text:
Edellinen jakso: Ajatuksia luonnollisista oikeuksista, § 3
Seuraava jakso: Ajatuksia luonnollisista oikeuksista, § 5
Nyt siis on ensiksi selvitettävä, onko työläisten pakottaminen vuosipalvelukseen ihmissuvun luontaisten oikeuksien mukaista. Tärkein luonnon suoma oikeus on että ihmisten on saatava elää, rakentaa ja asua maan päällä, hankkia toimeentulo itselleen ja perheelleen, avioitua ja hankkia jälkeläisiä. Niinpä tämä oikeus on mitä varmimmin turvattu Ruotsin valtakunnan vanhemmissa ja uudemmissa perustuslaeissa näillä sanoilla: Kuningas älköön antako riistää keneltäkään henkeä eikä kunniaa, vahingoittaa kenenkään ruumiillista koskemattomuutta eikä hyvinvointia ilman laillista oikeudenkäyntiä ja tuomiota, älköönkä riistäkö tai salliko kenenkään muunkaan riistää keneltäkään irtainta tai kiinteää omaisuutta ilman laillista tutkintaa ja tuomiota.1Kuningas älköön antako ... tutkintaa ja tuomiota.: lainaus vuoden 1772 hallitusmuodosta, § 2 Tällaisen vapaakirjeen Ruotsin kuninkaat ovat antaneet kaikkien alamaistensa käsiin. Onnellinen se kansa, jonka perustuslaeissa nämä sanat eivät ole pelkkä muodollisuus, vaan joissa myös alamaisten hyvinvoinnille ja omaisuudelle taataan suoja!
Mitä muuta köyhän työläisen hyvinvointiin kuuluu kuin vapaus rakentaa ja asua maan päällä, hankkia elanto itselleen ja omaisilleen, avioitua ja hankkia jälkeläisiä? Eikä köyhällä juuri ole muuta omaisuutta kuin vapaus ja kyky työntekoon ja jokapäiväisten tarpeittensa tyydyttämiseen. Jos nämä oikeudet häneltä evätään tai niitä rajoitetaan ja hänet alistetaan pakolla jonkinlaiseen holhoukseen, kiitelköötpä holhoojat sitä12 hänelle miten onnelliseksi olotilaksi tahansa, on selvää, että hänen hyvinvointiaan on ainakin jossakin määrin vahingoitettu ja häneltä on ryöstetty jokin osa omaisuudestaan eli vapaudestaan ansaita tuloja työllään. Tällöin vapaakirje jää merkityksettömäksi ja menettää oikean arvonsa aivan samalla tavalla kuin velkakirjojen arvo alenee, elleivät niiden asettajat niitä lunasta.
Luemme toki tästä vapaakirjeestä (ihmissuvun varsinaisesta vakuuskirjasta) yhden ehdon: suoja nimittäin koskee niitä, joita ei ole koskaan laillisesti todettu mihinkään rikokseen syyllisiksi eikä sellaisesta tuomittu. Tästä vastaväittäjäni saavat aiheen kysyä: Miksi rikoksiin syyllisinä ei voida pitää ihmisiä, jotka laki on tuominnut maankiertäjiksi, irtolaisiksi ja laiskottelijoiksi, joilla ei ole laillista suojelusta ja joita ei sen takia pidä sietää valtakunnassa lainkaan? Tähän saanen ensiksikin vastata, että tämä on mitä selvin kehäpäätelmä: todistat palkollissäännön sanoilla heidän rikollisuutensa, kun kyse on nimenomaan siitä, ovatko he sellaisia, joiksi mainittu sääntö heitä nimittää. Tutkikaamme siis heidän rikollisuuttaan, sen ilmenemismuotoja. Ehkä sanot: he eivät mene vuosipalvelukseen, vaan elävät laiskuudessa ja tottuvat laiskotellessaan kaikenlaisiin paheisiin ja irstauteen, ryyppäämään, huoraamaan, varastamaan ym. Eikö tuollaisia ihmisiä siis voida pitää rikollisina, jotka sen vuoksi voidaan täysin aiheellisesti pakottaa vuosipalvelukseen? Luullakseni tässä kohden perustelujen vahvin voima (nervus argumenti2nervus argumenti: lat. perustelun syvempi sisältö ) on minun kantani vastainen. Saanen kuitenkin, arvoisa lukijani, muistuttaa, että ensinnäkin laiskuus on rikos, jota valtiolliset lait eivät tunne ja josta niiden ei pidä rangaista, koska se rankaisee siihen syyllistyvää pikaisesti puutteella13 ja köyhyydellä, ja tämä rangaistus on pitempi ja ankarampi kuin lakikirjamme määräämä vesileipävankeus. Minkä rangaistuksen laiska maanviljelijä ja tilallinen saa laiskuudestaan? Laki ei häntä rankaise, mutta nälkä ja köyhyys rankaisevat, ja lopulta hän lähtee talostaan ja mailtaan kuin varpunen tähkältä,3kuin varpunen tähkältä: ruots. såsom sparf ifrån axet, joutua karkotetuksi kotoaan voimatta ottaa mitään mukaan, olla niin köyhä että mitään ei ole jäljellä ja siinä on hänelle sakkoa tarpeeksi. Jos kauppias hoitaa liiketoimensa huonosti, hänen rangaistuksenaan on vararikko. Miksi vähäisimmän työläisen sitten pitäisi menettää kaikki kansalaisoikeutensa ja kuulla, ettei häntä siedetä koko valtakunnassa, tai joutua sen saaliiksi, joka hänet haluaa kiinni ottaa? Ja saanko myös kysyä: kuka on tutkinut ja todistanut hänen laiskuutensa? Missä tuomioistuimessa juttu on käsitelty ja tuomio annettu? Tarkoitan, että kun tuomion on antanut osapuoli, joka vaanii häntä saadakseen hänet palvelukseensa, kai sen silloin täytyy olla puolueeton? Saatat sanoa, että tuomioon riittää se, ettei hänellä todistettavasti ole vuosipalveluspaikkaa, silloinhan hän saa laiskotella milloin haluaa. Niinhän kaikki muutkin voivat menetellä, mutta eivät silti laiskottele. A posse ad esse, non valet consequentia.4A posse ad esse, non valet consequentia.: lat. siitä, että jokin on mahdollista, ei seuraa, että siitä tulisi todellisuutta Hän voi myös vapaudessaan olla paljon ahkerampi kuin moni vuosipalveluksessa ja on siis ainoa, jota rangaistaan lainsuojattomuudella laiskuudesta, usein siihen syyttömänä.
Mutta irrallaan vakinaisesta työsuhteesta eläessään hän kuluttaa aikaansa irstauteen ja kaikenmoisiin paheisiin, joten hänelle on parasta, että hänet määrätään vuosipalvelukseen, jossa hänellä ei ole tilaisuutta tuollaiseen. Tämäpä vasta on merkillistä holhousta, kun työläiset halutaan sitoa vuosipalvelukseen, kuritus- ja kehruuhuoneisiin jne., ennen kuin he ovat todellisuudessa tehneet minkäänlaista rikosta, vain siitä syystä, etteivät he saisi tilaisuutta tehdä niitä. Ajattelehan, lukijani, jos sinut tai minut14 noudettaisiin äkkiä väkivaltaisesti kotoa joko suljettavaksi jonkin linnan pihapiiriin tai jonkun herran palvelukseen, ja kysyisimme meitä pois raahaavalta kruununpalvelijalta, miksi meille näin käy, miksi meiltä riistetään vapautemme, mitä me oikein olemme tehneet, ja saisimme silloin vastauksen: Ette te toki vielä ole tehneet mitään rikosta, mutta voitte vapaudessanne pian syyllistyä sellaiseen, joten on teille parhaaksi ja yleisen edun mukaista tällä tavalla ehkäistä sen tapahtuminen. Miten me suhtautuisimme tähän holhoukseen? Huutaisimme: Väkivaltaa! On väkivaltaa vangita meidät, ennen kuin olemme lakia rikkoneet! Enkä tiedä, voisiko sitä juuri muuksi sanoa. Lainkuuliaisesti elävän työläisen on kuitenkin menetettävä vapautensa sen oletetun mahdollisuuden takia, että hän voisi joskus tulevaisuudessa tehdä jonkin rikoksen. Eikö vapaana syntynyttä Ruotsin miestä kohdella tässä liian kovakouraisesti? Minulle varmaankin vastataan: se, että he voivat omavaltaisuudessaan tehdä rikoksia, ei ole pelkkä olettamus; jokapäiväinen kokemus on täysin selvästi osoittanut, että he todellakin usein syyllistyvät niihin. Myönnän tämän, mutta eikö alamaisten keskuudessa ole muita rikollisia kuin he? Kiistattomasti on, mutta silti heitä ei rangaista ennakolta, vaan vasta lain rikkomisen jälkeen. Miksi sitten nämä vähäisimmät eivät saa nauttia samaa oikeutta?
Kuningas älköön antako ... tutkintaa ja tuomiota.: lainaus vuoden 1772 hallitusmuodosta, § 2
nervus argumenti: lat. perustelun syvempi sisältö
kuin varpunen tähkältä: ruots. såsom sparf ifrån axet, joutua karkotetuksi kotoaan voimatta ottaa mitään mukaan, olla niin köyhä että mitään ei ole jäljellä
A posse ad esse, non valet consequentia.: lat. siitä, että jokin on mahdollista, ei seuraa, että siitä tulisi todellisuutta
Således kommer nu först at undersökas, om det är öfverensstämmande med mennisko-slägtets naturliga rättigheter, at tvinga arbetare til årstienst? Naturens första rätt är, at menniskor skola få lefva, bygga och bo på jorden, försörja sig och de sina, giftas och föröka sit slägte. Denna rättighet finnes i Svea Rikets äldre och nyare Grund-lagar derföre på det kraftigaste omskansad, då det heter, at Konungen skal ingen låta förderfva til lif och ära, lem och välfärd, utan han lagligen förvunnen och dömder är, och ingen afhända eller afhända låta något gods, löst eller fast, utan laga dom och ransakning.5Konungen skal ingen låta ... dom och ransakning.: citat ur regeringsformen 1772, § 2 Sådant är det fri-bref, som Svenske Konungar räckt alla sina undersåtare i händerna. Lykligt det folk, i hvars Grund-lagar desse ord ej stå för sifror,6ej stå för sifror: icke blott är en formalitet i hvilka äfven undersåtarnes välfärd och egendom fridlysas!
Hvaruti består väl en fattig arbetares välfärd, om icke i frihet at bygga och bo på jorden, försörja sig och de sina, giftas och föröka sit slägte; och den fattiges egendom är föga annat, än friheten och förmågan at arbeta och förvärfva sig sina dageliga behof? Blifva desse rättigheter honom förmente, eller inskränkte, och han med tvång bragt under något förmynderskap, det må af förmyndarne12 beprisas för huru lyckeligt som helst för honom, så är klart, at han är til större eller mindre del förderfvad til sin välfärd, och honom beröfvad någon del af sin egendom eller frihet at förtiena sig: då blifva fri-brefven utan betydelse, och förlora af sit rätta värde, icke annorlunda än förskrifningar falla i pris då de ej inlösas af sina utgifvare.
Vi läse väl i detta frihets-bref, (mennisko-slägtets rätta säkerhets-act) et vilkor, nemligen om de icke til något brott äro förvunne och dömde, hvaraf mine motsägare få anledning at påstå: Huru kunna sådane anses för obrotslige, dem lagen dömt för landsstrykare, lösdrifvare och lättingar, som ej ega något försvar, och derföre ej böra tolas i hela riket? Men härtil får jag först svara: detta är den tydeligaste petitio principii:7petitio principii: lat. cirkelbevis Du bevisar med tienstehions stadgans ord deras brotslighet, då det just som bäst är i fråga, om de äro sådane, som samma stadga kallar dem. Lät oss derföre undersöka deras brotslighet, hvaruti den består: Du säger: de taga ingen års-tienst; utan lefva i lätja, och i sin lätja vänja de sig til allehanda laster och liderlighet, at supa, hora, stiäla med mera; böra då sådane ej anses för brotslige, som derföre kunna med alt fog tvingas til års-tienst? Här tror jag, at hufvud-styrkan (nervus argumenti8nervus argumenti: lat. argumentets djupare innebörd ) ligger emot mig, i denna delen. Men får jag nu, min läsare, häremot erinra: först hvad lätjan beträffar, så är det et brott, som politiske lagar icke känna eller böra straffa, emedan den snart straffar sin egare med armod13 och fattigdom, et straff långsamare och svårare än vatn och bröd i vår lagbok. Hvad straff har den late jord- och hemmans-brukaren för sin lätja? Intet straffar lagen honom, men hunger och fattigdom blir hans straff, och han går til slut ifrån gård och grund, såsom sparf från ax,9såsom sparf från ax: utan att kunna ta med något, utan att ha något kvar och det är plikt10straff nog. Vårdslösar en handlande sin handtering, så blifver en banquerout11konkurs, bankrutt hans straff; hvarföre skal då den ringaste arbetaren förlora hela sin medborgerliga rättighet, och förklaras olidelig i hela Riket, eller ock blifva dens rof, som vil gripa honom? Eller får jag lof at fråga: hvem har undersökt och pröfvat hans lätja? Vid hvad domstol är målet ransakadt och dömt? Jag menar, at parten, som lurar efter honom i sin tienst, har fält utslaget, och då måste det vara oväldugt? Dertil behöfves ej mera, säger du, än då han ej bevisligen innehafver års-tienst, så kan han ju lätjas när han vil: det kunna alle andre ock göra, men göra det derföre icke. A posse ad esse, non valet consequentia.12A posse ad esse, non valet consequentia.: lat. av att något är möjligt följer inte att det blir verklighet Han kan ock i sin frihet vara långt trägnare än mången är i års-tienst, och är således den enda som pligtar med fridlöshet ofta oskyldigt för lätja.
Men när han är lös, slår han sig til liderlighet och allehanda laster, derföre är bäst för honom at blifva satt i års-tienst, då han ej får tilfälle til sådant. Är icke detta et underligit förmynderskap, at binda fast arbetare til års-tienst, tukt- och spin-hus &c. förr än de verkeligen begått något brott, endast derföre, at de ej finge begå dem. Tänk! om du eller jag,14 min läsare, blefve promt förde hemifrån med våld, antingen at hållas inneslutne på en borggård, eller i tienst hos en herre, och vi sporde af krono-betienten, som släpade oss bort, hvarföre vederfars oss detta och vår frihet beröfvas oss, hvad hafve vi giort? och vi då finge til svar: I hafven väl icke ännu giort, men i eder frihet kunnen i snart begå något brott, derföre är det bätre för eder och för det almänna at förebygga sådant härigenom. Hvad skulle vi väl tycka om detta förmynderskap? Vi ropade våld! våld! at fängsla oss, för än vi brutit, och jag vet ej eller om det vore stort annat. Emedlertid måste den obrotslige arbetaren förlora sin frihet, för en supponerad13antagen möjelighet, at framdeles begå något brott. Är icke det för hård medfart för en frifödd Svensk man? Man svarar mig väl: det är ingen blott supposition, at de i sit sielfsvåld kunna begå några brott, det är en af dageliga förfarenheten aldeles bestyrkt sanning, at de verkeligen ofta begå dem. Jag medgifver det; men finnas inge andre undersåtare brotslige än de? Utan tvifvel: och de straffas likväl icke förut, utan sedan de brutit. Hvarföre skola då desse ringaste ej få niuta lika rätt?
Konungen skal ingen låta ... dom och ransakning.: citat ur regeringsformen 1772, § 2
ej stå för sifror: icke blott är en formalitet
petitio principii: lat. cirkelbevis
nervus argumenti: lat. argumentets djupare innebörd
såsom sparf från ax: utan att kunna ta med något, utan att ha något kvar
konkurs, bankrutt
A posse ad esse, non valet consequentia.: lat. av att något är möjligt följer inte att det blir verklighet
Nyt siis on ensiksi selvitettävä, onko työläisten pakottaminen vuosipalvelukseen ihmissuvun luontaisten oikeuksien mukaista. Tärkein luonnon suoma oikeus on että ihmisten on saatava elää, rakentaa ja asua maan päällä, hankkia toimeentulo itselleen ja perheelleen, avioitua ja hankkia jälkeläisiä. Niinpä tämä oikeus on mitä varmimmin turvattu Ruotsin valtakunnan vanhemmissa ja uudemmissa perustuslaeissa näillä sanoilla: Kuningas älköön antako riistää keneltäkään henkeä eikä kunniaa, vahingoittaa kenenkään ruumiillista koskemattomuutta eikä hyvinvointia ilman laillista oikeudenkäyntiä ja tuomiota, älköönkä riistäkö tai salliko kenenkään muunkaan riistää keneltäkään irtainta tai kiinteää omaisuutta ilman laillista tutkintaa ja tuomiota.14Kuningas älköön antako ... tutkintaa ja tuomiota.: lainaus vuoden 1772 hallitusmuodosta, § 2 Tällaisen vapaakirjeen Ruotsin kuninkaat ovat antaneet kaikkien alamaistensa käsiin. Onnellinen se kansa, jonka perustuslaeissa nämä sanat eivät ole pelkkä muodollisuus, vaan joissa myös alamaisten hyvinvoinnille ja omaisuudelle taataan suoja!
Luemme toki tästä vapaakirjeestä (ihmissuvun varsinaisesta vakuuskirjasta) yhden ehdon: suoja nimittäin koskee niitä, joita ei ole koskaan laillisesti todettu mihinkään rikokseen syyllisiksi eikä sellaisesta tuomittu. Tästä vastaväittäjäni saavat aiheen kysyä: Miksi rikoksiin syyllisinä ei voida pitää ihmisiä, jotka laki on tuominnut maankiertäjiksi, irtolaisiksi ja laiskottelijoiksi, joilla ei ole laillista suojelusta ja joita ei sen takia pidä sietää valtakunnassa lainkaan? Tähän saanen ensiksikin vastata, että tämä on mitä selvin kehäpäätelmä: todistat palkollissäännön sanoilla heidän rikollisuutensa, kun kyse on nimenomaan siitä, ovatko he sellaisia, joiksi mainittu sääntö heitä nimittää. Tutkikaamme siis heidän rikollisuuttaan, sen ilmenemismuotoja. Ehkä sanot: he eivät mene vuosipalvelukseen, vaan elävät laiskuudessa ja tottuvat laiskotellessaan kaikenlaisiin paheisiin ja irstauteen, ryyppäämään, huoraamaan, varastamaan ym. Eikö tuollaisia ihmisiä siis voida pitää rikollisina, jotka sen vuoksi voidaan täysin aiheellisesti pakottaa vuosipalvelukseen? Luullakseni tässä kohden perustelujen vahvin voima (nervus argumenti15nervus argumenti: lat. perustelun syvempi sisältö ) on minun kantani vastainen. Saanen kuitenkin, arvoisa lukijani, muistuttaa, että ensinnäkin laiskuus on rikos, jota valtiolliset lait eivät tunne ja josta niiden ei pidä rangaista, koska se rankaisee siihen syyllistyvää pikaisesti puutteella13 ja köyhyydellä, ja tämä rangaistus on pitempi ja ankarampi kuin lakikirjamme määräämä vesileipävankeus. Minkä rangaistuksen laiska maanviljelijä ja tilallinen saa laiskuudestaan? Laki ei häntä rankaise, mutta nälkä ja köyhyys rankaisevat, ja lopulta hän lähtee talostaan ja mailtaan kuin varpunen tähkältä,16kuin varpunen tähkältä: ruots. såsom sparf ifrån axet, joutua karkotetuksi kotoaan voimatta ottaa mitään mukaan, olla niin köyhä että mitään ei ole jäljellä ja siinä on hänelle sakkoa tarpeeksi. Jos kauppias hoitaa liiketoimensa huonosti, hänen rangaistuksenaan on vararikko. Miksi vähäisimmän työläisen sitten pitäisi menettää kaikki kansalaisoikeutensa ja kuulla, ettei häntä siedetä koko valtakunnassa, tai joutua sen saaliiksi, joka hänet haluaa kiinni ottaa? Ja saanko myös kysyä: kuka on tutkinut ja todistanut hänen laiskuutensa? Missä tuomioistuimessa juttu on käsitelty ja tuomio annettu? Tarkoitan, että kun tuomion on antanut osapuoli, joka vaanii häntä saadakseen hänet palvelukseensa, kai sen silloin täytyy olla puolueeton? Saatat sanoa, että tuomioon riittää se, ettei hänellä todistettavasti ole vuosipalveluspaikkaa, silloinhan hän saa laiskotella milloin haluaa. Niinhän kaikki muutkin voivat menetellä, mutta eivät silti laiskottele. A posse ad esse, non valet consequentia.17A posse ad esse, non valet consequentia.: lat. siitä, että jokin on mahdollista, ei seuraa, että siitä tulisi todellisuutta Hän voi myös vapaudessaan olla paljon ahkerampi kuin moni vuosipalveluksessa ja on siis ainoa, jota rangaistaan lainsuojattomuudella laiskuudesta, usein siihen syyttömänä.
I shall thus first examine whether it is compatible with the natural rights of mankind to force workers to accept annual service contracts. The first right of nature is that people shall be able to live, dwell and reside on earth, maintain themselves and their families, marry and multiply. That right is therefore most forcefully entrenched in both the earlier and more recent fundamental laws of the kingdom of Sweden, in the statement that the King shall not cause anyone to suffer injury in respect of life and honour, body and welfare, unless he be lawfully convicted and sentenced, and shall not dispossess or cause anyone to be dispossessed of any property, movable or fixed, without due judgment and trial. Such is the letter of emancipation that Swedish kings have placed in the hands of each one of their subjects. Fortunate is the people in whose fundamental laws these words are not a mere formality but where the welfare and property of the subjects are likewise proclaimed to be inviolable!
In what does the welfare of the poor worker indeed consist if not in the freedom to dwell and reside on earth, maintain himself and his family, marry and multiply, the property of the poor man being little else than the freedom and ability to work and obtain for himself his daily necessities? If these rights were to be denied to him, or be restricted, and he be forced into some form of guardianship, however much the guardians may12 extol it as being to his advantage, it is clear that he has, to a greater or lesser degree, suffered injury in respect of his welfare and that he has been deprived of some part of his property or freedom to earn a living; then the letters of emancipation will become meaningless and lose some of their real value, just as the value of bonds diminishes when they are not redeemed by those who have issued them.
There is indeed one condition in this letter of emancipation (which is humanity’s real guarantee of security from oppression), namely that they have not been convicted and sentenced for any crime, which gives my adversaries cause to assert: how can those be regarded as innocent whom the law has convicted of being vagrants, vagabonds and idlers, who have no lawful employment and ought therefore not to be tolerated anywhere in the realm? To that, however, I must first reply: This is the clearest case of petitio principii. You prove their criminality by the wording of the statute on servants, when the question actually before us is whether they are what that statute calls them. Let us therefore inquire into their criminality, in what it consists. You say: they do not accept an annual service contract but live in indolence, and in their indolence they become accustomed to all kinds of vices and debauchery, to drinking, whoring, stealing, and the like. Should such people not then be regarded as criminals, who may therefore with every justification be forced to accept an annual service contract? Here, I believe, lies the main strength of the argument (nervus argumenti) against me, in this portion. But, dear reader, may I now object: first, with regard to indolence, it is a crime that secular laws do not recognize or should not punish, as it soon penalizes its possessor with poverty13 and destitution, a penalty that is more protracted and harsher than bread and water in our legal code. What penalty does the lazy farmer and freeholder suffer for his indolence? The law does not punish him, but hunger and destitution will be his punishment, and he will finally be driven from his home and farm, as a sparrow is driven from the ear of grain, and that is punishment enough. If a businessman neglects his business, his punishment will be bankruptcy, so why should the humblest worker lose all his civic rights and be declared intolerable throughout the realm, or else become the prey of him who wishes to seize him? Or may I ask: who has examined and tested his indolence? In what court has the case been tried and judged? In my opinion, the party that want to have him in their service have pronounced the judgment, and how then can it be impartial? For that, you say, all that is required is that, as it can be proved that he does not have an annual service contract, he is able to be indolent whenever he wishes. Everyone else is also able to do so, yet they do not. A posse ad esse, non valet consequentia.18A posse ad esse, non valet consequentia: “From a thing’s possibility, one cannot be certain of its reality”. He may also in his freedom be far more assiduous than many who are in annual service and is thus the only one who is often wrongfully punished with outlawry for indolence.
But when he is unengaged, he indulges in debauchery and all kinds of vices, so that it is best for his own sake if he is placed in annual service, when he will not have the opportunity for such things. Is that not a strange kind of tutelage, to force workers into annual service, male or female penitentiaries, etc. before they have actually committed any offence, merely in order that they will not commit any? Imagine if you or I,14 dear reader, were to be suddenly removed by force from our homes, to be kept either incarcerated in a castle or in service with some gentleman, and we asked the officers of the crown who dragged us off: Why are we being subjected to this and deprived of our freedom, what have we done? And we were then told in reply: You may not have done anything yet, but in your freedom you may soon commit some offence, so that it is better for you and for the general public to forestall such things in this way. What would we think of that guardianship? We would cry assault! assault! to arrest us before we have offended, nor am I sure that it would in fact be anything else. The legally blameless worker, however, has to lose his freedom for a supposed possibility that he may commit some offence in the future. Is that not excessively harsh treatment for a freeborn Swede? I may well be told in response: it is not a mere supposition that they may in their wilfulness commit offences; it is a truth fully confirmed by daily experience that they really do often commit them. I concede that, but are there no other subjects who offend apart from them? Indubitably there are; and yet they are not punished before but only after they have offended. Why, then, should these most humble ones not enjoy the same right?
A posse ad esse, non valet consequentia: “From a thing’s possibility, one cannot be certain of its reality”.
Således kommer nu först at undersökas, om det är öfverensstämmande med mennisko-slägtets naturliga rättigheter, at tvinga arbetare til årstienst? Naturens första rätt är, at menniskor skola få lefva, bygga och bo på jorden, försörja sig och de sina, giftas och föröka sit slägte. Denna rättighet finnes i Svea Rikets äldre och nyare Grund-lagar derföre på det kraftigaste omskansad, då det heter, at Konungen skal ingen låta förderfva til lif och ära, lem och välfärd, utan han lagligen förvunnen och dömder är, och ingen afhända eller afhända låta något gods, löst eller fast, utan laga dom och ransakning.19Konungen skal ingen låta ... dom och ransakning.: citat ur regeringsformen 1772, § 2 Sådant är det fri-bref, som Svenske Konungar räckt alla sina undersåtare i händerna. Lykligt det folk, i hvars Grund-lagar desse ord ej stå för sifror,20ej stå för sifror: icke blott är en formalitet i hvilka äfven undersåtarnes välfärd och egendom fridlysas!
Vi läse väl i detta frihets-bref, (mennisko-slägtets rätta säkerhets-act) et vilkor, nemligen om de icke til något brott äro förvunne och dömde, hvaraf mine motsägare få anledning at påstå: Huru kunna sådane anses för obrotslige, dem lagen dömt för landsstrykare, lösdrifvare och lättingar, som ej ega något försvar, och derföre ej böra tolas i hela riket? Men härtil får jag först svara: detta är den tydeligaste petitio principii:21petitio principii: lat. cirkelbevis Du bevisar med tienstehions stadgans ord deras brotslighet, då det just som bäst är i fråga, om de äro sådane, som samma stadga kallar dem. Lät oss derföre undersöka deras brotslighet, hvaruti den består: Du säger: de taga ingen års-tienst; utan lefva i lätja, och i sin lätja vänja de sig til allehanda laster och liderlighet, at supa, hora, stiäla med mera; böra då sådane ej anses för brotslige, som derföre kunna med alt fog tvingas til års-tienst? Här tror jag, at hufvud-styrkan (nervus argumenti22nervus argumenti: lat. argumentets djupare innebörd ) ligger emot mig, i denna delen. Men får jag nu, min läsare, häremot erinra: först hvad lätjan beträffar, så är det et brott, som politiske lagar icke känna eller böra straffa, emedan den snart straffar sin egare med armod13 och fattigdom, et straff långsamare och svårare än vatn och bröd i vår lagbok. Hvad straff har den late jord- och hemmans-brukaren för sin lätja? Intet straffar lagen honom, men hunger och fattigdom blir hans straff, och han går til slut ifrån gård och grund, såsom sparf från ax,23såsom sparf från ax: utan att kunna ta med något, utan att ha något kvar och det är plikt24straff nog. Vårdslösar en handlande sin handtering, så blifver en banquerout25konkurs, bankrutt hans straff; hvarföre skal då den ringaste arbetaren förlora hela sin medborgerliga rättighet, och förklaras olidelig i hela Riket, eller ock blifva dens rof, som vil gripa honom? Eller får jag lof at fråga: hvem har undersökt och pröfvat hans lätja? Vid hvad domstol är målet ransakadt och dömt? Jag menar, at parten, som lurar efter honom i sin tienst, har fält utslaget, och då måste det vara oväldugt? Dertil behöfves ej mera, säger du, än då han ej bevisligen innehafver års-tienst, så kan han ju lätjas när han vil: det kunna alle andre ock göra, men göra det derföre icke. A posse ad esse, non valet consequentia.26A posse ad esse, non valet consequentia.: lat. av att något är möjligt följer inte att det blir verklighet Han kan ock i sin frihet vara långt trägnare än mången är i års-tienst, och är således den enda som pligtar med fridlöshet ofta oskyldigt för lätja.
Men när han är lös, slår han sig til liderlighet och allehanda laster, derföre är bäst för honom at blifva satt i års-tienst, då han ej får tilfälle til sådant. Är icke detta et underligit förmynderskap, at binda fast arbetare til års-tienst, tukt- och spin-hus &c. förr än de verkeligen begått något brott, endast derföre, at de ej finge begå dem. Tänk! om du eller jag,14 min läsare, blefve promt förde hemifrån med våld, antingen at hållas inneslutne på en borggård, eller i tienst hos en herre, och vi sporde af krono-betienten, som släpade oss bort, hvarföre vederfars oss detta och vår frihet beröfvas oss, hvad hafve vi giort? och vi då finge til svar: I hafven väl icke ännu giort, men i eder frihet kunnen i snart begå något brott, derföre är det bätre för eder och för det almänna at förebygga sådant härigenom. Hvad skulle vi väl tycka om detta förmynderskap? Vi ropade våld! våld! at fängsla oss, för än vi brutit, och jag vet ej eller om det vore stort annat. Emedlertid måste den obrotslige arbetaren förlora sin frihet, för en supponerad27antagen möjelighet, at framdeles begå något brott. Är icke det för hård medfart för en frifödd Svensk man? Man svarar mig väl: det är ingen blott supposition, at de i sit sielfsvåld kunna begå några brott, det är en af dageliga förfarenheten aldeles bestyrkt sanning, at de verkeligen ofta begå dem. Jag medgifver det; men finnas inge andre undersåtare brotslige än de? Utan tvifvel: och de straffas likväl icke förut, utan sedan de brutit. Hvarföre skola då desse ringaste ej få niuta lika rätt?
Nyt siis on ensiksi selvitettävä, onko työläisten pakottaminen vuosipalvelukseen ihmissuvun luontaisten oikeuksien mukaista. Tärkein luonnon suoma oikeus on että ihmisten on saatava elää, rakentaa ja asua maan päällä, hankkia toimeentulo itselleen ja perheelleen, avioitua ja hankkia jälkeläisiä. Niinpä tämä oikeus on mitä varmimmin turvattu Ruotsin valtakunnan vanhemmissa ja uudemmissa perustuslaeissa näillä sanoilla: Kuningas älköön antako riistää keneltäkään henkeä eikä kunniaa, vahingoittaa kenenkään ruumiillista koskemattomuutta eikä hyvinvointia ilman laillista oikeudenkäyntiä ja tuomiota, älköönkä riistäkö tai salliko kenenkään muunkaan riistää keneltäkään irtainta tai kiinteää omaisuutta ilman laillista tutkintaa ja tuomiota.28Kuningas älköön antako ... tutkintaa ja tuomiota.: lainaus vuoden 1772 hallitusmuodosta, § 2 Tällaisen vapaakirjeen Ruotsin kuninkaat ovat antaneet kaikkien alamaistensa käsiin. Onnellinen se kansa, jonka perustuslaeissa nämä sanat eivät ole pelkkä muodollisuus, vaan joissa myös alamaisten hyvinvoinnille ja omaisuudelle taataan suoja!
Luemme toki tästä vapaakirjeestä (ihmissuvun varsinaisesta vakuuskirjasta) yhden ehdon: suoja nimittäin koskee niitä, joita ei ole koskaan laillisesti todettu mihinkään rikokseen syyllisiksi eikä sellaisesta tuomittu. Tästä vastaväittäjäni saavat aiheen kysyä: Miksi rikoksiin syyllisinä ei voida pitää ihmisiä, jotka laki on tuominnut maankiertäjiksi, irtolaisiksi ja laiskottelijoiksi, joilla ei ole laillista suojelusta ja joita ei sen takia pidä sietää valtakunnassa lainkaan? Tähän saanen ensiksikin vastata, että tämä on mitä selvin kehäpäätelmä: todistat palkollissäännön sanoilla heidän rikollisuutensa, kun kyse on nimenomaan siitä, ovatko he sellaisia, joiksi mainittu sääntö heitä nimittää. Tutkikaamme siis heidän rikollisuuttaan, sen ilmenemismuotoja. Ehkä sanot: he eivät mene vuosipalvelukseen, vaan elävät laiskuudessa ja tottuvat laiskotellessaan kaikenlaisiin paheisiin ja irstauteen, ryyppäämään, huoraamaan, varastamaan ym. Eikö tuollaisia ihmisiä siis voida pitää rikollisina, jotka sen vuoksi voidaan täysin aiheellisesti pakottaa vuosipalvelukseen? Luullakseni tässä kohden perustelujen vahvin voima (nervus argumenti29nervus argumenti: lat. perustelun syvempi sisältö ) on minun kantani vastainen. Saanen kuitenkin, arvoisa lukijani, muistuttaa, että ensinnäkin laiskuus on rikos, jota valtiolliset lait eivät tunne ja josta niiden ei pidä rangaista, koska se rankaisee siihen syyllistyvää pikaisesti puutteella13 ja köyhyydellä, ja tämä rangaistus on pitempi ja ankarampi kuin lakikirjamme määräämä vesileipävankeus. Minkä rangaistuksen laiska maanviljelijä ja tilallinen saa laiskuudestaan? Laki ei häntä rankaise, mutta nälkä ja köyhyys rankaisevat, ja lopulta hän lähtee talostaan ja mailtaan kuin varpunen tähkältä,30kuin varpunen tähkältä: ruots. såsom sparf ifrån axet, joutua karkotetuksi kotoaan voimatta ottaa mitään mukaan, olla niin köyhä että mitään ei ole jäljellä ja siinä on hänelle sakkoa tarpeeksi. Jos kauppias hoitaa liiketoimensa huonosti, hänen rangaistuksenaan on vararikko. Miksi vähäisimmän työläisen sitten pitäisi menettää kaikki kansalaisoikeutensa ja kuulla, ettei häntä siedetä koko valtakunnassa, tai joutua sen saaliiksi, joka hänet haluaa kiinni ottaa? Ja saanko myös kysyä: kuka on tutkinut ja todistanut hänen laiskuutensa? Missä tuomioistuimessa juttu on käsitelty ja tuomio annettu? Tarkoitan, että kun tuomion on antanut osapuoli, joka vaanii häntä saadakseen hänet palvelukseensa, kai sen silloin täytyy olla puolueeton? Saatat sanoa, että tuomioon riittää se, ettei hänellä todistettavasti ole vuosipalveluspaikkaa, silloinhan hän saa laiskotella milloin haluaa. Niinhän kaikki muutkin voivat menetellä, mutta eivät silti laiskottele. A posse ad esse, non valet consequentia.31A posse ad esse, non valet consequentia.: lat. siitä, että jokin on mahdollista, ei seuraa, että siitä tulisi todellisuutta Hän voi myös vapaudessaan olla paljon ahkerampi kuin moni vuosipalveluksessa ja on siis ainoa, jota rangaistaan lainsuojattomuudella laiskuudesta, usein siihen syyttömänä.
There is indeed one condition in this letter of emancipation (which is humanity’s real guarantee of security from oppression), namely that they have not been convicted and sentenced for any crime, which gives my adversaries cause to assert: how can those be regarded as innocent whom the law has convicted of being vagrants, vagabonds and idlers, who have no lawful employment and ought therefore not to be tolerated anywhere in the realm? To that, however, I must first reply: This is the clearest case of petitio principii. You prove their criminality by the wording of the statute on servants, when the question actually before us is whether they are what that statute calls them. Let us therefore inquire into their criminality, in what it consists. You say: they do not accept an annual service contract but live in indolence, and in their indolence they become accustomed to all kinds of vices and debauchery, to drinking, whoring, stealing, and the like. Should such people not then be regarded as criminals, who may therefore with every justification be forced to accept an annual service contract? Here, I believe, lies the main strength of the argument (nervus argumenti) against me, in this portion. But, dear reader, may I now object: first, with regard to indolence, it is a crime that secular laws do not recognize or should not punish, as it soon penalizes its possessor with poverty13 and destitution, a penalty that is more protracted and harsher than bread and water in our legal code. What penalty does the lazy farmer and freeholder suffer for his indolence? The law does not punish him, but hunger and destitution will be his punishment, and he will finally be driven from his home and farm, as a sparrow is driven from the ear of grain, and that is punishment enough. If a businessman neglects his business, his punishment will be bankruptcy, so why should the humblest worker lose all his civic rights and be declared intolerable throughout the realm, or else become the prey of him who wishes to seize him? Or may I ask: who has examined and tested his indolence? In what court has the case been tried and judged? In my opinion, the party that want to have him in their service have pronounced the judgment, and how then can it be impartial? For that, you say, all that is required is that, as it can be proved that he does not have an annual service contract, he is able to be indolent whenever he wishes. Everyone else is also able to do so, yet they do not. A posse ad esse, non valet consequentia.32A posse ad esse, non valet consequentia: “From a thing’s possibility, one cannot be certain of its reality”. He may also in his freedom be far more assiduous than many who are in annual service and is thus the only one who is often wrongfully punished with outlawry for indolence.

matches:
§ 3
§ 5
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2


text:
Queen tapetti HD
Mene...Kotiin3DAbstraktiAeroArkkitehtuuriEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiViileäVärikäsTietokoneetSöpöLiputKukkaRuoka & JuomatHauskaPelitTytötteLomaKuumaElääLogoRakkausMuutElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisäämobile	Kotiin / HD / Queen tapetti HD	Queen tapetti HD
0	Queen tapetti HD
Here is most beautiful Selection Of queen wallpaper HD For Desktops, PC, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. Tässäwallpapermad.com Taustakuva tietokanta voit ladata miljoonia korkealaatuisia taustakuvia . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Meillä on paljon taustakuvia yli kolmekymmentä Plus kategoriat Like Eläimet, Sarjakuva, Kukka, avaruus , Pelit ja Urheilu ,Jne. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia henkilökohtaiseen käyttöön. Jos Like This @queen taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook ja muut sosiaalisen median.
piipittää noin Maha Edellinen: hd auto tapetti HD
seuraava: madara uchiha tapetti HD
tapetti mennä HDlive-taustakuvatWhite Wolf tapetti HDtapetti bändi HDbad ass taustakuvat HDilmaiseksi live taustakuvia pc HDLääkäri, joka tapettiJimmy sivu tapetti HDwww.wallpaper.commac pro tapetti HD Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD hd HD HD HD


text:
Laki oikeudesta yleisiin vesialueisiin 204/1966 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 1966 › 1.4.1966/204
1.4.1966/204
Laki oikeudesta yleisiin vesialueisiin
Suomen aluevedet ja suuret järven selät ovat, siltä osin kuin ne ovat kylänrajain ulkopuolella, yleisiä vesialueita. Yleiset vesialueet pohjineen ovat valtion omaisuutta.
Yleisistä vesialueista Ahvenanmaan maakunnassa on voimassa, mitä niistä erikseen säädetään.
Tätä ennen laillisesti saatu yksityinen oikeus kalastuspaikkaan kylänrajain ulkopuolella tai muu erityinen oikeus tiettyyn osaan yleisestä vesialueesta on edelleen voimassa. Laitos tai rakennelma, joka merenkulkua tai maaliikennettä, satamaa, uittoa, kalastusta tai muuta tarkoitusta varten laillisesti aikaisemmin on tehty yleiselle vesialueelle, saadaan siellä tämän lain säännösten estämättä edelleen pysyttää. Valtiolle ei tule korvausta edellä tarkoitetusta oikeudesta eikä alueen käyttämisestä ennen tämän lain voimaan tuloa tehdyn laitoksen tai rakennelman pohjana, paitsi milloin tällaisen korvauksen suorittamisesta on erikseen sovittu.
Milloin joku ennen tämän lain voimaan tuloa on yleiseltä vesialueelta vallannut kivennäis- tai järvimalmilöydöksen tai hakenut kaivospiirin määräämistä, vakio ei peri maanomistajalle kuuluvaa osuutta puolustusmaksusta eikä vaadi kaivoslain mukaan maanomistajalle tulevaa louhimismaksua tai muuta osuutta kaivostyöstä.
Tämä laki ei aiheuta muutosta siihen, mitä erikseen on säädetty tai muutoin voimassa oikeudesta kalastaa tai metsästää yleisellä vesialueella taikka harjoittaa siellä liikennettä, uittoa tai muuta yleiskäyttöä.
Yleiset vesialueet ovat Metsähallituksen hallinnassa ja hoidossa, jollei jonkin niihin kuuluvan alueen osalta säädetä tai valtioneuvoston päätöksellä määrätä toisin. (10.4.2015/382)
Milloin ole toimenpide tai yritys, sen mukaan kuin erikseen on säädetty ta muutoin on voimassa, edellyttää alueen omistajan suostumusta tai yhtymistä yritykseen, käyttää yleisen vesialueen osalta omistajan puhevaltaa se viranomainen, jonka hallinnassa sanottu alue 1 momentin mukaan on.
Oikeudesta luovuttaa ja vuokrata osa yleisestä vesialueesta sekä myöntää yleistä vesialuetta koskevia käyttöoikeuksia ja muita näihin verrattavia erityisiä oikeuksia on säädetty oikeudesta luovuttaa valtion maaomaisuutta ja tuloatuottavia oikeuksia annetussa laissa (687/78). (31.8.1978/691)
Mitä erikseen on säädetty valtioneuvoston oikeudesta luovuttaa toisen omaksi valtion omistamia kivennäislöydöksiä ja niiden hyväksikäyttöä varten tarvittavia maa-alueita, koskee vastaavasti myös yleisiä vesialueita se niiden piirissä olevia kivennäislöydöksiä.
Älköön kukaan 4 §:ssä tarkoitetun viranomaisen luvatta rakentako yleiselle vesialueelle, ottako jotain sen osaa pysyvästi käyttöön taikka nostako sen pohjasta kiviä, hiekkaa, soraa tahi muuta ainetta, ellei kysymys ole toimenpiteestä, johon sen suorittajalla on oikeus vesilaissa, kaivoslaissa ta muussa lainsäädännössä olevan säännöksen tai tällaiseen saannokseen perustuvan viranomaisen päätöksen tai määräyksen nojalla.
Kylän ja yleisen vesialueen välisen rajan siirtyminen ei aiheuta muutosta yleisen vesialueen osaan ennen tämän lain voimaan tuloa laillisesti saadun tai tämän lain nojalla toiselle luovutetun oikeuden pysyvyyteen. Yleisen vesialueen osa, joka asianmukaisessa järjestyksessä on otettu valtion pysyvään käyttöön, jää vakion omaisuudeksi.
Asetuksella voidaan tarvittaessa antaa tarkempia määräyksiä tämän lain soveltamisesta.
31.8.1978/691:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä lokakuuta 1978.
24.1.1995/98:
10.4.2015/382:
HE 192/2014, MmVM 31/2014, EV 353/2014
1 § 2 § 3 § 4 § 5 § 6 § 7 § 8 § Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:31.8.1978/691:24.1.1995/98:10.4.2015/382:

matches:
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7
§ 8


text:
Vortex Viper HD 15-45x65 (V500), kaukoputki kulma - Järvenpään Camera Shop Oy
Etusivu / Kiikarit ja kaukoputket
Vortex Viper HD 15-45×65 (V500), kaukoputki kulma
Alkaen 44,00 € / kk(Joustava erämaksu)
Vortex Viper HD 15-45x65 (V500), kaukoputki kulma määrä
Tuotetunnus (SKU): V500 Osastot: Vortex, Kaukoputket, Kiikarit ja kaukoputket
Vortex Viper HD 15-45×65 (V500), Angled
Vortex Viper HD kaukoputki soveltuu hyvin luonnontarkkailijalle, joka haluaa huippuluokan tuotteen kohtuulliseen hintaan. Täysin uusittu (vuonna 2018) Viper HD kaukoputki tarjoaa hintaluokkansa parasta optiikkaa.
Tämän uutuusmallin käytettävyys ja kuljetettavuus, kaukoputken optinen suorituskyky takaavat mallin haluttavuuden sekä kokeneille käyttäjille että aloittelijoille.
Optimized optical system delivers impressive resolution, cuts chromatic aberration and provides excellent color fidelity, edge-to-edge sharpness and light transmission – resulting in High Definition views.
The collar provides adjustable viewing angles.
Kirjoita ensimmäinen arvio tuotteelle “Vortex Viper HD 15-45×65 (V500), kaukoputki kulma” Peruuta vastaus
Nikon Aculon A211 7×50- Kiikari
Alkaen 6,20 € / kk(Joustava erämaksu)
Canon 18×50 IS All Weather – vakainkiikari
Alkaen 16,50 € / kk(Joustava erämaksu)
Canon 12×36 IS III – vakainkiikari
Nikon Monarch 7 8×30 -kiikari
Alkaen 19,10 € / kk(Joustava erämaksu)
Nikon Monarch 7 10×42 -kiikari
Nikon Monarch 5 10×42 -kiikari

matches: HD HD HD HD HD HD HD


text:
HD-DVD ja Blu-ray... Kumpi voittaa? Lopputaistelu - Sivu 44
HD-DVD ja Blu-ray... Kumpi voittaa? Lopputaistelu
Kyselyn tulokset: Blu-ray vai HD DVD?
513. Kirjaudu tai rekister�idy osallistuaksesi kyselyyn
425	82,85%
47	9,16%
Kumpikin ep�onnistuu
41	7,99%
Jump to page: Viestit 861 - 877 / 877
Aihe: HD-DVD ja Blu-ray... Kumpi voittaa? Lopputaistelu
Viestin alkuper�inen l�hett�j�: Darth Saul
No t�ll� hetkell� n�ytt�isi kovin hinta modkitille olevan 90 �, joten en nyt tied� onko se mitenk��n paha hinta suhteessa siihen, mit� monet syyt�� kotiteatterilaitteistoon... No joo, kaikki on suhteellista. Mutta jos verrataan 0 � tai 90 � (ja postikulut Ruotsiin...), niin kyll� se on ihan kiva se HD DVD.
Ai niin, Bourneja ei ole vissiin viel�k��n n�k�piiriss� Blu-raylle, vai onko jotain j��nyt huomaamatta? Kyll�h�n sekin varmasti joskus tulee.
Vastaa lainaamalla 14.10.2008, 12:11
No t�ll� hetkell� n�ytt�isi kovin hinta modkitille olevan 90 �, joten en nyt tied� onko se mitenk��n paha hinta suhteessa siihen, mit� monet syyt�� kotiteatterilaitteistoon... ja pusinesta ne modien myyj�tkin tekee eli kun tarjonta lis��ntyy, niin hinnatkin laskee.
Sin�ns� hardware modien hinnalle on ihan hyv�t perusteet, koska tyypit siell� joutuu purkamaan alkuper�iset laitteet osiin, selvitt�m��n niiden toiminnan ja suunnittelemaan toimintaa muuttavat lis�palikat - ja sitten viel� tuottamaan ne myyntiin.
Tuohon liittyy se i�nikuinen huoli, ett� BD-soittimia on k�yt�nn�ss� pakko firmware-p�ivitt�� (DVD-soittimia ei ollut/ole pakko), joten soitinvalmistaja voisi aktiivisesti alkaa toimimaan region free -modeja vastaan jos haluaisi alkaa kiukuttelemaan. Onneksi BD:ll� menee sen verran vaisusti ett� t�llaiseen leikkiin valmistajat eiv�t v�ltt�m�tt� halua/uskalla l�hte�.
Formaattisodista on muuten j�ljell� viel� kaikista paras: Betamax vs. HD-DVD, miss� fanipojat tappelee kumman tappio oli suurempi menetys ihmiskunnalle. Trollit sikseen, mutta veikataan ett� todenn�k�isesti HD DVD:n tappio, koska HD DVD:ll� olisi voittoformaattina saattanut olla paremmat edellytykset (hintataso/kustannusrakenne/DVD-tuotantolinjojen konvertointi HD:ksi helposti/kypsempi formaatti paremmilla ekstroilla ja ilman profiilisotkua) kilpailla joe-sixpakkien sieluista nyt HD vs. DVD-aikana kuin BD:ll�. Mutta se on aikamoista spekulaatiota.
Enk� ole mitenk��n luopunut toivosta BD:nk��n suhteen, kankeaa vain on ja digital downloadit senkun nostaa arvoaan otsikoissa.
Vastaa lainaamalla 26.11.2008, 12:16
veikataan ett� todenn�k�isesti HD DVD:n tappio, koska HD DVD:ll� olisi voittoformaattina saattanut olla paremmat edellytykset (hintataso/kustannusrakenne/DVD-tuotantolinjojen konvertointi HD:ksi helposti/kypsempi formaatti paremmilla ekstroilla ja ilman profiilisotkua) kilpailla joe-sixpakkien sieluista nyt HD vs. DVD-aikana kuin BD:ll�. Mutta se on aikamoista spekulaatiota.
Olen astetta varmempi ett� HD DVD olisi yleistynyt nopeammin kuin BD jos HD DVD olisi voittanut. Syy n�kyy viel�kin hyvin: katsokaapa englantilaisilla AV foorumeilla mit� levyj� ihmiset t�n�kin p�iv�n� enimm�kseen omistavat..joo sanoisin siis ett� useimmat tosi harrastekijat joilla on hyv� englanninkielentaito valitsivat ainakin aluksi HD DVD:n ja kartuttivat HD DVD kokoelmaansa paljon nopeammin kuin BD-kokoelmaansa.
HD DVD ei onnistunut ly�m��n l�pi samalla y.m. tavalla ei-niin-hyvin englantia puhuvien ihmisten parissa. Syy on kieli- ja saatavuusongelmat levyiss�. HD DVD olisi helposti voittanut BD:n jos esim. tekstityskieli� olisi saanut netin kautta HD DVD-soittimiin.
Minun luuloni onkin ett� Sony vihelsi pelin poikki viimeisell� minuutilla ennenkuin HD DVD olisi e.m. ja muista syist� saavuttanut liian paljon suosiota BD:n verrattuna. Ja miettik��s mit� HD DVD exklusiiviset Indy 4, Iron Man, Shawshank, Dark Knight, Gremlins, ym, ym, olisivat saaneet aikaan..
Viesti� muokkasi viimeksi Leterface; 26.11.2008 kello 12:19.
Vastaa lainaamalla 27.11.2008, 12:15
Viel�k� t�m� t��ll� jaksaa, my�nn� tappiosi! Eik�h�n tuo HD DVD kiekkojen suuri m��r� johdu l�hinn� siit� alennusmyynnist�, jonka BD:n voitto aiheutti.
Vastaa lainaamalla 27.11.2008, 13:29
Viel�k� t�m� t��ll� jaksaa, my�nn� tappiosi! Once you pop, you can't stop .
Vastaa lainaamalla 28.11.2008, 09:51
Ilkkumista mielenkiintoisempi spekulaation aihe (jos nyt joku haluaa spekuloida) on se, olisiko HD DVD voinut p�rj�t� Blu-rayta paremmin jos se olisi voittanut formaattisodan. Joitakin syit� ajatella n�in voisi olla:
- halvemmat valmistuskustannukset
- valmiimpi formaatti (ei profiileja)
- nopeampia, hienoja extroja (BD ei ole viel�k��n yli vuoden takaisen HD DVD:n tasolla)
- halvempi soitintekniikka
HD DVD:ll� olisi siiis EHK� ollut jonkin verran BD:t� helpompi tie kuluttajien olohuoneisiin (se oli tietysti yksi sen design goaleista ja myyntiargumenteista, BD rakentui erilaisilla perusteilla), mutta sama ongelma vaivaa sit�kin: jos normaalilta katseluet�isyydelt� nykyisill� telkkarikoilla normihenkil� ei huomaa riitt�v�� eroa, HD-medialla on vaikeuksia myyd� itse��n ennen kuin telkkarikoot r�j�ht��...
Vaikea kuvitella ett� HD DVD olisi t�n�p�iv�n� olennaisesti BD:t� paremmassa asemassa jos se olisi voittanut kev��ll�. Jos HD DVD olisi kaksi vuotta sitten ollut ainoa HD-formaatti niin ehk� sitten, mutta sitten taas olisi h�vitty formaattisodan edut ja HD DVD:kin olisi voinut j��d� kilpailun puutteesta kuihtumaan jonnekin nicheen.
Sota on ohi, mutta onhan jossittelu joskus ihan hauskaa. Yhden viestin verran. Enemp�� en jaksa. Vastaa lainaamalla 28.11.2008, 09:59
Ei ole viel�(k��n) tainnut Bluray-levyjen hinnat laskea? Anttilassa oli tarjous 3 2:n hinnalla. Eli kolme leffaa reilulla viidell� kympill�. Vastaa lainaamalla 28.11.2008, 11:35
Ei ole viel�(k��n) tainnut Bluray-levyjen hinnat laskea? Anttilassa oli tarjous 3 2:n hinnalla. Eli kolme leffaa reilulla viidell� kympill�. Prismassa sun muissa tietysti on viel� noita 32,49� levyj�, mutta nettikaupoista alkaa tietysti saamaan aika kohtuulliseen hintaan. Alkaa noissa 3 2:n hinnalla kampanjoissa olemaan jo suht uusiakin kiekkoja ja valikoimat laajenee. Mm. Play.comin kyseisess� kampanjassa l�ytyy jo kohtuullisesti levyj� joitten hinnat alkavat 19 ja 18 lukemillakin.
Osittain kyll� aika mielett�mi� nuo hinnat, Prismassakin kun Band of Brothers boksi (jossa lienee kymmenisen kiekkoa?) kustantaa reilun 50 euroa, ja sen vieress� on joku ~2004 julkaista elokuva josta huudetaan 32,49�. Vastaa lainaamalla 28.11.2008, 12:46
Yht��n BD elokuvaa ei kehtaa ostaa, kun ne on niin kalliita. CR tuli investoitua k�ytettyn� kympill�, mik� onkin maksimi mit� suostun maksamaan yhdest� elokuvasta yleens�. Minnek�h�n asti saa odotella, ett� BD leffoja saa devujen hintaan. Ja t�rkein siis, alelaaridevujen. Vastaa lainaamalla 30.11.2008, 20:05
Walmartista 128$ blu-ray soittimia. Enp� olis t�lle joululle uskonut l�ytyv�n noin halpoja soittimia.
Vastaa lainaamalla 30.11.2008, 21:16
Ottamatta kaikkeen kantaa niin BD-levyjen todelliset valmistuskustannukset ovat n�ht�v�sti laskeneet volyymejen ja kapasiteetin takia l�helle HD DVD-levyjen valmistuskustannuksia. Kuluttajahinnatkin ovat, ainakin osittain, laskeneet suurimmilla markkina-alueilla.
Ja toki t�ytyy my�nt�� ett� Euro-soittimienkin hinnat ovat jo suurinpiirtein HD DVD-tasolla. Erikoistarjoukset USA:ssa ovat my�s jo l�hes HD DVD:n tasolla.
Kuitenkin voidaan spekuloida (loputtomiin ) ett� HD DVD, jos olisi voittanut, olisi jo melkein t�ysin DVD-tasolla niin levyjen kuin soittimien valmistuskustannusten osalta. Mutta t�m� jossittelu ei en�� ole mitenk��n kiinnostavaa. Vastaa lainaamalla 30.11.2008, 21:25
Prismassa sun muissa tietysti on viel� noita 32,49� levyj�, mutta nettikaupoista alkaa tietysti saamaan aika kohtuulliseen hintaan.
Aijaa? Ainakin Sellon Prismassa uutuusleffat tuppaa olemaan luokkaa 28 euroa. Ne samat jotka on sit Anttilassa 32,50 euroa.
Vastaa lainaamalla 22.12.2008, 12:59
En tied� onko Ameriikka tarpeeksi suuri markkina-alue, mutta ei ameriikan hinnoissa ainakaan n�kynyt mit��n dvd:een l�hellekk��n tuloa, vaan hyllyt oli t�ynn� leffoja a' 29.95$-39.95$ hintaluokassa.. (toki siell� aina joku tarjous siell� t��ll� saatto olla ett� alle 20$ hinta oli.. ) mut hd-dvd leffoja oli mukava napsia ~5$ hinnalla Vastaa lainaamalla 05.08.2009, 13:39
Formaattisota ei loppunutkaan � hd-dvd:n yll�tyspaluu
Peli ei ole viel� pelattu http://www.tietokone.fi/uutta/uutinen.asp?news_id=38364
Vastaa lainaamalla 05.08.2009, 15:52
Sen verran pit�� palata viel� t�h�n vanhaan otsikkoon, ett� k�vin tuossa juuri New Yorkissa ja siell� BluRay-leffojen hinnat ovat laskeneet jo todella kilpailukykyiselle tasolle. Ihan uutuusjulkaisut, kuten Watchmenin Director's Cut, maksoi Best Buyssa 24,99 dollaria (eli v�h�n alle parikyb�� euroina) ja monet muut, mm. Slumdog Millionaire oli 14,90 dollaria.
Halvimmat Bluray-tarjoukset olivat jo alle kyb�n ihan kohtuu-uusista, pienemm�n profiilin leffoista, joten eik�h�n ne hinnat t�st� pikkuhiljaa ala Euroopassakin tippumaan siedett�v�lle tasolle.
Vastaa lainaamalla 05.08.2009, 19:25
No eip� tuosta paljoa iloa ole, ellei satu tilaamaan Kiinasta a) levyj� ja b) soitinta, sek� c) osaa Mandariinikiinaa....
Tosin kyll�h�n tuossa j�rjestelyss� maailman joka 4:s ihminen saa edullisen ter�v�piirtoformaatin.... Vastaa lainaamalla 05.08.2009, 19:31
Tosin kyll�h�n tuossa j�rjestelyss� maailman joka 4:s ihminen saa edullisen ter�v�piirtoformaatin.... Valitettavasti tuosta potentiaalisesta markkinasta arviolta 5 prosentilla on ylim��r�ist� varallisuutta, jonka voi k�ytt�� viihteeseen. Suurimmalta osalta ei l�ydy edes televisiota, puhumattakaan mist��n cbhd-soittimista. Mutta ehk� joskus...
Vastaa lainaamalla Sivu 44 / 44
Aikevy�hyke: GMT +3. Kello on nyt 02:07.

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
RX 470 avulla Core i7-6700K vertailu arvot Ultra avu aikaa avu laskeva - GPUCheck
RX 470 avulla Core i7-6700K vertailu arvot Ultra avu aikaa avu laskeva
Suurin osa RX 470 on vielä pystyy pelaamaan nykyaikaisia pelejä, mutta sinun olisi vähennettävä asetukset ylläpitää näitä korkeampia framerates. Tokko säilö grafiikka avu laskeva lakkauttaa jotta Ultra eli jalo on merkittävä, paikalla aari harva etuosto-kirjain ajaksi korottaa. Nykyisellä 4096 MB RAM RX 470 , voi olla hyvin vähän muistia liittyviä pullon kauloja enemmän nykyaikaisia pelejä.
Jaa kommenttisi 113
72/100 Oikein hyvä
Vertaa kohteeseen Select.. AMD Radeon HD 6850 - € 175AMD Radeon HD 6870 - € 175AMD Radeon HD 6950 - € 220AMD Radeon HD 6970 - € 263AMD Radeon HD 6990 - € 615AMD Radeon HD 7750 - € 131AMD Radeon HD 7790 - € 131AMD Radeon HD 7850 - € 219AMD Radeon HD 7950 - € 277AMD Radeon HD 7970 - € 263AMD Radeon HD 7970 GHz Edition - € 263AMD Radeon HD 7990 - € 879AMD Radeon R7 250 - € 90AMD Radeon R7 265 - € 131AMD Radeon R7 370 - € 179AMD Radeon R9 270 - € 242AMD Radeon R9 280 - € 308AMD Radeon R9 280X - € 308AMD Radeon R9 285 - € 334AMD Radeon R9 290 - € 273AMD Radeon R9 290X - € 351AMD Radeon R9 295X2 - € 1,319AMD Radeon R9 380 - € 263AMD Radeon R9 380X - € 202AMD Radeon R9 390 - € 409AMD Radeon R9 390X - € 436AMD Radeon R9 FURY - € 483AMD Radeon R9 FURY X - € 571AMD Radeon R9 Nano - € 571AMD Radeon RX 480 - € 209AMD Radeon RX 550 - € 87AMD Radeon RX 560 - € 87AMD Radeon RX 570 - € 122AMD Radeon RX 580 - € 134AMD Radeon RX 590 - € 217AMD Radeon RX Vega 56 - € 309AMD Radeon RX Vega 64 - € 351AMD Radeon VII - € 615ATI Radeon HD 4870 - € 263NVIDIA GeForce GT 1030 - € 61NVIDIA GeForce GT 640 - € 198NVIDIA GeForce GTS 450 - € 114NVIDIA GeForce GTX 1050 - € 114NVIDIA GeForce GTX 1050 Ti - € 131NVIDIA GeForce GTX 1060 3GB - € 150NVIDIA GeForce GTX 1060 6GB - € 162NVIDIA GeForce GTX 1070 - € 263NVIDIA GeForce GTX 1070 Ti - € 369NVIDIA GeForce GTX 1080 - € 483NVIDIA GeForce GTX 1080 Ti - € 700NVIDIA GeForce GTX 1660 - € 194NVIDIA GeForce GTX 1660 Ti - € 246NVIDIA GeForce GTX 260 - € 395NVIDIA GeForce GTX 260 Core 216 - € 263NVIDIA GeForce GTX 280 - € 571NVIDIA GeForce GTX 285 - € 219NVIDIA GeForce GTX 470 - € 263NVIDIA GeForce GTX 480 - € 439NVIDIA GeForce GTX 550 Ti - € 175NVIDIA GeForce GTX 560 - € 194NVIDIA GeForce GTX 560 Ti - € 194NVIDIA GeForce GTX 570 - € 307NVIDIA GeForce GTX 580 - € 52NVIDIA GeForce GTX 590 - € 615NVIDIA GeForce GTX 650 - € 43NVIDIA GeForce GTX 650 Ti - € 56NVIDIA GeForce GTX 650 Ti Boost - € 149NVIDIA GeForce GTX 660 - € 70NVIDIA GeForce GTX 660 Ti - € 263NVIDIA GeForce GTX 670 - € 78NVIDIA GeForce GTX 680 - € 427NVIDIA GeForce GTX 690 - € 386NVIDIA GeForce GTX 750 Ti - € 246NVIDIA GeForce GTX 760 - € 282NVIDIA GeForce GTX 770 - € 87NVIDIA GeForce GTX 780 - € 312NVIDIA GeForce GTX 780 Ti - € 615NVIDIA GeForce GTX 950 - € 87NVIDIA GeForce GTX 960 - € 263NVIDIA GeForce GTX 970 - € 392NVIDIA GeForce GTX 980 - € 422NVIDIA GeForce GTX 980 Ti - € 572NVIDIA GeForce GTX TITAN - € 572NVIDIA GeForce GTX TITAN BLACK - € 879NVIDIA GeForce GTX TITAN X - € 650NVIDIA GeForce RTX 2060 - € 290NVIDIA GeForce RTX 2070 - € 439NVIDIA GeForce RTX 2080 - € 593NVIDIA GeForce RTX 2080 Ti - € 1,046NVIDIA TITAN RTX - € 2,199NVIDIA TITAN V - € 2,639NVIDIA TITAN Xp - € 1,055
Compare RX 470 Variants Performance in Ultra avu
RX 470 Eritelmät

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
KOKO KANSAN VIETTELIJÄ ohjelmatiedot - Telsu.fi
Haulla koko kansan viettelijä löytyy 12 aiemmin esitettyä tv-ohjelmaa.
Koko kansan viettelijä12u
ke 24.06.2015 21:00 - 22:00
6/6. Jonaksen ja Margreten suhde rakoilee. Jonas ilmoittaa pomolleen tekevänsä uuden ohjelmasarjan lahjaksi Margretelle ja lähtee Montevideoon vastoin vaimonsa tahtoa. Norjalainen draamasarja, 2012. (U) HD
2015-06-24 21:002015-06-25 22:00Europe/HelsinkiKoko kansan viettelijä (Yle Teema & Fem)6/6. Jonaksen ja Margreten suhde rakoilee. Jonas ilmoittaa pomolleen tekevänsä uuden ohjelmasarjan lahjaksi Margretelle ja lähtee Montevideoon vastoin vaimonsa tahtoa. Norjalainen draamasarja, 2012. (U) HDTelsu.fi
ke 17.06.2015 21:00 - 21:59
5/6. Jonas ottaa ison askelen urallaan ja vaihtaa kuuluttajan työt tv-viihteeseen. Hänestä tulee menestys, ja koko kansa katsoo hänen ohjelmaansa. Yksityiselämä ei suju yhtä ruusuisesti. Norjalainen draamasarja, 2012. (U) HD
2015-06-17 21:002015-06-18 21:59Europe/HelsinkiKoko kansan viettelijä (Yle Teema & Fem)5/6. Jonas ottaa ison askelen urallaan ja vaihtaa kuuluttajan työt tv-viihteeseen. Hänestä tulee menestys, ja koko kansa katsoo hänen ohjelmaansa. Yksityiselämä ei suju yhtä ruusuisesti. Norjalainen draamasarja, 2012. (U) HDTelsu.fi
ke 10.06.2015 21:00 - 21:58
4/6. Jonas tapaa Margreten 12 vuoden jälkeen. Jonakselle aukeaa ainutlaatuinen tilaisuus hakea televisioon juontajaksi. Jonas hakee paikkaa, ja tarkkaamossa iloitaan: tv-tähti on syttynyt! Norjalainen draamasarja, 2012. (U) HD
2015-06-10 21:002015-06-11 21:58Europe/HelsinkiKoko kansan viettelijä (Yle Teema & Fem)4/6. Jonas tapaa Margreten 12 vuoden jälkeen. Jonakselle aukeaa ainutlaatuinen tilaisuus hakea televisioon juontajaksi. Jonas hakee paikkaa, ja tarkkaamossa iloitaan: tv-tähti on syttynyt! Norjalainen draamasarja, 2012. (U) HDTelsu.fi
ke 03.06.2015 21:00 - 21:58
Osa 3/6. Jonas huomaa vetävänsä naisia puoleensa. Hän ei lue kirjoja, mutta tietää omaksuneensa taitoja muilta. Väkivallanteko saa Jonaksen kostonhimoiseksi. Norjalainen draamasarja, 2012. (U) HD
2015-06-03 21:002015-06-04 21:58Europe/HelsinkiKoko kansan viettelijä (Yle Teema & Fem)Osa 3/6. Jonas huomaa vetävänsä naisia puoleensa. Hän ei lue kirjoja, mutta tietää omaksuneensa taitoja muilta. Väkivallanteko saa Jonaksen kostonhimoiseksi. Norjalainen draamasarja, 2012. (U) HDTelsu.fi
ke 27.05.2015 21:00 - 21:58
Osa 2/6. Jonas tapaa diplomaatintyttären Margreten ja rakastuu elämänsä ensimmäistä ja viimeistä kertaa. Norjalainen draamasarja, 2012. (U) HD
2015-05-27 21:002015-05-28 21:58Europe/HelsinkiKoko kansan viettelijä (Yle Teema & Fem)Osa 2/6. Jonas tapaa diplomaatintyttären Margreten ja rakastuu elämänsä ensimmäistä ja viimeistä kertaa. Norjalainen draamasarja, 2012. (U) HDTelsu.fi
ke 20.05.2015 21:00 - 21:58
Sarja alkaa. Osa 1/6. Syrjään vetäytyvästä Jonas Wergelandista tuli Norjan suurin tv-julkkis. Vuonna 1965 poika oli 12-vuotias ja asui perheensä kanssa Oslossa Grorudin kaupunginosassa. Norjalainen draamasarja, 2012. (U) HD
2015-05-20 21:002015-05-21 21:58Europe/HelsinkiKoko kansan viettelijä (Yle Teema & Fem)Sarja alkaa. Osa 1/6. Syrjään vetäytyvästä Jonas Wergelandista tuli Norjan suurin tv-julkkis. Vuonna 1965 poika oli 12-vuotias ja asui perheensä kanssa Oslossa Grorudin kaupunginosassa. Norjalainen draamasarja, 2012. (U) HDTelsu.fi
Koko kansan viettelijä12
ke 18.12.2013 21:00 - 21:59
6/6. Jonaksen ja Margreten suhde rakoilee. Jonas ilmoittaa pomolleen tekevänsä uuden ohjelmasarjan lahjaksi Margretelle ja lähtee Montevideoon vastoin vaimonsa tahtoa. Norjalainen draamasarja, 2012.
2013-12-18 21:002013-12-19 21:59Europe/HelsinkiKoko kansan viettelijä (Yle Teema & Fem)6/6. Jonaksen ja Margreten suhde rakoilee. Jonas ilmoittaa pomolleen tekevänsä uuden ohjelmasarjan lahjaksi Margretelle ja lähtee Montevideoon vastoin vaimonsa tahtoa. Norjalainen draamasarja, 2012.Telsu.fi
ke 11.12.2013 21:00 - 21:59
5/6. Jonas ottaa ison askelen urallaan ja vaihtaa kuuluttajan työt tv-viihteeseen. Hänestä tulee menestys, ja koko kansa katsoo hänen ohjelmaansa. Yksityiselämä ei suju yhtä ruusuisesti. Norjalainen draamasarja, 2012.
2013-12-11 21:002013-12-12 21:59Europe/HelsinkiKoko kansan viettelijä (Yle Teema & Fem)5/6. Jonas ottaa ison askelen urallaan ja vaihtaa kuuluttajan työt tv-viihteeseen. Hänestä tulee menestys, ja koko kansa katsoo hänen ohjelmaansa. Yksityiselämä ei suju yhtä ruusuisesti. Norjalainen draamasarja, 2012.Telsu.fi
ke 04.12.2013 21:00 - 21:58
4/6. Jonas tapaa Margreten 12 vuoden jälkeen. Jonakselle aukeaa ainutlaatuinen tilaisuus hakea televisioon juontajaksi. Jonas hakee paikkaa, ja tarkkaamossa iloitaan: tv-tähti on syttynyt! Norjalainen draamasarja, 2012.
2013-12-04 21:002013-12-05 21:58Europe/HelsinkiKoko kansan viettelijä (Yle Teema & Fem)4/6. Jonas tapaa Margreten 12 vuoden jälkeen. Jonakselle aukeaa ainutlaatuinen tilaisuus hakea televisioon juontajaksi. Jonas hakee paikkaa, ja tarkkaamossa iloitaan: tv-tähti on syttynyt! Norjalainen draamasarja, 2012.Telsu.fi
ke 27.11.2013 21:00 - 21:59
Osa 3/6. Jonas huomaa vetävänsä naisia puoleensa. Hän ei lue kirjoja, mutta tietää omaksuneensa taitoja muilta. Väkivallanteko saa Jonaksen kostonhimoiseksi. Norjalainen draamasarja, 2012.
2013-11-27 21:002013-11-28 21:59Europe/HelsinkiKoko kansan viettelijä (Yle Teema & Fem)Osa 3/6. Jonas huomaa vetävänsä naisia puoleensa. Hän ei lue kirjoja, mutta tietää omaksuneensa taitoja muilta. Väkivallanteko saa Jonaksen kostonhimoiseksi. Norjalainen draamasarja, 2012.Telsu.fi
ke 20.11.2013 21:00 - 21:58
Osa 2/6. Jonas tapaa diplomaatintyttären Margreten ja rakastuu elämänsä ensimmäistä ja viimeistä kertaa. Norjalainen draamasarja, 2012.
2013-11-20 21:002013-11-21 21:58Europe/HelsinkiKoko kansan viettelijä (Yle Teema & Fem)Osa 2/6. Jonas tapaa diplomaatintyttären Margreten ja rakastuu elämänsä ensimmäistä ja viimeistä kertaa. Norjalainen draamasarja, 2012.Telsu.fi
ke 13.11.2013 21:00 - 21:58
Sarja alkaa. Osa 1/6. Syrjään vetäytyvästä Jonas Wergelandista tuli Norjan suurin tv-julkkis. Vuonna 1965 poika oli 12-vuotias ja asui perheensä kanssa Oslossa Grorudin kaupunginosassa. Norjalainen draamasarja, 2012.
2013-11-13 21:002013-11-14 21:58Europe/HelsinkiKoko kansan viettelijä (Yle Teema & Fem)Sarja alkaa. Osa 1/6. Syrjään vetäytyvästä Jonas Wergelandista tuli Norjan suurin tv-julkkis. Vuonna 1965 poika oli 12-vuotias ja asui perheensä kanssa Oslossa Grorudin kaupunginosassa. Norjalainen draamasarja, 2012.Telsu.fi
www.telsu.fi > ohjelmatiedot > Koko kansan viettelijä

matches: HD HD HD HD HD HD


Yhdistyksen säännöt | Suomen Klubitalot
Etusivu Suomen Klubitalot ry Yhdistyksen säännöt
Yhdistysten toimintaa ohjaavat yhdistyksen säännöt sekä yhdistyslaki. Yhdistyslain mukaan jokaisella yhdistyksellä on lisäksi oltava hallitus. Hallituksen jäsenet valitaan yhdistyksen kokouksessa.
Suomen Klubitalot ry:n säännöt
Perustiedot: Suomen Klubitalot ry, Finlands Klubbhus rf
Rekisterinumero: 176.111
Merkitty rekisteriin: 18.03.1999
Yhdistyksen nimi on Suomen Klubitalot ry, Finlands Klubbhus rf. Yhdistyksen toimialue on koko Suomi ja kotipaikka Helsinki.
Yhdistyksen tarkoitus on suomalaisten mielenterveystyötä tekevien Klubitalojen toiminnan aatteelinen tukeminen ja laadullinen kehittäminen. Yhdistys edistää mielenterveyskuntoutujien sosiaalista asemaa yhteiskunnassa ja tekee tunnetuksi Klubitalojen voimaannuttavaa kuntoutumismallia.
Toimii suomalaisten Klubitalojen yhteistyöelimenä
Tukee suomalaisten Klubitalojen laadunarviointia
Tiedottaa klubitalotoiminnasta ja sen vaikuttavuudesta
Tekee laaja-alaista yhteistyötä yhteiskunnallisten toimijoiden kanssa
Toteuttaa klubitalomalliin liittyvää tutkimus -ja kehittämistyötä
Tekee yhteistyötä kansainvälisten klubitaloverkostojen ja Klubitalojen kehittämiskeskusten kanssa
Päättää kansainvälisten klubitalomallia ohjaavien laatusuositusten suomennoksesta
Toimintansa tukemiseksi yhdistys voi ottaa vastaan avustuksia, lahjoituksia ja testamentteja sekä voi, asianmukaisen luvan saatuaan, toimeenpanna arpajaisia ja rahankeräyksiä sekä järjestää myyjäisiä ja kirpputoreja.
Yhdistyksen varsinaisiksi jäseniksi voivat liittyä Suomessa toimivat oikeustoimikelpoiset Klubitalot tai niiden oikeustoimikelpoiset taustajärjestöt. Jäsenyydestä päättä yhdistyksen hallitus. Yhdistyksen jäsenyys edellyttää, että Klubitalo pyrkii noudattamaan kansainvälistä klubitalomallia.
Yhdistyksen jäsenillä on oikeus erota yhdistyksestä ilmoittamalla siitä kirjallisesti yhdistyksen hallitukselle tai sen puheenjohtajalle taikka ilmoittamalla siitä yhdistyksen kokouksessa pöytäkirjaan. Yhdistyksen kokouksella on oikeus erottaa jäsen, mikäli se toteaa, että jäsen toimii Suomen Klubitalot ry:n tarkoitusperien vastaisesti tai jättää jäsenmaksun maksamatta.
§3.1 Jäsenmaksu
Jäseniltä perittävän vuotuisen vuosimaksun suuruudesta päättää vuosikokous. Jäsenmaksu on klubitalokohtainen.
Vuosikokouksessa valitaan hallituksen jäsenet. Hallitukseen kuuluvat puheenjohtaja sekä 6-14 jäsentä, sekä heille henkilökohtaiset varajäsenet. Jäsenistä enintään puolet on henkilökunnan edustajia. Hallituksessa voi olla jäsenenä yhdestä Klubitalosta kerrallaan enintään kaksi (2) henkilöä.
Hallituksen puheenjohtajan ja muiden jäsenten toimikausi on kaksi (2)- vuotinen vuosikokouksesta alkaen. Vuosittain erovuorossa ovat puolet muista jäsenistä, aluksi arvan, sitten vuoron mukaan. Kuitenkin, jos erovuorossa olevan jäsenen Klubitalo on niin päättänyt, voi tämä jäsen pyrkiä uudelleen hallitukseen.
Hallitus valitsee keskuudestaan varapuheenjohtajan sekä ottaa keskuudestaan tai ulkopuoleltaan sihteerin ja tarvittaessa varasihteerin, rahastonhoiutajan ja muut tarvittavat toimihenkilöt.
Hallitus on päätösvaltainen, kun läsnä on vähintään puolet jäsenistä, puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja mukaan lukien. Hallituksen kokoukseen voidaan osallistua hallituksen niin päättäessä myös tietoliikenneyhteyden tai muun teknisen apuvälineen avulla kokouksen aikana tai ennen kokousta.
Hallituksen päätökseksi tulee se mielipide, jota on kannattanut yli puolet läsnä olevista hallituksen jäsenistä. Äänestystilanteen ollessa tasan ratkaisee puheenjohtajan ääni, vaaleissa kuitenkin arpa.
Yhdistyksen nimen kirjoittavat puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja yhdessä, tai jompikumpi yhdessä sihteerin tai rahastonhoitajan kanssa.
§6 Tilit ja tilintarkastus
Yhdistyksen tilikautena on kalenterivuosi. Tilinpäätös asiakirjoineen on annettava tilintarkastajille viimeistään kuukautta ennen vuosikokousta. Tilintarkastajien tai toiminnantarkastajien on annettava kirjallinen lausunto hallitukselle viimeistään kaksi viikkoa ennen vuosikokousta. Yhdistyksen tilintarkastajan ja varatilintarkastajan tai toiminnantarkastajan ja varatoiminnantarkastajan toimikausi on vuosikokousten välinen aika.
§7 Yhdistyksen kokousten koolle kutsuminen
Yhdistyksen kokouksen kutsuu koolle hallitus. Kokouskutsu on toimitettava aikaisintaan kuukausi (1) ja viimeistään kaksi (2) viikkoa ennen kokousta sähköpostitse kullekin jäsenelle.
Yhdistyksen vuosikokous pidetään vuosittain hallituksen määräämänä päivänä maaliskuun loppuun mennessä. Ylimääräinen kokous pidetään, kun hallitus katsoo siihen olevan aihetta tai kun vähintään kymmenesosa (1/10) yhdistyksen äänioikeutetuista jäsenistä sitä ilmoittamaansa asiaa varten kirjallisesti pyytää. Kokous on kutsuttava kuukauden (1) kuluessa pyynnön esittämisestä. Jokaisella jäsenellä on yhdistyksen kokouksessa yksi ääni jokaista jäsenmaksun maksavaa Klubitaloa kohden.
§9 Yhdistyksen vuosikokouksessa päätettävät asiat
Yhdistyksen vuosikokouksessa on päätettävä:
Hallituksen puheenjohtajan, jäsenten ja henkilökohtaisten varajäsenten, tilintarkastajan ja varatilintarkastajan tai toiminnantarkastajan ja varatoiminnantarkastajan valitsemisesta erovuoroisten tilalle
Tilinpäätöksen vahvistamisesta ja vastuuvapauden myöntämisestä hallituksen jäsenille ja muille vastuuvelvollisille.
Toimintakertomuksen vahvistaminen
Toimintasuunnitelman sekä tulo- ja menoarvion vahvistamisesta
Vuotuisten jäsenmaksujen suuruudesta
Kiitnteistöjen luovuttamisesta tai kiinnittämisestä tai yhdistyksen toiminnan kannalta huomattavan muun omaisuuden luovuttamisesta
Mikäli jäsen haluaa saada jonkin asian yhdistyksen vuosikokouksen käsiteltäväksi, on jäsenen ilmoitettava siitä kirjallisesti hallitukselle niin hyvissä ajoin, että asia voidaan sisällyttää kokouskutsuun.
§10 Yhdistyksen purkautuminen
Jos yhdistys puretaan tai lakkautetaan, yhdistyksen varat on jaettava yhdistykseen kuuluvien jäseninä olevien rekisteröityjen yhdistysten alaisten Klubitalojen kesken tasan.
§11 Sääntöjen muuttaminen ja yhdistyksen lakkauttaminen
Näiden sääntöjen muuttamiseen ja yhdistyksen purkamiseen tarvitaan yhdistyksen kokouksen yksimielinen päätös tai päätös, jota 2/3 jäsenistöstä kannattaa kahdessa perättäisessä vähintään kahden (2) viikon välein pidetyssä kokouksessa.


text:
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / HD / graffiti tapetti hd HD	graffiti tapetti hd HD
1,949 näkymät
0	graffiti tapetti hd HD
piipittää Tietoja Jeya Edellinen: Lontoo taustakuvat HD
seuraava: CyanogenMod taustakuvat HD
Vapaa taustakuvatFirefly tapettiTaylor Swift Taustakuva HDlaventeli tapettiPhoenix tapetti HDdc tapetti HDlaventeli tapettiPeacock sulka tapetti HDPC Taustakuva Lataa HDDragonball tapetti Mainos

matches: HD hd hd hd HD HD