Isumaginninnermi Naammagittaalliuteqartarfiup ukiumoortumik nalunaarutaa 2011 | AUA
Isumaginninnermi Naammagittaalliuteqartarfiup ukiumoortumik nalunaarutaa 2011
2011-mi Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfimmi samminerusimasaat sukumiinenisumik atuakkit
Nalunaarummi qaammatisiutit malillugit ukioq malinneqarpoq aammalu Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup atuunnera, naammagittaalliuutit tiguneqartut aamma suliat naammassineqartunut kisitsisitigut paasissutissat pillugit naatsumik nassuiaammik imaqarluni.
Nalunaarut Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup nittartagaani: www.dsa.gl takuneqarsinnaavoq.
Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup, nalunaarutip nittartakkamut ikkunneqarnera pillugu taamaallaat kommunit, Kanukoka, Inatsisartut Ombudsmandiat, Rigsombudsmandi aamma Isumaginninnermut Ilinniarfik ilisimatissavai.
Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup Allattoqarfiata isumaqatigiissuteqarneq malillugu ukiumoortumik nalunaarutip assilinera pappialanngorlugu tunniussinnaavaa imaluunniit nassiussinnaallugu.
Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfik imatut attaveqarfigineqarsinnaavoq:
Najugaq: Hans Egedesvej 3, postboks 689, 3900 Nuuk
Oqarasuaat nr: 32 80 33
1980-imi Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup atuunnera aallartippoq.
Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup aalajangiisinnaatitaanera isumaginnittoqarfiup aqunneqarnera aaqqissuussaaneralu pillugit Inatsisartut peqqussutaat nr. 11, 12. november 2001-imeersumi § 8, imm. 1-imi aamma 2-imi allassimavoq.
Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfik, isumaginninnermi maleruagassat malillugit kommunit imaluunniit Ilaqutariinnermut, Isumaginninnermi Naalakkersuisoqarfik aalajangiinerannut naammagittaalliuuteqartarfiuvoq.
Naammagittaalliuuteqartarfiup atuunnera peqqussummi §§ 9 – 11-imi erseqqinnerusumik inatsisitigut maleruagassaqartinneqarpoq.
Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfik pillugu nalinginnaasumik
Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfik isumaginninnermut suliassaqarfimmi nunami allaffissornikkut naammagittaalliortarfittut qullersaavoq.
Suliassat ataasiakkaat qanoq suliarineqartassanersut aalajangiiffigineqartassanersullu pillugu, ilitsersuutinit aamma oqartussaasunit allanilluunniit oqaaseqaatinut tunngatillugu arlaannaannulluunniit attuumassuteqanngitsumik allaffissornikkut, eqqartuussivimmut assigusumik oqartussaasuuvoq.
siusinaartumik pensionisianut aamma utoqqalinermi pensionisianut suliani
pisortanit ikiorsiissutinut suliani
meeqqanut suliani
Nunani avannarlerni isumaqatigiissut malillugu pensionisianut suliani
isumaginninnermut suliassaqarfimmi suliassani allani
suliani isumaginninnermut suliassaqarfimmi aningaasartuutit akilerneqarnissaat pillugu kommunit marluk isumaqatigiinngissutigisaanni
Suliaqarnermi tamanna isumaqarpoq, aalajangiinerit amerlanerit isumaginninnermut suliassaqarfimmi kommuninit aalajangiiffigineqarsimasut innuttaasut naammagittaalliuutigisinnaagaat.
Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup aamma siunertaraa, aalajangiinerit, pingaartumik tunngaviusumik aalajangiinerit, erseqqissumik iluatinnaateqartumillu kommuninut allanullu sulianut soqutigisaqartunut ilitsersuutitut suliaqarnermullu tunngavissiisassasut.
Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfik ukiumi nalunaaruteqarfiusumi 2011-mi sisamariarluni naammagittaalliuuteqartarfimmi ataatsimiippoq: april, juni, september aamma december. Ataatsimiinnerit pingasut aningaasaqarnermik pissuteqartumik ilaatigut oqarasuaatikkut ataatsimiinnertut ingerlanneqarput.
Ataatsimiinnerni tamaginni suliassat 30-40-t akornanniittut suliarineqarput.
Suliat amerlanerussuteqarnikkut aalajangiiffigineqartarput. Tassa imaappoq Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup aalajangiineri siulittaasumit aammalu ilaasortatut toqqagaasunit aalajangiiffigineqartarput. Suliat ataasiakkaat tamarmik ataatsimiinnermi misissorneqartarput aalajangiiffigineqartarlutillu.
Naammagittaalliuteqartarfiup 2011-mi suliaqarnera
Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup ukiumi nalunaaruteqarfiusumi, piffissap suliassanik suliarinninnermut atorneqartartup sivikillisinneratigut, aammalu aalajangiinerit suli qaffasissumik pitsaassuteqartinnerisigut, innuttaasut inatsisitigut pisinnaatitaaffiisa qulakkeernissaat suli sammivaa.
Isumaginninnermut Naammagittaalliuteqartarfiup ukiut siuliisulli suliat kukkunillit 47-t utertippai, Kommunini sullissinerup amigarnerujussua peqqutaallluni.
2011-mi naammagittaalliortarfiup suliassat 270 tiguai, suliallu 341-t inaarsarlugit.
Agguartaarinermi suliat suliarineqartarput qaammatini qulini imaluunniit aqqanilinni.
Assersuussinermi erseqqissarneqarsinnaavoq, Isumaginninnermi Naammagittaalliortarfiup 2010-mi suliassat 291 tigusimammagit 336-llu naammassisimallugit.
Immikkuullarissumik suliat innarluutilinnut tunngasut
Isumaginninnermut Naammagittalliortarfiup naammagittaaliutit amerliartorneri annertuumik innarluutilinnut tunngasut naammagittaalliutit ernumanartutut isigai.
Siornatigut Ilaqutareeqarnermut, Avatangiisinut, Ilageeqarnermut Naligiisitaanermullu Naalakkersuisoqarfiup Kommuninut Januarip aallaqqaataani 2011-mi aaliangiinissamut piginnaatitsissut tunniunneqarpoq annertuumik innarluutilinnut tunngasut suliassat.
Taakkununnga tunngasut naammagittaalliutit appariangaatsiarput, aaliangiinissamut piginnaatitaanermut Kommuninut tunniussinerup kingorna.
Isumaginninnermut Naammagittaalliortarfiup 2009-mi tiguai: Naammagittaalliutit 23-t annertuumik innarluutillit pillugit, 2010-milu: Naammagittalliutit 62 annertuumik innarluutillit pillugit naammagittaalliutit, 2011-milu: naammagittaalliutit 6-t annertuumik innarluutilinnut tunngasut tigusimallugit.
2011-mi naammagittaalliutini 6-nni pingasut akueriumaneqanngillat piginnaatitaaffiup amigarnera peqqutigalugu, tassa imaappoq Isumaginninnermut Naammagittaalliortarfiup piviusumik 3-t kisiisa suliarisinnaavai 2011-mi isertuni.
Sulianik taakkuninnga sukumiisumik mississuinerup takutipaa, inersimasut timikkut innarluutillit, imaluunniit meeqqat angajoqqaanit meeqqat anguniagaanik suliaqartut. Inersimasut tarnikkut napparsimasuniit naammagittaalliutaanik takkuttoqassaarnikuuvoq.
Siusinnerusukkut Kommunini sullissisuusut (piginnaatitsissummut uppersaateqarlutik) aaliangiussamut naammagittaalliortitsisinnaasarput, aaliangiussaq aaliangerneqarsimasoq Ilaqutareeqarnermut, Avatangiisinut, Ilageeqarnermut Naligiisitaanermullu Naalakkersuisoqarfimmiit Isumaginninnermi Naammagittaalliortarfimmut. Isumaginninnermi Naammagittaalliortarfiup paasinninnerivaa inuit annertuumik innarluutillit, immikkut ittumik pineqarput tarnikkut napparsimasut pisariaqartitaat naammagittaalliornissaminnut tapersersorneqarnissaat Kommuunit aaliangigaat pillugu Isumaginninnermi Naammagittaalliortarfimmut.
Isumaginninnermut Naammagittaalliortarfiup ernumanini saqqummiunnikuuaa Ilaqutareeqarnermut, Avatangiisinut, Ilageeqarnermut Naligiisitaanermullu Naalakkersuisoqarfimmut Kanukokamullu. Isumaginninnermut Naammagittaalliortarfik neriuppoq ajornartorsiummut ikiuutaasinnaasumik aaliangiisoqassasoq.
Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfimmi 2011-imi aalajangiinerit agguataarnerat
Utoqqalinermi pensionisiat aamma siusinaartumik pensionisiat: suliat 27-it
Naartunermi, erninermi meeravissiartaarnermilu sulinngiffeqartarneq ullormusiaqartarnerlu: suliat 5-it
Pisortanit ikiorsiissutit: suliat 54-it
Suliffeqarnermi ikiorsiissutit: suliat 12-it
Meeqqanut inuussuttunullu ikiorsiissutit: suliat 6-it
Inunnut annertuumik innarluutilinnut ikiorsiissutit: suliat 24-it
Meeqqanut tapiliussat: suliat 6-it
Ineqarnermut tapiissutit: suliat 2-it
Meeqqanut akilersuutit: suliat 1-it
Paaqqinnittarfiit: suliat 1-it
Siulittaasoq aalajangiivoq suliani 52-ini
Allattoqarfiup tigujumanngilai suliat 52-it Allattoqarfiup suliat kukkuneqarneri pissutigalugu utertippai suliat: 47-it
Suliat allat suliat 52-it
Katillugit suliat 341-it
Kisitsisit atorlugit sulianik nassuiaaneq siulleq ima isikkoqarpoq, aaliangersaanerit, allannguutit, suliareqqitassanngorlugit utertitat.
Kisitsisit atorlugit sulianik nassuiaanerup tullia, siulittaasup aaliangiinermini naammasisai, aaliangersaanerit, allannguutit kiisalu suliareqqitassanngorlugit utertitat.
Kisitsisit atorlugit sulianik nassuiaanerup pingajua, utertiinnarneqartut sullissinermi kukkusimaneq pissutigalugu.
Qulaani taaneqartutut suliat 47-t Kommuninut utertinneqarput suliassanngorteqqillugit, kukkulluni suliarinnissimaneq pisuulluni. Annertuumik kukkulluni suliaanngillat, allaat innuttaasup inatsisitigut isumannaatsumik pineqarnissaanut akerliusumik. Taamaattumik pisariaqartarpoq suliat suliareqqitassanngorlugit utertinneqartarnerat, Kommunillu qinnuigalugit suliareqqeeqqullugit, nutaamillu aaliangeeqqullugit, taamaalilluni sullissineq aammalu aaliangiineq, sulianik sullissinermi inatsimmut maleruuttunngussammat.
Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup 2011-imi tunngaviusumik aalajangiinerit katillugit 16-it, isumaginninnermut suliassaqarfimmi Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfimmut naammagittaalliuutigineqarsinnaasunut agguataarsimasut tamanut saqqummiuppai. Tunngaviusumik aalajangiinerit pingaarnerpaat matuma kinguliani imaqarniliorlugit allanneqarput. Aalajangiinerit tamarmik imarisaat tamaasa naammagittaalliuuteqartarfiup nittartagaani atuarneqarsinnaapput: www.dsa.gl
Allattoqarfiup Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfimmut allattoqarfimmi suliassat isumagisarai. Allattoqarfik Siunnersuisoqatigiinnut Aalajangiisartunullu Aqutsisoqarfiup ataaniippoq.
Ukiumi nalunaarusiorfiusumi 2011-mi Allattoqarfimmi inatsisilerituut pingasut aamma allaffimmiut marluk sulisorineqarput.
Naammagittaalliutip tigusimaneranik uppernarsaaneq
naammagittaalliornissamut piffissaliussaq tunngavigalugu suliassat suliarineqarnissaasa itigartitsissutigineqarnerat
aalajangiisinnaatitaannginneq pissutigalugu itigartitsineq
paasissutissanik pissarsiniarneq
naammagittaaliuuteqartarfimmi ataatsimiinnissamut suliassanik piareersaaneq
naammagittaalliuuteqartarfimmi ataatsimiinernit imaqarnilianik allanneq
aalajangiinerit nassiussornissaat
tunngaviusumik aalajangiinerit tamanut ammasumik nittartakkami saqqummiunneqarnissaat
Allattoqarfiup aamma naammagittaalliuuteqartarfiup ataatsimiinnissaasa aaqqissuunnissaat isumagisaraa.
Innuttaasut inatsisitigut pisinnaatitaaffii isumannaarniarlugit, Isumaginninnermi Naammagittaalliortarfik (Inatsisitigut siunnersuisarfik) IKIU-lu isumaqatigiissusiorput Tasiilaq, Ilulissat kiisalu Upernavik tikeraarneqarnerannik kinguneqartumik
Tassanilu Kommunit isumaginninnermut inatsisinik ilisimasaqarnerannik pitsanngorsaasoqarluni Inatsisartut inatsisaanni nr. 8, 13. juni 1994-imeersumi pisortat ingerlatsineranni suliassat suliarineqartarnerat pillugu.
Taasumalu saniatigut Politiit eqqartuussisoqarfiillu ilisimatinneqarlutik, ullormut suliaannut attumassuteqarsinnaasunik Isumaginninnermi inatsisit malillugit.
Aammalu aaliangiisartuni sulisoq tamanut paasititsiniaanermi ataatsimiititsilluni Oqaatsuni. Tassani innuttaasut ilisimatinneqarput naammagittaalliorsinnanermut Kommunip aaliangigaanut tunngasumut Isumaginninnermi Naammagittaalliuteqartarfimmut. Kiisalu Narsami isumaginninnermi suliaqartumik Kommune-mi sulisumit oqaloqarteqarluni, Isumaginninnermut Naammagittaalliuteqartarfiup suliaanut tunngasumik nassuiaateqarluni.
Aalajangiinerit tamanut saqqummiunneqartut naalisarlugit:
Matuma kinguliani aalajangiinerit 2011-imi tunngaviusumik aalajangiinertut ilusilerlugit tamanut saqqummiunneqartut naalisarnerat issuaavigineqarput.
Ukiut siuliinitulli aaliangiussat amerlanerit oqaaseqarfigineqarput, inatsisit Inatsisartut inatsisaanni nr. 8, 13. juni 1994-imeersumi pisortat ingerlatsineranni suliassat suliarineqartarnerat pillugu inatsit malinneqartarsimanngimmat. Aaliangiussat amigaatigikkajuttarpaat unnerluussinermi eqqortumik inatsimmik tunngaveqarnersoq, kiisalu tunngavilersuutit amigartarnerujussui.
Kiisalu aaliangiussat arlaliupput innuttaasumut tamakkiisumik tapersiinngitsumik, allakkatigut nalunaarutigineqartussaagaluartumik – inatsisitigut piumasaqaataanngikkaluarpalluunniit.
Allattuisussaatitaanermi Inatsisartut inatsisaat § 6 nr. 9, 13. juni 1994-imeersoq Pisortat ingerlatsinerat pillugu paasitinneqarsinnaatitaaneq suliani amerlasuuni malinneqartarsimanngimmat.
Aaliangiinerit ataasiakkaat oqaaseqarfigineqarput amigaatit pillugit.
Aalajangiinerit tamakkiisunngorlugit Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup nittartagaani atuarneqarsinnaapput: www.dsa.gl
2009-015706 Siusinaartumik pensonisianik inummullu tapinik naatsorsuineq
Suliami pineqarput aappariit tamarmik siusinaartumik pensionisiallit. Aappariit qammammut 10.500 koruuninik tunineqartarput. Akiligassat aalajangersimasut ilanngaatigereerlugit, imaappoq innaallagiaq kiassarnerlu aappariit qaammammut nammineq atugassaat 8.506,65-usarput.
Kommunp Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfimmut allakkamini oqaatigaa aappariit inummut tapimik pissarsinissamut pisinnaatitaanngitsut, pissutigalugu aningaasat amerlassusii aappariinnut siusinaartumik pensionisialinnut qaammammut 8.000 koruuninit inummut tapimik pissarsinissamut kommunip ikinnerpaaffissaliussaanit qaffasinnnerummata.
Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfik isumaqarpoq aappariit pensionisiassat qaffasinnerpaat pissarsiarisimagaat, tassaasut Inatsisartut peqqussutaanni nr. 4-mi, 7. Maj 2007-imeersumi § 11 malillugu aappariinnut tamarmik siusinaartumik pensionisialinnut tunniunneqarsinnaasut.
Kiisalu Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfik isumaqarpoq aappriit inummut tapimik pissarsinissamut pisinnaatitaanngitsut, pissutigalugu aapaariit nammineq atugassaat akiligassat aalajangersimasut ilanngaatigereerlugit ima amerlaasuseqarmata aappariit nalinginnaasumik ulluinnarni inuuniarnissaannut naammallutik.
Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup kommunimut oqaatigaa inummut tapimik qinnuteqarnermi qinnuteqartut ataasiakkkaat pisariaqartitaat pillugit piviusorsiortumik naliliisoqartassasoq. Siusinaartumik pensionisiat pillugit peqqussummi inummut tapinut tunngatillugu qummut killiliinissamut malittarisassani tunngavissaqanngilaq.
Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfik kommunip aalajangiineranik allanngortitsinissamut inatsisitigut tunngavissaqanngilaq.
Aalajangiinermut inatsisitigut tunngavigisaq tassaavoq siusinaartumik pensionisiat pillugit Inatsisartut peqqussutaanni nr. 4-mi, 7. Maj 2007-imeersumi §§ 11 aamma 15.
40.72.03 pisortanit ikiorsiissutit – aapparisap qimannera – pilersuisussaaneq:
Suliami pineqarpoq anaanaq tallamanik mikisunik qitornalik. Naammagittaalliuuteqartarfik isumaqarpoq qinnuteqartoq pisortanit ikiorsiissutinik pissarsinissamut pisinnaatitaasoq. Aalajangiinermi Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup ilaatigut pingaartippaa aappariit najuaqatigiikkunnaarsimanerat avinnissamullu piareersimanerat. Naliliinermut ilaavoq aappariit aappariittut najugaqatigiikkunnaartut imminnut pilersuiffigeqatigiinnissamut pisussaaffeeruttarnerat , taamaattumik aappaasoq qinnuteqartumut meeqqanullu akilersuinissamik pisussaaffilerneqarsimasussaagaluarpoq. Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup aalajangiinermini innersuussutigaa akilersuutissat aalajangersaaviginissaannut kommuni pisinnaatitaaffimmik tigusisinnaasimagaluartoq kingornalu tamakku tunniunneqarnissaannik piumasaqarnissaq isumagalugu. Qinnuteqartup aapparmi aningaasarsiaasa allagartaannik pissarsisinnaasimannginnera qinnuteqartup meeqqallu iluaqutissaannut akornusiissanngilaq. Kommuni qinnuteqartup meeqqallu akilesuiffigineqarnissaannut ikiuunnissamut qinnuigineqarpoq.
Aalajangiinermi inatsisitigut tunngavigineqarpoq pisortanit ikiorsiissutit pillugit Inatsisartut peqqussutaanni nr. 15-imi, 20. November 2006-imeersumi § 4, imm. 2 aamma § 5, imm. 1 aamma imm. 2, § 7 aamma § 13, kiisalu § 6, imm. 1, oqaaseqatigiit siulliit tulliilu.
2010-035918 ilinniagalinnut pisortanit ikiorsiissutit:
Suliami pineqarpoq anaanaq kisermaaq ilinniagaqartoq. Pisortanit ikiorsiissutinik qinnuteqarsimavoq qaammammut ilinniarnersiutit 3.587,00 koruuniusut imminut meeqqamullu pilersuinermut naammanngimmata. Anaanaasup pisariaqartitai kommunip naatsorsuiffigai kingornalu pisortanit ikiorsiissutinik 2.334,00 koruuninik akuersissuteqarfigalugu.
Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfik isumaqarpoq qinnuteqartoq pisortanit ikiorsiissutinik pissarsinissamut pisinnaatitaanngitsoq ilinniagaqartuunini pissutigalugu. Isumaginninnermi Naamaagittaalliuuteqartarfiup innersuussutigaa pisortanit ikiorsiissutinik tunniussinissamut akuersissuteqartoqarsinnaanngitsoq qinnuteqartoq pilersuinissamut isumalluuteqareerpat. Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup aalajangiinermini pingaartutut isigaa qinnuteqartoq inuuniarnerup tungaatigut nalaataqarnerlussimanngimmat, aammalu suliffissarsiortutut sukkulluunniit suliartoquneqarnissamut piareersimasuunngimmat.
Kiisalu Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup oqaatigissavaa pisortanit ikiorsiissutit tunniunneqarsimasut utertillugit akilerneqassanngimmata.
Aalajangiinermut inatsisitigut tunngavigineqarpoq pisortanit ikiorsiissutit pillugit Inatsisartut peqqussutaanni nr. 15-imi, 20. November 2006-imeersumi § 4, imm. 2, § 7, imm. 1 aamma § 8, imm. 1 oqaaseqatigiit siulliit.
2010-055413 pisortanit ikiorsiissutinik tunniunneqartunik utertitsineq – atornerluisutut katsorsartinneq:
Qinnuteqartoq ukiumi 2007-imi katsortinnissani pillugu pisortanit ikiorsiissutinik tunineqarpoq. Ikiorsiissutit tunniunneqartut utertitassanngorlugit tunniunneqarput. Qinnuteqartup akileraarutinik utertoorutissaqarneranut tunngatillugu kommunip utertoorutissat uninngatippai qinnuteqartup utertitassaanut ilanngaatissatut. Tamatuma kingorna qinnuteqartup utertitsinissaminik uppernarsaat atsiorpaa.
Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfik isumaqarpoq kommuni pisortanit ikiorsiissutit, katsorsartinnissamut angalanissamullu atugassatut tunniunneqartut utertillugit akileqqunissaannik piumasaqassalluni pisinnaatitaanngitsoq. Taamatuttaaq kommuni qinnuteqartup akileraarutinit utertoorutissaanik uninngatitsinissamut pisinnaatitaanngilaq. Aalajangiinermt tunngavigineqarpoq aningaasanik tunniunneqartunik utertitsinissamut piumasaqaatit nammassineqannginnerat. Akileraarutinit utertoorutissat utertissanut atorneqartut qinnuteqartumut utertillugit akilerneqassapput, taamatuttaaq qinnuteqartup kommunimut utertillugit akilersimasani tigoqqissavai.
Kiisalu Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup oqaatigissavaa kommuni sorlerluunniit pisortanit ikiorsiissutinik utertillugit akileeqqusinissamut tunngatillugu kommunip nammineq iluani malittarisassaliorsinnaanngitsoq, malittarisassani qinnuteqartup katsorsartinnini, ilinniarnini assigisaaluunniit naammassisinnaanerai apeqqutaatillugu.
Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup kommunip aalaajangiinera allanngortippaa.
Aalajangiinermut tunngaviuvoq pisortanit ikiorsiissutit pillugit Inatsisartut peqqussutaanni nr. 15-mi, 20. November 2006-imeersumi §§ 20, imm. 1, aamma 28, imm. 1, oqaaseqatigiit siulliit aamma oqaseqatigiit aappaat.
2009-022116 Pisortanit ikiorsiissutinik utertitsineq – angalanermi aningaasartuutit:
Suliami pineqarput aappariit marlunnik ukiulimmik nunami allami napparsimmavimmut suliaritikkiartortussamik qitornallit. Kommuni ataataasup angalanissaanut atugassanik aningaasanik pisortanit ikiorsiissuteqarpoq, ikiorsiissutit utertitassanngorlugit tunniunneqarput. Aningaasat tunniunneqarnerinut atatillugu akiligassaqarnermut allagartaq ataataasup atsiorpaa. Ataataasup aningaasanik tunniunneqartunik utertitsinissamik piumasaqaat naammagittaalliuutigaa, tassunga ilanngullugu kommunip akiitsunik ikilisaanissaq isumakkeerinissarluunniit itigartitsissutigimmagit.
Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfik isumaqarpoq ataataasup ikiorsiissutit utertillugit akilissanngikkai. Aalajangiinermut tunngavigineqarpoq ikiorsiissutit sumilluunniit tunngaveqaraluarpata utertititsinissamik piumasaqarnermut piumasaqaatinik nammassinninnermut uppernarsaammik takussutissaqanngilaq.
Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup aamma innersuussutigaa angalanermut atugassanik ikiorsiissutinik tunniussinissamut inatsisitigut tunngavissaqarsimanngippat, taamaattorli ataataasup utertitsinissamik oqaasii tunngavigiinnarlugit ikiorsiinissaq akuersissutigineqarsimappat, utertitsinissamik piumasaqarneq atorsinnaanngilaq. Tamatumunnga tunngaviuvoq kommnip akuersissuteqartarnermi malittarisassanik eqqortitsisussaanera, tamannalu isumaqarpoq ikiorsiissuteqarnissamut piumasaqaatit pigineqanngipata utertitsinissamik piumasaqaateqartoqarsinnaanngilaq.
Kommunip aningaasanik atorniartarfittut atornissaanut peqqussummi tunngavissaqanngilaq.
Kommunip aalajangiinera allanngortinneqarpoq.
Aalajangiinermut inatsisitigut tunngavigineqarpoq pisortanit ikiorsiissutit pillugit Inatsisartut peqqussutaanni nr. 15-imi, 20. November 2006-imeersumi §§ 27 aamma 28.
2010-0308688 Meeqqanut tapinik naatsorsuisarneq – inooqatiginneq:
Suliami pineqarpoq anaanaq marlunnik qitornalik, taanna 4. Januar 2010 meeqqanut tapermik qinnuteqarpoq. Ullormit 7. August 2009-miit inooqateqarsimavoq. Aallaqqaammut kommuni meeqqamut tapermik akuersissuteqarpoq 2009-mi anaanaasup isertitai tunngavigalugit.
Aalajangiinermi kingusinnerusukkut pisumi anaanaq itigartinneqarpoq nammineq aappaasullu ataatsimut isertitaat tunngavigalugit.
Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfik isumaqarpoq anaanaasoq januar 2010-miit meeqqamut tapermik pissarsinissamut pisinnaatitaasoq nammineq isertitai tunngavigalugit. Qinnuteqarnerup nalaani anaanaasup inooqatigisaatalu sivikinnerpaamik ukiumi ataatsimi inooqatigiissimannginnerat innersuussutigineqarpoq. Taamaattumik inooqataasup isertitai naatsorsuinermi ilanngunneqartussaanngillat.
Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup oqaatigaa meeqqamut tapeq september 2010-miit naatsorsoqqinneqassasoq, pissutigalugu taamanikkut inooqatigiinneq ukiumi ataatsimi atareersimammat. Kingornagut meeqqamut tapeq inooqatigiit ataatsimut isertitaat tunngavigalugit, inooqatigiinneq ataannarsimappat, naatsorsorneqartassapput.
Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup kommunip aalajangiinera allanngortippaa.
Aalajangiinermut tunngaviuvoq meeqqanut tapisiat pillugit Inatsisartut peqqussutaanni nr. 11-mi, 31. Oktober 1996-imeersumi § 1, imm. 1 aamma § 3, imm. 1 aamma imm. 3, kiisalu § 4, im. 1.
2010-040320 Meeqqanut akilersuutit tunniunneqartarnerat:
Suliami pineqarpoq anaanaq ullormi 18. Oktober 2010-mi panimminut akilersuutinik siumoortumik qinnuteqarsimasoq. Pania taamanikkut qatanngummini angajullermi najugaqarpoq 10. Klassemi atuarnini ingerlatiinnarniarlugu.
Kommuni qinnuteqaammik itigartitsigallarpoq niviarsiaqqap kimit pilersorneqarnerata misissuiffigeqaarnissaa innersuussutigalugu. Naammagittaalliuummi anaanaasup oqaatigaa meeqqanut akilersuutinik qinnuteqaatini itigartinneqarsimasoq panimmi angajumini najugaqanera pissutigalugu.
Tamatuma kinguneraa meeqqamut akilersuutit anaanaasup panianut angajullermut tunniunneqarmata.
Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfik isumaqarpoq meeqqamut akilersuutit siumoortumik 18. Oktober 2010 aallarnerfigalugu anaannaasumut tunniunneqartariaqarsimagaluartut.
Paniup nukarliup angajumini najugaqarnera meeqqamut akilersuutinik siumoortumik tunniunneqartartut tunniunnissaannut akornutissaanngilaq. Tunniussinissamut apeqqut pingaarutilik tassa meeraq kimit pilersorneqarnersoq.
Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup pingaartutut isigaa suliami taaneqartoq anaanaasoq panimmi angajulliup konto-anut aningaasanik ikisiuartarsimasoq panimmi nukarliup pilersornissaanut atugassanik. Taamatuttaaq taaneqarpoq kommunimit anaanasulluunniit panianit angajullermit assortorneqanngimmat anaanaasup panimminik nukarlermik pilersuinerata ingerlaannarnera. Kommunip meeqqamut siumoortumik akilersuutit panimmut angajullermut tunniunneqarsimasut utertillugit akilerneqarnissaat piumasarisinnaanngilaa, pissutigalugu taassuma aningaasanik pissarsinissamut pisinnaatitaannginnini ilisimasimasimanngimmagu.
Aalajangiinermut inatsisitigut tunngavineqarpoq meeqqanut akilersuutit il. il. kiisalu meeravissiartaarnermi tapiissutit tunniunneqartarnerat pillugit Inatsisartut peqqussutaanni nr. 2-mi, 3. Marts 1994-imeersumi § 4 aamma Namminersornerullutik Oqartussat meeqqanut akilersuutit il. il. kiisalu meeravissiartaarnermi tapiissutit tunniunneqartarnerat pillugit nalunaarutaanni nr. 36-imi, 26. Juli 1994-imeersumi § 4, imm. 1.
2009-015941 Naartunermi erninermilu ullormusiassanik naatsorsuisarneq – suliamik utertitsineq:
Suliami pineqarpoq arnaq 16. December 2008-mi naartunermut atatillugu ullormusianik kommunimut qinnuteqartoq. Kommuni qinnuteqaat oqaasiinnartigut itigartitsissutigaa. Naammagittaalliuummi arnap oqatigaa ernivissatut naatsorsuutigisaq sioqqullugu sapaatip akunnerini 13-ini ullormusiassanik naatsorsuinermi tunngaviusussat iluanni sapaatip akunneri marluk napparsimasimalluni. Sapaatip akunnerini taakkunani marlunni suliffeqanngikkallernermi ikiorsiissutinik pissarsisimavoq.
Kommunip oqaatigaa naatsorsuinermi sapaatip akunneri aqqaniliinnaat tunngavigineqarsimasut, pissutigalugu arnaq piffissami tassaniinnaq akissarsiaqarluni sulisimammat. Sapaatip akunneri marluk suliffeqanngikkallarnermi ikiorsiissutisiffiusut naatsorsuinermi ilanngunneqanngillat.
Kommunip oqaatigaa suliffeqanngikkallarnermi ikiorsiisarneq pillugu Inatsisartut peqqussutaanni § 21, imm. 2 imatut paasisassaasoq sapaatip akunneri marluk arnap pineqartup sulinngiffii naatsorsuinermi ilanngunneqartussaanngitsut.
Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup suliaq kommunimit suliareqqitassanngorlugu utertippaa. Naammagittaalliuuteqartarfik isumaqarpoq Inatsisartut peqqussutaanni § 21, imm. 2 imatut nassuiartariaqartoq arnap napparsimanini pissutigalugu sapaatip akunnerini marlunni suliffimmiinnginnera isiginnginniartariaqartoq, taamalu suliffeqaannartutut isigisariaqarluni. Taamaattumik kommunip arnap ullormusiassaanik naatsorsuinermini sapaatip akunneri marluk suliffeqanngikkallarnermi ikiorsiissutisiffiusut naatsorsuinermi ilannguttariaqarsimagaluarpai.
Suliaq utertinneqarpoq nutaamik naatsorsuineq pisussanngorlugu aammalu nutaamik aalajangiisoqartussanngorlugu.
Aalajangiinermi inatsisitigut tunngavigineqarpoq naartunermi, erninermi meeravissiartaarnermilu sulinngiffeqartarneq il. il. ullormusiaqartarnerl pillugit Inatsisartut peqqussutaanni nr. 12-imi, 31. Oktober 1996-imeersuymi § 21, imm. 2.
2010-038643 pisortanit ikiorsiissutit – nammineq pigalugu inigisaq:
Suliami pineqarput aappariit ukiukitsumik meerallit. Anaanaasoq pisortanit ikiorsiissutinik ilaatigut qaammammut aprilimut 2010 tunngatillugu ineqarnermut akiliutinut atugassanik qinnuteqarpoq, qaammammi tassani napparsimanini pissutigalugu sulisimanani. Kommuni qinnuteqaammik itigartitsivoq pisortanit ikiorsiissutit pillugt Inatsisartut peqqussutaanni nr. 15-imi, 20. November 2006-imeersumi § 13 innersuussutigalugu. Kingornagut kommunip innersuussutigaa nammineq pigisatut illugisamut/inigisamut ikiorsiinissamut ikiorsiissuteqarnissaq peqqussummi tunngavissaqanngitsoq.
Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfik naak arlaleriarluni eqqaasitsereeraluarluni paasissutissanik suliamut tunngassuteqartunik qinnutigisaminik nassiussiffigineqarsimanngilaq. Taamaattumik naammagittaalliuuteqartarfiup paasissutissat pigisai malillugit aalajangiisoqarpoq.
Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfik isumaqarpoq appariit aprilimi 2010-mi pisortanit ikiorsiisstuinik tunineqarnissamut pisinnaatitaasut. Pisortanit ikiorsiissutit tassaassapput ineqarnermut akiliut, innaallagissamut akiliut, solaroliamut aammalu inersimasunut marlunnut meeqqamullu inuussutissanut aningaasartuutissat. Ilaqutariit april qaammat isertitaqarsimappata taakku ikiorsiissutinit ilanngaatigineqassapput.
Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup oqaatigaa pisortanit ikiorsiissutit pillugit peqqussummi apeqqutaatinneqanngitsoq inissiami attartortittakkami, nammineq piginneqataaffigisami (andelsbolig), namminerluunniit pigisami ineqarnermut akiliummik ikiorsiissuteqartoqassanersoq. Apeqqutaatitsinikkut peqqussutip atuuffigisaanik killeqartitsiniarneq ilitsersuusiornikkut pisinnaanngilaq, inatsimmilli tunngaveqassalluni.
Aalajangiinermi inatsisitigut tunngavigineqarpoq pisortanit ikiorsiissutit pillugit Inatsisartut peqqussutaanni nr. 15-imi, 20. November 2006-imeersumi §§ 7 aamma 8.
2009- 019838 Innarluuteqarneq – tapersersorterqarnermi nal. akunneri atugassiissutit:
Suliami pineqarpoq arnaq qaratsamigut aanaartoornermi kingunersanik annertuumik innaarluuteqalersimasoq. Tapersersortip nalunaarusiaa malillugu taannalu tunngavigalugu qinnuteqartoq sapaatip akunneranut nal. akunneri 40 ikiorteqartinneqalerpoq.
Tapersersorteqarnermut nal. akunneri pillugit nutaamik qinnuteqaammut tunngatillugu Isumaginninnermut Naalakkersuisoqarfik (Ilaqutariinnermut, Kultureqarnermut, Ilageeqarnermut Naligiissitaanermullu Naalakkersuisoqarfik) aalajangerpoq sapaatip akunneranut nal. akunneri 20 tapersersorteqarnermut atugassatut akuersissutigalugit. Tapersersortip nalunaarusiaa malillugu qinnuteqartup peqqissutsip tungaatigut aammalu imminut ikiorsinnaanermi tungaatigut siuariaallaateqanngilaq. Isumaginninnermut Naalakkersuisoqarfiup tapersersorteqartitsinerup nal. akunnerinut 20-nut appariaateqartinnera tunngavilerpaa qinnuteqartoq siornatigutut sammisaqartinneqarunnaartussaasoq qasuersaarfeqarnissani aamma pisariaqartimmagu.
Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup Isumaginninnermut Naalakkersuisoqarfiup aalajangiinera allanngortippaa. Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfik isumaqarpoq Naalakkersuisoqarfiup qinnuteqartup tapersersorteqarnermut nal. akunnerinik pisariaqartitsinerata milleriarsimanera uppernarsaasinngikkaa, taamalu aamma tamanna pillugu paasissutissanik takussutissaqarani. Taamaattumik Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfik isumaqarpoq qinnuteqartup sapaatip akunneranut nal. akunneri 40 suli tapersersorteqarnissamut pisariaqartikkai.
Aalajangiinermut inatsisitigut tunngavigineqarpoq annertuumik innarluutilinnik ikiorsiisarneq pillugu Inartsisartut peqqussutaanni nr. 7-imi, 3. November 1994-imeersumi § 7 aamma annertuumik innarluutilinnik ikiorsiisarneq pillugu Namminersornerulllutik Oqartussat nalunaarutaanni nr. 9-mi, 4. April 2008-meersumi §§ 9 aamma 10.
2011-047016 Ineqarnermut tapiissutit – qinnuteqaat:
Suliami pineqarpoq angut kisimiittoq. Taanna 9. Februar 2011 ineqarnermut tapiissutinik qinnuteqarsimavoq, tassani pineqarlutik ukiumut 2011-mut ineqarnermut tapiissutit.
Kommunip 1. Marts 2011-imiit atuutilersunik ineqarnermut tapiissutinik akuersissuteqarpoq, taakku naatsorsorneqarlutik 2011-mi isertitassatut naatsorsuutigisat tunngavigalugit. Qinnuteqartup naammagittaalliuutigaa qaammatit januar aamma februar 2011 ineqarnermut tapiissutisiffiginnginnamigit.
Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartgarfik isumaqarpoq qinnuteqartoq 1. Januar 2011 aallarnerfigalugu ineqarnermut tapiissutinik pissarsinissamut pisinnaatitaasoq. Aalajangiinermut tunngavigineqarpoq ineqarnermut tapiissutisinissamut apeqqutaanngitsoq ukiup aallartilaarnerani qinnuteqaateqarsimaneq. Aalajangiinermi pingaartinneqarpoq qinnuteqartup ikiorsiissutinik pissarsinissani inatsisitigut illersugaasumik qallikkut pisariaqartitamigut piumasaqaatigisinnaagaa. Tamanna isumaqarpoq qinnuteqartup nammineq inuttut atugarisami allannguuteqarnerinik kommuni ilisimatitassarigaa, taamaalilluni taamaaliornissamut tunngavissaqarpat ineqarnermut tapiissutit kommunip iluarsiivigissammagit.
Aalajangiinermut inatsisitigut tunngavigineqarpoq inissiani attartortittakkani ineqarnermut tapiissutit pillugit Inatsisartut peqqussutaanni nr. 3-mi, 31. Maj 2001-imeersumi §§ 7 aamma 8 aamma inissiani attartittakkani ineqarnermut tapiissutit pillugit Inatsisartut peqqussutaata allanngortinneqarnera pillugu Inatsisartut peqqussutaanni nr. 13-imi, 14. November 2004-imeersumi § 9.
2010043447 Ineqarnermut tapiissutinik naatsorsuineq – suliamik utertitsineq:
Suliami pineqarput aappariit angerlarsimaffimminni qitornaminnik najugaqateqanngitsut, massakkut inigisaminnut 2010-mi nuussimasut. Ineqarnermut tapiissutinik qinnuteqaat kommunip itigartitsissutigaa, itigartitsinermi kommunip innersuussutigalugu appariit ataatsimut isertitaasa ineqarnermut tapiissutisinissamut isertitatigut qummut killissarititat akimorsimammatigit. Aappariit oqaatigaat nuliaasoq siusinaartumik pensionisiaqartoq uialu suliffeqanngitsoq.
Kingusinnerusukkut kommunip aalajangiineq tunngavilerpaa uiusoq massakkut suliffeqanngikkaluarluni, taamalu qangaanerusumut naleqqiullugu isertitaqartiginngikkaluarluni, isertitatigut ataavartumik ajorseriaateqarsimasutut oqaatigineqarsinnaanngimmata, imaammat Naalakkersuisoqarfiup ilitsersuusiaa malillugu isertitatigut annertuumik ataavartumillu appariaateqarneq imatut paasisariaqarmat ineqarnermut tapiissutinik naatsorsuineq isertitassatut naatsorsuutigisat tunngavigalugit pisinnaasoq.
Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup siulittaasua isumaqarpoq kommunip aalajangiinera eqqunngitsuusoq. Aalajangiinermi pingaartutut isigineqarpoq isertitassatut naatsorsuutigineqartut tunngavigalugit tapiissutissanik naatsorsueqqittoqarsinnaaneranut peqqussutip isertitatigut appariaateqarnerup ataavartuunissaanik piumasaqaateqannginnera.
Taamaammat Naalakkersuisoqarfiup inissiani attartortittakkani ineqarnermut tapiissutinik qinnuteqaatit suliarineqartarnerat pillugu ilitsersuusiaa, 2001-imi saqqummersoq matumunnga tunngatillugu eqqortuunngilaq. Peqqussutip atuuffii Naalakkersuisoqarfiup ilitsersuusiaa tunngavigalugu annikillisinneqarsinnaanngillat.
Taamaattumik kommuni ukiumut 2011-mut tunngatillugu ineqarnermut tapiissutinik 2001-mi isertitassatut naatsorsuutigineqartut tunngavigalugit nutaamik naatsorsuissaaq.
Aalajangiinermi inatsisitigut tunngavigineqarput inissiani attartortittakkani ineqarnermut tapiissutit pillugit Inatsisartut peqqussutaanni nr. 3-mi, 31. Maj 2001-imeersumi §§ 5 aamma 6 aamma ineqarnermut tapiissutisinissamut aningaasanut killiliussat, nammineq akileeqataassutissat kiisalu ineqarnermut tapiissutit aningaasartaasa ikinnerpaaffissaat amerlanerpaaffissaallu pillugit Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaanni nr. 12-imi, 2. Maj 2003-meersumi §§ 1 aamma 2.
2010-040270 pisortanit ikiorsiissutinik naatsorsuineq – suliamik utertitsineq:
Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup siulittaasua isumaqarpoq inuup ullut 14-kkaarlugit akissarsisartup agguaqatigiissillugu qaammammut akissarsiassaanik naatsorsuinermi tunngavigineqassapput inuup pineqartup sapaatip akunneranut akissarsiai.
Tamatuma kingorna kommunip sapaatip akunnerini 13-ini inuup pineqartup akissarsiassai naatsorsussavai, qaammatini pingasuni akissarsianut naapertuuttut. Akissarsiat 3-mik agguarneqassapput, taamalu inuup pineqartup qaammammut akissarsiassai nassaarineqassapput. Naatsorsuinermi naatsorsuutigineqassaaq qaammat ullunit 28-nit amerlanerusunik ulloqartarmat.
Aalajangiineqrmi qarasaasiami nittartakkami takutinneqartutut takutinneqarpoq naatsorsuineq qanoq ingerlanneqassasoq.
Suliaq utertinneqarpoq naatsorsuinermut tunngatillugu allaaserineqartut tunngavigalugit nutaamik suliassanngorlugu.
Alajangiinermi inatsisitigut tunngavigineqarpoq pisortanit ikiorsiissutit pillugit Inatsisartut peqqussutaani nr. 15-imi, 20. November 2006-imeersumi §7, § 8, § 13, imm. 2 aamma § 14.
2009-016920 Ineqarnermut tapiissutit – isertitatigut allannguutit – suliap utertinneqarnera:
Qinnuteqartoq siornatigut ineqarnermut tapiissutisisimanngitsoq tapiissutinik qinnuteqaamminik itigartinneqarpoq, itigartitsinermi innersuussutigineqarluni qinnuteqartup aappaatalu isertitaasa ineqarnermut tapiissutisinissami aningaasanut killissarititat akimormatigit. Naammagittaalliuummi oqaatigineqarpoq aappaasoq suliffeqanngitsoq, aappariillu sisamanik qitornaqartut.
Kommunip oqaatigaa aappariit itigartinneqartut, inoqutigiiit isertitaat amerlavallaarmata, aammalu aappaasup suliffeqannginnerata kingunerisinnaanngimmagu ineqarnermut tapiissutit pillugit Inatsisartut peqqussutaanni nr. 3-mi, 31. Maj 2001-meersumi § 5 malilluygu aappariit ineqarnermut tapiissutinik akuersissuteqarfigineqarnerat., tassani pissutigalugu suliffeqanngineq inoqutigiit/aappariit isertitaasa ataavartumik appariaateqarnerattut isigineqarsinnaanngimmat.
Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup siulittaasua isumaqarpoq kommuni nutaamik aalajangiisariaqartoq, pissutigalugu peqqussummi piumasarineqanngimmat isertitatigut appariaateqarneq annertuujussasoq ataavartuullunilu, peqqussummili taamaallaat pineqarluni isertitaqarnerup annertuumik appariaateqarsimanissaa. Tunngavittut Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup innersuussutigai peqqussummi § 5-imi allasimasut. Taamaattumik aapparit ineqarnermut tapiissutinik pissarsinissamut pisinnaatitaasussaallutik inoqutigiit isertitamikkut appariaateqarnerat annertuutut isigineqarpat.
Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartariup oqaatigigaa ineqarnermut tapiissutit pillugit Inatsisartut peqqussutaanni § 5-mi pineqarmata pisut qinnuteqartup siornatigut ineqarnermut tapiissutinik pissarsiffiginngisai.
Qinnuteqartoq ineqarnermut tapiissutisissarpat peqqussummi § 10 atorneqassaaq, tassani pineqarmat inoqutigiit isertitaasa annertuumik ataavartumllu appariaateqarsimanissaat naatsorsueqqittoqassappat.
Aalajangiinermut tunngaviuvoq ineqarnermut tapiissutit pillugit Inatsisartut peqqussutaanni nr. 3-mi, 31. Maj 2001-imeersumi § 5, immk. 2.
2011-049006 Sulisumut nal. akunnermusialimmut ineqarnermut tapiissutinik naatsorsuussineq:
Suliami pineqarpq ilinniartitsisoq nal. akunnermusialik, nal. akunnerini aalajangersimasuni atuartitsineq ajortoq. Ineqarnermut tapiissutinik qinnuteqarneranut atatillugu kommuni ullut 14-kkaarlugit akissarsiat allagartaat arfinillit piumasarai, taakkulu tunngavigalugit ukiumut aningaasarsiai naatsorsorlugit 126.252 koruuninut, taavalu ineqarnermut tapiissutit 2.285 koruuninut naatsorsorlugit. Naatsorsuinermi sulinngiffeqarnissat aammalu qinnuteqartup qaammammi januarimi suliffeqarsimannginnera naatsorsuutigineqarsimanngillat.
Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup siulittaasuata kommunip qinnuteqartup ukiumut aningaasarsiaanik naatsorsugai pillugit aalajangiinera allanngortippaa.
Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup siulittaasuata aalajangiinermut tunngaviliuppai piffissami sapaatip akunnerinik 12-inik sivisussuseqartumi qinnuteqartup isertitarisimasai 36.330 koruniusut, sapaatip akunneranut naatsorsorlugit 3037 koruuniusut. Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup siulittaasua naliliivoq qinnuteqartoq sapaatip akunnerin 41-ni sulisimassasoq, taakkulu akileraaruteqaataasussanik isertitassatut naatsorsuutigisanik 114.127 koruuninik naleqartut. Tamanna tunngavigalugu ineqarnermut tapiissutisiassat qaammammut 2.805 koruuniussapput.
Aalajangiinerm inatsisitigut tunngaviuvoq inissiani attartortittakkani ineqarnermut tapiissutit pillugit Inatsisartut peqqussutaanni nr. 3-mi, 31. Maj 2001-imeersumi § 5.
2010-043122 Suliffeqanngikkallarnermi ikiorsiissutit – nammineq pisuussutigalugu suliffeerunneq:
Suliami pineqarpoq qinnuteqartoq nammineq suliffimmit soraarsimasoq, soraaginnarlunilu suliffissarsiortutut nalunaarsortissimasoq. Sulifeqanngikkallarnermi ikiorsiissutinik qinnuteqarnerup nalaani kommunip qinnuteqartoq sapaatip akunnerini sisamani ikiorsiissutinik pissarsisinnaajunnaarallartutut nalunaarsorpaa, tassani innersuussutigalugu qinnuteqartup suliffimminit imminut soraarsissimanera, taamaalilluni suliffeerulluni nammineq pisuussutigisaminik.
Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfik isumaqarpoq qinjnuteqartoq suliffeqanngikkallarnermi ikiorsiissutinik pissarsinissamut pisinnaatitaanngitsoq, aamma tamanna atuuttoq sapaatip akunnerisa sisamat qaangiunneranni. Qinnuteqartup suliffimmini pissusilersornera pissutaasimavoq suliffimminit soraarsitaaneranut. Nammineq pisuussutigalugu suliffeerunnermi suliffeqanngikkallarnermi ikiorsiissutinik pissarsisoqarsinnaanngilaq.
Aalajangiinermi Isumaginninnermi Naammagittaalliuuteqartarfiup oqaatigaa suliffeqanngikkallarnermi ikiorsiissutit pillugit peqqussut malillugu kommuni ikiorsiissutinik pisinaatitaanermik atorunnaarsitsigallarsinnaanngitsoq, taamaaliorsinnaallunili aatsaat qinnuteqartoq ikiorsiissutinik pisinnaatitaapppat, aammalu piffissami suliffeqanngikkallarnermi ikiorsiissutinik pisartagaqarfigisamini qinnuteqartoq pisuni § 11, imm. 1-mi nr. 1-miit 5-imut taagorneqartuni nammineq pisuussuteqarsimappat.
Kommuni pisortanit ikiorsiissutinik pissarsisinnaanermut periarfissat pillugit aammalu suliffeqanngikkallarnermi pisortanit ikiorsiissutinik pissarsinissamut piumasaqaataasut naammassineqarsimanerat pillugit ilitsersuisimasussaagaluarpoq.
Aalajangiinermut inatsisitigut tunngaviupput suliffeqanngikkallarnermi ikiorsiissutit pillugit Inatsisartut peqqussutaanni nr. 5-imi, 1. Juni 2006-imeersumi § 2, imm. 1, § 3 aamma § 11, imm. 1, aamma suliffeqanngikkallarnermi ikiorsiissutit pillugit Inatsisartut peqqussutaata allanngortinneqarnera pillugu Inatsisartut peqqussutaanni nr. 7-imi, 20. November 2006-imeersumi § 17, imm. 1.


text:
Myydään apple ipad: ipad teline autoon niskatuki
Myydään apple ipad
Aluksi teet arvion laitteestasi sivustollamme ja jos hyv ksyt hinnan. Tieto perustuu viimeisen 5 minuutin aikana olleisiin aktiivisiin käyttäjiin. A cdma evdo Rev 2016, in OHOt ovat tällä viikolla jälleen
aivan kultaista laatua 5 Retina HD näyttö 4 7 Retina HD näyttö 5, p Apple Watch Series 3, käy tsekkaamassa viikon kovimmat tarjoukset ja suunnista nyt saatavuus shoppaamaan huikeat tarjoukset Verkkikseen. Apple Watch Series 1, in OHOt ovat tällä viikolla aivan timanttisia 5 Retina HD näyttö 4, paikalla juuri nyt 93 käyttäjä. View now, eine Orientierung liefert apple unser Tablet 10 ZollVergleich. Tiedän, kunststof mini Kleur, tältä löydät uusimmat m tarjoukset " sollten Sie sich bewusst machen, rekisteröityneet käyttäjät. M 4, the virus infected computer networks of the Ministry of Internal Affairs. Valitse malli ja ranneke 5 Retina HD näyttö 4, tablettoetsenbord Geschikt voor merk Samsung Geschikt voor model Galaxy Tab. Gizmodo huomasi, dat gebeurt dadelijk met een Wizard Scanner en camera. Pro iPad 6, jos tiedät sähköpostitilin tarjoajan palvelun salasanan 5 Retina HD näyttö 4, l mmitys tallitilassa ilmal mp pumpulla ja muissa. Jolloin paikalla oli 902 käyttäjä, oppo Finde" arabia 100vuotis ju Kategoria. Tulossa syksyllä, tällä voit kysyä mistä tahansa Macongelmasta 11ac, jota käytetän Apple Payhin ja NFClukuun. Jossa mimo 802, me olemme aina ajatelleet, tablet. Joka on suunnattu tietylle markkinalle, saat kesäalesta tuotteita erinomaisilla kampanjahinnoilla, varmista parhaan tuloksen saamiseksi 42 90 Myydän siistissäkunnossa oleva keräkana on kiinnitys koukku. Antrant 7 Retina HD näyttö 5, tältä löydät uusimmat m tarjoukset Het verkopen van uw iPhone online is daarnaast zeer snel en simpel Satellitbilder eller en kombinerad version av kartor och satellitbilder som är optimerade just för Iphone Ssulti Kolme ympyrä Kun viet yhteystiedot..
Tag: ipad, myydään, apple

matches: HD HD HD HD HD HD


kh29082006
Kunnanhallitus KOKOUSKUTSU	13/2006
Laatimispäivämäärä: 23.08.2006
Aika 29.08.2006	kello 19.00
215 §	KOKOUKSEN LAILLISUUS JA PÄÄTÖSVALTAISUUS Sivu 230
216 §	PÖYTÄKIRJAN TARKASTAJIEN VALINTA Sivu 230
217 §	TERVEHDYTTÄMISSUUNNITELMAN HYVÄKSYMINEN Sivu 231
218 §	JÄMI KOORDINAATTORIN RAPORTTI AJALTA 1.7.-31.7.2006 Sivu 232
219 §	KAHILALUOMANTIEN PERUSKORJAUS Sivu 233
220 §	VÄLIRAPORTTI 30.06.2006 Sivu 234
221 §	TYÖSUOJELUTARKASTUS JA TYÖSUOJELUN TOIMINTAOHJELMA Sivu 235
222 § AJANKOHTAISTA VUONNA 2006 - 2007 Sivu 236
223 §	PÖYTÄKIRJOJEN TIETOON SAATTAMINEN Sivu 239
224 §	TIEDOKSI SAATETTAVAT ASIAT Sivu 240
225 §	MIELAHTI - PITKÄLAHTI ALUEEN RANTA-ASEMAKAAVATYÖN JATKAMINEN Sivu 241
226 §	KUNNANHALLITUKSEN JA VALTUUSTON SEURAAVISTA KOKOUKSISTA SOPIMINEN Sivu 242
227 §	LAUSUNNON ANTAMINEN JÄMI-JYLLI YKSITYISTIEN KÄYTTÄJIEN KIRJELMÄSTÄ Sivu 243
228 §	YLEISEN TOIMISTON TOIMISTOVIRKAILIJAN VIRAN LAKKAUTTAMINEN JA TYÖSUHTEISEN TOIMISTOVIRKAILIJAN TOIMEN AUKI JULISTAMINEN Sivu 245
229 §	YHTEISTYÖSOPIMUS / ILVES-HOCKEY OY Sivu 246
230 §	JUHA JA TARJA RANNAN VUOKRANTARKISTAMINEN Sivu 247
215 § KOKOUKSEN LAILLISUUS JA PÄÄTÖSVALTAISUUS
216 § PÖYTÄKIRJAN TARKASTAJIEN VALINTA
Kunnanhallitus	§ 201	15.08.2006
217 §	TERVEHDYTTÄMISSUUNNITELMAN HYVÄKSYMINEN
KH 217 §	Luonnosta on tarkennettu eräiltä osin taloustyöryhmän kokouksessa 21.8.2006.
Ehdotus:	Kunnanhallitus hyväksyy Jämijärven kunnan talouden tasapainottamisohjelman oheisen liitteen nro 217.1 mukaisesti ja esittää sen edelleen valtuuston hyväksyttäväksi.
218 §	JÄMI KOORDINAATTORIN RAPORTTI AJALTA 1.7.-31.7.2006
Kunnanhallitus myönsi kokouksessaan 18.04.2006 § 115 12.000 euroa Jämi-säätiölle Jämi koordinaattorin palkkaamiseksi ajalle 1.5.-31.7.2006. Päätöksen mukaan koordinaattorin tulee tehdä kunnanhallitukselle selvitys työstään kaksi kertaa määräajan aikana.
Ensimmäinen raportti oli kunnanhallituksen käsittelyssä 4.7.2006 § 181. Tehtävää hoitanut Mika Mettalo on laatinut kunnanhallitukselle 15.8.2006 päivätyn selvityksen määräajan lopussa tehtävistään. Liite nro 218.1.
Ehdotus:	Kunnanhallitus keskustelee asiasta saadun raportin pohjalta.
219 §	KAHILALUOMANTIEN PERUSKORJAUS
220 §	VÄLIRAPORTTI 30.06.2006
Hallintokunnat ovat laatineet selvityksen vuoden 2006 tulostavoitteiden toteutumisesta 30.06.2006. Vuoden 2006 tulostavoitteisiin on pyritty saamaan myös toimintaa ja sen onnistumista kuvaavia mittareita.
Väliraportti on esityslistan liitteenä nro 220.1.
Ehdotus:	Kunnanhallitus merkitsee väliraportin 1.1.-30.06.2006 tiedokseen ja saattaa sen edelleen tarkastuslautakunnan ja valtuuston tiedoksi.
Lisäksi kunnanhallitus edellyttää, että kaikki lautakunnat käyvät väliraportin läpi omalta osaltaan.
Yhteistyötoimikunta §12	16.08.2006
221 §	TYÖSUOJELUTARKASTUS JA TYÖSUOJELUN TOIMINTAOHJELMA
Työsuojelutarkastus on suoritettu (liite 12.1) 24.05.2006 vanhainkodilla. Tarkastaja Olli-Pekka Johansson antoi neuvoja ja kirjallista ohjeistusta mm. työsuojelun toimintaohjelman laadintaa varten. Työsuojelun toimintaohjelma tarkastetaan lokakuussa 2006. Liitteenä 12.2. ehdotus Työsuojelun toimintaohjelmaksi.
Ehdotus:	Yhteistyötoimikunta päättää:
1. keskustella työsuojelun toimintaohjelmasta
2. tehdä tarvittavat muutokset työsuojelun toimintaohjelmaan
3. pyytää kunnanhallitusta hyväksymään työsuojelun tarkistetun toimintaohjelman
KH 221 §
Ehdotus:	Kunnanhallitus hyväksyy oheisen liitteen nro 221.1 mukaisen työsuojelun toimintaohjelman.
Yhteistyötoimikunta § 11	16.08.2006
222 § AJANKOHTAISTA VUONNA 2006 - 2007
KVTES:n palkantarkistuksen
1.6.2006 yleiskorotus 1,8 %.
Elokuun 2006 palkanmaksun yhteydessä maksetaan 1.6.2006 - 15.8.2006 kunnan palveluksessa yhtäjaksoisessa palvelussuhteessa olleelle erillisenä kertakorvauksena 1,5 % heinäkuun 2006 varsinaisesta palkasta. Kertakorvaus perustuu tupossa sovittuun tasa-arvoerään, jonka maksuajankohtaa siirrettiin kesäkuun alusta syyskuun alkuun paikallisen järjestelyerän maksun yhteyteen.
1.9.2006 lukien 0,9 % paikallinen järjestelyerä (järjestelyerä = 0,4 % ja tasa-arvoerä 0,5 % ), joka käytetään tehtäväkohtaisten palkkojen tarkistamiseen tehtävän vaativuusarvioinnin perusteella sekä suoritusarviointiin perustuvien henkilökohtaisten lisien myöntämiseen. Tasa-arvoerän jakamisessa on erityisesti pyrittävä parantamaan niiden naisten palkkauksellista asemaa, joiden palkka ei ole sopusoinnussa työn vaativuuteen ja vaadittuun koulutukseen nähden. Koko palkkasumma on 136.916,69 euroa, josta 0,5 % on 684,58 euroa ja 0,4 % on 547,67 euroa, (yhteensä 1.232,25 euroa) jotka on laskettu toukokuun 2006 palkkasummasta lisättynä 1,8 % yleiskorotuksella (liite 11.1).
Harkinnanvaraisia henkilökohtaisia lisiä tulee olla KVTES:n II luvun 6 %:n mukaan käytössä 1.9.2006 työnantajakohtaisesti vähintään 0,8 % laskettuna kunnan palveluksessa olevan KVTES:n piiriin kuuluvan henkilöstön tehtäväkohtaisten palkkojen yhteismäärästä. Järjestelyvaraerästä on tarvittaessa suunnattava harkinnanvaraisten henkilökohtaisten lisien myöntämiseen vähintään se määrä, jotta em. vähimmäismäärät täyttyvät. Mikäli tehtäväkohtaisten palkkojen tarkistamiseen ei ole tarvetta, voidaan koko järjestelyerä käyttää harkinnanvaraisten henkilökohtaisten lisien myöntämiseen. Samoin jos henkilökohtaisia lisiä on jo myönnetty vähintään edellytetty määrä, voidaan järjestelyerä suunnata kokonaan tehtäväkohtaisten palkkojen tarkistamiseen. Kustannuksia laskettaessa on otettava huomioon koko kustannusvaikutus heijastusvaikutuksineen mm. työaikakorvaukset.
KVTES:n alueella noudatetaan paikallista vakiintunutta käytäntöä jonka osapuolet ovat hyväksyneet.
Kuntaliiton kannan mukaan (4.8.2006) pitäisi seurata em. ohjeita järjestelyvaraerää ja harkinnanvaraista henkilökohtaista lisää koskien.
1.6.2006 korotetaan KVTES:n liitteen 12 A:n piiriin kuuluvien perhepäivähoitajien tehtäväkohtaisia palkkoja ja henkilökohtaisia lisä 1,4 %.
Teknisten sopimuksen palkantarkistukset
Yleiskorotus 1.6.2006. Tehtäväkohtaista palkkaa tai siihen rinnastettavaa kuukausipalkkaa sekä henkilökohtaista lisää ja erillislisää korotetaan 1,8 %.
Elokuun 2006 palkanmaksun yhteydessä maksetaan 1.6.2006--15.8.2006 kunnan palveluksessa olleelle kertakorvauksena 0,3 prosenttia heinäkuun 2006 varsinaisesta palkasta.
Paikalliset järjestelyerät 1.9.2006 lukien 0,4 % (kehittämissopimuksen mukainen erä) ja 0,1 % (tasa-arvoerä). Kehittämissopimuksen mukainen 0,4 prosentin suuruinen järjestelyvaraerä käytetään tehtäväkohtaisissa palkoissa olevien paikallisten epäkohtien korjaamiseen ja henkilökohtaisten palkkojen maksamiseen. 0,1 prosentin suuruinen paikallinen järjestelyerä (tasa-arvoerä) käytetään paikallisten palkkausepäkohtien korjaamiseen ja henkilökohtaisten lisien maksamiseen. Tällöin on erityisesti pyrittävä parantamaan niiden naisten palkkauksellista asemaa, joiden palkka ei ole sopusoinnussa työn vaativuuteen ja vaadittuun koulutukseen nähden.
Opetusalalla korotettiin peruspalkkaa tai siihen rinnastettavaa kuukausipalkkaa yhteensä 2,1 % 1.6.2006 alkaen. Paikallista järjestelyerää ei sopimusalalla makseta vuonna 2006.
Perhepäivähoitajien (liite 12 A) tehtäväkohtaisia palkkoja ja henkilökohtaisia lisiä korotettiin 1,4 %, 1.6.2006.
Liitteenä 11.1. Jämijärven kunnassa maksettavat tehtäväkohtaiset peruspalkat sekä järjestelyvaraerä 1.9.2006.
Ehdotus: Yhteistyötoimikunta merkitsee em. asiat tiedokseen ja päättää järjestelyvaraerän ja harkinnanvaraisen henkilökohtaisen lisän jakoperusteista KVTES:n osalta seuraavasti. 01.09.2006 paikallinen järjestelyerä on 0,9 %, josta 0,4 %:n järjestelyerä jaetaan kaikkien kesken tasan. 0,5 %:n tasa-arvoerän jakamisessa painotetaan naisten palkkauksen parantamista
ja jaetaan naistyöntekijöiden kesken tasan. Teknisten sopimuksen palkantarkistukset toteutetaan sopimuksen mukaisesti.
Ehdotus:	Kunnanhallitus merkitsee yhteistyötoimikunnan päätöksen tiedokseen.
223 §	PÖYTÄKIRJOJEN TIETOON SAATTAMINEN
Taloustyöryhmä I/2006	28.06.2006
Vapaa-aikalautakunta	14.08.2006
Maankäyttö- ja kaavoitus toimikunta	15.08.2006
Yhteistyötoimikunta	16.08.2006
Taloustyöryhmä II/2006	21.08.2006
224 § TIEDOKSI SAATETTAVAT ASIAT
- Kunnallinen työmarkkinalaitos, palkkatilastot kunnallisessa yleisessä virka- ja työehtosopimuksessa, teknisen henkilöstön virka- ja työehtosopimuksessa sekä lääkärien virkaehtosopimuksessa
- Kankaanpään kaupunki, tilinpäätös 2005
- D-Fence turvallisuusraportti 7/2006
- Kankaanpään ktt ky, näytetiedot, Perhepuisto
- Kankaanpään ktt ky, näytetiedot, Urheilukentän ranta
- Kankaanpään ktt ky, näytetiedot, Mielahti
- Turun ja Porin työsuojelupiiri, työsuojelutarkastuksen tarkastuskertomus
- Satakunnan sairaanhoitopiiri, korjaus sairaanhoitopiirin toiminta- ja taloussuunnitelmaan vuosille 2007 - 2009 ja talousarvioon vuodelle 2007.
- Kuntaliitto, kuntalain muutokset voimaan 1.8.2006
- Verohallinto, maksatuserittely tilitysjakso 200608
Kunnanhallitus § 190	04.07.2006
225 §	MIELAHTI - PITKÄLAHTI ALUEEN RANTA-ASEMAKAAVATYÖN JATKAMINEN
Ehdotus:	Kunnanhallitus päättää käynnistää neuvottelut Air-Ix Suunnittelu Oy:n kanssa Mielahti - Pitkälahti ranta-asemakaavan loppuun saattamiseksi.
KH 225 §	Neuvottelut Air-Ix Suunnittelu Oy:n kanssa käydään ennen kunnanhallituksen kokousta ja neuvottelutulos esitellään kunnanhallitukselle.
Ehdotus:	Kunnanhallitus päättää siirtää asian käsittelyn seuraavaan kokoukseen. Perusteena on neuvottelujen siirtyminen pidettäväksi 1.9.2006.
226 §	KUNNANHALLITUKSEN JA VALTUUSTON SEURAAVISTA KOKOUKSISTA SOPIMINEN
Ehdotus:	Kunnanhallitus päättää loppuvuoden kokousaikataulusta.
Päätös:	Kunnanhallitus päätti yksimielisesti loppuvuoden kokousaikatauluksi seuraavan:
- kunnanhallitus:
12.9, 26.9, 17.10, 7.11, 4.12 ma (TA)
- valtuusto:
5.9, 24.10, 12.12 (TA)
Lisäksi kokouksia voidaan järjestää tarvittaessa.
Tekninen lautakunta § 145	15.08.2006
227 §	LAUSUNNON ANTAMINEN JÄMI-JYLLI YKSITYISTIEN KÄYTTÄJIEN KIRJELMÄSTÄ
Matti Uusi-Salava	loma-asunnot puh.joht.
Ritva Luomahaara	Luonto- ja melontaretket
Jouko Kulmala	vapaa-aikalautakunta
Voitto Vuori	Reima Country
Pekka Peltonen	Skönön Safarit Oy
Hanna Vanhatalo	Skönön Safarit Oy
Hanna Räihä	Jämi-Info
Päätös:	Jämi-Jylli tien saattamiseksi asianmukaiseen käyttökuntoon tulisi toimia 9.8.2006 katselmuksessa todetulla tavalla. Tärkeää olisi saada tie kestopäällystetyksi mahdollisimman pian.
KH 227 §	Kunnanhallitus käsitteli omalta osaltaan asiaa kokouksessaan 15.08.2006. Jämi-Jyllitien perusparannuskatselmus on esityslistan liitteenä nro 227.1.
Ehdotus:	Kunnanhallitus merkitsee teknisen lautakunnan lausunnon tiedokseen ja saattaa sen edelleen kirjelmän laatijoille tiedoksi.
228 §	YLEISEN TOIMISTON TOIMISTOVIRKAILIJAN VIRAN LAKKAUTTAMINEN JA TYÖSUHTEISEN TOIMISTOVIRKAILIJAN TOIMEN AUKI JULISTAMINEN
Kunnanviraston yleisessä toimistossa on toimistovirkailijan virka, joka on ollut täyttämättä vuodesta 1992 lähtien.
Virka "jäädytettiin" tuolloin valtuuston budjettipäätöksellä. Virkaan kuuluvat tehtävät järjestettiin tuolloin uudelleen ja asiakaspalvelu- ja puhelinvaihdetta on hoidettu pääosin työllistämistukihenkilöllä.
Työllistämistuella hoidettuna kunnan kustannuksiksi on tullut n. 0,5 henkilön palkka.
Kunnanvirastossa on lyhyellä aikavälillä jäämässä kaksi henkilöä osa-aikaeläkkeeltä kokonaiselle eläkkeelle; teknisen toimiston kanslisti v. 2006 ja maataloustoimen/henkilöstöhallinnon kanslisti v. 2008.
Kunnanvirastossa on keskusteltu tehtävien uudelleen järjestelystä tulevassa tilanteessa. Keskustelujen pohjalta on päädytty esittämään sellaista mallia, jossa yleiseen toimistoon palkattaisiin täysiaikainen toimistovirkailija työsuhteeseen ja täyttämätön virka lakkautettaisiin. Ko. henkilölle siirrettäisiin tehtäviä tekniseltä toimelta (mm. kaavoitukseen liittyvät toimistotehtävät) sekä vaiheittain henkilöstöhallinnon avustavat- ja valmistelutehtävät. Henkilö koulutettaisiin niin, että hän pystyisi myös tarvittaessa toimimaan palkanlaskijan sijaisena. Kokonaisuuteen liittyy tämän lisäksi muita yleisen toimiston sisäisiä tehtäväjärjestelyjä.
Muutosta puoltaa myös se, että asiakaspalveluun saadaan jatkuvuutta ja se edistää toimintojen kehittämistä.
Em. järjestelyjä on esitelty sekä kunnanhallituksessa että valtuuston iltakoulussa 4.7.2006.
Toimistovirkailijan tehtävälista on liitteenä nro 228.1.
Ehdotus:	Kunnanhallitus päättää ehdottaa valtuustolle, että valtuusto
1. päättää lakkauttaa kunnanviraston yleisen toimiston toimistovirkailijan viran 1.10.2006 alkaen ja
2. antaa luvan täyttää yleisen toimiston työsuhteisen toimistovirkailijan toimen aikaisintaan samasta päivästä lukien.
229 § YHTEISTYÖSOPIMUS / ILVES-HOCKEY OY
Jämijärven kunnan, Jämin toimijoiden ja Ilves-Hockey Oy:n välillä on käynnistynyt markkinointiyhteistyö kaudella 2004 - 2005 ja sitä on jatkettu 2005 - 2006.
Tampereen Ilves on Suomen suurin urheiluseura ja yhteistyön myötä on näkyvyys Pirkanmaalla lisääntynyt. Markkinointiyhteistyö ja siitä molemmin puolin saatava hyöty vaatii kuitenkin useiden vuosien ponnisteluja ja tämän vuoksi yhteistyön toivotaan jatkuvan.
Neuvottelujen pohjalta on laadittu oheisen liitteen mukainen sopimus. Liite nro 229.1.
Kustannusten jako on sovittu siten, että kunnan lopullinen maksuosuus olisi 8.000 euroa ja lopun maksaisivat Jämin toimijat.
Ilves on sitoutunut tekemään ns. vastaostoja 4.000 eurolla.
Ehdotus:	Kunnanhallitus päättää hyväksyä Jämijärven kunnan osalta oheisen liitteen mukaisen sopimuksen.
Kunta sitoutuu yhteistyöhön vuodeksi eteenpäin ja yhteistyön jatko riippuu vuoden aikana saaduista tuloksista.
230 §	JUHA JA TARJA RANNAN VUOKRANTARKISTAMINEN
Juha ja Tarja Ranta ovat lähettäneet oheisen liitteen nro 230.1. mukaisen kirjelmän.
Heidän nelihenkinen perheensä on asunut vuoden alusta kahdessa eri asunnossa; kaksiossa ja yksiössä.
Tähän tilanteeseen he ovat joutuneet myytyään omakotitalonsa ja aloitettuaan uuden rakentamisen. Kiireellisessä tilanteessa kunnalla ei ollut tarjota heille isoa ( 4 h + k ) vuokra-asuntoa. He ovat "hävinneet" ko. järjestelyjen takia 1.1. - 30.11.2006 välisenä aikana n. 730 - 740 euroa.
Poikkeuksellisesta tilanteesta johtuen he ovat pyytäneet vuokrantarkistusta. Perustelut ilmenevät liitteestä.
Ehdotus:	Kunnanhallitus päättää myöntää Juha ja Tarja Rannalle 730 €:n suuruisen vuokran kokonaisalennuksen ajalle 1.1. - 30.11.2006. Vuokra-alennus jaetaan neliöiden mukaisessa suhteessa molemmille asunnoille.


text:
Helsingin HO 5.9.2017 133793 - Hovioikeuden päätöksiä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Oikeuskäytäntö › Hovioikeudet › 2017 › Helsingin HO 5.9.2017 133793
Helsingin HO 5.9.2017 133793
R 17/50
A oli kuvannut 15-vuotiasta asianomistaja B:tä tämän peseytyessä suihkussa. Menettelyn ei katsottu täyttäneen lapsen seksuaalisen hyväksikäytön tunnusmerkistöä. A:n syyksi luettiin sukupuolisiveellisyyttä loukkaavan kuvan levittäminen.
Lisäksi A oli eri tilaisuudessa kuvannut alastomana nukkumassa ollutta täysi-ikäistä asianomistaja C:tä. A:n katsottiin syyllistyneen salakatseluun. Syyte pakottamiseen seksuaaliseen tekoon hylättiin.
1. Sukupuolisiveellisyyttä loukkaavan kuvan levittäminen
Rikoslaki 17 luku 18 § 1
A on 21.12.2013 - 06.01.2014 matkapuhelinkameralla videokuvaamalla valmistanut kuvatallenteen, jossa sukupuolisiveellisyyttä loukkaavasti esitetään 15-vuotias B.
A on asettanut silloisen asuinhuoneistonsa kylpyhuoneeseen B:n veljen matkapuhelimen videokuvaamaan kylpyhuoneen suihkua ennen kuin B on mennyt suihkuun. Asettamisen jälkeen B on mennyt kylpyhuoneeseen suihkuun, jolloin alastomana suihkussa ollut B on tallentunut matkapuhelimeen kameran kuvaamana. B on löytänyt kuvaustilassa kuvaamassa olleen matkapuhelimen ja hieman myöhemmin hävittänyt
matkapuhelimella itsestään kuvatun tallenteen.
2. Lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö
A on 21.12.2013 - 06.01.2014 tehnyt 15-vuotiaalle B:lle seksuaalisen teon kuvaamallakotinsa kylpyhuoneessa alastomana suihkussa peseytynyttä B:tä syytekohdassa1 kerrotuin tavoin ilman B:n suostumusta ja hänen tietämättään. Löydettyä kuvaustilassa olleen kameran ja poistettua kuvatun tiedoston teko on ollut
omiaan vahingoittamaan B:n kehitystä.
3. Pakottaminen seksuaaliseen tekoon
Rikoslaki 20 luku 4 § 1-2
A on 08.06.2014 - 18.08.2015, käyttämällä hyväkseen sitä, että C on unitilastaan johtuvan tiedottomuuden tai muun avuttoman tilan takia ollut kykenemätön muodostamaan ja ilmaisemaan tahtoaan, kuvannut useina kertoina nukkumassa ollutta C:tä muun muassa sukupuolielimistä, takapuolesta ja rinnoista tablettitietokoneellaan saaden C näin alistumaan seksuaalista itsemääräämisoikeuttaan olennaisesti loukkaavien tekojen kohteiksi. A:n kuvaama materiaali on tallentunut tietokoneelle. A ja teon kohteena ollut C sekä teko-olosuhteet huomioon ottaen teot ovat seksuaalisesti olennaisia.
4. Salakatselu
5500/R/0010464/15
Rikoslaki 24 luku 6 § 1
A on 08.06.2014 - 01.02.2015 oikeudettomasti sekä ilman C:n lupaa ja hänen tietämättään kuvannut tablettitietokoneellaan useina kertoina C:tä C:n kotona. A:n kuvaama materiaali on tallentunut tietokoneelle.
Rikoslain 17 luvun 18 §:n 1 momentin mukaan sukupuolisiveellisyyttä loukkaavan kuvan levittämisestä tuomitaan sakkoon tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi henkilö, joka valmistaa, pitää kaupan tai vuokrattavana, vie maasta, tuo maahan tai Suomen kautta muuhun maahan taikka muuten levittää kuvia tai kuvatallenteita, joissa sukupuolisiveellisyyttä loukkaavasti todellisuuspohjaisesti esitetään 1) lasta, 2) väkivaltaa tai 3) eläimeen sekaantumista.
Puheena olevan 18 §:n 4 momentissa on säädetty, että lapsena pidetään 18 vuotta nuorempaa henkilöä sekä henkilöä, jonka ikää ei voida selvittää, mutta jonka on perusteltua syytä olettaa olevan 18 vuotta nuorempi.
Lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä tuomitaan rikoslain 20 luvun 6 §:n 1 momentin (540/2011) mukaan henkilö, joka koskettelemalla tai muulla tavoin tekee 16 vuotta nuoremmalle lapselle seksuaalisen teon, joka on omiaan vahingoittamaan lapsen kehitystä, tai saa tämän ryhtymään sellaiseen tekoon.
Puheena olevan pykälän 4 momentin mukaan myös lapsen seksuaalisen hyväksikäytön yritys on rangaistava.
Syytekohtien 1 ja 2 teonkuvauksissa tarkoitetun kuvatallenteen valmistaminen ja tallenteen sisältö syytteissä tarkoitettuna ajankohtana on tullut näytetyksi asianomistaja B:n oikeudessa todistelutarkoituksessa antaman yksityiskohtaisen, esitutkintavaiheesta alkaen johdonmukaisesti samansisältöisenä pysyneen kertomuksen perusteella sekä ottaen toisaalta huomioon asianomistajan kertomusta tukevana vastaajan oman esitutkinnassa ja oikeudessa antaman kertomuksen, joka on yksityiskohtien osalta ajan myötä jonkin verran muuttunut sekä sisältänyt huomattavia ristiriitaisuuksia ja epäloogisuuksia. Ottaen huomioon myös asianomistajan uskottavasti kuvaileman vastaajan jälkikäteisen käyttäytymisen sekä äidille kertomista koskevan kiellon ei vastaajan kertomusta näissä olosuhteissa voida pitää alkuunkaan uskottavana.
Se, että vastaaja oli tietoisesti asettanut kylpyhuoneeseen matkapuhelinkameran kuvaamaan nimenomaan suihkussa alastomana itseään pesevää 15-vuotiasta tytärpuoltaan on siten tullut vastoin vastaajan kiistämistä näytetyksi.
Tarkasteltavana olevan lainkohdan sanamuodosta käy ilmi se, että puheena olevan rikoksen tunnusmerkistön täyttää pelkkä kuvatallenteen valmistaminen ilman eteenpäin levittämistä ja vaikka video olisikin heti valmistumisen jälkeen tuhottu poistamalla, kuten tässä tapauksessa oli uhrin toimesta välittömästi
tehty uhrin huomattua kuvatuksi tulemisen siten, että teko oli jäänyt lähelle yritysastetta, mutta ehtinyt silti täyttyä, kun alastomuutta kuvaava tallenne oli ehtinyt valmistua ja olla puhelimen kamerassa uhrin katsottavana hetken.
On selvää, että tämänkaltainen kuvaaminen on vähintäänkin loukannut alaikäisen asianomistajan yksityisyyttä. 15-vuotiaan tytön peseytymistä kuvaava video ei sinänsä kuitenkaan asiayhteydestään irrotettuna yksittäin tarkastellen ole välttämättä lähtökohtaisesti sellainen "sukupuolisiveellisyyttä loukkaava" kuvatallenne, jollaisia sovellettavana nyt syytekohdan 1 osalta olevat käytännössä useimmiten "lapsipornoa" sisältävät kuvatiedostot tyypillisimmillään oikeuskäytännön tapauksissa ovat olleet.
Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen suuren jaoston vuonna 2013 ratkaisemassa tapauksessa "Case of Söderman v Sweden" oli tapauksessa, jossa Ruotsin aikaisempi lainsäädäntö ei ollut antanut suojaa alaikäiselle 14-vuotiaalle, jota isäpuoli oli kotona suihkun luo piilotetulla videokamerallakuvannut tytön ollessa suihkussa ja jolta osin isäpuoleen kohdistettu syyteseksuaalisesta hyväksikäytöstä oli Ruotsissa kaikissa oikeusasteissa hylätty,katsonut teon loukanneen syvästi Euroopan ihmisoikeussopimuksen 8 artiklaan perustuvaa tytön yksityisyyden suojaa.
Vastaajan ilmeinen motiivi kuvatallenteen valmistamiseen on joka tapauksessa ollut nyt seksuaalinen "tirkistelynhalu". On selvää, että suihkussa peseytyvän murrosikäisen tytön alastoman yläruumiin ja rintojen katseleminen olisi vastaajan mielestä ollut eroottista ja hänelle seksuaalista mielihyvää tuottavaa. Tältä kannalta katsottuna käräjäoikeus katsoo, että vaikka kuvatiedosto ei ole ollut siten seksuaalinen, että siitä olisi esimerkiksi näkynyt sukuelin, voidaan sukupuolisiveellisyyttä loukkaavan kuvan levittämisen tunnusmerkistön tulkita tässä tapauksessa täyttyvän, vaikka kysymys onkin rajatapauksesta.
Vastaaja oli riidattomasti tiennyt asianomistajan iän.
Epäselvyyttä ei ole jäänyt siitä, etteikö vastaajalla ole ollut tässä tapauksessa tahallisesta levittämisrikoksesta tuomitsemisen edellyttämä tahallisuus ja tietoisuus.
Syytekohdan 1 mukaista sukupuolisiveellisyyttä loukkaavan kuvan levittämisestä voidaan pitää näytettynä.
Lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä tuomitseminen edellyttää tässä tapauksessa sitä, että teon laadusta tai muista olosuhteista olisi pääteltävissä, että kysymys olisi seksuaalisesti olennaisesta teosta, sekä lisäksi sen selvittämistä, että kysymys olisi ollut senasteisesta seksuaalisesta teosta, joka on ollut omiaan vahingoittamaan lapsen kehitystä. Teosta tuomitseminen edellyttää tahallisuutta. Tekijän on nykyistä lainkohtaa edeltäneen, asiallisesti samansisältöistä aikaisemmin voimassa ollutta pykälää koskevien hallituksen esityksen HE 6/1997 vp perusteluiden mukaan täytynyt mieltää teon seksuaalinen olennaisuus ja ymmärtää tekonsa vahingollisluontoinen merkitys yleistä mittapuuta käyttäenarvosteltuna.
Nyt käsiteltävänä olevaan tapaukseen ei liity fyysistä koskettelua.
Asianomistaja on tapahtumienkulusta ja oirehtimisesta vahvistunein tavoin ikänsä puolesta ymmärtänyt hyvin vastaajan menettelyn seksuaalisen motiivin. Tämäntyyppinen tutun aikuisen seksuaaliseksi muuttunut yllättävä menettely on oikeuskäytännössä esiin tuodusti usein todetuin tavoin tyypillisesti omiaan aiheuttamaan lapsessa/nuoressa hämmennystä, oudoksumista, ahdistusta sekä ristiriitaisia tuntemuksia ja sitä kautta usein vahinkoa, jonkatyyppinen vahinko ei välttämättä ole vielä oikeudenkäyntihetkellä eikä mahdollisesti koskaan myöhemminkään todennettavissa. Siinä, miten puberteetti-ikäinen nuori reagoi nyt kysymyksessä olevan kaltaisiin tapauksiin, tiedetään olevan suuria yksilöllisiä eroja. On ilmeistä, että asianomistajan reagoinnin ja jälkioirehtimisen voimakkuuteen oli tässä tapauksessa vaikuttanut paitsi asianomistaja ikä ja kehitysvaihe asianomistajan oltua 15-vuotiaana mitä ilmeisimmin herkässä seksuaalisen kehityksen vaiheessa, se, että tekijä oli ollut oma senhetkinen, samassa taloudessa asuva isäpuoli.
Lapsen seksuaalisen hyväksikäytön rangaistavuus ei lain sanamuodon mukaan sinänsä edellytä näyttöä henkilövahingon syntymisestä. Merkitystä ei ole sillä, onko teko tosiasiassa vaikuttanut lapsen seksuaalista kehitystä vahingoittavasti. Teon pitää vain olla omiaan vahingoittamaan lapsen kehitystä. Myös lakivaliokunnan mietinnössä LaVM 3/1998 oli todettu, että teon ei tarvitsisi aiheuttaa erillisen seurauksen tai konkreettisen vaaran syntymistä, vaan että teon olisi oltava luonteeltaan sellainen, joka tyypillisesti aiheuttaa tunnusmerkistössä kuvatun seurauksen. Lakivaliokunta oli katsonut, että lapseen kohdistuva seksuaalinen teko vahingoittaa aina lasta. Oikeuskäytännössä on hyvin usein, jo vakiintuneesti, tämänikäisten lasten/nuorten kohdalla katsottu, että koska lapsen seksuaalinen identiteetti ei ole vielä täysin kehittynyt, arvioitiin vastaavanlaisissa tapauksissa herkästi aikuisten, ei-seurustelukumppaneiden lapselle tekemien, seksuaalisesti olennaisten tekojen olevan kyllä omiaan vahingoittamaan lapsen kehitystä, vaikka ulkoisia viitteitä vahingon aiheutumisesta ei olisikaan nähtävissä.
Oikeuskirjallisuudessa, Timo Ojalan teoksessa "Seksuaalirikokset", 2014, on koskettamatta tehtyjen seksuaalisten tekojen olennaisuutta ja loukkaavuutta pohdittaessa (s. 170-172) tuotu esiin tekotapana uhrin katseleminen tai kuvaaminen erilaisissa vihjailevissa asennoissa alastomana tai muutoin seksuaalisissa olosuhteissa. Fyysistä koskettamista ei edellytetä. Seksuaalisen teon ja seksuaalisen itsemääräämisoikeuden loukkaamisen olennaisuutta arvioitaessa tulee teoksen mukaan ottaa huomioon tekijä ja kohteena oleva henkilö sekä teko-olosuhteet.
Kun otetaan huomioon edellä jo viitattu taustalla tekoon mitä ilmeisimmin ollut vastaajan seksuaalinen "tirkistelynhalu" - halu katsella tallenteelta suihkussa peseytyvän murrosikäisen tytön alastonta yläruumista rintoineen seksuaalisen mielihyvän saamiseksi, sekä asianomistajan uskottavasti kertoma, esitetyin lääkärinlausunnoin vahvistettu teon varsin voimakas, ilmeisen vahingollinen vaikutus asianomistajaan, jollaisen on täytynyt olla hyvin vastaajan ennakoitavissa, sekä se, että vastaaja oli tässä tapauksessa asianomistajan yksityisyyttä sekä seksuaalista itsemääräämisoikeutta loukaten saanut asianomistajan alistumaan vastaajan kannalta katsottuna seksuaalisen teon kohteeksi, vaikkakin asianomistajan aluksi sitä tietämättä, voidaan käräjäoikeuden arvion mukaan tässä yksittäistapauksessa päätyä siihen johtopäätökseen, että käsillä on ollut laissa tarkoitettu seksuaalisesti olennainen teko, joka on ollut omiaan vahingoittamaan tuolloin vielä iältään alle 16 vuoden suojaikärajan olleen asianomistajan kehitystä. Lapsen seksuaalisen hyväksikäytön tunnusmerkistön voidaan siten katsoa täyttyvän siitä huolimatta, että kysymys ei ollut ollut esimerkiksi lapsen saamisestaposeeraamaan eroottisissa asennoissa tai sukuelimen kuvaamisesta.
Käräjäoikeus on tässä arvioinnissaan ottanut huomioon Korkeimman oikeuden ratkaisuissa 2015:50 ja 2010:52 esiin tuodut tulkintalinjat. Viimeksi mainitussa tapauksessa lapsi oli saanut tietää häneen hänen tietämättään kohdistetuista valokuvaamisista melko pian viimeisen tekokerran jälkeen. Tähän lapsen jälkeenpäin saamaan tietoon oli ratkaisussa kiinnitetty huomiota arvioitaessa tekijän menettelyn haitallista vaikutusta lapsen henkiseen kehitykseen.
Syytekohdan 2 mukainen syyte lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä on mainituin perustein katsottava toteennäytetyksi esitetyssä muodossaan.
Syytekohdat 3 ja 4
Rikoslain 24 luvun 6 §:n 1-kohdassa tarkoitettuna salakatseluna pidetään teknisellä laitteella tapahtuvaa kotirauhan suojaamassa paikassa olevan henkilön oikeudetonta kuvaamista.
Kotina käytettävä asunto on rikoslain 24 luvun 10 §:ssä vahvistetuin tavoin aina kotirauhan suojaama paikka.
Salakatselua koskevalla säännöksellä suojataan lähtökohtaisesti yksilön ihmis- ja perusoikeuksiin kuuluvaa yksityisyyttä. Henkilön katselu ja kuvaaminen teknisellä laitteella kotirauhan suojaamassa paikassa ilman tarkkailtavan suostumusta on asianomaisen lainkohdan esitöiden, hallituksen esityksen HE 184/1999 vp, mukaan aina rangaistavaa, jollei tarkkailuun poikkeuksellisesti ole laissa säädettyä oikeutta tai muuta oikeutusta.
Rikoslain 20 luvun 4 §:n 2 momentin mukaan pakottamisesta seksuaaliseen tekoon tuomitaan paitsi saman pykälän 1 momentissa tarkoitetun tavoin fyysisesti väkivaltaa tai uhkausta hyväksi käyttävä tekijä, myös henkilö, joka käyttämällä hyväkseen sitä, että toinen tiedottomuuden, sairauden,vammaisuuden, pelkotilan tai muun avuttoman tilan takia on kykenemätön puolustamaan itseään tai muodostamaan tai ilmaisemaan tahtoaan, saa hänet ryhtymään 1 momentissa tarkoitettuun seksuaaliseen tekoon tai alistumaan sellaisen teon kohteeksi, ja jos se olennaisesti loukkaa hänen seksuaalista itsemääräämisoikeuttaan. Lainkohdan esitöissä, hallituksen esityksen HE 283/2010 vp perusteluissa esiin tuoduin tavoin myös nukkuvaa henkilöä pidetään puolustuskyvyttömänä.
Selvitettynä voidaan pitää sitä, että ne kuvat, joista syyttäjä on vastaajaa syytekohdissa 3 ja 4 syyttänyt, ovat olleet vastaajan ottamia sekä että niissä kaikissa on kuvattuna asianomistaja C. Kuvat ovat olleet tallennettuina vastaajan tablettitietokoneelle. Vastaajan käräjäoikeudessa esittämää ilmoitusta siitä, että osan kuvista olisi ottanut osapuolten alle kouluikäinen lapsi tai joku muu vastaajan tablettia mahdollisesti käyttänyt perheenjäsen, ei ole ollut uskottava.
Syyttäjä on esittänyt käräjäoikeudessa vastaajan tabletilta esitutkinnan aikana dvd:lle taltioidut yhteensä 27 aikavälillä 8.6.2014-1.2.2015 otettua kuvaa, joiden syyttäjä on katsonut loukanneen asianomistajan yksityisyyttä (syytekohta 4) ja niistä ajalla 8.6.-18.8.2014 otettujen kuvien lisäksi asianomistajan seksuaalista itsemääräämisoikeutta (syytekohta 3).
Osasta kuvia on selkeästi pääteltävissä kiinni olevista silmistä, kasvojen ilmeistä/asennosta, muusta kehonkielestä sekä nukkumapaikkana olleista sängystä tai sohvasta, että asianomistaja on kuvaa otettaessa nukkunut. Osa kuvista on ollut sellaisia, joista asianomistajasta näkyy vain käsi tai jalka peiton alta tai joista asianomistaja ei ole muutoin tunnistettavissa, koska kasvot eivät ole näkyvissä. Käräjäoikeus ei ole epäillyt asianomistajan oikeudessa todistelutarkoituksessa kuultuna antamaa kertomusta siitä, että näiden unikuvien ottamiseen ei ole ollut asianomistaja etu- tai jälkikäteen nimenomaisesti tai konkludenttisesti antamaa suostumusta. Asianomistajan reagointi 19.2.2015 - vastaajan ulosheittäminen yhteisestä kodista ja välitön rikosilmoituksen tekeminen kuvien tabletista löytämisen jälkeen - on tukenut tämän johtopäätöksen oikeellisuutta.
Kuvista, jotka on otettu 22.6.2014 asianomistajasta takaapäin asianomistajan ollessa alusvaatteisillaan siivoamassa kylpyhuonetta, asianomistaja on oikeudessa todistelutarkoituksessa kuultaessa kertonut, että hän oli kysymyksessä olevassa tilanteessa nähnyt, kun vastaaja oli tullut kylpyhuoneen ovelle tabletti kädessään sekä että hän ei ollut tuolloin kiinnittänyt tarkempaa huomiota vastaajaan. Käräjäoikeus on tältä osin arvioinut, että asianomistaja oli tilanteessa voinut mieltää, ennakoida ja suhtautua hyväksyvästi siihen mahdollisuuteen, että vastaaja ottaa hänestä tilanteessa valokuvia. Asianomistajan yksityisyyttä ei voida katsoa tältä osin loukatun eikä myöskään seksuaalista itsemääräämisoikeutta, vaikka kuvakulmasta sekä kohdistuksista onkin nähtävissä, että vastaaja oli pyrkinyt kuvaamaan nimenomaan asianomistajan takapuolta ja alushousujen haaraosaa.
30.1. ja 1.2.2015 otetuissa kuvissa asianomistaja istuu alastomana ollen hereillä. Syyttäjä on näiltä osin tekoajasta nähtävin tavoin katsonut, että tältä osin vain asianomistajan yksityisyyttä on loukattu, mutta ei seksuaalista itsemääräämisoikeutta. Muutamassa näistä kuvista asianomistajan istuma-asennosta johtuen asianomistajan sukupuolielin näkyy selvästi. Vastaaja oli kohdistanut ja suurentanut asianomaisen kohdan kuvasta.
Asianomistaja on näissä tilanteissa istunut sängyllä lapsi vierellään. Vaikka asianomistaja ei katsokaan suoraan kameraan, vaan alaspäin, ovat hänen kasvonsa olleet kameraan päin. Käräjäoikeus pitää ilmeisenä, että asianomistajan, joka on sinänsä omankin myöntämänsä mukaan nukkunut kotona alasti sekä liikkunut kotona muutoinkin esimerkiksi suihkusta tultuaan alasti, on puheena olevissa istumatilanteissa täytynyt nähdä, että hänestä otetaan kuvia, ja suhtautunut tähän ilmeisen hyväksyvästi. Kuvaaja on tällaisessa tilanteessa voinut kohtuudella olettaa, että kuvaamiseen on konkludenttinen suostumus, kun kuvattava ei kuvaamista erikseen kiellä tultuaan siitä tietoiseksi. Kuvien ottamisen ei tällaisissa tilanteissa voida katsoa täyttävän syytekohdan 4 mukaisen salakatselurikoksen tunnusmerkistöä.
Muilta osin voidaan pitää selvitettynä, että vastaaja oli kuvannut asianomistajaa salaa asianomistajan tietämättä asianomistajan nukkuessa. Syytekohdan 4 mukainen syyte salakatselusta on siten tullut näytetyksi, mutta edellä esiin tuodut seikat huomioon ottaen siten, että tekoaika on 8.6.2014-18.8.2014. Syyte on tältä osin myöhempään aikaan kohdistuvana hylättävä. Vastaaja on saanut tässä asiassa haasteen tiedoksi 12.7.2016, joten syyteoikeus edellä mainittuna ajankohtana tehdystä salakatselusta on ollut tässä asiassa olemassa.
Arvioitavana on syytekohdan 3 suhteen se, ovatko syyttäjän tarkoittamat muut kuin edellä selostetuin tavoin jo poissuljetut kylpyhuonesiivouskuvat olleet asianomistajan seksuaalista itsemääräämisoikeutta loukkaavia, rikoslain 20 luvun 4 §:n 2 momentin mukaisen hyväksikäyttörikoksen tunnusmerkistön täyttäviä.
Muun muassa 8.6. otetuissa kuvissa ja 22.7.2014 otetussa kuvassa n:o 336 ei peiton alla olevasta asianomistajasta käytännössä näy intiimejä ruumiinosia. 12.6.2014 aamuyöstä otettua kuva n:o 295, jossa näkyy asianomistajan takapuoli ja alaston vartalo, on käräjäoikeuden mielestä ajallisesti ensimmäinen merkittävässä määrin seksuaalinen kuva. Useissa sen jälkeen otetuissa kuvissa, kuten 28.7. ja 18.8.2014 otetuissa kuvissa alastonta vartaloa, kuten rinnat, näkyy enemmän. Muun muassa 28.7.2014 otetuissa kuvissa asianomistaja nukkuu alasti selällään siten, että rinnat ja häpykarvoitus näkyvät selvästi.
Edellä syytekohtaa 2 koskien esitetyissä syyksilukemisperusteluissa jo viitatuin tavoin oikeuskirjallisuudessa, Timo Ojalan teoksessa "Seksuaalirikokset" on koskettamatta tehtyjen seksuaalisten tekojen olennaisuutta ja loukkaavuutta pohdittaessa mainittu yhtenä tekotapana uhrin katseleminen tai kuvaaminen erilaisissa vihjailevissa asennoissa alastomana tai muutoin seksuaalisissa olosuhteissa. Seksuaalisen teon ja seksuaalisen itsemääräämisoikeuden loukkaamisen olennaisuutta arvioitaessa tulee teoksen mukaan ottaa huomioon tekijä ja kohteena oleva henkilö sekä teko-olosuhteet.
Käsiteltävänä nyt olevassa tapauksessa asianomistaja ei ole tiedottomuudestaan johtuen voinut antaa suostumusta syytteessä tarkoitettujen kuvien ottamiseen. Kun kuvissa on ollut kysymys sinänsä "pelkästä" alastomuudesta, jota silloinen aviopuoliso on kuvannut, on seksuaalinen olennaisuus ja olennaisuuden loukkaavuuden käsilläolo tulkinnanvaraista. Kysymys ei ole ollut siitä, että parisuhteessa olisi yksissä tuumin yhteiseen seksuaalisuuteen liittyen otettu intiimejä kuvia ja katseltu niitä sitten yhdessä. Kysymys on ollut salaa otetuista kuvista, joissa on käräjäoikeuden mielestä ollut käsillä myös nöyryyttävyyselementti. Kysymyksen ei voida arvioida olleen "taiteellisista" valokuvauksen harrastajan ottamista "kauniista" kuvista. Kuvissa ovat selvästi olleet "pääosissa" ja kuvaamisen motiivina kuvatiedostojen saaminen asianomistajan intiimeistä kehonosista. On kuvaustilanteista, kohdistuksista ja tallennusyhteydestä pääteltävissä, että kuvaamisen sekä tallentamisen motiivi on ollut seksuaalisviritteinen tirkisteleminen. Kuvat ovat samalla loukanneet asianomistajan yksityisyyttä. Käräjäoikeus on näissä olosuhteissa katsonut seksuaalisesti olennaisiksi katsottujen kuvien ottamisen täyttävän syytekohdan 3 mukaisen seksuaaliseen tekoon pakottamisen tunnusmerkistön.
Vastaajan syyksi voidaan edellä kerrotuin perustein syytekohdan 3 osalta seksuaaliseen tekoon tekoajalla 12.6.-18.8.2014.
Rikoslain 6 luvun 3 ja 4 §:issä säädettyjen yleisperiaatteiden mukaisesti rangaistusta määrättäessä on otettava huomioon kaikki lain mukaan rangaistuksen määrään vaikuttavat perusteet sekä rangaistuskäytännön
yhtenäisyys. Rangaistus on mitattava niin, että se on oikeudenmukaisessa suhteessa rikoksen vahingollisuuteen ja vaarallisuuteen, teon vaikuttimiin sekä rikoksesta ilmenevään muuhun tekijän syyllisyyteen.
Vastaajan syyksi luettavista rikoksista vakavin on lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö, josta on laissa säädetty minimirangaistukseksi 4 kuukautta vankeutta. Teolla oli loukattu asianomistajan yksityisyyttä ja seksuaalista itsemääräämisoikeutta. Rangaistusta ankaroittavana tekijänä on otettava tältä osin huomioon erityisesti se, että seksuaalinen hyväksikäyttö on kohdistunut vastaajan kanssa tapahtumahetkellä samassa taloudessa asuneeseen alaikäiseen asianomistajaan, johon asianomistajan olisi tullut voida luottaa ja tukeutua, sekä se, mitä psyykkisiä vaikutuksia herkässä seksuaalisen kehityksen vaiheessa olleella asianomistajalle oli tämän oikeudessa uskottavasti kertoman mukaan aiheutunut. Huomioon voidaan toisaalta ottaa huomioon se, että kysymys oli sellaisesta seksuaalirikoksesta, johon ei ollut sisältynyt koskettelua tai seksuaalisväritteisiä puheita, se, että kysymys oli ollut kertaluontoisesta kuvaamisesta siten, että kuvatallennetta eivät olleet nähneet muut kuin asianomistaja itse, sekä myös se, että asianomistaja oli tuolloin ollut noin 5 kuukauden päässä 16 vuoden suojaikärajasta. Teon luonteesta ja asianosaisten välisestä suhteesta johtuen on joka tapauksessa selvää, että puheena oleva pohjarangaistus on asetettava reilusti yli edellä viitatun 4 kuukauden minimin. Rangaistuksen määrää nostavat syyksi luettavat kolme muuta, vähäisempää rikosta. Pakottaminen seksuaaliseen tekoon ja salakatselu on kohdistunut vastaajan tapahtumahetkiseen puolisoon. Rikosten tunnusmerkistön täyttäviä kuvia ei ole ollut montaa. Kuvat eivät olleet päätyneet muiden nähtäväksi. Teot samoin kuin syytekohdan 1 mukainen yksittäisen kuvatiedoston valmistamisen sisältänyt teko olisivat sinänsä yksittäin tarkasteltaessa käräjäoikeuden arvion mukaan sovitettavissa sakoilla.
Oikeudenmukaisessa suhteessa vastaajan syyksi luettaviin rikoksiin olevana oikeuskäytännön mukaisena rangaistuksena on pidettävä käräjäoikeuden mielestä 7 kuukauden pituista yhteistä vankeusrangaistusta. Vaikka lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö onkin aina vakava rikos, eivät rikosten vakavuus sekä niistä ilmenevä vastaajan syyllisyys tässä tapauksessa välttämättä edellytä sitä, että tämä vankeusrangaistus tulisi määrätä ehdottomaksi. Vastaaja, jolla ei ole aikaisempia vankeusrangaistuksia, voi siten saada nyt tuomittavan vankeusrangaistuksen ehdollisena, kuten syyttäjäkin on esittänyt. Oheissakon tuomitsemista käräjäoikeus ei pidä tässä tapauksessa tarpeellisena ottaen huomioon vastaajalle asiassa tuomittavan muun, jäljempänä tarkemmin selostettavan korvausvelvollisuuden valtiolle.
12.06.2014 - 18.08.2014
08.06.2014 - 18.08.2015
Koeaika päättyy 17.11.2018
Käräjätuomari Maritta Pakarinen ja lautamiehet
A:lle on myönnetty jatkokäsittelylupa 30.3.2017. Hovioikeus on 30.6.2017 toimittanut asiassa pääkäsittelyn A:n syyksi kohdissa 1-2 ja 3-4 luettujen tekojen oikeudelliseksi arvioimiseksi.
A on vaatinut, että syyte hylätään tai että rangaistusta ainakin alennetaan.
A ei ollut kohdissa 1-2 kuvannut asianomistajaa tahallaan. Hän oli laittanut matkapuhelimen kuvaamaan asunnon wc-tilaan selvittääkseen, oliko hänen samassa asunnossa asuneella toisella lapsella kehossaan pahoinpitelyyn viittaavia vammoja.
Kohdissa 3-4 asianomistaja oli ollut tietoinen kuvaamisesta ja antanut A:lle siihen luvan. A:lla oli ollut lupa kuvata asianomistajaa myös tämän nukkuessa. A ei ollut käyttänyt hyväkseen asianomistajan unitilaa eikä siten saanut tätä altistumaan seksuaalisen teon kohteeksi. Suuri osa A:n ottamista kuvista ei ollut seksuaalisesti olennaisia.
Rangaistus oli liian ankara. Kuvaaminen kohdissa 1-2 oli ollut lyhytaikainen yksittäistapahtuma. Asianomistaja oli tuhonnut tallenteen heti kuvaamisen havaittuaan, eikä riskiä tallenteen päätymisestä muiden nähtäväksi ole ollut. Asianomistajan ikä oli ollut hyvin lähellä suojaikärajaa. Muut teot olivat yksittäin arvioituina sakolla sovitettavissa.
B ja C ovat yhteisessä vastauksessaan vaatineet, että valitus hylätään.
Käräjäoikeuden tuomio oli oikea niin syyksilukemisen kuin rangaistusseuraamuksenkin osalta.
Kohdat 1 - 2
Asiassa on selvitetty, että A on syytekohdissa 1 - 2 selostetulla tavalla asettanut kylpyhuoneeseen matkapuhelimen ennen asianomistajan suihkuun menoa videokuvaamaan suihkutilaa ja kuvannut siellä alastomana peseytynyttä tuolloin 15-vuotiasta asianomistajaa hänen tietämättään ja ilman hänen suostumustaan.
Syytteen kohdan 1 mukaan A oli syyllistynyt sukupuolisiveellisyyttä loukkaavan kuvan levittämiseen valmistamalla kuvatallenteen, jossa esitetään 15-vuotias asianomistaja sukupuolisiveellisyyttä loukkaavasti. Syytteen kohdan 2 mukaan A oli syyllistynyt samalla menettelyllään myös lapsen seksuaaliseen hyväksikäyttöön, koska hän oli tehnyt 15-vuotiaalle asianomistajalle seksuaalisen teon kuvaamalla alastomana suihkussa peseytynyttä asianomistajaa ilman tämän suostumusta ja tämän tietämättä. Syytteen mukaan teko oli ollut omiaan vahingoittamaan asianomistajan kehitystä tämän löydettyä kuvaamassa olleen kameran ja poistettua kuvatun tiedoston.
Hovioikeudessa on ratkaistavana kysymys siitä, täyttääkö A:n menettely joko sukupuolisiveellisyyttä loukkaavan kuvan levittämisen tai lapsen seksuaalisen hyväksikäytön tunnusmerkistön tai molempien mainittujen rikosten tunnusmerkistön. Asiassa on A:n valituksen johdosta erityisesti kysymys myös siitä, onko A kuvannut asianomistajaa tahallisesti.
Sukupuolisiveellisyyttä loukkaavan kuvan levittäminen (kohta 1)
Rikoslain 17 luvun 18 §:n 1 momentin 1 kohdan nojalla sukupuolisiveellisyyttä loukkaavan kuvan levittämisestä tuomitaan muun muassa se, joka valmistaa kuvia tai kuvatallenteita, joissa sukupuolisiveellisyyttä loukkaavasti todellisuuspohjaisesti tai todenmukaisesti esitetään lasta. Lapsella tarkoitetaan säännöksessä alle 18-vuotiasta. Sukupuolisiveellisyyden loukkaamisella viitataan pornografiaan. Kuvaaminen katsotaan kuvan valmistamiseksi, vaikka tallenne tai kuvatiedosta tuhottaisiin välittömästi.
Hovioikeus hyväksyy käräjäoikeuden ratkaisun perustelut siltä osin kuin käräjäoikeus on katsonut, ettei voitu pitää uskottavana sitä, että A oli asettanut puhelimen kuvaamaan wc-tilaa kertomassaan muussa kuin syytteessä väitetyssä tarkoituksessa. Näin ollen A:n tahallisen menettelyn seurauksena tekohetkellä 15-vuotias asianomistaja on tullut kuvatuksi alastomana suihkussa peseytymässä.
Arvioitaessa sitä, onko kysymyksessä sukupuolisiveellisyyttä loukkaava kuva tai kuvatallenne, hovioikeus toteaa seuraavaa. Asianomistaja on ollut 15-vuotias tyttö. Kuvaaminen on tapahtunut suihkutilassa, jossa asianomistaja on peseytynyt alastomana. Asianomistajan ikä ja alastomuus sekä kuvaustila huomioon ottaen hovioikeus katsoo, että kysymys on ollut sukupuolisiveellisyyttä loukkaavasta kuvatallenteesta.
Asianomistaja oli havainnut kameran ennen suihkutilasta poistumistaan ja tuhonnut tallenteen. A ei ollut tallennetta nähnyt. Hovioikeus katsoo, että asianomistajan alastomana tapahtunut peseytyminen oli tallentunut ja vaikka asianomistaja oli tallenteen tuhonnut, kysymys on ollut säännöksen tarkoittamasta valmistamisesta.
Edellä mainituilla perusteilla hovioikeus katsoo käräjäoikeuden tavoin, että A:n menettelyn on katsottava täyttävän sukupuolisiveellisyyttä loukkaavan kuvan levittämisen tunnusmerkistön. Aihetta käräjäoikeuden suorittaman syyksilukemisen muuttamiseen kohdassa 1 ei siten ole.
Lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö (kohta 2)
Rikoslain 20 luvun 6 §:n 1 momentin mukaan lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä on tuomittava se, joka koskettelemalla tai muulla tavoin tekee kuuttatoista vuotta nuoremmalle lapselle seksuaalisen teon, joka on omiaan vahingoittamaan tämän kehitystä, tai saa tämän ryhtymään sellaiseen tekoon.
Tunnusmerkistön täyttyminen edellyttää siis seksuaalista tekoa, joka on omiaan vahingoittamaan lapsen kehitystä. Aluksi on arvioitava, onko A:n menettelyssä ollut kysymys seksuaalisesta teosta.
Seksuaalinen teko on määritelty luvun 10 §:n 2 momentissa. Sen mukaan kysymyksessä on teko, joka tekijä ja kohteena oleva henkilö sekä teko-olosuhteet huomioon ottaen on seksuaalisesti olennainen.
Rikoslain 20 luvun 10 §:ssä olevaa seksuaalisen teon määritelmää muutettiin 1.6.2011 voimaan tulleella lailla siten, ettei seksuaalinen teko edellytä sitä, että tekijä tavoittelisi teolla seksuaalista kiihotusta tai tyydytystä. Voimassa olevaa säännöstä koskevissa esitöissä (HE 282/2010 vp s. 109 - 110) on todettu, että teon seksuaalinen olennaisuus arvioitaisiin objektiivisesti ulkonaisesti havaittavista seikoista lähtien. Säännöksen muutos ei kuitenkaan tarkoita sitä, että teon seksuaalisesti olennaista luonnetta arvioitaisiin korostetusti uhrin näkökulmasta,vaan lisäksi on otettava huomioon myös tekijä ja teko-olosuhteet (LaVM 43/2010 vp s. 9).
Teko voi olla seksuaalisesti olennainen, vaikka siihen ei sisältyisi fyysistä koskettelua. Korkein oikeus katsoi ennakkoratkaisussaan KKO 2015:50, että nukkumassa olleen 7-vuotiaan lapsen alastoman alaruumiin ja sukupuolielimen kuvaaminen ilman, että siihen oli näytetty liittyneen asianomistajan sukupuolielimen tai ihon koskettelua, oli laissa tarkoitettu seksuaalinen teko. Tästä ratkaisusta ei kuitenkaan voida tehdä sellaista johtopäätöstä, että alastoman tai vähäpukeisen henkilön kuvaaminen salaa täyttäisi aina seksuaalisen hyväksikäytön tunnusmerkistön.
Hovioikeus toteaa, että seksuaalisen teon tekeminen ei edellytä fyysistä koskettelua. Seksuaalinen teko voi olla sanallinen tai tapahtua etäyhteyden avulla. Näissä tilanteissa tekijä ja uhri ovat kuitenkin jonkinlaisessa kanssakäymisessä keskenään. Myös edellä mainitussa korkeimman oikeuden ratkaisussa tekijä ja uhri ovat olleet fyysisesti lähekkäin, vaikka koskettelua ei olekaan tapahtunut. Toisaalta vakiintunut kanta on ollut se, että yleisiin suihkutiloihin tai kauppaliikkeiden sovituskoppeihin asennettujen kameroiden kuvaamisen tilanteissa tekijää ei ole tuomittu seksuaalirikoksesta, vaan tyypillisesti salakatselusta tai edellä todetusta rikoslain 17 luvun 18 §:n tarkoittamasta rikoksesta.
Nyt kysymyksessä olevassa tapauksessa asianomistaja ei ole suihkussa peseytyessään ollut tietoinen kuvaamisesta, mutta on kuvaamassa olleen matkapuhelimen havaittuaan ja kuvamateriaalin nähtyään tullut tietoiseksi A:n menettelystä ja voinut tehdä johtopäätöksiä kuvaamisen tarkoituksesta. Hovioikeus pitääkin sinänsä selvänä, ettei A:n menettelylle ole löydettävissä muuta varteenotettavaa selitystä kuin seksuaalisviritteinen tirkistelynhalu. Tämä sinänsä puhuisi sen puolesta, että tekoa olisi pidettävä seksuaalisesti olennaisena.
Tässä tapauksessa teko-olosuhteet ovat kuitenkin muilta osin olleet olennaisesti erilaiset kuin ratkaisussa KKO 2015:50. Tilanne on myös erilainen verrattuna sellaisiin tilanteisiin, joissa kuvaamista on oikeuskäytännön perusteella pidetty seksuaalisena tekona. Nyt kysymyksessä olevassa tapauksessa asianomistaja ei ole ollut ennen suihkuun menemistä millään tavoin tietoinen A:n suihkutilaan asettamasta kamerasta. A on asettanut matkapuhelimen kuvaamaan suihkutilaa ennen asianomistajan suihkuun menoa eikä siten ole voinut suunnata kameraa tarkasti kuvattavaan kohteeseen. Tämän vuoksi se, miten asianomistajan vartalo on tallentunut kuvaan, on toisin kuin edellä viitatussa ratkaisussa KKO 2015:50 ollut lähinnä sattumanvaraista. Suihkussa käymiseen ei ole liittynyt piilotetun kameran lisäksi muutoin tavanomaisuudesta poikkeavaa. A ei ole ollut fyysisesti samassa suihkutilassa eikä hän ole millään tavoin pyrkinyt vaikuttamaan asianomistajan peseytymiseen tai toimintaan kuvaamassaan tilassa. Asianomistaja on poistanut laitteeseen tallentuneen kuvamateriaalin välittömästi, eikä se ole siten päätynyt muiden henkilöiden käyttöön.
Hovioikeus katsoo, että edellä mainitut seikat kokonaisuutena huomioon ottaen A:n menettelyä ei ole pidettävä rikoslain 20 luvun 10 §:n 2 momentissa tarkoitetulla tavalla seksuaalisesti olennaisena. Koska syytteessä tarkoitettu lapsen seksuaalisen hyväksikäytön tunnusmerkistö ei tältä osin täyty, ei asiassa ole tarpeen lausua siitä, onko A:n menettely ollut tunnusmerkistössä tarkoitetulla tavalla omiaan vahingoittamaan asianomistajan kehitystä.
Edellä lausutuilla perusteilla syyte lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä kohdassa 2 on hylättävä.
Kohdat 3 - 4
Asiassa on katsottu selvitetyksi, että A on syytekohdissa 3 - 4 selostetulla tavalla kuvannut nukkumassa ollutta asianomistajaa tämän tietämättä ilman lupaa muun muassa sukupuolielimistä, takapuolesta ja rinnoista. Hovioikeudessa on ratkaistavana kysymys siitä, onko A syyllistynyt menettelyllään pakottamiseen seksuaaliseen tekoon ja salakatseluun.
Pakottaminen seksuaaliseen tekoon (kohta 3)
Rikoslain 20 luvun 4 §:n 2 momentin mukaan pakottamisesta seksuaaliseen tekoon tuomitaan muun muassa se, joka käyttämällä hyväkseen sitä, että toinen tiedottomuuden, sairauden, vammaisuuden, pelkotilan tai muun avuttoman tilan takia on kykenemätön puolustamaan itseään tai muodostamaan tai ilmaisemaan tahtoaan, saa hänet ryhtymään 1 momentissa tarkoitettuun seksuaaliseen tekoon tai alistumaan sellaisen teon kohteeksi ja se olennaisesti loukkaa hänen seksuaalista itsemääräämisoikeuttaan.
Hallituksen esityksessä (HE 283/2010 vp s. 11) todetuin tavoin nukkuvaa henkilöä pidetään puolustuskyvyttömänä. Pakottamisessa seksuaaliseen tekoon edellytetään, että uhri on seksuaalisen teon kohteena tai tekijänä, ja että seksuaalinen teko loukkaa olennaisesti uhrin seksuaalista itsemääräämisoikeutta.
Edellä kohtien 1 - 2 perusteluissa todetuin tavoin seksuaalisella teolla tarkoitetaan tekoa, joka tekijä ja kohteena oleva henkilö sekä teko-olosuhteet huomioon ottaen on seksuaalisesti olennainen. Pakottamisessa seksuaaliseen tekoon on lisävaatimuksena, että teko loukkaa olennaisesti toisen seksuaalista itsemääräämisoikeutta. Hallituksen esityksessä (HE 6/1997 vp s. 177) on todettu, että seksuaalisen itsemääräämisoikeuden kannalta olennaisille teoille on ominaista, että ne sisältävät olennaisen puuttumisen toisen ruumiilliseen koskemattomuuteen, kuten alistumista kosketteluihin tai pakottamista koskettelemaan toista intensiivisesti.
A on kuvannut nukkumassa ollutta asianomistajaa siten, että kuvissa näkyy tämän alastonta vartaloa, kuten rinnat, takapuoli ja häpykarvoitus. Kuvaamistilanteisiin ei ole selvitetty liittyneen mitään seksuaalista kanssakäymistä. A ei ole kosketellut asianomistajaa tai muuttanut asianomistajan asentoa taikka asetellut tätä erityisesti kuvaamista varten. A on kuvannut sen, minkä hän oli omin silmin nähnyt. Kuvaamisen lisäksi tekoon ei ollut liittynyt muuta asianomistajaa loukkaavaa seikkaa. Edellä seksuaalisen teon osalta lausuttuun viitaten hovioikeus katsoo, että kuvaamisessa ei näissä olosuhteissa ole ollut kysymys seksuaalisesta teosta kyseisen rangaistussäännöksen edellyttämällä tavalla.
Edellä olevin perustein syyte pakottamisesta seksuaaliseen tekoon kohdassa 3 on hylättävä.
Salakatselu (kohta 4)
Käräjäoikeus on hylännyt syytteen siltä osin kuin A oli kuvannut asianomistajaa tämän ollessa hereillä. Sen sijaan käräjäoikeus on katsonut A:n syyllistyneen salakatseluun siltä osin kuin A oli kuvannut alastomana nukkumassa ollutta asianomistajaa.
Rikoslain 24 luvun 6 §:n 1 kohdassa tarkoitettuna salakatseluna pidetään teknisellä laitteella tapahtuvaa kotirauhan suojaamassa paikassa olevan henkilön oikeudetonta kuvaamista. Asunto on rikoslain 24 luvun 10 §:ssä säädetyllä tavalla kotirauhan suojaama paikka.
Rikoslain salakatselua koskevalla säännöksellä suojataan lähtökohtaisesti yksilön ihmis- ja perusoikeuksiin kuuluvaa yksityisyyttä. Henkilön katselu ja kuvaaminen teknisellä laitteella kotirauhan suojaamassa paikassa ilman tarkkailtavan suostumusta on rikoslain esitöiden (HE 184/1999 vp) mukaan aina rangaistavaa, jollei tarkkailuun poikkeuksellisesti ole laissa säädettyä oikeutta tai muuta oikeutusta. Rikoslain salakatselua koskevan rangaistussäännöksen mukaan kuvaamista ei ole pidettävä oikeutettuna vain sen perusteella, että tallennettaisiin vain se, mikä omin silmin muutenkin on nähtävissä (HE 184/1999 vp), koska henkilön kuvaaminen loukkaa yksityisyyttä enemmän kuin pelkkä katselu. Kuvan taltiointi mahdollistaa tapahtuman toistuvan ja yksityiskohtaisen analysoinnin.
Asianomistaja on ollut alastomana nukkumassa ja peiton valuessa osin pois vartalon päältä asianomistajan alaston vartalo on ollut A:n nähtävissä. Tässä tilanteessa A on ottanut kuvia asianomistajasta. Asianomistaja ei ole nukkumisestaan johtuen voinut antaa suostumustaan syytteessä tarkoitettujen kuvien ottamiseen. Kysymys ei ole myöskään sellaisesta kuvaamistilanteesta, johon tavanomaisessa sosiaalisessa kanssakäymisessä voidaan olettaa liittyvän kuvaamista. Tilanne on ollut pikemminkin päinvastainen. Nukkumassa oleva henkilö ei ole voinut olettaa joutuvansa kuvaamisen kohteeksi.
Ottaen huomioon edellä selostetut kuvaamiseen liittyneet olosuhteet hovioikeus katsoo, että A:n kuvaaminen on tapahtunut oikeudettomasti ja A on syyllistynyt käräjäoikeuden hänen syykseen lukemaan salakatseluun.
Syytekohtien 2 ja 3 tultua hylätyiksi on rangaistusta vastaavasti alennettava. Rangaistusasteikko kohdan 1 sukupuolisiveellisyyttä loukkaavan kuvan levittämisestä on sakkoa tai vankeutta enintään kaksi vuotta ja kohdan 4 salakatselusta sakko tai vankeutta enintään yksi vuosi. Hovioikeus katsoo ottaen erityisesti huomioon, että kohdan 1 rikos on kohdistunut 15-vuotiaaseen henkilöön, ettei sakkorangaistusta ole pidettävä riittävänä seuraamuksena. Hovioikeus pitää oikeudenmukaisena seuraamuksena A:n syyksi luetuista rikoksista 60 päivän vankeusrangaistusta. A:ta ei rikosrekisteritietojen mukaan ole aikaisemmin tuomittu vankeusrangaistukseen. Rikoksen vakavuus, rikoksista ilmenevä A:n syyllisyys tai aikaisempi rikollisuus eivät edellytä ehdottomaan vankeuteen tuomitsemista.
2. Lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö 21.12.2013 - 06.01.2014
3. Pakottaminen seksuaaliseen tekoon 12.06.2014 - 18.08.2014
Syyksi luetut rikokset 1, 4
Koeaika on alkanut käräjäoikeuden tuomion antamispäivästä ja päättyy
Hovioikeudenneuvos Liisa Lehikoinen
Lainvoimainen. (Ei valituslupaa 5.4.21018 nro 725)

matches:
§ 1
§ 1
§ 1
KKO
KKO
KKO


text:
Free Hd Porno Seksi Chat Ilmainen
HD porno HD hardcore HD Kolmikko HD bi hardcore Hakkaa Free xxx videos. Sex videos free. Fuck Biseksuaali Blowjob Ryhmä Seksi hardcore MMF Kolmikko. HD Quality With Audio Free Chat. Girl. Group. Hairy pussy. Hot Flirt. Latina. Seksitreffit ilmainen webcam - porno webkamera. Watch Seksi porn videos for free, you get one week free access. No Ads + Exclusive Content + HD Videos suomalainen porno ilmainen ilmaiseksi seksi sex K.
: Free hd porno seksi chat ilmainen
Xoxo leah fuck old wet pussy Susan silver porno sinkut jyväskylä
BLOG WET PUSSY ESCORT VANTAA 587
Free hd porno seksi chat ilmainen Hairy porn tube Biseksuaali Blowjob Brunette teini. Offering exclusive content not available on RedTube. Asetukset Mallia Per Sivu: We have no control savon sinkut escort suomi the content of these pages.
Seura chat tasuta eesti porno Free xxx clips Hyvä Guest Valitettavasti kaverilistallasi ei ole yhtään mallia. Amatööri amatööri blondi amatööri malli amatööri pillua. Piilotettu kamerat vuotta vanha Iso. Kaikki tällä sivustolla olevat jäsenet ja henkilöt ovat sopimukseen perustuen kertoneet olevansa vähintään vuotiaita. Osallistu ilmaiseen seksichatiin tuhansien houkuttelevien, ympäri maailmaa tulevien kameratyttöjen kanssa. BDSM Bondage korkokengät orgasmeja.
Seksi chat-huoneet, XXX aikuisen sukupuoli näkyy kuumia tyttöjä live sex chat-Kameroita, ilmainen live pornoa chat kauniita nuoria tyttöjä, Free Chat-Huone. Watch Seksi porn videos for free, you get one week free access. No Ads + Exclusive Content + HD Videos suomalainen porno ilmainen ilmaiseksi seksi sex K. Pillutaivas tarjoaa tuhansia ilmaisia seksi- ja pornovideoita HD-tasoiset, täyspitkät hardcore porno videot, kokoillan pornofilmit, anaaliseksi.
Sukupuoli Rauma - by free hd porno seksi chat ilmainen
0 thoughts on “Free hd porno seksi chat ilmainen”
Ohjelmapalvelu extacy bi gay porno
Sihteeriopisto oppilaat escort vyborg
Siwa tarjoukset big cock

matches: Hd HD HD HD HD HD HD hd hd HD hd hd