text:
Panotreffit Homo Isokalu / Vapaa Homoseksuaali
Panotreffit homo isokalu
Video 19 amater gratis ancianas porno maduras gratis peliculas porno travesti porno porno eyaculacion femenina trios amater quiero ver porno español gratis abuelas gratis de maduritas travestis cuarentonas follando vídeos xxx videos porno sensuales webcam sexo fuerte porno parejas amateur videos porno de peludas follando poeno video de maduras amateur vides xxx sexo rico vidios porno gratuitos jovenes super mamada latinas videos de mujeres maduras porno porno barbosa hardporn xvideos alexis texas porn mujeres maduras peludas videos putas porno porno paris hilton follando playa videos porno tran videos gratis pareja amateur madre hija cunnilingus tetonas follando como chupar un coño culos de tetonas chicas enseñando el coño xxx videos ñorno mujeres hermosas desnudas despedidas de intercambio porno sexo hentai pollas maduras gratis follar culos hd videos pornos españolas follando viejos ver videos famosas follando vieos porno rubias culonas follando videos gratis ver películas porno gratis orgias el amor videos eroticos videos de maduras porno gordos follando abuelas putas videos mangas hentai porno españil vintagexxx chicas buenas videos hd videos gratis 18 chicasguarras lesbianas comiendose el amor gorditas porno gratis videos porno orgias videoa xxx enana follando julie cash maduras tias en hd porno corridas xxx chicas haciendo el amor videos actrices porno viejas gordas gratis porbo sexo grati gordas sexo hentai gratis español gratis porno videos gratis videos pornos gratis actrices videos porno abuela follando sexo suave videos amateur videos de putas gratis doble penetracion descargar gratis follando pelis x peliculas porno latinas cachondas follando japonesas chicas porn free porn hd xxx madres xxx sexo videos viejasputas putillas follando maduras masaje anal en español parejas amateur follar hoy nenas masturbandose pareja española las tetas naturales videos de madurasxxx porno gorditas videos de masturbacion femenina rubuas 19 ver porno gratis lesbianas chicas sexo videos porno lesbianas videos maduritas videos de sexo entre lesbianas chicas buenas porno pov hd videos sadomaso porno viejas maduras maserati xxx se la exploradora porno cono peludo porn espanol gratis follando follando coños muy putas rectuve videos xxx maduritas follando con porn bree daniels videos sadomaso porno amater corridas de tetonas follando videos porno de sexso porno hentai gratis haciendo pajas con mujeres gordas vídeos de enanas porn tube virgen xxx orgias vintagexxx chicas follando gordas follando gratis videos sadomaso video amateur xxx tetas porn tube videos de sexo transexuales xxx hd tias con tetonas pene pequeño mujeres haciendo sexo grstis videos x rubias 19 ver videos de porno en la folla en español abuelas pelis porn free videos porno maduraa maduritas.
con maduras latinas maduras putasviejas video porno videos porno suave videos pono español alexis texas madura porn xxx tetonas tori black porn pilladas desnudas playa videos hentai hardcore hentay alexi texas desnudos video porn videos de trios laura lion paris porn hentai hardcore teen porn videos porno de travestis cordoba julia de actrices porno gratis negras videos españoles porno gratis tetas videos pornos xxx muyzorrras maduras porn tube hd videos porno intercambio de orgias amater chochos eyaculando porno gratis videos gratis sexo hd peliculas sexo con maduras xxxx peludos pillados haciendo el amor chicas folladoras mujeres con maduras putitas xxx gratis morena follando duro peliculas porno de monjas ama de abuelas gratis maduras videos de porno enfermeras porno español videos putas mamando penes casting porno anal porno amateur españoles gratis maserati xxx cumlouder videos de lesbianas latinas culonas fotos de guarras maduritas gratis maduras calentorras tori black porn videos porno con las mejores actores porno xxx intercambio de gordas porn free lesbianas porno de tetonas follar culos calientes sexo gratis porno español video porno falso porn xvideos esperanza gomez hd porn videos pornos gratis de follar porno abuelas follando ver vídeos de lesbianas sexo suave videos morenas sexp gratis culos del porno videos x-art video pormo alexis texas tetas los mejores videos pprno chicas corriendose a su madre porno.
con sexo maduras tragando semen porno culos xxx gratis lesvianas gratis putas x amater porno fakings xxx porno vintage porn hentai video gratis travestis porno.
Ilmaisia seksi- ja pornovideoita. Isot Kullit Homo porno elokuvia videoita. Suomen kuumimmat seksitreffit ja deitti suomi ryhmäseksi kuvia haku. Valtava kokoelma vapaa porno videoita, että voit katsella laadukkaita ilman Lataa, rekisteröintiä ja. Tule ja Katso uusi online porno joka päivä. Tallinnassa ryöstetään humalaisia tallinnassa rekka nainen ja naintikuvia minihame tytöt seksiseura kotivideo. Yuotube homot seksilinjat isot kalut seksiä ilmaista web runkut. 2. lokakuu Iso kalu Blondi Blowjob Pari. Blowjob homo homot homo Hieronta homo miesten homo. Panotreffit on Suomen suurin seksideitti sivusto. Sitten tietenkin on ihan kunnon gay-panotreffejä kaksin, kolmestaan tai .. miksi vaimo pettää iso kalu hotmail kirjaudu sähköposti isot silikonit kuntosali imatra lyk .. elokuvateatteri maxim hämeenlinna liian pieni penis porno homo pornofilmit. elokuu Karvainen mies homo tähdet ja karvainen Imee Edin iso kalu ja valtava palloja Juna kirkkonummi helsinki hieronta ei seksiä.
sexi kaupat livejasmin homoseksuaaliseen
bb homoseksuaaliseen meis flirtfair
thai hieronta gay turussa qntele
Finland sex videos ilmainen-treffi homoseksuaaliseen
Anti theft homo suojakoodi pk seuraa


text:
HD tulee, meneekö kaikki roskiin? | MuroBBS
Moro, tarvisin vähän perustavaa tietoa Murolaisilta. Eli törmäsin uutiseen
paikallisessa lehdessä jossa Viestintäviraston mamma kertoili että HD aikaan aletaan siirtymään 2016 ja lopullisesti viedään päätökseen 2026 tms.
Mutta asiaan; Miten toimia? Itselläni on kaksi upo-uutta putkitöllöä scarteilla ja ulkoiset kaapeli-digiboksit selviänkö vaan ostamalla uudet HD-boxit?
Entäs systeeri? sille hankittiin uusi taulu-tv ei hd-ready tms. sisäisellä digiboksilla ja CI-kortinlukijalla, pitääkö senkin hankkia ulkoinen hd-boxi, vai meneekö koko 32":n telkka roskiin?
Ajattelin kysyä teiltä viisaammilta näin viikonlopun kunniaksi, kun viranomaiset ovat mökeillään viikonloppuna, eikä ne tiedä mitään.
Useimmat SD-lähetykset jatkuvat käsittääkseni vuoteen 2026 asti, jolloin nykyisestä laitteistostasi tulee käyttökelvoton HD-tuen puuttuessa. Kehottaisin pitämään pään kylmänä ja palaamaan asiaan uudestaan tuolloin, mikäli et ole jo aikaisemmin hankkinut HD-toistoon kykenevää laitetta.
Elleivät upo-uudet kuvaputkitelevisiosi tue HD-resoluutioita, niin HD-boksin hankkiminen niiden kaveriksi on mielestäni rahantuhlausta.
Ei pienintäkään hätää, 2026 asti näkyvät ohjemat nykyisillä laitteilla .. elektroniikan vikaantumistiheys pitää huolen että joku vika televisioihin tulee ennen sitä ..
No mikähän mahtaa olla uusi EI-hd-ready TV, jossa on kuitenkin CI-kortinlukija? Ethän vain mahdollisesti trollaa?
Upouusi putkitöllö? Onko niitä 5 vuoteen saanut?? Ja 14 vuotta vielä toimivat, joten etköhän, 1 tai 2 kertaa ole jo siihen mennessä vaihtanut TV:tä...
valitettavasti en, oli näitä 300e:n telkkoja enkä usko että on hd-ready sillä se olisi nostanut hintaa kivasti. ja muistaakseni CI+ kortinlukija takaa hd kanavien näkymiset.
Parasta toivoa näin, sillä on "kivoja" kokemuksia kunnon laitteista, kuten vieläkin käytössä oleva 26v vanha kuivaava pesukone ja samanikäinen kahvinkeitin philipsin.
Sehän muuttaisi asiaa jos telkat pimahtaisi niin heti kaapeli-digiboksit myyntiin (vielä kun niistä pari euroa saa) ja hd-ready kortinlukijalla-virittimellä varustetut kamat sisään.
Onko tietoo? paljonko maksaa hd-ready-sisäisellä kaapeli virittimellä ja kortinlukijalla, tarvisi n.20":n ja 32":n telkat HELP. kiitosta taas...
DVB-T2 puuttuu vielä useista laitteista.
Kun idiootit YLEllä tai muualla ovat päättäneet, että DVB-T ei käy. Itse olen katsonut yhdet olympialaiset DVB-T:stä HD:na ja toimi loistavasti.
Kaapeliverkossa asuvat sentään pärjäävät.
Eikä ne digiboxit kalliita ole vuonna 2016, vaikka Paavo Arhinmäki niillekin ajaa pari lisämaksua, koska niillä voidaan katsoa kopiointisuojattua lähetystä.
Tuosta jatkuvat 2026 asti ei ole kuin haittaa. Kaistaa on taivaalla on rajoitettu määrä ja kun siellä joutuu lähettää SD-lähetyksiä, joko HD-kanavien laatu on huonompi tai niitä on vähemmän.
Katsellen nykyistä antennitarjontaa, valitettavasti näyttää siltä, että huonommalla laadulla mennään, jotta MTV3-kanavapaketit, PlusTV:t, TVtonnit ja Canal+:t saadaan näkymään..
Kyllä nykyään lähes kaikki taulutelevisiot ovat vähintään hd ready merkittyjä. Pitää muistaa, että tämä on eri asia kuin full hd. Ettei nyt olisi vaan mennyt nämä kaksi termiä sekaisin?
Kiitos, pitää tarkistaa asia Hobbarin tuesta että onko tuo HD-ready.
Itse tekisi mieli hommata taulut omaan huoneeseen 15" ja olkkariin 32":n mutta kun ovat _vasta_ 5-10 vuotta vanhoja, niin "ei mielellään" viitsisi heittää roskiin toimivia *sniif*
onko Euroopassa mitään valtiota jolle noista olisi vielä käyttöä? siis laajakuva putkelle 28" ja nykyaikaisille digibokseille, vai tuleeko kaatopaikalle tunkua?
Tietenkin jos jossain on vain vhs-dvd-soitin kytkettynä telkkaan niin siihen se toimisi hyvin.
Mutta kun tulee välillä katsottua telkkaa 5h/viikossa niin ei oikein jaksaisi ostaa p*skaa kallista kamaa pölyä keräämään.
Taidan jäädä odottamaan ei-tallentavia hd-bokseja, josko joku kiina-poika niitä tekisi
Totta, kaistaa on rajoitettu määrä. Siksi HD materiaalia, joka myös syö sitä kaistaa paljon ei pitäisi käyttää nyt eikä tulevaisuudessa ollenkaan maanpäällisessä verkossa.
Satelliiteissä on mm. korkean taajuuden ym kikkojen ansiosta sitä kaistaa reilusti käytettävissä. Muutenkin ne soveltuvat hyvin juurikin tuonkaltaisen materiaalin jakoon. Tavan pulliaisille riittää nykyiset ei hd lähetykset täysin erinomaisesti ja halukkaat saavat kyllä sen satelliittivastaanoton aikaan. Maanpäälisiä taajuuksia voitaisiin käyttää huomattavasti fiksumpaan käyttöön, kuin johonkin digiTV lähetyksiin.
Vaikee vaan kuvitella että HD lähetyksistäkään otetaan kaikkea irti tulevaisuudessa kun nykyäänkin SD lähetykset on sellaista puuroa ettei tosikaan. Kiitos Digitan joka laskuttaa siirretyn datan mukaan. Poikkeuksena puurosta on FOX, jolla on kyllä laadukkaan oloinen kuva ollakseen SD lähetys. Kaistaakin vie tuplasti normikanaviin verrattuna.
Kunnes tulee käyttöön C2 teknologia, jostain luin lukeneeni että tuota on Saksassa jossainpäin testikäytössä. C2 tekniikassa kaistankulutus tippuu noin 30-40% nykyiseen. Tosin kaapelikäytössä ei tuo siirtokaista ei ole juurikaan ongelma ja jatkossa jos moniin kiinteistöihin tulee kuituyhteys niin voi olla että tuota C2:sta ei tule koskaan.
Alkuperäinen kirjoittaja Zimmers
"DVB-C2 allows bitrates up to 83.1 Mbit/s on a 8 MHz channel bandwidth when using 4096-QAM modulation; future extensions will allow up to 97 Mbit/s and 110.8 Mbit/s per channel using 16384-QAM and 65536-AQAM modulation"
Ja jos kanavanippuja on 69, niin tuosta on helppo laskea antennikaapelin maksimikapasiteetti eli 7.595gBit/s. Eli kapasiteettiä pitäisi olla käytössä todella paljon.
Miksi tällaisista asioista pitää murehtia? HD-bokseja saa jo nyt jollain satasella. Vuonna 2026 irtoaa varmaan parilla kympillä vieläkin parempi laite. Silloin tosin on jo 3D 4k resolla, mutta Suomen kanavat vihdoinkin HD:nä (puuro bitratella, mutta onhan sekin jotain).
Ei hyvänen aika, jos mietitään, että meneekö 32" littu roskiin lähetysten loppumisen takia...
Se joutuu menemään SER-konttiin jo 8-10 vuotta ennen lähetysten loppumista.
Alkuperäinen kirjoittaja Lähdekoodi;1708814745
Jollen nyt hobbyhallista katsonut kovinkaan väärin niin antenni-talouksia suositaan mukavasti, niille löytyy ei-tallentava HD-boksi 70euroon. Kaapeliin on väkisin tungettu tallennus mukaan ja hintaa on 270e.
Nauroin vaan että tuohon 270euroon kun tunget lisää 30e niin saat full-HD taulun antenni-kaapeli virittimillä ja kortinlukijalla, arvaa sopii kumman otan
Enkä usko että suomessa kovinkaan moni laskee hintojaan koska kysyntää on pakosti, mitä sitä laskemaan hintaa tuotteelle joka on melkein pakollinen.
tuossa kirpparilla katselin naureskellen että digiaikaa on mennyt jo pitkään mutta edelleenkin maksaa käytetty antenni-boksi kortinlukijalla ja kaukkarilla 25e
En tiedä sitten mikä ihmeen maahinen olen mutta tähän asti on kaikki telkat kestäneet uutena ostettuina ainakin 10 vuotta, parhaimillaan 20. Tosin nyt ei puhuta enää Saloran puukuorisista vehkeistä jotka kestävät 30-35 vuotta.
Minusta tuo on ihan kiinni katselusta, olkkarin telkkaa kun katson viikossa 2-3h niin sen ikä tulee olemaan n.30-40v.
Omassa huoneessa olevaa telkkaa katselen n.20h/viikko ja sen elinkaari saa luvan olla 10-20vuotta aivan kiltisti, lisäksi jos vikana on kuten yleensä on että elkot poksuu, niin euro kiinni ja kolvi käteen ja taas jatketaan 20vuotta, ei paha.
Mitähän vuotta sinä oikein elät?
Ei se katselu vaikuta, kyllä se nykytelkka vanhenee, katsot tai et, on se virroissa tai ei. Ihan pelleajattelua 30-40 vuotta, hyvä jos siihen 10 vuoteen pääset, 5-6 todennäköisempi maksimi. Mutta tietenkin jos kaikki siihen tulevat viat osaat korjata, niin sitten. Mutta huomaathan, että vikoja on hieman muitakin kuin konkkaviat Toivottavasti olet hommannut service manualit telkkareihisi, jotta haavekuvasi töllöjen suhteen voi toteutua. Lisäksi kannattaa ostaa vaikka samanlainen varaosiksi, siitä saat vaihtokompot/kortit näppärästi.
"Minusta tuo on ihan kiinni katselusta, olkkarin telkkaa kun katson viikossa 2-3h niin sen ikä tulee olemaan n.30-40v."
Nyt kyllä jostain rattaasta on enempi kuin yksi hammas poikki, tai sitten joku muu vakavampi vika...
Tai sitten, jos tarkemmin ajattelin, niin taisin trolliin sortua. Aina ei voi älytä...
No jooh, olen ehkä sen verran wanhan kansan kasvatti ja muistelen sitä puukuorista saloraa joka kesti kevyesti 30v. korkeintaan täytyi vaihtaa virtakytkin joita sai varaosina 15mk. Mutta uudempi oikea ei-litteä putkitelkka salora kyllä kesti kauniisti 20v. eli ei ne niin paskaa teen, minä en purematta niele että max on 10v. jollei sitten ole täysin kiina-feikkejä joita saa ebaysta 10$:lla postikuluineen.
Kirjoitit monikossa, eli sulla on siis ollut useampia telkkareita jotka ovat kestäneet 10-20 vuotta? Miksi puhut "omasta huoneesta", oletko jo vanhainkodissa?
Joo, kyllähän kulutuselektroniikasta varsin kestävää ennen tehtiin. Minulla on vuodelta 1959 peräisin oleva Helvar Fanfar Stereo-Dyne radiovastaanotin ja tämän reilun 50 vuoden aikana siihen on yksi putki ja muutama asteikkolamppu vaihdettu. Edelleen toimi kuin buicci!
Eikun hattelmalan osasto C20
makuuhuoneessa putki joka kestänyt komeasti, olkkarin telkka meni vaihtoon.
uusi putki pelannut loistavasti ilman vikoja.
No alkuperäiseen kysymykseen vastaus, että jos aiot pärjätä putkitelevisioilla niin et HD-lähetyksiä katso. HDMI-liitin on pakollinen, jotta voidaan siirtää digitaalista materiaalia.
Jos siskosi televisio on kaapeliverkossa ja se on CableHD Ready, ei hänellä ole hädän päivää. Jos taasen on antenniverkossa eikä ole AntennaHD Ready, tarvitaan ulkoinen boksi.

matches: HD hd hd HD hd HD


Harri Haanpää – Sivu 2 – Lappers, Siuntio
Siuntion valtuusto 7.3.2016 – Suomen Valkoisen Ruusun ansioristi ja taloustekniikkaa
Siuntion valtuuston 7.3. esityslista kolahti postilaatikkoon ilahduttavan hyvissä ajoin, jo perjantaina 26. helmikuuta. Olipa valtuutetuilla aikaa perehtyä listaan. Lista oli jopa niin kevyt, että valtuutetuista janoisimmat olisivat ehtineet pitkästä aikaa oluelle kokouksen jälkeen, jos vain paikallinen ravintola olisi ollut auki luvattuun kahdeksaan.
Valtuuston kokousta mielenkiintoisempaa ehkä on, että kunnanhallitus päätti juuri ennen valtuuston kokousta äänestyksen jälkeen, että kunta ottaa Eero Laesterän konsultiksi laatimaan talouden tasapainotusohjelmaa.
Ennen varsinaista kokousta Veli Vanhaselle luovutettiin Suomen Valkoisen Ruusun ansioristi mm. pitkäaikaisesta ja ansiokkaasta kunnallisten luottamustoimien hoitamisesta.
§ 16 Sivistyslautakunnan ruotsinkielisen jaoston varajäsen Ismo Turunen on muuttanut kunnasta, ja hänen tilalleen valittiin Stefan Martelin.
§ 17–25 hyväksyttiin, että erilaiset asiat eivät ole menneet aivan niin kuin budjetoitiin. Parasta olisi, jos näin ei tapahtuisi. Jos näin kuitenkin tapahtuu, olisi hyvä saada tehtyä korjaavia päätöksiä vielä budjettivuoden aikana. Kun vuosi on ehtinyt päättyä, kuten nyt, on syytä edes jälkikäteen hyväksyä ylitykset valtuustossa, sillä muuten tilintarkastaja joutuisi raportoimaan, että toteutuma poikkeaa selvästi budjetoidusta.
§ 17 Vesihuoltolaitos tuotti vuonna 2015 alijäämää n. 100 000 € enemmän kuin piti. Vesihuoltolaitos on eräänlainen murheenkryyni: taksat ovat Suomen kärkipäästä, mutta silti se ei tahdo saada talouttaan tasapainoon.
Valtuutettu Valtavaara kysyi kriittisiä kysymyksiä taloudenpidosta, mihin teknisen lautakunnan puheenjohtaja Dahlqvist vastasi kertomalla, että teknisellä puolella lautakuntatyö on ollut raskasta ja syksyn mittaan monet asiat jäivät valitettavasti roikkumaan, kun tekninen johtaja vaihtui. Kunnanjohtaja täydensi, että Slussenin kaavan juututtua hallinto-oikeuteen suunnitellut vesi- ja viemäriliittymätulot jäivät saamatta. Valtavaara ehdotti, että ylitystä ei hyväksyttäisi, mutta hävisi äänestyksen 24–1.
§ 18 Kunnallisverotulot jäivät vuonna 2015 melkein miljoonan budjetoidusta. Se on paljon, kunnan talouden tila on varsin vakava, ja huhtikuussa valtuusto pääsee seminaarin yhteydessä pohtimaan, mitä kunnan taloudelle pitäisi tehdä.
Tämä vajaus selvisi harmillisesti vasta loppuvuodesta, kun verottaja oikaisi vuosien 2014–2015 tilitettyjä veroja; Siuntiolle oli aiemmin tilitetty liikaa verotuloja.
§ 19 Tekninen lautakunta ylitti vuonna 2015 toimintakatteensa 133 085 eurolla. Vesi- ja viemäriliittymismaksuissa jäätiin ja toimintakulut ylittyivät.
Tässäkin Valtavaara kysyi kriittisiä kysymyksiä, joihin saatiin mielenkiintoisia vastauksia.
Ylityksiin on kunnanjohtajan mukaan luonnollisia syitä: budjetti perustuu aina arvioihin, eikä tonttimyynti kehittynyt toivotusti. Koska teknisellä osastolla tavoiteltiin yhteistyötä Inkoon kanssa, avoimeksi tulleita virkoja ei pantu heti hakuun, jolloin henkilökunta joutui venymään.
Kunnanhallituksen puheenjohtaja Laaksonen muistutti, että teknisen osaston toimintaa on haitannut myös siirtyminen toimitiloista toisiin, mutta että ongelma on tiedostettu ja ryhtiliike on tulossa.
Teknisen lautakunnan puheenjohtaja Dahlqvist muistutti, että toimintakatteen ylittymiseen vaikutti suuresti, että eräs valtuutettu oli ensin valtuustossa hyväksynyt Slussenin kaavan, mutta esti sitten valituksellaan sitä tulemasta lainvoimaiseksi vuonna 2015. Valtavaara puolustautui sanomalla, ettei hänellä ollut valtuustokäsittelyn aikana kaikkia asiaan liittyviä seikkoja tiedossaan.
Valtavaara ehdotti, ettei ylitystä hyväksyttäisi, mutta hävisi äänestyksen 25–1.
§ 20–24 Teknisen osaston investointeja vuodelta 2015:
§ 20 Pumppaamoiden peruskorjaukseen varattu 20 000 ei riittänyt, vaan tarvittiin 25 000 €.
§ 21 Aleksis Kiven koulun huoltokorjaukseen varattu 35 000 ei riittänyt, vaan tarvittiin 55 000 €.
§ 22 Störsvikin ja Barråsan vesilaitossaneeraukseen varattu 30 000 ei riittänyt, vaan tarvittiin 33 000 €.
§ 23 Vesijohtoverkoston veden happamuuden säädön suunnitteluun varattu 30 000 ei riittänyt, vaan tarvittiin 33 500 €.
§ 24 Kunnantalon huoltoon ja julkisivun peruskorjaukseen varattu 15 000 ei riittänyt, vaan tarvittiin 18 500 €.
§ 25 Hyväksyttiin, ettei kotihoidon mobiililaitteiden hankintaan vuodelle 2015 varattua 15 000 € määrärahaa ole käytetty.
§ 26 Slussenin kaavaan liittyviä maankäyttösopimuksia tarkistetaan niin, että kaavan lainvoimaiseksi tulolle myönnetään jatkoaikaa 31.12.2016 loppuun. Kun valtuusto hyväksyi maankäyttösopimukset kokouksessaan 15.6.2015, niiden arveltiin saavan lainvoiman vuoden 2015 loppuun mennessä, mutta kaavoista valitettiin Helsingin hallinto-oikeuteen.
Seuraavat kuntavaalit lähestyvät, ja ne pidetään huhtikuussa 2017. Ensimmäisiä ehdokkaita aletaan julkistaa varmaan jo pian. Itse harkitsen vielä.
Julkaistu maaliskuu 7, 2016 Avainsanat kaavoitus, kuntatalous, Siuntio, valtuustoJätä kommentti artikkeliin Siuntion valtuusto 7.3.2016 – Suomen Valkoisen Ruusun ansioristi ja taloustekniikkaa
Siuntio 1460–2021?
Siuntion talouden tila on hyvin vakava. Ellei tilannetta saada oikaistua viimeistään vuonna 2020, jopa kunnan itsenäisyys voi olla pelissä.
Alijäämän kattamisvelvoite
Kuntalain (110 §, 118 §, 148 §) mukaan vuoden 2015 tilinpäätökseen kertynyt alijäämä pitää kattaa viimeistään vuonna 2020. Siuntion kunnalle oli kertynyt alijäämää entuudestaan 0,9 miljoonaa, ja vuodelta 2015 sitä oli alustavan tiedon mukaan tulossa 1,25 miljoonaa lisää, eli alijäämää olisi kertynyt jo reilu 2 miljoonaa euroa.
Tuo kertynyt kaksi miljoonaa pitäisi kattaa viisivuotiskautena 2016-2020. Jos alijäämää katettaisiin tasaiseen tahtiin, tuloksen pitäisi olla joka vuosi reilu 400 000 euroa plussalla. Tämä olisi siis suunnilleen 1,65 miljoonaa vuodessa parempi tulos kuin mihin 2015 päädyttiin.
Se on paljon. Ero vastaa vajaata puoltatoista veroäyriä, mutta emme varmastikaan voi korottaa äyriä noin vain 23:een. Arvio saattaa sitä paitsi olla turhan positiivinen, sillä tähän summittaiseen laskelmaan ei vielä sisälly lainkaan junaliikenteen uudelleenjärjestelyistä aiheutuvia kustannuksia.
Suomen pankin joulukuisen ennusteen mukaan Suomen talouskasvu jatkuu hitaana, eli yleisestä taloustilanteestakaan ei voi juuri odottaa apua tilanteeseen.
Vuoden 2014 tilinpäätöstietojen mukaan Uudenmaan kunnista Hanko ja Raasepori uivat syvimmällä kriisissä, ja Askola ja Siuntio joutuvat vakavasti pohtimaan, miten aikovat saada alijäämänsä katetuksi.
Kuntalain 118 § mukaan ellei kunta saa alijäämäänsä katettua määräajassa, kunnan ja valtion tulee yhdessä selvittää kunnan mahdollisuudet turvata asukkailleen lainsäädännössä edellytetyt palvelut sekä ryhtyä toimenpiteisiin palvelujen edellytysten turvaamiseksi. Selvityksen tekee työryhmä, jossa on edustus sekä ministeriöstä että kunnasta. Työryhmä voi esittää kuntarakennelain 4 luvun mukaisen erityisen kuntajakoselvityksen määräämistä, ja kuntarakennelain 18 § 3 mom mukaan hallitus voi päättää kriisikunnan liittämisestä toiseen kuntaan jopa vasten valtuuston tahtoa, jos muutos on välttämätön kunnan asukkaiden lakisääteisten palvelujen turvaamiseksi.
Tämä tarkoittaa, että ellei Siuntio saa katettua alijäämäänsä viimeistään vuonna 2020, valtiovarainministeriö saattaa haluta alkaa selvittää meidän tilannettamme vuonna 2021. Äärimmäisessä tapauksessa Siuntio voitaisiin pakkoliittää toiseen kuntaan.
Kaikkia kriisikuntia ei kylläkään aina pakkoliitetä. Läntisellä Uudellamaalla sekä Hanko että Raasepori ovat täyttäneet aiemmin voimassa olleet kriisikuntakriteerit, mutta hallitus kaiketi katsoi, ettei niiden yhdistämisestä olisi sanottavaa hyötyä. Mutta jos Siuntion talous ei näytä oikenevan, miksei valtioneuvosto liittäisi kuntaa Kirkkonummeen tai Lohjaan?
Seuraavat viisi vuotta
Jo nyt vaikuttaa selvältä, että Siuntion taloustilanne on hyvin kireä koko ensi valtuustokauden 2017–21 loppuun asti. Kun rahat ovat tiukassa, valtuutetut joutuvat tällä ja ensi kaudella punnitsemaan tarkkaan, mikä heidän mielestään on kaikkein tärkeintä.
Esimerkkinä tästä työstä viime valtuustossa hyväksyttiin palveluverkkoselvitys. Vaikka suunnitelma toteutuessaan merkitseekin päiväkotien yhdistämistä, valtuusto hyväksyi suunnitelman soraäänittä. Palveluverkkoselvitys kuitenkin säilyttää palveluja Pohjois-, Keski- ja Etelä-Siuntiossa samalla, kun sen toteuttaminen säästäisi kunnalle vuosittain yli 100 000 € vuokramenoissa. Vielä tarvitaan kuitenkin roppakaupalla lisää säästöhankkeita. Palveluverkkouudistuksella katetaan vasta pieni osa säästötarpeesta.
Tasapainotustoimenpiteitä on jo alettu kartoittaa. Konsultti esitteli tilannetta 15.2. kunnanhallituksen kokouksessa ja 11.4. pidetään valtuustoseminaari.
Kunnan menoista suurimmat rahat menevät perusturvaan ja sivistystoimeen. Sosiaali- ja terveydenhuollossa on vaikea saavuttaa suuria säästöjä varsinkin nyt, kun sote-uudistus on edelleen kesken, eikä ole selvää, miten palveluja pitäisi kehittää – ja jos taas sote-uudistus menee läpi, sosiaali- ja terveydenhuolto siirtynee kokonaan pois kuntien vastuulta.
Näin ollen voi käydä niin, että ensi valtuustokaudella sivistystoimeen kohdistuu kovia säästöpaineita, vaikkei siellä toki nytkään ylettömästi rahaa ole. Yksinkertaisesti siksi, että jos sote siirtyy maakunnalliselle itsehallintoalueelle, sivistystoimi on euromääräisesti kunnan suurin sektori. Ymmärrettävistä syistä päiväkoti- ja kouluikäisten lasten vanhemmat eivät tahdo ehtiä osallistua kuntapolitiikkaan, mutta erityisesti ensi kaudella varmaan kannattaisi. Tällä lomakkeella voit antaa vinkin hyvästä ehdokkaasta – itsensäkin voi ilmoittaa.
Saatiinpa alijäämä katettua tai ei, pitäisi pyrkiä sellaisiin ratkaisuihin, että kelpo palvelut tuotetaan tehokkaasti. Vaikka jouduttaisiin pakkoliitokseen, palvelut olisi sitten niin tehokkaasti tuotettu, ettei uudessakaan kunnassa kannattaisi purkaa niitä.
Julkaistu helmikuu 20, 2016 maaliskuu 4, 2016 Avainsanat kuntatalous, SiuntioJätä kommentti artikkeliin Siuntio 1460–2021?
Taas Y-junista Siuntion valtuustossa
Siuntion valtuusto kokoontui vuoden ensimmäiseen kokoukseen. Ennen varsinaisen kokouksen alkua uusi hallintojohtaja Niko Kannisto ja uusi tekninen johtaja Markus Moisio esittäytyivät.
Julkaistu helmikuu 1, 2016 helmikuu 1, 2016 Avainsanat joukkoliikenne, Siuntio, valtuustoJätä kommentti artikkeliin Taas Y-junista Siuntion valtuustossa
Y-junan tilanne
Siuntion valtuusto kokoontui 7.12. vuoden viimeiseen kokoukseensa. Lista oli kevyt ja varsinaiset asiat menivät kuten ennakkoon ounastelin. Kokouksen lopuksi valtuutetuille kerrottiin junaliikennevalmistelujen tilanteesta.
Tärkein ensin: juna kulkee Helsingin ja Siuntion väliä jatkossakin. HSL:n kanssa on solmittu aiesopimus ja liikenne- ja viestintäministeriö on myöntänyt HSL:lle luvan liikennöidä myös Siuntioon. Suunnitteilla on kaksi vuoroa kumpaankin suuntaan aamuisin ja kaksi vuoroa iltapäivisin.
Paljon on vielä tekemistä. Vielä tavataan ministeriö rahoituksesta keskustelemiseksi ja VR sen selvittämiseksi, voisiko jokin kaukojuna pysähtyä Siuntiossa. Sitäkin pohditaan, voisiko Siuntion Avainlinjoista olla apua, jos ne syöttäisivät liikennettä Kirkkonummen asemalle ja asemalta silloin, kun junat eivät liikennöi Siuntioon.
Junavuorot maksaisivat Siuntiolle HSL:n arvion mukaan 230 000 – 300 000 €, mutta laskutus tulee lopulta perustumaan matkustajakilometrimääriin. Haarukka on aika iso, koska VR:stä ei oikein saa ulos heidän liikesalaisuuksina pitämiään tietoja. Kun sopimus saadaan neuvoteltua, se tulee valtuuston hyväksyttäväksi. Muutaman sadan tuhannen lasku on varmasti pienempi paha kuin liikenteen tykkänään lakkaaminen.
Sopimusta oli valmisteltava melkoisella kiireellä, sillä VR aikoo romuttaa vanhat lähijunansa lähiaikoina. HSL:llä puolestaan oli sopimus 72 Flirt-junan ostamisesta, ja nyt he käyttivät sopimuksen option kolmen lisäjunan ostamisesta – jos Siuntio ei olisi ollut asiassa aktiivinen hyvissä ajoin, olisi voinut käydä niinkin, ettei kellään olisi junia, joilla ajaa tänne.
Liikenneministeri Bernerin alkuperäinen ajatus oli, että markkinaehtoinen kumipyöräliikenne voisi korvata lopetettavan junaliikenteen. Tiedustelujen perusteella linja-autoyhtiöt eivät kuitenkaan olleet kiinnostuneita liikennöimään väliä, mikä kerrottiin ministeriöönkin. Silti ministeriöstä ei ainakaan vielä liiennyt rahaa Siuntion juniin, kun he hiljattain kuitenkin ostivat vielä 5 miljoonalla liikennettä.
Tarve paikallisjunaliikenteen karsimiseen rantaradalta syntyi paljolti siitä, että VR on vaikeassa kilpailutilanteessa Helsinki–Turku-välillä. Moottoritie on nopea ja linja-autoliikenne varsin kilpailukykyistä. VR haluaa vastata kilpailuun perustamalla pikavuoroja, jotka eivät pysähdy Turun ja Helsingin välillä lainkaan, ja sitä varten paikallisjunia pitää siivota jaloista. Varsinkin yksiraiteinen rataosuus Kirkkonummen ja Karjaan välillä käy ahtaaksi, kun sillä liikennöidään sekä lähi- että kaukoliikennettä.
Pidemmällä tähtäimellä ainoa kestävä ratkaisu olisi lisätä alueen ratakapasiteettia. On vain hankalaa, että asiassa on useita vaihtoehtoja: pitäisikö rakentaa nopea rata Espoosta Lohjalle vai rakentaa sopiville rantaradan osuuksille kaksoisraiteita? Kumpikin toisi rantaradalle tilaa paikallisjunille.
Kokouksen päätteeksi valtuuston puheenjohtaja Arja Alho kiitti viranhaltijoita ja luottamushenkilöitä päättyvästä vuodesta ja toivotti hyvää joulua, ja valtuuston 1. varapuheenjohtaja Carl-Johan Gottberg puolestaan valtuuston puheenjohtajaa.
Toivotan omasta puolestani kaikille onnistumisia Pariisin ilmastoneuvotteluissa ja rauhallista joulua!
Julkaistu joulukuu 7, 2015 joulukuu 7, 2015 Avainsanat joukkoliikenne, Siuntio, valtuustoJätä kommentti artikkeliin Y-junan tilanne
Siuntion valtuusto 7.12.2015
Siuntion valtuusto kokoontuu 7.12. vuoden viimeiseen kokoukseensa. Esityslista on jo nyt kunnan WWW-sivuilla, ja postilakon vuoksi myös liitteet on tällä kertaa pantu julkisesti nähtäville.
Yleisesti ottaen minusta on tärkeää, että kuntalaiset pystyisivät seuraamaan asioita, ja siksi jätin taannoin valtuustoaloitteen liitteiden julkaisemisesta internetissä – pelkän esityslistan perusteella voi olla vaikea saada kuvaa päätettävistä asioista. Kunta onkin siirtymässä uuteen asianhallintajärjestelmään, ja liitteet on jatkossa tarkoitus saada aina näkyville.
Tällä kertaa kuitenkaan listalla tai edes liitteissä ei ole mitään erityisen jännittävää. Kokouksessa käsitellään aika hallinnollisia asioita ja saadaan vastaukset kolmeen parin vuoden takaiseen valtuustoaloitteeseen.
Veikkaanpa, että allaolevat kunnanhallituksen ehdotukset kelpaavat valtuustolle. Jos toisin käy, täydennän tätä kirjoitusta jälkikäteen. Pari lisäystä teinkin 7.12.
§ 68 Vesihuoltolain mukaan vesihuollon maksuilla pitää pitkällä aikavälillä kattaa vesilaitoksen investoinnit ja kustannukset niin, että maksuihin saa sisältyä enintään kohtuullinen tuotto pääomalle. Lisäksi tuoreen lakimuutoksen vuoksi vesilaitos tulee eriyttää kirjanpidossa niin, että sille lasketaan oma tase ja tuloslaskelma ym.
Perustetaan taseyksikkö, jossa on 6,3 miljoonaa pääomaa. Tästä peruspääoman määrä olisi n. 4,4 miljoonaa ja lisäksi olisi tasaerälainaa 1,9 miljoonaa. Sekä peruspääomasta että lainasta maksettava korko olisi 0,5 %, mikä ei ainakaan ole kohtuuttoman suuri.
§ 69 Täsmennetään kunnanhallituksen johtosääntöä niin, että kunnanhallitus päättää sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan järjestämisestä, mutta riskienhallinnan periaatteista päättäminen siirtyy uuden kuntalain myötä valtuuston tehtäviin.
§ 70 Hyväksytään kunnan ja kuntakonsernin sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan perusteet.
§ 71 Lisätään teknisen lautakunnan johtosääntöön, että se vastaa maankäyttö- ja rakennuslain uuden 13 a -luvun mukaisesti hulevesistä.
Lisäys 7.12.: Valtavaara ehdotti ryhmänsä nimissä, että asia pantaisiin pöydälle, kunnes tekniseltä lautakunnalta saadaan vastaus ympäristö- ja rakennuslautakunnan taannoiseen selvityspyyntöön eräistä lupaepäselvyyksistä. Äänin 24–1 (1 tyhjä) valtuusto kuitenkin päätti käsitellä tämän asian tässä kokouksessa; Valtavaaran mainitsema selvityspyyntö ei mitenkään liity hulevesiin.
§ 72 Vastauksessa valtuustoaloitteeseen 9.12.2013 Aleksis Kiven koulun homevaurioiden selvittämiseksi kerrotaan, millaisia selvityksiä ja korjauksia viime vuosina on tehty.
§ 73 Vastauksena valtuustoaloitteeseen 25.2.2013 koskien ehdotusta talouden selvitysraportin päivittämisestä ja toimenpiteistä siihen liittyen todetaan, että uuden kuntalain mukaan talouden tasapainottamiseksi ei enää laadita erillistä toimenpideohjelmaa, mutta aktiiviset toimet talouden tasapainon saavuttamiseksi ovat jokaisella kunnan osastolla käynnissä.
§ 74 Vastauksena valtuustoaloitteeseen 2.9.2013 koskien Lohjan kaupungin edustajien kutsumista kuntaliitosneuvotteluihin todetaan, että Lohja linjasi 13.11.2013, että Lohja on valmis rakentaviin liitoskeskusteluihin metropoli- ja SOTE-tilanteen selvittyä. Hallitus valmistelee parhaillaan sote-uudistusta ja itsehallintoalueisiin liittyvää lainsäädäntöä, ja on syytä katsoa näiden hankkeiden tulos ennen kuntaliitosneuvottelujen harkitsemista.
Noin muuten, kolmen liikemiehen kansalaisvaltuuskunnan kautta ajaman Porkkala-hankkeen ajoitus on samoista syistä kehno: kuntarakenteeseen liittyviä ratkaisuja on paha tehdä, kun ei tiedetä, mitä kuntien tehtäviin jatkossa tulee kuulumaan. Silti ensi viikolla Kirkkonummella järjestetään tilaisuus hankkeen ajamiseksi.
§ 75 Kunnanvaltuuston kokouksista kuulutetaan vuonna 2016 kunnan virallisen ilmoitustaulun lisäksi kunnan internetsivuilla.
Lisäys 7.12.: Kokouksen jälkeen valtuustolle kerrottiin junaliikennevalmistelujen tämänhetkisestä tilanteesta.
Julkaistu marraskuu 26, 2015 joulukuu 7, 2015 Avainsanat Siuntio, valtuustoJätä kommentti artikkeliin Siuntion valtuusto 7.12.2015
Siuntion valtuusto hyväksyi budjetin
Siuntion valtuusto kokoontui käsittelemään talousarviota. Kokous sujuikin varsin hyvässä yhteisymmärryksessä.
§ 61 Vuoden 2016 talousarvion ja vuosien 2017–19 taloussuunnitelman hyväksyminen
Siuntion valtuusto päätti pitää veroprosentit ennallaan. Vesimaksuihin tulee korotuksia, ja lasten kotihoidon kuntalisä lakkaa 1.2.2016 alkaen. Pidin Siuntion sosialidemokraattien ja Vihreän vastuun ryhmäpuheen suunnilleen seuraavaan tapaan:
Kiitos talousarvion laadintaan osallistuneille viranhaltijoille ja luottamushenkilöille!
Siuntion taseeseen on kertynyt alijäämää, joten meidän on pyrittävä tasapainottamaan talouttamme. Joudumme kuitenkin tekemään tasapainotusta lähes sietämättömän epävarmuuden vallitessa.
Taloussuunnitelma ulottuu vuoteen 2019, mutta emme edes tiedä vielä, mitä tehtäviä kunnalla on vuonna 2019, jos ja kun hallituksen sote- ja itsehallintouudistus etenee.
Liikenneministeriön junaliikenteeseen kohdistuvien määrärahaleikkausten vuoksi olemme joutuneet selvittämään kohtuuttomalla aikataululla, miten järjestämme joukkoliikenteen jatkossa. Puolen vuoden aika on kohtuuttoman lyhyt, eikä meillä tästä talousarviosta päättäessämme ole tiedossa, miten liikenne jatkossa järjestetään.
Tavanomaisempaan epävarmuuteen kuuluu työllisyyden kehitys. Ryhmämme kannattaa vahvasti suunniteltuja panostuksia työllisyyden hoitoon.
Budjetti on varsin tiukka. Toimintakulut on käytännössä jäädytetty, ja sivistysosaston puolella on jopa pientä vähennystä. Kotihoidontuen kuntalisän lopettaminen – varsinkin näin nopealla aikataululla – kyllä kirpaisee. Sen sijaan olemme tyytyväisiä siihen, että yhdistysten toiminta-avustukset pystytään pitämään ennallaan. Tärkeää on, että irtisanomisiin tai lomautuksiin ei tarvitse mennä.
Kotihoidontuen kuntalisästä poliittisen kentän vasen laita oli kunnanhallituksessa ehdottanut, että tuki poistettaisiin vasta 1.6. alkaen, jotta perheille jäisi paremmat mahdollisuudet varautua muuttuneeseen tilanteeseen, mutta ehdotus hävisi 8–3.
Teknisen osaston tilanteesta kannettiin huolta, sillä tänään oli tullut tieto teknisen johtajan irtisanoutumisesta. Kunnanhallitus oli käsitellyt asiaa tämänpäiväisessä ylimääräisessä kokouksessaan ja pannut viran välittömästi hakuun.
Valtuutetut Holmlund ja Valtavaara sanailivat Slussenin kaavasta. Valtavaara näet on valittanut kaavan hyväksymispäätöksestä sillä seurauksella, ettei kunta ainakaan tänä vuonna saa siitä maankäyttösopimustuloja. Holmlund tivasi Valtavaaralta, miten tämä arveli valituksensa vaikuttavan kunnan talouteen, ja Valtavaara uskoi, että lainmukainen päätöksenteko palkitaan kyllä pitkässä juoksussa. No, hallinto-oikeus arvioi aikanaan, onko kaavassa tai kaavaprosessissa mennyt jokin vikaan, mutta on kyllä hankalaa, että valitusten oikeuskäsittelyssä voi mennä pitkäänkin.
Talouden tasapainottamisessa on tämän budjetin hyväksymisen jälkeenkin vielä tekemistä. Alijäämää on kertynyt n. 0,9 miljoonaa, ja tänä vuonna kertyy viimeisimmän arvion mukaan 1,1–1,2 miljoonaa lisää, eli yhteensä noin kaksi miljoonaa. Tämä pitää uuden kuntalain mukaan kattaa viimeistään vuonna 2020, jottemme joudu valtiovarainministeriön kriisikuntaselvitysten kohteeksi. Ensi vuoden budjetin tulos olisi noin 0,4 miljoonaa, mutta siinä on riskejä, ja budjetissa esitetyt tasapainotustoimenpiteet olivat osin vielä varsin ylimalkaisia. Niitä varmasti tullaan täsmentämään vielä.
§ 62 Muutettiin päivätoiminnan sairaanhoitajien virkasuhteita työsuhteiksi 1.1.2016 alkaen.
§ 63 Teknisen lautakunnan vuoden 2015 talousarviota muutettiin 760 000 € heikommaksi niin, että otetaan huomioon Slussenin kaavasta puuttumaan jäävät maankäyttösopimustulot ja ennakoitua pienemmäksi jäävät vesiliittymämaksut.
§ 64 Myönnettiin 20 000 € lisämääräraha vuodelle 2015 vesihuoltolaitoksen pumppaamojen peruskorjauksiin.
§ 65 Myönnettiin yhteensä 33 000 € lisämääräraha vuodelle 2015 Karlsåkerin asemakaava-alueen infran suunnitteluun ja rakentamiseen sekä vesi- ja viemäriverkoston rakentamiseen. Aiemmin oli myönnetty 140 000 € määrärahaa ja valittu urakoitsijaksi Göran Hagelberg Oy.
§ 66 Saako toisen tontille rakentaa? Urakoitsija oli vahingossa rakentanut Sunnanvikin aluetta palvelevan pumppaamon yksityisen maanomistajan maille. Päätettiin sitten ostaa maanomistajalta nuo 39 neliömetriä maata.
Julkaistu marraskuu 9, 2015 marraskuu 9, 2015 Avainsanat kuntatalous, Siuntio, valtuustoJätä kommentti artikkeliin Siuntion valtuusto hyväksyi budjetin
Kohti Pariisin ilmastosopimusta
Viimeiset valmistelevat neuvottelut ennen 30.11. alkavaa Pariisin ilmastokokousta päättyivät eilen Bonnissa. Neuvottelut etenivät hitaasti, ja Pariisiin jäi vielä paljon työtä.
Suurin osa maailman maista on esittänyt ilmastolupauksia. Niiden yhteenlaskettuna vaikutuksena maapallon lämpeneminen voitaisiin saada rajattua 2,7 asteeseen esiteolliseen aikaan verrattuna.
Tämäkin on enemmän kuin yleisesti hyvin vaarallisen ilmastonmuutoksen rajana pidetty kaksi astetta. Itse asiassa yli 100 maata tavoittelisi mieluummin enintään 1,5 asteen lämpenemistä.
Panokset ovat valtavia. Merenpinta tulee nousemaan metrin ehkä jo seuraavan sadan vuoden aikana, mikä ajaa 150 miljoonaa ihmistä nykyisiltä asuinalueiltaan. Lämpenevät valtameret tekevät tuhojaan koralliriutoissa, mikä uhkaa romahduttaa valtameriekosysteemit, joista sadat miljoonat saavat ravintonsa. Ja kuin pisteenä i:n päällä voimakkain koskaan mitattu hurrikaani Patricia iski Meksikoon eilen, juuri Bonnin neuvottelujen päätöspäivänä.
Kansalaisjärjestöt järjestävät Pariisin neuvottelujen aattona sunnuntaina 29.11. kansainvälisen ilmastomarssin. Marssi järjestetään Pariisin lisäksi samaan aikaan muissa maailman kaupungeissa; Suomessa marssitaan ainakin Helsingissä. Poliitikot kyllä pelastavat maailman, kun kansa sitä vaatii. Torilla tavataan.
Julkaistu lokakuu 24, 2015 lokakuu 24, 2015 Avainsanat ilmastonmuutosJätä kommentti artikkeliin Kohti Pariisin ilmastosopimusta


Särkänniemen, Mustanlahden, Onkiniemen ja Santalahden rantapuiston kehittämisen tilannekatsaus ja jatkotyön linjaukset | Tampere esityslistat ja pöytäkirjat
Kokous 16.4.2018
Särkänniemen, Mustanlahden, Onkiniemen ja Santalahden rantapuiston kehittämisen tilannekatsaus ja jatkotyön linjaukset
Kaupunginhallitus, kokous 16.4.2018
§ 176 Särkänniemen, Mustanlahden, Onkiniemen ja Santalahden rantapuiston kehittämisen tilannekatsaus ja jatkotyön linjaukset
TRE:7809/10.02.03/2014
Tampereen uuden strategian 2030 ”Sinulle paras” tavoitteena on nostaa Tampere Pohjoismaiden vetovoimaisimmaksi elämyskaupungiksi. Tampereen strategisen kehitysohjelman Viiden Tähden Keskustan merkittävin kaupunkikulttuuria, tapahtumia ja matkailua koskevia tavoitteita toteuttava kokonaisuus on Särkänniemen, Mustalahden, Onkiniemen ja Santalahden rantapuiston alueista koostuva vetovoimainen keskustan järvenrantakaupungin elämyskeidas. Alueen kehittäminen tukee voimakkaasti kasvavaa tapahtumaelinkeinojen toimialaa ja tuo Tampereelle paljon lisää matkailijoita ja työtä. Alueen kehittämisellä on suuri aluetaloudellinen merkitys ja sen kehittäminen kokonaisuutena lisää Tampereen kilpailuetua muihin kasvukeskuksiin. Aluekokonaisuuden kehittäminen ja sen liittyminen osaksi keskustan palvelukokonaisuutta valtatien siirryttyä tunneliin vahvistaa keskustan länsipuolen vetovoimaa.
Särkänniemen alueen suunnittelun ja kehittämisen tilannekatsaus
Särkänniemen alueen yleissuunnittelu käynnistyi 2014 ja kaupunginhallitus hyväksyi huhtikuussa 2016 yleissuunnitelman, joka toimi 2017 käynnistyneen asemakaavoituksen viitesuunnitelmana. Asemakaavoitus on edennyt luonnosvaiheeseen ja viitesuunnitelmana toimivaa yleissuunnitelmaa on kehitetty rinnalla. Asemakaavaluonnos on tarkoituksena asettaa nähtäville ennen kesää.
Asemakaavan alueeseen kuuluvat Särkänniemen huvipuiston alue ympäristöineen, Mustalahden ja Kortelahden satamat, Onkiniemen tehdaskiinteistön alue, Sara Hildénin taidemuseon alue sekä entisen VT12 liikennealue kyseisen alueen kohdalla. Kehittämisen tavoitteina ovat varmistaa ja mahdollistaa Särkänniemen huvipuiston alueen toimintojen kehittämisen edellytykset Särkänniemi Oy:n esittämän tulevaisuuden vision mukaisesti, mahdollistaa hotelli-, ravintola- ja kylpylätoimintojen toteuttaminen Mustalahden sataman alueelle, luoda edellytykset Onkiniemen tehdaskiinteistöjen uudiskäytölle ja sen ympäristön täydennysrakentamiselle sekä Sara Hildénin taidemuseon kehittämiselle alueella. Sara Hildénille avataan myös oma katuyhteys Onkiniemen suunnalta, joka helpottaa museon saavutettavuutta ja huoltoa.
Alueen liikenneympäristö on tunnelin käyttöönoton jälkeen muuttunut ja liikennemäärät ovat vähentyneet merkittävästi. Tavoitteena on uudistaa koko alueen liikenneympäristö tukemaan alueen toimintaa ja saavutettavuutta kaikilla liikennemuodoilla. Suurin paino on alueen kevyen liikenteen yhteyksien parantamisessa Näsijärven ja Tammerkosken rantoja pitkin sekä keskustan ruutukaavaverkkoon. Alueen saavutettavuutta keskustan suunnasta parantaa Kortelahden ylittävä silta. Se on osa rannan virkistysreittiä, joka jatkuu keskustan ja Ranta-Tampellan suunnista Mustaanlahteen ja Särkänniemen elämyspuistoon, sekä sieltä edelleen Sara Hildénille ja rantaa pitkin Santalahteen. Alueen saavutettavuus julkisella liikenteellä paranee merkittävästi, kun raitiotien jatkolinja länteen toteutuu 2024 mennessä ja alueen lähelle tulee raitiotiepysäkki.
Ennen asemakaavan hyväksymistä tehdään Särkänniemi Oy:n kanssa yhteistyösopimus alueen toteuttamisen ehdoista. Sekä asemakaava, että yhteistyösopimus tulevat päätettäväksi normaalin päätösprosessin mukaisesti.
Ehdotettava linjaus jatkovalmistelua varten on, että Särkänniemen alueen asemakaavan sekä sitä toteuttavan yhteistyösopimuksen valmistelua jatketaan.
Onkiniemen kulttuuritehdas
Kaupungin tavoitteena on kaavoittaa Onkiniemen tehdasrakennusten alue osana Särkänniemen alueen asemakaavoitusta. Tehdasrakennukset ovat valmistuneet vuosien 1953-1955 aikana. Tehdastoiminta alueella loppui vuonna 1992. Tehdasrakennuksen ja voimalaitoksen pinta-ala on yhteensä 13.400 m2 ja kaupungin omistaman tontin pinta-ala on 22.000 m2. Onkiniemen alueella entiselle trikootehtaalle on spontaanisti syntynyt yhteisöllinen omaehtoisen kulttuurin keskus, josta voisi kaupungin myötävaikutuksella syntyä Tallinnan Telliskiven veroinen ympärivuotinen rosoinen kulttuurimatkailukohde.
Kaupungin suunnitelmana on järjestää suunnittelu- ja toteutuskilpailu Onkiniemen tehdasrakennusten myymiseksi sekä kehittämiseksi asemakaavoituksen luonnosvaiheessa. Kilpailu on luonteeltaan tontinluovutuskilpailu, jossa tehdaskiinteistön ostaja saa rakennettavakseen osan kortteliin kaavoitettavista asunnoista. Kilpailun pääasiallisena kohteena on alueen täydennysrakentaminen tontinluovutuksella. Rakennusoikeutta luovutetaan tehdaskiinteistön perusparannus- ja vuokrausvelvoitteella ja rakennus myydään kunnostettavaksi asemakaavassa merkittyyn käyttötarkoitukseen. Tontti vuokrataan tai myydään. Kilpailussa etsitään taloudellisesti toimivaa konseptia kulttuuritoiminnan säilymiselle ja kehittymiselle Onkiniemessä. Esitetyn liiketoimintamallin tulee mahdollistaa tehdasrakennusten peruskorjaus sekä kohtuuhintainen vuokrataso ainakin osassa kiinteistöä, jotta kulttuuritoimintojen sijoittuminen omaehtoisesti mahdollistuu. Toimintamallin tulee edesauttaa omaehtoista ja ei-kaupallista kulttuuritoimintaa järjestävien yhteisöjen toimimista kiinteistössä osana kaupallista muuta toimintaa. Kaupunki on valmis sitoutumaan pitkäaikaiseen vuokrasopimukseen kilpailun voittaneen tahon kanssa niiltä osin, kuin Hyvinvointipalveluiden kulttuuri- ja vapaa-aikapalvelut tarvitsevat alueelta tiloja. Tehdasrakennuksesta ja sen laajennuksesta jälleenvuokrataan tiloja Sivistys- ja kulttuurilautakunnan osoittamille ja tukemille avustusyhteisöille. Avoimia tilakysymyksiä on tällä hetkellä mm. Sara Hildénin taideakatemialla, Lastenkirjainstituutilla sekä Ahaa-teatterilla. Kaupungin vuokraamaa tilaa tehdasrakennuksessa tai sen täydennysosassa olisi alustavan arvion mukaan noin 4.900 m².
Onkiniemen kulttuuritehtaalla on suuri merkitys koko alueen kulttuuri-, matkailu- ja tapahtumaelinkeinojen tukemiselle. Monipuolinen kulttuuritarjonta lisää alueen houkuttelevuutta ja lisää kävijämääriä.
Esityksenä on, että Onkiniemen tehdasrakennusten myymiseksi sekä alueen kehittämiseksi asumisen, yritysten ja kulttuuritoimijoiden käyttöön järjestetään suunnittelu- ja toteutuskilpailu asemakaavoituksen luonnosvaiheessa liitteessä esitettyjen periaatteiden mukaisesti. Tontinluovutuskilpailun ratkettua alueesta tehtävät sopimukset tulevat päätettäväksi normaalin päätöksentekoprosessin mukaisesti.
Järvikeskus - Lake Center
Särkänniemen 2016 hyväksytyssä yleissuunnitelmassa Mustalahden satama-aluetta esitettiin kehitettäväksi keskustaan kytkeytyvänä tapahtuma- ja virkistysalueena, jonka koillisreunaan varattiin rakennuspaikka mahdolliselle Järviluontokeskselle. Kehittämistyön yhteydessä myös tätä konseptia on kehitetty, jonka yhteydessä siihen on tullut mukaan voimakkaampia kaupallisia matkailua ja vapaa-aikaa tukevia elementtejä. Nimi on samalla muutettu ytimekkäämmäksi Järvikeskukseksi.
Järvikeskus on konsepti, jolla tavoitellaan Tampereelle ympärivuotista vetovoimatekijää, joka yhdistää matkailun, luonnon ja elämyksellisyyden. Järvikeskus on osa matkailun ekosysteemin kehittämistä ja toteutuessaan se on kansallinen ja kansainvälinen järvimatkailun kärkikohde tarjoten samalla hyvinvointi- ja aktiviteettipalveluja kaupunkilaisille ja matkailijoille. Konsepti yhdistää järvi- ja avantokylpylän, ravintolatoiminnan, Outdoor Center -toiminnan sekä seminaari- ja tapahtumatilan. Keskus toimii koko seudun porttina järvimatkailuun ja luontotiedon ja kestävän kehityksen näyteikkunana. Konseptikuvauksen on laatinut Ekokumppanit Oy yritys- ja yhteiskuntasuhteet palveluryhmän toimeksiannosta. Valmisteluun ovat osallistuneet useat eri toimijat ja kaupungin yksiköt. Pirkanmaan ympäristöohjelmassa todetaan, että Särkänniemen elämyskokonaisuuden yhteyteen perustetaan ympärivuotinen liikunnan, vesistä nauttimisen, hyvinvoinnin, luontomatkailun, vesitiedon ja luonnossa oppimisen keskus. Keskus toimii porttina luontoon ja linkittää Tampereen ympäröivään maakuntaan, kansallispuistoihin ja luontoon uudella tavalla. Järvikeskuksen mahdollista toteuttamista koskevat sopimukset tuodaan päätettäväksi normaalin päätöksentekoprosessin mukaisesti.
Järvikeskuksen valmistelua esitetään jatkettavaksi Särkänniemen ja Mustanlahden sekä Kortelahden satamien kokonaisuuden kehittämisen yhteydessä ja osana matkailun ekosysteemin kehittämistä. Jatkovalmistelussa selvitetään hankkeen markkinaehtoisen toteuttamisen mahdollisuudet ja malli Järvikeskuksen operaattorin valitsemiseksi.
Särkänniemen palloilu- ja monitoimiareena
Pyynikin palloiluhallin peruskorjaamista ja laajentamista sekä Santalahden uuden palloiluhallin toteutusedellytyksiä on tutkittu vuoden 2017 aikana. Tarveselvitys valmistui alkuvuonna 2018. Tarveselvityksen mukaan Santalahti ei sovellu palloiluhallin paikaksi ja uuden paikan etsimistä jatketaan. Keskustan kehitysohjelma on jo aikaisemmin tutkinut kyseisen toiminnon sijoittumista Särkänniemen alueen yhteyteen. Tarkastelu osoitti, että palloiluhallin sijoittuminen Särkänniemen alueen yhteyteen olisi Viiden tähden Keskustan tavoitteita tukeva ratkaisu sekä se sisältäisi lukuisia synergioita alueella olevien ja sinne tulevien toimintojen kanssa. Särkänniemen kaavaluonnoksen pohjana oleva yleissuunnitelma sisältää varauksen 6.000 m2 monitoimiareenalle hyvällä paikalla suhteessa alueen muihin toimintoihin.
Esityksenä on, että Särkänniemen alueen soveltuvuus palloiluhallin sijainniksi selvitetään ja tutkitaan synergiat alueen muiden toimijoiden kanssa sekä vaihtoehtoiset rahoitus- ja omistusmallit. Kyseessä ei ole linjaus hallin sijoituspaikasta tai toteutuksesta, vaan toteutusedellytysten selvittämisestä kyseiselle paikalle. Mikäli selvitys osoittaa, että paikka on soveltuva palloiluhallin paikaksi, niin mahdollisesta jatkosta, toteutuksesta ja toteutusmallista tehdään erikseen päätökset kaupungin normaalien käytäntöjen sekä päätösprosessien mukaisesti.
Santalahden rantapuiston kehittäminen
Santalahden rantapuisto on tärkeä osa keskustan kehittämisohjelman kaupunkikulttuurin, tapahtumien ja matkailun edellytyksiä edistävää elämyksellistä järvenrantakaupunkia sekä tärkeä täydennys keskustan tapahtymapaikkojen verkkoon. Keskustan tapahtumaverkkoa kehitetään palvelemaan kaupunkistrategian mukaista tavoitetta olla pohjoismaiden johtava elämyskaupunki ja parantamaan tapahtumien järjestämisen sekä tapahtumaelinkeinojen edellytyksiä. Kaupunginhallituksen 6/2016 hyväksymässä Tapahtumatoiminnan suuntaviivat -asiakirjassa todetaan, että kaupungin elävöittäminen tapahtumien avulla otetaan huomioon yleisiä alueita suunniteltaessa. Yleisiä alueita ja kiinteistöjä peruskorjatessa sekä uudiskohteita rakennettaessa huomioidaan monikäyttöisyys ja tapahtumanäkökulma. Keskeisten julkisten tilojen ja alueiden pitää täyttää tapahtumajärjestämisen asettamat edellytykset ja mahdollistaa tapahtumien järjestäminen ekologisesti kestävillä toimintatavoilla. Samassa dokumentissa asetetaan kaupungin yleisten alueiden ja tapahtumarakenteiden kehittämisen tavoitteiksi, että kaupungissa on laaja valikoima korkeatasoisia ja monikäyttöisiä tiloja ja alueita, jotka mahdollistavat niin suurten kuin pientenkin tapahtumien järjestämisen, kaupungin infrastruktuuri huomioi tapahtumatoiminnan ja mahdollistaa kestävän kehityksen mukaiset ratkaisut ja tapahtuma-alueita, -paikkoja ja -rakenteita kehitetään pitkäjänteisesti ja suunnitelmallisesti.
Santalahden rantapuiston varustaminen palvelemaan myös tapahtumien järjestämistä osana keskustan muuta tapahtumapaikkojen verkkoa on hyväksytty osana Viiden tähden keskustan kehittämisohjelmaa vuonna 2017. Santalahden rantapuiston yleissuunnitelma hyväksyttiin yhdyskuntalautakunnan kokouksessa 13.1.2015. Suunnitelma käsittää kolmen hehtaarin laajuudelta uutta puistoaluetta, joka syntyy järveä täyttämällä sekä lisäksi entistä puistoaluetta noin seitsemän hehtaaria. Toteutussuunnittelu vaiheessa osaan puistoaluetta lisätään tapahtumia mahdollistavia elementtejä, jotta puisto on kestävä myös tapahtumakäytössä. Tapahtumakäytön mahdollistava varustus on tarkoituksenmukaista ja edullinen ratkaisu tehdä samalla kun puiston varsinainen toteutus tehdään. Vastaavien tapahtumapaikkojen tapahtumien taloudellisista vaikutuksista tehtyjen selvitysten perusteella nyt tehtävän tapahtumavarustuksen investoinnin arvioidaan tulevan sen mahdollistamien tapahtumien kävijöiden aluetalouteen jättämien tulojen kautta kaupungille verotuloina muutamassa vuodessa takaisin.
Santalahden rantapuisto on ollut perinteisesti avoin oleskelupuisto, jossa on paljon nurmialuetta vapaaseen oleskeluun ja pelailuun. Toteutussuunnittelussa huomioidaan elementit, joilla varmistetaan puiston toimiminen myös tapahtumakäytössä. Keskustassa ja sen välittömässä läheisyydessä olevat puistot, kuten Pyynikki, Tammerkosken rannat, Eteläpuisto jne. ovat perinteisesti olleet kaupunkilaisten viihtymis-, kokoontumis- ja tapahtumapaikkoja. Santalahden rantapuisto tulee valmistuttuaan olemaan laajasti kaupunkilaisten viihtymiskäytössä, mutta myös merkittävä lähivirkistäytymispaikka alueen asukkaille. Toteutusvaiheessa on tärkeää huomioida alueen korkea käyttöaste, jotta puisto pysyy toimintakuntoisena niin yleisötapahtumissa kuin omaehtoisessa viihtymisessäkin. Sijaintinsa puolesta Santalahti liittyy korkeatasoiseen ja poikkeukselliseen kokonaisuuteen yhdessä Särkänniemen ja Onkiniemen kanssa, luoden alueen, jolla on ainutlaatuinen potentiaali matkailun ja tapahtumatoiminnan saralla.
Tapahtuma-ala kasvaa ja kehittyy ollen jo merkittävä työllistäjä Tampereen alueella. Tapahtumat myös luovat alueelle imagoa ja antavat kaupunkimarkkinointiin hyviä elementtejä. Tapahtumat osaltaan tukevat yhteisöllisyyttä, joka on tärkeä osa kaupunkilaisten viihtyvyyttä kasvavassa kaupungissa. Santalahden rantapuistolle myös on kiistaton tarve monipuolisena tapahtumien järjestämisen paikkana. Keskustan läheisyydessä, missä on tarvetta tapahtumien järjestämiselle ja minne tapahtumanjärjestäjät ovat valmiita tapahtumia tuomaan, ei ole realistisia vaihtoehtoja vastaavalle nykyistä tapahtumapaikkojen verkkoa täydentävän tapahtumapaikan toteuttamiselle. Santalahden rantapuiston arvioitu osittainen käyttö tapahtumiin on vuosittain noin 20-25 vuorokautta sisältäen tapahtumien rakentamisen ja purkamisen. Tapahtumien rakentamisen ja purkamisen aikana alueen käyttö puistona on vain osin rajattu. Täysin rajattu muulta käytöltä alue on vain tapahtumapäivinä, joita on arvioitu olevan noin 5-6 vuosittain. Muina aikoina alue toimii normaalisti alueen lähipuistona ja virkistysalueena.
Monipuolinen tapahtumien järjestäminen mahdollistetaan suunnittelemalla ja varustamalla kaikki keskustan yleiset alueet, torit ja puistot siten, että ne mahdollistavat monipuolisten tapahtumien järjestämisen kilpailukykyisesti ja turvallisesti. Keskustan tapahtumaverkko palvelee tapahtumien järjestämistä tehokkaasti ja tasapuolisesti. Keskeinen tavoite keskustan yleisten alueiden varustamisessa normaalikäytön lisäksi myös tapahtumia järjestämistä tukevalla tekniikalla, kalustuksella sekä rakenteilla on tapahtumien turvallisen ja tehokkaan järjestämisen mahdollistaminen sekä mahdollisten häiriöiden minimointi. Santalahden rantapuisto on merkittävä parannus keskustan tapahtumainfrastruktuuriin ja mahdollisuus toteuttaa tavoitetta tulla Pohjoismaiden vetovoimaisimmaksi elämyskaupungiksi. Tapahtumia järjestetään kaikissa keskustan tapahtumapaikoissa tulevaisuudessakin ja uusi Santalahden rantapuisto vähentää painetta kasvattaa tapahtumien määrää nykyisissä keskustan jo kuormitetuissa tapahtumapaikoissa.
Ehdotettavat linjaukset jatkovalmistelulle ovat, että Santalahden rantapuiston kehittämistä jatketaan kaupunkilaisten vapaa-ajan alueeksi, asukkaiden lähivirkistysalueeksi sekä monipuoliseksi ja vetovoimaiseksi tapahtumapuistoksi. Valmistelua jatketaan siten, että mahdollistetaan monipuolisten tapahtumien järjestäminen kilpailukykyisesti, turvallisesti ja hyödyntäen tasapuolisesti kaikkia keskustan tapahtumapaikkoja.
Särkänniemi Oy:ltä sekä Visit Tampere Oy:ltä pyydetyt lausunnot Santalahden rantapuiston kehittämisestä ovat päätöksen liitteenä.
Särkänniemen alueen asemakaavan ja sitä toteuttavan yhteistyösopimuksen valmistelua jatketaan.
Onkiniemen tehdasrakennuksen myymiseksi ja alueen kehittämiseksi järjestetään suunnittelu- ja toteutuskilpailu.
Järvikeskuksen valmistelua jatketaan. Jatkovalmistelussa selvitetään malli operaattorin valitsemiseksi.
Särkänniemen yleissuunnitelmassa esitetyn alueen soveltuvuus palloiluhallin sijainniksi selvitetään ja tutkitaan yhteiskäyttömahdollisuudet alueen muiden toimijoiden kanssa sekä vaihtoehtoiset rahoitusmallit.
Santalahden rantapuiston kehittämistä jatketaan kaupunkilaisten vapaa-ajan alueeksi ja keskustan tapahtumaverkkoa täydentäväksi tapahtumapuistoksi.
Kaupunginhallitus myönsi läsnäolo- ja puheoikeuden johtaja Taru Kuosmaselle, johtaja Mikko Nurmiselle, johtaja Teppo Rantaselle, hankejohtaja Tero Tenhuselle sekä kulttuuri- ja vapaa-aikajohtaja Lauri Savisaarelle. He olivat asiantuntijoina läsnä kokouksessa tämän asian käsittelyn aikana.
Asian käsittelyn kuluessa Ilkka Sasi ehdotti, että asia jätetään pöydälle 7.5.2018 kokoukseen saakka. Atanas Aleksovski kannatti Sasin pöydällepanoehdotusta.
Teppo Rantanen, Tenhunen Tero, Leinonen Sakari, Miikka Seppälä/Särkänniemi Oy, Tuija Telén, Iina Ojala, Virpi Ekholm
Särkänniemen-Onkiniemen-Santalahden rantapuiston kehittämisen esittelymateriaali.pdf (pdf, 10697 kt)
Visit Tampere Oy lausunto Santalahden rantapuiston tapahtumakäytön vaikutuksista.pdf (pdf, 14 kt)
Särkänniemi Oy lausunto Santalahden rantapuiston tapahtumakäytön vaikutuksista.pdf (pdf, 8 kt)
Kuuntele Särkänniemen-Onkiniemen-Santalahden rantapuiston kehittämisen esittelymateriaali.pdf
Kuuntele Visit Tampere Oy lausunto Santalahden rantapuiston tapahtumakäytön vaikutuksista.pdf
Kuuntele Särkänniemi Oy lausunto Santalahden rantapuiston tapahtumakäytön vaikutuksista.pdf
§ 173 Kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus
§ 174 Pöytäkirjan tarkastus
§ 175 Vuoden 2019 toiminnan ja talouden suunnittelun lähtökohdat
§ 177 Tampereen kaupungin liikuntapaikkojen ja nuorisokeskusten rakentamisen suunnitelman 2018-2030 tilannekatsaus
§ 178 Lausunto Korkeimmalle hallinto-oikeudelle vuoden 2016 talousarvion muuttamista koskevasta päätöksestä tehtyyn valitukseen
§ 179 Tiedoksi merkittävät asiat
§ 180 Lautakuntien ja jaostojen ym. sekä viranhaltijoiden ym. päätösten otto-oikeus (lisäpykälä)


Pidetään valtuuston kokoushuoneessa maanantaina 22.9.2014 alkaen kello 19.00.
Tämän kokouksen tarkastettu pöytäkirja pidetään nähtävänä Jämijärven kunnan virastossa 26.9.2014 kello 9.00 - 11.00.
Jämijärvellä 16.9.2014
Jämijärven kunta KOKOUSKUTSU 5/2014
Kunnanvaltuusto Laatimispäivämäärä: 16.9.2014
Maanantai 22.9.2014 kello 19.00
49 § KOKOUKSEN LAILLISUUS JA PÄÄTÖSVALTAISUUS 68
50 § PÖYTÄKIRJAN TARKASTAJIEN VALINTA 68
51 § SAIRAANHOITOPIIRIN TOIMINNAN JA TALOUDEN RAPORTTI
1-7 KK 2014 69
52 § KAUPPASOPIMUS KOSKIEN MAANVUOKRASOPIMUKSIA
RATIPERÄN TUULIVOIMAPUISTON ALUEELLA 70
53 § TALOUDEN TOTEUTUMINEN AJALLA 1.1.-31.7.2014 71
54 § VÄLIRAPORTTI 30.6.2014 72
55 § KANKAANPÄÄN KAUPUNGIN ESITYS KUNTAJAKOSELVITYKSEN KÄYNNISTÄMISESTÄ 73
56 § VANHUSPALVELULAIN TOTEUTUMISEN SEURANTA 75
57 § JÄMIN HIIHTOTUNNELIN SÄHKÖLASKUJEN MAKSAMINEN TAKAUSPÄÄTÖKSEN PERUSTEELLA 76
58 § ILMOITUS- JA MAHDOLLISESTI KIIREELLISENÄ KÄSITELTÄVÄKSI OTETTAVAT ASIAT 77
59 § MUUT MAHDOLLISESTI ESILLE TULEVAT ASIAT 78
Jämijärven kunta KOKOUSPÖYTÄKIRJA 5/2014
22.9.2014 kello 19.00 – 19.14
Raimo Mansikkamäki varajäsen
Marjatta Hyttinen varajäsen
Ilkka Hyttinen varajäsen
§§ 49 - 60
Kunnanvirasto 26.9.2014
Marjatta Hyttinen Erkki Rudenberg
Ehdotus: Kokouskutsu asialistoineen on julkipantu kunnan ilmoitustaululle 16.9.2014 ja kokouskutsu on julkaistu Kankaanpään Seutu –lehdessä ja Seutulehti UutisOiva-lehdessä 18.9.2014. Kokouskutsu asialistoineen on lähetetty kaikille valtuutetuille ja kunnanhallituksen jäsenille16.9.2014.
Päätös: Pöytäkirjan tarkastajiksi valittiin yksimielisesti Marjatta Hyttinen ja Erkki Rudenberg.
Kunnanhallitus 198 § 1.9.2014
Liitteenä on sairaanhoitopiirin toiminnan ja talouden raportti 1 – 7 kk 2014. Liite nro 198.1.
”Tasaisella vauhdilla” toteumaprosentin tulisi olla 58,33 %. Sairaanhoidon osalta Jämijärven kunnan toteuma on 51,7 %, laskua edelliseen vuoteen -11,9 %. Sosiaalipalvelujen toteuma on 93,9 % ja yleislääketieteen päivystyksen 102,6 %.
Valtuuston hyväksymään talousarvioon verrattuna seitsemän ensimmäisen kuukauden menot ovat 115 000 euroa pienemmät kuin talousarviossa on arvioitu.
Kunnanhallitus merkitsee sairaanhoitopiirin toiminnan ja talouden raportin 1 – 7 kk 2014 tiedokseen ja saattaa sen edelleen tiedoksi valtuustolle.
Ehdotus: Valtuusto merkitsee sairaanhoitopiirin toiminnan ja talouden raportin 1-7 kk 2014 tiedokseen.
Kunnanhallitus 200 § 1.9.2014
Jämijärven kunnanhallitus on kokouksessaan 19.8.2013 214 § hyväksynyt maanvuokrasopimusmallin, jonka pohjalta on laadittu maanomistajien kanssa sopimukset ns. Ratiperän tuulivoimapuiston alueella. Luettelo sopimuksista on liitteenä nro 200.1.
Sopimukset on laadittu kunnan ja maanomistajan välisiksi siten, että ne siirretään kunnan osalta tuulivoimapuiston toteuttajalle.
Taaleritehtaan Pääomarahastot Oy on esittänyt kiinnostuksensa ryhtyä hankkeen toteuttajaksi ja valmiiden sopimusten ostajaksi. Kauppahinnasta on tehty arvio FCG Suunnittelu ja tekniikka Oy:n toimesta. Liite nro 200.2.
Kunnan ja Taaleritehtaan välisten neuvottelujen pohjalta on laadittu oheisen liitteen mukainen kauppasopimusluonnos.
Ehdotus: Kunnanhallitus ehdottaa valtuustolle, että valtuusto hyväksyy Jämijärven kunnan ja Taaleritehtaan Pääomarahastot Oy:n välisen kauppakirjaluonnoksen oheisen liitteen mukaisesti.
Ehdotus: Valtuusto hyväksyy Jämijärven kunnan ja Taaleritehtaan Pääomarahastot Oy:n välisen kauppakirjaluonnoksen oheisen liitteen mukaisesti.
Kunnanhallitus 201 § 1.9.2014
Liitteenä on talouden toteutuminen ajalla 1.1.-31.7.2014. Liite nro 201.1.
Tasaisella vauhdilla toteuman tulisi olla 58,33 %.
Ehdotus: Kunnanhallitus merkitsee talouden toteutumisen ajalla 1.1.-31.7.2014 tiedokseen ja saattaa sen edelleen tiedoksi valtuustolle.
Ehdotus: Valtuusto merkitsee talouden toteutumisen ajalla 1.1.-31.7.2014 tiedokseen.
Kunnanhallitus 207 § 15.9.2014
Hallintokunnat ovat laatineet selvitykset vuoden 2014 tavoitteiden toteutumisesta.
Vuoden 2014 tavoitteisiin ja niiden toteutumiseen on pyritty saamaan myös toimintoja ja sen onnistumista kuvaavia mittareita.
Väliraportti on liitteenä nro 207.1.
Ehdotus: Kunnanhallitus merkitsee väliraportin 1.1.-30.6.2014 tiedokseen ja saattaa sen edelleen tarkastuslautakunnan ja valtuuston tiedoksi.
Ehdotus: Valtuusto merkitsee väliraportin 1.1.-30.6.2014 tiedokseen.
Kunnanhallitus 209 § 15.9.2014
KH 209 § Kuntarakenneselvityksen aineisto löytyy kunnan kotisivuilta ja osoitteesta www.kuntaliitos.fi.
Aineisto on esitetty valtuustoille Karviassa 6.5.2014 pidetyssä selvitystyön loppuseminaarissa. Tällöin sovittiin, että kunnat ottavat kantaa syyskuun 2014 loppuun mennessä jatkavatko ne selvitystyön 2 vaiheeseen (varsinaiset liitosneuvottelut). Tämän jälkeen on Lavian ratkaisuksi tullut kuntaliitos Poriin.
Pohjois-Satakunnan kuntien vaikeasta taloudellisesta tilanteesta huolimatta tahtotilaa kuntaliitosneuvotteluihin ei ole ilmennyt.
Kuntaliitos edellyttäisi vahvaa kuntajoukkoa, jotta sillä olisi merkitystä ”pitkässä juoksussa”.
Ehdotus: Kunnanhallitus ehdottaa valtuustolle, että valtuusto ilmoittaa kantanaan, että Jämijärven kunta ei tässä vaiheessa lähde 2 vaiheen selvitystyöhön (mahdolliset liitosneuvottelut).
Ehdotus: Valtuusto ilmoittaa kantanaan, että Jämijärven kunta ei tässä vaiheessa lähde 2 vaiheen selvitystyöhön (mahdolliset liitosneuvottelut).
Kunnanhallitus 212 § 15.9.2014
Valtuuston kokouksessa 25.8.2014 § 47 kohta 2 Kristiina Kotaoja tiedusteli onko kunnassa vanhuspalvelulain seurannasta vastaavaa henkilöä vai kuuluuko asia PoSalle. Asia jäi kunnanhallituksen selvitettäväksi.
Asiaa on tiedusteltu PoSan vanhuspalvelujohtaja Anne Vanhatalolta, ja häneltä on saatu seuraavanlainen selvitys:
”Vanhuspalvelulain toimeenpanon tukemista, seurantaa ja arviointia varten on Valvirassa asetettu erityishanke, jonka puitteissa selvitetään miten kunnat ovat velvoitteitaan hoitaneet. Hanke on toteutettu yhteistyössä Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) kanssa. THL on kerännyt tilannetta ennen lain voimaantuloa kuvaavat tiedot vanhustenhuollon toimintayksiköille osoitetulla kyselyllä keväällä 2013. Kysely toistetaan nyt syys-lokakuussa
Valvira ohjaa aluehallintovirastoja yhdenmukaistaakseen lupahallinnon ja valvonnan ja toimintaperiaatteita, menettelytapoja ja ratkaisukäytäntöjä. Tavoitteena on varmistaa, että vanhukset saavat sellaista hoitoa ja hoivaa, jota lait, asetukset ja vanhustenhuollosta annetut suositukset edellyttävät.”
Ehdotus: Kunnanhallitus päättää antaa asiasta valtuustolle yllä olevan selvityksen.
Ehdotus: Valtuusto merkitsee kunnanhallituksen selvityksen tiedokseen.
Kunnanhallitus 213 § 15.9.2014
Valtuutettu Erkki Rudenberg tiedusteli valtuuston kokouksessa 25.8.2014 § 47 kohta 3, kuinka paljon kunta on maksanut Jämin hiihtotunnelin sähkölaskuja valtuuston takauspäätöksen jälkeen.
Asia annettiin kunnanhallituksen selvitettäväksi.
Ehdotus: Kunnanhallitus ilmoittaa valtuustolle, että tämän esityslistan lähtöpäivään 10.9.2014 mennessä ei ole maksettu takauspäätökseen liittyviä sähkölaskuja.
Ehdotus: Valtuusto merkitsee kunnanhallituksen ilmoituksen tiedokseen.
1. Kunnanjohtaja ilmoitti valtuutetuille, että edellisessä kokouksessa jaettuun valtuuston kokouspäivälistaan tulee pidettäväksi vielä yksi lisäkokous 13.10.2014. Mikäli kokousta ei pidetä, lähetetään siitä ilmoitus.