Säännöt – Vedtægter – Kööpenhaminan Suomalainen Seura
§1 Yhdistyksen nimi on Kööpenhaminan Suomalainen Seura ja kotipaikka Kööpenhaminan kunta Tanskassa.
§2 Yhdistyksen tarkoituksena on toimia Kööpenhaminassa ja muualla Tanskassa asuvien suomalaisten yhdyssiteenä sekä tukea pyrkimystä säilyttää suomen kieli ja suomalainen kulttuuriperintö, parantaa jäsentensä mahdollisuuksia seurata Suomen tapahtumia, toimia jäsentensä hyödyksi ja virkistykseksi sekä edistää paikallisten ihmisten Suomen ja Suomen tapahtumien tuntemusta.
§3 Yhdistys on poliittisesti ja uskonnollisesti riippumaton.
§4 Yhdistyksen jäseneksi voi liittyä jokainen, joka on kiinnostunut yhdistyksen toiminnasta ja valmis noudattamaan yhdistyksen sääntöjä.
§5 Yhdistys voi kutsua kunniajäsenekseen henkilön, joka on merkittävällä tavalla toiminut yhdistyksen hyväksi. Kunniajäsenen ei tarvitse maksaa seuran jäsenmaksua. (Ohessa liite: Ohjeistus tunnustusten myöntämiselle)
§6 Yhdistyksen jäsen voidaan johtokunnan päätöksellä erottaa yhdistyksestä, jos hän toiminnallaan yhdistyksessä tai sen ulkopuolella estää yhdistyksen päämäärien toteuttamista tai vahingoittaa sen mainetta. Yhdistyksen jäsenmaksun maksamatta jättäminen voi johtaa jäsenyyden menettämiseen.
§7 Yhdistyksen korkein päätösvaltainen elin on vuosikokous. Sääntömääräinen vuosikokous pidetään kerran vuodessa, tammikuussa. Johtokunta lähettää kirjallisen kokouskutsun vähintään neljätoista (14) päivää aikaisemmin. Kokouskutsun tulee sisältää mm. seuraavat asiat:
Puheenjohtajan, varapuheenjohtajan, sihteerin ja rahastonhoitajan vaalit
Neljän-kuuden (2-6) johtokunnan jäsenen ja neljän (4) varajäsenen vaalit
Vuosikokous on päätösvaltainen, kun se on laillisesti kokoon kutsuttu.
Vuosikokouksessa kullakin läsnä olevalla jäsenellä on yksi ääni.
Äänestys tapahtuu kättä nostamalla, ellei yksi (1) jäsenistä vaadi suljettua lippuäänestystä.
Kokouksen asiat päätetään yksinkertaisella ääntenenemmistöllä, lukuun ottamatta §§:ssä 15 ja 16 mainittuja asioita.
Arpa ratkaisee äänten mennessä tasan.
Vuosikokous voi jakaa johtokunnan luottamustehtävät kahden tai useamman henkilön kesken.
§10 Johtokunta voi tarpeen mukaan kutsua koolle ylimääräisen vuosikokouksen tai milloin vähintään kymmenen (10) jäsentä sitä kirjallisesti anoo. Jälkimmäisessä tapauksessa kokoon kutsumisen on tapahduttava neljäntoista (14) päivän kuluessa. Ylimääräisen vuosikokouksen puheenjohtajana toimii yhdistyksen puheenjohtaja.
Johtokunnan jäsenet valitaan yhdistyksen jäsenten joukosta vuosikokouksessa. Johtokunta on yhdistyksen toimeenpaneva elin. Johtokunta suunnittelee yhdistyksen toiminnan yhdistyksen sääntöjen ja tavoitteiden sekä vuosikokouksessa tehtyjen päätösten mukaisesti.
Puheenjohtaja toimii johtokunnan kokousten johtajana, esittää edellisenkokouksen pöytäkirjan hyväksyttäväksi, johtaa asioiden käsittelyä ja toimii yhdistyksen etujen puolesta. Puheenjohtaja vastaa päätösten toimeenpanosta, avaa vuosikokouksen ja johtaa puheenjohtajan vaalin, esittää vuosikertomuksen sekä päättää vuosikokouksen.
Sihteeri laatii pöytäkirjat johtokunnan kokouksissa, hoitaa yhdistyksen kirjeenvaihdon, lähettää kokouskutsut sekä laatii johtokunnan vuosikertomuksen yhdistyksen toiminnasta.
Rahastonhoitaja vastaa yhdistyksen kirjanpidosta, hoitaa rahaliikenteen, esittää yhdistyksen tulo- ja menoarvion, pitää luetteloa yhdistyksen jäsenistä sekä esittää tilinpäätöksen tilintarkastajille ja vuosikokoukselle .
§12 Puheenjohtaja kutsuu johtokunnan koolle tarpeen mukaan, tai milloin vähintään kaksi (2) jäsentä sitä kirjallisesti anoo. Johtokunta on päätösvaltainen, kun joko puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja ja vähintään kolme (3) johtokunnan jäsentä on paikalla. Asiat päätetään yksinkertaisella ääntenenemmistöllä. Äänten mennessä tasan ratkaisee puheenjohtajan ääni.
§13 Kahden johtokunnan jäsenen allekirjoitus, joista toisen on oltava joko puheenjohtajan tai varapuheenjohtajan, sekä sitoo että velvoittaa yhdistyksen. Rahastonhoitajalla on valtuus kaikille yhdistyksen tileille. Koko johtokunnan on kirjallisesti hyväksyttävä yhdistyksen kiinteän omaisuuden sekä myynti, osto että panttaus.
§14 Yhdistyksen kieli on suomi.
§15 Sääntöjen muuttamasehdotukset on käsiteltävä kahdessa (2) toisiaan seuraavassa vuosikokouksessa tai ylimääräisessä vuosikokouksessa. Tämä on mainittava kokouskutsussa. Muutosehdotukset on hyväksyttävä ensimmäisessä kokouksessa vähintään yksinkertaisella ääntenenemmistöllä ja toisessa kokouksessa vähintään kahden kolmasosan (2/3) enemmistöllä. Sääntöjen §§:ien 2, 15 ja 16 muutokset voidaan lopullisesti päättää ainoastaan varsinaisessa vuosikokouksessa.
§16 Yhdistystä ei voida millään päätöksellä lakkauttaa. Mikäli yhdistyksen toiminta lamautuu siinä määrin, ettei sillä yhden vuoden aikana ole ollut ainoatakaan päätösvaltaista kokousta, on yhdistyksen omaisuus, irtaimisto sekä arkisto luovutettava säilytettäväksi Suomen Kööpenhaminan-Suurlähetystölle, jolla on oikeus edelleen luovuttaa yhdistyksen arkisto säilytettäväksi Suomen Ulkoasiainministeriön Keskusarkistoon. Ellei yhdistys viiden (5) vuoden kuluessa ole uudelleen aloittanut toimintaansa, on Suomen Suurlähetystö oikeutettu käyttämään omaisuuden hyväntekeväisyyteen oman harkintansa mukaan.
Kööpenhaminassa 31. päivänä tammikuuta 2015
§1 Foreningen navn er Københavns Finske Forening og hjemsted Københavns kommune.
§2 Foreningens formål er at fremme kontakten mellem finner i København og det øvrige Danmark og medvirke til bevaring af det finske sprog og den finske kulturarv, at formidle information om aktuelle begivenheder i Finland, at virke til gavn og fornøjelse for medlemmerne og at udbrede alment kendskab til Finland og de finske forhold.
§3 Foreningen er politisk og religiøst uafhængig.
§4 Som medlem kan optages enhver, der har interesse for foreningens arbejde og er villig til at overholde foreningens vedtægter.
§5 Til æresmedlem kan foreningen udnævne en person, der har ydet en særlig indsats for foreningen. Et æresmedlem er fritaget fra at betale kontingent. (Vedlagt bilag: Vejledning vedr. bevilling af erkendelser.)
§6 Misligholdelse af medlemskabet, herunder manglende kontingentbetaling eller opførsel, der er uforenelig med foreningens formål eller til skade for foreningens anseelse, kan medføre tab af medlemskabet.
§7 Foreningens øverste myndighed er generalforsamlingen. Ordinær generalforsamling afholdes hvert år i løbet af januar måned. Generalforsamlingen indvarsles skriftligt af bestyrelsen med mindst fjorten (14) dages varsel. Dagsordenen for generalforsamlingen skal indeholde følgende punkter:
a. Generalforsamlingen er beslutningsdygtig, når den er lovligt indkaldt.
d. Beslutningerne træffes ved simpelt stemmeflertal, bortset fra de i §§ 15 og 16 nævnte tilfælde.
f. Generalforsamlingen kan efter behov dele en bestyrelsespost mellem to eller flere personer.
§10 En ekstraordinær generalforsamling kan efter behov indkaldes af bestyrelsen, eller efter skriftlig begæring af mindst ti (10) medlemmer. I sidstnævnte tilfælde skal mødet indkaldes inden for fjorten (14) dage. På ekstraordinær generalforsamling er formanden dirigent.
a. Bestyrelsesmedlemmerne vælges blandt foreningens medlemmer på den årlige generalforsamling. Bestyrelsen er foreningens overordnede ledelse. Bestyrelsen tilrettelægger foreningens aktiviteter og handler i overensstemmelse med de mål og midler, der fremgår af vedtægterne og beslutningerne på generalforsamlingen.
Formanden er dirigent ved bestyrelsesmøderne og fremlægger referatet fra det forrige møde til godkendelse, leder drøftelserne og varetaget foreningens sag. Formanden er ansvarlig for beslutningernes gennemførelse. Ved generalforsamlingen byder formanden velkommen, leder valget af dirigent, aflægger årsberetningen samt afslutter generalforsamlingen.
d. Sekretæren udarbejder referaterne ved bestyrelsesmøderne, varetager foreningens korrespondance, udsender mødeindkaldelserne og udarbejder bestyrelsens beretning.
e. Kassereren fører foreningens regnskab, er ansvarlig for medlemsregistrets ajourføring, fremlægger budgetforslag, fremlægger årsregnskabet for revisorerne samt aflægger regnskabsberetningen for generalforsamlingen og revisorerne.
§12 Formanden indkalder bestyrelsen efter behov eller efter skriftlig begæring fra mindst to (2) bestyrelsesmedlemmer. Bestyrelsen er beslutningsdygtig, når enten formanden eller næstformanden og mindst tre (3) bestyrelsesmedlemmer er til stede. Beslutningerne træffes ved simpelt stemmeflertal. I tilfælde af stemmelighed er formandens stemme afgørende.
§13 Foreningen berettiges og forpligtes ved underskrift af to (2) bestyrelsesmedlemmer, hvoraf den ene skal være foreningens formand eller næstformand. Kassereren har tegningsret for alle foreningens konti. Ved køb, salg eller pantsætning af fast ejendom skal hele bestyrelsen underskrive.
§14 Foreningens sprog er finsk.
§15 Forslag til vedtægtsændringer skal behandles på to (2) efter hinanden følgende generalforsamlinger eller ekstraordinære generalforsamlinger. Dette skal nævnes i mødeindkaldelsen. For endelig godkendelse skal forslaget på første møde godkendes med simpelt flertal og på andet møde med totredjedels (2/3) flertal. Endelig godkendelse af ændringer af vedtægternes §§2, 15 og 16 kan kun foregå på en ordinær generalforsamling.
§16 Der kan ikke træffes nogen beslutning om foreningens ophør. I tilfælde af, at foreningens aktiviteter ophører således, at der ikke i løbet af et år er blevet afholdt et eneste beslutningsdygtigt bestyrelsesmøde, skal foreningens indbo, midler og arkiv deponeres ved Finlands Ambassade i København, der har ret til at overdrage foreningens arkiv til opbevaring i Udenrigsministeriets centralarkiv i Finland. Hvis foreningen i løbet af fem (5) år fra det sidste beslutningsdygtige bestyrelsesmøde ikke har genoptaget sine aktiviteter, har ambassaden ret til at disponere over formuen efter skøn til velgørenhedsformål.
København, den 31 januar 2015


text:
mennessä Guru · 14.03.2017
Broadcasting Channel Outdoor HD jatkettiin klo taajuudella 12120 (H) 28800 FEC 2/3, MPEG-4, HD, Conax, DigCo 3
Paketti "Alma TV’ Hän ilmestyi 12532V (kiinteä palkki), DVB-S2/8PSK/MPEG-4/HD/DigCo 2, SR 45000, FEC 3/4
Paketti "Alma TV’ ilmestyi 12594V (kiinteä palkki), DVB-S2/8PSK/MPEG-4/DigCo 2, SR 45000, FEC 3/4
Paketti "Alma TV’ Hän ilmestyi 12719V (kiinteä palkki), DVB-S2/8PSK/MPEG-4/DigCo 2, SR 45000, FEC 3/4
TV-kanavan “Konniy Mir” Ilmestyi Paketti “NTV Plus Vostok” jäsenen 12169 R 27500 3/4. DVB-S2. Viaccess 5.0
Äiti ilmestyi 12322 V 27500 FEC 3/4, MPEG-4, Viaccess 5.0
Paketti kanavaan "Valko 24’ Hän ilmestyi 11219H (Euroopan palkki), DVB-S2/QPSK/MPEG-2/FTA, SR 14237, FEC 4/5
"Iran TV kuva’ Hän ilmestyi 11044V (Keski-Aasian palkki), DVB-S2/8PSK/MPEG-2/FTA, SR 5000, FEC 3/4
TV-kanavan “elää!” Ilmestyi Paketti “Tricolor TV” jäsenen 12169 R 27500 3/4. DVB-S2. Dre-Crypt
Digitürk: Digitürk 4K (Turkki) (11455.50MHz, Pol. V SR:22500 FEC:5/6 SID:1115 PID:256[H.265] /257 aac turkki). koodattu Irdeto 2
täytäntöönpano 78% satelliittitransponderin kapasiteetit «Azerspace-1" liitäntä (46 g e) Azerbaidžan toi omien 50 miljoonia dollaria.
Tämä kirjoittaa tiedot-analyyttinen portaali Haqqin.az viitaten lehdistöpalvelu liikenneministeriön, Viestintä ja korkean teknologian.
Satelliittioperaattori "Azerkosmos", joka hallinnoi tietoliikenne satelliitti «Azerspace-1", tänään tarjoaa erilaisia palveluita yrityksille, yritysten ja valtion laitokset Malesiasta, Venäjä, Saksa, Ukraina, Egypti, Georgia, OAE, Turkki, Libanon, Kamerun, Kirgisia, Tadžikistan, Viro ja Valko.
Tänään, mistä hallituksen «Azerspace-1" lähetyksiin 30 televisio- ja 17 Russian radiokanavat, ukrainalainen, Georgian ja turkin kielellä.
Lopussa tänä vuonna odotetaan laittaa kiertoradalle toisen satelliitin Azerbaidžanin «Azerspace-2". Hän varmistaa telepalveluiden, TV ja radiolähetyksissä ja laajakaistayhteys Euroopassa, Keski- ja Kaakkois-Aasiasta, Lähi-idän ja Saharan eteläpuolisessa Afrikassa.
Kuitenkin, Mukaan "Interfax-Azerbaijan" uutistoimisto, Termi käynnistys «Azerspace-2" voidaan siirtää alkuun 2018 vuoden, koska työ luomisesta «Azerispace-2" satelliitti on vielä kesken.
Start-up tehdään Ranskan yhtiö «Airanespace» avulla harjoittaja raketti «Airane-5" Kourousta Guyanassa.
Valmistus satelliitin «Azerispace-2" on mukana yhtiön «Space Systems / Loralin». Kustannukset Sopimuksen - $191,36 miljoonaa euroa.
Taajuudella 11,642 GHz, Pol. (H), (SR: 27500, FEC: 3/4, DVB-S2 / 8PSK) Eutelsat Hot Bird 13E (13° E) Se aloitti lähetyksensä i24news Israelin kanavan HD-versio – Englanti ja ranska. Tähän asti 13 ° E olivat vain versiot SD – Englanti ja arabia, а to Astra 1L (19,2° E) – myös ranskalainen.
i24news – israelilainen, non-stop uutiskanava. asema toimisto sijaitsee Tel Aviv.
TUNNUS: i24News HD Englanti
ERÄ PID: 1830
TUNNUS: i24News HD French
ERÄ PID: 1820
RTG International lähetykset on muuttanut parametreja kanta 9 ° E
Venäjän televisiokanavan RTG International korvattiin operaattorin, joka ohjaa sen signaali satelliitista Eutelsat 9B (9° E). RTG International ilmestyi multiplex operaattori Globecastin tässä hyvin Moon. Signaali lähetetään salaamattomana tilassa (FTA) ja on saatavana seuraavia kieliversioita: englanti, Turkin ja Venäjän. Kanavan lähetykset uudet parametrit MPEG-4 / SD-formaatissa. RTG International on kansainvälinen versio RTG TV (Venäjän Matkaopas). Kanavan lähetykset dokumentteja Venäjä.
RTG International Bridge Media kuuluu mediakonserni.
Eutelsat 9B (9° E); taajuus: 12.034 GHz; polarisaatio: V; SR: 27500, FEC: 3/4; standardi: DVB-S2 / 8PSK; TUNNUS: RTG int; PID V: 3521 (MPEG-4 / SD); PID: 3522 (ENG), 3523 (ENG), 3524 (kierros); PID-PCR: 3521; SID: 352; ERÄ PID: 256; tarjoaja: GLOBECAST; koodaus: Ei (FTA)
Pääjohtaja NAO “Kansallisen satelliitti-yritys” (“Tricolor Tv”) Alexei Kholodov muisti kaikki merkittävät tapahtumat yhtiön viime vuonna, Hän kertoi suunnitelmista 2017 vuosi ja jakoivat ennusteet markkinoiden kehitys Venäjän maksutelevision
- Mitkä ovat alustavat tulokset 2016 vuosi "Tricolor Tv"?
- Kasvu tilaajakanta oli kokonaisuutena hitaammin, tarkoitetuissa 2015 vuoden, mutta meidän aktiivinen tilaaja base kasvoi 340 tuhatta., joka on yksi paras suorituskyky markkinoilla. Uusia tilaajia me koukussa 760 th. Meille on erittäin tärkeää, että viime vuonna huomattavasti tietokanta HD-tilaajat: alkuun 2017 vuonna oli jo 8,5 miljoonaa euroa (yli 12 miljoonalle kotitaloudelle, kytketty alustan "Tricolor Tv"), kun taas alussa 2016 Oli 6,6 miljoonaa euroa. Kiva tietää, meillä on yli HD-tilaajaa, kuin monta tilaajaa toimijoihin.
Hyvä tulos 2016 hän oli, ja kasvava määrä tilaajia, isäntä ohjelman uusinta pakkaustekniikka HEVC-nykyään on noin 1,5 miljoonaa euroa. Päivänvalo HEVC luo meille mahdollisuuden optimoida satelliittikapasiteetista: Tästä näkökulmasta kaksi kertaa tehokkaampi HEVC, kuin MPEG-4, ja neljä-kertainen verrattuna MPEG-2. Kirjaimellisesti lopussa 2016 Aloitimme "TNT HD"-perhaps, Venäjän ensimmäinen. "TNT HD" me lähetetään HEVC, niin tilaajaa, vastaanottaa signaalin puristus MPEG-2 tai MPEG-4, näe. Mutta, Tietysti, olemme pitäneet ja TNT versio vakiolaatuiseen. Tulevaisuudessa aiomme lisätä uusia kanavia, ensisijaisesti HEVC, Tämä mahdollistaa tehokkaamman käytön satelliittikapasiteettia.
Tehokkaampi käyttö kapasiteetin operaattorin, sitä suurempi on mahdollisuus, ja strateginen varanto, joka on pian tuntua ja tilaajien. Luotamme, Ultra HD tekniikka, joka kasvaa mitään hitaammin, kuin HD, ja ultra-high definition lähetettävät kapasiteetti on tärkeä näkökohta.
Mielestäni, tilaajat arvostavat myös tällaisen politiikan, koska heille se on vieläkin mielenkiintoisempaa kanavia ja kehittämistä tuotelinjan operaattori.
- "Tricolor Tv" Ensimmäinen venäläinen satelliittioperaattorien aloitti lähetyksensä vakio Ultra HD. Mitkä ovat mahdollisuudet tämän palvelun?
- Tässä 2016 vuoden "Tricolor Tv" Aloin kaupallinen lähetyksensä Ultra HD-paketti, joka sisältää kolme tv-kanavaa. Tässä 2017 vuonna aiomme lisätä niiden määrää. Valitettavasti, Russian ilmakanavat (sisällytetty ensimmäisen ja toisen kanavanipun) ei lähetetä Ultra HD, mutta vesi kuluu pois kiven: lähetykset HD, he alkoivat myöhemmin, ja jotkut ovat vain valmistautuu lanseeraamaan. Vaikka emme paljasta tilaajien määrä kanavia Ultra HD-itseisarvo verrattuna meidän tilaajakanta on pieni, mutta suhteen kasvuvauhti tilaajan pohja on nopeimmin kasvava paketti "Tricolor Tv".
- Kenen soittaa tilaajalle?
- ihmiset, joilla on sopimus "National satelliittiyhtiön" ja aktiivinen tilaus palveluun "Tricolor Tv" määrättynä ajankohtana. Jos jakaa HD ja UHD-tilaajat, tämä sisäinen jakautuminen, joka määräytyy kyky vastaanottavan tilaajan laitteet tukemaan yhtä tai muu muoto.
- Kasvu tv Venäjän markkinoilla juurikaan käytetty. Matkaviestinnän alalla, jossa kyllästyminen on saavutettu useita vuosia sitten, Tässä 2016 vuosi lausunnot ensimmäistä kertaa tilanteessa, jossa syksyllä ruplan tulojen. Odotatko samanlainen skenaario markkinoilla tv?
- Olisi mielenkiintoista verrata kustannuksia matkapuhelimet venäläisten ja ulkomaisten kotitalouksien suhteessa BKT asukasta kohden. Vastaavia tietoja markkinoilla maksu-tv-ohjelma, että kotitalouksien kulutusta maksaa maksutelevisiopalveluita Venäjällä on huomattavasti alhaisempi, kuin monissa maailman markkinoilla. Ja, mielestäni, Venäjän TV markkinoilla ei anna perusteita tehdä tällaisia ennustuksia. Lisäksi, mobiili ja TV markkinoilla on merkittävästi erilainen, joten en olisi sitonut taipumuksia. Langattoman viestinnän markkinoilla toimii MNP palvelu (siirtää matkapuhelinnumeroita), joka on myös osittain kilpailun kiihtymiseen ja pakotti operaattoreita laskemaan hintoja. Kuitenkin ennen käyttöönottoa tämän matkapuhelinverkossa siirtyminen yhdeltä operaattorilta toiselle tarvitaan pienin kustannuksin tilaajalle.
Vuonna maksutelevision alalla on teknisesti lähes mahdotonta liittää laitteen operaattorilta toiselle verkko, mikä vaikeuttaa virtausta tilaajien. Ja tv siirtyä toiselle operaattorille useimmissa tapauksissa, sinun on myös määritettävä uudelleen antenniin. Tämä tilanne vähentää huomattavasti riskiä hintasota, niin, ja uhka kuuluvien ARPU. Lisäksi on huomattava,, että matkapuhelintiheys Venäjällä on pitkään ylittänyt 100%, kun taas tunkeutuminen kaikenlaisia maksutelevision Venäjällä on noin 70%. Siksi horisontin kasvun markkinat ovat edelleen suuri jopa ilman houkutella tilaajille. Ja vielä otettava huomioon sulkemisen analogisen maanpäällisen, joka pidetään 2018 vuoden. Tämä prosessi voi johtaa myös kasvuun tilaaja perustaa maksu-tv.
- Monet teleyritykset alkoi kansainvälinen laajentuminen, hyödyntää yhtenäisyyden palveluiden ja maailmanlaajuisen standardoinnin. harkitsevat "Tricolor Tv" mahdollisuus työskennellä ulkomailla, Erityisesti lähetyksensä venäjänkielinen yleisö?
- Ei. "Tricolor Tv"operaattori, joka tarjoaa maksu-tv Venäjällä ja missään muualla. Jos spekuloida teoriassa, ulkomaisessa run projekti äärimmäisen vaikea prosessi, Tämä hyökkäys markkinoille täysin erilainen kilpailuympäristössä. Lisäksi, on kysymys oikeuksien selvittämisen broadcast Venäjän ulkopuolella: kotimaisten kanavien, jotka lähettävät urheilutapahtumia, tai ulkomaisia elokuvia, pääsääntöisesti, ei oikeuksia Tämän sisällön näyttämiseen ulkomailla. päälle 13 elokuva, joka tuottaa "Tricolor Tv", voisimme, luultavasti, selkeät oikeudet ulkomaan lähetyksiä, mutta kysymys sisällön merkitystä ulkomaisten katsojille, koska niiden todellisuus voivat poiketa huomattavasti. TV Market, Toisin viestintä markkinoilla, pikemminkin se on paikallinen.
Vuonna telealan mahdollista yhden ja saman teknologian ajaa kahdessa eri maassa tarjotaan ratkaisuja sääntelykysymyksiä. Televisiossa se ei toimi: kussakin maassa on osoitettava ja paikallisia kanavia, ja paikallinen sisältö, ja se ei valvo vaatimusta, ja markkinoiden kysyntään (mukaan lukien venäjänkielisen väestön). Tuloksena on eri sisältöä, muut oikeudet, luultavasti, ja myös muut satelliitti. Eikä synergiaa käytännössä ole muodostunut.
- Useimmat television katselu on mahdollista saada ohjelmia niiden verkkosivujen, ja lähes kaikki elokuvat näet ilmaiseksi verkossa elokuva. Mitä tässä tilanteessa voi tarjota maksullisia TV-kanavia, lisätä tai ainakin säilyttää tilaajien?
- mielestäni, etualalle tässä tulee kysymys käyttäjän mukavuus. Voimme ostaa maitoa maanviljelijöiden, leipä-u pekarej, mutta silti mennä supermarketista. Joten se on täällä. Tällainen sisältö kulutusta merkittävästi vähemmän kätevä, kuin lineaarinen TV katselu: sinun täytyy saada pois soveltamisesta yhden kanavan, löytää toinen sovellus, ajaa. Tai vielä vaikeampaa: löytää elokuvaa, Nyt kun olet käynyt. Ja ihmiset käyttää Zap-nopeasti vaihtaa kanavalta toiselle, esimerkiksi, mainosten aikana tai mielialan. yhden kanavan, Tietysti, voi täysin kattaa kaikki tarpeet valtavalle yleisölle, hänen mieliala ja mieltymykset, joten aina elää koontikeskusten ja suositus palvelujen.
Voit tarkastella asiaa laajemmin. monet ihmiset, ja usein riippumatta tulotasosta, vielä turvautumaan torrent, Lataaminen laittomasti sisältöä. Salaisuus on yksinkertainen: täydellinen henkilö VoD-kirjasto on yksi, josta löydät ehdottomasti mitään elokuvan tai TV, rajoituksetta ja ilman siirtyä palvelusta toiseen etsimään halutun. Tietysti, Useimmat oikeudelliset palvelut ovat huonompia torrentit varastossa. Tilanne on samanlainen arkisto ohjelma televisiokanavan: se on rajoitettu, koska arkisto on ainoa tässä tv-kanavan.
Olin venture, että ainakin kunnes, kunnes on lineaarinen television katselua, elää kuten sisällönkokoojaa ja operaattoreiden maksu-tv, kuin "Tricolor Tv". Kuitenkin tämä tilanne on otettava huomioon jatkokehitykseen ja integrointi lineaarinen malli näyttää sisällön epälineaarinen, kehittää Monialustainen ja suositus palvelujen.
- Broadcast yksikanavainen Ultra HD standardin mukaan vastaa satelliitin transponderin, kun taas HD-kautta kanavanippuna kaistanleveys 36 MHz voidaan lähettää kuusi televisiokanavia. Ilmeisesti, että tilaajat eivät maksa kuusi kertaa enemmän Ultra-HD-sisältöä. Miten tässä yhteydessä näkee kehitystä Ultra HD?
- Kun lähetykset Ultra HD MPEG 4 yksi TV-kanava todella vaatii transponderi (ja HD-muodossa transponderi voidaan sijoittaa kuusi kanavaa). Mutta HEVC puristus yhdessä transponderi on sijoitettu kaksi tai kolme UHD-kanava (Kolme meidän TV ultra-high definition vain miehittää yksi transponderi), ja HD-kanavat sopivat 12-13. Ja, kuten olen sanonut, Yksi pitkän aikavälin strategiset tavoitteet, siirtyminen lähetykset HEVC, jonka avulla voidaan merkittävästi vähentää käytön satelliittikapasiteettia, vapauttaa se lähettää TV Ultra HD, sekä, Ehkä, muista palveluista.
- Voitko ennustaa ajoitus siirryttäessä "Tricolor Tv" lähetykset HEVC?
- Kokemuksemme mukaan, on täydellinen muutos laitteiden laivaston kestää viisi-seitsemänvuotta. vastaavasti, laitteisto MPEG-4, jota alkaa massiivisesti muutokseen HEVC 2018 vuoden, kestää noin 2022-2023 vuotta.
- Kuinka monta kanavaa lavalla "Tricolor Tv" lähetetään standard definition, sekä HD?
- Meillä on yhteensä lähes 50 kanavaa HD ja noin 200 SD-laatu kanava.
- Mikä kapasiteetti ja millä avaruusaluksen nyt vuokraa yritykselle?
- Tässä 2016 vuonna olemme lisänneet kapasiteettia vuokrattu neljän transponderit kattavuus Euroopan alueen Venäjän federaation. Nyt "Tricolor Tv" käyttötarkoituksiin 22 transponderit satelliiteista Eutelsatin 36C ("Express?AMU1") ja Eutelsat 36B asennossa 36 ° E. ja 16 transponderit avaruusaluksen "Express AT1" asemassa 56 ° E.
- Syyskuussa 2016 vuoden "Tricolor Tv" käynnisti palvelun kaksisuuntaisen satelliitin pääsy internetiin avaruusalus Eutelsat 36C ("Nopea AMU1"). Kuinka monta tilaajaa liittää se?
- Tämä palvelu on täysin odotuksiamme. laukaisupalvelut, ymmärsimme, se on suunnattu kapea yleisö, tämä ei ole tarina, mikä houkuttelee lisää 12 miljoonaa tilaajaa. Vuoden ensimmäisellä neljänneksellä toiminnan satelliitti Internet-palvelu, me liittää lisää 100 Tilaajat. Tämä kuitenkin edellyttää monipuolistaminen liiketoiminnan, sitä enemmän, että kysymys "Kun olet satelliitti Internet tahtoa?" aina sijoittunut top-5 tilaaja kysymykset. Vaikka tämä on yhteinen palvelu Eutelsatin: laillisesti "Tricolor Tv" agentti Eutelsat. Mutta jos kaikki jatkuu mennä samoin, emme sulje pois, että tulevaisuudessa suhteessamme Eutelsatin siirtymistä malli virtuaalisen operaattorin (VNO).
- Voimme sanoa, Kunkin lähettimet tilaaja "Tricolor Tv" Se on potentiaalinen käyttäjä satelliitti Internet palvelut?
- Ei, se ei ole. hinta "pääsylipun" (mukaan lukien kustannukset laitteiden ja asennus) ja keskimääräinen maksu on noin kolme kertaa suurempi, kuin kustannukset digitaalitelevisiopalvelujen "Tricolor Tv". Internet-palvelu on osoitettu niille, jotka eivät voi langallisen ja langattoman Internet-. Saavuttaa menestystä hughesnet verkko, johon Yhdysvallat liittyi enemmän 1 miljoonaa tilaajaa, Venäjän todellisuus on erittäin vaikeaa. Ensimmäinen, Venäjän väestö on lähes kaksi kertaa vähemmän. Toinen, kun taas satelliitin ja laitteet, globaalina tuotteet, molemmissa maissa ovat samat, eli vertailukelpoisina kustannuksia toimijoille, tulotaso radikaalisti erilainen. Internetin käyttö maksu $50 kuukausihintaan Yhdysvalloissa, mutta todellisuudessa se on noin Russian 3 th. Br, että paljon, kuin ihmiset ovat tottuneet maksamaan yhteyden tai TV-palveluita.
- marraskuusta 2016 vuonna olet käynnistänyt verkossa elokuva "Tricolor TV Movie". Onko cannibalization maksavat tilaajakanta ei pelkää vai onko se tarpeellinen askel painostuksesta OTT palvelut?
- Marraskuussa oli uudelleensyntymisen resurssin "Tricolor TV Movie". Aiemmin hän oli olemassa vertailujärjestelmä, jossa voit löytää tietoa elokuvista, ja nyt "Tricolor TV Movie"on täysimittainen verkossa elokuvateatteri. Se esittelee elokuvia AVoD malli (kaupallistettu) ja TVoD (Pay-per-view), Tulevaisuuden, Ehkä, ilmestyy ja tilaus malli (esimerkiksi, kuukausittain laskutus) tai jopa pakkaus, satelliitti tariffien.
Kuten OTT, seitsemän vuotta sitten tällä Telecom konferensseissa puhuttu, että puhepalvelut pian täysin ilmaiseksi, ja veloitetaan ainoastaan tiedot. Mutta, kuten usein tapahtuu tällaisia ennusteet, ne eivät toteudu välittömästi, eikä vuosi, tai kaksi, tai kolme, ja alkoi näkyä epäilijöille, jotka ilmoittivat, että ääni yksiköt jatkavat tuloja operaattoreille. Ne ovat kuitenkin prosessit, kuten raivaustraktori, joka liikkuu hitaasti, mutta se on mahdotonta estää sitä. Mielestäni, Nyt monissa solun tilaajat valita tariffi suunnitelma perustuu datamäärän mukana: määrän puhe- minuuttia ja tekstiviestien paketin keskimääräinen käyttäjä enemmän kuin tarpeeksi.
Jossa OTT historia toisti: monet ennustivat nopea kasvu näiden palvelujen, mutta tämä ei tapahdu. Otaksun, että yksi tärkeimmistä kuljettajien tulee muutos OTT käyttäjien sukupolvien, niin, ja nopeus OTT palvelujen käyttäjät verrattavissa kasvuvauhti kypsymisen nykyisen sukupolven nuorten, korjaus isossa tavalla kustannuksella uudistajat vanhempien sukupolvien, Myös vaihtanut uuteen teknologiaan. Massajakeluun OTT väistämätöntä, Se on looginen jatko kehityksen suunnan yhteiskunnan, jossa elämme. Mutta tämä kehitys ei ole niin paljon syrjäyttää, täysin korvaa yhdestä tekniikasta toiseen, koska se tunkeutuu pitkälti. Siis hybriditeknologia. Ja jos et voi pysäyttää puskutraktori, sinun täytyy istua ruorissa se-tämä on ajatus resurssin "Tricolor TV Movie".
Vaikka jos hylkääminen rajoittamaton tariffi suunnitelmia internet yksiköt jatkavat kattaa matkaviestinjärjestelmien ja kiinteiden pääsy, OTT näkymiä voi olla suuri kysymys. Bereft ideologia päälle, se on yksinkertaisesti analogi IPTV, rajoitettu yhden operaattorin verkon (Mikä niistä, Ehkä, se ei ole tariffi), ja ennen osapuoli on kysymys: se on halvempaa, maksaa operaattorin internet liikenteen ja OTT palvelujen sisältöön?
- Joulukuussa 2016 yhtiön "NTV-Plus" käyttöön interaktiivinen (hybridi) etuliite, joka on myös kytketty satelliittiantenni ja Internetin ja mahdollistaa lisäksi lineaarisesti katseluun käyttö OTT palvelut. onko suunnitelmia "Tricolor Tv" tehneet samanlaisen päätöksen?
- Meidän tilaajat lisää 4,5 miljoonaa konsolit Ethernet-portti, jotka voidaan liittää Internetiin. Teknologisesti olemme toimittaja kumppaneita valmistautuneet tähän jo pitkään, ainoa kysymys ominaisuudet, on yhteydessä Internetiin. Nyt olemme viimeistelemässä sovelluksia ja 2017 vuoden suunnitelma vapauttaa ne markkinoille.
Ja tänään on tilaajien käytettävissä palvelun PushVoD, jota lopulla aloitettua 2016 vuosi ja jolle tilaaja ei tarvitse Internet. Sen avulla voidaan kytkeä vastaanottimen kannettavaan kiintolevyn tai flash-drive, joka ruiskutetaan päivittäin kaksi elokuvaa. Seitsemän päivän kuluttua sisältöä ylikirjoittaa, joka on, joka kerta, kun katsoja on vaihtoehto 14 elokuvat. Tilaajat "Tricolor Tv" saatavilla 38 lineaarinen elokuvakanavat, 12 kïnozalov, ja nyt 14 elokuvat. Toisin sanoen, milloin tahansa tilaaja voi katsella 64 elokuva!
- Mitä muita suunnitelmia yritys 2017 vuoden?
- Paljon on puhuttu. Lisäksi ensi vuonna aiomme kymmenkertainen lisätä käyttäjäkunta satelliitti Internet-palvelut. Lisäksi kehitämme toimituksen televisiosignaalin tablettien ja älypuhelimet, ja jos nyt se on mahdollista vain kotitaloudessa, sisään 2017 vuonna meillä ulottua. Aiomme voittaa merkki 10 HD-miljoonaa tilaajaa. Me tulee uusia kanavia pakettiin Ultra HD, sekä lisäämällä HD-kanavien HEVC-lähetykset.
Seuraava tarina Transponderi uutinen 15.03.2017
Edellinen tarina Transponderi uutinen 13.03.2017

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
LUONTO LÄHELLÄ SYDÄNTÄ ohjelmatiedot - Telsu.fi
Haulla luonto lähellä sydäntä löytyy 31 aiemmin esitettyä tv-ohjelmaa.
Luonto lähellä sydäntäSu
ma 27.05. klo 14.00 - 14.40
4/4. Steinin ja Helenen joulu ei olisi joulu ilman kuusen kaatamista ja pikkulintujen ruokkimista. Joululomaan kuuluu myös hiihtäminen ja ystävät, mutta miten nuoret pärjäävät koko loman ilman nettiä? (U) HD
2019-05-27 14.002019-05-28 14.40Europe/HelsinkiLuonto lähellä sydäntä (Yle TV2)4/4. Steinin ja Helenen joulu ei olisi joulu ilman kuusen kaatamista ja pikkulintujen ruokkimista. Joululomaan kuuluu myös hiihtäminen ja ystävät, mutta miten nuoret pärjäävät koko loman ilman nettiä? (U) HDTelsu.fi
ma 20.05. klo 14.15 - 14.55
3/4. Norjan etelärannikolla asuvat Stein ja Helene ystävineen. Paikka onkin telttailun, kalastuksen ja melomisen paratiisi. Välillä sisarukset lomailevat tunturissa, Hardangerviddan ylängöllä. (U) HD
2019-05-20 14.152019-05-21 14.55Europe/HelsinkiLuonto lähellä sydäntä (Yle TV2)3/4. Norjan etelärannikolla asuvat Stein ja Helene ystävineen. Paikka onkin telttailun, kalastuksen ja melomisen paratiisi. Välillä sisarukset lomailevat tunturissa, Hardangerviddan ylängöllä. (U) HDTelsu.fi
ma 13.05. klo 14.15 - 15.00
2/4. Norjan etelärannikolla asuvat Stein ja Helene ystävineen. Paikka onkin telttailun, kalastuksen ja melomisen paratiisi. Välillä sisarukset lomailevat Hardangerviddan tunturiylängöllä. (U) HD
2019-05-13 14.152019-05-14 15.00Europe/HelsinkiLuonto lähellä sydäntä (Yle TV2)2/4. Norjan etelärannikolla asuvat Stein ja Helene ystävineen. Paikka onkin telttailun, kalastuksen ja melomisen paratiisi. Välillä sisarukset lomailevat Hardangerviddan tunturiylängöllä. (U) HDTelsu.fi
ma 06.05. klo 13.45 - 14.25
1/4. Stein ja Helene nauttivat elämästään metsissä ja vuorilla. Päivät kuluvat kalastaen, luonnossa samoillessa ja puita pilkkoen. Kotitilalla hirvikoira saa valtavasti pentuja, mutta onko kaikilla oikeus elää? (U) HD
2019-05-06 13.452019-05-07 14.25Europe/HelsinkiLuonto lähellä sydäntä (Yle TV2)1/4. Stein ja Helene nauttivat elämästään metsissä ja vuorilla. Päivät kuluvat kalastaen, luonnossa samoillessa ja puita pilkkoen. Kotitilalla hirvikoira saa valtavasti pentuja, mutta onko kaikilla oikeus elää? (U) HDTelsu.fi
Luonto lähellä sydäntäS
la 27.10.2018 08.50 - 09.30
4/4. Steinin ja Helenen joulu ei olisi joulu ilman kuusen kaatamista ja pikkulintujen ruokkimista. Joululomaan kuuluu myös hiihtäminen ja ystävät, mutta miten nuoret pärjäävät koko loman ilman nettiä? HD
2018-10-27 08.502018-10-28 09.30Europe/HelsinkiLuonto lähellä sydäntä (Yle Teema & Fem)4/4. Steinin ja Helenen joulu ei olisi joulu ilman kuusen kaatamista ja pikkulintujen ruokkimista. Joululomaan kuuluu myös hiihtäminen ja ystävät, mutta miten nuoret pärjäävät koko loman ilman nettiä? HDTelsu.fi
la 20.10.2018 08.50 - 09.30
3/4. Norjan etelärannikolla asuvat Stein ja Helene ystävineen. Paikka onkin telttailun, kalastuksen ja melomisen paratiisi. Välillä sisarukset lomailevat tunturissa, Hardangerviddan ylängöllä. HD
2018-10-20 08.502018-10-21 09.30Europe/HelsinkiLuonto lähellä sydäntä (Yle Teema & Fem)3/4. Norjan etelärannikolla asuvat Stein ja Helene ystävineen. Paikka onkin telttailun, kalastuksen ja melomisen paratiisi. Välillä sisarukset lomailevat tunturissa, Hardangerviddan ylängöllä. HDTelsu.fi
la 13.10.2018 08.50 - 09.30
2/4. Norjan etelärannikolla asuvat Stein ja Helene ystävineen. Paikka onkin telttailun, kalastuksen ja melomisen paratiisi. Välillä sisarukset lomailevat Hardangerviddan tunturilla. HD
2018-10-13 08.502018-10-14 09.30Europe/HelsinkiLuonto lähellä sydäntä (Yle Teema & Fem)2/4. Norjan etelärannikolla asuvat Stein ja Helene ystävineen. Paikka onkin telttailun, kalastuksen ja melomisen paratiisi. Välillä sisarukset lomailevat Hardangerviddan tunturilla. HDTelsu.fi
la 06.10.2018 08.50 - 09.30
1/4. Stein ja Helene nauttivat elämästään metsissä ja vuorilla. Päivät kuluvat kalastaen, luonnossa samoillessa ja puita pilkkoen. Kotitilalla hirvikoira saa valtavasti pentuja, mutta onko kaikilla oikeus elää? HD
2018-10-06 08.502018-10-07 09.30Europe/HelsinkiLuonto lähellä sydäntä (Yle Teema & Fem)1/4. Stein ja Helene nauttivat elämästään metsissä ja vuorilla. Päivät kuluvat kalastaen, luonnossa samoillessa ja puita pilkkoen. Kotitilalla hirvikoira saa valtavasti pentuja, mutta onko kaikilla oikeus elää? HDTelsu.fi
ke 28.02.2018 14.45 - 15.25
2018-02-28 14.452018-03-01 15.25Europe/HelsinkiLuonto lähellä sydäntä (Yle TV2)4/4. Steinin ja Helenen joulu ei olisi joulu ilman kuusen kaatamista ja pikkulintujen ruokkimista. Joululomaan kuuluu myös hiihtäminen ja ystävät, mutta miten nuoret pärjäävät koko loman ilman nettiä? (U) HDTelsu.fi
ti 27.02.2018 12.00 - 12.40
2018-02-27 12.002018-02-28 12.40Europe/HelsinkiLuonto lähellä sydäntä (Yle TV2)4/4. Steinin ja Helenen joulu ei olisi joulu ilman kuusen kaatamista ja pikkulintujen ruokkimista. Joululomaan kuuluu myös hiihtäminen ja ystävät, mutta miten nuoret pärjäävät koko loman ilman nettiä? (U) HDTelsu.fi
ke 07.02.2018 14.45 - 15.24
2018-02-07 14.452018-02-08 15.24Europe/HelsinkiLuonto lähellä sydäntä (Yle TV2)3/4. Norjan etelärannikolla asuvat Stein ja Helene ystävineen. Paikka onkin telttailun, kalastuksen ja melomisen paratiisi. Välillä sisarukset lomailevat tunturissa, Hardangerviddan ylängöllä. (U) HDTelsu.fi
ti 06.02.2018 12.00 - 12.40
2018-02-06 12.002018-02-07 12.40Europe/HelsinkiLuonto lähellä sydäntä (Yle TV2)3/4. Norjan etelärannikolla asuvat Stein ja Helene ystävineen. Paikka onkin telttailun, kalastuksen ja melomisen paratiisi. Välillä sisarukset lomailevat tunturissa, Hardangerviddan ylängöllä. (U) HDTelsu.fi
ke 31.01.2018 14.45 - 15.26
2/4. Norjan etelärannikolla asuvat Stein ja Helene ystävineen. Paikka onkin telttailun, kalastuksen ja melomisen paratiisi. Välillä sisarukset lomailevat Hardangerviddan tunturilla. (U) HD
2018-01-31 14.452018-02-01 15.26Europe/HelsinkiLuonto lähellä sydäntä (Yle TV2)2/4. Norjan etelärannikolla asuvat Stein ja Helene ystävineen. Paikka onkin telttailun, kalastuksen ja melomisen paratiisi. Välillä sisarukset lomailevat Hardangerviddan tunturilla. (U) HDTelsu.fi
ti 30.01.2018 12.00 - 12.39
2018-01-30 12.002018-01-31 12.39Europe/HelsinkiLuonto lähellä sydäntä (Yle TV2)2/4. Norjan etelärannikolla asuvat Stein ja Helene ystävineen. Paikka onkin telttailun, kalastuksen ja melomisen paratiisi. Välillä sisarukset lomailevat Hardangerviddan tunturilla. (U) HDTelsu.fi
ke 24.01.2018 14.45 - 15.25
2018-01-24 14.452018-01-25 15.25Europe/HelsinkiLuonto lähellä sydäntä (Yle TV2)1/4. Stein ja Helene nauttivat elämästään metsissä ja vuorilla. Päivät kuluvat kalastaen, luonnossa samoillessa ja puita pilkkoen. Kotitilalla hirvikoira saa valtavasti pentuja, mutta onko kaikilla oikeus elää? (U) HDTelsu.fi
ti 23.01.2018 12.00 - 12.38
2018-01-23 12.002018-01-24 12.38Europe/HelsinkiLuonto lähellä sydäntä (Yle TV2)1/4. Stein ja Helene nauttivat elämästään metsissä ja vuorilla. Päivät kuluvat kalastaen, luonnossa samoillessa ja puita pilkkoen. Kotitilalla hirvikoira saa valtavasti pentuja, mutta onko kaikilla oikeus elää? (U) HDTelsu.fi
pe 22.09.2017 12.00 - 12.40
4/4. Norjalaispariskunta Steinin ja Helenen joulu ei olisi joulu ilman kuusen kaatamista ja pikkulintujen ruokkimista. Joululomaan kuuluu myös hiihtäminen ja ystävät, mutta miten nuoret pärjäävät koko loman ilman nettiä? (U) HD
2017-09-22 12.002017-09-23 12.40Europe/HelsinkiLuonto lähellä sydäntä (Yle TV2)4/4. Norjalaispariskunta Steinin ja Helenen joulu ei olisi joulu ilman kuusen kaatamista ja pikkulintujen ruokkimista. Joululomaan kuuluu myös hiihtäminen ja ystävät, mutta miten nuoret pärjäävät koko loman ilman nettiä? (U) HDTelsu.fi
ti 19.09.2017 12.45 - 13.25
2017-09-19 12.452017-09-20 13.25Europe/HelsinkiLuonto lähellä sydäntä (Yle TV2)4/4. Norjalaispariskunta Steinin ja Helenen joulu ei olisi joulu ilman kuusen kaatamista ja pikkulintujen ruokkimista. Joululomaan kuuluu myös hiihtäminen ja ystävät, mutta miten nuoret pärjäävät koko loman ilman nettiä? (U) HDTelsu.fi
pe 15.09.2017 12.00 - 12.41
3/4. Norjan etelärannikolla asuvat Stein ja Helene ystävineen. Paikka onkin telttailun, kalastuksen ja melomisen paratiisi. Välillä pariskunta lomailee Hardangerviddan tunturilla. (U) HD
2017-09-15 12.002017-09-16 12.41Europe/HelsinkiLuonto lähellä sydäntä (Yle TV2)3/4. Norjan etelärannikolla asuvat Stein ja Helene ystävineen. Paikka onkin telttailun, kalastuksen ja melomisen paratiisi. Välillä pariskunta lomailee Hardangerviddan tunturilla. (U) HDTelsu.fi
ti 12.09.2017 12.45 - 13.24
2017-09-12 12.452017-09-13 13.24Europe/HelsinkiLuonto lähellä sydäntä (Yle TV2)3/4. Norjan etelärannikolla asuvat Stein ja Helene ystävineen. Paikka onkin telttailun, kalastuksen ja melomisen paratiisi. Välillä pariskunta lomailee Hardangerviddan tunturilla. (U) HDTelsu.fi
pe 08.09.2017 12.00 - 12.40
2/4. Norjan etelärannikolla asuvat Stein ja Helene ystävineen. Paikka onkin telttailun, kalastuksen ja melomisen paratiisi. Välillä pariskunta lomailee Hardangerviddan tunturilla. (U) HD
2017-09-08 12.002017-09-09 12.40Europe/HelsinkiLuonto lähellä sydäntä (Yle TV2)2/4. Norjan etelärannikolla asuvat Stein ja Helene ystävineen. Paikka onkin telttailun, kalastuksen ja melomisen paratiisi. Välillä pariskunta lomailee Hardangerviddan tunturilla. (U) HDTelsu.fi
ti 05.09.2017 12.45 - 13.25
2017-09-05 12.452017-09-06 13.25Europe/HelsinkiLuonto lähellä sydäntä (Yle TV2)2/4. Norjan etelärannikolla asuvat Stein ja Helene ystävineen. Paikka onkin telttailun, kalastuksen ja melomisen paratiisi. Välillä pariskunta lomailee Hardangerviddan tunturilla. (U) HDTelsu.fi
pe 01.09.2017 12.00 - 12.40
2017-09-01 12.002017-09-02 12.40Europe/HelsinkiLuonto lähellä sydäntä (Yle TV2)1/4. Stein ja Helene nauttivat elämästään metsissä ja vuorilla. Päivät kuluvat kalastaen, luonnossa samoillessa ja puita pilkkoen. Kotitilalla hirvikoira saa valtavasti pentuja, mutta onko kaikilla oikeus elää? HDTelsu.fi
ti 29.08.2017 12.40 - 13.20
2017-08-29 12.402017-08-30 13.20Europe/HelsinkiLuonto lähellä sydäntä (Yle TV2)1/4. Stein ja Helene nauttivat elämästään metsissä ja vuorilla. Päivät kuluvat kalastaen, luonnossa samoillessa ja puita pilkkoen. Kotitilalla hirvikoira saa valtavasti pentuja, mutta onko kaikilla oikeus elää? (U) HDTelsu.fi
ti 30.05.2017 13.30 - 13.40
4/4. Norjalaispariskunta Steinin ja Helenen joulu ei olisi joulu ilman kuusen kaatamista ja pikkulintujen ruokkimista. Joululomaan kuuluu myös hiihtäminen ja ystävät, mutta miten nuoret pärjäävät koko loman ilman nettiä? HD
2017-05-30 13.302017-05-31 13.40Europe/HelsinkiLuonto lähellä sydäntä (Yle TV2)4/4. Norjalaispariskunta Steinin ja Helenen joulu ei olisi joulu ilman kuusen kaatamista ja pikkulintujen ruokkimista. Joululomaan kuuluu myös hiihtäminen ja ystävät, mutta miten nuoret pärjäävät koko loman ilman nettiä? HDTelsu.fi
la 27.05.2017 11.30 - 12.15
3/4. Norjan etelärannikolla asuvat Stein ja Helene ystävineen. Paikka onkin telttailun, kalastuksen ja melomisen paratiisi. Välillä pariskunta lomailee Hardangerviddan tunturilla. HD
2017-05-27 11.302017-05-28 12.15Europe/HelsinkiLuonto lähellä sydäntä (Yle TV2)3/4. Norjan etelärannikolla asuvat Stein ja Helene ystävineen. Paikka onkin telttailun, kalastuksen ja melomisen paratiisi. Välillä pariskunta lomailee Hardangerviddan tunturilla. HDTelsu.fi
ti 23.05.2017 13.00 - 13.40
2017-05-23 13.002017-05-24 13.40Europe/HelsinkiLuonto lähellä sydäntä (Yle TV2)3/4. Norjan etelärannikolla asuvat Stein ja Helene ystävineen. Paikka onkin telttailun, kalastuksen ja melomisen paratiisi. Välillä pariskunta lomailee Hardangerviddan tunturilla. HDTelsu.fi
su 21.05.2017 12.50 - 13.30
2/4. Norjan etelärannikolla asuvat Stein ja Helene ystävineen. Paikka onkin telttailun, kalastuksen ja melomisen paratiisi. Välillä pariskunta lomailee Hardangerviddan tunturilla. HD
2017-05-21 12.502017-05-22 13.30Europe/HelsinkiLuonto lähellä sydäntä (Yle TV2)2/4. Norjan etelärannikolla asuvat Stein ja Helene ystävineen. Paikka onkin telttailun, kalastuksen ja melomisen paratiisi. Välillä pariskunta lomailee Hardangerviddan tunturilla. HDTelsu.fi
ti 16.05.2017 13.00 - 13.40
2017-05-16 13.002017-05-17 13.40Europe/HelsinkiLuonto lähellä sydäntä (Yle TV2)2/4. Norjan etelärannikolla asuvat Stein ja Helene ystävineen. Paikka onkin telttailun, kalastuksen ja melomisen paratiisi. Välillä pariskunta lomailee Hardangerviddan tunturilla. HDTelsu.fi
la 13.05.2017 13.03 - 13.40
2017-05-13 13.032017-05-14 13.40Europe/HelsinkiLuonto lähellä sydäntä (Yle TV2)1/4. Stein ja Helene nauttivat elämästään metsissä ja vuorilla. Päivät kuluvat kalastaen, luonnossa samoillessa ja puita pilkkoen. Kotitilalla hirvikoira saa valtavasti pentuja, mutta onko kaikilla oikeus elää? HDTelsu.fi
ti 09.05.2017 13.00 - 13.40
2017-05-09 13.002017-05-10 13.40Europe/HelsinkiLuonto lähellä sydäntä (Yle TV2)1/4. Stein ja Helene nauttivat elämästään metsissä ja vuorilla. Päivät kuluvat kalastaen, luonnossa samoillessa ja puita pilkkoen. Kotitilalla hirvikoira saa valtavasti pentuja, mutta onko kaikilla oikeus elää? HDTelsu.fi
www.telsu.fi > ohjelmatiedot > Luonto lähellä sydäntä
Kumman kaa01:30 - 02:00 Liv u Team Ahma01:45 - 02:10 Hero u Lentoturmatutkinta03:00 National Geographic Channel Pomo piilossa UK03:20 - 04:20 MTV3 Emmerdale10:00 - 10:30 MTV3 u Salatut elämät12:30 - 13:00 Sub Kultakuume16:00 - 17:00 Kutonen Poldark19:00 - 20:00 Yle TV1 Syke20:00 - 20:50 Yle TV2 u Vogue Williams: Kuoleman tabu21:00 - 21:55 Yle TV2 Jahti21:00 - 22:00 MTV3 Pienten perhe22:00 - 23:05 TLC
Kukkoilijat02:20 - 04:20 AVA uIMDb 7.9 Maailman kaunein tyttö13:15 - 14:35 Yle TV1 IMDb 5.2 007 - Huominen ei koskaan kuole21:00 - 23:25 Nelonen IMDb 6.4 Näin ystävien kesken21:00 - 23:10 Liv IMDb 6.2 Saanko esitellä: Joe Black21:00 - 00:45 TV5 IMDb 7.1 Ota kiinni jos saat23:00 - 01:35 FOX uIMDb 8.0 Leijonasydän23:05 - 00:40 Yle TV2 uIMDb 7.0 Avio-onnea Morganeiden tapaan21.8. klo 00:45 - 02:50 TV5 uIMDb 4.8
Pinnalla juuri nyt: Lemmen viemää, Sydämen asialla, Salatut elämät, Maajussille morsian, Emmerdale, Yleisurheilun Ruotsi-ottelu, Kauppaneuvos Jethro, Ostoskanava Tvins.com, Kultakuume, Love Island Suomi

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


ltl nr 12 2001 grl
§ 1. Inatsit atuuppoq inuussutissarsiummut imaluunniit suliassaq pillugut neqeroorut erseqqissumik aalajangernagu sivisussuseqartumut Kalaallit Nunaanni ingerlanneqartumut imaluunniit suliarineqartumut, taamaattorli imm. 2 aamma 3 takukkit.
Imm. 2. Inatsit atuuppoq piginneqatigiilluni inerlatseqatigiiffinnut, ingerlatsineq avammut sammisumut tunngasoq inuussutissarsiummik ingerlatsinertut iluseqarpat.
Imm. 3. Inatsit atuutinngilaq kalaalimineerniarfinnut imaluunniit aalisarnikkut, piniarnikkut, aallaaniarnikkut nunalerinikkut imaluunniit assassorluni kusanartuliornermik assigisaannilluunniit inuussutissarsiuteqarnermut.
§ 2. Inuit inuussutissarsiummik ingerlatsisinnaatitaapput:
1) danskisut innuttaassuseqarunik imaluunniit najugaqarnissamut sulinissamullu akuersissummik Kalaallit Nunaannut atuuttumik pigisaqarunik,
2) Kalaallit Nunaanni najugaqarunik,
3) nammineersinnaatitaagunik imaluunniit nammineersinnaatitaanermik inatsit malillugu akuerineqarsimasuugunik inuussutissarsiummik pineqartumik nammineerluni ingerlatsinissamut aamma
4) Kalaallit Nunaanni inuussutissarsiummik ingerlatallit nalunaarsorsimaffiannut nalunaarsimagunik.
5) akitsorterussisartutut, nunat allat aningaasaannik pappialanillu nalilinnik niueruteqartartutut imaluunniit inissianik niueruteqartartutut inuussutissarsiummik ingerlatsinerminni akiliisinnaajunnaartutut nalunaarutigineqarsimanngikkunik.
Imm. 2. Danskisut innuttaassuseqarnissamik Kalaallit Nunaannilu najugaqarnissamik imm. 1-imi piumasaqaat atorunnaartarpoq, tamanna nunat tamalaat akornanni isumaqatigiissummi imaluunniit aalajangersakkanik Naalakkersuisunit aalajangersarneqarsimasunik tunngavissaqartillugu.
§ 3. Inuit § 2, imm. 1-imi piumasaqaatinik naammassinninngitsut inuussutissarsiummik ingerlatsinissaannut Naalakkersuisut akuerisinnaavaat. Akuersissut taamaattoq tunniunneqarpat suliffik pisortaatitamit siulersorneqassaaq. Pisortaatitap § 2, imm. 1-imi pissutissaatitaasut eqquutsissimassavai, pissutsilli immikkut illuinnartut pissutissaqartippassuk Naalakkersuisut tamanna sanioqqutsissinnaavaat.
§ 4. Peqatigiilluni ingerlatseqatigiiffinni akisussaasuusuni (interessentskaber aamma kommanditselskaber) inuttut nammineerlutik akisussaasuusutut peqataasut tamarmik inuussutissarsiummik ingerlatsisinnaassagunik § 2, imm. 1-imi pissutissaatitaasut eqquutsissimassavaat.
§ 5. Aktiaateqarluni, piginneqataassuteqarluni piginneqatigiillunilu ingerlatseqatigiiffiit inuussutissarsiummik ingerlatsisinnaatitaapput, taakku
1) Erhvervs- og Selskabsstyrelsimi Kalaallit Nunaanni angerlarsimaffeqartumi nalunaarsorneqarsimagunik,
2) ingerlatseqatigiiffiup siulersuisuii Kalaallit Nunaanni najugaqarpata aamma
3) pisortaaneqarfimmi siulersuisunilu ilaasortat nammineersinnaatitaappata imaluunniit ingerlatsinissamut nammineersinnaatitaanermik inatsit malillugu nammineerlutik inuussutissarsiummik ingerlatsisinissamik akuerineqarsimappata aammalu
4) pisortaaneqarfimmi siulersuisunilu ilaasortat akiliisinnaajunnaartutut suliarineqanngippata.
Imm. 2. Ingerlatseqatigiiffik pilersinneqarnermi nalaaniippat, imm. 1-imi aalajangersakkat apeqqutaatinnagit Erhvervs- og Selskabsstyrelsimut nalunaarutigineqareersimaguni suliffimmik ingerlatsisinnaavoq nalunaarsorneqarnissami tungaanut.
Imm. 3. Ingerlatseqatigiiffiit allat killilimmik akisussaaffillit, matumani ingerlatseqatigiiffiit ilaasortallit amerlassutsimikkut allanngorartunik imaluunniit aningaasaateqassusiat allanngo-rartut, peqatigiiffiit, iluaqutaasussatut pilersitat aamma suliffeqarfiit imminnut ingerlattut allat Dankmarkimi, Savalimmiuni imaluunniit Kalaallit Nunaanni angerlarsimaffeqartut inuussutissarsiummik ingerlatsisinnaatitaapput pisortat aamma siulersuisuni ilaasortat amerlanerussuteqartut § 2-mi, tak. § 3, inuussutissarsiummik ingerlataqarnissamik pissutissaatitaasut eqquutsissimappatigit.
Imm. 4. Ingerlatseqatigiiffiit nunani allanit pigineqartut immikkoortortaat il.il. imm. 1-3-mi taagorneqartutut ittut inuussutissarsiummik aatsaat ingerlatsisinnaapput, nunat tamalaat isumaqatigiissutaasigut imaluunniit aalajangersakkatigut Naalakkersuisut aalajangersagaasigut tamanna tunngavissaqartinneqarpat. Tamatuma saniatigut immikkut illuinnartutigut Naalakkersuisut tamanna akuerisinnaavaat. Taamaattoq immikkoortortani pisortaatitat § 2-mi, tak. § 3, imm. 1, inuussutissarsiummik ingerlatsisinnaanermut pissutissaatitaasut namminnerisamik eqquutsissimassavaat.
Imm. 5. Imm. 1-4-imi maleruagassat apeqqutaatinnagit immikkut illuinnartutigut qinnuteqartoqareerneratigut inuussutissarsiutitut suliffimmik ingerlatsinissaq Naalakkersuisut akuersissutigisinnaavaat.
§ 6. Inuussutissarsiummik ingerlatsisinnaatitaaneq atorunnaassaaq inuussutissarsiummik ingerlatsinissamut inatsimmi pissutissaatitaasut pineqartup eqquutsikkunnaarpagit, taamaattoq tak. § 7 aamma § 9.
Imm. 2. Imm. 1-imi piumasaqaatit Naalakkersuisut sanioqqutsissinnaavaat.
Imm. 3. Pinerluttulerineq pillugu Kalaallit Nunaannut inatsimmi kapitali 30 malillugu inuussutissarsiummik ingerlatsisinnaatitaaneq atorunnaarpat imaluunniit aalajangiinikkut pigiunnaarsitaappat inuussutissarsiutitut suliffik erngerluni unitsinneqassaaq.
§ 7. Kommunimut nalunaaruteqareernikkut toqusup pigisaanik isumaginnittup, katissimallugu aapparisap pigisanik kingornussassanik nikisinnagit pigisaqaannartup, akiliisinnaajunnaartup pigisaanik isumaginnittoq imaluunniit nammineersinnaajunnaarsitaasimasumut sinniisuusup, toqukkut qimaguttup, akiliisinnaajunnaartup imaluunniit nammineersinnaajunnaarsitaasimasup suliffiutaata atorunnaarsinneqarnissaa, tuniniarneqarnissaa taamaaqataanilluunniit pineqarnissaa siunertaralugit ingerlateqqissinnaavaa toqusup pigisaanik isumaginnittup, katissimallugu aapparisap, akiliisinnaajunnaartup pigisaanik isumaginnittup imaluunniit nammi-neersinnaajunnaarsitaasimasumut sinniisuusup §§ 2-miit 5-imut piumasaqaatit eqquutsissimanngikkaluarpagilluunniit. Tamatumunnga periarfissiissut toqukkut qimagunnerup, akiliisinnaajunnaarneq pillugu inassuteqarnerup imaluunniit nammineersinnaajunnaarsitaanerup kingornatigut ukiup ataatsip iluani taamaallaat atuuppoq. Pisuni immikkut illuinnartuni piffissaliussamik kommunalbestyrelsi sivitsuisinnaavoq.
§ 8. Akuersissutit inatsit manna malillugu Naalakkersuisunit tunniunneqartut killilerneqarsinnaapput piumasaqaatitalerneqarsinnaallutillu.
Imm. 2. Aalajangiinerit inatsit manna malillugu kommunalbestyrelsimit aalajangiunneqartut tunngavilersorneqassapput aamma aalajangiinerup tiguneraniit sapaatit akunneri sisamat tikitsinnagit Naalakkersuisunut naammagittaalliuuutigineqarsinnaapput.
Nioqquteqarfimmit aalaakkaasumit nioqqutissanik sullissinernillu tuniniaaneq
§ 9. Nioqqutissat nioqquteqarfimmit aalaakkaasumit taamaallaat nioqqutigineqarsinnaapput, taamaattorli tak. kapitali 4.
Imm. 2. Nioqquteqarfiit aalaakkaasut tassaapput nioqquteqarfiit, suliffissuit imaluunniit sannaviit initaat aammalu aningaasanik ikisilluni pisisarfiit ataavartut.
Imm. 3. Nioqquteqarfimmit aalaakkaasumit nioqqutissanik kingusinnerusukkut aggiutititassanik imaluunniit assassorluni suliaritinniagaq ikkussortinniagarluunniit pillugit nammineerluni saaffiginninneq aatsaat pisinnaavoq pisiumasup siumut noqqaassuteqarneratigut, taamaattorli imm. 4 takuuk.
Imm. 4. Imm. 3-mi aalajangersagaq atuutinngilaq nioqqutissanik § 11, imm. 1-imi aamma 2-mi taaneqartunik inniminniineq pillugu saaffiginnissutinut. Imm. 3-mi aalajangersagaq aamma atuutinngilaq saaffiginnissutinut atuakkanik inniminniinermi imaluunniit kusanartuliatut suliaritinniakkanut, sumiiffimmi aatsaat suliarineqarsinnaasunut, nioqqutissanik sullissinernillu suliffeqarfimmi namminermi atorneqartussanik inuussutissarsiummik ingerlataqartumut aamma pisortat suliffeqarfiutaannut saaffiginnissutini, aviisinik, aviisinik sapaatit akunnerannut saqqummersartunik naqitikkanillu saqqummersittakkanik pisartagaqarniarluni inniminniinernut, sillimmasiinernut imaluunniit sullissinernut annaassiniarnermik napparsimasunilluunniit angallassinernik ilaqartunut, tamatumani kommuni ataaseq arlallilluunniit ikuallattoqartillugu annaassiniarnerit qatserinerillu suliarineqarnissaat pillugu isumaqatigiissuteqarsimatillugit.
Imm. 5. Imm. 3-mi 4-milu aalajangersakkani pineqartunut ilaavoq nunami allamiit akiligassatut inniminniineq sunaagaluartorluunniit.
§ 10. Inuussutissarsiummik ingerlataqartut aalaakkaasumik nioqquteqarfeqartut pisinianit takujuminartumi allagartamik nivingatitaqassapput piginnittup aqqanik allannilimmik.
Imm. 2. Aningaasanik ikisilluni pisisarfiit piginnittup aqqa (suliffiup) nioqquteqarfiullu najugaa pillugit paasissutissanik peqartinneqassapput.
Nioqquteqarfiup aalaakkaasup avataaniit nioqqutissanik sullissinernillu tuniniaaneq
§ 11. Inuit, pisut § 12-imi taaneqartut avataasigut, inuussutissarsiummik ingerlatsisinnaatitaanermut pissutissaatitaasut aamma eqquutsinneqarsimanngikkaluarpataluunniit nioqquteqarfiup aalaakkaasup avataaniit pajuttornikkut, qamutinit uniartakkanit, qamutinit pajuttuutinit, tuperniit allatulluunniit pigallartumik nioqquteqarfiusunit imaluunniit kalaaliminermik tuniniaavinniit il.il. nioqquteqarnikkut nioqqutigisinnaavaat
1) inuussutissat nutaat pinngortitameersut nunalerinikkut naatitat inerittui, nersutaatit, piniarnikkut, aallaaniarnikkut aamma aalisarnikkut pisat, inuussutissat nutaat pinngortitameersut qeritinnerisigut, pujoornerisigut tarajorternerisigullu asiunaveersakkat, aammalu iffiukkat, immuk, immuup qalippernera, sikut nerisassiat, immussuit, punnerit margarinalu;
2) aviisit, atuagassiat sap. akunnikkaartumik saqqummersartut, atuagassiallu sammisanik aalajangersimasunik imaqartitat, taamaattoq taamaallaat aqqusinerni illoqannginnersanilu aamma
3) kalaallit kusanartuliaat aamma sanalugaat.
Imm. 2. Kinaluunniit aalisakkanit pisuniinnaq imm. 1 naapertorlugu tuniniaasoq tassunga atatillugu taakkunannga akuutissanik aammalu aalisakkanik aqerlorterlugit asiunaveersakkanik tunisaqarsinnaavoq.
Imm. 3. Inuussutissarsiummik ingerlataqartut nioqquteqarfiup aalaakkaasup avataani inuussutissarsiummik ingerlataqartunut nioqqutissanik suliffimmi pineqartumi atorneqartussanik aamma tunisaqarsinnaapput.
§ 12. Illoqannginnersani, tuniniaasitsivinni nersutaatinillu niuerfinni tuniniagaasinnaapput uumasuutit, inuussutissat nunalerinikkut pinngortitat, nersutaatit, piniarnikkut, aallaaniarnikkut aalisarnikkullu pisat aammalu kalaallit kusanartuliaat kalaallillu sanalugaat. Taamaaliortoqarsinnaavoq §§ 2-miit 5-imut pissutissaatitaasut eqquutsinneqanngikkaluarpataluunniit.
Imm. 2. Piffissat, sumiiffiit piumasaqaatillu politiit isumasioqatigereerlugit kommunalbestyrelsip alajangersagai malillugit illoqannginnersani taamaallaat tuniniaasoqarsinnaavoq.
§ 13. Niueqatigiinniarluni katersuuffiusimasunermut, tuniniaalluni suliassaqarfinnullu aalajangersimasumik sammisunut tunngatillugu saqqummersitsinernut aamma saqqummersitsinernut atatillugu inuussutissarsiummik ingerlatsinerup inatsimmi matumani aalajangersakkanit pineqannginnissaa Naalakkersuisut akuerisinnaavaat.
Imm. 2. Inuussutisssarsiummik ingerlataqartut, suliffeqarfiit sinniisui il.il. nioqqutissanik sullissinissanillu inniminniisoqarnissaa siunertaralugu saqqummersitsisinnaapput inniminniinernillu inini saqqummersitsiviusuni tigooraasinnaallutik. Ini saqqummersitsivik inuussutissarsiummik ingerlataqartunut nioqqutigineqartunik sulliviutiminni atuisinnaasunuinnaq aammatinneqarlunilu inniminniiffigineqarsinnaavoq.
§ 14. Immikkut pisoqartillugu nioqquteqarfiup aalaakkaasup avataani piffissaa killilerlugu nioqqutissanik aamma sullissinissanik erseqqissumik taasanik ilaanneeriarluni tuniniaanissamut inuit, ingerlatseqatigiiffiit il.il. Naalakkersuisut akuerisinnaavaat.
§ 15. Qamummi, umiarsuarmi, tupermi allamiluunniit tuniniaanermi atorneqartumi tuniniaasup aqqa erseqqissumik takutinneqassaaq. Piumasaqaalli atuutinngilaq nioqqutissanik assartuinermi.
Akunnittarfiit neriniartarfiillu pillugit immikkut
§ 16. Akunnittarfinnik neriniartarfinnillu ingerlatsineq inatsimmi matumani tassaatinneqarpoq
1) nerisassanik najoqqagassanillu sassaalliinikkut namminerisamik inuussutissarsiummik ingerlatsineq, matumani ataasiartumik aaqqissuussisarnerit aamma ilanngullugit,
2) sassaalliivigineqarnissamut periarfissaqarfiusumik unnuisitsisarnermik namminerisamik inuussutissarsiummik ingerlatsineq,
3) sassaalliinermik namminneq isumaginnittunut katerisimaartunut ininik attartortitsineq.
Imm. 2. Sassaalliineq inatsimmi matumani tassaatinneqarpoq tuniniaaffiusumi taassuma-luunniit eqqaani nerisassanik najoqqagassanillu tuniniaaneq.
Imm. 3. Kapitalimi matumani aalajangersakkat piginneqatigiiffinnut peqatigiiffinnullu allanut atuupput inuussutissarsiummik taamatut ingerlatsineq avammut sammisinneqarpat imaluunniit ilaasortat akiliisillugit imigassanik aalakoornartortalinnik kimittuunik kimikitsunilluunniit sassaalliivigineqartarpata.
§ 17. Neriniartarfinnik akunnittarfinnillu ingerlatsineq taamaallaat ingerlanneqarsinnaavoq Kalaallit Nunaanni ingerlatsivimmit aalaakkaasumit, ingerlatsivinnit taamaattuniit nerisassat, iffiukkat, kaagiliat piariikkat najoqqagassallu kisimik annitassatut tunineqarsinnaapput.
Imm. 2. Sullivik aallartinneqassanngilaq init imaluunniit sassaalliiviit pineqartut siunertarisaminnut akuerineqaqqaartinnagit.
§ 18. Sulliviup ulluinnarni ingerlanneqarnera piginnittumit imaluunniit pisortaatitamit siulersorneqassaaq. Sullivik ingerlatsivinnit arlalinnit ingerlanneqarpat taakku ilaat ataasiinnaq piginnittumit siulersorneqassaaq. Ingerlatsiviit allat immikkut ataasiakkaarlutik tassani pisortaatitamit siulersorneqassapput.
Imm. 2. Ingerlatseqatigiiffiit taamaaqataaluunniit § 5-imi taaneqartut ilaat piginnittuuppat, sulliviup ingerlatsivii immikut ataasiakkaarlutik tassani pisortaatitamit siulersorneqassapput. Tamanna aamma atuuppoq pigisanut § 9-mi taaneqartunut.
Imm. 3. Pisortaatitat ingerlatsiviusumi kommunalbestyrelsimut nalunaarutigineqassapput. Pisortaatitat § 2-mi pissutissaatitaasunik eqquutsitsisimassapput. Ingerlatsiviusumi kommunalbestyrelsip qinnuteqartoqareerneratigut akuerisinnaavaa inuup ataatsip piginnittutut imaluunniit pisortaatitatut ingerlatsivimmik ataatsimit amerlanerusunik ingerlatsisutut siulersuisuunissaa.
Imm. 4. Pisortaatitaasoq piginnittutuulli suliffiup ingerlanneqarnera pillugu pinerluttulerinermik inatsit malillugu akisussaassuseqarpoq.
§ 19. Sutorniartarfimmik ingerlatsineq tassaatinneqarpoq inini tamatumunnga aaqqissuussaasuni imaluunniit suliffinnut atasuni taamaaqataanniluunniit inunnut suliffimmi sulisorineqartunut, sulisorineqartut pulaartuinut aammalu qamutinik motorilinnik ingerlatitsisunut, aatsisartunut il.il. suliffeqarfimmilu pisassalinnut sassaalliineq. Suliffinni immikkut ittuni taamaattunut ornigussinnaatitaasut killiliivigineqarnissaat Naalakkersuisut erseqqinnerusumik maleruagassiuussinnaavaat.
Imm. 2. Imm. 1-imi taaneqartutut suliffeqarfik pillugu pinerluttulerinermik inatsit malillugu akisussaassuseqartoq tassaavoq sutorniartarfiup ingerlanneqarneranut akiliisussaaq. Sutorniartarfiup initaani nioqqutissanik tuniniaanermik ingerlatsisoqassanngilaq. Taamaattoq Naalakkersuisut aalajangersaasinnaapput taakku malillugit kantiinani tunisat Inatsisartut inatsisaatigut matumuuna pineqanngitsunik inuussutissanik najoqqagassanillu, inuttut uulluinnarni pisariaqartitanik taamaaqataannillu erseqqinnerusumik taaneqartunik nioqquteqartoqarsinnaanngorlugu.
Imm. 3. Immikkut pisoqartillugu § 16, imm. 2-mi taaneqartutut ittumik sutorniartarfiup initaani - aamma sutorniartarfiup matoreernerani - sassaalliisoqarnissaa Naalakkersuisut akuerisinnaavaat.
§ 20. Nalliuttorsiornerni, ataatsimiinnerni, tuniniaasitsinerni, qinersisoqarnerani, pigallartumik saqqummersitsinerni assingusunilu immikkut pisuni inuup tamatumunnga toqqarneqartup neriniartarfiutilittut akunnittarfiutilittullu inatsimmi pineqartunut ilaasumik allatut akuerineqanngikkaluarluni ingerlatsinissaa politiinit akuerineqarsinnaavoq.
Imm. 2. Højskolit ingerlatsiviillu assingusut taakku katerisimaartuminnut ataatsimiittuminnullu ataatsimoortumik nereqatigiissitsineranni sassaalliineq kommunalbestyrelsi akuersiseqqaarnagu pisinnaavoq.
Akitsorterussisartut, nunat allat aningaasaannik pappialanillu nalilinnik niueruteqartartut imaluunniit pigisanik aalaakkaasunik niueruteqartartut pillugit immikkut
§ 21. Inatsimmi matumani akitsorterussisarnermik suliaqarnertut paasineqassaaq taamaaliornissamut sumiiffinni aalajangerneqarsimasuni akitsorterussinikkut nioqqutissanik tuniniagassanik tigooraaneq akitsorterussinissamillu piareersaaneq.
Imm. 2. Akitsorterussisartut niuernermik, assassortarissanik suliffissuaqarnermilluunniit ingerlataqassanngillat. Akitsorterussisarfiup pigineqareersup ingerlaqqiinnarnissaa immikkut pissuteqarluni kissaatigineqarpat, Naalakkersuisut aalajangersagaq taanna atuutunngitsoortissinnaavaat. Akitsorterussisartut niuernermut init atugarisaat taamaallaat Naalakkersuisut akuersissuteqarnerisigut inuussutissarsiummik allamik ingerlatsinermut atorneqarsinnaapput.
§ 22. Inatsimmi matumani nunat allat aningaasaannik pappialanillu nalilinnik nioqquteqartarfimmik ingerlatsinertut paasineqassaaq pappialanik nalilinnik pisiortorneq tuniniaanerlu allat akiligassaannik, aningaasat nalingisa assigiinngissutaannik iluaquteqarluni niunermik ingerlatsineq aningaasanillu nunat allat aningaasaannut allanngortitsisarneq.
Imm. 2. Taaguut "nunat allat aningaasaannik pappialanillu nalilinnik niueruteqartartoq" taamaallaat atorneqarsinnaavoq inatsimmi matumani piumasaqaatit naammassineqarsimappata.
Imm. 3. Naalakkersuisut kukkunersiuisarneq suliffeqarfiullu sinniisaanik atuisinnaatitaaneq pillugit erseqqinnerusunik maleruagassaliorsinnaapput. Nunat allat aningaasaannik pappialanillu nalilinnik niueruteqartartut aalajangersimasumik niertarfeqassapput.
Imm. 4. Aningaaseriviit sparekarsillu nunat allat aningaasaannik pappialanillu nalilinnik niuernermik ingerlatsisinnaapput inatsisit allat malillugit tamanna ajornartitaanngippat.
§ 23. Inatsimmi matumani pigisanik aalaakkaasunik nioqquteqartartutut inuussutissarsiuteqarnertut paasineqassaaq pigisanik aalaakkaasunik pisiortornermi tuniniaanermilu akunnermiliuttut ingerlatsineq kiisalu aalajangersimasumik nioqquteqartarfimmiit inuussutissarsiummik ingerlatsineq.
Imm. 2. Pigisanik aalaakkaasunik akunnermiliuttutut nioqquteqartartut eqqartuussissuserisullu pigisanik aalaakkaasunik niuernermik inuussutissarsiuteqarsinnaapput immikkut akuersissuteqarfigineqaratik.
Imm. 3. Naalakkersuisut aalajangersaasinnaapput inuussutissarsiutit atorfiillu ilaat pigisanik aalaakkaasunik niuernermik inuussutissarsiuteqarnermut atorneqarsinnaanngitsut.
Imm. 4. Naalakkersuisut pigisanik aalaakkaasunik niueruteqartartut suliarisartagaannut erseqqinnerusumik malittarisassanik aalajangersaasinnaapput.
Imm. 5. Pigisanik aalaakkaasunik niueruteqartartut taakkulu sulisui pigisanik aalaakkaasunik allanut tunisinermi pisinnaatitaaffiit nalunaarsorneqarnerat qularnaveeqqusiissutillu pillugit uppernarsaaseeqqusaanngillat.
§ 24. Inuussutissarsiummik ingerlataqartut nioqqutissaatiminnik Kalaallit Nunaanni akitsorterussinikkut tuniniaasinnaapput.
§ 25. Inuit inatsit manna malillugu inuussutissarsiummik ingerlatsisinnaatitaasut inatsisini allani inuussutissarsiorsinnaanermut allagartaqarnissaq piumasaqaataappat inatsisinut allanut atatillugu uppernarsaatissatut atugassamik inuussutissarsiorsinnaanermut allagartamik tunineqarsinnaapput. Inuussutissarsiorsinnaanermut allagartaq kommunalbestyrelsimit tunniunneqartarpoq. Naalakkersuisut § 3 aamma § 4 malillugit aalajangiisimappata imaluunniit § 8 malillugu akuersissuteqarsimallutik taamatuttaaq inuussutissarsiorsinnaanermut allagartaq Naalakkersuisunit tunniunneqarsinnaavoq.
Imm. 2. Inuussutissarsiorsinnaanermut allagartami piginnittoq sumiiffillu atuuffigisaa inuussutissarsiutillu suunera allassimassapput.
§ 26. Inatsit manna naapertorlugu akuersissutinik tunniussinernut sullissinermut akiliutissat Naalakkersuisut aalajangersarlugillu akileqqusinnaavaat. Akiliutissap angissusissaa akileqquneqarnissaalu pillugit maleruagassat erseqqinnerusut Naalakkersuisut saqqummiussinnaavaat. Sullissinermut akiliut Nunatta karsianut nakkartinneqassaaq.
§ 27. § 2-mi, imm. 1-imik, § 3-mi, oqaaseqatigiit aappaannik, § 4-mik, § 5-imik, § 6-imi, imm. 3-mik, § 9-mi, imm. 1-imik, 3-mik aamma 5-imik, § 10-mik, § 12-imi, imm. 2-mik, § 13-imi, imm. 2-mi oqaaseqatigiit aappaannik, § 15-imi, imm. 1-imi oqaaseqatigiit siulliannik, § 17-imik, § 18-mi, imm. 1-3-mik, § 21-mi, imm. 2-mik, § 22-mi, imm. 2-mik, § 23-mi, imm. 4-mi oqaaseqatigiit aappaannik kiisalu § 23-mi, imm. 5-imik unioqqutitsinerit akiliisitsissutigineqarsinnaapput naalagaaffiup karsianut nakkartinneqartussanik.
Imm. 2. Maleruagassani inatsit malillugu Naalakkersuisut maleruaqqusaanni maleruagassani aalajangersakkanik unioqqutitsinernut akiliisitsisarneq pillugu aalajangersaasoqarsinnaavoq.
Imm. 3. Suliffeqarfik, naalagaaffimmit, Namminersornerullutik Oqartussanit, kommunimit imaluunniit kommunit ataatsimoorussiviannit, aktiaateqarluni ingerlatseqatigiiffimmit, piginneqataassuteqarluni ingerlatseqatigiiffimmit, piginneqatigiiffimmit assigisaannilluunniit ingerlanneqartoq unioqqutitsisuuppat suliffeqarfik taannaatillugu akiliisussanngortinneqarsinnaavoq.
Imm. 4. Naalakkersuisut piginnaatinneqarput aalajangersakkani, inatsit manna tunngavigalugu aalajangersarneqartuni, peqqussummik unioqqutitsinermut akiliisitsisarneq pillugu maleruagassanik aalajangersaanissaannut, aammattaaq unioqqutitsineq piaaraluneernertut mianersuaalliornertulluunniit pineqartumut tutsinneqarsinnaanngikkaluarpalluunniit.
Imm 5. Nerisassanik imigassanillu inatsimmut matumunnga akerliusumik atuisoq, pisisoq allatulluunniit pissarsisoq akiliissutaasussanngortinneqarsinnaavoq.
§ 28. Ininut iserfigineqarsinnaasunullu allanut inatsit manna malillugu inuussutissarsiummik ingerlataqarfiusunut politiit isernissaat itigartitsissutigineqarsinnaanngilaq. Tamannali atuutinngilaq ineeqqanut unnuiffissatut attartortitanut.
§ 29. Inatsisartut inatsisaat 1. januar 2002-mi atortuulerpoq.
Imm. 2. Peqatigisaanik Kalaallit Nunaanni namminersorluni inuussutissarsiuteqarneq pillugu Inatsisartut inatsisaat nr. 8, 16. november 1984-imeersoq, Kalaallit Nunaanni namminersorluni inuutissarsiuteqarneq pillugu Inatsisartut inatsisaata allanngortinneqarne-ranik Inatsisartut inatsisaat nr. 2, 31. maj 2001-imeersoq aamma Kalaallit Nunaanni neriniartarfinnik akunnittarfinnillu ingerlatsineq pillugu Inatsisartut inatsisaat nr. 7, 16. november 1984-imeersoq atorunnaarsinneqarput.
Imm. 3. Imm. 2-mi aalajangersagaq apeqqutaatinnagu nalunaarutit maleruaqqusallu allat Inatsisartut inatsisaat nr. 8, 16. november 1984-imeersoq, Kalaallit Nunaanni namminersorluni inuutissarsiuteqarneq pillugu Inatsisartut inatsisaata allanngortinneqarne-ranik Inatsisartut inatsisaat nr. 2, 31. maj 2001-imeersoq aamma Kalaallit Nunaanni neriniartarfinnik akunnittarfinnillu ingerlatsineq pillugu Inatsisartut inatsisaat nr. 7, 16. november 1984-imeersoq tunngavigalugit aalajangersarneqarsimasut atuutsiinnarneqartulluunniit atuukkunnaarsinneqarnissamik tunaanut atuutiinnassapput.


Selvitys matonpesupaikkojen vähentämisestä / ehdotuksen julkinen nähtävilläolo - Kouvolan kaupunki
Etusivu / Ajankohtaista / Selvitys matonpesupaikkojen vähentämisestä / ehdotuksen julkinen nähtävilläolo
Artikkeli julkaistu: 1.7.2020
Artikkelin poistumisajankohta:	 12.8.2020
Palveluverkkoselvityksen yhteydessä kaupunginvaltuusto päätti (11.11.2019 § 119), että mm. matonpesupaikkojen palveluverkko tarkistetaan ja sille asetettiin tietyt säästötavoitteet. Tekninen lautakunta on käsitellyt matonpesupaikkojen vähentämiseen tähtäävää ehdotusta kokouksessaan 23.6.2020 ja päätti asettaa julkisesti nähtäville seuraavan ehdotuksen:
Tirvan matonpesupaikka lakkautetaan, jotta saavutetaan investointeihin kohdistuvat säästötavoitteet. Paikan sähköt eivät täytä nykyvaatimuksia.
Lakkauttamisella tarkoitetaan, että kaupunki ei enää kunnossapidä matonpesupaikkoja kustannuksellaan. Mikäli kyläyhdistykset tms. eivät ota niitä hoitoonsa (sellaisenaan), matonpesupaikat tullaan purkamaan.
Kuusankosken alueen matonpesupaikkojen määrä puolitetaan. Nykyisellään matonpesupaikkoja on neljä kappaletta, mikä ei ole tasavertaista muihin kaupunginosiin nähden. Lakkautettavaksi esitetään Pilkanmaan (Savistenpellon) ja Väkkärän maton- pesupaikkoja.
Esityksen taustalla ja sen perusteena on kaupunginvaltuuston asettama säästötavoite investointi- ja kunnossapitokuluista.
Jaalan osalta lautakunta antoi kaksi vaihtoehtoista esitystä:
Vaihtoehto 1: Jaalan matonpesupaikka siirretään parempien kulkuyhteyksien varrelle. Matonpesupaikka vaatii joitakin investointimäärärahoja toimiakseen. Koska matonpesupaikan käyttö nykyisessä sijainnissa lisää kaupungille menoja yksityistiemaksujen tai tien kunnossapidon osalta, on tarkoituksenmukaista siirtää se investoinnin yhteydessä sellaiseen sijaintiin, joka ei lisää kaupungille tulevia teihin kohdistuvia kunnossapitokustannuksia.
Vaihtoehto 2: Jaalan matonpesupaikka säilytetään nykyisellä paikallaan, jos kyläyhdistys tai muu vastaava ottaa sen hoitaakseen ja vastaa siihen liittyvistä ylläpito- ja korjauskustannuksista.
Asianosaisille ja muille, joita asia koskettaa, varataan tilaisuus lausua mielipiteensä asiasta sekä antaa selityksensä sellaisista vaatimuksista ja selvityksistä, jotka saattavat vaikuttaa asian ratkaisuun.
Asia ja siihen liittyvä aineisto on nähtävillä 1.7.–12.8.2020 Kouvolan kaupungin internet-sivuilla www.kouvola.fi/matonpesupaikat.
Mielipiteet perusteluineen on toimitettava kirjallisena ennen nähtävilläoloajan päättymistä osoitteeseen Kouvolan kaupunki, kirjaamo, PL 85, 45100 Kouvola, tai sähköisesti osoitteella kirjaamo@kouvola.fi.
Lisätietoja: Anne Ahtiainen, anne.ahtiainen@kouvola.fi.
Kouvolassa 1.7.2020 Tekninen lautakunta
Teknisen lautakunnan 2.6.2020 kokouksen pöytäkirjan §:t 95, 99 ja 103 nähtävillä 2.6.2020 lähtien
Teknisen lautakunnan 12.5.2020 kokouksen pöytäkirjan §:t 81, 82, 83 ja 85 nähtävillä 13.5.2020 lähtien
Kaupunginhallituksen 4.5.2020 kokouksen pöytäkirjan §:t 157, 158 ja 162 nähtävillä 5.5.2020 lähtien
Kaupunginhallituksen 20.4.2020 kokouksen pöytäkirjan § 133 nähtävillä 21.4.2020 lähtien
Teknisen lautakunnan 17.3.2020 kokouksen pöytäkirjan § 63 nähtävillä 19.3.2020 lähtien
Teknisen lautakunnan 17.3.2020 kokouksen pöytäkirjan §:t 58, 59, 61 ja 68 nähtävillä 18.3.2020 lähtien
Maaseutulautakunnan 12.3.2020 kokouksen pöytäkirjan § 27 nähtävillä 13.3.2020 lähtien
Teknisen lautakunnan 3.3.2020 kokouksen pöytäkirjan § 49 nähtävillä 4.3.2020 lähtien
Teknisen lautakunnan 4.2.2020 kokouksen pöytäkirjan §:t 24, 25, 26 ja 27 nähtävillä 5.2.2020 lähtien
Kaupunginhallituksen 27.1.2020 kokouksen pöytäkirjan § 31 nähtävillä 28.1.2020 lähtien


text:
Palvelut - 1547-2017 - TED Tenders Electronic Daily
Palvelut - 1547-2017
eCertisTietoa julkisten hankintojen yhteydessä vaadittavista todistuksista
04/01/2017 S2 Euroopan unionin tuomioistuin - Palvelut - hankintailmoitus - Rajoitettu menettely
Luxemburg-Luxemburg: Puitesopimusten tekeminen oikeudellisten tekstien kääntämisestä tietyistä Euroopan unionin virallisista kielistä suomeen
2017/S 002-001547
Sähköpostiosoite: FreelanceFI@curia.europa.eu
NUTS-koodi: LU000
Pääasiallinen osoite: www.curia.europa.eu
Hankinta-asiakirjat ovat suoraan saatavilla täydellisinä, rajoituksetta ja maksutta osoitteesta: http://curia.europa.eu/jcms/jcms/Jo2_10741/fi/
Puitesopimusten tekeminen oikeudellisten tekstien kääntämisestä tietyistä Euroopan unionin virallisista kielistä suomeen.
Hankintasopimus käsittää 15 osa-aluetta (ks. kohta II.2). Kaikkien osa-alueiden tarjouskilpailu on jatkuva, ja uusia hakemuksia voidaan hyväksyä koko hankintasopimuksen voimassaolon aikana. Puitesopimukset tehdään osa-alueittain. Puitesopimukset ovat voimassa vuoden, ja niitä voidaan jatkaa hiljaisesti 3 uudella vuoden pituisella jaksolla. Kultakin osa-alueelta tehtävien puitesopimusten enimmäismäärä ilmoitetaan eriä koskevissa tiedoissa. Sopimusosapuolista laaditaan luettelo, johon heidät merkitään paremmuusjärjestyksessä arviointiperusteiden perusteella. Tämä luettelo määrittelee alustavan järjestyksen, jonka mukaan sopimusosapuoliin otetaan yhteyttä tiettyjen töiden tarjoamiseksi. Tämä järjestys tarkistetaan säännöllisin väliajoin, jotta se kuvastaisi tarjottujen palvelujen tosiasiallista laatua. Järjestystä voidaan muuttaa myös hankintasopimuksen voimassaoloaikana uusien puitesopimusten tekemisen johdosta tai olemassa olevien puitesopimusten irtisanomisen johdosta.
Useiden puitesopimusten tekeminen oikeudellisten tekstien kääntämisestä ranskasta suomeen. Tältä osa-alueelta voidaan tehdä enintään 50 puitesopimusta. Tarjouskilpailu on jatkuva.
Vuonna 2015 kyseisestä osa-alueesta maksettu keskihinta oli 43,78 EUR (kokonaishinta kuluineen lähdekielen standardisivulta, joka sisältää 1 500 merkkiä ilman välilyöntejä). Unionin tuomioistuin voi hylätä kohtuuttoman kalliina pidetyt tarjoukset.
Useiden puitesopimusten tekeminen oikeudellisten tekstien kääntämisestä englannista suomeen. Tältä osa-alueelta voidaan tehdä enintään 50 puitesopimusta. Tarjouskilpailu on jatkuva.
Vuonna 2015 kyseisestä osa-alueesta maksettu keskihinta oli 38,69 EUR (kokonaishinta kuluineen lähdekielen standardisivulta, joka sisältää 1 500 merkkiä ilman välilyöntejä). Unionin tuomioistuin voi hylätä kohtuuttoman kalliina pidetyt tarjoukset.
Useiden puitesopimusten tekeminen oikeudellisten tekstien kääntämisestä saksasta suomeen. Tältä osa-alueelta voidaan tehdä enintään 50 puitesopimusta. Tarjouskilpailu on jatkuva.
Vuonna 2015 kyseisestä osa-alueesta maksettu keskihinta oli 39,43 EUR (kokonaishinta kuluineen lähdekielen standardisivulta, joka sisältää 1 500 merkkiä ilman välilyöntejä). Unionin tuomioistuin voi hylätä kohtuuttoman kalliina pidetyt tarjoukset.
Useiden puitesopimusten tekeminen oikeudellisten tekstien kääntämisestä italiasta suomeen. Tältä osa-alueelta voidaan tehdä enintään 50 puitesopimusta. Tarjouskilpailu on jatkuva.
Vuonna 2015 kyseisestä osa-alueesta maksettu keskihinta oli 47,24 EUR (kokonaishinta kuluineen lähdekielen standardisivulta, joka sisältää 1 500 merkkiä ilman välilyöntejä). Unionin tuomioistuin voi hylätä kohtuuttoman kalliina pidetyt tarjoukset.
Useiden puitesopimusten tekeminen oikeudellisten tekstien kääntämisestä espanjasta suomeen. Tältä osa-alueelta voidaan tehdä enintään 50 puitesopimusta. Tarjouskilpailu on jatkuva.
Vuonna 2015 kyseisestä osa-alueesta maksettu keskihinta oli 43,25 EUR (kokonaishinta kuluineen lähdekielen standardisivulta, joka sisältää 1 500 merkkiä ilman välilyöntejä). Unionin tuomioistuin voi hylätä kohtuuttoman kalliina pidetyt tarjoukset.
Useiden puitesopimusten tekeminen oikeudellisten tekstien kääntämisestä hollannista suomeen. Tältä osa-alueelta voidaan tehdä enintään 20 puitesopimusta. Tarjouskilpailu on jatkuva.
Vuonna 2015 kyseisestä osa-alueesta maksettu keskihinta oli 52,19 EUR (kokonaishinta kuluineen lähdekielen standardisivulta, joka sisältää 1 500 merkkiä ilman välilyöntejä). Unionin tuomioistuin voi hylätä kohtuuttoman kalliina pidetyt tarjoukset.
Useiden puitesopimusten tekeminen oikeudellisten tekstien kääntämisestä puolasta suomeen. Tältä osa-alueelta voidaan tehdä enintään 50 puitesopimusta. Tarjouskilpailu on jatkuva.
Vuonna 2015 kyseisestä osa-alueesta maksettu keskihinta oli 52,13 EUR (kokonaishinta kuluineen lähdekielen standardisivulta, joka sisältää 1 500 merkkiä ilman välilyöntejä). Unionin tuomioistuin voi hylätä kohtuuttoman kalliina pidetyt tarjoukset.
Tšekki CS
Useiden puitesopimusten tekeminen oikeudellisten tekstien kääntämisestä tšekistä suomeen. Tältä osa-alueelta voidaan tehdä enintään 10 puitesopimusta. Tarjouskilpailu on jatkuva.
Unionin tuomioistuin voi hylätä kohtuuttoman kalliina pidetyt tarjoukset.
Tanska DA
Useiden puitesopimusten tekeminen oikeudellisten tekstien kääntämisestä tanskasta suomeen. Tältä osa-alueelta voidaan tehdä enintään 20 puitesopimusta. Tarjouskilpailu on jatkuva.
Vuonna 2015 kyseisestä osa-alueesta maksettu keskihinta oli 56,50 EUR (kokonaishinta kuluineen lähdekielen standardisivulta, joka sisältää 1 500 merkkiä ilman välilyöntejä). Unionin tuomioistuin voi hylätä kohtuuttoman kalliina pidetyt tarjoukset.
Useiden puitesopimusten tekeminen oikeudellisten tekstien kääntämisestä kreikasta suomeen. Tältä osa-alueelta voidaan tehdä enintään 10 puitesopimusta. Tarjouskilpailu on jatkuva.
Useiden puitesopimusten tekeminen oikeudellisten tekstien kääntämisestä virosta suomeen. Tältä osa-alueelta voidaan tehdä enintään 10 puitesopimusta. Tarjouskilpailu on jatkuva.
Useiden puitesopimusten tekeminen oikeudellisten tekstien kääntämisestä unkarista suomeen. Tältä osa-alueelta voidaan tehdä enintään 10 puitesopimusta. Tarjouskilpailu on jatkuva.
Useiden puitesopimusten tekeminen oikeudellisten tekstien kääntämisestä portugalista suomeen. Tältä osa-alueelta voidaan tehdä enintään 20 puitesopimusta. Tarjouskilpailu on jatkuva.
Vuonna 2015 kyseisestä osa-alueesta maksettu keskihinta oli 42,08 EUR (kokonaishinta kuluineen lähdekielen standardisivulta, joka sisältää 1 500 merkkiä ilman välilyöntejä). Unionin tuomioistuin voi hylätä kohtuuttoman kalliina pidetyt tarjoukset.
Useiden puitesopimusten tekeminen oikeudellisten tekstien kääntämisestä slovakista suomeen. Tältä osa-alueelta voidaan tehdä enintään 10 puitesopimusta. Tarjouskilpailu on jatkuva.
Useiden puitesopimusten tekeminen oikeudellisten tekstien kääntämisestä ruotsista suomeen. Tältä osa-alueelta voidaan tehdä enintään 20 puitesopimusta. Tarjouskilpailu on jatkuva.
Vuonna 2015 kyseisestä osa-alueesta maksettu keskihinta oli 37,70 EUR (kokonaishinta kuluineen lähdekielen standardisivulta, joka sisältää 1 500 merkkiä ilman välilyöntejä). Unionin tuomioistuin voi hylätä kohtuuttoman kalliina pidetyt tarjoukset.
Tähän tarjouskilpailuun voivat osallistua yhdenvertaisin edellytyksin kaikki luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt, jotka kuuluvat Euroopan unionin perussopimusten soveltamisalan piiriin, ja kaikki luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt, jotka ovat sijoittautuneet kolmanteen maahan, joka on tehnyt Euroopan unionin kanssa erityisen sopimuksen julkisten hankintojen alalla, kyseisessä sopimuksessa määrätyin edellytyksin. Ehdokkaiden on ilmoitettava valtio, johon ne ovat sijoittautuneet, ja esitettävä vaadittava näyttö kyseisen valtion lainsäädännön mukaisesti.
Ehdokkaan on allekirjoitettava (kohdassa I.3 mainitusta internetosoitteesta saatava) poissulkemis- ja valintaperusteita koskeva vakuutus siitä, että mikään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 106 artiklassa mainituista tilanteista ei koske sitä. Mikäli ehdokas ei ole luonnollinen henkilö, näitä perusteita sovelletaan sekä ehdokkaaseen että kuhunkin ehdokkaaseen kuuluvista palveluntarjoajista.
Ehdokkaan on esitettävä selvitys myös seuraavista seikoista:
* Mikäli ehdokas ei ole luonnollinen henkilö, sen on
— esitettävä selvitys kotipaikastaan ja toimitettava siitä todistus,
— esitettävä selvitys oikeudellisesta asemastaan ja toimitettava siitä todistus, esimerkiksi kaupparekisteriote, arvonlisäverorekisteriote tai jäljennökset sen valtion lainsäädännön mukaisista yhtiön perustamisasiakirjoista, jossa ehdokkaalla on kotipaikka,
— selvitys henkilöistä, joilla on valtuudet edustaa ehdokasta, tehdä päätöksiä sen puolesta tai valvoa sitä.
* Luonnollisen henkilön on
— esitettävä vakuutus, että hän toimii itsenäisenä ammatinharjoittajana näiden palvelujen toimittamisessa,
— esitettävä selvitys arvonlisäverovelvollisuudesta.
Hakemukset on laadittava siten, että ne voidaan arvioida täydellisesti, täsmällisesti ja mahdollisimman nopeasti ja että niiden perusteella voidaan valita ne ehdokkaat, joita pyydetään esittämään tarjous. Sellaisten ehdokkaiden hakemukset, jotka eivät toimita riittävästi tietoja täyttämällä (kohdassa I.3 mainitusta Internet-osoitteesta saatavilla olevia) pakollisia lomakkeita ja liittämällä tarjoukseensa vaadittuja asiakirjoja ja todistuksia, voidaan hylätä.
Hakemuksen jäljennöksiä on toimitettava niiden osa-alueiden lukumäärää vastaava määrä, joita hakemus koskee; myös ehdokkaan pätevyyden arvioimiseksi tarvittavat tiedot on toimitettava osa-aluekohtaisesti.
Ehdokkaat, joiden puitesopimuksen unionin tuomioistuin on irtisanonut puutteellisen laadun johdosta, voidaan myös sulkea tarjouskilpailun ulkopuolelle kyseessä olevalla osa-alueella.
Ehdokkaalla on oltava taloudellinen ja rahoituksellinen kyky toteuttaa hankinta.
Oikeushenkilöiden on toimitettava riittävät tiedot, jotta unionin tuomioistuin voi arvioida niiden rahoituksellista tilannetta, ja erityisesti näyttö siitä, että niillä on sellaiset rahoitukselliset resurssit ja varat, että jatkuva ja asianmukainen toiminta voidaan taata sopimuksen koko voimassaolon ajan. Tästä syystä oikeushenkilön (jos haetaan osallistumista yhdessä, kaikkien yhteenliittymän jäsenten yhdessä) on esitettävä seuraavat selvitykset:
— jäljennös taseesta tai taseen yhteenvedosta ja tilinpäätöksestä 3 viimeiseltä tilikaudelta sekä jäljennös näitä tilikausia koskevista hallintoneuvoston ja ulkoisten tilintarkastajien kertomuksista, mikäli sellaiset ovat saatavilla.
Jos erityisestä syystä, jonka hankintaviranomainen katsoo perustelluksi, hakija ei voi toimittaa jotain edellä mainituista asiakirjoista, se voi osoittaa taloudellisen ja rahoituksellisen kykynsä kaikilla muilla hankintaviranomaisen asianmukaisiksi katsomilla asiakirjoilla. Kaikissa tapauksissa hankintaviranomaiselle on ilmoitettava osallistumishakemuksessa erityisestä syystä ja sen perusteluista. Hankintaviranomaisella on oikeus pyytää mitä tahansa muita asiakirjoja, joiden perusteella se voi varmistua hakijan taloudellisesta ja rahoituksellisesta kyvystä.
Jokaisen ehdokkaana olevan ja jokaisen palvelun tarjoamiseen osallistuvan luonnollisen henkilön on täytettävä seuraavat tekniset ja ammatilliset vähimmäiskelpoisuusehdot:
— asetuksen 794/2004 mukainen oikeustieteen maisterin tutkinto, aikaisempi oikeustieteen kandidaatin tutkinto tai muu vastaava oikeustieteellinen ylempi korkeakoulututkinto ja lain 1093/2007 8 §:n 3 momentissa tarkoitettu ETA-kelpoisuuskoe tai,
— muu korkeakoulututkinto ja 3 vuoden kokemus oikeudellisten tekstien kääntämisestä tai,
— muu vastaava tutkinto kielten alalla ja 3 vuoden kokemus oikeudellisten tekstien kääntämisestä ja,
— suomen kielen ja suomalaisen oikeudellisen terminologian täydellinen hallinta ja,
— lähdekielen hyvä osaaminen (osa-alueittain), mikä on osoitettava asiakirjoilla tai muilla yksityiskohtaisilla tiedoilla.
Kaikki relevantti työkokemus otetaan huomioon.
— oikeustieteellinen koulutus (todistukset, taso, kyseessä oleva oikeusjärjestys),
— yliopisto- tai korkeakoulutasoinen koulutus (todistukset),
— muu koulutus (todistukset),
— työkokemus oikeudellisten tekstien kääntäjänä (todistukset, erikoistuminen),
— suomen kielen hallinta (kuinka saavutettu, todistukset),
— lähdekielen hallinta (kuinka saavutettu, todistukset),
— kääntämisen kannalta merkityksellinen tietotekniikan osaaminen,
— yksityiskohtainen curriculum vitae.
Työsuoritusten laadun on sopimusasiakirjojen mukaisesti oltava sellainen, että tekstiä voidaan välittömästi hyödyntää julkaistuna tai muuten. Sopimusosapuolen on näin ollen taattava, että
— teksti on unionin tuomioistuimen antamien erityisohjeiden mukainen,
— kohdekieltä käytetään oikein, tarkasti ja täsmällisesti,
— kohdekielen asianmukaista oikeudellista kieltä ja terminologiaa käytetään tarkasti,
— viiteasiakirjoissa (lähde- ja kohdekieli) käytettyä oikeudellista terminologiaa noudatetaan tarkasti,
— merkityksellistä lainsäädäntöä ja oikeuskäytäntöä lainataan tarkasti,
— tarpeellisia (unionin ja kansallisia) oikeudellisia tietokantoja hyödynnetään,
— unionin tuomioistuimen tekstinlaadintasäännöt sisältäviä käsikirjoja (Vademecum ym.) noudatetaan soveltuvin osin,
— unionin tuomioistuimen (oikeudenkäyntimenettelyihin liittyvien) asiakirjojen luottamuksellisuutta kunnioitetaan,
— tekstit toimitetaan sovitussa, tilauslomakkeessa ilmoitetussa määräajassa.
Puitejärjestelyn osallistujien suunniteltu enimmäismäärä: 430
Päivämäärä: 13/02/2017
Tarjouskilpailu on jatkuva. Uusi hankintailmoitus on tarkoitus julkaista viimeistään 42 kuukautta ensimmäisten puitesopimusten voimaantulon jälkeen.
Allekirjoitetut osallistumishakemukset on lähetettävä sähköpostitse (allekirjoitettu ilmoittautumislomake skannattuna liitteenä) tai kirjeitse (allekirjoitettu ilmoittautumislomake). Linkkejä on line -tallennustiloihin ei hyväksytä.
Ehdokkaita, joita pidetään pätevyyden arvioinnin perusteella kyvykkäimpinä täytäntöönpanemaan hankintasopimus, pyydetään tekemään tarjous (vähintään 5 hakijaa kutakin osa-aluetta kohti sillä edellytyksellä, että valintakriteerit täyttäviä hakijoita on riittävästi).
Kaikkien osa-alueiden tarjouskilpailu on jatkuva, ja hankintasopimusta täytäntöön pantaessa arvioidaan säännöllisin väliajoin hakemusten saapumisen määräajan päätyttyä saapuneita hakemuksia sillä edellytyksellä, että sopimusosapuolten enimmäismäärää ei ole tällä osa-alueella saavutettu.
Tähän tarjouskilpailuun osallistuminen on maksutonta. Osallistuminen ei anna ehdokkaalle/tarjoajalle oikeutta vaatia minkäänlaista korvausta aiheutuneista kustannuksista.
Valituille hakijoille lähetetään sähköposti, joka hallinnollisista syistä on laadittu englanniksi tai ranskaksi ja jossa heitä pyydetään tekemään tarjous.
Käännettävät tekstit kattavat eri oikeudenaloja ja liittyvät unionin tuomioistuimessa käsiteltäviin asioihin. Tekstien pituus ja niiden kiireellisyys vaihtelevat. Esimerkkejä käännettävistä tekstityypeistä löytyy unionin tuomioistuimen internetsivuilta www.curia.europa.eu
Sopimusosapuolia voidaan pyytää kääntämään käännöstyökaluilla esikäsiteltyjä tekstejä. Valittuja tarjouksen tekijöitä pyydetään ilmoittamaan valmiutensa omaksua tämä käännöstyökalu, jos se osoittautuu jonkin tietyn työn osalta tarpeelliseksi. Jos ne eivät ole valmiita tähän, ne luopuvat oikeudestaan saada sellaisia töitä, joiden yhteydessä tätä vaaditaan, riippumatta sijoituksestaan sopimusosapuolten luettelossa.
Kohdat, jotka on jo käännetty kokonaisuudessaan tai osittain ja jotka toimitetaan sopimusosapuolelle käännettävässä asiakirjassa tai erikseen, voidaan vähentää sivujen määrästä puitesopimuksessa esitettyjen yksityiskohtaisten määräysten mukaisesti.
SEUT 263 artiklan mukainen 2 kuukauden määräaika, joka alkaa päätöksen julkaisemisesta tai siitä, kun se on annettu asianomistajalle tiedoksi, taikka jollei päätöstä ole julkaistu tai annettu tiedoksi, 2 kuukauden kuluessa siitä, kun asianomistaja on saanut siitä tiedon.
EUR-Lex EU Bookshop EU:n avoimen datan portaali
EU Whoiswho CORDIS EU:n oikeus ja julkaisut
Päivitetty: 21/09/2018

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


Urheilukentän saneeraus | Puumala
Urheilukentän saneeraus
§ 52 Urheilukentän saneeraus
PuuDno-2020-112
Tekninen lautakunta, 28.5.2020
Rakennushankkeessa Puumalan urheilukentän juoksuratojen pinnoitteet ja ratojen reunakiskojet uusitaan, samoin sisäkentän suorituspaikkojen Novotan-pinnoitteet alusrakenteineen. Myös hyppy- ja heittolajien suorituspaikat uusitaan tai korjataan. Novotan-pintaiselle alueelle maalataan muiden rajamerkintöjen lisäksi noin 50 metrin pituiset juoksuradat pariharjoittelua varten.
Vanhat pintarakenteet, myös Novotanin alla oleva huonokuntoinen asfaltti, puretaan pois ennen uusia rakenteita. Juoksuratojen pintaan tulee 50 mm paksuinen punamurske. Toimenpiteet on kokonaisuudessaan kuvattu hankkeen työselostuksesta, joka on oheismateriaalina.
Urheilukentän suorituspaikkojen ja katsomon korjaukseen on Puumalan kunnanvaltuusto päättänyt myöntää 300 000 euron investointimäärärahan. Hankkeelle on haettu vuoden 2019 puolella valtionavustusta liikuntapaikkarakentamisen perustamishankkeiden määrärahasta. Talousarviossa koko urheilukentän kunnostushankkeen aluehallintovirastolta saatavaksi valtionavustukseksi arvioitiin 100 000 euroa. Aluehallintovirastolta saatiin 18.5.2020 päätös 70 000 euron avustuksesta.
Urheilukentän korjaustöistä pyydettiin tarjoukset kahdeltatoista paikalliselta, pääasiassa maansiirtoalan yritykseltä. Määräaikaan 19.5.2020 mennessä tarjouksia saatiin vain yksi. Tämä tarjoushinta ylitti julkisia hankintoja koskevan kansallisen kynnysarvon, joka on rakennushankkeissa 150 000 euroa. Kansallisen kynnysarvon ylittävissä, mutta EU-kynnysarvon alittavissa hankinnoissa eli kansallisissa hankinnoissa noudatetaan hankintalakia. Kohteen hankintamallissa, avoimessa menettelyssä, kaikki halukkaat voivat hankintalain mukaan tehdä tarjouksen, mikäli hankinnan arvo ylittää 150 000 euroa. Kilpailutus tapahtuu julkaisemalla hankinnasta ilmoitus kansallisella julkisten hankintojen sähköisellä ilmoituskanavalla (HILMA) siten, kuin siitä on erikseen asetuksella säädetty ja kauppa- ja teollisuusministeriön hyväksymissä ilmoituslomakkeissa edellytetty.
Hankinta voidaan keskeyttää myös, mikäli hankinnasta on saatu vain yksi hyväksyttäväksi katsottava tarjous, koska tällöin ei voida tehdä riittävää vertailua hintojen tai muiden ominaisuuksien kesken.
Edellä kuvatuista syistä urheilukentän korjaustyöurakan hankinta tulee keskeyttää. Hankintayksikkö eli kunta ei voi tehdä yli 150 000 euron arvoista hankintaa ilman hankintalain vaatimaa kansallista kilpailutusta. Keskeyttämisperusteeksi riittää myös se, että tarjouksia on ainoastaan yksi.
Hanke kilpailutetaan kesäkuun aikana asianmukaisesti edellä mainitulla tavalla ja päätös hankinnasta tehdään kesä-heinäkuun vaihteessa. Rakentamisen alkuperäiselle aloitusajankohdalle 27.7.2020 ei näyttäisi siten tulevan viivettä.
Puumalan kunnan tekninen lautakunta päättää keskeyttää urheilukentän korjaustyön urakkahankinnan esittelytekstin perustein ja kilpailuttaa kohteen uudelleen kansallisella julkisten hankintojen sähköisellä ilmoituskanavalla.
Kunnanjohtaja Matias Hilden poistui kokouksesta esteellisenä tämän pykälän käsittelyn ajaksi. Esteellisyysperuste: osallisuusjäävi.
28.5.2020 keskeytetty Puumalan urheilukentän korjaustyön urakkakilpailutus on ollut esillä kansallisella julkisten hankintojen sähköisellä ilmoituskanavalla (HILMA) 2.6.-22.6. 2020.
Maanantaihin 22.6.2020 klo 14.00 mennessä saapuneiden tarjousten avauspöytäkirja (oheismateriaalina) ja esitys urakoitsijan valinnasta esitellään kokouksessa.
Tekninen lautakunta päättää esittää Puumalan kunnanhallitukselle, että se hyväksyy Sorakola Oy:n tekemän tarjouksen urheilukentän saneerauksesta hintaan 219 000,00 euroa, alv 0%.
§ 52 liite 1 työselostus (003) LIITE.pdf.pdf (pdf, 1115 kt)
§ 52 liite 2urakkatarjouspyyntö LIITE.pdf.pdf (pdf, 181 kt)
§ 52 liite 3 pohjapiirustus LIITE.pdf.pdf (pdf, 158 kt)
§ 52 liite 4 Rakennekerrokset LIITE.pdf.pdf (pdf, 30 kt)
§ 48 Kokouksen laillisuus, päätösvaltaisuus ja työjärjestyksen hyväksyminen
§ 50 Poikkeamishakemus 623-445-13-149
§ 51 Poikkeamishakemus 623-446-1-86
§ 53 Oikaisuvaatimus maisematyölupaan 623-415-3-50
§ 54 Syksyn 2020 kokousaikataulu
§ 55 Otto-oikeus/viranhaltijoiden päätökset


SIVISTYSLAUTAKUNNAN KOKOUS 2.10.2018
46 VIRANHALTIJAPÄÄTÖKSET
47 TALOUSARVIOEHDOTUS TOIMINTAVUODELLE 2019
48 LUHANGAN KOULUN ULKOVARASTORAKENNUS
49 OPETUSTOIMELLE SAAPUNUT POSTI
50 MUIDEN LAUTAKUNTIEN, KUNNANHALLITUKSEN JA VALTUUSTON PÄÄTÖSTEN TIEDOKSIANTAMINEN SIVISTYSTOIMENLAUTAKUNNALLE
51 MUUT ASIAT
§ 46	VIRANHALTIJAPÄÄTÖKSET
Kokouksessa ovat nähtävillä johtajaopettaja Leila Qvist-Petterssonin tekemät viranhaltijapäätökset toimintavuonna 2018. Liitteenä viranhaltijapäätöslista.
Kokouksessa esiteltiin pykälä 54-58.
§ 47	TALOUSARVIOEHDOTUS TOIMINTAVUODELLE 2019
Johtajaopettaja on laatinut sivistystoimen hallintokunnan talousarvioehdotuksen toimintavuodelle 2019. Laadinnassa on käytetty viitteenä sivistystoimen toteumaa 1-7/2018. Toteuma ja talousarvioehdotus 2019 ovat tämän kokouskutsun liitteenä.
Sivistyslautakunta hyväksyy sivistystoimen talousarvioehdotuksen toimintakaudelle 2019.
§ 48	LUHANGAN KOULUN ULKOVARASTO
Luhangan koulun pihalla on ulkovarastorakennus, joka on suurimmaksi osaksi kylmävarastotilaa ja osittain lämmintä tilaa. Huhtikuussa 2018 sivistyslautakunta teki Luhangan koulun ympäristössä katselmuksen, joka sisälsi myös varastorakennuksen.
Varastorakennuksen lämmin osa toimii urheiluseura Tammen varastona. Tässä osassa on myös vesiliitännät, joita käytetään kaukalon jäädytyksessä. Kylmässä osassa on koulun ulkoliikuntavarasto, liikuntasalin esiintymislavan osat, kiinteistönhoitoon liittyvää tavaraa ja lisäksi paljon hyödytöntä tavaraa.
Liikuntapuisto Tammijärvelle -projektissa ja Luhangan koulun ympäristön kehittämistyössä on olennaista, että varastorakennuksen käyttötarve ja tulevaisuus määritellään.
Luhangan koulu tarvitsee tulevaisuudessakin jonkin tilan liikuntasalin esiintymislavan osille, ulkoliikuntavälineille ja kiinteistöhoidon välineille.
Sivistyslautakunta keskustelee aiheesta ja kirjaa oman kantansa varastorakennuksen käyttötarpeesta tulevaisuudessa.
Sivistyslautakunta keskusteli varastorakennuksen käyttötarpeesta.
Koska Luhangan koulun tarvikkeita säilytetään varastorakennuksessa, sivistyslautakunta näkisi tarpeelliseksi varastorakennuksen
olemassaolon. Rakennus tarvitsee kunnostusta mm. ikkunoiden korjaukseen tai uusimiseen, ulkoportaiden kunnostukseen ja ovipumpun laittamiseen ulko-oveen. Luistelijoita varten tulisi olla kumimattoja ja penkkejä ulkorakennuksen sisätiloissa. Marttalan katon kunto tulisi tarkistaa ja mahdollisesti harjata ensi keväällä. Lautakunta toivoo, että selvitettäisiin voisiko osaa varastorakennuksesta käyttää työkoneiden läpiajettavana varastotilana, mikäli tekninen toimi sitä tarvitsee. Lisäksi varastorakennus tulisi siivota kunnolla.
Johtajaopettaja esitti, että kylmillään oleva luistelukoppi tulisi järjestää koululaisten leikkimökiksi ja siirtää lähemmäs Luhangan koulua.
Sivistyslautakunta esittää esityksensä kunnanhallituksen käsiteltäväksi.
§ 49	OPETUSTOIMELLE SAAPUNUT POSTI
Kokouksessa esitellään opetustoimelle saapunut posti.
Opetus- ja kulttuuriministeriö: Kirje OKM/15/691/2018: Ajankohtaista liikuntatoimen kentässä
Lautakunta merkitsi tiedoksi saapuneen postin.
§ 50	MUIDEN LAUTAKUNTIEN, KUNNANHALLITUKSEN JA VALTUUSTON PÄÄTÖSTEN TIEDOKSIANTAMINEN SIVISTYSLAUTAKUNNALLE
Ei tiedoksi saatettavia päätöksiä.
§ 51	MUUT ASIAT
1. Missä mennään Liikuntapuisto Tammijärvelle-projektissa?
Johtajaopettaja Leila Qvist-Pettersson piti liikuntapuistoprojektiin liittyvän aloituspalaverin Luhangan koululla syksyllä 2018. Paikalle oli kutsuttu Luhangan urheiluseurojen edustajia, paikallisen MLL:n edustajia, kunnan rakennustarkastaja ja Luhangan koulun vanhempainyhdistyksen edustaja. Paikalla oli vain johtajaopettaja Leilan Qvist-Pettersson lisäksi kunnan rakennustarkastaja ja vanhempainyhdistyksen edustaja. Kokouksessa päätettiin, että toteutetaan frisbeegolfrataprojekti Tammijärven koulun ympäristöön ja tiedustellaan löytyisikö jostain leikkimökkiä lahjoituksena koulun pihamaalle. Keväällä 2019 pidetään seuraava kokous. Projekti etenee askel askeleelta.
2. Seuraavan kokouksen ajankohta
Seuraava sivistyslautakunnan kokous pidetään tiistaina 20.11.2018 klo 17.30 kylätalolla. Kahvit klo 17.00.
3. Seuraavien kokouksien esityslistat
Päätettiin, että jatkossa tullaan esityslistassa tuomaan omina pykälinään kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus, pöytäkirjan tarkastajien valinta ja esityslistan hyväksyminen.
Pykälät: 46, 47, 48, 49, 50, 51
Oikeudenkäyntimaksu hallinto-oikeudessa 250 euroa.


VISK - § 979 Näyttää hyvältä ~ hyvälle, mennä rikki
SISÄLLYS > RAKENNE > Nominaaliset lauseenjäsenet > Adverbiaalit > Predikatiiviadverbiaalit > Muut predikatiiviadverbiaalit > § 979 Näyttää hyvältä ~ hyvälle, mennä rikki
Intransitiiviset vaikutelmaverbit kuten maistua, haista, näyttää, tuntua ja vaikuttaa saavat havaittua ominaisuutta ilmaisevan ablatiivi- (a) tai allatiivisijaisen (b) adverbiaalitäydennyksen (» § 488).
Itsetehdyt croissantit – – maistuvat ihanilta. (l) | – – suo lemusi märiltä kasveilta. (k) | Kokonsa puolesta kauppa näyttää siltä kuin kirppu olisi ostanut jättiläisen. (l) | – – tuntui siltä, että loppukilpailussa voi käydä vaikka kuinka hyvin, – –. (l) | – – mies vaikutti silminnähden alakuloiselta. (l)
– – mitali maistuu paremmalle kuin mikään. (yo) | Koko keittiö haisi mansikoille. (k) | Tulevaisuus näyttää hyvälle, – –. (l) | Päätin harjoittelevani vain niin, että se tuntuu minusta mukavalle. (l) | Hinta vaikuttaa hyvälle. (E)
Taipumattomat adverbit auki, kiinni, julki, ilmi, irti, halki, puhki, rikki, katki, poikki, vaiti ilmaisevat tilaa ja esiintyvät adverbiaaleina predikatiivin ja predikatiiviadverbiaalin konteksteissa. Niitä voi esim. rinnastaa molempien kanssa, mutta myös tavan adverbiaalin kanssa. Subjektin tarkoitetta luonnehtiessaan nämä puhki-tyypin adverbiaalit esiintyvät sekä jonkinlaisena olemista (c) että jonkinlaiseksi muuttumista (d) ilmaisevissa lauseissa.
Nyt olen täysin puhki, mutta kuitenkin onnellinen – –. (l) | Haja-asutusalueilla vähittäiskaupat voivat olla auki vapaasti – –. (l) | William pysytteli vaiti, elottomana. (k) | – – poika oli aamusta alkaen katsellut vaiti ja vihamielisesti kohti Jerusalemia. (l)
Sukat menivät rikki. (k) | Keulaportin jumiutuminen kiinni viivästytti autolautta Wasa Queenin lähtöä – –. (l) | – – mul meni sauvaki poikki siel ala- alamäes sitte (p)
Kun luonnehditaan objektin tarkoitetta, puhki-tyypin sanat esiintyvät muutosta ilmaisevissa lauseissa, usein resultatiivimuotissa (» § 482).
– – käänsin hanat auki ja täytin ammeen. (k) | Mies runttasi rautaisella pyörätelineellä ison näyteikkunan rikki – –. (l) | – – meiltä on pantu sähköt poikki – –. (k) | Urkki-koira ei lähde omille teilleen, vaikka se jätetään maalla irti omaan pihaan, – –. (l) | Juuri siksi uskoisi Rautakorven raapivan päänsä puhki – –. (l)
Muutosta ilmaisevissa lauseissa puhki-tyypin sana voi olla verbipartikkelin tapainen: iski kaikki lasit rikki: ’[iski rikki] kaikki lasit’ (» § 455).
Huom. Vaikutelmaverbien laajennuksina käytetään myös kuin-rakennetta tai sti-adverbi- tai postpositiolausekkeita: Kun [papu]kaija tuli meille, se haisi kuin sikalassa (l); Kukat tuoksuivat vahvasti ja imelästi, hyasintin tapaan (l). Verbien tuntua, näyttää ja vaikuttaa yhteydessä on lisäksi tukipronominiton että-lause mahdollinen: Jos sitten tuntuu, ettei jaksa, kannattaa pitää rästiin jääneitä lomapäiviä – – (l) (» § 1156).