Laki opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta 1705/2009 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 2009 › 29.12.2009/1705
29.12.2009/1705
1 § (30.12.2014/1410)
1) lukiolaissa (714/2018); (10.8.2018/716)
2) ammatillisesta koulutuksesta annetussa laissa (531/2017); (11.8.2017/532)
3 kohta on kumottu L:lla 11.8.2017/532.
4) nuorisolaissa (1285/2016); (19.12.2017/957)
5) liikuntalaissa (390/2015); (19.12.2017/957)
6) museolaissa (314/2019); (15.3.2019/315)
L:lla 315/2019 muutettu 6 kohta tulee voimaan 1.1.2020. Aiempi sanamuoto kuuluu:
6) museolaissa (729/1992); sekä
7) teatteri- ja orkesterilaissa (730/1992).
Tässä laissa säädetään myös 1 momentin 5–7 kohdassa mainitun lain mukaisiin perustamishankkeisiin myönnettävästä valtionavustuksesta.
Tässä laissa säädetään myös peruskoululain muuttamisesta (707/1992) annetun lain, lukiolain muuttamisesta annetun lain (708/1992), musiikkioppilaitoksista annetun lain (516/1995), lukiolain (629/1998), perusopetuslain (628/1998), taiteen perusopetuksesta annetun lain (633/1998) ja kirjastolain (904/1998) toiminnan mukaisten perustamishankkeiden valtionavustusten ja -osuuksien maksamisesta, käytön valvonnasta ja palauttamisesta.
Ammatillisesta koulutuksesta annetun lain mukaisessa toiminnassa käytössä olevista tiloista sekä kalustosta ja muusta irtaimistosta aiheutuviin muihin kuin käyttökustannuksiin myönnetään rahoitusta noudattaen tämän lain 9 §:ää. Poiketen siitä, mitä 1 momentissa säädetään, lakia ei sovelleta ammatillisesta koulutuksesta annetun lain 22 §:n 2 momentissa eikä 33 ja 35 §:ssä tarkoitetun koulutuksen rahoitukseen. (11.8.2017/532)
Tässä laissa säädetään lisäksi kunnan laskennallisesta omarahoitusosuudesta 1 momentin 1 ja 2 kohdassa mainituissa laeissa tarkoitetun opetustoimen käyttökustannuksiin (kunnan omarahoitusosuus).
LiikuntaL 1054/1998 on kumottu LiikuntaL:lla 390/2015.
Valtionosuuden myöntämisestä perusopetuslaissa (628/1998) tarkoitetun esi- ja perusopetuksen, varhaiskasvatuslaissa (36/1973) tarkoitetun lasten päivähoidon, taiteen perusopetuksesta annetussa laissa (633/1998) tarkoitetun asukaskohtaisesti rahoitettavan taiteen perusopetuksen, yleisistä kirjastoista annetussa laissa (1492/2016) tarkoitettujen yleisten kirjastojen ja kuntien kulttuuritoiminnasta annetussa laissa (728/1992) tarkoitetun kuntien kulttuuritoiminnan käyttökustannuksiin säädetään kunnan peruspalvelujen valtionosuudesta annetussa laissa (1704/2009). (29.12.2016/1493)
2) perusopetuslain 5 §:ssä tarkoitettuun perusopetukseen valmistavaan opetukseen; (29.12.2016/1486)
3 kohta on kumottu L:lla 29.12.2016/1486.
3 a) perusopetuslain 26 a §:ssä tarkoitetun pidennetyn oppivelvollisuuden piirissä olevien niiden oppilaiden esiopetukseen, jotka täyttävät viisi vuotta esiopetuksen alkamisvuonna; (29.12.2016/1486)
3 b) perusopetuslain 46 §:ssä tarkoitettuun perusopetukseen; (29.12.2016/1486)
4) perusopetuslain 25 §:n 2 momentissa ja 26 a §:n 2 momentissa tarkoitettujen pidennetyn oppivelvollisuuden piirissä olevien vaikeimmin kehitysvammaisten ja muiden pidennetyn oppivelvollisuuden piirissä olevien oppilaiden esi- ja perusopetuksesta aiheutuviin lisäkustannuksiin; (29.12.2016/1486)
5) sisäoppilaitoksessa järjestettävän perusopetuslaissa tarkoitetun opetuksen sisäoppilaitoslisään majoituksen ja ruokailun saavien oppilaiden osalta ja yksityiselle perusopetuksen järjestäjälle, jonka perusopetuksen järjestämisluvan mukaisena erityisenä koulutustehtävänä on koulukotiopetuksen järjestäminen, koulukotiopetusta saavista oppilaista myönnettävään koulukotikorotukseen; (29.12.2016/1486)
6) perusopetuslain 5 §:ssä tarkoitettuun joustavan perusopetuksen toimintaan myönnettävään lisään; (29.12.2016/1486)
7) perusopetuslain 7 §:ssä tarkoitetun järjestämisluvan saaneen yksityisen perusopetuksen järjestäjän toiminnan aloittamiseen; (29.12.2016/1486)
8) perusopetuslaissa tarkoitettuun aamu- ja iltapäivätoimintaan; (29.12.2016/1486)
9) ulkomailla järjestettävään perusopetuslain mukaiseen opetukseen; (29.12.2016/1486)
10) taiteen perusopetuksesta annetun lain 11 §:n 3 momentissa tarkoitettuun opetustuntikohtaisesti rahoitettavaan taiteen perusopetukseen; (29.12.2016/1486)
11) perusopetuslain 7 §:ssä tarkoitettuun järjestämislupaan sisältyvän kaksivuotisen esiopetuksen ensimmäiseen vuoteen niiden oppilaiden osalta, jotka täyttävät viisi vuotta esiopetuksen alkamisvuonna. (29.12.2016/1486)
3) kunnalle yleisistä kirjastoista annetun lain 7 §:ssä tarkoitettuun valtakunnalliseen kehittämistehtävään, 8 §:ssä tarkoitettuun alueelliseen kehittämistehtävään tai 9 §:ssä tarkoitettuun erityiseen tehtävään sekä kehittämis- ja kokeilutoimintaan myönnettävistä valtionavustuksista;
(29.12.2016/1493)
Tässä laissa säädetään myös valtionavustusten myöntämisestä lasten päivähoidon kehittämishankkeisiin kunnille ja kuntayhtymille sekä kuntien kulttuuritoiminnan perustamishankkeisiin. (30.12.2014/1410)
3 § (30.12.2014/1410)
1) opetustoimella 1 §:n 1 momentin 1 ja 2 kohdassa mainittujen lakien mukaisen toiminnan ja 2 §:n 2 momentin 1, 2, 3 a, 3 b, 4 ja 8–10 kohdassa tarkoitettujen perusopetuslain ja taiteen perusopetuslain mukaisten toimintojen järjestämistä; (11.8.2017/532)
2) kulttuuritoimella 1 §:n 1 momentin 4–7 kohdassa mainittujen lakien mukaisen toiminnan järjestämistä;
1) lukiossa opiskelijamäärien sekä opiskelijaa kohden määrättyjen yksikköhintojen perusteella; (11.8.2017/532)
1 a) kohta on kumottu L:lla 11.8.2017/558.
2) lukion erityisessä koulutustehtävässä sillä perusteella, mikä on koulutuksen järjestäjän suoritteiden suhteellinen osuus kaikkien koulutuksen järjestäjien suoritteista ja erityisen koulutustehtävän lisärahoituksesta; (11.8.2017/532)
3) perusopetuslaissa tarkoitetussa lisäopetuksessa, perusopetuslain 26 a §:ssä tarkoitetun pidennetyn oppivelvollisuuden piirissä olevien viisivuotiaiden oppilaiden esiopetuksessa, ulkomailla järjestettävässä opetuksessa, perusopetuslain 25 §:n 2 momentissa tarkoitetussa pidennettyyn oppivelvollisuuteen perustuvassa opetuksessa, koulukotiopetuksessa, sisäoppilaitosmuotoisesti järjestetyssä perusopetuksessa, perusopetuslain 7 §:n mukaiseen järjestämislupaan sisältyvän kaksivuotisen esiopetuksen ensimmäisen vuoden esiopetuksessa, joustavassa perusopetuksessa ja yksityisen opetuksen järjestäjän toiminnan aloittamisessa oppilasmäärän ja oppilasta kohden määrätyn yksikköhinnan perusteella, perusopetuslain 46 §:ssä tarkoitetussa perusopetuksessa kurssimäärän ja kurssia kohden määrätyn yksikköhinnan perusteella ja perusopetukseen valmistavassa opetuksessa läsnäolokuukausien määrän ja läsnäolokuukautta kohden määrätyn yksikköhinnan perusteella; (29.12.2016/1486)
7) museon perusrahoituksessa ja alueellisten vastuumuseotehtävien lisärahoituksessa sekä teatterissa ja orkesterissa laitokselle vahvistetun laskennallisen henkilötyövuosien määrän ja laskennallista henkilötyövuotta kohden määrätyn yksikköhinnan perusteella. (15.3.2019/315)
L:lla 315/2019 muutettu 7 kohta tulee voimaan 1.1.2020. Aiempi sanamuoto kuuluu:
6 § (11.8.2017/532)
Kunnan valtionosuus ja valtionosuuden peruste lukiolaissa tarkoitetussa koulutuksessa
Kunnalle myönnetään valtionosuutta 5 §:n 1 ja 2 kohdassa mainittujen toimintojen järjestämisestä aiheutuviin kustannuksiin euromäärä, joka saadaan, kun 2 momentissa säädetyllä tavalla lasketusta kunnan valtionosuuden perusteesta vähennetään 8 §:n mukaan lasketut kunnan omarahoitusosuudet.
Kunnan valtionosuuden perustetta varten lasketaan yhteen kunnan järjestämää lukiokoulutusta ja maahanmuuttajille ja vieraskielisille järjestettävää lukiokoulutukseen valmistavaa koulutusta saavien opiskelijoiden määrien ja opiskelijaa kohden määrättyjen yksikköhintojen tulot sekä 24 a §:ssä tarkoitettu lukion erityisen koulutustehtävän lisärahoitus, joka muodostuu kunnan järjestämän erityisen koulutustehtävän suoritteiden suhteellisena osuutena kaikkien koulutuksen järjestäjien suoritteista kerrottuna erityisen koulutustehtävän valtakunnallisella lisärahoituksella.
Myönnettäessä vuosina 2017–2019 valtionosuutta kunnalle 2 momentissa säädetystä lukiolaissa tarkoitetun koulutuksen valtionosuuden perusteesta otetaan huomioon 98,96 prosenttia.
Kuntayhtymän ja yksityisen järjestämän lukiokoulutuksen rahoitus (11.8.2017/532)
Kuntayhtymälle ja yksityiselle koulutuksen järjestäjälle myönnetään lukiolaissa tarkoitetun koulutuksen järjestämistä varten rahoitusta 6 §:n 2 momentissa säädetyllä tavalla koulutuksen järjestäjien opiskelijamäärien, yksikköhintojen ja erityisen koulutustehtävän lisärahoituksen mukaisesti laskettu valtionosuuden perustetta vastaava euromäärä. (11.8.2017/532)
Kuntayhtymälle ja yksityiselle koulutuksen järjestäjälle myönnetään 5 §:n 1 kohdassa tarkoitettuja toimintoja varten rahoitusta 6 §:n 2 momentissa säädetyllä tavalla koulutuksen järjestäjien opiskelijamäärien, yksikköhintojen ja erityisen koulutustehtävän lisärahoituksen mukaisesti laskettu valtionosuuden perustetta vastaava euromäärä. (16.6.2017/374)
Vuosina 2017–2019 kuntayhtymälle myönnetään lukiolaissa tarkoitettuun koulutukseen 98,96 prosenttia 1 momentissa tarkoitetusta rahoituksesta. (11.8.2017/532)
8 § (30.12.2014/1410)
Kunnan omarahoitusosuus lukiolaissa tarkoitetun koulutuksen käyttökustannuksiin (11.8.2017/532)
Kunnan omarahoitusosuus lukiokoulutuksen käyttökustannuksista on 57,30 prosenttia ja maahanmuuttajille ja vieraskielisille järjestettävään lukiokoulutukseen valmistavan koulutuksen käyttökustannuksista 50 prosenttia euromäärästä, joka lasketaan siten, että 2 ja 3 momentissa säädetyllä tavalla laskettu euromäärä jaetaan koko maan asukasmäärällä ja näin saatu euromäärä kerrotaan kunnan asukasmäärällä. (10.8.2018/716)
1) kuntayhtymille ja yksityisille koulutuksen järjestäjille 7 §:n 1 momentin mukaisesti lasketut valtionosuuden perusteita vastaavat euromäärät; ja
2) opiskelijoita, joille lukiolain 3 §:n 1 momentin nojalla järjestetään opetusta ulkomailla.
Kunnan omarahoitusosuuteen lisätään ammattikorkeakoulujen kuntarahoitusosuuden poistumisen johdosta lukiokoulutuksen osalta vuosittain euromäärä, joka on kunnan asukasta kohti 14,69 euroa vuoden 2017 tasossa. Vuosittaista euromäärää laskettaessa huomioidaan varainhoitovuoden arvioitu kustannustason muutos ja koko maan asukasmäärän muutos. (11.8.2017/532)
8 a § (29.12.2016/1486)
Kunnan omarahoitusosuuteen ammattikorkeakoulujen kuntarahoitusosuuden poistamisen johdosta lisättävän euromäärän laskeminen vuodesta 2016 alkaen
Poiketen siitä, mitä 8 §:n 4 momentissa säädetään kunnan omarahoitusosuuteen lisättävän vuosittaisen euromäärän laskemisesta, vuosien 2016, 2018 ja 2019 varainhoitovuoden kustannustason arvioitua muutosta ei oteta huomioon.
9 § (11.8.2017/532)
Ammatillisen koulutuksen määräraha
Opetus- ja kulttuuriministeriö myöntää ammatillisen koulutuksen järjestäjille rahoitusta ammatillisesta koulutuksesta annetussa laissa säädettyjen tehtävien toteuttamiseksi valtion talousarvioon otettavan määrärahan ja 9 a §:n 1 momentissa säädetyn kuntien rahoitusosuuden rajoissa (ammatillisen koulutuksen määräraha). Rahoituksena myönnetään laskennallisin perustein perusrahoitusta, suoritusrahoitusta ja vaikuttavuusrahoitusta. Lisäksi myönnetään strategiarahoitusta.
Edellisenä vuonna ammatillisen koulutuksen järjestäjille osoitettua 1 momentissa tarkoitettua valtion määrärahaa ja kuntien rahoitusosuutta korotetaan kertaluonteisia eriä lukuun ottamatta ammatillisen koulutuksen indeksin vuotuista kustannustason nousua vastaavasti. Ammatillisen koulutuksen indeksi muodostuu yleisestä ansiotasoindeksistä, kuluttajahintaindeksistä sekä tukkuhintaindeksistä. Ammatillisen koulutuksen indeksin laskemisesta ja kustannustason nousun huomioon ottamisesta annetaan tarkempia säännöksiä valtioneuvoston asetuksella.
Yksityisille koulutuksen järjestäjille myönnetään lisäksi arvonlisäverokorvaus noudattaen 32 i §:ää.
9 a § (11.8.2017/532)
Kunnan omarahoitusosuus ammatillisen koulutuksen rahoituksessa
Kuntien rahoitusosuus ammatillisen koulutuksen rahoituksessa on euromäärä, joka saadaan, kun 9 §:n 1 momentissa tarkoitettu valtion määräraha kerrotaan luvulla 1,3461. Kuntien rahoitusosuus on kuitenkin enintään vuoden 2017 tasossa.
Kunnan omarahoitusosuus ammatillisen koulutuksen rahoituksessa on euromäärä, joka saadaan, kun 1 momentissa tarkoitettu kuntien rahoitusosuuden euromäärä jaetaan koko maan asukasmäärällä ja näin saatu euromäärä kerrotaan kunnan asukasmäärällä.
10 § (11.8.2017/532)
Ammatillisen koulutuksen järjestäjälle myönnettävä rahoitus ja kunnan valtionosuus
Ammatillisen koulutuksen järjestäjälle myönnetään ennen varainhoitovuoden alkua tehtävällä päätöksellä perusrahoitusta, suoritusrahoitusta ja vaikuttavuusrahoitusta 32 a §:n mukaisesta kunkin rahoitusosuuden euromäärästä se osuus, joka vastaa koulutuksen järjestäjän suoritteiden suhteellista osuutta kaikkien koulutuksen järjestäjien suoritteista. Perusrahoitusosuuden 32 a §:n mukaisesta euromäärästä vähennetään kuitenkin ensin ennen varainhoitovuoden alkua tehtävällä päätöksellä jaettava 32 e §:ssä tarkoitettujen harkinnanvaraisten korotusten euromäärä. (13.7.2018/548)
Poiketen siitä, mitä 1 momentissa säädetään, ammatillisen koulutuksen järjestäjänä toimivalle kunnalle myönnetään valtionosuutta euromäärä, joka saadaan, kun 1 momentin mukaan lasketusta euromäärästä vähennetään 9 a §:n 2 momentissa tarkoitettu kunnan omarahoitusosuus.
Perusrahoituksen 32 a §:n mukaisesta euromäärästä voidaan jättää osa jaettavaksi varainhoitovuoden aikana 32 c §:ssä tarkoitettuihin tavoitteellisiin opiskelijavuosiin, 32 e §:ssä tarkoitettuihin perusrahoituksen harkinnanvaraisiin korotuksiin ja mahdollisiin oikaisuihin ja korjauksiin. (13.7.2018/548)
10 a § (11.8.2017/532)
Ammatillisen koulutuksen rahoituksen myöntäminen varainhoitovuosina 2018–2020
Laskettaessa 10 §:n 1 momentissa tarkoitettua rahoitusta varainhoitovuosina 2018 ja 2019, ammatillisen koulutuksen määrärahaan tehdään laskennallinen euromääräinen lisäys, joka on 10 272 000 euroa vuoden 2017 tasossa.
Ammatillisen koulutuksen järjestäjinä toimiville kunnille ja kuntayhtymille varainhoitovuosina 2018 ja 2019 myönnettävästä rahoituksesta vähennetään euromäärä, joka saadaan, kun 10 272 000 euroa vuoden 2017 tasossa jaetaan ammatillisen koulutuksen järjestäjinä toimivien kuntien ja kuntayhtymien perusrahoituksen määräytymisperusteena käytettävillä suoritteilla ja kerrotaan kyseisen koulutuksen järjestäjän perusrahoituksen määräytymisperusteena käytettävillä suoritteilla.
Varainhoitovuonna 2020 valtion talousarvioon otettavaan määrärahaan lisätään 10 272 000 euroa vuoden 2017 tasossa.
11 § (29.12.2016/1486)
Esi- ja perusopetuksen rahoitus
Kunnalle, kuntayhtymälle tai perusopetuslain 7 §:ssä tarkoitetun järjestämisluvan saaneelle yksityiselle opetuksen järjestäjälle myönnetään 2 §:n 2 momentin 1–4, 9 ja 11 kohdassa tarkoitettuun toimintaan ja 5 kohdassa tarkoitettuun sisäoppilaitoslisään rahoitusta euromäärä, joka saadaan, kun suoritteiden määrä kerrotaan suoritteen yksikköhinnalla 5 §:n 3 kohdan mukaisesti. Perusopetuslain 7 §:ssä tarkoitetun järjestämisluvan saaneelle yksityisen opetuksen järjestäjälle myönnetään lisäksi 2 §:n 2 momentin 5 kohdassa tarkoitettuun koulukotikorotukseen ja 7 kohdassa tarkoitettuun toimintaan rahoitusta euromäärä, joka saadaan, kun suoritteiden määrä kerrotaan suoritteen yksikköhinnalla 5 §:n 3 kohdassa säädetyn mukaisesti.
Perusopetuslain 7 §:ssä tarkoitetun järjestämisluvan saaneelle perusopetuksen järjestäjälle myönnetään toiminnan aloittamiseen rahoitusta aloittamiskuukauden alusta sen varainhoitovuoden loppuun, jolta järjestäjälle ei makseta esi- ja perusopetuksen kotikuntakorvausta kunnan peruspalvelujen valtionosuudesta annetun lain mukaan mainittua korvausta vastaava määrä. Toiminnan aloittamisessa rahoitus lasketaan arvioidun oppilasmäärän mukaan. Toteutuneen ja arvioidun oppilasmäärän erotus otetaan huomioon kyseistä varainhoitovuotta seuraavaa vuotta seuraavan vuoden rahoituksessa. Toiminnan aloittamiseen rahoitusta myönnetään silloin, kun yksityiselle opetuksen järjestäjälle myönnetään perusopetuslain 7 §:n mukainen järjestämislupa tai sitä laajennetaan koskemaan esi- tai perusopetusta ja silloin, kun opetus laajenee uudelle luokka-asteelle.
Perusopetuslain 7 §:ssä tarkoitettuun järjestämislupaan sisältyvän kaksivuotisen esiopetuksen ensimmäisen vuoden rahoitusta myönnettäessä yksikköhintana käytetään niiden oppilaiden osalta, jotka täyttävät viisi vuotta esiopetuksen alkamisvuonna, kunnan peruspalvelujen valtionosuudesta annetun lain 38 §:ssä tarkoitettua kuusivuotiaiden kotikuntakorvausta vastaavaa euromäärää.
Ulkomailla järjestettävän opetuksen osalta oppilaskohtaista rahoitusta voidaan korottaa tai alentaa. Korotuksen enimmäis- ja vähimmäismäärästä voidaan säätää valtioneuvoston asetuksella. Maakohtaisesta korotuksesta tai alennuksesta voidaan säätää opetus- ja kulttuuriministeriön asetuksella.
Vuosina 2017–2019 kunnalle ja kuntayhtymälle myönnetään 98,97 prosenttia 1 momentin mukaisesta rahoituksesta.
Myönnettäessä vuosina 2020–2022 tässä pykälässä tarkoitettua rahoitusta kunnalle, kuntayhtymälle tai perusopetuslain 7 §:ssä tarkoitetun järjestämisluvan saaneelle yksityiselle opetuksen järjestäjälle 1 momentin mukainen rahoitus kerrotaan luvulla 1,0098.
12–18 §
12–18 § on kumottu L:lla 29.12.2016/1486.
Myönnettäessä vuosina 2017–2019 valtionosuutta kunnalle tai kuntayhtymälle 1 momentissa tarkoitetusta valtionosuuden perusteesta otetaan huomioon 97,98 prosenttia. (29.12.2016/1486)
22 § (15.3.2019/315)
1) 37 prosenttia euromäärästä, joka saadaan, kun ylläpitäjälle vahvistettu perusrahoituksen henkilötyövuosimäärä kerrotaan 35 §:n 1 momentissa tarkoitetulla yksikköhinnalla;
L:lla 315/2019 muutettu 22 § tulee voimaan 1.1.2020. Aiempi sanamuoto kuuluu:
22 § (29.12.2016/1486)
Museon, teatterin ja orkesterin ylläpitäjälle myönnetään valtionosuutta käyttökustannuksiin 37 prosenttia valtionosuuden perusteena käytettävästä euromäärästä, joka saadaan, kun ylläpitäjälle museota, teatteria tai orkesteria varten vahvistettu laskennallinen henkilötyövuosien määrä kerrotaan henkilötyövuotta kohden 35 §:n 1 momentissa säädetyn mukaisesti määrätyllä yksikköhinnalla.
Myönnettäessä valtionosuutta museota, teatteria tai orkesteria ylläpitävälle kunnalle tai kuntayhtymälle 1 momentissa tarkoitetusta valtionosuuden perusteena käytettävästä euromäärästä otetaan vuosina 2017–2019 museoiden osalta huomioon 98,29 prosenttia, teattereiden osalta 97,72 prosenttia ja orkestereiden osalta 97,34 prosenttia.
23 § (11.8.2017/532)
Valtioneuvoston asetuksella säädetään vuosittain seuraavan varainhoitovuoden rahoituksen perusteina käytettävät lukiokoulutuksen ja taiteen perusopetuksen keskimääräiset yksikköhinnat siten kuin kunnan peruspalvelujen valtionosuudesta annetun lain 54 §:n 2 momentissa ja 57 §:ssä säädetään.
Yksikköhinnat määrää opetus- ja kulttuuriministeriö. Tämän lain 24 §:ssä tarkoitetut yksikköhinnat määrätään siten, että yksikköhintojen mukaisesti lasketut rahoituksen perusteena käytettävät euromäärät yhteenlaskettuina vastaavat keskimääräisten yksikköhintojen perusteella laskettavia euromääriä.
L:lla 995/2012 lisätty 23 a § oli väliaikaisesti voimassa 1.1.2013–31.12.2015.
23 b § (14.12.2018/1094)
1) lukiokoulutuksen osalta 1 182,19 euroa;
2) taiteen perusopetuksen osalta 3,92 euroa.
Sen estämättä, mitä 1 momentissa säädetään, lukiokoulutuksen keskimääräinen yksikköhinta on kuitenkin vähintään 5 860,80 euroa ja taiteen perusopetuksen keskimääräinen yksikköhinta vähintään 74,92 euroa.
24 § (20.12.2013/1045)
Lukion yksikköhinnat opiskelijaa kohden lasketaan vuosittain kaikille koulutuksen järjestäjille lukiokoulutuksesta yksikköhintojen määräämistä edeltänyttä vuotta edeltäneenä vuonna aiheutuneiden valtakunnallisten kokonaiskustannusten perusteella, joista on ensin vähennetty 1,57 prosenttia lukion erityisen koulutustehtävän lisärahoitusta varten. Yksikköhintoja laskettaessa ei kuitenkaan oteta huomioon ulkomailla järjestetystä opetuksesta aiheutuneita menoja eikä mainittua opetusta saavia opiskelijoita. Yksikköhintoja laskettaessa niiden opiskelijoiden lukumäärä, jotka opiskelevat lukiokoulutukseen valmistavassa koulutuksessa, painotetaan kertoimella 1,21. Yksikköhintoja laskettaessa niiden opiskelijoiden lukumäärää, jotka opiskelevat aikuisille tarkoitetussa lukiokoulutuksessa tai lukiokoulutukseen valmistavassa koulutuksessa painotetaan kertoimella 0,65 lukuun ottamatta sisäoppilaitoksessa koulutusta saavia opiskelijoita. (16.6.2017/374)
Kunnille ja kuntayhtymille määrättäviä yksikköhintoja porrastetaan vähäisen opiskelijamäärän mukaisen tunnusluvun perusteella siten kuin valtioneuvoston asetuksella säädetään. Yksityisen koulutuksen järjestäjän yksikköhinta on sama kuin sen kunnan yksikköhinta, jossa koulutus pääasiassa järjestetään. Jos kunta ei järjestä lukiokoulutusta, yksityisen lukiokoulutuksen järjestäjän yksikköhinta lasketaan samalla tavalla kuin kunnan yksikköhinta. Ulkomailla järjestettävän koulutuksen yksikköhinta määrätään porrastamalla 23 §:n nojalla säädettyä lukiokoulutuksen keskimääräistä yksikköhintaa siten kuin valtioneuvoston asetuksella säädetään ja opetus- ja kulttuuriministeriö asetuksen nojalla määrää. Opetus- ja kulttuuriministeriö voi erityisestä muusta kuin 24 a §:ssä tarkoitetusta syystä korottaa yksikköhintaa. (16.6.2017/374)
Lukiokoulutuksen järjestäjän yksikköhinta lukiokoulutukseen valmistavan koulutuksen opiskelijoiden osalta määrätään porrastamalla 23 §:n nojalla säädettyä lukiokoulutuksen keskimääräistä yksikköhintaa.
Jos lukiokoulutuksen järjestäjän tehtäväksi on lukiolain 4 §:n 2 momentin nojalla määrätty järjestää koulutusta sisäoppilaitoksessa, yksikköhintaa korotetaan sisäoppilaitokseen kuuluvan majoituksen ja ruokailun saavien opiskelijoiden osalta siten kuin valtioneuvoston asetuksella säädetään.
6 momentti on kumottu L:lla 30.12.2014/1410.
Jos opiskelija opiskelee aikuisille tarkoitetussa lukiokoulutuksessa tai lukiokoulutukseen valmistavassa koulutuksessa, yksikköhinta on 65 prosenttia asianomaiselle koulutuksen järjestäjälle opiskelijaa kohden määrätystä yksikköhinnasta lukuun ottamatta sisäoppilaitoksessa koulutusta saavia opiskelijoita. (16.6.2017/374)
Valtioneuvoston asetuksella säädetään perusteista, joilla lukiolain 20 §:n 4 momentissa tarkoitetun oppiaineen suorittaminen muunnetaan opiskelijamääräksi ja otetaan huomioon tämän pykälän 1 ja 5 momentissa tarkoitettujen aikuisten lukiokoulutuksen mukaisesti opiskelevien opiskelijoiden määrässä. (29.12.2016/1502)
Lukiolaissa tarkoitetusta koulutuksesta aiheutuneisiin valtakunnallisiin kokonaiskustannuksiin lisätään 380 000 euroa vuonna 2019, 6 492 000 euroa vuonna 2020, 9 742 000 euroa vuonna 2021, 13 892 000 euroa vuonna 2022, 7 780 000 euroa vuonna 2023 ja 4 530 000 euroa vuonna 2024. (10.8.2018/716)
Opetus- ja kulttuuriministeriö voi valtionosuusjärjestelmän merkittävien muutosten vaikutuksen tasoittamiseksi korottaa vuoden 2019 yksikköhintoja sellaisen lukiokoulutuksen järjestäjän osalta, jonka lukiokoulutuksen rahoitus 24 a §:n vuoksi pienenee. (16.6.2017/374)
24 a § (16.6.2017/374)
Lukion erityisen koulutustehtävän lisärahoitus
Lukiokoulutuksen järjestäjille myönnetään lukiolain 4 a §:ssä tarkoitetun erityisen koulutustehtävän sekä valtakunnallisen kehittämistehtävän perusteella erityisen koulutustehtävän lisärahoituksena euromäärä, joka yhteensä vastaa 24 §:n 1 momentissa säädettyä lukiokoulutuksen valtakunnallisista kokonaiskustannuksista vähennettyä osuutta muutettuna kyseisen varainhoitovuoden kustannustasoon. Lisärahoitusta ei kuitenkaan makseta sellaiselle koulutuksen järjestäjälle, joka perii lukiolain 28 §:n 4 momentissa tarkoitettuja maksuja.
Koulutuksen järjestäjän suoritteet saadaan laskemalla yhteen varainhoitovuotta edeltävän vuoden syyskuun 20 päivän erityisen koulutustehtävän opiskelijamäärien ja erityiselle koulutustehtävälle säädettyjen painokertoimien tulot. Opetus- ja kulttuuriministeriö voi koulutuksen järjestäjäkohtaisesti korottaa painokertoimia erityiseen koulutustehtävään sisältyvän valtakunnallisen kehittämistehtävän perusteella. Erityisen koulutustehtävän mukaisen toiminnan käynnistyessä ja sitä seuraavana kahtena varainhoitovuotena rahoitus lasketaan arvioidun opiskelijamäärän mukaan. Aloittavan ensimmäisen vuosiluokan arvioitua opiskelijamäärää painotetaan kertoimella 5/12. Toteutuneen ja arvioidun opiskelijamäärän erotus otetaan huomioon kyseistä varainhoitovuotta seuraavan vuoden suoritteita laskettaessa.
Opetus- ja kulttuuriministeriö päättää koulutuksen järjestäjän lisärahoituksen laskennassa huomioon otettavien erityisen koulutustehtävän opiskelijoiden enimmäismäärästä lukiolain 3 §:ssä tarkoitetussa luvassa.
Edellä 2 momentissa tarkoitetuista painokertoimista säädetään ja niiden korottamisen perusteista voidaan säätää valtioneuvoston asetuksella.
24 b § (14.12.2018/1094)
Lukion erityisen koulutustehtävän lisärahoituksesta tehtävä vähennys
Lukion erityisen koulutustehtävän 24 a §:ssä säädetyn mukaisesti lasketusta lisärahoituksesta vähennetään 145 000 euroa vuonna 2019.
L:lla 1094/2018 lisätty 24 b § on väliaikaisesti voimassa 1.1.2019–31.12.2019.
25 § (11.8.2017/532)
25 § on kumottu L:lla 11.8.2017/532.
26–26 a §
26–26 a § on kumottu L:lla 30.12.2014/1410.
27–27 a §
27–27 a § on kumottu L:lla 11.8.2017/532.
28 § (30.12.2014/1410)
Edellä 20 §:ssä tarkoitettu taiteen perusopetuksen yksikköhinta lasketaan vuosittain jakamalla yksikköhinnan määräämistä edeltänyttä vuotta edeltäneenä vuonna taiteen perusopetuksesta aiheutuneet valtakunnalliset kokonaiskustannukset yksikköhintojen määräämistä edeltänyttä vuotta edeltäneenä vuonna pidettyjen opetustuntien yhteismäärällä.
Vuosina 2020–2022 taiteen perusopetuksesta aiheutuneisiin valtakunnallisiin kokonaiskustannuksiin lisätään 748 000 euroa. (29.12.2016/1486)
29 § (29.12.2016/1486)
Edellä 2 §:n 2 momentin 1–5 ja 9 kohdassa tarkoitettujen toimintojen yksikköhinnat saadaan, kun valtiovarainministeriön kunnan peruspalvelujen valtionosuudesta annetun lain 38 §:n mukaisesti päättämän kotikuntakorvauksen perusosasta vähennetään 320,77 euroa, ja saatu erotus kerrotaan seuraavilla kertoimilla:
(14.12.2018/1094)
Lisäopetuksen yksikköhinnan lisäksi opetuksen järjestäjä saa pidennettyä oppivelvollisuutta vastaavan lisärahoituksen niistä oppilaista, jotka ovat olleet pidennetyn oppivelvollisuuden piirissä perusopetuksen oppimäärää suorittaessaan.
Opetus- ja kulttuuriministeriö vahvistaa vuosittain tässä pykälässä tarkoitetut yksikköhinnat oppilasta tai suoritetta kohden.
Opetus- ja kulttuuriministeriö vahvistaa vuosittain 2 §:n 2 momentin 7 ja 11 kohdassa tarkoitetun toiminnan yksikköhinnat 11 §:ssä säädetyn mukaisesti.
Opetus- ja kulttuuriministeriö vahvistaa vuosittain 2 §:n 2 momentin 6 kohdassa tarkoitetun joustavan perusopetuksen yksikköhinnan valtion talousarvion rajoissa.
Opetus- ja kulttuuriministeriö vahvistaa vuosittain perusopetuslain 46 §:n 2 momentin mukaisesti yksittäisiä oppiaineita suorittavien oppilaiden suorittamien perusopetuksen oppimäärään kuuluvien kurssien yksikköhinnan valtion talousarvion rajoissa.
29 a § (30.12.2014/1410)
29 a § on kumottu L:lla 30.12.2014/1410.
30 § (29.12.2011/1511)
Opetus- ja kulttuuriministeriö vahvistaa perusopetuslaissa tarkoitetun aamu- ja iltapäivätoiminnan yksikköhinnan ohjaustuntia kohden vuosittain valtion talousarvion rajoissa.
31 § (30.12.2014/1410)
Lukion ja opetustuntiperusteisesti rahoitettavan taiteen perusopetuksen käyttökustannuksina ei pidetä: (11.8.2017/532)
7) 1 §:ssä mainittujen lakien mukaisen toiminnan järjestäjän maksullisen palvelutoiminnan kustannuksia; eikä
Edellä 1 momentissa tarkoitettujen koulutusmuotojen käyttökustannukset, joihin myönnetään rahoitusta Euroopan unionin talousarviosta, saadaan lukea tämän lain nojalla rahoitettaviksi käyttökustannuksiksi siltä osin kuin Euroopan unionin talousarviosta myönnettävä ja sitä vastaava valtion talousarvion mukainen erillinen kansallinen rahoitus ei niitä kata.
Edellä 1 momentissa tarkoitettujen eri koulutusmuotojen käyttökustannuksista vähennetään koulutuksen järjestäjille 44 §:n 1 ja 2 momentin nojalla asianomaista toimintaa varten kustannusten laskemisvuonna myönnettyjä valtionavustuksia vastaava euromäärä.
4 momentti on kumottu L:lla 11.8.2017/532.
Lukion ja taiteen perusopetuksen yksikköhintoja ja 24 a §:ssä tarkoitettua lukion erityisen koulutustehtävän lisärahoitusta korotetaan yksityisen koulutuksen järjestäjän osalta siten, että korotus vastaa yksityisten koulutuksen järjestäjien maksamien arvonlisäverojen osuutta yksityiselle koulutuksen järjestäjälle aiheutuneista arvonlisäverottomista kustannuksista mainitussa koulutusmuodossa. (11.8.2017/532)
2 momentti on kumottu L:lla 11.8.2017/532.
Edellä 1 momentissa tarkoitettua korotusta ei oteta huomioon vahvistettaessa 23 §:n 1 momentin mukaisia keskimääräisiä yksikköhintoja eikä määrättäessä yksikköhintoja mainitun pykälän 2 momentin mukaisesti.
3 a luku (11.8.2017/532)
Ammatillisen koulutuksen rahoituksen määräytymisperusteet
32 a § (11.8.2017/532)
Perusrahoituksen osuus on 50 prosenttia, suoritusrahoituksen osuus 35 prosenttia ja vaikuttavuusrahoituksen osuus 15 prosenttia siitä euromäärästä, joka saadaan, kun ammatillisen koulutuksen määrärahasta vähennetään 32 h §:ssä tarkoitettu strategiarahoituksen euromäärä.
Varainhoitovuoden aikana lisätalousarvion perusteella myönnettävässä rahoituksessa ei tarvitse ottaa huomioon 1 momentin mukaisia rahoitusosuuksia. (13.7.2018/548)
32 b § (11.8.2017/532)
Opiskelijavuosi
Opiskelijavuodella tarkoitetaan 365:tä päivää, joiden aikana opiskelija otetaan huomioon rahoituksen perusteena. Opiskelija otetaan huomioon rahoituksen perusteena opiskeluoikeuden alkamispäivästä lukien siihen päivään asti, kun opiskelijan opiskeluoikeus päättyy. Opiskelijaa ei kuitenkaan oteta huomioon rahoituksen perusteena, jos opiskelijan opiskeluoikeus on väliaikaisesti keskeytetty. Opiskeluoikeuden määräytymisessä sovelletaan ammatillisesta koulutuksesta annetun lain säännöksiä opiskeluoikeuden alkamisesta, päättymisestä, väliaikaisesta keskeyttämisestä, peruuttamisesta ja pidättämisestä sekä opiskelijan määräaikaisesta erottamisesta.
Jos opiskelijan ammatillisesta koulutuksesta annetun lain 44 §:ssä tarkoitetussa henkilökohtaisessa osaamisen kehittämissuunnitelmassa tai mainitun lain 8 §:ssä tarkoitetussa koulutuksessa muutoin on sovittu, että opiskelija ei opiskele kaikkina säännönmukaisina opiskelupäivinä, opiskelija otetaan huomioon rahoituksen perusteena vain henkilökohtaisessa osaamisen kehittämissuunnitelmassa sovittuja opiskelupäiviä vastaavalta osuudelta.
Opetus- ja kulttuuriministeriön asetuksella annetaan tarkempia säännöksiä opiskelijan huomioimisesta rahoituksen perusteena.
32 c § (11.8.2017/532)
Tavoitteellisista opiskelijavuosista päättäminen
Opetus- ja kulttuuriministeriö päättää koulutuksen järjestäjän varainhoitovuoden tavoitteellisen opiskelijavuosien määrän sekä siihen sisältyvän työvoimakoulutuksen tavoitteellisen opiskelijavuosien määrän vuosittain valtion talousarvion rajoissa. Koulutuksen järjestäjän tavoitteellinen opiskelijavuosien määrä ei saa alittaa järjestämisluvassa määrättyä opiskelijavuosien vähimmäismäärää.
Ministeriö voi lisätä koulutuksen järjestäjän tavoitteellista opiskelijavuosien määrää tai työvoimakoulutuksena järjestettävän koulutuksen tavoitteellista opiskelijavuosien määrää varainhoitovuoden aikana.
Edellä 1 ja 2 momentissa tarkoitettujen päätösten yhteydessä ministeriö voi päättää myös tiettyä tutkintoa tai koulutusta koskevista tavoitteellisista opiskelijavuosien määristä, järjestämisluvassa määrätyn opiskelijavuosien vähimmäismäärän osalta kuitenkin vain työvoimakoulutuksessa.
Ministeriön on kuultava koulutuksen järjestäjää ennen tässä pykälässä tarkoitetuista opiskelijavuosista päättämistä. Ministeriön on kuultava työ- ja elinkeinoministeriötä ennen tässä pykälässä tarkoitetuista työvoimakoulutuksen opiskelijavuosista päättämistä.
32 d § (11.8.2017/532)
Perusrahoitus
Perusrahoitus määräytyy 32 c §:n 1 momentissa tarkoitetun tavoitteellisen opiskelijavuosimäärän perusteella, jota on painotettu varainhoitovuotta edeltävää vuotta edeltävän vuoden toteutuneisiin opiskelijavuosiin perustuvalla painokertoimella.
Toteutuneita opiskelijavuosia painotetaan seuraavilla perusteilla:
1) tutkintorakenteeseen kuuluvien eri tutkintojen, valmentavan koulutuksen ja muun ammatillisen koulutuksen järjestämiskustannukset sekä ammatillisesta koulutuksesta annetun lain 63 §:ssä tarkoitettujen opiskeluvalmiuksia tukevien opintojen järjestäminen;
2) tutkintotyypit ja koulutuksen järjestäminen oppisopimuskoulutuksena;
3) ammatillisesta koulutuksesta annetun lain 64 §:ssä tarkoitetun erityisen tuen tai mainitun lain 65 §:ssä tarkoitetun vaativan erityisen tuen järjestäminen;
4) ammatillisesta koulutuksesta annetun lain 103 §:n mukaisen majoituksen järjestäminen;
5) ammatillisesta koulutuksesta annetun lain 9 §:ssä tarkoitetun henkilöstökoulutuksen järjestäminen;
6) ammatillisesta koulutuksesta annetussa laissa tarkoitetun työvoimakoulutuksen järjestäminen;
7) vankilaopetuksen järjestäminen.
Opiskelijavuosi luetaan sen koulutuksen järjestäjän suoritteeksi, joka on laatinut opiskelijan ammatillisesta koulutuksesta annetun lain 44 §:ssä tarkoitetun henkilökohtaisen osaamisen kehittämissuunnitelman tai joka vastaa koulutuksen järjestämisestä mainitun lain 8 §:ssä tarkoitetussa koulutuksessa.
Painotetun suoritemäärän laskennasta sekä 2 momentissa säädettyjen perusteiden painokertoimista annetaan tarkempia säännöksiä opetus- ja kulttuuriministeriön asetuksella.
32 e § (13.7.2018/548)
Perusrahoituksen harkinnanvarainen korotus
Koulutuksen järjestäjälle myönnettävää perusrahoitusta voidaan korottaa harkinnanvaraisesti koulutuksen järjestäjän toimintaan liittyvästä erityisestä syystä. Harkinnanvaraista korotusta voidaan erityisestä syystä myöntää myös varainhoitovuoden aikana. Opetus- ja kulttuuriministeriö päättää hakemuksesta harkinnanvaraisesta korotuksesta.
32 f § (11.8.2017/532)
Suoritusrahoitus
Suoritusrahoitus määräytyy varainhoitovuotta edeltävää vuotta edeltävänä vuonna suoritettujen tutkinnon osien osaamispisteiden ja tutkintojen lukumäärän perusteella.
Tutkinnon osien osaamispisteitä painotetaan seuraavilla perusteilla:
1) tutkintorakenteeseen kuuluvien eri tutkintojen järjestämiskustannukset;
2) tutkintotyypit;
3) ammatillisesta koulutuksesta annetun lain 64 §:ssä tarkoitetun erityisen tuen tai mainitun lain 65 §:ssä tarkoitetun vaativan erityisen tuen järjestäminen.
Tutkintoja painotetaan seuraavilla perusteilla:
4) tutkinnon suorittajan perusasteen jälkeinen koulutus.
Tutkinnon osa luetaan sen koulutuksen järjestäjän suoritteeksi, joka on laatinut opiskelijan ammatillisesta koulutuksesta annetun lain 44 §:ssä tarkoitetun henkilökohtaisen osaamisen kehittämissuunnitelman. Tutkinto luetaan sen koulutuksen järjestäjän suoritteeksi, joka on antanut ammatillisesta koulutuksesta annetun lain 57 §:ssä tarkoitetun tutkintotodistuksen. Jos tutkinto on järjestetty ammatillisesta koulutuksesta annetun lain 27 §:n 1 momentissa tarkoitetun oppisopimuskoulutuksen perusteella, tutkinto luetaan kuitenkin sen järjestäjän suoritteeksi, joka on toiminut oppisopimuskoulutuksen hankkijana.
Tutkinnon osaa ei oteta huomioon suoritusrahoituksen perusteena, jos se on tunnustettu aiemmin hankitun osaamisen perusteella siten, että opiskelija ei ole osoittanut osaamistaan ammatillisesta koulutuksesta annetun lain 52 §:ssä tarkoitetulla tavalla näytössä tai muulla tavoin. Edellä tässä momentissa säädettyä ei kuitenkaan sovelleta, jos tutkinnon osan osaamisen arviointi on suoritettu mainitun lain 30 §:n nojalla hankitun koulutuksen yhteydessä.
Suoritusrahoituksen perusteena otetaan huomioon enintään 120 osaamispistettä kyseisen varainhoitovuoden tavoitteellista opiskelijavuotta kohti. Jos koulutuksen järjestäjän toteutuneet opiskelijavuodet ovat kyseisenä varainhoitovuonna ylittäneet järjestämisluvassa määrätyn tai tavoitteellisten opiskelijavuosien osalta päätetyn tiettyä tutkintoa koskevan opiskelijavuosien enimmäismäärän, näitä tutkinnon osia tai tutkintoja ei oteta ylitystä vastaavalta osuudelta huomioon suoritusrahoituksen perusteena, ellei koulutuksen järjestäjä esitä ylitykselle perusteltua syytä.
Painotetun suoritemäärän laskennasta, 2 ja 3 momentissa säädettyjen perusteiden painokertoimista sekä 6 momentissa tarkoitettujen rajoitusten laskentaperusteista annetaan tarkempia säännöksiä opetus- ja kulttuuriministeriön asetuksella.
32 g § (11.8.2017/532)
Vaikuttavuusrahoitus määräytyy seuraavilla perusteilla:
1) tutkinnon tai tutkinnon osia suorittaneiden työllistyminen ja jatko-opintoihin siirtyminen;
2) opiskelijapalaute; ja
3) työelämäpalaute.
Tutkinnon ja tutkinnon osan lukemisessa koulutuksen järjestäjän suoritteeksi sovelletaan, mitä 32 f §:n 4 momentissa säädetään.
Vaikuttavuusrahoituksen perusteiden määräytymisestä ja laskennasta annetaan tarkempia säännöksiä opetus- ja kulttuuriministeriön asetuksella.
32 h § (11.8.2017/532)
Strategiarahoituksen osuus on enintään neljä prosenttia ammatillisen koulutuksen määrärahasta. Strategiarahoituksena myönnetään 44 §:n 1 momentissa tarkoitetut ammatillisen koulutuksen avustukset.
Varainhoitovuoden aikana lisätalousarvion perusteella myönnettävä strategiarahoitus voi ylittää 1 momentin mukaisen osuuden. (13.7.2018/548)
Strategiarahoituksen myöntämisperusteista voidaan säätää tarkemmin opetus- ja kulttuuriministeriön asetuksella.
32 i § (11.8.2017/532)
Arvonlisäveron korvaaminen yksityiselle ammatillisen koulutuksen järjestäjälle
Yksityiselle ammatillisen koulutuksen järjestäjälle korvataan arvonlisäverolain (1501/1993) 39 ja 40 §:ssä tarkoitettuihin koulutuspalveluihin sekä muuhun kuin liiketaloudelliseen toimintaan liittyviin hankintoihin ja toimitilavuokriin sisältyvien arvonlisäverojen osuus koulutuksen järjestäjälle aiheutuneista kustannuksista. Korvaus perustuu viimeksi toteutuneen vahvistetun tilinpäätöksen tietoihin. (14.12.2017/883)
Yksityiselle ammatillisen koulutuksen järjestäjälle voidaan lisäksi hakemuksesta myöntää kunnan tai kuntayhtymän ammatillisesta koulutuksesta annetun lain mukaiseen toimintaan yksityiselle yhteisölle tai säätiölle luovuttaman kiinteistön ja käyttöomaisuuden osalta korvaus, joka vastaa enintään edellä mainittuun tarkoitukseen tapahtuvien luovutusten johdosta suoritettavien arvonlisäverojen määrää.
32 j § (11.8.2017/532)
Uuden koulutuksen järjestäjän suoritteiden määrittely
Jos uusi järjestämislupa on myönnetty koulutuksen järjestäjien yhdistymisen, jakautumisen tai muun vastaavan toiminnan uudelleenjärjestelyn taikka koulutuksen järjestäjän oikeushenkilöä koskevan muutoksen vuoksi, koulutuksen järjestäjän suoritus- ja vaikuttavuusrahoitus määräytyy uudelleenjärjestelyn kohteena olleiden koulutuksen järjestäjien toteutuneiden suoritemäärien perusteella.
Muulle kuin 1 momentissa tarkoitetulle uudelle koulutuksen järjestäjälle myönnetään rahoitusta perusrahoituksena siihen asti, kunnes suoritus- ja vaikuttavuusrahoituksen perusteena olevia toteutuneita suoritemääriä voidaan käyttää. Suoritus- ja vaikuttavuusrahoituksen puuttumista voidaan tarvittaessa kompensoida perusrahoituksen harkinnanvaraisella korotuksella. Muun kuin 1 momentissa tarkoitetun uuden koulutuksen järjestäjän tavoitteellisen opiskelijavuosimäärän painokerroin arvioidaan järjestämislupahakemuksessa esitetyn tutkinto- ja koulutuskohtaista opiskelijavuosimäärää koskevan suunnitelman perusteella.
Uuden yksityisen koulutuksen järjestäjän 32 i §:n 1 momentissa tarkoitettu arvonlisäverokorvaus määräytyy ministeriön päättämän arvion perusteella, kunnes ensimmäiset toteutuneet arvonlisäverokorvauksen määräytymiseksi tarvittavat tiedot ovat käytettävissä.
33 § (29.12.2011/1511)
Opetus- ja kulttuuriministeriö vahvistaa liikuntatoiminnan yksikköhinnan kunnan asukasta kohden vuosittain valtion talousarvion rajoissa.
34 § (29.12.2011/1511)
Opetus- ja kulttuuriministeriö vahvistaa nuorisotyön yksikköhinnan kunnan alle 29-vuotiasta asukasta kohden vuosittain valtion talousarvion rajoissa.
Museoiden, teattereiden ja orkestereiden yksikköhinnat lasketaan erikseen kunkin taide- ja kulttuurilaitosmuodon osalta vuosittain jakamalla yksikköhintojen määräämistä edeltänyttä vuotta edeltäneenä vuonna niiden toiminnasta aiheutuneet käyttökustannukset asianomaisten kulttuurilaitosten saman kalenterivuoden todellisten henkilötyövuosien yhteismäärällä. Opetus- ja kulttuuriministeriö määrää yksikköhinnan varainhoitovuodelle arvioidun kustannustason mukaiseksi ja ottaen huomioon valtion toimenpiteistä aiheutuvat toiminnan laajuuden ja laadun muutokset soveltuvin osin siten kuin 23 §:n 1 momentissa säädetään. (30.12.2014/1410)
Vuosina 2020–2022 museoiden käyttökustannuksiin lisätään 324 000 euroa, teattereiden käyttökustannuksiin 233 000 euroa ja orkestereiden käyttökustannuksiin 426 000 euroa. (29.12.2016/1486)
1) museoiden osalta 17 571 euroa;
2) teattereiden osalta 11 525 euroa;
3) orkestereiden osalta 11 389 euroa.
35 b § (15.3.2019/315)
L:lla 315/2019 lisätty 35 b § tulee voimaan 1.1.2020.
Opetus- ja kulttuuriministeriö voi antaa hankesuunnitelmaa ja muita hakemusasiakirjoja koskevia määräyksiä hankkeen toiminnallisuuden, teknisen laadun, turvallisuuden ja energiatehokkuuden arvioimiseksi. (29.12.2011/1511)
40 § (13.12.2013/938)
Perustamishankkeen valtionavustusta koskevat, valtionapuviranomaiselle osoitetut hakemukset tulee toimittaa aluehallintovirastolle sen vuoden loppuun mennessä, joka edeltää sitä vuotta, jonka talousarvion perusteella valtionavustusta haetaan, ellei opetus- ja kulttuuriministeriö toisin määrää. Hakemukseen tulee liittää arvio hankkeen toteuttamisajankohdasta.
42 § (30.12.2014/1410)
Opetus- ja kulttuuriministeriö laatii vuosittain seuraavaa neljää vuotta varten opetus- ja kulttuuritoimen perustamishankkeiden valtakunnallisen rahoitussuunnitelman. Rahoitussuunnitelma sisältää suunnittelukautena toteutettaviksi tarkoitetut perustamishankkeet kalenterivuosittain toteuttamisjärjestyksessä sekä arvion hankkeiden valtionavustuksista.
Liikuntalain mukaisen toiminnan perustamishankkeiden rahoitussuunnitelmaa varten aluehallintovirasto laatii 1 §:ssä mainitun liikuntalain mukaisen toiminnan järjestäjiltä saatujen ehdotusten perusteella luettelon toiminta-alueellaan toteutettaviksi aiotuista perustamishankkeista. Hankkeet merkitään luetteloon niiden arvioidussa kiireellisyysjärjestyksessä. Ehdotukset luetteloa varten on toimitettava aluehallintovirastolle luettelon laatimista edeltävän vuoden loppuun mennessä.
Opetus- ja kulttuuriministeriö voi tehdä muutoksia rahoitussuunnitelmaan, jos perustamishankkeiden valtionavustuksiin osoitetaan lisämäärärahoja rahoitussuunnitelman vahvistamisen jälkeen.
43 § (30.12.2014/1410)
43 § on kumottu L:lla 30.12.2014/1410.
43 a § (13.12.2013/892)
Suomen itsenäisyyden satavuotisjuhlavuoden merkkihankkeen valtionavustus vuosina 2014–2019
Poiketen siitä, mitä tässä luvussa säädetään perustamishankkeen valtionavustuksesta, Suomen itsenäisyyden satavuotisjuhlavuoden merkkihankkeen valtionavustuksen edellytyksistä, hakemisesta ja maksamisesta vuosina 2014–2019 säädetään valtioneuvoston asetuksella.
L:lla 892/2013 lisätty 43 a § on väliaikaisesti voimassa 1.1.2014–31.12.2019.
Kunnalle myönnetään valtionavustusta valtion talousarvioon myönnetyn määrärahan rajoissa yleisistä kirjastoista annetun lain 7 §:ssä tarkoitetun valtakunnallisen kehittämistehtävän, 8 §:ssä tarkoitetun alueellisen kehittämistehtävän ja 9 §:ssä tarkoitetun erityisen tehtävän hoitamiseen määrä, joka vastaa tehtävästä aiheutuvia tarpeellisia ja määrältään kohtuullisia lisäkustannuksia. (19.12.2017/957)
Edellä 2 ja 3 momentissa tarkoitettujen valtionavustusten määräytymisperusteista säädetään tarkemmin opetus- ja kulttuuriministeriön asetuksella. (29.12.2011/1511)
45 a–46 §
45 a–46 § on kumottu L:lla 11.8.2017/532.
Opiskelija- ja oppilasmäärien laskeminen (28.6.2013/486)
Lukiossa varainhoitovuoden rahoitus lasketaan varainhoitovuotta edeltäneen vuoden keskimääräisen opiskelijamäärän mukaan. Lisäksi voidaan ottaa huomioon sellaiset arvioidut opiskelijamäärien muutokset, jotka aiheutuvat laista, asetuksesta, lakiin tai asetukseen perustuvasta valtion viranomaisen määräyksestä tai päätöksestä taikka valtion talousarviosta. Yksikköhintoja laskettaessa sovelletaan kuitenkin varainhoitovuotta edeltäneen vuoden syksyn oppilas- ja opiskelijamääriä. Toiminnan käynnistyessä rahoitus lasketaan arvioidun opiskelijamäärän mukaan. (11.8.2017/532)
2 momentti on kumottu L:lla 30.12.2014/1410.
3 momentti on kumottu L:lla 29.12.2016/1486.
Opiskelija, oppilas tai opiskelijan opiskeluoikeuden perusteella määräytyvät 32 b §:ssä tarkoitetut opiskelijavuodet voidaan lukea samanaikaisesti rahoituksen perusteena olevaksi suoritteeksi vain yhdessä tämän lain soveltamisalaan kuuluvassa koulutuksessa. Opiskelija, oppilas tai opiskelijavuodet luetaan tällöin rahoituksen perusteeksi siinä koulutuksessa, jonka suorittamisen opiskelija tai oppilas on aloittanut ensimmäisenä. (11.8.2017/532)
Ne oppilaat, opiskelijat ja muut suoritteet, joita ei ole ilmoitettu valtionapuviranomaiselle säädetyssä määräajassa, voidaan jättää rahoituksen perustetta laskettaessa huomioon ottamatta. (29.12.2016/1486)
Valtioneuvoston asetuksella säädetään tarkemmin rahoituksen määräämisessä käytettävien oppilas- ja opiskelijamäärien laskemisesta sekä opiskelijan, oppilaan tai opiskelijavuosien lukemisesta rahoituksen perusteeksi 4 momentissa tarkoitetuissa tilanteissa. (11.8.2017/532)
48 a § (29.12.2016/1486)
Rahoituksen perusteena käytettävät suoritteet perusopetuksessa
Tämän lain mukaan rahoitettavan perusopetuksen rahoitus varainhoitovuodelle lasketaan varainhoitovuotta edeltäneen syyskuun 20 päivän oppilasmäärän mukaan lukuun ottamatta perusopetukseen valmistavan opetuksen ja perusopetuslain 46 §:ssä tarkoitetun perusopetuksen rahoitusta.
Toiminnan käynnistyessä rahoitus lasketaan arvioidun oppilas- tai opiskelijamäärän taikka muun suoritemäärän mukaan lukuun ottamatta perusopetuslain 46 §:n 2 momentissa säädetyn mukaisesti yksittäisiä oppiaineita suorittavien opiskelijoiden suorittamia kursseja. Toteutuneen ja arvioidun oppilas- ja suoritemäärän erotus otetaan huomioon kyseistä varainhoitovuotta seuraavaa vuotta seuraavan vuoden rahoituksessa.
Perusopetukseen valmistavan opetuksen rahoituksen laskemisessa otetaan huomioon varainhoitovuodelle arvioitu läsnäolokuukausien määrä ja varainhoitovuotta edeltänyttä vuotta edeltäneen vuoden toteutuneiden ja arvioitujen läsnäolokuukausien määrän erotus. Läsnäolokuukaudella tarkoitetaan perusopetukseen valmistavassa opetuksessa 30 kalenteripäivän pituista ajanjaksoa, jona oppilas on ollut opetuksen järjestäjän oppilaana. Varainhoitovuoden arvioitu läsnäolokuukausien määrä on varainhoitovuotta edeltänyttä vuotta edeltäneen vuoden toteutuma. Opetus- ja kulttuuriministeriö voi opetuksen järjestäjän hakemuksesta muuttaa arviota opiskelijamäärän merkittävän muutoksen perusteella. Perusopetukseen valmistavan opetuksen rahoituksen perusteeksi voidaan hyväksyä yhden oppilaan osalta enintään yhdeksän läsnäolokuukautta. Yksityiselle opetuksen järjestäjälle, jonka opetuksen järjestämisluvassa on määritelty opiskelijoiden sallittu enimmäismäärä, voidaan varainhoitovuonna rahoituksen perusteeksi hyväksyä enintään kuukausimäärä, joka saadaan kun luvan osoittama opiskelijoiden enimmäismäärä kerrotaan luvulla yhdeksän.
Perusopetuslain 46 §:ssä tarkoitetun perusopetuksen, lukuun ottamatta pykälän 2 momentissa tarkoitettua opetusta, rahoituksen laskemisessa otetaan huomioon varainhoitovuodelle arvioitu suoritettujen kurssien määrä ja varainhoitovuotta edeltänyttä vuotta edeltäneen vuoden toteutuneen ja arvioidun suoritettujen kurssien määrän erotus. Varainhoitovuoden arvioitu kurssien määrä on varainhoitovuotta edeltänyttä vuotta edeltäneen vuoden toteutuma. Opetus- ja kulttuuriministeriö voi opetuksen järjestäjän hakemuksesta muuttaa arviota opiskelijamäärän merkittävän muutoksen perusteella.
Perusopetuslain 46 §:n 2 momentissa tarkoitettujen opintojen rahoitus varainhoitovuodelle lasketaan varainhoitovuotta edeltäneenä lukuvuotena suoritettujen perusopetuksen oppimäärään kuuluvien kurssien määrän mukaan.
Perusopetuslain 46 §:ssä tarkoitetun perusopetuksen rahoituksen perusteeksi voidaan hyväksyä enintään 100 kurssia sellaisen opiskelijan osalta, joka tarvitsee koko alku- ja päättövaiheen opetuksen ja enintään 130 kurssia sellaisen opiskelijan osalta, joka tarvitsee lisäksi lukutaitovaiheen opetuksen. Yksityiselle opetuksen järjestäjälle, jonka opetuksen järjestämisluvassa on määritelty opiskelijoiden sallittu enimmäismäärä, voidaan varainhoitovuonna rahoituksen perusteeksi hyväksyä enintään kurssimäärä, joka saadaan kun luvan osoittama opiskelijoiden enimmäismäärä kerrotaan luvulla 30.
Edellä 3 ja 4 momentissa tarkoitettu hakemus on tehtävä varainhoitovuotta edeltävän vuoden syyskuun loppuun mennessä.
49 § (11.8.2017/532)
Opetus- ja kulttuuriministeriö vahvistaa seuraavan varainhoitovuoden rahoituksen perusteena käytettävien opetustuntien, ohjaustuntien ja henkilötyövuosien määrän vuosittain valtion talousarvion rajoissa.
Opetus- ja kulttuuriministeriö vahvistaa ammatillisen koulutuksen seuraavan varainhoitovuoden suoritus- ja vaikuttavuusrahoituksen perusteena käytettävien suoritteiden määrän sekä 32 i §:n 1 momentissa tarkoitettujen arvonlisäverokorvausten euromäärän koulutuksen järjestäjien 58 §:n nojalla toimittamien tietojen perusteella. Ne opiskelijavuodet, tutkinnot, tutkinnon osat ja muut suoritteet, joita ei ole ilmoitettu säädetyssä määräajassa, voidaan jättää rahoituksen perusteena huomioon ottamatta.
50 § (11.8.2017/532)
Opetus- ja kulttuuriministeriö myöntää 6 §:ssä, 10 §:n 2 momentissa ja 19–22 §:ssä tarkoitetun valtionosuuden, 7 §:ssä, 10 §:n 1 momentissa ja 11 §:ssä tarkoitetun rahoituksen käyttökustannuksiin sekä 32 i §:n 1 momentissa tarkoitetun arvonlisäverokorvauksen hakemuksetta kunnalle tai muulle 1 ja 2 §:ssä mainitun lain mukaisen toiminnan järjestäjälle.
Opetus- ja kulttuuriministeriö tarkistaa 1 momentin mukaan myönnetyn rahoituksen, lukuun ottamatta 10 §:n 2 momentissa tarkoitettua valtionosuutta, 10 §:n 1 momentissa, 11 ja 24 a §:ssä tarkoitettua rahoitusta sekä 32 i §:n 1 momentissa tarkoitettua arvonlisäverokorvausta, varainhoitovuoden keskimääräisten opiskelijamäärien mukaiseksi varainhoitovuoden loppuun mennessä.
51 § (11.8.2017/532)
Valtion talous- ja henkilöstöhallinnon palvelukeskus maksaa 50 §:ssä tarkoitetun rahoituksen käyttökustannuksiin sekä 32 e §:ssä tarkoitetun perusrahoituksen harkinnanvaraisen korotuksen ja 32 i §:n 1 momentissa tarkoitetun arvonlisäverokorvauksen kunnalle tai muulle 1 ja 2 §:ssä mainitun lain mukaisen toiminnan järjestäjälle siten kuin kunnan peruspalvelujen valtionosuudesta annetun lain 49 §:ssä säädetään. Valtionavustus maksetaan koulutuksen järjestäjälle kalenterivuoden loppuun mennessä. Tämän lain 32 f §:ssä tarkoitettu strategiarahoitus ja 32 i §:n 2 momentissa tarkoitettu arvonlisäverokorvaus maksetaan varainhoitovuoden loppuun mennessä.
Valtionapuviranomainen myöntää valtionavustuksen perustamishankkeeseen, jollei erikseen toisin säädetä, hakemuksesta 1 §:n 1 momentin 5 kohdassa tarkoitetun liikuntalain, 6 kohdassa tarkoitetun museolain, 7 kohdassa tarkoitetun teatteri- ja orkesterilain sekä 2 §:n 4 momentissa tarkoitetun kuntien kulttuuritoiminnasta annetun lain mukaisen toiminnan järjestäjälle. (30.12.2014/1410)
53 § (30.12.2014/1410)
Perustamishankkeeseen saatu valtionavustus kerrottuna rakennushankkeen valmistumisen jälkeen tapahtuneella rakennuskustannusindeksin suhteellisella muutoksella ja vähennettynä rakennuksen iästä ja tavanomaisesta kulumisesta johtuvalla kohtuullisella arvon alenemalla, joka on 1 prosenttia vuodessa rakennuksen valmistumisesta 10 vuoden ajan ja tämän jälkeen 2 prosenttia vuodessa palautusvelvollisuuden päättymiseen asti, voidaan määrätä palautettavaksi valtiolle, jos hankittu omaisuus luovutetaan toiselle taikka jos toiminta lopetetaan tai omaisuuden käyttötarkoitusta muutetaan pysyvästi eikä omaisuutta käytetä muuhun valtionosuuteen oikeuttavaan toimintaan. Jos omaisuus luovutetaan toiselle, joka käyttää omaisuutta valtionosuuteen oikeuttavaan toimintaan, tästä luovutuksesta johtuva palautus voidaan jättää määräämättä, jos luovuttaja omaisuuden luovutuksen yhteydessä sitoutuu vastaamaan palautusehdoista myös luovutuksen jälkeen tai jos luovutuksen saaja sitoutuu vastaaviin omaisuuden luovuttajaa koskeviin palautusehtoihin. Palautusta ei määrätä kuitenkaan suoritettavaksi, jos tässä momentissa tarkoitetun toimenpiteen tapahtuessa valtionavustuksen myöntämisestä on kulunut yli 15 vuotta.
Jos omaisuus, johon on saatu valtionavustusta, tuhoutuu tai vahingoittuu ja siitä saadaan vakuutus- tai muuta korvausta, voidaan valtionavustus 1 momentin mukaisesti laskettuna määrätä palautettavaksi valtiolle tai vähentää uuden perustamishankkeen valtionavustuksesta. Palautusta ei määrätä kuitenkaan suoritettavaksi eikä vähennystä tehdä, jos vahingon tapahtuessa valtionavustuksen myöntämisestä on kulunut yli 15 vuotta.
Palautusvelvollisuudesta ja korvauksen vähentämisestä päättää 57 §:ssä tarkoitettu valtionapuviranomainen. Valtionavustuksen saajan on ilmoitettava valtionapuviranomaiselle kuuden kuukauden kuluessa 1 ja 2 momentissa tarkoitetusta olosuhteiden muuttumisesta. Jos myöhemmin käy ilmi, ettei ilmoitusta ole tehty määräajassa, on 1 momentin mukaisesti laskettu valtionavustuksen määrä palautettava valtiolle korkolain (633/1982) 12 §:n mukaisine korkoineen, jollei valtionapuviranomainen erityisestä syystä toisin päätä.
Poiketen siitä, mitä valtion korvauksetta luovuttamien ammatillisten oppilaitosten kiinteistöjen ja irtaimiston luovutussopimuksissa on sovittu palautusehdoista ja mitä edellä tässä pykälässä säädetään perustamishankkeeseen myönnetyn valtionavustuksen palauttamisajasta, palautusta ei määrätä suoritettavaksi, jos kiinteistön tai irtaimiston luovutuksesta on kulunut yli 30 vuotta.
55 § (29.12.2011/1511)
Opetus- ja kulttuuriministeriö päättää perusopetuslain 39 §:ssä tarkoitetuista erityisopetuksen tukitehtävistä perittävistä maksuista sen mukaan kuin valtion maksuperustelaissa (150/1992) julkisoikeudellisista suoritteista perittävistä maksuista säädetään.
57 § (30.12.2014/1410)
Aluehallintovirasto on valtionapuviranomainen 45 §:n 1 momentissa tarkoitetuissa asioissa ja 1 §:n 3 momentin mukaisissa perustamishankkeita koskevissa asioissa lukuun ottamatta opetus- ja kulttuuriministeriön ennen vuotta 2007 myöntämien perustamishankkeiden valtionosuuksien ja avustusten maksamista.
Opetushallitus on valtionapuviranomainen:
1) opetuksen toiminnallista kehittämistä koskevissa asioissa;
2) ammatillisen koulutuksen kehittämistä, kokeilua ja toiminnan käynnistämistä sekä toimintaan liittyviä tarpeellisia erityistehtäviä koskevissa asioissa, ei kuitenkaan 32 h §:ssä tarkoitetussa strategiarahoituksessa, ellei opetus- ja kulttuuriministeriö toisin päätä; (11.8.2017/532)
3) 45 §:n 2 ja 3 momentissa tarkoitettuja valtionavustuksia koskevissa asioissa. (11.8.2017/532)
Valtionapuviranomainen muissa tässä laissa tarkoitetuissa asioissa on opetus- ja kulttuuriministeriö.
Toimivallan jaosta valtionapuviranomaisten välillä voidaan antaa tarkempia säännöksiä valtioneuvoston asetuksella.
Kunnan, kuntayhtymän ja yksityisen toiminnan järjestäjän on toimitettava valtionapuviranomaiselle tässä laissa tarkoitetun rahoituksen määräämiseksi tarvittavat talousarvioon, taloussuunnitelmaan, tilinpäätökseen ja toimintakertomukseen perustuvat tiedot sekä muut rahoituksen määräämiseksi tarpeelliset kustannuksia, toiminnan laajuutta ja rahoituksen perusteena käytettäviä muita suoritteita koskevat tiedot. Tarkempia säännöksiä toimitettavista tiedoista voidaan antaa valtioneuvoston asetuksella. (11.8.2017/532)
Valtionapuviranomainen päättää 1 momentissa tarkoitettujen tietojen oikeellisuuden toteamiseksi suoritettavista rahoituksen saajan talouteen ja toimintaan kohdistuvista tarkastuksista. Opetus- ja kulttuuriministeriö voi antaa tarkastuksen Opetushallituksen tehtäväksi. Valtionapuviranomainen voi antaa tarkastuksen myös ulkopuolisen tilintarkastajan tehtäväksi. Tilintarkastajan tulee olla tilintarkastuslaissa (1141/2015) tarkoitettu tilintarkastaja. Tilintarkastajalla tulee olla riittävä perehtyneisyys opetus- ja kulttuuritoimen rahoitusjärjestelmään. Tilintarkastusyhteisön on nimettävä tarkastuksesta päävastuullinen tilintarkastaja. (18.9.2015/1172)
59 § (11.8.2017/532)
Ennen kuin opetus- ja kulttuuriministeriö tekee ehdotuksen seuraavan varainhoitovuoden talousarvioon käyttökustannusten valtionosuutta varten otettavasta määrärahasta, sen on neuvoteltava yksikköhinnoista ja ammatillisen koulutuksen määrärahasta Suomen Kuntaliitto ry:n kanssa.
Ministeriön on myös neuvoteltava Suomen Kuntaliitto ry:n kanssa siitä, mitä tietoja on pidettävä tarpeellisina yksikköhintojen määräämistä ja vahvistamista sekä valtionosuuden ja ammatillisen koulutuksen rahoituksen määräämistä varten, sekä siitä, miten nämä tiedot toimitetaan valtionapuviranomaiselle.
Päätökseen ei kuitenkaan saa vaatia oikaisua eikä hakea muutosta siltä osin kuin se koskee 48 §:n 1 momentissa tarkoitettuja oppilas- ja opiskelijamääriä. (14.12.2018/1094)
Opetus- ja kulttuuriministeriö voi päättää, että saamatta jäänyt etuus maksetaan myöhemmin seuraavan valtionosuuden yhteydessä. (29.12.2011/1511)
Jos 1 tai 2 §:ssä tarkoitettu opetuksen tai muun toiminnan järjestäjä on saanut perusteettomasti tämän lain nojalla myönnettyä valtionosuutta tai rahoitusta, opetus- ja kulttuuriministeriön on määrättävä liikaa saatu määrä palautettavaksi. Palautettavasta määrästä peritään korkolain 3 §:n 2 momentin mukainen vuotuinen korko sen kuukauden alusta, jona valtionosuus on maksettu. (29.12.2011/1511)
Opetus- ja kulttuuriministeriö voi päättää, että palautettava etuus vähennetään myöhemmin seuraavan vuoden valtionosuuden yhteydessä. (29.12.2011/1511)
4) 63 §:n säännöstä valtionosuuksien määräytymisestä kunnan alueen jakamistapauksissa;
5) 63 b §:n säännöstä aluehallintoviraston toimivallasta uhkasakon asettamiseen.
(30.12.2010/1407)
68 § (30.12.2015/1607)
68 § on kumottu L:lla 30.12.2015/1607.
69 § (30.12.2014/1410)
Aiemmin myönnettyjen ja maksamatta olevien perustamishankkeiden valtionosuudet.
Ennen tämän lain voimaantuloa ammatillisen koulutuksen perustamishankkeisiin myönnetyt ja vuosittain maksettavat opiskelijaa kohti lasketut valtionosuudet vähennetään keskimääräisiä yksikköhintoja laskettaessa.
70 § (30.12.2014/1410)
70 § on kumottu L:lla 30.12.2014/1410.
5.11.2010/926:
Lakia sovelletaan ensimmäisen kerran laskettaessa ja määrättäessä yksikköhintoja sekä myönnettäessä valtionosuutta vuodelle 2011.
Kunkin ammatillisen erikoisoppilaitoksen valtionosuuden määrä vuodelle 2011 saadaan, kun lasketaan valtionosuudet tämän lain ja tämän lain voimaan tullessa voimassa olleiden säännösten mukaisesti. Näin laskettujen valtionosuuksien määrien erotus muunnetaan opiskelijatyöpäiviksi jakamalla se tämän lain mukaisesti lasketulla opiskelijatyöpäivän yksikköhinnalla. Näin saadusta opiskelijatyöpäivien määrän muutoksesta kaksi kolmasosaa vähennetään tämän lain mukaisesti lasketusta opiskelijatyöpäivien määrästä ja kerrotaan opiskelijatyöpäivän hinnalla.
Vuoden 2012 valtionosuutta laskettaessa 1 momentin mukaisesti vuodelle 2011 laskettujen opiskelijatyöpäivien määrän muutoksesta otetaan huomioon kolmasosa.
HE 129/2010, SiVM 6/2010, EV 152/2010
30.12.2010/1407:
29.12.2011/1511:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2012. Lain 35 a § on voimassa 31 päivään joulukuuta 2015.
Jos opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetun lain 53 §:n 1 momentissa tarkoitettu toimenpide on tehty tai 53 §:n 2 momentissa tarkoitettu vahinko on tapahtunut ennen tämän lain voimaantuloa, valtionapuviranomaiseen sovelletaan tämän lain 70 §:n 2 momentin asemesta tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.
HE 60/2011, HaVM 7/2011, EV 82/2011
28.12.2012/912:
28.12.2012/995:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2013 ja on voimassa 31 päivään joulukuuta 2015.
28.6.2013/486:
Lakia sovelletaan ensimmäisen kerran määrättäessä syksyllä 2013 keskimääräisiä yksikköhintoja ja yksikköhintoja vuodelle 2014.
3 momentti on kumottu L:lla 30.12.2014/1418.
HE 9/2013, SiVM 1/2013, EV 78/2013
13.12.2013/892:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2014. Lain 43 a § on voimassa 31 päivään joulukuuta 2019 saakka.
13.12.2013/893:
13.12.2013/938:
Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksissa tämän lain voimaan tullessa vireillä olevat opetus- ja kulttuuritoimen rahoitusta koskevat asiat sekä ennen tämän lain voimaantuloa tehdyt edellä tarkoitettuja asioita koskevat sopimukset ja sitoumukset ja niistä johtuvat oikeudet ja velvollisuudet, jotka tämän lain nojalla kuuluvat aluehallintovirastoille, siirtyvät lain voimaan tullessa toimivaltaiselle aluehallintovirastolle.
20.12.2013/1045:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä helmikuuta 2014.
Tämän lain säännöksiä sovelletaan 1 päivänä elokuuta 2014 tai sen jälkeen alkavan koulutuksen rahoitukseen.
HE 118/2013, SiVM 9/2013, EV 170/2013
30.12.2013/1304:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2014 ja on voimassa 31 päivään joulukuuta 2016.
Tätä lakia ei sovelleta koulutukseen, joka on alkanut ennen tämän lain voimaantuloa.
HE 196/2013, SiVm 13/2013, EV 201/2013
27.6.2014/484:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2014 ja on voimassa 31 päivään joulukuuta 2015.
HE 62/2014, SiVM 5/2014, EV 61/2014
30.12.2014/1410:
Poiketen siitä, mitä 24 §:n 1 momentissa, 25 §:n 1 momentissa, 28 §:n 1 momentissa ja 35 §:n 1 momentissa säädetään yksikköhintojen laskemisesta ja kustannusten tarkistamisesta vuosittain, ensimmäinen tämän lain mukainen kustannusten tarkistus tehdään varainhoitovuodelle 2016 vuoden 2013 kustannustietojen perusteella.
Poiketen siitä, mitä 1 §:n 3 momentissa säädetään, yleisten kirjastojen perustamishankkeiden vuonna 2015 tehtävät valtionavustuspäätökset myönnetään ja niiden maksatukset toteutetaan opetus- ja kulttuuriministeriön vuosille 2014–2017 vahvistaman rahoitussuunnitelman mukaisesti ennen tämän lain voimaantuloa voimassa olleiden perustamishankkeita koskevien säännösten mukaisesti.
Ennen tämän lain voimaantuloa myönnettyihin ammatillisista oppilaitoksista annetun lain muuttamisesta annetun lain (717/1992), ammatillisista aikuiskoulutuskeskuksista annetun lain muuttamisesta annetun lain (720/1992), ammatillisesta koulutuksesta annetun lain (630/1998), ammatillisesta aikuiskoulutuksesta annetun lain (631/1998), ammattikorkeakouluopinnoista annetun lain (255/1995) ja ammattikorkeakoululain (351/2003) toiminnan mukaisiin perustamishankkeiden valtionosuuksien ja -avustusten palautuksiin sovelletaan tämän lain säännöksiä.
Ennen tämän lain voimaantuloa myönnettyihin työelämän kehittämis- ja palvelutehtävää koskeviin valtionavustuksiin sovelletaan niitä säännöksiä, jotka olivat voimassa tämän lain tullessa voimaan.
30.12.2014/1418:
6.3.2015/189:
HE 304/2014, SiVM 19/2014, EV 297/2014
20.3.2015/248:
Tätä lakia sovelletaan ensimmäisen kerran määrättäessä varainhoitovuoden 2016 yksikköhintoja. Varainhoitovuoden 2015 ja sitä aiempien varainhoitovuosien yksikköhinnan määräämiseen sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.
Jos 25 §:n 1 momentissa tarkoitetun yksikköhinnan määräämisessä käytetään vuoden 2015 tai sitä aiempien vuosien kustannuksia tai opiskelijoita koskevia tietoja, otetaan huomioon ennen tämän lain voimaantuloa voimassa olleiden säännösten mukaisten ammatilliseen peruskoulutukseen ohjaavan ja valmistavan koulutuksen, vammaisille opiskelijoille järjestettävän valmentavan ja kuntouttavan opetuksen ja ohjauksen, maahanmuuttajille järjestettävän ammatilliseen peruskoulutukseen valmistavan koulutuksen sekä muuna kuin ammatillisena peruskoulutuksena järjestettävän kotitalousopetuksen kustannukset ja opiskelijat.
Lain 25 §:n 4 momentissa tarkoitettuja yksikköhintoja varainhoitovuodelle 2016 määrättäessä otetaan huomioon ammatillisesta peruskoulutuksesta annetun lain (630/1998) 20 §:n 2 momentissa tarkoitetun erityisopetuksen erityisen koulutustehtävän perusteella järjestetyn tämän lain voimaan tullessa voimassa olleiden säännösten mukaisen vammaisille opiskelijoille järjestettävän valmentavan ja kuntouttavan opetuksen ja ohjauksen opiskelijat. Mainittujen koulutusten yksikköhinnan porrastamisessa sovelletaan tällöin tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.
Lain 48 ja 50 §:ssä tarkoitetun keskimääräisen opiskelijamäärän laskennassa huomioidaan myös tämän lain voimaan tullessa voimassa olleiden säännösten mukaisten ammatilliseen peruskoulutukseen ohjaavan ja valmistavan koulutuksen, vammaisille opiskelijoille järjestettävän valmentavan ja kuntouttavan opetuksen ja ohjauksen, maahanmuuttajille järjestettävän ammatilliseen peruskoulutukseen valmistavan koulutuksen sekä muuna kuin ammatillisena peruskoulutuksena järjestettävän kotitalousopetuksen opiskelijat, jos rahoituksen määräytymisperusteena käytetään vuoden 2015 tai sitä aiempien vuosien opiskelijamääriä koskevia tietoja.
HE 211/2014, HE 357/2014, SiVM 21/2014, EV 311/2014
4.9.2015/1112:
HE 307/2014, SiVM 25/2014, EV 368/2014
18.9.2015/1172:
30.12.2015/1607:
30.12.2015/1690:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2016 ja on voimassa vuoden 2016 loppuun. Lakia sovelletaan kuitenkin jo 20 päivä syyskuuta 2015 jälkeen aloitettuihin opintoihin. Lisäksi 12 §:n 2 momenttia sovelletaan 48 §:n 7 momentin perusteella ilmoitettujen oppilaiden osalta myös vuonna 2017 myönnettävään rahoitukseen.
HE 120/2015, SiVM 10/2015, EV 66/2015
29.12.2016/1486:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2017. Lain 11 a § ja 50 §:n 3 momentti ovat voimassa 31 päivään joulukuuta 2017. Lain 45 a, 48 b ja 48 c § ovat voimassa 31 päivään joulukuuta 2018.
29.12.2016/1493:
HE 238/2016, SiVM 21/2016, EV 257/2016
29.12.2016/1502:
16.6.2017/374:
Opetus- ja kulttuuriministeriö voi lukiolain 4 a §:n voimaan tullessa voimassa olleen erityistä koulutustehtävää koskevan määräyksen perusteella myöntää vuosina 2019–2020 tämän lain 24 a §:ssä tarkoitettua lisärahoitusta pykälän 1 momentissa mainitun euromäärän rajoissa sellaisten opiskelijoiden perusteella, jotka ovat aloittaneet opintonsa ennen lukiolain 4 a §:n voimaantuloa.
HE 20/2017, SiVM 1/2017, EV 34/2017
11.8.2017/532:
1. Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2018.
2. Tätä lakia sovelletaan ensimmäisen kerran varainhoitovuodelle 2018 myönnettävään ammatillisesta koulutuksesta annetussa laissa tarkoitetun koulutuksen rahoitukseen. Tätä lakia sovelletaan lukion erityisen koulutustehtävän lisärahoitusta koskevilta osin ensimmäisen kerran varainhoitovuodelle 2019 myönnettävään lukion rahoitukseen. Lain 9 §:n 2 momenttia sovelletaan ensimmäisen kerran varainhoitovuodelle 2020 myönnettävään rahoitukseen.
3. Poiketen siitä, mitä 32 a §:ssä säädetään, varainhoitovuosina 2018 ja 2019 perusrahoituksen osuus on 95 prosenttia, suoritusrahoituksen osuus 5 prosenttia ja vaikuttavuusrahoituksen osuus 0 prosenttia. Varainhoitovuonna 2020 perusrahoituksen osuus on 70 prosenttia, suoritusrahoituksen osuus 20 prosenttia ja vaikuttavuusrahoituksen osuus 10 prosenttia. Varainhoitovuonna 2021 perusrahoituksen osuus on 60, suoritusrahoituksen osuus 30 prosenttia ja vaikuttavuusrahoituksen osuus 10 prosenttia.
4. Poiketen siitä, mitä 32 d §:ssä säädetään, varainhoitovuosina 2018 ja 2019 tavoitteellista opiskelijavuosimäärää painotetaan varainhoitovuotta edeltävää vuotta edeltävän vuoden toteutuneiden opiskelijamäärien sekä opiskelijatyövuosien ja opiskelijatyöpäivien perusteella. Opiskelijavuosien määrittelyssä yksi opiskelija ja yksi opiskelijatyövuosi vastaavat yhtä opiskelijavuotta. Varainhoitovuosina 2018 ja 2019 painotusperusteena ei käytetä työvoimakoulutusta eikä vankilaopetusta.
5. Poiketen siitä, mitä 32 f §:ssä säädetään, varainhoitovuosina 2018 ja 2019 suoritusrahoituksen määräytymisperusteena ei käytetä suoritettuja tutkinnon osia eikä painotusperusteena erityisen tuen tai vaativan erityisen tuen järjestämistä. Varainhoitovuosina 2016 ja 2017 näyttötutkintona suoritettu tutkinto luetaan sen koulutuksen järjestäjän suoritteeksi, jolle on maksettu rahoitusta valmistavan koulutuksen järjestämisen perusteella. Jos tutkinto tai tutkinnon osa on varainhoitovuosina 2018 tai 2019 suoritettu ammatillisesta koulutuksesta annetun lain 134 §:n 1 momentissa tarkoitetussa koulutuksessa, tutkinto tai tutkinnon osa luetaan sen koulutuksen järjestäjän suoritteeksi, joka on laatinut opiskelijan mainitun lain 44 §:ssä tarkoitettua henkilökohtaista osaamisen kehittämissuunnitelmaa vastaavan suunnitelman.
6. Poiketen siitä, mitä 32 f §:n 1 momentissa säädetään tutkinnon osien osaamispisteistä, ammatillisesta aikuiskoulutuksesta annetun lain (631/1998) nojalla määrättyjen ammatillisten perustutkintojen perusteiden mukaisten tutkinnon osien osaamispisteet määräytyvät ammatillisesta peruskoulutuksesta annetun lain (630/1998) nojalla määrättyjen ammatillisen perustutkinnon perusteiden vastaavien tutkinnon osien osaamispisteiden perusteella. Ammatillisesta aikuiskoulutuksesta annetun lain nojalla määrättyjen ammattitutkintojen ja erikoisammattitutkintojen perusteiden mukaisten tutkinnon osien osaamispisteet määräytyvät siten, että ammattitutkintojen osalta luku 150 ja erikoisammattitutkintojen osalta luku 180 jaetaan sillä tutkinnon osien lukumäärällä, joka kyseisen tutkinnon perusteiden muodostumissääntöjen mukaisesti edellytetään tutkinnon suorittamiseksi.
7. Poiketen siitä, mitä 32 g §:ssä säädetään, vaikuttavuusrahoituksen määräytymisperusteena ei varainhoitovuosina 2020 ja 2021 käytetä tutkinnon osia suorittaneiden työllistymistä tai jatko-opintoihin siirtymistä eikä työelämäpalautetta.
8. Poiketen siitä, mitä 32 i §:n 1 momentissa säädetään, varainhoitovuosina 2018 ja 2019 myönnettävä arvonlisäverokorvaus perustuu tämän lain voimaan tullessa voimassa olleiden säännösten mukaisesti määriteltyyn keskimääräiseen arvonlisäveron määrään, joka on suhteutettu koulutuksen järjestäjän kyseisen varainhoitovuoden perusrahoituksena myönnettävään määrään.
9. Tämän lain voimaan tullessa voimassa ollutta 45 a §:ää sovelletaan mainitun pykälän 2 momentissa tarkoitetun koulutuksen rahoitukseen varainhoitovuonna 2018, jos koulutus on aloitettu ennen tämän lain voimaantuloa.
11.8.2017/558:
14.12.2017/883:
HE 111/2017, VaVM 14/2017, EV 129/2017
19.12.2017/957:
13.7.2018/548:
HE 57/2018, SiVM 3/2018, EV 61/2018
10.8.2018/716:
14.12.2018/1094:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2019. Lain 24 b § on voimassa 31 päivään joulukuuta 2019.
15.3.2019/315:
HE 194/2018, SiVM 18/2018, EV 266/2018
1 luku - Yleiset säännökset1 § - Soveltamisala2 § - Soveltaminen eräissä tapauksissa3 § - Määritelmät4 § - Suhde kunnan peruspalvelujen valtionosuudesta annettuun lakiin2 luku - Käyttökustannusten rahoitus5 § - Rahoituksen laskentaperuste6 § - Kunnan valtionosuus ja valtionosuuden peruste lukiolaissa tarkoitetussa koulutuksessa7 § - Kuntayhtymän ja yksityisen järjestämän lukiokoulutuksen rahoitus (11.8.2017/532)8 § - Kunnan omarahoitusosuus lukiolaissa tarkoitetun koulutuksen käyttökustannuksiin (11.8.2017/532)8 a § - Kunnan omarahoitusosuuteen ammattikorkeakoulujen kuntarahoitusosuuden poistamisen johdosta lisättävän euromäärän laskeminen vuodesta 2016 alkaen9 § - Ammatillisen koulutuksen määräraha9 a § - Kunnan omarahoitusosuus ammatillisen koulutuksen rahoituksessa10 § - Ammatillisen koulutuksen järjestäjälle myönnettävä rahoitus ja kunnan valtionosuus10 a § - Ammatillisen koulutuksen rahoituksen myöntäminen varainhoitovuosina 2018–202011 § - Esi- ja perusopetuksen rahoitus12–18 §19 § - Valtionosuus aamu- ja iltapäivätoiminnan käyttökustannuksiin20 § - Valtionosuus opetustuntikohtaisesti rahoitetun taiteen perusopetuksen käyttökustannuksiin21 § - Valtionosuus liikuntatoiminnan ja nuorisotyön käyttökustannuksiin22 § - Valtionosuus museon, teatterin ja orkesterin käyttökustannuksiin22 § - Valtionosuus museon, teatterin ja orkesterin käyttökustannuksiin3 luku - Opetustoimen yksikköhinnat23 § - Keskimääräiset yksikköhinnat23 a §23 b § - Keskimääräisestä yksikköhinnasta tehtävät vähennykset24 § - Lukion yksikköhinnat24 a § - Lukion erityisen koulutustehtävän lisärahoitus24 b § - Lukion erityisen koulutustehtävän lisärahoituksesta tehtävä vähennys25 § 26–26 a §27–27 a §28 § - Opetustuntikohtaisesti rahoitetun taiteen perusopetuksen yksikköhinta29 § - Esi- ja perusopetuksen yksikköhinnat29 a § 30 § - Aamu- ja iltapäivätoiminnan yksikköhinta31 § - Yksikköhintoja laskettaessa huomiotta jätettävät kustannukset32 § - Arvonlisäveron huomioon ottaminen yksityisen koulutuksen järjestäjän yksikköhinnoissa3 a luku - Ammatillisen koulutuksen rahoituksen määräytymisperusteet32 a § - Rahoitusosuudet32 b § - Opiskelijavuosi32 c § - Tavoitteellisista opiskelijavuosista päättäminen32 d § - Perusrahoitus32 e § - Perusrahoituksen harkinnanvarainen korotus32 f § - Suoritusrahoitus32 g § - Vaikuttavuusrahoitus32 h § - Strategiarahoitus32 i § - Arvonlisäveron korvaaminen yksityiselle ammatillisen koulutuksen järjestäjälle32 j § - Uuden koulutuksen järjestäjän suoritteiden määrittely4 luku - Kulttuuritoimen yksikköhinnat33 § - Liikuntatoiminnan yksikköhinta34 § - Nuorisotyön yksikköhinta35 § - Museoiden, teattereiden ja orkestereiden yksikköhinnat35 a § - Museoiden, teattereiden ja orkestereiden yksikköhinnoista tehtävät vähennykset35 b § - Harkinnanvarainen lisärahoitus valtakunnalliseen vastuumuseotehtävään5 luku - Perustamishankkeen valtionavustus36 § - Perustamishanke37 § - Hankesuunnitelma38 § - Valtionavustuksen enimmäismäärän määrääminen39 § - Aloittamislupa40 § - Valtionavustuksen hakeminen41 § - Hankeselvitys42 § - Perustamishankkeiden rahoitussuunnitelma43 § 43 a § - Suomen itsenäisyyden satavuotisjuhlavuoden merkkihankkeen valtionavustus vuosina 2014–20196 luku - Erityiset valtionavustukset44 § - Valtionavustukset45 § - Saamenkieliseen ja saamen kielen opetukseen myönnettävä valtionavustus sekä eräät muut valtionavustukset45 a–46 §47 § - Valtionavustuslain soveltaminen7 luku - Erinäiset säännökset48 § - Opiskelija- ja oppilasmäärien laskeminen (28.6.2013/486)48 a § - Rahoituksen perusteena käytettävät suoritteet perusopetuksessa49 § - Rahoituksen laskemisessa käytettävien suoritteiden määrän vahvistaminen50 § - Rahoituksen myöntäminen ja tarkistaminen51 § - Rahoituksen maksaminen käyttökustannuksiin52 § - Valtionavustuksen myöntäminen ja maksaminen perustamishankkeeseen53 § - Perustamishankkeeseen suoritetun valtionavustuksen palautus54 § - Maksatuksen keskeytys55 § - Erityisopetuksen tukitehtävistä perittävät maksut56 § - Suorituksen maksamatta ja perimättä jättäminen57 § - Valtionapuviranomainen58 § - Tietojen toimittaminen ja tarkastus59 § - Neuvottelumenettely60 § - Oikaisumenettely ja muutoksenhaku61 § - Saamatta jääneen etuuden suorittaminen62 § - Perusteettoman edun palauttaminen63 § - Suoritusvelvollisuuden raukeaminen64 § - Kunnan peruspalvelujen valtionosuudesta annetun lain eräiden säännösten soveltaminen8 luku - Voimaantulo- ja siirtymäsäännökset65 § - Voimaantulo66 § - Ammatillisen koulutuksen tuloksellisuusrahoitus67 § - Ammatilliseen peruskoulutukseen valmistavien jaksojen rahoitus68 § 69 § - Aiemmin myönnettyjen ja maksamatta olevien perustamishankkeiden valtionosuudet.70 § 71 § - Perustamishankkeen valtionosuuksien ja -avustusten palautus72 § - Maahanmuuttajien perusopetukseen valmistavan opetuksen oppilasmäärän määräytyminen vuonna 2010Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:5.11.2010/926:30.12.2010/1407:29.12.2011/1511:28.12.2012/912:28.12.2012/995:28.6.2013/486:13.12.2013/892:13.12.2013/893:13.12.2013/938:20.12.2013/1045:30.12.2013/1304:27.6.2014/484:30.12.2014/1410:30.12.2014/1418:6.3.2015/189:20.3.2015/248:4.9.2015/1112:18.9.2015/1172:30.12.2015/1607:30.12.2015/1690:29.12.2016/1486:29.12.2016/1493:29.12.2016/1502:16.6.2017/374:11.8.2017/532:11.8.2017/558:14.12.2017/883:19.12.2017/957:13.7.2018/548:10.8.2018/716:14.12.2018/1094:15.3.2019/315:


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiArkkitehtuurianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiVärikäsTietokoneetViileäSöpöKukkaHauskaPelitTytötteHDLomaKuumaElääLogoRakkausElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisää	Kotiin / Sarjakuvat / goku tapetti HD	goku tapetti HD
2,549 näkymät
0	goku tapetti HD
Tässä on kokoelma goku tapetti HD työasemien, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä 5dwallpaper.com, on yli satoja tuhansia taustakuvat ovat ladattavissa. Voit ladata Jokainen Taustakuva ilmaiseksi.
Jos Like This goku taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Love Peace Edellinen: kukka taustakuvat HD
seuraava: Harley Quinn tapetti HD
näkymät (532) vapaa joulu wallpaper10
California tapetti HD Downloadpatriootteja tapetti HDmaisema tapetti 15 kaunis kokoelmiareddit taustakuvat HDDesert tapetti kaunis kokoelmiahäät tapetti HD Downloadhirviö tapetti HDlife tapetti HDminimalistinen taustakuvia HD DownloadLenovo tapetti HD Suunnitellut 5dwallpaper.com | Powered by zuuur.com	© Copyright 2016, Kaikki oikeudet pidätetään	Siirry alkuun

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


Piispa Y. A. Wallinmaan muistokivihanke toi ”Piispankiven” Inarin Laanilaan | Oulun hiippakunta
Artikkeli Oulun hiippakunnan juhlavuosi
Piispa Y. A. Wallinmaan muistokivihanke toi ”Piispankiven” Inarin Laanilaan
Yrjö Aukusti Wallinmaa ehti hoitaa Oulun hiippakunnan piispanvirkaa kesällä 1943 vain viisi viikkoa, ennen kuin hän joutui venäläisten partisaanien attentaatin kohteeksi Inarin Laanilassa. Hautajaisissa herätettiin kysymys muistomerkin hankkimisesta hänen muistonsa kunnioittamiseksi.
Hanketta rupesi toteuttamaan tuomiokapitulin asettama toimikunta, johon kuuluivat Lapin läänin maaherra Kaarlo Hillilä – hänen jälkeensä Uuno Hannula –, asessorit J. E. Hyötyniemi ja Toivo Kajava, Lapin rovastikunnan lääninrovasti Yrjö Aittokallio sekä Oulun diakonissakodin johtaja A. I. Heikinheimo. Hyötyniemi ja Aittokallio olivat olleet mukana samassa attentaatin kohteeksi joutuneessa postiautossa kuin Wallinmaa, mutta selvinneet siitä hengissä.
Toimikunnan puheenjohtajaksi tuli Hillilä ja sihteeriksi Heikinheimo, joka oli Kristillisen taideseuran Oulun osaston puheenjohtaja. Se kokoontui ensimmäisen kerran jo syyskuussa 1943 Rovaniemellä. Toimikunta aikoi ennen muuta kääntyä hiippakunnan seurakuntien puoleen, jotta ne ottaisivat tarvittavat varat talousarvioonsa.
Sodanjälkeisenä aikana toimikunta katsoi kuitenkin viisaimmaksi hankkeen siirtämisen sopivampaan ajankohtaan eikä siitä kerrottu tuomiokapitulin painetussa kiertokirjeessä, niin kuin oli aiottu. Maan uusi ulkopoliittinen asema, ennen muuta suhteet Neuvostoliittoon, nousi alkuperäisen hankkeen ja seurakunnille kohdistetun varainkeräyksen toteuttamisen esteeksi.
Ensimmäisenä vaiheena toimikunnan työssä oli, että hiippakunnan seurakunnat luovuttivat kesäkuussa 1948 järjestettyjen hiippakuntapäivien yhteydessä piispa Väinö Malmivaaralle piispansauvan, jonka hankkimisesta Kristillisen taideseuran Oulun osasto oli tehnyt aloitteen. Heränneille luonteenomaiseen matalakirkolliseen tapaan Malmivaara oli ollut aluksi hanketta vastaan, mutta sittemmin antanut ymmärtää, että hän kyllä ottaisi piispansauvan käyttöön.
Sauvan piirustukset laati helsinkiläinen arkkitehti Yrjö A. Vaskivuo; sen yläosassa olevat evankelistasymbolit olivat kuitenkin oululaisen taiteilijan Mikko Asunnan käsialaa. Sen valmisti nuori oululainen kultaseppä Eino Kärnä perimättä siitä palkkiota, mutta sai sillä kultaseppämestarin arvon.
Piispansauvan hankkiminen oli ollut vireillä jo piispa Wallinmaan lyhyeksi jääneellä kaudella. Hankkeeseen ei liittynyt mitään poliittisista suhdanteista johtuvia ongelmia. Oulun ja Kuopion hiippakunnat olivat ainoita, joilla piispansauvaa ei vielä ollut.
Piispansauvan korkeus oli kaksi metriä, josta hopeisen käyrän osuus oli 40 senttiä. Koristeena oli käyrän keskuksessa kultainen risti ja reunassa vehnänjyvä sekä alempana evankelistojen symbolit ja Pohjanmaan ja Lapin vaakuna-aiheet. Sauvan puinen osa valmistettiin Pohjolan poikakodin puusepänverstaalla Muhoksella tunturikoivusta, joka oli tuotu Inarista. Veljekset Åström lahjoitti valmistamansa nahkaisen piispansauvakotelon Kristillisen taideseuran Oulun osastolle.
Piispansauvahanke pystyttiin toteuttamaan lähes kokonaan ilman kustannuksia, koska kyseessä oli oululaisen J. H. Pekurin kultasepänliikkeen lahjoitus. Koko hankkeen hinnaksi laskettiin 420 000 markkaa (19 200 euroa). Lahjoituksia saatiin sittemmin lähes kaikilta hiippakunnan seurakunnilta.
Jäljellä olleet varat oli tarkoitus käyttää muistomerkin eli muistokiven toteuttamiseen Inarin Laanilaan. Sen suunnittelijaksi oli jo syksyllä 1943 valittu arkkitehti Gustaf Strandberg. Laaniojan eteläpuolella ja Sodankylän–Ivalon sodanaikaisen maantien itäpuolella sijainnut noin kolmen aarin suuruinen alue saatiin kertakaikkista nimellistä vuokraa (200 markkaa eli euro) vastaan metsähallitukselta. Lääninrovasti Aittokallio – Sodankylän, sittemmin Utsjoen kirkkoherra – ryhtyi muistomerkkiasiassa paikallisiin toimiin.
Muistokiven valmisti keväällä 1950 oululainen Tuomaisen kiviveistämö, jonka puoleen toimikunta oli kääntynyt jo syksyllä 1943, ja se pystytettiin paikalleen alkukesästä.
Paljastustilaisuus pidettiin kesäkuun 20. päivänä 1950. Paikalle oli kutsuttu Oulun tuomiokapitulin lisäksi kirkkohallitus, Lapin läänin maaherra, kaikki piispat, metsähallitus, Lapin postitarkastaja, Inarin kunta ja seurakunta, Lapin rovastikunnan kirkkoherrat sekä lehdistön edustajia. Oulun hiippakunnan ja Lapin läänin ulkopuolisia tahoja ei kuitenkaan ollut paikalla, mikä kertoi tuolloisten päättäjien poliittisesta varovaisuudesta.
Muistomerkin paljastuspuheen piti rovasti Hyötyniemi ja luovutussanat esitti rovasti Heikinheimo. Inarin kirkkoherra Mauno Aho otti seurakuntansa nimissä vastaan myöhemmin Piispankiveksi nimetyn muistomerkin ja sen alueen. Lisäksi puhuivat piispa Malmivaara ja maaherra Hannula.
Kun muistokiven hankkiminenkin toteutui vähäisin kustannuksin, tuomiokapituli luovutti Inarin seurakunnalle muistomerkkitoimikunnan esityksestä vielä 30 000 markkaa (1 200 euroa) sen kunnossapitorahastoksi. Loppuosan toimikunta esitti käytettäväksi hiippakunnan vähävaraisten seurakuntien kirkollisten taide-esineiden hankkimiseen Kristillisen taideseuran Oulun paikallisosaston esittämällä tavalla.
Näin koko muistomerkkihanke oli tarkoitettu olemaan ennen muuta Kristillisen taideseuran kunnianosoitus entiselle puheenjohtajalleen.
Rovasti Heikinheimo joutui kuitenkin toteamaan katkeransävyisesti, että kapituli oli luovuttanut loppurahat tuomiorovasti Väinö Helteen esityksestä Oulun tuomiokirkkoseurakunnalle piispa Wallinmaan haudan hoitamista varten.
Heikinheimo piti kapitulin menettelyä ”todella outona” ja uusi turhaan alkuperäisen esityksensä. Hän päätti kertomuksensa toimikunnan tuloksellisesta työstä sanoilla, jotka ilmaisivat vastakohtaansa: ”Kauniimmin tuskin on mitään toimikuntaa ´kiitetty´ piispansauvasta ja piispan muistomerkin hankkimisesta!”
Heikinheimo, joka oli 1945 siirtynyt Muhoksen kirkkoherraksi, kääntyi vielä keväällä 1952 tuomiokirkkoseurakunnan kirkkohallintokunnan puoleen ja pyysi sitä oikaisemaan asian taideseuran hyväksi. Kirjelmänsä Heikinheimo päätti edelleen kriittiseen sävyyn. Hänen mukaansa taideseuran asiantuntemusta oli saatu nauttia monissa Pohjois-Suomen seurakunnassa. Vapaaehtoista kirkkotaidetta harrastavan seuran kannalta tuomiokapitulin menettely tuntui kuitenkin ”erittäin epäviisaalta ja toimintahalua tyrehdyttävältä”. Kysymys oli ennemmin arvovallasta kuin käytettävissä olevista rahamääristä.
Oli selvää, että kirjelmä ei antanut kirkkohallintokunnalle aihetta lähteä purkamaan vanhaa päätöstä.
Kirjoittaja on kirkkohistorian emeritusprofessori Itä-Suomen yliopistossa Joensuussa
[1] OMA OTA Ca: 93, 98, 101 Tklin ptk. 19.8.1943 § 15, 2.9.1943 § 39, 10.1.1948 § 109, 9.9.1948 § 7, 17.9.1950 § 69 (”Sauva”), 9.6.1950 § 40, 9.1.1951 § 24, 22.2.1951 § 34 (”Muisto”) ja 15.3.1951 § 11; OMA OTA Ea: 422 KD 12/1951, Muistomerkkitoimikunnan toimintakertomus (saapunut 4.1.1951) ja A. I. Heikinheimo Oulun tuomiokapitulille 24.3.1951; KTSOA Hc: 1 Piispansauvaa koskevia sekä Y. A. Wallinmaan muistomerkkitoimikunnan asiakirjoja 1943–1954 (toimikunnan ptk. 11.9.1943, Heikinheimon pitämä piispansauvan luovutuspuhe 27.6.1948, Heikinheimon kirjekonsepti virkaveljille 19.7.1948, metsähallituksen vuokrauspäätös 31.8.1949, toimintakertomuksen konsepti jälkikirjoituksineen vuoden 1950 lopulta, Heikinheimo Oulun kirkkohallintokunnalle 27.5.1952); YAW (vielä perikunnan hallussa, kopio Hannu Mustakalliolla) Kutsu muistomerkin paljastustilaisuuteen 20.6.1950 ja sen ohjelma; RT 36/10.9.1943, Muistomerkin pystyttäminen piispa Y. A. Wallinmaan murhan tapahtumapaikalle; OSYA OTSA K V 1: 7–9 Khall. ptk. 5.3.1951 § 7, 2.4.1951 ja 19.6.1952 § 3; Kaleva 21.6.1948, Oulun hiippakunnan piispa & 19.12.1948, Oulun hiippakunnan ensimmäinen piispansauva (molemmat leikkeet myös OSYA OTSA U: I: 1–2); Rimpiläinen 1983, 46-47.
Lue myös kirjoittajan artikkeli: Oulun hiippakunta viettää kaksinkertaista juhlavuotta


Poistuminen | Toimielimet | Kunnanhallitus | Pöytäkirja 06.06.2005 | Avaa haku
Kokous 06.06.2005 / Pykälä 184
Kunnanhallitus § 184 06.06.2005
Pöytäkirjat ja viranhaltijoiden tekemät päätökset
KH § 184
Teknisten palveluiden johtaja/ 23.5.2005 § 3/Hakasuon koulun vesikattourakoitsijan valinta. Hakasuon koulun vesikattourakoitsijaksi valitaan edullisimman urakkatarjouksen jättänyt urakoitsija Pohjolan Euro-Kate Oy.
Teknisten palveluiden johtaja/ 25.5.2005 § 2/ Jonsered LR 12 -ruohonleikkuri, VOKA -peräkärry, JÄÄMATTI -jäänhoitokone/ Myyntipäätös. Em. koneet myydään parhaimmat tarjouksen jättäneille henkilöille.
Sivistyspalveluiden johtaja/ 19.5.2005 § 10/ Toimivallan siirtäminen/ Anu Kemppainen.
Sivistyspalveluiden johtaja/ 27.5.2005 § 11/ Henkilökohtaisen vuosisidonnaisen osan myöntäminen/ Anu Kemppainen.
Sivistyspalveluiden johtaja/ 30.5.2005 § 13/ Pertti Haatajan irtisanoutuminen Paltamon kunnan vakinaisesta luokanopettajan virasta. Pertti Haatajalle myönnetään ero 31.7.2005 alkaen hänen hakemuksensa mukaisesti.
Sivistyspalveluiden johtaja/ 27.5.2005 § 12/ Ylituntien korvaaminen/ Anneli Karhapää.
Sivistyspalveluiden johtaja/ 31.5.2005 § 14/ Kahden luokanopettajan valitseminen lukuvuodeksi 2005 - 2006 kirkonkylän ala-asteelle. Määrätty Ulla Leinonen ja Katja Piipponen.
Sivistyspalveluiden johtaja/ 31.5.2005 § 15/ Tuntiopettajan valitseminen yläasteelle ja lukioon. Valittu Markku Turunen.
Sivistyspalveluiden johtaja/ 31.5.2005 § 16/ Teknisen työn tuntiopettajan valitseminen perusopetukseen. Valittu Tero Korvajärvi.
Sivistyspalveluiden johtaja/ 30.5.2005 § 9/ Kotipalveluaterian hinnan tarkistaminen. Kainuun maakunnassa on yhdenmukaistettu kotipalvelussa tuotettavan lounaan annoskokoa. Tämän seurauksena kotipalvelulounaan uusi hinta on Paltamossa 7,30 € (alv 0). Aikaisempi hinta oli 7,70 €.
Kunnanhallitus päättää, ettei se siirrä viranhaltijoiden tekemiä päätöksiä käsittelyynsä, paitsi mitä ao. viranhaltijat ovat kunnanhallitukselle esittäneet.
Kunnanhallitus hyväksyi kunnanjohtajan ehdotuksen.


text:
Thai Shemale Homoseksuaaliseen Sexwork Turku / Yksilöllinen Homoseksuaali
Sexo gratis parejas follando masage porno maduras videos porno gratuitos alexia texas video x vidios pprno chicas sexo duro sexo duro porno chicas muy grandes y gordas desnudas viejas guapas desnudas vaginas abiertas videos porno de sexo gratis folla en español hd videos pornos de maduras lesbiana videos videos porno porno preñadas porno de maduras caliente enfermeras follando en español vidios xxx trio xxx latinas películas porno en la playa videos de lucia gangbang videos putas maduras vaginas abiertas videos porno maduritas x gratis mamando asia akira porno español triple penetracion descargar gratis 18 años 70 videos de mujeres videos pornos gratis sasha grey xxx actores porno amateur hd free porn ver videos porno españoles porn pov hd porno modelos pelis porno con maduras videos videos porno xxx videos voyeur seso duro gratis porno en español gratis lesbianas xx tetonas gordita española videos sexo con enanas porno romanticos enfermeras porno manga porn x masajes xxx videos ver porno joven tetona natural tias follando milfxxx heidi hentai pollas porno trio streaming porn party sado gratis porno castellano maduras gratis xxx follar gordas angy pink sexo en castellano gratis pareja joven tetona xxx sexo violento rubias vanesa romero porn 18 porn free videos de travestis videos x peludas descargar videos de solteras porno gratis porno coños peludos hd vídeos xxx porno violacion mangas hentai video porno hermafroditas negras cachondas videos porno maduros videos porno bisexuales porn pilladas desnudas follando video pirno porno gratis maduras con mujeres lesvianas ver vídeos de viejas porno africano videos porno actrices porno grati videos amateur follando lesbianas penetracion porno videos de lesbianas vintage bbw triple penetracion vaginal mujeres maduras folladoras hombres follando lisa ann porn mujeres desnudas el amor porno es porno gratis actor porno chochos jovenes peludas ancianas porno de solteras videos gratis porno con travestis porno.
cumlouder españolas tetona mujeres corriendose pezones enormes videos porno bisexuales porn ver videos pono grati actrices porno videos putas tetonas naturales grandes xxx xxx maduras calientes videos pornos gratis de masajes xxx intercambio parejas porno tetas grandes maduras sexo duro videos heroticos videos xxx publico videos de putas gratis rubias porno asiaticos maduras bullporn porno video porno gratis videos porbo sexo travesti porno americano videos de travestis videos xxx porno.
con maduros porno porno red porn ver videos videos xxx porno gratis de rubias porno gratis videos sexo maduras gratis follando anal amateur español gratis porn toro pormo gratis porrno gratis grandes gratis famosa follando porno gratuito porno gratis negras follando vídeos porno maduros follando hd travestis videos porno gratis chicas desnudas película x como chupar un coño porno bisex gorda follando maduras tetonas follando gordo follando mujeres negras porno español mom and son xxx maduros videos porno de colegialas ruvia 19 porno gratuitas masajes eroticos gratis folladas porno español pelis x de maduras gratis folla en la despedida de sexo duro hd videos gratis muy xorras putitas xxx tias calientes enanas transexual videos pornos porno videos pornos xxx porno duro gratis hentai x porno de lesvianas videos travestis pollas porno caliente videos gratis maduras.
con tetas naturales porno españolas porno bisexuales mujer eyaculando videos porno forzada xxx xxx faking porno castellano películas porno de travestis porno playa brutal español porno gordos follando cumloader xxx culos de actrices x gratis videos gratis español vidios porno gratis maduras mamadas gratis peliculas porno videos x porno en español videos sadomaso vídeo de virgenes porno gey gratis vídeos porno videos de maduras videos español mujeres con jovenes chicas para mujeres videos porno sado videoporno gratis paris porn videos maduras amater xxx bideos pornos gratuitos orgias vintagexxx videos pollas x-art video porno con las mejores vídeos porn porno español abuelas porno asiatica corridas cara videos gangbang videos de xxx francheska jaimes ver videos porno intercambios de putas follada xexo gratis video porno x video vídeos porno gratis diario mamando xxx porno españolas follando vídeos porno en lenceria porno gratis gente haciendo pajas femeninas mujeres hermosas desnudas porno descargar gratis xxx gratis ruvias follando pollas grandes follando cachondas web cam sexo violento rubias putas follando a su madre despedida de lesbianas asiaticas rubias desnudas videos porno gratis españoles porno gordos cumlauder videos porno gratis porno gratis negras pornotube hd sexo maduras kamasutra porno ver porno viejos porno.
Sukkahousu homo fetissi sex tarinat
: Thai shemale homoseksuaaliseen sexwork turku
PUHELINSEKSI HOMO DOMINA HIERONTA MUNKKINIEMI 171
Thai shemale homoseksuaaliseen sexwork turku Tekis kyllä mieli, mutta eniten pelottaa taudit. Vaikka oli hintava kokemus niin koko sen rahan arvoinen myös. SUomessa näyttää olevan paljon markkinoita shemaleille - ei nuo kv starat muuten täällä vierailisi. Jos se ei ole jonkun toisen juttu, niin se ei sitä sitten ole. Jos joku osaisi suositella hyvää
ADULT SEX VIDEO HOMO PORNO CHAT Toki haarojenväli on asia erikseen, en pidä häiritsevänä jos vastassa on hottis. Vieläkin hymyilyttää tuo pikku seikkailuni Muutamankin rapsan löysin kiarasta, ja niiden mukaan on aika hanakasti top-henkinen. Ranskalainen trans-kulttuuri on pääsääntöisesti brasilialaista. Ihan sama, vaikka joku minua sen vuoksi homoksi kutsuukin.
Thai shemale homoseksuaaliseen sexwork turku 607
Tekis kyllä mieli, mutta eniten pelottaa taudit. Larissalla oli isohko n. Päällimmäisenä fiiliksenä oli tuskansekainen nautinto. Yhden vajaan kolmikymppisen naisen paikan päältä kuitenkin bongasin. Jos se ei ole jonkun toisen juttu, niin se ei sitä sitten ole. 2. Oct, 0. Byanaaliseksi kokemuksia sexwork turku Se shemale oli tosi ymmärtäväinen ja reilu, mutta häntä koipien välissä jouduin lopulta luikkimaan ulos. Sen jälkeen en ole uudelleen Jos miehellä on suussa tai pepussa penis, miten sillä ei olisi "lainkaan mitään tekemistä homoseksuaalisuuden kanssa"?. [Archive] Shemale kokemukset Bi & Gay. ladyboy'ista tykkäämisellä on vähän tai ei lainkaan tekemistä homoseksuaalisuuden kanssa, ja näillä erikoistuneimmilla saiteilla . Nyt olis Hanna Helsingissä ja sitten Turussa. helmikuu En kohdannut unelmieni Thai Massage Vantaa poikamiestä, Ilmainen seksi elokuva shemale cam Seksi seuraa turku outi alanen alastonkuvat, Ilmaisia homo videot oma alastonkuva homoseksuaalit naturistit youtube. thai massage turku ilmaisia seksi, F sex work net maksullista seksiä pillun.
Seksileluja netistä hentai homo movies
Turkku sex thai hieronta homoseksuaaliseen savonlinna
varma orgasmi gay hieroja lauttasaari
streamate vaasa gay thai hieronta

matches: hd hd hd hd hd hd hd