksitta peleihin ja vedon ja voiton enimmäismäärä määräytyy kuponki- eikä pelaajakohtaisesti?
2) Jos ensimmäiseen kysymykseen vastataan kieltävästi, onko kansallinen lainsäädäntö, jolla pyritään yksinomaan torjumaan rikollisuutta valvomalla kyseisellä alalla toimivia yrityksiä sen varmistamiseksi, että tällaista toimintaa harjoitetaan yksinomaan valvotuissa olosuhteissa, EY 43 ja EY 49 artiklan mukainen, kun siinä annetaan onnenpelien toteuttamista, hallinnointia, järjestämistä ja toimintaa koskeva yksinoikeus yhdelle ainoalle yritykselle, myös silloin, kun yksinoikeuden antamisesta seuraa samanaikaisesti, että pelien tarjontaa laajennetaan rajattomasti, vai onko joka tapauksessa välttämätöntä, jotta tällaista rajoitusta olisi pidettävä asianmukaisena keinona rikollisuuden torjumista koskevan tavoitteen saavuttamiseksi, että tarjonnan laajentamista ainakin valvotaan eli että siinä pitäydytään siinä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi välttämätöntä, eikä ylitetä sitä? Siinä tapauksessa, että laajentamista on ainakin valvottava, voidaanko tässä yhteydessä katsoa, että sitä valvotaan, jos tällä alalla annetaan yksinoikeus yksikölle, jolla on ensimmäisessä ennakkoratkaisukysymyksessä mainitut ominaisuudet? Jos katsotaan, että kyseisen yksinoikeuden antaminen johtaa onnenpelien tarjonnan valvottuun laajentamiseen, mennäänkö sillä, että yksinoikeus annetaan yhdelle ainoalle yritykselle, pidemmälle kuin on tarpeen, kun otetaan huomioon, että tämä tavoite voidaan asianmukaisesti saavuttaa myös antamalla tällainen oikeus useammalle kuin yhdelle yritykselle?
3) Jos kahden edellisen ennakkoratkaisukysymyksen perusteella katsotaan, ettei se, että kyseisillä kansallisilla oikeussäännöillä annetaan onnenpelien toteuttamista, hallinnointia, järjestämistä ja toimintaa koskeva yksinoikeus, ole EY 43 ja EY 49 artiklan mukaista, a) sallitaanko perustamissopimuksen edellä mainituissa määräyksissä, että kansalliset viranomaiset jättävät perustamissopimuksen kanssa yhteensopivien säännösten antamiseksi välttämättömän siirtymäkauden aikana tutkimatta muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden tahojen hakemukset, jotka koskevat tällaisen toiminnan aloittamista, b) jos tähän vastataan myöntävästi, millä perusteilla määritetään tämän siirtymäkauden kesto, ja c) jos siirtymäkautta ei hyväksytä, millä perusteilla kansallisten viranomaisten on arvioitava näitä hakemuksia?”
IV Asioiden yhdistäminen
30. Koska asiat C‑186/11 ja C‑209/11 liittyvät läheisesti toisiinsa, ne yhdistettiin unionin tuomioistuimen presidentin 22.6.2011 antamalla määräyksellä kirjallista ja suullista käsittelyä sekä tuomion antamista varten.
A Ensimmäinen ja toinen ennakkoratkaisukysymys, jotka koskevat sitä, onko OPAP:lle myönnetty yksinoikeus SEUT 49 ja SEUT 56 artiklan mukainen.
31. Ensimmäisellä ja toisella kysymyksellään, joita on tarkoituksenmukaista tutkia yhdessä, ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee lähinnä sitä, onko SEUT 49 ja SEUT 56 artiklaa tulkittava siten, että ne ovat esteenä kansalliselle lainsäädännölle, jolla onnenpelien toteuttamista, hallinnointia, järjestämistä ja toimintaa koskeva yksinoikeus on annettu OPAP:n kaltaiselle yhdelle ainoalle yritykselle, joka on perustettu osakeyhtiön muotoon ja noteerattu pörssissä ja joka mainostaa ja laajentaa onnenpelitarjontaansa. Lisäksi se haluaa tietää etenkin, missä määrin kyseisellä yksinoikeudella asetettuja palvelujen tarjoamisen vapautta ja sijoittautumisvapautta koskevia rajoituksia voidaan perustella onnenpelien tarjonnan rajoittamista koskevalla tavoitteella (johon on viitattu ensimmäisessä ennakkoratkaisukysymyksessä) tai vedonlyöntiin liittyvän rikollisuuden torjumista koskevalla tavoitteella (johon on viitattu toisessa ennakkoratkaisukysymyksessä).
32. OPAP, Stanleybet, William Hill, Kreikan, Belgian ja Puolan hallitukset sekä komissio ovat esittäneet kirjallisia huomautuksia nyt käsiteltävistä ennakkoratkaisupyynnöistä. Edellä mainittujen lisäksi Sportingbet ja Portugalin hallitus osallistuivat 13.6.2012 järjestettyyn istuntoon.
33. Stanleybet, William Hill, Sportingbet ja komissio katsovat pääasiallisesti, että OPAP:lle Kreikassa myönnetyn kaltainen yksinoikeus, jolla on ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen kuvailemat ominaisuudet, on SEUT 49 ja SEUT 56 artiklan vastainen.
34. OPAP sekä Belgian, Kreikan ja Portugalin hallitukset katsovat sen sijaan, että pääasioissa kyseessä olevan kaltaista lainsäädäntöä voidaan pitää kyseisten artiklojen mukaisena. Niiden mielestä OPAP:lle onnenpelien alalla myönnetyn yksinoikeuden mahdollisesti sisältämät palvelujen tarjoamisen vapautta ja sijoittautumisvapautta koskevat rajoitukset ovat oikeutettuja onnenpelejä koskevan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön perusteella.
35. Aluksi on muistutettava, että SEUT 267 artiklassa tarkoitetussa menettelyssä, joka perustuu kansallisten tuomioistuinten ja unionin tuomioistuimen tehtävien selkeään jakoon, oikeusriidan tosiseikaston arvioiminen kuuluu yksinomaan kansallisen tuomioistuimen toimivaltaan, ja sen tehtävänä on soveltaa tietyssä asiassa unionin oikeussääntöjä unionin tuomioistuimen tulkitsemalla tavalla.(2) Siltä osin kuin ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin on epävarma siitä, mitä tavoitteita kyseessä olevalla kansallisella lainsäädännöllä tosiasiassa tavoitellaan tai missä määrin valtio valvoo OPAP:n toimintaa ja sen laajentamista, unionin tuomioistuin ei voi korvata ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen arviota kyseisistä seikoista omalla arviollaan, vaikka ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen jäsenet ovatkin niistä eri mieltä.(3)
36. Onnenpelejä koskeva unionin tuomioistuimen runsas oikeuskäytäntö sisältää kuitenkin perusteet, joiden valossa pääasioissa esitettyjä ennakkoratkaisukysymyksiä on tutkittava.
37. Tästä on todettava ensinnäkin, että nyt käsiteltävissä asioissa on selvää, että OPAP:lle kyseessä olevan kansallisen lainsäädännön nojalla myönnetty onnenpelien toteuttamista, hallinnointia ja toimintaa koskeva yksinoikeus rajoittaa sekä palvelujen tarjoamisen vapautta että sijoittautumisvapautta, jotka on taattu SEUT 49 ja SEUT 56 artiklassa, sillä se estää toiseen jäsenvaltioon sijoittautuneita Stanleybetin, William Hillin ja Sportingbetin kaltaisia palvelujen tarjoajia tarjoamasta onnenpelejä Kreikan alueella ja perustamasta tarkoitusta varten uusia kauppaedustajan liikkeitä, sivuliikkeitä tai tytäryhtiöitä.
38. Siksi on arvioitava, voivatko tällaiset rajoitukset olla oikeutettuja unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan EUT-sopimuksessa nimenomaisesti määrättyinä poikkeustoimenpiteinä tai yleistä etua koskevista pakottavista syistä.(4)
39. Unionin tuomioistuin on todennut mahdollisista oikeuttamisperusteista, että onnenpelien alaa koskevien kansallisten lainsäädäntöjen tavoitteet kokonaisuutena tarkasteltuina liittyvät useimmiten palvelujen vastaanottajien suojaamiseen sekä yleisemmin kuluttajansuojaan ja yhteiskuntajärjestyksen turvaamiseen. Oikeuskäytännön mukaan nämä tavoitteet kuuluvat yleistä etua koskeviin pakottaviin syihin, joilla palvelujen tarjoamisen vapauden rajoitukset voidaan oikeuttaa.(5)
40. Oikeuskäytännössä on lisäksi johdonmukaisesti korostettu, että onnenpeleihin liittyvien moraalisten, uskonnollisten tai kulttuuristen erityispiirteiden sekä yksilön ja yhteiskunnan kannalta moraalisesti ja taloudellisesti vahingollisten seurausten vuoksi voi olla perusteltua, että kansallisilla viranomaisilla on riittävästi harkintavaltaa päättää omien arvojensa mukaisesti, mitä vaatimuksia on asetettava kuluttajien ja yhteiskuntajärjestyksen suojaamiseksi.(6)
41. Jäsenvaltiot voivat tämän vuoksi vahvistaa lähtökohtaisesti vapaasti onnenpelialan politiikkansa päämäärät ja tarvittaessa määritellä täsmällisesti tavoittelemansa suojan tason.(7)
42. Unionin tuomioistuin on todennut tältä osin oikeuskäytännössään, että jäsenvaltio voi perustellusti katsoa, että pelkästään myöntämällä yksinoikeuksia se pystyy riittävän tehokkaasti tavoittelemaan päämäärää torjua mahdollisesti määrittelemiään onnenpelialaan liittyviä riskejä.(8)
43. Tarkasteltaessa tavoitteita, jotka voivat ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen mukaan oikeuttaa kyseessä olevat rajoitukset nyt käsiteltävissä asioissa – etenkin rahapelien järjestämistä koskevan yksinoikeuden myöntämisen OPAP:lle – ja jotka liittyvät yhtäältä pelimahdollisuuksien vähentämiseen ja toisaalta rikollisuuden torjumiseen valvomalla rahapelitoiminnan harjoittajia ja ohjaamalla uhkapelitoiminta tällä tavoin valvottuihin piireihin, on totta, että tällaisten tavoitteiden on oikeuskäytännössä katsottu voivan oikeuttaa perusvapauksia koskevat rajoitukset onnenpelien alalla.(9)
44. Koska ennakkoratkaisupyynnöt ovat tältä osin moniselitteisiä, on huomautettava, että ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on määritettävä, mitä näistä tavoitteista Kreikan lainsäädännöllä tosiasiassa tavoitellaan.(10)
45. Edellä kuvaillusta jäsenvaltioille onnenpelien alalla myönnetystä harkintavallasta huolimatta niiden asettamien rajoittavien toimenpiteiden on kuitenkin täytettävä unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä asetetut oikeasuhteisuuden edellytykset, minkä tutkiminen on kansallisen tuomioistuimen tehtävä.(11)
46. Kansallisen tuomioistuimen on siten tutkittava, onko kyseessä oleva rajoitus omiaan takaamaan kyseisen lainsäädännön suojelun tasolla tavoitellun yhden tai useamman tavoitteen ja ylittääkö se sen, mikä on tarpeen näiden päämäärien saavuttamiseksi.(12)
47. Tässä yhteydessä on muistutettava etenkin siitä, että kansallisen lainsäädännön voidaan katsoa olevan omiaan takaamaan tavoitteen toteutuminen vain, jos se todella vastaa tavoitteeseen johdonmukaisesti ja järjestelmällisesti.(13)
48. Pelitilaisuuksien rajoittamista koskevan tavoitteen osalta ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on siten tarkistettava muun muassa kyseessä olevan rajoittavan lainsäädännön konkreettisten soveltamistapojen perusteella, että lainsäädäntö todella vastaa tavoitteeseen rajoittaa tämän alan toimintaa johdonmukaisesti ja järjestelmällisesti.(14)
49. Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin on kuitenkin todennut, että enemmistö sen jäsenistä katsoo, että OPAP:lle Kreikassa myönnetyn yksinoikeuden ja sen käytännön toimintatavan ei voida katsoa edistävän tätä tavoitetta.
50. Kuten etenkin toisesta ennakkoratkaisukysymyksestä ja unionin tuomioistuimelle esitetyistä huomautuksista ilmenee, OPAP on laajentanut kaupallista toimintaansa ja sille myönnetty yksinoikeus on johtanut onnenpelien tarjonnan laajentumiseen.
51. Nämä seikat, joiden tarkistaminen on kansallisen tuomioistuimen tehtävä, ovat mielestäni selvästi ristiriidassa tavoitellun päämäärän kanssa, joka on onnenpelitilaisuuksien vähentäminen Kreikassa.
52. Tarkasteltaessa tässä yhteydessä ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen mainitsemia eri seikkoja, jotka ovat luonteenomaisia OPAP:n sääntelykehykselle ja sen käytännön toiminnalle – eli sitä, että se on perustettu osakeyhtiön muotoon ja noteerattu pörssissä, että sillä on tiettyjä oikeuksia ja etuoikeuksia onnenpeliensä mainostamisen alalla, että se laajentaa toimintaansa ulkomaille ja että vedon ja voiton enimmäismäärä määräytyy kuponki- eikä pelaajakohtaisesti – vaikka todennäköisesti mikään näistä seikoista ei yksinään sulkisi automaattisesti pois sitä, että kyseisellä kansallisella lainsäädännöllä pyritään vähentämään pelitilaisuuksia ja rajoittamaan tämän alan toimintaa myöntämällä monopoliasema, näitä seikkoja on tarkasteltava ja arvioitava yhdessä määritettäessä, onko rajoittava lainsäädäntö tosiasiassa edellä mainitun päämäärän mukainen.
53. Näiden seikkojen perusteella ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin voi mielestäni oikeutetusti päätellä, että kyseessä olevalla Kreikan lainsäädännöllä ei tosiasiassa edistetä tavoitetta vähentää pelitilaisuuksia tai rajoittaa tämän alan toimintaa johdonmukaisesti ja järjestelmällisesti.
54. Toiseksi tarkasteltaessa tavoitetta estää onnenpelitoiminnan käyttö rikollisiin tai vilpillisiin päämääriin ohjaamalla tällainen toiminta valvottuihin piireihin, unionin tuomioistuin on katsonut useissa tuomioissaan, että onnenpelitoiminnan valvotun kasvun politiikka voi olla johdonmukainen sen tavoitteen kanssa, että toiminta pyritään ohjaamaan valvottavissa oleviin pelimuotoihin houkuttelemalla luvattomia eli kiellettyjä pelejä pelaavia ja vetoja lyöviä pelaajia luvallisen ja säännellyn toiminnan piiriin.(15)
55. Jotta valvottavissa oleviin pelimuotoihin ohjaamista koskeva tavoite saavutettaisiin, luvan saaneiden toimijoiden tai tapauksen mukaan yleisen monopolin haltijoiden on oltava luotettava mutta samalla houkutteleva vaihtoehto sääntelemättömille toiminnoille, mikä itsessään voi merkitä laajan pelivalikoiman tarjoamista, tietynlaajuista mainontaa ja turvautumista uusiin jakelutekniikoihin.(16)
56. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan kansallisen tuomioistuimen tehtävänä on myös arvioida sen ratkaistavana olevan asian olosuhteiden perusteella, voidaanko monopolin haltijan dynaamista tai kasvuhakuista politiikkaa pitää – etenkin sen harjoittaman mainonnan laajuuden ja kehittämien uusien pelien kannalta – sellaisena, että se kuuluu tällaisen onnenpelialan valvottuun laajentamispolitiikkaan niin, että sen tarkoituksena on tosiasiassa ohjata peliriippuvuus valvottuihin piireihin.(17)
57. Tarkasteltaessa ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen tässä yhteydessä esittämiä epäilyksiä on huomautettava ensinnäkin, että onnenpelien kasvuhakuista politiikkaa voidaan pitää johdonmukaisena vain, jos onnenpeleihin liittyvät rikolliset ja vilpilliset menettelyt ovat Kreikassa tosiasiassa merkittävä ongelma, joka voidaan korjata laajentamalla sallittuja ja säänneltyjä toimintamuotoja.(18)
58. Toiseksi on muistutettava siitä, että unionin tuomioistuin on johdonmukaisesti katsonut, että jos toimenpide on yhtä rajoittava kuin OPAP:lle myönnetyn kaltainen yksinoikeus, sen käyttöönottoon on liityttävä sellaisten oikeussääntöjen antaminen, joilla voidaan taata, että kyseisen monopolin haltija kykenee tosiasiallisesti tavoittelemaan johdonmukaisesti ja järjestelmällisesti haluttua päämäärää siihen määrällisesti oikein mitoitetulla ja laadullisesti sitä varten muokatulla tarjonnalla, jota viranomaiset valvovat.(19)
59. Kyseessä olevan monopolin oikeasuhteisuutta koskevien tiukkojen vaatimusten perusteella on selvää, että monopolin haltijan kasvuhakuisen politiikan, jolle on ominaista muun muassa onnenpelin tarjonnan laajentaminen ja pelien mainostaminen, on ensinnäkin oltava maltillista ja rajoituttava tiukasti siihen, mikä on tarpeen kuluttajien ohjaamiseksi valvottujen pelien pariin, ja toiseksi viranomaisten on valvottava tiukasti pelien tarjontaa.
60. Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen toimittamien tietojen ja asiaosaisten huomautusten perusteella on mielestäni selvää, että – jollei ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin lopullisessa arvioinnissaan päädy toisenlaiseen tulokseen – viranomaiset eivät valvo tiukasti OPAP:n toimintaa eikä sitä rajoiteta tehokkaasti siihen sovellettavalla lainsäädäntökehyksellä.
61. Tarkemmin sanottuna, jos OPAP:lle onnenpelien alalla myönnetyt yksinoikeudet johtavat onnenpelien tarjonnan sellaiseen kasvuun, joka ylittää sen, mikä on tarpeen, jotta saavutetaan tavoite torjua rikollisuutta kysyntää ohjaamalla, tai joka johtaa tarjonnan rajoittamattomaan laajenemiseen, ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin voi perustellusti päätellä, kuten ennakkoratkaisupyyntöjen mukaan valtaosa sen jäsenistä teki, ettei kyseisen monopolin tavoitteena voida pitää edellä kuvaillussa unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä tarkoitettua valvottua laajentumista.
62. Kaiken edellä esitetyn perusteella ehdotan, että ensimmäiseen ja toiseen ennakkoratkaisukysymykseen vastataan, että SEUT 49 ja SEUT 56 artiklaa on tulkittava siten, että kansallinen lainsäädäntö, jolla onnenpelien toteuttamista, hallinnointia, järjestämistä ja toimintaa koskeva yksinoikeus annetaan yhdelle ainoalle yritykselle, joka on perustettu osakeyhtiön muotoon ja on noteerattu pörssissä, voi olla perusteltu, jos kyseisellä lainsäädännöllä tavoitellaan tosiasiallisesti päämäärää rajoittaa onnenpelien tarjontaa tai torjua vedonlyöntiin liittyvää rikollisuutta ohjaamalla pelaajat valvottuihin pelimuotoihin ja jos se on tosiasiallisesti omiaan edistämään sillä tavoiteltujen päämäärien toteutumista johdonmukaisesti ja järjestelmällisesti. Kansallisen tuomioistuimen tehtävänä on määrittää, mitä näistä päämääristä kyseisellä kansallisella lainsäädännöllä tosiasiallisesti tavoitellaan ja täyttääkö kyseinen lainsäädäntö tosiasiallisesti vaatimuksen, jonka mukaan kyseistä päämäärää on tavoiteltava johdonmukaisesti ja järjestelmällisesti. Tarkemmin sanottuna, jos kansallinen tuomioistuin katsoo, että kyseessä olevan kansallisen lainsäädännön tavoitteena on rajoittaa onnenpelien tarjontaa Kreikassa, se ei voi päätellä, että kyseinen kansallinen lainsäädäntö on omiaan edistämään päämäärän toteutumista johdonmukaisesti ja järjestelmällisesti, jos se havaitsee, että monopolin haltija harjoittaa todellisuudessa kasvuhakuista politiikkaa ja että sille myönnetty yksinoikeus johtaa onnenpelien tarjonnan kasvuun eikä vähenemiseen. Jos kansallinen tuomioistuin katsoo sen sijaan, että kyseisen kansallisen lainsäädännön ainoana tavoitteena on torjua vedonlyöntiin liittyvää rikollisuutta ohjaamalla pelaajia luvallisiin ja säänneltyihin pelimuotoihin, monopolin haltijan kasvuhakuista politiikkaa, jolle on ominaista muun muassa onnenpelien tarjonnan laajentaminen ja tällaisten pelien mainostaminen, voidaan pitää johdonmukaisena vain, jos onnenpeleihin liittyvät rikolliset ja vilpilliset menettelyt ovat Kreikassa tosiasiassa merkittävä ongelma, joka voidaan korjata laajentamalla sallittuja ja säänneltyjä toimintamuotoja. Lisäksi onnenpelin tarjonnan laajentamisen ja pelien mainostamisen on ensinnäkin oltava maltillista ja rajoituttava tiukasti siihen, mikä on tarpeen kuluttajien ohjaamiseksi valvottujen pelien pariin, ja toiseksi viranomaisten on valvottava tiukasti monopolin haltijan onnenpelien tarjontaa.
B Kolmas ennakkoratkaisukysymys, joka koskee kansallisten viranomaisten päätelmiä, jos ne toteavat, että kyseessä olevat kansalliset säännökset ovat SEUT 49 ja SEUT 56 artiklan vastaisia.
63. Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pyytää selventämään lähinnä, mitä päätelmiä on tehtävä, jos todetaan, että kyseessä oleva Kreikan lainsäädäntö on palvelujen tarjoamisen vapautta ja sijoittautumisvapautta koskevien EUT-sopimuksen määräysten vastainen. Se haluaa tietää etenkin, voivatko kansalliset viranomaiset jättää tutkimatta siirtymäkauden aikana hakemukset, jotka koskevat onnenpelejä koskevien lupien myöntämistä.
64. Vaikka OPAP:n sekä Kreikan, Puolan ja Belgian hallitusten kolmanteen ennakkoratkaisukysymykseen antamat vastaukset poikkeavat toisistaan yksityiskohdiltaan, ne katsovat pääasiallisesti, että jos kyseessä oleva Kreikan lainsäädäntö on unionin oikeuden vastainen, palvelujen tarjoamisen vapautta ja sijoittautumisvapautta koskevien vaatimusten mukaisen uuden lainsäädännön antamiseksi on hyväksyttävä siirtymäkausi. Kyseiset osapuolet katsovat, että koska uutta asianmukaista säännöstöä ei ole annettu, unionin oikeus tai kansallinen lainsäädäntö ei sisällä lainkaan tai riittävää oikeusperustaa, jonka nojalla kyseessä olevista hakemuksista voitaisiin päättää.
65. Stanleybet, William Hill, Sportingbet ja komissio katsovat sen sijaan perusvapauksia koskevien määräysten välittömän vaikutuksen ja ensisijaisuuden ja etenkin unionin tuomioistuimen asiassa Winner Wetten antaman tuomion(20) perusteella, että kolmannessa ennakkoratkaisukysymyksessä tarkoitetun kaltaista siirtymäkautta, jonka aikana kyseinen kansallinen lainsäädäntö pysyisi voimassa, ei voida hyväksyä. Ne ehdottavat lähinnä, että kansallisten viranomaisten olisi käsiteltävä onnenpelien järjestämistä koskevia lupahakemuksia tapauskohtaisesti ja/tai unionin oikeudesta välittömästi johtuvien vaatimusten mukaisesti tai analogian perusteella muun kansallisen sääntelykehyksen vaatimusten mukaisesti.
66. On muistutettava, että unionin tuomioistuimen suuri jaosto on jo todennut asiassa Winner Wetten antamassaan tuomiossa(21) unionin oikeuden ensisijaisuutta ja välitöntä soveltamista koskevan oikeuskäytäntönsä (etenkin asia Simmenthal(22) ja asia Factortame ym.(23)) arvioinnin pohjalta,(24) että kansallista säännöstöä, joka koskee julkista urheiluvedonlyöntimonopolia ja joka kansallisen tuomioistuimen toteamusten mukaan sisältää rajoituksia, jotka eivät ole sijoittautumisvapauden ja palvelujen tarjoamisen vapauden mukaisia, koska kyseiset rajoitukset eivät myötävaikuta urheiluvedonlyöntitoiminnan rajoittamiseen johdonmukaisella ja järjestelmällisellä tavalla, ei voida soveltaa siirtymäajalla.(25)
67. Unionin tuomioistuin totesi, että sen oikeuskäytäntöä, joka koskee kumotun tai pätemättömäksi julistetun unionin toimen vaikutusten voimassa pitämistä, jolla pyritään siihen, ettei synny oikeudellisesti sääntelemätöntä tilannetta, voidaan soveltaa analogisesti ja että se voi poikkeuksellisesti johtaa siihen, että välittömästi sovellettavan unionin oikeuden säännön syrjäyttävää vaikutusta sen kanssa ristiriidassa olevaan kansallisen oikeuden sääntöön lykätään tilapäisesti. Se totesi kuitenkin, että tällainen lykkäys oli suljettava pois käsitellyssä asiassa, koska sellaisia oikeusvarmuutta koskevia pakottavia syitä, joilla tämä voitaisiin oikeuttaa, ei ollut.(26)
68. Kyseisessä asiassa ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen mukaan kyseisellä rajoittavalla lainsäädännöllä ei myötävaikutettu tehokkaasti vedonlyöntitoiminnan rajoittamiseen johdonmukaisella ja järjestelmällisellä tavalla, joten unionin tuomioistuimen aikaisemmasta oikeuskäytännöstä ilmeni, että tällainen säännöstö oli ristiriidassa EY 43 ja EY 49 artiklan (joista on tullut SEUT 49 ja SEUT 56 artikla) kanssa.
69. Koska nyt käsiteltävän asian olosuhteet eivät poikkea merkittävästi asian Winner Wetten olosuhteista, ei voida päätellä, että jos ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin toteaa kyseessä olevan rajoittavan lainsäädännön SEUT 49 ja SEUT 56 artiklan vastaiseksi, rajoittavan toimenpiteen järjestelmällistä ja johdonmukaista luonnetta koskevassa unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä vahvistettujen perusteiden mukaan kyseessä olevaa kansallista lainsäädäntöä voitaisiin soveltaa edelleen siirtymäkaudella.
70. Tätä päätelmää ei kyseenalaisteta myöskään unionin tuomioistuimen äskettäin asiassa Inter-Environnement Wallonie ja Terre wallonne antama tuomio.(27) Kyseisessä asiassa, joka koski tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista 27.6.2001 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2001/42/EY(28) säädetyn ympäristöarvioinnin toteuttamista koskevan velvollisuuden vastaista päätöstä, unionin tuomioistuin totesi, että kun otetaan huomioon ympäristönsuojeluun liittyvän pakottavan syyn olemassaolo, ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen voidaan poikkeuksellisesti sallia soveltavan kansallista säännöstään, jossa sille annetaan mahdollisuus pitää voimassa eräitä kumotun kansallisen toimen vaikutuksia, kunhan tiettyjä edellytyksiä noudatetaan.(29)
71. Unionin tuomioistuimen tuomion perusteluista ilmenee kuitenkin selvästi, että unionin oikeuden vastaisen toimen voimassa pitäminen sallitaan vain ehdottoman poikkeuksellisissa olosuhteissa ja edellyttäen, että tällöin noudatetaan kyseisessä tuomiossa esitettyjä erityisiä edellytyksiä, joita ei selvästikään voida soveltaa nyt käsiteltävien asioiden olosuhteissa.(30)
72. Unionin tuomioistuimen tuomio asiassa Inter-Environnement Wallonie ja Terre wallonne perustuu kuitenkin ennen kaikkea ympäristönsuojeluun liittyvän pakottavan syyn olemassaoloon.(31) Nyt käsiteltävässä asiassa ei ole vastaavanlaista pakottavaa syytä, joka oikeuttaisi täytäntöönpanon lykkäyksen.
73. Edellä esitetyn perusteella kolmanteen ennakkoratkaisukysymykseen on vastattava, että jos kansallisen tuomioistuimen päätelmien mukaan kyseinen kansallinen lainsäädäntö, jolla annetaan onnenpelien toteuttamista, hallinnointia, järjestämistä ja toimintaa koskeva yksinoikeus, on SEUT 49 ja SEUT 56 artiklan vastainen, koska sillä ei edistetä vedonlyöntitoiminnan rajoittamista tai pelaajien ohjaamista valvottujen pelien pariin järjestelmällisellä ja johdonmukaisella tavalla, kyseistä lainsäädäntöä ei voida soveltaa siirtymäjaksolla.
74. Edellä esitetyistä syistä ehdotan, että Simvoulio tis Epikrateiasin (Kreikka) esittämiin ennakkoratkaisukysymyksiin vastataan seuraavasti:
– SEUT 49 ja SEUT 56 artiklaa on tulkittava siten, että kansallinen lainsäädäntö, jolla onnenpelien toteuttamista, hallinnointia, järjestämistä ja toimintaa koskeva yksinoikeus annetaan yhdelle ainoalle yritykselle, joka on perustettu osakeyhtiön muotoon ja on noteerattu pörssissä, voi olla perusteltu, jos kyseisellä lainsäädännöllä tavoitellaan tosiasiallisesti päämäärää rajoittaa onnenpelien tarjontaa tai torjua vedonlyöntiin liittyvää rikollisuutta ohjaamalla pelaajat valvottuihin pelimuotoihin ja jos se on tosiasiallisesti omiaan edistämään sillä tavoiteltujen päämäärien toteutumista johdonmukaisesti ja järjestelmällisesti. Kansallisen tuomioistuimen tehtävänä on määrittää, mitä näistä päämääristä kyseisellä kansallisella lainsäädännöllä tosiasiallisesti tavoitellaan ja täyttääkö kyseinen lainsäädäntö tosiasiallisesti vaatimuksen, jonka mukaan kyseistä päämäärää on tavoiteltava johdonmukaisesti ja järjestelmällisesti. Tarkemmin sanottuna, jos kansallinen tuomioistuin katsoo, että kyseessä olevan kansallisen lainsäädännön tavoitteena on rajoittaa onnenpelien tarjontaa Kreikassa, se ei voi päätellä, että kyseinen kansallinen lainsäädäntö on omiaan edistämään päämäärän toteutumista johdonmukaisesti ja järjestelmällisesti, jos se havaitsee, että monopolin haltija harjoittaa todellisuudessa kasvuhakuista politiikkaa ja että sille myönnetty yksinoikeus johtaa onnenpelien tarjonnan kasvuun eikä vähenemiseen. Jos kansallinen tuomioistuin katsoo sen sijaan, että kyseisen kansallisen lainsäädännön ainoana tavoitteena on torjua vedonlyöntiin liittyvää rikollisuutta ohjaamalla pelaajia luvallisiin ja säänneltyihin pelimuotoihin, monopolin haltijan kasvuhakuista politiikkaa, jolle on ominaista muun muassa onnenpelien tarjonnan laajentaminen ja tällaisten pelien mainostaminen, voidaan pitää johdonmukaisena vain, jos onnenpeleihin liittyvät rikolliset ja vilpilliset menettelyt ovat Kreikassa tosiasiassa merkittävä ongelma, joka voidaan korjata laajentamalla sallittuja ja säänneltyjä toimintamuotoja. Lisäksi onnenpelin tarjonnan laajentamisen ja pelien mainostamisen on ensinnäkin oltava maltillista ja rajoituttava tiukasti siihen, mikä on tarpeen kuluttajien ohjaamiseksi valvottujen pelien pariin, ja toiseksi viranomaisten on valvottava tiukasti monopolin haltijan onnenpelien tarjontaa.
– Jos kansallisen tuomioistuimen päätelmien mukaan kyseessä oleva kansallinen lainsäädäntö, jolla annetaan onnenpelien toteuttamista, hallinnointia, järjestämistä ja toimintaa koskeva yksinoikeus, on SEUT 49 ja SEUT 56 artiklan vastainen, koska sillä ei edistetä vedonlyöntitoiminnan rajoittamista tai pelaajien ohjaamista valvottujen pelien pariin järjestelmällisellä ja johdonmukaisella tavalla, kyseistä lainsäädäntöä ei voida soveltaa siirtymäjaksolla.
2 – Ks. vastaavasti esim. asia C‑409/06, Winner Wetten, tuomio 8.9.2010 (Kok., s. I‑8015, 49 kohta); asia C‑326/00, IKA, tuomio 25.2.2003 (Kok., s. I‑1703, 27 kohta); asia C‑162/06, International Mail Spain, tuomio 15.11.2007 (Kok., s. I‑9911, 24 kohta) ja yhdistetyt asiat C‑222/05–C‑225/05, van der Weerd ym., tuomio 7.6.2007 (Kok., s. I‑4233, 22 ja 23 kohta).
3 –	Ks. vastaavasti esim. asia C‑347/09, Dickinger ja Ömer, tuomio 15.9.2011 (Kok., s. I‑8185, 50 ja 51 kohta) ja asia C‑203/08, Sporting Exchange, tuomio 3.6.2010 (Kok., s. I‑4695, 29 kohta).
4 –	Ks. mm. asia C‑42/07, Liga Portuguesa de Futebol Profissional ja Bwin International, tuomio 8.9.2009 (Kok., s. I‑7633, 55 kohta).
5 –	Yhdistetyt asiat C‑316/07, C‑358/07–C‑360/07, C‑409/07 ja C‑410/07, Stoß ym., tuomio 8.9.2010 (Kok., s. I‑8069, 74 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
6 –	Ks. mm. edellä alaviitteessä 3 mainittu asia Dickinger ja Ömer ja alaviitteessä 5 mainitut yhdistetyt asiat Stoß ym., tuomion 76 kohta.
7 –	Ks. vastaavasti edellä alaviitteessä 4 mainittu asia Liga Portuguesa de Futebol Profissional ja Bwin International, tuomion 59 kohta.
8 – Ks. vastaavasti asia C‑212/08, Zeturf, tuomio 30.6.2011 (Kok., s. I‑5633, 41 kohta) ja edellä alaviitteessä 5 mainitut yhdistetyt asiat Stoß ym., tuomion 81 ja 83 kohta.
9 –	Ks. yhdistetyt asiat C‑72/10 ja C‑77/10, Costa, tuomio 16.2.2012, 61 kohta ja yhdistetyt asiat C‑338/04, C‑359/04 ja C‑360/04, Placanica ym., tuomio 6.3.2007 (Kok., s. I‑1891, 46 ja 52 kohta).
10 –	Ks. vastaavasti edellä alaviitteessä 3 mainittu asia Dickinger ja Ömer, tuomion 51 kohta ja edellä alaviitteessä 3 mainittu asia Sporting Exchange, tuomion 29 kohta.
11 –	Ks. edellä alaviitteessä 8 mainittu asia Zeturf, tuomion 43 kohta ja alaviitteessä 4 mainittu asia Liga Portuguesa de Futebol Profissional ja Bwin International, tuomion 59 ja 60 kohta.
12 –	Ks. vastaavasti mm. edellä alaviitteessä 4 mainittu asia Liga Portuguesa de Futebol Profissional ja Bwin International, tuomion 60 kohta.
13 –	Ks. vastaavasti mm. edellä alaviitteessä 9 mainitut yhdistetyt asiat Costa, tuomion 63 kohta ja edellä alaviitteessä 9 mainitut yhdistetyt asiat Placanica ym., tuomion 48 ja 53 kohta.
14 –	Ks. mm. edellä alaviitteessä 3 mainittu asia Dickinger ja Ömer, tuomion 56 kohta ja edellä alaviitteessä 5 mainitut yhdistetyt asiat Stoß ym., tuomion 98 kohta.
15 –	Ks. edellä alaviitteessä 3 mainittu asia Dickinger ja Ömer, tuomion 63 kohta; alaviitteessä 5 mainitut yhdistetyt asiat Stoß ym., tuomion 101 ja 102 kohta ja alaviitteessä 9 mainitut yhdistetyt asiat Placanica ym., tuomion 55 kohta.
16 – Ks. edellä alaviitteessä 3 mainittu asia Dickinger ja Ömer, tuomion 64 kohta ja alaviitteessä 9 mainitut yhdistetyt asiat Placanica ym., tuomion 55 kohta.
17 –	Ks. esim. edellä alaviitteessä 8 mainittu asia Zeturf, tuomion 69 kohta ja asia C‑258/08, Ladbrokes Betting & Gaming ja Ladbrokes International, tuomio 3.6.2010 (Kok., s. I‑4757, 37 kohta).
18 –	Ks. vastaavasti edellä alaviitteessä 3 mainittu asia Dickinger ja Ömer, tuomion 66 ja 67 kohta ja edellä alaviitteessä 17 mainittu asia Ladbrokes Betting & Gaming ja Ladbrokes International, tuomion 29 ja 30 kohta.
19 – Ks. edellä alaviitteessä 8 mainittu asia Zeturf, tuomion 58 kohta ja alaviitteessä 5 mainittu asia Stoß ym., tuomion 83 kohta.
20 – Edellä alaviitteessä 2 mainittu asia.
21 – Edellä alaviitteessä 2 mainittu asia.
22 – Asia 106/77, tuomio 25.2.1978 (Kok., s. 629, Kok. Ep. IV, s. 73).
23 – Asia C‑213/89, tuomio 19.6.1990 (Kok., s. I‑2433, Kok. Ep. X, s. 453).
24 – Ks. edellä alaviitteessä 2 mainittu asia Winner Wetten, erityisesti tuomion 53–61 kohta.
25 –	Ks. edellä alaviitteessä 2 mainittu asia Winner Wetten, tuomion 69 kohta ja tuomion tuomiolauselma.
26 – Ks. edellä alaviitteessä 2 mainittu asia Winner Wetten, tuomion 66 ja 67 kohta.
27 – Asia C‑41/11, tuomio 28.2.2012.
28– EYVL L 197, s. 30.
29 –	Ks. edellä alaviitteessä 27 mainittu asia Inter-Environnement Wallonie ja Terre wallonne, tuomion 57–62 kohta.
30 –	Ks. edellä alaviitteessä 27 mainittu asia Inter-Environnement Wallonie ja Terre wallonne, etenkin tuomion 63 kohta.
31 –	Ks. edellä alaviitteessä 27 mainittu asia Inter-Environnement Wallonie ja Terre wallonne, tuomion 57 ja 58 kohta.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


text:
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / HD / Linux Mint tapetti HD	Linux Mint tapetti HD
0	Linux Mint tapetti HD
Tässä on paras kokoelma Linux Mint tapetti HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos Like This @linux minttu taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Jeya Edellinen: paras live taustakuvia Android HD
seuraava: musta kissa tapetti HD
tupakointi tapetti HDtila tapetti 1920×1080 HDRock tapettiDurarara tapetti HDDodge Challenger tapetti HDlohikäärme iphone tapetti HDmsi tapettiCastle taustakuva HDRock tapetti HDminttu tapetti Mainos