text:
Korkein hallinto-oikeus - KHO:2009:82
Vuosikirjanumero KHO:2009:82Antop�iv� 23.9.2009Taltionumero 2303Diaarinumero 3154/1/05
Tietosuoja - Tietosuojadirektiivi - Henkil�tietolain soveltamisala - Direktiivin tulkintavaikutus - Henkil�tieto - Henkil�tietojen k�sittely - Journalistinen tarkoitus - Toimituksellinen tarkoitus - Henkil�tietojen suoja - Yksityisel�m�n suoja - Sananvapaus - Verotusta koskevat tiedot - Painettu julkaisu - Tekstiviestipalvelu - EY-tuomioistuimen ratkaisu
Yhti� julkaisi vuosittain yli miljoonan suomalaisen verotustiedot alueellisissa lehdiss� ja luovutti tiedot edelleen toiselle yhti�lle tekstiviestipalvelun toteuttamista varten. Lehdiss� julkaistuja tietoja luovutettiin maksua vastaan tekstiviestipalveluna. Korkeimman hallinto-oikeuden ratkaistavana oli kysymys siit�, oliko yhti�iden toimintaa pidett�v� yksityisyyden suojaa turvaavien henkil�tietojen k�sittely� koskevien s��nn�sten vastaisena. Korkeimman hallinto-oikeuden ratkaistavana ei ollut kysymys siit�, olivatko verotusta koskevat tiedot julkisia. Kysymys ei my�sk��n ollut oikeudesta julkaista n�it� tietoja.
Saatuaan Euroopan yhteis�jen tuomioistuimelta ennakkoratkaisun tietosuojadirektiivin tulkinnasta korkein hallinto-oikeus katsoi, ettei henkil�tietolain 2 �:n 4 momenttia voitu tulkita siten, ett� kertaalleen julkaistuja henkil�tietoja voitaisiin yksin julkaisemisen perusteella yleisesti k�sitell� uudelleen, eri yhteyksiss� ja eri tarkoituksessa henkil�tietojen k�sittely� koskevien s��nn�sten mill��n tavoin toimintaa rajoittamatta. Edelleen yhteis�jen tuomioistuimen ennakkoratkaisu huomioon ottaen korkein hallinto-oikeus katsoi, ettei henkil�tietojen k�sittely yhti�iden toiminnassa ollut tapahtunut henkil�tietolain 2 �:n 5 momentissa tarkoitetulla tavalla toimituksellisessa tarkoituksessa. Tietosuojavaltuutetun valituksesta korkein hallinto-oikeus kumosi hallinto-oikeuden ja tietosuojalautakunnan p��t�kset ja palautti asian tietosuojalautakuntaan uudelleen k�sitelt�v�ksi henkil�tietolain 44 �:ss� tarkoitettujen m��r�ysten antamiseksi yhti�ille.
Ks. KHO 2007:9 jaEuroopan yhteis�jen tuomioistuimen 16.12.2008 asiassa C-73/07 antama tuomio.
Suomen perustuslaki 10 � 1 momentti ja 12 � 1 momenttiEuroopan ihmisoikeussopimus 8 artikla ja 10 artiklaHenkil�tietolaki 1 �, 2 � 4 ja 5 momentti, 3 �, 17 �, 32 �, 44 �Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 95/46/EY yksil�iden suojelusta henkil�tietojen k�sittelyss� ja n�iden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (tietosuojadirektiivi)
Helsingin hallinto-oikeuden p��t�s 29.9.2005 nro 05/0839/2
1. Tietosuojavaltuutetun hakemus
Tietosuojavaltuutettu on 10.4.2003 p�iv�tyss� hakemuksessaan pyyt�nyt, ett� tietosuojalautakunta kielt�isi henkil�tietolain 44 �:n nojalla ja sopivaksi katsomansa sakon uhalla
1) Satakunnan Markkinap�rssi Oy:t�� ker��m�st� ja tallettamasta tai muutoin k�sittelem�st� luonnollisia henkil�it� koskevia verotettavia ansio- ja p��omatuloja sek� varallisuustietoja siin� laajuudessa ja tavalla kuin se on tapahtunut vuoden 2001 verotustietojen osalta. Tiedot on julkaistu Verop�rssi-nimisess� painotuotteessa. Kokonaisarviossa on otettu huomioon my�s kyseisen painotuotteen toimitukselliseksi v�itetyst� rekisterist� tapahtunut/tapahtuva henkil�tietojen luovuttaminen.
� luovuttamasta ker��mi��n ja toimitukselliseksi v�itettyyn rekisteriin tallettamiaan luonnollisten henkil�iden verotettavia ansiotulo- ja p��omatuloja sek� varallisuustietoja tekstiviestipalveluun tai muuhunkaan tarkoitukseen.
2) Satamedia Oy:t� ker��m�st� ja tallettamasta sek� luovuttamasta edelleen tekstiviestipalveluun tai muuhun tarkoitukseen Satakunnan Markkinap�rssi Oy:n rekisterist� saatuja, Verop�rssi-nimisess� painotuotteessa julkaistuja verovelvollisten ansio- ja p��omatulo- sek� varallisuustietoja.
Tietosuojavaltuutettu on perustellut pyynt���n hakemuksessaan ja siihen liittyv�ss� muistiossa muun ohella seuraavasti:
1) Satakunnan Markkinap�rssi Oy on ker�nnyt ja julkaissut vuosittain Verop�rssi-nimisess� painotuotteessa verotustietojen julkaisemisen j�lkeen tietoja verotettavista ansio- ja p��omatuloista sek� varallisuustiedoista. Verotustiedot on saadun tiedon mukaan ker�tty paikallisista verotoimistoista. Vuoden 2001 verotustiedot on julkaistu vuoden 2002 lopussa 17:ss� alueellisesti ilmestyneess� painotuotteessa. Niiss� on julkaistu noin 1 200 000 luonnollisen henkil�n tiedot. Tiedot on julkaistu aakkosiin j�rjestettyn�. Kuntakohtaisesti on m��ritelty, mink� tulorajan ylitt�v�t tiedot julkaistaan.
Alueellisesti julkaistavien lehtien sis�lt� muodostuu p��osin verovelvollisten verotiedoista. Ainakaan p��kaupunkiseudun teemalehden osalta ei voida havaita, ett� lehdess� julkaistuissa artikkeleissa, lyhyit� kuntakohtaisia verotustietoja koskevia yhteenvetoja lukuun ottamatta, olisi analysoitu verotustietoja tai ett� kirjoitukset liittyisiv�t lehdess� julkaistuihin verotustietoihin Julkisen Sanan Neuvoston p��t�ksess� nro 2973A/SL/00 tarkoitetulla tavalla.
Ker�ttyjen tietojen julkaisematta j�tt�misest� Satakunnan Markkinap�rssi Oy perii verovelvolliselta maksun. Tietosuojavaltuutetun saaman selvityksen mukaan tiedot on kuitenkin k�yt�nn�ss� poistettu, vaikka maksua ei olisi saatukaan.
Satakunnan Markkinap�rssi Oy:ll� ei ole henkil�tietolain 8 �:��n eik� 14-20 �:��n perustuvaa oikeutta ker�t�, tallettaa tai luovuttaa eik� muutoinkaan k�sitell� verovelvollisten luonnollisten henkil�iden verotettavia ansiotulo- ynn� muita tietoja. Kysymyksess� ei ole my�sk��n henkil�tietojen k�sittely toimituksellisia tarkoituksia varten, joka henkil�tietolain 2 �:n 5 momentin nojalla j�� p��osin henkil�tietolain soveltamisalan ulkopuolelle.
Verop�rssi-lehte� julkaistaan ainoastaan verotustietojen julkaisemisen tarkoituksessa, mit� ei voida Tietosuojavaltuutetun k�sityksen mukaan pit�� tiedotusv�lineen tavanomaisena toimintatapana. Lis�ksi se, ett� avattu tekstiviestipalvelu, jossa ker�ttyj� tietoja luovutetaan ja myyd��n yksitt�in asiasta tehdyin sopimusj�rjestelyin p��osin saman henkil�piirin hallinnassa ja omistuksessa olevien Satakunnan Markkinap�rssi Oy:n ja Satamedia Oy:n omistajien hy�dyksi, korostaa tietojen ker��misen tapahtuvan ensisijaisesti muussa kuin toimituksellisessa tarkoituksessa, toisin sanoen l�hinn� taloudellisessa hy�tytarkoituksessa.
Siin�kin tapauksessa, ett� kysymyksess� voitaisiin katsoa olevan toimituksellisessa tarkoituksessa tapahtuva henkil�tietojen k�sittely, henkil�tietojen antaminen tai luovuttaminen joko suoraan tekstiviestipalveluun tai Satamedia Oy:lle on vastoin henkil�tietolain 2 �:n 5 momentin mukaan toimitukselliseen k�sittelyyn sovellettavaksi tulevaa henkil�tietolain suojaamisvelvoitetta sek� vastoin henkil�tietolain 6 ja 7 �:��.
Satakunnan Markkinap�rssi Oy:ll� ei ole oikeutta luovuttaa tietoja my�sk��n henkil�tietolain 2 �:n 4 momentin perusteella, jonka mukaan henkil�tietolakia ei sovelleta henkil�rekistereihin, jotka sis�lt�v�t vain tiedotusv�lineess� julkaistua aineistoa sellaisenaan.
Koska Satakunnan Markkinap�rssi Oy:ll� ei ole oikeutta k�sitell� hakemuksessa tarkoitettuja tietoja, sill� ei my�sk��n ole oikeutta luovuttaa tietoja Satamedia Oy:lle.
2) Satamedia Oy on ryhtynyt vuoden 2003 alussa tarjoamaan tekstiviestipalvelua, jossa matkapuhelimen k�ytt�j�t voivat kysell� yksitt�isi� henkil�it� koskevia, Verop�rssi-nimisess� painotuotteessa julkaistuja ansio- ja p��omatulo- sek� varallisuustietoja sek� halutessaan saada tiedot paluuviestin� suoraan matkapuhelimeensa. Tiedot on luovutettu Satakunnan Markkinap�rssi Oy:n Verop�rssi-lehte� varten muodostamasta rekisterist� CD-levykkeell�.
Satamedia Oy:ll� ei ole henkil�tietolain 8 �:��n eik� 14-20 �:��n perustuvaa oikeutta ker�t� ja tallettaa tai luovuttaa eik� muutoinkaan k�sitell� verovelvollisten luonnollisten henkil�iden verotettavia ansio- ja p��omatuloja sek� varallisuustietoja.
Kysymys ei my�sk��n ole henkil�tietolain soveltamisalan ulkopuolelle j��v�st� henkil�tietolain 2 �:n 4 momentissa tarkoitetusta henkil�rekisterist�, joka sis�lt�� vain tiedotusv�lineess� julkaistua aineistoa sellaisenaan. Verotustietoja ei ole ker�tty tiedotusv�lineess� julkaistusta aineistosta, vaan Satakunnan Markkinap�rssi Oy on luovuttanut ne toimitukselliseksi v�itetyst� rekisterist��n lainvastaisesti Satamedia Oy:lle. Kysymys on rekisterinpit�j�n uutta k�ytt�tarkoitusta varten tapahtuvasta henkil�tietojen ker��misest�, luovuttamisesta ja muusta k�sittelyst�.
Siin�k��n tapauksessa, ett� tiedot ker�tt�isiin Verop�rssi-lehdest� suoraan, kyseisess� tekstiviestipalvelussa kysymys ei ole tiedotusv�lineess� julkaistusta aineistosta sellaisenaan, koska tietoja k�sitell��n ja luovutetaan yksitt�in ja irrallaan muusta lehden aineistosta. Asian arvioinnissa on otettava huomioon, ett� verotustietoja voidaan saada tekstiviestipalvelusta muokattuna (esimerkiksi 5 suurituloisinta) sek� yhdistettyn� eri alueellisista numeroista. Lis�ksi tietokannasta voidaan pyynn�st� poistaa sellaisia henkil�tietoja, jotka on julkaistu Verop�rssi-lehdess�. Tiedon poistamisesta p��tt�� Satamedia Oy ja poistamisesta perit��n maksu. T�m� merkitsee Tietosuojavaltuutetun k�sityksen mukaan sit�, etteiv�t tekstiviestipalvelun tiedot ole aina samoja kuin lehdess� julkaistut ja ettei p��t�st� poistamisesta tehd� toimituksellisin perustein.
2. Tietosuojalautakunnan p��t�s
Tietosuojalautakunta on p��t�ksell��n 7.1.2004 nro 1 hyl�nnyt Tietosuojavaltuutetun hakemuksen.
Tietosuojalautakunta on perustellut p��t�st��n seuraavasti:
Suomen perustuslain (731/1999) 10 �:n 1 momentin mukaan jokaisen yksityisel�m�, kunnia ja kotirauha on turvattu. Henkil�tietojen suojasta s��det��n tarkemmin lailla.
Perustuslain 12 �:n 1 momentin mukaan jokaisella on sananvapaus. Sananvapauteen sis�ltyy oikeus ilmaista, julkistaa ja vastaanottaa tietoja, mielipiteit� ja muita viestej� kenenk��n ennakolta est�m�tt�. Perustuslain sananvapauss��nn�ksess� tarkoitetun ennakkoesteiden kiellon piiriin kuuluvat paitsi viestien sis�ll�n ennakkotarkastus my�s sananvapauteen sis�ltyvien oikeuksien luvanvaraistaminen samoin kuin kaikki muut ennakollista estett� merkitsev�t puuttumiset sananvapauteen (HE 309/1993 vp s. 57).
Yleiset s��nn�kset henkil�tietojen k�sittelyst� sis�ltyv�t henkil�tietolakiin (523/1998), jolla on pantu t�yt�nt��n Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi yksil�iden suojelusta henkil�tietojen k�sittelyss� ja n�iden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (95/46/EY, henkil�tietodirektiivi).
Henkil�tietodirektiivin 9 artiklan mukaan j�senvaltiot voivat s��t�� poikkeuksia ainoastaan journalistisia tarkoituksia tai taiteellisen tai kirjallisen ilmaisun tarkoituksia varten toteutettua henkil�tietojen k�sittely� varten, jos poikkeukset osoittautuvat v�ltt�m�tt�miksi yksityisyytt� koskevan oikeuden ja ilmaisuvapautta koskevien s��nt�jen yhteensovittamisessa.
Henkil�tietolain 2 �:n 5 momentin mukaan henkil�tietojen k�sittely� toimituksellisia sek� taiteellisen tai kirjallisen ilmaisun tarkoituksia varten koskevat soveltuvin osin ainoastaan henkil�tietolain 2 �:n 5 momentissa mainitut henkil�tietolain s��nn�kset.
Tietosuojalautakunta katsoo, ett� Satakunnan Markkinap�rssi Oy, k�sitelless��n verotietoja julkaistakseen ne Verop�rssi-nimisess� julkaisussa, johon sis�ltyy verotusta koskevia kuntakohtaisia yhteenvetoja ja my�s muuta verotusta koskevaa informaatiota, on k�sitellyt tietoja henkil�tietolain 2 �:n 5 momentissa tarkoitetulla tavalla toimituksellisia tarkoituksia varten.
Henkil�tietojen k�sittely� toimituksellisia tarkoituksia varten koskee henkil�tietolain 2 �:n 5 momentin mukaan tietojen suojaamista koskeva lain 32 �, jonka mukaan rekisterinpit�j�n on toteutettava tarpeelliset tekniset ja organisatoriset toimenpiteet henkil�tietojen suojaamiseksi laittomalta k�sittelylt�. Tietosuojalautakunta toteaa, ett� suojaamisvelvollisuus koskee ainoastaan niit� toimitukselliseen rekisteriin sis�ltyvi� tietoja, joita ei ole julkaistu.
Henkil�tietolain 2 �:n 4 momentin mukaan henkil�tietolakia ei sovelleta henkil�rekistereihin, jotka sis�lt�v�t vain tiedotusv�lineess� julkaistua aineistoa sellaisenaan.
Saadun selvityksen mukaan Satakunnan Markkinap�rssi Oy on luovuttanut Verop�rssi-lehdess� julkaisemansa verotiedot CD-levykkeell� Satamedia Oy:lle. Tietosuojalautakunta katsoo, ett� Satakunnan Markkinap�rssi Oy on luovuttanut Satamedia Oy:lle henkil�rekisterin, joka sis�lt�� vain tiedotusv�lineess� julkaistua aineistoa sellaisenaan. N�in ollen henkil�tietolakia ei sovelleta Satamedia Oy:lle CD-levykkeell� luovutettuun henkil�rekisteriin.
3. K�sittely Helsingin hallinto-oikeudessa ja hallinto-oikeuden ratkaisu
Tietosuojavaltuutetun valitettua tietosuojalautakunnan p��t�ksest� Helsingin hallinto-oikeuteen tietosuojalautakunta on antanut asiassa hallinto-oikeudelle lausunnon.
Satakunnan Markkinap�rssi Oy ja Satamedia Oy ovat antaneet hallinto-oikeudelle selityksen, jossa on vaadittu Tietosuojavaltuutetun valituksen hylk��mist� sek� ensisijaisesti vastustettu ennakkoratkaisun pyyt�mist� Euroopan yhteis�jen tuomioistuimelta ja jossa on muun ohessa todettu, ett� verotuksen ja verotietojen julkisuuden osalta olennaista on, ett� silt� osin kun verotusta ei ole harmonisoitu, ne eiv�t kuulu EY-oikeuden soveltamisalaan lainkaan. T�ll� perusteella tuloverotus ja niin muodoin my�s tuloverotuksen tiedot ja erityisesti tuloverotuksen tietojen julkisuus ja julkaistavuus j��v�t tietosuojadirektiivin soveltamisalan ulkopuolelle. Asiassa on yhti�iden mukaan kysymys sananvapaudesta, joka on tarkoitettu p��asiassa j�lkik�teisen kontrollin kohteeksi. Verop�rssin rekisteri on toimituksellinen. Tekstiviestipalvelun tietokanta sis�lt�� vain Verop�rssi-lehdess� julkaistuja verotustietoja.
Tietosuojavaltuutettu on antanut vastaselityksen, joka on l�hetetty tiedoksi ja vastaselityksen antamista varten Satakunnan Markkinap�rssin ja Satamedia Oy:n asiamiehelle. Vastaselitys on annettu.
Helsingin hallinto-oikeus on, hyl�tty��n ennakkoratkaisun pyyt�mist� Euroopan yhteis�jen tuomioistuimelta koskevan pyynn�n, hyl�nnyt Tietosuojavaltuutetun valituksen.
1. Ennakkoratkaisupyynt�
Hallinto-oikeus katsoo, ettei Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi yksil�iden suojelusta henkil�tietojen k�sittelyss� ja n�iden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (95/46/EY, j�ljemp�n� tietosuojadirektiivi) ole nyt kyseess� olevilta osiltaan siten tulkinnanvarainen, ett� asiassa t�m�n vuoksi olisi aihetta ennakkoratkaisun pyyt�miseen. T�ss� yhteydess� hallinto-oikeus on kiinnitt�nyt huomiota my�s yhteis�jen tuomioistuimen tuomioon 6.11.2003 asiassa C-101/01. Hallinto-oikeus katsoo my�s viitaten j�ljemp�n� ilmi k�yviin perusteluihin, ettei ennakkoratkaisun pyyt�minen ole asian ratkaisemisen kannalta tarpeen.
2. P��asiaratkaisu
P��t�ksen perusteleminen ja asian luonne
Hallintolain 45 �:n mukaan p��t�s on perusteltava. Perusteluissa on ilmoitettava, mitk� seikat ja selvitykset ovat vaikuttaneet ratkaisuun sek� mainittava sovelletut s��nn�kset. Tietosuojalautakunta on perustellut p��t�st��n viittaamalla Suomen perustuslain 10 �:n 1 momenttiin ja 12 �:n 1 momenttiin sek� asianomaiseen tietosuojadirektiiviin. Lis�ksi lautakunta on viitannut henkil�tietolain 2 �:n 4 ja 5 momenttiin ja 32 �:��n ja lyhyesti esitt�nyt tosiasiaperustelut kuvaamalla my�s verotustietojen julkaisutoimintaa. N�in ollen hallinto-oikeus on todennut, ett� tietosuojalautakunnan p��t�st� on pidett�v� hallintolain s��ntelyn kannalta riitt�v�sti perusteltuna siten, ettei p��t�st� ole t�m�n vuoksi syyt� kumota.
Hallinto-oikeus on todennut my�s, ett� kysymys on tietosuojalautakunnan p��t�ksest� ilmenev�ll� tavalla henkil�tietolain mukaisesta henkil�tietojen k�sittely� koskevasta asiasta. Vaikka k�sitelt�v�t tiedot ovat alun perin verotustietoja, ei kyse ole kuitenkaan verotuksesta eik� verotusasiasta. Henkil�tietojen k�sittelyss� on sovellettavana direktiivi 95/46/EY ottaen huomioon sen soveltamisalaa koskeva s��ntely, riippumatta siit�, miss� m��rin yhteis�oikeudessa on harmonisoitu v�lit�nt� verotusta, ja soveltuvin osin muukin yhteis�oikeus.
Keskeiset s��nn�kset
Suomen perustuslain 10 �:n 1 momentin mukaan jokaisen yksityisel�m�, kunnia ja kotirauha on turvattu. Henkil�tietojen suojasta s��det��n tarkemmin lailla. Perustuslain 12 �:n 1 momentin mukaan jokaisella on sananvapaus. Sananvapauteen sis�ltyy oikeus ilmaista, julkistaa ja vastaanottaa tietoja, mielipiteit� ja muita viestej� kenenk��n ennakolta est�m�tt�. Tarkempia s��nn�ksi� sananvapauden k�ytt�misest� annetaan lailla.
Tietosuojadirektiivin 9 artiklan mukaan, joka koskee henkil�tietojen k�sittely� ja ilmaisunvapautta, j�senvaltioiden on s��dett�v� ainoastaan journalistisia tarkoituksia tai taiteellisen tai kirjallisen ilmaisun tarkoituksia varten toteutettua henkil�tietojen k�sittely� varten poikkeuksista ja vapautuksista direktiivin t�st� luvusta (II luku), IV luvusta ja VI luvusta, ainoastaan jos ne osoittautuvat v�ltt�m�tt�miksi yksityisyytt� koskevan oikeuden ja ilmaisuvapautta koskevien s��nt�jen yhteensovittamisessa.
Henkil�tietolain 2 �:n 5 momentin mukaan henkil�tietojen k�sittely� toimituksellisia sek� taiteellisen tai kirjallisen ilmaisun tarkoituksia varten koskevat soveltuvin osin ainoastaan 1-4 ja 32 �, 39 �:n 3 momentti, 40 �:n 1 ja 3 momentti, 42 �, 44 �:n 2 kohta, 45-47 �, 48 �:n 2 momentti sek� 50 ja 51 �, jollei 17 �:st� muuta johdu. Pyk�l�n 4 momentin mukaan henkil�tietolakia ei sovelleta henkil�rekistereihin, jotka sis�lt�v�t vain tiedotusv�lineess� julkaistua aineistoa sellaisenaan.
Tapahtumatiedot ja Tietosuojavaltuutetun kieltohakemus
Satakunnan Markkinap�rssi Oy ker�� ja julkaisee vuosittain Verop�rssinimisess� lehdess� paikallisista verotoimistoista saamiaan ja verotustietojen julkisuudesta ja salassapidosta annetun lain mukaan julkisia ansio-, p��omatulo- ja varallisuustietoja. Tietosuojavaltuutetun toiminnan kielt�mist� koskeva hakemus on koskenut vuoden 2001 verotustietojen julkaisemista. Tiedot julkaistaan Tietosuojavaltuutetun mukaan alueellisesti ilmestyneess� Verop�rssi-lehdess�. T�ll�in on julkaistu noin 1,2 miljoonan luonnollisen henkil�n sanotut verotustiedot kuntakohtaisesti aakkosj�rjestyksess�. Kuntakohtaisesti on m��ritelty, mink� tulorajan ylitt�v�t tiedot julkaistaan. Lis�ksi Suomen, oikeastaan Satakunnan, Markkinap�rssi on luovuttanut Verop�rssi-lehdess� julkaisemansa verotustiedot CD-levykkeell� Satamedia Oy:lle, joka puolestaan on ryhtynyt tarjoamaan tekstiviestipalvelua, jossa matkapuhelimien k�ytt�j�t voivat kysell� yksitt�isi� henkil�it� koskevia sanotussa lehdess� julkaistuja verotustietoja. Luovutus on toteutettu keskin�isin sopimuksin.
Tietosuojavaltuutetun toiminnan kielt�mist� koskevassa hakemuksessa on ollut kysymys siit�, ettei h�nen mukaansa Satakunnan Markkinap�rssi Oy:n eik� Satamedia Oy:n edell� mainittu verotustietojen k�sittely tapahdu henkil�tietolain 2 �:n 5 momentissa tarkoitetulla tavalla toimituksellista tarkoitusta varten: Satakunnan Markkinap�rssin Verop�rssi-lehte� ei julkaista hakemuksen mukaan toimituksellisessa tarkoituksessa, vaan lehti on tarkoitettu verotustietoja koskevaksi luetteloksi. Satamedia Oy:n tekstiviestipalvelu ei my�sk��n tapahdu toimituksellisessa tarkoituksessa, vaan tekstiviestipalvelun toteuttamisen ja taloudellisen hy�dyn tarkoituksessa. Mik�li Satakunnan Markkinap�rssi Oy:n kuitenkin katsottaisiin julkaisevan lehte� toimituksellisessa tarkoituksessa, niin se ei kuitenkaan saa luovuttaa verotustietoja, koska luovutus on vastoin henkil�tietolain 32 �:ss� tarkoitettua suojaamisvelvoitetta. Lis�ksi Tietosuojavaltuutetun mukaan henkil�tietolain 2 �:n 4 momentti tarkoittaa sit�, ett� toimituksellisesta rekisterist� voidaan luovuttaa tiedotusv�lineess� julkaistuja tietoja vain toimitukselliseen tarkoitukseen, ja koska Satamedia Oy ei k�yt� tietoja toimituksellisessa tarkoituksessa, sille ei voida my�sk��n luovuttaa sanottuja tietoja. Tietosuojavaltuutettu on my�s katsonut, ett� toimituksellista aineistoa voidaan luovuttaa my�s osina, mutta n�it� osia ei saa erottaa alkuper�isest� asiayhteydest��n:Satamedia Oy:n toteuttamassa tekstiviestipalvelussa yksitt�isen verovelvollisen verotustiedot on erotettu siit� asiayhteydest�, jossa ne on julkaistu Verop�rssi-lehdess�. Kysymyksess� ei ole hakemuksen mukaan henkil�tietolain soveltamisalan ulkopuolelle j��v� henkil�tietolain 2 �:n 4 momentissa tarkoitettu henkil�rekisteri, joka sis�lt�� vain tiedotusv�lineess� julkaistua aineistoa sellaisenaan.
Yksityisel�m�n ja yksityisyyden suoja ja sananvapaus
Tietosuojavaltuutettu on valituksessaan katsonut, ettei tietosuojalautakunta ole arvioinut, kumpi edell� mainituista perusoikeuksista on henkil�tietojen k�sittelyn kannalta merkityksellisempi. H�nen n�kemyksens� mukaan t�ss� tapauksessa tulee korostaa yksityisyyden suojaa, kun taas lautakunta on korostanut sananvapautta. H�n on pit�nyt henkil�tietolain 2 �:n 4 ja 5 momenttien s��nn�ksi� yksityisyyden suojan kannalta yksil�im�tt�min� ja katsonut, ett� asia tulee ratkaista henkil�tietolain ja yksityisyyden suojan kannalta.
Henkil�tietolain 1 �:n mukaan mainitun lain tarkoituksena on toteuttaa yksityisel�m�n suojaa ja muita yksityisyyden suojaa turvaavia perusoikeuksia henkil�tietoja k�sitelt�ess� sek� edist�� hyv�n tietojenk�sittelytavan kehitt�mist� ja noudattamista. Sama periaate er�in t�smennyksin k�y ilmi lainkohtaa koskevissa hallituksen esityksen (HE 96/1998 vp) yksityiskohtaisista perusteluista. Esityksess� todetaan my�s, ett� koska yksityisel�m�n suoja ja muut yksityisyyden suojaa m��rittelev�t perusoikeudet eiv�t kuitenkaan ole ehdottomia, laki osoittaa s��ntelemilt��n osin yksityisyyden suojan ulottuvuutta. Vaikka ehdotetun lain tavoitteena on yksityisyyden suojaaminen, sen s��nn�ksiss� on perustelujen mukaan pyritty yhteensovittamaan my�s yhteiskunnan tietotarpeet.
Hallinto-oikeus on katsonut, ett� henkil�tietolain 2 �:n 4 ja 5 momentti on s��detty n�iden tietotarpeiden turvaamiseksi siten, ettei sanotun lain s��nn�ksi� p��osiltaan voida soveltaa tiedotusv�lineiden toimituksellisiin rekistereihin. L�hes vastaavat s��nn�kset sis�llytettiin jo 1.7.1994 voimaan tulleeseen henkil�rekisterilain muutokseen. Sanottua lainmuutosta koskevasta hallituksen esityksen yleisperusteluista (HE 311/1993 vp) k�y ilmi, ett� henkil�rekisterilain s��nn�sten soveltaminen tiedotusv�lineiden rekistereihin oli k�yt�nn�ss� osoittautunut ongelmalliseksi. Esityksess� katsotaan lis�ksi, ett� tiedotusv�lineiden rekistereit� koskeva ehdotus merkitsee sananvapauden kannalta sit�, ettei sananvapauden k�ytt�miselle tiedotusv�lineiden avulla voitaisi henkil�rekisterilain nojalla asettaa sellaisia ehtoja, jotka edes v�lillisesti voisivat merkit� sananvapauden rajoittamista ennakolta.
Edell� mainitun perusteella hallinto-oikeus on katsonut, ett� henkil�tietolakia s��dett�ess� on tehty arviointi perustuslain 10 �:n mukaisen yksityisel�m�n suojan ja yksityisyyden suojan yleisemminkin ja toisaalta perustuslain 12 �:n mukaisen sananvapauden kannalta. Yksityisyyden suojan ja sananvapauden v�list� arviointia on tehty my�s jo edelt�v�� henkil�rekisterilain muutosta s��dett�ess�. S��ntelyn rajoissa tulee kuitenkin oikeusk�yt�nn�ss� harkittavaksi, mik� merkitys ja sis�lt� henkil�tietolain 2 �:n 4 ja 5 momentin poikkeuss��nn�ksille tulee yksityisel�m�n ja yksityisyyden suojan kannalta yksitt�istapauksessa antaa.
T�ll�in on otettava huomioon se hallituksen esityksess� henkil�tietolaiksi ja er�iksi siihen liittyviksi laeiksi (HE 96/1998 vp) todettu, ett� tietosuojadirektiivi mahdollistaa julkisuusperiaatteen huomioon ottamisen kansallisessa lains��d�nn�ss�. Verop�rssi-lehdess� julkaistut verotustiedot sin�ll��n ovat perinteisesti olleet julkisia. Niiden julkisuus perustuu nykyisell��n verotustietojen julkisuudesta ja salassapidosta annettuun lakiin. Hallinto-oikeus on katsonut, ett� sanottujen tietojen julkisuudella on merkityst� arvioitaessa yksityisel�m�n ja yksityisyyden suojan tarpeen astetta ja laajuutta.
Toimituksellinen tai journalistinen tarkoitus
Tietosuojavaltuutettu on pit�nyt t�rke�n� henkil�tietolain 2 �:n 5 momentin mukaisen toimituksellisen tarkoituksen m��rittelemist�, koska t�lle k�sitteelle on annettava sis�lt�, joka voi erottua muusta henkil�tietojen k�sittelyst�. H�n on katsonut, ett� s��nn�s on yksityisyyden suojan kannalta yksil�im�t�n ja koska kyse on poikkeus��nn�ksest�, sit� on tulkittava suppeasti ja yksityisen henkil�n eduksi. Tietosuojadirektiiviss� k�ytet��n englanninkielisess� versiossa k�sitett� �journalistic purpose�, joten my�s t�m�n vuoksi on tarpeen arvioida, onko k�sitteill� �toimituksellinen� ja �journalistinen� eroa. Mik� tahansa henkil�tietojen k�sittely ei Tietosuojavaltuutetun mukaan t�yt� toimituksellista tai journalistista tarkoitusta eik� julkaisematta j�tt�misest� tulisi t�ss� mieless� h�nen mukaansa my�sk��n peri� maksua. Satakunnan Markkinap�rssi Oy:n Verop�rssi-lehti on l�hinn� luettelo verotustiedoista. Yhti�n ei voida Tietosuojavaltuutetun mielest� katsoa k�sittelev�n verotustietoja toimituksellista tai journalistista tarkoitusta varten.
Henkil�tietolakia koskevasta hallituksen esityksest� (HE 96/1998 vp) k�y ilmi, ett� henkil�tietolailla on nimenomaisesti tarkoitettu saattaa tietosuojadirektiivi Suomessa voimaan. Henkil�tietolain 2 �:n 4 ja 5 momentit on siten s��detty huomioon ottaen tietosuojadirektiivin 9 artiklan sis�lt�. Hallinto-oikeus on todennut, ett� henkil�tietolain 2 �:n 5 momentissa s��det��n henkil�tietojen k�sittelyst� toimituksellista tarkoitusta varten samassa mieless� kuin tietosuojadirektiivin 9 artiklassa s��det��n poikkeusten s��t�misest� journalistisia tarkoituksia varten. Henkil�tietolain tulkinnan l�ht�kohtana siis on tietosuojadirektiiviss� mainittu k�site toisin kuin kumotussa henkil�rekisterilaissa, jossa s��dettiin viel� toimituksellisesta henkil�rekisterist�. Henkil�tietolain ja direktiivin k�sitteet �toimituksellinen� ja �'journalistinen� ovat nyt puheena olevalta kannalta yleiskielen valossa ja muutoinkin asiallisesti yhtenev�iset.
Hallinto-oikeus on todennut, ett� yksityisyyden suojaksi s��dettyihin tietosuojadirektiiviin, henkil�tietolakiin ja jo vuonna 1994 voimaan tulleeseen henkil�rekisterilakiin on nimenomaisesti otettu poikkeuss��nn�kset sik�li kuin se on tarpeen sananvapauden tai ilmaisuvapauden toteuttamiseksi. Koska s��d�stasolla on vakiintuneesti annettu mahdollisuus poiketa yksityisyyden suojasta sananvapauden hyv�ksi, toimituksellisen tai journalistisen tarkoituksen t�yttymiselle ei tule asettaa erityisen tiukkoja vaatimuksia siten, ett� korostetaan vain yksityisyyden suojaa.
Journalistista tai toimituksellista tarkoitusta ei ole erikseen m��ritelty tietosuojadirektiiviss� eik� henkil�tietolaissa eik� my�sk��n lakia koskevassa hallituksen esityksess�. Hallinto-oikeus on katsonut samoin kuin tietosuojalautakunta, ett� asia tulee ratkaistavaksi tapauskohtaisesti.
Hallinto-oikeuden k�ytett�viss� on ollut Tietosuojavaltuutetun valitusasiakirjoihin liitt�m� Satakunnan Markkinap�rssin julkaisema p��kaupunkiseudun Verop�rssi-lehden numero 14/2004. Sanotun Verop�rssilehden sis�lt� koostuu p��asiassa puheena olevista kuntakohtaisesti j�rjestetyist� verotustiedoista, mutta se sis�lt�� my�s muuta verotusta koskevaa informaatiota. Yleiskielen l�ht�kohdista ja sen pohjalta, miten kriteeri� �toimituksellinen� tai �journalistinen� vallitsevasti yhteiskunnassa arvioidaan, tietoja on k�sitelty sellaisessa tarkoituksessa. Kyseess� olevien henkil�tietojen k�sittelyyn liittyy my�s yhteiskunnallista merkitt�vyytt�. Hallinto-oikeus on katsonut, ett� kun toimituksellista tarkoitusta arvioidaan yksityisyyden n�k�kulmasta, ei merkityst� ole annettava pelk�st��n lehden sis�ll�lle ja luonteelle. Huomioon on otettava my�s, ett� julkaistut verotustiedot on nimenomaisesti s��detty julkisiksi. Toisaalta toimituksellista tarkoitusta arvioitaessa ei merkityst� ole sill� seikalla, perit��nk� tietojen julkaisematta j�tt�misest� maksu. Hallinto-oikeus on todennut my�s, ett� Tietosuojavaltuutetun mainitsemat korkeimman hallinto-oikeuden ratkaisut (18.8.1989 taltionumerot 2626 ja 2627) on annettu tuolloin voimassa olleen ja sittemmin kumotuksi tulleen lain nojalla.
Edell� mainitun kokonaisarvion perusteella hallinto-oikeus on katsonut, ett� Satakunnan Markkinap�rssi Oy on k�sitellyt tietoja henkil�tietolain 2 �:n 5 momentissa tarkoitetulla tavalla toimituksellista tarkoitusta varten.
Henkil�tietolain 32 �:n mukaisen suojaamisvelvollisuuden soveltaminen
Tietosuojavaltuutettu on katsonut, ett� vaikka Satakunnan Markkinap�rssi Oy:n katsottaisiin k�sittelev�n verotustietoja toimituksellisessa tarkoituksessa, tulisi sen kuitenkin henkil�tietolain 2 �:n 5 momentista ilmenevin tavoin noudattaa henkil�tietolain 32 �:ss� tarkoitettua tietojen suojaamisvelvollisuutta. T�m�n vuoksi Satakunnan Markkinap�rssi ei saisi luovuttaa tietoja toimituksellisesta rekisterist� Satamedia Oy:lle, jonka tietojen k�sittely tekstiviestipalveluna ei t�yt� toimituksellisia kriteerej�.
Kuten edell� on todettu henkil�tietolain 2 �:n 5 momenttia p��osin vastaavat s��nn�kset olivat voimassa my�s henkil�rekisterilaissa, jota koskevassa hallituksen esityksen yleisperusteluissa (HE 311/1993 vp) todetaan, ett� tietosuojan kannalta tiedotusv�lineiden toimitusty�ss� k�ytett�vi� rekistereit� arvioitaessa on otettava huomioon niiden mahdollinen uhka yksityisyydelle. Siin� on kuitenkin edelleen todettu, ett� julkaistavaksi tuleva osa tiedotusv�lineiden ker��mist� tiedoista ei ole niink��n tietosuojan kannalta ongelmallinen, koska tietojen julkaisemisen j�lkeen yksityisyyden suojaa loukkaavaan toimeen on mahdollista puuttua muiden kuin henkil�rekisterilain s��nn�sten nojalla. Edell� mainittua vastaava periaate k�y ilmi my�s henkil�tietolakia koskevasta hallituksen esityksen (HE 96/1998 vp) yksityiskohtaisista perusteluista.
Satakunnan Markkinap�rssin antaman selvityksen mukaan se on luovuttanut Satamedia Oy:lle vain Verop�rssi-lehdess� julkaistun aineiston. T�t� on pidett�v� sin�ns� uskottavana. Hallinto-oikeus on katsonut, ottaen huomioon henkil�tietolain 2 �:n 4 momentin s��nn�ksen ja my�s lain esit�iden valossa, ett� henkil�tietolain suojaamisvelvollisuus ei koske mainittua julkaistua tietoa. T�ll�in tulevat k�ytett�viksi j�lkik�teiset oikeussuojakeinot yksityisyyden suojan toteuttamiseksi. Suojaamisvelvollisuus koskee siten vain sellaista tiedotusv�lineen toimitukselliseen rekisteriin sis�ltyv�� materiaalia, jota ei ole julkaistu. Henkil�tietolain kysymyksess� oleva s��ntely vastaa, ottaen my�s huomioon Euroopan yhteis�jen tuomioistuimen p��t�ksen 6.11.2003 asiassa C-101/01, tietosuojadirektiivin l�ht�kohtia ja sis�lt��.
Verop�rssi-lehdess� julkaistujen tietojen k�ytt�
Tietosuojavaltuutettu on katsonut, ettei tietosuojalautakunta ole m��ritellyt, mit� tarkoitetaan henkil�tietolain 2 �:n 4 momentilla. Yhti� voisi lainkohdan mukaan k�sitell� julkaistuja tietoja vain toimitukselliseen tai muuhun henkil�tietolain soveltamisen tai tietosuojadirektiivin soveltamisen ulkopuolelle j��v��n tarkoitukseen, mutta ei tekstiviestipalvelun tarkoitukseen. Lainkohta oikeuttaa Tietosuojavaltuutetun mukaan Satamedia Oy:n k�sittelem��n saamiaan verotustietoja vain sellaisenaan eik� niit� saisi h�nen mukaansa erottaa asiayhteydest��n siten kuin yhti� tekee.
Henkil�tietolain 2 �:n 4 momentti ja jo henkil�rekisterilain muutoksen (387/1994) my�t� voimaan tullut l�hes vastaava s��nn�s henkil�rekisterilaissa rajaavat tiedotusv�lineess� julkaistun aineiston n�iden lakien soveltamisen ulkopuolelle. Henkil�tietolakia koskevan hallituksen esityksen (HE 96/1998 vp) sanottua lainkohtaa koskevista yksityiskohtaisista perusteluista k�y ilmi, ett�, kuten aiemmassakin s��nn�ksess�, ehdotettu s��nn�s rajaisi lain soveltamisen ulkopuolelle my�s muiden kuin tiedotusv�lineiden pit�m�t sellaiset henkil�rekisterit, jotka sis�lt�v�t vain tiedotusv�lineess� julkaistua aineistoa sellaisenaan.
Kuten edell� on lausuttu Satakunnan Markkinap�rssi on luovuttanut Satamedia Oy:lle vain Verop�rssi-lehdess� julkaistut verotustiedot sellaisenaan. Kun otetaan huomioon my�s hallituksen esityksess� lausuttu, ei merkityst� ole sill� k�ytt��k� Satamedia Oy saamiaan julkaistuja tietoja toimituksellisessa tai muussa tarkoituksessa. Hallinto-oikeus on katsonut, ettei henkil�tietolaki tule Tietosuojavaltuutetun v�itt�m�ll� tavalla sovellettavaksi Satamedia Oy:lle CD-levyll� luovutettuun julkaistuun aineistoon. Tietosuojalautakunnan omaksuma n�kemys henkil�tietolain 2 �:n 4 momentin sovellettavuudesta ei ole my�sk��n edell� jo yhteis�oikeuden merkityksest� esitetyt n�k�kohdat huomioon ottaen virheellinen.
Sovellettuina oikeusohjeina hallinto-oikeus on viitannut p��t�ksens� perusteluissa mainitsemiensa oikeusohjeiden lis�ksi sananvapauden k�ytt�misest� joukkoviestinn�ss� annetun lain 1 �:��n, henkil�tietolain 38 �:��n, 44 �:��n ja 45 � 1 momenttiin sek� hallintolaink�ytt�lain 6 �:��n.
4. K�sittely korkeimmassa hallinto-oikeudessa
4.1 Tietosuojavaltuutetun valitus
Tietosuojavaltuutettu on hallinto-oikeuden p��t�ksest� korkeimmalle hallinto-oikeudelle tekem�ss��n valituksessa vaatinut, ett�
1. Helsingin hallinto-oikeuden ja tietosuojalautakunnan p��t�kset kumotaan ja Satakunnan Markkinap�rssi Oy:n ja Satamedia Oy:n toteuttama henkil�tietojen k�sittely kiellet��n sellaisena kuin se on tapahtunut vuoden 2001 verotustietojen osalta tai asia palautetaan tietosuojalautakunnalle. Toissijaisesti Tietosuojavaltuutettu on vaatinut, ett� Satamedia Oy:n tekstipalvelunsa yhteydess� toteuttama henkil�tietojen k�sittely kiellet��n.
2. Korkein hallinto-oikeus hankkii Euroopan yhteis�jen tuomioistuimen ennakkoratkaisun siit�, voidaanko kysymyksess� olevaa henkil�tietojen k�sittely� pit�� Euroopan unionin tietosuojadirektiivin mukaisena.
Tietosuojavaltuutettu on esitt�nyt vaatimustensa tueksi seuraavaa:
Hallinto-oikeus on viitannut henkil�tietolakia koskevan hallituksen esityksen 2 �:n osalta esitettyihin perusteluihin. Keskeinen kysymys asiassa kuitenkin on, toteutuuko k�sittelyss� oikeus yksityisel�m�n suojaan perustuslain 10 �:n ja henkil�tietolain sek� Euroopan unionin tietosuojadirektiivin tarkoittamalla tavalla. K�sittelyn merkityst� yksityisel�m�n suojan toteutumisen kannalta ei ole arvioitu lainkaan.
Henkil�tietolain 2 �:n 5 momentissa s��detty poikkeus koskee vain henkil�tietojen k�ytt�� toimituksellisia tarkoituksia varten, ei kaikkea julkaisutoimintaa tai sananvapauden k�ytt��. Sananvapaus ei syrj�yt� yksityisyyden suojaa henkil�tietojen k�sittelyss�. Olennaista on siten m��ritell� toimituksellinen tarkoitus, ottaen huomioon, ett� kyseess� on perusoikeutta toteuttavassa henkil�tietolaissa s��detyst� poikkeuksesta. Asiassa ei ole analysoitu tai arvioitu toimituksellisen tarkoituksen k�sitett� riitt�v�sti.
My�s henkil�tietolain 2 �:n 5 momentissa tarkoitettuun, muutoin henkil�tietolain soveltamisalan ulkopuolelle j��v��n, henkil�tietojen k�sittelyyn toimituksellista tarkoituksia varten sovelletaan lain 1 ja 32 �:��. Lain 1 �:n mukaan lain tarkoituksena my�s toimituksellisessa tarkoituksessa tapahtuvan k�sittelyn osalta on turvata yksityisel�m�n suojaa ja muita siihen liittyvi� perusoikeuksia ja 32 �:n mukaan toimituksellisia tarkoituksia varten kootut rekisterit on suojattava muuta k�sittely� ja k�ytt�tarkoitusta vastaan. Kieltohakemuksessa ei ole kyse sananvapauden k�ytt�misen valvonnasta, eik� asiaan voi sis�lty� mink��nlaista perusoikeuskollisiota.
Sananvapauden k�ytt�misest� joukkoviestinn�ss� annetun lain 13 �:n mukaan p��toimittaja, joka laiminly� toimitusty�n johtamis- tai valvontavelvollisuutensa voidaan tuomita rangaistukseen. Pyk�l�n perusteluissa esitet��n henkil�rekisteririkos esimerkkin� rikoksesta, josta p��toimittaja voidaan tuomita. Perusteluista ilmenee, ettei sananvapauden k�ytt� saa johtaa henkil�tietolain vastaiseen henkil�tietojen k�sittelyyn eik� toisen perustuslailla turvatun oikeuden vastaiseen toimintaan.
Maksun periminen verotustietojen julkaisematta j�tt�misest� ei voi kuulua toimitukselliseen ty�h�n. Hallinto-oikeus ei ole mill��n tavoin perustellut kantaansa. Henkil�tietolain 2 �:ss� olevien poikkeuss��nn�sten tarkoituksena ei voine olla, ett� yksitt�isi� henkil�tietoja ryhdyt��n myym��n ja k�ytt�m��n hyv�ksi kauppatavarana, kun laki muutoin s��ntelee yksityiskohtaisesti henkil�tietojen k�sittelyn edellytykset.
Verotustietojen julkisuuden merkitys
Henkil�tietojen k�sittelyss� ei ole kysymys julkisuudesta. Julkisuuslaki ja verotustietojen julkisuudesta ja salassapidosta annettu laki turvaavat oikeutta saada tieto laillisesti viranomaisen asiakirjasta. Julkisuus ei luo sellaisenaan oikeutta henkil�tietojen k�sittelyyn. Henkil�tietolakia sovelletaan sek� viranomaisten toiminnassa ett� yksityisten rekisterinpit�jien toiminnassa. Julkisuutta koskeva s��ntely koskee ainoastaan kyseess� olevassa julkisuuslaissa tarkoitettuja viranomaisia, ei yksityisten yritysten ja yhteis�jen toimintaa. Henkil�tietolaki turvaa yksityisyyden suojaa henkil�tietojen k�sittelyss� riippumatta tietojen julkisuudesta.
Hallinto-oikeuden ja tietosuojalautakunnan ratkaisut johtaisivat siihen, ett� mist� tahansa viranomaisten julkisia henkil�tietoja sis�lt�vist� eri henkil�rekisterist� saatuja henkil�tietoja voitaisiin paitsi saada ja ker�t�, my�s julkaista tietoja sen enemp�� toimittamatta. Sen lis�ksi voitaisiin luovuttaa ja myyd� kirjoituksiin sis�ltyvi� yksitt�isi� henkil�tietoja tekstiviestipalveluna tai muussa s�hk�isess� muodossa. Rajan vet�miseksi n�ihin tilanteisiin henkil�tietolaki edellytt�� toimituksellisen tarkoituksen m��rittelemist� siten, ettei henkil�tietolain keskeisi� s��nn�ksi�, periaatteita ja tavoitteita rikota. Muutoinhan perustuslaissa s��detty oikeus yksityisel�m�n suojaan ja sit� s��ntelev� henkil�tietolaki menett�v�t merkityksens�.
Toimituksellinen aineisto voi sin�ns� olla laajakin tietokokonaisuus. Jos toimitukselliseen tarkoitukseen saatavat henkil�tiedot voidaan sellaisenaan julkaista toimittamatta tietoja journalistisesti, tilanne muodostuu henkil�tietolain tavoitteiden ja tarkoituksen vastaiseksi. T�ll�in toimituksellisen tarkoituksen rajaus voitaisiin poistaa ja s��t��, ett� viranomaisen henkil�rekisterin julkisia tietoja voidaan lain s��nn�sten est�m�tt� julkaista tiedotusv�lineiss� ja muissa painotuotteissa. Henkil�tietolain 2 �:n poikkeuksia tulee t�m�kin huomioon ottaen tulkita suppeasti.
Toimituksellisen k�sittelytarkoituksen tulee olla muuta kuin henkil�tietojen k�sittely�. L�ht�ajatuksena voi olla ainoastaan se, ett� toimitukselliseen ty�h�n voidaan luovuttaa henkil�tietoja nimenomaan toimituksellisen ty�n tausta-aineistoksi, ei julkaistavaksi sellaisenaan ilman toimittamista eik� luovutettavaksi eik� varsinkaan niin suurina m��rin� kuin Satakunnan Markkinap�rssi Oy:n ja Satamedia Oy:n osalta on tapahtunut. On my�s arvioitava, voiko henkil�tietojen julkaiseminen, kuten nyt Verop�rssi-lehden julkaisu ja siihen liittyv� tekstiviestipalvelu, tosiasiassa olla henkil�tietojen k�sittely� koskevien s��nn�sten kiert�mist�.
Julkisen Sanan Neuvoston ratkaisussa 2973A/SL/00 todetaan muun muassa �ettei yksityisel�m��n kuuluvia, asianomaiselle tai h�nen l�hiomaiselleen haitallisia seikkoja pid� julkaista, ellei niill� ole yleist� merkityst� ja ett� sama intressivertailun periaate, jota sovelletaan yksil�� koskevien tietojen julkistamiseen, p�tee my�s asiakirjal�hteisiin sis�ltyv�n informaation k�ytt�miseen tiedotusv�lineiss�. Satakunnan Markkinap�rssi Oy julkaisee Verop�rssi-painotuotetta vain verotustietojen julkaisemisen tarkoituksessa ja se ilmestyy alueellisina numeroina.
Korkeimman hallinto-oikeuden verokalentereita koskevien ratkaisujen merkitys
Hallinto-oikeus on katsonut, ettei Tietosuojavaltuutetun mainitsemilla korkeimman hallinto-oikeuden ratkaisuilla 18.8.1989 taltionumerot 2626 ja 2627 ole merkityst�, koska p��t�kset on annettu kumotun henkil�rekisterilain nojalla. Tapauksissa kaksi yhdistyst� oli hakenut poikkeuslupia sek� saada veroviranomaisilta verovelvollisten tietoja ett� ker�t� ja tallettaa �verokalenterin� julkaisemista varten paikkakunnan henkil�iden verotustietoja. Tietosuojalautakunta katsoi, ettei tapauksissa ollut tuolloin voimassa olleen henkil�rekisterilain (471/1987) tarkoittamaa painavaa syyt� poikkeusluvan antamiselle. Korkein hallinto-oikeus ei muuttanut p��t�st�. Yksityisel�m�n suojan toteutumisen kannalta kyseisten yhdistysten julkaisemien verokalenterien ja Satakunnan Markkinap�rssi Oy:n julkaiseman painotuotteen v�linen ero on kyseenalainen.
P��t�sten j�lkeen oikeus yksityisel�m�n suojaan ja siihen liittyen oikeus yksityisyyden suojaan henkil�tietojen k�sittelyss� on s��detty perusoikeudeksi. T�ll�kin seikalla tulisi olla merkityst� henkil�tietolakia sovellettaessa ja kyseist� k�sittely� arvioitaessa.
Tekstiviestipalvelu ja toimituksellisen aineiston suojaaminen
Arvioidessaan Satamedia Oy:n toiminnan lainmukaisuutta hallinto-oikeus ei ole ottanut kantaa siihen, ett� tekstipalvelussa luovutettua tietoaineistoa on k�sitelty ja muokattu ja osa tiedoista on poistettu ja maksua vastaan voidaan poistaa.
Kysymys ei ole tiedotusv�lineess� julkaistusta aineistosta sellaisenaan, jos lehtiartikkelissa olevia yksitt�isi� henkil�tietoja ryhdyt��n myym��n irrotettuna kyseess� olevan lehden muusta aineistosta ja muokattuna sek� muutettuina. Tietojen k�ytt�tarkoitus on toinen kuin julkaisulla, johon kootaan julkaistun aineiston kirjoitukset sellaisenaan.
Henkil�tietolain 2 �:n mukaan toimituksellinen aineisto tulee suojata. Julkaisemisen j�lkeenkin aineisto, jota ei heti h�vitet�, on edelleen toimituksen hallussa ja tulee suojata. Lehdess� julkaistua aineistoa voidaan eri tavoin k�ytt�� tietol�hteen� ja koota kirjoituksista henkil�tietojakin erikseen m��ritelty� k�sittelytarkoitusta varten. K�sittelyn laillisuus arvioidaan t�ll�in kuitenkin henkil�tietolain s��nn�sten kannalta. Esimerkiksi t�ll� tavoin ker�ttyjen henkil�tietojen k�ytt� tieteelliseen tarkoitukseen voi olla henkil�tietolain 14 �:n perusteella laillista. Jos julkaistuja tekstej� ja kirjoituksia kootaan pelk�st��n ja sellaisenaan henkil�rekisteriksi, kysymys voi olla henkil�tietolain 2 �:n 4 kohdan tarkoittamasta tilanteesta.
Henkil�tietolain soveltamisalan ulkopuolelle on j�tetty henkil�tietojen k�sittely toimituksellista tarkoitusta varten, mutta samalla laissa s��detyn suojaamisvelvoitteen avulla turvataan yksityisyyden suojan tarpeet kyseess� olevassa k�sittelyss�.
Yksityisel�m�n suojan turvaamisen j�tt�minen yksinomaan j�lkik�teisen valvonnan varaan ei ole tietosuojadirektiivin taikka henkil�tietolains��d�nn�n tavoitteiden ja tarkoituksen mukaista. Yksityisel�m�� loukkaavan tiedon levitt�mist� koskevassa rikoslain 24 luvun 8 �:ss� ei selke�sti sanktioida t�ss� tapauksessa kysymyksess� olevaa henkil�tietojen k�sittely� siten kuin henkil�tietojen osalta edellytet��n ja henkil�tietolaissa on tehty. Mahdollisuus oikeusturvan saamiseen rikoslain s��nn�ksen kautta ei ole riitt�v� eik� vastaa henkil�tietolain sanktiomahdollisuuksia.
Henkil�tietolain 2 �:n 4 momenttia valmisteltaessa ei ole lakiesityksen perustelujen mukaan ajateltu esitetyn kaltaisia tilanteita. Tuolloin ei ole arvioitu henkil�tietojen automaattiseen k�sittelyyn tai yleisemmin teknologian kehittymiseen liittyvi� mahdollisuuksia tietojen s�hk�iseen k�sittelyyn. Henkil�tietolain s��nn�ksi� joudutaan tavanomaista useammin soveltamaan tilanteisiin tai toimintaymp�rist�ihin, joita henkil�tietolakia tai henkil�tietojen k�sittelyyn sovellettavia lakeja s��dett�ess� ei ole ollut olemassakaan tai niit� ei ole ollut tiedossa.
Perustuslain 10 �:n mukaan henkil�tietojen suojasta s��det��n tarkemmin lailla. Perustuslakivaliokunnan mietinn�iss� korostetaan muun muassa s��ntelyn t�sm�llisyysvaatimusta ja yksityiskohtaisuutta. Henkil�tietolaki edellytt�� k�sittelyst� informointia henkil�tietoja ker�tt�ess�. Rekister�idyn ei ole mahdollista tiet�� itse��n koskevien henkil�tietojen ker��misest�, jos tiedotusv�lineess� julkaistuja yksitt�isi� henkil�tietoja voidaan ryhty� k�sittelem��n k�yt�nn�ss� miss� tahansa tarkoituksessa, kuten t�ss� esill� olevassa tapauksessa.
Kun Satamedia Oy on saanut kyseess� olevat henkil�tiedot Satakunnan Markkinap�rssi Oy:lt� tekstiviestipalvelua varten ja myy niit� yksitt�istapauksissa, kysymys ei ole henkil�tietolain 2 �:n 5 momentin tarkoittamasta toimituksellisesta tarkoituksesta. Henkil�tietojen k�sittely kyseess� olevassa tilanteessa johtaa perustuslain 10 �:n, henkil�tietolain sek� tietosuojadirektiivin s��nn�sten vastaiseen k�sittelyyn. Tietosuojadirektiivi oikeuttaa poikkeamaan direktiivin m��r�yksist� vain journalistista tarkoitusta varten.
Edell� sanotun perusteella sovellettavaksi tulevat henkil�tietolain k�sittelyn yleisi� edellytyksi� koskevat 8 ja 12 � (yleiset k�sittelyedellytykset, arkaluonteiset tiedot) sek� lain 6 � (asianmukaisuusvaatimus) sek� muut lain velvoitteet.
Tekstiviestipalvelua tuottava Satamedia Oy on yritys, joka on saman omistajapiirin hallinnassa kuin Satakunnan Markkinap�rssi Oy. Satamedia Oy:n toteuttama henkil�tietojen k�sittely suhteessa henkil�tietolakiin tulisi arvioida my�s kokonaisuutena Satakunnan Markkinap�rssi Oy:n henkil�tietojen ker��mis- ja julkaisutoiminnan kanssa. T�t�k��n asiaa tietosuojalautakunta tai hallinto-oikeus ei ole mitenk��n arvioinut.
Ennakkoratkaisun pyyt�minen
Euroopan unioni on m��ritellyt henkil�tietojen k�sittelyss� noudatettavat keskeiset periaatteet tietosuojadirektiiviss�. Direktiivin s��nn�ksill� on oikeuskirjallisuudessa katsottu olevan tulkinnallinen vaikutus kansallisen lains��d�nn�n soveltamisessa. Euroopan yhteis�jen tuomioistuin voi antaa ennakkoratkaisuja muun muassa siit�, vastaako kansallinen lains��d�nt� direktiivin s��nn�ksi� sek� my�s siit�, onko tietty henkil�tietojen k�sittely tapahtunut direktiivin s��nn�sten tarkoittamalla tavalla. T�m� ilmenee Euroopan yhteis�jen tuomioistuimen tuomioista C-101/01 ja C-138-139/01.
Henkil�tietolaki hyv�ksyttiin yli kuusi vuotta sitten. Lain valmisteluissa tai sen perusteluissa ei ole juurikaan k�sitelty uuden teknologian ja automaattisen tietojenk�sittelyn luomien keinojen merkityst� henkil�tietojen k�sittelylle. Henkil�tietolain tulkinnassa on otettava huomioon ja varmistettava yksityisyyden suojan toteutuminen perustuslain sek� tietosuojadirektiivin vaatimusten mukaisesti muuttuvissakin toimintaymp�rist�iss�. T�rke�� on my�s, ett� yksityisill� henkil�ill� on tietosuojadirektiiviss� ja henkil�tietolaissa s��dettyj� oikeusturvakeinoja vastaavat oikeusturvatakeet ja -keinot k�ytett�viss��n. Euroopan yhteis�n tuomioistuimen ennakkoratkaisun pyyt�minen on asian periaatteellisen ja huomattavan merkityksen vuoksi hyvin tarpeellista.
4.2 Yhti�iden selitys
Satakunnan Markkinap�rssi Oy ja Satamedia Oy ovat valituksen johdosta antamassaan selityksess� esitt�neet muun ohella seuraavaa:
Oikeus julkaista verotietoja
Verotustietojen julkisuudesta ja salassapidosta annetun lain 6 �:ss� mainitut verotiedot ovat julkisia. Laki s��dettiin sen j�lkeen, kun yksityisel�m�n suoja oli s��detty perusoikeudeksi. Verotietojen julkisuuden ei siten katsottu tuolloin loukkaavan yksityisel�m�n suojaa.
Verotietoja on my�s vakiintuneesti julkaistu. Tietoja julkaisevat lehdet saavat tiedot maksullisena massaluovutuksena verohallinnolta. Luovutetut tiedot muodostavat henkil�rekisterin ja lehtien verkkosivuilla on mahdollista tehd� maksullisia hakuja rekisterist�. Verkkopalveluissa julkaistaan pelkki� verotietoja. Niit� on my�s selv�sti enemm�n kuin itse lehdiss� on julkaistu. Lehdet saavat tiedot maksullisena massaluovutuksena verohallinnolta. Luovutetut ja julkaistavat tiedot muodostavat henkil�rekisterin.
Lehdet julkaisevat verohallinnolta massaluovutuksena saamansa verotiedot sellaisenaan. Verotiedoista ei ole tehty analyysej� taikka johtop��t�ksi�. Joidenkin henkil�iden verotiedot on julkaistu henkil�n kuvan kera ja osa tiedoista on koottu eniten ansainneiden listaksi. T�m� julkaisutoiminta on t�ysin vakiintunutta.
Tietosuojavaltuutettu on asian k�sittelyn eri vaiheissa viitannut Julkisen Sanan Neuvoston ratkaisuihin. Julkisen Sanan Neuvosto on ottanut kantaa verotietojen julkaisemiseen hyv�n journalistisen tavan ja yksityisyyden suojan n�k�kulmasta. Julkisen Sanan Neuvoston ratkaisuissa 2973A/SL/00, 2973B/SL/00 ja 2973/C/SL/00 on todettu, etteiv�t tuolloin kyseess� olleet lehdet verotietoja julkaistessaan olleet rikkoneet hyv�� journalistista tapaa.
Julkaistut tiedot muissakin tiedotusv�lineiss� on valittu tulorajan perusteella. Tapauskohtaista harkintaa julkaistujen tietojen kohdalla ei ole tehty. Toimituksellinen harkinta on koskenut l�hinn� julkaistavien tietojen tulorajan asettamista. Tiedot on julkaistu massana. Julkaisemisen peruste ja toimituksellinen kriteeri on n�in ollen ollut sama kuin Verop�rssi-lehdell�.
Hallituksen esityksess� laiksi verotustietojen julkisuudesta ja salassapidosta todettiin, ett� laki on tulkinnallisesti ensisijainen henkil�tietolakiin n�hden. Henkil�tietolain 2 �:n 1 momentin mukaan sit� sovelletaan, jollei muualla laissa toisin s��det�. Henkil�tietolain tulkinnalla ei siis voida rajoittaa verotietojen julkaisemista. Verotietojen julkisuuslains��d�nt� syrj�ytt�� henkil�tietolains��d�nn�n.
Henkil�tietolain merkitys verotietojen julkaisemiselle
Valituksenalaisessa asiassa on kysymys sananvapauden k�ytt�misest�. Sananvapauden k�ytt�mist� on tarkoitettu koskemaan vain j�lkik�teinen kontrolli. Sananvapauden rajoittaminen ennakollisin toimenpitein on poikkeuksellista ja siihen on l�ht�kohtaisesti suhtauduttu torjuvasti.
Tietosuojavaltuutettu on asian eri k�sittelyvaiheissa useasti korostanut, ett� toimituksellisia rekistereit� koskevaa s��nn�st� laadittaessa ajateltiin ensisijaisesti toimituksen sis�iseen k�ytt��n ja toimitusty�n tukena k�ytett�viksi tarkoitettuja rekistereit�. T�m� pit��kin paikkansa. Julkaistavien henkil�tietojen ajateltiin sen sijaan kuuluvan kokonaan j�lkik�teisvalvonnan piiriin. Niit� rajoitusten ei tarkoitettu koskevan lainkaan. T�t� perusteltiin sill�, ettei tietosuojalains��d�nt�� voitaisi k�ytt�� tiedotusv�lineen sis�ll�n ennakolliseen rajoittamiseen. Sananvapauden turvaamiseksi tietosuojavalvonta saattoi kohdistua julkaisemattomia henkil�tietoja sis�lt�viin, mutta toimitusty�t� tukeviin rekistereihin vain rajoitetuin osin.
Henkil�rekisterilakiin otettiin hallituksen esityksen 311/1993 vp perusteella aikanaan sananvapauden ja tietosuojan yhteensovittamiseksi s��nn�kset toimituksellisista rekistereist� sek� rekistereist�, jotka sis�lt�v�t vain tiedotusv�lineiss� julkaistua aineistoa. S��nn�kset siirrettiin sellaisenaan henkil�tietolain 2 �:n 4 ja 5 momenttiin. Henkil�tietolain esit�iss� on todettu, ettei muutoksia ole t�lt� osin ollut tarkoitus tehd�. S��nn�sten tulkinnassa on siten merkityst� henkil�rekisterilain asianomaista muutosta koskevilla esit�ill�.
Henkil�tietolain rajoitusten soveltaminen tiedotusv�lineiss� julkaistaviin henkil�tietoihin on yll� mainituista syist� poissuljettu. Tietosuojavaltuutetun valituksessa esitetyss� kieltopyynn�ss� on kuitenkin kysymys juuri t�st�, tiedotusv�lineen sis�ll�n ennakollisesta kielt�misest�. Julkaistavaksi ker�tt�vien tietojen ker��misen kielt�minen merkitsisi luonnollisesti my�s niiden julkaisemisen est�mist�.
Tietosuojavaltuutetun kannan hyv�ksyminen johtaisi siihen, ett� julkaistuihin tietoihin olisi mahdollista soveltaa ankarampaa etuk�teisvalvontaa kuin toimituksellisiin tukirekistereihin. Tiedotusv�lineen julkaisutoiminta nauttisi siis v�hemm�n sananvapautta turvaavien s��nn�sten suojaa kuin toimitusty�n ja julkaisutoiminnan tueksi muodostetut henkil�rekisterit. Sananvapauden ydinalueeseen kuuluva tiedonv�litys olisi sananvapauden suojan suhteen huonommassa asemassa kuin tiedonv�lityst� tukeva toiminta.
Verop�rssi-lehdess� julkaistavista verotiedoista muodostuvaa rekisteri� tulee pit�� v�hint��n toimituksellisena henkil�tietolain 2 �:n 5 momentissa tarkoitetuin tavoin.
Journalismin ja toimituksellisuuden k�sitteit� ei ole m��ritelty laissa. Jos laissa olisi tarkoitettu jotenkin poiketa yleiskielen mukaisesta merkityksest�, t�m� k�visi siit� ilmi. V�hint��nkin t�llaisen poikkeuksellisen merkityksen olisi tullut ilmet� lainvalmisteluasiakirjoista. Mik��n ei kuitenkaan viittaa siihen, ett� n�ille k�sitteille olisi tarkoitettu antaa yleiskielen merkityksest� poikkeava sis�lt�. On johdonmukaista katsoa, ett� k�sitteill� on laissa tarkoitettu samaa kuin yleiskieless�.
Lains��d�nn�ss� ei ole asetettu tiedotusv�lineille tai julkaisuille mit��n kynnyst�. Esimerkiksi aikakautisena julkaisuna voi pit�� mit� tahansa s��nn�llisesti ilmestyv�ksi tarkoitettua julkaisua.
Toimituksellinen tarkoitus tarkoittaisi n�in ollen tietojen ker��mist� k�ytett�v�ksi toimittamisessa. Tietojen ker��minen yhteen koottavaksi ja muokattavaksi julkaisemista varten olisi suomen kielen mukaista toimituksellista tarkoitusta.
Tiedot Verop�rssi-lehte� varten ker�t��n verotoimistoista. Kuntakohtaiset tiedot j�rjestet��n kunnittain tuloluokkiin. Tietojen perusteella laaditaan yhteenvetoja ja muita verotietoihin perustuvia kirjoituksia.
Tietojen ker��minen Verop�rssi-lehdess� julkaisemista varten ja aineiston j�rjest�minen ja muokkaaminen julkaistavaan muotoon on aineiston kokoamista ja muokkaamista julkaistavaksi. Kysymys on toimittamisesta yleiskielen mukaisessa merkityksess�. Jos verotietoja ker�t��n t�h�n tarkoitukseen, tietojen ker��miselle ja henkil�rekisterin muodostamiselle on toimituksellinen tarkoitus.
Tiedotusv�lineen toimittaminen t�ytt�� ongelmitta sek� toimituksellisen ett� journalistisen tarkoituksen k�sitteet. Verotietojen ker��minen Verop�rssi-lehdess� julkaistavaksi on t�ll� perusteella tapahtunut journalistisessa ja toimituksellisessa tarkoituksessa sek� tietosuojadirektiiviss� ett� henkil�tietolaissa tarkoitetuin tavoin.
Suurten tulojen on jo Julkisen Sanan Neuvoston ratkaisuissa katsottu voivan sin�ns� ylitt�� julkaisukynnyksen. Julkisen Sanan Neuvosto on todennut verotiedoilla olevan my�s yleist� merkityst�, mik� puoltaa my�s nimien julkaisemista niiden yhteydess�. Muidenkaan kuin suurituloisten julkisuuden henkil�iden tai vallank�ytt�jien verotietojen ja nimen julkistaminen ei ole rikkonut hyv�� journalistista tapaa.
Pienet ja keskisuuret tulot ovat niin ik��n merkityksellisi�. N�in saadaan asiallinen k�sitys veropohjasta. Erityisesti keski- tai pienituloisten m��r�n ja suhteellisen osuuden havaitsemisen mahdollisuus puoltavat tulorajan asettamista suhteellisen alas. Pienill� paikkakunnilla ja niiden osalta voidaan n�in saada tietoa tuloluokkien ja tulotason eroavuudesta suuriin paikkakuntiin n�hden. Ihmiset voivat esimerkiksi el�� suhteellisen alhaisella tulotasolla kovaan ty�m��r��ns� n�hden. Tietyiss� kunnissa yleinen tulotaso voi olla selv�sti alhaisempi kuin toisissa.
Verotietojen julkaiseminen mahdollistaa edelleen esimerkiksi samapalkkaisuuden tavoitteen toteutumisen arvioimisen, virkamiesten ja muiden julkisista varoista rahoitettavien palkansaajien tulotason ja sen kehityksen arvioimisen suhteessa muihin sek� tiedonsaannin tuloerojen suuruudesta ja kehittymisest�. Viimeksi mainitun toteuttaminen nimenomaan edellytt�� laajaa julkaistavien verotietojen m��r��.
Tietosuojavaltuutettu on asian eri vaiheissa kiinnitt�nyt huomiota siihen, ett� Verop�rssi-lehden artikkeleissa ei ole kovin paljoa julkaistujen verotietojen analyysej�. Yhti�iden k�sityksen mukaan tiedotusv�lineet, lyhyehk�jen yhteenvetojen lis�ksi, eiv�t juurikaan analysoi julkaisemiaan verotietoja. Verop�rssi-lehte� ei siten voitane pit�� t�ss� suhteessa poikkeuksellisena. Verop�rssi-lehden tarkoituksena on antaa yksinomaan verotusta koskevaa tietoa. Verotietojen lis�ksi on pyritty v�litt�m��n muuta verotustietoa, joka t�ydent�isi lehden tietosis�lt��.
Henkil�tietolain soveltuvuudesta tiedotusv�lineess� julkaistuihin tietoihin
Verotietojen tekstiviestipalvelun tietokanta sis�lt�� yksinomaan Verop�rssi-lehdess� julkaistuja verotietoja. Tiedot sis�ltyv�t palveluun sellaisina kuin ne on julkaistu Verop�rssi-lehdess�.
Tietosuojavaltuutettu on pit�nyt merkityksellisen� my�s sit�, ett� tekstiviestipalvelun tietokannasta voidaan asianosaisen pyynn�st� poistaa Verop�rssi-lehdess� julkaistuja yksitt�isi� tietoja. Yhti�iden k�sityksen mukaan t�m� mahdollisuus ei voi olla tietosuojan tai yksityisyyden suojan kannalta ainakaan vahingollinen. Tietokannasta on poistettu verotieto, jos henkil� on sit� pyyt�nyt.
Jos henkil�tietolaki ei sovellu rekisteriin, ei sen tulisi soveltua my�sk��n rekisterin k�ytt�miseen alkuper�isen tarkoituksensa mukaisesti. Laki tai sen esity�t eiv�t anna tukea sellaiselle n�kemykselle, ett� rekisterin oikeudellinen arvioiminen voisi vaihdella sen mukaan, mink� sis�lt�isi� otantoja tai tulosteita rekisterist� kulloinkin tehd��n tai on mahdollista tehd�. Eri asia on se, ett� t�llaista otantaa voitaneen arvioida omana rekisterin��n. Jos rekisteriin sis�ltyv�n� henkil�tietona pidet��n my�s tietoa siit�, ett� henkil�n tiedot eiv�t sis�lly rekisteriin, miltei kaikki henkil�rekisterit ovat lainvastaisia.
Tietoja ei ole muokattu tai muutettu. Ne sis�ltyv�t tekstiviestipalvelun tietokantaan sellaisina kuin ne on lehdess� julkaistu. Tietoja, jotka sis�lt�v�t henkil�n nimen ja verotettavan ansio- ja p��omatulon m��r�t vuodelta 2001, ei olisi edes voitu muokata tai muuttaa. Tietosuojavaltuutettu ei t�lt� osin ole yksil�inyt v�itett��n valituksessa tai tietosuojalautakunnalle toimittamassaan muistiossa.
Verop�rssi-lehdess� julkaistavaksi ker�ttyjen ja sittemmin julkaistujen verotietojen ja tekstiviestipalvelun pohjana olevan tietokannan k�ytt�tarkoitus on verotietojen julkaiseminen. T�t� voidaan pit�� my�s Verop�rssi-lehden verotietokannan tarkoituksena. Tekstiviestipalvelun tietokantana toimivaa rekisteri� ei siten ole irrotettu hallituksen esityksess� lausutuin tavoin alkuper�isest� asiayhteydest��n. Toinen asia on, ett� Verop�rssi-lehden tarkoituksena on my�s muun verotusta koskevan tiedon kuin vain verotietojen julkaiseminen.
Merkityksellist� ei voi olla, ett� verotietojen tietokanta on luovutettu Satamedia Oy:lle, joka on sopinut tekstiviestipalvelun j�rjest�misest� kolmannen yhti�n kanssa. Henkil�tietolain 2 �:n 4 momentin s��nn�ksen nojalla vain Verop�rssi-lehdess� julkaistua tietoa sis�lt�v� tietokanta olisi voitu k�ytt�� tekstiviestipalveluun my�s suoraan Satakunnan Markkinap�rssi Oy:n toimesta ilman Satamedia Oy:n tai mainitun kolmannen yhti�n my�t�vaikutusta. Oikeudellista merkityst� ei ole yhti�iden ty�njaolla, vaan sill�, ett� tietokanta sis�lt�� vain tiedotusv�lineess� jo julkaistua tietoa sellaisenaan.
Yksil�ityj� vastauksia Tietosuojavaltuutetun valitusperusteisiin
Tietosuojavaltuutettu v�itt��, ettei asiassa ole kysymys tietosuojan ja sananvapauden v�lisest� suhteesta, koska asia on ratkaistu henkil�tietolailla ja sananvapauden k�ytt�misest� joukkoviestinn�ss� annetulla lailla. Tietosuojavaltuutettu ei kuitenkaan esit�, miten t�m� rajanvetokysymys olisi mainituilla laeilla tullut ratkaistuksi.
Henkil�tietolain 2 �:n 4 ja 5 momentti, joiden soveltamisesta asiassa on kysymys, on otettu lakiin juuri sananvapauden turvaamiseksi. Sananvapauden k�ytt�misest� joukkoviestinn�ss� annetulla lailla ei voi olla merkityst� asiassa. Sit� ei ole tarkoitettu sovellettavaksi niihin oikeuskysymyksiin, jotka nyt ovat korkeimman hallinto-oikeuden harkittavana.
V�itteens� tueksi Tietosuojavaltuutettu on vedonnut lain esit�ihin, joiden mukaan p��toimittajan syyksi 13 �:n nojalla luettavaksi voisi tulla my�s joukkoviestinn�ss� tehty henkil�rekisteririkos. T�m� osoittaa lains��t�j�n huomioineen my�s sen mahdollisuuden, ett� p��toimittajan valvonnassa oleva henkil� voisi syyllisty� henkil�rekisteririkokseen. Yhti�t eiv�t ole miss��n vaiheessa v�itt�neet, etteik� t�m� sin�ns� olisi Suomen oikeuden mukaan mahdollista.
Miss��n tapauksessa vuonna 2004 voimaan tulleella sananvapauden k�ytt�misest� joukkoviestinn�ss� annetulla lailla ei ole ratkaistu kysymyst� siit�, voidaanko verotietoja ker�t� ja julkaista siten, kun yhti�t ovat vuoden 2001 verotietojen osalta menetelleet, ja voidaanko julkaistusta aineistosta koostuvaan rekisteriin soveltaa henkil�rekisterilain 2 �:n 4 momentin s��nn�st�.
Tietosuojavaltuutetun yhten� perusteena on, ettei j�lkik�teiskontrolli verotietojen julkaisemisen yhteydess� mahdollista yksil�lle riitt�vi� oikeussuojakeinoja. Jos henkil�n nimi julkaistaan yksin��n jonkin asian yhteydess�, asia ei kuulu henkil�tietolain soveltamisalaan. N�in on, kun esimerkiksi syytetyn tai asianomistajan nimi julkaistaan rikosasiaa koskevan uutisoinnin yhteydess�. K�ytett�viss� ovat vain j�lkik�teiset oikeussuojakeinot. Verop�rssi-lehden eri numeroissa julkaistaan tiedot satojen tuhansien henkil�iden veronalaisen tulon ja varallisuuden m��rist�. Ei ole perustetta katsoa, ett� joku heist� tarvitsisi laajempia oikeusturvakeinoja kuin henkil�, jonka nimi on yksin��n julkaistu esimerkiksi rikosasian uutisoinnin yhteydess�.
Tietosuojavaltuutettu on kritisoinut tietosuojalautakunnan ja hallinto-oikeuden ratkaisuja siit�, ettei korkeimman hallinto-oikeuden vuonna 1989 antamiin ratkaisuihin ole tehty vertailuja tai niit� muutenkaan huomioitu. Ratkaisussa KHO 1989-A-9 = KHO 18.8.1989 taltionumero 2627 oli kysymys henkil�rekisterilain mukaisen yhteysvaatimuksen t�yttymisest� ja ratkaisussa KHO 1989-A-10 = KHO 18.8.1989 taltionumero 2626 oli kysymys henkil�tietojen massaluovutuksen edellytyksist�. Ratkaisut on annettu ennen kuin s��dettiin toimituksellista tarkoitusta ja tiedotusv�lineiss� julkaistuja henkil�tietoja koskevat henkil�rekisterilain muutokset, jotka sittemmin otettiin my�s henkil�tietolakiin.
Yhti�t eiv�t ole v�itt�neet, ett� henkil�rekisterin kokoamiselle ja yll�pit�miselle olisi henkil�tietolain mukainen peruste, vaan ett� perustetta ei toimituksellisen tarkoituksen vuoksi tarvita ja ett� julkaistavat henkil�tiedot on jo verotietojen julkisuuslakia ja henkil�tietolakia s��dett�ess� todettu henkil�tietolain soveltamisalaan tai ainakin soveltamistarpeeseen kuulumattomiksi.
Tietosuojadirektiivin 3 artiklan 2 kohdan mukaan direktiivi� ei sovelleta henkil�tietojen k�sittelyyn, joka suoritetaan yhteis�n oikeuden soveltamisalan ulkopuolelle menev�ss� toiminnassa. Tuloverotus ja sen tietojen julkisuus on kaikilta osin j�senvaltion p��t�nt�vallassa.
Vaikka korkein hallinto-oikeus katsoisikin, ett� valituksenalainen asia kuuluisi direktiivin soveltamisalaan, ei ennakkoratkaisun pyyt�miseen ole syyt�. K�sitykset yksityisyydest� ja julkisuusperiaatteesta ovat kysymyksi�, joihin liittyy kansallisia ominaispiirteit�. Suomalaisessa tuomioistuimessa on paras asiantuntemus Suomen lains��d�nn�n ja suomalaisen yhteiskunta- ja yksityisyysk�sityksen kansallisten piirteiden sek� esimerkiksi verotietojen julkisiksi s��t�miseen vaikuttaneiden tekij�iden suhteen. Euroopan yhteis�jen tuomioistuimen 6.11.2003 asiassa C-101/01 antaman ratkaisun kohdissa 85-90 on korostettu kansallisten olosuhteiden ja s��ntelyn huomioon ottamista silloin, kun sovelletaan direktiivin t�yt�nt��n panemiseksi laadittuja s��nn�ksi�.
Jos korkein hallinto-oikeus kuitenkin pyyt�� ennakkoratkaisun, on pyynt�� muotoiltaessa tuotava esiin, ett� verotustiedot on Suomessa s��detty julkisiksi niin, ett� kenell� tahansa on oikeus saada niist� tietoja. Tietoja on my�s vakiintuneesti julkaistu.
4.3 Tietosuojavaltuutetun vastaselitys
Tietosuojavaltuutettu on yhti�iden selityksen johdosta antamassaan vastaselityksess� esitt�nyt seuraavaa:
Kysymys on yksiselitteisesti Euroopan unionin tietosuojadirektiivin (95/46/EY) ja henkil�tietolains��d�nn�n tarkoittamasta henkil�tietojen k�sittelyst�.
Henkil�tietolain soveltamisalan ulkopuolelle on j�tetty ainoastaan henkil�tietojen k�sittely toimituksellista tarkoitusta ja er�it� muita henkil�tietolain 2 �:ss� yksil�ityj� tarkoituksia varten. Soveltamisalan ulkopuolelle ei ole j�tetty yleisesti kaikkea julkaisutoimintaa. Kysymys on siten siit�, mit� laissa ja Euroopan unionin tietosuojadirektiiviss� tarkoitetaan toimituksellisella/journalistisella tarkoituksella ja toisaalta siit�, mit� tiedotusv�lineess� sellaisenaan julkaistulla aineistolla tarkoitetaan.
Toimituksellinen ty� ja journalistinen tarkoitus ei ole pelk�st��n tietojen ker��mist� ja julkaisemista, kuten yhti�t katsovat. Kun edell� mainituissa s��d�ksiss� k�ytet��n toimituksellisen/journalistisen tarkoituksen k�sitett� ja erikseen s��det��n toimituksellisen aineiston suojaamisen vaatimuksesta, on selv��, ett� toimituksellisella tarkoituksella ei ole voitu tarkoittaa pelk�st��n henkil�tietojen ker��mist� julkaisutarkoitusta varten.
Mik�li perusoikeuden toteuttamiseksi s��detyn lain s��nn�sten soveltamisessa on ongelmia, niit� tulisi tulkita perusoikeusmy�nteisesti, eli t�ss� tapauksessa henkil�tietolain turvaaman intressin eli yksityisyyden suojan eduksi. T�m� tulisi siten ottaa huomioon sek� henkil�tietolain 2 �:n 4 ett� 5 momenttia sovellettaessa.
Tiedotusv�lineiden toimintaa tai niiden toteuttamaa henkil�tietojen k�sittely� ei arvioida verotustietojen julkisuutta koskevien s��nn�sten perusteella. Henkil�tietojen k�sittely� koskevassa s��ntelyss� ei ole kysymys julkisuudesta, vaan yksityisyyden suojaamisesta henkil�tietojen k�sittelyss�, tapahtuupa k�sittely yksityisess� tai viranomaisten toiminnassa ja riippumatta siit�, ovatko tiedot julkisuuslains��d�nn�n mukaan julkisia tai salassa pidett�vi�.
Luonnollisia henkil�it� koskevat verotustiedot ovat henkil�tietolaissa tarkoitettuja henkil�tietoja. Henkil�tietolain kannalta kysymys on veroviranomaisen henkil�rekisteriin talletettujen henkil�tietojen k�sittelyst�, mukaan lukien my�s tietojen luovuttaminen ja julkisuus. Henkil�tietojen k�sittelyss� julkisuus on poikkeus henkil�tietojen k�sittelyn yleisist� edellytyksist�.
Sellaisia henkil�tietoja, jotka jokin yritys tai muu rekisterinpit�j� on ker�nnyt n�ht�v�ksi saamistaan viranomaisten julkisista henkil�rekistereist�, voidaan k�sitell� vain henkil�tietolain edellytyksin, toisin sanoen my�s toimituksellista tarkoitusta varten. Julkisiksi s��dettyjen henkil�tietojen henkil�rekisterist� luovuttaminen on julkisuuslain 16 �:n 3 momentin mukaan laillista toimituksellista tarkoitusta varten. Molemmissa tapauksissa kysymys on henkil�tietolain soveltamisesta ja henkil�laissa s��dettyj� poikkeuksia tulisi tulkita suppeasti.
Tietosuojalautakunta sek� Helsingin hallinto-oikeus pit�v�t oikeutta yksityisyyden suojaan ja sit� koskevaa lains��d�nt�� ik��n kuin muita perusoikeuksia heikompana oikeutena, joka v�istyy esimerkiksi sananvapauden tielt�. T�llainen tulkinta on outo ja virheellinen.
Satamedia Oy:n tekstiviestipalveluna toteuttama henkil�tietojen k�sittely ei ole tiedotusv�lineess� julkaistun aineiston k�sittely� sellaisenaan. Satakunnan Markkinap�rssi Oy ei julkaise Verop�rssi-julkaisua verkkoversiona, joten vastaavien tietojen poimiminen julkaistuista painotuotteista lienee selv�sti ty�l��mp��.
Tietosuojalautakunnan ja Helsingin hallinto-oikeuden p��t�ksiss� omaksuttu tulkinta johtaa siihen, ett� mink� tahansa julkisia tietoja sis�lt�vien henkil�rekisterien henkil�tietoja voidaan ryhty� k�sittelem��n vastaavanlaisilla toimintamuodoilla, jolloin henkil�tietojen k�sittely� koskeva lains��d�nt� paljolti menett�isi merkityst��n yksityisel�m�n suojaajana ilman, ett� t�llaisella k�sittelyll� edes pyritt�isiin esitt�m��n yhteiskunnallisesti merkitt�vi� tietoja ja mielipiteit�.
Vaikka vuonna 1989 tehdyt korkeimman hallinto-oikeuden ratkaisut on tehty henkil�rekisterilain voimassa ollessa, poikkeusluvan my�nt�mist� koskevissa ratkaisuissa on ollut kysymys yhteiskunnallisen merkitt�vyyden ja tarpeiden arvioinnista suhteessa henkil�tietojen suojaan. Vastaavin kriteerein tulisi arvioida tiedotusv�lineiden tai erilaisten painotuotteiden toimintaa niiden julkaistessa yksityisi� henkil�it� koskevia tietoja.
Hakemus koskee ainoastaan Satakunnan Markkinap�rssi Oy:n ja Satamedia Oy:n toimintaa, koska n�ist� on tehty Tietosuojavaltuutetulle selvityspyynt�j�. Muiden tiedotusv�lineiden toimintaa on luonnollisesti arvioitava samojen s��nn�sten perusteella.
5. Ennakkoratkaisun pyyt�minen Euroopan yhteis�jen tuomioistuimelta
Korkein hallinto-oikeus on v�lip��t�ksell��n 8.2.2007 taltionumero 272, Tietosuojavaltuutetun sek� Satakunnan Markkinap�rssi Oy:n ja Satamedia Oy:n lausuttua ennakkoratkaisupyynn�n esitt�misest�, p��tt�nyt pyyt�� Euroopan yhteis�jen tuomioistuimelta Euroopan yhteis�n perustamissopimuksen 234 artiklan nojalla ennakkoratkaisua yksil�iden suojelusta henkil�tietojen k�sittelyss� ja n�iden tietojen vapaasta liikkuvuudesta annetun direktiivin 95/46/EY tulkinnasta.
Korkein hallinto-oikeus on pyyt�nyt ennakkoratkaisua seuraaviin kysymyksiin:
1. Onko direktiivin 95/46/EY 3 artiklan 1 kohdan tarkoittamana henkil�tietojen k�sittelyn� pidett�v� toimintaa, jossa luonnollisten henkil�iden ansio- ja p��omatulo- sek� varallisuustietoja:
a) ker�t��n veroviranomaisten julkisista asiakirjoista ja niit� k�sitell��n julkaisemista varten,
b) julkaistaan aakkosj�rjestyksess� tuloluokittain laajoina kuntakohtaisina luetteloina painotuotteessa,
c) luovutetaan edelleen CD-ROM-levykkeell� k�ytett�v�ksi kaupallisessa tarkoituksessa,
d) k�sitell��n tekstiviestipalvelussa, jossa matkapuhelimen k�ytt�j�t voivat ilmoittamalla henkil�n nimen ja kotikunnan ja l�hett�m�ll� tekstiviestin m��r�ttyyn numeroon saada paluuviestin� ilmoitetun henkil�n ansio- ja p��omatulo- sek� varallisuustiedot.
2. Onko direktiivi� 95/46/EY tulkittava niin, ett� edell� 1 a - 1 d kohdissa mainittuja eri toimintoja voidaan pit�� direktiivin 9 artiklan tarkoittamana ainoastaan journalistiseen tarkoitukseen toteutettavana henkil�tietojen k�sittelyn�, kun otetaan huomioon, ett� tietoja on ker�tty yli miljoonan verovelvollisen osalta kansallisen julkisuuslains��d�nn�n nojalla julkisista tiedoista? Onko asian arvioinnissa merkityst� sill�, ett� toiminnan p��asiallisena tarkoituksena on mainittujen tietojen julkaiseminen?
3. Onko direktiivin 95/46/EY 17 artiklaa tulkittava yhdess� direktiivin periaatteiden ja tarkoituksen kanssa siten, ett� sen vastaista on journalistiseen tarkoitukseen ker�ttyjen tietojen julkaiseminen ja luovuttaminen edelleen k�ytett�v�ksi kaupallisessa tarkoituksessa?
4. Voidaanko direktiivi� 95/46/EY tulkita siten, ett� sen soveltamisalan ulkopuolelle j��v�t kokonaan sellaiset henkil�rekisterit, jotka sis�lt�v�t vain tiedotusv�lineiss� julkaistua aineistoa sellaisenaan?
6. Euroopan yhteis�jen tuomioistuimen tuomio
Euroopan yhteis�jen tuomioistuin on 16.12.2008 asiassa C-73/07 antamallaan tuomiolla antanut vastaukset korkeimman hallinto-oikeuden ennakkoratkaisupyynn�ss��n esitt�miin kysymyksiin. Euroopan yhteis�n tuomioistuin on lausunut tuomion kohdissa 35-64 seuraavasti:
Ensimm�inen kysymys
35. On todettava, ett� t�ss� kysymyksess� tarkoitetut tiedot, jotka koskevat tiettyjen luonnollisten henkil�iden, joiden tulot ylitt�v�t tietyt rajat, sukunime� ja etunime� sek� erityisesti sadan euron tarkkuudella heid�n ansio- ja p��omatuloaan, ovat direktiivin 2 artiklan a alakohdassa tarkoitettuja henkil�tietoja, koska ne ovat �tunnistettua tai tunnistettavissa olevaa luonnollista henkil�� - - koskevia tietoja� (katso my�s yhdistetyt asiat C-465/00, C-138/0l ja C-139/0l, �sterreichischer Rundfunk ynn� muut, tuomio 20.5.2003, Kok. 2003, s. I-4989, 64 kohta).
36. T�m�n j�lkeen riitt��, kun todetaan, ett� jo direktiivin 2 artiklan b alakohdassa olevan m��ritelm�n sanamuodon perusteella on selv��, ett� t�ss� kysymyksess� tarkoitettu toiminta kuuluu direktiivin kyseisess� s��nn�ksess� tarkoitetun "henkil�tietojen k�sittely�" koskevan m��ritelm�n soveltamisalaan.
37. T�m�n perusteella ensimm�iseen kysymykseen on vastattava, ett� direktiivin 3 artiklan 1 kohtaa on tulkittava siten, ett� toimintaa, jossa luonnollisten henkil�iden ansio- ja p��omatulo- sek� varallisuustietoja
� ker�t��n veroviranomaisten julkisista asiakirjoista ja niit� k�sitell��n julkaisemista varten
� julkaistaan aakkosj�rjestyksess� tuloluokittain laajoina kuntakohtaisina luetteloina painotuotteessa
� luovutetaan edelleen CD-ROM-levykkeell� k�ytett�v�ksi kaupallisessa tarkoituksessa
� k�sitell��n tekstiviestipalvelussa, jossa matkapuhelimen k�ytt�j�t voivat ilmoittamalla henkil�n nimen ja kotikunnan ja l�hett�m�ll� tekstiviestin m��r�ttyyn numeroon saada paluuviestin� ilmoitetun henkil�n ansio- ja p��omatulo- sek� varallisuustiedot,
on pidett�v� kyseisess� s��nn�ksess� tarkoitettuna �henkil�tietojen k�sittelyn�.
Nelj�s kysymys
38. Nelj�nnell� kysymyksell��n, jota on tarkasteltava toiseksi, ennakkoratkaisua pyyt�nyt tuomioistuin kysyy l�hinn� sit�, kuuluvatko ensimm�isen kysymyksen c ja d kohdassa tarkoitettujen kaltaiset henkil�tietojen k�sittelytoiminnat sellaisten henkil�rekisterien osalta, jotka sis�lt�v�t vain tiedotusv�lineiss� julkaistua aineistoa sellaisenaan, direktiivin soveltamisalaan.
39. T�lt� osin direktiivin 3 artiklan 2 kohdassa s��det��n, ett� direktiivi� ei sovelleta henkil�tietojen k�sittelyyn kahdessa esimerkkitapauksessa.
40. Ensimm�inen esimerkkitapaus koskee henkil�tietojen k�sittely�, joka suoritetaan sellaisessa toiminnassa, joka ei kuulu yhteis�n oikeuden soveltamisalaan, kuten toiminta, josta on m��r�tty Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V ja VI osastossa, ja kaikissa tapauksissa k�sittely, joka koskee yleist� turvallisuutta, puolustusta, valtion turvallisuutta (my�s valtion taloudellista hyvinvointia, kun k�sittelyoperaatio on sidoksissa valtion turvallisuutta koskeviin kysymyksiin) ja rikosoikeuden alalla tapahtuvaa valtion toimintaa.
41. N�m� kyseisen s��nn�ksen ensimm�isess� luetelmakohdassa esimerkkein� mainitut toiminnat ovat kaikki valtiolle tai valtion viranomaisille tyypillisi� toimintoja, jotka eiv�t liity yksityisten henkil�iden toiminta-aloihin. Ne on tarkoitettu rajaamaan t�ss� s��nn�ksess� s��detyn poikkeuksen soveltamisalaa niin, ett� poikkeusta sovelletaan vain toimintaan, joka siin� on nimenomaisesti mainittu tai jonka voidaan katsoa kuuluvan samaan ryhm��n (eiusdem generis, samanlajisuusperiaate) (katso asia C-101/01, Lindqvist, tuomio 6.11.2003, Kok. 2003, s. I-12971, 43 ja 44 kohta).
42. Ensimm�isen kysymyksen c ja d kohdassa mainittujen kaltaisissa henkil�tietojen k�sittelytoiminnoissa on kuitenkin kyse yksityisten yhti�iden toiminnoista. N�m� toiminnat eiv�t tapahdu lainkaan julkisen vallan asettamissa puitteissa, jotka liittyv�t yleiseen turvallisuuteen. T�llaisia toimintoja ei n�in ollen voida rinnastaa direktiivin 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin toimintoihin (katso vastaavasti yhdistetyt asiat C-3l7/04 ja C-3l8/04, parlamentti v. neuvosto, tuomio 30.5.2006, Kok. 2006, s. I-4721, 58 kohta).
43. T�m�n s��nn�ksen toisessa luetelmakohdassa s��detyn toisen esimerkkitapauksen osalta on todettava, ett� kyseist� poikkeusta koskevassa direktiivin johdanto-osan 12 perustelukappaleessa mainitaan esimerkkein� luonnollisen henkil�n suorittamasta tietojenk�sittelyst� yksinomaan yksityisiss� tai henkil�kohtaisissa asioissa kirjeenvaihto tai osoitteiston pit�minen.
44. T�st� ilmenee, ett� t�m�n toisen poikkeuksen on tulkittava koskevan ainoastaan toimintaa, joka kuuluu yksityisen henkil�n yksityis- tai perhe-el�m��n (katso edell� mainittu asia Lindqvist, tuomion 47 kohta). T�st� ei ilmiselv�sti ole kysymys Markkinap�rssin ja Satamedian toimintojen osalta, joiden tarkoituksena on saattaa ker�tyt tiedot ennalta m��rittelem�tt�m�n henkil�ryhm�n tietoon.
45. N�in ollen on p��telt�v�, ett� ensimm�isen kysymyksen c ja d kohdassa tarkoitettujen kaltaiset henkil�tietojen k�sittelytoiminnat eiv�t kuulu kummankaan direktiivin 3 artiklan 2 kohdassa mainitun esimerkkitapauksen piiriin.
46. Lis�ksi on mainittava, ett� direktiiviss� ei s��det� mist��n sen soveltamisalaa koskevasta lis�rajoituksesta.
47. Julkisasiamies on huomauttanut t�lt� osin ratkaisuehdotuksensa 125 kohdassa, ett� direktiivin 13 artiklan perusteella on mahdollista hyv�ksy� poikkeuksia ainoastaan tiettyihin direktiivin s��nn�ksiin, joihin 3 artikla ei kuulu.
48. Lopuksi on korostettava, ett� jos direktiivin soveltamisesta poikettaisiin yleisesti silloin, kun on kyse julkaistuista tiedoista, direktiivi olisi suurelta osin merkitykset�n. J�senvaltioiden kannalta olisi n�et riitt�v��, ett� tiedot julkaistaisiin, jotta ne j�isiv�t direktiiviss� s��detyn suojan ulkopuolelle.
49. T�m�n perusteella nelj�nteen kysymykseen on vastattava, ett� ensimm�isen kysymyksen c ja d kohdassa tarkoitettujen kaltaiset henkil�tietojen k�sittelytoiminnat sellaisten henkil�tietoja sis�lt�vien viranomaisten rekisterien osalta, joissa on vain tiedotusv�lineiss� julkaistua aineistoa sellaisenaan, kuuluvat direktiivin soveltamisalaan. (Ks. t�m�n kohdan osalta my�s muut kieliversiot.)
50. Ennakkoratkaisua pyyt�nyt tuomioistuin kysyy toisella kysymyksell��n l�hinn� sit�, onko direktiivin 9 artiklaa tulkittava siten, ett� ensimm�isen kysymyksen a-d kohdassa mainittuja toimintoja on kansallisen lains��d�nn�n nojalla julkisista asiakirjoista per�isin olevien tietojen osalta pidett�v� ainoastaan journalistisia tarkoituksia varten harjoitettuna henkil�tietojen k�sittelyn�. Kyseinen tuomioistuin tarkentaa haluavansa selvennyst� siihen, onko asian arvioinnissa merkityst� sill�, ett� n�iden toimintojen p��asiallisena tarkoituksena on mainittujen tietojen julkaiseminen.
51. Aluksi on huomautettava, ett� vakiintuneen oikeusk�yt�nn�n mukaan direktiivin s��nn�ksi� on tulkittava siten, ett� otetaan huomioon kyseisess� direktiiviss� asetettu tavoite ja siin� s��detty j�rjestelm� (katso vastaavasti asia C-265/07, Caffaro, tuomio 11.9.2008, 14 kohta, ei viel� julkaistu oikeustapauskokoelmassa).
52. T�lt� osin on selv��, ett� kuten direktiivin 1 artiklasta ilmenee, direktiivin tavoitteena on se, ett� j�senvaltiot turvaavat henkil�tietojen k�sittelyss� yksil�ille heid�n perusoikeutensa ja -vapautensa ja erityisesti heid�n oikeutensa yksityisyyteen, samalla kun ne sallivat mainittujen tietojen vapaan liikkuvuuden.
53. T�h�n tavoitteeseen ei voida kuitenkaan pyrki� ottamatta huomioon sit�, ett� mainitut perusoikeudet on sovitettava tietyss� m��rin yhteen sananvapautta koskevan perusoikeuden kanssa.
54. Direktiivin 9 artiklassa on kyse t�llaisesta yhteensovittamisesta. Kuten muun muassa direktiivin johdanto-osan 37 perustelukappaleesta ilmenee, direktiivin 9 artiklan tavoitteena on sovittaa yhteen kaksi perusoikeutta, joita ovat yht��lt� yksityisyyden suoja ja toisaalta sananvapaus. T�m� teht�v� kuuluu j�senvaltioille.
55. N�iden kahden direktiiviss� tarkoitetun perusoikeuden yhteensovittamiseksi j�senvaltioita kehotetaan s��t�m��n tietojen suojaamisen ja n�in ollen yksityisyytt� koskevan perusoikeuden osalta tietyist� poikkeuksista ja rajoituksista kyseisen direktiivin II, IV ja VI luvusta. N�m� poikkeukset on teht�v� ainoastaan sananvapautta koskevan perusoikeuden alaan kuuluvia journalistisia tarkoituksia tai taiteellisen tai kirjallisen ilmaisun tarkoituksia varten, jos ne osoittautuvat tarpeellisiksi yksityisyytt� koskevan oikeuden ja sananvapautta koskevien s��nt�jen yhteensovittamisessa.
56. Jotta voidaan ottaa huomioon se merkitys, joka sananvapaudella on kaikissa demokraattisissa yhteiskunnissa, siihen liittyvi� k�sitteit�, journalismin k�site mukaan lukien, on yht��lt� tulkittava laajasti. Toisaalta kahden perusoikeuden v�lisen harmonisen tasapainon l�yt�miseksi yksityisyytt� koskevan perusoikeuden suoja edellytt��, ett� tietojen suojaamisen osalta s��detyt poikkeukset ja rajoitukset direktiivin edell� mainituista luvuista on toteutettava t�ysin v�ltt�m�tt�m�n rajoissa.
57. T�ss� yhteydess� on otettava huomioon seuraavat seikat.
58. Kuten ensinn�kin julkisasiamies on ratkaisuehdotuksensa 65 kohdassa huomauttanut ja kuten direktiivin valmisteluasiakirjoista ilmenee, direktiivin 9 artiklassa s��dettyj� poikkeuksia ja vapautuksia ei sovelleta pelk�st��n joukkotiedotusyrityksiin vaan t�m�n lis�ksi my�s kaikkiin journalismia harjoittaviin henkil�ihin.
59. Toiseksi se, ett� julkisten tietojen julkaiseminen liittyy voiton tavoitteluun, ei ensisijaisesti merkitse sit�, ett� sit� ei voida pit�� �ainoastaan journalistisia tarkoituksia varten� toteutettuna toimintana. Kuten Markkinap�rssi ja Satamedia ovat huomautuksissaan ja julkisasiamies ratkaisuehdotuksensa 82 kohdassa todenneet, jokainen yritys tavoittelee toiminnallaan voittoa. Tietty kaupallinen menestys voi olla jopa v�ltt�m�t�n edellytys ammattimaisen journalismin olemassaololle.
60. Kolmanneksi on otettava huomioon tiedon v�litt�misen ja levitt�misen keinojen kehittyminen ja niiden m��r�n lis��ntyminen. Kuten muun muassa Ruotsin hallitus on huomauttanut, se tapa, jolla k�sitellyt tiedot siirret��n - olipa se sitten perinteinen, kuten paperi tai radioaallot, tai s�hk�inen, kuten internet -, ei ole merkityksellinen arvioitaessa sit�, onko kyseess� �ainoastaan journalistisia tarkoituksia varten� toteutettu toiminta.
61. Kaikesta edell� olevasta ilmenee, ett� p��asiassa kyseess� olevan kaltaisia toimintoja, jotka koskevat kansallisen lains��d�nn�n nojalla julkisista asiakirjoista per�isin olevia tietoja, voidaan pit�� journalistisina toimintoina, jos niiden tarkoituksena on tietojen, mielipiteiden tai ajatusten ilmaiseminen yleis�lle mill� tahansa tiedonsiirron v�lineell�. N�it� toimintoja eiv�t harjoita ainoastaan joukkotiedotusyritykset, ja ne voivat liitty� voiton tavoitteluun.
62. Toiseen kysymykseen on n�in ollen vastattava, ett� direktiivin 9 artiklaa on tulkittava siten, ett� ensimm�isen kysymyksen a-d kohdassa mainittuja toimintoja on kansallisen lains��d�nn�n nojalla julkisista asiakirjoista per�isin olevien tietojen osalta pidett�v� kyseisess� s��nn�ksess� tarkoitettuna �ainoastaan journalistisia tarkoituksia - - varten� harjoitettuna henkil�tietojen k�sittelyn�, jos kyseisten toimintojen ainoana tarkoituksena on tietojen, mielipiteiden tai ajatusten ilmaiseminen yleis�lle, mink� arvioiminen on kansallisen tuomioistuimen teht�v�.
63. Ennakkoratkaisua pyyt�nyt tuomioistuin kysyy kolmannella kysymyksell��n l�hinn� sit�, onko direktiivin 17 artiklaa tulkittava siten, ett� sen vastaista on journalistiseen tarkoitukseen ker�ttyjen tietojen julkaiseminen ja luovuttaminen edelleen k�ytett�v�ksi kaupallisessa tarkoituksessa.
64. Kun otetaan huomioon toiseen kysymykseen annettu vastaus, t�h�n kysymykseen ei ole tarvetta vastata.
N�ill� perusteilla yhteis�jen tuomioistuin (suuri jaosto) on ratkaissut asian seuraavasti:
1) Yksil�iden suojelusta henkil�tietojen k�sittelyss� ja n�iden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24.10.1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY 3 artiklan 1 kohtaa on tulkittava siten, ett� toimintaa, jossa luonnollisten henkil�iden ansio- ja p��omatulo- sek� varallisuustietoja
2) Direktiivin 95/46 9 artiklaa on tulkittava siten, ett� ensimm�isen kysymyksen a-d kohdassa mainittuja toimintoja on kansallisen lains��d�nn�n nojalla julkisista asiakirjoista per�isin olevien tietojen osalta pidett�v� kyseisess� s��nn�ksess� tarkoitettuna �ainoastaan journalistisia tarkoituksia - - varten� harjoitettuna henkil�tietojen k�sittelyn�, jos kyseisten toimintojen ainoana tarkoituksena on tietojen, mielipiteiden tai ajatusten ilmaiseminen yleis�lle, mink� arvioiminen on kansallisen tuomioistuimen teht�v�.
3) Ensimm�isen kysymyksen c ja d kohdassa tarkoitettujen kaltaiset henkil�tietojen k�sittelytoiminnat sellaisten henkil�tietoja sis�lt�vien viranomaisten rekisterien osalta, joissa on vain tiedotusv�lineiss� julkaistua aineistoa sellaisenaan, kuuluvat direktiivin 95/46 soveltamisalaan.
7. Asianosaisten lausumat Euroopan yhteis�jen tuomioistuimen ratkaisusta
7.1 Tietosuojavaltuutetun lausunto Euroopan yhteis�jen tuomioistuimen ratkaisusta
Tietosuojavaltuutettu on Euroopan yhteis�jen tuomioistuimen ratkaisun johdosta lausunut muun ohella seuraavaa:
Kansallinen perusoikeuksien yhteensovittaminen
Suomalaisen perusoikeusj�rjestelm�n mukaan perusoikeuksien mahdollisten j�nnitteiden ratkaiseminen tulisi tapahtua etuk�teen ja lains��t�j�n toimesta. Viranomaisen on sovellettava lakia. Ainoastaan lakia alemman asteista s��nn�st� ei saa soveltaa, jos se on perustuslain kanssa ristiriidassa. Perustuslain 106 �:n mukaan, jos lain soveltaminen on ilmeisess� ristiriidassa perustuslain kanssa, on tuomioistuimen annettava etusija perustuslain s��nn�kselle. Kun on kysymys kahdesta perusoikeudesta, ei niit� voine yleisesti asettaa etusijaj�rjestykseen, vaan perusoikeudet on yksitt�istapauksessa sovitettava yhteen. T�m� tapahtuu usein j�lkik�teen ja yksitt�istapauksessa, kuten esimerkiksi korkeimman oikeuden ratkaisussa 2005:82. Nyt ei kuitenkaan ole kyse yhteensovittamisesta yksitt�istapauksessa, vaan siit�, miss� m��rin yleist� henkil�tietolakia sovelletaan henkil�tietojen k�sittelyyn journalistisessa tarkoituksessa. Sen ratkaisemiseksi, onko yhteensovittaminen ilmeisen ristiriidassa perustuslain kanssa, on syyt� tarkemmin selvitt��, miten nimenomaan henkil�tietojen k�sittely ja sananvapaus on kansallisesti sovitettu yhteen.
Tietosuojadirektiivi saatettiin Suomessa voimaan p��asiassa henkil�tietolailla. Julkisuuslakiin direktiivi vaikutti l�hinn� s��dettyjen salassapitointressien ja julkisuuslain 16 �:n 3 momentissa tarkoitettujen rajoitusten kautta. Henkil�tietolain s��t�misen yhteydess� ei tehty n�iden perusoikeuksien yhteensovittamisesta mit��n uutta ratkaisua, vaan lakiin otettiin p��asiassa ne s��nn�kset, jotka lis�ttiin henkil�rekisterilakiin (471/1987) vuonna 1994 (387/1994). T�m� muutos sis�lsi kolme elementti�, jotka kaikki ovat k�sitelt�v�n asian kannalta olennaisia. Henkil�rekisterilakiin lis�ttiin s��nn�kset toimituksellisista rekistereist�, tiedotusv�lineiss� julkaistusta aineistoista sellaisenaan sek� niin sanotuista henkil�matrikkeleista.
Tiedotusv�lineiss� julkaistu henkil�tiedollinen aineisto sellaisenaan s��dettiin kokonaan henkil�rekisterilain soveltamisen ulkopuolelle. T�t� perusteltiin sill�, ett� julkaistun aineiston osalta yksityisyyden suojaamiseen ja yksil�n oikeusturvan tarpeet voidaan turvata muilla keinoilla, kuten muun muassa rikoslain nykyisten 24 luvun s��nn�sten perusteella.
Toimituksellisella rekisterill� tarkoitettiin hallituksen esityksen (HE 311/1993 vp) mukaan sellaista rekisteri�, joka on tarkoitettu k�ytett�v�ksi ainoastaan tiedotusv�lineen toimitusty�ss� ja joka ei ole muiden k�ytett�viss�. Toimituksellisiin rekistereihin ei sovellettaisi keskeisi� tietosuojallisia periaatteita, kuten avoimuuden (tarkastusoikeus), virheett�myyden tai tarpeellisuuden periaatteita. N�ilt�kin osin hallituksen esityksess� viitattiin siihen, ett� yksil�n suoja joukkoviestinn�ss� on j�rjestetty erikseen. Lis�ksi todettiin, ett� pelk�st��n se, ett� rekisteri sis�lt�� paljon tietoa, ei aiheuta tietosuojariski�, kunhan rekisteri on asianmukaisesti suojattu. N�in ollen voidaan katsoa, ett� toimituksellinen rekisteri on tarkoittanut toimitusty�ss� k�ytett�v�� rekisteri�, joka muodostuu toimituksellisessa tarkoituksessa ker�tyst� aineistoista ja saadun aineiston sis�ll�llisest� tarkastamisesta tietol�hteineen, jotta t�llainen toimitusty� vastaisi muun muassa niit� tiedon oikeellisuusvaatimuksia, jotka tulevat rikoslain 24 luvun s��nn�ksist�. Olennaista on se, ett� toimituksellinen rekisteri ei ole julkaistava aineisto sellaisenaan, vaan toimitusty�ss� harkitusti k�ytetty tietopohja.
Henkil�matrikkelilla tarkoitettiin julkaistavaksi tarkoitettua henkil�rekisteri� ja itse m��ritelm� sis�lsi sallitut matrikkelin muodostamisen kriteerit. Yhdist�vin� tekij�in� saattoi olla tietty ammatti tai koulutus, ty�- tai muun yhteis�n j�senyys taikka asema tai saavutukset kulttuurin, urheilun, talousel�m�n� tai muulla yhteiskuntael�m�n alalla, taikka muu n�ihin rinnastettava seikka. S��ntelyll� pyrittiin tietosuojalautakunnan hyv�ksym�n ratkaisuk�yt�nn�n s��ntelyyn siten, ettei laissa s��detyiss� tilanteissa tarvita en�� lautakunnan poikkeuslupaa. T�llaisen julkaisurekisterin s��ntelyn suhde sananvapauteen (painovapaus) otettiin huomioon seuraavasti:
Kun henkil�rekisterilaki ei 1 �:n 3 momentin mukaan aiheuta muutosta oikeuteen julkaista painokirjoituksia, henkil�rekisterin k�ytt� julkaisemiseen ei voi edellytt�� tietotuojalautakunnan poikkeuslupaa. Tietosuojalautakunta on j�tt�nyt t�t� tarkoittavat lupahakemukset tutkimatta. K�yt�nn�ss� tietosuojalautakunta on kuitenkin katsonut, ett� henkil�rekisterilakia on sovellettava muun muassa julkaistavien henkil�matrikkeleiden ja sukututkimusten tausta-aineistona oleviin henkil�rekistereihin. T�llainen soveltamisk�yt�nt� on saanut vahvistuksensa my�s korkeimman hallinto-oikeuden p��t�ksiss� (esimerkiksi KHO 21.11.1989 taltio 4218).
T�llainen julkaisemistarkoituksia varten ker�tyn henkil�rekisterin s��ntely jopa tietosis�ll�n tarkkuudella ei aiheuttanut mainitun lain s��t�misen yhteydess� perusoikeudellisia pohdintoja. Lain muutosta koskeneesta hallituksen esityksest� (HE 311/1993 vp) ei pyydetty perustuslakivaliokunnan lausuntoa. Tietosuojalautakunta k�sitteli my�s hakemuksia niin sanotuista verokalentereista, mutta niiden osalta p��t�kset olivat kielteisi� eiv�tk� ne muuttuneet korkeimmassa hallinto-oikeudessa. T�m� rajaus n�kyy siin�, mitk� tekij�t tai tiedot voivat olla henkil�it� yhdist�v�n� tekij�n�. T�llaisena tietona ei pidetty verovelvollisuutta tai verotuksen mukaisia tuloja ja maksettuja veroja. T�llaisen verokalenterin yll�pit�minen olisi edelleenkin edellytt�nyt tietosuojalautakunnan poikkeuslupaa.
Henkil�tietolakiin (523/1999) siirrettiin n�m� henkil�rekisterilain s��nn�kset pienin kielellisin t�smennyksin eli rekisterinpito korvattiin henkil�tietojen k�sittelyll�. Lis�ksi poistettiin henkil�rekisterilain 1 �:n 4 momentissa ollut viittaus siihen, ett� oikeudesta julkaista painokirjoituksia s��det��n erikseen. T�llaista viittausta ei pidetty perusoikeusuudistuksen j�lkeen tarpeellisena.
Kun t�m�n kansallisen ratkaisun perusteella arvioidaan Verop�rssinimist� painotuotetta, ei kyse ole toimituksellisesta tarkoituksesta, koska henkil�tiedot julkaistaan sellaisenaan. Kyse on matrikkeleihin ja muihin julkaisurekistereihin rinnastettavasta henkil�tiedollisesta k�sittelyst�. Aikoinaan erilaiset yleishy�dylliset yhteis�t hakivat poikkeuslupaa niin sanottua verokalenteria varten. Niille ei my�nnetty lupia. Ilmi�n� Verop�rssi-lehti on n�it� vuosittain ilmestyneit� verokalentereita vastaava. T�ss� suhteessa voittoa tavoittelevaa yrityst� ei tulisi asettaa my�sk��n parempaan asemaan kuin verokalentereita koskevia poikkeuslupia hakeneita yhteis�j�.
Jos p��dyt��n siihen, ettei Verop�rssi-lehteen voida soveltaa matrikkelis��nn�ksi�, tulisi my�s muihin niin sanottuihin julkaisurekistereihin soveltaa toimituksellisia tarkoituksia koskevia s��nn�ksi�. Ilman lain muutosta Tietosuojavaltuutettu ei voi t�llaista soveltamisohjetta kuitenkaan antaa.
Sananvapauteen kuuluva julkaiseminen
Yhteis�jen tuomioistuin totesi p��t�ksess��n, ett� ratkaisevaa direktiivin 9 artiklan soveltamisen osalta on se, onko kyseisten toimintojen ainoana tarkoituksena tietojen, mielipiteiden tai ajatusten ilmaiseminen yleis�lle. N�ilt� osin olennainen tietosuojallinen kysymys liittyy siihen, miten erotella ilmaiseminen yleis�lle yksitt�isest� kyselyst�, jossa tiedot ovat vapaasti tai rajatusti saatavilla ja tiedonsaanti perustuu henkil�llisesti yksil�ityyn kyselyyn. T�m� on perinteisess� tietosuoja-ajattelussa tunnettu k�sitteell� tekninen k�ytt�yhteys. Jos t�llaisen katsotaan kuuluvan sananvapauden piiriin, on monessa yksityisess� tietopalvelussa houkutus vedota sananvapauteen henkil�tietolains��d�nn�st� johtuvien rajoitusten kiert�miseksi tai v�ltt�miseksi. Erityisesti t�m� koskee luottotietolain perusteella k�siteltyj� sin�ns� julkisia viranomaistietoja.
Tapauksessa on otettava kantaa tekstiviestipalveluun. Kysymys ei ole tiedotusv�lineess� julkaistusta aineistosta sellaisenaan, vaan julkaistua aineistoa on k�sitelty siten, ett� t�llainen yksil�llinen hakutoiminto onnistuu. Toisaalta, kun yleis�lle ilmaiseminen n�ytt�isi edellytt�v�n vapaasti valikoituvaa vastaanottajajoukkoa (yleis�n k�site sananvapauden k�ytt�misest� joukkoviestinn�ss� annetussa laissa), jossa viestint� tapahtuu yhdelt� (sananvapauden k�ytt�j�) monelle (yleis�), ei k�site n�ytt�isi kattavan sellaisia kohdeviestinn�n muotoja, jossa yksitt�inen kyselij� kysyy tietyn henkil�n tietoja. T�llaista johtop��t�st� voidaan perustella nimenomaan niill� oikeusturvakeinoilla, joiden varassa henkil�tietolakiin on tehty sananvapauden perusteella poikkeukset. Jos sananvapauteen kuuluisi yksityinen viestint� tietokannasta, johon tiedon kohteella ei ole henkil�tietolaissa tarkoitettuja oikeuksia, ei h�n voi saada tietoa t�llaisesta h�nt� koskevasta tiedosta ja sen selvitt�misest� eik� h�n voi k�ytt�� sananvapauteen liittyv�n vastuun j�lkik�teisi� oikeusturvakeinoja. Satamedia Oy:n tekstiviestipalvelu ei ole yhteis�jen tuomioistuimen tarkoittamaa tietojen ilmaisemista yleis�lle eik� sananvapaudesta johtuvia poikkeuksia voida siihen soveltaa.
Henkil�tiedot tietopalvelun sis�lt�n�
Yleisen� ilmi�n� esill� oleva tapaus liittyy erilaisiin tietopalveluihin, joissa sis�lt� muodostuu henkil�tiedoista. T�llaisia henkil�tiedollisia markkinoita on syntynyt eri tavoin ja perustein, mutta niiss� ei miss��n ole vedottu toiminnan harjoittajan, yrityksen tai sen omistajien, sananvapauteen. T�llaisia toimialoja ovat luottotietotoiminta, luettelopalvelut ja suoramarkkinoinnin osoitepalvelut.
Viranomaisten ker��mien tietojen kaupallisesta hy�dynt�misest� Euroopan unioni on antanut direktiivin 2003/98/EY. Sill� on pyritty edist�m��n eurooppalaisten informaatiomarkkinoiden kehittymist� ja julkisen sektorin tietojen kaupallista hy�dynt�mist�. Direktiivin 1 artiklan 4 kohdassa todetaan kuitenkin, ett� direktiivill� ei kajota eik� mill��n tavalla vaikuteta yhteis�n ja kansallisen lains��d�nn�n s��nn�sten mukaiseen yksil�iden suojelun tasoon henkil�tietojen k�sittelyss� eik� sill� muuteta direktiiviss� 95/46/EY s��dettyj� velvollisuuksia ja oikeuksia. Mainittu direktiivi on Suomessa implementoitu julkisuuslain muutoksella (495/2005) eik� siin� yhteydess� katsottu tarpeelliseksi muuttaa henkil�tietojen suojaa koskevia s��nn�ksi� n�ilt� osin (HE 20/2005 vp).
7.2 Yhti�iden lausuma Euroopan yhteis�jen tuomioistuimen ratkaisusta
Satakunnan Markkinap�rssi Oy ja Satamedia Oy ovat Euroopan yhteis�jen tuomioistuimen ratkaisun johdosta lausuneet muun ohella seuraavaa:
Verotietojen julkaistavaksi ker��misen ja niiden julkaisemisen ainoana tarkoituksena on tietojen ilmaiseminen yleis�lle.
Verop�rssi-lehden toiminta ei eroa muiden verotietoja julkaisevien tiedotusv�lineiden toiminnasta. Lehden tarkoituksena on tietojen lis�ksi ilmaista yleis�lle my�s ajatuksia ja mielipiteit�. Toiminnan keskeisen� tarkoituksena on kuitenkin tietojen ilmaiseminen. Kysymys on verotustietojen ilmaisemisesta yleis�lle, joka ostaa Verop�rssi-lehden irtonumeroita tai tilaa lehti�. Muille tahoille viestint�� ei suunnata, eik� toiminnalla ole muuta tarkoitusta.
Yleis�ll� on sananvapauden k�ytt�misest� joukkoviestinn�ss� annetun lain (460/2003) 2 �:n 1 kohdassa tarkoitettu vapaasti valikoituvaa viestin vastaanottajien joukkoa. T�ytt� valikoitumisen vapautta ei ole edellytetty. Esimerkiksi j�rjest�n j�senlehti on toimitettu yleis�n saataville, vaikka sen saaminen edellytt�isi j�rjest�n j�senyytt�. Samoin lehden tilaajat muodostavat yleis�n, vaikka lehti ei olisi irtonumeromyynniss�.
Verotustietoja ovat vuosittain vakiintuneesti julkaisseet monet sanomalehdet, mukaan lukien Satakunnan Markkinap�rssi. Verop�rssi-lehte� on julkaistu yli 12 vuoden ajan. L�hes kaikki valtalehdet julkaisevat verotietoja niiden julkiseksi tultua. Lis�ksi Suomen Yleisradio Oy yll�pit�� verkkosivuillaan verokoneeksi nimitt�m��ns� palvelua, johon on luetteloitu kuntakohtaisesti eniten ansainneet. Mainitut tiedot on julkaistu vain verkkosivuilla. Lehdet ja Yleisradio julkaisevat verohallinnolta massaluovutuksena saamansa verotiedot k�yt�nn�ss� sellaisenaan. Tiedoista ei ole tehty sanottavia analyysej�, yhteenvetoja taikka johtop��t�ksi�. Julkaisukriteeri on ollut jonkinlaisen tulorajan asettaminen. Julkaistavia tietoja on harvoin, jos koskaan, harkittu yksitt�istapauksittain. Kaikki verotietoja julkaisevat tiedotusv�lineet tuovat julki my�s sellaisten henkil�iden verotietoja, jota eiv�t ole taloudellisen tai yhteiskunnallisen vallan k�ytt�ji� taikka julkisuuden henkil�it�. Verotustietoja koskeva tiedonv�litys tapahtuu k�yt�nn�ss� luetteloita julkaisemalla.
Tuloverotuksen tiedot eiv�t ole ainoita henkil�tietoja, joita julkaistaan s��nn�llisesti ja luetteloina. Vuosittain julkaistaan esimerkiksi ylioppilastutkinnon suorittaneiden nimet, tavallisesti iltap�iv�lehtien erityisiss� liiteosioissa. My�s maatalouden ED-tukien julkisia tietoja julkaistaan luetteloina. Toiminnalla ei voida n�hd� muuta tarkoitusta kuin tietojen ilmaiseminen yleis�lle. Verop�rssi julkaisee tietoja enemm�n kuin muut tiedotusv�lineet ja lehti on profiloitunut juuri verotietojen julkaisijana. Toiminnan tarkoituksen arvioinnissa ei kuitenkaan voi olla merkityksellist� se, ett� ilmaistavat tiedot keskittyv�t verotukseen. Toiminnan tarkoitus on sama kaikilla verotietoja julkaisevilla tiedotusv�lineill�, vaikka valtalehdet ilmaisevatkin yleis�lle my�s paljon muita tietoja.
Verotietojen julkaiseminen sellaisenaan, suurinakin m��rin�, palvelee yleisesti tiedonv�litykselle asetettuja tavoitteita ja intressej� sek� erityisesti verotietojen julkisuuslain esit�iss� mainittua kansalaisvalvonnan ajatusta.
Yksitt�isen kansalaisen verotiedot eiv�t v�ltt�m�tt� ole t�rkeit�. T�rke�� on mahdollisuus saada niist� tieto silloin, kun sill� voi olla merkityst�. Pienemm�t vuositulot ovat niin ik��n merkityksellisi�. Kun keski- tai pienituloisten m��r�n ja suhteellisen osuuden havaitseminen on mahdollista, saadaan asiallinen k�sitys veropohjasta. Verotietojen julkaiseminen mahdollistaa edelleen esimerkiksi samapalkkaisuustavoitteen toteutumista koskevan arvioinnin. Verotietojen julkaiseminen yhti�iden tekemin tavoin helpottaa muun ohella edell� lausuttujen tavoitteiden toteutumista. My�s tiedonv�lityksen ja sananvapauden voidaan yleisesti katsoa palvelevan mainittuja tavoitteita.
Suomen voimassa olevan lains��d�nn�n perusteella toimintaa tulee pit�� ainoastaan tiedonv�lityksen�.
Verotietojen laajamittaista julkaisemista on nimenomaisesti pohdittu lakia verotustietojen julkisuudesta ja salassapidosta (1346/1999) s��dett�ess�. Tietojen julkaiseminen oli yhten� erikseen mainittuna perusteena verotietojen s�ilytt�miselle julkisina.
Henkil�rekisterilakia muutettiin (387/1994) sananvapauden ja tietosuojan yhteensovittamiseksi (HE 311/1993 vp). S��nn�kset siirrettiin asiallisesti muuttamattomina henkil�tietolain 2 �:n 4 ja 5 momentteihin. Lain esit�iss� on todettu, ettei oikeustilaa ollut tarkoitus muuttaa. S��nn�sten tulkinnassa on siten huomioitava my�s kyseist� henkil�rekisterilain muutosta koskevat esity�t.
Julkaistavat henkil�tiedot m��riteltiin kuuluvaksi j�lkik�teisen valvonnan piiriin. Henkil�tietojen julkaiseminen yhten� tiedonv�lityksen muotona on siten tunnustettu ja hyv�ksytty henkil�rekisterilaissa ja sen j�lkeen s��detyss� henkil�tietolaissa (HE 311/1993 vp, yleisperusteluiden kohta 1.3.). Henkil�rekisterilain ja my�hemmin henkil�tietolain s��ntely on mielletty tarpeelliseksi vain niiden toimituksellisten rekisterien osalta, joiden sis�lt� j�� osittain tai kokonaan julkaisematta.
Verotustietojen julkisuutta ja salassapitoa koskevan lain valmistelussa on erityisesti viitattu julkaisutoimintaan ja sen hy�dyllisiin vaikutuksiin. Lain esit�iss� on muun ohella todettu, ett� monet lehdet ovat julkaisseet verotuksen julkisia tietoja, ja ne ovat mahdollistaneet asiaan liittyv�n yhteiskunnallisen keskustelun (HE 149/1999 vp, yleisperustelujen kohta 3.3). Lains��t�j� on esit�iss� n�hnyt tiedonv�lityksellisen teht�v�n juuri verotustietojen julkaisemisessa. Verop�rssi-lehti t�ytt�� lain esit�iss� erityisesti mainittua ja siten lains��t�j�n hyv�ksym�� tiedonv�litysteht�v��. Sen toimintaa on pidett�v� Suomen voimassa olevan oikeuden erityisesti tunnustamana tiedonv�lityksen�.
Toiminta vastaa my�s journalismin ja toimittamisen k�sitteiden merkityssis�lt�j�.
Journalismin ja toimituksellisuuden k�sitteit� ei ole m��ritelty tietosuojadirektiiviss� tai laissa. My�sk��n kotimaisessa oikeuskirjallisuudessa k�sitett� ei ole pyritty m��rittelem��n. Euroopan yhteis�jen tuomioistuimen voitaneen ennakkoratkaisussaan katsoa m��ritt�neen journalistiseksi tarkoitukseksi tietojen, mielipiteiden tai ajatusten ilmaisemisen yleis�lle. Journalismin k�site tulee ranskan kielest�. Sen merkitys tuskin vaihtelee eri maissa. Toimittamisen k�sitteen yksi merkitys vastaa asiallisesti journalismin k�sitteen p��asiallista merkityst�.
Verop�rssi-lehte� varten tiedot ker�t��n verotoimistoista, mink� j�lkeen tietoaines analysoidaan ja p��tet��n julkaistavien tietojen tulorajojen asettamisesta. Tiedot j�rjestet��n kunnittain tuloluokkiin ja luokkien sis�ll� aakkosj�rjestykseen. Tietojen perusteella laaditaan my�s yhteenvetoja ja julkaistuihin tietoihin perustuvia kirjoituksia. Kysymys on aineiston kokoamisesta ja muokkaamisesta julkaistavaksi eli toimittamisesta sanan yleiskielen mukaisessa merkityksess��n. Toiminta t�ytt�� sek� toimituksellisen ett� journalistisen tarkoituksen k�sitteet. Euroopan yhteis�jen tuomioistuimen voitaneen katsoa m��ritt�neen journalistiseksi tarkoitukseksi tietojen, mielipiteiden tai ajatusten ilmaisemisen yleis�lle.
Eri julkaisujen asettaminen erilaiseen oikeudelliseen asemaan olisi sananvapaudelle vahingollista.
Tietosuojavaltuutetun asiassa tekem� erottelu perinteisten tiedotusv�lineiden ja Verop�rssi-lehden v�lill� perustunee jonkinlaiseen ammattimaisuus- ja p�tevyysajatteluun. Journalistisen ja toimituksellisen tarkoituksen arviointi ei voi tarkoittaa sit�, ett� henkil� tulisi viranomaisten toimesta ensin todeta tietyn journalistisen p�tevyyden omaavaksi, ennen kuin h�n voi k�ytt�� kaikkia sananvapauteen kuuluvia oikeuksia. Toisaalta arvostetunkaan sanomalehden markkinointia ja laskutusta koskevat henkil�tietokannat eiv�t ole journalistisia. Ne eiv�t liity tiedonv�litystarkoitukseen. Journalistisella tasolla ei saa olla sananvapautta s��ntelev�� vaikutusta. Journalismia voivat harjoittaa muutkin kuin perinteiset joukkotiedotusv�lineet.
Asiassa on kysymys sananvapauden k�ytt�misest�, johon on tarkoitettu voitavan kohdistaa vain j�lkik�teist� kontrollia. T�m� on yksiselitteisesti tuotu esiin tietosuojaa koskevien normien valmistelussa. Henkil�tietolain 2 �:n 4 ja 5 momentteihin sis�llytettyjen s��nn�sten keskeinen tavoite esit�iden perusteella on sananvapauden ja tiedon v�lityksen suojaaminen (HE 311/1993 vp, yleisperustelut 3.3). Erityisesti mainittuna tavoitteena on ollut tiedotusv�lineiden suojaaminen v�lilliselt�kin ennakkosensuurilta. Sananvapauden turvaamiseksi tietosuojavalvonta saattaa kohdistua julkaisemattomia henkil�tietoa sis�lt�viin, mutta toimitusty�t� tukeviin rekistereihinkin vain rajoitetuin osin. Julkaistaviin tietoihin ei tule kohdistaa tietosuojalains��d�nn�n mukaisia tai muitakaan etuk�teisi� valvonta- tai rajoituskeinoja. Perustuslaki ei tunne mahdollisuutta ennakkosensuurin kiellosta poikkeamiseen. Tiedotusv�lineen sis�ll�n valvonta voi olla vain j�lkik�teiskontrollia, jonka keskeiset muodot ovat rikosoikeudellinen vastuu ja vahingonkorvausvastuu.
Suostuminen Tietosuojavaltuutetun vaatimukseen kielt�� yhti�it� ker��m�st� verotustietoja est�isi tietojen julkaisemisen. Kysymyksess� olisi Verop�rssi-lehden julkaisemista koskeva kielto. Osittainenkin kielto rajoittaisi julkaisijan sananvapauteen kuuluvaa oikeutta p��tt�� itse julkaisunsa sis�ll�st�.
Tietosuojavaltuutetun vaatimus perustuu lehden sis�lt�� koskeviin v�itteisiin. Ajatus siit�, ett� julkaisut voitaisiin ennalta asettaa erilaisen oikeudellisen arvioinnin kohteeksi niiden sis�lt��n kohdistuvan arvioinnin perusteella, loukkaa sananvapautta. Sis�ll�llinen arviointi voi johtaa lehden julkaisukieltoon, mik� loukkaa perustuslakia.
Tekstiviestipalvelun j�rjest�misen ja toteuttamisen ainoana tarkoituksena on tietojen ilmaiseminen yleis�lle.
Merkityksellisen� ei voida pit�� sit�, ett� tietoja ilmaistaan pieniss� eriss�. Sananvapaus on sis�lt�- ja v�lineneutraali perusoikeus. My�s tekstiviestill� on sananvapauden suoja.
Euroopan yhteis�jen tuomioistuin on antamansa ennakkoratkaisun kappaleissa 60 ja 61 lausunut, ettei tiedonsiirron tavalla ole merkityst� arvioitaessa sit�, onko kysymyksess� ainoastaan journalistisia tarkoituksia varten harjoitettu toiminta. Ratkaisun kappaleissa 59 ja 61 tuomioistuin on lausunut, ett� toiminnalla voidaan my�s tavoitella voittoa. Yhti�iden yll�pit�m� tekstiviestipalvelu voi siten saada samaa sananvapauden turvaamiseksi s��detty� journalistiselle toiminnalle kuuluvaa suojaa kuin mik� tahansa muu median muoto. Ratkaisevaa on, onko palvelua pidett�v� tietojen ilmaisemisena yleis�lle.
Tekstiviestipalvelussa v�litet��n tilattu verotieto, jos se sis�ltyy lehdess� julkaistuista tiedoista muodostettuun tietokantaan. Lis�ksi v�litet��n muuta aiheeseen liittyv�� tietoa, kuten kyseisen kunnan suurin tulom��r�. Tekstiviestien tilaajakunta t�ytt�� sananvapauslain 2 �:n 1 kohdassa mainitun yleis�n kriteerit. Viestin vastaanottajakunta on vapaasti valikoituva. Kuka tahansa, jolla on tekstiviestien vastaanottamiseen soveltuva v�line, voi k�ytt�� palvelua.
Julkaistavien tietojen m��r� ei voi olla ratkaiseva seikka. Yhdenkin tiedon julkaisemisella voi olla journalistiset tavoitteet. Tiedot ilmaistaan palvelussa yksitt�in, mutta v�litett�v�n� on koko tietokanta. Valinnan mahdollisuus on palvelun k�ytt�j�ll�.
Yhteis�jen tuomioistuin on vastannut sille esitettyyn nelj�nteen kysymykseen, ett� my�s julkaistua tietoa sis�lt�v�t tietokannat kuuluvat tietosuojadirektiivin soveltamisalaan. Yhti�iden k�sitys on, ett� henkil�tietolain 2 �:n 4 momentti ei t�st� huolimatta v�ltt�m�tt� ole ristiriidassa direktiivin vaatimusten kanssa. Julkaistuja tietoja sis�lt�vien rekisterien rajaaminen kansallisen henkil�tietolain soveltamisalan ulkopuolelle ei tarkoita, ett� ne olisivat tietosuojadirektiivin soveltamisalan ulkopuolella. Direktiivin tavoitteet on turvattu muulla lains��d�nn�ll�.
Tekstiviestipalvelu sis�lt�� vain julkaistuja tietoja. Henkil�tietolakia on sen esit�iden perusteella (HE 311/1993 vp, yksityiskohtaiset perustelut osa 1.1 ja yleisperustelujen kohta 1.3) tulkittava siten, ett� julkaistavien tietojen on mielletty kuuluvan l�ht�kohtaisesti ja ensisijaisesti j�lkik�teisvalvonnan piiriin. Kysymys on tietosuojadirektiivin 9 artiklan mukaisista journalistisista poikkeuksista silloin, kun tarkoituksena on tietojen ilmaiseminen yleis�lle.
Tiedonv�lityksen oikeudellisessa arvioinnissa v�lineelle ei tule antaa itsen�ist� merkityst�.
Tekstiviesti on yksi tapa julkaista tieto yleis�lle ilmaisemisen tarkoituksessa. Sama voidaan toteuttaa verkkosivujen ja niihin liitettyjen hakuohjelmien kautta. Kummallakin menetelm�ll� henkil� voi l�yt�� haluamansa henkil�n verotustiedot. Samaa tarkoitusta palvelevat lehdiss� olevat listaukset. Verop�rssi-lehti ei yll�pid� verkkosivuja.
Tietokanta on tallennettu CD-levylle, jonka avulla tekstiviestipalvelu on toteutettu. Muuhun tarkoitukseen levy� ei ole k�ytetty. Yhti�iden n�kemyksen mukaan tallennusv�line on tekninen seikka, jolle ei tule antaa oikeudellista merkityst�. Tekstiviestipalvelua tulee pit�� tiedonv�lityksen� samoin kuin tietojen julkaisemista verkkopalvelussa tai lehdess�. Toiminta on kaupallista samoin kuin lehdenkin julkaiseminen. Tarkoituksena on, ett� tuotot ylitt�isiv�t kulut. Kumpikaan toiminta ei ole erityisen tuottoisaa.
7.3 Yhti�iden vastaselitys Tietosuojavaltuutetun lausunnosta
Satakunnan Markkinap�rssi Oy ja Satamedia Oy ovat Tietosuojavaltuutetun lausunnon johdosta antaneet viel� vastaselityksen, jossa on esitetty muun ohella seuraavaa:
Verotustietojen julkisuudesta ja salassapidosta annettua lakia koskevassa hallituksen esityksess� (HE 149/1999 vp) on todettu, ett� laki on tulkinnallisesti ensisijainen henkil�tietolakiin n�hden. Henkil�tietolain 2 �:n 1 momentin mukaan sit� sovelletaan, jollei muualla laissa toisin s��det�. Henkil�tietolain tulkinnalla ei voida rajoittaa verotustietojen julkaisemista.
Henkil�tietolain journalistisia poikkeuksia s��dett�ess� toimituksellisella rekisterill� ajateltiin ensisijaisesti toimitusty�n tukena k�ytett�vi� tukirekistereit�. Lain esit�iss� kuitenkin todettiin, ett� julkaistavat henkil�tiedot tulisivat vain j�lkik�teisen kontrollin piiriin. Journalistista suojaa katsottiin tarvittavan my�s rekistereihin, joihin sis�ltyvi� tietoja, ainakaan kaikkia, ei julkaista, mutta jotka tukevat toimitusty�t�. Haluttiin est�� mahdollisuus edes v�lillisesti puuttua ennakolta sananvapauden k�ytt�miseen. Julkaistavan aineiston on kuitenkin saatava v�hint��n sama sananvapauden suoja kuin julkaisemista tukevankin.
Verop�rssi-lehden rinnastamiseen matrikkeleihin ei ole perusteita. Tietosuojavaltuutettu on esitt�nyt ainoana perustelunaan rinnastukselle, ett� jos Verop�rssi-lehte� ei rinnasteta matrikkeleihin, my�s muihin julkaisurekistereihin tulee soveltaa toimituksellisia tarkoituksia varten s��dettyj� poikkeuksia. Muihin rekistereihin yhti�t eiv�t voi ottaa kantaa, eiv�tk� ne ole asiassa tutkittavana.
Niin sanotut verokalenteriratkaisut (KHO 1989-A-9 = KHO 18.8.1989 taltionumero 2627 ja KHO 1989-A-10 = KHO 18.9.1989 taltionumero 2626) on annettu ennen kuin journalistisia poikkeuksia koskevat muutokset s��dettiin henkil�rekisterilakiin ja ennen verotustietojen julkisuutta koskevaa lakia. Ratkaisussa KHO 1989-A-9 oli kysymys henkil�rekisterilain mukaisen yhteysvaatimuksen t�yttymisest� ja ratkaisussa KHO 1989-A-10 henkil�tietojen massaluovutuksen edellytyksist�. Ratkaisut koskevat kysymyst� siit�, onko verotietojen kokoamiselle tai massaluovutukselle ollut henkil�rekisterilain mukainen peruste. Kummassakaan tapauksessa ei v�itetty, ett� tietoja ker�tt�isiin toimituksellisessa tai kirjallisen ilmaisun tarkoituksessa. Ratkaisussa ei ole arvioitu niit� perusteita, joihin nyt on vedottu, eik� niist� voida johtaa t�h�n tapaukseen soveltuvaa oikeusohjetta.
Tietosuojavaltuutettu on rinnastanut verotietojen tekstiviestipalvelun tekniseen k�ytt�yhteyteen ja todennut sananvapauden ulottamisen mainittuun palveluun johtavan siihen, ett� yksityisiss� tietopalveluissa syntyisi my�s houkutus vedota sananvapauteen. Erityisesti rinnastus on kohdistettu luottotietotoimintaan. Rinnastus ei ole Suomen voimassa olevan oikeuden mukaan mahdollinen. Verotietojen julkaisemisen liittym� sananvapauteen tulee erityislain kautta ja sit� on sen vuoksi pidett�v� erityisen vahvana. Luottotietolain s��nn�sten syrj�ytt�minen sananvapauteen vedoten ei ole mahdollista. Rinnastusta ei ole perusteltu tuomalla esiin, mik� lain s��nn�ksist� voisi olla kierrett�viss� sananvapauteen vetoamalla.
Tekstiviestipalvelun tietokannan muodostavat Verop�rssi-lehdess� julkaistut tiedot. Tiedot julkaistaan samanlaisina ja sellaisenaan. Henkil� voi saada tiedon itse��n koskevasta tiedosta samoin kuin lehdenkin sis�ll�st�. Henkil�n yksityisyyden suoja ei my�sk��n voi vaarantua enemp��, jos h�nt� koskevan verotiedon voi saada tekstiviestill�, kuin jos tiedon saa Yleisradion yll�pit�m�st� verkkopalvelusta tai Verop�rssin tai muun lehden sivuilta. Tekstiviestipalvelun sis�ll�st� henkil� saa tiedon paitsi Verop�rssi-lehdest� my�s tekstiviestipalvelusta. J�lkik�teisten oikeusturvakeinojen lis�ksi henkil�ll� on k�ytett�viss��n poistopyynn�n mahdollisuus. Tieto on poistettu tietokannasta, kun henkil� on sit� pyyt�nyt. Poistamisesta pyydetyll� pienell� maksulla on pyritty kattamaan poistojen kustannuksia. Tieto on kuitenkin poistettu maksun suorittamisesta riippumatta.
7.4 Yhti�iden selitysten tiedoksiantaminen
Tietosuojavaltuutetulle on l�hetetty tiedoksi Satakunnan Markkinap�rssi Oy:n ja Satamedia Oy:n Euroopan yhteis�jen tuomioistuimen ratkaisun j�lkeen korkeimmalle hallinto-oikeudelle antamat selitykset.
8. Tietosuojalautakunnan lausunto Tietosuojavaltuutetun valituksesta, asianosaisten lausumista sek� Euroopan yhteis�jen tuomioistuimen ratkaisusta
Tietosuojalautakunta on antanut korkeimmalle hallinto-oikeudelle lausunnon Tietosuojavaltuutetun valituksen, asiassa annettujen selitysten sek� Euroopan yhteis�jen tuomioistuimen ratkaisun johdosta. Lautakunta on lausunnossaan viitannut aikaisemmin hallinto-oikeudelle antamaansa lausuntoon ja esitt�nyt muun ohella seuraavaa:
Toimituksellinen ja journalistinen tarkoitus
Journalistista tai toimituksellista tarkoitusta ei ole m��ritelty tietosuojadirektiiviss� tai henkil�tietolaissa. My�sk��n lautakunta ei ole katsonut mahdolliseksi eik� aiheelliseksi yleisesti pyrki� m��rittelem��n toimituksellisen tarkoituksen k�sitett�. Yhteis�jen tuomioistuin on ratkaisussaan antanut suuntaviivat journalistisen tarkoituksen m��rittelemiseksi.
Tietosuojadirektiivin johdanto-osan 37 kohdan mukaan muun muassa journalistista tarkoitusta varten suoritettavissa henkil�tietojen k�sittelyss� on teht�v� poikkeuksia tiettyihin direktiivin s��nn�ksiin tai rajoituksiin, silt� osin kuin ne ovat tarpeen yksil�n perusoikeuksien ja ilmaisuvapauden ja erityisesti ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn Euroopan yleissopimuksen 10 artiklan mukaisesti taatun tietojen vastaanottamis- ja luovuttamisvapauden yhteensovittamiseksi. Direktiivin 9 artiklan mukaan j�senvaltioiden on s��dett�v� journalistisia tarkoituksia varten toteutettua henkil�tietojen k�sittely� varten poikkeuksista ja vapautuksista direktiivin II, IV ja VI luvusta, jos ne osoittautuvat v�ltt�m�tt�miksi yksityisyytt� koskevan oikeuden ja ilmaisuvapautta koskevien s��nt�jen yhteensovittamisessa.
Helsingin hallinto-oikeudelle antamassaan lausunnossa lautakunta on katsonut, ett� tietosuojadirektiivin 9 artiklan ja henkil�tietolain 2 �:n 5 momentissa tarkoitetun journalistisen tai toimituksellisen tarkoituksen t�yttymiselle ei voida asettaa kovin tiukkoja vaatimuksia, kun otetaan huomioon, ett� mainitun s��ntelyn avulla on tarkoitettu turvata sananvapauden s�ilyminen. S��nn�ksi� on siten tulkittava erityisesti my�s sananvapauden toteutumisen kannalta.
Lautakunta on lausunut asiassa henkil�tietojen k�sittelyst� journalistisessa tarkoituksessa henkil�tietolain tarkoittamassa mieless�, ei kyseisten henkil�tietojen julkaisemisen sopivuudesta, mik� tulee arvioitavaksi julkaisun j�lkivalvonnassa, mik� ei ole lautakunnan teht�v�. Esimerkiksi sill� seikalla, onko tieto sill� tavoin yleisesti merkityksellinen, ett� sen julkaisemisen voidaan katsoa palvelevan yleist� etua, on lautakunnan k�sityksen mukaan merkityst� pikemminkin j�lkivalvonnassa.
Lautakunta on aiemmin kiinnitt�nyt huomiota my�s siihen, ett� tietosuojadirektiivin sanonnalla �journalistic purposes� ei voida olettaa tarkoitetun suosia vakiintuneita joukkotiedotusv�lineit� tai henkil�it�, jotka ty�skentelev�t t�llaisissa medioissa. Sanalla voitaneen pikemminkin olettaa tarkoitetun korostaa vapaan tiedonv�lityksen ja avoimen keskustelun t�rkeytt�. My�s yhteis�jen tuomioistuin on ratkaisussaan katsonut, ett� tietosuojadirektiivin poikkeuksia ja vapautuksia ei sovelleta pelk�st��n joukkotiedotusyrityksiin, vaan t�m�n lis�ksi kaikkiin journalismia harjoittaviin henkil�ihin.
Maksun perimisell� tiedon julkaisematta j�tt�misest� tai tiedon julkaisematta j�tt�misell� ylip��ns� ei ole ratkaisevaa merkityst� arvioitaessa journalistisen tarkoituksen edellytysten t�yttymist�. T�lt� osin yhteis�jen tuomioistuin on ratkaisussaan todennut, ett� se seikka, ett� tietojen julkaiseminen liittyy voiton tavoitteluun, ei ensisijaisesti merkitse sit�, ett� sit� ei voida pit�� �ainoastaan journalistista tarkoitusta varten� toteutettuna toimintana.
Lautakunta on pit�ytynyt aiemmin antamassaan lausumassa ja katsonut, ett� kyseess� olevassa yksitt�istapauksessa Satakunnan Markkinap�rssi Oy on k�sitelleess��n verotietoja julkaistakseen ne Verop�rssi-nimisess� julkaisussa, johon sis�ltyy verotusta koskevia kuntakohtaisia yhteenvetoja ja my�s muuta verotusta koskevaa informaatiota, k�sitellyt verotietoja henkil�tietolain 2 �:n 5 momentissa tarkoitetulla tavalla toimituksellisia tarkoituksia varten.
Tekstiviestipalveluna toteutettava henkil�tietojen k�sittely
Yhteis�jen tuomioistuin on katsonut ratkaisussaan, ettei tiedonsiirron v�lineell� ole merkityst� arvioitaessa journalistisen tarkoituksen t�yttymisen edellytyksi�. N�in ollen tekstiviestitse tapahtuva tietojen siirt�minen voi periaatteessa t�ytt�� journalistisen tarkoituksen edellytykset.
Kyseess� olevassa tapauksessa tietojen siirt�minen tapahtuu palveluna, jossa yksitt�iset henkil�t pyyt�v�t yksitt�isi� tietoja, jotka sitten toimitetaan pyyt�j�n matkapuhelimeen. Toiminnan luonne n�ytt�� et��ntyneen varsinaisesta journalistisesta tarkoituksesta ja muotoutuneen yksit�isi� tietoja koskevaksi hakupalveluksi. Kysymyksess� olevaa tietojen v�lityst� tekstiviestipalveluna ei voitane pit�� henkil�tietojen k�sittelyn� toimituksellisia tarkoituksia varten henkil�tietolain tarkoittamassa mieless�.
9. Osapuolten lausumat tietosuojalautakunnan lausunnosta
9.1 Tietosuojavaltuutetun vastaselitys
Tietosuojavaltuutettu on tietosuojalautakunnan lausunnon johdosta antamassaan vastaselityksess� yhtynyt tekstiviestipalvelusta lausunnossa esitettyyn ja katsonut, ett� kyseinen palvelu tulisi henkil�tietolain vastaisena kielt��. Vastaselityksess� on lis�ksi esitetty muun ohella seuraavaa:
K�sitelless��n journalistiseen tarkoitukseen liittyv�� kysymyst� tietosuojalautakunta tekee olennaisen virheen, kun se perustaa kantansa poissulkevasti ainoastaan henkil�tietolain 2 �:n 5 kohdan tarkoittamaan soveltamisalaa koskevaan rajoitukseen.
Kuten Euroopan yhteis�jen tuomioistuimen ratkaisusta ilmenee, on my�s journalistisiin tarkoituksiin tapahtuvaan henkil�tietojen k�sittelyyn sovellettava tietosuojadirektiivi� ja kansallista henkil�tietolakia, ja eri perusoikeuksien, kuten yksityisel�m�n suojan ja sananvapauden v�lille, on l�ydett�v� tasapaino. Tietosuojavaltuutettu on viitannut erityisesti yhteis�jen tuomioistuimen ensimm�ist� ennakkoratkaisukysymyst� k�sittelev�ss� kohdassa 48 lausuttuun.
Huomiota on kiinnitett�v� erityisesti henkil�tietolain 1 ja 6 �:��n. Henkil�tietolain 1 �:n mukaan lain tarkoituksena on toteuttaa yksityisel�m�n suojaa ja muita yksityisyyden suojaa turvaavia perusoikeuksia henkil�tietoja k�sitelt�ess�. Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen ratkaisuk�yt�nt��n perustuvan Tietosuojavaltuutetun k�sityksen mukaan se, mink�laisilla tuloilla henkil� itsens� ja perheens� el�tt��, kuuluu yksityisel�m�n suojan piiriin. Henkil�tietolain 6 �:n mukaan henkil�tietojen k�sittelyn tulee olla asiallisesti perusteltua rekisterin pit�j�n toiminnan kannalta. N�in ollen k�sittely, joka loukkaa henkil�tietolain 1 �:ss� tarkoitettuja tavoitteita, kuten yksityisel�m�n suojaa, ei voi olla asiallisesti perusteltua. Tietosuojalautakunta ei ole lausunnossaan kiinnitt�nyt huomiota siihen, ett� sen soveltamassa henkil�tietolain 2 �:n 5 momentissa viitataan nimenomaisesti henkil�tietolain 1 �:��n.
Tietosuojalautakunta toteaa lausunnossaan my�s seuraavasti: �Esimerkiksi sill� seikalla, onko tieto sill� tavoin yleisesti merkityksellinen, ett� sen julkaisemisen voidaan katsoa palvelevan yleist� etua, on lautakunnan k�sityksen mukaan merkityst� pikemminkin j�lkivalvonnassa.� Kuitenkin korkein oikeus on ratkaisussaan KKO 2005:82 todennut: �Sananvapauden asema ja t�rkeys perusoikeutena liittyy nimenomaan demokraattisessa yhteiskunnassa v�ltt�m�tt�m�n yhteiskunnallisen keskustelun ja arvostelun vapauden turvaamiseen. Ihmisen yksityisel�m�n hy�dynt�minen vastoin h�nen tahtoaan viihteellisen tai sensaatiohakuisen mediatoiminnan piiriss� ei sit� vastoin kuulu sananvapauden perusoikeussuojan tarkoitusperiin.� Lis�ksi ratkaisussa todetaan, etteiv�t sananvapauden k�ytt�tapoja koskevat periaatteet laajenna yksityisel�m�n suojasta johtuvia sananvapauden rajoja.
Yhteis�jen tuomioistuin j�tt�� journalismin k�sitteen tulkinnan tekemisen korkeimman hallinto-oikeuden teht�v�ksi. Kuten tietosuojalautakunta lausunnossaan toteaa, ei henkil�tietolakiin sis�lly nimenomaista journalismin k�sitteen m��rittely�. Ratkaisuk�yt�nn�ss��n Euroopan ihmisoikeustuomioistuin (muun muassa ECHR 10.2.2009 Case of Eerik�inen and others v. Finland, Application no. 3514/02) kuitenkin edellytt�� erityisen testin �necessity in a democratic society� tekemist�.
Kaikkien painotuotteessa julkaistujen, kansallisesta lains��d�nn�st�mme johtuen julkisten verotustietojen kohdalla t�llainen tasapaino ei mainittujen perusoikeuksien v�lill� t�yty.
Journalistista tarkoitusta varten tapahtuvaan henkil�tietojen k�sittelyyn sovelletaan tietoturvavelvoitetta. Mainittuun k�sitteeseen sis�ltyy muun muassa se, ettei tietoja luovuteta muuhun tarkoitukseen, kuten t�ss� tapauksessa nimenomaan kyseiseen hakupalvelun osalta on tapahtunut.
Asiaa pit�� tarkastella laajemmassa kokonaisuudessa. Henkil�tietojen edelleen luovutus nimenomaan muuhun tarkoitukseen on ollut alun perinkin rekisterinpit�jien tarkoitus ja siten se ilment�� pyrkimyst� olla huomioimatta yksityisel�m�n suojaa koskevaa perusoikeutta.
9.2 Yhti�iden selitys
Satakunnan Markkinap�rssi Oy ja Satamedia Oy ovat tietosuojalautakunnan lausunnon johdosta antaneet asiassa selityksen, jossa on esitetty muun ohella seuraavaa:
Tietosis�ll�n m��ritteleminen k�ytt�j�n toimesta on uusille tiedon siirron v�lineille tyypillist�. Tietosuojalautakunta n�ytt�isi k�ytt�v�n yksitt�isi� tietoja koskevan hakupalvelun k�sitett� siten, ett� t�llainen palvelu olisi jotakin journalistisesta tarkoituksesta poikkeavaa tai jopa l�ht�kohtaisesti journalistisen tarkoituksen ulkopuolella.
Tietosuojalautakunta on yhti�iden mielest� aivan oikein todennut, ettei journalistisen tarkoituksen tai journalismin m��rittely ole aiheellista tai edes mahdollista. My�sk��n �yksitt�isi� tietoja koskevaa hakupalvelua� ei ole pyritty m��rittelem��n.
Koska k�sitteet ovat avoimia, niist� ei ole my�sk��n aiheellista johtaa kategorisia p��telmi�. Tekstiviestipalvelun katsominen tietojen hakupalveluksi on ollut perusteena sille, ettei tekstiviestipalvelua ole pidetty tietojen k�sittelyn� journalistisessa tarkoituksessa. Asiassa on otettava huomioon my�s se mahdollisuus, ett� tietojen hakupalvelulla voi olla journalistinen tarkoitus, jos sen ainoana tarkoituksena on Euroopan yhteis�jen tuomioistuimen lausumalla tavalla tietojen v�litt�minen yleis�lle.
Yhteis�jen tuomioistuin on ratkaisussaan erityisesti todennut, ettei tiedonsiirron v�lineell� ole t�ss� suhteessa merkityst�. T�st� seuraa, ett� arvioinnissa ei tulisi antaa merkityst� my�sk��n sellaisille tiedonv�lityksen ominaispiirteille, jotka ovat eri tiedonsiirron v�lineille tyypillisi�.
Matkapuhelimeen tapahtuva tiedonv�litys on v�ltt�m�tt� luonteeltaan t�sm�llisemp�� kuin perinteinen joukkotiedotus. Tekstiviestin� ei voida ainakaan mielekk��ll� tavalla, toimittaa kokonaista sanomalehte�. Tietoa v�litet��n v�hemm�n. T�st� taas seuraa, ett� v�litett�v� tietosis�lt� m��ritet��n k�ytt�j�n toimesta.
Uusia tiedonsiirron v�lineit� hy�dynt�v� tiedonv�litys on tyypillisesti luonteeltaan spesifimp�� kuin perinteinen tiedonv�litys. K�ytt�j� m��rittelee eri tavoin haluamansa tiedot ja saa t�t� vastaavan tietosis�ll�n esimerkiksi matkapuhelimeensa. Esimerkkein� t�llaisesta tiedonv�lityksest� ovat s��tietojen v�litys, urheilutulosten v�litys mukaan lukien yksitt�isten otteluiden tai kilpailujen ajantasainen tulosseuranta, vaalitulospalvelut tai m��ritelty uutistarjonta. Kaikissa mainituissa on kysymys ep�ilyksett� sananvapauden suojaa nauttivasta journalistisessa tarkoituksessa harjoitetusta toiminnasta. Silt� osin kuin tiedonv�litykseen sis�ltyy henkil�tietoja, ne kuuluvat Tietosuojalautakunnan lausunnossa todetuin tavoin j�lkik�teisen valvonnan piiriin.
Erilaisissa tiedonv�lityksen muodoissa k�ytt�j�n omien rajausten m��r� ja aste vaihtelee. Joissakin tapauksissa k�ytt�j� etsii vain yhden kulloinkin tarvitsemansa seikan tai tiedon. T�m�n h�n voi tehd� etsim�ll� esimerkiksi sanomalehdest� vain yhden tiedon tai etsim�ll� lehden verkkosivulta yhden yksitt�isen tiedon, kuten yksitt�isen ehdokkaan vaaleissa saaman ��nim��r�n, tai etsim�ll� Yleisradion verkkosivujen verotietopalvelusta taikka verotietojen tekstiviestipalvelusta tiedon yhden yksitt�isen henkil�n verotettavan tulon m��r�st�. Rajaus vaihtelee k�ytt�j�n intressin, esitett�v�n tietoaineksen luonteen ja tiedonsiirron v�lineen mukaan. My�s eri tiedonsiirron v�lineiden k�ytt�tavat siirtyv�t tosiasiallisesti kohti yksitt�isten tietojen hakua. Esimerkiksi hakupalveluja k�ytt�m�ll� k�ytt�j� voi p��ty� hyvinkin tarkoin rajattuihin ja laajemmasta asiayhteydest��n irrallisiin yksitt�isiin tietoihin. Tiedon etsimisess� ja hy�dynt�misess� k�ytt�j�n tekem�t m��ritykset ja rajaukset ovat kokoajan lis��ntym�ss�. Ilmi� koskee valtaosaa uusista tiedonsiirron v�lineist�. T�llaisen k�ytt�tavan lis��ntymist� voidaan havaita my�s perinteisten joukkotiedotusv�lineiden kohdalla.
K�ytt�j�n tekem�n rajauksen tarkkuutta ja sen perusteella saaman tiedon m��r�� ja tarkkuutta ei n�ill� perusteilla tule pit�� sellaisina seikkoina, jotka yksin��n voisivat puoltaa journalistisen tarkoituksen puuttumista. Yhden yksitt�isen tiedon toimittamista tulee pit�� journalistisessa tarkoituksessa tehtyn�, jos tietojen saatavilla pitoa koskevan toiminnan ainoana tarkoituksena on tietojen v�litt�minen yleis�lle.
Tekstiviestipalvelu toimii siten, ett� henkil� tilaa haluamansa henkil�n verotiedot t�m�n nimen ja kotipaikkakunnan perusteella. Vastausviestin� ilmoitetaan kysytyn henkil�n ansio- ja p��omatulojen m��r� ja sen lis�ksi tietoa, joka suhteuttaa kysytyn tiedon asianomaisen kunnan kokonaistilanteeseen. Verotietoa esimerkiksi seuraa tieto, joka kertoo, kuinka mones kysytty henkil� on kyseisen kunnan suurituloisimmasta alasp�in laskettuna. Tekstiviesti on tiedonsiirtov�lineen� laajuudeltaan rajallinen, joten se ei mahdollista kattavia analyysej�. Pieni�kin taustoittavia tietoja tulee kuitenkin pit�� journalistisena panoksena.
Tekstiviestipalvelun voidaan t�lt� osin katsoa toteuttavan verotustietojen julkisuudesta annetun lain esit�iss� (HE 149/1999 vp) lausuttuja tavoitteita paremmin kuin esimerkiksi Helsingin Sanomien, iltap�iv�lehtien tai Yleisradion verkkosivuilla toimivat verotietopalvelut, joista k�ytt�j� voi etsi� vain yksitt�isi� verotietoja. Verotietojen julkaiseminen ja niiden saatavilla pit�minen, yksitt�inkin ilman taustoittavaa oheistietoa, t�ytt�� viitatun hallituksen esityksen perusteluissa mainittuja teht�vi� ja palvelee verotustietojen julkisuudelle lausuttuja tavoitteita. Mainitut tavoitteet ovat luonteeltaan tiedonv�lityksellisi�. Verotustietojen julkisuuden hy�tyvaikutukset on hallituksen esityksen perusteluissa liitetty juuri tietojen julkaisemiseen. Verotietojen julkaisemista erilaisin tiedonsiirron keinoin, mukaan lukien tekstiviestipalvelu, tulee pit�� journalistisessa tarkoituksessa tapahtuvana. T�ss� suhteessa verotiedot ovat poikkeuksellisia, eik� niit� tule rinnastaa muihin henkil�tietoihin.
9.3 Lausumien tiedoksianto
Satakunnan Markkinap�rssi Oy:lle ja Satamedia Oy:lle on 7.7.2009 l�hetetty tiedoksi Tietosuojavaltuutetun tietosuojalautakunnan lausunnon johdosta antama vastaselitys.
Tietosuojavaltuutetulle on 8.7.2009 l�hetetty tiedoksi yhti�iden tietosuojalautakunnan lausunnon johdosta antama selitys.
10. Korkeimman hallinto-oikeuden ratkaisu Korkein hallinto-oikeus on tutkinut asian.
Tietosuojavaltuutetun valitus hyv�ksyt��n, tietosuojalautakunnan ja hallinto-oikeuden p��t�kset kumotaan ja asia palautetaan tietosuojalautakuntaan uudelleen k�sitelt�v�ksi henkil�tietolain 44 �:ss� tarkoitettujen m��r�ysten antamiseksi Satakunnan Markkinap�rssi Oy:lle ja Satamedia Oy:lle.
Perusoikeuksia koskevat oikeusohjeet
Euroopan ihmisoikeussopimuksen 8 artiklan mukaan jokaisella on oikeus nauttia yksityis- ja perhe-el�m��ns�, kotiinsa ja kirjeenvaihtoonsa kohdistuvaa kunnioitusta. Viranomaiset eiv�t saa puuttua t�m�n oikeuden k�ytt�miseen, paitsi kun laki sen sallii ja se on v�ltt�m�t�nt� demokraattisessa yhteiskunnassa kansallisen ja yleisen turvallisuuden tai maan taloudellisen hyvinvoinnin vuoksi, tai ep�j�rjestyksen tai rikollisuuden est�miseksi, terveyden tai moraalin suojaamiseksi, tai muiden henkil�iden oikeuksien ja vapauksien turvaamiseksi.
Euroopan ihmisoikeussopimuksen 10 artiklan mukaan jokaisella on sananvapaus. T�m� oikeus sis�lt�� vapauden pit�� mielipiteit� sek� vastaanottaa ja levitt�� tietoja ja ajatuksia alueellisista rajoista riippumatta ja viranomaisten siihen puuttumatta.
Suomen perustuslain (j�ljemp�n� perustuslaki) yksityisel�m�n suojaa koskevan 10 �:n 1 momentin mukaan jokaisen yksityisel�m�, kunnia ja kotirauha on turvattu. Henkil�tietojen suojasta s��det��n tarkemmin lailla.
Perustuslain sananvapautta ja julkisuutta koskevan 12 �:n 1 momentin mukaan jokaisella on sananvapaus. Sananvapauteen sis�ltyy oikeus ilmaista, julkistaa ja vastaanottaa tietoja, mielipiteit� ja muita viestej� kenenk��n ennakolta est�m�tt�. Tarkempia s��nn�ksi� sananvapauden k�ytt�misest� annetaan lailla. Lailla voidaan s��t�� kuvaohjelmia koskevia lasten suojelemiseksi v�ltt�m�tt�mi� rajoituksia.
Muut oikeusohjeet
Yksil�iden suojelusta henkil�tietojen k�sittelyss� ja n�iden tietojen vapaasta liikkuvuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY (tietosuojadirektiivi) 1 artiklassa s��det��n direktiivin tavoitteesta. Mainitun artiklan mukaan direktiivin mukaisesti j�senvaltioiden on henkil�tietojen k�sittelyss� turvattava yksil�ille heid�n perusoikeutensa ja -vapautensa ja erityisesti heid�n oikeutensa yksityisyyteen.
Direktiivin 3 artiklasta ilmenee direktiivin soveltamisala. Artiklan 1 kohdan mukaan direktiivi� sovelletaan osittain tai kokonaan automatisoituun tietojenk�sittelyyn sek� sellaisten henkil�tietojen manuaaliseen k�sittelyyn, jotka muodostavat rekisterin osan tai joiden on tarkoitus muodostaa rekisterin osa. Artiklan 2 kohdassa s��det��n er�ist� poikkeuksista direktiivin soveltamisalaan.
Direktiivin 9 artikla koskee henkil�tietojen k�sittely� ja ilmaisuvapautta. Artiklan mukaan j�senvaltioiden on s��dett�v� ainoastaan journalistisia tarkoituksia tai taiteellisen tai kirjallisen ilmaisun tarkoituksia varten toteutettua henkil�tietojen k�sittely� varten poikkeuksista ja vapautuksista direktiivin II, IV ja VI luvusta ainoastaan, jos ne osoittautuvat v�ltt�m�tt�miksi yksityisyytt� koskevan oikeuden ja ilmaisuvapautta koskevien s��nt�jen yhteensovittamisessa.
Direktiivin 17 artikla koskee k�sittelyn turvallisuutta. Artiklan 1 kohdan mukaan j�senvaltioiden on s��dett�v� siit�, ett� rekisterinpit�j�n on toteutettava tarpeelliset tekniset ja organisatoriset toimenpiteet henkil�tietojen suojaamiseksi vahingossa tapahtuvalta tai laittomalta tuhoamiselta, vahingossa tapahtuvalta h�vi�miselt�, muuttamiselta, luvattomalta luovuttamiselta tai tietojen antamiselta, erityisesti jos k�sittely muodostuu tietojen siirt�misest� verkossa, sek� kaikelta muulta laittomalta k�sittelylt�.
Tietosuojadirektiivi on pantu Suomessa t�yt�nt��n henkil�tietolailla.
Henkil�tietolain 1 �:n mukaan mainitun lain tarkoituksena on toteuttaa yksityisel�m�n suojaa ja muita yksityisyyden suojaa turvaavia perusoikeuksia henkil�tietoja k�sitelt�ess� sek� edist�� hyv�n tietojenk�sittelytavan kehitt�mist� ja noudattamista.
Henkil�tietolain 2 �:ss� s��det��n lain soveltamisalasta. Pyk�l�n 1 momentin mukaan henkil�tietoja k�sitelt�ess� on noudatettava, mit� mainitussa laissa s��det��n, jollei muualla laissa toisin s��det�. Pyk�l�n 2 momentin mukaan mainittua lakia sovelletaan henkil�tietojen automaattiseen k�sittelyyn. My�s muuhun henkil�tietojen k�sittelyyn sovelletaan mainittua lakia silloin, kun henkil�tiedot muodostavat tai niiden on tarkoitus muodostaa henkil�rekisteri tai sen osa.
Henkil�tietolain 2 �:n 3-5 momenteissa s��det��n lain soveltamisalaa koskevista poikkeuksista.
Pyk�l�n 4 momentin mukaan mainittua lakia ei sovelleta henkil�rekistereihin, jotka sis�lt�v�t vain tiedotusv�lineess� julkaistua aineistoa sellaisenaan.
Pyk�l�n 5 momentin mukaan henkil�tietojen k�sittely� toimituksellisia sek� taiteellisen tai kirjallisen ilmaisun tarkoituksia varten koskevat soveltuvin osin ainoastaan 1-4 ja 32 �, 39 �:n 3 momentti, 40 �:n 1 ja 3 momentti, 42 �, 44 �:n 2 kohta, 45�47 �, 48 �:n 2 momentti sek� 50 ja 51 �, jollei 17 �:st� muuta johdu.
Henkil�tietolain 3 �:ss� m��ritell��n, mit� mainitussa laissa tarkoitetaan muun ohella henkil�tiedoilla, henkil�tietojen k�sittelyll� ja henkil�rekisterill�.
Viimeksi mainitun pyk�l�n 1 kohdan mukaan henkil�tiedolla tarkoitetaan kaikenlaisia luonnollista henkil�� taikka h�nen ominaisuuksiaan tai elinolosuhteitaan kuvaavia merkint�j�, jotka voidaan tunnistaa h�nt� tai h�nen perhett��n tai h�nen kanssaan yhteisess� taloudessa el�vi� koskeviksi.
Pyk�l�n 2 kohdan mukaan henkil�tietojen k�sittelyll� tarkoitetaan henkil�tietojen ker��mist�, tallettamista, j�rjest�mist�, k�ytt��, siirt�mist�, luovuttamista, s�ilytt�mist�, muuttamista, yhdist�mist�, suojaamista, poistamista, tuhoamista sek� muita henkil�tietoihin kohdistuvia toimenpiteit�.
Pyk�l�n 3 kohdan mukaan henkil�rekisterill� tarkoitetaan k�ytt�tarkoituksensa vuoksi yhteenkuuluvista merkinn�ist� muodostuvaa henkil�tietoja sis�lt�v�� tietojoukkoa, jota k�sitell��n osin tai kokonaan automaattisen tietojenk�sittelyn avulla taikka joka on j�rjestetty kortistoksi, luetteloksi tai muulla n�ihin verrattavalla tavalla siten, ett� tietty� henkil�� koskevat tiedot voidaan l�yt�� helposti ja kohtuuttomitta kustannuksitta.
Henkil�tietolain 17 �:ss� s��det��n henkil�matrikkeleista. Pyk�l�n 1 momentin mukaan henkil�matrikkelia varten pidett�v��n henkil�rekisteriin saa muilla kuin 8 �:n 1 momentissa s��detyill� perusteilla ker�t� ja tallettaa rekister�idyst� ja t�m�n aviopuolisosta sek� rekister�idyn lapsista ja vanhemmista rekisterin tarkoituksen kannalta tarpeelliset yksil�intitiedot, tiedon henkil�matrikkelin perusteena olevasta rekister�ityj� yhdist�v�st� tekij�st� ja t�h�n liittyv�t tiedot sek� yhteystiedot yhteydenottoa varten, jollei rekister�ity ole kielt�nyt itse��n koskevien tietojen ker��mist� ja tallettamista.
Viimeksi mainitun pyk�l�n 2 momentin mukaan henkil�matrikkelilla tarkoitetaan julkaisua, jossa rekister�ityj� yhdist�v�n� tekij�n� on tietty ammatti tai koulutus, ty�- tai muun yhteis�n j�senyys taikka asema tai saavutukset kulttuurin, urheilun, talousel�m�n tai muulla yhteiskuntael�m�n alalla tai muu n�ihin rinnastettava seikka.
Henkil�tietolain 32 �:ss� s��det��n tietojen suojaamisesta. Pyk�l�n 1 momentin mukaan rekisterinpit�j�n on toteutettava tarpeelliset tekniset ja organisatoriset toimenpiteet henkil�tietojen suojaamiseksi asiattomalta p��sylt� tietoihin ja vahingossa tai laittomasti tapahtuvalta tietojen h�vitt�miselt�, muuttamiselta, luovuttamiselta, siirt�miselt� taikka muulta laittomalta k�sittelylt�. Toimenpiteiden toteuttamisessa on otettava huomioon k�ytett�viss� olevat tekniset mahdollisuudet, toimenpiteiden aiheuttamat kustannukset, k�sitelt�vien tietojen laatu, m��r� ja ik� sek� k�sittelyn merkitys yksityisyyden suojan kannalta.
Henkil�tietolain 44 �:ss� s��det��n tietosuojalautakunnan m��r�yksist�. Pyk�l�n 1 kohdan mukaan tietosuojalautakunta voi Tietosuojavaltuutetun hakemuksesta kielt�� mainitun lain tai sen nojalla annettujen s��nn�sten ja m��r�ysten vastaisen henkil�tietojen k�sittelyn. Saman pyk�l�n 2 kohdan mukaan tietosuojalautakunta voi velvoittaa muissa kuin 40 �:n 2 momentissa tarkoitetuissa asioissa asianomaisen m��r�ajassa oikaisemaan sen, mit� on oikeudettomasti tehty tai laiminly�ty.
Sananvapauden k�ytt�misest� joukkoviestinn�ss� annetun lain (sananvapauslaki) lain tarkoitusta koskevan 1 �:n mukaan mainitulla lailla annetaan tarkempia s��nn�ksi� perustuslaissa turvatun sananvapauden k�ytt�misest� joukkoviestinn�ss�.
Sananvapauslain 2 �:n 1 kohdan mukaan laissa yleis�ll� tarkoitetaan vapaasti valikoituvaa viestin vastaanottajien joukkoa. Saman pyk�l�n 4 kohdan mukaan julkaisulla tarkoitetaan yleis�n saataville toimitettua painotuotetta, tietolevy� taikka muuta monistamalla valmistettua teksti-, ��ni- tai kuvatallennetta.
Verotustietojen julkisuudesta ja salassapidosta annetussa laissa (verotustietolaki) on s��detty verotustietojen julkisuudesta.
Verotustietolain 2 �:n mukaan verotusasiakirjoihin ja -tietoihin sovelletaan viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetun lain ja henkil�tietolain s��nn�ksi�, ellei mainitussa tai muussa laissa toisin s��det�.
Verotustietolain 5 �:n 1 momentin mukaan vuosittain toimitetussa verotuksessa tuloverotuksen julkisia verotustietoja ovat verovelvollisen nimi, syntym�vuosi ja kotikunta, jollei viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetun lain 24 �:n 1 momentin 31 kohdasta tai v�est�tietolain 25 �:n 4 momentista muuta johdu. Lis�ksi julkisia ovat muun ohella tiedot:1) valtionverotuksessa verotettavasta ansiotulosta;2) valtionverotuksessa verotettavasta p��omatulosta;3) kunnallisverotuksessa verotettavasta tulosta;4) tuloverosta, kunnallisverosta sek� maksuunpantujen verojen ja maksujen yhteism��r�st�.
2. Henkil�tietolain yksityiskohtaiset perustelut T�ss� asiassa keskeisi� henkil�tietolain 2 �:n 4 ja 5 momentin s��nn�ksi� on hallituksen esityksess� henkil�tietolaiksi (HE 96/1998 vp) perusteltu muun ohella seuraavasti:
�Pyk�l�n 4 momentissa rajataan lain soveltamisalan ulkopuolelle sellaiset henkil�rekisterit, jotka sis�lt�v�t vain tiedotusv�lineess� julkaistua aineistoa sellaisenaan. Vastaava s��nn�s sis�ltyy nykyisen lain 1 �:n 4 momenttiin (387/1994).
Lis�tt�ess� mainittu s��nn�s henkil�rekisterilakiin vuonna 1994 ehdotusta perusteltiin sill�, ett� yksityisyyden suojaa joukkotiedotusv�lineiden toiminnassa on perinteisesti pyritty turvaamaan erityisin s��ntelyin, muun muassa rikoslain (39/1889), painovapauslain ja radiovastuulain (219/1971) s��nn�ksin. Rikoslain 27 luvun 3 a �:ss� (908/1974) s��det��n rangaistus yksityisel�m�n loukkaamisesta sille, joka ilman laillista oikeutta joukkotiedotusv�linett� k�ytt�en tai muulla sen kaltaisella tavalla julkisesti levitt�� toisen yksityisel�m�st� tiedon, vihjauksen tai kuvan, joka on omiaan aiheuttamaan h�nelle vahinkoa tai k�rsimyst�. Edell� mainitun erityiss��ntelyn on katsottava turvaavan henkil�n yksityisel�m�n ja yksityisyyden suojan ehdotetun lain tavoitteiden edellytt�m�ll� tavalla. Ehdotetun lain 2 �:n 4 momentissa on tarkoituksena s�ilytt�� nykyinen oikeustila. (---)
Nykyisen s��nn�ksen tavoin ehdotettu s��nn�s rajaisi lain soveltamisalan ulkopuolelle my�s muiden kuin tiedotusv�lineiden pit�m�t sellaiset henkil�rekisterit, jotka sis�lt�v�t vain tiedotusv�lineess� julkaistua aineistoa sellaisenaan. (---)�
�Pyk�l�n 5 momentissa ehdotetaan s��dett�v�ksi, ett� ainoastaan toimituksellisia sek� taiteellisen tai kirjallisen ilmaisun tarkoituksia varten toteutettavaan henkil�tietojen k�sittelyyn sovellettaisiin vain tiettyj� ehdotetun lain s��nn�ksi� soveltuvin osin. (---)�
�Nykyisen henkil�rekisterilain 1 �:n 3 momentissa on rajoitettu lain soveltamista tiedotusv�lineiden toimituksellisiin rekistereihin. Toimituksellisia rekistereit� ovat lain 2 �:n 2 a kohdan m��ritelm�n mukaan sellaiset henkil�rekisterit, jotka on tarkoitettu k�ytett�v�ksi yksinomaan tiedotusv�lineen toimitusty�ss� ja jotka eiv�t ole muiden k�ytett�viss�. Tiedotusv�lineill� ymm�rret��n s��nn�ksess� joukkotiedotukseen tarkoitettuja viestint�v�lineit�. My�s uutis- ja kuvatoimistot rinnastetaan s��nn�ksess� tiedotusv�lineisiin silloin, kun niill� on henkil�rekistereit�, jotka palvelevat tiedotusv�lineen julkaisutoimintaa tai uutistoimiston omaa julkaisutoimintaa. T�llaiset henkil�rekisterit ovat s��nn�ksess� tarkoitettuja toimituksellisia rekistereit� edellytt�en, ett� ne muutoin t�ytt�v�t s��nn�ksess� toimitukselliselle rekisterille asetetut vaatimukset. Toimituksellisen rekisterin tietoja voidaan k�ytt�� vain toimitusty�h�n liittyviss� teht�viss�. N�it� tietoja ei voida k�ytt�� esimerkiksi tiedotusv�lineen hallinto- tai markkinointiteht�viss�. Tiedotusv�lineen toimitukselliselta rekisterilt� edellytet��n my�s, ett� sen k�ytt�j�piiri on rajattu niin, ettei rekisteri ole muiden kuin toimitusty�h�n osallistuvien k�ytett�viss�. Toimituksellinen rekisteri voi olla esimerkiksi sanomalehden julkaisijan pit�m� rekisteri tai yksitt�isen toimittajan taikka freelance -toimittajan pit�m� rekisteri. Pyrkimyksen� ehdotuksessa on s�ilytt�� tiedotusv�lineiden toimituksellisia rekistereit� koskevan s��ntelyn nykytila tietosuojadirektiivin sallimissa puitteissa. (---)�
�Nykyist� henkil�rekisterilakia sovelletaan rajoitetusti tiedotusv�lineiden toimituksellisiin rekistereihin. Tietosuojadirektiivin 9 artiklan perusteella 2 �:n 5 momentti ehdotetaan yhdenmukaisuuden vuoksi ulotettavaksi my�s henkil�tietojen k�sittelyyn taiteellisen tai kirjallisen ilmaisun tarkoituksia varten. (---)
My�s henkil�tietojen k�sittely� henkil�matrikkelia varten voidaan yleens� pit�� momentissa tarkoitettuna henkil�tietojen k�sittelyn� kirjallisen ilmaisun tarkoituksia varten. (---) Henkil�matrikkelilla tarkoitetaan t�ss� julkaisua, jossa rekister�ityj� yhdist�v�n� tekij�n� on tietty ammatti tai koulutus, ty�- tai muun yhteis�n j�senyys taikka asema tai saavutukset kulttuurin, urheilun, talousel�m�n tai muulla yhteiskuntael�m�n alalla tai muu n�ihin rinnastettava seikka. Henkil�tietojen k�sittelyst� henkil�matrikkelia varten ehdotetaan s��dett�v�ksi erikseen lain 17 �:ss� sen vuoksi, ett� henkil�tietojen k�sittelyyn t�h�n tarkoitukseen liittyy rekister�idyn kielto-oikeus.�
3. Euroopan yhteis�jen tuomioistuimen oikeusk�yt�nt�
Euroopan yhteis�jen tuomioistuin on tulkinnut tietosuojadirektiivin m��r�yksi� muun ohella seuraavissa asioissa:
Yhdistetyiss� asioissa C-465/00, C-138/0l ja C-139/0l �sterreichischer Rundfunk ym. kyseess� olivat tiedot, jotka koskivat tiettyjen yhteis�jen maksamia palkkoja ja niiden saajia. Kyseess� ollut kansallinen lains��d�nt� velvoitti valtion valvontaelimen ker��m��n ja ilmoittamaan julkaisemista varten sellaisten henkil�iden tulotiedot, jotka ty�skentelev�t t�m�n valvonnan alaisuuteen kuuluvissa yhteis�iss�, jos n�m� tulot ylitt�v�t tietyn kynnyksen. Ratkaisussaan yhteis�jen tuomioistuin totesi, ett� s��nn�ksi�, joilla s��nnell��n sellaisten henkil�tietojen k�sittely�, jotka saattavat vaarantaa perusoikeuksia ja varsinkin oikeutta yksityisyyteen, on v�ltt�m�tt� tulkittava perusoikeuksien valossa. Tuomioistuin katsoi, ett� kyseess� olevan kaltainen kansallinen lains��d�nt� ei ole tietosuojadirektiivin 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan ja 7 artiklan c ja e alakohdan vastainen, edellytt�en, ett� on selvitetty, ett� yhteis�jen palveluksessa olevien henkil�iden tietyn kynnyksen ylitt�vien vuositulojen lis�ksi my�s n�iden tulojen saajien nimien laaja julkistaminen on v�ltt�m�t�nt� ja tarkoituksenmukaista perustuslains��t�j�n tavoitteleman sen p��m��r�n kannalta, joka koskee julkisten verojen asianmukaista hoitoa, mik� kansallisten tuomioistuinten on tutkittava.
Asia C-101/01 Lindqvist koski yht��lt� rippikoulun ohjaajan sananvapautta ja vapautta osallistua uskonnolliseen toimintaan sek� toisaalta niiden henkil�iden yksityisel�m�n suojaa, joita koskevia tietoja oli laitettu internet-sivulle. Ratkaisussaan yhteis�jen tuomioistuin totesi, ett� tietosuojadirektiivin s��nn�kset eiv�t sellaisenaan sis�ll� sananvapautta koskevan yleisen periaatteen tai muiden, erityisesti ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamisesta tehdyn, Roomassa 4.11.1950 allekirjoitetun yleissopimuksen 10 artiklaa vastaavien Euroopan unionissa voimassa olevien oikeuksien ja vapauksien vastaisia rajoituksia. Direktiivin t�yt�nt��npanevan kansallisen s��ntelyn soveltamisesta vastaavien kansallisten viranomaisten ja tuomioistuinten teht�v�n� on taata kyseess� olevien oikeuksien ja intressien, yhteis�n oikeusj�rjestyksess� suojatut perusoikeudet mukaan lukien, v�linen asianmukainen tasapaino.
Yhteis�jen tuomioistuimen ratkaisua korkeimman hallinto-oikeuden t�m�n asian yhteydess� tekem��n ennakkoratkaisupyynt��n (asia C-73/07), on siteerattu edell� t�m�n p��t�ksen kohdassa 6.
Asiakirjoista saatavan selvityksen mukaan Satakunnan Markkinap�rssi Oy on ker�nnyt veroviranomaisilta k�ytt��ns� verotuksen valmistumisen j�lkeen yksitt�isi� henkil�it� koskevia verotustietoja. Vuoden 2001 tiedot on asiakirjojen mukaan ker�tty eri verotoimistoilta. Kyseiset tiedot ovat olleet julkisia tietoja.
Satakunnan Markkinap�rssi Oy on t�m�n j�lkeen julkaissut vuosittain ilmestyviss�, alueellisesti julkaistavissa Verop�rssi-lehdiss� noin 1,2 miljoonan luonnollisen henkil�n verotiedot. Tiedot sis�lt�v�t henkil�n sukunimen ja etunimen sek� sadan euron tarkkuudella h�nen ansio- ja p��omatulonsa sek� varallisuusverotietoja. Tiedot on j�rjestetty kunnittain tuloluokittain aakkosj�rjestykseen ja ne on julkaistu luettelona. Alaraja julkaistavalle tiedolle on m��ritelty kuntakohtaisesti. Esimerkiksi Helsingin osalta rajaksi on valittu 36 000 euroa ansiotulojen osalta. Pienemmiss� kunnissa alaraja on ollut t�t� alempi.
Lehden p��asiallinen tarkoitus on verotustietojen julkaiseminen. Lis�ksi lehti sis�lt�� ilmoituksien ohella yhteenvetoja ja muita artikkeleita. Muun aineiston osuus on selke�sti pienempi kuin verotustietojen osuus.
Satakunnan Markkinap�rssi Oy on luovuttanut painotuotteena julkaistut, edell� kuvatut henkil�tiedot CD-ROM-levykkeell� Satamedia Oy:lle.
Satakunnan Markkinap�rssi Oy ja Satamedia Oy ovat sopineet teleoperaattorina toimivan kolmannen yhti�n kanssa tekstiviestipalvelun teknisest� toteutuksesta. Satamedia Oy on t�ss� tarkoituksessa luovuttanut edell� kuvatut tiedot kyseiselle kolmannelle yhti�lle, joka on hoitanut tekstiviestipalvelun Satamedia Oy:n lukuun.
Satamedia Oy:n tekstiviestipalvelussa matkapuhelimen k�ytt�j� l�hett�� viestin: VERO ETUNIMI SUKUNIMI PAIKKAKUNTA annettuun numeroon. Vastauksena matkapuhelimeen l�hetet��n kyseisen henkil�n ansiotulo-, p��omatulo ja varallisuustiedot sadan euron tarkkuudella. Vuoden 2004 tekstiviestipalvelussa n�kyy my�s toisen samannimisen henkil�n tiedot sek� kuntakohtaisia vertailutietoja. Onnistuneesta tekstiviestipalvelusta perit��n maksu. Yhti� my�s poistaa pyynn�st� tiedot palvelusta.
Yksityiset henkil�t ovat kannelleet toiminnasta Tietosuojavaltuutetulle ja katsoneet, ett� heid�n henkil�tietojaan on k�sitelty laittomasti.
Henkil�tietolain 44 �:n 1 kohdan mukaan tietosuojalautakunta voi Tietosuojavaltuutetun hakemuksesta kielt�� henkil�tietolain tai sen nojalla annettujen s��nn�sten ja m��r�ysten vastaisen henkil�tietojen k�sittelyn.
Tietosuojavaltuutetun henkil�tietolain 44 �:��n perustuva hakemus on koskenut Satakunnan Markkinap�rssi Oy:n ja Satamedia Oy:n edell� kuvattua toimintaa siin� laajuudessa ja sill� tavalla kuin se on tapahtunut vuoden 2001 verotustietojen osalta.
Korkeimman hallinto-oikeuden ratkaistavana on t�ss� yhteydess� kysymys siit�, onko Satakunnan Markkinap�rssi Oy:n ja Satamedia Oy:n toimintaa pidett�v� yksityisyyden suojaa turvaavien henkil�tietojen k�sittely� koskevien s��nn�sten vastaisena.
T�ss� asiassa ratkaistavana ei sit� vastoin ole kysymys siit�, milt� osin verotustiedot ja verotusta koskevat viranomaisten asiakirjat ovat julkisia verotustietojen julkisuudesta ja salassapidosta annetun lain nojalla.
Asiassa ei my�sk��n ole kysymys oikeudesta julkaista verotustietoja sin�ns�, vaan kysymys on henkil�tietojen k�sittelyst�. N�in ollen kysymys ei ole mahdollisesta ennakollisesta puuttumisesta julkaisujen sis�lt��n, vaan henkil�tietojen k�sittelylle yksityisyyden suojan turvaamiseksi asetettujen oikeudellisten edellytysten t�yttymisen arvioinnista.
Yksityisyyden suojan ja sananvapauden yhteen sovittaminen on osa henkil�tietojen k�sittelyn laillisuuden arviointia asiassa.
Henkil�tietolain ja tietosuojadirektiivin soveltamisala
Henkil�tietojen k�sittely� koskevan henkil�tietolain 2 �:ss� s��det��n lain soveltamisalasta. Tietosuojadirektiivi on Suomessa pantu t�yt�nt��n henkil�tietolailla. N�in ollen mainittua lakia sovellettaessa on otettava huomioon my�s tietosuojadirektiivi sellaisena kuin Euroopan yhteis�jen tuomioistuin on sit� t�ss� asiassa antamassaan ennakkoratkaisussa ja muussa oikeusk�yt�nn�ss��n tulkinnut.
Satakunnan Markkinap�rssi Oy ja Satamedia Oy k�sittelev�t toimintansa eri vaiheissa edell� kuvatuin tavoin tietoja, joissa henkil�iden nimitietoihin yhdistet��n heid�n verotettavaa tuloaan koskevat tiedot. Asiassa on ensiksi ratkaistava, onko yhti�iden toiminta kaikissa nyt kysymyksess� olevissa vaiheissaan henkil�tietolain tarkoittamaa henkil�tietojen k�sittely�.
Henkil�tietolain 3 �:n 1 kohdassa on m��ritelty, mit� laissa tarkoitetaan henkil�tiedolla. Henkil�tietolain 3 �:n 2 kohdan mukaan henkil�tietojen k�sittelyll� tarkoitetaan henkil�tietojen ker��mist�, tallettamista, j�rjest�mist�, k�ytt��, siirt�mist�, luovuttamista, s�ilytt�mist�, muuttamista, yhdist�mist�, suojaamista, poistamista, tuhoamista sek� muita henkil�tietoihin kohdistuvia toimenpiteit�.
Euroopan yhteis�jen tuomioistuin on t�ss� asiassa antamansa ennakkoratkaisun kohdassa 35 todennut, ett� tiedot, jotka koskevat tiettyjen luonnollisten henkil�iden, joiden tulot ylitt�v�t tietyt rajat, sukunime� ja etunime� sek� erityisesti sadan euron tarkkuudella heid�n ansio- ja p��omatuloaan, ovat direktiivin 2 artiklan a alakohdassa tarkoitettuja henkil�tietoja, koska ne ovat �tunnistettua tai tunnistettavissa olevaa luonnollista henkil�� -- koskevia tietoja�. Ratkaisusta ilmenee edelleen, ett� tarkoitettua toimintaa on pidett�v� tietosuojadirektiiviss� tarkoitettuna henkil�tietojen k�sittelyn�.
N�in ollen ja kun otetaan huomioon yhteis�jen tuomioistuimen tulkinta, on yhti�iden harjoittamaa t�ss� tarkoitettua toimintaa pidett�v� henkil�tietolain mukaisena henkil�tietojen k�sittelyn�.
Tietosuojadirektiiviss� ja henkil�tietolaissa on s��detty henkil�tietojen laillisen k�sittelyn yleisist� s��nn�ist� ja periaatteista. Mainitun direktiivin ja mainitun lain henkil�tietojen k�sittelylle asettamista vaatimuksista voidaan poiketa ainoastaan tietyin rajoitetuin edellytyksin.
Yhteis�jen tuomioistuin on t�ss� asiassa antamansa ennakkoratkaisun kohdissa 38�46 k�sitellyt tietosuojadirektiivin 3 artiklan 2 kohdassa mainittuja kahta esimerkkitilannetta, joihin direktiivi� ei sovelleta. Ratkaisusta ilmenee, ettei nyt kysymyksess� olevaa yhti�iden toimintaa voida rinnastaa mainitussa kohdassa tarkoitettuihin poikkeuksiin. Ratkaisun kohdan 46 mukaan tietosuojadirektiiviss� ei s��det� mist��n muusta sen soveltamisalaa koskevasta lis�rajoituksesta.
Henkil�tietolain 2 �:n 4 momentin mukaan lakia ei sovelleta henkil�rekistereihin, jotka sis�lt�v�t vain tiedotusv�lineess� julkaistua aineistoa sellaisenaan. Yhteis�jen tuomioistuin on ennakkoratkaisunsa kohdassa 48 kuitenkin korostanut, ett� tietosuojadirektiivi olisi suurelta osin merkitykset�n, jos direktiivin soveltamisesta poikettaisiin yleisesti silloin, kun on kyse julkaistuista tiedoista. Tuomioistuin on lis�ksi todennut, ett� muussa tapauksessa henkil�tietojen julkaiseminen riitt�isi siihen, ett� tiedot j�isiv�t direktiiviss� s��detyn suojan ulkopuolelle.
Henkil�tietolain soveltamisalaa koskeva lain 2 �:n 4 momentti ei n�in ollen sanamuodoltaan vastaa tietosuojadirektiivin s��nn�sten soveltamisalaa koskevia vaatimuksia siten kuin yhteis�jen tuomioistuin on direktiivi� tulkinnut.
Koska Tietosuojavaltuutetun viranomaisena tekem� hakemus koskee kahden yksityisen oikeussubjektin toimintaa, ei direktiivill� t�ss� asiassa ole v�lit�nt� oikeusvaikutusta n�iden yksityisten oikeussubjektien edun vastaisesti. Yhteis�jen tuomioistuin on kuitenkin oikeusk�yt�nn�ss��n vahvistanut, ett� kansallisen tuomioistuimen on kansallista lains��d�nt�� soveltaessaan tulkittava kansallista lains��d�nt�� mahdollisimman pitk�lle kyseess� olevan direktiivin sanamuodon ja tarkoituksen mukaisesti direktiivill� tavoitellun tuloksen saavuttamiseksi. Yhteis�jen tuomioistuimen mukaan kansallinen tuomioistuin voi n�in toimivaltansa rajoissa varmistaa yhteis�n oikeuden t�yden tehokkuuden, kun se ratkaisee k�sitelt�v�kseen saatetun asian (Yhdistetyt asiat C-397/01-C-403/01, Pfeiffer ym., tuomio 5.10.2004, Kok. 2004, s. I-8835, 113 kohta). Yhteis�jen tuomioistuimen oikeusk�yt�nt� huomioon ottaen esill� olevassa tilanteessa henkil�tietolain 2 �:n 4 kohtaa on tulkittava mahdollisimman pitk�lti yhteensopivasti yhteis�n oikeuden kanssa.
Vaikka tietosuojadirektiivi on henkil�tietolailla pantu kansallisesti t�yt�nt��n, ei lain soveltamisalaa koskevan 2 �:n 4 momentin yksityiskohtaisissa perusteluissa (HE 96/1998 vp) ole direktiivi� lainkaan k�sitelty. Direktiivin 9 artiklalle voidaan kuitenkin antaa merkityst� tulkittaessa sit�, milt� osin henkil�tietojen suojasta on Suomessa poikettu mainitussa artiklassa tarkoitetun journalistista tarkoitusta toteuttavan henkil�tietojen k�sittelyn osalta.
Henkil�tietolain 2 �:n 4 momentin soveltamisalaa koskevan rajauksen lis��mist� lakia edelt�neeseen henkil�rekisterilakiin on perusteltu l�hinn� sill�, ett� yksityisyyden suojaa joukkotiedotusv�lineiden toiminnassa on perinteisesti turvattu erityisin s��ntelyin, muun muassa rikoslain s��nn�ksin.
Yhteis�jen tuomioistuimen ennakkoratkaisu huomioon ottaen henkil�tietolain soveltamisalaa koskevaa lain 2 �:n 4 momentin poikkeuss��nn�st� on tulkittava suppeasti. Henkil�tietolain 2 �:n 4 momenttia ei t�m�n vuoksi voida tulkita siten, ett� kertaalleen julkaistuja henkil�tietoja voitaisiin yksin julkaisemisen perusteella yleisesti k�sitell� uudelleen, eri yhteyksiss� ja eri tarkoituksessa henkil�tietojen k�sittely� koskevien s��nn�sten mill��n tavoin toimintaa rajoittamatta.
Henkil�tietolain 2 �:n 5 momentti sis�lt�� kysymyksess� olevan asian kannalta merkityksellisen henkil�tietojen k�sittely� toimituksellisia sek� taiteellisen tai kirjallisen ilmaisun tarkoituksia varten koskevan poikkeuksen lain soveltamisalasta. Edell� mainitussa tarkoituksessa tapahtuvaa henkil�tietojen k�sittely� koskevat ainoastaan kyseisess� lainkohdassa erikseen mainitut henkil�tietolain pyk�l�t mukaan lukien lain 32 �:n sis�lt�m� tietojen suojaamisvelvollisuus.
Henkil�tietolakia koskevan hallituksen esityksen (HE 96/1998 vp) perustelujen mukaan henkil�tietolain 2 �:n 5 momentilla on pantu t�yt�nt��n tietosuojadirektiivin 9 artikla.
Tietosuojadirektiivin 9 artiklassa s��det��n muun ohella ainoastaan journalistisia tarkoituksia varten toteutettua henkil�tietojen k�sittely� koskevista poikkeuksista ja vapautuksista tietyist� direktiivin s��nn�ksist�, jos ne osoittautuvat v�ltt�m�tt�miksi yksityisyytt� koskevan oikeuden ja ilmaisuvapautta koskevien s��nt�jen yhteensovittamisessa.
Sananvapauden ja henkil�tietojen suojan yhteen sovittaminen
Journalistista tarkoitusta koskevan tietosuojadirektiivin poikkeuksen tulkinta. Yhteis�jen tuomioistuin on korostanut tietosuojadirektiivin tavoitteena olevan, ett� j�senvaltiot turvaavat henkil�tietojen k�sittelyss� yksil�ille heid�n perusoikeutensa ja -vapautensa ja erityisesti heid�n oikeutensa yksityisyyteen samalla, kun ne sallivat mainittujen tietojen vapaan liikkuvuuden. Edelleen tuomioistuin on korostanut sit�, ett� mainitut perusoikeudet on sovitettava tietyss� m��rin yhteen sananvapautta koskevan perusoikeuden kanssa ja ett� t�m� teht�v� kuuluu j�senvaltioille.
Journalismin k�sitett� ei ole m��ritelty tietosuojadirektiiviss�. Yhteis�n tuomioistuin on ennakkoratkaisussaan todennut (kohta 62), ett� nyt kysymyksess� olevia henkil�tietojen k�sittelyn muotoja on pidett�v� �ainoastaan journalistisia tarkoituksia varten� harjoitettuna henkil�tietojen k�sittelyn�, jos kyseisten toimintojen ainoana tarkoituksena on tietojen, mielipiteiden tai ajatusten ilmaiseminen yleis�lle, mink� arvioiminen on kansallisten tuomioistuimen teht�v�.
Yhteis�jen tuomioistuin on kuitenkin sananvapauden merkityksen huomioon ottaen tarkentanut, ett� journalismin k�sitett� on yht��lt� tulkittava laajasti. Toisaalta tuomioistuimen ratkaisusta ilmenee, ett� harmonisen tasapainon l�yt�miseksi yksityisyytt� koskevan perusoikeuden suoja edellytt��, ett� t�ss� tarkoitetut poikkeukset ja rajoitukset on toteutettava t�ysin v�ltt�m�tt�m�n rajoissa.
Edelleen ratkaisusta ilmenee, ett� poikkeuksia ja rajoituksia sovelletaan kaikkiin journalismia harjoittaviin henkil�ihin ja ettei se, ett� tietojen julkaiseminen liittyy voiton tavoitteluun, ensisijaisesti merkitse, ettei toimintaa voida pit�� �ainoastaan journalistisia tarkoituksia varten� toteutettuna. My�sk��n tapa, jolla k�sitellyt tiedot siirret��n, ei ole merkityksellinen arvioitaessa toiminnan journalistista tarkoitusta.
Edell� kuvatusta yhteis�jen tuomioistuimen ratkaisusta ilmenee siten, ett� journalismin k�sitett� on direktiivin 9 artiklan tarkoittamassa yhteydess� tulkittava sin�ns� laajasti, ett� toisaalta yksityisyyden suojasta voidaan poiketa vain v�ltt�m�tt�miss� rajoissa ja ett� t�m� perusoikeuksien yhteen sovittaminen kuuluu j�senvaltioille. Viime k�dess� kyseess� olevien oikeuksien ja intressien, yhteis�n oikeusj�rjestyksess� suojatut perusoikeudet mukaan lukien, v�lisen asianmukaisen tasapainon takaaminen on kansallisten viranomaisten ja tuomioistuinten teht�v�n� (my�s asia C-101/01 Lindqvist).
Toimituksellista tarkoitusta koskevan henkil�tietolain poikkeuksen tulkinta. Journalismin tai toimituksellisen tarkoituksen k�sitett� ei ole m��ritelty henkil�tietolaissa tai muualla kansallisessa lains��d�nn�ss�. Henkil�tietolakia edelt�neen henkil�rekisterilain 2 �:n 2 a kohdassa m��riteltiin kuitenkin toimituksellinen rekisteri. Henkil�tietolain esit�ist� (HE 96/1998 vp) ilmenee, ett� henkil�tietolakia s��dett�ess� on t�lt� osin ollut pyrkimyksen� s�ilytt�� tiedotusv�lineiden toimituksellisia rekistereit� koskevan s��ntelyn tuolloinen nykytila tietosuojadirektiivin sallimissa puitteissa. N�in ollen henkil�tietojen k�sittelyn toteaminen henkil�tietolaissa tarkoitetulla tavalla toimituksellisessa tarkoituksessa tapahtuvaksi edellytt�� muun ohella, ett� tietoja k�ytet��n yksinomaan toimitusty�h�n liittyviss� teht�viss� ja etteiv�t k�sitelt�v�t tiedot ole muiden kuin toimitusty�h�n osallistuvien k�ytett�viss�.
Tulkittaessa henkil�tietolain 2 �:n 5 momenttia on erityisesti otettava huomioon, ett� kysymys on kahden perusoikeuden, sananvapauden ja yksityisyyden suojan, yhteen sovittamisesta.
Perustuslakien ja perusoikeuss��nn�sten muuttamista koskevan hallituksen esityksen perustelujen (HE 309/1993 vp) mukaan yksityisel�m�n suojaa koskevaa perusoikeuden l�ht�kohtana on, ett� yksil�ll� on oikeus el�� omaa el�m��ns� ilman viranomaisten tai muiden ulkopuolisten tahojen mielivaltaista tai aiheetonta puuttumista h�nen yksityisel�m��ns�.
Sananvapauss��nn�ksen keskeisen� tarkoituksena puolestaan on taata kansanvaltaisen yhteiskunnan edellytyksen� oleva vapaa mielipiteenmuodostus, avoin julkinen keskustelu, joukkotiedotuksen vapaa kehitys ja moniarvoisuus sek� mahdollisuus vallank�yt�n julkiseen kritiikkiin.
My�s Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen ratkaisuk�yt�nn�ss� on otettu kantaa sananvapauden ja yksityisyyden suojan yhteen sovittamiseen. Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on muun ohella 24.6.2004 antamassaan ratkaisussa von Hannover todennut, ett� lehdist�ll� on olennainen teht�v� demokraattisessa yhteiskunnassa. Vaikka se ei saa ylitt�� tiettyj� rajoja varsinkaan muiden maineen ja oikeuksien suojelun suhteen, sen teht�v�n� oli kuitenkin jakaa velvollisuuksiinsa ja vastuihinsa sopivalla tavalla tietoja ja ajatuksia kaikista yleisesti kiinnostavista kysymyksist�.
Toisaalta ihmisoikeustuomioistuin on mainitussa ratkaisussaan niin ik��n katsonut, ett� my�s yksityisel�m�n suojeluun tuli kiinnitt�� entist� enemm�n huomiota, koska uusilla tiedonv�litysteknologioilla oli mahdollista s�ilytt�� ja toisintaa henkil�kohtaisia tietoja.
Ihmisoikeustuomioistuimen mukaan punnittaessa yksityisel�m�n suojaa sananvapautta vasten ratkaisevan kriteerin tuli olla julkaisun vaikutus yleisesti kiinnostavaan keskusteluun. Jos julkaisulla sen sijaan on yksinomaan pyritty tyydytt�m��n tietyn lukijakunnan uteliaisuutta, sananvapautta olisi tulkittava ahtaammin.
Nyt kysymyksess� olevassa asiassa on arvioitava, kuuluuko t�ss� tarkoitettujen henkil�tietojen k�sittely yhti�iden toiminnan eri vaiheissa henkil�tietolain 2 �:n 5 momentin toimituksellisessa tarkoituksessa tapahtuvaa k�sittely� koskevan poikkeuksen soveltamisalaan. Arvioinnin l�ht�kohtana on se, onko kyseisen toiminnan tarkoituksena tietojen, mielipiteiden ja ajatusten ilmaiseminen yleis�lle. Arvioinnissa on otettava huomioon se, miss� m��rin toiminnan voidaan katsoa edist�v�n yhteiskunnallisesti kiinnostavaa keskustelua pikemmin kuin pyrki� yhteiskunnallisesta keskustelusta irrallaan tyydytt�m��n yksitt�isten henkil�iden uteliaisuutta.
Verotusta koskevien henkil�tietojen k�sittely Satakunnan Markkinap�rssi Oy:n taustarekisteriss� ja Verop�rssi-lehdess�
Satakunnan Markkinap�rssi Oy on ker�nnyt Verop�rssi-lehte� varten eri verotoimistoista tietoja, joissa henkil�iden nimitietoihin yhdistet��n heid�n verotettavaa tuloaan koskevat tiedot.
Kuten edell� on todettu, kysymys on sellaisesta henkil�tietojen k�sittelyst�, jota koskevat muun ohella henkil�tietolain 2 luvun sis�lt�m�t yleiset k�sittely� koskevat vaatimukset, ellei kysymykseen tule henkil�tietolain mahdollistama poikkeaminen mainittujen s��nn�sten soveltamisesta. T�lt� osin on ensin arvioitava, kuuluuko henkil�tietojen t�ss� tarkoitettu ennen Verop�rssi-lehden julkaisemista tapahtuva k�sittely yhti�n taustarekisteriss� toimituksellisia tarkoituksia varten s��detyn poikkeuksen soveltamisalaan.
Henkil�tietolakia edelt�neen henkil�rekisterilain muutoksen esit�ist� (HE 311/1993 vp) ilmenee muun ohella, ett� lehdist�n piiriss� on katsottu, ett� oikeus julkaista vapaasti tietoja edellytt�� my�s, ett� tietoja voidaan etuk�teen vapaasti ker�t� ja tallettaa. Henkil�tietojen k�sittelyn rajoittaminen t�ss� vaiheessa eli jo ennen julkaisua voisi k�yt�nn�ss� merkit� sit�, ett� etuk�teen m��r�t��n siit�, mit� saa julkaista. Mainitun kaltainen lopputulos olisi ristiriidassa sananvapautta turvaavan perusoikeuden kanssa.
Nyt ratkaistavana olevassa asiassa kysymyksess� ovat veroviranomaisilta saadut julkiset henkil�tiedot. T�llaisten tietojen ker��mist� ja k�sittely� yhti�n sis�isess� rekisteriss� lehden julkaisemisen tarkoituksessa voidaan edell� mainituin perustein sin�ns� pit�� toimituksellisessa tarkoituksessa tapahtuvana henkil�tietojen k�sittelyn�. Kysymyksess� olevien kattavien kuntakohtaisten tietojen k�sitteleminen voi vapaan tiedonv�lityksen ja avoimen keskustelun kannalta hyvin olla tarpeen verotusta koskevan julkaisun toimitusty�ss� ja taustatietona. My�s rekister�ityjen yksityisyyden suoja voi toiminnan t�ss� vaiheessa tulla riitt�v�sti turvatuksi edellytt�en, ett� rekisterin tiedot on henkil�tietolain 32 �:ss� tarkoitetuin tavoin suojattu laittomalta k�sittelylt�.
Satakunnan Markkinap�rssi Oy on julkaissut verotoimistoilta ker��mi��n henkil�tietoja laajoina kuntakohtaisina luetteloina Verop�rssi-lehdess�. Edell� jo todetun mukaisesti kysymys t�lt�kin osin on henkil�tietolain 3 �:n 2 kohdan mukaisesta henkil�tietojen k�sittelyst�. Korkeimman hallinto-oikeuden k�ytett�viss� on ollut valitusasiakirjoihin liitetty Satakunnan Markkinap�rssi Oy:n julkaisema p��kaupunkiseudun Verop�rssi-lehden numero 14/2004.
T�lt� osin asiassa on ratkaistava, voidaanko henkil�tietojen k�sittely� koskevista vaatimuksista poiketa lain 2 �:n 5 momentin perusteella eli onko kysymyksess� olevien henkil�tietojen k�sitteleminen julkaisemalla ne Verop�rssi-lehdess� tapahtunut edell� tarkoitetulla ja poikkeamisen mahdollistavalla tavalla toimituksellisessa tarkoituksessa.
Henkil�tietolain 2 �:n 5 momentissa s��detty toimituksellista tarkoitusta varten tapahtuvaa henkil�tietojen k�sittely� koskeva lain soveltamisalan rajoitus ei ulotu kaikkiin henkil�tietolain s��nn�ksiin. Henkil�tietojen k�sittely� toimituksellisessa tarkoituksessa koskee muun ohella lain 32 �:ss� s��detty rekisterinpit�j�n velvollisuus suojata tiedot. Henkil�tietojen k�sittely� koskevista lain yleisist� periaatteista on voitu poiketa, koska tietojen k�sittely� on kuitenkin v�himm�isvaatimuksena koskenut lain 32 �:n suojaamisvelvollisuus. Mainitun s��nn�ksen mukaan rekisterinpit�j�n on muun ohella toteutettava tarpeelliset toimenpiteet henkil�tietojen suojaamiseksi asiattomalta p��sylt� tietoihin ja vahingossa tai laittomasti tapahtuvalta tietojen h�vitt�miselt�, muuttamiselta, luovuttamiselta taikka muulta laittomalta k�sittelylt�. Suojaamisvelvoitteen sis�ll�ll� on looginen yhteys vaatimuksiin, joiden mukaan henkil�tietojen k�sittelyn tulee liitty� yksinomaan toimitusty�h�n eiv�tk� tiedot saa olla muiden k�ytett�viss�.
Henkil�tietolain esit�ist� (HE 96/1998 vp) ilmenee, ett� henkil�rekisterilaissa tarkoitetun toimituksellisen rekisterin tietojen k�sittelyn tulee liitty� yksinomaan toimitusty�h�n ja ett� k�sitelt�v�t tiedot tulee pit�� toimitukseen n�hden muiden tahojen k�yt�n ulkopuolella. Henkil�tietolain 2 �:n 5 momentin tarkoituksena on ollut s�ilytt�� toimituksellisia rekistereit� koskevan s��ntelyn tuolloinen nykytila tietosuojadirektiivin sallimissa puitteissa. T�h�n n�hden henkil�tietolain tarkoituksena voidaan t�lt� osin n�hd� olevan julkaisua edelt�v�n vapaan toimituksellisen ty�n mahdollistaminen ja turvaaminen.
Henkil�tietojen k�sittelyn� toimituksellista tarkoitusta varten ei kuitenkaan voida pit�� tietojen sellaista k�sittely�, jossa toimituksellisessa tarkoituksessa muodostettu henkil�rekisteri laajamittaisesti, l�hes kokonaisuudessaan ja l�hes sellaisenaan, vaikkakin eri osissa ja kunnittain, julkaistaan erillisin� luetteloina.
Koska rekister�ityjen tietojen julkaiseminen t�ss� laajuudessa rinnastuu koko yhti�n toimituksellisessa tarkoituksessa ker��m�n niin sanotun taustarekisterin julkaisemiseen, kysymys ei ole pelk�st��n tietojen, mielipiteiden tai ajatusten ilmaisemisesta. Edell� on sananvapauden ja yksityisyyden suojan vaatimukset yhteen sovittaen katsottu, ett� tietojen ker��minen ennen lehden julkaisua on voinut henkil�tietolain 2 �:n 5 momentin nojalla tapahtua ilman, ett� henkil�tietolain 8 �:n tietojen k�sittelyn yleisten edellytysten on tarvinnut t�ytty�. Tuossa yhteydess� esitetyt seikat huomioon ottaen ei yhti�n taustarekisteriin ker�ttyjen henkil�tietojen k�sittely� julkaisemalla ne ja luovuttamalla ne yleisesti saataville, nyt kysymyksess� olevassa laajuudessa ja henkil�tietolain 2 �:n 5 momentissa mainittujen v�himm�isvaatimustenkin ulottumattomiin, voida pit�� henkil�tietolain tarkoituksen mukaisena.
Demokraattisessa yhteiskunnassa v�ltt�m�t�n, avoin ja yhteiskunnallisesti kiinnostava keskustelu taikka yhteiskunnallisen vallank�yt�n kontrolli ja arvostelun vapaus eiv�t edellyt� yksitt�isi� henkil�it� koskevien edell� ilmenevin tavoin yksil�ityjen henkil�tietojen julkaisemista nyt tarkoitetussa laajuudessa. Kun viel� otetaan huomioon, mit� edell� on lausuttu henkil�tietolain 2 �:n 4 momentin suppeasta tulkinnasta ja siit�, ett� s��nn�ksen puhtaasti sanamuodon mukainen tulkinta johtaisi lain tarkoituksen vastaisen lopputulokseen henkil�tietojen suojaamisen kannalta, ei henkil�tietojen k�sittely Verop�rssi-lehden julkaisemista varten itse julkaisun perusteella arvioituna ole tapahtunut henkil�tietolain tarkoittamalla tavalla toimituksellisessa tarkoituksessa.
Henkil�tietolain 17 �:n mukaan henkil�matrikkelia varten pidett�v��n henkil�rekisteriin saa muilla kuin lain 8 �:n 1 momentissa mainituilla perusteilla muun ohella ker�t� ja tallettaa rekister�idyst� rekisterin tarkoituksen kannalta tarpeelliset yksil�intitiedot sek� tiedon matrikkelin perusteena olevasta rekister�ityj� yhdist�v�st� tekij�st�. Verop�rssi-lehdess� julkaistut verovelvollisia ja heid�n verotustietojaan koskevat luettelot rinnastuvat muodoltaan pitk�lti henkil�tietolain 17 �:ss� s��dettyihin henkil�matrikkeleihin. Nyt tarkoitettujen luetteloiden osalta kuitenkin puuttuu matrikkeleilta henkil�tietolain 17 �:n 2 momentissa edellytetty rekister�ityj� yhdist�v� tekij�, eiv�tk� henkil�matrikkeleita koskevat s��nn�kset siten sovellu yhti�n toimintaan.
Kun otetaan huomioon henkil�tietolain 2 �:n 5 momentti ja 32 � sek� tietosuojadirektiivin 9 artikla sellaisena kuin yhteis�jen tuomioistuin on sit� ennakkoratkaisussaan tulkinnut, ei kyseess� olevien henkil�tietojen ennen Verop�rssi-lehden julkaisemista tapahtuvaa ker��mist� ja niiden k�sittely� Satakunnan Markkinap�rssi Oy:n taustarekisteriss� voida sin�ns� pit�� henkil�tietojen suojaa koskevien s��nn�sten vastaisena edellytt�en, ett� muun ohella tietojen suojaaminen on hoidettu asianmukaisesti. Kun kuitenkin otetaan huomioon asiassa saatu selvitys siit�, miss� laajuudessa ja mill� tavalla taustarekisteriss� k�siteltyj� henkil�tietoja on edelleen k�sitelty Verop�rssi-lehdess�, on Satakunnan Markkinap�rssi Oy k�sitellyt luonnollisia henkil�it� koskevia henkil�tietoja henkil�tietolain vastaisesti.
Tietojen edelleen luovuttaminen CD-ROM-levyll�
Satakunnan Markkinap�rssi Oy on edelleen luovuttanut julkaisemansa henkil�tiedot CD-ROM-levykkeell� Satamedia Oy:lle mainittuja tietoja koskevan tekstiviestipalvelun toteuttamista varten. Kuten edell�, t�ss�kin on kysymys henkil�tietolain 3 �:n 2 kohdan mukaisesta henkil�tietojen k�sittelyst�.
Huomioon ottaen yhteis�jen tuomioistuimen ennakkoratkaisu ja sen vaikutus henkil�tietolain 2 �:n 4 momentin tulkintaan sek� se, mit� edell� on esitetty t�ss� tarkoitettujen henkil�tietojen k�sittelyst� Verop�rssi-lehdess�, ei mainittujen Satakunnan Markkinap�rssi Oy:n taustarekisterin henkil�tietojen, silt�k��n osin kuin ne on Verop�rssi-lehdess� julkaistu, k�sittely� luovuttamalla tiedot edelleen Satamedia Oy:lle voida pit�� henkil�tietojen k�sittelemisen� toimituksellisia tarkoituksia varten henkil�tietolaissa tarkoitetulla tavalla. Henkil�tietojen k�sittely� mainitulla tavalla ei my�sk��n voida pit�� ainoastaan journalistisia tarkoituksia varten toteutettuna tietosuojadirektiivin 9 artiklassa tarkoitetulla tavalla. N�in ollen Satakunnan Markkinap�rssi Oy on k�sitellyt t�ss�kin tarkoitettuja henkil�tietoja henkil�tietolain vastaisesti.
Henkil�tietojen k�sittely Satamedia Oy:n toteuttamaa tekstiviestipalvelua varten
Satamedia Oy on edell� kohdassa �Tosiseikat� esitetyn tekstiviestipalvelun toteuttamisen tarkoituksessa luovuttanut edell� kuvatut henkil�tiedot kolmannelle yhti�lle, joka on hoitanut tekstiviestipalvelun Satamedia Oy:n lukuun.
Edell� on todettu, ett� Satakunnan Markkinap�rssi Oy:ll� ei ole ollut henkil�tietolakiin perustuvaa oikeutta k�sitell� nyt kysymyksess� olevia henkil�tietoja luovuttamalla ne Satamedia Oy:lle. T�st� jo sellaisenaan seuraa, ett� my�sk��n Satamedia Oy:ll� ei ole henkil�tietolakiin perustuvaa oikeutta k�sitell� n�in saamiaan henkil�tietoja.
Lis�ksi yhteis�jen tuomioistuimen ennakkoratkaisusta seuraa, ett� tietosuojadirektiiviss� tarkoitettu poikkeus, joka koskee ainoastaan journalistista tarkoitusta toteuttavaa henkil�tietojen k�sittely�, edellytt�� tietojen ilmaisemista yleis�lle. Sananvapauslain 2 �:n 1 kohdan mukaan mainitussa laissa yleis�ll� tarkoitetaan vapaasti valikoituvaa viestin vastaanottajien joukkoa. Satamedia Oy:n tekstiviestipalvelu perustuu siihen, ett� yhti� k�sittelee palvelussa tietyn yksitt�isen henkil�n verotusta koskevia henkil�tietoja toisen henkil�n tekem�n pyynn�n perusteella. Kysymys ei ole edell� mainituin tavoin tiedon ilmaisemisesta yleis�lle, vaan yksitt�isen henkil�n toisen henkil�n henkil�tietoja koskevaan pyynt��n vastaamisesta.
Demokraattisessa yhteiskunnassa v�ltt�m�t�n, avoin ja yhteiskunnallisesti kiinnostava keskustelu taikka yhteiskunnallisen vallank�yt�n kontrolli ja arvostelun vapaus eiv�t edellyt� mahdollisuutta yksitt�isten henkil�tietojen k�sittelemiseen t�ss� tarkoitetulla tavalla. Sananvapaus ei edellyt� poikkeusta yksityisyyden suojasta t�llaisessa tilanteessa.
Yhteis�jen tuomioistuin on ennakkoratkaisussaan viel� huomauttanut, ett� tekninen tapa, jolla tiedot siirret��n, ei ole merkityksellinen arvioitaessa sit�, onko kysymys ainoastaan journalistisia tarkoituksia varten toteutetusta toiminnasta. Satamedia Oy:n toteuttaman tekstiviestipalvelun osalta asiassa ei ole ratkaisevaa tiedon siirt�minen juuri matkapuhelimen v�lityksell� ja tekstiviestill�. N�in ollen kysymys ei ole siit�, ett� kyseinen tiedonsiirtotapa asetettaisiin erilaiseen asemaan muiden tiedonsiirtotapojen kanssa. Asiaa olisi arvioitava samoin, jos yhti� k�sittelisi yksitt�isen pyynn�n perusteella yksitt�isen henkil�n henkil�tietoja jotakin muuta tiedonsiirtotapaa k�ytt�en.
Edell� mainituilla perusteilla valituksenalaiset tietosuojalautakunnan ja hallinto-oikeuden p��t�kset on kumottava ja asia palautettava tietosuojalautakunnalle uudelleen k�sitelt�v�ksi henkil�tietolain 44 �:n 1 kohdassa tarkoitettujen henkil�tietojen k�sittely� koskevien m��r�ysten antamiseksi yhti�ille silt� osin kuin henkil�tietojen k�sittely yhti�iss� on edell� kuvatuin tavoin ollut henkil�tietolain s��nn�sten vastaista.
Asian ovat ratkaisseet Pekka Vihervuori, Kari Kuusiniemi, Tuula Pynn�, Anne E. Niemi ja Hannu Ranta. Asian esittelij� Mia Ekman.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin KKO tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin