text:
evl kirkkoja A-J, 2009
kuvat evl kirkkoja A-J, 2009
kirkkoja & kappeleita & kellotapuleita&yksityiskohtia
kappeleita kirkkoja
Halsua, kirkko 2b, 20.4.2008.jpg
Halsuan kirkko.
Evijärven kirkko 5 21.9.2008.jpg
Evijärven kirkko.
Heinäveden kirkko 2, 13.8.1995.jpg
Heinäveden uusgoottisen puukirkon on suunnitellut arkkitehti Josef Stenbäck (kso myös Hankasalmen kirkko ja Luhangan vanha kko). Rakennusmestarina on toiminut Erik.Johan Holopainen. Kirkko on rakennettu vuosina 1890-1891. Kirkkoon mahtuu 2000 henkilöä ja kirkko on Suomen toiseksi suurin puukirkko..
Iin kirkko 4, 5.8.2007.JPG
Iin kirkko.
Helsinki Temppeliaukion kirkko, sisäkuva 2, 7.6.1989.jpg
Helsinki Temppeliaukion kirkko sisäkuva.
Helsinki Johanneksen kirkko 2, heinäkuu 2000.jpg
Helsinki Johanneksen kirkko sijaitsee Ullanlinnassa. Kirkko on rakennettu vuosina 1888-1891. Kirkon on suunnitellut arkkitehti A.E. Melander, jonka ehdotus voitti kilpailun. Kirkko on Suomen uusgoottilaisten kirkkojen pääesimerkki. Kirkossa on tilaa 2600 henkilölle ja se on Suomen suurin kivikirkko.
Honkajoki 1, 31.7.2007.JPG
Honkajoen kirkko on rakennettu v. 1804.
Iisalmen vanha kirkko 13 7.8.2008.JPG
Iisalmen vanha kirkko,
Iisalmen vanhan kirkon kellotapuli 2 7.8.2008.JPG
Iisalmi vanhan kirkon kellotapuli.
Iitin kirkko 2b,24.7.2007.jpg
Iitin kirkko.
Hämeenkyrön kirkko 3 25.7.2007.JPG
Hämeenkyrön kirkko.
Hamina Mariankirkko 6.6.2009 IMG_1576 2.jpg
Hamina Mariankirkko.
Ii Kuivaniemen kirkko 2, 5.8.2007.JPG
Ii Kuivaniemen kirkko.
Ilomantsin lut.kirkko 2, 21.7.2007.jpg
Ilomantsin kirkko. Skannattu 1980-luvulla otetusta paperikuvasta.
Jämijärven kirkko IMG_1870 2.jpg
Jämijärven kirkko.
Juankosken uusi kirkko 9.8.2009 IMG_2877.JPG
Juankosken uusi kirkko.
Juuan kirkko 11.8.2009 IMG_3177.JPG
Juuan kirkko.
Joutsan kirkko 10.9.2009 IMG_3977.JPG
Joutsan kirkko.
Ilmajoen kirkko 4, 31.7.2007.JPG
Ilmajoen kirkko.
Jalasjärven kirkko 3 25.7.2007.JPG
Jalasjärven pääkirkko.
Alavieskan kirkko 1, 30.7.2007.JPG
Alavieskan ensimmäinen kirkko oli rakennettu v. 1651 Kalajoen rannalle niin kutsutun Tikkakosken partaalle. Toinen kirkko rakennettiin kalajokisen kirkonrakentajan Simon Jylkkä-Silvénin johdolla ja se valmistui 1795. Paikka oli jokirannasta hiukan ylempänä ja sitä kutsuttiin Huhtamäeksi. Myös kellotapuli siirrettiin Tikkarannasta nykyiselle paikalle. 2.5.1916 tuli yllättävä ukonilma ja salama sytytti kirkon palamaan. Hyvin lyhyessä ajassa kirkko paloi maan tasalle. Uutta kirkkoa ryhdyttiin toden teolla suunnittelemaan vasta 1938. Tällä välillä kirkkona toimi tilapäinen lautakirkko. Uuden kirkon piirustukset tilattiin oululaiselta rakennusmestarilta J. Karvoselta. Rakentaminen aloitettiin 1939, mutta sodan syttyminen keskeytti työt. Kirkko valmistui vasta v. 1948. Kirkko on tiilirakenteinen tornillinen pitkäkirkko. Kirkossa on istumapaikkoja 450 henkilölle.
Alavieskan kirkon kellotapuli 3 16.4.2008.JPG
Alavieskan kirkon kellotapuli on rakennettu ensimmäisen kirkon luokse v. 1739 ja se on siirretty nykyiselle paikalle v. 1795 rakennetun uuden kirkon rakentamisen yhteydessä.
Järvenpään kirkko 3 23.7.2007.JPG
Järvenpään kirkko.
Hämeenlinna Tuuloksen kirkko 1 24.7.2007.JPG
Hämeenlinna Tuuloksen kirkko.
Hamina Johanneksen kirkko 6.6.2009 IMG_1598 2.jpg
Hamina Johanneksen kirkko.
Alavieskan kirkko 3 16.4.2008.JPG
Alavieskan nykyisen kirkon on suunnitellut oululainen rakennusmestari J. Karvonen v. 1939. Kirkkoa ryhdyttiin rakentamaan v. 1939, mutta sodan syttyminen keskeytti rakennustyöt niin, että se valmistui vasta v.1948.
Evijärven kirkon kellotapuli 1 21.9.2008.jpg
Evijärven kirkon kellotapuli on tehty samanaikaisesti kirkon rakentamisen kanssa v. 1759 Antti Hakolan johdolla. Tapulia on korjattu Heikki Jaakonpoika Kuorikosken johdolla v. 1871-72.
Haapajärven kirkon alttari 1 7.8.2008.JPG
Haapajärven kirkon alttari.
Enontekiön kirkko 1 (Hetta), 11.8.1986.jpg
Enontekiön kirkko sijaitsee Enontekiön päätaajamassa, Hetassa. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Veikko Larkas. Se on rakennettu tiilestä ja betonista. Se on pitkäkirkko, jonka toisessa päässä on katoksella runkohuoneeseen yhdistetty solakka, korkea torni. Edellinen kirkko tuhoutui sodassa v. 1944. Nykyinen kirkko rakennettiin vuosina 1951-52. Rahoitus on saatu Yhdysvalloista. Pilarit jakavat kirkkosalin kolmeen laivaan. Istumapaikkoja on 350.
Juankoski Säyneisten kirkko 9.8.2009 IMG_2888.JPG
Juankoski Säyneisten kirkko.
Evijärven kirkko 4 21.9.2008.jpg
Vuonna 1754 Evijärveläiset päättivät kirkonkokouksessaan rakentaa oman kirkon. Kuningas ei kuitenkaan useista hakemuksista huolimatta antanut lupaa rakentamiselle. Myös paikasta, mihin kirkko tultaisiin rakentamaan, käytiin kiistaa. Toiset halusivat kirkon rakennettavaksi Haapajärven kylälle Lassinmäelle. Myös Kniivilänmäellä, Puntosniemellä ja Antinniemellä oli kannatusta. Kirkon rakentaminen nykyiselle paikalleen Kniivilänmäelle (keskustaan) aloitettiin ilman kuninkaan lupaa v. 1758 ja se valmistui v. 1759. Rakennustyöt tehtiin talkoovoimin alahärmäläisen kirkonrakentajan Antti Antinpoika Hakolan johdolla. Samaan aikaan rakennettiin myös kellotapuli. 4.12.1760 saatiin vihdoin kuningas Adolf Fredrikiltä lupa Evijärven kappeliseurakunnan perustamiselle ja kirkko vihittiin käyttöönsä 26.7.1761 Kirkkoa korjattiin perusteellisesti ja laajennettiin v. 1886-87 Heikki Jaakonpoika Kuorikosken johdolla.
Haapajärven kirkko 12b 7.8.2008.jpg
Haapajärven nykyinen kirkko on valmistunut v. 1802. Se on rakennettu rakennusmestari Matti Pietilän piirustusten mukaan. Hän johti myös rakennustöitä. Istumapaikkoja on 700. Nykyisen asunsa ja lopullisen mutonsa kirkko sai v. 1880 tehdyssä suuressa remontissa. Remontin suunnitelmat oli laatinut lääninarkkitehti Frans Wilhelm Lüchov ja rakennusmestarina toimi haapajärvinen Mikko Karjalahti.
Haapaveden kirkko 2 5.7.2008.jpg
Haapaveden nykyinen kirkko.
Haapaveden Sulkakylän hautausmaan kappeli 2 5.7.2008.jpg
Haapaveden Sulkakylän siunauskappeli.
Ikaalinen Luhalahden kirkko 14.9.2009 IMG_4376.JPG
Ikaalinen Luhalahden kirkko.
Haapajärven kirkko 14b 7.8.2008.jpg
Haapajärven nykyinen kirkko on tyypillinen ristikirkko. Kirkko on rakennettu vahvoista hirsistä ja vuorattu laudoilla. Se on valmistunut v. 1802 Rakennusmestarina ja suunnittelijana on toiminut Matti Pietilä. Nykyisen asunsa ja lopullisen muotonsa kirkko on saanut v. 1880 tehdyssä suuressa remontissa, jonka oli suunnitellut arkkitehti Lüchov interdentinkonttorista. Rakennusmestarina toimi haapajärvinen Mikko Karjalahti, jonka käsialaa on myös remontin toteutuksessa. Istumapaikkoja kirkossa on 700.
Haapajärven kirkon kellotapuli 1 7.8.2008.JPG
Haapajärven kirkon kellotapuli on rakennettu reisjärvisen Niilo Koskelan toimesta v. 1813, ja sitä on uudistettu v. 1851.
Helsinki Mikael Agricolan kirkko 11.9.2009 IMG_4066.JPG
Helsinki Mikael Agricolan kirkko.
Nykyiset urut ovat 30-äänikertaiset ja tanskalaisen Christen & Sonnerin valmistamat. Mekaaniset urut vihittiin käyttöön v. 2002.
Haapajärvi Olkkolan kyläkirkko 1 20.1.2009 IMG_1743.JPG
Haapajärvi Olkkolan kyläkirkko on ostettu Haapajärven seurakunalle v. 1960 Olkkolan rukoushuoneyhdistykseltä.
Haapaveden kirkko 5 5.7.2008.jpg
Haapaveden kirkko on valmistunut 1984. Edellinen kirkko paloi tuhopolton seurauksena 17.5.1981. Nykyisen kirkon yhteydessä on seurakuntasali, virasto ja piewnryhmätiloja. Seurakuntakeskuksen on suunnitellut Arkkitehtitoimisto Laiho-Pulkkinern-Raunio. Kirkkosalissa on 500 istumapaikkaa. Kirkkosali on pylväistön jakama kaksilaivainen leveä basiliga. Seurakuntasali on siirtoseinän avaamalla yhdistettävissä kirkkosaliin, jolloin tila muuttuu kolmilaivaiseksi. Vanhan kirkon paikalle on pystytetty muistomerkki. Vanha kellotapuli on edelleen pystyssä.
Isojoen kirkko 15.9.2009 IMG_4422.JPG
Isojoen kirkko.
Haapaveden vanhan kirkon kellotapuli 2 5.7.2008.jpg
Haapaveden vanhan 17.5.1981 poltetun kirkon kellotapuli on rakennettu v. 1751.
Halsua, kirkko 1, 20.4.2008.JPG
Halsuan kirkon on suunnitellut Heikki Kuorikoski ja rakennettiin hänen poikansa 17-vuotiaan Jaakko Kuorikosken johdolla vuosina 1825-1826. Kirkko on tasavartinen ristikirkko.
Haukiputaan kirkko 1 24.5.2008.JPG
Halsua, kirkon kellotapuli 1, 20.4.2008.JPG
Halsuan kirkon kellot sijaitsivat kirkon tornissa vuoteen 1882 saakka, jolloin rakennettiin erillinen kellotapuli Juha Kuorikosken johdolla.
Haukiputaan kirkon länsipäädyssä oleva teksti 24.5.2008.JPG
Haukiputaan kirkon länsipäädyssä oleva teksti.
Hausjärven kirkko 1 23.7.2007.JPG
Hausjärven puinen tornillinen pitkäkirkko on valmistunut v. 1789. Sen rakentajana on toiminut Matti Tolppo.
Hausjärven kirkko 2 23.7.2007.JPG
Hausjärven kirkko on valmistunut v. 1789. Rakentamisesta on vastannut Matti Tolppo.
Haukiputaan kirkko 2 24.5.2008.JPG
Haukiputaan nykyisen kirkon piirustuksen laati todennäköisesti rakennusmestari Matti Honka Kokkolasta. Kirkon rakennustöitä johti kälviäläinen Jaakko Suonperä. Kirkko valmistui v. 1762. Kirkko on kuvakirkko, jossa on paljon maalauksia (peräkkäin asetettuna 150 m). Maalaukset on tehnyt oululainen kirkkomaalari Mikael Toppelius vuosina 1774,1775 ja 1779. Myös edellinen kirkko oli kuvakirkko. Sen sisäseinälautoja on käytetty nykyisen kirkon ruodelautoina ja ullakolla on katkelmallisina nähtävissä edellisen kirkon maalauksia. Nykyisessä kirkossa on tilaa noin 540 henkilölle.
Haukiputaan kirkon kellotapuli 1 24.5.2008.JPG
Haukiputaan kirkon kellotapulin on rakentanut ylikiiminkläinen Heikki Väänänen ja se valmistui v.1751, eli vanhan kirkon aikana. Seinustalla olevan vaivaisukon on perimätiedon mukaan veistänyt joku kiertävä "pilthukkari". Sen lienee 1850- tai 1860-luvulla lahjoittanut talollinen Johan Vahtola. (Lähde: Oulun läänin kirkot)
Helsinki Temppeliaukion kirkosta järjestettiin ensimmäinen arlkkitehtuurikilpailu 1932. Tuolos ei tyydyttänyt kilpailulautakuntaa ja uusi kilpailu julistettiin 1936. Tässä kilpailussa kolmanneksi tulleen suunnitelman pohjalta aloitettu rakentaminen keskeytyi 1939 talvisodan syttymisen takia aivan alkuvaiheessa. Sotien jälkeen järjestettiin vielä kolmas arkkitehtuurikilpailu 1961. Kilpailun voittivat Timo ja Tuomo Suomalainen. Säästösyistä tätäkin ehdotusta vielä supistettiin. Rakennustyö alkoi helmikuussa 1968 ja se valmistui syyskuussa 1969. Kirkko on louhittu kallioon. Istumapaikkoja on 750. Kirkko sijaitsee Lutherinkadulla.
Iisalmen uuden kirkon pääsisäänkäynti 7.8.2008.JPG
Iisalmi uuden kirkon pääsisäänkäynti.
Honkajoki 2, 31.7.2007.JPG
Honkajoen kirkko on rakennettu v. 1804. Kirkko on päätytornillinen, tasavartinen ja puurakenteinen ristikirkko. Kirkko on rakennettu alunperin Ikaalisten saarnahuoneeksi.
Ii Kuivaniemen kirkko 1, 5.8.2007.JPG
Iin Kuivaniemen nykyisen kirkon on suunnitellut arkkitehti Ernest Bernhard Lohrmann vuonna 1852. Kirkko on rakennettu vuosina 1871-1874 oululaisen seppämestarin P.C. Björnströlmin johdolla. Kuivaniemen pitkäkirkko on punatiiltä, ulkoseinät on vaakalaudoitettu ja kulmissa on pystylaudoitus. Kirkosssa on kymmenen uusgoottilaista ikkunaa, jotka ovat kauniisti vinoruudutetut. Istumapaikkoja on 500 hengelle. Kellotapuli sijaitsee kirkon länsipäässä ja sen on rakentanut Juho Ellilä.
Iin kirkko 1, 5.8.2007.JPG
Iin seurakunta on perustettu 1300-1330-luvun välillä. Nykyinen kirkko on järjestyksessään seurakunnan kahdeksas kirkko. Aikaisempia kirkkoja ovat venäläiset Vienan-Karjalasta tehdyillä ryöstöretkillä tavantakaa tuhonneet. Viimeksi tuhottiin ja kaikki mahdollinen ryöstettiin seurakunnan seitsemännestä kirkosta Isonvihan aikana v. 1718. Tämän jälkeen kirkko vielä kunnostettiin, mutta se paloi pallosalaman sytyttämänä Perttulinsunnuntaina v. 1942. Nykyinen kirkko rakennettiin vuosina 1949-1950 ja se vihittiin käyttöön 18.6.1950. Kirkon piirustukset ovat laatineet arkkitehdit Strandberg ja Hytönen. Kirkossa on 452 istumapaikkaa alhaalla ja 70 parvella.
Iisalmen siunauskappeli 2 vanhan kirkon hautausmaalla 7.8.2008.JPG
Iisalmen vanhan kirkon hautausmaan kappelin eli vanhan kappelin suunnitteli Rafael Blomstedt. Kappeli valmistui vuonna 1952. Kappeliin mahtuu 150 henkilöä.
Iisalmen siunauskappeli 3 vanhan kirkon hautausmaalla 7.8.2008.JPG
Iisalmen siunauskappelin sisäänkäynti.
Hailuodon kirkon kellotapuli 4.5.2009 IMG_1503.JPG
Hailuodon kirkon kellotorni..
Iisalmen uusi kirkko 4b 7.8.2008.jpg
Iisalmen Pyhän Ristin kirkko valmistui entisen kaupunkiseurakunnan kirkoksi vuonna 1934. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Eino Pitkänen. Kirkkoon mahtuu 650 henkilöä.
Iisalmen vanha kirkko 5 7.8.2008.JPG
Iisalmen Kustaa Adolfin kirkko on jo kolmas kirkko samalla niemellä. Se on valmistunut vuonna 1779 ja on vanhin Pohjois-Savon nykyisistä kirkkorakennuksista. Kirkkoon mahtuu 1200 henkilöä. Kirkko on entinen Iisalmen maaseurakunnan kirkko.
Iitin kirkko 1 24.7.2007.JPG
Tämä on järjestyksessään Iitin toinen kirkko. Se on rakennettu v. 1693. Rakennusmestarina on toiminut Taavi Juhonpoika ja lasimestarina Eerikki Eerikinpoika. Kirkko on tasavartinen ristikirkko, jonka mallina lienee ollut Tukholman Katariinan kirkko. Kirkon vesikatto edustaa Hollantilaista tyyliä. Kirkko oli ilmeisesti Isovihan aikana venäläisten hevostallina. Istumapaikkoja kirkossa on noin 900.
Iitin kirkon kellotapuli 1 24.7.2007.JPG
Iitin kirkon kellotapuli.
Hailuodon kirkko 4.5.2009 IMG_1513.JPG
Hailuodon kirkko.
Hailuodon kirkko 4.5.2009 IMG_1514.JPG
Ilmajoen museokirkko 2, 31.7.2007.JPG
Ilmajoen museo, joka on rakennettu kirkon muotoiseksi.
Ilomantsin kirkon kellotapuli 1 21.7.2007.JPG
Ilomantsin kirkon kellotapuli.
Hamina Mariankirkon alttari 6.6.2009 IMG_1566 2.jpg
Hamina Mariankirkon alttari.
Hamina Mariankirkon urkulehteri.
Ilomantsin lut.kirkko 1, 21.7.2007.JPG
Ilomantsin pääkirkko on rakennettu vuonna 1796 Henrik Johan Mechelinin johdolla. Kirkko on värikäs kuvakirkko, jonka maalasi vuosina 1830-32 Samuel Elmgren. Kirkossa on noin 800 istumapaikkaa.
Ikaalisten kirkko 1 25.7.2007.JPG
Nykyinen Ikaalisten kirkko on järjestyksessään kolmas. Myös aikaisemmat kirkot ovat olleet puukirkkoja. Piirustukset nykyiseen kirkkoon on laatinut arkkitehti Thure G. Wennberg Tukholmasta. Rakennusurakka annettiin pohjalaiselle mestarille Salomon Kohlströmille (Köykkä). Rakennusaineet ja työntekijät hankki seurakunta. Rakentamiseen kului pari vuotta. Kirkko vihittiin käyttöön 4.8.1801. Se sai nimekseen Fredrika Sofian kirkko silloisen kuningattaren (Fredrika) ja leskikuningattaren (Sofia) mukaan. Kirkkoon mahtuu istumaan runsaaty tuhat henkilöä. Kellotapuli valmistui v. 1861.
Ilmajoen kirkko 2b, val.korjattu, 31.7.2007.jpg
Ilmajoen kirkko. Seurakunnan antamaien tietojen mukaan nykyinen Ilmajoen kirkko on järjestyksessään kolmas. Kirkon rakensi kokkolalainen Matti Honka vuosina 1764-1766. Nykyisin kirkossa on noin 1000 istumapaikkaa. Kellotapuli on rakennettu v. 1804.
Isonkyrön kirkko 1, 30.7.2007.JPG
Isonkyrön uusi eli pääkirkko valmistui v. 1877. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Georg Theodor von Chiewitz (jossakin nimi on pekistetymmin esim. Th. Chiewitz). Rakentamaan päästiin v. 1874. Rakentamista viivästyttivät mm. kirkon paikkakysymys, piirustusten uusiminen, Ylistaron eroaminen omaksi seurakunnakseen ja katovuodet. Rakennustöitä johti rakennusmestari August Lassall Vaasasta.
Alavuden kirkon kellotapuli 21.8.2009 IMG_3503.JPG
Alavuden kirkon kellotapuli.
Hyrynsalmen kirkon kellotapuli 23.8.2009 IMG_3651.JPG
Hyrynsalmen kirkon kellotapuli on rakennettu Jaakko Kuorikosken johdolla ja se on valmistunut v. 1840.
Isonkyrön kirkko 3b, val.korjattu, 30.7.2007.jpg
Isonkyrön kirkko kuvattuna varjon puolelta, valoisuutta korjattu, mutta värit kärsivät.
Isonkyrön kirkon sisäänkäynnin päällä oleva teksti, 30.7.2007.JPG
Isonkyrön kirkon sisäänkäynnin päällä oleva teksti.
Juupajoen Korkeakosken kirkon kellotapuli 1 21.3.2008.JPG
Juupajoen Korkeakosken kirkon kellotapuli. Tapuli on rakennettu 1981 ja sen on suunnitellut Arkkitehtitoimisto Rihlama.
Hämeenlinna Lammin kirkko 3 24.7.2007.JPG
Hämeenlinna Lammin kirkko.
Isokyrö Orisbergin kirkko 2.9.2009 IMG_3875.JPG
Isokyrö Orisbergin kirkko.
Hartolan kirkko 10.9.2009 IMG_3988.JPG
Hartolan kirkko.
Isonkyrön kirkon siunauskappeli, 30.7.2007.JPG
Isonkyrön uuden kirkon vieressä oleva siunauskappeli, jonka on suunnitellut vaasalainen rakennusmestari August Lassallin. Kappeli valmistui v. 1878.
Isonkyrön vanha kirkko 1, 30.7.2007.JPG
Isonkyrön vanha kirkko on keskiaikainen kivikirkko. Perimätiedon mukasan kirkon paikalla on ollujt pienempi puukirkko, jonka rakensivat nykyisen pappilan paikalla olleen luotarin munkit. Todellisuudessa ensimmäisen puukirkon rakensi Isokyirön seurakuntayhteisö. Vuosilukua 1304 pidetään tämän puukirkon rakentamisvuotena, mutta se voi olla myös 1200-luvun loppu. Kivikirkon vanhin säilynyt osa on pohjoispuolen tiilestä rakennettu sakaristo, joka rakennettiin puukirkon viereen kesällä 1514 tai pian sen jälkeen. Kivikirkon runkohuone eli kirkkosali rakennettiin puukirkon tilalle 1520-luvulla. Eteläsivulla oleva asehuone on rakennettu heti kirkon runkohuoneen valmistumisen jälkkeen, viimeistään 1530-luvun alkuun mennessä. Sisustustyöt siirtyivät myöhemmäksi mm. uskonpuhdistuksen takia. Esim. vuoden 1560 tienoilla tehtiin kirkkoon ainutlaatuiset seinämaalaukset. (Tiedot poimittu seurakunnan tiedoista)
Jalasjärven kirkko 1 25.7.2007.JPG
Jalasjärven pääkirkko on valmistunut v. 1800. Kirkon rakentajana on toiminut Salomon Köhlströhm (Köykkä) Jalasjärven Koskuesta. Istumapaikkoja kirkossa on 1000 henkilölle.
Juupajoen kirkko 1 21.3.2008.JPG
Juupajoen "mutterikirkko" sijaitsee Kopsamon kylässä. Se on rakennettu vuosina 1838-1846. Kirkko on kahdesankulmainen ja se on tuntemattomien kansanmiesten rakentama. Rakennustöitä valvoi pitäjän nikkari Johan Salin. Kirkossa on istumapaikkoja 420. Kellotapuli on valmistunut v. 1842.
Helsinki Hietaniemen htm uusi kpli 11.9.2009 IMG_4116.JPG
Helsinki Hietaniemen hautausmaan uusi kappeli.
Helsinki Johanneksen kirkko 11.9.2009 IMG_4078.JPG
Helsinki Johanneksen kirkko.
Helsinki Lähetysseuran kirkko 11.9.2009 IMG_4051.JPG
Helsinki Lähetysseuran kirkko.
Juupajoen Korkeakosken kirkko 3 21.3.2008.JPG
Juupajoen Korkeakosken kirkko. Juupajoen teollisuustaajamassa vaikuttanut Aaltosen kenkätehdas rakennutti kirkon vuonna 1951. Kirkon suunnitteli Arkkitehtitoimisto Tähtinen. Kirkoon ja sen yhteydessä olevaan seurakuntasaliin mahtuu noin 190 henkeä. Kellotapuli rakennettiin v. 1981 ja se on Arkkitehtitoimisto Rihlaman suunnittelema.
Hämeenlinna Tuuloksen kirkko 3 24.7.2007.JPG
Järvenpään kirkko 2 23.7.2007.JPG
Järvenpään kirkon on suunnitellut arkkitehti Erkki Elomaa, joka voitti järjestetyn arkkitehtikilpailun, johon tuli 42 ehdotusta. Kirkko rakennettiin vuosina 1967-1968. Se vihittiin käyttöön 1.12.1968. Seurakunnan sivuilla kerrotaan, että kirkko edustaa 1960-luvun arkkitehtuurin modernismin klassisesti painottunutta vaihetta ja sen betonibrutalistista suuntaa. Betonibrutalismiin kuuluu pelkistettyjen betonirakenteiden käyttö ja betonipinnat ovat raakabetonia ilman silottavaa pintakäsittelyä. Seinäpinnoissa ja julkisivuissa saavast näkyä valumuottien jäljet ja betonin harmaa väri. Kirkkohallitus on v. 2004 Museoviraston esityksestä suojellut Järvenpään kirkon 1960-luvun arkkitehtuurin hienona ja pelkistyneenä esimerkkinä. Kirkkosaliin mahtuu 625 henkilöä. Kirkon tuloaulan vieressä on 30 hengen kappeli. Kellotapulin neljä kelloa on hankittu Itävallasta. Akateemikko Joonas Kokkonen on säveltänyt niille kuusi eri sävelmää..
Hämeenlinna Lammin kirkko 2 24.7.2007.JPG
Lammi on kuulunut vuoden 2009 alusta Hämeenlinnaan. Lammin keskiaikainen kirkko on nykyisten tutkimusten mukaan rakennettu aikavälillä 1490-1510. Ennen tätä kirkkoa Lamilla on ollut kaksi vanhempaa, mahdollisesti puusta rakennettua kirkkoa. Nykyisen kirkon puiset sisäosat paloivat 29.4.1918. Kirkon ja tapulin jälleenrakennuksen suunnittgeli arkkitehti Usko Nyström. Seinä- ja kattomaalausten suunnittelija on taiteilija Bruno Tuukkanen. Maalaustyössä häntä avustivat B. Liukko ja J. Grönvall. (Tiedot seurakunnan sivulta)
Hämeenlinna Tuuloksen kirkko 2 24.7.2007.JPG
Myös Tuulos liittyi Hämeenlinnan vuoden 2009 alusta. Tuuloksen kirkko on keskiaikainen kivikirkko. Kellotapuli on rakennettu v. 1780 Matti Jaakonpojan valvonnassa. Tapulin vieressä on kaksi hautahuonetta, toinen tiilistä muurattu ja toinen hirsinen.
Akaa Toijalan kirkko 5 3.4.2009.jpg
Akaan Toijalan kirkko, puukirkko, joka on rakennettu 1816-1817. Sen suunnitteli intendenttikonttorissa arkkitehdi Carlo Bassi. Arkkitehti A,W. Arppen suunnitelmien mukaan tornia korotettiin v. 1888. Kirkko on malliltaan länsitornillinen ristikirkko.
Hailuodon kirkko 4.5.2009 IMG_1499.JPG
Hailuodon vanha v. 1620 rakennettu kirkko paloi salaman sytyttämänä 1968. Nykyinen kirkko valmistui 1972. Sen ovat suunnitelleet arkkitehdit Irma ja Matti Aaltonen. Kirkko on teräsbetonielementtirakenteinen suorakaiteen muotoinen kotakirkko. Kirkon rakennuksessa on lasia 17 %. Istumapaikkoja on 250 hengelle. Tarvittaessa lisätilaa saadaan avaamalla kirkkosalin ja seurakuntasalin väliset paljeovet. Alttariseinä on kokonaan ikkunaa ja alttaritauluna ovat ikkunasta näkyvät komeat saaristomännyt.
Hamina Johanneksen kirkko 6.6.2009 IMG_1590 2.jpg
Haminan Johanneksen kirkko on valmistunut vuonna 1843. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Carl Ludvig Engel. Kirkossa on joitakin esineitä, jotka on saatu pelastettu Haminan palossa 1821 tuhoutuneesta Elisabethin kirkosta. Kirkossa on istumapaikkoja 550 hengelle. Kirkko sijaitsee Haminan torin laidalla. Ihmettelin, missä kellot ovat, sillä missään ei ole tapulia. Täytyy käydä joskus tutkimassa, kun kirkko on auki,
Hamina Mariankirkko 6.6.2009 IMG_1562 2.jpg
Haminan Marian kirkko on alkujaan Vehkalahden kirkko. Kirkkoesitteessä kerrotaan, että Neitsyt Marialle pyhitetty keskiaikainen kivikirkko lienee rakennettu nykyiselle paikalle ennen vuotta 1396. Kirkko on tuhoutunut ja korjattu useita kertoja. Kirkko on korjattu nykyiseen ulkoasuunsa Haminan palon(1821) jälkeen Carl Ludvig Engelin piirustusten mukaan. Silloin siihen on rakennettu nykyinen kellotorni. Kirkossa on 600 istumapaikkaa.
Hamina Mariankirkon ulkoseinässä oleva reliefi 6.6.2009 IMG_1564 2.jpg
Hamina Mariankirkon ulkoseinässä oleva reliefi.
Jämijärven kirkko IMG_1868 2.jpg
Jämijärven kirkko on rakennettu vuosina 1859-1860. Kirkon on suunnitellut G. Th. Chiewitz. Kirkko on tornillinen tasavartinen ristikirkko, jonka sakarat ovat hyvin lyhyet. Istumapaikkoja on noin 400.
Juankoski Säyneisten kirkko 9.8.2009 IMG_2895.JPG
Juankosken Säyneisten kirkon ovat suunnitelleet Sakari Honkavaara ja Esko Suhonen ja se on rakennettu vuosina 1939-1940. Kirkossa on 350 istumapaikkaa. Kirkkorakennuksen yhteydessä on myös seurakuntasali.
Juankosken vanha kirkko 9.8.2009 IMG_2858.JPG
Juankosken vanha kirkko, joka on alkujaan ruukin kirkko ja vihittiin käyttöön v. 1863. Kirkko toimi samalla kouluna.
Jalasjärvi Koskuen kirkko IMG_1914 2.jpg
Jalasjärven Koskuen kirkko. Koskuelaiset alkoivat puuhata itselleen omaa rukoushuonetta ja perustivat v. 1902 Koskuen rukoushuoneen rahaston. Mäntykankaalle Koskutjärven rannalle nousi talkoilla hirsirakenteinen, pärekattoinen rukoushuone vuosina 1903-1906. Rakennustöitä jatkettiin vuosina 1908-1911, jolloin tehtiin mm. lehterit, penkit, alttarikehikko ja saarnatuolin virkaa toimittava parveke. Lopullisesti rukoushuone valmistui syksyllä 1912. Kyläkirkko Koskuen rukoushuoneesta tuli 1934, kun kirkkovaltuusto päätti lunastaa sen seurakunnalle.
Juankosken uusi kirkko 9.8.2009 IMG_2875.JPG
Juankosken uusi kirkko, Ylösnousemuksen kirkko, on yhdistyneen seurakunnan pääkirkko vuoden 2003 alusta lähtien. Kirkon ovat suunnitelleet arkkitehdit Karvala ja Silvennoinen. Kirkon rakentaminen aloitettiin v. 1989 ja kirkko vihittiin käyttöön toukokuussa 1990. Kirkossa on 292 istumapaikkaa.
Juankoski Muuruveden kirkko 9.8.2009 IMG_2803.JPG
Juankoski Muuruveden graniittikirkon on suunnitellut arkkitehti Josef Stenbäck. Kirkkoa rakennettiin vuodet 1902-1904 ja se vihittiin käyttöön 18.9.1904.
Juankoski Muuruveden kirkko 9.8.2009 IMG_2816.JPG
Juankoski Muuruveden kirkko.
Juankoski vanhan kirkon vaiheet 9.8.2009 IMG_2867.JPG
Juankoski Vanha kirkko. Pihalla olevassa taulussa kerrotaan ruukin ja kirkon vaiheista.
Juuan kirkon kellotapuli 11.8.2009 IMG_3179.JPG
Juuan kirkon kellotapulin juualaiset rakensivat omatoimisesti vuoden 1796 jälkeen ja sen yläosa on uudistettu vuonna 1851.
Alajärven kirkko 21.8.2009 IMG_3548.JPG
Alajärven kirkko.
Alajärven kirkon kellotapuli 21.8.2009 IMG_3549.JPG
Alajärven kirkon kellotapuli.
Juuan kirkko 11.8.2009 IMG_3155.JPG
Juuan nykyinen kirkko on järjestyksessä kolmas ja se on rakennettu vuosina 1850-1851. Kirkko on otettu käyttöön 1851, muttas vihkiminen on suoritettu vasta 10.7.1859. Kirkon on suunnitellut arkkitehti C.C. Gustafsson. Istumapaikkoja on 900 henkilölle,
Alavuden kirkon kellotapuli 21.8.2009 IMG_3504.JPG
Alavuden kirkon kellotapulin on suunnitellut (muistaakseni jalasjärveläinen) Juho Köhlström ja tapuli on rakennettu samanaikaisesti v. 1825 valmistuneen nykyistä kirkkoa edelläneen kirkon kanssa. Kirkko paloi v. 1912, mutta tapuli säästyi.
Alajärven kirkko 21.8.2009 IMG_3546.JPG
Alajärven kirkko on rakennettu pääosin v. 1836 ja vihitty käyttöön v. 1841. Kirkon on suunnitellut Carl-Ludvig Engel ja se on rakennettu Heikki Kuorikosken johdolla. Kirkkoon mahtuu n. 1000 henkilöä. Alajärven ensimmäisen kirkon oli rakentanut Antti Hakola v. 1749. Kirkko oli käynyt pieneksi ja huonokuntoiseksi, joten se purettiin. Puretusta kirkosta siirrettiin uuteen kirkkoon mm. saarnatuoli, vanha alttaritaulu ja puusta veistetyt enkelipatsaat.
Alavuden kirkko 21.8.2009 IMG_3507.JPG
Alavuden nykyinen kirkko on valmistunut v. 1914. Sen on suunnitellut arkkitehti Kauno S. Kallio. Kirkon luona oleva kellotapuli on rakennettu edellisen 1825 valmistuneen kirkon rakentamisen yhteydessä. Kirkkoon mahtuu n. 800 henkilöä.
Helsinki Tuomiokirkko 21.8.2009 IMG_3454.JPG
Helsingin tuomiokirkon suunnitteli Carl Ludvig Engel. Engel laati jo 1819 ensimmäiset suunnitelmat kirkosta ja hioi sen arkkitehtonista tyyliä vuosikymmenen ajan. Kirkko on rakennettu vuosina 1830-1852. Istumapaikkoja kirkossa on 1300. Engelin kuolinvuonna 1840 kirkko oli niin valmis, että siellä voitiin samana vuonna pitää yliopiston 200-vuotisjuhla. Rakennustöiden valvontaa jatkoi Engelin kuoleman jälkeen hänen apulaisensa Ernst Bernhard Lohrmann, jonka johdolla ulkoasuun tehtiin merkittäviä muutoksia. Kirkko rakenteen pelättiin olevan liian heikko, joten siihen lisättiin Lohrmannin johdolla päätornin tueksi neljä kulmatornia ja katolle Pietarin Iisakinkirkkoa jäljitellen kaksitoista apostoleja kuvaavaa sinkkipatsasta. Lohrmann myös suunnitteli pääjulkisivun reunoille kellotapulit, koska kirkon kupoliin ei uskallettu sijoittaa painavia kirkonkelloja. Nämä muutokset olivat ristiriidassa Engelin alkuperäisten suunnitelmien kanssa ja rikkoivat kirkon pelkistetyn ulkoasun. Kirkkosali noudattaa paremmin Engelin alkuperäistä arkkitehtuuria. Kirkko vihittiin käyttöön virallisesti vasta 1852, jolloin se nimettiin keisari Nikolai I:n ja Pyhän Nikolauksen mukaan Nikolainkirkoksi. Suomen itsenäistyttyä v. 1917, venäläiseksi koettu nimi vaihdettiin Suurkirkoksi. Kun Helsingin hiippakunta perustettiin 1959, Suurkirkosta tuli Helsingin tuomiokirkko. Kirkossa on 1300 istumapaikkaa. Kirkon korkeus on 62,4 metriä Senaatintorilta mitattuna.
Hyrynsalmen kirkko 23.8.2009 IMG_3650.JPG
Hyrynsalmen kirkko on valmistunut v. 1786. Rakentajana ja piirustusten laatijana on ollut pietarsaarelainen Jaakko Rijf. Talvisodan aikana kirkkoon koottiin Suomussalmen taisteluissa kaatuneet ja täältä heidät lähetettiin kotiseurakuntiinsa eri puolille Suomea. Tämä on myös yksi harvoista säilyneistä rakennuksista, kun saksalaiset polttivat lähes kokko Hyrynsalmen kirkonkylän lähtiessään perääntymään pohjoiseen.
Isokyrö Orisbergin kirkko 2.9.2009 IMG_3871.JPG
Isokyrö Orisbergin kirkko, joka on Orisbergin kartanon omistama. Kirkko ja kellotapuli valmistuivat v. 1831 ja ne suunnitteli arkkitehti Carl Ludvig Engel. Kirkko on ollut vuokrattuna Kansan Raamattuseuralle vuodesta 1975 lähtien. Vuokrasopimus päättyy v. 2015. Kirkkoon mahtuu 250 henkilöä.
Joutsan kirkon kellot 10.9.2009 IMG_3982.JPG
Joutsan kirkon kellotapuli, jonka rakentajana toimi Eerik Jaakonpoika Leppänen. Katolla olevassa viirissä on vuosiluku 1820, joka ilmaisee joko rakentamis- tai valmistumisvuoden.
Hartolan kirkko 10.9.2009 IMG_4002.JPG
Hartolan nykyinen kirkko on arkkitehti Josef Stenbäckin suunnittelema ja se rakennettiin vuosina 1911-13. Stenbäck toimi myös urakoitsijana. Kirkko on uusgotiikan ja jugend-tyylin vaikutteita sulattanut kansallisromantiikan tyylinen graniittikirkko. Kirkossa on istumapaikkoja 700 henkilölle.
Joutsa Leivonmäen kirkko 10.9.2009 IMG_3969.JPG
Joutsa Leivonmäen kirkko, Pyhän Kolminaisuuden kirkko, valmistui vuonna 1960. Se vihittiin käyttöön 18.6.1960. Edellinen, samalla paikalla sijainnut kirkko oli palanut vuonna 1958. Nykyisen kirkon on suunnitellut arkkitehti Erkki Virkkunen. Istumapaikkoja kirkossa on noin 300.
Helsinki vanha kirkko 11.9.2009 IMG_4093.JPG
Helsinki Vanha kirkko.
Joutsan kirkko 10.9.2009 IMG_3972.JPG
Joutsan kirkko ja kellotapuli. Joutsan kirkko on valmistunut vuonna 1813. Se rakenettiin Kiikan kirkkoa varten laadittujen piirustusten pohjalta. Rakennustöitä johti Heikki Juhonpoika Salo, joka oli avustanut kirkonrakentaja Matti Åkergreniä useilla työmailla. Kellotpulin rakentajana oli Eerik Jaakonpoika Leppänen. Tapulin katolla olevassa viirissä on vuosiluku 1820, joka ilmaisee joko rakentamis- tai valmistumisvuoden.
Helsinki Hietaniemen htm vanha kpli 11.9.2009 IMG_4103.JPG
Helsinki Hietaniemen hautausmaan vanha kappeli.
Helsinki Johanneksen kirkko 11.9.2009 IMG_4084.JPG
Helsinki Johanneksen kirkko. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Adolf Emil Melander. Rakentamisvujoden ovat 1888-1891. Istumapaikkoja kirkossa on 2000. Paikkaluvultaan se on Suomen suurin kivikirkko. Korkeutta kirkolla on 74 metriä.
Helsinki Lähetysseuran kirkko 11.9.2009 IMG_4053.JPG
Helsingin Lähetyskirkko on Suomen Lähetysseuran omistama kirkko. Rakennustyöt aloitettiin v 1900. Piirustukset laati ja rakennustöitä valvoi arkkitehti, vapaaherra Karl August Wrede. Kirkko vihittiin käyttöön 1. adventtinas 2.12.1900.
Helsinki Mikael Agricolan kirkko 11.9.2009 IMG_4068.JPG
Helsinki Mikael Agricolan kirkko sijaitsee Tehtaankadulla. Se on rakennettu vuosina 1933-35. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Lars Sonck ja se on tyyliltään lähinnä funktionalismia. Kirkon kapeahko torni kohoaa 97 metrin korkeuteen, merenpinnasta 103 metriin. Tornin 30-metrisen piikin on voinut tarpeen vaatiessa laskea tornin sisään. Näin tehtiin talvi- ja jatkosodassa, ettei kirkko olisi toiminut selvänä maamerkkinä vihollispommittajille. Myöhemmin laskukoneisto on poistettu.
Helsinki vanha kirkko 11.9.2009 IMG_4091.JPG
Helsingin vanha kirkko on nimensä mukaisesti Helsingin vanhin kirkko. Se on rakennettu vuosina 1824-1826 ja vihitty käyttöön vuonna 1826. Sen on suunnitellut Carl Ludvig Engel. Kirkossa on 1200 istumapaikkaa. Vanhakirkko oli alun perin tarkoitettu vain väliaikaiseksi ratkaisuksi Ulrika Eleonoran kirkon saadessa purkutuomion Senaatintorin tieltä. Helsinkin tuomiokirkko oli jo rakenteilla, mutta valmistui vasta 1852. Väliaikaisuuden vuoksi Vanhakirkko rakennettiin puusta, eikä sinne hankittu edes kelloja. Myöhemmin kirkonkelloja korvaamaan on hankittu sähköinen kellolaite.
Ikaalinen Luhalahden kirkko 14.9.2009 IMG_4367.JPG
Itä-Ikaalisiin perustettiin rukoushuoneyhdistys vuonna 1919. Sen toimesta rakennettiin Luhalahteen rukoushuone Bertel Strömmerin laatimien piirustusten mukaan. Rukoushuone valmistui vuonna 1934 ja samana vuonna se vihittiin tarkoitukseensa. Myöhemmin rukoushuone on vihitty kirkoksi. Kirkossa on 150 istumapaikkaa.
Isojoen kirkon kellotapuli 15.9.2009 IMG_4419.JPG
Isojoen kirkon nykyisen kellotapulin ovat rakentaneet Karl ja Mats Hannus. Isojokelainen Ananias Andersson on tehnyt tapulin seinällä olevan vaivaispojan.
Isojoen kirkko 15.9.2009 IMG_4420.JPG
Isojoen nykyinen kirkko on järjestyksessään toinen Isojoen kirkko. Piirustukset tilattiin Carl Ludvig Engeliltä. Rakennustyöt aloitettiin vuonna 1829. Rakennusmestariksi palkattiin kuulu kirkonrakentaja Erik Kuorikoski. Kirkko valmistui v. 1833. Istumapaikkoja kirkossa on 900.
Inari Ivalon kko 11.7.2011 IMG_8053.JPG
Inari Ivalon kirkko.
Inari Ivalon kko 11.7.2011 IMG_8051.JPG
Jyväskylä Säynätsalon kirkko 9 2.8.2010 IMG_6285.JPG
Jyväskylä Säynätsalon kirkko.
Enontekin kko 13.7.2011 IMG_8150.JPG
Ilmajoen kko 25.7.2011 IMG_8356.JPG
Eurajoen kirkko 11.6.2012 IMG_9056.JPG
Eurajoen kirkko.
Hämeenlinna Vanajan kirkko 5 13.6.2010 IMG_4939.JPG
Hämeenlinna Vanajan kirkko.
Joroisten kirkko 25.6.2012 IMG_9298.JPG
Joroisten kirkko toisesta suunnasta.
Hyvinkään vanha kirkko 15.7.2012 IMG_9728.JPG
Hyvinkään vanha kirkko.
Ikaalisten kirkko 1 21.6.2010 IMG_5211.JPG
Ikaalisten kirkko.
Humppilan kirkko 10.07.2014 504.JPG
Jyväskylä Lohikosken kirkko 5 14.9.2010 IMG_7103.JPG
Jyväskylä Lohikosken kirkko.
Eura Panelian kko 23.6.2011 IMG_7595.JPG
Euran Panelian kirkko.
Jämsän kirkko 8 30.7.2010 IMG_6198.JPG
Enontekin kko 13.7.2011 IMG_8134.JPG
Hämeenlinna Vanajan kirkko 10 13.6.2010 IMG_4946.JPG
Huittisten kirkko 23.6.2011 IMG_7667.JPG
Hämeenkyrön kirkko 5 21.6.2010 IMG_5193.JPG
Jyväskylä Vaajakosken kirkko kellotapuli 2 2.8.2010 IMG_6293.JPG
Jyväskylä Vaajakosken kirkon kellotorni.
Huittisten kirkko 23.6.2011 IMG_7652.JPG
Jyväskylä Korpilahden kirkko 6 2.8.2010 IMG_6271.JPG
Jyväskylä Korpilahden kirkko.
Jyväskylä Säynätsalon kirkko 3 2.8.2010 IMG_6279.JPG
Inari Pielpajrven kko 11.7.2011 IMG_8066.JPG
Inari Pielpajärven erämaakirkko.
Joensuun kirkon pääsisäänkäynti 6.5.2012 IMG_8657.JPG
Joensuun kirkon pääsisäänkäynti.
Joensuu Pyhäselän kirkko 7.5.2012 IMG_8795.JPG
Joensuu Pyhäselän kirkko on valmistunut vuonna 1928.
Helsinki Kampin kappeli 14.7.2012 IMG_9701.JPG
Helsinki Kampin kappeli.
Helsinki Töölön Kirkko 14.7.2012 IMG_9672.JPG
Helsinki Töölön kirkko.
Joensuu Enon kirkko 6.5.2012 IMG_8727.JPG
Joensuu Enon kirkon kellotapuli ja kirkko.
Joensuu Kiihtelysvaaran kirkko 7.5.2012 IMG_8784.JPG
Joensuu Kiihtelysvaaran kirkon kellotapuli.
Hyvinkään uusi kirkko 15.7.2012 IMG_9714.JPG
Hyvinkään uusi kirkko.
Janakkalan kirkko 15.7.2012 IMG_9792.JPG
Janakkalan Pyhän Laurin kirkko.
Jämsä Koskenpään kirkko kellotapuli 1 30.7.2010 IMG_6121.JPG
Jämsä Koskenpään kirkon kellotapuli.
Hollolan kirkko 23.9.2013 IMG_2484.JPG
Hollolan kirkko 23.9.2013 IMG_2503.JPG
Hollolan kirkko 23.9.2013 IMG_2514.JPG
Hollolan kirkko 23.9.2013 IMG_2519.JPG
Auran kirkko 11.07.2014 651.JPG
Humppilan kirkko 10.07.2014 501.JPG
Inari Pielpajärven kko 11.7.2011 IMG_8064.JPG
Hattulan uusi kirkko 7 12.6.2010 IMG_4896.JPG
Hattula Pyhän Ristin kirkko 1 Parola 13.6.2010 IMG_4959.JPG
Hattulan Pyhän Ristin kirkko.
Hattula Pyhän Ristin kirkko 4 Parola 13.6.2010 IMG_4963.JPG
Hattula Pyhän Ristin kirkko.
Hattula Tyrvännön kirkko 4 13.6.2010 IMG_4955.JPG
Hattula Tyrvännön kirkko.
Hyvinkää Kytäjän kirkko 5 20.6.2010 IMG_5124.JPG
Hyvinkää Kytäjän kirkko.
Hankasalmen kirkko 2 2.8.2010 IMG_6299.JPG
Hankasalmen kirkko.
Ikaalisten kirkko 3 21.6.2010 IMG_5216.JPG
Joensuu Pielisensuun kirkko 6.5.2012 IMG_8690.JPG
Joensuu Pielisensuun kirkon pääsisäänkäynti.
Hämeenkyrön kirkko 4 21.6.2010 IMG_5187.JPG
Hämeenkyrön pääkirkko on ristinmuotoinen puukirkko vuodelta 1782. Pitäjässä on käytössä viisi muutakin kirkkoa, joista erikoisin on Jumesniemen yli 150-vuotias kirkko-koulu. Pääkirkon rakentamisesta vastasi Abraham Tennberg. Kirkossa on istumapaikkoja 900 henkilölle.
Hyvinkään uusi kirkko 15.7.2012 IMG_9718.JPG
Hämeenkosken kirkko 17.7.2012 IMG_9798.JPG
Hämeenkosken kirkko melkoisesti puiden suojaamana.
Forssan kirkko 3.8.2012 IMG_0432.JPG
Forssan kirkko 3.8.2012 IMG_0434.JPG
Imatra Imatrankosken kirkko 20.5.2013 IMG_1268.JPG
Imatra Tainionkosken kirkko 20.5.2013 IMG_1283.JPG
Iitin kirkon kellotapuli 10.6.2013 IMG_1748.JPG
Hämeenlinna Rengon kirkko 26.08.2013 IMG_2348.JPG
Hämeenlinnan kirkko 26.08.2013 IMG_2277.JPG
Hollolan kirkon kellotapuli 23.9.2013 IMG_2506.JPG
Hollolan kirkon kellotapuli 23.9.2013 IMG_2508.JPG
Hankasalmen kirkko 5 2.8.2010 IMG_6314.JPG
Hollola Vesikansan kirkko 19.08.2014 165.JPG
Jyväskylä Palokan kirkko 7 14.9.2010 IMG_7115.JPG
Jyväskylä Palokan kirkko ja kellotorni.
Jyväskylä Huhtasuon kirkko 6 14.9.2010 IMG_7084.JPG
Jyväskylä Huhtasuon kirkko.
Enontekiön kko 13.7.2011 IMG_8130.JPG
Jyväskylä Kaupunginkko 28.8.2011 IMG_8488.JPG
Jyväskylä Kaupunginkirkko.
Jyväskylä Kaupunginkko 28.8.2011 IMG_8486.JPG
Heinäveden kirkko 7.5.2012 IMG_8832.JPG
Eurajoen kirkko 11.6.2012 IMG_9062.JPG
Eurajoen kirkko on vihitty käyttöön 6.11.1803.
Helsinki Diagonissalaitoksen kirkko 14.7.2012 IMG_9664.JPG
Helsinki Diakonissalaitoksen kirkko.
Helsinki Diagonissalaitoksen kirkko 14.7.2012 IMG_9665.JPG
Helsinki Diagonissalaitoksen kirkko.
Helsinki Kallion kirkko 14.7.2012 IMG_9651.JPG
Helsinki Kallion kirkko.
Helsinki Kallion kirkko 14.7.2012 IMG_9657.JPG
Helsinki Kallion kirkko 14.7.2012 IMG_9655.JPG
Helsinki Olaus Petri kyrkan 14.7.2012 IMG_9680.JPG
Helsinki Olaus Petri kyrkan. Ruotsinkielisen Olaus Petrin seurakunnan kirkko.
Helsinki Temppeliaukion kirkko 14.7.2012 IMG_9690.JPG
Helsinki Temppeliaukion kirkon kattokupoli ulkoa.
Helsinki Töölön kirkko 14.7.2012 IMG_9674.JPG
Helsinki Töölön kirkko. Kellotorni ja pääsisäänkäynti.
Hausjärvi Ryttylän kirkko 15.7.2012 IMG_9768.JPG
Hausjärvi Ryttylän kirkko.
Hausjärven kirkko 15.7.2012 IMG_9760.JPG
Hausjärven kirkko.
Janakkalan kirkko 15.7.2012 IMG_9784.JPG
Asikkalan kirkko 17.7.2012 IMG_9853.JPG
Akaa Kylmäkosken kirkko 1 12.6.2010 IMG_4905.JPG
Akaan Kylmäkosken kirkon on suunnitellut arkkitehti Heikki Helin. Kirkon rakentaminen on aloitettu v. 1900. Tornillinen pitkäkirkko on järjestyksessään kolmas. Tällä hetkellä (kevät 2011) kirkko on käyttökiellossa homeen takia.
Auran kirkon kellotapuli 11.07.2014 183.JPG
Akaa Viialan kirkko 4 12.6.2010 IMG_4902.JPG
Akaan Viialan kirkko on vihitty käyttöön v. 1950. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Jaakko Tähtinen.
Hattulan uusi kirkko 1 12.6.2010 IMG_4887.JPG
Hattulan uusi kirkko on rakennettu punatiilistä ja sen on suunnitellut arkkitehti E.B. Lohrmann. Kirkko on rakennettu vuosina 1852-1857 ja se on muodoltaan etutornillinen pitkäkirkko. Istumapaikkoja kirkossa on 1200 henkilölle.
Hattula Pyhän Ristin kirkko 5 Parola 13.6.2010 IMG_4964.JPG
Hattulan Pyhän Ristin kirkko on Hämeen vanhin kirkko. Kirkon rakennusajankohdasta on ollut erimielisyyttä. Aiemmin kirkon rakentaminen on ajoitettu 1300-luvun alkuun, mutta rakennushistorioitsija Markus Heikkanen on ajoittanut sen rakennetuksi todennäköisemmin vuosina 1472-1490. Kirkko on muodoltaan hallikirkko, jonka kolme laivaa ovat yhtä korkeita. Sivulaivat ovat kapeampia kuin keskilaiva. Kirkko on rakennettu lähes kokonaan tiilistä. Kellotapuli on vuodelta 1813. 12.12.2011 uutisoitiin, että kirkko on voitu rakentaa jo 1380-luvulla.
Hattula Tyrvännön kirkko 5 13.6.2010 IMG_4956.JPG
Hattulan Tyrvännön kirkon piirustukset laati kirkon rakentajaksi valittu Matii Åkerblom. Suunnitelmat hyväksyttiin konduktööri P.W. Palmrothin korjaamina ja ne noudattelivat alkuperäisiä suunnitelmia. Kirkon rakentaminen alkoi v. 1798. Kirkko valmistui v. 1800. Kirkko rakennettiin poikkeusluvalla kiven sijaan hirsistä. Kirkko on malliltaan sisäviisteinen tasavartinen ristikirkko.
Hämeenlinna Hätilän kirkko 1 13.6.2010 IMG_4948.JPG
Hämeenlinna Hätilän kirkko sijaitsee kaupungin itäosassa lähellä Aulangon tietä. Kirkko rakennettiin vuonna l1956. Sen on suunnitellut arkkitehti Mika Erno.
Hämeenkyrön kirkko 2 21.6.2010 IMG_5184.JPG
Hämeenlinna Kalvolan kirkko 10 20.6.2010 IMG_5153.JPG
Hämeenlinna Kalvolan kirkko.
Hyvinkää Kytäjän kirkko 2 20.6.2010 IMG_5121.JPG
Hyvinkään Kytäjän kirkon on suunnitellut Kytäjän kartanon silloinen isäntä, arkkitehti Väinö Vähäkallio. Kartano lahjoitti myös maa-alueen mihin kirkko rakennettiin. Kyläläiset osallistuivat rakentamiseen. Kirkko vihittiin käyttöön 29.5.1939.
Hämeenlinna Kalvolan kirkko 3 20.6.2010 IMG_5145.JPG
Hämeenlinna Kalvolan kirkko. Kirkko on rakennettu vuosina 1919-1921 ja se on muodoltaan kolmilaivainen pitkäkirkko. Rakennusmateriaalina on Kalvolan graniitti. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Ilmari Launis.
Hankasalmen kirkko 9 2.8.2010 IMG_6325.JPG
Hankasalmen nykyinen, järjestyksessään kolmas, kirkko on rakennettu vuosina 1889-92. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Josef Stenbäck ja rakennusmestarina on toiminut Erik Johan Holopainen (kso myös Heinäveden kirkko ja Luhangan vanha kko). Kirkkon on suuri uusgoottilainen hirsikirkko, jossa on paikkoja 1300 hengelle.
Jyväskylä Keljon kirkko 1 2.8.2010 IMG_6287.JPG
Jyväskylä Keljon kirkko. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Erkki Kantonen. Betonista ja valkoisista tiilistä rakennettu kirkko on valmistunut vuonna 1979.
Jyväskylä Korpilahden kirkko 1 2.8.2010 IMG_6262.JPG
Jyväskylä Korpilahden kirkko. Nykyinen kirkko on järjestyksessä kolmas kirkko Korpilahdella. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Charles Bassi intendentinkonttorissa. Rakentamisesta neuvoteltiin Eerik Jaakonpoika Leppäsen kanssa. Kirkko valmistui lopulta vuonna 1826 hauholaisen rakennusmestari Herman Nybergin johdolla. Tasavartisessa ristikirkossa on viisteiset sisänurkat. Kirkon alkuperäinen, ristikeskuksesta nouseva leveä, matala kupu osoittautui rakenteeltaan heikoksi. Niinpä Taavetti Rahikainen kutsuttiin korjaustöihin vuonna 1838 ja kirkon kupoli sai nykyisen muotonsa. Ristikeskuksen nelikulmaisesta attikasta kohoaa kahdeksankulmainen lyhtytorni.
Jyväskylä Korpilahden kirkko kellotapuli 3 2.8.2010 IMG_6267.JPG
Jyväskylä Korpilahden kirkon erillinen kellotapuli, jonka teki Jaakko Jaakonpoika Leppänen ja se valmistui v. 1777 eli jo nykyistä edeltäneeseen kirkkoon.
Jyväskylä Säynätsalon kirkko 5 2.8.2010 IMG_6281.JPG
Jyväskylä Säynätsalon kirkko. Kauppaneuvos Hanna Parviainen lahjoitti Säynätsalon seurakunnalle kirkon loppiaisena v. 1927. Kirkon on piirtänyt professori Armas Lindgren yhdessä arkkitehti Bertil Liljeqvistin kanssa. Se edustaa kansallisromanttis-historistista tyyliä.
Jyväskylä Vaajakosken kirkko 1 2.8.2010 IMG_6294.JPG
Jyväskylä Vaajakosken kirkko. Kirkko on valmistunut vuonna 1954. Kirkon on suunnitellut Armas Lehtinen. Torniton pitkäkirkko on rakennettu kivestä ja betonista ja rapattu vaaleaksi.
Hämeenkyrö Jumesniemen kirkko 3 22.8.2010 IMG_6850.JPG
Hämeenkyrö Jumesniemen kyläkirkko on rakennettu vuosina 1909-1910. Ensimmäisen kirkko-koulun rakensi Kärjen talon isäntä Adam Sasslin v. 1848 Kärjen talon pihaan, noin puoli kilometriä nykyisestä paikasta..
Hirvensalmen kirkko 20.5.2013 IMG_1384.JPG
Hirvensalmen vanhan kirkon kellotapuli 20.5.2013 IMG_1415.JPG
Heinolan kirkonk kirkon kellotapuli 8.6.2013 IMG_1496.JPG
Heinolan kirkko 8.6.2013 IMG_1483.JPG
Heinolan kirkon kellotapuli 8.6.2013 IMG_1480.JPG
Heinolan kirkonk kirkko 8.6.2013 IMG_1499.JPG
Helsinki Andreaskyrkan 27.08.2013 IMG_2404.JPG
Helsinki Andreaskyrkan 27.08.2013 IMG_2403.JPG
Jyväskylä Kuokkalan kirkko 29.08.2013 IMG_2450.JPG
Hausjärvi Mommilan kirkko 23.9.2013 IMG_2465.JPG
Hämeenlinna Vanajan kirkko 3 13.6.2010 IMG_4933.JPG
Hämeenlinnan Vanajan kirkko on peräisin 1400-luvulta. Se on Suomen pienimpiä keskiaikaisia kirkkoja. Vanajan yksilaivaisessa, pitkänomaisessa kirkossa on rengasholvaus. Kirkkoon mahtuu 300 henkilöä.
Hämeenlinna Vanajan kirkko kellotapuli 1 13.6.2010 IMG_4922.JPG
Hämeenlinna Vanajan kirkon kellotapuli.
Ikaalisten kirkko kellotapuli 1 21.6.2010 IMG_5237.JPG
Ikaalisten kirkon kellotapuli on valmistunut v. 1861.
Jämsän kirkko kellotapulin teksti 30.7.2010 IMG_6175.JPG
Jämsän kirkon kellotapulin teksti.
Heinolan kirkko 8.6.2013 IMG_1478.JPG
Jämsä Jämsänkosken kirkko 7 30.7.2010 IMG_6164.JPG
Jämsä Jämsänkosken kirkko on valmistunut v. 1935. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Wäinö G. Palmqvist. Kirkko on rakennettu tehdasyhtiön lahjoittamalle tontille.
Jämsä Koskenpään kirkko 3 30.7.2010 IMG_6120.JPG
Jämsä Koskenpään kirkko. Kirkon on suunnitellut rakennusmestari Erkki Alenius. Kirkko on uusgoottilaista tyyliä, torniton pitkä kirkko, johon liittyy sivuille symmetrisesti sijoitetut pienet sakarat. Kirkkoon sopii noin 300 henkeä. Kirkko on rakennettu vuosina 1896-1911 rahoituksesta johtuen eri urakoina. Kirkko vihittiin v. 1902, mutta lopullisesti se oli valmis v. 1911.
Jämsän kirkko 4 30.7.2010 IMG_6172.JPG
Jämsän nykyinen, viides kirkko ja seurakuntasali pystytettiin vanhan kirkon paikalle, joka tuhoutui tulipalossa vuonna 1925. Kirkon suunnittelusta järjestetyn kilpailun voitti arkkitehti Kauno S. Kallio. Kilpailuun osallistuivat myös arkkitehdit Alvar Aalto ja Armas Lindgren omilla ehdotuksillaan. Kirkon rakennusmestariksi valittiin John Malmberg ja kirkko valmistui v. 1929. Kirkko on klassinen ristikirkko, keskeiskirkon luonnetta korostaa suuri kupoli. Kirkon tiiliseinät on rapattu valkoiseksi.
Hollola Sovituksen kirkko 14.08.2014 533.JPG
Eura Hinnerjoen kirkko 11.07.2014 748.JPG
Huittinen Vampulan kirkko 11.07.2014 685.JPG
Jämsän kirkko kellotapuli 3 30.7.2010 IMG_6170.JPG
Jämsän kirkon kellotapulin on rakentanut jo edelliseen kirkkoon Jaakko Heikinpoika Kuorikoski 1857 interdentinkonttorissa 1838 laadittujen piirustusten mukaan. Kellotapuli on rakennettu puusta.
Helsinki Meilahden kirkko 17.09.2014 071.JPG
Helsinki Meilahden kirkko 17.09.2014 074.JPG
Helsinki Merirasti-kappeli 17.09.2014 052.JPG
Helsinki Puotilan kappeli 16.09.2014 029.JPG
Helsinki Vartiokylän kirkko 18.09.2014 094.JPG
Helsinki Östersundomin kirkko 18.09.2014 097.JPG
Jyväskylä Halssilan kirkko 2 14.9.2010 IMG_7089.JPG
Jyväskylä Halssilan kirkko. Kirkon ovat suunnitelleet arkkitehdit Antti Eskelinen, Erkki Kantonen ja Hannele Arantola. Kirkko on valmistunut v. 1969. Betonielementeistä rakennettu kirkko on pohjakaavaltaan neliömäinen. Kirkon yhteydessä on erillinen betoninen kellotorni,
Jyväskylä Halssilan kirkko kellotapuli 2 14.9.2010 IMG_7094.JPG
Jyväskylä Halssilan kirkon kellotapuli.
Jyväskylä Kypärämäen kirkko 2 14.9.2010 IMG_7069.JPG
Jyväskylä Kypärämäen kirkon suunnitteli arkkitehti Matti Hämäläinen. Suorakaiteen muotoinen rapatusta tiilestä tehty kirkkorakennus valmistui vuonna 1954.
Jyväskylä Kypärämäen kirkon kellotapuli 14.9.2010 IMG_7070.JPG
Jyväskylä Kypärämäen kirkon kellotapuli.
Jyväskylä Huhtasuon kirkko 1 14.9.2010 IMG_7077.JPG
Jyväskylä Huhtasuon kirkko. Kirkon suunnitteli oululaisten arkkitehtiylioppilaiden ryhmä, jota johti Jari Kuorelahti. Kirkko ja seurakuntakeskus valmistui v. 1986. Rakennus edustaa Oulun koulukuntaa.
Jyväskylä Keltinmäen kirkko 2 14.9.2010 IMG_7072.JPG
Jyväskylä Keltinmäen kirkko on kaupunkialueen läntisen alueen pääkirkko. Kirkko on valmistunut v. 1992. Kirkkosaliin mahtuu noin 230 ja seurakuntasali mukaan luettuna yli 400 henkeä.
Jyväskylä Lohikosken kirkko 2 14.9.2010 IMG_7100.JPG
Jyväskylä Lohikosken kirkko. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Erkki Kantonen ja se on valmistunut vuonna 1966. Pohjakaavaltaan kolmiomaisen kirkon rakennusmateriaalina on betoni, joka on rapattu valkoiseksi. Kirkon viereen on rakennettu pohjaltaan ristinmuotoinen kellotorni.
Jyväskylä Palokan kirkko 3 14.9.2010 IMG_7111.JPG
Jyväskylä Palokan kirkko. Palokan kirkon on suunnitellut arkkitehti Antti Eskelinen. Kirkko on valmistunut vuonna 1978. Kirkko ja seurakuntakeskus on rakennettu betonielementeistä. Kirkkoa on laajennettu vuonna 1999. Laajennuksen on suunnitellut arkkitehti Jorma Teppo. Erillinen kellotapuli on lähellä kirkkoa.
Jämsä Kuoreveden kirkko 6 30.7.2010 IMG_6212.JPG
Jämsä Kuoreveden kirkko. Nykyinen kirkkorakennus on valmistunut v. 1779. Rakennuttajana on toiminut maineikas kirkonrakentaja Matti Pärnä (myöhemmin Åkerblom). Kirkon paikalla on ollut aiemmin kolme kirkkoa. Kuoreveden kirkko on yksi Suomen viidestä uhrikirkosta. Uhrikirkoksi luokitellaan kirkot, joiden hyväksi on toimitettu uhreja. Suomessa taikauskoiset ihmiset ovat uhranneet rahaa tai muuta omaisuutta kirkon hyväksi. Kuoreveden kirkko on rakennettu hirsistä, mutta se on vuorattu laudoilla v. 1837. Kirkko on ajalleen tyypillinen puinen ristikirkko, mutta kellotornin kaksiosainen nauriskupu tekee kirkon tyylihistoriallisesti harvinaiseksi. Samanlaisen kellotornin Matti Pärnä on rakentanut myös Kurun kirkkoon.
Alajärvi Lehtimäen kirkko 4, 3.8.2007.JPG
Alajärvi Lehtimäen kirkko on tasavartinen sisäviisteinen ristikirkko. Kellotapuli on rakennettu v. 1835 lehtimäkeläisen Aabraham Hernesmaan toimesta. Kirkko sijaitsee Mattisenmäellä ja sen on suunnitellut Jacob Rijf. Istumapaikkoja on 500. Kirkko on valmistunut v. 1800.
Jyväskylä Tikkakosken kirkon kellotap 5.4.2011 IMG_7350.JPG
Jyväskylän Tikkakosken kirkon kellotapuli. Kirkko on saanut kirkonkellot seurakuntatilojen laajennuksen yhteydessä vuonna 1994.
Jyväskylä Tikkakosken kirkko 5.4.2011 IMG_7351.JPG
Jyväskylän Tikkakosken kirkon on suunnitellut arkkitehti Olavi Kivimaa. Kirkko on valmistunut vuonna 1957. Pohjakaavaltaan suorakaiteen muotoinen kivikirkko on torniton.
Jyväskylä Kortepohjan kirkko 5.4.2011 IMG_7329.JPG
Jyväskylän Kortepohjan kirkko on vihitty käyttöön vuonna 1973. Tyyliltään se on monitoimitila, joka sisältää mm. liikuntasalin ja erilaisia kokoontumistiloja. Kirkkosaliin mahtuu 300 henkeä. Kirkkosalin yhteydessä on tarjoilutila, jossa voidaan pitää erilaisia juhlia ja muistotilaisuuksia. Tarjoilutilaan mahtuu 80 henkeä.
Jyväskylä Taulumäen kirkko 5.4.2011 IMG_7336.JPG
Jyväskylän Taulumäen nykyinen kirkko on rakennettu vuosina 1928-1929 ja se on vihitty käyttöön 27.10.1929. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Elsi Borg. Taulumäen kirkko on Jyväskylän seurakunnan pääkirkko. Kirkkoon mahtuu noin 700 henkeä.
Haapajärven Lastenkirkko 4.6.2011 IMG_7397.JPG
Haapajärven Lastenkirkko, joka on hiukan suurempi kuin normaali leikkimökki. Tämä on kuitenkin vihitty kirkoksi.
Eurajoki Irjanteen kko kellot 23.6.2011 IMG_7596.JPG
Eurajoki Irjanteen kirkon kellotapuli, vasemmalla Kotiseutumuseo. Nykyinen kellotapuli on rakennettu vuonna 1758. Edellinen kellotapuli oli jo pahoin rappeutunut.
Eurajoki Irjanteen kko 23.6.2011 IMG_7599.JPG
Eurajoki Irjanteen kirkko.
Eurajoki Irjanteen kko 23.6.2011 IMG_7609.JPG
Eurajoki Irjanteen kirkko, joka on Satakunnan vanhin puukirkko. Nykyisen kirkon rakennustyöt on aloitettu toukokuussa 1731 ja saman vuoden joulukuussa on pidetty kirkon ensimmäinen jumalanpalvelus.
Euran kirkko 23.6.2011 IMG_7580.JPG
Euran kirkko.
Euran kirkko 23.6.2011 IMG_7565.JPG
Euran kirkko. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Josef Stenbäck ja se on tiili- ja kivirakenteinen pitkäkirkko. Kirkko on rakennettu vuonna 1898.
Eura Kiukaisten kirkko 23.6.2011 IMG_7582.JPG
Eura Kiukaisten kirkko. Kiukaisten Pyhän Mikaelin puukirkko on rakennettu vuonna 1761. Kirkko on rakennettu Lapin lukkarin Juha Höckertin johdolla. Kirkkoa on laajennettu vuonna 1846 P.J. Gyllichin piirustusten mukaan.
Huittisten kirkko 23.6.2011 IMG_7662.JPG
Huittisten kirkko, joka on saanut nykyisen muotonsa usean rakennusvaiheen tuloksena. Vanhin osa, keskiholvi ja itäsakara on rakennettu 1490-luvulla. Eteläsakara ja länsisakakara siihen liittyvine torneineen on rakennettu 1793-1794. Pohjoissakara, jossa nykyinen pääalttari sijaitsee, on rakennettu 1860. Nykyinen sakaristo on rakennettu entisen, pieneksi käyneen sakariston tilalle 1738.
Hämeenlinna Hauhon kko kellotap 24.6.2011 IMG_7709.JPG
Hämeenlinna Hauhon kirkon kellotapuli.
Hämeenlinna Hauhon kko 24.6.2011 IMG_7708.JPG
Hämeenlinna Hauhon kirkko, joka on rakennettu ilmeisesti 1470-luvulla, viimeistään kuitenkin seuraavan vuosisadan alkupuolella. Asiakirjoja rakentamisesta ei ole säilynyt ja sen takia ajankohta on jonkin verran epätarkka. Kirkko on järjestyksessään toinen. Ensimmäinen puurakenteinen kirkko on sijainnut samalla paikalla. Kellotapuli on rakennettu vasta vuonna 1804 lahoksi käyneen puutornin sijaan.
Hämeenlinna Hauhon kko 24.6.2011 IMG_7713.JPG
Hämeenlinna Hauhon kirkko.
Inari Ivalon kko 11.7.2011 IMG_8050.JPG
Inari Ivalon kirkko. Kirkon ovat suunnitelleet virkatyönään yliarkkitehti Kauko Kokko ja arkkitehti Laura Järvi-Larkas Rakennushallituksesta. Kirkko on rakennettu ja vihitty käyttöön vuonna 1966. Istumasijoja kirkossa on noin 400.
Inari Pielpajrven kko 11.7.2011 IMG_8061.JPG
Inari Pielpajärven erämaakirkko. Pielpajärven nykyinen kirkko on rakennettu vuosina 1752-1760. Paikka on vanhastaan ollut Inarin lapinkylän paikka. Kyseessä oli siis inarilaisten talvikylä, johon kokoonnuttiin talvisin markkinoille ja kuuntelemaan myös kiertäviä saarnaajia ja hoitamaan kirkolliset toimitukset. Ensimmäinen kirkko tälle paikalle valmistui todennäköisesti vuosien 1646-1648 välillä. Kirkko tuhoutui paikoilleen ja uusi kirkko rakennettiin tilalle. Rakentajana on ollut tukholmalainen Andreas Abraham Hellander. Tapuli on rakennettu vuoteen 1766 mennessä. Hautausmaata kirkolla ei ole koskaan ollut. Kirkkokentällä on sijainnut enimmillään 60 kirkkotupaa., jotka olivat sukujen hirsitupia. Lisäksi 1800-luvun lopulla kentällä on ollut pappila ja pappilan väentupa sekä ulkorakennuksia. Kirkko säilyi käytössä 1800-luvun loppuun, jolloin 1895 alettiin rakentaa kirkkoa Juutuan joen suuhun. Inarin kylään oli syntynyt pysyvä asutus ja kirkko haluttiin siirtää sinne. Sinne siirrettiin kirkkotuvat ja pappilan rakennukset. Vanha kirkko jäi autioksi ja rapistui. Kun pommitus tuhosi Inarin kirkon 1940, otettiin sinä kesänä Pielpajärven kirkko uudelleen käyttöön ja täällä vietettiin juhannuskirkkoa, jota on siitä saakka vietetty vuosittain, vaikka uudet kirkot on aikoja siteen rakennettu Inariin ja Ivaloon. Lisäksi nykyisin vietetään Pielpalla pääsiäislauntaina perhekirkkoa ja ulkotilaisuutta.
Inari Saariselän kpli kelloteline 11.7.2011 IMG_8035.JPG
Inari Saariselän kappelin kelloteline.
Inari Saariselän kpli 11.7.2011 IMG_8034.JPG
Inari Saariselän kappeli. Saariselän Pyhän Paavalin tunturikappelin on suunnitellut rakennussuunnittelija Erkki Jokiniemi ja se on vihitty tarkoitukseensa 16.11.1996 ekumeenisin menoin. Vihkimisen toimittivat Oulun hiippakunnan piispa Olavi Rimpiläinen ja rakentamisen aikoihin Oulun ortodoksisen hiippakunnan piispana toiminut metropoliitta Leo. Hankkeessa on mukana myös Suomen katolinen kirkko piispansa Paul Verschurenin johdolla. Istumapaikkoja on 210 ja kun siirtoseinällä erotettu seurakunta tila otetaan käyttöön, mahtuu kokonaisuudessaan kappeliin noin 300 henkilöä.
Inarin kko 11.7.2011 IMG_8060.JPG
Inarin saamelaiskirkko. Vanhaan Inarin kirkonkylään valmistui entisen kirkon raunioille 1951 nykyinen saamelaiskirkko rakennushallituksesta saatujen pirustusteen mukaisena. Kirkko on vihitty käyttöön vuonna 1952. Istumapaikkoja on noin 200. Rakentaminen tapahtui Luterilaisen Maailmanliiton välittämän Amerikan kristittyjen lahjan turvin.
Harjavallan vanha kko 25.7.2011 IMG_8305.JPG
Harjavallan vanha puurakenteinen kirkko, jonka on suunnitellut lääninarkkitehti G.T. Chiewitz. Kirkko on rakennettu vuonna 1750 ja uudistettu vuonna 1870. Kirkossa on 340 istumapaikkaa.
Harjavallan uusi kko 25.7.2011 IMG_8302.JPG
Harjavallan uusi kirkko.
Harjavallan uusi kko 25.7.2011 IMG_8316.JPG
Harjavallan uusi kirkko. Kirkon on suunnitellut Pekka Pitkänen ja se on vihitty käyttöön 4.11.1984. Kirkossa on tilaa noin 500 henkilölle.
Harjavallan vanha kko 25.7.2011 IMG_8304.JPG
Harjavallan vanha kirkko.
Jyväskylä Kaupunginkko 28.8.2011 IMG_8493.JPG
Jyväskylä Kaupunginkirkko on arkkitehti Ludvig Isak Lindqvistin suunnittelema. Rakennusmestarina on toiminut Kustaa Kollin Orimattilasta. Kirkko on valmistunut vuonna 1880. Se on pohjakaavaltaan päätytornillinen pitkäkirkko, jonka keskiosasta ulkonevat risaliittimaiset sakarat.
Ilomantsi Naarvan rajaseutukirkko 6.5.2012 IMG_8756.JPG
Ilomantsi Naarvan rajaseutukirkko on rakennettu vuonna 1958. Hirsirakenteisen kirkon on piirtänyt arkkitehti Toivo Pelli. Kirkossa on 120 istumapaikkaa.
Joensuu Enon kirkko 6.5.2012 IMG_8724.JPG
Joensuun Enon kirkko, jonka on suunnitellut kiteeläissyntyinen Anton Wilhelm Arppe. Rakennustyöt on aloitettu vuonna 1816 ja kirkko on valmistunut vuonna 1818. Erillinen kellotapuli oli valmistunut vuonna 1825, mutta tulipalo tuhosi sen 3.3.1951. Uuden kellotapulin on suunnitellut arkkitehti K.S. Kallio ja se on valmistunut vuonna 1957. Kirkon huipputorni on rakennettu vuonna 1903.
Joensuu Tuupovaaran kirkko 7.5.2012 IMG_8768.JPG
Joensuun Tuupovaaran kirkko on V.J. Mäkisen suunnittelema ja se on valmistunut vuonna 1902. Kirkossa on istumapaikkoja noin 800 henkilölle.
Joensuu Noljakan kirkko 6.5.2012 IMG_8682.JPG
Joensuu Noljakan kirkko on valmistunut vuonna 1997 ja sen ovat suunnitelleet arkkitehdit Veijo ja Ari-Jukka Martikainen. Istumapaikkoja on noin 200 hengelle. Kirkossa on kirkkosalin lisäksi muuta toimintatilaa.
Joensuu Pielisensuun kirkko 6.5.2012 IMG_8695.JPG
Joensuun Pielisensuun kirkon on suunnitellut arkkitehti Veikko Larkas ja kirkko on valmistunut vuonna 1960. Lähes kaikki Larkaksen suunnittelemat kirkon noudattavat samanlaista tyyli korkeine taitekattoineen.
Joensuu Rantakylän kirkko 6.5.2012 IMG_8697.JPG
Joensuu Rantakylän kirkko on valmistunut vuonna 1981 ja sen on suunnitellut arkkitehti Veijo Martikainen. Istumapaikkoja on 350 henkilölle ja yhdistettävästä seurakuntasalista saadaan vielä lisäpaikkoja noin 200 henkilölle.
Joensuu Utran kirkko 6.5.2012 IMG_8701.JPG
Joensuun Utran kirkko on valmistunut vuonna 1895. Sen on mahdollisesti suunnitellut Thomas Bamford. Kirkko on elinkaarensa aikana palvellut neljää eri seurakuntaa: Kontiolahtea vuoteen 1911, Pielisensuuta vuoteen 1955, Joensuuta vuoteen 1982 ja vuodesta 1983 alkaen Rantakylän seurakuntaa. Kirkossa on n. 260 istumapaikkaa.
Joensuun kirkko 6.5.2012 IMG_8658.JPG
Joensuun pääkirkko on valmistunut vuonna 1903. Sen on suunnitellut arkkitehti Josef Stenbäck. Hän on laatinut rakennuspiirustusten lisäksi suunnitelmat myös sisätilaa, kalusteita ja koristeita varten. Korkeus kirkon rististä maanpinnalle on 57 metriä. Kirkkoon mahtuu 900 henkilöä.
Heinäveden kirkko 7.5.2012 IMG_8824.JPG
Heinäveden kirkko. Aikaisempi kuva on skannattu paperikuvasta. Tämä on hiukan selvempi.
Ilomantsin kirkko 7.5.2012 IMG_8763.JPG
Ilomantsin seurakunnan pääkirkko, joka on rakennettu Henrik Johan Mechelinin johdolla. Kirkko on valmistunut vuonna 1796. Se on värikäs kuvakirkko. Maalaukset on tehnyt Samuel Elmgren vuosina 1830-1832. Kirkossa on noin 800 istumapaikkaa.
Joensuu Kiihtelysvaaran kirkko 7.5.2012 IMG_8776.JPG
Joensuu Kiihtelysvaaran kirkko, joka on valmistunut vuonna 1770. Sen on suunnitellut Henrik Häger. Kirkko on vanhin alkuperäisessä asussaan säilynyt pohjoiskarjalainen kirkko. Kirkkoon mahtuu 450 henkilöä. Nykyinen erillinen kellotapuli on rakennettu vuonna1856.
Huittinen Huhtamon kirkko 11.6.2012 IMG_8994.JPG
Huittisen Huhtamon kirkko on valmistunut vuonna 1928. Kirkon on suunnitellut kirkkoarkkitehti Ilmari Launis. Kirkko on vihitty käyttöön 20.1.1929. Tilaa kirkossa on noin 300 henkilölle.
Juvan kirkko 25.6.2012 IMG_9251.JPG
Juvan kirkko toisesta suunnasta.
Enonkosken kirkko 23.6.2012 IMG_9135.JPG
Enonkosken kirkon on suunnitellut arkkitehti Magnus Schjerfbeck ja kirkko on valmistunut vuonna 1886. Kirkkoon mahtuu noin 600 henkilöä. Tornissa oleva risti ei osoita pääsisäänkäynnin suuntaan, vaan Ylä-Enonvedelle, jossa syksyllä 1858 tapahtui kirkkomatkalla vakava, kahdeksan ihmisen hukkumiseen johtanut kirkkoveneonnettomuus.
Juvan kirkko 24.6.2012 IMG_9245.JPG
Juvan nykyinen kivikirkko on valmistunut vuonna 1863 ja se on vihitty käyttöön 3.9.1863. Kirkon ensimmäiset piirustukset ovat valmistuneet Suomen intendentinkonttorissa 1851. Ne on allekirjoittanut intendentti Ernst Bernhard Lohrmann. Lopulliset, hiukan suurennetun kirkon piirustukset ovat valmistuneet 1856 ja rakennustyöt on aloitettu samana vuonna. Rakennustöitä on johtanut rakennusmestari Erkki Kuorikoski Kaustiselta.
Joroisten kirkko 25.6.2012 IMG_9294.JPG
Joroisten nykyinen kirkko on valmistunut vuonna 1793. Istumapaikkoja kirkossa on noin 1000. Kirkon piirustukset on laatinut rakennusmestari Juhana Karppinen (Karp) Iisalmesta. Kirkko on vihitty käyttöön 1795.
Joroisten kirkko kellotapuli 25.6.2012 IMG_9301.JPG
Joroisten kirkon kellotapuli, joka on valmistunut vuonna 1772. Tapuli toimii nykyisin kirkkomuseona.
Helsinki Alppilan kirkko 14.7.2012 IMG_9662.JPG
Helsinki Alppilan kirkko. Kirkko on arkkitehtien Keijo Strömin ja Olavi Tuomioston suunnittelema ja se on vihitty käyttöön vuonna 1957. Kirkko on nykyisen käytännön mukaan osa monipuolista seurakuntakeskusta, jossa on seurakuntasalin lisäksi toimituskappeli, rippikoulusali, kirkkoherranvirasto, voimistelusali, kuntosali, puutyöhuone, ompelusoppi, kangaspuuhuoneet, kaksi keittiötä ja kolme keittokomeroa.
Helsinki Diagonissalaitoksen kirkko 14.7.2012 IMG_9668.JPG
Helsinki Diagonissalaitoksen kirkon pääsisäänkäynti, joka jää kovasti puiden varjoon. Käynnissä oli lisäksi ainakin ulkoseinien fiksaus ja kovin lähelle kirkkoa ei päässyt. Kirkon piirustukset on laatinut ja lahjoittanut vapaaherra Karl August Wrede. Kirkon peruskivi on muurattu vuonna 1896 ja kirkko on vihitty käyttöön vuonna 1898.
Helsinki Kallion kirkko 14.7.2012 IMG_9637.JPG
Helsinki Kallion kirkko. Kallion maamerkin on suunnitellut tunnetuihimpiin kirkkoarkkitehteihimme lukeutuva kappalaisen poika Lars Sonck. Kirkko on rakennettu vuosina 1908-1912 ja se on vihitty käyttöön 1.9.1912. Kirkkosalissa on 1100 istumapaikkaa.
Helsinki Kampin kappeli 14.7.2012 IMG_9699.JPG
Helsinki Kampin kappeli sijaitsee Helsingin Narinkkatorin laidalla Lasipalatsin vieressä. Torilla sijaitsi vielä 1980-luvulla kaukoliikenteen linja-autoasema. Kappelin ovat suunnitelleet arkkitehdit Kimmo Lintula, Niko Sirola ja Mikko Summanen arkkitehtitoimisto K2S:stä. Kampin kappeli on osa World Design Capital Helsinki 2012-ohjelmaa. Kappeli valmistui toukokuussa 2012.
Helsinki Olaus Petri kyrkan 14.7.2012 IMG_9682.JPG
Helsinki Olaus Petri kyrkan. Ruotsinkielisen Olaus Petrin seurakunnan kirkko. Seurakunta on kuulunut Ruotsin kirkkoon vuoteen 2007 saakka, jolloin seurakunta on siirtynyt Suomen evankelis-luterilaisen kirkon yhteyteen. Kirkko on valmistunut vuonna 1932. Sen on suunnitellut arkkitehti Ture Ryberg.
Helsinki Temppeliaukion kirkko sisäänkäynti 14.7.2012 IMG_9697.JPG
Helsinki Temppeliaukion kirkon sisäänkäynti.
Helsinki Töölön kirkko 14.7.2012 IMG_9671.JPG
Helsinki Töölön kirkko. Kirkko on rakennettu ja vihitty 13.4.1930 alun perin seurakuntataloksi. Kirkko siitä tuli vuonna 1941, kun Töölö erotettiin omaksi seurakunnakseen. Kirkon on suunnitellut professori Hilding Ekelund. Tyyliltään kirkko edustaa 1920-luvun klassismia, joka oli funktionaalisen tyylin esiaste. Kirkkosaliin mahtuu 500 henkilöä.
Helsinki Töölön kirkko 14.7.2012 IMG_9673.JPG
Helsinki Töölön kirkko. Pääsisäänkäynnin oven yläpuoli.
Hyvinkään uusi kirkko 15.7.2012 IMG_9711.JPG
Hyvinkään uuden kirkon kellotorni.
Hyvinkään uusi kirkko 15.7.2012 IMG_9709.JPG
Hyvinkään uuden kirkon on suunnitellut professori Aarno Ruusuvuori. Kirkko on 32 metriä korkea, ja siihen mahtuu noin 830 henkilöä. Kirkko on vihitty käyttöön 29.1.1961.
Hyvinkään vanha kirkko 15.7.2012 IMG_9733.JPG
Hyvinkään vanha kirkko, jonka on suunnitellut arkkitehti Yrjö Sadenius alun alkaen rukoushuoneeksi. Se rakennettiin vuosina 1895-1896. Se vihittiin väliaikaiseksi kirkoksi, koska jo 1920-luvulla se osoittautui tiloiltaan liian pieneksi. Se toimi seurakunnan pääkirkkona vuoteen 1961 saakka, jolloin uusi kirkko valmistui. Rakennus vihittiin kirkoksi vuonna 1978.
Janakkala Tervakosken kirkko 15.7.2012 IMG_9776.JPG
Janakkala Tervakosken kirkko oikealla, kellotapuli ja tapulin takana seurakuntakeskus, joka on valmistunut vuonna 1976.
Janakkala Tervakosken kirkko 15.7.2012 IMG_9769.JPG
Janakkala Tervakosken kirkko vasemmalla, kellotapuli keskellä ja seurakuntakeskus oikealla.
Janakkala Tervakosken kirkko 15.7.2012 IMG_9773.JPG
Janakkala Tervakosken kirkko on rakennettu vuonna 1936 edellisenä vuonna perustetun Tervakosken Pikkukirkkoyhdistyksen toimesta. Piirustukset on laatinut arkkitehti Jari Eklund. Kirkko siirtyi vuonna 1973 lahjoituksena Janakkalan seurakunnan omistukseen.
Janakkala Turengin kirkko 15.7.2012 IMG_9797.JPG
Janakkala Turengin kirkko ja seurakuntakeskus. Pääsisäänkäynti oikealla olevaan kirkkosaliin. Katoksen takana näkyy kellotapuli.
Janakkala Turengin kirkko 15.7.2012 IMG_9796.JPG
Janakkala Turengin kirkko ja seurakuntakeskus, jotka on vihitty käyttöön 7.11.1965. Rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Keijo Petäjä. Kirkkosalissa on n. 130 istumapaikkaa.
Hämeenkosken kirkko 17.7.2012 IMG_9810.JPG
Hämeenkosken kirkko on vihitty käyttöön 27.11.1870. Kirkon on suunnitellut arkkitehti E. Lohrman
Janakkalan kirkko 15.7.2012 IMG_9780.JPG
Janakkalan Pyhän Laurin kirkko on viimeisenä valmistunut Hämeen keskiaikaisista kivikirkoista ja se on vihitty käyttöön ilmeisesti 19.9.1520. Kirkon rakentajana pidetään Åke Tottia, joka oli tuohon aikaan Hämeen linnan isäntänä. Nykyisen kellotapulin on rakentanut kirkonrakentaja Martti Tolpo. Tapuli on valmistunut vuonna 1785.
Asikkalan kirkko 17.7.2012 IMG_9860.JPG
Asikkalan "miljoonan tiilen" kirkko on valmistunut vuonna 1880. Sen on piirtänyt arkkitehti Georg Wilenius. Istumapaikkoja kirkossa on noin 1200. Sisäkorkeus on 16 metriä. Kirkon tornin risti on 54 metrin korkeudessa.
Asikkala Kalkkisten kirkko 17.7.2012 IMG_9879.JPG
Asikkala Kalkkisten kirkko, jonka on suunnitellut rakennusmestari Kalle Nyman. Tontin on lahjoittanut Koskisen kartano. Rukoushuone on vihitty käyttöön 28.8.1910 ja se on vihitty kirkoksi vuonna 1961..
Hämeenkosken kirkko 17.7.2012 IMG_9806.JPG
Hämeenkosken kirkon pääsisäänkäynti. Näyttää siltä, että tätä paikoitusaluetta ja portaikkoa ei juurikaan käytetä, vaan pääasiallinen kulku on kellotapulin puolelta vasemmalta, ja käytetään hautausmaan pysäköintialuetta.
Hämeenkosken kirkko kellotapuli 17.7.2012 IMG_9803.JPG
Hämeenkosken kirkon kellotapuli on peräisin jo edellisen kirkon ajalta. Tapulin on suunnitellut arkkitehti C. Engel ja se on valmistunut vuonna 1824.
Forssa Koijärven kirkko 3.8.2012 IMG_0511.JPG
Forssan Koijärven kirkko on ollut alunperin Kojon manttaalikunnan talo, joka on muutettu kirkoksi. Muutostyö on valmistunut joulukuussa 1923.
Forssa Koijärven kirkko 3.8.2012 IMG_0509.JPG
Forssa Koijärven kirkko.
Forssan kirkko 3.8.2012 IMG_0446.JPG
Forssan kirkko on arkkitehti Josef Stenbäckin suunnittelema ja se on rakennettu vuosina 1914-1917. Kirkko sijaitsee kaupungin keskustassa ns. Ståhlmanin kalliolla. Kirkko on vihitty käyttöön 15.9.1918. Istumapaikkoja kirkkossa on 850.
Jokioisten kirkko kellotapuli 3.8.2012 IMG_0417.JPG
Jokioisten kirkon kellotapuli, taalaalaismallinen, kaunispiirteinen tapuli on rakennettu kirkon perustamisen aikaan. Rakentajaksi mainitaan Laikkalammi-niminen mies.
Jokioisten kirkko 3.8.2012 IMG_0396.JPG
Jokioisten kirkko, jonka on rakennuttanut vuonna 1631 kartanonherra Johan Jesperinpoika Kruus. Nykyisen ulkoasunsa kirkko sai Hämeen lääninarkkitehti G.A. Edelfeltin piirustusten mukaan vuonna 1862.
Joensuu Tuupovaara Hoilolan rajas kirkko 18.5.2013 IMG_0952.JPG
Juva Koikkalan kirkko 20.5.2013 IMG_1346.JPG
Hirvensalmen kirkko 20.5.2013 IMG_1418.JPG
Imatra Imatrankosken kirkon kellotapuli 20.5.2013 IMG_1271.JPG
Imatra Vuoksenniska Kolmen Ristin kirkko 20.5.2013 IMG_1304.JPG
Juva Koikkalan kirkon kellotapuli 20.5.2013 IMG_1342.JPG
Hämeenlinna Rengon kirkko 26.08.2013 IMG_2345.JPG
Hämeenlinnan kirkko 26.08.2013 IMG_2297.JPG
Jyväskylä Kuokkalan kirkko 29.08.2013 IMG_2444.JPG
Jyväskylä Kuokkalan kirkko 29.08.2013 IMG_2452.JPG
Akaa Kylmäkosken kirkko 10.07.2014 011.JPG
Auran kirkko 11.07.2014 189.JPG
Eura Honkilahden kirkko 11.07.2014 742.JPG
Eura Honkilahden kirkko 11.07.2014 284.JPG
Huittinen Vampulan kirkko 11.07.2014 693.JPG
Helsinki Matteuksen kirkko 16.09.2014 027.JPG
Helsinki Matteuksen kirkko 16.09.2014 026.JPG
Helsinki Meilahden kirkko 17.09.2014 083.JPG
Helsinki Merirasti-kappeli 17.09.2014 054.JPG
Helsinki Munkkiniemen kirkko 17.09.2014 060.JPG
Helsinki Munkkiniemen kirkko 17.09.2014 056.JPG
Helsinki Munkkivuoren kirkko 17.09.2014 068.JPG
Helsinki Munkkivuoren kirkko 17.09.2014 064.JPG
Helsinki Munkkivuoren kirkko 17.09.2014 066.JPG
Helsinki Puotilan kappeli 16.09.2014 039.JPG
Helsinki Puotilan kappeli 16.09.2014 035.JPG
Helsinki Puotilan kappeli 16.09.2014 038.JPG
Helsinki Vuosaaren kirkko 17.09.2014 049.JPG
Helsinki Vuosaaren kirkko 17.09.2014 051.JPG
Helsinki Östersundomin kirkko 18.09.2014 099.JPG

matches: kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko


text:
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / HD / tapetti lataa Android HD	tapetti lataa Android HD
0	tapetti lataa Android HD
Tässä on paras kokoelma taustakuva lataa Android HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos Like Tämä taustakuva lataa Android HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Venkatesh warner Edellinen: harmaa tiili tapetti HD
seuraava: hd peli taustakuvia HD
Maisema taustakuvat HDsantorini tapetti HDtapetti fantasia HDkromi taustakuvat HDCharizard tapetti HDtaustakuvat luontoteräväpiirto tapetti HDToradora tapetti HDpikselin taustakuvarullalautailu tapetti HD Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD hd HD HD


text:
You are hereYksityisille › TV › Kanavapaketit › Kanavapaketit › Viasat Jalkapallo
Viasat Premier League Jalkapallon ystävien unelmapaketti! Näe UEFA Champions League, Valioliiga, La Liga, Serie A, Ligue 1, FA Cup, Capital One Cup ja Saksan Cup, sekä Etelä-Amerikan MM-karsintoja. Paketti sisältää kaksi täysin jalkapalloon keskittynyttä kanavaa, joista Viasat Jalkapallo HD -kanavalla on myös studiolähetyksiä ennen mielenkiintoisimpia otteluita. Lisäksi kolme urheilukanavaa, joilta tulee jalkapallon lisäksi myös muuta urheilua. Viasat Jalkapallo -paketin hinta on 29,95 €/kk Minimitilausaika 1 kalenterikuukausi
Katso myös näitä Viasat Urheilu Viasat Urheilu sisältää Viasatin koko urheilutarjonnan! 1 kk 0 €
Viasat Kulta Urheilua, elokuvia, laadukkaita dokumentteja sekä Disneyn lastenkanavat. 39,95€/kk.
Viasat Jalkapallo HD Viasat Jalkapallo on Viasatin kanavaperheen uusi tulokas syksyllä 2016. Kanava keskittyy laadukkaisiin jalkapallotuotantoihin ja tulee olemaan Suomen kiinnostavin jalkapallokanava. Kanavalla esitetään yksinoikeudella maailman parhaita jalkapalloliigoja. Viasat Urheilu HD Viasat Urheilu HD on kanava, joka tarjoaa laajan kattauksen suomalaisille katsojille suunnattua urheilua. Jalkapallon ystäville on tarjolla kiinnostavia otteluita eri jalkapalloliigoista – UEFA Champions League, Valioliiga, La Liga, Serie A, Ligue 1, FA Cup, Capital One Cup ja Saksan Cup. Viasat Sport Premium HD Ruotsin Premium urheilukanava. Kanava keskittyy erityisesti jalkapalloon ja sillä nähdään Ruotsin studiotuotannot ja kiinnostavimmat ottelut seuraavista liigoista: UEFA Champions League, Valioliiga, La Liga, Serie A ja Englannin FA Cup. Viasat Fotboll HD Ruotsin jalkapallokanava, jossa näytetään kiinnostavia otteluita eri liigoista. Ohjelmistossa on muun muassa UEFA Champions Leaguen ja Valioliigan rinnakkaisotteluita, sekä paljon La Ligan otteluita. Viasat Sport HD Ruotsin urheilukanava, jossa näytetään kiinnostavia otteluita eri liigoista. Ohjelmistossa muun muassa UEFA Champions Leaguen ja Valioliigan rinnakkaisotteluita, sekä paljon Serie A:n otteluita. Kuinka voimme palvella? Asiakaspalvelu

matches: HD HD HD HD HD HD HD


Laki oman asunnon hankintaan myönnettävien… 639/1982 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 1982 › 20.8.1982/639
Julkisen valvonnan alainen rahalaitos voi myöntää oman asunnon hankkimisen tai rakentamisen rahoittamiseksi sellaisia lainoja, joista valtio maksaa rahalaitokselle korkohyvitystä. Näitä lainoja nimitetään tässä laissa korkotukilainoiksi.
Korkotukilainaksi voidaan hyväksyä «asuntosäästöpalkkiolain» (1634/92) mukaisessa asuntosäästösopimuksessa tarkoitettu laina tai sen osa. Korkohyvitystä ei kuitenkaan voida maksaa, jos lainan saajalle muun kuin tämän lain nojalla on myönnetty lainaa tai maksetaan korkotukea samaan tarkoitukseen valtion varoista.
Mitä tässä laissa säädetään asunnosta, sovelletaan vastaavasti myös «asuntosäästöpalkkiolaissa» tarkoitettuun asunnon määräosaan.
Yhteen asuntoon voi kohdistua kulloinkin vain yksi korkotukilaina. Aviopuolisoille voidaan myöntää vain yksi korkotukilaina. Yhdeksi korkotukilainaksi katsotaan tällöin myös erillisten «asuntosäästösopimusten» perusteella nostetut lainat.
3 § on kumottu L:lla 21.12.2000/1283.
Korkotukilaina ei saa ylittää valtioneuvoston asetuksella alueittain vahvistettua enimmäismäärää.
Rahalaitoksen korkotukilainasta perimän koron tulee olla alempi kuin se korko, jota rahalaitos yleisesti kulloinkin soveltaa ensimmäisen omistusasunnon hankkimista varten myönnettäviin vastaaviin lainoihin. Rahalaitoksen perimät muut lainaan liittyvät kustannukset saavat olla enintään sen suuruisia, joita rahalaitos yleisesti kulloinkin soveltaa vastaaviin lainoihin. (30.12.1993/1635)
Korkotukilainojen yleisistä lainaehdoista säädetään asetuksella.
Korkotukea maksetaan enintään kymmeneltä ensimmäiseltä lainavuodelta. (13.5.2005/290)
Kulloinkin maksettavan korkotuen suuruudesta säädetään asetuksella.
Rahalaitos perii korkotukilainan saajalta korkotukilainan koron ja korkotuen välisen erotuksen.
8 § on kumottu L:lla 30.12.1992/1635.
Valtiokonttori maksaa korkohyvityksen rahalaitokselle.
Jos korkotukilaina maksetaan takaisin taikka jos asunto luovutetaan tai siirtyy uudelle omistajalle muutoin kuin avio-oikeuden tai perintöoikeuden nojalla, korkohyvityksen maksaminen lakkaa lainan takaisinmaksuajankohdasta tai asunnon luovuttamisajankohdasta lukien, jollei 2 momentista muuta johdu.
Korkotukea voidaan kuitenkin maksaa luovutuksen jälkeen, jos lainan saa käyttää korkotukilainan uudelleen oman asunnon hankinnan rahoittamiseen.
Asunto, johon korkotukilaina kohdistuu, voidaan erityisestä syystä vuokrata enintään kahdeksi vuodeksi. (26.11.1993/1006)
Korkotukilaina voidaan siirtää toiseen rahalaitokseen tai jakaa kahdeksi erilliseksi lainaksi. Rahalaitoksen tulee ilmoittaa lainan jakamisesta valtiokonttorille.
Jos kaksi eri asunnoissa asuvaa korkotukilainan saajaa hankkii yhteisen asunnon, korkotukilainaksi yhteensä hyväksyttävän osuuden määrä ei saa ylittää 4 §:ssä säädettyä enimmäismäärää. Korkotukilainan enimmäismäärä lasketaan tällöin yhteisen asunnon hankinta-ajankohdan mukaan.
Jos korkotukilainan saaja on käyttänyt lainavarojaan muuhun kuin tämän lain mukaiseen tarkoitukseen taikka lainaa hakiessaan antanut olennaisesti virheellisiä tietoja tai salannut lainan myöntämiseen olennaisesti vaikuttavia seikkoja, voidaan korkotuen suorittaminen lakkauttaa. Lainan saaja voidaan tällöin valtiokonttorin päätöksellä velvoittaa suorittamaan valtiolle takaisin enintään viisinkertaisena korkotuki, jonka valtio on lainasta maksanut.
Hallinto-oikeuden päätökseen saa hakea muutosta valittamalla siten kuin hallintolainkäyttölaissa säädetään.
Valtiokonttorin on valvottava, että korkotuki on tämän lain mukainen. Kunnan on valvottava, että lainavarojen käyttö on tämän lain mukainen.
Rahalaitos ja korkotukilainan saaja ovat velvollisia antamaan valtiokonttorille ja kunnalle tietoja, jotka ovat tarpeen sen toteamiseksi, että korkotukilaina on käytetty hyväksyttyyn tarkoitukseen tämän lain ja sen nojalla annettujen säännösten mukaisesti ja lainaehtoja on muutoinkin noudatettu.
HE 87/82, vvvk.miet. 35/82, suvk.miet. 97/82
Lakia sovelletaan myös niihin korkotukilainoihin, jotka myönnetään «asuntosäästöpalkkiolain» (862/80) mukaisen ennen tämän lain voimaantuloa tehdyn asuntosäästösopimuksen perusteella. Näihin korkotukilainoihin sovelletaan kuitenkin edelleen 5 §:n 1 momentin sekä luottovarauskorvausta koskevia säännöksiä sellaisina kuin ne ovat voimassa tämän lain voimaan tullessa.
HE 273/92, YmVM 13/92
Asunto, joka on tai on ollut vuokrattuna tämän lain voimaantullessa, voidaan korkotuen maksuaikana pitää vuokrattuna yhteensä enintään kaksi vuotta.
HE 172/93, YmVM 10/93
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä maaliskuuta 2001. Jos asunnon osto- tai luovutussopimus on tehty tai omakotitalon rakennustyö aloitettu ennen tämän lain voimaantuloa, sovelletaan korkotukilainaan 3 ja 4 §:n säännöksiä sellaisina kuin ne ovat tämän lain voimaantullessa.
Ennen tämän lain voimaantuloa tehtyyn valtiokonttorin ratkaisuun sovelletaan lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.
HE 176/2000, YmVM 11/2000, EV 154/2000
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2005. Jos asunnon osto- tai luovutussopimus on tehty tai omakotitalon rakennustyö aloitettu ennen tämän lain voimaantuloa, sovelletaan korkotukilainaan 6 §:n 1 momenttia sellaisena kuin se oli tämän lain voimaan tullessa.
1 §2 § 3 § 4 § 5 §6 §7 §8 § 9 § 10 §10 a § 11 § 11 a § 12 § 13 §14 §Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:30.12.1992/1635:26.11.1993/1006:21.12.2000/1283:13.5.2005/290:7.8.2015/1050:


text:
HD taustakuvia Desktop - http://wallpapermonkey.com
Kotiin / 3D / HD taustakuvia Desktop
HD taustakuvia Desktop
lähettänyt: tapetti Monkey huhtikuuta 21, 2016 sisään 3D, 3D taustakuva, Abstrakti, Cool taustakuvat, HD Väritaustakuvat, Muut, Nature tapetti Jätä kommentti 6,201 näkymät 1
Tässä on HD taustakuvat kokoelma For Pöytäkoneet, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä Wallpapermonkey.com, on enemmän kuin 1,75,000 Taustakuvat ovat ladattavissa. Voit ladata Jokainen Taustakuva ilmaiseksi.
hummingbird_lights_bright_summer_glow_dark_hd-tapetti
Hehkuva-Heart-Love-Taustakuva-alkuperäinen
hehkuva-hd-taustakuvia työpöydälle
yokohama_japan_at_night-tapetti-1280×800
talviaamuna, SPARKS LANE, CADES COVE Työpöydän taustakuva
alps_meadow_germany-työpöydän wallpaper1920x1200
koira-näkymät-the-Himalajan-1920×1200 työpöydän taustakuva
space taustakuvat 1366×768 space-kuohuviini-tähteä-1366×768 työpöydän taustakuva
spring_garden_keukenhof_gardens_lisse_holland-tapetti-1366×768
new_zealand_beach_mount_taranaki_view-tapetti-1366×768
Jos Like This HD taustakuvia Desktop Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
Tagilla: HD Väritaustakuvat HD taustakuvia Desktop HD taustakuvia Desktop taustakuvat
Edellinen: Kaunis työpöydän taustakuva kokoelmat
seuraava: Ihana Hd mobiili taustakuvat
neon sininen tapetti HD
Harry Potter iphone tapetti
vapaa talvi taustakuva
Nissan GT-R hd tapetti HD

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD Hd HD hd