text:
Kysymyksiä ja kommentteja Nanolexille - Sivu 4 - WWW.PESUKINNAS.COM
Etusivu Apupojat Nanolex Asiakaspalvelu
Kysymyksiä ja kommentteja Nanolexille
Palautetta ja asiakaspalvelua koskeva keskustelualue.
Liittynyt: Ma Marras 07, 2011 9:44 pm
Re: Kysymyksiä ja kommentteja Nanolexille
Viesti Kirjoittaja vesil » Ti Touko 23, 2017 9:02 pm
samunoz kirjoitti: Olisko SiFinish jäänyt pintaan pilveilemään? Tai sitten liinoja liian vähän kun pyyhit pois Si3D. Kosteutta ei siis ollut liikaa?
Muuten uskoisin tuohon SiFinish mahdollisuuteen, mutta jäljet vastaavat paremmin pinnoitteen kanssa käytettyä levitystyyny-liina yhdistelmää.
Si3D Pois pyyhinnän taisin tehdä kahdella eri liinalla, mutta ongelmakohtia taisi oli jo alkupäässäkin tehdyissä paneeleissa. Kosteus oli pieni, kuten sanottu. Pinta kuivui levitettäessä nopeasti.
Viesti Kirjoittaja örkinrumilus » Ke Touko 24, 2017 9:23 am
Asiasta kolmanteen, miten tuo laitto, kun vain 30x30 alue kerrallaan?
Eikö mene isompina alueina?
Rajahan menee laitolle käsittääkseni siinä, että minkä saa vartissa valmiiksi voi laittaa kerralla. Ja pakkohan esim. Konepelti & katto on laittaa varttiin, eli ei tuo 30x30 levitys pakollista ole.
Itse vedin volvosta ovet kahdessa osassa, konepellin & katon neljässä. Muistaa vaan laittaa ekalla overlapilla ainetta riittävästi levittimeen niin tasoittaminen onnistuu helpommin .
Liittynyt: Pe Joulu 11, 2015 7:31 pm
Paikkakunta: Saarbrücken
Viesti Nanolex
Viesti Kirjoittaja Nanolex » Pe Touko 26, 2017 11:36 am
Terve vesil ja muut.
Pahoitteluni hieman viivästyneestä vastauksesta, olin lomailemassa alkuviikon ja päätin ihan emäntäkokelaan pienestä painostuksesta johtuen jättää työasiat sikseen loman ajaksi.
Yleisimmät ongelmat joilloin levitysjälkiä jää näkyviin on liian paljon pinnoitetta levittimessä alueen kokoon nähden, liian vähäinen levittely tai liian vanha levitysliina.
Liian paljolla pinnoitteella sitä on miltei mahdoton levitellä tarpeeksi tasaisesti ja täysin kirkkaaksi asti jolloin hyvin helposti jää juurikin tuommoisia levittimen jälkiä.
Samoin taas jos pinnoitetta ei levitellä tarpeeksi kauan, jää tuommoisia paksumpia kohtia helposti.
Liian vanhalla levitysliinalla taas on mahdoton saada pintaa täysin kirkkaaksi asti ja yleensä se esiintyy semmoisena öljyisen, rasvaisen näköisenä liki hologrammina pinnassa.
Mutta semmoinen kysymys, huomasitko nuo jäljet ennen vai jälkeen SiFinishin?
Koska tuo konepeltikuva näyttää enemmänkin SiFinishin jäljiltä kuin Si3D:n jäljiltä. Jos huomasit nämä jäljet SiFinishin jälkeen niin silloin vastaus on helppo, SiFinish on kranttu liian paljolle tavaralle pinnalle ja jättää herkästi tuommoisia levitysjälkiä jos sitä käyttää liikaa. Reilusti vähemmän tavaraa seuraavalla kerralla. Varsinkin kun levitykseen käytetty rätti alkaa olemaan jo valmiiksi kostea taikka märkä niin SiFinishiä ei tarvitse lisätä välttämättä edes lainkaan seuraavalle paneelille. Tämän kanssa todellakin vähemmän on enemmän.
Jos jäljet ovat ennen SiFinishiä niin sitten todennäköisesti nuo kolme ylempää seikkaa saattavat olla vastaus.
Vinkkinä levittelyyn voin kertoa että Si3D:tä ei ole pakko semmoisissa 30x30cm neliöissä levitellä. Itse pyrin aina levittelemään paneelin luonnollisten pokkauksien mukaisille alueille. Toki esimerkiksi katossa ja yleensä konepellissä tämä on mahdotonta, mutta niissäkin kannattaa levitellä suikaleissa pellin laidasta toiseen ja kapeammissa suikaleissa. Eli esimerkiksi tuulilasin reunasta maskin reunaan koko matkalta mutta semmoisissa 15-20cm leveissä alueissa ja käyttää hitusen enemmän pinnoitetta liinassa. Tällöin alueiden välisiä rajoja ei tule niin paljoa ja nekin ovat kulkusuunnan mukaisia rajoja. Kuitenkin ehkä tärkeimpänä ja parhaimpana vinkkinä olen havainnut että kannattaa ehdottomasti levitellä mahdollisimman pitkin vedoin. Eli aivan alueen laidasta laitaan eikä semmoista pientä edestakaista hinkkausta. Näin tehdessä saa mahdollisimman helposti mahdollisimman tasaisen kerroksen ja ne high spotit tulee yleensä aina sinne missä levittimen kulkusuunta vaihtuu, joten näin tehdessä ne high spotit on siellä pellin reunoissa. Silloin on myöskin helpompi seurata milloin pinnoite on tasaisesti ja varmasti täysin kirkas kun koko aluetta ei tarvitse niinkään seurata vaan pitää katseen siellä pellin reunoilla missä levittimen suunta vaihtuu. Silloin kun nämä high spotitkin ovat kadonneet ja kirkkaat voi olla melkolailla satavarma että keskellä aluetta se on myös kirkas.
Ja ehdottomasti seuraavan alueen levitellessään kannattaa muutaman sentin verran ainakin mennä edellisen levitetyn alueen päälle, muuten se alueiden välinen raja saattaa jäädä näkyviin.
Jo levitellylle alueelle uudestaan osuminen levittimellä ei ole ongelma, kunhan se edellinen alue ei ole kuivunut noin varttituntia pidempään. Noin vartin päästä se levitelty alue on jo niin pintakova että se tuoreempi pinnoite ei tartu mihinkään ja pyyhkiytyy pois. Alle vartissa se sulautuu siihen aikaisempaan kerrokseen ilman ongelmia, mutta tottakai sekin pitää levitellä kirkkaaksi asti.
Viimeisenä vinkkinä varsinkin isompien paneelien tekoon. Jahka koko paneelin on saanut leviteltyä alue kerrallaan, kannattaa koko pelti käydä kertaalleen vielä läpi pelkällä puolimärällä levittimellä eli ei lisätä tavaraa levittimelle vaan sillä mitä levittimessä jo on riittää mainiosti. Koko pelti kertaalleen vielä läpi ja mahdollisimman pitkin vedoin laidasta laitaan ja ristiin rastiin jos vain käsi ylttää. Tämä myös osaltaan varmistaa ettei ole jäänyt huomaamatta mitään kohtaa missään.
Levittelyssä valaistus on se tärkein. Vieläkään en ole löytänyt minkäänlaista keinovalaistusta joka vastaisi ulkoilman valaistusta. Millään taskulampulla, rupeksen kynällä, scangripin valoilla, loisteputkilla tai lediputkilla, millään en ole saanut aikaiseksi yhtä hyvää valaistusta kuin pihalle ajamalla. Toisinaan se on erittäin hankalaa nähdä keinovalossa mitä ikinä yrittääkään tehdä. Mutta Si3D:n levittelyssä se ei ole se ainut keino, pinnoitteen levittelyn tuntee myös sormissa levitellessään. Paksummat kohdat ja kuivemmat kohdat tuntee helposti näpeissä levittelyn aikana, molemmat ovat hiukan tahmeammat tai tarraavammat kuin valmis kohta. Kun koko alue tuntuu levittimeen samanlaiselta, se on hyvinkin todennäköisesti myös tasainen ja kirkas. Toki silmillä sen joutuu tarkistamaan ja tässä se valaistus astuu esille.
Toivottavasti tästä nyt on edes jotain apua.
Viesti Kirjoittaja vesil » La Touko 27, 2017 11:15 am
Kiitos pikästä ja perusteellisesta vastauksesta!
Huomasin jäljet vasta SiFinishin jälkeen, joten syyllinen on nyt 98% varmuudella selvillä: SiFinnishin yliannostus. Tätä tukee myös se, että sain jäjet helposti pois kevyellä viimeistelysetillä. Todennäköisesti koko pinnoite ei edes tuolla setillä poistunut, vaan lähinnä sen pinnalla olleet ylimääräiset jäljet/kerostumat hävisivät. Toki pinnoite varmasti oheni ja kärsi merkittävästi, joten täytyy tehdä nuo alueet vielä kunnolla uusiksi paremmalla ajalla.
Si3Dhen osasin suhtautua asian vaatimalla hartadella ja huolellisuudella, mutta SiFinnishiä tuli käytettyä vesipohjaisena aineena perinteiseen malliin, turhan huolettomasti. Eipä tullut mieleen, että se voisi kasaantua tällä tavalla.
Tuossa tuli myös minulle, Pilderille ja muille hyviä, uusia vinkkejä Si3d levitykseen. Thanks! Olen samaa mieltä, että levitys kannattaa ehdottomasti tehdä ulkona sään vain salliessa, mutta kuivumaan auto toki pitää saada sisälle.
Viesti Kirjoittaja Pilder » La Kesä 03, 2017 6:19 pm
Laittelin ensimmäistä kertaa Si3D pinnoitetta.
Puoli autoa meni aivan liian vähällä määrällä, kunnes loppua kohden älysin lisätä annostelua.
Ison farmarin maalipinnoille meni aikalailla 15ml, ehkä hitusen enemmän
Vaikuttaako tämä vähäinen määrä nyt suoraan kestoon?
Viesti Kirjoittaja Nanolex » Ti Kesä 06, 2017 9:49 am
Pilder kirjoitti: Laittelin ensimmäistä kertaa Si3D pinnoitetta.
Kyllä se saattaa hitusen vaikuttaa, mutta vaikuttaako se muutaman tuhat kilometriä vai kymmenen tuhatta kilometriä on vaikea sanoa. Todennäköisesti jonkunmoista eroa huomaat puolen ja toisen välillä joskus tuossa puolentoista vuoden päästä
Viesti Kirjoittaja Kiukas » Su Heinä 16, 2017 11:18 pm
https://youtu.be/3gPQLH98D94
Joku ihme heppu esiintyy videolla Nanolexin verkkareissa
Viesti Kirjoittaja Nanolex » Ma Heinä 17, 2017 9:37 am
Kiukas kirjoitti: https://youtu.be/3gPQLH98D94
Kuka liene
Mutta sama tyyppi heiluu tässäkin videossa https://www.youtube.com/watch?v=-fMz5HAA3PI
Viesti Kirjoittaja Saippua » Ma Heinä 17, 2017 10:53 am
Hei! Älkää postatko näitä videoita kun minulla olisi tarkoitus juuri mennä autotalliin !
Arcticaz
Liittynyt: Pe Heinä 21, 2017 8:18 pm
Viesti Kirjoittaja Arcticaz » La Heinä 22, 2017 6:05 am
Näyttäisi siltä että autoon tulossa Nanolexin SI3D pinnoite joten olisi kysymys koskien tulevaisuutta. Nanolexin tuotteista kasattu täydellinen autopesusetti pinnoitteen tulevaisuutta ajatellen? (esipesusta aina pien ja raudan poistoon)
Viesti Kirjoittaja Nanolex » Ti Heinä 25, 2017 6:07 pm
Arcticaz kirjoitti: Näyttäisi siltä että autoon tulossa Nanolexin SI3D pinnoite joten olisi kysymys koskien tulevaisuutta. Nanolexin tuotteista kasattu täydellinen autopesusetti pinnoitteen tulevaisuutta ajatellen? (esipesusta aina pien ja raudan poistoon)
Hei Arcticaz
Pahoittelut myöhäisestä vastauksesta. Viime viikonlopun Waxstock valmistelut ja itse näytös veivät sen verti tehokkaasti kaiken ajan ettei torstain jälkeen ole ehtinyt edes sähköposteihin vastailla
Mutta vastaten kysymykseesi:
Esipesuun: PreWash Concentrate - Toimii niin sumutepullosta 1:10-1:30 lantringilla kuin foam lancellakin. Foam lanceen riittää yleensä 50ml PreWashia ja 450ml vettä puhdistamaan pinnoitettu pinta
Hyönteisjäämien poistoon: Insect Remover - Reagoi pelkästään ötökkäjäämiin ja liottaa ne irti harvinaisen tehokkaasti
Pienpoistoon: Tar Remover - Hiukan hitaampi kuivamaan kuin vastaavat, mutta aivan yhtä tehokas.
Raudanpoistoon: Wheel Cleaner & Iron Remover - Väriään vaihtava raudanpoisto, niin vanteille kuin maalipinnallekin. Ph-neutraali ja soveltuu kaikille pinnoille. Hyvin mieto tuoksukin
Kinnasteluun: Pure Shampoo - Nimensä mukaisesti puhdas shampoo, ei sisällä kuivausapuja eikä vahoja.
Muuhun likaan kuten esimerkiksi pihkaan: Race Film Remover - täysin haihtuvista liuottimista koostuva, melkein kaikkeen mahdolliseen likaan toimiva yleispuhdistusaine. Tehoaa kaikkeen orgaaniseen kuten öljypohjaisiin tuotteisiin, kumiin, pihkaan, pikaliimaan yms. Tuote itsessään haihtuu täysin 100%:sti eikä vaadi huuhtelua. Toki voi huuhdellakin pois jos tahtoo.
Sitten mielen mukaan jos tahtoo:
Kuivausapuna: Final Finish - Muutama suihkautus kuivausliinaan auttaa rikkomaan vesihelmien pintajännitteen ja liina imaisee veden helpommin itseensä. Toimii myös erittäin näppärästi tuoreiden waterspottien poistoon, sormienjälkien poistoon, kevyen pölyjen pyyhintään yms.
Boostausspray Si3D pinnoille: SiFinish - täysin vesipohjainen sumutettava sealantti joka sisältää hiukan samoja raaka-aineita kuin Si3D. Sumuta, levitä, pyyhi. Suojaa Si3D ja Si3D HD pintoja noin kuukauden puolitoista, pidentäen pinnoitteen elinikää varsinkin säännöllisesti käytettynä. Ei kuitenkaan tietystikään pakollinen tuote, Si3D lunastaa uhkaukset kestosta ilman tätä
Viesti Kirjoittaja Arcticaz » Ti Heinä 25, 2017 10:03 pm
Nanolex kirjoitti:
Kiitos erinomaisesta vastauksesta! Olinkin lueskellut noista aineista ja kokoan niistä itselleni paketin. Uskaltaako noilla pestä kaverin autoa jossa nimeltämainitsemattoman suomalaisen firman kehittämä "pinnoite"?
Ps. Seurailinkin vähän Instagramissa Waxstcokin tapahtumia.
Viesti Kirjoittaja Nanolex » Ke Heinä 26, 2017 12:41 pm
Arcticaz kirjoitti:
Muiden valmistajien pinnotteiden kestosta on mahdotonta kommentoida kokeilematta
Mutta noin yleisesti voin kyllä sanoa että meidän puhdistustuotteet ovat harvinaisen helliä niin pinnoitetuille kuin pinnoittamattomillekin pinnoille. Joten tuskin tulee ongelmia
Viesti Kirjoittaja Arcticaz » Ke Heinä 26, 2017 3:52 pm
Selvä homma Satsi aineita jo tilattu ja isäukko halusi myös testata aineet joten hänellekkin paketti tulossa testiin.
Viesti Kirjoittaja Thetic » Ma Marras 27, 2017 7:21 pm
Uusi auto menossa Si3d HD pinnoitukseen ja innostuksissani tilasin ikkunoille Ultra Glassia ja Si3d headlightin sitten valoumpioita varten. Mutta aloin tuossa miettimään että olisiko ajovaloumpioille sittenkin ihan tuo Si3d HD itsessään parempi suoja kuin Si3d headlight?
Viesti Kirjoittaja Nanolex » Ke Marras 29, 2017 2:33 pm
Thetic kirjoitti: Uusi auto menossa Si3d HD pinnoitukseen ja innostuksissani tilasin ikkunoille Ultra Glassia ja Si3d headlightin sitten valoumpioita varten. Mutta aloin tuossa miettimään että olisiko ajovaloumpioille sittenkin ihan tuo Si3d HD itsessään parempi suoja kuin Si3d headlight?
Teknisesti ajateltuna Si3D Headlight antaa paremman suojan. Si3D Headlight sisältää paremman UV blokkauksen kuin Si3D HD. Plus HD:n sisältämät kiillon lisäykset, värin voimistamiset jne ovat aika tarpeettomia umpioissa.
Toisaalta taas Si3D HD suojaa pidempään kuin Headlight. Ja Suomen olosuhteissa UV säteily on hiukan eri lukemissa pitkin vuotta kuin esimerkiksi Kreikassa tai vastaavissa niin Si3D HD ajaa kyllä asiansa. HD suojaa tarpeeksi pohjolan olosuhteissa kyllä UV säteilyltä.
Eli ihan puhtaasti teknisesti ajateltuna Si3D Headlight paremman suojauksen kantilta, Si3D HD taas keston kantilta.
Si3D Headlight muuten soveltuu erinomaisesti maalaamattomille muoviosille suojaksi, joten hukkaan sekään ei mene vaikka HD:n päättäisit laitattaa ajovaloille
Viesti Kirjoittaja Thetic » Ke Marras 29, 2017 3:56 pm
Millaistakos kestoa headlightilta voi odottaa? Käsittääkseni tuolla purkillisella pinnoittaa umpiot kuitenkin moneen kertaan. Auto tulee olemaan max. 3 vuotta minulla, siksi HD, koska arvelin että se kestää koko sen ajan kun auto minulla on. Sifinish tulee myös "buustailuun" silloin tällöin fiilistelyä varten. Jos Headlight kestää vaikka vuoden tai 1,5 niin voin kyllä helposti puolessa välin omistusta viskata pelkkiin umpioihin pinnoitteen uusiksi.
Viesti Kirjoittaja Nanolex » Ke Marras 29, 2017 4:17 pm
Thetic kirjoitti:
Headlight jakselee helposti 30.000km taikka kaksi vuotta, kumpi ikinä tulee ensin täyteen. Tähänastiset raportoinnit pitkin maailmaa kertovat kyllä että huomattavasti pidempäänkin menee helposti, ja tämä siis ilman mitään boostailuja. Jos SiFinishiä jaksaa käytellä säännöllisesti myös umpioihin maalipintaa vedellessään niin vähän kilometreistä ja boostailun tiheydestä riippuen menee aika helposti tuon kolmekin vuotta kertapinnoituksella
Viesti Kirjoittaja Thetic » Ke Marras 29, 2017 4:54 pm
Asia kunnossa, Headlight menee siis umpioille. Kiitoksia nopeista täsmävastauksista, loistava tällainen suora kanava valmistajalle
Viesti Kirjoittaja hiusnaarmu » Ti Joulu 05, 2017 8:22 am
Eli tuollaisille korin muoviosille käy? Vai onko jokin muu tuote tuohon parempi?
Viesti Kirjoittaja Nanolex » Ti Joulu 05, 2017 9:40 am
Käy kyllä ja varsin mainiosti. Kaikki Si3D tuoteperheen tuotteet tarraavat muoville kyllä. Ainoastaan Si3D BC on näistä se joka ei tummenna muoveja eikä elvytä niitä, kaikki muut kyllä sen tekevät. Si3D Headlight on kuitenkin suunniteltu toimimaan parhaiten polykarbonaattipintojen kanssa ja samalla se toimii myös parhaiten muiden muovipintojen kanssa. Yhden kerran tähän asti olen kuullut tapauksesta jossa normaali Si3D ei soveltunut yhden ulkoisen pinnan kanssa ja se oli NIssan Qashqain B-pilari. Tosin kyseessä ei ollut aivan muovipinta vaan enemmänkin kumimaisen tyyppinen pinta. Si3D Headlight taas toimi tämänkin pinnan kanssa täydellisesti. Siksi tuppaan suosittelemaan tuota Si3D Headlightia muoviosille.
Jokainen noista kuitenkin kestää muovilla pidempään kuin maalipinnalla. Ensinnäkin siksi että muovi on huokoisempaa kuin maali jolloin pinnoitteet pääsevät kiinnittymään paremmin ja toisekseen muovipinnat tuppaavat olemaan tekstuuripintoja eivätkä aivan sileitä kuten maalipinnat, tekstuuripinnoilla on enemmän pinta-alaa pinnoitteelle tarttua taas paremmin kiinni. Si3D ja Si3D Headlight uhkaillaan kestävän sen 30.000km ja Si3D Headlight on jaksellut umpioiden pinnoilla tuntuvasti pidempäänkin joten mustilla muoveilla kestää melko kiitettävän pitkään. Toki Si3D HD kestäisi kaikista pisimpään. Kaikkien näiden tummennusefekti on kyllä mallia pysyvä vaikka hydrofobisuus antautuisikin jossain vaiheessa.
Viesti Kirjoittaja Modifier » Pe Maalis 09, 2018 8:47 pm
Minkäslaista ainetta tämä uusi SiShield on ja mihinkä väliin se asettuu nykyisessä valikoimassa ?
Viesti Kirjoittaja Nanolex » La Maalis 10, 2018 10:06 pm
Modifier kirjoitti: ↑
Pe Maalis 09, 2018 8:47 pm
SiShield on ns aloittelijatason pinnoite joka asettuu valikoimassa siihen Si3D:n alapuolelle.
Kesto on noin 20.000km vähintään yhdellä kerroksella ilman buustaustuotteita.
Hydrofobisuus, kiilto ja värien buustaus on kuitenkin aivan samaa tasoa kuin Si3D:llä.
Isoimpana erona kuitenkin Si3D:hen verrattuna on erittäin helppo asennus. SiShieldiä voi laitella samalla lailla kuin Si3D:täkin, levitellä ja jatkaa levittämistä kunnes pinta on täysin kirkas. Työskentelyaikaa tällä vaan on aika reilusti, eli pitkään saa levitellä jos näin haluaa laitella. Mutta SiShieldin voi laitella myös paksummalti pintaan kunhan filmi on suht tasainen, antaa liuottimien haihtua 30-60 sekuntia ja pyyhkiä mikrokuituliinalla jämät pois. SiShield ei ole läheskään niin kranttu annostelulle kuin Si3D eikä myöskään ns flash timelle eli ajalle jossa liuottimet haihtuvat pinnasta. Parin minuutin odottelun jälkeenkin pinnan saa kivuttomasti pyyhittyä kirkkaaksi ja pienet unohdukset sekä huonosti pyyhityt alueet saa pyyhittyä kirkkaaksi vielä kymmenenkin minuutin jälkeen.
Kaikki muut ominaisuudet ja ohjeet ovat samat kuin Si3D:llä, niin kerrostamisen kuin kuivumisaikojen, kovettumisaikojen ja jälkihoidonkin osalta.
Tämä on siis erityisesti suunnattu niille jotka haluavat kokeilla itse laitella keraamispohjaista pinnoitetta autonsa suojaksi mutta on ehkä ensimmäistä kertaa näitä kokeilemassa ja hiukan jännittää se asennusosuus. SiShield on erittäin anteeksiantava asennuksessa, mutta lopputulos on silti melkolailla täysin sama kuin Si3D:llä, vain aivan karvan lyhkäsemmällä kestolla.
Viesti Kirjoittaja Juha U » La Maalis 10, 2018 11:23 pm
Onko tuo aine jo markkinoilla suomessa ?
Viesti Kirjoittaja Nanolex » Su Maalis 11, 2018 12:33 am
La Maalis 10, 2018 11:23 pm
Kohtapuoliin pitäisi ensimmäiset pullot saapua Suomen kamaralle. Ainakin mitä huomasin itse eilen kun hiki hatussa pakattiin tilauksia pitkin maailmaa niin Suomeen päin osoitetulle lavalle oli SiShieldiä myös lastattu

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Full HD- vai 4K-videot - Canon Oy
4K- vai Full HD -tarkkuus?
Opas tarkkuuden valintaan
Tutustu 4K- ja Full HD -laatuisten videoiden eroihin, niin osaat valita itsellesi sopivan laitteen.
Kaikki tarvittavat tiedot 4K- ja Full HD -videoista – kuvatarkkuudesta tietojen tallentamiseen ja editoimisesta videoiden toistamiseen.
Tietojen tallennus ja suoratoisto
Full HD -videoihin verrattuna 4K-videoihin tallennetaan enemmän tietoja, joten tarvitset suurempia muistikortteja, jotka siirtävät tietoa tehokkaasti, ja nopean internetyhteyden suoratoistoa varten. Full HD -videot ovat tiedostokooltaan pienempiä, minkä ansiosta niitä on helppo suoratoistaa ja ladata verkkoon.
Tallennustila ja editointi
4K-tarkkuudella kuvattaessa tietoja tallennetaan enemmän, joten suuri kovalevy ja tehokas tietokone voivat olla tarpeen editoinnin sujuvuuden takaamiseksi.
4K-videoita tallentavilla Canon-kameroilla voi kuvata myös Full HD -videoita, joten voit valita oikean tarkkuuden kunkin luovan projektin tarpeiden mukaan.
Voit ihastella 4K-videoidesi uskomattomia yksityiskohtia 4K-televisiossa. Ei haittaa, vaikka sinulla ei vielä ole 4K-tarkkuutta tukevaa televisiota. Hankkimalla 4K-kameran varmistat, että pääset kokemaan 4K-videoiden upeat yksityiskohdat heti, kun uuden television hankinta on ajankohtaista.
Lue lisätietoja LEGRIA HF-G -sarjan videokameroista ja vertaile monitoimikameroiden ja vaihdettavilla objektiiveilla varustettujen mallien ominaisuuksia.
Tutustu LEGRIA HF-G -sarjan videokameroihin ja löydä itsellesi sopiva kamera, jolla voit tuoda esiin intohimosi tarinankerrontaan.
Monitoimikamera vai vaihdettavat objektiivit
Löydä itsellesi sopiva vaihtoehto – monitoimivideokamera, EOS-kamera, jossa on vaihdettavat objektiivit, tai kompaktikamera, jossa on kiinteä zoom.
Full HD- vai 4K-videot

matches: HD HD HD HD HD HD


text:
Teema HD-aikaan DNA:n verkossa - Mediamonitori
Jääkiekkoradiot 2019-2020
Teema HD-aikaan DNA:n verkossa
Viimeksi päivitetty: 03.03.2015
Yle Fem HD ja Yle Teema HD ovat alkaneet näkyä 3. maaliskuuta alkaen DNA:n antenniverkossa. Molemmat ovat teräväpiirtona lähetettynä uusia kanavia DNA:n VHF-taajuuksilla toimivassa lähetysverkossa. DNA:n teräväpiirtoverkon näkyvyysalue kattaa noin 85 prosenttia Suomen talouksista. Yle ja DNA allekirjoittivat sopimuksen kanavien jakelusta 26. helmikuuta.
Yle Teema HD näkyy kanavanumerossa 27. Yle Fem HD:n kanavanumero on 25. Yle TV1 HD jatkaa kanavanumerossa 21 ja Yle TV2 HD numerossa 22.
Ylen teräväpiirtokanavat ovat vastaanotettavissa DNA:n verkosta maksutta ja salaamattomina, eikä katseluun tarvita tv-korttia. Kanavien vastaanotto edellyttää DNA:n antenniverkon lähettimeen suunnattua DNA:n HD-antennia, ja katseluun tarvitaan nykyaikainen Antenna Ready HD -hyväksytty vastaanotin.
Digita lähettää omassa UHF-taajuuksilla toimivassa lähetysverkossa teräväpiirtona TV1:tä, TV2:ta ja Yle Fem:iä.
08.01.2018 - Uusia HD-kanavia DNA:n kaapeliin ja antenniverkkoon
04.12.2017 - MTV:n HD-kanavat vapaaseen katseluun DNA:n kaapeliverkossa
18.04.2017 - Antennitelevisiokanavien näkyvyydessä muutoksia toukokuussa
03.05.2017 - Maksulliset tv-kanavat uuteen tekniikkaan DNA:n verkossa
21.12.2010 - VHF-harava ei olekaan romurautaa
FUN Tampereen lähetin Ylöjärvelle
Caruna myy radiomaston Järviradiolle
Radio Mafia ja CFM Plus syksyn uudet lyhytaikaisradiot
Neljä radiotaajuutta haettavana lokakuun aikana
Paramount Network aloitti MTV:n tilalla


text:
Rikoksen yritys ja sen rangaistavuus
Rikos ei aina toteudu, mutta silti rangaistus voi kohdata tekijän. Yrityksen rajaamiseen liittyy kuitenkin aivan omaa problematiikkaansa, jota käsitellään seuraavassa.
Rikoslain 4 luvusta:
1 § Kun yritys lain mukaan on rangaistava, eikä erityistä rangaistusta siitä ole määrätty; tuomittakoon rangaistus sen lainpaikan mukaan, joka säätää rangaistuksen täytetystä rikoksesta, kuitenkin vähentämällä yleistä lajia olevan rangaistuksen niin, kuin 3 luvun 2 §:n mukaan vähennetään siltä, joka on täyttänyt viisitoista, vaan ei kahdeksantoista vuotta.
Mitä on säädetty viraltapanosta, [erottamisesta virantoimituksesta] sekä muistakin seuraamuksista, joita laki täytetystä rikoksesta määrää, käytettäköön myös yrityksestä rangaistaessa.
2 § Jos tekijä omasta tahdostaan, eikä ulkonaisten esteiden tähden, on luopunut rikoksen täyttämisestä, taikka ehkäissyt sen vaikutuksen, joka tekee rikoksen täytetyksi; jääköön yritys rankaisematta.
Rangaistaanko yrityksestä?
Riippuu rikoksesta. Osassa rikoksista yritys on säädetty rangaistavaksi, osassa ei. Jos rikos on rangaistava, sen säännöksessä tyypillisesti mainitaan yrityksen rangaistavuudesta erillisessä momentissa. Yrityksestä on erotettava valmistelu, joka on vielä yritystäkin ennen tapahtuvaa rikoksen toimeenpanoon liittyvää toimintaa. Valmistelu on kriminalisoitua vain siinä tapauksessa, että siitä on erikseen säädetty. Jos näin on, se on erotettu kokonaan omaksi rikosnimikkeekseen (esim. valtiopetoksen valmistelu, RL 13:3).
Sikäli kun yrityksestä rangaistaan, siitä yleensä rangaistaan lievennetyn asteikon mukaan. Joissain yksittäisissä rikossäännöksissä voidaan myös määrätä, että yrityksestä rangaistaan saman asteikon mukaan kuin itse rikoksestakin.
Oma yritysten lajinsa ovat ns. kelvottomat yritykset, joissa esimerkiksi yritetään tappaa valmiiksi kuollut henkilö tai ryöstää tyhjä huoneisto. Kelvottomasta yrityksestä sinänsä ei rangaista, mutta raja sen ja rangaistavan yrityksen välillä on varsin häilyvä. Joissain ratkaisuissa ei ole vaadittu konkreettisen rikosvaaran syntymistä, vaan pelkkä abstrakti vaarallisuus on riittänyt. Esim. tapauksessa KKO 1998:109 17 autoon murtautunut A oli tuomittu rangaistukseen varkauden yrityksistä myös niiden autojen osalta, joista mitään ei tosiasiassa ollut varastettu, koska varkauden toteutumatta jääminen johtui siitä, ettei autoista ollut löytynyt A:n kaipaamaa omaisuutta.
Milloin kyseessä on yritys?
Rikoslaki ei tällä hetkellä anna vastausta kysymykseen siitä, milloin käsillä on yritys, milloin valmistelutoimi ja milloin itse rikos. Tällainen säädös on kyllä mahdollisesti tulossa rikoslakiuudistuksen myötä.
Yritys on vaihe, joka sijoittuu valmistelun ja itse rikoksen väliin. Rikoksesta se on usein helpohko erottaa rikostunnusmerkistön avulla: kun se täyttyy, on itse rikos kyseessä. Tämäkin raja tosin liikkuu sen mukaan, mistä rikoksesta on kysymys. Tunnusmerkistö täyttyy joissain rikoksissa varsin helposti: esimerkiksi vakuutuspetos (RL 36:4) tulee tehdyksi jo sillä, kun palovakuutettu omaisuus sytytetään tuleen. Sen sijaan moni muu rikos vaatii paljon enemmän.
Toiseen suuntaan rajattaessa taas yrityksen katsotaan alkavan siitä, kun on ryhdytty tunnusmerkistön mukaiseen toimintaan, ns. täytäntöönpanotoimeen. Eräänä rajalinjana on myös ollut vaaran käsite: jos vaaraa rikoksen toteutumisesta ei ole, ei voida vielä olla yritysvaiheessa.
Tapauksessa KKO 1998:54 varkauden yritykseksi katsottiin liikkeen lasin naarmuttaminen lasiveitsellä. Tämän katsottiin jo toteuttavan varkauden tunnusmerkistön niin pitkälle, että yrityksestä tuomitseminen oli perusteltua. Ratkaisussa KKO:1975-I-1 kivellä kaupan ikkunan rikkonutta A:ta syytettiin varkauden yrityksen ohella myös vahingonteosta. A oli poistunut paikalta tultuaan häirityksi. Syyte vahingonteosta hylättiin, koska A ei ollut tehnyt enempää vahinkoa kuin mitä varkauden yrityksen voitiin katsoa edellyttäneen.
Tapauksessa KKO:1975-II-70 A oli murtautunut asuntoon ja kantanut sieltä omaisuutta rappukäytävään. Hakiessaan pakettiautoa lähemmäs hänet oli pidätetty. A tuomittiin törkeästä varkaudesta eikä sen yrityksestä. Toisaalta kuitenkin KKO 1998:44:ssä kauppaan murtautunut A oli syyllistynyt vain varkauden yritykseen, koska hän ei ollut ehtinyt siirtämään tavaroita pois kaupan tiloista. Varkauden katsottiin edellyttävän omaisuuden siirtymistä tekijän hallintaan. Samalla linjalla oli myös KKO:1974-II-58.
Varsin pitkälle vedetty yrityksen tulkinta löytyy tapauksesta KKO:1985-II-8, jossa huumausaineen levittämiseksi on katsottu jo A:n meneminen asuntoon, josta hänen oli määrä saada ainetta levitettäväksi. A tuomittiin huumausaineen levittämisestä, vaikka poliisit olivat pidättäneet hänet heti asunnolla.
Ratkaisussa KKO 1993:103 todettiin, että kun A oli yrittänyt ampua B:n ja C:n, mutta epäonnistunut aseen varmistimen jäätyä päälle, A oli syyllistynyt tapon yritykseen. Koska ase oli ollut periaatteessa toimintakelpoinen, yritystä ei katsottu kelvottomaksi.
Luopuminen ja katuminen
Mikäli yritys ei ole vielä päättynyt, tekijällä on mahdollisuus vapautua rangaistuksesta luopumalla yrityksestä. Esimerkiksi tapon yrityksestä ei tuomita henkilöä, joka lopettaa vaikkapa toisen pahoinpitelyn selkeästi ennen kuin tappaminen olisi ollut realistisesti mahdollista. Toisaalta sinänsä jo täytettyä rikostakin voi katua estämällä seurauksen syntymistä. Esimerkiksi pommin virittänyt henkilö voi välttää syytteen vaikkapa joukkotuhonnan yrityksestä, jos onnistuu purkamaan pommin ennen sen räjähtämistä.
Luopumisella ja katumisella on merkitystä vain, jos tekijä tekee sen omasta tahdostaan. Jos ulkoiset olosuhteet tai vaikkapa tekninen este on syynä teon peruuttamiseen, vapauttavaa vaikutusta ei ole. Tärkeää on kuitenkin huomata, että vapauttavuus muutenkin kohdistuu vain siihen rikokseen, mikä oli tavoitteena; luopumishetkeen asti tehdyt teot ovat edelleen rangaistavia. Esimerkiksi ylläolevassa esimerkissä tappamisaikeistaan luopuva syyllistyy edelleen pahoinpitelyyn ja pomminpurkaja saanee syytteen ainakin joukkotuhonnan valmistelusta.
KKO:1986-II-68:ssa nuoret D, E ja U olivat väkivalloin ottaneet T:ltä hänen kantamansa kassin. Kassissa ei kuitenkaan ollut mitään ryöstettäväksi kelpaavaa, joten he olivat saman tien palauttaneet kassin T:lle. Kolmikko tuomittiin ryöstöstä, koska kassin haltuunoton jälkeen tehokas katuminen ei ollut enää mahdollista.
Tapauksessa KKO 1993:44 A oli sytyttänyt asuinkerrostalon palamaan. Hän oli kuitenkin välittömästi tulen sytytettyään ryhtynyt sammutustoimiin, ja niissä epäonnistuttuaan kutsunut palokunnan paikalle. Syyte murhapoltosta hylättiin, ja A tuomittiin täyttä ymmärrystä vailla tehdystä varomattomasta tulenkäsittelystä sakkoihin.
Ratkaisussa KKO 1990:9 A oli yrittänyt tappaa B:n lyömällä häntä veitsellä kaulaan. A oli kuitenkin kutsunut heti tekonsa jälkeen ambulanssin paikalle niin pian, että B oli selvinnyt hengissä. Koska A oli omalla toiminnallaan vapaaehtoisesti ehkäissyt tapon tunnusmerkkien toteutumisen, hänet tuomittiin vain törkeästä pahoinpitelystä.

matches: KKO KKO KKO KKO KKO KKO


text:
Language of document : Bulgarian Spanish Czech Danish German Estonian Greek English French Italian Latvian Lithuanian Hungarian Maltese Dutch Polish Portuguese Romanian Slovak Slovene Finnish Swedish Croatian ECLI:EU:C:2015:37
28 päivänä tammikuuta 2015 (*)
Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue – Asetus (EY) N:o 44/2001 – Tuomioistuimen toimivalta siviili- ja kauppaoikeuden alalla – Kuluttajasopimukset – Kuluttaja, jonka kotipaikka on jäsenvaltiossa ja joka on ostanut toiseen jäsenvaltioon sijoittautuneen pankin liikkeeseen laskemia arvopapereita kolmanteen jäsenvaltioon sijoittautuneelta välittäjältä – Toimivalta käsitellä kyseisten arvopapereiden liikkeeseenlaskijapankkia vastaan nostetut kanteet
Asiassa C‑375/13,
jossa on kyse SEUT 267 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka Handelsgericht Wien (Itävalta) on esittänyt 20.6.2013 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut unionin tuomioistuimeen 3.7.2013, saadakseen ennakkoratkaisun asiassa
toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja L. Bay Larsen sekä tuomarit K. Jürimäe, J. Malenovský, M. Safjan (esittelevä tuomari) ja A. Prechal,
ottaen huomioon kirjallisessa käsittelyssä ja 21.5.2014 pidetyssä istunnossa esitetyn,
– Harald Kolassa, edustajanaan Rechtsanwalt P. Miller,
– Barclays Bank plc, edustajanaan Rechtsanwalt H. Bielesz,
– Alankomaiden hallitus, asiamiehenään M. Bulterman,
– Euroopan komissio, asiamiehinään B. Eggers ja A.‑M. Rouchaud-Joët,
kuultuaan julkisasiamiehen 3.9.2014 pidetyssä istunnossa esittämän ratkaisuehdotuksen,
1 Ennakkoratkaisupyyntö koskee tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla 22.12.2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 (EYVL 2001, L 12, s. 1) 5 artiklan 1 alakohdan a alakohdan ja 3 alakohdan sekä 15 artiklan 1 kohdan tulkintaa.
2 Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa asianosaisina ovat Harald Kolassa, kotipaikka Wien (Itävalta), ja Lontooseen (Yhdistynyt kuningaskunta) sijoittautunut Barclays Bank plc (jäljempänä Barclays Bank) ja jossa Kolassa kyseisen pankin sopimusperusteiseen, sopimusta edeltävään ja deliktiperusteiseen vastuuseen vedoten vaatii vahingonkorvausta siitä, että hänen kyseisen pankin liikkeelle laskeman rahoitusvälineen avulla tekemänsä sijoituksen arvo oli alentunut.
3 Asetuksen N:o 44/2001 johdanto-osan 2 ja 11–15 perustelukappaleessa todetaan seuraavaa:
”(2) Eräät tuomioistuimen toimivaltaa ja tuomioiden tunnustamista koskevien kansallisten sääntöjen väliset erot vaikeuttavat sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa. Säännökset, joiden avulla voidaan yhdenmukaistaa tuomioistuimen toimivaltaa siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa koskevat säännöt ja yksinkertaistaa muodollisuudet, jotta niissä jäsenvaltioissa annetut tuomiot, joita tämä asetus sitoo, tunnustetaan ja pannaan täytäntöön nopeasti ja yksinkertaisin menettelyin, ovat välttämättömiä.
(11) Tuomioistuimen toimivaltaa koskevien sääntöjen ennustettavuuden on oltava hyvä, ja niiden on perustuttava periaatteeseen, jonka mukaan toimivaltainen tuomioistuin määräytyy pääsääntöisesti vastaajan kotipaikan perusteella, ja vastaajan kotipaikan tuomioistuin on aina toimivaltainen, lukuun ottamatta joitakin tarkoin rajattuja tapauksia, joissa riidan kohteen tai osapuolten sopimusvapauden vuoksi jokin muu liittymäperuste on oikeutettu. Oikeushenkilöiden kotipaikka olisi määriteltävä itsenäisesti yhteisten sääntöjen avoimuuden lisäämiseksi ja toimivaltaristiriitojen välttämiseksi.
(13) Vakuutus-, kuluttaja- ja työsopimusten osalta heikompaa osapuolta olisi suojeltava hänen etujensa kannalta suotuisammilla tuomioistuimen toimivaltaa koskevilla säännöksillä kuin mitä yleiset säännökset edellyttävät.
(14) Jollei tässä asetuksessa säädetyistä yksinomaista toimivaltaa koskevista perusteista muuta johdu, osapuolten oikeutta sopia toimivaltaisesta tuomioistuimesta on kunnioitettava muissa sopimuksissa kuin vakuutus-, kuluttaja- ja työsopimuksissa, joissa sallitaan ainoastaan rajoitetumpi oikeus sopia tuomioistuimen toimivallasta.
(15) Lainkäytön yhdenmukaisuus edellyttää, että rinnakkaiset oikeudenkäynnit saadaan mahdollisimman vähiin ja on varmistettava, ettei kahdessa jäsenvaltiossa anneta keskenään ristiriitaisia tuomioita. – –”
4 Kyseisen asetuksen II luvussa olevissa 2–31 artiklassa annetaan toimivaltaa koskevat säännöt.
5 II luvun 1 jaksossa, jonka otsikko on ”Yleiset säännökset”, on 2 artikla, jonka 1 kohdassa säädetään seuraavaa:
6 Kyseisen asetuksen 5 artiklan 1 ja 3 alakohdassa säädetään seuraavaa:
– irtaimen tavaran kaupassa se paikkakunta jäsenvaltiossa, minne tavarat sopimuksen mukaan toimitettiin tai oli toimitettava,
c) jollei sovelleta b alakohtaa, sovelletaan a alakohtaa;
3) sopimukseen perustumatonta vahingonkorvausta koskevassa asiassa sen paikkakunnan tuomioistuimessa, missä vahinko sattui tai saattaa sattua.”
7 Asetuksen N:o 44/2001 II luvun 4 jaksossa, jonka otsikko on ”Toimivalta kuluttajansuojaa koskevissa riita-asioissa”, on muun muassa 15 artikla, jonka 1 kohdassa säädetään seuraavaa:
”Kun asia koskee henkilön, jäljempänä ’kuluttaja’, sellaista tarkoitusta varten tekemää sopimusta, jota ei voida pitää hänen ammattiinsa tai elinkeinotoimintaansa liittyvänä, tuomioistuimen toimivalta määräytyy tämän jakson säännösten mukaisesti, jollei 4 artiklan ja 5 artiklan 5 kohdan säännöksistä muuta johdu,
a) jos sopimus koskee irtaimen kauppaa ja hinta on suoritettava maksuerissä, tai
b) jos sopimus koskee lainaa, joka on maksettava takaisin erissä, tai muuta luottoa, joka on tarkoitettu irtaimen kaupan rahoittamiseen, tai
c) kaikissa muissa tapauksissa, jos sopimus on tehty henkilön kanssa, joka harjoittaa kaupallista tai elinkeinotoimintaa siinä jäsenvaltiossa, missä kuluttajan kotipaikka on, tai joka millä keinoin tahansa suuntaa tällaista toimintaa kyseiseen jäsenvaltioon tai useisiin valtioihin kyseinen jäsenvaltio mukaan lukien, ja sopimus kuuluu kyseisen toiminnan piiriin.”
8 Asetuksen N:o 44/2001 II luvun 4 jaksossa olevan 16 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetään seuraavaa:
”1. Kuluttaja voi nostaa kanteen toista sopimuspuolta vastaan joko sen jäsenvaltion tuomioistuimissa, missä tämän kotipaikka on, tai sen paikkakunnan tuomioistuimessa, missä kuluttajan kotipaikka on.
2. Toinen sopimuspuoli voi nostaa kanteen kuluttajaa vastaan ainoastaan sen jäsenvaltion tuomioistuimissa, missä kuluttajan kotipaikka on.”
9 Kyseisen asetuksen II luvun 8 jaksossa, jonka otsikko on ”Tuomioistuimen toimivallan ja menettelyn edellytysten tutkiminen”, olevissa 25 ja 26 artiklassa säädetään seuraavaa:
Jos jäsenvaltion tuomioistuimessa nostettu kanne koskee pääasiallisesti asiaa, jonka toisen jäsenvaltion tuomioistuin on 22 artiklan mukaan yksinomaisesti toimivaltainen tutkimaan, tuomioistuimen on omasta aloitteestaan jätettävä asia tutkimatta.
1. Jos jäsenvaltiossa nostetaan kanne sellaista vastaajaa vastaan, jonka kotipaikka on toisessa jäsenvaltiossa, ja jos vastaaja ei vastaa, tuomioistuimen on omasta aloitteestaan jätettävä asia tutkimatta, jollei se ole toimivaltainen tämän asetuksen säännösten mukaan.
2. Tuomioistuimen on keskeytettävä asian käsittely, kunnes on selvitetty, että vastaajalla on ollut mahdollisuus saada haastehakemus tai muu vastaava asiakirja niin hyvissä ajoin, että hän on voinut valmistautua vastaamaan asiassa tai että kaikkiin tätä varten tarpeellisiin toimenpiteisiin on ryhdytty.
10 Pääomamarkkinoita koskevan lain (Kapitalmarktgesetz), sellaisena kuin sitä sovelletaan pääasiassa, 11 §:ssä säädettiin seuraavaa:
”1. Sijoittajalle sen seurauksena, että hän on luottanut esitteessä annettuihin tietoihin tai muihin tässä liittovaltion laissa edellytettäviin tietoihin (6 §), jotka ovat merkityksellisiä arvopapereista tai sijoituskohteista muodostettavan arvion kannalta, aiheutuneesta vahingosta on vastuussa
1) liikkeeseenlaskija, jonka tuottamus tai jonka palveluksessa olevien henkilöiden tai muiden esitteen laatimiseen osallistuneiden henkilöiden tuottamus on johtanut virheellisiin tai puutteellisiin tietoihin,
2) esitteen tarkastaja, jonka tuottamus tai jonka palveluksessa olevien henkilöiden tai muiden esitteen tarkastamiseen osallistuneiden henkilöiden tuottamus on johtanut virheellisiin tai puutteellisiin tietoihin,
3) henkilö, joka on omissa nimissään tai toisen nimissä ottanut sijoittajalta sopimusta koskevan sitoumuksen, ja sopimuksen välittänyt henkilö, jos nämä henkilöt harjoittavat ammattimaista arvopapereiden tai sijoituskohteiden kauppaa tai välitystä ja jos he itse tai heidän palveluksessaan olevat henkilöt tiesivät, että edellä 1 kohdassa tarkoitetut tiedot tai tarkastus eivät pitäneet paikkaansa, taikka jos heidän tietämättömyytensä johtui törkeästä huolimattomuudesta – –
2. Ulkomaisten liikkeeseenlaskijoiden arvopapereiden tai sijoituskohteiden tapauksessa 1 momentin 1 kohdassa tarkoitettu vastuu koskee myös sitä, joka on tehnyt [Itävallassa] tarjouksen, josta on laadittava esite.
3. Jos vastuussa on samanaikaisesti useita henkilöitä, heidän vastuunsa on solidaarista. Solidaarisessa vastuussa olevan henkilön vastuu ei vähene sen vuoksi, että muutkin henkilöt ovat vastuussa saman vahingon korvaamisesta.
4. Vastuuta ei voida etukäteen sulkea pois eikä rajata sijoittajien vahingoksi.
8. Tämän pykälän säännöksiä ei sovelleta muiden lain säännösten tai sopimusten rikkomiseen perustuviin vahingonkorvausvaatimuksiin.”
11 Sijoitusrahastolain (Investmentfondsgesetz), sellaisena kuin sitä sovelletaan pääasian tosiseikkoihin, 26 §:ssä säädettiin seuraavaa:
”1. Ulkomaisen pääomasijoitusrahasto-osuuden hankkijalle on toimitettava maksutta rahaston säännöt ja/tai pääomasijoitusyhtiön perustamisasiakirja, ulkomaisen pääomasijoitusyhtiön esite ja sopimushakemuksen jäljennös ennen sopimuksen tekemistä. Hakulomakkeesta on käytävä ilmi merkintäpalkkion suuruus ja pääomasijoitusyhtiölle vuosittain maksettava korvaus.
2. Esitteeseen on sisällytettävä kaikki sellaiset tiedot, jotka ovat hakemusta tehtäessä olennaisen tärkeitä ulkomaisten pääomasijoitusrahasto-osuuksien arvioimiseksi. – – Esitteeseen on lisäksi sisällytettävä seuraavat tiedot:
1) ulkomaisen pääomasijoitusyhtiön, talletettujen varojen sijoittamisesta päättävän yrityksen (rahastoyhtiön), pääomasijoitusrahasto-osuuksien myynnistä vastaavan yrityksen (myyntiyhtiön) sekä talletuspankin nimi tai toiminimi, yhtiömuoto, kotipaikka ja oma pääoma (osake- tai peruspääoma, josta on vähennetty maksamaton pääoma ja johon on lisätty varaukset);
2) edustajan ja maksupaikkojen toiminimi, kotipaikka ja osoite;
3) se, mitä kohteita omaisuudella voidaan hankkia, minkä periaatteiden mukaan ne valitaan, hankitaanko ainoastaan pörssissä noteerattuja arvopapereita – tarvittaessa mainiten kyseeseen tulevat pörssit –, kuinka omaisuuden tuotto käytetään ja pidetäänkö – ja jos pidetään, missä määrin – osa omaisuudesta pankkitilisaatavina;
4) edellytykset, joiden täyttyessä osuuksien haltijat voivat vaatia osuuksiaan vastaavan omaisuuden osan maksamista, ja tähän toimivaltaiset elimet.
– – Esitteen tarkastajana toimivan edustajan on tarkastettava, että esite pitää paikkansa ja on tyhjentävä. [Pääomamarkkinoita koskevan lain] esitteen laatimista, muuttamista ja tarkastamista sekä sen sisällön aiheuttamaa vastuuta koskevia säännöksiä sovelletaan mutatis mutandis sekä esitteen liikkeellelaskijaan että sen tarkastajaan. – –”
12 Kolassa sijoitti direktanlage.at AG ‑nimisen itävaltalaisen pankin (jäljempänä direktanlage.at) välityksellä kuluttajana 68 180,36 euroa X1 Global EUR Index ‑todistuksiin (jäljempänä todistukset). Kyseiset todistukset oli laskenut liikkeeseen Yhdistyneen kuningaskunnan kaupparekisteriin merkitty Barclays Bank ‑niminen pankki, jolla on sivuliike myös Frankfurt am Mainissa (Saksa).
13 Barclays Bank levitti todistuksia liikkeeseen laskettaessa 22.9.2005 päivättyä perusesitettä. Kyseisiin todistuksiin sovelletaan 20.12.2005 yleisön tietoon saatettuja yleisiä ehtoja. Barclays Bankin pyynnöstä kyseistä perusesitettä levitettiin myös Itävallassa. Yleinen merkintätarjous oli voimassa 20.12.2005–24.2.2006, ja kyseiset todistukset laskettiin liikkeeseen 31.3.2006. Takaisinmaksu tapahtuu vuonna 2016. Lainaehtojen mukaan merkintäsopimus on lisäksi mahdollista irtisanoa.
14 Kyseiset todistukset ovat haltijavelkakirjoja. Takaisin maksettava määrä ja siten näiden velkakirjojen arvo määritetään noudattaen indeksiä, joka muodostuu useamman kohderahaston salkusta, joten kyseinen arvo on suoraan kytköksissä tähän salkkuun. X1 Fund Allocation GmbH ‑nimisen yhtiön, jonka tehtäväksi Barclays Bank oli antanut todistusten liikkeeseenlaskusta saatavien varojen sijoittamisen, oli määrä perustaa tämä salkku ja vastata sen hoidosta. Suuri osa näistä varoista menetettiin. Kyseisten todistusten arvoksi arvioidaan nykyisin nolla euroa, minkä Kolassa kuitenkin kiistää.
15 Ennakkoratkaisupyynnöstä ilmenee, että kyseiset todistukset myytiin institutionaalisille sijoittajille, jotka myivät ne edelleen muun muassa kuluttajille. Tässä tapauksessa direktanlage.at tilasi Kolassan allekirjoitettavakseen haluamat todistukset saksalaiselta emoyhtiöltään eli Müncheniin (Saksa) sijoittautuneelta DAB Bank AG:ltä, joka oli puolestaan hankkinut ne Barclays Bankilta. Nämä tilaukset tehtiin ja pantiin täytäntöön joka kerta asianomaisten yhtiöiden nimissä. Direktanlage.at suoritti yleisten sopimusehtojensa mukaisesti Kolassan toimeksiannon ”säilyttämällä arvopaperit”, mikä tarkoittaa, että se säilytti todistukset Münchenissä katevaroina omissa nimissään ja asiakkaidensa lukuun. Kolassa voi vaatia ainoastaan kyseistä osuutta katevaroista vastaavan todistusten määrän luovuttamista, koska itse todistuksia ei voitu siirtää hänen nimiinsä.
16 Kolassa on vahinkoa kärsineenä sijoittajana nostanut kanteen Handelsgericht Wienissä, jossa hän Barclays Bankin sopimusperusteiseen, sopimusta edeltävään ja deliktiperusteiseen vastuuseen vedoten vaatii 73 705,07 euron suuruista vahingonkorvausta. Hän väittää, että jos pankki olisi menetellyt lainmukaisesti, hän ei olisi tehnyt kyseistä sijoitusta vaan sijoittanut pääoman laajasti hajautettuun, neutraalisti painotettuun arvopaperisalkkuun ja olisi siten erääntymisajankohtana saanut vaaditun summan eli sijoitetun summan korkoineen.
17 Kolassa perustelee asiaa käsittelevän tuomioistuimen toimivaltaa ensisijaisesti asetuksen N:o 44/2001 15 artiklan 1 kohdan c alakohdalla ja toissijaisesti saman asetuksen 5 artiklan 1 alakohdan a alakohdalla ja 3 alakohdalla.
18 Barclays Bank kiistää ennakkoratkaisua pyytäneessä tuomioistuimessa sekä Kolassan esittämien väitteiden perusteltavuuden että asiaa käsittelevän tuomioistuimen toimivaltaisuuden.
19 Näissä olosuhteissa Handelsgericht Wien on päättänyt lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1) a) Onko asetuksen N:o 44/2001 15 artiklan 1 kohdan sanamuotoa ’kun asia koskee henkilön, jäljempänä ’kuluttaja’, sellaista tarkoitusta varten tekemää sopimusta, jota ei voida pitää hänen ammattiinsa tai elinkeinotoimintaansa liittyvänä’ tulkittava siten, että
i) kantaja, joka on kuluttajana hankkinut haltijavelkakirjan jälkimarkkinoilla ja esittää nyt liikkeeseenlaskijaan kohdistuvia vaatimuksia esitteeseen liittyvän vastuun perusteella tiedonanto- ja valvontavelvollisuuksien laiminlyönnin vuoksi sekä lainaehtojen perusteella, voi vedota näihin toimivaltasäännöksiin, jos kantajasta on tullut johdannaisesti liikkeeseenlaskijan ja alkuperäisen merkitsijän välisen sopimussuhteen osapuoli ostaessaan arvopaperin kolmannelta osapuolelta?
ii) [mikäli ensimmäisen kysymyksen a kohdan i alakohtaan vastataan myöntävästi,] kantaja voi vedota [asetuksen N:o 44/2001] 15 artiklassa säädettyyn toimivaltaan myös silloin, kun kolmas osapuoli, jolta kuluttaja on ostanut haltijavelkakirjan, on hankkinut sen aiemmin sellaiseen tarkoitukseen, jota voidaan pitää sen ammattiin tai elinkeinotoimintaan liittyvänä, eli kun kantajasta tulee lainasuhteen osapuoli muun kuin kuluttajan tilalle, ja
iii) [mikäli ensimmäisen kysymyksen a kohdan i ja ii alakohtaan vastataan myöntävästi,] kantajana oleva kuluttaja voi vedota [asetuksen N:o 44/2001] 15 artiklassa säädettyyn, kuluttajansuojaa koskevaan toimivaltaan myös silloin, kun velkakirjan haltija ei ole hän itse vaan kolmas osapuoli, jonka tehtäväksi kantaja on antanut arvopapereiden hankinnan ja joka ei itse ole kuluttaja vaan joka sopimuksen mukaisesti säilyttää arvopapereita omissa nimissään kantajan puolesta, ja kun kantaja voi vaatia kyseisten arvopapereiden luovuttamista ainoastaan velvoiteoikeudellisella perusteella?
b) [Mikäli ensimmäisen kysymyksen a kohdan i alakohtaan vastataan myöntävästi,] onko asetuksen N:o 44/2001 15 artiklan 1 kohdan perusteella katsottava, että lainanotosta johtuvan sopimusperusteisen oikeusperustan vuoksi asiaa käsittelevällä tuomioistuimella on myös liitännäinen toimivalta tarkastella mainitusta lainanotosta johtuvia deliktiperusteisia vaatimuksia?
2) a) Onko [asetuksen N:o 44/2001] 5 artiklan 1 alakohdan a alakohdan sanamuotoa ’sopimusta koskevassa asiassa’ tulkittava siten, että
i) kantaja, joka on hankkinut haltijavelkakirjan jälkimarkkinoilla ja esittää nyt liikkeeseenlaskijaan kohdistuvia vaatimuksia esitteeseen liittyvän vastuun perusteella tiedonanto- ja valvontavelvollisuuksien laiminlyönnin vuoksi sekä lainaehtojen perusteella, voi vedota näihin toimivaltasäännöksiin, jos kantajasta on tullut johdannaisesti liikkeeseenlaskijan ja alkuperäisen merkitsijän välisen sopimussuhteen osapuoli ostaessaan arvopaperin kolmannelta osapuolelta, ja
ii) [mikäli toisen kysymyksen a kohdan i alakohtaan vastataan myöntävästi,] kantaja voi vedota [asetuksen N:o 44/2001] 5 artiklan 1 alakohdan a alakohdassa säädettyyn toimivaltaan myös silloin, kun velkakirjan haltija ei ole hän itse vaan kolmas osapuoli, jonka tehtäväksi kantaja on antanut arvopapereiden hankinnan ja joka sopimuksen mukaisesti säilyttää arvopapereita omissa nimissään kantajan puolesta, kun kantaja voi vaatia kyseisten arvopapereiden luovuttamista ainoastaan velvoiteoikeudellisella perusteella?
b) [Mikäli toisen kysymyksen a kohdan i alakohtaan vastataan myöntävästi,] onko [asetuksen N:o 44/2001] 5 artiklan 1 alakohdan a alakohdan perusteella katsottava, että lainanotosta johtuvan sopimusperusteisen oikeusperustan vuoksi asiaa käsittelevällä tuomioistuimella on myös liitännäinen toimivalta tarkastella mainitusta lainanotosta johtuvia deliktiperusteisia vaatimuksia?
3) a) Onko pääomamarkkinaoikeuden mukaisissa esitteeseen liittyvissä korvausvaatimuksissa ja vaatimuksissa, jotka perustuvat suojelu- ja tiedonantovelvollisuuksien laiminlyömiseen haltijavelkakirjan liikkeeseenlaskun yhteydessä, kyse [asetuksen N:o 44/2001] 5 artiklan 3 alakohdassa tarkoitetusta sopimukseen perustumatonta vahingonkorvausta koskevasta asiasta?
i) [Mikäli kolmannen kysymyksen a kohtaan vastataan myöntävästi,] päteekö tämä myös silloin, kun henkilö, joka ei itse ole velkakirjan haltija vaan jolla ainoastaan on velvoiteoikeudellinen oikeus esittää palauttamisvaatimus haltijalle, joka säilyttää arvopapereita hänen puolestaan, esittää näitä vaatimuksia liikkeeseenlaskijalle?
b) Onko [asetuksen N:o 44/2001] 5 artiklan 3 alakohdan sanamuotoa ’sen paikkakunnan – –, missä vahinko sattui tai saattaa sattua’ tulkittava siten, että kun arvopaperi on ostettu tahallisesti virheellisen tiedon perusteella,
i) paikkakunnan, missä vahinko sattui, katsotaan tarkoittavan vahinkoa kärsineen osapuolen kotipaikkaa, missä on hänen omaisuutensa keskuspaikka?
ii) [mikäli kolmannen kysymyksen b kohdan i alakohtaan vastataan myöntävästi,] päteekö tämä myös silloin, kun ostotoimeksianto ja valuutan siirto on mahdollista peruuttaa arvopapereiden luovutukseen asti ja kun luovutus tapahtui jonkin aikaa vahinkoa kärsineen osapuolen tilin veloittamisen jälkeen toisessa jäsenvaltiossa?
4) Kun kansallinen tuomioistuin arvioi toimivallan [asetuksen N:o 44/2001] 25 ja 26 artiklan mukaisesti sellaisten kiistanalaisten tosiseikkojen osalta, jotka ovat merkityksellisiä sekä toimivaltaisuuden että esitetyn vaatimuksen olemassaolon kannalta (kahdella tapaa merkitykselliset tosiseikat), onko sen toimitettava kattava todistelu vai onko sen toimivaltaisuudesta päättäessään pidettävä lähtökohtana kantajan väitteiden oikeellisuutta?”
20 Kansallinen tuomioistuin kysyy ensimmäisellä kysymyksellään pääasiallisesti, onko asetuksen N:o 44/2001 15 artiklan 1 kohtaa tulkittava siten, että kantaja, joka on kuluttajana hankkinut haltijavelkakirjan kolmannelta elinkeinonharjoittajalta, voi vedota kyseisessä säännöksessä säädettyyn toimivaltaan kyseisen arvopaperin liikkeeseenlaskijaa vastaan nostamassaan kanteessa, joka perustuu lainaehtoihin, tiedonanto- ja valvontavelvollisuuksien laiminlyöntiin sekä esitteeseen liittyvään vastuuseen.
21 Aluksi on syytä yhtäältä muistuttaa, että siltä osin kuin asetuksella N:o 44/2001 on jäsenvaltioiden välisissä suhteissa korvattu tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden täytäntöönpanosta yksityisoikeuden alalla 27.9.1968 tehty yleissopimus (EYVL 1972, L 299, s. 32), sellaisena kuin se oli muutettuna peräkkäisillä yleissopimuksilla uusien jäsenvaltioiden liittyessä kyseiseen yleissopimukseen, unionin tuomioistuimen tämän yleissopimuksen määräyksistä antama tulkinta pätee myös mainitun asetuksen säännösten osalta silloin, kun kyseisten määräysten ja säännösten voidaan katsoa vastaavan toisiaan (tuomio Maletic, C‑478/12, EU:C:2013:735, 27 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
22 Toisaalta asetuksen N:o 44/2001 ja erityisesti sen 15 artiklan 1 kohdan käsitteitä on tulkittava itsenäisesti, ja tällöin perustana on käytettävä lähtökohtaisesti mainitun asetuksen järjestelmää ja tavoitteita, jotta taataan sen yhtenäinen soveltaminen kaikissa jäsenvaltioissa (ks. tuomio Česká spořitelna, C‑419/11, EU:C:2013:165, 25 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
23 Asetuksen N:o 44/2001 15 artiklan 1 kohtaa sovelletaan tilanteessa, jossa kolme edellytystä on täyttynyt eli jossa ensinnäkin yksi sopimuspuoli on kuluttaja, joka toimii asiayhteydessä, jota ei voida pitää hänen ammattiinsa tai elinkeinotoimintaansa liittyvänä, toiseksi tällaisen kuluttajan ja elinkeinonharjoittajan välillä on tosiasiassa tehty sopimus ja kolmanneksi tällainen sopimus kuuluu johonkin mainitun 15 artiklan 1 kohdan a–c alakohdassa tarkoitetuista ryhmistä. Näiden kolmen edellytyksen on täytyttävä kumulatiivisesti, joten jos yksi niistä jää täyttymättä, toimivaltaa ei voida määrittää kuluttajien tekemiä sopimuksia koskevien sääntöjen mukaan (tuomio Česká spořitelna, EU:C:2013:165, 30 kohta).
24 Unionin tuomioistuimen käytettävissä olevasta asiakirja-aineistosta ilmenee tältä osin, että edellisessä kohdassa mainitut ensimmäinen ja kolmas edellytys ovat – kuten myös julkisasiamies ratkaisuehdotuksensa 28 kohdassa toteaa – tässä tapauksessa täyttyneet.
25 On siis riittävää tutkia, täyttyykö toinen edellytys, joka liittyy siihen, että vastaajana olevan elinkeinonharjoittajan kanssa on tehty sopimus, pääasiassa esillä olevissa olosuhteissa.
26 Kansallisen tuomioistuimen lyhyestä tosiseikkoja koskevasta esityksestä ilmenee tältä osin, ettei – mikä kyseisen tuomioistuimen on tästä huolimatta tarkistettava – Barclays Bankin ja Kolassan välillä ole sopimusta, sillä viimeksi mainittu ei ole edellä 14 kohdassa mainittujen velkakirjojen haltija, vaan direktanlage.at säilyttää niitä katevaroina omissa nimissään. Kansallinen tuomioistuin toteaa sitä vastoin myös, että Kolassa voi vaatia kyseistä osuutta katevaroista vastaavan todistusten määrän luovuttamista, koska todistuksia ei voitu siirtää hänen nimiinsä.
27 Kolassan mukaan kuluttajansuoja edellyttää, että tällaisissa olosuhteissa omaksutaan taloudellinen näkemys ja katsotaan, että hänen itsensä ja Barclays Bankin välillä on hyvinkin tehty asetuksen N:o 44/2001 15 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu sopimus, sillä direktanlage.at on toiminut välittäjänä.
28 Aluksi on tärkeää muistuttaa, että asetuksen N:o 44/2001 15 artiklan 1 kohta on poikkeus sekä kyseisen asetuksen 2 artiklan 1 kohdassa säädetystä toimivaltaa koskevasta pääsäännöstä, jonka mukaan toimivaltaisia ovat sen jäsenvaltion tuomioistuimet, jossa vastaajan kotipaikka on, että siitä saman asetuksen 5 artiklan 1 alakohdassa annetusta säännöstä, joka koskee erityistä toimivaltaa sopimusasioissa ja jonka mukaan toimivaltainen on sen paikkakunnan tuomioistuin, missä kanteen perusteena oleva velvoite on täytetty tai on täytettävä. Kyseistä 15 artiklan 1 kohtaa on siis välttämättä tulkittava suppeasti (ks. tuomio Česká spořitelna, EU:C:2013:165, 26 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
29 Edellytys, jonka mukaan kuluttajan ja vastaajana olevan elinkeinonharjoittajan välillä on oltava sopimus, mahdollistaa toimivallan jakaantumisen ennustettavuuden takaamisen, mikä on yksi asetuksen N:o 44/2001 tavoitteista, kuten sen 11 perustelukappaleesta ilmenee.
30 Näin ollen on syytä katsoa, että edellytystä, jonka mukaan sopimuksen on oltava tehty vastaajana olevan elinkeinonharjoittajan itsensä kanssa, ei voida tulkita siten, että kyseinen edellytys täyttyisi myös silloin, kun kyse on sopimusketjusta, jonka mukaisesti kyseinen elinkeinonharjoittaja siirtää tiettyjä oikeuksia ja velvollisuuksia kuluttajalle.
31 Tämä näkemys saa tukea asetuksen N:o 44/2001 15 ja 16 artiklasta, kun niitä luetaan yhdessä.
32 Kyseisen asetuksen 16 artiklan 1 kohdassa annettuja sääntöjä, jotka liittyvät toimivaltaan kuluttajansuojaa koskevissa riita-asioissa, sovelletaan kyseisen artiklan sanamuodon mukaan yksinomaan kuluttajan toista sopimuspuolta vastaan nostamaan kanteeseen, mikä välttämättä tarkoittaa sitä, että kuluttaja on tehnyt sopimuksen vastaajana olevan elinkeinonharjoittajan kanssa.
33 Unionin tuomioistuin on tosin todennut, että asetuksen N:o 44/2001 16 artiklan 1 kohdassa säädettyä käsitettä ”toinen sopimuspuoli” on tulkittava siten, että sillä tarkoitetaan myös toimijan, jonka kanssa kuluttaja on tehnyt kyseisen sopimuksen, sopimuspuolta (tuomio Maletic, EU:C:2013:735, 32 kohta). Tämä tulkinta perustuu kuitenkin sellaisiin erityisiin olosuhteisiin, joissa kuluttaja oli heti alkuunsa sopimusoikeudellisesti erottamattomasti sidoksissa kahteen sopimuspuoleen. Kuluttajan jäsenvaltioon sijoittautuneen sopimuspuolen sulkemisesta kyseisen 16 artiklan soveltamisalan ulkopuolelle olisi lisäksi seurannut, että tuomioistuin, jossa nostetulla kanteella vaaditaan näiden kahden sopimuspuolen velvoittamista suoritukseen yhteisvastuullisesti, olisi ollut toimivaltainen vain toiseen jäsenvaltioon sijoittautuneen toimijan osalta.
34 Tällainen tulkinta ei voi olla pätevä pääasian olosuhteissa, joissa vastaajana olevan elinkeinonharjoittajan kanssa ei ole tehty minkäänlaista sopimusta.
35 Edellä lausutusta seuraa, että asetuksen N:o 44/2001 15 artiklan 1 kohtaa on tulkittava siten, ettei kantaja, joka on pääasiassa kyseessä olevissa olosuhteissa kuluttajana hankkinut haltijavelkakirjan kolmannelta elinkeinonharjoittajalta tekemättä sopimusta velkakirjan liikkeeseenlaskijan kanssa – mikä kansallisen tuomioistuimen on tarkistettava –, voi vedota kyseisessä säännöksessä säädettyyn toimivaltaan kyseistä liikkeeseenlaskijaa vastaan nostamassaan kanteessa, joka perustuu lainaehtoihin, tiedonanto- ja valvontavelvollisuuksien laiminlyöntiin sekä esitteeseen liittyvään vastuuseen.
36 Kansallinen tuomioistuin kysyy toisella kysymyksellään pääasiallisesti, onko asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 1 alakohdan a alakohtaa tulkittava siten, että kantaja, joka on hankkinut kolmannelta haltijavelkakirjan, voi vedota kyseisessä säännöksessä säädettyyn toimivaltaan kyseisen haltijavelkakirjan liikkeeseenlaskijaa vastaan nostamassaan kanteessa, joka perustuu lainaehtoihin, tiedonanto- ja valvontavelvollisuuksien laiminlyöntiin sekä esitteeseen liittyvään vastuuseen.
37 Tähän kysymykseen vastattaessa on syytä heti aluksi muistuttaa, ettei asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 1 alakohdassa tarkoitettua käsitettä ”sopimusta koskeva asia” voida tulkita siten, että siinä viitattaisiin siihen määritelmään, jolla sovellettavassa kansallisessa laissa luonnehditaan kansallisessa tuomioistuimessa käsiteltävänä olevaa oikeussuhdetta. Kyseistä käsitettä on päinvastoin tulkittava itsenäisesti, ja tulkinnassa on tukeuduttava mainitun asetuksen järjestelmään ja tavoitteisiin, jotta sen yhdenmukainen soveltaminen kaikissa sopimusvaltioissa taattaisiin (tuomio Handte, C‑26/91, EU:C:1992:268, 10 kohta ja tuomio Česká spořitelna, EU:C:2013:165, 45 kohta).
38 Asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 1 alakohdan soveltamisedellytyksenä ei – toisin kuin sen 15 artiklan 1 kohdan – ole se, että sopimus on tehty, joten se seikka, että toimivalta suljetaan pois toiseksi mainitun säännöksen nojalla, ei välttämättä estä ensin mainitun säännöksen soveltamista.
39 Vaikka asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 1 alakohdan a alakohdassa ei edellytetäkään sopimuksen tekemistä, velvoitteen tunnistaminen on kuitenkin välttämätöntä tämän säännöksen soveltamiseksi, koska tuomioistuimen toimivalta vahvistetaan kyseisen säännöksen nojalla sen paikkakunnan mukaan, jossa kanteessa tarkoitettu velvoite on täytetty tai täytettävä. Jotta kyseisessä säännöksessä säädettyä, sopimusta koskevaan asiaan sovellettavaa erityistä toimivaltasääntöä voitaisiin soveltaa, on siis määritettävä se oikeudellinen velvoite, johon henkilö on vapaaehtoisesti antanut suostumuksensa suhteessa toiseen osapuoleen ja johon kanne perustuu (ks. tuomio Česká spořitelna, EU:C:2013:165, 46 ja 47 kohta).
40 Kansallisen tuomioistuimen lyhyestä tosiseikkoja koskevasta esityksestä ilmenee tältä osin, ettei Barclays Bank pääasiassa kyseessä olevissa olosuhteissa ole vapaaehtoisesti antanut suostumusta Kolassaan kohdistuvaan oikeudelliseen velvoitteeseen, vaikka sillä sovellettavan kansallisen oikeuden mukaan onkin tiettyjä velvollisuuksia tätä kohtaan.
41 Edellä lausutusta seuraa, että asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 1 alakohdan a alakohtaa on tulkittava siten, ettei kantaja, joka on pääasiassa kyseessä olevissa olosuhteissa hankkinut haltijavelkakirjan kolmannelta henkilöltä ilman, että velkakirjan liikkeeseenlaskija olisi vapaaehtoisesti antanut suostumusta kyseiseen kantajaan kohdistuvaan oikeudelliseen velvoitteeseen – mikä kansallisen tuomioistuimen on tarkistettava –, voi vedota kyseisessä säännöksessä säädettyyn toimivaltaan kyseistä liikkeeseenlaskijaa vastaan nostamassaan kanteessa, joka perustuu lainaehtoihin, tiedonanto- ja valvontavelvollisuuksien laiminlyöntiin sekä esitteeseen liittyvään vastuuseen.
42 Kansallinen tuomioistuin kysyy kolmannella kysymyksellään pääasiallisesti, onko asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 3 alakohtaa tulkittava siten, että sitä sovelletaan kanteeseen, jossa vedotaan siihen, että todistuksen liikkeeseenlaskija on vastuussa siihen liittyvän esitteen perusteella ja myös muiden kyseiselle liikkeeseenlaskijalle kuuluvien, lakiin perustuvien tiedottamisvelvoitteiden rikkomisen perusteella, ja että tämä mahdollistaa näin sen toteamisen, että kantajan kotipaikan tuomioistuin on toimivaltainen sen paikkakunnan tuomioistuimena, missä vahinko sattui tai saattaa sattua.
43 Tästä on heti aluksi todettava, että asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 3 alakohtaa on tulkittava itsenäisesti ja suppeasti (ks. vastaavasti tuomio Coty Germany, C‑360/12, EU:C:2014:1318, 43–45 kohta).
44 Asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 3 alakohdassa tarkoitettuun ”sopimukseen perustumatonta vahingonkorvausta koskevan asian” käsitteeseen kuuluvat kaikki sellaiset kanteet, joissa vaaditaan vastaajan vastuun toteuttamista ja jotka eivät kyseisen asetuksen 5 artiklan 1 alakohdan a alakohdassa tarkoitetulla tavalla liity ”sopimusta koskevaan asiaan” (tuomio Brogsitter, C‑548/12, EU:C:2014:148, 20 kohta). Näin on siis katsottava, että liikkeeseenlaskijaa vastaan esitteen perusteella ja sijoittajien tiedottamista koskevien, lakiin perustuvien muiden velvoitteiden rikkomisen perusteella nostetut vastuun toteamista koskevat kanteet kuuluvat sopimukseen perustumattomien vahingonkorvausasioiden alaan niiltä osin kuin ne eivät kuulu tämän tuomion 39 kohdassa määritellyn käsitteen ”sopimusta koskeva asia” soveltamisalaan.
45 Asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 3 alakohdan soveltamisesta pääasiassa kyseessä olevan kaltaisissa olosuhteissa on syytä muistuttaa, että kyseisessä säännöksessä olevalla ilmaisulla ”paikkakunta, missä vahinko sattui tai saattaa sattua” tarkoitetaan yhtä hyvin vahingon ilmenemispaikkaa kuin paikkaa, jossa tämän vahingon aiheuttanut, kausaaliyhteydessä oleva tapahtuma on sattunut, joten vastaajaa vastaan voidaan kantajan valinnan mukaan nostaa kanne jommankumman paikkakunnan tuomioistuimessa (tuomio Coty Germany, EU:C:2014:1318, 46 kohta).
46 Tältä osin oikeuskäytännössä on vakiintuneesti todettu, että asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 3 alakohdassa säädetty toimivaltaa koskeva sääntö perustuu riita-asian ja sen paikkakunnan tuomioistuimen, missä vahinko sattui tai saattaa sattua, välisen erityisen läheisen liittymän olemassaoloon, minkä vuoksi toimivalta on hyvään lainkäyttöön ja prosessin asianmukaiseen järjestämiseen liittyvien syiden perusteella perusteltua antaa näille tuomioistuimille (tuomio Coty Germany, EU:C:2014:1318, 47 kohta).
47 Koska yhden tämän tuomion 45 kohdassa mainitussa oikeuskäytännössä tunnustetun liittymän yksilöinnin on mahdollistettava sellaisen tuomioistuimen toimivallan vahvistaminen, joka on objektiivisesti katsoen parhaassa asemassa arvioimaan, täyttyvätkö oikeuteen haastetun henkilön vahingonkorvausvastuun edellytykset, asia voidaan pätevästi saattaa vain sen tuomioistuimen käsiteltäväksi, jonka toimialueella asian kannalta merkityksellinen liittymä sijaitsee (tuomio Coty Germany, EU:C:2014:1318, 48 kohta).
48 On syytä muistuttaa oikeuskäytännössä todetun, että ilmaisulla ”paikkakun[ta] – –, missä vahinko sattui” ei tarkoiteta kantajan kotipaikkaa vain siitä syystä, että hän on kärsinyt siellä taloudellisen vahingon seurauksena omaisuuserien menettämisestä toisessa jäsenvaltiossa (tuomio Kronhofer, C‑168/02, EU:C:2004:364, 21 kohta).
49 Pelkästään se, että kantajalle on aiheutunut taloudellisia seurauksia, ei näin ollen oikeuta sitä, että toimivalta annettaisiin viimeksi mainitun kotipaikan tuomioistuimille, jos – kuten asian laita oli tuomioon Kronhofer (EU:C:2004:364) johtaneessa asiassa – kausaaliyhteydessä oleva tapahtuma on sattunut ja vahinko on ilmennyt toisen jäsenvaltion alueella (ks. vastaavasti tuomio Kronhofer, EU:C:2004:364, 20 kohta).
50 Tällainen toimivallan antaminen on sitä vastoin perusteltua siltä osin kuin kausaaliyhteydessä oleva tapahtuma todellakin sattuu tai vahinko ilmenee kantajan kotipaikassa.
51 Ennakkoratkaisupyynnöstä ilmenee tältä osin yhtäältä, ettei todistusten arvonalentuminen johtunut rahoitusmarkkinoiden vaihteluista vaan niiden rahastojen hoidosta, joihin todistusten liikkeeseenlaskusta saadut rahat sijoitettiin, mikä viime vaiheessa esti niiden arvon myönteisen kehittymisen. Toisaalta ne toimenpiteet tai laiminlyönnit, joihin Barclays Bankin väitetään syyllistyneen lakiin perustuvien tiedonantovelvollisuuksiensa suhteen, tapahtuivat ennen Kolassan tekemää sijoitusta ja olivat tämän mukaan ratkaisevia kyseisen sijoituksen kannalta katsoen.
52 Jos oletetaan, että Barclays Bankin toimenpiteet tai laiminlyönnit olivat Kolassalle aiheutuneen vahingon syntymisen välttämätön edellytys, mikä riittäisi mahdollistamaan asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 3 alakohdan soveltamisen (ks. vastaavasti tuomio DFDS Torline, C‑18/02, EU:C:2004:74, 34 kohta), on vielä tarkistettava, miltä osin pääasian olosuhteet mahdollistavat sen, että kausaaliyhteydessä olevan tapahtuman katsottaisiin sattuneen tai vahingon katsottaisiin ilmenneen kantajan kotipaikassa.
53 Väitetyn vahingon aiheuttaneesta, kausaaliyhteydessä olevasta tapahtumasta eli siitä, että Barclays Bank olisi rikkonut esitteeseen ja sijoittajien tiedottamiseen liittyviä, lakiin perustuvia velvoitteitaan, on syytä todeta, ettei tällaisen rikkomisen mahdollisesti muodostavien toimenpiteiden tai laiminlyöntien voida katsoa tapahtuneen väitetysti vahinkoa kärsineen sijoittajan kotipaikassa, koska yksikään asiakirja-aineistosta ilmenevä seikka ei osoita, että kyseisen pankin ehdottamia sijoitustapoja ja niihin liittyvien esitteiden sisältöä koskevat päätökset olisi tehty sijoittajan kotipaikan jäsenvaltiossa tai että kyseiset esitteet olisi alun perin laadittu ja niitä olisi levitetty muualla kuin kyseisen pankin kotipaikan jäsenvaltiossa.
54 Vahingon ilmenemisestä on sitä vastoin todettava, että tämän tuomion 51 kohdassa esitettyjen kaltaisissa olosuhteissa vahinko syntyy siinä paikassa, jossa se aiheutuu sijoittajalle.
55 Kantajan kotipaikan tuomioistuimet ovat vahingon ilmenemisen perusteella toimivaltaisia käsittelemään tällaisen kanteen muun muassa silloin, kun kyseinen vahinko toteutuu välittömästi kyseisellä kantajalla näiden tuomioistuinten tuomiopiiriin sijoittautuneessa pankissa olevalla pankkitilillä.
56 Tällä tavoin yksilöity vahingon ilmenemispaikka vastaa tämän tuomion 51 kohdassa tarkoitetun kaltaisissa olosuhteissa sitä asetuksen N:o 44/2001 tavoitetta, jona on unioniin sijoittautuneiden henkilöiden oikeussuojan vahvistaminen, koska sillä mahdollistetaan samalla kertaa sekä se, että kantaja voi vaivattomasti yksilöidä tuomioistuimen, jonka käsiteltäväksi hän voi asiansa saattaa, että se, että vastaaja kykenee kohtuullisesti ennakoimaan, missä tuomioistuimessa häntä vastaan voidaan nostaa kanne (ks. vastaavasti tuomio Kronhofer, EU:C:2004:364, 20 kohta), sillä todistuksen liikkeeseenlaskijan, joka ei noudata esitteeseen liittyviä, lakiin perustuvia velvollisuuksiaan ja joka päättää antaa kyseiseen todistukseen liittyvän esitteen tiedoksi muissa jäsenvaltioissa, pitää varautua siihen, että riittämättömiä tietoja saaneet toimijat, joiden kotipaikka on näissä jäsenvaltioissa, sijoittavat kyseiseen todistukseen ja kärsivät vahinkoa.
57 Edellä lausutun perusteella kolmanteen kysymykseen on vastattava niin, että asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 3 alakohtaa on tulkittava siten, että sitä sovelletaan kanteeseen, jossa vedotaan siihen, että todistuksen liikkeeseenlaskija on vastuussa siihen liittyvän esitteen perusteella ja myös muiden kyseiselle liikkeeseenlaskijalle kuuluvien tiedottamisvelvoitteiden rikkomisen perusteella, jos kyseinen vastuu ei kuulu kyseisen asetuksen 5 artiklan 1 alakohdassa tarkoitetun sopimusta koskevan asian alaan. Kantajan kotipaikan tuomioistuimet ovat saman 5 artiklan 3 alakohdan nojalla toimivaltaisia käsittelemään tällaisen kanteen vahingon ilmenemisen perusteella muun muassa silloin, kun väitetty vahinko toteutuu välittömästi kyseisellä kantajalla näiden tuomioistuinten tuomiopiiriin sijoittautuneessa pankissa olevalla pankkitilillä.
58 Kansallinen tuomioistuin kysyy neljännellä kysymyksellään pääasiallisesti, onko silloin, kun kansainvälistä toimivaltaa arvioidaan asetuksen N:o 44/2001 perusteella, asiassa toimitettava kattava todistelu sellaisten kiistanalaisten tosiseikkojen osalta, jotka ovat merkityksellisiä sekä toimivaltaisuutta koskevan kysymyksen että vedotun oikeuden olemassaolon kannalta, vai onko pikemminkin katsottava, että toimivaltaisuudesta päätettäessä on pidettävä lähtökohtana yksinomaan pääasian kantajan väitteiden oikeellisuutta.
59 On kiistatonta, ettei asetuksessa N:o 44/2001 nimenomaisesti täsmennetä sen valvontavelvollisuuden laajuutta, joka kansallisilla tuomioistuimilla on, kun ne tarkistavat, ovatko ne kansainvälisesti toimivaltaisia.
60 Kyse on näet kansalliseen prosessioikeuteen liittyvästä seikasta, jota kyseisellä asetuksella ei ole tarkoitus yhdenmukaistaa (ks. vastaavasti tuomio G, C‑292/10, EU:C:2012:142, 44 kohta), mutta asian kannalta merkityksellisten kansallisten sääntöjen soveltamisella ei kuitenkaan saada aiheuttaa haittaa asetuksen N:o 44/2001 tehokkaalle vaikutukselle (ks. tuomio Shevill ym., C-68/93, EU:C:1995:61, 36 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
61 Oikeuskäytännössä on katsottu oikeusvarmuuden tavoitteen vaativan, että kansallinen tuomioistuin voi helposti ratkaista oman toimivaltansa ilman että sen täytyisi tutkia pääasia (ks. tuomio Benincasa, C‑269/95, EU:C:1997:337, 27 kohta). Oikeuskäytännössä on yhtäältä katsottu, että kun kyse on tämän vaatimuksen soveltamisesta pääasiassa kyseessä olevien erityistoimivaltojen puitteissa, tuomioistuin, jonka ratkaistavaksi on saatettu sopimukseen perustuva riita-asia, voi jopa omasta aloitteestaan tarkistaa toimivaltansa olennaiset edellytykset sellaisten asianomaisen asianosaisen esittämien ratkaisevien ja merkityksellisten seikkojen nojalla, jotka osoittavat, että sopimus on olemassa taikka että sitä ei ole olemassa (tuomio Effer, 38/81, EU:C:1982:79, 7 kohta).
62 Unionin tuomioistuin on toisaalta erityisesti asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 3 alakohdan osalta täsmentänyt, että tuomioistuin, jonka käsiteltäväksi asia on saatettu, ei kansainvälisen toimivallan tarkistusvaiheessa arvioi kansallisten oikeussääntöjen mukaisesti, onko kanne otettava tutkittavaksi tai onko se perusteltu, vaan se toteaa ainoastaan ne liittymät tuomioistuinvaltioon, jotka kyseisen säännöksen nojalla ovat perusteena sen toimivallalle (tuomio Folien Fischer ja Fofitec, C‑133/11, EU:C:2012:664, 50 kohta). Kun kyseinen tuomioistuin tutkii, onko se kyseisen säännöksen nojalla toimivaltainen, se saa olettaa, että kantajan esittämät, asian kannalta merkitykselliset väitteet sopimukseen perustumattoman vahingonkorvausvastuun edellytyksistä pitävät paikkansa (tuomio Hi Hotel HCF, C‑387/12, EU:C:2014:215, 20 kohta).
63 On syytä todeta, että velvollisuus toimittaa kattava todistelu jo menettelyn tässä vaiheessa siltä osin kuin kyse on sekä toimivaltaan että pääasiaan liittyvistä, asian kannalta merkityksellisistä tosiseikoista saattaisi haitata kyseisen asian tutkimista.
64 Vaikka asiaa käsittelevällä kansallisella tuomioistuimella ei siis olekaan velvollisuutta todistelun toimittamiseen toimivallan määrittämisvaiheessa, jos vastaaja kiistää kantajan väitteet, on syytä täsmentää, että sekä asetuksen N:o 44/2001 taustalla oleva asianmukaisen lainkäytön tavoite että sen riippumattomuuden kunnioittaminen, joka tuomioistuimella on tuomiovaltaansa käyttäessään, edellyttävät, että asiaa käsittelevä tuomioistuin voi tutkia kansainvälisen toimivaltansa kaikkien hallussaan olevien tietojen – tarvittaessa myös vastaajan kiistävien lausumien – valossa.
65 Edellä lausutun perusteella neljänteen kysymykseen on vastattava siten, että kun toimivaltaa arvioidaan asetuksen N:o 44/2001 perusteella, asiassa ei tarvitse toimittaa kattavaa todistelua sellaisten kiistanalaisten tosiseikkojen osalta, joilla on merkitystä sekä toimivaltaisuutta koskevan kysymyksen että vedotun oikeuden olemassaolon kannalta. Asiaa käsittelevä tuomioistuin voi kuitenkin tutkia kansainvälisen toimivaltansa kaikkien hallussaan olevien tietojen – tarvittaessa myös vastaajan kiistävien lausumien – valossa.
1) Tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla 22.12.2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 15 artiklan 1 kohtaa on tulkittava siten, ettei kantaja, joka on pääasiassa kyseessä olevissa olosuhteissa kuluttajana hankkinut haltijavelkakirjan kolmannelta elinkeinonharjoittajalta tekemättä sopimusta velkakirjan liikkeeseenlaskijan kanssa – mikä kansallisen tuomioistuimen on tarkistettava –, voi vedota kyseisessä säännöksessä säädettyyn toimivaltaan kyseistä liikkeeseenlaskijaa vastaan nostamassaan kanteessa, joka perustuu lainaehtoihin, tiedonanto- ja valvontavelvollisuuksien laiminlyöntiin sekä esitteeseen liittyvään vastuuseen.
2) Asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 1 alakohdan a alakohtaa on tulkittava siten, ettei kantaja, joka on pääasiassa kyseessä olevissa olosuhteissa hankkinut haltijavelkakirjan kolmannelta henkilöltä ilman, että velkakirjan liikkeeseenlaskija olisi vapaaehtoisesti antanut suostumusta kyseiseen kantajaan kohdistuvaan velvoitteeseen – mikä kansallisen tuomioistuimen on tarkistettava –, voi vedota kyseisessä säännöksessä säädettyyn toimivaltaan kyseistä liikkeeseenlaskijaa vastaan nostamassaan kanteessa, joka perustuu lainaehtoihin, tiedonanto- ja valvontavelvollisuuksien laiminlyöntiin sekä esitteeseen liittyvään vastuuseen.
3) Asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 3 alakohtaa on tulkittava siten, että sitä sovelletaan kanteeseen, jossa vedotaan siihen, että todistuksen liikkeeseenlaskija on vastuussa siihen liittyvän esitteen perusteella ja myös muiden kyseiselle liikkeeseenlaskijalle kuuluvien tiedottamisvelvoitteiden rikkomisen perusteella, jos kyseinen vastuu ei kuulu kyseisen asetuksen 5 artiklan 1 alakohdassa tarkoitetun sopimusta koskevan asian alaan. Kantajan kotipaikan tuomioistuimet ovat saman 5 artiklan 3 alakohdan nojalla toimivaltaisia käsittelemään tällaisen kanteen vahingon ilmenemisen perusteella muun muassa silloin, kun väitetty vahinko toteutuu välittömästi kyseisellä kantajalla näiden tuomioistuinten tuomiopiiriin sijoittautuneessa pankissa olevalla pankkitilillä.
4) Kun toimivaltaa arvioidaan asetuksen N:o 44/2001 perusteella, asiassa ei tarvitse toimittaa kattavaa todistelua sellaisten kiistanalaisten tosiseikkojen osalta, joilla on merkitystä sekä toimivaltaisuutta koskevan kysymyksen että vedotun oikeuden olemassaolon kannalta katsoen. Asiaa käsittelevä tuomioistuin voi kuitenkin tutkia kansainvälisen toimivaltansa kaikkien hallussaan olevien tietojen – tarvittaessa myös vastaajan kiistävien lausumien – valossa.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


text:
Kotiin / HD / lumilautailu tapetti HD
lähettänyt: Jeya syyskuuta 6, 2016 sisään HD Jätä kommentti 2,453 näkymät 0
Tässä on paras kokoelma Osnowboarding tapetti HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos Like This lumilautailu taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
Edellinen: inspiraatio tapetti HD
vauva suihku tapetti HD
Walls tapetti
Tyhjästä tapetti

matches: HD HD HD HD HD HD HD