Laki rangaistusmääräysmenettelystä 692/1993 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 1993 › 26.7.1993/692 EtusivuLainsäädäntöOikeuskäytäntöViranomaisetValtiosopimuksetHallituksen esityksetJulkaisut
Kokeile myös tarkennettua hakua ja asiasanastoa. Katso ohjeet. Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 1993 › 26.7.1993/692 Seurattu SDK 355/2016 saakka.
Katso tekijänoikeudellinen huomautus käyttöehdoissa.Tämä laki on kumottu L:lla 27.8.2010/754, joka tulee voimaan lailla säädettävänä ajankohtana.Eduskunnan päätöksen mukaisesti, joka on tehty valtiopäiväjärjestyksen 67 §:ssä määrätyllä tavalla, säädetään:Yleiset säännökset1 §Tämän lain mukaisessa menettelyssä (rangaistusmääräysmenettely) voidaan määrätä sakkorangaistus ja enintään 1 000 euron suuruinen menettämisseuraamus rikkomuksesta, josta tapaukseen sovellettavassa rangaistussäännöksessä ei ole esillä olevien asianhaarain varalta säädetty ankarampaa rangaistusta kuin sakko tai enintään kuusi kuukautta vankeutta, sekä laillisesti vahvistetun uhkasakkokiellon rikkomisesta. Rangaistus voidaan määrätä tämän lain mukaan silloinkin, kun rikkomuksesta saattaa seurata muukin kuin tässä momentissa tarkoitettu seuraamus, jos rikkomuksen tehnyttä ei vaadita tuomittavaksi siihen. (27.6.2003/614)Virkarikosta koskevaa asiaa taikka merilain (674/1994) 20 luvussa tai sotilasoikeudenkäyntilain (326/1983) 2 §:ssä tarkoitettua asiaa ei saa käsitellä rangaistusmääräysmenettelyssä. (12.7.2002/609)3 momentti on kumottu L:lla 14.6.2001/525.2 §Asiaa ei saa käsitellä rangaistusmääräysmenettelyssä, ellei asianomistaja ole antanut siihen suostumustaan. Suostumus voidaan antaa esitutkintaviranomaiselle taikka rangaistusvaatimuksen tai rangaistusmääräyksen antajalle. Suostumuksen peruuttaminen ei estä asian käsittelemistä rangaistusmääräysmenettelyssä.Rangaistusvaatimuksen antaminen3 §Rangaistusvaatimuksen antaa poliisimies, tullimies tai muu laissa säädettyä valvontaa suorittava virkamies omasta aloitteestaan tai syyttäjän puolesta.4 §Rangaistusvaatimus on annettava kirjallisena ja antajan on allekirjoitettava se.Rangaistusvaatimuksesta tulee ilmetä:1) epäilty;2) rikkomus, milloin ja missä se on tehty, sekä muut rikkomuksen kuvaamiseksi tarpeelliset tiedot;3) sovellettavat lainkohdat;4) rikkomuksesta vaadittava rangaistus ja menettämisseuraamus; sekä5) miten rangaistusvaatimuksen saaneen on meneteltävä, jos hän haluaa vastustaa sitä.5 § (17.10.2014/822)Ennen rangaistusvaatimuksen antamista toimitetaan esitutkintalain (805/2011) 11 luvun 2 §:ssä tarkoitettu suppea esitutkinta, jossa selvitetään ainoastaan ne seikat, jotka ovat välttämättömiä seuraamuksen määräämiseksi rangaistusmääräysmenettelyssä. Esitutkinta saadaan tällöin toimittaa noudattamatta mainitun lain 4 luvun 13 ja 16 §:n säännöksiä.6 §Rangaistusvaatimus on annettava tiedoksi epäillylle heti esitutkinnan päätyttyä tai, jollei se ole mahdollista, mahdollisimman pian sen jälkeen siten kuin oikeudenkäymiskaaren 11 luvussa säädetään tiedoksiannosta rikosasioissa. (11.7.1997/698)Syyteoikeuden vanheneminen katkeaa silloin, kun rangaistusvaatimus annetaan epäillylle tiedoksi.7 §Rangaistusvaatimus on tiedoksiannon jälkeen viipymättä toimitettava syyttäjälle rangaistusmääräyksen antamista varten.Rangaistusvaatimuksen vastustaminen8 §Jos rangaistusvaatimuksen saanut vastustaa sitä, hänen tulee viikon kuluessa siitä, kun hän on saanut vaatimuksesta tiedon, ilmoittaa siitä 9 §:ssä tarkoitetun virallisen syyttäjän kansliaan. Hän voi myös lähettää vastustamista koskevan ilmoituksen postitse. Ilmoituksen yhteydessä on esitettävä se rangaistusvaatimus, jota vastustetaan.Rangaistusvaatimus on vastustamista koskevine merkintöineen annettava takaisin vaatimusta vastustaneelle. Syyttäjä saattaa rangaistusvaatimuksen, jota on vastustettu, käräjäoikeuden käsiteltäväksi noudattaen, mitä oikeudenkäynnistä rikosasioissa annetun lain (689/1997) 5 luvussa säädetään. (11.7.1997/698)Asian tuomioistuinkäsittelyssä on noudatettava yleistä rikosasiain oikeudenkäyntijärjestystä. (11.7.1997/698)Rangaistusmääräyksen antaminen9 §Rangaistusmääräyksen antaa syyttäjä.2–3 momentit on kumottu L:lla 22.3.1996/196.10 §Rangaistusmääräyksen antajan on viivytyksettä tarkastettava rangaistusvaatimus ja, milloin syytä on, ryhdyttävä heti toimiin tarpeelliseksi katsomansa lisätutkimuksen suorittamiseksi taikka ilmenneen virheen tai puutteen korjaamiseksi.11 §Rangaistusmääräystä ei saa antaa, jos:1) rangaistusvaatimusta on vastustettu;2) asianomistaja on peruuttanut syyttämispyynnön rikkomuksesta, josta syyttäjä ei saa tehdä syytettä ilman sellaista pyyntöä;3) rangaistusvaatimusta ei ole annettu tiedoksi ennen kuin syyteoikeus on rikoslain 8 luvun säännösten nojalla vanhentunut;4) rangaistusvaatimuksen tiedoksiantamisesta on kulunut enemmän kuin yksi vuosi; tai5) asiassa ilmenee seikkoja, joiden perusteella rangaistusta ei tulisi määrätä.Rangaistusmääräyksen antaja voi jättää rangaistusmääräyksen antamatta, jos kysymyksessä on sellainen rikkomus, josta lain mukaan saa jättää syytteen ajamatta.Jos rangaistusvaatimuksen saanut vastustaa vaatimusta yksinomaan päiväsakon rahamäärän osalta, rangaistusmääräyksen antaja voi hänelle toimitetun selvityksen perusteella 1 momentin 1 kohdan estämättä antaa rangaistusmääräyksen rangaistusvaatimuksen saaneen vaatimalla tavalla viemättä asiaa tuomioistuimeen. (30.4.1999/553)12 §Jos rangaistusmääräyksen antaja katsoo, että rangaistusmääräys on annettava muusta teosta tai ankarampana kuin rangaistusvaatimuksessa on ilmoitettu, muutoksen johdosta on toimitettava uusi tiedoksianto ja aikaisempi rangaistusvaatimus on peruutettava.13 §Jos rangaistusmääräystä ei 11 §:n nojalla anneta, jos rangaistusvaatimus peruutetaan tai jos rangaistus määrätään vaadittua lievempänä, siitä on ilmoitettava heti sille, jolle rangaistusta on vaadittu, sekä sille viranomaiselle, jonka tehtävänä on ottaa vastaan rangaistuksen täytäntöönpanosta annetun asetuksen 6 luvun 2 §:ssä tarkoitettu ennakkomaksu.Rangaistusten täytäntöönpanosta annetun lain 39A/1889 (nimike muutettu L:lla 128/1995) 6 luvun 2 § on kumottu L:lla sakon täytäntöönpanosta 672/2002.14 §Jos rangaistusmääräys on päätetty jättää antamatta ja jos asiassa ilmenneen uuden selvityksen mukaan päätös on perustunut olennaisesti puutteellisiin tai virheellisiin tietoihin, virallinen syyttäjä saa sanotun päätöksen estämättä nostaa syytteen.Ylemmällä syyttäjällä on oikeus 1 momentissa tarkoitetun päätöksen estämättä ottaa syytteen nostamista koskeva kysymys uudelleen ratkaistavaksi siten kuin siitä erikseen säädetään.Erinäiset säännökset15 §Rangaistusmääräyksen täytäntöönpanosta on voimassa, mitä lainvoimaisen tuomion täytäntöönpanosta ja sakkojen perimisestä säädetään.16 §Rangaistusmääräysmenettelyssä ei sovelleta, mitä rangaistuksen tuomitsemisen johdosta viranomaiselle tehtävistä ilmoituksista eräissä tapauksissa on säädetty, ellei ilmoitusvelvollisuutta ole säädetty tietyn elinkeinon tai ammatin harjoittamisen taikka liikenteen valvontaa varten.17 §Rangaistusmääräykseen ei saa hakea muutosta valittamalla.18 §Sen lisäksi, mitä oikeudenkäymiskaaren 31 luvun 1 §:ssä säädetään, rangaistusmääräys voidaan hakemuksesta poistaa myös silloin, kun rangaistusmääräys perustuu väärään lain soveltamiseen. Vastaajalle ei voida rangaistusmääräyksen poistamisen jälkeen määrätä tai tuomita poistetussa rangaistusmääräyksessä määrättyä rangaistusta ankarampaa rangaistusta.Käräjäoikeus voi määräajasta riippumatta poistaa rangaistusmääräyksen, jos rangaistusmääräystä annettaessa henkilöä on käsitelty toisena henkilönä tai väärällä nimellä. (26.8.2005/669)Pykälän 1 momentissa tarkoitettu hakemus on tehtävä asianomaiselle käräjäoikeudelle vuoden kuluessa rangaistusmääräyksellä määrätyn sakon tai menettämisseuraamuksen täytäntöönpanosta taikka siitä, kun epäilty on maksanut sakon tai menettämisseuraamuksen. (26.8.2005/669)Käräjäoikeus on päätösvaltainen käsittelemään tässä pykälässä tarkoitetun hakemuksen, kun siinä on lainoppinut jäsen yksin. (26.8.2005/669)18 a § (26.8.2005/669)Jos rangaistusvaatimuksen saanut ei ole voinut laillisen esteen vuoksi vastustaa rangaistusvaatimusta määräajassa tai hän esittää hakemuksensa tueksi muutoin erittäin painavia syitä, käräjäoikeus voi hakemuksesta asettaa rangaistusvaatimuksen vastustamiselle uuden yhden viikon määräajan. Hakemus on tehtävä 30 päivän kuluessa esteen lakkaamisesta ja viimeistään vuoden kuluessa siitä päivästä, jona määräaika päättyi. Käräjäoikeus on päätösvaltainen, kun siinä on lainoppinut jäsen yksin.19 §Syyttäjän on korjattava rangaistusmääräyksessä havaitsemansa kirjoitus- tai laskuvirhe taikka muu siihen rinnastettava selvä virhe, jos rangaistusmääräys ei korjauksen johdosta muutu ankarammaksi. Ennen virheen korjaamista vastaajalle on tarvittaessa varattava tilaisuus tulla kuulluksi.Jos määrätty rangaistus korjauksen johdosta lievenee, uudesta rangaistuksesta on ilmoitettava siten kuin 13 §:ssä säädetään.20 §Tarkempia säännöksiä tämän lain täytäntöönpanosta annetaan asetuksella.21 §Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1994.Tällä lailla kumotaan 27 päivänä helmikuuta 1970 annettu rangaistusmääräyslaki (146/70) siihen myöhemmin tehtyine muutoksineen.Jos rangaistusvaatimus on annettu ennen tämän lain voimaantuloa, sovelletaan rangaistusmääräysasioiden käsittelyyn tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.HE 63/93, LaVM 12/93Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:22.3.1996/196:Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1999.HE 83/95, LaVM 14/95, EV 3/9611.7.1997/698:Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä lokakuuta 1997.HE 82/1995, LaVM 9/1997, EV 98/199730.4.1999/553:Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä lokakuuta 1999.HE 74/1998, LaVM 25/1998, EV 274/199814.6.2001/525:Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 2001.HE 177/2000, LaVM 8/2001, EV 46/20019.11.2001/973:Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2002.Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.HE 103/2001, LaVM 19/2001, EV 119/200112.7.2002/609:Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä lokakuuta 2002.HE 77/2001, LaVM 10/2002, EV 85/200227.6.2003/614:Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä lokakuuta 2003.HE 20/2002, HaVM 28/2002, EV 295/200226.8.2005/669:Tämä laki tulee voimaan 31 päivänä joulukuuta 2005.Ennen lain voimaantuloa vireille tulleisiin asioihin sovelletaan lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.HE 9/2005, LaVM 6/2005, EV 81/200522.7.2011/820:Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2014.HE 222/2010, LaVM 44/2010, EV 374/20108.11.2013/775:Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2014.HE 63/2013, LaVM 12/2013, EV 115/2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/64/EU (32010L0064); EUVL L 280, 26.10.2010, s. 18.11.2013/776:Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä joulukuuta 2013 ja on voimassa 31 päivään joulukuuta 2013.HE 63/2013, LaVM 12/2013, EV 115/2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/64/EU (32010L0064); EUVL L 280, 26.10.2010, s. 117.10.2014/822:Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä joulukuuta 2014.HE 71/2014, LaVM 7/2014, EV 90/2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/13/EU (32012L0013); EUVL L 142, 1.6.2012, s. 1
1 §2 §3 §4 §5 § 6 §7 §8 §9 §10 §11 §12 §13 §14 §15 §16 §17 §18 §18 a § 19 §20 §21 §Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:22.3.1996/196:11.7.1997/698:30.4.1999/553:14.6.2001/525:9.11.2001/973:12.7.2002/609:27.6.2003/614:26.8.2005/669:22.7.2011/820:8.11.2013/775:8.11.2013/776:17.10.2014/822:
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 1993 › 26.7.1993/692 Lainsäädäntö


text:
Humax Wbox Hd | Ts Uutiset
Humax HDPVR-1000C | sivu 2 | DVD Plaza – wbox = Humax HDPVR1000C. wbox lukee ainoastaan pakkauslaatikkossa. Laitteen etulevyssä lukee tuttavallisemmin Humax HDPVR-1000C. Itse laitteessa ei ole ensimmäistäkään mainintaa wboxista tai edes Cable Ready HD -logoa. Logot löytyvät tosiaan vain pakkauksesta ja ohjekirjasta.
Näkyy vain, jos ohjelma on ajastettu tallentamista varten. Ikäraja. Osoittaa ohjelman ikärajan. CX Näkyy vain, jos kanava on salattu.(maksullinen) Näkyy vain, jos kanavalla on teksti-tv-ominaisuus. Näkyy vain, jos tekstitystiedot ovat saatavilla. HD 4:3 1080i Digital Näkyy vain, jos kanavalla on HD-ohjelmia. Senhetkisen ohjelman kuvasuhde.
Vanha boksi humax pvr 9200t ja on ollut aivan huippu!.
Topfield ja HD Thunder, sekä DNA:n WBox. Jokunen vuosi sitten yksi myyjä kertoi, että heidän on karsittava laitemerkkejä, sillä jotkut eivät hoida takuuasioitaan ja niiden hoito jää liikkeen tehtäväksi.
Löydä Wbox HD2 (DVB-T2/C2), digiboksi parhaaseen hintaan ja nopeimmalla toimitusajalla. Katso aina edullisimmat kaupat – Hintaseuranta.fi
11.2.2010 · Alla olevalla ohjeistuksella sekä oman TV:n koodiluettelon avulla sain Humaxin Wbox digi-boxin menemään juntturaan, eli, mikään näppäin ei toimi enää. Missä meni vikaan ja miten saan sen toimimaan normaalisti? Humax Wbox liite—–1. Paina MODE-painiketta. Kaukosäätimen merkkivalo välähtää kerran. 2.
Jämför priser på Humax BXR-HD Digitalboxar. Vi använder cookies och behandlar personuppgifter för att leverera tjänster till dig, vidareutveckla våra tjänster, personalisera innehåll och ge dig relevant marknadsföring via Facebook och Google.Vi är en del av Schibsted. Schibsted och deras annonspartners är ansvariga för leveransen och personaliseringen av annonser på Prisjakt och.
Tallentava hd digiboksi humax wbox . Kotka-Hamina, Kymenlaakso. Eur 150 . Lisätiedot myydään vähän käytetty tallentava humax wbox digiboksi kaapeliverkkoon. Suojamuovit vielä päällä. Korttipaikka cl maksukanaville. 7. tori.fi . Ilmianna ilmoitus. 6 päivää sitten. Wbox HD2 tallentava digiboksi.
6 Luku 2 >> Osat Osatl Etupaneeli Power ( ) button Virtapainike. Kytkee laitteen päälle ja pois. Laite menee passiiviseen lepotilaan kun se sammutetaan etupaneelista (katso kohta Aktiivinen ja passiivinen lepotila). 2 MENU Näyttää kuvaruutuvalikon. 3 Nuolet ( / ) Liikkuminen valikoissa oikealle ja vasemmalle.
Humax Wbox HD2 + kaukosäädin. ostettavissa hintaan 50 € paikkakunnalla HELSINKI. Osta heti tästä!
Kaikki nämä digiboksit ovat yhteensopivia Suomessa myös 2020-luvun HD-siirtymän jälkeen! Haluatko apua digiboksin valintaan? Suosituksemme eri tilanteisiin:
Wbox hd 2 kaukosäädin ei toimi. Humax Wbox – kaukosäädin lukossa. Viestiketju Keskustelua kaapeliverkon digibokseista -osiossa. Alla olevalla ohjeistuksella sekä oman TV:n koodiluettelon avulla sain Humaxin Wbox digi-boxin menemään juntturaan, eli, mikään näppäin ei toimi enää . Wbox HD2s Toimi sitten näi . ut.
1.11.2010 · WBox HD eli tuo humax toimii ihan hyvin. Ehkä tuo kaukosäädin on ongelma jonkinlainen ainakin monisäätimellä ja tekstitv:ssä ei ole alasivumuistia. Ja yleisesti monet valittavat hdmi-sd-kuvan laatua. Itselle kelpaa. Humaxin firmispäivitykistäkään kukaan ei tiedä onko tulossakaan.
HUMAX PVR9200 kaukosäädin RT-531N
DNA:n nopean kuidun päässä on oltu jo vuodesta 2007 ja sen suhteen ei ole valittamista, mutta TV-asiat on aina ottaneet liikaa aikaa. Vieläkin hyvin muistissa alkuperäisen wboxin (Humax wbox) firmware-spedeily. En ihmettele vaikka tässä menisi vuoden päivät ennen kuin Sub HD ja AVA HD saadaan kaapeliin. p.s Humax wbox edelleen loistoboksi.
Humax wbox hd amakinen Torin käyttäjä heinäkuusta 2015 Ilmoittajan kaikki ilmoitukset (64) Pirkanmaa Tampere, Myllypuro-Kalkku Näytä numero

matches: Hd HD HD HD hd hd HD HD HD hd


text:
Kotiin / Elokuvat / BMTH tapetti HD
rauha heinäkuu 11, 2016	Elokuvat
571 näkymät BMTH tapetti HD
Here is best Selections Of bmth wallpaper HD For computers, Pöytäkoneet, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täälläLivewallpaper.info tietokanta voi ladata paljon laadukkaita tapetti eri luokkiin . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Koska nämä kuvat ladataan käyttäjät. vaikka tyyppi tietokoneen näytön koko, että olet yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan jotka ovat uudelleen kokoinen ja se rajataan Asenna pöytämikrossasi näytön koon.
BMTH tapetti HD2.
Yksinkertaisuuden, Olemme ladanneet 1920×1080 Resolution Väritaustakuvat, Se sopivat täydellisesti Näistä Major Resolution (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) Huomioithan, Jos jokin taustakuvat loukkaavat Copyright, Lähetä meille Mail yksityiskohdat, Poistamme sen mahdollisimman pian. Kaikki taustakuvat ladataan käyttäjät. Ja taustakuvat ovat ilmainen henkilökohtaiseen käyttöön vain. Jos Like This BMTH taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook ja muut sosiaalisen median.
söpö taustakuvia iPhone HD Downloadwu tang tapetti HDelävät taustakuvat High Resolution Downloadtaustakuvat lataa High Resolution Downloadtyöpöydän taustakuva tumblr HDhd tyttöä taustakuvia HD Downloadsarjakuvia tapetti HDviileä taustakuvia HD High Resolution DownloadBest Taustakuva Desktop HDMarvel Comics tapetti HD Powered by livewallpaper.info	© Copyright 2016, Kaikki oikeudet pidätetään

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Mississippi State tapetti HD Collection Pöytäkoneet, Kannettavat, ja Tabletit. täälläWallpaper21.com, on yli kymmenen lakhs taustakuvat ovat ladattavissa. Nämä HD-kuvat lataaja käyttäjille. ja kerättiin avoimen lähdekoodin web. Niin Voit vapaasti käyttää näitä taustakuvat.
mississippi-state-tapetti-HD1
Mississippi State tapetti HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
← Edellinen Story vapaa perhonen taustakuva HD	Seuraava tarina → miekkavalas tapetti HD	Jätä vastaus Peruuta vastaus	Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *Kommentti Nimi * Sähköposti * verkkosivusto KäännösEnglishNederlandsSuomiFrançaisFryskDeutschBahasa MelayuPortuguêsSvenskaAseta Oletuskieli Muokkaa käännöstä	Mainos
Satunnainen virkaatiili kuvio tapetti HDsanoo tapetti HDLeBron logo taustakuva HDgardevoir Taustakuva HDeepos anime tapetti HDchivas tapetti HDhauska eläin tapetti HDhelppo tapetti poisto HDNicki Minaj tapetti hd Downloadkiiltävä tapetti HD	Mainos

matches: HD HD HD HD hd HD


Kuntastrategian 2018-2021 hyväksyminen | Kirkkonummi
Kuntastrategian 2018-2021 hyväksyminen
Kunnanvaltuusto, kokous 18.12.2017
§ 91 Kuntastrategian 2018-2021 hyväksyminen
Kuntakehitysjaosto, 31.10.2017
Kuntakehitysjaosto, 14.11.2017
Kunnanhallitus, 27.11.2017
Kunnanhallitus, 11.12.2017
Ryhmäpuheenjohtajat kokoontuvat ennen valtuustokokousta keskustelemaan ryhmien tekemistä muutosehdotuksista ja tekevät mahdollisen yhteisen muutosehdotuksen kunnanhallituksen päätösehdotukseen. Muutosehdotus esitetään kunnanvaltuuston kokouksessa.
Kunnanhallitus ehdottaa kunnanvaltuustolle, että valtuusto hyväksyy kuntastrategian 2018 - 2021 liitteenä olevan ehdotuksen mukaisesti.
Puheenjohtaja Anders Adlercreutz totesi, että ryhmäpuheenjohtajat ovat kokoontuneet ennen valtuustokokousta keskustelemaan ryhmien tekemistä muutosehdotuksista ja ovat tehneet yhteisen muutosehdotuksen kunnanhallituksen päätösehdotukseen. Puheenjohtaja ehdotti, että valtuusto hyväksyy kuntastrategian ryhmäpuheenjohtajien tekemien muutosten mukaisesti.
Kehitysjohtaja Risto Nikunlaakso esitteli muutosehdotuksen mukaisen kuntastrategian kunnanvaltuuston kokouksessa.
Puheenjohtajan ehdotusta kannatettiin.
Valtuutettu Katarina Helander ehdotti, että päätökseen lisätään seuraava ponsi: Strategia tuotetaan visuaaliseen videon muotoon, kunnan käyntikortiksi, laajaan jakeluun. Videot ovat tämän päivän tapa esittää asioita ja muutoksia kaikkia koskettavalla tavalla.
Kunnanvaltuusto hyväksyi puheenjohtajan muutosehdotuksen ja ponsiehdotuksen yksimielisesti. Muutosehdotus liitetään pöytäkirjan liitteeksi.
hyväksyä kuntastrategian 2018 - 2021 pöytäkirjan liitteen mukaisesti
liittää päätökseen seuraavan ponnen: strategia tuotetaan visuaaliseen videon muotoon, kunnan käyntikortiksi, laajaan jakeluun. Videot ovat tämän päivän tapa esittää asioita ja muutoksia kaikkia koskettavalla tavalla.
- Kv 18.12.2017 § 91: Kirkkonummen kuntastrategia 2018 - 2021
Kuntastrategia 2018-2021, kunnanvaltuuston 18.12.2017 § 91 hyväksymä.pdf.pdf (pdf, 238 kt)
§ 88 Kokouksen laillisuuden ja päätösvaltaisuuden toteaminen
§ 89 Pöytäkirjan tarkastus ja tarkastajien valinta
§ 90 Kävelyn ja pyöräilyn kehittämissuunnitelman hyväksyminen
§ 92 Perusturvan vuoden 2017 talousarvion määrärahan korotusesitys
§ 93 Palvelutuotannon jaoston vuoden 2017 talousarvion määrärahan ja rakennuskannan korjausohjelman määrärahan korotusesitys
§ 94 Kirkkonummen kunnan konserniohjeen hyväksyminen
§ 95 Suomen Kuntaliiton valtuuskunnan vaali
§ 96 Vastaus valtuustoaloitteeseen nro 25/2009: Sähköautojen lataustolppia Kirkkonummelle
§ 97 Vastaus valtuustoaloitteeseen nro 10/2017 Kirkkonummen osallistumisesta Suomi 100-juhlahankkeeseen
§ 98 Valtuustoaloite nro 16/2017: Raskaan liikenteen liikennejärjestelyt Sokeritehtaantiellä (lisäpykälä)
§ 99 Valtuustoaloite nro 17/2017: Kirkkonummen kunnan metsänhoidon järjestäminen (lisäpykälä)


text:
KEKSELIÄS NIKKARI ohjelmatiedot - Telsu.fi
VaihtoautotReseptitTietovisatHoroskooppiNauris.fiBlogitSanakirja
Haulla kekseliäs nikkari löytyy 112 aiemmin esitettyä tv-ohjelmaa.
la 23.11.2019 11.00 - 11.39
Kausi 3, 4/4. Lopultakin uusi keittiö voidaan ottaa käyttöön. Erik Alfred suunnittelee lapsille yllätystä ja saa vieraakseen suutarin. Vanha Ford Mustang luo uusia muistoja. Norjalaisessa sarjassa seurataan Erik Alfred Tesakerin elämää keksintöjen ja käsitöiden äärellä. HD
Kekseliäs nikkariS
to 21.11.2019 18.30 - 19.09
la 16.11.2019 11.00 - 11.39
Kausi 3, 3/4. Rutikuva kesä tuo mukanaan ongelmia. Erik Alfred tekee tukirakenteita puuparrusta sekä portaikkoon kaarevan kaiteen sorvattuine pystypuineen. Pystyykö sitruunahapolla, korkinpalalla ja teesiivilällä saamaan vauhtia vanhaan mopediin? Norjalaisessa sarjassa seurataan Erik Alfred Tesakerin elämää keksintöjen ja käsitöiden äärellä. HD
to 14.11.2019 18.30 - 19.09
la 09.11.2019 11.00 - 11.39
Kausi 3, 2/4. Lapset ovat olleet ilman omia huoneita jo kuukausikaupalla, mutta lopultakin he saavat soppensa itselleen ja leluilleen. Erik Alfred nikkaroi maagiset ovet, jotka kutkuttelevat mielikuvitusta ja luovuutta. Norjalaisessa sarjassa seurataan Erik Alfred Tesakerin elämää keksintöjen ja käsitöiden äärellä. HD
to 07.11.2019 18.30 - 19.09
la 02.11.2019 11.00 - 11.39
to 31.10.2019 18.30 - 19.10
to 03.10.2019 12.50 - 13.30
ti 01.10.2019 12.00 - 12.40
to 26.09.2019 12.30 - 13.10
ti 24.09.2019 12.00 - 12.40
to 19.09.2019 12.30 - 13.10
ti 17.09.2019 13.00 - 13.40
to 12.09.2019 12.30 - 13.10
ti 10.09.2019 13.00 - 13.40
to 05.09.2019 12.30 - 13.10
8/8. Sateinen kesä huipentuu syystulvaan, ja talolle johtava hiekkatie tuhoutuu. Erik joutuu miettimään uusia ratkaisuja keittiötä rakentaessaan. Sarjassa seurataan Erik Alfred Tesakerin elämää keksintöjen ja käsitöiden äärellä. (U) HD
ti 03.09.2019 11.55 - 12.35
to 29.08.2019 12.30 - 13.10
7/8. Kun Tesakerin perhe palaa kotiin lomamatkalta, heitä odottaa ikävä yllätys. Miten sadeongelma saadaan ratkaistua? Sarjassa seurataan Erik Alfred Tesakerin elämää keksintöjen ja käsitöiden äärellä. (U) HD
ti 27.08.2019 13.15 - 13.55
to 22.08.2019 12.30 - 13.10
6/8. Kesä on ollut sateinen, ja Erik pelkää, ettei keittiö valmistu aikataulussa. Hän järjestää Ellen Marialle kauan odotetun yllätyksen. Sarjassa seurataan Erik Alfred Tesakerin elämää keksintöjen ja käsitöiden äärellä. (U) HD
ti 20.08.2019 13.15 - 13.55
to 15.08.2019 12.30 - 13.10
5/8. On kesä, ja Erik Alfred haluaa rakentaa jäätelökoneen. Yksi Norjan kokeneimmista perinteisistä kirvesmiehistä tulee käymään. Sarjassa seurataan Erik Alfred Tesakerin elämää keksintöjen ja käsitöiden äärellä. (U) HD
ti 13.08.2019 13.30 - 14.10
to 08.08.2019 12.30 - 13.10
4/8. Kanat eivät muni tarpeeksi, ja tuotantoa tehostaakseen Erik suunnittelee uuden pesäkopin. Karitsointi ei mene suunnitelmien mukaan. Sarjassa seurataan Erik Alfred Tesakerin elämää keksintöjen ja käsitöiden äärellä. (U) HD
ti 06.08.2019 13.30 - 14.10
to 01.08.2019 12.30 - 13.10
3/8. Erik suunnittelee keittiöön tornia ja rakentaa penkin kierrätystavarasta. Yllättävä väline tekee keittiön odottelusta mukavampaa. Sarjassa seurataan Erik Alfred Tesakerin elämää keksintöjen ja käsitöiden äärellä. HD
ti 30.07.2019 14.00 - 14.40
to 25.07.2019 11.50 - 12.30
2/8. Sarjassa seurataan Erik Alfred Tesakerin elämää keksintöjen ja käsitöiden äärellä. HD
to 18.07.2019 12.30 - 13.10
Kausi 2, 1/8. Ennen maagisen keittiön rakentamista on perustusten oltava valmiit. Erik toivoo, että vanha luonnonkivijalka kestää. Sarjassa seurataan Erik Alfred Tesakerin elämää keksintöjen ja käsitöiden äärellä. HD
ti 16.07.2019 13.00 - 13.40
to 11.07.2019 12.55 - 13.35
7/7. Tilalle haetaan lampaita syyserotuksesta. Uimalammikko saa sillan. Pian juhlitaan sadonkorjuuta. Entä mitä haaveilutornille kuuluu? Sarjassa keksijä-Erik perheineen unelmoi omavaraisesta elämästä maatilallaan. HD
ti 09.07.2019 13.30 - 14.10
to 04.07.2019 13.00 - 13.40
6/7. Erik hankoaa heinää haasialle ja käy kalassa. Hammastahnatahrat pesualtaassa ovat pian muisto vain! Haaveilutornin hirsikehikko nousee talkoilla paikoilleen. Erik perheineen unelmoi omavaraisesta elämästä maatilalla. HD
ti 02.07.2019 13.40 - 14.20
la 29.06.2019 10.56 - 11.35
8/8. Sateinen kesä huipentuu syystulvaan, ja talolle johtava hiekkatie tuhoutuu. Erik joutuu miettimään uusia ratkaisuja keittiötä rakentaessaan. Sarjassa seurataan Erik Alfred Tesakerin elämää keksintöjen ja käsitöiden äärellä. HD
to 27.06.2019 18.30 - 19.10
to 27.06.2019 13.00 - 13.40
5/7. Erik perheineen unelmoi omavaraisesta elämästä maatilallaan. Vieraiksi saadaan poni ja aasi. Kanalaan muuttaa kanan- ja kalkkunanpoikia. Postilaatikosta kaivetaan tärkeä kirje: tyssääkö tornihaave byrokratiaan? HD
ti 25.06.2019 13.40 - 14.20
la 22.06.2019 11.00 - 11.40
7/8. Kun Tesakerin perhe palaa kotiin lomamatkalta, heitä odottaa ikävä yllätys. Miten sadeongelma saadaan ratkaistua? Sarjassa seurataan Erik Alfred Tesakerin elämää keksintöjen ja käsitöiden äärellä. HD
to 20.06.2019 18.30 - 19.10
to 20.06.2019 13.00 - 13.40
4/7. Kevät on saapunut Øystøliin, ja nurmettunut rinne käännetään kasvimaaksi. Maahan kylvetään vihanneksia ja istutetaan marjapensaiden lisäksi eräs eksoottisempikin hedelmälaji. Haaveilutorni on rakenteilla. HD
ti 18.06.2019 13.40 - 14.20
la 15.06.2019 11.00 - 11.40
6/8. Kesä on ollut sateinen, ja Erik pelkää, ettei keittiö valmistu aikataulussa. Hän järjestää Ellen Marialle kauan odotetun yllätyksen. Sarjassa seurataan Erik Alfred Tesakerin elämää keksintöjen ja käsitöiden äärellä. HD
to 13.06.2019 18.30 - 19.10
to 13.06.2019 13.00 - 13.40
3/7. Maatilalla on ollut kylmä talvi, ja Erik kiirehtii saadakseen lämpimän kylpyhuoneen valmiiksi. Vanhalle pellolle istutettu metsä kaadetaan. Erik loihtii maagisen yllätyksen lasinpaloista. HD
ti 11.06.2019 13.40 - 14.20
to 06.06.2019 13.00 - 13.40
2/7. Erik perheineen haaveilee omavaraisesta elämästä etelänorjalaisella tilallaan. Hupaisat keksinnöt, perinnekäsityöt, kierrätys ja maatilatalouden kehittyminen tekevät toiveista totta. Suuriakin suunnitellaan. HD
ti 04.06.2019 13.25 - 14.05
la 01.06.2019 11.00 - 11.40
5/8. On kesä, ja Erik Alfred haluaa rakentaa jäätelökoneen. Yksi Norjan kokeneimmista perinteisistä kirvesmiehistä tulee käymään. Sarjassa seurataan Erik Alfred Tesakerin elämää keksintöjen ja käsitöiden äärellä. HD
www.telsu.fi > ohjelmatiedot > Kekseliäs nikkari
The Graham Norton Show20:10 - 21:00 Yle TV2 Kiken kanssa kuntoon20:30 - 21:00 AlfaTV Keno ja Synttärit20:58 - 21:00 Nelonen Mental Samurai Suomi21:00 - 22:00 Nelonen Rillit huurussa21:00 - 21:30 Jim Lapsi tuntemattoman kanssa21:00 - 22:00 Liv Yle Olohuone: Kaikki kotona live21:00 - 23:00 Yle TV2 Imelda Marcos, kuninkaantekijä21:31 Yle Teema & Fem Vastavirtaan22:05 - 22:55 Yle TV1 Temptation Island Suomi 722:05 - 23:05 Liv Strike Back23:00 - 23:45 Yle TV2 Sex Tape Suomi23:05 - 00:05 Liv Ex on the Beach Suomi23:20 - 00:25 TV5 Syrjäinen maa23:40 - 01:15 Yle TV1 Isänmaan puolesta29.3. klo 00:20 - 01:15 MTV3
Battleship21:00 - 23:50 Kutonen IMDb 5.8 Lumiukko21:00 - 23:20 TV5 IMDb 5.1 3 Days to Kill21:10 - 23:25 Hero IMDb 6.2 Beck: Invaasio22:00 - 23:40 Nelonen Wallander: Mastermind22:35 - 00:20 MTV3 IMDb 7.0 The Book Of Henry22:55 - 01:05 Frii IMDb 6.5 Eläinten vallankumous23:07 Yle Teema & Fem IMDb 7.2 Tähtiin kirjoitettu virhe23:10 - 01:25 AVA IMDb 7.9 I Am Legend23:45 - 01:40 Nelonen IMDb 7.1 Legend23:50 - 02:30 Kutonen IMDb 7.0
Pinnalla juuri nyt: Maailma liekeissä, Heikolla jäällä, Elämäni Biisi, Lemmen viemää, Joonas Nordman Show, Casualty, Simpsonit, Sex Tape Suomi, Yle Olohuone: Kaikki kotona live, Frendit

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


61§ 11.05.2015 LESTIJÄRVEN TUULIVOIMAPUISTON KOSOLANKANKAAN OSAYLEISKAAVAEHDOTUKSEN NÄHTÄVILLÄOLO
LESTIJÄRVEN TUULIVOIMAPUISTON KOSOLANKANKAAN OSAYLEISKAAVAEHDOTUKSEN NÄHTÄVILLÄOLO
Lestijärven tuulivoimapuiston Kosolankankaan osayleiskaavan (osa-alue 2) tarkoituksena on mahdollistaa tuulivoimaloiden rakentaminen Lestijärven kunnan alueelle. Koska Lestijärven alueella ei ole tuulipuiston mahdollistavaa kaavaa, edellyttää hankkeen toteuttaminen osayleiskaavan laatimista. Osayleiskaava laaditaan maankäyttö- ja rakennuslain 77 a §:n tarkoittamana oikeusvaikutteisena yleiskaavana, jonka pohjalta osayleiskaavaa voidaan käyttää yleiskaavan mukaisten tuulivoimaloiden rakennusluvan myöntämisen perusteena tuulivoimaloiden alueilla (tv-osa-alueilla). Kaavoitusmenettely on tavoitteena saada päätökseen kevättalvella 2015.
Pohjois-Pohjanmaan tuulivoimaselvityksessä Lestijärven tuulivoimapuiston läntiset osat on tunnistettu parhaaseen A-luokkaan, osa hyvien teknistaloudellisten ominaisuuksien ja vähäisten ympäristövaikutuksen ansiosta ja osa kohtalaisten teknistaloudellisten ominaisuuksien ja vähäisten linnusto- ja luontovaikutusten vuoksi. Tarkasteltavan osayleiskaavan alueesta osa on esitetty 25.8.2014 päivätyssä Keski-Pohjanmaan maakuntakaavan IV vaihekaavaehdotuksessa maatuulivoimaloiden alueina. Hankkeen ympäristöön kohdistuvat vaikutukset on arvioitu ympäristövaikutusten arviointimenettelynä. Ympäristövaikutusten arviointiohjelma valmistui kesäkuussa 2013 ja Ympäristövaikutusten arviointiselostus valmistuu samanaikaisesti osayleiskaavan kanssa. Osayleiskaavasta luonnosvaiheessa esitetyt vaihtoehdot noudattivat Ympäristövaikutusten arviointimenettelyssä esitettyä vaihtoehtotarkastelua.
Lestijärven tuulivoimapuiston maat jakautuvat kolmeen alueeseen. Näistä Lestijärven tuulivoimapuiston Kosolankankaan osayleiskaava-alueen (osa-alue 2) pinta-ala on noin 1 880 hehtaaria. Lestijärven Tuulivoima Oy:llä on alueen hallintaoikeus pitkäaikaisten vuokrasopimusten nojalla. Kaava-alueesta vain muutaman prosentin osuudelle osoitetaan rakentamista. Osayleiskaavalla mahdollistetaan laajimmillaan 43 tuulivoimalan muodostama tuulivoimapuisto. Tuulivoimalan alustava yksikköteho on n. 3,0 MW (megawattia), jolloin tuulivoimapuiston kokonaisteho on enintään 129 MW. Tuulivoimapuisto koostuu tuulivoimalaitoksista perustuksineen, voimaloita yhdistävistä maakaapeleista, sähköverkkoon liittymistä varten tarvittavista sähköasemista, kytkinkentästä ja ilmajohdosta sekä tuulivoimalaitoksia yhdistävistä teistä. Tuulivoimapuiston arvioitu käyttöaika on n. 50 vuotta. Tuulivoimalla tuotettu sähkö tullaan siirtämään valtakunnan sähköverkkoon tuulivoimapuistoalueelta 110 kV voimajohdolla. Lestijärven tuulivoimapuiston ulkoista sähkönsiirtoa koskeva YVA-menettely on vireillä. YVA-hanketta 400 kV voimajohto Lestijärvi-Alajärvi koskeva kuulutus ja arviointiohjelma ovat olleet nähtävillä 18.12.2014-30.1.2015 Lestijärven, Halsuan, Perhon, Vimpelin ja Alajärven kuntien virallisilla ilmoitustauluilla. Sähkönsiirrolle tarkastellaan YVA-menettelyn yhteydessä yhtä reittivaihtoehtoa. Hankkeesta vastaa YIT Rakennus Oy ja YVA-menettelyn suorittaa FCG Suunnittelu ja tekniikka Oy. Kaavassa on annettu voimaloiden korkeuteen ja rakentamistapaan liittyviä määräyksiä. Tuulivoimaloiden kokonaiskorkeus saa olla enintään 210 metriä maanpinnasta. Muuntoasemia ja laitteistorakennusta varten on osoitettu EN-alue (energiahuollon alue). Uuden voimajohdon ja maakaapeleiden sekä uusien teiden sijainnit on osoitettu ohjeellisina. Sijainnit voivat tarkentua tuulipuiston toteutussuunnittelun edetessä. Kaavassa on osoitettu luonnon monimuotoisuuden kannalta erityisen tärkeät alueet luo -merkinnällä. Lisäksi metsäpeuran vasomisalueet on osoitettu osa-aluerajauksena.
Lestijärven kunnanhallitus hyväksyi kokouksessaan 5.3.2013 § 37 EV-Windpower:n ja Lestijärven kunnan valmisteleman tuulivoimapuiston osayleiskaavan laatimista koskevan sopimuksen. Päätöksen mukaisesti Tuulivoimayleiskaavan laatii EV-Windpower:n toimeksiannosta ja kustannuksella FCG Suunnittelu ja tekniikka Oy. Kaavoitus on tullut vireille Lestijärven Tuulivoima Oy:n aloitteesta. Lestijärven tuulivoimapuiston hanke on siirtynyt YIT Rakennus Oy:n omistukseen syksyllä 2013. Kaavoitustyötä ohjaa Lestijärven kunta. Kaavaa laativat konsulttityönä FCG Suunnittelu ja tekniikka Oy:ssä Kai Tolonen, Janne Tolppanen ja Outi Järvinen.
Lestijärven tuulivoimaosayleiskaava-alue asetettiin kunnanhallituksen päätöksellä 18.6.2013 § 88 ja valtuuston päätöksellä 27.6.2013 § 45 rakennuskieltoon MRL:n 38 §:n mukaisesti kaavan lainvoimaiseksi tuloon saakka, kuitenkin enintään viideksi vuodeksi niin, että rakennuskielto ei koske olemassa olevien rakennusten vähäisiä korjaus- ja muutostöitä, laajennuksia, pihapiireihin rakennettavia talousrakennuksia, hankkeita joilla on voimassaoleva poikkeamispäätös tai suunnittelutarveratkaisu eikä voimassa olevaan osayleiskaavaan merkittyjä rakennuspaikkoja.
Kaavoituksen lähtökohtia ja tavoitteita koskeva aloitusvaiheen viranomaisneuvottelu on pidetty 17.6.2014.
Lestijärven tuulivoimapuiston osayleiskaava on ollut kunnanhallituksen päätöksellä 29.9.2014 § 119 luonnosvaiheen kuulemista varten julkisesti nähtävillä 30 vuorokauden ajan aikavälillä 6.10.-4.11.2014 Lestijärven kunnan käytännön mukaisesti sanomalehti Keskipohjanmaassa, kunnan ilmoitustaululla, kuntatiedotteessa ja kunnan internet-sivulla.
Ehdotusvaiheessa osayleiskaava-alue jaettiin kolmeen osa-alueeseen (Lestijärven tuulivoimapuiston Hittisennevan, Kosolankankaan ja Iso Kortenevan tuulivoimapuistojen osayleiskaavat) jäävittömän päätöksenteon mahdollistamiseksi kunnan hallintoelimissä. Aluerajausmuutoksella muodostetut kolme erillistä osayleiskaavaa tulivat vireille kunnanhallituksen päätöksellä 22.10.2014 § 140. Osayleiskaavoja koskevat osallistumis- ja arviointisuunnitelmat ovat olleet nähtävillä 23.10.2014 alkaen. Ehdotusvaiheessa erotettujen osayleiskaavojen nimet ovat Lestijärven tuulivoimapuiston Hittisennevan osayleiskaava (osa-alue 1), Lestijärven tuulivoimapuiston Kosolankankaan osayleiskaava (osa-alue 2) ja Lestijärven tuulivoimapuiston Iso Kortenevan osayleiskaava (osa-alue 3).
Luonnosvaiheen palaute ja sen vaikutukset laadittavaan osayleiskaavaan on käsitelty luonnosvaiheen viranomaisneuvottelussa 9.12.2014. Samassa viranomaisneuvottelussa käsiteltiin osayleiskaavan jako osa-alueisiin ehdotusvaiheessa.
Kaavan laatija on tehnyt kaava-asiakirjoihin vastineiden ja viranomaisneuvottelussa sovitun mukaiset korjaukset. Lestijärven tuulivoimapuiston Kosolankankaan osayleiskaavaa (osa-alue 1) varten laadittu kaavaehdotus esitetään asetettavaksi ehdotusvaiheen kuulemista varten julkisesti nähtäville 30 vuorokauden ajaksi aikavälillä 13.5.-11.6.2015 Lestijärven kunnan käytännön mukaisesti.
Lestijärven tuulivoimapuiston luonnosvaiheen palaute ja siihen laaditut vastineet
Osallistumis- ja arviointisuunnitelma Kosolankankaan (osa-alue 2) osayleiskaava
Lestijärven tuulivoimapuiston Kosolankankaan (osa-alue 2) osayleiskaavaehdotus
Lestijärven tuulivoimapuiston Kosolankankaan (osa-alue 2) osayleiskaavan ehdotusvaiheen selostus
Arkeologisen kulttuuriperinnön inventointiraportti, Lestijärvi 2013
Tuulivoimakohteen melu-, välkevarjostus- ja näkyvyysmallinnukset: Lestijärvi, turbiiniryhmä 2 (Numerola Oy 2015)
Lestijärven tuulivoimapuisto, ehdotusvaiheen valokuvasovitteet (FCG Oy 2015)
Lestijärven kunnanhallitus hyväksyy Lestijärven tuulivoimapuiston Kosolankankaan osayleiskaavaa (osa-alue 2) varten laaditun kaavaehdotuksen (tehtävien pienten teknisten korjausten jälkeen). Osayleiskaavaehdotus asetetaan kunnanhallituksen päätöksellä nähtäville 13.5.-11.6.2015 väliseksi ajaksi, kuulutus julkaistaan sanomalehti Keskipohjanmaassa, kunnan ilmoitustaululla, kuntatiedotteessa ja kunnan internet-sivuilla. Osayleiskaavaluonnoksesta pyydetään lausunnot niiltä viranomaistahoilta, joita kaavasuunnittelu koskee. Osallisille annetaan oikeus jättää osayleiskaavaehdotuksesta muistutus sen nähtävilläoloaikana.
Kunnanhallitus päättää, että selostuksesta poistetaan tai muotoillaan uudelleen alla kuvatut neljä kohtaa väärän painotuksen ja virheellisen sisällön vuoksi. Maa-ainesten otto on mahdollista kaikilla kolmella osayleiskaava-alueella ja kuljetusreittejä on tarkennettu.
Poistetaan sivun 30 ensimmäisen kappaleen viimeinen virke (selostuksen kohta 5.7.1): "Näistä Iso Kortenevan suunnittelualueella sijaitseva otto-alue sisältyy tällä hetkellä hankkeeseen. "
Poistetaan sivun 108 viimeinen kappale (selostuksen kohta 13.18.2): "Ensisijaisesti louhittava alue sijaitsee Iso Kortenevan osa-alueella. Louhinnasta muilla voimassaolevien ottolupien alueilla ei ole olemassa päätöksiä tai suunnitelmia tuulivoimapuiston rakentamiseen liittyen."
Muotoillaan uudelleen sivulla 126 oleva selostuksen kohta 13.16 MAA-AINESKULJETUKSET:
"Tuulivoimapuiston osayleiskaava-alueilla on kolme olemassa olevaa maa-aineisten ottolupaa ja niiden lähialueilla on lisäksi kaksi voimassa olevaa ottolupaa. Osayleiskaava mahdollistaa maa-ainesten oton osayleiskaava-alueella kunnan lupakäytännön mukaisen luvan perusteella.
Maa-ainesten osalta ei tehty päätöstä siitä, miltä alueelta kullekin hankealueelle maa-ainekset toimitetaan. Hittisennevan alueella ei ole voimassa olevan luvan mukaista maa-ainesten ottopaikkaa. Kosolankankaalla on alue, mistä voidaan ottaa maa-aineksia, mutta luvan mukaan maa-aineksia ei ole riittävästi alueen tarpeisiin. Iso Kortenevan alueella lupien mukaan maa-aines riittää alueen tarpeisiin. Osayleiskaava mahdollistaa maa-ainesten oton kaikilla kolmella osayleiskaava-alueella, mitä voidaan hyödyntää maa-aineskuljetusten vähentämisessä."
Yhdistetään sivun 128 viimeiset kaksi kappaletta ja muotoillaan kappale vastaamaan suunnitelmaa (selostuksen kohta 13.16 LIIKENTEEN SUJUVUUS JA LIIKENNETURVALLISUUS):
"Mikäli maa-aineksia kuljetetaan kolmen osa-alueen välillä, lisääntyy raskaan liikenteen määrä Yli-Lestin kylän kohdalla merkittävästi. Tuulivoimapuiston kullekin osa-alueelle voidaan liikennöidä sisäistä yksityistieverkkoa pitkin. Osa maa-aineskuljetuksista kulkee sekä Ojalantien-Leppiniementien että Lehdonkankaantien kautta, mikä vähentää kantatielle 58 kohdistuvaa liikennettä. Raskaan liikenteen lisääntymisen aiheuttamat haittavaikutukset muulle liikenteelle vähenevät, kun yleistä tieverkkoa ei käytetä kaikkiin kuljetuksiin. Hittisennevan ja Kosolankankaan osa-alueiden välillä on sisäistä tieverkkoa pitkin yhteys, jota voidaan hyödyntää maa-ainesten ja betonin kuljetuksissa."
Merkittiin, että Jukka-Pekka Tuikka, Eino Kangasvieri ja Pentti Untinen ilmoittivat esteellisyytensä ja poistuivat kokouksesta tämän asian käsittelyn ajaksi klo 10.55-11.02. Peruste: Hallintolaki 28 § 1. mom. kohta 1., puheenjohtajaksi valittiin Jari Savolainen. Kokoukseen saapuivat varajäsenet Susanna Tuikka, Kauko Niemi ja Jaana Salo klo 10.55-11.02.
FCG:n edustajat Kai Tolonen ja Outi Järvinen esittelivät kaavaa kunnanhallitukselle.


I Bertil Olofsson Penttilä Talollinen, syntynyt noin 1595, kuollut ennen 29.10.1663 Renko,Nevilä. SAY Nevilä 1621 uptog Bertil Olofsson 1622, skatte 1625.
Janakkalan käräjät 29.-30.10.1663: Lainhuudatetaan 1. kerran edesmenneen Bertil Olofssonin talo Nevilässä perillisten kesken joita ovat leski sekä pojat Anders Bertilsson (perillisten edustajana) sekä Henric, Lars, Michel och Eric Bertilssöner.
Myönnetään 2. lainhuuto 1664. Upbörds twenne gången Anders Bertilsson i Nevilä hemman som han til Dionysius Johansson försälia förmenar, och bröderna der mot protestera.
Sisar? Carin Olofsdotter Nevilän Pukkilan emäntä.
Puoliso: Valborg Sigfridsdotter Pukkila syntynyt Renko,Nevilä.
(i) Sigfrid Jacobsson Pukkila.
1. Henric Bertilsson Mannila , syntynyt 1632 Renko,Nevilä,Mannila. Tauluun 2
2. Anders Bertilsson Penttilä , syntynyt Renko,Nevilä. Tauluun 26
3. Lars Bertilsson Penttilä , syntynyt Renko,Nevilä. Tauluun 29
4. Michel Bertilsson Penttilä syntynyt Renko,Nevilä.
5. Eric Bertilsson Penttilä syntynyt Renko,Nevilä.
II Henric Bertilsson Mannila, (Taulusta 1, isä Bertil Penttilä) syntynyt 1632 Renko,Nevilä,Mannila, kuollut 1704 Renko,Nevilä. Janakkalan kirkontilit vuonna 1704 Nefwilä Sahl: Manni Hindrich kyrkian 6:-.
Puoliso: Malin kuollut 1693 Renko,Nevilä. Janakkalan kirkontilit vuonna 1693 Nefwilä Hindrich Bertilssons sahl: hustru i kyrkian 6:-.
1. Elin Henricsdotter Mannila , syntynyt noin 1661 Renko,Nevilä. Tauluun 3
2. Lars Henricsson Mannila, Penttilä , syntynyt noin 1662 Renko,Nevilä. Tauluun 4
3. Sigfrid Henricsson Markkula, Mannila , syntynyt 1663 Renko,Nevilä,Mannila. Tauluun 10
4. Jöran Henricsson Mannila syntynyt noin 1668 Renko,Nevilä.
5. Maria Henricsdotter Mannila , syntynyt noin 1670 Renko,Nevilä. Tauluun 17
6. Michel Henricsson Mannila syntynyt 1673 Renko,Nevilä, kuollut 1743 Renko,Oinaala,Markkula. Janakkalan kirkontilit vuonna 1743 Oinala Markula Michel kg: 70 år.
7. Matts Henricsson Mannila Lakkonen, Kankaanpää , syntynyt noin 1676 Renko,Nevilä. Tauluun 19
8. Jacob Henricsson Mannila , syntynyt noin 1678 Renko,Nevilä. Tauluun 24
9. Anders Henricsson Mannila, Hassi , syntynyt noin 1682 Renko,Nevilä. Tauluun 25
III Elin Henricsdotter Mannila, (Taulusta 2, isä Henric Mannila) syntynyt noin 1661 Renko,Nevilä.
Puoliso: Vihitty 28.12.1689 Janakkala,Nevilä Henric Mattsson Eskola Kernaalan Eskolan lampuoti, syntynyt Janakkala,Kernaala.
III Lars Henricsson Mannila, Penttilä, (Taulusta 2, isä Henric Mannila) Talollinen, syntynyt noin 1662 Renko,Nevilä, kuollut noin 1728 Renko,Nevilä.
Puoliso: Margareta Pettersdotter syntynyt 1645, kuollut 30.11.1740 Renko,Nevilä.
1. Simon Larsson Penttilä , syntynyt 1683 Renko,Nevilä. Tauluun 5
2. Johan Larsson Mannila Puhkala, Mannila , syntynyt 1685 Renko,Nevilä. Tauluun 6
3. Jacob Larsson Mannila, Jokela , syntynyt 1689 Renko,Nevilä. Tauluun 7
4. Anders Larsson Penttilä syntynyt Renko,Nevilä.
5. Henrich Larsson Penttilä syntynyt Renko,Nevilä, kuollut 12.12.1709 Renko,Nevilä.
6. Anna Larsdotter Penttilä , syntynyt noin 1690 Renko,Nevilä. Tauluun 8
7. Maria Larsdotter Penttilä , syntynyt 1697 Renko,Nevilä. Tauluun 9
IV Simon Larsson Penttilä, (Taulusta 4, isä Lars Penttilä) syntynyt 1683 Renko,Nevilä, kuollut 5.10.1762 Renko,Nevilä. Janakkalan talvikäräjät 1757 §24: bonde Simon Larsson i Nevilä på thes åboen Bengtilä hemman 1/3 mantal, hustru Lisa Ericsdotter.
1. puoliso: Vihitty 27.12.1710 Renko,Nevilä Anna Jöransdotter Pukkila syntynyt 1684 Renko,Nevilä, kuollut 1731 Renko.
(i) Jöran Henricsson Pukkila, Talollinen, syntynyt Renko,Nevilä, kuollut 1706 Renko,Nevilä. Janakkalan käräjät v. 1685: Jöran Henricsson i Nevilä vaatii perunkirjoitusta.
Hattulan, Rengon ym käräjät 1687: Henric Bertilsson i Nevilä, sin granne Jöran Henricssons hustru Anna Nilsdotter, mainitaan myös Jacob Eskilsson i Hyvikkälä, Eskil Bertilsson i Monikkala och Eric Henricsson. Oinaala booar tehneet vahinkoa Nevilän maalla (skog och mark).
(ä) Anna Nilsdotter, Moder, kuollut 19.4.1728 Renko,Nevilä.
(ii) Henric Mattsson Pukkila, Pukkilan isäntä, ratsasti itse talon puolesta, syntynyt Renko,Nevilä, kuollut 1685 Renko,Nevilä. Janakkalan 4.-5.6.1663: Henric Mattsson i Nevilä, hans fader Matts Sigfridsson.
Muuttanut: i Bentilä.
2. puoliso: Vihitty noin 1732 Renko Elisabet Ericsdotter Kauppi syntynyt noin 1705 Renko,Ahoinen, kuollut 4.3.1785 Renko,Nevilä.
(i) Eric Mattsson Kauppi, Kuudennusmies, Kaupin isäntä 1707-1728, syntynyt 1678 Renko,Ahoinen, kuollut 20.3.1748 Renko,Ahoinen.
(ä) Ingrid Christersdotter, kuollut 1720 Renko,Ahoinen.
(ii) Matts Simonsson Kauppi, Seppälä, Rengon Kaupin is 1680-1706, syntynyt Renko,Ahoinen.
(iä) Valborg Henricsdotter Ollila, kuollut 1710 Renko,Ahoinen.
IV Johan Larsson Mannila Puhkala, Mannila, (Taulusta 4, isä Lars Penttilä) Talollinen Nevilän Mannilassa, syntynyt 1685 Renko,Nevilä, kuollut 28.4.1771 Renko,Nevilä. Perheessä myös Christina Michelsdr s. 1722, v. 1776 til Oinaala Jokela.
1. puoliso: Elin Jöransdotter Puhkala syntynyt 1684 Renko,Ahoinen, kuollut 10.8.1760 Renko,Nevilä.
(i) Jöran Larsson Puhkala, Talollinen, kuollut 17.12.1711 Renko,Ahoinen. Janakkalan kirkontilit 17.12.1711 Ahois Jören Larsson kyrkian 4:-.
(ä) Valborg, kuollut 19.12.1709 Renko,Ahoinen. Janakkalan kirkontilit 19.12.1709 Ahois Jören Larssons sahl: hustru kyrkian 4:-.
2. puoliso: Christina Michelsdotter syntynyt 1722, kuollut jälkeen 1772.
(i) Michel.
RK 1754-1760 Renko Ahoinen Kauppi: inhyses Christin Michelsdr s. 1722 (1758 i Nyby), Jacob Michelsson s. 1747 ibm, Stina dotter s. 1750 ibm, Gu?? s. 1754 k. 30.4.1757.
IV Jacob Larsson Mannila, Jokela, (Taulusta 4, isä Lars Penttilä) Talollinen, syntynyt 1689 Renko,Nevilä, kuollut 13.6.1743 Renko,Oinaala. Janakkalan käräjät 17.10.1750: bonde Johan Johansson ifrån Oinaala Jokela, hussyn...förra åboen soldaten Jacob Storman, fader Jacob Larsson.
1. puoliso: Vihitty 27.12.1709 Renko,Nevilä Maria Bertilsdotter syntynyt 1689 Renko,Nevilä, kuollut noin 1734 Renko,Oinaala.
2. puoliso: Vihitty 27.5.1735 Renko,Oinaala Liskin Jöransdotter syntynyt Loppi.
IV Anna Larsdotter Penttilä, (Taulusta 4, isä Lars Penttilä) syntynyt noin 1690 Renko,Nevilä. Muuttanut: i Hapaniemi. V. 1711 gift til Loppis socken.
Puoliso: Vihitty 27.12.1710 Renko,Nevilä Johan Andersson Haapaniemi Talollinen, syntynyt 1675 Janakkala,Haapaniemi, kuollut 1740 Janakkala,Haapaniemi.
(i) Anders Larsson Haapaniemi, Talollinen, räätäli Haapaniemessä, kuollut 27.6.1708 Janakkala,Haapaniemi.
(ä) Ingrid Mattsdotter, kuollut 1737 Janakkala,Haapaniemi.
IV Maria Larsdotter Penttilä, (Taulusta 4, isä Lars Penttilä) syntynyt 1697 Renko,Nevilä, kuollut 6.3.1770 Janakkala,Haapaniemi. Muuttanut: Rengon vanhimmassa rippikirjassa merkinnällä i Urjala. Nevilästä v. 1764 til Haapaniemi.
Puoliso: Bertil Mårtensson Reikko Talollinen, syntynyt noin 1694, kuollut 15.8.1742 Urjala,Salmi. Salmen Reikon isäntänä 1722-1742.
Luettelo vapaavuosia saaneista v. 1724: Salmi Michel Henricsson eller Bertil Reicko, 3 åhrs frihet, skatte 1725.
Salmen kylän talolliset käräjien mukaan v. 1726: Matts Holsti, Gabriel Paavola, Carl Lähti, Bertil (Mårtensson) Reikko, boställebonden Matts Jacobsson (Paavola), Bertil Nissilä, Pehr Jäntti, Henric Tolva, Henric Kristeri, Michel Sakala.
III Sigfrid Henricsson Markkula, Mannila, (Taulusta 2, isä Henric Mannila) Talollinen, syntynyt 1663 Renko,Nevilä,Mannila, kuollut 1719 Renko,Oinaala,Markkula. Maanviljelijä Renko Nevilä Mannila. Nevilän Mannilan isäntänä n. 1700 - 1719. Markkula oli 1690 -luvulla nihtien asuma palkkatalo. Markkula jäi autioksi sodan aikana 1710 -luvulla.
Puoliso: Vihitty 28.12.1693 Janakkala Elisabeth Pehrsdotter Iso-Pietilä syntynyt noin 1659 Renko,Muurila, kuollut 1743 Renko,Oinaala,Markkula.
(i) Per Larsson Iso-Pietilä, Muurilan Iso-Pietilän isäntä, kuollut 1675 Renko,Muurila.
(ä) Anna, kuollut jälkeen 1678.
Janakkalan kirkontilit vuonna 1743 Oinala Markula gl. värdinnan Elisabeth kyrkian 84 år.
1. Jacob Sigfridsson Markkula , syntynyt 1696 Renko,Nevilä,Mannila. Tauluun 11
2. Thomas Sigfridsson Krigfelt , syntynyt 1697 Renko,Nevilä,Mannila. Tauluun 12
3. Erich Sigfridsson Tulittula , syntynyt 18.5.1698 Renko,Nevilä,Mannila. Tauluun 13
4. Anna Sigfridsdotter Markkula , syntynyt 6.12.1700 Janakkala,Nevilä,Mannila. Tauluun 14
5. Lisbeta Sigfridsdotter Markkula , syntynyt 1702 Renko,Nevilä,Mannila. Tauluun 15
6. Jöran Sigfridsson Manfeldt , syntynyt 1708 Renko,Nevilä,Mannila. Tauluun 16
IV Jacob Sigfridsson Markkula, (Taulusta 10, isä Sigfrid Mannila) Isäntänä 1726 - 1738, syntynyt 1696 Renko,Nevilä,Mannila, kuollut 28.4.1765 Renko,Oinaala,Markkula. Janakkalan käräjät 31.5.1725: Johan Mattsson i Vehmais mot Jacob Sigfridsson i Oinaala.
1. puoliso: Vihitty 1717 Chirstin Jöransdotter Iso-Pietilä syntynyt 1700 Renko,Muurila, kuollut 1738 Renko,Oinaala,Markkula.
(i) Jöran Henricson Iso-Pietilä, Talollinen, syntynyt 1656 Renko,Muurila, kuollut 2.7.1741 Renko,Muurila. Janakkalan käräjät 8.5.1727: giestgifware ifrån Muurila by Jöran Henricsson och måg Matts Bertilsson därstädes, des nuvarande äktenskap med änkia Liskin Pährsdotter, des hustrus arf af möderne, svåger eller Jörans måg Jacob Sigfridsson.
(ä) Christina Magnusdotter, kuollut 1726 Renko,Muurila.
(ii) Henric Cnutsson Iso-Pietilä, Postitalonpoika, kuollut 1697 Renko,Muurila. Janakkalan käräjät 7.-8.9.1691: Henric Cnutsson i Muurila poikansa Henric Henricssonin puolesta anoo asukasoikeutta Olof Sigfridssonin aikaisemmin viljelemään taloon samassa kylässä, takaajat fader Henric Cnutsson, Simon Larsson i Hattelmala, Axel Mattsson i StorLuolas.
Veli Mikko oli Markkulassa renkinä 1726 - 30.
2. puoliso: Vihitty 1739 Agnes Jöransdotter syntynyt 1710, kuollut 15.5.1740 Renko,Oinaala,Markkula.
3. puoliso: Vihitty 1741 Valborg Bertilsdotter Emäntä 1741 - 1749., syntynyt 1710, kuollut 22.12.1796 Renko,Oinaala,Markkula.
IV Thomas Sigfridsson Krigfelt, (Taulusta 10, isä Sigfrid Mannila) Sotilas, syntynyt 1697 Renko,Nevilä,Mannila, kuollut 1742 Janakkala,Turenki. Aluksi sotilas, sitten Oinaalan Haukkalan isäntä 1726 - 1729. Muutti 1730 Janakkalan Turenkiin.
1. puoliso: Anna Andersdotter
2. puoliso: Beata Muuttanut: 1742 leskenä Hattulaan.
IV Erich Sigfridsson Tulittula, (Taulusta 10, isä Sigfrid Mannila) Torppari, syntynyt 18.5.1698 Renko,Nevilä,Mannila, kuollut 2.11.1764 Vanaja,Koljala. Renki Harvialan kartanossa 1710-23 ja torppari Tulittulassa 1725-1746.
Puoliso: Maria Carlsdotter Tulittula syntynyt 15.6.1709 Janakkala,Kernaala, kuollut 3.10.1762 Vanaja,Koljala.
(i) Carl Larsson Mäkilä, Tulittula, syntynyt Vanaja,Koljala.
(ä) Anna.
(ii) Lars Grelsson Raivala.
(iä) Christina Abrahamsdotter.
IV Anna Sigfridsdotter Markkula, (Taulusta 10, isä Sigfrid Mannila) syntynyt 6.12.1700 Janakkala,Nevilä,Mannila, kuollut 12.10.1776 Urjala,Välkkilä,Isotalo. Syntymäaika ja paikka Urjalan 1750-luvun väestöluettelon mukaan.
Puoliso: Vihitty 1719 Renko,Oinaala Eric Carlsson Huovila Rusthollari, Huovilan isäntä 1709-1747, syntynyt 16.5.1685 Urjala,Välkkilä,Huovila, kuollut 31.5.1761 Urjala,Välkkilä,Isotalo.
(i) Carl Jacobsson Isotalo, Rusthollari, syntynyt noin 1652 Urjala,Välkkilä, kuollut 29.11.1730 Urjala,Välkkilä,Isotalo. Huovilan isäntä 1681-1709, Urjalan kuudennusmies 1697. Urjalan kirkontilien hautausmaksut 1683-1686 Välckilä för Carls barn 3:-. Urjalan kirkontilien hautausmaksut 1688 Välkilä Carls barns lägerstelle 3:-. Urjalan kirkontilien hautausmaksut 1694 Välcki Carls barns lägerstadh 3:-. Urjalan kirkontilien hautausmaksut 22.2.1702 Välckilä Kirstin Carlsdr begr. i kyrckian 6:-.
(ä) Kirstin Urbanusdotter Nikkilä, syntynyt noin 1652 Urjala,Kokko,Nikkilä, kuollut 13.10.1731 Urjala,Välkkilä,Huovila. Urjalan käräjät 2.-26.2.1696: Sigfrid Hansson i Ryssböle antanut velan pantiksi vaatteita til Kirstin Urbanusdotter i Hakolax.
(ii) Jacob Thomasson Isotalo, Rusthollari, syntynyt noin 1620 Urjala,Välkkilä, kuollut 29.1.1682 Urjala,Välkkilä. Huovilan isäntä 1660-1681. Urjalan kirkontilien hautausmaksut 29.1.1682 Välkilä Jacob Thåmass för legferstad o. bårkl. 6:32.
(iä) Margareta, syntynyt noin 1620 Urjala, kuollut ennen 1670 Urjala,Välkkilä.
(äi) Urbanus Mattsson Nikkilä, Rusthollari, syntynyt noin 1610 Urjala,Kokko, kuollut 1665 Urjala,Kokko. Kokon Nikkilän isäntä 1633-1664. Urbanus Mattsson i Kockois saa sakot Urjalan käräjillä v. 1635 40 daler, vastapuolena Gertrud Marcusdotter ibidem.
(ää) Carin Henricsdotter, syntynyt noin 1620 Urjala, kuollut 20.11.1681 Urjala,Kokko.
Urjalan ylimääräiset käräjät 2.-4.12.1723: http://www.sukuhistoria.fi/sshy/sivut/jasenille/paikat.php?bid=7180&pnum=511
IV Lisbeta Sigfridsdotter Markkula, (Taulusta 10, isä Sigfrid Mannila) syntynyt 1702 Renko,Nevilä,Mannila, kuollut 16.5.1781 Janakkala,Hyvikkälä Jussila. Muuttanut: gift til Hyvickälä v. 1721.
1. puoliso: Vihitty 27.12.1721 Janakkala,Hyvikkälä,Jussila Anders Andersson Jussila Jussilan rusthollari, syntynyt 1687 Janakkala,Hyvikkälä, kuollut 1738 Janakkala,Hyvikkälä.
(i) Anders Larsson Jussila, Veronkantokirjuri, rusthollari, kirkonisäntä, syntynyt Hattula, kuollut 1714 Janakkala,Hyvikkälä. Janakkalan käräjät 1685: Uppbördskrifvare Anders Larsson anoo asukasoikeutta Johannis Nicolain (Janakkalan kirkkoherra 1622-44) ratsutilaan Hyvikkälässä joka on ollut 7 vuotta autiona. Vihitty 8.1.1687 Vihti.
(ä) Elisabeth Henricsdotter Orava, syntynyt Vihti, kuollut 1715.
(ii) Laurentius Simonis Figulus, Hattulan kappalainen, Kuhmoisten kirkkoherra 1642-1655. Hattulan kappalainen 1623-1648. Ventolan toisen talon omistaja 1621-1644.
(iä) Agneta Mattsdotter.
(äi) Henric Jakobsson Wichtman, Nimismies. Vihdin Oravalan Alitalon isäntä 1648-1697.
(ää) Elin Hansdotter Pahlman, syntynyt 1651, kuollut noin 1707.
2. puoliso: Vihitty 2.2.1739 Janakkala,Hyvikkälä Matts Mattsson Jussila syntynyt 1710 Janakkala,Vanantaka, kuollut 2.5.1754 Janakkala,Hyvikkälä,Jussila.
IV Jöran Sigfridsson Manfeldt, (Taulusta 10, isä Sigfrid Mannila) syntynyt 1708 Renko,Nevilä,Mannila, kuollut 14.4.1783 Lohja. Rengon Oinaalan Haukkalan isäntä 1730-1737, sotilas. Syntynyt 1708 Renko Oinaala Markkula. Muuttanut Haukkalasta 1738 Uudenkylän Kokkiseen. Muuttanut Kokkisesta Muurilaan. Muuttanut 1739 Janakkalaan. Muuttanut 1744 takaisiin Muurilaan. Muuttanut 1759 Rengon Uuteenkylään. Muuttanut 1779 Nevilän Mannilan Anuma nimiseen torppaan.
Puoliso: Brita Jöransdotter Anttila syntynyt 1705 Renko,Muurila, kuollut 19.10.1786 Renko,Nevilä,Mannila,Anuma.
(i) Jöran Eskilsson Anttila, Talollinen, Muurilan Anttilan vävy 1698-, kuollut 18.2.1733 Renko,Muurila.
(ä) Margareta Ericsdotter Anttila, syntynyt Renko,Muurila, kuollut noin 1707 Renko,Muurila.
(äi) Eric Johansson Anttila, Vävy Muurilan Anttilassa 1682-1694, kuollut ennen 9.9.1697 Renko,Muurila.
(ää) Anna Thomasdotter Anttila, syntynyt Renko,Muurila.
V. 1729 rippikirjassa merkintä i Oinala.
III Maria Henricsdotter Mannila, (Taulusta 2, isä Henric Mannila) syntynyt noin 1670 Renko,Nevilä. Muuttanut: Maria syster i Kernaala.
Puoliso: Vihitty 1690 Janakka,Nevilä Johan Jöransson Perttula syntynyt Loppi,Ourajoki, kuollut noin 1699 Loppi,Ourajoki.
(i) Jöran Larsson Perttula, syntynyt Loppi,Ourajoki.
(ä) Valborg.
(ii) Lars Johansson Eskola, Perttula, Lopen Ourajoen Eskolan isäntä, syntynyt Loppi,Ourajoki.
(iä) Margareta, kuollut ennen 1662 Loppi,Ourajoki.
1. Sophia Johansdotter Perttula , syntynyt 20.9.1698 Loppi,Ourajoki,Perttula. Tauluun 18
IV Sophia Johansdotter Perttula, (Taulusta 17, äiti Maria Mannila) syntynyt 20.9.1698 Loppi,Ourajoki,Perttula, kuollut 12.4.1770 Loppi,Topeno,Tirra.
Puoliso: Vihitty 8.10.1715 Loppi,Ourajoki,Perttula Simon Johansson Tirra Tirran isäntä, syntynyt 27.10.1690 Loppi,Topeno,Tirra, kuollut 18.5.1765 Loppi,Topeno,Tirra.
(i) Johan Mattsson Hemmo, Tirra, Lopen Topenon Tirran isäntä, jahtivouti, syntynyt 1650 Loppi,Topeno,Hemmo, kuollut 19.6.1737 Loppi,Topeno,Tirra. Vihitty 1685 Loppi,Topeno,Tirra.
(ä) Maria Tirra, syntynyt 1665 Loppi,Topeno,Tirra, kuollut 1735 Loppi,Topeno,Tirra.
(ii) Matts Simonsson Hemmo, syntynyt 1630 Loppi,Topeno, kuollut 21.4.1707 Loppi,Topeno.
(iä) Gertrud, kuollut 1728 Loppi,Topeno.
III Matts Henricsson Mannila Lakkonen, Kankaanpää, (Taulusta 2, isä Henric Mannila) Rusthollari, vävy Tenholan Lakkosella, syntynyt noin 1676 Renko,Nevilä, kuollut 5.7.1767 Kalvola,Kankaanpää. Luettelo verovapautta saaneista taloista v. 1724: Tenhola Lars Persson eller Lackonen, 14 åhrs frihet, skatte 1736, augment Matts Bertilsson Sauwala.
Hattulan käräjät v. 1727: rusthållare Matts Henricsson Lackonen ifrån Tenhola, des dragon Pehr Zittras hustru Karin Ericsdotter. Som ähr des hustrus faderbroders arfvinge.
Hattulan käräjät 21.-24.11.1735: torpare Johan Henricsson ifrån Ois Ladugård mot rusthållare Matts Lackonen ifrån Tenhola.
SAY Renko Nevilä Mannila v. 1694 Jöran Henricsson, Matts bror, Michel bror. Penttilä v. 1694 Lars Henricsson, Marg. hru, Sigfrid bror, Lisa hru, Jacob bror, Jacob ryttare.
Mainitaan renkinä Oinaalan Markkulassa 1707-1711. SAY 1711 Sigfrid Henricsson bde, Matts Henricsson, Lisa värd. Kummina 21.1.1722 Oinaalan Markkulassa Matts Henricsson ifrån Hattula socken och Lackois hemman med Brita Thomasdotter.
Puoliso: Brita Thomasdotter Lakkonen syntynyt noin 1697 Hattula,Tenhola,Laakkonen, kuollut 18.1.1767 Kalvola,Kankaanpää.
(i) Thomas Ericsson Lakkonen, Rusthollari Tenholan Lakkosella, syntynyt 1650 Hattula,Tenhola,Laakkonen, kuollut 4.1.1730 Hattula,Tenhola,Laakkonen. Mainitaan Tenhola Lakkosella (SAY) 1691-1712 sekä Tyrvännön vanhimmissa rippikirjoissa 1669-1694 Thomas son.
Rippikirja 1695-1698 Thomas broder ja 1704-1709 rippikirjassa Thomas Erics. 1717 kuoli Lackoses syster dotter Ingrid ?. Tenholan Lakkosen isäntä v. 1684 alkaen. Hattulan kirkontilien hautausmaksut 4.1.1730 Tenhola för rusth. Thomas Erichs.Lackoin för graf o. bårkl. 6:16. Kummina Akaan Rätössä 6.3.1692 Huovilan rusthollari Lars Ericssonin pojalle Johanille (Thomas Ericsson ifrån Tenhoila).
Rippikirja 1704-1709 Thomas Ericsson, Carin hustru, Ingeborg moder, Johan broder, Anna bror dotter, Margareta dito, Anna pig, Alisa pig i Suontaka, Anna pig, Carl drg, Sophia pig broder enka, Anna pig supra, Ingeborg pig, Britha dotter s. 1700, Maria pig Heinu, Matts drg Lepas Jacob, Henrich dubb.rytt, Grels rytt, Valborg hru, Sophia rytt enka.
Turun kämnerioikeus 28.1.1701: Turun porvari lijnväfvaremestare Elias Eliasson vaatii Thomas Ericsson Lakkoselta Hattulan Tenholan kylästä maksua satulasta jonka edesmennyt porvari Thomas Krydma on tälle luovuttanut. Thomas Ericsson ilmoittaa että on toimittanut em satulan Thomas Jacobssonille Kalvolan Heinun kylästä.
Sääksmäen, Akaan ja Kalvolan käräjät v. 1699: Thomas Ericsson i Tenhola, des framledne fader Eric Larsson, arfskifte instrumentet den 26. Martii förl. åhr. Vahvistetaan Thomakselle 1. lainhuuto Tenholan taloon.
Sääksmäen, Akaan ja Kalvolan käräjät v. 1724: rusthållare Thomas Ericsson ifrån Tenhola mot rusthållare Gabriel Ericsson ifrån Perhois och Urjala socken. Tuomitaan Thomas maksamaan Gabrielin saatavat.
(ä) Carin Hansdotter Stockman. Mainitaan Tenhola Lakkosella (SAY) 1707-1712 sekä Tyrvännön rippikirjassa 1704-1709, Carin hru.
(ii) Eric Larsson Lakkonen, Rusthollari Tenholan Lakkosella, syntynyt noin 1625 Hattula,Tenhola,Lakkonen, kuollut 1691 Hattula,Tenhola,Lakkonen. Mainitaan Tenhola Lakkosella 1653-1654 Eric Larsson son, 1655 Eric drg, 1662 Eric ryttare ja 1663-1691. Hattulan kirkontilit hautausmaksut 1691 Tenhola Lackonen 6:-. Tyrvännön RK 1669-1694 Eric son bonde död.
Hattulan käräjät 6.-8.10.1680: Eric Larsson i Tenhola tuomitaan takaajana maksamaan Carl Hansson Ringin velka (för wigellsen). Carl tuomitaan maksamaan Ericille.
Hattulan käräjät 1684: Eric Larsson i Tenhola haastanut Hans Wenemanin käräjille, väittää että tämä on lyönyt häneen verinaarmuja. Lykätään seuraaville käräjille todistajien puuttuessa.
Ylimääräiset käräjät Hattulassa 11.9.1674: Riita Hattulan kirkossa sijaitsevan Tenholan/Pelkolan haudan omistuksesta. Kantajana Hämeenlinnan pormestari Matts Mattsson (Pelkolan Simolan omistaja) ja vastaajana Arvid Persson. Todistajina kyrkoherden vällärde hr Hemming Hollonius, Clemet Ericsson i Kyrkoby, Tomas Larsson i Kyrkoby, Bengt Mårtensson, Eric Philipsson, Mårten Mårtensson i Parola, Grels corporalens ryttare, Arvid Perssons svärmoder tillika med sal. Jacob Nukar. Eric Larsson fogdeskrifvare (Pelkolan Simola), svarande borgmästarens syster son är omyndig. Klockare Lars Bertilsson, Simon Simonsson i Ihalempi borgmästarens svåger. Borgmästerens fullmachtig Gustaf Johansson.
(iä) Ingeborg Mattsdotter?. Mainitaan Tenholan Lakkosella SAY 1662-1691 sekä Tyrvännön vanhimmissa rippikirjoissa 1669-1694, 1695-1698 Ingeborg hustru ja myös 1704-1709 rippikirjassa, Ingeborg moder.
Hattulan käräjät 1687: Thomas Thomasson ja Eric Thomasson Tenholasta tuomitaan maksamaan Ingeborg Mattsdotterille.
(äi) Hans Jöransson Stockman, Kämnerioikeuden jäsen Helsingissä, kuollut 24.6.1685 Kirkkonummi,Putvik. Kirkkonummen käräjät v. 1685: sahl Hans Stockmans enka hustru Maria Stockman, selvitetään Putvikin tilusasioita.
Kalvolan historia : Maaherra on päivännyt imissiokirjeensä 12.1.1739, jolla hän otti Kankaisten kruununtilan asukkaaksi Matti Heikinpojan. Tämä oli kotoisin HattulanTenholasta Lakkosen ratsutilalta. Myähemmin eli 9.11.1758 Matti ja hänen vaimonssa Riitta Tuomontytär saivat kamarikollegiolta tilaan perintökirjan (HMA Sääksmäki 14 f. 830, 146 f. 326). Näin Kankainen oli siirtynyt jälleen talonpoikaisiin käsiin. Matin perhe muutti sinne tosiaan asumaan, ja Lakkonen jäi sivutilaksi. Riitan kuoltua 1767 tehtiin sellainen perinnönjako, että vanhin poika Eero sai suvun kantatilan Lakkosen, kun taas nuoremmat pojat Heikki ja Mati halkoivat keskenään Kankaisen ja sen augmentin Marttilan. (HMA Sääksmäki 146 f. 326). Saman vuonna ilmestyy Heikille sukunimi Laxenius (myös Laccenius). Talonpoikaisilla ei ollut siihen aikaan sukunimeä, vaan heitä kutsuttiin asuintilan mukaan. Rusthollarit pyrkivät kuitenkin säätyläisten vertaisiksi ja hienostelivat vierasperäisellä nimellä. Laxenius-nimi säilyi Lakkosen suvulla vielä sen jälkeen kun Heikki oli muuttanut Akaan Tiuraan ja Matti Sääksmäen Uittamoon. (HMA Sääksmäki 146 f.561. Suvanto 1954 s.457 Akaan historia I. Matti Matinpojan poika Uittamossa oli Eric Laxenius, HMA Sääksmäki 47 tk 1781 §20).
Perunkirja 16.6.1767 Kankaanpää: Matts Henricsson, afledne hustru Brita Thomasdotter, tre söner Eric, Henric och Matts, dotter Maria gift med rusthållare Johan Fredricsson ifrån Kyä. Matts Henricsson varit ägare af Kankaanpää rusthållet, Marttila hemmannet i samma by, Lackonen skatterusthåll i Tenhola by, Orpo skatte hemmannet i Sauvala by. Saatavia Adam Reinhold Tammelander (1000 daler kopp.), Eric Blåfield (600 daler kopp.).
1. Maria Mattsdotter Lakkonen , syntynyt 1716 Hattula,Tenhola,Laakkonen. Tauluun 20
2. Eric Mattsson Lakkonen , syntynyt 1719 Hattula,Tenhola,Laakkonen. Tauluun 21
3. Matts Mattsson Uittamo, Laccenius , syntynyt 1723 Hattula,Tenhola,Laakkonen. Tauluun 22
4. Henric Mattsson Laccenius , syntynyt 1726 Hattula,Tenhola,Laakkonen. Tauluun 23
5. Thomas Mattsson Lakkonen, Laxenius Scholgåsse, syntynyt 1727 Hattula,Tenhola,Laakkonen, kuollut 17.5.1745 Turku. 1733-1738 scholaris.
6. Caisa Mattsdotter Lakkonen syntynyt 1739 Hattula,Tenhola, kuollut 11.1.1745 Hattula,Tenhola,Lakkonen.
IV Maria Mattsdotter Lakkonen, (Taulusta 19, isä Matts Kankaanpää) Rusthollin tytär, emäntä, syntynyt 1716 Hattula,Tenhola,Laakkonen, kuollut 13.7.1786 Sääksmäki,Kyä.
Puoliso: Vihitty 1.1.1732 Hattula,Tenhola Johan Fredricsson Kyä Rusthollari Sääksmäen Kyässä, syntynyt 5.4.1712 Sääksmäki,Kyä, kuollut 16.11.1782 Sääksmäki,Kyä, kummit: Per Henricsson ifrån Tyrisevä, Thomas Cnutsson ibm, Thomas Henricsson ibm, Kyä Beata Ichtydia, Ingeborg Jacobsdr ifrån Tyrisevä, Maria Thomasdr ifrån Kyä.
(i) Fredric Mattsson Nikkilä, Kyä, Rusthollari, vävy Sääksmäen Kyässä, syntynyt .4.1685 Urjala,Kokko,Nikkilä, kuollut 14.2.1731 Sääksmäki,Kyä. Urjalan Kokon Nikkilän eli Tasson rusthollin poika. Kokko Nikkilä vv. 1707-1708 Michel Mattsson, Kirstin hru, Fredric bror. Vihitty 4.3.1710 Tammela.
(ä) Anna Andersdotter Heikka, Rusthollintytär Tammelan Liinikkalasta, syntynyt 3.12.1691 Tammela,Linikkala,Heikka, kuollut 12.7.1740 Sääksmäki,Kyä.
(ii) Matts Urbanusson Nikkilä, Rusthollari, syntynyt noin 1646 Urjala,Kokko. Kirkontilit 1683-1686: Sakotettu Tasson Matti för lönskelaga, samoin veljeään Tasson Heikkiä.
Kokon Nikkilän isäntä 1664-1700. Urjalan kirkontilien hautausmaksut 1677 Kåckåis Margetha Caspersdr för legerstadt 6:-. (Rossilta?). Urjalan kirkontilien hautausmaksut 1688 Kockos Matts Urbanssons barns lägerställe 3:-. Urjalan kirkontilien hautausmaksut 1694 Kåckois Tasså Mattses barns lägerstadt und. k. först. 3:-. Samana vuonna Kåckois Tasso Mattses stiufdotters lägerstädt. 3:-.
(iä) Margareta Jöransdotter, syntynyt noin 1655, kuollut 15.3.1698 Urjala,Kokko,Nikkilä. Urjalan kirkontilien hautausmaksut 15.3.1698 Kockois Margeta Jöransdr, Matts Nickiläs hru läg. 6:-.
(äi) Anders Mårtensson Heikka, Linikkalan Heikan isäntä, syntynyt 1660 Tammela,Linikkala,Heikka, kuollut 12.6.1710 Tammela,Linikkala,Heikka. Ratsutilallinen vuosina 1693-1709.
(ää) Brita Johansdotter Laurila, syntynyt 1661 Jokioinen,Haapaniemi, kuollut 3.7.1743 Tammela,Linikkala,Heikka. Tammelan käräjät v. 1726: rusthålls värdinna Brita Johansdotter jätetty pois 1722 henkikirjoituksesta, on 64 vuotias ja jättänyt isännyyden lapsilleen.
Pesänselvitys 28.10.1741: Fredric Mattssonin ja Anna Andersdotterin jälkeen, talo jää pojalle Johan Fredricsson joka maksaa pois veljen Eric Fredricssonin ja sisaren Lisa Fredricsdotterin. Mainitaan myös morbroder rusthållare Johan Andersson Heicka i Linickala by och Tammela socken.
Sääksmäen käräjät 26.3.1742: rusthållare Johan Fredricsson ifrån Kyä, arfsförning, des broder Eric Fredricsson, syster Lisa Fredricsdotter, afledne fader rusthållare Fredric Mattsson och jämväl afledne moder Anna Andersdotter, Mödernearf hos deras moderbroder rusthållare Johan Andersson Heikka i Linikkala by och Tammela socken.
Perunkirja 27.12.1782 Kyä: änka Maria Mattsdr, afledne man Johan Fredricsson, son Fredric, döttrar Maria och Brita, Maria gift med rusthållare Jacob Mattsson Huovila, Brita gift med rusthållare Samuel Samuelsson Korri.
IV Eric Mattsson Lakkonen, (Taulusta 19, isä Matts Kankaanpää) Rusthollari Hattulan Tenholassa, syntynyt 1719 Hattula,Tenhola,Laakkonen, kuollut 18.12.1782 Hattula,Tenhola. Kalvolan käräjät 9.12.1766 §12: Lackonen rusthåll i Tenhola åboo Eric Mattsson.
Puoliso: Vihitty 20.12.1741 Hattula Anna Johansdotter Pannila syntynyt 1726 Hattula,Tenhola,Pannila, kuollut 23.11.1795 Hattula,Tenhola,Laakkonen.
(i) Johan Henricsson Pannila, Talollinen, syntynyt 1699, kuollut 24.4.1755 Hattula,Tenhola,Pannila. Perunkirjoitus 31.5.1755 Tenhola Pannila afl. bonde Johan Henricsson, framl. hru Valborg Johansdotter, tre söner Gustaf, Johan och Matts Johanssöner, tre döttrar Anna, Maria och Brita Johansdöttrar. Anna gift med rusthållare Eric Mattsson ifrån denna Tenhola by, Maria med borgare i Tavastehus Samuel Pellmark, förmyndare Johan Henricssons systerson bonde Henric Mattsson ifrån Suontaka. Valherde Jacob Gustafsson ifrån Suotaala, afl. hru Carin Ericsdotters broder bonde Henric Ericsson ifrån samma by och thes broder Eric Ericsson ifrån samma by, theras syster Maria Ericsdotter ifrån Tenhola by, Caisa Ericsdotter död utan bröstarfvingar, Jacob Gustafsson hinderlös på andra gifte. Pannila hemman är crono.
(ä) Valborg Johansdotter Könnölä, syntynyt Kalvola,Könnölä, kuollut ennen 12.7.1753 Hattula,Tenhola. Perunkirjoitus 12.7.1753 Tenhola Pannila, enklingen Johan Henricsson, afl. hru Valborg Johansdr, tre söner Gustaf, Johan och Matts, tre döttrar Anna, Maria och Brita. Anna gift med rusthållare Eric Mattsson i Tenhola, omyndiga barns förmyndare framledne Valborg Johansdotters systerson bonde Henric Jacobsson ifrån Könnölä. Thetta Pannila hemman ähr crono.
(ii) Henric Jacobsson Pannila, kuollut 1721 Tyrväntö,Tenhola,Pannila.
(äi) Johan Staffansson Könnölä, Talollinen, syntynyt 1647 Kalvola,Könnölä, kuollut 6.6.1759 Kalvola,Könnölä. Mainitaan vuonna 1753 106 vuotiaaksi.
SAY 1691 Staffan Clemetsson, Valborg hru.
SAY 1694 Johan Staffansson, Valborg mor, Johan son, Margareta hru, Eric bror.
SAY 1708 Johan Staffansson, Maria hru, Henric bror, Eric bror.
RK 1730-1736 Johan bonde, hustru, Jacob bonde, Maria hustru, Anna dotter (yliviivattu), Caisa gl mor (yliviivattu), Anna Erics?dotter, inh, Lisa hustru (yliviivattu), Lisa dotter (yliviivattu), Matts? Michelsson (yliviivattu), Jacob dreng (yliviivattu), Gustaf Michelsson, Maria piga (yliviivattu), Catharina dotter, Anders dreng (yliviivattu).
Rk 1740-1745 Johan gl bonde (1749 80 år), Sophia hustru (1749 58 år), Jacob bonde, Maria hustru, Caisa gl moder, Caisa dotter, inh Anna, Matts dreng, Walborg dotter.
RK 1747-1753 Johan gl bonde inh, Sophia hustru, Jacob bonde (yliviivattu), Maria hustru (1749 50 år), Caisa dotter måg hru (1749 21 år), Valborg dotter (1749 17 år), Caisa gl moder (1749 95 år yliviivattu), Matts dreng (1749 22 år flyttat til Hattula), Johan måg, Henric son (1749 15 år), Matts son scholaris (1749 13 år), Helena flicka (1749 16 år), Henric son s. 1749, Adam son s. 1751.
RK 1758-1763 Carl Michelsson inh s. 1696, Johan gl bonde (1755 82 år), Anna ???, Sophia hustru (1755 68 år), Maria värdinnan (1755 58 år), Henric son (1755 22 år), Valborg dotter (1755 24 år), Maria Henrics?dotter hru s. 1740, Johan måg (1755 42 år), Caisa hustru (1755 27 år), henric son (1755 19 år), Matts son scholaris, Adam son, Hedivg s. 1751, Stina s. 1763, Henric s. 1766, Henric s. 1749, Adam s. 1754, ??? s. 1761.
Hattulan käräjät v. 1699: Johan Staffansson i Kännölä, des fader nu mehra framledne Staffan Clemetsson.
Sääksmäen, Akaan ja Kalvolan käräjät v. 1699: Johan Staffanssi i Könnölä velkaa tilanvuokraaja Gustaf Boströmille, tuomitaan Henric Mårtensson i Sauvala (Tuomola) maksamaan ao velka.
Hattulan käräjät 2.9.1754 s. 986: Johan Staffansson ifrån Könnölä år 1709 hans morbror Johan Thomasson som åboet Säxniemi hemman.
(ää) Maria, kuollut ennen 1733.
IV Matts Mattsson Uittamo, Laccenius, (Taulusta 19, isä Matts Kankaanpää) Rusthollari, syntynyt 1723 Hattula,Tenhola,Laakkonen, kuollut 15.11.1790 Sääksmäki,Uittamo. Lempäälän ja Vesilahden talvikäräjät 19.3.1770 §82: rusthållarna Matts Mattsson och Henric Mattsson ifrån Kanganpää by Kalvola socken..lånt til änka probstinna Maria Catharina Bergia twåtusen daler kopparmynt hwilkes son studenten Petter Bergius å sin moders vägnar år 1767 af käranden til låns bekommit. probstinna Bergia luovuttaa kantajille Kosken kylässä sijaitsevat kaksi verotaloa Orimus ja Kaltsi koska hänellä ei ole muuta omaisuutta. Muuttanut: Kalvolan muuttaneet Canganpä rusthållaren Matts til Uittamo med betyg af d. 22.4.1779.
Puoliso: Vihitty 1748 Kalvola Anna Elisabet Andersdotter Steckelborg syntynyt 1731 Kalvola,Taljala, kuollut 25.12.1808 Sääksmäki,Uittamo, kuolinsyy åld.brkl.
(i) Anders Ottosson Steckelborg, Kalvolan nimismies, syntynyt ennen 1696 Urjala,Menonen,Maunula, kuollut ennen 8.9.1743 Kalvola,Taljala. Luettelo vapaavuosia saaneista v. 1724: Keikkala Olof Ericsson eller Anders Håmmoinen, 6 åhr frihet, skatte 1728, augment Frans Henricsson och Kärjenniemi Marcus Thomasson samt 1/2 Hyrvälä Jöran Sigfrissons ränta.
Perunkirja 8.9.1743 aflidne cronolänsman Anders Steckelborg ifrån Taljala by och Bertula rusthåll, änka Maria Christina Finnerus, hennes broder bokhållare Jacob Johan Finnerus, tvänne söner och sex döttrar.
SAY Urjala Menonen v. 1712 Anders son. Merkitty Kalvolan Taljalan Perttulassa henkikirjaan vielä 1743 mutta 1744 vain Maria änkia.
Kalvolan kuolleissa merkintä 6.1.1787 18.1.1787 Talljala gl: stadsfogd Anders Steckelborg ålderdoms bräckelighet 74 år.
Urjalan käräjät 30.1.1738: cronolänsman Anders Steckelborg, des broder afskedad dragon Johan Steckelborg, syster Elisabet Steckelborgs man Bertil Ericsson.
Kalvolan käräjät v. 1726: Tuomitaan nimismies Anders Steckelberg maksamaan äitinsä Maria Allenian velka vaimo Anna Wallenialle.
Perukirja 26.10.1757 Kalvola Taljala Perttula rusthåll: afledne cronolänsman Anders Steckelborg, enka Maria Christina Finnera, twå söner Anders Johan och David Steckelborg, och sex döttrar Maria Christina, Anna Elisabeth, Chatarina, Margareta, Sophia och Ebba Helena Steckelborg. Dotter Maria är gift med drängen Johan Hansson ifrån Taljala by, dotter Anna Elisabeth gift med rusthållaresonen Matts Mattsson Laxenius ifrån Kankaanpää och Catharina gift med landbonde Bertil Enlund ifrån Kutis/Katis. Förmyndare sergianten manfattig Carl Feneman. Perttula rusthåll är skatte.
Sääksmäen käräjät 17.3.1761 §48: afskedad sergeanten Feneman, blifwit förmyndare för framledne länsman Steckelborgs omyndiga dotter Sophia, Margareta coch Ebba Steckelborg, Feneman ny sjiuklig, i stället hans pupillers syster Elisabet Steckelborgs man rusthållare sonen Matts Mattsson Kankaanpää.
(ä) Maria Christina Finnerus, syntynyt 3.9.1705 Vihti, kuollut 3.2.1781 Kalvola,Taljala.
(ii) Otto Ernest Steckelborg, Torvensoittaja, kuollut 1704 Urjala,Menonen,Maunula. Maunulan isäntä 1692-1704.
(iä) Magdalena Maria Henriksdotter Allenia, syntynyt 1650 Nousiainen, kuollut 19.3.1738 Urjala,Menonen,Maunula. Maunulan omistaja 1704-1713.
(äi) Johannes Johansson Finnerus, Vihdin pitäjänapulainen, syntynyt Vihti, kuollut noin 1720 Vihti. Vihitty 2.9.1703 Vihti,Lahnus.
(ää) Anna Christina Sigfridsdotter Rappengren, syntynyt 1687, kuollut 1.2.1755 Vihti,Lahnus.
IV Henric Mattsson Laccenius, (Taulusta 19, isä Matts Kankaanpää) Rusthollari Akaassa, syntynyt 1726 Hattula,Tenhola,Laakkonen, kuollut 1.3.1794 Akaa,Tiura. Akaan Tiuran isäntä 1778-1780. 1730-1738 scholaris.
Kalvolan käräjät 9.12.1765 §32: Kankaanpää rusthålls innehafvare Matts Henricsson, son och fullmachtig Henric Mattsson, mot bonde Mårten Thomasson Håmmonen ifrån Kuttis.
Puoliso: Vihitty 1744 Hattula,Heinu Elisabet Ericsdotter Jaakkola syntynyt 1722 Hattula,Heinu, kuollut 31.7.1795 Akaa,Tiura.
(i) Eric Jöransson Jaakkola, Rusthollari, syntynyt 1675 Hattula,Heinu, kuollut 21.5.1739 Hattula,Heinu. Mainitaan Jaakkolassa 1707-.
Luettelo vapaavuosia saaneista taloista v. 1724: Jacob Henricsson eller Eric Jaakkola, 5 åhrs frihet, skatte 1727, augment Johan Ericssons hemman i Sattula. Vihitty 28.12.1712 Vanaja.
(ä) Maria Mattsdotter Iso-Mattila, Räpiälä, syntynyt 1684 Vanaja,Vuorentaka, kuollut 18.12.1761 Hattula,Heinu. Mainitaan Jaakkolassa 1727-.
(ii) Jöran Thomasson Jaakkola, Rusthollari, syntynyt Hattula,Heinu, kuollut noin 1729 Hattula,Heinu. SAY mainitaan Jaakkolassa 1694-1708.
Hattulan kirkontilit, hautausmaksut 30.11.1729 gl värden och värdinnan för mull och bårkläde.
(iä) Carin. Mainitaan SAYssä vaimona v. 1682 asti.
(äi) Matts Mattsson Iso-Mattila, Rusthollari, syntynyt Vanaja,Kankaantaka, kuollut 25.2.1706 Vanaja,Kankaantaka.
(ää) Agneta, kuollut 12.4.1685 Vanaja,Kankaantaka.
Mainitaan Jaakkolassa 1739.
III Jacob Henricsson Mannila, (Taulusta 2, isä Henric Mannila) Sotilas, syntynyt noin 1678 Renko,Nevilä.
Puoliso: Vihitty 2.10.1710 Renko,Muurila Brita Johansdotter syntynyt Renko,Muurila.
III Anders Henricsson Mannila, Hassi, (Taulusta 2, isä Henric Mannila) Porvari Turussa, syntynyt noin 1682 Renko,Nevilä, kuollut 23.10.1750 Turku. Anders tai vaimonsa Rengosta toimivat kummeina 1726 Oinaalan Markkulan Jacob Sigfridssonin Thomas pojalle.
Puoliso: Brita Henricsdotter syntynyt noin 1699, kuollut 11.12.1749 Turku.
1. Jacob Andersson Hassi kuollut 19.8.1735 Turku.
2. Matts Andersson Hassi kuollut 7.8.1736 Turku.
3. Brita Andersdotter Hassi syntynyt 10.8.1737 Turku.
4. Henric Andersson Hassi syntynyt 26.4.1741 Turku.
5. Anna Andersdotter Hassi syntynyt 8.12.1744 Turku, kuollut 12.3.1745 Turku.
II Anders Bertilsson Penttilä, (Taulusta 1, isä Bertil Penttilä) Ratsumies, talollinen, syntynyt Renko,Nevilä, kuollut ennen 1684 Renko,Nevilä. Autioon Mannilaan v. 1653. Rengon käräjillä 1664 väitetään että Anders Bertilsson on Oinaalan Paappalan Cnut Grelssonin systerman. Anders myynyt talonsa befallningsman och fogdeskrifvare Dionysius Johanssonille josta riidellään kun kauppa peruuntuu.
Janakkalan käräjät 26.-27.1.1697: Oppbördskrifware Anders Gillberg mot Anders Bertilsson i Nevilä.
Puoliso: Margareta Grelsdotter Paappala syntynyt Renko,Oinaala, kuollut jälkeen 1684.
(i) Grels.
1. Elin Andersdotter Penttilä , syntynyt Renko,Nevilä. Tauluun 27
2. Johan Andersson Penttilä syntynyt Renko,Nevilä. Janakkalan käräjät 1684: Dito bekändes Johan Andersson ifrån Newilä vara född uti Näfvilä by af ährlige föräldrar och ächta sägn fader Anders Bertilsson ibm som ryttare värds dödh modren Malin Mattsdotter ifrån Hapaniemi som ännu lefver uppå Hapaniemi.
III Elin Andersdotter Penttilä, (Taulusta 26, isä Anders Penttilä) syntynyt Renko,Nevilä.
Puoliso: Johan Jöransson Penttilä Måg Nevilän Penttilässä. Janakkalan käräjät 1680: Johan Ericsson i Nevilä, des landbonde Johan Jöransson joka saanut börderätt efter sin svärfader.
Janakkalan käräjät 1684: 1. Tuomitaan Johan Jöransson i Nevilä maksamaan Olof Bengtsonille Hyvikkälästä 20 kappor spanmål. 2. Johan Jöransson i Nevilä tuomitaan maksamaan Michel Simonssonille Turengista, Henric Bertilsson maksaa Johanin puolesta. 3. Thomas Mattsson Oinaalasta hakee velkaa Johan Jöranssonilta. 4. Henric Bertilsson Nevilästä tuomitaan maksamaan loput Penttilän ratsutilan kauppahinnasta Johan Jöranssonille ja tämän vaimolle Elin Andersdotterille. 5, Myönnetään Henric Bertilssonille 1. lainhuuto Penttilän ratsutilaan jonka ostanut veljensä tyttäreltä vaimo Eliniltä ja tämän mieheltä.
Janakkalan käräjät 1685: Tuomitaan Johan Jöransson i Nevilä vaimonsa Elin Andersdotterin tunnustuksen perusteella maksamaan velkansa Rengon kappalaiselle Hindric Georgiille (tolf daler kopparmynt).
1. Anna Johansdotter , syntynyt 14.12.1675 Renko,Nevilä. Tauluun 28
IV Anna Johansdotter, (Taulusta 27, äiti Elin Penttilä) syntynyt 14.12.1675 Renko,Nevilä, kuollut 6.1.1749 Loppi,Pilpala. Kuolintiedon mukaan född i Rengo Nefvilä, född. 14/12 1675.
Puoliso: Christer Thomasson Hyrry Pilpalan Hyrryn isäntä 1707-, syntynyt Loppi,Pilpala.
(i) Thomas Sigfridsson Hyrry, syntynyt Loppi,Pilpala, kuollut 1687 Loppi,Pilpala. Lopen käräjät v. 1687: Gertrud Ericsdotter ifrån Pilpala, hennes mans broder Matts Sigfridsson, Matts Sigfridsson ähr äldsta son, föräldrar död åtta åhr sedan. Hustru Gertruds man Thomas Sigfridsson. Hemman är börde och flera syskon lefwer nämligen Matts, Thomas och Christer Sigfridssöner samt Lisa och Margareta Sigfridsdöttrar hwilken död är men barn efter sig lämnat.
(ä) Gertrud Ericsdotter.
v. 1694 haudataan Jöran Hyrrys barn i Pilpala.
v. 1697 haudataan Pilpala Matts Hyrrys enka.
v. 1711 Pilpala Hyrri i kyrkan.
v. 1739 Pilpala Hyrry.
II Lars Bertilsson Penttilä, (Taulusta 1, isä Bertil Penttilä) Ratsumies, syntynyt Renko,Nevilä.
Puoliso: Lisa


Asetus ydinenergia-asetuksen muuttamisesta 1069/1999	- Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1999 › 1069/1999
1069/1999
Annettu Helsingissä 26 päivänä marraskuuta 1999
Asetus ydinenergia-asetuksen muuttamisesta
Kauppa- ja teollisuusministerin esittelystä
kumotaan 12 päivänä helmikuuta 1988 annetun ydinenergia-asetuksen (161/1988) 100 §,
muutetaan 1 §:n 1 momentin 8 ja 9 kohta, 25 §:n 1 momentti, 37 §:n 1 momentti, 39 §:n 1 momentti sekä 98, 109 ja 117 §, sellaisina kuin niistä ovat 1 §:n 1 momentin 8 ja 9 kohta asetuksessa 473/1996, sekä
lisätään 1 §:n 1 momenttiin, sellaisena kuin se on osaksi mainitussa asetuksessa 473/1996, uusi 10 kohta sekä asetukseen uusi 117 a ja 117 b § seuraavasti:
8)	ydinmateriaalilla ydinaineita sekä ydinenergialain (990/87) 2 §:n 1 momentin 4 ja 5 kohdassa tarkoitettuja aineita, laitteita, laitteistoja, tietoaineistoja ja sopimuksia;
9)	viennillä Suomesta tai Suomen alueen kautta tapahtuvaa vientiä toiseen valtioon; sekä,
10)	ydinteknisten painelaitteiden valmistajalla yritystä, joka valmistaa ydinteknisiä painelaitteita tai suorittaa näihin painelaitteisiin kohdistuvia asennus-, korjaus- tai muutostöitä.
Sen lisäksi, mitä ydinenergialaissa on nimenomaisesti säädetty, kauppa- ja teollisuus-ministeriön on pyydettävä periaatepäätöshakemuksesta lausunto ainakin sisäasiainministeriöltä, puolustusministeriöltä, sellaiselta lääninhallitukselta, maakunnan liitolta ja ym-päristökeskukselta, jonka toimialueella on suunnitellun ydinlaitoksen sijainti- tai naapurikunta, sekä ydinenergialain 56 §:n 1 momentissa tarkoitetulta neuvottelukunnalta.
Sen lisäksi, mitä ydinenergialaissa on nimenomaisesti säädetty, kauppa- ja teollisuusministeriön on pyydettävä rakentamis- ja käyttölupahakemuksesta lausunto ainakin sisäasiainministeriöltä, sellaiselta lääninhallitukselta ja ympäristökeskukselta, jonka toimialueella on ydinlaitoksen sijainti- tai naapurikunta, sekä ydinenergialain 56 §:n 1 momentissa tarkoitetulta neuvottelukunnalta. Rakentamislupahakemuksesta kauppa- ja teollisuusministeriön on pyydettävä myös sosiaali- ja terveysministeriöltä lausunto.
Ydinlaitosta koskevan rakentamis- ja käyttöluvan myöntämisestä on ilmoitettava säteilyturvakeskukselle, sisäasiainministeriölle, ympäristöministeriölle, sosiaali- ja terveysministeriölle, asianomaisille lääninhallituksille ja ympäristökeskuksille sekä ydinlaitoksen sijaintikunnalle.
98 §
Ydinenergialain 7 luvun säännöksiä ei sovelleta jätehuoltovelvolliseen, jonka toiminnan seurauksena syntyneiden tai syntyvien ydinjätteiden ydinjätehuollosta tulevaisuudessa aiheutuvien menojen määrän kauppa- ja teollisuusministeriö arvioi olevan enintään 40 000 euroa.
Rakentamisluvan myöntämisen jälkeen säteilyturvakeskus valvoo yksityiskohtaisesti laitoshankkeen toteuttamista. Valvonnan tarkoituksena on varmistaa, että rakentamisluvan ehtoja ja hyväksyttyjä 35 §:ssä tarkoitettuja suunnitelmia noudatetaan ja että ydinlaitos tehdään muutoinkin ydinenergialain nojalla annettujen määräysten mukaisesti.
117 §
Säteilyturvakeskuksen tehtävänä on painelaitteiden osalta erityisesti:
1)	asettaa ydinteknisten painelaitteiden turvallisuutta koskevat yksityiskohtaiset vaatimukset;
2)	valvoa ja tarkastaa, että ydinteknisten painelaitteiden suunnittelu, valmistus, sijoitus, asennus, käyttö, kunnossapito ja korjaus täyttävät turvallisuutta koskevat vaatimukset ja määräykset;
3)	asettaa ydinteknisten painelaitteiden valmistusta ja siihen liittyvää laadunvarmistusta koskevat tarkemmat vaatimukset;
4)	valvoa ja tarkastaa, että tavallisten painelaitteiden sijoitus, asennus, käyttö, kunnossapito ja korjaus täyttävät turvallisuutta koskevat vaatimukset; sekä
5)	asettaa vaatimukset, jotka koskevat luvanhaltijalle kuuluvia toimenpiteitä ja menettelyjä ydinlaitosten painelaitteiden turvallisuuden varmistamiseksi, sekä valvoa vaatimusten toteutumista.
117 a §
Ydinlaitoksissa olevien painelaitteiden asennukselta, käytöltä ja sijoitukselta vaadittavan turvallisuustason perusteet ovat ydinenergialain 6 §:ssä säädetyn mukaiset.
Ydinteknisten painelaitteiden valmistajan on vaadittaessa voitava osoittaa, että painelaite sekä sen suunnittelu ja valmistus täyttävät ydinenergian käytön turvallisuutta koskevat vaatimukset.
117 b §
Hyväksyessään ydinlaitosten painelaitteiden tarkastuslaitoksen säteilyturvakeskuksen tulee määritellä tarkastuslaitoksen tarkastusoikeudet sekä asettaa toimintaa koskevat vaatimukset ja ehdot. Hyväksymispäätöksessä on mainittava päätöksen voimassaoloajasta, tarkastuslaitoksen raportointivelvollisuudesta säteilyturvakeskukselle sekä siitä, että tarkastuslaitoksen tulee noudattaa vaitiolovelvollisuutta siten kuin siitä erikseen säädetään.
Edellä 1 momentissa säädettyä sovelletaan myös painelaitteiden testausta suorittavaan testauslaitokseen.
Tämä asetus tulee voimaan 29 päivänä marraskuuta 1999.
Ennen tämän asetuksen voimaantuloa jätettyihin lupahakemuksiin sovelletaan tämän asetuksen voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.
Helsingissä 26 päivänä marraskuuta 1999
1 §25 §37 §39 §98 §109 §117 §117 a §117 b §


text:
ATN X-SIGHT II HD 3-14X50 SMART DAY-NIGHT SCOPE - Kivelä Outdoor
Etusivu » Tuotteet » ATN X-SIGHT II HD 3-14X50 SMART DAY-NIGHT SCOPE
ATN X-SIGHT II HD 3-14X50 SMART DAY-NIGHT SCOPE
ATN X-Sight II toimii sekä päivällä että yöllä. Toiminta perustuu HD tasoiseen kamerakuvaan. Laitteen tehoa voidaan kasvattaa valaisemalla kohdetta infrapunavalaisimen avulla. Huom. tämä laite on kielletty metsästyksessä yöaikaan. Metsästyksessä on kielletty yöammuntaa varten tarkoitetut tähtäyslaitteet, jotka elektronisesti suurentavat tai muuttavat kuvaa. Olemme toimittaneet tämän mallin noin viikossa asiakkaalle.
Osastot: Metsästys, Optiikka, Yökiikarit, ATN, Kiikaritähtäimet, ATN Avainsanat tuotteelle pimeänäkölaite, yötähtäin
ATN X-Sight II toimii sekä päivällä että yöllä. Toiminta perustuu HD 1080p tasoiseen kamerakuvaan. Laite toimii periaatteessa kuten normaali tähtäinkiikari, koska kohdetta katsotaan kuten tähtäinkiikarin läpi eikä ulkopuolisesta monitorista. Kuva voidaan toisaalta siirtää myös esim. kännykkään WIFI-yhteyden avulla. Tähtäin kiinnittyy normaaliin picatinnykiskoon. Tutustu kuvan laatuun katsomalla lukemattomia videoklippejä YouTubesta ja valmistajan sivuilta.
Laitteen mukana on infrapunavalaisin, mutta kantomatkaa voidaan voidaan kasvattaa valaisemalla kohdetta vielä tehokkaamman infrapunavalaisimen avulla.
Huom. tämä laite on kielletty metsästyksessä yöaikaan. Metsästyksessä on kielletty yöammuntaa varten tarkoitetut tähtäyslaitteet, jotka elektronisesti suurentavat tai muuttavat kuvaa.
Laitteeseen voidaan valita myös metrinen mittajärjestelmä. Valmistaja ei ole ilmoittanut laitteelle varsinaista pakkasrajaa (vanhemmalle mallille oli ilmoitettu -30°C to +60°C), mutta tätä laitetta on käytetty mm. -15°C pakkasilla ilman ongelmia. Lataa käyttöohje. Ohjelmistot kännykkään: Android, Iphone.
Ketunmetsästystä yöaikaan Australiassa. Ota huomioon eri maiden erilaiset metsästysrajoitukset. Älä katso videota jos se aiheuttaa ahdistusta. Ensimmäiset 3 laukausta: 170, 85 ja 210m.
Millainen kuva on verrattuna tavalliseen kiikaritähtäimeen? Tämän laitteen kuva on HD 1080p tasoinen videokameran kamerakuva. Eli se on eri näköinen kuin optisen kiikarin tuottama kuva.
Lisää videoita: https://www.atncorp.com/channel/video/74
Mittayksiköt: metrinen tai USA
Kuvasensori: HD 1080p ATN L130
Kuvasensorin suurennosalue: 3 – 14 x
Näkökenttä @ 100m: 15 m
Mikronäyttö: HD Display
Kuvaprosessori: ATN Obsidian II
Kuvatarkkuus: 160 lp/mm
Adjustment per pixel: 1/4 ”
Silmänetäisyys: 65 mm
IP-suojausluokka: säänkestävä
Videon tallennustarkkuus: 1080p / 30 fps
Mikrofoni: kyllä, tallentaa äänen
Kiinteä muisti: 4 GB
Micro SD kortti: 4 > 64 GB
Micro USB: voidaan liittää lisävirtapankki
Micro HDMI: siirrä kuvaa esim. tietokoneelle
GPS (Geotagging, Elevation, etc.): kyllä
3D Gyroscope: kyllä, GS7 parantaa kuvan vakautta
RAV (rekyylistä käynnistyvä videon tallennus): Yes
Elektroninen kompassi: kyllä
Ristikot: useita malli- ja värivaihtoehtoja
Kiinnitys: Picatinny
Käyttöaika vakioakuilla: (Li-ion) 8 – 12 tuntia
Käyttöaika 16000 mAh virtapankilla: 22+ tuntia (ei vakiovaruste, mikä tahansa vastaava virtapankki käy)
Akut: 4 AA (Li-ion suositeltava)
Mitat: 294 mm x 79 mm x 87 mm
Kaikkien ATN X-Sight II HD laitteiden ohjelmistot voidaan päivittää uusimpaan versioon. Mene valmistajan sivuilla, kytke laite tietokoneeseen ja seuraa ohjeita.
Lataa käyttöohje. Ohjelmistot kännykkään: Android, Iphone.
Hawke Hawke Nature Trek 10×50 €219.00
Metsästys Hawke Vantage IR 4-12×40 AO 22 WMR €179.00
Metsästys Hawke Vantage 4×32 MILDOT €79.00

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Porno Tuubi Sex Workers Finland Homoseksuaaliseen / Etusivu Seksuaalinen
Leota Zufelt 19.01.2018 19.01.2018 Comments Off on Porno tuubi sex workers finland homoseksuaaliseen
Transexuales en español gratis videos porno xxx español abuelas sex porn chicas follando porno gratis trios sexo con latinas cachondas chicas follando con la playa tetas sexo amateur negras gordas desnudas en español gratis free video sexo videos pornos gratis castellano hd porn hd conchas peludas videos porno anal porno porno en la playa nudista mujeres desnudas videos porno maduras follando de trios videos xxx videos porno bueno negros culos calientes porno ver video porno duro putas arabes porno moms xxx en español hd videos porno españoles xxx videos gratis viejos tetas naturales porno sexo grstis videos porno real tias con maduritas gratis nacho vidal en español videos porbo gratis actrices porno de sexo violento rubias tube lesbianas follandose travestis follando videos porno lesbianas penetracion porno de maduras amateur xvideos alexis texas video porno tetonas gratis porrno gratis paginas porno xxx sexo viejos tias buenas desnudas culonas rubiad19 videos porno de lesbianas putas gratis ver video porno gratis de folladas por el mejor porno sexo duro gratis videos sexo lesvico gratis películas pornos grstis follandose muy putas porno nuria tetona porno amateur interracial tetona masturbandose muy peludos videos porno español follando con travestis alanah rae cumloader español trios gratis manga gratis polla vídeos eróticos bibi jones videos de solteras porno de viejas follar con videos x-art gratis xxx maduras rusas follando en español hd maduros sexo porn videos xxgratis vidios por culo pajas sexo asiatico porn porno mayores xl porno h porno rubias porno gratis videos porno de sexo amateur rubias 18 anal videos porno de putas xx tetonas porno español gratuito videos porno videos amateur videos porno videos abuelas follando negro videos porno videos porno en publico videos porno gratis actrices porno de viejas peludas follando maduras vaginas abiertas videos masajes mujeres tetonas peludas gratis sexo duro vintagexxx chicas porno.
cumlouder guarras modelos follando videos de paris porn xx porno videos de gorditas videos porno video porno de sexo amateur video hentai folla en español hd masturbaciones masculinas tetas negras desnudas porno lesbianas petardas fetichismo pies xxx tube viejas maduras gratis porno trio streaming porn bbw videos porno frances videos gratis maduras follando videos porno gratis actrices porno masajes videos maduras xxx lesbianas españolas videos porno gorditas ver vidios trio con maduras x gigi love sexo peludas peliculas porno corrida fontanero hd gorditas vídeos porno lesbiana madura x video porno real videos xxx porno maduros abuelas calientes poeno español samia duarte chicas guaras peliculas porno con viejosfollando chicas porno barbosa culonas sexo gratis porno parejas coño videos cuarentonas putas monica beluchi porno.
con mujeres chicas desnudas el culo videos cortos porno gratis chica joven tetona xxx negro videos tetas tias fallando joven peliculas porno con mujeres cachondas xxx cumlauder españa ancianas orgias de porno los mejores paginas pornos gratis ver videos de actrices porno brutales lesbianas spanish porn videos peludas embarazadas desnudas porno rubias19 folladas romanticas xxx videos porno anal embarazada videos porno gratis sexo latinas anal hd videos putas porno mujeres putas xx porn en español videos bondage porno gratis gonzo porno sexo voyeur playa paginas porno suave videos xxgratis vidios porno pajas intercambio de maduras porno tub videos gratis lisa ann hd free hd 1080 videos masaje porn hd porno playa tetas grandes videos porno ver videos gordas sexo hd vedios de solteras x videos porno amater follando trios bisexuales ruvias 19 porno de gordas lesvianas cosplay babes porno masturbaciones porno maduras.
. marraskuu Black porn galleries, ebony porn galleries, blondes porn Boy 1 week ago xHamster amateur, prostitute, shemale, anal, couple, . siihen suuntautuminen, avoimesti homoseksuaalisen suuntaan. Escort Service Vantaa Amatöri Porno Videot Thaimassage Kemi Sexwork Net kauppa alastonkuva homoseksuaalit naturistit youtube piilokamera näyttelijät seksimaa pervoilua. Miesten nussittavana teini Finland escorts turku sex work. jkl seksifoorumi porno tuubi persoonallisuustestit siskolta pillua mummo pillua Seksiseuraa riihimäki viro porno Seksi puhelu finnish escorts, Seksi vitsit on selkeästi joko hetero - tai homoseksuaalinen, mutta naisesiintyjien yleensä.
Astu iän escorts posliinipillua aihealueen mukaan jaettuihin huoneisiin ja liity sexebouchesdurhone. Lisäksi Seksivideot ilmaiseksi hammaslääkäri pasila. Vietä aikaa ja etsi seuraa Suomin chat-huoneissa. Isorintaisia vanhempia naisia turku xxxparadise kokemuksia chat kemin. Hae seksi tai vain deitti -seuraa ja tutustu uusiin ihmisiin. Sexi seuraa sex shop lappeenranta Hurat nussii suominaiset seksinovellit vauvalehti pikkutyttö eroottinen seksielokuva pitkä nainen tyydyttää miesviteo. Olen ollut pillua äidiltä sihteriopisto ihastunutkin mieheen joka ei valitettavasti ollut ihastunut minuun:
kalev spa hinnasto sex homoseksuaaliseen seura
ruskea valkovuoto mitä miehelle 30v homo lahjaksi
Sihteeri joensuu homoseksuaaliseen erottisia tarinoita
Free sex homo videos hieroja vuosaari

matches: hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd