Download Höyryjärjestelmän suunnittelu ja toteutus Jarkko Aramo Metropolia Ammattikorkeakoulu Insinööri (AMK)
johtaja Tapani Nousiainen
lehtori Erkki-Olavi Sainio
Normaalin talotekniikan yhteyteen todella harvoin suunnitellaan miehittämätöntä höyryjärjestelmää, jonka päätehtäviin kuuluu mm. ilmankostutus ja desinfiointi. SRV Rakennus Oy
rakensi Helsingin yliopistolle erikoiskohdetta, jossa suurimmat haasteet toi höyryjärjestelmä.
Yrityksessä puuttuu osaavaa henkilöstöä, joka hallitsisi höyryjärjestelmän perusperiaatteet.
Tämän seurauksena solmittiin SRV Rakennus Oy:n kanssa sopimus opinnäytetyön tekemisestä. Opinnäytetyö keskittyy ainoastaan pääpiirteittäin höyryjärjestelmän suunnitteluun
ja sen toteutukseen. Samalla opinnäytetyö antaa viitteitä siihen, miten osa ongelmista ratkaistiin esimerkkikohteessa.
Opinnäytetyön kolmannessa osiossa käsitellään, miten höyryä tuotetaan ja mitä komponentteja järjestelmä vaatii. Tässä osiossa myös käsitellään hienovaraisesti erilaisia ohjearvoja, joita höyrykattilajärjestelmä vaatii toimiakseen. Neljännessä osiossa käsitellään
höyrykattiloihin liittyviä viranomaismääräyksiä ja sitä, mitkä lait koskevat kyseistä järjestelmää. Suunnitteluosiossa käsitellään höyryverkoston eri komponentteja, jotka pitävät höyryn laadun hyvänä ja höyryn määrän hallittavissa oikeassa lämpötilassa. Tässä osiossa on
myös paneuduttu siihen, miten putkisto oikeaoppisesti asennetaan. Viimeisessä osiossa
käsitellään höyrykattilan ulkopuolisia turvajärjestelmiä turvallisuuden varmistamiseksi.
Opinnäytetyön tuloksena syntyi työkalu, jolla voi ohjata ja valvoa höyryjärjestelmän suunnittelua ja sen toteutusta. Tämän avulla pystytään ohjaamaan suunnittelijoita suunnittelemaan toimivan höyryjärjestelmän. Tämä myös antaa avaimet ymmärtää paremmin, mitä
höyryjärjestelmässä tapahtuu ja mitä vaatimuksia järjestelmällä on.
höyryjärjestelmä, talotekniikka
Design and implementation of steam system
Tapani Nousiainen, HVAC Director
Erkki-Olavi Sainio, Lecturer
The final year project aimed to establish the best way to design and implement a steam
system. The focus was on the building of a steam system from building services engineering point of view. A further goal was to give some piece of advice on the implementation.
This final year project consisted of four main phases. The objective of the first phase was
to explain how the steam is produced. The target of the second phase was to clarify all the
norms and laws related to steam systems. The target of the third phase was to sort out
different aspects of the design of steam system. The thesis also gives some guidelines on
how to build a steam system. The objective of the last phase was to give some guidelines
to boiler room safety.
The study was done by examining the building of a steam system and by reading source
This Bachelor’s thesis created a new tool for the supervision of steam system construction.
Furthermore, guidelines for building a steam system were given. In addition, the examples
given in the thesis inspire the reader to have some more ideas about how to achieve the
steam system, building services
SRV konserni
Höyrykattilan toimintaperiaate
Höyrykattilan järjestelmät
Ilma- ja savukaasujärjestelmä
Palamisilman tuonti ja maakaasuputkisto
Apupolttoainejärjestelmä
Höyrynjakeluverkosto
Lauhdevesiverkosto
Höyryjärjestelmän edut ja haitat
Höyryn edut
Höyryn haitat
Paineastiamääräykset
Kaasun jakeluverkoston vaatimukset
Öljypoltinmääräykset
Sijoitus ja sijoitussuunnitelman tarkastus
Höyryjärjestelmän suunnittelu
Polttoaineiden suunnittelu
Maakaasun vaateet
Öljyn varastointi
Höyryn jakelu ja lauhteenpalautuksen suunnittelu
Höyryputkiston mitoitus
Höyryn jakeluputkisto
Lauhteenpalautus
Hönkähöyry
Putkiston reitti ja sijoitus
Höyryputken tuenta ja kannakointi
Putkiston paineluokka
Höyryputkisto ja sen puhtausvaatimukset
5.4.10 Putkiston puhtaaksipuhallus
5.4.11 Luokkahitsaukset
5.4.12 Höyryn lämpötila
5.4.13 Höyryputkiston eristykset
5.4.14 Vesi-iskut
Ylilämmönpoisto ja palamisilman korvausilma
Ylilämmön talteenotto
Putkiston varustelu
Yksisuuntaventtiili
Kattiloiden sähkösyöttö
Kattiloiden hätä-seis -kytkin
Öljyvuotovalvonta
Maakaasuvalvonta
Höyrykattilalaitoksen tärkeimmät laitteet
Kylläisen höyryn kapasiteetti kg/h putkessa eri nopeuksilla
Höyryn paineen ja lämpötilan taulukko
Veden kovuuden yksikkö
Absoluuttisen paineen yksikkö, baaria
Ylipaineen yksikkö, baaria
Dimension Nominale. Putken halkaisijan nimelliskoko.
Tilavuuden yksikkö kuutiometriä (1 m3 = 1000 litraa)
Millimoolia per litra (mooli = SI-järjestelmän mukainen mittayksikkö perus-
suureelle ainemäärä)
Tehon yksikkö megawattia (1 MW = 1000 kW)
Happamuuden logaritminen asteikko (neutraali = 7 pH)
Suurin sallittu käyttöpaine (bar(g))
Tilavuusprosentti kertoo ilman seoksen suhteessa maakaasuun kokopalotilassa
Keskitetyn höyryjärjestelmän rakentaminen nykyaikana on hyvin harvinaista erikoisrakennuksissa toisin kuin teollisuudessa. Höyryjärjestelmän rakentamisessa on suuret
riskit epäonnistua, jos ei ole asianmukaista asiantuntemusta aiheesta. Monelle höyryjärjestelmät salat ovat totutun mukavuusalueen ulkopuolella. Valvonnan tai suunnittelun ohjauksen helpottamiseksi tähän on koottu tärkeimmät aihealueet.
Toimiva ja luotettava höyryjärjestelmä lähtee ammattitaitoisesta suunnittelusta, jonka
kautta järjestelmä toteutetaan. Näin suuressa järjestelmässä pienet yksityiskohdat vaikuttavat monesti yllättävän paljon. Mahdollisten ongelmakohtien kehittäminen edesauttaa hyvän järjestelmän toimivuuden. Esimerkkikohteena toimii Helsingin yliopiston
vuonna 2013 valmistunut kohde, jossa SRV Rakennus Oy oli projektijohtourakoitsija ja
Asplan Oy vastasi LVIA-suunnittelusta.
Höyryllä on monta eri käyttökohdetta, kuten ilman kostutus, desinfiointi ja lämmitys.
Huone, jossa höyrylaitteet sijaitsevat, on paineastialain alainen, mikä tuo rakennukselle
lisähaasteita erilaisilla lailla määrättyjä vaatimuksia. Rakennuksen rakenteet ovat kovilla höyryjärjestelmän putkiston takia, jossa vallitsee suuret lämpötilaerot. Suurissa lämpötilan vaihteluissa isoon rooliin asettuu lämpölaajeneminen ja sen hallitseminen.
Tarkoituksena on keskittyä nimenomaan pääurakoitsijan näkökulmasta höyryjärjestelmän suunnittelun ohjaukseen ja sen asennus valvontaa. Työn painopiste on antaa
mahdollisimman kattava tietopaketti syventymättä liikaa yksityiskohtiin. Kaikista yksityiskohdista saattaa tulla helposti raskas ja vaikeasti ymmärrettävä aihe.
SRV Yhtiöt Oyj on kiinteistö- ja rakennusalalla toimiva konserni. Konsernin tytäryhtiöt
tarjoavat rakennuttamisen ja rakennusurakoinnin palveluja. Konserni on johtavia projektinjohtourakoitsijoita Suomessa. Yhtiö kehittää ja rakentaa kaikentyyppisiä rakennuskohteita ja toimii Suomen lisäksi myös Baltiassa ja Venäjällä. Toiminta-ajatuksensa
mukaan yhtiö tarjoaa kokonaispalvelua kiinteistökehityksestä toteutukseen ja myyntiin
pelkän rakennuttamisen tai rakennusurakoinnin sijaan. (1)
Konserni pohjautuu vuonna 1987 perustettuun SRV Viitoset -rakennusliikkeeseen. Yhtiö sai nimensä termistä Suomen rakennusvienti; Viitoset viittaa perustajaosakkaisiin,
joita oli viisi yksityishenkilöä. Yhtiön ensimmäinen hanke oli vientiprojekti Viroon. Viitoset-konserni laajeni 1990-luvun rakennusalan laman aikana nopeasti useiden yritysostojen kautta, kohteina muun muassa Teräsbetoni Oy, Turun Rakennusryhmä Oy, Arvo
Westerlund Oy ja Tehorakentajat Oy. Samaan aikaan perustettiin tytäryhtiöt Viroon
ja Latviaan. (2)
Vuonna 2001 konserni jakautui kahdeksi yhtiöksi: konsernin emoyhtiö SRV Yhtiöt
Oyj:ksi ja hallintayhtiö Pontos Baltic Holding Oy:ksi. Jako valmisteli yhtiön Kampin keskuksen rakennusurakkaa, joka aloitettiin vuonna 2002. Keskus valmistui 2006 ja myytiin kiinteistösijoitusyhtiöille. Vuonna 2011 SRV Toimitilat Oy (ent. SRV Viitoset Oy) ja
SRV Asunnot Oy (ent. Arvo Westerlund Oy) sulautettiin yhdeksi toiminnalliseksi kokonaisuudeksi SRV Rakennus Oy:öön. (2)
SRV-konsernin liikevaihto oli 641,6 miljoonaa euroa vuonna 2012 (kuva 1). Liikevaihdosta muodostui Suomessa noin 89 prosenttia ja noin 11 prosenttia kansainvälisessä
liiketoiminnassa. SRV:n palveluksessa on noin 990 henkilöä. (3)
Kuva 1. SRV-yhtiön liikevaihdot vuosina 2008 2012 (4, s. 4)
Kattilat jaetaan toimintaperiaatteensa mukaan luonnonkierto-, pakkokierto- ja läpivirtauskattiloihin. Höyrykattilassa kattilantulipesässä poltetaan fossiiliperäistä polttoainetta, josta vapautuu lämpöenergiaa säteilyn ja savukaasun konvektiovirtauksen kautta.
Vapautunut lämpö siirretään esikäsiteltyyn veteen erilaisten lämmönsiirtimien kautta
jäähdyttämällä savukaasuja. Kattilan tuottaman höyryn avulla esilämmitetään syöttövesi ensin syöttövesipainetta vastaavaan höyrystymislämpötilaan. Kylläinen vesi johdetaan höyrystimeen, jossa se höyrystyy kylläiseksi höyryksi. Kylläinen höyry vielä tulistetaan tulistimessa eli lämmitetään yli paineesta riippuvaisen höyrystymislämpötilan.
Höyrykattilan toimintaa voidaan jakaa kahteen vaiheeseen:
Höyrystimessä paineistettu vesi kuumennetaan syöttövesipainetta vastaavaan kiehumispisteeseen.
Tulistimessa höyry tulistetaan eli lämpötilaan nostetaan kiehumispistettä
Höyryjärjestelmän välttämättömät komponentit ovat seuraavat (ks. myös liite 1):
syöttövesisäiliö, jossa esilämmitetään esikäsitelty vesi
syöttövesipumppu, jolla nostetaan vedenpaine korkeammaksi ja syötetään höyrykattilaan
höyrykattila, johon liittyy poltin sekä savukaasujärjestelmä ja jossa sinne
syötetty vesi muutetaan tulistetuksi höyryksi.
Esimerkkikohteen höyrykattilat on suunniteltu ja rakennettu täyttämään tilaajan tiukkoja
vaatimuksia. Tilaajan vaatimuksena oli kaksoispolttoaineella toimiva järjestelmä. Pääpolttoaineen saannin pettäessä on mahdollista käyttää toista energialähdettä höyryn
jakelun katkeamisen estämiseksi. Energialähteet ovat riippumattomia toisistaan. Höyrykattilan keskelle tulipesään syötetään fossiilinen polttoaine esimerkiksi maakaasu.
Polttoaineen palaessa tulipesässä syntyy säteilylämpöä ja kuumia savukaasuja, jotka
johdetaan tuliputkien kautta savupiippuun. Tulitorvessa ja tuliputkissa lämpö siirtyy säteilyn ja konvektion muodossa niitä ympäröivään vesivaippaan. Tulipesä on vesivaipan
ympäröimä (kuva 2).
Kuva 2. Höyrykattilan Fulton 60J rakenne (5, s. 3)
Fulton 60J -höyrykattilassa voidaan käyttää kahta eri polttoainetta:
kevyttä polttoöljyä.
Pääpolttoaineena toimii maakaasu ja varapolttoaineena kevyt polttoöljy. Maakaasu eli
luonnonkaasu on lähes kokonaan metaanista koostuva fossiilinen kaasu (CH4). Maakaasu on ilmaa kevyempi kaasu, joka on puhdistettuna väritön ja hajuton. Sen energiasisältö on 50 MJ/kg. Esim. kivihiilen energiasisältö on vain 24,8 MJ/kg. (6, s. 7.)
Kevyt polttoöljy eli lämmitysöljy koostuu alkalisarjan hiilivedyistä (C15H32, C16H34,
C17H36, C18H36 ja C19H40). Sitä käytetään lämmityspolttoöljynä eli talojen lämmityksen
öljypolttimissa. Kevyen polttoöljyn energiasisältö on 42,7 MJ/kg. (8)
Sadevesi happamoituu ilmakehän kaasujen absorboituessa siihen. Myös maaperästä
sadeveteen absorboituu kaasuja. Happamoitunut vesi puolestaan liuottaa itseensä
maaperästä erilaisia mineraaleja. Tämän takia täysin puhdasta vettä ei luonnosta ole
saatavilla, vaan vedessä on aina erilaisia aineita. Normaalisti talousvesikäytössä näiden aineiden pitoisuudet eivät haittaa, mutta höyryjärjestelmässä ne tuottavat ongelmia. Helsingin alueen juomavesi on lievästi emäksistä, eli sen pH on 8,3 (23).
Vedenkäsittelyn tavoite on huolehtia siitä, että vedelle määritellyt laatuarvot saavutetaan ja näissä arvoissa pysytään. Jos vedenkäsittely on puutteellista, seurauksena
voivat olla kerrostumat ja syöpymät kattilassa sekä verkostolaitteiden korroosio.
Veden kokonaiskovuus on veteen liuenneista kalsium- ja magnesiumsuoloista. Veden
kokonaiskovuus ilmoitetaan kalsium- ja magnesiumionin summana mmol/l. Kovuuden
yksikkönä käytetään odH eli 1 odH = 0,178 mmol/l. Helsingin alueen juomaveden kovuus on välillä 3,0 4,0 odH. (23) Taulukossa 1 on ohjearvot höyrykattilan syöttövedelle.
Taulukko 1. Höyrykattilan syöttöveden ohjearvot
pH25-arvo
HK8,2-arvo (p-arvo)
HK4,3-arvo (m-arvo)
Kokonaissuolapitoisuus
KMnO4-luku (mg)
mmol(kg
KMnO4/kg
<(70 + 7p)
on veden happamuus
HK8,2-arvo
on kemikaalin annostelun määrän tarkkailu
HK4,3-arvo
on veden alkalin pitoisuus
on orgaanisten aineiden luku vedessä
on höyrynsyöttöveden suolapitoisuus
Pehmennyssuodatin toimii siten, että ionivaihtomassan vesi ottaa vastaan kationeja,
kuten magnesium-, kalsium-, rauta- ja mangaani-ioneja ja luovuttaa vastaavan määrän
natriumioneja (kuva 3) (24, s. 19).
Kuva 3. Pehmennyssuodattimen toimintaperiaatteena on pehmentää raakavesi alle 0,1 odH:n
(24, s. 19)
Kemiallisen prosessin ainesosat
ovat natriumkloridi
ovat kalsiumbikarbonaatti
ovat magnesiumbikarbonaatti
ovat kalsiumsulfaatti
ovat kalsiumkloridi
ovat magnesiumkloridi
ovat piidioksidi
ovat natriumbikarbonaatti
ovat natriumsulfaatti.
Höyrykattilan syöttövesi on tärkeässä osassa höyrykattiloiden toimintavarmuudessa
(7). Syöttövesisäiliö toimii kattilan syöttöveden varastona. Siinä poistetaan usein myös
vedessä olevia kaasuja ja suoritetaan vedenkäsittelykemikaalin annostelu. Vedessä
olevista kaasuista happi ja hiilidioksidi ovat höyrykattilaa ja lauhdejärjestelmää syövyttäviä aineita. Syöttövesisäiliön tilavuus pitää vastata kattiloiden tunnin veden tarvetta
maksimihöyryn tuotolla. (24, s. 9.) Näin varmistetaan esikäsitellyn veden katkeamaton
saanti höyrykattiloille.
Kaasujen syttymisen edellytyksenä on palamiskelpoisen seoksen aikaansaaminen.
Maakaasua ilmassa pitää olla vähintään 5 til-%, mutta enintään 15 til-%. Tarkat arvot
riippuvat palamisilman lämpötilasta ja happipitoisuudesta. Tarvittaessa huoltotilanteessa voidaan maakaasusta tehdä syttymiskelvotonta lisäämällä ilmaan typpeä yli 37 til-%.
(14, s. 12.)
Maakaasu palaa sinisellä, heikosti valaisevalla liekillä. Maakaasun palamisessa syntyy
hiilidioksidia (CO2), vesihöyryä (H2O), typpeä (N2) ja happea (O2), jotka vapautuvat savukaasujen kanssa ilmaan. Palamisen hyötysuhdetta voidaan parantaa alentamalla
savukaasujen loppulämpötilaa 200 oC:sta 100 oC:seen, mikä puolittaa savukaasuhäviön. (14, s. 20.)
Yleisilmanvaihdon lisäksi tilassa pitää olla palamisilmaa varten korvausilmaa. Korvausilman voi hoitaa painovoimaisesti tai koneellisesti. Koneellisessa korvausilmajärjestelmässä pitää huomioida tilan yli- ja alipaineisuus. Jos kaasulaitteen toiminta tai sen sijoituskohde edellyttää kyseisen sijoitustilan koneellista ilmanvaihtoa, on höyrykattilan
kaasulaite varustettava laitteella, joka estää kaasun tulon polttimelle, ellei koneellinen
ilmanvaihto ole toiminnassa (9). Koneellisen ilmanvaihdon varajärjestelmänä pitää olla
painovoimainen korvausilman saanti. Valmistajat suosittelevat painovoimaista ilmanvaihtoa poistaakseen huonetilan yli- ja alipaineistusongelman.
Maakaasuputkistojen jako jaetaan käyttötarkoituksen mukaan (kuva 4)
siirtoputkistoon, jolla maakaasua siirretään käyttöön jaettavaksi
jakeluputkistoon, jolla maakaasua jaetaan siirtoputkistosta vähennetyllä paineella alueelliseen kulutukseen
käyttöputkistoon, jolla maakaasua johdetaan vähennetyllä paineella kaasulaitteelle tai muuhun käyttökohteeseen.
(14, s. 24)
Kuva 4. Maakaasuverkkotoiminta (siirto- ja jakeluputkistot) on luvanvaraista toimintaa. Luvan
verkonhaltijoille eli putkiston omistajille myöntää Energiamarkkinavirasto. Käyttöputkiston omistaa yleensä maakaasun käyttöpaikan omistaja. (14, s. 24.)
Maakaasuputkiston materiaalina maassa on siihen tarkoitettu sähköhitsattava muoviputki. Muoviputken suurin sallittu käyttöpaine on materiaalista ja kohteesta riippuen
joko 4 bar(g) (PE 80) tai 8 bar(g) (PE 100). Maakaasun käyttöputkisto tulee olla joko
kuparia tai terästä. Muusta kuin teräksestä valmistettuja putkia saa pääsääntöisesti
käyttää vain maanpäällisissä sisäasennuksissa käyttöpaineen ollessa enintään
200 mbar. (14, s. 25.)
Esimerkkikohteessa maakaasuputkisto on toteutettu hitsattavalla teräsputkella ennen
paineen alenninta. Paineen alentimen jälkeen kaasuputkistoa on jatkettu teräsputkella.
Ennen höyrykattiloita maakaasun kulutus pitää mitata ja alentaa sopivalle käyttöpaineelle, johon polttimet on suunniteltu. Kohteen höyrykattiloiden polttimien suositeltava
paine on 25–100 mbar. Käyttöpaine pidetään vakiona joka tilanteessa. Kaasun suihkutusmäärä on sidottu tehopyyntiin elektronisella suihkutuskäyrällä, joka on valmiiksi ohjelmoitu höyrykattilan keskusyksikköön. Jos vakiopaine muuttuu, kaasua saattaa mennä enemmän tai vähemmän kuin on pyynti, jolloin palamisen hyötysuhde kärsii. Kohteen kulutusmittaus on suoritettu turbiinin mallisella kulutusmittarilla, jolla saadaan suurempia virtaamia laskettua. Kalvomallisella mittauslaitteella saavutetaan maksimissaan
40 m3/h (vastaa n. 400 kW) kulutuslukemia ennen kuin kulutusmittarin mittauskapasiteetti loppuu. Kulutusmittarin lukemat voi joko lukea suoraan mittarilta tai etälukulaitteella.
Apupolttoaineella varmistetaan höyrykattilan toimintavarmuus, jos pääpolttoaineen jakeluverkostossa tulee toimintahäiriö. Varapolttoaineena toimii jokin toinen fossiilinen
polttoaine, joka on riippumaton pääpolttoaineesta. Apupolttoainejärjestelmä (tässä tapauksessa kevyt polttoöljy) tarvitsee säiliöt, pumppausaseman pumppuineen (jos korkeus ero on yli 5 m säiliön ja kulutus kohteen välillä) sekä vaadittavat putkistot, suodattimet ja polttimet (10, s. 20). Polttoöljyjärjestelmiä voidaan rakentaa joko yksi- tai kaksiputkijärjestelmänä.
Kevyt polttoöljysäiliö on varustettava suoja-altaalla, jonka kokovaatimus on 110 % koko
säiliön tilavuudesta. Suoja-altaan materiaalin tulee olla öljyä imemätön ja läpäisemätön.
Öljysäiliössä pitää olla tunnuskilpi, josta ilmenee seuraavat asiat:
säiliöstandardi tai rakennehyväksyntä
koepaine.
Säiliön ilmaputki tasaa säiliön sisäistä painetta tankattaessa, säiliötä täytettäessä ja
säiliön ulkopuolisen lämpötilan vaihdellessa ja estää näin mahdolliset yli- tai alipaineesta johtuvat säiliövauriot. Ilmaputkessa ei saa olla ilman poistumista haittaavaa estettä,
ja putken on oltava läpimitaltaan vähintään DN50, jos säiliön tilavuus on enintään 5 m3.
Jos säiliö on suurempi kuin 5 m3, putken on oltava läpimitaltaan vähintään DN80.
(17, §21.) Ilmaputken suuaukon tulisi näkyä täyttöpaikalle.
Säiliön täyttöputken suu ei saisi olla 1,5 metriä korkeammalla. Jos täyttöputki joudutaan
asentamaan 1,5 metriä korkeammalle, tulee säiliöauton kuljettajalle varata turvallinen
työtaso. Täyttöputkea on myös syytä pitää lukittuna. Täyttöputken suuaukon viereen on
asetettava kilpi, jossa mainitaan säiliön sisältö. Täyttöputken on oltava läpimitaltaan
vähintään DN50, kun säiliön tilavuus on enintään 50 m3. Jos säiliö on suurempi kuin
50 m3, putken on oltava läpimitaltaan vähintään DN80 (17, §22).
Ylitäytön estin on elektroninen laite, joka sulkee öljyn tulon säiliötä täytettäessä, kun
sen anturi havaitsee öljyn saavuttaneen säiliön ylärajan. Ylitäytön estin on ollut öljysäiliöiden pakollinen varuste 70-luvulta lähtien sekä uusissa että vanhoissa säiliöissä.
Kevyt polttoöljyputkisto tulee olla joko kuparia tai terästä. Liitokset on tehtävä kierre-,
puristus- tai laippaliitoksin ellei niitä tehdä hitsaamalla tai juottamalla. Tiivistysaine ei
saa kuivuessaan kovettua eikä haurastua, ja sen tulee olla öljyä ja palorasitusta kestävää. (17, §24.)
Esimerkkikohteessa varapolttoaineen säiliöt sijoitettiin kellariin, jossa on viikon kulutustarpeen vaatima tilavuus. Höyrykattilat on sijoitettu toiseen kerrokseen. Varapolttoainetta pumpataan omalla pumppaus asemalla kellarista toiseen kerrokseen päiväsäiliöön.
Päiväsäiliön tilavuus on yhden päivän kulutustarve. Päiväsäiliöstä imetään kevyt polttoöljy höyrykattilan omalla alipainepumpulla, jonka imukorkeus on n. 1–2 m. Järjestelmä valvoo päiväsäiliön pintaa ja tarvittaessa antaa pumppauskäskyn kellarin pumpulle,
kun tarvitaan päiväsäiliön täyttöä. Kohteen kevyt polttoöljyjärjestelmä on toteutettu yksiputkijärjestelmällä. (Kuva 5.)
Kuva 5. Esimerkkikohteen kevyt polttoöljyn pumppauskaavio
Höyrynjakeluverkoston paine tulee määritellä höyryn loppukäytön paine- ja lämpötilatason perusteella. Korkeapaineisen höyryn etuja ovat höyryn pienempi tilavuus, kylläisen
höyryn korkeampi lämpötila ja mahdollisuus jakaa höyryä monelle eri painetasolle paineen alentimien avulla. Liian suuren putkikoon haitat höyrynjakeluverkostossa ovat:
putken paksuus, vuoto- ja lämpöhäviöiden kasvu ja lauteen määrän kasvu. (15, s. 4.)
Höyrynjakeluverkoston putkimateriaali on riippuvainen höyryn kulutuskohteen vaatimuksista. Höyrynjakeluverkosto on normaalisti höyrylle soveltuvaa teräsputkea, mutta
tarvittaessa se voi olla myös ruostumatonta teräsputkea. (23, s. 31.)
Esimerkkikohteen höyrynjakeluverkosto on jaettu kolmeen eri painetasoon. Korkea
painetaso on siirtoputkistona ja painetta on n. 7 bar(g). Keskipaineinen linjasto on tarkoitettu naapuritaloon, jossa on ainoastaan kaksi autoklaavia, kohteen omat autoklaavit
ja pesulan autoklaavit, joissa kaikissa painetta on n. 4 bar(g). Matalapainelinjassa painetta on n. 2 bar(g), mikä on tarkoitettu ilmanvaihtokoneiden höyrykostuttimille.
Yksi tärkeimmistä keinoista vaikuttaa höyry- ja lauhdevesijärjestelmän energiatehokkuuteen on tehokas ja oikein toteutettu lauhteenpoisto ja palautus. Tämän avulla lisätään tuottavuutta ja minimoidaan energiankulutusta. Lauhteenpoisto tapahtuu lauhteenpoistimilla, joiden tehtävänä on poistaa lauhtunut vesi ja estää höyryn karkaamista
lauhdevesiverkostoon (kuva 6). Tämä mahdollistaa kuuman ja kylläisen höyryn saantia
käyttölaitteille. Lauhdevesiputkisto on paineeton, ja yleisesti verkosto toteutetaan ruostumattomasta teräksestä, koska verkosto on avonainen. (11)
Kuva 6. Lauhdevesitaskun pohjalta lauhtunut vesi johdetaan suodattimen, takaiskun ja termoelementin läpi lauhdevesiverkostoon. Termoelementistä läpäisee vain vesi ja estää höyryn
pääsyn laudevesiverkostoon. (15)
Lauhteenpoistin ei itsessään nosta lauhdetta, vaan poistimen yli vaikuttava höyryn paine tekee sen. Jokaista 0,1 baaria kohti voidaan teoriassa nostaa lauhdetta yksi metri.
Kun lauhdetta nostetaan höyrynpaineella, syntyy usein melua aiheuttavia vesi-iskuja
lauhdeputkistossa. (15)
Lauhdevettä ei kannata käyttää hyödyksi esim. jälkilämmityspattereissa, koska lauhteen lämpötila ja lauhteen määrät vaihtelevat erittäin paljon eri vuodenaikoina. Höyrykattiloiden hyötysuhde heikkenee, jos lauhteen lämpötila laskee liikaa.
Esimerkkikohteen lauhdevesiverkosto toteutettu johtamalla kaikki palautettavat lauhteet
kellariin, jossa sijaitsee lauhdevesipumppaamo. Lauhdevesipumppaamolla saadaan
lisää nostokorkeutta, jos höyryjärjestelmän lauhteenpalautus ei jaksa nostaa lauhdetta
tarvittavalle korkeudelle. Lauhteen yli pääsevää höyrynpainetta voidaan hyödyntää
lauhteen nostokorkeuteen saakka, joka on n. 0–5 m. Lauhtunut vesi, joka on johdettu
lauhdevesipumppaamoon, pumpataan takaisin höyryjärjestelmän lauhdevesisäiliöön.
Tällä menetelmällä lauhteelle saadaan suurempi nostokorkeus pumppaustoiminnolla.
Höyryllä on seuraavia etuja (13):
Höyryllä voidaan lämmittää tuotetta suoraan ilman lämmönsiirtopintoja esim.
lämmitettäessä massoja, joihin on muuten vaikea siirtää lämpöä.
Höyryllä saavutetaan erittäin tehokas lämmönsiirto esim. pinta-alaa kohti saavutettava lämpöteho on suuri.
Höyryllä voidaan kostuttaa ilmaa hygieenisesti.
Suuria tehoja voidaan siirtää pienellä putkistolla.
Höyry sopii erinomaisesti sterilisointiin ja sillä voidaan puhdistaa tuotteita, laitteita ja tuotantotiloja.
Höyry/vesilämmönsiirtimen avulla voidaan tuottaa lämmintä käyttövettä tai
lämmitysvettä sillä voidaan myös lämmittää koko laitosta.
Höyry on lämmönsiirtoaineena halpaa eikä aiheuta palovaaraa.
Höyryllä voidaan kehittää edullisesti hetkellisesti suuria tehoja.
Höyryllä on seuraavia haittoja (13):
korroosio-ongelma
korkea höyrynpaine verrattuna kuumaöljyihin, jos lämpötilat ovat korkeita
painetasosta ja tehosta riippuen ammattitaito- ja valvontavaatimuksia
vaatii vedenkäsittelyä
ulospuhallushäviö heikentää energiataloutta.
Painelaitteista
(30.9.1999/936). Markkinoille tuotavien ja käyttöönotettavien painelaitteiden ja niiden
kokonaisuuksien on täytettävä päätöksen mukaiset vaatimukset. Tämä tarkoittaa sitä,
että painelaitteet ja niiden kokonaisuudet asianmukaisesti asennettuina, huollettuina ja
käytettynä eivät aiheuta vaaraa terveydelle, turvallisuudelle tai omaisuudelle. Turvallisuus- ja kemikaalivirasto TUKES valvoo säädösten noudattamista.
Paineastioiden suurinta sallittua käyttöpaineen (PS) (bar(g)) ja tilavuuden (m3) tuloa
kutsutaan voimaluvuksi. Voimalukukerrointa voidaan kutsua myös bar litraksi, jolloin
yksiköt ovat 1 000 kertaa suuremmat.
Paineastioiden rekisteröinnit ja tarkastukset menevät seuraavasti kauppa- ja teollisuusministeriön päätöksen 938/1999 mukaan:
Voimaluku korkeintaan 1: Käyttöönottotarkastus tehdään yhtä aikaa maahantuojalla ostohetkellä.
Voimaluku korkeintaan 2,5: Ei rekisteröidä. Käyttöönottotarkastus tehdään käyttäjän pyynnöstä.
Voimaluku yli 2,5: Rekisteröitävä. Saa sijoittaa työtiloihin. Käyttöönottotarkastus
ja uusintatarkastus tehdään 4 vuoden välein.
Voimaluku yli 5: Rekisteröitävä. Ei saa sijoittaa työtiloihin. Sijoitus standardin
SFS 3333 mukaan. Käyttöönottotarkastus ja uusintatarkastus tehdään 4 vuoden välein.
Voimaluku yli 10: Rekisteröitävä. Sijoitus hyväksyttävä työterveyslaitoksella.
Käyttöönottotarkastus ja uusintatarkastus tehdään 4 vuoden välein.
(22, §4 ja §5.)
Ilmoitettu laitos arvioi markkinoille saatettavien painelaitteiden tai laitekokonaisuuksien
vaatimustenmukaisuutta, antaa materiaalien eurooppalaiset hyväksynnät ja tekee
mahdollisia erityistehtäviä. Vaatimustenmukaisuuden arviointiin sisältyy painelaitetyyppien, suunnitelmien, valmistettujen painelaitteiden ja laatujärjestelmien hyväksymisiä
sekä laatujärjestelmien ja valmistajan tekemien loppuarviointien valvontaa. Kauppa- ja
teollisuusministeriö nimeää ilmoitetut laitokset. (21, s. 2.)
Tukesin hyväksymät tarkastuslaitokset ovat
Polartest Oy,
Teollisuuden Voima Oy TVO.
Maakaasuverkkotoiminta on luvanvaraista toimintaa siirto- ja jakeluputkiston osalta.
Käyttöputkistot omistaa maakaasun käyttöpaikan omistaja. Maakaasuputkisto ei tarvitse rakennuslupaa käyttöputkistolle ja jakeluputkiston talohaaralle, jos putkiston käyttöpaine on enintään 0,5 bar(g) tai putkiston koko on enintään DN25. Rakennuslupa vaaditaan kuitenkin käyttöputkistolle, jos rakennuksen käyttölaitteiden yhteinen nimellinen
polttoaineteho on 1,2 MW tai suurempi. (14, s. 29.)
Maakaasuverkosto voidaan rakentaa joko muovi- tai teräsputkesta, joka soveltuu käyttötarkoitukseen. Ennen putkiston käyttöönottoa pitää tehdä painekoe, jolla testataan
putkiston lujuutta. Lujuuden tulee olla vähintään 1,3 kertaa putkiston suunnittelupainetta suurempi. Koepainetestaus kestää 24 h, jos putkisto on peitetty. Jos putkisto on näkyvissä, testaus kestää 30 min. Koepaine suoritetaan paineilmalla, inertikaasulla tai
vesipainekokeella. Vesipainekokeen jälkeen putkisto kuivataan huolella. (14, s. 32.)
Kauppa- ja teollisuusministeriön päätös öljylämmityslaitteistoista 15.4.1985/314 mukaan:
Kattilahuoneessa saa pitää enintään 3 m3 polttoöljyä. Säiliön etäisyyden tulisijasta tulee olla vähintään 1 m. Etäisyys saa olla pienempi, jos säiliön pintalämpötila ei voi nousta korkeammaksi kuin 40 °C. Säiliön liiallinen lämpeneminen
voidaan tarvittaessa estää lämmöneristyksellä.
Rakennuksen sisälle ja kattilahuoneeseen asennettavat säiliöt on sijoitettava
suoja-altaaseen. Suoja-altaan vapaan tilavuuden tulee olla vähintään 1/5 suurimman suoja-altaassa olevan säiliön tilavuudesta.
Jos kattilahuoneessa on lattiakaivo, se tulee varustaa normaalikäytön aikana
suljettuna pidettävällä sulkulaitteella tai muulla laitteella, joka estää öljyn pääsyn
viemäriin. Tarvittaessa lattiakaivoja pitää valvoa erillisellä laitteella.
(17, § 11 ja § 12.)
Painesäiliö on sijoitettava niin, että sitä voidaan tarkoituksenmukaisella tavalla käyttää,
huoltaa ja tarkastaa. Sijoituksessa on varmistettava, ettei painesäiliö aiheuta vaaraa
ihmiselle, omaisuudelle tai turvallisuudelle. Sijoituksella on varmistettava, että häiriö- tai
vauriotapauksissa paine purkautuu mahdollisimman rajoitetulle alueelle ja vähäisimmän vaaran aiheuttavaan suuntaan.
Painelaitteen sijoitus ja sitä ympäröivät tilat ja rakenteet on suunniteltava ja toteutettava
niin, että vaurio- tai käyttöhäiriötilanteessa tapahtuva sisällön purkautuminen aiheuttaa
mahdollisimman vähän vaaraa. Sijoituksen on oltava sellainen, että painelaitetta voidaan asianmukaisesti käyttää, tarkastaa ja pitää kunnossa. Kattilahuone muodostetaan
omaksi palo-osastokseen, joka on luokitukseltaan EI60 (31, s. 6). Kattilahuoneeseen
rajoittuvat lujarakenteiset seinät mitoitetaan kestämään mahdollisen räjähdyksen ai-
heuttamat rasitukset siten, että paine purkautuu kevytrakenteisten ulkoseinien kautta
turvalliseen suuntaan. Lujarakenteisten seinien tulee kestää 5 kN/m2:n paine (20).
Kauppa- ja teollisuusministeriön päätöksessä painelaiteturvallisuudesta (953/1999)
määritellään painelaitteet, joiden sijoitussuunnitelman tarkastusta omistajan tai haltijan
on pyydettävä tarkastuslaitokselta, esimerkiksi Inspecta Oy. Painelaitetta ei saa asentaa paikalleen ennen sijoitussuunnitelman tarkastusta. (21, s. 11.)
Höyrykattilan teholla on suuri merkitys käytönvalvojan pätevyyksiin nähden. Teholuku
saadaan laskemalla kattilalaitoksessa käytössä olevien eri höyrykattiloiden suurimman
sallitun käyttöpaineen ja tehon lukuarvojen tulot yhteen.
Esimerkkikohteessa on kaksi höyrykattilaa teholtaan 600 kW (0,6 MW), ja suurin sallittu
käyttöpaine on 10 bar(g). Näiden teholuvut ovat seuraavat:
Teholuku = 2 kpl x 0,6 MW x 10 bar(g) = 12
Höyrykattilan käytönvalvojan pätevyydet menevät seuraavanlaisesti:
B-koneenhoitajankirja, jos käyttöpaine on enintään 16 bar ja edellä mainittu teholuku on enintään 25.
A-koneenhoitajankirja, jos käyttöpaine on enintään 25 bar ja edellä mainittu teholuku on enintään 80.
Alikonemestarinkirja, jos käyttöpaine on enintään 40 bar ja edellä mainittu teholuku on enintään 400.
Konemestarinkirja, jos edellä mainittu teholuku on enintään 1 600.
Ylikonemestarinkirja, jos edellä mainittu teholuku on suurempi kuin 1 600.
(29, §26.)
Höyrykattiloiden sijoitus rakennuksessa on erittäin tärkeässä roolissa suunnittelun alkuvaiheessa. Suunnittelussa pitää huomioida erittäin lämmin lämmönlähde, tilantarve,
kaasun saatavuus, huoltoreitti ja paineentasausseinä.
Seuraavat asia pitää ottaa huomioon suunnittelun aikana:
höyryputkiston asennukseen tarvitsema tilavaraus
tilan korkea lämpötila, joka johtuu ympäröivien rakenteiden kautta viereisiin tiloihin
lämmönjohtumisesta tulevat ongelmat
laitteiden haalaus- ja huoltoreitit
kaasuputken pääsulkuventtiili kadulla
kaasuputkiston reittivaraus rakennuksen sisällä
tilan lämpötilan erot kesällä ja talvella
sähköluokan kotelointi IP54 (20, s. 6)
paineentasausseinä.
Paineastian omistajan tai haltijan on hankittava paineastian sijoitussuunnitelmalle hyväksyntä turvallisuus- ja kemikaaliviraston (Tukes) hyväksymältä tarkastus- ja arviointilaitokselta, ennen kuin paineastiaa aletaan asentaa. Sijoitussuunnitelman tarkastuksessa on tutkittava, onko paineastian sijoitussuunnitelma noudatettavaksi määrätyn
SFS-standardin mukainen ja määrättävä sijoituksesta johtuvat paineastian käytölle
mahdollisesti asetettavat ehdot (12, § 7). Esimerkiksi höyrykattiloiden sijoitus ei saa
vaikuttaa ympäröivien tilojen toimintaan.
Jos huonetilassa käsitellään palavia kaasuja, erittäin helposti tai helposti syttyviä palavia nesteitä taikka räjähtäviä kemikaaleja tai jos prosessiin muuten liittyy räjähdysvaara, tilan painetta tulee voida keventää joko kevytrakenteisten rakenteiden kautta tai
paineenkevennyslaittein. Nämä laitteet toimivat siten, että räjähdyksessä syntyvä paine
purkautuu ulos suuntaan, jossa henkilövahinkojen mahdollisuus jää mahdollisimman
vähäiseksi. (19, § 37.)
Paineenkevennysseinä voi olla julkisivun seinä, joka on rakenteeltaan riittävästi heikennetty, jotta purkauksen tapahduttua kyseinen seinä antaa muita rakenteita helpommin periksi ja huomattava ylipaine poistuu tätä kautta hallitusti.
Esimerkkikohteessa paineenkevennysseinä toteutettiin kaksoisgyproc-seinällä, joka
purkaantuu huoltotilaan. Tähän ratkaisuun on päädytty, koska rakennuksen ympäröivillä alueilla on joko vilkkaasti liikennöity tie tai toisella seinällä on toisen rakennuksen
julkisivu, joka on liian lähellä paineenkevennysseinää. Paineenkevennysseinä vaatii
reilusti tilaa, jotta seinä voi purkautua hallitusti milloin vain.
Toiminnanharjoittajan tulee selvittää räjähdysvaarallisissa tiloissa pysyvästi olevat tai
siellä muutoin käytettävät syttymislähteet, jotka voivat aiheuttaa räjähdysvaarallisen
seoksen syttymisen. Räjähdysvaarallisissa tiloissa olevien laitteistojen, laitteiden ja
rakenteiden pintalämpötila ei saa ylittää lämpötilaa, jossa räjähdysvaarallinen seos voi
syttyä. Palavan nesteen, palavan kaasun tai räjähdysvaarallisen pölyn käsittely- ja varastointitiloissa on huolehdittava staattisen sähkövarauksen estämisestä ja poistamisesta laitteiden rakenne- ja materiaalivalinnoin sekä turvallisilla käyttö- ja toimintatavoilla. (19, § 65, § 66 ja § 68.)
Käyttäjän on laadittava selkeät käytännön ohjeet vaaratilanteen ehkäisystä ja siitä, miten vaaratilanteen sattuessa toimitaan. Näiden ohjeiden pitää olla näkyvissä ennen
tilaan astumista, jotta niihin voi tutustua ennen työskentelyä ko. tilassa.
Esimerkkikohteessa tiloissa valvotaan maakaasun pitoisuutta erillisellä maakaasun
valvontalaitteella. Tällä järjestelmällä pystytään varoittamaan ennakkoon käyttäjää, että
tila on räjähdysherkässä tilassa. Varoitus on toteutettu merkkivaloin, jossa on keltainen
ja punainen valo. Keltainen valo tarkoittaa alhaista maakaasun pitoisuutta tilassa ja
punainen tarkoittaa todella suurta pitoisuutta. Laitteessa on suuret turvakertoimet, jotta
hälytyksen sattuessa ei vahingossa tule odottamatonta vaaratilannetta. Molemmista
varoituksista lähtee erillishälytys VAK:n kautta tilaajan valvomoon.
Lämmitysjärjestelmän valinnassa pitää tarkkaan kartoittaa, millä tavalla höyry kannattaa tuottaa, koska olomuotomuutokseen vedestä höyryksi vaaditaan paljon energiaa.
Höyryä voidaan tuottaa esim. paikallisesti sähköllä tai keskitetysti fossiilisella polttoaineella. Fossiilisen polttoaineen valinnassa on tärkeässä roolissa sen saatavuus ja toimitus suunnitellulla alueella. Sähköllä tuotettu höyry voi pitkällä aikavälillä tulla todella
paljon kalliimmaksi kuin fossiilisella polttoaineella tuotettu höyry.
Jos polttoaineena on ilmaa kevyempi kaasu, on kattilalaitoksen välitasojen ja katon
alapuolisista tiloista, joihin voi kerääntyä vuotokaasua, johdettava tuuletusputki ylös
ulkoilmaan tai käytettävä riittävää tuuletusta ja/tai hälyttäviä kaasunilmaisimia. Mahdollisia kaasuvuotoja suositellaan valvottavan kaasuvalvontajärjestelmällä, jonka hälytykset johdetaan laitoksen valvomoon. Ilmaisimien sijoittelussa tulee ottaa huomioon kaasun leviämisreitit ja keräytymisalueet sekä ilmaisimien huolto ja koestus. Kaasuputket
on maalattava keltaisiksi tai merkittävä putken sisältöä osoittavilla tunnuksilla (20, s. 2.)
Kun suunnitellaan laitosta, joka toimii myös kevytpolttoöljyllä, seuraavat asiat pitää
suunnittelussa huomioida:
Polttoöljyä ei saa päästä vesistöihin eikä pohjaveteen.
Täyttö- sekä tuuletusputken sisähalkaisijan on oltava vähintään 50 mm.
Säiliön sulkuventtiilit on oltava välittömässä läheisyydessä.
Kattilalaitoksen sisälle sijoitettujen säiliöiden yhteistilavuus ei saa ylittää vuorokauden suurinta polttoöljyn tarvetta. Jos kuitenkin päiväsäiliöiden yhteistilavuus
tämän säännön mukaan jäisi alle 5 000 litran, sallitaan tämä litramäärä.
Säiliö on varustettava ulkoilmaan johtavalla ilmaputkella, jonka pää suunnataan
(18, s. 2 ja 3.)
Höyryputken halkaisija mitoitetaan seuraavanlaisesti (32):
Esimerkkikohteen höyryverkoston runkoputki mitoitettiin seuraavanlaisesti:
höyryn maksimikulutus: 1 200 kg/h
verkoston paine: 7 bar(g)
höyryn ominaispaino 7 bar(g): 0,240 m3/kg (liite 3)
höyryn nopeus: 20 m/s
= 71,3
Putkikoko määräytyy verkoston maksimikulutuksen mukaan (kg/h). Suuremmilla paineilla pystytään kuljettamaan suurempia energiamääriä höyryä kuumemmassa olotilassa. Mitoituksena voidaan käyttää joko höyryn nopeutta tai painehäviön mukaan.
Nopeuden mukaan mitoitus sopii tapauksiin, joissa höyrypaineen laskulla ei ole ratkaisevaa merkitystä. Painehäviön mukaan mitoitus sopii, kun halutaan olla varmoja käyttöpaineesta höyryn käyttökohteissa. (24, s. 25.)
Putkisto voidaan mitoittaa joko höyryn nopeuden tai putkiston painehäviön mukaan.
Nopeuden mukaan mitoitus sopii tapauksiin jossa höyryn paineen laskulla ei ole ratkaisevaa merkitystä. Höyryn nopeuden suositus on 20–40 m/s. Tätä suuremmat nopeudet
tuottavat meluhaittoja ympäristöön. Höyryputkisto mitoitetaan painehäviön mukaan, jos
halutaan olla varmoja käyttöpaineesta käyttökohteessa. (24, s. 25.)
Taulukko 2. Suositeltavat höyryn nopeudet putkistossa (33, s. 20)
Putkiston kokoon vaikuttaa höyryn paine. Alle 6 bar(g):n paineessa kasvaa höyryn tilavuus huomattavasti johtuen kaasun kokoonpuristuvuudesta, mikä merkitsee pienillä
paineilla suurempia putkikokoja. Kaikkialla, missä suinkin on mahdollista, tulee höyryputken laskea virtaussuuntaan n. 0,5–1 cm/m. Jos on tehtävä nousuja, tulisi nousujen
olla pystysuoria. Jokaisen pystynousun kohdalla on linjan vesitys, jotta vältyttäisiin vesiiskuilta. (Kuva 7.)
Kuva 7. Normaali höyryverkosto. Höyryä jaetaan eritarkoituksiin putkistoa pitkin. Lauhtunut vesi
otetaan talteen ja palautetaan takaisin höyrykattilalle.
Höyryn luovuttaessa höyrystymislämpönsä se muuttuu kuumaksi vedeksi eli lauhdevedeksi. Lauhteenpoistimen tehtävä on poistaa lauhdevesi sen muodostuessa, ja samalla
poistetaan höyrytilaan kertynyt ilma ja lauhduttamattomat kaasut. Höyrylaitoksen teho
ja hyötysuhde ovat suuressa määrin riippuvaisia siitä, miten lauhteenpoisto ja lauhdejärjestelmä toimivat. Lauhteen vesityspisteiden etäisyydet vaihtelevat olosuhteista riippuen 25–75 metriin. Lauhdelinja on tyypillisesti n. 0,5–1 cm/m laskevana joko pumppauspisteen tai höyrykattilan suuntaan. (Kuva 8.)
Kuva 8. Höyryverkoston vesitys. Vesitaskusta johdetaan laude suodattimen, takaiskun ja lauteen poistimen kautta takaisin laudevesiverkostoon. (28)
Lauhteen lämpötila on paineesta riippuvainen, mutta normaalisti paineettomassa putkessa se on n. 100 C. Yhdellä baarilla pystytään nostamaan 7 m lauhdetta. Lauhteenpalautuksen etuna on polttoaineen säästö, lisäveden ja puhdistus tarpeen väheneminen sekä jätevedenkäsittelyn vähentyminen. Oikeankokoisilla vesitaskuilla ja oikeanmuotoisilla supistuksilla saadaan tehokkaasti poistettua ylimääräinen lauhde, joka syntyy höyrynsiirron aikana (kuva 9).
Kuva 9. Vesitaskujen on oltava riittävän suuria ja supistukset täytyy tehdä yläpuolisesti, jotta
vesitaskuja ei synny (24, s. 34.)
Hönkähöyryä muodostuu kylläisestä lauhdevedestä, kun lauhteenpaine laskee. Hönkähöyry on samanlaista höyryä kuin mitä höyrykattila tuottaa. Ottamalla hönkähöyryä
talteen parannetaan laitoksen hyötysuhdetta. Hönkähöyryn hyödyntämiseen tarvittavien laitteistojen investointikustannukset ovat melko suuret, mutta hönkähöyryllä pystytään esilämmittämään, jolloin saadaan säästöä aikaiseksi.
Hönkähöyry soveltuu esimerkiksi
käyttö- ja prosessiveden lämmitykseen
prosessien lämmitykseen
syöttöveden lämmitykseen
ilman esilämmitykseen
ilman kostutukseen.
Höyryputkiston kannakointi on elintärkeässä asemassa höyryjärjestelmän toimivuuden
kannalta, jotta paikat eivät särkyisi. Paras sijoitus höyryputkille on kiinteiden rauta- tai
betonirakenteiden lähettyvillä, josta saa helposti tehtyä tarvittavat tuennat ja kiinnitykset, jotka voivat ottaa vastaan suuria voimia. Suorin reitti ei välttämättä ole paras mahdollinen vaihtoehto tuennan ja huollon kannalta.
Esimerkkikohteen höyryputkisto, joka siirtää höyryä rakennuksen toisesta päästä toiseen, on sijoitettu kahden itsestään kantavan metallisen kattorakenteen väliin. Höyryputkiston tuenta on todella vaikea toteuttaa, kun kaikki kiinteät rakenteet ovat kaukana
höyryputkesta. Tällöin joudutaan rakentamaan ylimääräisiä tukirakenteita pelkästään
höyryputkistolle ja sen tuennalle.
Putkiston tukipisteet ja kannatukset täytyy valita niin, että putkistoon ja laitteisiin ei
kohdistu liiallisia rasituksia. Laippoihin kohdistuvat jännitykset aiheuttavat vuotoja. On
tärkeää, että höyryputki ankkuroidaan paisuntakäyrien välillä niin, että käyrä voi seurata lämpölaajennuksia. Mikäli putken sallitaan liikkua kiinnityskohdistaan, ei käyrä tee
tehtäväänsä (kuva 10).
Kuva 10. Väärin valitut kiintopisteet ohjaavat lämpölaajenemista väärin. Oikealla tuennalla hallitaan hallitusti lämpölaajenemista, ettei putkisto vaurioidu tämän johdosta. (24, s. 31)
Höyryjärjestelmät ovat paineellisia ja lämpötiloiltaan korkeat. Paineluokka (PN) antaa
ylärajan sallitulle paineelle (bar), kun lämpötila on +20 C. Putkistot ja verkostolaitteet
on luokiteltu esim. PN16, PN25 jne. Kun lämpötila nousee, pienenee sallittu paine.
Esim. St 35.8 nimellispaine +20 C:ssa DIN2401:n mukaan on 25 bar, 200 C:ssa 22
bar ja 300 C:ssa 17bar. (24, s. 31.) Kuvassa 11 on esitetty saumattoman teräsputken
PN16 sallitut paineet lämpötilan funktiona.
Kuva 11. Höyryputkiston PN16 sallitut paineet lämpötilan funktiona, bar (g) (26, s. 7)
Höyry- ja lauhdeputkina käytetään saumattomia putkia, jotka täyttävät höyryputkiston
paineluokkavaatimukset. Höyryjärjestelmissä käytetään yleensä hiiliteräksiä, jos olosuhteet eivät ole erityisen korroosioalttiita. Käytön aikana putkistosta saattaa irrota metallihilsettä, joka mahdollisesti tukkii höyryjärjestelmän kriittisiä laitteita esimerkiksi lauhteen poistimet. Höyryputkiston voi myös rakentaa ruostumattomasta materiaalista, mutta tällöin pitää huomioida materiaalin suuremmat lämpölaajenemisominaisuudet ja hintavaikutus. Lauhdepuolen putkisto on normaalisti ruostumatonta terästä. Tiivisteinä
käytetään teflonia tai lasikuitua.
Seuraavia materiaaleja voidaan käyttää standardin SFS 5561 mukaan höyryputkistossa (25, s. 4):
kuumaluja seostamaton hiiliteräs (St. 35.8)
austeniittinen ruostumaton CrNi-teräs (AISI 304L)
austeniittinen haponkestävä CrNiMo-teräs (AISI 316L).
Höyryputkiston yleiseksi putkimateriaaliksi valitaan kuumalujaseostamaton hiiliteräs.
Jos asiakkaalla on höyryn puhtausvaatimus normaalia tiukempi, kuten meijeriteollisuudessa, höyryputkiston materiaaliksi valitaan ruostumaton tai haponkestävä teräs.
Lauhdevesiverkoston putkimateriaali on aina ruostumaton teräs, koska järjestelmä on
avonainen.
Ennen käyttöönottoa höyryputkisto pitää puhaltaa höyryllä puhtaaksi. Suuria määriä
höyryä päästetään letkuja pitkin pihalle verkostojen päistä. Tätä ennen höyryverkostoa
pitää huolella esilämmittää ennen kuin aloitetaan puhaltamaan putkistoja puhtaaksi.
Tämän tarkoituksena on puhdistaa putkisto sisältä kaikista irtoaineista ja lämpölaajenemisesta tulevista metallihilseitä.
Pysyviä liitoksia tekevillä henkilöillä on oltava asianmukainen pätevyys, ja liitokset on
tehtävä hyväksyttyjen menetelmien mukaisesti. Pysyvillä liitoksilla tarkoitetaan liitoksia,
jotka voidaan irrottaa vain rikkovilla menetelmillä. Pysyviä liitoksia ovat mm. hitsaus-,
juotos-, mankelointi- ja liimaliitokset. (22, § 3.)
Hitsaaja voi suorittaa pätevyyskokeen teräksille standardin SFS-EN 287-1 mukaan ja
pätevöityä näin hitsaajana. Hitsatuissa rakenteissa hitseille asetetaan laatuvaatimuksia, jotta saavutetaan esimerkiksi riittävä lujuus ja korroosionkestävyys. Käytettävissä
on yhdenmukaistetut hitsien laatuvaatimukset, jotka on porrastettu kolmeen hitsiluokkaan: B, C ja D (taulukko 3). Luokat määritellään SFS-standardissa SFS-EN 25817.
Taulukko 3. Hitsausluokat
Hitsausluokan symboli
Hitsausluokan taso
vaativin
Hitsausluokan arviointitaulukko saadaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivistä 97/23/EY, jossa määräytyy tarvittava hitsausluokkavaatimus höyryputkisto asennuksille. Normaaliasennuksissa käytetään hyvän konepajan käytäntöä (luokka D, suhdeluku 1000), eli hitsaussaumoja ei kuvata eikä dokumentoida. Silmämääräinen tarkistus
riittää. Suhdeluku on suurin käyttöpaine (bar(g)) ja tilavuuden (litroina) tulo.
(PS * V = suhdeluku)
Höyryn lämpötila on suoraan riippuvainen höyryputkiston paineesta. Suuremmilla paineilla saadaan suurempia energiamääriä kuljetettua paikasta toiseen pienemmillä putkilla. Liitteessä 3 on taulukko höyryn paineesta ja lämpötilasta.
Putkien eristyspaksuuden valinta on optimointikysymys eristys- ja lämpöhäviökustannusten välillä. Eristyspaksuutta valittaessa on lisäksi otettava huomioon lämpöhäviöiden vaikutus tilojen ylilämpöön ja viihtyvyyteen sekä mahdollisuuksiin käyttää lämpöhäviöt hyödyksi lämmityksessä. Kuvassa 12 on esitetty minimieristyspaksuus, kun
huoneen lämpötila on +20 °C. (24, s. 34.) Turvallisuuden takia eristeen pintalämpötila
ei saa olla yli +70 °C missään vaiheessa (35, s. 44).
Kuva 12. Putkien minimierityspaksuus, kun huoneenlämpötila on +20 °C (24, s. 34)
Putkiston tilavaatimus kasvaa kun eristyksen paksuutta muutetaan (kuva 13) . Eristyspaksuuksia ammattinimikkeellä puhutaan eri sarjoista. Esim. eristyssarja 22 tarkoittaa
30 mm:n eristyspaksuutta, kun putkikoon ulkohalkaisija on 10–49 mm (taulukko 4).
Kuva 13. Putken tilantarve, kun lisätään eristys (34, s. 2)
Taulukko 4. Mitat a, b ja s on esitetty kuvassa 13 (35, s. 2). Höyryputkille suositellaan sarjaa 26
ja lauhdeputkille sarjaa 24 (37, s. 2).
Vesi-iskut ovat höyry- ja lauhdelinjojen koettu yleinen ongelma. Vesi-isku syntyy, kun
vesitukos putkistossa liikkuu liian nopeasti (kuva 14). Vesi-isku syntyy myös, kun höyry
tai kuuma lauhde kohtaa kylmän lauhteen.
Kuva 14. Höyryverkostossa syntyvä vesi-isku, jossa höyryn maksiminopeus on 25 m/s (39).
Vesi-iskuilta vältyttäisiin seuraavia ohjeita noudattamalla:
Putkia pitää kallista vesityskohtaa päin.
Putkistossa ei saa olla kohtia, johon lauhde pääsee kerääntymään pois lukien
vesityskohdat.
Putkistoja pitää ylöslämmittää riittävän hitaasti.
Paineen ja lämpötilan säätimiä ei pidä ylimitoittaa liian suuriksi.
Lauhdelinjojen pitää olla tarpeeksi suuria (taulukko 5), painehäviön mitoituksessa käytetään 0,1 bar(g) / 50 m eli, 200 Pa/m (38).
(24, s. 34)
Taulukko 5. Lauhdeputkiston mitoitus. Esimerkiksi eräs laitos käyttää vakiopaineista höyryä,
joka tiivistyy 470 kg höyryä tunnissa täydellä kuormituksella. Käynnistyksen kuormitus mahdollistaa = 470 kg / h x 2 = 940 kg / h lauhteen palautuksen. Kitkapainehäviöksi valitaan 200 Pa/m.
Kyseisellä kitkapainehäviöllä sopiva putkikoko on 25 mm, jonka maksimikapasiteetti on
1141 kg/h. (15)
Höyryä tuottavat kattilat ovat pintalämpötiloiltaan todella kuumia. Näiden pintalämpötila
eristyksistä huolimatta voi helposti nousta jopa yli 70 °C:n. Lämpökuormaa lisää eristämättömät höyryventtiilien pinnat, joiden pintalämpötila voi nousta jopa 184 °C:seen
10 bar(g) järjestelmässä. Johtumislämpöongelmilta voitaisiin välttyä siten, että kattilat
asennettaisiin korotetulle laatalle, joka on eristetty muusta rakenteesta.
Ylilämpökuormaa voidaan rajoittaa eri menetelmillä. Ylilämpöä voidaan poistaa koneellisesti ilmanvaihdon kautta rakennuksen ulkopuolelle ja samalla tuoda raitista ilmaa
takaisin tilaan. Toinen tehokas menetelmä on jäähdyttää tilaa vedenjäähdyttimillä. Höyrykattilavalmistaja suosittelee maksimi huonelämpötilaa +38 °C:ta. (27, s. 39).
Kun on kyse palamisesta, kattilat tarvitsevat paljon palamisen korvausilmaa. Joka kerta
kun liekki syttyy ja korvausilmaa ei ole tarpeeksi, tila alipaineistuu. Korvausilmaa voidaan tuoda joko koneellisesti tai painovoimaisesti ulkosäleikön kautta. Höyrykattiloiden
polttimien toiminta tulee kytkeä sähköisesti korvausilman saantiin, kun kyseessä on
muu kuin painovoimainen järjestelmä.
Esimerkkikohteen kaksi höyrykattilaa tuottavat täydellä teholla lämpöä 80 %:n hyötysuhteella yhteensä 1200 kW. Höyrykattilat tarvitsevat maakaasua käyttäessä palamisilmaa. Maakaasu tarvitsee palamisilmaa suhteessa energiamäärään likimain
0,24 m3/MJ (9, s. 83).
Korvausilman tarve lasketaan seuraavasti:
2 × 746
= 1289,1
= 5371,2
Kattilat tarvitsevat palamiseen korvausilmaa yhteensä 0,385 m3/s. Huoneeseen pitää
saada 0,358 m3/s korvausilmaa maksimissaan, kun kattilat käyvät täydellä teholla.
Tuloilma-aukon koko lasketaan seuraavasti:
Maksimi sallittu painehäviö 30 Pa
ta-ala pitää olla vähintään 0,239
Höyrykattilahuone, joka on suljetussa tilassa, on normaaliolosuhteisiin nähden ylilämpöinen. Kaikki ylilämpö, joka siirretään koneellisesti rakennuksen ulkopuolelle, on hukattua lämpöenergiaa, josta on jo kertaalleen maksettu. Talvella voidaan ottaa höyrykattilahuoneen ilmanvaihdon kautta lämpöenergiaa talteen ja siirtää se esim. rakennuksen lämpimän käyttöveden, patteriverkoston tai IV-verkoston esilämmitykseen.
Näin saavutetaan pienemmät lämpötilaerot ja samalla säästetään lämmitysenergiakustannuksissa. Ylilämmön talteenotto höyrykattilahuoneesta tuo omia haasteita kesällä,
kun esilämmitettäviä kohteita ei juuri ole.
Höyry- ja lauhdelinjojen venttiilit joutuvat alttiiksi korroosiolle, korkeille lämpötiloille ja
lämpötilojen suurille vaihteluille. Höyry- ja lauhdeventtiileillä on tarkat vaatimukset kuten paine, materiaali, rakenne, tiivistyspintojen materiaali, karatiivisteiden materiaali,
laippatiivisteiden materiaali yms. (kuva 15). Tästä huolimatta venttiilin tiivisteet ja liitokset verkostoon tulee olla tiiviitä. Tiiviyden takia kannattaa suosia hitsattavia tai laipallisia venttiileitä. (24, s. 38.)
Höyrysulkuventtiilin valinnassa on otettava huomioon
lineaariliikkeinen venttiili
pyöriväliikkeinen venttiili
venttiilin tyyppi.
Kuva 15. Tyypillinen höyrylle soveltuva lineaariliikkeinen luistinventtiili ja sen komponentit (28)
Varoventtiili suojaa höyryjärjestelmää mitoitusolosuhteita korkeimmilta paineilta. Varoventtiili asennetaan kattilaan. Muita varoventtiilin asennuskohteita voivat olla laitteet ja
säiliöt sekä höyryverkoston osat, joiden käyttöpaine on muuta verkostoa alhaisempi.
Kun höyrykattilan teho nousee yli 0,8 MW, tulee varoventtiileitä olla 2 kappaletta
(24, s. 36).
Höyry varoventtiilin valinnassa on otettava huomioon
varoventtiilin pinta-ala
purkautuvan höyryn kapasiteetti
varoventtiilin koko.
Esimerkkikohteen varoventtiilin mitoitus:
K on varmuuskerroin (1,5)
P on kattilan teho, kW
h on veden höyrystymislämpö (esim. 120 °C =
1,5 × 600
Varoventtiilin ulospuhalluskapasiteetti pitää olla vähintään 1 440 kg/h. Taulukosta 6
avautumispaineen 5 bar(g) kohdalta valitaan venttiilin kooksi DN 32/50, jolloin aukon
pinta-ala on 661 mm2 ja ulospuhalluskapasiteetti 1 543 kg/h. Tällä varoventtiilin koolla
täytetään hyvin järjestelmän varoventtiilin vaatimukset.
Taulukko 6. Höyryn varoventtiilin mitoitustaulukko (28)
Kuvassa 16 on esitetty tyypillinen höyryn varoventtiili ja komponentit.
Kuva 16. Tyypillinen höyryjärjestelmän varoventtiili ja sen komponentit (28)
Yksisuuntaventtiilejä käytetään estämään takaisinvirtausta putkistossa. Kun höyrykattilan paine ylittää 6 bar ja teho 700 kg/h, tulee kattilan syöttövesiputkessa olla aina yksisuuntaventtiili, joka estää pumpun pysähtyessä kattilan veden pääsyn syöttövesiputkeen. Yksisuuntaventtiiliä voidaan tarvita myös esimerkiksi lauhteenpoistimen jälkeen
estämään lauhteen takaisinvirtaus höyryä käyttävään laitteeseen.
Yksisuuntaventtiilit ehkäisevät lauhdevesiverkostossa seuraavia asioita (kuva 17):
Ehkäisee virtaussuunnan muutoksen
Suojelee virtausmittareita
Ehkäisee suodattimien tyhjennyksen verkostoon
Vähentää paineiskuja lauhdevesiverkostossa
Ehkäisee painovoimaisen kierron verkostossa.
Kuva 17. Lauhdevesijärjestelmän tyypillinen yksisuuntaventtiili (28)
Putkistoon voi jäädä rakennusvaiheen aikana roskia ja likaa. Samoin lauhteen joukkoon voi päästä verkoston ulkopuolelta epäpuhtauksia. Putkiston ja laitteiden korroosiotuotteet likaavat putkistoa. Jos epäpuhtauksia ei poisteta verkostosta, voivat
esim. lauhteenpoistimet ja paineenalentimet mennä epäkuntoon tai likaantua. Ennen
höyryverkoston lopullista käyttöönottoa, putkistot pitää puhaltaa höyryllä puhtaaksi.
Tämän jälkeen suodattimet pitävät verkostoa mahdollisimman puhtaana. Suodattimet
asennetaan vaaka-asentoon höyrylle, koska normaalisti höyryputken pohjalla on vähän
vettä. Näin ollen suodatin ei tee tehtäväänsä, jos se on veden varassa. Nesteille suodatin asennetaan alaspäin, jolloin saadaan paras mahdollinen suodattavuus.
(Kuva 18.)
Höyrysuodattimen valinnassa on otettava huomioon
suodattimen sihtikoko
höyryn tai lauhteen läpäisykapasiteetti.
Kuva 18. Suodattimien oikeat asennusasennot höyrylle ja nesteille (28)
Kylläisessä höyryssä on aina hieman kosteutta, joka on pisaroina. Osa näistä pisaroista lauhtuu putken pinnoille. Jos tarvitaan erityisen kuivaa höyryä, voidaan höyryn kuivaukseen käyttää pisaranerotinta. Pisaranerottimet perustuvat höyryn liikesuunnan
muutoksiin. Erottimeen jäänyt vesi poistetaan lauhteenpoistimella. (Kuva 19.)
Höyryn pisaranerottimen valinnassa on otettava huomioon
erottimen tehokkuus
veden uudelleen pääsy höyryverkostoon
erottimen koon valinta.
Kuva 19. Tyypillinen höyryn pisaranerotin, jonka avulla saadaan kuivaa höyryä verkostoon (28)
Säätöventtiiliä tarvitaan höyryn paineen ja virtaaman säätöön höyryn käyttökohteissa.
Jotta höyryventtiilillä olisi hyvät säätöominaisuudet, tulee venttiilillä olla riittävän suuri
painehäviö. Painehäviötä ei kannata kasvattaa kriittistä painehäviötä suuremmaksi,
koska virtaus venttiilin läpi saavuttaa tällöin maksimiarvonsa. Kriittinen painehäviö on
Höyrysäätöventtiilin valinnassa on otettava huomioon
säätöventtiilin valinta (2-tie- vai 3-tieventtiili)
venttiilimalli (luistin- vai mäntämalli)
venttiilin koko
säätökapasiteetti
Kriittinen painehäviö lasketaan kaavalla:
= 1.035 + 0,1( )
jossa "x on kuivuuskerroin: 0,
= (0,937)
1,135 + 1
Kriittinen paine venttiilin yli saavutetaan silloin, kun höyrylinjan vastapaine on kasvanut
yli kriittisen paineen. Tämä tarkoittaa sitä, että kun höyrylinjassa on tarve kasvattaa
enemmän massavirtaa, kuin venttiili kykenee läpäisemään, säätöventtiilin toiselle puolelle syntyy suurempi vastapaine ja massavirtaa ei pystytä kasvattamaan.
Kuva 20. Säätöventtiilin kriittisen paineen kohta (28)
Kuvassa 20 ”High pressure region” on korkeapaineen puoli ja ”Low pressure region” on
matalapaineen puoli. Kun verkoston paine ennen säätöventtiiliä on 5 bar(g), kriittinen
paine venttiilin yli on 2,9 bar(g). Tämän jälkeen säätöventtiili ei pysty enää säätämään
höyryverkostoa.
Höyryverkoston säädettävyys on tärkeää, jotta eri laitteille saadaan oikean paineista ja
lämpöistä höyryä. Höyryn lämpötila on riippuvainen höyryn paineesta. Höyryverkoston
painetasoa voidaan ohjata kolmella eri tavalla:
lämpötilan ja paineen mukaan
paineen mukaan.
Ennen paineen alennusventtiiliä pitää olla höyrysuodatin ja painemittari. Paineenalentimen jälkeen on myös alennetun höyryverkoston painemittari. Jotta paineenalentimen
kumikalvot eivät palaisi puhki, pitää alennetussa verkostossa, josta saadaan referenssi
paine, olla suljettu vesiastia. Tämän vesiastian kautta referenssipaine välittyy paineenalentimelle. (Kuva 21.)
Kuva 21. Paineenalentimen kytkentäperiaate. Höyryn kulkusuunnassa ensimmäiseksi
asennetaan pisaranerotin. Ylimääräiset pisarat johdetaan lauhteen palautus verkostoon.
Seuraavaksi tulee sulkuventtiili, suodatin, painemittari, paineenalennin, varoventiilii,
referansipaine, painemittari ja sulkuventtiili. (28)
Lauhteenpoistimen tehtävänä on poistaa höyryputkistoista, lämmönvaihtimista ja säiliöistä niihin kertynyt lauhde. Lauhteenpoistimen toiminta perustuu höyryn ja lauhteen
lämpötilaeroon (bi-metalli-, termiset- ja kapselipoistimet) tai tiheyseroon (uimuripoistimet). Lauhteen poistaminen putkistosta vähentää nesteen aiheuttamia paineiskuja ja
lämmönvaihtimista saadaan enemmän tehoja irti.
Jos kiinteistössä on varavoimaverkko, kattiloiden sähkösyöttö liitetään varavoimaverkkoon. Kattiloiden sähkösyöttöön pitää suunnitella turvalaitteiden ohjaus niin, että turvalaitteiden toiminta katkaisee sähkösyötön ja uudelleen kytkentä tapahtuu manuaalisesti
keskuksen ohjauspainikkeilla.
Höyrykattiloiden sähkösyötön ohjaukseen pitää suunnitella hätä-seis-kytkin, jolla sähkösyöttö voidaan katkaista kaasupolttimeen. Hätä-seis-kytkimen väri on keltainen. Höyrykattiloiden hätä-seis-kytkimet pitää sijoittaa höyrykattilahuoneen ulko- tai sisäpuolelle,
jonne vaaratilanteen sattuessa on helppo päästä.
Höyrykattilahuoneessa pitää olla lämpötilavalvonta. Valvonta voidaan toteuttaa joko
erillisellä lämpötilan valvontalaitteella tai paloilmoitinjärjestelmän kautta (lämpöilmaisin).
Kun valvontalaite havaitsee lämpötilan nousu asetusarvon yli, se katkaisee höyrykattilan sähkösyötön.
Höyrykattilan varapolttoaineena on kevytpolttoöljy. Tilassa pitää olla öljynerotuskaivo.
Jos kaivoa ei ole, tilaan pitää asentaa öljyvuotoa valvova järjestelmä. Valvontajärjestelmä koostuu keskuksesta ja valvonta-antureista, jotka asennetaan lattialle. Öljyvuotovalvonnalla pyritään valvomaa sitä, että öljyä ei pääse lattiakaivojen kautta luontoon.
Lattiakaivoissa olisi hyvä olla tiiviit kannet, jotka saat esim. verkoston tyhjennyksen
yhteydessä auki. Tämä turvalaite on liitettävä höyrykattilan turvapiiriin, joka toimiessaan katkaisee sähkösyötön höyrykattiloilta.
Maakaasuvalvontajärjestelmä koostuu ohjauskeskuksesta ja maakaasua valvovista
kaasuantureista. Maakaasua valvotaan höyrykattiloiden yläpuolella olevilla antureilla,
jotka valvovat tilan maakaasupitoisuutta. Tilan ulkopuolella on liikennevalot keltainen ja
punainen, jotka ilmaisevat tilan vaarallisuuden. Tämä järjestelmä liitetään höyrykattilan
turvapiiriin siten, että hälyttäessään järjestelmä katkaisee sähkösyötön höyrykattiloilta.
Maakaasujärjestelmään asetetaan hälytysraja ja toimintaraja kaasupitoisuudelle. Hälytys- ja toimintarajoissa on turvamarginaali tilan kaasupitoisuudesta.
Ennen höyrykattiloiden hankintaa on hyvä tarkistaa suunnitelmat ja höyrymäärät. Seuraavat kohdat kannattaa myös tarkistaa
koko laitoksen tai rakennuksen höyryn tarve
höyrykattilahuoneen
ilmanvaihtomahdollisuudet,
paineentasausseinä,
möneristys muihin rakenteisiin, jne.
höyrykattilan sijoitus ja niiden apulaitteet
höyryverkoston runkoputkiston sijoitus ja sisähalkaisijan minimi
läm-
viranomaisasiakirjojen ajantasaisuus
höyryyn erikoistunut yhtiö on tarkistanut suunnitelmat ja korjauttanut mahdolliset virheet ja puutteet.
Helsingin yliopisto peruskorjasi ja saneerasi vuonna 2012–2013 kylmillään olleen rakennuksen uusia tarpeitaan varten. Kohteeseen tuli mm. höyrykattilahuone, jonne
asennettiin kaksi höyrykattilaa varusteineen 2. krs:een. Höyrykattiloiden tuottamaa höyryä käytetään eri tarkoituksiin, joista kaksi tärkeintä on autoklaavit ja ilman kostutus.
Rakennuksen höyryä käytetään myös veden lämmittämiseen, kuivaukseen ja naapuritalon prosessiin. Rakennuksen sisäinen toiminta on salaista.
Insinöörityöni lähtökohtana oli perehdyttää lukija höyryjärjestelmän suunnitteluun ja
toteutukseen toimien samalla hyvänä muistilistana hankintaprosessin eri vaiheissa
huomioitaville ratkaisuille.
Urakkakilpailuvaiheessa suunnitelmat ovat usein hyvin ohjeellisia, ja niillä pyritään lähinnä kertomaan eri järjestelmillä tuotettavat ratkaisut ja alustavat lähtötiedot. SRV
Rakennuksen projektinjohtourakoinnin peruskiviä halutun lopputuloksen saavuttamiseksi on koko projektin aikana tehtävä ammattitaitoinen suunnittelun ohjaustyö. Suunnittelun ohjauksessa läpikäydään lähtötiedot ja haluttu lopputulos varmistetaan käyttäjältä. Näin tarkistetaan toiminnan vaatiman prosessin eri vaiheet ja varmistetaan, että
ne ovat myös suunnitelmissa. Suunnittelijan pitkä kokemus erikoisjärjestelmissä on
suuri etu. Järjestelmällisellä suunnittelun ohjauksella, tarkastuslistoja hyödyntämällä
pyritään minimoimaan mahdolliset virheet jo suunnitteluvaiheessa, sillä pienetkin puutteet/ virheet ovat kalliita, jos ne pääsevät toteutusvaiheeseen. Ammattitaitoisen laitetoimittajan tietotaito ja myös ulkopuolisen höyryasiantuntijoiden konsultointi edesauttoivat hankkeemme hyvään lopputulokseen, ja tilaaja sai hyvin toimivan höyrynkehityslaitoksen.
Tärkeätä on myös, että itse höyrynkehityslaitoksen ympäristöön aiheutuvat haitat tulisi
huomioitua myös rakennusteknisessä suunnittelussa mm. laitteiston sijoituksen rakennuksessa ja ympäröivien tilojen omien olosuhdevaatimukset huomioon ottaminen. Hyvillä esimerkeillä on pyritty havainnollistamaan, miten esimerkkikohteessa on eri ratkaisut on toteutettu. Tulevissa vastaavanlaisissa hankkeissa voidaan eri ratkaisuja sitten
vielä jatkojalostaa paremmiksi.
Tämän insinöörityön tarkoituksena on kuitenkin tarjota apuvälineitä urakkalaskijoille,
valvojalle tai työnjohdolle. Tätä työtä voi jatkaa esim. syventymällä höyryjärjestelmän
suunnitteluun suunnittelijan näkökulmasta, mitä hänen pitää yleisesti tietää höyryjärjestelmästä tai mitä toimilaitteita kyseinen järjestelmä vaatii toimiakseen. Suunnittelijalla
on suuri rooli oikeanlaisten toimilaitteiden määrittämisessä, jonka mukaan urakoitsijat
tilaavat laitteita. Toinen suuri aihealue on rakennusautomaation rooli höyryjärjestelmän
ja ilmankostutuksen yhteensovittamisessa. Suurien ja vakavien vesivahinkojen välttämiseksi suunnittelijan olisi hyvä syventyä mahdollisten ongelmakohtien estämiseen.
Tällaisen ongelmakohdat voi olla esim. höyrykostutusventtiilin toimilaitteen vikaantumisen aiheuttama ongelma ja keinot, miten kyseinen ongelma vältetään tai estetään.
Strategia. 2013. Verkkodokumentti. SRV Yhtiöt Oyj.
https://www.srv.fi/srv-yhtiona/strategia Luettu 6.8.2013
Historia. 2013. Verkkodokumentti. SRV Yhtiöt Oyj.
https://www.srv.fi/srv-yhtiona/historia Luettu 6.8.2013
SRV yhtiönä. 2013. Verkkodokumentti. SRV Yhtiöt Oyj.
https://www.srv.fi/srv-yhtiona Luettu 6.8.2013
Vuosikertomus 2012 SRV yhtiöt Oyj. 2013. Saatavilla:
https://www.srv.fi/sites/default/files/editor/investors/annual_reports/2012_vsk_fi_s
rv.pdf Luettu 6.8.2013
Fulton. 2013. Verkkodokumentti. Höyrytys Oy.
http://www.hoyrytys.fi/images/stories/esitteet/fulton_j.pdf Luettu 7.8.2013
Mitä maakaasu on? 2011. Verkkodokumentti. Fin Gas Auto Oy.
http://www.fingasauto.com/fi/mita_maakaasu_on Luettu 7.8.2013
Kattilan syöttövesi. 2013. Verkkodokumentti. ProMinent Finland Oy.
http://www.prominent.fi/Sovellukset/Boiler-Feed-Water/Kattilan-syoettoevesi.aspx
Luettu 7.8.2013.
Kevyt polttoöljyn lämpöarvo. 1999. Verkkodokumentti.
http://www.taulukot.com/index.php?search_id=mekaniikka_termodynamiikka&lng
=fi Luettu 12.8.2013.
Kaasulaitteiden sijoitustilat. 2010. Verkkodokumentti. Suomen Kaasuyhdistys.
http://www.maakaasu.fi/kirjat/maakaasukasikirja/kaasulaitteiden-sijoitustilat-ilmaaukot-ja-savuhormit Luettu: 23.10.2013
Hakkarainen Antti. Suunnittelun lähtötiedot, ANDRITZ oy. 2013. Verkkodokumentti. Theseus.
http://publications.theseus.fi/bitstream/handle/10024/60507/Hakkarainen_Antti.pd
f?sequence=1 Luettu 13.8.2013.
Miksi lauhteenpoistimet? 2013. Verkkodokumentti. Spirax-Sarco Ltd.
http://www.spiraxsarco.com/resources/steam-engineering-tutorials/steam-trapsand-steam-trapping/why-steam-traps.asp Luettu 13.8.2013.
Kauppa- ja teollisuusministeriön päätöspaineastia-asetuksen soveltamisesta annetun kauppa- ja teollisuusministeriön päätöksen muuttamisesta. N:o 1189. 1995.
Verkkodokumentti. Finlex. http://www.finlex.fi/fi/laki/alkup/1995/19951189 Luettu
VDI-Wärmeatlas. 1984.Berechnungsblätter Für den Wärmeübergang. VDI-Verlag
Maakaasukäsikirja. 2011. Verkkodokumentti. Suomen Kaasuyhdistys.
http://www.maakaasu.fi/sites/default/files/pdf/kasikirja/kasikirja_20110307.pdf Luettu 16.9.2013
Käytännön lauhteenpoisto. 2013. Verkkodokumentti. Spirax-Sarco Ltd.
http://www.spiraxsarco.com/resources/steam-engineering-tutorials/condensaterecovery/lifting-condensate-and-contaminated-condensate.asp Luettu 9.11.2013
Energiatehokas höyry- ja lauhdejärjestelmä. 2009. Verkkodokumentti. Motiva Oy
http://www.motiva.fi/files/2407/Energiatehokas_h_yry-_ja_lauhdej_rjestelm_.pdf
Luettu 16.9.2013
Kauppa- ja teollisuusministeriön päätös öljylämmityslaitteistoista N:o 314. 1985.
Verkkodokumentti. Finlex.
http://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1985/19850314#L1P1 Luettu 16.9.2013
Kattilalaitosten turvallisuusohjeet Öljynpoltto. 1997. Verkkodokumentti. Finanssialan keskusliitto.
http://www.fkl.fi/materiaalipankki/ohjeet/Dokumentit/Kattilalaitosten_turvallisuusoh
jeet.pdf Luettu 9.11.2013
Valtioneuvoston asetusvaarallisten kemikaalien teollisen käsittelyn ja varastoinnin
turvallisuusvaatimuksista N:o 856. 2012. Verkkodokumentti. Finlex.
http://www.finlex.fi/fi/laki/alkup/2012/20120856#Lid1890454 Luettu 17.9.2013
Kattilalaitosten turvallisuusohjeet Kaasunpoltto. 1993. Verkkodokumentti. Finanssialan keskusliitto.
jeet.pdf Luettu 17.9.2013
Painelaiteopas. 2012. Verkkodokumentti. Tukes.
http://www.tukes.fi/Tiedostot/painelaitteet/esitteet_ja_oppaat/painelaiteopas.pdf
Luettu 19.9.2013
Kauppa- ja teollisuusministeriön päätös painelaitteista N:o 938. 1999. Verkkodokumentti. Finlex.
http://www.finlex.fi/fi/laki/alkup/1999/19990938#Pid1901697 Luettu 30.9.2013
Kodin vesiasiat. 2013. Verkkodokumentti. HSY.
http://www.hsy.fi/vesi/kodinvesiasiat/Sivut/Useinkysyttya.aspx Luettu 21.10.2013
Höyryopas. 1989. Insinööritoimisto Air-Ix Oy Neste Oy. Luettu 9.11.2013
SFS 5561. Putkiluokat, määrittely. 2000. Helsinki: Suomen standardiliitto.
Luettu 9.11.2013
SFS 5585. Putkiluokat. 2000. Helsinki: Suomen standardiliitto. Luettu 9.11.2013
Kaasukäyttöinen höyrykattila. 2010. Verkkodokumentti. Fulton Ltd.
http://www.htseng.com/default/products/PID1323/resources/Vertical%20Tubeless
%20Gas%20Fired%20IOM.pdf Luettu 10.11.2013
Varoventtiilit. 2013. Verkkodokumentti. Spirax-Sarco Ltd.
http://www.spiraxsarco.com/resources/steam-engineering-tutorials/safetyvalves/safety-valve-sizing.asp Luettu: 10.11.2013
Paineastia-asetus N:o 549. 1973. Verkkodokumentti. Finlex.
http://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1973/19730549#L1P3 Luettu: 16.1.2014
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 97/23/EY. 1997. Saatavissa:
http://eurlex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CONSLEG:1997L0023:20031120:F
I:HTML Luettu: 1.2.2014
Kattilahuoneiden ja polttoainevarastojen paloturvallisuus. 2005.
Suomen rakentamismääräyskokoelma, osa E9. Helsinki: ympäristöministeriö.
http://www.finlex.fi/data/normit/28202-E9su2005.pdf Luettu 15.2.2014
Höyryyn erikoistunut laitos. 2014. Verkkodokumentti. TLV Inc.
Luettu 15.2.2014
Höyry-lauhde-siirtojärjestelmä. 2011. Verkkodokumentti. Motiva
http://www.motiva.fi/files/4893/HOLA_kaytto-kunnossapito_ohjeistus_2011.pdf
Luettu: 15.2.2014
RT-kortti 50-10425. LVI-laitteiden tilanvarausohje. 1990. Rakennustieto. Luettu
Eristäjän käsikirja 2013. 2013. Verkkodokumentti. Isover Oy
http://www.isover.fi/Download/26682/LVIerist%c3%a4j%c3%a4n%20k%c3%a4sikirja.pdf Luettu 15.2.2014
RIS esite. 2013. Verkkodokumentti. Fläktwoods Oy
http://www.flaktwoods.fi/7e194d14-2e57-43c1-aaec-3df6fa2a54a0
LVI-kortti 50-10345. Taloteknisten eristysten mitoitus ja käyttö. 2002. Rakennustieto Oy. Luettu 24.2.2014
Höyryputken mitoitus. 2013. Verkkodokumentti. Spirax-Sarco Ltd.
http://www.spiraxsarco.com/resources/steam-engineering-tutorials/steamdistribution/pipes-and-pipe-sizing.asp Luettu 24.2.2014
Vesi-iskun syntymä. 2013. Verkkodokumentti. Spirax-Sarco Ltd.
http://www.spiraxsarco.com/products-services/capabilities/steam-systemservices/waterhammer.asp Luettu 3.3.2014
Höyrykattilalaitoksen tärkeimmät laitteet (24)
Kylläisenhöyryn kapasiteetti kg/h putkessa eri nopeuksilla (38)
Höyryn paineen ja lämpötilan taulukko (38)
Normaali Absoluuttinen Lämpötila Tilavuus Tiheys Ominaisentropia Ominaisentalpia Höyrystymislämpö
paine (bar a)
(m 3/kg) è(kg/m3)
s' (kJ/kg)
h'(kJ/kg)
r (kJ/kg)
VULKANOINTILINJAN ENERGIATEHOKKUUDEN TARKASTELU Riku Viheriäkoski
KYMENLAAKSON AMMATTIKORKEAKOULU Kone- ja tuotantotekniikniikan koulutusohjelma / energia- ja ympäristötekniikka
Jani Alajärvi ILMALAUHDUTUSJÄRJESTELMIEN SOVELTUVUUSTUTKIMUS VOIMALAITOKSILLE


Laki elinkeinotulon verottamisesta annetun lain… 717/2004 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 2004 › 717/2004
kumotaan elinkeinotulon verottamisesta 24 päivänä kesäkuuta 1968 annetun lain (360/1968) 6 §:n 2 momentti, sellaisena kuin se on laissa 1105/1994,
muutetaan 5 §:n 1 ja 3 kohta, 8 §:n 1 momentin 2 kohta, 16 §:n 6 kohta, 17 §:n 1 momentin 2 kohta, 18 §:n 1 momentin 4 kohta ja 42 §,
sellaisina kuin ne ovat, 5 §:n 1 kohta laissa 1539/1993 ja 5 §:n 3 kohta laissa 1164/1990, 8 §:n 1 momentin 2 kohta ja 17 §:n 1 momentin 2 kohta laissa 1539/1992, 16 §:n 6 kohta laissa 1385/1997, 18 §:n 1 momentin 4 kohta laissa 932/1992 sekä 42 § laissa 1339/1989 ja mainitussa laissa 1539/1992, sekä
lisätään 6 §:ään siitä viimeksi mainitulla lailla kumotun 1 momentin 1 kohdan tilalle uusi 1 kohta, lakiin uusi 6 a ja 6 b §, 8 §:ään, sellaisena kuin se on viimeksi mainitussa laissa ja laeissa 1001/1977, 661/1989, 926/1996, 1109/1996, 321/1997, 511/1998, 527/1998, 1168/2000 ja 1160/2002, uusi 4 momentti, 16 §:ään, sellaisena kuin se on mainituissa laeissa 1385/1997 ja 1164/1990 ja laissa 859/1981, uusi 7 kohta, 18 §:n 1 momenttiin, sellaisena kuin se on mainituissa laeissa 1539/1992 ja 932/1992 sekä laissa 71/1983, uusi 5 kohta sekä 51 d §:ään, sellaisena kuin se on mainitussa laissa 1109/1996, uusi 2 momentti seuraavasti:
1) vaihto-, sijoitus- ja käyttöomaisuudesta sekä muista elinkeinossa käytetyistä aineellisista ja aineettomista hyödykkeistä saadut luovutushinnat ja muut vastikkeet 6 §:n 1 momentin 1 kohdassa säädetyin poikkeuksin,
3) elinkeinoon kuuluvan omaisuuden tuottamat osingot, korot ja muut tulot siten kuin 6 a §:ssä säädetään,
1) muun kuin pääomasijoitustoimintaa harjoittavan osakeyhtiön tai osuuskunnan sekä säästöpankin ja keskinäisen vakuutusyhtiön saamat käyttöomaisuuteen kuuluvien osakkeiden luovutushinnat siten kuin 6 b §:ssä säädetään,
Yhteisön saama osinko ei ole veronalaista tuloa. Osingosta on kuitenkin 2 momentissa säädetyin poikkeuksin veronalaista tuloa 75 prosenttia ja verovapaata tuloa 25 prosenttia, jos
1) osinko on saatu sijoitusomaisuuteen kuuluvista osakkeista, eikä osinkoa jakava yhteisö ole ulkomainen Euroopan yhteisöjen neuvoston eri jäsenvaltioissa sijaitseviin emo- ja tytäryhtiöihin sovellettavasta yhteisestä verotusjärjestelmästä antaman direktiivin (90/435/ETY) 2 artiklassa tarkoitettu yhteisö, jonka osakepääomasta osingonsaaja omistaa osinkoa jaettaessa välittömästi vähintään kymmenen prosenttia,
2) osingon jakava yhteisö on muu kuin kotimainen tai 1 kohdassa tarkoitettu Euroopan unionin jäsenvaltiossa asuva yhteisö, tai
Jos 1 momentin 2 kohdassa tarkoitetun osingon jakavan ulkomaisen yhteisön asuinvaltion ja Suomen välillä ei ole verovuonna voimassa kaksinkertaisen verotuksen välttämistä koskevaa sopimusta, jota sovelletaan yhteisön jakamaan osinkoon, yhteisön jakama osinko on kokonaan veronalaista tuloa.
Poiketen siitä, mitä 1 momentissa säädetään, osuuspankin saama osinko osuuspankeista ja muista osuuskuntamuotoisista luottolaitoksista annetun lain (1504/2001) 3 §:ssä tarkoitetulta osuuspankkien keskusrahalaitoksena toimivalta liikepankilta on verovapaata tuloa.
Mitä 1 momentissa säädetään osingosta, sovelletaan myös yhteisön saamaan osuuskunnan osuuspääomalle, sijoitusosuudelle ja lisäosuudelle maksamaan korkoon, kotimaisen säästöpankin kantarahasto-osuudelle ja lisärahastosijoitukselle maksamaan voitto-osuuteen ja korkoon sekä keskinäisen vakuutusyhtiön ja vakuutusyhdistyksen maksamaan takuupääoman korkoon.
Luonnollisen henkilön tai kuolinpesän saamista osingoista ja edellä 3 momentissa tarkoitetuista suorituksista 70 prosenttia on veronalaista tuloa, tuloverolain 33 d §:n 2 momentissa tarkoitetut suoritukset kuitenkin siten kuin mainitussa lainkohdassa säädetään.
Peitellystä osingosta on 70 prosenttia veronalaista tuloa.
Käyttöomaisuuteen kuuluvien muiden kuin verovapaasti luovutettavien osakkeiden luovutuksesta syntynyt tappio on vähennyskelpoinen vain osakkeiden luovutuksesta saaduista veronalaisista voitoista verovuonna ja viitenä sitä seuraavana vuonna. Rajoitus ei kuitenkaan koske 2 momentin 2 kohdassa tarkoitettujen yhtiöiden osakkeiden luovutuksesta syntyneiden tappioiden vähentämistä.
Konserniyhtiöillä tarkoitetaan tässä pykälässä osakeyhtiölain (734/1978) 1 luvun 3 §:ssä tarkoitettuun konserniin kuuluvia yhtiöitä tai sellaisia yhtiöitä, joissa kaikissa yhdellä tai useammalla luonnollisella henkilöllä, oikeushenkilöllä tai näillä yhdessä on osakeyhtiölain 1 luvun 3 §:ssä tarkoitettua määräysvaltaa vastaava määräysvalta.
2) käyttöomaisuuden hankintamenot 6 b §:ssä säädetyin poikkeuksin; jos verovelvollinen on saanut hyödykkeen hankkimiseen avustusta julkiselta yhdyskunnalta tai jos joku muu on elinkeinotoiminnassaan osallistunut hankintamenon suorittamiseen, vähennyskelpoiseen hankintamenoon ei kuitenkaan lueta avustusta tai toisen osuutta vastaavaa osaa hankintamenosta,
Edellä 6 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitetun yhteisön käyttöomaisuuteen kuuluvan avoimen yhtiön tai kommandiittiyhtiön yhtiöosuuden hankintameno on yhtiöosuuden luovutushinnan ylittävältä osalta vähennyskelpoinen vain yhteisön saamista veronalaisista osakkeiden tai yhtiöosuuden luovutusvoitoista verovuonna tai viitenä sitä seuraavana verovuonna.
6) tuloverolain 31 §:n 5 momentissa tarkoitettu sijaisosinko siltä osin kuin se osinko, jonka sijaan sijaisosinko on suoritettu, on sijaisosingon suorittajalle verovapaata tuloa,
7) edellä 6 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitetun yhteisön sellaiselta osakeyhtiöltä, josta verovelvollinen tai 6 b §:n 7 momentissa tarkoitetut konserniyhtiöt omistavat yksin tai yhdessä vähintään kymmenen prosenttia osakepääomasta, olevien muiden saamisten kuin myyntisaamisten menetykset ja arvonalenemiset, tällaiselle yhtiölle annettu konsernituki sekä muut vastaavat osakeyhtiön taloudellisen aseman parantamiseksi ilman vastasuoritusta suoritetut menot.
2) myyntisaamisten arvonalenemiset sekä muun rahoitusomaisuuden lopullisiksi todetut arvonalenemiset 16 §:ssä säädetyin poikkeuksin.
4) talletuspankkien toiminnasta annetun lain (1268/1990) 24 a §:ssä tarkoitetun pääomasijoituksen korko, joka on maksettu valtiolle tai valtion vakuusrahastolle,
5) eläkesäätiön maksama eläkesäätiölain (1774/1995) 45 §:ssä tarkoitettu palautus ja eläkekassan maksama vakuutuskassalain (1164/1992) 83 a §:ssä tarkoitettu palautus.
Maa-alueen, arvopaperin ja muun kulumattoman käyttöomaisuuden veronalaiset luovutushinnat ja muut vastikkeet tuloutetaan ja hankintameno tai sen vähennyskelpoinen osa poistetaan 6 b ja 43 §:ssä säädetyin poikkeuksin sinä verovuonna, jona käyttöomaisuus on luovutettu, tuhoutunut tai vahingoittunut. Edellä 6 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitetun yhteisön omistamien muiden kuin lain 6 b §:n 1 momentissa tarkoitettujen verovapaasti luovutettavien osakkeiden hankintameno on 6 b §:n 4―6 momentin luovutustappiota koskevien säännösten mukaisesti vähennyskelpoinen, kun osakkeet on luovutettu tai lopullisesti menetetty.
Purkautuvan yhtiön osakkeiden hankintameno ei ole 6 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitetulle yhteisölle purkautuvan yhtiön osakkaana vähennyskelpoinen meno eikä purkautuvasta yhtiöstä saatu jako-osa luovutushintana veronalaista tuloa, jos osakkeet ovat 6 b §:n 1 momentissa tarkoitettuja verovapaasti luovutettavia osakkeita. Purkautuvan yhtiön osakkeiden hankintameno ei ole vähennyskelpoinen jako-osan ylittävältä osalta myöskään siinä tapauksessa, että yhteisö on omistanut purkautuvan yhtiön osakkeet välittömästi ennen purkautumista vähemmän kuin yhden vuoden tai purkautuva yhtiö on 6 b §:n 6 momentissa tarkoitettu yhtiö.
Tämän lain yhteisön omistamien osakkeiden luovutusta koskevaa 5 §:ää, 6 §:n 1 momentin 1 kohtaa, 8 §:n 1 momentin 2 kohtaa sekä 6 b §:ää, 8 §:n 4 momenttia ja 51 d §:n 2 momenttia sovelletaan kuitenkin ensimmäisen kerran vuodelta 2004 toimitettavassa verotuksessa niihin osakkeiden luovutuksiin, jotka on tehty 19 päivänä toukokuuta 2004 tai sen jälkeen, sekä niihin purkautumisiin, joista on tehty osakeyhtiölain 13 luvun 9 §:ssä tarkoitettu ilmoitus rekisteriviranomaiselle tai joista rekisteriviranomainen tai tuomioistuin on määrännyt yhtiön selvitystilaan osakeyhtiölain 13 luvun 4 tai 4 a §:n perusteella mainittuna päivänä tai sen jälkeen. Jos verovelvollisen verovuosi on päättynyt 19 päivänä toukokuuta 2004 tai sen jälkeen, sovelletaan 42 §:ää ja 16 §:n 1 momentin 7 kohtaa jo verovuodelta 2004 toimitettavassa verotuksessa.
1 luku - Tulon veronalaisuus5 §6 §6 a §6 b §8 §16 §17 §18 §42 §51 d §


§ 61 Kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus § 62 Pöytäkirjan tarkastus § 63 Läsnäolo- ja puheoikeus § 64 Tiedoksi merkittävät asiat § 65 Keskusvaalilautakunnan päätös varavaltuutetun määräämisestä Kansalliselle Kokoomukselle § 66 Valtuuston puheenjohtajan ja varapuheenjohtajien vaali toimikaudeksi 1.6.2019 - 31.5.2021 § 67 Kaupunginhallituksen vaali toimikaudeksi 1.6.2019 - 31.5.2021 § 68 Sosiaali- ja terveyslautakunnan vaali toimikaudeksi 1.6.2019 - 31.5.2021 § 69 Sivistys- ja kulttuurilautakunnan vaali toimikaudeksi 1.6.2019 - 31.5.2021 § 70 Elinvoima- ja osaamislautakunnan vaali toimikaudeksi 1.6.2019 - 31.5.2021 § 71 Asunto- ja kiinteistölautakunnan vaali toimikaudeksi 1.6.2019 - 31.5.2021 § 72 Yhdyskuntalautakunnan vaali toimikaudeksi 1.6.2019 - 31.5.2021 § 73 Alueellisen jätehuoltolautakunnan vaali toimikaudeksi 1.6.2019 - 31.5.2021 § 74 Tampereen kaupunkiseudun joukkoliikennelautakunnan vaali toimikaudeksi 1.6.2019 - 31.5.2021 § 75 Tampereen Infra Liikelaitoksen johtokunnan vaali toimikaudeksi 1.6.2019 - 31.5.2021 § 76 Tampereen Kaupunkiliikenne Liikelaitoksen johtokunnan vaali toimikaudeksi 1.6.2019 - 31.5.2021 § 77 Tampereen Vesi Liikelaitoksen johtokunnan vaali toimikaudeksi 1.6.2019 - 31.5.2021 § 78 Tampereen kaupungin tarkastuslautakunnan arviointikertomus vuodelta 2018 § 79 Tampereen kaupungin vuoden 2018 tilinpäätös, tilintarkastuskertomus ja vastuuvapauden myöntäminen § 80 Ammatillisen toisen asteen kaupallisen koulutuksen stipendirahaston sääntöjen päivittäminen § 81 Kurun normaalimetsäoppilaitoksen stipendirahaston sääntöjen päivittäminen § 82 Kokouksessa jätetyt valtuustoaloitteet


text:
PS3 FullHD-telkku PS3:n seuraksi - Sivu 20
Sivu 20 / 100
Jump to page: N�ytet��n tulokset 381 - 400 / 1998
FullHD-telkku PS3:n seuraksiT�m� on keskustelu FullHD-telkku PS3:n seuraksi, Muu pelialaan liittyv� keskustelu alueella, joka on osa-alue alueella: tuli eilen her�teostoksena tilattua philips 42" full hd t�ll�. Tarjouksena oli n.1000...
tuli eilen her�teostoksena tilattua philips 42" full hd t�ll�. Tarjouksena oli n.1000 Siteeraa 20.09.2008, 01:13
Nyt telkun osto l�hestyy, ja tullu t�llaseen tilanteeseen. Olen kahden vaiheilla, kumman ostan. T�m� LG (joka on luotettava):linkki
Vai Mirai jota suositeltu (joka ei ole vissiin niin luotettava):linkki
Eli n�iden jomman kumman vaiheilla olen. Tuota Miraita saisi kaarinasta, joka on hyv� (itse asun turussa) mutta gigantin telkku on internet hinta. Nyt tarvitsen siis teid�n tuomitsevaa mielipidett�nne. edit: Ei sittenk��n mit��n, t�n��n k�ytiin mammuttimarkkinoilla ja sielt� tarttui 32" philipsin hd-ready telkku mukaan. Toimii mahtavasti! hinta 500.
Last edited by gheeD; 20.09.2008 at 13:28.
Siteeraa 20.09.2008, 21:17
Viestej� 1 831	Vastaus: Full HD-telkku PS3:n seuraksi
tuli eilen her�teostoksena tilattua philips 42" full hd t�ll�. Tarjouksena oli n.1000
Eik� jonkun Philipsin 42'':n saa Gigantista 800:lla t�ll� hetkell�? Joku syntt�ritarjous.
Viestin l�hetti alunperin Loomis
Yll�tt�v� hitti on ollut PAP-toiminto
Eik�s tuo ole kuitenkin PiP (Picture-in-Picture) eik� PAP? N�in ainakin mun telkussa ja wikipediassa. EDIT: N�k�j��n molemmat oikeita (PAP = Picture-And-Picture)
Siteeraa 29.09.2008, 15:33
Viestej� 372	Vastaus: Full HD-telkku PS3:n seuraksi
Osaisiko joku fiksumpi sanoa kumpi n�ist� televisioista kannattaisi hankkia, pitk�lti siis peli k�ytt��n PS3:n kaveriksi, tv.t� katseltua tulee aika v�h�n.
Sony KDL-32V4500 http://www.sony.fi/product/t32-v-series/kdl-32v4500
http://www.samsung.com/fi/consumer/d...LE32A656A1CXXE
Molemmat siis 32 ", toinen n�ht�v�sti HD-ready ja toinen Full HD
Siteeraa 29.09.2008, 15:53
Viestin l�hetti alunperin Anttu
Osaisiko joku fiksumpi sanoa kumpi n�ist� televisioista kannattaisi hankkia
�l� nyt ainakaan tuohon Sonyyn investoi en�� t�ss� vaiheessa, ei ole ominaisuuksiltaan nykyp�iv��.
Olen saanut jo puolet Sonysta kaltereiden taa. Teht�v� jatkuu. Siteeraa 29.09.2008, 15:57
Viestej� 132	Vastaus: Full HD-telkku PS3:n seuraksi
Eiv�th�n nuo ole edes kilpailevia malleja. Aivan ehdottomasti A656.
Siteeraa 29.09.2008, 16:36
Tulipas ostettua kikantista tuommonen Philipsin 32" hd ready t�ll�, 439 taisi olla. Siihen lis�ksi viel� kotiteatteri, Sony DAV-DZ30, jota en saa toimimaan. Pleikka on hdmi piuhalla t�ll�ss� kiinni ja teatteri tvss� scartilla. Ohjeita olen lukenut vaikka mill� mitalla mutta ei vaan mene jakeluun miss� m�tt��. Voisiko joku kiltti ihminen jelpata? Siteeraa 29.09.2008, 16:47
Viestej� 4	Vastaus: Full HD-telkku PS3:n seuraksi
Ottamatta kantaa valmistajiin, niin suosittelisin TV:lle seuraavia ominaisuuksia PS3:n kanssa:
1. Full HD eli 1080p resoluutio 2. 40" tai isompi ruudun koko, sill� 1080p resoluutio p��see oikeuksiinsa vasta isommilla paneeleilla (jotkut pit�v�t 37" tuumaa rajana, itsell�ni on 40", mutta jos nyt p��sisi ostamaan niin 46" olisi varmasti valintani)
3. 10 bitin paneeli. T�t� tietoa eiv�t kaikki julkaise (Sony ilmoittaa yleens�), mutta t�m� on v�ltt�m�t�n jos haluaa saada Deep Color tuen (xvYCC). T�st� on apua mustien ja kirkkaiden valkoisten toistossa, sek� v�riliu-uissa. Suurin osa paneeleista on 8bittisi�, mutta 10bittiset ovat yleistym�ss�.
4. HDMI 1.3 liitynt�. Kohta 3 ei pelit� ellei HDMI1.3 tukea ole (PS3:ssa t�m� tietenkin on)
Kalliinpuoleinen speksi, mutta t�ll� saa PS3:sta kaiken irti.
Siteeraa 30.09.2008, 00:37
Tuon Samsung LE32A656A mallin yhteydess� on joillain boardeilla mainittu "input lag:ista" joka tekisi tuosta huonon tv.n pelik�yt�ss�.
onko kell��n kokemusta, tai muuta infoa? esim juuri ps3 hdmi kaapelilla liitettyn�.
Siteeraa 30.09.2008, 20:57
Kyseiss� mallissa on kuulemma my�s monia lapsuksia ja isoimmat niist� ovat paneelivikoja, eli ei mit��n ihan pieni� lapsuksia.
Siteeraa 30.09.2008, 21:03
Se on Samsung. Mutta itse asiassa ton mallin kanssa ei mit��n merkitt�vi� vikoja ole edes ollut (vrt. F86).
Kuvanlaadultaan ja ominaisuuksiltaan Samppa on ylivertainen tuohon Sonyn malliin verrattuna. Ja Antun aiempaan kysymykseen input-lagista: Samsungissa on Game-mode, jonka kanssa ei tuota ilmene. Osta vaan se A656, et tule pettym��n.
Siteeraa 30.09.2008, 22:41
Itsell�ni on nyt 40W4500. On nami.
Hauska miten voi tulla kunnon EVO-tilanne. Hemmetti, ett� nolottaa. Ostin maanantaina Jumbon Sony Centerist�. Tuotiinkin maanantaina. Kaikki futaa hienosti. T�kk�sin PS3n 1080p:hen ja kuva v�reilee. Testailen kahdella johdolla.. Aina sama juttu HDMI2ssa.. Ei muissa. Nooh, mietin, ett� t�ll� rikki. Kerpele.
Soitin ja t�n��n ilmesty sielt� pari immeist� uuden t�ll�n kanssa. Tsekkasivat viel� mun orkkiksen ja.. Kas. Johto viallinen sittenkin. Ei selvinnyt 1080pst�. Kummatkin johdot sama homma. Veiv�t vaihtot�ll�n pois ja antoivat mulle uuden HDMI-piuhan. Mahtava juttu.
Siteeraa 30.09.2008, 23:04
Viestin l�hetti alunperin okkapapa
Jos noihin panostaa, kannattaa tsekata my�s t�m�: Mik�li blu-ray-leffojen pitkist� kamera-ajoista haluaa nauttia t�ysill�, olisi t�ll�st� hyv� l�yty� tuki n�ytt�� kuvaa 24 ruudun sekunttinopeudella, mill� se py�rii leffateattereissakin. Muutoin kuvassa voi ilmet� v�lill� pieni� nyk�yksi�.
EDIT: Lis�ksi HDMI-liittimi� ei ikin� ole liikaa, mutta toisaalta monikanava��niin panostettaessa niiden olisi syyt� sijaita viritinvahvistimessa, joka osaa tarpeen vaatiessa k��nt�� ja skaalata muut kuvasignaalit HDMI-piuhaa pitkin telkkarille.
Siteeraa 01.10.2008, 15:14
Jep, tosiaan oli palautus/vaihto-diilist� kyse joten joutui noiden kahden mallin v�lill� valitsemaan.
Otin ton Samsungin, mit� nyt nopeasti testasin, niin input lagin tosiaan huomaa, jos ei k�yt� game modea... game modessa on sellainen ik�v� puoli, ett� ei vain voi kuvas��t�j� muuttaa yht��n, eli ei ole ihan optimaaliset nuo valmiiksi asetetut.
Jossain my�s kirjoitettiin, ett� uusimmalla firmwarella tuo lagi tippuisi hiukan, pit�� testata my�hemmin.
muuten vaikuttaa asialliselta.
Siteeraa 01.10.2008, 15:24
game modessa on sellainen ik�v� puoli, ett� ei vain voi kuvas��t�j� muuttaa yht��n, eli ei ole ihan optimaaliset nuo valmiiksi asetetut.
Pelatessa ei pit�isik��n k�ytt�� mit��n kuvanparannusominaisuuksia, sill� paikallisesti pelikoneelta l�htev�n kuvan oletetaan olevan virheet�nt�. "Kuvanparannus" on tarkoitettu l�hinn� tv-kuvan virheiden piilotteluun. Mahdollinen kirkkauss��t� pit�isi tehd� konsolilla (kunhan peli sellaisen sallii).
Olen saanut jo puolet Sonysta kaltereiden taa. Teht�v� jatkuu. Siteeraa 01.10.2008, 16:29
Loka-marraskuun vaihteessa omaan huoneeseen tulee Full HD telkku. Nyt siis pit�isi valita se sopiva ja laadukkain oman budjetin ja koon kohdalla.
Hintahaarukka: 1000-1500
Koko: 40-42"
K�ytt�tarkoitus: Pelaaminen PS3:lla ja TV:n katselu (ei HD-l�hetyksi�)
Samsung LE-40A656 A1C ~ 1200
Sony KDL-40W4500 ~1450
Kumpaa suosittelette minun k�ytt��ni? Esiintyyk� jommalla kummalla ongelmia tietyll� osa-alueella?
Skaalaushan on siis The Juttu, kun normaalin TV-l�hetyksen toistolaatua vertaillaan. Kumpi on siin� parempi? Kumpi on PS3:n k�yt�ss� parempi?
PS. Jos eri/samoilta malleilta l�ytyy jokin superi tuossa hintaluokassa, ehdottakaa ihmeess�!
Last edited by TopG; 05.10.2008 at 15:20.
Siteeraa 01.10.2008, 16:42
W3000? Miksi noin vanhaa mallia edes harkitset? Otat tuon (jos parhaan LCD:n tuohon hintahaarukkaan haluat): http://www.jimmspc-store.fi/tuote/KDL40W4500E
Siteeraa 01.10.2008, 16:44
Afterdawnissa oli tollanen selain, josta pystyi haarukoimaan vaikka hinnan perusteella jne.
Omalla haullani l�ytyi esimerkiksi nuo...
Olit aika vakuuttava, joten Samsungilta (ja muilta) ei yht� hyv�� saa tuohon hintaan/kokoon? Jos on kilpailukelpoinen, niin voisin tsekata my�s sen. Jos voisi esim. kahdesta ulkoasusta valita.
Siteeraa 01.10.2008, 16:55
Ei l�ydy, ja Sonyn valitsisin muutenkin erinomaisen laadunvalvonnan vuoksi. W4500 on aivan ylivoimainen malli tuossa hintaluokassa, ei siit� p��se yli eik� ymp�ri. Pelaamiseenkin sopii aivan loistavasti.
Siteeraa 01.10.2008, 17:18
Kiitos hurjasti. Taidan tuon hankkia, kun siihen on aika.
Siteeraa Sivu 20 / 100
Kaikki kellonajat ovat GMT +2. Kello on nyt 03:33.

matches: hd hd hd HD hd HD HD


text:
 Fukumenkei Noise الحلقة 8 الثامنة مترجمة | سيما كلوب
Fukumenkei Noise الحلقة 8 الثامنة مترجمة
مشاهدة الحلقة 8 الثامنة من انمي Fukumenkei Noise مترجمة وبجودة عالية Fukumenkei Noise 08 مترجمة اونلاين HD Fukumenkei Noise الموسم...
HD مسلسلات انيميشن 2017 31-05-2017 Fukumenkei Noise
مشاهدة الحلقة 8 الثامنة من انمي Fukumenkei Noise مترجمة وبجودة عالية Fukumenkei Noise 08 مترجمة اونلاين HD Fukumenkei Noise الموسم الاول
الرئيسية » مسلسلات انيميشن » Fukumenkei Noise » Fukumenkei Noise الحلقة 8 الثامنة مترجمة
الكلمات الدلالية : The Simpsons كاملانمي 2016انمي اونلاينانمي مترجماني انميمسلسلات انميموقع انميون بيس كامل
9957 مسلسلات انيميشن
3626 مسلسلات انيميشن
8860 مسلسلات كورية
Save Me الحلقة 7 السابعة مترجمة
مشاهدة وتحميل الحلقة 7 السابعة من دراما Save Me مترجمة وبجودة عالية HD اونلاين دراما Save Me E07 مترجمة اونلاين...
4678 مسلسلات انيميشن
32510 مسلسلات كورية
3563 مسلسلات عربي
مسلسل السرايا الحلقة 4 الرابعة
مشاهدة وتحميل الحلقة 4 الرابعة من الموسم الاول 1 من مسلسل السرايا بطولة مجدي كامل و عبير صبري بجودة 720p...
118950 مسلسلات تركية
3315 مسلسلات عربي
Yu Gi Oh! VRAINS الحلقة 28 مترجمة
مشاهدة الحلقة 28 الثامنة والعشرون من انمي Yu☆Gi☆Oh! VRAINS مترجمة وبجودة عالية HD انمي Yu☆Gi☆Oh! VRAINS 28 مترجم اونلاين مسلسل...
575 مسلسلات انيميشن
12114 مسلسلات انيميشن
12769 مسلسلات انيميشن
Sword Gai: The Animation الحلقة 3 الثالثة مترجمة
مشاهدة الحلقة 3 الثالثة من انمي Sword Gai: The Animation مترجمة اونلاين اونا Sword Gai: The Animation 03 مترجمة اونلاين...
6531 مسلسلات انيميشن
Tiger Mask W الحلقة 34 مترجمة اونلاين
مشاهدة الحلقة 34 من انمي Tiger Mask W 2016 مترجمة وبجودة عالية HD انمي Tiger Mask W حلقة 34 مترجمة...
4127 مسلسلات انيميشن

matches: HD HD HD HD HD HD


Utoqqaat illuini assigisaannilu aamma napparsimmavinni pulaartunut killilersuinerup atuuttunngortikkallarnissaanut periarfissiinissaq pillugu Namminersorlutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 7, 7. april 2020-imeersoq Atuussimasoq (Historisk)
Nappaatit tunillaassortut akiorniarlugit iliuutsit pillugit Inatsisartut peqqussutaanni nr. 20, 12. november 2001-imeersumi, Inatsisartut inatsisaatigut nr. 1, 1. april 2020-meersutigut allanngortinneqartumi, § 12 c naapertorlugu aalajangersarneqarpoq:
§ 1. Tunillaassortunik nappaalanersuaqarneranut ataatsimiititaliarsuaq , COVID-19-ip tunillaassuunnissaa pinngitsoortinniarlugu utoqqaat illuini assigisaannilu aamma napparsimmavinni pulaartunut killilersuigallarnernik atuuttunngortitsisinnaavoq.
Imm. 2. Suliffeqarfimmut pineqartumut killilersuinermik atuuttunngortitsineq pissaaq. Killilersuinermik atuutunngortitsinermi killilersuinerit annertussusaat aalajangersarneqassapput.
Imm. 3. Killilersuineq Nunatta Nakorsaaneqarfiata nittartagaani saqqummiunneqassaaq.
Imm. 4. Killilersuineq sapinngisamik piaarnerpaamik atuukkunnaassaaq.
Utoqqaat illui, inissiat il.il.
§ 2. Utoqqaat illuinut pulaartut isersinnaanerannut inerteqquteqarnermik killilersuinernilluunniit Tunillaassortunik nappaalanersuaqarneranut ataatsimiititaliarsuaq atuuttunngortitsisinnaavoq, matumani inissat oqilisaataasut, inissiat imaluunniit allatut init sulisunut ataatsimoortumillu najugaqarfinnut attuumassutillit ilanngullugit, tamanna nunami maani nappaammik nalinginnaasumik inunnut ulorianaateqartup pinaveersaartinnissaa imaluunniit siammarnerata killilersimatinnissaa pisariaqarpat. Tamanna atuuppoq isumaginninnermik suliassaqarfimmi pissaanermik atuineq pillugu Inatsisartut inatsisaanni §§-ini 37-mi aamma 39-mi maleruagassaqaraluartoq.
Imm. 2. Inerteqquteqarnerit killilersuinerilluunniit atuutsinneranni pineqartut tassaasinnaapput init ataatsimoorfiusartut, inissiallu ilaa najugaqartup nammineq atorsinnaasaa.
Imm. 3. Pulaartut isersinnaanerannut inerteqquteqarneq killilersuinerilluunniit neqeroorutinut aalajangersimasunut, neqeroorummut ataatsimut imaluunniit nunap ilaani arlalinni imaluunniit nalinginnaasumik neqeroorutinut tunngassuteqartinneqarsinnaapput.
Napparsimmaviit
§ 3. Napparsimmavinnut peqqinnissaqarfiullu immikkoortuinut pulaartut isersinnaanerannut inerteqquteqarnermik killilersuinernilluunniit Tunillaassortunik nappaalanersuaqarneranut ataatsimiititaliarsuaq atuuttunngortitsisinnaavoq, nunami maani nappaammik nalinginnaasumik inunnut ulorianaateqartup pinaveersaartinnissaa imaluunniit siammarnerata killilersimatinnissaa pisariaqarpat.
Imm. 2. Pulaartut isersinnaanerannut inerteqquteqarnerit killilersuinerilluunniit napparsimmavinnut peqqinnissaqarfiullu immikkoortuinut aalajangersimasunut imaluunniit napparsimmavinnut peqqinnissaqarfiullu immikkoortuinut tamanut, peqqinnissaqarfiup nunami immikkoortuani pineqartumiittunut tunngasinnaapput.
Inerteqquteqarnermut killilersuinermullu ilaanngitsut
§ 4. Tunillaassortunik nappaalanersuaqarneranut ataatsimiititaliarsuaq aalajangiisinnaavoq §§-it 2 aamma 3 malillugu inerteqquteqarneq killilersuinerluunniit, najugaqartup imaluunniit katsorsarneqartup qanigisaata perulunnerata nalaani pulaarnissamut atuutinngitsoq.
Imm. 2. Perulunneq ima paasineqassaaq, assersuutigalugu napparsimaruluttumut imaluunniit inummut toqulersumut imaluunniit angajoqqaat qanigisaasulluunniit meeqqamut mikisumut allamulluunniit pinngitsoorani pulaartariaqarnerit.
Imm. 3. Suliffeqarfimmi najugaqarfimmiluunniit aqutsisut imaluunniit napparsimmavimmi peqqinnissaqarfiulluunniit immikkoortortaani aqutsisut, perulunnerup nalaani illersorneqarsinnaasumik pulaarnerup ingerlanneqarsinnaanerata qulakkeernissaanut pisussaaffeqarput.
§ 5. Nalunaarut saqqummiussinerup aqaguani atortuulissaaq.
Namminersorlutik Oqartussat, ulloq 7. april 2020
bkg_07-08_2020_kundgoerelse_kn


text:
Kotiin / HD / perinteinen taustakuva HD
lähettänyt: Jeya syyskuuta 1, 2016 sisään HD Jätä kommentti 2,018 näkymät 0
Tässä on paras kokoelma perinteisiä tapetti HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos Like Tämä perinteinen taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
Edellinen: hauska taustakuvia HD
seuraava: tapetti tuotemerkit HD
tapetti Mardi Gras
spyro tapetti
Anime lainaa tapetti
1680×1050 HD tapetti
Nina Campbell Spotted taustakuva

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
LCD-TV 32PFL3007T/12 | Philips
81 cm (32") HDTV LCD-TV Digital Crystal Clear
26" LCD HD Ready -taulu-TV, Crystal Clear ...
Philips widescreen flat TV 32PF3320 81 cm ...
81 cm (32") HD Ready LCD-TV, Digital Cryst...
81 cm (32") LCD-TV, Digital Crystal Clear
56 cm (22") HD Ready LCD-TV, Digital Cryst...
66 cm (26") HD Ready LCD-TV, Digital Cryst...
81 cm (32") Full HD 1080p LCD-TV, Pixel Pl...
32" digitaalinen Pixel Plus HD -LCD-TV
48 cm (19") HD Ready LCD-TV, Digital Cryst...
119 cm (47") LCD-TV, Digital Crystal Clear
107 cm (42") LCD-TV, Cystal Clear + 1080p
94 cm (37") laajakuvataulutelevisio
26" laajak.taulu-TV, Dig. Crystal Clear
107 cm (42") laajakuvataulutelevisio
81 cm (32") laajakuvataulutelevisio
26" LCD-taulu-TV, Crystal Clear III
81 cm (32") HDTV Slim LED TV, Digital Crys...
81 cm (32") HDTV LCD-TV Digital Crystal Cl...
127 cm (50") erittäin ohut Full HD LED-TV
102 cm (40") erittäin ohut Full HD LED-TV
See all products 3000 series LCD-TV
81 cm (32"), HDTV, DVB-T2/C
32PFL3007T/12
Philips – erinomaista suorituskykyä juuri oikeaan hintaan nyt ja aina. Tässä 32PFL3007 HD LCD TV:ssä yhdistyvät upea kuva, voimakas ääni ja selkeä muotoilu sekä helppokäyttöiset digitaalitelevisioliitännät.
seuranasi HDTV, jossa on voimakas ääni
Sisäisellä DVB-T2-virittimellä HD-vastaanottoa ilman digisovitinta
Integroidulla digitaalivirittimellä voit vastaanottaa digitaalista kaapelisignaalia ja maanpäällisiä teräväpiirto-TV-kanavia ilman erillistä digisovitinta. Nauti laadukkaasta TV-ohjelmasta ilman ylimääräisiä johtoja.
Digital Crystal Clear tuo syvyyttä ja selkeyttä
Uskomattoman tarkat mustat yksityiskohdat dynaamisella kontrastisuhteella 100 000:1
Haluatko LCD-taulutelevision, jossa on suuri kontrasti ja huippukirkas kuva? Philipsin kehittyneen videokuvan käsittelyn ja ainutlaatuisen himmennys- ja taustavalotekniikan ansiosta kuvan laatu on huimaava. Dynaaminen kontrasti lisää kontrastia niin, että musta on mustaa ja tummat värit ja varjot näkyvät hyvin. Sen avulla saat loistavan, aidontuntuisen kuvan ja eloisat värit.
Tehokkaan tunnelman luovat 20 W RMS ja Incredible Surround
Koe musiikin syke ja elokuvien tunnelma. Tehokkaat 20 W:n RMS (2 x 10 W RMS) -vahvistimet luovat aidontuntuisen äänimaailman. Incredible Surroundin avulla koet täydellisen Surround-äänen syvyyden ja laajuuden, mikä täydentää rikkaan katselukokemuksen.
69 mirjardin värin käsittelyteholla eloisimman värit
Elävä ja luonnollinen kuva edistyksellisimmän värinkäsittelyn ansiosta. 3 värikanavaa (RGB) on optimoitu 10-bittisellä resoluutiolla. Käsittelyn kokonaisteho on 69 miljoonaa väriä. Värit ovat kirkkaita, ja terävyys säilyy erinomaisena. Kehittyneet algoritmit havaitsevat hienoimmatkin varjot ja ihon sävyt ja käsittelevät ne luonnollisiksi väreiksi.

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
ilmainen taustakuva puhelimen HD - downloadwallpaper.org
Kotiin / HD / ilmainen taustakuva puhelimen HD
ilmainen taustakuva puhelimen HD
lähettänyt: Jeya elokuuta 5, 2016 sisään HD Jätä kommentti 4,010 näkymät 0
Tässä on paras kokoelma ilmaisia taustakuva puhelimen HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos Like Tämä ilmainen taustakuva puhelimen HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
Edellinen: yankees tapetti HD
seuraava: boho tapetti HD
kohtalo nolla tapetti
Volkswagen Herbie Love Bug taustakuva

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiArkkitehtuurianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiVärikäsTietokoneetViileäSöpöKukkaHauskaPelitTytötteHDLomaKuumaElääLogoRakkausElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisää	Kotiin / Pyörät / motocross tapetti HD Download	motocross tapetti HD Download
0	motocross tapetti HD Download
Tässä on kokoelma motocross tapetti HD Download For Pöytäkoneet, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä 5dwallpaper.com, on yli satoja tuhansia taustakuvat ovat ladattavissa. Voit ladata Jokainen Taustakuva ilmaiseksi.
motocross-tapetti-hd-download1
Jos Like This motocross taustakuva HD Lataa Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Gamer11 Edellinen: ps3 taustakuvia HD Download
seuraava: sailor moon tapetti HD Download
flash tapetti HDDesert tapetti kaunis kokoelmiapunainen wallpaperHigh Resolution Downloadtapetti 3d High Resolution Downloadtila tapetti High Resolution Downloadsouth park tapetti HDLinnut tapetti kaunis kokoelmatMusiikin taustakuvat HDzombie tapetti HDpatriootteja tapetti HD Suunnitellut 5dwallpaper.com | Powered by zuuur.com	© Copyright 2016, Kaikki oikeudet pidätetään	Siirry alkuun