text:
Sex Välineet Sex Homoseksuaaliseen Works / Aikuinen Gay
12.02.2018 Verla Wenger Etusivu Seksuaalinen 0
Abuela cumloader aprender a cuatro patas x chicas latinas porno años 70 videos porno negra se la calle orgias hd porno tetas grande trios amateurs tetonad melani rios videos porno maduritas garganta profunda porno gordos follando gratis animes porno masturbaciones masculinas sexo con tetas maduras mejores páginas porno anal hd vídeos gratis masajes porn xvideos sandra milka mujeres muy grandes maduras con travestis gratis videos porno español videos potno gratis brutal intercambio de negras follando con medias videoa xxx muy guarras alexis texas porno de transexuales hombres desnudos sasha grey sexo porno maduritas x sexo travesti cordoba vieja tetona sexo porno joven follando tetonas videos de sexo en español negros sexo gratis lesbianas viejaspeludas porno de lesbianas gorditas porno grati travesti ferrol videos eroticos gratuitos follandose videos españoles películas pornográficas gratis de lesvianas gratis chupar tetas follando con travestis desnudas xxx videos sexo duro videos porno español follando vídeos porno trans porno gratis xxx videos enfermeras follando con heteros follando web cam sexo jovenes xxx muyzorrras jovenes follando anal videos x gratis xxx porno en castellano gratis xxx milf amateur porno española maduras hard porn anal extremo super mamada maduras coños peludos bideos xxx maduras super grandes tetas maduritas.
con putas x bdsm masaje anal duro chicas gratis sexo xxx abuelas follando en español videos porno mujeres free hombres desnudos porno películas pornográficas gratis videos gratis videos negras enormes follando maduras putasviejas maduras porno de masajes erotico video xxx porno pelirojas es. con virgenes videos porno con madura se folla en hd bondage videos hd travestis hombres maduros porno gratis folla video xxx masaje porno gratis follada video trio sasha grey videos porno culonas vasca follando vieos porno pov porno gratis videos gorda follando lista actrices porno español chochos porno travesti gratis hentaixxx viejas gratis fotos de chinas pono follar arabe chicas sexis desnudas polla larga videos gratis porno videos grandes cougar porn porno sado xxx tetas porno latina follando putas porno españoles penes eyaculando milf vids sexo con condon videos maduras videos porno porn hd videos de sexo peludo porno vintage español xxx amater madura y gordas enculadas video porno suave videos sadomaso porno español videos porn follando descargar vídeos porno despedidas de esperanza gomez dunia montenegro tetonas gordas esperanza gomez xxx video gratis sexo gratis vídeos pornos en castellano videos de maduras maduras.
con negros melani rios porno porno japonesas playas nudistas follando duro chochos porno porno gratis porno amateur follar playa sexo con 18 xxx hd porno anal videos universitarias calientes gratis corridas xxx gratis español corridasenlaboca tetas enormes tetas muy gordas sexo anal ver videos bdsm vidios de polla parejitas porno gratis maduras sexo peludas gordas alexis texas videos de abuelas videos de abuelas conos peludos videos transexuales gratis amateur vídeos porno gratis videos de peludas tetas pequeñas puta xxx videos porno gratis en la calle videos porno gratis videos gratis follando por el porno español porno viejas peludas pareja amateur videos porno pornstar famosas haciendo el mejor porno danes videos porn porno bbw tera patric porno.
con maduras tetonas videos pajas femeninas doble penetracion vaginal interracial videos gratis xxx porno parejas amateur pornografia nenas calientes tube hd follando follando gratis videos gratis videos gratis videos cumloader españa castin porno por no gratis folladas xxx españoles videos porno porno sexo de actrices porno castellano xxx videos xxx españolas gratis spanish porn chica desnudandose jenna jamenson las mejores videos anal embarazada porno gratis abuela enfermeras follando culonas gratis de parejas porno tetas viejasfollando negra videos amateur negras folladoras pornoxxx gangbang videos xxx sexo lesbico trios videos de mujeres negras enormes porno hecho en la mejor porno de gordas pollas porno bisexual español maduras españolas las mejores vídeos porno lesbiana madura nekane sweet porno rubias fontanero follando videos porno gei brooklyn lee maduras xxx tias buenas xxx castellano follamdo pornotube hd teen anal travestis follando travestis follando follando duro joven follada mucho porno trios mangas hentai xxx abuelas masturbandose videos gratis sexo anal maduras bullporn porn hentai kourtney kane videos gratis de soltera porno gratis actor porno completos porno videos trans xxx culonas videos amateur gorditas españolas maduras tube lesbianas maduras mujeres video de madres y gordas sexo en alta definicion chicas foyando porno es.
Ilmainen seksi chatti gay kalu.org
Social Work. Supervisor: sexuality it precedes an adult's sexuality, but is not entirely ready yea. According . tuottavat hallinnan välineitä ja tekniikoita normaaliuden saavuttamiseksi. Lomaketutkimuksen ongelmat ja homoseksuaalisuus. Hindi actor boy gay sex video It's not all work and no play for the 04 Vapaa homoseksuaalinen tarina hindi Drake Tickles Brother Brayden saamaan lisää välineitä ja koulutusta, jotta tilanne muuttuisi .. vastauksissa homoseksuaalit jäivät viimeiseksi listalla sekä .. of sexuality and gender at work .
Limakalvoilla partioi syöjäsoluja, joiden tehtävä on pyydystää elimistöön joutuneet vieraat tunkeilijat. Tartunta tapahtuu virusta kuljettavan valkosolun joutuessa syöjäsolun saaliiksi tai rikkoutuman kautta suoraan verenkiertoon. Viruspitoisia soluja on siemennesteessä, josta HIV kulkeutuu emättimen, peräsuolen tai suun limakalvoille ja voi aiheuttaa tartunnan. Virusta on myös kohdunkaulan ja emättimen eritteessä, josta virus voi yhdynnän aikana siirtyä virtsaputken tai esinahan limakalvojen kautta kumppanin elimistöön.
Peräsuolen limakalvo rikkoutuu emätintä helpommin, ja siksi peräsuoliyhdyntää pidetään kaikkein riskialtteimpana seksitapana. Silloin ei ole eroa sillä, onko vastaanottava osapuoli mies vai nainen. Suolen seinämässä kuten emättimessäkin on HI-virusta sisältäviä soluja, joista virus siirtyy suojaamattoman siittimen limakalvoille. Tämän takia myös seksivälineiden tulee olla henkilökohtaisia. Tavanomaisessa emätinyhdynnässä tartunnan mahdollisuutta lisäävät vuotoa aiheuttavat sukuelinten tulehdukset, sillä virusta sisältävien solujen määrät eritteissä ja limakalvoilla ovat tällöin moninkertaiset.
Samanaikainen haavaumia aiheuttava seksitauti tai mekaaniset limakalvovauriot lisäävät myös sekä tartuttavuutta että tartunta-alttiutta. Suuseksi on myös aiheuttanut HIV-tartuntoja, vaikka riski on pienempi kuin emätin- ja peräsuoliyhdynnässä. Tartuntariski on suurempi sillä osapuolella, joka on saanut siemennestettä suuhunsa. Tartunnan mahdollisuus kasvaa, jos suun limakalvolla on tulehdusta tai rikkoutumia.
HIV-positiivisen henkilön veri on tartuttavaa, sillä siinä on sekä HI-virusta sisältäviä valkosoluja että vapaata virusta. Tartunta syntyy, kun potilaalle annetaan HIV-positiivista verta tai verivalmistetta.
Näin saattoi käydä ennen HIV-testauksen käyttöönottoa. Vuodesta lähtien ei Suomessa tiedetä kenenkään saaneen siirtoverestä johtuvaa tartuntaa. Verivalmisteiden turvallisuus onkin Suomessa huippuluokkaa. HIV-riskiä ei kuitenkaan voida täysin poistaa, sillä luovuttajan aivan tuore tartunta ei näy verierien rutiinitestauksessa.
Siksi verenluovutukseen ei saa mennä testausmielessä eikä varsinkaan silloin, jos on äskettäin voinut altistua HIV-tartunnalle. Suurin osa HIV-positiivisen veren aiheuttamista tartunnoista saadaan käytettäessä saastunutta verta sisältäviä neuloja ja ruiskuja.
Tavallisimmin on kyse suonensisäisiä huumeita käyttävistä henkilöistä, jotka lainaavat toisiltaan ruiskevälineitä. Potilastyössä tapahtuneista HIV-tartunnoista suurin osa on syntynyt työntekijän pistettyä tai viillettyä itseään viruksen saastuttamalla työvälineellä.
Joitakin tartuntoja on tapahtunut myös HIV-pitoisen veren jouduttua limakalvoille tai rikkinäiselle iholle. Tartuntariski on yksittäistä työtapaturmaa kohden pieni, mutta ei olematon. HIV-tartunta voi siirtyä äidistä lapseen jo raskauden aikana. Tartunta saattaa myös tapahtua synnytyksen yhteydessä sekä äidinmaidosta.
Tartuntamahdollisuuden suuruus riippuu siitä, missä vaiheessa äidin tauti on. Riski on huomattavan suuri silloin, kun äiti on saanut tartunnan raskauden aikana. Äidin todettu HIV-infektio on aihe raskauden keskeytykseen.
Vastasyntyneen lapsen HIV-infektion osoittaminen on vaikeaa, koska infektoituneen äidin HIV-vasta-aineet siirtyvät istukan läpi sikiöön. HIV-infektion kulku Noin joka toiselle HIV-tartunnan saaneelle kehittyy muutaman viikon kuluttua tartunnasta äkillinen kuumetauti, joka usein muistuttaa mononukleoosia pusutautia «Mononukleoosi "pusutauti" »1: Joillekin nousee pieniläiskäinen, tuhkarokkoa muistuttava ihottuma kaulalle, kasvoille ja ylävartalolle. Tässä vaiheessa potilaalla on runsaasti virusta veressään ja hän on näin ollen hyvin tartuttava.
Yleensä tauti paranee parissa viikossa. Ensioireiston aikana ei vasta-ainetta ole vielä mitattavissa verestä. Vasta-ainereaktiot tulevat tavallisimmin positiivisiksi parin kuukauden kuluttua tartunnasta. Samoihin aikoihin vasta-aineiden ilmaantumisen kanssa virukseen alkaa kohdistua soluvälitteinen immuunivaste. Elimistön puolustusreaktio HI-virusta kohtaan on varsin voimakas ja pystyy aluksi tehokkaasti vähentämään viruksen määrää.
Osaksi tästä syystä seuraa useita vuosia kestävä oireeton vaihe, jonka aikana elimistö käy puolustustaistelua viruksen leviämistä vastaan. Tässä vaiheessa HIV-infektiota ei voi millään tavalla päätellä henkilön ulkoisen olemuksen perusteella. Henkilö on myös täysin työkykyinen. Ainoa merkki käynnissä olevasta virusinfektiosta on vähitellen lisääntyvä imusolmukkeiden kivuton suureneminen kaulalla ja kainaloissa. Oireeton tai vähäoireinen vaihe kestää tavallisesti 5—10 vuotta.
HI-virusta voidaan kuitenkin eristää useimmista kehon eritteistä ja verestä kaikissa HIV-infektion vaiheissa. Tartunnan saanut on siis tartuttava myös oireettoman vaiheen aikana. Vähitellen vuosien kuluessa alkaa ilmaantua oireita, jotka kertovat T-auttajasolujen vähentymisestä johtuvasta elimistön asteittaisesta puolustuskyvyn heikkenemisestä. Useimmiten ensimmäiset merkit tulevat iholta ja limakalvoilta. Tavallisimpia ovat herpestulehdukset «»2, vyöruusu «Vyöruusu Herpes zoster »3, erilaiset syylät ja hiivasienitulehdukset.
Ne eivät siis yksinään viittaa HIV-tartuntaan. HIV-infektion seurauksena nämä tavalliset tulehdukset saattavat olla sijainniltaan epätyypillisiä, pitkäkestoisempia tai hoitoon huonosti reagoivia. Myös potilaan entiset ihosairaudet, kuten psoriasis ja akne, saattavat aktivoitua tai olla vaikeampia hoitaa HIV-tartunnan takia. Iholla voi esiintyä kiusallisen voimakasta kutinaa etenkin ylävartalon ja raajojen alueella. Nykyisen aktiivisen viruslääkityksen seurauksena HIV-tartunnan aikaisten iho-oireiden esiintyvyys on huomattavasti vähentynyt.
T-auttajasolujen määrän edelleen laskiessa potilaalla alkaa esiintyä ajoittaista tai jatkuvaa kuumeilua, ripulia, poikkeuksellista väsymystä, yöhikoilua ja painon laskua. Vallalle pääsevät sellaiset pieneliöt, jotka eivät aiheuta terveelle henkilölle vakavaa sairautta. Näiden ilmaantuessa potilas on jo saavuttanut HIV-infektion viimeisen vaiheen, immuunikadon. Näitä infektioita on kahta tyyppiä. Toisessa mikrobi on jäänyt piilevänä elimistöön ja voi aktivoitua erilaisten tekijöiden vaikutuksesta, tyypillisesti puolustuskyvyn pettäessä.
Toisaalta normaaliflooran mikrobit sekä maaperässä ja vesissä elelevät mikrobit saattavat puolustuskyvyn pettäessä aiheuttaa taudin. Toinen immuunikadon kriteeri on tiettyjen pahanlaatuisten kasvaimien esiintyminen. Samoin kuin infektioita, terve elimistö pitää kurissa myös kasvaimia, ja valvonnan lakatessa tietyntyyppiset kasvaimet pääsevät nopeasti leviämään.
Näitä ovat erityisesti eräät imukudoksen pahanlaatuiset kasvaimet. HI-virus kulkeutuu keskushermostoon ilmeisesti jo varsin pian tartunnan jälkeen. Useimmat potilaat ovat kuitenkin aluksi oireettomia. Osalle kehittyy myöhemmin tylsistymiseen johtava aivotauti, joka on kolmas immuunikadon kriteeri. HIV-infektion toteaminen HIV-infektion diagnostiikassa voidaan käyttää vasta-ainemäärityksiä, viruksen eristystä soluviljelmästä, virukselle spesifisten vaippaproteiinien etsimistä tai viruksen nukleiinihappojen suoraa osoitusta kudoksesta.
Vasta-ainemääritys on ylivoimaisesti tärkein käytännön menetelmä. Määritys tehdään tavallisesti seerumista, mutta se voidaan suorittaa myös syljestä.
Näyte tutkitaan aluksi entsyymi-immunologisella menetelmällä. Positiiviset testitulokset varmistetaan, ja epävarman tuloksen antaneet näytteet tutkitaan uudestaan sellaisella menetelmällä, jolla voidaan tarkastella eri virusproteiineja ja vastaan muodostuneiden vasta-aineiden ilmaantumisjärjestystä ja voimakkuusastetta. HI-virus kyetään eristämään lähes kaikista kehon eritteistä. Menetelmä on työläs, ja sitä käytetään lähinnä tutkimustyössä.
Viruksen valkuaisaineiden etsimistä on käytetty muun muassa tutkittaessa potilaita, joille ei ole vielä kehittynyt vasta-aineita, mutta hyötysuhde on vähäinen.
Viruksen nukleiinihapon osoitus monistusmenetelmällä soveltuu samaan tarkoitukseen. Menetelmää voidaan käyttää esimerkiksi myös vastasyntyneen lapsen tartunnan osoittamiseksi. HIV-infektion hoito Immuunikatovaiheeseen ehtineiden potilaiden infektioiden hoito on ongelmallista, sillä vain harvoihin kuten Pneumocystis carinii -keuhkokuumeeseen on käytettävissä todella tehokkaita lääkkeitä.
Esimerkiksi ympäristöstä peräisin olevat mykobakteerit ovat vastustuskykyisiä useimmille tuberkuloosin hoidossa käytettäville lääkkeille. Myös pahanlaatuisten kasvaimien hoitoon liittyy ongelmia, sillä käytetyt solunsalpaajat alentavat entisestään potilaan vastustuskykyä infektioita kohtaan.
HIV-infektion lääkehoito on viime vuosina kehittynyt erittäin nopeasti, kun monia uusia lääkkeitä on tullut saataville. Oleellinen piirre on vähintään kolmen eri lääkkeen yhdistelmähoito. Hoito onnistuu parhaiten siihen erikoistuneissa hoitopaikoissa, koska muun muassa lääkkeiden keskinäiset vaikutukset, sivuvaikutukset ja vastustuskyvyn kehittyminen lääkkeille vaativat asiantuntemusta. Toisaalta potilaalta vaaditaan erittäin hyvää hoitomyöntyvyyttä suurten tablettimäärien, hankalien lääkkeenottoaikojen sekä sivuvaikutusten vuoksi.
Hoito aloitetaan yleensä, jos potilaalla alkaa olla oireita tai T-auttajasolujen määrä on alittanut tietyn kriittisen tason. Poikkeuksia hoidon aikaisemmalle aloittamiselle ovat HIV-positiiviset raskaana olevat naiset.
Lääkehoidolla voidaan pidentää potilaan odotettavissa olevaa elinaikaa monia vuosia. Myös elämänlaatu paranee olennaisesti. Ainakaan nykyisillä lääkkeillä tautia ei kuitenkaan pystytä parantamaan. Rokotekehittelyn mahdollisuudet Rokotukset ovat osoittautuneet tehokkaiksi erityisesti monien virusinfektioiden torjunnassa. Tarkoitukseen on käytetty sekä elävää heikennettyä rokotetta että tapettua mikrobia. Rokotteen kehittäminen HIV-infektiota vastaan on kuitenkin osoittautunut harvinaisen vaikeaksi monestakin eri syystä.
Viruksen kuorikerros muuntautuu suuresti, joten on vaikeaa kehittää tarpeeksi laajavaikutteista rokotetta. Tartunta tapahtuu useimmiten suoraan solusta soluun, joten immuunivaste ei pääse pysäyttämään tartuntaa.
Koska rokotteen kehittelyssä tarpeelliset koe-eläinmallit ovat huonoja, tärkeät päätelmät voidaan tehdä vasta ihmisille tehtyjen kokeiden jälkeen, ja rokotteen tehon mittaaminen on hidasta ja työlästä. Eräät asiantuntijat ennustivat vuonna , että käyttökelpoinen rokote olisi käytettävissä kahden vuoden kuluttua. Look up in Linguee Suggest as a translation of "civil partnership" Copy. About Linguee Linguee suomeksi Login Feedback.
If you are in a same -s e x partnership o r a civil partnership o r a marriage, you can be discriminated against by a Member State on the precept of the concept of subsidiarity. Jos ih misen kumppani edust aa sa ma a sukupuolta t ai on rekisteröidyssä parisuhteessa tai avioliitossa täl la isen henkilön kanssa, kyseistä ihmistä voidaan syrjiä jäsenvaltiossa toissijaisuusperiaatteen mukaisesti.
Where maintenance proceedings have been brought by way of application for interim relief, Articles 7 and 8 shall not operate so as to cause the law applicable to the application for interim relief necessarily to apply to any subsequent application for maintenance or variation of maintenance lodged in connection with substantive proceedings for divorce, annulment of marriag e o r civil partnership o r l egal separation.
Jos elatusapuasia on pantu vireille välitoimihakemuksella, 7 ja 8 artiklaa ei pidä tulkita siten, että välitoimihakemukseen sovellettavaa lakia on sovellettava mahdollisiin uusiin elatusapuhakemuksiin tai elatusavun muutoksia koskeviin hakemuksiin, jotka on pantu vireille avioeroa, avioliiton t ai rekisteröidyn pa ri suhteen pätemättömä k si julistamista ta i asumuseroa koskevien oike us käsittelyjen yhteydessä.
Like Mr de Jong, I am a gay man in a civil partnership , in a relationship of 27 years that has only been recognised by the state for five years. Parisuhteeni on kestänyt 27 vuotta, mutta valtio on tunnustanut sen vasta viiden vuoden ajan.
Mutual recognition should cover all form s o f civil partnership l e ga lly recognised by Member States. Vastavuoroista tunnustamista o n sovellettava k aikkii n jäsenvaltioissa o ikeudellisesti tunnustettuihin parisuhdemuotoihin. Discrimination of same-sex married o r i n civil-partnership c o up les debate europarl.
Samaa sukupuolta olevien avioparien tai rekisteröidyssä parisuhteessa elävien syrjintä keskustelu europarl. It therefore welcomes the Commission's suggestion, provided that we are not just talking about public partnership, but also, in particular, economic, social a n d civil partnership , w it h the concrete involvement of interested social a n d civil p a rt ners, with voting rights, at all stages and at all levels.
Siksi komitea suhtautuu myönteisesti komission suositukseen sikäli kuin ei ole kyse ainoastaan julkisen sektorin kumppanuudesta vaan erityisesti talous- j a yhteiskuntaelämän s ek ä kansalaisyhteiskunnan kumppanuudesta, jonka yhteydessä asianomaisilla työmarkkinaosapuolten j a kansalaisyhteiskunnan e dustajilla on konkreettiset osallistumismahdollisuudet kaikissa vaiheissa ja kaikilla tasoilla sekä äänioikeus. If the population of individual EU Member States decides to allow homosexual couples to marry, to enter in to a civil partnership o r t o adopt children, other Member States should not be forced to follow suit.
The EESC proposes support for the further development of the activities of civil society organisations and for strengthening the Eas te r n Partnership Civil S o ci ety Forum. ETSK ehdottaa tukea kansalaisyhteiskunnan järjestöjen toiminnan kehittämiseksi edelleen se kä i tä ise n kumppanuuden k ansalaisyhteiskuntafoorumin vah vista mi seksi. Patakia, assisted by M.
Chatziyiannis against Transport Environment Development Systems Trends , a civil partnership w i th non-profitmaking aims, established in Athens Greece , Lawyer: Gulmann, acting for the President of the Chamber, R. Arestis Rapporteur , Judges; M. Poiares Maduro, Advocate General; R.
Grass, Registrar, has made an order on 8 October , the operative part of which is as follows eur-lex. Arestis esittelevä tuomari , julkisasiamies: Grass, on antanut 8. Urges the Commission to submit proposals ensuring that Member States apply the principle of mutual recognition for homosexual couples, whether they are married or living in a registered civil partnership , in particular when they are exercising their right to free movement under EU law europarl.
Mutual recognition could be extended to areas that are not yet covered, e. Regional platforms of civil society organisations in neighbouring countries already exist: Kumppanimaissa on jo toiminnassa kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden alueellisia foorume it a:
Seksikauppa kallaveden gay jäätilanne
puhelinseksiä 09 thai escort gay

matches: hd hd hd hd hd hd hd hd


text:
FST5 19.06.2017 - TV-ohjelmat - Telvis.fi
Kirjailijan muotokuva: Irmelin Sandman-Lilius
Tähtiä hiuksissa - maailma Irmelinin silmillä. Vahva mielikuvitusmaailma on ytimenä Irmelinin kirjoissa. Yksi teema hänen elämässään ja tuotannossaan ovat korkeat paikat. Käsikirjoitus ja ohjaus: Pia-Maria Lehtola. (U)
4/6. Hauskalla ja vakavalla puheella viihdyttävät elokuvaohjaaja Nahid Persson Sarvestani, artisti Andreas Johnson, kirjailija Birgitta Stenberg, muusikko Peter Carlsson ja runoilija Bob Hansson. SVT, 2010.
6/6. Puutarhahäät lähestyvät, mutta vielä on paljon puuhaa. Pernilla hoitaa keittiöpuutarhaa, Malin saa asiantuntija-apua pihavalaistuksen kanssa ja Tareq rakentaa puu-uunin. HD
Teinipeto
4/4: Pariutuminen. Sarjan viimeisessä jaksossa tarkkaillaan teinipetoa kumppanin etsinnässä. Millainen on teinipedon soidintanssi? Tanskalainen "luontodokumentti" teini-ikäisen elämästä. HD
Osa 8/10. "Murphys Lag". Mimmi, Josefine ja Jenny tekevät kaikkensa, jotta ystävät uskoisivat heidän lomailevan ulkomailla, vaikka oikeasti he ovat kerrostaloasunnossa Suomessa. Pampas Production, 2017. HD
1966. Ohjelma tanssi-illasta Dansholmenin tanssilavalla Tolkkisissa Porvoon maalaiskunnassa.
1981. Humppamusiikki kansanperinteenä ja sosiaalisena ilmiönä 1920-luvulta nykypäivään.
Joka tarpeeksi uskoo, löytää todellisen magian. Elokuva perustuu Leena Krohnin kertomukseen "Taikurin murhe". O: Saara Cantell. T: Kinotuotanto Oy. (U)
Liisa ihmemaassa on eräs kirjallisuushistorian lainatuimmista teoksista heti Raamatun jälkeen. Mutta mitä tiedämme kirjailijasta Lewis Carrollista ja kirjaan innoittaneesta tytöstä? (U) HD
1/3. Ruumiit. Ilman ruumista ei ole murhaa. Usein juuri murhauhrin ruumis on tärkein todiste, jossa säilyvät tärkeimmät johtolangat. Mitä uhrin ruumis voi kertoa murhan tekijästä? T: BBC. HD
Kausi 10, 15/26. Lupaus. Kuka hyökkäsi naisen kimppuun? Liittyykö tapaukseen se, että nainen oli tehnyt nuorempana hyvin raskaan päätöksen? Assuntinan löytämä kulkukoira sulattaa Cecchinin sydämen. (U) HD
Kausi 4, 10/10. Ensi-ilta. Neljännen kauden päätösjaksossa "The Producers" -musikaalin ensi-ilta on ovella, ja Larry matkustaa hermostuneena New Yorkiin. Näytöksen alettua Mel Brooksin juoni paljastuu. T: HBO. (U)
Bo Hagström matkustaa Ramaccan kylään, jossa maanviljelijät haastavat luonnonvoimat viljelemällä artisokkaa Etnan rinteillä. (U)
Lisa ja Staffan tutustuvat kesäretkellä suomenhevoseen ja katsovat sarjoja Äänijahti, Kulmikkaat kaverit, Kiivi ja Strit sekä Arvaa. buu.yle.fi HD
Ann-Sofi Storbacka on pappi, puoliso, äiti, perheterapeutti. Hän on oppinut ottamaan asiat vastaan sellaisina kuin ne ovat. Opettajana on ollut hänen vaikeasti kehitysvammainen tyttärensä. Toimittaja: Leif Lindgren. (U) HD
2/6. Musse Hasselvall on palannut koulunpenkille, mutta matematiikan tehtävät osoittautuvat liian vaikeiksi. Musse keksii kaikenlaisia tekosyitä ja selityksiä sille, ettei hän ei menesty opinnoissaan. HD
Sarja alkaa, osa 1/3. Surulintu. Kertomus Astrid Lindgrenin elämästä ja siitä, miten hänestä tuli koko maailman tuntema lastenkirjailija. Ohjaus: Kristina Lindström. (U) HD
Desmond Tutu, Etelä-Afrikan entinen arkkipiispa, on taistellut vuosikymmeniä apartheidia vastaan. Nobelin rauhanpalkinnon saatuaan hänestä tuli myös väkivallattomuuden ja sovinnon symboli. HD
9/9. Logi on pidätettynä, ja Benedikt tarjoutuu hänen puolustusasianajajakseen. Poliisi ei suostu uskomaan totuutta tekijästä ennen sarjan dramaattista loppua. Islantilainen rikossarja. HD
Kausi 1, osa 2/8. Opettaja. Uusi oppilas joutuu hankaluuksiin muiden kanssa, kun hänen vanhempansa vaativat koulua asettamaan sokerille täyskiellon. Rita joutuu kohtaamaan hankalan äitinsä lisäksi lastensa uudet valinnat. (U) HD
2. tuotantokausi, 5/12. Norjalainen sarja ystävyydestä, rakkaudesta, seksistä, pettämisestä, ryyppäämisestä ja juhlimisesta. Tällä tuotantokaudella seurataan Nooraa. HD

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


Imigassat ethanolimik akullit Kalaallit Nunaanni sananeqarsimasut akitsuutaat pillugit Inatsisartut inatsisaanni nr. 20, 11. december 2003-meersumi makkunatigut allanngortitsineqassaaq:
1. Inatsimmi sumi tamani "Akileraartarnermut Pisortaqarfik": "akileraaruseriffik"-mut allanngortinneqassaaq.
2. § 4, imm. 2-mi, "§ 14, imm. 1" imaalillugu allanngortinneqassaaq: "akileraaruserinermik ingerlatsineq pillugu inatsimmi § 58, imm. 4".
3. § 8, imm. 3, aamma § 9, imm. 3, atorunnaarsinneqassapput.
Kingunerisaanillu § 9, imm. 4, allanngortissalluni imm. 3-tut.
4. § 10, imm. 1, imatut oqaasertalerneqassaaq:
"Akitsuut akilerneqartussanngussaaq, piffissap akitsuusiiffiusup malitsigisaatut qaammatip tulliuttup aallaqqaataani, nalunaarsugaasumillu uninngasuuteqartuusoq akitsuummik akileraaruseriffimmut akiliissaaq kingusinnerpaamik qaammammi akiliiffissanngorfiusup ulluisa 15-ianni."
5. § 10, imm. 2, atorunnaarsinneqassaaq.
Kingunerisaanillu imm. 3 allanngortissaluni imm. 2-tut.
6. § 13, imm. 2 aamma 3, § 14 aamma § 15 atorunnaarsinneqassapput.
7. § 16 imatut oqaasertalerneqassaaq:
"§ 16. Nakkutilliinermi iliuusissat pillugit malittarisassanik Naalakkersuisut aalajangersaasinnaapput, tamatumani init atorneqartut qanoq aaqqissugaanissaannut tunngasunik, uuttuutit ivertinneqarnissaat pillugit aammalu assingusunik nakkutilliinermi iliuusissat pillugit, taakku akitsuutinik eqqortumik naatsorsuinerup qulakkeerneqarnissaanik siunertaqassallutik."
8. § 17 aamma § 18 atorunnaarsinneqassapput.
9. § 19, imm. 1, nr. 2, imatut oqaasertalerneqassaaq:
"2) § 3, imm. 1, § 6, imm. 1, § 8, imm. 1, § 9, imm. 1 imaluunniit § 10, imm. 1, unioqqutinneqarpata.".
Inatsisartut inatsisaat atuutilerpoq 1. juli 2007.
Kalaallit Nunaanni Namminersornerullutik Oqartussat, ulloq 26. april 2007
ltl_nr_01-2007_bemaerk_grl
ltl_nr_01-2007_betaenk_grl


text:
62005CJ0110
YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMEN TUOMIO (suuri jaosto)
10 päivänä helmikuuta 2009 ( *1 )
”Jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättäminen — EY 28 artikla — Tuonnin määrällisiä rajoituksia vaikutukseltaan vastaavien toimenpiteiden käsite — Kielto vetää mopon, moottoripyörän, kolmipyörän ja nelipyörän perässä perävaunua jäsenvaltion alueella — Liikenneturvallisuus — Markkinoille pääsy — Este — Oikeasuhteisuus”
Asiassa C-110/05,
jossa on kyse EY 226 artiklaan perustuvasta jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevasta kanteesta, joka on nostettu 4.3.2005,
Euroopan yhteisöjen komissio, asiamiehinään D. Recchia ja F. Amato, prosessiosoite Luxemburgissa,
Italian tasavalta, asiamiehenään I. M. Braguglia, avustajanaan avvocato dello Stato M. Fiorilli, prosessiosoite Luxemburgissa,
YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIN (suuri jaosto),
toimien kokoonpanossa: presidentti V. Skouris, jaoston puheenjohtajat P. Jann, C. W. A. Timmermans, A. Rosas, K. Lenaerts ja T. von Danwitz sekä tuomarit A. Tizzano, J. N. Cunha Rodrigues, A. Borg Barthet, J. Malenovský, U. Lõhmus (esittelevä tuomari), A. Arabadjiev ja C. Toader,
julkisasiamies: P. Léger, sittemmin Y. Bot,
kirjaaja: johtava hallintovirkamies L. Hewlett, sittemmin johtava hallintovirkamies M. Ferreira,
kuultuaan julkisasiamiehen 5.10.2006 pidetyssä istunnossa esittämän ratkaisuehdotuksen,
ottaen huomioon 7.3.2007 annetun määräyksen suullisen käsittelyn aloittamisesta uudelleen ja 22.5.2007 pidetyssä istunnossa esitetyn,
ottaen huomioon kirjalliset ja suulliset huomautukset, jotka sille ovat esittäneet
Euroopan yhteisöjen komissio, asiamiehinään D. Recchia ja F. Amato,
Italian tasavalta, asiamiehenään I. M. Braguglia, avustajanaan avvocato dello Stato M. Fiorilli,
Tšekin tasavalta, asiamiehenään T. Boček,
Tanskan kuningaskunta, asiamiehenään J. Bering Liisberg,
Saksan liittotasavalta, asiamiehenään M. Lumma,
Helleenien tasavalta, asiamiehenään N. Dafniou,
Ranskan tasavalta, asiamiehinään G. de Bergues ja R. Loosli,
Kyproksen tasavalta, asiamiehinään K. Lykourgos ja A. Pantazi-Lamprou,
Alankomaiden kuningaskunta, asiamiehinään H. G. Sevenster ja C. ten Dam,
Ruotsin kuningaskunta, asiamiehenään A. Kruse,
kuultuaan julkisasiamiehen 8.7.2008 pidetyssä istunnossa esittämän ratkaisuehdotuksen,
Euroopan yhteisöjen komissio vaatii kanteellaan yhteisöjen tuomioistuinta toteamaan, että Italian tasavalta ei ole noudattanut EY 28 artiklan mukaisia velvoitteitaan, koska se on kieltänyt perävaunun vetämisen mopon, moottoripyörän, kolmipyörän ja nelipyörän (”motoveicoli”, jäljempänä moottoripyörät) perässä.
Kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä 30.6.1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/61/ETY (EYVL L 225, s. 72) vahvistettiin yhdenmukaiset määritelmät ja tiettyjen kyseisessä direktiivissä tarkoitettujen ajoneuvotyyppien yhteisön tyyppihyväksyntämenettely ja osan tyyppihyväksyntämenettely. Sen 1 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädettiin seuraavaa:
”1 Tätä direktiiviä sovelletaan kaikkiin kaksi- tai kolmipyöräisiin tieliikenteeseen tarkoitettuihin moottoriajoneuvoihin, paripyöräisiin tai muunlaisiin, sekä näiden ajoneuvojen osiin ja erillisiin teknisiin yksiköihin.
2 Edellä 1 kohdassa tarkoitetut ajoneuvot jaetaan:
mopoihin eli kaksi- ja kolmipyöräisiin ajoneuvoihin, joihin asennetun polttomoottori-tyyppisen moottorin sylinteritilavuus on enintään 50 cm3 ja joiden suurin rakenteellinen nopeus on enintään 45 km/h,
moottoripyöriin eli sivuvaunullisiin tai sivuvaunuttomiin kaksipyöräisiin ajoneuvoihin, joihin asennetun polttomoottori-tyyppisen moottorin sylinteritilavuus on yli 50 cm3 ja/tai jonka suurin rakenteellinen nopeus on yli 45 km/h,
kolmipyöriin eli ajoneuvoihin, joissa on kolme symmetrisesti järjestettyä pyörää ja joihin asennetun polttomoottori-tyyppisen moottorin sylinteritilavuus on yli 50 cm3 ja/tai suurin rakenteellinen nopeus on yli 45 km/h.”
Saman 1 artiklan 3 kohdasta ilmenee, että direktiiviä 92/61 sovellettiin myös nelipyöräisiin moottoriajoneuvoihin eli ”nelipyöriin”, joita pidettiin niiden teknisten ominaisuuksien perusteella joko mopoina tai kolmipyörinä.
Kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen massoista ja mitoista 29.10.1993 annetun neuvoston direktiivin 93/93/ETY (EYVL L 311, s. 76), jonka tarkoituksena on yhdenmukaistaa pakolliset tekniset vaatimukset direktiivin 92/61 mukaisten tyyppihyväksyntämenettelyjen ja osan tyyppihyväksyntämenettelyjen täytäntöön panemiseksi, johdanto-osan kuudennessa perustelukappaleessa todetaan seuraavaa:
”tämän direktiivin vaatimuksilla ei voida velvoittaa niitä jäsenvaltioita muuttamaan lainsäädäntöään, jotka eivät salli alueellaan kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen vetävän perävaunua.”
Kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen tietyistä osista ja ominaisuuksista 17.6.1997 annetun neuvoston ja Euroopan parlamentin direktiivin 97/24/EY (EYVL L 226, s. 1) tavoitteena on yhdenmukaistaa edelleen mainittujen ajoneuvojen tiettyjä teknisiä vaatimuksia, joihin kuuluvat kytkentä- ja kiinnityslaitteet. Kyseisen direktiivin johdanto-osan 12 perustelukappaleessa todetaan seuraavaa:
”– – tämän direktiivin vaatimusten tavoitteena ei pidä olla velvoittaa niitä jäsenvaltioita muuttamaan säännöstöään, jotka eivät alueellaan salli, että kaksi- tai kolmipyöräiset moottoriajoneuvot vetävät perässään perävaunua.”
Italiassa 30.4.1992 annetun tieliikennelain (decreto legislativo, nuovo codice della strada) nro 285 (GURI, Supplemento ordinario nro 114, 18.5.1992) 53 §:n mukaan moottoripyörillä tarkoitetaan kaksi-, kolmi- tai nelipyöräisiä moottoripyöriä. Ainoita nelipyöräisiä moottoripyöriä ovat niin sanotut ”nelipyörät”.
Tieliikennelain 54 §:n mukaan autoilla (”autoveicoli”) tarkoitetaan vähintään nelipyöräisiä moottoriajoneuvoja saman lain 53 §:ssä määriteltyjä ajoneuvoja lukuun ottamatta.
Tieliikennelain 56 §:n mukaan perävaunua saavat vetää ainoastaan autot, johdinautot (sähkömoottoriajoneuvot, jotka eivät liiku kiskoilla ja jotka on kytketty tien yläpuoliseen ajojohtimeen sähkövirran syöttöä varten) ja traktorit (kolmipyöräiset moottoriajoneuvot, joita käytetään puoliperävaunujen vetämiseen).
Yksityisen Italian tasavaltaa vastaan tekemän kantelun ja komission toimittaman epävirallisen tutkimuksen johdosta komissio lähetti kyseiselle jäsenvaltiolle 3.4.2003 virallisen huomautuksen, jossa se väitti, että kielto vetää moottoripyörien perässä perävaunua merkitsee EY 28 artiklan mukaisten velvoitteiden noudattamatta jättämistä.
Italian tasavalta vastasi komissiolle 13.6.2003 päivätyssä kirjeessä, että se sitoutuisi tekemään tarvittavat muutokset kansalliseen lainsäädäntöönsä mainitussa virallisessa huomautuksessa ilmoitetun tuonnin esteen poistamiseksi.
Koska komissio ei saanut mitään muita tietoja näiden muutosten toteuttamisesta, se lähetti 19.12.2003 Italian tasavallalle perustellun lausunnon, jossa se kehotti kyseistä jäsenvaltiota esittämään huomautuksensa kahden kuukauden kuluessa lausunnon vastaanottamisesta.
Mainittuun perusteltuun lausuntoon ei annettu vastausta, joten komissio päätti nostaa nyt käsiteltävänä olevan kanteen.
Yhteisöjen tuomioistuin osoitti asian 11.7.2006 tehdyllä päätöksellä kolmannen jaoston käsiteltäväksi. Koska kumpikaan asianosaisista ei pyytänyt saada esittää suullisia huomautuksia, yhteisöjen tuomioistuin päätti ratkaista asian ilman suullista pääkäsittelyä. Julkisasiamies Léger esitti ratkaisuehdotuksensa 5.10.2006 pidetyssä istunnossa, minkä jälkeen suullinen käsittelyvaihe päätettiin.
Kolmas jaosto päätti 9.11.2006 siirtää asian työjärjestyksen 44 artiklan 4 kohdan nojalla yhteisöjen tuomioistuimelle, jotta tämä antaisi asian laajemman ratkaisukokoonpanon ratkaistavaksi.
Yhteisöjen tuomioistuin päätti 7.3.2007 annetulla määräyksellä, että suullinen käsittelyvaihe aloitetaan uudelleen ja asiassa pidetään suullinen pääkäsittely. Asianosaisia ja yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön 24 artiklan toisen kohdan mukaisesti muita jäsenvaltioita kuin Italian tasavaltaa pyydettiin vastaamaan kysymykseen siitä, miltä osin ja millä edellytyksin sellaisia kansallisia säännöksiä, joissa ei säädetä tuotteen ominaispiirteistä vaan sen käytöstä ja joita sovelletaan erotuksetta kotimaisiin ja maahantuotuihin tuotteisiin, on pidettävä EY 28 artiklassa tarkoitettuina tuonnin määrällisiä rajoituksia vaikutukseltaan vastaavina toimenpiteinä.
Yhteisöjen tuomioistuimen kysymyksen osalta esitetyt huomautukset
Asianosaiset sekä Tšekin tasavalta, Tanskan kuningaskunta, Saksan liittotasavalta, Helleenien tasavalta, Ranskan tasavalta, Kyproksen tasavalta, Alankomaiden kuningaskunta ja Ruotsin kuningaskunta ovat esittäneet yhteisöjen tuomioistuimelle mainittua kysymystä koskevia kirjallisia tai suullisia huomautuksia.
Komission mukaan on mahdollista yksilöidä kaksi säännösryhmää, joilla säännellään tuotteen käyttöä, eli yhtäältä säännökset, joiden mukaan kyseisen tuotteen käyttö edellyttää tiettyjen tuotteelle ominaisten edellytysten noudattamista tai joilla rajoitetaan tätä käyttöä alueellisesti tai ajallisesti, ja toisaalta säännökset, joissa säädetään ehdottomista tai lähes ehdottomista kielloista käyttää mainittua tuotetta.
Komissio ehdottaa, että ensimmäiseen säännösryhmään sovelletaan asiassa 8/74, Dassonville, 11.7.1974 annetun tuomion (Kok., s. 837, Kok. Ep. II, s. 349) 5 kohdassa esitettyjä arviointiperusteita ja asiassa tehdään tapauskohtainen arviointi. Toisen säännösryhmän osalta komissio toteaa, että jos säännöksissä asetetaan ehdoton kielto käyttää tiettyä tuotetta tai kielto, jonka perusteella tuotetta on mahdollista käyttää ainoastaan vähäisessä määrin ja poikkeuksellisesti, niitä on pakostakin pidettävä EY 28 artiklassa tarkoitettuina tuonnin määrällisiä rajoituksia vaikutukseltaan vastaavina toimenpiteinä. Komission mielestä ei ole tarkoituksenmukaista eikä tarpeellista laajentaa yhdistetyissä asioissa C-267/91 ja C-268/91, Keck ja Mithouard, 24.11.1993 annetun tuomion (Kok., s. I-6097, Kok. Ep. XIV, s. I-477) 16 ja 17 kohdassa lueteltuja arviointiperusteita koskemaan tuotteen käyttötapoja ja luoda näin ollen uutta sellaisten toimenpiteiden lisäryhmää, jotka eivät kuulu EY 28 artiklan soveltamisalaan.
Italian tasavalta väittää, että käyttöä koskeva sääntö kuuluu EY 28 artiklan soveltamisalaan ainoastaan, jos sillä kielletään tuotteen kaikenlainen käyttö tai sen ainoa käyttömuoto yhteen ainoaan käyttöön tarkoitetun tuotteen osalta. Jos kyseisen tuotteen käyttömahdollisuuksien osalta on olemassa harkintamarginaalia, tilanne ei sitä vastoin kuulu enää EY 28 artiklan soveltamisalaan.
Tšekin tasavalta väittää, ettei ole tarkoituksenmukaista erottaa tiukasti eri toimenpideryhmiä toisistaan ja soveltaa toimenpideryhmän mukaan erilaisia oikeudellisia arviointiperusteita, koska jokaisen uuden toimenpideryhmän käyttöön ottaminen merkitsee väistämättä vaikeuksia sitä koskevan määritelmän osalta.
Tšekin tasavalta huomauttaa komission tavoin, että edellä mainituissa yhdistetyissä asioissa Keck ja Mithouard käyttöön otettuja arviointiperusteita tuotteiden myyntijärjestelyjen osalta ei ole laajennettava koskemaan tuotteiden käyttöä koskevia säännöksiä siitä syystä, että yhtäältä näiden arviointiperusteiden soveltaminen ei ole ollut täysin ongelmatonta yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännössä ja toisaalta ne eivät ole olleet todella välttämättömiä. Kansalliset viranomaiset olisivat näet voineet puolustaa säännöksiä, joiden on katsottu sääntelevän myyntijärjestelyjä, myös siintä tapauksessa, ettei mainituissa yhdistetyissä asioissa vahvistettuja arviointiperusteita olisi ollut.
Tanskan kuningaskunta, Saksan liittotasavalta, Helleenien tasavalta, Ranskan tasavalta, Kyproksen tasavalta ja Ruotsin kuningaskunta katsovat sitä vastoin, että edellä mainittuihin yhdistettyihin asioihin Keck ja Mithouard perustuvassa oikeuskäytännössä vahvistettuja arviointiperusteita olisi sovellettava analogisesti sellaiseen kansalliseen säännökseen, jolla rajoitetaan tuotteen tiettyjä käyttötapoja tai kielletään ne. Ne ehdottavat siis katsottavan, että kansallinen säännös ei kuulu EY 28 artiklan soveltamisalaan, jos se ei liity tuotteeseen, jos sitä sovelletaan kaikkiin jäsenvaltion alueella toimiviin toimijoihin ja jos sillä on oikeudellisesti ja tosiasiallisesti sama vaikutus sekä kotimaisiin tuotteisiin että muista jäsenvaltioista maahantuotuihin tuotteisiin.
Nämä samat jäsenvaltiot toteavat sitä vastoin, että näistä arviointiperusteista on tarpeen poiketa, jos osoitetaan, että kansallisilla rajoittavilla säännöksillä kielletään ainoastaan nimenomaisen tuotteen käyttö tai sallitaan vain sen hyvin vähäinen käyttö ja rajoitetaan näin ollen sen pääsyä markkinoille.
Tanskan kuningaskunnan mukaan on tärkeää todeta, etteivät kaikki sellaiset kansalliset säännöt, joilla rajoitetaan yksityishenkilön tai yrityksen toimintavapautta nimenomaisen tuotteen osalta, ole kiellettyjä. Siitä arviointiperusteesta, jonka mukaan kansallisella säännöllä ei saa estää tuotteen pääsyä markkinoille, kyseinen jäsenvaltio on sitä mieltä, että on vaikea määrittää se, mistä lähtien tuotteen käyttöä koskevaa rajoitusta voidaan pitää vaikutuksiltaan niin vahvana, että se estää tuotteen pääsyn markkinoille. Tanskan kuningaskunta katsoo, että kansallisen tuomioistuimen on päätettävä, miltä osin tällaisen säännön riitauttanut henkilö on osoittanut, että säännön soveltamisella on rajoitettu tuotteen pääsyä markkinoille.
Saksan liittotasavalta katsoo, että tuotteen käyttötavat muodostavat myyntijärjestelyjen kääntöpuolen siinä mielessä, että hyvin monia näistä käyttötavoista voidaan pitää myyntijärjestelyinä ja päinvastoin. Kyseisen jäsenvaltion mukaan edellä mainituista yhdistetyistä asioista Keck ja Mithouard seuraavia periaatteita olisi sovellettava samalla tavalla tuotteen käyttötapoja koskeviin säännöksiin, jos kyseiset säännökset eivät ole syrjiviä, niillä taataan yhtäläiset mahdollisuudet siinä jäsenvaltioissa, joka on vahvistanut tällaiset käyttötavat, valmistettujen tuotteiden ja muista jäsenvaltioista tulevien tuotteiden välisessä kilpailussa eikä niillä estetä kokonaan tai lähes kokonaan kyseisten tuotteiden pääsyä mainitun jäsenvaltion markkinoille.
Helleenien tasavalta katsoo, että tuotteen käyttö ei yksinään ole omiaan rajoittamaan yhteisön sisäistä kauppaa. Jos tämä käyttö muodostaa kuitenkin merkityksellisen osan kyseisen tuotteen liikkeelle laskemisesta, mitä on arvioitava tapauskohtaisesti, tuotteen käyttöä koskeva rajoitus kuuluu EY 28 artiklan soveltamisalaan.
Ranskan tasavalta katsoo, että tuotteen käyttötapoja ja tuotteen myyntijärjestelyjä koskevat kansalliset säännökset ovat samankaltaisia niillä yhteisön sisäiseen kauppaan olevan vaikutuksen luonteen ja voimakkuuden osalta, koska käyttötavat ja myyntijärjestelyt saavat lähtökohtaisesti aikaan vaikutuksensa vasta sen jälkeen, kun kyseinen tuote on tuotu maahan, ja tämä tapahtuu kuluttajan kautta. Kummankintyyppisiin säännöksiin olisi siis sovellettava samoja arviointiperusteita.
Vaikka Kyproksen tasavalta yhtyykin muiden jäsenvaltioiden esittämiin varauksiin uuden, pääasiallisesti taloudellisen arviointiperusteen käyttöön ottamisen osalta, se väittää, että jos edellä mainituista yhdistetyistä asioista Keck ja Mithouard seuraavaa oikeuskäytäntöä ei laajenneta koskemaan toimenpiteitä, joilla säännellään tuotteen käyttöä, kaikki käyttöä koskevat sääntelytoimet saatettaisiin rinnastaa kieltoon edellä mainitussa asiassa Dassonville vahvistetun säännön perusteella. Kyseisen jäsenvaltion mukaan yhteisöjen tuomioistuimen arvioinnissa olisi keskityttävä kysymykseen siitä, voidaanko kyseisellä toimenpiteellä kieltää kokonaan tai osittain tavaran pääsy kansallisille markkinoille.
Ruotsin kuningaskunta on sitä mieltä, että kansallinen toimenpide, jolla kielletään tuotteen yksi käyttömuoto, kuuluu EY 28 artiklan soveltamisalan piiriin, jos tällä toimenpiteellä estetään käytännössä kyseisen tuotteen pääsy markkinoille.
Alankomaiden kuningaskunta väittää, että kansallisten toimenpiteiden alustava tutkinta on suoritettava siltä kannalta katsoen, etteivät niiden vaikutukset tavaroiden vapaaseen liikkuvuuteen ole liian satunnaisia ja liian välillisiä. On toisin sanoen pohdittava sitä, onko näiden toimenpiteiden ja yhteisön sisäiseen kauppaan kohdistuvan vaikutuksen välillä olemassa syy-yhteys. Lukuisat tuotteen käytön osalta annetut säännöt saattaisivat hyötyä tästä ensimmäisestä arviointiperusteesta, joka muodostaisi suodattimen, joka perusteella säännöt on mahdollista jättää EY 28 artiklan soveltamisalan ulkopuolelle.
Siltä osin kuin on kyse edellä mainituissa yhdistetyissä asioissa Keck ja Mithouard käyttöön otetun oikeuskäytännön laajentamisesta koskemaan tuotteen käyttötapoja, Alankomaiden kuningaskunta esittää tällaisen laajentamisen puolesta ja sitä vastaan puhuvia väitteitä. Ensiksi mainittujen mukaan tällainen lähestymistapa mahdollistaisi ensinnäkin sen, että EY 28 artiklan soveltamisalan ulkopuolelle jäävät kaikki sellaiset säännöt, joilla suojellaan muita kuin taloudellisia intressejä. Tällainen lähestymistapa olisi yhteisöjen tuomioistuimen aikaisemman oikeuskäytännön mukainen, ja sen perusteella kansallinen tuomioistuin voisi soveltaa sääntöjä kohtuullisen abstraktisti, mikä lisää oikeusvarmuutta ja edistää oikeuskäytännön johdonmukaisuutta. Sillä estettäisiin myös sen poikkeuksen väärinkäyttö, jonka edellä mainituista yhdistetystä asioista Keck ja Mithouard seuraava oikeuskäytäntö muodostaa, sellaisten sääntöjen osalta, jotka johtavat tuotteen käytön kieltämiseen tai sen käytön sallimiseen ainoastaan vähäisessä määrin.
Sitä vastaan puhuvista väitteistä, että mainittu oikeuskäytäntö laajennetaan koskemaan tuotteen käyttötapoja, tämä sama jäsenvaltio on ensinnäkin sitä mieltä, että tuotteen käyttötapojen ryhmää on vaikea rajata selkeästi. Se katsoo, että uudella poikkeusryhmällä saatettaisiin aiheuttaa sekaannusta kansallisissa tuomioistuimissa, koska säännökseen on sovellettava erilaisia arviointiperusteita sen mukaan, mihin ryhmään säännös kuuluu. Alankomaiden kuningaskunta väittää lopuksi, että tuotteen käyttötapojen joukossa on aina olemassa poikkeuksia eli tilanteita, joissa toimenpide täyttää poikkeuksen perusteet, vaikka sillä olisikin vakavia vaikutuksia jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
On huomautettava, että vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan EY 28 artiklassa tarkoitettuja määrällisiä rajoituksia vaikutukseltaan vastaavia toimenpiteitä ovat kaikki kauppaa koskevat jäsenvaltioiden säädökset, jotka voivat tosiasiallisesti tai mahdollisesti rajoittaa yhteisön sisäistä kauppaa suoraan tai välillisesti (ks. mm. em. asia Dassonville, tuomion 5 kohta).
Samoin vakiintuneesta oikeuskäytännöstä ilmenee, että EY 28 artikla kuvastaa velvollisuutta noudattaa syrjintäkiellon periaatetta ja muissa jäsenvaltioissa laillisesti valmistettavien ja kaupan pidettävien tuotteiden vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta sekä velvollisuutta varmistaa yhteisön tuotteille vapaa pääsy kansallisille markkinoille (ks. vastaavasti asia 174/82, Sandoz, tuomio 14.7.1983, Kok., s. 2445, Kok. Ep. VII, s. 217, 26 kohta; asia 120/78, Rewe-Zentral, tuomio 20.2.1979, Kok., s. 649, Kok. Ep. IV, s. 403, 6, 14 ja 15 kohta, ns. Cassis de Dijon -tapaus ja em. yhdistetyt asiat Keck ja Mithouard, tuomion 16 ja 17 kohta).
Jos jäsenvaltioiden lainsäädäntöä ei ole yhdenmukaistettu, määrällisiä rajoituksia vaikutukseltaan vastaavia toimenpiteitä ovat siten tavaroiden vapaan liikkuvuuden rajoitukset, jotka aiheutuvat siitä, että toisista jäsenvaltioista tuotavien ja niissä laillisesti valmistettavien ja kaupan pidettävien tavaroiden on täytettävä toisen jäsenvaltion lainsäädännössä asetetut edellytykset, ja näin on siitä huolimatta, että niitä sovelletaan erotuksetta kaikkiin tavaroihin (ks. vastaavasti em. Cassis de Dijon -tapaus, tuomion 6, 14 ja 15 kohta; asia C-368/95, Familiapress, tuomio 26.6.1997, Kok., s. I-3689, 8 kohta ja asia C-322/01, Deutscher Apothekerverband, tuomio 11.12.2003, Kok., s. I-14887, 67 kohta).
Sitä vastoin tiettyjä myyntijärjestelyjä rajoittavien tai ne kieltävien kansallisten oikeussääntöjen soveltamisella muista jäsenvaltioista tuotuihin tuotteisiin ei tosiasiallisesti tai mahdollisesti rajoiteta jäsenvaltioiden välistä kauppaa suoraan tai välillisesti asiasta Dassonville seuraavassa oikeuskäytännössä tarkoitetulla tavalla, jos niitä sovelletaan kaikkiin jäsenvaltion alueella toimiviin toimijoihin ja jos niillä on oikeudellisesti ja tosiasiallisesti sama vaikutus sekä kotimaisten tuotteiden että muista jäsenvaltioista maahantuotujen tuotteiden markkinointiin. Jos nämä edellytykset täyttyvät, tällaisten säädösten soveltaminen sellaisten toisesta jäsenvaltiosta tuotujen tuotteiden myyntiin, jotka ovat tämän valtion oikeussääntöjen mukaisia, ei näet ole omiaan estämään näiden tuotteiden markkinoille pääsyä eikä rajoittamaan sitä enempää kuin kotimaisten tuotteiden markkinoille pääsyä (em. yhdistetyt asiat Keck ja Mithouard, tuomion 16 ja 17 kohta).
EY 28 artiklassa tarkoitettuina tuonnin määrällisiä rajoituksia vaikutukseltaan vastaavina toimenpiteinä on näin ollen pidettävä sellaisia jäsenvaltion toteuttamia toimenpiteitä, joilla on tarkoituksena kohdella epäedullisemmin toisista jäsenvaltioista tuotavia tuotteita, ja toimenpiteitä, joilla on tällainen vaikutus, sekä tämän tuomion 35 kohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä. Saman käsitteen alaan kuuluvat myös kaikki muut toimenpiteet, joilla rajoitetaan muista jäsenvaltioista peräisin olevien tuotteiden pääsyä jäsenvaltion markkinoille.
Moitittu jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättäminen
Komission tieliikennelain 56 §:n osalta esittämiä väitteitä on tarkasteltava tämän tuomion 33–37 kohdassa mainittujen periaatteiden valossa.
Komissio väittää kanteensa tueksi, että tieliikennelain 56 §:ssä olevalla kiellolla estetään sellaisissa muissa jäsenvaltioissa, jotka eivät ole säätäneet tällaisesta kiellosta, laillisesti tuotettujen ja kaupan pidettyjen perävaunujen käyttö ja rajoitetaan niiden tuontia Italiaan ja niiden myyntiä siellä.
Mainittu kielto on näin ollen komission mukaan EY 28 artiklassa tarkoitettu tuonnin este ja sitä voitaisiin pitää EY:n perustamissopimuksen mukaisena ainoastaan, jos se on oikeutettu EY 30 artiklan perusteella tai yleistä etua koskevista pakottavista syistä. Italian tasavalta ei ole kuitenkaan vedonnut oikeudenkäyntimenettelyä edeltäneessä menettelyssä oikeuttamisperusteeseen eikä yleistä etua koskevaan pakottavaan syyhyn. Kyseinen jäsenvaltio on sitä vastoin myöntänyt mainitun kiellon ja siitä maahantuonnille seuraavan rajoituksen olemassaolon, ja se on sitoutunut poistamaan kyseisen kiellon.
Italian tasavalta huomauttaa väitetystä tuonnin esteestä, että rikkominen, josta sitä moititaan, koskee kieltoa, jonka mukaan Italiassa rekisteröidyt moottoripyörät eivät saa vetää perässään perävaunua, eikä kieltäytymistä rekisteröidä tällaista toisessa jäsenvaltiossa valmistettua ajoneuvoa tai perävaunua, jota on tarkoitus pitää kaupan Italian alueella. Se katsoo, että komissio sekoittaa keskenään ne lailliset edellytykset, joiden täyttyessä toisessa jäsenvaltiossa tai kolmannessa valtiossa varta vasten tyyppihyväksyttyä ajoneuvoa voidaan käyttää liikenteessä Italian alueella, ja tämän saman ajoneuvon kaupan pitämisen Italiassa.
Kyseinen jäsenvaltio väittää, että komission päätelmä perustuu virheelliseen lähtökohtaan. Tieliikennelain 56 § on seurausta jäsenvaltioille direktiivin 93/93 johdanto-osan kuudennessa perustelukappaleessa nimenomaisesti tunnustetun poikkeusvallan käyttämisestä. Niin kauan kuin sekä perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevia teknisiä määräyksiä että niiden rekisteröimistä ja liikenteessä käyttöä koskevaa lainsäädäntöä ei ole yhdenmukaistettu yhteisön tasolla, näiden perävaunujen vastavuoroinen tunnustaminen kuuluu edelleen jäsenvaltioiden harkintavaltaan.
Komissio väittää vastauksessaan, että direktiivin johdanto-osan perustelukappaleet eivät ole sitovia ja että direktiivin 93/93 johdanto-osan kuudennen perustelukappaleen tarkoituksena ei ole todeta tieliikennelain 56 §:n kaltaisia kansallisia säännöksiä yhteisön oikeuden mukaisiksi eikä sillä ole tällaista vaikutusta. Viimeksi mainitulla perustelukappaleella määritetään direktiivin 93/93 soveltamisala jättämällä sen ulkopuolelle lainsäädäntö, joka koskee kaksipyöräisille ajoneuvoille tarkoitettuja perävaunuja, eikä siinä todeta, onko mahdollinen kielto yhteensoveltuva perustamissopimuksen sääntöjen kanssa vai ei. Komissio palauttaa myös mieliin periaatteen, jonka mukaan perustamissopimuksen määräykset ovat ensisijaisia suhteessa johdettuun oikeuteen ja jonka yhteisöjen tuomioistuin on tunnustanut useaan kertaan.
Komissio huomauttaa lisäksi, että yhdenmukaistettujen sääntöjen puuttumisella ei missään tapauksessa voida perustella perustamissopimuksessa taatun perusvapauden loukkaamista.
Italian tasavalta väittää vastaajan vastauksessaan, että kun otetaan huomioon moottoripyörien ja perävaunujen – joita voidaan käyttää erikseen – käyttömahdollisuudet, näiden tuotteiden ei voida katsoa olevan EY 28 artiklassa tarkoitettujen tuonnin määrällisten rajoitusten kohteena.
Kyseisellä kiellolla on lisäksi seurauksia ainoastaan tuotteelle sellaisenaan sen tuotantopaikasta ja valmistajan kansalaisuudesta riippumatta, eikä sitä siis voida pitää keinona suojata italialaisia tuotteita eikä sääntelynä, jolla syrjitään muissa jäsenvaltioissa valmistettuja tuotteita. Italiassa ei voida tyyppihyväksyä mitään moottoripyörää vetämään perässään perävaunua, eikä mitään perävaunua voida tyyppihyväksyä moottoripyörän perässä vedettäväksi. Koska näiden ajoneuvojen ja perävaunujen yhdessä käyttöä koskevalla kiellolla on se seuraus, että italialaisilla yrityksillä ei ole mitään intressiä valmistaa sellaisilla varusteilla varustettuja moottoripyöriä, joiden avulla on mahdollista vetää perävaunua, eikä perävaunuja, jotka on tarkoitettu yksinomaan tällaisten ajoneuvojen vedettäviksi, tämän kiellon vaikutuksesta Italian markkinoilta suljetaan pois tuotteet, joilla on nämä ominaisuudet.
Italian tasavalta vetoaa Wienissä 8.11.1968 tehtyyn tieliikennettä koskevaan yleissopimukseen, jonka liitteessä I olevan 3 kohdan a alakohdassa määrätään, että ”sopimuspuolet voivat kieltäytyä hyväksymästä alueelleen kansainväliseen liikenteeseen seuraavia ajoneuvoyhdistelmiä, jos niiden käyttö on kielletty kansallisessa lainsäädännössä: – – moottoripyörät, joihin on kytketty perävaunu”. Italian tasavalta täsmentää kuitenkin, ettei se ole vedonnut tähän mahdollisuuteen ja että muissa jäsenvaltioissa rekisteröidyt moottoripyörät saavat vetää perässään perävaunua Italian alueella, koska niiden katsotaan olevan kansainvälisessä liikenteessä mainitussa yleissopimuksessa tarkoitetulla tavalla.
Italian tasavalta vetoaa myös direktiivin 97/24 johdanto-osan 12 perustelukappaleeseen, jolla on pääasiallisesti sama sisältö kuin direktiivin 93/93 johdanto-osan kuudennella perustelukappaleella. Se huomauttaa, että jäsenvaltioille näissä perustelukappaleissa myönnetty varaus liittyy siihen, että kansallisten alueiden erilaisten pinnanmuodostusten vuoksi ajoneuvojen tekniset ominaisuudet ovat liikenneturvallisuuden kannalta tärkeitä. Kyseinen jäsenvaltio katsoo, että koska näiden kahden ajoneuvon (vetävä ajoneuvo ja perävaunu) yhdistelmän osalta ei ole annettu tyyppihyväksyntää koskevia normeja, liikenneturvallisuuden edellytykset puuttuvat.
Komission väitteen oikeellisuuden arvioimiseksi on täsmennettävä, että vaikka tieliikennelain 56 § koskee kieltoa käyttää Italian alueella yhdessä moottoripyörää ja perävaunua, kyseistä kansallista säännöstä on tutkittava etenkin sen rajoituksen kannalta, jonka se voi muodostaa perävaunujen vapaalle liikkuvuudelle. Vaikkei ole kiistetty, etteikö moottoripyöriä voitaisi helposti käyttää ilman perävaunua, perävaunusta on kuitenkin vain vähän hyötyä ilman moottoriajoneuvoa, jolla sitä voidaan vetää.
On selvää, että tieliikennelain 56 §:ää sovelletaan tekemättä eroa perävaunujen alkuperän mukaan.
Komissio ei ole täsmentänyt, koskeeko sen kanne yksinomaan perävaunuja, jotka on suunniteltu erityisesti moottoripyörille, vai koskeeko se myös kaikkia muuntyyppisiä perävaunuja. Väitettyä jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä on siis arvioitava tekemällä ero näiden kahdentyyppisen perävaunun välillä.
Ensinnäkin sellaisista perävaunuista, joita ei ole erityisesti suunniteltu moottoripyöriä varten vaan jotka on tarkoitettu kytkettäväksi autoihin tai muihin ajoneuvoihin, on todettava, että komissio ei ole osoittanut, että tieliikennelain 56 §:ssä säädetyllä kiellolla rajoitetaan tämäntyyppisten perävaunujen pääsyä markkinoille.
Komission kanne on siis hylättävä siltä osin kuin se koskee perävaunuja, joita ei ole suunniteltu erityisesti moottoripyöriin kytkettäviksi ja joita tuotetaan ja pidetään kaupan laillisesti muissa jäsenvaltioissa kuin Italian tasavallassa.
Toiseksi on tarkasteltava komission väittämää jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämisestä sellaisten perävaunujen osalta, jotka on suunniteltu erityisesti moottoripyöriin kytkettäviksi ja joita tuotetaan ja pidetään kaupan laillisesti muissa jäsenvaltioissa kuin Italian tasavallassa.
Komissio väittää yhteisöjen tuomioistuimen esittämään kirjalliseen kysymykseen antamassaan vastauksessa, eikä Italian tasavalta ole sitä tältä osin kiistänyt, että erityisesti moottoripyöriä varten suunniteltujen perävaunujen tapauksessa mahdollisuudet käyttää perävaunuja muutoin kuin yhdessä moottoripyörien kanssa ovat hyvin vähäiset. Se katsoo, että vaikkei olekaan mahdotonta, että perävaunut voidaan tietyissä olosuhteissa kytkeä muihin ajoneuvoihin, kuten autoihin, tällainen käyttö ei kuitenkaan ole tarkoituksenmukaista ja se on vähintäänkin merkityksetöntä tai jopa hypoteettista.
Tältä osin on todettava, että kiellolla käyttää tuotetta jäsenvaltion alueella on huomattava vaikutus kuluttajien käyttäytymiseen, joka puolestaan vaikuttaa kyseisen tuotteen pääsyyn asianomaisen jäsenvaltion markkinoille.
Kuluttajilla, jotka tietävät, etteivät he saa käyttää moottoripyörässään erityisesti tätä ajoneuvotyyppiä varten suunniteltua perävaunua, ei näet käytännössä ole mitään intressiä ostaa tällaista perävaunua (ks. analogisesti värillisten kalvojen kiinnittämistä ajoneuvojen tuulilasiin koskevan kiellon osalta asia C-265/06, komissio v. Portugali, tuomio 10.4.2008, Kok., s. I-2245, 33 kohta). Tieliikennelain 56 § estää siten sen, että relevanteilla markkinoilla voisi olla tällaisten perävaunujen kysyntää, ja rajoittaa siis niiden maahantuontia.
Tästä seuraa, että tieliikennelain 56 §:ssä säädetty kielto on siltä osin kuin sillä rajoitetaan sellaisten perävaunujen pääsyä Italian markkinoille, jotka on suunniteltu erityisesti moottoripyöriin kytkettäviksi ja joita tuotetaan ja pidetään kaupan laillisesti muissa jäsenvaltioissa kuin Italian tasavallassa, EY 28 artiklassa kielletty tuonnin määrällisiä rajoituksia vaikutukseltaan vastaava toimenpide, jollei sitä voida perustella objektiivisesti.
Tällainen kielto voidaan katsoa perustelluksi jonkin EY 30 artiklassa luetellun yleistä etua koskevan syyn tai pakottavien vaatimusten takia (ks. mm. asia C-420/01, komissio v. Italia, tuomio 19.6.2003, Kok., s. I-6445, 29 kohta ja asia C-270/02, komissio v. Italia, tuomio 5.2.2004, Kok., s. I-1559, 21 kohta). Kummassakin tapauksessa kansallisen toimenpiteen on oltava sellainen, että sillä voidaan taata sillä tavoiteltavan tavoitteen toteutuminen, eikä sillä saada ylittää sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi (asia C-54/05, komissio v. Suomi, tuomio 15.3.2007, Kok., s. I-2473, 38 kohta ja asia C-297/05, komissio v. Alankomaat, tuomio 20.9.2007, Kok., s. I-7467, 75 kohta).
Esillä olevassa asiassa Italian tasavallan esittämä oikeuttamisperuste koskee tarvetta varmistaa liikenneturvallisuus, joka on oikeuskäytännön mukaan sellainen yleistä etua koskeva pakottava syy, jolla tavaroiden vapaan liikkuvuuden rajoittaminen voidaan perustella (ks. mm. asia C-55/93, van Schaik, tuomio 5.10.1994, Kok., s. I-4837, 19 kohta; asia C-314/98, Snellers, tuomio 12.10.2000, Kok., s. I-8633, 55 kohta; em. asia komissio v. Suomi, tuomion 40 kohta; em. asia komissio v. Alankomaat, tuomion 77 kohta; em. asia komissio v. Portugali, tuomion 38 kohta ja asia C-170/07, komissio v. Puola, tuomio 5.6.2008, 49 kohta).
Jos yhteisön tasolla ei ole annettu säännöksiä, joilla jäsenvaltioiden lainsäädäntö olisi yhdenmukaistettu täydellisesti, jäsenvaltioiden asiana on päättää siitä, kuinka laajasti ne haluavat varmistaa liikenneturvallisuuden omalla alueellaan, mutta tällöin jäsenvaltioiden on otettava huomioon Euroopan yhteisön sisäisen tavaroiden vapaan liikkuvuuden vaatimukset (ks. vastaavasti asia 50/83, komissio v. Italia, tuomio 27.3.1984, Kok., s. 1633, 12 kohta ja analogisesti asia C-131/93, komissio v. Saksa, tuomio 13.7.1994, Kok., s. I-3303, 16 kohta).
Samalla tavalla vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan toimivaltaisten kansallisten viranomaisten tehtävänä on osoittaa, että niiden lainsäädäntö täyttää tämän tuomion 59 kohdassa mainitut edellytykset (ks. vastaavasti em. asia komissio v. Alankomaat, tuomion 76 kohta; em. asia komissio v. Portugali, tuomion 39 kohta ja asia C-286/07, komissio v. Luxemburg, tuomio 24.4.2008, 37 kohta).
Italian tasavalta huomauttaa yhtäältä tieliikennelain 56 §:ssä säädetyn kiellon tarkoituksenmukaisuuden osalta, että se on ottanut kyseisen toimenpiteen käyttöön siitä syystä, ettei yhteisön tasolla eikä kansallisella tasolla ole olemassa sellaisia tyyppihyväksyntää koskevia sääntöjä, joilla voitaisiin varmistaa moottoripyörän vaaraton käyttö perävaunun kanssa. Jos tällaista kieltoa ei olisi, sellaisesta moottoripyörästä ja perävaunusta, joita ei ole tyyppihyväksytty, muodostuvan yhdistelmän käyttö liikenteessä saattaisi olla vaarallista sekä kyseisen ajoneuvon kuljettajalle että muille liikenteessä oleville ajoneuvoille, koska perävaunu vaikuttaa tämän kokonaisuuden vakauteen ja sen jarrutuskykyyn.
Tältä osin on todettava, että liikenneturvallisuuden takaamista koskeva tavoite on toteutettavissa mainitulla kiellolla.
Mainitun kiellon tarpeellisuuden arvioinnin osalta on toisaalta otettava huomioon se, että tämän tuomion 61 kohdassa mainitun oikeuskäytännön nojalla jäsenvaltio voi liikenneturvallisuuden alalla päättää itse siitä, kuinka laajasti se aikoo suojella kyseistä turvallisuutta, ja siitä tavasta, jolla kyseinen suojan taso on saavutettava. Koska tämä taso voi vaihdella jäsenvaltiosta toiseen, jäsenvaltioille on myönnettävä harkintavaltaa, ja näin ollen se, että jäsenvaltio antaa sääntöjä, jotka eivät ole yhtä tiukkoja kuin toisen jäsenvaltion antamat säännöt, ei merkitse sitä, että näillä toisen jäsenvaltion säännöillä loukattaisiin suhteellisuusperiaatetta (ks. analogisesti asia C-262/02, komissio v. Ranska, tuomio 13.7.2004, Kok., s. I-6569, 37 kohta ja asia C-141/07, komissio v. Saksa, tuomio 11.9.2008, Kok., s. I-6935, 51 kohta).
Esillä olevassa asiassa Italian tasavalta väittää, eikä komissio ole sitä tältä osin kiistänyt, että moottoripyörästä ja perävaunusta muodostuvan yhdistelmän käyttö liikenteessä vaarantaa liikenneturvallisuuden. Vaikka onkin totta, että jäsenvaltion, joka vetoaa pakottavaan vaatimukseen tavaroiden vapaan liikkuvuuden rajoituksen perustelemiseksi, on näytettävä toteen, että sen lainsäädäntö on tarpeellinen sillä lainmukaisesti tavoitellun päämäärän toteuttamiseksi ja tähän soveltuvaa, kyseisen todistustaakan osalta ei kuitenkaan voida mennä niin pitkälle, että tätä jäsenvaltiota vaadittaisiin näyttämään varmasti toteen, ettei millään muulla kuviteltavissa olevalla toimenpiteellä voida toteuttaa mainittua päämäärää samoissa olosuhteissa (ks. analogisesti asia C-157/94, komissio v. Alankomaat, tuomio 23.10.1997, Kok., s. I-5699, 58 kohta).
Vaikka näet yhtäältä tässä tapauksessa on mahdollista, että liikenneturvallisuuden tietty taso moottoripyörästä ja perävaunusta muodostuvan yhdistelmän käyttämiseksi liikenteessä on mahdollista varmistaa muilla toimenpiteillä kuin tieliikennelain 56 §:ssä säädetyllä kiellolla, kuten toimenpiteillä, jotka julkisasiamies mainitsee ratkaisuehdotuksensa 170 kohdassa, jäsenvaltioilta ei voida kuitenkaan kieltää mahdollisuutta toteuttaa liikenneturvallisuuden kaltainen päämäärä ottamalla käyttöön sellaisia yleisiä ja yksinkertaisia sääntöjä, jotka kuljettajat ymmärtävät ja joita he voivat soveltaa helposti ja joita toimivaltaiset viranomaiset voivat hallinnoida ja valvoa sujuvasti.
Toisaalta on todettava, ettei tieliikennettä koskevan yleissopimuksen eikä direktiivien 93/93 ja 97/24 johdanto-osien perustelukappaleiden, joihin Italian tasavalta on vedonnut, sanamuodon perusteella voida olettaa, että liikenneturvallisuus voitaisiin varmistaa Italian tasavallan tavoittelemassa laajuudessa tällaisen yhdistelmän liikenteessä käyttämistä koskevalla osittaisella kiellolla tai liikenteessä käyttämistä koskevalla luvalla, jonka myöntäminen riippuisi tiettyjen edellytysten täyttymisestä.
Näiden seikkojen perusteella on todettava, että kieltoa vetää moottoripyörien perässä perävaunua, joka on suunniteltu erityisesti niitä varten ja jota tuotetaan ja pidetään kaupan laillisesti muissa jäsenvaltioissa kuin Italian tasavallassa, on pidettävä perusteltuna liikenneturvallisuuden suojeluun liittyvistä syistä.
Komission kanne on näin ollen hylättävä.
Yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen 69 artiklan 2 kohdan mukaan asianosainen, joka häviää asian, velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut, jos vastapuoli on sitä vaatinut. Koska Italian tasavalta on vaatinut komission velvoittamista korvaamaan oikeudenkäyntikulut ja koska komissio on hävinnyt asian, se on velvoitettava korvaamaan oikeudenkäyntikulut.
Näillä perusteilla yhteisöjen tuomioistuin (suuri jaosto) on ratkaissut asian seuraavasti:
Euroopan yhteisöjen komissio velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut.

matches: TUOMIOISTUIN tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


UNA-lomakepalveluun liittyvän yhteistyön ja sopimuksen jatkaminen tai vaihtoehtoisesti irtautuminen UNA-hankkeen lomakepalveluyhteistyöstä | Kirkkonummi
UNA-lomakepalveluun liittyvän yhteistyön ja sopimuksen jatkaminen tai vaihtoehtoisesti irtautuminen UNA-hankkeen lomakepalveluyhteistyöstä
Perusturvalautakunta, kokous 25.4.2019
§ 46 UNA-lomakepalveluun liittyvän yhteistyön ja sopimuksen jatkaminen tai vaihtoehtoisesti irtautuminen UNA-hankkeen lomakepalveluyhteistyöstä
KIRDno-2017-1394
Arja Liinavuori, terveyspalveluiden tulosalueen vastuuhenkilö, arja.liinavuori@kirkkonummi.fi
Terveydenhuollon valtakunnallisista tietojärjestelmäpalveluista annetun sosiaali- ja terveysministeriön asetuksen (1257/2015) mukaan terveydenhuollossa kirjoitettavat lausunnot ja todistukset tulee arkistoida Kantaan 31.12.2017 lukien. Sairaanhoitopiirien ja eräiden kaupunkien yhteinen UNA-hanke on valtakunnallinen julkisten sosiaali- ja terveyspalvelujen yhteistyöhanke ja hankkeessa toteutetaan hankintalain (1397/2016) mukaisten kilpailutusten perusteella sairaanhoitopiirien ja kuntien käyttöön UNA-lomakepalvelu edellä kuvattua tarkoitusta varten. Sairaanhoitopiirit sitoutuvat yhteistyösopimuksella välittämään UNA Oy:n palveluita alueensa organisaatioille ja osallistumaan kehittämissuunnitelman mukaisiin toimiin.
Käyttäjäorganisaatiot tekevät sopimuksen palvelun käytöstä sairaanhoitopiirin kanssa. UNA Oy laskuttaa palveluiden käytöstä sairaanhoitopiiriä, joka vuorostaan päättää alueensa palveluiden käytön kustannusjaosta.
Perusturvalautakunta päätti 6.11.2017 kokouksessaan hyväksyä UNA-lomakehankkeeseen liittyvän alueellisen yhteistyösopimuksen ja kustannusjaon periaatteet ja valtuutti toimialajohtajan hyväksymään sopimuksen. Sopimuksen osapuolina ovat HUS ja HUS-alueelta 16 kuntaa tai kaupunkia.
Apotin vaikutus UNA-lomakeratkaisuun
Apottiin on tulossa oma lomakeratkaisu vastaamaan sosiaali- ja terveysministeriön asetuksen edellyttämiin vaatimuksiin. Tämän vuoksi HUS on irtisanonut UNA-yhteistyösopimuksen 1.7.2019 alkaen. Yhteistyöstä on ilmoittanut irtautuvansa HUS:n lisäksi myös Askola, Kerava, Lapinjärvi, Loviisa ja Vantaa. Helsinki, Kauniainen, Lohja ja Tuusula harkitsevat poisjääntiä. Askolaa, Lapinjärveä, Loviisaa ja Lohjaa lukuunottamatta kaikki kunnat ovat ns. Apottikuntia. Kirkkonummen on tarkoitus ottaa Apotti käyttöön 11/2020.
HUS:n perimät UNA-hankkeen kustannukset/kunta Uudenmaan kuntien eri osallistujavaihtoehdoilla on esitetty liitteessä TA2019. UNA-lomakeratkaisun käyttöönotosta on tähän mennessä maksettu kertakuluina 2017-2018 4.665 € (alv 0). Koska HUS-alueella palvelun käyttöönotosta on irtautumassa useampi kunta 1.7.2019 lähtien, on tavoitteena jakaa HUS-alueen kustannukset käyttöönottavien kuntien asukasmäärän suhteessa muihin sairaanhoitopiireihin. Tavoitteena on myös, että jatkossa palvelulla on perusmaksu sekä käyttömäärään perustuva käyttömaksu. Tähän laskutusmalliin voidaan siirtyä aikaisintaan vuonna 2020.
Tuotantokäytötön lomakepalvelu on tämän hetken tietojen mukaan tulossa aikavälillä Q3/2019-Q2/2020. Integroidun UNA-lomakeratkaisun käyttöönotto edellyttää myös kunnassa nyt käytössä oleviin potilastietojärjestelmiin (Pegasos ja Lifecare) lisäominaisuuksien hankintaa. Tähän mennessä järjestelmien yhteensopivuus on varmistunut testikäytössä vasta Pegasoksen osalta. Tietojärjestelmien päivityksiin liittyvät kustannukset esitetään kokouksessa. Huomioitavaa on, että palvelun käyttöönotto edellyttää myös tietohallinnon sekä loppukäyttäjien työpanosta ja palvelua käyttävän henkilöstön koulutusta sekä lomakepalvelun että käytössä olevien potilastietojärjestelmien osalta. Apotin käyttöönoton läheisyyden vuoksi UNA-lomakepalvelun käyttöaika jää lyhyeksi (5-14 kuukautta). Päätös UNA-lomakepalveluun osallistumisesta tai irtautumisesta 1.7.2019 lähtien tulee kuntien ilmoittaa 30.4.2019 mennessä.
Jaana Koskela, vt. perusturvajohtaja, jaana.koskela@kirkkonummi.fi
Perusturvalautakunta päättää irtautua UNA-lomakepalvelusta 1.7.2019 alkaen.
Perusturvalautakunta päätti irtautua UNA-lomakepalvelusta 1.7.2019 alkaen.
Salassapidettävät tiedot poistettu.
Oikaisuvaatimusohje perusturvalautakunnalle
Tähän päätökseen tyytymätön voi tehdä kirjallisen oikaisuvaatimuksen. Päätökseen ei saa hakea muutosta valittamalla.
Oikaisuvaatimuksen saa tehdä se, johon päätös on kohdistettu tai jonka oikeuteen, velvollisuuteen tai etuun päätös välittömästi vaikuttaa (asianosainen) sekä kunnan jäsen.
Oikaisuvaatimus viranomainen
Oikaisuvaatimus tehdään perusturvalautakunnalle.
Oikaisuvaatimus on tehtävä 14 päivän kuluessa päätöksen tiedoksisaannista.
Asianosaisen katsotaan saaneen päätöksestä tiedon, jollei muuta näytetä, seitsemän päivän kuluttua päätöksen lähettämisestä tai saantitodistuksen osoittamana aikana tai erilliseen tiedoksisaantitodistukseen merkittynä aikana.
Kunnan jäsenen katsotaan saaneen päätöksestä tiedon, kun päätös on asetettu yleisesti nähtäväksi.
Tiedoksisaantipäivää tai sitä päivää, jona päätös on asetettu nähtäväksi, ei oteta lukuun oikaisuvaatimusaikaa laskettaessa
Oikaisuvaatimuksessa, joka on osoitettava perusturvalautakunnalle, on ilmoitettava
- postiosoite ja puhelinnumero, joihin asiaa koskevat ilmoitukset muutoksenhakijalle voidaan toimittaa.
Oikaisuvaatimus on muutoksenhakijan, laillisen edustajan tai asiamiehen omakätisesti allekirjoitettava. Jos muutoksenhakijan puhevaltaa käyttää hänen laillinen edustajansa tai asiamiehensä tai jos oikaisuvaatimuksen laatijana on joku muu henkilö, oikaisuvaatimuksessa on ilmoitettava myös tämän nimi ja kotikunta.
Oikaisuvaatimus on toimitettava jäljempänä olevaan osoitteeseen virka-aikana ennen oikaisuvaatimusajan päättymistä.
Postiin oikaisuvaatimus on jätettävä niin ajoissa, että se ehtii perille perusturvan kirjaamoon oikaisuvaatimusajan viimeisenä päivänä ennen kirjaamon virka-ajan päättymistä. Oikaisuvaatimuksen voi toimittaa ennen oikaisuvaatimusajan päättymistä myös telekopiona tai sähköpostilla lähettäjän omalla vastuulla.
Kirkkonummen kunta, perusturvan hallinto
Käyntiosoite: Ervastintie 2 (4. krs), 02400 Kirkkonummi
Virka-aika: 8.00–15.30
Postiosoite: PL 20
faksi 09 8786298
§ 37 Kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus
§ 38 Pöytäkirjan tarkastus
§ 39 Sosiaalihuoltolain ja vammaispalvelulain mukaisten kuljetuspalveluiden toimintaohjeet 2019
§ 40 Ohjeet toimeentulotuen myöntämistä varten 1.6.2019 alkaen
§ 41 Perusturvalautakunnan avustukset sosiaali- ja terveysalan järjestöille vuonna 2019
§ 42 Veteraanien järjestöavustukset vuonna 2019
§ 43 Kuntien sosiaali- ja terveydenhuollon 2018 nettotoimintamenojen vertailu
§ 44 Perusturvapalvelujen talousarvion toteutuminen 3/2019
§ 45 Vammaispalvelulain ja sosiaalihuoltolain mukaisten kuljetuspalvelujen asiointi- ja vapaa-ajanmatkojen asiakasmaksut
§ 47 Muutokset perusturvalautakunnan tehtäviin liittyvän toimivallan siirtämisestä tehtyyn päätökseen
§ 48 Tiedoksiannot perusturvalautakunnalle
§ 49 Muut asiat


text:
Tampere Sex Work Homoseksuaaliseen Tarinat Eroottiset / Discreet Gay Dating
Tampere sex work homoseksuaaliseen tarinat eroottiset
On 14/01/2018 14/01/2018 By Latanya Rumsey
Jovenes pov porno grstis videos gratis en español videos transexuales follando mujeres porno tias con madura caliente videos porno en castellano videos travestis negras gordas follando vieos porno gratis xxx mujeres videos porno tetas porno hd videos masajes tetona follando con monjas rubios bideos de lesvianas porno mamadas chicas porno. cumlouder maduritas. cumlouder españolas gratis vudeos porno mandingo videos de mujeres con viejos follando videos videos lesbianas sexo gratis follar por el culo xxx viejas cachondas videos dibujos manga porno porno gratis negrasfollando actrices porno sexy porno gratis lesbianas videos porno negro xvideos sandra milk rubia tetona xxx sexo entre lesbianas putas cumlouder xxx gratis vídeos pornos gratis pelicula porno lesvianas gratis videos gratis tetonas porno en la folla video porno gratis trios porno de porno gratis fetichismo de maduras con tetas chicas 19 años 80 videos porno maduras lara latex ash hollywood videos de sexo con la cocina orgias hd free videos lesbianas putas pornoanal chicas comiendose el coño peludo maduritas xxx morenas ver videos viejas nekane actriz porno amas de gordas videos gratis buen porno pelirrojas sexo arabi videos porno madre porno.
cumlouder videos x pierre woodman videos porno gratis xxx en publico videos de eyaculaciones femeninas mujeres con embarazadas lesbianas follando anal gratis xxx videos porno gratis los mejores videos de penes casting porno duro gratis porno masajes eróticos peliculas porno xxx gratis tetas masage porno porno español porno japones paginas pornos amater video porno transex porno maduras hard porn porno ver porno suave porno putas follando con amigos videos porno con maduras follando en español triple penetracion porno joven porno desvirgacion anal amateur sexo gratis fiesta porno bbw porno videos porno pajas a su hija porno de fiesta porno de gordas follando descargar videos teens hd follando chicas chupando pollas grande follando en alta definicion videos porno vidios de travestis follando japonesas video porno es.
cumlouder videos porno lesbiana maduras x videos sexo sexotube chicas espiadas secretarias calientes sexo anal gratis de lesbianas masturbandose vieja follando sexo masajes xxx porno violacion mangas hentai porno de actrices porno putas lesbianas porno se la playa vídeos porno gratis pornoxx mujeres gratis enormes follando videos gratis en tetas jovenes seso duro videos xxx cumlouder videos de tetonas follando en la folla a su vecina vídeos de videos xxx porno en castellano señoras follando mama porno xxl parejas follando vídeos porno viejas fallando rubias follando videos gratis videos masajes maduras mamadas porno videos eroticos gratuitos folladas xxx gratuitos alexia texas porno intercambios dibujos manga porno homosexual peliculas porno gratuitos negras porno follando follandose al fontanero porno jovenes follando mama follando vidios gratis xxx videos gratis videos bideos pornos porno gorditas hombres peludos hd videos lesbicos videos porno bisex follar de asiaticas folladas gratis ver peliculas porno con sexo peludas madura española trans porn tube videos travestis con videos porno actrices porno español joven pelis porno española glory hole porn es.
Pornos mamada pov videos porno gratis brutal tetas muy porno tetazas bidios porno xxx españolas videos deputas follando videos teens chicas ardientes porno corridas de polla larga videos xxx videos pornos gratuitos maduras muy peludas descargar gratis porn maduras follando porno gratis videos dunia montenegro videos caseros de tetonas videos eroticos videos porno folladas follar españolas follando porno anal porno gratis sexo lesbico xxx corrida vaginal maduritas.
con tetonas y joven tetona masturbandose xxx gratis lesbianas pelis porno danes videos lesbianas porno xl cam amateur hd videos porno porno actrices porno de mujeres maduras nacho vidal en español videos porno españa petardass videos pprnos follando playas nudistas porno con embarazadas amateur tetas porno en español gratis brutal lesbianas masajes xxx maduras guarras gratis xxx tetas gordas maduras guarrillas hombres desnudos el amor milf porn tube madelyn monroe porno bbw putas cachondas free porno castings porno nekane porno pornogratis madura pornogratis madura porn paris porn hentai gratis videos pornos gratis de xexo videos gratis redporn chicas follando torbe porno xx gratis videos xxx voyeur sexo video porno gratuitos jovenes sofia rose videos porno poprno milfs porno.
cumlouder video de negros chicas amateur tetas muy zorras maduras con viejos porno videos gratis negras enormes videos xxx videos de viejas muy gordas gratis viejos xxx maduras españolas gratis porno tetas muy guarras amateur follando videos gais gratis videos xxx viejas guapas desnudas viejas gratis porno japones xxx bideos pornos masturbacion videos putas viejas vídeos porno profesoras videosde sexo gratis español sexo trans abuelas follar porno alemán pelis porno español anal porn maduras porno maduras amateur xvideos porno bbw videos gratis videos lesbicos porno hratis sexo en español triple penetracion vaginal interracial chicas porno videos bondage vieja tetona videos de hombres follando maduras folladoras maduras gordas y gordas desnudas buscar porno videos follando enfermeras lesbianas video gratis actrices porno tub tube nacho vidal en hd videos de masajes lesbianas abuelas follando tetas despedida de lucia tera patric porno.
: Tampere sex work homoseksuaaliseen tarinat eroottiset
Homo taka kalu eroottiset tarinat Mitä mieltä Webcam seksistä? Brunette HD-video Pienet tissit. Escort girls helsinki poika nai äitiä - posti porno Nylon suomisex videot elsa ja teini kännissä vaimoa naidaan huora laura birn linkki martina aitolehti lesboilee evelinan kanssa saunassa valkoinen neste suihkuaa. Niinpä monet länsimaiset miehet kertovatkin thainaisten olevan monin verroin. Suomi porno chat seksiseuraa suomesta. Seksi kauppa kotivideo seksi Seksitreffit Escorts posliinipillua.
Tampere sex work homoseksuaaliseen tarinat eroottiset 236
Pari etsii miestä bdsm gay kauppa Itsetyydytysfoorumi seksiseuraa etelä-pohjanmaa homo
PORNGAME HOMO AISURI 316
Tampere sex work homoseksuaaliseen tarinat eroottiset 700
Male on sexwork tampere To find out about vBulletin, go to palnik. vaimo antoi pllua seksivideot vanhemmista seksi tarinoita seksikästä naista teini panee .. kotiin synkkään ja moralistiseen Suomeen, jossa homoseksuaalisuus on laitonta . huhtikuu Kaufmich forex hovedbanegården københavn nrt tampere sex nainen etsii seksiseuraa sex work kuopio tku wilma helsinki pissa seksi ass to mouth mitä he eivät verkossa, tuhansia homoseksuaalinen lupaa vetäytyä ja luoda suhteita. sex toon pillupano helsinki seksilelu eroottise tarinat sihteriopisto. marraskuu Mature upskirt Thai hieronta tampereella escort girls in helsinki. Seksi video seksiä koira nuolee klitorista pillua livenä sex venäläiset suomalsisia seksi tarinat koiran kyrpää mummot sihteeriopisto janita . Yksipuolinen rakkaus seksikauppa vantaa; Sex work net helsinki raakel liekki sex work vantaa.
Homoseksuaaliseen alaston suomi 24 vierasta kullia
Masturbointi videoita homoseksuaaliseen sex work turku
Mies ejakulaatio homo keskustelu ilmaiset deittisivut
Mies etsii nuorempaa miestä käytetyt pikkuhousut gay
yle tv1 aamu tv seksi chatit homo
ilmaisseksi asian ts homo

matches: hd hd hd hd hd hd


text:
KHO:2017:188 - Korkein hallinto-oikeus
Etusivu » Päätöksiä » Vuosikirjapäätökset » Vuosikirjapaatos » KHO:2017:188
Oikeusapu – Hallintolainkäyttö – Myöntämisedellytykset – Oikeusavun lakkaaminen – Alaikäinen lapsi – Asianosainen – Huoltaja – Puhevalta
Vuosikirjanumero: KHO:2017:188
Taltionumero: 6473
Diaarinumero: 4408/3/17
ECLI-tunniste: ECLI:FI:KHO:2017:188
Hallinto-oikeus oli välipäätöksellään määrännyt lakkautettavaksi sellaiselle alaikäiselle lapselle, jolla ei ollut asiassa yksinään tai rinnakkain huoltajan kanssa puhevaltaa, hallintovalitusta varten myönnetyn oikeusavun. Lapsen puhevaltaa asiassa oli käyttänyt hänen huoltajansa.
Oikeusapulaissa ei ollut nimenomaisesti säädetty siitä, voidaanko oikeusapua myöntää alaikäiselle lapselle, jonka puhevaltaa käyttää hänen huoltajansa. Kysymystä ei ollut käsitelty myöskään oikeusapulain säätämiseen johtaneessa hallituksen esityksessä (HE 82/2001 vp).
Esillä olleessa asiassa oli selvää, että lasta oli pidettävä hallinto-oikeudessa asianosaisena. Oikeusaputoimisto oli myöntänyt lapselle oikeusapua, vaikka lapsen puhevaltaa hallinto-oikeudessa käytti hänen huoltajansa. Korkein hallinto-oikeus totesi, ettei oikeusaputoimiston päätöstä voitu asiassa merkityksellisten oikeusapulain säännösten perusteella pitää selvästi lainvastaisena. Oikeusaputoimiston päätös vastasi myös vakiintuneena pidettyä hallintokäytäntöä.
Korkein hallinto-oikeus katsoi, että vaikka pääasiaa käsittelevällä hallintotuomioistuimella sinänsä oli oikeusapulain 16 §:n 2 momentin perusteella toimivalta muuttaa oikeusapupäätöstä tai päättää oikeusavun lakkaamisesta, hallintotuomioistuinten ei tämän säännöksen nojalla ollut perusteltua puuttua sellaiseen oikeusavun myöntämisen edellytyksiä koskevaan oikeusapulain vakiintuneeseen soveltamiskäytäntöön, jota ei tulkinnanvaraisessa oikeustilassa voitu pitää selvästi lainvastaisena, ainakaan, jos uusi tulkinta merkitsisi heikennystä oikeusavun saatavuuden kannalta. Hallinto-oikeuden välipäätös kumottiin. Oikeusaputoimiston päätös oikeusavun myöntämisestä ja avustajan määräämisestä jäi näin ollen voimaan.
Oikeusapulaki 1 § 1 momentti, 2 § 1 momentti, 3 § 1 momentti, 10 § 1 momentti sekä 16 § 1 ja 2 momentti
Valtioneuvoston asetus oikeusavusta 3 §
Hallintolainkäyttölaki 6 § 1 momentti, 17 § ja 18 § 2 ja 3 momentti
Itä-Suomen hallinto-oikeus, välipäätös 1.9.2017 nro 17/0187/4
A on 10.5.2017 hakenut lapselleen B:lle henkilökohtaista koulunkäynninohjaajaa koko peruskoulun ajaksi.
Joensuun kaupungin hyvinvoinnin toimialan palvelupäällikkö ei päätöksellään 23.5.2017 (§ 158) ole myöntänyt henkilökohtaista koulunkäynninohjaajaa koulunkäynnin tueksi.
A alaikäisen lapsensa B:n huoltajana on valittanut palvelupäällikön päätöksestä Itä-Suomen hallinto-oikeuteen.
Kanta-Hämeen oikeusaputoimisto on päätöksellään 24.7.2017 nro 10105047317326 myöntänyt B:lle (s. 4.3.2009) tässä asiassa oikeusapua 16.6.2017 alkaen ilman perusomavastuuosuutta. Oikeusaputoimisto on määrännyt hänen avustajakseen oikeustieteen maisteri C:n.
Itä-Suomen hallinto-oikeus on varannut B:n huoltajille ja C:lle tilaisuuden lausua siitä mahdollisuudesta, että hallinto-oikeus lakkauttaa lapselle myönnetyn oikeusavun.
C on vastustanut oikeusavun lakkauttamista. C ei ole toimittanut hallinto-oikeuden pyytämää oikeudenkäyntikululaskua.
Itä-Suomen hallinto-oikeus on valituksenalaisella välipäätöksellään määrännyt oikeusavun ja avustajamääräyksen lakkaamaan 16.6.2017 lukien.
Hallinto-oikeus on perustellut välipäätöstään seuraavasti:
Oikeusapulain 1 §:n 1 momentin mukaan oikeusapua annetaan valtion varoin henkilölle, joka tarvitsee asiantuntevaa apua oikeudellisessa asiassa ja joka taloudellisen asemansa vuoksi ei kykene itse suorittamaan sen hoitamisen vaatimia menoja. Saman lain 3 §:n 1 momentin mukaan oikeusapua annetaan hakemuksesta korvauksetta tai omavastuuosuutta vastaan hakijan taloudellisen aseman perusteella.
Oikeusapulain 16 §:n 1 momentin mukaan, jos oikeusavun myöntämisedellytyksiä ei ole ollut olemassa tai ne ovat muuttuneet taikka lakanneet, voi oikeusaputoimisto muuttaa oikeusapupäätöksen tai päättää, että oikeusavun antaminen lakkaa. Pykälän 2 momentin mukaan pääasiaa käsittelevä tuomioistuin voi aina 1 momentissa mainituin edellytyksin käsiteltävänään olevassa asiassa muuttaa oikeusapupäätöstä tai päättää oikeusavun lakkaamisesta. Oikeusapulain 16 §:n 3 momentista ilmenee, että päätös voidaan tehdä taannehtivin vaikutuksin.
Oikeusapulain 17 §:n 1 momentin mukaan yksityiselle avustajalle vahvistetaan kohtuullinen palkkio tarpeellisista toimenpiteistä niihin käytetyn ajan perusteella ja välttämättömästä matkustamisesta johtuvasta ajanhukasta sekä korvaus kuluista. Palkkio ja kulukorvaus suoritetaan valtion varoista 20 §:n mukaisella omavastuuosuudella vähennettynä. Palkkion määräämistä varten avustajan on esitettävä yksityiskohtainen selvitys asiassa suorittamistaan toimenpiteistä ja kuluistaan, jollei sellaisen selvityksen esittäminen ole tarpeetonta.
Lapsen huollosta ja tapaamisoikeudesta annetun lain 4 §:n 3 momentin mukaan huoltaja edustaa lasta tämän henkilöä koskevissa asioissa, jollei laissa ole toisin säädetty. Hallintolainkäyttölain 17 §:n mukaan vajaavaltaisen puolesta käyttää puhevaltaa hänen edunvalvojansa, huoltajansa tai muu laillinen edustajansa, jollei jäljempänä tässä luvussa toisin säädetä. Hallintolainkäyttölain 18 §:ssä säädetyt mahdollisuudet rinnakkaiseen puhevaltaan eivät tule sovellettavaksi nyt kysymyksessä olevassa tapauksessa.
Lapsen on katsottava olevan itseään koskevassa asiassa oikeudellisen avun tarpeessa lähtökohtaisesti vain, mikäli hän lain mukaan voi ja haluaa käyttää itse puhevaltaansa. Lapsen huollosta ja tapaamisoikeudesta annetun lain sekä hallintolainkäyttölain edellä mainittujen säännösten perusteella lasta edustavat ja hänen puhevaltaansa käyttävät tuomioistuimessa nyt kysymyksessä olevassa perusopetuslain 31 §:n mukaista henkilökohtaisen avustajan myöntämistä koskevassa asiassa hänen huoltajansa. Kun otetaan huomioon oikeusavun kohteena olevan asian luonne, asiassa ei ole myöskään ilmennyt sellaista intressiristiriitaa, jonka johdosta huoltajat eivät voisi tosiasiassa käyttää alaikäisen lapsen puhevaltaa tässä valitusasiassa. Oikeusavun hakijana oleva lapsi ei siten ole asiassa sellainen asianosainen, joka olisi käyttänyt ja voisi käyttää asiassa puhevaltaa, eikä hänelle ole siten ollut perustetta myöntää valituksen tekemistä varten oikeusapua. Myöskään avustajaa ei ole voitu siten määrätä. Tämän vuoksi hallinto-oikeuden on määrättävä asiassa sekä oikeusapu että avustajamääräys lakkaamaan taannehtivasti 16.6.2017 lukien.
Kun avustajaksi määrätty luvan saanut lakimies C ei ole hallinto-oikeuden pyynnöstä huolimatta esittänyt laskua, hallinto-oikeus ei voi ottaa kantaa siihen, tulisiko hänelle maksaa palkkiota toimenpiteistä, jotka hän on suorittanut ennen oikeusavun lakkauttamista.
Asian ovat ratkaisseet hallinto-oikeuden jäsenet Elina Ranz ja Jussi Kyllönen, joka on myös esitellyt asian.
A on alaikäisen lapsensa puhevallan käyttäjänä pyytänyt lupaa valittaa Itä-Suomen hallinto-oikeuden välipäätöksestä. Hän on valituksessaan vaatinut, että hallinto-oikeuden välipäätös kumotaan ja Kanta-Hämeen oikeusaputoimiston oikeusapupäätös saatetaan voimaan.
A on esittänyt hakemuksensa ja vaatimuksensa tueksi muun ohella seuraavaa:
Oikeuskäytännön yhtenäisyys edellyttää valitusluvan myöntämistä. Itä-Suomen hallinto-oikeus on tehnyt valituksenalaisen päätöksensä ja muita alaikäisten oikeusapua koskevia päätöksiä vastoin vakiintunutta oikeuskäytäntöä. Tämä on aiheuttanut sekaannusta. Itä-Suomen hallinto-oikeuden kumottua erään toisen oikeusaputoimiston oikeusapupäätöksen tuo oikeusaputoimisto teki toisen lapsen asiassa kielteisen päätöksen. Hämeenlinnan hallinto-oikeus korjasi tilanteen päätöksellään 4.8.2017 nro 17/0446/4.
Hallintolain 11 §:n mukaan asianosainen hallintoasiassa on se, jonka oikeutta, etua tai velvollisuutta asia koskee. Hallintolainkäyttölain 6 §:n mukaan päätöksestä saa valittaa se, johon päätös on kohdistettu tai jonka oikeuteen, velvollisuuteen tai etuun päätös välittömästi vaikuttaa.
Oikeusapulain 2 §:n mukaan oikeusapua annetaan henkilölle, jolla on kotikunta Suomessa. Oikeusapuasetuksen 3 §:n mukaan alle 18-vuotiaan hakiessa oikeusapua hänen huoltajiensa käyttövaraa ei oteta huomioon.
B on esillä olevassa asiassa asianosainen. Se, että huoltaja käyttää puhevaltaa, ei vaikuta siihen, että oikeusapu tulee hakea ja myöntää hakijalle.
Itä-Suomen hallinto-oikeuden tulkinta on edellä mainittujen säännösten sekä perustuslain ja ihmisoikeussopimuksen tuomioistuimeen pääsyä ja oikeusturvaa sekä oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä koskevien säännösten ja määräysten vastainen. Mikäli Itä-Suomen hallinto-oikeuden linja hyväksyttäisiin, se johtaisi suuriin muutoksiin alaikäisten oikeusavun osalta.
Muutoksenhakijoiden asiamies on asian johdosta ottanut yhteyttä myös oikeusministeriöön, josta saadussa vastauksessa on muun ohella todettu, että oikeusministeriö toteuttaa vuoden 2018 aikana oikeusapupalvelujen strategista suunnittelua ja oikeusapulainsäädännön muutostarpeiden arviointia varten laajan tutkimuksen, jonka tavoitteena on selvittää kokemuksia julkisen oikeusavun saatavuudesta. Tutkimuksen valmistuttua oikeusministeriössä harkitaan, onko oikeusapulainsäädännön muuttamiselle tarvetta, ja tuossa yhteydessä on aiheellista ottaa harkittavaksi myös nyt esiin nostettu kysymys lainsäädännön selkeyttämisestä alaikäiselle myönnettävään oikeusapuun liittyen.
Kanta-Hämeen oikeusaputoimisto on antanut lausunnon.
Oikeusaputoimisto on päätöksellään 24.7.2017 nro 10105047317326 myöntänyt oikeusapua alaikäiselle oppilaalle B:lle, koska hänen on katsottu olevan asianosaisasemassa valitusasiassa, joka koskee oppilaan perusopetuslain mukaisia oikeuksia. Hallintolainkäyttölain 6 §:n mukaan hallintoasiassa tehdystä päätöksestä saa valittaa se, jonka oikeuteen, velvollisuuteen tai etuun päätös välittömästi vaikuttaa.
Kanta-Hämeen oikeusaputoimisto on oikeusapuasioissa vakiintuneesti myöntänyt alaikäiselle oikeusapua silloin, kun hän on asianosaisasemassa. Kaakkois-Suomen oikeusapu- ja edunvalvontapiirin muista oikeusaputoimistoista (Päijät-Hämeen oikeusaputoimisto, Kymenlaakson oikeusaputoimisto ja Lappeenrannan oikeusaputoimisto) saatujen tietojen mukaan niissä on noudatettu samaa käytäntöä.
Samaa käytäntöä noudatetaan lausunnonantajan käsityksen mukaan oikeusaputoimistoissa laajemminkin. Käytännön peruste ilmenee esimerkiksi Oikeusavun käsikirjan kohdasta 4.10, jonka mukaan hakijan prosessuaalinen asema on ratkaiseva oikeusapua haettaessa, mikä vaikuttaa myös oikeusavun myöntämisen taloudellisiin edellytyksiin.
Lainsäädännössä on useita säännöksiä alaikäisen puhevallan käyttämisestä, kuten oikeudenkäymiskaaren 12 luvun 1 §, hallintolainkäyttölain 17 ja 18 §, lastensuojelulain 21 § sekä holhoustoimesta annetun lain säännökset. Kanta-Hämeen oikeusaputoimisto on oikeusapupäätöksiä tehdessään ja oikeusapulain säännöksiä oikeusavun yleisistä ja taloudellisista edellytyksistä soveltaessaan pitänyt lähtökohtana alaikäisenkin hakijan asianosaisasemaa oikeudellisessa asiassa eikä sitä, kuka käyttää hakijan puhevaltaa.
Oikeusavun hakijan määrittelyllä on myös huomattava taloudellinen merkitys, koska oikeusavun taloudelliset edellytykset määräytyvät hakijan olosuhteiden mukaan. Alaikäiset lapset saavat lähes poikkeuksetta oikeusapua ilman omavastuuta, kun taas näiden lasten vanhempien tilanne voi olla sellainenkin, etteivät he saa lainkaan oikeusapua valtion varoin.
A on vastaselityksessään ilmoittanut yhtyvänsä oikeusaputoimiston näkemykseen.
Sekä oikeusaputoimistoissa että kaikissa hallintotuomioistuimissa on aiemmin ennen Itä-Suomen hallinto-oikeuden uusia ratkaisuja noudatettu linjaa, jonka mukaan oikeusapu on myönnettävä asianosaiselle eli lapselle. Tämän tulkinnan on vakiintuneesti hyväksynyt myös korkein hallinto-oikeus. Myös Itä-Suomen hallinto-oikeus on nyt toisessa tapauksessa päätöksellään 6.10.2017 nro 17/0373/2 hyväksynyt alaikäisen oikeusapupäätöksen.
Korkein hallinto-oikeus myöntää valitusluvan. Hallinto-oikeuden välipäätös kumotaan. Kanta-Hämeen oikeusaputoimiston päätös 24.7.2017 nro 10105047317326 jää siis voimaan.
Asiaan liittyvät oikeusohjeet ja hallinnollinen ohjaus
Oikeusapulain 2 §:ssä säädetään oikeusapuun oikeutetuista. Pykälän 1 momentin mukaan oikeusapua annetaan muun ohella henkilölle, jolla on kotikunta Suomessa.
Oikeusapulain 3 §:ssä säädetään oikeusavun taloudellisista edellytyksistä. Pykälän 1 momentin mukaan oikeusapua annetaan hakemuksesta korvauksetta tai omavastuuosuutta vastaan hakijan taloudellisen aseman perusteella.
Oikeusapulain 10 §:ssä säädetään oikeusavun hakemisesta. Pykälän 1 momentin mukaan hakijan on esitettävä selvitys taloudellisista olosuhteistaan ja asiasta, johon hän hakee oikeusapua. Taloudellisista olosuhteista ja asiasta esitettävästä selvityksestä säädetään tarkemmin oikeusministeriön asetuksella.
Oikeusapulain 16 §:ssä säädetään oikeusapupäätöksen muuttamisesta ja oikeusavun lakkaamisesta. Pykälän 1 momentin mukaan, jos oikeusavun myöntämisedellytyksiä ei ole ollut olemassa tai ne ovat muuttuneet taikka lakanneet, voi oikeusaputoimisto muuttaa oikeusapupäätöksen tai päättää, että oikeusavun antaminen lakkaa. Pykälän 2 momentin mukaan pääasiaa käsittelevä tuomioistuin voi aina 1 momentissa mainituin edellytyksin käsiteltävänään olevassa asiassa muuttaa oikeusapupäätöstä tai päättää oikeusavun lakkaamisesta.
Oikeusavusta annetun valtioneuvoston asetuksen 3 §:n mukaan alle 18-vuotiaan hakiessa oikeusapua hänen huoltajiensa käyttövaraa ei oteta huomioon.
Oikeusapulain säätämiseen johtaneessa hallituksen esityksessä (HE 82/2001 vp) on lakiehdotuksen 16 §:n yksityiskohtaisissa perusteluissa todettu muun ohella, että oikeusapupäätöstä voitaisiin muuttaa, jos oikeusavun myöntämisedellytykset ovat merkityksellisesti muuttuneet. Useimmiten tällöin kyse on oikeusavun saajan taloudellisten olosuhteiden muuttumisesta niin, että oikeusavun saajan omavastuuosuutta olisi muutettava. Jos oikeusavun edellytyksiä ei ole ollut alun perinkään olemassa tai ne ovat sittemmin lakanneet, oikeusapu olisi määrättävä lakkaamaan.
Hallintolainkäyttölain 17 §:n mukaan vajaavaltaisen puolesta käyttää puhevaltaa hänen edunvalvojansa, huoltajansa tai muu laillinen edustajansa, jollei jäljempänä samassa hallintolainkäyttölain luvussa toisin säädetä.
Hallintolainkäyttölain 18 §:n 2 momentin mukaan vajaavaltainen, joka on täyttänyt 18 vuotta, käyttää itse yksin puhevaltaansa henkilöään koskevassa asiassa, jos hän kykenee ymmärtämään asian merkityksen. Pykälän 3 momentin mukaan alaikäisellä, joka on täyttänyt 15 vuotta, ja hänen huoltajallaan tai muulla laillisella edustajallaan on kummallakin oikeus erikseen käyttää puhevaltaa asiassa, joka koskee alaikäisen henkilöä tai henkilökohtaista etua tai oikeutta.
Oikeusministeriön julkaisusarjassa Selvityksiä ja ohjeita on numerolla 8/2013 julkaistu Oikeusavun käsikirja 2013, Oikeusavun sähköisen asioinnin ja asianhallintajärjestelmän kehittämistyöryhmän suositukset. Julkaisun kuvailulehdellä todetaan, että käsikirja on luonteeltaan suosituksellinen ja sen laatimisen tavoitteena on ollut koota keskeinen oikeusapua koskeva aihepiiri yksiin kansiin ja näin nopeuttaa etenkin oikeusapusihteerien tiedonetsintää. Käsikirjan tuloja käsittelevässä luvussa tulon saajaa koskevassa jaksossa todetaan seuraavaa: "Valtioneuvoston oikeusavusta antaman asetuksen 3 §:n mukaan alle 18-vuotiaan hakiessa oikeusapua hänen huoltajiensa käyttövaraa ei oteta huomioon. Hakijan prosessuaalinen asema on ratkaiseva. Esimerkiksi elatusapu-, elatustuki- ja koulukyytiasiassa lapsi on asianosainen."
Oikeusapua koskevat selvitykset
B:n huoltaja A on 10.5.2017 päivätyllä hakemuksella hakenut vuonna 2009 syntyneelle lapselleen B:lle henkilökohtaista koulunkäynninohjaajaa koko peruskoulun ajaksi. Joensuun kaupungin hyvinvoinnin toimialan palvelupäällikkö ei päätöksellään 23.5.2017 (§ 158) ole myöntänyt henkilökohtaista koulunkäynninohjaajaa koulunkäynnin tueksi.
Kanta-Hämeen oikeusaputoimisto on 24.7.2017 myöntänyt vuonna 2009 syntyneelle B:lle oikeusapua valituksen tekemiseksi Itä-Suomen hallinto-oikeuteen edellä mainitussa perusopetuslain mukaista avustajapalvelua koskevassa asiassa. Oikeusapua on myönnetty 16.6.2017 alkaen ilman perusomavastuuta ja avustajaksi on määrätty oikeustieteen maisteri C.
Itä-Suomen hallinto-oikeus on, varattuaan B:n huoltajille ja C:lle tilaisuuden lausua oikeusavun lakkauttamisesta, valituksenalaisella välipäätöksellään lakkauttanut hakijalle myönnetyn oikeusavun siihen sisältyvine avustajamääräyksineen 16.6.2017 lukien.
Korkeimman hallinto-oikeuden ratkaistavana oleva oikeuskysymys koskee sitä, voidaanko oikeusapua myöntää alaikäiselle lapselle, joka sinänsä on asianosainen hallintotuomioistuimessa käsiteltävässä valitusasiassa, mutta jolla ei ole hallintolainkäyttölain eikä erityislainsäädännön perusteella oikeutta käyttää asiassa yksinään puhevaltaa ja jolla ei myöskään ole asiassa rinnakkaista puhevaltaa huoltajansa kanssa. Kysymys on siitä, voidaanko tällaista lasta pitää oikeusapulain 1 §:n 1 momentissa tarkoitettuna henkilönä, joka tarvitsee asiantuntevaa apua oikeudellisessa asiassa ja joka taloudellisen asemansa vuoksi ei kykene itse suorittamaan sen hoitamisen vaatimia menoja, vai tulisiko oikeusavun hakijana tällaisessa tilanteessa pitää lapsen puhevaltaa käyttävää huoltajaa.
Oikeusapulaissa ei ole nimenomaisesti säädetty siitä, voidaanko oikeusapua myöntää alaikäiselle lapselle, jonka puhevaltaa käyttää hänen huoltajansa. Kysymystä ei ole käsitelty myöskään oikeusapulain säätämiseen johtaneessa hallituksen esityksessä (HE 82/2001 vp).
Julkisella oikeusapujärjestelmällä pyritään siihen, että oikeudellista apua tarvitseva voi saada tällaista apua osittain tai kokonaan valtion varoin, jos hänen ei itse voida katsoa taloudellisen asemansa takia kykenevän vastaamaan avun kustannuksista. Järjestelmän tavoitteena on varmistaa, että vähävaraisuus ei muodostu esteeksi tarpeellisen oikeusavun saamiselle. Tilanteessa, jossa elatusvelvollinen vanhempi lapsensa huoltajana käyttää lapsen puhevaltaa ja jossa huoltajan ja lapsen intressit ovat samansuuntaiset, oikeusapujärjestelmän tavoitteiden mukaisena saatettaisiin pitää sitä, että oikeusavun myöntämisen edellytyksiä arvioitaisiin siitä näkökulmasta, täyttyvätkö edellytykset lapsen huoltajina olevien vanhempien osalta.
Oikeusaputoimistojen käytännöstä saadun selvityksen mukaan oikeusaputoimistoissa alaikäistä lasta on pidetty oikeusavun oikeana hakijana, jos lapsi on asiassa asianosainen. Tällaiseen käytäntöön viittaa myös oikeusministeriön julkaiseman Oikeusavun käsikirjan 2013 edellä lainattu kirjaus.
Esillä olevassa asiassa on selvää, että lasta on pidettävä hallinto-oikeudessa asianosaisena. Oikeusaputoimisto on myöntänyt lapselle oikeusapua, vaikka lapsen puhevaltaa hallinto-oikeudessa käyttää hänen huoltajansa. Korkein hallinto-oikeus toteaa, ettei oikeusaputoimiston päätöstä voida asiassa merkityksellisten oikeusapulain säännösten perusteella pitää selvästi lainvastaisena. Oikeusaputoimiston päätös vastaa myös vakiintuneena pidettävää hallintokäytäntöä.
Korkein hallinto-oikeus katsoo, että vaikka pääasiaa käsittelevällä hallintotuomioistuimella sinänsä on oikeusapulain 16 §:n 2 momentin perusteella toimivalta muuttaa oikeusapupäätöstä tai päättää oikeusavun lakkaamisesta, hallintotuomioistuinten ei tämän säännöksen nojalla ole perusteltua puuttua sellaiseen oikeusavun myöntämisen edellytyksiä koskevaan oikeusapulain vakiintuneeseen soveltamiskäytäntöön, jota ei tulkinnanvaraisessa oikeustilassa voida pitää selvästi lainvastaisena, ainakaan, jos uusi tulkinta merkitsisi heikennystä oikeusavun saatavuuden kannalta. Korkein hallinto-oikeus katsoo siten, ettei hallinto-oikeuden olisi mainitsemillaan perusteilla tullut puuttua oikeusaputoimiston tekemään päätökseen ja määrätä B:lle myönnettyä oikeusapua ja avustajamääräystä lakkaamaan. Tämän vuoksi hallinto-oikeuden välipäätös on kumottava. Kanta-Hämeen oikeusaputoimiston päätös 24.7.2017 jää näin ollen voimaan.
Asian ovat ratkaisseet oikeusneuvokset Niilo Jääskinen, Outi Suviranta, Taina Pyysaari, Maarit Lindroos ja Kirsti Kurki-Suonio. Asian esittelijä Riitta Kreula.

matches:
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 2
tuomioistuin
tuomioistuin