text:
Busty Huoria - HotPornAdult - porn HD - pokkercards.com
Busty Huoria - HotPornAdult - porn HD
Brandy lonkero on kuin lasillinen vett, johon on laitettu teelusikallinen brandy (sekoiteviski). Vri on vaalea, harmaa, samea. Tuoksu on raikkaan sitrushedelminen, greippiminen. Maku Busty Huoria - HotPornAdult - porn HD kevyen vahva, hedelmisen makea, greippiminen, raikas, helposti juotava, tasapainoinen. Vahva alkoholipitoisuus nousee miellyttvsti etualalle. Jlkimaussa vahva hedelmaromeihin sekoittunut gin tulee mukavasti esille.
Don Omar ft. Lucenzo - Danza Kuduro (BartRose Groovbasti Remix) Juhlakuosiin pakattu Golden Cap Classic ja mys juhlakevn uutuus, eksoottisten hedelmien arominen, makea Golden Cap Wicked (4,7 ) - levi kuluttajien ulottuville maalis-huhtikuusta alkaen. Valmistaja esittelee uutuuksia Helsingin Messukeskuksen Gastro-messuilla.
Gin Long drink kansanomaisesti sinilonkero viett vuonna 2012 juhlavuotta. Tuote kehitettiin vuonna 1952 Helsingin olympialaisten aikana helpottamaan ja nopeuttamaan ravintolahenkilkunnan toimintaa. Alun perin Gin Long drinkin rinnalla oli mys Brandy Long drink (1952-76), joka onpalautettu uudelleen tuotantoon juhlavuonna 2012. Gin ja Brandy pakataan 60-luvun tapaiseen korkeahartiaiseen juhlapulloon (0,35 l. Lonkerot olivat alun perin virvoitusjuomapulloissa. 1960-luvulla kehitettiin kuuden pullon transistori ohuesta kevyest Busty Huoria - HotPornAdult - porn HD lyhyell kaulalla.
Hartwallin OriGINal oli vuosina 1952-2009 nimeltn Original Gin. Nykyinen sanaleikkinimi tuli kyttn vuonna 2010. 4,7 -til.vaalea puolikuiva suodattamaton omenasiideri, valmistettu kymismenetelmll. Valmistusaineet: vesi, omenamehutiiviste, glukoosisiirappi, happamuudenstaineet (sitruunahappo ja omenahappo), silntaineet (kaliumdisulfiitti ja kaliumsorbaatti), hiiva.
Kertalasipullo 0,5 l.vhittismyyntihinta 3,65 e. Hana ravintoloissa. Jakelu: Olvi Oyj. Venäjän porno ennen kun joku taas aloittaa, niin kerrataan ett fantasiointi ja tosielm on erikseen. Eli raiskauksista fantasioiva EI halua tulla raiskatuksi oikeassa elmss. Kierrtyslasipullo 0,33 l. Anniskeluhinta e. Tlkki 0,33 l. Alkon vhittismyyntihinta 1,97 e.
Ei oo kiva, ku ei voi ladata mitn sovelluksii knnykkn. Nuorimmat VIP-pelaajat ovat teini-in kynnyksell, ryhmn vanhin on 29-vuotias.
Tarkoituksena on tavata kavereita muutenkin kuin pelikoneen ress. Porukalla on kaapillinen lautapelej kytettvissn, ja suosikki on tll hetkell 7 Wonders. Pyritn vetmn huoneeseensa innoittautuneita nuoria tnne ja vhentmn pelaamista edes vhn. Se on kuitenkin oma valinta, ketn ei pakoteta. Tll voi sosiaalistua ja pelata BBusty, sanoo Parkkinen. Tm on trke porukka. Olen saanut tlt paljon uusia ystvi. Tm lautapelaaminen on tullut ihan Lesbot ja katsella porno elokuvia ilman koodeja. Tuetaan toisiamme, puhutaan elmst, ihan tavallisista asioista, autetaan toisiamme, jos jollain on stressi, kertoo Immonen.
Immonen ja Parkkinen pitvt pelaamista osana nuorten elm, josta Busfy seurata ongelmia Ilmaiseksi Ajettu Pornoa päällä, kun pelimaailmasta ei pysty irrottautumaan.
Immonen ja Parkkinen olisivat huolissaan, jos nuorella kaverit jvt nkemtt, lksyt tekemtt tai jos Busty Huoria - HotPornAdult - porn HD ja syminen jvt vlist. Me emme puhu pelaamisesta riippuvuutena tai ongelmana, vaan pelaamisena, sanoo Parkkinen. Digipelaamisen kohdalla lapsille tai nuorille ei ole olemassa peliriippuvuus-tautiluokitusta. Digipelaamiseen liittyvist ongelmista ei ole vesttasolla tutkittua tietoa, Huoia se tiedetn, ett suurin osa lapsista ja nuorista on pelannut tietokoneella, pelikonsolilla tai lypuhelimella.
Antti Parkkinen, 19, ja Joel Immonen, 22, toimivat vuorollaan vastuuvetjin vertaistukiryhmss, jonka nimi on VIP-pelaajat. Ryhmss pelataan lautapelej ja pyritn vhentmn pelikoneilla kytetty aikaa. Vertaisryhm kokoontuu Mikkelin Olkkarissa keskiviikkoisin. Mikkelin kaupungin ja Etel-Savon sosiaali- ja terveyspalveluiden yhteistyll pyrivss Olkkarissa (siirryt toiseen palveluun) on tarjolla muutakin matalan kynnyksen neuvontaa Busty Huoria - HotPornAdult - porn HD ohjausta nuorille.
Antti Parkkinen ja Joel Immonen ovat saaneet digipelaamisensa hallintaan ja tukevat nyt muita nuoria, joilla pelaaminen on lhtemss lapasesta. Lheiset olivat aiemmin nuorten miesten tilanteesta huolissaan.
VIP-ryhmn vastuuvetjien kanssa samoilla linjoilla on ehkisev pihdety EHYT ry:n asiantuntija Inka Silvennoinen.

matches: HD HD HD HD HD HD


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiAeroArkkitehtuuriEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiViileäVärikäsTietokoneetSöpöLiputKukkaRuoka & JuomatHauskaPelitTytötteLomaKuumaElääLogoRakkausMuutElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisäämobile	Kotiin / HD / ulkomaalainen taustakuvia HD	ulkomaalainen taustakuvia HD
0	ulkomaalainen taustakuvia HD
Here is most beautiful Selection Ofalien wallpapers HD For Desktops, PC, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. Tässäwallpapermad.com Taustakuva tietokanta voit ladata miljoonia korkealaatuisia taustakuvia . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Meillä on paljon taustakuvia yli kolmekymmentä Plus kategoriat Like Eläimet, Sarjakuva, Kukka, avaruus , Pelit ja Urheilu ,Jne. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia henkilökohtaiseen käyttöön. Jos Like This ulkomaalainen taustakuvia HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook ja muut sosiaalisen median.
piipittää noin Maha Edellinen: tietojenkäsittelytiede tapetti HD
seuraava: ilmaiseksi live taustakuvia pc HD
näkymät (886) Winter tapetti hd
näkymät (226) musiikki HD wallpaper HD10
Neff tapetti HDHp taustakuvat HDanime live tapetti HDHeinäkuun neljäs taustakuvia HDtähdet hd tapetti HDmusta pääkallo taustakuva HDvegeta tapettitaustakuvat täysi hdeläinradan tapetti HDtaustakuvaksi kylpyhuone HD Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD hd HD hd HD


text:
13 päivänä syyskuuta 2018 (*)
Ennakkoratkaisupyyntö – Jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen – Direktiivi 2004/39/EY – 54 artiklan 1 ja 3 kohta – Kansallisia rahoitusvalvontaviranomaisia sitovan salassapitovelvollisuuden laajuus – Päätös, jolla todetaan ammatillisen hyvämaineisuuden menettäminen – Rikoslainsäädännön piiriin kuuluva tapaus – Euroopan unionin perusoikeuskirja – 47 ja 48 artikla – Puolustautumisoikeudet – Oikeus tutustua asiakirjoihin
Asiassa C‑358/16,
jossa on kyse SEUT 267 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka Cour administrative (ylin hallintotuomioistuin, Luxemburg) on esittänyt 21.6.2016 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut unionin tuomioistuimeen 24.6.2016, saadakseen ennakkoratkaisun asiassa
UBS Europe SE, aiemmin UBS (Luxembourg) SA, ja
Alain Hondequin ym.,
DV:n,
Commission de surveillance du secteur financier’n (CSSF) ja
Ordre des avocats du barreau de Luxembourgin
toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja J. L. da Cruz Vilaça (esittelevä tuomari), varapresidentti A. Tizzano sekä tuomarit E. Levits, M. Berger ja F. Biltgen,
ottaen huomioon kirjallisessa käsittelyssä ja 1.6.2017 pidetyssä istunnossa esitetyn,
– UBS Europe SE, edustajinaan M. Elvinger ja L. Arpetti, avocats,
– Alain Hondequin ym., edustajinaan V. Hoffeld ja P. Urbany, avocats, sekä E. Fronczak, advocate,
– DV ja EU, edustajanaan J.-P. Noesen, avocat,
– Commission de surveillance du secteur financier (CSSF), edustajinaan A. Rodesch ja P. Sondhi, avocats,
– Saksan hallitus, asiamiehinään T. Henze, J. Möller ja D. Klebs,
– Viron hallitus, asiamiehenään N. Grünberg,
– Kreikan hallitus, asiamiehinään K. Georgiadis ja Z. Chatzipavlou,
– Italian hallitus, asiamiehenään G. Palmieri, avustajanaan P. Gentili, avvocato dello Stato,
– Euroopan komissio, asiamiehinään V. Di Bucci, J. Rius ja I. V. Rogalski,
1 Ennakkoratkaisupyyntö koskee rahoitusvälineiden markkinoista sekä neuvoston direktiivien 85/611/ETY ja 93/6/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/12/EY muuttamisesta ja neuvoston direktiivin 93/22/ETY kumoamisesta 21.4.2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/39/EY (EUVL 2004, L 145, s. 1) 54 artiklan 1 ja 3 kohdan, luettuna yhdessä Euroopan unionin perusoikeuskirjan (jäljempänä perusoikeuskirja) 41, 47 ja 48 artiklan kanssa, tulkintaa.
2 Tämä pyyntö on esitetty asioissa, joissa on kyse kolmannen osapuolen kantelusta, jonka UBS Europe SE, aiemmin UBS (Luxembourg) SA (jäljempänä UBS), sekä Alain Hondequin ym. ovat tehneet Cour administrativen (ylin hallintotuomioistuin, Luxemburg) 16.12.2014 antamasta tuomiosta, jolla kyseinen tuomioistuin ratkaisi DV:n ja EU:n valituksen tribunal administratifin (hallintotuomioistuin, Luxemburg) 5.6.2014 antamasta tuomiosta, joka koski Commission de surveillance du secteur financier’n (Luxemburgin rahoitusvalvontaelin, jäljempänä CSSF) päätöstä olla luovuttamatta tiettyjä asiakirjoja sellaisten oikeusriitojen yhteydessä, joissa olivat vastakkain DV ja CSSF sen seurauksena, että DV:n oli todettu menettäneen ammatillisen hyvämaineisuutensa.
3 Direktiivin 2004/39 johdanto-osan 2 ja 63 perustelukappaleessa todetaan seuraavaa:
”(2) – – on tarpeen säätää yhdenmukaistamisesta siinä laajuudessa, jossa se on tarpeen, jotta sijoittajille voitaisiin tarjota korkeatasoinen suoja ja sijoituspalveluyrityksille mahdollisuus palvelujen tarjoamiseen yhteisön muodostamien yhtenäismarkkinoiden periaatteen mukaisesti kotijäsenvaltion harjoittaman valvonnan nojalla kaikkialla yhteisössä. – –
(63) – – Toimivaltaisten viranomaisten olisi rajatylittävän toiminnan lisääntymisen vuoksi annettava toisilleen tehtäviensä hoitamisen edellyttämät tiedot, jotta ne voivat varmistaa tämän direktiivin tehokkaan täytäntöönpanon myös silloin, kun säännösten rikkominen tai epäilys niiden rikkomisesta saattaa koskea kahden tai useamman jäsenvaltion viranomaisia. Tiedonvaihto edellyttää ehdotonta salassapitovelvollisuutta, jotta voidaan varmistaa toimiva tietojenvaihto sekä henkilöiden oikeuksien suoja.”
4 Direktiivin 2004/39 II osastoon, jonka otsikko on ”Sijoituspalveluyritysten toimilupa- ja toimintaedellytykset”, kuuluvan 8 artiklan, jonka otsikko on ”Toimiluvan peruuttaminen”, c alakohdassa säädetään, että toimivaltainen viranomainen voi peruuttaa sijoituspalveluyritykselle myönnetyn toimiluvan, jos sijoituspalveluyritys ei enää täytä niitä edellytyksiä, joiden perusteella toimilupa myönnettiin.
5 Kyseisen direktiivin samaan II osastoon kuuluvassa 9 artiklassa, jonka otsikko on ”Tosiasiallinen liikkeenjohto”, säädetään seuraavaa:
”1. Jäsenvaltioiden on edellytettävä, että sijoituspalveluyrityksen liiketoimintaa tosiasiassa johtavat henkilöt ovat riittävän hyvämaineisia ja että heillä on riittävästi kokemusta, jotta voidaan varmistaa, että sijoituspalveluyritystä johdetaan terveiden ja järkevien liikkeenjohdon periaatteiden mukaisesti.
3. Toimivaltaisen viranomaisen on evättävä toimilupa, jos se ei ole vakuuttunut siitä, että sijoituspalveluyrityksen tulevaa liiketoimintaa tosiasiallisesti johtavat henkilöt ovat riittävän hyvämaineisia ja että heillä on riittävästi kokemusta, tai jos on osoitettavissa objektiivisia syitä, joiden perusteella voidaan katsoa ehdotettujen yritysjohdon muutosten vaarantavan yrityksen terveen ja järkevän liikkeenjohdon.
6 Mainitun direktiivin 17 artiklan, jonka otsikko on ”Jatkuvaa valvontaa koskeva yleinen velvollisuus”, 1 kohdassa säädetään seuraavaa:
”Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimivaltaiset viranomaiset valvovat sijoituspalveluyritysten toimintaa arvioidakseen, täyttävätkö ne tässä direktiivissä säädetyt toiminnan harjoittamisen edellytykset. Jäsenvaltioiden on varmistettava asianmukaisten toimenpiteiden toteuttaminen, jotta toimivaltaiset viranomaiset voivat hankkia tarvittavat tiedot arvioidakseen, täyttävätkö sijoituspalveluyritykset edellä mainitut velvoitteet.”
7 Direktiivin 2004/39 50 artiklassa, jonka otsikko on ”Toimivaltaisille viranomaisille annettavat valtuudet”, säädetään seuraavaa:
”1. Toimivaltaisille viranomaisille on annettava kaikki valvonta- ja tutkintavaltuudet, jotka ovat tarpeen kyseisten viranomaisten tehtävien hoitamiseksi.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja valtuuksia on käytettävä kansallisen lainsäädännön mukaisesti ja niihin on kuuluttava vähintään oikeus
a) saada tutustua kaikkiin asiakirjoihin niiden muodosta riippumatta ja saada jäljennös niistä;
b) vaatia tietoja kaikilta henkilöiltä ja tarvittaessa kutsua henkilö kuultavaksi tietojen saamiseksi;
l) siirtää asioita syytteeseen pantaviksi;
8 Kyseisen direktiivin 51 artiklan, jonka otsikko on ”Hallinnolliset seuraamukset”, 1 kohdassa säädetään seuraavaa:
”Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämän direktiivin nojalla annettujen säännösten noudattamisesta vastuussa oleville henkilöille voidaan jäsenvaltioiden kansallisen lainsäädännön mukaisesti määrätä aiheellisia hallinnollisia toimenpiteitä tai hallinnollisia seuraamuksia, jos kyseisiä säännöksiä rikotaan; tällä ei kuitenkaan rajoiteta toimiluvan peruuttamiseksi toteutettavia menettelyjä eikä jäsenvaltioiden oikeutta määrätä rikosoikeudellisia seuraamuksia. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että nämä toimenpiteet ovat tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.”
9 Mainitun direktiivin 52 artiklan, jonka otsikko on ”Muutoksenhakuoikeus”, 1 kohdassa säädetään seuraavaa:
”Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että tämän direktiivin mukaisesti annettujen lakien, asetusten tai hallinnollisten määräysten nojalla tehdyt päätökset on asianmukaisesti perusteltu ja että niiden osalta voidaan hakea muutosta tuomioistuimissa. – –”
10 Direktiivin 2004/39 54 artiklassa, jonka otsikko on ”Salassapitovelvollisuus”, säädetään seuraavaa:
”1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimivaltaiset viranomaiset, kaikki henkilöt, jotka työskentelevät tai ovat työskennelleet toimivaltaisten viranomaisten tai sellaisten elinten palveluksessa, joille on siirretty tehtäviä 48 artiklan 2 kohdan nojalla, myös toimivaltaisten viranomaisten määräämät tilintarkastajat ja asiantuntijat, ovat salassapitovelvollisia. Niiden näissä tehtävissä mahdollisesti saamia luottamuksellisia tietoja ei saa ilmaista toiselle henkilölle tai viranomaiselle muutoin kuin tiivistetysti tai kootusti niin, ettei siitä voida tunnistaa yksittäisiä sijoituspalveluyrityksiä, markkinoiden ylläpitäjiä, säänneltyjä markkinoita tai muuta henkilöä. Edellä sanottu ei kuitenkaan koske rikoslainsäädännön tai tämän direktiivin muiden säännöksien piiriin kuuluvia tapauksia.
2. Kun sijoituspalveluyritys, markkinoiden ylläpitäjä tai säännelty markkina on asetettu konkurssiin tai pakolliseen selvitystilaan, luottamuksellisia tietoja, jotka eivät koske kolmansia osapuolia, voidaan ilmaista siviili- tai kauppaoikeudellisessa menettelyssä, jos se on tarpeen menettelyn toteuttamiseksi.
3. Tämän direktiivin nojalla luottamuksellisia tietoja saavilla toimivaltaisilla viranomaisilla, elimillä sekä muilla luonnollisilla tai oikeushenkilöillä kuin toimivaltaisilla viranomaisilla on oikeus käyttää saamiaan tietoja ainoastaan velvollisuuksiensa hoitamiseen, kun kyseessä ovat toimivaltaiset viranomaiset, ja tässä direktiivissä tarkoitettujen tehtäviensä hoitamiseen tai, kun kyseessä ovat muut viranomaiset, elimet taikka luonnolliset tai oikeushenkilöt, sitä tarkoitusta varten, johon kyseisiä tietoja niille toimitettiin ja/tai kyseisten tehtävien hoitoon nimenomaan liittyvän hallinnollisen tai oikeudellisen menettelyn yhteydessä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta menettelyä rikoslainsäädännön piiriin kuuluvien tapausten osalta. Tiedot antavan toimivaltaisen viranomaisen tai muun viranomaisen, elimen tai henkilön suostumuksella tiedot vastaanottava viranomainen saa kuitenkin käyttää niitä muihinkin tarkoituksiin.
4. Tämän direktiivin nojalla saatuja, vaihdettuja tai toimitettuja luottamuksellisia tietoja koskee tässä artiklassa säädetty salassapitovelvollisuus. Tämä artikla ei kuitenkaan estä toimivaltaisia viranomaisia vaihtamasta tai toimittamasta tämän direktiivin ja muiden sijoituspalveluyrityksiin, luottolaitoksiin, eläkerahastoihin, [siirtokelpoisiin arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittaviin yrityksiin (yhteissijoitusyritykset)], vakuutus- ja jälleenvakuutusedustajiin, vakuutusyrityksiin, säänneltyihin markkinoihin tai markkinoiden ylläpitäjiin sovellettavien direktiivien mukaisia tai muuten tiedot välittäneen toimivaltaisen viranomaisen tai muun viranomaisen tai elimen tai luonnollisen tai oikeushenkilön suostumuksella annettuja luottamuksellisia tietoja.
5. Tämä artikla ei estä toimivaltaisia viranomaisia vaihtamasta tai toimittamasta kansallisen lainsäädännön mukaisesti luottamuksellisia tietoja, joita ei ole saatu muun jäsenvaltion toimivaltaiselta viranomaiselta.”
11 Kyseisen direktiivin 56 artiklan, jonka otsikko on ”Yhteistyövelvollisuus”, 1 kohdassa säädetään seuraavaa:
”Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on toimittava yhteistyössä keskenään, kun se on niiden tehtävien suorittamiseksi tarpeen, käyttäen siihen kaikkia joko tässä direktiivissä tai kansallisessa lainsäädännössä säädettyjä valtuuksiaan.
Toimivaltaisten viranomaisten on avustettava muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia. Niiden on erityisesti vaihdettava tietoja ja harjoitettava yhteistyötä tutkinta- tai valvontatoiminnassa.
Luxemburgin oikeus
12 Rahoitusalasta 5.4.1993 annetun lain (loi du 5 avril 1993 relative au secteur financier; Mémorial A 1993, s. 462) 19 §:ssä, jonka otsikko on ”Hyvämaineisuus ja ammattikokemus”, 1 momentissa säädetään seuraavaa:
”Luonnollisten henkilöiden ja, oikeushenkilöiden tapauksessa, hallinto-, johto- ja valvontaelinten jäsenten sekä edellisessä pykälässä tarkoitettujen osakkeenomistajien tai jäsenten on hyväksynnän saamiseksi osoitettava hyvämaineisuutensa. Hyvämaineisuutta arvioidaan tuomioistuintietojen ja kaikkien muiden sellaisten seikkojen perusteella, joilla voidaan osoittaa, että kyseessä olevat henkilöt ovat hyvämaineisia ja täyttävät toiminnan moitteettomuuden takeet.”
13 Rahoitusvälinemarkkinoista ja muun muassa direktiivin 2004/39 täytäntöönpanosta 13.7.2007 annetun lain (Mémorial A 2007, s. 2076) 32 §:ssä, jonka otsikko on ”CSSF:n salassapitovelvollisuus”, säädetään seuraavaa:
”(1) Kaikkien [CSSF:n] puolesta toimivien tai toimineiden henkilöiden sekä [CSSF:n] valtuuttamien yritystarkastajien tai asiantuntijoiden on noudatettava [CSSF:n] perustamisesta 23.12.1998 annetun lain, sellaisena kuin se on muutettuna, 16 §:ssä tarkoitettua salassapitovelvollisuutta. Salassapitovelvollisuus tarkoittaa, että heidän näissä tehtävissä mahdollisesti saamiaan luottamuksellisia tietoja ei saa ilmaista toiselle henkilölle tai viranomaiselle muutoin kuin tiivistetysti tai kootusti niin, ettei siitä voida tunnistaa yksittäisiä markkinoiden ylläpitäjiä, säänneltyä markkinaa, [monenkeskistä kaupankäyntijärjestelmää (MTF)] tai muuta asianosaista henkilöä tai järjestelmää, sanotun kuitenkaan koskematta rikoslainsäädännön piiriin tai tämän lain tämän osaston muiden säännösten piiriin kuuluvia tapauksia.
(3) [CSSF] voi käyttää tämän lain tämän osaston nojalla saamiaan luottamuksellisia tietoja ainoastaan tässä osastossa tarkoitettujen tehtäviensä hoitamiseen tai kyseisten tehtävien hoitoon nimenomaan liittyvän hallinnollisen tai oikeudellisen menettelyn yhteydessä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta menettelyä rikoslainsäädännön piiriin kuuluvien tapausten osalta.
14 Ennakkoratkaisupyynnöstä ilmenee, että CSSF velvoitti 4.1.2010 tekemällään päätöksellä DV:n eroamaan kaikista tehtävistään mahdollisimman nopeasti perusteenaan se, ettei tämä ollut enää luottamuksen arvoinen eikä näin ollen enää sopiva hoitamaan valvottavan yhteisön hallituksen jäsenen tehtävää tai muuta tehtävää, jonka hoitaminen edellyttää hyväksynnän saamista. CSSF perusteli päätöstään muun muassa DV:n roolilla Luxalpha Sicav:n (jäljempänä Luxalpha) perustamisessa ja toiminnassa.
15 DV saattoi tribunal administratifiin 26.2.2010 ja 31.3.2010 jättämillään kannekirjelmillä vireille kanteen, jolla vaadittiin edellä mainitun CSSF:n päätöksen muuttamista tai kumoamista.
16 DV pyysi 11.11.2010 CSSF:ää mainittujen nyt vireillä olevien oikeusriitojen yhteydessä tilaisuutta tutustua kirjeeseen, jonka UBS oli 27.1.2009 osoittanut CSSF:lle viimeksi mainitun 31.12.2008 ”Madoff-asian” yhteydessä esittämän tietopyynnön seurauksena. CSSF kieltäytyi 13.12.2010 tekemällään päätöksellä täyttämästä pyyntöä. DV nosti 10.1.2011 kanteen, jolla hän vaati kyseisen CSSF:n päätöksen muuttamista tai kumoamista. Tribunal administratif velvoitti 15.12.2011 CSSF:n antamaan DV:lle tilaisuuden tutustua mainittuun kirjeeseen. Tribunal administratif totesi 18.7.2012 antamallaan tuomiolla DV:n kanteen osittain perustelluksi ja kumosi sen seurauksena CSSF:n 13.12.2010 tekemän päätöksen, jolla evättiin tilaisuus tutustua 27.1.2009 päivättyyn kirjeeseen tiettyjä tietoja lukuun ottamatta.
17 DV pyysi 26.2.2013 edelleen pääasioiden yhteydessä CSSF:ltä tilaisuutta tutustua useisiin asiakirjoihin, mukaan lukien ”CSSF:n 31.12.2008 [UBS:lle] osoittama kirje ja sen kysymyslomake” sekä ”kaikki CSSF:n Madoff-asian Luxalphaa koskevan osan yhteydessä suorittamat tutkimukset ja/tai selvitykset sekä sen tässä yhteydessä saamat asiakirjat”. DV:n mukaan kyseiset asiakirjat antavat tietoa UBS:n roolista Luxalphan perustamisessa ja toiminnan aloittamisessa ja ovat siten välttämättömiä kyseisen yhtiön perustamiseen osallistuneiden eri henkilöiden roolien ymmärtämiseksi.
18 CSSF kieltäytyi 9.4.2013 tekemällään päätöksellä antamasta pyydettyjä asiakirjoja muun muassa sillä perusteella, että ne eivät kuuluneet DV:tä koskevaan hallinnolliseen asiakirja-aineistoon, että ne kuuluivat CSSF:ää sitovan salassapitovelvollisuuden piiriin, että se ei ollut missään DV:tä koskevan hallinnollisen menettelyn vaiheessa tukeutunut pyydettyihin asiakirjoihin ja että DV:n pyyntö ei ollut riittävän yksilöity.
19 DV nosti 5.6.2013 kanteen, jolla hän vaati ensisijaisesti edellä mainitun CSSF:n päätöksen kumoamista ja toissijaisesti sen muuttamista. EU ilmoitti tribunal administratifiin 7.6.2013 jättämällään kanteella tahtovansa osallistua asian käsittelyyn väliintulijana siitä syystä, että hän oli DV:n tavoin joutunut sellaisen hallinnollisen menettelyn kohteeksi, jossa hänelle oli määrätty seuraamuksia muun muassa sen roolin vuoksi, joka hänellä oli ollut Luxalphan perustamisessa ja toiminnassa. EU selitti myös valittaneensa CSSF:n päätöksestä, jolla todettiin, ettei hän ole enää hyvämaineinen, ja tarvitsevansa mainitun oikeusriidan yhteydessä tiettyjä asiakirjoja, joita CSSF oli kieltäytynyt antamasta hänelle.
20 Tribunal administratif hyväksi 5.6.2014 antamallaan tuomiolla ensin EU:n vaatimuksen väliintulijaksi hyväksymisestä, velvoitti sitten CSSF:n antamaan hänelle tilaisuuden tutustua UBS:lle ”Madoff-asiassa” 31.12.2008 osoitettuun kirjeeseen ja hylkäsi vielä DV:n nostaman kumoamiskanteen muilta osin.
21 DV ja EU valittivat mainitusta tribunal administratifin tuomiosta Cour administrativeen 26.6.2014 jättämällään valituskirjelmällä.
22 Cour administrative hyväksyi DV:n ja EU:n valituksen osittain 16.12.2014 antamallaan tuomiolla ja velvoitti CSSF:n toimittamaan pääasioiden yhteydessä kaikki ”Madoff-asian” – tarkemmin sanottuna sen Luxalphaa koskevan osan – yhteydessä suorittamansa tutkimukset tai selvitykset ja tuossa yhteydessä saamansa asiakirjat.
23 Cour administrative totesi kyseisessä tuomiossa erityisesti, että pääasian kaltaisessa hallinnolliseen seuraamukseen liittyvässä asiassa ei henkilöä, joka puolustautuu syytettä vastaan tai hakee muutosta hänelle määrättyyn seuraamukseen, vastaan voida lähtökohtaisesti vedota salassapitovelvollisuuteen varsinkaan siinä tapauksessa, että asia rinnastuu ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn yleissopimuksen, joka allekirjoitettiin Roomassa 4.11.1950, kannalta rikosoikeudelliseen menettelyyn. Niinpä se katsoi, että jos hallinto on tukeutunut asiakirjaan, joka koskee myös kolmatta henkilöä, se voi vedota salassapitovelvollisuuteen rikosoikeudellisen seuraamuksen kohteeksi joutunutta yksityistä vastaan vain hyvin tiukoin rajoituksin, ja jos näin ei ole, puolustautumisoikeuksia loukataan. Cour administrative korosti vielä, että hallinnon, jonka on lähtökohtaisesti saatettava osaksi oikeudenkäyntiaineistoa kaikki hallinnolliset asiakirjat, joihin kuuluvat myös riidanalaiseen toimeen liittyvät asiakirjat, on esitettävä syyt, joiden vuoksi jollakin puolustuksen vaatimalla asiakirjalla ei ole merkitystä. Nyt käsiteltävässä asiassa CSSF vetosi kuitenkin ainoastaan salassapitovelvollisuuteen esittämättä yksityiskohtaisesti pakottavia syitä, jotka estivät sitä antamasta DV:lle tilaisuutta tutustua kaikkiin asiakirjoihin, joilla saattoi ensi arviolta olla merkitystä, kun tämä puolustautuu hänelle määrättyä seuraamusta vastaan.
24 UBS sekä Alain Hondequin ym. tekivät Luxalphan hallituksen entisten jäsenten ominaisuudessa Cour administrativeen 23.10.2015 ja 3.3.2016 toimittamillaan kirjelmillä kolmannen osapuolen kantelun mainitusta tuomiosta. UBS moittii Cour administrativea olennaisilta osin siitä, ettei se ottanut huomioon direktiivin 2004/39 54 artiklaa.
25 Tässä yhteydessä ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin katsoo, että sen käsiteltäväksi on saatettu direktiivin 2004/39 54 artiklan tulkintaa koskeva kaksiosainen kysymys. Se pohtii ensimmäiseksi, mitä kyseisen 54 artiklan 1 ja 3 kohdassa ilmaistu ”rikoslainsäädännön piiriin kuuluvia tapauksia” koskeva poikkeus kattaa, kun otetaan huomioon perusoikeuskirjan 41 artikla. Toiseksi se pohtii, miten yhtäältä perusoikeuskirjan 47 ja 48 artiklaan sekä Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 ja 13 artiklaan perustuvat vaatimukset ja takeet ja toisaalta mainitussa 54 artiklassa asetettu salassapitovelvollisuus voidaan saattaa tasapainoon.
26 Tässä tilanteessa Cour administrative on päättänyt lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1) Kun otetaan erityisesti huomioon [perusoikeuskirjan] 41 artikla, jossa vahvistetaan hyvän hallinnon periaate, kattaako sekä [direktiivin 2004/39] 54 artiklan 1 kohdan viimeiseen virkkeeseen että saman 54 artiklan 3 kohdan ensimmäiseen virkkeeseen sisältyvä poikkeus, joka koskee ’rikoslainsäädännön piiriin kuuluvia tapauksia’, tapauksen, jossa on kansallisen lainsäädännön mukaan kyse hallinnollisen seuraamuksen määräämisestä mutta joka kuuluu [ihmisoikeussopimuksen] kannalta rikoslainsäädännön piiriin, kuten pääasian oikeudenkäynnin kohteena olevan seuraamuksen, jonka on määrännyt kansallinen sääntelyviranomainen eli kansallinen valvontaviranomainen ja jonka nojalla kansallisen asianajoyhteisön jäsen on määrätty lopettamaan toiminta kyseisen sääntelyviranomaisen valvoman yhteisön hallituksen jäsenenä tai kaikissa muissakin tehtävissä, jotka edellyttävät hyväksyntää, samalla kun hänet on määrätty eroamaan kaikista siihen liittyvistä tehtävistään mahdollisimman nopeasti?
2) Siltä osin kuin edellä mainittu hallinnollinen seuraamus, jota pidetään kansallisessa lainsäädännössä hallinnollisena seuraamuksena, kuuluu hallinnolliseen menettelyyn, missä määrin salassapitovelvollisuutta, johon kansallinen valvontaviranomainen voi vedota edellä mainitun direktiivin 2004/39 54 artiklan säännösten nojalla, rajoittavat perusoikeuskirjan 47 artiklaan perustuvat tehokkaan oikeussuojakeinon sisältävän oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin vaatimukset, joita on tarkasteltava niiden vaatimusten valossa, jotka ilmenevät samanaikaisesti oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä ja tehokkaita oikeussuojakeinoja koskevista ihmisoikeussopimuksen 6 ja 13 artiklasta sekä perusoikeuskirjan 48 artiklan mukaisista takeista, erityisesti siitä näkökulmasta, että oikeussubjektilla on yksityisluonteisten etujensa ja oikeuksiensa puolustamista varten oikeus tutustua hallinnollisen seuraamuksen määränneen viranomaisen, joka on samaan aikaan kansallinen valvontaviranomainen, koko hallinnolliseen asiakirja-aineistoon?”
27 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee kysymyksillään, jotka on syytä tutkia yhdessä, olennaiselta osin sitä, onko direktiivin 2004/39 54 artiklan 1 ja 3 kohtaa, luettuna yhdessä perusoikeuskirjan 41 artiklan kanssa, tulkittava siten, että kyseisessä säännöksessä säädettyä ”rikoslainsäädännön piiriin kuuluviin tapauksiin” liittyvää poikkeusta salassapitovelvollisuudesta sovelletaan tilanteessa, jossa viranomaiset, jotka jäsenvaltiot ovat nimenneet hoitamaan kyseisessä direktiivissä tarkoitettuja tehtäviä (jäljempänä toimivaltaiset viranomaiset), toteuttavat kansallisen hallinto-oikeuden alaan kuuluvan toimen tai määräävät siihen kuuluvan seuraamuksen. Siltä varalta, ettei näin ole, se haluaa tietää, missä määrin tällaista salassapitovelvollisuutta rajoittavat joka tapauksessa perusoikeuskirjan 47 ja 48 artiklassa, luettuna yhdessä Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 ja 13 artiklan kanssa, vahvistetut vaatimukset, jotka liittyvät tehokasta oikeussuojakeinoa ja oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä koskeviin oikeuksiin, ja puolustautumisoikeudet.
28 Ensimmäiseksi on mainittava niistä tilanteista, joita direktiivin 2004/39 54 artiklan 1 ja 3 kohdan, luettuna yhdessä perusoikeuskirjan 41 artiklan kanssa, mukaisella ilmauksella ”rikoslainsäädännön piiriin kuuluvat tapaukset” tarkoitetaan, että viimeksi mainitun säännöksen sanamuodosta käy selvästi ilmi, ettei sitä ole osoitettu jäsenvaltioille vaan ainoastaan unionin toimielimille, elimille ja laitoksille (tuomio 17.12.2015, WebMindLicenses, C‑419/14, EU:C:2015:832, 83 kohta ja tuomio 9.3.2017, Doux, C‑141/15, EU:C:2017:188, 60 kohta). Tästä seuraa, ettei perusoikeuskirjan 41 artiklalla ole merkitystä pääasian oikeudenkäynnissä.
29 On myös mainittava, ettei direktiivin 2004/39 54 artiklaan tai muuhunkaan sen säännöksistä sisälly kyseisen artiklan 1 ja 3 kohdassa käytetyn ilmaisun ”rikoslainsäädännön piiriin kuuluvat tapaukset” määritelmää.
30 Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti on näin ollen otettava huomioon asiayhteys, johon direktiivin 2004/39 54 artikla kuuluu, sekä kyseisen direktiivin tavoitteet (ks. vastaavasti tuomio 22.4.2015, Drukarnia Multipress, C‑357/13, EU:C:2015:253, 22 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
31 On muistutettava, että mainitun direktiivin johdanto-osan toisesta perustelukappaleesta ilmenee, että kyseisellä direktiivillä pyritään saavuttamaan yhdenmukaistaminen siinä laajuudessa, jossa se on tarpeen, jotta sijoittajille voitaisiin tarjota korkeatasoinen suoja ja sijoituspalveluyrityksille mahdollisuus palvelujen tarjoamiseen kotijäsenvaltion harjoittaman valvonnan nojalla kaikkialla unionissa (tuomio 19.6.2018, Baumeister, C‑15/16, EU:C:2018:464, 26 kohta).
32 Direktiivin 2004/39 johdanto-osan 63 perustelukappaleen toisesta virkkeestä ilmenee vielä, että eri jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on rajatylittävän toiminnan lisääntymisen vuoksi annettava toisilleen tehtäviensä hoitamisen edellyttämät tiedot, jotta ne voivat varmistaa tämän direktiivin tehokkaan täytäntöönpanon (tuomio 19.6.2018, Baumeister, C‑15/16, EU:C:2018:464, 27 kohta).
33 Direktiivin 2004/39 17 artiklan 1 kohdan sanamuodon mukaan jäsenvaltioiden onkin varmistettava, että toimivaltaiset viranomaiset valvovat jatkuvasti sijoituspalveluyritysten toimintaa arvioidakseen, täyttävätkö ne velvollisuutensa (tuomio 19.6.2018, Baumeister, C‑15/16, EU:C:2018:464, 28 kohta).
34 Saman direktiivin 50 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetään, että toimivaltaisille viranomaisille on annettava kaikki valvonta- ja tutkintavaltuudet, jotka ovat tarpeen niiden tehtävien hoitamiseksi, ja että näihin valtuuksiin sisältyy oikeus saada tutustua kaikkiin asiakirjoihin ja vaatia tietoja kaikilta henkilöiltä (tuomio 19.6.2018, Baumeister, C‑15/16, EU:C:2018:464, 29 kohta).
35 Lisäksi direktiivin 2004/39 56 artiklan 1 kohdassa säädetään, että toimivaltaisten viranomaisten on avustettava muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia ja että toimivaltaisten viranomaisten on erityisesti vaihdettava tietoja ja harjoitettava yhteistyötä tutkinta- tai valvontatoiminnassa (tuomio 19.6.2018, Baumeister, C‑15/16, EU:C:2018:464, 30 kohta).
36 Edellisissä tuomion kohdissa lyhyesti kuvaillun rahoituspalveluyritysten toiminnan valvontajärjestelmän, joka perustuu jäsenvaltiossa suoritettavaan valvontaan ja eri jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten väliseen tietojenvaihtoon, tehokas toiminta edellyttää, että sekä valvonnan kohteena olevat yritykset että toimivaltaiset viranomaiset voivat olla varmoja, että toimitetut luottamukselliset tiedot lähtökohtaisesti pysyvät luottamuksellisina (tuomio 19.6.2018, Baumeister, C‑15/16, EU:C:2018:464, 31 kohta).
37 Kuten muun muassa direktiivin 2004/39 johdanto-osan 63 perustelukappaleen viimeisestä virkkeestä ilmenee, tällaisen luottamuksen puuttuminen johtaisi siihen, että valvontaa varten tarvittavien luottamuksellisten tietojen toimiva vaihto vaarantuisi (tuomio 19.6.2018, Baumeister, C‑15/16, EU:C:2018:464, 32 kohta).
38 Direktiivin 2004/39 54 artiklan 1 kohdassa ei siten säädetä pääsääntöisestä salassapitovelvollisuudesta pelkästään niiden yritysten, joita asia suoraan koskee, erityisten intressien suojaamiseksi vaan myös unionin rahoitusvälinemarkkinoiden normaaliin toimintaan liittyvän yleisen intressin suojaamiseksi (tuomio 19.6.2018, Baumeister, C‑15/16, EU:C:2018:464, 33 kohta).
39 Unionin tuomioistuin on tältä osin korostanut, että direktiivin 2004/39 54 artiklassa säädetään yleisestä toimivaltaisten viranomaisten hallussa olevien luottamuksellisten tietojen ilmaisemista koskevan kiellon periaatteesta ja luetellaan tyhjentävästi erityistapaukset, joissa kyseinen yleinen kielto ei poikkeuksellisesti ole esteenä niiden toimittamiselle tai käyttämiselle (tuomio 19.6.2018, Baumeister, C‑15/16, EU:C:2018:464, 38 kohta).
40 Nyt käsiteltävässä asiassa on huomautettava, että direktiivin 2004/39 54 artiklan 1 ja 3 kohdassa säädetään, että toimivaltaisille viranomaisille kuuluvaa salassapitovelvollisuutta sovelletaan sen kuitenkaan ”rajoittamatta menettelyä rikoslainsäädännön piiriin kuuluvien tapausten osalta”.
41 Koska kyseessä on poikkeus toimivaltaisten viranomaisten hallussa olevien luottamuksellisten tietojen ilmaisemista koskevasta yleisestä kiellosta, direktiivin 2004/39 54 artiklan 1 ja 3 kohdassa käytettyä ilmaisua ”rikoslainsäädännön piiriin kuuluvat tapaukset” on tulkittava suppeasti (ks. vastaavasti tuomio 22.4.2010, komissio v. Yhdistynyt kuningaskunta, C‑346/08, EU:C:2010:213, 39 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
42 Tässä yhteydessä on huomautettava, että direktiivin 2004/39 50 artiklan 2 kohdan l alakohdan mukaan toimivaltaisilla viranomaisilla on oltava oikeus siirtää asioita syytteeseen pantaviksi.
43 Lisäksi on mainittava, että kyseisen direktiivin 51 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on varmistettava, että kyseisen direktiivin nojalla annettujen säännösten noudattamisesta vastuussa oleville henkilöille voidaan jäsenvaltioiden kansallisen lainsäädännön mukaisesti määrätä aiheellisia hallinnollisia toimenpiteitä tai hallinnollisia seuraamuksia, jos kyseisiä säännöksiä rikotaan, millä ei kuitenkaan rajoiteta toimiluvan peruuttamiseksi toteutettavia menettelyjä eikä jäsenvaltioiden oikeutta määrätä rikosoikeudellisia seuraamuksia.
44 Tässä yhteydessä on katsottava julkisasiamiehen ratkaisuehdotuksensa 47 ja 48 kohdassa olennaisilta osin esittämällä tavalla, että direktiivin 2004/39 54 artiklan 1 ja 3 kohdassa, joissa säädetään, että salassapitovelvollisuus voidaan poikkeuksellisesti sivuuttaa ”rikoslainsäädännön piiriin kuuluvien tapausten osalta”, tarkoitetaan luottamuksellisten tietojen toimittamista tai käyttämistä kansallisen oikeuden mukaisesti nostettavia syytteitä ja sen mukaisesti määrättäviä rangaistuksia varten.
45 Kyseistä tulkintaa tukee rahoitusvälineiden markkinoista sekä direktiivin 2002/92/EY ja direktiivin 2011/61/EU muuttamisesta 15.5.2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/65/EU (EUVL 2014, L 173, s. 349), jolla laadittiin uudelleen direktiivin 2004/39 teksti, 76 artiklan 1 ja 3 kohta, joissa täsmennetään, että salassapitovelvollisuutta sovelletaan ”sanotun kuitenkaan rajoittamatta kansallisen [rikoslainsäädännön] vaatimusten – – soveltamista”.
46 On vielä mainittava, että toimenpiteet, joihin toimivaltaisten viranomaisten on ryhdyttävä sen toteamisen jälkeen, ettei henkilö enää täytä direktiivin 2004/39 9 artiklassa säädettyjä vaatimuksia, kuuluvat – riippumatta ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen mainitsemasta kansalliseen oikeuteen perustuvasta luokittelusta – kyseisen direktiivin 51 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin ”toimiluvan peruuttamiseksi toteutettaviin menettelyihin” mutta ne eivät ole jälkimmäisessä säännöksessä tarkoitettuja seuraamuksia eikä niiden soveltaminen liity saman direktiivin 54 artiklan 1 ja 3 kohdassa tarkoitettuihin rikoslainsäädännön soveltamiseen liittyviin tapauksiin.
47 Tämän seurauksena on katsottava, ettei ”rikoslainsäädännön piiriin kuuluvia tapauksia” koskevaa poikkeusta yleisestä periaatteesta, jonka mukaan toimivaltaisten viranomaisten hallussa olevia luottamuksellisia tietoja ei saada ilmaista, sovelleta pääasian kaltaisessa tilanteessa.
48 Toiseksi on kuitenkin tutkittava, missä määrin direktiivin 2004/39 54 artiklan 1 kohdassa säädettyä salassapitovelvollisuutta rajoittavat joka tapauksessa perusoikeuskirjan 47 ja 48 artiklassa, luettuna yhdessä Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 ja 13 artiklan kanssa, vahvistetut vaatimukset, jotka liittyvät tehokasta oikeussuojakeinoa ja oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä koskeviin oikeuksiin, ja puolustautumisoikeudet.
49 Koska ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin mainitsee myös Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 ja 13 artiklan, on aluksi muistutettava, että vaikka SEU 6 artiklan 3 kohdassa vahvistetuin tavoin Euroopan ihmisoikeussopimuksessa tunnustetut perusoikeudet ovat osa unionin oikeutta yleisinä periaatteina ja vaikka perusoikeuskirjan 52 artiklan 3 kohdassa määrätään, että perusoikeuskirjan oikeuksilla, jotka vastaavat Euroopan ihmisoikeussopimuksessa taattuja oikeuksia, on sama merkitys ja sama ulottuvuus kuin mainitussa sopimuksessa, sopimusta ei voida pitää – niin kauan kuin Euroopan unioni ei ole siihen liittynyt – muodollisesti unionin oikeusjärjestykseen sisältyvänä oikeudellisena välineenä (tuomio 20.3.2018, Garlsson Real Estate ym., C‑537/16, EU:C:2018:193, 24 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
50 Perusoikeuskirjan 6 artiklan selityksistä, jotka on SEU 6 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan ja perusoikeuskirjan 52 artiklan 7 kohdan mukaan otettava huomioon sen tulkinnassa (tuomio 15.2.2016, N., C‑601/15 PPU, EU:C:2016:84, 47 kohta), ilmenee, että perusoikeuskirjan 47 ja 48 artiklalla varmistetaan Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 ja 13 artiklassa annetun suojan toteuttaminen unionissa. Niinpä on aiheellista tarkastella ainoastaan mainittuja perusoikeuskirjan artikloja.
51 Lisäksi on muistutettava vakiintuneesta oikeuskäytännöstä ilmenevän, että unionin oikeusjärjestyksessä taattuja perusoikeuksia voidaan soveltaa kaikkiin unionin oikeudessa säänneltyihin tilanteisiin ja että unionin oikeuden sovellettavuus merkitsee perusoikeuskirjassa taattujen perusoikeuksien sovellettavuutta (tuomio 16.5.2017, Berlioz Investment Fund, C‑682/15, EU:C:2017:373, 49 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
52 Pääasian osalta unionin tuomioistuimelle jätetystä aineistosta ilmenee, että kyseessä olevat CSSF:n päätökset perustuivat kansallisiin säännöksiin, joilla sovelletaan unionin oikeutta perusoikeuskirjan 51 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Tästä seuraa, että perusoikeuskirjan säännöksiä voidaan soveltaa tällaisessa asiassa.
53 Lisäksi on muistutettava, että yleisen tulkintaperiaatteen mukaan unionin tointa on tulkittava niin pitkälle kuin mahdollista tavalla, joka ei aseta sen pätevyyttä kyseenalaiseksi, ja kaiken primaarioikeuden sekä erityisesti perusoikeuskirjan määräysten mukaisesti (tuomio 15.2.2016, N., C‑601/15 PPU, EU:C:2016:84, 48 kohta).
54 Tässä yhteydessä on mainittava ensimmäiseksi oikeudesta tehokkaaseen oikeussuojaan, että perusoikeuskirjan 47 artiklan ensimmäisessä kohdassa todetaan, että jokaisella, jonka unionin oikeudessa taattuja oikeuksia ja vapauksia on loukattu, on oltava kyseisessä artiklassa määrättyjen edellytysten mukaisesti käytettävissään tehokkaat oikeussuojakeinot tuomioistuimessa.
55 Jotta kyseisen perusoikeuden noudattaminen taattaisiin unionissa, SEU 19 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa asetetaan jäsenvaltioille velvollisuus säätää tarvittavista muutoksenhakukeinoista tehokkaan oikeussuojan takaamiseksi unionin oikeuteen kuuluvilla aloilla (tuomio 26.9.2013, Texdata Software, C‑418/11, EU:C:2013:588, 78 kohta).
56 Erityisesti perusoikeuskirjan 47 artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitettua unionin oikeudessa taattua oikeutta koskevasta edellytyksestä on muistutettava, että vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön yksityisyyden suojaaminen julkishallinnon yksiköiden mielivaltaisia tai suhteettomia siihen kohdistuvia puuttumisia vastaan on unionin oikeuden yleinen periaate. Yksityinen voi vedota tällaiseen suojaan sille epäedullista toimea vastaan (ks. vastaavasti tuomio 16.5.2017, Berlioz Investment Fund, C‑682/15, EU:C:2017:373, 51 ja 52 kohta).
57 Tämän jälkeen on todettava, että oikeus tehokkaaseen oikeussuojakeinoon vahvistetaan direktiivissä 2004/39 itsessään, sillä sen 52 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä virkkeessä säädetään, että ”jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että tämän direktiivin mukaisesti annettujen lakien, asetusten tai hallinnollisten määräysten nojalla tehdyt päätökset on asianmukaisesti perusteltu ja että niiden osalta voidaan hakea muutosta tuomioistuimissa”.
58 On myös huomautettava, että pääasiassa kyseessä oleviin CSSF:n päätöksiin on haettu muutosta tuomioistuimissa niiden lainmukaisuuden tutkimiseksi.
59 Toiseksi on mainittava perusoikeuskirjan 47 artiklan toisessa kohdassa taatusta oikeudesta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin, että puolustautumisoikeuksien kunnioittaminen on oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä koskevan oikeuden erityinen osatekijä (ks. vastaavasti Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomio 1.6.2010, Gäfgen v. Allemagne, CE:ECHR:2010:0601JUD002297805, 169 kohta ja tuomio 6.11.2012, Otis ym., C‑199/11, EU:C:2012:684, 48 kohta). Puolustautumisoikeuksien kunnioittaminen vahvistetaan myös perusoikeuskirjan 48 artiklan 2 kohdassa.
60 Unionin tuomioistuin on korostanut, että puolustautumisoikeuksia on kunnioitettava missä tahansa menettelyssä, jota käydään tiettyä henkilöä vastaan ja joka voi päättyä tälle epäedulliseen päätökseen (ks. vastaavasti tuomio 13.2.1979, Hoffmann-La Roche v. komissio, 85/76, EU:C:1979:36, 9 kohta; tuomio 2.10.2003, ARBED v. komissio, C‑176/99 P, EU:C:2003:524, 19 kohta ja tuomio 26.9.2013, Texdata Software, C‑418/11, EU:C:2013:588, 83 kohta).
61 Oikeus tutustua asiakirja-aineistoon seuraa puolestaan välttämättä puolustautumisoikeuksien tehokkaasta käyttämisestä (ks. vastaavasti tuomio 15.10.2002, Limburgse Vinyl Maatschappij ym. v. komissio, C‑238/99 P, C‑244/99 P, C‑245/99 P, C‑247/99 P, C‑250/99 P–C‑252/99 P ja C‑254/99 P, EU:C:2002:582, 316 kohta ja tuomio 1.7.2010, Knauf Gips v. komissio, C‑407/08 P, EU:C:2010:389, 22 kohta).
62 Vakiintuneesta oikeuskäytännöstä ilmenee kuitenkin, että perusoikeudet eivät ole ehdottomia vaan niitä voidaan rajoittaa, kunhan rajoitukset tosiasiassa palvelevat yleisen edun mukaisia kyseisellä toimenpiteellä tavoiteltuja tavoitteita eikä niillä puututa perusoikeuksiin tavoitellun päämäärän kannalta suhteettomasti ja tavalla, jota ei voida hyväksyä ja jolla loukattaisiin näin suojattujen oikeuksien keskeistä sisältöä (tuomio 18.3.2010, Alassini ym., C‑317/08–C‑320/08, EU:C:2010:146, 63 kohta ja tuomio 26.9.2013, Texdata Software, C‑418/11, EU:C:2013:588, 84 kohta).
63 Tällaiset rajoitukset voivat liittyä muun muassa luottamuksellisuuden tai salassapitovelvollisuuden vaatimusten suojaamiseen, jonka tiettyihin tietoihin ja asiakirjoihin pääsy saattaa vaarantaa (ks. vastaavasti tuomio 9.11.2017, Ispas, C‑298/16, EU:C:2017:843, 36 kohta).
64 Tässä yhteydessä on erityisesti muistutettava toimivaltaisille viranomaisille direktiivin 2004/39 54 artiklan 1 kohdan mukaan kuuluvasta salassapitovelvollisuudesta, että – kuten edellä 38 kohdassa mainittiin – kyseisellä velvollisuudella suojataan paitsi niiden yritysten, joita asia suoraan koskee, erityisiä intressejä myös unionin rahoitusvälinemarkkinoiden normaaliin toimintaan liittyvää yleistä intressiä.
65 Tässä yhteydessä on mainittava unionin tuomioistuimen jo todenneen, että direktiivin 2004/39 54 artiklan 1 kohdassa säädetty yleinen kielto ilmaista luottamuksellisia tietoja koskee sellaisia toimivaltaisten viranomaisten hallussa olevia tietoja, jotka ensinnäkään eivät ole luonteeltaan julkisia ja joiden ilmaisemisesta saattaisi toiseksi olla haittaa ne toimittaneen luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön eduille tai kolmansien eduille taikka unionin lainsäätäjän direktiivillä 2004/39 käyttöön ottaman sijoituspalveluyritysten toiminnan valvontajärjestelmän moitteettomalle toiminnalle (tuomio 19.6.2018, Baumeister, C‑15/16, EU:C:2018:464, 35 kohta).
66 Lisäksi vakiintuneesta oikeuskäytännöstä ilmenee, että asiakirja-aineistoon tutustumista koskeva oikeus merkitsee sitä, että henkilöllä, jolle toimi on epäedullinen, on mahdollisuus tutkia kaikki tutkinta-aineistoon sisältyvät asiakirjat, joilla saattaa olla merkitystä hänen puolustuksensa kannalta. Näihin kuuluvat sekä asianomaista henkilöä vastaan että hänen puolestaan puhuvat asiakirjat muiden henkilöiden liikesalaisuuksia, toimen toteuttaneen viranomaisen sisäisiä asiakirjoja ja muita luottamuksellisia tietoja lukuun ottamatta (ks. vastaavasti tuomio 7.1.2004, Aalborg Portland ym. v. komissio, C‑204/00 P, C‑205/00 P, C‑211/00 P, C‑213/00 P, C‑217/00 P ja C‑219/00 P, EU:C:2004:6, 68 kohta ja tuomio 25.10.2011, Solvay v. komissio, C‑110/10 P, EU:C:2011:687, 49 kohta).
67 Tutkinta-aineistoon sisällytettävien asiakirjojen osalta on mainittava unionin tuomioistuimen oikeuskäytännöstä ilmenevän myös, että vaikka henkilön puolustautumisen kannalta hyödyllisten asiakirjojen yksilöinti ei voi kuulua yksinomaan sille viranomaiselle, joka antaa väitteet tiedoksi ja tekee päätöksen, jolla määrätään seuraamus, se voi kuitenkin jättää hallinnollisen menettelyn ulkopuolelle seikkoja, joilla ei ole mitään yhteyttä väitetiedoksiannosta ilmeneviin tosiseikkoja ja oikeudellisia seikkoja koskeviin väitteisiin ja joilla ei tästä syystä ole merkitystä tutkinnan kannalta (ks. vastaavasti tuomio 7.1.2004, Aalborg Portland ym. v. komissio, C‑204/00 P, C‑205/00 P, C‑211/00 P, C‑213/00 P, C‑217/00 P ja C‑219/00 P, EU:C:2004:6, 126 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
68 Edellä esitetystä seuraa, että oikeus saada tutustua puolustautumisen kannalta merkityksellisiin asiakirjoihin ei ole rajoittamaton ja ehdoton. Kuten julkisasiamies huomauttaa ratkaisuehdotuksensa 90 kohdassa, on päinvastoin niin, että tietojen, joita koskee toimivaltaisille viranomaisille direktiivin 2004/39 54 artiklan 1 kohdassa asetettu salassapitovelvollisuus, luottamuksellisuuden suojaaminen on taattava ja toteutettava tavalla, jolla se voidaan sovittaa yhteen puolustautumisoikeuksien kunnioittamisen kanssa.
69 Jos siis yhtäältä henkilön, jolle toimi on epäedullinen, intressi saada puolustautumisoikeuksiensa täysimääräisen käyttämisen edellyttämät tiedot ja toisaalta salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluvien tietojen luottamuksellisuuden säilyttämiseen liittyvä intressi ovat ristiriidassa keskenään, toimivaltaisten viranomaisten tai tuomioistuinten on kunkin yksittäistapauksen olosuhteissa löydettävä tasapaino kyseisten vastakkaisten intressien välillä (ks. vastaavasti tuomio 14.2.2008, Varec, C‑450/06, EU:C:2008:91, 51 ja 52 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
70 Niinpä pääasian kaltaisessa tilanteessa on katsottava, että jos toimivaltainen viranomainen vetoaa direktiivin 2004/39 54 artiklan 1 kohdassa säädettyyn salassapitovelvollisuuteen kieltäytyäkseen antamasta hallussaan olevia tietoja, jotka eivät kuulu henkilöä, jolle toimi on epäedullinen, koskevaan asiakirja-aineistoon, toimivaltaisen kansallisen tuomioistuimen on tutkittava, onko kyseisillä tiedoilla objektiivinen yhteys kyseistä henkilöä vastaan esitettyihin väitteisiin, ja jos on, sovitettava yhteen edellisessä tuomion kohdassa mainitut intressit ennen kuin se päättää pyydettyjen tietojen antamisesta.
71 Esitettyihin kysymyksiin on edellä esitetyn perusteella vastattava, että direktiivin 2004/39 54 artiklaa on tulkittava seuraavasti.
– Kyseisen artiklan 1 ja 3 kohdan ilmaisu ”rikoslainsäädännön piiriin kuuluvat tapaukset” ei kata tilannetta, jossa toimivaltaiset viranomaiset toteuttavat pääasiassa kyseessä olevan kaltaisen toimen, jolla henkilöä kielletään hoitamasta valvottavassa yrityksessä hallituksen jäsenen tehtävää tai muuta tehtävää, jonka harjoittaminen edellyttää hyväksyntää, ja jolla tämä velvoitetaan eroamaan tehtävistään mahdollisimman nopeasti siitä syystä, ettei kyseinen henkilö enää täytä kyseisen direktiivin 9 artiklassa säädettyjä ammatillisen hyvämaineisuuden vaatimuksia, ja joka kuuluu toimenpiteisiin, jotka toimivaltaisten viranomaisten on toteutettava, kun ne käyttävät niille saman direktiivin II osaston säännösten mukaan kuuluvaa toimivaltaa. Mainittu säännös, jonka mukaan salassapitovelvollisuudesta voidaan poikkeuksellisesti poiketa tällaisissa tilanteissa, koskee nimittäin luottamuksellisten tietojen välittämistä tai käyttämistä kansallisen rikoslainsäädännön mukaisesti nostettavien syytteiden tai sen mukaisesti määrättävien seuraamusten yhteydessä.
– Mainitun artiklan 1 kohdassa, luettuna yhdessä perusoikeuskirjan 47 ja 48 artiklan kanssa, säädetty salassapitovelvollisuus on taattava ja toteutettava tavalla, jolla se voidaan sovittaa yhteen puolustautumisoikeuksien kunnioittamisen kanssa. Niinpä toimivaltaisen kansallisen tuomioistuimen on siinä tapauksessa, että toimivaltainen viranomainen vetoaa salassapitovelvollisuuteen kieltäytyäkseen antamasta hallussaan olevia tietoja, jotka eivät kuulu henkilöä, jolle toimi on epäedullinen, koskevaan asiakirja-aineistoon, tutkittava, onko kyseisillä tiedoilla objektiivinen yhteys kyseistä henkilöä vastaan esitettyihin väitteisiin, ja jos on, sovitettava yhteen kyseessä olevan henkilön intressi saada puolustautumisoikeuksiensa täysimääräisen käyttämisen edellyttämät tiedot ja salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluvien tietojen luottamuksellisuuden säilyttämiseen liittyvä intressi ennen kuin se päättää pyydettyjen tietojen antamisesta.
Rahoitusvälineiden markkinoista sekä neuvoston direktiivien 85/611/ETY ja 93/6/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/12/EY muuttamisesta ja neuvoston direktiivin 93/22/ETY kumoamisesta 21.4.2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/39/EY 54 artiklaa on tulkittava seuraavasti:
– Kyseisen artiklan 1 ja 3 kohdan ilmaisu ”rikoslainsäädännön piiriin kuuluvat tapaukset” ei kata tilannetta, jossa viranomaiset, jotka jäsenvaltiot ovat nimenneet hoitamaan kyseisessä direktiivissä tarkoitettuja tehtäviä, toteuttavat pääasiassa kyseessä olevan kaltaisen toimen, jolla henkilöä kielletään hoitamasta valvottavassa yrityksessä hallituksen jäsenen tehtävää tai muuta tehtävää, jonka harjoittaminen edellyttää hyväksyntää, ja jolla tämä velvoitetaan eroamaan tehtävistään mahdollisimman nopeasti siitä syystä, ettei kyseinen henkilö enää täytä kyseisen direktiivin 9 artiklassa säädettyjä ammatillisen hyvämaineisuuden vaatimuksia, ja joka kuuluu toimenpiteisiin, jotka toimivaltaisten viranomaisten on toteutettava, kun ne käyttävät niille saman direktiivin II osaston säännösten mukaan kuuluvaa toimivaltaa. Mainittu säännös, jonka mukaan salassapitovelvollisuudesta voidaan poikkeuksellisesti poiketa tällaisissa tilanteissa, koskee nimittäin luottamuksellisten tietojen välittämistä tai käyttämistä kansallisen rikoslainsäädännön mukaisesti nostettavien syytteiden tai sen mukaisesti määrättävien seuraamusten yhteydessä.
– Mainitun artiklan 1 kohdassa, luettuna yhdessä Euroopan unionin perusoikeuskirjan 47 ja 48 artiklan kanssa, säädetty salassapitovelvollisuus on taattava ja toteutettava tavalla, jolla se voidaan sovittaa yhteen puolustautumisoikeuksien kunnioittamisen kanssa. Niinpä toimivaltaisen kansallisen tuomioistuimen on siinä tapauksessa, että toimivaltainen viranomainen vetoaa salassapitovelvollisuuteen kieltäytyäkseen antamasta hallussaan olevia tietoja, jotka eivät kuulu henkilöä, jolle toimi on epäedullinen, koskevaan asiakirja-aineistoon, tutkittava, onko kyseisillä tiedoilla objektiivinen yhteys kyseistä henkilöä vastaan esitettyihin väitteisiin, ja jos on, sovitettava yhteen kyseessä olevan henkilön intressi saada puolustautumisoikeuksiensa täysimääräisen käyttämisen edellyttämät tiedot ja salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluvien tietojen luottamuksellisuuden säilyttämiseen liittyvä intressi ennen kuin se päättää pyydettyjen tietojen antamisesta.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


text:
11 päivänä tammikuuta 2005 (*)
Direktiivi 92/50/ETY – Julkiset palveluhankinnat – Sopimuksen tekeminen julkista tarjouskilpailua järjestämättä – Sopimuksen tekeminen sekaomistuksessa olevan yrityksen kanssa – Oikeussuoja – Direktiivi 89/665/ETY
Asiassa C‑26/03,
jossa on kyse EY 234 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka Oberlandesgericht Naumburg (Saksa) on esittänyt 8.1.2003 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut yhteisöjen tuomioistuimeen 23.1.2003, saadakseen ennakkoratkaisun asiassa
Stadt Halle ja
Arbeitsgemeinschaft Thermische Restabfall‑ und Energieverwertungsanlage TREA Leuna,
toimien kokoonpanossa: jaoston puhteenjohtaja P. Jann sekä tuomarit J. N. Cunha Rodrigues, E. Juhász (esittelevä tuomari), M. Ilešič ja E. Levits,
julkisasiamies: C. Stix‑Hackl,
– Stadt Halle, edustajanaan Rechtsanwältin U. Jasper,
– Arbeitsgemeinschaft Thermische Restabfall‑ und Energieverwertungsanlage TREA Leuna, edustajanaan Rechtsanwalt K. Heuvels,
– Ranskan hallitus, asiamiehinään G. de Bergues ja D. Petrausch,
– Suomen hallitus, asiamiehenään T. Pynnä,
kuultuaan julkisasiamiehen 23.9.2004 pidetyssä istunnossa esittämän ratkaisuehdotuksen,
1 Ennakkoratkaisupyyntö koskee julkisia tavaranhankintoja ja rakennusurakoita koskeviin sopimuksiin liittyvien muutoksenhakumenettelyjen soveltamista koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 21 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/665/ETY (EYVL L 395, s. 33), sellaisena kuin se on muutettuna julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 18 päivänä kesäkuuta 1992 annetulla neuvoston direktiivillä 92/50/ETY (EYVL L 209, s. 1), jota puolestaan on muutettu 13.10.1997 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 97/52/EY (EYVL L 328, s. 1; jäljempänä direktiivi 89/665) 1 artiklan 1 kohdan tulkintaa. Ennakkoratkaisupyyntö koskee myös vesi‑ ja energiahuollon, liikenteen ja teletoiminnan alan hankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 14 päivänä kesäkuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/38/ETY (EYVL L 199, s. 84), sellaisena kuin se on muutettuna 16.2.1998 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 98/4/EY (EYVL L 101; jäljempänä direktiivi 93/38), 1 artiklan 2 kohdan ja 13 artiklan 1 kohdan tulkintaa.
2 Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa valittajina ovat Stadt Halle (Hallen kaupunki) (Saksa) ja RPL Recyclingpark Lochau GmbH ‑niminen yhtiö (jäljempänä RPL Lochau) ja vastaajana Arbeitsgemeinschaft Thermische Restabfall‑ und Energieverwertungsanlage TREA Leuna (jäljempänä TREA Leuna) ja jossa on kyse siitä, voidaanko sitä, että Stadt Halle on tehnyt ilman julkista tarjouspyyntömenettelyä jätteiden käsittelemistä koskevan palveluhankintasopimuksen RPL Lochaun kanssa, jonka pääomasta Stadt Halle omistaa suurimman osan ja loput yksityinen yhtiö, pitää sääntöjenmukaisena yhteisön säännöt huomioon ottaen.
3 Direktiivin 92/50, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 97/52 (jäljempänä direktiivi 92/50), 1 artiklan a alakohdan mukaan ”julkisia palveluhankintoja koskevilla sopimuksilla” tarkoitetaan ”rahallista vastiketta vastaan tehtyjä kirjallisia sopimuksia, jotka on tehty palvelujen suorittajan ja hankintaviranomaisen kesken”. Saman direktiivin 1 artiklan b alakohdan mukaan ”hankintaviranomaisilla” tarkoitetaan ”valtiota, alueellisia tai paikallisia viranomaisia, julkisoikeudellisia laitoksia, yhden tai useamman edellä tarkoitetun viranomaisen tai julkisoikeudellisen laitoksen muodostamia yhteenliittymiä”. Lopuksi kyseisen direktiivin 1 artiklan c alakohdan mukaan ”palvelujen suorittajalla” tarkoitetaan ”palveluja suorittavaa luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä julkisoikeudelliset laitokset mukaan luettuina”.
4 Direktiivin 92/50 8 artiklan mukaan ”liitteessä I A lueteltuja palveluja koskevat sopimukset on tehtävä III–VI osaston säännösten mukaisesti”. Näihin säännöksiin sisältyvät pääsääntöisesti kilpailuttamista ja julkisuutta koskevat säännöt. Saman direktiivin 11 artiklan 1 kohdassa säädetään, että julkisia palveluhankintoja koskevia sopimuksia tehdessään ”hankintaviranomaisten on – – noudatettava 1 artiklan d, e ja f alakohdassa säädettyjä, tähän direktiiviin mukautettuja menettelyjä”. Tässä säännöksessä viitataan menettelyihin, joita ovat ”avoin menettely”, ”rajoitettu menettely” ja ”neuvottelumenettely”.
5 Mainitun direktiivin liitteessä I A olevassa ryhmässä 16 mainitaan ”jätevesi‑ ja jätehuoltopalvelut; puhtaanapito ja vastaavat palvelut”.
6 Direktiivin 92/50 7 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetään, että direktiiviä sovelletaan julkisia palveluhankintoja koskeviin sopimuksiin, joiden ennakoitu arvo ilman arvonlisäveroa on ”vähintään 200 000 ecua”.
7 Direktiivin 89/665 toisesta ja kolmannesta perustelukappaleesta ilmenee, että sen tarkoituksena on varmistaa julkisia hankintoja koskevien yhteisön sääntöjen soveltaminen varsinkin siinä vaiheessa, jolloin virheellisiä menettelyjä voidaan oikaista, tehokkaiden ja nopeiden muutoksenhakukeinojen avulla ottaen huomioon sen, että julkisten hankintojen avaaminen kilpailulle yhteisössä edellyttää, että takeita avoimuuden toteuttamisesta ja syrjinnän estämisestä lisätään merkittävästi.
8 Tässä tarkoituksessa direktiivin 89/665 1 artiklan 1 ja 3 kohdassa säädetään seuraavaa:
”1. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että direktiivien – – soveltamisalaan kuuluviin sopimuksentekomenettelyihin liittyviin hankintaviranomaisten päätöksiin voidaan hakea muutosta tehokkaasti ja erityisesti niin nopeasti kuin mahdollista seuraavien artikloiden ja erityisesti 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti, milloin edellä tarkoitetut päätökset ovat vastoin julkisia hankintoja koskevaa yhteisön oikeutta tai sen täytäntöön panemiseksi annettuja kansallisia säännöksiä.
3. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että käytettävissä on muutoksenhakumenettelyt, joiden yksityiskohdista kukin jäsenvaltio voi itse päättää ja jotka ovat ainakin niiden käytettävissä, jotka joko ovat olleet tai ovat tavoittelemassa jotain julkisia – – hankintoja – – koskevaa sopimusta ja joiden etua väitetty virheellinen menettely on loukannut tai saattaa loukata. Jäsenvaltiot voivat edellyttää erityisesti, että ennen muutoksenhakumenettelyn käynnistämistä hakijan on täytynyt ilmoittaa hankintaviranomaiselle väitetystä virheellisestä menettelystä sekä aikomuksestaan hakea muutosta.”
9 Direktiivin 89/665 2 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa:
”1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 1 artiklassa säädettyihin muutoksenhakumenettelyihin liittyviin toimenpiteisiin sisältyy valtuudet:
10 Direktiivin 93/38 1 artiklassa säädetään seuraavaa:
2) ’julkisella yrityksellä’ tarkoitetaan yritystä, johon viranomaiset voivat suoraan tai välillisesti käyttää määräysvaltaa omistuksen, rahoitusosuuden tai yritystä koskevien sääntöjen perusteella. Viranomaisilla katsotaan olevan määräysvalta, kun ne suoraan tai välillisesti:
– omistavat enemmistön kyseisen yrityksen merkitystä pääomasta
– hallitsevat yrityksen osakkeisiin perustuvan äänioikeuden enemmistöä
– voivat nimittää enemmän kuin puolet yrityksen hallinto‑, johto‑ tai valvontaelimen jäsenistä;
3) ’sidossuhteessa olevalla yrityksellä’ tarkoitetaan – – yritystä, johon hankintayksikkö voi suoraan taikka välillisesti käyttää tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettua määräysvaltaa – – .
11 Direktiivin 93/38 13 artiklassa säädetään seuraavaa:
”1. Tätä direktiiviä ei sovelleta palveluhankintoja koskeviin sopimuksiin, jotka:
12 Ennakkoratkaisupyynnöstä ilmenee, että julkisiin hankintoihin liittyvistä muutoksenhakukeinoista säädetään Saksan lainsäädännössä Gesetz gegen Wettbewerbsbeschränkungen ‑nimisessä laissa (laki kielletyistä kilpailunrajoituksista). Kyseisen lain 102 §:n mukaan ”julkista hankintaa koskevaan sopimukseen” voidaan hakea muutosta. Tarjoajalla tai ehdokkaalla on subjektiivinen oikeus siihen, että ”sopimuksentekomenettelyä koskevia säännöksiä” noudatetaan, ja tämän oikeuden perusteella se voi vedota hankintaviranomaista vastaan sille tämän saman lain 97 §:n 7 momentissa myönnettyihin oikeuksiin ”jotka koskevat toimenpiteen toteuttamista tai laiminlyöntiä sopimuksentekomenettelyn yhteydessä – – ”.
13 Ennakkoratkaisupyynnössä tarkennetaan, että näiden säännösten perusteella osassa Saksan oikeuskäytäntöä ja oikeuskirjallisuutta omaksutun käsityksen mukaan hankintoja koskevan muutoksenhakumenettelyn aloittaminen on mahdollista ainoastaan, jos muutoksenhakijan päämääränä on se, että hankintaviranomainen velvoitetaan toimimaan tietyllä tavalla meneillään olevassa virallisessa sopimuksentekomenettelyssä, mikä merkitsee sitä, että muutosta ei voida hakea, jos hankintaviranomainen on päättänyt olla järjestämättä julkista tarjouskilpailua ja aloittamatta virallisesti sopimuksentekomenettelyä. Osassa oikeuskäytäntöä ja oikeuskirjallisuutta tätä näkemystä on kuitenkin vastustettu.
14 Ennakkoratkaisupyynnöstä ilmenee, että Stadt Halle on kaupunginvaltuuston 12.12.2001 tekemällä päätöksellä antanut RPL Lochaun tehtäväksi laatia suunnitelman, joka koskee kaupungin jätteiden esikäsittelyä, hyödyntämistä ja niistä huolehtimista aloittamatta kuitenkaan virallisesti hankintamenettelyä. Stadt Halle päätti samanaikaisesti taaskaan tarjouskilpailua järjestämättä aloittaa neuvottelut RPL Lochaun kanssa tehdäkseen kyseisen yhtiön kanssa sopimuksen kaupungin loppujätteistä huolehtimisesta 1.6.2005 alkaen. Mainittu yhtiö investoisi lämpötekniikalla tapahtuvan jätteen huolehtimista ja hyödyntämistä harjoittavan laitoksen rakentamiseen.
15 RPL Lochau on vuonna 1996 perustettu rajavastuuyhtiö. Sen pääomasta on yhtäältä 75,1 prosenttia Stadtwerke Halle GmbH:n, jonka ainoa osakkeenomistaja, Verwaltungsgesellschaft für Versorgungs‑ und Verkehrsbetriebe der Stadt Halle mbH, kuuluu 100‑prosenttisesti Hallen kaupungille, ja toisaalta 24,9 prosenttia yksityisen rajavastuuyhtiön omistuksessa. Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin määrittelee RPL Lochaun ”julkiseksi osakkuusyhtiöksi” ja korostaa, että kyseisen yhtiön pääoman jakautumisesta sovittiin yhtiösopimuksessa vasta vuoden 2001 lopussa harkittaessa sitä, kenen tehtäväksi kyseessä olevan suunnitelman toteuttaminen annettaisiin.
16 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin huomauttaa myös, että RPL Lochaun tarkoituksena on jätteiden kierrätys‑ ja huoltolaitosten hoitaminen. Yhtiökokouksen päätökset tehdään yksinkertaisella ääntenenemmistöllä tai 75 prosentin ääntenenemmistöllä. Yhtiön liiketoiminnallinen ja tekninen johto on nykyään siirretty kolmannelle yritykselle ja Stadt Halle on muun muassa oikeutettu suorittamaan tilintarkastuksen.
17 Saatuaan tiedon siitä, että hankintasopimus oli tehty julkisia hankintoja koskevissa yhteisön säännöissä säädettyä menettelyä noudattamatta, TREA Leuna, joka myös oli kiinnostunut tarjoamaan mainittuja palveluja, riitautti Stadt Hallen päätöksen ja nosti Regierungspräsidium Hallen julkisia hankintoja käsittelevässä jaostossa kanteen, jossa se vaati, että Stadt Halle velvoitettaisiin tekemään julkinen tarjouspyyntö.
18 Stadt Halle väitti puolustuksekseen, että tämän tuomion 12 ja 13 kohdassa mainitun kansallisen lainsäädännön mukaan valitusta ei voitu ottaa tutkittavaksi siitä syystä, että Stadt Halle ei hankintaviranomaisena ollut virallisesti aloittanut sopimuksentekomenettelyä. Lisäksi RPL Lochau on pikemminkin Stadt Hallen ilmentymä, koska se on Stadt Hallen määräysvallassa. Kyse oli näin ollen sen mukaan ”sisäisestä liiketoimesta”, johon julkisia hankintoja koskevat yhteisön säännöt eivät sovellu.
19 Asiaa käsittelevä jaosto hyväksyi TREA Leunan vaatimuksen ja katsoi, että vaikka sopimuksentekomenettelyä ei ollut aloitettu, hankintaviranomaisen päätökseen oli voitava hakea muutosta. Se totesi myös, että tässä tapauksessa kyse ei voinut olla ”sisäisestä liiketoimesta” siitä syystä, että yksityinen vähemmistöosakkuus ylitti 10 prosentin kynnysarvon, jonka täyttyessä rajavastuuyhtiöitä koskevan Saksan lainsäädännön mukaan on kyse vähemmistöosakkaasta, jolla on tiettyjä nimenomaisia oikeuksia. Lisäksi se katsoi, että sen toiminnan perusteella, jota RPL Lochau harjoitti Stadt Hallen hyväksi, voitiin riittävällä varmuudella olettaa, että sen kapasiteetista käytetään Stadt Hallen hyväksi ainoastaan 61,25 prosenttia siten, että yrityksen oli pakko saada tilauksia markkinoilta, joilla se toimii, löytääkseen markkinoita kapasiteettinsa jäljelle jäävälle osalle.
20 Oberlandesgericht Naumburg, jossa Stadt Halle on hakenut muutosta, päätti lykätä asian käsittelyä ja esittää yhteisöjen tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1) a) Edellytetäänkö – – direktiivin [89/665] 1 artiklan 1 kohdassa sitä, että jäsenvaltiot varmistavat tehokkaan ja mahdollisimman nopean muutoksenhakumahdollisuuden hankintaviranomaisen päätökseen, jonka mukaan julkisesta hankinnasta ei tehdä sopimusta menettelyssä, joka on mukautettu julkisista hankinnoista annettujen direktiivien säännöksiin?
b) Edellytetäänkö – – direktiivin [89/665] 1 artiklan 1 kohdassa sitä, että jäsenvaltiot varmistavat myös tehokkaan ja mahdollisimman nopean muutoksenhakumahdollisuuden hankintaviranomaisen päätöksiin, jotka on tehty ennen virallista kilpailuttamista, ja erityisesti sellaisista ennakkokysymyksistä tehtyyn päätökseen, jotka koskevat sitä, kuuluuko tietty hankinta ylipäänsä julkisista hankinnoista annettujen direktiivien henkilölliseen tai aineelliseen soveltamisalaan, tai sitä, onko kyseessä poikkeuksellinen tilanne, jossa julkisista hankinnoista annettua lainsäädäntöä ei sovelleta?
c) Mikäli [ensimmäisen] kysymykse[n a kohtaan] vastataan myöntävästi ja [ensimmäisen] kysymykse[n b kohtaan] kieltävästi:
Täyttääkö jäsenvaltio velvoitteensa varmistaa tehokas ja mahdollisimman nopea muutoksenhakumahdollisuus hankintaviranomaisen päätökseen, jonka mukaan julkisesta hankinnasta ei tehdä sopimusta menettelyssä, joka on mukautettu julkisista hankinnoista annettujen direktiivien säännöksiin, jos muutoksenhakumenettelyn vireillepano edellyttää tietyn virallisen vaiheen saavuttamista hankintamenettelyssä, esimerkiksi suullisten tai kirjallisten sopimusneuvottelujen aloittamista kolmannen osapuolen kanssa?
2) a) Kun hankintaviranomainen, kuten alueellinen viranomainen, aikoo tehdä muodollisesti erillisen yksikön (jäljempänä sopimuskumppani) kanssa vastiketta vastaan kirjallisen sopimuksen sellaisten palvelujen suorittamisesta, jotka kuuluisivat – – direktiivin [92/50] soveltamisalaan, ja kun tämä sopimus ei poikkeuksellisesti ole – – direktiivin [92/50] 1 artiklan a alakohdassa tarkoitettu julkisia palveluhankintoja koskeva sopimus, koska sopimuskumppanin on katsottava olevan viranomainen tai hankintaviranomaisen liikeyritys (jäljempänä ilman hankintamenettelyä toteutettava sisäinen liiketoimi), onko tällaisen sopimuksen pitäminen ilman hankintamenettelyä toteutettavana sisäisenä liiketoimena aina mahdotonta jo yksinomaan sillä perusteella, että yksityisellä yrityksellä on yhtiöoikeudellinen osuus sopimuskumppaniyhtiössä?
b) Mikäli [toisen] kysymykse[n a kohtaan] vastataan kieltävästi:
Millä edellytyksillä sopimuskumppanin, jossa yksityisellä yrityksellä on yhtiöoikeudellinen osuus (jäljempänä julkisen tahon osakkuusyhtiö), voidaan katsoa olevan viranomainen tai hankintaviranomaisen liikeyritys?
– jotta julkisen tahon osakkuusyhtiötä voitaisiin pitää hankintaviranomaisen liikeyrityksenä valvonnan muodon ja kattavuuden perusteella, onko riittävää, että hankintaviranomaisella on siinä esimerkiksi – – direktiivin 93/38/ETY – – , sellaisena kuin se on muutettuna [asiakirjalla Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan liittymisehdoista ja niiden sopimusten mukautuksista, joihin Euroopan unioni perustuu (EYVL 1994, C 241, s. 21 ja EYVL 1995, L 1, s. 1)] ja [16.2.1998 annetulla] Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 98/4/EY, [jolla muutetaan direktiiviä 93/38] (EYVL L 101, s. 1), 1 artiklan 2 kohdassa ja 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu määräysvalta?
– merkitseekö julkisen tahon osakkuusyhtiön yksityisen osakkaan lakiin perustuva mahdollisuus vaikuttaa sopimuskumppanin strategisiin tavoitteisiin ja/tai yksittäisiin yrityksen johdon tekemiin päätöksiin sitä, ettei sitä voida pitää hankintaviranomaisen liikeyrityksenä?
– jotta julkisen tahon osakkuusyhtiötä voitaisiin pitää hankintaviranomaisen liikeyrityksenä valvonnan muodon ja kattavuuden perusteella, onko riittävää, että sillä on laaja ohjausoikeus ainoastaan tiettyyn konkreettiseen hankintaan liittyvien sopimusten tekemistä ja palvelun suorittamista koskevien päätösten osalta?
– jotta julkisen tahon osakkuusyhtiötä voitaisiin pitää hankintaviranomaisen liikeyrityksenä sen perusteella, että se harjoittaa pääosaa toiminnastaan hankintaviranomaista varten, onko riittävää, että vähintään 80 prosenttia kyseisen yrityksen yhteisössä kolmen viimeksi kuluneen vuoden aikana palvelujen alalla saavuttamasta keskimääräisestä liikevaihdosta muodostuu näiden palvelujen tarjoamisesta hankintaviranomaisille tai hankintaviranomaisiin sidossuhteessa oleville tai sellaiseksi luettaville yrityksille tai – siltä osin kuin viranomaisten ja yksityisten yhdessä omistama yritys ei ole vielä toiminut kolmea vuotta – että ennusteiden perusteella tämän 80 prosentin säännön täyttyminen on odotettavissa?”
21 Jotta ennakkoratkaisua pyytäneelle tuomioistuimelle voidaan antaa hyödyllinen ja johdonmukainen vastaus, esitetyt kysymykset on jaettava niiden sisällön ja tavoitteen perusteella kahteen eri ryhmään ja niitä on tutkittava tämän mukaisesti.
Ensimmäisen kysymyksen a, b ja c kohta
22 Ensimmäisellä kysymyssarjallaan ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin kysyy lähinnä sitä, onko direktiivin 89/665 1 artiklan 1 kohtaa tulkittava siten, että jäsenvaltioiden velvollisuus varmistaa tehokas ja nopea muutoksenhakumahdollisuus hankintaviranomaisen päätöksiin koskee myös päätöksiä, jotka on tehty virallisen sopimuksentekomenettelyn ulkopuolella ja ennen virallista hankintamenettelyä, ja etenkin päätöstä, joka koskee sitä, kuuluuko tietty hankinta direktiivin 92/50 henkilöllisen tai aineellisen soveltamisalan piiriin, ja sitä, mistä hetkestä lukien hankinnan yhteydessä jäsenvaltioiden on annettava tarjoajalle, ehdokkaalle tai sille, jota asia koskee, oikeus hakea muutosta.
23 Tältä osin on aluksi korostettava, että direktiivi 92/50 annettiin sen ensimmäisen ja toisen perustelukappaleen mukaan yhtenä tarpeellisena toimenpiteenä, jolla luodaan sisämarkkinat eli alue, jolla ei ole sisäisiä rajoja ja jolla tavaroiden, henkilöiden ja pääomien vapaa liikkuvuus taataan. Saman direktiivin neljännestä ja viidennestä perustelukappaleesta ilmenee, että koska direktiivin tavoitteena on julkisten hankintojen avaaminen palvelujen alalla yhdenvertaista kohtelua ja avoimuutta koskevin edellytyksin, kaikkien hankintaviranomaisten on sovellettava sitä.
24 Tämän jälkeen on huomattava, että direktiivin 92/50 säännöksistä ilmenevät selvästi ne edellytykset, joiden täyttyessä kaikkien hankintaviranomaisten on sovellettava direktiivin III–VI osastossa olevia sääntöjä, ja näiden sääntöjen soveltamisen osalta tehtävät poikkeukset on tyhjentävästi lueteltu itse direktiivissä.
25 Näin ollen silloin kun nämä edellytykset ovat täyttyneet eli silloin kun liiketoimi kuuluu direktiivin 92/50 henkilöllisen ja aineelliset soveltamisalan piiriin, kyseiset julkiset hankinnat ovat tämän direktiivin 8 artiklan ja sen 11 artiklan 1 kohdan perusteella tehtävä direktiivin III–VI osaston säännösten mukaisesti eli niiden osalta on järjestettävä tarjouskilpailu ja ne on tehtävä riittävällä tavalla julkisiksi.
26 Kyseinen velvollisuus sitoo hankintaviranomaista tekemättä eroa sen suhteen, onko hankintaviranomainen tehnyt julkista hankintaa koskevan sopimuksen huolehtiakseen tehtävästään täyttää yleisen edun mukaisia tarpeita vai onko se tehnyt julkista hankintaa koskevan sopimuksen ilman yhteyttä tähän tehtävään (ks. vastaavasti asia C‑44/96, Mannesmann Anlagenbau Austria ym., tuomio 15.1.1998, Kok. 1998, s. I‑73, 32 kohta).
27 Jotta ennakkoratkaisua pyytäneelle tuomioistuimelle voidaan antaa vastaus, on tutkittava direktiivin 89/665 1 artiklan 1 kohdassa olevaa käsitettä ”hankintaviranomaisten päätökset”. Koska kyseistä käsitettä ei ole nimenomaisesti määritelty tässä direktiivissä, sen ulottuvuus on rajattava direktiivin asiaa koskevien säännösten sanamuodon perusteella ja sen tehokasta ja nopeaa oikeussuojaa koskevan tavoitteen mukaisesti, johon direktiivillä pyritään.
28 Direktiivin 89/665 1 artiklan 1 kohdan sanamuoto, jossa käytetään sanoja ” – – menettelyihin liittyviin”, antaa olettaa, että kaikki sellaiset hankintaviranomaisen päätökset, jotka kuuluvat julkisia hankintoja koskevien yhteisön sääntöjen soveltamisalaan ja jotka voivat olla niiden vastaisia, on voitava saattaa tämän direktiivin 2 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetun tuomioistuinvalvonnan piiriin (ks. vastaavasti asia C‑92/00, HI, tuomio 18.6.2002, Kok. 2002, s. I‑5553, 37 kohta ja asia C‑57/01, Makedoniko Metro ja Michaniki, tuomio 23.1.2003, Kok. 2003, s. I‑1091, 68 kohta). Siinä viitataan näin ollen yleisesti hankintaviranomaisen päätöksiin erottelematta näitä päätöksiä niiden sisällön tai niiden tekemisajankohdan perusteella.
29 Direktiivin 89/665 2 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetään lisäksi mahdollisuudesta poistaa päätökset, jotka hankintaviranomaiset ovat tehneet lainvastaisesti teknisiin eritelmiin ja muihin sellaisiin eritelmiin nähden, jotka on mainittu tarjouspyynnössä ja tämän lisäksi myös missä tahansa muussa kyseiseen sopimuksentekomenettelyyn liittyvässä asiakirjassa. Tämän perusteella kyseisen säännökseen piiriin voivat kuulua asiakirjat, joihin sisältyy tarjouskilpailua edeltävässä vaiheessa tehdyt päätökset.
30 Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännössä on vahvistettu tämä hankintaviranomaisen päätöksen käsitteen laaja tulkinta. Yhteisöjen tuomioistuin on jo katsonut, että direktiivin 89/665 1 artiklan 1 kohdassa ei rajoiteta siinä tarkoitettujen päätösten luonnetta tai sisältöä (asia C‑81/98, Alcatel Austria ym., tuomio 28.10.1999, Kok. 1999, s. I‑7671, 35 kohta). Tällaista rajoitusta ei voida johtaa myöskään mainitun direktiivin 2 artiklan 1 kohdan b alakohdasta (ks. vastaavasti em. asia Alcatel Austria, tuomion 32 kohta). Muutoksenhakukelpoisen päätöksen käsitteen suppea tulkinta olisi lisäksi ristiriidassa kyseisen direktiivin 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan kanssa, jonka mukaan jäsenvaltioiden on säädettävä välitoimimenettelyistä kaikkien hankintaviranomaisten päätösten osalta (em. asia HI, tuomion 49 kohta).
31 Yhteisöjen tuomioistuin on katsonut muutoksenhakukelpoisen päätöksen käsitteen laajan tulkinnan mukaisesti, että hankintaviranomaisen sopimuksen tekemistä edeltävään päätökseen, jolla tämä valitsee tarjoajista sen, jonka kanssa se tekee sopimuksen, on – kaikissa tapauksissa ja riippumatta mahdollisuudesta saada vahingonkorvausta, jos sopimus on jo tehty – voitava hakea muutosta (em. asia Alcatel Austria ym., tuomion 43 kohta).
32 Yhteisöjen tuomioistuin on palvelujen vapaata liikkuvuutta koskevien esteiden poistamista koskevaan tavoitteeseen, johon direktiivillä 92/50 pyritään sekä direktiivin 89/665 tavoitteisiin, sanamuotoon ja rakenteeseen viitaten todennut myös, että hankintaviranomaisen päätökseen, jolla peruutetaan julkisia palveluhankintoja koskeva tarjouspyyntö, on voitava hakea muutosta direktiivin 89/665 1 artiklan 1 kohdan perusteella (ks. vastaavasti em. asia HI, tuomion 55 kohta).
33 Kuten julkisasiamies on ratkaisuehdotuksensa 23 kohdassa korostanut, hankintaviranomaisen tekemää päätöstä olla aloittamatta hankintamenettelyä voidaan tältä osin verrata sen päätökseen päättää tällainen menettely. Silloin kun hankintaviranomainen päättää olla aloittamatta hankintamenettelyä sillä perusteella, ettei kyseinen hankinta kuulu sen mielestä asiaa koskevien yhteisön sääntöjen soveltamisalaan, tällainen päätös on ensimmäinen päätös, johon tuomioistuinvalvonta voi kohdistua.
34 Tämä oikeuskäytäntö sekä direktiivin 89/665 tavoitteet, rakenne ja sanamuoto huomioon ottaen ja kyseisen direktiivin tehokkaan vaikutuksen säilyttämiseksi on pääteltävä, että direktiivin 89/665 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna päätöksenä, johon voidaan hakea muutosta, on pidettävä kaikkia direktiivin 92/50 aineellisen soveltamisalan piiriin kuuluvaan julkiseen palveluhankintaan liittyviä hankintaviranomaisen päätöksiä, joilla voi olla oikeusvaikutuksia, riippumatta siitä, onko kyseinen toimi tehty virallisen hankintamenettelyn ulkopuolella vai sen yhteydessä.
35 Muutosta ei voida hakea sellaisiin toimiin, jotka ovat pelkkää hankinnan alustavaa tarkastelemista tai jotka ovat yksinomaan valmistelevia ja jotka liittyvät hankintaviranomaisen julkisen hankintasopimuksen tekemiseen nähden suorittamaan sisäiseen pohdintaan.
36 Näiden seikkojen perusteella ei voida hyväksyä Stadt Hallen näkemystä siitä, että direktiivissä 89/665 ei edellytetä oikeussuojan antamista virallisen hankintamenettelyn ulkopuolella ja että hankintaviranomaisen päätökseen olla aloittamatta tällaista menettelyä ei voida hakea muutosta eikä myöskään päätökseen, joka koskee sitä, kuuluko julkinen hankinta asiaa koskevien yhteisön sääntöjen soveltamisalaan.
37 Tämä näkemys johtaisi itse asiassa siihen, että asiaa koskevien yhteisön sääntöjen soveltaminen olisi kustakin hankintaviranomaisesta riippuen vapaaehtoista, vaikka niiden soveltaminen on kuitenkin pakottavaa silloin kun niissä asetetut edellytykset ovat täyttyneet. Tällainen mahdollisuus saattaisi johtaa siihen, että hankintaviranomainen rikkoo merkittävällä tavalla julkisia hankintoja koskevaa yhteisön lainsäädäntöä. Se rajoittaisi huomattavasti sitä tehokasta ja nopeata oikeussuojaa, johon direktiivillä 89/665 pyritään, ja se olisi vastoin direktiivin 92/50 tavoitteita eli tavoitteita, jotka koskevat palvelujen vapaata liikkuvuutta sekä avointa ja vääristymätöntä kilpailua tällä alalla kaikissa jäsenvaltioissa.
38 Sen ajankohdan osalta, josta lähtien muutoksenhakumahdollisuus on olemassa, on korostettava, ettei direktiivissä 89/665 ole muodollisesti säädetty tällaisesta ajankohdasta. Kun otetaan huomioon tavoite, joka koskee tehokasta ja nopeaa oikeussuojaa etenkin väliaikaisten toimenpiteiden avulla ja johon kyseisellä direktiivillä pyritään, on pääteltävä, että direktiivin 1 artiklan 1 kohdassa jäsenvaltioille ei anneta oikeutta edellyttää, että muutosta voidaan hakea ainoastaan, jos kyseisessä hankintamenettelyssä on virallisesti päästy tiettyyn vaiheeseen.
39 Sen seikan perusteella, että mainitun direktiivin toisen perustelukappaleen mukaan yhteisön säännösten noudattaminen on varmistettava varsinkin siinä vaiheessa, jossa virheellisiä menettelyjä voidaan vielä oikaista, on pääteltävä, että muutosta voidaan hakea sellaiseen hankintaviranomaisen hankinnan osalta esittämään tahdonilmaisuun, joka tulee jollakin tavalla niiden henkilöiden tietoon, joita asia koskee, heti kun kyseinen tahdonilmaisu ylittää tämän tuomion 35 kohdassa tarkoitetun vaiheen ja sillä voi olla oikeusvaikutuksia. Konkreettisten sopimusneuvottelujen aloittaminen sen kanssa, jota asia koskee, on tällainen tahdonilmaisu. Tältä osin on korostettava hankintaviranomaiselle kuuluvaa avoimuusvelvollisuutta, jotta yhteisön sääntöjen noudattamisesta voidaan varmistua (em. asia HI, tuomion 45 kohta).
40 Niiden henkilöiden osalta, joiden käytettävissä muutoksenhakumenettely on, riittää, kun korostetaan, että direktiivin 89/665 1 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on varmistettava, että muutoksenhakumenettelyt ovat ainakin niiden käytettävissä, jotka joko ovat olleet tai ovat tavoittelemassa jotain julkista hankintaa koskevaa sopimusta ja joiden etua väitetty virheellinen menettely on loukannut tai saattaa loukata (ks. vastaavasti asia C‑212/02, komissio v. Itävalta, tuomio 24.6.2004, Kok. 2004, 24 kohta, ei julkaistu oikeustapauskokoelmassa). Tarjoajan tai ehdokkaan muodollista asemaa ei näin ollen vaadita.
41 Edellä esitettyjen seikkojen perusteella ensimmäisen kysymyksen a, b ja c kohtaan on vastattava, että direktiivin 89/665 1 artiklan 1 kohtaa on tulkittava siten, että jäsenvaltioiden velvollisuus varmistaa tehokas ja nopea muutoksenhakumahdollisuus hankintaviranomaisten päätöksiin koskee myös päätöksiä, jotka on tehty virallisen sopimuksentekomenettelyn ulkopuolella ja ennen virallista hankintamenettelyä, ja etenkin päätöstä siitä, kuuluuko tietty hankinta direktiivin 92/50 henkilölliseen ja aineelliseen soveltamisalaan. Tämä muutoksenhakumahdollisuus on niiden käytössä, jotka joko ovat olleet tai ovat tavoittelemassa kyseessä olevaa hankintaa koskevaa sopimusta ja joiden etua väitetty virheellinen menettely on loukannut tai saattaa loukata, siitä hetkestä lukien, jolloin hankintaviranomainen ilmaisee tahtonsa, jolla saattaa olla oikeusvaikutuksia. Jäsenvaltiot eivät näin ollen saa edellyttää, että muutoksenhakumahdollisuus on käytettävissä ainoastaan, jos kyseisessä hankintamenettelyssä on virallisesti päästy tiettyyn vaiheeseen.
Toisen kysymyksen a ja b kohta
42 Toisella kysymyssarjallaan, jota on tarkasteltava yhdessä, ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin kysyy lähinnä sitä, onko hankintaviranomaisen sovellettava kyseisessä direktiivissä säädettyjä hankintamenettelyjä pelkästään siitä syystä, että yksityinen yritys on tässä sopimuskumppanina olevassa yhtiössä osakkaana tai jopa vain vähemmistöosakkaana, myös tilanteessa, jossa sillä on tarkoitus tehdä sellaisen siitä oikeudellisesti erillisen yksityisoikeudellisen yhtiön kanssa, jossa se on enemmistöosakkaana ja johon se käyttää tiettyä määräysvaltaa, vastiketta vastaan sopimus sellaisten palvelujen suorittamisesta, jotka kuuluvat direktiivin 92/50 aineelliseen soveltamisalaan. Jos tähän kysymykseen vastataan kieltävästi ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin kysyy, mitkä ovat ne perusteet, joiden nojalla on katsottava, ettei hankintaviranomaisella ole tällaista velvollisuutta.
43 Tämä kysymys koskee niin kutsutun sekaomistuksessa olevan yhtiön, joka on perustettu ja joka toimii yksityisoikeuden sääntöjen mukaan, erityistilannetta suhteessa hankintaviranomaisen velvollisuuteen soveltaa julkisia hankintoja koskevia yhteisön sääntöjä silloin kun niissä säädetyt edellytykset ovat täyttyneet.
44 Tältä osin on aluksi palautettava mieliin julkisia hankintoja koskevien yhteisön sääntöjen päätavoite sellaisena kuin se on tuotu esiin ensimmäiseen kysymykseen annetun vastauksen yhteydessä eli palveluiden vapaa liikkuvuus ja hankintojen avaaminen vääristymättömälle kilpailulle kaikissa jäsenvaltioissa. Tämä merkitsee sitä, että kaikilla hankintaviranomaisilla on velvollisuus soveltaa asiaa koskevia yhteisön sääntöjä silloin kun niissä säädetyt edellytykset ovat täyttyneet.
45 Se, että yhteisön sääntöjä on sovellettava tällaisessa tilanteessa, saa vahvistusta siitä, että direktiivin 92/50 1 artiklan c alakohdan mukaan palvelujen suorittajalla eli kyseisen direktiivin soveltamisen kannalta tarjoajalla tarkoitetaan myös ”palvelujaan tarjoavaa – – julkisoikeudellis[ta] laito[sta]” (ks. asia C‑94/99, ARGE, tuomio 7.12.2000, Kok. 2000, s. I‑11037, 28 kohta).
46 Näin ollen kaikkia tämän velvollisuuden soveltamiseen tehtäviä poikkeuksia on tulkittava suppeasti. Niinpä yhteisöjen tuomioistuin on todennut sellaisen neuvottelumenettelyn noudattamisen osalta, jonka yhteydessä sopimusta koskevaa ilmoitusta ei julkaista ennakolta, että direktiivin 92/50 11 artiklan 3 kohtaa, jossa tällaisesta menettelystä säädetään poikkeuksena niihin sääntöihin, joiden tarkoituksena on taata EY:n perustamissopimuksessa myönnettyjen oikeuksien tehokkuus julkisten hankintojen alalla, on tulkittava suppeasti, ja että sen, joka siihen haluaa vedota, on näytettävä toteen, että sellaiset poikkeukselliset olosuhteet, joiden johdosta poikkeus on perusteltu, ovat todella olemassa (yhdistetyt asiat C‑20/01 ja C‑28/01, komissio v. Saksa, tuomio 10.4.2003, Kok. 2003, s. I‑3609, 58 kohta).
47 Lähtien siitä, että julkiset hankinnat avataan mahdollisimman laajasti kilpailulle, kuten yhteisön säännöissä on haluttu tehdä, yhteisöjen tuomioistuin on todennut julkisia tavaranhankintoja koskevien sopimustentekomenettelyjen yhteensovittamisesta 14 päivänä kesäkuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/36/ETY (EYVL L 199, s. 1) osalta, että kyseistä direktiiviä sovelletaan silloin, kun hankintaviranomainen aikoo tehdä siitä oikeudellisesti erillisen yksikön kanssa vastiketta vastaan sopimuksen riippumatta siitä, onko tämä yksikkö itse hankintaviranomainen (asia C‑107/98, Teckal, tuomio 18.11.1999, Kok. 1999, s. I‑8121, 50 ja 51 kohta). On merkityksellistä todeta, että nyt käsiteltävänä olevan asian sopimuskumppani oli usean hankintaviranomaisen perustama ryhmittymä, johon myös kyseinen hankintaviranomainen otti osaa.
48 Hankintaviranomaisena olevalla viranomaisella on mahdollisuus hoitaa sille kuuluvia yleisen edun mukaisia tehtäviä itse omilla hallinnollisilla, teknisillä tai muilla voimavaroillaan ilman, että sen olisi turvauduttava sellaisten ulkoisten yksiköiden apuun, jotka eivät kuulu sen toimipaikkoihin. Tällaisessa tapauksessa kyse ei voi olla hankintaviranomaisesta oikeudellisesti erillisen yksikön kanssa vastiketta vastaan tehdystä sopimuksesta. Julkisia hankintoja koskevia yhteisön sääntöjä ei siten tarvitse soveltaa.
49 Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan ei ole mahdotonta, etteikö voisi olla myös muita sellaisia tilanteita, joissa tarjouskilpailua ei ole pakko järjestää siitä huolimatta, että sopimuskumppani on hankintaviranomaisesta oikeudellisesti erillinen yksikkö. Näin on siinä tilanteessa, jossa hankintaviranomaisena toimiva viranomainen valvoo kyseistä erillistä yksikköä vastaavalla tavalla kuin se valvoo omia toimipaikkojaan ja jossa tämä yksikkö harjoittaa pääosaa toiminnastaan sen omistavien viranomaisten kanssa (ks. vastaavasti em. asia Teckal, tuomion 50 kohta) On muistettava, että edellä mainitussa tapauksessa erillinen yksikkö oli täysin viranomaisten omistuksessa. Sitä vastoin yksityisen yrityksen osakkuus – jopa vähemmistöosakkuus – sellaisessa yhtiössä, jossa myös kyseinen hankintaviranomainen on mukana, sulkee joka tapauksessa pois sen, että kyseinen hankintaviranomainen voisi valvoa kyseistä yhtiötä vastaavalla tavalla kuin se valvoo omia toimipaikkojaan.
50 Tältä osin on ensinnäkin korostettava sitä, että hankintaviranomaisena olevan viranomaisen ja sen omien toimipaikkojen välistä suhdetta sääntelevät yleisen edun tavoitteiden saavuttamiselle ominaiset seikat ja vaatimukset. Sitä vastoin yksityisen pääoman sijoittaminen yritykseen on yksityisille eduille ominaisten vaikuttimien mukaista ja sillä pyritään luonteeltaan erilaisiin tavoitteisiin.
51 Toiseksi julkista hankintaa koskevan sopimuksen tekeminen sekaomistuksessa olevan yrityksen kanssa tarjouskilpailua järjestämättä ei ole vapaan ja vääristymättömän kilpailun tavoitteen mukaista ja sillä loukataan direktiivissä 92/50 tarkoitettua asianomaisten yhdenvertaisen kohtelun periaatetta etenkin siltä osin kuin tällaisella menettelyllä kyseisen yrityksen osakkaana olevalle yksityiselle yritykselle annetaan etu sen kilpailijoihin nähden.
52 Näin ollen toisen kysymyksen a ja b kohtaan on vastattava, että direktiivissä 92/50 säädettyjä hankintamenettelyjä on sovellettava aina tilanteessa, jossa hankintaviranomaisella on tarkoitus tehdä vastiketta vastaan sopimus siitä oikeudellisesti erillisen yhtiön kanssa, jossa se on osakkaana yhden tai useamman yksityisen yrityksen ohella, sellaisten palvelujen suorittamisesta, jotka kuuluvat kyseisen direktiivin aineelliseen soveltamisalaan.
53 Tämä vastaus huomioon ottaen kansallisen tuomioistuimen esittämiin muihin kysymyksiin ei tarvitse vastata.
54 Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely yhteisöjen tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta. Oikeudenkäyntikuluja, jotka ovat aiheutuneet muille kuin näille asianosaisille huomautusten esittämisestä yhteisöjen tuomioistuimelle, ei voida määrätä korvattaviksi.
1) Julkisia tavaranhankintoja ja rakennusurakoita koskeviin sopimuksiin liittyvien muutoksenhakumenettelyjen soveltamista koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 21 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/665/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 18 päivänä kesäkuuta 1992 annetulla neuvoston direktiivillä 92/50/ETY, jota puolestaan on muutettu Euroopan parlamentin ja neuvoston 13.10.1997 antamalla direktiivillä 97/52/EY, 1 artiklan 1 kohtaa on tulkittava siten, että jäsenvaltioiden velvollisuus varmistaa tehokas ja nopea muutoksenhakumahdollisuus hankintaviranomaisten päätöksiin koskee myös päätöksiä, jotka on tehty virallisen sopimuksentekomenettelyn ulkopuolella ja ennen virallista hankintamenettelyä, ja etenkin päätöstä siitä, kuuluuko tietty hankinta direktiivin 92/50, sellaisena kuin se on muutettuna, henkilölliseen ja aineelliseen soveltamisalaan. Tämä muutoksenhakumahdollisuus on niiden käytössä, jotka joko ovat olleet tai ovat tavoittelemassa kyseessä olevaa hankintaa koskevaa sopimusta ja joiden etua väitetty virheellinen menettely on loukannut tai saattaa loukata, siitä hetkestä lukien, jolloin hankintaviranomainen ilmaisee tahtonsa, jolla saattaa olla oikeusvaikutuksia. Jäsenvaltiot eivät saa edellyttää, että muutoksenhakumahdollisuus on käytettävissä ainoastaan, jos kyseisessä hankintamenettelyssä on virallisesti päästy tiettyyn vaiheeseen.
2) Direktiivissä 92/50, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 97/52, säädettyjä hankintamenettelyjä on sovellettava aina tilanteessa, jossa hankintaviranomaisella on tarkoitus tehdä vastiketta vastaan sopimus siitä oikeudellisesti erillisen yhtiön kanssa, jossa se on osakkaana yhden tai useamman yksityisen yrityksen ohella, sellaisten palvelujen suorittamisesta, jotka kuuluvat kyseisen direktiivin aineelliseen soveltamisalaan.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


text:
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / HD / animaatio tapetti HD	animaatio tapetti HD
lähettänyt: Venkatesh warner elokuuta 30, 2016
0	animaatio tapetti HD
Tässä on paras kokoelma animaatio tapetti HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos Like Tämä animaatio taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Venkatesh warner Edellinen: grasscloth tapetti alennus HD
seuraava: tapetti, joka liikkuu HD
näkymät (827) kuuma bikinit taustakuva HD
näkymät (774) Harry Potter iphone tapetti HD
motivoiva iphone tapettihd 1080p tapetti HDhalveksittava minulle tapettighost rider tapettiLion tapetti hdHollywood Undead tapetti HDpunainen kukka tapetti HDseksikäs anime tapetitValentine taustakuvia HDgrid tapetti HD Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Suomalaiset pornotähdet wife sharing
Watch this 1080p video only on pornhub premium. Watch this hd video now, by upgrading today, you get one week free access, no Ads Exclusive Content HD Videos Cancel Anytime. Luckily you can have free 7 day access! Filters 720p suomalaiset pornotähdet wife sharing 720p 720p 360p 720p 360p 360p 360p 720p 360p 360p 360p 720p 360p 360p 720p 360p 360p 720p 360p 360p. Videos I like, xvideos uses cookies. Claim your 7 day free access.
Free 7 day premium access, no suomalaiset pornotähdet wife sharing Ads Exclusive Content HD Videos Cancel Anytime. Video Quality, virtual Reality, date Added source, advertisement, loading more video results. To know more, read our. By signing up today, you get one week free access, no Ads Exclusive Content HD Videos Cancel Anytime.
Login, related: Trending Searches, combine, orientation length 0 - 50 mins length. Watch this hd video now, you will never see ads again! Start now, watch this exclusive video only on pornhub premium. Sharing my wife at the beach -. 363.2k 95 10min - 360p. 453.4k 98 7min - 360p. Wife gives evil eye to husband romanttinen seksivideo nainen haluaa seksiä BBC vl 240 253k 38689451. 2.1M 97 3min - 360p.
Postitettu 04.03.2018 04.03.2018 vuoteen suomalaiset pornotähdet wife sharing
, vaikka yritin vetä matalaa profiilia. Browse through our impressive selection of porn videos in HD quality on any device you own. Paasimme katsomaan hevoskilpailua VIP-aitioon, jossa paikalla oli useat amerikkalaisten lehtien reportterit jotka tekivat haastatteluita minusta ja Juliasta paikallisiin lehtiin. Juha sanoi minulle, että hän oli antanut koko antibioottikuurin Julialle korvaa varten. Sharing, my, wife Homemade Wife Sharing Wife Shared with Friend Amateur Wife Sharing Husband Shares Wife Asian Wife Shared Hot Wife Shared Mature Wife Shared Wife gets Shared Real Wife Shared. Seuraavat setit: -Dolls Sisters Show plus Johannan uusi englanninkielinen biisi "Some Day" -Pelkka Dolls Sisters Show -Klassinen Dolls Show useammalla tytolla, esim. Luin tämän päivän Iltalehden ja senkin mukaan itse tekstiviestit eivät olleet erottamiseen syynä, vaan muut asiat kuten Katainen luonnehti asiaa. Onneksi olen nyt mielenkiintoisessa koulussa sisällä ja elämän tulee tavallista päivärytmiä epäsännöllisen keikkatyön ohelle. Minulla oli hyvin tarkeaa asiaa enka nyt enaa edes muista mista kaikesta minun piti kirjoittaa. Wife Sharing scenes than, pornhub! Minusta taiteellisuus ja sentimentaalisuus on suuri lahja ihmiselle ja viihdyn hyvin herkkien ihmisten kanssa jotka kokevat voimakkaasti kuten mina. Juhannuspäivänä lauantaina matkustimme Ilkan asuntoautolla mökillemme Varkauteen, jossa vietimme ihanaa perisuomalaista mökkijuhannusta järven rannalla saunoen ja grillaillen. Find homemade wife sharing sex videos for free, here. I think its sick. Se olisi ollut mielenkiintoista. Seiskan sivuilla taas uusi blogi jossa käyn läpi henkilökohtaisiakin asioita ja yksinäisyyden tunnettani kun haluaiaisin kovasti löytä poikaystävän, mielellän minua vanhemman pohjoismaalaisen, turvallisen ja kiltin miehen joka olisi luotettava ja keskustelutaitoinen ja haluaisi lapsia tulevaisuudessa. Videos, tinder date idea 2 : Butt fuck her in a meadow.
Suomalaiset pornotähdet wife sharing - Wife sharing videos
En oikein ymmärrä, miksi toimittajat yrittävät mustamaalata minua. Minulla on muutamia tärkeitä kauneudenhoitokikkoja, jotka olen huomannut toimivat erittäin hyvin. Myönnän, että olen itsekin siihen välillä syyllistynyt kun olen suuttunut minuun kohdistuneista herjoista. Valvoin koko yön, koska Jumala antoi minulle käskyn lukea Raamattua ja myös amerikkalaisten kristittyjen kirjoituksia! Menin soittamaan Juhan ovikelloa ja silmittömän raivon vallassa Joni Virtanen hyökkäsi minun kimppuuni. Hän on nukkunut kuukausikausia minun vieressäni, välillä Jollaksessa ja välillä keskustassa.
Sex treffit ahvenanmaa pelikauppa
Suomi porno filmit kuopio escort
Eroottinen hieronta jyväskylä 16v porno
Seksi video ilmainen ilmaista seksi

matches: hd HD HD HD hd HD


text:
Kotiin / HD / Dodge Challenger tapetti HD
lähettänyt: Jeya elokuuta 27, 2016 sisään HD Jätä kommentti 3,604 näkymät 0
Tässä on paras kokoelma @dodge haastaja tapetti HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos Like This Dodge Challenger taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
Edellinen: Marilyn Manson tapetti HD
seuraava: kelttiläinen tapetti HD
Kollaasi ja tapetit
FFX tapetti

matches: HD HD HD HD HD HD HD