text:
Triple anal Ilmainen hd Porn tuubi Videot - adidasoutletshoes.com
Nin eponnistumisen ja hpen tunnelukot kuluttavat elmn voimaa. Olen useaan kertaa todennut, ett valtaosa Venjn median Suomeen liittyvst uutisoinnista koskee taloudellista kanssakymist.
Se ei ole koskaan kielteist tai kriittist eik juuri milloinkaan sisll virheellisi tietoja. Perustajien puheet olivat tavanomaisen vkevt, mutta Venjn media ei nyttnyt itsekn olevan varma, pitisik kerho ottaa vakavasti vai onko kyse vain huru-ukkojen harrastelusta. Toimimalla nin mys aikuisin suhteissani olen hakenut eptoivoisesti ratkaisua varhaisiin kokemuksiini, joissa olen tuntenut tulleeni torjutuksi tai kokenut jvni vaille kaipaamaani tukea ja rakkautta tunnetasolla haastavissa ihmissuhteissa.
Kirjoittaja Jeff Brown kuvailee tt pyrkimyst syvksi haluksi nhd paras vaikeissa vanhemmissani. Halusin uskoa, ett heiss oli sisimmssn jotain hyvntahtoista ja huolehtivaa. Sen sijaan voit knt huomiosi rauhassa itseesi ja siihen, milt sinusta tuntuu. Haluanko toimia jollain tavalla tai nouseeko minussa jotain, mit haluan toiselle ilmaista.
Miten teen sen. Tarvitsenko jotain, jotta voin tss tilanteessa paremmin. Ehk haluan istua hetkeksi. Ja niin edelleen.
Se, ett suomen kieli ja Triple anal Ilmainen hd Porn tuubi Videot yliptn on silynyt, on Medinskin Viveot yksinomaan autonomian ajan ansiota.
Kongressiin osallistui mys itsen sukujuurilta suomalaisena pitv Aleksandr Hudilainen, jonka monista, suomeksi kydyist keskusteluista presidentti Sauli Niinistn kanssa Venjn mediasta ei lydy mainintoja. Vaikka suhteet, joissa uppoudumme liian syvlle toisten tunteisiin ja tarpeisiin, ovat kuluttavia, ne ovat mys parasta maaper tulla tietoiseksi siit, miksi 100% ilmaiset seksivideot ja seksikuvia - MinuPorno itsemme ja ud vastaisesti.
Aina ei voi Vudeot, eik ilman nelosketjua ole ykksketjua. Mutta kieltmtt menestys maistuu makialta silloin, kun se kohdalle sattuu, olipa kyse Triple anal Ilmainen hd Porn tuubi Videot jackpotin voittamisesta suomalaisella nettikasinolla, tysosumasta tyelmss tai mielitietyn valloittamisesta ikiomaksi.
Sattuma mr paljon muttei Triple anal Ilmainen hd Porn tuubi Videot. Miten tullaan voittajaksi. Ratkaiseeko sinnikkyys, asenne vai mieletn tuuri. Tutkailimme muutamaa kiinnostavaa tositapausta ja samalla kolmea eri taktiikkaa. Moni meist valittaa, ettei ikin voita mitn mistn, vaikka kuinka yritt.
Tm poistaisi maailman suurimman ongelman (ydinpieru), ja meri-ilmasto tekisi Aasiasta ihan siedettvn paikan Triple anal Ilmainen hd Porn tuubi Videot. Venj ei turhaan kutsuta maailman rumimmaksi maaksi sill se on mys totta.
Neitsyt haluaa nhd toimintansa tulokset, eik halua jtt niihin virheit. Siksi hn ei jt edes pikkuseikkoja korjaamatta. Neitsyt voi kokea kantavansa koko maailman murheita harteillaan, ja silloin hn kaipaa tasapainokseen naista, joka muistuttaa hnt todellisuudesta: kumpikaan teist ei pysty ihmeisiin. Toimiva suhde on neitsyelle hyvin trke. Hn voi jopa sokaistua tst tavoitteesta eik pysty lopettamaan suhdetta, vaikka syyt olisi.
Neitsyt ei muutenkaan halua hoitaa epmiellyttvi asioita. Jos parisuhde ei toimi, sinun harteillesi j sen lopettaminen, koska muuten saatatte jd roikkumaan huonoon suhteeseen. Malta mielesi miespuolisen neitsyen kanssa. Hn tarkkailee kytstsi ennen kuin osoittaa tunteensa, joten nyt hnelle parhaat puolesi. Hn ei halua jd vaille vastakaikua eik myskn petty sinuun. Hn pohtii etukteen, oletko yrityksen ja tunteiden riskeeraamisen arvoinen. Kun hn varmistuu sinusta, padot aukeavat kerralla ja hukut tunteisiin ja intohimoon.
3) Hyvin nuoret eivt ole yleens laskelmoivia, kyynisi, jne. kuten vanhemmat prinsessat joten heidn kanssaan on mukava olla. Nyt uusi suhde uuden miehen kanssa. Miten yleisesti ottaen itse miehet ottaisivat tllaisen tiedon vastaan. Loppuisiko kiinnostus. Pitk minun hvet. " kysyy Triple anal Ilmainen hd Porn tuubi Videot Melkein neitsyt viel. On kiva huomata etteivt ihmiset mitenkn tuomitse tai hmmstele vaan suhtautuvat suhteeseemme aivan kuten kenen tahansa muun kahden aikuisen vliseen.
Eihn tuo olisi onnistunut jos miehet olisivat kovin itsekkit ja onnellisia omillaankin. Naiset ja miehet on ihmisi molemmat, vaikka sit ei mies-vauva halua ymmrt, vaan jauhaa jostakin omassa pss kehitetty mallia, jossa Triple anal Ilmainen hd Porn tuubi Videot ja miehet olisi ihan eri lajeja ja kyvyttmt ymmrtmn toisiaan.
Miehet fantasioi nuoremmista naisista. Jos eivt olisi aivopesseet itsen pornolla ja Jenkkien Lesbot ja lataa videon rooli kova porno ilmaiseksi jossa nuoret kauniit naiset ovat vain himottavia, voisivat mys sytty ikisistn naisista ja nhd toisessa ihmisess muutakin kuin kuoren.
6927884

matches: hd hd hd hd hd hd hd


text:
kiinalainen tapetti HD Download
Koti / HD / kiinalainen tapetti HD Download
lähettänyt: Rakasta rauhaa tammikuu 21, 2017 sisään HD Jätä kommentti 1,633 näkymät 1
Tässä on kokoelma kiinalainen tapetti HD Download For Pöytäkoneet, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä 5dwallpaper.com, on yli satoja tuhansia taustakuvat ovat ladattavissa. Voit ladata Jokainen Taustakuva ilmaiseksi.
kiinalainen-tapetti-hd-download10
Jos Like This kiinalainen tapetti HD Lataa Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
Edellinen: jokeri tapetti HD Download
Seuraava: vapaa taustakuvat HD Download
HD Games HD taustakuva
onnellinen taustakuva

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
18 päivänä syyskuuta 2015 (*)
Valtiontuet – Postinjakelu – Saksan viranomaisten toimet Deutsche Post AG:n hyväksi – Päätös EY 88 artiklan 2 kohdassa määrätyn menettelyn aloittamisesta – Oikeussuojan tarve – Päätetyn menettelyn uudelleen aloittaminen – Kumoamistuomion vaikutukset
Asiassa T‑421/07 RENV,
Deutsche Post AG, kotipaikka Bonn (Saksa), edustajinaan asianajajat J. Sedemund ja T. Lübbig,
Euroopan komissio, asiamiehinään B. Martenczuk, T. Maxian Rusche ja R. Sauer,
UPS Europe NV/SA, kotipaikka Bryssel (Belgia),
UPS Deutschland Inc. & Co. OHG, kotipaikka Neuss (Saksa),
edustajanaan asianajaja T. Ottervanger,
jossa vaaditaan kumoamaan 12.9.2001 tehty komission päätös, joka koskee [EY] 88 artiklan 2 kohdassa määrätyn menettelyn aloittamista Saksan liittotasavallan Deutsche Post AG:n hyväksi myöntämän valtiontuen osalta (valtiontuki C 36/07 (ex NN 25/07)),
toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja H. Kanninen (esittelevä tuomari) sekä tuomarit I. Pelikánová ja E. Buttigieg,
ottaen huomioon kirjallisessa käsittelyssä ja 9.1.2015 pidetyssä istunnossa esitetyn,
1 Pakettienjakeluyritys UPS Europe NV/SA teki 7.7.1994 Euroopan yhteisöjen komissiolle Deutsche Bundespost Postdienstiä (jäljempänä DB-Postdienst), jonka toiminnot siirtyivät 1.1.1995 kantajalle Deutsche Post AG:lle, koskevan kantelun. Tätä kantelua, joka perustui EY:n perustamissopimuksen 86 artiklaan (josta on tullut EY 82 artikla) ja EY:n perustamissopimuksen 92 artiklaan (josta on tullut EY 87 artikla), seurasi yksityisten kuriiri- ja pikapalvelujen tarjoajien yhteenliittymän Bundesverband Internationaler Express- und Kurierdienste eV:n vuonna 1997 tekemä kantelu.
2 UPS Europe ja Bundesverband Internationaler Express- und Kurierdienste moittivat DB-Postdienstiä siitä, että se harjoitti kilpailulle avoimella ovelta ovelle -pakettialalla tappiollista myyntipolitiikkaa, jota se rahoitti kirjelähetysalalta, jolla sillä oli lakisääteinen monopoli, saaduilla tuloilla tai EY 87 artiklan vastaisilla valtiontuilla.
3 Komissio ilmoitti 17.8.1999 päivätyllä kirjeellä, joka julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä 23.10.1999 (EYVL C 306, s. 25), Saksan liittotasavallalle päätöksestään aloittaa EY 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu muodollinen tutkintamenettely eri toimenpiteistä, joiden johdosta kantaja oli hyötynyt julkisista varoista (jäljempänä menettelyn aloittamista koskeva vuoden 1999 päätös).
4 Komissio teki 19.6.2002 Saksan liittotasavallan toimenpiteistä kantajan hyväksi päätöksen 2002/753/EY (EYVL L 247, s. 27; jäljempänä vuoden 2002 päätös), jonka sanamuoto on seuraava:
Saksan [liittotasavallan] [kantajan] hyväksi myöntämä 572 miljoonan euron (1 118,7 miljoonan Saksan markan) suuruinen tuki ei sovellu yhteismarkkinoille.
1. Saksan [liittotasavallan] on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet 1 artiklassa tarkoitetun sääntöjenvastaisesti maksetun tuen perimiseksi takaisin [kantajalta].
5 Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin kumosi 1.7.2008 antamallaan tuomiolla Deutsche Post v. komissio (T-266/02, Kok., jäljempänä kumoamistuomio, EU:T:2008:235) vuoden 2002 päätöksen. Komission tästä tuomiosta tekemä valitus hylättiin 2.9.2010 annetulla tuomiolla komissio v. Deutsche Post (C‑399/08 P, Kok., EU:C:2010:481).
6 UPS Europe teki 11.5.2004 komissiolle uuden kantelun, jossa se väitti, ettei komissio ollut tarkastellut vuoden 2002 päätöksessä kaikkia vuoden 1994 kantelussa mainittuja julkisia toimenpiteitä ja että kantajan saamat edut ylittivät huomattavasti summan, jonka komissio oli määrännyt perittäväksi takaisin. TNT Post AG & Co. KG puolestaan teki 16.7.2004 kantelun, jossa se väitti, että kantajan yhdeltä tytäryhtiöistään laskuttamien palvelujen hinnat olivat suhteettoman alhaiset, koska nämä palvelut rahoitettiin kirjelähetysalalta saaduilla tuloilla.
7 Komissio ilmoitti Saksan liittotasavallalle 12.9.2007 päivätyllä kirjeellä, että se oli päättänyt aloittaa EY 88 artiklan 2 kohdassa määrätyn menettelyn Saksan viranomaisten Deutsche Postin hyväksi myöntämän valtiontuen osalta (valtiontuki C 36/07 (ex NN 25/07); jäljempänä riidanalainen päätös). Riidanalainen päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä 19.10.2007 (EUVL C 245, s. 21) todistusvoimaisella kielellä saksaksi ja tiivistelmänä muilla virallisilla kielillä.
8 Riidanalaisen päätöksen 1 kohdassa komissio huomautti ensinnäkin vuodesta 1994 lähtien kantajaan kohdistuvista EY 87 artiklan nojalla aloitetuista menettelyistä. Se ilmoitti, että kantajalle ja tämän edeltäjälle myönnettyjen julkisten varojen aiheuttamista kilpailun kokonaisvääristymistä oli välttämätöntä toteuttaa kattava tutkimus, ja totesi, että menettelyn aloittamista koskevalla vuoden 1999 päätöksellä aloitettua muodollista tutkintamenettelyä täydennettäisiin viimeisimpien tietojen huomioon ottamiseksi ja lopullisen kannan vahvistamiseksi varojen yhteensopivuudesta EY:n perustamissopimuksen kanssa (riidanalaisen päätöksen 1–15 perustelukappale).
9 Toiseksi komissio korosti, että ”lisätutkimukset”, joihin se oli ryhtymässä, ”eivät millään tavalla [korvaisi] vuoden 2002 päätöstä”, jossa todettiin, että ”572 miljoonan euron suuruinen valtiontuki oli käytetty kaupallisten toimien ristiintukemiseen, mutta ei otettu kantaa yleiseen kysymykseen siitä, oliko [kantajalle ja sen edeltäjälle] myönnetty julkisista varoista liikaa korvauksia [yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen suorittamisesta]”. Komissio ilmoitti pyrkivänsä määrittelemään, oliko 572 miljoonan euron ylittäviä liikakorvauksia maksettu, ja tutkivansa kaikki julkiset toimenpiteet, jotka oli toteutettu mainittujen yritysten hyväksi alkaen DB-Postdienstin perustamisesta 1.7.1989 kantajan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tuottamisen oletettuun päättymispäivämäärään 31.12.2007 saakka (riidanalaisen päätöksen 15 perustelukappale).
10 Kolmanneksi komissio mainitsi kolme julkista toimenpidettä, joista DB-Postdienst ja kantaja olivat hyötyneet (riidanalaisen päätöksen 25–32, 38, 39 ja 40–48 perustelukappale).
11 Neljänneksi komissio katsoi, että edellä 10 kohdassa mainitut kolme toimenpidettä olivat tai saattoivat olla valtiontukia (riidanalaisen päätöksen 76–78 perustelukappale).
12 Viidenneksi komissio totesi, että se aikoi tutkia sen, missä määrin kantajalle ja sen edeltäjälle myönnetty korvaus oli välttämätön yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen suorittamiseksi (riidanalaisen päätöksen 80 ja 81 perustelukappale).
13 Lopuksi kuudenneksi komissio pyysi Saksan liittotasavaltaa ”ilmaisemaan kantansa kuukauden kuluessa [riidanalaisen päätöksen] vastaanottamisesta” ja ”toimittamaan kaikki tiedot, jotka ovat tarpeen edellä mainittujen toimenpiteiden oikeudellisessa arvioinnissa valtiontukia koskevien säännösten valossa”.
Menettely unionin yleisessä tuomioistuimessa ja unionin tuomioistuimessa
14 Kantaja vaati ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen kirjaamoon 22.11.2007 toimittamallaan kannekirjelmällä riidanalaisen päätöksen kumoamista ja komission velvoittamista korvaamaan oikeudenkäyntikulut.
15 Komissio toimitti ensimmäisen oikeusasteen kirjaamoon 6.2.2008 vastineen, jolla se vaati unionin yleistä tuomioistuinta jättämään sen käsiteltäväksi saatetun kanteen tutkimatta tai toissijaisesti hylkäämään sen perusteettomana, ja velvoittamaan kantajan korvamaan oikeudenkäyntikulut.
16 UPS Europe ja UPS Deutschland Inc. & Co. OHG (jäljempänä yhdessä UPS) pyysivät ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen kirjaamoon 29.2.2008 toimittamallaan kirjeellä saada osallistua asian käsittelyyn väliintulijana tukeakseen komission vaatimuksia.
17 Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen ensimmäisen jaoston puheenjohtaja hyväksyi UPS:n väliintulohakemuksen 9.7.2008 antamallaan määräyksellä.
18 Unionin yleinen tuomioistuin jätti 8.12.2011 antamallaan tuomiolla Deutsche Post v. komissio (T‑421/07, Rec, EU:T:2011:720) kanteen tutkimatta ja määräsi kantajan vastaamaan omista oikeudenkäyntikuluistaan ja velvoitti sen korvaamaan komission oikeudenkäyntikulut. UPS velvoitettiin vastaamaan omista oikeudenkäyntikuluistaan.
19 Kantaja teki unionin tuomioistuimen kirjaamoon 13.2.2012 toimittamallaan valituskirjelmällä valituksen unionin yleisen tuomioistuimen tuomiosta Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 56 artiklan nojalla.
20 Unionin tuomioistuin kumosi 24.10.2013 antamallaan tuomiolla Deutsche Post v. komissio (C‑77/12 P; jäljempänä valituksen johdosta annettu tuomio, EU:C:2013:695) unionin yleisen tuomioistuimen tuomion, palautti asian tämän käsiteltäväksi ja määräsi, että oikeudenkäyntikuluista päätetään myöhemmin.
Asian palauttamisen jälkeen käyty menettely ja asianosaisten vaatimukset
21 Valituksen johdosta annetun tuomion jälkeen asia osoitettiin unionin yleisen tuomioistuimen presidentin 13.11.2013 tekemällä päätöksellä 2.5.1991 annetun työjärjestyksen 118 artiklan 1 kohdan mukaisesti ensimmäiseen jaostoon.
22 Kantaja toimitti 23.12.2013 ja komissio 19.2.2014 unionin yleisen tuomioistuimen kirjaamoon 2.5.1991 annetun työjärjestyksen 119 artiklan 1 kohdan mukaisesti kirjalliset huomautukset. UPS luopui kirjallisten huomautusten antamisesta 17.4.2014.
23 Unionin yleinen tuomioistuin esitti asianosaisille 2.5.1991 annetun työjärjestyksen 64 artiklan mukaisena prosessinjohtotoimena kysymyksiä, joihin asianosaiset vastasivat asetetussa määräajassa. Unionin yleinen tuomioistuin halusi erityisesti hyvän oikeudenhoidon toteuttamiseksi ja sen käsiteltävänä olevien niiden kolmen asian optimaalista käsittelyä varten, joissa vastakkain ovat kantaja ja komissio ja joista ensimmäinen on nyt käsiteltävä asia, toinen on asia T-388/11 Deutsche Post v. komissio ja kolmas on asia T-152/11 Deutsche Post v. komissio, saada osapuolten kannanotot siihen, mikä näiden asioiden käsittelyjärjestys voisi olla tai mikä sen pitäisi olla, ja siihen, onko mahdollisuutta lykätä yhden tai useamman asian käsittelyä vireillä olevien asioiden ratkaisuihin asti. Asiassa T-388/11, Deutsche Post v. komissio, kantaja vaatii kumottavaksi komission 10.5.2011 tekemän päätöksen K (2011) 3081 lopullinen, jolla komissio päätti laajentaa muodollista tutkintamenettelyä, joka koski Saksan myöntämää valtiontukea yleispalveluvelvoitteiden täyttämistä varten, koskemaan korvauksia, jotka Saksan viranomaiset olivat maksaneet kantajalle virkamiesten eläkekustannusten kattamiseksi (valtiontuki C 36/07 (ex NN 25/07). Asiassa T‑152/12, Deutsche Post vastaan komissio, kantaja vaatii toimenpiteestä C 36/07 (ex NN 25/07), jonka Saksa on myöntänyt Deutsche Post AG:n hyväksi, 25.1.2012 annetun komission päätöksen 2012/636/EU (EUVL L 289, s. 1) 1, 2 ja 4–6 artiklan kumoamista.
24 Asianosaisten huomautusten seurauksena asiaa T-388/11, Deutsche Post v. komissio, koskevalla unionin yleisen tuomioistuimen ensimmäisen jaoston puheenjohtajan 15.9.2014 antamalla määräyksellä ja asiaa T-152/12, Deutsche Post v. komissio, koskevalla unionin yleisen tuomioistuimen kahdeksannen jaoston puheenjohtajan 15.9.2014 antamalla määräyksellä näiden kahden asian käsittelyä lykättiin siihen saakka, kunnes nyt käsiteltävänä olevassa asiassa annettaisiin ratkaisu.
25 Osapuolten suulliset lausumat ja niiden unionin yleisen tuomioistuimen esittämiin kysymyksiin antamat vastaukset kuultiin 9.1.2015 pidetyssä istunnossa.
26 Kantaja vaatii 23.12.2013 päivätyissä huomautuksissaan, että unionin yleinen tuomioistuin
27 Kantaja peruutti osittain kanteensa istunnon aikana. Se luopui riidanalaisen päätöksen kumoamisvaatimuksesta siltä osin kuin päätöksellä aloitettiin muodollinen tutkintamenettely kantajan edeltäjälle ja sille itselleen myönnetyistä tietyistä valtiontakauksista. Kantaja pysytti kanteensa muilta osin eli siltä osin kuin se koski muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista muista riidanalaisessa päätöksessä tarkoitetuista julkisista toimenpiteistä (jäljempänä riidanalaiset toimenpiteet).
28 Komissio, jota UPS tukee, vaatii, että unionin yleinen tuomioistuin
– toteaa, että lausunnon antaminen kanteesta raukeaa
29 Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan kanteen kohdetta koskevan kantajan oikeussuojan tarpeen on oltava olemassa kannetta nostettaessa, tai muuten kanne jätetään tutkimatta. Lisäksi kantajalla on oltava intressi asian voittamiseen tuomioistuimen ratkaisun julistamiseen saakka, tai muuten lausunnon antaminen asiassa raukeaa (ks. vastaavasti tuomio 16.12.1963, Forges de Clabecq v. korkea viranomainen, 14/63, Kok., EU:C:1963:60, 748 kohta ja tuomio 7.6.2007, Wunenburger v. komissio, C‑362/05 P, Kok., EU:C:2007:322, 42 kohta).
30 Asian palauttamisen jälkeen esittämissään huomautuksissa komissio väittää, että kantajalla ei enää ollut oikeussuojan tarvetta riidanalaiseen päätökseen nähden vuoden 2002 päätöksen kumoamisen vuoksi, ja se vaatii unionin yleistä tuomioistuinta toteamaan, että lausunnon antaminen kanteesta raukeaa.
31 Komissio huomauttaa unionin tuomioistuimen katsoneen valituksen johdosta annetussa tuomiossa, että kanteen tutkittavaksi ottamista koskevat edellytykset täyttyivät sen nostamishetkellä 22.11.2007 huolimatta siitä, että vuoden 2002 päätös oli kumottu, koska tuona päivänä kyseistä kumoamista ei vielä ollut tapahtunut. Unionin tuomioistuin ei komission mukaan kuitenkaan ole lausunut siitä, oliko kanne, kun otetaan huomioon tämä kumoaminen, jäänyt myöhemmin vaille kohdetta. Komissio toteaa tästä yhtäältä, että menettelyn aloittamista koskevalla vuoden 1999 päätöksellä aloitettu muodollinen tutkintamenettely koski riidanalaisia toimia, ja että toisaalta riidanalaisen päätöksen ainoa oikeusvaikutus eli Saksan liittotasavallan velvollisuus keskeyttää vireillä olevat riidanalaiset toimet, oli seuraus jo menettelyn aloittamista koskevasta vuoden 1999 päätöksestä. Vuoden 2002 päätöksen 1.7.2008 tapahtuneesta kumoamisesta seurasi kuitenkin vuoden 1999 päätöksellä aloitetun menettelyn uudelleen aloittaminen kokonaisuudessaan. Lisäksi komissio toteaa, että se oli vuoden 2002 päätöksen kumoamisen jälkeen velvollinen toteuttamaan EY 233 artiklan nojalla kaikki kumoamistuomion täytäntöön panemiseksi tarvittavat toimenpiteet mukaan lukien vireillä olevan muodollisen tutkintamenettelyn päättämisestä tehtävät lopullinen päätös. Komissio toteaa tästä, että riidanalainen päätös ei enää ole omiaan tuomaan kantajalle minkäänlaista etua, koska yhtäältä muodollinen tutkintamenettely jatkuu ja se pitäisi päättää lopullisella päätöksellä, ja koska toisaalta velvollisuus täytäntöönpanotoimien lykkäämiseen on vielä voimassa.
32 Kantaja kiistää komission väitteet ja väittää, että sillä on edelleen intressi riidanalaisen päätöksen kumoamiseen.
33 Tästä on huomautettava, että edellä 29 kohdassa mainitun oikeuskäytännön mukainen oikeussuojan tarve on tutkittavaksi ottamisen edellytys ja sen on jatkuttava valitustapauksessa siihen asti, kunnes tuomioistuin on antanut ratkaisun pääasiassa. Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan oikeussuojan tarve on olemassa silloin, jos valituksen lopputulos voi tuottaa valittajalle etua (tuomio 14.9.2010, Akzo Nobel Chemicals ja Akcros Chemicals v. komissio, C-550/07, Kok., EU:C:2010:512, 22 ja 23 kohta).
34 Koska yhtäältä vuoden 2002 päätöksen kumoaminen on tapahtunut 1.7.2008 eli ennen valituksen johdosta annetun tuomion julistamista ja koska toisaalta unionin tuomioistuin on maininnut tämän kumoamisen tuomiossaan eikä siis ole voinut olla tietämättä sen vaikutuksista, onkin todettava, että unionin tuomioistuin on ottaessaan kantajan tekemän valituksen tutkittavaksi katsonut implisiittisesti mutta väistämättä, että kantajalla oli oikeussuojan tarve riidanalaisen päätöksen kumoamiseksi senkin jälkeen, kun vuoden 2002 päätös oli kumottu.
35 Tästä on todettava lisäksi, että kantaja säilyttää oikeussuojan tarpeen riidanalaisen päätöksen kumoamiseksi, kun otetaan huomioon käsiteltävän asian erityisolosuhteet eli useat peräkkäiset komission vuodesta 1999 alkaen tekemät päätökset, jotka ovat koskeneet sen hyväksi päätettyjä toimenpiteitä, ja erityisesti se seikka, että kantajan esittämien tiettyjen kohtuullista määräaikaa koskevien perusteiden hyväksyminen voisi paitsi johtaa riidanalaisen päätöksen kumoamiseen myös vaikuttaa komission velvollisuuteen ottaa se huomioon näitä toimenpiteitä myöhemmin tutkittaessa.
36 Komission esittämä vaatimus lausunnon antamisen raukeamisesta on näin ollen hylättävä.
37 Riidanalaisen päätöksen osittaista kumoamista koskevan vaatimuksensa tueksi kantaja esittää kolme kanneperustetta, jotka komissio UPS:n tukemana riitauttaa. Näistä kanneperusteista ensimmäinen koskee perustavanlaatuisten menettelyllisten periaatteiden loukkaamista, toinen perusteluvelvollisuuden noudattamatta jättämistä ja kolmas EY 87 artiklan 1 kohdan ja EY 88 artiklan rikkomista.
38 Ensimmäisen kanneperusteensa yhteydessä kantaja esittää useita väitteitä. Ensimmäisellä väitteellä, joka on käsiteltävä ensin, kantaja kyseenalaistaa komission mahdollisuuden aloittaa muodollinen tutkintamenettely riidanalaisten toimenpiteiden osalta, koska niihin on kohdistettu jo päätetty muodollinen tutkintamenettely ja koska kohtuullinen aika vaaditun tutkimuksen suorittamiselle on ylitetty. Yhtäältä kantaja väittää, että oikeuskäytännön mukaan komissio ei voi vaatia sääntöjenvastaisen tuen takaisinperintää kohtuuttoman pitkään jatkuneen toimimattomuuden jälkeen, jotta luottamuksensuojan periaate voidaan turvata. Toisaalta Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22.3.1999 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999 sekä yleiset menettelylliset periaatteet ja erityisesti oikeusvarmuuden periaate ovat kantajan mukaan esteenä päätetyn menettelyn uudelleen aloittamiselle.
39 Komissio vastaa, että ennen riidanalaisen päätöksen tekemistä kulunut aika on kohtuullinen, kun otetaan huomioon yhtäältä DB-Postdienstin ja kantajan 20 vuoden aikaisten menojen ja tulojen tutkimisen monimutkaisuus, ja toisaalta se seikka, että komissio oli saanut vuoden 2002 päätöksen tekemisen jälkeen uusia kysymyksiä herättäviä tietoja. Lisäksi asetuksen N:o 659/1999 15 artiklan 1 kohdassa säädetään komission mukaan sääntöjenvastaisten tukien kymmenen vuoden pituisesta vanhentumisajasta, eikä luottamuksensuoja perustu määräaikojen umpeutumiseen silloin, kun vanhentumisajasta on nimenomaisesti säädetty. Komissio huomauttaa myös, että se oli velvollinen aloittamaan uudelleen muodollisen tutkintamenettelyn vuoden 2002 päätöksen kumoamisen jälkeen, mitä riidanalainen päätös vain ennakoi, ja että koska lopullista päätöstä ei voitu asetuksen N:o 659/1999 9 artiklan nojalla peruuttaa, ei päätös välttämättä ollut luonteeltaan lopullinen.
40 Aluksi on tutkittava, onko komissio rikkonut asetusta N:o 659/1999 ja oikeusvarmuuden periaatetta tehdessään riidanalaisen päätöksen.
41 Ensinnäkin on todettava, että komissio on vahvistanut valituksen johdosta annettua tuomiota koskevissa huomautuksissaan ja kantaja on vahvistanut unionin yleisen tuomioistuimen edellä 23 kohdassa tarkoitettuihin prosessinjohtotoimiin antamassaan vastauksessa sekä istunnossa, että riidanalaiset toimenpiteet olivat jo vuoden 1999 päätöksellä aloitetun muodollisen tutkintamenettelyn kohteena, kuten unionin yleinen tuomioistuin on jo aiemmin todennut edellä 18 kohdassa mainitun tuomion Deutsche Post v. komissio (EU:T:2011:720) 56–60 kohdassa, ilman että unionin tuomioistuin olisi valituksen johdosta annetussa tuomiossa tuonut esille mitään tätä koskevaa virhettä.
42 Näin ollen on katsottava, että riidanalaisia toimenpiteitä koskeva muodollinen tutkintamenettely on aloitettu vuonna 1999.
43 Toiseksi on huomautettava yhtäältä, että asetuksen N:o 659/1999 7 artiklan 1 kohdan, jota sovelletaan kyseisen asetuksen 13 artiklan 1 kohdan nojalla sääntöjenvastaisia tukia koskevaan menettelyyn, mukaan muodollinen tutkintamenettely päätetään päätöksellä saman artiklan 2–5 kohdan mukaisesti paitsi asianomaisen jäsenvaltion peruuttaessa ilmoituksensa, ja toisaalta, että unionin tuomioistuin on katsonut valituksen johdosta antamassaan tuomiossa, että komissio oli vuoden 2002 päätöksellä päättänyt vuonna 1999 aloitetun muodollisen tutkintamenettelyn kokonaisuudessaan (valituksen johdosta annetun tuomion 56–64 kohta).
44 Riidanalainen päätös on siis katsottava riidanalaisiin toimenpiteisiin nähden kokonaisuudessaan päätetyn muodollisen tutkintamenettelyn uudelleen aloittamista koskevaksi päätökseksi.
45 Kolmanneksi on todettava, että asetuksen N:o 659/1999 9 artikla mahdollistaa muodollisen tutkintamenettelyn päättämisestä tehdyn päätöksen peruuttamisen vain, jos päätös on perustunut menettelyn aikana annettuihin virheellisiin tietoihin, jotka ovat olleet päätöksen kannalta ratkaisevia. Tässä artiklassa todetaan myös, että ennen päätöksen peruuttamista ja uuden päätöksen tekemistä on aloitettava muodollinen tutkintamenettely.
46 On kyllä totta, että asetuksen N:o 659/1999 9 artikla ei ole komission ainoa keino muuttaa muodollisen tutkintamenettelyn päättämisestä tehtyä päätöstä.
47 Kyseinen säännös on nimittäin pelkästään nimenomainen ilmaus siitä yleisestä oikeusperiaatteesta, jonka mukaan sellaisen sääntöjenvastaisen hallintotoimen, jolla on luotu subjektiivisia oikeuksia, peruuttaminen taannehtivin vaikutuksin on sallittu erityisesti silloin, kun kyseinen hallintotoimi on tehty asianosaisen toimittamien puutteellisten tai virheellisten tietojen perusteella. Mahdollisuus peruuttaa taannehtivin vaikutuksin sääntöjenvastainen hallintopäätös, jolla on luotu subjektiivisia oikeuksia, ei kuitenkaan koske yksinomaan tällaisia olosuhteita vaan peruuttaminen voidaan toteuttaa aina, edellyttäen, että kyseisen päätöksen tehnyt toimielin ottaa huomioon edellytykset, jotka koskevat kohtuullisen ajan ja päätöksen sellaisen edunsaajan, joka on voinut luottaa kyseisen toimen lainmukaisuuteen, luottamuksen suojan kunnioittamista (ks. tuomio 12.9.2007, González y Díez v. komissio, T‑25/04, kok., EU:T:2007:257, 97 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
48 Komissiolla ei kuitenkaan ole koskaan ollut aikomusta peruuttaa tai vetää takaisin vuoden 2002 päätöstä, kuten komissio on kirjelmissään myöntänyt, eikä se ole väittänyt, että tämä päätös perustuisi epätarkkoihin tietoihin, vaan se on perustellut uuden muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista vuonna 1999 aloitetun menettelyn täydentämisen tarpeellisuudella hiljattain saatujen tietojen mukaan ottamiseksi (riidanalaisen päätöksen 14 perustelukappale). Lisäksi komission on riidanalaisen päätöksen 15 perustelukappaleessa todennut, että tämä päätös ei korvannut vuoden 2002 päätöstä (ks. edellä 9 kohta).
49 Riidanalaisen päätöksen ei siis voida katsoa olevan vuoden 2002 päätöksen peruuttava tai sen takaisin vetävä päätös, perustuipa se asetuksen N:o 659/1999 9 artiklaan tai siihen yleiseen oikeusperiaatteeseen, jonka mukaan lainvastaisen hallintotoimen taannehtiva peruuttaminen on sallittu tietyissä tilanteissa.
50 Neljänneksi on todettava, että missään asetuksen N:o 659/1999 säännöksessä ei anneta komissiolle mahdollisuutta aloittaa jo päätetty muodollinen tutkintamenettely uudelleen ja tehdä uusi päätös peruuttamatta tai vetämättä takaisin päättämisestä tehtyä päätöstä.
51 On kyllä niin, että tällaista uudelleen aloittamista ei ole asetuksessa N:o 659/1999 nimenomaisesti kielletty. Uudelleen aloittaminen olisi kuitenkin vastoin oikeusvarmuuden periaatetta sekä kyseisen asetuksen henkeä; asetuksen johdanto-osan 3 perustelukappale osoittaa, että oikeusvarmuuden lisääminen on ollut yksi asetuksen antamisen syy, ja asetuksen johdanto-osan 9 perustelukappaleessa todetaan, että muodollinen tutkintamenettely päätetään ”lopullisella” päätöksellä.
52 On nimittäin niin, että yhtäältä tällainen uudelleen aloittaminen merkitsisi kahden keskenään ristiriitaisen päätöksen olemassaoloa oikeusjärjestyksessä. Toisaalta sen hyväksyminen, että komissiolla on mahdollisuus aloittaa päätetty muodollinen tutkintamenettely uudelleen ja tehdä uusi päätös peruuttamatta tai vetämättä sitä ennen takaisin päättämisestä tehtyä päätöstä mahdollistaisi sen, että komissio voisi milloin tahansa muuttaa tätä päätöstä, minkä johdosta osapuolilla, joita päätetty menettely koskee, ei olisi minkäänlaista varmuutta oikeusasemastaan.
53 Edellä esitetyn perusteella on katsottava, että riidanalainen päätös on tehty asetuksen N:o 659/1999 ja oikeusvarmuuden periaatteen vastaisesti, koska sillä on aloitettu uudelleen kokonaisuudessaan vuoden 2002 päätöksellä päätetty muodollinen tutkintamenettely uuden päätöksen tekemiseksi ilman, että aiempi päätös peruutetaan tai vedetään takaisin.
54 Komissio on myöntänyt istunnossa, että pääasiassa kyseessä olevan kaltainen kokonaisuudessaan päätetyn muodollisen tutkintamenettelyn uudelleen aloittaminen on lainvastaista, mikäli päättämisestä tehtyä päätöstä ei peruuteta tai vedetä takaisin. Komissio katsoo kuitenkin, että nyt käsiteltävässä asiassa on otettava huomioon se seikka, että vuoden 2002 päätöksen kumoamisen seurauksena vuonna 1999 aloitetun muodollisen tutkintamenettelyn päättämisestä tehty päätös poistui taannehtivasti oikeusjärjestyksestä. Riidanalainen päätös on siis komission mukaan lainmukainen.
55 Tästä on huomautettava, että toimen lainmukaisuutta on arvioitava sen tekemishetken mukaan (tuomio 7.2.1979, Ranska v. komissio, 15/76 ja 16/76, Kok., EU:C:1979:29, 7 kohta). Riidanalaisen päätöksen tekemishetkellä vuonna 2007 ei vuonna 2008 julistettua kumoamistuomiota kuitenkaan vielä ollut olemassa eikä komissio voinut ottaa sitä huomioon. Vuoden 2002 päätöksen myöhempi taannehtiva kumoaminen ei myöskään estä sitä, että se otetaan huomioon arvioitaessa kyseistä kumoamista ennen vallinnutta prosessuaalista tilannetta, kuten käy ilmi valituksen johdosta annetusta tuomiosta, jossa unionin tuomioistuin toteaa, että tehtäessä riidanalaista päätöstä oli vuoden 2002 päätös vielä osa Euroopan unionin oikeusjärjestystä ja vielä voimassa (valituksen johdosta annetun tuomion 65 ja 66 kohta).
56 Seuraavaksi on todettava, että riidanalainen päätös on tehty sen olettaman perusteella, että vuoden 2002 päätös ei ollut lopullisesti päättänyt menettelyä ja että näin ollen riidanalaiseen päätökseen johtaneen menettelyn jatkaminen on ollut ”lisätutkimus” (ks. edellä 9 kohta). Kuten unionin tuomioistuin on kuitenkin katsonut valituksen johdosta antamassaan tuomiossa, tämä olettama oli virheellinen ja komissiolla ei ollut oikeutta tehdä riidanalaista päätöstä tämän olettaman perusteella (ks. edellä 53 kohta).
57 On kyllä totta, että EY 231 artiklan ensimmäisessä kohdassa määrätään, että jos kumoamiskanne on aiheellinen, unionin tuomioistuimet kumoavat riitautetun toimen. Vakiintunen oikeuskäytännön mukaan tästä seuraa, että unionin tuomioistuinten antamalla kumoamispäätöksellä poistetaan taannehtivasti riitautettu toimi kaikkien yksityisten oikeussubjektien suhteen (tuomio 1.6.2006, P & O European Ferries (Vizcaya) ja Diputación Foral de Vizcaya v. komissio, C‑442/03 P ja C‑471/03 P, Kok., EU:C:2006:356, 43 kohta ja tuomio 12.2.2008, CELF ja ministre de la Culture et de la Communication, C‑199/06, Kok., EU:C:2008:79, 61 kohta). Näin ollen vuoden 2002 päätös on poistunut taannehtivasti kumoamistuomion antamisesta lähtien.
58 Vuoden 2002 päätöksen kumoaminen kumoamistuomiolla on velvoittanut komission ryhtymään tämän tuomion täytäntöönpanemiseksi tarvittaviin toimenpiteisiin EY 233 artiklan mukaisesti. Tämän vuoksi komission on otettava huomioon, että tämä päätös on poistunut taannehtivasti.
59 Tästä viimeisestä seikasta on huomautettava, että kumotun toimen toteuttaneen toimielimen on tuomion noudattamiseksi ja pannakseen sen kaikilta osin täytäntöön paitsi noudatettava tuomion tuomiolauselmaa myös otettava huomioon siihen johtaneet perustelut, jotka ovat sen tarpeellinen tuki, sillä perustelut ovat välttämättömiä tuomiolauselman täsmällisen sisällön määrittämiseksi. Juuri perusteluissa yksilöidään nimenomainen toimen kohta, jota pidetään lainvastaisena, ja juuri niistä käyvät tarkasti ilmi ne tuomiolauselmassa todetun lainvastaisuuden syyt, jotka asianomaisen toimielimen on otettava huomioon, kun se korvaa kumotun toimen toisella toimella (tuomio 26.4.1988, Asteris ym. v. komissio 97/86, 99/86, 193/86 ja 215/86, Kok., EU:C:1988:199, 27 kohta).
60 Näin ollen on todettava päätetyn muodollisen tutkintamenettelyn uudelleen aloittamisesta, että kun komissio aloittaa uudelleen tällaisen menettelyn päättämisestä tehdyn päätöksen kumoamisen johdosta, se on oikeudellisesti erilaisessa tilanteessa kuin missä se oli tehtäessä riidanalaista päätöstä, joka ei perustunut vuoden 2002 päätöksen puuttumiseen.
61 Näin ollen komissio ei voi perustellusti vedota kumoamistuomioon riidanalaisen päätöksen lainmukaisuuden tueksi, kun riidanalainen päätös on tehty ottaen huomioon vuoden 2002 päätös, joka on kumottu kyseisellä tuomiolla. Riidanalaista päätöstä ei myöskään voida näissä olosuhteissa katsoa – toisin kuin komissio väittää – kumoamistuomion ”ennakoinniksi”.
62 Lopuksi on todettava, että muodollisen tutkintamenettelyn päättämisestä tehdyn päätöksen kumoaminen on katsottava tämän päätöksen peruuttamisen tai takaisin vetämisen puuttuessa kyseisen menettelyn uudelleen aloittamisen kannalta välttämättömäksi muodolliseksi ennakkoedellytykseksi. Muodollisen tutkintamenettelyn osapuolet olisivat muuten epävarmassa tilanteessa uudelleen aloittamista koskevan päätöksen luonteen osalta, mikä olisi yhteensopimatonta oikeusvarmuuden lisäämisen tarpeen – joka on yksi asetuksen N:o 659/1999 antamisen syistä (ks. edellä 51 kohta) – kanssa.
63 Edellä esitetyn perusteella on katsottava, että komissiolla ei ollut oikeutta tehdä riidanalaista päätöstä ennen vuoden 2002 päätöksen kumoamista. Näin ollen kantajan esittämä ensimmäinen kanneperuste on perusteltu.
64 Koska ensimmäinen kanneperuste hyväksytään, riidanalainen päätös on kumottava ilman, että olisi tarpeen tutkia muita kantajan vaatimuksiensa tueksi esittämiä kanneperusteita, väitteitä ja perusteluja.
65 Unionin yleisen tuomioistuimen työjärjestyksen 134 artiklan 1 kohdan mukaan asianosainen, joka häviää asian, velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut, jos vastapuoli on sitä vaatinut. Koska komissio on hävinnyt asian, ne velvoitetaan korvaamaan kumoamisvaatimukseen liittyvät oikeudenkäyntikulut, mukaan lukien muutoksenhakumenettelystä unionin tuomioistuimessa aiheutuneet oikeudenkäyntikulut, kantajan vaatimusten mukaisesti.
66 UPS vastaa omista oikeudenkäyntikuluistaan työjärjestyksen 138 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
1) EY 88 artiklan 2 kohdassa määrätyn menettelyn aloittamisesta Saksan liittotasavallan Deutsche Post AG:n hyväksi myöntämän valtiontuen osalta (valtiontuki C 36/07 (ex NN 25/07)) 12.9.2001 tehty komission päätös kumotaan siltä osin kuin sillä on aloitettu kyseisiä julkisia toimenpiteitä koskeva muodollinen tutkintamenettely lukuun ottamatta Deutsche Bundespost Postdienstille ja Deutsche Postille myönnettyjä valtiontakauksia.
2) Euroopan komissio vastaa omista oikeudenkäyntikuluistaan, ja se velvoitetaan korvaamaan Deutsche Postille aiheutuneet kumoamisvaatimukseen liittyvät oikeudenkäyntikulut mukaan lukien unionin tuomioistuimessa käydystä muutoksenhakumenettelystä aiheutuneet oikeudenkäyntikulut.
3) UPS Europe NV/SA ja UPS Deutschland Inc. & Co. OHG vastaavat omista oikeudenkäyntikuluistaan.
Julistettiin Luxemburgissa 18. päivänä syyskuuta 2015.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


Oikeus.fi / Tuomioistuimet / Hovioikeudet / Vaasan hovioikeus
Etusivu » Yhteystiedot » Vaasan hovioikeus » Hovioikeuden ratkaisut » VaaHO:2015:14
VaaHO:2015:14
Törkeä metsästysrikos
Todistelun toisintaminen
Diaarinumero: R 15/307
Antopäivä: 20.11.2015
Ratkaisunumero: 150019
Vastaajat olivat osallistuessaan metsästykseen tappaneet kolme eläintä, jotka olivat heidän mielestään rauhoittamattomia ja vahinkoeläiminä pidettäviä koirasusia. Kysymys siitä, olivatko tapetut eläimet rikoslain tarkoittamia susia, joiden metsästämiseen olisi tarvittu viranomaisten lupa ja olivatko metsästäjät syyllistyneet törkeään metsästysrikokseen. Kysymys myös todistelun toisintamisesta hovioikeudessa.
A, B, C, D, E, F, G, H, I, J, K ja L
Vastapuoli ja vastavalittaja
Keski-Pohjanmaan käräjäoikeuden tuomio 15.1.2015 nro 101900
Pääpiirteittäin selostus ratkaisusta perusteluineen
1. Törkeä metsästysrikos
Rikoslaki 48a luku 1 a §
Metsästyslaki 32 § ja 37 §
Rikoslaki 5 luku 3 §
18.01.2013 - 20.01.2013 Perho
Vastaajat ovat yhdessä tahallaan oikeudettomasti metsästäneet susia vastoin metsästyslain riistaeläimen rauhoitusta koskevaa säännöstä.
Kaikki vastaajat ovat 19.1.2013 osallistuneet metsästykseen joko etsimällä, kiertämällä, väijymällä, hätyyttämällä tai jäljittämällä susia pyyntitarkoituksessa tai tappamalla tai ottamalla sudet haltuun niiden kaatamisen jälkeen.
Metsästyksestä vastaajat ovat 18.1.2013 sopineet siten, että susien ampuminen tapahtuu seuraavana päivänä. Noin seitsemän kilometrin pituinen hajustettu lippusiima on vedetty 18.1.2013 tarkoituksin pitää aikaisemmin jälkien perusteella havaittu vähintään neljän suden lauma metsästysalueella seuraavana päivänä tapahtuvaa susien kaatamista varten,
Vastaajista osa on 19.1.2013 saapunut neuvotteluun, jossa on sovittu muun muassa metsästäjien sijoittumisesta maastoon ja VHF-radiopuhelimissa käytettävästä radiokanavasta. Vastaajilla on ollut käytettävissään radiopuhelimia yhteydenpitoa varten.
Vastaajista osa on passimiehinä saartanut metsästysalueen ja kaksi miestä on hiihtämällä ajanut sudet liikkeelle kohti passimiehiä. Metsästys on tapahtunut järjestäytyneenä seurue-metsästyksenä, jossa jokaisella vastaajalla on ollut määrätty tehtävä.
J on ampunut yhden suden ja B tai K on ampunut toisen suden. Kolmannen suden on ampunut eräs seurueeseen kuulunut, mutta sittemmin kuollut henkilö. Ainakin yksi susi on päässyt pakenemaan saarretulta metsästysalueelta.
J on vienyt kotinsa pakastimeen yhden suden ja kaksi muuta sutta on sittemmin kuollut henkilö yrittänyt hävittää polttamalla omalla tilallaan.
Kolmen suden kaatamiseen 19.1.2013 johtaneessa susijahdissa mukana olleet vastaajat ovat edellä kuvatun lisäksi osallistuneet metsästykseen ainakin seuraavalla tavalla.
A on hiihtämällä maastossa ajanut susia kohti passimiehiä. A on myös toiminut susijahtiin osallistuneiden halsualaisten metsästäjien tosiasiallisena johtajana.
B on toiminut passimiehenä aseenaan kivääri.
C on toiminut passimiehenä aseenaan haulikko. Lisäksi C on osallistunut suden metsästykseen 18.1.2013 vetämällä lippusiimaa susien oletetun sijaintialueen ympärille yhdessä G:n kanssa. Tällöin C on pyyntitarkoituksessa etsinyt ja kiertänyt susia.
D on toiminut passimiehenä aseenaan kivääri.
E on toiminut passimiehenä aseenaan haulikko.
F on toiminut passimiehenä aseenaan haulikko, jolla on ampunut yhtä sutta kohti kuitenkaan siihen osumatta.
G on hiihtämällä maastossa ajanut susia kohti passimiehiä haulikko aseenaan. Lisäksi G on osallistuntu suden metsästykseen 18.1.2013 vetämällä lippusiimaa susien oletetun sijaintialueen ympärille yhdessä C:n kanssa. Tällöin G on pyyntitarkoituksessa etsinyt ja kiertänyt susia.
H on toiminut hiihtävänä passimiehenä haulikko aseenaan ja hänen tehtävänään on ollut vahtia, etteivät sudet pääsisi poistumaan metsästysalueelta.
I on toiminut passimiehenä aseenaan yhdistelmäase.
J on toiminut passimiehenä aseenaan kivääri.
K on toiminut passimiehenä aseenaan kivääri.
L on toiminut passimiehenä kivääri aseenaan ja lisäksi susijahtiin osallistuneiden perholaisten metsästäjien tosiasiallisena johtajana.
Metsästysrikoksessa on tapettu kolme sutta ja rikos on myös kokonaisuutena arvostellen törkeä ottaen huomioon muun ohella metsästykseen osallistuneiden henkilöiden suuri lukumäärä, ammuttujen susien lukumäärä sekä metsästyksen toteuttamistavasta ilmenevä suunnitelmallisuus.
Vastaajien edellä kuvattu menettely on ollut tahallista tai tapahtunut törkeästä tuottamuksesta.
Vaihtoehtoinen syyte: metsästysrikos (rikoslaki 48a luku 1 § 2 mom.)
Rikoksentekovälineen menettäminen
Metsästyskielto
Käräjäoikeuden tuomion perustelut
Laillisuusperiaatteen soveltamisesta yleensä
Rikosoikeudellisen tulkinnan raja
Rikoslain 3 luvun 1 §:n 1 momentin mukaan rikokseen syylliseksi saa katsoa vain sellaisen teon perusteella, joka tekohetkellä on laissa nimenomaan säädetty rangaistavaksi. Tämä laillisuusperiaate ilmenee myös perustuslain 8 §:ssä ja Euroopan Ihmisoikeussopimuksen 7 artiklassa.
Rikoslain 3 luvun 1 §:n esitöiden mukaan rikosoikeudellinen laillisuusperiaate tarkoittaa muun muassa sitä, ettei tuomioistuin rangaistussäännöstä soveltaessaan saa mennä lain kirjaimen ulkopuolelle eikä täydentää tai korjata lakia analogiapäätelmään turvautumalla. Tuomioistuin ei saa poiketa lakitekstin yleiskielen mukaisesta tai juridis-teknisestä merkityksestä. Lainsäätäjän käyttämät käsitteet, niin kuin myös konkreettisen tapauksen ja abstraktin oikeusnormin vastaavuuden toteaminen edellyttävät soveltamistilanteessa lainkäyttäjän tulkintaa. Laillisuusperiaatteen tavoitteena on taata oikeusturvan ja ennakoitavan laintulkinnan toteutuminen (HE 44/2006 ).
Vastaajat ovat kiistäneet syytteet ja niihin perustuvat muut vaatimukset perusteettomina vetoamalla siihen, että syytteessä tarkoitetut tapetut eläimet eivät ole olleet rikoslain 48 A luvun 1a §:n tarkoittamia susia, vaan suden ja koiran risteymiä ja katsoneet, että laillisuusperiaate estää syytteessä kuvatusta teosta rangaistuksen ja seuraamuksen tuomitsemisen, koska risteymää ei voi vastaajien vahingoksi analogisesti tulkita laissa tarkoitetuksi sudeksi.
Oikeuskäytännössä on katsottu käsitteiden tulkinnan olevan välttämätöntä ja oikeutettua myös yksittäisiä rikostunnusmerkistöjä sovellettaessa edellyttäen, että tulos on sopusoinnussa tunnusmerkistöstä ilmenevän rangaistusuhalla tavoitellun suojan tarkoituksen kanssa ja että lopputulos on kohtuudella tekijän ennakoitavissa (esim. KKO 2013:55, KKO 2013:12, KKO 2004:46 ja KKO 2012:11). Myös Euroopan Ihmisoikeustuomioistuin on ratkaisukäytännössään tuonut esiin säännösten tulkinnan välttämättömyyden, asettanut hyväksyttävälle tulkinnalle samansisältöisen tekohetkisen ennakoitavuuden vaatimuksen ja edellyttänyt, että lopputulos on yhteneväinen kulloinkin kyseessä olevan rikoksen ydinolemuksen kanssa (ks. KKO 2014:7).
Oikeuskäytännössä (KKO 2004:46 ) on rikossäännöstä tulkittu teleologisesti myös niin, että on ylitetty yleiskielellisen ja juridis -teknisen merkityssisällön rajat. Kyseisessä ratkaisussa verorikkomuksen tunnusmerkistön maksukyvyttömyyskäsitettä tulkittiin siten, ettei se enää vastannut insolvenssioikeudessa ja velallisen rikoksissa käytettyä käsitteen merkityssisältöä.
Rangaistussäännöksellä tavoiteltava suoja
Euroopan yhteisön luontodirektiivin (ETY 92/43) mukaan susi on luokiteltu suojeltavaksi eläinlajiksi. Luontodirektiivin 12 artiklan mukaan liitteessä IV a olevia eläinlajeja koskee tiukka suojelujärjestelmä niiden luontaisella levinneisyysalueella. Susi sisältyy liitteestä IV a ilmenevään luetteloon tiukasti suojeltavista eläinlajeista. Direktiivi velvoittaa jäsenvaltioita kieltämään muun muassa näitä lajeja koskeva tahallinen pyydystäminen tai tappaminen luonnossa sekä näiden lajien tahallinen häiritseminen erityisesti niiden lisääntymis-, jälkeläisenhoito- talvehtimis- ja muuttoaikana.
Direktiivin 16 artiklassa säädetään poikkeuksesta 12 artiklan mukaiseen tiukkaan suojeluun. Poikkeaminen on mahdollista, jollei muuta tyydyttävää ratkaisua ole ja jollei poikkeus haittaa kyseisten lajien kantojen suotuisan suojelun tason säilyttämistä niiden luontaisella levinneisyysalueella. Tämän lisäksi edellytetään esimerkiksi tarvetta erityisen merkittävien vahinkojen ehkäisemiseen tai turvallisuusperustetta. Toisaalta poiketa voidaan myös ilman vahinkojen ehkäisemistarvetta tai muuta yksilöityä perustetta, mutta vain tarkoin valvotuissa olosuhteissa valikoiden ja rajoitetusti tiettyjen yksilöiden ottamiseksi.
Direktiivin 12 ja 16 artikla on nyttemmin saatettu kansallisesti voimaan. Susi on metsästyslain 5 §:n mukaan riistaeläin ja 1.3.2011 voimaan tulleen 37 §:n 3 momentin mukaan aina rauhoitettu. Suomen riistakeskus voi metsästyslain 41 a §:ssä säädetyin edellytyksin myöntää poikkeuksen suden rauhoituksesta.
Metsästyslakiin on otettu koiraa ja sutta koskevia säännöksiä, mutta niiden välisistä risteymistä siinä ei ole säännöksiä. Metsästyslain säätämiseen johtaneessa hallituksen esityksessä ( He 237/2010 ) ei ole käsitelty suden ja koiran risteymiä.
Suomen susikannan hoidosta ja säilyttämisestä vastaava maa- ja metsätalousministeriö on 19.12.2005 vahvistanut Suomen susikannan hoitosuunnitelman, jonka kohdassa 7.11 käsitellään suden ja koiran risteymiä ja vahvistetaan tavoiteltava toimenpide: Suomen susikanta pidetään geneettisesti puhtaana. Suden ja koiran risteymät sekä susien kanssa laumaantuneet koirat poistetaan luonnosta. Erikseen selvitetään, onko koirien ja susien risteymien pitoa ja maahantuontia rajoitettava tai asetettava luvanvaraiseksi ja tulisiko perustaa mikrosirumerkintään perustuva rekisteri tällaisten eläinten pitoa varten.
Villieläimistön ja - kasvuston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskeva sopimus (CITES ) on tullut Suomessa voimaan 8.8.1976. CITES-sopimus on yksi maailman laajimmista ympäristönsuojelusopimuksista. Se on nyttemmin toimeenpantu Euroopan yhteisön maissa CITES- lainsäädännöllä, joka on Suomessa tullut voimaan 1.3.1997 (Neuvoston asetus (EY) N:o 338/97). CITES- lainsäädännössä susi kuuluu suojeltaviin lajeihin. CITES-sopimuksen risteymiä koskevan määritelmän mukaan esimerkiksi koiran ja suden risteymän (F 1) takaisinristeytyessa koiran kanssa vasta viidettä sukupolvea (F 5) pidetään koirana. Ensimmäisestä neljänteen sukupolveen (F1-4) risteymää pidetään suden uhanalaisuutta vaarantavana ja sen maahantuontiin EU:n ulkopuolelta vaaditaan tuontilupa ja EU:sta tuotaessa lähtömaan viranomaisen antama todistus. Lisäksi sukupolveen F 1-4 kuuluvan suden ja koiran risteymän maahantuonti edellyttää Suomen riistakeskuksen luvan.
Käräjäoikeuden johtopäätös
Rikoslain 48 A luvun 1a §:n suojeluobjekti on suomalaisessa luonnossa villinä elävä susi. Siten suden ja koiran risteymä voidaan rikosoikeudellisesti tulkita sudeksi, mikäli risteymä elää sudenkaltaisena villinä suomalaisessa luonnossa eikä se enää perimältään vaaranna suomalaisen villin susikannan geneettistä puhtautta ja mikäli sanotussa lainkohdassa tarkoitetulle tekijälle (metsästäjä) on luonnollisissa metsästysolosuhteissa kohtuudella ennakoitavissa eläimen rinnastaminen metsästyslain nojalla rauhoitetuksi sudeksi.
Tapettujen eläinten lajimäärityksestä
Syytteen lähtökohtana on se, että eläinten määrittäminen rikoslain 48 A luvun 1a §:n tarkoittamiksi susiksi voidaan luotettavasti tehdä pelkästään DNA-tutkimuksen perusteella. Oulun yliopiston biologian laitoksen lausunnon 25.2.2013 (kirjallinen todiste 7) mukaan syytteessä tarkoitetut kolme tapettua eläintä kuuluvat genotyypiltään villiin suomalaiseen susikantaan todennäköisyyksillä 99,3 %, 98,6 % ja 97,3 % .
Vastaajat ovat vedonneet siihen, ettei DNA- tutkimus ole luotettava, koska siinä käytetty suomalaista susikantaa kuvaava verrokkiaineisto sisältää suden ja koiran risteymiä ja kun joka tapauksessa luotettava lajimääritys edellyttää geneettisen tutkimuksen lisäksi morfologista tutkimusta sekä selvitystä siitä, että eläin on luonnossa käyttäytynyt sudelle lajityypillisellä tavalla.
Johtopäätöksiä todistelun pohjalta
Suomalainen villi susikanta on vuonna 2013 ollut RKTL:n arvion mukaan noin 150 yksilöä, jota metsästäjät ovat yleisesti pitäneet liian pienenä arviona.
Suomalaisessa luonnossa elää villeinä suden ja koiran välisiä risteymiä, joiden osuutta koko susikannasta ei tarkalleen tiedetä, mutta tieteellisessä susitutkimuksessa yleisesti hyväksytyn näkemyksen mukaan määrä on erittäin pieni.
Susilaumassa lisääntyy ainoastaan niin sanottu alfa-pari (johtava uros ja naaras).
Suden ja koiran risteymän selviytyminen ja lisääntyminen luonnossa on heikkoa, koska luonnon valinta ei suosi koiran perimästä johtuvia ominaisuuksia.
Espanjassa ja Portugalissa on lokakuussa 2013 geneettisillä menetelmillä tutkittu 408 sutta, jolloin suden ja koiran risteymiksi tässä populaatiossa on todettu kahdeksan yksilöä ( 2 %).
Oulun yliopiston Biologian laitoksella on tutkittu vuosilta 1996 - 2009 peräisin olevat noin 300 susinäytettä geneettisin menetelmin, jolloin tutkituista näytteistä on löydetty kolme ensimmäisen tai toisen polven risteymää (Kuhmo, Juva, Parkano). Lajimääritys perustuu 17 geenimerkin tarkkuudella tehtävään DNA- tutkimukseen, jossa suden ja koiran takaisinristeymä voidaan luotettavasti todeta kolmanteen sukupolveen saakka, jossa koiran perimää on jäljellä 12,5 prosenttia risteymän koko perimästä.
Suden ja koiran risteymä lisääntyy luonnossa todennäköisimmin (matemaattinen todennäköisyys) suden kanssa, jolloin koiran perimän osuus puolittuu jokaisessa seuraavassa sukupolvessa.
Perhossa ( Suomenselän alueella) tehtiin vuosina 1993 ja 1994 havainto ja kahdesta susilaumasta, joissa oli mukana suden ja koiran risteymiä ja mahdollisesti susien kanssa laumaantuneita koiria. Vastaavia havaintoja kyseisellä alueella ei ole enää tehty vuosien 1995 ja 2000 välisenä aikana. Luonnossa elävien villien susien sukupolven väli on noin neljä vuotta.
Vavilovin Instituutin lausunnon mukaan syytteessä tarkoitetut tapetut eläimet eivät ole läheistä sukua Perhossa 1994 tapetuille risteymiksi oletetuille eläimille.
Käräjäoikeus pitää edellä lausutun pohjalta selvitettynä, että
-risteymien määrä suomalaisesta villistä susikannasta on vain muutamien prosenttien luokkaa
-on epätodennäköistä, että Perhossa vuosina 1993 ja 1994 havaitut risteymät ovat jääneet luontoon lisääntymään
Näin ollen on jo lähtökohtaisesti varsin epätodennäköistä, että yksikään syytteessä tarkoitetuista kolmesta tapetusta eläimestä on ollut suden ja koiran risteymä.
Suden lajimäärityksestä
DNA- tutkimusta pidetään nykyisin tieteellisessä susitutkimuksessa viime kädessä ratkaisevana suden lajimäärityksessä. Morfologinen tutkimus on susitutkimuksessa menettänyt lajinmäärityksessä sillä aikaisemmin ollutta asemaa ja on nykyisin tutkimusmenetelmänä lähinnä alustava ja suuntaa antava.
Viime vuosikymmeninä suden lajikäyttäytymisessä on tapahtunut muutoksia: sudet liikkuvat nykyisin yhä useammin ihmisasutuksen liepeillä. Susien käyttäytymisessä tapahtuneen muutoksen katsotaan susitutkimuksessa johtuvan lähinnä susien tottumisesta ihmiseen (domestikoituminen).
Näin ollen käräjäoikeus pitää selvitettynä, että DNA- tutkimus on suden lajimäärityksessä ratkaiseva tutkimusmenetelmä verrattuna morfologiseen tutkimukseen ja suden lajikäyttäytymiseen perustuvaan arvioon.
Syytteessä tarkoitettujen tapettujen eläinten laji
Oulun yliopiston Biologian laitoksen lausunnosta 25.2.2013 ilmenee, että syytteessä tarkoitetut kolme tapettua eläintä kuuluvat genotyypiltään villiin suomalaiseen susikantaan todennäköisyyksillä 99, 3 %, 98,6 % ja 97,3 %.
Lausunnon mukaan tutkitut susinäytteet kuuluvat lähisukulaisille yksilöille. Näytteen 14 susi on todennäköisesti toinen kahden muun tutkitun suden (näytteet 8 ja 13) vanhemmista.
DNA-tutkimus on tehty 17 geenimerkin tarkkuudella ja vertaamalla saatua tulosta samalla tarkkuudella tutkittuun noin 400 suden verrokkiaineistoon.
DNA-tutkimuksessa, joka tehdään 17 geenimerkin tarkkuudella voidaan suden ja koiran perimä erottaa takaisinristeymissä varmuudella kolmanteen sukupolveen saakka, jossa risteymän perimässä on jäljellä koiran perimää 12,5 prosenttia.
Suomalaisessa villissä susikannassa esiintyy vähäisessä määrin risteymiä, joten on myös mahdollista, joskin varsin epätodennäköistä, että DNA-tutkimuksessa käytettyyn verrokkiaineistoon on joutunut sellaisia risteymiä, joiden perimästä korkeintaan 12,5 prosenttia on koiran perimää.
Näin ollen käräjäoikeus katsoo, ettei asiassa voi täydellä varmuudella sulkea pois sitä mahdollisuutta, että tapetut eläimet ovat olleet sellaisia suden ja koiran risteymiä, joiden perimästä on koiran perimää korkeintaan 12,5 prosenttia.
Laillisuusperiaatteen soveltaminen käsiteltävässä asiassa
Käräjäoikeus on edellä laillisuusperiaatteesta lausuessaan päätynyt siihen, että koiran ja suden risteymä voidaan tulkita rikoslain 48 A luvun 1a §:n tarkoittamaksi sudeksi, jos risteymä elää villinä suomalaisessa luonnossa eikä enää perimältään vaaranna suomalaisen villin susikannan geneettistä puhtautta.
Suden ja suden ja koiran kolmannen polven risteymän lisääntyessä koiran perimän osuus puolittuu ja on neljännessä polvessa enää 6,25 prosenttia, joten se ei enää ole vaara suomalaisen susikannan (150 - 200 yksilöä) perimän puhtaudelle.
Suden ja koiran kolmannen polven risteymän lisääntyminen ensimmäisen tai toisen polven takaisinristeymän kanssa tuottaa risteymän, jonka perimästä on enemmän kuin 12,5 prosenttia koiran perimää. Tällainen lisääntyminen on kuitenkin luonnossa niin epätodennäköistä (vain alfa-pari lisääntyy), ettei sitä voi pitää koko suomalaisen susikannan geneettistä puhtautta vaarantavana.
Villinä luonnossa elävä suden ja koiran kolmannen polven risteymä on laumaantunut ja kyennyt lisääntymään suden kanssa vähintään kahdessa sukupolvessa. Tällainen risteymä on välttämättä ulkoasultaan ja käyttäytymiseltään siinä määrin sudenkaltainen, ettei sen rikosoikeudellinen tulkitseminen sudeksi ole rikoslain 48 A luvun 1 a§:n tarkoittaman tekijän kannalta yllättävää tai kohtuutonta.
Näin ollen käräjäoikeus katsoo DNA- lausunnon 25.2.2013 perusteella selvitetyksi, että syytteessä tarkoitetut tapetut eläimet ovat olleet rikoslain 48 A luvun 1a§:n tarkoittamia susia.
Syyksilukeminen perusteineen
Tekoaika 18.-19.1.2013
Tapetut eläimet ovat olleet käräjäoikeuden edellä lausumilla perusteilla rikoslain 48 A luvun 1a §:ssä tarkoitettuja susia.
Käräjäoikeus katsoo vastaajien A-L:n tunnustusten, todistaja X:n kertomuksen ja kirjallisista todisteista ilmenevän selvityksen perusteella, että sanotut vastaajat ovat kukin kohdaltaan menetelleet syytteessä kuvatulla tavalla ja näin yhdessä rikoskumppaneina syyllistyneet kukin siihen rikokseen, josta heille on rangaistusta vaadittu.
Teko on aloitettu 18.1.2013 C:n ja G:n vedettyä lippusiiman susilauman ympärille ja vastaajien sovittua susien kaatamisesta seuraavana päivänä.
On selvää, että syytteessä kuvatulla tavalla järjestetty suden metsästys on ollut tekona tahallinen.
Metsästysrikoksessa on tapettu suunnitelmallisesti kolme sutta. Näin ollen ja kun metsästykseen osallistunut useita tekijöitä, rikos on myös kokonaisuutena arvostellen törkeä.
Rangaistuksen määrääminen ja mittaaminen
Rikoslain 48 A luvun 1 a§:n mukaan törkeästä metsästysrikoksesta on tuomittava vankeuteen vähintään neljäksi kuukaudeksi ja enintään neljäksi vuodeksi.
Rikoslain 6 luvun 4 §:n mukaan rangaistus on mitattava niin, että se on oikeudenmukaisessa suhteessa rikoksen vahingollisuuteen ja vaarallisuuteen, teon vaikuttimiin sekä rikoksesta ilmenevään muuhun tekijän syyllisyyteen.
Törkeästä metsästysrikoksesta ei ole olemassa vakiintunutta rangaistuskäytäntöä. Käräjäoikeuden käsityksen mukaan niin sanottu tyyppirangaistus törkeästä metsästysrikoksesta on kahdeksan kuukauden ja vuoden välillä vankeutta.
Tässä tapauksessa metsästys on kohdistettu ainakin neljän suden muodostamaan laumaan, josta on tapettu kolme sutta. Tuomittavan rangaistuksen tulee siten olla tyyppirangaistusta ankarampi.
Ainakin osa vastaajista on ryhtynyt susien metsästykseen, koska he ovat pitäneet viranomaisten viime vuosina Suomessa harjoittamaa susipolitiikkaa virheellisenä. Perhon riistanhoitoyhdistyksen alueella ei ole kuitenkaan viime vuosina haettu poikkeuslupia suden pyyntiin. Asiassa ei ole ilmennyt, että pyynnin kohteena ollut susilauma olisi aiheuttanut merkittävää vahinkoa luonnonvaraiselle eläimistölle kuten alueen peura- ja hirvikannalle tai aiheuttanut omaisuudelle tai yleiselle turvallisuudelle erityistä vahinkoa tai vaaraa. Näin ollen rangaistuksen mittaamisessa ei tule sovellettavaksi rikoslain 6 luvun 6 §:n tai 8 §: n tarkoittamia lieventämisperusteita.
Syyttäjä on vaatinut A:lle ja L:lle ankarampaa rangaistusta kuin muille vastaajille, koska nämä ovat toimineet jahdissa muiden johtajina.
A on oikeudenkäynnissä kuulusteltuna kertonut, ettei jahdissa kukaan ollut toiminut johtajana. Kaikki jahtiin osallistuneet ovat kokeneita metsästäjiä, joten järjestäytyminen jahtiin oli tapahtunut yhteisen näkemyksen mukaan.
L on oikeudenkäynnissä kieltäytynyt henkilökohtaisesta kuulemisesta. L on esitutkintapöytäkirjasta ilmenevällä tavalla ollut tietoinen oikeuksistaan esitutkinnassa, jossa hänellä on ollut lainoppinut avustaja. Syyttäjän on sallittu lukea L:n esitutkinnassa antama kertomus. L ei ole esitutkinnassa kertonut toimineensa metsästyksen johtajana.
Näin ollen ja kun pelkästään televalvontatietojen perusteella ei voi päätellä A:n ja L:n toimineen metsästyksen johtajina käräjäoikeus katsoo jääneen näyttämättä, että A:n ja L:n kohdalta rangaistus olisi korostuneen syyllisyyden vuoksi mitattava ankarammaksi kuin muiden rikokseen osallisten.
C ja G ovat 18.1.2013 aloittaneet metsästyksen vetämällä lippusiiman susilauman ympärille. Muut vastaajat ovat suurin osa samana päivänä ja kaikki viimeistään seuraavana saaneet tietää lippusiimaan saaduista susista, jolloin kaikkien vastaajien kesken on sovittu jahdin toteuttamisesta. Näin ollen käräjäoikeus pitää kaikkien vastaajien syyllisyyttä syyksi luettuun rikokseen samanasteisena.
Käräjäoikeus päätyy siihen, että oikeudenmukaisena rangaistuksena syyksi luetusta törkeästä metsästysrikoksesta on vuosi ja kaksi kuukautta vankeutta.
Enintään kahden vuoden vankeusrangaistus voidaan rikoslain 6 luvun 9 §:n 1 momentin mukaan määrätä ehdolliseksi, jollei rikoksen vakavuus, rikoksesta ilmenevä tekijän syyllisyys tai tekijän aikaisempi rikollisuus edellytä ehdottomaan vankeuteen tuomitsemista. Asiassa ei ole kenenkään vastaajan kohdalla estettä määrätä tuomittua vankeusrangaistusta ehdollisena.
Ehdollinen vankeusrangaistus on tässä tapauksessa yksinään riittävä rangaistus.
Rikoslain 10 luvun 4 §:n 1 momentin 1 kohdasta ilmenee, että valtiolle on tuomittava rikoksen tekemisessä käytetty ampuma-ase. Saman pykälän 2 momentin mukaan menetetyksi voidaan tuomita myös esine tai omaisuus, jota on käytetty tahallisen rikoksen tekemisessä. Pykälän 3 momentin mukaan menetetyksi tuomitsemisen tarpeellisuutta harkittaessa on erityisesti kiinnitettävä huomiota uusien rikosten ehkäisemiseen.
Käräjäoikeus hyväksyy syyttäjän menettämisseuraamusvaatimukset sikäli kun niissä on kysymys suden metsästyksessä rikoksentekovälineenä käytetyistä ampuma-aseista lisälaitteineen ja lippusiimasta. Menettämisseuraamusta ei voi pitää kenenkään vastaajan kohdalta kohtuuttomana.
Rikoslain 48 A luvun 6 §:n mukaan törkeästä metsästysrikoksesta tuomittava on samalla määrättävä metsästyskieltoon vähintään kolmeksi ja enintään kymmeneksi vuodeksi. Metsästyskieltoon määrättävä on samalla velvoitettava luovuttamaan metsästyskorttinsa riistanhoitoyhdistykselle.
Vastaajat A-L ovat kaikki aktiivisesti metsästystä laillisessa järjestyksessä harrastavia. Näin ollen metsästyskiellon kestolla on heille tavanomaista tuntuvampi merkitys.
Käräjäoikeus pitää tässä tapauksessa kohtuullisena määrätä metsästyskiellon kestoksi kunkin vastaajan kohdalta neljä vuotta.
Tuomiolauselmat
Vastaaja A
Syyksi luettu rikos
18.01.2013-19.01.2013
Rikoslaki 48a luku 1a §
Metsästyslaki 5 luku 37 § 3
1 vuosi 2 kuukautta vankeutta
Koeaika päättyy 15.1.2017
Ehdollinen rangaistus voidaan määrätä pantavaksi täytäntöön, jos tuomittu
tekee koeaikana rikoksen, josta hänet tuomitaan ehdottomaan vankeuteen ja
josta syyte on nostettu vuoden kuluessa koeajan päättymisestä.
A määrätään metsästyskieltoon. Metsästyskielto päättyy
Metsästyskortti on luovutettava riistanhoitoyhdistykselle.
Metsästyskielto on voimassa muutoksenhausta huolimatta.
Rikoslaki 48a luku 6 §
Vastaaja B
18.01.2013 – 19.01.2013
Kivääri tuomitaan valtiolle menetetyksi.
Takavarikko määrätään pidettäväksi voimassa,
kunnes menettämisseuraamus pannaan täytäntöön tai asiasta toisin päätetään.
Rikoslaki 10 luku 4 §
B määrätään metsästyskieltoon. Metsästyskielto päättyy
Vastaaja C – L (Tuomiolauselmat olennaisilta osin samansisältöisiä kuin A - B)
Asian ovat käräjäoikeudessa ratkaisseet käräjätuomari Erkki Seppä, käräjänotaari Nelli Karikko ja lautamiehet
Valitukset vaatimuksineen
A:n, B:n, I:n ja K:n valitus
A, B, I ja K ovat vaatineet, että syyte törkeästä metsästysrikoksesta hylätään ja heidät vapautetaan heille tuomituista rangaistuksista, menettämisseuraamuksista sekä korvausvelvollisuudesta Suomen valtiolle. He ovat vielä vaatineet, että heille määrätyt metsästyskiellot kumotaan.
C:n ja E:n valitus
C ja E ovat vaatineet, että syyte törkeästä metsästysrikoksesta hylätään ja heidät vapautetaan heille tuomituista rangaistuksista, menettämisseuraamuksista sekä korvausvelvollisuudesta Suomen valtiolle. He ovat vielä vaatineet, että heille määrätyt metsästyskiellot kumotaan. C on lisäksi vaatinut, että valtio velvoitetaan korvaamaan hänen oikeudenkäyntikulunsa omavastuuosuuden osalta käräjäoikeudesta - - - eurolla ja hovioikeudesta - - - eurolla, - - -.
D:n, G:n, H:n ja J:n valitus
D, G, H ja J ovat vaatineet, että syyte törkeästä metsästysrikoksesta hylätään ja heidät vapautetaan heille tuomituista rangaistuksista, menettämisseuraamuksista sekä korvausvelvollisuudesta Suomen valtiolle. He ovat vielä vaatineet, että heille määrätyt metsästyskiellot kumotaan. He ovat lisäksi vaatineet oikeudenkäyntikulujensa korvaamista. - - -
F:n ja L:n valitus
F ja L ovat vaatineet, että syyte törkeästä metsästysrikoksesta hylätään ja heidät vapautetaan heille tuomituista rangaistuksista, menettämisseuraamuksista sekä korvausvelvollisuudesta Suomen valtiolle. He ovat vielä vaatineet, että heille määrätyt metsästyskiellot kumotaan.
Valitusten perusteet
Metsästyksen kohde
Valittajat A-L eivät ole osallistuessaan syytteessä kuvattuun metsästykseen syyllistyneet rikokseen, sillä metsästyksen kohteena ei ole ollut rikoslain 48 a luvun 1 a §:n tarkoittamia susia, vaan suden ja koiran risteymiä eli niin sanottuja koirasusia (hybridejä). Valittajilla on alueelta aikaisemmin poistettujen koirasusien sekä tapahtumahetkellä alueella esiintyneen lauman käyttämisestä johtuen ollut perusteltu oletus siitä, että kyseiset eläimet ovat olleet sudelle ja muillekin luonnonvaraisille eläimille haitallisia koirasusia. Koirasudet ovat rauhoittamattomia vahinkoeläimiä. Maa- ja metsätalousministeriön 19.12.2005 vahvistamassa Suomen susikannan hoitosuunnitelmassa on annettu ohje siitä, että koirasudet tulee poistaa puhtaan susikannan säilyttämiseksi.
Suden määritelmä lainsäädännössä
Puhtaan suden ja koirasuden välistä määrittelyä ei ole lainsäädännössä tai viranomaismääräyksissä tehty. Käräjäoikeus on virheellisesti tulkinnallisesti laajentanut lain sutta koskevat säännökset koskemaan myös koirasusia.
Käräjäoikeuden tulkinta on niin Suomessa kuin muualla Euroopassa noudatettavan virallisen tulkintalinjan vastainen. Koirasudet erotetaan useissa kansainvälisissä sopimuksissa ja EU-sääntelyssä, kuten Villieläimistön ja -kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevassa yleissopimuksessa (CITES-sopimus), omaksi ryhmäksi. Luonnossa elävien koirasusien status oman ryhmänsä muodostavina vahingollisina eläiminä on määritelty myös Suomen susikannan hoitosuunnitelmassa.
Käräjäoikeus on tehnyt virheellisen johtopäätöksen siitä, että koiraeläintä, jossa on matemaattisesti 87,5 prosenttia sutta ja 12,5 prosenttia koiraa on suojeltava sutena. Käräjäoikeus on päätellessään koirasusien lisääntyvän takaisinristeymällä jättänyt huomioon ottamatta Suomen susipopulaation luonteen ja susien käyttäytymisen.
Eläimen käytöksellä on annettava merkitystä eläinlajia määritettäessä. Käräjäoikeudessa ei ole esitetty näyttöä siitä, että syytteessä kuvatut eläimet olisivat eläneet sudenkaltaisina villeinä eläiminä suomalaisessa luonnossa. Käräjäoikeudelle ei ole myöskään esitetty mitään selvitystä siitä, miltä suden ja koiran kolmannen polven risteymä näyttää. Siten käräjäoikeuden johtopäätös siitä, että kolmannen sukupolven risteymä on välttämättä ulkoasultaan siinä määrin suden kaltainen, ettei sen rikosoikeudellinen tulkitseminen ole metsästäjän kannalta yllättävää tai kohtuutonta, on virheellinen.
Koirasusien keskeiset haitallisuusmomentit, susikannan geneettinen puhtaus ja koirasusien ihmisille, kotieläimille ja hyötyeläimille aiheuttamat vaarat on jätetty tuomiossa huomioon ottamatta.
Ammuttuja eläimiä ei näytettyjen tosiseikkojen perusteella ja ottaen huomioon erilaiset epävarmuustekijät voida valittajien vahingoksi katsoa olevan lain tarkoittamia susia.
DNA-tutkimuksen painoarvo ja luotettavuus
Oulun yliopiston Biologian laitoksen DNA-tutkimusta ei voida pitää luotettavana menetelmänä käytetyn testausmenetelmän rajallisen erottelukyvyn johdosta. Lisäksi laboratorion laadunvarmistusta ei ole arvioitu. Verrokkiaineistossa on koirasusia eikä verrokkiaineiston yksilöitä ole todettu ulkonäöltään ja rakenteeltaan susiksi.
Asiassa ei ole näytetty ammuttujen eläinten ulkonäön, kallon ja luuston rakenteen, karvan, kynsien ja niiden käyttäytymisen osoittavan, että ne ovat olleet susia.
Lainsäädäntö on epäselvä eikä se täytä perustuslain laillisuusperiaatteen vaatimusta. Käräjäoikeus on tulkinnassaan ylittänyt rikosoikeudellisten säännösten sallitut tulkinnan rajat.
Käräjäoikeus on tuominnut valittajat rangaistukseen sellaisen teon perusteella, jota ei ole ollut tekohetkellä laissa säädetty rangaistavaksi. Käräjäoikeuden tulkinta ei ole ollut syytettyjen näkökulmasta ennalta arvattava eikä lailla suojeltavan oikeushyvän kannalta tarkoituksenmukainen.
Syyttäjän vastaus valituksiin
Syyttäjä on vaatinut, että valitukset hylätään ja että valittajat velvoitetaan yhteisvastuullisesti korvaamaan valtiolle sen varoista maksettavat todistelukustannukset hovioikeudesta. Syyttäjä on vaihtoehtoisesti vaatinut valittajille rangaistusta metsästysrikoksesta - - -.
Käräjäoikeuden tuomio on oikea syyksilukemisen osalta. Syytteessä kuvattu metsästystapahtuma on riidaton.
Valittajien näkemys siitä, että metsästystilanteessa tavatun sudennäköisen koiraeläimen määritteleminen sudeksi olisi ennakoimatonta, on virheellinen. Virheellinen on myöskin valituksissa esitetty näkemys siitä, että käräjäoikeus olisi sutta rikosoikeudellisesti määritellessään ylittänyt sallitun laintulkinnan rajat. Syyksilukeminen voidaan perustaa myös vastaajan kannalta haitalliseen tulkintavaihtoehtoon, jos tämä tulkinta on ollut kohtuudella vastaajan ennakoitavissa teon hetkellä.
Käräjäoikeuden hyväksymässä suden määritelmässä on oikein otettu huomioon lain tarkoitus eli suden suojelu.
Kaikki eliölajit ovat enemmän tai vähemmän eri lajien keskinäisen sekoittumisen tulosta. Näin ollen ajatus siitä, että toisen lajin perimän kantaminen tekisi esimerkiksi sudesta toisen eläinlajin, on käytännön näkökulmasta poissuljettu. Metsissä susiksi määriteltävät eläimet voivat jossain määrin erota ominaisuuksiltaan toisistaan.
Metsästystapa osoittaa sen, että ammutut eläimet ovat eläneet sudenkaltaisina villeinä suomalaisessa luonnossa.
Syyttäjä on lisäksi vedonnut käräjäoikeuden tuomion muihin perusteluihin.
Syyttäjän vastavalitus perusteineen
Syyttäjä on vaatinut, että valittajille tuomittua rangaistusta korotetaan ja että heille tuomitaan ehdollisten vankeusrangaistusten ohella oheissakkoa. Syyttäjä on vielä vaatinut, että valittajille määrättyä metsästyskieltoa pidennetään.
Käräjäoikeuden tuomitsemaa ehdollista vankeusrangaistusta ei voida pitää yksinään riittävänä rangaistuksena.
Käräjäoikeuden määräämä metsästyskielto on liian lyhyt syyksiluetun rikoksen moitittavuuteen ja tekijöiden syyllisyyteen nähden. Metsästyskielto on ollut tekohetkellä vastaajille ennalta arvattavissa oleva oheisseuraamus. Sillä seikalla, että vastaajat ovat harrastaneet metsästystä innokkaasti, ei tule olla lieventävää merkitystä.
A:n, B:n, I:n ja K:n vastaus vastavalitukseen
A, B, I ja K ovat vaatineet, että vastavalitus hylätään. He ovat vedonneet valituksessaan esittämiinsä perusteisiin.
C:n ja E:n vastaus vastavalitukseen
C ja E ovat vaatineet, että vastavalitus hylätään.
Valittajat olivat käsittäneet toimineensa annetun ohjeistuksen mukaan, kun he olivat poistaneet koirasudet. Heidän syyllisyytensä on joka tapauksessa vähäinen.
Tuomittua rangaistusta on pidettävä ankarana ottaen huomioon, että heidän osalta kyse on joka tapauksessa ollut vain osallistumisesta jahtiin. Valittajilla ei ole taustallaan mitään moitittavaa metsästykseen liittyvää.
Myös metsästyskiellon pituudessa on otettava huomioon syyllisyyden vähäisyys. Määrätty metsästyskielto on joka tapauksessa vähintään riittävä.
D:n, G:n, H:n ja J:n vastaus vastavalitukseen
D, G, H ja J ovat vaatineet, että vastavalitus hylätään.
Käräjäoikeuden tuomio on riittävän ankara ilman oheissakkoakin. Asiassa on otettava huomioon, että tuomio tarkoittaa käytännössä metsästysharrastusmahdollisuuden menettämistä pitkäksi ajaksi.
Käräjäoikeus on arvioinut metsästyskiellon pituuden oikein teon kokonaisarvioinnin perusteella.
F:n ja L:n vastaus vastavalitukseen
F ja L ovat vaatineet, että vastavalitus hylätään. He ovat vedonneet valituksessaan esitettyihin perusteisiin.
He ovat joka tapauksessa vastustaneet rangaistuksen korottamista ja metsästyskiellon pidentämistä koskevia vaatimuksia.
Asiassa on riidatonta, että valittajat ovat osallistuneet käräjäoikeudessa tuomiossa kerrotuin tavoin syytteen mukaiseen metsästystapahtumaan.
Valittajat ovat kiistäneet syytteet vetoamalla siihen, että syytteessä tarkoitetut tapetut eläimet eivät ole olleet rikoslain 48 a luvun 1 a §:n 5 kohdan tarkoittamia susia, vaan koirasusia. Valittajien mukaan metsästyslain säännökset suden rauhoittamisesta koskevat vain puhdasrotuisia susia mutta ei koirasusia, joiden poistaminen vahinkoeläiminä on sallittu. Näin ollen hovioikeudessa on ensinnäkin kyse siitä, onko säännösten tarkoituksena valituksissa väitetyllä tavalla suojata susikannan geneettistä puhtautta ja koskevatko suojelu- ja rangaistussäännökset ainoastaan rotupuhdasta sutta.
Valittajat ovat edelleen katsoneet, ettei DNA-tutkimus ole riittävä suden lajinmäärityksessä ja että eläinten käyttäytyminen ja ulkonäkö on otettava huomioon lajinmäärityksen yhteydessä. Valittajat ovat lisäksi kyseenalaistaneet asiassa tehdyn DNA-tutkimuksen laadunvarmistuksen sekä verrokkiaineiston luotettavuuden. Hovioikeudessa on näin ollen toiseksi kyse DNA-tutkimuksen riittävyydestä suden lajinmäärityksessä sekä asiassa tehdyn DNA-tutkimuksen luotettavuudesta.
Suden määritelmä
Oikeus poistaa syytteessä tarkoitetut tapetut eläimet
Susi on luokiteltu erittäin uhanalaisten lajien joukkoon ja on luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta annetun Neuvoston direktiivin 92/43/ETY (luontodirektiivi) mukaan erityisesti suojeltava eläinlaji. Luontodirektiivin mukainen lajien suojelu perustuu klassisiin pyynnin ja häirinnän kieltoihin. Sen ensisijaisena tavoitteena on edistää luonnon monimuotoisuuden säilyttämistä.
Yhteisöjen tuomioistuin on ratkaisussaan C-342/05 komissio v. Suomi todennut, että susi on Suomessa erittäin uhanalainen laji ja sen suojeleminen edellyttää erityisiä suojelutoimia. Tämä on otettava huomioon direktiivin täytäntöönpanoa koskevan lainsäädännön tulkinnassa.
Direktiivi on suden osalta pantu Suomessa täytäntöön määrittelemällä se metsästyslain 5 §:n 1 momentin 1 kohdassa riistaeläimeksi, jonka metsästystä on voimakkaasti rajoitettu siihen kohdistuvan suojeluvelvoitteen vuoksi. Saman lain 37 §:n 3 momentin mukaan susi on aina rauhoitettu. Rikoslain 48 a luvun 1 a §:n 5 kohdan mukaan se, joka tappaa suden, on tuomittava törkeästä metsästysrikoksesta, jos rikos on myös kokonaisuutena arvostellen törkeä.
Hovioikeus toteaa, ettei lainsäädäntömme tunne koirasuden käsitettä. Metsästyslain 5 §:n 3 momentin säännöstä villiintyneestä kissasta ei voida puolustuksen esittämin tavoin soveltaa tähän asiaan. Kysymys on kissaa koskevasta erityissäännöksestä, jota on tulkittava suppeasti.
Nykyään voimassa olevassa metsästyslaissa ei enää jaeta riistaeläimiä vahinkoelämiin ja muihin riistaeläimiin. Lain esitöiden mukaan tällaista jakoa ei ole voitu pitää tarkoituksenmukaisena. Useat vahinkoeläimiksi luokitellut lajit ovat kokonaan tai osaksi rauhoitettuja ja niiden pyydystämisen tarkoituksena ei yleensä ole vahinkojen estäminen vaan muu metsästyksellinen mielenkiinto. (HE 300/1992 vp, s. 5)
Metsästyslaki koskee pääasiallisesti vain sen 5 §:n 1-2 kohdissa tarkoitettuja riistaeläimiä ja rauhoittamattomia eläimiä. Niihin kuulumattomat Suomessa luonnonvaraisina esiintyvät nisäkkäät ovat rauhoitettuja luonnonsuojelulain 38 §:n nojalla. Luonnonsuojelulain 39 §:n 1 momentin mukaan rauhoitettuihin eläinlajeihin kuuluvien yksilöiden tappaminen on kiellettyä.
Valittajat ovat vedonneet Suomen susikannan hoitosuunnitelmiin 2005 ja 2015 sekä kansalliseen vieraslajistrategiaan, joissa kehotetaan poistamaan koirasudet susien geneettisen puhtauden varmistamiseksi. He ovat katsoneet, että heillä on ollut näiden ohjeiden perusteella oikeus poistaa eläimet luonnosta. Hovioikeus toteaa, että näiden asiakirjojen tarkoituksena on antaa ohjeita viranomaisille. Asiakirjoissa on myös selkeästi todettu, että risteymien poisto tulee suorittaa viranomaisten antamalla luvalla. Täytäntöönpanoviranomaisten antamille ohjeille ei myöskään voida antaa suoraa vaikutusta sovellettaessa ja tulkittaessa lainsäädäntöä. Mainitut hallinnolliset asiakirjat eivät näin ollen puolla valittajien näkemystä susien ehdottomasta lajipuhtaudesta tai oikeudesta ilman viranomaisen lupaa poistaa koirasusiksi todetut eläimet luonnosta.
Hovioikeus toteaa, ettei valittajilla ole ollut oikeutta poistaa koirasusiksi väittämänsä eläimet vahinkoeläiminä. Asiassa on tämän vuoksi ensin ratkaistava, ovatko syytteessä tarkoitetut eläimet olleet metsästyslaissa tarkoitettuja susia, joiden tappaminen on rangaistava metsästysrikoksena tai ovatko ne olleet muita Suomessa luonnonvaraisina esiintyviä eläimiä, joiden tappamista arvioidaan luonnonsuojelulain rauhoitettuja eläimiä koskevia säännöksiä soveltaen.
DNA-tutkimus ja sen luotettavuus
Käräjäoikeus on tuomiossaan vastaanotetun henkilö- ja kirjallisen todistelun perusteella tehnyt johtopäätöksen, että tieteellisessä susitutkimuksessa yleisesti hyväksytyn näkemyksen mukaan luonnossa esiintyvien risteymien määrä on erittäin pieni ja näin ollen on varsin epätodennäköistä, että yksikään syytteessä tarkoitetuista kolmesta tapetusta eläimestä on ollut suden ja koiran risteymä. Perhossa on aikaisemmin 1990-luvulla esiintynyt risteymiksi oletettuja eläimiä, mutta ei ole tullut ilmi, että syytteessä tarkoitetut tapetut eläimet olisivat olleet läheistä sukua Perhossa vuonna 1994 risteymiksi oletetuille eläimille. Käräjäoikeus on kuitenkin tuomiossaan todennut, ettei asiassa voida täydellä varmuudella sulkea pois sitä mahdollisuutta, että tapetut eläimet ovat olleet suden ja koiran risteymiä. Käräjäoikeuden vastaanottamansa näytön perusteella tekemien johtopäätösten mukaan koiran perimän osuus on kuitenkin melko vähäinen.
Käräjäoikeuden edellä mainittuja johtopäätöksiä tukee se seikka, että Suomesta on tavattu ainoastaan muutama DNA-tutkimuksella varmistettu risteymätapaus. Useissa kansainvälisissä tutkimuksissa on osoitettu, että koira, susi ja koirasusi pystytään erottamaan toisistaan DNA-analyysimenetelmillä. Oulun yliopiston biologian laitoksen 25.2.2013 päivätyn lausunnon mukaan syytteessä tarkoitetut kolme tapettua eläintä ovat genotyypiltään kuuluneet villiin suomalaiseen susikantaan todennäköisyyksillä: 99,3 %, 98,6 % ja 97,3 % . Lausunnon mukaan tutkitut näytteet ovat kuuluneet läheistä sukua oleville yksilöille. Yksi eläimistä on todennäköisesti ollut toinen kahden muun tutkitun eläinten vanhemmista. Mainitut kaksi ovat siten olleet keskenään sisaruksia.
Oulun yliopiston DNA-tutkimuksessa on käytetty verrokkiaineistona noin 400 suomalaisesta villistä sudesta vuosina 1996-2011 kerättyä geenipankin näytettä. Syytteessä tarkoitettujen eläinten näytteet ovat esitetyn havainnekuvamallin mukaan geneettisesti verrokkiaineiston keskikohdassa. Suomessa on vuonna 2013 ollut Riista- ja Kalatalouden Tutkimuslaitoksen (RKTL) arvion mukaan noin 150 sutta, joskin muut käräjäoikeudessa kuullut todistajat ovat arvioineet määrää jonkin verran suuremmaksi. Verrokkiaineiston voidaan tällä perusteella todeta olevan kattava.
Turun yliopiston biologian laitoksen tekemässä Lounais-Suomen susien DNA-tutkimuksessa on käytetty verrokkiaineistona 23 Lounais-Suomessa 31.3.2013-31.3.2014 liikkuneesta sudesta kerättyä geeninäytettä. Hovioikeuden pääkäsittelyssä on esitetty, että tutkittujen susien geneettinen aineisto on tutkimuksessa määritetty eri yksilöiden ulostenäytteistä eristettävän DNA:n avulla. Lounais-Suomessa on kyseisenä ajankohtana liikkunut kolme susilaumaa. Valittajat eivät ole nimenneet henkilötodistelua tutkimukseen liittyen.
Asiakirjoista ilmenee, että Turun yliopiston tutkimus on keskeneräinen. Sen verrokkiaineisto on varsin suppea verrattuna Oulun yliopiston tekemän tutkimuksen aineistoon. Ottaen huomioon susien lisääntymisestä esitetty riidaton selvitys Lounais-Suomessa eri laumoissa elävät eläimet ovat todennäköisesti keskenään sukua. Hovioikeus toteaa, että Turun yliopiston tutkimuksen tulokset ovat sinänsä myös jossain määrin saman suuntaisia Oulun yliopiston tekemän, paljon kattavamman tutkimuksen kanssa. Hovioikeus katsoo, että esitetty uusi selvitys ei osoita, että Oulun yliopiston tutkimustulokset olisivat epäluotettavia.
Käräjäoikeus on tuomiossaan katsonut, että 17 geenimerkin tarkkuudella tehty DNA-tutkimus liitettynä 400 suden verrokkiaineistoon on riittävä suden lajinmäärityksen kannalta. Käräjäoikeus on toisaalta todennut, että suden ja koiran takaisinristeymä voidaan tehdyllä tutkimuksella varmuudella todeta kolmanteen sukupolveen saakka, jonka jälkeen varmuus vähenee, mutta tällöin koiran perimän osuus on enää vähäinen. Käräjäoikeuden johtopäätöstä tukee se, että verrokkiaineistoa on verrattu muiden maiden susien verrokkiaineistoon sekä suomalaiseen historiallisten susien verrokkiaineistoon ja tiedot ovat olleet saman suuntaisia. Valittajat eivät ole hovioikeudessa esittäneet sellaisia seikkoja, jotka horjuttaisivat tätä johtopäätöstä.
Valittajat ja ulkopuolisetkin henkilöt ovat kyseenalaistaneet Oulun yliopiston laboratorion laadunvarmistusta. Ottaen huomioon edellä olevat johtopäätökset DNA-tutkimuksen tuloksista ei esitetyllä selvityksellä rikostutkinnassa tai elintarviketurvallisuuden tutkimuksessa käytettävien laboratorioiden laadunvarmistusnormeista ole ratkaisevaa merkitystä tähän asiaan.
Hovioikeus toteaa asiaa kokonaisuutena arvioiden, ettei se seikka, että Oulun yliopiston DNA-tutkimuksen laajaan verrokkiaineistoon on saattanut sisältyä yksittäisiä risteymiä, merkittävällä tavalla horjuta sen luotettavuutta. Ottaen huomioon DNA-tutkimuksen verrokkiaineiston laajuus verrattuna Suomen susikantaan sekä se seikka, että syytteessä tarkoitettujen eläinten näytteet ovat geneettisesti olleet verrokkiaineiston keskikohdassa, valittajat eivät ole esittäneet hovioikeudessa perusteltua syytä päätyä asiassa erilaiseen lopputulokseen kuin käräjäoikeus.
Johtopäätökset lajinmäärityksestä
Käräjäoikeus on tuomiossaan katsonut, että sutta koskevien säännösten soveltamisen edellytyksenä koiran ja suden risteymään on, että se elää villinä suomalaisessa luonnossa. Käräjäoikeus on kuitenkin toisaalta tuomiossaan tehnyt johtopäätöksen, että DNA-tutkimus on suden lajinmäärityksessä ratkaiseva tutkimusmenetelmä verrattuna suden lajikäyttäytymiseen tai ulkoisten ominaisuuksiin perustuvaan arvioon.
Hovioikeus toteaa, että luonnossa susiksi määriteltävät eläimet voivat jossain määrin erota ominaisuuksiltaan toisistaan. Eläinten käyttäytyminen saattaa ympäristön muutosten vuoksi sekä niiden kesyyntymisen johdosta muuttua. Viranomaiset voivat näissä tapauksissa myöntää poikkeusluvan metsästyslain 37 §:n mukaisesta rauhoituksesta ja vaaraa aiheuttava eläin voidaan vanhan poliisilain (21/2001) 25 §:n ja uuden lain 2 luvun 16 §:n nojalla lopettaa.
Uhanalaisten eläinten kauppaa koskevan CITES-sopimuksen ja siihen perustuvien säädösten hybridimääritelmän mukaan koiran ja suden risteytyessä vasta viidennen polven koiraa ei enää katsota suojeltavaksi eläimeksi. Vaikka mainittuja säännöksiä sovelletaan vain eläinten kauppaan eikä metsästykseen, on tulkinnassa otettava huomioon, että uhanalaisten eläinten risteymät rinnastetaan muussa lainsäädännössä varsin pitkään uhanalaisiin eläimiin. Ottaen vielä huomioon luontodirektiivistä ilmenevä tiukka suojelutavoite ja sen soveltamiskäytäntö yhteisöoikeudessa hovioikeus katsoo, ettei eläinten käyttäytymisellä ja ulkonäöillä voi olla ratkaisevaa merkitystä suden lajinmäärityksessä, vaan asia on ratkaistava DNA-tutkimuksen perimää koskevilla selvityksillä. Hovioikeus katsoo näistä syistä, että suojelu- ja rangaistussäännökset eivät koske ainoastaan rotupuhdasta sutta.
Hovioikeus hyväksyy käräjäoikeuden oikeudelliset perustelut laillisuusperiaatteen soveltamisesta asiaa ratkaistaessa. Metsästykseen liittyy korkea selonottovelvollisuus ja korostunut huolellisuusvelvollisuus. Valittajat ovat vedonneet perusteena toimintansa sallittavuudelle viranomaisten ohjeisiin, joiden mukaan tällainen toiminta on luvanvaraista. Heidän toimintansa on ollut tarkoituksellista ja suunnitelmallista. Lainsäädäntöä ei voida pitää sillä tavoin puutteellisena ja tuomioistuimen omaksumaa tulkintaa vaikeasti ennakoitavana, että olisi laillisuusperiaatteesta johtuva este tulkita lakia niin, että sitä sovelletaan syytteessä mainittuihin eläimiin, vaikka niiden ei olisikaan varmuudella näytetty olevan puhdasrotuisia susia.
DNA-tutkimuksen mukaan syytteessä tarkoitetut tapetut eläimet eivät ole olennaisilta tavoin eronneet perimältään Suomessa elävästä susikannasta. Näin ollen hovioikeus katsoo käräjäoikeuden tavoin, että syytteessä tarkoitetut tapetut eläimet ovat olleet rikoslain 48 a luvun 1 a §:n 5 kohdan tarkoittamia susia. Metsästysrikosta on myös kokonaisuutena arvioiden pidettävä törkeänä. Käräjäoikeuden syyksilukemisen muuttamiseen ei ole aihetta.
Hovioikeus on toimittanut asiassa pääkäsittelyn, jossa asianosaisille on varattu tilaisuus esittää kannanottonsa suoraan hovioikeudelle. Valittajat ovat vaatineet, että asiassa toimitetaan vielä pääkäsittely, jossa kuultaisiin heidän nimeämiään todistajia. Hovioikeus on varautunut ajankäytössään siihen, että asiassa voidaan järjestää tällainen pääkäsittely.
Oikeudenkäymiskaaren 26 luvun 15 §:n 1 momentin mukaan toimitettaessa pääkäsittely asiassa, jossa on kysymys käräjäoikeuden suullisen todistelun uskottavuudesta tekemästä arviosta, käräjäoikeudessa vastaanotettu suullinen todistelu otetaan tarpeellisilta osiltaan uudelleen vastaan, jollei estettä ole. Suullista todistelua ei kuitenkaan tarvitse ottaa uudelleen vastaan, jos käräjäoikeuden vastaanottaman näytön arvioinnin oikeellisuudesta ei voi jäädä 12 §:ssä tarkoitetun oikeudenkäyntiaineiston perusteella kokonaisuutena arvioitaessa mitään varteenotettavaa epäilystä.
Hovioikeuden edellä kerrotut ratkaisun perustelut huomioon ottaen todistajien kuuleminen eläinten käyttäytymisestä ja ulkoisista olemuksista hovioikeudessa on tarpeetonta.
Hovioikeuden pääkäsittelyssä on tullut esille, että asianosaiset ovat pitäneet käräjäoikeudessa kuultuja todistajia sinänsä luotettavina. Asiassa ei ole väitetty, että käräjäoikeus olisi olennaisilta osin kirjannut todistajien kertomukset väärin tai puutteellisesti tuomioonsa. Valituksissa on sen sijaan vedottu siihen, että johtopäätösten perusteena oleva aineisto ei ole luotettava tutkimusmenetelmistä johtuen eivätkä todisteet ole riittäviä langettavalle tuomiolle.
Oikeudenkäynnissä ratkaistava keskeinen kysymys on se, miten metsästyslain sutta koskevaa säännöstä on tulkittava. Valittajat ovat katsoneet, että säännöstä voidaan soveltaa vain rotuominaisuuksiltaan puhtaaseen suteen.
Hovioikeus on edellä todetuin tavoin päätynyt asiassa tulkinnassaan samaan lopputulokseen kuin käräjäoikeus ja katsonut, että sutta koskevia säännöksiä voidaan soveltaa tätä asiaa ratkaistaessa, vaikka asiassa ei ole pystytty täysin poissulkemaan sitä mahdollisuutta, että eläimissä on ollut myös vähäisissä määrin koiran perimää. Asiassa ei ole tämän johdosta pääosin kysymys todistelun uskottavuuden arvioinnista, vaan siitä tehtävistä johtopäätöksistä. Siltä osin kuin kysymys on näytön riittävyyden harkinnasta ja harkinnan kohteena sillä perusteella voidaan katsoa olevan todistelun uskottavuuden arviointi, asiassa ei ole oikeudenkäymiskaaren 26 luvun 12 §:ssä tarkoitetun oikeudenkäyntiaineiston eli valittajien valitusten, syyttäjän vastauksen ja käräjäoikeuden tuomion eikä myöskään pääkäsittelyssä esitettyjen kirjallisten todisteiden ja valittajien pääkäsittelyssä todistelun sisällöstä lausuman perusteella jäänyt käräjäoikeuden vastaanottaman näytön arvioinnin oikeellisuudesta kokonaisuutena arvioitaessa mitään varteenotettavaa epäilystä. Näistä syystä hovioikeus ei ota valittajien valitusten johdosta uudestaan vastaan käräjäoikeudessa esitettyä suullista todistelua.
Lainkohdat: Oikeudenkäymiskaari 26 luku 12 §, 14 § 2 momentti ja 15 § 1 momentti
Rangaistusten mittaamiset, menettämisseuraamukset ja metsästyskiellot
Hovioikeus hyväksyy käräjäoikeuden tuomion perustelut rangaistusten mittaamisista, menettämisseuraamuksista sekä metsästyskielloista.
Puolustajien palkkiot
Valitukset ja vastavalitus hylätään. Käräjäoikeuden tuomiota ei muuteta.
Asian ovat hovioikeudessa ratkaisseet hovioikeuden presidentti Tapani Vasama, hovioikeudenneuvos Osmo Hänninen ja hovioikeudenneuvos Hagar Nordström. Valmistelijana ja esittelijänä viskaali Sandra Wallin.
Valittajat A-L ovat 18.01.2016 hakeneet asiassa valituslupaa korkeimmalta oikeudelta.
Korkein oikeus ei myöntänyt asiassa valituslupaa.
Julkaistu 20.11.2015 Päivitetty 17.3.2016


text:
Happier times, Grump | streaming film completi ITA HD
N/A 2018 118 Commedia, Dramma
Heikki Kinnunen, Iikka Forss, Jani Volanen, Janne Reinikainen, Kaisa Hela, Mari Perankoski, Sari Siikander, Satu Tuuli Karhu, Sulevi Peltola
Guarda Happier times, Grump streaming Film Completo Italiano cb01
Happier times, Grump film in italiano streaming altadefinizione
Happier times, Grump streaming ITA altadefinizione HD
Happier times, Grump film completo in alta definizione hd alta qualita’ italiano
,Happier times, Grump streaming italiano,Happier times, Grump guarda Happier times, Grump completo streaming,Happier times, Grump streaming cb01 ita,Happier times, Grump streaming Happier times, Grump altadefinizione,Happier times, Grump scaricare Happier times, Grump openload,
,Happier times, Grump streaming gratis online,Happier times, Grump (2018) HD ITAHappier times, Grump completo cb01,Happier times, Grump streaming Happier times, Grump gratis,Happier times, Grump streaming Happier times, Grumpsenzalimiti,Happier times, Grump altadefinizione hd italiano,Happier times, Grump link Happier times, Grump streaming online,Happier times, Grump Happier times, Grump intero in streaming,
,Happier times, Grump tutto il Happier times, Grump in streaming,
,Happier times, Grump streaming film ita
,Happier times, Grump streaming film senza limiti
,Happier times, Grump streaming film per tutti
,Happier times, Grump streaming film 2018
,Happier times, Grump streaming film senza registrazione
,Happier times, Grump streaming film 4k
,Happier times, Grump streaming film cinema
,Happier times, Grump streaming film cineblog
,Happier times, Grump streaming film horror
,Happier times, Grump streaming film
,Happier times, Grumpstreaming film gratis
,Happier times, Grump streaming film alta definizione
, Happier times, Grump streaming film al cinema
,Happier times, Grump STREAMING ITALIANO CINEBLOG01
,Happier times, Grump STREAMING ITA HD 2018 FILM SENZA LIMITI
,Happier times, Grump STREAMING ITA
, Happier times, Grump STREAMING ITA CINEBLOG01
, Happier times, Grump STREAMING E DOWNLOAD SUB ITA GRATIS
, Happier times, Grump STREAMING ALTADEFINIZIONE HD
,Happier times, Grump STREAMING ITA GRATIS 2018
,Happier times, Grump STREAMING FILM ITALIANO
, Happier times, Grump FILM COMPLETO STREAMING ITA GRATIS
,Happier times, Grump STREAMING ITALIANO CINELOG01
,Happier times, Grump STREAMING ITA FILM COMPLETO CINEBLOG01
, Happier times, Grump STREAMING ITA GUARDA
, Happier times, Grump STREAMING ITA GRATIS TORRENT DOWNLOAD
,Happier times, Grump ITA COMPLETO GRATIS FILM SENZA LIMITI
,Happier times, Grump FILM COMPLETO GRATIS
, Happier times, Grump STREAMING ITA FILM COMPLETO IN HD
,Happier times, Grump STREAMING ITALIANO FILM COMPLETO HD GUARDARE
, Happier times, Grump STREAMING ITA FILM COMPLETO CINEBLOG01
,Happier times, Grump GUARDARE
, Happier times, Grump FILM COMPLETO STREAMING ITALIANO GUARDARE
,Happier times, Grump FILM COMPLETO SUB ITA GUARDARE
, Happier times, Grump FILM STREAMING SUB ITA TUTTO IL FILM
,Happier times, Grump CINEBLOG01
,Happier times, Grump GUARDARE FILM
, Happier times, Grump SCARICARE IN ITALIANO TORRENt
, Happier times, Grump COMPLETO GRATIS
,Happier times, Grump COMPLETO IN ITALIANO CINEBLOG01
,Happier times, Grump VEDERE FILM COMPLETO ITA
,Happier times, Grump VEDERE FILM STREAMING ONLINE
,Happier times, Grump FILM ONLINE IN ITALIANO
,Happier times, Grump COMPLETO ONLINE HD ITA
,Happier times, Grump FILM COMPLETO STREAMING
, Happier times, Grump GUARDA FILM ITALIANO STREAMING
,Happier times, Grump VEDERE GRATIS CINEBLOG01
, Happier times, Grump SCARICARE FILM TORRENT ITA
, Happier times, Grump STREAMING COMPLETAMENTE IN ITALIANO
,Happier times, Grump STREAMING ITA FILM ALTA DEFINIZIONE
, Happier times, Grump FILM STREAMING CINEBLOG01
,Happier times, Grump HD FILM STREAMING
,Happier times, Grump ALTA DEFINIZIONE GRATIS ONLINE[@CINEBLOG01]~
, Happier times, Grump film Streaming (ITA) – OPENLOAD
,Happier times, Grump Streaming.Italiano – (Film Completo 2018).
, Happier times, Grump streaming ita 2018
,Happier times, Grump ITA Gratis CINEBLOG01Film
, Happier times, Grump Streaming ITA 2018 GRATIS .Film
, Happier times, Grump 2018 Streaming ITA FILMSENZALIMITI
,Happier times, Grump Streaming ITA Cineblog01 2018
,Happier times, Grump Streaming ITA openload
,Happier times, Grump Streaming e Download TORRENT ITA Gratis
,Happier times, Grump Streaming Sub ITA
, Happier times, Grump Streaming ITA Subtitle italiano
,Happier times, Grump Streaming Italiano GRATIS
,Happier times, Grump Streaming italiano sottotitolo
,Happier times, Grump Streaming ITA Film Completo Film
, Happier times, Grump Download ITA Gratis Download
, Happier times, Grump ITA Completo GratisDownload
, Happier times, Grump Film Completo Gratis
,Happier times, Grump – 2018 Streaming ITA – DVDrip HD Alta Qualita
,Happier times, Grump – 2018 Streaming DOWNLOAD Ita Film
,Streaming ITA Happier times, Grump – 2018 Film Completo Gratis in
,GUARDA Happier times, Grump STREAMING ITA FILM COMPLETO
, VEDERE Happier times, Grump STREAMING ITA GRATIS
,Happier times, Grump STREAMING ITA HD 2017 FILM SENZA LIMITI
,Happier times, Grump STREAMING ITA GRATIS 2017
,Happier times, Grump STREAMING ITA FILM COMPLETO CINEBLOG01 FILM
,Happier times, Grump Streaming.Italiano – (Film Completo 2017). VEDERE
, Happier times, Grump streaming ita 2017
, Happier times, Grump Streaming ITA 2017 GRATIS .Film
, Happier times, Grump 2017 Streaming ITA FILMSENZALIMITI
,Happier times, Grump Streaming ITA Cineblog01 2017
,Happier times, Grump Streaming ITA NowVideo
,Happier times, Grump – 2017 Streaming ITA – DVDrip HD Alta Qualita
,Happier times, Grump – 2017 Streaming DOWNLOAD Ita Film
,Streaming ITA Happier times, Grump – 2017 Film Completo Gratis in Italiano
Tags: Guarda Happier times, Grump streaming Film Completo Italiano cb01, Happier times, Grump film completo in alta definizione hd alta qualita' italiano, Happier times, Grump film in italiano streaming altadefinizione, Happier times, Grump streaming ITA altadefinizione HD
Heikki Kinnunen Iikka Forss Jani Volanen Janne Reinikainen Kaisa Hela Mari Perankoski Sari Siikander Satu Tuuli Karhu Sulevi Peltola

matches: HD HD hd HD hd HD HD HD HD HD HD HD HD HD hd HD


text:
Sarja: Ruusujen jälkeen (12) | Ohjelmat | yle.fi
Ruusujen jälkeen (12)
Ruusujen jälkeen (12)	0/14
Ystävä hädässä. Timpurin työ on kaikin puolin luokatonta, mutta Louisa ei henno silti antaa miehelle potkuja. Minnalle tulee harmeja poliisin kanssa. Rajumyrskyn aikana purkautuvat myös padotut tunteet.
sunnuntaina 20.6.2010 klo 20.00–20.55 Yle TV2
maanantaina 21.6.2010 klo 13.20–14.15 Yle TV2 (U)
torstaina 30.8.2012 klo 18.02–19.00 Yle TV2 (U)
torstaina 30.8.2012 klo 18.02–19.00 Yle HD
perjantaina 31.8.2012 klo 12.05–12.59 Yle TV2 (U)
Suuri päivä. Louisalla on vielä muutamia pikku juttuja tehtävänään, ennen kuin hän lähtee unelmatyöpaikkaansa Melbourneen. Louisan järkytykseksi hänen teräsmuorina pitämänsä Minna joutuu sairaalaan.
sunnuntaina 11.7.2010 klo 19.35–20.30 Yle TV2
maanantaina 12.7.2010 klo 13.30–14.25 Yle TV2 (U)
maanantaina 3.9.2012 klo 18.02–18.54 Yle HD
maanantaina 3.9.2012 klo 18.02–18.53 Yle TV2 (U)
tiistaina 4.9.2012 klo 12.05–12.56 Yle TV2 (U)
Kakadu on laskeutunut. Louisa ja Holly palaavat lomailemasta Euroopasta. Louisa päättää tehdä kurssinmuutoksen elämässään. Haaveena on päästä niittämään mainetta ammattivalokuvaajana.
sunnuntaina 18.7.2010 klo 20.00–20.57 Yle TV2
maanantaina 19.7.2010 klo 13.30–14.25 Yle TV2 (U)
tiistaina 4.9.2012 klo 18.02–18.56 Yle HD
tiistaina 4.9.2012 klo 18.02–18.56 Yle TV2 (U)
keskiviikkona 5.9.2012 klo 12.05–12.59 Yle TV2 (U)
Totuus vapauttaa. Louisa uuvuttaa itsensä työnteolla ja pohtii, voisiko kukaan mies enää olla kiinnostunut hänestä. Äkkiä hän haluaa matkustaa Melbourneen tapaamaan miehensä rakastajatarta.
sunnuntaina 4.7.2010 klo 20.00–20.57 Yle TV2
maanantaina 5.7.2010 klo 13.30–14.25 Yle TV2 (U)
perjantaina 31.8.2012 klo 18.02–19.00 Yle TV2 (U)
perjantaina 31.8.2012 klo 18.02–19.00 Yle HD
maanantaina 3.9.2012 klo 11.55–12.51 Yle TV2 (U)
Ruusujen jälkeen (7)	0/14
Vihreyttä vai kultaa? Suuri kaivosyhtiö on ostanut laajoja maa-alueita Rainbow's Endin lähistöltä, ja nyt on perinneyhdistyksen vaalima puutarhakin vaarassa. Mitä Minna ja Sandy oikein puuhaavat?
sunnuntaina 29.8.2010 klo 20.00–20.55 Yle TV2
maanantaina 30.8.2010 klo 13.30–14.25 Yle TV2 (U)
tiistaina 11.9.2012 klo 18.02–18.54 Yle HD
tiistaina 11.9.2012 klo 18.02–18.54 Yle TV2 (U)
keskiviikkona 12.9.2012 klo 12.08–13.00 Yle TV2 (U)
Solmuja suhteissa. Gemman ja Patin suhde hiertää, ja Gemma pelkää tietävänsä siihen syyn. Lehden neuvontapalstaa pitävä Vivien tulee vastauksillaan aiheuttaneeksi melkoisen kaaoksen.
sunnuntaina 22.8.2010 klo 20.00–20.50 Yle TV2
maanantaina 23.8.2010 klo 13.30–14.20 Yle TV2 (U)
maanantaina 10.9.2012 klo 18.02–18.51 Yle TV2 (U)
maanantaina 10.9.2012 klo 18.02–18.53 Yle HD
tiistaina 11.9.2012 klo 12.05–12.54 Yle TV2 (U)
sunnuntaina 25.7.2010 klo 20.00–20.55 Yle TV2
maanantaina 26.7.2010 klo 13.30–14.25 Yle TV2 (U)
keskiviikkona 5.9.2012 klo 18.02–18.55 Yle TV2 (U)
keskiviikkona 5.9.2012 klo 18.02–18.55 Yle HD
torstaina 6.9.2012 klo 12.05–13.00 Yle TV2 (U)
Kipinöitä. Debin avioliitto Trevin kanssa natisee liitoksissaan, ja Louisa kumppaneineen rientää avuksi. Minna murehtii kulttuuriperintölautakunnan kohtaloa, ja Holly on saanut idean ympäristöystävällisestä hankkeesta.
sunnuntaina 15.8.2010 klo 20.00–20.52 Yle TV2
maanantaina 16.8.2010 klo 13.30–14.21 Yle TV2 (U)
perjantaina 7.9.2012 klo 18.02–18.54 Yle HD
perjantaina 7.9.2012 klo 18.02–18.54 Yle TV2 (U)
maanantaina 10.9.2012 klo 11.55–12.47 Yle TV2 (U)
Valoa näkyvissä. Vanhan vajan entistämistöissä tulee koko ajan eteen uusia pulmia. Louisan poika Shannon tulee tapaamaan äitiään ja poikaparka onkin avun tarpeessa. Entä mikä on miehiään naapurissa asuva Tibor?
sunnuntaina 13.6.2010 klo 20.00–20.53 Yle TV2
maanantaina 14.6.2010 klo 13.15–14.07 Yle TV2 (U)
keskiviikkona 29.8.2012 klo 18.02–18.54 Yle TV2 (U)
keskiviikkona 29.8.2012 klo 18.02–18.54 Yle HD
torstaina 30.8.2012 klo 12.12–13.05 Yle TV2 (U)
Kuin härät laitumella. Rainbow's Endin joutuminen kaivosalueeksi näyttää väistämättömältä, Louisa tekee pääkirjoituksessaan vielä yhden vetoomuksen alueen säilyttämiseksi. Tim ja Nick ottavat yhteen.
sunnuntaina 5.9.2010 klo 20.00–20.55 Yle TV2
maanantaina 6.9.2010 klo 13.27–14.25 Yle TV2 (U)
keskiviikkona 12.9.2012 klo 18.02–19.00 Yle HD
keskiviikkona 12.9.2012 klo 18.02–18.56 Yle TV2 (U)
torstaina 13.9.2012 klo 12.05–12.59 Yle TV2 (U)
Etusivu. Louisalla ja Timillä on mielipide-eroja Echo-lehden linjasta. Ritan poikaystävän Tsung Chin esi-isä katosi 1800-luvulla suuren kultaryntäyksen aikaan. Mitä hänelle tapahtui?
sunnuntaina 8.8.2010 klo 20.00–20.52 Yle TV2
maanantaina 9.8.2010 klo 13.30–14.22 Yle TV2 (U)
torstaina 6.9.2012 klo 18.02–18.55 Yle TV2 (U)
torstaina 6.9.2012 klo 18.02–18.55 Yle HD
perjantaina 7.9.2012 klo 12.05–13.00 Yle TV2 (U)
Ratkaisujen aika. Tim ja Gavin ilmoittavat myyvänsä lehden, ja Tim pyytää Louisaa mukaansa kaupunkiin. Kaivosyhtiö epäilee, että Louisan liskokuvat eivät ole aitoja.
sunnuntaina 12.9.2010 klo 20.00–20.56 Yle TV2
maanantaina 13.9.2010 klo 13.27–14.25 Yle TV2 (U)
torstaina 13.9.2012 klo 18.02–19.00 Yle HD
torstaina 13.9.2012 klo 18.02–18.56 Yle TV2 (U)
perjantaina 14.9.2012 klo 12.05–12.59 Yle TV2 (U)
Todellisuustarkistus. Louisa joutuu pakon edessä etsimään töitä, mutta nöyryytys seuraa toistaan. Holly sen sijaan saa paikan tarjoilijana. Lopulta Louisankin onni kääntyy. Vanhan vajan purkutöissä tulee ongelmia.
sunnuntaina 6.6.2010 klo 20.00–20.52 Yle TV2
maanantaina 7.6.2010 klo 13.30–14.25 Yle TV2 (U)
tiistaina 28.8.2012 klo 18.02–18.53 Yle HD
tiistaina 28.8.2012 klo 18.02–18.53 Yle TV2 (U)
keskiviikkona 29.8.2012 klo 12.05–13.00 Yle TV2 (U)
Ruusujen jälkeen (12)	1/14
Sarja alkaa	Puilla paljailla. Kun uuden australialaissarjan päähenkilön Louisa Athertonin mies kuolee, vieläpä toisen naisen syliin, olisi siinä jo kärsimystä kerrakseen.Mutta miehen omaisuuskin on haihtunut taivaan tuuliin. 1/26.
sunnuntaina 30.5.2010 klo 20.00–20.52 Yle TV2
maanantaina 31.5.2010 klo 13.10–14.05 Yle TV2 (U)
maanantaina 27.8.2012 klo 18.02–18.54 Yle TV2 (U)
maanantaina 27.8.2012 klo 18.02–18.54 Yle HD
tiistaina 28.8.2012 klo 12.05–13.00 Yle TV2 (U)

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD