ltf 5 2001 grl
Inissianik attartorneq pillugu Inatsisartut peqqussutaat nr. 5, 31. maj 2001-imeersoq.
Inigisassaqartitsineq, inigisaqarnermut ikiorsiissuteqarneq, inigisanik attartortitsineq il.il. pillugit Kalaallit Nunaannut inatsit nr. 944, 23. december 1986-imeersoq naapertorlugu aalaja-ngersarneqarput:
Atuuffissaa kiisalu innersuussinissamut maleruagassat
§ 1. Peqqussut illumik aamma illup initaanik ineqarfissanik attartornermut, taamatuttaaq attartukkamik allamut attartortitsinermut, atuuppoq, attartornerup aningaasaanngitsunik akilerneqarnera apeqqutaatinnagu aamma inissiap ilaata inissaanngitsutut attartortinneqarnera apeqqutaatinnagu.
Imm. 2. Peqqussut attartornermi pissutsinut immikkut inatsisitigut malittarisassaqartitaasunut atuutinngilaq.
§ 2. Attartornermut isumaqatigiissuteqartoqassaaq immersugassani kalaallisut qallunaatullu naqitani Naalakkersuisunit akuerisaasuni.
Imm. 2. Allakkatigut attartornermut isumaqatigiissummi aalajangersakkat, peqqussummi taaneqarsimasunit annertunerusunik attartortumut pisussaaffiliisut imaluunniit annikinnerusunik attartortumut pisinnaatitaaffiliisut, atuutissagunik erseqqissarneqarsimassapput.
Imm. 3. Imm. 1-2 isumaqatigiissuteqarnikkut attartortumut ajoqutaasumik sanioqqunneqarsinnaanngillat.
§ 3. Illuni Namminersornerullutik Oqartussanit kommuninilluunniit pigineqartuni inissiat inigineqanngitsut inissarsiortunut utaqqisut allattorsimaffiannut ilanngunneqarsimasunut innersuunneqartassapput, taamaattoq tak. §§ 4 aamma 5. Utaqqisut allattorsimaffiinik allaffissornikkut aqutsinermut inissarsiortut akiliisinneqartassapput.
Imm. 2. Innersuussisarneq aamma attartortitsisarneq, aamma utaqqisut allattorsimaffiinik allaffissornikkut aqutsineq, taamatuttaaq utaqqisut allattorsimaffiannut allatsinnermut atatillugu aamma ukiumoortumik utaqqisut allattorsimaffianniiginnarniarluni uppernarsaaqqittarnernut atatillugu akiliutit akileqquneqartarnerat annertussusissaallu pillugit maleruagassanik erseqqinnerusunik Naalakkersuisut aalajangersaassapput.
§ 4. Utaqqisut allattorsimaffiannit § 3-mi taaneqartumit salliutillugit taaneqartutut tulleriinnilerlugit innersuussutigineqassapput:
1) Namminersornerullutik Oqartussat kommunilluunniit nutarterinernut isaterinernulluunniitatatillugu inissaqartitsisarnissamik pisariaqartitsinerat naammassiniarlugu inissiat, takuuk § 48, aamma
2) inissiat, siusinnerusukkut inissaqartitsinissamik qularnaveeqqusiisoqarsimanerata naammassineqarnissaanut innersuunneqartussat, tak. § 39, imm. 3.
3) inissiat aapparisap toqukkut qimagaasup sulisut inissiaannit suliffimmut aalajangersimasumut inniminnigaasumit qimatsineranut atatillugu innersuussutigineqartussat, tak. § 43, imm. 2.
4) inissiat aapparisap toqukkut qimagaasup inissiamit innarluutilinnut inissiatut immikkut aaqqissugaallunilu tunniussaasimasumit nuunneranut atatillugu innersuussutigineqartussat, tak. § 43.imm. 3.
Imm. 2. Imm. 1 malillugu inissiat innersuunneqartut naleqquttumik angissuseqartinniarneqassapput pitsaassuseqartinniarneqassallutillu, ineqarnermullu aningaasartuutit tamarmiusut sapinngisamik inissiami qimatamisut annertussuseqartinniarneqassallutik.
§ 5. § 4 malillugu inigisanut taartissanik innersuussinissamut pisariaqartitat akuersissutigineqareerpata, utaqqisut allattorsimaffiannit § 3-mi taaneqartumit salliutillugit inissiat inigineqanngitsut imatut tulleriinnilerlugit innersuussutigineqassapput:
1) pisortat sullissiviini sulisunut inissiat ataatsimut sulisunut inissiatut immikkoortinneqarsimasunut pissarsisinneqarsinnaatitaasunut sulisunut inissiat, tak. § 6,
2) kommunit isumaginninnermi inissaqartitsinermut siunertanut inissianik pisariaqartitaannik naammassinnissamut inissiat, tak. § 7, aamma
3) nammineq kissaatigalugu nuunniartunut inissiat, taamatuttaaq inigisanik paarlaasseqatigiinnerit.
Imm. 2. Naalakkersuisut kommunit ataasiakkaat isumaqatiginiareerlugit inissianut siunertat assigiinngitsut akunnerminni imminnut agguaassinermi pissusissaat aalajangersassavaat.
§ 6. Ataatsimut sulisunut inissianut atugassanngortitat kommunini tamani Naalakkersuisut aalajangersagaannik inissianik amerlassusilerlugit agguaanneqassapput.
Imm. 2. Kommunini, ataatsimut sulisunut inissianut atugassanngortitat inissiat attartortittakkat tamarmiusut amerlassusiinut naleqqiullugu annertuumik amerlaffigisaanni inissianik atorneqanngitsunik innersuussisarnermut § 5 malillugu tulleriiaarisarneq pillugu Naalakkersuisut kommunillu akornanni immikkut innersuussisarnissamik isumaqatigiissuteqartoqarsinnaavoq.
§ 7. Kommunalbestyrelsip isumaginninnermi ineqartitsinermut siunertanut innersuussisinnaatitaanini atorpagu, piffissaq inissiap kommunimit atorneqarsinnaalerfia aallarnerfigalugu aamma attartortitsilernissap tungaanut kommunip ineqarnermut akiliutit inissiamullu atatillugu aningaasartuutit allat akilissavai. Kiisalu kommunip piffissami attartortup isumaginninnermi inatsisit malillugit pilersorneqarnissamut isumaginninnermi ikiorsiissutinik tigusisinnaatitaaffiani attartornermik isumaqatigiissutip attartortumit eqqortinneqarnissaa qulakkiissavaa.
Attartornermut akiliutit aalajangersarneqartarnerat aamma iluarsiivigineqartarnerat
§ 8. Namminersornerullutik Oqartussat kommunillu inissiaataat attartortittakkat najugaqatigiiffinnut aningaasaqarnikkut namminersortunut agguataarneqassapput.
Imm. 2. Najugaqatigiiffinni ataasiakkaani najugaqartut §§ 9-mi aamma 12, imm. 2-mi maleruagassat malillugit najugaqatigiiffiup ingerlanneqarneranut sunniuteqaqataasinnaatitaapput, tassa najugaqatigiiffimmi najugallit ataatsimiinneranni najugaqatigiiffimmi siulersuisussanik sunniuteqaqataasinnaajumallutik qinersisimappata.
Imm. 3. Najugaqatigiiffinnut immikkoortiterineq, najugaqatigiiffinni siulersuisussanik qinersisarneq aamma taakku sulinissaat pillugit maleruagassat Naalakkersuisunit aalajangersarneqassapput.
§ 9. Attartortitsisoq najugaqatigiiffinnut tamanut ingerlatsinermut missingersuummut siunnersuusiussaaq, tak. §§ 11, imm. 1 aamma 12, imm. 1, attartortitsisumit akuerineqavitsinnagu najugaqatigiiffiup siulersuisuinut saqqummiunneqartussamik.
Imm. 2. Najugaqatigiiffiup siulersuisui ingerlatsinermut missingersuutinut killiliussat iluanni makku pillugit aalajangiisinnaapput:
1) aserfallatsaaliinerit nutarterinerillu suut attartortitsisup najugaqatigiiffimmi suliarisariaqarnerai,
2) najugaqatigiiffimmi init ataatsimoorussat ingerlanneqarnerat atorneqartarnerallu aamma
3) najugaqatigiiffimmi sunngiffimmi sammisassanik assigisaannillu pilersitsisarnerit.
Imm. 3. Najugaqatigiiffiup ukiumoortumik naatsorsuutai attartortitsisumit akuersissutigineqavissinnagit kukkunersiorneqassapput najugaqatigiiffiullu siulersuisuinut akuersissutigisassanngorlugit saqqummiunneqassallutik
§ 10. Inissiaqarfinni inunnit namminernit pigineqartuni imaluunniit inissiani inunnit namminernit pigineqartuni ikinnerpaamik arfinilinnik inissiartalinni, piginnittumit ataatsimit pigineqartuni, ataatsimullu kiassaatilinni, errorsisarfilinni, nalliuttorsiortarfilinni, najugaqartunut illutalinni allatulluunniit ataatsimoorussanik atortulersugaasuni, attartortut ineqartut sinniisissaannik qinersisinnaatitaapput apeqqutinik tamanik inissiaqarfiup ingerlanneqarneranut pingaarutilinnik attartortitsisumut oqaloqateqarsinnaatitaasunik.
Imm. 2. Ineqartut sinniisaannik qinersisarneq taakkulu sulinerat pillugit maleruagassat Naalakkersuisunit aalajangersarneqassapput.
§ 11. Namminersornerullutik Oqartussat kommunillu inissiaataanni attartortittakkani najugaqatigiiffimmi inissianut ineqarnermut akiliutit tamarmiusut sukkulluunniit imatut aalajangersarneqarsimassapput najugaqatigiiffik periarfissillugu isertitaminit aningaasartuutit ingerlatsinermut attuumassuteqartut, taamatuttaaq akileeqataassutissatut aalajangerneqarsimasut unerartitsinerillu, akilersinnaanngorlugit.
Imm. 2. Pilersaarutigineqartutut aserfallatsaaliinermut aamma teknikikkut atortulersuutit nutarterneqartarnerannut naleqquttumik immikkoortitsisarnerit pillugit maleruagassanik Naalakkersuisut aalajangersaassapput.
§ 12. Ukiumi tullermi najugaqatigiiffinnut ataasiakkaanut ingerlatsinermut missingersuutit attartortitsisumit suliarineqarsimasut akuersissutigineqarsimasullu tunngavigalugit ineqarnermut akiliutit ukiukkaartumik aalajangersarneqartassapput. Ineqarnermut akiliutinik qaffaanerit § 11, imm. 1-imi piumasaqaatip naammassineqarnissaanut pisariaqartinneqartut qaammatinik pingasunik siumut ilimasaaraluni naammassineqarsinnaapput.
Imm. 2. Najugaqatigiiffiup siulersuisui aalajangiisinnaapput najugaqatigiiffimmi naammaginartumik pitsanngorsaanermik nutarterinermillu suliassat suliarineqassasut, tamanna peqatigitillugu najugaqatigiiffiup siulersuisuisa pisariaqartinneqartumik ineqarnermut akiliutit qaffanneqarnissaat akuerisinnaappagu. Najugaqatigiiffiup siulersuisuisa aalajangiinerat najugaqatigiiffiup ataatsimiinnerani akuersissutigineqassaaq.
Imm. 3. Ineqarnermut akiliutit qaffanneqarnissaannik piumasaqaat attartortunut ataasiakkaanut imm. 1-mi taaneqartutut ilimasaaruteqarluni allakkatigut ilimasaarutigineqassaaq imarissallugillu qaffaanerup naatsorsorneqarneranik, qaffaanermut pissutaasumik aamma qaffaanerup annertussusianik qaammammut kroninngorlugit taallugit paasissutissat.
Imm. 4. Ineqarnermut akiliutit naatsorsorneqartarnerat aamma ineqarnermut akiliutit qaffanneqarnissaannik ilimasaarineq pillugit maleruagassat Naalakkersuisunit aalajangersarneqassapput.
§ 13. Inissiani attartortittakkani namminersortunit pigineqartuni ineqarnermut akiliutit aningaasartuutit tunngavigalugit angissusilerneqartussaapput aammalu attartortitsisup uppernarsarneqartumik aningaasaliisimanerminut aningaasartuutai, uppernarsarneqartumik ingerlatsinermut aningaasartuutai aamma illuutip teknikikkut aningaasatigullu nalinganik ernianut akiliutigineqareersut affaattut amerlassusilinnik ernianut akiliutigisartagai qaangersimassanagit. Ineqarnermut akiliutit inissianut agguaanneqassapput taakku initussusiat malillugu.
Imm. 2. Aningaasaliissutit aningaasartuutitaat uppernarsaasigaasut tassaapput allanit illuliornissamut taarsigassarsinermi erniat imaluunniit sanatitsisup nammineq aningaasaatiminit aningaasaliissutaasa erniassaattut naatsorsukkat, tassaasut erniat nalorninaateqanngitsut aningaasaliissuteqarnermi nalorninarsinnaasunut tapinik ilallugit.
Imm. 3. Ingerlatsinermut aningaasartuutinut uppernarsaaserneqartunut ilaapput assersuutigalugu innaallagissamut, imermut, eqqiaanermut, allaffissornermut, sillimmasiissutinut aningaasartuutit, ingerlaavartumik aserfallatsaaliinermut aamma teknikikkut atortulersuutinik nutarterinissanut unerartitanut aningaasartuutit illuutip attartorneqartullu qanoq issusiat eqqarsaatigalugit naleqquttuutinneqartunut.
Imm. 4. Illuutip teknikkikkut-aningaasatigut nalinga naatsorsorneqassaaq boligstøtte-mit illuliat nalilersorneqartarneranni tunngavigineqartartut atuuttut naapertorlugit.
Imm. 5. Attartortitsisoq akit qaffannerisa, akiliutit qaffannerisa assigisaasalu kingunerisaannik imaluunniit attartortitsisoq illuutiminik attartorneqartumilluunniit pitsanngorsaasimaguni ine-qarnermut akiliutit qaffanneqarnissaannik piumasaqaateqarsinnaatitaavoq. Piumasaqaat illuutigisami attartortunut tamanut qaammatinik pingasunik siumut ilimasaaruteqarluni aamma qaffaanermut pissutaasoq annertussusissaalu taallugit allakkatigut ataatsikkoortillugulu saqqummiunneqassaaq.
§ 14. Attartortup ineqarnermut akiliutit qaffanneqarnissaannik piumasaqaat akueriumanngikkuniuk, takuuk § 13, imm. 3, attartortoq piumasaqaatip tiguneraniit kingusinnerpaamik sapaatit akunnerisa marluk qaangiunneranni attartortitsisumut allakkatigut akerliliilluni nalunaarnini saqqummiutissavaa allassimassallugulu immikkoortutigut sorlertigut piumasaqaat akuerineqarsinnaanngitsoq. Ineqarnermut akiliutit qaffanneqarnissaannik piumasaqaat aalajangiusimaneqaannassappat attartortitsisoq sapaatit akunneri arfinilinngortinnagit eqqartuussivikkut suliassanngortitsissaaq.
Imm. 2. Suliassaq eqqartuussisunut suliassanngortinneqarpat, attartortitsisup eqqartuussiviup aalajangiinissaata tungaanut ineqarnermut akiliutissatut ilimasaarutigineqartut ineqarnermut akiliutaagallartutut akileqqusarsinnaavai. Ineqarnermut akiliutit tamatuma kingorna eqqartuussiviup aalajangiinera naapertorlugu iluarsiivigineqassapput. Ineqarnermut annertuallaanik akileeqqusisoqarsimappat attartortitsisup eqqartuussiviup aalajangiinera kingusinnerpaamik qaammatinik pingasunik kingoqqullugu ineqarnermut akiliutit iluarsiivigissavai, piffissamit annertuallaanik ineqarnermut akiliutissanik akileeqqusisimanermit naatsorsorlugit.
Imm. 3. Attartortitsisoq ineqarnermut akiliutinik akiliivallaarutaasimasunik eqqartuussiviup aalajangiinerata kingorna qaammatinit pingasunit kingusinnerusukkut iluarsiissuteqarpat attartortoq ineqarnermut akiliivallaarutigisimasaminut ernialiiffigineqarnissaminut piumasaqarsinnaatitaavoq, piffissamit ineqarnermut akiliutaagallartunik annertunaarlugit akileeqqusisimaffimmit naatsorsorneqartunik. Erniat naatsorsorneqassapput kingusinaartumik akiliinikkut il.il. ernialersuisarneq pillugu inatsimmi maleruagassat malillugit.
§ 15. Pisortat namminersortulluunniit illuutaanni ineeqqanik ineqarfissanik nammineerluni attartortitsinermi ineqarnermut akiliutit annerpaamik inissiamut ineqarnermut akiliutinut tamarmiusunut aningaasartuutit imaluunniit piffissamut aalajangersimasumut akiliutit, kiassarnermut, innaallagissamut, imermut il.il., atorneqarsimasut init amerlassusiat malillugu naatsorsorneqartut annertoqatigissavaat.
Imm. 2. Ineeqqanik attartortitsisup nammineq inigisaata ilaaniittunut qaammammik ataatsimik siumut ilimasaaraluni ineqarnermut akiliutit qaffanneqarsinnaapput. Ineeqqanut allanut qaammatinik pingasunik siumut ilimasaarisoqartassaaq. Ilimasaarineq allakkatigut saqqummiunneqartassaaq.
§ 16. §§ 12-imit 15-imut maleruagassat attartortumut ajoqutaasumik isumaqatigiissuteqarnikkut sanioqqunneqarsinnaanngillat.
Qularnaveeqqusiissutit aamma ineqarnermut akiliutit akilerneqartarnerat
§ 17. Attartornissaq isumaqatigiissutigineqartinnagu Namminersornerullutik Oqartussat kommunillu illuutaanni attartortittakkani inissianik attartortussat attartortitsisumut qularnaveeqqusiissutit qaammatinut pingasunut ineqarnermut akiliutitut annertussusillit akiliutigissavaat, takuulli imm. 2.
Imm. 2. Attartortup attartornerup isumaqatigiissutigineqarnerani qularnaveeqqusiissutit aningaasanngorlugit akiliutigisinnaanngikkunigit attartortup taakku qaammatikkaartumik akiligassanut angeqqatigiiaanut aqqaneq marlunnut agguarlugit akilersorsinnaavai
Imm. 3. Akilersuinissamik aaqqissuussineq attartortumit malinneqanngippat, tamanna attartornermut isumaqatigiissummik naammassinninnginnertut isigineqassaaq ineqarnermut akiliutit piffissaq eqqorlugu akilerneqannginnerattut naatsorsuullugu, tak. § 18, imm. 1.
Imm. 4. Attartortitsisup inissiamik qimatsilluni nuuttoqarneranut atatillugu qularnaveeqqusiissutit attartortup attartornermut isumaqatigiissut naapertorlugu pisussaaffiisa matussuserneqarnerannut atorsinnaavai, taamatuttaaq attartortup iluarsaassinermut aningaasartuutinik akileeqataassutissaanut, tak. § 58.
Imm. 5. Qularnaveeqqusiissutit pillugit maleruagassat Naalakkersuisunit aalajangersarneqassapput.
§ 18. Attartortoq pisussaavoq piffissani attartornermut isumaqatigiissummi aalajangersarneqartuni ineqarnermut akiliutissat kiassarnerlu akilissallugit. Kingusinnerpaamik akiliisoqartassaaq ullup akiliiffissap kingornagut ulluinnaat pingajuanni. Ulluinnaq taanna arfininngorneruppat imaluunniit Inuiattut Ullorsiorfiuppat, ulluinnarmi tulliuttumi akiliineq piffissaq eqqorlugu akiliineruvoq.
Imm. 2. Attartortitsisup akiliiffissaq innersuussutigissavaa. Aningaaserivimmut akiliineq akiliiffissatut innersuussutigineqartumut akiliinertut isigineqassaaq. Akiliiffissaq innersuussutigineqarsimanngippat ineqarnermut akiliutit attartortitsisup niuernermik ingerlatsiviani akilerneqassapput.
§ 19. Attartorneq unitsinneqarpat imaluunniit piffissaa aalajangikkamik attartornerup naanerani attartortoq pisussaavoq attartornermut akiliutit piffissaq eqqorlugu akilissallugit, tassa attartornermut isumaqatigiissut naapertorlugu attartortoqarunnaarnissaata tungaanut, tak. §§ 50 aamma 51.
§ 20. Namminersortut inissianik attartortitsineranni qularnaveeqqusiissutit, aallarniutit aamma ineqarnermut akiliutit siumoortumik akilikkat aningaasat qaammatini arfinilinni attartornermut akiliutitut annertussusillit sinnersimasanngilaat.
Kiassarnermut il.il. akiliisarneq
§ 21. Attartortitsisoq attartortumut kiassaallunilu imermik kissartumik pilersuiguni attartortitsisup attartortup kissamik aamma imermik kissartumik atuineranut kiisalu ininut ataatsimoorussanut il.il. kissamut imermullu aningaasartuuteqaqataaffissaanut aningaasartuutini utertillugit akileqqusinnaavai. Tamakkununnga aningaasartuutit ineqarnermut akiliutinut ilaatinneqarsinnaanngillat, kisiannili immikkut ukiumoortumik kiassarnermut naatsorsuutitigut attartortitsisumit suliarineqartutigut akilerneqassallutik. Ukiup kiassarnermut naatsorsuuteqarfiusup ukioq qaammatisiuteqarfiusoq malissavaa.
Imm. 2. Attartortut aningaasartuuteqaqataaffigisaasa matussutissaannut qaammatikkaartumik akileeqataassutaagallartussat attartortunut akileqquneqartassapput. Attartortup akileeqataassutissai attartornermi aningaasanngorlugit akiligassatut pisussaaffiupput ineqarnermullu akiliutinut ilanngullugit akileqquneqartassallutik, tak. § 18, imm. 1.
Imm. 3. Kiassarnermut naatsorsuutit suliarinissaat, aningaasartuutit attartortut akornanni agguataarneqarnissaat, kiassarnermut akileeqataassutit akilerneqartarnerat iluarsiivigineqartarnerallu pillugit maleruagassat Naalakkersuisut aalajangersassavaat.
§ 22. Illuutip kiassarneranut aamma imermik kissartumik pilersorneqarneranut aningaasartuutit pillugit attartortitsisup ukiumi kiassarnermut naatsorsuuteqarfiusumi kiassarnermut naatsorsuutit sumiiffimmi attartortitsisumit taaneqartumi kingusinnerpaamik ulloq 30. april tamanit takuneqarsinnaanngorlugit saqqummiuttassavai.
Imm. 2. Naatsorsuutit ulloq taanna imm. 1-imi aalajangersarneqartoq nallertinnagu saqqummiunneqanngippata, attartortitsisup akileeqataassutaagallartut sinnerlugit saniatigut akiliuteqaqqusisinnaatitaanini annaasavaa.
Imm. 3. Naatsorsuutit kingusinnerpaamik ulloq 30. juni saqqummiunneqarsimanngippata, attartortup naatsorsuutit tamakkerlugit inereerneranni pisassarisani Kalaallit Nunaanni aningaaserivimmi uninngasuutinut erniarititaasartut annerpaartaat sukkulluunniit atuuttut atorlugit akiliuteqartoqarnissaata tungaanut ernialersortissinnaatitaaffigai.
§ 23. Kingusinnerpaamik ulloq 15. juni saniatigut akiliuteqarnissamik imaluunniit utertitsilluni akiliuteqartoqarnissaanik allakkatigut nalunaarut attartortumut nassiunneqareersimassaaq. Nalunaarut imaqartinneqassaaq attartortup imm. 3 malillugu akerliliinissamut pisinnaatitaaffiinik paasissutissanik.
Imm. 2. Imm. 1 malillugu allakkatigut nalunaaruteqarneq kingusinnerpaamik ulloq 15. juni nassiunneqarsimanngippat attartortumut saniatigut akiliuteqartitsinissaq piumasaqaatigineqarsinnaanngilaq.
Imm. 3. Attartortup naatsorsuutinut akerliliissutaa attartortitsisumut allakkatigut saqqummiunneqassaaq attartortumillu kingusinnerpaamik 1. august nassiunneqarsimassalluni. Akerliliissutip imarissavai naatsorsuutit sutigut akuersissutigineqarsinnaannginnerannik paasissutissat.
§ 24. Attartortitsisup § 23, imm. 1-imi piffissaliussap naareernerani pisiniarfigisartakkanit allaneersunit siumut naatsorsuutigineqarsinnaanngitsunik akiligassat kiassarnermut naatsorsuutinut inaarsarneqareersunut tunngasut tigussagunigit, attartortitsisup pisarneq malinnagu akiligassat kiassarnermut naatsorsuutinut tulliuttunut nuussinnaavai. Attartortitsisup attartortut akiligassat nuunneqartut amerlassusiannik ilisimatitsissuteqarfigissavai.
Imm. 2. Attartortut akornanni aningaasartuutit kukkusumik agguataarneqarsimappata attartortitsisup attartortunut pineqartunut allakkatigut nalunaaruteqarluni piaarnerpaamik kukkuneq iluarsissavaa, tak. imm. 3 aamma 4.
Imm. 3. Attartortoq akileeqataassutaagallartunik akiliinikippallaarsimappat, attartortitsisup siusinnerpaamik ineqarnermut akiliutinik akiliinermi siullermi ilassutitut akiliutissat akileqqusinnaavai, tamanna pissalluni attartortup imm. 2 naapertorlugu nalunarummik tigusaqarneranit qaammatip ataatsip qaangiunnerani. Ilassutitut akiliutissat qaammatinut pingasunut ineqarnermut akiliutissat qaangersimappatigit attartortoq pisinnaatitaavoq qaammatikkaartunut pingasunut annertoqatigiinngorlugit akiliinissaminut.
Imm. 4. Attartortoq akileeqataassutaagallartunik akiliivallaarsimappat akiliutaavallaarsimasut aningaasanngorlugit attartortumut utertillugit akiliutigineqassapput imaluunniit imm. 2 naapertorlugu nalunaaruteqareernerup kingornatigut ineqarnermut akiliutit akilerneqarneranni siullermi ilanngaatigineqassallutik.
§ 25. §§ 21-24-mi aalajangersakkat isumaqatigiissuteqarnikkut attartortumut ajoqutaasumik sanioqqunneqarsinnaanngillat.
Aserfallatsaaliineq aamma iluarsaassineq
§ 26. Namminersornerullutik Oqartussat kommunillu illuutaanni attartortittakkani attartortitsisoq pisussaavoq illuutit attartortitallu isumannaatsumik aserfallatsaalinissaannut.
Imm. 2. Avammut kuuffinnut, kiassarnermut, innaallagissamut, gasimut imermullu teknikikkut atortulersuutit tamarmik pitsaasuutinneqassapput atorsinnaajuassallutillu. Taamatuttaaq attartortitsisup pisussaaffigaa innaallagissamut ikuffiit, iikkanut ikkussat, matserfiit, kiassaatit, ruujorit, sikaaviit aalaakkaasut, illup iluani atortut il.il., aserfallatsaaliussallugit. Nungullarnikkut pisoqalinikkullu ajorseriaatit kingunerisaannik nutarterinerit iluarsaassinerillu illuutit attartorneqartullu pissusii sianiginiarlugit pisariaqartitsinerit malillugit suliarineqartassapput.
Imm. 3. Piffissami attartorfiusumi attartortup akisussaaffigaa inissiami qilaat qalipanneqartarnissaat, iikkat qalipanneqartarnissaat tapetilersorneqartarnissaalluunniit kiisalu natit lakkerneqartarnissaat taakkununngalu aningaasartuutit akilertassallugit.
§ 27. Namminersortut inissianik attartortitsineranni taamatuttaaq § 26 atorneqassaaq, attartortoq attartortitsisorlu allanik isumaqatigiissuteqarsimanngippata.
§ 28. Attartortitsisup attartorneqartoq attartornerup aallartinnissaanut piffissamiit isumaqatigiissutaasumiit pitsaasumik illersorneqarsinnaasumillu pitsaassuseqartillugu atugassanngortissavaa. Iikkat, qilaat natillu pissusissaatut iluarsaanneqarsimassapput, tak. § 57, imm. 2. Attartorneqartoq eqqiarneqarsimassaaq uumasuaraqassananilu, igalaavi, sikaaviit matui aamma matut tamarmiussapput parnaarsaatillu atorsinnaassallutik. Tamakku saniatigut matut silarliit tamarmik immikkut marlunnik matuersaateqassapput, teknikikkullu atortulersuutit ajoquteqassanatik.
Imm. 2. Iserternissaq sioqqullugu attartortitsisup attartortussaq taassumaluunniit sinniisaa peqatigalugu inissiaq misissussavaat iserternermullu nalunaarusiaq suliaralugu, taassuma assilineqarnera attartortup pissavaa. Amigaataasut misissuinermi paasineqartut iserternermut nalunaarusiami ilanngunneqassapput.
Imm. 3. Aammattaaq amigaatit, iserternerup kingorna attartortup tigusinermut atatillugu ilanngukkusutai iserternerup kingorna sapaatit akunneri marluk qaangiutsinnagit attartortitsisumut allakkatigut nalunaarutigineqassapput. Tamannali atuutissanngilaq amigaataasoq pisarnertut misissuataarinermi takuneqarsinnaanngippat imaluunniit attartortitsisoq peqquserlulluni iliuuseqarsimappat.
Imm. 4. Imm. 2 aamma 3 isumaqatigiissuteqarnikkut attartortumut ajoqutaasumik saneqqunneqarsinnaanngillat.
§ 29. Attartortup attartorneqartoq isumannaatsumik paarissavaa ajoqusikkanullu attartortup nammineq, attartortup illoqataasa allalluunniit attartortup attartorneqartumut isersinnaatitaasa illersorneqarsinnaanngitsumik pissusilersornerisigut ajoquserneqartunut taarsiinissamut akisussaatitaavoq. Takusaanermi paarsinerluttoqartoq paasineqarpat attartortup ingerlaannartumik ajoqusikkat iluarsaatissavai, tassa attartortitsisup tamanna piumasarippagu.
Imm. 2. Attartortup attartortitsisoq akuersiseqqaartinnagu inissiaq isumaqatigiissutigineqartunit allaanerusumik atussanngilaa.
Imm. 3. Inissiami inisimasunut ineeqqanik inissianik ataasiakkaanik allanut attartortitsinerup saniatigut attartortup attartortitsisoq akuersissuteqarteqqaarnagu illoqatigisami saniatigut attartorneqartoq allanut atugassanngortissinnaanngilaa, taammaattorli tak. § 39.
Imm. 4. Attartortup attartortitsisoq pisariaqartinneqartumik isumaqatigiissuteqarfigeqqaarnagu inissiaq piffissaanngitsukkut qimassanngilaa.
§ 30. Attartortup pissutissaqavinngikkuni attartortitsisoq inissiamut isernissaanik itigartissinnaanngilaa, taanna inissiamik inatsisinik unioqqutitsilluni atuisoqarnersoq imaluunniit aserfallatsaaliinerup qanoq issusianik paasiniaalluni, iluarsaassisoqassatillugu imaluunniit allanut attartortitsisoqassatillugu inissiamik misissuiniarpat.
Imm. 2. Attartortitsisoq sapaatit akunnerinik arfinilinnik siumut ilimasaaraluni attartukkami sulianik aallartitsisinnaavoq, suliat ingerlanneqarnissaat attartortumut annertuumik akornutaassanngippat. Sulianik allanik aallartitsisoqartinnagu attartortoq qaammatinik pingasunik siumut ilimasaarneqarsimasussaavoq. Attartortitsisorli tamatigut siumut ilimasaareqqaarnani kinguartinneqarsinnaanngitsunik iluarsaassisinnaavoq.
Imm. 3. Suliat suungaluartulluunniit attartortitsisumit aallartinneqartut unitsinneqaratik attartortumullu sapinngisamik annertunerpaamik mianerinnilluni suliarineqassapput. Attartortitsisoq ingerlaannartumik suliat malitsigisaanik iluarsaassissaaq.
§ 31. Attartortup taassumalu inoqutaasa kiisalu inuit attartortumit attartorneqartumut isersinnaatitaasut illumi pissusissatut malittarisassat atuuttut maleruassavaat.
Attartortup attartukkami atuisinnaatitaanera
§ 32. Attartortoq attartortitsisumut siumoortumik allakkatigut isumaqatigiissuteqarluni attartorneqartumi nalinginnaasumik atortulersuisinnaavoq nammineq akiligassaminik, attartortitsisup qularnaarsinnaanngippagu illuutip innaallagissamut avammullu kuuffinnut nammassinnaasai atortulersuutinut naammanngitsut.
§ 33. Attartortut kommunimi najukkamilu pilersaarutit ataqqillugit ataasiakkaarlutik ataatsimoorlutilluunniit illumi attartortitsisup innersuussineratigut radiop TV-llu aallakaatitaannik tigooqqaanissamut radiomut fjernsynimulluunniit antenniliisinnaatitaapput, taamaattoq tak. imm. 2. Taamatuttaaq attartortut illumi radiop TV-llu aallakaatitaannik isiginnaarnissamut kabelikkut attaviliisinnaatitaapput, najugaqarfimmi TV-mut kabelinut attaviliinissaq periarfissaqarpat.
Imm. 2. Imm. 1 malillugu attartortut pisinnaatitaaffiat atuutissanngilaq ikkussineq illumut najugaqartuinullu allanut akornutaassasoq attartortitsisup uppernarsarpagu. Pisinnaatitaaneq aamma atuutissanngilaq attartortitsisup ataatsimoorussamik TV-kkut isiginnaagassanik pilersuinera aqqutigalugu imaluunniit attartortut arlaata antenniliussaa ataatsimoorussaasinnaasoq aqqutigalugu attartortut kissaatigisaminnik isiginnaarsinnaappata.
§ 34. Attartortoq attartortitsisoq siumut allakkatigut akuersissuteqarteqqaarlugu isumaginninnermi inatsisini aalajangersakkat malillugit iluaqusersuutinik ikkussuisinnaatitaavoq. Attartortitsisup piumasaqaatigisinnaavaa attartortoq qimatsinermini pissusiatut pilersitseqqissasoq aamma kommunalbestyrelsi pissusaatut pilersitseqqinnermut aningaasartuutit akilerneqarnissaannut qularnaveeqqusiisuussasoq. Attartortup attartortitsisoq iluaqusersuutit ikkussuunneqannginneranni kingusinnerpaamik sapaatit akunnerinik arfinilinnik sioqqutsilluni ilisimatitsissuteqarfigissavaa.
§ 35. Attartortoq ajoqusikkanut attartortut ataasiakkaat §§ 32-34 malillugit ikkussuussimasaannik pissuteqartunut taarsiinissamut akisussaavoq. Attartortitsisup piumasarisinnaavaa attartortoq qularnaveeqqusiinikkut allatulluunniit taarsiinissamik piumasaqaatip naammassineqarnissaanut pisariaqartinneqartumik pinngitsoorani qulanaveeqqusiissasoq.
§ 36. Attartortoq attartortitsisumit siumut allaganngorlugu pisinnaatinneqaqqaarluni inissiami silataanilu erseqqissumik aalajangikkanik pitsanngorsaasinnaatitaavoq il.il. allamullu nuunnermini aningaasartuutigisimasami uppernarsaaserneqartut aningaasanngorlugit taarsertinnissaannut pisinnaatitaalluni, tak. §§ 37 aamma 38.
Imm. 2. Pitsanngorsaanerit il.il. naammaginartuullutillu naleqquttuussapput, immikkut inuulluarniutinut tunngasuunatik immikkullu nukissiuutinik atuiffiusariaqaratik. Suliat inissarsiortunut assigiinngitsunut, taamatuttaaq utoqqarnut inunnullu innarluutilinnut, inissiaq inissiatut atorsinnaajunnaarsissanngilaat. Suliat attartortitsisumut immikkut ingerlatsinermut aserfallatsaaliinermullu aningaasartuutinik kinguneqarpata ineqarnermut akiliutit taamatut qaffanneqassapput.
§ 37. Taartisiat attartortitsisumit attartortup inissiamik qimatsinerani akiliutigineqassapput. Attartortitsisoq attartortup attartortitsisumut pisussaaffiinut taartisiassaanik ilanngaassisinnaavoq. Taartisiassat attartortup pitsangorsaasimaneraniit qaammatit 100-t ingerlaneranni nalikillilerneqassapput.
Imm. 2. Nutaamik attartulersoq inissiamut attartortuusimasup pitsanngorsaaffigisimasaanut il.il. nuuttoq attartortitsisup taarsiissutigalugit aningaasartuutigisimasani matussutissiiviginiarlugit ineqarnermut akiliummik qaffaanera akilersussavaa. Akiliutip qaffaataa unitsinneqassaaq appartitsiartuaarneq naammassippat, tak. imm. 1.
§ 38. Naalakkersuisut attartortup pitsanngorsaanerit suliassallu allat suut suliarisinnaanerai aamma taartisiassat annertussusissaat, naatsorsorneqartarnerat akiliutigineqarnissaallu pillugit maleruagassanik erseqqinnerusunik aalajangersaassapput.
Atuisinnaatitaanerup allanut nuunneqarnera
§ 39. Attartortup inissiamik attartornermut isumaqatigiissut eqqortissimappagu, attartortoq inissiamik allanut attartortitsisinnaatitaavoq, attartortoq peqanngikkallassappat napparsimanermik, ilinniagaqarluni allamiinnermik, nuukkallarnermik imaluunniit assigisaannik pissuteqartumik.
Imm. 2. Attartortitsisup allanut attartortitsineq akerliuffigisinnaavaa,
1) inissiami inuit katillugit ineeqqanit inigineqartussanit amerlaneruppata, imaluunniit
2) taamatuttaaq attartortitsisoq allanut attartortitsinissamut akerliussalluni pissutissaqavippat.
Imm. 3. Namminersornerullutik Oqartussat kommunillu inissiaataanni attartortittakkani attartortoq inissiamik allanut attartortitsinermut taarsiullugu piffissap peqanngiffiup naanerani inissaminik allamik innersuunneqarnissani qularnaarlugu attartornerminik atorunnaarsitsisinnaavoq, tak. § 4, imm. 1, nr. 2.
Imm. 4. Allanut attartortitsisarneq aamma inissaqartitsinissamik qularnaveeqqusiisarneq pillugit maleruagassat Naalakkersuisunit aalajangersarneqassapput.
§ 40. Attartortup toqunerani aapparisaa qimataasoq atugassarititaasut atuinnarlugit attartornermik ingerlatseqqiinnarsinnaatitaavoq. Inuttaaq inissiamik attartornermut isumaqatigiissummi atsioqataasimanngitsoq kisiannili sivikinnerpaamik ukiuni marlunni attartortumut illoqataasimasoq taamatut pisinnaatitaaffeqarpoq.
Imm. 2. Sulisunut inissiaq pineqarpat attartortup pisortani sulisitsisuusuni suliffeqarnermigut sulisunut inissiatut innersuunneqarfigisimasaa, aappaasoq attartornermut atugassarititaasut atorlugit inissiamik innersuussivigineqarsinnaatitaavoq. Innersuussinissamut piumasaqaataavoq aappaasup nammineerluni pisortani sulisitsisuusuni atorfeqarnermigut sulisunut inissiamik innersuussivigineqarsinnaatitaannginnissaa aamma attartortup aappaasulluunniit sivikinnerpaamik ukiuni marlunni utaqqisut allattorsimaffianni nalinginnaasumi allaqqasimanissaa, tak. § 3. Taamatuttaaq pisinnaatitaaffeqarpoq inuk sivikinnerpaamik ukiuni marlunni attartortumut illoqataasimasoq.
Imm. 3. Attartortoq utoqqalinini nappaateqarniniluunniit pissutigalugit paaqqinnittarfimmut assigisaanulluunniit nuuppat, imm. 1-2-mi aalajangersakkat taamatuttaaq atorneqassapput.
§ 41. Attartortoq averuserpat imaluunniit avippat imaluunniit attartortup aappariinnera atorunnaarsinneqarpat, pisariaqassappat akuersissuteqarnikkut eqqartuussinikkulluunniit aappariit arlaat inissiamik attartortuuinnarsinnaatitaanersoq aalajangerneqassaaq.
Imm. 2. Attartortup aappani qimappagu, aappaasoq attartortuuinnarsinnaatitaavoq.
§ 42. Inuit sivikinnerpaamik ukiuni marlunni illoqatigeereersut inooqatigiinnertik taamaatikkunikku isumaqatigiissutigisinnaavaat arlamik sorliup attartorneq ingerlatiinnarsinnaassaneraa. Attartortitsisoq isumaqatigiissummut akerliusinnaavoq, tassa attartortitsisoq taamaaliornissaminut pingaarutilinnik pissutissaqaruni.
Imm. 2. Pineqartut akornanni isumaqatigiittoqarsinnaanngippat taakkua arlaat kina ataatsimut inigisimasaminnut attartortuuinnarsinnaatitaassanersoq eqqartuussinikkut aalajangiisoqarsinnaavoq. Eqqartuussinermi meeqqat nammineersinnaassuseqalersimanngitsut pingaartumik sianiginiarneqassapput.
§ 43 Attartortup pisinnaatitaaffiit §§ 39-42 malillugit attartortup allalluunniit pisinnaatitaaffigisaat annaasinnaanngilai, taamaattorli tak. imm. 2 - 4.
Imm. 2. § 40, imm. 2-mi aalajangersakkat atuutissanngillat inissiaq sulisunut inissiaappat atorfimmut aalajangersimasumut atugassanngortitaq. Taarsiullugu inissiamik allamik innersuussisoqarsinnaavoq, tak. § 4, imm. 1, nr. 3.
Imm. 3. § 40, imm. 1-mi aalajangersakkat inissianut innarluutilinnut inissiatut immikkut aaqqissukkanut atugassanngortinneqarsimasunullu atuutinngillat. Taarsiullugu inissiaq alla innersuussutigineqarsinnaavoq, tak. § 4, imm. 1, nr. 4.
Imm. 4. §§ 41 aamma 42-mi aalajangersakkat atuutissanngillat inissiaq atorfeqartitaanermut atatillugu atugassanngortitaasimappat imaluunniit innarluutilinnut inissiatut innersuussutaasimappat.
§ 44. Attartortup inissiamik attartornermut isumaqatigiissut attartornermut isumaqatigiissummi atorunnaarsitsinissamik ilimasaarinissamik allassimasutut atorunnaarsissinnaavaa, tamaattorli tak. § 50, imm. 2. Attartortulli aapparisani akuersiseqqaartinnagu ilaqutariit inigisaannik attartorneq imaluunniit aappariit imaluunniit aapparisap suliffeqarfianut atatillugu attartornermut isumaqatigiissut atorunnaarsissinnaanngilaa.
§ 45. Sulisunut inissiamik attartorneq atorfeqarnerup unitsinneqarnerani atuukkunnaassaaq tamatumunngalu atatillugu qimanneqassalluni.
§ 46. Attartortitsisup makkuninnga attartorneq atorunnaarsissinnaavaa:
1) Ineeqqanik, attartortitsisup inissiami inigisaataa ilaaniittunik, imaluunniit illuni ilaqutariinnut ataatsinut marlunnulluunniit inissiani attartortitsisup najugarisaaniittuni.
2) inissiami illumiittumi, taakkunani piffissami atorunnaarsitsiviusumi taamaallaat marlunnik inissiartalimmi, taakkunannga piginnittoq aappaani najugaqartillugu.
§ 47. Attartornerni allani § 46-mi taaneqanngitsuni attartortitsisoq taamaallaat atorunnaarsitsisinnaavoq:
1) Attartortitsisup nalunaarutigippagu attartortitani nammineerluni najugaqalivinniarluni, imaluunniit tunngavissat pingaaruteqartut attartortitsisup attartornermit atorunnaarsitsinissaanut immikkut pissutissaqartitsippata, aammalu atorunnaarsitsiniarluni nalunaaruteqarneq illuatungeriinnut tunngasut nalilerneqarnerat aallaavigalugu akuersaarnartutut isiginarpat.
2) Attartortitsisup uppernarsarpagu illumik isaterinerup allanngortiterinerulluunniit kingunerissagaa attartorneqartup qimanneqartariaqalernera.
3) Attartortoq illup ingerlatsivigineranut atatillugu atorfeqartitaasimappat, inissiarlu attartortitseqqinnermi atorfimmit taartaasumut atorneqassappat.
4) Attartortoq attartortitsisoq eqqaasitsisaraluartoq pissuserisassanik malinninngippat imaluunniit illuanut ineqartunulluunniit allanut akornutaappat pissutsilli imaagatik attartortitsisup attartornermik isumaqatigiissut atorunnaarsisinnaallugu.
§ 48. Namminersornerullutik Oqartussat kommunilluunniit attartukkamik nutarterinissap isaterinissalluunniit kingunerisaannik attartortitsineq atorunnaarsippassuk, tak. § 47, nr. 2, attartortoq inissiamik taartaasussamik innersuussivigineqassaaq, tak. § 4, imm. 1, nr. 1. Inissiamik taartaasussamik innersuussisussaatitaaneq taamaallaat atuuppoq, attaartortup attartornermut isumaqatigiissummi atorunnaarsinneqartumi attartornissamik isumaqatigiissut eqqortissimappagu.
Imm. 2. Attartortut, nutarterinissap kingunerisaanik inissiamik taartaasussamik innersuu-ssivigineqartut, nutarterinerup naammassereerneratigut illuni nutarterneqartumi inissiamik innersuussivigineqarnissaminnut salliutinneqartussaatitaapput, attartortulli isaterinerup kingunerisaanik inissiamik taartaasussamik innersuussivigineqartut illuni isaterneqartunut taartaasussatut inissiaqarfimmi tassani sananeqartuni inissiamik innersuussivigineqarnissaminnut salliutinneqartussaatitaallutik.
Imm. 3. Salliutinneqartussaatitaaneq taamaallaat atuutissaaq attartortup inissiami taartaasussatut innersuussivigineqartumi attartornermut isumaqatigiissut eqqortissimappagu, taamatullu attartortup inissiamik innersuussivigineqarnissamut piumasaqaatit allat naammassisimappagit. Attartortitsisup pissutsit annertuumik pingaaruteqanngitsut, imaluunniit attartortumit piffissami iluarsaassinissaq isaterinissarluunniit pissutigalugit attartorunnaarnissamik nalunaaruteqarfiup nalaani aaqqinneqarsimasut pissutiginiarsarisinnaanngilai.
§ 49. Attartortitsisup § 47 malillugu attartornermik atorunnaarsitsinera allakkatigoortuussaaq attartortullu imm. 2 malillugu akerliliisinnaatitaanera pillugu paasissutissanik imaqassalluni. Atorunnaarsitsinertaaq atorunnaarsitsinermut pissutaasut pillugit paasissutissanik imaqassaaq.
Imm. 2. Attartortup atorunnaatsitsineq akuerisinnaanngikkuniuk attartortoq atorunnaarsitsinerup tiguneraniit sapaatit akunneri arfinillit nallertinnagit allakkatigut akerliliissummik saqqummiussaqassaaq. Taamatut pisoqarpat attartortitsisoq sapaatit akunneri arfinillit suli allat nallertinnagit eqqartuussivimmut suliassanngortitsissaaq, tassa attartortitsisup atorunnaarsitsineq atuutiinnassasoq kissaatigiguniuk. Namminersornerullutik Oqartussat kommunillu inissiaataanni attartortittakkani inissiamik attartornermik atorunnaarsitsinermut § 47, nr. 2 malillugu akerliliineq kinguartitsigallarnermik kinguneqarsinnaanngilaq.
§ 50. Attartortitsisumit atorunnaarsitsisoqassaaq sivikinnerpaamik qaammatinik pingasunik siumut ilimasaaruteqarluni qaammatip naanerani pisussanngorlugu, taamaattorli qaammammik ataasiinnarmik siumut ilimasaaruteqarluni ineeqqanik attartorneq tamatumani pineqarsimappat, tak. § 46, nr.1.
Imm. 2. Attartortumit atorunnaarsitsisoqassaaq allakkatigut sivikinnerpaamik qaammammik ataatsimik siumut ilimasaaruteqarluni qaammatip naanerani pisussanngorlugu.
Imm. 3. Attartortoq siumut ilimasaaruteqarsimaneq naatinnagu inigisaminik qimatsippat attartortitsisup attartorneqartup attartorteqqinnissaa ilungersuutigissavaa. Attartortitsisup attartortitseqqinnermini isertitai isertitassaraluiluunniit attartortumut piumasaqaataanit ilanngaatigineqassapput.
§ 51. Attartornermik isumaqatigiissut piffissamut aalajangersimasumut isumaqatigiissutaasimappat attartorneq isumaqatigiissuteqarfiup naanerani siumut unitsinniarneqaqqaarani atorunnaassaaq. Piffissamut aalajangersimasumut attartornissamik isumaqatigiissut attartornerup nalaani unitsinniarneqarsinnaanngilaq, allallugu isumaqatigiissutigineqarsimanngippat attartornissamik isumaqatigiissutip atorunnaarsinneqarsinnaanera.
Imm. 2. Attartortitsisulli imm. 1-mi aalajangersakkat apeqqutaatinnagit kapitali 9-mi maleruagassat malillugit attartornissamik isumaqatigiissut atorunnaarsissinnaavaa pissutsit attartortumik assuarliutissat annertuumik pingaaruteqarpata.
§ 52. §§ 47-51-imi maleruagassat attartortumut ajoqutaasumik isumaqatigiissuteqarnikkut sanioqqunneqarsinnaanngillat.
Attartortitsisup attartornermut isumaqatigiissummik atorunnaarsitsisinnaanera
§ 53. Attartortitsisup attartornermik isumaqatigiissut atorunnaarsissinnaavaa imatut pisoqartillugu:
1) Ineqarnermut, kiassarnermut qularnaveeqqusiissutinulluunniit akiligassat akilersorneqan-ngippata, tak. §§ 17, imm. 1 aamma 18, imm. 1.
2) Inissiaq inatsisinik unioqqutitsinikkut atorneqarpat, tak. § 29, imm. 1 aamma 2.
3) Piffissaanngitsukkut inissiaq qimanneqarpat, tak. § 29, imm. 4.
4) Attartortitsisoq inatsisinik unioqqutitsinikkut inissiamut iseqquneqanngippat, tak. § 30, imm. 1.
5) Pissuserisassatut malittarisassat unioqqutinneqarpata, tak. § 31.
Imm. 2. Attartortitsineq attartortitsisup taamaallaat atorunnaarsissinnaavaa, pissutsit attartortumut nammagassersuutaasut annertuumik pingaaruteqarpata. Attartortitsineq atorunnaarsinneqarsinnaalersinnagu attartortitsisup attartortoq pissutsinik iluarseeqqullugu peqqussavaa, aamma attartortitsisup pissutsit imm. 1, nr. 1-5-mi taaneqartut patsisiginiarsinnaanngilai attartortitsisup attartornermik isumaqatigiissummik atorunnaarsitsinnginnerani iluarsineqarsimappata.
§ 54. Attartortitsisup attartornermik isumaqatigiissut taamaallaat kingusinaartumik akiliisoqartillugu atorunnaarsissinnaavaa, tak. § 53, imm. 1, nr. 1, allakkatigut tamanna pillugu piumasaqaatip attartortumut takkunnerata kingornatigut kingusinnerpaamik ulluinnaat pingasut qaangiunneranni akiligassanut kinguaattoorutit attartortup iluarsisimanngippagit. Attartortitsisup piumasaqaataa ullup akiliiffissap eqqortup kingulliup kingornatigut tunniunneqarsimassaaq paatsuugassaanngitsumillu allassimassalluni attartortitsineq atorunnaarsinneqarsinnaasoq attartornermut akiliutissanut kinguaattoorutit piffissamik killiliussap naannginnerani akilerneqanngippata.
Imm. 2. Piumasaqaateqarnermut akiliutitut attartortitsisup 50 kr. akileqqusinnaavai 1000 kr.-t saniatigut aningaasat akiligassat 2 %-ii ilanngullugit. Aningaasat kroninut ilivitsinut qaninnerpaanut akunnaallisineqassapput.
§ 55. Attartortitsisup attartortitsineq atorunnaarsissinnaavaa attartortoq illumut, attartortitsisumut, taassuma sulisuinut, illumi attartortunut allanut inatsisit malillugit illumi angalaartunut annertuumik ajoqutaasumik pissusilersorpat, taamatuttaaq:
1) Attartortoq inunnut pineqartunut nakuuserpat imaluunniit nakuusernissamik siorasaarippat.
2) Attartortup pissusilersornera illumut imaluunniit inunnut pineqartunut ulorianartorsiortitsisinnaappat, taamatuttaaq sakkunik atuinermik imaluunniit attartorneqartumi atortussanik ulorianartunik uninngatitaqarnermik pissuteqartumik.
Imm. 2. Attartortitsineq atorunnaarsinneqarsinnaavoq pissusilersorneq imm. 1-imi taaneqartoq attartortumit namminermit, attartortup illoqataanit allanilluunnit attartortup attartukkamut isersinnaatitaanit pissusilersornerunersoq apeqqutaatinnagu.
§ 56. §§ 53 aamma 55-imi taaneqartut pissutigalugit attartortitsineq atorunnaarsinneqarpat, attartortoq pisussaavoq attartukkani ingerlaannaq qimassallugu ineqarnermullu akiliutit akiligassallu allat attartortup nalinginnaasumik ilimasaaruteqarnikkut nuunnissaata tungaanut attartortitsinerup kingunerisai akilissallugit. Taamatuttaaq attartortoq pisussaavoq attartortitsisoq annaasanut atornerluinerup kingunerisaanut taamatuttaaq attartortitamit anisitsinikkut aningaasartuutaanut taarsiivigissallugu.
Imm. 2. Attartortitsisup attartukkap attartorteqqinnissaa anguniassavaa. Attartortitsisup piffissami imm. 1-imi taaneqartumi attartortitseqqinnermini isertitai isertitassaraluiluunniit attartortumut piumasaqaataanit ilanngaatigineqassapput.
Imm. 3. Namminersornerullutik Oqartussat kommunillu inissiaataanni attartortittakkani attartortitsinermik atorunnaarsitsinermi maleruagassat Naalakkersuisunit aalajangersarneqassapput.
Attartortup inigisamit nuunnera
§ 57. Attartortup inissiamit nuunnermi attartukkani iserterfigeqqaarneratut pissuseqartillugu tunniutissavaa.
Imm. 2. Pisariaqassappat inissiamit nuuttoqarnerani inissiaq nalinginnaasumik iluarsaanneqassaaq qilaavi qalipallugit, iigai qalipallugit tapetilersorlugillu kiisalu pisariaqartinneqartumik eqqiarlugu. Natii nutaamik lakersimasutut isikkoqassapput.
Imm. 3. Attartortup nammineerluni nuunnermini nalinginnaasumik iluarsaassinissani kissaatigippagu, iluarsaassineq suliarineqassaaq suliarinerani assassornermik ilinniagaqarsimasutut illersorneqarsinnaasumik pitsaassusilerlugu. Unitsitsiniarneq imaluunnit attartornerup atorunnaarsinneqarnissaa kiisalu inissiap misissoriartorneqarnissaa sioqqullugu suliaq naammassereerneqarsimassaaq, tak. § 59.
Imm. 4. Attartortup nuunnermi nammineerluni nalinginnaasumik iluarsaassisarneranut aamma attartortup tamatumunnga atatillugu aningaasartuutaasa akilerneqartarnerannut maleruagassat erseqqinnerusut Naalakkersuisunit aalajangersarneqassapput.
§ 58. Attartortup inissiamik tigusineraniit qaammatit 100-t ingerlanerini § 57 malillugu nalinginnaasumik iluarsaassinermut aningaasartuutit attartortitsisup tigujartuaassavaa. Piffissaliussatut aalajangiunneqartup naannginnerani allamut nuuttoqartillugu attartortup taamaallaat aningaasat piffissami tassani attartortitsinerup atorunnaarfigisaani attartortitsisumit akilerneqartussanngorsimanngitsut akilissavai.
§ 59. Attartortitsineq atorunnaarsinneqartussanngorsimappat imaluunniit inissiaq allamik pissuteqartumik qimanneqartussanngorsimappat attartortitsisup attartortullu piffissaq qimatsivissaq inissiamillu misissuisoqarnissaa allakkatigut isumaqatigiissutigissavaat. Attartortoq pisariaqassappat immikkut ilisimasalimmik ilaqarluni misissuinermut peqataasinnaatitaavoq. Attartortitsisup sivikinnerpaamik ullunik arfineq marlunnik siumut ilimasaaruteqarluni attartortoq misissuinermut peqataaqqullugu qinnuigisinnaavaa.
Imm. 2. Misissuinermi attartortitsisoq misissuisimanermit nalunaarusiussaaq, tassani allassimassapput amigaataasinnaasut paarinerlutallu attartortitsiup isumaa malillugu attartortup akisussaaffigisassai. Attartortoq taakkununnga isumaqataanngippat tamanna nalunaarusiami allanneqassaaq attartortup isumai taallugit. Nalunaarusiaq illuatungeriinnit misissuinermut atatillugu atsiorneqassaaq. Attartortup taassumaluunniit sinniisaata misissuinermut atatillugu nalunaarusiap assilineqarnera pissarsiarissavaat. Tulliullugu attartortoq pissuteqanngitsumik uninnganertaqanngitsumik suliassat attartortitsisup isumaa malillugu attartortumit akilerneqartussat pillugit allakkatigut akigitissamaakkanik nalunaarfigineqassaaq.
Imm. 3. Attartortup inissiamik qimatsinissani kingusinnerpaamik ullunik arfineq pingasunik sioqqullugu najugaqarfik nalunaarutit nassiunneqartarfissaat nalunaarutigissavaa.
§ 60. Attartortoq taassumaluunniit piginnaatitaa misissuinermut takkutinngippat, attartortitsisoq pisinnaatitaavoq nalunaarusiaq tunngavigissallugu aamma attartortup nalinginnaasumik iluarsaassinermut aningaasartuutaanut, tak. §§ 57, imm. 2 aamma 58, aningaasartuutit matussuserneqarnissaannut aamma attartornermik isumaqatigiissut naapertorlugu attartortup pisussaaffiisa matussuserneqarnissaannut attartortup qulanaveeqqusiissutaasa atornissaannut.
Imm. 2. Attartortitsisup amigaatit misissuinermi pissusissaatut sissuernikkut malugineqarsinnaasimagaluit attartortoq peqqusersusaarluni iliuuseqarsimanngippat piumasaqaatigisinnaanngilai.
Imm. 3. Attartortitsisoq nuuffigineqartumi paarsinerluttoqarsimaneranik aserorterisoqarsimaneranilluunniit piumasaqaateqarpat, pissutsit annertussusiilu immikkoortillugit uppernarsaaserneqassapput.
Ikaarsaariarnermi atuutilersitsinermilu aalajangersakkat
§ 61. Inatsisartut peqqussutaat manna 1. januar 2002-imi atuutilissaaq.
Imm. 2. Peqatigitillugu atorunnaassapput inissianik attartorneq pillugu Inatsisartut peqqussutaat nr. 3, 13. juni 1994-imeersoq kingullermik Inatsisartut peqqussutaatigut nr. 3-kkut 29. oktober 1999-imeersukkut allanngortinneqarsimasoq.
Imm. 3. Nalunaarutit allaffitsigoortumillu aalajangersakkat Inatsisartut peqqussutaani taaneqartumi imm. 4 malillugu aalajangersagaasut atuutiinnassapput allanngortinneqarnissamik imaluunniit peqqussut manna malillugu aalajangersakkatigut atorunnaarsinneqarnissartik tikillugu.
§ 62. § 13, imm. 1 aamma 2 attartornernut Inatsisartut peqqussutaata atuutilinnginnerani isumaqatigiissutigineqarsimasunut atuutissanngillat. § 26, imm. 3 aamma §§ 57-60 attartornernut 1. januar 1990 sioqqullugu isumaqatigiissutigineqarsimasunut atuutissanngillat.
Imm. 2. Namminersortut attartortittagaanni attartornerni Inatsisartut peqqussutaata matuma atuutilinnginnerani isumaqatigiissutigineqarsimasuni attartornermut akiliutissatut isumaqatigiissutigineqarsimasut attartornerit uninnissaata tungaanut allanngortinneqaratik ingerlaqqitsiinnarneqassapput.


text:
punaiset ruusut tapetti HD
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / HD / punaiset ruusut tapetti HD	punaiset ruusut tapetti HD
1,796 näkymät
0	punaiset ruusut tapetti HD
Tässä on paras kokoelma punaisia ruusuja tapetti HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos Like This punaiset ruusut tapetti HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Jeya Edellinen: tyttöä makuuhuoneen tapetit HD
seuraava: vuosipäivä tapetti HD
claptrap tapetti
violetti ja kulta taustakuva
talvi metsä tapetti
armeija taustakuvat HDlehmä tapetti HDTriforce tapettiSpartan tapetti HDtaustakuvia ja taustat HDArctic apinoita tapetti HDnew york iPhone tapetti HDsöpö panda tapetti HDPenn State tapettisotilas tapetti HD Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Eilen, 23.11.Tänään, 24.11.Huomenna, 25.11.Keskiviikko 26.11.Torstai 27.11.Perjantai 28.11.Lauantai 29.11.Sunnuntai 30.11.Maanantai 1.12.Tiistai 2.12.Keskiviikko 3.12.Torstai 4.12. Yle TV2 Maanantai 24.11.
7/8. Arkkitehti ja sisustussuunnittelija Frederikke Aagaard vierailee Bang & Olufsen -yrityksen lippulaivassa, jonka sisustukseen on panostettu paljon. HD Äänitekstitys: suomi.
2/9. Yesmine Olsson pitää mausteisesta ruuasta. Tänään hän valmistaa tuhdin purilaisen munakoisojen ja harissakastikkeen kera. Munakoisochipsit ja värikäs talvisalaatti täydentävät kokonaisuuden. HD Äänitekstitys: suomi.
Osa 3/8. Pojat saavat yllättäviä sellitovereita. Osastolle saapuu viisi entistä vankia, jotka ovat lusineet eri vankiloissa yhteensä kymmeniä vuosia. Saavatko heidän karut tarinansa pojat miettimään tekojaan? (U) Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Osa 4/8. Johtoryhmä järjestää Saulille ja Flukille tapaamisen rikoksen uhrin kanssa. Fluk joutuu kurinpitokäsittelyyn. Keskustelu sellikaverin kanssa paljastaa syitä Flukin väkivaltaisen käytöksen taustalla. (U) Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
(12). 3/13. Superpuuma. Kimmo tapaa Rönnin, koska tarvitsee entisen asuntonsa avaimet. Reissu päättyy ruumishuoneelle. R: Jussi Vatanen, Malla Malmivaara. O: Teppo Airaksinen. T: Yellow Film & TV. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. K12 (ahdistus).
Osa 428: Sinkkuelämää. Lissu kerää rohkeutta. Elina soutaa ja huopaa. Tuijan sydän särkyy. Otson säteilynpoistajat valtaavat Virtauksen. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Osa 429: Vehkeilyä. Marika palaa maisemiin. Saku ja Tero kamppailevat nuorten suosiosta. Elina keksii hätävalheen. Mirja testaa Otsoa. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Osa 430: Unelmat uusiksi. Otso kohtaa karun todellisuuden. Lissu rohkaisee mielensä ja tarttuu hetkeen. Tuijan ilo on lyhytaikainen. Elina ja Lauri laskevat savuverhon. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
(12). 10/40. Rakkauden Nangijala. Kommuunissa tapahtuva katoamistapaus pakottaa Darjan kohtaamaan menneisyytensä. Repomies takavarikoi Pöystin pelikoneen ja päätyy itse peliriippuvuuden kaninkoloon. (U). HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. K12 (päihteet).
Laulu jumalalle. Tohtori vie Claran Akhatenin renkaisiin, jossa vietetään uhrijuhlaa. Pyramidissa asuvaa jumalaa lepytetään muinaisin lauluin, mutta aina ei laulu yksin riitä. Entä jos jumala vaatii arvokkaamman uhrin? (U) HD Äänitekstitys: suomi. K7 (ahdistus).
Katsellaan Tuomon kanssa Petrin tiikeritarinat, Seikkailija Saku, Stella ja Sami, Närpiäiset, Onnea on sekä Laura. Lisäksi Tuomo pohtii auttamista. HD
Päätösjaksossa mm. Hornetien 2 vs 1 harjoitus. Jaakolla ja Antilla puolestaan loppusota-harjoitus Hawkeilla sekä siirtyminen Hornet-lennostoihin. (U) HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Osa 431: Totuus tekee kipeää. Otso saa valmennusta työnhakuun. Tero joutuu puun ja kuoren väliin. Suomut putoavat Niklaksen silmiltä. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
3/8. Laura haluaa hankkia uusia ystäviä, mutta löytyykö sellaisia hiekkalaatikolta? Myös Beth kaipaa seuraa, mutta Alan on ehkä kaikkein yksinäisin. Kunnollisia ystäviä ei kuitenkaan kasva puussa. HD Äänitekstitys: suomi. K12 (väkivalta).
4/8. Neuvolan täti tulee katsomaan Katrin ja Sasun Elias-vauvaa. Marissa keskustelee tandem-imetyksestä imetysasiantuntijan kanssa. Fabrizio jää kotiin hoitamaan Arjaa. Karoliina antaa vertaistukea imetystukihenkilönä. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Äänitekstitys: suomi.
Osa 4/9: Komediallinen sarja arjen mielettömyydestä, ja asioista, joihin et voi olla törmäämättä. R: Minna Kivelä, Maria Sid, Annu Valonen, Kaisa Mattila, Lotta Lindroos, Jarkko Tiainen, Lari Halme. O: Antti Leino. (U) HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
6/12. Martha saa elämänsä vaikeimman jutun puolustaessaan jälleen teini-ikäistä Mark Draperia, tällä kertaa tuomarin murhasta syytettynä. Clive puolestaan on Markin tyttöystävän Emman asianajaja. T: BBC (U) HD Äänitekstitys: suomi. K12 (väkivalta, ahdistus).
(Necessary Roughness) Dani Santino heittää petturimaisen miehensä pihalle ja ottaa vastaan uuden työn jalkapalloseuran henkisenä valmentajana. Kaksi teini-ikäistä lasta tuo elämään myös omat haasteensa. (U) Äänitekstitys: suomi. K7 (ahdistus).

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Allergiaan parannus hallitulla ripulilla? - Worldnews.com
- Meiltä puuttuu luonnollinen mikrobipaine, joten satojen miljoonien vuosien saatossa kehittynyt immuunijärjestelmämme etsii toisen
"terapeuteille ei ole vapaita aikoja"
Kuva: Colourbox Yli miljoona suomalaista kärsii allergiasta, mutta vain reilu kuusituhatta saa siedätyshoitoa. Se on ainut syynmukainen hoito, sillä lääkkeet hoitavat vain...
Ajatukset eivät pysy asiassa, tuoli tuntuu epämukavalta. Koko ajan tekee mieli tehdä jotain muuta. Keskittymiskykyä tarvitaan niin koulussa kuin työelämässäkin. Lahtelaiset...
Etela-Suomen Sanomat 2017-08-15
Uusi lausunto deodorantin sisältämän alumiinin yhteydestä rintasyöpään valmistuu lokakuussa - alkuaine on toistaiseksi viaton
Deodoranttien sisältämän alumiinin yhteyttä rintasyöpiin ei ole pystytty todistamaan. Alumiinia käytetään myös muissa kosmetiikkatuotteissa, jonka lisäksi sitä kertyy...
Etela-Suomen Sanomat 2017-08-01
Kuva: Colourbox Sosiaalisen median on todettu olevan yhteydessä negatiivisiin tunnetiloihin, huonompaan koettuun hyvinvointiin ja jopa mielenterveysongelmiin. Erityisen...
Siitepölyallerginen voi saada oireita esimerkiksi joistakin vihanneksista, hedelmistä ja mausteista. Välttely ei kannata, vaan kokeilla sopiiko joku toinen omenalajike, jos...
Etela-Suomen Sanomat 2017-11-28
Siitepölyallergian hoito vaatii valppautta (Terveystalo Healthcare Oyj)
(Source: Terveystalo Healthcare Oyj ) Etelä-Euroopasta kulkeutuu jo nyt tuulen mukana lepän siitepölyä Suomeen, ja se voi aiheuttaa oireita kaikkein herkimmille...
TESTISSÄ: Arttu Lindemanin UUSI Läikky-limsa!
PUBG | Uusi mappi
Kaapo Suomeksi | Kaapo Syntymäpäivä | Uudet kokonaiset Kaapo-jaksot HD | Uusi Kaapo-spesiaali
Uusi perhe saapuu Virtaukseen
Uuden Päivän uusi alkutunnus
Kaapo Suomeksi | Rakentajan Lounas | Uudet kokonaiset Kaapo-jaksot HD | Uusi Kaapo-spesiaali HD
Uusi päivä Osa 412
Uusi Päivä Jakso 439 - Yllätys, yllätys!
Uusi päivä Osa 405
Uusi päivä Jakso 528
Kaapo Suomeksi | Kaapo Uusi Ystävä | Uudet kokonaiset Kaapo-jaksot HD | Uusi Kaapo-spesiaali
UUSI LÄIKKY VS KOKIS
Uusi päivä Jakso 1
Uusi peliläppäri!
(Source: Terveystalo Healthcare Oyj ) Etelä-Euroopasta kulkeutuu jo nyt tuulen mukana lepän siitepölyä Suomeen, ja se voi aiheuttaa oireita kaikkein herkimmille allergikoille. − Siitepölyallergian aiheuttamat oireet kannattaa ennakoida, sillä tehokkaimmat tulokset saadaan, kun hoidon kanssa ollaan liikkeellä ajoissa, kertoo allergologi Péter Csonka Terveystalosta....
Seksi auttaa jaksamaan kiireessä - poimi tästä seksuaaliterapeutin vinkit
Seitsemän kymmenestä työssäkäyvästä suomalaisista kokee, että seksi auttaa heitä jaksamaan työkiireissä, selviää Kaalimato.comin tuoreesta tutkimuksesta. Noin kolmannes työssäkäyvistä kuitenkin myöntää, että uupuu töistä liikaa harrastaakseen seksiä tai seksille on muuten vaikea löytää aikaa. - Seksi ja läheisyys lisäävät hyvänolontunnetta ja auttavat rentoutumaan. Etenkin...
Miljoona suomalaista kärsii siitepölyallergiasta – vain 6000 käy siedätyshoidoissa (Terveystalo Healthcare Oyj)
(Source: Terveystalo Healthcare Oyj ) Allergisia oireita hoidetaan tyypillisesti antihistamiinivalmisteilla, silmätipoilla ja kortisonia sisältävillä nenäsuihkeilla. Terveystalon allergologi Peter Csonkan mukaanin harva suomalainen hakee pitkäkestoista helpotusta allergiaan siedätyshoidoilla. - Suomessa siitepölyallergisia on noin miljoona jain 6 000 käy siedätyshoidoissa....
Hyperkyfoosia voi helpottaa vanhempanakin. Selkä suoraksi ja napa sisään, siinä hyvän ryhdin alku. Kuva: Salonen Armi Iän karttuessa keho väistämättä rappeutuu. Muutokset alkavat yleensä näkyä viimeistään neljän- ja viidenkymmenen ikävuoden kohdalla. — Ensimmäisten vanhenemismuutosten voidaan sanoa alkavan kehossa jo 20—30-vuotiaana, sanoo Selkäliiton selkäneuvonnan...
Keppijumppa on yksi helpoimmista tavoista hoitaa ryhtiä liikkumalla. Kuva: Teuvo Pirhonen tpir Eeva Kiuru kertoo olleensa nuorena tyttönä aina muita pidempi. — En halunnut erottua joukosta, ja kyyristelin näyttääkseni lyhyemmältä, hän sanoo. Äiti torui nuorta Kiurua huonosta ryhdistä, mutta tapa jätti jälkensä. Nykyisin Kiurun ryhti on etukumarassa ja kaularanka kaartuu hieman...
Videolla testaan limppariuutuutta joka on lähetetty minulle ilmaiseksi videonäkyvyyttä vastaan. Arvio on kuitenkin rehellinen, eikä videon teosta ole maksettu euroakaan. (Tää pitää sanoo, muuten olis piilomainontaa) Arttu Lindemanin Läikky, koko kansan suosikkijuoma on saanut uutuusmaun: Kirpeä omena. Tsekkaa mitä mieltä juomasta olin ja jaa omat kokemuksesi kommenttikentässä. :D Artun mukaan juomaa saa K-Citymarketeista tästä viikonlopusta alkaen (8.-10.12.2017). Sain nämä juomat ilmaiseksi ja Artun itsensä toimesta, en ole niitä häneltä pyytänyt tai edes tiennyt uuden juoman tulosta. Kiitos Lindeman juomista! Pelikanavani: http://youtube.com/eeddplays Striimisivusto: http://twitch.tv/eeddspeaks Tilaa paitojani: https://www.printmotor.com/eeddspeaks/ Twitter: http://twitter.com/eeddspeaks Instagram: eeddspeaks SNAPCHAT: eeddspeaks FB: http://facebook.com/eeddspeaks...
Testattiin Fatboy L kanssa uutta Läikky limua.... SAATIIN LIMUT ILMAISEKSI ARTTU LINDEMANILTA!! 1 LIKE = 1 KEBAB FATBOYLLE Fatboy L - Alas : https://open.spotify.com/track/7IhW1q2Ze7mKJ18IxGqwJP Seuraa meitä somessa: Instagram: Officialmauton & Lecsiofficial Snapchat: Mautonherra & Tipeditippis Arttu Lindeman Läikky...
Olen mlg pro ---------------------------------------------------------------------------------------------------------------- Olen 15v heliumääni joka tekee huonoja videoita ----------------------------------------------------------------------------------------------------------------- Paitoja: https://shop.spreadshirt.fi/jusu Discord servu: https://discord.gg/HhtEXga Instagram: https://www.instagram.com/papukaijasivu/ Kakkoskanava: https://www.youtube.com/c/Jusunmeemut Snapchat: xusu1 Google: google.fi Nintendo switch friendcode: SW-4397-6360-1520 Specsit: gtx 1060 3gig amd fx 8350 8 gigaa ramia moi...
Kaapo Suomeksi | Kaapo Syntymäpäivä | Uudet kokonaiset Kaapo-jaksot HD | Uusi Kaapo-spesiaali Klikkaa Tilaa : http://bit.ly/2dtIosN Animaatiosarjan päätähti on utelias nelivuotias Kaapo, jolla jokainen päivä on uusi seikkailu ja uuden oppimisen paikka. Joskus iskee itkupotkuraivari, kun aina ei saa tehdä niin kuin haluaa. Kaapo elelee turvallisesti isän, äidin ja pikkusiskonsa, Roosan kanssa rauhallisella seudulla sinisessä talossa, ja usein myös Ukki ja Mummi ovat läsnä Kaapon arjessa. Kanadalainen sarja perustuu Christine L\'Heureuxin kirjoittamiin ja Hélène Desputeauxin kuvittamiin kirjoihin. Kaapo on kanadalaista alkuperää oleva ja eteläkorealaisyhteistyössä tehty animaatiosarja, joka perustuu Christine L\'Heureuxin kirjoittamiin ja Hélène Desputeauxin kuvittamiin kirjoihin. Kirjoja on tehty vuodesta 1987 lähtien. Kaapo on nelivuotias poika, joka ihmettelee maailmaa ja oppii kussakin jaksossa jotakin uutta perheensä tai ystäviensä kanssa puuhastellessaan. Useat sarjan jaksoista alkavat kohtauksella, jossa sarjan kertojana toimiva isoäiti esittelee tarinan lapsenlapsilleen ja alkaa lukea sitä. Alkukohtaus on animoitu eri tavalla kuin Kaapon seikkailut. Tyypillistä kullekin tarinalle on se, että Kaapo kuvittelee itsensä mukaan kunkin hetkiseen kiinnostavaan tilanteeseen, esimerkiksi autonkuljettajaksi tai lentäjäksi. Kaapon perheeseen kuuluvat hyväsydämiset isä ja äiti, pikkusisko Roosa , kissa sekä isovanhemmat. Tutustu ihastuttavaan 4-vuotiaaseen ja tavattoman mielikuvitukselliseen Kaapoon. Hän käy läpi kaikki sellaiset lapsuuden ihanat asiat, joihin ihmiset ympäri ma...
Helmisen perhe saapuu Virtaukseen jaksoissa 686-687. Jaksot ennakkoon Yle Areenassa 20.10.2017. Uuden perheen rooleissa nähdään Lotta Lehtikari, Toni Nikka, Eeva Rajakangas ja Valpuri Jokitie....
Veljenkaa pitkästä aikaa kunnon kimppavideoo. Käykää tsekkaa uudet läikyt cittareista! Linden video: https://youtu.be/DXMH4Gq3_n0 Linden IG: https://www.instagram.com/arttulindeman LÖYDÄT MUT MYÖS TÄÄLTÄ: ▶ INSTAGRAM: https://www.instagram.com/jaakkoparkkali ▶ SNAPCHAT: https://www.snapchat.com/add/jaakkoparkkali ▶ FACEBOOK: https://www.facebook.com/parkkali ▶ TWITTER: https://twitter.com/53JAAKKO ▶ KEIKAT: http://www.meazymusiclive.fi/ ▶ MUN VAATTEET: http://meazystore.mycashflow.fi/category/9/jaakko-parkkali...
Päivitetyssä alkutunnuksessa nähdään vanhojen tuttujen hahmojen lisäksi myös joukko uusia virtauslaisia ja pari paluumuuttajaakin....
Kaapo Suomeksi | Rakentajan Lounas | Uudet kokonaiset Kaapo-jaksot HD | Uusi Kaapo-spesiaali HD Klikkaa Tilaa : http://bit.ly/2dtIosN Animaatiosarjan päätähti on utelias nelivuotias Kaapo, jolla jokainen päivä on uusi seikkailu ja uuden oppimisen paikka. Joskus iskee itkupotkuraivari, kun aina ei saa tehdä niin kuin haluaa. Kaapo elelee turvallisesti isän, äidin ja pikkusiskonsa, Roosan kanssa rauhallisella seudulla sinisessä talossa, ja usein myös Ukki ja Mummi ovat läsnä Kaapon arjessa. Kanadalainen sarja perustuu Christine L\'Heureuxin kirjoittamiin ja Hélène Desputeauxin kuvittamiin kirjoihin. Kaapo on kanadalaista alkuperää oleva ja eteläkorealaisyhteistyössä tehty animaatiosarja, joka perustuu Christine L\'Heureuxin kirjoittamiin ja Hélène Desputeauxin kuvittamiin kirjoihin. Kirjoja on tehty vuodesta 1987 lähtien. Kaapo on nelivuotias poika, joka ihmettelee maailmaa ja oppii kussakin jaksossa jotakin uutta perheensä tai ystäviensä kanssa puuhastellessaan. Useat sarjan jaksoista alkavat kohtauksella, jossa sarjan kertojana toimiva isoäiti esittelee tarinan lapsenlapsilleen ja alkaa lukea sitä. Alkukohtaus on animoitu eri tavalla kuin Kaapon seikkailut. Tyypillistä kullekin tarinalle on se, että Kaapo kuvittelee itsensä mukaan kunkin hetkiseen kiinnostavaan tilanteeseen, esimerkiksi autonkuljettajaksi tai lentäjäksi. Kaapon perheeseen kuuluvat hyväsydämiset isä ja äiti, pikkusisko Roosa , kissa sekä isovanhemmat. Tutustu ihastuttavaan 4-vuotiaaseen ja tavattoman mielikuvitukselliseen Kaapoon. Hän käy läpi kaikki sellaiset lapsuuden ihanat asiat, joihin ihmiset ympäri ...
Videolla testaan limppariuutuutta joka on lähetetty minulle ilmaiseksi videonäkyvyyttä vastaan. Arvio on kuitenkin rehellinen, eikä videon teosta ole maksettu euroakaan. (Tää pitää sanoo, muuten olis piilomainontaa) Arttu Lindemanin Läikky, koko kansan suosikkijuoma on saanut uutuusmaun: Kirpeä ome
Testattiin Fatboy L kanssa uutta Läikky limua.... SAATIIN LIMUT ILMAISEKSI ARTTU LINDEMANILTA!! 1 LIKE = 1 KEBAB FATBOYLLE Fatboy L - Alas : https://open.spotify.com/track/7IhW1q2Ze7mKJ18IxGqwJP Seuraa meitä somessa: Instagram: Officialmauton & Lecsiofficial Snapchat: Mautonherra & Tipeditipp
Olen mlg pro ---------------------------------------------------------------------------------------------------------------- Olen 15v heliumääni joka tekee huonoja videoita ----------------------------------------------------------------------------------------------------------------- Paitoja: htt
Kaapo Suomeksi | Kaapo Syntymäpäivä | Uudet kokonaiset Kaapo-jaksot HD | Uusi Kaapo-spesiaali Klikkaa Tilaa : http://bit.ly/2dtIosN Animaatiosarjan päätähti on utelias nelivuotias Kaapo, jolla jokainen päivä on uusi seikkailu ja uuden oppimisen paikka. Joskus iskee itkupotkuraivari, kun aina ei saa
Helmisen perhe saapuu Virtaukseen jaksoissa 686-687. Jaksot ennakkoon Yle Areenassa 20.10.2017. Uuden perheen rooleissa nähdään Lotta Lehtikari, Toni Nikka, Eeva Rajakangas ja Valpuri Jokitie.
Veljenkaa pitkästä aikaa kunnon kimppavideoo. Käykää tsekkaa uudet läikyt cittareista! Linden video: https://youtu.be/DXMH4Gq3_n0 Linden IG: https://www.instagram.com/arttulindeman LÖYDÄT MUT MYÖS TÄÄLTÄ: ▶ INSTAGRAM: https://www.instagram.com/jaakkoparkkali ▶ SNAPCHAT: https://www.snapchat.com/a
Päivitetyssä alkutunnuksessa nähdään vanhojen tuttujen hahmojen lisäksi myös joukko uusia virtauslaisia ja pari paluumuuttajaakin.
Kaapo Suomeksi | Rakentajan Lounas | Uudet kokonaiset Kaapo-jaksot HD | Uusi Kaapo-spesiaali HD Klikkaa Tilaa : http://bit.ly/2dtIosN Animaatiosarjan päätähti on utelias nelivuotias Kaapo, jolla jokainen päivä on uusi seikkailu ja uuden oppimisen paikka. Joskus iskee itkupotkuraivari, kun aina ei s
Syksyn 2015 päätösjakso, erikoispitkä jakso ja joo sori toi laatu ja mustat reunat xDD INSTAGRAM: @up.fanit1. Uusi Päivä Jakso 529 Räjähdyksen jälkeen Uusi Päivä Jakso 529 Räjähdyksen jälkeen. Osa 528: Perhosen kosketus. Voimalan 100-vuotisjuhla huipentuu dramaattisesti. Vieras mies puuttuu Kr
Kaapo Suomeksi | Kaapo Uusi Ystävä | Uudet kokonaiset Kaapo-jaksot HD | Uusi Kaapo-spesiaali Klikkaa Tilaa : http://bit.ly/2dtIosN Animaatiosarjan päätähti on utelias nelivuotias Kaapo, jolla jokainen päivä on uusi seikkailu ja uuden oppimisen paikka. Joskus iskee itkupotkuraivari, kun aina ei saa
UUSI LÄIKKY O.o Jos Jätät tykkäyksen saat ilmaisen omenan :O kokeile vaikka Mun \"Kauppa\" (osta T-paitoja ja huppareita ja muuta) https://shop.spreadshirt.fi/Nial?noCache=true Alennuskoodi (15% pois) welcome-100173805 Striimit: Twitch.tv/nialthegreed Snapchat: king_nial Twitter: https://twitter.com/
Tyvestä puuhun noustaan. 1 - 87.
Kiitos kun katsoit videoni! Jos pidit, voit painaa tykkää-nappia. Video tehty yhteistyössä Gigantin kanssa. Tilaa mut! http://bit.ly/T6NMkE Facebook: http://www.facebook.com/MrJallu101 Twitter: http://twitter.com/#!/MrJallu101 Instagram: https://instagram.com/herrajallu/ Hiiri: http://www.giga

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Mihin kiinnittää huomiota kun ostaa LCD tv:tä? | sivu 2 | AfterDawnin keskustelualueet
nuudeli Member
Resoluutiosta ei kannata välittää koska 1280x720 tai 1920x1080 materiaalia ei telkkarista kuitenkaan tule.
Vaarallista kirjoittaa tuollaista kun joku vielä uskoo sen...
Monella on varmaankin kokemuksia LCD- näytöistä niin tiedätte mitä millainen kuva on jos näytettävä resoluution vähän eri kuin näytön resoluutio. Onneksi joillakin 1366x768 televisioilla voidaan katsoa 720p lähetyksiä natiiviresoluutiolla ja "surureunoilla", jolloin käytetään kuvasta vain 1280x720 pikseliä.
Mitenkäs HDCP?
Ja jos televisiossa on digiviritin niin mitenkäs H.264/MPEG-4 AVC?
Sitä varmaankaan moni ei ole tajunnut että televisiota ei enään osteta kymmeneksi vuodeksi vaan pariksi kolmeksi vuodeksi.
nuudeli, 22.11.2006
Siksi en pistäisi rahojani välimalleihin vaan suoraan full hd:hen, kaikkein turvallisin ratkaisu.
Tietysti jos tuota pätäkkää löytyy niin voi ostaa jokaisen kehitysasteen version, mutta niin pitkään kun makuunin hyllyillä on vain dvd levyjä niin on aikaa antaa full hd:n hintojen pudota...
hek0hek0, 23.11.2006
tuo sun "full hd" on aivan yhtä "välimalli" kuin mikä tahansa televisio tänä päivänä.
Denson, 23.11.2006
odottelen FULL-HD:n halpenemista sekä aikaa jolloin HD-telkuille on yleensä tarvetta.
no kyllä nyt jo saa 1080p tv \ tykkejä normaali ihmisen palkalla Optoma ThemeScene HD81
kommenttini perustuu paljolti kokeneiden ammattilaisten kommentteihin
Juu mutta jos pelkästään normaaleja tv-kanavia kattelee niin onkohan järkevä investointi.Ei kyllä anna kuvan laatuun mitään parannusta alle 1500 euron mallit(jos kalliimmatkaan).Eri asia jos on uuden sukupolven konsoleita tai hankkimassa niitä niin silloin kone mikä antaa täyden 1920x1080 reson.Kaverilla pelailin xbox360 Amoin telkkarilla joko siihen pystyy ja oli kyllä helvetin hienon näköistä(töllö maksoi 2900 euroa ).Mutta tv-kuvan laatu ei kyllä häikäissyt.Itse odottelen kanssa hintojen tippumista ja HDTV lähetysten alkua,ennenkuin vähäiset roposet töllöön sijoitan.Kulutusluotoilla ei kannata moista värkkiä kyllä ostaa, kyllä siitä sen verran kallis niin tulee .Antaa taas edelläkäviöiden ja rikkaiten ostaa ensi mallit ja odotetaan suosiolla hintojen ja laadun paranemista.
Supo, 23.11.2006
Juu mutta jos pelkästään normaaleja tv-kanavia kattelee niin onkohan järkevä investointi
EI jos pelkää 1,2,3,4, ja sub tv aikoo katsoa itellä ollut sytymästä saakka kaapeli verkko kodissa ja nyt omassa asunnossakin on Welho kaapeli verkko kuvan laatu on kuva putki töllön tasoa mutta jos kattoo muuta ja on rahaa niin sitten videotykki \ taulu töllö on hyvä ostos
ikinä ei kannata ostaa kulutus luotolla mitään jos ei ole rahaa niin säästä kun kummiskin joudut "säästämään" kulutus luoton KK maksuihin kk palkasta joten miks maksaa jolekkin firmalle siitä ilosta että saa Heti kun vois säästää
highjump Member
Kirjoitatko Sokar80 tahallisesti äärettömän määrän kirjoitusvirheitä teksteihisi?
highjump, 05.12.2006
highjump sanoi:
joo tokihan kaikki niitä tahallaan kirjoittaa....
tubbana, 05.12.2006
Beaver Regular member
koksa aiovt eiävt lue jokaitsa kijraitna eriskeen, vain sanan kokoniasuuetna. Hevletin ällitsyttävää!
Beaver, 06.12.2006
Jos nyt lähtisin LCD-TV-kaupoille, niin kiinnittäisin ainakin huomiota:
- Resoluutio. Jos jostain löytäisi aidon HD-töllön niin heti ostaisin. Resoluutio on aika usein nykyään se 1366 X 768, joka tuokin seuraavaan katsottavaan asiaan...
- Skaalautuvuus. Eli miltä normaali TV-lähetys (digin kautta tietysti) ja DVD näyttää. Jos mahdollista, niin testaisin myös miltä TV näyttää 1280 -materiaalilla. Konsoleita ei pidä unohtaa.
- Liitännät. Scarttia, S-Videota sun muita omiin tarpeisiin.
- Värikylläisyys. Kylmästi vaan kaksi TV:tä vierekkäin näyttämään samaa kuvaa, niin huomaa kuinka erilaisia TV:t onkaan
- Kirkkaus / kontrasti. Paistaako olohuoneeseen (tai mihin TV nyt tuleekaan) aurinko, tai saako huonetta pimennettyä.
- Hinta. Tämä vaikuttaa melko paljon
- Mistä ostan. Jos jostain saksasta ostaa, niin painaa mieleensä että imtäs sitten jos jokin hajoaa.
Khauron, 06.12.2006
Beaver sanoi:
Ei helvetti! Aika pirun himmeetä....
pirk, 06.12.2006
Eikös aika monella valmistajalla ole euroopan laajuinen takuu?
On, mutta EU:hun-tuontipapereiden pitää olla kunnossa. Suomessa on myös melko tiukka kuluttajansuojalaki, joka ei toimi muista maista ostettaessa (eli kun laite hajoaa päivää takuun päättymisen jälkeen).
wipe2000, 07.12.2006
1366x768 on se paneeli, jota maailmalla valmistetaan eniten. Jotkut nyt vain sattuivat päättämään, että Suomeen pitää saada alempaa resoluutiota oleva kuva. Näin minulle eräs myyjä väitti. Mainoksia katsomalla tai valmistajien sivuja selaillessa voi nyös päätellä 1366x768-paneeleiden olevan paljon yleisempiä kuin 1280x720-paneeleiden. Tässä vaiheessa kannattaa hieman miettiä, jos siis eri paneeleiden testituloksia ei ole saatavilla, miten 1366-paneeleiden suhteellisesti suurempi osuus vaikuttaa niiden tuotekehitykseen ja siten laatuun. Entä mikä on skaalauksen laatu? Käsittääkseni aika pirun hyvä.-->... Jos joku osaa korjata muodostamaani käsitystä ja saamiani tietoa, niin ole hyvä vaan.
Esimerkiksi Samsungin ja Sonyn telkkareissa, joiden paneelit muuten valmistetaan yhteisyrityksessä (S-LCD muistaakseni), kuva on testien mukaan ollut pirun hyvä ja tarkka. Olen itsekkin sen todennut katsellasani Samsungin 1700 € 32" töllötintä, johon puskettiin HD-kuvaa (älkää kysykö miten). Todella tarkka ja uskomaton värintoisto. Mutta sitten kun samaiseen telkkariin (vieressä) napattiin DVD-kuva, niin johan oli ihmettelemistä- suhteettoman palikoitunut kuva. Tarkat ja todella hyvät näytöt näyttävät nähtävästi kuvanlähteen kaikki virheet todella hyvin. Tätä samaa varoitti telkkumyynnistä vastaava kaverinikin yhdessä vaiheessa. Kalliin 1366xripsut telkun hankkiminen normikanavien katseluun ei välttämättä ole paras ratkaisu.
Omat kriteerini telkulle olisi edellistä täydentäen:
2xHMDI tai HDMI ja DVi, jotta saisin kahdesta lähteestä digitaalisen kuvan telkkarille.
Kiinnittäkääpä muuten huomiota digiboksilla varustettujen telkkujen merkintään - HD READY vai HD TV - jälkimmäisen täytyy määritelmän mukaan pystyä purkamaan mpeg4-koodausta, johon HD lähetyksissä tullaan oletettavasti siirtymään mpeg2:sta.
ajkopone, 08.12.2006
ajkopone sanoi:
No Suomessa taikka euroopassa ei tietääkseni ole yhtään telkkaria joka sisältäisi HD-virittimen, eikä varmasti tulekkaan 5-10 vuoteen.
Sen sijaan käytetään erillisiä bokseja kuten Briteissä SkyHD, ja euroopassa erinäiset hdboksit jotka purkavat mpeg4:ää taikka eivät, maksavat tietääkseni 300-500€.
hek0hek0, 08.12.2006
tauaglia Member
Tuossa olisi mielenkiintoinen töllö 1080p-ominaisuudella, varsinkin hintansa puolesta.
http://www.elektroni.fi/?9073
tauaglia, 08.12.2006
Esimerkiksi Samsungin ja Sonyn telkkareissa, joiden paneelit muuten valmistetaan yhteisyrityksessä (S-LCD muistaakseni), kuva on testien mukaan ollut pirun hyvä ja tarkka
oman aikani vertailin kuvan laatua ja ite päädyin Samsung 40" LCD tollö omistajaksi saman laatuinen sony maksaa enemmä siks otin samsung
johon puskettiin HD-kuvaa (älkää kysykö miten). Todella tarkka ja uskomaton värintoisto
myydäänhän jo suomessakin HD-DVD\Blu-Ray soittimia ja HD-DVD levyjä saa suomeen tilaamalla niitä on jo myyty kohtalaisen paljon ulkomailla
nykyisin HD lähetyksiä on jenkeissä 90% lähetyksistä englannissa 89% jenkkien tavoite 2010 joka kodissa olis HD ja joka asema lähettää HDTV lahetyksiä muissa maissa n: 50% kun suomeessa\pohjois maissa puhutaan vielä jostakin Digi tv:eestä joka on DVD tasoa tai alle riippuu kuinka paljon lähetys tehoa tv yhtiöt saavat jotta kaista ei lopu kesken
Tarkat ja todella hyvät näytöt näyttävät nähtävästi kuvanlähteen kaikki virheet todella hyvin
jep pieni kohina vanhassa töllös ei haitannut nyt sama singaalin heikkous onkin 1x1cm pixseli palikoita ruutu täynä onneks asun kaapeli taloudessa mutta tuttulla meni taulu töllö myyntiin ja osti takas kuvaputki töllön (CRT)
Kalliin 1366xripsut telkun hankkiminen normikanavien katseluun ei välttämättä ole paras ratkaisu
jos oma putki tv ei olisi hajonnut niin en olisi ostanut LCD töllöä (vielä) kun on hyvä iso kuva jo tykillä jo on
Doctor Buu HD
Smawille HD
2xHMDI tai HDMI ja DVi, jotta saisin kahdesta lähteestä digitaalisen kuvan telkkarille
HDMI on digitaalinen Scart liitin eli täysin sama kuin DVI mutta äänen kanssa
jälkimmäisen täytyy määritelmän mukaan pystyä purkamaan mpeg4-koodausta, johon HD lähetyksissä tullaan oletettavasti siirtymään mpeg2:sta.
sen töllön haluaisin nähä joka purkaa raakaa Mpeg-4 materiaalia koska jopa tehokkaalla PC on vaikeuksia PC ongelmat johtuu softa puutteesta
ehkä hyvä leffa ?
Tyylikäs LCD-televisio erinomaisilla ominaisuuksilla. Mm. täysi 1920 x 1080p HDTV-resoluutio, erinomainen kontrasti, nopea vasteaika
joo mutta erinomainen kontrasti ? Kontrastisuhde: 1000:1 miten käy yö kohtauksien jos olohuoneessa on yhtään valo päällä ?
mutta muuten tosi hyvä jos on totta 1 399,00€ saa täysi 1920 x 1080p HDTV-resoluutio ? ja 3x HDMI liittimellä
juusaki
mene ostamaan joku xorohoro chinaboy telkkari
Hongkongissa oli myynnissä 12 megapixelin kamera 29,95€, ajattele, 12MPix!! sen on pakko olla huippukamera
no joo haukkukaa vaan kaikki aasian maan merkit mutta muistatte kai että Samsung , Sony \Sony Ericsson ,pioneer ym tulevat sieltä ja vaikka sitä ei kehitetäisi siellä niin esim Nokia valmistetaa siellä (Malesia) ja intiassa koska on halvempaa
kävin viime talvena Thaimaa:ssa ja siellä ostin digi pokkarin ixus 50 makso 42dollaria = 32,31€ maksaa täällä 227.90€ vieläkin nyt 11kk vanha joka nyt vanhemmilla hyvässä käytössä
joo mutta kuten sanoin että jos on totta niin hyvä kaikkia tunnettuja merkkejä voi ja kannattaa ostaa jos jossakin siellä käy muutta Xoro en ole ikinä kuulutkaan tai lukenut yhtään arvostelua kuten aikasemmin mainittiin ei ne pelkät pixselit kuvaa hyväksi tee oli kamera tai tv
Xoro ?
Xoro arvostelu ( jos osaa patonki kieltä )

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Verovelka ja veronpalautus yrityssaneerauksessa - Verohallinto
Siirry suoraan sisältöön Siirry koko sivuston hakuun
Kirjaudu OmaVeroon
Hae Sulje
Valikkoa ladataan...
Virhe valikkoa ladattaessa, lataa sivu uudelleen...
Keskusverolautakunnan ennakkoratkaisut
{{item.ContentType}}
Verovelka ja veronpalautus yrityssaneerauksessa
Versiohistoria
Diaarinumero
VH/479/00.01.00/2019
Voimassaolo
13.2.2019 - Toistaiseksi
Korvaa ohjeen
A175/200/2014
Avaa sisällysluettelo Sulje sisällysluettelo
1 Ohjeen tavoite ja soveltamisala
2 Saneerausvelka ja palautuksen käyttäminen yrityssaneerausmenettelyssä
2.1 Saneerausvelka
2.2 Veronpalautuksen käyttäminen verovelalle yrityssaneeraustilanteissa
3 Yrityssaneerausmenettelyn aikana syntyvän saatavan etuoikeus konkurssissa
4 Lähdeluettelo
5 Liite 1
Veronpalautuksen kuittausoikeus ennen saneerausmenettelyä ja sen aikana
6 Liite 2
Esimerkkitapauksia palautuksen käyttämisestä
Ohjeessa kuvataan verovelan ja veronpalautusten käsittelyä yrityssaneerausmenettelyyn liittyvissä tilanteissa. Ohjeessa käsitellään myös saneerausmenettelyn aikana syntyneiden verovelkojen etuoikeutta konkurssivalvonnassa.
Tällä ohjeella korvataan ohje Dnro A175/200/2014. Aikaisemman ohjeen jälkeen on tullut voimaan uutta lainsäädäntöä (veronkantolaki (769/2016) ja laki oma-aloitteisten verojen verotusmenettelystä (768/2016)). Ohjeen muutokset ovat pääosin teknisiä johtuen muun muassa siitä, että verotiliä koskevat säännökset ovat poistuneet. Palautuksen käyttämiseen liittyvät periaatteet tai verolainsäädännön tulkinta eivät ole muuttuneet.
Saneerausvelkaa ja kuittausta saneerausmenettelyn aikana säännellään mm. seuraavissa oikeusohjeissa:
Yrityssaneerauslain (47/1993) 3 § 1 momentin 5-kohdan mukaan saneerausvelkaa, johon voidaan soveltaa ko. lain mukaisia velkajärjestelyjä, on velka, joka on syntynyt ennen hakemuksen vireille tuloa.
Yrityssaneerauslain 19 § 3 momentin (2.3.2007/247) mukaan velkojalla on saneerausmenettelyn aikana oikeus käyttää saatavaansa kuittaukseen velalliselle olevaa velkaansa vastaan vastaavin perustein kuin konkurssissa.
Oikeuskäytännön mukaan (KHO:2013:18) yrityssaneerauksessa velkojan oikeus kuittaukseen perustuu siihen, että saatavat ovat vastakkaisia vastaavalla tavalla kuin konkurssissa. Konkurssin aloittamisen jälkeen velkoja voi käyttää konkurssisaatavaa omaa velkaansa vastaan vain, jos molemmat saatavat ovat syntyneet ennen konkurssimenettelyn aloittamista. Vastaavalla tavalla velkoja voi kuitata omaa velkaansa saneerausvelalla vain, jos molemmat saatavat ovat syntyneet ennen saneerausmenettelyn aloittamista.
Yrityssaneerauslain 32 § 2 momentin (2.3.2007/247) mukaan saneerausmenettelyn lakkaamisen jälkeen aloitetussa konkurssimenettelyssä saneerausmenettelyn aloittamisen ja lakkaamisen välisenä aikana syntyneet velat ovat etuoikeutettuja saatavia.
Verolainsäädännön mukaan verovelka ja veronpalautus syntyy verokaudelta, joka voi olla kalenterikuukausi, neljännesvuosi tai kalenterivuosi. Verokausi on jakamaton kokonaisuus. Verokauden sisällä verovelkaa ei jaeta saneerausvelkaan ja uuteen velkaan. Ohjeessa kerrotaan, kuinka edellä lueteltuja saneerausvelkaa ja kuittauksen edellytyksiä koskevia oikeusohjeita sovelletaan verolainsäädännön nojalla syntyviin verovelkoihin ja veronpalautuksiin.
Korkein oikeus on antanut kaksi ennakkopäätöstä siitä, miten ennakonpidätys-, sosiaaliturvamaksu¹ - ja arvonlisäverovelan osalta saneerausvelka muodostuu (KKO 1995:127 ja KKO 2003:10). Niiden mukaan vireilletulokuukauden osalta saneerausvelkaa ovat ennen vireilletulopäivää tapahtuneeseen myyntiin perustuva arvonlisävero sekä ennen sitä maksettuihin palkkoihin perustuva ennakonpidätys- ja sosiaaliturvamaksuvelka. Veron määräämis- tai palautuspäätöksen tai veron erääntymisen ajankohdalla ei ole merkitystä. Olennaista on veron tai palautuksen perusteen syntymisen ajankohta.
Lakia oma-aloitteisten verojen verotusmenettelystä (OVML) 11 §:ssä säädetään verokausista ja 16 §:ssä todetaan, että verovelvollisen on annettava kultakin verokaudelta veroa koskevat tiedot Verohallinnon vahvistamalla veroilmoituksella. Laissa ei ole erikseen säädetty mitään poikkeusta, jonka nojalla veroilmoitus voitaisiin antaa muulta ajanjaksolta kuin verokaudelta. Verovelvollinen ei siten voi kohdistaa ilmoitustaan koskemaan vain tiettyjä verokauden erillisiä osia.
Oma-aloitteisten verojen verotusmenettelylakia (OVML) sovelletaan arvonlisäveroon, arpajaisveroon, apteekkiveroon, eräistä vakuutusmaksuista suoritettavaan veroon sekä ennakkoperintä- ja työnanatajan sairausvakuutusmaksusta, korkotulon lähdeverosta, ulkomailta tulevan palkansaajan lähdeverosta, rajoitetusti verovelvollisen tulon verottamisesta sekä Pohjoismaiden Investointipankin, Pohjoismaiden projektivientirahaston, Pohjoismaiden kehitysrahaston ja Pohjoismaiden ympäristörahoitusyhtiön palveluksessa olevien henkilöiden verottamisesta annetuissa laeissa säädettyihin veroihin.
Verolainsäädännön mukaista ilmoittamisvelvollisuutta ja sen perusteella määräytyvää veronmaksuvelvollisuutta on sovellettava myös yrityssaneerausmenettelyn aikana. Verokaudelta ilmoitettava ja maksettava vero muodostaa Verohallinnolle yhden, kokonaisuutena arvioitavan saatavan, jota ei jaeta saneeraushakemuksen vireilletulohetken perusteella. Näin ollen oma-aloitteinen vero, joka on syntynyt siltä kuukaudelta, jonka aikana saneeraushakemus on tullut vireille, on saneerausvelkaa.
Jos saneeraushakemus tulee vireille kuukauden 1. päivänä, saneerausvelaksi luetaan edeltävän kuukauden oma-aloitteinen vero, mutta ei hakemuksen vireilletulokuukauden oma-aloitteista veroa. Tämä johtuu siitä, että yrityssaneerauslain mukaan saneerausvelkaa on ennen hakemuksen vireille tuloa syntynyt velka eli viimeistään hakemuspäivää edeltävänä päivänä syntynyt velka.
Tuloverotuksessa veron perusteen on oikeuskäytännössä katsottu syntyneen tilikauden tai verovuoden viimeisenä päivänä. Tulovero tilikaudelta, jolloin yrityssaneeraushakemus on tullut vireille, on kokonaisuudessaan saneerauksen ulkopuolista velkaa, koska veron peruste syntyy vasta tilikauden viimeisenä päivänä (KKO 2003:87). Luonnollisen henkilön tuloveroa käsitellään saman periaatteen mukaisesti (KKO 1998:116). Tuloveron ennakot ja lisäennakot ovat osa verovuoden veroa. Verohallinnon näkemyksen mukaan ennakkoveron erääntymishetkellä ei ole merkitystä. Ennakkoverot, jotka erääntyvät sen vuoden aikana, jolloin hakemus tulee vireille, ovat aina uutta velkaa, koska ne ovat osa tilikauden tai kalenterivuoden viimeisenä päivänä syntyvää tuloverovelkaa.
Jos saman verovuoden aikana päättyy useampia tilikausia, tilikaudet muodostavat yhdessä verovuoden (laki verotusmenettelystä 3 §), ja tilikausien tuloksen perusteella tehdään yksi verotuspäätös, joka koskee koko verovuotta. Veron perusteen katsotaan syntyneen myöhäisimmän tilikauden viimeisenä päivänä.
Luovutusvoitoista saatuihin pääomatuloihin (TVL) perustuvan verovelan osalta veron peruste syntyy tuloverotusta koskevasta pääsäännöstä poiketen sillä hetkellä, kun veronalainen luovutus tapahtuu (KKO 1997:206). Tällä poikkeuksella on merkitystä niissä yrityssaneeraustilanteissa, joissa verovelat perustuvat yksityisen elinkeinonharjoittajan tai elinkeinoyhtymän saamiin luovutusvoittoihin. Pääsäännön mukaan hakemuksen vireille tullessa kesken olevan verovuoden tulovero ei ole saneerausvelkaa, mutta verovuoden aikana ennen hakemuksen vireille tuloa tehdystä luovutuksesta syntyvä vero voidaan katsoa saneerausvelaksi. Verotuspäätös, johon sisältyy myös luovutusvoiton vero, tehdään vasta myöhemmin seuraavan vuoden aikana. Verohallinnolla velkojana ei ole mahdollisuutta oma-aloitteisesti ottaa luovutusvoiton veroa huomioon, joten tässä tilanteessa luovutusvoiton veron toteaminen saneerausvelaksi edellyttää velallisen tai selvittäjän selvitystä.
Korkeimman oikeuden ratkaisuissa KKO 1997:206 ja KKO 1998:116 kysymys oli yksityishenkilön velkajärjestelyistä, joita koskevat asiat ratkaistaan yksityishenkilön velkajärjestelystä annetun lain mukaan. Mainitun lain tarkoitus on yhtenevä yrityssaneerauslain tarkoitukseen nähden, joten näissä ratkaisuissa sovellettuja periaatteita voidaan soveltaa myös yrityssaneerausta koskeviin tilanteisiin.
Kiinteistöverotuksessa vero syntyy kalenterivuoden ensimmäisenä päivänä². Saneeraushakemuksen vireilletulovuoden kiinteistövero on saneerausvelkaa.
1 Sosiaaliturvamaksu on sisältänyt käytännössä vain työnantajan sairausvakuutusmaksun 1.1.2010 lukien, jolloin työnantajan kansaneläkemaksu poistettiin. Laki työnantajan sairausvakuutusmaksusta (771/2016) tuli voimaan 1.1.2017.
2 Kiinteistöverolain (654/1992) 5 § verovelvollisuuden määräytymisestä kalenterivuoden ensimmäisen päivän mukaan; veron peruste eli määrä määräytyy kiinteistöverolain 11 §:n mukaan edellisen päivän eli verotusvuotta edeltävän vuoden viimeisen päivän mukaan.
Yrityssaneerauslain 19 § 3 momentin mukaan saneerausmenettelyssä kuittaus on mahdollista suorittaa samoin perustein kuin konkurssissa. Säännöksen tarkoituksena on ollut se, että kuittaustilanteessa velkojan aseman ei tule olla yrityssaneerauksessa huonompi kuin konkurssissa. Korkein hallinto-oikeus on ratkaisussaan KHO 2013:18 ottanut kantaa siihen, miten kuittauksen ajallista vastakkaisuusvaatimusta arvioidaan.
Saneerausmenettelyn aloittaminen on vastakkaisuuden ratkaiseva ajankohta. Verovelka ja veronpalautus, joiden kummankin peruste on syntynyt ennen saneerausmenettelyn aloittamista, ovat kuittauksen edellyttämällä tavalla vastakkaiset. Vastakkaisia ovat myös verovelka ja veronpalautus, jotka ovat syntyneet saneerausmenettelyn aloittamisen jälkeen.
Palautuksen peruste syntyy saman periaatteen mukaisesti kuin verovelankin: oma-aloitteisten verojen osalta sen mukaan, miltä kaudelta palautus alun perin syntyy, ja tuloverotuksessa sen tilikauden tai verovuoden viimeisenä päivänä, jolta palautettavaa veroa muodostuu.
Liitteessä 1 on kuvattu aikajanalla verovelan ja veronpalautuksen ajallista vastakkaisuutta.
Ennen saneerausmenettelyn aloittamista saneerauksen oikeusvaikutukset eivät ole vielä voimassa. Veronpalautuksen käyttämiselle ei ole rajoituksia. Veronpalautus voidaan käyttää myös sellaiselle verovelalle, joka on syntynyt ennen saneeraushakemuksen vireille tuloa. Tuomioistuimen määräämät väliaikaiset kiellot eivät vaikuta velkojan kuittausoikeuteen.
Yrityssaneerausmenettelyn alettua saneerauksen oikeusvaikutukset rajoittavat veronpalautusten käyttämistä seuraavasti:
Ratkaisun KHO 2013:18 mukaan, vastaavalla tavalla kuin konkurssissa, saneerausmenettelyn aloittaminen on ajankohta, jonka mukaan verovelan ja veronpalautuksen vastakkaisuus määräytyy. Korkeimman hallinto-oikeuden ennakkoratkaisussa on nimenomaisesti todettu, että menettelyn aloittamisen jälkeen syntynyttä veronpalautusta ei saa käyttää saneerausvelan kuittaukseen. Korkein hallinto-oikeus on katsonut, että saneerausmenettelyn aikana syntyneiden veronpalautusten käyttäminen saneerausvelan kuittaamiseen tuottaisi veronsaajalle lain lähtökohtaan nähden tarkoituksettoman edun.
Koska verokausia käsitellään kokonaisuuksina, veronpalautusta ei voi jakaa menettelyn aloittamisajankohdan mukaan. Jos veronpalautus kohdistuu osaksikaan menettelyn aloittamisen jälkeiseen aikaan, se on kokonaan saneerausmenettelyn aloittamisen jälkeen syntynyttä veronpalautusta. Näin ollen palautus, joka syntyy menettelyn aloittamiskuukaudelta, on kokonaan syntynyt menettelyn aloittamisen jälkeen.
Menettelyn aloittamisen päivämäärällä ei ole samanlaista vaikutusta kuin saneeraushakemuksella on saneerausvelan muodostumiseen (hakemuksen vireilletulo kuukauden 1. päivänä). Myös silloin, kun saneerausmenettelyn aloittamispäätös on tehty kuukauden viimeisenä päivänä, koko tuon kuukauden veronpalautus on osaksi - yhden päivän osalta - syntynyt menettelyn aloittamisen jälkeen.
Saneeraushakemuksen vireilletulon jälkeen mutta ennen saneerausmenettelyn aloittamista syntynyt veronpalautus - ts. verokaudelta, joka on päättynyt ennen menettelyn aloittamiskuukautta - voidaan käyttää sellaisen verovelan suoritukseksi, jonka peruste on syntynyt ennen menettelyn aloittamista. Palautus saadaan siten käyttää joko saneerausvelalle tai hakemuksen vireille tulon jälkeen syntyneelle uudelle velalle veronkantolaissa säädetyssä käyttöjärjestyksessä.
Saneerausmenettelyn aloittamisen jälkeen syntynyttä veronpalautusta ei saa käyttää saneerausvelalle. Tämä todetaan korkeimman hallinto-oikeuden ennakkoratkaisussa. Saneerausmenettelyn aloittamispäätöksen jälkeen syntynyttä palautusta voidaan kuitenkin käyttää muulle kuin saneerausvelalle, eli ns. uudelle velalle myös silloin, kun uusi velka on syntynyt ennen menettelyn aloittamispäätöstä.
Kaikki hakemuksen vireille tulon jälkeen syntyneet velat ovat uutta velkaa, joka saneerausvelallisen on maksettava ajallaan. Velkojalla on oikeus perintätoimiin uuden velan perusteella ja uuden velan maksamisen laiminlyöminen voi vaikuttaa saneerausmenettelyn onnistumiseen. Näin ollen on perusteltua ja yleensä saneerausvelallisen edun mukaista, että menettelyn aloittamisen jälkeen syntynyt palautus voidaan kuitata vanhimmalle saneerauksen ulkopuoliselle velalle eli uudelle velalle.
Liitteessä 2 kuvataan esimerkkitapauksien avulla, miten yrityssaneerausmenettelyn vaiheet vaikuttavat palautuksen käyttämiseen.
Myös tuloveron palautukseen sovelletaan ennakkoratkaisua KHO 2013:18. Palautuksen peruste syntyy saman tulkinnan mukaan kuin verovelan peruste, eli tilikauden tai verovuoden viimeisenä päivänä. Menettelyn aloittamisen jälkeen päättyneeltä tilikaudelta syntynyt palautus voidaan käyttää uuden velan suoritukseksi. Jos tilikauden päättymispäivänä saneeraushakemus on ollut vireillä, mutta saneerausmenettelyä ei ole vielä aloitettu, sovelletaan pääsääntöä, eli palautus voidaan käyttää minkä tahansa ennen menettelyn aloittamispäätöstä syntyneen velan - myös saneerausvelan - suoritukseksi.
Velkojien maksunsaantijärjestyksestä annetun lain 3 a §:n (6.11.1998/795) mukaan saneerausmenettelyn alkamisen ja lakkaamisen välisenä aikana syntyneen saatavan asemasta yrityksen saneerauksesta annetun lain (47/1993) 32 §:n 2 momentissa tarkoitettuna ajankohtana alkaneessa konkurssissa säädetään sanotussa lainkohdassa.
Yrityssaneerauslain 32 §:n (2.3.2007/247) 2 momentin mukaan jos velallinen asetetaan konkurssiin hakemuksesta, joka on tehty ennen saneerausohjelman päättymistä, taikka, jos saneerausmenettely on lakannut ilman saneerausohjelman vahvistamista, sellaisesta hakemuksesta, joka on ollut vireillä saneerausmenettelyn aikana tai tehty kolmen kuukauden kuluessa menettelyn lakkaamisesta, menettelyn alkamisen ja lakkaamisen välisenä aikana syntyneet saatavat ja niille varojen tilittämiseen kertyvä korko maksetaan konkurssissa velkojien maksunsaantijärjestyksestä annetun lain (1578/1992) 3 §:ssä tarkoitettujen saatavien jälkeen parhaalla etuoikeudella.
Kun yrityssaneeraus päättyy konkurssihakemukseen, tulee ratkaistavaksi kysymys siitä, kuuluvatko yrityssaneerausmenettelyn aloittamis- ja päättymiskuukauden aikana syntyneet verovelat etuoikeutettuihin vai etuoikeudettomiin saataviin konkurssissa. Verokauteen kohdistuvan verovelan jakamattomuuden periaatetta sovelletaan myös näissä tilanteissa. Koska saneerausmenettelyn aloittamis- ja päättymiskuukauden aikana syntyvät verot saattavat kohdistua osaksi sellaiseen aikaan, jota ei lain mukaan katsota etuoikeutetun saatavan muodostumiseen oikeuttavaksi ajaksi, on näihin kuukausiin kohdistuvat verovelat valvottava konkurssissa kokonaan etuoikeudettomina.
Arvonlisäverollisen toiminnan lopettamisesta syntyy ns. loppuvaraston arvonlisäveron suorittamisvelvollisuus (arvonlisäverolaki 21 § 3 momentti). Loppuvaraston arvonlisävero kohdistuu toiminnan lopettamiskuukaudelle (arvonlisäverolaki 136 § 2 momentti), joka yleensä on kuukausi, jolloin velallinen on asetettu konkurssiin. Jos konkurssipesä ei jatka elinkeinotoimintaa omalla alv-tunnuksellaan, loppuvaraston arvonlisävero on konkurssissa valvottavaa velkaa. Etuoikeus konkurssissa määräytyy pääsäännön mukaan, eli jos verovelvollisuus syntyy saneerausmenettelyn lopettamiskuukauden aikana, loppuvaraston arvonlisävero sisältyy etuoikeudettomana valvottavaan arvonlisäverovelkaan.
Tuloverovelka, joka on syntynyt menettelyn aloittamisen ja päättymisen välisenä aikana päättyneiltä tilikausilta, valvotaan etuoikeutettuna saatavana.
Kiinteistöverojen osalta etuoikeutettuna saatavana valvotaan menettelyn aloittamisen ja päättymisen välisenä aikana alkaneilta kalenterivuosilta syntyneet verovelat.
KKO 1995:127
KKO 1997:206
KKO 1998:116
KKO 2003:10
KKO 2003:87
KHO 2013:18
Palautus voidaan käyttää verovelalle silloin, kun yllä olevalla aikajanalla velkaa ja veronpalautusta kuvaavat viivat kulkevat rinnakkain. Poikkeuksena on menettelyn aloittamispäätöksen jälkeen syntyneen palautuksen käyttö myös sellaiselle uudelle velalle, joka on syntynyt ennen saneerausmenettelyn aloittamispäätöstä.
Yritys Oy jättää käräjäoikeuteen yrityssaneeraushakemuksen 6.4.
Saneerausvelkaa ovat arvonlisäverot huhtikuun loppuun asti.
Saneerausmenettely aloitetaan 20.4.
Yritykselle syntyy ns. uutta velkaa: arvonlisäveron osalta tulee toukokuulta (ilmoituspäivä 12.7.) 2.000 € ja kesäkuulta 500 €. Yritys Oy antaa näiden kuukausien osalta ilmoitukset, mutta ei maksa.
Oy antaa heinäkuulta ilmoituksen 10.000 euron suuruisesta negatiivisesta arvonlisäverosta.
Tapauksessa sekä veronpalautuksen että saneerauksen ulkopuolisen uuden verovelan peruste on syntynyt saneerausmenettelyn aloittamispäätöksen jälkeen. Veronpalautus voidaan käyttää saneerauksen ulkopuoliselle uudelle velalle eli toukokuun ja kesäkuun arvonlisäveroille. Loppuosa veronpalautuksesta on palautettava asiakkaalle, koska menettelyn alkamisen jälkeen syntynyttä veronpalautusta ei voida käyttää saneerausveloille.
Huom! Jos huhtikuulta olisi syntynyt veronpalautus, se olisi katsottu saneerausmenettelyn aloittamisen jälkeen syntyneeksi palautukseksi eikä olisi ollut käytettävissä saneerausvelalle.
Yritys Oy jättää käräjäoikeuteen yrityssaneeraushakemuksen 23.3.
Saneerausvelkaa ovat arvonlisäverot maaliskuun loppuun asti.
Saneerausmenettely aloitetaan 6.5.
Yritykselle syntyy ns. uutta velkaa: arvonlisäveron osalta huhtikuulta (ilmoituspäivä 12.6.) tulee maksettavaa 5.000 €, toukokuulta 2.000 € ja kesäkuulta 500 €. Yritys Oy antaa näiden kuukausien osalta ilmoitukset, mutta ei maksa.
Veronpalautus voidaan käyttää saneerauksen ulkopuoliselle uudelle velalle eli huhtikuun, toukokuun ja kesäkuun arvonlisäveroille. Loppuosa veronpalautuksesta on palautettava asiakkaalle, koska menettelyn alkamisen jälkeen syntynyttä palautusta ei voida käyttää saneerausveloille.
Yritys Oy jättää käräjäoikeuteen yrityssaneeraushakemuksen 23.3. ja hakee väliaikaiset kiellot (maksukiellto, perintäkielto ja ulosoton kielto). Käräjäoikeus päättää hakemuksen mukaisesti, että kaikki kiellot ovat voimassa 23.3. lukien.
Saneerausmenettely aloitetaan 6.6.
Veronpalautus voidaan käyttää saneerauksen ulkopuoliselle uudelle velalle eli huhtikuun, toukokuun ja kesäkuun arvonlisäveroille. Loppuosa veronpalautuksesta on palautettava asiakkaalle, koska menettelyn alkamisen jälkeen syntynyttä veronpalautusta ei voida käyttää saneerausveloille.
Yritys Oy jättää käräjäoikeuteen yrityssaneeraushakemuksen 23.3. ja hakee väliaikaiset kiellot (maksukielto, perintäkielto ja ulosoton kielto). Käräjäoikeus päättää hakemuksen mukaisesti, että kaikki kiellot ovat voimassa 23.3. lukien.
Saneerausmenettely aloitetaan 6.8.
Ennen menettelyn aloittamispäätöstä syntynyt veronpalautus voidaan käyttää vanhimmasta verovelan erästä alkaen sekä saneerausveloille että saneerauksen ulkopuoliselle uudelle velalle eli myös maaliskuun, huhtikuun, toukokuun ja kesäkuun arvonlisäveroille, jos palautusta riittää myös uusille veloille.
Sivu on viimeksi päivitetty 26.2.2019
Näytä kaikki tasot
Verokortti
Kaikki asiointipalvelut
Verotoimistot
Me Korhoset
© Verohallinto

matches:
§ 1
§ 3
§ 2
KKO
KKO
KKO
§ 3
§ 3
§ 2
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO