text:
Urantia-kirjan, LUKU 14. Keskus- ja jumalallinen universumi
Urantia-kirjan - LUKU 14. Keskus- ja jumalallinen universumi
LUKU 14. Keskus- ja jumalallinen universumi
§ 1. Paratiisi — Havonan järjestelmä
§ 2. Havonan koostumus
§ 3. Havonan maailmat
§ 4. Keskusuniversumin luodut olennot
§ 5. Elämä Havonassa
§ 6. Keskusuniversumin tarkoitus
14:0.1 (152.1) KOKO luomisteoksen keskustassa on täydellinen ja jumalallinen universumi; se on se ikuinen ydin, jonka ympärillä ajallisuuden ja avaruuden valtavat luomukset pyörivät. Paratiisi on se jättiläismäinen, absoluuttista vakautta oleva Keskussaari, joka lepää liikkumattomana suunnattoman suuren, ikuisen universumin sydämessä. Tätä kaiken keskustassa olevaa planeettaperhettä kutsutaan Havonaksi, ja se on pitkien etäisyyksien päässä Nebadonin paikallisuniversumista. Sen mittasuhteet ovat suunnattomat ja sen massa on miltei uskomattoman suuri. Se koostuu miljardista käsittämättömän kauniista ja ylivertaisen suurenmoisesta sfääristä. Mutta tämän valtavan luomisteoksen oikea suuruus on todellisuudessa ihmismielen ymmärryksen tavoittamattomissa.
14:1.8 (152.10) 7. Kolmas avaruuden vyöhyke — puolittain rauhallinen vyöhyke — joka erottaa pimeiden gravitaatiokappaleiden ulomman vyön seitsemän superuniversumin sisimmistä kehistä.
14:1.9 (152.11) Havonan miljardi maailmaa ovat järjestyneet seitsemäksi samankeskiseksi kehäksi, jotka ympäröivät välittömästi Paratiisin satelliittien kolmea kehää. Sisimmässä Havonan kehässä on yli kolmekymmentäviisimiljoonaa maailmaa ja uloimmassa niitä on yli kaksisataaneljäkymmentäviisi miljoonaa, ja näiden väliin jäävissä kehissä maailmoja on edellisiin suhteessa olevat lukumäärät. Jokainen kehä on erilainen, mutta ne ovat kaikki täydellisesti tasapainossa ja oivallisesti organisoituja, ja niitä jokaista läpäisee Äärettömän Hengen erityisedustuma, yksi Kehien Seitsemästä Hengestä. Muiden tehtäviensä lisäksi tällainen persoonaton Henki koordinoi taivaallisten asioiden hoidon oman kehänsä joka puolella.
14:1.10 (153.1) Havonan planeettakehät eivät ole päällekkäin, vaan niihin kuuluvat maailmat seuraavat toisiaan säännöllisessä, lineaarisessa järjestyksessä. Keskusuniversumi pyörii liikkumattoman Paratiisin Saaren ympäri yhtenä valtavan suurena tasona, joka käsittää kymmenen samankeskistä, tasapainossa olevaa yksikköä — Paratiisin sfäärien kolme ja Havonan maailmojen seitsemän kehää. Fyysiseltä kannalta tarkasteltuina Havonan ja Paratiisin kehät ovat yksi ja sama järjestelmä; niiden erillään pitäminen johtuu niiden toiminnallisesta ja hallinnollisesta erillisyydestä.
14:1.12 (153.3) Havonakehien ajan lisäksi on olemassa Paratiisi-Havonan standardipäivä ja muita ajan määritteitä, joista päätetään ja jotka lähetetään Äärettömän Hengen seitsemältä paratiisisatelliitilta. Paratiisi-Havonan standardipäivän pituus perustuu aikaan, jonka ensimmäisen eli sisimmän havonakehän planetaariset asuinsijat tarvitsevat tehdäkseen yhden kierroksen Paratiisin Saaren ympäri; ja vaikka näiden sfäärien nopeus on suunnaton siksi, että ne sijaitsevat pimeiden gravitaatiokappaleiden ja jättiläismäisen Paratiisin välissä, niiltä kuluu kierroksensa tekemiseen silti lähes tuhat vuotta. Olette tietämättänne lukeneet totuuden, aina milloin katseenne on viivähtänyt toteamuksessa: ”Jumalan silmissä yksi päivä on kuin tuhat vuotta, kuin öinen vartiohetki.” Yksi Paratiisi-Havonan päivä on tarkalleen seitsemän minuuttia, kolme ja yksi kahdeksasosa sekuntia lyhyempi kuin Urantian nykyisen karkausvuosikalenterin mukainen tuhat vuotta.
14:1.16 (153.7) Pimeiden gravitaatiokappaleiden sisempi vyöhyke on järjestetty putkimaiseksi rakenteeksi, joka koostuu kolmesta sisäkkäisestä, pyöreästä putkesta. Tämän kehän poikkileikkaus toisi näkyville kolme samankeskistä, suunnilleen yhtä tiheää ympyrän kehää. Pimeiden gravitaatiokappaleiden ulompi kehä on rakentunut pystysuorasti, ja se on sisempää kehää kymmenentuhatta kertaa korkeampi. Ulomman kehän ylhäältä alas mitattu läpimitta on viisikymmentuhatkertainen poikittaiseen läpimittaan verrattuna.
14:2.6 (154.8) Kaikki luonnonlait on koordinoitu kokonaan eri pohjalta kuin evolutionaaristen luomistulosten kaksienergiajärjestelmissä. Koko keskusuniversumi on organisoitu täydellisen ja symmetrisen valvonnan kolminkertaisen järjestelmän mukaisesti. Kautta koko Paratiisi-Havona-järjestelmän kaikkien kosmisten todellisuuskohteiden ja kaikkien hengellisten voimien välillä vallitsee täydellinen tasapaino. Aineellisesta luomistuloksesta pitämällään ehdottomalla otteella Paratiisi säätelee täydellisesti tämän keskusuniversumin fyysisiä energioita ja ylläpitää ne. Kaiken käsittävän hengen vetovoimansa osana Iankaikkinen Poika pitää yllä mitä täydellisimmin kaikkien Havonassa asuvien hengellisen statuksen. Paratiisissa mikään ei ole kokeellista, ja Paratiisi-Havona-järjestelmä on luovaa täydellisyyttä oleva yksikkö.
14:3.3 (155.6) Havonan hallinto ei ole automaattista, mutta se on ihailtavan täydellistä ja jumalallisen tehokasta. Se on pääasiassa planeettakohtaista, ja se on uskottu niissä vakinaisesti asuvien Päivien Ikuisten vastuulle. Kutakin Havonan sfääriä ohjaa yksi tällainen kolminaisuusperäinen persoonallisuus. Päivien Ikuiset eivät ole luojia, mutta he ovat täydellisiä hallintopersoonia. Heidän opetuksensa on ylivertaisen taidokasta, ja planeetoilla asuvia lapsiaan he ohjaavat absoluuttisuutta lähenevää viisauden täydellisyyttä osoittaen.
14:4.10 (157.2) Syntyperäiset Havonan asukkaat ovat kaikki Paratiisin-Kolminaisuuden jälkeläisiä. Heillä ei ole luotuja vanhempia, eivätkä he itse tuota jälkeläisiä. Emme kykene kuvailemaan näiden keskusuniversumin kansalaisten luomistapahtumaa, olentojen, joita ei koskaan luotu. Koko kertomus Havonan luomisesta on yritys ajallis-avaruudellistaa sellainen ikuisuuteen kuuluva tosiasia, jolla ei ole mitään tekemistä ajallisuuden eikä avaruuden kanssa, sellaisina kuin kuolevainen ihminen ne käsittää. Mutta meidän täytyy tällaisen alkupisteen muodossa tehdä myönnytys ihmisfilosofialle; eivätkä paljon ihmisen tasoa korkeammalla olevat persoonallisuudetkaan tule toimeen ilman ”alkujen” käsitettä. On muistettava, että Paratiisi–Havonan järjestelmä on kuitenkin ikuinen.
14:4.11 (157.3) Syntyperäiset Havonan asukkaat elävät keskusuniversumin miljardilla sfäärillä samassa mielessä kuin muut vakinaisten kansalaisten lajit elävät omilla synnyinsfääreillään. Samalla tavoin kuin Jumalan aineellisten poikien olentoluokka huolehtii jonkin, minkä hyvänsä superuniversumin miljardin paikallisjärjestelmän aineellisen, älyllisen ja hengellisen järjestelmän jatkuvuudesta, samalla tavoin ja laajemmassa mielessä Havonankin syntyperäiset asukkaat elävät ja toimivat keskusuniversumin miljardissa maailmassa. Saattaisitte mahdollisesti pitää näitä havonalaisia aineellisina luotuina siinä mielessä, että sana ”aineellinen” olisi laajennettavissa niin, että se kuvaa jumalallisen universumin fyysisiä realiteetteja.
14:4.17 (157.9) 3. Eteneminen kehän sisällä — edistyminen tiettyyn kehään kuuluvissa maailmoissa.
14:4.18 (157.10) Keskusuniversumin asukkaisiin lukeutuu syntyperäisten havonalaisten lisäksi lukuisia eri universumiryhmien esikuvaolentojen luokkia — kuten kaltaistensa olentojen neuvonantajia, ohjaajia ja opettajia, jotka neuvovat, ohjaavat ja opettavat kaltaisiaan olentoja koko luomistuloksen puitteissa. Kaikkien universumien kaikki olennot on muovattu jonkin Havonan miljardissa maailmassa elävän esikuvaolentoluokan olennoimien suuntaviivojen mukaisesti. Jopa ajallisuuden kuolevaisilla on omaa olento-olomuotoaan koskevat tavoitteensa ja ihanteensa näiden korkeuksissa olevien mallisfäärien ulkokehillä.
14:4.19 (157.11) Sitten siellä on lisäksi olentoja, jotka ovat saavuttaneet Universaalisen Isän ja jotka ovat oikeutettuja tulemaan ja menemään vapaasti ja jotka on osoitettu erityispalvelutehtäviin eri puolille universumeja. Ja jokaisessa Havonan maailmassa on myös perillepääsyehdokkaita, niitä, jotka ovat fyysisesti saavuttaneet keskusuniversumin, mutta jotka eivät vielä ole saavuttaneet sitä hengellistä kehitystä, joka antaisi heille oikeuden pyytää asuinsijaa Paratiisista.
14:4.20 (158.1) Ääretöntä Henkeä edustaa Havonan maailmoissa suuri joukko persoonallisuuksia, ihania ja loistavia olentoja, jotka huolehtivat keskusuniversumin hienosyisten älyllisten ja hengellisten asioiden yksityiskohdista. Näissä jumalallisen täydellisyyden maailmoissa he suorittavat sitä työtä, joka kuuluu luonnostaan tämän laajan luomakunnan normaaliin asiainhoitoon, ja sen lisäksi he hoitavat ne moninaiset tehtävät, jotka liittyvät ylösnousevien valtavien olentojoukkojen opettamiseen, harjaannuttamiseen ja hoivaamiseen — olentojen, jotka ovat nousseet avaruuden pimeistä maailmoista kirkkauteen.
14:4.22 (158.3) Havona kihisee kaikentasoista älyllisten olentojen elämää, ja nämä olennot pyrkivät etenemään siellä alemmilta korkeammille kehille tarkoituksenaan saavuttaa jumalallisuuden tajuamisen korkeampia tasoja sekä korkeimpien tarkoitusten, perimmäisten arvojen ja absoluuttisen todellisuuden laajempaa arvostamista.
14:5.4 (158.7) Älyllisten olentojen saavuttaessa keskusuniversumin heidät otetaan vastaan seitsemännen kehän ohjausmaailmassa, jonne heidät myös sijoitetaan asumaan. Kun uudet tulokkaat edistyvät hengellisesti, käsittävät oman superuniversuminsa Valtiashengen identiteetin, heidät siirretään kuudennelle kehälle. (Juuri näistä keskusuniversumissa noudatetuista järjestelyistä juontuu ihmismielen etenemiskehille annettu nimitys.) Sen jälkeen kun taivaaseennousijat ovat saavuttaneet käsityksen Korkeimmuudesta ja ovat sen myötä valmiit kohtaamaan Jumaluuden, heidät otetaan viidennelle kehälle; ja Äärettömän Hengen saavutettuaan heidät siirretään neljännelle kehälle. Iankaikkisen Pojan saavuttamisen jälkeen heidät siirretään kolmannelle; ja Universaalisen Isän tunnistettuaan he siirtyvät oleskelemaan toisella maailmojen kehällä, jossa he tutustuvat paremmin Paratiisin olentojoukkoihin. Havonan ensimmäiselle kehälle saapuminen merkitsee ajallisuudesta tulevien kandidaattien hyväksymistä Paratiisin palvelukseen. Luotujen ylösnousun pituudesta ja luonteesta riippuen he viipyvät etenevää hengellistä kehitystä edustavalla sisäkehällä ennalta määräämättömän ajan. Tällä sisäkehällä ylösnousemuspyhiinvaeltajat kulkevat sisäänpäin kohti Paratiisin-asuinpaikkaansa ja pääsyään Lopullisuuden Saavuttajakuntaan.
14:5.5 (159.1) Ylösnousemuksen pyhiinvaeltajana Havonassa oleskellessasi sinun sallitaan vierailla vapaasti sen kehän maailmoissa, johon sinut on kulloinkin osoitettu. Sinulla on niin ikään lupa palata niiden kehien planeetoille, joiden kautta jo aikaisemmin olet kulkenut. Ja kaikki tämä on Havonan kehillä oleskeleville mahdollista ilman, että heidän tarvitsee turvautua supernafikuljetukseen. Ajallisuuden pyhiinvaeltajat kykenevät varustamaan itsensä tarpeellisin välinein kulkeakseen ”saavutetussa” avaruudessa, mutta heidän on turvauduttava tätä tarkoitusta varten säädettyyn tekniikkaan päästäkseen kulkemaan ”saavuttamattoman” avaruuden läpi. Pyhiinvaeltaja ei voi ilman kuljetussupernafien apua poistua Havonasta, ei liioin edetä siltä kehältä, johon hän kuuluu.
14:5.8 (159.4) Yksitoikkoisuus on osoituksena luovan mielikuvituksen kypsymättömyydestä ja epäaktiivisuudesta älyllisessä koordinoitumisessa hengellisen varustuksen kanssa. Siihen mennessä kun ylösnousemuskuolevainen aloittaa näiden taivaallisten maailmojen tutkimisen, hän on jo saavuttanut emotionaalisen, älyllisen ja sosiaalisen kypsyyden — vaikkakaan ei vielä hengellistä kypsyyttä.
14:5.9 (159.5) Et kohtaa muutoksia — muutoksia, joista et ole osannut edes uneksia — vain Havonan kehältä toiselle edetessäsi, vaan hämmästyksesi on oleva sanoin kuvaamaton jo, kun matkaat kullakin kehällä planeetalta toiselle. Jokainen näistä miljardista opintomaailmasta on todellinen yllätysten yliopisto. Jatkuva hämmästely, päättymätön ihmettely, kuuluu niiden kokemukseen, jotka matkaavat näitä kehiä ja taittavat taivalta näillä jättiläismäisillä sfääreillä. Yksitoikkoisuus ei kuulu Havonassa elettävään elämänvaiheeseen.
14:5.10 (159.6) Seikkailunhalua, uteliaisuutta ja yksitoikkoisuuden kammoa — näitä kehittyvän ihmisluonnon synnynnäisiä piirteitä — ei ole istutettu teihin vain ärsyttämään ja kiusaamaan teitä sen lyhyen aikaa, jonka oleskelette maan päällä, vaan pikemminkin vihjaamaan teille, että kuolema ei ole muuta kuin alku loputtomalle, seikkailuntäyteiselle elämänuralle, odotuksentäyteiselle ikuiselle elämälle, ikuiselle tutkimusmatkalle.
14:5.11 (160.1) Tiedonhalu — selvilleottamisen henki, keksimisen tarve, tietämisen pakko — kuuluu avaruuden kehittyvien luotujen syntymässään saamiin ja jumalallisiin avuihin. Ei näitä luonnollisia yllykkeitä annettu teille, jotta te ne tukahduttaisitte tai torjuisitte. Näitä suurisuuntaisia haluja täytyy lyhyen maisen elämänne kuluessa toki tavan takaa hillitä; pettymykseltä ei voi useinkaan välttyä, mutta niiden pitkien aikakausien kuluessa, jotka ovat tulossa, ne muuttuvat täysimääräiseksi reaalisuudeksi ja saavuttavat loistavan täyttymyksen.
14:6.4 (160.5) 3. Ylösnousemus-finiittiset — Korkein-Perimmäis-kehitykselliset.
14:6.6 (160.7) 1. Universaalinen Isä — Ensimmäinen Lähde ja Keskus. Jumala Isä saa korkeinta isällistä tyydytystä keskusluomuksen täydellisyydestä. Hän nauttii rakkauden yltäkylläisyyden kokemisesta tasa-arvoisuutta hipovilla tasoilla. Täydellinen Luoja on jumalallisella tavalla hyvillään täydellisen luodun osoittamasta palvonnasta.
14:6.12 (160.13) 2. Iankaikkinen Poika — Toinen Lähde ja Keskus. Iankaikkiselle Pojalle ylevä keskusluomus tarjoaa ikuisen todisteen jumalallisen perheen — Isä, Poika ja Henki — kumppanuuden tuloksellisuudesta. Se on hengellinen ja aineellinen perusta ehdottomalle luottamukselle Universaaliseen Isään.
14:6.13 (160.14) Havona suo Iankaikkiselle Pojalle lähes rajattoman perustan ikuisesti laajenevalle hengen kykyjen reaalistamiselle. Keskusuniversumi tarjosi Iankaikkiselle Pojalle areenan, jolla hän saattoi turvallisesti ja mitään vaarantamatta osoittaa sen hengen ja sen tekniikan, joka sisältyy lahjoittautumisen kautta tapahtuvaan palveluun, kumppaniensa Paratiisin-Poikien opastukseksi.
14:6.17 (161.4) 3. Ääretön Henki — Kolmas Lähde ja Keskus. Havonan universumi tarjoaa Äärettömälle Hengelle todisteen siitä, että hän on Myötätoimija, yhdistyneen Isä–Pojan infiniittinen edustaja. Havonassa Ääretön Henki saa tyydytyksen siitä, että hän toimii luovana aktiviteettina, minkä lisäksi hän saa nauttia tyydytyksestä, jonka suo absoluuttinen rinnakkainolo tämän jumalallisen aikaansaannoksen kanssa.
14:6.19 (161.6) Tämä täydellinen luomus tarjosi Äärettömälle Hengelle mahdollisuuden osallistua yhdessä kummankin jumalallisen vanhempansa kanssa universumin hallintoon — hallita universumia kumppani-Luojana toimivan jälkeläisen ominaisuudessa ja valmistautua sillä tavoin paikallisuniversumien yhteishallintoon Luoja-Poikien Luova-Henki-kumppanien hahmossa.
14:6.23 (161.10) 4. Korkein Olento — kokemuksellisen Jumaluuden evolutionaarinen yhdistymä. Havonan luomus on ikuinen ja täydellinen todiste Korkeimman Olennon hengellisestä reaalisuudesta. Tämä täydellinen luomisteos on paljastus Korkeimman Jumalan täydellisestä symmetrisestä henkisyydestä ennen Paratiisin Jumaluuksien ajallisuuden ja avaruuden kokemuksellisissa universumeissa esiintyvien finiittisten heijastumien voiman personoitumisen kautta tapahtuvan synteesin alkuvaiheita.
14:6.31 (162.6) Paratiisin-Pojat pitävät keskusluomusta jumalallisten vanhempiensa kotina — omana kotinaan. Se on paikka, jonne he iloiten yhä uudestaan palaavat.
14:6.38 (162.13) Nämä maailmat antavat virikkeitä kaikille inhimillisille pyrkimyksille kohti todellisten hengellisten arvojen saavuttamista korkeimmilla käsitettävissä olevilla todellisuuden tasoilla. Havona on jokaisen ylösnousemuskuolevaisen esiparatiisillinen valmennuspäämäärä. Kuolevaiset saavuttavat siellä esiparatiisillisen Jumaluuden — Korkeimman Olennon. Havona on jokaisen tahdollisen olennon edessä se portti, josta pääsee Paratiisiin ja Jumalan luo.
14:6.40 (163.1) Keskusuniversumi ei ole vain ihmiselle annettu määränpää, vaan se on myös lähtökohtana lopullisuuden saavuttajien ikuiselle elämänuralle, sitten kun heidät jonakin hetkenä lähetetään paljastamattomalle ja universaaliselle tutkimusmatkalle, jolla heidän kokemusmaailmansa täyttyy Universaalisen Isän infiniittisyyden tutkimisesta.
14:6.41 (163.1) Ei ole epäilystäkään siitä, että Havonan toiminta jatkuu absoniittisen merkityksen omaavana entiteettinä myös tulevina universumiaikakausina, jolloin saatamme olla todistamassa, kun avaruuden pyhiinvaeltajat pyrkivät löytämään Jumalan finiittistä korkeammilta tasoilta. Havona kykenee palvelemaan absoniittisten olentojen koulutusuniversumina. Se tulee luultavasti olemaan päätöskouluna, silloin kun seitsemän superuniversumia toimivat ulkoavaruuden peruskouluista valmistuneiden keskiasteen kouluina. Ja olemme taipuvaisia omaksumaan sen kannan, että ikuisen Havonan potentiaalit ovat todellisuudessa rajattomat; että keskusuniversumi pystyy ikuiset ajat palvelemaan kaikkien menneitten, nykyisten ja tulevien luotujen olentotyyppien kokemuksellisena koulutusuniversumina.
14:6.42 (163.1) [Esittänyt Uversan Päivien Muinaisten tähän tehtävään valtuuttama Viisauden Täydellistäjä.]

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6


text:
Arkisto - TTV Oy
> etusivu > arkisto
14.4.2015 BBC:n kanavissa muutoksia: Uudet nimet ja uutta sisältöä teräväpiirtona 9.4.2014 Viasat Sport Xtra ja C More First HD uusille kanavapaikoille 1.4.2014 URHOtv:n jakelu keskeytyy 1.4.2014 alkaen 28.1.2014 Ylen tv-kanavat teräväpiirtona ja kanavapaikkamuutoksia 29.1.2014 16.10.2013 Elisa Kaapeli-TV:n (Pirkanmaalla TTV) kanavilla katkoksia 17.10.2013 18.9.2013 Osassa Elisa Kaapeli-TV:n (Pirkanmaalla TTV) televisiopalveluita katkoksia 19.-20.9.2013 9.9.2013 Tampereen alueella kaapelitelevisioverkon palveluissa katkoksia 9.-13.9.2013 2.9.2013 Nelonen Pro Extran kanavien ja Viasat Hockey Finland -kanavan lisäyksestä johtuvia kanavapaikkamuutoksia 3.9.2013 2.9.2013 Tampereen alueella kaapelitelevisioverkon palveluissa katkoksia 2.-6.9.2013 27.8.2013 Tampereen alueella kaapelitelevisioverkon palveluissa katkoksia 28.-30.8.2013 26.8.2013 Nelonen Paketin, Viasat Kulta ja Viasat Sport -pakettien urheilutarjonnat muuttuvat 1.9.2013 25.7.2013 Tampereen alueella kaapelitelevisiopalveluissa katkoksia 29.7.-9.8.2013 12.7.2013 TV-kanavilla katkoksia 15.-19.7.2013 8.4.2013 Elisa tekee Tampereella kaapelitelevisioverkon muutostöitä 8.-12.4.2013 8.3.2013 Elisa tekee Tampereen seudulla kaapelitelevisioverkon muutostöitä 12.-15.3.2013 26.2.2013 Food Network HD ja Outdoor Channel HD tutustumisetuna Elisa/TTV Kanavakortti -asiakkaille 30.4.2013 asti 20.2.2013 Elisa tekee Tampereen seudulla kaapelitelevisioverkon muutostöitä 21.2.2013 7.11.2012 Digitan huoltotöistä johtuva katkos osassa Elisan kaapelitelevisioverkon (Pirkanmaalla TTV) kanavia 8.11.2012 18.10.2012 Nokian alueella katkos kaapelitelevisioverkossa 19.10.2012 klo 0.30–5.30
25.9.2012 Elisan kaapelitelevisioverkon (Pirkanmaalla TTV) kanavapaikkoihin muutoksia 17.10.2012 (päivitetty 16.10.2012) 10.9.2012 Tampereen Rautatienkadun alueella kaapelitelevisioverkon palveluissa muutostöistä johtuvia katkoksia 13.9.2012 3.9.2012 Tampereen ja Ylöjärven alueilla kaapelitelevisioverkon palveluissa muutostöistä johtuvia katkoksia 4.-7.9.2012 21.8.2012 Pirkkalan alueella kaapelitelevisioverkon palveluissa muutostöistä johtuvia katkoksia 23.-24.8.2012 13.8.2012 Nokian ja Pirkkalan alueilla kaapelitelevisioverkon palveluissa muutostöistä johtuvia katkoksia 16.- 17.8.2012 9.5.2012 Osa SVT:n kanavista uhkaa pimentyä ruotsalaisen ammattiliiton mahdollisen lakon johdosta 9.5.2012 klo 17.00 alkaen 20.2.2012 Katkoksia Tampereen alueen kaapelitelevisioverkossa viikolla 8/2012 6.2.2012 Katkoksia Tampereen alueen kaapelitelevisioverkossa viikolla 6/2012 31.1.2012 Nelonen Pro -kanavat avoinna maksutta Super Bowl -viikonloppuna 3.-6.2. 30.1.2012 Katkoksia Tampereen alueen kaapelitelevisioverkossa viikolla 5/2012 23.1.2012 Elisan kanavapakettitarjontaan uudistuksia sekä uutta laadukasta sisältöä 24.1.2012 23.1.2012 Katkoksia Tampereen alueen kaapelitelevisioverkossa viikolla 4/2012 16.1.2012 Katkoksia Tampereen alueen kaapelitelevisioverkossa viikolla 3/2012 15.11.2011 Elisa tekee Pirkanmaalla kaapelitelevisioverkon muutostöitä 16.11.2011 31.5.2011 YLE HD -kanava lähetetään Elisa Kaapeli-TV-verkossa (Pirkanmaalla TTV) salattuna 1.6.2011 alkaen 31.5.2011 Elisa tekee Pirkanmaalla kaapelitelevisioverkon muutostöitä 1.6.2011
19.5.2011 Verkkomuutoksia Elisa Kaapeli-TV-verkossa (Pirkanmaalla TTV) koskien Eurosport 3D ja YLE HD -kanavia 19.5.2011 17.5.2011 Elisa aloittaa 3D-kokeilun: Ranskan avoin tennisturnaus 3D:nä Elisa Viihteessä sekä Elisa Kaapeli-TV-verkossa (Pirkanmaalla TTV) 13.5.2011 Elisa avaa YLE HD -kanavan kaikille Elisa kaapelitelevisioverkon (Pirkanmaalla TTV) asiakkaille salaamattomana perjantaina 13.5.2011 18.4.2011 Verkkomuutoksia HD-kanavien osalta, Eurosport 2 HD ja MTVN HD uusille kanavapaikoille 19.4.2011 8.4.2011 Kaapelitelevisioverkon muutostöistä johtuvia katkoksia Tampereella 12.–14.4.2011 31.3.2011 Kaapelitelevisioverkon muutostöistä johtuvia katkoksia Nokialla, Pirkkalassa ja Ylöjärvellä 5.-7.4.2011 25.3.2011 Huoltotöiden aiheuttamia katkoksia osassa peruskanavatarjontaa ja maksu-tv-palveluita 29.3.2011 26.1.2011 Elisa tekee Tampereen alueella kaapelitelevisioverkon muutostöitä 1.–4.2.2011

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Lilly Pulitzer tapetti HD
Koti / Abstrakti / Lilly Pulitzer tapetti HD
lähettänyt: Rakasta rauhaa kesäkuuta 6, 2016 sisään Abstrakti Jätä kommentti 4,902 näkymät 0
Täällä on kokoelma lilly pulitzer tapetti HD Collection Pöytäkoneet, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä 5dwallpaper.com, on yli satoja tuhansia taustakuvat ovat ladattavissa. Voit ladata Jokainen Taustakuva ilmaiseksi.
Jos pidät tätä lilly pulitzer tapetti HD Collection Anna Tykkää ja Jaa Facebook.
Edellinen: leopardi tapetti HD
Seuraava: kartta tapetti HD
sateinen kaupunki tapetti
Mobb Deep tapetti
rintasyöpä tapetti
life tapetti HD
LeBron James tapetti
Auton HD HD taustakuva
joulu taustakuva


Laki arvo-osuusjärjestelmästä (kumottu) 826/1991
1555/2011
508/2008
1428/2007
926/2007
651/2006
304/2005
756/2004
924/2002
1519/2001
795/2000
971/1999
992/1998
324/1998
1073/1996
820/1996
607/1995
278/1994
1070/1991
1073/1991
104/1990
109/2005
137/2004
200/2002
184/2001
202/1998
209/1997
192/1996
102/1996
98/1995
Laki arvo-osuusjärjestelmästä (kumottu) 826/1991 AOJL, ArvoOJL
Hallituksen esitys 104/1990
Antopäivä: 17.5.1991
Voimassa: 1.8.1991 - (ks. L 1069/1991)
749/2012
Laki arvo-osuusjärjestelmästä ja selvitystoiminnasta
1555/2011MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 3/2008Antopäivä: 29.12.2011Julkaisupäivä: 30.12.2011Voimassa: 1.3.2012 - Huomautus: muutt. 13 a §:ää
508/2008MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 25/2008Antopäivä: 18.7.2008Julkaisupäivä: 28.7.2008Voimassa: 1.8.2008 - Huomautus: muutt. 29 b §
1428/2007MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 103/2007Antopäivä: 28.12.2007Julkaisupäivä: 31.12.2007Voimassa: 31.12.2007 - Huomautus: muutt. 14 b §
926/2007MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 43/2007Antopäivä: 26.10.2007Julkaisupäivä: 31.10.2007Voimassa: 1.11.2007 - Huomautus: muutt. 7 §:ää
651/2006MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 109/2005Antopäivä: 21.7.2006Julkaisupäivä: 28.7.2006Voimassa: 1.9.2006 -
304/2005MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 137/2004Antopäivä: 13.5.2005Julkaisupäivä: 18.5.2005Voimassa: 1.7.2005 - Huomautus: muutt. 13 §:ää
756/2004MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 55/2004Antopäivä: 13.8.2004Julkaisupäivä: 18.8.2004Voimassa: 8.10.2004 - Huomautus: muutt. 12 §:ää ja lis. 14 a ja 14 b §
484/2003MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 200/2002Antopäivä: 13.6.2003Julkaisupäivä: 18.6.2003Voimassa: 1.8.2003 - Huomautus: lis. 13 a §
924/2002MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 89/2002Antopäivä: 8.11.2002Julkaisupäivä: 14.11.2002Voimassa: 1.12.2002 - Huomautus: muutt. 26 d §
1519/2001MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 184/2001Antopäivä: 28.12.2001Julkaisupäivä: 31.12.2001Voimassa: 1.1.2002 -
795/2000MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 28/2000Antopäivä: 15.9.2000Julkaisupäivä: 22.9.2000Voimassa: 16.10.2000 -
971/1999MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 47/1999Antopäivä: 22.10.1999Julkaisupäivä: 28.10.1999Voimassa: 1.11.1999 - Huomautus: lis. 12 a ja 12 b §:t
52/1999MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 202/1998Antopäivä: 29.1.1999Julkaisupäivä: 1.2.1999Voimassa: 1.2.1999 - Huomautus: lis. 26 d §
992/1998MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 127/1998Antopäivä: 18.12.1998Julkaisupäivä: 18.12.1998Voimassa: 1.1.1999 -
324/1998MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 209/1997Antopäivä: 8.5.1998Julkaisupäivä: 14.5.1998Voimassa: 1.6.1998 - Huomautus: muutt. 28 §:ää
1073/1996MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 192/1996Antopäivä: 20.12.1996Julkaisupäivä: 23.12.1996Voimassa: 1.1.1997 -
820/1996MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 102/1996Antopäivä: 8.11.1996Julkaisupäivä: 13.11.1996Voimassa: 15.11.1996 - Huomautus: kum. 1386/1995 voim.tulosäännöksen 2 mom.
1386/1995MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 98/1995Julkaisupäivä: 14.12.1995Voimassa: 15.12.1995 -
607/1995MuutossäädösHallituksen esitys: HE 94/1993Antopäivä: 21.4.1995Voimassa: 1.9.1995 - Huomautus: muutt. 30 §:n
278/1994MuutossäädösHallituksen esitys: HE 18/1994Antopäivä: 22.4.1994Voimassa: 1.5.1994 - Huomautus: muutt. 10 §:n
1070/1991MuutossäädösHallituksen esitys: HE 8/1991Antopäivä: 22.7.1991Voimassa: 1.8.1991 - Huomautus: muutt. 15 §:ää
1073/1991Asetus arvo-osuusjärjestelmästä
HE 32/2012 Hallituksen esitys eduskunnalle arvopaperimarkkinoita koskevaksi lainsäädännöksi Hyväksytty muutettuna 749/2012
HE 104/1990 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi arvo-osuusjärjestelmästä sekä siihen liittyväksi lainsäädännöksiHyväksytty muutettuna 826/1991
HE 25/2008 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen estämisestä ja selvittämisestä sekä eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 508/2008
HE 3/2008 Hallituksen esitys eduskunnalle valmiuslaiksi ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 1555/2011
HE 103/2007 Hallituksen esitys eduskunnalle rajat ylittäviä pääomayhtiöiden sulautumisia ja jakautumisia koskevaksi yhteisölainsäädännöksiHyväksytty 1428/2007
HE 43/2007 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi sijoituspalveluyrityksistä, laiksi arvopaperimarkkinalain muuttamisesta ja eräiksi niihin liittyviksi laeiksiHyväksytty 926/2007
HE 109/2005 Hallituksen esitys eduskunnalle uudeksi osakeyhtiölainsäädännöksiHyväksytty 651/2006
HE 137/2004 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi arvopaperimarkkinalain ja eräiden siihen liittyvien lakien muuttamisestaHyväksytty 304/2005
HE 55/2004 Hallituksen esitys eduskunnalle eurooppayhtiölaiksi ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 756/2004
HE 200/2002 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi valmiuslain muuttamisesta ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 484/2003
HE 89/2002 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi osuuskuntalain, arvo-osuusjärjestelmästä annetun lain 26 d §:n, arvo-osuustileistä annetun lain 29 §:n ja kaupparekisterilain 18 a §:n muuttamisestaHyväksytty 924/2002
HE 184/2001 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi arvopaperimarkkinalain ja kaupankäynnistä vakioiduilla optioilla ja termiineillä annetun lain muuttamisesta ja eräiksi niihin liittyviksi laeiksiHyväksytty muutettuna 1519/2001
HE 28/2000 Hallituksen esitys eduskunnalle arvo-osuusrekisterien keskittämistä arvopaperikeskukseen koskevaksi lainsäädännöksiHyväksytty 795/2000
HE 47/1999 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi kaupankäynnistä vakioiduilla optioilla ja termiineillä annetun lain ja arvopaperimarkkinalain muuttamisesta ja eräiksi niihin liittyviksi laeiksiHyväksytty 971/1999
HE 202/1998 Hallituksen esitys eduskunnalle uudeksi sijoitusrahastolaiksi sekä eräiden siihen liittyvien lakien muuttamisestaHyväksytty muutettuna 52/1999
HE 127/1998 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi arvo-osuusjärjestelmästä annetun lain ja eräiden siihen liittyvien lakien muuttamisestaHyväksytty muutettuna 992/1998
HE 209/1997 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi arvopaperimarkkinalain muuttamisesta sekä muuksi arvopaperikaupan selvitystoimintaa koskevaksi lainsäädännöksiHyväksytty 324/1998
HE 192/1996 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi arvo-osuusjärjestelmästä annetun lain muuttamisesta ja muuksi kansallisen arvopaperikeskuksen toteuttamista koskevaksi lainsäädännöksiHyväksytty muutettuna 1073/1996
HE 102/1996 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi arvo-osuustileistä annetun lain 29 ja 30 §:n muuttamisestaHyväksytty 820/1996
HE 98/1995 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi arvo-osuusjärjestelmästä annetun lain ja arvo-osuustileistä annetun lain muuttamisestaHyväksytty muutettuna 1386/1995
HE 18/1994 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi arvo-osuusjärjestelmästä annetun lain 10 §:n muuttamisestaHyväksytty 278/1994
HE 94/1993 Hallituksen esitys eduskunnalle rikoslainsäädännön kokonaisuudistuksen toisen vaiheen käsittäviksi rikoslain ja eräiden muiden lakien muutoksiksiHyväksytty 607/1995
HE 8/1991 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi arvo-osuusjärjestelmästä annetun lain sekä siihen liittyvän lainsäädännön voimaantulosta sekä eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty muutettuna 1070/1991


text:
Laki Kansaneläkelaitoksen kuntoutusetuuksista ja k... 566/2005 | EDILEX
3 §Etuudet ja korvaukset
5 §Lain toimeenpano
6 – 16 §2 lukuKuntoutus
6 §Ammatillisen kuntoutuksen järjestäminen
7 §Ammatillisen kuntoutuksen sisältö
7 a §Nuoren ammatillisen kuntoutuksen järjestäminen
8 §Apuvälineet ammatillisena kuntoutuksena
9 §Vaativan lääkinnällisen kuntoutuksen järjestäminen
10 §Vaativan lääkinnällisen kuntoutuksen sisältö
11 §Laitoshoidossa olevan kuntoutusta koskeva rajoitus
11 a §Kuntoutuspsykoterapian korvaaminen
11 b §Kuntoutuspsykoterapian sisältö
12 §Harkinnanvarainen kuntoutus
13 §Järjestämistä ja korvaamista koskeva rajoitus
14 §Kuntoutuksesta aiheutuneiden kustannusten korvaaminen
15 §Matkakustannukset
16 §Kuntoutus ulkomailla
17 – 31 §3 lukuKuntoutusrahaetuuden saamisen edellytykset
17 §Yleiset edellytykset
18 §Kuntoutusraha lakisääteisen kuntoutuksen ajalta
19 §Kuntoutusraha muun kuntoutuksen ajalta
20 §Nuoren kuntoutusraha
21 §Kuntoutusraha ulkomailla annetun kuntoutuksen ajalta
22 §Estävät etuudet ja korvaukset
23 §Kuntoutusrahan maksaminen
24 §Kuntoutusraha odotus- ja väliajalta
25 §Omavastuuaika
26 §Omavastuu eläkkeensaajan kuntoutusrahassa
27 §Maksaminen ilman omavastuuta
28 §Omavastuuaika odotus- ja väliajalta
29 §Kuntoutuksen keskeytyminen tai päättyminen
30 §Harkinnanvarainen kuntoutusavustus
31 §Ylläpitokorvaus
32 – 40 §4 lukuKuntoutusrahan määrä ja suhde muihin etuuksiin
32 §Kuntoutusrahan määrä
32 a §Osakuntoutusrahan määrä
33 §Kuntoutusrahan määrä edeltävän etuuden perusteella
34 §Eläkkeensaajan kuntoutusraha
35 §Ammatillisessa kuntoutuksessa olevan ja nuoren kuntoutusrahan vähimmäismäärä
36 §Kuntoutusrahaa vähentävät ansionmenetyskorvaukset ja ulkomailta maksettavan korvauksen vaikutus
37 §Osittain yhteensovitettavat tulot
38 §Maksaminen ilman yhteensovitusta
39 §Takautuva maksaminen
40 §Kuntoutusrahan määrän tarkistaminen
41 – 54 §5 lukuEtuuksien hakeminen ja toimeenpano
41 §Etuuksien ja korvausten hakeminen
42 §Puhevallan käyttäminen
43 §Kuntoutujan velvollisuus tietojen antamiseen
44 §Hakemuksen ratkaiseminen puutteellisesta selvityksestä huolimatta
45 §Etuutta koskeva päätös
46 §Kuntoutusetuuden ja kuntoutusrahaetuuden maksaminen ja korvaaminen
47 §Maksaminen työnantajalle
48 §Maksaminen kunnan toimielimelle
49 §Etuuden keskeyttäminen tai vähentäminen muuttuneiden olosuhteiden vuoksi
50 §Takaisinperintä
51 §Takaisinperintäsaatavan vanhentuminen
52 §Ulosmittaus- ja siirtokielto
53 §Kuntoutustoiminnan järjestäminen
54 §Yhteistoiminta
55 – 58 §6 lukuMuutoksenhaku ja virheen korjaaminen
56 §Itseoikaisu
57 §Päätöksessä olevan asia- ja menettelyvirheen korjaaminen
57 a §Asian uudelleen ratkaiseminen muun etuuden tai korvauksen myöntämisen johdosta
58 §Päätöksen poistaminen
59 – 65 §7 lukuTietosuojaa koskevat säännökset
59 §Tietojen saaminen pyynnöstä
60 §Tietojensaantioikeus
61 §Tietojen käyttö
62 §Tekninen käyttöyhteys
63 §Tietojen luovuttaminen
64 §Ilmoitusvelvollisuus
65 §Tietojen antaminen ulosottoviranomaisille
66 – 70 §8 lukuErinäiset säännökset
66 §Rahoitus
67 §Indeksitarkistus
68 §Virka-apu
70 §Siirtymäsäännökset
Ks. muutosehdotus HE 43/2019.
Kansaneläkelaitos järjestää ja korvaa kuntoutusta sekä turvaa kuntoutujan toimeentuloa kuntoutuksen aikana tämän lain mukaisesti.
Tämän lain mukaisia etuuksia myönnetään sairausvakuutuslain (1224/2004) mukaisesti vakuutetulle.
Mitä 11 §:ssä säädetään vaativan lääkinnällisen kuntoutuksen järjestämisestä ja sen rajoituksista valtion, kunnan tai kuntayhtymän järjestämässä hoidossa tai kuntoutuksessa, koskee vastaavasti myös Ahvenanmaan maakunnan järjestämää hoitoa tai kuntoutusta. (20.2.2015/145) [HE 332/2014]
1) ammatillista kuntoutusta; (20.2.2015/145) [HE 332/2014]
2) vaativaa lääkinnällistä kuntoutusta; (20.2.2015/145) [HE 332/2014]
4) harkinnanvaraisena kuntoutuksena muuta kuin 1–3 kohdassa tarkoitettua ammatillista tai lääkinnällistä kuntoutusta.
(15.10.2010/874)
Kansaneläkelaitos korvaa kuntoutuksesta ja kuntoutukseen liittyvistä matkoista aiheutuvat kustannukset tämän lain mukaisesti.
Kuntoutujalla on tässä laissa säädetyin edellytyksin oikeus kuntoutusrahaan. Kuntoutuksen ajalta voidaan suorittaa harkinnanvaraista korvausta ylläpito- ja muista kustannuksista (ylläpitokorvaus) sekä kuntoutuksen jälkeiseltä ajalta harkinnanvaraista kuntoutusavustusta siten kuin täss...

matches: §2 §3 §4 §5 §6 §7 §8


text:
Yle TV1 Keskiviikko 23.8.
Osa 5/10. Helmipöllöllä ja muilla vanhojen metsien lajeilla on eteläisessä Suomessa tukalat oltavat. Huhuilu- ja rengastusretket inspiroivat Minnan ja Kimmon maistuvaan metsiensuojelutempaukseen. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
6.42 Johaugin tuomio 6.53 Etelä-Euroopan ilmasto 7.13 Terrorismiin varautuminen katukuvassa - Pariisi, Moskova, Madrid 7.44 Viron suurlähettiläs Kirsti Narinen 8.11 Robin 8.19 Kirjasyksyn anti 8.44 Aamutohtori HD
Kausi 2, 10/16. George ja Fiona kutsuvat Woodyn ja Traceyn tavalliselle aterialle, mutta tapahtuma paisuukin odotettua suuremmaksi. Järjestelyt laittavat pariskunnan koetukselle, miten illallinen onnistuu? HD Äänitekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
(Suomi 1941, 93'). O: Valentin Vaala. N: Kirsti Hurme, Olavi Reimas, Kaija Rahola, Kille Oksanen, Topo Leistelä. Kotimainen elokuva sokeasta miehestä ja syntisestä naisesta. Mv. Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Toisen maailmansodan aikana natsi-Saksa oli valloittanut Tanskan, mutta osa tanskalaisista merimiehistä taisteli silti liittoutuneiden puolella. Merimiehet muistelevat 70 vuotta myöhemmin Normandian maihinnousua. HD Äänitekstitys: suomi.
Kausi 18. Kuolema korjaa satoa 1/2. Midsomerin kreivikunnassa syksyinen elonleikkuujuhla muuttuu murhenäytelmäksi kun hevonen polkee miehen kuoliaaksi. Sykesin onneksi Barnabyn perheen lomahaaveet jäävät haaveeksi. (U) HD Äänitekstitys: suomi. K12 (ahdistus).
Useimmat nykyajan autot ovat avaimettomia, mutta ovatko ne myös turvallisuusriski? Riisi saattaa sisältää erilaisia metalleja, testissä 31 erilaista riisituotetta. Robotit ovat tulossa myös Norjan työmarkkinoille. HD Äänitekstitys: suomi.
3/3. Hajuaisti. Ihmisten kyky haistaa on vain aavistus eläinten kehittyneestä hajuaistista. Hyvä hajuaistikin voi kääntyä omistajaansa vastaan, kuten haikarkotteet ja haisunäädän esimerkki osoittavat. T: BBC. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Äänitekstitys: suomi.
Myykö kirkon sanoma, Helsingin uusi piispa Teemu Laajasalo? Juontajana Marja Sannikka #yleastudio HD
Karkotetut (16)
3/7. Elizabethin ja Tommyn liitto saa sittenkin siunauksen. Kaikkia naisia ei onnista yhtä hyvin, ja he ovat edelleen upseerien ja sotilaiden yhteistä omaisuutta. Tämän joutuu kokemaan yhä uudestaan myös Kitty. HD Äänitekstitys: suomi. K12 (väkivalta, ahdistus).
Paul Moreira on seurannut Irakin tapahtumia yli vuosikymmenen. USA:n vetäydyttyä Irakista maahan syntyi valtatyhjiö, johon syntyi Isis. Sen terroristit ovat iskeneet tuhoisasti useasti myös Euroopassa. HD Äänitekstitys: suomi.
Huomenta Suomi: Keskiviikko 23.8. klo 6:25
Päivän sää: Sää on laajalti pilvistä, sadekuuroja voi tulla paikoin
Ei haittaa, vaikkei kalastus niin kiinnostaisikaan: Kari Hietalahden ja Tommi Korpelan sarja käy komediasta
Iltalehti (Televisio) | 07:01, 23.8.

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
KKO:2020:54 - Korkein oikeus
Etusivu » Ennakkopäätökset » Ennakkopäätökset » KKO:2020:54
Diaarinumero: R2018/917
Taltionumero: 1053
Antopäivä: 2.7.2020 ECLI:FI:KKO:2020:54
Syyttäjän ja asianomistajan vaatimukset Varsinais-Suomen käräjäoikeudessa
Syyttäjä vaati, että A tuomitaan rangaistukseen törkeästä petoksesta. Syytteen mukaan A oli 26.3.2013–29.7.2013 hankkiakseen itselleen tai toiselle oikeudetonta taloudellista hyötyä salaamalla omaisuuttaan osituksessa erehdyttänyt tai ainakin yrittänyt erehdyttää osituksen 29.7.2013 toimittanutta pesänjakajaa tai tämän erehdystä hyväksi käyttämällä saanut tämän toimittamaan virheellisen osituksen. A oli pesänjakajan toimittamassa osituksessa jättänyt ilmoittamatta osittain omistamansa osakeyhtiön 26.3.2013 päättämästä vuoden 2012 osingosta. Pesänjakaja oli A:n varojen määrästä erehtyneenä toimittanut virheellisen osituksen, koska siinä ei ollut A:n varoina otettu huomioon tämän saamaa 54 000 euron osinkoa. A oli siten saanut itselleen tai toiselle oikeudetonta taloudellista hyötyä. Teosta oli aiheutunut B:lle ainakin 27 000 euron suuruinen taloudellinen vahinko tai ainakin sen suuruinen taloudellisen vahingon vaara. Petoksessa oli tavoiteltu huomattavaa hyötyä ja petos oli myös kokonaisuutena arvostellen törkeä.
Käräjäoikeuden tuomio 8.12.2017 nro 17/150471
Käräjäoikeus katsoi syyttäjän syytteestä selvitetyksi, että A oli hankkiakseen itselleen oikeudetonta taloudellista hyötyä jättänyt ilmoittamatta vuodelta 2012 jaetun osingon sekä siten erehdyttämällä pesänjakajaa tai tämän erehdystä hyväksi käyttäen saanut tämän toimittamaan virheellisen osituksen. A:n oli selvitetty aiheuttaneen B:lle taloudellisen vahingon tai ainakin taloudellisen vahingon vaaran.
Käräjäoikeus totesi, että ositusperusteen syntyhetki oli ollut 6.7.2011, jolloin A:n ja B:n avioero oli tullut vireille, ja osituksen toimittamisajankohta oli ollut 29.7.2013. Avioliittolain selkeä lähtökohta oli se, että ositusperusteen syntyhetken jälkeen puolison ansaitsema omaisuus, kuten hänen palkkatulonaan saamansa, ei enää kuulu puolison avio-oikeuden alaiseen ja osituksessa tasingon osalta huomioitavaan varallisuuteen. Toisaalta avio-oikeuden alaisen omaisuuden tuotto kuuluu avio-oikeuden alaisuuteen ajalta osituksen päättymiseen asti. A ei ollut kysyttäessä ilmoittanut pesänjakajalle omistamastaan katsastusyhtiöstä vuodelta 2012 maksettua osinkoa määrältään 54 000 euroa. A:lla ja B:llä ei ollut ollut avioehtosopimusta. Myöhemmin A oli osituksen moitetta koskevassa riita-asiassa myöntänyt osinkotulon kuuluvan avio-oikeuden alaiseen omaisuuteen, mutta tämän myöntämisen oli katsottava tapahtuneen erehdyksestä.
Käräjäoikeus totesi, että katsastusyhtiön toiminta sekä sen synnyttämä tuotto oli pitkälti perustunut yhtiön kahden omistajan ja sen hallinnossa toimineiden henkilöiden lähes päivittäiseen työpanokseen. Katsastustoiminnan tekninen luonne ja sitä koskevan lainsäädännön erityisluonne sekä niiden vaatimat pääomapanostukset huomioiden käräjäoikeus arvioi enemmän selvityksen puuttuessa, että A:n vuodelta 2012 saamista tuotoista 10 800 euroa olisi pitänyt ilmoittaa osituksessa. Käräjäoikeus katsoi, ettei kyseinen määrä täyttänyt törkeän petoksen tunnusmerkistössä mainittua huomattavan hyödyn edellytystä.
Käräjäoikeus tuomitsi A:n petoksesta 70 päivän ehdolliseen vankeusrangaistukseen.
Asian on ratkaissut käräjätuomari Vesa-Matti Valkama.
Turun hovioikeuden tuomio 15.10.2018 nro 18/143932
B valitti hovioikeuteen ja vaati A:n tuomitsemista syytteen mukaisesti törkeästä petoksesta.
A teki vastavalituksen. A vaati, että syyte petoksesta hylätään.
Hovioikeus totesi, että asiassa oli kysymys siitä, oliko A:lle maksetun osingon jakoperusteena ollut hänen työpanoksensa yhtiössä vai hänen osakeomistuksensa määrä. Tuloverolain 33 b §:n 3 momentin mukaan osinko on ansiotuloa, jos osingon jakoperusteena yhtiöjärjestyksen määräyksen, yhtiökokouksen päätöksen, osakassopimuksen tai muun sopimuksen mukaan on osingonsaajan työpanos. Hovioikeuden mukaan osinko ei ollut korvausta työpanoksesta pelkästään sen johdosta, että yhtiön tulos oli kertynyt osingonsaajan työpanoksen johdosta.
Hovioikeus totesi, että osingon jakoperusteena ei ollut A:n työpanos yhtiössä, vaan osinko oli maksettu A:lle tämän omistamien osakkeiden perusteella ja suhteessa. A:n olisi tullut ilmoittaa osituksessa saamansa 54 000 euron osinko hänen avio-oikeuden alaisen omaisuutensa tuottona. Salaamalla sanotun seikan hän oli toiminut tahallaan ja saanut pesänjakajan toimittamaan virheellisen osituksen. Teolla oli tavoiteltu 27 000 euron huomattavaa hyötyä ja teko oli olosuhteet huomioon ottaen ollut kokonaisuutena arvostellen törkeä.
Hovioikeus tuomitsi A:n törkeästä petoksesta 6 kuukauden ehdolliseen vankeusrangaistukseen.
Asian ovat ratkaisseet hovioikeuden jäsenet Elina Paasivirta, Matti Kolehmainen ja Pirjo Tammio. Esittelijä Juho Angervo (mietintö).
Esittelijä Angervo lausui mietinnössään, että A:n saamaa osinkoa ei ollut näytetty ylimitoitetuksi eikä avio-oikeuden alaisena omaisuutena huomioon otettavaksi, joten syyte oli hylättävä.
A:lle myönnettiin valituslupa koskemaan kysymystä siitä, täyttääkö A:n syyksi luettu menettely törkeän petoksen tunnusmerkistön.
Valituksessaan A vaati, että syyte hylätään tai että hänen syykseen luetaan enintään käräjäoikeuden tuomitsema petos. Joka tapauksessa rangaistusta oli alennettava.
Vastauksissaan syyttäjä ja B vaativat valituksen hylkäämistä.
Asian tausta ja alempien oikeusasteiden ratkaisut
1. A:n ja B:n avioerohakemus oli tullut vireille 6.7.2011. Ositusta toimitettaessa A:n asiamies oli 25.3.2013 ilmoittanut pesänjakajalle A:n tilikaudelta 2011 saamat osingot katsastusyhtiöstä, jonka osakekannasta hän omisti puolet. Asiamies oli samalla ilmoittanut, ettei yhtiö ollut maksanut A:lle osinkoa 31.12.2012 päättyneeltä tilikaudelta. Katsastusyhtiö oli kuitenkin 26.3.2013 päättänyt jakaa osinkoa tilikaudelta 2012 yhteensä 108 000 euroa, josta A:n osuus on ollut 54 000 euroa. A ei ollut ilmoittanut viimeksi mainittua osinkoa pesänjakajalle eikä sitä ollut otettu huomioon 29.7.2013 toimitetussa osituksessa. B:n nostaman osituksen moitekanteen perusteella ositusta oli tältä osin oikaistu.
2. Syyttäjä on vaatinut A:lle rangaistusta törkeästä petoksesta. Teonkuvauksen mukaan A oli salaamalla omaisuuttaan 54 000 euron osalta osituksessa erehdyttänyt tai ainakin yrittänyt erehdyttää osituksen toimittanutta pesänjakajaa tai tämän erehdystä hyväksi käyttämällä saanut tämän toimittamaan virheellisen osituksen. Teosta oli aiheutunut B:lle 27 000 euron suuruinen taloudellinen vahinko tai ainakin sen suuruinen taloudellisen vahingon vaara. Petoksessa oli tavoiteltu huomattavaa hyötyä ja se oli myös kokonaisuutena arvostellen törkeä. B on yhtynyt rangaistusvaatimukseen ja vaatinut, että A velvoitetaan korvaamaan hänelle rikoksella aiheutettuna vahinkona viivästyskorkoa 27 000 euron pääomalle tekopäivästä lukien. A on suorittanut sanotun pääoman B:lle.
3. A on kiistänyt syytteen ja katsonut, että osinko on kokonaisuudessaan perustunut hänen työpanokseensa, minkä vuoksi osinko ei ole osaksikaan kuulunut avio-oikeuden alaiseen omaisuuteen.
4. Käräjäoikeus on tuomiossaan arvioinut, että osinkojen 54 000 euron yhteismäärästä ainakin 20 prosenttia eli 10 800 euroa oli koostunut sellaisista tuloista, jotka avioliittolain säännösten ja niiden vakiintuneen tulkinnan perusteella A:n olisi tullut osituksessa ilmoittaa avio-oikeuden alaisina tuloinaan. Ottaen huomioon sanotun tulon vaikutus tasinkona maksettavaan määrään A oli aiheuttanut B:lle syytteessä mainitun määrän sijasta 5 400 euron suuruisen taloudellisen vahingon tai ainakin sen suuruisen vahingon vaaran. Käräjäoikeus on tuominnut A:lle petoksesta 70 päivän ehdollisen vankeusrangaistuksen.
5. B:n valituksesta hovioikeus on lukenut A:n syyksi törkeän petoksen katsoen, että hänen saamansa osinko oli ollut kokonaisuudessaan avio-oikeuden alaista omaisuutta. Osingon jakoperusteena ei ollut ollut A:n työpanos, vaan osinko oli maksettu hänen omistamiensa osakkeiden perusteella. Teolla oli tavoiteltu syytteen mukaista 27 000 euron suuruista huomattavaa hyötyä ja teko oli olosuhteet huomioon ottaen ollut kokonaisuutena arvostellen törkeä. Hovioikeus on korottanut ehdollisen vankeusrangaistuksen kuudeksi kuukaudeksi.
Sovellettava rikoslain säännös ja kysymyksenasettelu
6. Petoksesta tuomitaan rikoslain 36 luvun 1 §:n 1 momentin mukaan se, joka hankkiakseen itselleen tai toiselle oikeudetonta taloudellista hyötyä taikka toista vahingoittaakseen, erehdyttämällä tai erehdystä hyväksi käyttämällä saa toisen tekemään tai jättämään tekemättä jotakin ja siten aiheuttaa taloudellista vahinkoa erehtyneelle tai sille, jonka eduista tällä on ollut mahdollisuus määrätä. Mainitun luvun 2 §:n mukaan petosta on pidettävä törkeänä muun muassa silloin, kun siinä tavoitellaan huomattavaa hyötyä ja petos on myös kokonaisuutena arvostellen törkeä.
7. Asiassa on harkittavana se, onko A:lle tilikaudelta 2012 maksettua osinkoa pidettävä kokonaan avio-oikeuden alaisena osituksessa huomioon otettavana omaisuutena ja täyttääkö A:n syyksi alemmissa oikeuksissa luettu menettely törkeän petoksen tunnusmerkistön.
Sovellettava avioliittolain säännös ja oikeuskäytäntö
8. Avioliittolain 90 §:n 1 momentin mukaan omaisuuden ositusta toimitettaessa on omaisuutena, johon toisella puolisolla ei ole avio-oikeutta, pidettävä 1) omaisuutta, jonka puoliso on ansainnut taikka saanut perintöä, lahjana tai testamentin nojalla avioliiton purkauduttua toisen puolison kuoleman vuoksi; 2) omaisuutta, jonka puoliso on ansainnut taikka saanut perintönä, lahjana tai testamentin nojalla sen jälkeen, kun avioeroa koskeva asia on tullut vireille.
9. Lainkohdan säätämiseen johtaneessa hallituksen esityksessä (HE 62/1986 vp s. 64) todetaan pykälässä säänneltävän avio-oikeuden ajallista ulottuvuutta ja se, minä ajankohtana avio-oikeus katkeaa toisen puolison myöhempiin omaisuuden saantoihin nähden. Ansaitulla omaisuudella tarkoitetaan esimerkiksi rahavaroja, jotka toinen puoliso on ansainnut omalla työllään, sekä tällaisilla varoilla hankittua omaisuutta. Pykälän 1 momentin 1 kohtaan liittyen lausutaan, että puolison kuoleman jälkeen kertynyt avio-oikeuden alaisen omaisuuden tuotto, samoin kuin avio-oikeuden alaisen omaisuuden sijaan tämän ajankohdan jälkeen tullut omaisuus, olisi sen sijaan luettava osituksessa avio-oikeuden alaiseksi omaisuudeksi.
10. Avioeroasian vireilletulo aiheuttaa sanotun 1 momentin 2 kohdan mukaisesti aviopuolisoiden avio-oikeusyhteyden katkeamisen. Oikeuskäytännössä avio-oikeus on myös avioerotilanteissa käsittänyt paitsi sen omaisuuden, jonka puoliso omisti ositusperusteen syntyessä, myös tämän omaisuuden tuoton ositukseen toimittamiseen saakka (ks. KKO 1994:6). Välillisesti tämä ilmenee avioliittolain 86 §:n 2–3 momentin säännöksissä, joiden mukaan puolison on osituksessa tehtävä tili sekä omaisuuden vallinnasta että sen tuotosta ositusperusteen jälkeiseltä ajalta.
11. Korkein oikeus on edellä mainitussa ratkaisussa KKO 1994:6 katsonut, että apteekkitoiminnan harjoittaminen oli perustunut olennaisilta osiltaan apteekkarin henkilökohtaiseen ammattitaitoon ja työpanokseen. Lisäksi toiminta oli edellyttänyt, että apteekkari oli pysyväisluonteisesti sijoittanut siihen varoja ainakin kaluston ja kojeiston sekä lääkevaraston hankintaan. Apteekkiliikkeen tulot olivat siten olleet apteekkarin työn ja omaisuuden yhteisvaikutuksen tulos. Tämän johdosta vain osan avio-oikeuden alaisen apteekkiliikkeen tuloksesta ositusperusteen syntymisen ja osituksen väliseltä ajalta oli katsottu olleen apteekkarin avio-oikeuden alaisen omaisuuden tuottoa. Omaisuuden tuoton suuruutta vahvistaessaan Korkein oikeus on ottanut huomioon apteekkarin henkilön keskeisen merkityksen apteekkitoiminnassa, asianomaisen apteekin toiminnan tuloksen ja apteekkarin siihen sijoittaman omaisuuden arvon.
12. A:n ja B:n avioerohakemus on tullut vireille ennen tilikautta 2012, jolta kysymyksessä oleva osinko on maksettu. Osituksessa B:lle on tasinkona siirtynyt puolet A:n omistamista katsastusyhtiön osakkeista. B:n nostaman osituksen moitetta koskevan kanteen perusteella käräjäoikeus on tuomiossaan 24.7.2015 muuttanut ositusta muun muassa siten, että A:n varoihin on tämän myöntämänä lisätty 54 000 euron osinko. Tältä osin käräjäoikeuden tuomio on tullut lainvoimaiseksi. Asiassa on myös selvitetty, että A on maksanut tasingon kokonaisuudessaan 11.10.2017 mennessä.
13. Alempien tuomioistuinten tuomioissa on todettu, että A on yleensä nostanut palkkaa katsastusyhtiöstään rajoitetusti ja verotuksellisista syistä loput palkasta on nostettu osinkona. A on valituksessaan todennut, että hän on tehnyt katsastusmiehenä ja katsastuksesta vastaavana henkilönä kokoaikaisesti töitä katsastusyhtiönsä hyväksi eikä ole nostanut palkkaa yhtiöstään vuonna 2012, mitä seikkoja syyttäjä ja B eivät ole riitauttaneet.
14. Kirjallisena todisteena esitetystä katsastusyhtiön vuoden 2012 tilinpäätöksestä ilmenee, että yhtiön liikevaihto on ollut 156 665,83 euroa, liiketoiminnan muut tuotot 894 000 euroa ja tilikauden voitto 1 020 462,42 euroa. Yhtiön vapaaseen omaan pääomaan on jätetty 1 092 841 euroa. Hovioikeudessa on asianosaisten yhdenmukaisin ilmoituksin selvitetty, että katsastusyhtiö on vuonna 2012 myynyt omistamansa toisen katsastusaseman osakkeet, ja yhtiön liiketoiminnan muut tuotot ovat muodostuneet tästä myynnistä saadusta tulosta.
15. Nyt käsiteltävänä olevassa rikosasiassa A on kiistänyt sen, että osinko vuodelta 2012 kuuluu ositettavaan varallisuuteen. A on katsonut, ettei osituksen moitetta koskeneessa oikeudenkäynnissä annetulla ratkaisulla ole merkitystä tässä asiassa, koska hän on moiteoikeudenkäynnissä silloisen asiamiehensä antaman virheellisen neuvon perusteella myöntänyt tämän seikan.
16. Oikeuskäytännön mukaan aiemmassa oikeudenkäynnissä lainvoimaisesti ratkaistulla kysymyksellä voi olla uudessa oikeudenkäynnissä todistusvaikutus, jonka merkitys on kuitenkin arvioitava tapauskohtaisesti (KKO 2005:90 kohta 11, KKO 2011:58 kohta 7 ja KKO 2014:72 kohta 16). Kysymys ositusperusteen jälkeen saatujen tulojen kuulumisesta ositettavaan varallisuuteen on oikeudellisesti tulkinnanvarainen. A:n myöntämisen vuoksi käräjäoikeus ei ole riita-asian ratkaisussaan ottanut asian oikeudelliseen arviointiin enemmälti kantaa. Korkein oikeus arvioi tässä tilanteessa sanotusta ratkaisusta riippumatta itsenäisesti sen, miten A:lle maksettuja osinkoja arvioidaan rikosoikeudellisesti.
17. Avioliittolain lähtökohta on kohdista 8–10 ilmenevin tavoin se, että avioeron vireilletulohetken jälkeen puolison ansaitsema omaisuus ei enää kuulu avio-oikeuden alaiseen ja osituksessa huomioon otettavaan varallisuuteen. Tätä perustelee se, että puolisoiden taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus ovat tuossa vaiheessa menettäneet merkitystään.
18. Edellä mainitussa ratkaisussa KKO 1994:6 apteekkiliikkeen tuottoa on arvioitu sekä puolison henkilökohtaisen työpanoksen että tuottoa kerryttävän aikaisemmin hankitun omaisuuden merkityksen kannalta. Ratkaisussa avio-oikeuden alaisen omaisuuden tuotosta vähennettiin apteekkarin henkilökohtaista työpanosta vastaava määrä asumuseron ja osituksen väliseltä ajalta.
19. Hovioikeus on katsonut, että osinko ei ole ollut korvausta työpanoksesta, kun osinko on maksettu A:lle hänen omistamiensa osakkeiden perusteella eikä tuloverolain 33 b §:n 3 momentin mukaisesti osakkeenomistajan ansiotulona. Tämän vuoksi A:n jälkikäteisellä palkkaväitteellä ei ollut merkitystä asiassa.
20. Korkein oikeus katsoo, että osinkosuoritusta on arvioitava edellä selostettujen avioliittolain 90 §:n säännöksen ja ratkaisusta KKO 1994:6 ilmenevän oikeusohjeen nojalla. Näin ollen muusta kuin julkisesti noteeratusta yhtiöstä saadun osingon tuloverolain mukaista käsittelyä pääoma- tai ansiotulona ei voida pitää perusteena osingon aviovarallisuusoikeudelliselle arvioinnille.
21. Pääomaan ja työpanokseen perustuvan tuoton suhdetta arvioitaessa lähtökohdaksi on tältä pohjalta otettava se, että osakeyhtiön omistajajohtajalla on oikeus kohtuulliseen korvaukseen tekemästään työstä. Tältä osin voidaan ottaa huomioon henkilökohtainen työskentely, osaaminen ja ammattitaito. Samalla yritystoiminta edellyttää usein pääomapanostuksia ja aineellisia hyödykkeitä, jotka ovat osaltaan myötävaikuttaneet tuloksen syntymiseen.
22. Valtaosa katsastusyhtiön tuotoista tilikaudella 2012 on jätetty yhtiön vapaaseen omaan pääomaan. Pääosin tilikauden voitto on peräisin toisen katsastusyhtiön osakekannan myynnistä saadusta tulosta. Yhtiön tuotto on siten perustunut aiemmin hankitun omaisuuden luovutukseen. Kun nämä varat on mainituin tavoin jätetty jakamatta osinkona, ovat ne myöhemmin tulleet myös B:n hyväksi, kun hän on osituksessa saanut tasinkona 25 prosenttia yhtiön osakekannasta.
23. Katsastusyhtiön toiminta sekä sen synnyttämä tuotto on muilta kuin osakkeiden luovutuksen osalta perustunut asiassa esitetyn todistelun mukaan pitkälti yhtiön kahden omistajan työpanokseen. A on tehnyt kokoaikaisesti töitä katsastusyhtiönsä hyväksi vuonna 2012 eikä asiassa ole riitautettu hänen ilmoitustaan siitä, ettei hän ole kyseisenä vuonna nostanut palkkaa yhtiöstään. Katsastusyhtiö on siten saanut hyväkseen A:n tekemän työpanoksen, mikä on vaikuttanut yhtiön tulokseen ja välillisesti myös voitonjakoon.
24. Korkein oikeus toteaa, että katsastusyhtiöllä on toiminnan laatu ja sen edellytykset huomioiden täytynyt olla myös huomattava määrä erilaista teknistä laitteistoa, joka on myötävaikuttanut yhtiön taloudelliseen tulokseen. Korkeimmalla oikeudella ei ole tältä osin aihetta poiketa käräjäoikeuden johtopäätöksestä, jonka mukaan ainakin 20 prosenttia osinkotuotosta on perustunut toimintaan sijoitettuun pääomapanostukseen ja loppuosa A:n henkilökohtaiseen työpanokseen. Näillä perusteilla A:n vuodelta 2012 saamien osinkotuottojen 54 000 euron määrästä 10 800 euroa on koostunut avio-oikeuden alaisen omaisuuden tuotosta, joka olisi tullut ottaa huomioon osituksessa.
25. Edellä mainituilla perusteilla A:n teosta on aiheutunut B:lle osituksessa hänen tasinko-oikeutensa alentumisena 5 400 euron suuruinen taloudellinen vahinko. Petoksen kohteena ei siten ole ollut suuri määrä varoja eikä teossa ole tavoiteltu huomattavaa hyötyä, minkä vuoksi tekoa ei ole pidettävä törkeänä. A on näin ollen syyllistynyt petokseen.
26. Korkein oikeus katsoo, että käräjäoikeuden mittaama 70 päivän ehdollinen vankeusrangaistus on oikeudenmukainen seuraamus A:n rikoksesta ottaen huomioon tavoitellun hyödyn määrä, teon vahingollisuus ja rikoksesta ilmenevä syyllisyys.
Hovioikeuden tuomiota muutetaan siten, että A:ta koskeva syyte törkeästä petoksesta hylätään ja asia jätetään syyksilukemisen ja tuomittavan rangaistuksen osalta käräjäoikeuden tuomion varaan. Ehdollisen vankeusrangaistuksen koeaika on alkanut käräjäoikeuden tuomion antamispäivästä ja päättynyt 31.8.2019.
Asian ovat ratkaisseet oikeusneuvokset Juha Häyhä, Pekka Koponen, Mika Huovila, Timo Ojala ja Alice Guimaraes-Purokoski. Esittelijä Pia Haga.

matches: KKO KKO KKO KKO KKO KKO


Laajasalon Koirasaarten alueen asemakaavan hyväksyminen (nro 12311, Kruunuvuorenranta, Koirasaaret)
HEL 2012-000225 T 10 03 03
Kaupunginvaltuusto päätti kaupunginhallituksen ehdotuksen mukaisesti hyväksyä 49. kaupunginosan (Laajasalo, Kruunuvuorenranta) kortteleiden 49303–49311, 49315 ja puisto-, vesi- ja katualueiden sekä venesataman asemakaavan (muodostuu uudet korttelit 49303-49311 ja 49315) 2.12.2014 päivätyn sekä 26.5.2015 ja 23.10.2015 muutetun piirustuksen nro 12311 mukaisena ja asemakaavaselostuksesta ilmenevin perustein.
Julistettuaan keskustelun päättyneeksi puheenjohtaja esitti selontekona, että keskustelun kuluessa oli valtuutettu Yrjö Hakanen ehdottanut, että kaupunginvaltuusto päättäisi palauttaa asian kaupunginhallitukselle uudelleen valmisteltavaksi siten, että luovutaan Koiraluotojen ja meritäyttöjen päälle rakentamisesta.
Kruunuvuorenrannan eteläkärkeen suunnitellaan asuinalue ja pienvenesatama. Nykyistä Koirasaarta laajennetaan meritäytöillä ja lisäksi tehdään uusi täyttösaari Koirasaaren itäpuolelle. Alueelle suunnitellaan kerros- ja pientaloja. Asuinkortteleiden ulkokehä muodostuu kerrostaloista. Pientalokorttelit sijoittuvat alueen keskiosaan Koiraluodonkanavan molemmille puolille suojaan Kruunuvuorenselän tuulilta. Osa kanavan varren tonteista on omarantaisia. Lähes kaikista asunnoista on merinäköala tai näkymä kanavaan. Koirasaaren länsirannalle on suunniteltu Koirasaarenpuisto, jossa hyödynnetään vanhoja öljysataman rakenteita sekä luonnonvoimien elämyksellisyyttä. Puisto toimii maisemallisena puskurivyöhykkeenä Suomenlinnaan päin. Itärannalle on suunniteltu pienvenesatama.
Alueelle rakennetaan 68 600 k-m² asuntoja, 600 k-m² kokoinen edustussaunarakennus, 180 k-m² liiketilaa ja 500 k-m² venesatamaa palvelevia rakennuksia.
Asemakaava on valtakunnallisten alueidenkäyttötavoitteiden ja oikeusvaikutteisen Kruunuvuorenrannan osayleiskaavan mukainen ja edesauttaa kaupungin strategisten tavoitteiden toteutumista.
Alueen sijainti ja maanomistus
Alue sijaitsee Laajasalon kaupunginosassa Kruunuvuorenrannan osa-alueella entisen Laajasalon öljysataman eteläosassa. St1 Oy omistaa nykyisen Koirasaaren maa-alueen. Lisäksi St1 omistaa vähäisen osan vesialuetta Koirasaaren länsi- ja etelärannassa. Kaupunki omistaa vesialueen sekä sille tehtävät täyttöalueet.
Alueella ei ole asemakaavaa. Kruunuvuorenrannan osayleiskaavassa nykyistä Koirasaarta on laajennettu meritäytöillä ja sen itäpuolelle on sijoitettu uusi täyttösaari.
Osayleiskaavassa Koirasaareen ja sen laajennukseen on merkitty asuntoalue, johon saa rakentaa pien- ja kerrostaloja. Uusi täyttösaari on merkitty pientalovaltaiseksi alueen osaksi ja suunnittelualueeksi, jossa osayleiskaava esittää maankäyttömuodot ja niiden väliset likimääräiset suhteet. Niiden sijainti ja rajaukset ratkaistaan asemakaavoituksessa. Täyttösaaren itäpuolelle on varattu venesatama-alue.
Koirasaareen ja uuteen täyttösaareen on merkitty ulkoilureitti, joka kiertää koko Kruunuvuorenrannan ranta-alueilla. Koirasaaren länsiranta ja täyttösaaren eteläosa ovat merkitty puistoksi. Koirasaaressa oleva puisto on merkitty alueeksi, jonka suunnittelussa tulee säilyttää ja hyödyntää alueella sijaitsevia öljysataman rakenteita.
Asemakaavan sisältö ja perustelut
Asemakaavaratkaisu perustuu alueen suunnittelusta v. 2012 järjestetyn arkkitehtuurikutsukilpailun tuloksiin. Maankäyttöä on ja sen taloudellisuutta on kehitetty suunnittelun aikana mm. lisäämällä asuinrakentamisen määrää ja luopumalla kalleimmista rantarakenteista.
Kruunuvuorenselän puoleiset viisikerroksiset kerrostalokorttelit muodostavat alueen kokoavan kaupunkirakenteellisen aiheen ja suojamuurin lännen ja etelän suuntaan. Koiraluodonkanavan länsipuoleiset omarantaiset korttelit muodostuvat kaksikerroksisista rivitaloista, joita rytmittävät viisikerroksiset pistetalot. Kanavan itäpuoleiset korttelit muodostuvat katuja rajaavista viisikerroksisista lamelleista ja kanavaa ja kävelyreittejä rajaavista kaksikerroksisista rivitaloista. Pohjoisosassa on neljän pistetalon muodostama omarantainen kortteli, jonka enimmillään kahdeksan kerroksiset pistetalot muodostavat kohokohdan alueen korttelirakenteessa.
Korttelit on suunniteltu siten, että asuntosuunnitteluvaiheessa lähes kaikista asunnoista on mahdollista muodostaa näkymä kohti merta, joko avomerelle tai kanavan suuntaan. Samalla on pyritty muodostamaan tuulelta suojaisia paikkoja.
Koirasaaren ulkoreunoilta avautuu avoin merimaisema, jota korostetaan maisemarakentamisen keinoin. Pääkadulta ja kaupunkirakenteen läpi avautuu kapeita näkymälinjoja kohti merta sekä ympäröivän maiseman maamerkkejä, kuten tuomiokirkkoa. Toisaalta alueen sisälle syntyy oma pienipiirteinen maailmansa, kun silloilta ja kortteleiden välistä avautuu näkymiä rakennusten rajaaman kanavan suuntaan.
Länsi- ja etelärantaa kiertää nauhamainen Koirasaarenpuisto, joka tukeutuu nykyiseen Koirasaaren avokallioalueeseen sekä uuteen täyttöalueelle tehtävään merituulilta suojaavaan maisemalliseen puskurivyöhykkeeseen. Puiston maisemallisen pääaiheen muodostavat vallimaiset maastokummut, joiden väleihin syntyy istutusten avulla suojaisia oleskelupaikkoja. Puistossa on säilytetty vanhoja öljysäiliöiden perustuksia, joita hyödynnetään puiston rakenteina esimerkiksi oleskelu- ja toimintapisteinä. Puiston pääreitti sivuaa asuntokortteleita. Lisäksi puistossa on oleskelualueita, jossa pääsee kokemaan meren aaltojen voiman meren tasolla.
ST1:n vanhan öljysataman laiturin päälle on suunniteltu yksikerroksinen saunarakennus, joka sisältää edustustiloja. Suunnitelma perustuu maanomistajan järjestämään arkkitehtuurikilpailuun.
Kaava-alueen itäosaan sijoittuu venesatama noin 170 veneelle. Venesatama muodostaa Koirasaarten itäisen reunan avautuen kohti Pitkäluotoa.
Kaava-alueen nimistö on nimistötoimikunnan 11.12.2013 ja 10.9.2014 tekemien esitysten mukainen.
Asemakaavan vaikutukset ja kustannukset
Asemakaavan valmistelun yhteydessä on tutkittu sen vaikutuksia kaupunkirakenteeseen, kaupunkikuvaan, luontoon ja maisemaan, liikenteeseen ja tekniseen huoltoon, ihmisten terveyteen ja turvallisuuteen sekä yhdyskuntataloudellisia vaikutuksia. Arvioituja vaikutuksia selostetaan tarkemmin asemakaavan selostuksessa.
Kaavan toteuttamisen arvioidaan aiheuttavan kaupungille suuruusluokaltaan 40–60 miljoonan euron kokonaiskustannukset. Tästä noin puolet muodostuu keinosaarten maatöistä, joiden toteutustapa vaikuttaa myös asuinrakentamisen kustannuksiin.
Kaupungin kokonaiskustannukset kaavan kokonaiskerrosalaa kohden ovat 550–850 euroa/k-m². Koirasaaressa tonttien kauppahinnaksi voidaan arvioida kokonaiskerrosalan avulla laskettuna 65–85 milj. euroa. Asuintontit on laskelmassa oletettu toteutettavan rahoitus- ja hallintamuodoltaan sääntelemättömänä tuotantona.
Asuintonteilla aiheutuu lisäkustannuksia pihanalaisista pysäköintilaitoksista ja paaluperustuksista keskimäärin n. 550 euroa/k-m2. Pysäköintipaikan rakentamiskustannusten arvioidaan vaihtelevan välillä 50 000–75 000 euroa/autopaikka laitoksesta riippuen.
Asemakaava toteutetaan Kruunuvuorenrannan aluerakentamisprojektin osana. Täyttösaarten rakentaminen on tarkoitus aloittaa vuonna 2016, kunnallistekniikka vuonna 2019 ja asuntorakentaminen vuonna 2020.
Toteuttaminen edellyttää aluejärjestelyjä maanomistajan ja kaupungin välillä.
Osallistuminen ja vuorovaikutus on järjestetty selostuksen liitteenä olevan osallistumis- ja arviointisuunnitelman mukaisesti. Vireilletulosta ilmoitettiin myös vuoden 2012 kaavoituskatsauksessa.
Alueesta pidettiin arkkitehtuurikutsukilpailu 11.9.–12.11.2012 asemakaavoituksen pohjaksi.
Asemakaavan valmisteluun liittyen on kirjeitse esitetty kolme mielipidettä koskien osallistumis- ja arviointisuunnitelmaa ja kaksi mielipidettä koskien asemakaavaluonnosta. Mielipiteet on otettu valmistelussa huomioon.
Mielipiteet kohdistuivat meritäyttöihin, rakentamisen laajuuteen, korkeuteen ja kalleuteen, pientalojen osuuteen, ympäristöhäiriöihin kuten melu ja valaistus, joukkoliikenteeseen sekä Suomenlinnan suojavyöhykkeeseen.
Mielipiteet on kaavoitustyössä otettu huomioon siten, että meritäyttöjen määrä on pyritty minimoimaan kerrosalatavoitteen rajoissa. Nykyiset säilyneet silokalliot ja luonnonmuodot pyritään säilyttämään osana Koirasaarenpuistoa, joka muodostaa viereisiä kortteleita tuulelta suojaavan ja suurmaisemaan sovittavan vihervyöhykkeen. Asuinrakentaminen on rajattu kauemmaksi rantaviivasta kuin paikalla olleet öljysäiliöt. Keskimääräinen rakennuksien korkeus laskee Kruunuvuorenrannan pohjoisosista Koirasaariin tultaessa. Pientalovaltainen alue on keskitetty kanavan molemmille puolille. Alueesta muodostuu elämyksellinen pienimittakaavainen kanava ympäristö, joita kerrostalokorttelit suojaavat meren puolella. Kaava luo ympäristömelun kannalta edellytykset terveellisen ja viihtyisän asumisympäristön luomiselle. Kruunuvuorenrannasta on ideoitu valon kaupunginosaa, jossa hyvin suunniteltuun valaistukseen kiinnitetään erityistä huomiota.
Kaupunkisuunnittelulautakunta hyväksyi alueen asemakaavaluonnoksen 1.4.2014 ja antoi vuorovaikutusraportin mukaiset vastineet esitettyihin mielipiteisiin.
Valmistelun yhteydessä on tehty viranomaisyhteistyötä asianomaisten hallintokuntien kanssa. Asemakaavaluonnoksesta annetut kannanotot on otettu valmistelussa huomioon.
Kannanotot kohdistuivat alueen visuaaliseen merkitykseen, raitiovaunuyhteyden rakentamisen ajoittamiseen, asemakaavamääräyksien tarkentamiseen, puistossa sijaitseviin pelastusteihin sekä ajoyhteyteen, katualueiden tilamitoitukseen ja ohjeellisiin korkoihin, venesataman vastuualueisiin, kanavan leveyteen sekä meritäyttöjen ajoittamiseen sekä kokonaistaloudellisuuteen.
Asemakaavaehdotuksen nähtävilläolo
Kaupunkisuunnittelulautakunta esitti asemakaavaehdotuksen hyväksymistä 2.12.2014.
Asemakaavaehdotus on ollut julkisesti nähtävillä 9.1.–9.2.2015. Ehdotuksesta ei ole tehty muistutuksia.
Ehdotuksesta ovat antaneet lausuntonsa Helen Sähköverkko Oy, ympäristökeskus, kaupunginmuseo, pelastuslautakunta, Helsingin seudun liikenne -kuntayhtymä, Helsingin seudun ympäristöpalvelut -kuntayhtymä, Helsingin kaupungin liikennelaitos -liikelaitos, rakennusvalvontavirasto, yleisten töiden lautakunta, liikuntalautakunta, kiinteistölautakunta sekä Uudenmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus.
Helsingin Energia liikelaitoksen lausuntoa ei ole saatu. Lautakuntien lausuntojen käsittelyyn ei ole liittynyt äänestyksiä.
Lausunnot ja asemakaavaehdotukseen tehdyt muutokset
Kaupunginmuseolla, Helsingin seudun liikenne -kuntayhtymällä, pelastuslautakunnalla, Helen Sähköverkko Oy:llä, Helsingin seudun ympäristöpalvelut -kuntayhtymällä ja ympäristökeskuksella ei ollut huomautettavaa asemakaavaehdotuksesta.
Uudenmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus totesi lausunnossaan seuraavaa: Selostusta on täydennettävä vesistövaikutusten arvioinnilla. Aaltoiluvaran suuruus korttelialueilla on riittävä. Asumista ei tule kaavoittaa täyttösaaren eteläkärkeen, jossa ampumamelun keskiäänitaso ylittyy. Kaavaratkaisuissa tulee myös ottaa huomioon puolustusvoimien ennusteet ampumaäänistä tulevaisuudessa ja mahdollinen toiminnan lisääntyminen.
Kaupunkisuunnitteluvirasto on lausunnon johdosta täydentänyt asemakaavaselostusta vesistövaikutusten arvioinnilla. Kaupunkisuunnitteluviraston käsityksen mukaan Koirasaaren suunniteltua asuinaluetta ei tule tulkita edes osittain melualueeksi. Meluselvityksessä esitetty raskaiden aseiden melukäyrä mukailee saarilla ja rantavyöhykkeillä maa-alueita siten, että maa-alueet Koirasaaren kaava-alueen etäisyydellä jäävät meluvyöhykkeen ulkopuolelle. Koirasaaren kaava-alueen kohdalla tätä vaikutusta ei ole em. kartoissa nähtävissä, koska alue on vielä nykyisin tällä kohdin vesialuetta. Käytettävissä olevien selvitysten perusteella ei voida olettaa melun ainakaan kasvavan nykyisestä. Kaupunkisuunnitteluvirasto katsoo, että Santahaminan ampumatoiminnasta ei aiheudu Koirasaaren suunnitellulle asuinalueelle merkittävää meluhaittaa, joka olisi ristiriidassa kaavaehdotuksen hyväksyttävyyden kanssa.
Muissa lausunnoissa esitettiin tarkennuksia pien- ja kerrostaloja koskevien määräysten jaotteluun, korttelin 49307 julkisivumääräyksiin, muuntamoiden sijoittumiseen, kannenalaisten pysäköintitilojen määräyksiin ja korkomerkintöihin. Lisäksi lausunnot koskivat viereisen kaava-alueen raitiotien kääntölenkistä aiheutuvan melun huomioimista, veneiden talvisäilytyspaikkoja ja AP-korttelialueen muuttamista A-korttelialueeksi asuntotuotannon ratkaisuvaihtoehtojen monipuolistamiseksi.
Kaavaehdotusta on lausuntojen johdosta tarkistettu 26.5.2015 seuraavasti: AP-korttelialue on muutettu A-korttelialueeksi, asuinkerrostaloja ja pientaloja koskevat määräykset on eritelty tarvittaessa, korttelin 49307 julkisivumateriaalia koskevaa määräystä on tarkennettu ja muuntamoille on merkitty omat aluevaraukset kaavaan. Raitiotiemelun ei ole etäisyyden vuoksi arvioitu edellyttävän rakennuksilta tavanomaista parempaa ääneneristävyyttä. Kaavaan merkityt korkoasemat ovat likimääräisiä ja ne tarkentuvat jatkosuunnittelussa. Kaupunkisuunnitteluvirastossa on aloitettu selvitystyö veneiden talvisäilytyspaikoista.
Kaavaehdotukseen on jatkosuunnittelun johdosta tehty vähäisiä tarkistuksia. Lisäksi kaavakarttaan ja kaavaselostukseen on tehty joitakin teknisluonteisia tarkistuksia, jotka eivät muuta ehdotuksen sisältöä.
Kaupunkisuunnitteluvirasto on tarkistanut asemakaavaehdotusta uudelleen 23.10.2015 maanomistajan toiveesta. Tarkistukset koskivat kortteleiden 49303 ja 49304 ja viereisen puistoalueen rajausta sekä niihin liittyviä pelastusreittijärjestelyjä.
Kaavaehdotukseen lausuntojen ja jatkosuunnittelun johdosta tehdyt tarkistukset ilmenevät tarkemmin asemakaavan selostuksesta. Kaupunkisuunnitteluvirasto päivittänyt kaavaselostusta liikennesuunnitelman osalta 16.3.2016.
Kaavaehdotukseen tehdyt muutokset eivät ole olennaisia, joten ehdotusta ei ole ollut tarpeen asettaa uudelleen nähtäville. Muutoksista on neuvoteltu asianomaisten hallintokuntien ja maanomistajan kanssa.
Päätösehdotus on kaupunkisuunnittelulautakunnan yksimielisen esityksen mukainen. Kaupunkisuunnitteluvirasto on tehnyt kaavaehdotukseen edellä mainittuja vähäisiä tarkistuksia.
Kaava-alueen osaan liittyy maankäyttösopimusmenettely. St 1, Keele ja kaupunki ovat sopineet esisopimuksella myös kaavamuutoksen toteuttamiseen liittyvistä alueluovutuksista.
Sopimukset on allekirjoitettu 2.3.2016.
3868 sopimus
Kaupunginhallitus 21.03.2016 § 244
Kaupunginvaltuusto päättää hyväksyä 49. kaupunginosan (Laajasalo, Kruunuvuorenranta) kortteleiden 49303–49311, 49315 ja puisto-, vesi- ja katualueiden sekä venesataman asemakaavan (muodostuu uudet korttelit 49303-49311 ja 49315) 2.12.2014 päivätyn sekä 26.5.2015 ja 23.10.2015 muutetun piirustuksen nro 12311 mukaisena ja asemakaavaselostuksesta ilmenevin perustein.
Kaupunkisuunnitteluvirasto 23.10.2015
Ksv 1664_1
Kaupunkisuunnitteluvirasto on muuttanut asemakaavaehdotusta nro 12311 maanomistajan toiveesta seuraavasti:
 Kortteleiden 49303 ja 49304 rajausta puistoon päin on muutettu vähäisissä määrin, jotta kortteleihin mahdollisesti sijoittuville ravintoloille on mahdollista rakentaa ulkoterassit.
 Korttelin 49303 pohjoispuoleinen puistoreitti on muutettu osaksi korttelia, jotta reitti voi toimia korttelin pelastustienä.
Muutoksista on neuvoteltu ja niistä on sovittu maanomistajan ja asiaan liittyvien hallintokuntien kanssa.
Kaupunkisuunnitteluvirasto 26.5.2015
Kiinteistölautakunta 31.03.2015 § 159
Kiinteistökartta 65/672 500
Kiinteistölautakunta antoi kaupunkisuunnittelulautakunnalle Kruunuvuorenrannan Koirasaarten alueen asemakaavaehdotuksesta nro 12311 seuraavan lausunnon:
Kaava-alue ja tavoitteet
Kaava-alue sijaitsee Laajasalossa Kruunuvuorenrannan osa-alueella entisen Laajasalon öljysataman eteläosassa. Kaava-alueen pinta-ala on 25,8 hehtaaria.
Kaavan tavoitteena on Kruunuvuorenrannan osayleiskaavan mukaisesti rakentaa Kruunuvuoren eteläkärkeen korkeatasoinen merellinen asuinalue ja pienvenesatama. Nykyistä Koirasaarta laajennetaan meritäytöillä ja lisäksi tehdään sen itäpuolelle täyttösaari.
Alueelle suunnitellaan 68 600 k-m² asuinkerros- ja pientaloja, 600 k-m²:n suuruinen edustussaunarakennus, 180 k-m² liiketilaa, venesatama ja sen yhteyteen 500 k-m² venesatamaa palvelevia rakennuksia sekä Koirasaarenpuisto.
St1 Oy omistaa nykyisen Koirasaaren maa-alueen ja vähäisen osan vesialuetta Koirasaaren länsi- ja etelärannassa. Kaupunki omistaa muun vesialueen sekä sille tehtävät täyttöalueet.
Meritäytöt ja pilaantuneisuuden kunnostaminen
Kaavan toteuttaminen edellyttää meritäyttöjä laajalla alueella. Ennen täyttöjä on merenpohjan savikerros ruopattava pois. Osa ruoppausmassoista ei sovellu meriläjitettäväksi niiden sisältämien haitta-aineiden vuoksi. Kyseiset massat on nostettava maa-alueelle ja käsiteltävä erikseen. Tästä aiheutuu huomattavasti enemmän kustannuksia meriläjittämiseen verrattuna.
Alueella on ollut polttonesteiden varastointitoimintaa, ja maaperässä on todettu paikoin pilaantuneisuutta. Kaavassa on määräys maaperän pilaantuneisuuden selvittämisestä ja maaperän kunnostamisesta. Maaperän puhdistamisessa on kiinnitettävä huomiota siihen, että alue soveltuu tulevaan käyttöön ja rakentaminen voidaan toteuttaa suunnitellusti.
Alue rakennetaan pääosin meritäyttöjen varaan. Meritäyttöjen ja alueen mahdollinen vaiheittain rakentaminen tulee tehdä kaupungin näkökulmasta kokonaistaloudellisesti. Alueen rakentamistoimenpiteet, maaperän puhdistaminen ja täyttöjen rakentaminen tulee limittää alueen muun rakentumisen kanssa. Meritäyttöjen osalta tulee pohtia täyttörakentamisen kokonaistaloudellisuutta täyttöaineksen tarjonnan ja saatavuuden mukaan kaupungin massapolitiikan edellyttämällä tavalla.
Asuinrakennusten (AK, A, AP) korttelit
Kaava-alueelle sijoittuu muun ohella AK, A ja AP -korttelialueet. Täyttöalueen sisäalueelle sijoittuva AP-korttelialue tulisi muuttaa A-korttelialueeksi asuntotuotannon ratkaisuvaihtoehtojen monipuolistamiseksi sekä korttelialueen toteuttamisedellytysten parantamiseksi. Kaava-alueella esteettömin merinäköaloin sijaintinsa puolesta meritäyttöalueelle sijoittuvat korttelit soveltuvat luovutettaviksi hintalaatu- ja/tai hintakilpailulla sääntelemättömään tuotantoon. Keskiosiin sijoittuvat tontit voivat osin soveltua välimuodon tuotantoon. Yksityisen maanomistajan alueelle sijoittuvien rakennusten rahoitus- ja hallintamuotoa ohjataan maankäyttösopimuksella.
Kaava- ja tonttitalous
Nyt puheena oleva asemakaavaluonnos luo edellytykset viihtyisän ja kaupunkikuvallisesti korkeatasoisen asuinalueen toteuttamiselle. Kaavan toteuttamista voidaan kuitenkin pitää kalliina. Kaavan toteuttamisen korkeat kustannukset puoltavat rakennusoikeuden luovuttamista sääntelemättömään tuotantoon.
Alueen suunnittelussa ja toteutuksen ohjauksessa tulee kiinnittää erityistä huomiota kaupungin kokonaistaloudelliseen toteutukseen. Alueen toteutuksen suunnittelussa tulee jatkaa kokonaistaloudellisuustarkasteluja meritäyttöjen eri toteutusvaihtoehtojen välillä ja pohtia niiden seurausvaikutuksia tontin luovutuksen aikatauluun ja asuntotuotannon toteuttamisen ajankohtaan yhdessä kiinteistöviraston kanssa.
Helsingin kaupunki ja St1 Oy ovat 31.8.2009 tehdyssä ja 28.12.2010 tarkistetussa sopimuksessa sopineet yhtiön omistaman Koirasaaren alueen (kiinteistötunnus 91-412-1-252) tulevan maankäytön suunnittelun ja aluejärjestelyn periaatteista. Sopimuksen ehtojen mukaan kaavaehdotuksen pohjalta arvioidaan maankäyttösopimustarve Koirasaaren osalta ja tarvittaessa tehdään yhtiön kanssa maankäyttösopimus yhtiön omistamasta alueesta voimassa olevien periaatteiden mukaisesti. Sopimuksessa yhtiön omistaman alueen lähtöarvo määritellään nykykäytön perusteella varasto- ja teollisuusalueena. Kaavan toteuttamiseksi osapuolet suorittavat aluejärjestelyn, jossa yhtiö luovuttaa kaupungille yleiset alueet ja Koiraluodot sekä kaupunki yhtiölle sen omistamaan Koirasaaren tonttimaahan välittömästi liittyvät alueet. Alueiden hinnoittelussa otetaan huomioon, että ne ovat osin vesialuetta.
Kiinteistölautakunnan näkemyksen mukaan kaavaehdotus korottaa St1 Oy:n omistuksessa olevan Koirasaaren alueen arvoa merkittävästi, joten kaupunginhallituksen 9.6.2014 (269 §) tekemän maapoliittisen päätöksen mukaiset neuvottelut tulee käydä maanomistajan kanssa. Sopimukseen tullaan sisällyttämään mm. yhdyskuntarakentamisen kustannuksiin perittävään korvausta, aluejärjestelyjä sekä AM-ohjelman rahoitus- ja hallintamuotojakaumaa ja muita kaavan toteutusta koskevia ehtoja.
Kaavan käsittelyä ei tulisi jatkaa ennen kuin maanomistajan kanssa on tehty sopimus.
Kiinteistölautakunta puoltaa kaavan hyväksymistä edellä mainituin huomioin.
Kati Valkama, ympäristösuunnittelija, puhelin: 09 310 36573
Liikuntalautakunta 05.03.2015 § 44
Liikuntalautakunta päätti antaa kaupunkisuunnitteluvirastolle seuraavan lausunnon:
Asemakaava käsittää Kruunuvuorenrannan eteläkärkeen sijoittuvan uuden asuinalueen. Nykyistä Koirasaarta laajennetaan meritäytöillä. Lisäksi tehdään uusi täyttösaari Koirasaaren itäpuolelle. Täyttösaaren itärannalle sijoittuu pienvenesatama.
Kaavoitustyö on käynnistetty kaupunkisuunnitteluviraston aloitteesta. Liikuntaviraston edustajat ovat osallistuneet kaavoitustyöhön.
Pienvenesatama on mitoitettu noin 170 veneelle. Venesatama muodostaa Koirasaarten itäisen reunan avautuen kohti Pitkäluotoa. Venesatamaan on mahdollista rakentaa 500 k-m2 venesatamaa palvelevia rakennuksia sekä veneiden tankkauspiste. Venesatamassa on talvisäilytyspaikkoja vain noin 20 veneelle. Asemakaavan yhteydessä tulisi todeta mihin loput veneiden talvisäilytyspaikat sijoitetaan.
Kaupunkisuunnitteluvirasto ei ole tehnyt arvioita venesataman toteuttamisen kustannuksista. Venesataman ja venepaikkojen rakentaminen ei sisälly liikuntatoimen vuoteen 2025 ulottuvaan taloussuunnitelmaan. Koko kaavan toteuttamisen arvioidaan aiheuttavan kaupungille suuruusluokaltaan 40–60 miljoonan euron kokonaiskustannukset. Venesataman toteuttamiseen tulisi esittää erillismääräraha, jolla turvattaisiin sataman toteutuminen muun rakentamisen kanssa samassa aikataulussa.
Liikuntalautakunta puoltaa asemakaavaa nro 12311 edellä esitetyin huomautuksin.
Yleisten töiden lautakunta 10.02.2015 § 61
Asemakaavan tavoitteena on Kruunuvuorenrannan osayleiskaavan mukaisesti rakentaa alueelle korkeatasoinen merellinen asuinalue.
Kaava-alue muodostaa Kruunuvuorenrannan alueen eteläosan. Nykyistä Koirasaarta laajennetaan meritäytöillä ja sen itäpuolelle muodostetaan uusi täyttösaari. Koiraluodonkanava muodostaa alueen keskelle suojaisan ytimen.
Kaavakartalla ei voida esittää puiston korkoasemia, koska puistoa ei ole vielä suunniteltu. Korkoasemat ratkeavat tarkemmassa jatkosuunnittelussa. Yleisten töiden lautakunta katsoo, että kaavassa esitetyt korkoasemat tulee tarkistaa niin, etteivät hulevedet tai merivesi aiheuta ongelmia rakennuksille.
Rakennusvirasto kiittää kaupunkisuunnitteluvirastoa yhteistyöstä ja kaavaluonnosvaiheen kannanoton hyvästä huomioimisesta.
Rakennusvirastolle aiheutuu asemakaavan toteuttamisesta kustannuksia arviolta seuraavasti:
Katualueiden kustannukset muodostuvat kadunrakentamisesta, pyöräily- ja kävelyteistä sekä silloista. Kustannukset ovat noin 8 miljoonaa euroa. Kanavan kustannukset ovat noin 10 miljoonaa euroa. Puistojen (asemakaavamerkintä VP) kustannukset ovat noin 2 miljoonaa euroa.
Yleisten töiden lautakunta puoltaa asemakaavaa nro 12311 edellä esitetyin huomautuksin.
10.02.2015 Esittelijän muutetun ehdotuksen mukaan
Esittelijän muutos: Lisätään lausuntoehdotuksen neljännen kappaleen loppuun seuraava uusi virke: "Yleisten töiden lautakunta katsoo, että kaavassa esitetyt korkoasemat tulee tarkistaa niin, etteivät hulevedet tai merivesi aiheuta ongelmia rakennuksille."
Jukka Myyryläinen, projektinjohtaja, puhelin: 310 70068
jukka.myyrylainen(a)hel.fi
Eila Suojala, projektinjohtaja, puhelin: 310 39786
eila.suojala(a)hel.fi
Ympäristölautakunta 10.02.2015 § 61
Liikennelaitos -liikelaitos (HKL) HKL-Infrapalvelut 27.1.2015
Kaupunkisuunnitteluvirasto on pyytänyt Liikennelaitokselta lausuntoa Koirasaarien asemakaavasta nro 12311. Suunnittelualue käsittää Kruunuvuorenrannan eteläkärkeen sijoittuvan merellisen asuinalueen. Suunnittelualue sijaitsee Laajasalossa Tahvonlahden osa-alueella. Alueelle suunnitellaan kerros- ja pientaloja.
Liikenteellisesti alue tukeutuu Kruunuvuorenrannan raitiotie- ja linja-autoliikenteeseen. Linja-auton ja raitiotien päätepysäkit tulevat sijaitsemaan alueen pohjoispuolella Haakoninlahdella.
HKL lausuu kaavasta seuraavaa: raitiotien kääntölenkistä aiheutuu raitiovaunun ajonaikana säännönmukaista melua, ja se tulee huomioida lähialueen asuntojen suunnittelussa.
Pelastuslautakunta 20.01.2015 § 5
Pelastuslautakunta antoi seuraavan lausunnon Kruunuvuorenrannan Koirasaarten alueen asemakaavasta nro 12311.
Pelastuslautakunnalla ei ole huomautettavaa asemakaavaan.
Kaupunginmuseo Kulttuuriympäristöyksikkö 12.1.2015
Kaupunkisuunnitteluviraston lausuntopyyntö 11.12.2014
Kaupunginmuseo tarkastelee kaavahanketta kulttuuriympäristön vaalimisen näkökulmasta ja on päättänyt antaa seuraavan lausunnon.
Kruunuvuorenrannan eteläkärkeen rakennetaan uusi merellinen asuinalue. Nykyistä Koirasaarta laajennetaan meritäytöillä. Lisäksi tehdään uusi täyttösaari Koirasaaren itäpuolelle. Näiden väliin jää Koiraluodonkanava, jonka rantaa kulkee yleinen laiturimainen jalankulkureitti. Täyttösaaren itärannalle sijoittuu pienvenesatama.
Alueelle suunnitellaan kerros- ja pientaloja. Asuinkortteleiden ulkoreuna muodostuu kerrostaloista. Tiiviisti rakennetut pientalokorttelit sijoittuvat alueen keskiosaan kanavan molemmille puolille. Koirasaaren länsirannalle on suunniteltu Koirasaarenpuisto. Öljysäiliöiden perustukset pyritään säilyttämään ja hyödyntämään uusiokäytössä muistumina teollisuusperinnöstä osana Koirasaaren puistoa. Puisto toimii maisemallisena suojavyöhykkeenä Suomenlinnaan päin.
Havainnekuvin on selvitetty alueen rakentamisen maisemallisia vaikutuksia. Suomenlinnan suunnalta tarkasteltaessa voi kuvien perusteella todeta, ettei maisemassa tapahdu häiritsevää muutosta.
18.12.2013 Lausunto annettu
1.3.2012 Lausunto annettu
Kaupunkisuunnittelulautakunta 02.12.2014 § 384
Ksv 1664_1, Laajasalo, Kruunuvuorenranta, karttaruutu J2/P4
 2.12.2014 päivätyn 49. kaupunginosan (Laajasalo, Kruunuvuorenranta) kortteleiden 49303–49311, 49315 ja puisto-, vesi- ja katualueiden sekä venesataman asemakaavaehdotuksen nro 12311 hyväksymistä
 asemakaavaehdotuksen asettamista nähtäville 30 päiväksi maankäyttö- ja rakennusasetuksen 27 §:n mukaisesti.
01.04.2014 Ehdotuksen mukaan
Helena Färkkilä-Korjus, diplomi-insinööri, pohjarakentaminen, puhelin: 310 37325
Matti Neuvonen, diplomi-insinööri, melu, puhelin: 310 37311
Kiinteistövirasto 23.1.2014
Maanomistus – ja hallinta
Koirasaaren asemakaava mahdollistaa kokonaisuudessaan 52 450
k-m² asuntorakentamista. Noin 10 000 k-m² asuinrakennusoikeudesta sijoittuu olemassa olevalle ST1:n omistamalle maa-alueelle ja loput kaupungin omistamalle merialueelle meritäyttöjen varaan rakennettavalle alueelle. Koirasaaren alueelta ei ole tehty vielä tontinvarauksia.
Maapoliittiset neuvottelut
Alueella on yksi yksityinen maanomistaja. Maanomistajalle aiheutuu kaavamuutoksen johdosta kaupunginhallituksen 9.2.2004 (172 §) tekemän maapoliittisen päätöksen mukaista merkittävää hyötyä, joten tonttiosasto käy mainitun päätöksen mukaiset neuvottelut. Kaavaehdotuksen käsittelyä ei tule jatkaa ennen kuin neuvottelut on käyty.
Maaperä ja tonttien sekä yleisten alueiden rakennettavuus
Alue rakennetaan pääosin meritäyttöjen varaan. Meritäyttöjen ja alueen mahdollinen vaiheittain rakentaminen tulee tehdä kaupungin näkökulmasta kokonaistaloudellisesti. Alueen rakentamistoimenpiteet, maaperän puhdistaminen ja täyttöjen rakentaminen tulee limittää alueen muun rakentumisen kanssa. Meritäyttöjen osalta tulee pohtia täyttörakentamisen kokonaistaloudellisuutta täyttöaineksen tarjonnan ja saatavuuden mukaan kaupungin massapolitiikan edellyttämällä tavalla. Alueen toteutuksen suunnittelussa tulee jatkaa kokonaistaloudellisuustarkasteluja meritäyttöjen eri toteutusvaihtoehtojen välillä ja pohtia niiden seurausvaikutuksia tontin luovutukseen yhdessä kiinteistöviraston kanssa.
Nyt puheena oleva asemakaavaluonnos luo edellytykset viihtyisän ja kaupunkikuvallisesti korkeatasoisen asuinalueen toteuttamiselle. Alueen suunnittelussa ja toteutuksen ohjauksessa tulee kiinnittää erityistä huomiota kaupungin kokonaistaloudelliseen toteutukseen meritäyttöjen ja aluerakentamisen osalta.
Kaava-alueella esteettömin merinäköaloin sijaintinsa puolesta meritäyttöalueelle sijoittuvat korttelit soveltuvat luovutettavaksi hinta laatu- ja/tai hintakilpailulla sääntelemättömään tuotantoon. Keskiosiin sijoittuvat tontit voivat osin soveltua välimuodon tuotantoon. Yksityisen maanomistajan alueelle sijoittuvien rakennusten rahoitus- ja hallintamuotoa ohjataan maankäyttösopimuksella.
Rakennusvirasto 23.1.2014
Kaupunkisuunnitteluvirasto pyytää rakennusvirastolta kannanottoa otsikossa mainitusta asemakaavaluonnoksesta.
Luonnosehdotus käsittää Kruunuvuorenrannan eteläkärkeen sijoittuvan uuden asuinalueen. Nykyistä koirasaarta laajennetaan meritäytöllä. Lisäksi tehdään uusi täyttösaari Koirasaaren itäpuolelle. Saarten väliin jää kanava ja täyttösaaren itärannalle esitetään pienvenesatamaa. Alueelle suunnitellaan kerros- ja pientaloja. Osalla rannan tuntuman pien- ja kerrostaloilla on oma ranta. Koirasaaren länsirannalle on suunniteltu puisto, jossa pyritään hyödyntämään vanhoja öljysäiliöiden rakenteita. Puisto toimii maisemallisesti puskurivyöhykkeenä Suomenlinnaan päin.
Rakennusvirasto pyytää huomiomaan seuraavat seikat Koirasaarten asemakaavaluonnoksen jatkosuunnittelussa.
Katualueet ja sillat
Tontteja palvelevat pelastustiet tulee sijoittaa tontin osaksi, jolla yleinen jalankulku on sallittu. Pelastustiet mitoitetaan palo- ja pelastusajoneuvojen kantavuuden ja leveyden mukaan, jolloin leveyden tulee olla vähintään 6 metriä. Rakennusvirastoa ei voi asemakaavassa velvoittaa rakentamaan kiinteistöä palvelevia pelastusteitä, vaan niiden rakentaminen ja kunnossapito kuuluu kiinteistön omistajille. Sekä ylläpitovastuiden että maisematekijöiden kannalta on selkeämpää, että pelastusreitit sijaitsevat tontin alueella.
Kanavan länsipuolella olevalle kadulle on esitetty istutettavaksi puurivi, mutta puille varattu tila on riittämätön. Kun myös kunnallistekniikka on sijoitettu kadulle erittäin ahtaasti, on puurivi syytä jättää pois tai vaihtoehtoisesti katualuetta on levennettävä. Tonttikaduille ei pääsääntöisesti istuteta puita. Laitteiden ja johtojen sijoittaminen siltojen kohdalle tulee tutkia tarkemmin. Yleisesti näyttää siltä, että katualueet kyseessä olevalla kohdalla ovat liian kapeat.
Asemakaavassa esitetyt likimääräiset maanpinnan korot tulee tarkistaa toteutettavuuden kannalta. Itäisen saaren keskimmäisen kadun päässä on aukioksi varattu alueen osa, josta on kulkuyhteys laiturille. Yhteys on vaikeasti toteutettavissa esteettömänä, eikä siihen jää siinä tapauksessa varsinaista aukiotilaa. Kadun päähän tulee varata tilaa kääntöpaikalle.
Venesataman (LV) ja sille varattujen autopaikkojen korttelialueen (LPA) välinen alue tulee sisällyttää yhtenäisenä osana LV-alueeseen, koska alue palvelee ensisijaisesti venesataman liikennettä. Rantarakenteiden toiminnallisen ja arkkitehtonisen ilmeen kannalta on eduksi, että alue suunnitellaan ja rakennetaan yhtenä kokonaisuutena. Ranta-alueen hallintorajojen tulee olla selkeitä kokonaisuuksia, jolloin myös rakentamisen ja kunnossapidon vastuurajat ovat selkeät.
Kaava-alueen läpi kulkevan kanavan itäpuolelle tulee myös esittää merkintä tukimuurista, joka on sijoitettava tontille. Rakentamistapaohjeessa tulee antaa määräyksiä muurien ulkoasusta ja rakenteesta, jotta ne toteutuvat yhtenäisenä koko kanavan alueella, sekä yksittäisten tonttien, että yleisten alueiden kohdalla.
K/s-tontti ja sen
Länsirantaa myötäilevän puistoon on suunniteltu liike- toimistotilojen korttelialue, jolle saa rakentaa saunan ja liiketiloja (K/s). Asemakaavassa on esitettävä, että VP-alueelle sijoitettava ajoyhteys kuuluu tontin rakentamis- ja kunnossapitovastuulle.
K/s-tontilta on esitetty varaus huoltotunnelille, joka johtaa viereiselle AK -tontille. Huoltotunnelivaraus sijaitsee VP -alueella. Yleisillä alueilla tulisi välttää vaakasuuntaisten hallintarajoja. Huoltotunnelin rakenteiden yläpinnan tulee sijaita vähintään 1-2 metrin syvyydessä. Mitoitus tulee vielä tarkistaa muun muassa alueelle mahdollisesti sijoitettavien laitteiden ja johtojen mukaan. Tunnelin toteutettavuus, kustannukset ja edellytettävät korkeudet tulee selvittää ennen kaavan eteenpäin viemistä. Mikäli tunneli toteutetaan, tulee sen yläpuolella olevan puistoalueen kunnossapidon kuulua rasitteena tunnelin omistajalle. Tunnelin mahdolliset korjaustyöt tulee toteuttaa siten, ettei kaupungille tule toimenpiteistä mitään kustannuksia tai muita seuraamuksia.
Liike- ja toimistotilojen korttelialueelle (K/s) tulee varata riittävästi tilaa autopaikoille. Rakennusviraston mielestä katualueelle ei voi varata nimettyjä tonttien pysäköintipaikkoja, sillä alueella tulee olemaan pulaa julkisista pysäköintipaikoista. Myös puiston käyttäjille tulee varata riittävä pysäköintialue.
Puistoa ei tule esittää pengertäytölle alueen luoteiskulmassa. Puiston eteläosassa rantaviiva ei kaikissa kohdin seuraa nykyistä maa-aluetta, vaan nykyinen niemenkärki on esitetty vesialueena.
Puistossa sijaitsevien säiliöiden perustusten muotoilua puiston osaksi ei tule määritellä asemakaavassa, vaan puisto suunnitellaan myöhemmässä vaiheessa kokonaisuutena. Eteläisin säiliön perustus on purettu, joten sen säilytysmerkintä tulee poistaa myös asemakaavasta. Kaikki puistoon ja venelaiturien yhteyteen merkityt puin ja pensain istutettavat alueet tulee merkitä ohjeellisiksi.
Veden vaihtuvuus kapeassa ja matalavetisessä kanavassa tulee tarkistaa. Veden vaihtuvuuden varmistaminen ja mahdollinen lisäkierrätystarve tulee tutkia, jotta vältyttäisiin ikäviltä leväongelmilta. Kanava näyttää ainakin osittain liian kapealta ja matalalta, jotta veden vaihtuvuus olisi riittävä. Myös kasvillisuus- ja rantarakenteiden vaatima tila ja toteutettavuus tulee ottaa huomioon. Matalassa vedessä ruovikkoistutukset leviävät nopeasti peittäen vesipinnan kauttaaltaan. Kanavaa mitoittaessa on huolehdittava myös rakenteiden ylläpidettävyydestä ja mahdollistaa jatkossa kasvillisuuden hoidon (esimerkiksi ruovikoiden niitto) edellyttämät toimenpiteet.
Helsingin Satama -liikelaitos 16.1.2014
Kaupunkisuunnitteluvirasto on pyytänyt opetusvirastolta lausuntoa Kruunuvuorenrannan eteläkärkeen sijoittuvan merellisen asuinalueen, Koirasaarten, asemakaavaluonnoksesta.
Alueelle suunnitellaan kerros- ja pientaloja. Rantapuiston reunaan on suunniteltu nauhamainen kerrostalorivistö. Tiiviisti rakennetut pientalokorttelit sijoittuvat alueen keski- ja itäosaan kanavan molemmille puolille suojaan Kruunuvuorenselän tuulilta. Osa kanavan varteen sijoittuvista kaupunkipientaloista ja kerrostaloista on omarantaisia. Lähes kaikista asunnoista on merinäköala tai näkymä kanavaan. Alueelle rakennetaan 52 450 k-m2 asuntoja, mikä vastaa noin 1 300 asukasta.
Lausuntonaan opetusvirasto toteaa että Kruunuvuorenranta on kaiken kaikkiaan mitoitettu n. 11 000 asukkaalle. Kruunuvuorenrannan peruskoulu-, liikunta-, päiväkoti- ja leikkipuistopalvelut sijoittuvat pääasiassa viereiselle Haakoninlahden alueelle. Opetusvirastolla ei ole muuta lausuttavaa tässä vaiheessa.
Toimitusjohtaja 2.3.2012
Kaupunkisuunnitteluvirastossa valmistellaan asemakaavan muutosta Koirasaaren alueelle. Suunnittelualue sijaitsee Laajasalossa (49. kaupunginosa) Tahvonlahden osa-alueella. Suunnittelualueeseen kuuluu Laajasalon öljysataman eteläosassa sijaitseva Koirasaari sekä sitä ympäröivä vesialue.
Alue on St1 Oy:n öljysatama-aluetta, jolla on teräsrakenteisia öljysäiliöitä sekä niihin liittyviä rakenteita. Maaperää ja rantoja on louhittu ja muokattu voimakkaasti teollisuus- ja satamatoimintojen tarpeisiin. Tämänhetkisen käsityksen mukaa säiliöt puretaan v. 2012 aikana ja St1puhdistaa maaperän.
Nykyistä Koirasaarta on tarkoitus laajentaa meritäytöllä. Lisäksi on tarkoitus tehdä uusi täyttö-saari Koirasaaren itäpuolelle. Näiden väliin jää vesiaihe. Täyttösaareen sijoittuu venesatama. Koirasaaren länsirannalle on suunniteltu vallipuisto, jossa pyritään hyödyntämään vanhoja öljysataman rakenteita. Puisto toimii puskurivyöhykkeenä Suomenlinnaan päin. Alueelle suunnitellaan kerros- ja pientaloja. Alueesta on tarkoitus järjestää arkkitehtuurikilpailu kaavoituksen pohjaksi vuoden 2012 aikana. Alueelle rakennetaan noin 45 000 k-m² asuntoja ja noin 500 k-m² toimitiloja.
Mielipiteet suunnittelun lähtökohdista ja osallistumis- ja arviointisuunnitelmasta on pyydetty toimittamaan viimeistään 5.3.2012.
Lausuntonaan terveyskeskus esittää seuraavaa:
Terveyskeskus pitää tärkeänä ympäristön terveellisyyden ja turvallisuuden parantamiseen liittyviä toimenpiteitä ja niiden toteutuksen seurantaa. Asuin- ja puistoalueet sekä venesatama reitteineen tulee suunnitella helposti savutettaviksi ja esteettömiksi. Alueen terveysasema sijaitsee Laajasalon keskuksessa. Kruunuvuorenrantaan suunniteltujen joukkoliikenteen bussiyhteyksien avulla Laajasalon terveyspalvelut tulee olla helposti savutettavissa.


VISK - § 1075 Itsekorjaus: lähtee perjantaina eiku lauantaina
SISÄLLYS > RAKENNE > Lisäykset lauseen ja muun lausuman osina > Parenteettiset lisäykset > Sanahaku ja itsekorjaukset > § 1075 Itsekorjaus: lähtee perjantaina eiku lauantaina
Koska puheen lauseet syntyvät reaaliajassa, niissä on mukana erilaista editointia eli itsekorjauksia, jotka sijoittuvat siihen kohtaan meneillään olevaa puhetta, missä korjausta tai tarkennusta kaivataan. Korjaus keskeyttää meneillään olevan rakenteen, usein jopa sanan, ja sen alussa on jokin rajakohtaa osoittava aines varsinkin silloin, kun korvataan rakenne jollain toisella. Tällaisena rajamerkkinä toimii prosodisen katkoksen tai äänteen venytyksen lisäksi jokin partikkeleista tai, siis, eiku, niinku tai partikkeliketju eiku ~ tai siis (myös » § 861). Rajaa voi olla osoittamassa myös jokin prosodinen merkki kuten sanan katkos, tauko, sävelkorkeuden nousu tai äänteen venytys.
Itsekorjauksia on kahden tyyppisiä: korvaavia (a–c) ja lisääviä (d–h). Korvaavalla tarkoitetaan, että puhuja vaihtaa aloittamansa sanan tai rakenteen toiseen; lisäävässä puolestaan puhuja aloittaa rakenteen katkaistuaan sen uudestaan niin, että mukaan on tullut jokin aiempaa täydentävä elementti. Lisäävät itsekorjaukset ovat verrattavissa paradigmaattisiin jälkilisäyksiin (» § 1056) ja toisaalta parenteettisiin lisäyksiin (» § 1071). Ero edellisiin on siinä, että puheen lisäykset toimivat aidosti editoivassa tehtävässä ja sijaitsevat mahdollisimman lähellä korjattavaa kohtaa.
Korvaavissa korjauksissa puhuja tuottaa yleensä lähimmällä syntaktisella rajalla juuri esittämälleen ongelmalliselle ilmaukselle vaihtoehdon. Tapauksessa (a) puhuja korvaa pronominisubjektin täydellä leksikaalisella substantiivilausekkeella sekä yksisanaisen rinnasteisella, esimerkkiryhmän (b) tapauksissa puhuja korjaa ajankohdan toiseksi.
Eikä ne osannu neuvoo mua ku mä oon kaks vuatta päivälukiossa ku se ei (.) se kyseinen opettaja ei tienny et mitä: (.) miten ne vastaa toisiaan – – ja tota ja nyt ei sit Johanna: tai noi Henna ja Paavokaa pääse että – –. (p)
Joo mä just kattelin se lupas ei:len (.) tai huomiselle päivälle ni plus yks plus kaks, (p) | Tota ootas nytten. Sä sanoit et se lähtee perjantaina ei ku lauantaina veks. (p)
Kummassakin seuraavista itsekorjausesimerkeistä rakenteen modaalisuus vaihtuu: myönteistä vastausta edellyttävä eiks-kysymys vaihtuu lähes samanmerkityksiseen onhan-kysymykseen (c), väitelause nesessiivirakenteeksi (on → on melkein pakko olla) (d). Edellisessä korjaus tapahtuu vasta kun verbin finiittimuoto on jo sanottu, jälkimmäisessä koko lauseen jo valmistuttua.
Oppilas: Mut eiks New York o- ni onhan se Yhdysvaltain suurin kaupunki.
Opettaja: On varmaan. (p)
S: jos sillois niinku- sehän ois kiva jos se olis maanantaina vielä,
V: Nii ja se on sillon viel Suomessa- tai siis sen on melkein pakko (.) olla (.) sen tähden että tota: (.) et sillä on, (.) keskiviikkona (.) tota tota: luento sillä luentosarjalla – –. (p)
Lisäyksen jälkeen koko aloitettu rakenne tai sen osa voidaan toistaa (d, h). Parenteettisista lisäyksistä lisäävät itsekorjaukset eroavat siinä, että elementti johon lisäys liittyy saatetaan toistaa, kun palataan takaisin alkuperäiseen rakenteeseen (sana poika esimerkissä e, näytti esimerkissä f). Paluuta takaisin kesken jääneeseen rakenteeseen voidaan merkitä partikkelilla ni(n) (f–h) aivan kuten parenteesienkin jälkeen.
A: Kerran mulle sattui sit semmonen (.) poika joka mä olin puhunu murrosiästä kolmetoistavuotiaille.
A: Yks poika jäi kattelemaan mua paksujen silmäluomiensa alta ja – –. (p)
P: Siin näytti: (.) oltii iltapäivällä koirien kans kävelyllä nin näytti tulevan koulukuljetus Rovaniemen suunnast et – –. (p)
Korjauksen alkukohtaa edeltävän sanan loppuvokaali on pidentynyt (f), mutta korjausta voi ennakoida myös katko (g) (merkitty tavuviivalla) tai tauko (h) (merkitty sulkeissa olevalla pisteellä).
– – Onko se- ku se täällä Pieksämäellä on ni onko se sit ihan täällä kokonaan ettei se tuu yökskään kottiin, (p)
Leena: Mutta, voisitko (.) ne maksaa neljäkytyhdeksän plus neljäkyt, viis tekee yhdeksäkytneljä yhteesä.
Mari: No voi luoja. Nii,
Leena: Nii. .mh Ni ↑tuotko mulle rahaa joku päivä. (p)
Huom. Vuoron lopussa esitettyä itsekorjausta ei tässä ole pidetty parenteettisena. (Tässä suhteessa ne muistuttavat jälkilisäyksiä » § 1055.) Puhuja voi loppuun lisäämällään liitekysymyksellä esim. muuttaa varmistuskysymyksen aidoksi tiedonhakukysymykseksi:
J: Tuota ook- onhan teillä pesukone. Vai onko.
M: Ei oo vie:lä ainakkaa .he .he hh he ↑.hee
J: Aha, hhe (p)


text:
Tässä on hd macbook taustakuvia HD Collection Pöytäkoneet, Kannettavat, ja Tabletit. täälläWallpaper21.com, on yli kymmenen lakhs taustakuvat ovat ladattavissa. Nämä HD-kuvat lataaja käyttäjille. ja kerättiin avoimen lähdekoodin web. Niin Voit vapaasti käyttää näitä taustakuvat.
hd-macbook-taustakuvat-HD10
Jos Like This hd MacBook taustakuvia HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
← Edellinen Story design-tapetit tuotemerkit HD
Seuraava tarina → harmaa Chevron tapetti HD
ali tapetti

matches: hd HD hd HD HD HD