text:
«Tekijänoikeuden» kohde ja sisällys
«Tekijänoikeuden» kohde (22.5.2015/607)
«Tekijänoikeus» tuottaa, jäljempänä säädetyin rajoituksin, yksinomaisen oikeuden määrätä teoksesta valmistamalla siitä kappaleita ja saattamalla se yleisön saataviin, muuttamattomana tai muutettuna, käännöksenä tai muunnelmana, toisessa kirjallisuus- tai taidelajissa taikka toista tekotapaa käyttäen.
Sillä, joka on kääntänyt teoksen tai muunnellut sitä tahi saattanut sen muuhun kirjallisuus- tai taidelajiin, on «tekijänoikeus» teokseen tässä muodossa, mutta hänellä ei ole oikeutta määrätä siitä tavalla, joka loukkaa «tekijänoikeutta» alkuperäisteokseen.
Jos joku teosta vapaasti muuttaen on saanut aikaan uuden ja itsenäisen teoksen, ei hänen «tekijänoikeutensa» riipu «tekijänoikeudesta» alkuperäisteokseen.
Sillä, joka yhdistämällä teoksia tai teosten osia on aikaansaanut kirjallisen tai taiteellisen kokoomateoksen, on siihen «tekijänoikeus», mutta hänen oikeutensa ei rajoita oikeutta ensiksi mainittuihin teoksiin.
Jos kaksi tai useammat ovat yhdessä luoneet teoksen heidän osuuksiensa muodostamatta itsenäisiä teoksia, on «tekijänoikeus» heillä yhteisesti. Kullakin heistä on kuitenkin valta vaatimusten esittämiseen oikeuden loukkauksen johdosta.
«Tekijänoikeussuojaa» vailla olevat teokset (22.5.2015/607)
«Tekijänoikeutta» ei ole:
Sen estämättä että teos on rekisteröity mallina siten kuin siitä on erikseen säädetty, voi sen tekijällä olla siihen tähän lakiin perustuva «tekijänoikeus».
«Tekijänoikeuden» rajoitukset ja säännökset sopimuslisenssistä (14.10.2005/821)
Tässä luvussa säädetyn «tekijänoikeuden» rajoituksen nojalla valmistetun teoksen kappaleen saa rajoituksen mukaisessa tarkoituksessa levittää yleisölle ja kappaletta käyttää julkiseen esittämiseen.
Tässä luvussa säädetyn «tekijänoikeuden» rajoituksen nojalla ei saa valmistaa kappaleita sellaisesta teoksen kappaleesta, joka on valmistettu tai saatettu yleisön saataviin 2 §:n vastaisesti tai jota suojaava tekninen toimenpide on 50 a §:n 1 momentin vastaisesti kierretty. Mitä tässä momentissa säädetään, ei kuitenkaan koske teosten käyttämistä 11 a, 16, 16 a–16 c tai 22 §:n tai 25 d §:n 2 tai 5 momentin nojalla.
Näkövammainen tai henkilö, jolla on muu lukemiseste, jonka vuoksi hän ei voi lukea tai käyttää kirjallista teosta, painettua kirjaa, nuottilehteä tai tällaiseen teokseen sisältyvää kuvaa olennaisilta osin samassa määrin kuin henkilö, jolla tällaista rajoitetta ei ole (lukemisesteinen), saa «tekijänoikeudella» ja lähioikeuksilla suojattujen tiettyjen teosten ja muun aineiston tietyistä sallituista käyttötarkoituksista sokeiden, heikkonäköisten tai muulla tavoin lukemisesteisten hyväksi sekä «tekijänoikeuden» ja lähioikeuksien tiettyjen piirteiden yhdenmukaistamisesta tietoyhteiskunnassa annetun direktiivin 2001/29/EY muuttamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1564 (lukemisestedirektiivi) mukaisesti ilman teoksen tai suojatun aineiston oikeudenhaltijan lupaa valmistaa julkaistusta teoksesta kappaleen saavutettavassa muodossa yksinomaiseen käyttöönsä, jos teos on laillisesti hänen saatavillaan. Myös lukemisesteisen puolesta toimiva henkilö saa valmistaa edellä tarkoitetusta teoksesta kappaleen saavutettavassa muodossa.
Lukemisesteisen oikeudesta tuoda maahan tai muutoin hankkia yksinomaista käyttöään varten 1 momentissa tarkoitettu saavutettavassa muodossa oleva teos tai muu aineiston kappale, jonka toiseen Euroopan talousalueeseen kuuluvaan valtioon sijoittautunut valtuutettu yhteisö on valmistanut ja levittänyt, välittänyt tai asettanut lukemisesteisen saataville tai toisille valtuutetuille yhteisöille lukemisesteisten yksinomaista käyttöä varten, säädetään «tekijänoikeudella» ja lähioikeuksilla suojattujen tiettyjen teosten ja muun aineiston saavutettavassa muodossa olevien kappaleiden rajatylittävästä vaihdosta unionin ja kolmansien maiden välillä sokeiden, heikkonäköisten tai muulla tavoin lukemisesteisten hyväksi annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2017/1563 (lukemisesteasetus).
«Tekijänoikeus» ei rajoita laissa säädettyä oikeutta saada tieto yleisestä asiakirjasta.
3) käyttää ilmaisumuodoltaan huomattavassa määrin samanlaisen tietokoneohjelman kehittämiseen, valmistamiseen tai markkinoille saattamiseen taikka muuhun «tekijänoikeutta» loukkaavaan toimeen.
Oikeus korvaukseen on voimassa «tekijänoikeudellisen» suoja-ajan. Oikeus on henkilökohtainen eikä tekijä voi luovuttaa sitä kolmannelle tai luopua siitä. Oikeuteen sovelletaan kuitenkin, mitä 41 §:n 1 momentissa säädetään. Jos tekijältä ei jää oikeudenomistajia, korvaukset käytetään tekijöiden yhteisiin tarkoituksiin.
«Tekijänoikeuden» siirtyminen
«Tekijänoikeus» voidaan, 3 §:n säännöksistä johtuvin rajoituksin, luovuttaa kokonaan tai osittain.
Kappaleen luovutukseen ei sisälly «tekijänoikeuden» luovutus. Tilauksesta tehtyyn muotokuvaan tekijä ei kuitenkaan saa käyttää oikeuttaan tilaajan tai, tämän kuoltua, hänen leskensä ja perillistensä suostumuksetta.
«Tekijänoikeuden» luovutuksesta eräissä tapauksissa säädetään 30–40 sekä 40 b §:ssä. Mainittuja säännöksiä on kuitenkin sovellettava vain, jollei toisin ole sovittu. (7.5.1993/418)
Ellei toisin ole sovittu, ei se, jolle «tekijänoikeus» on luovutettu, saa muuttaa teosta eikä luovuttaa oikeutta toiselle. Milloin oikeus kuuluu liikkeelle, sen saa luovuttaa yhdessä liikkeen tai sen osan kanssa; luovuttaja on kuitenkin edelleen vastuussa sopimuksen täyttämisestä.
«Tekijänoikeuden» luovutusta koskevan kohtuuttoman sopimusehdon sovittelu
Jos teoksen alkuperäisen tekijän «tekijänoikeuden» luovutuksesta tekemän sopimuksen ehto on alalla vallitsevan hyvän sopimustavan vastaisella tavalla tai muutoin kohtuuton tai sen soveltaminen johtaisi kohtuuttomuuteen, ehtoa voidaan sovitella tai se voidaan jättää huomioon ottamatta.
Työsopimuksessa sovitun «tekijänoikeuden» luovutuksen kohtuuttoman ehdon sovittelusta säädetään työsopimuslain (55/2001) 10 luvun 2 §:ssä.
Jos tietokoneohjelma ja siihen välittömästi liittyvä teos on luotu täytettäessä työsuhteesta johtuvia työtehtäviä, «tekijänoikeus» tietokoneohjelmaan ja teokseen siirtyy työnantajalle. Sama koskee vastaavasti myös virkasuhteessa luotua tietokoneohjelmaa ja siihen välittömästi liittyvää teosta.
«Tekijänoikeuden» siirtyminen tekijän kuollessa (22.5.2015/607)
Tekijän kuoltua sovelletaan «tekijänoikeuteen» avio-oikeutta, perintöä ja testamenttia koskevia sääntöjä.
«Tekijänoikeuden» ulosmittaus (22.5.2015/607)
«Tekijänoikeutta» ei ole lupa ulosmitata tekijältä itseltään eikä siltä, jolle se on siirtynyt avio-oikeuden, perinnön tai testamentin nojalla. Laki on sama käsikirjoituksesta, niin myös sellaisen taideteoksen kappaleesta, jota ei ole pantu näytteille, tarjottu myytäväksi tai muutoin hyväksytty julkistettavaksi.
«Tekijänoikeuden» voimassaoloaika
«Tekijänoikeuden» suoja-aika (22.5.2015/607)
«Tekijänoikeus» on voimassa, kunnes 70 vuotta on kulunut tekijän tai, jos kysymys on 6 §:ssä tarkoitetusta teoksesta, viimeksi kuolleen tekijän kuolinvuodesta. Elokuvateoksen «tekijänoikeus» on voimassa, kunnes 70 vuotta on kulunut viimeksi kuolleen pääohjaajan, käsikirjoittajan, vuoropuhelun kirjoittajan tai nimenomaisesti kyseistä elokuvateosta varten luodun musiikin säveltäjän kuolinvuodesta.
Sanoitetun sävellysteoksen, jota varten sekä sanoitus että sävellys erityisesti luotiin, «tekijänoikeus» on voimassa kunnes 70 vuotta on kulunut viimeiseksi kuolleen sanoittajan tai säveltäjän kuolinvuodesta, riippumatta siitä, onko nämä henkilöt nimetty sanoitetun sävellysteoksen tekijöiksi. (8.11.2013/763)
Teokseen, joka on julkistettu tekijän nimeä taikka yleisesti tunnettua salanimeä tai nimimerkkiä ilmoittamatta, on «tekijänoikeus» voimassa, kunnes 70 vuotta on kulunut siitä vuodesta, jona teos julkistettiin. Jos teos julkaistaan osina, lasketaan «tekijänoikeuden» voimassaoloaika erikseen kullekin osalle.
Julkistamattoman teoksen, jonka tekijää ei tunneta, «tekijänoikeus» on voimassa, kunnes 70 vuotta on kulunut siitä vuodesta, jona teos luotiin.
«Tekijänoikeuden» lähioikeudet (14.10.2005/821)
Edellä 1 momentissa tarkoitettuun työhön sovelletaan, mitä 2 §:n 2–4 momentissa, 7–9 §:ssä, 11 §:n 2–5 momentissa, 12 §:n 1, 2 ja 4 momentissa, 13 ja 13 a §:ssä, 14 §:n 1, 3 ja 4 momentissa, 15, 16, 16 a–16 e, 17, 17 a–17 d ja 18 §:ssä, 19 §:n 1, 2 ja 5 momentissa, 22, 25 b–25 d ja 25 f–25 i §:ssä, 25 j §:n 4 ja 5 momentissa sekä 25 l, 26 ja 27–29 §:ssä säädetään. Jos työ tai sen osa on «tekijänoikeuden» kohteena, voidaan vedota «tekijänoikeuteen». (9.11.2018/849)
Tässä pykälässä tarkoitettuihin valokuviin sovelletaan, mitä 2 §:n 2–4 momentissa, 3 §:n 1 ja 2 momentissa, 7–9, 11 ja 11 a §:ssä, 12 §:n 1 ja 2 momentissa, 13 ja 13 a §:ssä, 14 §:n 1, 3 ja 4 momentissa, 15, 16 ja 16 a–16 e §:ssä, 17 §:n 1 momentissa, 17 a §:ssä, 17 b §:n 1–5 momentissa, 17 c, 17 d ja 18 §:ssä, 19 §:n 1, 2 ja 5 momentissa, 20, 22 ja 25 §:ssä, 25 a §:n 1 ja 2 momentissa sekä 25 b, 25 d, 25 f–25 i, 25 l, 26, 26 a, 26 b, 27–29, 39, 40, 40 c, 41 ja 42 §:ssä säädetään. Jos valokuva on «tekijänoikeuden» kohteena, voidaan vedota «tekijänoikeuteen». (9.11.2018/849)
Sillä, jolla on laillisesti hallussaan tai saatavillaan tehokkaalla teknisellä toimenpiteellä suojattu teos ja jolla on 14 §:n 3 momentin, 15, 16, 16 a–16 c, 17 tai 17 a–17 d §:n, 25 d §:n 2 momentin tai 25 f §:n 2 momentin nojalla oikeus käyttää teosta, tulee olla mahdollisuus käyttää teosta siltä osin kuin se on tarpeen mainitussa lainkohdassa säädetyn «tekijänoikeuden» rajoituksen hyödyntämiseksi. (9.11.2018/849)
Jos kirjallisen tai taiteellisen teoksen suhteen tekijän kuoltua menetellään julkisesti sivistyksellisiä etuja loukkaavalla tavalla, on asetuksella määrättävällä viranomaisella valta, vaikka «tekijänoikeus» on lakannut tai sitä ei ole ollut, kieltää sellainen menettely.
«Tekijänoikeusneuvosto» (22.5.2015/607)
Valtioneuvosto asettaa «tekijänoikeusneuvoston», jonka tehtävänä on avustaa opetusministeriötä «tekijänoikeutta» koskevien asioiden käsittelyssä sekä antaa lausuntoja tämän lain soveltamisesta.
Tarkemmat säännökset «tekijänoikeusneuvostosta» annetaan valtioneuvoston asetuksella. (14.10.2005/821)
Rangaistus «tekijänoikeusrikoksesta» säädetään rikoslain (39/1889) 49 luvun 1 §:ssä, teknisen suojauksen kiertämisestä luvun 3 §:ssä, teknisen suojauksen kiertämiskeinorikoksesta luvun 4 §:ssä ja oikeuksien sähköisten hallinnointitietojen loukkausrikoksesta luvun 5 §:ssä.
«Tekijänoikeusrikkomus» (22.5.2015/607)
2) muuten rikkoo sellaista tämän lain säännöstä, jolla suojataan «tekijänoikeutta», taikka toimii vastoin 41 §:n 2 momentin nojalla annettua määräystä, 51 tai 52 §:n säännöstä taikka 53 §:n 1 momentissa tai 54 b §:n 1 momentissa tarkoitettua kieltoa, taikka
on tuomittava, jollei teko ole rangaistava rikoslain 49 luvun 1 §:ssä tarkoitettuna «tekijänoikeusrikoksena», tekijänoikeusrikkomuksesta sakkoon.
«Tekijänoikeusrikkomuksena» ei pidetä muutaman kappaleen valmistamista yksityistä käyttöä varten sellaisesta tietokoneella luettavassa muodossa olevasta tietokoneohjelmasta tai tietokannasta, joka on julkaistu taikka jonka kappaleita on tekijän tai tietokannan valmistajan suostumuksella myyty tai muutoin pysyvästi luovutettu, taikka teoksesta 11 §:n 5 momentin vastaisesti.
Joka tahallaan tai törkeästä huolimattomuudesta rikkoo 26 d §:n 2 momentin säännöstä tai 26 k §:n 2 momentissa säädettyä selvitys- tai tiedonantovelvollisuutta, on tuomittava «tekijänoikeuslaissa» säädetyn selvitysvelvollisuuden rikkomisesta sakkoon, jollei teosta ole muualla laissa säädetty ankarampaa rangaistusta.
Jos joku loukkaa «tekijänoikeutta», tuomioistuin voi kieltää häntä jatkamasta tai toistamasta tekoa.
Tuomioistuin voi «tekijänoikeuden» loukkausta koskevassa riita-asiassa kantajan vaatimuksesta määrätä, että vastaajan on korvattava kustannukset, jotka kantajalle aiheutuvat siitä, että hän soveltuvin toimin julkistaa tietoja lainvoimaisesta tuomiosta, jossa vastaajan on todettu loukanneen «tekijänoikeutta». Määräystä ei saa antaa, jos tietojen levittämistä on muussa laissa rajoitettu. Harkitessaan määräyksen antamista ja määräyksen sisältöä tuomioistuimen tulee ottaa huomioon julkistamisen yleinen merkitys, loukkauksen laatu ja laajuus, julkistamisesta aiheutuvat kustannukset ja muut vastaavat seikat.
Tekijällä tai hänen edustajallaan on oikeus tuomioistuimen määräyksellä salassapitosäännösten estämättä yksittäistapauksessa saada lähettimen, palvelimen tai muun sellaisen laitteen ylläpitäjältä taikka muulta välittäjänä toimivalta palvelun tarjoajalta yhteystiedot sellaisesta teleliittymästä, josta tekijän oikeuksien suojan kannalta merkittävässä määrin saatetaan yleisön saataviin «tekijänoikeudella» suojattua aineistoa ilman tekijän suostumusta. Tiedot tulee antaa ilman aiheetonta viivytystä. Tietojen luovuttamista koskevan asian käsittelyssä noudatetaan oikeudenkäymiskaaren 8 lukua. Tuomioistuin voi määrätä yhteystietojen turvaamisesta noudattaen oikeudenkäymiskaaren 7 lukua.
Tekijällä tai hänen edustajallaan on loukkauksen jatkamisen kieltämiseksi oikeus ajaa kannetta sitä vastaan, joka saattaa «tekijänoikeutta» loukkaavaksi väitettyä aineistoa yleisön saataviin (väitetty loukkaaja). Hyväksyessään kanteen tuomioistuimen on samalla määrättävä, että aineiston saattaminen yleisön saataviin on lopetettava. Tuomioistuin voi asettaa määräyksen tehosteeksi uhkasakon.
Tuomioistuin voi kieltokannetta käsitellessään tekijän tai hänen edustajansa vaatimuksesta määrätä lähettimen, palvelimen tai muun sellaisen laitteen ylläpitäjän taikka muun välittäjänä toimivan palvelun tarjoajan (välittäjä) sakon uhalla keskeyttämään «tekijänoikeutta» loukkaavaksi väitetyn aineiston saattamisen yleisön saataviin (keskeyttämismääräys).
1) «tekijänoikeutta» loukkaavaksi väitettyä aineistoa saatetaan merkittävissä määrin yleisön saataviin ilman tekijän suostumusta; tai
Jos kieltokanteen nostaminen ei ole mahdollista sen vuoksi, että väitetty loukkaaja on tuntematon, tuomioistuin voi tekijän tai hänen edustajansa hakemuksesta määrätä välittäjän sakon uhalla estämään «tekijänoikeutta» loukkaavaksi väitetyn aineiston saattamisen yleisön saataviin (estomääräys). Estomääräyksen antaminen edellyttää, että tekijänoikeutta loukkaavaksi väitettyä aineistoa merkittävissä määrin saatetaan yleisön saataviin ilman tekijän suostumusta tai on ilmeistä, että tekijän oikeuksien toteutuminen muussa tapauksessa vakavasti vaarantuisi.
«Tekijänoikeuden» loukkaamisen perusteella annettavat määräykset ja lähioikeudet
Virallinen syyttäjä ei saa nostaa syytettä muusta kuin 51 tai 52 §:ää vastaan tehdystä «tekijänoikeusrikkomuksesta» tai 56 e §:n 2 kohdan mukaisesta teknisen toimenpiteen loukkausrikkomuksesta, ellei asianomistaja ole ilmoittanut rikosta syytteeseen pantavaksi. (14.10.2005/821)
Tämän lain «tekijänoikeutta» koskevia säännöksiä sovelletaan:
Jos 1 momentissa tarkoitettu satelliittivälitys yleisölle tapahtuu sellaisessa Euroopan talousalueen ulkopuolella olevassa valtiossa, jonka lainsäädännön suojataso ei vastaa tiettyjen satelliitin välityksellä tapahtuvaan yleisradiointiin ja kaapeleitse tapahtuvaan edelleen lähettämiseen sovellettavia «tekijänoikeutta» sekä lähioikeuksia koskevien sääntöjen yhteensovittamisesta annetun neuvoston direktiivin (93/83/ETY) 2 luvussa säädettyä suojatasoa ja
Ennen lain voimaantuloa julkaistujen teosten «tekijänoikeus» (22.5.2015/607)
Sanomalehteen, aikakauskirjaan tai muuhun teokseen, jonka muodostavat eri avustajien itsenäiset avustukset ja joka on julkaistu ennen tämän lain voimaan tuloa, kuuluu 5 §:ssä tarkoitettu «tekijänoikeus» julkaisijalle ja suoja-aika luetaan 44 §:n mukaan.
Ennen lain voimaantuloa tehty «tekijänoikeuden» luovutussopimus (22.5.2015/607)
Ennen tämän lain voimaan tuloa «tekijänoikeuden» luovuttamisesta tehtyyn sopimukseen on sovellettava aikaisempaa lakia, kuitenkin niin, että sellaisenkin sopimuksen suhteen on noudatettava, mitä 29 §:ssä on sanottu.
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 1961. Sillä kumotaan «tekijänoikeudesta» henkisiin tuotteisiin 3 päivänä kesäkuuta 1927 annettu laki (174/27) sekä kirjailijan ja taiteilijan oikeudesta työnsä tuotteisiin 15 päivänä maaliskuuta 1880 annetun asetuksen (8/80) 28 §.
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1983. Sitä sovelletaan myös ennen lain voimaantuloa «tekijänoikeuden» luovutuksesta tehtyihin sopimuksiin
Joka on ryhtynyt toimenpiteisiin sellaisen esityksen, äänitteen tai radio- tai televisiolähetyksen, jonka suoja on lakannut ennen tämän lain voimaantuloa, käyttämiseksi «tekijänoikeuslain» 45, 46 tai 48 §:ssä tarkoitetulla tavalla, saa 3 momentin säännösten estämättä käyttää mainittua suoritusta kahden vuoden ajan sen kalenterivuoden päättymisestä, jona tämä laki tuli voimaan.
Jos tämän lain voimaan tullessa suojaa nauttivan «tekijänoikeuslain» 49 §:ssä tarkoitetun työn valmistamisvuoden päättymisestä on kulunut 15 vuotta, suoja lakkaa tämän lain tullessa voimaan.
Mitä 2 momentissa säädetään, koskee tämän lain voimaan tultua myös «tekijänoikeuslain» muuttamisesta 11 päivänä tammikuuta 1991 annetun lain (34/91) tietokoneohjelmia koskevien säännösten soveltamista, lukuun ottamatta säännöksiä tietokoneohjelmien lainaamisesta yleisölle.
Tällä lailla kumotaan «tekijänoikeuslain» muuttamisesta 21 päivänä huhtikuuta 1995 annetun lain (715/95) 56 a §:n 1 momentti ja 56 b §.
3) Maailman kauppajärjestön perustamissopimuksen teollis- ja «tekijänoikeuksien» kauppaan liittyviä näkökohtia koskevan liitesopimuksen (SopS 5/95) 14 artiklan 1, 2 ja 4 kappaleiden mukaisiin äänitteitä koskeviin oikeuksiin siten kuin sanotun artiklan 6 kappaleessa on määrätty.
Lain 49 §:ssä tarkoitettujen suojan kohteiden kappaleita, jotka on valmistettu ennen tämän lain voimaantuloa tämän lain voimaan tullessa voimassa olleiden säännösten mukaisesti, saa edelleenkin levittää ja näyttää julkisesti. «Tekijänoikeuslain» 19 §:n 2 momentin säännöksiä sovelletaan kuitenkin tämän lain 49 §:n 3 momentin mukaisesti myös suojan kohteiden kappaleisiin, jotka on valmistettu ennen tämän lain voimaantuloa.
Joka on ennen tämän lain voimaantuloa valmistamalla kappaleita sellaisesta 49 §:ssä tarkoitetusta suojan kohteesta, joka ei ollut suojattu ennen tämän lain voimaantuloa, tai saattamalla sellaista yleisön saataviin tavalla, joka on vaatinut olennaisia toimenpiteitä, ryhtynyt käyttämään sellaista suojan kohdetta, saa lain säännösten estämättä saattaa aloitetun käytön loppuun tavanomaisessa ja käytön kannalta tarpeellisessa laajuudessa vuoden 1999 loppuun mennessä. Mitä edellä säädetään aloitetun käytön loppuun saattamisesta, koskee myös sitä, joka on vastaavissa olosuhteissa ryhtynyt olennaisiin toimenpiteisiin valmistaakseen suojan kohteesta kappaleita tai saattaakseen sitä yleisön saataviin. Näiden säännösten perusteella valmistettuja kappaleita saa edelleenkin levittää ja näyttää julkisesti. Niihin sovelletaan kuitenkin «tekijänoikeuslain» 19 §:n 2 momentin säännöksiä tämän lain 49 §:n 3 momentin mukaisesti.

matches: tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin


Ilona Toivanen: Valtuustoblogi 5/2019: Tilinpäätös ja Monio
Veikkaus päättymisajasta: oma veikkaus 20:55, Ulla Palomäki (sdp) 20:15, Eija Brilli (vihr.) 21:30, Markus Meckelborg (tupu) 22:00 Annika Lappalainen (vihr) 21:38, Anna Yltävä (tupu) 23:10. Alan epäillä, että tupulaiset tietää jotain, mitä me muut emme...
Ensin kukitettiin valtuuston uusi puheenjohtajisto ja jaettiin kunniamerkintöjä ja mitaleja, onneksi olkoon! Valtuuston pj:na toimii seuraavan kaksi vuotta siis Kati Lepojärvi (tupu) ja varapuheenjohtajina Kim Kiuru (sdp) ja Kari Kinnunen (kok). Muita mitaleja: Marja-Liisa Palosaari, Aila Koivunen ja Ulla Koponen. Lea Ahonen täytti 70 vuotta, onnittelemme myös häntä!
Uusi puheenjohtajisto, keskellä pj Kati Lepojärvi (tupu), varapj:t Kim Kiuru (sdp) oikealla ja Kari Kinnunen (kok) vasemmalla
Sitten varsinaisiin pykäliin, kello on vasta 18:13 joten hyvältä näyttää, looking good, looking great! Olen vielä hereilläkin jopa. Eikun sitten vielä uuden pj:n puhe tietysti! 18:19 pykäliin :)
§79 Tilinpäätös 2018: Odotetun mukaisesti, 2,3M€ alijäämäinen. Ei hyvä, mutta kovasti on nyt näitä investointeja. Pekka Heikkinen (vas) on huolestunut. Tulosta pitäisi tehdä. Muutama muu vastaava puheenvuoro kuultiin.
§80 Arviointikertomus 2018: tarkastuslautakunnan pj Tommi Partanen (ps) toi esiin samoja huomioita kuin edellisessä pykälässä.
Tässä välissä onnittelimme paikalle saapunutta Antti Kaikkosta (kesk) puolustusministeripestistään. Antti on luopunut monista luottamustoimista, mutta jatkaa yhä Tuusulan valtuustossa. Me täällä Tuusulassa kuulkaas pidämme Antista ja arvostamme hänen työtään. Kiva, että jatkaa täällä paikallistasollakin!
§81 Osavuosikatsaus ja talousarvion muuttaminen: Pormestarin täydennysesitys (tekninen): 5M€ helmikuussa päätetty lisämääräraha kiinteistöjen ostamiseen lisätty. Sanna Kervinen (vast. oik) puhui huolestaan velkaantumisesta, investointien aikatauluttamisesta ja vaihtoehtoisten rahoitusmalleista. Tässä kohtaa alettiin keskustelemaan myös Apotista, eli potilastietojärjestelmästä. Ylipäänsä kaikki nämä kolme pykälää piti sisällään hyviä puheenvuoroja siitä, miten kova huoli on velkaantumisesta, verotulojen laskusta ja asukasluvun laskusta, talouden globaaleista trendeistä.
§82 MONIO: Hankintapäätös: Salassapidettävä pykälä kilpailusäännöksistä johtuen, en muista että minun aikana aiemmin olisi suljettu näin täysin. Varmistin kunnansihteeriltä, että keskustelusta voin kuitenkin kirjoitella päätöksen jälkeen. Odotettu päätös, tätä on käsitelty, esitelty, keskusteltu, kilpailutettu, palvelumuotoiltu vuosien ajan, historiallinen hetki nyt päästä vihdoin päättämään: ei enää kaavasta tai suunnittelemisesta, vaan ihan varsin hankinnasta! Rakentamisesta!
Tästä odotetusti pidettiin paljon puheenvuoroja. Hinta (ja sen nouseminen) mietitytti, kuten myös sijainti ja parkkipaikkojen määrä. Kritiikkiä prosessin sujuvuudesta. Kehittäminen jatkuu, huolet otetaan huomioon kun asiaa viedään eteenpäin. Kritiikistä huolimatta luotamme viranhaltijoihimme ja olemme onnellisia tämän etenemisestä.
En tiedä, kun käymme Vihreiden puoluevaltuuskunnassa pitkää ja polveilevaa keskustelua hallitusohjelmasta, olen onnellinen siitä, että olemme erityisen keskustelevia ja perehtyviä. Kun vastaavalla pieteetillä käydään keskustelua Tuusulan valtuustosalissa tärkeistä paikallisista hankkeista, alan lähinnä turhautua. Minulla on selvästi korjattavaa omassa asenteessani!
Kaiken keskustelun jälkeen siis yksimielisesti esityksen mukaan päätös. Kello on nyt 20.00, tauon paikka.
§83 Kirkonkylän koulukampuksen hankesuunnitelma: Looking good, looking great, tässä kohtaa Petra Kelan (sdp) tärkeä puheenvuoro myös sisäilmasta ja terveydestä, aina ei voi mitata rahassa asioita.
§84 Päiväkoti Martta Wendelinin asemakaava: Esityksen mukaan, hyvältä näyttää. Liikennejärjestelyt huolettaa, tästä aloitekin on.
§85 Uusimaa-kaava 2050: Tuusula lausuu tähän kaikenlaista, mistä osasta olen täysin samaa mieltä ja osasta en lainkaan. En näistä kuitenkaan jaksa sen kummemmin rähjätä, luotan siihen, että Uudenmaan tasolla ymmärretään tehdä oikeat päätökset :D
§86 Jätintie, asemakaavan muutos: Lisää asuntoja, viheralue ja -yhteys säilyy.
§87 Salassa pidettävä pykälä, olen ihan hys hys tästä.
§88 Edunvalvontasuunnitelma: Tykkään näistä laadituista edunvalvontakorteista, että jotenkin järjestelmällisemmin ollaan kontaktissa eri tahoihin meidän kaikessa ylikunnallisessa toiminnassa oli kyse sitten terveydenhuollosta, liikkumisesta tai tie- ja ratahankkeista. Kortit elävät alati (ihanan runollisesti lausuttu pormestarilta!), seurataan ja muokataan ja raportoidaan.
§89 Johtamisjärjestelmän uudistuksen väliarviointi: Henkilöstön ja luottamushenkilöstön vastaukset saatavilla, satunnaiskyselyn tulokset vielä odottelun alla. Näistä aletaan jatkokehittämään toimintaa, pääasiassa arviointi ihan neutraalia, tai jopa positiivista.
§90 Hyvinvointikertomus 2017-2018 ja -suunnitelma 2020-2021: Johtamisen työväline, hyvältä näyttää.
§91-93: luottamushenkilövaihdoksia, tarkastuslautakuntaa luotsaa jatkossa Seppo Noro, meidän Eeva- Liisa Nieminen ja Sanna Tuhkunen vaihtavat paikkaa kasvatus- ja sivistyslautakunnassa.
Sitten käsiteltyjä aloitteita:
Mopopaja nuorille: pyritään löytämään paikkoja ja yhteistyökumppaneita
Lähi- ja luomuruoan tarjonta Tuusulassa: etenee
SIB-vaikuttavuusinvestoinnin käyttöönotto: jos mahdollisuuksia tulee, pohditaan yhdessä keu-soten kanssa mukaan lähtemistä
Kuntalaisten osallistaminen metsähakkuissa: yes but no but yes. Ei näistä vastauksista aina hirveästi viisastu. Eeva-Liisa Nieminen tehnee uuden aloitteen tähän liittyen vastaisuudessa.
Rakentamisen alta kaadettujen puiden korvaaminen istuttamalla: toteutetaan kun mahdollista
Martta Wendelinin päiväkodin saattoliikenne: En ihan saanut kiinni vastauksesta, mutta ilmeisesti pysäköintimahdollisuuksia on (?)
Miniomakotitalojen hanke: Selvitetään koko kunnan alueelta mahdollisia täydennysrakentamishankkeita ja suunnitellaan sen mukaisesti.
Sanna Kervinen (Vast. oik.): Aloite: Talousarvio 2020 yhteydessä päätös velkakaton asettamisesta
Tupu: Ikääntyvien ja nuorten uudet yhteisölliset asumismuodot Tuusulassa-aloite
Leena Joensuu + Tupu: Yhteistyö yhteisöjen kanssa lähiympäristömme yhteisten alueiden valvonnassa
Annika Lappalainen (vihr) ym: Aloite kahdessa kodissa asuvien erityisoppilaiden koulukuljetuksen järjestämisestä
Annika Lappalainen (vihr): Tuusulanjärven Suomi-Saksa yhdistyksen puolesta: Aloite oman äidinkielen opetuksen järjestämiseksi saksan kielessä.
Kokous päättyi klo 21:11, onnea Eija Brilli osuvimmista arvauksesta! EDIT: MUN veikkaus oli lähempänä! On tässäkin matekisti.. Onnea MÄ!
Viimeistä kertaa kokoustimme täällä, jatkossa muualla, Jokela kutsuu syyskuussa, Kellokoski lokakuussa.


text:
Taulutelevisiot. LED, LCD, 3D, Smart TV -
Poista kaikki tuotteet Televisiot
Viikon TV- ja audio tarjoukset Tutustu huikeaan LG:n OLED TV mallistoon Vuoden Viaplay-tilaus Samsung TV oston yhteydessä Rajaa hakua
7 30 - 39
84 50 - 59
58 60 - 69
61 Alkaen 70
19 Hae
106 Sony
9 Resoluutio
42 HD Ready /1080i)
1 HD Ready (720p)
12 Ultra HD/4K (2160p)
192 Hinta
37 500 - 749
25 750 - 1499
99 1500 - 1999
29 2000 - 4999
45 Alkaen 5000
1 Motion Rate 200
22 TM100
13 TM200
1 Smart-TV
221 Tyyppi
1 LED-TV
221 OLED-TV
15 QLED TV
11 Näytön muotoilu
25 Litteä
204 Väri
5 Hopea
44 Metallinen
2 Musta
90 Musta/Hopea
11 Sininen
15 HDR (High Dynamic Range)
21 HDR Super
185 Poista kaikki
24" LED-TVHD resoluutioKuva kuvassa katselu-ominaisuus LT28E310EXXE
Nettivarastossa (5+) 28" LED-TVHD 720p kuvaKuva kuvassa katselu-ominaisuus 22PFT4232
22" Full HD TV, 12 VDigital Crystal Clear2x HDMI, 4100-sarja H32B3904
32" LED-TVPure Image 3, HD ReadyUSB-liitäntä, B39 sarja 24PFT4032
Nettivarastossa (100+) 24" LED-TVDigital Crystal Clear -tekniikka200 PPI, 4032-sarja 32HY4002N
32" HD Ready TVDVB-T/T2/C -virittimet50 Hz, Y4-sarja LT32E310EXXE
Nettivarastossa (100+) 32" LED-TVFull HD-resoluutioPicture-in-picture -tekniikka 24PFS5231
Philips 24" Full HD TV 24PFS5231
259,90 Vertaile
24" LED-TV, 200 PPIFull HD -resoluutioBluetooth-kaiutin, 5231 -sarja 32PHT4132
32" LED-TVDigital Crystal Clear200 PPI, 4100-sarja 32PHT5301
32" LED-TVHD ReadyPixel Plus HD, 5300 -sarja 40PFT4101
299 Norm. hinta 399€
40" LED-TVFull HD -resoluutio2x HDMI. 4100-sarja
TARJOUS VOIMASSA 4.6. ASTI!
F40B3904
40" LED-TVPure Image 3, Full HD -resoluutioUSB-liitäntä, B39 sarja 32PFT4132
32" Full HD TVDigital Crystal Clear2x HDMI, 4100-sarja
Nettivarastossa (100+) 32" Smart LED-TVFull HD -resoluutioConnectShare. 5-sarja 32LJ610V
Nettivarastossa (100+) 32" LED Smart-TVFull HD resoluutioWebOS 3.5, LJ61-sarja 32PHT5302
Nettivarastossa (100+) 32'' LED Smart TVNetflix, Miracast500 PPI, 5302-sarja UE32J4505XXE
32" LED Smart TVHD Ready resoluutioNäytön peilaus -ominaisuus UE32J4515XXE
32" LED Smart TVHD Ready resoluutioNäytön peilaus -ominaisuus KDL32WD603BAE
32" LED Smart TVHD ReadyWD6-sarja 40FY4002N
40" Full HD TV50 Hz virkistystaajuus2 x HDMI, DVB-T2/C -viritin 43PUT6101
43" LED Smart-TV4K UHD -resoluutioUSB-liitäntä, 6101-sarja UE32M5505XXC
32" LED Smart-TVFull HD -resoluutioPQI 800, 5-sarja UE40J5105XXE
Samsung 40" Full HD LED-TV UE-40J5105XXE
40" LED-TVFull HD -kuva ja ohut muotoiluWide Color Enhancer -toiminto 43PFT5301
43" LED-TVFull HD -resoluutioPixel Plus HD, 5301 -sarja 43UJ635V
444 Säästä 44%, norm. 799€
Nettivarastossa (100+) 43" LED Smart TV4K UHD, aktiivinen HDRWebOS 3.5, UJ63-sarja
ALEN VARASLÄHTÖ! VOIMASSA VAIN NETISSÄ SU KLO 23.59 ASTI!
444 Katso hintaa!
TARJOUS VOIMASSA 25.6. ASTI
UE48J5205XXE
Samsung 48" Full HD Smart-TV UE48J5205XXE
444 Norm. hinta 599€
Nettivarastossa (100+) Smart-TV (Katsomo, Yle Areena, Netflix, HBO Nordic)Sisäänrakennettu Wi-FiHD-virittimet antenni- ja kaapeliverkkoon
UE32K5105XXE
Samsung 32" Full HD TV UE32K5105XXE
Nettivarastossa (25+) 32" LED-TVConnectShare Movie, Full HDPQI 200 indeksi, 5 sarja KDL48WD653BAE
48" LED Smart-TVFull HD -resoluutioX-Reality PRO, WD6 -sarja 43PFT4132
Philips 43'' Full HD TV 43PFT4132
42" Full HD TVDigital Crystal Clear2x HDMI, 4100-sarja 49PFS4131
Philips 49" Full HD TV 49PFS4131
Nettivarastossa (100+) 49" LED-TV, 200 PPIFull HD -resoluutioUBS-liitäntä, 4131-sarja 49VLE5620BN
Nettivarastossa (5+) 49" LED-TVFull HD -resoluutioSelkeä käyttöliittymä 55FY4002N
Strong 55" Full HD TV 55FY4002N
55" Full HD TV50 Hz virkistystaajuus2 x HDMI, DVB-T2/C -viritin KDL32WE613BAE
Sony 32" Full HD Smart TV KDL-32WE613
Nettivarastossa (5+) 32" LED Smart-TVX-Reality PRO -suoritinWi-Fi ja DLNA U40S6906
TCL 40" 4K UHD Smart TV U40S6906
40" LED Smart-TVSmartTV2, 4K UHD-resoluutioMiracast-näytönpeilaus, S69-sarja U49P6046
499 Norm. Hinta 599€
Nettivarastossa (100+) 49" LED Smart TV4K UHD -resoluutio, HDRAndroid TV
Nettivarastossa (100+) Smart-TV (Katsomo, Yle Areena, Netflix, HBO Nordic)Sisäänrakennettu Wi-FiHD-virittimet antenni- ja kaapeliverkkoon 40VLX7730BP
Grundig 40" 4K UHD Smart TV 40VLX7730BP (musta)
40" LED Smart-TV4K UHD, HDR-tekniikkaMonipuoliset liitännät, 7-sarja 43UH610V
43" Smart LED-TVWebOS 3.0, 4K UHD -resoluutioHDR-kuva, UH61-sarja 49PFT4132
Philips 49'' Full HD TV 49PFT4132
49" Full HD TVDigital Crystal Clear2x HDMI, 4100-sarja 49PUS6501
599 Säästä 40%, norm. 999€
Nettivarastossa (100+) 49" Smart LED-TVAndroid TV, 4K UHD -resoluutioAmbilight. 6501-sarja
599 Norm. Hinta 799€
Nettivarastossa (100+) 55" LED Smart TV4K UHD -resoluutio, HDRAndroid TV
UE40K5105XXE
Samsung 40" Full HD TV UE40K5105XXE
Nettivarastossa (5+) 40" LED-TVConnectShare Movie, Full HDPQI 200 indeksi, 5 sarja UE49K5515XXE
Nettivarastossa (5+) 49" LED Smart-TVUpea valkoinen designTizen, 5-sarja, HD-virittimet 43PUS6162
Philips 43" 4K UHD Smart TV 43PUS6162
43'' LED Smart TV4K UHD, HDR+Neliydinprosessori, 6162-sarja UE40KU6075XXE
Nettivarastossa (100+) 2016 Tizen Smart TV, UHD 4K resoluutioYle Areena, MTV Katsomo ja Netflix sovelluksetHDR Pro, UHD Dimming, HD-virittimet UE55KU6075XXE
649 Norm. Hinta 999€
UE43M5505XXC
698 Vertaile
Nettivarastossa (100+) 43" LED Smart-TVFull HD -resoluutioPQI 800, 5-sarja Muut tuotteet

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
3d hd taustakuvia HD
lähettänyt: Deva elokuussa 7, 2016 sisään HD Jätä kommentti 4,146 näkymät 0
Tässä on kokoelma 3D HD taustakuvia HD Collection Pöytäkoneet, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. täällä WallpaperHDZone.com, on yli 1,75,000 Taustakuvat ovat ladattavissa. Voit ladata Jokainen Taustakuva ilmaiseksi.
3d HD wallpaper HD1
Jos Like This 3d HD wallpaper HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
Edellinen: musta tapetti HD
seuraava: anime taustakuvat HD
HD taustakuvia PC ilmaiseksi
tennessee vols tapetti HD
hd taustakuva Android-puhelinta HD
jr smith tapetti
panthers tapetti HD
tapetti San Francisco HD
World of Warcraft Taustakuva

matches: hd HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


29.4.2011/379 | Säännöstö | STUKlex
2 a § Määritelmät
3 – 8 § 2 luku Yleiset velvollisuudet
8 § Ilmoitusvelvollisuus
9 – 22 c § 3 luku Toiminnanharjoittajan sekä rakennuksen omistajan ja haltijan velvollisuudet
9 § Rakennusten palo- ja poistumisturvallisuus
10 § Rakennusten uloskäytävät
11 § Kiinteistöjen pelastustiet
13 § Ilmanvaihtolaitteiden huolto
13 a § Rakennusten nuohous
13 b § Nuohouksen määrävälit
14 § Omatoiminen varautuminen
16 § Yleisötilaisuuden pelastussuunnitelma
17 § Palovaroittimet
22 § Turvetuotantoalueiden paloturvallisuus
22 a § Öljyvaraston haltijan velvollisuus huolehtia torjuntavalmiudesta
22 b § Suuren öljyvaraston haltijan velvollisuus huolehtia torjuntavalmiudesta
22 c § Sataman pitäjän ja rannikkoalueen toiminnanharjoittajan velvollisuus huolehtia torjuntavalmiudesta
23 – 31 § 4 luku Pelastustoimen organisaatio ja vastuu pelastustoimen tehtävistä
23 § Sisäasiainministeriön ja aluehallintoviraston tehtävät
24 § Kuntien vastuu pelastustoimesta
25 § Pelastuslaitos sekä sopimuspalokunnat ja muut vastaavat yhteisöt
26 § Pelastusviranomaiset
27 § Alueen pelastustoimen ja pelastuslaitoksen tehtävät
27 a § Rajavartiolaitoksen tehtävät pelastustoimessa
28 § Alueen pelastustoimen palvelutaso
29 § Alueen pelastustoimen palvelutasopäätös
30 § Sammutusvesi
31 § Vastuu metsäpalojen tähystyksestä ja metsä- ja ruohikkopalovaroituksen antamisesta
32 – 41 § 5 luku Pelastustoiminta ja eräät siihen liittyvät tehtävät
32 § Pelastustoiminnan sisältö
33 § Hälytysohje
34 § Pelastustoiminnan johtaminen
35 § Johtaminen yhteistoimintatilanteessa
36 § Pelastustoiminnan johtajan toimivaltuudet
36 a § Pelastustoiminnan johtajan toimivaltuudet öljyvahingon ja aluskemikaalivahingon torjunnassa
36 b § Alusta ja sen lastia koskevat toimenpiteet
36 c § Torjuntakemikaalin käyttö
37 § Velvollisuus osallistua pelastustoimintaan
38 § Kansainvälinen pelastustoiminta
39 § Pelastustoimintaan osallistuvan toimintakyky
40 § Jälkiraivaus ja -vartiointi sekä jälkitorjunta
41 § Palontutkinta
42 – 50 § 6 luku Yhteistoiminta pelastustoimen tehtävissä
43 § Onnettomuuskehityksen seuranta
44 § Pelastuslaitosten yhteistoiminta
45 § Pelastuslaitosten avunanto
46 § Yhteistyö pelastustoiminnassa
47 § Pelastustoimen suunnitelmat
48 § Erityistä vaaraa aiheuttavien kohteiden ulkoinen pelastussuunnitelma
49 § Velvollisuus antaa virka-apua ja asiantuntija-apua pelastusviranomaisille ja Rajavartiolaitokselle
50 § Pelastusviranomaisen virka-apu muille viranomaisille
51 – 54 § 7 luku Pelastustoimen vapaaehtoistoiminta
51 § Vapaaehtoistoiminta
52 § Vapaaehtoistoiminnan edistäminen
53 § Sopimuspalokuntaan ja muuhun vastaavaan yhteisöön kuuluvan terveystarkastukset
54 § Sopimuspalokuntaan kuuluvan ja vapaaehtoishenkilöstön työturvallisuus
55 – 58 § 8 luku Pelastustoimen koulutus ja kelpoisuusvaatimukset
55 § Valtion vastuu koulutuksesta
56 § Pelastuslaitoksen vastuu koulutuksesta
57 § Pelastustoimen henkilöstön kelpoisuusvaatimukset
58 § Erivapaudet
59 – 63 § 9 luku Nuohouspalvelut
60 § Nuohoustyön sisältö
61 § Nuohoustodistus
62 § Nuohouksessa havaittujen vikojen ilmoittaminen pelastuslaitokselle
63 § Nuohoojan kelpoisuus
64 – 70 § 10 luku Väestönsuojeluun varautuminen ja väestönsuojelukoulutus
64 § Pelastustoimen viranomaisten varautuminen väestönsuojeluun
65 § Yhteistoiminta väestönsuojeluun varautumisessa
66 § Geneven yleissopimusten mukainen suojelu
67 § Velvollisuus osallistua väestönsuojelukoulutukseen
68 § Väestönsuojelukoulutuksesta vapauttaminen
69 § Väestönsuojelukoulutukseen osallistuvien terveydenhuolto
70 § Väestönsuojelukoulutukseen osallistuvien taloudelliset edut
71 – 77 § 11 luku Väestönsuojat
72 § Väestönsuojan kunnostamisvelvollisuus muutos- ja korjaustyön yhteydessä
73 § Poikkeus väestönsuojan rakentamisvelvollisuudesta
74 § Väestönsuojien rakenteelliset ja muut vaatimukset
75 § Helpotusten myöntäminen
77 § Poikkeusolojen johtamisedellytysten varmistaminen
78 – 85 § 12 luku Pelastustoimen valvontatehtävät
78 § Pelastuslaitoksen valvontatehtävä
79 § Valvontasuunnitelma
80 § Palotarkastuksen ja muun valvontatehtävän toimittaminen
81 § Korjausmääräys ja toiminnan keskeyttäminen
82 § Erityiset turvallisuusvaatimukset
83 § Puolustusvoimien salassa pidettävät kohteet
84 § Valmiuden tarkastaminen
85 § Alueen pelastustoimen palvelutason valvonta
86 – 94 § 13 luku Salassapitovelvollisuus, tiedonsaantioikeus ja henkilörekisterit
86 § Vaitiolovelvollisuus
87 § Velvollisuus tilastotietojen antamiseen
88 § Tiedonsaantioikeus palon- ja onnettomuuden tutkinnassa
89 § Tiedonsaantioikeus pelastustoimintaa ja valvontatehtäviä varten
89 a § Pelastustoimintaa öljy- ja aluskemikaalivahingoissa johtavan viranomaisen tiedonsaantioikeus
89 b § Pelastustoimintaa öljy- ja aluskemikaalivahingoissa johtavan viranomaisen oikeus tietojen saamiseen yrityksiltä ja yhteisöiltä
90 § Oikeus saada tietoja väestönsuojelutehtäviä varten
91 § Toimenpiderekisteri
92 § Varautumistehtävien rekisteri
93 § Valvontarekisteri
94 § Sopimuksen perusteella pelastustoimintaan osallistuvien henkilörekisteri
95 – 103 § 14 luku Pelastustoimen rahoitus, maksut, palkkiot ja korvaukset
95 § Vastuu pelastustoimen kustannuksista
96 § Eräiden suoritteiden maksullisuus
97 § Valtion osallistuminen valmiuden ylläpitämiseen
98 § Pelastustoimintaa varten saadun avun korvaaminen
99 § Metsä- ja maastopalojen sammutuskustannukset
99 a § Öljy- ja aluskemikaalivahingon torjuntakustannusten korvaaminen
99 b § Pelastustyössä aiheutuneen vahingon korvaaminen
100 § Valtionavustus
101 § Vahingonkorvaus
102 § Pelastustehtävästä maksettavat korvaukset ja palkkiot
103 § Pelastustoiminnassa sattuneen tapaturman ja ammattitaudin korvaaminen
104 – 106 § 15 luku Muutoksenhaku, pakkokeinot ja rangaistukset
105 § Uhkasakko ja teettämisuhka
106 § Rangaistukset
107 – 112 § 16 luku Erinäiset säännökset
107 § Onnettomuuden tutkinta
108 § Pelastustoimen laitteiden sijoittaminen rakennukseen
109 § Viranomaisverkon käytettävyyttä koskevat erityiset vaatimukset
110 § Pelastusviranomaisen henkilökortti
111 § Pelastustoimen virkapuku ja pelastustoimen suoja-asujen tunnukset
111 a § Öljyvahinkojen jälkitorjunta
112 § Voimaantulosäännös
1 § (28.12.2018/1353) Lain tavoite
2 § (28.12.2018/1353) Lain soveltamisala
1) pelastustoimen viranomaisten tehtävästä ohjata, neuvoa, ja valvoa 1 momentissa tarkoitettuja tahoja momentissa säädettyjen velvollisuuksien täyttämisessä;
2) pelastustoimen viranomaisten ja Rajavartiolaitoksen tehtävistä pelastustoiminnassa; sekä
3) pelastustoimen viranomaisten ja Rajavartiolaitoksen toimivallasta pelastustoimessa.
Tässä laissa säädetään myös yhteistoiminnasta 2 momentissa mainittujen tehtävien hoitamisessa sekä niihin varautumisessa.
Tämän lain mukainen toiminta on suunniteltava ja järjestettävä siten, että se on mahdollista myös valmiuslain (1552/2011) mukaisissa poikkeusoloissa. Pelastustoimen erityisistä toimivaltuuksista poikkeusoloissa säädetään valmiuslaissa.
Ks. poikkeusolojen määritelmästä ValmiusL 1552/2011 3 §.
2 a § (28.12.2018/1353) Määritelmät
5) sopimuspalokunnalla pelastustoimen järjestelmään kuuluvaa vapaaehtoista palokuntaa, laitospalokuntaa, teollisuuspalokuntaa tai sotilaspalokuntaa, joka on tehnyt pelastuslaitoksen kanssa sopimuksen pelastustoimintaan kuuluvien tehtävien hoitamisesta.
3) aluksella merenkulun ympäristönsuojelulain (1672/2009) 1 luvun 2 §:n 16 kohdassa tarkoitettua vesikulkuneuvoa;
2 lukuYleiset velvollisuudet
Ks. pelastuslaitoksen valvontatehtävästä 78 §.
6 § (28.12.2018/1353) Avotulen teko
3 lukuToiminnanharjoittajan sekä rakennuksen omistajan ja haltijan velvollisuudet
Uloskäytävät ja kulkureitit niille tulee tarvittaessa merkitä ja valaista asianmukaisesti. Merkitsemisestä ja valaisemisesta voidaan antaa tarkempia säännöksiä sisäministeriön asetuksella. (28.12.2018/1353)
Sisäministeriön asetuksella annetaan tarkempia säännöksiä pelastustien merkitsemisestä. (28.12.2018/1353)
Ks. SMa pelastustien merkitsemisestä 1384/2003.
Ks. SMa väestönsuojien teknisistä vaatimuksista ja väestönsuojien laitteiden kunnossapidosta 506/2011.
13 § (5.12.2018/1078) Ilmanvaihtolaitteiden huolto
13 a § (5.12.2018/1078) Rakennusten nuohous
Ks. tikkaiden ja kattovarusteiden asentamisesta YMa rakennuksen käyttöturvallisuudesta 1007/2017.
13 b § (5.12.2018/1078) Nuohouksen määrävälit
Ks. voimaantulosäännöksistä 112 § 3 mom. 4 k sekä velvollisuudesta laatia pelastussuunnitelma VNa pelastustoimesta 407/2011 1 ja 2 §.
Ks. yleisötilaisuuden pelastussuunnitelmasta VNa pelastustoimesta 407/2011 3 §.
Sisäministeriön asetuksella voidaan antaa tarkempia säännöksiä 1 ja 2 momentissa tarkoitettujen laitteiden määrästä, sijoittamisesta sekä toiminnasta. (28.12.2018/1353)
Ks. SMa palovaroittimien sijoittamisesta ja kunnossapidosta 239/2009.
Ks. voimaantulosäännöksistä 112 § 3 mom. 6 k. Ks. myös VNa poistumisturvallisuusselvityksestä 292/2014.
22 a § (28.12.2018/1353) Öljyvaraston haltijan velvollisuus huolehtia torjuntavalmiudesta
22 b § (28.12.2018/1353) Suuren öljyvaraston haltijan velvollisuus huolehtia torjuntavalmiudesta
Ks. torjuntavalmiuden valvonnasta 12 luku.
22 c § (28.12.2018/1353) Sataman pitäjän ja rannikkoalueen toiminnanharjoittajan velvollisuus huolehtia torjuntavalmiudesta
4 lukuPelastustoimen organisaatio ja vastuu pelastustoimen tehtävistä
Ks. KuntaL 410/2015 8 luku.
Ks. sopimuspalokuntaan ja muuhun vastaavaan yhteisöön kuuluvan terveystarkastuksista 53 §, työturvallisuudesta 54 §, koulutuksesta 56 § sekä kelpoisuusvaatimuksista 57 §.
26 § (28.12.2018/1353) Pelastusviranomaiset
27 § (28.12.2018/1353) Alueen pelastustoimen ja pelastuslaitoksen tehtävät
Alueen pelastustoimi vastaa pelastustoimen palvelutasosta ja pelastuslaitoksen toiminnan asianmukaisesta järjestämisestä sekä muista tässä laissa sille säädetyistä tehtävistä.
27 a § (28.12.2018/1353) Rajavartiolaitoksen tehtävät pelastustoimessa
Rajavartiolaitos huolehtii pelastustoiminnasta Suomen aluevesillä ja talousvyöhykkeellä tapahtuneissa alusöljyvahingoissa ja aluskemikaalivahingoissa ja sovittaa yhteen siihen varautumista.
Meripelastuskeskus toimii Suomea sitovien kansainvälisten meriympäristövahinkojen torjuntaa koskevien sopimusten yhteyspisteenä ja vastaa tällaisten sopimusten edellyttämästä alusöljy- ja aluskemikaalivahinkoihin liittyvien ilmoitusten tekemisestä muille valtioille. Lisäksi meripelastuskeskus toimii merellä tapahtuvan öljyn- ja kaasunporaustoiminnan turvallisuudesta ja direktiivin 2004/35/EY muuttamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/30/EU 32 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna yhteyspisteenä ja toimittaa mainitun artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitetut tiedot kohdassa tarkoitetulle jäsenvaltiolle.
Rajavartiolaitoksen tehtävistä pelastustoimessa voidaan antaa tarkempia säännöksiä sisäministeriön asetuksella.
Ks. KuntaL 410/2015 57 §. Ks. voimaantulosäännöksistä 112 § 3 mom. 11 k.
31 § (28.12.2018/1353) Vastuu metsäpalojen tähystyksestä ja metsä- ja ruohikkopalovaroituksen antamisesta
5 lukuPelastustoiminta ja eräät siihen liittyvät tehtävät
Pelastustoimintaa öljy- ja aluskemikaalivahingoissa johtavan viranomaisen tulee kiireellisesti ryhtyä vahinkojen torjumiseksi tai rajoittamiseksi kaikkiin sellaisiin tarpeellisiin toimenpiteisiin, joista aiheutuvat kustannukset tai vahingot eivät ole ilmeisessä epäsuhteessa uhattuina oleviin taloudellisiin ja muihin arvoihin. Torjuntatoimenpiteet on suoritettava niin, ettei luonnon ja ympäristön saattamista samaan tilaan, jossa se oli ennen vahinkotapahtumaa, tarpeettomasti vaikeuteta. (28.12.2018/1353)
Olosuhteiden vaatiessa tehtävät on asetettava kiireellisyys- ja tärkeysjärjestykseen. (28.12.2018/1353)
34 § (28.12.2018/1353) Pelastustoiminnan johtaminen
Ks. SMa sisäministeriön työjärjestyksestä 1078/2013.
Öljy- ja kemikaalivahinkojen pelastustoimintaa varten perustettavaan johtoryhmään tulee kutsua ympäristönsuojelun asiantuntija tai varata tällaiselle asiantuntijalle tilaisuus tulla kuulluksi. (28.12.2018/1353)
36 a § (28.12.2018/1353) Pelastustoiminnan johtajan toimivaltuudet öljyvahingon ja aluskemikaalivahingon torjunnassa
Jos öljyvahingon tai aluskemikaalivahingon torjumiseksi ja vahinkojen seurausten rajoittamiseksi on välttämätöntä, pelastustoimintaa johtavalla viranomaisella on oikeus:
Jos öljyvahinko tai aluskemikaalivahinko, sen vaara tai vahingon leviämisen mahdollisuus on niin suuri, että pelastustoimintaa johtavan viranomaisen käytössä oleva henkilöstö tai kalusto ei riitä vahingon tehokkaaseen torjumiseen tai ehkäisyyn, pelastustoimintaa johtavalla viranomaisella on oikeus määrätä sataman pitäjä, laitoksen haltija, öljyn varastoija tai muu, jolla on torjuntakalustoa tai niiden käyttöön perehtynyttä henkilöstöä, asettamaan nämä pelastustoimintaa johtavan viranomaisen käyttöön, jollei tästä aiheudu toiminnan harjoittajalle kohtuutonta haittaa.
Pelastuslaitos tai Rajavartiolaitos suorittaa korvauksen edellä 1 ja 2 momentin mukaan käyttöön otetusta omaisuudesta sekä torjuntatehtävien suorittamisesta ulkopuoliselle mahdollisesti aiheutuneesta vahingosta siten kuin vahingonkorvauslaissa (412/1974) säädetään.
36 b § (28.12.2018/1353) Alusta ja sen lastia koskevat toimenpiteet
Jos Suomen aluevesillä tai talousvyöhykkeellä alus uppoaa, joutuu karille tai yhteentörmäyksen osapuoleksi, saa vuodon tai konevian taikka muutoin joutuu tilaan, johon liittyy ilmeinen öljyn tai muun haitallisen aineen vuodon vaara, Rajavartiolaitos voi määrätä ryhdyttäväksi sellaisiin alukseen ja sen lastiin kohdistuviin pelastus- tai muihin toimenpiteisiin, jotka se katsoo välttämättömiksi vesien pilaantumisen ehkäisemiseksi tai rajoittamiseksi. Ennen toimenpiteisiin ryhtymistä Rajavartiolaitoksen on neuvoteltava tilanteesta Liikenne- ja viestintäviraston kanssa sekä kuultava asianomaista ympäristöviranomaista, ellei tilanteen kiireellisyys muuta edellytä. Lisäksi Rajavartiolaitoksen on neuvoteltava aluksen omistajan, toimeksiannon saaneen pelastusyhtiön ja vakuutuksenantajien edustajien kanssa, jos se voi tapahtua aiheuttamatta tarpeetonta viivytystä.
Mitä 1 momentissa säädetään Rajavartiolaitoksen oikeuksista ja velvollisuuksista, sovelletaan myös pelastustoiminnan johtajaan, jos 1 momentissa tarkoitettu alusta koskeva tapahtuma sattuu Suomen sisävesialueella.
Sen aluksen päällikkö, josta vesien pilaantuminen tai sen vaara on aiheutunut, on velvollinen antamaan viranomaisille vahingollisten seurausten estämiseksi kaikkea apua, jota olosuhteet huomioon ottaen voidaan vaatia.
36 c § (28.12.2018/1353) Torjuntakemikaalin käyttö
Sisäministeriö voi poikkeustapauksessa päättää merenkulun ympäristönsuojelulain 2 luvun 2 §:n 1 momentin 3 kohdassa tarkoitettujen öljypitoisten aineiden tai mainitun lain 4 luvun 3 §:n 1 momentin 3 kohdassa tarkoitettujen haitallisten nestemäisten aineiden (torjuntakemikaali) käytöstä alusöljy- ja aluskemikaalivahingon torjunnassa.
Sisäministeriön on ennen päätöksen tekemistä kuultava Suomen ympäristökeskusta ja varmistuttava, että torjuntakemikaali on kyseisen vahingon torjunnassa huomattavasti muita torjuntamenetelmiä parempi eikä torjuntakemikaalin käytöstä aiheudu ilmeistä vesien pilaantumisen vaaraa eikä muuta haittaa ihmisen terveydelle tai ympäristölle.
38 § (28.6.2017/424) Kansainvälinen pelastustoiminta
Pelastustoimeen kuuluvan avun antamiseen osallistuvan suomalaisen henkilöstön palvelussuhteesta, kelpoisuudesta ja henkilöstön asemasta avustustoiminnassa säädetään siviilihenkilöstön osallistumisesta kriisinhallintaan annetussa laissa (1287/2004). (28.12.2018/1353)
39 § (28.12.2018/1353) Pelastustoimintaan osallistuvan toimintakyky
Pelastuslaitoksen ja sopimuspalokunnan henkilöstöön kuuluvan pelastustoimintaan osallistuvan henkilön tulee ylläpitää tehtäviensä edellyttämiä perustaitoja ja kuntoa. Pelastustoimintaan kuuluvien eri tehtävien edellyttämien perustaitojen ja kunnon tasosta sekä kuntotestien järjestämisestä voidaan antaa tarkempia säännöksiä sisäministeriön asetuksella.
40 § (28.12.2018/1353) Jälkiraivaus ja -vartiointi sekä jälkitorjunta
Kohteen omistaja on velvollinen huolehtimaan tulipalon jälkiraivauksesta ja -vartioinnista sen jälkeen, kun tilanne ei enää vaadi pelastuslaitoksen toimenpiteitä. Ajankohdan ratkaisee pelastustoiminnan johtaja. Pelastustoiminnan johtajan tulee tehdä 34 §:n 4 momentissa tarkoitettu päätös pelastustoiminnan lopettamisesta ja ilmoittaa siitä kohteen omistajalle. Öljyvahingoissa ilmoitus tulee tehdä öljyvahinkojen jälkitorjunnasta vastaavalle viranomaiselle. Pyydettäessä päätös on vahvistettava kirjallisesti.
Ks. tiedonsaantioikeudesta palon- ja onnettomuuden tutkinnassa 88 §.
6 lukuYhteistoiminta pelastustoimen tehtävissä
46 § (28.12.2018/1353) Yhteistyö pelastustoiminnassa
47 § (28.12.2018/1353) Pelastustoimen suunnitelmat
Ks. SMa pelastustoimen suunnitelmista 1363/2018.
Sisäministeriön asetuksella annetaan tarkempia säännöksiä ulkoisen pelastussuunnitelman laatimisesta, uusimisesta ja sisällöstä, väestön kuulemisesta suunnitelman laatimisen yhteydessä ja suunnitelmasta tiedottamisesta, suunnitelman mukaisista harjoituksista, suunnitelman ja harjoitusten toteutumisen valvonnasta sekä asianomaisissa kohteissa tapahtuneita onnettomuuksia koskevien tietojen merkitsemisestä pelastustoimen toimenpiderekisteriin. (28.12.2018/1353)
Ks. 1 mom. 2, 4 ja 5 kohdan osalta voimaantulosäännöksistä 112 § 3 mom. 15 k. Ks. SMa erityistä vaaraa aiheuttavien kohteiden ulkoisesta pelastussuunnitelmasta 612/2015.
49 § (28.12.2018/1353) Velvollisuus antaa virka-apua ja asiantuntija-apua pelastusviranomaisille ja Rajavartiolaitokselle
7 lukuPelastustoimen vapaaehtoistoiminta
Ks. voimaantulosäännöksistä 112 § 3 mom. 9 k.
8 lukuPelastustoimen koulutus ja kelpoisuusvaatimukset
Ks. oikaisu- ja kurinpitolautakunnasta VNa pelastustoimesta 407/2011 8 §.
56 § (28.12.2018/1353) Pelastuslaitoksen vastuu koulutuksesta
Pelastuslaitoksen tulee huolehtia siitä, että sen sivutoimisella henkilöstöllä sekä sopimuspalokunnan ja muun sopimuksen tehneen yhteisön henkilöstöllä on 57 §:n 2 momentissa säädetty koulutus.
57 § (28.12.2018/1353) Pelastustoimen henkilöstön kelpoisuusvaatimukset
Pelastustoimintaan osallistuvan pelastuslaitoksen päätoimisen miehistön, alipäällystön ja päällystön viran tai tehtävän kelpoisuusvaatimuksena on virkaa tai tehtävää vastaava pelastusalan tutkinto.
Pelastustoimintaan osallistuvalta sivutoimiselta sekä sopimuspalokuntaan ja muuhun sopimuksen tehneeseen yhteisöön kuuluvalta henkilöltä vaaditaan Pelastusopiston opetussuunnitelman mukainen koulutus.
Ks. henkilöstön kelpoisuudesta VNa pelastustoimesta 407/2011 6 ja 7 §.
58 § (28.12.2018/1353) Erivapaudet
Sisäministeriö voi erityisistä syistä antaa erivapauden tässä laissa säädetyistä kelpoisuusvaatimuksista pelastuslaitoksen virkaan tai tehtävään.
9 lukuNuohouspalvelut
59 § on kumottu L:lla 5.12.2018/1078.
60 § (5.12.2018/1078) Nuohoustyön sisältö
61 § (5.12.2018/1078) Nuohoustodistus
62 § (5.12.2018/1078) Nuohouksessa havaittujen vikojen ilmoittaminen pelastuslaitokselle
63 § (5.12.2018/1078) Nuohoojan kelpoisuus
10 lukuVäestönsuojeluun varautuminen ja väestönsuojelukoulutus
64 § (28.12.2018/1353) Pelastustoimen viranomaisten varautuminen väestönsuojeluun
Pelastustoimen viranomaisten on varauduttava toimialaansa kuuluvien väestönsuojelutehtävien hoitamiseen riittävin suunnitelmin ja etukäteen tapahtuvin valmisteluin:
1) huolehtimalla väestönsuojelutehtävien edellyttämästä sodan ajan uhkien ja niiden vaikutusten arvioinnista;
2) kouluttamalla ja varaamalla henkilöstöä ja väestönsuojelun johto- ja erityishenkilöstöä sekä muuta henkilöstöä väestönsuojelutehtäviin;
3) huolehtimalla väestönsuojelun johtamis-, valvonta- ja hälytysjärjestelmien perustamisesta ja ylläpidosta;
4) varautumalla valmiuslain 121 §:ssä tarkoitettuun väestön siirtämiseen; sekä
5) huolehtimalla muistakin näitä vastaavista toimenpiteistä.
Edellä 1 momentissa säädetyn lisäksi pelastustoimen viranomaisten varautumisesta poikkeusoloihin säädetään valmiuslaissa.
Ks. ValmiusL 1552/2011 3 luku.
65 § (28.12.2018/1353) Yhteistoiminta väestönsuojeluun varautumisessa
66 § (28.12.2018/1353) Geneven yleissopimusten mukainen suojelu
67 § (28.12.2018/1353) Velvollisuus osallistua väestönsuojelukoulutukseen
Sisäministeriö ja aluehallintovirasto voivat asianomaisen ministeriön tai alueen pelastusviranomaisen esityksestä määrätä väestönsuojelun johto- ja muun erityishenkilöstön osallistumaan Pelastusopiston järjestämään väestönsuojelukoulutukseen enintään kymmeneksi vuorokaudeksi vuodessa.
11 lukuVäestönsuojat
71 § (28.12.2018/1353) Väestönsuojan rakentamisvelvollisuus uudisrakentamisen yhteydessä
Rakennuksen omistajan on uudisrakentamisen yhteydessä tehtävä rakennukseen tai sen läheisyyteen väestönsuoja, jonka suuruudeltaan voidaan arvioida riittävän rakennuksessa asuvia, pysyvästi työskenteleviä tai muutoin oleskelevia henkilöitä varten. Väestönsuojan rakentamisvelvollisuus ei kuitenkaan koske maankäyttö- ja rakennuslain (132/1999) 176 §:ssä tarkoitettua tilapäistä rakennusta tai muuta määräajan paikallaan pysytettävää rakennusta eikä muuta sellaista rakennusta, jonka väestönsuojan rakennuskustannukset olisivat erityisen korkeat suhteessa koko rakennuksen rakentamiskustannuksiin.
Ks. voimaantulosäännöksistä niiden hankkeiden osalta, joihin rakennuslupa on haettu jo ennen lain voimaantuloa 112 § 3 mom. 18 k.
Väestönsuojan tulee antaa siinä oleskeleville suoja asevaikutuksilta ja rakennussortumilta sekä ionisoivalta säteilyltä ja myrkyllisiltä aineilta. Väestönsuojan lämpötilan, ilmanlaadun ja hygieenisen varustetason tulee olla tilan käyttötarkoitus huomioon ottaen riittävä. Valtioneuvoston asetuksella annetaan tarkempia säännöksiä suojan koosta, rakenteesta ja sijainnista. Väestönsuojan teknisistä yksityiskohdista annetaan tarkempia säännöksiä sisäministeriön asetuksella. (28.12.2018/1353)
Ks. VNa väestönsuojista 408/2011 ja SMa väestönsuojien teknisistä vaatimuksista ja väestönsuojien laitteiden kunnossapidosta 506/2011.
75 § (28.12.2018/1353) Helpotusten myöntäminen
Rakennusluvan myöntävä viranomainen voi pelastusviranomaista kuultuaan myöntää poikkeuksen tämän lain nojalla säädetyistä väestönsuojaa koskevista teknisistä vaatimuksista tai koko- ja sijaintivaatimuksesta, jos siihen on perusteltu syy eikä poikkeuksen tekeminen olennaisesti heikennä suojautumismahdollisuuksia.
Rakennusluvan myöntävä viranomainen voi pelastusviranomaista kuultuaan myöntää vapautuksen väestönsuojien rakentamisesta tietyllä alueella, jos siellä pelastusviranomaisen arvion mukaan on ennestään riittävä määrä suojapaikkoja tai väestön suojaaminen on turvattu muulla tavoin.
12 lukuPelastustoimen valvontatehtävät
Ks. voimaantulosäännöksistä 112 § 3 mom. 21 k.
80 § (28.12.2018/1353) Palotarkastuksen ja muun valvontatehtävän toimittaminen
13 lukuSalassapitovelvollisuus, tiedonsaantioikeus ja henkilörekisterit
Pelastustoimen palveluksessa oleva tai pelastustoimintaan osallistuva sekä 107 §:ssä tarkoitettu tutkintalautakunnan jäsen ja asiantuntija eivät saa pelastustoimeen kuulumattomalla tavalla käyttää hyödykseen eivätkä luvatta ilmaista muille tässä tehtävässään tietoon saamaansa seikkaa, jos siitä on laissa säädetty salassapitovelvollisuus taikka jos se koskee yksityistä liikesalaisuutta, taloudellista asemaa, henkilökohtaisia olosuhteita tai terveydentilaa. (10.8.2018/658)
Alueen pelastusviranomaisen tulee toimittaa pelastustoimen suoritteista, voimavaroista, järjestelyistä ja muusta varautumisesta sekä toimenpiderekisteristä maksutta sisäministeriölle, aluehallintovirastolle ja Pelastusopistolle tietoja, jotka ovat tarpeen tilastojen tekemistä varten. Tiedot voidaan tarvittaessa luovuttaa teknisen käyttöyhteyden avulla, ja ne voivat sisältää myös salassa pidettäviä tietoja. (28.12.2018/1353)
89 § (28.12.2018/1353) Tiedonsaantioikeus pelastustoimintaa ja valvontatehtäviä varten
1) Liikenne- ja viestintävirastolta liikenteen palveluista annetun lain (320/2017) VI osassa tarkoitetusta liikenneasioiden rekisteristä tiedot, jotka ovat välttämättömiä pelastusviranomaisen lakisääteisten tehtävien hoitamiseksi; (29.3.2019/387)
89 a § (28.12.2018/1353) Pelastustoimintaa öljy- ja aluskemikaalivahingoissa johtavan viranomaisen tiedonsaantioikeus
Pelastustoimintaa öljy- ja aluskemikaalivahingoissa johtavalla viranomaisella on oikeus saada salassapitosäännösten estämättä maksutta pelastustoimintaan osallistuvalta ja siihen virka-apua antavalta viranomaiselta pelastustoiminnan suunnittelussa tarvittavia, tämän viranomaisen toimintavalmiutta koskevia tietoja ja henkilöstön valmius-, tunniste- ja yhteystietoja sekä sellaisia tietoja 91–94 §:ssä tarkoitetuista rekistereistä, jotka ovat välttämättömiä pelastustoiminnan suunnittelussa.
89 b § (28.12.2018/1353) Pelastustoimintaa öljy- ja aluskemikaalivahingoissa johtavan viranomaisen oikeus tietojen saamiseen yrityksiltä ja yhteisöiltä
Pelastustoimintaa öljy- ja aluskemikaalivahingoissa johtavalla viranomaisella on oikeus vaaratilanteessa saada öljyvahingon ja aluskemikaalivahingon torjumiseksi tarpeellisia tietoja:
Pelastusviranomaisella sekä liikenne- ja viestintäministeriöllä on oikeus salassapitosäännösten estämättä evakuointia ja muuta väestönsuojelua varten saada maksutta liikenneasioiden rekisteristä tarpeellisia tietoja:
1) ajoneuvon omistajista tai haltijoista;
2) luonnollisista henkilöistä, jotka ovat hakeneet ajokorttilupaa tai joilla on ajokorttilupa, ajokortti tai ajo-oikeus;
3) luonnollisista henkilöistä rekisteriin talletetuista osoite- ja muista yhteystiedoista;
4) ajokorttiluvan, ajokortin ja ajo-oikeuden myöntämisestä, lajista ja luokasta sekä muista vastaavista tiedoista;
5) ajoneuvon teknisistä tiedoista, yksilöintitiedoista ja kaupallisista tiedoista.
RekisterihallintoL 166/1996 on kumottu L:lla Digi- ja väestötietovirastosta 304/2019.
91 § (16.12.2016/1171) Toimenpiderekisteri
HenkilötietoL 523/1999 on kumottu TietosuojaL:lla 1050/2018, ks. EPNAs (EU) 2016/679 luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (yleinen tietosuoja-asetus) 9 art.
93 § (16.12.2016/1171) Valvontarekisteri
Edellä 78 §:ssä tarkoitettua rakennusten ja muiden kohteiden turvallisuuteen liittyvää valvontatehtävää ja 84 §:ssä tarkoitettua valmiuden tarkastamista varten pelastuslaitos pitää valvontarekisteriä. Rekisteriin saa tallentaa 15, 16, 19, 21, 42, 62 ja 90 §:n mukaisia valvontaa varten saatuja tietoja. Lisäksi rekisteriin saa tallentaa 89 §:ssä tarkoitettuja tietoja lukuun ottamatta mainitun pykälän 3 momentin 1 kohdassa tarkoitettuja tietoja sekä tietoa 2 momentin 2 kohdan e alakohdassa tarkoitetusta ammatista. Valvontarekisteriin saa myös tallentaa 80 §:n 4 momentissa tarkoitetut palotarkastuksessa pidettävään pöytäkirjaan merkityt tiedot sekä 84 §:ssä tarkoitetussa valmiuden tarkastamisessa saadut tiedot varautumisjärjestelyistä. Valvontarekisteriin saa tallentaa 48 §:ssä tarkoitetut ulkoiset pelastussuunnitelmat. (5.12.2018/1078)
14 lukuPelastustoimen rahoitus, maksut, palkkiot ja korvaukset
96 § (28.12.2018/1353) Eräiden suoritteiden maksullisuus
99 a § (28.12.2018/1353) Öljy- ja aluskemikaalivahingon torjuntakustannusten korvaaminen
Öljyvahingon ja aluskemikaalivahingon torjumisesta vastaavalla viranomaisella sekä siihen osallistuneella tai siihen virka-apua antaneella viranomaisella on oikeus saada vahingon torjunnasta aiheutuneista kustannuksista korvaus vahingosta vastuulliselta tai hänen vakuutuksenantajaltaan sen mukaisesti kuin ympäristövahinkojen korvaamisesta annetussa laissa (737/1994), merilaissa (674/1994), liikennevakuutuslaissa (460/2016), raideliikennevastuulaissa (113/1999) tai muussa laissa säädetään.
Öljyvahingon torjumisesta vastaavan viranomaisen sekä siihen osallistuneen tai siihen virka-apua antaneen viranomaisen oikeudesta saada korvaus öljyvahinkojen torjuntakustannuksista öljysuojarahastosta säädetään öljysuojarahastosta annetussa laissa (1406/2004). Torjumisesta vastaavan viranomaisen sekä siihen osallistuneen tai siihen virka-apua antaneen viranomaisen oikeuteen saada korvaus kansainvälisestä öljyvahinkojen korvausrahastosta sovelletaan, mitä siitä on Suomea sitovasti sovittu.
Öljyvahingon torjumisesta vastaava Rajavartiolaitos tai pelastuslaitos maksaa torjuntatoimista aiheutuvat kustannukset kuitenkin siihen saakka, kunnes 1 tai 2 momentissa tarkoitettu korvaus on saatu. Sisäministeriö maksaa vastaavasti aluskemikaalivahingon torjunnasta aiheutuvat kustannukset.
Tämän lain 102 §:n nojalla öljyvahingon torjumisesta vastaavan viranomaisen varoista korvausta saaneen oikeus saada korvausta vahingosta vastuussa olevalta siirtyy torjumisesta vastaavalle viranomaiselle siltä osin kuin korvausta on maksettu.
Tämän lain 103 §:n nojalla valtiolta korvausta saaneen oikeus saada korvausta vahingosta vastuussa olevalta siirtyy valtiolle siltä osin kuin korvausta on maksettu.
99 b § (28.12.2018/1353) Pelastustyössä aiheutuneen vahingon korvaaminen
Jos alukselle, sen lastille tai muulle siinä olevalle omaisuudelle on 36 b §:ssä tarkoitetussa tapauksessa aiheutettu enemmän vahinkoa kuin mitä pelastustyötä tavanomaisesti suoritettaessa olisi ollut odotettavissa eikä kenenkään muun voida katsoa olevan korvausvelvollinen, korvaa ylimenevän osan valtio.
100 § (28.12.2018/1353) Valtionavustus
Kunnalle voidaan myöntää valtion talousarviossa päätetyissä rajoissa harkinnanvaraista avustusta väestönsuojelutoimenpiteistä aiheutuviin kustannuksiin, jos ne muodostuvat sille erityisen raskaiksi.
102 § (28.12.2018/1353) Pelastustehtävästä maksettavat korvaukset ja palkkiot
Pelastuslaitos tai Rajavartiolaitos suorittaa korvauksen turmeltuneista tai hävinneistä henkilökohtaisista vaatteista, varusteista ja työvälineistä sille, joka on:
2) osallistunut pelastustoimintaan sopimuspalokunnan tai muun sopimuksen tehneen yhteisön jäsenenä;
Edellä 1 momentissa tarkoitetun korvauksen maksamisen edellytyksenä on, että vahingosta on ensi tilassa ilmoitettu pelastustoiminnan johtajalle tai pelastuslaitokselle. Korvausta on haettava kirjallisesti kolmen kuukauden kuluessa vahingon tapahtumisesta.
Pelastuslaitos tai Rajavartiolaitos maksaa pelastustoiminnassa 37 §:n 1 momentin mukaisesti avustamaan määrätylle henkilölle kohtuullisen palkkion.
103 § (28.12.2018/1353) Pelastustoiminnassa sattuneen tapaturman ja ammattitaudin korvaaminen
Pelastustoiminnassa tai väestönsuojelutehtävissä sattuneesta tapaturmasta tai siinä saadusta ammattitaudista suoritetaan korvausta valtion varoista samojen perusteiden mukaan kuin työtapaturma- ja ammattitautilaissa (459/2015) säädetään työtapaturmasta ja ammattitaudista. Korvaus suoritetaan vain siltä osin kuin vahingoittuneella ei ole oikeutta vähintään samansuuruiseen korvaukseen muun lain mukaan. Korvausta suoritetaan niille, jotka:
2) kuuluvat sopimuspalokuntaan tai muuhun sopimuksen tehneeseen yhteisöön mutta eivät ole oikeutettuja korvauksiin työtapaturma- ja ammattitautilain mukaan;
Mitä 1 momentissa säädetään, koskee myös sopimuspalokunnan ja muun sopimuksen tehneen yhteisön tämän lain mukaista koulutustoimintaa ja sopimuksen mukaisiin tehtäviin liittyvää kiinteistön ja kaluston hoitoa sekä ensivastetoimintaa.
Asian, joka koskee korvauksen suorittamista tämän pykälän nojalla valtion varoista, käsittelee Valtiokonttori. Korvausasian käsittelyyn ja muutoksenhakuun korvausasiassa annettuun päätökseen sovelletaan työtapaturma- ja ammattitautilain säännöksiä.
15 lukuMuutoksenhaku, pakkokeinot ja rangaistukset
104 § (7.8.2015/928) Muutoksenhaku
Edellä 29 §:ssä tarkoitettuun alueen pelastustoimen palvelutasopäätökseen ja 96 §:n 2 momentissa tarkoitettuun perittävien maksujen suuruutta koskevaan päätökseen saa hakea muutosta siten kuin kuntalaissa säädetään. (5.12.2018/1078)
Ks. Maankäyttö- ja rakennusL 132/1999 25 luku.
6) laiminlyö 19 §:ssä säädetyn velvollisuuden laatia poistumisturvallisuusselvitys ja jättää toimittamatta sen pelastusviranomaiselle ja rakennusvalvontaviranomaiselle,
13) vastustaa 108 §:ssä tarkoitettujen pelastustoimen tarvitsemien laitteiden sijoittamista rakennukseen tai rakennelmaan,
14) laiminlyö velvollisuuden hankkia ja pitää toimintakunnossa pelastusviranomaisen 109 §:n nojalla määräämiä viranomaisverkon käytettävyyttä varmistavia laitteita, taikka
15) laiminlyö 22 a–22 c §:ssä säädetyn velvollisuuden varautua öljyvahingon tai aluskemikaalivahingon torjuntaan,
voidaan asianomaisen pelastusviranomaisen päätöksellä velvoittaa määräajassa oikaisemaan se, mitä on tehty tai lyöty laimin; edellä 8 kohdassa tarkoitetussa asiassa päätöksen tekee kuitenkin aluehallintovirasto.
106 § (28.12.2018/1353) Rangaistukset
9) laiminlyö 16 §:ssä säädetyn velvollisuuden toimittaa yleisötilaisuuden pelastussuunnitelma pelastusviranomaiselle määräajassa,
13) laiminlyö 61 §:ssä säädetyn velvollisuuden mainita nuohoustodistuksessa tulisijoissa ja savuhormeissa havaitut viat ja puutteet,
Joka laiminlyö 22 a–22 c §:ssä tarkoitetun suunnitelman laatimisen tai tarvikkeiden ja kaluston hankkimisen on tuomittava, jollei teko ole vähäinen tai jollei teosta muualla laissa säädetä ankarampaa rangaistusta, öljyntorjuntarikkomuksesta sakkoon.
Ks. L pysäköinninvalvonnasta 727/2011.
16 lukuErinäiset säännökset
Sisäministeriön määräyksestä voidaan palon tai muun onnettomuuden selvittämiseksi suorittaa erityinen tutkinta. Sisäministeriö voi asettaa tutkinnan suorittamista varten tutkintalautakunnan. (28.12.2018/1353)
Tutkintalautakunnassa on puheenjohtaja ja tarvittaessa varapuheenjohtaja sekä tarpeellinen määrä jäseniä. Sisäministeriö voi tutkintalautakunnan ehdotuksesta kutsua yhden tai useamman pysyvän asiantuntijan osallistumaan tutkintaan. (28.12.2018/1353)
109 § (28.12.2018/1353) Viranomaisverkon käytettävyyttä koskevat erityiset vaatimukset
Jos sähköisen viestinnän palveluista annetun lain 250 §:n 1 momentissa tarkoitetun viranomaisverkon käytettävyys rakennuksessa tai rakennelmassa, jossa on tavanomaista suurempi henkilöturvallisuusriski, on estynyt rakennuksesta tai rakennelmasta johtuvasta rakenteellisesta syystä ja viranomaisverkon käytettävyys ei ole riittävä pelastustoiminnan asianmukaiseksi suorittamiseksi, alueen pelastusviranomainen voi määrätä rakennuksen tai rakennelman omistajan hankkimaan välttämättömiä viranomaisverkon käytettävyyttä varmistavia laitteita ja pitämään ne toimintakunnossa.
110 § (28.12.2018/1353) Pelastusviranomaisen henkilökortti
Pelastusviranomaisella on oltava virkatehtävissään mukana virka-aseman tunnisteeksi tarkoitettu sisäministeriön vahvistama henkilökortti.
Sisäministeriön asetuksella annetaan säännökset pelastusviranomaisen henkilökortin tietosisällöstä ja valmistamisesta sekä henkilökortin tilaamisesta ja palauttamisesta.
Ks. SMa pelastustoimen virkapuvusta sekä pelastusviranomaisen henkilökortista 507/2011.
Sopimuspalokunnan sekä muun vapaaehtoisen palokunnan, laitospalokunnan, teollisuuspalokunnan ja sotilaspalokunnan henkilöstöön kuuluvalla on oikeus käyttää edellä 1 momentissa tarkoitettua pelastustoimen virkapukua palokuntapukuna. Pelastusalan koulutus-, neuvonta- ja valistustehtävissä toimivan yhdistyksen henkilöstöllä on oikeus käyttää pelastustoimen virkapukua palokuntapukuna, mikäli sisäministeriö niin päättää. (28.12.2018/1353)
Puolustusvoimien palotarkastuksista huolehtivilla Puolustusvoimien virkamiehillä on oikeus käyttää edellä 1 momentissa tarkoitettua pelastustoimen virkapukua Puolustusvoimien pelastushenkilöstön virkapukuna. Sisäministeriö ja Pääesikunta sopivat Puolustusvoimien pelastushenkilöstön virkapuvussa käytettävistä virka-asematunnuksista ja muista tunnuksista. (28.12.2018/1353)
Sisäministeriön asetuksella annetaan säännöksiä pelastustoimen virkapuvusta, siihen kuuluvista virka-asematunnuksista ja muista tunnuksista sekä tarkempia säännöksiä puvun käyttämisestä. Edellä 2 momentissa tarkoitetussa opiskelijapuvussa ja 3 momentissa tarkoitetussa palokuntapuvussa ei saa käyttää virka-asematunnuksia tai muita viranomaisasemaa kuvaavia tunnuksia. Palokuntapuvun ja opiskelijapuvun on oltava erotettavissa pelastustoimen virkapuvusta. Sisäministeriön asetuksella säädetään palokuntapuvun ja opiskelijapuvun merkitsemisestä ja tunnusten käytöstä. Pelastustoimen palveluksesta eläkkeelle jääneen henkilön oikeudesta käyttää pelastustoimen virkapukua pelastustoimen yhteisöjen tilaisuuksissa voidaan säätää sisäasiainministeriön asetuksella. Sisäministeriön asetuksella voidaan antaa tarkempia säännöksiä pelastustoiminnan johtajan tunnuksista pelastustoimen suoja-asuissa sekä muista pelastustoiminnassa käytettävistä suoja-asujen tunnuksista. (28.12.2018/1353)
111 a § (28.12.2018/1353) Öljyvahinkojen jälkitorjunta
Ks. L öljysuojarahastosta 1406/2004 3 luku.
HE 64/2018, HaVM 12/2018, EV 110/2018
28.12.2018/1353	:
HE 18/2018, HE 138/2018, YmVL 11/2018, HaVM 19/2018, EV 180/2018


Laki sairausvakuutuslain muuttamisesta 32/1985 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1985 › 32/1985
Annettu Helsingissä 11 päivänä tammikuuta 1985
kumotaan 4 päivänä heinäkuuta 1963 annetun sairausvakuutuslain (364/63) 28 §:n 4 momentti,
sellaisena kuin se on 8 päivänä huhtikuuta 1982 annetussa laissa (268/82), ja
muutetaan 4 §:n 1 momentti, 14 §:n edellä oleva alaotsikko, 14 §:n 1 momentti, 18 §:n 1 momentti, 21 §:n 1 ja 2 momentti, 22-23 a §, 24 §:n 2 momentti, 25 §:n 2 momentti, 28 §:n 1 ja 2 momentti, 30 §:n 3-5 momentti, 47 §:n 1 momentti, 54 §:n 1 momentti, 59 §:n 2 momentti, 75 §:n 3 momentti ja 76 §:n 1 momentti,
sellaisina kuin niistä ovat 4 §:n 1 momentti, 14 §:n 1 momentti, 21 §:n 2 momentti ja 30 §:n 3 momentti 30 päivänä joulukuuta 1977 annetussa laissa (1086/77), 18 §:n 1 momentti, 22 §, 30 §:n 4 momentti, 75 §:n 3 momentti ja 76 §:n 1 momentti 26 päivänä kesäkuuta 1981 annetussa laissa (471/81), 21 §:n 1 momentti ja 30 §:n 5 momentti 20 päivänä kesäkuuta 1974 annetussa laissa (521/74), 23 § muutettuna 19 päivänä joulukuuta 1980 annetulla lailla (841/80), mainitulla 26 päivänä kesäkuuta 1981 annetulla lailla ja 30 päivänä joulukuuta 1982 annetulla lailla (1089/82), 23 a § mainitussa 8 päivänä huhtikuuta 1982 annetussa laissa, 28 §:n 1 ja 2 momentti 4 päivänä tammikuuta 1968 annetussa laissa (10/68), 47 §:n 1 momentti 15 päivänä kesäkuuta 1973 annetussa laissa (496/73), 54 §:n 1 momentti 14 päivänä tammikuuta 1966 annetussa laissa (5/66) ja 59 §:n 2 momentti mainitussa 30 päivänä joulukuuta 1982 annetussa laissa, näin kuuluviksi:
Vakuutetulla on oikeus saada sairauden perusteella korvausta tarpeellisen sairaanhoidon kustannuksista ja sairaudesta johtuvasta työkyvyttömyydestä päivärahaa sekä raskauden ja synnytyksen perusteella korvausta niistä johtuvista tarpeellisista kustannuksista. Vakuutetulla on myös oikeus saada raskauden ja synnytyksen perusteella äitiysrahaa ja, siten kuin jäljempänä säädetään, lapsen tai ottolapsen hoidon perusteella vanhempainrahaa ja isyysrahaa.
Päiväraha sekä äitiys-, isyys- ja vanhempainraha
Korvaukseksi sairaudesta johtuvasta työkyvyttömyydestä suoritetaan päivärahaa sekä raskauden ja synnytyksen johdosta äitiysrahaa ja lapsen tai ottolapsen hoidon johdosta isyys- ja vanhempainrahaa.
Jos vakuutetulla on huollettavanaan 16 vuotta nuorempi oma tai puolisonsa lapsi tahi otto- tai kasvattilapsi, suoritetaan päivärahaan lapsikorotus. Jos päivärahan saajana on aviopuoliso, joka ei välien rikkoutumisen vuoksi asu erillään puolisostaan, suoritetaan hänen päivärahaansa lapsikorotus vain, jos hänen työtulonsa ovat yhtä suuret tai suuremmat kuin hänen puolisonsa työtulot. Samanaikaisesti suoritetaan lapsikorotusta vain toiselle puolisoista. Puolisoon rinnastetaan henkilö, jonka kanssa vakuutettu avioliittoa solmimatta jatkuvasti elää yhteisessä taloudessa avioliitonomaisissa olosuhteissa.
Naispuolisella vakuutetulla, jonka raskaus on kestänyt vähintään 180 päivää ja joka on asunut Suomessa vähintään mainitun ajan välittömästi ennen laskettua synnytysaikaa, on oikeus saada äitiys- ja vanhempainrahaa.
Oikeus saada vanhempainrahaa on myös sellaisella naispuolisella vakuutetulla, joka on ottanut hoitoonsa kahta vuotta nuoremman lapsen tarkoituksenaan ottaa hänet ottolapsekseen, edellyttäen, että vakuutettu on tämän vuoksi poissa ansiotyöstä tai muusta kodin ulkopuolella suoritettavasta työstä ja että hän on asunut Suomessa 180 päivää välittömästi ennen lapsen hoitoon ottamista.
Äitiys-, isyys- ja vanhempainrahan määrä päivää kohti on yhtä suuri kuin 16 §:ssä tarkoitettu päiväraha.
Jos lapsen äiti on ansiotyössä tai kodin ulkopuolella suoritettavassa muussa työssä vanhempainrahan suorittamisaikana, hänelle suoritettavan vanhempainrahan määrä on tältä ajalta vähimmäispäivärahan suuruinen.
Äitiys-, isyys- ja vanhempainrahaan suoritetaan lapsikorotusta siten kuin 18 §:ssä on säädetty, ei kuitenkaan vastasyntyneestä eikä sellaisesta ottolapsesta, jonka hoidon johdosta vanhempainrahaa suoritetaan.
Äitiysrahaa suoritetaan yhteensä 100 arkipäivältä siten, että 25 arkipäivää siitä kohdistuu laskettua synnytysaikaa välittömästi edeltäneeseen ja 75 arkipäivää sitä välittömästi seuraavaan aikaan. Jos raskaus on keskeytynyt aikaisemmin kuin 25 arkipäivää ennen laskettua synnytysaikaa, äitiysrahan katsotaan kohdistuvan raskauden keskeytymispäivää välittömästi seuraavaan 100 arkipäivään. Oikeus äitiysrahaan säilyy, vaikka lapsi syntyy kuolleena tai kuolee 75 arkipäivän kuluessa synnytyksestä taikka lapsen äiti tänä aikana luovuttaa pois lapsensa tarkoituksella antaa hänet ottolapseksi.
Vanhempainrahaa suoritetaan 158 arkipäivältä välittömästi äitiysrahan suorittamisajan päätyttyä lapsen äidille tai äidin suostumuksella lapsen isälle, joka on lapsen hoidon takia poissa ansiotyöstä tai muusta kodin ulkopuolella suoritettavasta työstä. Oikeus vanhempainrahaan päättyy, jos lapsi vanhempainrahan suorittamisaikana kuolee tai luovutetaan pois tarkoituksella antaa hänet ottolapseksi.
Ottolapsen hoidon johdosta suoritetaan vanhempainrahaa vakuutetulle jokaiselta arkipäivältä, jonka hoito jatkuu, kunnes lapsen syntymästä on kulunut 234 arkipäivää, kuitenkin vähintään 100 arkipäivältä. Vakuutetun suostumuksella voidaan vanhempainrahaa suorittaa hänen puolisolleen vanhempainrahaoikeuden 100 arkipäivältä, siten kuin asetuksella tarkemmin säädetään. Mitä 21 §:n 2 momentissa on säädetty vakuutetun työstä poissaolosta, sovelletaan vastaavasti hänen puolisoonsa.
Lapsen isälle, joka on lapsen hoidon takia poissa ansiotyöstä tai muusta kodin ulkopuolella suoritettavasta työstä, suoritetaan lapsen äidin suostumuksella isyysrahaa lapsen syntymän yhteydessä vähintään 6 ja enintään 12 arkipäivältä, jolloin vanhempainrahan 158 arkipäivän suorittamisaika lyhenee vastaavasti.
Tätä lakia sovelletaan lapsen isään, joka on avioliitossa lapsen äidin kanssa eikä asu välien rikkoutumisen vuoksi hänestä erillään, sekä miespuoliseen vakuutettuun, joka avioliittoa solmimatta jatkuvasti elää lapsen äidin kanssa yhteisessä taloudessa avioliitonomaisissa olosuhteissa.
Jos äitiys- tai vanhempainrahan suorittamisaikana alkaa oikeus uuteen äitiys- tai vanhempainrahaan, edellisen äitiys- tai vanhempainrahan suorittaminen päättyy uuden äitiys- tai vanhempainrahaoikeuden alkaessa.
Äitiys-, isyys- tai vanhempainrahaa ja päivärahaa ei makseta vakuutetulle samalta ajalta.
Ilmoitus isyys- ja vanhempainrahan suorittamiseksi isälle tai 3 momentissa tarkoitetulle puolisolle sekä ilmoitus äitiys-, isyys- ja vanhempainrahan suorittamiseen vaikuttavista muutoksista on tehtävä siten kuin asetuksella tarkemmin säädetään.
Jos lapsen äiti kuolee äitiys- tai vanhempainrahan suorittamisaikana, maksetaan isälle, joka vastaa lapsen huollosta, 23 §:n säännöksestä poiketen vanhempainrahaa. Vanhempainrahaa maksetaan enintään niin monelta arkipäivältä, kuin miltä äitiys- ja vanhempainrahaa on jäänyt äidin kuoleman johdosta suorittamatta. Jos isä on ansiotyössä tai muussa kodin ulkopuolella suoritettavassa työssä, hänelle suoritettavan vanhempainrahan määrä on tältä ajalta vähimmäispäivärahan suuruinen. Jos myös lapsi äitiys-, isyys- tai vanhempainrahan suorittamisaikana kuolee tai luovutetaan pois tarkoituksella antaa hänet ottolapseksi, lapsen isällä ei ole tämän jälkeen oikeutta saada vanhempainrahaa. Jos lapsen isä ei vastaa lapsen huollosta, vanhempainraha suoritetaan muulle lapsen huollosta vastaavalle vakuutetulle, johon tällöin sovelletaan, mitä edellä on säädetty lapsen isästä.
Edellä 1 momentissa mainittua vanhempainrahaa ja päivärahaa ei makseta vakuutetulle samalta ajalta.
Mitä tässä pykälässä on säädetty äidistä ja isästä, sovelletaan myös ottoäitiin ja ottoisään.
Etuuksia koskevia yleisiä säännöksiä
Mitä 1 momentin 2 kohdassa on säädetty, sovelletaan vastaavasti raskaus- ja synnytyskustannuksiin sekä äitiys-, isyys- ja vanhempainrahaan.
Jos vakuutettu on sairastunut tai joutunut raskauden tai synnytyksen johdosta hoidon tarpeeseen valtakunnan rajan läheisyydessä ja saanut hoitoa naapurivaltion alueella, korvataan hänelle siellä annettu hoito enintään siihen määrään asti, joka olisi jouduttu maksamaan, jos hoitoa olisi annettu Suomessa. Sen ohessa suoritetaan päiväraha sekä äitiys-, isyys- ja vanhempainraha vastaavalta ajalta.
Jos vakuutetulla on lain nojalla oikeus saada työnantajalta työ- tai oppisopimussuhteen taikka virka- tai muun julkisoikeudellisen toimisuhteen perusteella sairausloman tai äitiys-, isyys- tai vanhempainloman ajalta palkkaa tai sitä vastaavaa korvausta, ei hänellä ole oikeutta saada tältä ajalta tämän lain mukaista päivärahaa taikka äitiys-, isyys- tai vanhempainrahaa enempää kuin se määrä, jolla päiväraha tai äitiys-, isyys- tai vanhempainraha ylittää hänen saamansa palkan tai muun korvauksen. Se osa päivärahasta taikka äitiys-, isyys- tai vanhempainrahasta, jota ei ole maksettava vakuutetulle, suoritetaan työnantajalle.
Milloin vakuutetun oikeus palkan tai sitä vastaavan korvauksen saamiseen sairaus- taikka äitiys-, isyys- tai vanhempainloman ajalta perustuu asetukseen, virkasääntöön tai muuhun sellaiseen säädökseen taikka työehto- tai muuhun sopimukseen, suoritetaan päiväraha tai äitiys-, isyys- tai vanhempainraha vakuutetulle itselleen, jollei asianomaisella säädöksellä tai sopimuksella säädetä tai määrätä päivärahan tai äitiys-, isyys- tai vanhempainrahan taikka sen osan suorittamisesta vakuutetun sijasta työnantajalle niin kuin 1 momentissa on säädetty. Työehtosopimuksessa olevaa tällaista määräystä saa noudattaa siinä laajuudessa, kuin sopimukseen sidottu työnantaja muutoinkin on velvollinen sopimusta soveltamaan. Maksu, joka on suoritettu vakuutetulle ennen kuin työnantaja on ilmoittanut kansaneläkelaitoksen paikallistoimistolle mainituissa säädöksissä tai sopimuksissa olevasta edellä tarkoitetusta säännöksestä tai määräyksestä, on kuitenkin pätevä.
Päivärahaa on haettava kuuden kuukauden kuluessa siitä päivästä, josta alkaen sitä halutaan saada, äitiys- ja vanhempainrahaa viimeistään kaksi kuukautta ennen laskettua synnytysaikaa tai 21 §:n 2 momentissa tarkoitetussa tapauksessa kahden kuukauden kuluessa lapsen hoitoon ottamisesta, sekä korvausta sairauden tai raskauden ja synnytyksen aiheuttamista kustannuksista kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun se maksu, josta korvausta haetaan, on suoritettu. Muutoin etuus on menetetty. Jos päiväraha on myönnetty määräajaksi ja työkyvyttömyys jatkuu sen jälkeenkin, tulee vakuutetun saadakseen edelleen päivärahaa toimittaa siitä riittävä selvitys edellä mainitussa ajassa. Myöhästymisestä huolimatta etuus voidaan myöntää joko kokonaan tai osaksi, jos sen epäämistä on pidettävä kohtuuttomana.
Jollei synnyttäjä ole käynyt lääkärin suorittamassa jälkitarkastuksessa aikana, joka alkaa viisi ja päättyy kaksitoista viikkoa synnytyksen jälkeen, ei hänellä ole oikeutta saada vanhempainrahaa, jollei sosiaalivakuutustoimikunta erityisistä syistä toisin päätä. Tarkemmat säännökset jälkitarkastuksesta annetaan asetuksella.
Jollei myönnettyä päivärahaa tai äitiys-, isyys- tai vanhempainrahaa ole nostettu kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun se on ollut vakuutetun nostettavissa, taikka maksettavaksi myönnettyä korvausta sairauden tai raskauden ja synnytyksen aiheuttamista kustannuksista kuuden kuukauden kuluessa sen myöntämisestä, on oikeus etuuteen menetetty, mikäli ei erityisestä syystä katsota kohtuulliseksi toisin päättää.
Tämän lain mukaista päivärahaa sekä äitiys-, isyys- ja vanhempainrahaa on haettava sen kunnan sosiaalivakuutustoimikunnalta, jossa vakuutetulla on varsinainen asuntonsa ja kotinsa. Korvausta sairaanhoidosta taikka raskaudesta ja synnytyksestä aiheutuneista kustannuksista vakuutetulla on oikeus hakea muultakin kuin kotipaikkakuntansa sosiaalivakuutustoimikunnalta. Asetuksella säädetään, milloin vakuutetulla on oikeus hakea päivärahaa sekä äitiys-, isyys- ja vanhempainrahaa muulta kuin kotipaikkakuntansa sosiaalivakuutustoimikunnalta.
Asianomainen, joka on tyytymätön sosiaalivakuutuslautakunnan päätökseen, mikäli se koskee oikeutta tämän lain mukaiseen etuuteen tai päivärahan tai äitiys-, isyys- tai vanhempainrahan määrää, saa hakea siihen muutosta tarkastuslautakunnalta 53 §:n 1 momentissa säädetyssä ajassa ja siinä säädetyllä tavalla.
Valtio suorittaa 13 prosenttia päivärahoista sekä äitiys-, isyys- ja vanhempainrahoista. Valtion on suoritettava kuukausittain ennakkona määrä siten kuin asetuksella tarkemmin säädetään.
Päivärahan sekä äitiys-, isyys- ja vanhempainrahan määrä päivää kohden pyöristetään lähimpään viidellä tasajaolliseen pennilukuun. Jos 16 §:ssä tarkoitettu työtulo nousee yli täysien kymmenien markkojen, jätetään ylimenevä osa lukuun ottamatta.
Tämän lain 16 §:ssä tarkoitettujen työtulojen määrät tarkistetaan siinä suhteessa kuin päivärahan sekä äitiys-, isyys- ja vanhempainrahan maksuvuodelle vahvistettu työntekijäin eläkelain 9 §:n mukainen palkkaindeksiluku poikkeaa edelliselle kalenterivuodelle vahvistetusta palkkaindeksiluvusta.
Jos vakuutetun oikeus äitiysrahaan on alkanut ennen tämän lain voimaantuloa, lapsen isällä on oikeus saada vanhempainrahaa yhteensä enintään 158 arkipäivältä ottaen huomioon myös ne arkipäivät, joilta hänelle on suoritettu äitiysrahaa ennen tämän lain voimaantuloa.
Hallituksen esitys 203/84
Sosiaalivaliok. miet. 27/84
Suuren valiok. miet. 220/84
Helsingissä 11 päivänä tammikuuta 1985
4 §14 §18 §21 §22 §23 §23 a §24 §25 §28 §30 §47 §54 §59 §75 §76 §


text:
HP 24ER Arvostelut - alaTest.fi
Tyylikkyys, Vastinetta rahalle, koko, Käyttömukavuus, luotettavuus
Hintavertailu tuotteelle HP 24ER
LED-n�ytt�, 23" (23" katseltava), 1920 x 1080 Full HD (1080p), AH-IPS, 250 cd/m�, 1000:1, 5 ms, HDMI, VGA... 149,00 € KAUPPAAN Proshop.fi HP 27" N�ytt� VH27 - musta - 5 ms
LED-n�ytt�, 27" (27" katseltava), 1920 x 1080 Full HD (1080p), IPS, 250 cd/m�, 1000:1, 5 ms, HDMI, VGA... 173,00 € KAUPPAAN Proshop.fi HP 24" N�ytt� EliteDisplay E243 - Harmaa - 5 ms
LED-n�ytt�, 23.8", 1920 x 1080 Full HD (1080p), IPS, 250 cd/m�, 1000:1, 5 ms, HDMI, VGA, DisplayPort 180,00 € KAUPPAAN Proshop.fi HP 23" N�ytt� EliteDisplay E233 - Harmaa - 5 ms
LED-n�ytt�, 23", 1920 x 1080 Full HD (1080p), IPS, 250 cd/m�, 1000:1, 5 ms, HDMI, VGA, DisplayPort 181,00 € KAUPPAAN Proshop.fi HP 27" N�ytt� V270 - musta - 5 ms
LED-n�ytt�, 27", 1920 x 1080 Full HD (1080p), IPS, 300 cd/m�, 1000:1, 5 ms, HDMI, DVI-D, VGA, musta 181,00 € KAUPPAAN Proshop.fi HP 24" N�ytt� Z Display Z24nf G2 - 5 ms
LED-n�ytt�, 23.8" (23.8" katseltava), 1920 x 1080 Full HD (1080p), IPS, 250 cd/m�, 1000:1, 5 ms, HDMI, VGA... 202,00 € KAUPPAAN HP Z-Display Z24nf G2 24' IPS näyttö
Siron, lävistäjältään 54,6 cm:n (21,5 tuuman) HP Z22n G2 -näytön avulla voit olla tuottava tehopakkaus... 243,00 € KAUPPAAN Proshop.fi HP 27" N�ytt� Z27n G2 - musta - 5 ms
LED-n�ytt�, 27" (27" katseltava), 2560 x 1440 QHD, IPS, 300 cd/m�, 1000:1, 5.3 ms, DisplayPort, HDMI, DVI-D... 390,00 € KAUPPAAN Proshop.fi HP 24" N�ytt� OMEN X by 25f - musta - 3 ms AMD FreeSync
LED-n�ytt�, 24.5" (24.5" katseltava), 1920 x 1080 Full HD (1080p), TN, 400 cd/m�, 1000:1, 3 ms, 2xHDMI... 415,00 € KAUPPAAN

matches: HD HD HD HD HD HD HD


text:
Kotiin / mobile / Lääkäri, joka iphone tapetti HD
lähettänyt: alas toukokuussa 20, 2016 sisään mobile Jätä kommentti 5,143 näkymät 0
Here is most beautiful Selection Of Doctor who iphone wallpaper HD For Desktops, PC, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. Tässäwallpapermad.com Taustakuva tietokanta voit ladata miljoonia korkealaatuisia taustakuvia . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Meillä on paljon taustakuvia yli kolmekymmentä Plus kategoriat Like Eläimet, Sarjakuva, Kukka, avaruus , Pelit ja Urheilu ,Jne. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia henkilökohtaiseen käyttöön. If you Like This Doctor who iphone wallpaper HD Collection Give us a Like And Share On Facebook and other Social Media.
Edellinen: Kamera tapetti HD
Seuraava: Smash bros tapetti HD
Ghetto tapetti
taustakuvia ja taustoja hd
New England Patriots Cheerleaders 1 tapetti
taustakuva damasti HD
live tapetti Android
Darkstalkers Morrigan Aensland taustakuva
Paras Koripallo HD taustakuva
tapetti vaaleanpunainen

matches: HD HD HD HD HD hd HD HD


Kumottu säädös Liikennevakuutusasetus (kumoutunut) 324/1959 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vanhentuneet ajantasaiset › 17.7.1959/324
17.7.1959/324
Liikennevakuutusasetus (kumoutunut)
Sosiaaliministerin esittelystä säädetään 26 päivänä kesäkuuta 1959 annetun liikennevakuutuslain (279/59) nojalla:
1 § (30.12.1993/1626)
Moottoriajoneuvoksi, jota tarkoitetaan liikennevakuutuslaissa (279/59), ei katsota:
1) sellaista moottorityökonetta tai traktoria, jonka suurin rakenteellinen nopeus on enintään 15 kilometriä tunnissa edellyttäen, ettei sitä ole rekisteröitävä;
2) leikkuupuimuria tai muuta sadonkorjuuseen tarkoitettua ajoneuvojen rekisteröinnistä annetun asetuksen (1703/92) mukaan rekisteröinnistä vapautettua maatilatalouden moottorityökonetta;
3) rekisteröinnistä vapautettua perävaunua, perärekeä tai hinattavaa laitetta; eikä
4) sellaista lapsen kuljetettavaksi tarkoitettua ajoneuvoa, joka on varustettu moottorilla ja joka rakenteensa tai varusteidensa puolesta ei ole rekisteröitävissä.
A ajoneuvojen rekisteröinnistä 1703/1992 on kumottu A:lla 1598/1995. Ks. L ajoneuvolain muuttamisesta 233/2007.
2 § (21.10.1983/801)
2 § on kumottu A:lla 21.10.1983/801.
3 § (24.3.1995/454)
Liikennevakuutusyhtiö ei saa kieltäytyä antamasta ja voimassa pitämästä siltä haettua vakuutusta, jos vakuutus koskee sellaista moottoriajoneuvoa, jota varten yhtiöllä toimilupansa tai ilmoituksensa sekä vahvistetun yhtiöjärjestyksensä tai sääntöjensä mukaan on oikeus myöntää vakuutus.
3 a § (2.6.1995/838)
Vakuutuksenottajalla on oikeus milloin tahansa irtisanoa liikennevakuutus päättymään vakuutuskauden aikana. Irtisanomisoikeudesta voidaan kuitenkin vakuutussopimuksessa ja vakuutusehdoissa sopia toisin, jos kysymyksessä on ryhmäliikennevakuutus tai jos vakuutuksenottajana on sellainen elinkeinonharjoittaja, joka huomioon ottaen hänen elinkeinotoimintansa laatu ja laajuus sekä muut olosuhteet ei ole vakuutuksenantajan sopijapuolena rinnastettavissa kuluttajaan.
Vakuutus on irtisanottava kirjallisesti, ja irtisanomisilmoitukseen on liitettävä todistus uuden vakuutuksen ottamisesta. Jos irtisanottu vakuutus koskee rekisteröintivelvollisuuden alaista ajoneuvoa, irtisanomisen katsotaan kuitenkin rauenneen, jollei seitsemän päivän kuluessa vakuutuksen päättymisestä ole toimitettu todistusta uuden vakuutuksen ottamisesta. Todistus on toimitettava ajoneuvojen rekisteröinnistä annetun asetuksen (1598/1995) 2 §:n c kohdassa mainitulle rekisteröinnin suorittajalle, jäljempänä rekisteröinnin suorittaja. (12.2.1999/185)
3 b § (24.3.1995/454)
Jos liikennevakuutus päättyy vakuutetun ajoneuvon siirtyessä oikeustoimen johdosta muulle uudelle omistajalle kuin vakuutuksenottajalle itselleen tai jos rekisteriin merkitty haltija on yksin vakuutuksenottajana ajoneuvon hallinnan vaihduttua tai palauduttua omistajalle, korvataan päättyneestä vakuutuksesta myös ne vahingot, jotka ovat sattuneet seitsemän päivän kuluessa omistusoikeuden siirtymisestä taikka ajoneuvon hallinnan vaihtumisesta tai palautumisesta omistajalle, jollei ajoneuvon uusi omistaja tai haltija ole ottanut vakuutusta mainitun ajan kuluessa.
3 c § (2.6.1995/838)
Liikennevakuutusyhtiön vastuu alkaa, jollei erityisestä alkamisajankohdasta ole osapuolten kesken sovittu, silloin, kun vakuutusyhtiö tai vakuutuksenottaja on antanut tai lähettänyt hyväksyvän vastauksen toisen sopijapuolen tarjoukseen. Vakuutusyhtiön vastuun alkamisajankohtaa ei voi sopimuksin siirtää tätä aikaisemmaksi.
Jos vakuutuksenottaja on antanut tai lähettänyt kirjallisen vakuutushakemuksen vakuutusyhtiölle ja jos on ilmeistä, että vakuutusyhtiö olisi hakemuksen hyväksynyt, vakuutusyhtiö vastaa myös hakemuksen alkamisen tai lähettämisen jälkeen sattuneesta vakuutustapahtumasta.
Vakuutushakemus tai hyväksyvä vastaus, jonka vakuutuksenottaja on antanut tai lähettänyt vakuutusyhtiön edustajalle, katsotaan jätetyksi tai lähetetyksi vakuutusyhtiölle.
3 d § (15.9.1995/1126)
Jollei ryhmäliikennevakuutukseen sisällytettävän ajoneuvorekisteriin merkityn ajoneuvon omistus- tai hallintaoikeuden siirtymisestä vakuutuksenottajalle ole tehty ilmoitusta ajoneuvorekisteriin seitsemän päivän kuluessa muutoksen tapahtumisesta, vakuutusyhtiön vastuu lakkaa sanotun määräajan päättyessä. Jos muutosilmoitus ajoneuvorekisteriin tehdään myöhemmin, vakuutusyhtiön vastuu alkaa uudelleen ilmoituksen tekemisestä.
4 § (14.12.1979/929)
Vakuutusmaksulle, jota ei ole suoritettu määräaikana, peritään viivästysajalta korkolain (633/82) 4 §:n 3 momentissa tarkoitetun korkokannan mukainen vuotuinen viivästyskorko. (24.3.1995/454)
Viivästyskoron ja korotuksen perimisessä ulosottotoimin on noudatettava, mitä vakuutusmaksun ulosotosta on säädetty.
4 a § (24.3.1995/454)
Vakuutusyhtiön on maksettava vakuutusmaksun palautuksen viivästyneelle määrälle korkolain 4 §:n 3 momentissa tarkoitetun korkokannan mukainen vuotuinen viivästyskorko. Viivästyskorkoa maksetaan siitä lukien, kun kuukausi on kulunut maksunpalautukseen oikeuttavan selvityksen saapumisesta yhtiölle.
5 § (24.3.1995/454)
5 § on kumottu A:lla 24.3.1995/454.
1 momentti on kumottu A:lla 24.3.1995/454.
Liikennevakuutusyhtiöt eivät saa toimia toistensa asiamiehinä.
7 § (18.12.1995/1603)
Liikennevakuutuslain 15 §:n mukaisesti otetusta liikennevakuutuksesta on toimitettava rekisteriin merkittävien moottoriajoneuvojen osalta todistus rekisteröinnin suorittajalle. (12.2.1999/185)
Ajoneuvohallintokeskuksen on viipymättä tehtävä asianomaiselle vakuutusyhtiölle liikennevakuutussopimuksen lakkaamista varten ilmoitus seuraavissa tapauksissa:
2) kun ajoneuvon omistaja tai haltija siirtäessään vakuutuksensa toiseen yhtiöön antaa todistuksen vakuutuksen ottamisesta toisesta yhtiöstä;
3) kun ajoneuvon entinen omistaja tai haltija on tehnyt ajoneuvon luovutuksesta sellaisen ilmoituksen, joka on merkittävä rekisteriin;
4) kun omistajan tai haltijan vaihdoksesta rekisteriin ilmoitettaessa annetaan todistus vakuutuksen ottamisesta.
Vakuutusyhtiölle tehtävään ilmoitukseen on merkittävä 1 momentissa mainitussa todistuksessa olevat, liikennevakuutusta koskevat tiedot ja rekisteriin tehdyn muutoksen peruste sekä lisäksi 2 momentin 1 kohdassa mainitussa tapauksessa, milloin ajoneuvo poistettiin rekisteristä, sekä 3 ja 4 kohdassa mainituissa tapauksissa, milloin ajoneuvon omistusoikeus siirtyi uudella omistajalle.
Jollei moottoriajoneuvoa varten myönnetty liikennevakuutus ole ollut voimassa omistusoikeuden alkamispäivästä, rekisteröinnin suorittajan on ajoneuvoa rekisteröidessään lähetettävä siitä ilmoitus liikennevakuutuskeskukselle hyvikkeen määräämistä varten ajoneuvon vakuuttamatta olon ajalta. Ilmoitusta ei kuitenkaan tarvitse lähettää, jos uuden vakuutuksen voimassaolo on alkanut seitsemän päivän kuluessa rekisteriin merkityn omistusoikeuden vaihtumisesta. (12.2.1999/185)
Vakuutusvalvontavirasto voi antaa tarvittaessa tarkempia määräyksiä tässä pykälässä tarkoitetun todistuksen tai ilmoituksen sisällöstä. (12.3.1999/310)
8 § (30.12.1993/1626)
Milloin liikennevakuutuslain 15 §:n 2 momentin ensimmäisessä virkkeessä tarkoitetun liikennevakuutuksen ottamiseen velvollisella ajoneuvon omistajalla ei jo ole liikennevakuutuskeskuksen myöntämää liikennevakuutusta, hänen on otettava se tulliviranomaisen välityksellä rajavakuutuksena siten kuin erikseen säädetään.
Jos liikennevakuutuskeskus on tehnyt kansainvälistä liikennevakuutuskorttia tai rajavakuutusta koskevan taikka muun sopimuksen, jonka mukaan se vastaa maahan tilapäistä käyttöä varten tuodun moottoriajoneuvon aiheuttamasta liikennevahingosta, keskuksen on toimitettava Vakuutusvalvontavirastolle sitoumus siitä, että se rajoituksitta liikennevakuutuslain mukaan vastaa tällaisen ajoneuvon täällä aiheuttamasta liikennevahingosta silloinkin, kun sopimuksen voimassaolo on päättynyt, ennen kuin ajoneuvo viedään maasta. Sitoumuksesta on käytävä selville ne seikat, joiden nojalla voidaan todeta, ettei ajoneuvon maahantuojalla ole vakuuttamisvelvollisuutta. Liikennevakuutuskeskuksen on toimitettava sitoumuksen jäljennös tullihallitukselle. (12.3.1999/310)
8 a § (30.12.1993/1626)
Liikennevakuutuslain 15 §:n 2 momentissa tarkoitettu moottoriajoneuvon omistajan, haltijan ja kuljettajan oikeus saada korvaus henkilövahingostaan koskee myös Norjasta ja Ruotsista olevan moottoriajoneuvon liikennevakuutusta.
9 § (30.12.1993/1626)
Valtiota edustaa valtion omistaman moottoriajoneuvon aiheuttamaa liikennevahinkoa koskevissa asioissa valtiokonttori. Milloin vahinko on kuitenkin pieni ja sillä viranomaisella, jonka hallinnassa ajoneuvo on, on määräraha tarkoitukseen käytettäväksi, voi viranomainen, jos korvauksesta on sovittu, itse korvata vahingon.
2–5 momentit on kumottu A:lla 23.10.2002/863.
10 § (24.3.1995/454)
Sosiaali- ja terveysministeriön tehtävänä on määrätä ne yleiset perusteet, missä tapauksessa henkilövahingon tai kuoleman johdosta suoritettavan jatkuvan korvauksen asemasta voidaan maksaa kertakaikkinen korvaus ja tällaisen korvauksen laskemisperusteet.
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1960.
12.11.1965/590:
19.1.1968/44:
7.11.1969/680:
Tätä asetusta on sovellettava niihin vakuutusmaksun perusteisiin, jotka vahvistetaan tämän asetuksen jälkeen.
10.5.1974/356:
23.6.1977/500:
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 1977.
14.12.1979/929:
22.10.1982/762:
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä marraskuuta 1982.
14.3.1986/241:
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 1986. Asetusta ei kuitenkaan sovelleta sellaiseen vakuutusmaksuun tai sen palautukseen, joka asetuksen tullessa voimaan oli viivästynyt.
30.12.1992/1666:
30.12.1993/1626:
ETA-sopimuksen liite IX: neuvoston direktiivi (88/357/ETY)
24.3.1995/454:
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä huhtikuuta 1995. Tämän asetuksen 4 ja 4 a § tulevat kuitenkin voimaan 1 päivänä toukokuuta 1995.
Neuvoston direktiivi 92/49/ETY; EYVL N:o L 288, 11.8.1992, s. 1
2.6.1995/838:
15.9.1995/1126:
18.12.1995/1603:
12.2.1999/185:
12.3.1999/310:
23.10.2002/863:
1 § 2 § (21.10.1983/801)3 § 3 a § 3 b § 3 c § 3 d § 4 § 4 a § 5 § 6 § 7 § 8 § 8 a § 9 § 10 § Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:12.11.1965/590:19.1.1968/44:7.11.1969/680:10.5.1974/356:23.6.1977/500:14.12.1979/929:22.10.1982/762:14.3.1986/241:30.12.1992/1666:30.12.1993/1626:24.3.1995/454:2.6.1995/838:15.9.1995/1126:18.12.1995/1603:12.2.1999/185:12.3.1999/310:23.10.2002/863: