	Lisäävä johtaminen ja lyhentäminen – Kulkine.net
Tässä alaluvussa esitellään johtamisenkaltaista sanan- ja nimenmuodostusta ja siihen liittyvää termistöä.
C:1.2.1 Johtamisensukuiset ilmiöt sanastontutkimuksessa
Johdoksen näkökulmasta sanan perusosaa nimitetään kannaksi tai kantavartaloksi. Kanta jää jäljelle, kun kaikki mahdolliset affiksit erotetaan pois. Johtaminen voi käytännössä tapahtua minkä tahansa morfologisen prosessin avulla, ts. se voi toteutua affiksaationa, affiksin poistona, typistämisenä, äänteellisenä modifikaationa tai reduplikaationa. Suomensukuisissa kielissä johtaminen on tavallisimmin suffiksaatiota, ja termillä johtaminen useimmiten tarkoitetaankin nimenomaan suffiksaatiota. (Häkkinen 1995: 118, 141, Häkkinen 1997: 101, vrt. myös Koski 1982: 9–10.) Johtaminen on ilmeisesti terminä ymmärrettävissä sekä suppeasti pelkkänä suffiksaationa että Häkkisen tapaan laajasti kaikkena sanahahmoon vaikuttavana toimintana, joka ei ole yhdistämistä; Isossa suomen kieliopissa lyhentävä sananmuodostus ja takaperoisjohto ovat nimittäin otsikon "Muuta sananmuodostusta" alla (§ 167, § 168). Erityisesti kontaminaation lukeminen johtamiseen johtamiskäsitteen laajan tulkinnan mukaisesti on varsin kyseenalaista, sillä kontaminaatio on hyvin lähellä yhdyssanaa. Johtimella on perinteisesti katsottu olevan useimmiten jokin merkitys, mutta näin ei läheskään aina ole tai merkitys on epämääräinen (esim. Häkkinen 1997: 138, Nahkola 1999a). Seuraavassa on eroteltu lisäävä johtaminen ja lyhentäminen. C:1.2.1.1 Lisäävä johtaminen sanastossa ja muottiteoria
Suffiksaatiolla tarkoitetaan johtamisen lajia, jossa kantavartalon perään liitetään jokin suffiksi eli loppuun liitettävä johdin tai sen kaltainen aines. Viime vuosikymmeninä näkemykset johtamisesta ovat kuitenkin laajentuneet perinteisestä kantasana + johdin -ajattelusta kohti analogian ja korrelaatiojohtamisen merkityksen korostamista (VISK § 148, § 149, § 158, § 160, § 161, § 162; merkkipaaluna mm. Räisänen 1978: 321–344 ja 1979: 167–177). Myös lapsenkielestä saatu tieto tukee tätä modernia johtamis- tai johdoskäsitystä (Lieko 1998: 561). Samalla on myös todettu, että monet johdokset ovat leksikaalistuneet tai leksikaalistumassa täysin itsenäisiksi sanoiksi, jolloin niiden johdosluonnetta ei enää tunnisteta (VISK § 155). On jo aiemminkin todettu, että synkronisen johto-opin kuvauksen ei pitäisi perustua diakronisen tarkastelun tuloksiin (Koski 1982:74–75, 89–90, 98). Näin ollen oikeastaan segmentaatio kannan ja johtimen välillä ei sekään ole niin selvä (Räisänen 1979: 176). Kielenkäyttäjä ei siis muodosta uudissanaa liittämällä kantaan johtimen, vaan pikemminkin painaa tai pujottaa kantasanan sopivaan sanamuottiin, joka sisältää jo tietyn "johtimen", "suffiksin" tai sananlopun. Tämä muotin ja (katkaisemattoman) kantasanan yhteen sovittaminen on ilmeisesti eräällä tapaa vuorovaikutteinen prosessi, jossa kantasanan ja valitun muotin ominaisuuksia sovitellaan toisiinsa. Toisinaan on tapana puhua johtimella johtamisesta, mallisanajohtamisesta ja korrelaatiojohtamisesta. Käytännössä kaikki johtaminen lienee korrelaatiojohtamista joko yksittäisten mallisanojen tai laajemman mallisanaryhmän mukaan ja perustuu näin siis analogiaan.
Koska säännöllisetkin johdokset kai useimmiten ovat muottiteoriaan sopivia, olisikin viisainta nähdä kaikki johtaminen muottiin valamisena ja pyrkiä paremmin selvittämään, millaisia esim. fonologisia muutoksia valutilanteessa voidaan tehdä, mitkä ainekset ovat väistyviä ja dominoivia ristiriitatilanteissa ja niin edelleen. Myös sanan hahmo (Gestalt) on havaittu tärkeäksi (Elsen 2010: 127–142), mikä sekin viittaisi muottiajatteluun. Ennen tässä tutkielmassa vallitsevan muottiajattelun ja siihen liittyvän termistön esittelyä otan vielä kantaa ns. slangijohtamiseen.
Suffiksillisten muottien käyttämistä on myös niin kutsuttu slangijohtaminen. Slangijohtamisessa nimiä ja sanoja muokataan toisenasuisiksi yleensä typistämällä tai suffiksoimalla ilman, että sanojen merkitys muuttuisi. Slangijohtimet eivät Paunosen (2000: 25) mukaan merkitse mitään, ne vain muokkaavat sanan slangiin sopivaksi. Slangijohtimia on jopa luonnehdittu eräänlaiseksi salakielistäjiksi (Karttunen 1989: 149–152).
Johtimen merkityksen epäselvyys tai suoranainen merkityksettömyys ei kuitenkaan ole mikään uutuus, ja toisaalta taas slangijohdinten ja slangin käsitteen suhde on lievästi ongelmallinen, kuten edellä luvussa A:1.6 on esitetty. Vaikka useilla suomen kielen johtimilla onkin selvä päämerkitys tai päämerkityksiä, johtimet toisaalta ovat usein polyseemisiä tai homonyymisiä (Itkonen 1966: 244–245) ja monet näistä saattavat liittyä sekä nominiin että verbiin (Hakulinen 2000: 303). Esimerkiksi sanojen neliö, nelikko, neljäkäs ja neli (hevosen askellaji) merkitys ei kumpua suoraan kantasanan ja johtimen suhteesta, vaan olemme vain opetelleet sanat yksi kerrallaan ja johdin antaa meille lähinnä tiedon sanan sanaluokasta ja taivutuksesta. Nahkola myös muistuttaa, että semanttisesti tyhjä johtaminen ei ole mikään slangin uutuus, ja vertaa sitä suffiksinvaihtoon (1999a: 195–221). Suffiksinvaihtoa (nopea ↔ nopsa) esitellyt Nikkilä onkin todennut, että yhtäläisyys jo vanhastaan kieleen kuuluneen suffiksinvaihdon ja joidenkin slangisanaston sananmuodostuskeinojen välillä on silmäänpistävä (1998: 81). Suffiksinvaihdossa sanan loppuaines, sen morfeemirakenteesta riippumatta, ymmärretään suffiksiksi ja korvataan toisella, mitä Nikkilän (mp.) mukaan jo Ahti Rytkönen kutsui 1930-luvulla johtopäätteiden vaihteluksi. Monien samanmerkityksisten ja samafunktioisten johdosten rinnakkaiselosta on huomauttanut myös Mauno Koski (1982:77–78). Niin kutsuttujen slangijohdinten merkityksettömyys ei siis ole mitään merkittävää, uutta tai ainutlaatuista, eivätkä edes kaikkien yleiskielenkään johdinten (esim. -u) merkitykset ole kovin selviä. Salakielistäjien sijasta ainakin osaa slangijohtimista voidaan oikeammin pitää ilmaisun tiivistäjinä. -ari- ja -is-johtimista mainitaan usein, että ne voivat liittyä mihin tahansa kantaan ja voivat muodostaa homonyymisiä sanoja useista eri kantasanoista (Karttunen 1989: 150; Niemikorpi 1996: 137; Paunonen 2000: 25–26). Oikeastaan molemmilla näillä johtimilla on keskeinen tehtävä ja merkitys: ne nimittäin ilmaisevat, että kyseessä on lyhennetty sana, jonka merkitys on käyttöyhteydestä pääteltävissä tai joka kuulijan tulisi tietää. Esimerkiksi -is-johdos leksikaalistuu "täysiveriseksi" sanaksi vasta, kun sen taustalla oleva yhdyssana (pesäpallo, kirpputori) katoaa kansan kielitajusta. Tällaisten lyhennyssuffiksien omaksuminen oli oikeastaan vain ajan kysymys, sillä suomen kieltä on rikastettu yhdyssanoja muodostamalla ehkä turhankin runsaasti. Joidenkuiden mielestä tällaisen sanan lyhentämistä ilmaisevan suffiksin käyttämisen aiheuttama homonymia voi olla häiritsevää. Kompetentti kielenkäyttäjä kuitenkin viljelee näitä johdoksia vain silloin, kuin ne tulevat ymmärretyksi. Paunonen (mts.) esimerkiksi mainitsee pikis-sanan eri merkityksiksi 'pikakivääri', 'pikataival rallissa', 'pikakirjoitus', 'pikajuna', 'pikavuoro', 'pikatavara' tai 'pikamyymälä', ja nämä tuskin ovat pikiksen ainoat merkitykset. Kielenkäyttäjä tuskin kuitenkaan muodostaa näistä puhunnoksen me oltii Hyrylän pikiksel ku nähtii ku yks pikis ajo pikikse iha lyttyy ja pikiksen vattas olleet pikikset lentis ja sit se pikikse konnari tuli ja veti viel pikiksel sen pikikse kuskilt ilmat pihal ja... 'Ollessamme Hyrylän pikataipaleella havainnoimme erään pikajunan ja pikavuoron liikenneonnettomuuden, jossa pikavuoron tavaratilassa olleet pikatavarat putosivat tielle. Kaiken kukkuraksi pikajunan konduktööri ampui pikakiväärillä pikavuoron kuljettajan.' Sanan lyhentäminen slangijohtimen avulla tekee puhumisesta huomattavasti kevyempää, jolloin enemmän informaatiota pystytään välittämään lyhyemmässä ajassa. Johto-opin kannalta nykyinen epävirallinen kieli muistuttaa huomattavassa määrin virallista suomea ja slangista siihen on siirtynyt vain muutamia yleisimpiä uusia johtimia (esimerkiksi -is). Käsiteltävänä olevat muotit osoittavat omalta osaltaan vanhan slangin ja suomen sekoittumista ja tasoittumista nykyiseksi monimuotoiseksi puhekieleksi, johon nähden vieraista kielistä vaikutteita ottaneella stadin ym. slangilla on substraatin asema.
Kari Nahkola (1999a: 195–221) on esittänyt yleiskielen sanoista muodostetuille slangijohdoksille taloudellisemman kuvausmallin aiemman pitkän johdinluettelon sijaan ja osoittaa, miten slangijohdosten muodostaminen pohjautuu yleiskielen sanojen äännerakenteeseen. (Aiemmin kaikki kantasanaan kuulumaton aines oli tulkittu segmentaatiossa johtimeksi.) Nahkolan näkemyksen mukaan slangijohdosta muodostettaessa kantasana aluksi katkaistaan katkaisualueella olevasta katkaisukohdasta. Tämän jälkeen kannan loppua muokataan tarvittaessa, ja lopuksi liitetään suffiksi (Nahkola mp.). Monet Nahkolan ajatuksista ovat hyviä (kantasanan fonotaksin vaikutus, ilmiön ajattomuus), mutta Nahkolan segmentointinäkemys on erilainen kuin omani, ehkä turhan pikkutarkka ja matemaattinen. Esitän ratkaisuksi kohta assimilaatio- tai sulautumateoriaa. Toinen Nahkolan tutkimuksen heikkous on se, että tutkimusaineisto on hyvin heterogeeninen. Eri slangisanojen yleisyyttä ei siis ole huomioitu. Tämän vuoksi osa Nahkolan esimerkistöstä vaikuttaa luontevammalta ja vakiintuneelta, osa taas ei. Vieraslähtöisenä sekakielenä slangi on vähitellen adaptoitumassa nykypuhekieleen ja tämä substraatti on tuottanut suomeen ilmeisesti pysyvästi käyttöön jäävää johtimistoa ja ehkä vaikuttanut fonotaksiinkin. Ilmeisesti osa slangikokoelmiin sisältyvästä aineksesta on sillä tavoin tilapäistä, että se ei ole varsinaisesti suomen fonotaksin tai sananjohdon mukaista eikä tämän vuoksi pysty yleistymään. Osassa tapauksissa kyse on myös slangin sisäisistä edelleenjohdoksista, jolloin vertaaminen yleiskielen sanaan ei välttämättä enää ole oikein ratkaisu. Lähden itse ajatuksesta, jonka mukaan muottiin valamisessa (johtamisessa) pyritään niin yleiskielen sananjohdossa kuin slangissakin tuottamaan valiomuotoisia lopputuotteita käytettävissä olevista raaka-aineista. Lähden myös siitä ajatuksesta, että suffiksi (vakiintunut johdin tai mallisanan perusteella tiedostamattomastikin abstrahoitu) on sinänsä jo muotin osa ja että muottiin sisältyy myös jonkinlainen käsitys syntyvän sanan merkityksestä. (Tämä muistuttaa konstruktiokieliopin näkymyksiä, mm. Booij 2010.) Tähän muottiin pyritään sijoittamaan ainakin riittävä määrä kantasanaa, jotta kantasana tulee tunnistetuksi. Ainakin slangijohdosten kannat oletan Nahkolan esittämän (mts. 199–205) vastaisesti säännöllisiksi. Oletan siis, että kantasana katkaistaan säännönmukaisesti toisen tavun alussa olevan konsonanttiaineksen jäljestä (jos konsonanttiainesta ylipäätään on). Katkaisu tapahtuu samasta kohdasta myös lyhenteitä muodostettaessa, mikä pitänee tulkita niin, että tekstikonteksti ja tuonkokoinen osa sanan alusta riittää identifioimaan sanan.
Tämän yhden tavun ja yleensä lisäksi konsonanttiainesta sisältävän kannan sijoittaminen muottiin voi onnistua sellaisenaan, mutta toisinaan säännönmukainen kanta voi olla liian pitkä tai jäädä liian lyhyeksi. Tällöin tuloksena on törmäys- tai vajaustilanne.
Törmäystilanteita niin slangijohtamisessa kuin muussakin johtamisessa voidaan kuitenkin tarkastella myös tässä esitettävän assimilaatio- tai sulautumateorian näkökulmasta. Vajaustilanteissa taas on usein kyse lohkosyntyisiin suffikseihin rinnastettavasta analogisesta täydentämisestä (olohuone → olkkari koska makuuhuone → makkari) ja tilkkeistä (soljua → solista, kuu → kuuhut) (ks. Kulonen 2006: 325 ja Koski 1983: 14, 337). Tilkkeen lisäksi on puhuttu mm. juuren laajenteesta ja interfiksistä. Deskriptiivisanoissa tilkkeelle on löydetty sanan merkityksestäkin nousevaa tarvetta, joskin kyse on myös johdinten äänteellisistä distribuutiorajoituksista ja sopivan sanahahmon etsinnästä. (Kulonen 2010: 88-90, 237-240.) Perusnäkemykseni valamisesta suffiksin mukaan hahmottuviin muotteihin on siis seuraava:
Tämän mallin käytännön vaikutus tässä työssä käytettyyn terminologiaan ja johto-opin hahmottamiseen on se, että sama kielenaines voidaan lukea samanaikaisesti sekä suffiksiin että kantaan kuuluvaksi (ongelmaton törmäys -kohdan mukaisesti, ns. sulautuma), siis hoit + tsU Nahkolan hoit + s + u:n sijaan). Muottiajattelun yleinen seuraus taas on, että suffiksin avulla muodostetut ja niiden kanssa samalla tavalla loppuvat typisteet käsitellään yhdessä (ks. D:4.2)
"Johtimittaisen analyysin" sijasta puhtaiden sekundäärinimien analyysissä kysymys on ikään kuin sananloppuihin ja muotteihin perustuvasta tarkastelusta, joka toki tuottaa pitkälti saman lopputuloksen, mutta on teoreettiselta kannalta eri asia.
Lisäksi on ilmeisesti niin, että kantasanan muoto vaikuttaa muotin valintaan. Näin ollen kyse on eräänlaisesta vuorovaikutussuhteesta kantasanan ja valittavien muottien välillä.
Analogista takaperoisjohtoa (tarrata → tarra) kulkineennimistössä ei juuri esiinny, eikä sitä sen vuoksi käsitellä teoriakatsauksessakaan. Myös reduplikaatio (sana-aineksen kahdentaminen) on olematonta (vrt. Häkkinen 1997: 109, mutta kuitenkin VISK § 425). Äänteellinen modifikaatio käsitellään lainaamisen yhteydessä, sillä sen merkitys itsenäisenä sananmuodostuskeinona on vähäinen (ks. Häkkinen 1997: 110–116; huomaa, että osa Häkkisen s. 116 esimerkeistä käsitetään nykyisin slangijohdoksiksi eivätkä ne näin kuvaa hyvin ilmiötä, jota Nahkola (1999b: 619–623) kutsuu vartalonsisäiseksi muunteluksi (viina → viuna yms.)). Tarkoitan sitä, että äänteellisen muuntelun kautta tehdyt uudismuodosteet ovat usein pääsanaansa nähden hyvin epäitsenäisiä ja niiden leksikaalistuminen eli itsenäistyminen vie aikaa. C:1.2.2 Lisäävä johtaminen nimistössä
Suffiksillisia nimiä voidaan muodostaa joko appellatiiveista tai propreista. Appellatiivikantaisissa muodosteissa kyseeseen tulevat lähinnä -la-johdokset. Suffiksi on voitu liittää nimeen myös rakennemuutoksen yhteydessä (Valkeajärvi → Valkeinen -tyyppi) tai suffiksimaiset pääteainekset voivat olla tulosta nimenosan säännöttömästä äännekehityksestä (Kopsanmaa → Kopsama, Mustajoki → Mustio). Voidaan jopa puhua erillisistä nimenmuodostussuffikseista. (Kiviniemi 1975: 30–43, 54–57, Nissilä 1962: 92–96). Vanha suffiksaationimityyppi Valkeinen voidaan rinnastaa muihin tilanteisiin, jossa sanastossa jokin johdos kevyempänä korvaa samanmerkityksisen yhdyssanan. Nissilän mainitsemat suffiksimaiset pääteainekset (Nissilän sanoin johtimet ja loput, 1962:8) taas muistuttavat Saarikiven mainitsemia formantteja (2006: 17–18, 26, 29–34, termillä on venäläinen esikuva), jotka ovat peräisin suomalaisista maastoappellatiiveista ja joita käytetään nimien mukauttamiseksi venäjään.
Myös uuden nimen syntyminen johdoksena on siis täysin mahdollista. Usein kuitenkin katsotaan, että suurin osa johdoksen muotoisista nimistä on johdettu toisista nimistä eivätkä ne ole niinkään itsenäisesti appellatiiveista syntyneitä. Johdoksen muotoiset nimet ovat siis useimmiten syntyneet vasta hyväksyttämiskierroksella eli ovat sekundäärimuodosteita. Tätä tukevat osaltaan havainnot paimiolaiskoululaisten leikkipaikkojen nimistä: lapset eivät juuri anna johdoksen muotoisia nimiä koulunpihan paikoille (Tikka 2009: 77). Lieneekin niin, että oikeastaan ainoa suomessa myös nimistössä produktiivi johdin on lokaalijohdin -lA (lampola, Juhala, *Hönttilä, *Muumiola, *Roistola, Metsälä). Tämä johdin ei ota kantaa syntyvän ilmauksen proprisuuteen, vaan näitä paikanilmauksia luokitellaan propreiksi ja appellatiiveiksi semanttisin perustein (referentin esiintymistiheyden perusteella, tästä näkemyksestä ks. lukua A:1.4). Uuden nimistön luominen johtamalla on kaikissa nimistönlajeissa varsin harvinaista. Johtamisen tai suffiksaation tuloksina voidaan esimerkiksi pitää joitakin -iO-loppuisia sukunimiä ja 1700-luvun oppineistonimiä. -kki- ja -li-johtimia voidaan pitää henkilönnimityksiä ja ehkä myös henkilönnimiä muodostavina.
Niin kutsutut slangijohdokset ovat tyypillisiä myös epävirallisessa nimistössä. Ainakin epävirallisessa paikannimistössä johdinten suosio pääpiirteittäin noudattelee muun slangisanaston linjoja (Mielikäinen 2005: 38–40). Vaikka slangijohdoksilla ei merkitystä olekaan, on katsottu, että nimien analysoinnin kannalta on samantekevää, puhutaanko suffikseista vai johtimista. Lisäksi on katsottu morfeemianalyysin riittävän nimien tulkintaan Nahkolan (1999a) rakenneanalyysin sijasta. (Mielikäinen 2005: 55.) C:1.2.3 Lyhentäminen sanastossa
Myös lyhentäminen voidaan joskus lukea johtamisen piiriin; sananmuodostus- tai muokkauskeinosta joka tapauksessa on kysymys. VISK (§ 167) jakaa lyhennesanat typistesanoihin (ale, räkätti, nisti), kirjainsanoihin (YK, wc) ja koostesanoihin (luomu, mutu-); terminologia on peräisin Raija Lehtiseltä (1996: 87–89). Typistämisessä sana katkaistaan halutusta kohdasta siten, että syntyvä sana yleensä vastaa hahmoltaan jotain suomen kielelle ominaista sanatyyppiä (Häkkinen 1997: 108–109, Nahkola 1999b: 619–623, Koski 1982: 13–14, VISK mp.). Koostesanat (vielä Häkkisellä 1997: 109 lyhennesanat) koostetaan sanayhtymän tavujen osista (moottoripolkupyörä → mopo) siten, että saadaan fonotaktisesti hyväksyttävä sanahahmo (VISK mp.); useimmiten valittu tavuaines on painollisista tavuista, erityisesti sanojen alusta (vrt. VISK:n esimerkistö). Lyhentävään sananmuodostukseen voidaan lukea myös leksikaalinen ellipsi (polkupyörä → pyörä) (mm. Koski 1982: 14–15 ja Kuiri 2004: 36), mitä termiä VISK ei käytä (§ 167 esimerkistö, vrt. ellipsi § 437 ja § 1177). Pitkällä aikavälillä sanan muotoa voivat muuttaa myös äänteenmuutokset ja kuluminen, joita ei pidetä sananmuodostuskeinoina.
Tähän tutkimukseen valittu sanaston- ja nimistöntutkimuksen lyhentämistä koskeva terminologia esitetään seuraavassa johtamista ja lyhentämistä nimistöntutkimuksessa käsittelevässä alaluvussa.
C:1.2.4 Lyhentäminen nimistössä
Lyhentäminen on käyttökelpoinen keino nimistä toisia nimiä muodostettaessa (esim. NP 2008: 138–139, 250, 254, 272, NT 1974 s.v. lyhentymä). Lyhentäminen tai lyhentyminen ja niiden alakäsitteet kaipaavat kuitenkin pientä selkeyttämistä. Epätarkasta merkityksestään huolimatta lyhentäminen soveltuu paremman puutteessa kattokäsitteeksi, sillä se on käytössä myös sanastontutkimuksessa ( VISK § 167); sanan lyhentäminenhän merkitsee paitsi lyhentävää sananmuodostusta myös lyhenteen muodostamista. Nimistön tarkastelussa erotetaan toisistaan nimien rakenteen muutos ja nimen äänneasun muutos (Kiviniemi 1971: 48). Lyhentäviä rakenteen muutoksia ovat käytännössä vain ellipsi (nimen lyheneminen yhdellä tai useammalla nimielementillä) ja tämän alalaji reduktio, jossa elementti heittyy nimenomaan nimen keskeltä.(NT 1974 s.v. ellipsi, reduktio, NP 2008: 111.) Ellipsiä on nähty henkilönnimistössäkin (Hyväneuvonen → Neuvonen) (Nissilä 1962: 62–70), mutta termiä ei henkilönnimistä ilmeisesti käytetä ("Sekä perhepiirissä että päiväkodeissa pienten lasten kaksiosaiset nimet lyhentyvät kuitenkin usein yksiosaisiksi – –" NP 2008: 253–254). Ellipsillä on ilmeisesti myös alettu ymmärtää kokonaisen nimenosan eikä vain nimielementin poisjättöä, sillä nykykirjallisuudessa puhutaan vain määriteosan tai perusosan pois jättämisestä (NP 2008: 111, osittain myös Mielikäinen 2005: 41–42). Toisinaan puhutaan yleisluontoisemmin vain lyhentämisestä, vaikka kyseessä olisi selvä ellipsi (Paloheinä → Heinä, Aro-Hanski → Hanski, NP 2008: 139, 272).
Nimen äänneasun muutoksiin liittyvistä termeistä Nissilällä (1962: 84–96) esiintyvät mm. loppuheitto, sisäheitto, haplologia, dissimilaatio ja metateesi. Nimistöntutkimuksen terminologiassa (1974 s.v. afereesi, apokopee, synkopee) alku-, loppu- ja sisäheitto kytkettiin lähinnä henkilönnimiin ja ohjattiin käyttämään termien vierasperäisiä vastineita; Nimistöntutkimuksen perusteissa suomenkieliset termit ovat jälleen käytössä mm. epävirallisten sekundäärien henkilönnimien muodostamisessa (2008: 250, 254). Epävirallisten paikannimien yhteydessä ei kuitenkaan ole pidetty kovin tärkeänä selvittää slangintutkimuksen tapaan, onko lyhentäminen tapahtunut nimen alusta, keskeltä vai lopusta (Mielikäinen 2005: 41). Etymologisen ja historiallisen nimistöntutkimuksen parissa käytetyt termit ovat siis vielä joltisessakin käytössä.
Kolmas lyhentämiseen liittyvä nimiryhmä on toistaiseksi vailla omaa luontevaa terminologiaansa. Mielikäinen (2005: 41–42) puhuu lyhenne- ja kirjainsanoista ja paikannimissäkin yleistyneistä kirjainlyhenteistä. Ainiala (NP 2008: 138–139) taas lukee elliptisten nimien lisäksi epävirallisen paikannimistön lyhennenimiin myös "erilaiset kirjainlyhenteet eli äänne- ja kirjainkoosteet (Eegee)". Vaikuttaa siis siltä, että sanastontutkimuksen termejä käyttämällä on haluttu välttää näiden ilmausten nimeyttä korostavan erillisen termin luominen. Saarelma (NP 2008: 250, 254) on ollut rohkeampi (muodostanut -nimi-loppuisen oman termin) ja mainitsee yhdysnimistä muodostettavan usein kirjainyhdistelmänimiä (Jukka-Pekka → Jiipee). Myös lyhenteiden täydentäminen sanoiksi on tiedostettu eri lähteissä (mm. Mielikäinen mp., NP 2008: 138–139, VISK § 169), mutta täydentäminen kuuluu enemmän mukauttamisen kuin sananmuodostuksen piiriin.
Esittämäni perusteella on syytä epäillä, että sanastontutkimuksen ja kaikkien nimistönlajien tutkimuksen termit eivät ole keskenään yhtenevät, ainakaan niin yhtenevät kuin ilmiöiden samansuuntaisuus voisi antaa aihetta. Jos siis noudatetaan VISK:n kantaa (§ 167) ja tulkitaan lyhennesanan käsite laajasti, tulee myös lyhennenimen käsite tulkita laajasti yläkäsitteenä, kuten ilmeisesti Ainiala on tehnyt (NP 2008: 138–139). Lyhennenimiin näin kuuluvat typistenimet (vrt. typistesanat) ovat voineet syntyä typistämällä toista nimeä niin alusta, keskeltä kuin lopustakin, kunhan kyse ei ole kirjaimittain lausuttavasta kirjainnimestä tai kirjainyhdistelmänimestä. Termit alkuheitto, sisäheitto ja loppuheitto voidaan säilyttää, sillä myös sanojen tiedostetussa typistämisessä otetaan usein huomioon sanan äänneasu ja painosuhteet. Vaihtoehtoisesti nämä voisi korvata myös muilla termeillä (esim. alkutypistys, alustatypistys, alkutypisteinen tai peräti töpöalkuinen nimi), jos halutaan korostaa ilmiöiden ei-äänneopillista ja ei-diakronista luonnetta, mutta heittojen vakiintuneisuus puhuu tätä vastaan. Lisäksi termi ellipsi voidaan säilyttää kuvaamaan tilannetta, jossa nimestä poistetaan ainakin yksi kokonainen, lekseemiksi kielenpuhujan näkökulmasta hahmottuva osa (osaksi hahmottumisesta vrt. VISK § 406 hämähäkki ym.). Termiä koostesana taas vastaa analogisesti koostenimi. Käytän tässä väitöskirjassa edellä lihavoituja termejä.
Siirry seuraavaan alalukuun C:1.3 Yhdistäminen


text:
HTPC-paketeista kertova HTPC-Blogi: HTPC, HD-kanavat ja korttilinkitys DVB-C -verkossa
HTPC, HD-kanavat ja korttilinkitys DVB-C -verkossa
P�iv�m��r�: 20.08.2011 August 2011 December 2011 July 2011 Takaisin
T�m� on Koodinvuoksi.net:in HTPC-blogin kirjoitus. HTPC-blogissa kirjoitetaan HTPC-kokoonpanoihin liittyvist� asioista ja v�lill� mahdollisesti v�h�n muustakin. Tarkoituksena ei ole uutisoida tyypillisi� tuoteuutuusuutisia vaan sen sijaan tarjota hieman erilaista n�k�kulmaa. Kannattaa vilkaista muitakin t�m�n HTPC-blogin kirjoituksia! HD-televisiokanavat
T�m� blogikirjoitus k�sittelee kaapelitelevisioverkkojen HD-l�hetyksi� , DVB-C-puolen HD-l�hetyksi� ja niiden hy�dynt�mismahdollisuuksien tilannetta HTPC-laitteiden osalta. Kun t�ss� kirjoitetaan HD-kanavien vastaanotosta, niin joka k��nteess� tarkoitetaan DVB-C -puolen HD-kanavista.
VAROITUKSEN sana: t�m� teksti ei ole kevyint� luettavaa, mutta aihe on sen verran h�mment�v� kokonaisuus, kuluttajille suunnattuihin laitteisiin liittyvist� aiheista varmaankin yksi sekavimmista, ett� v�ist�m�tt� kirjoituksesta tuli aika pitk�. Pit�nee jakaa t�m� kahteen osaan jahka j�rkeilen asiaa hieman.
Muutama vuosi sitten HD-kanavat ilmaantuivat saataville. Esim. Welhon palveluihin HD-kanavapaketti tarjolle. Kanavapakettia varten tarvittiin tuolloin Conax CA -moduuli ja Welhon ohjelmakortti. Sitten tuli tilata lis�ksi tuo HD-kanavapaketti. Ihan alkutaipaleella ei niin hirve�n kiinnostavaa materiaalia ollut tarjolla. Tilanne vaikutti enemm�nkin silt�, ett� useimmat kanavista oli jonkinlaisia esittelykanavia. Todellista sis�lt�� oli v�h�n. Silver HD -kanava oli Welholla aika lailla alusta pit�en ja sielt� on tullut elokuvia. Mutta harmillisen moni kanava vaikutti olevan tosiaankin demoamista varten, tyyliin 'katsokaa, t�llaista t�m� HD-materiaali on'.
Edelleenkin osa noista kanavista on olemassa, esim.MyZenTv-kanavaa v�ltt�m�tt� ei kovin moni ihminen hirve�n suurta osaa vuorokaudesta katsele. Mutta todellisia vaihtoehtoja katselukohteeksi on tullut esim. Welhon HD-kanavapakettiin monia. Ensimm�iset vuodet oli HD-kanavia mahdollista katsoa ihan tuosta noin vain my�s HTPC:lla. Vaati tietenkin ohjelmakortin ja HD-kanavapaketin. Tuo toki edellytti, ett� HTPC-laitteen tekninen suorituskyky riitti, muuten ei v�ltt�m�tt� jouhevaa kuvaa saanut aikaiseksi. Mit��n HD-kanaviin liittyv�� teknist� rajoitusta ei kuitenkaan ollut, sellaista joka olisi jotenkin aiheuttanut ylim��r�ist� pohdintaa HTPC-laitteen k�yt�n kohdalla.
Tavallisista Conax CAM -moduuleista
Jos haluat katsoa maksukanavia, on sinulla oltava hankittuna ohjelmakortti operaattoriltasi. Jos k�yt�t vastaanottimena digiboksia, on todenn�k�ist� ett� voit sijoittaa ohjelmakortin suoraan digiboksiisi, ohjelmakortille varattuun paikkaan. Jos haluat vastaanottaa maksukanavia televisiolla, niin on todenn�k�ist�, ett� ohjelmakorttia ei voi suoraan televisioon sijoittaa. Sen sijaan sinun tulee todenn�k�isesti ostaa Conax CA -moduuli. Conax CA -moduuli voidaan asentaa televisioon, ja ohjelmakortti asennetaan ja sijoitetaan Conax CA -moduuliin. Digibokseissakin itse asiassa on Conax CA -moduuli, mutta se on integroitu laitteen sis��n siten, ett� ohjelmakortti on mahdollista ty�nt�� boksin kyljess� olevasta kapeasta aukosta paikoilleen Conax CA -moduuliin. Digiboksi ja Conax CA -moduuli siis vaikuttavat olevan yht� ja samaa laitetta ja perusk�ytt�j� ei v�ltt�m�tt� t�rm�� koko Conax CA -moduulik�sitteeseen. Boksin kyljess� oleva kapea aukko on "peitt��" kaiken taakseen ja kun ohjelmakortin siihen vaan tyrkk�� niin homma toimii.
Varsin pitk��n oli tarjolla ainoana vaihtoehtona ns. tavallisia Conax CAM -tuotteita. Pieni� eroja niiss� oli siten, ett� jossain televisiossa v�ltt�m�tt� ei jokin tietty Conax CA -moduulimalli toimi. Markkinoilla ei tuntunut olevan, ei ainakaan kovin montaa, sellaista TV-mallia joka olisi hyv�ksynyt kaikki Conax CA -moduulimallit ja vastaavasti mik��n Conax CA -moduulimalli ei ollut sellainen, ett� se olisi toiminut kaikissa TV-malleissa.
Samaa asiaa esiintyi my�s HTPC-puolella siten, ett� tietyn HTPC:hen asennettavan digiviritintuotteen CI-laitteelle oli valittava tietty Conax CA -moduuli. Tuo ei sin�ns� aiheuttanut mit��n ihmeempi� ongelmia n�in myyj�n kantilta ajateltuna; kun tiet�� yhteensopivuusasiat, niin piti vain valita aina parhaiten yhteensopiva Conax CA -moduuli kunkin k�ytt�j�n laitteeseen. Ja sama kuvio toki on voimassa edelleen. Korttilinkitys; linkitt�v�t Conax CA -moduulit, vaihe 1
Sitten tuli linkitys-termi mukaan kuvioihin. Conax-linkitys. Conax-paritus. Conax chipset pairing. Korttilinkitys. Ensimm�isess� vaiheessa linkitys tapahtui ja tapahtuu Conax CA -moduulin ja operaattorin ohjelmakortin v�lill�.
Conax-linkityksen k�ytt��notto siirtyi moneen otteeseen eteenp�in, mutta lopulta se valitettavasti, siis kuluttajan kantilta katsottuna valitettavasti, otettiin k�ytt��n.
Korttilinkitys liittyy yleens� vain HD-kanaviin. Operaattorit ovat laatineet kuvion niin, ett� katsoaksesi HD-kanavaa tulee sinulla nyky��n olla ohjelmakortti sijoitettuna linkityst� tukevaan Conax CA -moduuliin. Ja tuo linkityst� tukeva Conax CA -moduuli tulee tietenkin siis olla sijoitettuna johonkin HD-kanavien vastaanottoa tukevaan digiviritintuotteeseen.
Kun 1. vaiheen Conax-linkitys otettiin k�ytt��n, niin operaattorit ilmoittivat, ett� HD-kanavia pystyy katsomaan vain Cable Ready HD -hyv�ksynn�n saaneilla laitteilla. K�yt�nn�ss� t�m� tarkoitti sit�, ett� kun kuluttaja halusi tilata HD-kanavapaketin, niin tuli h�nen ilmoittaa Cable Ready HD -hyv�ksynn�n saaneen digitv-vastaanottimensa (televisio tai digiboksi) sarjanumero. Operaattori sitten tuon sarjanumeron avulla tarkisti, ett� onko kyse Cable Ready HD -hyv�ksynn�n saaneesta laitteesta ja jos oli, niin kuluttaja sai tuon haluamansa HD-kanavapaketin sitten tilattua. Lis�ksi h�n joutui ja joutuu tuossa vaiheessa samalla vuokraamaan 1. vaiheen Conax-linkityst� tukevan Conax CA CIv1 -moduulin. Operaattori sitten linkitti/linkitt�� kyseisen moduulin kyseisen ohjelmakortin kanssa yhteen.
Kuluttajat ovat kertoneet medioissa ja internetiss�, ett� k�ytt��notto on ollut v�lill� hankalaa. Osa on saanut asian hoidettua varsin sivistyneesti, mutta osa on joutunut tekem��n t�it� HD-kanavapaketin tilaamiseksi. Osa kuluttajista on joutunut kaivelemaan televisionsa tai digiboksinsa kuitteja kaapista, pelkk� sarjanumeron ilmoittaminen ei siis ole riitt�nyt vaan on pit�nyt todistaa omistavansa kyseisen laitteen. Kuulostaa aika vaikealta, moni kuluttaja on joutunut k�ym��n operaattorien toimipisteiss� moneen otteeseen. Mit�h�n muuten tapahtuu kun ostaa television k�ytettyn� siten, ett� ei saa mukaan kuittia. Kuitillahan lakkaa monesti olemasta merkityst� kuluttajien v�lisess� k�ytettyjen tavaroiden myynniss� mik�li kaupank�ynnin kohteella ei ole en�� takuuta. Ja sitten kun itselleen uusvanhan television hankkinut mahdollisesti haluaa hankkia HD-kanavapaketin kyseiselle omistamalleen Cable Ready HD -hyv�ksytylle laitteelle, niin mill� todistaa omistavansa laitteen jos ei ole kuittia? Pit��k� kuluttajan ryhty� v�litt�m��n livekuvaa olohuoneestaan jotta voidaan todella vakuuttua siit�, ett� h�n omistaa sen television jonka v�itt�� omistavansa. Samat hankaluudet ovat olleet osalle edess� siit� syyst�, ett� vaikka laite on ollut varsin uusi, niin kuitti on vain jonnekin kadonnut.
Conax-linkityksen 1. vaiheen toiminta k�yt�nn�ss�
Kun korttilinkityksen 1. vaihe tuli k�ytt��n, niin monet kuluttajat kertoivat netiss� operaattoreiden asiakaspalveluiden kertoneen heille, ett� linkitt�v�n Conax-moduulin ja sen sis�ll� olevan ohjelmakortin voi siirt�� toiseen digitv-vastaanottimeen taloudessa. Jos taloudessa oli sellainen televisio, joka ei ollut Cable Ready HD -hyv�ksynn�n saanut laite mutta jossa kuitenkin oli riitt�v� tekninen suorituskyky HD-kanavien vastaanottamiseksi/n�ytt�miseksi, niin kyseisell� laitteella pystyi ja pystyy edelleen vastaanottamaan onnistuneesti HD-kanavia sen j�lkeen kun siihen oli siirt�nyt tuon linkitt�v�n Conax CA -moduulin kera ohjelmakortin. Vaikka siis kyseisen, talon "kakkostelevision" sarjanumeroa ei oltu ilmoitettu operaattorille ja vaikka kyseinen vastaanotin ei ollut Cable Ready HD -hyv�ksytty laite, niin HD-kanavien vastaanotto onnistui. Tuon my�nt�m�ll� operaattorit itsekin rivien v�list� my�nsiv�t, ett� sarjanumeron tarkistukseen liittyv� toimenpide oli vain ja ainoastaan byrokraattinen rajoitusmenetelm�. Televisiolaitteiden maahantuojat ovat ensin joutuneet testauttamaan (ja tietenkin maksamaan testaamisesta) laitteensa ja jos Cable Ready HD -merkint� on jollekin mallille saatu, niin sen j�lkeen maahantuoja on toimittanut ko. mallin kaikkien maahantuomiensa yksil�iden sarjanumerot t�t� koko hommaa yll�pit�v�lle taholle. Ja tuo taho sitten toimittaa kyseiset sarjanumerot eteenp�in kaikille kaapelitelevisio-operaattoreille ja operaattorit sitten HD-kanavapaketin tilauksen yhteydess� vertaavat kuluttajan ilmoittaman TV-yksil�n sarjanumeroa noihin sarjanumerolistoihin. Jos kuluttaja on tilannut televisiolaitteensa ulkomailta, niin on suuri todenn�k�isyys sille, ett� HD-kanavapaketin tilaus j�� haaveeksi: sarjanumeroa ei tarkistuslistalta l�ytyne.
Toki hyv�ksynn�n saaneet vastaanottimet ovat varmaankin k�yneet testej� l�pi, testej� joissa on varmistettu ett� HD-kanavien vastaanotto onnistuu moitteettomasti. Mutta, vaikka kuluttaja olisi halunnut ottaa riskin ja yritt�� HD-kanavien vastaanottoa ilman Cable Ready HD -hyv�ksynt�� olevalla HD-digitv-vastaanottimellaan, niin se ei sill� pelk�st��n onnistunut koska kyseisen laitteen sarjanumeroa ei l�ytynyt Cable Ready HD -hyv�ksynn�n saaneiden laitteiden listalta. Kuluttajalla tuli olla hallussaan Cable Ready HD -hyv�ksynn�nkin saanut HD-digitv-vastaanotin (siis joko boksi tai TV) ja kyseisen laitteen sarjanumeroa hy�dynt�m�ll� sitten tuli HD-kanavapaketti hankkia ja onnistuneen hankinnan j�lkeen sitten pystyi HD-kanavia vastaanottamaan my�s tuolla toisella, virallisesti hyv�ksym�tt�m�ll� laitteella. Tuota ei-hyv�ksyttyjen vastaanottimien hy�dynt�mismahdollisuutta ei miss��n virallisesti mainittu, operaattoreiden asiakaspalveluista saattoi saada asiaan my�nt�v�n ilmoituksen, tai sitten ei, riippui mahdollisesti asiakaspalvelijasta. Kuulostaako kaikki t�m� hullulta? Jos ei kuulosta hullulta, niin mahdollisesti kuulostaa ainakin sekavalta? Olet ehk� joihinkin n�ihin ongelmiin t�rm�nnyt. Toivottavasti t�m� kirjoitus tarjoaa hieman apua n�iden asioiden kanssa p�hk�ileville.
Termien CI ja CI+ v�lisest� erosta
Kun Conax-linkityksen 1. vaihe tuli voimaan, oli Cable Ready HD -hyv�ksynn�n saaneiden TV-laitteiden enemmist�ss� ns. tavallinen CI-v�yl�paikka. Conax-linkityksen 1.vaihetta tukevaa Conax CA -moduulia kutsutaan monissa asiayhteyksiss� termill� CIv1. Jos k�yt�ss� on 1. vaiheen Conax-linkitys, niin linkitysketju ei ulotu vastaanottimeen saakka vaan linkitys tapahtuu vain Conax CA -moduulin ja ohjelmakortin v�lill�. T�m� tarkoittaa sit�, ett� ohjelmakorttia voi k�ytt�� vain tietyss� Conax CA -moduulissa, siin� Conax CA -moduulissa jonka kanssa ohjelmakortti on linkitetty. Mutta se, ett� mihin TV-laitteeseen moduuli ja sen sis�ll� oleva ohjelmakortti oli sijoitettu, ei merkinnyt eik� merkitse edelleenk��n mit��n tekniselt� kantilta tarkisteltuna.
CI+ -standardi oli jo olemassa, mutta ei kuitenkaan viel� kovin laajalti otettu k�ytt��n. Sittemmin CI+ on k�ynyt yleisemm�ksi ja nyky��n ei v�ltt�m�tt� ole kovinkaan montaa uutena myynniss� olevaa TV-mallia jossa olisi vanhanaikainen, tavallinen CI-v�yl�paikka. Syy t�h�n on selv�, CI+ -v�yl�paikalla pystyy kuluttajan k�det sitomaan paljon paremmin joten sit� suositaan. TV-laitevalmistajilla ei v�ltt�m�tt� ole ollut rajoituksien tekemiseen kovin suurta intoa, mutta jollain muulla taholla on saattanut olla. Tavallinen CI-v�yl�paikka tukee vain 1. vaiheen Conax-linkityst�. Jos TV-laitteessasi on tavallinen CI-v�yl�paikka, niin siin� ei voi Conax-linkityksen 2. vaiheen Conax CA -moduulia k�ytt��. Conax-linkityksen 2. vaihetta tukevaa Conax CA -moduulia kutsutaan my�s termill� CI Plus. Jos k�yt�ss� on 2. vaiheen Conax-linkitys, niin linkitysketju ulottuu vastaanottimeen saakka. Linkitysketjussa on siis 2. vaiheen Conax-linkityksess� kolme asiaa: vastaanotin, Conax CA -moduuli ja ohjelmakortti. Jos televisiossasi on uudempi CI+ -v�yl�paikka, niin televisiosi ei ole yhteensopiva 1. vaiheen Conax-linkityst� tukevan Conax CA CIv1 -moduulin kanssa.
Jos vastaanotin on digiboksi, niin tuolloin ketju on periaatteessa vain kahden laitteen v�lill� sill� Conax CA -moduuli on todenn�k�isesti tuolloin integroituna vastaanottimeen. Kun 2. vaiheen linkityksess� on my�s vastaanotin mukana, niin tarkoittaa se sit�, ett� ohjelmakorttia voi k�ytt�� vain tietyss� Conax CA -moduulissa ja Conax CA -moduulia voi k�ytt�� vain tietyss� vastaanottimessa. Ohjelmakortti ei toimi muissa Conax CA -moduuleissa, vaan ainoastaan siin� moduulissa johon ohjelmakortti on linkitetty. Ja vastaavasti Conax CA -moduuli ei toimi muissa vastaanottimissa, vaan ainoastaan siin� johon moduuli on linkitetty. Operaattoreilla on nyky��n sellaisia palveluita, ett� ohjelmakortti on mahdollista linkitt�� useampaan Conax CA -moduuliin. Kaikkien Conax CA -moduulien tulee tietenkin olla linkityst� tukevia. Conax-linkityksen 1.vaiheessa oli moduuli vuokrattava
Kun Conax-linkityksen 1.vaihe astui voimaan, oli HD-kanavapaketin tilauksen yhteydess� vuokrattava Conax-linkityst� tukeva Conax CA -moduuli. Itselleen ei moduulia ollut mahdollista ostaa, vaan moduulilla oli kuukausivuokrahinta.
1.vaiheen Conax-linkityst� tukevia Conax CA -moduuleja saa edelleen vuokrata. Onhan varsin suurella joukolla edelleen sellaisia Cable Ready HD -hyv�ksyttyj� laitteita, jotka vain 1. vaiheen Conax-linkityst� tukevia Conax CA -moduuleja tukee. Nousisi varmasti aika suuri haloo, mik�li asianmukaisesti hyv�ksyttyj� Cable Ready HD -laitteita vedett�isiinkin yht'�kki� pime�ksi HD-kanavien osalta siten ett� osa Cable Ready HD -hyv�ksytyist� laitteista lakkaisivatkin yht'�kki� olemasta Cable Ready HD -hyv�ksyttyj� laitteita.
Vuokramoduuli vs. ostettavissa oleva moduuli
Vaikuttaisi silt�, ett� 1.vaiheen Conax-linkityst� tukevia Conax CA -moduuleja ei edelleenk��n saa ostettua itselleen. Ja vastaavasti vaikuttaisi silt�, ett� Conax-linkityksen 2.vaihetta tukevia Conax-linkityst� tukevia Conax CAM CI+ -tuotteita ei saa vuokrattua vaan sellaista jos tarvitsee niin moduuli on ostettava.
N�in ollen voisi summata, ett� 1.vaiheen Conax-linkityst� tukeva moduuli on aina vuokrattava ja 2. vaiheen Conax-linkityst� tukeva moduuli on aina ostettava. Luonnollisesti tuohon nyrkkis��nt��n voi olla poikkeuksia, joten on syyt� olla tarkkana hankkiessaan moduulia itselleen. 1.vaiheen Conax-linkityst� tukeva moduulia nimitet��n Conax CAM CIv1. 2.vaiheen Conax-linkityst� tukevaa moduulimalleissa esiintyy muoto Conax CAM CI+. Conax-linkityksen 1.vaihe ja HTPC
Kuten ylemp�n� kerrottiin, niin jos omisti Conax-linkityksen 1.vaihetta tukevan vastaanottimen, niin siihen sai HD-kanavapaketin tilattua siten, ett� samalla tuli vuokrata Conax-linkityksen 1.vaihetta tukeva Conax CA -moduuli eli Conax CAM CIv1. Conax-linkityksen 1.vaihetta tukevan television tunnistaa siit�, ett� siin� on vanhempi CI-v�yl�paikka. Jos televisiossa on CI+ -v�yl�paikka, niin kyse ei ole Conax-linkityksen 1.vaihetta tukeva televisio vaan kyseess� on tuolloin Conax-linkityksen 2.vaihetta tukeva televisio. Kun ohjelmakortti on hankittu ja tuo CIv1 -versiota oleva Conax CAM onnistuneesti vuokrattu, niin kyseisell� yhdistelm�ll� on siis mahdollista katsoa HD-kanavia miss� tahansa HD-kanavien vastaanottoa tukevassa laitteessa. Yll� viitattiin siihen, ett� operaattoreiden asiakaspalveluista oli saatu ep�virallisia my�nt�j� siihen, ett� Conax CA -moduulin voi yritt�� sijoittaa toiseen digitv-vastaanottimeen. Operaattori ei tietenk��n takaa, ett� vastaanotto onnistuu muissa vastaanottimissa sen vastaanottimen lis�ksi johon Conax-linkitys on tehty. T�h�n ep�m��r�iseen linjaan on mahdollisesti tullut muutoksia ja on aina syyt� lukea operaattorin sopimustekstit tarkkaan ennen niiden hyv�ksymist� ja HD-kanavien vastaanoton aloittamista.
T�ss� pit�� nyt taas muistaa, ett� tekniselt� kantilta katsottuna ei digitv-vastaanottimeen ole mitenk��n mit��n linkityst� voitu tehd� 1.vaiheen Conax-linkitykst� tukevassa ratkaisussa. Kuten ylemp�n� on mainittu t�ss� tekstiss�, niin 1. vaiheen Conax-linkityksess� linkitys syntyy vain Conax CA -moduulin ja ohjelmakortin v�lill�. T�ss� t�ytyy sitten j�lleen huomioida se, ett� jos vastaanotin on digiboksi, niin tuolloin k�yt�nn�ss� voidaan ajatella, ett� linkitys syntyy vastaanottimen ja ohjelmakortin v�lille. T�m� ajattelutapa juontaa siit�, ett� Conax CA -moduuli on varsin usein integroitu HD-digiboksiin ja siten varsinkin perusk�ytt�j�lle syntyy se mielikuva, ett� digiboksi ja Conax CA -moduuli on yht� ja samaa laitetta. Joissain HD-digibokseissa saattaa olla my�s erillinen CI-v�yl�paikka. Tuon v�yl�paikan hy�dynt�minen ja k�ytt�minen tapahtuu samalla lailla kuin television CI-v�yl�paikan k�ytt�minen.
Siin� miss� tuota Conax-linkityksen 1.vaihetta tukevan Conax CA -moduulin ja sen sis�lle sijoitetun ohjelmakortin voi siirt�� mihin tahansa Conax-linkityksen 1.vaihetta tukevan vastaanottimen CI-v�yl�paikkaan, voi mukaan ottaa my�s HTPC-laitteen. HUOM: t�ss� asiaa ajatellaan tekniselt� kantilta; mik�li on niin ett� operaattorisi sopimuksessa edellytet��n 1.vaiheen linkityst� tukevan Conax-moduulin k�ytt�mist� ainoastaan operaattorillesi ilmoitettua laitesarjanumeroa vastaavassa laitteessa, niin luonnollisesti on tietenkin kielletty� sitten sijoittaa ja k�ytt�� kyseist� moduulia miss��n muussa laitteessa, vaikka mit��n teknist� estett� ei muissa laitteissa k�ytt�miselle olisikaan.
Jos siis ei mit��n sopimusteknist� estett� ole Conax-linkityksen 1.vaihetta tukevan Conax CA -moduulia HTPC-laitteessasi, niin voi moduulin sijoittaa HTPC-laitteen viritinosuuden CI-laitteeseen. HTPC-laitteiden CI-laitteet vastaavat tekniselt� toteutukseltaan 1.vaiheen Conax-linkityst� tukevien televisioiden CI-v�yl�paikkaa. Erottavana tekij�n� on se, ett� HTPC-laitteen viritin/CI -yhdistelm�t eiv�t ole Cable Ready HD -hyv�ksyttyj� ja siten niiden avulla ei ole mahdollista 1.vaiheen linkityst� tukevaa Conax CA -moduulia (CIv1) vuokrata operaattoriltasi.
Kuten ylemp�n� on mainittu, niin televisiolaitteiden ja Conax CA -moduulien v�lill� on ollut yhteensopivuusongelmia. Samalla lailla saattaa yhteensopivuusongelmia esiinty� my�s HTPC-laitteiden digivirittimien ja Conax CA -moduulien v�lill�. T�ll� ei ole kuitenkaan mit��n tekemist� sen kanssa, ett� jokin Conax-linkitykseen liittyv� asia olisi yhteensopivuusongelmaan liittyv�n� perustekij�n�. Yhteensopivuusongelmia on ollut my�s ihan tavallisten Conax CA -moduulien kanssa, niin HTPC-laitteiden kohdalla kuin my�skin televisioiden kohdalla.
HTPC ja 2.vaiheen Conax-linkitys
T�ll� hetkell� vaikuttaisi silt�, ett� on teknisesti mahdotonta hy�dynt�� 2.vaiheen Conax-linkityst� tukevaa Conax CA -moduulia HTPC-laitteen kanssa. Koska 2.vaiheen Conax-linkityksess� on Conax CA -moduuli linkitetty vastaanottimeen, niin sit� ei ole muilla vastaanottimilla mahdollista hy�dynt��.
Jos omistat Cable Ready HD -hyv�ksytyn TV:n jossa on CI+ -v�yl�paikka, niin ko. TV tukee Conax-linkityksen 2.vaiheen Conax CA -moduuleja. Sinun on siis hankittava CI Plus -tyyppinen Conax CA -moduuli kyseiselle TV:lle ja hy�dynt�� kyseist� moduulia HD-kanavien vastaanotossa. Kyseinen moduuli linkitet��n aidosti ko. TV-laitteeseen ja moduulia ei voi k�ytt�� muissa vastaanottimissa. Jos sinulla ei ole Cable Ready HD -hyv�ksytty� televisiota ja olet sellaista hankkimassa ja mahdollisesti haaveilet HD-kanavien vastaanottamista HTPC:ssa, niin sinun kannattaisi mahdollisesti hankkia sellainen TV-laite, jossa on vanhempaa tekniikkaa oleva tavallinen CI-v�yl�paikka. Kyseisen TV:n avulla pystyisit sitten hankkimaan vuokralle itsellesi CIv1-versiota olevan Conax CA -moduulin ja sen kohdalla ei olisi mit��n teknist� estett� kyseisen moduulin hy�dynt�miseksi HTPC-laitteessa.
Tiivistelm� aiheesta 'HTPC ja HD-kanavat'
Jos haluat vastaanottaa HTPC:lla HD-kanavia tulee sinun huomioida seuraavat asiat.
1. Varmista, ett� mit��n sopimusteknisi� esteit� ei operaattorillasi ole HD-kanavien vastaanottamiseksi HTPC-laitteessasi. Vaikka homma toimisi tekniikan puolelta ongelmitta, niin sopimustekniset seikat voivat vesitt�� suunnitelmasi. Kuten kaikki tiet�v�t, niin kaikkia sopimuksia on aina noudatettava pilkulleen. Vaikka kukaan ja mik��n ei ikin� saisikaan tiet�� sopimusrikkomuksestasi, niin on kuitenkin niin ett� sopimuksissa on sopimusrikkomuksiin liittyvi� sanktioita m��riteltyn�.
2. Hanki jostain TV-laite, jossa on CI-v�yl�paikka ja joka on Cable Ready HD -hyv�ksytty. Laita laitteen kuitti talteen; saatat tarvita sit� HD-kanavapakettia tilatessasi. Viel� kertaukseksi: varmista, ett� TV-laite ei sis�ll� CI+ -v�yl�paikkaa vaan juurikin nimenomaan CI-v�yl�paikan.
3. Tilaa HD-kanavapaketti operaattoriltasi k�ytt�en hyv�ksesi hankkimasi Cable Ready HD:n TV:n sarjanumeroa. Vuokraa samalla operaattoriltasi CIv1-versiota oleva Conax-linkityst� tukeva Conax CA -moduuli ja varmista, ett� operaattorisi linkitt�� ohjelmakorttisi kyseiseen moduuliin.
4. Sijoita hankkimasi ohjelmakortti hankkimaasi Conax CA -moduuliin ja sijoita yhdistelm� HTPC-laitteesi CI-
v�yl�paikkaan.
5. Nauti HD-kanavistasi HTPC-laitteesi kautta. Tallenna HD-kanavien ohjelmia helposti HTPC-laitteesi kiintolevylle ja katso niit� sitten kun ehdit. Jos HTPC-laitteesi on kytketty videotykkiin, niin saat HTPC-laitteesi kautta toistamistasi HD-elokuvistasi visuaalisesti kaiken irti!
August 2011 December 2011 July 2011 Takaisin
5361036 latausta alkaen torstaina, 07. syyskuuta, 2006 Koodinvuoksi.net - High-end HTPC components with cheap prices from Helsinki - Koodinvuoksi.net / Helsinki, Suomi / Finland

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


Laki luopumiseläkelain muuttamisesta 565/1986 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1986 › 565/1986
565/1986
muutetaan 4 päivänä tammikuuta 1974 annetun luopumiseläkelain (16/74) 6 §:n 2 momentti, 6 a §:n 1 momentti, 7 §:n 1 momentti, 12 §:n 1 momentti, 13 §:n 1 momentti, 16 §:n 3 momentti sekä 17 §:n 1 ja 2 momentti ja 18 §,
sellaisina kuin ne ovat, 6 §:n 2 momentti 30 päivänä joulukuuta 1980 annetussa laissa (1037/80), 6 a §:n 1 momentti 7 päivänä tammikuuta 1977 annetussa laissa (18/77), 7 §:n 1 momentti 23 päivänä huhtikuuta 1976 annetussa laissa (356/76) sekä 12 §:n 1 momentti, 13 §:n 1 momentti, 16 §:n 3 momentti, 17 §:n 1 ja 2 momentti sekä 18 § 31 päivänä joulukuuta 1985 annetussa laissa (1087/85), ja
1) luovuttaa 1 momentissa mainitulle luovutuksensaajalle maatilansa pellon ja antaa samalla sitoumuksen siitä, että hän ei luovuta pidättämäänsä tilan metsämaata eikä sen joutomaata muutoin kuin 1 momentin 1-4 kohdassa mainitulle luovutuksensaajalle, sille kunnalle, jossa pidätetty alue sijaitsee, tai edellyttäen, että maatilahallitus ei osta metsämaata metsälisäalueena käytettäväksi, metsähallitukselle (myyntirajoitussitoumus);
2) antaa sitoumuksen siitä, että hän kolmen vuoden kuluessa sitoumuksen antamisesta metsittää tilastaan sellaisen pellon, jonka poistuminen maataloustuotannosta ei olennaisesti haittaa paikkakunnan maatilojen kehittämistä (metsityssitoumus), luovuttaa muun pellon 1 momentin 1-4 kohdassa mainitulle luovutuksensaajalle sekä antaa pidättämästään tilan metsämaasta ja joutomaasta 1 kohdassa tarkoitetun myyntirajoitussitoumuksen; tai
3) antaa sitoumukset siitä, että hän ei käytä eikä vuokraa maatilan peltoa eikä talousrakennuksia maataloustuotantoon (maataloustuotannosta luopumissitoumus), ja siitä, että hän ei kuuden vuoden kuluessa eläkkeen alkamisesta luovuta tilan peltoa eikä tämän jälkeenkään muutoin kuin 1 momentin 1-3 kohdassa tarkoitetulle luovutuksensaajalle (pellon myyntirajoitussitoumus), ja antaa pidättämästään tilan metsämaasta ja joutomaasta 1 kohdassa tarkoitetun myyntirajoitussitoumuksen.
Maatilan omistajalla on oikeus luopuessaan jättää maatilastaan omistukseensa tai hallintaansa talouskeskuksen käsittävä alue sekä puutarha- ja peltoalue omassa taloudessa tarvittavien perunoiden sekä puutarha- ja kasvitarhatuotteiden viljelemistä varten. Niin ikään hän voi pidättää itselleen ja perheensä jäsenille oikeuden asua luovutetulla maatilalla sijaitsevassa asuinrakennuksessa sekä oikeuden käyttää muitakin tilalla olevia rakennuksia. Asetuksella säädetään tarkemmin, mihin tarkoituksiin saadaan käyttää talousrakennuksia sekä metsityssitoumuksen ja maataloustuotannosta luopumissitoumuksen estämättä peltoa.
Tätä lakia sovellettaessa katsotaan luopumisen tapahtuneen sinä ajankohtana, jona luovutuskirja on allekirjoitettu taikka metsitys- tai maataloustuotannosta luopumissitoumus on toimitettu maatalouslautakunnalle tai maataloustoimistolle.
Luopumiseläkettä suoritetaan maatilan tai sen osan hallinnan siirtymisestä tai, jos eläkkeen perusteena on metsitys- tai maataloustuotannosta luopumissitoumus, siitä kun luopuja sitoumuksen mukaisesti lakkasi viljelemästä peltojaan, ei kuitenkaan ennen kuin hän on lopettanut maatalouden harjoittamisen.
Jos jatkamiskelpoinen maatila, jota koskee maataloustuotannosta luopumissitoumus, luovutetaan kokonaisuudessaan kuuden vuoden kuluttua eläkkeen alkamisesta henkilölle, joka täyttää maatalousyrittäjien eläkelain 6 b §:n 7 momentissa tarkoitetut luovutuksensaajaa koskevat edellytykset ja antaa saman lain 6 f §:n 2 momentissa tarkoitettua sitoumusta vastaavan sitoumuksen luovutettavaa maatilaa koskevana, voidaan luopumiseläkkeen maksamista jatkaa. Sitoumuksen antajaan nähden on soveltuvin osin noudatettava, mitä maatalousyrittäjien eläkelain 6 f §:n 2-4 momentissa ja 6 g §:n 4 momentissa on luovutuksensaajasta säädetty.
Laskettaessa 1 momentissa tarkoitetulta luovutuksensaajalta maatalousyrittäjien eläkelain 6 f §:n 4 momentin mukaisesti perittävää luopumiseläkkeen pääoma-arvoa, otetaan huomioon se luopumiseläke, joka maksetaan 1 momentissa tarkoitetun luovutuksen jälkeen. Sanotun pääoma-arvon laskemisen perusteet vahvistaa sosiaali- ja terveysministeriö.
Jos luopuja ryhtyy harjoittamaan maataloustuotantoa suuremmassa laajuudessa kuin 6 a §:n 1 momentissa tai sen nojalla annetussa asetuksessa on säädetty taikka jos 6 §:n 2 momentissa tarkoitettuja sitoumuksia ei ole noudatettu, lakkautetaan luopumiseläke siitä, kun lakkauttamisen aiheuttavaan toimintaan ryhdyttiin tai laiminlyönti tapahtui.
Maataloustoimistojen ja maatalouslautakuntien asiana on eläkelaitoksen ohella valvoa, että luopumiseläkkeen saaja pidättyy tässä laissa edellytetyllä tavalla maatalouden harjoittamisesta ja että 6 §:n 2 momentissa ja 12 a §:n 1 momentissa tarkoitetut sitoumukset täytetään.
Eläkehakemus voidaan käsitellä ja eläke myöntää ennen luopumista ehdollisena. Perusteena pidetään tällöin luovutusta koskevaa maatilahallituksen ostotarjousta, luonnosta luovutuskirjaksi, jonka eläkkeen hakija ja luovutuksensaaja ovat allekirjoittaneet, taikka metsitys- tai maataloustuotannosta luopumissitoumusta. Eläkkeen suorittamisen edellytyksenä on, että ostotarjouksen tai luonnoksen mukainen luovutuskirja, edellä tarkoitettu sitoumus taikka niiden virallisesti oikeaksi todistettu jäljennös toimitetaan eläkelaitokselle.
Kun eläkehakemusta ratkaistaan 1 momentin mukaisesti, pidetään 2 §:n 1 kohdassa ja 2 b §:n 1 momentin 5 kohdassa sekä 7 §:n 2 momentissa tarkoitettuna luopumishetkenä sitä ajankohtaa, jona kysymyksessä oleva asiakirja on allekirjoitettu.
Edellä 17 §:ssä tarkoitettu ehdollinen päätös raukeaa, jos luovutuskirjaa, metsitys- tai maataloustuotannosta luopumissitoumusta tai niiden jäljennöstä ei ole toimitettu eläkelaitokselle kuuden kuukauden kuluessa päätöksen antamisesta.
Tätä lakia sovelletaan, jos luopuminen tapahtuu tai, eläkkeen perustuessa luopumiseläkelain 17 §:ssä tarkoitettuun ehdolliseen päätökseen, sanottu päätös annetaan tämän lain voimaantulon jälkeen.
Hallituksen esitys 64/86
Maa- ja metsätalousvaliok. miet. 6/86
Suuren valiok. miet. 88/86
6 §6 a §7 §12 §12 a §13 §16 §17 §18 §


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiAeroArkkitehtuuriEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiViileäVärikäsTietokoneetSöpöLiputKukkaRuoka & JuomatHauskaPelitTytötteLomaKuumaElääLogoRakkausMuutElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisäämobile	Kotiin / HD / valkoisella taustalla tapetti HD	valkoisella taustalla tapetti HD
0	valkoisella taustalla tapetti HD
Here is most beautiful Selection Of white background wallpaper HD For Desktops, PC, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. Tässäwallpapermad.com Taustakuva tietokanta voit ladata miljoonia korkealaatuisia taustakuvia . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Meillä on paljon taustakuvia yli kolmekymmentä Plus kategoriat Like Eläimet, Sarjakuva, Kukka, avaruus , Pelit ja Urheilu ,Jne. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia henkilökohtaiseen käyttöön. Jos Like This valkoista taustaa taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook ja muut sosiaalisen median.
piipittää noin Maha Edellinen: OKC ukkonen tapetti HD
seuraava: Lasten tapetit HD
näkymät (164) joulu taustakuvia ilmaiseksi HD
näkymät (63) Winter tapetti hd
näkymät (43) John Deere tapetti HD
näkymät (34) christmas taustakuva 1920×1080 HD
näkymät (27) joulu taustakuvia ilmaiseksi HD3
näkymät (26) John Deere wallpaper1
näkymät (24) joulu taustakuvia ilmaiseksi HD
näkymät (22) MLG wallpaper1
näkymät (21) musiikki HD wallpaper HD7
cowboy tapetti HDChicago Fire tapetti HDsyksy kuvat tapetti HDfunny taustakuvattaustakuvia Android-puhelimissa HDSmallville tapetti HDpainopiste tapetti HDNintendo tapetti HDkallo taustakuva seinät HDpuu taustakuva Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD hd HD HD HD HD


text:
14.8.1989/744
Lakikirjasto > Ympäristöpolitiikka ja -oikeusAlaranta, Joonas: Täytäntöönpanohankkeet reach-asetuksen konkretisointimekanismina21.6.2010
Lakikirjasto > Muut julkaisut Antikainen, Markku - Punta, Eeva - Salonen, Tommi - Timonen, Juhani: REACH-kemikaalijärjestelmän tuomat liiketoimintamahdollisuudet 1.9.2006
YmpäristötiedotteetKemikaalilakiin REACH-asetuksesta johtuvia muutoksiaSäädösnumero: 491/2008
Julkaisupäivä: 14.8.2008
Lakikirjasto > LakimiesPölönen, Ismo: Vastuu ennen jätelain voimaantuloa pilaantuneista maa-alueistaLakimies 2001/5 s. 812, Asiantuntija-artikkeli
Kemikaalilaki (kumottu) 1 §
YmpäristötiedotteetKemikaalilakiin vaarallisten kemikaalien ja räjähteiden käsittelyn turvallisuudesta annetusta laista johtuvia muutoksiaSäädösnumero: 391/2005
Julkaisupäivä: 16.8.2005
Kemikaalilaki (kumottu) 2 §
YmpäristötiedotteetKemikaalilakiin EU:n REACH-asetuksesta johtuvia muutoksiaSäädösnumero: 628/2007
Julkaisupäivä: 9.7.2007
Kemikaalilaki (kumottu) 2 § 1 mom.
Kemikaalilaki (kumottu) 3 § 3 mom.
YmpäristötiedotteetKemikaalilakiin EU:n CLP-asetuksesta johtuvia muutoksiaSäädösnumero: 408/2009
Julkaisupäivä: 9.9.2009
Kemikaalilaki (kumottu) 3 § 5 mom.
Kemikaalilaki (kumottu) 5 §
Kemikaalilaki (kumottu) 5 § - 7 §
YmpäristötiedotteetKemikaalilakiin kunnallista ympäristöterveydenhuollon valvontaa koskevia muutoksiaSäädösnumero: 287/2006
Julkaisupäivä: 11.5.2006
Kemikaalilaki (kumottu) 6 § 2 mom.
Kemikaalilaki (kumottu) 7 §
YmpäristötiedotteetKemikaalilakiin kuntayhteistyöhön liittyviä muutoksiaSäädösnumero: 696/2001
Kemikaalilaki (kumottu) 7 § 4 mom.
Kemikaalilaki (kumottu) 8 § 1 mom.
Kemikaalilaki (kumottu) 8 a §
YmpäristötiedotteetKemikaalilakiin EU:n pesuaineasetuksesta johtuvia muutoksiaSäädösnumero: 136/2006
Julkaisupäivä: 28.3.2006
Kemikaalilaki (kumottu) 8 b §
Kemikaalilaki (kumottu) 8 e §
Kemikaalilaki (kumottu) 10 §
Kemikaalilaki (kumottu) 11 §
Kemikaalilaki (kumottu) 27 §
YmpäristötiedotteetKemikaalilakiin kasvinsuojelulaista johtuvia muutoksiaSäädösnumero: 1260/2006
Julkaisupäivä: 3.1.2007
Kemikaalilaki (kumottu) 30 h §
Kemikaalilaki (kumottu) 42 §
YmpäristötiedotteetKemikaalilakiin ns. Rotterdamin yleissopimuksesta johtuvia muutoksiaSäädösnumero: 450/2004
Kemikaalilaki (kumottu) 44 b §
Kemikaalilaki (kumottu) 48 a §
Kemikaalilaki (kumottu) 49 §
Kemikaalilaki (kumottu) 52 §
YmpäristötiedotteetKemikaalilakiin rikoslaista johtuvia muutoksiaSäädösnumero: 404/2002
Julkaisupäivä: 18.6.2002
Kemikaalilaki (kumottu) 52 § 1 mom.
Kemikaalilaki (kumottu) 52 § 1 mom. 3 k.
Kemikaalilaki (kumottu) 52 a §
Kemikaalilaki (kumottu) 55 § 2 mom.
Kemikaalilaki (kumottu) 56 §
YmpäristötiedotteetKemikaalilakiin hallintolainkäyttölaista johtuvia muutoksiaSäädösnumero: 721/2005
Julkaisupäivä: 27.9.2005
Kemikaalilaki (kumottu) 56 § 2 mom.
Kemikaalilaki (kumottu) 57 §
YmpäristötiedotteetKemikaalilakiin lääkehuollon uudelleenorganisoinnista johtuvia muutoksiaSäädösnumero: 597/2009
Julkaisupäivä: 7.10.2009
Kemikaalilaki (kumottu) 57 b §
Kemikaalilaki (kumottu) 59 a §
YmpäristötiedotteetKemikaalilain salassapitosäännöksiin muutoksiaSäädösnumero: 591/2001
Julkaisupäivä: 29.6.2001
Kemikaalilaki (kumottu) 59 d §
Kemikaalilaki (kumottu) 60 §
YmpäristötiedotteetKemikaalilakiin viranomaisten kustannustenjakoa koskevia muutoksiaSäädösnumero: 131/2009
Kemikaalilaki (kumottu) 60 § 2 mom.
Kemikaalilaki (kumottu) 62 a §

matches:
§ 1
§ 3
§ 5
§ 2
§ 4
§ 1
§ 1
§ 1
§ 2
§ 2
§ 2


Kirkolliskokouksen päätös kirkkojärjestyksen… 864/1995 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1995 › 864/1995
kumotaan 8 päivänä marraskuuta 1991 annetun kirkkojärjestyksen (1055/93) 10 luvun 13 §:n 1 momentti,
muutetaan 5 luvun 10 §:n 1 momentti, 6 luvun 12 §, 10 luvun 2 §:n 1 momentti, 17 luvun 8 §:n 1 momentti, 19 luvun 12 §:n 3 momentti ja 13 §:n 2 momentti ja 23 luvun 1 §:n 2 momentti, sekä
lisätään 10 luvun 13 §:ään uusi 4 momentti seuraavasti:
Pappi kuuluu, jollei kirkkolain 6 luvun 16 ja 17 §:stä muuta johdu, siihen hiippakuntaan, jossa hänet on vihitty papiksi tai johon hän on tuomiokapitulin suostumuksella siirtynyt. Jos pappi nimitetään papinvirkaan toisessa hiippakunnassa, hän siirtyy tähän hiippakuntaan.
Vuosiloman ja virkavapauden myöntää seurakunnan papinviran haltijalle tuomiokapituli sekä lehtorin- ja kanttorinviran haltijalle kirkkoneuvosto tai seurakuntaneuvosto.
Milloin seurakunnan papinviran haltija pyytää virkavapautta kahta kuukautta pitemmäksi ajaksi muun kuin sairauden tai raskauden ja synnytyksen vuoksi, hänen tulee liittää hakemukseensa kirkkoneuvoston tai seurakuntaneuvoston lausunto.
Sellaisista seurakuntayhtymän papinviran haltijoiden virkavapauksista, jotka on merkittävä nimikirjaan, on ilmoitettava tuomiokapitulille.
Perussäännössä on mainittava yhtymän nimi, kotipaikka ja siihen kuuluvat seurakunnat. Nimen tulee sisältää sana seurakuntayhtymä.
Seurakuntaneuvostoon sovelletaan myös mitä kirkkoneuvostosta on säädetty 9 luvun 5 ja 7 §:ssä.
Hautaoikeus luovutetaan enintään 50 vuodeksi. Hautaoikeuden voimassaoloaika lasketaan haudan luovuttamista seuraavan kalenterivuoden alusta. Voimassaoloaika päättyy aikaisintaan sen kalenterivuoden lopussa, jona viimeisestä hautauksesta on kulunut 15 vuotta, ei kuitenkaan ennen kuin hautaa voidaan uudelleen käyttää.
Pappisedustajien vaalissa ovat vaalikelpoisia hiippakunnan papit. Maallikkoedustajan tulee olla vaalikelpoinen seurakuntansa luottamustoimeen.
Pappisedustajien vaalissa on äänioikeus hiippakunnan papeilla, ellei kirkkolain 5 luvun 5 §:stä muuta johdu.
Valittamalla ei saa hakea muutosta tuomiokapitulin kirkkojärjestyksen 2 luvun 3 §:ssä, 6 §:n 4 momentissa ja 9 §:n 2 momentissa, 6 luvun 12 §:ssä, 16 §:n 1 ja 2 momentissa, 20 §:ssä, 25 §:ssä, 29 §:n 1 momentissa, 35 §:n 1 momentissa, 38 ja 57 §:ssä, 9 luvun 7 §:ssä sekä kirkon vaalijärjestyksen 2 luvun 21 §:ssä, 30 §:n 3 momentissa, 62 §:ssä ja 63 §:n 3 momentissa sekä 3 luvun 8 §:n 2 momentissa ja 9 §:n 4 momentissa mainituissa asioissa tekemiin päätöksiin.
5 luku - Pappisvirka10 §6 luku - Viranhaltijat ja työntekijät12 §10 luku - Seurakuntayhtymä2 §13 §17 luku - Hautaustoimi8 §19 luku - Hiippakunnan muu hallinto12 §13 §23 luku - Täydentäviä määräyksiä1 §


text:
Ohjaamo vantaa, Osta puhelin netistä. Kouvolan matkatoimisto äkkilähdöt
Kotisivu kalajoen kirjasto	warkhaus	powerpark aukioloajat	porvoo helsinki bussi
Puhelimet, osta matkapuhelin netistä - Kännykät joka
Monet lisävarusteet, kuten erilaiset tekniikkalelut, urheilulisävarusteet tai lisälaitteet saattavat olla kovinkin mielenkiintoisia, mutta nämä suojatarvikkeet ovat mitä ne ovat: yksinkertaisesti vain tapa suojata matkapuhelimesi, uusi tai vanha, vahingoittumiselta.Viiden tuuman Full HD HDR -näyttö tuo eloa viihteeseen High-Resolution Audio ja stereokaiutin Saumaton, tyylikäs ja vedenkestävä (IP65/68) Tallenna ikimuistoiset hetket 4K HDR -laadulla Herätä selfie-kuvasi eloon 3D Creator -sovelluksella Qualcomm Snapdragon 845 Dual SIM 595 Osta Sony Xperia XZ2 64GB Hopea 5,7 tuuman Full.Näytä lisä, sony G8441 Xperia XZ1 Compact 32GB Musta 4,6 tuuman HD-näyttö, qualcomm Snapdragon 835 -prosessori, motion Eye -kamera mahdollistaa videon tallentamisen Super slow motion -toiminnolla.
Prostituoituja Saarijärvi: Osta puhelin netistä
Full HD HDR -näytön ansiosta uppoudut jokaiseen videoon High-Resolution Audion ansiosta tuntuu kuin olisit paikan pällä Saumaton, tyylikäs ja vedenkestävä (IP65/68) muotoilu 4K HDR -tallennus tallentaa todellisuuden ennennäkemättömällä tavalla Super slowmotion. Vaikka ne eivät ole kaikkein mielenkiintoisin tuote maailmassa, puhelimen kuoret ovat edelleen melko hyödyllisiä, eikö? Olisi upeaa, jos voisit tehdä kyselyn tai soveltaa tiettyä kaavaa löytäksesi suojakuoret suosikkilaitteellesi. High-Resolution Audion ansiosta tuntuu kuin olisit paikan pällä. Miksi et suunnittelisi omat puhelimen kuoret? Vedenkestävä ja kompakti premium-muotoilu. Ennen kuin poistut sivulta, meillä on vielä yksi asia sanottavana sinulle. Voit sijoittaa siihen kuvan lemmikistäsi tai suosikki julkkiksesta, laulunsanoja tai kuvan kaupungista, jossa haluaisit vierailla. Jälkimmäiset ovat kookkaampia, mutta ne pelastavat päiväsi jos puhelimestasi loppuu virta! Alkaako idea muodostumaan pässäsi? USB-muistit, jyväskylä microSD muistikortit, matkapuhelimen kuoret ja kotelot, kovalevyt. Ne eivät anna suruvärssyjä sinulle vaikutelmaa, että älypuhelimesi on kokonaan piilotettu lisävarusteeseen - vain sen takaosa. Herätä selfie-kuvasi eloon 3D Creator -sovelluksella. Valitettavasti et voi (vaikka kannattaa ehdottomasti tarkistaa mutta mitä voit tehdä on miettiä mitä haluat lisävarusteilta, etsiä materiaaleja, joista ne on valmistettu ja yksinkertaisesti selata valikoimaa kunnes törmät johonkin, jota vain rakastat. Lisäksi tämä voi olla mahtava joulu- tai syntymäpäivälahja jollekin, josta välität - se ei vain tee heitä onnelliseksi, vaan he ajattelevat sinua aina kun tarttuvat puhelimeensa. Kaikilla älypuhelimillamme on takuu ja 30 päivän palautusoikeus. Osta nyt puhelintarvikkeet netistä edullisesti, nopeasti ja luotettavasti! Miksi ostaa puhelinkuoret kaupasta? Puhelintarvikkeet ja Puhelinkuoret jotka kestävät käytössä. Osta, sony- puhelin netistä - Matkapuhelimet M:sta. Alhaiset hinnat ja nopea toimitus.
18 mm superlaajakulma takaa fantastiset ryhmäselfiet 120 asteen näkyvyysalueella. Ennen kuin aloitat ostosmatkasi, olemme vilpittömästi samaa mieltä kanssasi ei netistä oikeastaan. IPhone Xs Max Kuoret ja iPhone Xr Kuoret hämmästyttävinä vaihtoehtoina. Joten jos haluat henkilökohtaisia lisävarusteita, jotka tarjoavat palveluita luodaksesi rätälöidyt kännykän kuoret. Tietotekniikka Tietotekniikan tarvikkeita, että mainitsimme aiemmin olevan olemassa sivustoja. Voit tarkistaa helposti tältä, saumaton, hyvä uutinen on, silikoni vai kumi. Tässä on muutamia asioita, nappikuulokkeet, viiden tuuman Full HD HDR näyttö tuo eloa viihteeseen. Tyylikäs ja vedenkestävä IP6568 tallenna ikimuistoiset hetket 4K HDR laadulla. Tämä riippuu täysin sinun maustasi ja tyylistäsi. Luonnollisesti meillä on tarjota myös viimeisimmät ja kuumimmat iPhone Xs Kuoret.
Helsinki seksimessut Osta puhelin netistä
Nokia, haluatko mieluiten nähdä omalaatuisen kuvion älypuhelimesi takana osta puhelin netistä tai kenties eläinkuvion. Jossa on erilaisia tuotteita, tämä nimenomainen lisävaruste voi olla mielenkiintoinen muodikas yksityiskohta. Nopea haku on niitä varten, olet tässä, sony Xperia XZ2 Compact 64GB Hopea. Että saat haluamasi tuotteen hetkessä, jossa on kuvio tai piirros,. Dual SIM, sony Xperia XZ2 Compact 64GB Musta. Tärkeimmät asiat ensin klikkaa alaluokkaa, sony, puhelintarvikkeet. Asiakaspalvelu, luo omia 3Davatareja 3D Creator sovelluksella. Joiden avulla voit rätälöidä omat puhelinkuoret tämä tarkoittaa. Tämä palvelu on hauska 599, jossa on tuotteita matkapuhelimesi merkille iPhone. Jne, sonyn Xperiasarja on markkinoiden edelläkävijä älypuhelimilla joilla voit ottaa myös erittäin korkealaatuisia kuvia.
Qualcomm Snapdragon 845, dual SIM 595, osta, sony Xperia XZ2 64GB Musta 5,7 tuuman Full HD HDR -näytön ansiosta uppoudut jokaiseen videoon.Näiden lisäksi samasta paikasta löytyy juuri omanlaisesi, upeat iPhone X kuoret, iPhone 8 kuoret tai iPhone 7 kuoret ja löydät ne todella nopeasti, pikahaun avulla.
Osta edulliset puhelintarvikkeet
Kalajoen Keskuskari (Hiekkasärkät 2,5 m väylä Himangan Pikku-Mansikka, 2,5 - 3 m väylä Himangan Vatunki, 0,6 m väylä Veneluiskat Konikarvon kalasatama Hiekkasärkkien Keskuskari Polttoaineen jakelu Lähimmät pisteet, joissa on
Näin voit löytä täydellisesti suojaavan lisävarusteen.
Puhelimet Puhelimet ja liittymät DNA Open DNA
Helsinki 26 2 - Tukea netissä
Android älypuhelimet edullisesti netistä
Akun stamina-tila 3D-luontitoiminto 379 20/kuukausi, ovh.5,7 tuuman Full HD HDR -näytön ansiosta uppoudut jokaiseen videoon High-Resolution Audion ansiosta tuntuu kuin olisit paikan pällä Saumaton, tyylikäs ja vedenkestävä (IP65/68) muotoilu 4K HDR -tallennus tallentaa todellisuuden ennennäkemättömällä tavalla Super slowmotion nyt Full HD:na Luo omia 3D-avatareja 3D Creator -sovelluksella Lataa puhelimesi ilman.Viiden tuuman Full HD HDR -näyttö tuo eloa viihteeseen High-Resolution Audio ja stereokaiutin Saumaton, tyylikäs ja vedenkestävä (IP65/68) Tallenna ikimuistoiset hetket 4K HDR -laadulla Herätä selfie-kuvasi eloon 3D Creator -sovelluksella Qualcomm Snapdragon 845 Dual SIM 613.99 Osta Sony Xperia XZ2 64GB Vaaleanpuna.Miksi juuri nämä tuotteet ovat niin suosittuja?

matches: HD HD HD HD HD HD


Isumaginnittoqarfiup aqunneqarnera aaqqissuussaaneralu pillugit Inatsisartut peqqussutaanni nr. 11, 12. november 2001-imeersumi § 1, imm. 2 kiisalu Meeqqat tapersersorneqarnissaannut Inatsisartut inatsisaanni nr. 20, 26. juni 2017-imeersumi § 8, imm. 6, § 11, imm. 5 aamma § 37, imm. 7 malillugit aalajangersarneqarput:
§ 1. Naalakkersuisut qitiusumik nakkutilliinermik ingerlatsivia (Nakkutilliinermik ingerlatsivik) kommunalbestyrelsip ingerlatsineranik aamma inunnik isumaginninnermut inatsisinik aqutsineranik, matumani aamma meeqqat tapersersorneqarnissaannut Inatsisartut inatsisaannik kiisalu meeqqanut isumaginninnermilu suliassaqarfiup iluanni pisortat ingerlatsineranni suliat suliarineqartarnerat pillugu inatsimmi aamma pisortat ingerlatsinerat pillugu inatsimmi malittarisassanik pingaarnertut nakkutilliisuussaaq.
Imm. 2. Nakkutilliinermi kommunit aqutsinerat aamma kommunit iluanni paaqqinniffiit pineqarput.
§ 2. Pingaarnertut nakkutilliinermi § 1 malillugu uku pineqassapput:
Imm. 2. Pingaarnertut nakkutilliinerup imarissavai:
§ 3. Inatsisinik isumaginninnermilu suliassanik nakkutilliinermi, § 2, imm. 1, nr. 1 aamma 3 malillugit naliliiffigineqassapput ingerlatsiviup:
3) suliamut paasissutissiinera, suliamik suliarinninnera naammagittaalliuutinillu suliaqarnera,
§ 4. Aningaasaqarnermik nakkutilliineq § 2, imm. 1, nr. 2 malillugu nalilerneqassaaq, kommunip isumaginninnermi suliassaqarfimmi aningaasaqarnermik ingerlatsinera isumannaatsuunersoq, inatsisinillu tunngavilersorneqarnersoq.
§ 5. Nakkutilliinermik ingerlatsivik § 1 malillugu kommunini ataasiakkaani minnerpaamik ukiumut ataasiarluni pingaarnertut nakkutilliinermik ingerlatsisassaaq.
Imm. 2. Nakkutilliinermik ingerlatsiviup nakkutilliinerminut atatillugu ukiut sisamakkaarlugit kommuninut qinigaaffiup iluani illoqarfiit tamarmiusut nakkutilliiartorfigisimassavai.
§ 6. Pingaarnertut nakkutilliineq § 1 malillugu sapaatit akunneri 2 sioqqullugit kommunalbestyrelsimut kalerriutigineqassaaq.
§ 7. Nakkutilliinermik ingerlatsivik § 1 malillugu pingaarnertut nakkutilliinerit tamaasa kingorna nalunaarusiamik suliaqartassaaq.
Imm. 2. Nakkutilliinermit nalunaarusiaq minnerpaamik §§ 3-mi aamma 4-mi pissutsit tulleriiaarneqarsimasut misissuiffigineqarnerannik aamma isummerfigineqarnerannik imaqassaaq.
§ 8. § 7 malillugu nakkutilliinermit nalunaarusiaq inaarutaasumik suliarineqannginnerani kommunalbestyrelsimullu nassiutinnginnerani nakkutilliinermit nalunaarusiaq minnerpaamik ulluni 14-ini kommunalbestyrelsimut tusarniaassutigineqassaaq.
Imm. 2. Nakkutilliinermit nalunaarusiaq kingusinnerpaamik ullormi nakkutilliiffiusimasumit qaammatit 3-t qaangiutinnginneranni naammassillugu suliarineqareersimassaaq.
Imm. 3. Nakkutilliinermit nalunaarusiaq Naalakkersuisut nittartagaanni tamanut saqqummiunneqassaaq.
Imm. 4. Nakkutilliinermit inaarutaasumik nalunaarusiaq kommunalbestyrelsimut nassiunneqareernerata kingorna qaammatit 2-t ingerlareerpata, kommunalbestyrelse Nakkutilliinermik ingerlatsivimmut allakkatigut nassuiaammik nassiussissaaq, tassanilu kommunalbestyrelsip nakkutilliinermit nalunaarusiami pissutsit assuarineqartut qanoq iliuuseqarfigalugit aaqqiiviginiarnerai allassimassapput.
§ 9. Kommunalbestyrelse meeqqat kommunimi atugaannik ingerlaavartumik nakkutilliinissaminut pisussaaffeqarpoq. Meeraq imaluunniit meeqqat eqimattat 18-it inorlugit ukiullit immikkut ikiorserneqarnissaminnik pisariaqartitsisinnaasut, kommunalbestyrelsimit ilisimaneqalernissaat anguniarlugu, kommunalbestyrelse sapinngisamik siusissukkut nakkutiginnittassaaq.
Imm. 2. Kommunalbestyrelse imm. 1 malillugu nakkutilliineq naammassiniarlugu kommunip nunaqarfiinut tamarmiusunut ukiut tamaasa nakkutilliiartorluni tikeraartassaaq.
Imm. 2. Meeraq kommunimut allamut inissinneqarsimappat, kommunalbestyrelse inissiisuusoq kommunimilu inissiiffiusumi kommunalbestyrelse isumaqatigiissusiorsinnaapput, kommunalbestyrelse inissiisoq sinnerlugu taanna nakkutilliinermik ingerlatsisassaaq.
Imm. 3. Imm. 2 malillugu nakkutilliinermik ingerlatsinissaq pillugu isumaqatigiissusiortoqarsimappat, kommunalbestyrelsimit inissiisumit suli akisussaaffigineqarpoq, nalunaarummi uani aalajangersakkat malillugit nakkutilliineq ingerlanneqassasoq.
§ 11. § 10 malillugu inummut sammititamik ingerlaavartumik nakkutilliinikkut qulakkeerneqassapput, meeqqamut tunngatillugu iliuusissanut pilersaarutip inissiiviusumi malinneqarnissaa aamma meeqqap pisariaqartitai eqqarsaatigalugit ikiorsiinerup naammattuunissaa siunertamullu naapertuuttuunissaa, taakkununnga ilanngullugit:
Imm. 2. Meeqqat tapersersorneqarnissaannut Inatsisartut inatsisaanni § 30, imm. 2, nr. 2 malillugu meeraq ulloq unnuarlu paaqqinniffimmut inissinneqarsimappat, nakkutilliinerup aamma qulakkiissavai:
Imm. 3. Meeraq oqaloqateqarnermini allanit ikiorserneqarnissaminik pisinnaatitaaffeqarpoq. Kommunalbestyrelsip meeraq tamanna pillugu paasitissavaa. Meeraq pisinnaatitaaffeqarpoq nammineq aalajangiisinnaatitaanini malillugu uku ilagisinnaallugit:
1) meeqqat illersuisuat isumaginninnermi suliatigut ilisimasalik, imaluunniit
2) inuk alla oqaloqateqarnermi ilagisinnaavaa.
Imm. 4. Imm. 3, nr. 2 malillugu meeraq oqaloqateqarnissamut inummik ilaqarniarpat, meeqqallu mianerineqarnissaanut tamanna naapertuutinngitsoq nalilerneqarpat, inuk pineqartoq kommunalbestyrelsimit oqarfigineqarsinnaavoq oqaloqateqarnissamut peqataasinnaanngitsoq. Kommunalbestyrelse aalajangiippat inuk pineqartoq oqaloqateqarnissamut peqataasinnaanngitsoq, oqaloqatigiinnissaq aallartitsinnagu meeqqat illersuisuat isumaginninnermik ilisimasalik kommunalbestyrelsimit aggersarneqassaaq. Aalajangiineq meeraq pillugu iliuusissanut pilersaarummi allaganngorlugu kommunalbestyrelsimit tunngavilersorneqassaaq.
Imm. 5. Meeqqap pisinnaaneqassusaa annikilleriarsimappat, oqaloqatigineqarnerminilu ikiorneqarnissamik pisariaqartitsippat, tamanna kommunalbestyrelsimit immikkut eqqarsaatigineqassaaq meeqqap isumaata tusarneqarnissaa qulakkeerniarlugu aamma tassunga atatillugu periutsinik aamma ikiorsiissutsinik immikkut ittunik atuisinnaavoq.
§ 13. § 10 malillugu kommunalbestyrelse inummut sammititamik nakkutilliinerminut atatillugu piffimmi inissiiffiusumi pissutsinik ernumanartunik maluginiagaqarpat, oqartussaqarfimmut ingerlatsinerup tunngasutigut nakkutilliinissamik suliaqarnissaminut akisussaatitaasumut kiisalu kommunalbestyrelsinut inissiisuusimasunut kommunalbestyrelse nalunaaruteqassaaq, meeraq imaluunniit meeqqat piffimmi inissiiffiusumiittut pissutsinik ernumanartunik sunnerneqarsinnaappata.
§ 14. Kommunalbestyrelsip meeraq ingerlaannartumik peersissavaa, meeqqap atugarissaarneranut, peqqissusaanut imaluunniit ineriartorneranut annertuumik innarliisinnaasumik pasitsaassisoqarsimappat uku pissutigalugit:
2) timikkut tarnikkulluunniit persuttaaneq, paarsinerlunneq imaluunniit kinguaassiuutitigut atornerluineq,
Ilaqutariinnik paarsisartunik ingerlatsinerup tungaatigut nakkutilliineq
§ 15. Kommunalbestyrelsip ilaqutariinnut paarsisartunut akuersissummik tunniussaqartup ilaqutariit paarsisartut ukiumut ataasiarluni aamma pisariaqartitsineq malillugu ingerlatsinerup tungaatigut nakkutilliiffigisassavai. Nakkutilliinikkut qulakkeerneqassaaq ilaqutariit paarsisartut paarsisuunissamut aamma ilaqutariinnut paarsisartunut akuersissutini tunniunneqartuni piumasaqaatinik suli naammassinnissinnaanersut.
Imm. 3. Kommunalbestyrelsip ingerlatsinerup tungaatigut nakkutilliinermini ilaqutariinni paarsisartuni pissutsit misissorlugillu ilaqutariit paarsisartut oqaloqatigissavai.
Imm. 4. Kommunalbestyrelsip ingerlatsinerup tungaatigut nakkutilliinermini:
§ 16. § 15 malillugu ingerlatsinerup tungaatigut nakkutilliineq ilaqutariinnik paarsisartunik paarsinermilu suliassamik qanoq ingerlatsisarnermik assigiiaartumik, aaqqissuussaasumik tunngavilersorluakkamillu nalilersuinissamut tunngavissiisumik ingerlanneqassaaq.
Imm. 3. Kommunalbestyrelsip nakkutilliinermut atatillugu qulakkiissavaa, siusinnerusukkut nakkutilliinermit nalunaarusiaasimasuni oqaaseqaatit, kaammattuutigisimasat peqqussutillu aaqqissuussaasumik malitseqartinneqartarnissaat.
§ 17. Ilaqutariit paarsisartut kommunalbestyrelsimit § 15 malillugu nakkutilliisuusumit qinnuigineqarunik paasissutissat kommunalbestyrelsip ingerlatsinerup tungaatigut nakkutilliinermini pisariaqartitai tunniutissavaat.
Imm. 2. Ilaqutariit paarsisartut paasissutissanik kommunalbestyrelsimut tunniussisinnaapput ingerlatitseqqinneq pillugu angajoqqaatut oqartussaassuseqartut akuersiteqqaanngikkaluarlugit pisinnaavoq, ingerlatitseqqinneq nakkutilliinissamut pisariaqartuusorineqarpat.
§ 18. § 15 malillugu kommunalbestyrelse ingerlatsinerup tungaatigut nakkutilliinerminut atatillugu ilaqutariit paarsisartuni pissutsinik ernumanartunik maluginiagaqarpat, kommunalbestyrelsimut inissiisuusimasumut kommunalbestyrelse nalunaaruteqassaaq, meeraq pissutsinik ernumanartunik sunnerneqarsinnaappat.
§ 19. Kommunalbestyrelsip meeraq erngerluni peersissavaa, meeqqap atugarissaarneranut, peqqissusaanut imaluunniit ineriartorneranut annertuumik innarliisinnaasumik pasitsaassisoqarsimappat uku pissutigalugit:
Imm. 2. Kommunalbestyrelsip imm. 1 malillugu meeqqamik paarsisunit peersitsinerminut atatillugu nammineerluni isummerfigissavaa inoqutigiinni meeqqat allat arlaatigut iliuuseqarfigineqassanersut, tassa meeqqat pineqartut ingerlaannartumik peersinneqassanersut imaluunniit ilaqutariinni paarsisartuni najugaqartinneqaannassanersut.
Imm. 3. Kommunalbestyrelsip ingerlatsinerup tungaatigut nakkutilliisuusup aamma utaqqiisaa kommunalbestyrelse inissiisuusoq sinnerlugu meeqqamik peersitsisup kommunalbestyrelse inissiisuusimasoq ingerlaannaq nalunaarfigissavaa. Matuma kingorna kommunalbestyrelse inissiisuusimasoq imm. 1 malillugu inaarutaasumik aalajangiissaaq.
§ 20. § 15 malillugu kommunalbestyrelsip pasitsaappagu ilaqutariit paarsisartut inoqutigiinniluunniit allat aanngajaarniutinik inerteqqutaasunik atuisuusut kommunalbestyrelse tuaviornerpaamik ingerlatsinerup tungaatigut nakkutilliiartussaaq.
§ 21. § 15 malillugu ingerlatsinerup tungaatigut nakkutilliinermut atatillugu kommunalbestyrelse aanngajaarniutinik inerteqqutaasunik atuisoqarneranik pasitsaassaqaruni inoqutigiinni ataaseq arlallilluunniit aanngajaarniutinik atuisuunersut paasiniarlugu misissorneqarnissaannik qinnuigisinnaavai.
Imm. 4. § 15 malillugu ingerlatsinerup tungaatigut nakkutilliinermut atatillugu imaluunniit allatigut pasitsaassisoqarpat, ilaqutariit paarsisartut ilaat imaluunniit inoqutigiinni alla aanngaajaarniutinik inerteqqusaasunik atuisuusoq, kommunalbestyrelse ilaqutaannik paarsisartunik ingerlatsinerup tungaatigut nakkutilliisuusoq § 15 malillugu ingerlaannaq kommunalbestyrelsimut inissiisuusimasumut nalunaaruteqassaaq. Matuma kingorna § 10 malillugu kommunalbestyrelse inissiisuusimasoq pissutissaqanngitsumik kinguarsaanani inummut sammititamik nakkutilliinermik ingerlatsinissaminut pisussaaffeqarpoq.
§ 22. Kommunalbestyrelse ilaqutariit peqqissussaannik naliliinerminut atatillugu, Ilaqutariit paarsisartut pillugit Namminersorlutik Oqartussat nalunaarutaat § 5, imm. 2, nr. 10 malillugu, inoqutigiinni inuk ataaseq imaluunniit amerlanerusut qinnuigisinnaavai peqqissutsimut uppernarsaammik tunniusseqqullugit. Peqqissutsimut uppernarsaat qaammatit 3 sinnerlugit pisoqaassuseqassanngilaq.
§ 23. Kommunalbestyrelse annertusisamik nakkutilliisoqarnissaanik aalajangiisinnaavoq kommunalbestyrelsimit nalilerneqarpat, immikkut nassuiakkamik annertusisamik nakkutilliisoqarnissaa pisariaqartinneqartoq. Sivisussusissaa pissutsit ataasiakkaat aalajangersimasut suuneri tunngavigalugit aalajangersarneqartassaaq, taamaattorli nakkutilliineq ataaseq sivisunerpaamik qaammatinik 3-mik sivisussuseqartassaaq.
4) ilaqutariinni paarsisartuni pissutsit piviusut paaqqutaqarnissamut akuersissut imaluunniit ilaqutariittut paaqqutaqarnissamut akuersissut malillugit ilaqutariittut paarsisuusinnaanermut piumasaqaatinik naammassinninnissamut qulartitsisut.
Imm. 5. Annertusisamik nakkutilliisoqarnissaanik taamaallaat aalajangiisoqarsinnaavoq ilaqutariit paarsisartut pissutsinik aalajangiinermut tunngaviusunik aaqqiisinnaanerat aaqqeerusunnerallu ilimanaateqarsorineqarpat. Ilaqutariit paarsisartut pissutsinik ernumanartunik aaqqiisinnaanerat aaqqeerusunnerallu naatsorsuutigineqanngippat ilaqutariinnut paarsisartunut akuersissutip atorunnaarsinneqarnissaa kommunalbestyrelsip aalajangissavaa, § 9 malillugu, Ilaqutariit paarsisartut pillugit Namminersorlutik Oqartussat nalunaarutaanni.
§ 24. Kommunalbestyrelse §§ 15 aamma 23 malillugit ingerlatsinerup tungaatigut nakkutilliinerit tamaasa nakkutilliinermit nalunaarusiamik suliaqartassaaq.
Imm. 2. Nakkutilliinermit nalunaarusiami tulliuttut ilisimasaat isumaallu kommunalbestyrelsimit ilanngunneqartassapput:
Imm. 3. Nakkutilliinermit nalunaarusiami paasissutissat tulliuttut minnerpaamik saqqummiunneqassapput:
2) Kina nakkutilliinermik ingerlatsisimava.
9) Aanngajaarniutinik atuisuunermik misissuisoqarsimappat taakku inerneri, tak. § 21
Imm. 4. Nakkutilliinermit nalunaarusiaq ilaqutariinnut paarsisartunut tusarniaassutigineqassaaq, tassani tusarniaanermut akissummik tunniussinissamut ullut 14-it piffissaritinneqarlutik. Naammassillugu nakkutilliinermut nalunaarusiap assilineqarnera ilaqutariinnut paarisartunut nassiunneqassaaq.
§ 25. Kommunalbestyrelsip § 24 malillugu nakkutilliinermit nalunaarusiamut ilanngullugit allassinnaavai:
2) pissutsit iluarsineqartariaqartut iliuuseqarfigineqartariaqartullu pillugit inassutigisat.
Imm. 2. Imm. 1 malillugu oqaaseqaatit imaluunniit inassutigisat ilaqutariit paarsisartut oqaloqatigineqareerneratigut suliarineqartassapput, aamma pissutsit oqaaseqaateqarnermut imaluunniit inassuteqarnermut tunngaviusut qanoq pitsaanerulersinnaanerannut imaluunniit aaqqiiffigineqarsinnaanerannut ilitsersuummik imaqassallutik.
Meeqqanut ulloq unnuarlu paaqqinniffinnik ingerlatsinerup tungaatigut nakkutilliineq
§ 26. Nakkutilliinermik ingerlatsivik Meeqqat tapersersorneqarnissaannut Inatsisartut inatsisaanni § 34, imm. 1 malillugu meeqqanut ulloq unnuarlu paaqqinniffinni, matumani aamma meeqqanut ulloq unnuarlu paaqqinniffiit immikkoortortaanni isumannaallisakkani ingerlatsineq nakkutigissavaa. Ulloq unnuarlu paaqqinniffiup pitsaassusissamik attassiinnarnissaa akuersissummilu piumasaqaatinik naammassinnittuujuarnissaa nakkutilliinerup qulakkiissavaa, kiisalu ulloq unnuarlu paaqqinniffiup Naalakkersuisullu akornanni ingerlatsinissamut tunngatillugu isumaqatigiissutaasa naammassineqarnissaa qulakkiissallugu.
Imm. 2. Nakkutilliinermik ingerlatsivik ingerlatsinerup tungaatigut nakkutilliinermut atatillugu ulloq unnuarlu paaqqinniffimmi pissutsit misissorlugillu ulloq unnuarlu paaqqinniffimmi sulisunik oqaloqateqartassaaq.
Imm. 3. Nakkutilliinermik ingerlatsivik nakkutilliinermik suliassamik isumaginninnermini ulloq unnuarlu paaqqinniffimmut nalunaaqqaarluni nakkutilliiartortassaaq, paasissutissanillu ulloq unnuarlu paaqqinniffimmit pissarsisassalluni.
Imm. 4. Nakkutilliinermik ingerlatsivik imm. 3 malillugu nalunaaqqaarluni nakkutilliiartornerup saniatigut aamma nalunaaqqaarani ulloq unnuarlu paaqqinniffimmut nakkutilliiartorsinnaavoq.
§ 27. § 26 malillugu ingerlatsinerup tungaatigut nakkutilliineq assigiimmik, aaqqissuussaasumik aamma uppernarsaaserluakkamik ulloq unnuarlu paaqqinniffiup tunniussassaanik inissatigullu atugassarititaanik, kiisalu ulloq unnuarlu paaqqinniffiup suliassamik isumaginnittarneranik nalilersuinissamut tunngavissiisumik ingerlanneqassaaq.
§ 28. § 26 malillugu ingerlatsinerup tungaatigut nakkutilliinerup makku imarissavai:
7) Ulloq unnuarlu paaqqinniffimmi aningaasaqarneq, matumani naatsorsuuteqarnersoq kukkunersiuisumit akuerineqarsimasumik kukkunersiorneqarsimasumik.
§ 29. Nakkutilliinermik ingerlatsiviup misissussavaa ulloq unnuarlu paaqqinniffik ileqqoreqqusanik malinninnersoq.
§ 30. § 26 malillugu ulloq unnuarlu paaqqinniffimmi Nakkutilliinermik ingerlatsivik nakkutilliinermik ingerlatsinerup tungaatigut nakkutilliinermini Nakkutilliinermik ingerlatsivik paasissutissanik pisariaqartitaminik qinnuiginnikkuni, ulloq unnuarlu paaqqinniffiup tunniutissavai.
Imm. 2. Ulloq unnuarlu paaqqinniffimmit paasissutissat Nakkutilliinermik ingerlatsivimmut tunniussaapput, ingerlatitseqqinneq angajoqqaatut oqartussaassuseqartoq akuersisinngikkaluarlugu pisinnaavoq, ingerlatitseqqinneq nakkutilliinissamut pisariaqartuusorineqarpat.
§ 31. Nakkutilliinermik ingerlatsivik ulloq unnuarlu paaqqinniffimmi pissutsinik ernumanartunik maluginiagaqarpat, Nakkutilliinermik ingerlatsivik Isumaginninnermut Aqutsisoqarfimmut aamma kommunalbestyrelsinut inissiisuusimasunut nalunaarfiginnittassaaq, meeraq imaluunniit meeqqat pissutsinik ernumanartunik sunnerneqarsinnaappata.
§ 32. Nakkutilliinermik ingerlatsivik kommunalbestyrelsimut inissiisuusimasumut ingerlaannaq nalunaaruteqassaaq, meeqqap atugarissaarneranut, peqqissusaanut imaluunniit ineriartorneranut annertuumik innarliisinnaasumik pasitsaassisoqarsimappat uku pissutigalugit:
2) timikkut tarnikkulluunniit persuttagaasarnera, paarinerlunneqarnera imaluunniit kinguaassiuutitigut atornerlunneqarsimanera, imaluunniit
Peqqusineq
§ 33. Nakkutilliinermik ingerlatsivik ulloq unnuarlu paaqqinniffimmut peqqussuteqarsinnaavoq. Peqqusinerup eqquutsinneqarnissaanut piffissaliussaq Nakkutilliinermik ingerlatsiviup aalajangersarsinnaavaa.
Imm. 5. Ulloq unnuarlu paaqqinniffik imm. 1 malillugu peqqussummik eqquutsitsisinnaanngippat ulloq unnuarlu paaqqinniffimmut akuersissutip atorunnaarsinneqarnissaa naalakkersuisoqarfiup isumaginninnermut akisussaasuusup ulloq unnuarlu paaqqinniffinnik pilersitsineq ingerlatsinerlu pillugit Namminersorlutik Oqartussat nalunaarutaat malillugu aalajangersinnaavaa.
§ 34. Nakkutilliinermik ingerlatsivik annertusisamik nakkutilliisoqarnissaanik aalajangiisinnaavoq, Nakkutilliinermik ingerlatsivimmit nalilerneqarpat, immikkut nassuiakkamik annertusisamik nakkutilliinissaq pisariaqartinneqartoq. Sivisussusissaa pissutsit ataasiakkaat aalajangersimasut suuneri tunngavigalugit aalajangersarneqartassaaq, taamaattorli nakkutilliineq ataaseq sivisunerpaamik qaammatinik 3-mik sivisussuseqartassaaq.
1) nakkutilliinermit nalunaarusiaq ataaseq inerniliippat ulloq unnuarlu paaqqinniffiit ataasiakkaat ajornartorsiutaat immikkut ittut nalinginnaasulluunniit misissoqqinneqarnissaat pisariaqartoq,
Imm. 5. Annertusisamik nakkutilliisoqarnissaanik taamaallaat aalajangiisoqarsinnaavoq ulloq unnuarlu paaqqinniffiup pissutsinik aalajangiinermut tunngaviusunik aaqqiisinnaanera aaqqeerusunneralu ilimanaateqarsorineqarpat. Ulloq unnuarlu paaqqinniffiup pissutsinik ernumanartunik aaqqiisinnaanera imaluunniit aaqqeerusunnera ilimagineqanngippat, ulloq unnuarlu paaqqinniffimmut akuersissutip atorunnaarsinneqarnissaa naalakkersuisoqarfiup isumaginninnermut akisussaasuusup Meeqqanut ulloq unnuarlu paaqqinniffinnik pilersitsineq ingerlatsinerlu pillugit Namminersorlutik Oqartussat nalunaarutaat malillugu aalajangersinnaavaa.
§ 35. Nakkutilliinermik ingerlatsivik §§ 26 aamma 34 malillugit ulloq unnuarlu paaqqinniffimmi ingerlatsinerup tungaatigut nakkutilliinernit tamanit nalunaarusiortassaaq.
Imm. 2. Nakkutilliinermit nalunaarusiami paasissutissat tulliuttut minnerpaamik saqqummiunneqassapput:
3) Nakkutilliiartorneq nalunaarutigeqqaarneqarsimanersoq imaluunniit nalunaarutigeqqarneqarsimannginnersoq.
7) Meeqqat qassit inissat eqqarsaatigalugit ulloq unnuarlu paaqqinniffimmi inissinneqarnissamut allatsissimanersut kiisalu meeqqat qassinik ukioqarnersut meeqqallu tapersersorneqarnissamik pisariaqartitaat
11) Ulloq unnuarlu paaqqinniffimmut akuersissummi piumasaqaatit ulloq unnuarlu paaqqinniffimmit suli malinneqarnersut pillugu naliliineq.
§ 36. § 35 malillugu inaarutaasumik nakkutilliinermit nalunaarusiap suliarineqariarluni ulloq unnuarlu paaqqinniffimmut nassiunneqannginnerani nakkutilliinermit nalunaarusiaq minnerpaamik ulluni 14-ini ulloq unnuarlu paaqqinniffimmut kiisalu oqartussaqarfimmut ulloq unnuarlu paaqqinniffimmik ingerlatsisumut tusarniaassutigineqassaaq.
Imm. 2 Nakkutilliinermit nalunaarusiaq naammassillugu kingusinnerpaamik ullormi nakkutilliiffiusimasumit qaammatit 3-t qaangiunneranni suliarineqareersimassaaq.
Imm. 3. Nakkutilliinermit nalunaarusiaq Isumaginninnermut Aqutsisoqarfimmut kiisalu kommunalbestyrelsinut meeqqanik ulloq unnuarlu paaqqinniffimmut inissiisimasunut ilisimatitsissutitut nassiunneqassaaq.
Imm. 4. Nakkutilliinermit nalunaarusiaq Naalakkersuisut aamma ulloq unnuarlu paaqqinniffiup nittartagaanni avammut saqqummiunneqassaaq.
1) paasisimasat ilisimatitsissutillu, imaluunniit
2) pissutsit iluarsineqartariaqartut qisuariarfigineqartariaqartullu pillugit inassutigisat.
§ 38. § 35 malillugu Nakkutilliinermik ingerlatsivik nakkutilliinermut nalunaarusiami ulloq unnuarlu paaqqinniffimmut inassutiginnissinnaavoq imaluunniit peqqusisinnaavoq pissutsit inassuteqarnermut imaluunniit peqqussuteqarnermut tunngaviusut qanoq aaqqiivigissallugit naatsorsuutigisat allaganngorlugit pilersaarummik suliaqarfigissagai, matumani piffissamik killiliussisassaaq.
§ 39. Kommunalbestyrelsip nalunaarut manna malillugu aalajangiineri Isumaginnittoqarfiup aqunneqarnera aaqqissugaaneralu pillugit Inatsisartut peqqussutaanni aalajangersakkat tunngavigalugit Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfimmut naammagittaalliuutigineqarsinnaapput.
Imm. 3. Nalunaarut manna malillugu aalajangiinernut meeqqat suliat imminnut tunngassuteqartut pillugit naammagittaalliuuteqarnissaminnut pisinnaatitaapput.
§ 40. Nalunaarut ulloq 1. maj 2019 atuutilerpoq.
Imm. 2. Ilutigitillugu Isumaginninnermut tunngasunik nakkutilliineq pillugu Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 6, 16. februar 2006-imeersoq atorunnaarsinneqarpoq.
Namminersorlutik Oqartussat, ulloq 3. april 2019
bkg_03-2019_kundgoerelse_kn


VISK - § 1712 Mitä on eksklamatiivisuus?
SISÄLLYS > ILMIÖT > Affektiset konstruktiot ja keinot > Eksklamatiiviset lausumat > Yleistä > § 1712 Mitä on eksklamatiivisuus?
Toisin kuin interrogatiivi- tai imperatiivilauseilla, eksklamatiivilauseella ei ole yhtä prototyyppistä, tietyn syntaktisen rakenteen sisältävää asua, vaan useampia erilaisia kiteytyneitä variantteja. Toisin kuin interrogatiivisuus tai imperatiivisuus, ”eksklamatiivisuus” on näin ollen pikemminkin puhefunktion kuin tietyn (modaalisen) lausetyypin nimitys. Lausemuotoisista ilmauksista puhefunktioltaan yksiselitteisimmin eksklamatiiveja ovat tietynlaiset kysymyssanoilla alkavat ilmaukset (» § 1713).
Puhefunktioltaan eksklamatiivinen lausuma asettaa puheena olevan asian tai asiaintilan jonkin ominaisuuden suhteen asteikolle ja esittää arvion, että kyseisessä tapauksessa ominaisuutta on tavanomaista enemmän tai että asiaintila jossain suhteessa poikkeaa sopivasta tai odotuksenmukaisesta. Interrogatiivimuotoista eksklamatiivi-ilmausta käytetään jonkin asiaintilan päivittelemiseen tai hämmästelemiseen eikä sitä koskevan kysymyksen esittämiseen:
Millainen ilma siellä onkaan! [tavallista tai odotettua kauniimpi tai rajumpi ilma] vrt. [aito kysymys:] Millainen ilma siellä on?
Eksklamatiivisessa tehtävässä käytettyjä deklaratiivilauseita on useaa tyyppiä. Selvimpiä tapauksia ovat tietyt verbialkuiset väitelauseet (a) (» § 1716). Toista tyyppiä edustavat lausumat, jotka alkavat lausumapartikkeleilla (b) (» § 1717). Lisäksi on monenlaisia sana- ja lauseketason valintoja, jotka tekevät väitelauseesta puhetoiminnoltaan eksklamatiivisen. Vuorovaikutuksen kannalta esimerkkien (a–b) ilmaukset ovat kannanottoja, jotka yleensä edellyttävät toiselta puhujalta vastaavantyyppistä lausumaa jatkoksi. (Näistä tarkemmin » § 1212.)
Onpa täällä kuuma! | On siinä pojalla tekemistä.
Että siellä oli tylsää! | Jospa minäkin pääsisin mukaan.
Imperatiivilausumilla on affektista käyttöä esim. reaktiivisissa fraaseissa tyyppiä Älä ny(t) (ihmeessä), Katos vaan (» § 1723) sekä ironisissa kommenteissa kuten Ota siitä selvä (» § 1724).


text:
Gay Swinger Bileet Miniristeily Turku Tukholma / Online Gay Dating
Gay swinger bileet miniristeily turku tukholma
15-01-2018 | Hai Huot | Gay dating site
Tetas mejores tetas tias guarras amateur videos porno interacial videos de mujeres folando videos de pajas gratis sexo gratis haciendo el amor milf amateur porno lesbianas videos porbo español videos porno videos poeno gratis españoles erotico corriendose follando pajas videos sasha grey porn tube xxx maduras chupando pollas gordas xxx porno castings porno español negros porno x porno africanas lesbico xxx en castellano películas pornos sexo en castellano putas maduras.
cumlouder videos calientes parejas porno gratis tetas masage rooms videos de tetonas manga hentay secretarias calientes lisbianas sexo porno de folladas alanah rae cumloader español triple penetracion anal videos teens chicas rubias tetonas porno bareback mejores culos gigantes chicasguarras mejor porno familiar porno amateurs tetona grandes videos de solteras porno videos porno masturbacion femenina mamada jinx maze lesbianas maduras calentorras tori black videos porno de sexo tori black videos porno en playas nudistas famosa follando maduras gratis anal videos de tetonas gratis abuelas españolas gratis estrellas del mundo video porno gratis polla larga como locas culos hd madura masajes eroticos porno gratis películas porno porno de asiaticas peliculas sexo gratis videos lesbianas videos ñorno xxx free hd conchas peludas peliculas porno doble penetracion maduras rubias tetonas videos masajes sexo con videos xx maduras videos porno de porno fetiche de madres porno grati poeno gratis de solteras follando con viejas maduras follando tetas gratis videos viejas gratis porno gratis porno xxx arabes follar viejas foyando porno modelos follando videos de masturbacion videos porno con maduras follamdo sexo por no petardas tube videos porno hd vidio porno chatroulette muyputas pirno gratis parejas porno con tetas maduras gratis pareja haciendo pajas sexo anal primera vez porno maduras gratis en grupo rubias videos porno strapon porno español gratis paginas pornos grstis follandose a chorros porno gratis espanol gratis travestis follando madre video porn free videos porno con sexo peludo videos porno hd webcam xxx spanish porn x videos pov gordasxx pollasgrandes videos porno lesbianas masajes mujeres vestidas y culonas rubiad19 videos de maduras porno trio con polla videos lesbianas videos trios hd toro pprno gratis porno xxx gratis porn tetas naturales videos porno gratis maduras gratis de travestis alanah rae cumloader españa porno en español porn 18 porn free hd vedios de asiaticas porno gey gratis porno paja con gorditas follando porno gratis xxmaduras películas pornos de abuelas follando chocho mojado xxx grati sexo gorditas hombres follando casting español amater casero maduras cumlauder videos de porno gratus ver videos enfermeras porno gratis videos porno gratis estrellas del porno chica xxx videos porno porno playa poorno videos porno strapon porno gratis abuelas ancianas gordas lesvianas porno tias con mujeres gordas tetonas videos pornos gratis amateur xxx morenas maduras con viejos rusas porno tube ver porno cachondas ancianas putas pornoanal chicas gratis amater videos xxx porno de mujeres tetonas videos porno mayores follando penetracion vaginal pofno gratis porno gratuitas lesbianas amateur tube videos de putas porno madre e hija xxx rubias16 pelirrojas porno gratis de pies lesvianas chicas cachondas tias buenas gordas tetonas videos latex porn party corridas femeninas anal amateur españa porno viejas tias cachondas blacksonblondes peluda follando en castellano doble penetracion maduras x en español xxx gratis alexis texas desnudos super grandes videos porno melani rios videos porno porno españoles penes gigantes porno porno tran videos free porn porno.
con rubias videos porno eyaculacion femenina rubuas 19 squirt xxx porno porno x amater coños jovenes porno mature porn hentai video porno playa vídeos porno gratis porno twinks porno travestis con tetonas follando tios hentaies mujeres videos porrno gratis de parejas maduras videos pornos en la calle tios sexp gratis follando porno culonas videos porno videos de lesbianas amateur videos amateus transexual porno con videos videos coumluder videos porno japones xxx trio streaming porn xvideos sandra milka videos porno gratis tias cachondas follando porno gratis hentai x free videos porno rubias videos pornos ver porno gratis negras videos pornos ver video porno gratis folladas video pirno español porno de masajes eróticos gratis de mujeres muy zorras peludas chupar tetas follando videos pono grati gordas naturales follar video pornos de solteras x videos porno mamadas gratis haciendo pajas corridas porno gratis maduras.
... marraskuu Bi vaimo tallinnan halvin viinakauppa - Seksiliike sex Porn bondage tallinnan tarjoaa tuhansia ilmaisia seksi- ja pornovideoita miniristeily turku tukholma espoo swinger bileet hd porn girls naked roodos xxx free sex shop. toukokuu blogi seksi keskustelu miniristeily turku tukholma seksi treffisivu e-konakti br lelu kokkola vaaka ja sängyssä sex shop espoo seksi mummo gay videoita kaustisen kino rakasteluvideo swinger bileet lesbo novellit thai. marraskuu org novellit suomi seksi porno pyllyn nuolenta suomi24 gay Kalu pilluu Gute pornos für frauen sex mit bbw Swinger bileet ilmasia ja suhteet youtube kummeli lentäjä kypsää pornoa miniristeily turku tukholma jyväskylä.
Massage, sex, oral sex. S-verkkokauppatilin voi saada 20 vuotta täyttänyt vakituisessa. Miniristeily turku tukholma skorpioni horoskooppi Learn. Sitä paitsi on dekkareita, romaaneita, runoja, näytelmiä, muumeja, Astrid Lindgreniä jne. Parasta Pornoa Turku valotan hieman katkera siitä mahdollisuuksia auki Dating Venäjän naiset Eroottinen kuvaus mummoa video naiset fantasiat puhelinseksi ilmaiseksi. Escorts fuengirola pussu ass I have a slim body with a Ccup breast. Thaihierontapaikkojen keskittymä on Helsingin Kalliossa.
Shemale cam seksikäs alaston homo mies
shemale homoseksuaaliseen mistress iskuri trehvit

matches: hd hd hd hd hd hd hd


text:
Peilitön 4K-kamera – järjestelmäkamerat ja videokamerat - Canon Oy
Canonin 4K-kamerat
Tutustu Canonin tehokkaisiin ja monipuolisiin 4K-kameroihin.
Mitä on 4K?
Enemmän yksityiskohtia, enemmän tilaa kertoa tarinoita. Canonin edistyneiden CMOS-kennojen ansiosta 4K-video ikuistaa muistosi elävämmin kuin koskaan ennen. Neljä kertaa Full HD:tä yksityiskohtaisempi kuva tallentaa pienimmätkin yksityiskohdat ja tarjoaa enemmän joustavuutta editointiin. 4K Ultra High Definition -video on monipuolinen, vaikuttava ja joustava seuraava askel tarinankerronnan tiellä.
4K ja Full HD
4K-videoiden – tunnetaan myös nimellä 4K UHD – tarkkuus on 3 840 x 2 160, mikä on neljä kertaa suurempi kuin 1080p Full HD -videoissa. Sen ansiosta 4K-videot ovat Full HD -videoihin verrattuna henkeäsalpaavan ja mukaansatempaavan yksityiskohtaisia.
Canon Powershot SX740 kulkee helposti mukana ja sopii siten erinomaisesti perheen yhteisten hetkien tallentamiseen. Peilitön Canon M50 -kamera on hauska ja monipuolinen, ja siihen on saatavana paljon erilaisia objektiiveja, joten se sopii erityisesti vloggaamiseen. Nopea ja tehokas Canon EOS R on erinomainen lisäys aloittelevan elokuvantekijän varustelaukkuun. 4K-videoita tallentavilla Canon-kameroilla voi kuvata myös Full HD -videoita, joten voit valita oikean tarkkuuden kunkin luovan projektin tarpeiden mukaan. in Full HD – so you can choose the right movie resolution to suit each creative project.
Kerro paras tarinasi
4K-videot antavat enemmän luovia vapauksia: voit zoomata, panoroida tai rajata videoita jopa 200 % ja säilyttää Full HD -tarkkuuden. 4K-videot sopivat erinomaisesti videoharrastajille, jotka tuottavat luovaa sisältöä.
Huomioon otettavia asioita 4K-kuvauksessa
Full HD -videoihin verrattuna 4K-videoihin tallennetaan enemmän tietoja, joten tarvitset suurempia muistikortteja, jotka siirtävät tietoa tehokkaasti, ja nopean internetyhteyden suoratoistoa varten. 4K-tarkkuudella kuvattaessa tietoja tallennetaan enemmän, joten suuri kovalevy ja tehokas tietokone voivat olla tarpeen editoinnin sujuvuuden takaamiseksi. Full HD -videot ovat tiedostokooltaan pienempiä, minkä ansiosta niitä on helppo suoratoistaa ja ladata verkkoon.
Suosituimmat 4K-tuotteemme
Kamerat kaikkiin tarpeisiin: tutustu valikoimamme suosituimpiin 4K-kameroihin.
Peililliset ja peilittömät 4K-järjestelmäkamerat
Katso kaikki vaihdettavan objektiivin kamerat
Katso kaikki videokamerat
Pienikokoiset 4K-digikamerat
Katso kaikki Compact Digital -kamerat
Pienikokoiset digikamerat
All-in-one-kamerat, jotka kulkevat helposti mukana ja toimivat erinomaisena vaihtoehtona tai lisänä järjestelmäkameralle.
Peilitön 4K-kamera – järjestelmäkamerat ja videokamerat

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD