PUNKALAITUMEN KUNTA TILINPÄÄTÖS 2011
Khall 2.4.2012 § 74
Kuntalain mukaan kunnat noudattavat kirjanpidossaan ja tilinpäätöksessään kirjanpitolakia soveltuvin
osin. Kunnan tilinpäätös- ja toimintakertomuksen tarkoituksena on antaa oikea ja riittävä kuva kunnan
toiminnan tuloksesta ja taloudellisesta asemasta.
Kunnan tilinpäätös on laadittava tilikautta seuraavan vuoden maaliskuun loppuun mennessä ja annettava se tilintarkastajien tarkastettavaksi. Valtuuston käsiteltäväksi tilinpäätös on saatettava viimeistään
seuraavan vuoden kesäkuun loppuun mennessä. Tilinpäätöksen allekirjoittavat kunnanhallituksen jäsenet ja kunnanjohtaja.
Kuntalain 68 §:n mukaan kunnan on sisällytettävä tilinpäätökseensä tase, tuloslaskelma, rahoituslaskelma ja niiden liitetiedot sekä talousarvion toteutumisvertailu ja toimintakertomus. Lisäksi kunnan, jolla
on määräämisvalta toisessa kirjanpitovelvollisessa, tulee laatia ja sisällyttää tilinpäätökseensä konsernitase liitteineen.
2.1. Toimintakertomuksen pakolliset ja suositeltavat asiat
Toimintakertomuksen antamisesta vastaavat kunnanhallitus ja kunnanjohtaja. Kuntalain 69 §:n mukaan
toimintakertomus on osa kunnan virallista tilinpäätöstä. Toimintakertomus on kunnan hallinnon, talouden ja muun toiminnan seurannan runkona. Se on edellytetty laadittavaksi sellaiseen muotoon, että esitettyjen tietojen vertailut eri kuntien välillä ovat mahdolliset.
Toimintakertomuksessa on esitettävä selvitys valtuuston asettamien toiminnallisten ja taloudellisten tavoitteiden toteutumisesta. Toiminnalliset ja taloudelliset tavoitteet hyväksytään talousarviossa ja suunnitelmassa. Toimintakertomuksessa on annettava myös tietoja sellaisista kunnan talouteen ja konsernitaseeseen liittyvistä olennaisista asioista, joista ei ole tehtävä selkoa tuloslaskelmassa tai taseessa.
Jos kunnan taseessa on kattamatonta alijäämää, toimintakertomuksessa on tehtävä selkoa talouden
tasapainotuksen toteutumisesta tilikaudella sekä voimassa olevan taloussuunnitelman ja toimenpideohjelman riittävyydestä talouden tasapainottamiseksi.
2.2. Olennaiset tapahtumat toiminnassa ja taloudessa
2.2.1 Kunnanjohtajan katsaus
Tämän tekstin tulisi olla kolmen eri henkilön tuottamaa, sillä vuonna 2011 Punkalaitumen kunnanjohtajana ovat toimineet eri henkilöt. Antero Alenius johti kuntaa 6.8. asti, Tarja Hietalahti toimi viransijaisena
7.8. – 4.9.2011 ja Heidi Rämö aloitti kunnanjohtajana 5.9.2011.
Syksyllä 2011 alkoi koko kunnan toimintojen kokonaisvaltainen uudelleen tarkastelu, mikä johti talousarvioprosessin yhteyteen laadittuun rakennemuutosohjelmaan.
Punkalaitumen kunnan väestökehitys on jatkanut lievästi vähenevää suuntaansa, asukasluvun laskiessa kertomusvuoden aikana 3189:een. Väkiluvun pieneneminen johtui ennen kaikkea syntyvyyden (19)
alhaisesta tasosta kuolleisuuteen (66) nähden. Kuntaan muutti 107 henkilöä ja kunnasta muutti 273
henkilöä. Suuri osa muuttoliikkeestä aiheutuu kuitenkin vastaanottokeskuksen asukkaiden muutosta
muille paikkakunnille. Kotimainen muuttoliike on pitkään ollut tasapainossa. Kunnassa kirjoilla olevien
ulkomaan kansalaisten määrä 31.12.2010 on 98 henkilöä eli jopa 3,0 % väestöstä. Kiintiöpakolaisina
vastaanotetut tai kuntapaikan saaneiden lisäksi lukumäärässä on mukana vastaanottokeskuksessa
asuvia, mutta keskuksen sijaintikunnan väestökirjanpitoon kirjattuja henkilöitä.
Työttömyys väheni vuoden aikana miltei 100 henkilöllä
Sastamalan TE- toimiston alueella oli joulukuun 2011 lopussa 812 työtöntä työnhakijaa. Määrä
kasvoi kausiluonteisten syiden takia kuukauden aikana 144 henkilöllä, mutta edellisen vuoden
loppuun verrattuna työttömiä oli 94 henkilöä (- 10 %) vähemmän.
TE-toimiston koko alueen työttömyysaste 6,8 % oli edelleen Pirkanmaan TE-toimistojen alhaisin
ja selvästi pienempi kuin Pirkanmaan keskiarvo 10,9 % sekä koko maan 9,7 %.
Työttömien määrä ja työttömyysaste kunnittain
Toimiston alueen molempien kuntien työttömien määrä väheni vuotta aiempaan verrattuna.
Punkalaidun otti työttömyysasteellaan 6,7 % muutaman kuukauden hienoisen takapakin jälkeen
Pirkanmaan kärkisijan ja Sastamala oli 0,1 %-yksikön perässä hyvänä kakkosena lukemalla 6,8
%. Pirkanmaan korkein työttömyysaste 12,8 % todettiin Tampereella ja Valkeakoskella.
joulu 11/10
kunta (työvoima)
muutos lkm / %
Punkalaidun (1352)
91 / 6,7
83 / 6,1
112 / 8,1
- 21 / - 18,8
Sastamala (10640)
728 / 6,8
592 / 5,6
808 / 7,5
- 80 / - 9,9
Työttömyyden rakenne kunnittain
Kuntakohtaiset rakennetekijät kehittyivät pääsääntöisesti positiivisesti ja joissakin osioissa tapahtunut kasvu ei ollut kovin merkittävää. Alhaisista määristä johtuen tilanne elää kuukausittain puoleen ja toiseen.
pitkäaik
alle 25-v.
12/11 12/10
lkm/%
-5/-9,6
-15/-18,8
-26/-22,8
-4/-1,3
vajaakunt
-1/-2,3
-20/-29,4
-88/-19,0
Valtuuston omiin ratkaisuihin perustuva kuntastrategia
Punkalaitumen kuntastrategia valmisteltiin keväällä 2009 uuden valtuustokauden alettua ja siinä tiivistyy kahden edellisen valtuuston tekemät isot linjavalinnat eli kunnan oma tahdonmuodostus. Punkalaitumen kuntastrategia rakennettiin toteuttamaan sekä seudun että Pirkanmaan maakunnan strategioita.
Kuntastrategia osoittaa Punkalaitumen kunnan ja sen asukkaiden tahdon toimia itsenäisenä peruskuntana ja paikallisyhteisönä sekä tavan edistää tavoitteitaan aktiivisesti seudullisilla, maakunnallisilla ja
valtakunnallisilla tasoilla. Kuntastrategian toteuttamisen avulla Punkalaitumen uudistuu ja kasvattaa
paikkakunnan elinvoimaisuutta. Strategiassa on myös uskallettava erikoistua omiin vahvuuksiin ja erottua rohkeasti muista kunnista.
Visio – Punkalaitumen kunta 2020
Ihmisläheinen ja itsenäinen Punkalaidun turvaa asukkaiden hyvinvoinnin yhteistoimin tuotetuilla peruspalveluilla. Paikalliset palvelut sekä tietoinen kansainvälistyminen tuottavat paikallista elinvoimaa. Kunta järjestää palvelut taloudellisesti ja tarkoituksenmukaisesti. Luonto ja maaseudun miljöö ovat näkyvä
osa Punkalaitumen hyvää kuntakuvaa.
STRATEGIA - KOHTI VISIOTA 2015
Päätavoite on kasvattaa paikkakunnan elinvoimaa, toimeliaisuutta ja asukkaiden hyvinvointia. Sen toteuttamiseksi valtuustokauden aikana lisätään Punkalaitumen:
seudullista, maakunnallista ja elinkeinopoliittista yhteistoimintaa
yleistä tunnettuutta ja näkyvyyttä
nuorten kasvun tukemista ja vaikutusmahdollisuuksia
väestörakenteen monipuolisuutta ja elinkeinoelämän työvoimaa
taloudellista liikkumavaraa
väestön terveyden edistämistä tukevaa toimintaa
Esimerkkejä päätavoitteen toteuttamisen keinoista ovat:
osallistuva verkostojohtaminen, yritysten verkostoituminen
aktiivinen viestintä, matkailumarkkinointi
opetuksen ja oppimisympäristöjen kehittäminen, kesätyöpaikkatakuu
maahanmuuton, koulutuksen ja työllistymisen yhteistoimintamalli
yhteistoiminnalla tuotetut taloudelliset peruspalvelut
hyvinvointiyrittäjyys perheiden ja vanhuspalvelujen tukena sekä seniorikansalaisten paluumuuton mahdollistajana.
Sosiaali- ja terveydenhuollon yhteistoiminta-alue Sotesi
Sastamalan kaupunki, Kiikoisten ja Punkalaitumen kunnat ovat päättäneet perustaa Sosiaali- ja terveydenhuollon yhteistoiminta-alueen Paras-lain vaatimukset täyttäen. Yhteistoiminta-alueen tehtävien hoitamisesta vastaa Sastamalan kaupunki.
Punkalaitumen kunnanvaltuusto päätti siirtää 1.1.2013 lähtien sosiaalityön, lastensuojelun (sis. perheoikeudelliset palvelut), vammaishuollon ja aikuisten kehitysvammayksikön Toukolan sekä niitä tuottavat
henkilöt yhteistoiminta-alueelle.
Päätös laajakaistahankkeeseen osallistumisesta
Valtion, kunnan ja teleoperaattoreiden rahoituksella toteutettava nopeiden laajakaistayhteyksien rakentamishanke sisältää Punkalaitumella kaksi kohdealuetta: Liitsola-Oriniemi ja Vanttila. Pirkanmaan liitto
on kilpailuttanut hankealueet ja valinnut toteuttajaoperaattoriksi Etelä-Satakunnan Puhelin Oy:n. Punkalaitumen kunta päätti vuoden 2011 aikana osallistua hankkeeseen ja varasi siihen kunnan rahoitusosuuden. Valokuiturakentamisen käynnistyminen edellytti, että kunnanhallitus ja ESP tekevät sopimuksen hankkeen toteuttamisesta. Ko. sopimus allekirjoitettiin syksyllä 2011.
Seudullinen jätevesihuolto
Kunnanvaltuusto päätti 10.6.2010 osallistua Huittisten ja Sastamalan kaupunkien ja Punkalaitumen
kunnan yhtiöperusteisen jätevedenpuhdistuksen yhteistyöhankkeeseen ja hyväksyi osakeyhtiön perustamista koskevat asiakirjat. Punkalaitumen kunnan näkökulmasta yhteistyöhankkeella oman puhdistamon rakentamiseen verrattuna saavutetaan edullisempi jätevesien käsittelyhinta, mahdollistetaan uusien alueiden liittäminen sekä viemäri- että vesijohtoverkostoon, luodaan paremmat edellytykset toimintavarmuuden ylläpitämiseksi ja tulevaisuuden haasteiden kohtaamiseksi sekä vähennetään ympäristöhaittoja.
Kunta hyväksyi 10.6.2010 Huittisten Puhdistamo Oy:n perustamissopimuksen sekä osakassopimuksen.
Sopimukset päästiin allekirjoittamaan joulukuussa 2011.
Päätös maaseutuhallinnon yhteistoiminta-alueen perustamisesta
Kunnanvaltuusto hyväksyi 31.3.2011 yhteistyösopimuksen maaseutuhallinnon tehtävien järjestämisestä
Huittisten kaupungin, ja Köyliön kunnan kanssa. Sopimus astui voimaan 1.1.2012.
TV-ohjelma Kunta nimeltä Punkalaidun - hanke
Vuoden aikana on mietitty uusia tuulia ja tapoja tehdä kuntaa näkyväksi ja tunnetuksi oman seudun ulkopuolella. Keväällä 2011 päätettiin osallistua TV-ohjelma – Kunta nimeltä Punkalaidun – hankkeeseen.
Tavoitteena on kahdeksanosaisen tv-ohjelman kautta saada vierailijoita, asukkaita ja yrittäjiä kuntaan.
Kunta on mukana osarahoittamassa hanketta ja haki rahoitusta myös Joutsenten Reitti ry:n kautta. Lisäksi yritykset ja yhdistykset ovat hankkeessa mukana.
Step by step ja Maahanmuuttajat Kylille – hanke
Step by step hanke päättyi syksyllä 2011. Samassa yhteydessä valmisteltiin uusi hanke, jonka pääpainopisteet saatiin Step by stepin toiminnan tuloksena.
Maahanmuuttajat kylille hanke aloitti toimintansa 1.10.2011 ja jatkuu vuoteen 2013 asti. Hankkeen tavoitteena on edistää maahanmuuttajien työllistymismahdollisuuksia maatiloilla, pienyrityksissä ja kolmannella sektorilla. Huomioon otetaan myös mahdollisuudet yrittäjyyteen esim. yritysten omistajanvaihdosten kautta.
Hanke edistää kotoutumista opastamisella arjen hallinnassa, opiskelussa kuin työnhaussa. Vapaaehtoistoimijoiden kanssa kartoitetaan mahdollisuuksia ja halukkuutta osallistua maahanmuuttajatyöhön.
Tavoitteena on myös saada maahanmuuttajat kunnan vakinaisiksi asukkaiksi ja näin vaikuttaa väestökehitykseemme positiivisesti.
Punkalaitumen kunnan henkilöstö uusille laduille
Punkalaitumen kunta käynnisti syksyllä 2011 Sitran osarahoittaman työhyvinvoinnilla tuottavuutta –
hankkeen eli LATU- hankkeen. Kunnan koko henkilöstö on hankkeessa mukana. LATU –hanke on osa
Sitran Julkishallinnon johtamisohjelman toimintaa ja se toteutetaan yhdessä Lieksan kaupungin sekä
Hollolan, Maskun ja Siikajoen kuntien kanssa. Hankkeen tavoitteena on mm. parantaa henkilöstölähtöisesti työelämän laatua ja yhteisön johtamista sekä lisätä työn tuottavuutta.
Lokakuussa pidettiin starttipajapäivä johon osallistui 120 henkilöä. Starttipajoissa esiteltiin LATU- hanke
ja tuotettiin kuhunkin työyhteisöön/tiimiin työelämänlaatuun ja tuottavuuteen liittyviä kehitysideoita.
Loka- marraskuun aikana suoritettiin LATU – mittaus, minkä tarkoituksena on mitata ja kuvata työyhteisön hyvinvoinnin tasoa. Tämän lisäksi valittiin kustakin työyhteisöstä sisäisiä uudistajia, joiden tehtävänä on esimiesten tuen avulla kerätä uusia kehitysideoita ja varmistaa kehitysideoitten eteenpäin vienti. Punkalaitumen kunnassa on nyt 14 sisäistä uudistajaa.
Talouden toteuma lyhyesti
Kunnan toimintakate heikkeni kertomusvuonna 1 129 342 euroa, kun sitä verrataan edellisen tilinpäätöksen tasoon. Kun toimintakatetta verrataan vuoden 2011 talousarvioon, toimintakate aleni 233 873
Vuoden 2011 talousarvio oli mitoitettu 156 096 euroa ylijäämäiseksi eli 677 596 euron suuruinen vuosikate olisi kattanut poistot ja terveen talouden kriteerit olisivat täyttyneet. Tilinpäätöksessä vuosikate toteutui suunniteltua pienemmäksi eli 157 079 euroon. Tilikauden tulos on 310 272 euroa alijäämäinen.
Verotulot laskivat 368 000 euroa alle talousarviossa olevan verotuloarvion. Vajaus muodostui kunnallisverosta. Talousarviossa ennakoitu kunnallisverotulokertymä alittui yhteensä 429 295 eurolla eli 6 %:lla,
vastaavasti osuus yhteisöverosta ylittyi 84 302 euroa eli18,7 %. Edelliseen tilinpäätökseen verrattuna
kokonaisverotulot pysyivät ennallaan.
Valtionosuudet pienenivät kokonaisuudessaan 1 % edelliseen tilinpäätökseen verrattuna ja kasvoivat
0,5 % talousarviossa arvioituihin valtionosuuksiin verrattuna. Valtionosuuskertymä ylitti 55 988 eurolla
talousarviossa ennakoidun määrän.
Valtionosuudet 10 101 888 euroa ovat noin 2 420 200 euroa suuremmat kuin verotulot. Toimintatuottojen ja toimintakulujen suhde oli 19,4 prosenttia. Vuosikate kattoi 39,4 % prosenttia poistoista. Asukasta
kohden laskettuna vuosikatetta muodostui 53 euroa/asukas, mikä on 377 euroa vähemmän verrattuna
edelliseen vuoteen.
Pitkäaikaisten lainojen vähennys oli 473 750 euroa. Lainakantaa kokonaisuudessaan laski 2 181 875
euroon, joka on 684 euroa/asukas eli varsin alhainen taso. Kassavarat vähenivät 1,0 milj. euroon.
Talousarviossa varauduttiin investointimenoihin 1 122 000 eurolla. Investointeja toteutettiin yhteensä
490 796 eurolla.
2.2.2 Kunnanhallinto ja siinä tapahtuneet muutokset
358,14 km
9,7 as/maa-km
Lounais-Pirkanmaan
Työttömyysaste 12/2009
75 yhteensä
Kunnanvaltuuston voimasuhteet: Keskusta 9, Kokoomus 5, SDP 4, Vasemmistoliitto 1, Perussuomalaiset 2. Muutosta edelliseen valtuustokauteen: Kokoomus – 1 ja Perussuomalaiset + 1.
Toimielinten kokoonpanot 2011
Ali-Rantala Sami
Karunen Timo
Kouvo Juha
Lehtelä Martti
Lähdeniemi Teuvo
Ojanen Tomi
Seppä Maria
Uusi-Kouvo Outi I vpj
Asa Arto
Madekivi Sirkka
Poutala Ari
Roukka Matti
Yli-Parri Juha
Mölsä Martti, II vpj.
Prihti Ari
Poutala Ari, pj
Karunen Timo, vpj.
Laakso Hanna
Vakkala Marja
Alenius Antero (6.8. saakka)
Hietalahti Tarja (7.8 - 4.9).
Rämö Heidi (5.9. alkaen)
Niemi-Takku Sini, pj.
Koivula Sirkka-Liisa, vpj.
Anttila Jani
Poutala Esa
Korhonen Petri, pj.
Jonkka Heikki, vpj.
Jussila Tuula
Pärssinen Hanna-Riitta
Saari Pirkko
Heliniemi Pekka, pj.
Kouvo Juha vpj.
Männistö Soili
Hyyti-Suojanen Kaisa, pj.
Kankaanpää Jyrki, vpj.
Lähdeniemi Sanna
Hongisto Jussi
Hannu J. Paukku
Häkkinen Jani, pj
Mäkelä Jouni, vpj.
Multanen Mauri
Henttinen Tapani, pj.
Haaranen Jaakko, vpj.
Hyyti-Suojanen Kaisa
Prihti Minna
Heliniemi Pekka
Vakkala Marja, pj.
Punkalaitumen kunnan koko henkilöstön määrä oli vuoden 2011 päättyessä 154 henkilöä. Heistä 121
oli vakinaisessa ja 33 määräaikaisessa palvelussuhteessa. Määräaikaiset työntekijät sisältävät sijaiset, muut määräaikaisessa työsuhteessa olevat sekä työllistetyt. Näihin lukuihin ei ole otettu mukaan
perhehoitajia. Osa-aikaisessa palvelussuhteessa oli 24 henkeä. Osa-aikaiset palvelussuhteet sisältävät mm. koulunkäyntiavustajat, osa-aikaeläkkeellä olevat, osittaisella hoitovapaalla olevat.
Henkilöstön määrän kehitys vuosina 2007 - 2011 on seuraavan taulukon mukainen:
Taulukkoa tarkasteltaessa on syytä muistaa, että se ei kerro absoluuttista totuutta henkilöstön määrästä, koska siinä on mukana myös kaikki sijaiset.
Henkilöstömäärä jakaantuu toimialoittain prosentuaalisesti seuraavasti:
Sivistystoimi on selkeästi toimialoista suurin, kun sitä mitataan henkilöstön määrällä. Sivistystoimen
alalla työskentelee noin 46,8 % Punkalaitumen kunnan työntekijöistä. Henkilöstön lukumäärä on pysynyt lähes edellisvuoden tasolla eikä mitään suuria muutoksia ei ole tapahtunut. Lisäykset henkilöstössä johtuvat lähinnä sijaisuuksista ja projektityöntekijöiden palkkaamisesta.
Henkilöstön jakautuminen vakinaisiin ja määräaikaisiin jakautuu alla olevan taulukon mukaan.
Vakituisten osuus kunnan henkilöstöstä oli 78,6 % vuonna 2011. Vuonna 2010 vakituisten osuus oli
80,1 %. Määräaikaisten osuus kunnan henkilöstöstä oli 19,5 %, kun se edellisenä vuonna oli 19,9 %.
Henkilöstön ikärakenne toimialoittain oli 31.12.2011 seuraava:
Lähes 50 % koko henkilökunnasta on yli 50-vuotiaita ja vajaa 10 % yli 60-vuotiaita.
Vakituisessa palvelusuhteessa olevien miesten keski-ikä on 52,5 v. ja naisten 48,8 v.
2.2.3. Olennaiset muutokset kunnan toiminnassa ja taloudessa
Kertomusvuonna ei ole tapahtunut oleellisia muutoksia toiminnan ja talouden osalta talousarvioon. Yhteispalvelupisteen palveluihin liitettiin helmikuussa 2011 poliisin lupapalvelut. Kanteenmaan koulu lopetettiin 1.8.2011
2.2.4. Yleinen taloudellinen tilanne
Talousarviossa ei varauduttu pitkäaikaisten lainojen lisäykseen, mikä myös toteutui kertomusvuonna.
Pitkäaikaisten lainojen vähennys oli 473 750 euroa. Lainakanta laski siten 2 181 875 euroon eli 684 euroon/asukas, joka on kilpailukykyinen taso.
2.2.5 Sisäisen valvonnan selonteko tilikaudelta
Kunnanhallitus hyväksyi uuden toimintaohjeensisäisen valvonnan järjestämisestä 4.4.2011.
Päätöksentekoprosessin sisäinen valvonta
Kunnan päätöksenteko perustuu kunta-, hallinto- ja julkisuuslain sekä hyvän hallintotavan mukaisesti
julkisuusperiaatteeseen ja avoimuuteen. Päätöksenteko on toteutunut lakien ja kunnan omien määräysten ja ohjeiden sekä kunnan johtosääntöjen mukaisesti.
Kunnanhallitus on valvonut kunnanvaltuuston päätösten lainmukaisuutta.
Henkilöstöasioiden sisäinen valvonta
Henkilöstön oikeudenmukainen kohtelu edellyttää voimassa olevien lakien ja asetusten, virka- ja työehtosopimusten sekä muiden henkilöstöasioita koskevien määräysten, päätösten ja ohjeiden noudattamista.
Hallintosääntö määrittelee henkilöstörekrytointia koskevan päätösvallan.
Palkanmaksu määräytyy virka- ja työehtosopimusten, kunnan hallintosäännön, paikallisten sopimusten
ja palkkausta koskevan ohjeistuksen mukaisesti.
Henkilöstöpolitiikan toteutumisesta ja henkilöstövoimavaroista laaditaan vuosittain henkilöstökertomus.
Kirjanpidon ja maksuliikenteen sisäinen valvonta
Kirjanpito ja sisäinen laskenta on järjestetty niin, että ne tuottavat toiminnan ohjauksessa ja valvonnassa tarvittavat tiedot. Investointien seuranta on järjestetty riittävällä tarkkuudella hankekohtaisesti niin,
että seurannasta ilmenee alkuperäinen kustannusarvio ja seurantahetken toteumatilanne.
Tilinpäätöksen laatimisessa noudatetaan kuntalakia, soveltuvin osin kirjanpitolain ja asetusten säännöksiä sekä kirjanpitolautakunnan kuntajaosten antamia yleisohjeita. Tilinpäätös laaditaan kuntalain
edellyttämässä aikataulussa kolmen kuukauden kuluessa tilikauden päättymisestä.
Osavuosikatsaus laadittiin elokuun lopun tilanteen mukaisesti ja se esitettiin valtuustolle 15.11.2011.
Kunnan maksuvalmiussuunnittelua on hoitanut kunnansihteeri yhdessä pääkirjanpitäjän kanssa.
Tietohallinnon, tietoturvan ja tietosuojan sisäinen valvonta
Kunnanhallitus on hyväksynyt 12.4.2010 § 63 erilliset Punkalaitumen kunnan tietoturvaohjeet. Ohjeissa
on käsitelty myös kunnan ja Sastamalan Tukipalvelu Oy:n työnjakoa. Toimialapäälliköt ja toimialojen
esimiehet huolehtivat siitä, että henkilökunta, myös uudet palvelukseen tulevat henkilöt, tuntevat ohjeiden sisällön ja toimivat niiden mukaisesti.
2.3. Tilikauden tuloksen muodostuminen ja toiminnan rahoitus
Tilikauden tuloksen muodostumista kuvataan tuloslaskelmassa ja toiminnan rahoitusta kuvataan rahoituslaskelmassa. Molempien laskelmien ja niistä laskettavien tunnuslukujen tehtävänä on osoittaa kunnan rahoituksen riittävyyttä. Rahoituslaskelmassa osoitetaan edelleen miten investoinnit, sijoitukset ja
lainanlyhennykset tulorahoituksen lisäksi muutoin rahoitetaan.
2.3.1. Tilikauden tuloksen muodostuminen
Tilikaudelle jaksotettujen tulojen riittävyys jaksotettuihin menoihin osoitetaan tuloslaskelman välitulosten
eli toimintakatteen, vuosikatteen ja tilikauden tuloksen avulla. Seuraavilla sivuilla on esitetty Punkalaitumen kunnan vuoden 2011 tilinpäätös taloudellisine tunnuslukuineen sekä osastoittain tapahtuvalla
sekä taloudellisten että toiminnallisten tavoitteiden analysoinnilla.
TULOSLASKELMA JA SEN TUNNUSLUVUT
2 252 580
-17 005 334
2 268 484
-18 509 832
2 729 715
-19 230 393
-19 620 178
3 062 454
-20 701 932
-14 752 754
-16 241 348
-16 500 678
-16 510 136
-17 639 478
7 089 436
7 831 069
7 804 481
8 521 500
7 539 177
9 312 513
7 688 161
10 219 215
7 681 687
10 101 888
-42 914
-83 764
-14 861
-55 939
1 431 843
-506 346
-523 399
-561 246
-595 129
-591 140
-249 685
-356 189
-234 352
836 714
-324 771
-235 187
-341 691
-219 854
-310 273
Toimintatuotot/toiminkulut
Vuosikate/poistot %
Vuosikate, e/asukas
Tuloslaskelman välituloksena esitettävä toimintakate ilmoittaa, paljonko käyttötalouden kuluista jää katettavaksi verotuloilla ja valtionosuuksilla.
Tilikauden tulot toteutuivat arvioitua paremmin ja menot arvioitua suurempina, joten toimintakate oli
17 639 478 e. Alkuperäiseen talousarvioon verrattuna toimintatuotot kasvoivat 14,4 % ja toimintakulut
nousivat 3,1 %.
Vuosikate on kuntatalouden tärkein tunnusluku. Se on kunnan kokonaisrahoitusta kuvaava välitulos.
Vuosikate ilmoittaa, riittääkö kunnan tulorahoitus kattamaan pitkävaikutteisista tuotannontekijöistä aiheutuneet kulut eli käyttöomaisuuden poistot.
Vuosikatteen määrä oli 157 079 euroa ylijäämäinen. Talousarviossa vuosikatteen määräksi on arvioitu
677 596 euroa.
Tilikauden tulos on tilikaudelle jaksotettujen menojen ja tulojen erotus, joka lisää tai vähentää kunnan
varauksia tai vapaata pääomaa.
Tilikauden tulos muodostuu 310 273 euroa alijäämäiseksi. Tilikauden tulos oli - 97 euroa/asukas. Edellisenä vuonna tunnusluku oli kuntataloudessa 251 euroa/asukas
Toimintatuotot prosentteina toimintakuluista
= 100 * Toimintatuotot / (Toimintakulut – Valmistus omaan käyttöön)
Tunnusluku on 19,4 %. Erityisen tärkeää olisi, että tunnusluku vakiintuisi tietylle stabiilille tasolle, jolloin
talouden ennustaminen olisi pitemmällä tähtäimellä helpompaa. Edellisenä vuonna tunnusluku oli koko
kuntataloudessa keskimäärin 24,9 %.
= 100 * Vuosikate / Poistot
Kun tunnusluvun arvo on 100 %, oletetaan kunnan tulorahoituksen olevan riittävän. Kertomusvuonna
tunnusluku oli 39,4 %. Kunnan tulorahoituksen sanotaan olevan ylijäämäinen, kun vuosikate ylittää
poistot ja alijäämäinen, mikäli vuosikate alittaa poistot. Näin ollen kertomusvuonna tulorahoitus oli alijäämäinen. Edellisenä tilikautena tunnusluku oli koko kuntataloudessa noin 145 %.
Oletusta tulorahoituksen riittävyydestä voidaan kuitenkin pitää pätevänä vain, mikäli poistot vastaavat
kunnan keskimääräistä vuotuista investointitasoa. Kertomusvuonna poistojen kokonaismäärä kasvoi,
kuten tapahtui myös kolmena edellisenä vuonna. Vuodelle 2005 tarkistettiin kunnan poistosuunnitelmaa, joka osaltaan nosti hieman poistotasoa, mutta poistojen määrä ei ole suuri verrattuna kunnan
keskimääräiseen investointitasoon.
Vuosikate e/asukas
Kyseistä tunnuslukua käytetään yleisesti tulorahoituksen riittävyyden arvioinnissa. Keskimääräistä,
kaikkia kuntia koskevaa tavoitearviota ei kuitenkaan voida asettaa. Kunnan koko, taajama-aste, tekniset verkostot ja toimintojen organisointi ovat esimerkkejä tekijöistä, jotka vaikuttavat vuosikatteen määrittämiseen kunnassa. Kertomusvuonna kuntamme tunnusluku vuosikate/asukas oli 53 e ja tunnusluku
laski edellisvuoteen verrattuna. Vuoden 2010 tilinpäätöstietojen mukaan kuntatalouden keskimääräinen
arvo oli 461 euroa/asukas.
2.3.2. Toiminnan rahoitus
Toiminnan rahoitusta tilikauden aikana tarkastellaan rahoituslaskelman ja siitä laskettavien tunnuslukujen avulla. Rahoitusosassa osoitetaan, kuinka paljon tarvitaan tulorahoituksen lisäksi pääomarahoitusta
investointeihin ja lainanlyhennyksiin ja miten rahoitustarve katetaan ja kuinka suuri on rahoitusjäämä ja
miten se käytetään.
Rahoituslaskelmaan tuodaan tuloslaskelmasta vuosikate. Investointiosasta rahoituslaskelmaan tuodaan käyttöomaisuusinvestoinnit sekä investointimenoihin saatavat rahoitusosuudet.
RAHOITUSLASKELMA JA SEN TUNNUSLUVUT
Pysyvien vast. hyöd. luovutustulot
-106 914
-490 796
-423 719
1 038 475
-473 750
-433 125
-600 222
-1 073 972
339 091
-1 074 701
1 377 566
1 091 681
2 166 382
23 717 776
20 491 900
Pääomamenojen tulorahoitus, %
Kassasta maksut, e
Rahoituslaskelmassa esitetään erikseen tulorahoituksen ja investointien nettomäärä ja rahoitustoiminnan eli anto- ja ottolainauksen, oman pääoman ja maksuvalmiuden muutosten nettomäärä. Näiden
kahden nettomäärän erotus tai summa osoittaa kunnan kassavarojen muutoksen tilikaudella.
Investointien tulorahoitus %
= 100 * Vuosikate / Investointien omahankinta-arvo
Tunnusluku kertoo kuinka paljon investointien omahankintamenosta on rahoitettu tulorahoituksella.
Omahankintamenolla tarkoitetaan rahoituslaskelman käyttöomaisuusinvestointeja, joista on vähennetty
rahoituslaskelmaan merkityt rahoitusosuudet.
Kertomusvuonna tunnusluku oli 32,0 %, joka kertoo sen, että investointimenoja ei pystytty hoitamaan
tulorahoituksella.
Investoinneista toteutui vähän alle puolet verrattuna talousarvioon. Koko maan tasolla kuntatalouden
edellisen vuoden keskimääräinen arvo oli 71 %, mikä on 648 euroa/asukas.
Pääomamenojen tulorahoitus %
= 100 * Vuosikate / (Investointien omahankintameno + Antolainojen lisäys + Lainanlyhennykset)
Tunnusluku kertoo vuosikatteen prosenttiosuuden investointien omahankintamenojen, antolainojen nettolisäyksen ja lainan lyhennysten yhteismäärästä. Kertomusvuonna tunnusluku oli 16,3 % ja tunnusluvun taso laski edelliseen vuoteen verrattuna.
= (Vuosikate + Korkokulut) / (Korkokulut + Lainanlyhennykset)
Tunnusluku kertoo kunnan tulorahoituksen riittävyyden vieraan pääoman korkojen ja lyhennysten maksuun. Tulorahoitus riittää lainojen hoitoon, jos tunnusluvun arvo on yksi tai suurempi.
Kertomusvuonna tunnusluvun arvo oli 0,4 eli arvo huononi edellisvuodesta 2,8. Tulorahoitus ja kassavarat ovat riittäneet kattamaan vieraan pääoman aiheuttamia kustannuksia. Lainanhoitokyvyn sanotaan
olevan hyvä, kun tunnusluku on yli kaksi, tyydyttävä, kun tunnusluku on 1 – 2 ja heikko, jos se jää alle
yhden. Edellisvuonna kuntien keskimääräinen arvo 2,0.
= Rahoitusarvopaperit sekä rahat ja pankkisaamiset
Kassavarat olivat kertomusvuoden viimeisenä päivänä pienemmät kuin edellisvuotena. Kertomusvuoden aikana kunta ei nostanut pitkäaikaista lainaa. Kassavarat olivat asukasta kohden noin 342 euroa,
kun se v. 2010 oli kunnissa keskimäärin 746 euroa.
Kassasta maksut kootaan seuraavista tilikauden tuloslaskelman ja rahoituslaskelman eristä:
Tuloslaskelmasta:
Toimintakulut – Valmistus omaan käyttöön
Rahoituslaskelmasta:
Antolainojen lisäys
Pitkäaikaisten lainojen vähennys (lyhennykset)
Kassasta maksut olivat v. 2011 n. 23,7 milj. e ja ne nousivat 3,2 milj. e verrattuna edelliseen vuoteen.
Kassan riittävyys
= 365 pv * Kassavarat 31.12. / Kassasta maksut tilikauden aikana
Tunnusluku kuvaa kunnan maksuvalmiutta ja se ilmaisee, monenko päivän kassasta maksut voidaan
kattaa kunnan kassavaroilla.
Tunnusluku on 17 päivää ja luku on 22 päivää pienempi kuin edellisenä vuonna. Edellisvuonna kuntien
keskimääräinen tunnusluku oli 39.
2.4. Rahoitusasema ja sen muutokset
Kunnan rahoituksen rakennetta kuvataan taseen ja siitä laskettavien tunnuslukujen avulla Rahoitusasemassa tilikaudella tapahtuneet muutokset kuten sijoitukset, pääoman lisäykset ja palautukset käyvät
ilmi rahoituslaskelmasta.
TASE JA SEN TUNNUSLUVUT
15 882 502
16 206 544
12 517 791
8 719 445
2 285 637
12 690 491
8 834 632
2 421 099
3 359 754
3 144 636
3 509 444
3 294 326
2 216 670
2 795 279
1 014 602
901 970
223 847
18 106 191
19 011 830
Valtion toimeksiannot
12 575 320
9 791 451
12 885 593
2 742 930
Poistoero ja vapaaehtoiset varaukset
978 432
Toimeksiantojen pääomat
Lahjoitusrahastojen pääomat
Muut toimeksiantojen varat
Lainat rahoitus- ja vakuutuslaitoksilta
Liittymismaksut ja muut velat
4 310 847
1 708 125
4 865 526
2 383 507
2 181 875
1 029 118
2 482 019
2 655 625
Liittymismaksurahasto
Rahoitusvarallisuus, e/asukas
Lainakanta 31.12., e
Lainat, e/asukas
Lainasaamiset 31.12., e
Taseesta laskettavat tunnusluvut kuvaavat kunnan omavaraisuusastetta, rahoitusvarallisuutta ja velkaisuutta.
= 100 * (Oma pääoma + Poistoero ja vapaaehtoiset varaukset) / (Koko pääoma - Saadut ennakot)
Omavaraisuusaste mittaa kunnan vakavaraisuutta, alijäämän sietokykyä ja sen kykyä selviytyä sitoumuksista pitkällä tähtäyksellä. Omavaraisuuden hyvänä tavoitetasona voidaan pitää kuntatalouden
keskimääräistä noin 70 %:n omavaraisuutta. 50 %:n tai sitä alempi omavaraisuusaste merkitsee kuntataloudessa merkittävän suurta velkarasitetta.
Kertomusvuonna omavaraisuusaste oli 75,0 %. Tunnusluku nousi edellisvuoteen verrattuna jonkin verran. Kuntatalouden keskimääräinen luku oli edellisenä tilikautena 64,9 %.
Rahoitusvarallisuus e/asukas
= ((Saamiset + Rahoitusarvopaperit + Rahat ja pankkisaamiset) - (Vieras pääoma - Saadut ennakot)) / Asukasmäärä
Tunnusluku osoittaa likvidien varojen riittävyyden vieraan pääoman takaisinmaksuun. Rahoitusomaisuuden ja vieraan pääoman positiivinen erotus osoittaa määrän, minkä rahoitusomaisuudesta
jää jäljelle, kun vieras pääoma on maksettu. Negatiivinen erotus osoittaa määrän, joka vieraasta pääomasta jää rahoitusomaisuudella kattamatta.
Tunnusluku oli – 675 euroa/asukas ja tunnusluku huononivat hieman edelliseen vuoteen verrattuna.
Verrattuna muihin kuntiin, muilla kunnilla luku on miltei kolme kertaa huonompi. Kuntatalouden rahoitusvarallisuus oli viime vuonna kuntataloudessa keskimäärin – 1 625 euroa/asukas.
Suhteellinen velkaantuneisuus %
= 100 * (Vieras pääoma - Saadut ennakot) / Käyttötulot
Tunnusluku kertoo kuinka paljon käyttötuloista tarvittaisiin vieraan pääoman takaisin maksuun. Suhteellinen velkaantuneisuus on omavaraisuusastetta käyttökelpoisempi tunnusluku kuntien välisessä vertailussa, koska käyttöomaisuuden ikä, arvostus tai poistomenetelmät eivät vaikuta tunnusluvun arvoon.
Mitä pienempi tunnusluku on, sitä paremmat mahdollisuudet kunnalla on selviytyä velan takaisin maksusta tulorahoituksella.
Kuntasektorin keskimääräinen suhteellinen velkaantuneisuus oli edellisvuonna keskimäärin 44,5 %, joten kuntamme kertomusvuoden luku 21,8 % on vielä hyvällä tasolla.
= Vieras pääoma - (Saadut ennakot + Ostovelat + Siirtovelat + Muut velat)
Kunnan lainakannalla tarkoitetaan korollista vierasta pääomaa. Lainakantaan lasketaan tällöin koko vieras pääoma vähennettynä saaduilla ennakoilla sekä osto-, siirto- ja muilla veloilla.
Kunta ei ottanut kertomusvuonna pitkäaikaista lainaa ja vanhoja lainoja lyhennettiin 473 750 e.
Lainat e/asukas
Tunnusluku kertoo kunnan lainakannan asukasta kohti.
Kertomusvuonna lainamäärä asukasta kohden oli 797 euroa eli tunnusluku laski hieman edellisestä
vuodesta. Koko maan keskiarvo oli edellisvuonna 1 957 euroa/asukas, joten kuntamme velkaisuus on
huomattavasti keskimääräistä alhaisemmalla tasolla.
Lainasaamiset 31.12.
= Sijoituksiin merkityt jvk -lainasaamiset ja muut lainasaamiset
Lainasaamisilla tarkoitetaan pysyviin vastaaviin merkittyjä antolainoja kunnan omistamien ja muiden yhteisöjen investointien rahoittamiseen.
2.5. Kokonaistulot ja –menot
Kokonaistulojen ja -menojen laskelma laaditaan tuloslaskelmasta ja rahoituslaskelmasta, jotka sisältävät vain ulkoiset tulot, menot ja rahoitustapahtumat ja joissa liikelaitokset ja muut taseyksiköt on yhdistetty rivi riviltä.
KUNNAN KOKONAISTULOT JA -MENOT
- Käyttöom. myyntivoitot
Rahoitusosuudet inv.menoihin
Käyttöomaisuuden myyntitulot
Laskelman täsmäytys
21 357 100,0
- Käyttöom. myyntitappiot
Pitkäaik. lainojen vähennys
Oman pääoman vähennykset
Lyhytaik.lainojen vähennys
Kassavarojen muutos
Yhteissumma (erimerkkiset)
Kokonaistulo ja – meno -käsitteet kattavat laskelmassa varsinaisen toiminnan ja investointien tulot ja
menot sekä rahoitustoiminnan rahan lähteet ja käytön. Kokonaistulot ja – menot -laskelma on täsmäytettävissä rahoituslaskelmaan siten, että kokonaistulojen ja -menojen erotus on yhtä suuri kuin rahoituslaskelman kohta Muut maksuvalmiuden muutokset ja Kassavarojen muutoserien itseisarvojen
summa silloin, kun mainitut erät ovat rahoituslaskelmassa erimerkkisiä ja itseisarvojen erotus, kun ne
ovat rahoituslaskelmassa samanmerkkiset.
Mikäli taulukkoa verrataan edellisvuoteen, huomataan, että toimintatuottojen suhteellinen osuus on pysynyt samana ja toimintakulujen osuus on noussut 0,5 %. Verotulojen ja valtionosuuksien suhteellinen
osuus on noussut. Vuonna 2011 ei pitkäaikaista lainaa nostettu. Vuonna 2010 pitkäaikaisten lainojen lisäys oli 3,0 %. Käyttöomaisuusinvestointien suhteellinen osuus nousi 0,2 %.
Kertomusvuonna Punkalaitumen kunnan valtionosuudet asukasta kohden olivat kaikkiaan 3 168
e/asukas. Edellisenä vuonna koko maassa se oli keskimäärin 1 383 e/asukas ja Pirkanmaalla 1 282
e/as. Verotulojen asukaskohtaisessa kertymässä on puolestaan päinvastainen tilanne. Punkalaitumen
kunnan asukaskohtainen verokertymä vuonna 2011 oli 2 409 e/asukas. Koko valtakunnassa asukaskohtainen kertymä v. 2010 oli puolestaan 3 414 e/asukas ja Pirkanmaalla 3 307 e/as.
2.6. Kuntakonsernin toiminta ja talous
Konsernitilinpäätöksessä on yhdistetty kunnan, tytäryhteisöjen ja osakkuusyhteisöjen taseet toisiinsa.
Konsernitilinpäätöksen tavoitteena on selvittää ne varat, velat ja vastuut, joihin kunnalla on omistajuuteen tai sopimukseen perustuvaa määräysvaltaa, velvoitteita ja vastuuta.
2.6.1 Yhdistelmä konsernitilinpäätökseen sisältyvistä yhteisöistä
Punkalaitumen kunnan konsernirakenne on seuraavanlainen:
OMISTUSYHTEYSYHTEISÖ
As Oy Kesälaidun 1
As Oy Suvilaidun
As Oy Punkalaitumen Vikinrivi
As Oy Punkalaitumen Vikinniitty
Kiinteistö Oy Pietarinvirasto
As Oy Punkalaitumen Perko
Koska seuraavien yhtiöiden omistusosuus on alle 20 %, yhtiöitä ei ole yhdistetty konsernitilin
päätökseen:
- Sastamalan Tukipalvelu Oy (7,28 % )
- Sastamalan Seudun Yrityspalvelu Oy (12,818 % )
2.6.2 Konsernitulos
KONSERNITULOSLASKELMA JA SEN TUNNUSLUVUT
Osuus osakk.yht.voitosta/tappiosta
16 620 625
-33 767 328
15 799 419
-31 679 281
-17 144 372
-15 879 755
-170 098
-37 937
-113 126
-26 856
518 062
1 946 727
-1 000 195
-982 851
-376 484
Tilinpäätösoikaisut
-342 289
-517 421
Konsernituloslaskelman tunnusluvut
Toimintatuotot/toiminkulut %
2.6.3 Konsernirahoitus
KONSERNIRAHOITUSLASKELMA JA SEN TUNNUSLUVUT
-109 135
-1 639 795
-681 579
-1 022 445
954 622
761 226
-739 838
-403 373
-378 747
-676 401
-1 060 326
1 483 866
1 391 685
2 452 010
2 451 092
967 226
36 354 996
29 315 576
2.6.4. Konsernitase ja sen tunnusluvut
20 053 589
19 367 001
19 139 230
1 568 493
12 990 840
2 307 921
1 444 795
18 328 367
13 249 641
2 443 027
636 668
726 658
879 423
4 521 780
5 107 277
2 908 539
2 470 347
2 791 327
763 112
1 234 828
793 286
2 465 456
638 830
1 353 878
24 632 126
24 534 766
Osakkuusyhteisöosuudet
12 605 508
9 744 044
2 741 668
-342 287
12 605 823
9 783 541
2 263 646
1 094 307
1 095 368
Lainat muilta
10 499 104
5 653 483
3 809 174
10 385 136
5 759 974
3 808 816
1 737 007
4 845 621
1 698 818
2 034 277
4 625 162
1 498 823
1 972 181
8 172 369
8 142 778
Edellisten tilikauden yli-/alijäämä
Poistoero ja varaukset
Konsernin lainat, e/asukas
Konsernin lainasaamiset, 31.12.
Konsernin omavaraisuusaste %
= 100 * (Oma pääoma + Konsernireservi + Poistoero ja vapaaehtoiset varaukset) / (Koko pääoma
- Saadut ennakot)
Tunnusluku mittaa konsernin vakavaraisuutta, alijäämäisten tulosten sietokykyä ja konsernin kykyä selviytyä sitoumuksistaan pitkällä tähtäyksellä.
Omavaraisuusaste oli 55,6 %. Kertomusvuonna tunnusluku oli lähes sama edellisvuoteen verrattuna.
Konsernin lainakannalla tarkoitetaan korollista vierasta pääomaa.
Kokonaislainakanta oli 8,1 milj. e ja määrä nousi kertomusvuonna 29 600 e edelliseen vuoteen verrattuna. Konsernitase 31.12.2010 ei ole vertailukelpoinen konsernitaseen 31.12.2011 kanssa, koska konsernirakenne on muuttunut 1.1.2012.
Konsernin lainat e/asukas
Asukaskohtainen lainamäärä lasketaan jakamalla konsernin lainakanta tilinpäätösvuoden päättymispäivän mukaisella kunnan asukasmäärällä.
Konsernin lainat/asukas oli 2 563 e. Tunnusluku on noussut 120 e edellisvuoteen verrattuna. Koko valtakunnan tasolla kuntakonsernien keskimääräinen lainakanta asukasta kohden v. 2010 oli peräti 4 578
e. Kuitenkin on syytä olla varovainen luvun vertailussa, koska konsernirakenteet poikkeavat toisistaan
hyvin runsaasti.
Konsernitase 31.12.2010 ei ole vertailukelpoinen konsernitaseen 31.12.2011 kanssa, koska konsernirakenne on muuttunut 1.1.2011. Punkalaitumen kuntakonserniin on lisätty Kiinteistö Oy Pietarinvirasto,
joka on omistusyhteysyhteisö sekä Sastamalan Perusturvakuntayhtymän ja Sastamalan koulutuskuntayhtymän omistusprosentit ovat muuttuneet.
2.7. Tilikauden tuloksen käsittely
Kunnanhallituksen on tehtävä toimintakertomuksessaan tai sen antamisen yhteydessä esitys tilikauden
tuloksen käsittelystä sekä talouden tasapainottamista koskevista toimenpiteistä (KuntaL 69 §).
Tämän mukaisesti kunnanhallitus esittää seuraavaa:
1. Tilikauden alijäämä vuodelta 2011 on 310 273 euroa. Kunnalla ei ole kattamattomia alijäämiä, vaan
edellisten tilikausien yli- ja alijäämien erotus on euroa positiivinen. Alijäämä siirretään taseen edellisten
tilikausien yli-/alijäämätilille.
2. Tilinpäätös ei anna aihetta kuluvan vuoden talousarvion muuttamiseen. Se kuitenkin antaa lisäinformaatiota kuluvana vuonna valmisteltavan talousarvion ja -suunnitelman perusteisiin.
3 KÄYTTÖTALOUS
3.1 Hallintotoimi
Kunnansihteeri Tarja Hietalahti
Ulkoiset tulot
Ulkoiset menot
Sisäiset tulot
Sisäiset menot
Alkuper. TA
Lisä TA
Laskennalliset erät
Vuonna 2011 toimitettiin eduskuntavaalit. Poikkeama aiheutui lähinnä henkilöstökulujen ylityksestä.
Tarkastustoimen tehtävänä on edistää hallinnon ja taloudenhoidon yleistä luotettavuutta sekä
havainnoistaan raportoimalla palvella ylimpien ohjausyksiköiden tietotarpeita.
Tavoitteiden toteuma
Ulkoinen tarkastus pidetään voimavaroiltaan
sellaisena, että riittävä
valvonnallinen taso kyetään ylläpitämään
Mittari/seurantatapa
Tarkastuspäivät
6 pv/tilivuosi
Arviointityö kohdistetaan
suunnitellusti kunnan
taloudellisen riskin ja
palvelutuotannon toimivuuden kannalta tärkeisiin kohteisiin.
kokoukset ja arviointikertomus
Tarkastuslautakunnan 4
Lautakuntaa avustava
4 kokousta
Osavuosikatsausten
sisältöä kehitetään ja ne
tuodaan valtuuston käsiteltäväksi
Kunnanhallitus antaa
Osavuosikatsaus laaditaan kolmannesvuosittain
1.1.-30.4.2011
kvalt 27.6.2011 § 24 ja
1.1.-31.8.2011
kvalt 15.11.2011 § 38
Yleishallinto vastaa kunnan yleishallinnosta, henkilöstöhallinnosta, kaavoituksesta, markkinoinnista ja
tiedottamisesta sekä tuottaa palvelujen järjestämiseksi vaadittavat hallinto- ja talouspalvelut.
Osaston tavoite
Seuranta, mittari
Toimenpiteet 2011
Laadukas ja kattava hallintopalveluiden palveluverkko
Asiakkaiden lukumäärä ja palaute/
Kehittyvä kuntakuva
Vaikuttavuus (toiminta)
Aktiivinen markkinointi ja tiedotus
ja tiedotteet, uutisointi
Kotisivujen ajantasaisuuden varmistaminen
Tuottaa organisaatiolle ajankohtaista
tietoa lainsäädännöstä, henkilöstöhallinnosta, yleisestä kehityksestä
ja taloudesta.
Hallintokunnat ovat
ajantasalla kunnan
toimintaan vaikuttavista asioista
sekä kunnan talous-tilanteesta
Taloudellisen toteutuman seuranta
Paras-lain mukainen valmistelu ja
valtuustossa lokakuuhun 2011 mennessä
Sosiaali- ja terveystoimen yhteistoiminta-alueen tehtävien
laajentaminen sosiaalitoimen alueella
Sastamalan ja Punkalaitumen välillä
päivit-
1.1.2013 alkaen /
kvalt 29.8.2011 §
käydään jokaisen
Käydyt kehityskeskustelut/työntekijöiden
Kehityskeskustelujen hyödyntäminen
käyty kerran vuodessa
Oman ammattitaidon pitäminen ajan
Vähintään 3 koulutuspäivää / htv
Koulutuspäivien
määrä/työntekijät
5 / htv
1 verkkokoulutus
Aktiivinen osallistuminen Työelämän
laadulla tuottavuutta hankkeeseen
Tehdyt kehittämisesitykset
Latu-hankkeen
Henkilöstö ajan
tasalla Parasuudistuksesta
-690 949
-629 050
-641 258
-608 750
-95 150
-767 754
-724 200
-718 063
-703 900
-621 677
-73 965
-851 576
-695 642
-135 634
Tulojen ylitys aiheutui Step by step-hankkeen ja TV-hankkeen saamista avustuksista ja menojen ylitys
aiheutui vastaavasti Step by step-hankkeen, TV-hankkeen ja Maahanmuuttajat kylille-hankkeen aiheuttamista kuluista sekä Latu-hankkeen kuntaosuudesta, joita ei oltu arvioitu talousarvioon.
Kunnaninsinööri Seppo Rytky
Tietotekniikkapalvelut taloushallinnon ja henkilöstöhallinnon osalta hankitaan Sastamalan Tukipalvelu
Oy:stä. SaTu Oy:n osakkaana on kuusi kuntaa ja kolme kuntayhtymää. Sastamalan SaTu Oy toimii
kuntien yhteisenä hankintayksikkönä.
Pääte ja internetyhteys käytettävissä, välttämätön
opastus saatavilla
Asiakkaiden määrä
Tiedotus ja toiminnan seuranta
Asiakaspäätteen
käyttö pientä
Tietoteknisen tuen
antaminen koko
sähköisten palveluiden ja asioinnin
lisäämiseksi ja
päivittäisen osaamisen varmistamiseksi
Sähköisen asioinnin ja sähköisten
palvelujen hallitseminen omassa
Koulutusta sähköpostin ja Powerpointin käytöstä
kunnantalossa
Osaava henkilöstö,
Asiakaspääte kunnantalolla
viranomaisasiointiin
Hyvän palvelutason
Tietotekniikan kustannustehokkuus
ATK:n aiheuttamat
työn keskeytykset
HelpDesk pyyntöjen lukumäärä
-106 856
-113 375
Atk-koulutusta 4
ryhmää / 2 pv
Satu Oy:n järjestämä vuosittainen
ja sen toteutus
-114 439
-114 271
-120 436
-20 018
-20 771
-20 185
Ylläpitokustannukset ylittyivät, koska kunnan vaihdepalvelut siirrettiin SaTun hoidettaviksi uutena palveluna. Maksuliikenneohjelmaan tehtiin viimeiset Sepan päivitykset ja Office-paketti uusittiin suureen
osaan työasemia. Lisäksi otettiin sopimushallinta-osio käyttöön syksyllä 2011.
ELINKEINOTOIMI JA KEHITTÄMISTOIMINTA
Kunnanjohtaja Heidi Rämö
Elinkeinotoimen ja kehittämistoimen tehtävänä on yrittämisen edellytysten, yritysten osaamisen ja kilpailukyvyn parantaminen, myönteisen yrittäjäilmapiirin luominen sekä yksipuolisen elinkeinorakenteen
monipuolistaminen. Tehtävää toteutetaan aktiivisessa yhteistyössä Sastamalan seudun yrityspalvelu
Oy:n kanssa ja osallistumalla sen hallituksen toimintaan.
Toimintaedellytyksiä antava toimintaympäristö
Aktiivinen yhteydenpito eri toimijoiden kesken
Tiedotus, työpaikat, yritykset
saaminen ja työpaikkojen määrän
Perustetut 13
Lakkaamiset 8
Netto 5 yritystä
Uudet liiketoimintamahdollisuudet esimerkiksi
Elinkeinorakenteen monipuolistuminen, uutta
palveluvalikoimaa, myymälätilat
hyödynnettynä
Yhteistyö yrittäjäyhdistyksen
kanssa kaupallisten palveluiden kehittämisessä
Yhteiset kokoukset/ palaverit/koulutukset
Yhteiset palaverit
Seudullinen ja maakunnallinen elinkeinopoliittinen yhteistyö
Kunta mukana
seudullisessa
Toimialat edustettuina
Sasyp toiminta
ja hankkeet
Yhteiset palaverit,
Kunnan tunnettavuuden ja matkailijoiden lisääminen
seudun kehittämishankkeisiin
sekä paikalliseen yhteistyöhön
Osallistumisaktiivisuuden seuranta
Yhteinen matkailuesite
Uusien ja olemassa olevien
hoiva-alan yritysten lukumäärä
Hoiva-alan pienyritysten yhteistyön lisääntyminen
Kunnan seudullinen ja
paikallinen markkinoiminen
Hyvinvointiyrittäjyys vahvistuu
Toisen asteen ammatillista koulutusta kurssimuotoisena Punkalaitumella
Hyvinvointiyritykset verkostoituneet ja palvelut
Koulutus käynnistyy ja tulee tunnetuksi ja saa rahoituksen
Kurssit/opiskelijat
TV-hankkeen
Kurssien määrä/
-97 733
-90 957
-108 500
-109 026
-105 588
Menot ovat aiheutuneet Joutsentenreitti ry:n hankerahasta, Sastamalan Seudun yrityspalvelujen neuvolapalveluista ja hankerahasta sekä avustuksista.
Tulojen ylitys aiheutui Ely-keskuksen myöntämästä seutulippuavustuksesta.
Tehtävänä on valmistella ja toteuttaa kaavoitukseen liittyvät tehtävät. Aluearkkitehdin palvelut ostetaan Sastamalan kaupungilta. Aluearkkitehti on Sastamalan kaupungin ja Punkalaitumen kunnan yhteinen kaavoituksen, rakentamisen ohjauksen ja neuvonnan ja kulttuuriympäristön hoidon asiantuntija.
Luodaan mahdollisuudet rakentamiselle
Käsittelyn nopeuttaminen
Maankäytön
Aikataulujen noudattaminen, kaavoituskatsauk-sen toteutuminen
Määritellään kaavoituskatsauksessa
vuodelle 2011 kh
16.8.2011 § 146
valtuustokäsittely
Molempien valmistelu valtuuston
Kvalt hyväksyi korttelin 402 asemakaavan
Maankäytön suunnittelun ajantasaisuus
arviointi osana
Korttelit 402 ja 395
asemakaavamuu-
Molemmat lainvoimaisiksi
27.1.2011 § 5 ja
kortteli 395
19.12.2011 § 44
Aluearkkitehtitoiminnan vaikuttavuus
Vakiintunut toiminta jatkuu
Rakennettu miljöö
mukainen kuntakuva
Peruskorjaushankkeiden avustusten
tiedotus ja lukumäärä
-19 913
-21 013
jatkuu v.2012
Peruskorjaushankkeiden toteuttaminen
-24 650
Ei ole toteutunut
-21 219
Kunnanhallitus vastaa kunnan maankäytöstä. Viljelysmaiden peruskunnon säilyttäminen
toteutetaan vuokraviljelyn kautta. Vuokrasopimukset tehdään pääasiassa viideksi vuodeksi
kerrallaan. Nykyiset sopimukset on tehty 1.5.2005 alkaen viideksi vuodeksi tai muutoin tarkoituksenmukaiseksi ajankohdaksi.
Metsien hoidosta on tehty sopimus Punkalaitumen Metsänhoitoyhdistys ry:n kanssa.
Sitovat tavoitteet
Kunnanhallitus vastaa kunnan maankäytöstä. Viljelysmaiden peruskunnon säilyttäminen toteutetaan
vuokraviljelyn kautta. Vuokrasopimukset tehdään pääasiassa viideksi vuodeksi kerrallaan. Nykyiset sopimukset on tehty 1.5.2005 alkaen viideksi vuodeksi tai muutoin tarkoituksenmukaiseksi ajankohdaksi.
Viljelysmaita myydään yksityisille niiden soveltuessa elinkeinonharjoittamiseen ja jos alueelle ei ole
kunnalla maankäytöllisiä tarpeita.
Suunnitelman mukainen kestävä
tuottotaso
Harvennushakkuiden määrä/myyntitulot
Myyntitulojen määrä
alle arvion
Vuokrasopimusten
lukumäärä ja peltohehtaarit
hoidetaan metsätaloussuunnitelman mukaan
arvo turvataan
Maa ja metsäalueet
Viljelysmaiden peruskunnon säilyttäminen
Sopimuksia 5 kpl
yhteensä n. 28 ha
-27 106
Metsän myyntituotot jäivät alle arvion. Metsätulot kertyivät harvennushakkuista ja muutamasta pienestä
metsäalueesta.
-942 724
-878 050
-665 359
-655 350
-84 257
-103 050
390 573
-1 026 981
-981 100
-636 408
-658 150
-1 057 556
-737 738
-1 138 611
-698 525
-42 013
Maaseutusihteeri Ari Kallionpää
Maaseututoimi hoitaa osana integroitua hallinto- ja valvontajärjestelmää ja maaseutuhallinnon paikallisena viranomaisena erilaisia EU:n ja kansallisten tukien hakemiseen, käsittelyyn maksatukseen ja hallinnolliseen valvontaan liittyviä tehtäviä.
Maaseututoimi huolehtii maataloustuotannolle aiheutuvien vahinkojen arvioinneista sekä korvausten
maksatuksesta. Lisäksi työkenttään kuuluu viljelijöiden opastamista tuki-, rahoitus-, eläke- ja muissa
asioissa sekä maaseudun kehittämiseen liittyviä tehtäviä.
Ei viivästymisiä
Viivästymiset suhteessa määräaikoihin
Kesätyöntekijän
palkkaaminen hakemusten tallennus- ja käsittelytehtäviin
Viljelijöiden aktiivinen osallistuminen
Koulutukseen osallistuvien määrä
Viljelijöille järjestetään koulutuksia
tarpeen mukaan,
sähköisen tiedottamisen lisääminen
Järjestettiin tukihakukoulutus,
osallistuvia viljelijöitä 50 hlöä
Sähköisen tukihakemuksen jättäneitä
tiloja 40 %, tukihakemusten täyttövirheiden ja lisäselvityspyyntöjen määrän vähentäminen
Sähköisen hakemusten jättäneiden
määrä, lisäselvityspyyntöjen määrä
sähköisen tukihaun
koulutusta ja opastusta, sähköisen
hakemuksen täyttömahdollisuus
kunnan asiakaspäätteellä
Sähköinen tukihaku lisääntyi, hakemuksia 97 kpl
30 % tavoite ylittyi
Vältetään moninkertaista työtä, hakemuksen käsittelyyn
käytetyn ajan tehostaminen
Tukihakemusten
käsittelyyn käytetty
Suunnitellaan työhuippujen tehtävien
jako selkeästi (mm.
tallennus, tallennuksen tarkastus,
maksatus, sitoumusasiat)
Maaseutuviraston
käsittely ja maksatus määräajassa
Viljelijäkoulutuksen
Sähköisen tukihaun lisääminen
-62 851
-69 160
-9 741
-72 592
-80 910
-80 410
-77 509
-66 611
Tukea hakeneita aktiivitiloja oli 284 kpl (v. 2010 287 kpl), joiden viljelyksessä oli peltoa yhteensä 12 870
ha. Tämän lisäksi 3 tukea hakevaa tilaa on siirretty esteellisyyksien vuoksi hallinnoitavaksi toiseen kuntaan. Keskimääräinen peltopinta-ala oli 45,32 ha/tila (v. 2010 44,21 ha/tila). Hukkakaurakatselmuksia
tehtiin 22 kpl 18 tilalla. Katselmukset keskitettiin tiloille, joille on annettu torjuntasuunnitelma. Katselmuksen perusteella annettiin 5 torjuntaohjetta. Satovahinkoilmoituksia jätettiin 11 kpl.
Peltoala- ja eläinperusteisia tukia on maksettu vuoden 2011 tukihakemusten perusteella 8,9 milj. euroa.
Osa vuoden 2011 tuesta maksetaan vuoden 2012 aikana. Lisäksi vuonna 2011 maksettiin vuonna
2010 haettuja tukia 0,34 milj. euroa.
Viranhaltijapäätöksiä tehtiin 123 kpl.
Maaseudun kehittämiseen varattua määrärahaa käytettiin hukkakauran kitkentäpalveluun, joka on toteutettu yhteistyössä 4H-yhdistyksen kanssa. Hukkakauraa kitkettiin ja tarkastettiin 7 tilalla yhteensä
467 tunnin ajan. Kitkentää ja tarkastusta suoritettiin noin 600 ha:n alalla. Määrärahaa käytettiin myös
maksullisen maatalouslomituksen tukemiseen. Tuettuja lomitusta käytti 28 maatalousyrittäjää yhteensä
628,5 tuntia.
Kunnassa järjestettiin tukihakuun liittyvää koulutusta yhdessä MTK-Satakunnan tietovirta-hankkeen
kanssa, joihin osallistui 50 henkilöä. Sähköinen tukihaku lisääntyi ja tukihakemukset sähköisesti jätti 97
tilaa eli 34,2 % tiloista (v. 2010 79 tilaa, 27,3 %).
Kunnanvaltuusto hyväksyi 31.3. yhteistoimintasopimuksen maaseutuhallinnon järjestämisestä 1.1.2012
lukien. Sopimuksen mukaan Huittisten kaupunki vastaa maaseutuhallinnon järjestämisestä Huittisten
kaupungin, Köyliön ja Punkalaitumen kuntien osalta.
-1 012 621
-735 256
-94 019
-1 106 640
-716 067
-958 904
-730 704
-114 800
-1 073 704
-745 254
-1 136 401
-811 525
-91 966
-1 228 367
-783 223
-96 676
-22 834
-42 852
-106 379
4.2 Perusturvatoimi
SOSIAALITYÖ JA HALLINTO
Perusturvajohtaja Anne Hokkanen
Sosiaalityön ja hallinnon osasto vastaa sosiaalitoimen hallinnosta ja sosiaalityöstä ja tuottaa ruokapalvelut.
Sosiaalityön tehtävänä on asiakkaan omatoimisen, itsenäisen elämänhallinnan tukeminen ja elämänhallintaa uhkaavien haittojen selvittely ja ennalta ehkäisy. Sosiaalityöllä pyritään ehkäisemään syrjäytymistä ja palauttamaan jo syrjäytyneitä ihmisiä normaalipalvelujen piiriin. Sosiaalityö on jaettu aikuissosiaalityöhön, joka vastaa toimeentulotuesta, sosiaalisesta kuntoutuksesta, asumispalveluista ja päihdepalveluista ja perhepalveluihin, joka vastaa koulun sosiaalityöstä ja lastensuojelusta. Henkilöstöä on
perusturvajohtaja, 2 sosiaalityöntekijää, kanslisti ja perhetyöntekijä. Lastenvalvojan tehtävät tekee perusturvajohtaja.
Talousarvion sitovat strategiset tavoitteet v. 2011
Osaava ja hyvinvoiva
Jokaisen työntekijän kans- Käydyt kehityskeskustesa käydään kehityskeskus- lut/työntekijöiden lukutelut
Kehityskeskustelujen sijasta on pidetty tiimipalaverit
Asiakastyytyväisyys vähintään 3.5
asiakastyytyväisyyskyselyn
tulos oli 3.88 asteikolla 1-4
Asiakkaiden itsenäisen selviytymisen
Sosiaalityön ja toimeentulotuen eriyttäminen. Sosiaalityön
Asiakkaat saavat
asiansa vireille sujuvasti ja määräajassa
Asiakkaan tukeminen ensi- Ruokakuntien määrä, joisijaisten etuuksien ja palve- den ainut tulo on toimeenluiden hakemisessa
tulotuki ja mahdollisesti
asumistuki, ruokakuntien
määrä laskee
1/2011 19
2/2011 25
3/2011 28
Asiakkaiden ohjaaminen
kirjallisten toimeentulotukihakemusten tekemiseen
tavoitetaso: 40 % toimeentulotukihakemuksista tehdään kirjallisesti.
1/2011 52,12%
2/2011 58,43%
3/2011 65,31%
Lainsäädännön asettamissa määräajoissa pysyminen
Toimeentulotuen jonotilan- 1/2011 2,5pv
2/2011 2,57pv
3/2011 2,21pv
Nuorten syrjäytymisen Alle 25 v. toimeentulotuehkäisy
kiasiakkaille tehdään asiakassuunnitelma
Asiakassuunnitelmien
prosenttia kohderyhmän
1/2011 14,29%
2/2011 13,04%
3/2011 13,79%
perheiden ongelmiin
puututaan oikeaaikaisesti
Toimintatapa kuvataan v.
Kehitetään yhteistyössä
toimintatapoja, joilla tunnis- 2011 loppuun mennessä
tetaan lasten, nuorten ja
perheiden syrjäytymisen
riskit ja voidaan ehkäistä
Rohkea ongelmakäytökseen puuttuminen siellä
missä se havaitaan
Lastensuojeluilmoitusten
Toimintatapoja on kehitetty yhdessä sivistystoimen
ja terveydenhuollon kanssa, työ jatkuu v. 2012
1/2011 21
2/2011 35
3/2011 41
1= tammikuu-huhtikuu, 2 =tammikuu-elokuu 3 =tammikuu-joulukuu
-1 529 270
-717 537
-75 805
-1 605 075
-752 061
-1 111 000
-37 350
-1 148 350
-898 350
-1 306 719
-1 020 074
-39 746
-1 346 465
-1 059 820
-36 645
Arviointia tuloksista
Lastensuojelulain mukaisia aikarajoja on pystytty noudattamaan, vaikka lastensuojeluilmoitusten määrä
nousi rajusti.
Toimeentulotukipäätöksissä on pystytty noudattamaan lainsäädännön asettamia määräaikoja. Ruokakuntien määrä, joiden ainut tulo on toimeentulotuki, on vuoden aikana lisääntynyt, mutta myös uusien
ruokakuntien määrä on noussut. Ruokakuntien suhde on pysynyt samana. Asiakkaiden ohjaamiseen
ensisijaisten etuuksien ja toimenpiteiden piiriin on kiinnitetty enemmän huomiota. Tarkoitus on kehittää
toimintaa ja juurruttaa se paremmin perustyöhön.
lastensuojelun kohteena
olevat asiakkaat
perhetyöntekijän käynnit
- kotouttaminen
perustoimeentulotuen
ruokakuntien määrä
(lasku 10.5.)
(lasku 10.9.)
(lasku 10.1.)
passiivituen saajat
sosiaalityön piirissä
- alle 3 v. olleet
- yli 3 v. olleet
päihdehuolto:
laitoshoito, asiakkaat
avohuolto, asiakkaat
palvelupäivä, asiakkaat,
Ruokapalveluesimies Tiina Niemelä
Ruokapalvelut tuottavat palvelukeskus Pakarin keittiöltä keskitetysti ateriapalvelut päivähoidolle ja vanhuspalveluille, Toukolan asumispalveluyksikköön. Sastamalan peruskuntayhtymä ostaa ruokapalvelut
Punkalaitumen toimipisteisiin ruokapalveluyksiköltä.
Yhteiskoulun keskuskeittiö tuottaa ateriapalvelut Keskuskoulun, Yhteiskoulun, lukion,, Kanteenmaan
koulun sekä valmistavan opetuksen tarpeisiin. Kanteenmaan koulun keittiö toimii palvelukeittiönä. Kiertolan sekä Pohjoisseudun kouluilla toimivat valmistuskeittiöt.
Ateriapalveluiden sisällöt määritellään Sastamalan peruskuntayhtymälle ateriapalveluja koskevassa
palvelusopimuksessa.
Ruokapalveluiden tavoitteena on tuottaa kaikille asiakasryhmille ravitsemuksellisesti oikein suunniteltuja, monipuolisia ja maittavia aterioita taloudellisesti, joustavasti ja tehokkaasti.
Ruokapalveluyksikön henkilökunta:
Palvelukeskus Pakari: 1 ruokapalveluesimies, 1 suurtalouskokki ja 5,5 ravitsemistyöntekijää
Yhteiskoulun keittiö: 1 ravitsemisesimies, 3 ravitsemistyöntekijää
Pohjoisseudun koulu: 1 suurtalouskokki
Kiertolan koulu: 1 suurtalouskokki
Kanteenmaan koulu: 1 laitoshuoltaja, siirtynyt Pakarin keittiölle ravitsemustyöntekijän tehtävään.
Sitovat strategiset tavoitteet v. 2011
Ateriat ovat laadukkaista, ajallaan ja taloudellisesti toimitettuja
Toimivat asiakaspalvelut
Osaaminen vastaa työtehtäviä
kustannusten nousu enintään
2 % /suorite
Ateriasuoritteet
Vertailupohjaa ei löydy
koulupuolelta, koska
suoritteiden seuranta
aloitettu 2011 alusta
ruokapalvelujen yhdistyttyä omaksi yksikökseen. Pakarin suoritearvon nousu 4,5 %.
Ruokapalvelun asiakastyytyväisyys vähintään 3,
Resurssien vähyyden
vuoksi asiakastyytyväisyys kyselyä ei toteutettu tänä vuonna.
Kehityskeskustelut kerran Kehityskeskustelut
vuodessa kaikkien työn- käyty osittain. Osa
tekijöiden kanssa
siirretty keväälle 2012.
Uuden yksikön toiminnan kehittäminen
Selvitys valmistuu v.
2011 loppuun
Uuden yksikön toimintaa on kehitetty käytäntöjä ja laskutusjärjestelmää yhtenäistämällä. Työaikajärjestelmä
muutettiin kaikilla yleistyöaikaan ja työvuorosuunnittelussa otettiin
käyttöön kaikille Titania
työvuorosuunnittelu ja
laskentaohjelma. Yksikön sisällä kehitettiin
sijaisjärjestelmää oman
henkilöstön kesken.
Varsinaista kehittämisselvitystä ei tehty. Kehittäminen jatkuu vuoden 2012 aikana.
-765 550
-39 100
-804 650
-744 276
-326 861
-49 790
326 861
794 066
-794 066
-21 274
-36 639
-10 584
Suoritteen hinta nousi Pakarin kohdalla 2,5 % tavoitteesta. Osa syynä siihen ovat sairauslomista aiheutuneet lisäkustannukset sekä osa-aikaisen työntekijän siirtyminen sivistystoimesta ruokapalveluihin
Kanteenmaan koulun loputtua. Koulujen suoritteiden kerääminen yhteneväisin perustein aloitettiin vuoden alusta. Tämän vuoksi ei ole vertailupohja aiempaan suoritteen hintaan vuodelta 2010. Kokonaisuudessaan ruokapalvelun toiminta pysyi talousarvion puitteissa.
Ruokapalvelua kehitettiin tilaaja- tuottajamallin mukaisesti.
Elintarvikkeet kilpailutettiin yhdessä Sastamalan kaupungin kanssa. Uusi hankintasopimus alkoi
1.6.2011 ja on voimassa 31.1.2013 asti.
Ruokalistoja kehitettiin sekä maksullista välipalatarjoilua järjestettiin edelleen kouluilla.
Henkilökunnalle järjestettiin omavalvontaan, ravitsemukseen ja salaattien valmistukseen liittyvä koulutus yhdessä Loimaan ammatti- ja aikuisopiston kanssa. Dieettikokkien erityisammattitutkintoon osallistuvat saivat tutkintonsa valmiiksi.
- Pakari
Yhteiskoulun ruokapalvelu
4,68 4,87
(Kanteenmaan koulun osuus)
euroa/suorite
Kanteenmaan koulu
Päivähoidon johtaja Pirkko-Liisa Henttinen
Varhaiskasvatuksen tarkoituksena on tarjota laadukasta ja yksilöllistä hoitoa, kasvatusta ja opetusta
päivähoitoikäisille lapsille perheiden tarpeita vastaavalla tavalla. Päivähoito tarjoaa myös perusopetuslain mukaista esiopetusta esiopetusikäisille lapsille tarvittaessa.
Päivähoitomuotoina ovat perhepäivähoito, ryhmäperhepäivähoito ja päiväkotihoito.
Päivähoito vastaa myös lasten kotihoidon tuesta sekä muille kunnille myytävistä ja muilta kunnilta ostettavista päivähoitopalveluista.
Päivähoidon tarpeen ja
vastaavuus ja toimiva
Tavoitteena on hoitopaikan
järjestyminen kaikille asetuksen
mukaisessa määräajassa.
Jonossa olevien lasten
1/2011 ei jonossa olev.
2/2011 ei jonossa olev.
3/2011 jonossa 12 lasta
kirjoilla olevat lapset
kirjoilla 31.12 pph 46
ryhmis 14
Hoitopaikkojen tehokas käyttö
Hoitopäivien lukumäärän seuranta
Tavoite 14500 hoitopäivää
Varahoidon edelleen
Päivähoidon varahenkilön toimen
täyttäminen – perhepäivähoidon
varahoidon selkiyttäminen ja ylitysten väheneminen.
Toimi täytettynä
Vanhempien vaikutusmahdollisuuksien
Erilliskorvauspäivien
määrän seuranta
Vasukeskustelut käytössä kattavasti
1/2011 5394
2/2011 9366
3/2011 14425
Toimi täytettynä.
erilliskorvauspäiviä
31.12. yht. 190 pv:
yli 5h/pv 128
enit.5h/pv 62
Keskusteluja käyty
vähintään 3,5 (asteikko1-5)
Päivähoidon asiakaskunnan kysely siirretään v. 2012. Perustur-
vatoimen asiakaskysely
tehtiin vk 39 ja 40 (päivähoito mukana)
Työhyvinvoinnin ylläpitäminen
Henkilöstön täydennyskoulutusvelvoituksen täyttäminen
Koulutuspäivien määrä/henk.
2/2011 seutukunnalliset
koulutuspäivät peruttu,
muut: pph 1 puolipäivä
1/ loput siirretty keväälle 2012
pk henkilök. 2
1 virkistystapahtuma
-875 972
-778 426
-76 505
-32 367
-952 477
-810 793
-915 300
-787 700
-81 450
-996 750
-869 150
-910 014
-808 306
-93 369
-45 393
-1 003 383
-853 699
-47 976
-22 084
Arviointia tuloksista:
Päivähoidon kysyntä loppuvuodesta nousi räjähdysmäisesti. Päivähoitopaikkaa vuoden vaihteessa
odotti 12 lasta. Tarve hoidon aloittamiseen ajoittuu vuoden 2012 alkuun. Perhepäivähoitoon haettiin 1-2
uutta hoitajaa, yksi aloittaa vuoden vaihteen jälkeen. 5 lasta jäi odottamaan hoitopaikkojen vapautumista vanhempien päätöksellä, muut saatiin sijoitettua olemassa oleville päivähoitopaikoille.
Hoitopäivien tavoite saavutettiin hyvin.
Perhepäivähoitajien siirryttyä työaikalain piiriin 1.8.2011, on varahoidon tarve huomattavasti lisääntynyt.
Päivähoidon vakinainen varahenkilö valittiin, ja hänet sijoitettiin ryhmikseen ilman lapsimitoitusta paikkaamaan tätä varahoitotarvetta. Tämä lisäsi ryhmäperhepäivähoidon läsnäolopäiviä, mutta asetuksen
mukaista 4,5 lasta /hoitaja ei kuitenkaan ylitetty. Vain marraskuussa suhdeluku oli yli 4 (4,2 lasta/hoitaja), kaikkina muina kuukausina jäätiin alle 4 lapsen. Perhepäivähoidossa varahoitoa on myös
jonkun verran järjestetty, mutta ylitystä sopimuksiin oli vain vähän ja tilapäisesti. Uusi 8 h työaika merkitsi perhepäivähoidossa runsaasti työntasausvapaapäiviä, näin ollen perhepäivähoidon hoitopäivätavoitteesta jäätiin. Päiväkodissa hoitopäivätavoite ylittyi.
Päivähoidon oma asiakaskysely siirrettiin v. 2012, koska päivähoidon asiakaskunta osallistui perusturvatoimen asiakaskyselyyn.
Seutukunnalliset täydennyskoulutuspäivät peruuntuivat.
Kehityskeskustelut käyty uusien hoitajien kanssa, vakinaisen henkilöstön kehityskeskustelut siirrettiin
keväälle 2012.
lapsia/hoitohenkilö
lapsia/hoitohenkilökunta
Toteutuma Toteutuma Toteutuma
KA 4,6
esiopetuspäiviä
yleinen, perheet
KA 38,3
KA 29,8
KA 28,3
KA 30,8
Kunta on jäsen Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirissä. Sopimuksen perusteella kunta käyttää Vammalan aluesairaalaa ja Tampereen yliopistollista sairaalaa. Punkalaidun kuuluu Lounais-Pirkanmaan tilaajarenkaaseen.
Erikoissairaanhoidon käytön palvelusopimukset ovat seuraavat:
2.376.706
PERUSTERVEYDEN-,VANHUSVEYDENHUOLTO
YMPÄRISTÖTER-
Punkalaitumen kunta ostaa Sastamalan perusturvakuntayhtymältä kansanterveyslain mukaiset terveydenhuoltopalvelut, sosiaalihuoltolain mukaiset vanhuspalvelut ja kasvatus- ja perheneuvolapalvelut sekä ympäristöterveydenhuollon palvelut. (Yleinen terveys- ja elintarvikeneuvonta, elintarvikelaboratoriotutkimukset, eläinlääkintähuolto, ympäristönsuojelupalvelu ja ympäristölupaviranomaispalvelut. Vanhuspalveluihin sisältyy palvelukokonaisuudet: kotihoito, tukipalvelut, vanhainkoti, päivätoiminta, palveluasuminen ja omaishoidon tuki.
Vanhushuollon toimiva
Kotihoidon kattavuus 15 % yli
75 –vuotiaista
toteutumaprosentti
toteutuma 15,91 %
Omaishoidon tuki myönnetään
kaikille kriteerit täyttäville
omaishoidettavia yhteensä 27, joista +75 v
3,14 % (tavoite 5-6 %)
terveystarkastusten
Palvelujen laatu, vaikuttavuus ja saatavuus
Selvitys valmis 2011
selvitys perusturvalautakunnassa huhtikuussa
Vastaanottoaikojen odotusaika asiakkaalle on
Asiakas saa kiireettömän ajan
kahden viikon sisällä tklääkärille
-8 973 518
-9 107 000
-8 934 140
hammaslääkäri n. 2 kk
tk-lääkäri alle. 2 vkoa
-410 600
-9 319 390
-198 210
Kotihoidon kattavuus on hyvällä tasolla. Omaishoidon tuen käyttö voisi olla laajempaa. Keväällä tehtiin
selvitys vanhushuollon palvelurakenteesta, jonka toteutus aloitettiin syksyllä lisäämällä Kaisankotiin hoitajia. Vanhainkodin 8 asunnon muuttaminen palveluasumiseksi valmistelu aloitettiin, toteutus on v.
2012 alusta. Kuntoutusosaston suunnittelu aloitettiin.
Kiireettömän hoidon saatavuus on hyvä.
Vammaispalvelut osastoon kuuluvat kehitysvammahuolto ja vammaispalvelut. Vammaispalvelun tavoitteena on edistää vammaisen henkilön edellytyksiä elää ja toimia muiden kanssa yhdenvertaisena yhteiskunnan jäsenenä sekä edistää ja poistaa vammaisuuden aiheuttamia haittoja. Vammaisille tarkoitettuja palveluja ovat kuntoutusohjaus, sopeutumisvalmennus, kuljetuspalvelut, tulkkipalvelut sekä palveluasuminen. Vammaispalvelulain mukaiset päätökset tekee perusturvajohtaja.
Kehitysvammahuollon palvelut kunta ostaa pääsääntöisesti Satakunnan sairaanhoitopiiriltä. Näitä palveluja ovat laitoshoito, asumispalvelut työtoiminta, perhehoito sekä muut avohuollon palvelut. Kunta
tuottaa myös itse ohjattua ja autettua asumispalvelua aikuisille kehitysvammaisille Toukolan asumispalveluyksikössä. Toukolassa on käytössä 10 huonetta, 9 paikkaa ja henkilökuntaa on 4.
Vammaisen henkilön
yhdenvertainen osallisuus
Vammaispalvelulain ja kehitysvammalain mukaiset palvelut
Päätöksen tekeminen määräajassa
Hakemuksen ja päätöksenteon välinen aika,
tavoite 1 kk
päätöksentekoaika ka.
13 pv.
Kustannustehokas palve- Toukolan hoitopäivän hinta sailutuotanto
raanhoitopiirin hintojen tasolla
hoitopäivän hinta
51,83 e 1/2011
57,25 e 2/2011
64,88 e 3/2011
Henkilöstöresurssit ovat
Valtakunnallisten suositusten
mukaiset
työntekijä/asiakkaat
0.6 työntekijää/2 asiakasta, muut 0.4
Jokaisen työntekijä kanssa käydään kehityskeskustelut
kehityskeskustelut/henkilökunta
Jokaisen työntekijän
kanssa on käyty keskustelut
-814 469
-780 604
-50 468
-44 657
-864 937
-825 261
-876 750
-845 250
-47 550
-924 300
-892 800
-840 731
-806 928
-58 411
-899 142
-865 339
Vammaispalvelulain mukaiset päätökset on tehty lain sallimassa määräajassa, joka on kaksi kuukautta,
myös oma tavoiteaika on alitettu keskimääräin.
Sairaanhoitopiirin asumispalvelujen hinta vaihtelee 49 e-98 e, pienenä yksikkönä Toukolan hoitopäivän
hinta hyvin tavoitteen mukainen.
kehitysvammahuolto:
työtoiminta ja päivätoiminta
kuljetuspalvelujen
asumispalvelun hinta
Toukolan hoitopäivät
-12 193 229 -12 775 600
-11 250 085 -11 964 450
-205 450
-72 170
1 034 374
1 213 750
-12 356 629 -12 981 050
-11 322 255 -11 767 300
-421 600
839 570
-13 121 129
-12 281 559
-241 316
1 264 197
-13 362 445
-12 098 248
-13 055
-54 797
-61 031
-90 652
3.3 Sivistystoimi
Lukion rehtori Hannu J. Paukku
Punkalaitumen kunnan sivistystoimen hallinto ja resurssien vaalinta.
-71 256
-76 951
-76 936
-74 645
-80 666
-80 651
Perusopetuksen järjestäminen Punkalaitumen kunnassa.
lisääntynyt opiskelu-motivaatio, joka
näkyy mm. innokkuutena tulla kouluun
oppilaiden poissaolojen kehitys (tilastoista poistetaan ”sairain
ja tervein” 1/10)
aletaan lukukausittainen poissaolojen
Wilma-ohjelman
kautta seuranta aloitettu Yhteiskoulussa.
-oppimistulokset
-työssäjaksaminen
-opettajakunnan
tehtyyn yhteenvetoon perustuva näkemys arvio vaikuttavuudesta
asiakaspalautteelle
ja kehityskeskusteluihin laaditaan koulutoimen yhteinen
kaavake, perusopetuksen esimies käy
kehityskeskustelut ja
tekee yhteenvedon
ja kehityskeskusteluihin yhteinen lomake laadittu.
Hankkeiden vaikutus
- TVT –hanke
- Kelpo-hanke
- MoKu-hanke
- Kamu-hanke
opetuksen, oppimisympäristön ja työskentelymuotojen
käyty keväällä 2011
uuden tekniikan
hyödyntäminen ja
uusien käytänteiden
henkilökunta uudistaa työtapojaan
ja kouluttautuu
henkilökunnan kouluttautumisen tasapuolisuus
lukukausittainen
seuranta opettajien
koulutuksiin. (%
osallistunut koulutukseen)
70% opettajista osallistunut koulutuksiin
Oppilasennusteet kouluittain:
Pohjoisseutu
-3 029 506
-2 668 900
-2 621 620
-2 404 750
-678 666
-743 400
-491 815
-3 708 172
-3 412 300
-3 113 435
-3 148 150
-2 767 616
-2 353 314
-804 254
-3 571 870
-3 157 568
-150 152
-51 436
Esikoulua on järjestetty vuonna 2011 Keskuskoululla, päiväkodilla sekä Pohjoisseudun koululla.
Iltapäivätoimintaa on ollut Keskuskoululla.
Punkalaitumen kunnan naapurikunnista on ollut koululaitoksessamme oppilaita seuraavasti:
Huittisista 6
Loimaalta 1
Urjalasta 18
Maahanmuuttajien valmistavaa opetusta on annettu Yhteiskoulun yhteydessä kahdessa opetusryhmässä sekä Kiertolan koululla kevääseen 2011 saakka. Maahanmuuttajien omaa äidinkieltä sekä islamin
uskontoa on opiskeltu sekä Yhteiskoululla, että Kiertolan koululla etäopetuksena yhteistyössä Tampereen kaupungin kanssa.
Punkalaitumen kunnan peruskoulut ovat mukana seuraavissa hankkeissa ja projekteissa:
- TVT, kärkikouluna Punkalaitumen Yhteiskoulu (Tieto- ja viestintätekniikka
koulun arjessa), tuottaa kouluille ja kuntien opetustoimelle uutta tietoa ja yhdistää osaamista
tieto- ja viestintätekniikan ja sähköisen median monipuolisessa hyödyntämisessä opetuksessa, opiskelussa ja oppimisympäristöjen suunnittelussa
- KELPO, tehostetun ja erityisen tuen kehittämisohjelma päättyi vuoden 2011 lopussa
- KERHOTYÖ, koulujen kerhotoiminnan kehittäminen
- KaMu, kunnan yhteinen hanke liikkumattomien liikuttamiseen, koordinointi Yhteiskoululta. Projekti
päättyi vuoden 2011 lopussa.
- MOKU-projekti, monikulttuurisuus koulun arjessa, päättyi vuoden 2011 lopussa
4 rehtoria
8 lehtoria
8 luokanopettajaa
3 erityisopettajaa
1 kiertävä erityisopettaja
1 kiertävä englannin opettaja
2 esikoulun opettajaa
3 valmistavan opetuksen tuntiopettajaa
4 tuntiopettajaa
Punkalaitumen lukio on paikkakunnan ainoa toisen asteen oppilaitos. Se pyrkii tarjoamaan lukiopaikan
mahdollisimman monelle paikkakunnan nuorelle ja toimimaan yleissivistävänä oppilaitoksena sekä
varmistamaan oppilaittensa menestymisen ylioppilaskirjoituksissa ja jatko-opinnoissa. Koulu pyrkii resurssiensa puitteissa tarjoamaan mahdollisuuden yksilöllisiin valintoihin ja joustavaan opiskelurytmiin.
Lukion säilyminen
Opiskelijoiden lukumäärä >70
Ylioppilastodistusten
puoltoäänten keskiarvo >21
Opiskelijavierailu
saksalaisen Gymnasium Antonianum
Vechtan lukiolle keväällä 2011
laskentapäivänä
Vuonna 2011 ylioppilaaksi päässeiden puoltoäänten keskiarvo
Seurataan, onko
Punkalaitumen ja
Askolan lukioiden
ystävyyskoulusuhteen
luominen venäläisen
Priozerskin kaupungin lukion kanssa
lukion markkinointi
puoltoäänten keskiarvo 24,2
Saksan matkan
järjestämien
Saksan matka on
neuvottelujen aloittaminen Priozerskin kaupungin lukion kanssa
Neuvottelut Priozerskin alueen koulutoimen kanssa
Lukion oppilasmäärän kehitys:
-543 733
-546 500
-522 859
-533 000
-125 894
-669 627
-648 753
-140 950
-687 450
-673 950
-527 036
-505 698
-150 356
-677 392
-656 054
-27 302
Alle viiden opiskelijan ryhmissä kurssin opetustunteja on vähennetty opiskelijamäärän suhteessa. Osa
opiskelusta toteutettiin itsenäisen opiskelun muodossa. Kursseja on yhdistelty siten, että kahden vuosikurssin opiskelijoita opiskelee samalla kurssilla.
Punkalaitumen lukio tekee yhteistyötä lukioiden TVT-hankkeen puitteissa Sastamalan verkostolukion ja
Lauttakylän lukion kanssa. Sastamalan lukion kanssa on lukuvuoden aikana toteutettu yhteinen kansainvälisyyskurssi, johon kuului tutustumismatka Pietariin.
Punkalaitumen lukio on Suomen Lähilukioyhdistyksen jäsen ja rehtori on osallistunut jonkun toisen
opettajan kanssa pienten lukioiden seminaareihin.
Punkalaitumen lukio on mukana Pirkanmaan avoin oppimiskulttuuri - PAOK -ohjelmassa, joka mahdollistaa etäopetuskurssien käytön lukiossa.
Koululle on saatu kuluneen vuoden aikana huomattava määrä uusia opetusvälineitä, jotka ovat lisänneet tieto- ja viestintätekniikan käyttöä opetuksessa.
Punkalaitumen lukiossa syksyllä 2011 opintonsa aloittaville on annettu kannettava tietokone opiskelukäyttöön. .
1 rehtori, jonka tehtäviin kuulunut myös sivistystoimen toimialapäällikön tehtävät
1 opinto-ohjaaja (yhteinen Yhteiskoulun kanssa)
7 tuntiopettajaa (yhteisiä Yhteiskoulun kanssa)
Koulutuspalvelujen osto Huittisten seudun kansalaisopistolta, Huittisten musiikkiopistolta ja Loimaan
seudun musiikkiopistolta.
Opiskelijat Loimaan Seudun Musiikkiopistossa
Opiskelijamäärä 8
seurataan opiskelijamäärää
9 oppilasta
Opiskelijat Huittisten Musiikkiopistossa
Opiskelijamäärä 12
12 oppilasta
Varsinaisten musiikkiopiston opiskelijoiden lisäksi sekä Loimaan Seudun Musiikkiopistossa että Huittisten
Musiikkiopistossa on ollut avoimen ja valmentavan osaston sekä musiikkileikkikoulun oppilaita.
Kirjastotoimenjohtaja Raimo Jokinen
Kirjaston ydintehtävänä on antaa laadukkaita kirjasto- ja informaatiopalveluja tarjoamalla ajantasaista
aineistoa ja ammattitaitoista tietopalvelua. Kirjastolain mukaan yleisten kirjastojen kirjasto- ja tietopalvelun tavoitteena on edistää väestön yhtäläisiä mahdollisuuksia sivistykseen, kirjallisuuden ja taiteen
harrastukseen, jatkuvaan tietojen, taitojen ja kansalaisvalmiuksien kehittämiseen, kansainvälistymiseen
sekä elinikäiseen oppimiseen. Kirjastotoiminnassa tavoitteena on edistää myös virtuaalisten ja vuorovaikutteisten verkkopalvelujen ja niiden sivistyksellisten sisältöjen kehittymistä.
Asukkaiden muuttuviin tiedontarpeisiin ja kirjallisuuden käyttöön kirjasto näkee parhaiten pystyvänsä
vastaamaan monipuolisilla aineistoilla ja verkkopalveluiden suomilla mahdollisuuksilla. Hyvän palvelun
edellytyksenä ovat riittävät aineistorahat, ammattitaitoinen henkilökunta sekä kirjastojen yhteistyö.
Mitä tavoitellaan
Kirjastopalvelu on
0,5-1 tunnin matkan
palvelupisteisiin
Nykyiset palvelupisteet (pääkirjasto,
kirjastoauto) säilytetään
Pääkirjasto 26 tuntia
Uutuushankinta vähintään 400 kirjaa /
Hankintatilasto
378 kirjaa / 1000
Palvelun ammatillinen laatu
Muun aineiston hankina vähintään
70/1000 as
74 yksikköä /
Sanoma- ja aikakauslehtiä vähintään
15 vsk/1000 as
23 vsk / 1000 as
Mitä vaikuttaa
kirjaston ulkopuolisen tahon toimesta
8 käyntiä / as
17 lainausta / as
16 lainausta / as
20 käyntiä / as
Ei tilastotietoa
Kirjastonkäytön laadulliset vaikutukset
-Tiedonhaku ja sen
-Lainaaminen
-Lehtien lukeminen
-Työhön tai opiskeluun liittyvän materiaalinen löytyminen
-Kulttuuriharrastuksen tukeminen
-Sosiaalisten kontaktien paraneminen
-Elämänlaadun kohentuminen
Kansallisen asiakaskyselyn tai
kunnan toimesta
(kirjaston ulkopuolinen taho)
Ammattihenkilöstöä
vähintään 0,8 htv /
0,90 htv / 1000 as
Ammattihenkilöstöllä
Keskimääräistä korkeampi palkkaus
Kunta palkkaa /
toimeenpanee kyselyn
4,69 asteikolla 15 (Kansallinen
käyttäjäkysely v.
Käsikirjaston tilankäyttöä tehostetaan
Tarvittaessa kunta
palkkaa / toimeenpanee kyselyn
7,1 käyntiä / as
Palvelukokonaisuuden arvosana
4,37 asteikolla 15 (Kansallinen
moniosaamisen velvollisuuden perusteella
ja alan keskimääräinen palkkataso
Oman työn ja tavoitteiden hyvä seuranta
Oma ja esimiehen arviointi
Kehityskeskustelut käyty
Erikoistuminen 12 toiminnan osaalueeseen
Valinta pääosin
Erikoistumisen
kohteet sovittu
/ htv,
Osaamisen pitäminen ajantasalla
-152 852
-142 385
-152 450
-148 089
-138 991
-189 756
-179 289
-46 400
-210 250
-198 850
-39 592
-187 681
-178 583
-20 267
Fyysisten kirjastokäyntien määrä pysyi ennallaan ja lainaukset vähenivät hieman edellisvuoteen nähden. Kokonaisuutena kirjasto- ja tietopalvelu on toiminut tyydyttävästi Opetus- ja kulttuuriministeriön
laatusuositusten perusteella.
Kirjastoautoyhteistyö Urjalan kanssa jatkui toimintavuonna sopimuksen mukaisella tavalla.
Kirjastotoimenjohtaja on toiminut Pirkanmaan kirjastojen yhteisjärjestelmän (PIKI) ohjausryhmän jäsenenä.
439 227
-3 835 592
-3 396 365
-844 853
-658 002
-4 680 445
-4 054 367
-3 499 050
-3 210 000
-933 800
-4 432 850
-4 143 800
-3 562 911
-3 118 158
-997 917
-4 560 828
-4 116 075
-155 703
-91 842
Vapaa-aikatoimensihteeri Jorma Leppänen
Tarjotaan mahdollisimman hyvät edellytykset kunnassa tapahtuvalle liikuntatoiminnalle.
Toiminta järjestetään pääosin yhteistyössä eri järjestöjen kanssa.
-106 195
-99 939
-166 692
-160 436
-116 250
-114 950
-59 850
-176 100
-174 800
-95 297
-92 002
-60 749
-156 046
-152 751
-22 948
Toiminnan ja tapahtumien osalta vuosi oli erittäin vilkas. Lapsille ja nuorille, sekä seniori-ikäisille järjestettiin ohjattua toimintaa, vesijumppa, seniorijumppa, betankkitoimintaa, tenniskurssit, yleisurheilu- ja futiskoulut, uimakoulut, avantouinti- ja muu Kivirannan toiminta. Urheiluseurojen kanssa toteutettiin mm.
mestaruuskilpailut, laturetki, maahanmuuttajien jalkapallotoimintaa, golf, suunnistus, yleisurheilu ja tennistoimintaa. Vartiolan frisbeegolf radan lisäksi suunniteltiin Porttikalliolle 9 maalikorin rataa, maastopyöräilyreitistöä Porttikalliolta valmisteltiin. Liikuntapaikat pidettiin käyttäjille hyvässä kunnossa. uimahalliin toteutettiin vesivoimisteluryhmien toivoma kaide samalla kun uimahalli oli kesäremontissa. Edustajat osallistuivat Sportec- messuille. Uimahallin käyttö lisääntyi ja myös tilausvuoroja tuli lisää,käyttöaste on kapasiteetin ylärajoilla.
Luodaan edellytyksiä nuorisotoiminnalle ja nuorten elinolosuhteita pyritään parantamaan. Toiminta toteutetaan pääosin yhteistyössä nuorisotoimintaa järjestävien tahojen kanssa. Uimahallityöpajatoiminnan toimintaa vahvistetaan huomioiden palkkatukien kuntasektorille vähentyminen ja työllisyystilanteen parantuminen.
-19 734
-16 726
-17 961
Lasten ja nuorten toimintaa järjestettiin laajasti omana toimintana ja erityisesti yhteistyössä muiden
nuorisotoimintaa järjestävien tahojen kanssa. Kesäleirit toteutettiin yhdessä seurakunnan ja 4Hyhdistyksen kanssa. Lasten ja koko perheen matkat Linnanmäelle, Särkänniemeen ja Puuhamaahan
olivat edelleen suosiossa. Ylläksen matkalla oli täysi osanottajamäärä, samoin taikurikurssilla. Perinteinen Koiramäki kerho sai ennätysmäärän lapsia mukaan. Kesätyöpaikka järjestettiin kaikille 16-20 vuotiaille halukkaille. Nuorisotila pidettiin auki 2 iltana viikossa, lisäksi järjestöjen toimesta maanantaisin. Uusi nuorisovaltuusto aloitti syksyllä ja toimi tehokkaasti antaen lausuntoja ja mm. järjestäen itse
-135 463
-13 387
-148 850
-96 698
-191 950
-149 950
-203 850
-161 850
-102 639
-180 032
-115 773
-21 204
-47 311
-22 259
-23 818
Työpaja-palvelukeskus-uimahallitoimintaa järjestettiin tehokkaasti. Työharjoittelu- ja työelämävalmennussopimuksen kautta harjoittelupaikka kaikille, joita Sastamalan TE-toimisto hyväksyi mukaan. Kuntouttavassa työtoiminnassa oli mukana eri kunnan hallinnonalojen ja yhdistysten, sekä seurakunnan
kohteissa kaikki esitetyt, samoin velvoitetyöllistettävien osalta.
Toteutettiin huomattavasti myös yritysten alihankinta- ja tilaustöitä (mm. minigolfrata). Työpajaan otettiin kaikki alle 25-vuotiaat, joita TE-toimisto esitti. Kaikki punkalaitumelaiset lukion ja ammatillisissa oppilaitoksissa opiskelevat nuoret, jotka hakivat 1kk kesätyöpaikkaa, saivat paikan (46).
Työpajan perustehtävä uimahallitoiminnan ”pyörittäminen” onnistui jälleen hyvin.
Yhteistyö Sastamalan työ- ja elinkeinotoimiston kanssa sujui hyvin.
-261 392
-201 402
-72 458
-335 276
-273 860
-326 550
-283 250
-71 750
-398 300
-355 000
-282 031
-212 603
-74 938
-73 883
-356 969
-286 486
-26 129
-44 519
-70 647
-41 331
-68 514
-4 096 984
-3 597 767
-918 737
-730 460
-5 015 721
-4 328 227
-3 825 600
-3 493 250
-1 005 550
-4 831 150
-4 498 800
-3 844 943
-3 330 760
-1 072 855
-1 071 800
-4 917 798
-4 402 560
-181 832
-162 490
-182 887
-96 240
3.4 Tekninen toimi
TEKNISET TOIMISTOPALVELUT
Tekninen johtaja Seppo Rytky
Tehtävänä on vastata teknisten palvelujen kehittämisestä sekä suunnittelun ja rakennuttamispalvelujen
tuottamisesta. Palveluja tuotetaan kuntalaisille suoraan sekä välillisesti muille hallintokunnille annettavien palvelujen muodossa.
Osasto sisältää teknisen hallinnon ja mittauksen.
-174 032
-173 977
-31 459
-16 596
-205 491
-190 573
-177 489
-175 830
-208 406
-189 618
-26 770
-17 562
-18 788
-25 544
-202 600
Kunnanrakennusmestari Pasi Hynnä
Toimintaan sisältyy katujen ylläpito, osallistuminen valtion teiden ylläpitoon vastaamalla kaava-alueen
ulkopuolisista tievalaistuksista sekä pääosin asemakaava-alueen viheralueiden ja istutusten hoidosta.
Osaston toimintoihin kuuluu myös yksityisteiden avustustoiminta, torin, puistojen ja mattojen pesupaikan ylläpito sekä tekninen varastotoiminta.
Liikenneväylät ja yleiset
-239 463
-331 800
-235 557
-331 300
-252 976
-249 070
-343 800
-16 879
-363 862
-360 095
-27 269
-346 983
-343 216
Katujen, puistojen ja mui- Kuntalaispalaute
den yleisten alueiden hyvä Kustannuskehitys
Alueiden hoitotason ja
kunnon säilyttäminen vähintäänkin nykytasolla
määrärahat huomioon ottaen tavoitetason edellyttämässä kunnossa
Katujen ja puistojen kunnossa- ja ylläpito on toteutettu pääosin urakoimalla. Poikkeukselliset talviolosuhteet aiheuttivat keskivertoa enemmän aurauksesta muodostuvia kustannuksia. Kevätkelirikko oli
myös selvästi normaalia pahempi, jonka vuoksi katujen ja kevyen liikenteen väylien asfalttipintojen halkeamia korjattiin merkittävästi enemmän tavanomaiseen kevääseen verrattuna.
Yksityisteiden avustuksia investointiluonteisiin perusparannuskohteisiin myönnettiin 76 000 € euroa ja
kunnossapitoavustuksia 73 000 €.
Tehtävänä on huolehtia kunnan rakennusten ja niihin liittyvien alueiden hoidosta ja kunnossapidosta
sekä osittain siivoustoimesta.
kunnossapidon tasokkuus
-935 594
-1 013 000
-422 895
-519 400
-89 867
-89 150
1 468 002
-1 025 461
-1 102 150
218 764
Seuranta / mittari
Asiakaspalaute, vuosittainen
kiinteistöjen katselmus
-1 069 895
-569 767
-104 629
1 552 440
-1 174 524
-58 412
-42 933
-18 737
Kiinteistöjen hoidon ja
kunnossapidon tason säilyttäminen vähintäänkin
nykytasolla
Kiinteistöt määrärahat huomioon ottaen
tavoitetason edellyttämässä kunnossa.
Siivoustoimen uudelleenorganisointiin liittyen aloitettiin siivouspalvelujen kehittämishanke. Hanketta
varten muodostettiin teknisen lautakunnan asettama ohjausryhmä. Kehittämistyön pohjaksi suoritettiin
siivoustyön mitoitus. Hankkeen loppuraportti valmistuu vuoden 2012 alussa.
ASUNTO- JA VUOKRAUSTOIMI
Tekninen toimisto huolehtii asuntojen vuokraamiseen liittyvistä tehtävistä ja vastaa kiinteistöjen hoidosta.
-504 138
-463 250
-452 112
-431 600
-114 024
-110 050
933 943
-956 250
-894 850
-22 307
-520 405
-427 550
-119 753
-947 955
-45 371
-44 087
Haukankosken kiinteistöjen vuokraustilanne oli varsin hyvä päärakennuksen tilojen ollessa vuokrattuna
lähes 100 %:sti. Muiden vuokrattavien tilojen kuten asuntojen osalta käyttöastetavoite myös toteutui.
VESI – JA VIEMÄRILAITOS
Vesilaitos toimii kunnallisena vesilaitoksena, jonka raakaveden hankinta tehdään kahdelta omalta pohjavedenottamolta ja lisäksi vettä hankitaan ostamalla Humppilan Vesihuolto Oy:ltä tehdyn sopimuksen
mukaisesti. Vesilaitos toimii Punkalaitumen lisäksi myös Urjalan kunnan alueella.
Jätevedet puhdistetaan omalla vuonna 1975 valmistuneella puhdistamolla.
-213 452
-218 748
-251 600
-255 000
-223 092
-228 389
-23 520
-28 508
-52 028
-16 224
-26 611
-42 835
Hyvälaatuisen talousveden toimittaminen
Viranomaismääräysten mukaiset arvot
Vedentarkkailuohjelman mukaisten vaatimusten täyttäminen
Jätevesien puhdistaminen lupaehtojen mukaisesti
Lupaviranomaisen asettamat Lupaehtojen mukainen toiarvot
Talousveden laatu on
täyttänyt viranomaismääräysten ja laatusuositusten mukaiset arvot
on toiminut lupaehtojen mukaisesti
Punkalaitumen kunta, Huittisten kaupunki ja Sastamalan kaupunki perustivat Huittisten Puhdistamo
Oy:n, jonka tehtävänä on toimia tukkuyhtiönä huolehtien jätevesien johtamisesta alueensa kunnista siirtoviemäreillä ja vastata näiden jätevesien puhdistamisesta peruskorjattavalla ja laajennettavalla Huittisten kaupungissa sijaitsevalla puhdistamolla. Punkalaidun-Huittinen siirtoviemärisuunnitelma on valmis.
Hanke toteutetaan valtion vesihuoltotyönä. Siirtoviemäreiden rakentamisen yhteydessä toteutetaan
myös vesijohtolinjojen rakentaminen vesihuollon toimitusvarmuuden parantamiseksi.
Vesihuollon toiminnan ja talouden ohjausvälineeksi laadittiin vesihuollon kehittämissuunnitelma. Suunnitelman ennusteet on laadittu vuoteen 2025 ja kehittämistoimenpiteet vuoteen 2020 asti.
Tärkeiden pohjavesialueiden suojelemiseksi laadittiin suojelusuunnitelma, joka käsittelee Punkalaitumen kunnassa kuutta pohjavesialuetta.
Vesi- ja viemärilaitoksen tuloslaskelma
Vesihuoltolain edellyttämä kirjanpidon eriyttäminen tehdään laskennallisena eriytyksenä. Vesi- ja viemärilaitoksen osalta on laadittu tuloslaskelma liikelaitosohjeen mukaisesti.
Kunnanvaltuusto on hyväksynyt jäännöspääoman korvauksen määräksi 4,5 %. Tilinpäätöslaskelmat on esitetty liitetiedoissa.
Liikeyli-/alijäämä
Rahoitustulot ja -menot
Korvaus jäännöspääomasta
TP 2011 Poikkeama
336 065
-105 976
-106 502
-101 087
-143 800
-106 400
-90 250
-116 461
-103 721
-104 032
-13 782
-319 835
-332 428
-57 433
-45 237
-345 250
-56 486
-40 256
Pelastustoimen tehtävänä on palotoimen, väestönsuojelun ja öljyvahinkojen torjunnan lakisääteiset tehtävät. Punkalaidun kuuluu Tampereen aluepelastuslaitokseen ja Lounais-Pirkanmaan toimialueeseen
(Vammala).
-206 303
-210 100
-210 535
Tampereen aluepelastuslaitoksen tulos tilikaudelta jää n. 38 000 euroa alijäämäiseksi, mutta aluepelastuslaitoksen ilmoituksen mukaan ei vaikuta kunnilta perittyihin maksuosuuksiin.
1 373 345
-2 272 982
-899 637
1 383 488
-592 247
2 756 833
-2 865 229
-108 396
-2 472 350
-1 178 550
1 394 850
2 688 650
-3 040 350
-351 700
1 372 862
-2 548 399
-1 175 537
1 449 342
-585 272
2 822 204
-3 133 671
-311 467
-79 062
-54 492
-133 554
-40 233
574 984
356 897
-56 785
3.5 Rakennuslautakunta
5-jäsenisen rakennuslautakunnan esittelijänä toimii rakennustarkastaja. Päätöksiä tehdään pääasiassa
ympäristö-, rakennus-, vesi- ja naapuruussuhdelainsäädännön nojalla. Lautakunta antaa lausuntoja
maankäyttöön, ympäristöön ja poikkeamislupiin liittyvissä asioissa.
Rakennuslautakunta on vuoden 2011 aikana pitänyt 5 kokousta, joissa on käsitelty 24 asiaa (§).
Rakennuslautakunta on esittänyt käyttötalouden talousarvioehdotuksen vuodelle 2012 ja taloussuunnitelman vuosille 2013 ja 2014 kunnanhallitukselle.
Vuonna 2011 on käsitelty 1 poikkeamislupahakemus.
Rakennustarkastaja on vuoden 2011 aikana tehnyt 157 (§) päätöstä.
Rakennustarkastaja on vuonna 2011 myöntänyt 30 rakennuslupaa, 14 toimenpidelupaa, 1 käyttötarkoituksenmuutoksen, 1 maisematyöluvan ja 1 purkamisluvan. Ilmoitusasioissa rakennustarkastaja on tehnyt 14 päätöstä. Tarkempi erittely myönnetyistä luvista on toimintakertomuksen liitteenä.
Rakennusluvat ja päätökset (kpl)
Lausunnot ja arviot (kpl)
Päätökset yhteisen jäteastian käytöstä,
pidennetystä tyhjennysvälistä tai
jätemaksun kohtuullistamisesta (kpl)
Rakennuslautakunta ylläpitää ja kehittää ympäristöystävällistä asumista sekä palvelee muun kuntaorganisaation tarpeita. Lautakunta päättää maankäyttö- ja rakennuslakiin sekä maa-aines- ja yksityistielakiin kuuluvista asioista. Lisäksi lautakunta antaa lausuntoja maankäyttöön, ympäristöön ja poikkeamislupiin liittyvissä asioissa.
-44 357
-35 188
-51 150
-42 550
-51 060
-40 096
-54 943
-43 979
Rakennuslupahakemusten käsittelyaika
- rakennustarkastajan
- rakennuslautakunnan
Aikataulujen pitävyysseuranta rakennusvalvontaohjelman seurantaosiosta
Lautakunnan kokoukset pidetään niin,
että tavoitteeseen
Tavoitteeseen on
2 pv/vko riittäisi rakennusvalvontaasioiden hoitoon,
pyritään siirtämään
muualle jo sovitut
Palvelusihteeri 40 %
Rakennustarkastustehtävien hoidosta on tehty kuntalain 76 §:n mukainen yhteistoimintasopimus Sastamalan kaupungin kanssa. Rakennusvalvonnan lupainsinööri on hoitanut rakennuslupa-asioita kahtena päivänä viikossa Punkalaitumella.
Ympäristönsuojelutehtävät on hoitanut Sastamalan perusturvakuntayhtymän (Saspe) ympäristöjaosto
lukuun ottamatta jätehuoltoon kohdistuvia päätöksiä.
TEKNINENTOIMI
1 390 314
-2 317 339
-2 523 500
-927 025
-1 217 200
-600 047
-571 900
783 441
2 773 802
-2 917 386
-3 095 400
-143 584
-394 250
1 383 826
-2 599 459
-1 215 633
-589 155
2 833 168
-3 188 614
-355 446
-37 237
-132 018
-38 804
-46 141
3 110 040
3 062 455
-384 455
-17 639 477
-1 995 292
5 057 747
-187 727
-482 047
-22 697 224
-39 863
(sisältää rakennusvalvonnan)
KUNTA YHTEENSÄ
-19 620 173
-16 510 133
1 776 203
-1 776 203
4 886 243
-20 083 604
-17 405 604
1 897 700
-1 897 700
4 575 700
-21 396 376
-21 981 304
3.6 Tuloslaskelman toteutuminen
Käyttötalousosan tehtävien tulot ja menot summataan talousarvion tuloslaskelmaosaan. Tuloslaskelmaosa sisältää eriä, joita seurataan käyttötalousosassa ja eriä, joita seurataan tuloslaskelmaosassa.
Tuloslaskelmassa seurattavia määrärahoja ja tuloarvioita ovat verotulot, valtionosuudet, rahoitustulot ja
–menot sekä satunnaiset erät. Poistoja ei käsitellä talousarviossa määrärahana, sillä niissä ei ole kysymys rahan käytöstä.
Tuloslaskelmaosan toteutuma (ulkoiset ja sisäiset erät)
2 171 536
4 885 791
1 954 250
-6 229 245
-12 152 431
-1 275 405
-775 454
-963 393
-21 395 928
-6 360 344
-12 542 500
-1 245 160
-866 700
-966 600
-16 510 137
2 180 598
2 126 059
5 057 748
-301 690
-171 809
-482 048
-6 394 400
-13 039 748
-1 361 829
-847 547
-1 053 701
-22 697 225
-19 153
10 045 900
-55 988
-55 940
-14 561
677 596
-536 000
-591 141
-109 290
Tuloslaskelmaosan toteutuma (ulkoiset erät)
Toteuma Alkuperäinen
Satunnaisettuotot
Vapaaehtosiet varaukset
1 124 001
1 188 418
-111 718
-384 454
-11 999 176
-1 327 621
-133 188
1 255 811
-11 257 670
-119 592
-19 620 179
-11 560 800
-1 206 710
-89 050
Verotulojen toteuma
6 770 704
429 296
-84 302
7 681 686
Valtionosuuksien toteutuma
Valtionosuuksien toteuma
Kunnan peruspalveluiden v. o
Verotuloihin perustuva v.o.
Järjestelmänmuutoksen tasaus
Kunnan opetus- ja kultt. v.o
Yhden putken valtionosuus
7 183 531
2 862 504
108727-
3.7 Investointien toteutuminen
Investointien kulut kirjataan taseeseen ja sieltä poistoina käyttötalouden kuluiksi kunnanvaltuuston hyväksymän poistosuunnitelman mukaisesti. Valtuusto myöntää määrärahat toimielimille hankeryhmittäin
ja yli 200.000 euron hankkeille hankkeittain. Irtaimen omaisuuden osalta hankeraja on 100.000 e. Poistosuunnitelman mukainen aktivointiraja on 10.000 e.
Muut pitkävaikutteiset
-15 385
-15 807
-43 003
-56 113
-64 353
-9 654
-205 802
-149 689
-223 696
-105 647
-329 343
Tulot ovat muodostuneet Saunaojan tonttien myynnistä ja menot maa-alueiden ostoista.
Muihin pitkävaikutteisiin menoihin oli arvioitu Oriniemen-Liitsolan ja Vanttilan laajakaistahankkeiden toteuttamiseen. Hankkeen kustannukset kohdistuvat vuodelle 2012.
Osakkeissa ja osuuksissa on osakkeen hankkimisesta aiheutuneet kulut ja Sastamalan perusturvakuntayhtymän peruspääoman lisäyksestä aiheutuneet kulut sekä Satakunnan sairaanhoitopiirin peruspääoman palautus
-12 939
Kuluvana vuonna valmistuneen vanhuspalvelujen rakenneselvityksen ja tavoitesuunnitelman mukaan
Kaisankodista tulee tehostetun palveluasumisen yksikkö ja neljään asuntoon tehdään perusteellinen
muutostyö. Tämän johdosta talousarviossa mainittua ilmanvaihdon jäähdytyksen suunnittelua erillisenä
hankkeena ei pidetty perusteltuna tehdä vaan asuntojen muutostyön edellyttämä suunnittelu päätettiin
tehdä kokonaisvaltaisesti.
Rakenneselvityksen ja tavoitesuunnitelman mukaisesti Palvelukeskus Pakarin päivätoimintatilojen kaksi
huonetta muutetaan viikkopalveluasunnoiksi. Muutostyötä koskeva luonnossuunnittelu valmistui ja
hankkeen kustannusarvioksi tuli 105 000 €. Pakarin keittiöön hankittiin laitosuuni.
Dementiakodin ilmanvaihdon jäähdytyksen ja terveysaseman ilmanvaihdon saneerauksen esisuunnittelu tehtiin rakennuskustannusten selvittämiseksi mahdollisesti vuonna 2012 aikana toteutuviin ko. kohteiden investointeihin.
-47 780
-11 306
-31 014
Liikuntahallin sisäkaton ja valaistuksen uusimisen kustannukset osoittautuivat urakkakilpailun yhteydessä merkittävästi suuremmiksi kuin talousarviossa oli varauduttu. Lisäksi urakkalaskennasta ei muodostunut todellista kilpailua saatujen tarjousten vähäisyyden vuoksi. Edellä mainittu sekä liikuntahallin
loppuvuoden käyttötarpeet huomioiden hanketta ei voitu toteuttaa vuonna 2011. Loppuvuodesta 2011
päätettiin liikuntahallin sisätilojen ja julkisivujen peruskorjaus yhdistää yhdeksi hankekokonaisuudeksi ja
hakea hankkeelle valtion rahoitusta vuodelle 2013. Hankkeen kokonaiskustannusarvioksi tuli 686 000
€. Kiertolan koulun ulko-ovet uusittiin ja Yhteiskoulu/lukion keittiöön hankittiin lämpöaltaat.
-84 287
-273 982
-358 269
-603 000
-796 000
-191 428
-95 212
-286 640
-507 788
-509 360
Vuokratalo 2 vesikatto kunnostettiin ja maalattiin. Vuokratalo 5-8 (talot A ja B) keittiökalusteet ja käyttövesiverkosto uusittiin.
Haukankosken päärakennuksen keittiökalusteita uusittiin ja osastoja kunnostettiin.
Teollisuushallin lämpökeskuksen saneerauksen ja lämpöyrittäjyyden välisen kannattavuuden selvittämiseksi laadittiin Pirkanmaan metsäkeskuksen toimesta laskelma, jonka perusteella päätettiin kilpailuttaa lämpöenergian toimitus teollisuushalliin.
Pullerinkujan alkuosa päällystettiin ja sille asennettiin valaistus. Puhjontien, Talalantien ja Juhentien
katualueiden haltuunottamiseksi pidettiin maanmittaustoimitus/lunastustoimitus. Em. katujen peruskorjaustyöt siirtyivät seuraavalle vuodelle.
-393 368
-1 122 000
-394 946
-171 250
-727 054
-950 750
-434 000
-40 238
-393 762
Punkalaidun-Huittinen siirtoviemäri- ja yhdysvesijohtolinjan suunnitelmat valmistuivat. Vesihuoltolaitteiden sijoitus- ja käyttöoikeussopimusten laatiminen maanomistajien kanssa aloitettiin. Hankkeen toteuttamiseen valtion vesihuoltotyönä myönnettiin 500 000 €.
Vesilahdentien alueen vesihuollon suunnitelmat valmistuivat ja olivat nähtävillä. Pirkanmaan Ely-keskus
myönsi hankkeeseen vesihuoltoavustuksen. Vesihuoltolaitoksen radioverkkopohjaisen hälytys-, valvonta- ja ohjausjärjestelmän ajanmukaistamistöitä jatkettiin vuonna 2010 laaditun suunnitelman ja aloitettujen töiden pohjalta.
3.8 Rahoitusosan toteutuminen
Rahoitusosan toteutumisessa osoitetaan, miten kunnan menot on rahoitettu. Sen avulla kootaan tulorahoitus, investoinnit, anto- ja ottolainaus sekä muu rahoitustoiminta yhteen laskelmaan. Rahoitusosa sisältää
eriä, joiden toteutumisen seuranta tapahtuu talousarvion tuloslaskelma- ja investointiosassa sekä eriä, joiden toteutumista seurataan rahoitusosassa.
Pys. vast. hyöd. luovutustulot
Vaikutus maksuvalmiuteen
-444 404
-631 204
-330 612
-443 675
-127 201
4 TILINPÄÄTÖSLASKELMAT
4.1 Tuloslaskelma
1 124 001,41
181 245,21
568 790,30
1 188 417,83
1 255 811,28
170 074,81
507 832,88
1 176 322,92
-4 720 298,99
-4 611 510,73
-1 458 368,46
-215 732,62
-11 999 175,78
-1 327 620,60
-847 546,96
-133 188,78
-1 389 992,06
-227 742,65
-11 257 669,57
-1 238 217,82
-775 453,74
-119 591,93
3 062 454,75
-20 701 932,19
3 110 041,89
-19 620 178,50
-17 639 477,44
-16 510 136,61
7 681 687,17
10 101 888,00
7 688 161,60
10 219 215,00
26 361,22
42 626,52
-55 939,58
12 982,14
11 361,03
38 121,37
-14 860,72
34 603,67
157 079,87
1 431 843,66
-591 140,81
-595 129,24
109 290,27
-324 770,67
836 714,42
14 497,95
-310 272,72
351 212,37
4.2 Rahoituslaskelma
1.1.31.12.2010
-106 914,70
159 455,44
2 752,70
1 434 596,36
-490 796,28
330 611,76
-160 184,52
-423 719,42
27 598,43
-396 120,99
Toimeksiantojen muutokset
-729,08
-473 750,00
-23 201,64
-33 679,80
-462 411,43
-80 929,45
1 038 475,37
-433 125,00
-83 125,00
-600 222,32
19 173,99
-9 095,47
252 312,78
159 824,40
422 215,70
-1 073 972,32
339 090,70
-1 074 701,40
1 377 566,07
1 091 680,67
2 166 382,07
788 816,00
4.3 Tase
4 956,99
6 609,27
1 383 959,83
8 719 445,04
2 285 636,63
3 041,45
29 432,89
1 393 614,40
8 834 632,33
2 421 099,30
96 274,83
12 517 790,67
12 690 490,49
3 144 636,19
212 896,31
3 359 754,03
3 294 325,68
3 509 443,52
4 615,01
2 404,85
7 019,86
10 007,11
110 386,89
76 707,09
Ennakkomaksut ja keskener. hankinnat
Muut pitkäaikaiset saamiset muilta
112 631,93
377 083,47
223 847,00
301 039,49
901 969,96
281 257,96
125 492,34
145 440,16
552 190,46
18 106 191,00
19 011 830,01
9 791 450,96
3 094 142,24
12 575 320,48
2 742 929,87
12 885 593,20
463 934,35
963 934,35
478 432,30
978 432,30
213 975,14
37 499,73
256 089,88
245 659,93
26 611,73
282 278,77
1 708 125,00
230 731,39
1 938 856,39
2 181 875,00
201 632,31
2 383 507,31
473 750,00
51 557,41
1 029 117,46
111 405,16
706 159,87
2 371 989,90
157 029,48
937 645,86
104 782,43
808 810,66
2 482 018,43
Muut toimeksiantojen pääomat
4.4 Konsernituloslaskelma
Osuus osakkuusyhteisöjen voitosta/tappiosta
Rahoitustuotot ja - kulut
Suunnitelmanmukaiset poistot
Tilikauden yli- ja alipariarvot
4.5 Konsernin rahoituslaskelma
Rahoitusosuudet investointimehoihin
Pysyv. vastaavien hyöd. luovutustulot
Toim.antojen varojen ja pääom. muutokset
-21 734
-609 860
Rahavarat 31.12
518 081
-1 199 660
-35 419
-1 060 325
1 940 412
-985 790
4.6 Konsernitase
1 565 983
13 249 642
Muut toimeksantojen varat
793 285
2 791 326
24 632 125
Myyntisaamsiet
4 845 620
5.1 Tilinpäätöksen laatimista koskevat liitetiedot
Liitetiedot on numeroitu Kirjanpitolautakunnan kuntajaoston kunnan ja kuntayhtymän tilinpäätöksen liitetiedoista antaman yleisohjeen mukaisesti. Mikäli yleisohjeen mukaiseen liitetietoon ei tule mitään tietoja, ei kyseistä liitetietoa esitetä. Kunnalla ei ole liitetietoina ilmoitettavaa seuraavien liitetietojen osalta:
2, 3, 4, 5, 6, 7, 14, 17, 18, 19, 20, 27, 29, 31, 32, 34, 35, 39, 40, 41, 42, 43.
(liitetieto 1)
Pysyvien vastaavien aineettomat ja aineelliset hyödykkeet on merkitty taseeseen hankintamenoon vähennettynä suunnitelman mukaisilla poistoilla ja investointimenoihin saaduilla rahoitusosuuksilla. Suunnitelman mukaiset poistot on laskettu ennalta laaditun poistosuunnitelman mukaisesti. Poistojen laskentaperusteet on esitetty tuloslaskelman liitetiedoissa kohdassa Suunnitelman mukaisten poistojen perusteet.
Pysyvien vastaavien sijoitukset on merkitty taseeseen hankintamenoon.
Vaihto-omaisuus on merkitty taseeseen keskihintaperiaatteen mukaisesti.
Saamiset on merkitty taseeseen nimellisarvoon tai sitä alempaan todennäköiseen arvoon. Rahoitusarvopaperit on merkitty taseeseen hankintahintaan.
Konsernitilinpäätöksen laatimista koskevat liitetiedot
Konsernitilinpäätökseen on yhdistetty viisi tytäryhteisöä, jotka kaikki ovat asunto-osakeyhtiöitä. Tilinpäätökseen on yhdistetty myös kaikki kuntayhtymät, joissa kunta on jäsenenä.
Konserniyhteisöjen keskinäiset tuotot ja kulut sekä saamiset ja velat on vähennetty sekä konserniyhteisöjen ja kunnan omistamien kuntayhtymien keskinäiset tuotot ja kulut sekä saamiset ja velat on vähennetty. Kunnan ja sen tytäryhteisöjen keskinäisen omistuksen eliminointi on tehty pariarvomenetelmällä. Vähemmistöosuudet on erotettu konsernin omasta pääomasta.
Asunto-osakeyhtiöiden rakennusten poistot on oikaistu suunnitelman mukaisiksi ja jäännösarvojen
ero on kirjattu konsernitaseessa Edellisten tilikausien yli- tai alijäämän oikaisuksi.
Konsernissa tapahtuneet muutokset sekä vertailukelpoisuus
Kuntakonserniin on laskettu 2011 myös Kiinteistö Oy Pietarinvirasto ja Saspen omistusprosentti on
muuttunut, joten kuntakonsernin vuoden 2010 ja 2011 luvut eivät ole vertailukelpoisia.
5.2 Tuloslaskelmaa koskevat liitetiedot
Toimintatuotot tehtäväalueittain (liitetiedosto 8)
3 110 041
6 770 705
6 856 100
372 029
Verotulot (liitetiedosto 9)
Verotulojen erittely
Verotulot yhteensä
Valtionosuudet (liitetieto 10)
Valtionosuuksien erittely
Kunnan peruspalvluiden v. o.
Järjestelmämuutoksen tasaus
Yhden putken valitonosuus
-108 727
Laskennalliset valtionosuudet yhteensä
Satunnaiset tuotot ja kulut (liitetieto 11)
Punkalaitumen kunta erosi Satakunnan sairaanhoitopiiristä 1.1.2010. Kirjanpidossa olevan peruspääoman ja kuntayhtymän kunnalle palauttavan pääoman erotus on kirjattu satunnaisuus tuottoihin. Satunnaisiin tuottoihin on kirjattu myös hovioikeuden päätöksen nojalla saatu myöhästymissakko.
Suunnitelman mukaisten poistojen perusteet (liitetieto 12)
Poistonalaisten hyödykkeiden poistojen määrittämiseen on käytetty ennalta laadittua poistosuunnitelmaa. Suunnitelman mukaiset poistot on laskettu aineettomien ja aineellisten hyödykkeiden hankinta79
menoista arvioidun taloudellisen käyttöiän mukaan. Pienet pysyvien vastaavien hankinnat, joiden hankintameno on alle 10.000 euroa, on kirjattu vuosikuluiksi.
Arvioidut poistoajat ja niitä vastaavat vuotuiset poistoprosentit sekä poistomenetelmät:
Käyttöomaisuusryhmä
Poistoaika/
Perustamis- ja järjestelymenot
Hallinto- ja laitosrakennukset
Tehdas- ja tuotantorakennukset
-prosentti
Menojäännöspoisto
Kadut, tiet, torit ja puistot
Sillat, laiturit ja uimalat
Muut maa- ja vesirakenteet
Viemäriverkko Menojäännöspoisto
Sähköjohdot, muuntoasemat,
ulkoval.laitteet
Puhelinvaihde, alakeskukset ja
Muut putki- ja kaapeliverkot
Sähkö-, vesi- yms. lait. laitoskoneet
ja laittee
Kiinteät nosto- ja siirtolaitteet
Muut kiinteät koneet, laitteet ja rakenteet
Rautaiset alukset
Puiset alukset ja muut uivat työkoneet
Muut liikkuvat työkoneet
Muut raskaat koneet
Muut kevyet koneet
Sairaala-, terveydenhuolto- yms. laitteet
Muut laitteet ja kalusteet
Arvo- ja taide-esineet
Käytön mukainen poisto
KÄYTTÖOMAISUUSARVOPAPERIT JA
Selvitys suunnitelman mukaisten poistojen ja poistonalaisten investointien vastaavuudesta
(liitetieto 13)
Keskimääräiset poistot ja investoinnit vuosina 2011 - 2015
Poistonalaisten investointien omahankintamenot
Poikkeama (euroa)
Poikkeama (%)
-131 201
Huom! Olennainen 10 % tai suurempi
Laskelma (Huom! ei maa-alueita ja sijoituksia)
Taloussuunnitelma 2013
Taloussuunnitelma 2014
Taloussuunnitelma 2015
3 051 790
Poistonalaiset investoinnit
3 707 796
Pysyvien vastaavien hyödykkeiden myyntivoitot ja – tappiot
(liitetieto 15)
Maa-alueiden myyntivoitot
Maa-alueiden myyntitappiot
Muut rahoitustuotot (liitetieto 16)
Osinkotuottojen ja peruspääoman
korkotuottojen erittely
Osinkotuotot muista yhteisöistä
Peruspääomien korot kuntayhtymiltä
5.3 Tasetta koskevat liitetiedot
5.3.1 Taseen vastaavia koskevat liitetiedot
Pysyvät vastaavat ja muut pitkäaikaiset sijoitukset (liitetieto 21)
Poistamaton hankintameno 1.1.
Lisäykset tilikauden aikana
Vähennykset tilikauden aikana
Poistamaton hankintameno 31.12.
-1 652,28
-17 894,57
220 586,59
-335 773,88
Rahoitusosuudet tilikaudella
110 006,45
-245 469,12
-8 245,53
95 850,24
Osakkeet, tytäryhteisöt
51 094,60
86 094,60
Kuntayhtymäosuudet
2 620 164,15
-184 689,49
2 435 474,66
Osakkeet, omistusyhteysyhteisöt
459 657,60
163 409,33
Kuntayhtymäosuuksien tase-erot
Kunnan osuus ky:n peruspääomasta
Kunnan tase 31.12.2005
1 596 413,33
1 607 299,36
-10 886,03
Tytäryhteisöt (liitetieto 22)
As. Oy Kesälaidun 1
As. Oy Suvilaidun
As. Oy Punkalaitumen Vikinrivi
As. Oy Punkalaitumen Vikinniitty
Asunto Oy Punkalaitumen Perko
voitosta(+)/
tappiosta()
683 731
2 093 840
Kuntayhtymät (liitetieto 23)
3 185 642
2 613 324
4 633 663
-79 710
tappiosta(pääomasta
Osakkuus- ja muut omistusyhteysyhteisöt (liitetieto 24)
Saamiset konsernin yhteisöiltä (liitetieto 25)
Saamiset kuntayhtymiltä, joissa kunta on jäsenenä
258 740
Saamiset tytäryhteisöiltä
Siirtosaamisiin sisältyvät olennaiset erät (liitetieto 26)
Pirkanmaan shp/korko + loppulasku
Kela/työterveyshuolto/sv-pv.
Muut tulojäämät
Siirtosaamiset yhteensä
5.3.2 Taseen vastattavia koskevat liitetiedot
Oman pääoman erien muutokset (liitetieto 28)
Oman pääoman erien muutokset
Peruspääoma 1.1.
Peruspääoma 31.12.
Edellisten tilikausien ylijäämä/alijäämä
Edellisten tilikausien ylijäämä 1.1.
Liittymismaksurahaston purku
Edellisten tilikausien ylijäämä 31.12.
Pitkäaikainen vieras pääoma (liitetieto 30)
Yli viiden vuoden kuluttua erääntyvät velat
Velkojen erittely (liitetieto 33)
Velat tytäryhteisöille
Velat kuntayhtymille, joissa kunta on jäsenenä
Erittely liittymismaksuista (liitetieto 36)
Pitkäaikaisen vieraan pääoman kohdassa Liittymismaksut ja muut velat summa sisältää pelkästään
vesihuollon liittymismaksuja. Lyhytaikaisen vieraan pääoman vastaavassa kohdassa summassa on
vain muita velkoja.
Erittely siirtoveloista (liitetieto 37)
(liitetieto 37)
517 825
Takaukset samaan konserniin kuuluvien
yhteisöjen puolesta
Punkalaitumen Vanhustenkotiyhdistys ry
Laina/OKO
Laina/Punkalaitumen Op
Lomapalkkajaksotukset
Vauvarahat
Sastamalan perusturvayhtymä
Menojäämät valtiolle/valtionosuudet
Korkojaksotukset
Saunaoja/Rautava/Isotalo
Muut menojäämät
Huollettavien varat (liitetieto 38)
Huollettavien varat
Huollettavien varat 31.12.
5.4 Vakuuksia ja vastuusitoumuksia koskevat liitetiedot
Leasingvastuiden yhteismäärä (liitetieto 44)
Leasingvastuiden yhteismäärä
Leasingvastuiden yhteismäärä sisältää arvonlisäveroa 23 %
Leasingsopimuksiin ei sisälly olennaisia
irtisanomis- ja lunastusehdon mukaisia vastuita.
Vastuusitoumukset (liitetieto 45 - 46)
Vastuu Kuntien takauskeskuksen takausvastuista
Kunnan osuus takausvastuista 31.12.
Kunnan osuus kattamattomista
takausvastuista 31.12.
Kunnan mahdollista vastuuta kattava
osuus rahastosta 31.12.
10 717 776
9 695 100
Muut taloudelliset vastuut (liitetieto 47)
Kirjanpidon ulkopuoliset varat
Virkistys- ja retkirahastot
Luokkaretki- ja stipendirahastot
Arvonlisäveron palautusvastuut/
todennäköisesti toteutuvat
Rahoituslaskelman liitetiedot
5.5 Ympäristöasiat
Ympäristökulut ja -tuotot
Ulkoilman- ja ilmastonsuojelu
Ympäristökulut, netto
Pitkävaikutteiset ympäristömenot
Kaava-alueen viemäriverkosto
lukuun ottamatta jätehuoltoon kohdistuvia kohtuullistamis- ym. päätöksiä. Kunnilla on velvoite myös
ilmanlaadun seurantaan.
Keväisin ilmanlaatua pyritään parantamaan hiekoitushiekan poistolla ja katupölyn sidonnalla, joista
muodostuu suurin osa ulkoilmanlaatuun liittyvistä menoista (67.110 e). Maaperänsuojelun liittyviä
saastuneiden maiden puhdistamisvelvollisuudesta johtuvia menoja ei tilinpäätösvuonna muodostunut.
Viemäriverkoston käyttö- ja kunnossapito on suurin menoerä vesiensuojelussa ja jätevesien käsittelyssä (112.218 e). Jätevesien puhdistus kuuluu kunnan omalle vesihuolto-laitokselle, jonka tiedot ovat
mukana ympäristötilinpäätösliitteen tiedoissa.
Kunnan ympäristömenoista 26 % aiheutuu jätehuollosta ja yleisten alueiden kunnossapidosta (esim.
katujen ja torin siivous). Suurimmat ympäristömenot kiinteistötoimen puolella muodostuvat jätevesimaksuista ja jätehuollosta. Menoihin on laskettu kunnan kiinteistöjen jätteenkäsittelymaksut, jätehuolto- ja hyötykeräyspalveluiden ostot, sekä maan- ja lumenkaatopaikkojen hoitokulut. Ympäristökasvatuksen, -koulutuksen ja – neuvonnan sekä jätehuoltoneuvonnanmenoja ei ole eritelty.
Ympäristötuloista suurin osa muodostuu jätevesimaksuista.
5.6 Henkilöstöä koskevat liitetiedot
Henkilöstön lukumäärä (liitetieto 48)
Konsernin henkilöstö laskettu omistusprosenteilla
Henkilöstön määrä työyksiköittäin
Sivistystoimisto ja lukio
Kirjasto, liikunta- ja nuorisotoimi
Hallinto- ja maaseututoimisto
Henkilöstökulut (liitetieto 49)
Konsernin kulut laskettu omistusprosenteilla
Henkilöstökulut tuloslaskelman mukaan
Henkilöstökuluja aktivoitu aineettomiin
6 394 400
12 231 945
6 229 245
13 782 343
6 422 978
6 238 840
5.7 Konsernitilinpäätöksen liitetiedot
Rahaston pääoma 1.1.
Muut omat rahastot 31.12.
Yli-/alijäämän siirto
Potilasvakuutuksen vastuuvakuutus
-42 323
2 532 824
-269 178
1 481 539
Leasingvastuiden yhteismäärä sisältää arvonlisäveron
Takaukset samaan konserniin
kuuluvien yhteisöjen puolesta
Asunto-osakeyhtiöiden rakennusten poistot on oikaistu suunnitelman mukaisiksi ja jäännösarvojen ero kirjattu
tytäryhteisön oman pääoman eriä Edellisten tilikausien yli-/alijäämä ja Tilikauden yli-/alijäämä vastaan.
Kertyneet poistoerot ovat seuraavat:
Selvitys tytäryhtiöiden poistoeroista
Suunn. muk
Asunto Oy Punkalaitumen Vikinniitty
Kunnan ja konsernin tulot ja kulut
(ulkoiset erät)
Suunn. muk.
1 365 946
Verotulot ja valtionosuudet
17 783 575
17 907 376
34 491 094
33 765 883
20 915 016
21 066 900
37 676 328
31 679 281
20 701 932
19 620 179
37 884 363
31 819 263
20 757 937
19 635 057
Tilinpäätössiirot
-485 502
5.8 Laskennallisesti eriytetyn vesi- ja viemärilaitoksen tilinpäätöslaskelmat
Kunnan vesi- ja viemärilaitoksen kirjanpidon eriyttäminen tehdään laskennallisena eriytyksenä. Vesihuollon osalta on laadittu tuloslaskelma, tase ja rahoituslaskelma. Jäännöspääoman korvauksen
määräksi on päätetty 4,5 %.
1.1. - 31.12.2011
1.1. - 31.12.2010
315 363,07
306 099,16
29 260,44
29 965,05
59 323,07
62 362,99
121 686,06
111 206,41
79 172,68
20 551,51
3 996,35
2 345,38
Liikeylijäämä (-alijäämä)
103 720,54
104 031,72
101 086,56
12 202,87
16 229,47
106 501,80
57 433,76
56 485,75
-45 236,84
-40 256,28
Muut tulorahoituksen korjauserät
Sisäiset tuotot
Sisäiset kulut
086,56
-72 103,84
5 297,23
49 433,93
5 295,81
47 378,13
-40 238,21
-131 163,00
Tulorahoitus ja investoinnit, netto
9 195,72
-83 784,87
Lyhytaikaisten lainojen vähennys
Vaihto-omaisuuden lisäys
Lyhytaikaisten saamisten lisäys
Korott.pitkä- ja lyhytaik. velkojen
29 099,08
2 532,78
-9 153,44
27 417,05
-781,23
3 072,46
-11 444,67
Rahoitustoiminta netto
19 945,64
62 659,10
Vaikutus kunnan kassavaroihin
29 141,36
-21 125,77
60 043,10
4 071,07
1 372 059,97
1 436 174,14
1 432 197,20
1 496 681,45
3 165,58
169 196,23
166 123,77
1 608 535,95
1 665 189,57
1 242 970,73
142 146,96
-45 231,00
1 339 886,69
1 276 305,81
182 403,24
1 418 452,77
23 461,67
14 456,20
37 917,87
31 405,59
13 698,90
45 104,49
Jäännöspääoma
Käytetyt kirjanpitokirjat, arkistointi ja tositteiden lajit
Talousarvion toteumavertailuraportit
Palkkalaskelmat ja –kortit
Laskutuslistat laskutuslajeittain
Laskutuspäiväkirjat laskutuslajeittain
Asiakasreskontra
Maksatuslista maksuerittäin
Toimittajareskontra
Perhehuolto
Konserniasiakirjat
Tasekirja säilytetään Kansallisarkiston ohjeen mukaisesti pysyvästi. Muiden tilinpäätösasiakirjojen säilyttämisessä noudatetaan kirjanpitolain 2. luvun 10 §:n säännöksiä siten, että kirjanpitokirjat ja käyttöaikaa koskevin merkinnöin varustettu tililuettelo on säilytettävä vähintään 10 vuotta tilikauden päättymisestä lukien niin, että tietojenkäsittelyn suorittamistapa voidaan vaikeuksitta todeta. Kirjanpitokirjat säilytetään arkistonmuodostussuunnitelman mukaisesti joko paperitulosteena tai sähköisessä muodossa.
Arkistoinnista vastaa kunnanhallitus.
Tositteet sekä muu kuin edellä mainittu kirjanpitoaineisto on säilytettävä vähintään 10 vuotta tilikauden
päättymisestä. Tositteet säilytetään tositelajeittain tositenumerojärjestyksessä. Arkistoinnista vastaa tositteita käyttänyt toimiala.
Ostolaskujen suoritukset
Myyntireskontran suoritukset
Ostolaskut/Rondo
Ostolaskut/perusturvatoimi
Ostolaskut/ostoreskontra
Myyntilaskut/hallintotoimi
Myyntilaskut/perusturvatoimi
Myyntilaskut/sivistystoimi
Myyntilaskut/ympäristötoimi
Komartek-vesilaskutus
Matkalaskut/Travel
Käyttöomaisuuden myynnit ja romutukset paperituloste
Konsernitilinpäätöksen yhdistelytositteet paperituloste
Ohjelma - Punkalaidun
Teknisen toimen työryhmä
Talousarvio 2014 ja taloussuunnitelma 2015
Kenkiä POISTO- HINNOIN!
Sosiaalialan järjestöjen palkankorotukset 1.2.2012 OHJE
Punkalaitumen palveluopas