text:
KHO:2020:38 - Korkein hallinto-oikeus
Etusivu » Päätökset » Vuosikirjapäätökset » Vuosikirjapaatos » KHO:2020:38
Vuosikirjanumero: KHO:2020:38
Taltionumero: 1559
Diaarinumero: 752/2/18
ECLI-tunniste: ECLI:FI:KHO:2020:38
Yhteistoiminta-asiamies ei ollut merkinnyt A Oy:n henkilöstörahastoa henkilöstörahastorekisteriin. Hallinto-oikeus oli valituksenalaisella päätöksellään kumonnut yhteistoiminta-asiamiehen päätöksen ja palauttanut asian yhteistoiminta-asiamiehelle uudelleen käsiteltäväksi. Korkein hallinto-oikeus tutki yhteistoiminta-asiamiehen hallinto-oikeuden päätöksestä tekemän valituksen.
A Oy:n henkilöstörahaston sääntöjen mukaan rahaston tarkoituksena oli yhtiön rahastolle suorittamien henkilöstörahastolaissa tarkoitettujen rahastoerien hallinta. Yhtiössä oli käytössä koko henkilöstöä koskeva tulospalkkiojärjestelmä, joka sisälsi sekä yhtiö- että työntekijätason tuloksellisuutta mittaavia tekijöitä ja niihin liittyviä palkkioiden maksamista rajoittavia ehtoja.
Yhteistoiminta-asiamiehen päätöksen perusteluiden mukaan tulospalkkiojärjestelmän mukaisesti kertyvät henkilökohtaiset palkkiot olivat suorituspalkkaa, eivätkä niiden maksamiselle asetetut yhtiötason taloudellista tulosta ja maksuvalmiutta koskevat kriteerit muuttaneet palkkioiden luonnetta.
Korkein hallinto-oikeus katsoi henkilöstörahastolain (934/2010) esitöihin viitaten yhtäältä, että yhtiön tulospalkkiojärjestelmässä oli kysymys mainitun lain 2 §:n 2 kohdassa tarkoitetusta tulospalkkiojärjestelmästä ja että järjestelmän ehtojen mukaisesti työntekijälle maksettua suoritusta oli vastaavasti pidettävä lain 2 §:n 1 kohdassa tarkoitettuna henkilöstörahastoerän perusteena olevana tulospalkkiona.
Toisaalta korkein hallinto-oikeus katsoi viitaten perustuslain 2 §:n 3 momentin lakisidonnaisuutta koskevaan vaatimukseen, että rahastoa ei voitu jättää rekisteröimättä sillä yhteistoiminta-asiamiehen esittämällä perusteella, että henkilöstörahastoerien määräytymisperusteet olisivat väljemmät kuin työmarkkinajärjestöjen hyväksymässä muistiossa oli esitetty. Mainittu lakisidonnaisuuden vaatimus huomioon ottaen rahastoa ei voitu jättää rekisteröimättä myöskään sillä yhteistoiminta-asiamiehen esittämällä perusteella, jonka mukaan yksittäisten työntekijöiden omaan välittömään työsuoritukseen yksinomaan tai pääasiallisesti perustuvien erien ohjaaminen henkilöstörahaston kautta maksettavaksi ja siitä saatavat sosiaaliturvamaksu- ja veroedut eivät olisi olleet lainsäätäjän tarkoituksena lakia säädettäessä. Edelleen lakisidonnaisuus huomioon ottaen rahastoa ei voitu jättää rekisteröimättä silläkään yhteistoiminta-asiamiehen esittämällä perusteella, jonka mukaan yhteistoiminta-asiamies olisi tulkintakäytännössään edellyttänyt, että henkilöstörahastoerän tulisi määräytyä yli 50 prosentin osalta yhteisten eli yhtiön, yksiköiden ja tiimin tavoitteiden perusteella ja työntekijän välittömään työsuoritukseen perustuvien tavoitteiden painoarvon tulisi jäädä alle 50 prosentin.
Korkein hallinto-oikeus hylkäsi yhteistoiminta-asiamiehen valituksen eikä hallinto-oikeuden päätöksen lopputulosta muutettu.
Henkilöstörahastolaki 2 § 1 ja 2 kohta, 14 § 1 momentti ja 63 § 1 momentti
Laki yhteistoiminta-asiamiehestä 1 § 1 momentti, 2 § 1, 6 ja 7 kohta sekä 9 §
Helsingin hallinto-oikeus 22.1.2018 nro 18/0031/2
Yhteistoiminta-asiamies on 1.9.2016 päättänyt, että A Oy:n Palkkiorahastoa ei merkitä henkilöstörahastorekisteriin, koska yhtiön tulospalkkiojärjestelmän kerryttämät työntekijäkohtaiset erät ovat palkkoja eivätkä henkilöstörahastolain tarkoittamia palkkioita. Yhteistoiminta-asiamiehen päätöksen perusteluiden mukaan yhtiön täydennetynkin tulospalkkiojärjestelmän mukaan kertyvät henkilökohtaiset palkkiot ovat suorituspalkkaa (asiakaslaskutukseen perustuvia provisioita), eivätkä niiden maksamiselle asetetut yhtiön taloudellista tulosta ja maksuvalmiutta koskevat kriteerit muuta niiden luonnetta.
Hallinto-oikeus on valituksenalaisella päätöksellään siltä osin kuin korkeimmassa hallinto-oikeudessa on kysymys perustettavan A Oy:n Palkkiorahaston edustajien ja A Oy:n valituksesta kumonnut yhteistoiminta-asiamiehen päätöksen ja palauttanut asian yhteistoiminta-asiamiehelle uudelleen käsiteltäväksi.
Hallinto-oikeus on selostanut sovellettavina säännöksinä henkilöstörahastolain (934/2010) 2 §:n 1 ja 2 kohdan, 14 §:n 1 momentin, henkilöstörahastolain säätämiseen johtaneen hallitusten esityksen (HE 44/2010 vp) sisältöä sekä perustellut päätöstään muutoin seuraavasti:
A Oy:n Palkkiorahaston sääntöjen 2 §:n mukaan rahaston tarkoituksena on A Oy:n sekä sen mahdollisten tytäryhtiöiden rahastolle suorittamien henkilöstörahastoerien ja niiden lisäosien sekä muiden henkilöstörahastolaissa tarkoitettujen varojen hallinta. Sääntöjen 3 §:n 1 momentin mukaan rahaston piiriin kuuluvan yhtiön palvelukseen määräaikaiseen tai toistaiseksi voimassaolevaan työsuhteeseen tulevat henkilöt tulevat rahaston jäseniksi työsuhteen alusta lukien. Sääntöjen 4 §:n mukaan yhtiön rahastolle suorittamat henkilöstörahastoerät liitetään jäsenten henkilökohtaisiin rahasto-osuuksiin yhtiössä kulloinkin sovellettavan palkkiojärjestelmän mukaisina henkilökohtaisina osuuksina.
A Oy:n 10.6.2016 päivätyn kuvaus henkilöstörahastoeriä tuottavasta tulospalkkiojärjestelmästä ja 11.8.2016 päivätyn lisätietoa henkilöstörahastoeriä tuottavasta tulospalkkiojärjestelmästä 2016 -nimisten asiakirjojen mukaan A Oy:n hallitus päättää vuosittain yhtiössä käytössä olevat palkkaus- ja kannustinjärjestelmät, jotka ovat voimassa aina tilikauden kerrallaan. Yhtiössä on käytössä tulospalkkiojärjestelmä, joka on osa kokonaispalkkaus- ja kannustinjärjestelmää. Tulospalkkiojärjestelmä on voimassa aina tilikauden kerrallaan. Tulospalkkiojärjestelmä on yhtenäinen ja koskee koko henkilöstöä. Tulospalkkiota maksetaan, kun tilikaudelta syntyy jaettavaa tulosta. Tulospalkkioiden maksaminen ei saa vaarantaa yhtiön maksukykyä ja taloudellista tilannetta. Yhtiön maksukyvyn ja taloudellisen tilanteen raja-arvot ovat: kumulatiivinen liikevaihtoprosentti (oikeastaan liikevoittoprosentti) vähintään x % laskettuna tilikauden alusta (1.1. alkaen), sekä: yhtiön nettokassavarat /likvidit varat riittävät y kuukauden peruspalkkojen maksatukseen tulospalkkioiden maksatuksen jälkeen. Kun raja-arvot ylittyvät, palkkioita aletaan maksaa. Tulospalkkioiden määräytymisperuste edellä mainitut yhtiötason raja-arvot huomioiden on henkilökohtainen asiakaslaskutus. Henkilökohtaisen tulospalkkiotason raja-arvona on syntyvä liikevaihto (laskutus), joka ylittää henkilön laskennallisen kustannuksen. Palkkiota maksetaan henkilökohtaisen raja-arvon ylittävästä asiakaslaskutuksesta enintään z %.
Yhteistoiminta-asiamiehen lausunnon mukaan tulospalkkiota on työmarkkinakäytännössä vakiintuneesti pidetty aikapalkkaa (käytännössä tunti- ja kuukausipalkkaa) ja suorituspalkkaa täydentävänä palkkaustapana. Suorituspalkkaa ovat urakkapalkka ja palkkiopalkka. Yksi palkkiopalkan alalaji on provisio. Siihen, onko kyseessä suorituspalkka vai tulospalkkio, vaikuttaa eniten palkkion kertymisperuste. Jos työntekijän palkkio kertyy hänen omasta välittömästä työsuorituksestaan, kyse on suorituspalkasta eikä tulospalkkiosta. Jos työntekijän palkkion kertyminen on välillistä, kyse voi olla tulospalkkiosta.
Lausunnossa on lisäksi viitattu työmarkkinakeskusjärjestöjen laatimaan tulospalkkaustyöryhmän raporttiin ja todettu, että henkilöstörahastolain perusteluissa ei ole millään tavalla tuotu esille, että henkilöstörahastolain tarkoittama palkkio voisi muodostua työntekijäkohtaisesta suorituspalkasta.
Provision tyypillinen piirre on se, että työntekijän oma palkkio on prosenttiosuus hänen omasta laskutuksestaan. Kyseisen yrityksen palkkiojärjestelmän mukaan työntekijälle itselleen ja vain hänelle itselleen tulevaa provisiota alkaa kertyä ja kertyy jatkuvasti siitä hetkestä lukien, kun oma myynti kattaa omat palkkakustannukset. Tällaisen välittömään työsuoritukseen perustuvan mallin katsominen muuksi kuin suorituspalkaksi ei ole mitenkään perusteltavissa. Yrityksen asettamat lisäehdot eivät muuta edellä mainittua pääsääntöä, eivätkä ne välttämättä edes vaikuta palkkion kertymiseen käytännössä millään tavalla. Rahastojen rekisteröinnistä ja vuosittain suoritettavasta palkkiojärjestelmien lainmukaisuuden arvioinnista tulee sattumanvaraista, ellei arviota tehdä sen mukaan, mikä on palkkion pääasiallinen kertymisperuste. Jos oman palkkion kertymisen pääperuste on A Oy:n järjestelmän tavoin oman myynnin välitön rahamäärä, kyse on suorituspalkasta, eikä henkilöstörahastolain mukaan rahastoitavasta tulospalkkiosta.
Asiassa on kysymys siitä, onko yhtiön tulospalkkiojärjestelmän kerryttämiä eriä pidettävä työntekijöiden palkkana vai henkilöstörahastolaissa tarkoitettuna tulospalkkiona.
Valittajat ovat katsoneet, että kysymyksessä olevassa palkkiojärjestelmässä ei ole kyse tavanomaisesta palkasta, vaan tulospalkkiosta, joka kuuluu henkilöstörahastolain soveltamisen piiriin. He ovat vedonneet erityisesti siihen, että kyse on yhtiön yksipuolisesti päättämästä palkkiojärjestelmästä, josta ei ole sovittu työsopimuksissa, ja siihen, että palkkion maksamisen edellytyksenä on myös koko yhtiön tuloksellisuuteen liittyviä edellytyksiä.
Tulospalkkion käsitettä ei ole nimenomaisesti määritelty henkilöstörahastolaissa. Tyypillisesti tulospalkkio perustuu tulospalkkiojärjestelmän mukaisen tavoitteen saavuttamiseen ja on työssä saavutetun tuloksen perusteella maksettavaan suorituspalkkaan verrattuna luonteeltaan täydentävää palkitsemista. Asiassa saadusta selvityksestä ilmenee, että henkilöstörahastoeriksi tarkoitetut erät määräytyvät yhtiön työntekijöiden henkilökohtaisina osuuksina heidän työtuloksensa perusteella siten, että erän määrä on enintään z prosenttia työntekijän palkkauskustannukset ylittävältä asiakaslaskutuksen osalta. Järjestelmän piiriin kuuluu yhtiön koko henkilöstö.
Henkilöstörahastoeriksi tarkoitettujen erien rahastoon maksatuksen edellytyksenä on kuitenkin koko yhtiön tuloksellisuuteen liittyvien mittareiden täyttyminen. Lisäksi yhtiö päättää palkkiojärjestelmästä yksipuolisesti ja se on voimassa tilikauden kerrallaan. Mainituista edellytyksistä johtuen rahastoerän maksamisesta ei ole vastaavaa varmuutta kuin työstä maksettavasta palkasta. Nämä seikat tukevat sitä, että kysymyksessä on henkilöstörahastolaissa tarkoitettu tulospalkkio, eikä suorituspalkan osa, jollainen se työntekijän henkilökohtaisen työsuorituksen perusteella määräytyvänä eränä lähtökohtaisesti olisi. Asiassa on myös otettava huomioon nykyisen henkilöstörahastolain säätämisen tavoitteena ollut henkilökohtaisen suorituksen ja henkilöstörahastoerän välisen yhteyden vahvistaminen ja tulospalkkion rahastoimisen mahdollistaminen.
Edellä mainittuihin seikkoihin nähden hallinto-oikeus katsoo, että yhtiön tulospalkkiojärjestelmän kerryttämiä henkilökohtaisia eriä on pidettävä henkilöstörahastolaissa tarkoitettuna tulospalkkiona. Henkilöstörahaston rekisteröintiä ei siten olisi tullut evätä valituksenalaisessa päätöksessä todetulla perusteella.
Kun yhteistoiminta-asiamiehellä on ollut asiassa eri käsitys, valituksenalainen päätös on kumottava ja asia on palautettava yhteistoiminta-asiamiehelle uudelleen käsiteltäväksi.
Henkilöstörahastolaki 32 §
Laki yhteistoiminta-asiamiehestä 1 § ja 2 §
Hallintolainkäyttölaki 4 § - 6 §
Asian ovat ratkaisseet hallinto-oikeuden jäsenet Anja Sahla, Minna Ruuskanen ja Eve Saarikoski, joka on myös esitellyt asian.
Yhteistoiminta-asiamies on valituksessaan vaatinut, että hallinto-oikeuden päätös kumotaan ja asia jätetään yhteistoiminta-asiamiehen asiassa tekemän päätöksen varaan.
Aiemmin voimassa olleen henkilöstörahastolain (814/1989) mukaan rahastoon voitiin maksaa vain voittopalkkiota. Lain uudistuksella vuonna 2010 mahdollistettiin myös tulospalkkioiden rahastointi henkilöstörahastoon.
Henkilöstörahastolain (934/2010) 2 §:n 2 kohdassa on määritetty henkilöstörahastoerä, jolla tarkoitetaan rahasuoritusta, jonka enimmäismäärä määräytyy yhdenmukaisten periaatteiden mukaan työnantajan kaikkia rahastoon kuuluvia koskevan tulos- ja voittopalkkiojärjestelmän nojalla. Tulospalkkion käsitettä ei ole yksityiskohtaisemmin määritelty mainitussa lainkohdassa, mutta säännöksen perusteluissa on asetettu edellytykset sille, millaisia palkkiota henkilöstörahastoon voidaan siirtää.
Palkka- ja palkitsemistapoja on suorituspalkan ja tulospalkkauksen osalta seikkaperäisesti tarkasteltu työmarkkinakeskusjärjestöjen laatimassa tulospalkkaustyöryhmän raportissa, jonka asettamisesta oli sovittu tulopoliittisessa sopimuksessa vuosille 2001–2002. Raportin laatineet keskusjärjestöt osallistuivat keskeisesti myös nykyisen henkilöstörahastolain valmisteluun.
Henkilöstörahastolain säätämiseen johtaneen hallituksen esityksen (HE 44/2010 vp) perustelut ovat linjassa edellä tulospalkkaustyöryhmän raportin eri palkkiolajien kuvauksen kanssa. Esityksen perusteluista ei ole löydettävissä tukea sille, että henkilöstörahastoerän määräytymisperusteena voisi olla vain yksittäiselle työntekijälle asetetut tavoitteet, vaan esityksen mukaan edellytetään kollektiivisia, vähintään tiimitason tavoitteita. Jos työntekijän palkkion kertymisen pääperuste on yksittäisen työntekijän oman myynnin välitön rahamäärä, kysymys on suorituspalkasta, eikä lain tarkoittamasta rahastoitavasta tulospalkkiosta.
Yhtiön palkkiojärjestelmän mukaan työntekijälle itselleen tulevaa provisiota alkaa kertyä ja kertyy jatkuvasti siitä lukien, kun työntekijän oma myynti kattaa omat palkkauskustannukset. Yhtiön palkkioiden maksulle asettamat lisäehdot (voitollinen tulos, kumulatiivinen liikevaihtoprosentti (oikeastaan liikevoittoprosentti) vähintään x % ja maksuvalmius) eivät normaalisti toimivassa yrityksessä vaikuta työntekijöiden palkkioiden suuruuteen. Nämä lisäehdot eli niin sanotut leikkurit eivät vaikuta puheena olevien palkkioiden luonteen arviointiin.
Se, jos henkilöstörahastoon voitaisiin siirtää palkkioita, joiden määräytymisperusteet ovat väljemmät kuin keskusjärjestöjen hyväksymässä muistiossa ja henkilöstörahastolain perusteluissa on kuvattu, johtaisi laajamittaiseen suorituspalkkojen maksamiseen henkilöstörahastojen kautta. Yksittäisten työntekijöiden omaan välittömään työsuoritukseen yksinomaan tai pääasiallisesti perustuvien erien ohjaaminen henkilöstörahaston kautta maksettavaksi ja siitä saatavat sosiaaliturvamaksu- ja veroedut eivät ole olleet lainsäätäjän tarkoituksena henkilöstörahastolakia säädettäessä.
Hallinto-oikeuden päätös tulisi kumota. Rahaston rekisteröintihakemuksen hylkäämiselle on ollut henkilöstörahastolaissa säädetty peruste, koska rekisteröimisen edellytyksenä on, että yrityksen tulospalkkiojärjestelmän nojalla kertyvät erät täyttävät laissa henkilöstörahastoerälle asetetut vaatimukset.
Korkein hallinto-oikeus on varannut yhteistoiminta-asiamiehelle tilaisuuden esittää selvitystä niistä säännöksistä, joihin yhteistoiminta-asiamies perustaa valitusoikeutensa.
Yhteistoiminta-asiamies on selityksessään viitannut henkilöstörahastolain 14 §:n 1 momenttiin ja sitä koskeviin hallituksen esityksen perusteluihin ja hallintolainkäyttölain 6 §:ään. Yhteistoiminta-asiamies on jättänyt henkilöstörahaston rekisteröimättä, koska rahasto ei täytä rekisteröimiselle säädettyjä edellytyksiä. Lisäksi yhteistoiminta-asiamies on todennut, että sen tulee valvoa julkista etua henkilöstörahastojen osalta siltä osin, että palkan luonteisia eriä ei voida maksaa verojen ja sosiaalivakuutusmaksujen kiertämistarkoituksessa henkilöstörahaston välityksellä.
A Oy:n Palkkiorahaston edustajat ja A Oy ovat selityksessään vaatineet ensisijaisesti, että yhteistoiminta-asiamiehen valitus jätetään tutkimatta, ja toissijaisesti, että yhteistoiminta-asiamiehen valitus hylätään.
Yhteistoiminta-asiamiehen valitusoikeus
Yhteistoiminta-asiamiehen asema rekisteriviranomaisena ei perusta valitusoikeutta. Vero- ja sosiaaliturvamaksuvelvoitteiden valvonta ei kuulu yhteistoiminta-asiamiehen tehtäviin. Julkisyhteisön taloudellisiin ja fiskaalisiin näkökohtiin liittyvät perusteet eivät muutoinkaan perusta valitusoikeutta.
Yhtiön tulospalkkiojärjestelmästä rahastolle maksettavat suoritukset täyttävät lain vaatimat edellytykset eli ne perustuvat ennalta päätettyyn, kaikkia jäseniä koskevaan tulospalkkiojärjestelmään. Näiden edellytysten täyttymisestä ei ole ollut erimielisyyttä tässä asiassa.
Yhtiön tulospalkkiojärjestelmässä on kysymys yhtiötason mittareiden ja edellytysten täyttyessä maksettavista henkilökohtaisesti määräytyvistä palkkio-osuuksista. Yhtiön tulospalkkiojärjestelmästä maksettavista suorituksista rahastoitavissa olevan osuuden enimmäismäärä on myös rajoitettu kaikille jäsenille yhdenmukaisten periaatteiden mukaisesti.
Lain esitöissä on useita kohtia, jotka perustelevat sitä, että henkilöstörahastoerä voi määräytyä kiinteästikin suhteessa työntekijän omaan työsuoritukseen liittyviin mittareihin. Tätä on perustelujen mukaan jopa tavoiteltu. Henkilöstörahastolaki mahdollistaa myös vain yhtiötasoisten mittareiden perusteella määräytyvän palkkion rahastoimisen, mutta toisin kuin yhteistoiminta-asiamiehen valituksessa annetaan ymmärtää, nykyisen lain esitöissä ei edellytetä, että henkilöstörahastoerässä huomioon otettavan tulospalkkion määräytymisperusteen tai -perusteiden pääpainon tai niiden tietyn osuuden tulisi olla jokin muu kuin työntekijän työsuoritus.
Yhtiön palkkiojärjestelmässä palkkion kertyminen on aina ensisijaisesti riippuvainen yhtiön kumulatiivisesta tuloksesta ja rahoitustilanteesta eli yhtiötasoisten kriteerien ja edellytysten täyttymisestä, minkä yhteistoiminta-asiamies näyttää sivuuttaneen.
Lain esitöiden mukaan rahastokelpoisten palkkioiden määräytymisperusteet voivat olla yhtiö- tai ryhmätasoisia tai omaa työtä mittaavia osuuksia. Näiden eri osuuksien mittarit ja painoarvot voivat olla myös erilaisia ja vuosittain vaihtuvia. Tämä johtaa siihen, että tulos- tai ryhmätasolla saattaa muodostua määrältään erisuuruisia henkilökohtaisia palkkioita.
Esitöissä on selostettu yhtenä esimerkkinä palkkiojärjestelmä, jossa 50 prosenttia riippuu yhtiötason mittareista ja loput muista mittareista. Esityöt sisältävät muunlaisiakin esimerkkejä vuonna 2010 ja sitä ennen käytössä olleista palkkiojärjestelmistä, mutta uudessa laissa ja sen perusteluissa ei enää oteta kantaa siihen, millä perusteella tai perusteilla palkkion on pakko kertyä ollakseen rahastokelpoinen, vaan päätös kuhunkin yhtiöön sopivan palkkiojärjestelmän sisällöstä on tarkoitettu jätettäväksi yhtiöille.
Lain perusteluissa lain julkilausuttuna tavoitteena on ollut lisätä henkilöstörahastoerän yhteyttä työsuoritukseen niin, että henkilöstörahastojen kannustavuudella olisi riittävän selkeä yhteys työntekijän oman työpanoksen ja henkilöstörahastosta saatavan rahasto-osuuden välillä. Palkkioiden määräytymisperusteiden tulisi olla suurelta osin sellaisia, joihin myös työntekijä kykenee vaikuttamaan merkittävästi omalla työllään.
Yhteistoiminta-asiamiehen viittaama keskusjärjestöjen työryhmämuistio on laadittu noin kahdeksan vuotta ennen nykyisen henkilöstörahastolain säätämistä. Palkitsemisjärjestelmät ovat tuosta ajankohdasta kehittyneet, ja vuonna 2010 on ollut käytössä monipuolisempia palkitsemisjärjestelmiä. Lisäksi muistion liitteenä on esitetty erään yhtiön tulospalkkiojärjestelmä, joka oli perustunut asiakkaalta laskutettujen tuntien osuuteen työntekijän työtunneista, tehokkuuskertoimeen ja nettotulokseen. Muistiossa on myös todettu, että palkitsemisperusteina voidaan käyttää myös yksilötason mittareita. Muistiossa tehtyjä palkkioiden jaotteluja ei ole vahvistettu laintasoisesti siten, että niihin voitaisiin tukeutua rekisteröimispäätöstä tehtäessä. Lain esityöt sisältävät vain esimerkkejä erilaisista tulos- ja voittopalkkiojärjestelmistä, eikä esitöissä ole rajoitettu sallittuja vaihtoehtoja, vaan on jätetty tilaa palkitsemismallien kehittymiselle.
Henkilöstörahastolain esitöiden perusteella ei voida perustellusti tehdä sitä johtopäätöstä, että yksilökohtaisilla mittareilla ei voisi olla henkilöstörahastolain mukaisessa palkkiojärjestelmässä merkittävääkin osuutta. Lain tarkoituksena ei ole ollut rajoittaa erilaisten palkitsemisjärjestelmien rahastoitavuutta, vaan pikemminkin vastata palkitsemisjärjestelmien monimuotoistumiseen ja jatkuvaan kehitykseen.
Tarkoitus ei ole ollut antaa viranomaiselle harkinta- tai ohjausvaltaa palkitsemisjärjestelmien sisältöön. Laissa säänneltyihin henkilöstörahaston rekisteröintiedellytyksiin ei kuulu lain perusteella se, että rahastoitava palkkio ei saisi määräytyä esimerkiksi henkilökohtaisen laskutuksen perusteella.
Yhtiön tulospalkkiojärjestelmästä tehtävissä suorituksissa ei ole kysymys palkasta. Yhtiön tekemissä työsopimuksissa ei ole mitään viittausta tulospalkkiojärjestelmään tai muihin kannustimiin. Työntekijöiden palkka on määritelty kuukausipalkkana sekä luontoisetuina. Yhtiön henkilöstön tavanomaiset kuukausipalkat ylittävät sovellettavassa työehtosopimuksessa sovitut vähimmäiskuukausipalkat huomattavasti.
Yhtiön tulospalkkiojärjestelmässä on kysymys yksipuolisesti ja vapaaehtoisesti myönnetystä tuloksesta riippuvasta kannustinpalkkiosta eikä työstä vastikkeeksi sovitusta tavanomaisesta palkasta. Yhtiö päättää tulospalkkiojärjestelmän ehdoista etukäteen, ja yhtiöllä on valintansa mukaan oikeus muuttaa tulospalkkion määräytymisperusteita tai olla jatkamatta tulospalkkiojärjestelmän voimassaoloa. Kaikki työntekijät ovat järjestelmän piirissä ja rahastoitavan osuuden enimmäismäärä määräytyy kaikille yhdenmukaisin periaattein.
Tulospalkkiojärjestelmän mahdollisiin suorituksiin liittyy useita maksuehtoja, jotka riippuvat ensisijaisesti yhtiötason mittareista. Järjestelmään liittyy siten palkkioiden saamatta jäämistä koskevia riskejä, jollaisia ei ole mahdollista liittää tavanomaiseen palkkaan. Tulospalkkiota ei kerry, jos yhtiötason mittarit maksuvalmiuden ja kumulatiivisen kannattavuuden osalta eivät ensin täyty, vaikka työntekijäkohtainen liikevaihto ylittäisikin työntekijään laskennallisesti kohdistetut kustannukset. Tulospalkkion maksaminen estyy myös, jos työsuhde ei ole voimassa maksuhetkellä. Henkilöstörahastoerä ei siten perustu yhteistoiminta-asiamiehen väittämän mukaan "vain yksittäiselle työntekijälle asetettuihin tavoitteisiin" tai ole suorituspalkkaa.
Tulospalkkiojärjestelmässä liikevoitolle asetettu raja-arvo vaikuttaa, toisin kuin yhteistoiminta-asiamies väittää, tulospalkkion kertymiseen. Runsaan kymmenen vuoden aikana yhtiön toiminnassa on ollut useita jaksoja, jolloin liikevoiton määrää koskevan ehdon jäätyä täyttymättä palkkiota ei ole maksettu lainkaan tai enimmäismääräisenä. Lisäksi on huomattava, että yhtiön palkkiojärjestelmän mukaisesti mahdollisesti kertyvästä palkkiosta vain osa, jonka enimmäismäärää sovelletaan kaikkiin yhdenmukaisin periaattein, on mahdollista järjestelmän ehtojen mukaan rahastoida.
Yhteistoiminta-asiamiehelle ei ole säädetty sellaista harkintavaltaa, jonka puitteissa yhteistoiminta-asiamiehellä olisi oikeus jättää henkilöstörahasto rekisteröimättä henkilöstörahastojen ja niille tehtävien suoritusten potentiaalisten fiskaalisten vaikutusten perusteella. Yhteistoiminta-asiamies viittaa toistuvasti verotukseen liittyviin perusteluihin. Tämän vuoksi vaikuttaa siltä, että palkkiorahaston rekisteröimättä jättäminen on kokonaan tai osin perustunut kiellettyyn tarkoituksenmukaisuusharkintaan.
Yhteistoiminta-asiamies on vastaselityksessään esittänyt muun ohella seuraavaa:
Yhteistoiminta-asiamiehestä annetussa laissa ei ole säännöksiä yhteistoiminta-asiamiehen valitusoikeudesta. Yhteistoiminta-asiamiehen lakisääteisiin tehtäviin kuuluu henkilöstörahastojen toiminnan ja hallinnon henkilöstörahastolain mukaisuuden valvonta. Kysymys on laillisuusvalvonnasta. Yhteistoiminta-asiamiehellä täytyy henkilöstörahastoja valvovana viranomaisena olla oikeus valittaa hallinto-oikeuden päätöksestä. Myös oikeuskirjallisuudessa on katsottu, että viranomainen voi yleensä itse valittaa päätöksestä, jolla viranomaisen valvontaan liittyvä päätös on kumottu. Viranomaisen valitusoikeus on perusteltua myös silloin, kun sillä pyritään yhtenäistämään tulkinta- ja soveltamiskäytäntöä hallinnollisessa päätöksenteossa.
Yhteistoiminta-asiamies on päättäessään olla rekisteröimättä kysymyksessä olevaa henkilöstörahastoa noudattanut henkilöstörahastolain vakiintunutta tulkinta- ja soveltamiskäytäntöä.
Henkilöstörahastolakia koskevassa hallituksen esityksessä olevien kuvausten mukaan palkkioiden saavuttamiselle asetetut tavoitteet ja mittarit on asetettu usealle eri tasolle. Mittarit voivat olla koko yrityksen henkilöstöä koskevia, tulosyksikköjä koskevia ja jopa tiimi- tai ryhmätasolle yltäviä tai omaa työtä mittaavia osuuksia. Hallituksen esityksen kuvauksista käy selvästi ilmi, että palkkiojärjestelmän mittareissa tulee olla osuuksia yrityksen eri tasoilta eikä yksittäisen työntekijän henkilökohtainen mittari ole yksinään hyväksyttävä.
Yritysten palkitsemisjärjestelmissä on usein asetettu palkkioiden maksamiselle myös rajoitusehtoja eli sellaisia mittareita, jotka toimivat niin sanottuina leikkureina. Työnantajayritys maksaa rahastolle tällöin tulos- tai muiden tavoitteiden mukaisten mittareiden saavuttamisen perusteella kertyneet palkkiot edellyttäen, että leikkurimittareidenkin mukaiset tavoitteet on saavuttu. Tällaisia mittareita voivat olla esimerkiksi liikevoiton minimimäärä taikka maksuvalmiuden tai kateprosentin taso.
A Oy:n palkkiojärjestelmän mukaan henkilöstörahastoerän määräytymisperuste on yksinomaan työntekijäkohtainen. Kukin työntekijä saa palkkiona z prosenttia omasta laskutuksestaan, jos hänen laskutuksensa ylittää hänestä yhtiölle aiheutuvan laskennallisen kustannuksen. Yhtiön palkitsemisjärjestelmässä ei ole lainkaan yhtiö- tai yksikkötason eikä edes tiimitason tavoitteita. Palkkiojärjestelmässä on yhtiötä koskevia rajoitusehtoja eli niin sanottuja leikkureita, joiden jäädessä saavuttamatta yhtiö vapautuu maksamasta palkkioita, vaikka työntekijäkohtaiset tavoitteet olisikin saavutettu. Rajoitusehdot eivät muuta työntekijäkohtaisista tavoitteista maksettavien palkkioiden luonnetta, vaan mainitut erät ovat täysin työntekijäkohtaisia palkkoja, ja siten ne eivät voi olla henkilöstörahastoon ohjattavia henkilöstörahastoeriä.
Henkilöstörahastoon ei voida ohjata sellaisia palkkioita, jotka eivät täytä henkilöstörahastolaissa ja sitä koskevassa hallituksen esityksessä asetettuja edellytyksiä. Tällaisia eriä ovat muun ohella palkkiopalkat, joita ovat myyntiprovisio ja tuotantopalkkio. Tulospalkkion käsite on vakiintunut jopa työehtosopimuskentän ulkopuolella. A Oy:n työntekijöilleen maksamat palkkiot ovat luonteeltaan kunkin työntekijän henkilökohtaista provisiopalkkaa, joten yhtiö ei voi maksaa näitä palkkioita henkilöstörahastolle.
Yhteistoiminta-asiamies on tulkintakäytännössään edellyttänyt, että henkilöstörahastoerän tulee määräytyä yli 50 prosentin osalta yhteisten eli yhtiön, yksiköiden ja tiimin tavoitteiden perusteella ja työntekijän välittömään työsuoritukseen perustuvien tavoitteiden painoarvon tulee puolestaan jäädä alle 50 prosentin.
Yhtiön henkilöstön perustamaa rahastoa ei voida rekisteröidä henkilöstörahastorekisteriin, koska henkilöstörahastoeriä kerryttävä palkitsemisjärjestelmän olemassaolo on rekisteröinnin ehdoton edellytys.
A Oy:n Palkkiorahaston edustajat ja A Oy ovat antaneet yhteistoiminta-asiamiehen vastaselityksen johdosta lausuman. Lausumassa on esitetty muun ohella seuraavaa:
Henkilöstörahastolaki tai sen esityöt eivät edellytä, että tulospalkkiojärjestelmän mittareissa tulisi olla osuuksia yrityksen eri tasoilta, vaikka esitöissä on tällaisiakin esimerkkejä. Kun henkilöstörahasto voidaan perustaa jo kymmenen työntekijän yrityksessä, tällaisten eri tasojen luominen olisi keinotekoista ja voisi johtaa siihen, että tietynkokoiset yritykset jäisivät lainsäätäjän tarkoituksen vastaisesti järjestelmän ulkopuolelle.
Laissa ei ole säädetty eikä sen esitöissä todettu, että henkilöstörahastoerästä tietyn osuuden tulisi muodostua yhtiön, yksiköiden ja tiimin tavoitteiden perusteella. Tämä väite esitetään yhteistoiminta-asiamiehen vastaselityksessä ensimmäistä kertaa, eikä se perustu mihinkään oikeuslähteeseen. Jos tällainen 50 prosentin kaavamainen edellytys olisi tarkoitettu asettaa, se olisi kirjattu lakiin tai ainakin lain esitöihin. Lakia soveltavan viranomaisen tulkinnalla ei lain sanamuoto huomioon ottaen voida tällaista lisäedellytystä asettaa. Yhtiö on lisäksi toimittanut selvitystä siitä, että tulospalkkioita on yhtiötason tavoitteiden täyttymättä jäämisen vuoksi jätetty määräaikaisesti tai osittain myös maksamatta.
Lausuma on lähetetty tiedoksi yhteistoiminta-asiamiehelle.
1. A Oy:n Palkkiorahaston edustajien ja A Oy:n väite siitä, että yhteistoiminta-asiamiehellä ei ole asiassa valitusoikeutta, hylätään.
Korkein hallinto-oikeus on yhteistoiminta-asiamiehen valituksesta tutkinut asian.
1. Yhteistoiminta-asiamiehen valitusoikeus
Yhteistoiminta-asiamiehestä annetun lain 1 §:n 1 momentin mukaan työ- ja elinkeinoministeriön yhteydessä on yhteistoiminta-asiamies muun ohella henkilöstörahastolain noudattamisen valvontaa varten.
Yhteistoiminta-asiamiehen tehtävänä on lain 2 §:n 1 kohdan mukaan valvoa 1 §:ssä mainittujen lakien noudattamista, 2 §:n 6 kohdan mukaan valvoa, että henkilöstörahaston toiminta ja hallinto ovat henkilöstörahastolain ja rahaston sääntöjen mukaiset sekä 2 §:n 7 kohdan mukaan pitää yllä henkilöstörahastorekisteriä ja tätä varten ottaa vastaan ja tarkastaa rahastoihin liittyviä ilmoituksia ja muita asiakirjoja.
Lain 9 §:n 1 momentin mukaan yhteistoiminta-asiamiehellä on oikeus tarkastaa henkilöstörahaston kirjanpito ja hallinto ja muullakin tavalla tarkastaa rahaston toimintaa. Pykälän 2 momentin mukaan, jos yhteistoiminta-asiamies havaitsee henkilöstörahaston menetelleen henkilöstörahastolain tai rahaston sääntöjen vastaisesti taikka laiminlyöneen laissa säädetyt velvollisuutensa, yhteistoiminta-asiamies voi määrätä rahaston hallituksen ryhtymään toimiin oikaisun aikaansaamiseksi tai kieltää virheellisen päätöksen täytäntöönpanon. Pykälän 3 momentin mukaan yhteistoiminta-asiamiehen vaatimuksesta tuomioistuin voi asettaa 2 momentissa tarkoitetun määräyksen tai kiellon tehosteeksi uhkasakon rahaston hallituksen jäsenille.
Henkilöstörahastolain 14 §:n 1 momentin mukaan yhteistoiminta-asiamiehen on saatuaan perusilmoituksen rekisteröitävä henkilöstörahasto, jos rekisteröimiselle ei ole lakiin perustuvaa estettä.
Lain 63 §:n 1 momentin mukaan lain noudattamisen valvonnasta säädetään yhteistoiminta-asiamiehestä annetussa laissa.
Henkilöstörahastolain säätämiseen johtaneen hallituksen esityksen (HE 44/2010 vp) rekisteröinti-ilmoitusta koskevan 13 §:n yksityiskohtaisten perusteluiden mukaan henkilöstörahaston toiminnan lainmukaisuutta valvottaisiin jäsenten oikeuksien toteuttamiseksi.
Korkein hallinto-oikeus toteaa, että yhteistoiminta-asiamiehestä annetussa laissa tai henkilöstörahastolaissa ei ole säännöksiä yhteistoiminta-asiamiehen valitusoikeudesta, eikä valitusoikeutta voida johtaa hallintolainkäyttölain 6 §:n 1 momentin asianosaisen asemasta. Kun kuitenkin otetaan huomioon henkilöstörahastolaissa yhteistoiminta-asiamiehelle asetettu vastuu tutkia henkilöstörahaston rekisteröinnin edellytykset samoin kuin yhteistoiminta-asiamiehestä annetussa laissa ja henkilöstörahastolaissa yhteistoiminta-asiamiehelle säädetyt muut henkilöstörahastoihin liittyvät tehtävät sekä niihin liittyvät ennakolliset ja jälkikäteiset valvontatoimivaltuudet ja toiminnan lainmukaisuuden valvonnan edellä todettu tarkoitus, yhteistoiminta-asiamiehen valitusoikeus on hallintolainkäyttölain 6 §:n 2 momentissa tarkoitetulla tavalla tarpeen yhteistoiminta-asiamiehen valvottavana olevan julkisen edun vuoksi. Tämän vuoksi väite yhteistoiminta-asiamiehen valitusoikeuden puuttumisesta hylätään ja yhteistoiminta-asiamiehen valitus tutkitaan.
2.1 Sovellettavat säännökset ja lain esitöitä
Henkilöstörahastolain 2 §:n 1 ja 2 kohdan mukaan tässä laissa tarkoitetaan:
2) henkilöstörahastoerällä rahasuoritusta, jonka enimmäismäärä määräytyy yhdenmukaisten periaatteiden mukaan sekä sellaisen kaikkia rahastoon kuuluvia jäseniä koskevan tulos- tai voittopalkkiojärjestelmän mukaan, joka on otettu käyttöön henkilöstörahaston piiriin kuuluvissa yrityksissä ja tulosyksiköissä.
Lain 14 §:n 1 momentin mukaan yhteistoiminta-asiamiehen on saatuaan perusilmoituksen rekisteröitävä henkilöstörahasto, jos rekisteröimiselle ei ole lakiin perustuvaa estettä.
Henkilöstörahastolain säätämiseen johtaneen hallituksen esityksen (HE 44/2010 vp) pääasiallista sisältöä koskevasta kohdasta ilmenee muun ohella, että henkilöstörahastolain tarkoituksena olisi palkita koko henkilöstöä tavoitteiden saavuttamisesta sekä parantaa yrityksen ja viraston tuottavuutta ja kilpailukykyä sekä edistää työnantajan ja henkilöstön välistä yhteistoimintaa ja henkilöstön taloudellista osallistumista. Henkilöstörahastoon voitaisiin siirtää voittopalkkioita ja tulospalkkiota, jos ne täyttävät laissa määritellyt henkilöstörahastoerän kriteerit ja koskevat koko henkilöstöä. Työnantajan tulisi päättää henkilöstörahastoerästä ennen sen ajanjakson alkua, jolta henkilöstörahastoerä suoritetaan.
Mainitussa hallituksen esityksessä todetaan tuolloin voimassa olleen henkilöstörahastolain (814/1989, myöhemmin tehtyine muutoksineen) nykytilan arviointia koskevassa kohdassa muun ohella, että henkilöstörahastojen kannustavuudella tulisi olla riittävän selkeä yhteys työntekijän oman työpanoksen ja henkilöstörahastosta saatavan rahasto-osuuden välillä. Tämä on sekä työnantajan että henkilöstön kannalta tärkeää. Siksi voittopalkkioiden määräytymisperusteiden tulisi olla suurelta osin sellaisia, joihin myös työntekijä kykenee vaikuttamaan merkittävästi omalla työllään. Tämä edellyttää henkilöstörahastolain mukaan määräytyvien palkkioiden määritelmiin nykyistä suurempaa joustavuutta.
Edelleen hallituksen esityksen tavoitteita ja keskeisiä ehdotuksia koskevassa kohdassa todetaan muun ohella, että esityksessä on otettu huomioon henkilöstön palkitsemismuotojen kehittyminen ja soveltamisalan laajennus. Tämän vuoksi henkilöstörahastoon voitaisiin siirtää voittopalkkioiden lisäksi tulospalkkioita, jos ne täyttävät laissa määritellyt henkilöstörahastoerän kriteerit ja koskevat koko henkilöstöä.
Hallituksen esityksen lain 2 §:n 2 kohtaa koskevissa yksityiskohtaisissa perusteluissa todetaan muun ohella seuraavaa:
Pykälän 2 kohdassa määriteltäisiin henkilöstörahastoerä, joka mahdollistaisi henkilöstörahastojen perustamisen nykyistä joustavammin. Henkilöstörahastoerä olisi yrityksen henkilöstörahastolle maksama rahasuoritus, joka määräytyisi ennalta päätetyn tulos- tai voittopalkkiojärjestelmän mukaan. Tällaisen tulos- tai voittopalkkiojärjestelmän tulisi koskea kaikkia rahaston jäseniä. Tämä kaikkia jäseniä koskeva vaatimus olisi keskeisin rahastoerän edellytys, joka perustuu rahaston kollektiiviseen luonteeseen ja sen tarkoitukseen palkita koko henkilöstöä.
Jotta yrityksissä voitaisiin soveltaa niille parhaiten sopivia ratkaisuja, rahaston piiriin kuuluvat yritykset voisivat päättää sovellettavasta tulos- tai voittopalkkiojärjestelmästä melko vapaasti. Tältä osin henkilöstörahastoerän määritelmä olisi huomattavasti voimassa olevassa laissa säädettyä voittopalkkiojärjestelmää laajempi. Tämä on katsottu perustelluksi, jotta elinkeinoelämässä kehitetyt ja sen tarpeisiin soveltuvat tulos- ja voittopalkkiojärjestelmät eivät olisi este perustaa henkilöstörahastoja tai peruste luopua jo olemassa olevista rahastoista. Tältä osin uudistus vastaisi tulos- ja voittopalkkiojärjestelmissä tapahtunutta kehitystä.
Yrityksissä sovellettavat palkkiojärjestelmät määräytyvät useiden eri perusteiden mukaan siten, että niissä on koko yrityksen henkilöstöä koskevia, tulosyksikköjä koskevia ja jopa tiimi- tai ryhmätasolle yltäviä tai omaa työtä mittaavia osuuksia. Näiden eri osuuksien mittarit ja painoarvot voivat olla myös erilaisia ja vuosittain vaihtuvia. Tällaisia järjestelmiä on myös konserneissa, joissa osuudet ja niiden mittarit emoyrityksen ja sen tytäryritysten tai ennalta määriteltyjen tulosprosessien kesken voivat olla erisuuruisia. Tämä johtaa siihen, että tulos- tai ryhmätasolla saattaa muodostua määrältään erisuuruisia henkilökohtaisia palkkioita. Näitä järjestelmiä on pidetty kohtuullisen oikeudenmukaisina, koska niiden perusteet on laadittu siten, että ryhmätasolla tiedetään, millä osuudella kukin pienempi yksikkö voi niiden saavuttamiseen vaikuttaa. Järjestelmien koetaan olevan lähempänä työntekoa ja siksi ne voivat olla varsinkin suuremmissa organisaatioissa kannustavampia kuin esimerkiksi pelkästään taloudelliseen tulokseen perustuva voittopalkkiojärjestelmä.
Henkilöstörahastoerän määräytymisperusteisiin liittyisi myös toinen tärkeä yhdenvertaisuutta korostava edellytys. Palkkio-osan enimmäismäärän olisi määräydyttävä kaikille kyseisen järjestelmän piiriin kuuluville yhdenmukaisten periaatteiden mukaan, jotta sitä voitaisiin pitää laissa tarkoitettuna henkilöstörahastoeränä. Siksi palkkioperusteita ei voisi määrätä esimerkiksi siten, että joku ryhmä saisi samojen perusteiden mukaan määräytyvän palkkion yksinkertaisena ja joku toinen kaksin- tai jopa kolminkertaisena. Jos tulospalkkiojärjestelmä mahdollistaisi tällaisen, ei henkilöstörahastoerään voitaisi kuitenkaan sisällyttää muuta kuin se osuus palkkiosta, joka määräytyy yhdenmukaisten periaatteiden mukaan.
Henkilöstörahastojärjestelmän piiriin voisi kuulua esimerkiksi seuraavanlaisia, nykyisin käytössä olevia erisuuruisia palkkioita kerryttäviä järjestelmiä. Voitto- tai tulospalkkioiden suuruus määräytyy tavoitteiden saavuttamisen mukaan siten, että 50 prosenttia maksimipalkkiosta kertyy koko yrityksen henkilöstölle koko yrityksen taloudellisen tuloksen mukaan, 30 prosenttia maksimipalkkiosta kertyy tulosyksikön tavoitteiden ja sille asetettujen mittareiden perusteella tulosyksikön henkilöstölle ja 20 prosenttia maksimipalkkiosta tiimille asetettujen tavoitteiden perusteella tiimin henkilöstölle.
Toiseksi yrityksessä on voitu määritellä erilaisia prosesseja, joiden onnistumiselle on asetettu yhteiset tavoitteet ja mittarit ja kullekin yksikölle määritelty yksikkökohtaiset prosenttiosuudet näiden tavoitteiden saavuttamisessa sen mukaan, missä määrin kukin yksikkö kykenee vaikuttamaan tavoitteiden saavuttamiseen kussakin prosessissa.
Yrityksissä voi olla käytössä myös palkkiomalli, jossa yrityksen tulospalkkiojärjestelmälle on asetettu esimerkiksi neljä ehtoa. Ne voivat olla tulospalkkiotavoitteen määrittely vuodeksi eteenpäin tiettyyn ajankohtaan mennessä, tulospalkkiotavoitteiden ja mittaustasojen asettaminen erikseen kullekin tehtaalle siten, että koko henkilöstö kuitenkin kuuluu palkkiojärjestelmän piiriin, kunkin henkilön maksimipalkkion suuruuden määrittely enintään esimerkiksi kuukauden palkkaa vastaavaksi ja palkkioiden maksaminen tiettynä ajankohtana henkilökohtaisina osuuksina. Myös tällainen tulospalkkiomalli voisi kuulua henkilöstörahastojärjestelmän piiriin ja henkilökohtainen palkkio-osuus tulla maksettavaksi rahastoon.
Hallituksen esityksen johdosta annetussa työelämä- ja tasa-arvovaliokunnan mietinnössä (6/2010 vp) todetaan muun ohella seuraavaa:
A Oy:n Palkkiorahaston rekisteröimättömien sääntöjen 2 §:n mukaan rahaston tarkoituksena on A Oy:n sekä sen mahdollisten tytäryhtiöiden rahastolle suorittamien henkilöstörahastoerien ja niiden lisäosien sekä muiden henkilöstörahastolaissa (934/2010) tarkoitettujen varojen hallinta.
Sääntöjen 3 §:n 1 momentin mukaan rahaston piiriin kuuluvan yhtiön palvelukseen määräaikaiseen tai toistaiseksi voimassaolevaan työsuhteeseen tulevat henkilöt tulevat rahaston jäseniksi työsuhteen alusta lukien.
A Oy:n 10.6.2016 päivätystä tulospalkkiojärjestelmää koskevasta kuvauksesta ilmenee seuraavaa:
"Tulospalkkiojärjestelmä
Yhtiön hallitus päättää vuosittain yhtiössä käytössä olevat palkkaus- ja kannustinjärjestelmät, jotka ovat voimassa aina tilikauden kerrallaan.
Yhtiössä on käytössä tulospalkkiojärjestelmä, joka on osa kokonaispalkkaus- ja kannustinjärjestelmää. Tulospalkkiojärjestelmä on voimassa aina tilikauden kerrallaan.
Tulospalkkiojärjestelmä on yhtenäinen ja koskee koko henkilöstöä.
Tulospalkkiota maksetaan, kun tilikaudelta syntyy jaettavaa tulosta. Tulospalkkioiden maksaminen ei saa vaarantaa yhtiön maksukykyä ja taloudellista tilannetta. Yhtiön maksukyvyn ja taloudellisen tilanteen raja-arvot ovat:
Kumulatiivinen liikevoittoprosentti vähintään x % laskettuna tilikauden alusta (1.1. alkaen).
Yhtiön nettokassavarat/likvidit varat riittävät y kuukauden peruspalkkojen maksatukseen tulospalkkioiden maksatuksen jälkeen.
Kun raja-arvot ylittyvät, palkkiota aletaan maksaa.
Tulospalkkioiden määräytymisperuste edellä mainitut yhtiötason raja-arvot huomioiden on henkilökohtainen asiakaslaskutus. Henkilökohtaisen tulospalkkiotason raja-arvona on syntyvä liikevaihto (laskutus), joka ylittää henkilön laskennallisen kustannuksen.
Rahastoitava palkkio-osuus
Jokainen henkilö voi henkilöstörahastoerän muodossa rahastoida enintään r % tulospalkkiostaan kuukaudessa, kuitenkin enintään s €/kuukaudessa. Rahastoitavaa erää hyvitetään yhtiön sivukulusäästön määrällä."
Yhtiö on lisäksi 11.8.2016 yhteistoiminta-asiamiehelle antamassaan selvityksessä todennut muun ohella seuraavaa:
Tulospalkkiojärjestelmä on yhtiön palkitsemisen kokonaisuudessa täydentävä palkitsemismuoto, joka ei korvaa peruspalkkaa eikä ole siitä riippuvainen.
Henkilöstön tulospalkkioiden mittari on henkilökohtainen asiakaslaskutus. Jokaisella henkilöllä on omat laskutustavoitevyöhykkeet ja vyöhykkeen sisällä ovat palkkion portaittaiset raja-arvot. Tulospalkkiojärjestelmän piiriin kuuluu myös yhtiön toimiva johto. Heidän tulospalkkiomittarinsa perustuu koko yhtiön laskutus- ja tulostavoitteen saavuttamiseen. Työntekijän työsuhteen pitää olla voimassa palkkion maksuhetkellä.
Asiassa on kysymys siitä, täyttääkö A Oy:n Palkkiorahasto henkilöstörahaston rekisteröimiselle henkilöstörahastolaissa asetetut vaatimukset.
Henkilöstörahastolain 2 §:n 1 kohdan mukaan henkilöstörahastolla tarkoitetaan henkilöstön omistamaa ja hallitsemaa rahastoa, jonka tarkoituksena on yrityksen sille suorittamien tulos- tai voitto-palkkioerien ja muiden tämän lain mukaisten varojen hallinta.
Lain 2 §:n 2 kohdan mukaan henkilöstörahastoerällä tarkoitetaan rahasuoritusta, jonka enimmäismäärä määräytyy yhdenmukaisten periaatteiden mukaan sekä sellaisen kaikkia rahastoon kuuluvia jäseniä koskevan tulos- tai voittopalkkiojärjestelmän mukaan, joka on otettu käyttöön henkilöstörahaston piiriin kuuluvissa yrityksissä ja tulosyksiköissä.
Asiassa saadun selvityksen mukaan A Oy:n Palkkiorahasto on henkilöstön omistama ja hallitsema rahasto, jonka tarkoituksena on mainitun yhtiön sekä sen mahdollisten tytäryhtiöiden rahastolle suorittamien henkilöstörahastoerien ja niiden lisäosien sekä muiden henkilöstörahastolaissa tarkoitettujen varojen hallinta.
A Oy:n hallitus päättää vuosittain etukäteen yhtiössä käytössä olevat palkkaus- ja kannustinjärjestelmät, jotka ovat voimassa aina tilikauden kerrallaan. Yhtiössä on käytössä tulospalkkiojärjestelmä, joka on osa kokonaispalkkaus- ja kannustinjärjestelmää. Tulospalkkiojärjestelmän mukaiset tulospalkkiot täydentävät työntekijöiden peruspalkkausta, eivätkä ne ole peruspalkkauksesta riippuvaisia. Tulospalkkioista ei ole sovittu työsopimuksissa, vaan työnantaja päättää tulospalkkiojärjestelmästä yksipuolisesti. Tulospalkkiojärjestelmä on voimassa aina tilikauden kerrallaan. Tulospalkkiojärjestelmä on yhtenäinen ja se koskee koko henkilöstöä.
Korkein hallinto-oikeus toteaa yhtäältä, että yhtiössä käytössä oleva tulospalkkiojärjestelmä sisältää sekä yhtiö- että työntekijätason tuloksellisuutta mittaavia tekijöitä ja niihin liittyviä palkkioiden maksamista rajoittavia ehtoja. Asiassa saadun selvityksen mukaan yhtiötason rajoitusehtojen toteutuminen on käytännössä myös merkinnyt sitä, että tulospalkkioita ei ole aina maksettu. Työntekijätason työn tuloksellisuutta mittaavan tekijän sisältyminen järjestelmään puolestaan vastaa hallituksen esityksen (HE 44/2010 vp) perusteluissa todettua. Perusteluiden mukaan yrityksissä sovellettavat palkkiojärjestelmät määräytyvät useiden eri perusteiden mukaan siten, että niissä on koko yrityksen henkilöstöä koskevia, tulosyksikköjä koskevia ja jopa tiimi- tai ryhmätasolle yltäviä tai omaa työtä mittaavia osuuksia. Yhtiön tulospalkkiojärjestelmä vastaa tältä osin myös lain esitöiden mukaista tavoitetta siitä, että henkilöstörahaston kannustavuudella tulisi olla riittävän selkeä yhteys työntekijän oman työpanoksen ja henkilöstörahastosta saatavan rahasto-osuuden välillä.
Henkilöstörahastolaissa ei ole nimenomaisesti määritelty tulospalkkion käsitettä. Kun otetaan huomioon edellä kuvattu yhtiön tulospalkkiojärjestelmän sisältö ja myös järjestelmän toteutumisesta käytännössä esitetty selvitys, korkein hallinto-oikeus katsoo, että kysymys on henkilöstörahastolain 2 §:n 2 kohdassa tarkoitetusta tulospalkkiojärjestelmästä ja järjestelmän ehtojen mukaisesti työntekijälle maksettua suoritusta on vastaavasti pidettävä lain 2 §:n 1 kohdassa tarkoitettuna henkilörahastoerän perusteena olevana tulospalkkiona. Tämän vuoksi yhteistoiminta-asiamies ei ole voinut jättää rahastoa rekisteröimättä sillä yhteistoiminta-asiamiehen päätöksessään esittämällä perusteella, jonka mukaan yhtiön tulospalkkiojärjestelmän mukaan kertyvät henkilökohtaiset palkkiot olisivat suorituspalkkaa (asiakaslaskutukseen perustuvia provisioita), eivätkä niiden maksamiselle asetetut yhtiön taloudellista tulosta ja maksuvalmiutta koskevat kriteerit muuttaisi niiden luonnetta.
Korkein hallinto-oikeus toteaa toisaalta, että A Oy:n Palkkiorahastoa ei voida perustuslain 2 §:n 3 momentista ilmenevä lakisidonnaisuuden vaatimus huomioon ottaen jättää rekisteröimättä myöskään sillä yhteistoiminta-asiamiehen valituksessaan esittämällä perusteella, jonka mukaan henkilöstörahastoerien määräytymisperusteet olisivat esillä olevassa tapauksessa väljemmät kuin keskusjärjestöjen hyväksymässä muistiossa oli esitetty. Mainittu lakisidonnaisuuden vaatimus huomioon ottaen rahastoa ei voida jättää rekisteröimättä myöskään sillä yhteistoiminta-asiamiehen valituksessaan esittämällä perusteella, jonka mukaan yksittäisten työntekijöiden omaan välittömään työsuoritukseen yksinomaan tai pääasiallisesti perustuvien erien ohjaaminen henkilöstörahaston kautta maksettavaksi ja siitä saatavat sosiaaliturvamaksu- ja veroedut eivät olisi olleet lainsäätäjän tarkoituksena lakia säädettäessä. Edelleen lakisidonnaisuus huomioon ottaen rahastoa ei voida jättää rekisteröimättä silläkään yhteistoiminta-asiamiehen vastaselityksessään esittämällä perusteella, jonka mukaan yhteistoiminta-asiamies olisi tulkintakäytännössään edellyttänyt, että henkilöstörahastoerän tulisi määräytyä yli 50 prosentin osalta yhteisten eli yhtiön, yksiköiden ja tiimin tavoitteiden perusteella ja työntekijän välittömään työsuoritukseen perustuvien tavoitteiden painoarvon tulisi jäädä alle 50 prosentin.
Korkein hallinto-oikeus katsoo, että A Oy:n Palkkiorahasto ja rahaston koko henkilöstöä koskeva tulospalkkiojärjestelmä täyttävät henkilöstörahastolain 2 §:n 1 ja 2 kohdissa asetetut vaatimukset. Henkilöstörahaston rekisteröimiselle ei täten ole lakiin perustuvaa estettä. Tämän vuoksi hallinto-oikeuden päätöksen lopputuloksen muuttamiseen ei ole perusteita.
Asian ovat ratkaisseet oikeusneuvokset Hannele Ranta-Lassila, Leena Äärilä, Mikko Pikkujämsä, Timo Räbinä ja Anne Nenonen. Asian esittelijä Kari Nieminen.

matches:
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
tuomioistuin


text:
HULLABALOOBA ohjelmatiedot - Telsu.fi
HoroskooppiVaihtoautotTietovisatSanakirjaBlogitNauris.fiReseptit
Haulla hullabalooba löytyy 105 aiemmin esitettyä tv-ohjelmaa.
Hullabalooba7
to 26.03. klo 16.15 - 16.12
Työpäivä siinä missä muutkin. Seitsemällä merellä seilaa purjealus, jonka hurja merirosvojoukkio päättää ryöstää. Jollan valtaus on kuitenkin helpommin sanottu kuin tehty ja miehistö sinkoutuu tuuliselle retkelle. HD
to 26.03. klo 16.07 - 16.15
to 26.03. klo 08.42 - 08.47
to 19.03. klo 16.20 - 16.14
Jumissa! Kumma kyllä, Vlad juuttuu siivotessaan kanuunaan. Gunnar ja Kapteeni Hannab yrittävät irrottaa ystäväparkaansa. Lopulta kaikki miehistön jäsenet kohtaavat omat juminsa - ja lokit saavat tilaisuutensa! HD
to 19.03. klo 16.09 - 16.15
Jumissa! Kumma kyllä, Vlad juuttuu siivotessaan kanuunaan. Gunnar ja kapteeni Habhab yrittävät irrottaa ystäväparkaansa. Lopulta kaikki miehistön jäsenet kohtaavat omat juminsa - ja lokit saavat tilaisuutensa! HD
to 19.03. klo 08.42 - 08.47
to 12.03. klo 16.20 - 16.14
Kalaonni kateissa. Vlad ja Gunnar onkivat, mutta lokeilla on parempi kalaonni. Gunnar tähystää mastosta isompia kaloja. Monen sotkuisen siiman jälkeen päädytään vain onkimaan miehistöä haiden seasta. HD
to 12.03. klo 16.09 - 16.15
to 12.03. klo 15.49 - 15.55
to 12.03. klo 08.42 - 08.47
to 05.03. klo 16.09 - 16.20
Tyyntä myrskyn edellä. Merellä on helle ja miehistön juomavesi lopussa. Lokeilla riittää vettä jopa leikkeihin. Merirosvot eivät pääse tempuistaan huolimatta lokkien virvokkeisiin käsiksi. Musta pilvi jää huomaamatta. HD
to 05.03. klo 15.49 - 15.55
to 05.03. klo 08.42 - 08.47
to 27.02. klo 16.20 - 16.13
Tyyrpuuriin! Kapteeni Habhab yrittää navigoida kompassin avulla. Kompassin jäädessä Pollolle lokit huomaavat tilaisuutensa tulleen. Kompassi joutuu ylös mastoon, josta miehistö monin keinoin yrittää poimia kompassia. HD
to 27.02. klo 16.08 - 16.15
to 27.02. klo 08.43 - 08.48
to 20.02. klo 16.15 - 16.14
Vain kolikon tähden. Gunnarin kalansaaliista vierähtää kolikko. Unelmat maineesta ja kunniasta saavat kapteeni Habhabin jahtaamaan sitä. Kolikko vierii säästöporsaaseen, jonka rikkominen ei olekaan ihan läpihuutojuttu. HD
to 20.02. klo 16.09 - 16.15
to 20.02. klo 15.49 - 15.55
to 20.02. klo 08.42 - 08.47
to 13.02. klo 16.10 - 16.15
Tuunausta ja tumpelointia. Vlad ja Gunnar korjaavat laivaa rauhassa, kunnes lokit keksivät vaihtaa naulat silakoihin. Kapteeni Habhab hermostuu ja lokinmetsästyksen vilskeessä hajoaa niin purje kuin mastokin. HD
to 13.02. klo 08.43 - 08.48
to 06.02. klo 16.08 - 16.20
Reikäpäät ruumassa. Gunnar herää päivätorkuilta äkillisesti rysähtäen kannen läpi. Miehistön pelastuspartio lukitaan lokkien toimesta ruumaan. Pelastuskokeiluissa ammutaan reikiä laivaan ja lokit saavat huvituksensa. HD
to 06.02. klo 15.49 - 15.55
to 06.02. klo 08.43 - 08.48
to 30.01. klo 16.20 - 16.13
Silakkamaista menoa. Gunnar ja Vlad siivoavat levinnyttä silakkasaalista, lokit keksivät heittää lisää silakoita puurtajien kiusaksi. Habhab kiukustuu asiasta äärimmilleen, mutta lokkijahti koituu vain lokkien voitoksi. HD
to 30.01. klo 16.08 - 16.15
to 30.01. klo 08.43 - 08.48
to 23.01. klo 16.09 - 16.15
Sumu. Merirosvolaivan joutuessa tiheään sumuun edes Gunnar ei kykene tähystämään laivan sijaintia. Kapteeni Habhab lähettää Pollon naru jalassa tutkimaan taivasta. Samalla koko miehistö saa melkoiset vuoristoratakyydit. HD
to 23.01. klo 08.43 - 08.48
to 16.01. klo 16.09 - 16.15
Kaasua, Kapteeni Pollo. Kapteeni Habhabin lemmikki on kadonnut. Vladin ongenkoukkuun nappaa hai, joka pulauttaa Pollon kitusistaan. Gunnar haaveilee lintupaistista, mikä ajaa papukaijaparan suurempaan paniikkiin. HD
to 16.01. klo 08.43 - 08.48
to 09.01. klo 16.09 - 16.20
Tervaa ja höyheniä. Kapteeni Habhabilla on keskittymisvaikeuksia, kun Vladin ja Gunnarin metelöi lankkuja tervatessaaan. Työvauhdin hidastuessa muuttuu tervakin tahmaisemmaksi ja johtaa vieläkin pahempiin vaurioihin. HD
to 09.01. klo 08.43 - 08.48
to 02.01. klo 16.10 - 16.15
Laiva ohoi. Kapteeni Habhab komentaa miehistönsä hyökkäykseen vieraan aluksen takia. Kanuunat räjähtelevät ennenaikaisesti ja masto katkeaa. Lähestyvä kohde osoittautuu paljon vihollislaivaa pienemmäksi harmiksi. HD
to 02.01. klo 09.23 - 09.28
la 19.05.2018 09.13 - 09.18
la 19.05.2018 08.24 - 08.29
la 12.05.2018 09.13 - 09.18
la 12.05.2018 08.26 - 08.31
la 05.05.2018 09.12 - 09.18
la 05.05.2018 08.20 - 08.25
la 28.04.2018 09.12 - 09.18
la 28.04.2018 08.30 - 08.35
la 21.04.2018 09.12 - 09.18
la 21.04.2018 08.17 - 08.22
la 14.04.2018 09.13 - 09.18
la 14.04.2018 08.19 - 08.24
la 07.04.2018 09.13 - 09.18
la 07.04.2018 08.10 - 08.15
www.telsu.fi > ohjelmatiedot > Hullabalooba
Kauniit ja rohkeat09:10 - 09:35 MTV3 Puoli seitsemän09:30 - 10:00 Yle TV1 Emmerdale09:35 - 10:05 MTV3 Sydämen asialla10:00 - 10:50 Yle TV1 Kotoisa11:00 - 12:00 MTV3 Toivotut: Tankki täyteen11:40 - 12:15 Yle TV2 Isä Matteon tutkimuksia15:00 Yle Teema & Fem Milanon naisten paratiisi16:00 Yle Teema & Fem Isä Brown ja hänen laumansa17:10 - 17:54 Yle TV1 Silicon Valley, Baby19:00 - 20:00 Yle TV1 Aenne Burda, muodin voimanainen20:00 Yle Teema & Fem Killing Eve21:00 - 21:50 AVA SAS: Erikoisjoukkojen kovassa koulussa21:00 - 21:50 Yle TV2 Temptation Island Suomi 721:30 - 22:30 Nelonen Ulkolinja: Kuka pelkää Huaweita?22:00 - 22:55 Yle TV1
Dracula Untold21:00 - 22:50 Kutonen IMDb 6.3 Kuolema pukee häntä21:00 - 23:05 Frii IMDb 6.6 Monster - Aileen Wuornos21:00 - 23:10 Hero IMDb 7.3 Rush Hour 321:00 - 22:45 Sub IMDb 6.2 Miehuusvuodet21:00 Yle Teema & Fem IMDb 7.0 Johan Falk 1 - erikoisyksikkö22:00 - 00:15 AVA IMDb 6.8 Lost In Translation22:00 - 00:00 TV5 IMDb 7.7 Die Hard - vain kuolleen ruumiini yli22:45 - 01:05 Sub IMDb 8.3 Victoria ja Abdul10.4. klo 00:00 - 02:00 TV5 IMDb 6.8 Paholainen pukeutuu Pradaan10.4. klo 00:35 - 02:30 FOX IMDb 6.9
Pinnalla juuri nyt: Siipan saappaissa, Rauha maan päälle, Posse, Yle Olohuone: Kaikki kotona live, Rillit huurussa, Farmi Suomi, Pitääkö olla huolissaan klassikko, Vappu ja Marja Live, Sisarvaimot, Isä Matteon tutkimuksia

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
KAPINA ohjelmatiedot - Telsu.fi
Haulla kapina löytyy 15 aiemmin esitettyä tv-ohjelmaa.
KapinaSu
ke 27.11. klo 15.10 - 16.00
5/5. Vesipulasta johtuva kuivuminen uhkaa jo vakavasti osallistujien terveyttä. Edessä olisi vielä lähes 2 000 km:n matka paahtavan auringon alla. Pääsevätkö miehet koskaan perille Timorin satamaan? (U) HD
ke 20.11. klo 15.10 - 16.00
4/5. Miehet eivät ole nähneet maata kahteen viikkoon. Jäljellä olevan joukon on navigoitava huolellisesti läpi Ison valliriutan. Korallit repivät helposti puiseen pohjaan kohtalokkaan reiän. (U) HD
ke 13.11. klo 15.10 - 16.00
ke 06.11. klo 15.10 - 16.00
2/5. Puhdas vesi ja ravinto ovat elinehtoja Tyynenmeren ylityksellä, joten miehet joutuvat hankkimaan niitä matkan varrelle sattuvilta trooppisilta saarilta. Pienessä veneessä muutamien välit kiristyivät äärimmilleen. (U) HD
ke 30.10. klo 15.10 - 16.00
su 18.08. klo 23.30 - 00.15
5/5. Vesipulasta johtuva kuivuminen uhkaa jo vakavasti osallistujien terveyttä. Edessä olisi vielä lähes 2 000 km:n matka paahtavan auringon alla. Pääsevätkö miehet koskaan perille Timorin satamaan? HD
ma 12.08. klo 00.15 - 01.05
4/5. Miehet eivät ole nähneet maata kahteen viikkoon. Jäljellä olevan joukon on navigoitava huolellisesti läpi Ison valliriutan. Korallit repivät helposti puiseen pohjaan kohtalokkaan reiän. HD
su 04.08. klo 23.00 - 23.50
3/5. Matkan toistaiseksi vaarallisin osuus alkaa, kun puuveneen on selvittävä ehjänä petollisen Korallimeren ylityksestä. Miehistön henkinen kantti joutuu koville. HD
su 28.07. klo 22.50 - 23.40
2/5. Puhdas vesi ja ravinto ovat elinehtoja Tyynenmeren ylityksellä, joten miehet joutuvat hankkimaan niitä matkan varrelle sattuvilta trooppisilta saarilta. Pienessä veneessä muutamien välit kiristyivät äärimmilleen. HD
su 21.07. klo 22.40 - 23.30
su 22.04.2018 22.15 - 23.05
5/5. Vesipulasta johtuva kuivuminen uhkaa jo vakavasti osallistujien terveyttä. Edessä olisi vielä lähes 2000 km:n matka paahtavan auringon alla. Pääsevätkö miehet koskaan perille Timorin satamaan? HD
su 15.04.2018 21.00 - 21.50
4/5. Miehet eivät ole nähneet maata kahteen viikkoon. Jäljellä olevan joukon on navigoitava huolellisesti läpi Ison valliriutan. Korallit repivät helposti puiseen pohjaan kohtalokkaan reijän. HD
su 08.04.2018 21.05 - 21.55
su 01.04.2018 21.00 - 21.50
su 25.03.2018 21.00 - 21.50
www.telsu.fi > ohjelmatiedot > Kapina
Hiihdon MC: Miesten 15 km15:50 - 17:25 Yle TV2 Jäinen planeetta16:00 - 17:00 MTV3 Strömsö17:25 Yle Teema & Fem Salibandyn naisten MM: loppuottelu17:25 - 19:50 Yle TV2 Huvila & Huussi20:00 - 20:58 Liv Mäkihypyn MC: Klingenthal20:00 - 21:00 Yle TV2 Daniel Olin20:00 Yle Teema & Fem JouluMielelle-hyväntekeväisyyskonsertti20:00 - 22:00 MTV3 Aika on meidän21:00 Yle Teema & Fem Sorjonen21:05 - 22:05 Yle TV1 Tuhkimotarinoita: Rikotusta tytöstä sotilaaksi22:25 - 23:15 Yle TV2 Tytöt Dubaissa - aurinkoa ja luksusjuhlia23:00 Yle Teema & Fem
Avio-onnea Morganeiden tapaan16:50 - 19:00 Frii IMDb 4.5 The Cold Light of Day17:00 - 18:55 Hero uIMDb 4.8 Monsterit-yliopisto17:20 - 19:30 Nelonen IMDb 7.3 Fathers & Daughters17:35 - 19:55 Liv IMDb 7.1 Cake18:55 - 21:00 Hero IMDb 6.4 Snowtime!19:10 - 21:00 TV5 IMDb 6.1 Seeking Justice21:00 - 23:00 FOX IMDb 6.2 Dallas Buyers Club22:45 - 01:00 Hero IMDb 8.0
Pinnalla juuri nyt: Milanon naisten paratiisi, Rillit huurussa, Aika on meidän, Kauniit ja rohkeat, Lemmen viemää, Joulukalenteri: Tonttuakatemia, Murhia ja kantrimusiikkia, C More esittää: La Liga, Jääkiekon EHT-turnaus: RUS - FIN, Sorjonen

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
XPS 13 Ultrabook ja valinnainen kosketusnäyttö | Dell
XPS 13 Ultrabook™ ja valinnainen kosketusnäyttö
Liikuteltavuus kohtaa tehokkuuden.
Intelin ideoima uusi nopeampi XPS 13 Ultrabook™ pysyy mukana työn touhussa. Äärimmäisen terävä Full HD -näyttö on nyt saatavana myös valinnaisesti kosketusnäyttönä.
XPS 13 (9333) XPS
Ohut, tyylikäs kumppani liiketoimintaan
Erittäin ohut ja kevyt: Äärimmäisen kompakti 13 tuuman Ultrabook™ sisältää 13,3 tuuman näytön, vaikka se on kooltaan normaalin 11-tuumaisen kannettavan kokoinen. Se on myös erittäin ohut, vain 6 - 18 mm, ja painaa alle 1,37 kg*, joten se on helppo kuljettaa mukana kotitoimistolta töihin.
Mahtavaa laatua: XPS 13 on valmistettu naarmuuntumiselta suojatusta Corning® Gorilla® Glass Glass NBT™ -materiaalista. Yhdestä työstetystä alumiinipalasta tarkkuusleikattu alumiinikotelo on kestävä. Hiilikuidusta valmistettu pohja on vahva ja ohut kuin alumiini mutta viileämpi koskettaa.
Monipuolinen näppäimistö: Täysikokoisen taustavalaistun näppäimistön avulla voit helposti hoitaa työsi myös heikossa valaistuksessa.
Kaunis katsoa ja koskettaa
13,3 tuuman Full HD (1080p) -näytössä on kaksi kertaa enemmän kuvapisteitä kuin HD-perusnäytössä (720p), joten pääset nauttimaan selkeästä ja terävästä kuvasta. Yhteistyö sujuu helposti, koska leveän 178 asteen katselukulman ansiosta kuvan näkee kaikista katselukulmista. Kuva on myös ulkona yhtä eloisa kuin sisällä, sillä 350 nitin näyttö on 75 % tavanomaista 200 nitin paneelia kirkkaampi. Valitsemalla valinnaisen kosketusnäytön voit hoitaa tehtäväsi napauttamalla, sipaisemalla, vierittämällä ja nipistämällä. Sovellusten, oikopolkujen ja ikkunoiden välillä siirtyminen on helppoa, joten yhteistyö sujuu vaivattomasti. Voit tarkentaa kiinnostaviin tietoihin helposti.
Tehopaketti: Nopea neljännen sukupolven Intel® Core™ -suoritin parantaa tuottavuutta ja tehokas sisäinen Intel® HD 4400 -näytönohjain toistaa videot pehmeästi.
Päivitetty käyttöjärjestelmä: Entistä tehokkaammin toimivassa Windows 8.1:n kosketusliittymässä liikut sujuvasti. Käytä sitä haluamallasi tavalla työpaikalla tai matkoilla.
Pitkään kestävä akku: Virta pysyy päällä aiempaa pidempään, ja voit viettää enemmän aikaa itsellesi tärkeiden asioiden parissa.
Nopea käynnistys ja käytön jatkaminen: Intel® Rapid Start Technology -tekniikan ja SSD-aseman ansiosta järjestelmä käynnistyy ja palautuu muutamassa sekunnissa.
Automaattiset päivitykset: Intel® Smart Connect -tekniikka pitää kaikki sähköpostisi, yhteystietosi ja sosiaaliset verkostosi ajan tasalla.
Käytä tietokonetta luonnollisella tavalla
Dragon Assistant -puheentunnistustekniikan avulla voit halutessasi ohjata XPS 13 -kannettavaasi joustavasti äänelläsi. Puhekomennoilla voit tehdä verkkohakuja, julkaista yhteisöpäivityksiä, tarkistaa sähköpostisi ja paljon muuta.
Täydennä XPS 13 -elämystäsi.
XPS 13 on vain alkua. Tutustu näihin hienoihin lisäominaisuuksiin ostoksia tehdessäsi.
Voit maksimoida XPS 13:n monipuolisuuden ja suorituskyvyn Dellin suosittelemilla oleellisilla tarvikkeilla. Kun olet matkoilla, voit suojata XPS 13 -tietokoneesi tyylikkäällä nahkataskulla ja ottaa langattoman hiiren mukaasi. Jos tarvitset perinteisempää työpöytäympäristöä, kytke tietokoneeseesi Dellin telakointiasema, lähes reunaton näyttö ja langaton näppäimistö ja hiiri.
XPS 13 -nahkatasku
Suojaa XPS 13:ta matkoilla vaivattomasti tyylikkäällä, sovitettavissa olevalla nahkataskulla, jota voi käyttää erikseen tai toisen laukun sisällä.
Langaton Dell WM514 -laserhiiri
Dellin langaton hiiri, joka mahdollistaa langattoman työskentelyn Windows 8:n parannetuilla toiminnoilla, takaa tarkan laserseurannan.
27 tuuman Dell S2740L -LED-näyttö
Tee kodistasi tukikohta niin työskentelyyn kuin pelaamiseenkin. Lähes kehyksetön, reunasta reunaan ulottuva lasi ja full HD (1 920 x 1 080) -tarkkuus mahdollistavat hämmästyttävän täyteläiset värit ja eloisat yksityiskohdat.
Dell USB 3.0 SuperSpeed Dual Video -telakointiasema
Voit lisätä huippunopeat USB 3.0 -ominaisuudet ja käyttää kahta HD+-näyttöä kerralla, kun yhdistät XPS 13:n tähän tehokkaaseen telakointiasemaan. Kun liität kaikki laitteet siihen, kannettava tietokone on nopea irrottaa.
Langattoman näppäimistön ja hiiren Dell KM714 -paketti
Varmista parempi tuottavuus ja turvallisuus ja vähennä käyttämättömyysaikaa Dellin tukipalveluilla ja ominaisuuksilla, jotka on räätälöity juuri sinun organisaatiosi tarpeita vastaaviksi.
• Dell ProSupport™: Nauti maailmanluokan 24x7*-tuesta ja Dell-laitteiden ja muiden kuin Dell-laitteiden ja ohjelmistojen teknisestä tuesta paikan päällä.
• Dell-määrityspalvelut: Hanki XPS-järjestelmäsi heti käyttövalmiina. Voimme ladata levykuvasi ja lisätä merkinnät ennen käyttöpaikkaasi toimitusta. Näin työntekijäsi saavat laitteet nopeammin ja pääsevät käyttämään niitä ilman viivytyksiä.
• Trusted Platform Module (TPM): TPM-moduuli mahdollistaa laitteistotodennuksen ja vähentää varkauksista tai hakkeroinnista aiheutuvia tietoturvauhkia.
Neljännen sukupolven Intel® Core™ i3-4010U -suoritin (3 Mt:n välimuisti, jopa 1,7 GHz)
Neljännen sukupolven Intel® Core™ i5-4200U -suoritin (3 Mt:n välimuisti, jopa 2,6 GHz)
Neljännen sukupolven Intel® Core™ i7-4500U -suoritin (4 Mt:n välimuisti, jopa 3,0 GHz)
Neljännen sukupolven Intel® Core™ i7-4650U -suoritin (4 Mt:n välimuisti, jopa 3,3 GHz)
Intel® HD 4400 tai HD 5000 (vain i7 4650U)
13,3 tuuman FHD (1 920 x 1 080), 350 nitiä, 178° katselukulma
13,3 tuuman FHD (1 920 x 1 080) kosketusnäyttö, 350 nitiä, 178° katselukulma
178° laaja katselukulma – 89°/89°/89°/89°
Kapasitiivinen kosketusnäyttö – kymmenen sormen kosketuksen tuki
4 Gt tai 8 Gt kaksikanavaista DDR3L-RS SDRAM -muistia (1 600 MHz (sisäinen)
128 tai 256 Gt: n SSD-asemavaihtoehto, Intel® Rapid Start Technology -tekniikka*
USB 3.0 ja PowerShare (2)
Kuulokeliitäntä (1)
Korkeus: 6–18 mm (0,2"–0,7") x leveys: 316 mm (12,4") x syvyys 205 mm (8,1")
Paino: 2,95 paunaa (1,34 kg); 3,03 paunaa (1,37 kg) kosketuksella*
High Definition Audio ja Waves MaxxAudio® Pro 2 x 1,5 W = yhteensä 3 W
Työstetty hopeanvärinen alumiini
Hiilikuitukomposiittikanta
Reunasta reunaan ulottuva Corning® Gorilla® Glass NBT™
Magnesiumkämmentuki ja pehmeä pintamaali
Vakiona täysikokoinen, taustavalaistu chiclet-näppäimistö; roiskeenkestävä
Integroitu eleitä tukeva lasinen painikekosketusalusta

matches: HD HD HD HD HD HD


Ensimmäisessä suunnittelukokouksessa listalla oli neljä asiaa keskusteltavana. Etelä-Savon työterveys Oy:n tilannekatsaus Mikkelin kaupungin tytäryhteisöjen tavoitteet valmistellaan yhteistyössä...
Kaupunginhallituksen kokous 12.12.2016 Esityslista (pöytäkirja) kokonaisuudessaan § 446 Kaupunginhallituksen ja -valtuuston kokousaikataulu keväälle 2017 Kaupunginhallitus hyväksyi omalta osaltaan...
Kaupunginhallitus 28.11.
Päätökset pykälittäin Linkki esityslistaan (pöytäkirjaan) §433: Investointeja Itä-Suomeen valmennushankkeen sekä DMS-hankkeen kuntarahoitus Kaupunginhallitus myönsi vuoden 2016 kuntarahoitusta...
Linkki esityslistaan (pöytäkirjaan) Päätökset pykälittäin § 415: Tulostuksen hallintapalveluiden hankinta Kaupunginhallitus päätti valita että kaupungin tulostuksen hallintapalveluiden toimittajaksi...
Päätökset pykälittäin § 399 Etelä-Savon Energia Oy:n ajankohtaiset aiheet Kaupunginhallitus merkitsi tiedoksi Etelä-Savon Energia Oy:n ajankohtaiskatsauksen. § 400 Mikkelin kaupungin...
Päätökset pykälittäin § 379 Mikkelin Asumisoikeus Oy:n konsernitavoitteiden toteutuminen ja ajankohtaiset aiheet Kaupungin tytäryhteisöjen tavoitteet määritellään kaupungin talousarviossa, ja...
Päätökset pykälittäin (esityslista/pöytäkirja kokonaisuudessaan) § 370 Kattilansillan kaupunginosan kiinteistön 491-402-5-50 Papinmaa II ns. Pylvänäisen tontti, vastauksen antaminen Asianajotoimisto...
Kaupunginhallitus 3.10.
Päätökset pykälittäin (linkki esityslistaan ja pöytäkirjaan) § 360 – 362 Valtuuston jäsenyydestä eroaminen, Marja Hämäläinen Kaupunginhallitus päätti esittää kaupunginvaltuustolle, että se myöntää...
Kaupunginhallitus muun muassa päivitti talousarviokokousten aikataulua ja antoi aluehallintovirastolle selvityksen kouluterveystarkastusten toteutumisesta. Esityslista ja pöytäkirja kokonaisuudessaan...
Mikkelin kaupunginhallituksen kokous 12.9.2016 Esityslista (muuttuu pöytäkirjaksi) kokonaisuudessaan. § 324 Mikkelin Jäähalli Oy:n konsernitavoitteiden toteutuminen ja ajankohtaiset aiheet...


Valtuustoaloite istuimien ja penkkien saamiseksi puistoihin - Leena Rauhala ym. | Tampere esityslistat ja pöytäkirjat
Valtuustoaloite istuimien ja penkkien saamiseksi puistoihin - Leena Rauhala ym.
Yhdyskuntalautakunta, kokous 12.5.2020
§ 126 Valtuustoaloite istuimien ja penkkien saamiseksi puistoihin - Leena Rauhala ym.
TRE:6618/10.00.01/2017
Leena Rauhala jätti 35 muun valtuutetun kanssa 11.9.2017 valtuustoaloitteen, jossa ehdotetaan, että Tampereella kartoitetaan ja selvitetään puistonpenkkien riittävyys ajatellen mm. vanhusten liikkumistarpeita ja toimintakyvyn ylläpitämistä. Aloitteessa todetaan, että penkit, joilla voi levähtää, olisivat yksi rohkaiseva ja mahdollistava tapa ylläpitää iäkkäiden ihmisten terveyttä ja toimintakykyä. Vanhusvoittoisten kaupunginosien ja vanhusten liikkumistarpeiden osalta olisi tärkeää selvittää penkkien riittävyys ajatellen vanhusten jaksamista ja uskallusta lähteä ulos liikkumaan.
Tampereella on tavoitteena lisätä kävelyn ja pyöräilyn kulkutapaosuuksia. Kaupunkistrategian mukaisesti tavoitteena on myös mahdollistaa kotona asuminen mahdollisimman pitkään. Esteettömät kävelyreitit ovat edellytys omatoimiselle asioiden hoitamiselle ja siten kotona asumiselle. Kävelyreittien esteettömyyden kehittäminen parantaa kaikkien kulkijoiden olosuhteita ja lisää siten kävelyn houkuttelevuutta. Kävelyreittejä on kaikilla julkisilla alueilla eli puistojen lisäksi myös kaduilla ja aukioilla. Esteettömyyden tulee toteutua reiteillä monin tavoin mm. väylien kaltevuuksissa, pinnoitteissa, valaistuksessa sekä levähdysmahdollisuuksissa. Penkkien ja muiden levähdysmahdollisuuksien lisääminen parantaa myös julkisten tilojen käytettävyyttä oleskeluun.
Yhdyskuntalautakunta hyväksyi vuonna 2018 kävelyreittien esteettömyyden erikoistason tavoiteverkon. Esteettömillä reiteillä suunnittelussa ja rakentamisessa toteutetaan esteettömyyden erikoistason ratkaisuja ja muilla reiteillä perustason ratkaisuja. Esteettömyysohjeissa on määritelty, että levähdyspaikkojen suositeltava etäisyys toisistaan on erikoistasolla 50 m ja perustasolla enintään 250 m. Ohjeissa on myös määritelty, että penkeissä ja tuoleissa tulee olla selkänoja ja käsituet ja että tarjolla tulee olla vaihtelevia istuinkorkeuksia.
Tampereella on laadittavana Kävelyn ja kaupunkielämän ohjelma. Siitä valmistui vuonna 2018 ensimmäinen osa: ”Tampere askeleen edellä - Kävelyn ja kaupunkielämän visio ja tavoitteet”. Sen tarkoituksena oli kuvata, millaisessa kaupungissa kävelymatkat yleistyvät ja kaupunkielämä kukoistaa. Levähdys- ja oleskelupaikkojen lisääminen toteuttaa esim. seuraavaa linjausta: ”Kadut ovat kaupunkitiloja, jotka yhdessä aukioiden, torien ja puistojen kanssa muodostavat aktiivisen paikkojen verkoston, missä on mahdollisuuksia viihtyä, viipyä, kokea, kohdata ja nauttia.” Ohjelman seuraavat osat ovat toimenpideohjelma ja seurantasuunnitelma, joiden laatiminen on valmisteltavana. Toimenpiteet voivat olla hyvin erilaisia ja eri tasoisia ja niitä on löydettävissä kaikkien palvelualueiden toiminnasta. Tämän vuoksi toimenpideohjelma todennäköisesti tullaan kokoamaan hankekorteista, joita voidaan päivittää ja tarkentaa vuosittain. Penkkien osalta on jo laadittu hankekorttiluonnoksia osana raitiotiepysäkeille johtavien kävelyreittien kehittämissuunnittelua. Levähdyspaikat tulee sijoittaa kulkuväylien ulkopuolelle niin, että niihin on esteetön kulkuyhteys. Valmiissa katuympäristössä istuinryhmille sopivan tilan löytäminen on osoittautunut haastavaksi. Eräs mahdollisuus penkkien toteuttamiselle on ns. parklet. Siinä kadunvarsipysäköintiruutu korotetaan jalkakäytävän tasoon ja kalustetaan istuskelualueeksi. Parklet-toiminnoista on käynnissä erillinen selvitys ja sen yhteydessä linjataan pysäköintiruutujen kaikki käyttömahdollisuudet. Katujen saneerausten yhteydessä katupuiden lisääminen poikkileikkaukseen mahdollistaa samalla penkkien toteuttamisen viihtyisästi puiden väleihin.
Penkkitarve olevalla katuverkolla on niin merkittävä, että esteettömyyspuutteiden poistaminen kestää vuosia. Kohteiden valinnassa tulee priorisoida esteettömyyden erikoistason reittejä sekä keskustan strategisessa yleiskaavassa ja yleiskaavaluonnoksessa 2017-2021 hitaan liikkumisen alueena kehitettäviä alueita. Priorisointia voidaan tehdä myös käyttäjämäärien perusteella painottaen siten Tampereen ydinkeskustaa ja aluekeskustoja sekä alueita, joilla asuu erityisen paljon iäkkäitä asukkaita. Toteutussuunnittelussa voidaan hyödyntää aikaisemmin tehtyjä esteettömyyskartoituksia (mm. Tammela, Hervanta) ja kyselyä reiteistä ratikkapysäkeille, joissa on kirjattu myös levähdyspaikkojen puutteet. Kuntalaiskyselyn toteuttaminen penkkitoiveista ei välttämättä ole tarpeellista. Suunnitteluohjeissa on selkeät ohjeet penkkien laadusta ja sijoittamisesta. Esteettömyysmielessä todennäköisimmät penkkien käyttäjät eivät yleisesti ole internet-karttakyselyiden parasta kohderyhmää. Paperisen karttakyselyn toteuttaminen puolestaan on suhteellisen työlästä saavutettavaan hyötyyn nähden. Koko kaupunkia koskevan kyselyn sijaan parempi tapa osallistaa kuntalaisia voisi olla esteettömyyskävelyiden järjestäminen rajatuilla alueilla. Esteettömyyskävelyistä on saatu hyviä kokemuksia esim. Kalevassa. Kävelyitä tulisi toteuttaa sitä mukaa kun suunnittelu etenee, jotta kävelyn tuloksena saatavat tarpeet olisi nopeasti toteutettavissa. Esteettömyyskävelyillä on mahdollista keskustella ja ratkaista penkkien ohella muitakin esteettömyysongelmia.
Vuoden 2020 toteutusohjelmassa on penkkien lisääminen mm. Tammelan kävelykehälle ja Hämeenkadulle. Lisäksi penkkejä asennetaan vuosittain uusiin puistoihin kymmeniä kappaleita osana yleisten alueiden rakentamista ja esteettömyyttä. Oleviin puistoihin penkkejä on lisätty useimmiten peruskunnostuksen yhteydessä. Erillisiä hankkeita penkkien lisäämiseksi on ollut esimerkiksi Hervannassa. Keinupuiston palvelutalon kanssa hanke toteutettiin vuonna 2017. Talousarviossa on varattu vuosittain 100 000 € esteettömyyden edistämiseen. Summalla on tehty pieniä parantamistoimia kuten reunakivien madaltamisia tai liikennevalojen painonappien siirtoja. Summasta voidaan jatkossa kohdentaa osa penkkien lisäämiseen.
Puistojen penkkejä maalataan ja muulla tavalla korjataan jo nykyisin noin 150-200 kappaletta vuosittain. Penkkeihin kohdistuu myös huomattavasti ilkivaltaa ja töhryjä ja niitä pestään keskusta-alueella useamman kerran kesässä. Suunnitelmallinen penkkien lisääminen aiheuttaa tarpeen varmistaa kunnossapidon rahoitus.
Leena Rauhalan ym. valtuustoaloite ja siihen annettu lausunto merkitään tiedoksi.
Aloite ei anna tässä vaiheessa aihetta muihin toimenpiteisiin.
Valtuustoaloite.pdf (pdf, 120 kt)
§ 112 Läsnäolo- ja puheoikeuden myöntäminen
§ 113 Ajankohtaiset asiat
§ 114 Asemakaava nro 8462, XVII (Tulli), Pinninkatu 45 ja 47, käyttötarkoituksen muutos ja täydennysrakentaminen
§ 115 Asemakaava nro 8769, Santalahti, Lielahti, Järvikaupungin raitiotiekaava
§ 116 Asemakaava 8770, Lielahti, Hiedanrannan keskustan raitiotiekaava
§ 117 Santalahden, Lielahden ja Niemenrannan alueella sijaitsevien raitiotiekohteiden katusuunnitelmat, Hiedanrannan Järvikaupungin raitiotiekatu ja Hiedanrannan keskustan raitiotiekatu
§ 118 Pinninkadun katusuunnitelma välillä Itsenäisyydenkatu – Kullervonkatu, XVI (Tammela b) ja XIV (Osmonmäki)
§ 119 Epilänharju-Ikuri-Myllypyro-Tesomajärvi-Tohloppi ym asuinalueiden aluenopeusrajoituksen muutos
§ 120 Epilä-Haapalinna-Kaarila-Kalkku-Rahola-Villilä asuinalueiden aluenopeusrajoituksen muutos
§ 121 Linnainmaa-Leinola-Holvasti asuinalueiden aluenopeusrajoituksen muutos
§ 122 Atala-Tasanne-Olkahinen-Kumpula asuinalueiden aluenopeusrajoituksen muutos
§ 123 Poikkeamislupahakemus tontille Kantotie 4, Lappi, asuinrakennuksen laajentaminen
§ 124 Suunnittelutarvehakemus tilalle 837-722-1-69, Eerolansuorantie, asuinrakennuksen ja talousrakennuksen rakentaminen
§ 125 Joulunpyhien tilapäiset pysäköintimuutokset Kalevankankaan hautausmaan kohdalla
§ 127 Yhdyskuntalautakunnan kokoukset syyskaudella 2020
§ 128 Oikaisuvaatimus kiinteistön 837-075-6207-0002 hulevesimaksusta
§ 129 Viranhaltijoiden päätösten otto-oikeus


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiArkkitehtuurianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiVärikäsTietokoneetViileäSöpöKukkaHauskaPelitTytötteHDLomaKuumaElääLogoRakkausElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisää	Kotiin / Logo / ikkunat 7 tapetti hd HD Download	ikkunat 7 tapetti hd HD Download
lähettänyt: Rakasta rauhaa marraskuuta 17, 2016
0	ikkunat 7 tapetti hd HD Download
Tässä on kokoelma windows 7 tapetti hd HD Download For Pöytäkoneet, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä 5dwallpaper.com, on yli satoja tuhansia taustakuvat ovat ladattavissa. Voit ladata Jokainen Taustakuva ilmaiseksi.
windows-7-tapetti-hd-hd-download1
Jos näin ikkunat 7 tapetti hd HD Lataa Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Love Peace Edellinen: Iron Man tapetti hd HD Download
seuraava: vuosikerta taustakuvia HD Download
NASA tapetti HD Downloadgirly tapetti HDtapetti pelit HD Downloadyoutube tapetti HD Downloadtaustakuvia luonto HD Downloadjokeri tapetti hd HD Download1920×1080 HD tapetti3d tapetti High Resolution Downloadkevät taustakuvia HD DownloadAnime tyttö tapetti HD Suunnitellut 5dwallpaper.com | Powered by zuuur.com	© Copyright 2016, Kaikki oikeudet pidätetään	Siirry alkuun

matches: hd hd hd hd hd hd HD HD HD HD HD hd HD HD HD


text:
Laki eräiden rakennustuotteiden tuotehyväksynnästä... 954/2012 | EDILEX
Laki eräiden rakennustuotteiden tuotehyväksynnästä 21.12.2012/954
3 §Menettelyt rakennustuotteen kelpoisuuden toteamiseksi
5 – 10 §2 lukuTyyppihyväksyntä
5 §Tyyppihyväksynnän myöntävä toimielin tai viranomainen
6 §Tyyppihyväksynnän käyttäminen
7 §Tyyppihyväksynnän hakeminen
8 §Tyyppihyväksyntäpäätös
9 §Tyyppihyväksyntämerkintä
10 §Tyyppihyväksyntään liittyvä valvonta
11 – 14 §3 lukuVarmennustodistus
11 §Varmennustodistuksen myöntävä toimielin
12 §Varmennustodistuksen käyttäminen
13 §Varmennustodistuksen hakeminen
14 §Varmennustodistuksen myöntäminen
15 – 16 §4 lukuValmistuksen laadunvalvonta
15 §Valmistuksen laadunvalvonnan käyttäminen
16 §Valmistuksen laadunvalvonnan sisältö
17 §5 lukuRakennuspaikkakohtainen varmentaminen
17 §Rakennuspaikkakohtainen kelpoisuuden osoittaminen
18 – 28 §6 lukuValtuutetut ja hyväksytyt toimielimet
18 §Toimivalta toimielimen valtuuttamiseen ja hyväksymiseen
19 §Hakemus tyyppihyväksyntälaitokseksi
20 §Hakemus varmennustodistuksia myöntäväksi hyväksytyksi toimielimeksi
21 §Hakemus laadunvalvonnan varmentajaksi
22 §Toimielimiä koskevat yleiset vaatimukset
23 §Toimielimen asiantuntemuksen, luotettavuuden ja riippumattomuuden arviointi
24 §Valtuuttamis- ja hyväksymispäätöksen sisältö
25 §Valtuutuksen ja hyväksymisen edellytysten valvonta
26 §Varmennustodistuksen kumoaminen
27 §Toiminnan keskeyttäminen
28 §Valtuutuksen ja hyväksymisen peruuttaminen
29 – 35 §7 lukuValtuutetun ja hyväksytyn toimielimen toimintaa koskevat vaatimukset
29 §Laadunvalvonnan varmentaminen
30 §Laadunvalvontaa koskeva selvitysraportti
31 §Virkavastuu
32 §Salassapito
33 §Vastuuvakuutus
34 §Viittaus rikoslakiin
35 §Rakennustuotteiden hyväksyntää koskeva rikkomus
36 – 38 §8 lukuErinäiset säännökset
36 §Muutoksenhaku
38 §Vastavuoroinen tunnustaminen
39 – 40 §9 lukuVoimaantulo
39 §Voimaantulo
40 §Siirtymäsäännökset
2 § (23.11.2018/958) [HE 61/2018] [HE 104/2018]
1) rakennustuotteella sellaista pysyvää rakennusosaa, rakennetta taikka rakennuskohteeseen kiinteästi liittyvää tarviketta, tuotetta tai laitetta, jolle on säädetty maankäyttö- ja rakennuslaissa tai sen nojalla olennaisia teknisiä vaatimuksia tai edellä tarkoitetun tu...

matches: §2 §3 §4 §5 §6 §7 §8 §9


Laki työnantajan sosiaaliturvamaksusta annetun… 461/1985 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1985 › 461/1985
Eduskunnan päätöksen mukaisesti muutetaan työnantajan sosiaaliturvamaksusta 4 päivänä heinäkuuta 1963 annetun lain (366/63) 2 §, 5 §:n 4 momentti, 8 ja 9 §, 10 §:n 2 ja 3 momentti sekä 17 §:n 1 ja 2 momentti,
sellaisina kuin niistä ovat 2 ja 9 § 29 päivänä kesäkuuta 1976 annetussa laissa (563/76) sekä 5 §:n 4 momentti, 10 §:n 2 ja 3 momentti ja 17 §:n 1 ja 2 momentti 11 päivänä elokuuta 1978 annetussa laissa (613/78), näin kuuluviksi:
Palkalla tarkoitetaan tässä laissa ennakkoperintälain 4 §:ssä ja Pohjoismaiden Investointipankin palveluksessa olevan henkilön verottamisesta annetun lain (562/76) 2 §:ssä mainittua palkkaa, ottaen työn suorittamisesta aiheutuvien kustannusten osalta huomioon, mitä ennakkoperintälain 8 §:ssä on säädetty. Palkkaan kuuluvat luontoisedut arvioidaan ennakkoperintälaissa säädetyllä tavalla. Niin ikään pidetään palkkana sellaista rajoitetusti verovelvollisen tulon ja varallisuuden verottamisesta annetun lain (627/78) 4 §:ssä tarkoitetun palkan määrää, josta peritään sanotun lain mukainen lähdevero.
Työnantajalla tarkoitetaan tässä laissa ennakkoperintälain 4 §:n 4 momentissa mainittua työnantajaa, Pohjoismaiden Investointipankkia sekä rajoitetusti verovelvollisen tulon ja varallisuuden verottamisesta annetussa laissa tarkoitettua lähdeveron perimiseen velvollista. Jos palkkasaatava suoritetaan työnantajan konkurssiin luovutetusta omaisuudesta, on konkurssipesän näistä varoista maksetun palkkasaatavan perusteella suoritettava työnantajan sosiaaliturvamaksu.
Pohjoismaiden Investointipankin ja lähdeveron perimiseen velvollisen on suoritettava sosiaaliturvamaksu lopullisen palkkaveron ja lähdeveron yhteydessä.
Työnantajan sosiaaliturvamaksun osalta on vastaavasti voimassa, mitä ennakkoperintälain 17 §:ssä on säädetty.
Veroviranomaisten tulee valvoessaan ennakkoperintälaissa tarkoitetun ennakon, Pohjoismaiden Investointipankin palveluksessa olevan henkilön verottamisesta annetussa laissa tarkoitetun lopullisen palkkaveron sekä rajoitetusti verovelvollisen tulon ja varallisuuden verottamisesta annetussa laissa tarkoitetun lähdeveron pidätystä koskevien säännösten ja määräysten noudattamista valvoa myös, että työnantajat noudattavat tässä laissa ja sen nojalla annettuja säännöksiä ja määräyksiä.
Jos työnantaja on jättänyt sosiaaliturvamaksun osaksi tai kokonaan suorittamatta, sovelletaan virheen oikaisemiseen ja puuttuvan määrän perimiseen työnantajalta, mitä ennakkoperintälaissa ennakonpidätyksen laiminlyönnin oikaisemisesta ja perimisestä on säädetty.
Jos sosiaaliturvamaksu on jätetty suorittamatta tai se on suoritettu säädetyn maksupäivän jälkeen, sille maksuunpannaan veronlisäys sen mukaan kuin ennakkoperintälaissa ennakonpidätykselle maksuunpantavasta veronlisäyksestä on säädetty.
Jos asianomainen tai lääninverolautakunnassa oleva verotusasiamies on tyytymätön lääninveroviraston tämän lain nojalla antamaan päätökseen, saa hän hakea siihen valittamalla muutosta sen läänin lääninoikeudelta, johon maksuvelvollisen kotikunta kuuluu. Valitus on toimitettava lääninverovirastoon tai verotoimistoon taikka lääninoikeuteen 30 päivän kuluessa tiedoksi saamisesta. Verotusasiamiehen valitusaika alkaa siitä päivästä, jona päätös on tehty.
Lääninveroviraston päätöksestä saa asianomainen valittaa lääninoikeudelle 1 momentissa mainitun määräajan jälkeenkin sillä perusteella, että sosiaaliturvamaksu on määrätty lakia virheellisesti soveltaen tai että asiaa käsiteltäessä on tapahtunut erehdys tai menettelyvirhe, jonka voidaan otaksua vaikuttaneen asian ratkaisuun. Tällaista valitusta ei kuitenkaan saa tehdä myöhemmin kuin kuudennen vuoden kuluessa sitä seuranneen kalenterivuoden alusta lukien, jona päätös on annettu.
Hallituksen esitys 5/85
Valtiovarainvaliok. miet. 16/85
Suuren valiok. miet. 46/85
2 §5 §8 §9 §10 §17 §


text:
2TB+Tällä hetkellä valittu
ADATA AHV300 ulkoinen kiintolevy, 5TB, USB 3.1, punainen False https://www.deltaco.fi/tuoteryhmät/tietokoneen-komponentit/kiintolevyt/ulkoinen/2tb+/ADATA-443 ADATA AHV300 ulkoinen kiintolevy, 5TB, USB 3.1, punainen 14.8.2018 6:53:03 31.12.1899 23:00:00 31.12.1899 23:00:00
ADATA HV300 ulkoinen kiintolevy, 5 TB, USB 3.1 Gen 1, 19 mm paksu, punainen

• USB 3.1 -liitäntä (taaksepäin yhteensopiva version 2.0 kanssa)
• Muovinen ulkokuori
• 5 TB kapasiteetti

Mitat (LxSxK): 80,5 x 125,7 x 19 mm
Paino: 245,6 g
 None False
ADATA AHV300 ulkoinen kiintolevy, 5TB, USB 3.1, sininen False https://www.deltaco.fi/tuoteryhmät/tietokoneen-komponentit/kiintolevyt/ulkoinen/2tb+/ADATA-442 ADATA AHV300 ulkoinen kiintolevy, 5TB, USB 3.1, sininen 14.8.2018 6:52:35 31.12.1899 23:00:00 31.12.1899 23:00:00
ADATA HV300 ulkoinen kiintolevy, 5 TB, USB 3.1 Gen 1, 19 mm paksu, sininen

• USB 3.1 -liitäntä (taaksepäin yhteensopiva version 2.0 kanssa)
• Muovinen ulkokuori
• 5 TB kapasiteetti

Mitat (LxSxK): 80,5 x 125,7 x 19 mm
Paino: 245,6 g
 None False
ADATA 4TB External HDD HV620S Black False https://www.deltaco.fi/tuoteryhmät/tietokoneen-komponentit/kiintolevyt/ulkoinen/2tb+/ADATA-372 ADATA 4TB External HDD HV620S Black 20.3.2018 14:11:18 31.12.1899 23:00:00 31.12.1899 23:00:00
ADATA HV620S External Hard Drive, USB 3.0, 4TB, Black

The ultra portable HV620S delivers 4TB of external memory in a device that is only 11.5mm thick. The design also shines with a mirror-like shine, simple yet elegant and suitable for reliable storage, as via USB 3.1 runs very fast and with almost universal device compatibility, the HV620S describes smart design that increases capacity and performance while reducing the physical space requirements.

The HV620S takes proven performance and reliability of existing 2.5-inch external hard disk drives and defines them again. With only 11.5 mm in profile, it's super slim for elegant elegance and superior portability, which easily fits in any briefcase or backpack. From the meeting room to hiking in nature, the HV620S never comes in the way and always puts your style on your storage.

• Capacity: 4TB
• Durable plastic case
• Connected via USB 3.1 (USB 2.0 requires two USB ports)

Dimensions (WxDxH): 115 x 78 x 11.5 mm
Weight: 152 g

The package contains: ADATA HV620S External Hard Drive, USB 3.1 Cable, Getting Started Guide
 None False 4713218463715
ADATA 4TB External HDD HV620S White False https://www.deltaco.fi/tuoteryhmät/tietokoneen-komponentit/kiintolevyt/ulkoinen/2tb+/ADATA-371 ADATA 4TB External HDD HV620S White 15.3.2018 14:24:23 31.12.1899 23:00:00 31.12.1899 23:00:00
ADATA HV620S External Hard Drive, USB 3.0, 4TB, white

The ultra-portable HV620S packs up to 2TB of external storage in a drive that’s only 11.5mm thick. The design also shines with a mirror-like gloss, simple but elegant and fitting for dependable, go-anywhere storage that runs via fast USB 3.1. For all your content and with nearly universal device compatibility, the HV620S embodies smart design that increases capacity and performance while reducing physical space requirements.

The HV620S takes the proven performance and reliability of our existing 2.5” external hard drives and re-defines them. At only 11.5mm in profile, it’s super-slim for sleek elegance and superior portability, fitting easily in any briefcase or backpack. From meeting rooms to treks in nature, the HV620S never gets in the way and always adds a touch of style to your storage.

• Capacity: 1TB
• Durable plastic case
• Connects via USB 3.1 (USB 2.0 requires two USB ports)

Dimensions(BxDxH): 115 x 78 x 11,5 mm
Weight: 152 g

Package containts: ADATA HV620S External Hard Drive, USB 3.1 cable, Quick Start Guide
 None False 4713218463708
ADATA 2TB External HDD HV620S White False https://www.deltaco.fi/tuoteryhmät/tietokoneen-komponentit/kiintolevyt/ulkoinen/2tb+/ADATA-370 ADATA 2TB External HDD HV620S White 15.3.2018 14:23:56 31.12.1899 23:00:00 31.12.1899 23:00:00
ADATA HV620S External Hard Drive, USB 3.0, 2TB, white

The ultra-portable HV620S packs up to 2TB of external storage in a drive that’s only 11.5mm thick. The design also shines with a mirror-like gloss, simple but elegant and fitting for dependable, go-anywhere storage that runs via fast USB 3.1. For all your content and with nearly universal device compatibility, the HV620S embodies smart design that increases capacity and performance while reducing physical space requirements.

The HV620S takes the proven performance and reliability of our existing 2.5” external hard drives and re-defines them. At only 11.5mm in profile, it’s super-slim for sleek elegance and superior portability, fitting easily in any briefcase or backpack. From meeting rooms to treks in nature, the HV620S never gets in the way and always adds a touch of style to your storage.

• Capacity: 1TB
• Durable plastic case
• Connects via USB 3.1 (USB 2.0 requires two USB ports)

Dimensions(BxDxH): 115 x 78 x 11,5 mm
Weight: 152 g

Package containts: ADATA HV620S External Hard Drive, USB 3.1 cable, Quick Start Guide
 None False 4713218463081
ADATA HD710P ulkoinen kiintolevy, 2TB, musta False https://www.deltaco.fi/tuoteryhmät/tietokoneen-komponentit/kiintolevyt/ulkoinen/2tb+/ADATA-299 ADATA HD710P ulkoinen kiintolevy, 2TB, musta 8.9.2017 10:29:47 31.12.1899 23:00:00 31.12.1899 23:00:00
ADATA HD710 ulkoinen kiintolevy, USB 3.1 Gen 1, IP68, iskunkestävä (MIL-STD-810G), 2 TB, kaapelien säilytyslokero, musta

Ulkoinen kiintolevy, jossa on urheilullinen ulkoasu. Levy on sekä nopea että luotettava, ja sitä on helppo siirrellä paikasta toiseen. HD710 sisältää silikonista valmistetun ulkokuoren, joka kestää vettä, pölyä ja siihen kohdistuvia iskuja. Kiintolevy kytketään tietokoneeseen USB 3.1 Gen 1 -liitännän avulla.

Mitat (LxSxK): 99 x 132 x 22 mm
Paino: 220 g
 None False 4713218460424
ADATA HD650 ulkoinen kiintolevy, 2TB False https://www.deltaco.fi/tuoteryhmät/tietokoneen-komponentit/kiintolevyt/ulkoinen/2tb+/ADATA-279 ADATA HD650 ulkoinen kiintolevy, 2TB 12.7.2017 13:00:46 31.12.1899 23:00:00 31.12.1899 23:00:00 False
ADATA HD650 ulkoinen kiintolevy, USB 3.1 Gen 1, 2 TB, muovista ja kumista valmistettu ulkokuori, LED-merkkivalo, jopa 5 Gbps, musta

HD650 yhdistää huippumodernin materiaalin ja uusimman tekniikan. Lopputuloksena on ulkoinen kiintolevy, joka on erittäin kestävä. Sulavalinjainen muotoilu ja pirteät värit tekevät HD650:stä tyylikkään tallennusmedian. Se sopii erityisesti sellaiselle, joka liikkuu paljon ulkona.

• 2 TB
• USB 3.1 Gen 1
• Muovista ja kumista valmistettu ulkokuori
• Tuetut käyttöjärjestelmät: Windows XP/Vista/7/8/8.1/10, macOS 10.6 tai uudempi, Linux-ydin 2.6 tai uudempi

Mitat (LxSxK): 98,5 x 126,8 x 26,7 mm
Paino: 390 g
 None False 4713218460455
ADATA HV620 2TB Black False https://www.deltaco.fi/tuoteryhmät/tietokoneen-komponentit/kiintolevyt/ulkoinen/2tb+/ADATA-125 ADATA HV620 2TB Black 12.5.2017 7:29:32 31.12.1899 23:00:00 31.12.1899 23:00:00
ADATA DashDrive HV620 ulkoinen USB 3.0 -kiintolevy, 2 TB, pehmustetut reunat, LED-merkkivalo, musta

DashDrive HV620:ssä on tyylikäs kotelo, joka miellyttää silmiä ja tuntuu mukavalta kädessä. Kiintolevy tukee USB 3.0:aa, joten tiedostojen siirtäminen tapahtuu nopeasti. Siinä on pehmustetut reunat, jotka ehkäisevät pöydän naarmuuntumista. Kiintolevyn sininen merkkivalo ilmaisee, milloin dataa luetaan tai kirjoitetaan.

Mitat (LxSxK): 75 x 115 x 21 mm
Paino: 230 g
 None False 4713435797990
Maxtor M3 Portable 2.5" 2TB USB 3.0 black False https://www.deltaco.fi/tuoteryhmät/tietokoneen-komponentit/kiintolevyt/ulkoinen/2tb+/DEL1006570 Maxtor M3 Portable 2.5" 2TB USB 3.0 black 12.9.2016 12:23:10 31.12.1899 23:00:00 31.12.1899 23:00:00 Maxtor M3 Portable 2.5" 2TB USB 3.0 black None False 763649091159
ADATA HD710P 4TB Black False https://www.deltaco.fi/tuoteryhmät/tietokoneen-komponentit/kiintolevyt/ulkoinen/2tb+/ADATA-301 ADATA HD710P 4TB Black 11.11.2011 9:11:11 31.12.1899 23:00:00 31.12.1899 23:00:00 ADATA HD710 Pro - Kiintolevyasema - 4 Tt - ulkoinen (kannettava) - USB 3.1 - musta
 None False 4713218461209
ADATA HD330 2TB External HD Black False https://www.deltaco.fi/tuoteryhmät/tietokoneen-komponentit/kiintolevyt/ulkoinen/2tb+/ADATA-455 ADATA HD330 2TB External HD Black 11.11.2011 9:11:11 31.12.1899 23:00:00 31.12.1899 23:00:00 ADATA HD330 - Kiintolevyasema - 2 Tt - ulkoinen (kannettava) - USB 3.1 - AES 256 bittiä - musta
 None False 4713218465498
ADATA HD330 2TB External HD Blue False https://www.deltaco.fi/tuoteryhmät/tietokoneen-komponentit/kiintolevyt/ulkoinen/2tb+/ADATA-456 ADATA HD330 2TB External HD Blue 11.11.2011 9:11:11 31.12.1899 23:00:00 31.12.1899 23:00:00 ADATA HD330 - Kiintolevyasema - 2 Tt - ulkoinen (kannettava) - USB 3.1 - AES 256 bittiä - sininen
 None False
ADATA 4TB Enterprise SSD, 530 MBps, MLC Flash, blue False https://www.deltaco.fi/tuoteryhmät/tietokoneen-komponentit/kiintolevyt/ulkoinen/2tb+/ADATA-459 ADATA 4TB Enterprise SSD, 530 MBps, MLC Flash, blue 11.11.2011 9:11:11 31.12.1899 23:00:00 31.12.1899 23:00:00 ADATA HD330 - Kiintolevyasema - 4 Tt - ulkoinen (kannettava) - USB 3.1 - AES 256 bittiä - sininen
 None False 4713218465535
ADATA HD330 4TB External HD Black False https://www.deltaco.fi/tuoteryhmät/tietokoneen-komponentit/kiintolevyt/ulkoinen/2tb+/ADATA-458 ADATA HD330 4TB External HD Black 11.11.2011 9:11:11 31.12.1899 23:00:00 31.12.1899 23:00:00 ADATA HD330 - Kiintolevyasema - 4 Tt - ulkoinen (kannettava) - USB 3.1 - AES 256 bittiä - musta
 None False 4713218465528
ADATA HD720 ulkoinen kiintolevy, 2TB, sininen, USB 3.0 False https://www.deltaco.fi/tuoteryhmät/tietokoneen-komponentit/kiintolevyt/ulkoinen/2tb+/ADATA-113 ADATA HD720 ulkoinen kiintolevy, 2TB, sininen, USB 3.0 21.6.2017 6:32:11 31.12.1899 23:00:00 6.11.2018 12:28:58
ADATA HD720 ulkoinen kiintolevy, 2 TB, IP8X vedenkestävä, IP6X pölynkestävä, USB 3.0, muovia/silikonikumia, sininen

HD720 on ulkoinen kiintolevy, joka on urheilullisen näköinen ja erittäin kestävä. Kiintolevy on pärjännyt hyvin testeissä, joissa sitä on altistettu vedelle, pölylle ja iskuille. Tämä takaa sen, että tiedostot pysyvät turvassa.

• Reilusti tallennustilaa
• IPX8-tason vedenkestävyys ja IP6X-tason pölynkestävyys
• Kestävä silikoninen ulkokuori, joka muistuttaa ulkoasultaan hiilikuitua
• USB 3.0 ja 2.0

Mitat (LxSxK): 97,9 x 20,2 x 129,4 mm
Paino: 223 g
 None True
ADATA HD720 ulkoinen kiintolevy, 2TB, vihreä, USB 3.0 False https://www.deltaco.fi/tuoteryhmät/tietokoneen-komponentit/kiintolevyt/ulkoinen/2tb+/ADATA-115 ADATA HD720 ulkoinen kiintolevy, 2TB, vihreä, USB 3.0 21.6.2017 6:34:06 31.12.1899 23:00:00 6.11.2018 12:29:26
ADATA HD720 ulkoinen kiintolevy, 2 TB, IP8X vedenkestävä, IP6X pölynkestävä, USB 3.0, muovia/silikonikumia, vihreä

HD720 on ulkoinen kiintolevy, joka on urheilullisen näköinen ja erittäin kestävä. Kiintolevy on pärjännyt hyvin testeissä, joissa sitä on altistettu vedelle, pölylle ja iskuille. Tämä takaa sen, että tiedostot pysyvät turvassa.

• Reilusti tallennustilaa
• IPX8-tason vedenkestävyys ja IP6X-tason pölynkestävyys
• Kestävä silikoninen ulkokuori, joka muistuttaa ulkoasultaan hiilikuitua
• USB 3.0 ja 2.0

Mitat (LxSxK): 97,9 x 20,2 x 129,4 mm
Paino: 223 g
 None True
ADATA HD720 ulkoinen kiintolevy, 2TB, musta, USB 3.0 False https://www.deltaco.fi/tuoteryhmät/tietokoneen-komponentit/kiintolevyt/ulkoinen/2tb+/ADATA-111 ADATA HD720 ulkoinen kiintolevy, 2TB, musta, USB 3.0 21.6.2017 6:30:06 31.12.1899 23:00:00 6.11.2018 12:30:04
ADATA HD720 ulkoinen kiintolevy, 2 TB, IP8X vedenkestävä, IP6X pölynkestävä, USB 3.0, muovia/silikonikumia, musta

HD720 on ulkoinen kiintolevy, joka on urheilullisen näköinen ja erittäin kestävä. Kiintolevy on pärjännyt hyvin testeissä, joissa sitä on altistettu vedelle, pölylle ja iskuille. Tämä takaa sen, että tiedostot pysyvät turvassa.

• Reilusti tallennustilaa
• IPX8-tason vedenkestävyys ja IP6X-tason pölynkestävyys
• Kestävä silikoninen ulkokuori, joka muistuttaa ulkoasultaan hiilikuitua
• USB 3.0 ja 2.0

Mitat (LxSxK): 97,9 x 20,2 x 129,4 mm
Paino: 223 g
 None False 4712366963382
ADATA HD710P 3TB Black False https://www.deltaco.fi/tuoteryhmät/tietokoneen-komponentit/kiintolevyt/ulkoinen/2tb+/ADATA-300 ADATA HD710P 3TB Black 11.11.2011 9:11:11 31.12.1899 23:00:00 6.11.2018 12:32:27 ADATA HD710 Pro - Kiintolevyasema - 3 Tt - ulkoinen (kannettava) - USB 3.1 - musta
 None False 4713218460448
Toshiba Canvio Basics - ulkoinen kovalevy - 2 TB - USB 3.0, musta False https://www.deltaco.fi/tuoteryhmät/tietokoneen-komponentit/kiintolevyt/ulkoinen/2tb+/DEL1005798 Toshiba Canvio Basics - ulkoinen kovalevy - 2 TB - USB 3.0, musta 18.12.2015 8:46:15 31.12.1899 23:00:00 12.11.2018 6:00:59
Toshiba - Canvio Basics mukaanotettava ulkoinen kovalevy, USB 3.0, USB Typ Micro-B, 2TB, musta

Siirrä tiedostojasi tähän ulkoiselle kovalevylle supervauhtia USB 3.0:n kautta ja tallenna jopa 2TB tiedostoja. Tämä laite on valmis käytettäväksi Windowsin kanssa ja se ei vaadi mitään asennusta. Kovalevyn ajaton muotoilu takaa tyylikkyyden, joka sopii niin kotiin kuin konttoriinkin.

• 2TB
• USB 3.0
• NTFS, voidaan muokata HFS+:si, joka on yhteensopiva Mac OS X:n kanssa.

Mitat(LxSxK): 119x73x20,5mm
 None False 4051528143874
ADATA HD710M ulkoinen kiintolevy, 2TB, maastokuvio, USB 3.0 False https://www.deltaco.fi/tuoteryhmät/tietokoneen-komponentit/kiintolevyt/ulkoinen/2tb+/ADATA-109 ADATA HD710M ulkoinen kiintolevy, 2TB, maastokuvio, USB 3.0 8.9.2017 4:49:04 31.12.1899 23:00:00 12.11.2018 8:17:07
ADATA HD710M ulkoinen kiintolevy, 2 TB, USB 3.0, veden- ja pölynkestävä, maastokuvio

HD710M:ssä on kuvio, joka tuo mieleen erämaaretket. Siinä on kestävä ulkokuori, joka on valmistettu silikonista. Levyllä on paljon tilaa, joten sille voi tallentaa koko kuva- ja videokokoelmansa. Laite perustuu sotilastasoiseen tekniikkaan, joka suojaa sitä vedeltä, pölyiltä ja iskuilta. Tämä takaa sen, että kiintolevyn voi ottaa mukaan vaikkapa vaellukselle.

• USB 3.0
• IP68-luokitus, vesi- ja pölytiivis
• Anturi, joka tunnistaa levyyn kohdistuvat iskut
• Kolme suojakerrosta

Mitat (LxSxK): 88 x 22 x 133 mm
Paino: 220 g
 None False 4712366964938
ADATA HD700 2TB Black False https://www.deltaco.fi/tuoteryhmät/tietokoneen-komponentit/kiintolevyt/ulkoinen/2tb+/ADATA-101 ADATA HD700 2TB Black 11.11.2011 9:11:11 31.12.1899 23:00:00 3.12.2018 6:43:20 ADATA Durable HD700 - Kiintolevyasema - salattu - 2 Tt - ulkoinen (kannettava) - 2.5" - USB 3.0 - AES 256 bittiä - musta
 None False