Laki työntekijäin eläkelain väliaikaisesta… 646/2002 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 2002 › 646/2002
646/2002
Annettu Helsingissä 9 päivänä elokuuta 2002
Laki työntekijäin eläkelain väliaikaisesta muuttamisesta
muutetaan väliaikaisesti 8 päivänä heinäkuuta 1961 annetun työntekijäin eläkelain (395/1961) 4 d §:n 7 momentti, 6 a §:n 1 momentti ja 2 momentin 5 kohta, 7 f §:n 1 momentin 1 ja 5 kohta, 8 §:n 3 momentti ja 4 momentin 7 kohta, 15 b ja 16 § ja sen edellä oleva väliotsikko, 17, 17 a―17 c ja 18 § ja sen edellä oleva väliotsikko sekä 20 §,
sellaisina kuin niistä ovat 4 d §:n 7 momentti laissa 612/1991, 6 a §:n 1 momentti ja 7 f §:n 1 momentin 1 kohta laissa 1482/1995, 6 a §:n 2 momentin 5 kohta ja 8 §:n 3 momentti laissa 559/1993, 7 f §:n 1 momentin 5 kohta laissa 1279/2000, 8 §:n 4 momentin 7 kohta laissa 571/1993, 15 b § laissa 1730/1991, 17 § osaksi laeissa 1304/1989 ja 1167/1996 sekä mainitussa laissa 1482/1995, 17 a § laissa 603/1986, 17 b § laissa 949/1992, 17 c § laissa 33/2002, 18 § laeissa 459/1986 ja 621/1995 sekä 20 § laissa 283/1999, ja
lisätään väliaikaisesti 3 §:ään, sellaisena kuin se on laissa 356/1997, uusi 3 momentti, 17 §:n edelle uusi väliotsikko ja lakiin uusi 17 d―17 k § sekä 17 k §:n edelle uusi väliotsikko seuraavasti:
Työnantajan on huolehdittava, että jokaisella työpaikalla on esillä tieto siitä eläkelaitoksesta, missä työnantaja on järjestänyt työntekijöilleen tämän lain mukaisen eläketurvan.
4 d §
Jos työkyvyttömyyseläke 19 b §:n 5 momentin mukaisesti maksetaan kertasuorituksena, työkyvyttömyyseläkkeeseen ei sovelleta, mitä edellä tässä pykälässä säädetään.
Jos työkyvyttömyys on alkanut ennen kuin työsuhteen päättymisestä on kulunut 360 päivää, luetaan tämän työsuhteen perusteella myönnettävää työkyvyttömyyseläkettä määrättäessä eläkkeeseen oikeuttavaksi ajaksi myös työkyvyttömyyden alkamisen ja eläkeiän täyttämisen välinen aika (tuleva aika). Edellytyksenä on kuitenkin, että työntekijä on ollut työkyvyttömyyden alkamisvuoden ja sitä välittömästi edeltäneiden kymmenen kalenterivuoden aikana vähintään 12 kuukautta 8 §:n 4 momentissa tarkoitettuun peruseläkkeeseen oikeuttavassa Suomessa vakuutettavassa ansiotyössä. Edellä tarkoitettua 12 kuukauden aikaa laskettaessa katsotaan eläkkeeseen oikeuttavaksi sellainen kalenterikuukausi, jolta työntekijä on saanut lyhytaikaisissa työsuhteissa olevien työntekijäin eläkelaissa tarkoitettuja ansioita edellyttäen kuitenkin, että ansiot koko kalenterivuodelta ovat vähintään yhtä suuret kuin mainitun lain 5 §:n 2 momentissa tarkoitettu rahamäärä. Kalenterikuukausi, jolta työntekijä on saanut taiteilijoiden ja eräiden erityisryhmiin kuuluvien työntekijäin eläkelaissa (662/1985) tarkoitettuja ansioita, otetaan vastaavasti huomioon, jos ansiot koko kalenterivuodelta ovat vähintään mainitun lain 3 §:n 2 momentissa tarkoitetun rahamäärän suuruiset.
Edellä 1 momentissa tarkoitettua 360 päivää laskettaessa jätetään huomioon ottamatta päivät, joilta työntekijä on saanut:
5) 8 §:n 4 momentissa mainitun lain tai eläkesäännön taikka kuntoutusrahalain mukaista kuntoutusrahaa tai ansionmenetyskorvausta tapaturmavakuutuksen tai liikennevakuutuksen kuntoutusta koskevien säännösten perusteella; tai
7 f §
Muuta kuin osa-aikaeläkettä korotetaan työeläkelisällä, jos työntekijä on saanut:
1) työttömyysturvalain mukaista ansioon suhteutettua päivärahaa, joko mainitussa laissa tarkoitettuna palkansaajana tai mainitun lain 1 a §:n 1 momentin 1―3 kohdassa tarkoitettuna yritystoimintaa harjoittavana henkilönä, ei kuitenkaan, jos tämä on saanut mainitun lain 16 b §:ssä tarkoitettua lisävakuutukseen perustuvaa päivärahaa;
5) 8 §:n 4 momentissa mainitun lain tai eläkesäännön taikka kuntoutusrahalain mukaista kuntoutusrahaa tai ansionmenetyskorvausta tapaturmavakuutuksen tai liikennevakuutuksen kuntoutusta koskevien säännösten perusteella, ei kuitenkaan, jos kuntoutusrahaa on maksettu eläkkeen lisänä.
Jollei työntekijällä ole oikeutta peruseläkkeeseen, jossa on eläkkeeseen oikeuttavaa aikaa vähintään vuosi, käytetään yhteensovitusperusteena korkeinta peruseläkkeen perusteena olevaa eläkepalkkaa tai työtuloa. Jos työntekijä on samanaikaisesti vähintään vuoden yhdenjaksoisesti kahdessa tai useammassa 4 momentissa tarkoitettuun peruseläkkeeseen oikeuttavassa työ- tai virkasuhteessa taikka yrittäjätoiminnassa, lasketaan yhteensovitusperustetta määrättäessä vastaavat eläkepalkat ja työtulot yhteen. Jos työntekijä on välittömästi ennen eläketapahtumaa saanut aikaisemman eläketapahtuman johdosta peruseläkettä taikka muuta siihen verrattavaa työ- tai virkasuhteeseen perustuvaa eläkettä ja on vähintään kolmen vuoden ajan ollut samanaikaisesti 4 momentissa tarkoitettuun peruseläkkeeseen oikeuttavassa työ- tai virkasuhteessa taikka yrittäjätoiminnassa, lisätään yhteensovitusperustetta määrättäessä tähän työ- tai virkasuhteeseen taikka yrittäjätoimintaan liittyvään eläkepalkkaan tai työtuloon 10/6 mainitun aikaisemman eläkkeen määrästä. Tämän momentin soveltamisesta lyhytaikaisissa työsuhteissa olevien työntekijäin eläkelain sekä taiteilijoiden ja eräiden erityisryhmiin kuuluvien työntekijäin eläkelain alaisiin työsuhteisiin on kuitenkin voimassa, mitä mainituissa laeissa säädetään.
Yhteensovituksessa huomioon otettavat peruseläkkeet ovat seuraavat työ- ja virkasuhteisiin sekä yrittäjätoimintaan perustuvat vanhuus- ja työkyvyttömyyseläkkeet:
7) Kansaneläkelaitoksesta annetun lain (731/2001) 7 §:n 1 momentin 8 kohdan tai 9 kohdassa tarkoitettujen eläke- ja perhe-eläkesääntöjen nojalla myönnetty eläke peruseläketurvan mukaisena;
15 b §
Jos työnantaja on järjestänyt työntekijänsä eläketurvan lyhytaikaisissa työsuhteissa olevien työntekijäin eläkelain tai taiteilijoiden ja eräiden erityisryhmiin kuuluvien työntekijäin eläkelain mukaan, vaikka työsuhteeseen olisi ollut sovellettava tämän lain säännöksiä, eläkejärjestely oikaistaan sitä vuotta välittömästi edeltäneen kalenterivuoden alusta, jona eläkelaitos on ilmoittanut oikaisusta työnantajalle. Tätä edeltäneeltä ajalta lyhytaikaisissa työsuhteissa olevien työntekijäin eläkelain tai taiteilijoiden ja eräiden erityisryhmiin kuuluvien työntekijäin eläkelain mukaan järjestetty eläketurva jää voimaan. Työntekijän eläke määrätään kuitenkin tämän lain mukaisesti. Lyhytaikaisissa työsuhteissa olevien työntekijäin eläkelain tai taiteilijoiden ja eräiden erityisryhmiin kuuluvien työntekijäin eläkelain mukaan maksetut eläke-erät katsotaan eläkkeen osasuorituksiksi.
Todistajien kuulustuttaminen
Eläkelaitoksella ja eläketurvakeskuksella on oikeus omasta aloitteestaan tai asianosaisen pyynnöstä käsiteltävänä olevan asian selvittämistä varten kuulustuttaa todistajia yleisessä alioikeudessa.
Tietojen saaminen, salassapito ja luovutus
Työnantaja on velvollinen antamaan eläkelaitokselle ja eläketurvakeskukselle tämän lain mukaisessa työsuhteessa työskentelevien työntekijöidensä nimet, henkilötunnukset, työsuhteiden alkamis- ja päättymispäivät sekä palkka- ja palvelusaikatiedot. Lisäksi työnantaja on velvollinen antamaan eläkelaitokselle ja eläketurvakeskukselle tiedot kalenterivuoden päättyessä jatkuvista työsuhteista sekä muista työnantajan vakuuttamisvelvollisuuteen ja vakuutusmaksuun vaikuttavista seikoista. Tarkempia säännöksiä edellä tarkoitetuista tiedoista ja niiden antamisesta annetaan valtioneuvoston asetuksella. Jos työnantaja jättää edellä tarkoitetut tiedot antamatta tai antaa ne myöhemmin kuin valtioneuvoston asetuksessa säädetään, eläkelaitos voi määrätä työnantajalle enintään kaksinkertaiseksi korotetun kohtuullisena pidettävän vakuutusmaksun.
Sen lisäksi, mitä 1 momentissa säädetään, työnantaja on velvollinen pyydettäessä antamaan eläkelaitokselle, eläketurvakeskukselle ja tämän lain mukaiselle muutoksenhakuelimelle sellaiset työntekijän työskentelyä ja työolosuhteita koskevat ja muut vastaavat työnantajalta saatavissa olevat tiedot, jotka ovat välttämättömiä käsiteltävänä olevan vakuuttamis-, eläke- tai etuusasian ratkaisemista varten tai jotka muuten ovat välttämättömiä tässä laissa säädettyjen tehtävien toimeenpanossa.
Pyydettäessä työnantajalta työntekijän eläke- tai kuntoutusasian käsittelyä varten tarvittavia tietoja, työnantajalle saadaan ilman työntekijän suostumusta ilmoittaa vain ne häntä koskevat salassa pidettävät tiedot, jotka ovat välttämättömiä mainittujen asioiden päätöksenteossa tarvittavien tietojen yksilöimiseksi.
Eläkelaitoksella ja eläketurvakeskuksella on oikeus tarkastaa työnantajan asiakirjoista 1 ja 2 momentissa tarkoitettujen tietojen oikeellisuus. Niillä on myös oikeus saada poliisilta ja muilta viranomaisilta virka-apua edellä tarkoitettujen tietojen saamiseksi.
17 a §
Eläkelaitoksella, eläketurvakeskuksella ja tämän lain mukaisella muutoksenhakuelimellä on oikeus salassapitosäännösten ja muiden tiedon saantia koskevien rajoitusten estämättä saada:
1) lakisääteistä vakuutusta toimeenpanevalta vakuutus- ja eläkelaitokselta, viranomaiselta ja muulta taholta, johon viranomaisten toiminnan julkisuudesta annettua lakia (621/1999) sovelletaan, tiedot, jotka ovat välttämättömiä käsiteltävänä olevan vakuuttamis-, eläke- tai etuusasian ratkaisemista varten tai jotka muuten ovat välttämättömiä tässä laissa taikka Suomea sitovassa sosiaaliturvasopimuksessa tai sosiaaliturvaa koskevassa kansainvälisessä säädöksessä säädettyjen tehtävien toimeenpanossa;
2) lääkäriltä ja muulta terveydenhuollon ammattihenkilöistä annetussa laissa (559/1994) tarkoitetulta ammattihenkilöltä, potilaan asemasta ja oikeuksista annetun lain (785/1992) 2 §:n 4 kohdassa tarkoitetulta terveydenhuollon toimintayksiköltä sekä kuntoutusta toimeenpanevalta taholta ja muulta terveydenhuollon toimintayksiköltä, sosiaalipalvelujen tuottajalta tai hoitolaitokselta pyynnöstä lausunto ja muut välttämättömät tiedot eläkkeen- tai etuudenhakijan potilasasiakirjoista, kuntoutuksesta, terveydentilasta, hoidosta sekä työkyvystä, jollei hakija itse toimita edellä mainittuja tietoja.
Eläketurvakeskuksella on 1 momentin johdantokappaleessa tarkoitetulla tavalla lisäksi oikeus saada:
1) eläkkeeseen oikeuttavan tulevan ajan oikeuden määrittelyä varten tiedot työntekijöille myönnetyistä 6 a §:n 2 momentissa tarkoitetuista etuuksista näiden etuuksien myöntäjiltä sekä työeläkelisän määrittämistä varten tiedot työntekijöille myönnetyistä 7 f §:n 1 momentissa tarkoitetuista etuuksista näiden etuuksien myöntäjiltä; työeläkelisän määrittämiseen tarvittavat tiedot on annettava eläketurvakeskukselle sen määräämällä tavalla kultakin kalenterivuodelta seuraavan vuoden toukokuun loppuun tai muuhun eläketurvakeskuksen kanssa sovittuun ajankohtaan mennessä;
2) eläkelaitoksen lisäksi Ahvenanmaan maakunnalta, Kansaneläkelaitokselta, Valtiokonttorilta, Tapaturmavakuutuslaitosten liitolta, Liikennevakuutuskeskukselta, lakisääteistä tapaturma- ja liikennevakuutusta hoitavalta vakuutusyhtiöltä, Vakuutuskuntoutus VKK ry:ltä sekä sosiaalivakuutuksen piirissä toimivalta muulta viranomaiselta tai laitokselta 14 §:n 1 momentin 6 kohdassa mainittujen tehtäviensä hoitamisessa tarvittavat henkilö- ja muut tiedot näiden tahojen hoitamasta eläke- ja muusta sosiaaliturvasta.
17 b §
Eläkkeenhakijan on annettava eläkelaitokselle eläkeasian käsittelemistä ja ratkaisemista varten tarvittavat tiedot.
Työkyvyttömyyseläkkeen saaja on velvollinen ilmoittamaan eläkelaitokselle työkykynsä palautumisesta ja kuntoutuksen keskeytymisestä sekä yksilöllisenä varhaiseläkkeenä myönnetyn työkyvyttömyyseläkkeen saaja ryhtymisestään ansiotyöhön.
Työttömyyseläkkeen saaja on velvollinen ilmoittamaan eläkelaitokselle:
1) oleskelustaan ulkomailla tai muusta vastaavasta syystä, jonka johdosta hän ei voi ottaa vastaan työtä;
2) ryhtymisestään ansiotyöhön, josta saatava ansiotulo on vähintään työntekijäin eläkelain 4 c §:n 4 momentin 2 kohdassa mainitun rahamäärän suuruinen; sekä
3) kieltäytymisestään vastaanottamasta työvoimaviranomaisen hänelle osoittamaa työntekijäin eläkelain 4 c §:n 1 momentin 3 kohdassa tarkoitettua vähintään kuukauden jatkuvaa työtä.
Osa-aikaeläkkeen saaja on velvollinen ilmoittamaan eläkelaitokselle:
1) työaikajärjestelyjensä muutoksista, jos hänen keskimääräinen viikkotyöaikansa samalla muuttuu;
2) muista kuin työehtosopimuksen mukaisista palkankorotuksista;
3) työsuhteen tai yrittäjätoiminnan päättymisestä tai uuden alkamisesta;
4) muutoksista yrittäjätoiminnassa; sekä
5) uuden työeläkkeen alkamisesta.
Leskeneläkkeen saaja on velvollinen ilmoittamaan eläkelaitokselle solmimastaan avioliitosta. Jos lapseneläkettä saava lapsi annetaan ottolapseksi muulle kuin edunjättäjän leskelle tai tämän puolisolle, lapsen ottovanhemmat ovat velvolliset ilmoittamaan ottolapseksi ottamisesta eläkelaitokselle.
Eläkkeensaajan 2―5 momentissa tarkoitetusta ilmoitusvelvollisuudesta riippumatta eläkelaitos voi vaatia eläkkeensaajalta selvityksen 2―5 momentissa mainituista sekä muista vastaavista eläkkeen määrään ja eläkeoikeuteen vaikuttavista seikoista, jos on aihetta epäillä, että näissä seikoissa on tapahtunut muutoksia. Jollei eläkkeensaaja ole toimittanut edellä tarkoitettuja eläkelaitoksen vaatimia selvityksiä eläkelaitokselle sen määräämässä kohtuullisessa ajassa, asia voidaan ratkaista käytettävissä olevilla tiedoilla.
17 c §
Eläkelaitoksella, eläketurvakeskuksella ja tämän lain mukaisella muutoksenhakuelimellä on oikeus saada maksutta ne tiedot, jotka niillä on tämän lain mukaan oikeus saada. Jos 17 a §:ssä tarkoitetut tiedot tarvitaan tietyssä muodossa ja siitä aiheutuu tietojen luovuttajalle olennaisia lisäkustannuksia, kustannukset on kuitenkin korvattava. Lisäksi terveydenhuollon ammattihenkilöistä annetussa laissa tarkoitetulla ammattihenkilöllä on oikeus saada 17 a §:n 1 momentin 2 kohdassa säädetyn tietojenantovelvollisuuden perusteella antamastaan lausunnosta kohtuullinen palkkio.
17 d §
Viranomaisten toiminnan julkisuudesta annettua lakia sovelletaan eläkelaitoksen ja eläketurvakeskuksen asiakirjojen ja toiminnan julkisuuteen siltä osin kuin mainitun lain 4 §:n 2 momentissa säädetään, jollei tässä tai muussa laissa toisin säädetä. Tämän lain toimeenpanoon ei sovelleta vakuutusyhtiölain (1062/1979) 18 luvun 6, 6 b ja 6 c §:ää, eläkesäätiölain (1774/1995) 132, 132 a ja 132 c §:ää eikä vakuutuskassalain (1164/1992) 165, 165 a ja 165 c §:ää.
Tässä laissa säädettyjä tai tämän lain toimeenpanoon liittyviä tehtäviä hoidettaessa saatujen ja laadittujen asiakirjojen ja niihin sisältyvien tietojen salassapitoon sekä näiden tehtävien hoidossa saatuja tietoja koskevaan vaitiolovelvollisuuteen ja hyväksikäyttökieltoon sovelletaan viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetun lain 22―24 ja 35 §:ää myös silloin, kun kysymys ei ole mainitun lain 4 §:n 2 momentissa tarkoitetun julkisen vallan käyttöön kuuluvaa tehtävää varten laadituista tai saaduista asiakirjoista ja tiedoista. Tietojen luovuttamisesta on tällöin soveltuvin osin voimassa, mitä viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetun lain 7 luvussa säädetään.
Sen lisäksi, mitä viranomaisen toiminnan julkisuudesta annetun lain 24 §:n 1 momentin 20 kohdassa säädetään, salassa pidettäviä ovat myös sellaiset tämän lain toimeenpanoon perustuvat asiakirjat ja tiedot, jotka koskevat työnantajan taloudellista asemaa.
17 e §
Eläkelaitoksen ja eläketurvakeskuksen on työntekijän pyynnöstä annettava hänelle eläkelaitoksen tai eläketurvakeskuksen hallussa olevat hänen eläkeoikeuttaan koskevat tiedot. Asianosaisen tiedonsaantioikeudesta, oikeudesta saada tieto itseään koskevasta asiakirjasta sekä oikeudesta tarkastaa itsestään rekisteriin talletetut tiedot on muutoin voimassa, mitä niistä erikseen säädetään.
Eläkelaitoksella on oikeus salassapitosäännösten ja muiden tiedon saantia koskevien rajoitusten estämättä antaa työnantajan kirjanpitoa varten ja tämän lain nojalla myönnetyistä etuuksista aiheutuvien vakuutusmaksujen määrittämistä varten tiedot työntekijälle myönnetystä tämän lain mukaisesta etuudesta ja sen määrästä sekä edellä mainittuja tarkoituksia varten myös muut välttämättömät tiedot sille työnantajalle, jonka palveluksessa etuuden saanut työntekijä on tai jolle työntekijän työsuhteen perusteella määräytyvät vastuut eläkkeistä ja kuntoutusrahasta tämän lain mukaan kuuluvat.
17 f §
Eläkelaitoksella ja eläketurvakeskuksella on oikeus sen lisäksi, mitä viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetussa laissa säädetään, salassapitosäännösten ja muiden tiedon saantia koskevien rajoitusten estämättä antaa tämän lain toimeenpanoon perustuvia tietoja:
1) tämän lain mukaiseen eläketurvaan liittyvän muun kuin 11 §:n 1 momentissa tarkoitetun vapaaehtoisen ryhmälisäeläketurvan jatkuvaa hoitamista varten työntekijöiden nimi- ja osoitetiedot, henkilötunnukset, tiedot eläkkeiden määristä ja eläkkeen määrään vaikuttavista tekijöistä sekä muut tässä kohdassa mainittua tarkoitusta varten välttämättömät tiedot lisäeläketurvaa hoitavalle henkivakuutusyhtiölle, eläkekassalle tai eläkesäätiölle;
2) henkivakuutusyhtiölle, eläkekassalle tai eläkesäätiölle uuden ryhmälisäeläketurvan ehtojen sopimista varten työntekijöiden nimi- ja osoitetiedot, henkilötunnukset, tiedot eläkkeiden määristä ja eläkkeen määrään vaikuttavista tekijöistä sekä muut tässä kohdassa mainittua tarkoitusta varten välttämättömät tiedot, jos lisäeläketurva työnantajan aloitteesta lopetetaan ja korvataan vastaavanlaisella uudella lisäeläketurvalla; uuden lisäeläketurvavakuutuksen antajan on tällöin esitettävä eläketurvakeskukselle selvitys siitä, että uusi lisäeläketurva merkitsee aikaisemman lisäeläketurvan korvaamista uudella;
3) henkivakuutusyhtiölle, eläkekassalle tai eläkesäätiölle lisäeläketurvan ja sen kustannusten määrittelemistä varten tiedot työntekijöiden työsuhteista, eläkeoikeuksista, ikä- ja sukupuolijakaumasta ja eläkkeen määriin vaikuttavista tekijöistä sekä lisäeläketurvan lopullisen sisällön määrittelemistä varten työntekijöiden nimi- ja osoitetiedot, henkilötunnukset, tiedot eläkkeiden määristä ja eläkkeen määrään vaikuttavista tekijöistä sekä muut tässä kohdassa mainittua tarkoitusta varten välttämättömät tiedot; yksilöityjen henkilötietojen luovuttamisen edellytyksenä on kuitenkin, että henkivakuutusyhtiö, eläkekassa tai eläkesäätiö on huolehtinut siitä, että lisäeläkejärjestelyn piiriin kuuluville työntekijöille on vakuutussopimuksen tai eläkejärjestelyn tultua hyväksytyksi asianmukaisesti selvitetty henkivakuutusyhtiön, eläkekassan tai eläkesäätiön mahdollisuus saada tarvittavat tiedot ja ettei työntekijä nimenomaisesti ole kieltäytynyt lisäeläkejärjestelystä tai kieltänyt antamasta tietojaan;
4) asianomaiselle viranomaiselle ja toimielimelle tiedot, jotka ovat välttämättömiä Suomea sitovan sosiaaliturvasopimuksen taikka sosiaaliturvaa koskevan kansainvälisen säädöksen mukaisten tehtävien toimeenpanossa;
5) 8 §:n 4 momentin 3―5 ja 7―9 kohdassa mainittujen lakien ja eläkesääntöjen toimeenpanosta huolehtivalta eläkelaitokselta saadut eläkettä, eläkeoikeutta tai vakuuttamista koskevat tiedot Kansaneläkelaitokselle tai muulle sellaiselle tietojen vastaanottajalle, jolla on oikeus saada nämä tiedot lain perusteella;
6) ministeriölle, verohallinnolle ja lakisääteistä sosiaaliturvajärjestelmää hoitavalle laitokselle tai yhteisölle, jonka hoidettavaksi kuuluvaan sosiaaliturvaetuuteen tämän lain mukainen etuus vaikuttaa, tämän lain mukaista etuutta saaneen henkilön henkilötunnus ja muut yksilöintitiedot, tiedot maksetuista etuuksista, tiedot työnantajasta ja muut näihin rinnastettavat tiedot, jotka ovat välttämättömiä sosiaaliturvaan kohdistuvien rikosten ja väärinkäytösten selvittämiseksi suoritettavaa henkilötietojen yhdistämistä ja muuta kertaluonteista valvontatointa varten, sekä poliisi- ja syyttäjäviranomaiselle edellä mainitut tiedot, jotka ovat välttämättömiä rikosten selvittämistä ja syytteeseenpanoa varten; tämän lainkohdan tarkoittamissa tilanteissa terveydentilaa koskevia tietoja tai tietoja, jotka ovat tarkoitetut kuvaamaan henkilön sosiaalihuollon tarpeen perusteita, ei kuitenkaan saa luovuttaa;
7) verohallinnolle tiedot, jotka ovat välttämättömiä sille ennakkoperintälaissa (1118/1996) säädetyn valvontavelvollisuuden täyttämiseksi silloin, kun on aihetta epäillä, että työnantaja ei ole täyttänyt ennakonpidätysvelvollisuuttaan;
8) luottotietotoimintaa harjoittavalle rekisterinpitäjälle tiedot työnantajan tähän lakiin perustuvasta ulosottokelpoisesta vakuutusmaksusaatavasta.
Edellä 1 momentin 2 ja 3 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa eläkelaitos saa antaa tiedot vain, jos eläketurvakeskus on antanut siihen luvan.
Eläketurvakeskuksella on 1 momentin johdantokappaleessa tarkoitetulla tavalla lisäksi oikeus antaa:
1) työntekijöiden ryhmähenkivakuutuksen korvaustoimintaa henkivakuutus- ja tapaturmavakuutusyhtiöiden valtuuttamana hoitavalle työntekijäin ryhmähenkivakuutuspoolille sekä maatalousyrittäjien eläkelaitokselle tämän lain mukaisessa työsuhteessa työskennelleiden, alle 65-vuotiaina kuolleiden työntekijöiden nimet, henkilötunnukset ja kuolinpäivät, heidän edunsaajiensa nimet ja henkilötunnukset sekä muut vastaavat tiedot, joita tarvitaan ryhmähenkivakuutuksen vakuutussumman myöntöedellytysten täyttymistä ratkaistaessa; vastaavat tiedot eläketurvakeskuksella on oikeus antaa myös Valtiokonttorille ja kunnalliselle eläkelaitokselle ryhmähenkivakuutusta vastaavan taloudellisen tuen käsittelemiseksi;
2) 17 ja 17 a §:n nojalla saamansa tiedot 8 §:n 4 momentin 3―5 ja 7―9 kohdassa mainittujen lakien ja eläkesääntöjen toimeenpanosta huolehtiville eläkelaitoksille, joilla on oikeus saada nämä tiedot lain perusteella työnantajalta, 17 a §:ssä mainitulta taholta tai eläketurvakeskukselta.
Eläkelaitoksen ja eläketurvakeskuksen on 1 momentin 5 kohdassa ja 3 momentin 2 kohdassa tarkoitettujen tietojen antamisen toteuttamiseksi sovittava 8 §:n 4 momentin 3―5 ja 7―9 kohdassa mainittujen lakien ja eläkesääntöjen toimeenpanosta huolehtivien eläkelaitosten kanssa siitä, mitä edellä tarkoitetuista tiedoista voidaan luovuttaa edelleen ja kenelle niitä voidaan edelleen luovuttaa.
17 g §
Työeläkevakuutusyhtiöllä ja sen asiamiehellä on salassapitosäännösten ja muiden tiedonsaantia koskevien rajoitusten estämättä oikeus luovuttaa samaan vakuutusyhtiölain 14 b luvussa tarkoitettuun vakuutusyritysryhmään tai vakuutusyhtiölain 18 luvun 6 b §:n 2 momentissa tarkoitettuun taloudelliseen yhteenliittymään kuuluvalle toiselle yritykselle sellaisia vaitiolovelvollisuuden piiriin kuuluvia tietoja, jotka ovat välttämättömiä tämän lain mukaisten tehtävien hoitamista varten.
Sen lisäksi, mitä 1 momentissa säädetään, työeläkevakuutusyhtiö voi luovuttaa 1 momentissa tarkoitetulle toiselle yritykselle asiakaspalvelua, asiakassuhteen hoitoa ja muuta asiakashallintaa varten tarpeelliset tiedot. Tällaisia ovat tiedot työnantajan tai yrittäjän nimestä, henkilö-, yritys- ja yhteisö- sekä asiakastunnuksesta, tiedot yhteydenpitoa varten, tiedot yrityksen omistussuhteista ja vakuutusjärjestelystä, palkkasummasta sekä näihin tietoihin rinnastettavat, asiakashallintaan liittyvät tiedot.
Mitä tässä laissa säädetään salassapitovelvoitteista ja niiden rikkomisesta, koskee myös niitä, jotka ovat saaneet salassa pidettäviä tietoja tämän pykälän perusteella.
17 h §
Joka luovuttaa 17 f ja 17 g §:n nojalla tiedot eteenpäin, on vastuussa siitä, että luovutettavien tietojen sisältö vastaa tietoja, jotka tietojen luovuttaja sai niiden antajalta.
Ennen kuin tietoja luovutetaan 17 f §:n nojalla eteenpäin, tietojen luovuttajan on varmistettava, että tietojen saajalla on lain mukaan oikeus saada luovutettavat tiedot siltä, joka on antanut tiedot tietojen luovuttajalle.
17 i §
Eläketurvakeskuksella ja sen suostumuksella eläkelaitoksella on sen lisäksi, mitä viranomaisen toiminnan julkisuudesta annetun lain 29 §:n 3 momentissa säädetään, oikeus avata tekninen käyttöyhteys:
1) lakisääteistä sosiaalivakuutusta toimeenpanevalle yhteisölle tai laitokselle henkilörekisterinsä sellaisiin tietoihin, jotka sillä on tämän tai muun lain perusteella oikeus saada tehtäviensä toimeenpanoa varten;
2) 17 f §:n 1 momentin 4 ja 5 kohdassa mainituille viranomaiselle tai toimielimelle kohdissa tarkoitettujen tietojen antamista varten;
3) tuloverolain (1535/1992) 96 §:ssä tarkoitettua vapaaehtoista eläkevakuutusta harjoittavalle vakuutusyhtiölle rekisterinsä sellaisiin tietoihin, jotka ovat välttämättömiä vapaaehtoisen eläkevakuutusmaksun perusteella verotuksessa tehtävän vähennyksen selvittämiseksi;
4) henkivakuutusyhtiölle, eläkekassalle tai eläkesäätiölle 17 f §:n 1 momentin 1―3 kohdassa tarkoitettujen tietojen antamista varten.
Eläketurvakeskuksella on 1 momentissa säädetyn lisäksi oikeus avata tekninen käyttöyhteys 17 f §:n 3 momentin 1 ja 2 kohdassa mainituille tahoille kohdissa tarkoitettujen tietojen antamista varten.
Tekninen käyttöyhteys on kuitenkin oikeus avata 17 f §:n 1 momentin 5 kohdassa ja 3 momentin 2 kohdassa tarkoitettujen tietojen antamista varten vain, jos tästä on 17 f §:n 4 momentin mukaisesti sovittu.
Tämän pykälän perusteella avatun teknisen käyttöyhteyden avulla saa hakea myös salassa pidettäviä tietoja ilman sen suostumusta, jonka etujen suojaamiseksi salassapitovelvollisuus on säädetty. Jos kuitenkin on kysymys 1 momentin 3 kohdan nojalla avatusta teknisestä käyttöyhteydestä, sen avulla saa hakea salassa pidettäviä henkilötietoja vain asianomaisen henkilön suostumuksella.
Ennen teknisen käyttöyhteyden avaamista tietojen pyytäjän on esitettävä käyttöyhteyden avaajalle selvitys siitä, että tietojen suojauksesta huolehditaan asianmukaisesti.
17 j §
Eläkelaitoksen on annettava eläkkeenhakijalle etukäteen sopivin tavoin tiedot siitä, mistä häntä koskevia tietoja voidaan hankkia ja mihin niitä voidaan säännönmukaisesti luovuttaa.
Rangaistussäännökset
17 k §
Työnantaja tai tämän edustaja, joka tahallaan laiminlyö tämän lain mukaisen vakuuttamisvelvollisuuden tai antaa tämän lain mukaisia tehtäviä hoitavalle tämän lain mukaan tarvittavan vakuutusmaksuun vaikuttavan tiedon virheellisenä tai kieltäytyy antamasta näitä tietoja taikka tahallaan pidättää virheellisesti 12 b §:n 1 momentissa tarkoitetun työntekijäin eläkemaksun, on tuomittava, jollei teko huomioon ottaen sen haitallisuus ja vahingollisuus sekä muut tekoon liittyvät seikat ole kokonaisuutena arvostellen vähäinen tai teosta muualla laissa säädetä ankarampaa rangaistusta, työntekijäin eläkelain mukaisen työnantajavelvollisuuden rikkomisesta sakkoon.
Jos työnantaja tai tämän edustaja muissa kuin 1 momentissa tarkoitetuissa tapauksissa tahallaan laiminlyö tämän lain mukaisen tiedon antamisen tai tahallaan antaa virheellisen tiedon, on tuomittava, jollei teko huomioon ottaen sen haitallisuus ja vahingollisuus sekä muut tekoon liittyvät seikat ole kokonaisuutena arvostellen vähäinen tai teosta muualla laissa säädetä ankarampaa rangaistusta, työntekijäin eläkelain mukaisen tietojenantovelvollisuuden rikkomisesta sakkoon.
Tässä pykälässä tarkoitetaan työnantajalla sitä, joka työsuhteessa tai siihen rinnastettavassa palvelussuhteessa teettää työtä, sekä sitä, joka tosiasiallisesti käyttää työnantajalle kuuluvaa päätösvaltaa. Työnantajan edustajalla tarkoitetaan työnantajana olevan oikeushenkilön lakimääräisen tai muun päättävän elimen jäsentä sekä sitä, joka työnantajan sijasta johtaa tai valvoo työtä.
Tässä pykälässä rangaistavaksi säädetystä menettelystä tuomitaan rangaistukseen se, jonka velvollisuuksien vastainen teko tai laiminlyönti on. Tätä arvioitaessa on otettava huomioon asianomaisen asema, hänen tehtäviensä ja toimivaltuuksiensa laatu ja laajuus sekä muutenkin hänen osuutensa lainvastaisen tilan syntyyn tai jatkumiseen.
Etuuden takaisinperintä ja kuittaus
Jos henkilö on saanut tämän lain mukaista etuutta enemmän kuin mihin hänellä on ollut oikeus, aiheettomasti maksettu etuus on perittävä takaisin.
Aiheettomasti maksettu etuus voidaan jättää osittain tai kokonaan takaisin perimättä, jos tämä katsotaan kohtuulliseksi ja etuuden maksamisen ei ole katsottava johtuneen etuuden saajan tai hänen edustajansa vilpillisestä menettelystä tai jos takaisin perittävä määrä on vähäinen.
Aiheettomasti maksettu etuus saadaan periä takaisin myös kuittaamalla se vastaisuudessa maksettavista eläke-eristä. Kulloinkin suoritettavasta eläke-erästä ei saa eläkkeensaajan suostumuksetta kuitenkaan vähentää enempää kuin kuudesosa siitä eläke-erän osasta, joka jää jäljelle sen jälkeen, kun eläke-erästä on ennakkoperintälain nojalla pidätetty ennakko tai rajoitetusti verovelvollisen tulon ja varallisuuden verottamisesta annetun lain (627/1978) nojalla lähdevero.
Valitusmenettelyä varten eläketurvakeskuksen yhteydessä toimii eläkelautakunta. Lautakunnassa on päätoiminen puheenjohtaja, jolta vaaditaan tuomarinviran hoitamiseen oikeuttava tutkinto sekä perehtyneisyyttä eläkevakuutukseen, ainakin yksi varapuheenjohtaja sekä vähintään seitsemän muuta jäsentä ja viimeksi mainittujen jäsenten henkilökohtaiset varamiehet, jotka sosiaali- ja terveysministeriö määrää enintään kolmeksi vuodeksi kerrallaan ja jotka toimivat tuomarinvastuulla. Heidän paikkansa vapautuessa kesken toimikauden määrätään seuraaja jäljellä olevaksi toimikaudeksi. Heidän oikeudestaan pysyä tehtävässään on muutoin voimassa, mitä tuomarinviran haltioista säädetään. Jäsenistä on ainakin kaksi määrättävä työnantajayhdistysten edustavimpien keskusjärjestöjen ja ainakin kaksi työntekijäin ja toimihenkilöiden ammattiyhdistysten edustavimpien keskusjärjestöjen ehdotuksesta. Muista jäsenistä tulee ainakin yhden olla tuomarinvirkaan oikeuttavan tutkinnon suorittanut henkilö, joka on eläkevakuutukseen perehtynyt, yhden vakuutusmatemaatikko ja kahden vakuutuslääkäri. Lautakunta voi toimia jaostoihin jakaantuneena.
Asian käsittelyssä eläkelautakunnassa sovelletaan hallintolainkäyttölakia (586/1996), jollei erikseen toisin säädetä. Eläkelautakunnassa toimitetaan tarvittaessa asian selvittämiseksi suullinen käsittely siten kuin hallintolainkäyttölain 37 §:ssä säädetään. Suulliseen käsittelyyn sovelletaan oikeudenkäynnin julkisuudesta annettua lakia (945/1984). Suullinen käsittely on toimitettava suljetuin ovin asioissa, joissa on säädetty salassapitovelvollisuus tai jotka eläkelautakunta määrää käsiteltäväksi suljetuin ovin sillä perusteella, että julkisesta käsittelystä aiheutuisi asianosaiselle erityistä haittaa.
Eläkelautakunnalla on oikeus saada tämän lain mukaisten tehtäviensä hoitamiseksi virka-apua poliisilta ja muilta viranomaisilta.
Eläkelautakunnan ratkaisukokoonpanosta eri asiaryhmissä ja asioiden käsittelystä eläkelautakunnassa sekä eläkelautakunnan hallinnosta ja hallintoasiain käsittelystä eläkelautakunnassa säädetään tarkemmin valtioneuvoston asetuksella. Eläkelautakuntaa koskevia tarkempia määräyksiä on eläkelautakunnan työjärjestyksessä, jonka sosiaali- ja terveysministeriö vahvistaa.
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä lokakuuta 2002 ja on voimassa 31 päivään joulukuuta 2003.
Mitä säädetään tämän lain 8 §:n 4 momentin 7 kohdassa tarkoitetusta eläkkeestä, koskee myös tätä eläkettä vastaavaa Kansaneläkelaitoksen palveluksessa olleelle myönnettyä eläkettä ja perhe-eläkettä.
Tällä lailla kumotaan 23 päivänä helmikuuta 1962 annetun työntekijäin eläkeasetuksen (183/1962) 3 a, 4, 12 f, 18 ja 24 §, sellaisina kuin niistä ovat 3 a § asetuksessa 1506/1995, 4 § osaksi asetuksessa 542/1990, 12 f § mainitussa asetuksessa 1506/1995 sekä asetuksissa 655/1991 ja 1657/1993 ja 18 § asetuksessa 447/1992.
HE 8/2002
StVM 10/2002
EV 86/2002
Helsingissä 9 päivänä elokuuta 2002
3 §4 d §6 a §7 f §8 §15 b §16 §17 §17 a §17 b §17 c §17 d §17 e §17 f §17 g §17 h §17 i §17 j §17 k §18 §20 §


text:
Päätös veronkantoviranomaisen oikeudesta myöntää eräiden verojen ja maksujen suorittamisen lykkäystä (kumottu) 422/1978
Päätös veronkantoviranomaisen oikeudesta myöntää eräiden verojen ja maksujen sekä ennakon suorittamisen lykkäystä (kumottu)
500/1974
499/1974
635/1964
366/1963
486/1958
378/1940
Päätös eräiden verojen ja maksujen sekä ennakon suorittamisen lykkäyksestä
641/1976
28 § 4 mom.
125 § 5 mom.
Kirkkolaki (kumottu)
368 § 2 mom.
Laki työnantajan sosiaaliturvamaksusta (kumottu)
14 § 3 mom. (502/1974)
49 § 1 mom. (149/1976)
Verotuslaki (kumottu)
125 § 5 mom. (499/1974)
Kansaneläkelaki (kumottu)
18 § (486/1958)
62 § 3 mom. (503/1974)

matches:
§ 4
§ 5
§ 2
§ 3
§ 1
§ 5
§ 3


Tampereen valinnanvapauskokeilun jatkaminen vuonna 2019 ja sääntökirjojen päivittäminen (yhteistoiminta-alueen asia) | Tampere esityslistat ja pöytäkirjat
Tampereen valinnanvapauskokeilun jatkaminen vuonna 2019 ja sääntökirjojen päivittäminen (yhteistoiminta-alueen asia)
Sosiaali- ja terveyslautakunta, kokous 19.12.2018
§ 126 Tampereen valinnanvapauskokeilun jatkaminen vuonna 2019 ja sääntökirjojen päivittäminen (yhteistoiminta-alueen asia)
TRE:8448/06.02.00/2016
Projektipäällikkö Eeva Mäkinen, puh. 040 675 3147, etunimi.sukunimi@tampere.fi
Tampereen kaupunki on 11.9.2018 kaupunginhallituksen päätöksellä § 372 päättänyt hakea jatkoa valinnanvapauskokeilulle suun terveydenhuollon ja terveysasemapalvelujen omatiimi - kokeilujen osalta. Sosiaali- ja terveysministeriö on 2.10.2018 tekemällään päätöksellä myöntänyt kokeilujen jatkolle valtionavustusta 1 440 000 €. Päätöksen mukaan avustus on käytössä 1.1.2018–31.10.2019.
Myönnetyllä valtionavustuksella pystytään jatkamaan kokeiluja nykyisellä laajuudella 30.9.2019 asti. Lempäälä jättäytyy suun terveydenhuollon kokeilusta vuoden 2019 alusta. Sosiaali- ja terveysministeriön päätöksessä kerrotaan, että mikäli Pirkanmaalle myönnetään eduskunnan käsittelyssä olevan valinnanvapauslain mukainen suoran valinnan sote-keskuksen tai suun terveydenhuollon pilotti, tulee valinnanvapauskokeilu liittää osaksi sitä 31.8.2019 mennessä.
Nykyiset sääntökirjat ja niihin liittyvät päätökset on tehty valinnanvapauskokeilun alkuperäisen aikataulun mukaisesti päättymään 31.12.2018. Kokeilujen jatkaminen edellyttää molempien kokeilun sääntökirjojen teknisen päivittämisen. Samalla sääntökirjoihin tehdään alla mainitut sisältömuutokset.
Suun terveydenhuollon kokeilussa otetaan käyttöön mukailtu OHIP-14 itsearvioitu oirekartoituskysely ja täsmennetään joitakin kirjaamiskäytäntöjä. Lisäksi sääntökirjaan kirjataan sanktiomenettely tilanteeseen, jossa palveluntuottaja ei ole siirtänyt ottamiaan röntgen-kuvia PACS-kuva-arkistoon. Kannustinkriteerejä on myös täsmennetty.
Terveysasemapalvelujen omatiimin sääntökirjaan lisätään suoriteperusteisiin korvauksiin mahdollisuus vastaanottokäynnin korvaavaan etävastaanottoon sekä tehdään joitakin teknisiä korjauksia ja täsmennyksiä.
Hyväksytään liitteenä olevat sääntökirjat. Sääntökirjat ovat voimassa 30.9.2019 asti.
Omatiimin palveluissa kokeilualueina ovat postinumeroalueet 33530 ja 33710. Suun terveydenhuollon valinnanvapauskokeilun alueina ovat Tampereen ja Oriveden yhteistoiminta-alue, Pirkkalan ja Vesilahden yhteistoiminta-alue, Valkeakoski, ja Nokia koskien täysi-ikäisiä kuntalaisia.
Palvelusetelin arvoksi vahvistetaan sääntökirjojen mukaiset korvaukset.
Palveluntuottajien hyväksymistä koskeva toimivalta kokeilussa on avo- ja asumispalvelujen avopalvelujohtajalla.
Avo- ja asumispalvelujen avopalvelujohtaja voi päätöksellään tehdä sääntökirjoihin muutoksia, mikäli lainsäädäntöön, palveluseteliohjeistukseen tai Tampereen kaupungin käytäntöihin tulee muutoksia.
Projektipäällikkö Eeva Mäkinen oli asiantuntijana paikalla asian käsittelyn aikana.
Eeva Torppa-Saarinen, Kati Myllymäki, Eeva Mäkinen, Mari Heikkinen, Tiiu Airistola, Antti Markkola, Tanja Koivumäki
sotela_Valinnanvapauskokeilu omatiimin sääntökirja 2019.pdf (pdf, 748 kt)
sotela_Valinnanvapauskokeilu suun terveydenhuollon sääntökirja 2019.pdf (pdf, 1497 kt)
Kuuntele sotela_Valinnanvapauskokeilu omatiimin sääntökirja 2019.pdf
Kuuntele sotela_Valinnanvapauskokeilu suun terveydenhuollon sääntökirja 2019.pdf
§ 121 Läsnäolo- ja puheoikeudet
§ 123 Ajankohtaiskatsaus (yhteistoiminta-alueen asia)
§ 124 Sosiaali- ja terveyslautakunnan palvelu- ja vuosisuunnitelma 2019 (yhteistoiminta-alueen asia)
§ 125 Vuoden 2018 vapaaehtoisen palkitseminen (julkisuuteen 17.1.2019 klo 16)
§ 127 Lasten ja nuorten hyvinvointisuunnitelman hyväksyminen (yhteistoiminta-alueen asia)
§ 128 Sosiaali- ja terveyslautakunnan kumppanuusavustukset vuonna 2019 (Yhteistoiminta-alueen asia)
§ 129 Erikoissairaanhoidon palvelusetelien arvot (yhteistoiminta-alueen asia)
§ 130 Perheneuvolan neuvonta- ja terapiapalvelujen palvelusetelien arvot (yhteistoiminta-alueen asia)
§ 131 Taatalan tukipalveluiden väliaikaiset asiakasmaksut ja omaishoidon tuen kotiin vietävien palveluiden asiakasmaksut sekä erikoissairaanhoidon poliklinikkamaksu (yhteistoiminta-alueen asia)
§ 132 Maakunnallisen apuvälinepalvelun perustaminen (yhteistoiminta-alueen asia)
§ 133 Sosiaalityöntekijän virkojen perustaminen lasten, nuorten ja perheiden palvelulinjalle (yhteistoiminta-alueen asia)
§ 134 Sosiaali- ja terveyslautakunnan päätösvallan siirto viranhaltijoille (yhteistoiminta-alueen asia)
§ 135 Tiedotusaineisto (yhteistoiminta-alueen asia)
§ 136 Viranhaltijoiden päätösten otto-oikeus (yhteistoiminta-alueen asia)


text:
Turvallista ajoa autokameran kanssa – dashcam dokumentoi tapahtumat
Autokamera antaa sinulle turvaa liikenteessä
Autokamera tai dashcam, kuten sitä myös kutsutaan, on arvokas apuneuvo onnettomuuden sattuessa. Se dokumentoi tapahtuneen, mikä on tietenkin tärkeää silloin, kun osapuolilla on eri näkemykset tapahtuneesta. Autokameran avulla voit yksinkertaisesti tuntea olosi turvallisemmaksi tien päällä.
Autokamera asennetaan autoon yksinkertaisesti, ja sen jälkeen kamera huolehtii itsestään. Se käynnistyy, kun auto käynnistetään, ja sulkeutuu automaattisesti, kun auto sammutetaan. Useimmat autokamerat toimivat niin sanotulla silmukkatallennuksella (loop recording), mikä tarkoittaa, että vanhimman materiaalin päälle tallennetaan automaattisesti uudet tallenteet, joten muistin täyttymisestä ei tarvitse huolehtia. Voit olla varma, että dashcamisi on aina käynnissä ja kuvaa, kun ajat.
Autokamerat ovat universaaleja ja sopivat kaikkiin autoihin. Tarvikkeet kameran kiinnittämiseksi esimerkiksi tuulilasiin tai kojelautaan toimitetaan yleensä laitteen mukana.
Dashcam on enemmän kuin kamera autoon
Autokamerassa on monia ominaisuuksia, jotka lisäävät turvallisuutta ja varmuutta, kuten esimerkiksi G-sensori/törmäyssensori, liiketunnistin ja pimeänäkymä. Tämä tarkoittaa esimerkiksi sitä, että kamera käynnistyy automaattisesti, kun epätavallista liikettä, jarruttamista tai kiihdyttämistä, havaitaan. Autokamera voi myös auttaa parkkeeraamisessa. Laajakulmaobjektiivit varmistavat, että koko tapahtumien kulku ja useat kaistat dokumentoidaan ilman kuolleita kulmia.
Full HD Dashcam kahdella kameralla, G-anturi, laajakulma
156,00 € -68,00 €
Kehittynyt autokamera, jossa on kaksi kameraa, laajakulmalinssi, yönäkö, G-anturi ja aktiivinen turvallinen ajo -tekniikka, joka varoittaa, kun poistut tieltä. Dashcam, joka pystyy tekemään suurimman osan asioista!
Dashcam 1080p - iso näyttö - G-anturi
69,60 € -34,00 €
Auton kamera, joka dokumentoi kaiken mitä tarvitset. Törmäysilmaisimella (G-anturi) ja yönäköllä, 170 asteen laajakulmalinssillä, syklisellä tallennuksella ja suurella 3 tuuman näytöllä.
Autokamera 1080p G-anturilla, laajakulma- ja yönäköalalla
124,00 € -78,00 €
Dashcam on helppo asentaa ja lisää liikenteen turvallisuutta, etenkin onnettomuustapauksissa. G-anturilla, joka tallentaa esimerkiksi äkillisen jarrutuksen, yönäkökulman ja laajakulman.
77,60 € -29,00 €
En dashcam är enkel att montera och ger dig ökad trygghet i trafiken, speciellt om olyckan skulle vara framme. Med G-sensor, som registrerar t ex plötsliga inbromsningar, nattseende och vidvinkel.
-29,00 €Uusi
Dashcam 1080 HD, autokamera liiketunnistimella - musta
Auton kamera, jossa on 170 ° näkökenttä ja joka tallentaa automaattisesti liikkeet, kun ajat tai jos auto on pysäköity. Videot tallennetaan teräväpiirtona (HD) ja tallennetaan automaattisesti muistikortille.
Cykelkamera med GPS tracking - vattentät
124,00 € -58,00 €
Satsa på en dashcam för til cykel eller elcykel! En cykel actionkamera filmar både dina äventyr och är samtidigt en extra säkerhet då du har har koll på vad som händer bakom cykeln. Cykelkameran spelar in i 1080p fullHD
Dash Cam Full HD 1080P Car Video Recorder with 3-inch LCD Screen
155,20 € -116,00 €
Auton kamera parantaa liikenneturvallisuutta - FullHD
Monitoiminen autokamera, joka dokumentoi kaiken tarvitsemasi törmäysilmaisimen, liiketunnistimen ja yökuvauksen avulla.
124,00 € -77,00 €
Full HD 1080P Mini Dash Cam Car Blackbox Car DVR 140 Wide Angle Dashboard Camera 90° 2.4" AVI LED Night Vision
Auton kamera, laajakulma, G-anturi ja täysi HD 1080p
59,20 € -32,01 €
Autossa olevan dashcam-kameran kanssa, jossa on 140 asteen laajakulmalinssit ja Full HD -laatuinen syklinen tallennus, voit tuntea olosi turvallisemmaksi tiellä.
Advanced Portable Car Camcorder, 140 Degrees Wide Angle,1080P FHD HD,2.2'' High-Definition LCD Screen, High-Speed Recording, HD
46,40 € -19,01 €
Dash Cam Full HD 1080P Car Dashboard Video Driving Recorder 170 Degree Wide Angle Camera
69,60 € -28,00 €
Dash Cam Dual Lens FHD 1080p G-SENSOR Car Video Recorder in Car Dashboard Camera
155,20 € -87,00 €
Cykelkamera med blinksignal och tracking - vattentät
155,20 € -77,00 €

matches: HD HD HD HD HD HD HD


text:
purppura tila tapetti HD
Kotiin / Lisää / purppura tila tapetti HD
lähettänyt: Jeya marraskuuta 24, 2016 sisään Lisää Jätä kommentti 1,897 näkymät 0
Tässä on paras kokoelma Ofpurple tila tapetti HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos Like This @purple tila taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
Edellinen: lohikäärme iphone tapetti HD
seuraava: Alice in Wonderland taustakuvat HD
illuusio tapetti HD
Ilmaiseksi Taustat taustakuva


text:
Download Tätä kukkaa en hukkaa instr. drum cover in Mp3, 3GP, MP4, FLV and WEBM Format - Natok24.Com
Tätä kukkaa en hukkaa instr. drum cover
Home › Videos ›Tätä kukkaa en hukkaa instr. drum cover
Channel: Joni Ketola
Download Full HD Tätä kukkaa en hukkaa instr. drum cover Video Songs | Download Bangla, English, Hindi, Tamil Tätä kukkaa en hukkaa instr. drum cover Full Mp3 Album Songs Bangla | Bangla Romantic, Love, Funny, Comedy, Hasir Natok Tätä kukkaa en hukkaa instr. drum cover Natok full HD PC Mp4 3gp 720p, 1080p Download Now | Download Tätä kukkaa en hukkaa instr. drum cover HD Bangla Video Songs Free | Download Tätä kukkaa en hukkaa instr. drum cover Kolkata Bangla Video Songs| Download Tätä kukkaa en hukkaa instr. drum cover Bollywood Movie Videos | Download Tätä kukkaa en hukkaa instr. drum cover English Romantic, Vevo HD Video Songs | Download New Unrelesed Tätä kukkaa en hukkaa instr. drum cover Bangla Full Mp3 Songs 192 kbps 64 kbps| Download New Unrelesed Tätä kukkaa en hukkaa instr. drum cover Bollywood Hindi Full Mp3 Songs 192 kbps 64 kbps | Download New Unrelesed Tätä kukkaa en hukkaa instr. drum cover HollyWood English Movie Full Mp3 Songs 192 kbps 64 kbps| Download Tätä kukkaa en hukkaa instr. drum cover Telugu Tamil Full Mp3 Songs 192 kbps 64 kbps | Download New Unrelesed Tätä kukkaa en hukkaa instr. drum cover full album zip file CD rip download | Download, Tätä kukkaa en hukkaa instr. drum cover full Movie Download uTorrent | Tätä kukkaa en hukkaa instr. drum cover full Movie Download kickass torrent 1080p HD | Download Tätä kukkaa en hukkaa instr. drum cover Full Bangla HD Movie | Download Tätä kukkaa en hukkaa instr. drum cover Kolkata Bangla, Bengali Full HD Movie | Download Tätä kukkaa en hukkaa instr. drum cover BollyWood Full HD Movie Watch, Now | Download Tätä kukkaa en hukkaa instr. drum cover Hollywood English Movie | Download Tätä kukkaa en hukkaa instr. drum cover Hindi, Tamil Movie | Download, Bangladesh, India, Pakistan MP3, 3GP, MP4, HD, MKV, Avi Tätä kukkaa en hukkaa instr. drum cover (2016) all video Free Download | Download Tätä kukkaa en hukkaa instr. drum cover clear print download, master print download full movie | Download Tätä kukkaa en hukkaa instr. drum cover full movie official print download DVDrip Vcdscam webrip Dvdscam download now
Mahtava peräsin ja pulleat purjeet Drum Cover
By Joni Ketola
Topi Sorsakoski & Agents - Kaksi kitaraa
Säkkijärven Polkka (drum cover)

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD


Turun HO 22.10.2014 1128 - Hovrättsavgöranden - FINLEX ®
Du är här: Finlex › Rättspraxis › Hovrätter › 2014 › Turun HO 22.10.2014 1128
Turun HO 22.10.2014 1128
Ympäristön turmeleminen - Uhkasakko - Ne bis in idem
R 13/1088
THO:2014:3
VARSINAIS-SUOMEN KÄRÄJÄOIKEUS TUOMIO 19.4.2013
VARSINAIS-SUOMEN ELY-KESKUS YMPÄRISTÖVASTUUALUE
1. ELÄINSUOJELURIKOS JA TÖRKEÄ ELÄINSUOJELURIKOS ( 1.3.2011 jälkeen)
2. YMPÄRISTÖN TURMELEMINEN
(8420/R/0009093/11)
Rikoslaki 48 luku 1 § 1/1 ja 2
Ympäristönsuojelulaki 1 §, 2 §, 3 §, 5 §, 7 §, 8 §,28 §, 31 §, 116 §
Ympäristönsuojeluasetus 1 luku 1 § 11)a- kohta, 2 luku 5 § ja 7 §
Jätelaki 6 §, 19 §
Valtioneuvoston asetus maataloudesta peräisin olevien nitraattien vesiin pääsyn rajoittamisesta 4 §, 5 §, 7 §
25.7.2008 - 21.1.2013 SALO
- - - A on syytteessä tarkemmin kuvatulla menettelyllään kiinteistön omistajana tahallaan tai ainakin törkeästä huolimattomuudesta jättänyt ympäristöön esineen tai muuta sellaista sekä saattanut, päästänyt tai jättänyt ympäristöön ja käsitellyt ja säilyttänyt tilallaan eläinten lantaa, jätevesiä ja muita maatalousjätteitä sekä romuja ainakin vastoin jätelain 6 §:n jätteen hallitsematonta käsittelykieltoa ja 9 §:n säädettyä roskaamiskieltoa, vastoin nitraattiasetuksen 4 § - 6 § lannan käsittelylle asetettuja vaatimuksia sekä ympäristösuojelulain säännöksiä ja ilman toiminnan laajuuden edellyttämää ympäristönsuojelulain 28 §:n mukaista lupaa ja kunnan hänelle myöntämän ympäristö luvan lupaehtojen vastaisesti siten, että teko on aiheuttanut ja ollut omiaan aiheuttamaan ympäristön pilaantumista ja muuta vastaavaa ympäristön haitallista muuttumista sekä roskaantumista ja vaaraa terveydelle.
A kiistää tahallisuuden tai törkeän huolimattomuuden.
Ne bis in idem -kiellon loukkaaminen
Salon kaupunki on tuominnut A:n maksettavaksi 15.000 euron suuruisen uhkasakon kunnan myöntämän ympäristöluvan rikkomisesta. Päätös on lainvoimainen. Kysymys on selkeästi rangaistus samasta teosta kuin nyt syytekohdassa 2 kuvattu teko.
Edellä kuvattujen seikkojen vuoksi aikaisemmin samasta teosta tuomitut rangaistukset estävät rangaistuksen tuomitsemisen kohdan 2 teosta.
Käräjäoikeus on lausumillaan perusteilla tuomiossaan tarkemmin ilmenevin tavoin lukenut A:n syyksi sen, että hän on 13.10.2011 - 21.1.2013 Salossa kiinteistön omistajana tahallaan tai ainakin törkeästä huolimattomuudesta jäljempänä selostetulla tavalla jättänyt ympäristöön esineen tai muuta sellaista sekä saattanut, päästänyt ja jättänyt ympäristöön ja käsitellyt ja säilyttänyt tilallaan eläinten lantaa, jätevesiä ja muita maatalousjätteitä ainakin vastoin jätelain 6 §:n jätteen hallitsematonta käsittelykieltoa ja 9 §:n säädettyä roskaamiskieltoa, vastoin nitraattiasetuksen 4 § - 6 § lannan käsittelylle asetettuja vaatimuksia sekä ympäristösuojelulain säännöksiä ja ilman toiminnan laajuuden edellyttämää ympäristönsuojelulain 28 §:n mukaista lupaa ja kunnan hänelle myöntämän ympäristöluvan lupaehtojen vastaisesti siten, että teko on aiheuttanut ja ollut omiaan aiheuttamaan ympäristön pilaantumista ja muuta vastaavaa ympäristön haitallista muuttumista sekä roskaantumista ja vaaraa terveydelle.
Vastaaja on vaatinut, että syyte jätetään kokonaan tai ainakin 12.10.2011 edeltävältä ajalta tutkimatta sillä perusteella, että Salon kaupungin ympäristölautakunta on tuominnut sanottuna päivänä sittemmin lainvoiman saaneella päätöksellään hänen maksettavakseen 15.000 euron suuruisen uhkasakon kunnan myöntämän ympäristöluvan rikkomisen perusteella eli samasta teosta kuin mistä syytekohdassa 2 vaaditaan hänelle rangaistusta.
Syyttäjä on vastustanut tutkimattajättämisvaatimusta sillä perusteella, että uhkasakon tuomitsemisessa ei ole kysymys rangaistuksen tuomitsemisesta eikä vastaajaa sen vuoksi ole tuomittu aikaisemmin rangaistukseen samasta teosta ja joka tapauksessa vastaajalle voidaan tuomita rangaistus uhkasakon tuomitsemisen jälkeen tehdystä teosta.
Asiassa on riidatonta, että Salon kaupungin ympäristölautakunta on tuominnut vastaajan maksettavaksi hänelle asetetusta 30.000 euron suuruisesta uhkasakosta 15.000 euroa sillä perusteella, että vastaaja on laiminlyönyt noudattaa hänelle asetetun ympäristöluvan ehtoja eikä ole korjannut tilannetta hänelle asetetusta uhkasakosta huolimatta.
Salon kaupungin rakennus- ja ympäristölautakunta on todisteena olevan pöytäkirjan § 167 mukaan asettanut A:lle velvoitteen noudattaa voimassaolevan eli Kiikalan kunnan ympäristölautakunnan 25.8.2003 myöntämän ympäristöluvan määräyksiä eli eläinmäärä on palautettava luvan mukaiseksi tai tilalle on haettava uusi ympäristölupa 31.12.2010 mennessä, lannan käsittely ja varastointi on saatettava ympäristöluvan edellyttämälle tasolle ja valtioneuvoston asetuksen 931/2000 määräyksiä on noudatettava, toimenpiteet on aloitettava välittömästi ja työ on saatettava olennaisilta osin valmiiksi 31.12.2010 mennessä, määräyksiä jätteiden käsittelystä on noudatettava välittömästi, selvitys parhaan käyttökelpoisen tekniikan käyttöön ottamisesta tilalla on tehtävä 31.12.2010 mennessä. Lautakunta on samalla asettanut kyseisten määräysten noudattamisen tehosteeksi vastaaja A:lle 30.000 euron suuruisen uhkasakon.
Salon kaupungin ympäristölautakunta on päätöksellään 12.10.2011 § 5 tuominnut edellä mainitusta uhkasakosta maksettavaksi 15.000 euroa sillä perusteella, että A ei ole noudattanut asetettua velvoitetta. Kyseinen päätös on riidattomasti lainvoimainen, koska siitä ei ole valitettu 30 päivän kuluessa Vaasan hallinto-oikeuteen.
Todistaja U on kertonut olleensa Halikon kunnan ympäristösihteeri, nykyisin Salon kaupungin ympäristösihteeri. Todistaja on kertonut, että Ympäristölautakunnan uhkasakon tuomitsemispäätös 12.10.2011 on lainvoimainen, mutta sitä ei ole jostain syystä maksuunpantu. Keskeinen syy uhkasakon asettamiselle ja tuomitsemiselle oli, että A ei ottanut tosissaan voimassaolevan luvan noudattamista. Uhkasakkomääräyksen sanamuoto ei oikeuta vastaajaa ylittämään voimassaolevan luvan mukaista eläinmäärää, vaikka hän onkin hakenut 31.12.2011 mennessä uutta ympäristölupaa.
Euroopan ihmisoikeussopimuksen seitsemännen lisäpöytäkirjan 4. artiklan mukaan ketään ei saa saman valtion tuomiovallan nojalla tutkia uudelleen tai rangaista oikeudenkäynnissä rikoksesta, josta hänet on jo lopullisesti vapautettu tai tuomittu syylliseksi kyseisen valtion lakien ja oikeudenkäyntimenettelyn mukaisesti.
Artiklan 2. kappaleen mukaan edellisen kappaleen määräykset eivät estä ottamasta juttua uudelleen tutkittavaksi asianomaisen valtion lakien ja oikeudenkäyntimenettelyn mukaisesti, jos on näyttöä uusista tai vasta esiin tulleista tosiseikoista tai jos aiemmassa prosessissa on tapahtunut sellainen perustavaa laatua oleva virhe, joka voisi vaikuttaa lopputulokseen.
Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on muun muassa 16.6.2009 antamassaan ratkaisussa Ruotsalainen-tapauksessa todennut, että 7 lisäpöytäkirjan 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun rikosoikeudenkäynnin käsitettä tulkittaessa oli otettava huomioon ne yleiset periaatteet, jotka koskivat rikossyytteen ja rangaistuksen käsitteitä EIS 6 ja 7 artikloissa. Rikossyytteen olemassaoloa tuli harkita ottamalla huomioon EIT:n oikeuskäytännöllään vahvistamat kolme kriteeriä (ns. Engelin kriteerit) eli 1) teon oikeudellinen luonnehdinta kansallisen oikeuden mukaan, 2) teon todellinen luonne sekä 3) määrättävissä olevan seuraamuksen ankaruus. Kaksi viimeksi mainittua olivat vaihtoehtoisia eivätkä välttämättä kumulatiivisia. Riittävää oli, että teko oli luonteeltaan rikos tai teosta voitiin määrätä seuraamus, joka luonteeltaan tai kovuudeltaan kuului yleensä rikosseuraamusten piiriin. Kovuuden puuttuminen ei poistanut asiallisesti rikolliselta teolta sen luonnetta. Kriteerejä tuli tarkastella kumulatiivisesti, ellei jonkun perusteella voitu päästä selkeään lopputulokseen.
Korkeimman oikeuden tuomiossa KKO:2011:17 kohdassa 16 lausuttu, että Korkein oikeus toteaa, että nyt kysymyksissä olevissa päätöksissä sakon uhkaa ei ole kohdistettu A:han, häntä ei ole tuomittu maksamaan uhkasakkoa eikä hänen osaltaan uhkasakon maksuvaatimusta ole hylätty. Näin ollen hänen osaltaan kysymys ei ole tilanteesta, jossa samaan henkilöön kohdistettaisiin saman teon johdosta kaksi seuraamusta tai jossa rikottaisiin kahteen kertaan syyttämistä taikka tuomitsemista koskevaa kieltoa. Yhtiön osalta mainitut määräysten rikkomiset ovat asiassa esitetyn selvityksen perusteella tapahtuneet eri aikana kuin mistä tässä rikosasiassa on kysymys. Eri mieltä muulta osin ollut jäsen Kari Raulos on tältä osin ollut samaa mieltä kuin enemmistö.
Eri mieltä ollut jäsen Timo Esko on lausunut, että meillä on käytännössä saatettu katsoa, että samasta teosta voivat olla seuraamuksina sekä hallintopakkoasiassa annettu velvoite siihen liittyvine sakon uhkineen että rikosoikeudellinen rangaistus. Kuitenkin sellainen ratkaisu, jonka mukaan hallintopakkoasiassa annettu päävelvoitetta koskeva määräys katsottaisiin rikoslain 48 luvun 1 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitetuksi yksittäistapausta koskevaksi määräykseksi, voisi olla Euroopan ihmisoikeussopimuksen seitsemännen lisäpöytäkirjan 4 artiklan vastainen johtaessaan siihen, että vastaajaa vastaan nostetaan uusi oikeudenkäynti sellaisten samojen tai olennaisesti samojen tosiseikkojen perusteella, joiden johdosta vastaaja on jo hallintopakkoasiassa tuomittu uhkasakkoon
Tuomitun uhkasakon mahdollisesta ne bis in idem-vaikutuksesta rikosasiassa ei ole ainakaan julkaistuja Korkeimman oikeuden tai hovioikeuksien tapauksia. Korkeimman oikeuden ratkaisussa KKO:2011:17 on kyseistä asiaa käsitelty edellä mainitulla tavalla, mutta se ei ole ollut ratkaistavana ennakkokysymyksenä eikä siitä ole tarvinnut antaa ratkaisua kyseisessä tapauksessa.
Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen soveltamien niin sanottujen Engel-kriteerien valossa tarkasteltuna uhkasakon tuomitsemispäätöksessä ja nyt syytekohdassa 2 on kysymys samasta teosta eli saman ympäristöluvan rikkomisesta ja toimimisesta osittain ilman ympäristölupaa. Aikaisempi uhkasakon tuomitsemispäätös on lainvoimainen. Uhkasakkotuomion kohteena oleva teko on luonteeltaan rikos ja seuraamuksena tuomittu uhkasakko on kuuluu ainakin kovuudeltaan rikosoikeudellisten seuraamusten piiriin. Näillä perusteilla käräjäoikeus katsoo, että vaikka mainitussa uhkasakkotuomiossa on kysymys hallintopakon piiriin luettavasta menettelystä ja seuraamuksesta, on uhkasakko tässä tapauksessa rinnastettavissa veronkorotukseen luonteeltaan ja kovuudeltaan ja siten A:lle on tuomittu lainvoimaisella ratkaisulla samasta teosta rangaistus uhkasakkotuomiota edeltävältä ajalta kuin mistä teosta nyt syytekohdassa 2 vaaditaan rangaistusta. Näin ollen on syyte jätettävä tutkimatta ajalta 25.7.2008-12.10.2011.
1) Eläinsuojelurikos 25.7.2008 - 21.1.2013
2) Ympäristön turmeleminen 13.10.2011 - 21.1.2013
Koeaika päättyy 18.10.2014.
1) Rikoslaki 17 luku 14 §
Eläinsuojelulaki 3 §, 4 §, 5 §, 6 §
Eläinsuojeluasetus 1 §, 2 §, 3 §, 4 §, 6 §, 7 §, 8 §, 9 §, 10 §
1) Valtioneuvoston asetus nautojen suojelusta
(592/2010) 1-8 §, 10-13 §
2) Rikoslaki 48 luku 1 § 1
Ympäristönsuojelulaki 1-3 §, 5 §, 7 §, 8 §, 28 §, 31 §, 116 §
Ympäristönsuojelulaki 1 luku 1 § 11)a-kohta, 2 luku 5 §, 7 §
2) Jätelaki 6 §, 19 §
TURUN HOVIOIKEUS TUOMIO 22.10.2014
Varsinais-Suomen käräjäoikeus 6. os. 19.4.2013 nro 2126
Kihlakunnansyyttäjä- - -
Syyttäjä on toistaen käräjäoikeudessa esittämänsä syytteen vaatinut, että A tuomitaan rangaistukseen ympäristön turmelemisesta syytekohdassa 2 myös tekoajalla 25.7.2008-12.10.2011.
Perusteinaan syyttäjä on lausunut, että syytteessä tarkoitetut laiminlyönnit ovat alkaneet jo 25.7.2008. A:lle tuomittu uhkasakko ei ole estänyt ympäristön turmelemista koskevan syytteen tutkimista 25.7.2008-12.10.2011 osalta. Uhkasakko on tuomittu A:n maksettavaksi Salon kaupungin rakennus- ja ympäristölautakunnan päätöksen noudattamatta jättämisestä eikä ympäristön turmelemisesta.
A on vaatinut, että syyttäjän valitus hylätään perusteettomana.
Sama kirjallinen todistelu kuin käräjäoikeudessa
Ne bis in idem -kiellon vaikutus syytekohdassa 2
Euroopan ihmisoikeussopimuksen 7. lisäpöytäkirjan 4 artiklan 1 kohdan mukaan ketään ei saa saman valtion tuomiovallan nojalla tutkia uudelleen tai rangaista oikeudenkäynnissä rikoksesta, josta hänet on jo lopullisesti vapautettu tai tuomittu syylliseksi kyseisen valtion lakien ja oikeudenkäyntimenettelyn mukaisesti. Tämän ne bis in idem -kiellon katsotaan sisältyvän myös yksilön oikeusturvaa koskevan Suomen perustuslain 21 §:n 2 momentin säännökseen oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin takeista, jotka on lailla turvattava (KKO:n ennakkoratkaisun 2013:59 perustelujen kohta 9 ja siinä viitatut esityöt).
Syyttäjän valituksen johdosta asiassa on ensiksikin kysymys siitä, estääkö A:lle 31.8.2014 saakka voimassa olleen ympäristönsuojelulain (jäljempänä myös VYSL) 84 ja 88 §:ien nojalla hallintopakkoasiassa asetettu uhkasakko edellä mainitun kaksinkertaisen rangaistuksen kiellon johdosta tutkimasta A:ta vastaan nostettua syytettä ympäristön turmelemisesta 25.7.2008-12.10.2011. Ratkaistavana on ensin se, onko A:lle tuomittua uhkasakkoa pidettävä Euroopan ihmisoikeussopimuksen 7. lisäpöytäkirjan 4 artiklan tarkoittamalla tavalla rikosoikeudellisessa menettelyssä tuomittuna rikosoikeudellisen luonteen omaavana seuraamuksena.
Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen vakiintuneen ratkaisukäytännön mukaan ihmisoikeussopimuksen 7. lisäpöytäkirjan 4 artiklassa tarkoitetun rikosoikeudenkäynnin käsitettä tulkittaessa on otettava huomioon ns. Engel-kriteerit (Engel ym. v. Alankomaat 8.6.1976 kohta 82; ks. esimerkiksi Zolotukhin v. Venäjä 10.2.2009 kohta 53 ja Ruotsalainen v. Suomi 16.6.2009 kohta 43). Nämä kriteerit ovat teon oikeudellinen luonnehdinta kansallisen oikeuden mukaan, teon todellinen luonne sekä määrättävissä olevan seuraamuksen luonne ja ankaruus. Jos ensimmäinen mainituista kriteereistä täyttyy, eli teon katsotaan olevan kansallisen oikeuden mukaan rikoksena rangaistava, kysymys on aina rikosasiasta ihmisoikeussopimuksen soveltamisen kannalta. Jos ensimmäinen kriteeri ei täyty, asian luonnetta on arvioitava kahden viimeksi mainitun, keskenään vaihtoehtoisen seikan perusteella. Jos vain yhtä kriteeriä soveltamalla ei päästä selkeään lopputulokseen, ihmisoikeustuomioistuin on arvioinut tilannetta kokonaisharkinnan perusteella.
Kansallisessa oikeudessamme on vakiintuneesti katsottu, ettei sen paremmin uhkasakkoa yleensä kuin hallintopakon tehosteeksi asetettua uhkasakkoakaan ole pidettävä rikosoikeudellisena rangaistusseuraamuksena, vaan pakkokeinona (ks. esim. HE 164/2007 vp s. 8, HE 223/2008 vp s. 19, Pekka Vihervuori, "Muuttuva Hallintopakko" teoksessa Avoin, tehokas ja riippumaton: Olli Mäenpää 60 vuotta juhlakirja, 2010, s. 313-314). Lainsäätäjä on viimeksi ottanut kantaa hallintopakkoasiassa asetetun uhkasakon ja rikosoikeudellisten seuraamusten väliseen suhteeseen 1.9.2014 voimaan astunutta ympäristönsuojelulakia säädettäessä. Sanotun lain 225 §:n 4 momentin mukaan, joka rikkoo uhkasakolla tehostettua samassa laissa tarkoitettua kieltoa tai velvoitetta, voidaan jättää tuomitsematta rangaistukseen samasta teosta, jos uhkasakko on tuomittu maksettavaksi. Säännöksen tarkoituksena on sen esitöiden mukaan ainoastaan välttää sanktiokumulaatio, eli seuraamusten kasaantuminen (HE 214/2013 vp s. 177). Lainkohdan sanamuodosta tai sen esitöistä ei siten ole pääteltävissä, että lainsäätäjän tarkoituksena olisi ollut vakiintuneesta kannasta poiketen katsoa uhkasakko rangaistusluonteiseksi seuraamukseksi.
Koska VYSL:n 84 ja 88 §:ien nojalla hallintopakkoasiassa asetettua uhkasakkoa ei kansallisen oikeutemme luonnehdinnan perusteella pidetä rikosoikeudellisena rangaistuksena, asiaa on arvioitava toisen ja kolmannen Engel -kriteerin eli teon rikosluonteisuuden ja seuraamuksen merkityksen perusteella.
Sovellettavien säännösten ja A:n teon luonne
Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on arvioidessaan teon rikosluonteisuutta ottanut muun ohella huomioon sen, ovatko säännöksen ensisijaisina päämäärinä rankaiseminen ja pelotevaikutuksen kautta ennaltaehkäiseminen, joita pidetään rikosoikeudellisten seuraamusten tunnusomaisina ominaisuuksina. Tällaiset, luonteeltaan repressiiviset sanktiot on erotettu sanktioista, joilla on ainoastaan ennaltaehkäisevä tai hyvittävä (kompensatorinen) ja ennallistava (restitutiivinen) päämäärä ja joita ei määrätä tekijän syyllisyyteen otetun kannan perusteella (Zolotukhin v. Venäjä 10.2.2009 kohta 55).
Teon luonteen arvioinnissa on lisäksi otettu huomioon se, kohdistuuko säännös yleisesti kaikkiin ja koskeeko se tekoa, johon kuka tahansa voi syyllistyä, vai onko kysymys rajattua henkilöryhmää koskevasta normista. Tapauksessa Inocêncio v. Portugali (päätös 11.1.2001) hakija oli tuomittu hallinnolliseen seuraamusmaksuun siksi, että hän oli rakentanut ilman rakennuslupaa. Euroopan ihmisoikeustuomioistuin totesi, että rakennusluvan edellyttämisen tarkoitus oli ollut hallita maankäyttöä tasapainoisen kaupunkisuunnittelun turvaamiseksi. Luvattomasta rakentamisesta säädettyä seuraamusta ei siten katsottu kaikkiin kansalaisiin yleisesti soveltuvaksi normiksi, mikä puolsi sitä, ettei tekoa ja siitä säädettyä seuraamusta pidetty rikosoikeudellisena. Tapauksessa Ravnsborg v. Ruotsi (23.3.1994) oikeudenkäynnin osapuolelle häiritsevän käytöksen takia tuomittua sakkorangaistusta ei pidetty rikosoikeudellisena rangaistuksena vaan kurinpidollisena seuraamuksena. Vastaavasti todistajalle tämän kieltäydyttyä vastaamasta hänelle esitettyihin kysymyksiin tuomittua sakkorangaistusta ei pidetty rikosoikeudellisena rangaistuksena vaan pakkokeinona (K. v. Itävalta, Euroopan ihmisoikeustoimikunnan raportti 13.10.1992, kohdat 32-39).
VYSL:n 84 §:n 1 momentin mukaan saman lain 22 §:ssä tarkoitettu valvontaviranomainen tai 84 §:n 2 momentin nojalla luvanvaraista toimintaa koskevassa asiassa toimivaltainen viranomainen voi (1) kieltää sitä, joka rikkoo ympäristönsuojelulakia, sen nojalla annettua asetusta tai määräystä, jatkamasta tai toistamasta säännöksen tai määräyksen vastaista menettelyä; (2) määrätä sen, joka rikkoo tätä lakia taikka sen nojalla annettua asetusta tai määräystä, täyttämään muulla tavoin velvollisuutensa; (3) määrätä 1 tai 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla menetellyt palauttamaan ympäristö ennalleen tai poistamaan rikkomuksesta ympäristölle aiheutunut haitta; (4) määrätä toiminnanharjoittajan riittävässä määrin selvittämään toiminnan ympäristövaikutukset, jos on perusteltua aihetta epäillä sen aiheuttavan tämän lain vastaista pilaantumista.
Sanotun lain 88 §:n 1 momentin mukaan viranomaisen on tehostettava, jollei se ole ilmeisen tarpeetonta, saman lain nojalla antamaansa kieltoa tai määräystä uhkasakolla tai uhalla, että tekemättä jätetty toimenpide teetetään laiminlyöjän kustannuksella tai toiminta keskeytetään.
Uhkasakkolain 10 §:n 1 momentin ja 15 §:n 1 momentin mukaan uhkasakko voidaan tuomita maksettavaksi ja teettämis- tai keskeyttämisuhka määrätä täytäntöönpantavaksi, jos asianosainen ei noudata velvoitetta, jonka tehosteeksi uhkasakko tai teettämis- tai keskeyttämisuhka on asetettu.
Edellä mainitun VYSL:n 84 §:ssä tarkoitettujen niin sanotussa hallintopakkoasiassa annettujen määräysten tarkoitus on saattaa asianosainen noudattamaan ympäristönsuojelulainsäädännön alaan kuuluvia normeja tulevaisuudessa esimerkiksi muuttamalla aikaisempi lainvastainen menettelynsä lain mukaiseksi, ennallistamalla pilaantunut ympäristö taikka poistamalla sille aiheutunut haitta. Vaikka VYSL:n 84 §:ssä tarkoitetun hallintopakon edellytyksenä on se, että asianosaisen on todettu rikkoneen ympäristönsuojelulakia tai sen nojalla annettuja normeja, eivät hallintopakon tehosteeksi saman lain 88 §:n nojalla asetetut pakkokeinot ole seuraamuksia hallintopakkopäätöstä edeltävistä rikkomuksista, vaan ainoastaan hallintopakkopäätöksen noudattamatta jättämisestä. Hallintopakkopäätöksen tehosteiksi VYSL:n 88 §:n nojalla asetettujen pakkokeinojen tarkoituksena on luonnollisesti edistää samoja päämääriä kuin hallintopakonkin.
Edellä sanottu huomioon ottaen VYSL:n 84 ja 88 §:iä ei voida pitää Euroopan ihmisoikeussopimuksen 7. lisäpöytäkirjan 4 artiklan tarkoittamalla tavalla luonteeltaan rikosoikeudellisina säännöksinä.
Hallintopakkoasiassa määrätyn uhkasakon luonne ja ankaruus
VYSL:n 88 §:n 1 momentissa tarkoitetuista pakkokeinoista teettämis- ja keskeytysuhat eroavat luonteeltaan uhkasakosta. Siinä missä teettämis- ja keskeyttämisuhkien täytäntöönpanolla pyritään estämään kielletyn menettelyn jatkuminen, korjaamaan aiheutettu vahinko tai ennallistamaan vallinnut asiaintila, uhkasakon täytäntöönpanolla rangaistaan asianosaista kiellon tai määräyksen noudattamatta jättämisestä.
Vaikka Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on edellä mainitun asiassa K. v. Itävalta annetun ratkaisun jälkeen annetuissa ratkaisuissa kehittänyt edelleen ne bis in idem -kieltoa koskevia tulkintaperiaatteita, sen ei uudemmankaan ratkaisukäytännön valossa näytä olleen syytä poiketa siitä ratkaisussa K. v. Itävalta ilmaistusta lähtökohdasta, että pakkokeinoina käytettyjä rahallisia seuraamuksia ei pidetä rikosoikeudellisina rangaistuksina Euroopan ihmisoikeussopimuksen tulkinnan kannalta. Näin ollen ja koska Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on muutenkin katsonut, etteivät kaikki rahalliset seuraamukset välttämättä ole rangaistusluonteisia, VYSL:n 88 §:n 1 momentissa tarkoitetun uhkasakon rikosoikeudellisten sakkojen kanssa yhteiset piirteet eivät yksin tee siitä rikosoikeudelliseen rangaistukseen rinnastettavaa.
Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on rangaistuksen luonnetta ja ankaruutta arvioidessaan ottanut huomioon niin tosiasiassa tuomitun seuraamuksen kuin teosta tuomittavan maksimiseuraamuksen (Ezeh ja Connorsv. Yhdistynyt Kuningaskunta 9.10.2003 kohta 120). Kuten muun muassa tuomiosta Jussila v. Suomi (23.11.2006, kohdat 31-36) käy ilmi, rahallisen seuraamuksen määrä ei kuitenkaan ole ratkaisevassa asemassa.
Vaikka A:lle määrätty 15.000 euron uhkasakko on ollut tuntuva, ei sitä kuitenkaan yksin sen luonteen ja määrän perusteella voida pitää Euroopan ihmisoikeussopimuksen 7. lisäpöytäkirjan 4 artiklassa tarkoitettuna rikosoikeudellisena rangaistuksena.
Kuten edellä on todettu, uhkasakko on luonteeltaan yksittäisessä asiassa tiettyä asianosaista kohtaan määrättävä pakkokeino, jonka tarkoituksena ei ole toimia rangaistuksena yleisesti soveltuvan normin rikkomisesta. Näin ollen uhkasakkoa ei voida myöskään edellä mainittujen Engel -kriteerien kokonaisarvioinnin perusteella pitää rikosoikeudellisena rangaistuksena. Siten uhkasakkovaatimuksen ratkaiseminen ei Euroopan ihmisoikeussopimuksen 7. lisäpöytäkirjan 4 artiklan ja perustuslain 21 §:n 2 momentin mukaan muodosta estettä samaa tekoa koskevan rikossyytteen tutkimiselle.
Edellä sanotun johdosta käräjäoikeuden olisi tullut tutkia A:ta vastaan nostettu syyte ympäristön turmelemisesta myös ajalla 25.7.2008-12.10.2011. Asianosaiset eivät ole vaatineet pääkäsittelyn toimittamista asiassa. Asian selvitettyyn tilaan nähden hovioikeus ottaa asian välittömästi tutkittavakseen.
Syyksilukeminen ja rangaistuksen mittaaminen syytekohdassa 2
A on myös ajalla 25.7.2008-12.10.2011 käräjäoikeuden tuomioon kirjatuin perustein pitänyt tilallaan nautaeläimiä huomattavasti yli ympäristöluvan salliman määrän, käsitellyt ja varastoinut lantaa ympäristöluvan ja säännösten vastaisesti sekä laiminlyönyt jäteveden osalta noudattaa ympäristöluvan ehtoja ja lainsäännöksiä. Näin ollen käräjäoikeuden tuomiota muutetaan siten, että A:lle luetaan syyksi ympäristön turmeleminen 25.7.2008 alkaen.
Edellä mainitun 1.9.2014 voimaan tulleen ympäristönsuojelulain 225 §:n 4 momentin mukaan, joka rikkoo uhkasakolla tehostettua samassa laissa tarkoitettua kieltoa tai velvoitetta, voidaan jättää tuomitsematta rangaistukseen samasta teosta, jos uhkasakko on tuomittu maksettavaksi. Hovioikeus soveltaa tätä lainkohtaa aikaisempaa lakia lievempänä.
Salon kaupungin rakennus- ja ympäristölautakunta on päätöksellään 13.10.2010 VYSL:n 84 §:n nojalla määrännyt A:n noudattamaan ympäristöluvan määräyksiä muun muassa palauttamalla eläinmäärän luvan mukaiseksi tai hakemalla uutta lupaa aluehallintovirastolta 31.12.2010 mennessä, saattamalla lannan käsittelyn ympäristöluvan edellyttämälle tasolle ja noudattamaan valtioneuvoston asetuksen 931/2000 määräyksiä välittömästi saattaen työt olennaisilta osin valmiiksi 31.12.2010 mennessä ja noudattamaan määräyksiä jätteiden käsittelystä välittömästi sekä asettanut lain 88 §:n nojalla 30.000 euron suuruisen uhkasakon sanottujen velvoitteiden tehosteeksi. Salon kaupungin rakennus- ja ympäristölautakunta on 12.10.2011 tuominnut uhkasakosta maksettavaksi 15.000 euroa.
A:lle on vaadittu rangaistusta olennaisesti samoista teoista, joiden johdosta uhkasakko on tuomittu maksettavaksi. Koska uhkasakko on kohdistunut hallintopakkopäätöksen antamisen 13.10.2010 ja sen nojalla asetetun uhkasakon maksettavaksi tuomitsemisen 12.10.2011 väliseen aikaan, A:ta ei tuomita rangaistukseen syytekohdassa 2 tarkoitetuista teoista tuolta ajalta. Rangaistuksen tuomitsemiselle 25.7.2008-12.10.2010 osalta ei sitä vastoin ole estettä.
2) Ympäristön turmeleminen 25.7.2008 - 21.1.2013
Koeaika, joka on alkanut käräjäoikeuden tuomion antopäivänä 19.4.2013 päättyy 18.10.2015.
Esittelijä: viskaali Juho Vuori


text:
Iina kuustonen imdb - Movie phantom of the opera
Will smith movies 2012 list
Rolli and the Secret Route (2016). Stars: Krista Kosonen, Iina Kuustonen, Alina Tomnikov, Joonas Saartamo. IMDB SCORE 4.8 Download Now.
Iina Kuustonen Archives - GoMovies | Watch Movies Online
All about Iina Kuustonen: biography, body and family information. Iina Kuustonen early life, career and trivia with HIDDEN facts!.Iina kuustonen alastonkuvat, hamsterin kypsä porno. Näyttelijä Aku Hirviniemen Putous-hahmo Timo Harjakainen villitsee edelleen kansaa pikkujouluaikaan.IMDb: 6. Keywords: Akkilahto Veera W. Vilo Roope Olenius Iina Kuustonen Tiina Lymi. You May Also Like. HD Anna Karenina. HD Eureka. HD Through It All. HD The Hand.
Summertime (2014) - Hollywood Movie Watch Online
Iina Kuustonen's wiki: Iina Kuustonen (born April 18, 1984 in Helsinki) is a Finnish actress.Kuustonen is most famous for her appearances in the Finnish television.
Mikko Kuustonen - revolvy.com
Movie year 2015 - IMDb
Iina Kuustonen - two-movies.net
Top IMDb; A-Z List; Request; LOGIN. Home; Movies;. Actor: Krista Kosonen, Iina Kuustonen, Joonas Saartamo, Vesa Vierikko, Alina Tomnikov, Kai Lehtinen,.Iina Kuustonen, Actress: Helsingin herra. Iina Kuustonen was born in 1984. She is an actress and writer, known for Helsingin herra (2012), Putous (2010) and Rölli ja.
Download Vilo Movies - SevenTorrents
Rolli Ja Kaikkien Aikojen Salaisuus Rölli and the Girlfriend of Gilde hear from. TOP IMDb; A - Z LIST; NEWS;. Krista Kosonen, Iina Kuustonen, Joonas.
Watch Iina Kuustonen Online. Watch Iina Kuustonen online for free on tunemovie.com. Akkilahto (2016) A woman finds out that his boyfriend has been living a secret double life. She finds a bag of money and decides to make a run for it. She is.
Watch Iina Kuustonen Movies and TV Shows, full filmography
Iina Kuustonen – Nina Kautsalo. If it is approved by IMDb database managers, it will be added to the page in a future update. Add Episode Submit a new episode.Elokuvat Rooleissa Iina Kuustonen, Iina Kuustonen Elokuvat Ilmaiseksi.Share, rate and discuss pictures of Iina Kuustonen’s feet on wikiFeet - the most comprehensive celebrity feet database to ever have existed.
Iina Kuustonen Archives - 123movies
Summertime (2014) Watch Online Free. Summertime (2014) Download Free, Starring: Anna Paavilainen, Iina Kuustonen, Minka Kuustonen, Lauri Tilkanen, Sampo Sarkola. Watch Iina Kuustonen's movies 2016 online free, Iina Kuustonen's tv- shows list of great movies of star Iina Kuustonen. Watch movies online free in streaming now.
Directed by Marja Pyykkö. With Ville Virtanen, Aake Kalliala, Iina Kuustonen. Visit IMDb for Photos, Showtimes, Cast, Crew, Reviews, Plot Summary,.
Syke - Iina Kuustonen Repost Like. by Videos. Follow. Syke (2014) http://www.imdb.com/title/tt3871822/ Iina Kuustonen. Sign In *.
SCANDINAVIAN MOVIES & SERIES 7 - IMDb
IMDb: 6. Keywords: Akkilahto Veera W. Vilo Roope Olenius Iina Kuustonen Tiina Lymi. You May Also Like. HD Silence. HD The Cutting Edge. SD Don Quixote: The Ingenious.Rolli Ja Kaikkien Aikojen Salaisuus The movie continues the story of Rölli, the most well-known and beloved Finnish fictional character. In this movie, Rölli and.IMDb: 4.9. Keywords: Rolli Ja Kaikkien Aikojen Salaisuus Krista Kosonen Iina Kuustonen Joonas Saartamo Taavi Vartia. Loading. You May Also Like. HD The Kings Of.Akkilahto The film is about a journey that a single career woman and a. TOP IMDb; A - Z LIST; NEWS;. Iina Kuustonen. Director: Tiina Lymi. Country: Euro.


text:
Kotiin / HD Väritaustakuvat / Los Angeles Dodgers tapetti HD
lähettänyt: tapetti Monkey marraskuuta 26, 2016 sisään HD Väritaustakuvat Jätä kommentti 1,564 näkymät 0
Tässä on Los Angeles Dodgers tapetti HD Collection Pöytäkoneet, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä Wallpapermonkey.com, on enemmän kuin 1,75,000 Taustakuvat ovat ladattavissa. Voit ladata Jokainen Taustakuva ilmaiseksi.
los-angeles-Dodgers-tapetti-hd
Jos Like This @los Angeles Dodgers tapetti HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
Edellinen: Menards tapetti HD
seuraava: edullinen tapetti HD
ruusunpunainen taustakuva
Kaunis Egypti tapetti HD
Pacquiao tapetti HD
matriisi live tapetti HD

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiAeroArkkitehtuuriEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiViileäVärikäsTietokoneetSöpöLiputKukkaRuoka & JuomatHauskaPelitTytötteLomaKuumaElääLogoRakkausMuutElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisäämobile	Kotiin / HD / gun taustakuvat hd HD	gun taustakuvat hd HD
0	gun taustakuvat hd HD
Here is most beautiful Selection Ogun wallpapers hd HD For Desktops, PC, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. Tässäwallpapermad.com Taustakuva tietokanta voit ladata miljoonia korkealaatuisia taustakuvia . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Meillä on paljon taustakuvia yli kolmekymmentä Plus kategoriat Like Eläimet, Sarjakuva, Kukka, avaruus , Pelit ja Urheilu ,Jne. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia henkilökohtaiseen käyttöön. Jos Like This ase taustakuvia hd HDCollection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook ja muut sosiaalisen median.
piipittää noin Maha Edellinen: syöpä tapetti HD
seuraava: pudota 3 hd HD tapetti
maastopyörä taustakuva HDHennessey myrkky gt tapetti HDNebula hd tapetti HDabstrakti taustakuvaMary Jane tapettiInterfacelift tapetti HDTexans taustakuvatMac OSX tapetti HDCreepy taustakuvatajautuminen tapetti HD Mainos

matches: HD hd hd hd hd hd HD hd hd HD


text:
’Lapsen huollolla’ tarkoitetaan nimen antamista lapselle, lapsen omaisuuden hallinnoimista ja lapsen edustajana toimimista kaikissa asioissa tai oikeustoimissa, jotka koskevat lasta itseään tai hänen omaisuuttaan. Käytännössä se kattaa kaikki asiat, jotka koskevat lasta henkilönä ja hänen omaisuuttaan.
Lapsen huolto on vanhempien oikeus ja velvollisuus, josta he yhdessä vastaavat. Velvollisuutta on hoidettava lapsen edun mukaisesti (laki 216/1990 6 §).
Lapsen huolto kuuluu molemmille vanhemmille yhteisesti.
Kyllä. Tällaisessa tapauksessa tuomioistuin voi päättää, että lapsen huolto uskotaan huoltajalle (lasten ja vanhempien välisiä suhteita koskevan lain nro 216/90 18 §:n 2 momentti).
Jos vanhemmat eroavat tai avioliitto julistetaan mitättömäksi, tuomioistuin päättää lapsen huollosta, joka voidaan uskoa toiselle vanhemmalle tai molemmille vanhemmille tai kolmannelle henkilölle (laki 216/90 14 ja 15 §). Tuomioistuin voi määrätä lapsen huollon vain toiselle vanhemmalle, ja se voi päättää myös toisen vanhemman oikeudesta pitää yhteyttä lapseen lapsen edun mukaisesti (laki 216/90 17 §).
Tuomioistuimen on tehtävä sopimuksesta päätös, jotta se olisi oikeudellisesti sitova.
Tässä asian käsittelyn vaiheessa ristiriita voidaan ratkaista ainoastaan tuomioistuimessa: muita keinoja ei ole.
Tuomari voi päättää kaikista lapseen liittyvistä asioista, kuten lapsen huollosta, tapaamisoikeudesta, koulutuksesta, terveydenhoidosta, omaisuuden hoitamisesta, nimestä, elatuksesta ja ulkomaille siirtämisestä, myös jos kyse on lapsikaappauksesta.
Ei saa, sillä huoltajuus kapeassa merkityksessään ei kata esimerkiksi omaisuuden hallinnointia.
Yhteishuoltajuus merkitsee käytännössä sitä, että vanhemmat päättävät yhdessä lastaan koskevista asioista. Lähtökohtaisesti se merkitsee sitä, että lapsi asuu vuorotellen kummankin vanhempansa luona.
Toimivalta on sen alueen perhetuomioistuimella, missä alaikäisen tavanomainen asuinpaikka on. Menettely käynnistyy jättämällä haastehakemus ilman valaehtoista lausuntoa. Mahdollisia saateasiakirjoja ei tässä vaiheessa tarvita.
Haastehakemus toimitetaan toiselle asianosaiselle, jota kehotetaan saapumaan oikeuden eteen hakemuksessa esitettynä ajankohtana ja ilmaisemaan kantansa. Lapsia koskeviin asioihin ei sovelleta kiireellistä menettelyä lukuun ottamatta lapsikaappaustapauksissa. Asian luonteen vuoksi tuomioistuimet huolehtivat kuitenkin siitä, että tällaiset asiat käsitellään ensisijaisina. Lisäksi kaikkiin menettelyihin sovelletaan Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 artiklaa sekä Kyproksen tasavallan perustuslain 30 §:ää, joiden mukaan oikeuskäsittelyt on saatettava päätökseen kohtuullisen ajan kuluessa.
Kyllä, edellyttäen, että lainmukaiset kriteerit täyttyvät ja tuomioistuimelta on saatu asiaa koskeva päätös lain 165(I)/2002 nojalla.
Kyllä. Päätökseen voi hakea muutosta toisen asteen perhetuomioistuimessa.
Lapsen huoltoa koskevan päätöksen tehnyt tuomioistuin vastaa päätöksen täytäntöönpanosta. Menettely käynnistyy toimittamalla haaste ilman valaehtoista lausumaa käyttäen menettelyasetuksen 2/90 mukaista hakemustyyppiä I.
Huoltajuuspäätöksen tunnustamiseksi ja panemiseksi täytäntöön on toimitettava asiaa koskeva hakemus neuvoston asetuksen (EY) N:o 2201/2003 21 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Hakemus on toimitettava sen alueen perhetuomioistuimelle, jossa lapsi asuu tai jossa vastaaja asuu, jos lapsi asuu ulkomailla.
Tässä tapauksessa toimivaltainen tuomioistuin on sen alueen perhetuomioistuin, jossa lapsi asuu tai jossa vastaaja asuu, jos lapsi asuu ulkomailla.
Kun edellä mainittu hakemus annetaan tiedoksi vastaajalle, hänellä on oikeus saapua tuomioistuimeen ja esittää vastineensa lain 121 (I)/2000 mukaisesti. Tämä menettely on neuvoston asetuksen (EY) N:o 2201/2003 mukainen.
Tuomioistuin soveltaa Kyproksen lakia eli lakia 216/90. Jos yksikään osapuoli ei kuitenkaan asu Kyproksessa, lain 216/90 mukaisesti Kyproksen perhetuomioistuimilla ei ole toimivaltaa ratkaista asiaa.

matches: tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin


text:
Yle TV1 Lauantai 18.11.
Kausi 2, 2/4. Capri. Italialaistaustainen toimittaja Alex Polizzi esittelee epätavallisempia matkavinkkejä Italiaan. Napolin edustalla käydään Caprin ja Ischian saarilla, jotka ovat luonnonkauneudestaan kuuluisia. HD Äänitekstitys: suomi.
Vieraana Elinkeinoelämän keskusliiton EK:n hallituksen puheenjohtaja Veli-Matti Mattila. Jari Korkki haastattelee. HD
Anna Liisa Mikkonen, 74 v, jäi eläkkeelle 60-vuotiaana kuulontutkijan työstä Keski-Suomen keskussairaalasta. Lyhyen eläkeuran jälkeen hän palasi ammattiinsa. Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Joht. Erich Höbarth. Sol. Soile Isokoski, sopraano. J. S. Bach: Brandenburgilainen konsertto nro 1 (teoksen esittelee Jukka Nykänen) ja Kantaatti nro 82 "Ich habe genug". - Toimittajana Lotta Emanuelsson. HD Äänitekstitys: suomi.
Kausi 2. 7/12. Riikka matkaa Gotlantiin meritaimenjahtiin. Aki, Emilia ja Äijä lähtevät valloittamaan Lofootteja, Sanna Muotkatunturin huippua. Manu laajentaa peurajahtia seuraavalle tontille. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Ihmisille on tehty erilaisia varaosia jo tuhansien vuosien ajan. Teknologia kehittyy nyt hurjaa vauhtia - millaisia varaosia meille tehdään kantasolujen tai 3d-tulostuksen avulla? Entä voiko tekoäly olla ihmisen varaosa? HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Edellyttääkö uskollisuus katumusta? Kirjailija Sissel-Jo Gazan ja pappi Per Ramsdal keskustelevat rakkaussuhteen neljästä kulmakivestä: antaumuksesta, ystävyydestä, erotiikasta ja jumalallisesta rakkaudesta. (U) Äänitekstitys: suomi.
Kausi 4, 8/10. Tarjouksia. Wilf tarjoaa rakkauttaan, tohtori Logan saa työtarjouksen ja pikku Lauralle tarjotaan tilaisuutta tulla terveeksi. (U) Äänitekstitys: suomi. K7 (ahdistus).
Uusi sarja. 1/2. Mitä siitä seuraa, jos näkee lapsena äitinsä murhaajan, eikä tekijää saada kiinni? Nyt, aikuisena Jane törmää sattumalta mieheen, jonka syyllisyydestä hän on täysin vakuuttunut. Ainakin tällä kertaa. HD Äänitekstitys: suomi. K12 (ahdistus).
Kausi 3, 2/3. Hautakivi. Jackin vanha vihamies on kaapattu ja hänestä vaaditaan lunnaita. Aika miehen pelastamiseksi käy vähiin. Kenen puolella on toinen karski yksityisetsivä? Onko Darragh'ssa ainesta? Kuinka Katen käy? HD Äänitekstitys: suomi. K16 (väkivalta, ahdistus).
Kausi 3, 7/13. Tynnyrillinen minttulikööriä. Claire ja Jamie ovat viimein yhdessä. Jamien liiketoimia tarkkaillaan, ja hänet halutaan narauttaa keinoja kaihtamatta. Ovatko rakastavaiset jälleen vaarassa? HD Äänitekstitys: suomi. K12 (ahdistus, seksi).