text:
K L U B I: Lauri Hannikainen: Asevoiman käytön sääntely kansainvälisessä oikeudessa ja suurvaltojen väitetyt loukkaukset
Lauri Hannikainen: Asevoiman käytön sääntely kansainvälisessä oikeudessa ja suurvaltojen väitetyt loukkaukset
Kesäseminaarissamme 6.6.2015 Sofiassa kansainvälisen oikeuden emeritusprofessori Lauri Hannikainen käsitteli vaikeata ja vähän tunnetua kansainvälisen oikeuden käsitettä sekä sen rikkomuksia idässä ja lännessä. Lauri Hannikainen on ystävällisesti laatinut aiheestaan kaksiosaisen kirjoituksen klubiblogiimme, jonka jälkimmäinen osa julkaistaan ohessa. Ensimmäinen osa ilmestyi tiistaina, 8. syyskuuta. JO.
Asevoiman käytön sääntely kansainvälisessä oikeudessa ja suurvaltojen väitetyt loukkaukset
Ennen 1900-lukua ei kansainvälinen oikeus varsinaisesti kieltänyt valtioilta asevoiman käyttöä toisiaan vastaan. Valtio sai ryhtyä sotaan, jos se katsoi, että toinen valtio oli loukannut sen oikeuksia eikä suostunut hyvittämään loukkausta.
Valtioiden poliittisissa suhteissa vallalla oli ns. voimatasapainon teoria, jolla ei ollut mitään kansainvälisoikeudellista sisältöä. Teoria oli yksinkertainen: Jos jokin valtio tai valtioryhmä näytti pääsevän määräävään asemaan, muut valtiot yrittivät liittoutumalla luoda sille vastavoiman. Voimatasapainon vallitessa sotaan ryhtyminen ei ollut houkuttelevaa, sillä voitto ei ollut varma
Venäjän Katariina Suuri, Rooman keisari ja Itävallan arkkiherttua Joosef II sekä Preussin Frederik Suuri kinastelevat Puolan jaosta.
.Kun kolme keisarikuntaa – Venäjä, Preussi ja Itävalta – vallattuaan Puolan jakoivat sen keskenään 1700-luvun loppupuolella, sitä valtioyhteisö piti laittomana, sillä tekoa pidettiin avoimen imperialistisena.
Kansainliiton peruskirja 1920-lvun alussa velvoitti jäsenvaltiot viime kädessä alistamaan riitaisuutensa Kansainliiton ratkaisumenettelyihin, mutta jos niissä ei saavutettu rauhanomaista ratkaisua, kolme kuukautta sen jälkeen valtio sai ryhtyä sotaan. Koska kolmen kuukauden vaatimus oli epärealistinen, jotain lisää tarvittiin. Se tuli 1920-luvun lopun ja 1930-luvun sopimuksissa: Hyökkäyssotaan ryhtyminen kiellettiin. Hyökkäyssota ymmärrettiin tunkeutumiseksi toisen valtion alueelle laajoin asevoimin ja aggressiivisessa tarkoituksessa. Ennen toista maailmansotaa kaikki valtiot olivat sitoutuneet sen kieltoon. Maailmansodan loppuselvittelyssä hyökkäyssota katsottiin kansainväliseksi rikokseksi rauhaa vastaan.
YK:n peruskirjassa suoritettiin uusi hyppäys eteenpäin. Järjestön keskeiseksi tehtäväksi määritellään kansainvälisen rauhan ja turvallisuuden ylläpitäminen (1 art.). Johdannossa todetaan, ettei asevoimaa saa käyttää muutoin kuin yhteiseksi hyväksi. Päätösvalta asevoiman käytöstä kansainvälisellä areenalla keskitetään turvallisuusneuvostolle (TN). Artikla 2 (4) kieltää valtioilta asevoiman käytön ja sillä uhkaamisen minkään valtion alueellista koskemattomuutta tai poliittista riippumattomuutta vastaan tai muulla YK:n päämäärien kanssa ristiriidassa olevalla tavalla. Tämä kielto tarkoitettiin erittäin kattavaksi. Sitä vahvistaa osaltaan artikla 2 (3), joka velvoittaa valtiot selvittämään riitansa rauhanomaisin keinoin.
Koska YK ei kuitenkaan kykene takaamaan jäsenvaltioidensa turvallisuutta, peruskirja sallii artiklassa 51 jäsenvaltioille yhden perusteen käyttää omaehtoisesti asevoimaa oman alueensa ulkopuolella – puolustautumisen aseellista hyökkäystä vastaan. Tämä oikeus sisältää myös kollektiivisen elementin eli toisten valtioiden oikeuden tulla asevoimin hyökkäyksen kohteeksi joutuneen valtion avuksi (sen suostumuksella). Itsepuolustusoikeus on ajallisesti rajoitettu, se kestää vain niin kauan kunnes TN on ryhtynyt tarpeellisiin toimenpiteisiin rauhan ja turvallisuuden palauttamiseksi tai hyökkäys on torjuttu.
Itsepuolustusoikeuden laajuuden määrittelyssä lähtökohta on se, että valtio kykenee vastaamaan aseelliseen hyökkäykseen riittävän tehokkaasti omalla alueellaan. Omalla alueellaan se voi mobilisoida armeijansa ja tuhota hyökkäävät vihollisjoukot (humanitaarisen oikeuden sallimissa rajoissa). Voidakseen ulottaa asevoiman käytön omien rajojensa ulkopuolelle, valtiolla on oltava perusteet väitteelle, että näin laaja itsepuolustus on välttämätöntä hyökkäyksen torjumiseksi. Tämä ehto täyttyy yleensä vain, jos hyökkäys on laajamittainen. Tietenkin puolustavan asevoiman käytön täytyy olla oikeasuhtaista hyökkäyksen voimakkuuteen nähden.
YK:n peruskirjan laatijoiden mielestä aseellinen puolustautuminen oman alueen ulkopuolella oli sallittua vain jo aloitettua hyökkäystä vastaan, mutta myöhemmin yleisen hyväksymisen on saanut myös oikeus reagoida selvästi todennettavaa, lähes välittömästi uhkaavaa hyökkäystä vastaan. Aikaisemmissa vaiheissa riittäköön liikekannallepano valtion omalla alueella ja kääntyminen TN:n puoleen.
YK:n tiukkaa järjestelmää täydentää artikla 53, jonka mukaan mihinkään pakkotoimenpiteeseen ei saa ryhtyä alueellisten sopimusten nojalla tai alueellisten järjestöjen toimesta ilman TN:n lupaa.
YK:n yleiskokouksen päätöslauselmissa on korostettu, ettei asevoimaan ole lupa turvautua vastatoimena aiempaa oikeudenloukkausta vastaan eikä valtio saa organisoida, varustaa tai rohkaista aseellisia kapinallisia, jotka taistelevat toisen valtion hallitusta vastaan. YK:n kansainvälinen tuomioistuin Nicaragua-tapauksessa v. 1986 katsoi Yhdysvaltojen loukanneen Nicaraguan suvereenisuutta ja asevoiman käytän kieltoa, kun Yhdysvallat antoi monenlaista tukea hallitusta vastaan taisteleville contra-sisseille. Tuomioistuin tuomitsi myös Yhdysvaltojen suorittaman Nicaraguan aluemeren miinoittamisen ja Yhdysvaltojen ilmavoimien lennot Nicaraguan ilmatilassa.
Mitä tulee valtion oikeuteen lähettää asevoimia toiseen valtioon, jonka hallitus sitä pyytää, perinteisesti tällainen oikeus on tunnustettu, jos pyytäjähallitusta voi pitää valtionsa legitiiminä hallituksena. Nykyoloissa tuo oikeus on rajoitetumpi, sillä diktatuureja ei saa tukea asevoimin; ulkopuoliset joukot eivät saa osallistua kansan itsemääräämisoikeuden tukahduttamiseen.
YK:n peruskirjan säännösten taustalla ovat seuraavat arvot ja pyrkimykset:
kansainvälisen rauhan ja turvallisuuden ylläpitäminen ja aseellisten selkkausten ehkäiseminen;
valtioiden suvereenisuuden, alueellisen koskemattomuuden ja turvallisuuden takaaminen;
voimapolitiikan ja väärinkäytösten ehkäiseminen; sekä
riitojen ratkaiseminen rauhanomaisin keinoin.
Nämä pyrkimykset muodostavat loogisen kokonaisuuden yhdessä kansainvälisen oikeuden tärkeimmässä sääntelykysymyksessä ja antavat kuvan melko kehittyneestä kansainvälisestä yhteisöstä. Pyrkimyksenä on minimoida valtioiden oikeus omaehtoiseen asevoiman käyttöön oman alueensa ulkopuolella. Näin vähenevät mahdollisuudet sekä väärinkäytöksiin että voimapolitiikan harjoittamiseen, joista löytyy monia pahoja esimerkkejä valtiokäytännöstä.
Peruskirjan luoma tiukka järjestelmä on saanut tukea YK:n yleiskokouksen tärkeissä julistuksissa ja kansainvälisen tuomioistuimen ratkaisuissa. Se on myös vallitseva ’mainstream’ -näkemys kansainvälisen oikeuden asiantuntijoiden keskuudessa.
YK:n kansainvälisen tuomioistuimen ratkaisu Corfu Channel-tapauksessa 1948 on havainnollinen esimerkki. Kyseessä oli Britannian sotalaivojen kauttakulku Korfun salmessa Kreikan sisällissodan aikana. Sisällissodasta huolimatta vallitsi kansainvälinen rauhantila, mutta suurvalta Britannia kannatti Kreikan valkoista hallitusta kun taas Kreikan naapurivaltion Albanian sosialistihallitus kannatti kapinallisia. Kauttakulussaan brittilaivat, joiden aseet oli suunnattu taivaalle rauhanomaisen kauttakulun merkiksi, kulkivat Albanian aluemeren poikki. Aluemerellä ne ajoivat miinakenttään ja kärsivät tuntuvia miestappioita ja vahinkoja. Albanian rannikkopuolustus ei varoittanut lähestyviä brittilaivoja. Britannian hallitus oli kuohuksissaan, sillä sen mukaan laivat olivat oikeutettuja ’viattomaan kauttakulkuun’. Onnettomuuden jälkeisenä päivänä brittilaivasto raivasi miinakentän pois. Kansainvälinen tuomioistuin hyväksyi Britannian laivojen kauttakulkuoikeuden ja määräsi Albanian korvausvelvolliseksi[1], mutta miinakentän purkamisen se tuomitsi Albanian alueellisen koskemattomuuden loukkaukseksi, voimapolitiikan ilmaukseksi.
Veto-oikeuden halvaannuttava vaikutus
Peruskirjan luoma sääntelyjärjestelmä ei valitettavasti toimi käytännössä hyvin. Keskeinen syy on jokaiselle TN:n pysyvälle jäsenille varattu veto-oikeus, joka on halvaannuttanut neuvoston monissa kansainvälisissä kriiseissä, joissa YK:n määrätietoinen toiminta olisi ollut välttämätöntä. Melko monissa kriiseissä neuvosto on toki toiminut riittävän hyvin, mutta se ei riitä.
Turvallisuusneuvostossa
Peruskirjan mukaan yleiskokous voi ryhtyä toimimaan, jos TN ei ole kyennyt toimimaan, mutta yleiskokouksella ei ole valtuuksia suositella mitään pakotteita (artiklat 11 ja 14). Sama rajoitus koskee myös alueellisia järjestöjä. Yleiskokous koetteli rajojaan 1950-luvulla suosittelemalla ns. Uniting for Peace –päätöslauselmassa asevoiman käyttöä Korean kriisissä, mutta kansainvälinen tuomioistuin katsoi yleiskokouksen ylittäneen toimivaltansa. Yleiskokous on tyytynyt kovin kiltisti rajoitettuun rooliinsa, sillä YK:n päämäärien toteuttaminen vaatisi siltä pontevampaa roolia. Sen sijaan eräät alueelliset järjestöt ovat katsoneet itsensä oikeutetuiksi jopa aseellisiin toimenpiteisiin, jos TN on epäonnistunut ja kansainvälisen reagoinnin tarve on suuri.
YK:n peruskirjan järjestelmää kansainvälisen rauhan ja turvallisuuden takaamiseksi on tarvetta uudistaa – sekä TN:a että yleiskokouksen ja alueellisten järjestöjen toimivaltaa. Peruskirjan järjestelmään kajoaminen on kuitenkin äärimmäisen vaikeaa.
Monissa kansainvälisissä kriiseissä on käynyt YK-järjestelmän puutteiden takia niin, että valtioiden mahdollisuudet päättää omasta toimintalinjastaan ovat olleet laajat. Niinpä itsepuolustusoikeudesta on esitetty laajentavia tulkintoja ja myös toimittu niiden mukaan. Siitä on muodostunut uhka asevoiman käytön tiukalle kiellolle – etenkin suurvaltojen toimesta. Laajentavien tulkintojen esittäjille on syytä korostaa, että asevoiman käytön kielto on pääsääntö ja itsepuolustusoikeus on poikkeus pääsääntöön. Kansainvälisessä oikeudessa poikkeuksia pääsääntöön tulee tulkita suppeasti.
Löytyykö uusia perusteita asevoiman käytölle?
Vuosikymmenten saatossa on esitetty kolme vakavasti otettavaa lisäperustetta valtion oikeudelle turvautua rauhan aikana omaehtoisesti asevoimaan toisen valtion alueella – siis jos TN ei kykene saamaan päätöksiä aikaiseksi. Nuo perusteet ovat 1) humanitaarinen interventio toiseen valtioon sen alueella hengenvaarassa olevan väestön pelastamiseksi, 2) valtion interventio toiseen valtioon omien kansalaistensa pelastamiseksi välittömästä hengenvaarasta ja 3) vieraassa valtiossa toimivien kansainvälisten terroristien tuhoamiseksi. Tässä ei ryhdytä seikkaperäisesti analysoimaan näitä perusteita, vaan tyydytään eräisiin keskeisiin kommentteihin.
Jotta valtio voisi vedota em. perusteisiin 1 tai 2, aluksi seuraavat kolmen ehdon tulee täyttyä: a) asevoiman käyttö voi olla sallittua vain viimeisenä keinona suuren vaaran torjumiseksi – siis mikään muu keino ei ole tehokas, b) asevoiman käyttö on rajoitettava vain ihmisryhmän pelastamiseen eikä sitä saa laajentaa minkään muun tarkoitusperän saavuttamiseksi ja c) asevoiman käytön tulee olla suhteellista olemassa olevaan vaaraan nähden. Valtaosassa interventioista, joissa on vedottu perusteisiin 1 tai 2, nämä ehdot eivät selvästikään täyty.
Lukijan ei tule asennoitua siten, että jos kaikki kolme ehtoa täyttyvät, asevoiman käyttö on laillista. Valtioiden kesken vallitsee erilaisia näkemyksiä, mutta jos kolme ehtoa täyttyvät, kansainvälinen reaktio käytettyyn asevoimaan on melko laimea.
Kiivasta väittelyä on käyty kymmenen NATO-valtion suorittaman ilmasotaoperaation oikeutuksesta Serbiaa vastaan Kosovon albaanienemmistön suojelemiseksi v. 1999. Monet valtiot ja kansainvälisen oikeuden tutkijat tuomitsivat operaation laittomaksi. Toisaalta suomalaiset kansainvälisen oikeuden professorit Martti Koskenniemi ja Lauri Hannikainen[2] katsoivat artikkeleissaan Ulkopolitiikka-lehden Kosovo-erikoisnumerossa, että albaaniväestö oli joutunut joukkomittaisen terrorisoinnin ja etnisen puhdistuksen kohteeksi ja että näköpiirissä oli kansanmurha ja etninen puhdistus koko albaaniväestön hävittämiseksi Kosovosta. TN:n pyrkimykset kariutuivat Venäjän ja Kiinan veto-oikeuden käyttöön. YK oli voimaton. Kyseessä oli äärimmäinen hätätila, täysimittainen inhimillinen katastrofi.
NATO:n ilmasota suuntautui pääosin Serbian aluetta vastaan, vähemmän Kosovon alueeseen. Tarkoituksena oli pakottaa presidentti Slobodan Milosevic myöntymään aselepoon ja vetäytymiseen Kosovosta. Maajoukkoja ei käytetty. NATO onnistui strategiassaan, Milosevic antoi lopulta periksi. Pian sen jälkeen YK saapui paikalle ja julisti Kosovon kansainvälisen hallinnon alaisuuteen. Käytännössä monet kansainväliset järjestöt toimivat ilmasodan aikana Kosovon puolesta ja Serbiaa vastaan. Koskenniemen johtopäätös Nato-operaatiosta oli: ’laiton mutta oikein’; Hannikaisen johtopäätöksen mukaan NATO:n operaatio oli laillinen äärimmäisessä hätätilanteessa.
Mitä tulee perusteeseen 3 (terroristit), tätäkin väitettyä perustetta on väärinkäytetty. Sitä paitsi on käynyt ilmeiseksi, että asevoiman käyttö terroristien tuhoamiseksi toisessa valtiossa rauhan aikana ei ole tehokas keino terrorismin tukahduttamiseksi, sillä yllättävä asevoiman jollain alueella aikaansaa usein vahinkoa ja vaaraa siviiliväestölle. Tuloksena on, että siviiliväestö vihaa asevoiman käyttäjää – ja sen piiristä löytyy uusia nuoria terroristeja. Taistelua kansainvälistä terrorismia vastaan tulee käydä TN:n johtamassa valtioiden turvallisuus- ja oikeusviranomaisten yhteistyössä. Veto-oikeuden käyttö terrorismikysymyksissä on epätodennäköistä, sillä terrorismi on uhka mm. kaikille TN:n pysyville jäsenille.
Suurvaltojen asevoiman käytön tapauksia
* Neuvostoliitto lähetti v. 1979 joukkojaan Afganistaniin sen hallituksen pyynnöstä auttamaan kapinallisten kukistamisessa. Kun neuvostojoukot saapuivat maahan, lähes välittömästi ne osallistuivat hallituksen kukistamiseen ja auttoivat valtaan ystävällismielisen hallituksen. Tämä teki alunperin laillisesta aseoperaatiosta täysin laittoman.
* Yhdysvallat tunkeutui v. 1989 Panamaan, ilmoitettuna pääperusteena omien kansalaisten suojeleminen. Isku oli massiivinen, hallitus kukistettiin ja ystävällismielinen hallitus autettiin valtaan. Asevoiman käyttö oli selvästi laitonta.
* Irak miehitti v. 1990 pienen naapurivaltion Kuwaitin ja liitti sen pikavauhtia omaan alueeseensa. TN hyväksyi päätöslauselman (678), jossa se valtuutti jäsenvaltiot kaikkiin tarpeellisiin toimenpiteisiin irakilaisjoukkojen karkottamiseksi Kuwaitista sekä rauhan ja turvallisuuden palauttamiseksi. Yhdysvaltojen johtamat aseelliset joukot pakottivat Irakin vetäytymään Kuwaitista. Tämän jälkeen TN määräsi tiukkoja pakotteita Saddam Husseinin hallitusta vastaan sen agressivisuuden kahlitsemiseksi (687, v. 1991). Kansainvälisen yhteisön ja valtioiden toiminta tässä tapauksessa oli esimerkillistä. Olihan se melkoinen laittomuus: YK:n jäsenvaltio nielaisi asevoimaa käyttäen toisen jäsenvaltion.
* Irak joutui TN:n pääkohteeksi jälleen 2000-luvun alussa. TN määräsi YK:n asetarkastajat suorittamaan perusteellisia tarkastuksia Irakissa selvittääkseen, oliko Irakilla siltä kiellettyjä joukkotuhoaseita. Tarkastusprojektia vaikeutti Irakin hallituksen venkoilu. TN hyväksyi kovasanaisen päätöslauselman, jossa se vaati Irakia yhteistyöhön asetarkastajien kanssa ja uhkasi ankarilla seurauksilla, jos venkoilu jatkuisi. Mm. Venäjä, Ranska ja Kiina korostivat, ettei päätöslauselma oikeuttanut asevoiman käyttöön Irakia vastaan, vaan sellaiseen tarvittaisiin uusi selväsanainen päätöslauselma. Kärsimätön Bushin hallinto vaati turhaan päätöslauselmaa, jossa uhattaisiin asevoimalla ja sallittaisiin sen käyttö jäsenvaltioille. Pysyvistä jäsenistä vain Britannia tuki Yhdysvaltojen vaatimusta.
Vääristeltyään asetarkastustietoja Yhdysvallat ja Britannia hyökkäsivät Irakiin ja syöksivät diktaattori Saddam Husseinin vallasta. Niiden kansainvälisoikeudelliset perustelut olivat heikkotasoisia ja saivat laajan tuomion: Kyseessä oli ilmiselvä TN:n päätöslauselmien, itsepuolustusoikeuden ja humanitaarisen intervention oikeutuksen vääristelevä tulkinta. Pisteen i:n päälle antoi myöhempi tieto, ettei Irakilla ollut joukkotuhoaseita. Sitä voimme aprikoida, millainen rooli kahden johtavan länsivallan johtajien politiikassa oli sillä tosiasialla, että Irak on yksi johtava öljyntuottajamaa.
Länsivaltojen hyökkäystä seurasivat Irakissa sekasorron ja väkivallan vuodet, jolloin elämä oli hyvin vaikeaa. Tätä kirjoitettaessa v. 2015 Irak on edelleen vaarassa ajautua veriseen sisällissotaan.
* Georgia hyökkäsi v. 2008 raskain ilmapommituksin Etelä- Ossetiaan palauttaakseen sen suvereenisuutensa alaisuuteen. Etelä-Ossetia, jonka enemmistöväestö osseetit halusi eroon Georgiasta, oli tosiasiallisesti ollut sen määräysvallan ulkopuolella 1990-luvun alun sodan jälkeen. Kansainvälinen yhteisö katsoo, että Etelä-Ossetia kuuluu Georgialle. Nopeasti Georgian hyökkäyksen alettua naapurimaaVenäjä teki aseellisen vastaintervention Etelä-Ossetiaan ja ajoi Georgian asevoimat pois. Venäjän joukot etenivät Georgiaan vallaten muutamaksi viikoksi osia sen alueesta. Lopputulos oli, että Georgia epäonnistui tavoitteessaan. Etelä-Ossetia julistautui itsenäiseksi, mutta on saanut vain muutaman tunnustuksen. Mitä tulee asevoiman käyttön laillisuuteen, Georgian ei olisi tullut hyökätä Etelä-Ossetiaan, sillä se loukkasi 1990-luvun sopimusjärjestelyjä. Venäjän vastareaktiolla oli aluksi legitimiteettiä, sillä Etelä-Ossetiassa oli laillisesti venäläisiä rauhanturvaajia. Tunkeutumalla edelleen Georgiaan saakka Venäjä loukkasi asevoiman käytön kieltoa.
* Länsimaiden aseellinen toiminta Libyassa vuonna 2011 on aikaansaanut kriittistä keskustelua. TN valtuutti päätöslauselmallaan halukkaat valtiot suorittamaan humanitaarisen intervention Libyaan, jonka sisällissodan pelättiin aiheuttavan humanitaarisen katastrofin. Venäjä ja Kiina suostuivat olla käyttämättä veto-oikeuttaan. Päätöslauselma valtuutti suojelemaan Libyan siviiliväestöä tarvittaessa asevoimin, mutta maajoukkoja ei saanut lähettää. Tapaus olisi voinut olla malliesimerkki laillisesta humanitaarisesta interventiosta, mutta valitettavasti Nato-maat tulkitsivat päätöslauselman oikeuttavan aktiivisen osallistumisen sotatoimiin kapinallisten puolella. Ennen interventiota ja sen aikana useat länsimaiden johtajat ilmaisivat halunsa syrjäyttää Gaddafi Libyan johdosta. Toimivallan selkeä ylitys saattaa merkitä kuoliniskua humanitaarisen intervention oikeutukselle tulevaisuudessa.
* Ukraina ajautui talvella 2014 poliittiseen kriisiin, joka näytti päättyvän presidentti Viktor Janukovytsin pakenemiseen Venäjälle, Ukrainan parlamentin suorittamaan Janukovytsin erottamiseen ja väliaikaisen hallituksen nimittämiseen. Tyytymättömyys Janukovytsin korruptoitunutta hallitusvaltaa oli kasvanut massiiviseksi. Kriisi ei kuitenkaan päättynyt, vaan Venäjä tarjosi koko Euroopalle ikävän yllätyksen, jonka ei uskottu olevan enää mahdollista v. 2014.
Aluksi Venäjä ilmaisi huolensa sekasorrosta Ukrainassa. Uuden hallituksen tultua valtaan se keskittyi ilmaisemaan huolestumisensa Ukrainan venäläisen väestön ja etenkin Krimin niemimaan venäläisen enemmistön turvallisuudesta. Krimin alueellinen parlamentti piti hätäkokouksen, jossa se vaihtoi johtajiaan Venäjää kannattaviin radikaaleihin.Varsin pian Venäjän parlamentin (duuman) ylähuone antoi presidentti Vladimir Putinille valtuuden tunkeutua asevoimin Ukrainan alueelle suojelemaan venäläisväestöä. Sen jälkeen alkoi univormupukuisia mutta ilman tarkempia tunnuksia omaavia ja poikkeuksellisen hyvin aseistettuja sotilaita tunkeutua Krimille. Yhdessä Krimin itsehallintoalueen johtoelinten kanssa he ottivat keskeiset paikat valvontaansa. Nopeahkosti kävi selväksi, että nuo sotilaat olivat Venäjän lähettämiä. Myös Venäjän ilmavoimat ja laivasto liikkuivat Krimin alueella. Ukrainan Krimillä olevat asevoimat neutraloitiin. Kyseessä oli laiton hyökkäys Ukrainan alueelle.
Venäjä vetosi tarpeeseen suojella Krimin venäläisväestöä väkivallalta, mutta ei Krimin venäläisiin ollut kohdistunut mitään uhkaa. He pitävät Krimin enemmistöväestönä tosiasiallista valtaa Krimillä. Toinen Venäjän esittämä peruste oli se, että Krimin itsehallintojohtajat pyysivät Venäjän asevoimia suojelemaan heitä. Ei itsehallintoalueen johdolla ole tällaista oikeutta, vaan pyynnön olisi voinut esittää vain vallassa oleva Ukrainan hallitus. Kolmanneksi perusteeksi Venäjä esitti sen, että vallasta syösty presidentti Janukovyts esitti pyynnön Ukrainan nimissä. Tätä ei Janukovyts vahvistanut kriisin kuluessa. Jos hän olisi esittänyt pyynnön, siihen voi todeta, ettei vallasta syösty presidentti voi esittää sellaista pyyntöä. Totta on, että hänet valittiin presidentiksi rehellisissä vaaleissa, mutta tyytymättömyys hänen korruptoitunutta hallitusvaltaansa vastaan kasvoi niin suureksi, että lopulta parlamentti erotti hänet.
Venäjä ei myöskään voi vedota v. 1997 ystävällisiä suhteita ja yhteistyötä koskevaan sopimukseen Ukrainan kanssa, sillä sopimus korostaa voimakkaasti valtioiden alueellista koskemattomuutta ja rajojen loukkaamattomuutta. Se velvoittaa osapuolet pidättymään asevoiman käytöstä ja taloudellisesta painostuksesta sekä velvoittaa ne ratkaisemaan riitansa rauhanomaisin keinoin. Venäjä loukkasi räikeästi sopimusta.
Venäjän Ukraina-politiikassa oli muutakin arvosteltavaa. Se ei pyrkinyt vakavissaan neuvottelemaan Ukrainan hallituksen kanssa eikä vienyt huolenaiheitaan TN:oon tai ETY-järjestöön.
Mitä suunnitelmia Venäjällä oli Krimin suhteen? Krimin itsehallintojohtajat ilmoittivat järjestävänsä nopeassa tahdissa Krimillä kansanäänestyksen Krimin liittämisestä osaksi Venäjää. Noin kymmenen päivän varoitusajalla järjestettiinkin kehnosti valmisteltu kansanäänestys, jossa enemmistö kannatti liittymistä Venäjään. Kansanäänestys oli täysin laiton, sillä se järjestettiin vastoin Ukrainan hallituksen suostumusta ja tilanteessa, jossa Venäjä-mieliset asevoimat pitivät valtaa – ne olivat mm. estäneet ETYJ:n sotilastarkkailijoiden pääsyn Krimille. Ukrainalaismielisiä krimiläisiä oli paennut alueelta ja ainakin osa jäljelle jääneistä boikotoi koko äänestystä. Tällainen ”kansanäänestys” tuo mieleen ne keinot, joilla natsi-Saksa ja Neuvostoliitto liittivät naapurimaitaan itseensä 1930-luvun lopulla ja maailmansodan aikana.
Presidentti Putin ja Venäjän duuma hyväksyivät pikaisesti ”kansanäänestyksen” jälkeen Krimin liittämisen ”äiti-Venäjään”. Venäjä esti vetoa käyttämällä TN:n tuomitsevan päätöslauselmaehdotuksen – äänestystulos oli 13 puolesta, Venäjä vastaan ja Kiina pidättyi. Ei yksikään valtio puoltanut Venäjää. Krimin liittäminen Venäjään olikin räikeä kansainvälisen oikeuden loukkaus, sillä siinä suurvalta anasti asevoimin alueen naapurivaltiostaan. Tällaista temppua ei kansainvälinen yhteisö voi hyväksyä.
YK:n peruskirjan tiukka säännöstö kansainvälisen asevoiman käytön rajoittamiseksi ansaitsee hyväksynnän ja tukea. Vaikka aseisiin turvautuminen olisi laillista, aseellisilla selkkauksilla on lähes aina haitallisia vaikutuksia ihmisuhrien, tuhon ja yhteiskuntarauhan järkkymisen muodossa. Aseellisen itsepuolustuksen laajentaviin tulkintoihin – olivatpa ne terroristeja vastaan tai muusta syystä – tulee suhtautua erittäin varauksellisesti.
Asevoiman käytön tiukkaa kieltoa on kuitenkin vaikea ylläpitää, jos YK:n järjestelmää ei kyetä uudistamaan.
Vaikka kansainvälinen oikeus puoltaa pitäytymistä peruskirjan tiukassa tulkinnassa, eräissä äärimmäistapauksissa ensisijaisesti alueellisilla järjestöillä ja toissijaisesti jopa yksittäisillä valtioilla tulisi olla oikeus aseelliseen reagointiin, kuten edellä on esitetty. Sen tulisi siis edesauttaa YK:n päämäärien toteutumista; asevoiman käyttö tapahtuisi ’yhteiseksi hyväksi’.
Niissä kansainvälisissä kriiseissä, joissa turvallisuusneuvosto ei ole kyennyt toimimaan tai joissa riita ei mene jonkin kansainvälisen tuomioistuimen ratkaistavaksi, valtion saattaminen vastuuseen laittoman asevoiman käytöstä on osoittautunut vaikeaksi. Enin mitä käytännössä voi toivoa, on se, että jokin kansainvälinen elin tuomitsisi laittoman asevoiman käytön.
YK:n turvallisuusneuvoston pysyvillä jäsenillä on veto-oikeuden haltijoina erityinen vastuu kansainvälisen rauhan ja turvallisuuden ylläpitämisestä. Kylmän sodan päättyessä ilmassa oli paljon optimismia ja 1990-luvun johtopäätös olikin, että valtaosassa tapauksia TN kykeni tekemään tarpeellisia päätöksiä. 2000-luvun kuva on kuitenkin selvästi negatiivisempi. Nyt 2000-luvulla joudumme valitettavasti toteamaan, että suurvaltojen politiikka on vaikeuttanut tuntuvasti kansainvälisen rauhan ja turvallisuuden ylläpitoa ja lujittamista. Aiemmin pääongelman muodosti George W. Bushin johtama Yhdysvallat, nyttemmin Vladimir Putinin johtama Venäjä.
Lauri Hannikainen, kansainvälisen oikeuden emeritusprofessori
Aro, Minna & Petman, Jarna, Voimankäytön oikeuttaminen ja sotilaallisten järjestelmien muutokset Euroopassa ja Suomessa, 1999.
Gray, Christine, International Law and the Use of Force, 3. painos, 2008.
[1] Mitä tulee vastuukysymykseen brittilaivoille aiheutuneista vahingoista, tuomioistuin tuomitsi jyrkästi Albanian rannikkopuolustuksen valinnan olla varoittamatta brittilaivoja niiden lähestyessä miinakenttää. Tuomioistuin joutui epäilemään, ettei Albanialla ollut kykyä itse asettaa sen aluemerelle asetettua miinakenttää vaan sen saattoi olla asettanut toinen sosialistinen lähivaltio, Jugoslavia. Sen sijaan tuomioistuin oli varma, ettei sitä voitu asettaa albanialaisten tietämättä. Tuomioistuin päätyi johtopäätökseen, että Albania oli ensisijaisessa vastuussa miinakentän aiheuttamasta vahingosta, sillä kansainvälisessä oikeudessa on voimassa inhimillisyyden vähimmäisvaatimusten kunnioittamisen periaate.
[2] Hannikaisesta tuli professori vasta myöhemmin - v. 2003.

matches: tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin


text:
Prosessioikeusblogi: 104. Postihuumerikos, HelHO 2018:11
1. Helsingin hovioikeus on antanut 1.6.2018 kaksi huumausainerikosta koskevaa ratkaisua asioissa, joissa on kyse kotiosoitteeseen tilatun huumelähetyksen näytön arvioinnista. Ratkaisut ovat HelHO 2018:11 ja 12. Selostan niistä ensiksi mainitun tapauksen, joka on alun perin ratkaistu Vantaan käräjäoikeudessa. Ratkaisussa 2018:12 mainittu asia on puolestaan tullut hovioikeuteen Helsingin käräjäoikeudesta. Asiat on ratkaistu samalla tavalla.
2. Vantaan tapauksessa syyttäjä oli vaatinut X:lle rangaistusta kahdesta huumausainerikoksesta sillä perusteella, että hän oli 19.5. ja 21.6.2017 laittomasti tuonut postitse Hollannista maahan huumausainetta, toukokuussa 1,0 grammaa heroiinia ja kesäkuussa 9,6 grammaa amfetamiinia.
3. X on kiistänyt syytteet ja väittänyt, että huumausaineet on tilannut ilmeisesti joku hänen ystäväpiiristään ja että kyse on ollut pilasta, koska X oli juuri päässyt koevapauteen. X:n mukaan hänellä ei tietääkseen ole vihamiehiä.
4. Käräjäoikeus tuomitsi X:n kahdesta huumausainerikoksesta yhteiseen 50 päivän vankeusrangaistukseen.
5. X valitti hovioikeuteen, joka hovioikeus myönsi hänelle jatkokäsittelyluvan ja toimitti pääkäsittelyn.
6. Hovioikeus, jonka puheenjohtajana toimi presidentti Mikko Könkkölä, piti tuomiossaan hyvin epätodennäköisenä, että huumausaineet olisi tilannut joku X:n tunteva pilailu- tai vahingoittamistarkoituksessa. Olisi yleensäkin erikoista, jos joku olisi maksanut huumausaineista ainakin kahdella eri kerralla vain toista kiusatakseen, kun tällaisten lähetysten kiinni joutuminen ja vastaanottajaksi merkityn epäilynalaiseksi saattaminen olisi epävarmaa.
7. Hovioikeuden mukaan varteenotettavampi vaihtoehtoinen tapahtumankulku on se mahdollisuus, että joku muu on tilannut huumausaineet postitse X:n osoitteella pyrkien itse saamaan ne tavalla tai toisella haltuunsa. Tämän vaihtoehdon todennäköisyyttä vastaan puhuu kuitenkin se, että tilauksia oli ollut kaksi, joista jo ensimmäinen lähetys on jäänyt tulliin. Epätodennäköistä on, että tekijä olisi tehnyt vielä toisen tilauksen sen jälkeen kun ensimmäisen tilauksen haltuun saaminen oli epäonnistunut.
8. X on kertonut, että hänen kerrostalon ensimmäisessä kerroksessa olevaan asuntoonsa pääsi helposti parvekkeen kautta kiipeämällä. Jos siten huumausaineet olisi tilannut joku muu kuin X, olisi tällä saattanut olla mahdollisuudet noutaa postilähetykset X:n tietämättä tämän poissaollessa. Hovioikeuden mukaan tähänkin mahdollisuuteen liittyy kuitenkin huomattavia epävarmuustekijöitä, jotka tekevät siitä hyvin epätodennäköisen.
9. X on 10.5.2017 ostanut bitcoineja, joita virtuaalivaluuttana yleisesti käytetään maksuvälineenä huumausaineiden postitilauksissa. X on kertonut hankkineensa bitcoineja myös tämän jälkeen. Virtuaalivaluutan osto 10.5.2017 sopii ajallisesti varsin hyvin maksuksi lentotulliin 19.5.2017 saapuneesta heroiinia sisältäneestä postilähetyksestä. Hovioikeus piti mahdollisena, että yhden heroiinigramman voi hankkia verkon kautta 30 eurolla.
10. Hovioikeus ei pitänyt sen sijaan uskottavana, että toimeentulotuen varassa elävä X olisi ostanut bitcoin-valuuttaa sijoitustarkoituksessa. Syytteen teonkuvaukseen nähden vaihtoehtoista tapahtumien selitystä on pidettävä varsin epätodennäköisenä.
11. Hovioikeus totesi vielä, että X oli päässyt ehdonalaiseen vapauteen 11.5.2017. Ensimmäinen lähetys on postitettu Hollannista 15.5.2017, mikä ajallisesti sopii yhteen ehdonalaiseen vapauteen pääsemisen kanssa.
12. Johtopäätöksenään hovioikeus katsoi, että X:n syyllisyydestä ei jäänyt varteenotettavaa epäilyä. X:n valitus hylättiin, joten voimaan jäi Vantaan käräjäoikeuden tuomio.
HelHO 2018:11
13. Kuten hovioikeus perusteluissaan mainitsee, käräjäoikeuden joulukuussa 2017 antaman tuomion jälkeen KKO on antanut 15.1.2018 ennakkopäätöksen KKO 2018:3, joka koskee näytön arviointia vastaavanlaisessa postihuumerikosasiassa. Ratkaisun mukaan postilähetyksen vastaanottajamerkinnällä on merkittävä näyttöarvo sen osoittamisessa, kuka lähetyksen on tilannut. Tällainen näyttö ei kuitenkaan pääsääntöisesti voi yksinään riittää osoittamaan vastaajan syyllistyneen kiellettyjen aineiden tai tavaroiden maanhantuontiin. Syyttäjän tulee siten yleensä pystyä esittämään muita syyllisyyttä tukevia seikkoja, jotta syyksilukemisen edellytykset täyttyvät.
14. Mainitussa ratkaisussaan KKO, joka toimitti asiassa suullisen käsittelyn, päätyi sihen, etteivät syytteen tueksi esitetyt todisteet ja muut asian käsittelyssä esiin tulleet syytettä tukevat seikat riittäneet sulkemaan pois varteenotettavaa epäilyä siitä, ettei vastaaja A ole laittomsti tuonut maahan kysymyksessä oleva huumausainetta. KKO piti varteenotettavimpana vaihtoehtoisena tapahtumainkulkuna sitä mahdollisuutta, että joku muu oli tilannut huumausaineen postitse A:n osoitteella pyrkien itse samaan sen tavalla tai toisella haltuunsa. Kun asiassa ei toisaalta ollut esitetty A:n omaa toimintaa koskevia, syytettä tukevia seikkoja eikä A:n kertomuksen uskottavuutta heikentäviä seikkoja, KKO hylkäsi syytteen.
KKO 2018:3
15. Vaikka KKO on, kuten hovioikeus toteaa, antanut ratkaisun 2018:3 vasta Vantaan käräjäoikeudessa nyt esillä olevassa asiassa antaman ratkaisun jälkeen, oli alioikeus eli tuossakin asiassa Vantaan käräjäoikeus, ehtinyt antaa kesäkuussa 2016 ratkaisun, jolla A:ta vastaan ajettu syyte oli näytön puuttuessa hylätty; Helsingin hovoikeus oli syyttäjän valituksessta tuominnut A:n marraskuussa 2016 ko. postihuumausainerikoksesta. Huumeiden käyttäjät ovat siten ilmeisesti olleet tietoisia siitä, millä perusteilla postirikoshuumerikoksia koskevia syytteitä on mahdollisuus kiistää.
16. Etenkin ratkaisussa KKO 2018:3 selostetusta tapauksesta toisaalta ilmenee, miten tärkeää oikeusturvan kannalta on, että muutoksenhakuinstanssi aina KKO:ta myöten järjestää suullisen käsittelyn, koka se antaa kirjallista menettelyä paremmat edellytykset asian asianmukaiselle selvittämiselle.
Lähettänyt Jyrki Virolainen klo 4.7.18
Tunnisteet: beyond reasonable doubt, HelHO 2018:11, huumausainerikos, KKO 2018:3, näyttökynnys (rikosasiassa), näytön arviointi, postihuumerikos, todistelu
Tuttavalleni kävi jo noin 20 vuotta sitten siten, että hän sai yllätyksenä kotiinsa kannabislähetyksen. Kävi sittemmin ilmi, että sen oli tilannut hänen kaveri. Pelkkä kirjeen vastaanottajamerkintä ei siten osoita todellista tilaajaa. Eikö näitä voisi selvittää siten, että havaittu lähetys päästetään läpi, mutta asetetaan poliisin valvontaan. Saajalle annettaisiin esim muutaman päivän karenssiaika ilmoittaa poliisille, että on saanut laitonta tavaraa. Jos ei ilmoita, katsotaan henkilön tilanneen tavaran.
"A on kertonut käyttäneensä ystävänsä luona uteliaisuuttaan internetin salattua Tor-verkkoa."
Vaihtoehtoinen tapahtumankulku on, että ystävä on tehnyt tilauksen sekä maksanut huumeet.
Jos tilaus on tehty Tor-verkossa, niin pitäisi löytyä viitteitä Bitcoin-maksulle. Tälläistä poliisi ei löytänyt A:n pankkitiedoista.
Wilbur kirjoitti...
Kohtaan 10:
Toimeentulotuen asiakas voi hankkia bitcoineja myös siksi, että haluaa kätkeä säästönsä toimeentulotuen myöntäjältä.
"16. Etenkin ratkaisussa KKO 2018:3 selostetusta tapauksesta toisaalta ilmenee, miten tärkeää oikeusturvan kannalta on, että muutoksenhakuinstanssi aina KKO:ta myöten järjestää suullisen käsittelyn, koka se antaa kirjallista menettelyä paremmat edellytykset asian asianmukaiselle selvittämiselle"
KKO 2017:6 -tapaushan on räikeä esimerkki oikeusturvan olemattomuudesta - jos niin halutaan.
Toisin kuin blogin kappaleessa 1 kirjoitetaan sekä HelHo 2018:11 ja 2018:12 tulivat hovioikeuteen Vantaan käräjäoikeudesta.
Syyttäjälaitos on keskittänyt lento-aseman tullista juontuvat postihuumejutut Vantaalle riippumatta vastaajien kotipaikoista.
tuomo partanen kirjoitti...
Oikeuslaitoksen ja tuomareiden laadun kehitystä tarkastellaan Mats Dumellin juuri ilmestyneessä kirjassa "valheiden helminauha"

matches: KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO


text:
14 PC-peliä, joita voit pelata missä tahansa tietokoneessa
Vaikka suurin osa nykypäivän peleistä vaatii tehokasta ja siten kallista tietokonetta, on olemassa monia monia erinomaisen laadun PC-pelejä, jotka eivät tarvitse pelattavaa tietokonetta, varsinkin jos käytät kannettavaa tietokonetta. Autamme sinua tässä tehtävässä alla olevassa luettelossa 14 PC-peliä, jotka todennäköisesti toimivat vaatimattomalla koneellasi, mutta vaikka ne eivät olekaan huippuluokkaa, ne voivat tarjota tuntikausia hauskaa. Katso se alla ja katso luettelo 7 parhaasta Steam-vaihtoehdosta!
1. FTL: Nopeampi kuin valo
FTL: Faster Than Light -kuvan julkaiseminen olisi epäreilua pelin kanssa, joka vaihtaa graafisen potentiaalin erinomaiseen mekaniikkaan. Peli on eräänlainen avaruusaluksen simulaattori, jossa sinun on rakennettava oma alus ja matkustettava tähtiä pelastaaksesi maailmankaikkeuden. Mielenkiintoista on, että esteet ja pelikartta luodaan satunnaisesti joka kerta, kun aloitat uuden istunnon. Sikäli kuin tehtävä on sama, jokaisella pelillä on erilaisia tapoja päästä siitä.
Minimiasetukset:
Prosessori : 2 GHz: n RAM: 1 Gt: 128 Mt: n erillinen näytönohjaimen tallennustila : 175 Mt Hinta : 6, 99 dollaria
2. Vanhin vieritys V: Skyrim
Alun perin vuonna 2011 julkaistu The Elder Scrolls V: Skyrim pääsee helposti mihin tahansa luetteloon kaikkien aikojen parhaista peleistä. Kultti-RPG on luonut meamejä ja saanut lukuisia palkintoja, ja on silti hieno peli kokeilla.
Viisi vuotta sitten lanseerattu suurin osa nykypäivän tietokoneista ja kannettavista pystyy nyt toimimaan moitteettomasti, ja sen hinta on huomattavasti miellyttävämpi kuin viisi vuotta sitten. PC: llä, pelissä on tulva saatavissa olevista muutoksista. Huomaa, että ostamalla pelin ja sen laajennukset saat automaattisesti vastaan HD-grafiikan uudelleenmuokkauksen, joka julkaistaan tämän vuoden 28. lokakuuta.
Prosessori : 2 GHz: n kaksoisydin RAM: 2 Gt: DirectX 9 -yhteensopiva tallennustila : 6 Gt Hinta : 15, 99 dollaria
Yksi onnistuneimmista peleistä yleisrahoitusalustalla Kickstarter, Broken Age on 1990-luvulla julkaistun seikkailupelin keksiminen uudelleen. Seuraamalla kahden hahmon tarinaa - joka voi olla keskenään tonttikehityksessä - joudut käyttämään älykkyys lukujen aikana järjestettyjen pienten palapelien ratkaisemiseksi.
Prosessori : 1, 7 GHz: n kaksoisydämen RAM - muisti: 2 Gt: Intel HD 3000 -tallennustila : 2, 5 Gt Hinta : R $ 45, 99
4. Puoliintumisaika 2
Yksi alan vallankumouksellisimmista PC-peleistä, Half-Life 2, jatkoi tiedemies Gordon Freemanin tarinaa. Tähän päivään mennessä ammuntafranssein faneja ihmettelevät pelin kolmas painos, koska toinen julkaistiin yli 10 vuotta sitten. Siksi Half-Life 2 toimii nyt jopa vähemmän tehokkaissa tietokoneissa ilman mitään ongelmia. Half-Life 2 ei ole vain edullinen peli, vaan se on osa videopelien historiaa.
Prosessori : 1, 7 GHz: n kaksoisydämen RAM - muisti: 512 Mt: Video : Jokainen, joka tukee DirectX 8.1 -tallennusta : 4, 5 Gt Hinta : 9, 99 dollaria
5. Portaali 2
Jos rehottava ammunta ja mutanttiset hirviöt eivät ole sinun juttusi, saatat mieluummin Portal 2: n palapelit, jotka on luonut sama tuottaja kuin Half-Life 2 . Aseessa, joka luo teleportaatioportaaleja, joudut läpi useita vaiheita kiinnittämällä huomiota kunkin esteen mekaniikkaan ja malleihin skenaariossa. Yksi palvottavimmista pulmagenre-PC-peleistä. Pelillä on yhteistyöhaasteita, ja sitä voidaan pelata muiden ihmisten kanssa.
Suoritin : 3GHz kaksoisydämen RAM: 2 Gt: 128 Mt Pixel Shader 2.0b -tuella. Tallennus : 8 Gt Hinta : R $ 34, 99
Olet todennäköisesti kuullut tästä kuumeesta. Mitä et ehkä tiedä siitä, on se, että se toimii käytännöllisesti katsoen kaikissa tietokoneissa säätämällä käyttäjän asetuksia. Minecraft on yksi historian ilmaisimmista peleistä, jonka avulla voit tehdä melkein mitä tahansa.
Rakenteletpa sitten maan kartan virkistysmahdollisuuksia valtavaan linnoitukseen tai jopa aloittamalla online-taisteluita muita pelaajia vastaan, voit tehdä kaiken Minecraftissa . Ja mitä et tiedä, siellä on ehdottomasti YouTube-opetusohjelma. Lapsellisesta ulkonäöstä huolimatta Mojang-pelillä on suurin potentiaali saada sinut menettämään tunteja elämästäsi edes tajuamatta sitä.
Suoritin : Intel Pentium D RAM: 2 Gt Video : Intel HD tai AMD / ATI Radeon HD Tallennustila : 200 Mt Hinta : R $ 34, 50
Täydellinen videopelien faneille 1990-luvulla, Rogue Legacy ottaa parhaan tason pelit ja luo ainutlaatuisen otsikon. Ritarin roolissa joudut rohkaistaan linnan, mutta sen hyödyntämisessä on käänne: jos hahmosi kuolee, hänet korvataan jälkeläisellä, jolla on alkuperäisestä poikkeavat ominaisuudet.
Jotkut bonukset säilytetään, mutta palaat linnaan tyhjästä. Ja siinä meillä on toinen käänne: kartta muuttuu jokaisen kuoleman myötä. Toisin sanoen joka kerta kun tulet linnaan, se on erilainen kuin edellinen. Se on yksi luettelon haastavimmista PC-peleistä, mutta ei yhtä hauskaa.
Prosessori : 1, 6 GHz: n RAM: 1 Gt: X1950 Pro tai 7900 GT tai uudempi Tallennus : 400 Mt Hinta : 11, 99 dollaria
8. Älä nälkää
Melankolinen älä nälkää -sovellus tuo erilaisen ehdotuksen ja edustaa videopelien ja tietokoneiden nykyistä suuntausta: selviytymispelit. Tutkija Wilsonin roolissa löydät loukkuun fantasiamaailmaan, joka ei pääse ulos. Ennen pakentumistaan on kuitenkin tutkittava ympäristöä ja hankittava selviytymistä varten tarvittavia tarvikkeita, kuten puu tulipalojen tekemistä varten, sekä kasveja ja eläimiä aterioiden valmistukseen. Yöllä sinun on sytytettävä tulipalo niin, että olet suojattu hirviöiltä, jotka vaeltavat varjoja.
Prosessori : 2 GHz: n RAM: 1 Gt: NVidia HD 4450 Tallennustila : 500 Mt Hinta : R $ 27, 99
Blizzardin kerättävä korttipeli on yksi monipuolisimmista tietokonepeleistä, ja sitä voi pelata sekä tietokoneella että Androidilla ja iOS: lla mobiililaitteilla. World of Warcraft -pelin inspiroimana Hearthstone sisältää kaavan, jonka avulla voit pelata hauskanpitoon ja ammattilaisena, ja mestaruuskilpailut lähetetään jopa urheilukanavilla. Mikä parasta, maksetuista esineistä huolimatta voit aloittaa pelaamisen ilmaiseksi.
Suoritin : Intel Core 2 Duo RAM: 2 Gt Video : Intel HD 1000 Tallennus : 3 Gt Hinta : Ilmainen
10. Sid Meierin sivilisaatio V
Yksi maailman viljeltyimmistä strategiapeleistä, Sid Meier's Civilization V on myös yksi helpoimmista peleistä millä tahansa tietokoneella. Vaikka tietokoneesi ei toimisi, edellinen painos voi helposti hajottaa haaran. Pelissä otat maailman johtavan aseman - Brave New World -laajennuksen avulla voit olla keisari D.Pedro II ja hallita Brasiliaa - ja sinun on kirjoitettava sen historia muinaisista ajoista ensimmäiseen avaruusmatkaan saakka. Varo kuitenkin: saatat päästä tuhlaamaan tunteja sanomalla, että pelaat vain yhden kierroksen lisää.
Suoritin : Intel Core 2 Duo RAM: 2 Gt Video : Intel HD Storage : 8 Gt Hinta : 44, 99 dollaria (täysversio kaikilla laajennuksilla - mukaan lukien Brasilia - maksaa 74, 25 dollaria)
Yksi kaikkien aikojen pelattuimmista franchiseista, The Sims 4: n elämänsimulaattorin uusin painos luotiin erityisesti kaiken tyyppisille tietokoneille. Äskettäisestä julkaisustaan huolimatta yhtä sen mahdollisista kokoonpanoista kutsutaan kannettavaksi -tilaan, joka mahdollistaa jopa kannettavien tietokoneiden, jotka eivät ole pelaamiseen keskittyneet, ajamisen ilman suuria ongelmia.
Suoritin : Intel Core 2 Duo RAM: 2 Gt: Intel HD 3000 Storage : Noin 20 Gt kaikille toiminnoille Hinta : 39, 99 dollaria
12. Dragon Age: Alkuperä
RPG: n klassinen ja suora kilpailija The Elder Scrolls V: Skyrim, Dragon Age: Origins tuo myös keskiaikaisen fantasiaympäristön pelaajilleen. Toisin kuin Skyrim, pelin painopiste on sen moraalisten valintojen järjestelmässä, jolla on monimutkaisempia päätöksiä ja tehokkaampia seurauksia kuin kilpailijalla, mikä tekee siitä tässä suhteessa parempia, huolimatta siitä, että se on vanhempi.
Kuten Skyrim, pelin ikä helpottaa ajamista kaikentyyppisissä tietokoneissa. Toinen ero on kyky hallita soturijoukkoa, ei vain heidän päähenkilöstään.
Suoritin : Intel Core 2 1.4 GHz: n RAM: 1 Gt: 128 Mt Tallennus : 20 Gt Hinta : 19, 90 R $
13. Kuollut tila
Erityisesti kauhufaneille Dead Space tuo miehistön avaruusasemalta, joka on selvinnyt kauhistuneesta onnettomuudesta ja jonka on löydettävä tapa suojata jäljellä oleva miehistö hylyltä. Mutta tietysti hän ei ole yksin: vihamieliset muukalaiset olennot, joita kutsutaan nekromorfiksi, etsivät eloonjääneitä ja voivat olla missä tahansa. Peli julkaistiin alun perin vuonna 2008, ja siinä on vielä kaksi sekvenssiä.
CPU : 2, 8 GHz: n RAM: 2 Gt: 256 Mt Shader Model 3.0: n ja DirectX 9.0c: n tuella: 8 Gt Hinta : 19, 90 dollaria
14. Chroma-joukkue
Brasilialaisen pelistudion kehittämä Chroma Squad on täydellinen kaikille, jotka olivat - tai ovat edelleen! - Power Rangers -fani. Ottaen huomioon viiden stuntman rooli, jotka perustivat oman studionsa tuottamaan super-sentai-tyyliesityksen - sarjan, jossa pukeutuneiden sankarien ryhmä suojaa planeettaa - sinun tulee huolehtia kaikista studion puolista.
Sen sijaan, että taistelemme fiktiivisten hirviöiden kanssa hämmästyttävien jaksojen nauhoittamiseksi, sinun on etsittävä sponsoreita, ostettava uusia studiolaitteita ja aseita sankareillesi. Otsikko on tehty pixel-art- tyylillä, joka muistuttaa klassisia videopelipelejä. Muista tarkistaa alla oleva pelitraileri ymmärtääksesi hullu ehdotuksesi, yksi PC-pelien ainutlaatuisimmista:
Prosessori : 2 GHz: n RAM: 512 Mt: Video : 128 Mt Tallennus : 250 Mt Hinta : R $ 27, 99
Mitä näistä PC-peleistä haluat eniten kokeilla? Oletko koskaan pelannut yhtäkään heistä? Kommentoi kanssamme täällä AppTuts-ohjelmassa suosikki PC-pelejäsi!

matches: HD HD HD HD HD HD HD


text:
Iltamat Naisten Kaitzen Retro Korkokengät Toe Tikari Kukkia Eu40 Saappaat Tuomioistuin Solki Peep Pumpata Kengät Muoti BOOdqrU|shopephoto.com
Etusivu Slip Vaaleanpunainen Naisten Ydn Ol Kantapää on Juhlakengät Kiiltonahkaa Teräväkärkiset Pumput Toe Lohko X4BPq Teräväkärkiset Nastoitettu Korkokenkiä Strappy Naisten Nb Kengät Standardin Pumput Harmaa Korkokengät Nahka Premier Sandaalit CqwRIE Korkokengät Seksikäs Keltainen 39 Piikkikorko väri Mukava Matala Kengät Kesällä Toe Sandaalit Huomautti Retro Suuhun Kirjonta Koko UBqgqI Musiikki Muoti ja kauneus Suhteet Terveys ja hyvinvointi Koti Ilmiöt Tekniikka ja tiede Matkailu Pelit Kitten Mekko Naisten Aiweiyi Toe Musta Teräväkärkiset Pumput Heels BqaO5wOP 11 Etnisten Kengät 5 Korkokenkiä Color6 Koosta Peri Värikäs Kuvion Geometrian Graffiti Naisten Kiila Interestprint Pumput xS4wnaOCq Työ ja opiskelu Musta Pohja Toe Pannulla Beige Naisten 14 Mekko Caitlin 5 Sandaalit Alustan Peep Korkokenkiä Pumput Luistaa Tikari tZOfqwg Info ja mediamyyntiKylie Nilkkurit Blythe Naisten Mokka Musta 3 Kendall Nastoitettu d6wqd
Iltamat Naisten Kaitzen Retro Korkokengät Toe Tikari Kukkia Eu40 Saappaat Tuomioistuin Solki Peep Pumpata Kengät Muoti BOOdqrU
Korkokengät Tikari Iltamat Muoti Saappaat Kengät Tuomioistuin Solki Retro Pumpata Peep Naisten Kukkia Kaitzen Eu40 Toe Jaa Facebookissa Jaa Twitterissä
Iltamat Pumpata Muoti Toe Kukkia Tikari Korkokengät Naisten Tuomioistuin Kaitzen Kengät Solki Retro Eu40 Saappaat Peep
Solki Kukkia Tuomioistuin Muoti Iltamat Tikari Peep Saappaat Naisten Kaitzen Kengät Korkokengät Toe Retro Eu40 Pumpata
LuetuinHuomautti Naisten Pu Tekonahasta Kenkiä Korkea Syksyllä Iltana Pumppu Kantapäät Mekko Piikkikorko Perus Osapuolelle Keväällä amp; g1gUwE5qz
Ikuisesti Polvi taistelutyyli Kantapää ellie Musta Lolli Keinonahka Nauhat 1 Couture Pitkä Linkittää Korkeat Saappaat 6n0HwYw5q8
Tuomioistuin Eu40 Tikari Pumpata Solki Iltamat Kengät Saappaat Retro Toe Kukkia Muoti Korkokengät Peep Kaitzen Naisten Luetuin
Tuomioistuin Tikari Kukkia Pumpata Naisten Muoti Korkokengät Saappaat Kaitzen Solki Eu40 Peep Kengät Retro Iltamat Toe Från webben
Lue seuraavaksi: Tuomioistuin Korkokengät Peep Muoti Eu40 Kukkia Naisten Pumpata Toe Kengät Kaitzen Solki Retro Saappaat Iltamat Tikari Zhu Sandaalit Leopard Kesäkengät Suurikokoinen Aprikoosi Korkokenkiä Alustan Seksikäs York Naisten Äärimmäinen FqZ7dww
Juuri nyt Päivä ViikkoKiinteä Kärki Solki Pumput Suljettu kengät Materiaali Korkokengät Pyöreä Amoonyfashion Beige Naisten Pehmeä w6qHO
Pointed Classic Leikattu Heels Klassinen Cut Out Women Kengät Naisten Punainen Court Toe Korkokengät High Teräväkärkiset Red Pumput Tikari Stiletto Pumps Avokkaat Eldof 12cm Shoes Elegante R0fOqn
Mila Hopea Nainen Kengät Alusta Koristellut Celeste Toe Kimaltelee Pisteen HHaUqZwrx Mitä ihmiset yleensä tekevät seksin jälkeen? Kysely selvitti Suomalaisen Kaisan Instagram-päivitys leviää suurimmissa brittimedioissa - syy on surullinen Samanikäiset julkkikset koottiin yhteen - moni yllättyi totaalisesti Boot Naisten Madden Laahustaa Pondrosa Steve wA4URqOZW Mistä seksiunet johtuvat? Unitutkija listasi 5 yleisintä syytä Onko tässä omituisin hautakivi ikinä? Mies luuli ensin hallusinoivansa, kun näki muistomerkin 10 merkkiä paljastaa, että rakkautenne on luotu kestämään - kuulostavatko tutuilta? Fetissi 5 Erittäin Kahdella Seksikäs Piikkikorko Appr Riippulukoilla Korkean Nilkkurit wBqIpaa Aikuisviihdetähti jakoi kuvan painonpudotuksensa tuloksista - "Olen kaukana täydellisyydestä" Tuore äiti ei onnistunut imettämään - uskoo sen pelastaneen hänen henkensä
Sara Chafak bikineissä - ”Yksi parhaista kuvista, mitä sinusta on otettu” Janni Hussin yläosaton lomakuva ihastuttaa - "Nyt on rohkeeta maisemaa" Evelina esittelee tiimalasivartaloaan kuvassa - katso! Nyt on kuumaa! Seksisymboli Carmen Electra julkaisi liudan alastonkuvia - K18 Harry Potter -tähden ikä sai someväen sekaisin: "Miten tämä on mahdollista?" Cardi B paljasti faneilleen rintansa: "Haluan niiden olevan taas terhakat" Kaupankäynti Hihna Korkokengät Sandaalit Ohuen Häät Kengät Ilta Yhdistelmä Tikari Peep Ladies Rajat Toe Punainen Kiiltonahka Nauhan Musta Solki Wwux Osapuolen 1wqOFtA Suomalaisjuontaja jakoi kuvan vuosien takaa: Traagista, että vaimo meni naimisiin tuon jätkän kanssa Kulta Juhlakengät Pu Pieni Naisten Toe Loslandifen Krokotiili Korkokenkiä Stiletto Nahka Viljan Alustan Peep Pumput wZFzqv Naisen kämppis oli tapetoinut huoneensa omituisilla julisteilla - karmea totuus paljastui myöhemmin Mitä tapahtui, kun lapsi näki vanhempansa harrastamassa seksiä? Tarinat reaktioista naurattavat
Iltamat Toe Muoti Eu40 Tuomioistuin Kaitzen Tikari Saappaat Solki Peep Naisten Kengät Korkokengät Retro Kukkia Pumpata
Pumpata Solki Korkokengät Tikari Kengät Iltamat Retro Naisten Tuomioistuin Eu40 Kukkia Peep Saappaat Kaitzen Muoti Toe
Vocosi Sandaalit Makea Naisten Muoti Silkki Stiletto Korkokenkiä YH4Ypr
Tuomioistuin Korkokengät Tikari Kengät Toe Kaitzen Solki Kukkia Retro Pumpata Naisten Saappaat Muoti Peep Iltamat Eu40 Some kohahti Lindsay Lohanin Instagram-videosta - "Hän todella yritti kidnapata kaksi lasta"
Näytä lisääMadden Bootie Nilkan Zavier Tyttö Naisten 8Oqag8
Naisten Eu40 Kukkia Retro Solki Tuomioistuin Toe Peep Muoti Kengät Iltamat Pumpata Korkokengät Kaitzen Tikari Saappaat
Retro Kengät Muoti Korkokengät Naisten Toe Peep Kukkia Pumpata Solki Tuomioistuin Kaitzen Tikari Eu40 Iltamat Saappaat
Peep Kengät Naisten Pumpata Kaitzen Saappaat Retro Solki Eu40 Tuomioistuin Korkokengät Iltamat Muoti Kukkia Toe Tikari
muoti kallistuneena sandaalit naisille
Pintamateriaali: lehmänvuota
Sisempi materiaali: nahka ja synteesi

matches: Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin


Kommunit missingersuusiortarnerat, naatsorsuutaat, kukkunersiuisarneq aamma karseqarnerat naatsorsuuseriveqarnerallu pillugit Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 29, 18. september 1995-imeersoq Atuussimasoq (Historisk)
Kommunalbestyrelsit, nunaqarfinni aqutsisut il.il. pillugit Inatsisartut inatsisaanni nr. 20-mi 3. november 1994-imeersumi § 39, imm. 5, § 40, imm. 3, § 45, imm. 1 aamma imm. 3 aamma § 48, naapertorlugit aalajangersarneqarput:
§ 1. Kommunit missingersuutat ukiunut arlalinnut missingersuutitallit akuersissutigineqareersimassapput isertitanit akileraarutit pillugit inatsisartut inatsisaanni kommunimi isertitatigut akileraarutit procentiata aalajangiivigineqarnissaanut piffissarititap qaangiutinnginerani.
Imm. 2. Aningaasaqarnermut ataatsimiititaliap missingersuutinut siunnersuut kingusinnerpaamik piffissaliussaq imm. 1-imi taaneqartoq qaammatinik marlunnik sioqqullugu kommunalbestyrelsimut saqqummiutissavaa.
Imm. 3. Missingersuutinut siunnersuummut aningaasaqarnermut ataatsimiititaliami ikinnerussuteqartunit inassuteqaatit §§-ini 2-mi, 3-mi 4-milu piumasaqaatinik naammassinnissimassapput.
§ 2. Aningaasaqarnermut ataatsimiititaliap aningaasanut missingersuusiatut siunnersuusiaani ilaatinneqassapput kommunip isertitassai aningaasartuutissaalu tamarmiusut aammalu aningaasani tigoriaannarni nikinnerit aamma aningaasaatit nikeriarnerat.
Imm. 2. Aningaasaqarnermut ataatsimiititaliap aningaasanut missingersuusiatut siunnersuusiaa ilaqartinneqassaaq missingersuusiornermi periaaseq toqqarneqarsimasoq missingersuusiallu kontoplani akuerisaasoq malillugu qanoq immikkoortiterneqarsimatiginerat pillugu nassuiaammik.
Imm. 3. Aningaasanut missingersuusiatut siunnersuusiaq ilaqartinneqassaartaaq aningaasaliissutissatut siunnersuutigineqartunut ataasiakkaanut nassuiaatitut oqaasertaliussanik, imaalillugulu killiliussatut akuersissutini nalunaarneqassalluni piumasaqaatit sorliit naapertorlugit akuersissutit atorneqassanersut, aningaasaliissutinilu allani, tassa isertitassatut aningaasartuutissatullu kiisalu naatsorsuutinik oqimaaqatigiissitsinermi akuersissutini, aningaasaliissutit taakku atorlugit suliassaq sukumiisumik allaaserineqartassalluni.
Imm. 4. Missingersuusiatut siunnersuusiaq akuersissutissatut siunnersuutini tamani sivikinnerpaamik ukiunut pingasunut missingiutinik ilaqartinneqassaaq, taakkunani suliassaqarfimmi pineqartumi ineriartornissamut kommunip naatsorsuutigisai nalunaarneqassallutik. Missingersuutinut nassuiaatini pisariaqarnera malillugu taamatuttaaq ukiuni missingersuusiorfiusuini ineriartorneq aallaaserineqassaaq.
§ 3. Kommunit pigisat atoriaannaat nikerarnerinik missingersuusiorneri pissapput aningaasanut tigoriaannarnut missingersuusiatut isikkulerlugit, missingersuusianut tamarmiusunut ilanngullugit akuersissutigineqartartussatut.
Imm. 2. Aningaasanut tigoriaannarnut missingersuusiani oqaatigineqassaaq missingersuusiani akuersissutit tamarmiusut, tassunga ilanngullugu killiffimmut missingersuusiat aamma aningasat nikeriarnerat, ilaat qanoq amerlatigisut qaammammut atorneqartassasut naatsorsuutigineqarnersoq.
Imm. 3. Aningaasanut tigoriaannarnut missingersuusiat pisariaqarnera malillugu ilaqartinneqassapput nalunaarsuutinik oqaaseqaatinilluunniit nassuiaataasunik.
§ 4. Kommunit sumut killinnermut postiinut missingersuusiornerminni minnerpaamik oqaatigineqassapput piffissami sivikitsumi pisassarisaanut akiitsunullu, piffissami sivisunerusumi pisassarisaanut akiitsunullu aammalu pigisat nalillit aalaakkaasullu qanoq ingerlanissaannut kommunip naatsorsuutigisai.
Imm. 2. Sumut killinnermut postinut missingersuusiornermi aamma a-tuupput § 3, imm. 2-mi aalajangersakkat.
§ 5. llassutitut akuersissutissanut siunnersuutini oqaatigineqassapput ilassutitut akuersissutit qanoq aningaasalersorneqarnissaannut siunnersuutit aammalu ilassutitut akuersissutit aningaasatigut kingunerisassaat. § 2-mi imm. 3-mi aamma imm. 4-mi aalajangersakkat ilassutitut akuersissutinut aamma atuupput.
Imm. 2. Aqutsinissamut inatsisip § 42-ani imm. 2 tunngavigalugu aningaasaqarnermut ataatsimiititaliap missingersuusiani nuussuineri kommunalbestyrelsimut ilisimatitsissutitut saqqummiunneqassapput.
Imm. 3. llassutitut akuersissutissatut siunnersuutit kommunalbestyrelsimut saqqummiunneqarnerminni aningaasaqarnermut ataatsimiititaliap inassuteqaataanik ilaqartinneqassapput, aammalu ilassutitut akuersissutissat ataatsimiititaliap atauartup susassaqarfianut tunngassuteqarpata ataatsimiititaliap pineqartup inassuteqaataanik.
§ 6. Kommunip naatsorsuutai ukiup naatsorsuusiorfiusup naanerata kingornatigut aprilip qaammataani aningaasaqarnermut ataatsimiititaliamit saqqummiunneqassapput.
Imm. 2. Kommunalbestyrelsip naatsorsuutinik, aqutsinissamut inatsisip § 45-ani imm. 2 malillugu, oqaluuserinninnissaa pissaaq naatsorsuutit aningaasaqarnermut ataatsimiititaliamit saqqummiunneqarnerisa kingornatigut kingusinnerpaamik kommunalbestyrelsip ataatsimiinnerani tullermi.
Imm. 3. Kommunip naatsorsuutaanut ilaatinneqassapput ukiumi naatsorsuiffiusumi qaangiuttumi atuinerit isertitallu tamarmiusut ukiumi tulliuttumi februarip qaammataata naanera ilanngullugu.
Imm. 4. Ukiuni arlalinni sanaartugassat eqqarsaatigalugit naatsorsuutinut oqaaseqaatini missingersuusianit atuineq nassuiaateqarfigineqassaaq, tassunga ilanngullugu pilersaarutip naammassineqarnissaanut piffissamut pilersaarutinut naleqqiullugu utertitassat tiguneqarsimanersut, aammattaaq oqaatigineqassaaq pilersaarutaasumut kommunip aningaasartuutissaanut tamarmiusunut naleqqiullugu aningaasartuutit amerleriaateqassanersut imaluunniit annikinnerussuteqassanersut naatsorsuutigineqarnersoq, oqaaseqaatit missingersuusiornikkut iluarsiissutissanut tunngavissaasinnaassapput.
Imm. 5. Aningaasat atunngisat naatsorsuutini aningaasartuutitut nalunaarneqarsinnaanngillat aningaasat ukiumi naatsorsuiffimmi tulliuttumi akuersissutigeqqinneqassagaluarpataluunniit.
Imm. 6. Naatsorsuutinut oqaaseqaatini aammattaaq ilaatinneqassapput kommunip sumut killinnermut kontuini nikeriarnerit immikkut pingaaruteqartut.
§ 7. Naatsorsuutit saqqummiunneqassapput innuttaasunut, suliffinnut il.il. piumasaqaateqartunut imaaliallaannaq tunniunneqarsinnaasunngorlugit.
§ 8. Naatsorsuutit kommunalbestyrelsip oqaaseqaataanik, aqutsinissamut inatsisip § 45-ani imm. 2 malillugu, ilaqartillugit Naalakkersuisunut aamma Nakkutiiliisoqarfimmut nassiunneqassapput kommunalbestyrelsimi oqaluuserineqareerpata kingusinnerpaamik qaammatip ataatsip qaangiunnerani.
§ 9. Kommunip naatsorsuutai kukkunersiorneqassapput kukkunersiuisunit Naalakkersuisunit akuerineqarsimasunit.
Imm. 2. Kukkunersiuisunik soraarsitsineq, aqutsinissamut inatsisip § 46-ani imm. 1 malillugu, aatsaat pisinnaavoq ukiup naatsorsuiffiup nutaap aallartinnerani.
§ 10. Ukiumut naatsorsuutit kukkunersiorneqarnerat pillugu kukkunersiuisut ukiumoortumik nalunaarusiortassapput. Aammattaaq kukkunersiuisut ukiup ingerlanerani nalunaarusiortassapput, tamanna peqqussutigineqarsimagaangat imaluunniit tamanna kukkunersiuisut pisariaqartikkaangassuk (nalunaarusiap ilai).
Imm. 2. Nalunaarusiap ilaani nassuiaateqarfigineqassapput kukkunersiuisutut suliat aammalu pissutsit allat kukkunersiuisut saqqummiutissallugit pissutissaqartitaat. Kukkunersiuisut oqaaseqaateqartassapput isumaqarunik naatsorsuutini postit kommunalbestyrelsip aalajangiinerinut naapertuutinngitsut imaluunniit maleruagassat atuuttut unioqqutillugit iliuuseqartoqarsimasoq.
§ 11. Kukkunersiuisut nalunaarutaat kommunalbestyrelsimit oqaluuserineqassapput kukkunersiuisut nalunaarutaata kalaallisuuata kommunimiit tiguneqarnerata kingornatigut kingusinnerpaamik qaammatit pingasut qaangiunneranni.
Imm. 2. Kukkunersiuisut nalunaarutaata kommunalbestyrelsimi oqaluuserineqarnerata kingornatigut kingusinnerpaamik ullut 14 qaangiunneranni kukkunersiuisut oqaaseqaataannut kommunalbestyrelsip akissutai Nakkutilliisoqarfimmut nassiunneqassapput.
§ 12. Kommunalbestyrelsi kukkunersiuisut nalunaarutaannut, kommunalbestyrelsimit aalajangiiffigineqartariaqartunut, akissuteqarnermini sianigissavai makkua:
1) Suliassanik suliarinnittarnermi suleriaatsinilu allannguutissanik imaluunniit pitsanngoriaatissanik kukkunersiuisut kaammattuuteqarsimappata kommunaibestyrelsip nalunaassavaa allannguutit imaluunniit pitsanngoriaatissat qanoq iliorluni piffissallu qanoq sivisutigisup iluani naammassineqassanersut,
2) kommuni suliassanik suliarinninnermini kukkussuteqarsimasoq kukkunersiuisut uparuarsimappassuk kommunalbestyrelsip nalunaarutigissavaa kukkuneq qaqugu iluarsineqassanersoq, oqaatigissallugulu kukkuneq suleriaatsini allanngortitsinissamut pissutissaanersoq imaluunniit allanik sulissuteqartoqassanersoq siunissami kukkunerit taamaattut pinngitsoortinniarlugit,
3) akissuteqaat kukkunersiuisut oqaaseqaataata tusaatissatut tiguneqarneranik imaqartoq taamaallaat naammaginartinneqarsinnaavoq kukkunersiuisut erseqqissumik oqaatigisimappassuk oqaaseqaat immikkut malersoqqittariaqanngitsoq, imaluunniit malersueqqinnissaq pisariaqartoq kukkunersiuisut namminneq isumaginiarpassuk,
4) kukkunersiuisut oqaaseqaataat kommunalbestyrelsimit akuersaarneqarsinnaanngippat tamatumunnga tunngavilersuutaasut akissuteqaammi erseqqissumik oqaatigineqassapput.
§ 13. Kommunip karseqarnerata naatsorsuuseriveqarneratalu aaqqissuunneqarnissaanut suleriaasissaanullu malittarisassat sukumiinerusut aqutsinermut inatsimmi § 47 naapertorlugu kommunalbestyrelsimit aalajangersarneqassapput.
Imm. 2. Malittarisassat imm. 1-imi pineqartut pillugit kukkunersiuisut kommunalbestyrelsillu akornanni isumaqatigiinngittoqartillugu Naalakkersuisut aalajangiisassapput.
§ 14. Nalunaarut manna atuutilerpoq 1. oktober 1995 imaalillugu:
1) §§ 1-4 1996-imut missingersuusiornermi atuutissapput,
2) §§ 6-8 1995-imut naatsorsuutinik saqqummiussinermi atuutissapput, aamma
3) §§ 10-12 nalunaarutip atuulernerata kingornatigut kukkunersiuisut nalunaarutaannut tamanut atuutissapput.
Namminersornerullutik Oqartussat, ulloq 18. september 1995