Kirjoitus: Huomautuksia asiamiehen vastaukseen
Huomautuksia asiamiehen vastaukseen
Koska asun syrjäseudulla eikä minulle tule päivälehteä Stockholms-Posten, olen myös täysin tietämätön siitä, mitä tuossa lehdessä on voitu kirjoittaa puolesta ja vastaan palkollisten luonnollisia oikeuksia koskevan kirjoituksen johdosta. Mutta kun edellä mainittu numero on minulle erikseen lähetetty tuntemattoman henkilön samalla kehottaessa minua vastaamaan siihen, mitä lehdessä on minua vastaan esitetty, en ole monien töiden piirittämänäkään katsonut voivani täysin kieltäytyä vastaamasta, mutta teen sen mieluiten Dagligt Allehandassa, yleisemmin tunnetussa sanomalehdessä.
Edellä mainitusta vastauksesta huomaan, että joku nimimerkkiä Logicus käyttänyt kirjoittaja on puolustanut minua Stockholms-Postenissa1joku nimimerkkiä Logicus ... Stockholms-Postenissa: nimimerkki Logicuksen kirjoitus ilmestyi Stockholms Postenin numerossa 20 3.2.1779 herra laamannia vastaan, mutta koska en tiedä, kuka kirjoittaja on, enkä sitä, millä tavalla hän on asiani puolesta esiintynyt, minun on kokonaan sivuutettava hänet sen yleisluonteisen kiitoksen kera, jonka olen velkaa vapauden ja totuuden puolustajalle, ja rajoitettava huomautukseni vain siihen, mihin herra laamannin asiamiehen vastaus antaa aihetta.
Herra asiamies esittää kolme kohtaa, joista ainakin ensimmäisen on päästävä yleisön arvioitavaksi. Se on niin typerä, ettei järkevä lukija ikinä voi uskoa mokomaa, ellei sitä tässä esitettäisi sanasta sanaan; muutenhan minun voitaisiin katsoa vääristelevän tai sotkevan hänen tarkoituksiaan. Se on tällainen: 1) Luottamuksellisesti sanottuna arvoisa herra Logicus hoitaa huonosti tehtävänsä herra rovastin edustajana, sillä hän vastaa vaikenemalla kaikista niistä karkeista ja häpeämättömistä ilmauksista, joiden käyttämisestä kirjoituksessaan herra rovastia syytetään ja on näin ottanut syyllisyyden niskoilleen ja saisi hävetä, sillä jokainen järkevä ihminen havaitsee, että herra rovastin mielenilmaukset, joita Dagligt Allehandassa on käytetty herra rovastin omina sanoina, hän on singonnut ilmoille säädyttömästi ja lainvastaisesti. Tässä siis on ensimmäinen perustelu. Ymmärrätkö sitä, hyvä lukija? Mitä tuolla pitkällä rimpsulla halutaan sanoa? Tai lue uudelleen tuo virke, niin minä olen joutunut tekemään enkä ole silti yhtään viisastunut siitä, mitä kirjoittaja sanoillaan tarkoittaa. Ensinnäkin, mikä ihmeen päähänpisto on väite, että Logicus hoitaa suurpiirteisesti minun edustamistani. Onko hän siis mennyt pitemmälle kuin hänen saamansa valtuutus ulottuu? Onko herra asiamies nähnyt tuon valtuutuksen? En ole toki milloinkaan antanut mitään valtuutusta sen paremmin suullisesti kuin kirjallisestikaan, joten sitä ei ole myöskään voitu ylittää, vai onko tarkoituksena sanoa, että hän on ollut liian hyvä valtuutettu? Vai miten hän on hoitanut suurpiirteisesti edustajantehtäväänsä? Mutta ehkä seuraava kohta antaa valaistusta tähän arvoitukseen. Sanotaanhan sitten: sillä hän vastaa vaikenemalla kaikista niistä karkeista ja häpeämättömistä ilmauksista, joiden käyttämisestä kirjoituksessani minua syytetään. Pysähdyhän taas, hyvä lukija:[2/117] keneen viittaa sana ”hän”? Ensi katsomalta se tuntuu viittaavan minuun, kun minut on juuri edellä mainittu, että siis olen vastannut vaikenemisella kaikkiin niihin karkeisiin ja häpeämättömiin ilmauksiin, joiden käyttämisestä minua syytetään; silloin se olisi tavallaan kiitos minulle siitä, että olen vastannut vaikenemisella vastapuoleni hävyttömyyksiin. Mutta kuka tuo vastapuoli on? Onko hän herra laamanni Antonsson? Siinä tapauksessa hänen edustajansa sanoo päämiehensä ilmauksia karkeiksi ja säädyttömiksi. Niin väkevää määritelmää en ole koskaan tohtinut antaa hänen vastaväitteilleen, ja sitäkin huonommin nuo sanat sopivat hänen oman asiamiehensä suuhun. Se olisi varmasti pahimmalla tavalla suurpiirteistä päämiehen antaman valtuutuksen käyttämistä. Ei, se ei varmaankaan ole tekstin tarkoitus. Keneen siis viittaa sana ”hän”? Kyseessä on varmaankin herra Logicus, joka on vaikenemalla vastannut hävyttömiin mielenilmauksiini. Mutta miten tämä nyt sitten on ymmärrettävä? Häntähän sanotaan minun edustajakseni, eihän hän voisi antaa vastausta päämiehelleen. Edustajanhan on puolustettava päämiestään eikä esitettävä hänelle vastineita, ja kaikkein vähiten hän ansaitsee valtuutetun edustajan nimen, jos hän puolustaa minua vaikenemalla. Ei, eihän tässäkään ole järkeä. Niinpä päädyn lopulta siihen ajatukseen, että sanan ”hän” täytyy viitata herra laamanni Antonssoniin. Mutta tämä tulkintani on väistämättä viimeinen vaihtoehto, sillä sekä Logicus että minut mainitaan viimeksi ennen relatiivipronominia ja herra laamanni edellisessä virkkeessä, jonka tästä erottavat sekä piste että uusi rivi. Katsokaamme, saammeko tällä tavalla merkityksen paremmin selville? Siinä tapauksessa sanotaan: herra laamanni vastaa vaikenemalla kaikista niistä karkeista ja häpeämättömistä ilmauksista, joiden käyttämisestä kirjoituksessani minua syytetään. Tuo kuulostaa jotenkin soveliaalta, mutta silloin on kysyttävä: olenko käyttänyt niitä vai enkö ole? Syytetäänkö minua aiheellisesti vai aiheettomasti? Tai kuka syyttää? Voihan tuo tulkinta kuitenkin käydä päinsä. Mutta onko siinä tapauksessa totta, että hän on vaieten ohittanut mielenilmaukseni? Siitä todistavat hänen eripainoksena julkaisemansa kaksi puolen arkin mittaista huomautusta2kaksi puolen arkin mittaista huomautusta: viittaa Reinhold Antonssonin kirjoituksiin Huomautuksia kirkkoherra, maisteri Chydeniuksen ottamasta irtolaisten ja laiskureiden edustajan tehtävästä (Anmärkningar, wid kyrkoherdens herr magister Chydenii för lösdrifware och lättingar, antagna fullmägtigskap) (1779, ks. s. 572–575 LINKKI) ja Närmare påminnelser, hvaraf oväduge må döma, om herr kyrkoherden Chydenii frihets-piece för tjensthjon och lösdrifvare, är som i Dagligt Allehanda anmärkes, grundad i naturlig eller laglig rättvisa (1779) sekä hänen kohtelias vastauksensa Dagligt Allehandassa, ja siinä samassa hän3edustaja läksyttää päämiestään mitä ankarimmin, kun hän heti perään sanoo, että hän4Antonsson on vaikenemisellaan ottanut syyllisyyden niskoilleen ja saisi hävetä. Minkä takia, saanen kysyä, ja hän vastaa: sillä jokainen järkevä ihminen havaitsee, että minun mielenilmaukseni hän on singonnut ilmoille säädyttömästi ja lainvastaisesti. On siinäkin asiamies, joka tuolla tavalla kohtelee päämiestään! Jos hän sen kestää, kestän minäkin. Millaista valaistusta, millaista varmaa käsitystä totuudesta voidaan saada tuollaisista vastauksista? Ne rumentavat muuten hyvätapaisia sanomalehtiämme, eikä niitä tarvitse ruveta kumoamaan. Tämä lujittaa käsitystäni, että on aina vaarallista pyrkiä kirjoittamaan hyvin mutkikkaasti ja oppineisuutta osoittavin sanakääntein; silloin voi nimittäin pian hukkua taidokkuuden syövereihin. Yksinkertaisuus on aina paras ratkaisu, niin se olisi ollut herra laamannin asiamiehellekin. Sen verran minun on tehtävä hänelle oikeutta, että kun hän on ensin saanut puretuksi syvämielisyytensä ensimmäisiin vastauksensa kohtiin, ymmärrän melkein kaiken muun, mitä hän haluaa sanoa, lukuun ottamatta muutamaa mutkikasta virkettä, joiden merkitys jää arvauksen varaan. Niinpä minun on vastattava jotakin kirjoituksen pääasialliseen sisältöön.
Wienistä 14. tammikuuta tulleen uutisen5Wienistä 14. tammikuuta tulleen uutisen: ”asiamies” lainasi kirjoituksessaan Wienistä lähetettyä uutista, ks. s. 592 LINKKI avulla ei voi todistaa, ettei väki karkaa, vaikka sitä halutaan ottaa kiinni ja pakottaa sotapalvelukseen; eihän siinä kerrota, kuinka monia satoja tai tuhansia on vuosittain paennut Wienistä. Kirjoitus osoittaa vain, etteivät kaikki ole karanneet, koska siellä on vielä ollut sotapalvelukseen kelpaavaa väkeä. Täytyy sanoa, että tuollainen voimakeinojen käyttö, sotavoiman lähettäminen riehumaan yhden yön aikana kaupungin läpi, murtautumaan kaikkiin taloihin, panemaan toimeen kotitarkastuksia ei suinkaan salakuljetustavaran, vaan ihmisten löytämiseksi, heidän maineensa ja syyttömyytensä kyseenalaistaminen, tuomioiden välitön langettaminen, miehen erottaminen itkevästä vaimostaan ja kirkuvista lapsistaan, sanon siis, että tuollainen menettely tarvitsee todellakin päälleen kaiken sen sumean värin, jolla ministeri on yrittänyt sitä peitellä, jotta kaikki tuon tekstin lukijat eivät huomaisi tuon sankariteon oikeata nimeä, nimittäin että se on ihmisyyteen kohdistuva loukkaus. Sellainen on siedettävissä äärimmäisessä hädässä valtakunnan tuhoutumisen estämiseksi, mutta sitä ei silti koskaan saa tuolla perusteella pitää sallittuna, ellei se kohdistu pelkästään pahantekijöihin ja työkykyisiin kerjäläisiin, saati vedota siihen myönteisenä ennakkotapauksena. Tuollaisten kahleiden takomista on turha anoa meidän ruotsalaisen vapautemme ylimmältä suojelijalta.
Nälänhätien torjuminen kuuluu varmasti hallitsijoiden tärkeimpiin ja huolellisimmin hoidettaviin tehtäviin. Oikeita keinoja siihen eivät kuitenkaan ole viljan kallis jakelu valtion kustannuksella eivätkä etenkään työläisten elinkeinovapauden rajoitukset. Ensiksi mainittu keino tuottaa paljon loistetta ja voi joissakin hätätapauksissa olla hyväksi, mutta ei ole riittävän tehokas, ja jälkimmäinen vaikuttaa täysin tavoitellun tuloksen vastaisesti.[1/118]
Herra6Tästä alkaa kirjoituksen toinen osa, joka julkaistiin Dagligt Allehandassa 28.5.1779. laamannin asiamies vetoaa wieniläiseen uutiseen puolustaakseen pakkoa. Hän ei siis pahastune siitä, että viittaan toiseen, Firenzessä 15. huhtikuuta 1776 julkaistuun lehteen,7Firenzessä 15. huhtikuuta 1776 julkaistuun lehteen: Chydenius lainaa samaa kirjoitusta Maakaupassa, § 16 joka ansaitsee suuremman kiitoksen ihmiskunnalta sen oikeuksien puolustamisesta: Tämän kaupungin väkiluku on muutamassa vuodessa silmin nähden kasvanut; (huom.) siellä, missä ihmiset vain saavat elää vapaina pakosta ja sorrosta, he väistämättä lisääntyvät. Voidaanko tätä totuutta enää kiistää? Kirjoituksessa jatketaan: Valistunut hallituksemme pitää tämän periaatteen aina mielessään, ja syystä sitä sanotaan valistuneeksi. Tuolla tavalla hallitsee suurherttua Peter Leopold, Wienissä hallitsevan keisarin veli,8Wienissä hallitsevan keisarin veli: Leopold I, Toscanan suurherttua 1765–90 ja nimellä Leopold II Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari 1790–1792, oli keisari Josef II:n veli. jota sukukuntamme ystävät ihailevat ja hänen maissaan vapauden vallitessa syntyneet tuhannet uudet ihmisolennot siunaavat. Kuulehan vielä lisää, arvoisa lukija, tämän mainion lehden kertomaa: Jokainen (huom.) toimii ja elää täällä (siis Toscanassa) lakien suojassa oman mielensä mukaan. Sehän on omavaltaisuutta, huutavat meikäläiset rajoitusten kannattajat. Toiset sanovat, että väki voi kyllä lisääntyä, mutta ihmiset joutuvat kuolemaan kurjuudessa, ellei hallitus suunnittele, miten he voivat elättää itsensä. Mutta miten onkaan Toscanassa käynyt? No, vuonna 1767, jolloin rajoitusperiaate oli vielä vallalla, siellä kuoli suuri määrä ihmisiä nälkään, vaikka hallitus antoi jakaa hätää kärsiville viljaa yli 500 000 Rooman taalerin arvosta. Vaikka varsin pahoja katovuosia on sattunut, tuollaista ei ole tapahtunut sen jälkeen, kun asukkaille lahjoitettiin tämä vapaus huolehtia itse toimeentulostaan. Missä mahtaa olla syy tähän? Se ilmoitetaan tekstissä selvästi: Viime vuosina lempeä hallitsijamme9lempeä hallitsijamme: Leopold I, Toscanan suurherttua 1765–90 ja nimellä Leopold II Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari 1790–1792 on irrottanut (huom.) kaikki nämä kahleet, ja tätä vapautta Toscana saa kiittää nykyisestä onnellisuudestaan. Eiköhän tällä ole enemmän todistusvoimaa kuin Wienistä saadulla uutisella?
Herra asiamies syyttää minua väärin siitä, etten ole uskonut herra laamanni Antonssonin ilmoittamaa tietoa, jonka mukaan valtakunnassa on 80 000 irtolaista. Uskon, että heitä on enemmänkin, heidän määränsä voisi nimittäin kaksin- tai kolminkertaistuakin, jos herra laamanni pääsisi tässä asiassa valvojaksi ja pitämään kotitarkastuksia valtakunnassa tuon lainvastaisen tavaran löytämiseksi. Olen vain tarkoittanut sitä, ettei hän ole todistanut antamaansa tietoa oikeaksi, sillä mitä tekemistä valtakunnan manttaaliluvulla10Kirjoituksessaan Antonsson käyttää ilmausta ”hwarje helt Hemman”, eli veroluvultaan yhden manttaalin tila. Alunperin yhden manttaalin laajuuden katsottiin takaavan tilan elinkelpoisuuden, ja Antonsson ilmeisesti halusi näin rajata pois heikommat tilat. Chydenius tulkitsee asian kuitenkin ilmeisesti tahallaan väärin. on irtolaisten kanssa? Vai ovatko manttaaliin pannun maan omistajatkin irtolaisia? Tai eiköhän kaupungeistakin voitaisi saada kiinni hiukan tätä kiellettyä tavaraa?
Siitä, mitä herra asiamies saamansa velvoitteen mukaisesti sanoo ylistääkseen herra laamanni Antonssonin luonnetta, minulla ei puolestani ole muuta muistuttamista kuin se vanha sananlasku, että hyvää viiniä tarjoava talo ei kylttiä tarvitse; hänen kahdesti kirjoitelmastani esittämänsä huomautukset sekä hänen kohtelias vastauksensa Dagligt Allehandassa muuten sopivatkin varsin hyvin sen täydennykseksi selkeinä näytteinä hänen vahvasta kansalaismielestään, lempeydestään ja ihmisrakkaudestaan, ja uskon hänen asiamiehensä tavoin, että hän on noilla kirjoituksillaan kyllä lakaissut omien oviensa edustan. Kaikesta tästä olen samaa mieltä hänen kanssaan.
Mutta kun hän siirtyy oppineisuuden kentälle ja syyttää minun julkaisseen vuoden 1765 valtiopäivien aikana kaksi teosta, jotka ovat ristiriidassa keskenään, nimittäin kirjoitelman Valtakunnan heikkouden lähde sekä toisen tavaroiden arvosta ja rahasta, hänelle käy hullummin. Ensinnäkin hän paljastaa, ettei ole lukenut eikä lähemmin katsellutkaan niitä eikä edes tiennyt viimeksi mainitun kirjoituksen nimeäkään, mutta antaa silti tuomionsa kaihtelemattoman rohkeasti. Olen velvollinen antamaan yleisölle selityksen tästä asiasta. Vuonna 1765 painettiin ensiksi kirjoitus, jolla puolustettiin pohjalaisten ja länsipohjalaisten oikeutta purjehtia vapaasti valtakunnan rajojen ulkopuolelle, ja sen otsikkona oli Niiden perusteiden kumoaminen jne.11Niiden perusteiden kumoaminen jne.: Chydeniuksen kirjoitus Niiden perusteiden kumoaminen, joilla Pohjanmaan ja Länsipohjan sekä Västernorrlandin kaupungeilta yritetään kieltää vapaa purjehdusoikeus(1765) Jonkin verran myöhemmin kesällä ilmestyi tuo sangen kuuluisaksi tullut kirjanen Valtakunnan heikkouden lähde,12Valtakunnan heikkouden lähde: Chydeniuksen kirjoitusValtakunnan heikkouden lähde (1765) jossa vastustan voimakkaasti kaikkea elinkeinoihin kohdistuvaa pakkoa yleensä ja kiinnitän erityistä huomiota niihin haitallisiin seurauksiin, joita aiheuttaa ulkomaalaisille annettu kielto tuoda Ruotsiin laivoillaan muita kuin oman maansa tuotteita. Muuan Rothman13Muuan Rothman: Tarkoitetaan Jacob Gabriel Rothmania, joka todennäköisesti julkaisi 1766 anonyymin kirjoituksen Rikets fördärf och undergång genom et konstladt och förledande finance-system, nyligen föreslagit såsom rikets hjelp, af riksdagsmannen och comministern magister Andreas Chydenius. laati tiettyjen tahojen pyynnöstä rahajärjestelmää käsittelevään kirjoitukseeni kohdistuvan häväistyskirjoituksen, jonka mukaan hän uskoi havainneensa selvän ristiriidan noiden kahden tekstin välillä, vaikka ne kumpikin puhuvat vapauden puolesta, ensiksi mainittu kansalaisten ja jälkimmäinen ulkomaalaisten vapaudesta valvoa kansalaisten yhteisen hyvän kustannuksella tapahtuvaa oman edun tavoittelua. Herra asiamies on varmaankin kuullut jossakin keskustelussa tästä väitetystä ristiriidasta mainittavan ja haluaa osoittaa oppineisuuttaan siitä kirjoittamalla. Hän on kuitenkin käsittänyt väärin sen, missä kirjoituksessa tuon ristiriidan pitäisi esiintyä mainitessaan kirjoituksen tavaran arvosta ja rahasta, millä hän varmasti tarkoittaa kirjoitustani rahajärjestelmästä; kukaan ei kuitenkaan ole sanonut saati osoittanut, että se on ristiriidassa teoksen Valtakunnan heikkouden lähde kanssa. Ei toki, arvoisa lukija, sama vapauden henki vallitsee niissä kaikissa kolmessa. Viisas hallitsijamme on Jumalan kiitos jo tehnyt paljon tämän hengen mukaisesti, ja odotan kärsivällisesti[2/118] vielä jäljellä olevien toimien toteutumista. Roomaa ei ole rakennettu päivässä. Pidän kuitenkin kunnianani olla vapauden marttyyri iloisesti toivoen, että voisin estää vapauden tukahduttamisen omana aikanamme ja saada sen laajennetuksi tulevia sukupolvia varten, syytettäköönpä minua sitten mitä suurimmasta matalamielisyydestä, ristiriitaisuuksista, ajattelun horjuvuudesta tai maineen tavoittelusta ilkitöitä tekemällä tai mistä tahansa.
Kokkolassa 28. huhtikuuta 1779.
joku nimimerkkiä Logicus ... Stockholms-Postenissa: nimimerkki Logicuksen kirjoitus ilmestyi Stockholms Postenin numerossa 20 3.2.1779
kaksi puolen arkin mittaista huomautusta: viittaa Reinhold Antonssonin kirjoituksiin Huomautuksia kirkkoherra, maisteri Chydeniuksen ottamasta irtolaisten ja laiskureiden edustajan tehtävästä (Anmärkningar, wid kyrkoherdens herr magister Chydenii för lösdrifware och lättingar, antagna fullmägtigskap) (1779, ks. s. 572–575 LINKKI) ja Närmare påminnelser, hvaraf oväduge må döma, om herr kyrkoherden Chydenii frihets-piece för tjensthjon och lösdrifvare, är som i Dagligt Allehanda anmärkes, grundad i naturlig eller laglig rättvisa (1779)
Wienistä 14. tammikuuta tulleen uutisen: ”asiamies” lainasi kirjoituksessaan Wienistä lähetettyä uutista, ks. s. 592 LINKKI
Tästä alkaa kirjoituksen toinen osa, joka julkaistiin Dagligt Allehandassa 28.5.1779.
Firenzessä 15. huhtikuuta 1776 julkaistuun lehteen: Chydenius lainaa samaa kirjoitusta Maakaupassa, § 16
Wienissä hallitsevan keisarin veli: Leopold I, Toscanan suurherttua 1765–90 ja nimellä Leopold II Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari 1790–1792, oli keisari Josef II:n veli.
lempeä hallitsijamme: Leopold I, Toscanan suurherttua 1765–90 ja nimellä Leopold II Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari 1790–1792
Kirjoituksessaan Antonsson käyttää ilmausta ”hwarje helt Hemman”, eli veroluvultaan yhden manttaalin tila. Alunperin yhden manttaalin laajuuden katsottiin takaavan tilan elinkelpoisuuden, ja Antonsson ilmeisesti halusi näin rajata pois heikommat tilat. Chydenius tulkitsee asian kuitenkin ilmeisesti tahallaan väärin.
Niiden perusteiden kumoaminen jne.: Chydeniuksen kirjoitus Niiden perusteiden kumoaminen, joilla Pohjanmaan ja Länsipohjan sekä Västernorrlandin kaupungeilta yritetään kieltää vapaa purjehdusoikeus (1765)
Valtakunnan heikkouden lähde: Chydeniuksen kirjoitus Valtakunnan heikkouden lähde (1765)
Muuan Rothman: Tarkoitetaan Jacob Gabriel Rothmania, joka todennäköisesti julkaisi 1766 anonyymin kirjoituksen Rikets fördärf och undergång genom et konstladt och förledande finance-system, nyligen föreslagit såsom rikets hjelp, af riksdagsmannen och comministern magister Andreas Chydenius.
Uplysningar wid Herr Lagman Antonsons Commissionaires Swar, som är infört i Stockholms Posten N:o 60 af den 23 Martii 1779.14Det här debattinlägget är ett svar på ett inlägg i Stockholms Posten den 23 mars 1779, se s. 578–580. LINKKI
Som jag bor afsides och icke äger Dagskriften Stockholms Posten, är jag ock aldeles okunnog om hwad som i densamma med eller mot kan wara skrifwit, rörande Tjänstehjons Naturliga Rätt. Men då åfwannämde Nummer blef mig särskilt öfwersänd, med anmodan af en okänd at beswara det som däruti emot mig wore anfördt, har jag, ehuru omringad af mångfaldiga göromål, ej bordt aldeles wägra sådant, men gör det hälst i Dagligt Allehanda, såsom et mera allmänt Tidnings-Papper.
Af åfwannämda swar finner jag, at någon under namn af Logicus förswarat mig i Stockholms Posten15någon under namn af Logicus ... i Stockholms Posten: pseudonymen Logicus inlägg ingick i Stockholms Posten 3.2.1779 nr 20 emot Herr Lagman; men som jag hwarken wet hwem det är eller huru han förfäktat min sak, måste jag gå honom aldeles förbi, med den allmänna tacksägelse jag är en Frihetens och Sanningens förswarare skyldig, och inskränka mina uplysningar blott wid det som Herr Lagmans Commissionaire gifwer i sitt swar anledning til.
Herr Commissionairen anförer trenne Momenter, af hwilka åtminstone det första bör komma under Allmänhetens granskning. Det är så orimmeligit, at det af en förnuftig Läsare aldrig kan tros wara sådant, om det icke anföres här ord ifrån ord; ty annars kunde jag anses för den, som wrängt eller bortblandat hans mening. Det lyder så: 1:o, I förtroende sagt, min Herr Logicus, så slöser min Herre med sitt fullmägtigskap för Herr Probsten, ty han beswarar med stillatigande alla de grofwa och skamlösa utlåtelser, som Herr Probsten i sin skrift beskylles nyttjat, och således tagit sak på bak16tagit sak på bak: erkänt att han är skyldig eller känt sig träffad av anklagelserna och borde blygas, ty hwar förnuftig Man finner, at Herr Probstens utlåtelser, som i Dagligt Allehanda äro brukade som Herr Probstens egne ord, äro oanständigt och lagstridigt af honom utkastade. Se detta är nu första argumentet. Förstår du det min Läsare? Hwad wil nu hela denna långa rimsan säga? Eller läs å nyo denna mening, så har jag fått göra och är ändå lika slug,17är ändå lika slug: förstår ändå inte hwad dess Auctor menar därmed; såsom först, hwad är det för idee, at Logicus slösar med sitt fullmägtigskap för mig. Har han då gått widare än hans fullmagt sträcker sig? Har Herr Commissionairen sedt den? Jag hafwer wäl aldrig utgifwit någon hwarken munt- eller skrifteligen, och därföre har den aldrig kunnat öfwerskridas; eller är meningen den, at han warit för mycket god Fullmägtig? eller huru har han slösat med sitt fullmägtigskap? Men kanske det följande uplyser denna gåta; Jo, det heter: ty han beswarar med stillatigande alla de grofwa och skamlösa utlåtelser, som jag i min skrift beskylles nyttjat. Håll up nu åter min Lä[2/117]sare; på hwem syftar det ordet han? Det tycks wid första påseende syfta på mig, som näst förut nämnes, at jag med stillatigande beswarat alla de grofwa och skamlösa utlåtelser, som jag beskylles hafwa nyttjat; då wore det et slags beröm för mig at med tigande hafwa beswarat skamlösheter, af min Contrapart. Men hwem är det? Herr Lagman Antonson? då kallar hans Commissionair sin Principals utlåtelser för grofwa och skamlösa. Så hård rubrik har jag aldrig wågat mig at sätta på hans inkast, så mycket wärre passa de sig för hans egen Commissionaire. Det wore wisst, at på det swåraste slösa med sin Principals Fullmägtigskap. Nej, icke måtte det wara meningen. På hwem syftar då han? Det måtte wara Herr Logicus, som med stillatigande beswarat mina skamlösa utlåtelser. Men huru hänger det åter ihop? Han kallas ju min Fullmägtig, icke kunde han beswara sin Principal. Fullmägtigen bör ju förswara och icke beswara Principalen, och aldraminst gör han skäl för Fullmägtigs namn, om han förswarar mig med stillatigande. Nej, icke rimmar det sig18rimmar det sig: passar det heller. Jag faller därföre änteligen på den tankan, at det ordet han måste syfta på Herr Lagm. Antonson. Men jag måste nödwändigt sist komma på den uttolkning, ty både Logicus och jag stå nämnde närmast til pronomen relativum, och Herr Lagman i föregående mening, som är så wäl genom punct, som ny rad aldeles skild ifrån denna. Lät se om wi då få bättre mening? Då heter det: Herr Lagman beswarar med stillatigande alla de grofwa och skamlösa utlåtelser, som jag i min skrift beskylles nyttjat. Det tycks låta något, men frågan blir: har jag nyttjat dem eller icke? beskylles jag rätt eller orätt? eller hwem är det som beskyller? Dock kan det gå an; Men är det då sant, at han med stillatigande gått mina utlåtelser förbi? Därom witna hans 2:ne Anmärkningar på halft ark hwardera,19hans 2:ne Anmärkningar på halft ark hwardera: åsyftar Reinhold Antonssons skrifter Anmärkningar, wid kyrkoherdens herr magister Chydenii för lösdrifware och lättingar, antagna fullmägtigskap (1779) och Närmare påminnelser, hvaraf oväduge må döma, om herr kyrkoherden Chydenii frihets-piece för tjensthjon och lösdrifvare, är som i Dagligt Allehanda anmärkes, grundad i naturlig eller laglig rättvisa (1779) särskilt tryckta, äfwen som hans höfliga swar i Dagligt Allehanda; och just i det samma twålar han20d.v.s. kommissionären til21twålar han til: går han åt, angriper han sin Principal erbarmeligen, då han straxt därpå säger at han22d.v.s. Reinhold Antonsson med sitt stillatigande således tagit sak på bak och borde blygas; hwarföre då? må jag fråga, och han swarar: ty hwar förnuftig man finner at mina utlåtelser äro oanständigt och lagstridigt af honom utkastade. Wacker Commissionaire! som så handterar sin Principal. Tål han det nog kan jag tåla. Hwad uplysning, hwad öfwertygelse om sanningen skall man kunna hämta af sådana swar? De misspryda wåra annars hyfsade Dag-papper, och behöfwa ingen wederläggning. Jag styrkes häraf i den tankan, at det är altid farligt, at wilja skrifwa mycket konstigt och lärdt, ty då kan man snart drunkna i konsten. Enfaldigheten är altid den bästa: så hade det ock warit för Herr Lagmans Commissionaire; ty jag bör lämna honom den justice,23rättvisa at sedan han i sina första Momenter fått uttömma sin djupsinnighet, förstår jag nästan i alt det öfriga hwad han wil säga, utom en eller annan inbunden mening, där man måste gissa sig fram. Jag bör därföre något swara på det hufwudsakeligaste.
At med Wienska Avisan af den 14 Januarii24Wienska Avisan af den 14 Januarii: ”kommissionären” citerade en nyhet från Wien, se s. 578 LINKKI bewisa det Folket icke rymmer, fast de efterjagas och med wåld insättas i krigs-tjänst, går icke an; ty den omrörer icke huru många hundrade eller tusende rymt ifrån Wien årligen; den bewisar allenast, at icke alla rymt, efter där ännu fants Folk som dugde at taga i krigs-tjänst, och kan jag icke neka, at en sådan wåldsamhet, at på en natt grassera25härja med Militarisk magt igenom en Stad, bryta sig in i alla hus, anställa hus-visitationer, icke efter Contraband-waror,26smuggelgods, varor förbjudna att föra in eller ut utan Människor, sätta deras frägd27rykte, anseende och förswar i fråga, fälla dom in puncto,28in puncto: lat. direkt, på plats å ställe, på stående fot skilja Man ifrån gråtande Maka och ropande Barn, sådant förfarande, säger jag, behöfde alt för wäl den färg Ministeren sökt stryka därpå, med sin matta Reflexion, om icke alla som läste detta skulle blifwa warse rätta namnet på denna hjälte-bragd; nämligen Människligheten sårad,29Människligheten sårad: ett brott mot mänskligheten eller humaniteten; lat. crimen laesae humanitatis som uti et Rikes högst trängande behof, at mota dess undergång, måste tålas, men aldrig därföre får billigas,30rättfärdigas, godkännas om den ej blott angår missgärningsmän och arbetsföre tiggare, än mindre såsom et godt präjudicat åberopas. Sådana bojor insinueras förgäfwes hos wår Swenska Frihets Högsta Beskyddare.
At mota hungersnöder är wisst et af de wigtigaste och ömmaste göromål för Regenter. Men därtil äro hwarken kostsamma utdelningar af Spannemål på Statens bekostnad, än mindre band på Arbetarenas närings-friheter de rätta medlen, det förra är mycket lysande, och kan i wissa nödfall wara godt, men förslår intet, och det sednare werkar snörrätt emot ändamålet. [1/118]
Herr31Skriftens andra del, som publicerades i Dagligt Allehanda 28.5.1779, börjar här. Lagmans Commissionaire åberopar sig en Wiensk Tidning,32nyhet, underrättelse at förswara twånget,33Herr Lagmans Commissionaire ... förswara twånget: se s. 578 LINKKI han torde då ej misstycka, om jag åberopar mig en annan ifrån Florents af den 15 April 177634en annan ifrån Florents af den 15 April 1776: Chydenius citerar samma skrift i Lanthandel, § 16 med större bifall af Människligheten at skydda dess rätt: I några få år har Folkmängden härstädes ögonskenligen tiltagit; NB. hwarest ock Människor få lefwa utan twång och förtryck, där ökas de nödwändigt. Kan denna sanning ännu nekas? Denna grundsats har wår uplysta Regering ständigt för ögonen, heter det widare; den bär ock med skäl det namn, at wara uplyst. Det är Stor-Hertigen Petter Leopold, en Broder af Regerande Kejsaren i Wien,35Broder af Regerande Kejsaren i Wien: Leopold I (senare som kejsare kallad Leopold II) var storhertig över Toscana och bror till den tysk-romerske kejsaren Josef II som förer et sådant Regemente, beundras af wårt Slägtes wänner, och wälsignas af de igenom friheten uti Hans Länder upkomne tusendetals nya warelser. Hör ännu mera, min Läsare af denna wackra Avisan: En och hwar NB. handlar och lefwer här, näml. i Toscana, efter sitt tycke, under skygd af Lagarna. Det är ju sjelfswåld, ropa wåra inskränkare. Andra säga, nog kan Folket ökas, men de måste ju dö i elände, om Regeringen icke tänker på utwägar för dem at föda sig. Men huru har det gått i Toscana? Jo, år 1767, då inskränknings-principen ännu war rådande, dog en stor hop Människor där af hunger, fast Regeringen lät utdela där ibland de nödlidande Spanmål för mera än 500 000 Romerska Dalrar. Men sedan denna friheten skänktes Inbyggarena, at få sörja för sig sjelfwa, har sådant icke händt, ehuru swårare misswäxt-år infallit; hwarest ligger då orsaken härtil? Den upgifwes tydeligen: De sednare åren, heter det, har wår milde Regent låssat NB. alla dessa fjättrar, och denna frihet har Toscana at tacka för sin nu warande sällhet. Mån detta icke bewisar mera än Wienska Avisan?
Jag beskylles orätt af Herr Commissionairen, at ej hafwa trodt Herr Lagm. Antonsons upgift af 80 000 Lösdrifware i Riket, jag tror wäl mera, näml. at deras antal kunde stiga til 2 a 3-dubbelt så många, om Herr Lagmannen finge blifwa Ombudsman i denna sak, at hålla hus-visitationer i Riket efter detta Contraband.36förbjudna gods Jag har allenast påstått at han icke bewisat sin upgift, ty hwad har Rikets Mantal37I sin skrift använder Antonsson uttrycket ”hwarje helt Hemman”, d.v.s. en lantegendom som åsatts ett helt mantal. Ursprungligen tänkte man att en lantegendom på ett helt mantal var livskraftigt nog att försörja dem som brukade hemmanet. Antonsson ville i sin uppskattning av antalet lösdrivare och lättingar uppenbarligen inte inkludera de svagare hemmanen. Antagligen tolkar Chydenius textpassagen avsiktligt fel. at göra med Lösdrifware? Eller äro de ock Lösdrifware som bebo Mantalen? Eller månne icke i Städerne äfwen kunde ärtappas något af denna förbudna wara?
Hwad Herr Commissionairen, såsom en sig ålagd skyldighet, uphöjer Herr Lagman Antonsons Caracter, därwid har jag för min del icke at ärhindra, mera än det gamla ordstäfwet, at där godt Win finnes behöfwes ingen skylt; annars kunna hans dubbla anmärkningar öfwer min Piece, jämte hans höfliga swar i Dagligt Allehanda icke illa passa därtil, såsom tydeliga profbitar af hans stora Medborgerlighet, ömhet och människo-kärlek, och jag tror det samma som hans Commissionaire, at han med dem nog rensopat för sina dörrar. I alt detta håller jag med honom.
Men då han kommer ut på Lärdoms-fältet, och beskyller mig hafwa utgifwit twänne Arbeten, wid 1765 års Riksdag, som strida emot hwarandra, näml. et som kallas Källan til Rikets wanmagt,38Källan til Rikets wanmagt och et annat om Waru-wärde och Mynt, då råkar han wärre ut. Han röjer först, at han icke läst eller granskat dem, och at han ej en gång wiste namnet på den sednare, men ändock dömmer oblygt och dristigt. Jag är skyldig at uplysa Allmänheten i denna omständighet. År 1765 trycktes först et förswar af Öster och Wästerbottningarnas rätt til fri Seglation utom Riket, under titel af Wederläggning af de skäl39Wederläggning af de skäl etc. En tid därefter om Sommaren utkom den så mycket beryktade Skriften: Källan til Rikets wanmagt, hwaruti jag ifrar emot alt twång i Näringarna i gemen, och uptäcker i synnerhet olycks-fölgderna af förbudet för Utlänningar at segla til Swerige med andra än deras eget Lands Producter. Det war emellan dessa bägge skrifter, som en Rothman,40en Rothman: åsyftar Jacob Gabriel Rothman som gav ut skriften Rikets fördärf och undergång genom et konstladt och förledande finance-systeme, nyligen föreslagit såsom rikets hjelp, af riksdagsmannen och comministern magister Andreas Chydenius (1766) i sin på wederbörandernas begäran författade smädeskrift öfwer mitt Finance-Systeme, trodde sig se en uppenbar contradiction,41motsättning då likwäl båda tala för friheten, den förra för Medborgare, och den sednare för Utlänningar, at controllera de förras egennytta på Allmänhetens bekostnad. Och denna föregifna contradiction måtte Herr Commissionairen hördt i någon discurs omtalas och wil därmed wisa sig lärd; men misstog sig på skriften i hwilken denna stridighet borde ligga, då han nämner en annan om Waru-wärde och Mynt, hwarmed han måste mena mitt Finance-Systeme;42mitt Finance-Systeme: åsyftar Chydenius skrift Rikets hjälp det dock ingen sagt än mindre wist wara stridande emot Källan til Rikets wanmagt. Nej, min Läsare, samma frihets-anda råder i dem alla tre: Mycket är redan, Gudi lof, af wår wisa Regent gjordt i denna wägen, och jag wäntar med tålamod på[2/118] det återstående. Rom är icke bygt på en dag. Emedlertid räknar jag det för en heder at wara Martyr för friheten, i det glada hopp, at hindra dess qwäfwande i wår tid och få den utwidgad för efterkommande; jag må då beskyllas för största nedrigheter, contradictioner, ostadighet i tankesätt eller at komma i renommee för missgärningar eller hwad som hälst.
GamleCarleby den 28 April 1779.
Det här debattinlägget är ett svar på ett inlägg i Stockholms Posten den 23 mars 1779, se s. 578–580. LINKKI
någon under namn af Logicus ... i Stockholms Posten: pseudonymen Logicus inlägg ingick i Stockholms Posten 3.2.1779 nr 20
tagit sak på bak: erkänt att han är skyldig eller känt sig träffad av anklagelserna
är ändå lika slug: förstår ändå inte
rimmar det sig: passar det
hans 2:ne Anmärkningar på halft ark hwardera: åsyftar Reinhold Antonssons skrifter Anmärkningar, wid kyrkoherdens herr magister Chydenii för lösdrifware och lättingar, antagna fullmägtigskap (1779) och Närmare påminnelser, hvaraf oväduge må döma, om herr kyrkoherden Chydenii frihets-piece för tjensthjon och lösdrifvare, är som i Dagligt Allehanda anmärkes, grundad i naturlig eller laglig rättvisa (1779)
d.v.s. kommissionären
twålar han til: går han åt, angriper han
d.v.s. Reinhold Antonsson
Wienska Avisan af den 14 Januarii: ”kommissionären” citerade en nyhet från Wien, se s. 578 LINKKI
smuggelgods, varor förbjudna att föra in eller ut
rykte, anseende
in puncto: lat. direkt, på plats å ställe, på stående fot
Människligheten sårad: ett brott mot mänskligheten eller humaniteten; lat. crimen laesae humanitatis
rättfärdigas, godkännas
Skriftens andra del, som publicerades i Dagligt Allehanda 28.5.1779, börjar här.
nyhet, underrättelse
Herr Lagmans Commissionaire ... förswara twånget: se s. 578 LINKKI
en annan ifrån Florents af den 15 April 1776: Chydenius citerar samma skrift i Lanthandel, § 16
Broder af Regerande Kejsaren i Wien: Leopold I (senare som kejsare kallad Leopold II) var storhertig över Toscana och bror till den tysk-romerske kejsaren Josef II
förbjudna gods
I sin skrift använder Antonsson uttrycket ”hwarje helt Hemman”, d.v.s. en lantegendom som åsatts ett helt mantal. Ursprungligen tänkte man att en lantegendom på ett helt mantal var livskraftigt nog att försörja dem som brukade hemmanet. Antonsson ville i sin uppskattning av antalet lösdrivare och lättingar uppenbarligen inte inkludera de svagare hemmanen. Antagligen tolkar Chydenius textpassagen avsiktligt fel.
Källan til Rikets wanmagt
Wederläggning af de skäl
en Rothman: åsyftar Jacob Gabriel Rothman som gav ut skriften Rikets fördärf och undergång genom et konstladt och förledande finance-systeme, nyligen föreslagit såsom rikets hjelp, af riksdagsmannen och comministern magister Andreas Chydenius (1766)
mitt Finance-Systeme: åsyftar Chydenius skrift Rikets hjälp
Edellä mainitusta vastauksesta huomaan, että joku nimimerkkiä Logicus käyttänyt kirjoittaja on puolustanut minua Stockholms-Postenissa43joku nimimerkkiä Logicus ... Stockholms-Postenissa: nimimerkki Logicuksen kirjoitus ilmestyi Stockholms Postenin numerossa 20 3.2.1779 herra laamannia vastaan, mutta koska en tiedä, kuka kirjoittaja on, enkä sitä, millä tavalla hän on asiani puolesta esiintynyt, minun on kokonaan sivuutettava hänet sen yleisluonteisen kiitoksen kera, jonka olen velkaa vapauden ja totuuden puolustajalle, ja rajoitettava huomautukseni vain siihen, mihin herra laamannin asiamiehen vastaus antaa aihetta.
Herra asiamies esittää kolme kohtaa, joista ainakin ensimmäisen on päästävä yleisön arvioitavaksi. Se on niin typerä, ettei järkevä lukija ikinä voi uskoa mokomaa, ellei sitä tässä esitettäisi sanasta sanaan; muutenhan minun voitaisiin katsoa vääristelevän tai sotkevan hänen tarkoituksiaan. Se on tällainen: 1) Luottamuksellisesti sanottuna arvoisa herra Logicus hoitaa huonosti tehtävänsä herra rovastin edustajana, sillä hän vastaa vaikenemalla kaikista niistä karkeista ja häpeämättömistä ilmauksista, joiden käyttämisestä kirjoituksessaan herra rovastia syytetään ja on näin ottanut syyllisyyden niskoilleen ja saisi hävetä, sillä jokainen järkevä ihminen havaitsee, että herra rovastin mielenilmaukset, joita Dagligt Allehandassa on käytetty herra rovastin omina sanoina, hän on singonnut ilmoille säädyttömästi ja lainvastaisesti. Tässä siis on ensimmäinen perustelu. Ymmärrätkö sitä, hyvä lukija? Mitä tuolla pitkällä rimpsulla halutaan sanoa? Tai lue uudelleen tuo virke, niin minä olen joutunut tekemään enkä ole silti yhtään viisastunut siitä, mitä kirjoittaja sanoillaan tarkoittaa. Ensinnäkin, mikä ihmeen päähänpisto on väite, että Logicus hoitaa suurpiirteisesti minun edustamistani. Onko hän siis mennyt pitemmälle kuin hänen saamansa valtuutus ulottuu? Onko herra asiamies nähnyt tuon valtuutuksen? En ole toki milloinkaan antanut mitään valtuutusta sen paremmin suullisesti kuin kirjallisestikaan, joten sitä ei ole myöskään voitu ylittää, vai onko tarkoituksena sanoa, että hän on ollut liian hyvä valtuutettu? Vai miten hän on hoitanut suurpiirteisesti edustajantehtäväänsä? Mutta ehkä seuraava kohta antaa valaistusta tähän arvoitukseen. Sanotaanhan sitten: sillä hän vastaa vaikenemalla kaikista niistä karkeista ja häpeämättömistä ilmauksista, joiden käyttämisestä kirjoituksessani minua syytetään. Pysähdyhän taas, hyvä lukija:[2/117] keneen viittaa sana ”hän”? Ensi katsomalta se tuntuu viittaavan minuun, kun minut on juuri edellä mainittu, että siis olen vastannut vaikenemisella kaikkiin niihin karkeisiin ja häpeämättömiin ilmauksiin, joiden käyttämisestä minua syytetään; silloin se olisi tavallaan kiitos minulle siitä, että olen vastannut vaikenemisella vastapuoleni hävyttömyyksiin. Mutta kuka tuo vastapuoli on? Onko hän herra laamanni Antonsson? Siinä tapauksessa hänen edustajansa sanoo päämiehensä ilmauksia karkeiksi ja säädyttömiksi. Niin väkevää määritelmää en ole koskaan tohtinut antaa hänen vastaväitteilleen, ja sitäkin huonommin nuo sanat sopivat hänen oman asiamiehensä suuhun. Se olisi varmasti pahimmalla tavalla suurpiirteistä päämiehen antaman valtuutuksen käyttämistä. Ei, se ei varmaankaan ole tekstin tarkoitus. Keneen siis viittaa sana ”hän”? Kyseessä on varmaankin herra Logicus, joka on vaikenemalla vastannut hävyttömiin mielenilmauksiini. Mutta miten tämä nyt sitten on ymmärrettävä? Häntähän sanotaan minun edustajakseni, eihän hän voisi antaa vastausta päämiehelleen. Edustajanhan on puolustettava päämiestään eikä esitettävä hänelle vastineita, ja kaikkein vähiten hän ansaitsee valtuutetun edustajan nimen, jos hän puolustaa minua vaikenemalla. Ei, eihän tässäkään ole järkeä. Niinpä päädyn lopulta siihen ajatukseen, että sanan ”hän” täytyy viitata herra laamanni Antonssoniin. Mutta tämä tulkintani on väistämättä viimeinen vaihtoehto, sillä sekä Logicus että minut mainitaan viimeksi ennen relatiivipronominia ja herra laamanni edellisessä virkkeessä, jonka tästä erottavat sekä piste että uusi rivi. Katsokaamme, saammeko tällä tavalla merkityksen paremmin selville? Siinä tapauksessa sanotaan: herra laamanni vastaa vaikenemalla kaikista niistä karkeista ja häpeämättömistä ilmauksista, joiden käyttämisestä kirjoituksessani minua syytetään. Tuo kuulostaa jotenkin soveliaalta, mutta silloin on kysyttävä: olenko käyttänyt niitä vai enkö ole? Syytetäänkö minua aiheellisesti vai aiheettomasti? Tai kuka syyttää? Voihan tuo tulkinta kuitenkin käydä päinsä. Mutta onko siinä tapauksessa totta, että hän on vaieten ohittanut mielenilmaukseni? Siitä todistavat hänen eripainoksena julkaisemansa kaksi puolen arkin mittaista huomautusta44kaksi puolen arkin mittaista huomautusta: viittaa Reinhold Antonssonin kirjoituksiin Huomautuksia kirkkoherra, maisteri Chydeniuksen ottamasta irtolaisten ja laiskureiden edustajan tehtävästä (Anmärkningar, wid kyrkoherdens herr magister Chydenii för lösdrifware och lättingar, antagna fullmägtigskap) (1779, ks. s. 572–575 LINKKI) ja Närmare påminnelser, hvaraf oväduge må döma, om herr kyrkoherden Chydenii frihets-piece för tjensthjon och lösdrifvare, är som i Dagligt Allehanda anmärkes, grundad i naturlig eller laglig rättvisa (1779) sekä hänen kohtelias vastauksensa Dagligt Allehandassa, ja siinä samassa hän45edustaja läksyttää päämiestään mitä ankarimmin, kun hän heti perään sanoo, että hän46Antonsson on vaikenemisellaan ottanut syyllisyyden niskoilleen ja saisi hävetä. Minkä takia, saanen kysyä, ja hän vastaa: sillä jokainen järkevä ihminen havaitsee, että minun mielenilmaukseni hän on singonnut ilmoille säädyttömästi ja lainvastaisesti. On siinäkin asiamies, joka tuolla tavalla kohtelee päämiestään! Jos hän sen kestää, kestän minäkin. Millaista valaistusta, millaista varmaa käsitystä totuudesta voidaan saada tuollaisista vastauksista? Ne rumentavat muuten hyvätapaisia sanomalehtiämme, eikä niitä tarvitse ruveta kumoamaan. Tämä lujittaa käsitystäni, että on aina vaarallista pyrkiä kirjoittamaan hyvin mutkikkaasti ja oppineisuutta osoittavin sanakääntein; silloin voi nimittäin pian hukkua taidokkuuden syövereihin. Yksinkertaisuus on aina paras ratkaisu, niin se olisi ollut herra laamannin asiamiehellekin. Sen verran minun on tehtävä hänelle oikeutta, että kun hän on ensin saanut puretuksi syvämielisyytensä ensimmäisiin vastauksensa kohtiin, ymmärrän melkein kaiken muun, mitä hän haluaa sanoa, lukuun ottamatta muutamaa mutkikasta virkettä, joiden merkitys jää arvauksen varaan. Niinpä minun on vastattava jotakin kirjoituksen pääasialliseen sisältöön.
Wienistä 14. tammikuuta tulleen uutisen47Wienistä 14. tammikuuta tulleen uutisen: ”asiamies” lainasi kirjoituksessaan Wienistä lähetettyä uutista, ks. s. 592 LINKKI avulla ei voi todistaa, ettei väki karkaa, vaikka sitä halutaan ottaa kiinni ja pakottaa sotapalvelukseen; eihän siinä kerrota, kuinka monia satoja tai tuhansia on vuosittain paennut Wienistä. Kirjoitus osoittaa vain, etteivät kaikki ole karanneet, koska siellä on vielä ollut sotapalvelukseen kelpaavaa väkeä. Täytyy sanoa, että tuollainen voimakeinojen käyttö, sotavoiman lähettäminen riehumaan yhden yön aikana kaupungin läpi, murtautumaan kaikkiin taloihin, panemaan toimeen kotitarkastuksia ei suinkaan salakuljetustavaran, vaan ihmisten löytämiseksi, heidän maineensa ja syyttömyytensä kyseenalaistaminen, tuomioiden välitön langettaminen, miehen erottaminen itkevästä vaimostaan ja kirkuvista lapsistaan, sanon siis, että tuollainen menettely tarvitsee todellakin päälleen kaiken sen sumean värin, jolla ministeri on yrittänyt sitä peitellä, jotta kaikki tuon tekstin lukijat eivät huomaisi tuon sankariteon oikeata nimeä, nimittäin että se on ihmisyyteen kohdistuva loukkaus. Sellainen on siedettävissä äärimmäisessä hädässä valtakunnan tuhoutumisen estämiseksi, mutta sitä ei silti koskaan saa tuolla perusteella pitää sallittuna, ellei se kohdistu pelkästään pahantekijöihin ja työkykyisiin kerjäläisiin, saati vedota siihen myönteisenä ennakkotapauksena. Tuollaisten kahleiden takomista on turha anoa meidän ruotsalaisen vapautemme ylimmältä suojelijalta.
Herra48Tästä alkaa kirjoituksen toinen osa, joka julkaistiin Dagligt Allehandassa 28.5.1779. laamannin asiamies vetoaa wieniläiseen uutiseen puolustaakseen pakkoa. Hän ei siis pahastune siitä, että viittaan toiseen, Firenzessä 15. huhtikuuta 1776 julkaistuun lehteen,49Firenzessä 15. huhtikuuta 1776 julkaistuun lehteen: Chydenius lainaa samaa kirjoitusta Maakaupassa, § 16 joka ansaitsee suuremman kiitoksen ihmiskunnalta sen oikeuksien puolustamisesta: Tämän kaupungin väkiluku on muutamassa vuodessa silmin nähden kasvanut; (huom.) siellä, missä ihmiset vain saavat elää vapaina pakosta ja sorrosta, he väistämättä lisääntyvät. Voidaanko tätä totuutta enää kiistää? Kirjoituksessa jatketaan: Valistunut hallituksemme pitää tämän periaatteen aina mielessään, ja syystä sitä sanotaan valistuneeksi. Tuolla tavalla hallitsee suurherttua Peter Leopold, Wienissä hallitsevan keisarin veli,50Wienissä hallitsevan keisarin veli: Leopold I, Toscanan suurherttua 1765–90 ja nimellä Leopold II Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari 1790–1792, oli keisari Josef II:n veli. jota sukukuntamme ystävät ihailevat ja hänen maissaan vapauden vallitessa syntyneet tuhannet uudet ihmisolennot siunaavat. Kuulehan vielä lisää, arvoisa lukija, tämän mainion lehden kertomaa: Jokainen (huom.) toimii ja elää täällä (siis Toscanassa) lakien suojassa oman mielensä mukaan. Sehän on omavaltaisuutta, huutavat meikäläiset rajoitusten kannattajat. Toiset sanovat, että väki voi kyllä lisääntyä, mutta ihmiset joutuvat kuolemaan kurjuudessa, ellei hallitus suunnittele, miten he voivat elättää itsensä. Mutta miten onkaan Toscanassa käynyt? No, vuonna 1767, jolloin rajoitusperiaate oli vielä vallalla, siellä kuoli suuri määrä ihmisiä nälkään, vaikka hallitus antoi jakaa hätää kärsiville viljaa yli 500 000 Rooman taalerin arvosta. Vaikka varsin pahoja katovuosia on sattunut, tuollaista ei ole tapahtunut sen jälkeen, kun asukkaille lahjoitettiin tämä vapaus huolehtia itse toimeentulostaan. Missä mahtaa olla syy tähän? Se ilmoitetaan tekstissä selvästi: Viime vuosina lempeä hallitsijamme51lempeä hallitsijamme: Leopold I, Toscanan suurherttua 1765–90 ja nimellä Leopold II Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari 1790–1792 on irrottanut (huom.) kaikki nämä kahleet, ja tätä vapautta Toscana saa kiittää nykyisestä onnellisuudestaan. Eiköhän tällä ole enemmän todistusvoimaa kuin Wienistä saadulla uutisella?
Herra asiamies syyttää minua väärin siitä, etten ole uskonut herra laamanni Antonssonin ilmoittamaa tietoa, jonka mukaan valtakunnassa on 80 000 irtolaista. Uskon, että heitä on enemmänkin, heidän määränsä voisi nimittäin kaksin- tai kolminkertaistuakin, jos herra laamanni pääsisi tässä asiassa valvojaksi ja pitämään kotitarkastuksia valtakunnassa tuon lainvastaisen tavaran löytämiseksi. Olen vain tarkoittanut sitä, ettei hän ole todistanut antamaansa tietoa oikeaksi, sillä mitä tekemistä valtakunnan manttaaliluvulla52Kirjoituksessaan Antonsson käyttää ilmausta ”hwarje helt Hemman”, eli veroluvultaan yhden manttaalin tila. Alunperin yhden manttaalin laajuuden katsottiin takaavan tilan elinkelpoisuuden, ja Antonsson ilmeisesti halusi näin rajata pois heikommat tilat. Chydenius tulkitsee asian kuitenkin ilmeisesti tahallaan väärin. on irtolaisten kanssa? Vai ovatko manttaaliin pannun maan omistajatkin irtolaisia? Tai eiköhän kaupungeistakin voitaisi saada kiinni hiukan tätä kiellettyä tavaraa?
Mutta kun hän siirtyy oppineisuuden kentälle ja syyttää minun julkaisseen vuoden 1765 valtiopäivien aikana kaksi teosta, jotka ovat ristiriidassa keskenään, nimittäin kirjoitelman Valtakunnan heikkouden lähde sekä toisen tavaroiden arvosta ja rahasta, hänelle käy hullummin. Ensinnäkin hän paljastaa, ettei ole lukenut eikä lähemmin katsellutkaan niitä eikä edes tiennyt viimeksi mainitun kirjoituksen nimeäkään, mutta antaa silti tuomionsa kaihtelemattoman rohkeasti. Olen velvollinen antamaan yleisölle selityksen tästä asiasta. Vuonna 1765 painettiin ensiksi kirjoitus, jolla puolustettiin pohjalaisten ja länsipohjalaisten oikeutta purjehtia vapaasti valtakunnan rajojen ulkopuolelle, ja sen otsikkona oli Niiden perusteiden kumoaminen jne.53Niiden perusteiden kumoaminen jne.: Chydeniuksen kirjoitus Niiden perusteiden kumoaminen, joilla Pohjanmaan ja Länsipohjan sekä Västernorrlandin kaupungeilta yritetään kieltää vapaa purjehdusoikeus(1765) Jonkin verran myöhemmin kesällä ilmestyi tuo sangen kuuluisaksi tullut kirjanen Valtakunnan heikkouden lähde,54Valtakunnan heikkouden lähde: Chydeniuksen kirjoitusValtakunnan heikkouden lähde (1765) jossa vastustan voimakkaasti kaikkea elinkeinoihin kohdistuvaa pakkoa yleensä ja kiinnitän erityistä huomiota niihin haitallisiin seurauksiin, joita aiheuttaa ulkomaalaisille annettu kielto tuoda Ruotsiin laivoillaan muita kuin oman maansa tuotteita. Muuan Rothman55Muuan Rothman: Tarkoitetaan Jacob Gabriel Rothmania, joka todennäköisesti julkaisi 1766 anonyymin kirjoituksen Rikets fördärf och undergång genom et konstladt och förledande finance-system, nyligen föreslagit såsom rikets hjelp, af riksdagsmannen och comministern magister Andreas Chydenius. laati tiettyjen tahojen pyynnöstä rahajärjestelmää käsittelevään kirjoitukseeni kohdistuvan häväistyskirjoituksen, jonka mukaan hän uskoi havainneensa selvän ristiriidan noiden kahden tekstin välillä, vaikka ne kumpikin puhuvat vapauden puolesta, ensiksi mainittu kansalaisten ja jälkimmäinen ulkomaalaisten vapaudesta valvoa kansalaisten yhteisen hyvän kustannuksella tapahtuvaa oman edun tavoittelua. Herra asiamies on varmaankin kuullut jossakin keskustelussa tästä väitetystä ristiriidasta mainittavan ja haluaa osoittaa oppineisuuttaan siitä kirjoittamalla. Hän on kuitenkin käsittänyt väärin sen, missä kirjoituksessa tuon ristiriidan pitäisi esiintyä mainitessaan kirjoituksen tavaran arvosta ja rahasta, millä hän varmasti tarkoittaa kirjoitustani rahajärjestelmästä; kukaan ei kuitenkaan ole sanonut saati osoittanut, että se on ristiriidassa teoksen Valtakunnan heikkouden lähde kanssa. Ei toki, arvoisa lukija, sama vapauden henki vallitsee niissä kaikissa kolmessa. Viisas hallitsijamme on Jumalan kiitos jo tehnyt paljon tämän hengen mukaisesti, ja odotan kärsivällisesti[2/118] vielä jäljellä olevien toimien toteutumista. Roomaa ei ole rakennettu päivässä. Pidän kuitenkin kunnianani olla vapauden marttyyri iloisesti toivoen, että voisin estää vapauden tukahduttamisen omana aikanamme ja saada sen laajennetuksi tulevia sukupolvia varten, syytettäköönpä minua sitten mitä suurimmasta matalamielisyydestä, ristiriitaisuuksista, ajattelun horjuvuudesta tai maineen tavoittelusta ilkitöitä tekemällä tai mistä tahansa.
Uplysningar wid Herr Lagman Antonsons Commissionaires Swar, som är infört i Stockholms Posten N:o 60 af den 23 Martii 1779.56Det här debattinlägget är ett svar på ett inlägg i Stockholms Posten den 23 mars 1779, se s. 578–580. LINKKI
Af åfwannämda swar finner jag, at någon under namn af Logicus förswarat mig i Stockholms Posten57någon under namn af Logicus ... i Stockholms Posten: pseudonymen Logicus inlägg ingick i Stockholms Posten 3.2.1779 nr 20 emot Herr Lagman; men som jag hwarken wet hwem det är eller huru han förfäktat min sak, måste jag gå honom aldeles förbi, med den allmänna tacksägelse jag är en Frihetens och Sanningens förswarare skyldig, och inskränka mina uplysningar blott wid det som Herr Lagmans Commissionaire gifwer i sitt swar anledning til.
Herr Commissionairen anförer trenne Momenter, af hwilka åtminstone det första bör komma under Allmänhetens granskning. Det är så orimmeligit, at det af en förnuftig Läsare aldrig kan tros wara sådant, om det icke anföres här ord ifrån ord; ty annars kunde jag anses för den, som wrängt eller bortblandat hans mening. Det lyder så: 1:o, I förtroende sagt, min Herr Logicus, så slöser min Herre med sitt fullmägtigskap för Herr Probsten, ty han beswarar med stillatigande alla de grofwa och skamlösa utlåtelser, som Herr Probsten i sin skrift beskylles nyttjat, och således tagit sak på bak58tagit sak på bak: erkänt att han är skyldig eller känt sig träffad av anklagelserna och borde blygas, ty hwar förnuftig Man finner, at Herr Probstens utlåtelser, som i Dagligt Allehanda äro brukade som Herr Probstens egne ord, äro oanständigt och lagstridigt af honom utkastade. Se detta är nu första argumentet. Förstår du det min Läsare? Hwad wil nu hela denna långa rimsan säga? Eller läs å nyo denna mening, så har jag fått göra och är ändå lika slug,59är ändå lika slug: förstår ändå inte hwad dess Auctor menar därmed; såsom först, hwad är det för idee, at Logicus slösar med sitt fullmägtigskap för mig. Har han då gått widare än hans fullmagt sträcker sig? Har Herr Commissionairen sedt den? Jag hafwer wäl aldrig utgifwit någon hwarken munt- eller skrifteligen, och därföre har den aldrig kunnat öfwerskridas; eller är meningen den, at han warit för mycket god Fullmägtig? eller huru har han slösat med sitt fullmägtigskap? Men kanske det följande uplyser denna gåta; Jo, det heter: ty han beswarar med stillatigande alla de grofwa och skamlösa utlåtelser, som jag i min skrift beskylles nyttjat. Håll up nu åter min Lä[2/117]sare; på hwem syftar det ordet han? Det tycks wid första påseende syfta på mig, som näst förut nämnes, at jag med stillatigande beswarat alla de grofwa och skamlösa utlåtelser, som jag beskylles hafwa nyttjat; då wore det et slags beröm för mig at med tigande hafwa beswarat skamlösheter, af min Contrapart. Men hwem är det? Herr Lagman Antonson? då kallar hans Commissionair sin Principals utlåtelser för grofwa och skamlösa. Så hård rubrik har jag aldrig wågat mig at sätta på hans inkast, så mycket wärre passa de sig för hans egen Commissionaire. Det wore wisst, at på det swåraste slösa med sin Principals Fullmägtigskap. Nej, icke måtte det wara meningen. På hwem syftar då han? Det måtte wara Herr Logicus, som med stillatigande beswarat mina skamlösa utlåtelser. Men huru hänger det åter ihop? Han kallas ju min Fullmägtig, icke kunde han beswara sin Principal. Fullmägtigen bör ju förswara och icke beswara Principalen, och aldraminst gör han skäl för Fullmägtigs namn, om han förswarar mig med stillatigande. Nej, icke rimmar det sig60rimmar det sig: passar det heller. Jag faller därföre änteligen på den tankan, at det ordet han måste syfta på Herr Lagm. Antonson. Men jag måste nödwändigt sist komma på den uttolkning, ty både Logicus och jag stå nämnde närmast til pronomen relativum, och Herr Lagman i föregående mening, som är så wäl genom punct, som ny rad aldeles skild ifrån denna. Lät se om wi då få bättre mening? Då heter det: Herr Lagman beswarar med stillatigande alla de grofwa och skamlösa utlåtelser, som jag i min skrift beskylles nyttjat. Det tycks låta något, men frågan blir: har jag nyttjat dem eller icke? beskylles jag rätt eller orätt? eller hwem är det som beskyller? Dock kan det gå an; Men är det då sant, at han med stillatigande gått mina utlåtelser förbi? Därom witna hans 2:ne Anmärkningar på halft ark hwardera,61hans 2:ne Anmärkningar på halft ark hwardera: åsyftar Reinhold Antonssons skrifter Anmärkningar, wid kyrkoherdens herr magister Chydenii för lösdrifware och lättingar, antagna fullmägtigskap (1779) och Närmare påminnelser, hvaraf oväduge må döma, om herr kyrkoherden Chydenii frihets-piece för tjensthjon och lösdrifvare, är som i Dagligt Allehanda anmärkes, grundad i naturlig eller laglig rättvisa (1779) särskilt tryckta, äfwen som hans höfliga swar i Dagligt Allehanda; och just i det samma twålar han62d.v.s. kommissionären til63twålar han til: går han åt, angriper han sin Principal erbarmeligen, då han straxt därpå säger at han64d.v.s. Reinhold Antonsson med sitt stillatigande således tagit sak på bak och borde blygas; hwarföre då? må jag fråga, och han swarar: ty hwar förnuftig man finner at mina utlåtelser äro oanständigt och lagstridigt af honom utkastade. Wacker Commissionaire! som så handterar sin Principal. Tål han det nog kan jag tåla. Hwad uplysning, hwad öfwertygelse om sanningen skall man kunna hämta af sådana swar? De misspryda wåra annars hyfsade Dag-papper, och behöfwa ingen wederläggning. Jag styrkes häraf i den tankan, at det är altid farligt, at wilja skrifwa mycket konstigt och lärdt, ty då kan man snart drunkna i konsten. Enfaldigheten är altid den bästa: så hade det ock warit för Herr Lagmans Commissionaire; ty jag bör lämna honom den justice,65rättvisa at sedan han i sina första Momenter fått uttömma sin djupsinnighet, förstår jag nästan i alt det öfriga hwad han wil säga, utom en eller annan inbunden mening, där man måste gissa sig fram. Jag bör därföre något swara på det hufwudsakeligaste.
At med Wienska Avisan af den 14 Januarii66Wienska Avisan af den 14 Januarii: ”kommissionären” citerade en nyhet från Wien, se s. 578 LINKKI bewisa det Folket icke rymmer, fast de efterjagas och med wåld insättas i krigs-tjänst, går icke an; ty den omrörer icke huru många hundrade eller tusende rymt ifrån Wien årligen; den bewisar allenast, at icke alla rymt, efter där ännu fants Folk som dugde at taga i krigs-tjänst, och kan jag icke neka, at en sådan wåldsamhet, at på en natt grassera67härja med Militarisk magt igenom en Stad, bryta sig in i alla hus, anställa hus-visitationer, icke efter Contraband-waror,68smuggelgods, varor förbjudna att föra in eller ut utan Människor, sätta deras frägd69rykte, anseende och förswar i fråga, fälla dom in puncto,70in puncto: lat. direkt, på plats å ställe, på stående fot skilja Man ifrån gråtande Maka och ropande Barn, sådant förfarande, säger jag, behöfde alt för wäl den färg Ministeren sökt stryka därpå, med sin matta Reflexion, om icke alla som läste detta skulle blifwa warse rätta namnet på denna hjälte-bragd; nämligen Människligheten sårad,71Människligheten sårad: ett brott mot mänskligheten eller humaniteten; lat. crimen laesae humanitatis som uti et Rikes högst trängande behof, at mota dess undergång, måste tålas, men aldrig därföre får billigas,72rättfärdigas, godkännas om den ej blott angår missgärningsmän och arbetsföre tiggare, än mindre såsom et godt präjudicat åberopas. Sådana bojor insinueras förgäfwes hos wår Swenska Frihets Högsta Beskyddare.
Herr73Skriftens andra del, som publicerades i Dagligt Allehanda 28.5.1779, börjar här. Lagmans Commissionaire åberopar sig en Wiensk Tidning,74nyhet, underrättelse at förswara twånget,75Herr Lagmans Commissionaire ... förswara twånget: se s. 578 LINKKI han torde då ej misstycka, om jag åberopar mig en annan ifrån Florents af den 15 April 177676en annan ifrån Florents af den 15 April 1776: Chydenius citerar samma skrift i Lanthandel, § 16 med större bifall af Människligheten at skydda dess rätt: I några få år har Folkmängden härstädes ögonskenligen tiltagit; NB. hwarest ock Människor få lefwa utan twång och förtryck, där ökas de nödwändigt. Kan denna sanning ännu nekas? Denna grundsats har wår uplysta Regering ständigt för ögonen, heter det widare; den bär ock med skäl det namn, at wara uplyst. Det är Stor-Hertigen Petter Leopold, en Broder af Regerande Kejsaren i Wien,77Broder af Regerande Kejsaren i Wien: Leopold I (senare som kejsare kallad Leopold II) var storhertig över Toscana och bror till den tysk-romerske kejsaren Josef II som förer et sådant Regemente, beundras af wårt Slägtes wänner, och wälsignas af de igenom friheten uti Hans Länder upkomne tusendetals nya warelser. Hör ännu mera, min Läsare af denna wackra Avisan: En och hwar NB. handlar och lefwer här, näml. i Toscana, efter sitt tycke, under skygd af Lagarna. Det är ju sjelfswåld, ropa wåra inskränkare. Andra säga, nog kan Folket ökas, men de måste ju dö i elände, om Regeringen icke tänker på utwägar för dem at föda sig. Men huru har det gått i Toscana? Jo, år 1767, då inskränknings-principen ännu war rådande, dog en stor hop Människor där af hunger, fast Regeringen lät utdela där ibland de nödlidande Spanmål för mera än 500 000 Romerska Dalrar. Men sedan denna friheten skänktes Inbyggarena, at få sörja för sig sjelfwa, har sådant icke händt, ehuru swårare misswäxt-år infallit; hwarest ligger då orsaken härtil? Den upgifwes tydeligen: De sednare åren, heter det, har wår milde Regent låssat NB. alla dessa fjättrar, och denna frihet har Toscana at tacka för sin nu warande sällhet. Mån detta icke bewisar mera än Wienska Avisan?
Jag beskylles orätt af Herr Commissionairen, at ej hafwa trodt Herr Lagm. Antonsons upgift af 80 000 Lösdrifware i Riket, jag tror wäl mera, näml. at deras antal kunde stiga til 2 a 3-dubbelt så många, om Herr Lagmannen finge blifwa Ombudsman i denna sak, at hålla hus-visitationer i Riket efter detta Contraband.78förbjudna gods Jag har allenast påstått at han icke bewisat sin upgift, ty hwad har Rikets Mantal79I sin skrift använder Antonsson uttrycket ”hwarje helt Hemman”, d.v.s. en lantegendom som åsatts ett helt mantal. Ursprungligen tänkte man att en lantegendom på ett helt mantal var livskraftigt nog att försörja dem som brukade hemmanet. Antonsson ville i sin uppskattning av antalet lösdrivare och lättingar uppenbarligen inte inkludera de svagare hemmanen. Antagligen tolkar Chydenius textpassagen avsiktligt fel. at göra med Lösdrifware? Eller äro de ock Lösdrifware som bebo Mantalen? Eller månne icke i Städerne äfwen kunde ärtappas något af denna förbudna wara?
Men då han kommer ut på Lärdoms-fältet, och beskyller mig hafwa utgifwit twänne Arbeten, wid 1765 års Riksdag, som strida emot hwarandra, näml. et som kallas Källan til Rikets wanmagt,80Källan til Rikets wanmagt och et annat om Waru-wärde och Mynt, då råkar han wärre ut. Han röjer först, at han icke läst eller granskat dem, och at han ej en gång wiste namnet på den sednare, men ändock dömmer oblygt och dristigt. Jag är skyldig at uplysa Allmänheten i denna omständighet. År 1765 trycktes först et förswar af Öster och Wästerbottningarnas rätt til fri Seglation utom Riket, under titel af Wederläggning af de skäl81Wederläggning af de skäl etc. En tid därefter om Sommaren utkom den så mycket beryktade Skriften: Källan til Rikets wanmagt, hwaruti jag ifrar emot alt twång i Näringarna i gemen, och uptäcker i synnerhet olycks-fölgderna af förbudet för Utlänningar at segla til Swerige med andra än deras eget Lands Producter. Det war emellan dessa bägge skrifter, som en Rothman,82en Rothman: åsyftar Jacob Gabriel Rothman som gav ut skriften Rikets fördärf och undergång genom et konstladt och förledande finance-systeme, nyligen föreslagit såsom rikets hjelp, af riksdagsmannen och comministern magister Andreas Chydenius (1766) i sin på wederbörandernas begäran författade smädeskrift öfwer mitt Finance-Systeme, trodde sig se en uppenbar contradiction,83motsättning då likwäl båda tala för friheten, den förra för Medborgare, och den sednare för Utlänningar, at controllera de förras egennytta på Allmänhetens bekostnad. Och denna föregifna contradiction måtte Herr Commissionairen hördt i någon discurs omtalas och wil därmed wisa sig lärd; men misstog sig på skriften i hwilken denna stridighet borde ligga, då han nämner en annan om Waru-wärde och Mynt, hwarmed han måste mena mitt Finance-Systeme;84mitt Finance-Systeme: åsyftar Chydenius skrift Rikets hjälp det dock ingen sagt än mindre wist wara stridande emot Källan til Rikets wanmagt. Nej, min Läsare, samma frihets-anda råder i dem alla tre: Mycket är redan, Gudi lof, af wår wisa Regent gjordt i denna wägen, och jag wäntar med tålamod på[2/118] det återstående. Rom är icke bygt på en dag. Emedlertid räknar jag det för en heder at wara Martyr för friheten, i det glada hopp, at hindra dess qwäfwande i wår tid och få den utwidgad för efterkommande; jag må då beskyllas för största nedrigheter, contradictioner, ostadighet i tankesätt eller at komma i renommee för missgärningar eller hwad som hälst.
Edellä mainitusta vastauksesta huomaan, että joku nimimerkkiä Logicus käyttänyt kirjoittaja on puolustanut minua Stockholms-Postenissa85joku nimimerkkiä Logicus ... Stockholms-Postenissa: nimimerkki Logicuksen kirjoitus ilmestyi Stockholms Postenin numerossa 20 3.2.1779 herra laamannia vastaan, mutta koska en tiedä, kuka kirjoittaja on, enkä sitä, millä tavalla hän on asiani puolesta esiintynyt, minun on kokonaan sivuutettava hänet sen yleisluonteisen kiitoksen kera, jonka olen velkaa vapauden ja totuuden puolustajalle, ja rajoitettava huomautukseni vain siihen, mihin herra laamannin asiamiehen vastaus antaa aihetta.
Herra asiamies esittää kolme kohtaa, joista ainakin ensimmäisen on päästävä yleisön arvioitavaksi. Se on niin typerä, ettei järkevä lukija ikinä voi uskoa mokomaa, ellei sitä tässä esitettäisi sanasta sanaan; muutenhan minun voitaisiin katsoa vääristelevän tai sotkevan hänen tarkoituksiaan. Se on tällainen: 1) Luottamuksellisesti sanottuna arvoisa herra Logicus hoitaa huonosti tehtävänsä herra rovastin edustajana, sillä hän vastaa vaikenemalla kaikista niistä karkeista ja häpeämättömistä ilmauksista, joiden käyttämisestä kirjoituksessaan herra rovastia syytetään ja on näin ottanut syyllisyyden niskoilleen ja saisi hävetä, sillä jokainen järkevä ihminen havaitsee, että herra rovastin mielenilmaukset, joita Dagligt Allehandassa on käytetty herra rovastin omina sanoina, hän on singonnut ilmoille säädyttömästi ja lainvastaisesti. Tässä siis on ensimmäinen perustelu. Ymmärrätkö sitä, hyvä lukija? Mitä tuolla pitkällä rimpsulla halutaan sanoa? Tai lue uudelleen tuo virke, niin minä olen joutunut tekemään enkä ole silti yhtään viisastunut siitä, mitä kirjoittaja sanoillaan tarkoittaa. Ensinnäkin, mikä ihmeen päähänpisto on väite, että Logicus hoitaa suurpiirteisesti minun edustamistani. Onko hän siis mennyt pitemmälle kuin hänen saamansa valtuutus ulottuu? Onko herra asiamies nähnyt tuon valtuutuksen? En ole toki milloinkaan antanut mitään valtuutusta sen paremmin suullisesti kuin kirjallisestikaan, joten sitä ei ole myöskään voitu ylittää, vai onko tarkoituksena sanoa, että hän on ollut liian hyvä valtuutettu? Vai miten hän on hoitanut suurpiirteisesti edustajantehtäväänsä? Mutta ehkä seuraava kohta antaa valaistusta tähän arvoitukseen. Sanotaanhan sitten: sillä hän vastaa vaikenemalla kaikista niistä karkeista ja häpeämättömistä ilmauksista, joiden käyttämisestä kirjoituksessani minua syytetään. Pysähdyhän taas, hyvä lukija:[2/117] keneen viittaa sana ”hän”? Ensi katsomalta se tuntuu viittaavan minuun, kun minut on juuri edellä mainittu, että siis olen vastannut vaikenemisella kaikkiin niihin karkeisiin ja häpeämättömiin ilmauksiin, joiden käyttämisestä minua syytetään; silloin se olisi tavallaan kiitos minulle siitä, että olen vastannut vaikenemisella vastapuoleni hävyttömyyksiin. Mutta kuka tuo vastapuoli on? Onko hän herra laamanni Antonsson? Siinä tapauksessa hänen edustajansa sanoo päämiehensä ilmauksia karkeiksi ja säädyttömiksi. Niin väkevää määritelmää en ole koskaan tohtinut antaa hänen vastaväitteilleen, ja sitäkin huonommin nuo sanat sopivat hänen oman asiamiehensä suuhun. Se olisi varmasti pahimmalla tavalla suurpiirteistä päämiehen antaman valtuutuksen käyttämistä. Ei, se ei varmaankaan ole tekstin tarkoitus. Keneen siis viittaa sana ”hän”? Kyseessä on varmaankin herra Logicus, joka on vaikenemalla vastannut hävyttömiin mielenilmauksiini. Mutta miten tämä nyt sitten on ymmärrettävä? Häntähän sanotaan minun edustajakseni, eihän hän voisi antaa vastausta päämiehelleen. Edustajanhan on puolustettava päämiestään eikä esitettävä hänelle vastineita, ja kaikkein vähiten hän ansaitsee valtuutetun edustajan nimen, jos hän puolustaa minua vaikenemalla. Ei, eihän tässäkään ole järkeä. Niinpä päädyn lopulta siihen ajatukseen, että sanan ”hän” täytyy viitata herra laamanni Antonssoniin. Mutta tämä tulkintani on väistämättä viimeinen vaihtoehto, sillä sekä Logicus että minut mainitaan viimeksi ennen relatiivipronominia ja herra laamanni edellisessä virkkeessä, jonka tästä erottavat sekä piste että uusi rivi. Katsokaamme, saammeko tällä tavalla merkityksen paremmin selville? Siinä tapauksessa sanotaan: herra laamanni vastaa vaikenemalla kaikista niistä karkeista ja häpeämättömistä ilmauksista, joiden käyttämisestä kirjoituksessani minua syytetään. Tuo kuulostaa jotenkin soveliaalta, mutta silloin on kysyttävä: olenko käyttänyt niitä vai enkö ole? Syytetäänkö minua aiheellisesti vai aiheettomasti? Tai kuka syyttää? Voihan tuo tulkinta kuitenkin käydä päinsä. Mutta onko siinä tapauksessa totta, että hän on vaieten ohittanut mielenilmaukseni? Siitä todistavat hänen eripainoksena julkaisemansa kaksi puolen arkin mittaista huomautusta86kaksi puolen arkin mittaista huomautusta: viittaa Reinhold Antonssonin kirjoituksiin Huomautuksia kirkkoherra, maisteri Chydeniuksen ottamasta irtolaisten ja laiskureiden edustajan tehtävästä (Anmärkningar, wid kyrkoherdens herr magister Chydenii för lösdrifware och lättingar, antagna fullmägtigskap) (1779, ks. s. 572–575 LINKKI) ja Närmare påminnelser, hvaraf oväduge må döma, om herr kyrkoherden Chydenii frihets-piece för tjensthjon och lösdrifvare, är som i Dagligt Allehanda anmärkes, grundad i naturlig eller laglig rättvisa (1779) sekä hänen kohtelias vastauksensa Dagligt Allehandassa, ja siinä samassa hän87edustaja läksyttää päämiestään mitä ankarimmin, kun hän heti perään sanoo, että hän88Antonsson on vaikenemisellaan ottanut syyllisyyden niskoilleen ja saisi hävetä. Minkä takia, saanen kysyä, ja hän vastaa: sillä jokainen järkevä ihminen havaitsee, että minun mielenilmaukseni hän on singonnut ilmoille säädyttömästi ja lainvastaisesti. On siinäkin asiamies, joka tuolla tavalla kohtelee päämiestään! Jos hän sen kestää, kestän minäkin. Millaista valaistusta, millaista varmaa käsitystä totuudesta voidaan saada tuollaisista vastauksista? Ne rumentavat muuten hyvätapaisia sanomalehtiämme, eikä niitä tarvitse ruveta kumoamaan. Tämä lujittaa käsitystäni, että on aina vaarallista pyrkiä kirjoittamaan hyvin mutkikkaasti ja oppineisuutta osoittavin sanakääntein; silloin voi nimittäin pian hukkua taidokkuuden syövereihin. Yksinkertaisuus on aina paras ratkaisu, niin se olisi ollut herra laamannin asiamiehellekin. Sen verran minun on tehtävä hänelle oikeutta, että kun hän on ensin saanut puretuksi syvämielisyytensä ensimmäisiin vastauksensa kohtiin, ymmärrän melkein kaiken muun, mitä hän haluaa sanoa, lukuun ottamatta muutamaa mutkikasta virkettä, joiden merkitys jää arvauksen varaan. Niinpä minun on vastattava jotakin kirjoituksen pääasialliseen sisältöön.
Wienistä 14. tammikuuta tulleen uutisen89Wienistä 14. tammikuuta tulleen uutisen: ”asiamies” lainasi kirjoituksessaan Wienistä lähetettyä uutista, ks. s. 592 LINKKI avulla ei voi todistaa, ettei väki karkaa, vaikka sitä halutaan ottaa kiinni ja pakottaa sotapalvelukseen; eihän siinä kerrota, kuinka monia satoja tai tuhansia on vuosittain paennut Wienistä. Kirjoitus osoittaa vain, etteivät kaikki ole karanneet, koska siellä on vielä ollut sotapalvelukseen kelpaavaa väkeä. Täytyy sanoa, että tuollainen voimakeinojen käyttö, sotavoiman lähettäminen riehumaan yhden yön aikana kaupungin läpi, murtautumaan kaikkiin taloihin, panemaan toimeen kotitarkastuksia ei suinkaan salakuljetustavaran, vaan ihmisten löytämiseksi, heidän maineensa ja syyttömyytensä kyseenalaistaminen, tuomioiden välitön langettaminen, miehen erottaminen itkevästä vaimostaan ja kirkuvista lapsistaan, sanon siis, että tuollainen menettely tarvitsee todellakin päälleen kaiken sen sumean värin, jolla ministeri on yrittänyt sitä peitellä, jotta kaikki tuon tekstin lukijat eivät huomaisi tuon sankariteon oikeata nimeä, nimittäin että se on ihmisyyteen kohdistuva loukkaus. Sellainen on siedettävissä äärimmäisessä hädässä valtakunnan tuhoutumisen estämiseksi, mutta sitä ei silti koskaan saa tuolla perusteella pitää sallittuna, ellei se kohdistu pelkästään pahantekijöihin ja työkykyisiin kerjäläisiin, saati vedota siihen myönteisenä ennakkotapauksena. Tuollaisten kahleiden takomista on turha anoa meidän ruotsalaisen vapautemme ylimmältä suojelijalta.
Herra90Tästä alkaa kirjoituksen toinen osa, joka julkaistiin Dagligt Allehandassa 28.5.1779. laamannin asiamies vetoaa wieniläiseen uutiseen puolustaakseen pakkoa. Hän ei siis pahastune siitä, että viittaan toiseen, Firenzessä 15. huhtikuuta 1776 julkaistuun lehteen,91Firenzessä 15. huhtikuuta 1776 julkaistuun lehteen: Chydenius lainaa samaa kirjoitusta Maakaupassa, § 16 joka ansaitsee suuremman kiitoksen ihmiskunnalta sen oikeuksien puolustamisesta: Tämän kaupungin väkiluku on muutamassa vuodessa silmin nähden kasvanut; (huom.) siellä, missä ihmiset vain saavat elää vapaina pakosta ja sorrosta, he väistämättä lisääntyvät. Voidaanko tätä totuutta enää kiistää? Kirjoituksessa jatketaan: Valistunut hallituksemme pitää tämän periaatteen aina mielessään, ja syystä sitä sanotaan valistuneeksi. Tuolla tavalla hallitsee suurherttua Peter Leopold, Wienissä hallitsevan keisarin veli,92Wienissä hallitsevan keisarin veli: Leopold I, Toscanan suurherttua 1765–90 ja nimellä Leopold II Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari 1790–1792, oli keisari Josef II:n veli. jota sukukuntamme ystävät ihailevat ja hänen maissaan vapauden vallitessa syntyneet tuhannet uudet ihmisolennot siunaavat. Kuulehan vielä lisää, arvoisa lukija, tämän mainion lehden kertomaa: Jokainen (huom.) toimii ja elää täällä (siis Toscanassa) lakien suojassa oman mielensä mukaan. Sehän on omavaltaisuutta, huutavat meikäläiset rajoitusten kannattajat. Toiset sanovat, että väki voi kyllä lisääntyä, mutta ihmiset joutuvat kuolemaan kurjuudessa, ellei hallitus suunnittele, miten he voivat elättää itsensä. Mutta miten onkaan Toscanassa käynyt? No, vuonna 1767, jolloin rajoitusperiaate oli vielä vallalla, siellä kuoli suuri määrä ihmisiä nälkään, vaikka hallitus antoi jakaa hätää kärsiville viljaa yli 500 000 Rooman taalerin arvosta. Vaikka varsin pahoja katovuosia on sattunut, tuollaista ei ole tapahtunut sen jälkeen, kun asukkaille lahjoitettiin tämä vapaus huolehtia itse toimeentulostaan. Missä mahtaa olla syy tähän? Se ilmoitetaan tekstissä selvästi: Viime vuosina lempeä hallitsijamme93lempeä hallitsijamme: Leopold I, Toscanan suurherttua 1765–90 ja nimellä Leopold II Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari 1790–1792 on irrottanut (huom.) kaikki nämä kahleet, ja tätä vapautta Toscana saa kiittää nykyisestä onnellisuudestaan. Eiköhän tällä ole enemmän todistusvoimaa kuin Wienistä saadulla uutisella?
Herra asiamies syyttää minua väärin siitä, etten ole uskonut herra laamanni Antonssonin ilmoittamaa tietoa, jonka mukaan valtakunnassa on 80 000 irtolaista. Uskon, että heitä on enemmänkin, heidän määränsä voisi nimittäin kaksin- tai kolminkertaistuakin, jos herra laamanni pääsisi tässä asiassa valvojaksi ja pitämään kotitarkastuksia valtakunnassa tuon lainvastaisen tavaran löytämiseksi. Olen vain tarkoittanut sitä, ettei hän ole todistanut antamaansa tietoa oikeaksi, sillä mitä tekemistä valtakunnan manttaaliluvulla94Kirjoituksessaan Antonsson käyttää ilmausta ”hwarje helt Hemman”, eli veroluvultaan yhden manttaalin tila. Alunperin yhden manttaalin laajuuden katsottiin takaavan tilan elinkelpoisuuden, ja Antonsson ilmeisesti halusi näin rajata pois heikommat tilat. Chydenius tulkitsee asian kuitenkin ilmeisesti tahallaan väärin. on irtolaisten kanssa? Vai ovatko manttaaliin pannun maan omistajatkin irtolaisia? Tai eiköhän kaupungeistakin voitaisi saada kiinni hiukan tätä kiellettyä tavaraa?
Mutta kun hän siirtyy oppineisuuden kentälle ja syyttää minun julkaisseen vuoden 1765 valtiopäivien aikana kaksi teosta, jotka ovat ristiriidassa keskenään, nimittäin kirjoitelman Valtakunnan heikkouden lähde sekä toisen tavaroiden arvosta ja rahasta, hänelle käy hullummin. Ensinnäkin hän paljastaa, ettei ole lukenut eikä lähemmin katsellutkaan niitä eikä edes tiennyt viimeksi mainitun kirjoituksen nimeäkään, mutta antaa silti tuomionsa kaihtelemattoman rohkeasti. Olen velvollinen antamaan yleisölle selityksen tästä asiasta. Vuonna 1765 painettiin ensiksi kirjoitus, jolla puolustettiin pohjalaisten ja länsipohjalaisten oikeutta purjehtia vapaasti valtakunnan rajojen ulkopuolelle, ja sen otsikkona oli Niiden perusteiden kumoaminen jne.95Niiden perusteiden kumoaminen jne.: Chydeniuksen kirjoitus Niiden perusteiden kumoaminen, joilla Pohjanmaan ja Länsipohjan sekä Västernorrlandin kaupungeilta yritetään kieltää vapaa purjehdusoikeus(1765) Jonkin verran myöhemmin kesällä ilmestyi tuo sangen kuuluisaksi tullut kirjanen Valtakunnan heikkouden lähde,96Valtakunnan heikkouden lähde: Chydeniuksen kirjoitusValtakunnan heikkouden lähde (1765) jossa vastustan voimakkaasti kaikkea elinkeinoihin kohdistuvaa pakkoa yleensä ja kiinnitän erityistä huomiota niihin haitallisiin seurauksiin, joita aiheuttaa ulkomaalaisille annettu kielto tuoda Ruotsiin laivoillaan muita kuin oman maansa tuotteita. Muuan Rothman97Muuan Rothman: Tarkoitetaan Jacob Gabriel Rothmania, joka todennäköisesti julkaisi 1766 anonyymin kirjoituksen Rikets fördärf och undergång genom et konstladt och förledande finance-system, nyligen föreslagit såsom rikets hjelp, af riksdagsmannen och comministern magister Andreas Chydenius. laati tiettyjen tahojen pyynnöstä rahajärjestelmää käsittelevään kirjoitukseeni kohdistuvan häväistyskirjoituksen, jonka mukaan hän uskoi havainneensa selvän ristiriidan noiden kahden tekstin välillä, vaikka ne kumpikin puhuvat vapauden puolesta, ensiksi mainittu kansalaisten ja jälkimmäinen ulkomaalaisten vapaudesta valvoa kansalaisten yhteisen hyvän kustannuksella tapahtuvaa oman edun tavoittelua. Herra asiamies on varmaankin kuullut jossakin keskustelussa tästä väitetystä ristiriidasta mainittavan ja haluaa osoittaa oppineisuuttaan siitä kirjoittamalla. Hän on kuitenkin käsittänyt väärin sen, missä kirjoituksessa tuon ristiriidan pitäisi esiintyä mainitessaan kirjoituksen tavaran arvosta ja rahasta, millä hän varmasti tarkoittaa kirjoitustani rahajärjestelmästä; kukaan ei kuitenkaan ole sanonut saati osoittanut, että se on ristiriidassa teoksen Valtakunnan heikkouden lähde kanssa. Ei toki, arvoisa lukija, sama vapauden henki vallitsee niissä kaikissa kolmessa. Viisas hallitsijamme on Jumalan kiitos jo tehnyt paljon tämän hengen mukaisesti, ja odotan kärsivällisesti[2/118] vielä jäljellä olevien toimien toteutumista. Roomaa ei ole rakennettu päivässä. Pidän kuitenkin kunnianani olla vapauden marttyyri iloisesti toivoen, että voisin estää vapauden tukahduttamisen omana aikanamme ja saada sen laajennetuksi tulevia sukupolvia varten, syytettäköönpä minua sitten mitä suurimmasta matalamielisyydestä, ristiriitaisuuksista, ajattelun horjuvuudesta tai maineen tavoittelusta ilkitöitä tekemällä tai mistä tahansa.
paikat: Firenze Ruotsi Toscana Wien
Henkilöt: Antonsson, Reinhold Josef II Leopold I (Peter Leopold) Rothman, Jacob Gabriel


text:
Canal Digital tarjous - Canal Digitalin kanavat ja kanavapaketit | tekniikanihmelapsi.com
Canal Digital kanavapaketti tarjous antaa nyt jalkapallon ystäville MM-kisat 2010 teräväpiirtoisena hyvään hintaan. Nyt kun Yle HD ei näy enää edes testilähetyksenä antenniverkossa, on Canal Digitalin hankkiminen yksi mahdollisuus katsoa MM-kisat teräväpiirtoisena Yle HD:n kautta. Halvimmillaan Yle HD kanavan saa Canal+ Total tarjouksessa, jossa saat Canal+ Total kanavapaketin 26,90€/kk + 3,90€/kk korttimaksulla. Jotta HDTV-lähetyksiä voi katsoa, tarvitaan myös HD-digiboksi, jonka saa tarjoukseen mukaan halvimmillaan 10 eurolla. HD-Combo boksi maksaa 99€ ja tallentava 250 Gt HD-digiboksi 199€. Canalin tarjouksessa asennus on ilmainen, mutta toimitusmaksu on 50 euroa. Tästä saa alennusta vielä 20 euroa, kun tilaa Canal Digital kanavapaketin netistä.
Canal Digital on satelliittioperaattori joka tarjoaa kanavapaketteja satelliitti-TV:n kautta. Canal Digital on pohjoismainen tv-operaattori, joka on toiminut Suomessa vuodesta 1998. Televisio-ohjelmia lähetetään muissa pohjoismaissa myös kaapelitelevision ja IPTV-välityksellä, mutta Suomessa Canal toimii ainoastaan satelliitti-TV operaattorina. Tällä hetkellä Canal Digitalin kanavatarjontaan kuuluu yli 80 kanavaa joista 13 kanavaa on HD-kanavia. HDTV-lähetykset Canal Digital aloitti Suomessa vuonna 2005 satelliitti-TV:n puolella ja on ollut edelläkävijä HDTV:n yleistymisessä Suomessa.
Canal Digital kanavapaketit ja niiden kanavat
Tällä hetkellä tarjonta kanavapaketeissa rajoittuu Canal Digitalilla kolmeen erilaiseen pakettiin. Paketeissa on muutamia eroja siinä mitä kaikkia kanavia niihin voi valita ja mitä itse haluaa katsoa televisiosta. Suurimmat päätökset kanavapakettien välillä joutuu tekemään MTV3 kanavien ja Canal+:n kanavien näkymisessä. Lisämaksusta voi valita jokaiseen pakettiin myös Hustler TV:n ja UrhoTV:n.
Canal Plus Total pitää sisällään nimensä mukaisesti kaikki Canal+:n kanavat. Mukana on myös neljä HDTV-kanavaa:
Digitv:n puolella näkyvien ilmaiskanavien ja yllä näkyvien HD-kanavien lisäksi Canal+ Total pakettiin kuuluu siis Canal+ kanavat:
Canal+ SF Kanalen
Ainoa puute Canal+ Total kanavapaketissa on se että siihen ei voi valita mukaan MTV3 kanavapaketin kanavia. Jos haluaa näitä kanavia katsoa, niin kannattaa valita joku muu kanavapaketeista.
Canal Perhe HD kanavapaketti
Canal Perhe HD kanavapaketti sisältää todella paljon enemmän kanavia kuin Canal+ Total paketti, mutta mukana ei ole yhtään Canal+:n kanavia. Jos siis nämä kanavat ovat sinulle tärkeitä kannattaa valita joku muu kanavapaketti. Perhe HD pakettiin voi kuitenkin ottaa mukaan MTV3 kanavat lisätilauksena, jolloin saat kaikki MTV3 kanavapaketin kanavat:
MTV3 Sub juniori
MTV3 kanavien lisäksi Perhe HD sisältää 11 HD-kanavaa:
Muita kuin HD kanavia löytyy mukavasti kaiken ikäisille ja eri aihealueista. Lapsille löytyy seitsemän eri lasten kanavaa, luonto ja tiede -kanavia on viisi kappaletta, urheilukanavia on viisi mukana kanavapaketissa ja erikseen voi vielä tilata UrhoTV:n, maailman uutisia tulee viideltä kanavalta, musiikkia kolmelta ja matkailuun erikoistuvia kanviakin on vielä kaksi mukana.
Canal Viihde HD kanavapaketti
Canal Viihde HD kanavapaketti yhdistää nämä kaksi pienempää kanavapakettia yhdeksi kokonaisuudeksi ja lisää vielä kaksi uutta kanavaa tieteestä ja luonnosta kiinnostuneille; Discovery Science sekä Discovery World. Tässä suurimmassa paketissa saat siis Canal+:n kanavat sekä kaikki Perhe HD -paketin kanavat yhdessä paketissa. Voit myös valita mukaan MTV3-kanavapaketin kaikki kanavat. Yhteensä 69 kanavaa sekä niiden 13 HD kanavaa tarjoavat jo sen verran paljon viihdettä kotisohvalle, että tallentava HD-digiboksi on jo tarpeen tämän kanavapaketin kanssa. Mielenkiintoisinta antia ovat tämän paketin kattava HD-kanavien tarjonta:
Katso uusin Canal Digital kanavapaketti tarjous täältä!

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Kotiin / HD / Neff tapetti HD
lähettänyt: alas elokuuta 24, 2016 sisään HD Jätä kommentti 2,551 näkymät 0
Here is most beautiful Selection Of neff wallpaper HD For Desktops, PC, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. Tässäwallpapermad.com Taustakuva tietokanta voit ladata miljoonia korkealaatuisia taustakuvia . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Meillä on paljon taustakuvia yli kolmekymmentä Plus kategoriat Like Eläimet, Sarjakuva, Kukka, avaruus , Pelit ja Urheilu ,Jne. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia henkilökohtaiseen käyttöön. Jos Like This Neff taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook ja muut sosiaalisen median.
Edellinen: Mass Effect iPhone tapetti HD
Seuraava: Kanye tapetti HD
lowrider arte tapetti HD

matches: HD HD HD HD HD HD HD


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiArkkitehtuurianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiVärikäsTietokoneetViileäSöpöKukkaHauskaPelitTytötteHDLomaKuumaElääLogoRakkausElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisää	Kotiin / HD / vapaa hd tapetti HD Download	vapaa hd tapetti HD Download
1	vapaa hd tapetti HD Download
Tässä on kokoelma vapaa hd tapetti HD Download For Pöytäkoneet, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä 5dwallpaper.com, on yli satoja tuhansia taustakuvat ovat ladattavissa. Voit ladata Jokainen Taustakuva ilmaiseksi.
vapaa-hd-tapetti-hd-download
Jos Like This vapaa hd taustakuva HD Lataa Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Love Peace Edellinen: laadukasta taustakuvia HD Download
seuraava: Paras taustakuvia Android HD Download
acer tapetti HD Downloadtop taustakuvia HDulkomaalainen tapetti HDzombie tapetti HDvaaleanpunainen tapetti HD Collectiontapetti suora Resoluutio Downloadhd taustakuvia iphone 5 HD LataaDarth Vader tapetti HDTaustakuva Free Download 15 HD kokoelmatPS3 tapetti 15 Awesome kokoelmat Suunnitellut 5dwallpaper.com | Powered by zuuur.com	© Copyright 2016, Kaikki oikeudet pidätetään	Siirry alkuun

matches: HD hd HD hd HD hd HD hd HD hd HD HD HD HD HD HD HD


Asetus työntekijäin eläkeasetuksen… 1506/1995 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1995 › 1506/1995
muutetaan 23 päivänä helmikuuta 1962 annetun työntekijäin eläkeasetuksen (183/62) 1 §, 3 a §, 7 §:n 1 momentti, 8 §:n 3 ja 4 momentti, 9 §, 9 a §, 11 §:n 2 momentti, 12 f §:n 2 momentti, 20 §:n 2 momentin johdantokappale ja 2 kohta,
sellaisina kuin ne ovat, 1 §, 3 a §, 7 §:n 1 momentti, 9 a § ja 11 §:n 2 momentti 30päivänä joulukuuta 1993 annetussa asetuksessa (1657/93), 9 § 23 päivänä helmikuuta 1990 annetussa asetuksessa (208/90), 12 f §:n 2 momentti 12 päivänä huhtikuuta 1991 annetussa asetuksessa (655/91) sekä 20 §:n 2 momentin johdantokappale ja 2 kohta 22 päivänä lokakuuta 1993 annetussa asetuksessa (888/93), seuraavasti:
Työntekijäin eläkelain (395/61) 1 §:n 1 momentin 2 kohtaa sovellettaessa arvioidaan työansion nousevan mainitussa lainkohdassa tarkoitettuun rajamäärään sanotussa momentissa tarkoitetun työsuhteen alusta alkaen, jos työntekijäin eläkelain 7 e §:n mukainen työansio, ottamatta huomioon työntekijäin eläkemaksun vähentämistä, ensimmäiseltä kuukauden pituiselta ajalta on vähintään rajamäärän suuruinen, ja muutoin sen kalenterikuukauden alusta, jonka aikana työansio ensimmäisen kerran on noussut rajamäärään. Tämän jälkeen työansion katsotaan mainittua lainkohtaa sovellettaessa olevan vähintään sanotun rajamäärän suuruinen, kunnes työnantajan ilmoituksen johdosta tulee selvitetyksi, että työansio on ainakin viimeksi kuluneena kalenterikuukautena ennen ilmoituksen tekemistä ollut rajamäärää pienempi.
Työntekijäin eläkelain 7 f §:ssä tarkoitettua etuutta myöntävän viranomaisen, laitoksen tai vakuutusyhtiön on annettava eläketurvakeskukselle tiedot kultakin kalenterivuodelta työntekijöille maksetuista sanotuista etuuksista eläketurvakeskuksen määräämällä tavalla seuraavan toukokuun loppuun tai muuhun eläketurvakeskuksen kanssa sovittuun ajankohtaan mennessä.
Laskettaessa työntekijäin eläkelain 7 §:n 3 momentissa tarkoitettua keskimäärää kuukautta kohti jaetaan saman lain 9 §:n 2 momentin ensimmäisen virkkeen mukaisesti tarkistettujen ja saman lain 7 a §:ssä tarkoitetulla tavalla työntekijäin eläkemaksun määrällä vähennettyjen työansioiden yhteismäärä kysymyksessä olevaan ajanjaksoon sisältyvien päivien lukumäärällä, ja osamäärä kerrotaan kolmellakymmenellä.
Jos työntekijä, jolle on muodostunut vapaakirja, aloittaa työntekijäin eläkelain, lyhytaikaisissa työsuhteissa olevien työntekijäin eläkelain, eräiden työsuhteessa olevien taiteilijoiden ja toimittajien eläkelain (662/85) tai merimieseläkelain (72/56) alaisen uuden työsuhteen taikka ryhtyy harjoittamaan maatalousyrittäjien eläkelain (467/69) tai yrittäjien eläkelain (468/69) alaista yrittäjätoimintaa ja saa sen johdosta, uudelleen vapaakirjaa saamatta, eläkkeen muussa iässä tai muiden ehtojen mukaisesti, muunnetaan vapaakirja näiden ehtojen mukaiseksi. Vastaavasti menetellään, jos tällainen työntekijä saa eläkkeen hänelle myönnetyn vapaaehtoisen jatkovakuutuksen perusteella. Merimieseläkelain mukaisen työsuhteen aloittaneen työntekijän oikeudesta vapaakirjaan noudatetaan kuitenkin myös, mitä työntekijäin eläkelain 3 a §:n 2 momentin viimeisessä virkkeessä säädetään.
Jos työntekijällä kuollessaan oli 2 momentissa tarkoitetun vapaakirjan perusteella oikeus eläkkeeseen, hänen jälkeensä työntekijän eläkelain 4 a §:ssä mainituilla edunsaajilla on oikeus saada perhe-eläkettä saman vapaakirjan perusteella.
Sosiaali- ja terveysministeriö vahvistaa joka kalenterivuodeksi työntekijäin eläkelain 9 §:ssä tarkoitetut indeksiluvut käyttäen perusteena keskimääräisiä palkka- ja kuluttajahintatason vuotuisia muutoksia edellisen vuoden kolmannella vuosineljänneksellä. Indeksiluvut on julkaistava viimeistään kaksi kuukautta ennen sen kalenterivuoden alkua, josta niitä sovelletaan.
Sosiaali- ja terveysministeriö vahvistaa joka kalenterivuodeksi työntekijäin eläkelain 7 a §:n 3 momentissa tarkoitetun kertoimen käyttäen perusteena työntekijäin eläkelain 12 b §:ssä tarkoitettua työntekijäin eläkemaksuprosenttia samalta kalenterivuodelta sekä 9 §:ssä tarkoitettua palkka- ja hintatason muutosta. Kerroin on julkaistava viimeistään kuukautta ennen sen kalenterivuoden alkua, josta lukien sitä sovelletaan.
Hakemukseen on liitettävä eläkelaitoksen määräämä selvitys. Haettaessa työkyvyttömyyseläkettä eläkelaitokselle on myös toimitettava vahvistetulle lomakkeelle hakijan terveydentilasta laadittu lääkärinlausunto, joka sisältää hoito- tai kuntoutussuunnitelman. Eläketurvakeskus vahvistaa tämän lomakkeen kaavan. Eläkelaitos voi kuitenkin hyväksyä muunkinlaisen lääkärinlausunnon tai sitä vastaavan selvityksen. Jos hakija on hoidettavana sairaalassa tai jos siihen on muu erityinen syy, eläkelaitos voi myös omalla kustannuksellaan hankkia lääkärinlausunnon.
2) käsiteltäessä asiaa, jonka ratkaiseminen olennaisesti riippuu maatalousyrittäjien eläkelain, maatalousyrittäjien sukupolvenvaihdoseläkkeestä annetun lain, luopumiseläkelain, maatalousyrittäjien luopumiskorvauksesta annetun lain, maatalousyrittäjien luopumistuesta annetun lain, kasvihuonetuotannon ja omenanviljelyn lopettamistuesta annetun lain taikka niiden nojalla annettujen säännösten tai määräysten soveltamisesta, tulee maatalousyrittäjäjärjestöjä edustavan jäsenen olla läsnä;
1 §3 a §7 §8 §9 §9 a §11 §12 f §20 §


text:
Integroidun näytönohjaimen suorituskyky
Testataksemme Intelin uutta HD 4000-näytönohjainta pistimme sen vastakkain AMD:n A8-3850:n kanssa. Alkuperäisessä Llano-arvostelussa A8-3850:n integroitu HD 6550D osoittautui selvästi tehokkaimmaksi integroiduksi näytönohjaimeksi jonka olemme nähneet, joten näissä testeissä i7-3770K:lla on aito haastaja.
Vantage ajettiin myös käyttäen integroitua näytönohjainta, jolloin viimein syntyi graafi jossa i7-3770K ei pidä kärkipaikkaa. Varsinaiset kilpailijat näissä testeissä siis ovat Intel HD 4000 ja AMD HD 6550D ja tästä parivaljakosta AMD vie voiton yhdellätoista prosentilla.
X3:Terran Conflict ja HD 4000 jää AMD:n vastineesta jälkeen peräti 72 prosentilla. Tämä tulos on melko odotettu, sillä HD 6550D:n tehokkuus oli kyllä ennakkoon tiedossa. HD 4000:n kunniaksi on kuitenkin todettava, että se on silti todella reilusti nopeampi kuin 890GX-piirisarjaan integroitu AMD HD 4290.
Far Cry 2 ajoi kolmannen 3D-testimme virkaa. Testiasetuksina olivat 1920x1080-resoluutio ja korkeat grafiikka-asetukset, joten näyttötarkkuutta ja silmäkarkkia karsimalla HD 4000 soveltuu kevyempään pelikäyttöönkin.

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD