Räjähdeasetus 473/1993 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1993 › 473/1993
Räjähdeasetus
Tämä asetus koskee 2 ja 3 §:ssä säädetyin poikkeuksin räjähteitä sekä niiden valmistusta, käyttöä, luovuttamista, kauppaa, varastointia, käsittelyä satamassa, maahantuontia ja hävittämistä.
Tämä asetus ei koske toimintaa puolustusvoimissa eikä rajavartiolaitoksen ja poliisin virkatehtävien hoitamista.
1) sellaista räjähteiden valmistusta, käsittelyä, kuljetusta tai varastointia kaivoksissa, josta määrätään erikseen;
2) räjähteiden kuljettamista tiellä, rautatiellä, ilma-aluksessa, aluksessa tai postissa; eikä
3) tulitikkuja muutoin kuin valmistuksen osalta.
Tämän asetuksen säännökset räjähteiden valmistuksesta eivät koske:
1) räjähteen käsittelyä käyttöpaikalla sen välitöntä käyttöä varten; eikä
2) yksityisen henkilön suorittamaa asianomaisella luvalla hallussa pidettävien ampuma-aseiden patruunoiden lataamista omaa tarvetta varten.
1) räjähteellä räjähdysainetta ja räjähdysainetta sisältävää esinettä tai välinettä, ei kuitenkaan sellaista esinettä tai välinettä, joka sisältää niin pieniä määriä räjähdysainetta, että aineen syttyessä esineen tai välineen ulkopuolelle ei aiheudu sirpaleita, liekkiä, savua, kuumuutta tai voimakasta ääntä; räjähteellä tarkoitetaan myös muuta ainetta, esinettä tai välinettä, joka on valmistettu tuottamaan räjähdyksen tai pyroteknisen ilmiön;
2) räjähdysaineella kiinteää tai nestemäistä ainetta tai aineseosta, joka sellaisenaan kemiallisesti reagoimalla kykenee muodostamaan kaasua, jonka lämpötila, paine ja muodostumisnopeus ovat sellaisia, että niistä aiheutuu vahinkoa aineen ympärillä; räjähdysaineeksi katsotaan myös pyrotekniset aineet, vaikkei niistä kehittyisikään kaasuja; räjähdysaineeksi ei kuitenkaan katsota ainetta, joka voi muodostaa ilman kanssa räjähtävän kaasu-, höyry-tai pölyseoksen, ellei se sellaisenaan ole räjähdysainetta;
3) pyroteknisellä aineella ainetta tai aineseosta, joka on tarkoitettu tuottamaan itsestään etenevien lämpöä kehittävien kemiallisten reaktioiden seurauksena lämpöä, valoa, ääntä, kaasua, savua tai näiden yhdistelmiä; ilmiön aiheuttajana ei kuitenkaan ole detonaatioksi luettava räjähdys;
4) vaarallisuusluokalla räjähteestä onnettomuustapauksessa aiheutuvan vaaran suuruutta kuvaavaa luokkaa;
5) räjähteen määrällä räjähteen sisältämän räjähdysaineen massaa, jollei toisin määrätä;
6) räjähteen valmistuksella:
a) räjähdysaineen valmistusta;
b) räjähdysaineen muotoilemista, työstämistä ja sekoittamista muihin aineisiin;
c) räjähdysaineen pakkaamista taikka sijoittamista esineeseen tai välineeseen;
d) aineen tai osan lisäämistä taikka liittämistä räjähdysainetta sisältävään esineeseen tai välineeseen; sekä
e) a-d kohdassa tarkoitettuun toimintaan verrattavaa toimintaa;
7) tehtaalla räjähteiden valmistukseen ja varastointiin sekä liiketoiminnan harjoittamiseen tarkoitettua aluetta rakennuksineen ja laitteineen mukaan luettuna laitteisto, jossa räjähdysaine valmistetaan käyttöpaikalla tai muualla varsinaisen tehdasalueen ulkopuolella;
8) varastolla räjähteen varastointiin tarkoitettua paikkaa varastosuojineen;
9) varastosuojalla pysyvästi tai tilapäisesti räjähteiden varastointiin käytettävää rakennusta, rakennuksen osaa, huonetilaa, luolaa ja koppia sekä varastokäytössä olevaa kaappia;
10) myymälävarastolla 38 §:ssä tarkoitettujen varastosuojien muodostamaa varastoa, jossa varastoidaan pääosin liikkeenharjoittajan omaan vähittäismyyntiin tarkoitettuja räjähteitä; sekä
11) suojaetäisyydellä varastosuojan tai muun räjähteitä sisältävän kohteen ja suojattavan kohteen välistä lyhyintä sallittua etäisyyttä.
Räjähteiden valmistuksessa, varastoinnissa, käytössä sekä kuljetuksessa tehdas-, varasto- ja satama-alueella tulee noudattaa käsiteltävien räjähteiden laatuun ja määrään sekä olosuhteisiin nähden riittävää huolellisuutta ja varovaisuutta.
Edellä 1 momentissa tarkoitetussa toiminnassa on lisäksi otettava huomioon vaarallisten kemikaalien teollisesta käsittelystä ja varastoinnista annetun asetuksen (682/90) ja sen nojalla annettujen määräysten vaatimukset, kun käsiteltävien räjähteiden vaaraominaisuudet sitä edellyttävät.
Asiattomien pääsyn estämisestä tehtaan ja varaston alueelle sekä siitä, ettei räjähteitä joudu valmistuksen, varastoinnin ja käytön yhteydessä asiattomien haltuun, tulee huolehtia toimintaan ja sen laajuuteen nähden riittävän tehokkaalla tavalla. Kaupan hallussa olevat räjähteet on pidettävä siten, etteivät asiaankuulumattomat pääse niihin käsiksi.
Tehtaan, varaston ja käytössä tarvittavien laitteistojen ja varusteiden huolto ja kunnossapito tulee järjestää toimintaan ja sen laajuuteen nähden riittävän tehokkaalla tavalla.
Käyttö- ja huoltohenkilöstölle tulee järjestää valmistuksen, varastoinnin ja käytön luonteeseen nähden riittävästi turvalliseen toimintaan tähtäävää koulutusta.
Yleiseen kauppaan tai yleiseen käyttöön laskettavien räjähteiden tulee olla tarkoitukseensa sopivia ja niiden tahattoman syttymisen tulee olla räjähteiden käyttötarkoitus huomioon ottaen niin epätodennäköistä kuin se on kohtuudella mahdollista. Räjähteiden tulee lisäksi olla sellaisia, ettei niiden varastoinnista eikä käyttötarkoituksen mukaisesta käytöstä aiheudu muutoinkaan vaaraa ihmisten terveydelle eikä ympäristölle.
Räjähteen käytössä tulee noudattaa valmistajan tai maahantuojan käyttöohjeita.
Räjähteiden valmistus on 29 §:n 1 momentissa tarkoitetuin poikkeuksin sallittu vain teknillisen tarkastuskeskuksen luvalla (perustamislupa) sekä noudattamalla, mitä tässä asetuksessa ja sen nojalla säädetään tai määrätään.
Perustamislupaa sekä lupaa tehdasalueella tapahtuvaan räjähteiden varastointiin on haettava teknilliseltä tarkastuskeskukselta. Hakemus liitteineen on toimitettava teknilliselle tarkastuskeskukselle kolmena kappaleena.
2) paikka, jossa valmistusta aiotaan harjoittaa;
3) valmistettavat samoin kuin valmistuksessa käytettävät räjähteet ja muut vaarallisiksi katsottavat aineet sekä niiden ominaisuuksia koskevat tiedot;
4) valmistettavien ja valmistuksessa käytettävien räjähteiden suurin määrä, joka suunnitellun valmistuksen kannalta on samanaikaisesti tarpeen kussakin työhuoneessa ja välittömästi sen yhteyteen sijoitetussa varastosuojassa;
5) samanaikaisesti kussakin työhuoneessa tai sitä vastaavassa työtilassa työskentelevien henkilöiden suurin yhteismäärä; tähän määrään luetaan myös ne henkilöt, jotka työn vuoksi joutuvat toistuvasti käymään työhuoneessa tai työtilassa; sekä
6) tehdasalueella sijaitsevat varastot ja niissä varastoitavien räjähteiden enimmäismäärät.
1) selvitys siitä, että hakija hallitsee tehdasaluetta;
2) selvitys tehdasalueeseen rajoittuvasta hakijan hallinnassa olevasta maa- ja vesialueesta;
3) vähintään mittakaavassa 1:20 000 oleva yleiskartta, josta ilmenevät valmistuspaikan sijainti ja sen ympäristö vähintään viiden kilometrin säteellä;
4) selostus suojaetäisyyden, kuitenkin vähintään yhden kilometrin etäisyydelle tehdasalueen rajoista ulottuvalla alueella sijaitsevista rakennuksista samoin kuin muista rakennelmista ja niiden käyttötarkoituksesta sekä teistä ja muista sellaisista seikoista, jotka on yleisen turvallisuuden kannalta otettava huomioon;
5) mittakaavaan 1:1 000 tai 1:2 000 laadittu asemapiirros suunnitellusta tehdasalueesta sille suunniteltuine tehdasrakennuksineen ja varastosuojineen, minkä lisäksi piirroksesta tulee ilmetä alueen vesijohtoverkosto paloposteineen sekä tehdasalueen rajoista lukien vähintään 150 metrin levyinen tehdasaluetta ympäröivä vyöhyke rakennuksineen ja laitteineen;
6) mittakaavaan 1:50 tai 1:100 taikka perustellusta syystä muuhun mittakaavaan laaditut räjähteiden valmistushuoneiden ja varastosuojien piirustukset selostuksineen, joista selvästi ilmenee rakennuksen suuruus ja rakennustapa sekä koneet ja niiden sijoitus samoin kuin lämmitykseen ja valaistukseen käytettävät laitteet sekä ilmastoinnin, palontorjunnan ja viemäröinnin järjestely;
7) kirjallinen selvitys kaaviopiirroksineen ja teknisine tietoineen valmistuksen suunnitellusta kulusta;
8) selvitys valmistuslaitteistojen samoin kuin niiden ohjaus-, säätö-, valvonta- ja varolaitteistojen sekä suojausjärjestelmien toiminnasta;
9) selvitys valmistuslaitteistojen mitoitusperusteista ja rakenneaineiden valintaperusteista;
10) selvitys palontorjunnan järjestelyistä, kemikaalivuotojen hallinnasta ja muista onnettomuustilanteiden varalta suunnitelluista toimenpiteistä;
11) selvitys toimipaikan käyttö- ja turvallisuusorganisaatiosta; sekä
12) jos tehdasalueella käsiteltävien ja varastoitavien räjähteiden määrä on 50 000 kg tai suurempi taikka käsiteltävien ja varastoitavien aloiteräjähdysaineiden määrä on 10 000 kg tai suurempi, vaaran arviointia koskeva selvitys, josta ilmenee:
a) räjähteiden käsittelyyn liittyvät vaaralähteet, olosuhteet ja tilanteet, joissa onnettomuus on mahdollinen;
b) kuvaus tyypillisistä ja suurimmista mahdollisista vaaratilanteista, niiden seurauksista laitoksen sisällä ja vaikutuksista laitoksen ulkopuolelle sekä niihin johtavista virhetoiminnoista, laitteiden vikaantumisesta ja vaurioista; sekä
c) miten vaaratilanteiden ehkäisemiseen laitoksen normaalikäytön ja korjaus- ja huoltotöiden sekä erilaisten häiriötilanteiden yhteydessä varaudutaan.
Jollei kaikkia 9 §:n 3 momentissa tarkoitettuja tietoja kysymyksessä olevan laitoksen osalta ole saatavissa, hakemus voidaan kuitenkin käsitellä. Tällöin kuitenkin edellytetään, että hakemuksesta käyvät ilmi riittävät luvan myöntämiseen tarvittavat tiedot ottaen huomioon laitoksen toiminta ja laajuus.
Hakemusta voidaan tarvittaessa täydentää hakemuksen käsittelyn aikana.
Teknillisen tarkastuskeskuksen tulee hankkia hakemuksesta kunnan palopäällikön sekä työsuojelupiirin lausunto.
Teknillisen tarkastuskeskuksen on kuulutettava hakemus julkisista kuulutuksista annettujen säännösten ja määräysten mukaisesti siinä kunnassa, jonka alueella valmistusta aiotaan harjoittaa, sekä, jos suojaetäisyydet sitä edellyttävät, myös naapurikunnissa.
Teknillisen tarkastuskeskuksen on julkipanoa varten toimitettava kuulutus, hakemus ja 9 §:n 3 momentin 2, 3 ja 5 kohdassa mainitut asiakirjat ja asemapiirros kuntaan sekä samalla ilmoitettava määräpäivä, johon mennessä muistutukset hakemusta vastaan on tehtävä.
Sen, joka tahtoo tehdä muistutuksen hakemusta vastaan, tulee kuulutuksessa mainitun ajan kuluessa toimittaa teknilliselle tarkastuskeskukselle osoitettu kirjallinen muistutus kunnanhallitukselle. Kunnanhallituksen tulee hakemuksesta ja mahdollisista muistutuksista antamansa lausuntonsa ohella toimittaa asiakirjat teknilliselle tarkastuskeskukselle.
Teknillisen tarkastuskeskuksen on ilmoitettava ainakin yhtä kysymyksessä olevalle alueelle yleisesti leviävää sanomalehteä käyttäen hakemuksen kuulutettavaksi tulosta sekä asianosaisten mahdollisuudesta tehdä muistutuksia hakemuksen johdosta.
Hakemuksen kuuluttamisesta ja 12 §:n 4 momentissa tarkoitetusta tiedottamisesta aiheutuvat kustannukset peritään hakijalta.
Hakijan on lisäksi ilmoitettava erikseen suojavyöhykkeellä sijaitsevien kiinteistöjen omistajille tai haltijoille hakemuksen jättämisestä teknilliselle tarkastuskeskukselle. Ilmoituksessa on mainittava tulevasta kuulutusmenettelystä ja siihen liittyvästä muistutusmahdollisuudesta. Jos omistajan tai haltijan selville saaminen on aiheutuva haitta huomioon ottaen kohtuuttoman hankalaa, ilmoitus voidaan tältä osin jättää tekemättä.
Perustamislupa voidaan myöntää, jos tämän asetuksen ja sen nojalla annettujen määräysten mukaiset edellytykset ovat olemassa.
Lupapäätöksessä on mainittava paikka, jossa valmistusta saa harjoittaa, räjähteet, joita saa valmistaa, määräykset 9 §:n 2 momentin 4-6 kohdassa mainituista seikoista sekä muut turvallisuuden vuoksi mahdollisesti annetut lisämääräykset ja asetetut ehdot.
Päätökseen on liitettävä asemapiirros ja tarvittavat piirustukset, selostukset ja kaaviot.
Teknillisen tarkastuskeskuksen on toimitettava jäljennös päätöksestä kunnan palopäällikölle sekä työsuojelupiirille.
Tehtaan käyttöönottotarkastus ja käyttölupa
Tehdasta ei saa ottaa käyttöön ennen kuin se on tarkastettu. Tehtaan käyttöönottotarkastusta on pyydettävä teknilliseltä tarkastuskeskukselta.
Jos perustamisluvasta on poikettu, hakijan on toimitettava uudet piirustukset ja selvitykset kolmena kappaleena teknilliselle tarkastuskeskukselle viimeistään tarkastustilaisuudessa.
Tarkastuksen suorittaa teknillisen tarkastuskeskuksen tarkastaja. Tarkastuksesta on tarvittaessa ilmoitettava työsuojelupiirille ja kunnan palopäällikölle.
Toimitetusta tarkastuksesta on laadittava pöytäkirja, jossa on mainittava, täyttääkö tehdas tämän asetuksen ja sen nojalla annettujen määräysten vaatimukset sekä lupapäätöksen ehdot. Pöytäkirjasta on yksi kappale toimitettava teknilliselle tarkastuskeskukselle ja 15 §:n 3 momentissa tarkoitetuille viranomaisille sekä toimitusta pyytäneelle.
Sen jälkeen kun tehdas on tarkastettu, teknillisen tarkastuskeskuksen tulee antaa lupa ottaa tehdas käyttöön (käyttölupa), jollei tarkastuksessa ole ilmennyt seikkoja, jotka ovat esteenä käyttöluvan myöntämiselle. Käyttöluvassa on mainittava mahdolliset muutokset perustamislupaan sekä turvallisuuden vuoksi mahdollisesti annetut lisämääräykset ja -ehdot.
Teknillisen tarkastuskeskuksen on toimitettava jäljennös käyttöluvasta 15 §:n 3 momentissa tarkoitetuille viranomaisille.
Teknillinen tarkastuskeskus voi antaa luvan tehtaan tai sen osan koekäyttöön (väliaikainen käyttölupa) ennen kuin tehdas on tarkastettu tai saanut käyttöluvan.
Väliaikaisen käyttöluvan edellytyksenä on, että tehtaalle on nimetty vastaava johtaja ja hänelle sijainen.
Tehtaan omistajan tai haltijan on nimettävä käytöstä vastaava johtaja ja hänelle sijainen.
Jos tehtaassa valmistetaan räjähteitä, joiden valmistustavat olennaisesti poikkeavat toisistaan tai valmistusmäärät ovat huomattavan suuria, voi teknillinen tarkastuskeskus määrätä, että tehtaan vastaavan johtajan lisäksi jokaisella osastolla tulee olla vastaava johtaja ja johtajan sijainen.
Tehtaan omistajan tai haltijan on huolehdittava siitä, että vastaavalla johtajalla on mahdollisuus hoitaa laitosta annettujen säännösten ja määräysten samoin kuin lupapäätöksen ehtojen tarkoittamalla tavalla.
Vastaavalta johtajalta ja hänen sijaiseltaan vaaditaan, että hän on suorittanut tehtävään soveltuvan korkeakoulututkinnon, että hän tuntee riittävästi räjähteiden ominaisuuksia sekä hallitsee räjähteitä koskevat säännökset ja määräykset ja että hänellä on riittävä käytännön kokemus räjähteiden valmistuksesta.
Vastaavaksi johtajaksi tai hänen sijaisekseen voidaan kuitenkin nimetä henkilö, joka on suorittanut teknillisessä oppilaitoksessa tehtävään soveltuvan tutkinnon, jos tällä räjähteitä valmistavassa tehtaassa hankitun pitkäaikaisen kokemuksen perusteella voidaan katsoa olevan tehtävän edellyttämä pätevyys.
Räjähteiden ominaisuuksien sekä räjähteitä koskevien säännösten ja määräysten hallitsemisen toteaa teknillisen tarkastuskeskuksen määräämä henkilö kokeessa.
Hyväksytystä kokeesta on asianomaiselle annettava todistus, johon on merkittävä, millaisen tehtaan tai tehdasosaston vastaavana johtajana hän saa toimia.
Tehtaan vastaavan johtajan ja osaston vastaavan johtajan on huolehdittava siitä, että räjähteiden valmistus ja varastointi tapahtuu teknillisesti oikealla ja turvallisella tavalla sekä annettujen säännösten ja määräysten samoin kuin valmistusta koskevien lupapäätösten mukaisesti.
Tehtaan vastaavan johtajan ja osaston vastaavan johtajan on valvottava, että henkilökunta koulutetaan turvalliseen työskentelyyn.
Tehtaan vastaavan johtajan tulee lisäksi huolehtia siitä, että jokaiselle tehdasalueella tai tehtaan varastoalueella olevalle varastosuojalle nimetään hoitaja ja tälle sijainen, jotka ovat perehtyneet varastoitaviin räjähteisiin sekä niiden varastointiin ja joiden tehtävänä on huolehtia varastojärjestyksen säilymisestä. Saman henkilön hoidossa saa olla useampi kuin yksi varastosuoja.
Vastaavan johtajan ja hänen sijaisensa nimeämisestä on ilmoitettava kirjallisesti teknilliselle tarkastuskeskukselle. Ilmoitukseen on liitettävä:
1) edellä 21 §:ssä tarkoitettu todistus;
2) selvitys vastaavan johtajan koulutuksesta;
3) asianomaisen kirjallinen suostumus tehtävään; sekä
4) selvitys vastaavan johtajan vastuualueesta.
Jos vastaava johtaja tai sijainen jättää toimensa, on uusi johtaja tai sijainen nimettävä ja ilmoitettava viipymättä, kuitenkin viimeistään kolmen kuukauden kuluessa.
Teknillinen tarkastuskeskus voi vaatia uuden vastaavan johtajan tai hänen sijaisensa nimeämistä, jollei omistajan tai haltijan nimeämällä henkilöllä ole riittäviä edellytyksiä tehtävän hoitamiseen.
Työmaalla tapahtuva räjähdysaineen tilapäinen valmistus
Lupahakemus, joka koskee räjähdysaineen tilapäistä valmistusta työmaalla, on tehtävä kirjallisesti ja toimitettava teknilliselle tarkastuskeskukselle.
2) paikka tai paikat, joissa räjähdysainetta aiotaan valmistaa ja käyttää;
3) valmistuksen arvioitu kestoaika;
4) valmistuksesta vastaava henkilö; sekä
5) kerrallaan valmistettavan räjähdysaineen enimmäismäärä.
1) vähintään mittakaavaan 1:2 000 laadittu asemapiirros;
2) selvitys siitä, että valmistuksesta vastaavalla henkilöllä on ylipanostajan tai sitä vastaava pätevyys;
3) valmistuksesta vastaavan henkilön kirjallinen suostumus tehtävän hoitamiseen; sekä
4) selvitys toimenpiteistä turvallisuuden varmistamiseksi.
Teknillinen tarkastuskeskus voi myöntää valmistusluvan, jos tämän asetuksen ja sen nojalla annettujen määräysten mukaiset edellytykset ovat olemassa. Lupa voidaan antaa siksi ajaksi, jonka räjäytys- ja louhintatyö on käynnissä, kuitenkin enintään kahdeksi vuodeksi kerrallaan. Ennen luvan antamista on hakemuksesta pyydettävä työsuojelupiirin lausunto.
Jos räjäytys- ja louhintatyö on käynnissä kaksi vuotta pitemmän ajan, luvan voimassaoloaikaa voidaan jatkaa tarkastuksen perusteella enintään kaksi kertaa vuosi kerrallaan.
Teknillisen tarkastuskeskuksen on toimitettava jäljennös lupapäätöksestä kunnan palopäällikölle sekä työsuojelupiirille.
Räjähdysaineen valmistusta työmaalla ei saa aloittaa ennen kuin teknillinen tarkastuskeskus on tarkastanut työmaan ja todennut, että valmistuspaikat ja -laitteet ovat niistä erikseen annettujen määräysten mukaiset ja sijaitsevat asemapiirroksessa merkityssä paikassa. Tarkastuksesta on ilmoitettava kunnan palopäällikölle.
Tarkastuksesta on laadittava pöytäkirja. Pöytäkirjassa on mainittava, saako valmistuksen aloittaa ja valmistukselle mahdollisesti asetetut ehdot.
Mitä 1 momentissa säädetään työmaan tarkastuksesta, koskee myös 26 §:n 2 momentissa tarkoitettua tarkastusta.
Räjähdysaineen tilapäisen valmistuksen työmaalla tulee tapahtua työministeriön määräysten mukaisesti ja valmistuksesta vastaavan henkilön johdolla.
Räjähteiden valmistus kokeilutarkoituksessa ja kokeilu
Se, joka on saanut 17 §:ssä tarkoitetun luvan määrätyn räjähteen valmistukseen, saa ilman eri lupaa kokeilutarkoituksessa valmistaa pienissä erissä muutakin räjähdettä. Näin valmistettua räjähdettä ei saa luovuttaa toiselle eikä viedä pois valmistuspaikalta muussa tarkoituksessa kuin kokeiden tekemistä ja hävittämistä varten.
Edellä 1 momentissa tarkoitetun valmistuksen ja kokeiden on tapahduttava tehtaan tai osaston vastaavan johtajan johdolla.
Muualla kuin tehtaassa tapahtuvaan räjähteen valmistukseen kokeilutarkoituksessa ja kokeiluun tieteellistä, teknillistä, opetuksellista tai muuta tarkoitusta varten on haettava lupa teknilliseltä tarkastuskeskukselta. Lupa voidaan myöntää, vaikkei toiminta kaikilta osin ole tämän asetuksen säännösten tai sen nojalla annettujen määräysten mukaista edellyttäen, että toiminnan luonteeseen nähden riittävä turvallisuus on taattu. Teknillinen tarkastuskeskus voi luvassa asettaa toiminnalle tarpeellisiksi katsomiaan rajoituksia tai ehtoja.
Mitä 1 momentissa säädetään, koskee myös elokuva-, näyttämö- ja muussa näihin rinnastettavassa toiminnassa tarvittavissa tehosteräjäytyksissä käytettävien räjähteiden valmistamista.
Erinäisiä valmistusta koskevia säännöksiä
Valmistetuista räjähteistä on pidettävä kirjaa. Kirjanpito on säilytettävä vähintään viisi vuotta.
Jos tässä asetuksessa tarkoitettua tehdasta tai sen toimintaa halutaan olennaisesti muuttaa sen jälkeen, kun tehdas on tarkoitukseensa hyväksytty, tähän on saatava teknillisen tarkastuskeskuksen lupa.
Olennaiseksi muutokseksi katsotaan uuden räjähdelajin valmistuksen aloittaminen, tehdasrakennuksen oleellinen laajentaminen, valmistusmenetelmän oleellinen muuttaminen tai uusien varastosuojien rakentaminen.
Luvan hakemisessa on soveltuvin osin noudatettava, mitä 9-18 §:ssä säädetään. Hakemusta ei kuitenkaan tarvitse kuuluttaa eikä siitä tarvitse tiedottaa, ellei suunniteltu muutos aiheuta suojaetäisyyksien kasvua.
Vähäisiä muutoksia saa kuitenkin tehtaan toimesta tehdä ilman teknillisen tarkastuskeskuksen lupaa edellyttäen, ettei räjähteiden tai työntekijöiden määrä muutoksen johdosta lisäänny eikä valmistusmenetelmää olennaisesti muuteta. Tehdyt muutokset tulee 91 §:n 1 momentissa tarkoitetun tarkastuksen yhteydessä esitellä tarkastuksen suorittajalle.
Räjähteen hyväksyminen ja maahantuonti
Räjähteen hyväksyminen
Ennen räjähteiden yleiseen kauppaan laskemista tai yleiseen käyttöön luovuttamista on valmistajan tai maahantuojan haettava räjähteille teknillisen tarkastuskeskuksen hyväksyminen.
Yleiseen kauppaan tai yleiseen käyttöön saa hyväksyä vain sellaisia ilotulitusraketteja ja toiminnaltaan näihin verrattavia pyroteknisiä välineitä, joiden panos, ajopanos mukaan luettuna, painaa enintään 200 g, sekä pamahtavia ilotulitusvälineitä, joiden panos sisältää tai vastaa räjähdysteholtaan enintään 5 g mustaa ruutia.
Mitä 1 momentissa säädetään, ei kuitenkaan koske ampuma-aseiden patruunoita, työkaluissa käytettäviä patruunoita eikä merenkulkuhallituksen hyväksymiä valaisu- ja merkinanto- sekä muita vastaavia välineitä.
Edellä 33 §:ssä tarkoitetussa hakemuksessa on annettava tarpeelliset räjähteen rakennetta, koostumusta ja ominaisuuksia koskevat tiedot.
Teknillisellä tarkastuskeskuksella on oikeus tarvittaessa vaatia hakemukseen liitettäväksi tutkimuslaitoksen lausunto räjähteen ominaisuuksista. Teknillinen tarkastuskeskus voi hyväksyä räjähteen myös jossain muussa maassa annetun hyväksymisen perusteella.
Jos maahantuoja tai valmistaja haluaa laskea yleiseen kauppaan tai luovuttaa yleiseen käyttöön räjähteen, jolle toinen maahantuoja tai valmistaja on jo saanut 33 §:ssä tarkoitetun hyväksymisen, voi tämä käyttää hyväkseen 1 ja 2 momentissa tarkoitettujen tietojen osalta aikaisemman hyväksymishakemuksen yhteydessä esitettyjä tietoja, jos esittää aikaisemman hakijan tätä koskevan kirjallisen suostumuksen.
Teknillinen tarkastuskeskus voi 33 §:ssä tarkoitetun hyväksymisen yhteydessä edellyttää, että räjähteen laatua on valvottava, ja määrätä räjähdettä, sen pakkausta sekä räjähteen luovutusta, käyttöä ja laadunvalvontaa koskevia ehtoja ja rajoituksia.
Teknillisen tarkastuskeskuksen on pidettävä luetteloa yleiseen kauppaan laskettavaksi hyväksymistään räjähteistä. Luettelosta tulee ilmetä ainakin kunkin räjähteen kauppanimi, vaarallisuusluokka ja käyttötarkoitus sekä valmistaja tai maahantuoja.
Luvan räjähteen maahantuontiin (maahantuontilupa) antaa teknillinen tarkastuskeskus lukuun ottamatta puolustusvoimille tulevia räjähteitä. Lupaa on haettava kirjallisesti ja lupahakemuksessa on ilmoitettava räjähteen nimi, vaarallisuusluokka, määrä, käyttötarkoitus ja valmistaja. Hakemuksessa on myös selvitettävä varastoinnin järjestely.
Räjähteen maahantuojan on tullaustilaisuudessa ennen kuin räjähde luovutetaan tullista esitettävä tulliviranomaiselle 1 momentissa tarkoitettu maahantuontilupa. Tulliviranomainen merkitsee lupaan maahantuotujen räjähteiden lajit ja määrät.
Räjähteen maahantuontiin ei kuitenkaan tarvita 1 momentin maahantuontilupaa, kun räjähde sisältyy kiinteästi asennettuna turvalaitteena tai varustukseen kuuluvana pelastautumisvälineenä lentokoneeseen, alukseen, veneeseen, autoon tai muuhun ajoneuvoon.
Ampumatarvikkeiden maahantuonnin osalta on noudatettava, mitä siitä erikseen säädetään.
Kaupan varastointi
Myymälähuoneessa sijaitsevassa varastossa saa varastoida samanaikaisesti enintään 25 000 patruunoiden sytytysnallia, 200 000 työvälineissä tai lähetyspistooleissa käytettävää patruunaa, 10 kg ruutia, josta kuitenkin enintään 3 kg on mustaruutia, sekä 50 kg ilotulitusvälineitä ja muita pyroteknisiä tuotteita. Samassa varastossa saa näiden lisäksi varastoida enintään 150 000 ampuma-aseiden patruunaa.
Myymälärakennuksessa muualla kuin myymälähuoneessa tai muissa rakennuksissa kuin myymälärakennuksessa sijaitsevassa varastossa varastosuojaa kohti saa varastoida samanaikaisesti enintään 1 momentissa mainitut määrät kaksinkertaisina.
Myymälärakennuksen ulkopuolella pihamaalla sijaitsevassa varastosuojassa saa varastoida samanaikaisesti enintään 30 kg louhintaräjähteitä.
Myymälärakennuksen ulkopuolella pihamaalla sijaitsevassa varastosuojassa saa varastoida samanaikaisesti lyhytaikaista tarvetta varten enintään 500 kg vaarallisuusluokkaan 1.4 kuuluvia pyroteknisiä välineitä.
Myymälävarastossa olevat räjähteet on varastoitava varastosuojissa, joiden rakenteesta ja sijoituksesta annetaan kauppa- ja teollisuusministeriön päätöksessä tarkempia määräyksiä.
Vaarallisuusluokkiin 1.1-1.3 kuuluvien räjähteiden varastointiin kaupan yhteydessä tulee hakea lupaa (kaupan varastointilupa) teknilliseltä tarkastuskeskukselta.
Hakemus on tehtävä kirjallisesti ja siinä on mainittava:
1) hakijan nimi tai toiminimi, ammatti tai toimiala ja kotipaikka;
2) paikka, jossa kaupan varastointia tullaan harjoittamaan; sekä
3) myymälässä ja erillisissä varastosuojissa varastoitavien räjähteiden lajit ja suurin määrä.
1) mittakaavaan 1:1 000 tai 1:2 000 laadittu asemapiirros, josta käy selville liikkeen sijainti, lähiympäristö 100 metrin säteellä rakennuksineen sekä liikerakennuksen ulkopuolelle suunniteltujen varastosuojien sijainti; sekä
2) mittakaavaan 1:50 tai 1:100 laaditut piirustukset, joista käy selville varastosuojien sijainti sekä rakennepiirustukset, jos varastosuojan rakenne ei täytä standardin SFS 4399 vaatimuksia.
Vaarallisuusluokkaan 1.4 kuuluvien räjähteiden varastoinnista kaupan yhteydessä on tehtävä ilmoitus palopäällikölle vähintään kaksi viikkoa ennen myynnin aloittamista.
Edellä 1 momentissa tarkoitetulla kaupan varastolla tulee olla 46 §:ssä tarkoitettu kaupasta ja varastoinnista vastaava hoitaja.
Ilmoituksessa on selvitettävä 39 §:n 2 ja 3 momentissa edellytetyt tiedot sekä vastaavan hoitajan nimi.
Jos 91 §:n 3 momentissa tarkoitetussa tarkastuksessa ilmenee, ettei varasto täytä tämän asetuksen ja sen nojalla annettujen määräysten vaatimuksia, palopäällikkö voi antaa säännösten ja määräysten täyttämiseksi tarpeellisiksi harkitsemiaan määräyksiä tai ehtoja.
Se, jolla on lupa ampuma-aseiden tai ampuma-aseiden patruunoiden kauppaan, saa ilman 39 §:ssä tarkoitettua lupaa tai 40 §:ssä tarkoitettua ilmoitusta varastoida kauppaa varten ampuma-aseiden ja lähetyspistoolien patruunoita sekä patruunoiden sytytysnalleja ja ruutia enintään 38 §:n 1 momentissa tarkoitetut määrät.
Varastoinnissa tulee muutoin noudattaa tämän asetuksen ja sen nojalla annettujen määräysten vaatimuksia.
Jos myymälävarastossa on enintään 50 kg (brutto) ainoastaan jäljempänä mainittuja räjähteitä, ei varastointiin tarvitse hakea 39 §:ssä tarkoitettua kaupan varastointilupaa eikä siitä tarvitse tehdä 40 §:n mukaista ilmoitusta palopäällikölle. Näitä räjähteitä ovat:
1) tähtisadetikut, nallipyssyn nallit ja muut näihin verrattavat räjähteet;
2) savua kehittävät aineet, bengaalitikut ja papatit sekä muut näihin verrattavat räjähteet, jos teknillinen tarkastuskeskus 33 §:ssä tarkoitetun hyväksymiskäsittelyn yhteydessä hyväksyy niiden varastoinnin kaupan yhteydessä ilman lupaa tai ilmoitusta; sekä
3) työkaluissa tai lähetyspistooleissa käytettävät patruunat; liikkeessä saa kuitenkin olla kerrallaan enintään 50 000 patruunaa.
Edellä 1 momentissa tarkoitettujen räjähteiden kauppaa harjoittavalla liikkeellä ei myöskään tarvitse olla 46 §:ssä tarkoitettua vastaavaa hoitajaa.
Edellä 39 §:ssä tarkoitettu lupa voidaan myöntää, jos tämän asetuksen ja sen nojalla annettujen määräysten mukaiset edellytykset ovat olemassa.
Teknillisen tarkastuskeskuksen on ennen 39 §:ssä tarkoitetun asian ratkaisemista hankittava siitä kunnanhallituksen ja kunnan palopäällikön lausunto.
Kaupan varastointilupaa koskevassa päätöksessä on mainittava:
1) paikka, jossa varastointia saa harjoittaa;
2) varastoitavien räjähteiden luokat ja lajit;
3) myymälässä pidettävien ja erillisissä varastosuojissa varastoitavien räjähteiden suurimmat määrät; sekä
4) muut mahdollisesti annetut määräykset ja asetetut ehdot.
Lupapäätökseen on liitettävä 39 §:n 3 momentin 1 ja 2 kohdassa mainitut piirustukset.
Jäljennös lupapäätöksestä on toimitettava kunnan palopäällikölle.
Edellä 39 §:ssä tarkoitettua räjähteiden varastointia ei saa aloittaa ennen kuin teknillisen tarkastuskeskuksen tarkastaja on tarkastuksessa todennut, että varastopaikat ovat tämän asetuksen ja sen nojalla annettujen määräysten sekä 43 §:ssä tarkoitetun lupapäätöksen mukaiset.
Tarkastuksesta on tarvittaessa ilmoitettava kunnan palopäällikölle.
Räjähteiden kauppaa harjoittavan liikkeen palveluksessa tulee olla räjähteiden kaupasta ja varastoinnista vastaava hoitaja, joka riittävästi tuntee räjähteiden ominaisuudet sekä niiden kauppaa ja varastointia koskevat säännökset ja määräykset ja jolla on riittävät valtuudet ja käytännön mahdollisuudet tehtäviensä hoitamiseen liikkeessä.
Vastaavan hoitajan tulee huolehtia siitä, että kauppaa ja varastoa hoidetaan räjähteistä annettujen säännösten ja määräysten samoin kuin varastoa koskevien lupapäätösten mukaisesti.
Räjähteitä saa luovuttaa vain vastaava hoitaja tai hänen hyväksymänsä 18 vuotta täyttänyt henkilö.
Teknillisen tarkastuskeskuksen määräämä henkilö toteaa kokeessa vastaavan hoitajan pätevyyden. Hyväksytystä kokeesta on annettava todistus, johon on merkittävä, millaisten tuotteiden kaupan hoitajana kokeen hyväksytysti suorittanut saa toimia. Todistus on voimassa 10 vuotta.
Todistuksen uusimisen yhteydessä vastaavan hoitajan tulee suorittaa uusi koe, jollei hän ole viimeisen kolmen vuoden aikana toiminut vastaavana hoitajana.
Jos vastaava hoitaja jättää toimensa tai on estynyt hoitamasta tehtäväänsä, liikkeelle on nimettävä uusi hoitaja viipymättä, kuitenkin viimeistään kolmen kuukauden kuluessa.
Räjähteiden luovuttaminen
Räjähteitä saa luovuttaa ainoastaan:
1) sille, jolla on lupa valmistaa räjähteitä, sekä sille, jolla on lupa tai 40-42 §:ään perustuva oikeus varastoida kysymyksessä olevia räjähteitä;
2) räjäytys- ja louhintatöitä tekevälle liikkeelle tai muulle yhteisölle, jos sen palveluksessa on 3 kohdassa tarkoitettu panostaja, jonka tehtävänä on vastata räjähteiden hankinnasta, kuljetuksesta ja varastoinnista; sekä
3) panostajalle, jolla on panostaja-asetuksessa (409/86) tarkoitettu pätevyyskirja.
Mitä 1 momentissa on säädetty, ei kuitenkaan koske seuraavia räjähteitä:
1) ampuma-aseissa, lähetyspistooleissa ja työkaluissa käytettäviä patruunoita eikä ampuma-aseiden patruunoissa käytettäviä sytytysnalleja;
2) sellaisia valaisu- ja merkinantovälineitä ja niihin verrattavia räjähteitä, jotka hankitaan hätätilanteessa käytettäviksi; sekä
3) yleiseen kauppaan tai yleiseen käyttöön hyväksyttyjä pyroteknisiä välineitä.
Ampuma-aseissa tai niiden patruunoissa käytettävää ruutia saadaan luovuttaa ampuma-aseen hallussapitoon oikeutetulle enintään 2 kg kerrallaan.
Räjähteitä saa luovuttaa vain täysi-ikäiselle henkilölle. Räjähteiden luovuttaminen päihtyneelle on kielletty.
Sellaisia vaarallisuudeltaan vähäisiä räjähteitä, jotka on tarkoitettu leikki- tai ilotulitusvälineiksi taikka vastaavaan käyttöön, saadaan kuitenkin luovuttaa alle 18-vuotiaalle, alle 15-vuotiaalle tai alle 12-vuotiaalle sen mukaan kuin teknillinen tarkastuskeskus on sen hyväksynyt 33 §:ssä tarkoitetun hyväksymiskäsittelyn yhteydessä.
Räjähteiden luovuttaminen 49 §:n 1 momentissa tarkoitetulle henkilölle tai yhteisölle tulee tapahtua kuittausta vastaan. Kuittiin on merkittävä luovutetun räjähteen kauppanimi ja määrä sekä päiväys ja vastaanottajan nimi. Luovuttajalle on lisäksi toimitettava oikeaksi todistettu jäljennös voimassa olevasta valmistus- tai varastointiluvasta, 40 §:ssä tarkoitetusta ilmoituksesta tai panostajan pätevyyskirjasta.
Räjähteen noutajan on esitettävä räjähteen luovuttajalle 49 §:n 1 momentin 1 ja 2 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa valmistus- tai varastointiluvan haltijan tai räjähteistä vastaavan panostajan antama valtuutus.
Räjähteen noutajan on esitettävä 49 §:n 1 momentin 3 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa luovuttajalle jäljennös panostajan pätevyyskirjasta.
Sen, joka on hankkinut räjähteen, on huolehdittava sen oikeasta säilyttämisestä, varastoinnista, käsittelystä ja käyttämisestä.
Työnantaja saa kuitenkin työn suorittamista varten luovuttaa räjähteen täysi-ikäiselle, palveluksessaan olevalle henkilölle, jonka voidaan katsoa olevan riittävän luotettava ja arvostelukykyinen.
Räjähteiden kauppaa harjoittavan liikkeen on pidettävä kirjaa, josta ilmenee ainakin seuraavat tiedot:
1) luovutetut räjähteet ja niiden määrät;
2) vastaanottajaa koskevat tiedot;
3) toimitusosoite ja -ajankohta; sekä
4) liikkeen varastossa olevat räjähteet.
Kirjanpito on säilytettävä vähintään viisi vuotta.
Edellä 1 momentissa tarkoitettua kirjanpitoa ei vaadita myytäessä 49 §:n 2 momentissa tarkoitettuja räjähteitä.
Patruunoita ja niissä käytettäviä sytytysnalleja koskevasta kirjanpidosta säädetään erikseen.
Ennen räjähteen luovuttamista se on pakattava tarkoituksenmukaisesti ja turvallisesti noudattaen, mitä kauppa- ja teollisuusministeriö räjähteiden pakkaamisesta ja merkitsemisestä erikseen määrää.
4) selostus suojaetäisyyden, kuitenkin vähintään yhden kilometrin etäisyydelle varastosta ulottuvalla alueella sijaitsevista rakennuksista samoin kuin muista rakennelmista ja niiden käyttötarkoituksesta sekä teistä ja muista sellaisista seikoista, jotka on yleisen turvallisuuden kannalta otettava huomioon;
5) mittakaavaan 1:50 tai 1:100 laaditut varastosuojien ja muiden varastoalueelle suunniteltujen rakennusten ja rakennelmien piirustukset selostuksineen, joista selvästi ilmenee mitat, rakennustapa, rakennusaines, mahdolliseen lämmitykseen ja valaistukseen käytettävät laitteet sekä ilmastoinnin, viemäröinnin ja palontorjunnan järjestely; sekä
6) jos varastoalueella varastoitavien räjähteiden määrä on 50 000 kg tai suurempi taikka varastoitavien aloiteräjähdysaineiden määrä on 10 000 kg tai suurempi, vaaran arviointia koskeva selvitys, josta ilmenee:
a) räjähteiden varastointiin liittyvät vaaralähteet, olosuhteet ja tilanteet, joissa onnettomuus on mahdollinen;
b) kuvaus tyypillisistä ja suurimmista mahdollisista vaaratilanteista, niiden seurauksista varastoalueen sisällä ja vaikutuksista varastoalueen ulkopuolelle sekä niihin johtavista virhetoiminnoista, laitteiden vikaantumisesta ja vaurioista; sekä
c) miten vaaratilanteiden ehkäisemiseen varaston normaalikäytön ja korjaus- ja huoltotöiden sekä erilaisten häiriötilanteiden yhteydessä varaudutaan.
Varastoa ei saa ottaa käyttöön ennen kuin teknillisen tarkastuskeskuksen tarkastaja on tarkastuksessa todennut, että varasto on tämän asetuksen ja sen nojalla annettujen määräysten sekä lupapäätöksen mukainen. Tarkastuksesta on tarvittaessa ilmoitettava kunnan palopäällikölle.
Elokuva-, näyttämö- ja muussa niihin rinnastettavassa toiminnassa tehostetarkoituksissa käytettävien räjähteiden varastointiin tulee hakea lupa teknilliseltä tarkastuskeskukselta. Luvan hakemisesta on soveltuvin osin voimassa, mitä 39 §:ssä säädetään kaupan varastointiluvan hakemisesta. Luvan myöntämisessä noudatetaan soveltuvin osin, mitä 43 §:ssä säädetään. Teknillinen tarkastuskeskus voi lupapäätöksessä määrätä, että varasto on tarkastettava ennen käyttöönottoa.
Mitä 38 §:ssä säädetään myymälävarastosta, koskee soveltuvin osin myös tehostevarastoa.
Tilapäinen varastointi
Räjäytys- ja louhintatyötä varten voi teknillinen tarkastuskeskus myöntää luvan (tilapäinen varastointilupa) yhtä tai useampaa tilapäistä varastosuojaa varten, joissa kussakin saa varastoida enintään 1000 kg räjähteitä.
Lupa voidaan antaa siksi ajaksi, jonka räjäytys- ja louhintatyö on käynnissä, kuitenkin enintään kahdeksi vuodeksi.
Jos räjäytys- ja louhintatyö on käynnissä kahta vuotta pitemmän ajan, voidaan lupa uusia tarkastuksen perusteella enintään kaksi kertaa vuodeksi kerrallaan. Pitempiaikaisesta varastoinnista on voimassa, mitä pysyvistä varastoista säädetään ja määrätään.
Tilapäistä varastointilupaa koskeva hakemus on tehtävä kirjallisesti ja siinä on mainittava:
2) paikka, jonne varastosuoja aiotaan sijoittaa;
3) varastoinnin tarkoitus; sekä
4) varastoitavat räjähteet ja niiden suurimmat määrät.
1) kartta ja selostus varastosuojan lähistöllä olevista rakennuksista, niiden etäisyyksistä varastosuojaan sekä muista turvallisuuteen mahdollisesti vaikuttavista seikoista;
2) selvitys varastosuojan rakenteesta; sekä
3) tiedot henkilöstä, joka tulee toimimaan vastaavana hoitajana ja hänen kirjallinen suostumuksensa tehtävän hoitamiseen.
Päätökseen on liitettävä tarvittavat piirustukset.
Jäljennös päätöksestä on toimitettava poliisille, kunnan palopäällikölle ja työsuojelupiirille.
Varastoa ei saa ottaa käyttöön ennen kuin teknillisen tarkastuskeskuksen tarkastaja on tarkastuksessa todennut, että varasto on tämän asetuksen ja sen nojalla annettujen määräysten sekä lupapäätöksen mukainen. Tarkastuksesta on tarvittaessa ilmoitettava työsuojelupiirille ja kunnan palopäällikölle.
Jos räjähteiden tilapäistä varastosuojaa tarvitaan samassa paikassa vuosittain tehtävän työn vuoksi tai muusta syystä toistuvasti lyhyehkön ajan kerrallaan, teknillinen tarkastuskeskus voi harkintansa mukaan uudistaa aikaisemmin myöntämänsä luvan 62 §:n 2 momentissa tarkoitettuja selvityksiä vaatimatta.
Teknillinen tarkastuskeskus voi myöntää tilapäisen varastointiluvan myös muuta kuin räjäytys- ja louhintatyötä varten. Varastoitavien räjähteiden, luvan keston ja uusimisen, luvan hakemisen, lupapäätöksen sekä varaston tarkastuksen osalta on voimassa, mitä niistä 61-65 §:ssä säädetään.
Vastaava varastonhoitaja
Edellä 55, 60, 61 ja 66 §:ssä tarkoitetulla varastolla tulee olla vastaava varastonhoitaja ja 55 §:ssä tarkoitetulla pysyvällä varastolla myös vastaavan varastonhoitajan sijainen, joiden tulee huolehtia siitä, että varastoa hoidetaan räjähteistä annettujen säännösten ja määräysten samoin kuin varastoa koskevien lupapäätösten mukaisesti.
Vastaavan varastonhoitajan ja varastonhoitajan sijaisen tulee riittävästi tuntea räjähteiden ominaisuudet sekä niiden varastointia koskevat säännökset ja määräykset.
Teknillisen tarkastuskeskuksen määräämä henkilö toteaa kokeessa vastaavan varastonhoitajan pätevyyden. Hyväksytystä kokeesta on annettava todistus, johon on merkittävä, millaisten tuotteiden varastonhoitajana kokeen hyväksytysti suorittanut saa toimia. Todistus on voimassa 10 vuotta.
Todistuksen uusimisen yhteydessä vastaavan varastonhoitajan tulee suorittaa uusi koe, jollei hän ole viimeisen kolmen vuoden aikana toiminut vastaavana varastonhoitajana.
Panostaja-asetuksessa tarkoitettu panostajan pätevyyskirja antaa sen voimassaoloaikana pätevyyden toimia 1 momentissa tarkoitettuna vastaavana varastonhoitajana tai vastaavan varastonhoitajan sijaisena.
Jos vastaava varastonhoitaja tai hänen sijaisensa jättää toimensa tai on estynyt hoitamasta tehtäväänsä, varastolle on nimettävä uusi vastaava varastonhoitaja viipymättä, kuitenkin viimeistään kolmen kuukauden kuluessa.
Tässä luvussa tarkoitettu räjähteiden säilytys on sallittu ilman varastointilupaa.
Räjähteiden säilytyksessä tulee noudattaa räjähteiden laatuun ja määrään sekä olosuhteisiin nähden riittävää huolellisuutta ja varovaisuutta. Erityisesti tulee huolehtia siitä, ettei räjähteitä joudu asiattomien haltuun.
Asuinhuoneistossa taikka huonetiloissa, joissa ihmisiä oleskelee, saa säilyttää yhteensä enintään 2 kg ruutia, enintään 20 000 ampuma-aseissa, työkaluissa tai lähetyspistooleissa käytettävää patruunaa, enintään 1 000 patruunoiden sytytysnallia sekä enintään 5 kg ilotulitusvälineitä ja muita pyroteknisiä valmisteita.
Räjähteiden omistajan hallinnassa olevassa muussa kuin 71 §:ssä tarkoitetussa lukitussa tilassa saa säilyttää louhintaräjähteitä ja ruutia yhteensä enintään 5 kg, enintään 30 000 ampuma-aseissa, työkaluissa tai lähetyspistooleissa käytettävää patruunaa sekä ilotulitusvälineitä ja muita pyroteknisiä valmisteita yhteensä enintään 25 kg. Räjäytysnallit tulee säilyttää vähintään 1 metrin etäisyydellä muista räjähteistä.
Valaisu- ja merkinantovälineitä saa säilyttää enintään 50 kg veneilyseurojen ja muiden vastaavien rekisteröityjen yhdistysten tätä tarkoitusta varten varustamissa paloviranomaisten tarkastamissa tiloissa.
Edellä 72 §:ssä ja 1 momentissa tarkoitetun säilytyspaikan tulee olla vähintään 10 metrin päässä asutusta rakennuksesta sekä vähintään 5 metrin päässä naapurin rajasta ja yleisestä tiestä.
Panostaja, jolla on panostaja-asetuksessa tarkoitettu pätevyyskirja, saa säilyttää työmaalla räjähteitä siten kuin siitä räjäytys- ja louhintatyön järjestysohjeista annetussa valtioneuvoston päätöksessä (410/86) määrätään.
Räjähteitä saa siirtokuormauspaikalla säilyttää siirtokuormauksen ajan, kuitenkin enintään 12 tuntia.
Räjähteet tulee siirtokuormauksen aikana pitää erillään muusta tavarasta paikassa, jossa ne ovat jatkuvan valvonnan alaisina. Tupakointi ja avotulen käsittely räjähteiden läheisyydessä on kielletty.
Jos siirtokuormauspaikalla säilytetään massaräjähdysvaarallisia räjähteitä, tulee siirtokuormauspaikan ja ulkopuolisten kohteiden välisen etäisyyden olla vähintään tilapäistä varastointia koskevien suojaetäisyyksien mukainen.
Mitä edellä 3 momentissa on säädetty, ei koske vähittäismyyntipakkauksiin pakattua ruutia.
Räjähteiden käyttö
Räjähteiden käyttö räjäytys- ja louhintatyössä
Räjähteiden käytössä räjäytys- ja louhintatyössä on noudatettava 5-7 §:ssä säädettyjä turvallisuusvaatimuksia.
Räjäytys- ja louhintatyön järjestysohjeista annetun valtioneuvoston päätöksen 2 §:n 5 kohdassa tarkoitettua vähäistä räjäytystyötä lukuun ottamatta tulee räjäytystyöstä ilmoittaa poliisille vähintään seitsemän vuorokautta ennen työn aloittamista. Ilmoituksesta tulee käydä ilmi:
1) räjäytystyömaan sijainti;
2) työmaan arvioitu kestoaika;
3) käytettävien räjähteiden lajit;
4) räjäytystyön johtajan nimi ja yhteystiedot; sekä
5) räjähteiden säilytys- ja varastopaikat.
Poliisi voi ilmoituksen perusteella määrätä räjähteiden turvallisen käsittelyn kannalta tarpeellisia rajoituksia aiotulle käytölle ja tarvittaessa määrätä käytön edellyttämistä varotoimenpiteistä. Poliisi voi kieltää käytön, jos siitä aiotussa paikassa ja aiottuna ajankohtana voidaan katsoa aiheutuvan ilmeistä henkilö-, ympäristö- tai omaisuusvahinkojen vaaraa.
Räjäytys- ja louhintatyössä on lisäksi otettava huomioon, mitä työntekijöiden suojelusta on erikseen säädetty ja määrätty.
Pyroteknisten välineiden käyttö
Pyroteknisiä välineitä on käytettävä siten, ettei siitä aiheudu henkilövahinkojen tai tulipalojen vaaraa.
Muiden kuin yleiseen kauppaan tai käyttöön hyväksyttyjen pyroteknisten välineiden käyttö on kielletty, ellei teknillinen tarkastuskeskus ole hyväksynyt käyttöä 49 §:n 3 momentissa tarkoitetun hyväksymisen yhteydessä. Välinettä käytettäessä on noudatettava sen mukana tulevia käyttöohjeita. Välineen muuttaminen tai välineiden yhdistäminen käyttöohjeiden vastaisesti on kielletty.
Pyroteknistä välinettä saa pitää hallussaan vain henkilö, joka on oikeutettu sen hankkimiseen.
Kun aiotaan käyttää sellaisia ilotulitusvälineitä tai pyroteknisiä leikkivälineitä, joiden luovutus alle 18-vuotiaalle henkilölle on kielletty, muuna aikana kuin joulukuun 31 päivän kello 18:n ja tammikuun 1 päivän kello 6:n välisenä aikana, on siitä ilmoitettava käyttöpaikkakunnan paloviranomaiselle. Ilmoituksessa tulee käydä ilmi aiottu käyttöpaikka, tarkka käyttöaika, minkälaisia välineitä aiotaan käyttää sekä käyttäjien henkilötiedot.
Palopäällikkö voi ilmoituksen perusteella määrätä räjähteiden turvallisen käsittelyn kannalta tarpeellisia rajoituksia aiotulle käytölle ja tarvittaessa määrätä käytön edellyttämistä varotoimenpiteistä. Palopäällikkö voi kieltää käytön, jos siitä aiotussa paikassa ja aiottuna ajankohtana voidaan katsoa aiheutuvan vaaraa.
Sen estämättä, mitä 77 §:n 2 momentissa säädetään, voi pyroteknisten välineiden valmistaja taikka se, joka on saanut siihen teknillisen tarkastuskeskuksen luvan, käyttää erityisissä ilotulitusnäytöksissä välineitä, joilla ei ole teknillisen tarkastuskeskuksen hyväksymistä yleiseen kauppaan tai yleiseen käyttöön.
Edellä 1 momentissa tarkoitettua lupaa haetaan kirjallisesti teknilliseltä tarkastuskeskukselta. Hakemuksessa on selvitettävä, että hakija tai hakijan palveluksessa oleva, välineiden käytöstä vastaava henkilö tuntee riittävästi käytettävät välineet, niiden toiminnan, oikeat käyttötavat ja varotoimenpiteet käytön yhteydessä.
Edellä 80 §:n 1 momentissa tarkoitetun ilotulitusnäytöksen järjestämisestä on ilmoitettava paikkakunnan poliisille vähintään seitsemän vuorokautta ennen näytöksen järjestämistä. Ilmoituksesta tulee käydä ilmi näytöksen paikka, tarkka ajankohta ja millaisia välineitä näytöksessä aiotaan käyttää, varotoimenpiteet onnettomuuksien ehkäisemiseksi sekä käyttäjien henkilötiedot.
Poliisin on kuultava tarvittaessa ilmoituksen johdosta kunnan paloviranomaista.
Poliisi voi asettaa näytöksen järjestämiselle räjähteiden turvallisen käsittelyn ja yleisen turvallisuuden kannalta tarpeellisia ehtoja ja rajoituksia sekä kieltää näytöksen järjestämisen.
Poliisin tulee ilmoittaa näytöksestä kunnan paloviranomaisille ja aluehälytyskeskukselle.
Kunta voi asettaa 79 ja 81 §:n säännöksistä poikkeavia rajoituksia pyroteknisten välineiden käytölle kunnassa samoin kuin sallia kunnan tai sen osan alueella pyroteknisten välineiden käytön ilman paloviranomaiselle tehtävää ilmoitusta myös muuna kuin 79 §:n 1 momentissa mainittuna aikana.
Kunta voi kieltää pyroteknisten välineiden käytön kunnan alueella sellaisissa paikoissa, joissa käytön voidaan katsoa aiheuttavan vaaraa tai määrätä, että välineitä saa kunnan alueella käyttää vain tietyissä paikoissa.
Räjähteiden hävittäminen
Poliisin tulee räjähdysvaarallisista aineista annettujen säännösten ja määräysten mukaisesti huolehtia löytötavarana tai muulla tavalla poliisin haltuun joutuneen räjähteen asianmukaisesta säilyttämisestä sekä kuljettamisesta säilytys- tai hävityspaikkaan.
Poliisin on huolehdittava haltuunsa joutuneiden räjähteiden hävittämisestä, jos räjähteet ovat pilaantuneita tai on syytä olettaa niiden olevan pilaantuneita.
Hävittämisen saa suorittaa vain henkilö, jolla on panostajan pätevyys, tai poliisipiirin päällikön määräämä, teknillisen tarkastuskeskuksen hyväksymä tehtävään pätevä henkilö.
Hävittämisen tulee tapahtua mahdollisimman turvallisella tavalla riittävän kaukana asutuista paikoista ja teistä sekä muista paikoista, joissa oleskelee ihmisiä.
Puolustusvoimien on otettava haltuunsa räjähde, joka on kuulunut tai jonka sen laadun perusteella on syytä olettaa kuuluneen joko Suomen tai muun maan puolustusvoimille. Puolustusvoimien on huolehdittava sen asianmukaisesta ja turvallisesta kuljettamisesta, säilyttämisestä ja hävittämisestä.
Pilaantunutta tai pilaantuneeksi epäiltyä räjähdettä ei saa käyttää eikä luovuttaa muuhun tarkoitukseen kuin hävitettäväksi.
Räjähdetehtaan, -varaston ja -myymälän omistajan tai haltijan sekä räjähteiden maahantuojan on huolehdittava hallussaan olevien räjähteiden hävittämisestä, milloin räjähteet ovat pilaantuneita tai niiden käyttökelpoisuutta on muuten syytä epäillä.
Hävittämisen saa muualla kuin räjähdetehtaan alueella suorittaa vain henkilö, jolla on panostajan pätevyys, tai teknillisen tarkastuskeskuksen hyväksymä tehtävään pätevä henkilö.
Teknillisellä tarkastuskeskuksella on oikeus määrätä 1 momentissa tarkoitettu räjähde takavarikoitavaksi ja toimituttaa räjähteen hävittäminen räjähteen haltijan kustannuksella, jos on syytä olettaa, ettei räjähteen haltijalla ole edellytyksiä suorittaa 1 momentissa tarkoitettua hävittämistä riittävän turvallisesti ja siten kuin siitä tässä asetuksessa säädetään tai sen nojalla määrätään.
Suuronnettomuuden vaaran torjunta
Jos tehdasalueella käsiteltävien ja varastoitavien tai varastoalueella varastoitavien räjähteiden määrä on 200 000 kg tai suurempi taikka käsiteltävien ja varastoitavien aloiteräjähdysaineiden määrä on 50 000 kg tai suurempi, on räjähteiden valmistajan ja varastoijan olosuhteet sekä vaaran laatu ja laajuus huomioon ottaen tehtävä yhtenäisessä muodossa oleva, järjestelmällinen turvallisuusselvitys, jossa selvitetään:
1) virhetoimintojen ja laitteistojen vaurioitumisen tai vikojen mahdollisuudet, henkilöstön virheellisestä käyttäytymisestä aiheutuvat vaarat sekä onnettomuuksien seuraukset tehdas- ja varastoalueen sisällä samoin kuin vaikutukset tehdas- ja varastoalueen ulkopuolelle; sekä
2) miten tehtaalla ja varastoalueella huolehditaan onnettomuuksien ennalta ehkäisystä ja niiden seurausten rajoittamisesta.
Turvallisuusselvitys taikka selvitys, josta ilmenee, miten ja millaisia menetelmiä käyttäen turvallisuusselvitys on tehty, millaisia tuloksia selvityksestä on saatu ja millaisiin toimenpiteisiin tulosten johdosta on ryhdytty, toimitetaan teknilliselle tarkastuskeskukselle. Turvallisuusselvitys on tehtävä ja se tai sitä koskeva selvitys on toimitettava teknilliselle tarkastuskeskukselle riittävän ajoissa ennen toiminnan aloittamista.
Edellä 9 §:n 3 momentin 12 kohdassa, 56 §:n 2 momentin 6 kohdassa edellytetyt vaaran arviointia koskevat selvitykset ja 87 §:ssä edellytetyt turvallisuusselvitykset on tarkastettava ja saatettava ajan tasalle määräajoin vastaamaan turvallisuustekniikassa tapahtunutta kehitystä sekä muutoinkin, jos toiminnassa on tapahtunut suuronnettomuuden vaaraa lisäävä muutos.
Jos usean toiminnanharjoittajan hallinnassa olevat räjähdetehtaat tai -varastot muodostavat toiminnallisen kokonaisuuden, on toiminnanharjoittajien yhdessä huolehdittava 9 §:n 3 momentin 12 kohdassa, 56 §:n 2 momentin 6 kohdassa sekä 87 ja 88 §:ssä tarkoitettujen velvoitteiden täyttämisestä.
Tämän asetuksen noudattamista valvovat teknillinen tarkastuskeskus sekä siten kuin tässä asetuksessa säädetään poliisi ja kunnan palopäällikkö.
Edellä 1 momentissa mainittujen valvontaviranomaisten lisäksi valvovat tullilaitos räjähteiden maahantuontia ja satamaviranomaiset räjähteiden siirtokuormausta satamassa.
Työsuojeluviranomaisille kuuluvasta työsuojelun valvonnasta säädetään erikseen.
Teknillisen tarkastuskeskuksen tulee vähintään joka toinen vuosi tarkastaa räjähteitä valmistavat tehtaat ja kerran viidessä vuodessa pysyvät räjähdevarastot.
Poliisin tehtävänä on valvoa, että räjähteiden käytössä noudatetaan tämän asetuksen säännöksiä ja sen nojalla annettuja määräyksiä.
Kunnan palopäällikön tulee kerran vuodessa tarkastaa myymälävarastot ja niiden paloturvallisuus.
Tässä asetuksessa teknilliselle tarkastuskeskukselle säädetyt tehtävät hoitaa teknillinen tarkastuskeskuksen keskushallinto tai sen piiritoimisto sen mukaan kuin tarkastuskeskuksen työjärjestyksessä tarkemmin määrätään.
Tässä asetuksessa palopäällikön suoritettavaksi säädetyn tarkastuksen saa suorittaa hänen määräämänsä henkilö, ellei asianomaisen kunnan osalta muuta määrätä.
Poliisin ja palopäällikön tämän asetuksen nojalla antamasta päätöksestä saa valittaa lääninhallitukseen 30 päivän kuluessa siitä päivästä, jona valittaja on saanut tiedon päätöksestä.
Teknillisen tarkastuskeskuksen tämän asetuksen nojalla antamasta päätöksestä saa valittaa korkeimpaan hallinto-oikeuteen tai, kun on kysymys piiritoimiston päätöksestä, teknillisen tarkastuskeskuksen keskushallintoon siinä järjestyksessä kuin muutoksenhausta hallintoasioissa annetussa laissa (154/50) säädetään. Valituksesta huolimatta on päätöstä noudatettava, jollei korkein hallinto-oikeus toisin määrää.
Sen lisäksi mitä tässä asetuksessa säädetään tai sen nojalla määrätään, on sähkölaitteiden rakenteen, asennuksen ja tarkastuksen osalta noudatettava, mitä niistä erikseen säädetään ja määrätään.
Jos syntyy epäselvyyttä siitä, mihin tilaluokkaan jokin tila kuuluu, asian ratkaisee teknillinen tarkastuskeskus.
Kun räjähteiden luvanvarainen varastointi lopetetaan, luvanhaltijan on tehtävä asiasta kirjallinen ilmoitus kolmen kuukauden kuluessa teknilliselle tarkastuskeskukselle sekä poistettava räjähteiden varastointia osoittavat merkit.
Jos luvanhaltijan nimi tai toiminimi muuttuu, on tästä tehtävä kirjallinen ilmoitus kolmen kuukauden kuluessa teknilliselle tarkastuskeskukselle.
Teknillisen tarkastuskeskuksen on ilmoitettava 1 ja 2 momentissa tarkoitetuista muutoksista poliisille ja kunnan palopäällikölle.
Jos tehdas tai luvanvarainen varasto siirtyy uudelle omistajalle tai haltijalle, tämän on ilmoitettava siitä kolmen kuukauden kuluessa teknilliselle tarkastuskeskukselle.
Jos räjähdevarastoa halutaan muuttaa sen jälkeen, kun varasto on tarkoitukseensa hyväksytty, tulee tästä kirjallisesti ilmoittaa teknilliselle tarkastuskeskukselle ennen muutoksen toteuttamista.
Jos muutos on vähäinen eikä räjähteiden tai työntekijöiden määrä lisäänny, voi teknillinen tarkastuskeskus ilmoituksen perusteella tehdä kysymyksessä olevaan lupaan tarvittavat muutokset ilman 39-45 tai 56-60 §:n mukaista menettelyä. Muussa tapauksessa teknillisen tarkastuskeskuksen on osoitettava asianomainen hakemaan muutosten johdosta uusi lupa asianmukaisessa järjestyksessä.
Räjähdevarastokaappi saadaan luvan myöntämisen jälkeen siirtää räjähdekauppaa harjoittavassa liikkeessä muuhun paikkaan edellyttäen, että palopäällikkö on 91 §:ssä tarkoitetun tarkastuksen yhteydessä todennut varastokaapin uuden sijoituksen täyttävän tämän asetuksen ja sen nojalla annetut määräykset.
Edellä 40 §:ssä tarkoitettuja myymälävarastoja koskevat muutosilmoitukset tehdään 1 momentista poiketen palopäällikölle.
Jos tämän asetuksen säännösten noudattaminen jossakin tapauksessa aiheuttaa kohtuuttomia kustannuksia tai huomattavaa hankaluutta ja jos tarkoitettu turvallisuus voidaan saavuttaa muulla tavoin, valvontaviranomainen voi valvontaansa kuuluvissa asioissa tarpeellisiksi katsomillaan ehdoilla myöntää poikkeuksia tämän asetuksen säännöksistä ja sen nojalla annetun kauppa- ja teollisuusministeriön päätöksen määräyksistä.
Jos räjähdysonnettomuudesta tai räjähdettä valmistavassa tehtaassa tai räjähdevarastossa sattuneesta tulipalosta on seurauksena kuolema, vaikealaatuinen vamma taikka muu kuin vähäinen omaisuus- tai ympäristövahinko, räjähteen haltijan tai hänen edustajansa on viipymättä ilmoitettava siitä teknilliselle tarkastuskeskukselle ja poliisille. Onnettomuusalue on tarpeellisten pelastus- ja turvallisuustoimenpiteiden jälkeen jätettävä koskemattomaksi onnettomuuden syyn selvittämistä varten.
Teknillisen tarkastuskeskuksen on ilmoituksen johdosta määrättävä tarkastaja tai, jos asian selvittämisellä on laajempaa merkitystä, tutkijaryhmä, tutkimaan onnettomuutta, jos se onnettomuuden syyn selvittämiseksi tai kysymyksessä olevan laitoksen teknisen turvallisuuden taikka onnettomuuksien ehkäisemisen kannalta on tarpeellista.
Myös vähäisemmistä kuin 99 §:ssä tarkoitetuista räjähdysonnettomuuksista ja tulipaloista räjähteen haltijan tulee tehdä ilmoitus teknilliselle tarkastuskeskukselle.
Teknillinen tarkastuskeskus voi antaa tämän asetuksen ja sen nojalla annettavien määräysten soveltamista yhtenäistäviä teknisiä ja turvallisuuteen liittyviä ohjeita.
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 1993. Suuronnettomuuden vaaran torjuntaa koskevat 87-89 §:n ja 103 §:n velvoitteet tulevat kuitenkin voimaan 1 päivänä kesäkuuta 1993.
Tällä asetuksella kumotaan 1 päivänä helmikuuta 1980 annettu räjähdystarvikeasetus (85/80) siihen myöhemmin tehtyine muutoksineen. Räjähdystarvikkeista annettu kauppa- ja teollisuusministeriön päätös (130/80) jää kuitenkin voimaan siihen saakka kunnes kauppa- ja teollisuusministeriön päätöksellä toisin määrätään.
Ennen tämän asetuksen voimaantuloa annettujen säännösten nojalla annetut luvat ja hyväksymiset ovat edelleen voimassa seuraavin poikkeuksin:
1) ennen tammikuun 1 päivää 1972 annettujen varastointilupien, kauppalupien ja myymälävaraston lupien voimassaolo päättyy 1 päivänä syyskuuta 1994;
2) varaston ja kaupan vastaaville hoitajille räjähdystarvikkeiden ominaisuuksien sekä niiden kauppaa ja varastointia koskevien säännösten ja määräysten tuntemisesta annettujen todistusten voimassaolo päättyy 1 päivänä syyskuuta 1994; tämän estämättä todistus on voimassa 10 vuotta antopäivästä lukien; todistusten uusimisesta on voimassa, mitä siitä 47 ja 68 §:ssä säädetään; sekä
3) yleiseen kauppaan laskemista tai yleiseen käyttöön luovuttamista koskevat hyväksynnät ovat edelleen voimassa hyväksymispäätöksen mukaisesti kuitenkin enintään 1 päivään syyskuuta 1998 saakka.
Sellaiset räjähdystarvikeasetuksessa tarkoitetut pysyvät varastot ja myymälävarastot, joille lääninhallitus on antanut varastointiluvan tammikuun 1 päivänä 1972 tai sen jälkeen, siirtyvät teknillisen tarkastuskeskuksen valvontaan 1 päivänä syyskuuta 1993. Teknillinen tarkastuskeskus voi tarvittaessa tehdä muutoksia lääninhallituksen lupaan tai kumota sen.
Tämän asetuksen voimaan tullessa toiminnassa olevien 9 §:n 3 momentin 12 kohdassa ja 56 §:n 2 momentin 6 kohdassa tarkoitettujen tehtaiden ja varastojen osalta on tehtävä mainituissa säännöksissä tarkoitettu vaaran arviointia koskeva selvitys ennen syyskuun 1 päivää 1993. Selvitys tehdään kuitenkin 2 momentissa tarkoitettujen tehtaiden ja varastojen osalta turvallisuusselvityksen yhteydessä.
Tämän asetuksen voimaan tullessa toiminnassa olevien 87 §:ssä tarkoitettujen tehtaiden ja varastojen osalta on tehtävä mainitussa säännöksessä tarkoitettu turvallisuusselvitys, tarkistettava 9 ja 56 §:ssä tarkoitettujen tietojen ja selvitysten ajan tasalla olo ja toimitettava selvitykset teknilliselle tarkastuskeskukselle 87 §:n mukaisesti ennen syyskuun 1 päivää 1995.
Kauppa- ja teollisuusministeriön päätöksellä määrätään tarkemmin niistä siirtymäajoista, joiden kuluessa räjähteiden valmistusta, varastointia ja kauppaa harjoittavien tulee saattaa toimintansa tämän asetuksen muiden kuin 103 §:ssä tarkoitettujen säännösten ja asetuksen nojalla annettujen määräysten mukaiseksi.
Räjähdekauppaa harjoittava liike, joka on lupapäätöksessä oikeutettu varastoimaan myymälähuoneessa räjähteitä, saa ilman eri lupaa nostaa myymälähuoneessa varastoitavien räjähteiden määrän 38 §:n 1 momentin mukaiseksi. Lisäyksestä tulee kuitenkin kirjallisesti ilmoittaa teknilliselle tarkastuskeskukselle.
Teknillisellä tarkastuskeskuksella on kuitenkin oikeus määrätä räjähteen valmistukselle ja varastoinnille rajoituksia tai muita ehtoja siirtymäkauden aikana, mikäli se henkilö-, ympäristö- tai omaisuusvahinkojen estämiseksi katsotaan tarpeelliseksi.
1 luku - Yleiset säännökset1 §2 §3 §4 §2 luku - Turvallisuusvaatimukset5 §6 §7 §3 luku - Valmistus8 §9 §10 §11 §12 §13 §14 §15 §16 §17 §18 §19 §20 §21 §22 §23 §24 §25 §26 §27 §28 §29 §30 §31 §32 §4 luku - Räjähteen hyväksyminen ja maahantuonti 33 §34 §35 §36 §37 §5 luku - Kauppa 38 §39 §40 §41 §42 §43 §44 §45 §46 §47 §48 §49 §50 §51 §52 §53 §54 §6 luku - Varastointi 55 §56 §57 §58 §59 §60 §61 §62 §63 §64 §65 §66 §67 §68 §69 §7 luku - Säilytys 70 §71 §72 §73 §74 §75 §8 luku - Räjähteiden käyttö 76 § 77 §78 §79 §80 §81 §82 §9 luku - Räjähteiden hävittäminen 83 §84 §85 §86 §10 luku - Suuronnettomuuden vaaran torjunta 87 §88 §89 §11 luku - Valvonta 90 §91 § 92 §93 §12 luku - Muutoksenhaku 94 §13 luku - Erinäiset säännökset 95 §96 §97 §98 §99 §100 §101 §14 luku - Voimaantulo 102 §103 §104 §


text:
Ennakonpidätys osingosta ja Verohallinnolle annettavat ilmoitukset - Verohallinto
A260/200/2017
18.12.2017 - Toistaiseksi
A19/200/2017
2 Osinkoverotusta ja ennakonpidätystä koskevat säännökset
2.1 Osinkoverotus
2.2 Ennakonpidätys
2.3 Säännösten voimaantulo
2.4 Ennakonpidätyksen laiminlyönti alkuvuonna 2014
3 Ennakonpidätyksen toimittaminen
4 Veroilmoitus ja ennakonpidätyksen maksaminen
4.1 Veroilmoitus
4.2 Ennakonpidätyksen ja lähdeverojen maksaminen Verohallinnolle
5 Vuosi-ilmoitus
6 Osingon vanhentuminen
7 Esimerkkejä osingon ennakonpidätyksen toimittamisesta ja ilmoittamisesta
Tässä ohjeessa kerrotaan, miten ennakonpidätys toimitetaan osingoista ja ilmoitetaan veroilmoituksella ja vuosi-ilmoituksella. Ohjeen kohtaan 2.2 on tehty ennakon täydennysmaksun poistumiseen liittyvä tarkennus. Lisäksi ohjeen kohtaa 3 on muutettu osakeyhtiölain muutosta vastaavasti.
Vuodesta 2014 lähtien on myös muun kuin julkisesti noteeratun yhtiön ollut toimitettava ennakonpidätys jakamastaan osingosta, jos saajana on luonnollinen henkilö tai kotimainen kuolinpesä.
Ennakonpidätyksen toimittamista on selostettu yleisesti muun muassa Verohallinnon ohjeessa Ennakonpidätyksen toimittaminen. Tässä ohjeessa selostetaan henkilöasiakkaiden osinkoverotusta pääpiirteissään ja kerrotaan tarkemmin, miten ennakonpidätys toimitetaan osingoista ja ilmoitetaan veroilmoituksella ja vuosi-ilmoituksella.
Julkisesti noteeratun yhtiön jakamasta osingosta 85 prosenttia on veronalaista pääomatuloa ja 15 prosenttia verovapaata tuloa, kun saajana on luonnollinen henkilö tai kotimainen kuolinpesä (tuloverolaki 33 a § 1 momentti).
Luonnollisen henkilön tai kotimaisen kuolinpesän muulta kuin julkisesti noteeratulta yhtiöltä saamasta osingosta 25 prosenttia on veronalaista pääomatuloa ja 75 prosenttia verovapaata tuloa siltä osin kuin osingon määrä vastaa enintään osakkeiden matemaattiselle arvolle laskettua 8 prosentin vuotuista tuottoa. Jos osingonsaajan verovuonna saamien tällaisten osinkojen yhteismäärä ylittää 150 000 euroa, ylimenevästä osasta on veronalaista pääomatuloa 85 prosenttia ja verovapaata tuloa 15 prosenttia (tuloverolaki 33 b § 1 momentti).
Jos osinko on yli 8 prosenttia osakkeen matemaattisesta arvosta, ylimenevästä osasta 75 prosenttia on veronalaista ansiotuloa ja 25 prosenttia verovapaata tuloa (tuloverolaki 33 b § 2 momentti).
Luonnollisen henkilön tai kotimaisen kuolinpesän elinkeinotoimintaan tai maatalouteen kuuluvasta osingosta on 85 prosenttia veronalaista elinkeinotuloa tai maatalouden tuloa ja 15 prosenttia verovapaata tuloa, jos osinko on saatu julkisesti noteeratulta yhtiöltä. Jos osinko on saatu muulta kuin julkisesti noteeratulta yhtiöltä, osingosta on 75 prosenttia veronalaista elinkeinotuloa tai maatalouden tuloa ja 25 prosenttia verovapaata tuloa (laki elinkeinotulon verottamisesta 6 a § 6 momentti ja maatilatalouden tuloverolaki 5 § 1 momentti 14) kohta).
Osinkona verotetaan aina myös varojen jako julkisesti noteeratun osakeyhtiön vapaan oman pääoman rahastosta (tuloverolaki 33 a § 3 momentti).
Myös muun kuin julkisesti noteeratun osakeyhtiön varojen jako vapaan oman pääoman rahastosta verotetaan lähtökohtaisesti osinkona (tuloverolaki 33 b § 6 momentti). Varojen jako verotetaan kuitenkin luovutuksena siltä osin kuin verovelvolliselle palautetaan hänen yhtiöön tekemänsä pääomansijoitus, jos pääomansijoituksen tekemisestä on varoja jaettaessa kulunut enintään kymmenen vuotta ja jos hän esittää luotettavan selvityksen siitä, että luovutuksena verottamisen edellytykset täyttyvät (tuloverolaki 45 a §).
Muun kuin julkisesti noteeratun yhtiön varojen jakoa koskee siirtymäsäännös. Siltä osin kuin varojen jako sisältää pääomansijoituksia, jotka on tehty ennen 1.1.2014, sovelletaan varojen jaon verotukseen aikaisempia säännöksiä vielä verovuosina 2014 ja 2015. Uusia säännöksiä sovelletaan tällöin vasta varojen jakoon, joka saadaan verovuonna 2016 tai sen jälkeen (tuloverolain, elinkeinotulon verottamisesta annetun lain ja maatilatalouden tuloverolain muutosten voimaantulosäännökset laeissa 1237–1239/2013.) Lisäksi uusia säännöksiä sovelletaan jo verovuosina 2014 ja 2015 saatuun varojen jakoon, jolla palautetaan yhtiöön 1.1.2014 tai sen jälkeen tehtyjä pääomansijoituksia.
Varojenjakoa vapaan oman pääoman rahastosta on käsitelty tarkemmin Verohallinnon ohjeessa Vapaan oman pääoman rahaston varojenjako verotuksessa. Pääomanpalautusten verotusta aikaisempien säännösten mukaan on selostettu muun muassa Verohallinnon ohjeissa Uuden osakeyhtiölain vaikutuksia verotukseen sekä Arvopaperien luovutusvoittojen verotus.
Yhtymän ja yhteisön saamien osinkojen verotuksesta on säädetty erikseen.
Julkisesti noteeratun yhtiön maksamasta osingosta ja sen sijaan maksetusta sijaisosingosta on toimitettava 25,5 prosentin suuruinen ennakonpidätys, jos saajana on luonnollinen henkilö tai kotimainen kuolinpesä (ennakkoperintäasetus 15 § 1 momentti 3 kohta). Ennakonpidätys on toimitettava siitä riippumatta, onko osinko saajalleen tuloverolain mukaan verotettavaa tuloa, elinkeinotuloa vai maatalouden tuloa. Ennakonpidätysvelvollisuus koskee aina myös varojen jakoa julkisesti noteeratun yhtiön vapaan oman pääoman rahastosta.
Muun kuin julkisesti noteeratun yhtiön maksamasta osingosta ja sen sijaan maksetusta sijaisosingosta on toimitettava 7,5 prosentin suuruinen ennakonpidätys, jos saajana on luonnollinen henkilö tai kotimainen kuolinpesä. Ennakonpidätys toimitetaan kuitenkin 28 prosentin suuruisena 150 000 euroa ylittävältä osingon määrältä vuodesta 2015 alkaen (ennakkoperintäasetus 15 § 1 momentti 4 kohta).
Säännöksen tarkoituksena on, että ennakonpidätys toimitetaan 28 prosentin mukaan siltä osin kuin saajan samalta yhtiöltä verovuonna saamien osinkojen määrä ylittää 150 000 euroa, jotta ennakkoperinnässä ja lopullisessa verotuksessa maksettavat veron määrät vastaavat mahdollisimman hyvin toisiaan. Osingon maksajan on seurattava samalle saajalle maksamiensa osinkojen 150 000 euron rajan ylittymistä. Vuonna 2014 ennakonpidätys oli 27 prosenttia siltä osin kuin saajan samalta yhtiöltä verovuonna saamien osinkojen määrä ylitti 150 000 euroa.
Ennakonpidätyksen määrä lasketaan edellä mainittujen prosenttien mukaisesti osingonsaajalle jaettavan osingon koko määrästä, vaikka osa osingosta on saajalleen verovapaata tuloa.
Julkisesti noteerattu yhtiö Y Oyj jakaa vuonna 2017 henkilö A:lle osinkoa 20 000 euroa. Ennakonpidätys henkilö A:lle maksettavasta osingosta on 25,5 % * 20 000 euroa eli 5 100 euroa.
Muu kuin julkisesti noteerattu yhtiö X Oy jakaa vuonna 2017 henkilö A:lle osinkoa 1 000 euroa. Ennakonpidätys henkilö A:lle maksettavasta osingosta on 7,5 % * 1 000 euroa eli 75 euroa.
Jos osinkoa jakavaan yhtiöön sovelletaan eräiden asuntojen vuokraustoimintaa harjoittavien osakeyhtiöiden veronhuojennuksesta annettua lakia (299/2009), ennakonpidätys yhtiön maksamasta osingosta ja sen sijaan maksetusta sijaisosingosta on toimitettava 30 prosentin mukaan, jos saajana on luonnollinen henkilö tai kotimainen kuolinpesä (ennakkoperintäasetus 15 § 1 momentti 3 kohta).
Tieto saajan samalta yhtiöltä saamien osinkojen kokonaismäärästä ei ole aina tosiasiallisesti käytettävissä silloin, kun ennakonpidätys toimitetaan. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun yhtiön osakkeet on liitetty arvo-osuusjärjestelmään ja osingonsaajalla on yhtiön osakkeita eri tilinhoitajien säilytyksessä tai eri arvo-osuustileillä. Verohallinto katsoo, että tällaisessa tilanteessa pidätysvelvollisuuden täyttämiseksi riittää, että ennakonpidätys toimitetaan maksettavana olevasta osingon maksuerästä 7,5 prosentin suuruisena sen 150 000 euron määrään saakka ja maksuerän 150 000 euroa ylittävältä osalta 28 prosentin mukaan.
Edellä mainitussa tilanteessa osingonsaaja voi mahdollisen jäännösveron ja korkoseuraamusten välttämiseksi hakea ja esittää osingon maksajalle muutosverokortin, jossa kaikki hänen verovuonna saamansa osingot on otettu huomioon tai maksaa puuttuvan veron ennakon täydennysmaksuna. Henkilöasiakkaat eivät kuitenkaan voi maksaa ennakon täydennysmaksua enää 1.11.2018 alkaen. Tämän jälkeen luonnolliset henkilöt ja kuolinpesät voivat täydentää verovuoden 2018 ennakkoperintää hakemalla ennakon määräämistä (katso EPL 24 §:n 4 momentti laissa 53/2017).
Ennakonpidätys on toimitettava siitä riippumatta, onko osinko saajalleen tuloverolain mukaan verotettavaa tuloa, elinkeinotuloa vai maatalouden tuloa. Ennakonpidätys on toimitettava edellä kerrotulla tavalla myös riippumatta siitä, onko osinko saajalleen pääoma- vai ansiotuloa. Ennakonpidätysvelvollisuus koskee myös sellaista varojen jakoa muun kuin julkisesti noteeratun yhtiön vapaan oman pääoman rahastosta, joka verotetaan osinkona.
Ennakonpidätys toimitetaan edellä mainittujen prosenttien suuruisena, ellei saaja esitä osingolle laskettua muutosverokorttia.
Ennakonpidätystä ei toimiteta muulle kuin luonnolliselle henkilölle tai kotimaiselle kuolinpesälle maksettavasta osingosta (Verohallinnon päätös ennakonpidätysvelvollisuudesta vapauttamisesta 1 § 1. kohta). Esimerkiksi osakeyhtiölle maksettavasta osingosta ei toimiteta ennakonpidätystä.
Rajoitetusti verovelvolliselle maksettavasta osingosta peritään lähdevero sitä koskevien säännösten mukaan.
Osinkoverotusta ja ennakkoperintää koskevia nykyisiä säännöksiä sovelletaan osinkoon, joka on nostettavissa 1.1.2014 tai sen jälkeen. Vanhoja säännöksiä sovelletaan osinkoon, joka on ollut nostettavissa ennen 1.1.2014. Osingot ovat tuloverolain mukaan verotettavalle henkilölle sen verovuoden tuloa, jona ne ovat hänen nostettavissaan.
Jos muu kuin julkisesti noteerattu yhtiö on tehnyt osingonjakopäätöksen vuonna 2013 ja osingot ovat olleet nostettavissa vuonna 2013, osingot verotetaan vuoden 2013 tulona eikä ennakonpidätystä toimiteta. Vaikka osingonsaaja nostaisi osingot vasta vuoden 2014 puolella, niistä ei toimiteta ennakonpidätystä, koska osinkojen verotukseen sovelletaan vuoden 2013 lainsäädäntöä.
Jos yhtiö on tehnyt osingonjakopäätöksen joulukuussa 2013 ja osingot ovat nostettavissa tammikuussa 2014, osinko verotetaan ja siitä toimitetaan ennakonpidätys vuoden 2014 lainsäädännön mukaan.
Varojen jakoa muun kuin julkisesti noteeratun yhtiön vapaan oman pääoman rahastosta koskee edellä kohdassa 2.1 selostettu siirtymäsäännös.
Eduskunta hyväksyi osinkoverotusta koskevat uudet lait joulukuussa 2013 ja ne vahvistettiin 30.12.2013. Ennakkoperintäasetuksen muutos, jolla ennakonpidätysvelvollisuus laajennettiin koskemaan myös muun kuin julkisesti noteeratun yhtiön osinkoa annettiin myös vasta 30.12.2013.
Ottaen huomioon säännösten ja uusien velvoitteiden myöhäisen voimaantulon Verohallinto katsoo, että jos muu kuin julkisesti noteerattu yhtiö on jättänyt ennakonpidätyksen toimittamatta tammi-maaliskuussa 2014 nostettavissa olleista ja maksetuista osingoista, laiminlyönnin voidaan yleensä katsoa tapahtuneen sellaisissa olosuhteissa, että maksuunpanosta voidaan luopua ennakkoperintälain 39 §:n (608/2009) perusteella.
Ennakkoperintälain 11 §:n mukaan ennakonpidätys toimitetaan siten, että suorituksen maksaja vähentää ennakonpidätysprosentin mukaan lasketun määrän rahana maksettavasta määrästä suorituksen yhteydessä tai merkitessään sitä tilille asianomaisen hyväksi. Ennakkoperintälaissa ei ole tätä tarkemmin määritelty ennakonpidätyksen toimittamisen ajankohtaa.
Tuloverolain mukaan verovelvollisen katsotaan saavan veronalaisen tulon sinä ajankohtana, jona tulo on hänen nostettavissaan, vaikka hän tosiasiallisesti nostaisi sen vasta myöhemmin. Palkanmaksua koskevan oikeuskäytännön mukaan myös velvollisuus toimittaa ennakonpidätys ja suorittaa työnantajan sosiaaliturvamaksu syntyy jo silloin, kun palkka on saajan nostettavissa, eikä vasta silloin, kun palkka myöhemmin maksetaan (KHO:1994-B-551). Myös osingon osalta on perusteltua katsoa, että ennakonpidätysvelvollisuus syntyy lähtökohtaisesti jo silloin, kun osinko on saajan nostettavissa, vaikka hän nostaisi sen vasta myöhemmin.
Osakeyhtiölain mukaan osingonjaosta päättää osakeyhtiön yhtiökokous tai yhtiön hallitus saamansa valtuuden perusteella (osakeyhtiölaki 13 luku 6 §). Osingonjakopäätöksessä voidaan myös määrätä ajankohta, jolloin osinko maksetaan. Jos osingonjakopäätöksessä ei ole määrätty osingon maksupäivää, osingon katsotaan olevan nostettavissa heti yhtiökokouksen päätöksen jälkeen eli sinä päivänä, jona osingonjakopäätös on tehty.
Verohallinto katsoo, että ennakonpidätys osingosta on toimitettava sinä ajankohtana, jolloin osingot ovat edellä sanotun mukaisesti osingonsaajan nostettavissa eli osingonjakopäätöksessä määrättynä maksupäivänä tai sinä päivänä, jona osingonjakopäätös on tehty, jos maksupäivää ei ole määrätty. Ennakonpidätys on tuolloin toimitettava lähtökohtaisesti nostettavissa olevien osinkojen koko määrästä, vaikka ne nostettaisiin osaksi tai kokonaankin vasta myöhemmin. Jos yhtiöllä on rajoitetusti verovelvollisia osingonsaajia, joiden saamasta osingosta peritään lähdevero, lähdevero on vastaavasti perittävä silloin, kun osinko on saajan nostettavissa.
Ennakonpidätyksen määrä lasketaan ennakkoperintäasetuksen mukaisten pidätysprosenttien ja yhtiöllä olevien osingonsaajaa koskevien tietojen perusteella, ottaen huomioon osingonsaajan mahdollisesti esittämässä muutosverokortissa tai lähdeverokortissa olevat pidätysmääräykset.
Osinko jaetaan lähtökohtaisesti osakkeen omistajalle, mutta se voi kuulua muullekin henkilölle esimerkiksi tuotto-oikeuden pidätyksen johdosta. Käytännössä yhtiöllä on yleensä ajantasaiset tiedot osakkeenomistajista ja osinkoon oikeutetuista henkilöistä ainakin osakasluettelossa, jota yhtiön on pidettävä (osakeyhtiölaki 3 luku 15 §).
On mahdollista, että osingon maksajalla ei ole tietoja osingon saajasta sillä hetkellä, kun osinko on nostettavissa. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun yhtiön osakkeet on liitetty arvo-osuusjärjestelmään, mutta osakkeiden omistaja ei ole vielä kirjauttanut omistustaan. Jos osingonsaajasta ei ole tietoja osingon nostettavissaolohetkellä, ennakonpidätystä ei toimiteta hänelle kuuluvasta osingosta vielä tuolloin. Ennakonpidätys toimitetaan vasta siinä vaiheessa, kun selvitys osingonsaajasta on saatu ja hän nostaa erääntyneet osingot.
Rajoitetusti verovelvollisen omistamat arvo-osuusmuotoiset osakkeet on yleensä hallintarekisteröity, eikä osingon maksajalla ole tietoa osingon loppusaajasta silloin, kun osinko nostetaan. Osakkeille maksettava osinko maksetaan tällöin kyseisten osakkeiden hallintarekisteröinnin hoitajana toimivalle ulkomaiselle omaisuudenhoitajalle ja osingosta peritään lähdevero ottaen huomioon mahdollisesti sovellettavan verosopimuksen määräykset siten kuin rajoitetusti verovelvollisen tulon verottamisesta annetussa laissa säädetään, vaikka maksajalla ei ole tuossa vaiheessa tietoa loppusaajasta.
Ennakkoperintälain mukaan ennakonpidätyksen on velvollinen toimittamaan suorituksen maksaja tai eräissä tapauksissa sijaismaksaja (ennakkoperintälaki 9 §). Osinkoa jakava yhtiö on pidätysvelvollinen jakamistaan osingoista. Jos osake on liitetty arvo-osuusjärjestelmään, arvopaperikeskus ja tilinhoitajat (pääasiallisesti pankkeja) hoitavat käytännössä erinäisiä veronpidätyksen toteuttamiseen liittyviä tehtäviä. Ne muun muassa laskevat ja ilmoittavat osinkoa jakavalle yhtiölle (liikkeeseen laskijalle) toimitettavan ennakonpidätyksen ja perittävän lähdeveron määrän osakasluettelon tietojen perusteella.
Osingon maksajan on annettava Verohallinnolle veroilmoitus osingoista toimitetuista ennakonpidätyksistä ja perityistä lähdeveroista. Veroilmoituksesta säädetään vuoden 2017 alusta lukien oma-aloitteisten verojen verotusmenettelystä annetun lain (768/2016, OVML) 4 luvussa. Laissa termi verokausi on korvannut käsitteet ilmoitusjakso ja kohdekausi. Laissa ei myöskään enää käytetä aiemmin käytössä ollutta termiä kausiveroilmoitus, vaan kausiveroilmoitusten sijaan verokaudelta annetaan veroilmoitus (veroilmoitus oma-aloitteisista veroista).
Veroilmoitus oma-aloitteisista veroista on annettava sähköisesti. Veroilmoitus voidaan ainoastaan erityisestä syystä antaa paperilomakkeella (OVML 18 §). Uusien säännösten mukaan veroilmoituksen antamisen määräpäivä on 1.1.2017 ja sen jälkeen alkaneilla verokausilla sama riippumatta veroilmoituksen antotavasta.
Jos osingon maksajan työnantajasuoritusten verokausi on kalenterikuukausi, veroilmoitus on annettava kuukausittain edellisen kuukauden aikana pidätetyistä veroista viimeistään kuukauden 12. päivänä (ennen 1.1.2017 päättyneiden verokausien paperi-ilmoitusten määräpäivä kuukauden 7. päivä). Jos kuukauden 12. päivä ei ole pankkipäivä, eräpäivä siirtyy seuraavaksi pankkipäiväksi (OVML 2 § 3 kohta ja 17 § 1 momentti).
Osingoista pidätetyt verot on siten ilmoitettava Verohallinnolle osingon nostettavissaolokuukaudelta annettavalla veroilmoituksella. Nostettavissaolokuukaudelta annettavalla veroilmoituksella voidaan ottaa huomioon myös ne veronpidätykset ja veron määrän oikaisut, jotka on tehty osingonmaksun jälkeen, mutta ennen veroilmoituksen antamista.
Jos osingon maksajan työnantajasuoritusten verokausi on neljännesvuosi, veroilmoitus on annettava viimeistään verokautta seuraavan toisen kalenterikuukauden 12. päivänä (ennen 1.1.2017 päättyneiden verokausien paperi-ilmoitusten määräpäivä kuukauden 7. päivä). Jos kuukauden 12. päivä ei ole pankkipäivä, eräpäivä siirtyy seuraavaksi pankkipäiväksi (OVML 2 § 3 kohta ja 17 §:n 2 momentti).
Verotili-palvelu on vuoden 2017 alusta poistunut käytöstä. Veroilmoitukset oma-aloitteisista veroista annetaan verkossa esimerkiksi Verohallinnon OmaVero-palvelussa (vero.fi/omavero). Uudessa palvelussa on samat toiminnallisuudet kuin Verotili-palvelussa, mutta uudistuneessa muodossa.
Jos osingon maksajan työnantajasuoritusten verokausi on kuukausi, verokauden vero on maksettava Verohallinnolle viimeistään ennakonpidätyksen toimittamiskuukautta eli osingon nostettavissaolokuukautta seuraavan kalenterikuukauden 12. päivänä. Jos kuukauden 12. päivä ei ole pankkipäivä, eräpäivä siirtyy seuraavaksi pankkipäiväksi (OVML 2 § 3 kohta ja 32 § 1 momentti).
Jos osingon maksajan työnantajasuoritusten verokausi on neljännesvuosi, verokauden vero on maksettava Verohallinnolle viimeistään ennakonpidätyksen toimittamis-verokautta eli osingon nostettavissaoloverokautta seuraavan toisen kalenterikuukauden 12. päivänä (OVML 2 § 3 kohta ja 32 §:n 2 momentti).
Verotili-palvelu on vuoden 2017 alusta poistunut käytöstä. Oma-aloitteiset verot (joita aiemmin nimitettiin myös verotiliveroiksi) maksetaan oma-aloitteisten verojen viitenumerolla. Lisätietoja: Oma-aloitteisten verojen ilmoittaminen ja maksaminen
Osinkoa tai osinkona verotettavia varoja jakaneen yhtiön on annettava Verohallinnolle vuosi-ilmoitus kalenterivuoden aikana maksamistaan osingoista ja osinkona verotettavista varojenjaoista vapaan oman pääoman rahastoista (laki verotusmenettelystä 15 § 1 momentti ja Verohallinnon päätös yleisestä tiedonantovelvollisuudesta (1095/2016) 12 § 3 momentti).
Vuosi-ilmoituksella on ollut vuodelta 2014 annettavasta vuosi-ilmoituksesta alkaen ilmoitettava verovelvollisen nostettavissa olleen osingon määrä ja siitä toimitetun ennakonpidätyksen määrä, vaikka verovelvollinen ei olisi vielä nostanut osinkoaan. Näin menetellen oma-aloitteisten verojen veroilmoituksella ja osinkojen vuosi-ilmoituksella ilmoitetut tiedot ennakonpidätysten ja lähdeverojen määristä täsmäävät toisiinsa. Tällöin myös osinkotulo ja osingonsaajan hyväksi luettava ennakonpidätys tulevat yleensä automaattisesti oikein huomioon otetuiksi osingonsaajan verotuksessa oikeana verovuonna (katso esimerkit 1 ja 2 jäljempänä kohdassa 7).
Jos osingon maksaja on saanut tiedon osingonsaajasta vasta osingon nostettavissaolovuoden jälkeen, vuosi-ilmoitus osingosta ja siitä toimitetusta ennakonpidätyksestä annetaan vasta siltä vuodelta, jona osinko on maksettu (nostettu) (katso esimerkki 3 jäljempänä kohdassa 7).
Vuoteen 2013 asti saajakohtainen vuosi-ilmoitus osingosta voitiin antaa maksetuista osingoista eli vasta siltä vuodelta, jonka aikana osingonsaaja on nostanut osingon. Aikaisempaa käytäntöä jatketaan niiden osinkojen ilmoittamisessa, jotka ovat olleet nostettavissa vuonna 2013 tai aikaisemmin (katso esimerkki 4 jäljempänä kohdassa 7).
Vuosi-ilmoitus annetaan vuosittain tammikuun loppuun mennessä edelliseltä kalenterivuodelta. Jos tiedot annetaan sähköisesti, vuosi-ilmoitus voidaan antaa vuosittain edelliseltä kalenterivuodelta viimeistään helmikuun 3. päivänä (VHp yleisestä tiedonantovelvollisuudesta 46 § 1 ja 2 momentit). Vuodesta 2016 alkaen vuosi-ilmoitus osingoista on annettava sähköisesti, jos vuosi-ilmoitus koskee viittä tai useampaa tulonsaajaa (VHp yleisestä tiedonantovelvollisuudesta 47 § 2 momentti).
Oikeus osinkoon vanhentuu siviilioikeudellisten säännösten mukaan (katso laki velan vanhentumisesta (728/2003) sekä velkakirjalain (622/1947) 25 §). Jos osinkoa ei nosteta ennen osinko-oikeuden vanhentumista, oikeus osinkoon lakkaa ja nostamatta jääneitä osinkoja vastaavat varat jäävät yhtiölle. Oikeuskäytännössä on katsottu, että osinkoa jakavalle yhtiölle syntyy nostamatta jääneiden osinkojen vanhentuessa vanhentuneiden osinkosaatavien suuruinen rahanarvoinen etu, joka on yhtiön veronalaista tuloa elinkeinotulon verottamisesta annetun lain 4 §:n nojalla (korkein hallinto-oikeus KHO 1.9.1999 taltio 2219).
Tämän ohjeen 3. luvun mukaan tulo realisoituu eli verovelvollisen katsotaan saavan veronalaisen tulon sinä ajankohtana, jona tulo on hänen nostettavissaan ja mahdollinen ennakonpidätys osingosta on myös toimitettava jo tuolloin. Ennakonpidätystä ei kuitenkaan toimiteta tuossa vaiheessa siltä osin kuin osingonsaajaa ei tunneta. Tiedossa oleville osingonsaajille kuuluvista osingoista ja niistä toimitetuista ennakonpidätyksistä on annettava vuosi-ilmoitus. Vuosi-ilmoituksen perusteella osinko luetaan osingonsaajan verotuksessa hänen tulokseen ja osingosta toimitettu ennakonpidätys hänen hyväkseen.
Osinko realisoituu siis osinkoon oikeutetun tuloksi silloin, kun se on verovelvollisen nostettavissa. Hänen katsotaan saaneen tällöin osinkotulon vallintaansa tuloverolain 110 §:ssä tarkoitetulla tavalla. Verovelvollisen vallintaansa saama osinkotulo ei peruunnu sen johdosta, että osinkoon oikeutettu jättää osinkonsa nostamatta, vaan tällöin hänen katsotaan luopuvan jo saamastaan tulosta osinkoa jakaneen yhtiön hyväksi. Yhtiölle syntyy tästä veronalainen etu.
Näissä tilanteissa jo verotettua osinkoa ei poisteta osinkoon oikeutetun veronalaisista tuloista eikä ennakonpidätystä hänen hyväkseen luetuista veroista. Jos osingosta on toimitettu ennakonpidätys, yhtiön veronalaista tuloa on sen hyväksi tuleva ennakonpidätyksen jälkeen jäävä osingon nettomäärä. Osinkoa jakavalle yhtiölle ei palauteta osingosta perittyä ennakonpidätystä. Veroilmoitusta tai osingosta annettua vuosi-ilmoitusta ei myöskään korjata sen johdosta, että netto-osinko jää nostamatta vanhentumisen vuoksi. Jos osingosta ei ole toimitettu ennakonpidätystä, yhtiön veronalaista tuloa on sen hyväksi tulevan brutto-osingon määrä.
Edellä ennakonpidätyksestä sanottu koskee vastaavasti myös rajoitetusti verovelvolliselle jaetusta osingosta perittyä lähdeveroa.
Yhtiö A:n yhtiökokous päättää osingonjaosta 15.3.2017 pidettävässä yhtiökokouksessa. Yhtiökokouksen päätöksessä ei ole määräyksiä osingon maksuajankohdasta, joten osinko on heti nostettavissa.
Yhtiö A:lla on tieto kaikista osakkeenomistajistaan. Yhtiön muut osakkaat nostavat heille tulevan osingon heti, mutta osakas B nostaa hänelle kuuluvan osingon vasta kesäkuussa 2017.
Yhtiö A:n on laskettava ennakonpidätysten määrä ja toimitettava ennakonpidätys jaettavaksi päätetyn osingon koko määrästä 15.3.2017. Ennakonpidätys on toimitettava myös osakas B:lle maksettavasta osingosta.
Yhtiö A:n verokausi on kalenterikuukausi ja se antaa veroilmoituksen sähköisesti. Ennakonpidätys on ilmoitettava maaliskuulta 2017 annettavalla oma-aloitteisten verojen veroilmoituksella, joka on annettava Verohallinnolle viimeistään 12.4.2017. Maaliskuulta 2017 suoritettava vero on maksettava Verohallinnolle viimeistään 12.4.2017.
Yhtiö A:n on annettava vuosi-ilmoitus jakamistaan, vuonna 2017 nostettavissa olleista osingoista ja niistä toimitetuista ennakonpidätyksistä viimeistään 31.1.2018 tai, jos ilmoitus annetaan sähköisesti, viimeistään 3.2.2018.
Yhtiö A:n yhtiökokous päättää osingonjaosta 15.12.2016 pidettävässä yhtiökokouksessa. Yhtiökokouksen päätöksessä ei ole määräyksiä osingon maksuajankohdasta, joten osinko on heti nostettavissa.
Yhtiö A:lla on tieto kaikista osakkeenomistajistaan. Yhtiön muut osakkaat nostavat heille tulevan osingon heti, mutta osakas B käy nostamassa osinkonsa vasta tammikuussa 2017 ja osakas C vasta huhtikuussa 2017.
Yhtiö A:n on laskettava ennakonpidätysten määrä ja toimitettava ennakonpidätys jaettavaksi päätetyn osingon koko määrästä 15.12.2016. Ennakonpidätys on toimitettava myös osakas B:lle ja osakas C:lle maksettavasta osingosta.
Yhtiö A:n verokausi on kalenterikuukausi ja se antaa veroilmoituksen sähköisesti. Ennakonpidätys on ilmoitettava joulukuulta 2016 annettavalla veroilmoituksella, joka on annettava Verohallinnolle viimeistään 12.1.2017. Joulukuulta 2016 suoritettava vero on maksettava Verohallinnolle viimeistään 12.1.2017.
Yhtiö A:n on annettava vuosi-ilmoitus jakamistaan, vuonna 2016 nostettavissa olleista osingoista ja niistä toimitetuista ennakonpidätyksistä viimeistään 31.1.2017 tai, jos ilmoitus annetaan sähköisesti, viimeistään 3.2.2017. Tuossa vuosi-ilmoituksessa on ilmoitettava myös osakas B:lle ja osakas C:lle maksettavat osingot ja niistä toimitetut ennakonpidätykset, vaikka he eivät olekaan nostaneet osinkojaan vielä vuoden 2016 aikana.
Yhtiö A:n yhtiökokous päättää osingonjaosta 15.3.2016 pidettävässä yhtiökokouksessa. Yhtiökokouksen päätöksessä ei ole määräyksiä osingon maksuajankohdasta, joten osinko on heti nostettavissa.
Yhtiö A:n osakkeet on liitetty arvo-osuusjärjestelmään. Yhtiö A:lla on tieto kaikista osakkeenomistajistaan paitsi B:stä, joka ei ole kirjauttanut osakeomistustaan osakasluetteloon.
B kirjauttaa osakeomistuksensa arvo-osuusjärjestelmään vuonna 2017, jolloin hänelle maksetaan 15.3.2016 jaettavaksi päätetty osinko.
Osinkojen ennakonpidätys muiden paitsi B:n osalta ilmoitetaan maaliskuun 2016 veroilmoituksella (vuonna 2016 kausiveroilmoitus) sähköisesti viimeistään 12.4.2016. B:n osalta ennakonpidätys toimitetaan ja tiedot ilmoitetaan oma-aloitteisten verojen veroilmoituksella, kun tieto saajasta on arvo-osuusjärjestelmässä.
Yhtiö A ilmoittaa B:lle maksetun osingon ja siitä toimitetun ennakonpidätyksen vuodelta 2017 annettavalla vuosi-ilmoituksella, joka on annettava Verohallinnolle viimeistään 31.1.2018 tai, jos ilmoitus annetaan sähköisesti, viimeistään 3.2.2018. Osinko on B:lle verovuoden 2016 tuloa, koska se on ollut nostettavissa vuonna 2016.
Muille osingonsaajille maksamansa osingot ja niistä toimitetut ennakonpidätykset Yhtiö A ilmoittaa vuodelta 2016 annettavalla vuosi-ilmoituksella, joka on annettava Verohallinnolle viimeistään 31.1.2017 tai, jos ilmoitus annetaan sähköisesti, viimeistään 3.2.2017.
Yhtiö A on päättänyt osingonjaosta 15.12.2013 ja osinko on ollut heti nostettavissa. Osakas B on nostanut osinkonsa 17.12.2013. Osakas C on nostanut osinkonsa vasta 31.1.2014. Yhtiö A on muu kuin julkisesti noteerattu yhtiö.
Osingosta ei toimiteta ennakonpidätystä eikä veroilmoitusta (kausiveroilmoitus) anneta.
Koska osinko on tässä tapauksessa ollut nostettavissa jo vuonna 2013, vuosi-ilmoitus annetaan aikaisemman käytännön mukaisesti. Yhtiö A ilmoittaa osakas B:lle maksamansa osingon vuodelta 2013 annettavalla vuosi-ilmoituksella, joka on annettava viimeistään 31.1.2014.
Yhtiö A ilmoittaa osakas C:lle maksamansa osingon vuodelta 2014 annettavalla vuosi-ilmoituksella, joka on annettava viimeistään 31.1.2015.
Osinko on sekä B:lle että C:lle verovuoden 2013 tuloa, koska se on ollut nostettavissa vuonna 2013.

matches:
§ 1
§ 1
§ 2
§ 6
§ 1
§ 3
§ 6
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 3
§ 1
§ 3
§ 3
§ 1
§ 3
§ 1
§ 3
§ 1
§ 2


text:
Kuumaa Seksiä Novellit Homo Seksi / Single Gay Chat
Kuumaa seksiä novellit homo seksi
By Allyn Heil Published 12.01.2018 Homo
De desnudas chicas desnudas follando porno con heteros follando videos hentai bidios xxx gratis bbw videos porno de travestis videos pornos gratis chicas porn casting porno españa porno españil bajar porno morenas calientes cunnilingus videos gratis porno vídeos de putas follando trios polla transexual videos porno de travestis gratis alexi texas follando vídeos videos porno espa porno maduras latinas culonas negras cachondas videos cunnilingus porn chicas follando videos porno gratis videos viejas follando gratis lesvianas folladas alanah rae cumloader español peliculas xxx gold masages eroticos porno las mas putas viejas fallando mujeres corriendose kitty muy calientes gratis blacks on line videos porno hentai bidios porno tetona masturbandose follando gratis video de sexo hardcore se masturba videos viejas folladoras porno nekane porn xx porn morenas19 videos porno masturbacion porno con peliculas sexo viejas viejos ver videos pornos trios mejores folladas videos exnovias orgias el coño caliente enfermeras follando a su vecina vídeos lesbianas maduras ver videos de lucia gangbang mujeres desnudas follando penetracion vaginal pofno gratis de casa tias en castellano maduras xxx chicas tetonas follando porno sado ancianas gordas viejas maduras follando ribias 19 vids porn x en casa calientes ver videos xxx porno peliculas porno anal maduras spanish porn videos sexo de travestis ferrol playboy porno español travestis follando viejasfollando porno en el coño peludo maduritas sex sexo anal maduras sexo gratis porno culos negras embarazadas desnudas vaginas abiertas videos porbo gratis follando en playas nudistas sexogratis videos de parejas porno xxx porno con gorditas travestis porno.
con xxx peliculas porno con enanas porno amateur tube videos sexo x mujeres negras tias buenas maduras videos de solteras follando chicas cachondas follando travestis sado ancianas nacho vidal en la calle webcam videos pornno las mejores páginas porno gratis maduras con españolas juegos porn party vanesa romero porn videos pornos supertetas viejos follando casting pornos grati poeno video gratis sexo video porno abuelas anal muy grandes follando con vidios gratis animes porno viejos tias buenas desnudas lesbianas chicas sexis porno negritas petardash video gratis peludas web cam amateur xxx porno transex gorditas hombres follando tetas chicas espiadas tetonas chicos y maduras porno sexo lesvico travesti jaen videos las tetas jovenes rubuas 19 amater tube videos porno porno pollas videos videos gratis maduritas travestis españoles gratis tetonas gordita española follando con porno pornstars ver vídeos de folladas porno pajas femeninas pelis porno gratis de porno prono xxx follando videos bideos de sexo en hd free hd maduros lesbianas xx sexo de mujeres fallando joven nenas calientes porno gratis de porno alexis texas hd porn amateur follando morenas follando como chupar un coño depilado peliculas porno cuarentonas calientes videos caseros porno mamadas lamidas de abuelas sex porn free hd 1080 videos porno maduras hd xxx xxx interracial videos porno putas gratis putas rubias bdsm porno gratis descargar gratis vidios porno gratis maduras 18 porn x video rita faltoyano arabes follar porno español negros embarazadas amateur video tetas grandes ancianas gordas gratis de mujeres muy putas nekane actriz porno morenas maduras caliente sexogratis maduras video gratis trio con jovenes follando abuela xxx negras folladoras porno trans porno gratis hentai 3d mature porn chicas follando videos porno amater videos porno gratis animes porno lesbicas videos de mujeres viejas fallando rubias 19 videos porno espanol porno en español gratis videos pornos de tetonas españolas las tetas porno peliculas porno tube chicas porno trans porno duro gratis videos de porno gratis corridasenlaboca jasmine webb hentai x chicas en espanol gratis agatha vania vodeos xxx madres xxx viejas maduras.
con madura caliente videos porno bi videos gratis trio con maduritas solo porno sexy nekane porno con enanas transexual porno salvaje sexo en la playa nudista mujeres maduras videos pirnos porno es porno playa fetichismo pies porno en la playa viejas muy duro gratis morenas maduras nacho vidal masturbandose pareja amateur dibujos adriana deluxe maduras follando con tetas porno pelirrojas porno latino toro porno corrida anal paginas pornos en publico porno porno putas maduras tetonas gratis de porno gratis amater sexo amateurs gratis porno tias con viejas gordas sofia rose porno sexo peludas follando hentai x videos potno gratis descarga de tias con transexuales follar madres madre e hija porno descargar gratis video pelos en español anastasia devine maduras follando tetonas maduras jade kitty mejor porno madura follando masajes orgias con latinas películas porno rubias peliculas porno gratis parejas calientes porno en la calle tios follando parejas calientes videos porno porno gat chicas jovenes videos porno 3d putas videos porno español mujeres haciendo pajas con porno gratis follando follando video porno rubias 19 sexo grati tetas naturales chochos porno pelirrojas desnudas en la abuela folla a hombres pajas de enanas coño culos gratis vintage videos orgias forzada xxx follar en español de maduras gratis putas tetona masturbandose vidios porno osos rihanna porn amateur videos eroticos gratuitos transexuales gratis videos porno tube cumlauder videos porno sexo lesbiana rubias tetonas follando rusas nacho vidal masturbandose porno en la cocina videos eroticos putas porno putas sexo gratis mejores vídeos pornos españoles videos de videos español videos porno xl porno grati travesti masaje anal paginas pornos en grupo rubias desnudas película porno geys abuelas españolas follando fotos gordas gratis video porno gratis trios bisexuales mujer follando sexo anal porno años follada por el culo videos videos hentai xxx rubias porno x striptease porno red porn porno asiático rubias 19 videos porno tias buenas tetas pequeñas xxx negro video porno sexo porn porno con jóvenes escenas porno de sexo tori black videos chicos maduras gratis paginas porno corrida vaginal penes gigantes porno xx potno porno maduras porno gratis porno tube hd gratis videos porno asiatica corridas cara videos de gorditas peliculas porno espanol tetas enormes follando vídeos porno zorras rubias porno france vides porno en español gratis videos de porno porno con camara oculta sexo porno esperanza gomez dunia montenegro porno twinks porno sado videos porno pelirrojas maduras mamadas maduras caliente chochos eyaculando folladoras comiendo coños sexy porno de sexo cumloader xxx videos porno maduras cachondas maduras follar chicas negras peliculas porno coños chicas mamando polla jesse jane pareja española las mas putas lesbianas culazos porno lesbianas nikki benz videos videos de tetas porn bus maduras.
con el mejor porno africano videos sexo orgias erotico hombres masturbandose pareja amateur español porno gratis viejas porno gratos videos para parejas españolas free porno travesti tetas grandes videos de tetonas follando momxxx tubias 19 sexo sexotube videos trans videos maduras ver vidios por el culo xxx videos porno de mujeres con porno zorras maduras xxx japonesas porno americano videos amateus videos petardas lesbianas maduras super grandes follando con mama follando vidios porno arabe gratis en español chicas des nudas pelis x porno masturbacion porno virgenes porno duro corrida anal manga porno se folla en castellano doble penetracion vaginal mujeres tragando semen videos de sexo gratis cumlouder guarras amateur putas videos de xxx madres abuelas culonas los mejores vídeos de tetas naturales abuelos videos porno de maduras porno en tetas jovenes videos de madura sexo con heteros follando jovenes masajes lesbianas amateur cumlouder viejos videos gratis trios amater videos de sexo gratis morenas calientes videos putas sexo viejos follando sexo en playas nudistas porno cachondo petardas cumlouder vidios de madura española follando negra se corre en español madura follando lisa ann hd vidio porno chochas peludas bondage porno gratis runias 19 vídeos eróticos gratis páginas porno pono gratis maduras.
con embarazadas porno latinas indias follando abuelas asiaticas sexo amateur x de sexo peludas ancianas cachondas tias buenas desnudas videos porno gratis tetas hermosas porno hecho en la playa chicas caliente sexogratis videos xxx maduras swinger porno viejas cachondas porno gratis porno chicos jovenes follando masajes xx porno videod porno modelos video porno porno sexo amateur porn videos porno gratis comics porno maduras.
5. huhtikuu Pillua tytärpuolelta kuumaa seksiä arja t appiukko nussi vaimo seksi m strippi clubilta pillua suomesta Naintia ilmaiset keskutelu homoseksi. 6. elokuu Pornoa seksiä kuuma suudella ja imee movietures homo ensimmäinen Vapa sex novellit Naine orjale golden rain Missä lespo seksiä oulu. helmikuu Kuuma bbws kuvia Hyvinkä seksikauppa kannelmäki hieronta kakka nainen antaa piiskaa perseelle seksi nuoret homo novellit pimpin kuva. Tälläiset jutut eivät tänne kuulu. Hän astui suihkun alle ja alkoi pestä itseään hitaasti. Nousin hitaasti ylös hänen vartaloaan pitkin. Yli vuotiaat voivat tarkastella palstan sisältöä ja osallistua keskusteluun omalla vastuullaan. Pelasimme jalkapalloa koko kaksoistunnin ja lämmin aurinko paistoi koko ajan. Hänen kostea ja lämmin suunsa avasi mitä ihanimman nautinnon kanavan ja ääntelin vaisusti mielihyvän tuskasta. Hetken kuluttua tunsin käsissäni kuinka hänen kauniit, ruskettuneet pakaralihakset alkoivat supistella ja samassa tunsin lämmintä nestettä suussani.
: Kuumaa seksiä novellit homo seksi
Hiusmallit pyöreille kasvoille young shemale gay 904
Kuumaa seksiä novellit homo seksi Karvat pois alapäästä suomi24 hieronta gay
Kuumaa seksiä novellit homo seksi Olin aivan hikinen ja janoinen, olihan jalkapallo hyvin urheilullinen laji. Havahduin kuulemaani oven paiskaukseen, mutta oletin viimeisten vain lähtevän. Hitaasti pyyhe löysästi lantioillani kävelin suihkun luokse, avasin hanan ja laitoin lämmintä vettä tulemaan. Ihan nätti stoori ja piristi kummasti Bi: Lisätietoja merkkiä jäljellä. Tämän keskustelupalstan sisältö ei ole lapsille sopivaa.
SIHTEERI SEX GAY WORK ÄITIÄ PERSEESEEN
Sihteeri turku seksiä gay turussa
iskuri netti seuraa netistä ilmaiseksi homo
homoseksuaaliseen erotic massage helsinki pojat sex
suomi24 posti fi bb homo naiset alasti

matches: hd hd hd hd hd hd hd