Oikaisuvaatimus rakennuksen paikan merkitsemisestä, Linnaniementie 40 | Mikkeli
Oikaisuvaatimus rakennuksen paikan merkitsemisestä, Linnaniementie 40
Lupa- ja valvontajaosto, kokous 20.11.2019
§ 50 Oikaisuvaatimus rakennuksen paikan merkitsemisestä, Linnaniementie 40
MliDno-2019-34
Lupa- ja valvontajaosto, 24.1.2019
Johtava rakennustarkastaja on päätöksellään 18-9-A 17.12.2018 myöntänyt rakennusluvan asuinrakennuksen, saunan ja autotalli/varaston rakentamiseksi tilalle 491-060-305-3, osoitteessa Linnaniementie 40, Ristiina.
Kahden kiinteistön omistajat ovat tehneet oikaisuvaatimuksen johtavan rakennustarkastajan lupapäätöksestä. Lupapäätös on annettu julkipanon jälkeen 18.12.2018 ja viimeinen muutoksenhakupäivä on ollut 2.1.2019. Oikaisuvaatimus on tehty säädetyssä määräajassa. Oikaisuvaatimuksen tekijöistä tilan 491-537-0032-0007 (Linnanniementie 38) omistajalla on rajanaapurina oikeus tehdä oikaisuvaatimus päätöksestä. Sen sijaan tilan 491-537-0032-0006 (Linnanniementie 36) omistajat eivät ole rakennuspaikan rajanaapureita.
Maankäyttö- ja rakennuslain 192 §:n mukaan valitusoikeus rakennus- ja toimenpidelupapäätöksestä on viereisen tai vastapäätä olevan alueen omistajalla ja haltijalla, sellaisen kiinteistön omistajalla ja haltijalla, jonka rakentamiseen tai muuhun käyttämiseen päätös voi olennaisesti vaikuttaa, sillä, jonka oikeuteen, velvollisuuteen tai etuun päätös välittömästi vaikuttaa sekä kunnalla.
Koska tilan 491-537-0032-0006 omistajat eivät ole rakennuspaikan rajanaapureita eikä ole osoitettu, että päätös voi olennaisesti vaíkuttaa heidän omistamansa kiinteistön rakentamiseen tai muuhun käyttämiseen tai välittömästi heidän oikeuteensa, velvollisuuteensa tai etuunsa, ei heillä ole oikeutta tehdä oikaisuvaatimusta lupapäätöksestä.
Oikaisuvaatimuksessa vaaditaan, että myönnetyn luvan lupaehtoja muutetaan niin, että niissä huomioidaan alueen asemakaava ja rakennustapaohjeet ja varmistetaan, ettei rakentamisesta aiheudu vahinkoa tai kohtuutonta haittaa naapureille mm. kallion louhinnan ja räjäytysten kautta sekä, että liian lähellä rantaviivaa tehdyn louhinnan ja maanmuokkauksen jäljet ennallistetaan. Käytännössä oikaisuvaatimus kohdistuu vain suunniteltuun saunarakennukseen.
Lisäksi vaaditaan rakennustöiden keskeyttämistä siihen saakka, kunnes lupapäätös on muutetussa muodossaan tullut lainvoimaiseksi ja lupaehtojen noudattaminen on varmistettu.
Oikaisuvaatimusta perustellaan sillä, että rakennustyöt kiinteistöllä on aloitettu jo ennen kuin rakennuslupapäätös on tullut lainvoimaiseksi. Oikaisuvaatimuksen tekijöiden mukaan saunan sijoituspaikka on alueen asemakaavan vastainen ja vain 10 metrin päässä rantaviivasta ja kallion louhiminen ja räjäyttäminen saunan rakennuspaikan kohdalta on vastoin alueen rakennustapaohjeita. Heidän mukaansa räjäytystyö tapahtuu liian lähellä naapurikiinteistöjen rakennuksia ja aiheuttaa niille vaaraa.
Luvanhakija on antanut oman vastineensa oikaisuvaatimuksen johdosta ja oikaisuvaatimuksen tekijät vielä oman lisävastineensa.
Rakennuslupapäätöksen yhteydessä on annettu maankäyttö- ja rakennuslain 144 §:n mukainen oikeus aloittaa rakennustyöt jo ennen lupapäätöksen lainvoimaisuutta. Tästä on tiedotettu myös naapureille heidän kuulemisensa yhteydessä. Aloittamisoikeutta on hakemuksessa perusteltu sillä, että työt pystyttäisiin tekemään ennen pahimpia talvisäitä.
Alueen asemakaavaan on erikseen merkitty alue, jolla rakentaminen on sallittu. Korttelissa 305 on kaavaan merkitty erillinen rakennusala, jolle saa rakentaa saunan. Se on osoitettu kartalla ja ulottuu noin 15 metrin päähän rantaviivasta. 3.1.2019 suoritetussa tarkastuksessa ja mittauksessa on todettu, että suunnitellun saunan katetulta kuistilta etäisyys rantaviivaan on 17 metriä. Mittaustarkkuus on paikalla käyneen rakennustarkastajan mukaan noin yksi metri, joten saunan sijoituspaikka on asemakaavan mukainen. Saunan suunniteltu paikka on samalla etäisyydellä rantaviivasta kuin naapuritilalla olevan saunan.
Alueen rakennustapaohjeet ovat ohjeluonteisia eivätkä ehdottoman sitovia. Ne eivät ole kaavamääräyksiä, vaan kaavassa vain viitataan niihin. Tarkoitus kuitenkin on, että niitä noudatetaan ja niistä poikkeamiseen tulee esittää jokin hyväksyttävä syy. Rakennustapaohjeissa kielletään alueen maisemakuvaa muuttavat toimenpiteet, jollaiseksi rannalta näkyvän kallion louhiminen voidaan katsoa. Ilman kallion louhimista saunarakennus nousisi huomattavan korkealle, jopa kaksi metriä naapurin saunarakennusta ylemmäksi. Saunan esitetty sijoituspaikka ei ole korkeimman kallion kohdalla vaan notkelmassa, jossa se voidaan sijoittaa alemmaksi ja se näkyy vähemmän järvelle ja muutenkin ympäristöön. Notkelmassa on pieni kallio, jota joudutaan poistamaan rakennuksen alta. Poistettava kallion osa ei juurikaan näy järvelle, koska sen ja järven välissä on korkeampi kalliokumpare. Poistaminen ei merkittävästi muuta maisemakuvaa.
Ristiinan alueen rakennustarkastaja on 2.1.2019 määrännyt saunan rakennustyöt keskeytettäväksi siihen saakka, kunnes lupa- ja valvontajaosto on käsitellyt oikaisuvaatimuksen. Myös räjäytystyöt on määrätty keskeytettäväksi, kunnes lupapäätöstä koskeva oikaisuvaatimus on käsitelty ja tarvittavat selvitykset saatu. Selvitykset on toimitettu rakennusvalvontaan.
Rakennusvalvontaviranomaisen toimivaltaan ei kuulu sen päättäminen, millä tavalla maapohjan muokkaaminen suoritetaan tai luvan antaminen esimerkiksi mahdolliseen räjäytystyöhön. Maankäyttö- ja rakennusasetuksen 82 §:n mukaan rakennusluvassa tai rakennustyön aikana voidaan määrätä työmaan aitaamisesta, suojarakenteista henkilö- ja omaisuusvahinkojen estämiseksi, toimenpiteistä liikenne- ja muiden häiriöiden välttämiseksi sekä rakennustyön järjestämisestä niin, ettei työmaasta aiheudu kohtuutonta haittaa naapureille ja ohikulkijoille. Näin ollen lupapäätöksessä voidaan antaa määräyksiä naapurirakennusten suojaamisesta.
Tässä tapauksessa rakennuslupaa myönnettäessä ei ole ollut tietoa siitä, että saunan rakennuspaikalla tullaan kalliota louhimaan räjäyttämällä. Kun asia on nyt tullut tietoon, voidaan oikaisuvaatimuksen johdosta annettavassa päätöksessä määrätä mahdollisen räjäytystyön vaatimista suojatoimista.
Rakennuspaikalla on pidetty aloituskokous 10.1.2019. Kokouksessa on käyty läpi kaikki mahdollisia riskejä sisältävät työvaiheet. Kalliota on tarkoitus räjäyttää saunan kohdalta noin 20 neliömetrin laajuiselta alueelta. Louhintayrittäjä tekee turvallisuussuunnitelman ennen räjäytystyötä. Lähialueen rakennukset kuvataan ennen räjäytystyötä ja sen jälkeen mahdollisten vaurioiden toteamiseksi. Lisäksi lähimpien rakennusten perustuksiin asennetaan tärinämittarit. Toimenpiteistä on toimitettu selvitys rakennusvalvontaan.
Kaupungin maaomaisuuspalveluiden mittausryhmä on 23.1.2019 käynyt mittaamassa suunnitellun saunan paikan. Mittauksen perusteella on todettu, että saunan lähimmän katetun nurkan etäisyys keskivedenkorkeuden mukaisesta rantaviivasta on vain 13 metriä, joten suunnitellulla paikalla rakennus ulottuisi suurelta osalta asemakaavan mukaisen rakennusalan ulkopuolelle. Hakijan toimittama uusi asemapiirustus osoittaa saman asian. Luotettava mitta rakennusalan sijainnille saadaan rakennuspaikan katurajasta.
Saunan rakentamisen voidaan edellä esitetyn perusteella katsoa olevan muilta osin alueen asemakaavamääräysten ja rakennustapaohjeiden mukaista, mutta saunan sijoituspaikkaa pitää siirtää niin paljon rantaviivasta pois päin, että se sijoittuu asemakaavan mukaiselle rakennusalalle. Rakennuslupapäätöstä tulee muuttaa tältä osin. Suoritettavien räjäytystöiden osalta rakennuslupaan on syytä lisätä ehtoja naapurikiinteistöjen suojaamisen korostamiseksi.
Luvanhakijan puolesta pääsuunnittelijana ja vastaavana työnjohtajana toimiva henkilö on ilmoittanut, että saunan sijoituspaikka tullaan siirtämään asemakaavan mukaiselle rakennusalalle.
Rakennuslupaan liittyvät asiakirjat ja rakennusvalvonnalle toimitetut selvitykset esitellään tarkemmin kokouksessa.
Rakennustöiden keskeyttämistä saunarakennuksen osalta ei ole syytä enää pitää voimassa vaan töitä voi jatkaa, kun rakennusvalvontaan on toimitettu uusi asemapiirustus, jossa saunan sijoituspaikka on asemakaavan mukaisella rakennusalalla.
Lupa- ja valvontajaosto päättää edellä esitetyillä perusteilla jättää tutkimatta johtavan rakennustarkastajan päätöksestä § 676/18.12.2018 tehdyn oikaisuvaatimuksen tilan 491-537-0032-0006 omistajien osalta. Tilan 491-537-0032-0007 omistajan osalta oikaisuvaatimus on tutkittu ja rakennuslupapäätöstä muutetaan siltä osin, että saunarakennuksen sijoituspaikka määrätään siirrettäväksi asemakaavan mukaiselle rakennusalalle ja lupaehtoihin lisätään määräys, että mahdollisen räjäytystyön yhteydessä on toimittava rakennusvalvonnalle annettujen selvitysten mukaisesti ja huolehdittava siitä, että naapurikiinteistöillä oleville rakennuksille aiheutetaan mahdollisimman vähän vaaraa. Ennen räjäytystyön suorittamista on naapurirakennuksissa suoritettava katselmukset mahdollisten vauroiden varalta ja naapureille ilmoitettava etukäteen, milloin räjäytyksiä suoritetaan. Rakennusvalvontaan on toimitettava saunarakennuksen osalta uusi asemapiirustus ja perustussuunnitelma.
Rakennustöiden keskeyttäminen saunarakennuksen osalta kumotaan tästä päivästä lukien ja rakennustöitä saa jatkaa edellä mainituilla ehdoilla.
Lupa- ja valvontajaosto, 3.4.2019
Naapurikiinteistön omistaja on tehnyt Itä-Suomen hallinto-oikeuteen valituksen Mikkelin kaupungin lupa- ja valvontajaoston päätöksestä § 9/24.1.2019, jolla on pääosin hylätty naapurin oikaisuvaatimus johtavan rakennustarkastajan päätöksestä myöntää rakennuslupa omakotitalon, saunan ja talousrakennuksen rakentamiseen kiinteistölle 491-537-32-7.
Valituksessa vaaditaan hallinto-oikeutta täydentämään jaoston päätöstä niin, että siinä kielletään räjäytys- ja louhintatöiden tekeminen kaavan mukaisella ranta-alueella eli 15 metriä lähempänä rantaviivaa ja 10 metriä lähempänä valittajan saunarakennusta. Samoin valittaja vaatii katselmuksen suorittamista ja tärinämittausta kaikissa rakennuksissa 100 metrin säteellä räjäytyspaikasta sekä rakennustöiden keskeyttämistä saunarakennuksen osalta.
Valitus ei suoranaisesti kohdistu luvan mukaisten rakennusten rakentamiseen vaan pelkästään saunarakennuksen edellyttämään maaperän muokkaamiseen. Saunarakennuksen sijoituspaikka on asemakaavan ja rakennustapaohjeiden mukainen ja vaaditun etäisyyden päässä keskivedenkorkeuden mukaisesta rantaviivasta. Hakija on toimittanut rakennusvalvontaan uuden asemapiirustuksen, jossa saunarakennuksen sijoituspaikka ja etäisyydet rannasta ja päärakennuksesta on esitetty korjattuina ja asemakaavamääräysten mukaisina.
Saunarakennuksen suunnitellulla ja rakennusluvan mukaisella sijoituspaikalla on kalliokumpare. Mikäli kalliokumparetta ei madallettaisi, saunarakennus jäisi selkeästi ympäristöään ja viereisiä rakennuksia korkeammalle ja todennäköisesti erottuisi häiritsevästi ympäristöstään. Kalliota räjäytetään noin 20 neliömetrin kokoiselta alueelta. Räjäytettävä ja louhittava kallio on lähes kokonaan asemakaavan mukaisella saunan rakennusalalla. Kalliokumpare ei ole maisemallisesti hallitseva tai merkittävä eikä sen poistaminen muuta näkymää järveltä. Kadun suunnasta se ei näy vaan jää suurelta osin päärakennuksen taakse.
Rakennusluvan mukaisessa aloituskokouksessa on kallion louhiminen ja räjäyttäminen huomioitu. Rakennusvalvonta edellyttää, että lähistön rakennuksissa suoritetaan mahdollisten vaurioiden selvittämiseksi aloituskokouspöytäkirjan mukaiset katselmukset ja rakennusten ja rakenteiden kuvaamiset ennen räjäytystä ja sen jälkeen ja kaikkiin lähistön rakennuksiin asennetaan tärinämittarit. Louhinta- ja räjäytystyöstä vastaa kokenut ja tunnettu ammattilainen ja siitä on laadittu räjäytys- ja louhintatyön turvallisuudesta annetun asetuksen mukainen turvallisuussuunnitelma. Lupa- ja valvontajaoston päätöksessä näitä aloituskokouspöytäkirjaan kirjattuja asioita ei ole katsottu tarpeelliseksi toistaa yhtä tarkasti. Aloituskokouspöytäkirjaan kirjatut seikat sitovat rakennustyön suorittajaa samalla tavalla. Vaikka tuota aloituskokouksen pöytäkirjassa käytettyä termiä "lähialueen rakennukset" ei ole määritelty tarkemmin, se käytännössä tarkoittaa samaa kuin valituksessa esitetty etäisyys räjäytyspaikasta.
Edellä olevan perusteella valituksessa ei ole esitetty mitään sellaista, joka antaisi aihetta muuttaa tai täydentää lupa- ja valvontajaoston päätöstä. Rakennustyön suorittamisessa on jo otettu huomioon ne seikat, joita valituksessa on vaadittu lisättäväksi rakennuslupapäätökseen.
Lupa- ja valvontajaosto päättää antaa Itä-Suomen hallinto-oikeudelle edellä olevan lausunnon jaoston päätöksestä § 9/24.1.2019 tehdyn valituksen johdosta.
Naapurikiinteistön omistaja on tehnyt lupa- ja valvontajaostolle oikaisuvaatimuksen rakennustarkastaja Juha Häyrisen suorittamasta rakennuksen paikan merkitsemisestä kiinteistöllä 491-60-305-3 osoitteessa Linnaniementie 40, Ristiina. Oikaisuvaatimus on liittenä.
Naapurikiinteistön omistajalla on maankäyttö- ja rakennuslain mukaan oikeus hakea muutosta kiinteistöä koskeviin lupapäätöksiin ja sama oikeus on katsottava olevan myös lupaan liittyviin toimituksiin, kuten rakennuksen paikan merkitsemiseen.
Kyse on kiinteistölle 491-60-305-3 myönnettyyn rakennuslupaan nro 659/18 sisältyvän erillisen saunarakennuksen paikasta. Naapurikiinteistön omistaja haki aiemmin muutosta rakennuslupapäätökseen kyseisen saunarakennuksen osalta, mutta Itä-Suomen hallinto-oikeus pysytti lupapäätöksen voimassa. Kun rakennuslupapäätös oli lainvoimainen, Ristiinan alueen rakennustarkastaja Juha Häyrinen suoritti luvassa edellytetyn saunarakennuksen paikan merkitsemisen 3.10.2019.
Naapurikiinteistön omistaja vaatii, että lupa- ja valvontajaosto keskeyttää saunarakennuksen rakennustyön ja velvooittaa rakennusvalvonnan merkitsemään rakennuksen paikan asemakaavan mukaiselle rakennusalueelle.Oikaisuvaatimuksen mukaan rakennuksen paikka on merkitty kaksi metriä lähemmäksi rantaviivaa kuin asemakaava sallii ja rakennusluvan mukainen asemapiirustus osoittaa.
Kyseiselle alueelle on laadittu Ristiinan Linnaniemen asemakaava. Kaavan on Ristiinan valtuusto 4.8.2008 pykälän 54 kohdalla hyväksynyt. Kaava on tullut 25.5.2010 korkeimman hallinto-oikeuden päätöksellä lainvoimaiseksi (Dnro 1257/1/09). Kaavaan on merkitty Saimaan rantaan yksitoista omarantaista erillispientalotonttia, kaavamerkintä AO-1. Kullekin rakennuspaikalle saa rakentaa omakotitalon ja talousrakennuksia rakennusoikeuden puitteessa.
Kaavoitustyön yhteydessä laadittiin rakennustapaohje, joka täydentää asemakaavaa ja osoittaa suunnitteluperiaatteet rakennusten ja tonttien rakentamisen suhteen.
Kullekin rakennustontille on merkitty pistekatkoviivalla rakennusala, jonne rakennukset sijoitetaan. Tämän lisäksi tonteille on merkitty saunan rakennusala kaavamerkinnällä (sa). Tälle alueelle saa rakentaa enintään 30 kerrosneliömetrin suuruisen saunan, jonka jätevedet on pumpattava kunnalliseen viemäriverkostoon. Tätä saunan rakentamisalaa ei ole kaavaan numeerisesti merkitty, vaan se on mitattava mittakaavassa 1:2000 olevasta kaavakartasta.
Mikkelin rakennusjärjestyksen kohdan 1.3 määritelmiä mukaan rantaetäisyys: Rakennuksen etäisyys mitataan vaakamittana rakennuksen kokonaisalaan luettavasta tai rakennuksen pohjapinta-alaan kuuluvasta lähimmästä pisteestä keskivedenpinnan mukaiseen rantaviivaan.
Riittävällä mittaustarkkuudella saunan rakennusala on noin 15 metriä Saimaan keskivedenkorkeuden mukaisesta rantaviivasta.
Linnaniemen asemakaava-alue sijaitsee Saimaan Lauritsalan altaan Ristiinan Yövedellä. Keskivedenpinnan (MW) korkeus vuosijaksolla 1987-2010 on ollut korkeusjärjestelmässä N60+m 75,88 metriä merivedenpinnan yläpuolella. Ristiinassa sijaitsee Suomen ympäristökeskuksen ylläpitämä vedenkorkeusmittari. Vedenpinnankorkeus 3.10.2019 oli 75,51 metriä merenpinnan yläpuolella.
3.10.2019 suoritetun kyseisen saunan paikan tarkemittauksen mukaan saunan etäisyys keskivedenkorkeuden mukaisesta rantaviivasta oli noin 19 metriä ja rajapyykkien 101 ja 97 välisestä linjasta noin 14,5 metriä.
Asemakaava-alueelle on valmistunut neljä rantasaunaa. Niiden rantaetäisyydet ovat seuraavat:
Rakennuslupa nro 251/12, myönnetty 7.11.2012. Saunan etäisyys rantaan asemapiirustuksen mukaan 16 metriä. Rakennuksen paikka on merkitty maastoon riittävällä tarkkuudella asemapiirustuksen mukaiseen paikkaan rantaviivasta.
Rakennuslupa nro 240/12, myönnetty 31.10.2012. Saunan etäisyys rantaan asemapiirustuksen mukaan 15 metriä. Rakennuksen paikka on merkitty maastoon riittävällä tarkkuudella asemapiirustuksen mukaiseen paikkaan rantaviivasta.
Rakennuslupa nro 78/15, myönnetty 24.2.2015. Saunan etäisyys rantaan asemapiirustuksen mukaan 15,446 metriä. Rakennuksen paikka on merkitty maastoon riittävällä tarkkuudella asemapiirustuksen mukaiseen paikkaan rantaviivasta.
Rakennuslupa nro 567/15, myönnetty 8.9.2015. Saunan etäisyys rantaan asemapiirustuksen mukaan 15 metriä. Rakennuksen paikka on merkitty maastoon riittävällä tarkkuudella asemapiirustuksen mukaiseen paikkaan rantaviivasta.
Vuoden 2013 alusta Ristiina liittyi Mikkelin kaupunkiin. Kohtien 1 ja 2 mukaisten saunojen rakennusluvat on myönnetty Ristiinan kunnan aikaan. Tuolloin tontteja ei oltu lohkottu omiksi kiinteistöksi eikä niillä ollut rajamerkkejä ja rakennusluvat myönnettiin määräaloille. Ainoa tapa saada rakennus merkattua luvan mukaiseen paikkaan maastossa oli mitata sen etäisyys keskivedenkorkeuden mukaisesta rantaviivasta.
Kohtien 3 ja 4 mukaisissa tapauksissa rakennusluvat on myönnetty Mikkelin kaupungin aikaan. Tällöin tontit oli lohkottu ja niille oli merkitty rajamerkit.
Jokaisen saunan rakennuslupamenettelyssä on käytetty samaa periaatetta saunan sijoituksen suhteen.
Kunkin saunan rakennusluvassa oli ehto, jonka mukaan ennen rakennustyöhön ryhtymistä rakennushankkeeseen ryhtyvän oli pyydettävä rakennustarkastajalta rakennuksen merkitsemistä maastoon. Tuossa katselmuksessa tutkitaan tarkemmin rakennuksen sijoittuminen rakennuspaikalle. Joskus on tarkoituksenmukaista siirtää rakennuksen paikkaa esimerkiksi kiven tai vastaavan maastoesteen johdosta. Monesti rakennuksen paikkaa siirretään taaksepäin tai sivulle. Harvemmin rakennuksen paikkaa siirretään lähemmäksi rantaa ja, jos näin tehdään, muutoksen tulee olla pieni ja hyvin perusteltu.
Kuntaliitoksen jälkeen tonttien luovutuksessa tapahtui muutos. Tapauksissa 1 ja 2 Ristiinan kunta myi tontit rakentajille vasta siinä tilanteessa, kun rakennuksen perustukset olivat valmiit. Tämän jälkeen maanmittauslaitos lohkoi tontit ja rajoihin merkittiin rajapyykit. Tästä johtuen saunan etäisyyden mittaamiseksi ei ollut muuta tapaa kuin mitata se keskivedenkorkeuden mukaisesta rantaviivasta. Vedenkorkeus oli mahdollista saada päivittäin vedenkorkeuden mittarista ja keskivedenkorkeuden mukaisen rantaviivan kokenut rakennustarkastaja pystyi arvioimaan noin puolen metrin tarkkuudella.
Tapaukset 3 ja 4 sijoittuvat aikaan jolloin Mikkelin kaupunki luovutti tontit. Tuolloin tontti oli jo lohkottu valmiiksi kiinteistöksi, jolla oli rajat, myös rannassa. Huolimatta tästä saunan etäisyys mitattiin samalla tavalla kuin kahdessa aikaisemmassa tapauksessa.
Saunan rakennuspaikka kiinteistöllä 491-60-305-3 on siis merkitty maastoon samoja periaatteita noudattaen kuin alueen muilla vastaavilla kiinteistöillä. Etäisyys keskivedenkorkeuden mukaisesta rantaviivasta on kartan mittatarkkuus huomioiden asemakaavan mukainen. Vähäinen ero rakennuslupaan liittyvään asemapiirustukseen nähden selittyy sillä, että kiinteistöjen mitat eivät edellä esitetyllä tavalla ole olleet aivan yhteneväisiä asemakaavaan liitetyn kartan kanssa. Asemapiirustukseen verrattuna saunan paikkaa on siirretty hiukan rannasta pois päin. Lupaa haettessa ja naapureita kuultaessa käytettävissä oli asemapiirustus, johon naapurikiinteistön saunaa ei ollut piirretty näkyviin ja näin rakennusten sijaintia toisiinsa nähden ei ollut mahdollista verrata tarkasti. Saunarakennukset ovat eri kokoiset eivätkä ne ole rakennuslupienkaan mukaan aivan samassa linjassa, joten kuvissa näkyvä ero on luonnollista. Keskivedenkorkeuden mukaisen rantaviivan määrittämisessä ei rannan kaivuutöillä ja kivien siirrolla ole ollut vaikutusta.
Lupa- ja valvontajaosto päättää edellä esityn perusteella hylätä oikaisuvaatimuksen rakennustarkastajan tekemästä saunan paikan merkitsemisestä kiinteistöllä 491-60-305-3.
Oikaisuvaatimuksen tekijä, kiinteistön 491-60-305-3 omistaja
Liite Lvj Oikaisuvaatimus paikan merkitsemisestä liitteineen.pdf (pdf, 592 kt)
§ 48 Rakennuslupatyöryhmän asettaminen
§ 49 Purkulupahakemus Rinnekatu 8, Urpolan koulu
§ 51 Jatkoaikapyyntö luvattoman rakennuksen poistamiselle, tila 491-432-8-3


text:
Kannettavat tietokoneet - Tietotekniikka - Markantalo
Markantalo TietotekniikkaKannettavat tietokoneet Vertaa tuotteita Lisää vähintään yksi tuote vertailua varten
Poista kaikki tuotteet Kannettavat tietokoneetValitse kannettava tietokone laajasta valikoimasta parhaita merkkejä kuten Apple, Samsung, Sony, HP, MSI, Toshiba, Compaq tai Packard Bell. Meiltä löydät niin tyylikkäät ultrabookit kuin tehokkaat pelikoneetkin. Rajaa hakua
Kannettava 60 Kannettava/Tablet 7 Käyttöjärjestelmä
Chrome 3 OS X 8 Windows 56 Merkki
Acer 15 Apple 8 HP 13 Lenovo 9 MSI 2 Packard Bell 3 Samsung 13 Sony 4 Hinta
Alle 400 4 400 - 599 9 600 - 899 16 900 - 1249 18 1250 - 1499 11 Yli 1500 9 Hinta
Hae Kosketusnäyttö
Ei 46 Kyllä 21 Näytön koko (tuuma)
11.6 5 13.3 18 14 6 15.4 2 15.5 1 15.6 31 17.3 4 Näytönohjaimen merkki
AMD 13 ARM (Mali) 2 Intel 37 NVIDIA 14 Näytönohjain
AMD Radeon 8670M 2 AMD Radeon 8750M 2 AMD Radeon Graphics 1 AMD Radeon HD 8210 1 AMD Radeon HD 8240 2 AMD Radeon HD 8250 1 AMD Radeon HD 8760M 1 AMD Radeon R7 M265 1 ARM Mali T604 2 HD Graphics 1 HD Graphics (Haswell) 1 HD Graphics 4400 7 Intel HD 1 Intel HD Graphics 7 Intel HD Graphics 4000 1 Intel HD Graphics 4200 1 Intel HD Graphics 4400 11 Intel HD Graphics 4600 1 Intel HD Graphics 5000 2 Intel Iris Graphic 3 Intel Iris Pro Graphic 1 Nvidia GeForce GT 740M 3 Nvidia GeForce GT 750 1 NVIDIA GeForce GT 750M 5 Nvidia GeForce GT 755M 3 NVIDIA GeForce GT 820M 1 Nvidia GeForce GT 840M 2 Radeon HD 8250 2 Näytä lisää Näytönohjaimen tyyppi
Jaettu 39 Oma 19 Oma&Jaettu 5 Tallennuskapasiteetti (GB)
Alle 100 4 100 - 199 15 250 - 499 8 500 - 999 20 Yli 1000 19 Tallennuskapasiteetti (GB)
Aakkosjärjestykseen Samsung Chromebook series 3 11.6" kannettava SAXE303C12A01
329,- ARM Exynos 5250 tuplaydinprosessoriPilvipohjainen Google Chrome käyttöjärjestelmä2 GB keskusmuisti ja 16 GB eMMC
Samsung Chromebook series 3 11.6" kannettava (3G) SAXE303C12H01
379,- ARM Exynos 5250 tuplaydinprosessoriPilvipohjainen Google Chrome käyttöjärjestelmä2 GB keskusmuisti /16 GB eMMC / 3G-yhteys
HP Chromebook 14" kannettava HP14Q033EO
399,- Intel Celeron 2955U tuplaydinprosessori / 1.4 GHzIntel HD näytönohjain2 GB keskusmuisti ja 16 GB SSD
Packard Bell EasyNote TE Series 15.6" kannettava PBNXC2CED093
Saapumassa varastoon 29.04.2014
399,- AMD E1 prosessori /1.4 GHzAMD Radeon HD4 GB RAM / 500 GB tallennus
HP 15-g030so 15.6" kannettava HP15G030SO
429,- AMD E1-2100 prosessori/1.0 GHzAMD Radeon HD 82104 GB keskusmuisti ja 500 GB kiintolevy
Packard Bell EasyNote TE Series 15.6" kannettava PBNXC39ED013
429,- Intel Celeron N2920/1.86-2.0Intel HD Graphis / 64MB4 GB RAM / 500 GB tallennus
Packard Bell EasyNote TE Series 15.6" kannettava PBNXC39ED007
449,- Intel Celeron N2920/1.86-2.0Intel HD Graphis / 64MB8 GB RAM/500 GB tallennus
Acer Aspire E1-410 14" kannettava (valkoinen) ACNXMKYED001
479,- Intel Pentium neliydinprosessoriIntel HD graphics4 GB RAM/500 GB tallennus
Lenovo Ideapad S510p 15.6" kannettava LE59403634
Saapumassa varastoon 19.05.2014
499,- Intel Celeron 2955U prosessoriIntel HD Haswell grafiikka8 GB RAM, 1 TB kiintolevy + 8 GB Flash
Packard Bell EasyNote LE Series 17.3" kannettava PBNXC2DED025
499,- AMD E2-3800 neliydinprosessori / 1.3 GHzAMD Radeon HD 8240 ( 512 MB jaettua muistia)4 GB keskusmuisti ja 500 GB kiintolevy
Lenovo IdeaPad S310 13.3" kannettava LE59409424
509,- Intel Celeron prosessoriIntel HD Graphics4 GB RAM/500 GB tallennus
Acer Aspire V5-472 14" kannettava (pinkki) ACNXMB4ED012
599,- Intel i3 prosessori / 1.8 GHzIntel HD Graphics4 GB RAM / 500 GB tallennus
Acer Aspire E Series 15.6" kannettava ACNXMEZED016
599,- Intel i5-4200U prosessori / 1.6-2-6 GHzIntel HD Graphis 4400 / 64MB6 GB RAM/750 GB tallennus
HP Pavilion 15-n222so 15.6" kannettava HP15N222SO
619,- AMd A6 prosessori/2.0 GHzDual AMD Radeon / 1 GB8 GB RAM/1 TB tallennus
HP Pavilion 15-n221so 15.6" kannettava HP15N221SO
629,- AMD A6 prosessori/2.0GHzDual AMD Radeon / 1 GB8 GB RAM ja 1TB kiintolevy
Lenovo IdeaPad Flex 14 kannettava LE59401023
639,- Intel i3 prosessori / 1.7 GHzIntel HD 4400 grafiikka4 GB RAM / 500 GB tallennus + 8 GB cache
Lenovo Ideapad Flex 15" kannettava LE59385195
649,- Intel i3-4010U tuplaydinprosessori / 1.7 GHzIntel HD 4400 näytönohjain4 GB keskusmuisti ja 500 GB kiintolevy + 8 GB Flash
Samsung Ativ Book 9 Lite 13.3" kannettava (punainen) SANP905S3GK06
689,- Neliydinprosessori, jopa 1.4 GHzAMD Radeon HD 8250 näytönohjain4 GB keskusmuisti ja 128 GB SSD
Acer Aspire E Series 15.6" kannettava ACNXMFGED003
699,- Intel i5-4200U prosessori / 1.6-2-6 GHzAMD Radeon HD 8670M/ 1 GB8 GB RAM ja 1TB kiintolevy
HP Envy 15-j118so 15.6" kannettava HP15J118SO
699,- AMD A8-5550M prosessori /2.1 GHzDual AMD Radeon HD 8550G/8750M8 GB RAM ja 1 TB kiintolevy
Lenovo IdeaPad G510 15.6" kannettava LE59409471
699,- Intel i7 prosessori/2.4 GHzIntel HD Graphics 46006 GB RAM / 1 TB tallennus
Samsung Ativ Book 9 Lite 13.3" kannettava (musta) SANP905S3GK04
699,- Neliydinprosessori, jopa 1.4 GHzAMD Radeon HD 8250 näytönohjain4 GB keskusmuisti ja 128 GB SSD
Samsung Ativ Book 9 Lite 13.3" kannettava (musta) SANP915S3GK04
Saapumassa varastoon 21.05.2014
699,- Neliydinprosessori / 1.4 GHzAMD Radeon HD 82504 GB RAM / 128 GB SSD
Acer Aspire V5 Series 15.6" kannettava ACNXMK9ED004
739,- Intel i5 prosessori / 1.6 GHzAMD Radeon R7 M265 / 2 GB8 GB RAM ja 1TB kiintolevy
Acer Aspire E1 15.6" kannettava (harmaa) ACNXMEZED002
799,- Intel Core i7-4500U prosessori / 1.8 GHzIntel HD Graphics 44008 GB keskusmuisti ja 750 GB kiintolevy
Acer Aspire E Series 17.3" kannettava ACNXMHLED002
Saapumassa varastoon 12.05.2014
799,- Intel i5-4200U tuplaydinprosessori / 1.6 - 2.6 GHzNvidia GeForce GT 820M (2 GB)8 GB keskusmuisti ja 1 TB (1000 GB) kiintolevy
Samsung ATIV Book 9 Lite 13.3" kannettava SANP915S3GK02
799,- Neliydinprosessori / jopa 1.4 GHzAMD Radeon Graphics4 GB keskusmuisti ja 128 GB SSD
HP Pavilion x2 11.6" kannettava (musta) HP11H000EO
819,- Intel Celeron neliydinprosessori / 1.6 GHzIntel HD Graphics4 GB keskusmuisti ja 64 GB SSD
HP Envy 15-j119so 15.6" kannettava HP15J119SO
899,- AMD A10 prosessori / 2.5 GHzTupla AMD Radeon -näytönohjain8 GB RAM ja 1TB kiintolevy
Sony Vaio Tap 11 2-in-1 kannettava SVT1121B2EWEC
945,- Intel Pentium 3560Y tuplaydinprosessori / 1.2 GHzIntel HD näytönohjain4 GB keskusmuisti ja 128 GB SSD
Acer Aspire E Series 15.6" kannettava ACNXMFSED003
999,- Intel Core i7-4500U tuplaydinprosessori8 GB keskusmuisti ja 750 GB kiintolevyKosketusnäyttö
Lenovo IdeaPad Y510p 15.6" kannettava LE59409432
999,- Intel i5 prosessori / 2.5 GHzNvidia GT 755M / 2 GB6 GB RAM / 1 TB kiintolevy
1 049,- Intel i7 prosessori/1.8 GHzIntel HD 4400 grafiikka8 GB RAM ja 1TB kiintolevy
HP Envy TouchSmart 14-k100eo 14" Ultrabook HP14K100EO
1 099,- Intel i5 prosessori / 1.6 GHzIntel HD Graphics 44008 GB RAM/500 GB + 8 GB cache
MSI GP60 15.6" pelikannettava MSIGP602PE
1 099,- Intel i7 prosessori / 2.4 GHzNvidia GT 840M / 2 GB8 GB RAM/750 GB tallennus
Acer Aspire V5 Series 15.6" kannettava ACNXMCCED068
1 099,- Intel i5-4200U prosessori / 1.6-2-6 GHzNvidia GeForce GT 750M / 4 GB8 GB RAM / 256 GB SSD
MacBook Air 13.3" MD760 MACAIRMD760KA
1 135,- Intel Core i5 prosessori / 1.3 GHzIntel HD Graphics 50004 GB keskusmuisti 128 GB Flash-muisti
Acer Aspire V3 Series 17.3" kannettava ACNXM74ED080
1 149,- Intel i7 prosessori/2.2 GHzNvidia GT 750 / 4 GB12 GB RAM/2 TB kiintolevy
1 189,- Intel Core i5 prosessori/2.5GHzIntel HD Graphics 40004GB keskusmuisti ja 500GB kiintolevy
Acer Aspire V5 Series 15.6" kannettava ACNXMC0ED008
1 199,- Intel Core i7-4500U tuplaydinprosessori / 1.6 - 3 GHzIntel HD Graphics 4400 (128 MB)8 GB keskusmuisti ja 1 TB (1000 GB) kiintolevy
HP Envy TouchSmart 14-k110eo 14" Ultrabook HP14K110EO
1 199,- Intel i5 prosessori / 1.6 GHzNvidia GT 740M / 2 GB8 GB RAM/500 GB + 8 GB cache
HP Envy 15-j181so 15.6" kannettava HP15J181SO
1 199,- Intel i7 prosessori/2.4 GHzNvidia GT 740M / 2 GB8 GB RAM/750 GB tallennus
Lenovo IdeaPad Y510p 15.6" kannettava LE59409434
1 199,- Intel i7 prosessori/2.4 GHzNvidia GT 755M / 2 GB8 GB RAM/1 TB tallennus + 8 GB cache
MSI GP70 17.3" pelikannettava MSIGP702PE
1 199,- Intel i7 prosessori / 2.4 GHzNvidia GT 840M / 2 GB8 GB RAM/750 GB tallennus
Samsung Ativ Book 9 13.3" Ultrabook SANP900X3GK03
1 199,- Intel Core i5-4200U tuplaydinprosessori / 1.6 - 2.6 GHzIntel HD Graphics 44004 GB keskusmuisti ja 128 GB SSD

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


I David Mattsson Jaakkola Talollinen, syntynyt 1638 Hattula,Kouvala, kuollut 12.10.1738 Hattula,Pekola,Jaakkola. Pekolan Jaakkolan isäntä 1707-1713. Vihittäessä sotilas Hattulan Kånnalan? kylästä. Tarkoittanee Kouvala. Mainitaan Kouvalassa renkinä ja sotilaana 1682-1694. Pekolan Jaakkola 1707 David Mattsson bör upvisa frihets bref.
1. puoliso: Elisabet Hattulan kirkontilit haudatut 1697 Koufwala Dawids hust. Feria 2 Pasch. på kyrckiogård -:16.
1. Anna Davidsdotter Jaakkola syntynyt noin 1690. 1717 Pekola Dawids barn -:8.
2. puoliso: Vihitty 6.1.1698 Vanaja,Järviö Valborg Påhlsdotter Mikkola syntynyt 1662 Vanaja,Järviö, kuollut 24.12.1742 Hattula,Pekola,Jaakkola.
Vanhemmat: Påhl Johansson Mikkola, syntynyt Vanaja,Järviö. Margareta Sigfridsdotter, Tolfmans moder, kuollut 1718 Vanaja,Järviö.
2. Elias Davidsson Jaakkola , syntynyt noin 1700 Hattula,Pekola,Jaakkola. Tauluun 2
3. Maria Davidsdotter Jaakkola , syntynyt noin 1705 Hattula,Pekola,Jaakkola?. Tauluun 20
II Elias Davidsson Jaakkola, (Taulusta 1, isä David Jaakkola) Talollinen, syntynyt noin 1700 Hattula,Pekola,Jaakkola, kuollut 17.4.1783 Hattula,Pekola,Jaakkola. Hattulan käräjät v. 1726: Påstmästere Johan Holleens granne Elias Davidsson i Pekola. Holleen optagit en cronohemman i samma by (Mattila).
1. puoliso: Margareta Jöransdotter Laurila syntynyt 1703 Tyrväntö,Suotaala, kuollut 1727 Hattula,Pekola.
Vanhemmat: Jöran Thomasson Laurila, Talollinen, syntynyt 1675 Tyrväntö,Suotaala, kuollut 1736 Tyrväntö,Suotaala. SAY 1694 Jöran Thomasson, Thomas bror, Elin syster.
Pälkäneen, Sahalahden ja Kulsialan käräjät v. 1727: bonde Jöran Thomasson ifrån Suotaala, des syster Brita Thomasdotter ifrån Ridvala.
Pälkäneen, Sahalahden ja Kulsialan käräjät v. 1729: bonde Jöran Thomasson ifrån Suotaala, hustru Valborg Michelsdotter, son Sigfrid Jöransson, dotter Maria Jöransdotter. Valborg Michelsdotter, syntynyt 1677, kuollut 30.5.1758 Tyrväntö,Suotaala,Laurila. Mainitaan henkikirjassa 1707 alkaen Valborg hustru. Kuolinitiet 1727 Pekola Jaackola Elias hustro uti kyrck. bårkl. 6:16.
1. Petter Eliasson Laurstedt Armovuodensaarnaaja Virolahdella, syntynyt 19.6.1727 Hattula,Pekola, (kaksonen), kuollut 16.2.1782 Virolahti, kummit: Klockaren Henrich Oikolenius, Johan Henricsson, hru Anna Maria Ahlman i Pekola, jungfru Ingeborg Christersdr i Pekola. Petter Laurstedt Petrus Eliæ 7478. * noin 1730. Talollisen poika Hattulasta. Hämeenlinnan triviaalikoulun oppilas. Turun katedraalikoulun oppilas 17.2.1746 (in cl. conrect., Hattulens. e schola Tavastb.) – 17.6.1749 (examen). Ylioppilas Turussa kl. 1749 Laurstedt Petr. Tav _ 425. Vihitty papiksi Haminan hiippakunnassa 1.8.1759. — Suomenniemen vt. kappalainen 1759–64. Apulaispappina Haminan hiippakunnassa. Lappeenrannan pedagogi 1773–80. Armovuodensaarnaaja Virolahdella noin 1780. K. Virolahdella 16.2.1782. Naimaton. Mainitaan kummilistoissa Tyrvännön Suotaalassa noin 1745-1755 välillä.
2. Johan Eliasson syntynyt 19.6.1727 Hattula,Pekola, (kaksonen), kuollut 1727 Hattula,Pekola, kummit: Grels Sundberg, Christer Christersson i Pekola, hru Sophia Catharina Ahlman i Pekola, hru Maria Gustafsdr i Rahkoila.
2. puoliso: Margareta Andersdotter Anttila syntynyt 1700 Vanaja,Kirstula, kuollut 3.2.1774 Hattula,Pekola,Jaakkola.
Vanhemmat: Anders Hansson Anttila, Talollinen Kirstulan Anttilassa, syntynyt 27.11.1666, kuollut 10.10.1737 Vanaja,Kirstula. Valborg Andersdotter, Kirstulan Anttilan emäntä, syntynyt 28.4.1667, kuollut 18.12.1743 Vanaja,Kirstula.
3. Maria Eliasdotter Jaakkola , syntynyt 1728 Hattula,Pelkola. Tauluun 3
4. Brita Eliasdotter Jaakkola , syntynyt 29.7.1729 Hattula,Pekola. Tauluun 7
5. Anna Eliasdotter Jaakkola , syntynyt 1.9.1731 Hattula,Pekola. Tauluun 10
6. Valborg Eliasdotter Jaakkola , syntynyt 1733 Hattula,Pekola,Jaakkola. Tauluun 14
7. Elias Eliasson Jaakkola , syntynyt 19.10.1736 Hattula,Pekola,Jaakkola. Tauluun 16
III Maria Eliasdotter Jaakkola, (Taulusta 2, isä Elias Jaakkola) syntynyt 1728 Hattula,Pelkola.
1. puoliso: Vihitty 2.2.1741 Hattula,Pelkola,Jaakkola Matts Mårtensson Mattila, Rekola Lampuoti, syntynyt noin 1711 Hattula,Vesunta, kuollut 24.8.1775 Hämeenlinna,Hätilä.
Vanhemmat: Mårten Grelsson Mattila, Rekola, Lampuoti, syntynyt noin 1690 Hattula,Vesunta, kuollut 19.8.1744 Hämeenlinna,Hätilä. Hattulan käräjät 6.10.1738: Mårten Grelsson ifrån Vesunda, broder Matts Grelsson ibm aflidne stiufmoder Valborg Ericsdotter, 8 åhr sedan afledne fader Grels Pettersson. Twå söner och twå döttrar. Sophia Mattsdotter Valtee, syntynyt Hattula,Valtee.
1. Michel Mattsson Rekola syntynyt 23.9.1744 Hämeenlinna,Hätilä.
2. Gustav Mattsson Rekola , syntynyt 7.12.1748 Hämeenlinna,Hätilä. Tauluun 4
3. Carl Vilhelm Mattsson Jaakkola , syntynyt 21.8.1752 Hämeenlinna,Hätilä. Tauluun 5
4. Maria Mattsdotter Rekola syntynyt 25.6.1756 Hämeenlinna,Hätilä.
5. Helena Mattsdotter Rekola syntynyt 12.1.1760 Hämeenlinna,Hätilä.
6. Valborg Mattsdotter Rekola , syntynyt 22.2.1762 Hämeenlinna,Hätilä. Tauluun 6
7. Eva Mattsdotter Rekola syntynyt 12.12.1764 Hämeenlinna,Hätilä.
8. Maria Mattsdotter Rekola syntynyt 20.6.1769 Hämeenlinna,Hätilä.
2. puoliso: Vihitty 26.12.1776 Hämeenlinna,Hätilä Johan Andersson Rekola Lampuoti, syntynyt 1740.
IV Gustav Mattsson Rekola, (Taulusta 3, äiti Maria Jaakkola) syntynyt 7.12.1748 Hämeenlinna,Hätilä.
Puoliso: Vihitty 1.11.1770 Hämeenlinna,Hätilä Margareta Andersdotter syntynyt 1750.
IV Carl Vilhelm Mattsson Jaakkola, (Taulusta 3, äiti Maria Jaakkola) Vävy, syntynyt 21.8.1752 Hämeenlinna,Hätilä, kuollut 11.3.1811 Hattula,Halkorpi.
Puoliso: Vihitty 20.7.1777 Hattula Brita Mattsdotter Jaakkola syntynyt 8.8.1756 Hattula,Halkorpi, kuollut 25.10.1835 Hattula,Halkorpi.
Vanhemmat: Matts Mattsson Jaakkola, Talollinen, syntynyt 1723, kuollut 4.9.1807 Hattula,Halkorpi. Vihittäessä renki Vanajan Kankaantaan Iso-Mattilassa. Vihitty 28.12.1749 Hattula,Metsäkylä. Maria Andersdotter, syntynyt 26.2.1732 Hattula,Metsäkylä, kuollut 24.4.1800 Hattula,Halkorpi.
IV Valborg Mattsdotter Rekola, (Taulusta 3, äiti Maria Jaakkola) Talollisen tytär, syntynyt 22.2.1762 Hämeenlinna,Hätilä.
2. puoliso: Vihitty 13.2.1787 Hämeenlinna Johan Andersson Eskola Talollinen, syntynyt 25.12.1756 Vanaja,Parola, kuollut 1804 Hämeenlinna,Parola, kummit: Sigfrid Johansson Klemola, Johan Johansson Eskola, sold Matts Roth, dragon Henric Jöransson Kilti, Johan Johansson Antila i Kirstula, Elias Eliasson i Pecola, hru Anna Jöransdotter i Mäkilä, hru Brita Abrahamsdr i Pietilä, sold hru Anna Andersdotter i Parola, pig Anna Maria Johansdr i Kilti, Greta Samuelsdr i Pietilä.
Vanhemmat: Anders Johansson Eskola, Talollinen, syntynyt 8.11.1725 Vanaja,Kirstula, kuollut 6.3.1767 Vanaja,Parola,Eskola. Vihitty 1.1.1750 Vanaja,Kirstula. Margareta Ericsdotter Rekola, syntynyt 1728 Vanaja,Kirstula, kuollut 18.12.1788 Hämeenlinna,Parola,Eskola.
III Brita Eliasdotter Jaakkola, (Taulusta 2, isä Elias Jaakkola) syntynyt 29.7.1729 Hattula,Pekola, kuollut 20.7.1760 Hattula,Pekola, kummit: Länsman crons Jacob Schmidt, Grels Tukias smed, Johan Christersson och Erich Bergström? i Pekola, hru Sophia Catharina Ahlman, hru Elisabet Forsman, hru Anna Maria Ahlman, pig jungfru Ingeborg Christersdr Orenia, Sophia Mattsdr alla igrån Pekola och piga Catharina Andersdr ifrån Kirstula.
Puoliso: Vihitty 24.6.1748 Hattula Matts Mattsson Jaakkola Talollinen, syntynyt 12.1706 Hattula,Pekola, kuollut 2.5.1767 Hattula,Pekola.
Vanhemmat: Matts. Sophia, syntynyt 1683, kuollut 21.3.1758 Hattula,Pekola.
1. Juho Matinpoika Jaakkola syntynyt 7.4.1751 Hattula,Pekola, kuollut 11.4.1751 Hattula,Pekola.
2. Maria Matintytär Jaakkola syntynyt 13.8.1752 Hattula,Pekola, kuollut 27.2.1755 Hattula,Pekola.
3. Antti Matinpoika Jaakkola syntynyt 24.11.1753 Hattula,Pekola, kuollut 4.8.1754 Hattula,Pekola.
4. Eva Mattsdotter Jaakkola , syntynyt 22.12.1755 Hattula,Pekola,Jaakkola. Tauluun 8
5. Margareta Mattsdotter Jaakkola , syntynyt 16.7.1760 Hattula,Pekola. Tauluun 9
IV Eva Mattsdotter Jaakkola, (Taulusta 7, äiti Brita Jaakkola) syntynyt 22.12.1755 Hattula,Pekola,Jaakkola, kuollut 17.4.1809 Hattula,Pekola.
Puoliso: Vihitty 21.10.1781 Hattula Johan Danielsson Vähä-Paturi Talollinen, syntynyt 26.12.1737 Hattula,Tenhiälä,Seppälä, kuollut 19.4.1813 Hattula,Pekola.
Vanhemmat: Daniel Thomasson Vähä-Paturi, Talollinen, syntynyt 1707 Hattula,Hurttala, kuollut 14.9.1781 Hattula,Pekola. Mainitaan Hurttalan Mattilassa (SAY) 1728-1734 Daniel bror.
Hattulan käräjät v. 1740 s. 535: bonde Daniel Thomasson i Pekola, des broder Matts Thomasson i Hurttala. Vihitty 28.12.1735 Hattula,Katinala. Maria Jacobsdotter Tiiskala, syntynyt 1711 Hattula,Katinala, kuollut 22.2.1745 Hattula,Pekola. Perunkirja 16.4.1745 Hattula Pekola: bonde Daniel Thomasson, afledne hustru Maria Jacobsdotter, twå söner Johan och Matts, en dotter Beata Danielsdotter, förmyndare svåger bonde Matts Jacobsson (po Henricsson) ifrån Katinala.
IV Margareta Mattsdotter Jaakkola, (Taulusta 7, äiti Brita Jaakkola) syntynyt 16.7.1760 Hattula,Pekola.
Puoliso: Vihitty 31.5.1784 Hattula,Pekola Thomas Johansson Ihamäki Torppari, syntynyt 11.12.1757 Tyrväntö,Anomaa.
Vanhemmat: Johan Thomasson Anström, Rakuuna, syntynyt 1730, kuollut 1784 Tyrväntö,Lepaa. Perunkirja 20.2.1784 Tyrväntö Lahdentaka: änka Anna Johansdr, afledne torpare Johan Anström, omyndig dotters förmyndare Henric Jacobsson. Vihitty 29.12.1754 Luopioinen,Lemmettylä. Anna Johansdotter, syntynyt 1729 Luopioinen,Lemmettylä, kuollut 28.3.1784 Tyrväntö,Lepaa.
III Anna Eliasdotter Jaakkola, (Taulusta 2, isä Elias Jaakkola) syntynyt 1.9.1731 Hattula,Pekola, kuollut 3.4.1789 Hattula,Luolaja, kummit: hr postmästare Johan Holeen, klockare Henric Oikolen, Eric Mårtensson, Sigfrid Carlsson, Anders Mårtensson ifrån Metsinkylä, Johan Henricsson ifrån Pekola, klockare hru Maria Gustafsdr, Maria Mattsdr hru ifrån Rahkoila, ifrån Kirstula hru Anna Jöransdr, Brita Cnutsdr ifrån Kirstula, Sophia Mattsdr och Anna Simonsdr både i Pekola.
Puoliso: Vihitty 11.6.1753 Hattula Eric Mattsson Mattila, Kylänpää Lampuoti, syntynyt 1.4.1729 Hattula,Hurttala, kummit: smeden Grels Tukia från Tenhiälä, Mårten Johansson, Henric Mattsson, Daniel Thomasson, Johan Michelsson, lieutnanskan Maria Ögnelod, Helena Eskilsdr piga alla ifrån kyrkoby, hru Brigitta Thomasdr ifrån Pelkola.
Vanhemmat: Matts Thomasson Mattila, Talollinen, syntynyt 1698 Hattula,Hurttala, kuollut 27.1.1770 Hattula,Hurttala. Valborg Johansdotter Sännälä, syntynyt 1693 Hattula,Rahkoila, kuollut 25.2.1742 Hattula,Kirkonkylä,Mattila.
1. Elias Ericsson Kylänpää, Kappola , syntynyt 19.6.1754 Hattula,Hurttala. Tauluun 11
2. Beata Ericsdotter Kylänpää syntynyt 7.11.1757 Hattula,Hurttala.
3. Eric Ericsson Kylänpää syntynyt 13.2.1759 Hattula,Hurttala.
4. Sophia Ericsdotter Kylänpää , syntynyt 3.2.1763 Hattula,Hurttala. Tauluun 12
5. Johan Ericsson Kupponen , syntynyt 20.2.1766 Hattula,Hurttala. Tauluun 13
IV Elias Ericsson Kylänpää, Kappola, (Taulusta 10, äiti Anna Jaakkola) syntynyt 19.6.1754 Hattula,Hurttala.
Puoliso: Vihitty 5.4.1790 Vanaja,Käikäälä Maria Carlsdotter syntynyt 3.10.1766 Vanaja,Käikäälä.
Vanhemmat: Carl Gustafsson Käikäälä, syntynyt 25.1.1736 Vanaja,Käikäälä, kuollut 9.1.1810 Vanaja,Käikäälä. Vihitty 14.6.1764 Vanaja,Käikäälä. Lena Andersdotter, Talollisen tytär, syntynyt 1.7.1743 Janakkala,Tervakoski, kuollut 1.11.1823 Vanaja,Käikäälä.
IV Sophia Ericsdotter Kylänpää, (Taulusta 10, äiti Anna Jaakkola) syntynyt 3.2.1763 Hattula,Hurttala, kuollut 6.6.1818 Hattula,Vesunti.
1. puoliso: Vihitty 24.6.1790 Hattula,Luolaja Johan Johansson Eerola Lampuoti, syntynyt 25.12.1764 Hattula,Vesunta, kuollut 20.6.1809 Hattula,Vesunti.
Vanhemmat: Johan Mattsson Eerola, Eskola, syntynyt 1721 Hattula,Valtee, kuollut 14.6.1791 Hattula,Vesunta. Maria Henricsdotter, syntynyt 1733, kuollut 20.6.1815 Hattula,Vesunti.
2. puoliso: Vihitty 11.6.1810 Hattula,Vesunti Anders Antinpoika Eerola Lampuoti, talollinen, syntynyt noin 1790 Hattula,Vesunta, kuollut 14.12.1852 Hattula,Sattula,Naskila.
Isä: Anders Naskila.
IV Johan Ericsson Kupponen, (Taulusta 10, äiti Anna Jaakkola) Vävy, syntynyt 20.2.1766 Hattula,Hurttala.
Puoliso: Vihitty 17.10.1790 Hattula Maria Ericsdotter Kupponen syntynyt 11.12.1752 Sääksmäki,Huittula, kummit: Jacob Jacobsson, Mårten Raija, Johan Jöransson, Anna Catharina Lilia, Valborg Johansdr, p. Lisa Mattsdotter.
Vanhemmat: Eric Jacobsson Oikolin Leivonen Puuppola, Kupponen Uotila, Talollinen, Uotilan yhtiömies, puuseppä, syntynyt 1717 Urjala,Noiskoski, kuollut 21.6.1796 Hattula,Katinala,Kupponen. Hattulan Katinalan Uotilassa 1760-1766 rippikirjassa bolagsman Erich.
Sääksmäen käräjät v. 1761 §41: snickare Eric Jacobsson ifrån Katinala til smeden Henric Johansson ifrån Huittula. Henric Johanssons innhefvande Kälkä hemman, köpeskillningen.
Janakkalan käräjät 19.4.1770 §53: bonde Eric Jacobsson Oikolin ifrån Katilala Hattula socken mot bonde och kyrkovärd i Våno socken Henric Gustafsson Paikkala.
Sääksmäen käräjät 8.4.1771 §51: bonde Eric Jacobsson ifrån Katinala mot bonde Matts Johansson Klemola ifrån Huittula, Köpeskilningen 48 daler kopparmynt å Klemola KRONOhemman. Klemola eller Leivonen hemman. Vihitty 21.5.1746 Sääksmäki,Huittula. Lisa Jöransdotter Raija, syntynyt 26.9.1724 Sääksmäki,Huittula, kuollut 24.12.1795 Hattula,Katinala.
III Valborg Eliasdotter Jaakkola, (Taulusta 2, isä Elias Jaakkola) syntynyt 1733 Hattula,Pekola,Jaakkola, kuollut 3.8.1787 Hattula,Hurttala.
Puoliso: Vihitty 26.12.1756 Hattula Eric Johansson Kinnala Lampuoti, syntynyt 1725 Hattula,Hurttala, kuollut 17.2.1792 Hattula,Hurttala.
Vanhemmat: Johan Johansson Kinnala, Talollinen, syntynyt 1699 Hattula, kuollut 2.5.1762 Hattula,Hurttala,Kinnala. Hattulan käräjät v. 1732: quarnizon soldat Reinhold Sivon mot nämdeman Johan Johansson ifrån Hurttala, Sivons hustrus Maria Andersdotters och des moders Brita Michelsdotter qvarlåtenskap.
Hattulan käräjät v. 1740 s. 523: nämdeman Johan Johansson och des syster Maria Johansdotters i Hurttala vägnar hennes man bonde Arvid Arvidsson i Mierola, deras afledne syster Kirstin Johansdotter som varit gift med bonde Jöran Jöransson ifrån Rahkoila utan barn och bröstarfvingar död.
Hattulan käräjät 24.11.1758: bonde Johan Johansson ifrån Hurttala, des syster Maria Johansdotter har med döden aflidit utan barn och bröstarfwingar, hennes man Arvid Arvidsson död kort därefter. Arvid Arvidssons broder förafskedad soldat Eric Arvidsson Flinck ifrån Sattula. Christina Ericsdotter, syntynyt 1699, kuollut 23.2.1767 Hattula,Hurttala. Mainitaan Kinnalassa (SAY) 1727-1739 Kirstin hru. Enkl.(risti)i Wesunda Mattila f.1725. Tilakatselmus Hurttala Kinnala 31.10.1774 jolloin lampuotina Eric.
Hattulan ja Lehijärven käräjät 26.4.1755: ogift piga Anna Johansdotter i Hurttala och ogift bondeson Eric Johansson i samma by, lönskelaga.
1. Anna Ericsdotter Kinnala , syntynyt 14.10.1757 Hattula,Hurttala. Tauluun 15
2. Johannes Ericsson Kinnala syntynyt 20.12.1760 Hattula,Hurttala, kuollut 20.1.1763 Hattula,Hurttala.
3. Anders Ericsson Kinnala syntynyt 11.10.1763 Hattula,Hurttala, kuollut 29.7.1787 Hattula,Hurttala.
4. Beata Ericsdotter Kinnala syntynyt 22.12.1768 Hattula,Hurttala, kuollut 1782 Hattula,Hurttala.
IV Anna Ericsdotter Kinnala, (Taulusta 14, äiti Valborg Jaakkola) syntynyt 14.10.1757 Hattula,Hurttala, kuollut 20.12.1822 Hattula,Vesunti.
Puoliso: Vihitty 28.3.1785 Hattula,Hurttala Anders Johansson Mattila Lampuoti, syntynyt 19.11.1741 Hattula,Vesunta,Mattila, kuollut 8.4.1809 Hattula,Vesunta,Mattila, kummit: Anders Mattson Valde, Peter Petersson, Matts Jöransson Erola, Johan Mattsson Valde, Anna Abrahamsdr, Anna Mårtensdr, piga Maria Abrahamsdr alla ifrån Vesunti.
Vanhemmat: Johan Abrahamsson Eskola, Lampuoti, syntynyt 1713 Hattula,Vesunti, kuollut 23.3.1756 Hattula,Vesunti. Hattulan käräjät v. 1740 s. 525; labdbonde Johan Abrahamsson i Vesunda, systrar Valborg och Maria Abrahamsdotter ifrån Vesunda, deras numera afledne föräldrars qvarlåtenskap. Maria saa omaisuuden.
Hattulan ja Lehijärven käräjät 29.4.1755: landbonde Johan Abrahamsson i Vesunda mot framledne corporal Anders Ströms arfvingar och bonde Johan Mattsson som hälften innehafver. Corporals enka Elisabet Martin och hennes äldsta son Johan Ström samt Johan Mattsson. Kärandes fader Abraham Ericsson varit ägare af hela Vendola rusthåll til åhr 1721. Johan Mattsson ägare af des åboende hälft af Vendola rusthåll, des omyndiga stiufson Henric Henricssons arf efter hans föräldrar. Johan Mattssons stiufsons omyndig Henric Henricssons vägnar des faderbroders son rusthållare Johan Johansson ifrån Kinnari rusthåll i Ikalois och Våno socken.
Hattulan ja Lehijärven käräjät 28.11.1755: Johan Abrahamsson i Vesundi, syster Anna Abrahamsdotter i Järfvis, Johan är född åhr 1713. Vihitty 1740 Hattula,Valtee. Maria Mattsdotter Valtee, syntynyt 1718 Hattula,Valtee.
III Elias Eliasson Jaakkola, (Taulusta 2, isä Elias Jaakkola) Talollinen, syntynyt 19.10.1736 Hattula,Pekola,Jaakkola, kuollut 27.5.1795 Hattula,Pekola, kummit: Johan Ahlgren, brofogde Henric Mattsson ifrån Nihattula, Eric Mårtensson ifrån Tenhiälä, jungfru Helena Sadeel, piga Valborg Mattsdr ifrån Pekola.
Puoliso: Vihitty 2.2.1758 Hattula Christina Johansdotter Arvola syntynyt 29.1.1731 Hattula,Sattula, kuollut 3.4.1798 Hattula,Pekola,Jaakkola.
Vanhemmat: Johan Ericsson Arvola, Rusthollari, syntynyt 1699 Hattula,Sattula, kuollut 13.12.1764 Hattula,Sattula. Perunkirja 7.6.1765 Sattula Arvola cronorusthåll: afledne rusthållare Johan Ericsson, enka Anna Michelsdotter, son Johan Johansson, döttrar Kirstin, Maria, Margareta, Lena och Anna. Kirstin gift med bonde Elias Eliasson i Pekola, Maria gift med bonde Jacob Michelsson i Sattula, Förmyndare cousin bonde Henric SigfridssonTiitinen i Keikkala by och Kalvola socken. Vihitty 17.3.1730 Akaa,Taipale. Anna Michelsson Simola, syntynyt 27.10.1707 Akaa,Taipale, kuollut 17.4.1783 Hattula,Sattula.
1. Henrich Eliasson Jaakkola , syntynyt 14.1.1759 Hattula,Pekola. Tauluun 17
2. Påhl Eliasson Jaakkola syntynyt 25.1.1764 Hattula,Pekola, kuollut 25.1.1764 Hattula,Pekola.
3. Matts Eliasson Jaakkola syntynyt 25.1.1764 Hattula,Pekola, kuollut 25.1.1764 Hattula,Pekola.
4. Anna Christina Eliasdotter Jaakkola , syntynyt 4.11.1765 Hattula,Pekola. Tauluun 18
5. Helena Eliasdotter Jaakkola , syntynyt 24.11.1771 Hattula,Pekola. Tauluun 19
IV Henrich Eliasson Jaakkola, (Taulusta 16, isä Elias Jaakkola) syntynyt 14.1.1759 Hattula,Pekola, kuollut 24.2.1800 Hattula,Pekola.
Puoliso: Vihitty 9.12.1790 Vanaja,Kankaantaka Maria Larsdotter Iso-Mattila syntynyt 3.4.1774 Vanaja,Kankaantaka, kuollut 30.4.1835 Hattula,Pekola.
Vanhemmat: Lars Jöransson Iso-Mattila, Rusthollari, syntynyt 14.5.1732 Luopioinen,Ahola, kuollut 27.11.1797 Vanaja,Kankaantaka. Vihitty 15.7.1773 Vanaja. Maria Michelsdotter Malmström, syntynyt 1.1.1738 Vanaja,Kankaantaka, kuollut 27.1.1810 Vanaja,Kankaantaka,Iso-Mattila.
IV Anna Christina Eliasdotter Jaakkola, (Taulusta 16, isä Elias Jaakkola) syntynyt 4.11.1765 Hattula,Pekola, kuollut 30.10.1845 Kalvola,Hitula.
Puoliso: Vihitty 29.11.1790 Hattula Isac Isacsson Hitula Talollinen Kalvolan Hitulassa, syntynyt 30.4.1769 Hattula,Hakinmäki, kuollut 8.9.1841 Kalvola,Hitula.
Vanhemmat: Isaac Johansson Hakinmäki, Rusthollari Hakinmäessä, syntynyt 16.1.1731 Hattula,Hakinmäki, kuollut 20.10.1802 Hattula,Hakinmäki. Vihitty 28.11.1762 Hattula. Maria Michelsdotter Mäkilä, syntynyt 1.3.1733 Hattula,Sattula, kuollut 23.11.1771 Hattula,Hakinmäki.
IV Helena Eliasdotter Jaakkola, (Taulusta 16, isä Elias Jaakkola) syntynyt 24.11.1771 Hattula,Pekola, kuollut 10.3.1821 Hattula,Pekola.
Puoliso: Vihitty 20.2.1794 Hattula Isaac Carlsson Jaakkola syntynyt 14.9.1755 Hattula,Sattula, kuollut 21.1.1824 Hattula,Pekola, kummit: Samuel Johansson, Henric Henricsson, hru Maria Nilsdr, pigor Brita och Sophia Sigfridsdotter.
Vanhemmat: Carl Johansson Hakinmäki, Lampola Hitula, Talollinen, syntynyt 1729 Hattula,Hakinmäki, kuollut 23.1.1790 Kalvola,Hitumaa. Vihitty 29.12.1754 Hattula,Hakinmäki. Brita Carlsdotter Torttila, syntynyt 1723 Hausjärvi,Turkhauta, kuollut 9.6.1768 Hattula,Sattula.
II Maria Davidsdotter Jaakkola, (Taulusta 1, isä David Jaakkola) syntynyt noin 1705 Hattula,Pekola,Jaakkola?
1. puoliso: Sigfrid Jöransson Laurila Talollinen, syntynyt 1699 Tyrväntö,Suotaala, kuollut 11.6.1753 Tyrväntö,Suotaala,Laurila.
Pälkäneen, Sahalahden ja Kulsialan käräjät v. 1729: bonde Jöran Thomasson ifrån Suotaala, hustru Valborg Michelsdotter, son Sigfrid Jöransson, dotter Maria Jöransdotter. Valborg Michelsdotter, syntynyt 1677, kuollut 30.5.1758 Tyrväntö,Suotaala,Laurila. Mainitaan henkikirjassa 1707 alkaen Valborg hustru. SAY 1727 Sigfrid Jöransson, Maria hru, Maria dotter.
1. Justina Sigfridsdotter Laurila syntynyt 11.6.1731 Tyrväntö,Suotaala, kuollut 1732 Tyrväntö,Suotaala.
2. Anna Sigfridsdotter Laurila , syntynyt 15.10.1732 Tyrväntö,Suotaala. Tauluun 21
3. Valborg Sigfridsdotter Laurila , syntynyt 28.4.1735 Tyrväntö,Suotaala,Laurila. Tauluun 24
4. Maria Sigfridsdotter Laurila syntynyt 18.8.1737 Tyrväntö,Suotaala, kummit: Adam Ericsson, Thomas Henricsson, Maria Mattsdr, pig Maria Jöransdr.
5. Johan Sigfridsson Laurila syntynyt 24.6.1742 Tyrväntö,Suotaala, kuollut 1742 Tyrväntö,Suotaala, kummit: Matts Ericsson, Anna Jacobsdr, Maria Thomasdr.
6. Gustaf Sigfridsson Laurila , syntynyt 1745 Tyrväntö,Suotaala. Tauluun 32
7. Petter Sigfridsson Laurila syntynyt 7.6.1747 Tyrväntö,Suotaala, kuollut jälkeen 22.1.1756, kummit: Adam Heikkilä, sold Matts Ericsson, Adam Jöransson, jungfru Anna Maria Palandra, Kirstin Adamsdotter, Caisa Hemmingsdr.
8. Thomas Sigfridsson Laurila syntynyt Tyrväntö,Suotaala, kuollut 1740 Tyrväntö,Suotaala.
2. puoliso: Vihitty 1.7.1754 Tyrväntö,Suotaala,Laurila Adam Jöransson Laurila Talollinen, syntynyt 1720 Tyrväntö,Suotaala, kuollut 29.9.1795 Tyrväntö,Suotaala.
III Anna Sigfridsdotter Laurila, (Taulusta 20, äiti Maria Jaakkola) syntynyt 15.10.1732 Tyrväntö,Suotaala, kummit: Michel Tuomisto, soldaten Anders Hresten?, mad. A. Elisabeta Frisia, Anna Jacobsdr.
Puoliso: Vihitty 26.12.1755 Tyrväntö Henric Andersson Laurila Talollinen, suutari, syntynyt 1728 Hattula,Tenhola, kuollut 1776 Tyrväntö,Suotaala.
1. Gustaf Henricsson , syntynyt 23.1.1757 Tyrväntö,Suotaala,Laurila. Tauluun 22
2. Anna Henricsdotter Laurila syntynyt 19.1.1760 Tyrväntö,Suotaala, kuollut 1768 Tyrväntö,Suotaala.
3. Christina Henricsdotter Laurila syntynyt 12.2.1762 Tyrväntö,Suotaala.
4. Matts Henricsson Backman , syntynyt 3.8.1764 Tyrväntö,Suotaala. Tauluun 23
5. Lisa Henricsdotter Laurila syntynyt 9.8.1770 Tyrväntö,Suotaala.
IV Gustaf Henricsson, (Taulusta 21, äiti Anna Laurila) Tyrvännön suntio, syntynyt 23.1.1757 Tyrväntö,Suotaala,Laurila, kummit: sergianten hr Gabriel Åhman, rusthållare Matts Hannukkala, Anders Adamsson, Samuel Johansson.
Puoliso: Vihitty 9.9.1785 Tyrväntö,Suotaala Ingeborg Mattsdotter Loppi Rusthollin tytär, syntynyt 4.4.1750 Tyrväntö,Suotaala, kuollut 22.8.1813 Tyrväntö,Suotaala, kummit: Matts Henricsson, Gabriel Ericsson, mad. A. Elisabet Frisia, Maria Davidsdr.
Vanhemmat: Matts Ericsson Loppi, Rusthollari, syntynyt 1715 Tyrväntö,Suotaala, kuollut 2.9.1776 Tyrväntö,Suotaala. Perunkirja 30.10.1776 Suotaala Hannukkala: rusthållare Matts Ericsson död, enka Valborg Hemmingsdr, söner Hemming, Matts, Eric, Gustaf och Michel, döttrar Anna, Ingeborg, Lisa, Maria och Beata. Anna gift med rusthållare Eric Gabrielsson Jussila, förmyndare faderbroder bonde Henric Ericsson Ketara ifrån Mervis. Vihitty 16.12.1743 Tyrväntö. Valborg Hemmingsdotter Siukola, syntynyt 1724 Tyrväntö,Suotaala, kuollut 8.4.1789 Tyrväntö,Suotaala. Muuttanut: Gift med kyrckoväck Gustaf Henricsson i Portanpä.
IV Matts Henricsson Backman, (Taulusta 21, äiti Anna Laurila) Sotilas, torppari Urjalan Kehrolla, syntynyt 3.8.1764 Tyrväntö,Suotaala, kuollut 28.12.1817 Urjala,Kehro.
Puoliso: Vihitty 24.6.1792 Hattula,Mervi Lisa Henricsdotter Ketara syntynyt 3.8.1763 Hattula,Mervi, kuollut 25.3.1840 Urjala,Kehro.
Vanhemmat: Henrich Ericsson Loppi, Ketara, Vävy, syntynyt 1719 Tyrväntö,Suotaala, kuollut 6.11.1780 Hattula,Mervi. Hattulan käräjät 7.4.1768 §28: Mellan Tenhola och Mervis by, vittnare Henric Johansson ähr syskone barn med kärande Henric Ericsson Ketaras hustru (po svärmoder Chirstin Jacobsdotter). Vihitty 26.12.1745 Hattula. Maria Mattsdotter Ketara, syntynyt 2.6.1729 Hattula,Mervi, kuollut 24.6.1809 Hattula,Mervi.
III Valborg Sigfridsdotter Laurila, (Taulusta 20, äiti Maria Jaakkola) syntynyt 28.4.1735 Tyrväntö,Suotaala,Laurila, kuollut 11.1.1809 Tammela,Hykkilä,Loimo. Kuolintieto: 11.1.1809 22.1.1809 Loimois Nybygg. Enkan Walborg Sigfridsdr. ålderdom 74 år.
Puoliso: Vihitty 26.12.1757 Tyrväntö Johan Johansson Mattila, Loimo Lampuoti, uudistilallinen, syntynyt 1.3.1731 Tyrväntö,Suontaka, kuollut 20.9.1805 Tammela,Hykkilä,Loimo, kummit: Anders Jacobsson, Matts Brusiusson, Johan Henricsson, Margareta Jacobsdr, Anna Danielsdr.
Vanhemmat: Johan Ericsson Mattila, Lampuoti Suontaan Mattilassa, syntynyt 1700 Tyrväntö,Suontaka,Mattila, kuollut 6.12.1782 Tyrväntö,Suontaka,Mura. Vanhemmat oletettavasti 1.12.1742 Suontaan Mattilassa kuollut Erkki Antinpoika (v. 1700 hautausmaksuissa 2 Erkki Antinpojan lasta Suontakana) ja 1.6.1745 kuollut Vappu.
Kalvolan käräjät 15.4.1773 §5: bonde Johan Pannila ifrån Tenhola mot förra bonde Matts Michelsson ifrån Penttilä hemman och Heinus by (tiufnad). Matts Michelssons söner Johan och Henric Mattsson ifrån Heinus samt landbonde Johan Ericsson och des son Thomas ifrån Suontaka. Landbondeson Michel Marttila ifrån Tenhola. Landbonde Johan Ericssons söner Johan, Henric och Eric samt Thomas. Landbonde Johan Johansson ifrån Tenhola. Maria Ericsdotter, syntynyt 1696, kuollut 1.5.1741 Tyrväntö,Suontaka,Mattila. Lampuoti Tyrvännön Suontaan kylän Mattilassa (Suontaan kartano), Hattulan Tenholan kylän Aikkolassa, torppari Rengon Kuittilan kylässä (Mustiala torp - nybygge) 1779-1788 ja viimeksi uudistilallinen Tammelan Hykkilän kylän Loimon uudistilalla.
Kuolintieto: 20.9.1805 29.9.1805 Loimois G. Nybygg.n Johan Johansson slag. 74 år.
1. Anders Johansson Mattila syntynyt 13.10.1758 Tyrväntö,Suontaka,Mattila, kuollut 2.10.1789 Renko,Kuittila,Mustiala, kummit: Eric Faven, Michel Johansson, Michel Mattsson, hru Maria Andersdr, Christin Johansdr.
2. Michel Johansson Mattila syntynyt 20.7.1761 Tyrväntö,Suontaka.
3. Simon Johansson Girs, Giers , syntynyt 15.10.1762 Tyrväntö,Suontaka,Mattila. Tauluun 25
4. Johan Johansson Mattila , syntynyt 1764 Tyrväntö,Suontaka. Tauluun 26
5. Gustaf Johansson Modig , syntynyt 18.9.1767 Tyrväntö,Suontaka,Mattila. Tauluun 27
6. Sophia Johansdotter Mattila , syntynyt 1769 Hattula,Tenhola. Tauluun 28
7. Samuel Johansson Loimo , syntynyt 1772 Hattula,Tenhola. Tauluun 29
8. Maria Johansdotter Mattila , syntynyt 28.7.1774 Hattula,Tenhola,Aikkola. Tauluun 30
9. Elisabet Johansdotter Mattila , syntynyt 20.4.1777 Hattula,Tenhola,Aikkola. Tauluun 31
10. Helena Johansdotter Mattila syntynyt 6.6.1779 Renko,Kuittila, kuollut 26.7.1779 Renko,Kuittila,Kärppälä.
IV Simon Johansson Girs, Giers, (Taulusta 24, äiti Valborg Laurila) Sotilas, syntynyt 15.10.1762 Tyrväntö,Suontaka,Mattila, kuollut 19.8.1846 Sääksmäki,Jutikkala. Muutti perheen mukana Renkoon, jäi sinne vanhempana lapsena muun perheen muuttaessa edelleen Tammelaan. Rengon Kuittilan Mustialan torpasta pois 1784. Tuli Rengon Uudenkylän Lassilasta Suontaan Holloon 1786. General Munsterrulla för Tavastehus läns Infanterieregemente och Säxmäki Compagnie (Linie Regementes) v. 1805; Simon Giers sotilas nro 57 Suontakana.
(Tyrvännön Suontaka samaan aikaan myös sotilas Matti Girs jonka puoliso Maria Sipintytär, joka kuoli Suontakana noin 1798. 30.12.1833 kuoli Hämeenlinnassa irtolaismies Gustav Girs kuumeeseen 35 vuotiaana.).
1. puoliso: Vihitty 7.11.1784 Renko Anna Bertilsdotter Lassila syntynyt 24.10.1762 Renko,Uusikylä,Lassila, kuollut 19.6.1806 Tyrväntö,Suontaka,Someroja.
Vanhemmat: Bertil Andersson Lassila, Talollinen, syntynyt 1725 Kaarina,Littoinen,Knaapi?, kuollut 24.7.1797 Renko,Uusikylä. Talollisen poika, talollinen Renko Uusikylä Lassila, isäntänä isänsä jälkeen 1747-1777. Muuttanut pois Rengosta aikanaan Vihtiin, josta palasi 1746 isänsä kuoltua taisin Renkoon.
Janakkalan käräjät 9.12.1765 §51: bonde Bertil Andersson Lassila ifrån Nyby kärde til sin granne bonde Jacob Grelsson Rekola angående slagsmål. Vihitty 1.11.1746 Renko,Muurila. Lisa Simonsdotter Mattila, syntynyt noin 1722 Loppi,Launoinen,Skyttälä, kuollut 20.11.1777 Renko,Uusikylä.
2. puoliso: Vihitty 4.10.1807 Hattula Lisa Johansdotter syntynyt 1766 Hattula,Tenhola,Saksala, kuollut 20.8.1811 Tyrväntö,Suontaka. Vihittäessä Simon kanssa piika Tenholan Saksalassa.
3. puoliso: Vihitty 19.8.1813 Tyrväntö,Suontaka Elisabet Michelsdotter syntynyt 1768 Hauho, kuollut 19.6.1830 Tyrväntö,Suontaka. Vihittäessä Simon kanssa leski Suontakaa.
IV Johan Johansson Mattila, (Taulusta 24, äiti Valborg Laurila) Torppari Hykkilän Loimossa ja Lunkaan kylässä, syntynyt 1764 Tyrväntö,Suontaka, kuollut 25.2.1808 Tammela,Lungas. Muuttanut: Rengon Kuittilan Mustialasta til Kaurainen v. 1780.
Puoliso: Vihitty 4.10.1798 Tammela,Haudankorva,Kossila Brita Abrahamsdotter Kossila syntynyt 11.2.1774 Tammela,Haudankorva,Kossila, kuollut 18.3.1808 Tammela,Lungas.
Vanhemmat: Abraham Henricsson Kossila, Talollinen, syntynyt 9.8.1742 Tammela,Haudankorva, kuollut 6.5.1798 Tammela,Haudankorva. Vihitty 27.10.1765 Tammela. Brita Jacobsdotter Jaska, syntynyt 18.1.1744 Tammela,Järvenpää, kuollut 5.7.1834 Tammela,Haudankorva.
IV Gustaf Johansson Modig, (Taulusta 24, äiti Valborg Laurila) Itsellinen, sotilas, syntynyt 18.9.1767 Tyrväntö,Suontaka,Mattila, kuollut 23.5.1836 Tammela,Hykkilä,Loimo. Leski 1825-1831 rippikirjassa Loimon talossa.
Puoliso: Vihitty 29.9.1793 Tammela,Loimo Hedvig Sigfridsdotter syntynyt 21.1.1769 Jokioinen,Jänhijoki,Kauppila, kuollut 17.6.1820 Jokioinen.
Vanhemmat: Sigfrid Mattsson Töyvä, Tötterman, Sotilas, syntynyt 11.2.1746 Jokioinen, kuollut 18.2.1770 Jokioinen,Jänhijoki. Perukirja 8.11.1770 Jokioinen: afledne soldaten Sigfrid Töterman, änka Maria Ericsdotter, dotter Hedvig Sigfridsdotter, des förmyndare aflednes broder bonde Jacob Mattsson Töyvä ifrån Mingiö. Vihitty 29.9.1767 Jokioinen. Maria Ericsdotter Åberg, Yösia, syntynyt 3.3.1747 Jokioinen.
IV Sophia Johansdotter Mattila, (Taulusta 24, äiti Valborg Laurila) syntynyt 1769 Hattula,Tenhola, kuollut 25.12.1861 Loppi,Vojakkala.
Puoliso: Vihitty 30.9.1792 Renko,Mustiala Matts Johansson Heinu Uudistilallinen Vojakkalan Heinussa, syntynyt 25.8.1765 Loppi,Vojakkala, kuollut 2.4.1831 Loppi,Vojakkala.
Vanhemmat: Johan Johansson Pekkala, syntynyt 4.2.1731 Loppi,Vojakkala, kuollut 21.4.1784 Loppi,Vojakkala. Vihitty 26.12.1758 Loppi,Vojakkala. Carin Simonsdotter Kurkela, syntynyt 26.9.1732 Loppi,Kirkonkylä, kuollut 13.11.1809 Loppi,Vojakkala.
IV Samuel Johansson Loimo, (Taulusta 24, äiti Valborg Laurila) Uudistilallinen Hykkilän Loimossa, syntynyt 1772 Hattula,Tenhola, kuollut 28.10.1841 Tammela,Hykkilä.
Puoliso: Vihitty 24.11.1807 Tammela,Hykkilä Eva Henricsdotter Palmumäki syntynyt 29.11.1783 Tammela,Kuusto.
Vanhemmat: Henric Thomasson Palmumäki, Lampuoti, syntynyt 17.1.1758 Tammela,Kuusto, kuollut 18.5.1835 Tammela,Luntila. Avioton. Vihitty 12.10.1777 Tammela,Kuusto. Valborg Simonsdotter Järn, syntynyt 29.3.1758 Jokioinen,Pellilä, kuollut 12.12.1833 Tammela,Luntila.
IV Maria Johansdotter Mattila, (Taulusta 24, äiti Valborg Laurila) syntynyt 28.7.1774 Hattula,Tenhola,Aikkola, kuollut 30.6.1826 Tammela,Hykkilä,Loimo.
Puoliso: Abel Johansson Pekkala Uudistilallinen, itsellinen, syntynyt 13.1.1774 Loppi,Vojakkala.
IV Elisabet Johansdotter Mattila, (Taulusta 24, äiti Valborg Laurila) syntynyt 20.4.1777 Hattula,Tenhola,Aikkola.
Puoliso: Vihitty 28.1.1808 Tammela,Loimo Anders Bertilsson Kivilammi Torppari, syntynyt 4.4.1785 Tammela,Saari, kuollut 1.4.1830 Tammela,Saari.
Vanhemmat: Bertil Andersson Heikkilä, Torppari, syntynyt 15.8.1759 Tammela,Pappila, kuollut 14.5.1827 Tammela,Saari. Vihitty 2.6.1782 Tammela. Helena Mattsdotter Heikkilä, syntynyt 27.3.1762 Tammela,Saari,Heikkilä torp, kuollut 26.12.1795 Tammela,Saari.
III Gustaf Sigfridsson Laurila, (Taulusta 20, äiti Maria Jaakkola) Talollinen, syntynyt 1745 Tyrväntö,Suotaala, kuollut 6.2.1773 Tyrväntö,Suotaala,Laurila. Perunkirja 30.4.1773 Suotaala Laurila: enka Anna Emmnuelsdr, 3.2. afledne man Gustaf Sigfridsson, son Eric 6, Thomas 3 år, förmyndare broder Pehr Sigfridsson och bonden Matts Henricsson Anttila. Laurila hemman är skatte och augment under Pardala rusthåll i Säxmäki socken. Velkoja til afledne Gustaf Sigfridssons broder Per Sigfridsson, förra bonde Adam Jöransson. til enka Anna Emmanuelsdotter halfbroder landbonde Thomas Ericsson i Kärsälä. Allekirjoitus Matts Henricsson Anttila på mina pupillers vägnar.
Puoliso: Vihitty 31.3.1766 Hattula Anna Emmanuelsdotter Kärsälä syntynyt 27.1.1747 Hattula,Kärsälä, kuollut 2.4.1787 Tyrväntö,Suotaala, kummit: Michel Ericsson ifrån Anomaa, Carl Henricsson i Mierola, Henric Ericsson ifrån Ihalempi, Valborg Carlsdr i Anomaa, Ingeborg Persdr i Vesunti, Lisa Andersdr i Kärsälä.
Vanhemmat: Emmanuel Henricsson Kärsälä, Rusthollari, syntynyt 1701 Hattula,Kärsälä, kuollut 23.4.1769 Hattula,Kärsälä. Perukirja Kärsälä augmentshemman under Vesunda 21.9.1769: Framledne landbonde Emmanuel Henricsson, enka Beata Thomasdotter, tre söner och twå döttrar, Emmanuel gift med boställebondedotter i Rahkoila by, Eric 20 år och Henric 18 år, bortgift dotter Christina med rusthållare Henric Henricsson, död. twå barn, dotter Anna gift med boställebonde Gustaf Sigfridsson Laurila ifrån Suotaala. Henric och Erics förmyndare framledne faders mosterson rusthållare Michel Ericsson Anomaa. Beata Thomasdotters son af första giftet Thomas Ericsson. Vihitty 6.6.1736 Tyrväntö,Mälkiäinen. Beata Thomasdotter Maula, syntynyt 17.1.1712 Pälkäne,Tauriala, kuollut 18.7.1777 Hattula,Kärsälä. Mälkiäinen Parkkari 1729 Erich lb, Margareta syster, 1730 Erich Jacobsson lb, Margareta syster, 1731 Eric Jacobsson lb, Johan bror, 1733 Eric Jacobsson lb, Kirstin syster,Johan bror, 1734 ja 1735 Eric Jacobsson lb, Beata hru, Kirstin syster,Johan bror, 1736 Johan lb, Kirstin syster.
Hattulan käräjät 25.11.1766 §47: dragon Henric Beman ifrån Vesunda mot bonde Emmanuel Emmanuelsson och des bröder Thomas och Eric Emmanuelsson samt moder enka Beata Thomasdotter och piga Margareta Jeremiasdotter alla ifrån Kärsälä.
1. Helena Gustafsdotter Laurila syntynyt 13.1.1767 Tyrväntö,Suotaala.
2. Eric Gustafsson Laurila , syntynyt 3.4.1768 Tyrväntö,Suotaala. Tauluun 33
3. Thomas Gustafsson Laurila syntynyt 14.11.1770 Tyrväntö,Suotaala, kuollut 1775 Tyrväntö,Suotaala.
4. Anna Gustafsdotter Laurila syntynyt 5.9.1773 Tyrväntö,Suotaala.
IV Eric Gustafsson Laurila, (Taulusta 32, isä Gustaf Laurila) Talollinen, syntynyt 3.4.1768 Tyrväntö,Suotaala, kuollut 20.4.1838 Tyrväntö,Suotaala.
Puoliso: Vihitty 27.12.1796 Tyrväntö Eva Thomasdotter Anttila syntynyt 1.12.1775 Tyrväntö,Suotaala, kuollut 6.1.1841 Tyrväntö,Suotaala.
Vanhemmat: Thomas Mattsson Anttila, syntynyt 29.10.1745 Tyrväntö,Suotaala, kuollut 19.12.1825 Tyrväntö,Suotaala. Vihitty 17.6.1770 Hattula. Maria Carlsdotter Kupila, syntynyt 1.3.1750 Hattula,Nihattula, kuollut 2.6.1799 Tyrväntö,Suotaala.


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiAeroArkkitehtuuriEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiViileäVärikäsTietokoneetSöpöLiputKukkaRuoka & JuomatHauskaPelitTytötteLomaKuumaElääLogoRakkausMuutElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisäämobile	Kotiin / HD / harjoitus motivaatiota tapetti HD	harjoitus motivaatiota tapetti HD
2,515 näkymät
0	harjoitus motivaatiota tapetti HD
Here is most beautiful Selection Ofworkout motivation wallpaper HD For Desktops, PC, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. Tässäwallpapermad.com Taustakuva tietokanta voit ladata miljoonia korkealaatuisia taustakuvia . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Meillä on paljon taustakuvia yli kolmekymmentä Plus kategoriat Like Eläimet, Sarjakuva, Kukka, avaruus , Pelit ja Urheilu ,Jne. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia henkilökohtaiseen käyttöön. Jos pitää Thiworkout motivaatio tapetti HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook ja muut sosiaalisen median.
piipittää noin Maha Edellinen: Jon Jones tapetti HD
vapaa kristillinen taustakuvia HDHd ipad taustakuvatcall of duty zombeja tapetti HDtapetti sivusto HDHot pink taustakuvaciel Phantomhive tapetti HDflickr tapetti HDranta live tapetti HDretro tapettiAlice in Chains taustakuva HD Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD


Arbejdsministeriap nalunaarutaa nr. 195 26. februar 1992-meersoq
Kalaallit Nunaanni sullivimmi avatanglisit piliugit inatsimmi § 29, § 37, § 46, § 56, § 57 aamma § 67 najoqqutaralugit aalajangersarneqarpoq:
Kapitali 1 - Pineqartur nassuiaatillu
a) Elevatorit amoortaatillu inunnut aamma/imaluunniit assartugassanut naatsorsuussat.
b) Majuartarflit kaavittut, pisuffissiat kaavittut assigisaalu inuunnut naatsorsuussat.
c) Atortut allat nivingaannanngitsunik kivitsissutit appartitsissutilluunniit, taakku pillugh sullivinnik nakkutilliisoqarfiup pisortaa erseqqinnerusumik aalajangiisinnaavoq teknik-kip tungaatigut malittarisassaliornermi atortut ataasiakkat qanoq ittuunerat sananeqarneralluunniit pillugit, tak. § 18.
Imm. 2. Nalunaarutip atortinneqarnerani nassuiaatit makku tunngavigineqassapput:
Elevarorit amoortaatillu: Assartuut ilisivimmik, lastimik assigisaanilluunniit assartuutitalik aalajangersimasumik aallartarfeqarlunilu unittarfeqartoq aalajangersimasumik aalajangersimakannersumiliuunniit napparissumik uvingasumilluunniit aqqutilik.
Majuartarfiui kaaviuut: Assartuut mekaniskimik ingerlateqartoq assartuutaa tummarfihik kaavittuaannartoq uvingasumik qummut ammulluunniit ingerlasoq.
Pisuffissiar kaaviut: Assartuut mekaniskimik ingerlateqartoq tummarfeqanngitsumik qitequtausamik saattukujuunilluunniit kaavittu aannartumik assartuutilik uvingasumik qummut ammulluunniit imaluunniit makittarissumik ingerlasoq.
Imm. 3. Nalunaarummi oqaaseq »elevator il.il« atorneqartillugu assartuutit suulluunniit § 1, imm. 1-imi taaneqartut pineqarput.
Kapitali 2 - Sananeri inissiternerilu
§ 2. Elevatorit il.il. atortuilu ima sananeqarsimassapput, suliarineqarsimassapput, atortulersorneqarsimassapput, inissititerneqarsimassapput aamma isumannaarsagaassapput, aarIerinaateqanngilluinnartussanngorlugit.
Imm. 2. Sananermi inissititerinermilu nakkutigilluarneqassaaq silataaniit sunniutaasinnaasunut navianartunut illersugaalluarnissaat aamma paarsinerit, aserfallatsaaliuinerit iluarsaannerilu navianaateqanngitsumik ingerlanneqarsinnaanissaat.
Imm. 3. Atortut atorneqartut naleqquttuussapput uuttortagaassallutillu sunniutinut nalaanneqarsinnaasunut ajoquserneqartussaajunnaarlugit sanaajussallutik.
Imm. 4. Maskiinat ingerlatit, atortut, motorit kaavittuisa initaannut aamma sulluata ammartartuanut aqqutissat aarlerinaateqanngitsumik aaqqissugaassapput.
Imm. 5. Ininut imm. 4-mi taaneqartunut init allat elevatorimut attuumassuteqanngitsut aqqutigineqarsinnaasuussaanngillat.
§ 3. Elevatorit il.il. erseqqissumik ataavartussamillu allagartaqassapput suunerannik sananeqarnerannillu paasissutissartalinnik, nivinngaavigineqassallutiilu maleruagassat malillugit atorneqarnissaannut nakkutigineqarnissaannullu sullivinnik nakkutilliisoqarfiup pisortaanit aaiajangersarneqarsimasunik, tak. §18.
Imm. 2. Nalunaaqutsiussaq erseqqissumik inissnneqarsimassaaq ¡neeqqami nivinngaavimmi assigisaaniluunniit.
Imm. 3. Allamik nalunaaqutsìisoqassanngilaq, allagarsiisoqarani allagartaliisoqaraniluunniit elevatorip sumut killinneranut nalunaaqutaanngitsumik sullivinnik nakkutilIiiso qarfiup akuersissutiginngisaanik.
§ 4. Elevatorimik nioqquteqartup, attartuisitsisup, atukkiisup, nammirieq elevatoriliortup elevatorimilluunniit il.il. allanngortitensup isu magissavaa elevatorip u.u. atortussanngorlugu tunniunneqarnerani nalunaarusiarineqarsimasumi uani maleruagassat malillugit sananeqarsimanissaa inissititerneqarsimanissaalu.
Imm. 2. Atomeqarnissaanut, paarineqarnissaanut aserfallatsaaliorneqarnissaanullu iiltsersuut kalaallisooq qallunaatoorlu elevatorip tunineqamerani ilanngunneqassaaq.
Kapitali 3 - Atorneqarneri passunneqarnerilu
§ 5. Elevatorit u.u. atorneqarfissaannaannut atorneqassapput navialifliunngitsumillu atorneqarlutillu passunneqassallutik.
Imm. 2. Assartugassanik usisaatitut elevatorit 18-it inorlugit ukiulinnit ingerlanneqaratillu pallinneqassanngillat.
Imm. 3. Elevatont artukkerlugit immerneqassanngillat, usinut assartuutitai equtillugit inissinneqassanngillat, assartugassanik usisaatitut elevatorit inunnik ilaasoqassanngillat assartugassanilluunniit assartuutitaatiguunngitsoq inissiisoqarani, eievatonlluunniit allatut atomerlunneqassanatik.
Imm. 4. Inuit amerlanerpaaffissaannik, assartukkat annertunerpaaffissaannik il.il. allagarsiussaq malinneqassaaq.
Imm. 5. Elevatorit il.il. isumannaallisaatitut atortui atortuilu allat innarlerneqaratillu passunneqassanngillat.
Imm. 6. Nalunaarut manna najoqqutaralugu allagartaliussat, allagarsiussat ¡1.11. teknik- kik-kulluunniit paasissutissatut allagartaliussat saniatigut allagartaliisoqassanngilaq sullivinnik nakkutilliisoqarfik akuersiteqqaartinnagu.
§ 6. Elevatorinut sulluliat killingi, ikorfisimafflii, quassuttuujusai atortuilu allat sullivinnik nakkutilliisoqarfik akuersiteqqaartinnagu sullivissanik ikaajusahorfigineqassanngitllat, amoortaatiliorfigineqassanngillat assigisaanlnilluunniit ikkussivigineqassanngitllat elevatorit iluarsarnissaannut, suiiarineqarnerannut misissomeqamerannulluunnit atortussaanngitsunik.
Kapitali 4 - Paarineqarneri, misissorneqarneri iluarsarneqarnerilu
§ 7. Elevatorip piginnittuata nakkutigisussaavaa nalunaarut manna taanalu tunngavigalugu malittarisassat naapertorlugit elevatorip il.il. atortuisalu isumannaatsumik paarineqarnissaat serfallatsaalineqarnissaallu.
Imm. 2. Elevatori il.il. attartorneqarpat allatulluunniit tunniunneqarluni tigusisup pisussaaffigilissavaa.
§ 8. Maskiinamut ingerlatsisumut, motorip kaavittuanut sulluanullu ammartartut il.il. Parnaarsimaneqassapput. Taakkununnga aqqutit torersuussapput aqqutikkuminartuullutillu.
Imm. 2. Init elevatorimut il.il. atasut, tassunga ilanngullugu sullua elevatorimut tunngasunuinnaq atortoqartinneqassapput.
§ 9. Elevatorimik piginnittup imaluunniit atuisup akisussaasup (tak. § 7, ¡mm. 2) isumagissavaa elevatorip inummit piukkunnartumit tatiginartumillu, isumannaallisaataanik, maskiinamik ingerlatitsisuanik, qullilersorneranik kalerrisaarutaanillu ilisimannilluaartumik, ataavartumik nakkutigineqarnissaa.
Imm. 2. Nakkutiginnittup arajutsinaveersaassavaa elevatorip ineeqqallu tassunga atasut torersuunissaat aainma elevatorip il.il. atorneqarnerani passunneqarneranilu malittarisassat malinneqarnissaat. Taassuma piginnittoq imaluunniit akisussaasutut atuisoq nalunaarfigisassavaa ajoqutit amigaatilluunniit erniinnaq iluarsineqarsimanngitsut pillugit, pisariaqarpallu elevatori unitsissinnaallugu, tak. § 12.
§ 10. Minnerpaamik qaammammut ataasiarluni elevatori il.il. immikkut ilisimasalimmit sullivinnik nakkutilliisoqarfimmit akuerisaasumit misissorneqartassaaq.
Imm. 2. Pisariaqarsorinarpat sullivinnik nakkutilliisoqarfiup akulikinnerusumik misissuisarnissaq piumasarisinnaavaa.
Imm. 3. Misissuisoq misissuinermut atatillugu atsiukkaminik nalunaarusiortassaaq maleruagassat sullivinnik nakkutilliisoqarfiup pisortaanit aalajangersarneqarsimasut malillugit. Nalunaarusiaq misissuisup sulliviani sivikinnerpaamik ukiuni pingasuni toqqortarineqartassaaq, piumasarineqarpallu sullivinnik nakkutilliisoqarfimmut tunniunneqassalluni. Nalunaarusiap assinga elevatoreqarfimmi sivikinnerpaamik ukioq ataaseq toqqortarineqartassaaq.
Imm. 4. Misissuinermi amigaateqarpat pissusissamisuunngitsoqarluniluunniit misissuinerup naammassineqarnerani iluarsineqarsimanngitsunik nalunaarusiap assinga aamma piginnittumut atuisumulluunniit akisussaasumut tunniunneqassaaq (tak, § 7, imm. 2).
§ 11. Sulliviup namminersorluni elevatorimik il.il. misissuisup annertuumilluunniit iluarsaasup ilitsersuinermi misissuinermilu nakkutigissavaa suliap aarlerinanngitsumik ingerIanneqarnissaa, elevatorillu il.il. suliarineqarnerata naammaassineqarnerani nalunaarut manna taannalu tunngavigalugu malittarisassat malilliugit naammassinnissimanissaa.
Imm. 2. Iluarsaaneq aserfallatsaaliuinermilIuunniit suliaqarneq elevatorip il.il. Ilaannaanut tunngappat suliaqartup nakkutigissavaaelevatorip ¡1.11. ilaasa ajoquteqartup suliap naammassineqarnerani maleruagassat malillugit iluarsineqarsimanissaat.
§ 12. Elevatori u.u. atortuiluunniit navianaateqarsinnaasunik ajoquteqarpat amigaateqarpalluunniit elevaton ernhinnaq atorunnaarsinneqassaaq. Aatsaallu atorneqaqqilissalluni ¡sumannallisaanerup tungaatigut aarlerinaateqarunnaarpat.
§ 13. Elevatori il.il. atorunnaarsinneqarsimatillugu, misissorneqartillugu imaluunniit iluarsarneqartillugu erseqqissumik allagarsiivigineqassaaq isaarlaani assartuutitaanilu tamani.
Imm. 2. Elevatorimik unitsitsisup, misissuisup iluarsaasulluunniit allagartalersuinissaq isumagissavaa.
Imm. 3. Sullivinnik nakkutilliisoqarfiup pisortaata aaiajangersagaa malillugu allagarsiussassat ilusilerneqassapput.
Imm. 4. Misissuisup iluarsaasulluunniit passussisimanerup taarsiinerulluunniit kingorna suliap naammassineqarnerani peqqussutinut naapertuuttuunissaa atorsinnaanissaalu nakkutigissavaa.
Kapitali 5 - Nolunaantiginninneq, misissuineq misilittaanerlu
§ 14. Elevatorip il.il. nutaajutillugu tunniunneqarnerani imaluunniit allanngortinneqarnerani nuunneqarneraniluunniit tunisisup, suliarinriittup, iluarsaasup attartuisitsisup il.il. ¡sumagissavaa:
1) elevatorip imniersuinikkut kinalu nakkutilliisuunersoq ilisimatitsissutigalugu nalunaarutigineqarnissaa, tak. § 10, Sullivinnik nakkutilliisoqarfimmut nassiunneqartussamik (immersugassaq nakkutilliisoqarfimmi pineqarsinnaavoq), aamma,
2) isumannaassallugu clevatorip il.il. Sullivinnik nakkutilliisoqarfimmit misissorneqarnissaa misiligarneqarnissaalu isumannaatsuunissaanut akuerineqartussanngorlugu.
Imm. 2. Piginnittup akisussaalluniluunniit atuisup (tak. § 7, 1mm 2) qularnaassavaa sullivinnik nakkutilliisoqarfiup allagaringorlugu akuersissuteqarallarnissaa aamma misissuinissamik misilittaanissamillu sullivinnik nakkutilIiisoqarfiup isumaqatigiissuteqarífiginissaa. Nakkutilliisoqarfiup atuinissarriut akuersissutaa elevatorip assartuutaani nivingatinneqassaaq misissuereernissap misilittaareemissallu tungaanut.
Imm. 3. Sullivinni isumannaallisaanerup peqqinnissallu tungaatigut annertuumik navialiffiusinnaasuni, elevatori il.il. ikkussuunneqannginnerani isuniannaannerunissaa siunertaralugu sullivinnik nakkutilliisoqarfiup pisortaa aalajangersaasinnaavoq, ini ssiffissaanut qanorlu inissinnissaanut paasissutissanik pisariaqartunik nakkutilliisoqarfimmut oqaaseqaateqarfigisassanik saqqummiussisoqarnissaa suliassaq aallarnertinnagu.
§ 15. Misissuisoqariunilu misilittaasoqartassaaq ukiunik marlunnik, sivisunerpaamilli qaammatinik 30-nik, akuttussusilimmik. Pissutsit tunngavigalugit pisariaqarpat nakkutilIlisoqarfiup piumasarisinnaavaa akulikinnerusumik misissuisarnissaq misilittaasarnissarlu. Misissuinermi misilittaarnermilu Sullivinnik nakkutiliisoqarfik uppernarsaammik tunniussaqartillugu uppernarsaatip piffissami atuuffissaa allanneqartassaaq.
Imm. 2. Piffissap pineqartup qaangiunnerani misissuisoqaranilu misiligaasoqarsimanngippat piginnittup akisussaalluniluunniit atuisup (tak. § 7, ¡mm. 2) elevatorip il.il. atorneqarunnaarnissaa isumagissavaa.
Imm. 3. Misissuinissamut misiligaanissamullu piffissaq sullivinnik nakkutilliisoqarfimmit aalajangerneqartassaaq piginnittorlu akisussaalluniluunniit atuisoq (tak. § 7, imm. 2)minnerpaamik ullunik 14-mik sioqqullugu nalunaarfigisassallugu. piginnittoq akisussaalluniluunniit atuisoq pisussaavoq misissuinissamut nammineq akilikkaminik piareersaataasunik piffissaq eqqorlugu aaqqissuisitsinissaminut, pisariaqartitsinerlu naapertorlugu ikiortaasoqartitsinissaminut.
Imm. 4. Sullivinnik nakkutilliisoqarfik qanoq ilisukkulluunniit nalunaaqqaarani elevatonnikil.il. misissuisinnaatitaavoq.
§ 16. Elevatori atorunnaassatillugu piginnittoq akisussaalluniluunniit atuisoq (tak § 7, imm. 2) immikkoortortaqarfittut Sullivinnik nakkutilliisoqarfigisamut allaganngorlugu nalunaaruteqassaaq uppernarsaateqarpallu taanna utertillugu.
Imm. 2. Sullivik misissuisorisartagaq allamik taarserneqartillugu ullut 14-it qaangiutsinnagit piginnittumit akisussaalluniluunniit atuisumit (tak. § 7, 1mm. 2) nakkutilliisoqarfimmut alla ganngorlugu nalunaarutigineqassaaq.
Imm. 3. Sullivik elevatorinik il.il. misissuisartoq misissuissaaruni, taava ullut 14-it qaangiutsinnagit tamanna nakkutilliisoqarfimmut nalunaarutigissavaa.
Imm. 4. Elevatori il.il. allamik piginnittoqalertillugu piginittunngortoq ullut 14-it qaangiutsinnagit sullivinnik nakkutililisoqarfimmut allaganngorlugu nalunaaruteqassaaq.
Imm. 5. Elevatorimikil.il. ajutoornerit ajutooqqajarnerillu piaartumik piginnittumit akisussaalluniluunniit atuisumit (tak. § 7, 1mm. 2) nakkutilliisoqarfìmmut nalunaarutigineqassapput.
§ 17. Nalunaarut, imaluunniit nalunaarut manna najoqqutaralugu teknik-kikkut malittarisassiat tunngavigalugit sullivinnik nakkutilIiisoqarfiup misissuinerinut misiligaarnerinulIuunniit akiliutissat sulisartoqarnermi ministerimit aalajangersarneqartut malillugit, elevatorimit piginnittumit akisussaalluniluunniit atuisumit (tak. § 7, ¡mm. 2) akilerneqartassapput.
Kapitali 6 - Erseqqinnerusumik maliuarisassat
§ 18. Sullivinnik nakkutilliisoqaríiup pisortaa elevator-it sananeqarnerinut, inissiternerinut, akuerineqarnissaannut nakkutigineqarnissaannullu nalunaarut tunngavigalugu erseqqinnerusunik malittarisassiorsinnaatitaavoq, taamatullu paarineqarnissaannut misissorneqartarnissaannullu malittarisassanik tapiutaasussanik pilersitsisinnaalluni.
Imm. 2. Pisortaq aamma akuersissutinut nakkutiginninnermullu akuersisartussanik kapitali 5 pillugu malittarisassiorsinnaavoq.
Imm. 3. Nakkutilliisoqarfiup pisortaa nalunaarutip aalajangersagartaasa qanoq naammassineqarnissaannut unnersuususiorsinnaavoq.
Kapitali 7 - Immikkur akuersissureqarneq aamma naammagiuaaliuutit
§ 19. Suflivinnik nakkutilliisoqarfiup pisortaa nalunaarummik taannalu tunngavigalugu teknik-kikkut malittarisassanut allatut aalajangiisinnaatitaavoq, tamanna isumannaatsuullunilu naleqqussorinarpat.
§ 20. Nakkutilliisoqarfittut immikkoortortaqarfiup aalajangiussai nammaginngikkaanni nakkutilliisoqarfiup pisortaanut, aalajangiunneqarneriniit sap. ak. arfineq pingasut qaangiutsinnagit, naammagittaalliutigineqarsinaapput.
Imm. 2. Pisortap aalajangiussaa naammaginngikkaanni sulisartoqarnermi ministerimut, sap. ak. arfineq pingasut qaangiutsinnagit, naammagittaalliutigineqarsinnaavoq.
Imm. 3. Elevatonpil.il. atornissaanut inerteqquteqaatitut aalajangiussaq, naammagittaalilutigineqarnerata nalaani atorunnaarsinneqarallarsinnaanngilaq. Aalajangiussat allat, piffisarititaasumi naammagittaalliutigineqartut, atorunnaarsinneqarallarsinnaapput, naammagittaaliorfiusup aalajangiussaqarnissaanut imaluunniit allatut aalajangernissaanut.
Imm. 4. Pisariaqavissorinarpat aalajangiussimasatut naammagittaalliuut naammagittaalliorfigineqartumit atorunnaarsinneqarallarsinnaavoq naammagittaalliorfissatut piffissarititaasut ¡mm.1 aama 2-mi taaneqartut qaangiutereeraluartut.
Kapitali 8 - Pillagaasinnaanermut aaqqissuussineq
§ 21. Inatsisit allat malillugit unioqqutitsineq pisimanngippat, taava makkuninnga unioqqutitsisoq akiliisussanngortinneqassaaq 1) §2-13, 14,1mm. 1-2,§ 15, imm. 1-3 aamma §16,
2) nalunaarummi § 18 najoqqutaralugu maleruagassanik aalajangersakkanik, imaluunniit
3) nalunaarut manna najoqqutaralugu peqqussutinik inerteqquteqaatinilluunniit.
Imm. 2. § 5-8, § 9, 1mm. 1, § 10, ¡mm. 1-2, §§ 12-13, § 14, imm. 2, § 15, ¡mm. 1-3 aamma § 16, ¡mm. 1-2 aamma imm. 4-5, unioqqutinneqartillugit sulisitsisoq akisussaatinneqassaaq piaaralunneertutut misissuatsuusutulluunniit sulisitsisumut tutsinneqarsinnaanngikkaluarpat.
§ 22. Piginneqatigiifliit (aktie-, anparts-aamma andeisseiskaber) imaluunniit allat taamatut ittut unioqqutitsippata, taava taakku akilisitaasinnaapput. Kalaallit Nunaanni kommunalbestyrelsit bygderådillu il.il. pillugit inatsisartut inatsisaanni § 57-imik namminersornerullutik oqartussat, kommunit kommunilluunniit peqatiglitsillugit aamma taamatut akiliisussanngortitaanermik pineqaatissineqarsinnaapput.
§ 23. Nalunaarut atulerpoq 1. april 1992.
Sulisarioqarnermut minisrereqarfik, ulloq 26. februar 1992


FINLEX ® - Säädökset alkuperäisinä: 1163/2005
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 2005 › 1163/2005 EtusivuLainsäädäntöOikeuskäytäntöViranomaisetValtiosopimuksetHallituksen esitykset
Kokeile myös tarkennettua hakua. Katso ohjeet. Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 2005 › 1163/2005 1163/2005 Dokumentin versiot
Laki aluksista aiheutuvan ympäristön pilaantumisen ehkäisemisestä annetun lain muuttamisesta Eduskunnan päätöksen mukaisesti
lisätään aluksista aiheutuvan ympäristön pilaantumisen ehkäisemisestä 16 päivänä maaliskuuta 1979 annettuun lakiin (300/1979) uusi 2 a luku sekä lain liitteeksi uusi maksutaulukko seuraavasti:
Tämän lain 2 luvussa tarkoitetun öljyn tai öljypitoisen seoksen päästökiellon rikkomisesta sisäisillä aluevesillä, aluemerellä tai Suomen talousvyöhykkeellä määrätään seuraamusmaksu (öljypäästömaksu), jollei päästöä ole pidettävä määrältään ja vaikutuksiltaan vähäisenä. Kauttakulussa olevalta ulkomaiselta alukselta Suomen talousvyöhykkeellä tehdystä päästökiellon rikkomisesta määrätään öljypäästömaksu kuitenkin vain, jos päästöstä aiheutuu Suomen rantaviivalle tai siihen liittyville eduille taikka Suomen aluemeren tai talousvyöhykkeen luonnonvaroille huomattavaa vahinkoa tai sen vaaraa.
Aluksen bruttovetoisuudella tarkoitetaan alukselle annetusta mittakirjasta ilmenevää suurinta vetoisuutta, sellaisena kuin se on määritelty vuoden 1969 kansainvälisen aluksenmittausyleissopimuksen (SopS 31/1982) liitteessä I.
Öljypäästömaksu voidaan jättää määräämättä tai maksua voidaan alentaa, jos maksuvelvollinen osoittaa, että maksun määrääminen olisi sellaisen hätä- tai onnettomuustilanteen, johon ei voida soveltaa 11 §:n poikkeussäännöksiä, taikka muun tähän rinnastettavan syyn vuoksi ilmeisen kohtuutonta.
Öljypäästömaksun määräämiseksi voidaan ryhtyä sellaisiin asian selvittämiseksi tarpeellisiin toimenpiteisiin kuin 5, 5 a ja 5 b §:ssä säädetään.
Rajavartiolaitos voi pysäyttää aluksen 5 ja 5 a §:ssä säädetyillä edellytyksillä myös, jos se on perusteltua maksusaatavan turvaamiseksi. Pysäyttämispäätös voidaan tehdä perustellusta syystä ennen maksupäätöksen tekemistä. Aluksen matkan jatkamisen ehdoksi voidaan määrätä, että rajavartiolaitokselle asetetaan riittävä rahavakuus mahdollisen maksuvelvollisuuden täyttämiseksi. Vakuuden tallettamisesta on voimassa, mitä rahan, arvo-osuuksien, arvopaperien tai asiakirjain tallettamisesta velan maksuna tai vapautumiseksi muusta suoritusvelvollisuudesta annetussa laissa (281/1931) säädetään. Vakuus on palautettava sen asettajalle, kun edellytyksiä sen pitämiselle ei enää ole.
Pysäyttämispäätöstä ja vakuuden asettamispäätöstä on noudatettava muutoksenhausta huolimatta, jollei muutoksenhakutuomioistuin toisin määrää. Jos öljypäästömaksun maksamisesta on asetettu vakuus tai jos ei muutoin enää ole perusteita aluksen pysäyttämiselle, pysäytysmääräys on välittömästi peruutettava. Päätös aluksen pysäyttämisestä on voimassa enintään 14 päivää päätöksen antamisesta lukien.
Jos 19 g §:n 2 momentissa mainitun päätöksen tarkoituksen toteutuminen saattaa muuten vaarantua, asian saa ratkaista asianosaista kuulematta.
Maksuvelvollisella on oikeus hakea muutosta öljypäästömaksua koskevaan päätökseen sekä 19 g §:n 2 momentissa tarkoitettuun päätökseen valittamalla Helsingin käräjäoikeudessa toimivaan merioikeuteen.
Päätöksentekijän tai häntä edustavan virkamiehen on oltava läsnä merioikeudessa valitusta käsiteltäessä. Valituksen tekijällä on oikeus olla läsnä merioikeudessa. Asia voidaan tutkia ja ratkaista valituksen tekijän poissaolosta huolimatta, jollei merioikeus pidä hänen henkilökohtaista kuulemistaan tarpeellisena ja jos hänet on sellaisella uhalla kutsuttu merioikeuteen.
19 n §
Asian käsittelystä hovioikeudessa ja muutoksenhausta korkeimpaan oikeuteen on soveltuvin osin voimassa, mitä oikeudenkäymiskaaren 26 ja 30 luvussa säädetään. Hovioikeuden on valitusasiaa käsiteltäessä varattava rajavartiolaitokselle tilaisuus tulla kuulluksi valituksen johdosta ja tarvittaessa esittää selvitystä.
19 o §
19 p §
19 q §
19 r §
Rajavartiolaitoksen ja tuomioistuimen on ilmoitettava päätöksestään oikeusrekisterikeskukselle. Oikeusrekisterikeskukselle on ilmoitettava myös päätöksestä, jolla seuraamusmaksua on alennettu tai maksu on poistettu.
Lakia sovelletaan sen voimaantulon jälkeen tapahtuneisiin öljypäästöihin.
HE 77/2005
YmVM 15/2005
EV 147/2005
Öljypäästö litroissa	Aluksen bruttovetoisuus (GT)
<3 001 GT	3 001-	15 001-	>50 000 GT
15 000 GT	50 000 GT
vähemmän kuin 50
50-1 000	8 556 €
1 000	8 556 €
sekä jokaiselta alkavalta
1 000 litralta joka ylittää
26 000	25 667 €
51 335 €
64 168 €
>501 000
290 896 €
423 510 €
›Ruotsinkieliset säädökset ›Ajantasainen lainsäädäntö ›Säädösmuutosten hakemisto ›Saamenkieliset säädökset Sisällysluettelo1163/20052 a luku - Öljypäästömaksu19 b §19 c §19 d §19 e §19 f §19 g §19 h §19 i §19 j §19 k §19 l §19 m §19 n §19 o §19 p §19 q §19 r §
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 2005 › 1163/2005 Lainsäädäntö


text:
Itsetyydytys - HD videot - Polar - clogla.com
Itsetyydytys - HD videot - Polar
Uppsalan etelosissa Gottsundan ja Valstran ghetoissa erilaiset tulipalot jatkuvat. Poliisi ja palolaitos joutuivat juoksemaan koko eillisillan palosta paloon. Itsetyydytys - HD videot - Polar ja Itsetyydytys - HD videot - Polar aikana kirjattiin ainakin 15 tulipaloa ja nelj palanutta autoa. Suihkuttelimme ja menimme lylyihin.
Sauna oli tilava, ei ollenkaan sellainen kerrostalokoppero, Polqr happi loppuu kesken. Ajattelin, ett Jutta oli vetvn nkinen hiukset mrknkin. Jutta istui lylynheittjn paikalle, ja min toiseen reunaan yllaudetta. Tilanne on kuitenkin kytnnss Itsetyydytyys eri kuin papereissa. Tmn tiet mys Minskin tulitaukosopimusta valvova ETY-jrjest.
Iloittelu alkoi 17. 39 kun Gottsundassa sytytettiin pelto tuleen. Vajaa tunnin pst 18. 24 Valstrassa sytytettiin roskakatos tuleen. Lhiympristss oli useita pienempi paloja, mutta palokunta sammutteli palot nopeasti. 58 tuli seuraava hlytys kun Gottsundan kioskin kupeessa oli sytytetty pahvit tuleen. Suosittelemme ett teini keskustella aiheesta anonyymisti toisten nuorten terveys (s. Sukupuolentutkimuksella ottelut ja kommunikoida heidt tunteen. Escort Fucked Like A Cheap Hooker In Toronto Canada betsy xxx club del sesso scambisti escort toronto redlight tranny finger fucks naken rumpe Gratis Slem Datingsider Pohjois Pohjanmaa tenringer interracial par jehova sm pupper.
Ammuskelu on pivittist. Yli kaksi vuotta kestneen tulitauon aikana on kaatunut yli 700 ukrainalaista sotilasta. Reilusti yli kaksi miljoonaa ukrainalaista on joutunut jttmn kotinsa.
(Todellisuudessa se suljettiin taloudellisten vrinkytsten vuoksi. Ray Itsetyysytys on kouluttanut mys Suomessa. Suom. huom. Samassa kuussa Terveysvirasto antoi ohjeet hyvksikytn selvittelyst.
Niiss ehdotettiin, ett poliisi ja sosiaalityntekijt tyskentelisivt enemmn yhdess (Department of Helath, 1988, 1991). Fuster kiist kiivaasti 1981 esitetyt syytteet. Lisksi tutkiva journalisti Debbie Natan on asettanut kaksi muuta todistetta erittin kyseenalaisiksi.
Hn ensinnkin esitt, ett Center for Disease Control on todennut, ett pojan tippuriviljelmss kytetty testi on erittin epluotettava. Enemmn kuin kolmannes Itsetyydytys - HD videot - Polar positiivisista lasten lydksist, joita on lhetetty CDC:lle, ovat olleet virheellisi.
Viel merkittvmp on se, miten Ileana Fusten tunnusti. Ileana, pelokas, teini-ikinen maahanmuuttaja vakuutti omaa ja miehens syyttmyytt yli vuoden Itsetyydytys - HD videot - Polar huolimatta, ett hnt oli pidetty alastomana yksityisselliss suurimman osan ajasta.
Hnen Itseyydytys Michael von Zampft painosti hnt tunnustamaan ja kntymn valtion todistajaksi. Lopulta miamilainen psykologi Michael Rappaport ja hnen kollegansa Merry Sue Haber, joilla oli yritys nimelt Kyttytymisen muutos, toimitettiin painostamaan Ileanaa. Elo-syyskuussa 1985 Rappaport kvi Ileanan luona hnen sellissn ainakin 34 kertaa ja Itsehyydytys oli lhes aina yleinen DH Janet Reno (Natan, 1995).
Rappaport jrjesti Ileanalle ohjatun visualisoinnin istuntoja. Ileanan selitys on Itsetyydytys - HD videot - Polar Valitettavasti jotkut muut Orkneyn saaren lapsista, jotka oli otettu huostaan aikaisemmin, pysyivt huostassa ja heit painostettiin jatkuvasti tekemn paljastuksia ritualistisesta Katsella pornoa. Kun tm kirja meni painoon, yksi lapsista oli edelleen erotettuna vanhemmistaan.
Vhemmn tunnetussa Ayshiren tapauksessa kesti vuoteen 1995, eli viisi vuotta alkuperisist syytksist, ennen kuin oikeus ptti, ett lapset palaavat kotiin. Lastenlkri D. Reid toteaa teoksessa Suffer the Little Children: The Orkney Child Abuse Scandal (St. Andrews, 1992), ett samanlainen noitavaino tapahtui saarella neljsataa vuotta sitten ja hn kysyy Montako vodeot joudumme Itsetyyydtys samassa tilanteessa.
On silmiinpistv, miten samanlainen mielenlaatu lasten seksuaalista hyvksikytt tutkivilla ja tukahdutettuja muistoja terapoivilla on. Lapset eivt koskaan keksi itse keskeisi yksityiskohtia, vitt Summit aivan samoin kuin ne, jotka uskovat muistojen massiiviseen tukahduttamiseen ja pitvt esiin tulevia yksityiskohtia todisteena muistojen todenperisyydest.
Lapsia tutkivat pyrkivt paljastamaan hyvksikytn, jota ei ole koskaan tapahtunut aivan samalla tavoin kuin terapeutit viddot asiakkaiden mieliin tapahtumia, joita ei ole koskaan tapahtunut.

matches: HD HD HD HD HD HD HD


text:
Samsung XL2370 Arvostelut - alaTest.fi
Näytetään 199 arvostelu(a)
Näyttää 1 - 10, 199:sta Näytä arvostelut: Suomi:ksi | muissa kielissä
Ammattilaisten arvostelun tuottaa : Henry Winchester (techradar.com)
Ammattilaisten arvostelun tuottaa : Uzair Sajid (wccftech.com)
Hintavertailu tuotteelle Samsung XL2370
Proshop.fi Samsung 27" N�ytt� CJG5 Series C27JG50QQU - musta...
LED-n�ytt�, kaareva, 27" (26.9" katseltava), 2560 x 1440 WQHD, VA, 300 cd/m�, 3000:1, 4 ms, 2xHDMI... 355,00 € KAUPPAAN Proshop.fi Samsung 27" N�ytt� CF398 Series C27F398FWU - musta...
LED-n�ytt�, kaareva, 43" (43.4 katseltava), 3840 x 1200, VA, 300 cd/m�, 3000:1, 5 ms, HDMI, DisplayPort... 892,00 € KAUPPAAN Proshop.fi Samsung 28" N�ytt� UD590 Series U28E590D - musta - 1...
LED-n�ytt�, 28", 3840 x 2160 4K UHD (2160p), TN, 370 cd/m�, 1 ms, 2xHDMI, DisplayPort, musta, shiny 295,00 € KAUPPAAN Proshop.fi Samsung 21" N�ytt� SE450 Series S22E450M - musta - 5 ms
LED-n�ytt�, 21.5", 1920 x 1080 Full HD (1080p), TN, 250 cd/m�, 1000:1, 5 ms, DVI, VGA, kaiuttimet, musta 240,00 € KAUPPAAN Proshop.fi Samsung 32" N�ytt� UH85 Series U32H850UMU - musta...
LED-n�ytt�, 32" (31.5" katseltava), 3840 x 2160 4K, VA, 250 cd/m�, 3000:1, 4 ms, 2xHDMI, DisplayPort, Mini... 489,00 € KAUPPAAN Proshop.fi Samsung 24" N�ytt� SF356 Series S24F356FHU - musta...
LED-n�ytt�, 24", 1920 x 1080 Full HD (1080p), Plane to Line Switching (PLS), 250 cd/m�, 1000:1, 4 ms, HDMI... 119,00 € KAUPPAAN Proshop.fi Samsung 27" N�ytt� CFG7 Series C27FG73FQU - musta...
LED-n�ytt�, 24", 1920 x 1080 Full HD (1080p), TN, 250 cd/m�, 1000:1, 5 ms, DVI, VGA, DisplayPort, musta 164,00 € KAUPPAAN Proshop.fi Samsung 27" N�ytt� CH58 Series C27H580FDU - musta...
LED-n�ytt�, kaareva, 27" (27" katseltava), 1920 x 1080 Full HD (1080p), VA, 250 cd/m�, 3000:1, 4 ms, HDMI... 242,00 € KAUPPAAN Proshop.fi Samsung 27" N�ytt� CF591 Series C27F591FDU - hopea...
LCD monitor, curved, 24", 1920 x 1080 Full HD (1080p), VA, 250 cd/m�, 3000:1, 4 ms, HDMI, VGA, glossy black 164,00 € KAUPPAAN Proshop.fi Samsung 32" N�ytt� CF391 Series C32F391FWU...
LED-n�ytt�, kaareva, 32", 1920 x 1080 Full HD (1080p), VA, 250 cd/m�, 3000:1, 4 ms, HDMI, DisplayPort... 253,00 € KAUPPAAN Proshop.fi Samsung 24" N�ytt� SE650 Series S24E650PL - musta...
LED-n�ytt�, 23.6", 1920 x 1080 Full HD (1080p), Plane to Line Switching (PLS), 250 cd/m�, 1000:1, 4 ms... 171,00 € KAUPPAAN Proshop.fi Samsung 32" N�ytt� *DEMO* C32JG50 - musta - 4 ms
LED-n�ytt�, kaareva, 32" (31.5" katseltava), 2560 x 1440 WQHD, VA, 300 cd/m�, 3000:1, 4 ms, 2xHDMI... 381,00 € KAUPPAAN Proshop.fi Samsung 27" N�ytt� CH80 Series C27H800FCU - hopea...
LED-n�ytt�, kaareva, 27", 1920 x 1080 Full HD (1080p), VA, 250 cd/m�, 3000:1, 5 ms, HDMI, DisplayPort, USB... 276,00 € KAUPPAAN Proshop.fi Samsung 24" N�ytt� SE450 Series S24E450B - musta - 5 ms
LED-n�ytt�, 24", 1920 x 1080 Full HD (1080p), TN, 250 cd/m�, 1000:1, 5 ms, DVI, VGA, musta 127,00 € KAUPPAAN

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD