text:
Virolainen: 377. Korkein oikeus: tuntemattomien tuomareiden tyyssija?
Lähettänyt Jyrki Virolainen klo 1/25/2011
Kohtaan 22. Kyllä tarvitaan, ainakin jos samalla karsitaan jäseniä. Yhdistetyssä ylimmässä tuomioistuimessa tuomarit joutuisivat hallitsemaan vielä entistä järjettömämmän määrän erilaisia asia- ja lainsäädäntökokonaisuuksia kuin nyt. Usein tuntuu, että perusjuridiikan ulkopuolelle menevien lainsäännösten ja ko. oikeudenalalla vallitsevan käytännön ymmärtäminen on oikeusneuvoksille jo nykyäänkin joskus ylivoimaista. Vähemmän jäseniä+enemmän osattavaa, taso laskee entisestään.
Toki KKO:n jäsenten lukumäärä ei laskisi siinä tapauksessa, että hallintotuomioistuimet yhdistettäisiin yleisiin tuomioistuimin. Kuten sanoin, Norjassa on tämän takia korkeimmassa oikeudessa enemmän jäseniä kuin Ruotsissa ja Suomessa.
Minun mallissani nykyisistä käräjäoikeuksista esimerkiksi vain 10-15 suurinta käsittelisivät hallintoasioita ja näiden päätöksistä valitettaisiin 2-3 hovioikeuteen; hovioikeuksia on nyt yhteensä kuusi.
Kun lisäksi myös hallintoasioissa otettaisiin käyttöön yleinen valituslupajärjestelmä, laskisi nykyisin KHO:een ja vastaisuudessa siis KKO:een tulevien hallintoasioiden määrä todella huomattavasti.
Nykyisin hallintoasioissa ei ole lainkaan hovioikeutta vastaavaa toista oikeusastetta, vaan hallinto-oikeuksien päätöksistä valitetaan suoraan KHO:een.
Jos kaavailemani uudistus toteutuisi, ei tuomareiden luumäärä alkuvaiheissa laskisi, vaan vasta vähitellen.
Uudistuksessa olisi kysymys enne muuta hallintomenojen säästöstä.
KKO:n jäsenten valintaa pitäisi kehittää varmasti siihen suuntaan, mitä professori Jyrki Virolainen tässä blogissa ja aikaisemissa kirjoituksissaan on esittänyt. Pääasia KKO:n jäsenten näkymättömyyteen on varmasti juuri anonyymissä ja jollakin tavalla salaisessa valintamenettelyssä sekä siinä, etteivät KKO:n jäsenet työssään tule "tunnetuksi".
Valintamenettelystä on haluttu tehdä jolakin tavalla mystinen menettely, josta ei tiedetä mitään mutta jonka lopputulos vain yhtäkkkiä tulee julki.
Olen samaa mieltä blogistin kanssa myös siinä, että parhaiten KKO:n tuomari tulee "tunnetuksi", jos hän hoitaa työnsä vakuuttavalla tavalla ja perustelee tuomionsa uskaltaen olla myös tarvittaessa eri mieltä kuin kolleegansa.
Eräs valitettava huomio KKO:njäsenten toiminnassa valinnan jälkeen on se, että oikeusneuvokseksi valittava lähes aina haluaa karistaa juristimenneisyytensä. Esim. jos KKO:n jäseneksi on valittu yliopistohenkilö, hän ei jatka oikeuskysymysten pohdiskelua oikeustieteellisesssä kirjallisuudessa eikä alan julkaisuissa.
Mikä estäisi KKO:n jäsentä jatkamasta kirjoittamista senkään jälkeen kun hänet on valittu tehtäväänsä?
KKO:n jäsenten luottamusta ja tunnetavuutta lisäisi varmasti se, etteivät KKO:n jäseniksi valitut juristit enää saisi toimia valinnan jälkeen välimiesoikeuksien puheenjohtajana ja jäseninä. Tämä pitäisi kieltää ja asettaa suoranaiseksi ehdoksi viran vastanottamiselle.
Surkuhupaisia ovat ne juristipiireissä kiertävät jutut, joiden mukaan KKO:n jäsenillä on niin paljon välimiesoikeuksien juttujen asiakirjoja, jotta ne paljoudellaan tuottavat haittaa jopa asumiselle.
Innostuin lisäämän blogiin vielä kappaleet 24-29.
1. Yhdistetään KKO ja KHO
2. Supistetaan jaoksen koko 5 -> 3 jäsentä
3. Vanhassa KKO:ssa muodostetaan jaos, jolle määrätään kaikki rikos- ja osa prosessioikeustapauksista. Sivilistien ei sitten tarvitse pohtia nännejä.
4. Eduskunta nimittää uuden KKO:n jäsenet
5. Eduskunta kuulee jäsenehdokkaita ennen nimitystä täysistunnossa.
Nämä ajatukset varastettu Virosta.
http://www.riigikogu.ee/?op=steno&stcommand=stenogramm&date=1295334300 linkissä tuore esimerkki
6. Uusi KKO siirtyy urakkapalkkaukseen, jokaisesta vuosikirjaratkaisusta maksetaan ratkaisun kirjoittaneelle tuomarille 10.000€, muille jäsenille 2.000€ jos päätökset viipyvät, viipyy tuomarin palkaa.
7. Uusi KKO vastaa tuomarikoulutuksesta.
8. Paras ratkaisu olisi tietenkin Suomen KKO:n ulkoistaminen niin, että ratkaisut ostetaan Virosta.
http://www.nc.ee/
Eeva Vuoren keissi on aktiivimuistissa ja sitä kautta KKO:n toiminta (=toimimattomuus) edelleen ihmettelyni kohteena. KKO:n tuomarinhan tulisi nauttia erityistä kunnioitusta. Voiko Vuori sitä saada, jos puolisonsa on toiminut todetulla tavalla?
Uoti-päätös heittää kysymysmerkin minusta EIT:n tai länsimaisen oikeusajattelun päälle. Itsekriminointisuojaa vaalitaan niin, että se loukkaa yleistä oikeustajua ja sitä kautta heikentää koko oikeuslaitoksen uskottavuutta.
Ovatko juristit keksineet itsekriminointisuojan ihan itsensä työllistämiseksi? Muut ihmiset arvottavat oikeuskäsitteitä eri tavalla.
Mika Lakolta näytti olevan reippaita ajatuksia Virosta!
Minusta kuitenkin tuosta Lakon listasta kohdasta 6 alkaa kyllä mennä hupailun puolelle. En myöskään kannata KKO:n tai KHO:n jäsenten nimitysvallan siirtämistä eduskunnalle. Virossa se ehkä käy, muttei Suomessa, jossa kaikki tällainen tuppaa helposti menemään poliittisten voimasuhdeajattelun mukaiseksi.
Minusta olisi jo jonkinlainen edistysaskel, että virkaesityksen KKO:n jäsenen virkaan tekisi tuomarinvalintalautakunta samalla tavalla kuin tapahtuu esimerkiksi hovioikeuksien presidenttienkin kohdalla.
Jo nykyisen lain mukaan KKO ja KHO voivat jäsenensä virkaesitystä tehdessään pyytää asiassa tuomarinvalintalautakunnan lausuntoa. mutta näin ei ole tiettävästi vielä koskaan tapahtunut.
KKO:n ja KHO:n jäseniksi hakeneille voitaisiin myös järjestää julkinen kuulemistilaisuus esimerkiksi KKO:ssa ja KHO:ssa.
Tuomareiden kouluttaminen ei kuulu ylimpien oikeuksien jäsenille, vaan erityiselle tuomioistuimien johtokunnalle tai muun nimiselle keskusyksikölle, jolle siirrettäisiin muutkin nykyisin OM:lle kuuluvat tuomioistuinten keskushallintotehtävät. Tämä vahvistaisi tuomioistuinten riippumattomuutta.
Eeva Vuoren tapauksessa ei ollut kyse vain hänen puolisonsa arveluttavasta menettelystä eli epäillystä rikoksesta, vaan myös Eeva Vuorta itseään epäiltiin rikoksesta.
Itsekriminointisuoja ei ole tuomareiden itsensä keksimä tai kehittämä asia, vaan oikeusvaltiossa vanhastaan voimassa ollut periaate. Siitä luopuminen merkitsisi samalla oikeusvaltion romuttamista.
Mika Lakon kommentteja on aina mukava lukea. Herää epäilys, onko Eestissä juridiikan opetus parempaa kuin Suomessa, sillä ML osaa nähdä asiassa aina sen olennaisen. Sitten hän ennakkoluulottomasti ja älykkäästi tuo asiassa oman näkemyksensä esiin.
Blogin kulta-aikoja oli, kun Asser Salo ja ML keskustelivat keskenään. Lieneekö Asser joutunut Viipurin linnan pöyrötornin kellariin, kun hänestä ei ole aikoihin kuulunut mitään?
[Sarkasmivaroitus alkaa]
Jyrki Virolainen on niin vanha ja taantumuksellinen.
Eräs suosikkipamfleteistani on Harvojen Tasavalta, toimittanut Heikki Karapuu.
Pamfletissa on Lars D. Erikssonin ja Heikki Karapuun luonnos uudeksi perustuslaiksi.
4. Kansanvaltuuskunta valitsee korkeimman oikeuden jäsenet
Eli ehdotuksessani ei ole mitään uutta auringon alla.
Samassa pamfletissa Olavi Heinonen kirjoittaa sivulla 55: "Tänä päivänä kammottamalla tavalla natsilaisuutta henkivä rikosten uusimista koskeva rikoslain 6 luku on edelleen kumoamatta."
Seitsemänkymmentäluvulla sentään osattiin kirjoittaa kunnon pamfletteja!
[Sarkasmivaroitus loppu]
Virossa ei kuitenkaan parlamentti vedä tuomariehdokkaita pakasta, vaan esityksen tekee käsittääkseni Viron KKO. Valitettavasti aikaisemmassa viestissä linkitys epäonnistui, nimittäin pikakelauksella tuomariehdokkaan ja parlamentin välinen keskustelu näytti aika korkeatasoiselta.
Tuo palkkausehdotus oli vapaa lainaus tai ideavarkaus siitä Matti Norri kirjoituksesta, jossa hän käsitteli omaa auskultointia. Rivien välistä oli mielestäni luettavissa, että leimamerkkiaikana päätökset tulivat nopeammin. [MN löytyy joko LM:stä tai DF:sestä]
Jos KKO ja KHO tekee vuodessa kuusi ennakkopäätöstä per tuomari, niin minä en kyllä osta mitään väitettä tuomioistuimen resurssipulasta ylimmällä tasolla.
"Usein tuntuu, että perusjuridiikan ulkopuolelle menevien lainsäännösten ja ko. oikeudenalalla vallitsevan käytännön ymmärtäminen on oikeusneuvoksille jo nykyäänkin joskus ylivoimaista."
Kun nyt edes hallittaisiin se perustuslaki.
Muu tietotaito voidaan konsultoida esittelijöiltä jne. tarpeen mukaan, mikäli oikeudenkäytön persuteet vain ovat hanskassa ja tuomareilla terävä mieli.
Kovat ovat vaatimukset nykyiselle jäsenistölle. (Päteville eivät olisi.)
Asser ei ole suinkaan joutunut pyörökellariin, vaan on muiden syiden vuoksi estynyt kommentoimasta. (Eikös se muuten ollut Gylling, joka siellä Viipurin linnassa lymyili?)
Kommentoitavaa olisi kyllä ollut paljonkin: olen blogistin kanssa jokseenkin eri mieltä nännitapauksesta ja Åke ja Leena Blomqvistin tapauksesta. (Ainakin ratkaisujen lopputulosten osalta; blogistin kritiikin kärki on tainnut kohdistua enemmänkin perustelujen laatuun.)
Tuo KKO:n jäsenten valintakriteerien avaaminen on kyllä asia, josta on helppo olla samaa mieltä.
Toisaalta, mahdollisena vasta-argumenttina voisi tietysti esittää sen, että kun kriteerejä ei avata etukäteen, varmistetaan mahdollisimman monipuolinen ehdokastarjonta.
Ja voihan toki käydä niinkin, että jäsenistön näkemykset kulloinkin tarvittavasta asiantuntemuksesta eroavat toisistaan: OikN A voi haluta rikosoikeusihmistä, kun taas OikN B:n mielestä kokemus lainvalmistelusta olisi tarpeen. OikN:t C ja D sitä vastoin voivat kaipailla maaoikeustuomaria.
Kuka muuten sen blogistin mukaan määrittelisi ja saisi päättää, millaista asiantuntemusta KKO:teen kulloinkin haettaisiin? Jos valinta tehtäisiin KKO:n sisällä demokraattisesti - niin eikö nykyinen äänestysmenettely toteuta juuri tällaista demokratiaa?
Vaikka tietysti on niinkin, että kriteereistä voitaisiin päättää etukäteen, jolloin virka pantaisiin hakuun äänestystuloksen perusteella, ja avoimuuskin toteutuisi.
Toisaalta, kun hakupaperinsa laittaa mahdollisimman monta lakimiestä, mikä lienee tilanne nykyjärjestelmässä, voidaan varmistaa se, että jos tuolla kerralla ei saadakaan esim. haussa ollutta siviilioikeusspesialistia, voidaan saada taitavaksi tunnettu syyttäjä.
Tämä ei välttämättä olisi tilanne, jos hakusessa olisi ollut juuri siviilioikeuden ekspertti, ja hakupaperinsa olisivat toimittaneet vain kakkos- ja kolmosvitjan keräilyerät yliopistolta, vaan ei se huippumies, jota oli etukäteen kiikaroitu. (Tietysti tällaisessa tilanteessa taitavakaan syyttäjä ei hakisi, kun katsoisi, että haettu asiantuntemus putoaa oman kompetenssin ulkopuolelle.)
Vai voitaisiinko virka kenties tuossa tapauksessa jättää täyttämättä, kun haluttua erityisosaamista ei hakijoiden joukosta löytynytkään? Välillä pitäisi varmaan sitten vaihtaa haluttua erityisosaamisalaa - koska muuten KKO:teen jouduttaisiin lopulta joka tapauksessa valitsemaan joku kolmosketjun janari, kun omanarvontuntoisemmat jättävät hakematta jo ensi kierroksen pillastuttamina.
Minusta KKO:n nimityksiä ajatellen ratkaisevaa painoarvoa ei tosin ole välttämätöntä antaa esim. hakijoiden hienotunteiselle kohtelulle ("pitäisihän hakijan saada etukäteen arvioida, onko hänellä mahdollisuuksia"): KKO:n tulisi olla niin arvostettu työpaikka, että sinne ei haettaisi hetken mielijohteesta ("laitanpa nyt sinnekin paperit, kun sinne haetaan työoikeusspesialistia, ja olen väitellyt työoikeudesta").
Voihan se tuomaritaustaisen hakijan sinnikäs pyrkiminen olla osoitus motivaatiosta, jota esim. taiteellisemmalla yliopistoihmisellä ei välttämättä ole... Vai mitä sanoo blogisti?
Pakko todeta, että Asser Salo ei ole nyt oikein kärryillä siitä, miten olen ehdottanut KKO:n jäsenten valintamenettelyä muutettavaksi. Hän ikään kuin "hölpöttelee" niitä näitä itsekseen spekuleeraten.
En ryhdy tässä kertoilemaan uudestaan - jälleen kerran - miten olen ajatellut oikeusneuvosten valintamenettelyä muutettavan.
Viittaan tässä yhteydessä vain aiemmin esittämääni "selvään tekstiin" eli blogiin n:o 71/1.2.20010 "KKO:n jäsenten rekrytointi. OIkeusneuvosten nimitysmenettelyssä korjausta vaativia epäkohtia", erityisesti kappaleisiin 32-37.
Tämän "uudistusohjelman" olen toistanut mm. blogissa n:o 82/20.3.2009, kappale 2.
Näistä kohdista Asser ja muutkin löytävät vastauksen asiassa. Asserin kommentissaan esittämänsä spekuleeraukset eivät ole vakuuttavia.
Asser näyttää ottaneen onkeensa blogistin kappaleessa 27 esittämän varoituksen siitä, ettei KKO:een joskus tulevaisuudessa tähtäävän nuoren juristin kannata missään tapauksessa ryhtyä arvostelemaan KKO:ta eikä esittämään vallitsevaan "viralliseen" käytäntöön verrattuna omia poikkipuolisia ajatuksia.
Asserhan hyväksyy mukisematta KKO:n ratkaisut sekä nännijutussa että Blomqvistien jutussa. Lisäksi hänen ajatusmallinsa KKO:n jäsenten nimitysmenettelyssä noudattaa pääosin tismalleen sitä, mitä KKO:n jäsenten nykyisin toteuttavat uusia jäseniä taloon rekrytoidessaan.
Kukaties.Ehkä Asserista siis saadaan aikanaan "KKO:n kollegiaaliseen työskentelyyn henkilökohtaisilta ominaisuuksiltaan" mallikelpoinen jäsen, AS.
Skoprioni kirjoitti...
Uskon, että Asser Salo puhuu epäilemättä omassa intressissään. Ehkä kyse on nuoresta vasta uraansa aloittelevasta lakimiehestä, jonka tähtäin on KKO:n jäsenyys.
Olen hieman ilkikurisesti ja hämmästellen seurannut, että kun erään nimeltä mainitsemattoman rikosasianajajan nimi nousi ilmeisen vakavastikin esille kun viimeksi KKO:n jäsentä valittiin eikä sillä kertaa "tärpännyt", vaan tuli ilmeisesti ns.hopeatila, niin sen jälkeen tuo advokaatti on ollut hiiren hiljaa, kuten nyt Timo Soini ennen vaaleja, jotteivat mahdollisuudet seuraavaa aukitulevaa paikkaa täytettäessä menisi. Onkohan tämä asianajaja uskaltanut edes hakea muutosta KKO:lta sen jälkeen, kun näytti, että ura KKO:ssa urkenevi?
Näin KKO siis "kasvattaa" nöyriksi ja nöyristelemään niitä lakimiehiä, joilla se eli KKO itse katsoo olevan mahdollisuuksia astua tuohon nin tavoiteltuun virkaan.
Toisaalta en kyllä usko, että KKO:een on nykyisin niin kova tunku. Paremmin tienaa monessa muussa lakimiestehtävässä varsinkin yksityisellä puolella. Kun myös EIT aika ajoin antaa tulla "lunta tupaan" muistuttamalla,miten olisi pitänyt menetellä, niin kyllä toisaalta ymmärtää, ettei kovin mielellään rehvastele julkisuudessa, että olepa muuten oikeusneuvoksena.
Myöskään presidentti Pauliine Koskela vaikuttaa jopa jotenkin niin poistyöntävältä esiintymisissään.Hän sattaa herättää olemuksellaan jo tietynlaisia negatiivisia väristyksi jopa miepuolisissa hakijoissakin.
Eipä pelolla johtamisella ole saavutettu missään organisaatiossa kovin hyviä tuloksia.
Mitä vielä tulee juristien kirjoittamiin pamfletteihin, niin useimmat ovat ajatuksellisestikin viime vuosituhannelta ja ainakin viime vuosisadalt.Hyvän kuvan tästä tendenssistä saa kun lukee Suomen Lakimiesliiton julkaiseman Lakimiesuutisten kolumnnisteja, joista tulee äkkipäätä mieleen Matti Norri, Pirkko K. Koskinen ja Antti Seppälä, niin nepä kirjoitukset vasta huokuvat varsinaista patinaa. Välillä saattaa ajatuskin katoaa niissä kirjoituksissa.
Onpas Skorpioni tänään pisteliäällä tuulella! Mikäpäs siinä.
Minusta tuo Skorpionin "nimeltä mainitsematon asianajaja" näyttää kyllä kirjoittelevan esim. asianajajaliiton julkaisuihin aivan entiseen tapaansa.
Itse en ole tarkoittanut pikkuiselle polemiikillani toki yllyttää ketään mihinkään räyhä-kirjoitteluun. Toivon ja arvostan toki aina kriittistä otetta, mutta toisaalta silti asiallista ja kunnioittavaa kirjoitustyyliä. Oma tyylini ei ehkä sovellu po. suhteessa kaikille vasta-aloitteleville!
Skorpionilta oli hyvä havainto koskien Lakimiesuutisten kolumnisteja! Olen samaa mieltä. Itse en ole pitkiin aikoihin enää ollut Lakimiesliiton jäsenenä, mutta tuota liiton lehteä tulee toki joskus kirjastoissa selattua.
Koko Lakimiesuutiset on huonontunut Liisa Grönroosin päätoimittajakaudelta. Eikö Lakimiesliitto tosiaan pysty parempaa julkaisua aikaansaamaa! Jo lehden ulkoinen muoto sisällöstä puhumattakaan vaikuttaa luotaantyöntävältä, Skorpionin terminologia tässä kohdin lanatakseni.
Asianajajaliiton julkaisu Advokaatti ei sekään ole kovin kummoinen julkaisu, vaikuttaa aika köyhältä.
Kaikissa neljässä Pohjoismaassa ilmestyy samanniminen asianajajien julkaisu eli Advokaten, Suomessa siis Advokaatti. Lehtien vertailussa suomalainen lehti jää kyllä auttamattomasti viimeiseksi mitä asiasisältöön tulee.
Lakimiesuutisissa ja Advokaatissa julkaistaan lähinnä seurapiiritason juttuja, tarkoitan tällä esimerkiksi laajoja kuvakertomuksia erinäisiltä "päiviltä" eli esim. Lakimiespäiviltä ja Asianajajapäiviltä.
Tiukkaa asiaa sisältävät jutut - toki hyvin toimitettuina - joita muiden pohjoismaiden vastaavissa lehdissä runsaasti, ovat suomalaisissa julkaisuissa harvinaisia.
Niin, noissa blogistin viittaamissa kappaleissa käsitellään "täsmärekrytointia". Tarjokkaiden määrään voidaan varmasti olennaisestikin vaikuttaa sillä, miten "täsmällisesti" haettu erityisasiantuntemus rajataan.
Ehkä "rikos- ja prosessioikeuden" tai "työoikeuden" taitaja on riittävän lavea määre varmistamaan sen, että tarjontaa piisaa jatkossakin. Mutta toisaalta liian täsmällisillä määrittelyillä voidaan kyllä rajatakin tarjontaa.
Näin siitäkin huolimatta, että blogisti on toista mieltä. Yksi osoitus omien asia-argumenttien loppumisesta on yleensä keskustelun lopettaminen ilmoituksella "asia nyt vain on niin" (tai "näkökohdat eivät ole relevantteja") - tai ryhtyä linkoamaan ad hominem -argumentteja.
Blogistilta, joka tuotannossaan peräänkuuluttaa argumentaation avoimuutta ja moninaisten näkökohtien tasapuolista huomioon ottamista, odottaisi vähän parempaa suoritusta. Mutta ei tämä nyt ensimmäinen kerta ole, kun blogisti hukkaa lapsen pesuveden mukana...
Mielestäni edellä esittämäni näkökohdat ovat aivan varteenotettavia. Eivät ne nimityskriteerien julkistamista välttämättä estäisi, mutta kyllä noitakin asioita pohtia pitäisi.
Minulla ei muuten ole mitään syytä tai tarvetta puolustella KKO:ta; aivan erityisen harhaista on väittää, että olen eri mieltä, koska tähtäisin jossakin vaiheessa KKO:teen. Jollei esim. Skorpioni ole sattunut huomaamaan, kirjoitan nimimerkillä.
En tietääkseni ole ajanut kommenteissani mitään muutakaan agendaa - toisin kuin esim. Skorpioni, joka on mielipiteissään niin maalaisliittolainen, että oikein puistattaa.
Ja kun kerran taustoja käydään arvailemaan, niin minäpä arvaan, että Skorpioni on juristitaustainen poliisi. Kenties vielä iältään vähän varttuneempi poliisi, koska mielipiteensä ovat yleensä yhtä kypsiä, harkittuja ja johdonmukaisia kuin nykyisellä poliisiylijohtajalla. Mutta mitäs ne englantilaiset sanoivatkaan, "there´s no fool like an old fool".
Saatan kuitenkin vielä raapustella kommenttini ao. blogeihin täsmentääkseni, miltä osin ja millä perusteella olen eri mieltä blogistin kanssa.
Asser Salo - Eivät asia-argumenttini ole mihinkään loppuneet, kuten kirjoituksestani voitaneen hyvin havaita.
Mutta kuten kirjoitukseni kappaleesta 24 ilmenee, olen käsitellyt KKO:n jäsenten nimitysmenettelyä ja ilmeneviä puutteita sekä omaa täsmärekrytointiehdotustani tähän mennessä jo lähes kymmenessä blogissani! Kyllästymiseen asti, voisi kenties joku lukija sanoa.
En ole siten nähnyt tarpeelliseksi ryhtyä toistamaan mainittuja argumenttejani enää tässä yhteydessä vain sen takia, että Asser, joka ei ilmeisesti ole sattunut noita kymmentä kirjoitustani lukemaan, on nyt vaatimassa "kurkku suorana" argumentaation avoimuutta ja ties mitä!
Sitä paitsi viimeisimmässä kirjoituksessani ei ole käsitelty pelkästään eikä edes pääosin KKO:n jäsenten nimitysmenettelyä, vaan muitakin kysymyksiä.
Viittaan siten edelleen kappaleessa 24 mainittuihin kirjoituksiin ja niissä mainittuihin argumentteihin. Blogi n:o 71 on vuodelta 2009 (1.2.2009) eikä vuodelta 2010.
Mitä muuten Asserin kirjoitukseen tulee, niin saanen muistuttaa nimenomaan hänelle, että lyriikassa tunnetaan myös ilmaisu "nuori hupsu."
Palataan vielä Matti Apusen erinomaiseen kirjoitukseen.
Apunen on minusta täysin oikealla asialla vaatimalla, että myös Suomessa ryhdyttäisiin käymään julkista ja avointa keskustelua korkeimpien oikeuksien tuomarinimityksistä. Tähän asti "keskustelua" on käynyt lähinnä vain allekirjoittanut blogissaan; olisi kiva saada mukaan enemmän ja myös omalla nimellään esiintyviä keskustelukumppaneita!
Huomasin, että Asseri moitiskeli yhtä kommentoijaa "niin maalaisliittolaiseksi, että oikein puistattaa."
Muistelen Asserin aiemmista mielipiteistä, että hän itse olisi "niin perussuomalaisia, että oikein" - ainakin noissa maahanmuuttoasioissa.
Persujakin on kuitenkin monta eri alalajia. Tämän päivän Hesarissa joku tutkija oli jaotellut heidät eri eri lohkoon tai oliko se nyt lahkoon.
Asserin idoli taitaa olla Halla-ahon Jussi, ellen ole aivan väärin ymmärtänyt.
No, persuthan porhaltaa tätä menoa, ainakin gallupeissa, näiden maalaisliitto-kepulaisten ohitse. Ehkä Asserin polleus johtuu osin tästä gallupmenestyksestä.
Matti Apusen vieraskynäkirjoitus oli paikallaan HS:ssa siinä kohdin, että kyllä meidän oikeuslaitosta ja KKO:ta pitää saada arvostella, arvioida ja ratkaisuja kritisoida ankarastikin, kun siihen aihetta löytyy.
Nimitysvaiheessa ei juurimiten ole ollut näkyvää keskustelua ja se kyllä kaipaa "tuuletusta" ja uudistustarpeita ko. instanssilla on. Samoin on paikallaan miettiä nykyistä historiallista kokoonpanoa ja funtsia sitä, onko todella tarve 19 jäseneen, esittelijöineen ym. Eikö pienemmällä pärjättäisi pienessä maassa? Entäpä tulospalkkaus, niin jutut eivät "makaa vuositolkulla" ja aktivoisihan se jäsenistöään?
Jukka Kemppinen blogissaan pohti mm. hallinto-oikeuksien ja hovioikeuksien yhdistämistä ja sekin lienee ajankohtaista, kun kaikessa *säästetään*?
Omalla nimellä, eikä puskantakaa. Tässä olen Jyrki V:n kanssa täysin samoilla linjoilla.
Anteeksi Asser! Ohoh! Jopa tuli lunta tupaan. Ensimmäisestä kirjoituksestasi ei kyllä olisi voinut päätellä, että olisit jo yrittänyt päästä KKO:n jäseneksi. Yritä uudestaan,josko silloin pääsisit jostakin kiintiöstä.
Tässä tämä nähdään juristien keskustelutaso. Ensin halutaan, että keskustellaan, mutta kun ryhdytään keskustelemaan, niin pian se menee haukkujen ja vihjalujen puolelle.
Eivät juristit tosiasiassa osaa keskustella juuri mistään. Nythän piti ilman sarvia ja hampaita pohdiskella, mistä johtuu KKO:n näkymätön rooli.
Mutta jatketaan entiseen malliin. Mitä sitä turhaan keskustelemaan. Kuunnellaan erilaisissa seminaareissa ja vuosikymmeniä samalla ohjelmalla järjestetyissä lakimies-,tuomari-, syyttäjä- , ulosotto-ja asianajajapäivillä aina aluksi ministerin tervehdyspuhe ja sen jälkeen molempien korkeimpien oikeuksien presidenttien sekä hallinnonalan ylimmän virkamiehen lyhyet puheenvuorot ja iltapäivällä pari-kolme esitelmää alkaen keskittyä siihen päivän tärkeimpään eli iltajuhlaan, jossa useimmiten soittaa vielä oma "pumppu".
Saahan sitä tälläkin tavalla ilman turhia keskusteluja yhden työpäivän kulumaan, eikä tarvitse miettiä jotain epämiellyttävää kansalaista, jonka jutun "pöyhiminen" olisi ollut se toinen vaihtoehto.
Ajatus hallinto- ja yleisten tuomioistuinten yhdistämisestä on monesta syystä kannatettava.
KKO:ssa tärkeintä oli muodostaa rikos- ja riita-asioihin erikoistuneet osastot/kamarit, jotteivat parhaat sivilidstit panisi koko rikosoikeusjärjestelmää sekaisin niikuin nykyisin. Toiseekseen tuo nostaisi rikosasioiden arvostusta KKO:ssa ja johtaisi rikosasioiden spesialistien suurempaan nimitykseen.
Blogistin ajatukset nimitysjärjestelmästä ovat oikeansuuntaisesia, erityisesti tuomarinvalintalautakunnan käyttö ja halutun spesiaaliten avoin esittäminen jo hakuilmoituksessa.
HS Apunen taas esitti eilen ajatuksia, joita on tähän saakka esittänyt lähinnä vasemmisto. Haluaako oikeisto ja elinkeinoelämä todellakin politisoida tuomioistuinlaitoksen?
Minusta Apusen kirjoituksesta ei kyllä ilmennyt halua tuomioistuinlaitoksen politisoitumiseen.
Vai onko anonyymin mielestä kyse aina asioiden politisoitumisesta, jos asioista halutaan keskustella avoimesti?
Skorpionin kertoma "marssijärjestys" erilaisilla juristipäivillä oli osuva. Mistä tämä oikein johtuu?
Tietenkin vanhoista perinteistä ja siitä, että porukka ikään kuin alistuu nöyränä kuulemaan, mitä isoisilla on sanottavanaan. Kun auktoriteetit puhelevat, rahvaan on syytä vaieta.
Tähän on on totuttu, mutta puheiden kuuntelu ei edistä keskustelun viriytymistä. Puheet kuunnellaan kiltisti ja sitten lounaan jälkeen ryhdytään odottelemaan malttamattomana pääasiaa, niitä iltakokkareita.
Jälkeenpäin katsellaan Lakimiesuutisista ja Advokaatista, että tuollaista siellä sitten oli ja olinhan siellä minäkin, vaikken nyt ihan kuvaan asti päässyt - kun ne auktoriteetit rynnivät aina eturiviin, josta kuvat otetaan!
Päivien väliaikoinakaan ei mitään keskustelua synny, odotellaan ilmeisesti vain malttamattomina (?) uusia "päiviä"!
Yleisten ja hallintotuomioistuinten yhdistämisessä olisi se etu, että toisiinsa liittyvät rikos- ja hallintoasiat voitaisiin käsitellä yhdessä. Näin säästyttäisiin samanaikaisilta vero- ja veropetosprosesseilta.
"Vai onko anonyymin mielestä kyse aina asioiden politisoitumisesta, jos asioista halutaan keskustella avoimesti?"
Ei tuo ei ole politisoimista vaan avointa demokraattista yhteiskuntaa. Se mitä Apunen vaati oli keskustelua tuomareiden arvoista. Tuollainen keskustelu taas väistämättä johtaa politisoitumiseen, minkä blogisti muistaa 1970-luvulla käydystä keskustelusta, jossa juuri arvoja tekosyynä käyttämällä haluttiin puoluepolitisoida tuomioistuinlaitos: jonkun rohkeimman mukaan kunnanvaltuuston piti täyttää alioikeudet/kansanoikeuden. Silloin blogisti taisi olla niiden joukoissa, jotka vastustivat.
Minusta arvokeskustelun käymisen ei tarvitse välttämättä johtaa asian politisoitumiseen. Josko nyt oltaisiin viisaampia kuin suomettuneella 70-luvulla, jolloin itse UKK halusi, nuorehkojen radikaalien yllyttämänä, politisoida oikeuslaitoskeskustelun ja saattaa tuomioistuimet "kansanvaltaisen kontrollin" piiriin?
Yksi tärkeä asia olisi mielestäni ajattelun muutos ruohonjuuritasolla, eli juristikoulutuksessa. Esimerkiksi lukemistani oppikirjoista Virolainen-Martikainen kaksikon Tuomion perusteleminen on ainoa, jossa KKO:n päätöksiä ruoditaan pintaa syvemmältä. Muissa oppikirjoissa KKO:n ratkaisut "niellään purematta".
Myös opettajakunnassa toivoisi löytyvän tahtoa istuttaa kriittisen ajattelun siemen opiskelijan nuppiin. Usein tilanne on kuitenkin sama kuin kirjojen puolella, kaikki tuntuvat tyytyvän status quo:hon.
Kaikille oikeustieteen opiskelijoille voisi suositella kesälukemiseksi em. teoksen lisäksi Erkki Aurejärven teosta 'Erään murhan anatomia', vaikka pelkästään sen oikeuslaitoksesta tarjoaman näkökulman vuoksi.
Apuva! Se mulle kertokaa...
Kyllä teillä on vimmaa kirjoittaa. Hyvä että lukea ehdin nämä mitä olette ehtineet tutkia ja julki tuoda.
Jää väkisinkin pohtimaan tämän oivallisen blogin "taiteilijoita". Ja tietenkin blogistia itseään. Laitan pyhähousut peliin veikatessani että likimain kaikki kirjoittajat ovat julkisen sektorin palveluksessa. Siis oikeita palkanNAUTTIJOITA. Tai ehkäpä joitakin yksityisiä joille "täppiä" on siunautunut puuhata muuta kuin ponnistuksia leivän eteen.
Vai mitä sanoo blogisti itse. Onko todellakin kirjoittajilla aikaa ja innostusta vaikkapa märkäkorvajuristeja saattaa ja tukea opin tiellä. Ohjata tutkijoita tai sille tielle aikovia. Tai ohjata heitäkin opiskelijoita jotka ennalta ilmoitettuina aikoina janoavat tietoa opettajltaan.
Sitä minä vaan pohdin...Ja koetan ehtiä lukea tämänpäiväiset turinat ennen puolta yötä...
Eikös sitä jotenkin niin väitetä, että ihminen on onnellinen, kun se saa puuhailla sellaista, mitä se itse tykkää tehdä.
"...vaan tuli ilmeisesti ns.hopeatila, niin sen jälkeen tuo advokaatti on ollut hiiren hiljaa, kuten nyt Timo Soini ennen vaaleja, jotteivat mahdollisuudet seuraavaa aukitulevaa paikkaa täytettäessä menisi. Onkohan tämä asianajaja uskaltanut edes hakea muutosta KKO:lta sen jälkeen, kun näytti, että ura KKO:ssa urkenevi?"
Jaa, en tiedä meteliä ennenkään pitäneeni, mutta viime vuonna julkaistut kahdeksan kirjoitustani ovat luettavissa toimistomme nettisivuilta. Valituslupia olen hakenut niin, että nyt on kolme myönnettynä.
Terveisin hiljainen advokaatti, joka on tännekin omalla nimellään kirjoittanut. Mutta nyt anonyymisti.
En laittaisi perustuslakia remonttiin ja yhdistäisi hallintotuomioistuimia ja yleisiä tuomioistuimia pelkästään säästöjen takia, mutta ehkä muista syistä:

matches: KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO


text:
Tapaus K. ja T. v. Suomi - Perheen Suojelun Keskusliitto - Pesue ry
Tapaus K. ja T. v. Suomi - päätöksen käännös
Käännös Anu Suomela Perheen Suojelun Keskusliitto Pesue ry, 15.07.2000
Euroopan ihmisoikeustuomioistuin (neljäs section) kokoontui seuraavassa Chamber’in kokoonpanossa:
1. Tapaus alkoi Suomen tasavaltaa vastaan Euroopan Ihmisoikeustoimikunnalle (‘Toimikunta’) tehdystä valituksesta (no. 25702/94) Yleissopimuksen ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi, aikaisemman 25. artiklan perusteella (‘Sopimus’).
Tuomioistuimen Työjärjestyksen 52 § 1 mukaan Tuomioistuimen presidentti, Mr L.Wildhaber, siirsi asian neljännen section käsittelyyn. Chamber’iin kuuluivat Mr M. Pellonpää, joka edustaa Suomea (Sopimuksen artikla 27 § 2 ja Tuomioistuimen sääntö 26 § 1 (a)), sekä Mr G. Ress, virkaa hoitavana section presidenttinä sekä Chamber’in presidenttinä (Sääntö 12 ja 26 § 1 (a)) Muut, jälkimmäisen nimeämät Chamber’ia täydentävät jäsenet olivat Mr I. Cabral Barreto, Mr V. Butkevych, Mrs N. Vajic, Mr J. Hedigan ja Mrs S. Botoucharova (sääntö 26 § 1 (b))
8. 11. toukokuuta 1999 Chamber’in presidentti päätti Tuomioistuimen säännön 33 §§ 3 ja 4 perusteella, että kaikki asiaan liittyvät dokumentit ja valittajien nimet ovat salassapidettäviä. Hän päätti myös, että valittajille myönnetty maksuttomuus on voimassa koskien myös heidän edustamistaan Chamber’issa.
I TAPAUKSEN OLOSUHTEET
Sosiaaliviranomaisten merkintöjen mukaan sosiaalityöntekijä ja K:n äiti olivat keskustelleet 19.3.1993. K:n äiti oli sanonut, että hänen tyttärensä terveydentila oli todella huono ja että K. oli tuhonnut lapsuuden valokuvansa, äidin hääkuvan, rikkonut lasin ja puhkonut silmät kaikista valokuvista. K:n äiti oli sanonut olevansa väsynyt tilanteeseen, eikä saanut mitään apua mielenterveystyöntekijöiltä. Hän oli lisännyt olevansa huolissaan ja peloissaan, että ‘jotain täytyy tapahtua, ennen kuin K. otetaan hoitoon’.
16. Sosiaaliviranomaisten merkintöjen mukaan M:llä ilmeni merkkejä käyttäytymishäiriöistä. 30.3. psykologi raportoi, miten M. oli leikkinyt kahdella nukella ja sanonut hyvin rumilla sanoilla, että ne olivat seksuaalisessa kanssakäymisessä. 17.2.1993 K. kerrotaan rikkoneen peilin M:n nähden, joka oli toistellut: ‘Äiti rikkoi peilin ...’
Sosiaaliviranomaisten mm. 24. ja 30.3. tekemien merkintöjen mukaan M:n leikit ja piirustukset olivat tuhoisia. Viimeksi mainitun merkinnän mukaan hän oli myöhemmin yhteisissä lauluharjoituksissa päiväkodissa ollut erittäin vihainen ja uhannut ‘tapaa kaikki’. Tilannetta, jossa K. haki häntä kuvataan ‘epämiellyttäväksi esitykseksi’. M. huusi ja löi äitiään, joka ei reagoinut. Seksuaalisuuteen liittyvät leikit olivat havaintojen mukaan kuitenkin hävinneet.
25. Sosiaalityöntekijät järjestivät perhekeskuksessa 21.6. kokouksen ennen vauvan siirtymistä sinne. Valittajat eivät olleet läsnä. Muistiossa mainitaan suunnitelmasta, jonka mukaan äidin käynnit kiellettäisiin kuukaudeksi sen vuoksi, että hänen reaktioitaan ei osattu ennakoida, koska hän oli mm. rikkonut tavaroita kotonaan. Tämän ajanjakson jälkeen hän voisi käydä katsomassa lastaan rajoituksetta henkilökohtaisen hoitajansa kanssa. Tätä suunnitelmaa ei kuitenkaan toteutettu. Päiväraportissa on merkintä 24.6.: ‘äiti voi tulla henkilökohtaisen hoitajansa kanssa, jos haluaa. Muita vierailuja ei toistaiseksi sallita.’
30. 15.8.1993 sosiaalilautakunta vahvisti J:n ja M:n pakkohuostaanotot vedoten samoihin syihin, jotka mainittiin kiireellisessä huostaanottopäätöksessä (ks. § 22 ylempänä), sekä jatkoi K:n tapaamisrajoitusta 15.9.1993 asti. K:n sallittiin tavata lapsia ainoastaan henkilökohtaisen hoitajansa läsnäollessa. Lautakunta painotti, että K:n psyykkinen terveys oli horjuva, että hänellä oli aggressiivisia ja kontrolloimattomia tunteenpurkauksia ja että huostaanotto oli potilaalle psyykkisesti raskas tapahtuma. J:tä koskien lautakunta katsoi sen vuoksi, että hänen henkilökohtainen turvallisuutensa oli vaarassa, jos tapaamiset olisivat valvomattomia. M:n suhteen lautakunta pelkäsi, että K:n vierailut lastenkodissa ‘eivät olleet henkilökunnan kontrolloitavissa, mikä ei ollut hänen etunsa mukaista’. Ennen 15.7. tehtyjä päätöksiä valittajia oli kuultu ja he ehdottomasti vastustivat huostaanottoa.
31. 15.6.1993 K. vieraili henkilökohtaisen hoitajansa kanssa molempien lastensa luona. Muistiinpanojen mukaan se oli ‘vaikea tilanne’.
40. P:tä koskevan huolto- ja tapaamiskiistan yhteydessä sosiaalityöntekijä oli 8.5.1992 todistanut S:n kihlakunnanoikeudessa, että hän ei ollut havainnut mitään hälyttävää valittajien perhetilanteessa, tai että perheen olosuhteet olivat poikenneet ‘normaaleista perheistä’ millään merkittävällä tavalla. Sosiaalityöntekijä oli arvioinut siksi, että K. oli kykenevä kasvattamaan lapsensa siitä huolimatta, että hän oli ollut psykiatrisessa hoidossa. Sosiaalityöntekijä totesi, että K. oli aina pitänyt lapsensa ‘puhtaina ja terveinä’. Ainakin äitinsä avustamana ja tukitoimin K. voi toimia lastensa huoltajana.
P:n isän mukaan, joka myös todisti käräjäoikeudessa, K:lla oli ollut paranoidista käyttäytymistä, hän oli väittänyt, että ‘tuntemattomat ihmiset kävivät hänen kodissaan hänen poissa ollessaan’. Hän kertoi myös, että K. oli värjännyt hiuksensa, koska hän ajatteli, että hänen kaksoisolentonsa oli nähty lähistöllä ja hän halusi erottautua siitä. Useat todistajat kertoivat, että K. oli ollut äskettäin vapaaehtoisessa mielisairaalahoidossa ja sai lääkitystä sairauteensa. Esitettiin myös, että P. todellisuudessa asui isoäidillään, joka oli hänestä päivittäisessä vastuussa.
41. 9.9.1993 lääninoikeus vahvisti J:n huostaanoton sillä perusteella, että K. oli mielisairas, että valittajilla oli keskinäisiä ristiriitoja ‘joiden vuoksi T. oli muuttanut yhteisestä kodista heinäkuun 1993 alussa’, ja että K:n mielisairaudesta ja perheen muista ongelmista johtuen valittajat eivät olleet kyenneet tarjoamaan J:lle riittävää hoitoa, ja että tuki, jota perheelle oli tarjottu ei ollut korjannut perheen tilannetta, eivätkä tukitoimet tulisi takaamaan J:n hoitoa. Suullista kuulemista ei järjestetty. K. valitti päätöksestä.
‘... J:llä on ollut mahdollisuus säännölliseen vuorovaikutukseen yhden häntä huoltavan ihmisen kanssa, eli isänsä. Turvallinen suhde isään on luonut lapselle perusturvallisuuden, joka on perusta hänen positiiviselle emotionaaliselle kehitykselleen. J:llä on tarvittavat mahdollisuudet kasvaa ja kehittyä terveeksi ja tasapainoiseksi lapseksi. Olosuhteet huomioon ottaen mahdollisuudet perhesijoitukseen ovat hyvät.’
47. 21.1.1994 tekemällään päätöksellä sosiaalilautakunta sijoitti J:n sijaiskotiin K:n kaupunkiin noin 120 kilometrin päähän valittajien kodista. M. muutti hänen perässään 7.2.1994. Sijaisvanhemmilla ei ollut omia lapsia. Sosiaalityöntekijä kertoi molemmille valittajille, että J:n ja M:n sijoitus tulisi kestämään ‘vuosia’. Valittajat olivat esittäneet, että lapset olisi sijoitettu sukulaisille.
‘Tällä hetkellä äidin terveydentila on parempi ja perheen tilanne on muuttunut muissakin suhteissa verrattuna vuoden 1993 tilanteeseen, jolloin lapset otettiin huostaan’ ...
Tri K.P:n, psykiatrian erikoislääkärin käsityksen mukaan K:lla on edelleen ‘paljon emotionaalista epävakaisuutta ja haurautta, viiden viimeisen vuoden kokemusten vuoksi’ ja hän tarvitsee kokemuksiensa ja mielisairausdiagnoosinsa vuoksi vielä pitkään tukea ja hoitoa. Hänen terveydentilansa takaamiseen tarvitaan säännöllistä lääkitystä, jotta hän kykenisi avohuollossa toimimaan lastensa huoltajana. Tri K.P. ei kuitenkaan esittänyt yksilöityä mielipidettä K:n kyvystä hoitaa ja kasvattaa lapsiaan, vaikka häneltä pyydettiin käsitystä juuri tästä.
K:n kunnallisen perheneuvolan lausunnon mukaan K:n ja T:n kyky ymmärtää lastensa tarpeita ja vastata niihin on hyvin rajoittunutta. Vaikka T. kykenee vuorovaikutukseen lasten kansa, myöskin hänellä on vaikeuksia vastata lasten emotionaalisiin tarpeisiin. Myöskään K. ei kykene luomaan tunnesuhdetta lapsiinsa. Aikaisemmin tri J.H., paikallisen terveyskeskuksen psykologi oli tullut samaan johtopäätökseen lausunnossaan K:n vanhimman lapsen huoltajuusprosessissa. Asiantuntijalausunnossaan lasten ja nuorisopsykiatrian erikoislääkäri tri E.V. tuli samaan lopputulokseen. Jo keväällä 1992 tri J.H. totesi K:lla olevan ongelmia rajojen näkemisessä itsensä ja lasten välillä. Hän totesi, että K. näkee itsensä ja lapset yhtenä, eikä kykene erottamaan lapsiaan erillisinä, yksilöllisinä yksilöinä. J.H:n näkemyksen mukaan äiti sulautuu lapsiinsa näkemättä lasten yksilöllistä olemusta. J.H:n mukaan K. ei myöskään kyennyt ottamaan huomioon lasten yksilöllisiä tarpeita. Tri E.V. totesi, että lapset eivät näytä olevan K:lle erillisiä yksilöitä, vaan hän näkee ne nk. ‘self-objekteina’. Hänen on vaikeata nähdä lapsiaan rakkautta ja huolenpitoa tarvitsevina yksilöinä. Sen sijaan hän näkee heidät omaan käyttöönsä tarkoitettuina’
68. 7.4.1995 valittajille syntyi uusi lapsi, R. Synnytyksen jälkeen K. määrättiin psykiatriseen pakkohoitoon ja häntä hoidettiin H:n sairaalassa 29.5. asti, jona aikana T. piti huolta lapsesta. Psykiatrian erikoislääkärin 10.4. antaman lausunnon mukaan K. ‘on sairastanut paranoidista skitsofreniaa jo pidemmän ajan’.
I SOPIMUKSEN 8. ARTIKLAN VÄITETTY LOUKKAAMINEN
‘1. Jokaisella on oikeus nauttia ... perhe-elämäänsä ... kohdistuvaa kunnioitusta ...
131. Hallitus myönsi kirjallisissa havainnoissaan, että valittajien 8. artiklan takaamaan oikeuteen perhe-elämäänsä kohdistuvasta kunnioituksesta oli kajottu. Hallitus kuitenkin toteaa, että kajoaminen ei sisältänyt artiklan loukkausta, koska se ‘perustui lakiin’ Sopimuksen artiklan 8 § 2. momentin merkityksessä ja se oli ‘välttämätöntä demokraattisessa yhteiskunnassa’.
132. Tuomioistuin huomauttaa, että lasten ja vanhempien oikeus nauttia toistensa seurasta on perhe-elämän peruselementti, ja että sellaiset kansalliset menettelytavat, jotka rajoittavat tätä oikeutta ovat puuttumista Sopimuksen 8. artiklan suojaamaan oikeuteen (ks. mm. Johansen v. Norja, tuomio elokuu 1996, Reports of Judgments and Decisions 1996-III, § 52). Kiistanalaiset menettelytavat, joita ei ole kielletty, selvästi sisältävät kajoamisen Sopimuksen 8 artiklan 1 momentin takaamaan oikeuteen. Sellainen kajoaminen on artiklan loukkaus, jos se ei tapahdu ‘lakiin perustuen’ ja johdu sellaisista pyrkimyksistä, jotka ovat laillisia artiklan 8. 2:n momentin merkityksessä siten, että kajoaminen on ollut ‘välttämätöntä demokraattisessa yhteiskunnassa’.
1. ‘Lakiin perustuva’
2. ‘Laillinen tarkoitus’
134. Tuomioistuimen näkemyksen mukaan Suomen laki on selvästi tarkoitettu suojelemaan lasten ‘terveyttä ja moraalia’ sekä ‘oikeuksia ja vapauksia’. Mikään ei viittaa siihen, että käsillä olevassa tapauksessa olisi ollut joku muu tarkoitus.
3. ‘Välttämätöntä demokraattisessa yhteiskunnassa’
135. Sen päättämiseksi, olivatko kiistanalaiset menettelytavat ‘välttämättömiä demokraattisessa yhteiskunnassa’, Tuomioistuin tutkii ensin koko tapauksen valossa, olivatko esitetyt perustelut, joita käytettiin asianmukaisia ja riittäviä Sopimuksen 8 artiklan 2 momentin merkityksessä (ks. esim. Olsson v. Sweden (no. 1) tuomio 24.3.1988, Series A no 130, § 68).
Tätä taustaa vasten Tuomioistuin tutkii voidaanko käytettyjä menetelmiä, kajottaessa valittajien oikeuksiin perhe-elämään pitää ‘välttämättöminä’.
137. Valittajien mukaan kuva, jonka sosiaalityöntekijät raporteissaan loivat asiakkaastaan on äärimmäisen negatiivinen ja vaikutti lastenkodin henkilökuntaan. Sosiaalityöntekijät väittivät mm. että äiti oli alkoholisti, isä rauhaton moottoripyörän trimmaaja ja isoisän väitettiin olevan emotionaalisesti kylmän. Huostaanotot motivoitiin K:n sairaudella ja K:n ja T:n välisillä ristiriidoilla. Kuitenkin sosiaaliviranomaiset olivat vain kahdesti nähneet pariskunnan riitelevän. Huostaanotto oli selvästi ylireagointia valittajien perhetilanteeseen nähden. Valittajat eivät kiistä, ettei heillä olisi ollut riitoja, kuten useimmilla pariskunnilla. He toteavat, että raskaana olevat naiset saattavat olla jonkun verran tasapainottomia. T. oli kuitenkin ymmärtänyt K:n psyykkisen stressin ja oli halukas jatkamaan suhdettaan ja perhe‑elämäänsä K:n ja heidän lastensa kanssa.
141. Hallitus on eri mieltä. Se esittää, että molempien lasten huostaanotto, jotka päätökset Lääninoikeus vahvisti 9.9. ja 11.11.1993 näitä kahta lasta M:ää ja J:tä koskien, perustui siihen, että heidän huolenpidossaan oli puutteita ja kodin olosuhteet uhkasivat vakavasti vaarantaa heidän kehityksensä. Lääninoikeus päätti samoilla perusteilla, ottaen huomioon mielisairaan äidin terveydentilan ja perheen tilanteen, ja kun avohuollon tukitoimet eivät riittäneet turvaamaan lasten kasvua, että huostaanotto ja sijaishuolto olivat näin ollen lapsen edun mukaisia. Päätöksessään 23.9.1994 Korkein hallinto‑oikeus pysytti M:ää koskevan päätöksen. 21.8.1995 sama oikeus pysytti J:tä koskevan päätöksen.
Artikla 8:n edellyttämiksi, riittäviksi perusteiksi, hallitus vetoaa niihin lukuisiin sosiaalityöntekijöiden ja lääkäreiden muistiinpanoihin ja lausuntoihin, jotka olivat sosiaalilautakunnan ja sen jälkeen Lääninoikeuden ja Korkeimman hallinto‑oikeuden käytössä, kun ne harkitsivat huostaanotto‑asiaa. Menettelyä tuki yksityiskohtainen informaatio, jota olivat keränneet psykiatrit ja sosiaaliviranomaiset vuodesta 1989, joten heillä oli perusteelliset tiedot K:n perhetilanteesta.
142. Hallitus painottaa, että J:n suhteen sairaalan potilaskertomuksesta ilmenee, että sairaalan henkilökunta, ottaen huomioon huostaanottopäätöksen syyn, päätti sijoittaa lapsen sairaalan lastenosastolle. Kuten päätöksen perusteluista näkyy, huostaanoton tarkoitus oli lapsen suojeleminen, koska äiti oli vakavasti mielisairas. Jos äiti ja lapsi olisivat olleet samassa huoneessa, mikä on normaali käytäntö suomalaisissa synnytyssairaaloissa, ei suojelua olisi voitu taata. On selvää, että edes sairaalaoloissa henkilökunta ei voi valvoa potilaita kaiken aikaa. Lisäksi sairaalan asiakirjoissa ei ole merkintää, joka osoittaisi, että K. olisi vieraillut tai yrittänyt vierailla lastenosastolla, tai että häntä olisi estetty tekemästä niin.
143. Tuomioistuin toteaa, että vanhempi lapsista otettiin huostaan tilanteessa, jossa hänet oli vapaaehtoisesti sijoitettu lastenkotiin, jotta hakijat voivat keskittyä uuden lapsen syntymään, ja että J. otettiin huostaan suoraan synnytyssalista siten, ettei hänellä ollut mahdollisuutta saada edes äitinsä maitoa. Huostaanotot perustuivat mm. äidin mielenterveyden ja häiriintyneen käyttäytymisen aiheuttamaan riskiin. Kuitenkin M. oli turvallisessa paikassa lastenkodissa, jossa häntä voitiin suojella ja J. sairaalassa, hänkin turvassa. Lisäksi sairaalan kirjausten mukaan äiti käyttäytyi rauhallisesti synnytyksen aikana, joten hänen käyttäytymistään ei voida pitää huostaanottojen syynä. Lisäksi hän ei ollut koskaan käyttäytynyt väkivaltaisesti tai uhannut käyttäytyä väkivaltaisesti lapsiaan kohtaan. Tuomioistuin toteaa, että hallituksen puolelta on esitetty, että jos lapsi olisi ollut samassa huoneessa äitinsä kanssa, mikä on normaali käytäntö suomalaisissa synnytyssairaaloissa, ei turvallisuutta olisi voitu taata. Tuomioistuin kuitenkin katsoo, että huostaanotto ei ollut ainoa keino lapsen turvaamiseksi. Muita keinoja olisi pitänyt aikakin kokeilla ensin.
144. Vaikka on totta, että äidillä, K:lla on pitkä mielisairaushistoria ja että hän on ollut sairaalahoidossa ja myös psykiatrisessa pakkohoidossa, tuomioistuin kuitenkin toteaa, että äiti oli päässyt sairaalasta kuukautta aikaisemmin, eikä hän ollut mielisairaalahoidossa synnyttäessään. Itse asiassa hän näyttää olleen sillä hetkellä suhteellisen hyvässä kunnossa. Lisäksi äidin psykoottista käyttäytymistä vain muutamia tunteja sen jälkeen, kun hän sai tietää menettäneensä vastasyntyneensä, ei voida pitää perusteena jo tehdylle päätökselle. Tuomioistuin pitää todennäköisenä, että kuka äiti tahansa ‑ olipa hänellä tai ei mielisairautta ‑ olisi tällöin ollut vaarassa käyttäytyä häiriintyneesti.
Tuomioistuin katsoo, että sekä perusteet että menettelytavat olivat näissä olosuhteissa ylimitoitettuja, eivätkä perusteltuja. Tuomioistuin toteaa, että hakijoille ei annettu mitään mahdollisuutta edes aloittaa perhe‑elämää vastasyntyneen J:n kanssa ja että M:n huostaanotto ei ollut järkevästi perusteltavissa tilanteessa, jossa hän jo oli turvallisessa ympäristössä, ilman mitään niistä riskeistä, joita laki edellyttää huostaanotolta.
148. Valittajat huomauttavat, että sosiaalityöntekijät kertoivat T:lle jo hyvin varhaisessa vaiheessa J:n syntymän jälkeen vuonna 1993, ettei hän voinut odottaa voivansa elää J:n kanssa, jos hän jatkoi suhdettaan K:hon. Kuitenkin K. ja T. muuttivat yhteen paljon myöhemmin, vasta vuoden 1994 alussa. Silloin he molemmat tiesivät, että J. ja M. sijoitettaisiin sijaisperheeseen, eikä heitä palautettaisi vanhemmille. Kun T. sai tietää, ettei hän voinut jatkaa perhe‑elämää J:n kanssa, hänellä ei ollut mitään syytä olla muuttamatta yhteen K:n kanssa. Valittajien mukaan päätös olla palauttamatta J:tä isälleen oli tehty ennen kuin T. oli päättänyt elää J:n äidin kanssa ‑ ei päin vastoin. Sosiaaliviranomaiset vaativat T:tä lopettamaan suhteensa lapsensa äitiin ehtona sille, että hän voi elää lapsensa kanssa. Heidän mielestään tällainen vaatimus oli selkeästi lainvastainen ja perusteeton.
149. Vaikka oletettaisiinkin, että valittajien tilanne olisi huostaanottopäätöksen aikaan ollut jossain määrin epävakaa ‑ mitä se ei valittajien mukaan ollut ‑ sosiaaliviranomaisten olisi tullut jälleenyhdistää perhe niin pian kuin mahdollista, koska huostaanottomenettely on aina tarkoitettu vain väliaikaiseksi toimeksi. Tästä huolimatta valittajille kerrottiin alusta lähtien, että perhesijoitus olisi pysyvä ja kestäisi lasten aikuisuuteen saakka. Hallitus on lukuisia kertoja toistanut tämän aikomuksen Strasbourgin ihmisoikeustuomioistuimelle. Viranomaiset ovat siten selkeästi toimineet mielivaltaisesti ilman minkäänlaista aikomustakaan lopettaa huostassapitoa riippumatta siitä, millainen valittajien tilanne on. Tästä syystä he ovat joutuneet tilanteeseen, jossa heidän kaikki toimenpiteensä, tai kotimaisille tuomioistuimille asiansa tueksi esittämänsä todisteet, olisivat hyödyttömiä.
150. Hallitus toteaa, että demokraattisessa yhteiskunnassa oli välttämätöntä puuttua hakijoiden oikeuteen perhe‑elämän kunnioitukseen. Huostaanotto merkitsee usein pitkäaikaista menettelyä ‑ koska kyseessä on lapsen lapsuus ‑ ja näin ollen menettelyä voidaan pitää täysin normaalina. Hallitus asettaa kyseenalaiseksi sen, voiko lapsen ja vanhempien jälleenyhdistäminen todella olla Ihmisoikeussopimuksen 8. artiklan perimmäinen tavoite. Huomiota tulisi enemmänkin kiinnittää jokaisen tapauksen erityisiin olosuhteisiin ja erityisesti syihin, joiden vuoksi huostaanotto tehdään ja sitä pidetään yllä. Tässä mielessä tulee muistaa, että lapsuus on lyhyt, mutta hyvin tärkeä vaihe yksilön elämässä hänen tulevan kehityksensä kannalta. Vanhempien lapsiinsa kohdistamat laiminlyönnit ovat siten vakavia, eikä niitä voida aina korjata. Tässä mielessä tulee muistaa, että lapsella on Ihmisoikeussopimuksen 8. artiklan mukaan oikeus perhe‑elämänsä kunnioittamiseen sijaisperheessä ja kotona (alkuperäisessä tekstissä ‘lastenkodissa’ suom.huom.).
151. Hallitus ei nähnyt lasten ja vanhempien fyysistä yhteensaattamista mahdolliseksi ja sen vuoksi mitään toimia jälleenyhdistämiseksi ei tehty. Lapsi usein kiintyy vahvasti sijaisvanhempiinsa ja siksi lapselle on vahingollista erottaa hänet sijaisperheestä ja perheen sisällä syntyneistä suhteista. Mitä nuorempi lapsi on, sitä nopeammin psykologiset suhteet lapsen ja sijaisvanhempien välillä kehittyvät. Lapsen olosuhteiden vakiinnuttamiseksi voi olla välttämätöntä, ettei tilannetta muuteta uudelleen. Sekä huostaanotto että sen lopettaminen tulee arvioida lapsen edun kannalta.
Lopuksi hallitus huomauttaa, että nykyisessä tilanteessa oikeus perhe‑elämän kunnioittamiseen lasten kannalta katsottuna, merkitsee ennen kaikkea oikeutta asua sijaisperheessä, joka on nyt heidän de facto perheensä, sekä asua yhdessä. Tällaisessa tapauksessa huostaanotetun lapsen ja biologisten vanhempien väliset suhteet tulee niin pitkälle kuin mahdollista, taata jollain muulla tavoin kuin perheen fyysisellä jälleenyhdistämisellä, esimerkiksi vierailuilla ja kirjeillä, sen mukaan, mitä lapsen etu edellyttää.
Sijaisperhe on hallituksen mielestä ensimmäinen ja ainoa perhe, johon lapsilla oli pysyvät ja turvalliset suhteet. Vaikka oletettaisiin, että hallinnollisten tuomioistuinten ratkaisut jatkaa lasten huostassapitoa, olisivat perusteiltaan virheellisiä, mitä ne eivät ole, lapsia ei voida irrottaa sijaisperheestä aiheuttamatta heidän kehitykselleen korjaamatonta vahinkoa.
154. Hallitus huomauttaa, että kun lapset otettiin huostaan K:n kyky toimia vanhempana oli siinä määrin puutteellinen, että huostaanotto oli perusteltua ja lasten edun mukaista. Sen vuoksi oli ilmeistä, että J:n edun mukaista ei ollut sijoittaminen biologisten vanhempien kotiin. Myöhemmin on osoittautunut, että pitkäaikainen psykoterapia oli välttämätöntä K:n kuntoutumisessa.
155. Tuomioistuin palauttaa mieliin ylempänä todetun 8. artiklan loukkauksen (katso § 146). Tästä toteamuksesta huolimatta Tuomioistuin katsoo, että kieltäytyminen huostaanoton lopettamisesta ja perheen jälleenyhdistämisestä on tässä tapauksessa tutkittava erillisenä asiana.
156. Tuomioistuin muistuttaa, että syntyneen case law’n mukaan lapsen huostaanotto tulee normaalisti nähdä väliaikaisena toimena ja se on lopetettava heti kun olosuhteet sallivat, ja kaikkien menettelyjen tulee perimmältään tähdätä siihen, että lapsi ja vanhempi saatetaan yhteen (katso erityisesti ylempänä mainittu Olssonin tapaus [no 1] § 81). Tässä merkityksessä on löydettävä oikea tasapaino niiden etujen välille, jotka huostaanoton jatkaminen tarjoaa lapselle, verrattuna siihen, mitä perheen jälleenyhdistäminen merkitsee vanhemmille (ks. esimerkiksi ylempänä mainittu Olssonin päätös [no 2] § 90). Tässä tasapainottamisessa Tuomioistuin kiinnittää erityistä huomiota lapsen etuun, joka voi mennä vanhempien edun edelle. Erityisesti on niin, että Ihmisoikeussopimuksen 8. artiklan mukaan vanhemmalla ei ole oikeutta toimia siten, että he vahingoittavat lapsen terveyttä ja kehitystä.
157. Sitä oliko huostaanoton jatkaminen perusteltua tulee arvioida kesäkuussa 1993 vallinneiden olosuhteiden ja sen jälkeisen kehityksen valossa. Tässä merkityksessä on otettava huomioon, että hakijat edelleen asuvat yhdessä naimattomina ja huolehtivat nuorimmasta lapsestaan R:sta, jota ei ole otettu huostaan. K:ta on hoidettu hänen mielisairautensa vuoksi, hän on ollut sairaalahoidossa ja myös pakkohoidossa. Kuitenkin Tuomioistuimelle toimitetun todistuksen mukaan hänen mielenterveytensä on ollut tasapainossa vuodesta 1996.
159. Tästä huolimatta asiasta päättävät toimivaltaiset viranomaiset näyttävät lähteneen siitä olettamasta, että kyseessä oli näiden kahden lapsen pitkäaikainen huostassapito. Erityisesti se menettelytapa, joka kohdistettiin J:hin, eli vastasyntyneen ottaminen huostaan suoraan synnytyssalista 18.6.1993 oli mielivaltainen, eikä edesauttanut luomaan normaaleja siteitä äidin ja lapsen välille. Sen lisäksi vanhemmilla ei ollut lainkaan oikeutta tavata J:tä hänen ensimmäisten elinpäiviensä aikana. Viranomaisten myöhempi asenne vahvistaa sitä näkemystä, että oli otettu vahva kanta perheen jälleenyhdistämistä vastaan.
160. Sosiaalilautakunnan muistiinpanot 25.10.1993 osoittavat lisäksi, että T:lle oli jälleen kerrottu, että J. ei voinut asua hänen kanssaan, mikäli hakijat jatkavat suhdettaan. 29.10. kirjatut tiedot niistä positiivisista kokemuksista, miten T. oli huolehtinut lapsesta, on käytetty ‑ ei yritykseen jälleenyhdistää perhettä ‑ vaan tukemaan sitä johtopäätöstä, että edellytykset perhesijoitukselle, tarkoittaen sijoittamista sijaisperheeseen, olivat hyvät. Vahvasta ennakkokäsityksestä perheen jälleenyhdistämistä vastaan todistaa viranomaisten lasten sijoituksen yhteydessä 1994 esittämä käsitys, että sijoitus tulee kestämään vuosia.
Tällainen viranomaisen määrätietoisuus on melko silmiinpistävää sen valossa, mitä psykiatrian erikoislääkäri, tohtori K.P:n samana vuonna antamassa, sosiaalilautakunnan pyytämässä lausunnossa todetaan. Se liittyi hakijoiden 26.5.1994 esittämään vaatimukseen huostassapidon lopettamisesta. Lausunnossaan 22.9.1994 tri K.P., joka oli tavannut K:n viisi kertaa 16.6.-20.9.1994 välisenä aikana, tuli siihen tulokseen, että K:n mielenterveys, joskaan se ei vielä ollut täysin ongelmaton, ei estänyt häntä toimimasta lastensa huoltajana. Vaikka tri K.P. ei erityisesti suositellut huostaanoton lopettamista, hän totesi mm., että K:n aloittama taistelu huostaanoton purkamiseksi ja tapaamisrajoitusten lieventämiseksi oli osoitus hänen psyykkisistä voimavaroistaan. Tri K.Po, psykologi, jonka lausunto oli liitetty tri K.P:n lausuntoon totesi tutkittuaan K:n, ettei hänen mielenterveytensä ollut suoranaisena esteenä lastensa huoltajana toimimiselle. Tri K.P. todisti myös 28.9.1994 Lääninoikeudessa pidetyssä suullisessa käsittelyssä koskien 17.4.1994 määrättyjä tapaamisrajoituksia. Hän totesi, että hänen näkemyksensä mukaan K:n terveydellinen tila oli kohentunut, eikä ollut lasten hoitamisen este. Tri K.P. kuitenkin lisäsi, ettei hän aikuispsykiatrina voinut ottaa kantaa kysymykseen lapsen edusta.
161. Lautakunta hylkäsi 14.3.1995 tekemällään päätöksellä vaatimuksen huostaanoton purusta ja painotti sitä osaa tri K.P:n lausunnossa, jossa todetaan K:n emotionaalisen epävakaisuuden jatkuvan ja hänen tarvitsevan jatkossa terapiaa. Todettuaan K:n ja perhetilanteen yleisen paranemisen, lautakunta ei näytä kiinnittäneen huomiota K:n tilanteen erityisiin myönteisen kehitykseen piirteisiin, jotka tri K.P. on lautakunnalle 22.9.1994 antamassaan lausunnossa todennut. Toisaalta lautakunta näyttää antaneen enemmän painoa sille toimitetulle muulle materiaalille, johon kuuluu tri E.V:n 6.6.1994 antama lausunto. Tri E.V.:tä, joka ei ollut ilmeisesti koskaan tavannut K:ta, siteerataan mm. toteamalla, että K:n oli vaikea nähdä lapsiaan yksilöinä, jotka tarvitsevat rakkautta ja huolenpitoa.
164. Tapauksesta muodostuu sellainen kuva, että viranomainen on päättänyt olla harkitsematta huostaanoton purkua varteenotettavana vaihtoehtona, lukuun ottamatta satunnaisia viittauksia tähän mahdollisuuteen. Viranomainen näyttää lähteneen vankasti siitä ennakko‑olettamasta, että tarve pitkäaikaiseen huostaanottoon ja sijoitukseen on olemassa. Vaikka tällä ei ole tarkoitettu heidän puoleltaan mitään pahaa, on perheen jälleenyhdistäminen nyt tullut hyvin vaikeaksi, jollei mahdottomaksi. Tätä kehitystä on epäilemättä edistänyt hakijoiden tapaamisrajoitukset lastensa suhteen. Toukokuusta 1994 tämä oikeus on rajoitettu kerraksi kuukaudessa, toisinaan päätöksin, jotka osoittavat enemmän pyrkimystä vahvistaa lasten ja sijaisperheen välisiä siteitä, kuin pyrkiä perheen jälleenyhdistämiseen (ks. § 71).
Tuomioistuimen tehtävä ei ole muodostaa kantaa siihen, miten kansallisten viranomaisten olisi tullut toimia. Se ei esimerkiksi voi sanoa, minä päivänä lapset olisi tullut palauttaa valittajille. Tuomioistuin ei myöskään esitä, että huostaanoton tulisi aina olla tiukasti väliaikainen toimi. Tästä huolimatta, tämän tapauksen olosuhteista käy ilmi, ettei huostaanoton purkua vakavammin edes harkittu, vaikka siihen johtaneissa olosuhteissa oli tapahtunut parannusta. Tästä puuttuu siinä määrin eri osapuolten välinen riittävä tasapuolisuus, että kyseessä on Ihmisoikeussopimuksen 8. artiklan loukkaus. Näin ollen kyseessä on tämän artiklan loukkaus myös näillä perusteilla.
165. Valittajat huomauttavat, että M. oli jo sijoitettu vapaaehtoisesti lastenkotiin ennen kiireellistä huostaanottoa ja myöhemmin, kun huostaanotto oli varmistettu, hänet sijoitettiin samaan sijaisperheeseen. He painottavat, että J:n yhteydenpito‑oikeutta koskevaa päätöstä ei annettu ennen kuin 21.6.1993, eli kolme päivää vauvan syntymän jälkeen, mutta lapsi oli kuitenkin otettu K:lta ja sijoitettu sairaalan lastenosastolle samana päivänä kun hän syntyi. Vanhemmilla ei ollut lainkaan pääsyä hänen luokseen hänen ensimmäisten elinpäiviensä aikana. Hakijoiden käsityksen mukaan tehty päätös oli laiton, koska määräaikaa ei ilmoitettu. Vanhempien sallittiin tavata M:ää lastenkodissa ja T:n sallittiin tavata J:tä lähes päivittäin alkaen 23.6.1993. K. ei tavannut lapsiaan niin usein kesällä 1993, mutta hänen sairaalassa olonsa vaikutti hänen mahdollisuuksiinsa tavata lapsiaan. Viranomaiset sallivat tapaamiset lasten kanssa heidän sijaiskotiin sijoittamisensa jälkeen kahden tunnin ajan valvottuna. Senkin jälkeen vanhempien oikeutta tavata lapsiaan on rajoitettu ankarasti.
167. Valittajat painottavat, että ainoa peruste tapaamisrajoituksille oli äidin epävakaa terveys. Tällainen peruste ei kuitenkaan täytä lain ankaria vaatimuksia. 14.9.1993 sosiaalityöntekijä on kirjannut, että T:n tapaamiset J:n kanssa on asetettu kyseenalaisiksi, koska J:n sijoittamista sijaisperheeseen valmistellaan. Hän on kirjannut, että T:lle tulee olemaan vaikeaa luopua J:sta. Valittajien mukaan tästä lähtien J:n vierottaminen vanhemmistaan oli systemaattista.
169. Valittajien mukaan päätöksiä ankarista tapaamisrajoituksista ei tehty demokraattisella tavalla, koska valittajilla ei ollut mahdollisuutta osallistua päätöksentekoon. Menettely ei täytä lain perusvaatimuksia, kuten toimimista äärimmäisen hienovaraisesti, pienimmän mahdollisen intervention periaatteella ja lapsen edun mukaisesti. Esimerkiksi joulukuussa 1993 valittajille ehdotettiin, että he voivat pitää yhteyttä lapsiinsa kirjeitse. Ottaen huomioon, että J. oli alle vuoden ikäinen, on selvää, ettei hän osannut lukea, eikä ymmärtänyt tällaista kommunikointia. Valittajat huomauttavat myös tilanteesta, jossa sosiaalityöntekijät olivat kieltäneet heitä kertomasta M:lle perhesijoituksesta. Kun K. kuitenkin oli kertonut sijoituksesta ‑ kaikkein tärkeimmästä tapahtumasta lapsen siihenastisessa elämässä ‑ häntä rangaistiin uusilla tapaamisrajoituksilla.
170. Valittajat painottavat, että heidän yhteydenpitoaan M:ään rajoitettiin sinä aikana, kun hänet oli vapaaehtoisesti sijoitettu lastenkotiin, siten, että M. ei saanut käydä kotonaan. Tämä tapaamisrajoituspäätös on selvästi laiton, mitään rajoituksia ei voida asettaa, jos lapsi on vapaaehtoisesti sijoitettu lastenkotiin. Ensimmäiset lailliset rajoituspäätökset tehtiin paljon myöhemmin 21.6.1993.
171. Valittajat huomauttavat, että 15.7.1993 huostaanottopäätökset ja K:ta koskeva tapaamisrajoituspäätös vahvistettiin sosiaalilautakunnassa. Peruste rajoituksille oli K:n aggressiivinen käyttäytyminen ja tunteen purkaukset. Kuitenkin sosiaalityöntekijät olivat kirjanneet, että K:n ja lasten tapaaminen oli mennyt hyvin. Hän ei ollut koskaan vahingoittanut tai uhannut vahingoittaa lapsiaan millään tavoin. Se tosiasia, että hän oli aggressiivinen viranomaisia kohtaan, jotka olivat riistäneet häneltä hänen lapsensa, ei ole laillinen peruste tapaamisten rajoittamiselle ja valittajien oikeudelle nauttia perhe‑elämästä lastensa kanssa. Päin vastoin tällainen päätös vain lisäsi K:n stressiä ja psykoottista reagointia.
M:n tapaamisoikeuden rajoittaminen lastenkodissa kohdistui nimenomaan K:hon siksi, että hän kärsi akuutista psykiatrisesta sairaudesta. Seuraavat molempien vanhempien tapaamisrajoitukset perustuivat lääkäreiden ja asiantuntijoiden lukuisiin lausuntoihin.
Tässä merkityksessä tuomioistuin toteaa, että valittajilla on vuodesta 1994 ollut oikeus tavata lapsiaan kerran kuukaudessa. Joskin tämä on saattanut olla perusteettomasti rajoittavaa aikaisemmin, Tuomioistuin ei voi väheksyä sitä tosiasiaa, että lapset ovat nyt olleet huostassa liki seitsemän vuotta. Tässä valossa Tuomioistuin hyväksyy, että kansallisilla viranomaisilla on harkintaoikeus siihen, ovatko rajoitukset välttämättömiä lasten tämänhetkisen edun vuoksi. Näin ollen tässä ei ole loukattu Ihmisoikeussopimukseen 8. artiklaa.
II VÄITETTY SOPIMUKSEN 13 ARTIKLAN LOUKKAUS
‘Jokaisella, jonka tässä yleissopimuksessa tunnustettuja oikeuksia ja vapauksia on loukattu, on oltava käytössään tehokas oikeussuojakeino kansallisen viranomaisen edessä siinäkin tapauksessa, että oikeuksien ja vapauksien loukkauksen ovat tehneet virantoimituksessa olevat henkilöt’
178. (liian monitulkintainen käännettäväksi) The Government argued that it was not possible to take up the applicants’ claim even in respect of Article 8 as the applicants could not derive from Article 13 a right to a remedy for the alleged violations referred to, and thus there could not be a question of a violation of that Article.
Hallitus viittaa mahdollisuuteen vedota oikeudessa Perustuslain 2 luvun 93 pykälään ja asiaan kuuluvaan rikoslain lukuun, joiden mukaan viranomaista voidaan syyttää rikoslain perusteella ja asettaa korvausvastuuseen vahingonkorvauslain perusteella, jolloin valtio voidaan määrätä korvaamaan vahingot. Johtopäätöksenä hallitus toteaa, että valittajilla oli ollut riittävät oikeussuojakeinot artiklan 13 merkityksessä, koska he saattoivat, jos välttämätöntä saada riittävästi lain turvaa niiden väitteidensä suhteen, joita he esittivät Sopimuksen 8. artiklan suhteen.
179. Tuomioistuin toteaa, että valittajat ovat voineet valittaa hallinnollisiin tuomioistuimiin huostaanottoa koskien, huostaanoton purusta kieltäytymisestä sekä lukuisista tapaamisrajoituksista. On totta, että valittajien valitukset eivät onnistuneet. Kuitenkaan keinon tehokkuus 13 artiklan merkityksessä, ei ole riippuvainen myönteisen lopputuloksen varmuudesta (ks Vereinigung Demokratischer Soldaten Österreichs sekä Gubi v. Austria tuomio 19.12.1994, Series A no. 302, § 55). Ei ole mitään osoitusta siitä, että suomalainen hallinto-oikeus ei yleensä täyttäisi ‘tehokkaan oikeuskeinon’ vaatimuksia 13. artiklan merkityksessä. Ottaen huomioon myös muut keinot, jotka hallitus toi esiin, Tuomioistuin toteaa, että valittajilla oli käytössään sellaiset keinot jotka täyttävät vaatimukset. Näin ollen kyseessä ei ollut artiklan 13 loukkaus.
III SOPIMUKSEN 41 ARTIKLAN MUKAINEN VALITUS (korvaukset, ei käännetty 180-187)
Georg Ress Vincent Berger
Edellisen jälkeen, olen kuitenkin samaa mieltä siitä, että tapa, jolla J:n kiireellinen huostaanotto toteutettiin oli karkea, vaikka otetaan huomioon sen hetken vaikeat olosuhteet. Se ei kuitenkaan muuta kiireellistä huostaanottopäätöstä tai sen perusteita mielivaltaisiksi ja Sopimuksen 8. artiklan kannalta asiaankuulumattomiksi. Vaikka tapaa, jolla J:n kiireellinen huostaanotto toteutettiin voidaan pitää erillisenä ihmisoikeusloukkauksena, pidän tärkeänä arvioida tätä tapauksen yksityiskohtaa sen suhteen, miten huostaanottopäätös tässä tapauksessa toteutettiin. Tapaamisrajoituksia, jotka asetettiin heti J:n syntymän jälkeen, ja joita Tuomioistuin on hyvin osuvasti kuvannut sanoilla: ‘eivät edesauttaneet normaalin äiti-lapsi suhteen luomista’ (§ 159), voidaan pitää osoituksena viranomaisten tiukasta asenteesta perheen jälleenyhdistämistä vastaan. Tapa, jolla kiireellinen huostaanotto toteutettiin yhdessä muiden pykälissä 156-164 esitettyjen tuomion perustelujen kanssa, oikeuttaa sen johtopäätöksen, että kyseessä on 8. artiklan loukkaus.

matches:
§ 1
§ 2
§ 1
§ 1
§ 1
§ 22
§ 2
Tuomioistuin
§ 52
Tuomioistuin
§ 68
Tuomioistuin
Tuomioistuin
Tuomioistuin
Tuomioistuin
tuomioistuin
Tuomioistuin
Tuomioistuin
Tuomioistuin
Tuomioistuin
§ 146
Tuomioistuin
Tuomioistuin
§ 81
§ 90
Tuomioistuin
§ 71
Tuomioistuin
tuomioistuin
Tuomioistuin
Tuomioistuin
Tuomioistuin
§ 55
Tuomioistuin
Tuomioistuin


Toivion omakotiyhdistyksen aloite Toivion bussiliikenteen ongelmakohtien kehittämisestä | Tampere esityslistat ja pöytäkirjat
Toivion omakotiyhdistyksen aloite Toivion bussiliikenteen ongelmakohtien kehittämisestä
Tampereen kaupunkiseudun joukkoliikennelautakunta, kokous 27.11.2019
§ 84 Toivion omakotiyhdistyksen aloite Toivion bussiliikenteen ongelmakohtien kehittämisestä
TRE:7182/08.00.01/2019
Suunnittelija Leena Huhtala, puh. 044 430 9088, etunimi.k.sukunimi@tampere.fi
Toivion Omakotiyhdistys on lähettänyt Tampereen seudun joukkoliikenteelle sekä Pirkkalan kunnalle aloitteen Toivion bussiliikenteen ongelmakohtien kehittämisestä.
Omakotiyhdistyksen pikatavoitteena oli saada Toivioon lisää linjatunnuksella 14T liikennöiviä vuoroja. Linja 14T on aikataulutettu ja rakennettu Pereeltä Toivion kouluun kulkevien lasten koulunkäyntiin. Linjan 14T vuorot, jotka kiertävät Toivion kautta, ovat selvästi hitaampi kuin normaali linjan 14 reittiä ajavat vuorot. Linjan 14 muiden käyttäjien vuoksi ei ole perusteltua lisätä T-variaatioreitin kautta ajettavia vuoroja.
Vetoomuksessa on esitetty useita toiveita joukkoliikennepalvelun kehittämiseksi. Tampereen seudun joukkoliikenne on vastannut toiveeseen muun muassa ottamalla huomioon yhteydet junavuoroihin. Suunnittelussa seurataan myös koulupolun muutoksia Toivion alueelta. Tällä hetkellä ei ole suunitteilla muuttaa nykyisen linjaston reittiä tai palvelutasoa.
Linjan 11 päätepysäkin siirtäminen Toivion alueelle ei ole mahdollinen. Linja toimii ruuhka-aikoina yhteytenä Partolasta Härmälänrannan kautta Tampereen keskustaan ja vuoro palaa takaisin linjana 27 Sarankulman työpaikkakeskittymän sekä Nuutisarankadun kautta päätepysäkilleen Partolaan. Päätepysäkin siirto Toivioon tarkoittaisi, että Nuutisarankatu jäisi kokonaan ilman bussiliikennettä.
Aloitteessa toivotusta pysäkkikatoksista ja niiden sijoittumisesta vastaa Pirkkalan kunta.
Toivion omakotiyhdistyksen aloitteeseen Toivion bussiliikenteen ongelmakohtien kehittämisestä annetaan perusteluosassa oleva vastaus.
Pirkkalan kunta, Yhdyskuntatekniikan päällikkö Antti Reinikka, Toivion omakotiyhdistys ry
Liite Jolila 27.11.2019 Aloite Toivion bussiliikenteen kehittämisestä.pdf (pdf, 1178 kt)
Kuuntele Liite Jolila 27.11.2019 Aloite Toivion bussiliikenteen kehittämisestä.pdf
§ 78 Läsnäolo- ja puheoikeus
§ 79 Joukkoliikenteen maksujärjestelmäuudistuksen suuntaviivat
§ 80 Joukkoliikenteen tarjouskilpailu 4/2019 - Linja 115 tarjouskilpailun käynnistäminen
§ 81 Joukkoliikenteen palvelutaso talvikaudella 2019-2020 - reittimuutokset 6.1.2020 alkaen
§ 82 Joukkoliikenteen palvelutaso kesäkaudella 2020
§ 83 Joukkoliikenteen lippu-, maksu- ja informaatiojärjestelmäpalveluiden käyttäminen Valkeakosken kaupungin alueella
§ 85 Viranhaltijoiden päätösten otto-oikeus
§ 86 Ajankohtaiset asiat


text:
Alastisuomi Gay Kalu / Gay Escort
Author Tajuana Pesina Posted on 21.06.2018 21.06.2018
Negras videos de lesbianas gratis xxx maduras videos muy putas gordas desnudas videos x travestis follando mujeres gordas angy pink sexo porn party vanesa romero porn videos gratis bdsm gratis videos hentai videos de casa videos de porno porno porno con gordas culonas porno casting español samia duarte sexso peliculas lesbianas follando al fontanero hd videos deporno doble penetracion vaginal sexo gratid videos masajes películas xxx xxx pollas grandes porno chicas buenas porno grstis videos porno porno español gordas desnudas casting xxx porno madura tube hannah montada gumball porno con polla parejitas porno videos demaduras videos porno cratis porno madre se la calle tios follando muy viejas peludas chinos follando tetas xx secretarias buenas desnudas culonas gratis videos gratis videos de follar culos calientes lisbianas viejas gordas naturales videos porno gratis porno chatroulette muyputas teen porn porno africano las tetas naturales xxx videos de porno follando culonas negras porno gey gratis video porno barbosa lesbianas petardas chicas gorditas folladas lesbianas maduras porn free videos porno maduras follando maduras tias corriendose follando cumlauder españa masaje erótico porno enanas follando como follar porno porno amater videos lesbicos peliculas porno españa porno x videos porno sensuales follando follando duro español pollas porno viejas putas videos porno de porno gratis porno fuerte peliculas pormo porotube follando pollas peludas joven follando porno lesbianas tetonas españolas gratis casting pelis x videos viejasputas putillas follando pareja amateur videos de maduras follando streaming porn videos de lesbianas prno follar madres abuelas tetonas videos porno anal maduras hd xvideos porno libre puta xxx lesbianas prno follar madres e hija porno descargar videos potno gratis runias 19 videos hd latinas xxx videos sexo sado videos pornos travestis porno gratis videos porno porno africano videos porno en hd follando con peliculas maduras travestis en español hd tias buenas xxx videosporno maduras mature putillas follando gorditas peliculas porno americanas porno travestis negros vidios de trabestis tias buenas masturbandose videos morenas pollas grandes follando gorditas follando culonas descargar gratis parejas videos porno x bdsm videos porno anal paginas porno de lesbianas sexo peludo es.
cumlouder xxx pelis porn hd gratis de gordas maduras travestis hombres negros travestis peliculas porno gratis vídeos porno lesviana pollas sexo en lenceria abuelas gratis toro pprno gratis videos pprno trios mujeres tetonas follando videos caseros maduras chupando pollas enormes naturales abuelos porno maduras lesvianas videos porno con porno gratis pareja haciendo pajas despedida de porno bareback mejores peliculas gratis mujeres arabes porno sexo maduras velludas vides xxx en la playa maduras sexo arabe gratis estrellas porno sensuales transexual videos porno cam porno en español tetonas rubias peludas follando playas nudistas porno gratis xxmaduras videos gratis de travestis cuarentonas putas putas gratis buenas maduras putitas calientes pollas enormes naturales viejas bukkake nacho vidal top actrices porno en español cumlouder ver vídeos porno sadomaso porno de tetas grandes y chicos desnudos video videos de asiaticas porno sexo rico vidios de mujeres con mujeres maduras porn mujeres muy grandes xxx xxx vides porno cam amateur xxx videos gratis videos follando japonesas playas nudistas sexogratis maduras hentai kourtney kane videos pormo porno lesbicas videos porto gratis xxx videos mujeres tetonas videos porno de abuelas videos gratis maduras foyando porno españolas peliculas porno gratis descargar pelis porno español gratuito porno chochos xxx negras peludas xxxporno porno.
con ver sexo masajes películas porno de porno francesas es. con maduras haciendo sexo anal videos sexo porno en publico porno de parejas follando porno tias corriendose a joven porn free maduras teen porn videos porno gratis videos gratis viejas maduras sex porn espanol gratis fotos porno español dando por no gratis travestis videos embarazada follando porno gratis bdsm porn tube cumloader xxx rubia xxx madres porno porno tetas super tetas chicas masturbandose vídeos porno con madura ver vídeos porno cachondas videos porno transex gorditas porno gratis 19rubias porno africano las mas putas espanolas follando gordas corriendose a tope madura tube milf follando lisa ann porno americano porno gratis cumlouder videos vídeos pornos lesbicos sexo duro sexo tori black hd videos de actrices gordasxx gordas sexo porno de dibujos porno de asiaticas sexo gratis pelis x videos gratis videos gratis videos hentai jovenes follando con sexo fuerte videos lesbianas comiendose el culo julia de soltera porno 3d mature videos pirnos porno de lucía super porn tube madelyn monroe video porno wicked porn vidios gratis travesti los mejores tetas naturales follar con amor milf porn porno lesbianas masajes sexo madura xxx webcam gratis porno anal duro teens hd maduras mamadas porno gratis bbw maduras.
con porno eyaculacion femenina rubuas 19 sofia rose xxx peliculas porno sexy porno maduros sado gratis xxx gordas sexo en español gratis porrno gratis negras cachondas porno gratis porno casting porno ama de gordas rusas putas videos porno tetudas naturales follar culos gratis negras desnudas super xxx videoporn trios amateur madre porno.
... Oletko varma, että haluat jatkaa? Onhan noita mittauksia,mut ihme yleensä ISOT ovatkin sitten ihan muuta kuin isoja. Mutta mitä juttuja oon lukenu niin kyllä niitä on paljon jotka nimenomaan tommosia etsii. Viesti on mainos tai massapostitus. Naisille tuntuu olevan tärkeämpää, että on iso varustus, vaikka tietysti kaikki väittää, että 'koolla ei ole väliä': Meikään vetoavat vanhemmat, vatsakkaat, viiksekkäät mutta kuitenkin voimakkaat miehenköriläät. Viesti rikkoo tai kehottaa kalun hyväily porno video homo suomi Suomen lakia, tai sisältää loukkaavaa sisältöä.
Gratis putas rectuve videos porno gratis paginas pornos hd videos de casa calientes la calle videos de lesbianas porno twinks porno vintage orgias mature putillas follando webcams sexo trios amater tube ver vidio porno masage rooms videos pornod putas gratis peliculas porno viejas folladas videos sexo con viejosfollando chicas sexo gratis nenas masturbandose vieja follando viejas maduras.
con jovenes las mejores vídeos travestis porno bdsm follar de masajes eroticos putas gratis runias 19 porno español hd porno pelirojas videos de viejas viejos porno porn playboy porno morenas calientes videos porno gratis porn videos de pies videos eroticos videos hd nacho vidal en la ducha pono duro xxx mujeres negras x pierre woodman videos porno sexo maduras tias buenas xxx franceska jaime negras calientes videos anal porno frances videos porno espa porno morenas porno de maduras abuelas follando de coños sexy porno gratis maduras pollas xxx videos porn tube vídeos de negros follando con videos porno coños peludos pillados haciendo pajas femeninas videos de mujeres tetonas desnudas en la calle videos transexuales gordos follando gratis chicas guarras modelos follando gratis asiaticas masaje erotico cumlauder en hd porn maduras maserati xxx francheska jaimes ver videos porno español peliculas porno sexo voyeur seso duro porno actrices porno free videos porno gratis rubias culos chicas espiadas mejores videos pprno gratis maduras porno tetonas gratis videos xxx trios xxx follando italiana follando se folla a hombres desnudos madres pelicula porno putas follando xxx pelis porno transexuales gratis videos porno gordas masage erotico video porno columber en español travestis pollas chicas follando mujeres en el amor follando porno abuelas gratis maduritas videos porno madura se la playa videos lesbicos gratis abuelas pelis porno modelos pelis porno sexo con asiaticas red porn maduras swinger franceska jaime mujeres folando videos las mejores vídeos porno porno gratis maduritas tetonas ama de maduras xx maduras en español tetonas porno playa poorno videos porno gordas maduras xxx xxx gratis hentaies videosxxx brasileñas porno videod porno videos x videos porno gratis polla porno gratis descargar videos pprno gratis video porno hd vidio porno en cordoba videos de sexo trans xxx hentai video x mujeres en lenceria abuelas porn video porno casero maduras cachondas blacksonblondes peluda follando pareja amateur tube xxx trios gratis xxxporn peliculas porno gratis sexo duro travesti webcam xxx folladas en español videos porno madura se avecina xxx videos hd videos sexo web cam xxx rubias tube nekane actriz porno anal tetona xxx en español gratuito chicos guapos desnudos el porno manga porno transex gorditas españolas alexistexas muyputas pirno porno gratis porn chochos eyaculando ancianas orgias videoa porno de abuelas videos porno esperanza gomez dunia montenegro porno maduros videos pornos porno porno gratis pornoxx mujeres chupando pollas de putas mamando penes casting pornos supertetas viejos jovenes follando con hombres maduros porno es.
con su boca porno enanos porno castellano follar con descargar videos gratis porno bisexuales ruvias videos xxl parejas porno sexo en castellano sexo massage rooms porno de polla porno de sexo en español tetonas maduras bullporn porno gratis toro porno gratis porno ver videos de intercambio de madres pajas con pene travestis españoles xxx milf madre se corre en español hd nacho vidal top actrices porno pelirrojas porno maduritas xx porn interracial amateur xxx buscar porno parejas follando gratis porno cratis maduras abuelas porno español porno en el amor chicas sexo con putas viejas muy peludas sasha grey lesbianas porno espanol videos latinos videos de sexo anal videos gratis de xexo videos maduras torbe porno eapañol videos las mejores tetas buenas folladas tetonas videoporn trios x video porno transex porno gratis videos transexual xxx amateur video de tetonas manga porno xl rubias xxx gratis abuela chupa coños videos xxx gratis duro español coños peludos follando jovenes sofia rose embarazada alexistexas muyputas buscar porno porno gordas follando web cam amater follando sexo duro peliculas porno blackonblondes videos negras desnudas playa maduras porno tub porno eyaculacion femenina porno espanol fotos porno asiatico chicos fetiche de porno culonas descargar videos embarazada porno danes videos trabestis porno español mujer porno gordos follando trio amateur x sexo grati video de parejas porno folladas chicasguarras videos de lesvianas jovenes follando negro porno es porno xxx rubias 19 squirt xxx porno gratis chupando gordas ver videos de sexo anal videos por el culo videos maduritas hd free hd pelos en castellano hd juegos porn mujeres desnudas el coño porno porno extremo porno españoles gratis ver vídeos porno videos de porno madura porno porno jovenes follando porno masaje xxx español sonia baby follando en castellano películas porno anal vicky storm maduras pelis porn videos sexo anal hd pareja española follando culonas follando colegialas videos pornos travestis ferrol gorditas videos maduras follando travestis sado porno hd viejas gratis porno japones ama de enfermeras porno videos eroticos putas follando por dinero torbe vídeos sexo fuerte madres xxx gratis videos trios xxx videos masajes eróticos gratis chica cachonda videos porno gratis videos morenas sexp gratis lesbianas españolas follando escenas xxx videos latinos videos porno esperanza gomez xxx follando enfermeras porno de parejas follando video de maduras porno casero viejas haciendo el colegio orgia swinger porno videos pollas maduras ver videos pornos españoles penes eyaculando mujeres haciendo el culo julia de soltera videos masajes tetona grandes putas rectuve videos gratis manga porno amateur videos transexuales gordos follando porno madura xvideos porno gratis tetona sexo gorditas pornoanal videos sexo porno espa vidios eroticos putas xx maduras ver porno con maduras españolas follando con putas porno español gratis videos porno latinas follada romantica enanas porn masage peliculas gratis abuelas videos teens corridas de negros pollones videos porno gratis pollas sexo erotico trios pornstars hd videos sexo con la playa viejas folladoras dildos gigantes sexo romantico hombres peludos blanca nieves porno gordas culonas fotos porno gratis lesbianas monjas ama de coño xxx bideos pornos gratis videos muy gordas desnudas sexo maduras guarras gratis folla en español vidios porno gratis porno de putas maduras ver videos de lisa ann porn bree daniels videos travestis gratis video porno xxx tube hd video porn videos porno gratis peludas fetichismo pies xxx videos porno español videos pornos de lesbianas follando vidios porno brutal anal porno gratis videos prono xxx lesbianas porno gratis negras peludas vídeos porno con embarazadas xxx español mejores páginas porno de follar porno xxx castin porno trios amater follando mujeres maduras cachondas xxx maduras videos porno modelos follando escenas porno porno juegos porno dibujos manga porno duro joven follada video porno romanticos sun porn videos bdsm vidios porno pelirojas videos porno videos gratis de porno gratis poyas grandes porno español gratis tetonas desnudas sexo amateur masages xxx en español gordas videos porno x videos actrices porno gratuitos orgias amater sexso xxx rubias desnudas embarazadas porno españolas modelos video pormo videos porno gratis travestis peliculas porno vintage porno gai sonia baby porno español anal maduras follando en hd puta xxx gratis videos porno españoles videos porno en casa estrellas porno enfermeras porno gai pollas películas porno española follando con x gratuitos chicas mamando polla larga como follar bien videos de sexo video porno trio follando videos porno de lesbianas petardas maduras cachondas gratis chupa tetas buenas videos porno gratis vodeos xxx porno masajes xx gratis lesvianas porno masturbacion porno en publico videos demaduras brasileñas follando gratis chicas sexis desnudas casting porno eyaculacion femenina videos porno lesbianas gratis gente haciendo pajas videos de abuelas gratis nacho vidal anal porno intercambios tori black videos porno maduras.
con videos porn chicas desnudas en la folla a su madre y culonas maduras culos videos pprno trios de viejas españolas dunia montenegro tiffany star porno gratis peliculas porno nuria tetona videos porno hd porno madura video sexo anal japonesas xxx mature videos de parejas lesvianas videos xxx vides porno maduras gratis porno largos gratis lesbianas follando videos porno de coños muy putas nekane porno grati videos gratis massage rooms orgias amateur x ver videos de folladas videos putas x videos hombres xxmaduras peliculas porno gratis redporn chicas desnudas en castellano lesvianas desnudas videos porno de parejas follando videos porno porno travesti los mejores actrices porno porno porno espanol porno de viejas jenna jamenson chicas pornos video porno español mejores vídeos travestis follando como follan superpollas porno gratis castin porno chino gratis videos xxx nuria tetona follando follando gratis maduras gratis videos amateus videos x super tetonas masturbandose maduras peludas follando mujeres pilladas por el culo chica xxx asiaticas porno duro videos porno maduro porno.
Sexwork homoseksuaaliseen poika fin pojat sex

matches: hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd