Kumottu säädös Ylioppilastutkintoasetus (kumottu) 1000/1994 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vanhentuneet ajantasaiset › 21.11.1994/1000
Seurattu SDK 559/2017 saakka.
21.11.1994/1000
Ylioppilastutkintoasetus (kumottu)
Tämä asetus on kumottu L:lla ylioppilastutkinnon järjestämisestä 26.8.2005/672, joka on voimassa 1.1.2006 alkaen. Tämän asetuksen 11 §:n 2 momentin säädöksiä noudatetaan kuitenkin edelleen osittain, ks. L:n 672/2005 voimaantulosäännös.
Opetusministerin esittelystä säädetään 27 päivänä toukokuuta 1983 annetun lukiolain (477/83) 22 §:n nojalla, sellaisena kuin se on 15 päivänä heinäkuuta 1994 annetussa laissa (667/94):
Ylioppilastutkinto järjestetään lukiokoulutusta järjestävissä oppilaitoksissa kahdesti vuodessa yhtäaikaa koko maassa. (30.12.1998/1192)
Ylioppilastutkintoon kuuluu pakollisia ja ylimääräisiä kokeita. Kokeet ovat kirjallisia. Niihin voi kuulua suullisia tehtäviä.
Tutkintoon ja siihen kuuluviin kokeisiin osallistuvia kutsutaan tässä asetuksessa kokelaiksi.
2 § (19.8.2004/795)
Ylioppilastutkintolautakuntaan nimetään puheenjohtaja ja tarpeellinen määrä muita jäseniä yliopistojen ja muiden korkeakoulujen sekä opetushallituksen esityksestä. Lautakunnan jäsenten tulee olla ylioppilastutkintoaineita ja opetustointa hyvin tuntevia henkilöitä.
Ylioppilastutkintolautakunta kehittää ylioppilastutkintoa yhteistyössä opetushallituksen kanssa.
1 momentti on kumottu A:lla 19.8.2004/795.
Lautakunta valitsee keskuudestaan kaksi varapuheenjohtajaa. Tehtävien laatimista ja arvostelua varten lautakunta voi ottaa apujäseniä. (17.2.1995/210)
Lautakunnan kanslian esimiehenä on pääsihteeri, jonka ratkaisuvallasta ja muista tehtävistä määrätään ohjesäännössä. Lisäksi lautakunnalla on muita virkamiehiä. Opetusministeriö nimittää pääsihteerin lautakunnan annettua asiasta lausuntonsa. Muut virkamiehet nimittää lautakunta. (17.2.1995/210)
Opetusministeriö vahvistaa puheenjohtajan ja varapuheenjohtajien sekä jäsenten ja apujäsenten palkkiot. Lisäksi ministeriö vahvistaa pääsihteerin palkkauksen. (17.2.1995/210)
3 a § (19.8.2004/795)
Kelpoisuusvaatimuksena on pääsihteerillä ylempi korkeakoulututkinto ja perehtyneisyys virkaan kuuluviin tehtäviin sekä tutkintosihteerillä ylempi korkeakoulututkinto ja perehtyneisyys hallinnollisiin tehtäviin.
Lautakunta hyväksyy ohjesäännön, jossa määrätään:
2) puheenjohtajan, varapuheenjohtajan, pääsihteerin ja muun henkilökunnan tehtävistä sekä oikeudesta käyttää lautakunnan päätösvaltaa; sekä
3) muista tarpeellisista lautakunnan toimintaan kuuluvista asioista.
Lautakunta hyväksyy koetehtävien ja kokelaiden vastausten sekä muun arkistoitavan aineiston säilyttämistä varten arkistolain (831/94) mukaisen arkistonmuodostussuunnitelman.
5 § (30.12.1998/1192)
5 § on kumottu A:lla 30.12.1998/1192.
6 § (30.12.1998/1192)
Lautakunnalla on oikeus saada maksutta lukiokoulutuksen järjestäjiltä tarpeelliset kokeiden järjestämiseen ja arvosteluun liittyvät tiedot.
7 § (30.12.1998/1192)
Lukion oppimäärää suorittava opiskelija osallistuu ylioppilastutkintoon suorittaakseen tutkinnon.
Tutkintoon osallistuminen edellyttää, että opiskelija on ennen tutkintoon kuuluvaan kokeeseen osallistumista opiskellut lukiolain (629/1998) 10 §:ssä tarkoitetun tuntijakopäätöksen mukaiset pakolliset kurssit aineessa, jonka kokeeseen hän osallistuu. Reaaliaineen kokeeseen aineessa, jossa ei ole yhtään pakollista kurssia, opiskelija voi osallistua opiskeltuaan kaksi aineen lukiokurssia. Sellaisen vieraan kielen kokeeseen, jossa ei ole pakollisia kursseja, opiskelija voi osallistua opiskeltuaan kolme lukiokurssia. (27.3.2003/250)
Kokeeseen voi rehtorin päätöksellä osallistua myös opiskelija, joka ei ole opiskellut 2 momentissa tarkoitettuja oppimääriä mutta jolla muutoin voidaan katsoa olevan riittävät edellytykset kokeesta suoriutumiseen.
8 § (19.8.2004/795)
8 § on kumottu A:lla 19.8.2004/795.
Kokelas, joka syyllistyy vilpilliseen menettelyyn tai vilpin yritykseen taikka avustaa siinä tai muutoin törkeästi rikkoo järjestystä, menettää oikeutensa jatkaa tutkinnon suorittamista kyseisenä tutkintokertana. Kokeet, joihin kokelas on kyseisenä tutkintokertana ilmoittautunut, katsotaan hylätyiksi.
Jos 1 momentissa tarkoitettua tekoa voidaan pitää suunniteltuna tai muulla tavalla raskauttavana, rehtori voi määrätä, että kokelas menettää osallistumisoikeuden kokeisiin kyseistä tutkintokertaa lähinnä seuraavana tutkintokertana.
Ennen 1 ja 2 momentissa säädetyn seuraamuksen määräämistä on kokelaalle ilmoitettava, mistä teosta häntä epäillään, todistajan läsnä ollessa kuultava kokelasta sekä hankittava tarpeellinen muu selvitys. Rehtorilla on oikeus tarvittaessa saada viranomaisilta virka-apua asian selvittämiseksi. Saadun selvityksen perusteella rehtorin tulee harkittuaan huolellisesti kaikkia esiin tulleita seikkoja päättää, onko kokelas syyllistynyt 1 tai 2 momentissa mainittuun tekoon. (1.3.1996/126)
Rehtorin tulee viipymättä antaa rikkomusta koskeva päätöksensä myös lautakunnalle tiedoksi. Päätöksen saatua lainvoiman rehtorin tulee niin ikään ilmoittaa siitä lautakunnalle. (1.3.1996/126)
1 momentti on kumottu A:lla 22.8.2002/733.
2 momentti on kumottu A:lla 22.8.2002/733.
Tutkintokieliä ovat suomen ja ruotsin kieli sekä sen mukaan kuin opetusministeriö määrää jokin muu kieli.
Äidinkielessä ja kirjallisuudessa järjestetään äidinkielen koe. Koe järjestetään suomen, ruotsin ja saamen kielessä. Kokelas, jonka äidinkieli on muu kuin jokin edellä mainituista kielistä, voi äidinkielen kokeen sijasta suorittaa muun kokeen suomen tai ruotsin kielessä. (30.12.1998/1192)
Toisen kotimaisen kielen kokeen sijasta kokelas voi suorittaa tässä kielessä äidinkielen kokeen. (19.8.2004/795)
Lautakunta määrää, missä kielissä vieraan kielen koe järjestetään.
Reaaliaineiden kokeet järjestetään lautakunnan määräämällä tavalla uskonnossa, elämänkatsomustiedossa, psykologiassa, filosofiassa, historiassa, yhteiskuntaopissa, fysiikassa, kemiassa, biologiassa, maantieteessä ja terveystiedossa. Reaaliaineiden kokeissa tulee olla oppiainerajat ylittäviä tehtäviä. (27.3.2003/250)
Matematiikassa, toisessa kotimaisessa kielessä ja vieraissa kielissä voidaan järjestää vaativuudeltaan kahden eri tason mukaiset kokeet.
Kokelas saa valita kumpaan 1 momentissa tarkoitettuun kokeeseen hän osallistuu. Vähintään yhdessä pakollisessa oppiaineessa ylioppilastutkintoa suorittavan kokelaan tulee suorittaa vaativampi koe.
Tutkintoon saa kuulua vain yksi koe samassa 1 momentissa mainitussa oppiaineessa. Hylätyn pakollisen kokeen uusija voi kuitenkin samassa oppiaineessa suorittaa vaativuudeltaan kahden eri tason mukaiset kokeet siten, että toinen koe katsotaan 16 §:n 1 momentissa tarkoitetuksi kokeen uusimiseksi.
Ylioppilastutkintoon kuuluvien kokeiden tehtävät laaditaan lukiolain 18 §:n 1 momentissa ja tämän asetuksen 11 §:ssä mainituissa oppiaineissa niiden kurssien oppimäärien mukaan, joista lukiolain 10 §:n 1 momentin nojalla säädetään lukiokoulutuksen tuntijaon mukaisina pakollisina kursseina ja syventävinä opintoina tarjottavina kursseina. (27.3.2003/250)
Lautakunta antaa määräykset tutkintoon sisältyvien kokeiden rakenteesta, kokeiden laajuudesta ja lukumäärästä, kokeisiin ilmoittautumisesta, arvostelusta ja siihen liittyvästä tarkistusarvostelusta, tutkintojen ajankohdista ja kokeiden järjestämisestä sekä muista tutkinnon toimeenpanoon liittyvistä seikoista.
Jos kokelaalla on jokin vamma taikka lukemisen tai kirjoittamisen häiriö, lautakunta voi määrätä, että kokelaan kokeet järjestetään poikkeavalla tavalla. (15.2.2001/144)
Ylioppilastutkintoon ja siihen kuuluviin kokeisiin tulee ilmoittautua lukion rehtorille lautakunnan määräämään ajankohtaan mennessä. Rehtorin tulee tarkistaa, täyttääkö kokelas tässä asetuksessa tutkintoon ja siihen kuuluviin kokeisiin osallistumiselle säädetyt edellytykset.
Kokelaan tulee ilmoittautuessaan kokeeseen samalla ilmoittaa, suorittaako hän kokeen pakollisena.
Ylioppilastutkinto tulee suorittaa enintään kolmena perättäisenä tutkintokertana. Hylätty pakollinen koe saadaan uusia kaksi kertaa ja sen estämättä, mitä edellä tässä pykälässä säädetään, suorittaa vielä kokeen tutkintokertaa välittömästi seuraavan kolmen tutkintokerran aikana. Hylätyksi katsotaan myös koe, johon kokelas on ilmoittautunut, mutta on jäänyt siihen ilman erityisen painavaa syytä saapumatta tai jota kokelas ei ole jättänyt arvosteltavaksi. Hylätyksi katsotaan niin ikään 9 §:ssä tarkoitettu koe. Jollei tutkintoa ole mainitussa ajassa suoritettu, tutkinto on kokonaisuudessaan uusittava.
Hyväksytyn kokeen saa uusia yhden kerran. (27.3.2003/250)
Ylioppilastutkintoa voidaan myöhemmin myös täydentää.
Ylioppilastutkinnon aloittanut kokelas, joka ulkomailla tapahtuvan päätoimisen opiskelun tai siihen rinnastettavan syyn vuoksi on menettänyt kaksi tutkintokertaa, voi sen estämättä, mitä 1 momentissa säädetään, jatkaa ylioppilastutkinnon suorittamista vielä seuraavana kahtena perättäisenä tutkintokertana. Kokelas säilyttää vastaavasti oikeuden uusia hylätty koe. (30.5.1997/518)
Lautakunta voi erityisen painavasta syystä päättää, että kokelas voi ylioppilastutkinnon suorittamisen ollessa vielä kesken kokonaisuudessaan aloittaa tutkinnon suorittamisen alusta. (30.5.1997/518)
17 § (30.12.1998/1192)
Lukiokoulutuksen järjestäjä huolehtii ylioppilastutkintoon liittyvien maksujen perimisestä ja tilittämisestä lautakunnalle. Kokelaalle ei anneta todistusta ennen kuin hän on suorittanut maksut.
Erityisestä syystä maksut voidaan eri kokeista määrätä erisuuruisiksi.
18 § (30.12.1998/1192)
Kokeet tarkastaa ja arvostelee valmistavasti lukiokoulutusta järjestävän oppilaitoksen asianomaisen aineen opettaja ja lopullisesti lautakunta.
Kokeista annettavat arvosanat ja niitä vastaavat pistemäärät ovat laudatur (7), eximia cum laude approbatur (6), magna cum laude approbatur (5), cum laude approbatur (4), lubenter approbatur (3), approbatur (2) ja improbatur (0).
Lautakunta voi päättää, milloin jostakin kokeesta annetaan 1 momentissa mainittujen arvosanojen lisäksi yksityiskohtaisempi arvostelu.
Jos kokelaan äidinkieli on muu kieli kuin millä hän suorittaa tutkinnon tai äidinkieli on muu kuin missä kielessä hän suorittaa äidinkielen kokeen, lautakunta voi ottaa tämän arvostelussa huomioon.
Jos kokelaan koesuoritusta on heikentänyt jokin muu erityisen painava peruste, lautakunta voi ottaa tämän arvostelussa huomioon.
20 § (27.3.2003/250)
Ylioppilastutkintotodistus annetaan kokelaalle, joka on hyväksytysti suorittanut ylioppilastutkintoon kuuluvat pakolliset kokeet ja jolle annetaan lukion päättötodistus tai todistus ammatillisen tutkinnon suorittamisesta, sekä kokelaalle, joka on osallistunut tutkintoon 8 §:n 1 momentin nojalla ja hyväksytysti suorittanut tutkintoon kuuluvat pakolliset kokeet.
Ylioppilastutkintotodistukseen merkitään arvosanat hyväksytysti suoritetuista kokeista. Jos kokelas on uusinut kokeen ennen kuin tutkintotodistus on 4 momentin mukaan päivätty, todistukseen merkitään annetuista arvosanoista parempi. Tällöin otetaan tarvittaessa huomioon kokeiden arvostelusta annetut ylioppilastutkintolautakunnan määräykset.
Sen estämättä, mitä 1 momentissa säädetään hyväksytysti suoritetuista pakollisista kokeista ja mitä 2 momentissa säädetään, tutkintotodistus annetaan ja siihen merkitään arvosana hylätystä pakollisesta kokeesta, jos hylätty suoritus lautakunnan vahvistamien perusteiden mukaan ei estä tutkintotodistuksen antamista eikä kokelas ole kirjallisesti kieltänyt hylätyn suorituksen merkitsemistä todistukseen.
Ylioppilastutkintotodistus päivätään sen tutkintokerran mukaan, jonka loppuun mennessä kokelas on hyväksytysti suorittanut tutkintoon kuuluvat pakolliset kokeet, tai sen tutkintokerran mukaan, jonka loppuun mennessä 3 momentissa tarkoitettujen perusteiden mukaan todetaan, ettei hylätty suoritus estä todistuksen antamista.
21 § (27.3.2003/250)
Kokelaalle, joka ei ole osallistunut tutkintoon 8 §:n 1 momentin nojalla ja jolle ei rehtorin ylioppilastutkintolautakunnan määräämään ajankohtaan mennessä tekemän ilmoituksen mukaan anneta lukion päättötodistusta eikä todistusta ammatillisen tutkinnon suorittamisesta, annetaan todistus hyväksyttyjen kokeiden suorittamisesta, jos:
1) kokelas on 16 §:ssä tarkoitettuina tutkintokertoina suorittanut hyväksytysti ylioppilastutkinnon pakolliset kokeet; tai
2) 20 §:n 3 momentissa tarkoitetut perusteet soveltuisivat kokelaan 16 §:ssä tarkoitettuina tutkintokertoina suorittamiin kokeisiin.
Todistus hyväksyttyjen kokeiden suorittamisesta annetaan myös kokelaalle, joka on 16 §:ssä tarkoitettuina tutkintokertoina suorittanut hyväksytysti vain osan pakollisista kokeista ja jolle ei anneta tutkintotodistusta 20 §:n 3 momentissa tarkoitettujen perusteiden mukaan.
Sille, joka on suorittanut hyväksytysti yhden tai useamman yksittäisen ylioppilastutkinnon kokeen, annetaan todistus suoritetuista kokeista.
Ylioppilastutkintoa suorittavalle kokelaalle annetaan pyynnöstä ylioppilastutkintorekisterin ote, josta hänen suorituksensa ilmenevät.
Ne lukion oppilaat, jotka opiskelevat International Baccalaureate -tutkintoon tai Reifeprüfung-tutkintoon johtavan opetusjärjestelmän mukaisesti, osallistuvat ensisijaisesti International Baccalaureate -tutkintoon tai Reifeprüfung-tutkintoon.
Edellä 1 momentissa tarkoitetun tutkinnon sekä Eurooppa-koulujen eurooppalaisen ylioppilastutkinnon suorittaminen tuottaa samat oikeudet kuin tämän asetuksen mukaisen tutkinnon suorittaminen. (1.3.1996/126)
23 § (22.8.2002/733)
23 § on kumottu A:lla 22.8.2002/733.
24 § (30.12.1998/1192)
24 § on kumottu A:lla 30.12.1998/1192.
Lautakunnan päätökseen ei saa hakea muutosta valittamalla. Muutoksenhausta henkilöstöasioissa on kuitenkin voimassa, mitä valtion virkamieslaissa (750/94) säädetään.
Kokeiden arvostelua koskevaan lautakunnan päätökseen saa lautakunnalta hakea tarkistusarvostelun toimittamista. Hakemus tulee tehdä lukion rehtorille 14 päivän kuluessa siitä ajankohdasta, jolloin kokelaalla on ollut tilaisuus saada arvostelun tulos henkilökohtaisesti tietoonsa.
Päätökseen, jolla rehtori on katsonut kokelaan syyllistyneen 9 §:ssä tarkoitettuun tekoon, saa hakea valittamalla muutosta lääninoikeudelta. Päätökseen, jolla rehtori on evännyt kokelaalta osallistumisoikeuden ylioppilastutkintoon kuuluviin kokeisiin, saa hakea valittamalla muutosta lääninhallitukselta. Valitus on tehtävä 14 päivän kuluessa päätöksen tiedoksisaamisesta. Muutoksenhausta on muutoin voimassa, mitä muutoksenhausta hallintoasioissa annetussa laissa (154/50) säädetään. Lääninoikeuden ja lääninhallituksen tulee ilmoittaa päätöksestään lautakunnalle. Lääninoikeuden ja lääninhallituksen päätökseen ei saa hakea muutosta valittamalla. (1.3.1996/126)
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1996. Asetuksen 3, 8 ja 17 §, 19 §:n 3 momentti ja 25 §:n 2 momentti tulevat kuitenkin voimaan 1 päivänä tammikuuta 1995.
Tällä asetuksella kumotaan ylioppilastutkinnosta 26 päivänä syyskuuta 1947 annettu asetus (717/47) siihen myöhemmin tehtyine muutoksineen.
Sen estämättä, mitä 12 §:ssä säädetään, voidaan vuosina 1996 ja 1997 laatia edelleen kolmen eri tason mukaiset kielikokeet, jolloin valtioneuvoston lukiolain 20 §:n nojalla antamassa tuntijakopäätöksessä mainitun peruskoulun ala-asteelta alkavan kielen (A-kieli) oppimäärän mukaisesti laadittu koe on mainitussa säännöksessä tarkoitettu vaativampi koe.
Tämän asetuksen voimaan tullessa voimassa olleen asetuksen nojalla myönnetyt kokeiluluvat ovat voimassa lupapäätöksissä mainitun ajan, jollei opetusministeriö toisin määrää.
17.2.1995/210:
1.3.1996/126:
Tämä asetus tulee voimaan 6 päivänä maaliskuuta 1996.
30.5.1997/518:
Tämä asetus tulee voimaan 10 päivänä kesäkuuta 1997.
30.12.1998/1192:
Nuorisoasteen koulutuksen ja ammattikorkeakoulujen kokeiluista annetussa laissa (391/1991) tarkoitetut yhdistelmäopinnot suorittaneisiin opiskelijoihin sovelletaan tämän asetuksen voimaan tullessa voimassa olleen 8 §:n 1 momentin 3 kohdan ja 20 §:n 1 momentin säännöksiä.
Valtioneuvoston lukiolain 10 §:n nojalla tekemän, lukion tuntijakoa koskevan päätöksen voimaantuloon asti noudatetaan tämän asetuksen voimaan tullessa voimassa ollutta 7 §:n 2 momenttia ja 13 §:n 1 momenttia.
15.2.2001/144:
22.8.2002/733:
27.3.2003/250:
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2003. Sen 7 §:n 2 momenttia, 11 §:n 4 momenttia ja 16 §:n 2 momenttia sovelletaan kuitenkin vasta 1 päivästä tammikuuta 2006.
Jollei tutkintokertoja koskevista 16 §:n säännöksistä muuta johdu, kokelas, joka ennen 1 päivää tammikuuta 2006 on hyväksytysti suorittanut reaalikokeen, voi sen uusintana suorittaa yhden reaaliaineen kokeen, ja kokelas, joka on valinnut reaalikokeen pakolliseksi ja jonka suoritus on hylätty ennen 1 päivää tammikuuta 2006, voi hylätyn kokeen uusintana suorittaa pakollisena reaaliaineen kokeen. Sen estämättä, mitä 16 §:n 2 momentissa säädetään, kokelas, joka on ennen 1 päivää tammikuuta 2006 suorittanut hyväksytysti reaalikokeen ja mainitun päivän jälkeen suorittanut hyväksytysti reaaliaineen kokeen, ei voi uusia reaaliaineen koetta.
Jos kokelas on ennen ylioppilastutkintotodistuksen päiväämistä uusinut reaalikokeen tai suorittanut hyväksytysti sekä reaalikokeen että reaaliaineen kokeen, tutkintotodistukseen merkitään paras näiden kokeiden arvosanoista. Tällöin otetaan tarvittaessa huomioon kokeiden arvostelusta annetut ylioppilastutkintolautakunnan määräykset. Jos parasta suoritusta ei voida arvostelun perusteella todeta, tutkintotodistukseen merkitään viimeiseksi suoritetun kokeen arvosana.
Sellaisesta hyväksytystä reaalikokeesta ja hyväksytystä reaaliaineen kokeesta, joiden arvosanoja ei merkitä ylioppilastutkintotodistukseen, annetaan erillinen todistus.
19.8.2004/795:
Tämän asetuksen 11 §:n 2 momenttia sovelletaan ensimmäisen kerran vuoden 2005 ensimmäisellä tutkintokerralla suoritettavaan ylioppilastutkintoon. Vuoden 2004 toisella tutkintokerralla suoritettavaan ylioppilastutkintoon sovelletaan 11 §:n 2 momenttia sellaisena kuin se on tämän asetuksen voimaan tullessa.
Tämän asetuksen voimaan tullessa voimassa olleen 11 §:n 2 momentin säännöksiä noudatetaan vuoden 2007 loppuun sellaisen kokelaan osalta, joka ei lukion opetussuunnitelman mukaisesti opiskele pakollisena oppiaineena toista kotimaista kieltä tai joka on ennen 1 päivää syyskuuta 2004 lukiolain 13 §:n 1 momentin 2 kohdan nojalla vapautettu toisen kotimaisen kielen opiskelusta lukiossa. Tämän momentin nojalla suoritetut kokeet voidaan uusia hyväksyttyjen ja hylättyjen kokeiden uusimista koskevien säännösten mukaan.
Säädöksiä seurattu SDK 559/2017 saakka (julkaistu 16.8.2017).
1 § 2 § 3 § 3 a § 4 § 5 § 6 § 7 § 8 § 9 § 10 § 11 § 12 § 13 § 14 § 15 § 16 § 17 § 18 § 19 § 20 § 21 § 22 § 23 § 24 § 25 § 26 § 27 §28 §Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:17.2.1995/210:1.3.1996/126:30.5.1997/518:30.12.1998/1192:15.2.2001/144:22.8.2002/733:27.3.2003/250:19.8.2004/795:


Ristiinan aluejohtokunnan yleisavustus - Vitsiälän Martat ry | Mikkeli
Ristiinan aluejohtokunnan yleisavustus - Vitsiälän Martat ry
Ristiinan aluejohtokunta, kokous 13.12.2017
§ 64 Ristiinan aluejohtokunnan yleisavustus - Vitsiälän Martat ry (lisäpykälä)
MliDno-2017-2349
Vitsiälän Martat ry hakee 500 €:n suuruista yleisavustusta Ristiinan aluejohtokunnalta. Avustusta käytetään Vitsiälän Marttojen järjestämän toiminnan kuluihin, kuten yhteisten käsityötarvikkeiden hankinta ja huolto, kangaspuiden ylläpito, osien uusiminen ja loimien laitto. Tärkeä osa toimintaa ovat myös erilaiset kulttuuriharrastukset, kuten museovierailut ja kulttuuritapahtumissa käyminen, lähiseudun historiaan tutustuminen ja esim. teatterikäynnit. Vitsiälän Martat järjestävät myös vuosittain kylällä ns. hyvinvointipäivän, jossa tarjotaan ruokaa ja kahvia sekä lisäksi paikalliset yrittäjät tarjoavat palvelujaan (hieronta, käsienhoito jne.). Elävää kulttuuriperinnettä pidetään yllä järjestämällä rotinoita kylän vauvaperheissä. Esimerkiksi retkissä ja kulttuurikäynneissä osa kuluista on aina osallistujien omaa kustannusta. Avustuksia yhdistys ei muualta saa. Toimintaa kehitetään vuosittain ja toiminnan tarkoitus on aktivoida ja pitää vireänä yhteisöllistä toimintaa alueella. Marttojen järjestämät tapahtumat ovat avoimia kaikille ja niistä tiedotetaan kylätiedotteissa, ilmoitustauluilla ja Ristiinalainen -lehdessä
Ristiinan aluejohtokunta päättää avustushakemuksesta kokouksessaan.
Aluejohtokunta päätti myöntää Vitsiälän Martat ry:lle 200 euron suuruisen yleisavustuksen. Avustuksensaaja on velvollinen antamaan selvityksen avustuksen käytöstä.
Merkitään, että Jaana Vartiainen ilmoitti olevansa esteellinen ja poistui kokouksesta tämän pykälän käsittelyn ajaksi. Ilmoitus hyväksyttiin.
Vitsiälän Martat ry
§ 55 Kokouksen avaus
§ 57 Pöytäkirjan tarkastajien ja sihteerin valinta
§ 58 Ristiinan taajamametsien hoitosuunnitelmaluonnos
§ 59 Strategian hyväksyminen, Ristiinan aluejohtokunta
§ 60 Toimintasuunnitelman valmistelu ja hyväksyminen
§ 61 Kokousajankohdat vuodelle 2018


text:
Arvostelussa HTC Desire HD osa 2/2 | Teknosuomi
Arvostelussa HTC Desire HD osa 2/2
Julkaistu: sunnuntai, 07 marraskuu 2010 22:04
Toisessa osassa käymme läpi hieman Desire HD:n kameran uusia ominaisuuksia ja videokuvausta esimerkkivideoiden kera ja teemme tuttuun tapaan yhteenvetomme laitteesta. Artikkelin ensimmäisen osan löydät täältä.
Uusi laite, uusi käyttöliittymä
Laitteen 8Mpix-kuvasensorin ja tuplaLED-salaman myötä HTC on päivittänyt myös kamera-ohjelmiston uusien Desire-laitteiden käyttäjien iloksi. Käyttöliittymä on nyt huomattavasti mukavampi ja kaikki toiminnot zoomausta myöten löytyvät suoraan ruudulta ilman ihmeellisiä kommervenkkejä. Positiivisena yllätyksenä kuvauskohteen uudelleentarkennus näyttöä koskettamalla on nyt huomattavasti nopeampaa ja täten ominaisuudesta on oikeastikin hyötyä. Tarkennus toimii vanhasta Desirestä poiketen myös videota kuvattaessa joka varmasti miellyttää paljon videota kuvaavia. Videoita kuvaavia miellyttää myös se, että salamavaloa voi nyt käyttää kuvausvalona.
HTC on lisännyt kameraan myös efektejä joilla kuvia voi elävöittää. Nämä sisältävät perinteiset seepiat, mustavalko, posteroinnit ja ison kasan muita. Suodattimet toimivat tietenkin myös videokuvauksessa.
Nykystandardin mukaan Desire HD kuvaa myös 720p videota, joka päiväsaikaan on niin hyvää kuin 8mpix sensorilla varustellulta kännykkäkameralta voi odottaa:
httpv://www.youtube.com/watch?v=LrE31Se64Rg
Hämärässä tai yöaikaan kuvattaessa tilanne on kuitenkin täysin toinen, kamera korjaa valonpuutetta ohjelmallisesti ja tämä saa videokuvauksen tukehtumaan ja ruudunpäivitysnopeus putoaa huomattavasti. Nopeus pysyy kuitenkin parempana kuin alkuperäisen Desiren HD-videokuvaus päiväsaikaan. Kohinaa on kuitenkin hyvin paljon ja videota ei kykene kovin helposti mieltämään ”HD” videoksi vaikka resoluutio sitä onkin.
httpv://www.youtube.com/watch?v=md1C8eIuYQk
Ongelmaa pystytään kuitenkin kiertämään käyttämällä sisätiloissa puhelimen LED-salamaa kuvausvalona, jolloin puhelimen softakorjaus ei reagoi niin helposti kuin ilman kuvasvaloa ja tuloksena on huomattavasti tasalaatuisempi kuvaustulos.
Ison miinuksen Desire HD saa dedikoidun kuvausnapin puutteesta. Tämä on ärsyttävää myös siksi, että vanhassa Desiressä oli mahdollista käyttää optisen sensorin nappia. Desire HD:ssa ei ole mitään fyysistä nappia jota voisi kuvauksessa käyttää, vaan kuvaaminen tapahtuu vain ja ainoastaan kosketusnäyttöä näpäyttämällä. Tämä on omasta mielestäni iso puute puhelimessa joka panostaa muuten kuitenkin kuvaamiseen ja puhelimen käytettävyyteen kuvatessa. Eniten tämä ihmetyttää kuitenkin sen vuoksi, että Desire HD:n QWERTY-veljessä Z:ssa on dedikoitu kameranappi. Näyttäisi, että monet valmistajat tekevät aivan perusasioissa outoja päätöksiä kuten juuri kuvausnappien ja salaman poisjättämiset. Vaikea kuvitella, että niillä olisi tuotannossa merkittävää eroa.
Akku – Aliarvostettu työjuhta
Akunkestosta sen verran, että isosta näytöstä ja akun pienemmästä kapasiteetista huolimatta Desire HD:n akku kesti hieman pidempään kuin alkuperäisessä Desiressä normaalikäytössä. Desiren uusien mallien myötä HTC on siirtynyt käyttämään Qualcommin prosessorien uusia, toisen sukupolven, tuotteita jotka pudottavat virrantarvetta jonkin verran.
Akunkesto on yksi nykypuhelimien vaikeimmin verrattavista ominaisuuksista sillä käyttö on yleensä niin monipuolista, että sitä on vaikea testata yhteneväisesti ja vertailu ei yleensä ole kovin mielekästä. Pelkkä akun kapasiteetti kertoo akun kestosta yhtä paljon kuin Megapixelit kameran laadusta. Näyttö on kuitenkin kaikissa moderneissa puhelimissa suurin virtasyöppö, joten mitä vähemmän puhelin on ns. aktiivisessa käytössä näyttö päällä, sitä pidempään se kestää käyttöä. Datayhteyksien ja niiden myötä erilaisten synkronointipalveluiden ylläpito tuleekin listalla hyvänä kakkosena. Ilman datayhteyksiä ja näytön päällä pitämistä, Android-puhelin kestää valmiustilassa jopa viikon. Tämä tosin vaatii jo hieman virransäästöasetusten viilaamista, johon uudessa SenseUI:ssa on panostettu erillisellä virransäästö-valikolla, jossa on määritykset eri ominaisuuksille joita voidaan sammuttaa akun saavuttaessa määritelty varaustila.
Vaikka Desire HD on kaikin puolin selkeästi parempi, nopeampi ja tehokkaampi kuin vanha Desire, emme lähtisi välttämättä vaihtamaan vanhaa Desireä HD-malliin, varsinkin kun on vielä epäselvää tuoko HTC uusitun SenseUI:n ja tämän ominaisuudet myös vanhalle Desirelle. Mikäli taskussasi on kuitenkin ensimmäisen sukupolven Android-puhelin, pari vuotta vanha älypuhelin tai et ole vielä älypuhelinta edes hankkinut, on Desire HD erittäin hyvä vaihtoehto. Edes pari laitteesta löytämäämme kauneusvirhettä eivät saaneet ihastusta muutumaan vihastukseksi.
Uudet HTC Locations ja HTCSense.com-palvelut tuovat vihdoin HTC:n laitteiden lisäarvopalvelut samalle tasolle kuin niiden parin muun vaihtoehtoisen mobiilikäyttöjärjestelmän, tuoden vieläpä molempien parhaat palat samaan nipuun, joten valinnan vaikeus on helpottunut.
+Ohuus
+HTC Locations
+HTCSense.com palvelut
+Unibody-alumiinirunko
+Uudet kameran ominaisuudet
+SenseUI:n uudistukset
+Uusittu näppäimistö ja T9-sanakirja
-Valikon “jarrutus” tärinän läsnäolo
-Fyysisen kameralaukaisimen puute
-Epätasainen suomennoksen laatu
Virallinen mainosvideo:
httpv://www.youtube.com/watch?v=GHO9A9Zf5g8
720p Arvostelut Desire desire hd HD HTC kamera review yhteenveto
23 thoughts on “Arvostelussa HTC Desire HD osa 2/2”
harppa67
8.11.2010 at 08:50
Kiitoksia erinomaisesta arvostelusta. Perus Desiren omistajana seuraaja kiinnostaa :)
8.11.2010 at 16:31
Kiitos taas hyvästä arvostelusta!
Täytyy kyllä sanoa, että tässä puhelimessa ei ole vielä tarpeeksi sitä jotain, joka saisi minut vaihtamaan Desirestä tähän. Täytyypä odotella seuraavia malleja.
8.11.2010 at 19:44
Onko 3G videopuhelu tarkoitin HTC desire HD mutta en ole löytynyt tietoja..
11.11.2010 at 16:24
Moro. Onko DHD:ssa SLCD-näyttö vai LCD?? Kertokaa vedenpitävä fakta, sillä jotkut lähteet ilmoittavat, että DHD olisi LCD-näytöllä. Kiitos!
11.11.2010 at 16:27
Paneeli on Super LCD eli SLCD
13.11.2010 at 21:07
Sitä ei siis jostain lisenssisyistä johtuen voida markkinoida nimellä SLCD, kun se kuuluu Sonylle?
23.11.2010 at 21:27
Olisko hintansa arvoinen puhelin? Oon vähän kahden välillä, ostaako iPhone 4:sen vai tämän. iPhonessa on vissiin ollut kuitenkin aika paljon vikaa, että täytyy vielä miettiä. Osaatko sanoo kumpi olis paremi vai ehkä joku muu?
keijo.k.kojootti
2.12.2010 at 13:42
Onko näyttö ns.”naarmuuntomaton” kuten esim joissain samsungin malleissa
2.12.2010 at 13:49
11.12.2010 at 11:42
Kiitokset kattavasta arvostelusta, itse olen vielä puhelimen osalta ajassa “miekka ja kypärä”, mutta nyt täytyy kyllä hypätä Androidin maailmaan ja ei muuta kuin HD:n ostoon.!
BigFishFIN
26.12.2010 at 01:09
Kiitos kattavasta arvostelusta!
Itse hommasin puhelimen jo ja olen kohtalaisen tyytyväinen.
Miinusta annan juuri tuosta kameran laukaisimesta ( kuva tärähtää helposti), kuvanlaatu voisi olla parempi, aika pikseliä originaali koossa.
Pystyykö kertomaan mistä saisin hommattua autotelineen itselleni? Ja pystyykö navigoidessa kuvan kääntämään vaakatasoon? Tänään ekaa kertaa kokeillessani, olin hieman tyrmistynyt kun kuva oli vain pystysuuntainen. Käytön siis premium navigaatiota.
2.1.2011 at 18:29
ajattelin tässä kysyä tuota 1260 mAh:n akusta että kannattaako ostaa kun akku niin lyhytkestoinen.. sitäpaitsi 4,3 ” näyttö syö akun nopeasti.
12.1.2011 at 11:27
ostin eilen ko. puhelimen, kun en jaksanut iphonia odottaa. iphonit tulee Suomeen vasta viikolla 4 ja ite olin sitä kytänny jo toista kuukautta, joten nyt loppu mun pinna siltä osin! Vanhaan paskaan n95 verrattuna uusi HTC on aivan eri maailmasta. En yhtään ihmettele, ett ihmiset vaihtaa pois Nokialaisensa!!! Tuntuu, ett htc:t ja applet on keksineet puhelimen uudestaan! Hirveesti en oo kerenny ko. puhelimeen paneutua, mutt hyvältä vaikuttaa! :) Ja Macin ja HTC:n avioliittokin onnistu todella helposti! :D Toisin kuin Nokialaisen kanssa se oli pelkkää riitelyä, eikä useampien taisteluiden jälkeen lopulta onnistunut ollenkaan! :O
Mun paketissa ei ollu kuin ruottin kielinen ohjekirja! Mut onneks on tullu pakkoruotti joskus luettua. :D
12.1.2011 at 12:07
Tässä ohjekirja suomeksi: http://dl4.htc.com/web_materials/Manual/HTC_Desire_HD/HTC_Desire_HD_Finnish_UM.pdf
ja tässä vielä quick start quide suomeksi: http://dl4.htc.com/web_materials/QSG/HTC_Desire_HD/HTC_Desire_HD_Finnish_QSG.pdf
31.1.2011 at 17:52
Jos pitäisi valita tämän ja Desire Z:n välillä, niin kumpaan taipuisitte?
1.2.2011 at 04:12
Riippuu ihan siitä mitä kaipaa puhelimelta. Jos tarvitset näppäimistön eli kirjoitat paljon etkä ole koskaan ollut kovin sinut virtuaalinäppäimistön kanssa, on valintasi Z. Jos haluat maksimaalista tehoa ja suuren näytön (aiot pelata, surffata, katsoa leffoja tms. enimmäkseen), niin valintasi on HD. Muita suuria eroja laitteissa ei ole.
28.4.2011 at 17:14
Osta desire hd.
siinä parempaa on:
– enemmän tehoa
– parempi kamera
– isompi ruutu
– enemmän ram muistia
25.8.2011 at 16:15
Minkälaisia eroja Hd:n ja Sensationin välillä löytyy?
Ja kumpi minun kannattaisi ostaa?
Käyttö olisi surffailua netissä, youtuben käyttöä ynnämuutavastaavaa…
Ja ovatko erot niin suuria että kannattaa maksaa enemmän Sensationista? (jos ovat)
Jo pelkän akunkeston takia suosittelen Sensationia. HD:ssa on toki isompi näyttö 4.5″ vs 4.3″. Sensationissa on tuplaydinprosessori ja enemmän potkua ja uudempi HTC Sense käyttöliittymä.
15.10.2011 at 14:00
Kiitos hyvästä arvostelusta. Näytön ominaisuuksia tässä käsiteltiin melko vähän. Olen kuullut väitteitä ja nähnyt videoita joissa Desire HD:n näyttö toistaa mustan erittäin huonosti. Myös teidän arvosteluvideonne perusteella YuoTubessa väittäisin, että HD toistaa mustan liian harmaana verraten esim Galaxy S i9000:n.
olli tapola
17.1.2012 at 17:36
onkos tohon htc desire hd seen tulossa android 4,0 ?
11.11.2012 at 00:05
Ei ole tulossa. jos osaat englantia nii tän julkasin htc:n seinälle ja samalla syykin palajastuu :/ Tässä se teksti :
Honestly, the REAL reason as to why HTC decided not to update the DHD was, not only because they want their newer devices to sell, but because it is too old. Seriously, look at the Incredible S which has the EXACT SAME SPECS as the DHD. It got the update no problem! It’s just because it came out a year after the DHD which is why it qualified for the update. Note that HTC was not going to say this in a press release, but had to give a somewhat justifiable answer to everyone’s questions.
Leave a Reply to Joonas

matches: HD HD HD HD HD HD hd HD HD HD hd


text:
Tv2 Urheilu Tänään | Mtv Uutiset Urheilu
Tv2 Urheilu Tänään
Lastenohjelmien klassikko Pikku Kakkonen palaa tänään perjantaina tutulle ohjelmapaikalleen TV2:lle. Jokaiselle suomalaiselle tuttu ohjelma on ollut evakossa Ylen kulttuuri- ja historiakanava Teemalla Yleisurheilun EM-kilpailujen vuoksi.
Palkittu dokumentaristi Justin Theroux nähdään Theroux ja seksikauppaa kotona-dokumentissa tutustumassa Isossa-Britanniassa laillista seksityötä tekeviin naisiin.Isossa-Britanniassa seksin myyminen on laillista, kunhan siihen ei liity pakottamista tai hyväksikäyttöä. Erityisesti Theroux selvittää, miten seksityötä tehdään internetiä ja sosiaalista mediaa hyödyntäen.
Yle TV2:n suosio on pudonnut jyrkästi vuoden 2012 kanavauudistuksesta lähtien. Vuonna 2013 kanavan katseluosuus kaikesta televisiokatselusta oli 11,9 prosenttia, kun vuonna 2010 kanavaa katseli noin viidennes suomalaisista.
Suomalaiset ottivat kolmoisvoiton Mirko Lahden johdolla Jyväskylässä alamäkiluistelun junioreiden MM-osakilpailussa. Lauantai-iltana luistellaan miesten ja naisten MM-pisteistä. 64 parhaan kisaan pääsi 11 suomalaista. Kisaa voi seurata suorana TV2:sta ja Yle Areenasta klo 19.00 alkaen. Jyväskylän rännissä hurjaa menoa – katso kuvat
Ruutu+ Viihde & Urheilu + C More Total. Discovery. MIX M. MIX S. Ruutu+ Viihde.
Yle TV1 Yle TV1 HD Yle TV2 Yle TV2 HD MTV3 HDD MTV3 HD Nelonen Nelonen HD Yle Teema & Fem Sub LIV AVA Hero TLC JIM Kutonen National Geographic TV5 Frii FOX Sub HD Alfa TV HD AVA HD Yle Teema & Fem HD TV5 HD LIV HD Hero HD JIM HD Kutonen HD Frii HD.
Ampumahiihdon MM-kisojen henkilökohtaiset kilpailut alkavat tänään perjantaina Italian Anterselvassa. Lähetys naisten pikakisasta käynnistyy Ylen TV2:ssa kello 15.30. Kello 15.45 alkavalle naisten pikamatkalle säntää suomalaisista ensimmäisenä Joensuussa asuva Joutsan Pommin Suvi.
Tänään nähdään televisiossa vuonna 2017 valmistunut All the Money in the World. Veteraaniohjaaja Ridley Scottin (Alien, Blade Runner) tositapahtumiin perustuva elokuva kertoo miljardööri J.
Suomalaiset taistelevat tänään finaalipaikoista – katso.
– Kilpailu. Liiton sarjat, harraste. Tulospalvelu; Salibandy.fi tulospalvelu; Valtakunnalliset sarjat; A-pojat; A-tytöt; B-pojat; B-tytöt
Tänään nähdään televisiossa vuonna 2013 valmistunut Alan Partridge: Kukkona tunkiolla. Kukkona tunkiolla perustuu Steve Cooganin radio- ja tv-ohjelmiin luomaan Alan Partridge -hahmoon.
Yle TV2 – Wikipedia – Yle TV2:n suosio on pudonnut jyrkästi vuoden 2012 kanavauudistuksesta lähtien. Vuonna 2013 kanavan katseluosuus kaikesta televisiokatselusta oli 11,9 prosenttia, kun vuonna 2010 kanavaa katseli noin viidennes suomalaisista.

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


Asetus tietosuojalautakunnasta ja… 477/1987 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1987 › 477/1987
477/1987
Oikeusministerin esittelystä säädetään tietosuojalautakunnasta ja tietosuojavaltuutetusta 30 päivänä huhtikuuta 1987 annetun lain (474/87) 11 §:n nojalla:
Tietosuojalautakunnan ja tietosuojavaltuutetun tehtävät
Tietosuojalautakunnan tehtävänä on käsitellä ja ratkaista henkilörekisterilain (471/87) 22 ja 35-37§:ssä tarkoitetut asiat.
Tietosuojalautakunnan tulee lisäksi seurata henkilörekisterilainsäädännön kehittämistarvetta sekä muita henkilörekistereihin liittyviä periaatteellisesti tärkeitä kysymyksiä ja antaa näissä asioissa lausuntoja sekä tehdä tarpeelliseksi katsomiaan aloitteita.
Tietosuojavaltuutetun tehtävänä on:
1)käsitellä ja ratkaista henkilörekistereitä koskevat asiat siten kuin henkilörekisterilain 33-36§:ssä on säädetty sekä hoitaa muut henkilörekisterilaista johtuvat tehtävät;
2)valvoa henkilötietojen keräämisen ja niiden henkilörekisteriin tallettamisen, henkilörekisterien käytön sekä henkilötietojen luovuttamisen lainmukaisuutta;
3)antaa ohjeita ja neuvoja henkilötietojen keräämistä ja niiden henkilörekisteriin tallettamista samoin kuin henkilörekisterien käyttöä ja suojaamista sekä henkilötietojen luovuttamista koskevista seikoista;
4)seurata henkilörekisterikäytännön yleistä kehitystä;
5)huolehtia toimialaansa kuuluvasta tiedotustoiminnasta;
6)huolehtia henkilörekisterien sääntelyyn ja valvontaan liittyvistä kansainvälisistä asioista ja yhteistyöstä; sekä
7)pitää luetteloa sille toimitetuista ilmoituksista.
Tietosuojavaltuutetun on vuosittain annettava toiminnastaan oikeusministeriölle kertomus, joka sisältää tietoja kertomusvuonna tietosuojavaltuutetun toimistossa ja tietosuojalautakunnassa käsitellyistä asioista. Lisäksi kertomuksessa on oltava selostus havainnoista henkilörekisterilainsäädännön noudattamisesta ja sen uudistamistarpeista.
Tietosuojalautakunnan kutsuu kokoon lautakunnan puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja.
Lautakunnan toimituskirjat allekirjoittaa puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja ja varmentaa lautakunnan sihteeri.
Kelpoisuusehdot sekä viran tai tehtävän täyttäminen
Tietosuojavaltuutetun toimiston toimistopäälliköltä vaaditaan oikeustieteen kandidaatin tutkinto. Toimistopäällikön nimittää valtioneuvosto.
Tietosuojavaltuutetun toimiston ylitarkastajalta, tarkastajalta ja esittelijältä samoin kuin tietosuojalautakunnan päätoimiselta sihteeriltä vaaditaan virkaan soveltuva ylempi korkeakoulututkinto ja muilta virkamiehiltä sellainen kyky ja taito kuin tehtävän hoitaminen edellyttää. Ylitarkastajan nimittää valtioneuvosto sekä tarkastajan ja esittelijän oikeusministeriö. Muun virkamiehen nimittää ja työsopimussuhteessa olevan henkilöstön ottaa tietosuojavaltuutettu.
Tietosuojavaltuutetulle myöntää virkavapauden enintään kolmeksi kuukaudeksi vuodessa oikeusministeriö ja sitä pitemmäksi ajaksi valtioneuvosto. Toimistopäällikölle ja ylitarkastajalle myöntää virkavapauden enintään kolmeksi kuukaudeksi vuodessa tietosuojavaltuutettu ja sitä pitemmäksi ajaksi oikeusministeriö. Toimiston muille virkamiehille myöntää virkavapauden tietosuojavaltuutettu.
Eron tietosuojalautakunnan jäsenyydestä ja varajäsenyydestä sekä tietosuojavaltuutetun virasta ja toimiston virasta myöntää se viranomainen, jolle viran täyttäminen tai jäseneksi määrääminen kuuluu.
Tietosuojalautakunnan puheenjohtaja ja muut jäsenet saavat palkkiota oikeusministeriön vahvistamien yleisten perusteiden mukaan. Ennen palkkioiden vahvistamista tulee asiasta pyytää valtiovarainministeriön lausunto.
Tietosuojalautakunnasta ja tietosuojavaltuutetusta annetun lain (474/87) 5§:ssä tarkoitetusta lausunnosta suoritetaan korvaus oikeusministeriön vahvistamien yleisten perusteiden mukaan. Ennen perusteiden vahvistamista tulee asiassa pyytää valtiovarainministeriön lausunto.
Tietosuojalautakuntaan sovelletaan valtion komiteoista annettuja määräyksiä, jollei tässä asetuksessa toisin säädetä.
Oikeusministeriö voi vahvistaa tietosuojalautakunnan esityksestä lautakunnan ja tietosuojavaltuutetun esityksestä toimiston työjärjestyksen.
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä lokakuuta 1987.
Asetuksen 1§:n 1 momenttia, 2§:n 1 ja 2 kohtaa sekä 3§:ää sovelletaan kuitenkin vasta 1 päivästä tammikuuta 1988.
Ennen tämän asetuksen voimaantuloa voidaan ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin sen täytäntöönpanemiseksi.
1 luku - Tietosuojalautakunnan ja tietosuojavaltuutetun tehtävät1 §2 §3 §2 luku - Asioiden käsittely4 §5 §3 luku - Kelpoisuusehdot sekä viran tai tehtävän täyttäminen6 §7 §8 §4 luku - Palkkiot9 §10 §5 luku - Erinäiset säännökset11 §12 §13 §


kh19042005
Kunnanhallitus KOKOUSKUTSU	5/2005
Laatimispäivämäärä: 12.04.2005
Aika 19.04.2005	kello 19.00
120 §	KOKOUKSEN LAILLISUUS JA PÄÄTÖSVALTAISUUS	Sivu 148
121 §	PÖYTÄKIRJAN TARKASTAJIEN VALINTA	Sivu 148
122 §	JÄMIN LENTOBENSIINIASEMAN KEHITTÄMINEN	Sivu 149
123 §	METSÄSTYSVUOKRASOPIMUKSEN HYVÄKSYMINEN/JÄMIJÄRVEN METSÄSTYSSEURA RY	Sivu 151
124 §	VALTIONAPUPÄÄTÖS 1.7.-31.12.2004/SEUTULIPPU	Sivu 152
125 §	HIIHTÄJÄ KIRSI VÄLIMAAN SPONSORISOPIMUKSEN BONUSRAHOITUS	Sivu 153
126 §	KAUPPAKIRJAN HYVÄKSYMINEN / EEVA JA JORMA ENTONEN	Sivu 154
127 §	KAUPPAKIRJAN HYVÄKSYMINEN / PROMARK OY JA SKM TEOLLISUUSMUOVIT OY Sivu 155
128 §	TALOUSARVION TOTEUTUMINEN AJALLA 1.1.-28.2.2005	Sivu 156
129 §	KUNNANJOHTAJAN VIRANHALTIJAPÄÄTÖKSET AJALLA 1.1.-31.3.2005	Sivu 157
130 §	KUNNANJOHTAJAN VIRANHALTIJAPÄÄTÖKSET KOSKIEN YLEISEN TOIMISTON VIRKAJÄRJESTELYJÄ	Sivu 158
131 §	"LAPSI LIIKKUU JA LEIKKII -LIIKUNTAA LÄPI ELÄMÄN" -HANKE Sivu 159
132 §	NUORISOPARLAMENTTITOIMINNAN KÄYNNISTYMINEN JÄMIJÄRVELLÄ Sivu 161
133 §	MIELAHTI - PITKÄLAHTI ALUEEN KARTOITUSTARJOUSTEN KÄSITTELY	Sivu 162
134 §	MIELAHTI - PITKÄLAHTI ALUEEN RANTA-ASEMAKAAVATARJOUSTEN KÄSITTELY Sivu 163
135 §	EDUNVALVONTAPALKKIOIDEN PERIMINEN 1.1.2005 LUKIEN	Sivu 164
136 §	PÖYTÄKIRJOJEN TIETOON SAATTAMINEN	Sivu 166
137 §	TIEDOKSI SAATETTAVAT ASIAT	Sivu 166
138 §	INTER STOP OVER -HANKKEEN RAHOITUSPÄÄTÖS	Sivu 167
139 §	KUNNAN HALLINNOIMIEN JAT-KIINTEISTÖT OY:N TILOJEN VUOKRALAISEN MUUTOS Sivu 168
140 §	MÄÄRÄALAN OSTOTARJOUS / RUOKOLA	PENTTI	Sivu 169
141 §	IRTISANOUTUMISEN HYVÄKSYMINEN/KIRSI LEPPIHALME	Sivu 170
142 § SOSIAALITOIMEN ATK-OHJELMISTOJEN HANKINTA	Sivu 171
143 §	LAUSUNNON ANTAMINEN YMPÄRISTÖLUPAHAKEMUKSEEN/ MAATALOUSYHTYMÄ LEPPIHALME	Sivu 174
144 § TILINTARKASTUSPÖYTÄKIRJA VUODEN 2004 TILINTARKASTUKSESTA Sivu 172
145 § POIKKEUSLUVAN MYÖNTÄMINEN RANTAKAAVASSA OSOITETUSTA RAKENNUSPAIKASTA	Sivu 174
146 §	AVUSTUKSEN MYÖNTÄMINEN YSTÄVYYSKOULUN TUTUSTUMISMATKALLE	Sivu 175
147 §	MAAKUNNALLISEEN SYÖPÄKERÄYKSEEN OSALLISTUMINEN	Sivu 176
Kunnanhallitus KOKOUSPÖYTÄKIRJA 5/2005
KOKOUSAIKA 19.04.2005	kello 19.00 - 20.40
ASIAT §§ 120-145
120 §	KOKOUKSEN LAILLISUUS JA PÄÄTÖSVALTAISUUS
121 §	PÖYTÄKIRJAN TARKASTAJIEN VALINTA
Ehdotus:	Pöytäkirjan tarkastajiksi valitaan tarkastusvuorossa olevat Kujala Markku ja Lahdensivu Hilkka.
122 §	JÄMIN LENTOBENSIINIASEMAN KEHITTÄMINEN
Kiristyneet lupaehdot vaativat lentobensiiniaseman osalta lisäinvestointeja, joiden arvioitu suuruus on
n. 40.000 - 50.000 euroa.
123 §	METSÄSTYSVUOKRASOPIMUKSEN HYVÄKSYMINEN/JÄMIJÄRVEN METSÄSTYSSEURA RY
Jämijärven Metsästysseura ry anoo Jämijärven kunnalta jatkoa metsästysvuokrasopimukseen. joka menee vanhaksi 28.04.2005.
Edellinen vuokrasopimus on liitteenä nro 123.1.
Ehdotus:	Kunnanhallitus tekee uuden toistaiseksi voimassa olevan vuokrasopimuksen Jämijärven Metsästysseura ry:n kanssa siten, että maanomistusolosuhteet tarkistetaan nykytilannetta vastaavaksi.
Lisäksi kunnanhallitus päätti, että muut uusittavaksi tulevat metsästysvuokrasopimukset annetaan kunnanjohtajan tehtäväksi hyväksyä toistaiseksi voimassa olevina.
124 §	VALTIONAPUPÄÄTÖS 1.7.-31.12.2004/SEUTULIPPU
Länsi-Suomen lääninhallituksen Liikennejaosto on 21.3.2005 päivätyllä päätöksellä myöntänyt seutulipun valtionapua Jämijärven kunnalle 397,20 euroa. Päätös koskee aikaa 1.7.-31.12.2004. Liite nro 124.1.
125 §	HIIHTÄJÄ KIRSI VÄLIMAAN SPONSORISOPIMUKSEN BONUSRAHOITUS
Jämijärven kunnan ja hiihtäjä Kirsi Välimaan välisen yhteistyösopimuksen mukaan kunta maksaa kiinteän tuen lisäksi bonusrahoitusta kauden saavutusten mukaan. Liite nro 125.1.
Kirsi Välimaa saavutti kauden aikana mm. 1 SM-kullan, 1 SM-hopean. Maailman cupissa hän oli voittamassa 1. viestivoittoa ja henkilökohtainen paras sijoitus cupissa oli Lahden perinteisen sprintkisan toinen sija. MM-kisoissa Obersdorfissa hänen paras sijoituksensa oli viestin 5. tila. Maailman Cupin kokonaissijoitusessa hän oli 24. ja sprintticupissa 13.
Päätös:	Kunnanhallitus päätti yksimielisesti maksaa hiihtäjä Kirsi Välimaalle bonusrahoitusta 1500 euroa.
126 §	KAUPPAKIRJAN HYVÄKSYMINEN / EEVA JA JORMA ENTONEN
Jämijärven kunnan ja Eeva ja Jorma Entosen välillä on allekirjoitettu 1.4.2005 oheisen liitteen nro 126.1. mukainen kauppakirja.
Kauppa koskee n. 794 m²:n määräala Mäntykangas nimisestä tilasta RN:o 13:6, Jämijärven kunnan Jämijärven kylässä. Määräala muodostaa Jämin asemakaava II:n korttelin n:o 203 tontin n:o 2.
Kauppahinta on 9.000 euroa. Lisäksi kunta laskuttaa mittauskuluina 105 euroa.
Ehdotus:	Kunnanhallitus hyväksyy Jämijärven kunnan ja Eeva ja Jorma Entosen välisen kauppakirjan oheisen liitteen mukaisesti.
127 §	KAUPPAKIRJAN HYVÄKSYMINEN / PROMARK OY JA SKM TEOLLISUUSMUOVIT OY
Jämijärven kunnan ja Promark Oy:n ja SKM Teollisuusmuovit Oy:n välillä on allekirjoitettu 1.4.2005 oheisen liitteen nro 127.1. mukainen kauppakirja.
Kauppa koskee n. 1748 m²:n määräala Mäntykangas nimisestä tilasta RN:o 13:6, Jämijärven kunnan Jämijärven kylässä. Määräala muodostaa Jämin asemakaava II:n korttelin n:o 200 tontin n:o 1.
Kauppahinta on 8.000 euroa. Lisäksi kunta laskuttaa mittauskuluina 105 euroa.
Ehdotus:	Kunnanhallitus hyväksyy Jämijärven kunnan ja Promark Oy:n ja SKM Teollisuusmuovit Oy:n välisen kauppakirjan oheisen liitteen mukaisesti.
128 §	TALOUSARVION TOTEUTUMINEN AJALLA 1.1.-28.2.2005
129 §	KUNNANJOHTAJAN VIRANHALTIJAPÄÄTÖKSET AJALLA 1.1.-31.3.2005
Kunnanhallituksen kokouksessa on nähtävillä kunnanjohtajan päätökset ajalla 1.1.-31.3.2005.
Ehdotus:	Kunnanhallitus merkitsee kunnanjohtajan viranhaltijapäätökset ajalla 1.1.-31.3.2005 tiedokseen.
130 §	KUNNANJOHTAJAN VIRANHALTIJAPÄÄTÖKSET KOSKIEN YLEISEN TOIMISTON VIRKAJÄRJESTELYJÄ
Kunnanjohtaja on päätöksillään 12 - 14 §/2005 tehnyt päätökset yleisen toimiston virkajärjestelyiksi. Päätökset ovat esityslistan liitteenä nro 130.1.
Ehdotus:	Kunnanhallitus merkitsee tehdyt päätökset tiedokseen.
Kunnanhallitus 265 §	13.10.2004
Kunnanhallitus	107 §	29.03.2005
131 §	"LAPSI LIIKKUU JA LEIKKII -LIIKUNTAA LÄPI ELÄMÄN" -HANKE
KH 265 §	Kunnanhallitus on käsitellyt aiemmin ns. keskusteltavissa asioissa liikuntaneuvoja Juha Rantasen hankeaihiota koskien lasten motoriikan kehittämistä. Tällöin sovittiin, että asiaa jatkovalmistellaan hankkeeksi asti.
KH 107 §	Hanke on saanut Satakunnan TE-keskukselta myönteisen päätöksen 16.03.2005. Liite nro 107.1.
Hankeaikatauluksi on muutettu päätösaikataulusta johtuen 1.2. - 31.12.2005.
2) nimetä hankkeelle ohjausryhmän
3) pyytää Jämin hiihtotunneli Oy:ltä tarjousta hankkeen toteuttamisesta, koska se on alueella ainut, joka toteuttaa ko. tyyppistä toimintaa.
Hankkeen ohjausryhmään valittiin yksimielisesti: Marjo Leikkola, Rolf Björkman, Susanna Luomaniemi, Pentti Virtanen, Seppo Vuorinen, Ari Uusi-Rasi, Päivi Seppälä ja Reijo Nevanranta.
Ohjausryhmän sihteerinä toimii hankkeen toteuttajatahon edustaja.
KH 131 §	Hankkeen toteuttamisesta on pyydetty tarjoukset 18.4.2005 mennessä. Tarjouspyyntö on liitteenä nro 131.1.
Päätös:	Määräaikaan mennessä oli saapunut yksi tarjous, joka avattiin kokouksessa. Liite nro 131.2.
Kunnanhallitus päätti yksimielisesti hyväksyä Salamaspurtti/Juha Rantasen tekemän tarjouksen.
132 §	NUORISOPARLAMENTTITOIMINNAN KÄYNNISTYMINEN JÄMIJÄRVELLÄ
Nuoriso-ohjaaja Teemu Luoma-aho ja liikunnanohjaaja Juha Rantanen ovat käynnistäneet nuorisoparlamenttitoiminnan Jämijärvellä.
Nuorisoparlamentin jäsenet on äänestetty yläasteen oppilaista; jokaisesta luokasta tyttö ja poika. Äänestys on tehty luokittain.
Nuorisoparlamentti on kokoontunut 3 kertaa. Muistiot liitteenä 132.1.
1) merkitä nuorisoparlamenttitoiminnan käynnistymisen tiedokseen.
2) keskustella nuorison tarpeista saatujen muistioiden pohjalta.
toimikunta	11 §	29.03.2005
133 §	MIELAHTI - PITKÄLAHTI ALUEEN KARTOITUSTARJOUSTEN KÄSITTELY
Maankäyttö- ja kaavoitustmk 11 §
Avattiin määräaikaan mennessä saadut kartoitustarjoukset:
tarjouksen tekijä mittaluokka 2 mittaluokka 3
KIINTEISTÖ JA MITTAUS OY 6.100,- + alv 4.800,- + alv
SUOMALAINEN INSINÖÖRITOIMISTO Oy (SITO) 9.600,- + alv 4.600,- + alv
KAAVATALO-YHTIÖT - 5.900,- + alv
Em. hintojen lisäksi tulee kartoituksen tarkastusmaksu, joka on mittaluokka 3:n kartassa noin 970 €.
Päätös:	1. Mittaluokan 3 kartta täyttää ne vaatimukset, jotka ko. alueen kartoitukselle asetetaan.
2. Edullisimman tarjouksen mittaluokka 3 kartasta teki SITO
3. Mahdollinen kartoitustilaus ehdotetaan kunnanhallituksen tehtäväksi sen jälkeen, kun on kuultu maanomistajia osallistumisesta kaavan tekemiseen.
KH 133 §	Maanomistajia on kuultu 9.4.2005 ja kaavoitushanke sai laajan kannatuksen heidän joukossaan. Maanomistajat maksavat kaavoituksesta aiheutuvat kulut.
Alueen maanomistajien kanssa on käyty neuvottelu 9.4.2004. Muistio liitteenä nro 133.1.
Ehdotus:	Kunnanhallitus hyväksyy Suomalainen Insinööritoimisto Oy:n (SITO) tarjouksen.
Maankäyttö- ja kaavoitustoimikunta	12 §	29.03.2005
134 §	MIELAHTI - PITKÄLAHTI ALUEEN RANTA-ASEMAKAAVATARJOUSTEN KÄSITTELY
Maankäyttö- ja kaavoitustmk 12 §
Avattiin määräaikaan mennessä saadut seuraavat tarjoukset:
KAAVATALO-YHTIÖT 7.900,- + alv *)
SUUNNITTELUTALO S. ANTTILA OY 13.500,- + alv
AIR-IX SUUNNITTELU 9.000,- + alv (tavoitepalkkio)
SUUNNITTELUKESKUS OY 13.200,- + alv
(+ kulut arv. 500,- euroa)
*) hinta ei sisällä kuulutuksista, osallisille lähetettävistä kirjeistä, tiedostoista, mahdollisista viranomaismaksuista ja pohjakartasta aiheutuvia kuluja
1. Edullisimman tarjouksen teki KAAVATALO-YHTIÖT.
2. Mahdollinen kaavoitustilaus ehdotetaan kunnanhallituksen tehtäväksi sen jälkeen, kun on kuultu maanomistajia osallistumisesta kaavan tekemiseen.
Ehdotus:	Kunnanhallitus hyväksyy Kaavatalo-yhtiöt tarjouksen.
135 §	EDUNVALVONTAPALKKIOIDEN PERIMINEN 1.1.2005 LUKIEN
Oikeusministeriö on antanut 14.12.2001 ohjeet edunvalvontapalkkioiden perimisestä 1.1.2002, liite nro 135.1. Näitä ohjeita sovelletaan harkittaessa edunvalvojalle holhoustoimesta annetun lain 44 §:n 2 momentin nojalla maksettavan palkkion oikeaa suuruutta. (Laki holhoustoimesta 44 § 2 mom.: Täysi-ikäisen edunvalvojalla ja alaikäiselle määrätyllä muulla kuin 1 momentissa tarkoitetulla edunvalvojalla on oikeus saada päämiehensä varoista korvaus tarpeellisista kuluistaan sekä tehtävänsä laatuun ja laajuuteen ja päämiehen varoihin nähden kohtuullinen palkkio.) Kunnat perivät päämiehiltä palkkioita usein suoraan oikeusministeriön ohjeen mukaisesti. Kunnat voivat tarjota edunvalvontapalveluita halvemmallakin, jopa maksutta.
Edunvalvojan vuosipalkkio muodostuu perusmaksusta, lisämaksusta ja erityiskorvauksesta. Perusmaksu on oikeusministeriön ohjeen mukaan 200 euroa.
Lisämaksu voidaan periä edunvalvojan toimenpiteistä riippuen seuraavasti:
1. Omaisuusluettelo 30 - 340 euroa omaisuuden määrästä ja tilin laajuudesta riippuen.
2. Omaisuuden hoitosuunnitelman laatiminen 30 - 340 € omaisuuden määrästä ja laatimisen työmäärästä riippuen.
3. Holhousviranomaisen luvan hakemisesta päämiehen puolesta tehtävään oikeustoimeen 80 euroa.
4. Toimenpiteistä, jotka koskevat huolehtimista päämiehen henkilökohtaisessa käytössä olevasta asunnosta 170 euroa.
5. Muun kuin edellä 4 kohdassa tarkoitetun omaisuuden hoitamisesta 2 % hoidettavana olevan omaisuuden arvosta
Edunvalvoja, joka suorittaa päämiehen puolesta tälle tarpeellisen, erityistä ammattitaitoa tai huomattavaa työmäärää vaativan tehtävän, on oikeutettu saamaan siitä kohtuullisen korvauksen.
Perusmaksua ja lisämaksua ei peritä, jos päämiehen nettotulot rahana annetut etuudet mukaan luettuna ovat vähemmän kuin 4.200 € vuodessa.
Hoidettavana olevasta omaisuuden arvosta voidaan periä korvausta 2 % vähentämällä ensin 13.500 euroa sekä velat.
Lyhytaikaisesta erillisellä päätöksellä määrätystä tehtävästä edunvalvoja on oikeutettu saamaan kohtuullisen korvauksen esittämänsä laskun mukaisesti.
Ehdotus:	Kunnanhallitus päättää periä edunvalvontapalkkioita seuraavasti:
- peruskorvaus 135 €, jos tulot ylittävät 4.200 €/vuosi, lisäkorvauksia peritään huollettavan varallisuuden mukaan. Varallisuudesta peritään 2 %. Yksittäisistä edunvalvontatehtävistä peritään korvaus tapauskohtaisesti oikeusministeriön antaman ohjeen 14.12.2001 OM 3927/33/2001 §:n 2 mukaisesti.
136 §	PÖYTÄKIRJOJEN TIETOON SAATTAMINEN
- Maankäyttö- ja kaavoitustoimikunta	29.03.2005
- Perusturvalautakunta	29.03.2005
- Tekninen lautakunta	24.02.2005
- Tarkastuslautakunta	05.04.2005
137 §	TIEDOKSI SAATETTAVAT ASIAT
- Kuusjoki, Sora II
- Tykköö, Hautaniemi
- Kankaanpään kaupunki: Ote pöytäkirjasta, Kankaanpään kansanterveystyön kuntayhtymän perussopimuksen muuttaminen
- Satakunnan sairaanhoitopiiri: Korkeimman hallinto-oikeuden päätös 31.3.2005
- Länsi-Suomen lääninhallitus: Länsi-Suomen läänin peruspalveluiden arviointiraportti 2004
- Honkajoen kunta: Ote pöytäkirjasta, Terveyspalveluiden lähipalveluiden järjestäminen
- Sisäasiainministeriö. Peruspalveluohjelma 2006 - 2009
- Maanmittauslaitos: Kutsu maanmittaustoimituksen kokoukseen
- Työministeri, kirje kunnanjohtajille
- Verohallinto: Maksatuserittely 03/2005
- Satakuntaliitto: Satakunnan maakuntaohjelman toteuttamissuunnitelman 2006 - 2007 laatiminen Satakunnassa
- Tykistöprikaati: Päätös, Hämeenkankaan harjoitusalueen johtosääntö
138 §	INTER STOP OVER -HANKKEEN RAHOITUSPÄÄTÖS
Satakunnan työvoima- ja elinkeinokeskuksen Maaseutuosasto on tehnyt 7.4.2005 myönteisen rahoituspäätöksen Inter Stop Over -hankkeelle.
Hankkeen päähakijana on Tampereen Yliopiston Täydennyskoulutuskeskus ja muina hakijoina mm. Jämijärven kunta.
Hanke tarkoittaa Jämijärven osalta ns. "Mielahden mökin" rakentamista.
Hankkeella on yhteinen johtoryhmä, jossa Jämijärven kunnan edustajina on Jouko Kulmala ja Pentti Virtanen. Rahoituspäätös on liitteenä nro 138.1.
Ehdotus:	Kunnanhallitus merkitsee saadun rahoituspäätöksen tiedokseen.
139 §	KUNNAN HALLINNOIMIEN JAT-KIINTEISTÖT OY:N TILOJEN VUOKRALAISEN MUUTOS
Kunta hallinnoi JAT-Kiinteistöt Oy:n seuraavia tiloja: A-teollisuushalli (496 m²) ja F-varasto (276 m²).
Tilojen vuokralainen on vaihtunut, kun aikaisemmin JAT-Asennus Oy:n tilalle on tullut JAT-Electronic Oy. JAT-Electronic Oy:n omistus jakaantuu seuraavasti: JAT-Asennus Oy 55 % ja KMT-Group 45 %.
JAT-Kiinteistöt Oy:n hallituksen vuokrausasiaa koskeva pöytäkirja ja vuokrasopimus ovat esityslistan liitteenä nro 139.1.
Ehdotus:	Kunnanhallitus merkitsee vuokralaisten muutoksen hyväksyen tiedokseen.
140 §	MÄÄRÄALAN OSTOTARJOUS / RUOKOLA PENTTI
141 §	IRTISANOUTUMISEN HYVÄKSYMINEN/KIRSI LEPPIHALME
Kirsi Leppihalme on toimittanut kunnanhallitukselle kirjeen, jolla hän irtisanoutuu "Jämi tuotteillaan tunnetuksi" -projektin myyntisihteerin toimesta 20.04.2005 alkaen.
Ehdotus:	Kunnanhallitus hyväksyy Kirsi Leppihalmeen irtisanoutumisen siten, että hänen työsuhteensa "Jämi tuotteillaan tunnetuksi" -projektissa päättyy 19.04.2005.
Kunnanhallituksen puheenjohtaja Matti Leppihalme poistui kokouksesta esteellisenä tämän asian käsittelyn ja päätöksenteon ajaksi. Puhetta johti tämän asian osalta kunnanhallituksen varapuheenjohtaja Tuija Ranta.
Kunnanhallitus hyväksyi työjärjestyksen muutoksen siten, että seuraavaksi käsiteltiin pykälä 143, jonka jälkeen palattiin esityslistan mukaiseen järjestykseen.
142 § SOSIAALITOIMEN ATK-OHJELMISTOJEN HANKINTA
Perusturvalautakunta on kokouksessaan 22.11.2004 § 161, esittänyt investointisuunnitelmaan sosiaalitoimen atk-ohjelmistoja ja laitehankintoja varten 50.000 euroa. Kunnanvaltuusto on hyväksynyt kokouksessaan 14.12.2004 kunnan talousarvion vuodelle 2005. Talousarviossa on varattu vuoden 2005 atk-hankintoihin yhteensä 85.000 euroa. Puolet hankinnoista tehdään investoimalla ja toisesta puolesta tehdään leasing-sopimukset.
Perusturvalautakunta päätyi ehdottamaan ohjelmistojen ja laitteiden hankintaa, koska kaikki nykyisin sosiaalitoimistossa käytössä olevat sosiaali-e ohjelmistot on pakko uusia vuosien 2005 ja 2006 alun aikana, koska päivitykset ohjelmistoon loppuvat.
Kankaanpään kansanterveystyön kuntayhtymä sekä Kankaanpään kaupunki ovat jo hankkineet TietoEnator Oy:ltä Effica-järjestelmän kotihoidon ohjelmiston. Näin ollen se oli otettava meilläkin käyttöön. Jämijärven sosiaalitoimen osalta perusturvalautakunnan päätökseen perustuen sopimus Effica-järjestelmän kotihoidon ohjelmistosta on allekirjoitettu 31.01.2005. Kankaanpään kaupungin sosiaalitoimen ja terveyskeskuksen kanssa on jo aloitettu käyttöönottokoulutus.
Liitteenä on sopimusehdotus sosiaalitoimen toisesta ohjelmistokokonaisuudesta, johon kuuluvat Effica Asukas, Päivähoito, Yksilö- ja perhehuolto, Lastenvalvoja, Elatusturva ja Perhepäivähoidon palkkatietojen keruu sekä liittymät tarpeen mukaan, liite nro 142.1. Tämä ohjelmisto on jo osin otettu käyttöön Kankaanpään sosiaalitoimessa. Tarkoituksena on, että ohjelma asennettaisiin Kankaanpään kaupungin palvelimelle, jolloin hyödymme hieman ohjelman teknisen tuen maksuissa. Myös kaikki päivitykset hoituvat samalla kumpaankin kuntaan ja pääsemme paljon vähemmällä ohjelman ylläpitotyöstä. Tarvittava levytilan lisäys ja asennustyö Kankaanpäässä maksavat meille n. 1500 € + matkakulut, mutta toisaalta vältymme uuden palvelimen hankinnalta. Yhteistyötä voimme tehdä myös Elatusturvan ja Lastenvalvojaohjelmiston käyttöönottokoulutuksen ja mahdollisen puolin ja toisin annettavan vertaisavun käytössä. Ohjelmiston hankintahinta on 24640 € alv 0 %. Lisäksi tulevat asennus- ja koulutuskustannukset liitteessä mainitun taksan mukaisesti. Vaihtoehtona oli myös ohjelman vuokraus, mutta se todettiin pidemmän päälle huomattavasti kalliimmaksi.
1) merkitä tiedoksi Effica Kotihoidon ohjelmiston hankinnan
2) hyväksyä sopimuksen Effica Asukas, Päivähoito, Yksilö- ja perhehuolto, Lastenvalvoja, Elatusturva ohjelmistojen sekä tarvittavien liittymien hankinnasta TietoEnator OY:stä oheisen liitteen mukaisesti. Ohjelmisto asennetaan Kankaanpään kaupungin palvelimelle.
143 §	LAUSUNNON ANTAMINEN YMPÄRISTÖLUPAHAKEMUKSEEN/ MAATALOUSYHTYMÄ LEPPIHALME
Lounais-Suomen Ympäristökeskus on pyytänyt Jämijärven kunnanhallitukselta lausuntoa vireillä olevasta maatalousyhtymä Leppihalmeen ympäristölupahakemuksesta.
Ympäristölupahakemus koskee 285 emakkopaikan, 975 lihasikapaikan ja 500 vieroitetun porsaan sikaloiden toiminnan jatkamista sekä biokaasulaitoksen perustamista.
Kyseessä on olemassa oleva sikalatoiminta, jolle ympäristösuojelulainsäädännön muutoksen vuosi on velvoitettu hakemaan uutta ympäristölupaa ja uusi biokaasulaitos.
144 § TILINTARKASTUSPÖYTÄKIRJA VUODEN 2004 TILINTARKASTUKSESTA
Tilintarkastaja Risto Pohjanpiiri on antanut tilintarkastuspöytäkirjan vuoden 2004 tilintarkastuksesta. Liite nro 144.1.
1) merkitä tilintarkastuspöytäkirjan tiedokseen
2) antaa vastineensa havaittuihin epäkohtiin.
Annettu vastine on liitteenä nro 144.2.
145 § POIKKEUSLUVAN MYÖNTÄMINEN RANTAKAAVASSA OSOITETUSTA RAKENNUSPAIKASTA
InterStopOver hankkeen yhtenä osana on tarkoitus rakentaa taukopaikkoja ns. Pori-Tampere reitille.
Yksi taukopaikka sijaitsee Mielahden alueella kunnan omistamalla määräalalla Säärentausta tilaa RN:o 1:76.
Hanke toteutetaan kunnan toimesta.
Rakennukselle ranta-asemakaavassa merkitty rakennuspaikka sijaitsee "montussa" erittäin vaikeasti rakennettavassa paikassa.
Rakennuspaikan siirto korttelin sisällä on kunnanhallituksen päätettävissä. Päätösvalta on varmistettu Lounais-Suomen Ympäristökeskuksesta.
Naapuria on kuultu ja hänellä ei ole mitään rakennuspaikan siirtoa vastaan.
Esityslistan liitteenä on asemapiirros, josta ilmenee vanhan kaavan mukainen rakennuspaikka sekä haettu rakennuspaikka. Liite nro 145.1.
Ehdotus:	Kunnanhallitus myöntää poikkeusluvan rakennuspaikan muuttamiseksi oheisen liitteen mukaisesti.
146 §	AVUSTUKSEN MYÖNTÄMINEN YSTÄVYYSKOULUN TUTUSTUMISMATKALLE
Jämijärven kunnan Saksa-projekti käynnistyi muutama vuosi sitten siitä, että pyrittiin löytämään keskuskoululle ystävyyskunta Baijerista ns. Hallertau-alueelta. Projekti on vähitellen muuttunut seudulliseksi ja yhteistyö on monilla toimialueilla edennyt hyvin esim. kulttuurinvaihto, matkailu, erityisryhmät, kansalaisopisto jne.
Ystävyyskouluasia sen sijaan on edelleen kesken. Keskuskoulun 9 lk on valmistellut tutustumismatkaa Saksaan ystävyyskoulun kartoittamiseksi Hallertau-alueelta. Oppilaat ovat keränneet itse rahaa n. 1000 euroa. Koko matkan budjetti on n.3000 euroa. Seurakunta ja LC-Jämijärvi ovat tehneet myönteiset avustuspäätökset matkan osalta. Saksa hankkeen vetäjä Suvi Päivike on ollut yhteydessä asiasta myös kunnanhallituksen puheenjohtajiin kunnan mukaan saamiseksi matkakustannuksiin. Asiasta keskusteltiin epävirallisesti kunnanhallituksen edellisen kokouksen lopuksi.
Ehdotus:	Päätös tehdään kunnanhallituksen puheenjohtajan selostuksen pohjalta.
Päätös:	Kunnanhallitus päätti yksimielisesti myöntää avustusta 9 lk:n Saksan matkaan 1500 euroa. Päätös on ehdollinen ja riippuvainen siitä, että matka toteutuu.
Kunnanjohtaja Esa Ala-Karvia poistui kokouksesta tämän asian käsittelyn ja päätöksenteon ajaksi todeten itsensä esteelliseksi. Pöytäkirjaa piti tämän asian osalta kunnanhallituksen puheenjohtaja Matti Leppihalme.
147 §	MAAKUNNALLISEEN SYÖPÄKERÄYKSEEN OSALLISTUMINEN
Satakunnan syöpäyhdistys ry järjestää maakunnallisen syöpäkeräyksen, joka toteutetaan listakeräyksenä ovelta ovelle 3.4-1.5.2005. Keräysvarojen käyttö ilmenee liitteestä nro 147.1. Kuntien osallistumista keräykseen pidetään tärkeänä kannustuksena vapaaehtoistyölle. Satakunnan syöpäyhdistys on ehdottanut, että Jämijärven kunta osallistuisi keräykseen 16 sentillä/kunnan asukas tai muulla parhaaksi katsomallaan summalla.
Ehdotus:	Kunnanhallitus päättää osallistua "Satakunnan Oma Syöpäkeräys"-kampanjaan 16 sentillä/asukas.


Itä-Suomen HO 16.10.2007 1229 - Hovrättsavgöranden - FINLEX ®
Du är här: Finlex › Rättspraxis › Hovrätter › 2007 › Itä-Suomen HO 16.10.2007 1229
Itä-Suomen HO 16.10.2007 1229
R 06/1363
I-SHO:2007:17
KAJAANIN KÄRÄJÄOIKEUS TUOMIO 3.11.2006
2. TÖRKEÄ LIIKENNETURVALLISUUDEN VAARANTAMINEN (NUORENA HENKILÖNÄ)
(6200/R/0003398/06)
Rikoslaki 23 luku 2 § 1/ 4 kohta
Rikoslaki 6 luku 8 §
Tieliikennelaki 2 § 1/ 1 kohta (671/91), 3 § 1, 23 § 1 ja 88 § 1 (357/87)
17.6.2006 KAJAANI
A on yleisesti liikenteeseen käytetyllä tiellä tahallisesti rikkonut tieliikennelakia kuljettamalla henkilöautoa siten, että on jättänyt ajonopeutensa sovittamatta liikenneolosuhteiden edellyttämäksi. A on kuljettanut henkilöautoa kapealla soratiellä 100 km/h ajonopeudella, menettänyt ajoneuvon hallinnan ja suistunut oikealle kääntyvässä kaarteessa tien vasemmalle puolelle ojaan. Ojassa A:n kuljettama ajoneuvo on törmännyt kahteen koivuun ja pyörähtänyt takaisin tielle.
Teko on ollut omiaan aiheuttamaan vakavaa vaaraa toisen turvallisuudelle. Ajon aikana A:n kyydissä on ollut B, C ja D. Kenelläkään ajoneuvossa olleista henkilöistä ei ole ollut turvavyötä kytkettynä.
D:n oikeudenomistajat ovat yhtyneet syytekohdissa 2 ja 3 syytteeseen. He ovat täydentäneet syytekohdan 2 teonkuvausta siten, että toisen kappaleen alkuun oli lisättävä " Ottaen huomioon myös, että A:lla ei ole ollut ajoneuvon kuljettamiseen vaadittavaa ajo-oikeutta ja hän on kuljettanut autoa kohdassa 1 tarkoitetulla tavalla alkoholin vaikutuksen alaisena, teko on ollut omiaan aiheuttamaan vakavaa vaaraa toisen turvallisuudelle " - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -.
TUOMION PERUSTELUT JA SYYKSILUKEMINEN
Rikoslain 23 luvun 1 §:n mukaan jos tienkäyttäjänä tahallaan tai huolimattomuudesta rikkoo tieliikenne- tai ajoneuvolakia taikka niiden nojalla annettuja säännöksiä tai määräyksiä tavalla, joka on omiaan aiheuttamaan vaaraa toisten turvallisuudelle, on tuomittava liikenneturvallisuuden vaarantamisesta. Pykälän 3 momentin mukaan pykälää ei sovelleta, mikäli menettely on ollut omiaan aiheuttamaan vain vähäisen vaaran.
Rikoslain 23 luvun 2 §:n mukaan jos liikenneturvallisuuden vaarantamisessa moottorikäyttöisen ajoneuvon kuljettaja tahallaan tai törkeästä huolimattomuudesta
1) huomattavasti ylittää sallitun enimmän enimmäisnopeuden
siten, että rikos on omiaan aiheuttamaan vakavaa vaaraa toisen hengelle tai terveydelle, hänet on tuomittava törkeästä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta.
Syyttäjä ja asianomistajat ovat perustaneet rangaistusvaatimuksensa siihen, että vastaaja on rikoslain 23 luvun 2 §:n 4 -kohdassa tarkoitetulla tavalla syyllistynyt törkeään liikenneturvallisuuden vaarantamiseen. Lainkohdan esitöissä (HE 32/1997 vp s. 17) todetaan, että pykälän 1 - 3 kohdassa lueteltujen esimerkkien luettelo ei ole tyhjentävä. Luettelon ulkopuolisten tekojen tulee olla 1 - 3 kohdissakin lueteltujen tekojen tavoin paitsi merkitykseltään esimerkkeinä lueteltuihin tekoihin rinnastuvia myös vakavaa vaaraa toisen hengelle tai terveydelle aiheuttavia. Lisäksi edellytettäisiin nimenomaisen säännön tai määräyksen rikkomista.
NÄYTÖN ARVIOINTI , JOHTOPÄÄTÖKSET JA SYYKSILUKEMINEN
Liikenneturvallisuuden vaarantaminen/törkeä liikenneturvallisuuden vaarantaminen?
Syyttäjä ja asianomistajat ovat vedonneet siihen, että vastaaja on käyttänyt kapealla soratiellä esitutkinnassa ilmoittamaansa noin 100 km/h nopeutta, ettei vastaajalla ole ollut henkilöauton ajo-oikeutta, että hän on ollut tekoaikaan juovuksissa ja ettei autossa olleet olleet käyttäneet turvavöitä.
Käräjäoikeus pitää uskottavana sitä vastaajan esittämää, että kun hän tapahtuman jälkeen oli viettänyt yön poliisin säilössä, hän oli ollut edelleen kuulusteluvaiheessa jossakin määrin shokin jälkeisessä tilassa, jolloin hän ei ollut tarkemmin miettinyt ajonopeuttaan siitä poliisille kertoessaan. Jutussa ei ole esitetty enempää selvitystä jarrutusjäljistä taikka ajonopeudesta. Tämän vuoksi käräjäoikeus pitää vastaajan kertomuksella näytettynä, että tapahtuman sattuessa ajonopeus on ollut vastaajan ilmoittama noin 80 km/h huomioon ottaen, että auto oli käännetty noin 200 metriä ennen suistumispaikkaa, tien pinta on tasainen sorapinta, jossa on ollut paikoin kallistuksia ja tien pinnalla paikoin karkeampaa soraa, sekä auto on ollut takavetoinen. Kertomusta tukee C:n kertomus ajonopeudesta.
Riidatonta on, että tiellä on ollut yleinen 80 km/h nopeusrajoitus.
Vastaajan kertomuksesta ilmenee, että hänellä on ollut monen vuoden kokemus liikenteestä, sillä hänellä oli traktorikortti ja hän on ollut työelämässä moottorikoneen kuljettajana ja että hän on ajanut henkilöautolla jääradalla. Näin ollen henkilöauton ajo-oikeudettomuudesta ei voi vetää johtopäätöstä, että juuri sen takia ajoneuvo on suistunut tieltä.
Vastaaja on ollut kertomuksensa mukaan enintään keskivahvassa humalatilassa. Asianomistaja C ei ole osannut tarkemmin määritellä vastaajan humalaa, mutta ei ole pitänyt sitä vahvana. Promillemittaus on tosin suoritettu noin kaksi tuntia onnettomuuden jälkeen eikä takaisinlaskentaa ole suoritettu.
Asianomistaja C:n ja vastaajan kertomuksella on osoitettu, että seurueella oli ollut tarkoitus mennä muutaman sadan metrin päässä olevalle savusaunalle saunomaan. Vastaajan mukaan hän oli hetken päähänpistosta lähtenyt ajamaan ensin lisälenkin. Lähdöstä onnettomuuden sattumiseen oli kulunut aikaa noin minuutti - puolitoista.
Riidatonta on, etteivät autossa ollet käyttäneet turvavöitä. Turvavyö olisi todennäköisesti estänyt D:n autosta sinkoutumisen.
Huomioon ottaen vastaajan humalatila, tapahtumapaikka, tien laatu, vastaajan käyttämä ajonopeus 80 km/h, ajomatkan lyhyys ja kesto sekä se, että autossa olijat eivät ole käyttäneet turvavyötä, käräjäoikeus katsoo jääneen näyttämättä, että vastaaja olisi rikoslain 23 luvun 2 §:n 1 -3 kohdissa rinnastettavalla tavalla rikkonut liikennesääntöjä. Vastaajan menettely ei tuossa tilanteessa toteuta syyttäjän ja asianomistajien väittämää törkeää liikenneturvallisuuden vaarantamista vaan kysymyksessä on vastaajan myöntämä liikenneturvallisuuden vaarantaminen.
Käräjäoikeus lukee syytteen 2 -kohdan teossa vastaajan syyksi liikenneturvallisuuden vaarantamisen muutoin syyttäjän kuvaamalla tavalla
Nuorena henkilönä
1) Törkeä rattijuopumus 17.6.2006
2) Liikenneturvallisuuden vaarantaminen 17.6.2006
3) Kuolemantuottamus 17.6.2006
4) Kulkuneuvon kuljettaminen oikeudetta 17.6.2006
Koeaika päättyy 31.3.2008.
Ehdollisen vankeusrangaistuksen ohella 30 päiväsakkoa a 6 euroa = 180 euroa.
1) Rikoslaki 23 luku 4 § 1
2) Tieliikennelaki 2 § 1/1
Tieliikennelaki 3 § 1
Tieliikennelaki 23 § 1
Tieliikennelaki 88 § 1
Rikoslaki 23 luku 1 § 1
Rikoslaki 23 luku 1 § 3
3) Rikoslaki 21 luku 8 §
4) Tieliikennelaki 64 § 1
Rikoslaki 23 luku 10 § 1
Käräjätuomari Matti Pussinen
ITÄ-SUOMEN HOVIOIKEUS TUOMIO 16.10.2007
Kihlakunnansyyttäjä on vaatinut, että A tuomitaan kohdan 2 osalta liikenneturvallisuuden vaarantamisen asemesta törkeästä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta rangaistukseen - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -.
A on alkoholin vaikutuksen alaisena ajanut kapeaa hiekkatietä käyttäen liian suurta tilannenopeutta lähestyessään mutkaa. Autossa on ollut kolme matkustajaa. Näin menetellessään A on ottanut tietoisen riskin ja siten suhtautunut hyväksyvästi tai välinpitämättömästi vakavan vaaran mahdollisuuteen toisen hengelle ja terveydelle. A on hänen syykseen luetulla menettelyllä syyllistynyt törkeään liikenneturvallisuuden vaarantamiseen.
2) Törkeä liikenneturvallisuuden vaarantaminen 17.6.2006
Ehdollisen vankeusrangaistuksen ohella 60 päiväsakkoa a 6 euroa = 360 euroa.
Rikoslaki 23 luku 2 § 1/4
Maija Liisa Kilpeläinen, Riitta-Liisa Rautsi ja Pirjo Soininen
Esittelijä Katriina Rapo


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiAeroArkkitehtuuriEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiViileäVärikäsTietokoneetSöpöLiputKukkaRuoka & JuomatHauskaPelitTytötteLomaKuumaElääLogoRakkausMuutElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisäämobile	Kotiin / HD / Megan Fox iphone tapetti HD	Megan Fox iphone tapetti HD
1,691 näkymät
0	Megan Fox iphone tapetti HD
Here is most beautiful Selection Of megan fox iphone wallpaper HD For Desktops, PC, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. Tässäwallpapermad.com Taustakuva tietokanta voit ladata miljoonia korkealaatuisia taustakuvia . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Meillä on paljon taustakuvia yli kolmekymmentä Plus kategoriat Like Eläimet, Sarjakuva, Kukka, avaruus , Pelit ja Urheilu ,Jne. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia henkilökohtaiseen käyttöön. Jos Like This Megan Fox iPhone tapetti HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook ja muut sosiaalisen median.
piipittää noin Maha Edellinen: tapetti vinyyli HD
seuraava: Forrest tapetti HD
Parrot tapetti HDHappy Tree Friends tapetti HDZedge tapettimetallinen kulta tapetti HDHigurashi tapetti HDMortal Kombat Scorpion tapetti HDwow taustakuvathollywood tapettianimoitua christmas taustakuva HDfaux tapetti HD Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Hyviä Homoseksuaaliseen Pornovideoita Videoita Seksi / Homoseksuaalit Miehet
Gay anime hentai porn sexi videot
Hyviä homoseksuaaliseen pornovideoita videoita seksi
25 January, 2018 by Dierdre Bollin
Niiden toimintaa säätelee autonominen eli tahdosta riippumaton hermosto, joka puolestaan on yhteydessä aivojen tunnekeskuksiin. Sukupuolielimet reagoivat erittäin herkästi ärsykkeisiin varsinkin murrosiässä. Seksuaalinen kiihottuminen voi tapahtua melkein milloin vain ja missä tahansa. Se voi alkaa aivan yllättävissä tilanteissa, hetken ajatuksesta tai jopa kevyestä rintojen tai siittimen kosketuksesta. Voimakkaat tunteet, seksuaaliset mielikuvat ja herkkien alueiden, sukupuolielinten koskettelu saavat aikaan seksuaalisen kiihottumisen.
Tällöin verenpaine nousee, pulssi tihenee, iho voi alkaa punottaa ja hikoilla. Hengitys käy nopeammaksi ja seksuaalinen mielihyvän kokemus valtaa mielen ja koko kehon.
Tällöin voi myös siemennestettä purkautua. Itsetyydytyksen yhteydessä pojat kokevat yleensä ensimmäisen siemensyöksynsä. Poikien itsetyydytyksestä käytetään myös lempinimityksiä kuten käteen vetäminen, runkkaaminen, tumputtaminen ja onanointi. Siemennesteen voi hieroa iholle tai sen voi pyyhkiä kankaaseen tai paperipyyhkeeseen.
Siittimen ja terskan pesu on hyvä suorittaa aina masturboinnin jälkeen. Tytöillä itsetyydytys on usein häpykielen seudun ja emättimen aukon painelua ja kevyttä hieromista. Tämä aiheuttaa mielihyvän ja jännityksen tunteen. Tällöin häpykieli jäykistyy ja häpyhuulet ja emätin turpoavat ja erittävät kosteutta. Seksuaalisen kiihotuksen jatkaminen voi johtaa laukeamiseen eli orgasmin tunteeseen. Itsetyydytyksen jatkaminen voi johtaa useaan perättäiseen laukeamiseen ja orgasmiin.
Aseksuaalisuus voi tuntua oikealta tavalta määritellä itsenään, jos seksuaalinen kanssakäyminen ei tunnu sinulle itsellesi tärkeältä. Aseksuaali ihminen voi silti arvostaa läheisyyttä, romantiikka ja rakkautta siinä missä kuka tahansa ihminen. Aseksuaalisuudesta on tarjolla vain vähän virallista ja tutkittua tietoa, mutta tälle sivulle on koottu ihmisten omia kokemuksia ja ajatuksia aseksuaalisuuteen liittyen.
Mitä syvällisemmin maltat itseäsi, niin kehoasi kuin mieltäsi opiskella, sen paremmin löydät keinot myös iloa ja energiaa tuottavaan seksiin.
Painostaminen, houkutteleminen, pakottaminen tai kiristäminen eivät kuulu seksiin vaan ovat väkivaltaa toista kohtaan. On mahdotonta sanoa yleispätevää ohjetta, milloin olisit valmis yhdyntään. Ennen murrosikää tyttöjen keho ei fyysisesti ole yhdyntään valmis.
Emätin kasvaa ja valmistautuu yhdyntään murrosiässä. Vaikka keho tulee kuukautisten alkaessa sukukypsäksi, et automaattisesti ole kuukautisten alettua valmis aloittamaan yhdyntöjä. Rakastelu ja yhdyntä toisen kanssa edellyttää paljon muutakin kuin sukukypsät ja innokkaat osapuolet:. Kipu ei kuulu yhdyntään. Jos koet yhdynnässä kovaa tai muuten häiritsevää kipua, lopeta yhdyntä heti. Kipu on kehosi keino kertoa, ettei nyt ole oikea aika yhdynnälle.
Ehkäisypalvelun saaminen, tai lupa ehkäisyn saamiseen eivät ole riippuvaisia vanhempiesi suostumuksesta. Terveydenhuollossa henkilökunnalla on vaitiolovelvollisuus myös alaikäisen asiakkaan asioita koskien. Näin ollen terveydenhuollon henkilökunta ei anna tietoa ehkäisyasioistasi vanhemmillesi tai huoltajallesi, jos niin toivot. Suomessa Kansanterveyslaki takaa kaikille iästä riippumatta ilmaista ehkäisyasioihin liittyvää palvelua julkisessa terveydenhuollossa.
Ehkäisyasioitasi voit ryhtyä hoitamaan. Palvelun saat ilmaiseksi, kun aikaa varatessa kerrot, että on kyse ehkäisyasioista.
Useissa kunnissa nuorilla on mahdollisuus saada ensimmäinen ehkäisy ilmaiseksi. Osa ehkäisyvalmisteista on kertaluontoisesti hankittuna hyvin pitkäaikaisia, jolloin ehkäisy voi olla ilmaista jopa viisi vuotta! Ehkäisysauvat ja kierukka ovat kertaluontoisesti hankittuna pitkäkestoisia teholtaan. Joissakin kunnissa jaetaan ilmaisia ehkäisyvälineitä esimerkiksi kondomeja, joita nuorilla on mahdollisuus saada aloitettuaan seksielämänsä.
Kotikunnan sosiaalitoimesta voit myös tiedustella rahallista tukea ehkäisyvälineiden hankkimiseen. Ehkäisystä huolehtiminen ei saisi jäädä rahasta kiinni. Ehkäisyssä on kyse sukupuoliteitse veri- ja limakalvokontaktissa tarttuvien sairauksien ja ei-toivotun raskauden ehkäisystä. Veri- ja limakalvokontaktilla tarkoitetaan sitä, että emättimen tai peniksen erittämät nesteet tai veri pääsee toisen ihmisen. Seksitaudit eivät aina oireile millään tavalla. Oireeton ihminen ei aina tiedä kantavansa tautia ja tartuttaa sitä tietämättään suojaamattoman seksin kautta toisille.
Löytyneestä sukupuolitaudista sinulla on kuitenkin velvollisuus kertoa kaikille seksikumppaneillesi, jotta he voivat tarkistaa oman tilanteensa ja hankkia tarvittavan hoidon tautiin.
Itsetyydytyksessä ei ole pelkoa kenenkään loukkaamisesta, uskottomuudesta, satuttamisesta, ymmärtämättömästä käytöksestä tai hyväksikäytetyksi tulemisesta, vaan se on sinun oma juttusi jonka tavat, etenemistahdin ja säännöt voit itse määritellä. Itsetyydytystä on monenlaista ja jokainen löytää kokeilemalla oman juttunsa. Voit aloittaa tutustumalla omaan kroppaan peilin avulla - selvitä mitä jalkojen välistä löytyykään.
Pidä myös huoli että kädet ovat puhtaat.
... Lapsella on synnynnäinen kiinnostus omaan seksuaalisuuteensa. Ehkäisystä on hyvä keskustella jo ennen yhteisten yhdyntöjen tai suuseksin aloittamista. Aseksuaalisuudesta on tarjolla vain vähän virallista ja tutkittua tietoa, mutta tälle sivulle on koottu ihmisten omia kokemuksia ja ajatuksia aseksuaalisuuteen liittyen. Voit itse valita, mitkä kaikki taudit testataan. Ei ole oikeaa tai väärää tapaa olla seksuaalinen. On hyvä kertoa kumppanille omista toiveistasi. Seurustellessa kannattaa keskustella myös ehkäisystä koituvien kustannusten jakamisesta.
Rubia negras peludas viejos videos porno videos porno de parejas follando a su madre hija follando porno lesbianas españolas follando con embarazadas porno porno porno de transexuales follando duro hd travestis sexo duro videos porno videos de xexo porno españolas alexistexas orgasmo xxx abuelas peludas gordas tetonas videos sexo video porno con pene enorme porno lesbico gratis peliculas porno gratus ver películas porno hentai kourtney kane videos de maduras follando pornstars famosas jovenes videos porno free hd super porn videos porno con enanas porno de fiesta porno gratis maduritas tetonas maduras x videos poro videos pormos videos eroticos putas videos sexo hardcore teen anal porno de travestis follando porno.
cumlouder videos gratis abuela folla en publico porno xxx porno gratis videos pornos porno largos gratis sexo massage rooms ama de polla videos gangbang mujeres maduras porno francesas se folla en español exhibicionistas peliculas porno gratis porno gratis porn chicas pornos abuelas chicas buenas desnudas los mejores tetas travestis sexo xxx gordas peludas fetichismo pies videos porno gordas naturales porno x lesbianas follando descargar gratis folla a joven nenas calientes tube conexion samanta porno españom porno gratis anal gratis maduras amateur pornografia follando con embarazadas porno wicked porn culos gigantes videos lesvianas videos porno amateur x gratuitos videos porno videos porno gat chicas follando hombres videos hentai super pollas lesbianas putas cachondas rubias putas x gratis x videos maduros coño peludo videos teens viejos gordita follada lesvianas phorno gratis amater follando rubias 19 videos porno viejas muy grandes y joven porno duros milf mamada maduras porno español masages eroticos de intercambio de porno españil bajar porno masajes eróticos bibi jones videos porno gratis despedidas de porno gratis de tetas follando culonas y gordas follando sexo asiatico chicos guapos desnudos porno gratis gang bang porno gratis comics porno xx porno x lesbianas xxx japonesas chicas del porno sexo gratis porno zorras videos porno gratis hentai porno porno travesti follando porno francesas webcam gratis estrellas porno de despedidas de sexo anal gratis trios tetonas interracial latinas videos porno hd sexo massage rooms orgias amateur follando descargar videos porno trios gratis porn videos xxx rubias xxx maduritas x anal paginas porno español sonia baby follando morenas follando mia magma porno intercambio de maduras videos de xxx porno twink sexo maduras gratis de parejas porno gratis xxx videos porno xx hotporn porno gai porno en español travestis pollas porno viejas mujeres corriendose follando tetonas peludas chinos follando asiaticas rubias 19 desvirgacion anal amateur pornografia para follar mamadas corridasenlaboca pajas de gorditas maduras como follar videos de folladas maduras videos de solteras porno maduritas porno abuelas calientes pollas grandes gordas maduras amateur xxx maduras follando en la playa porno gonzo porno paja con xxx maduras viejas follan rubia española enana follando vodeos xxx video bdsm vidios de travestis españolas gratis videos caseros de maduras follando mujeres con maduras con los pies xvideos sandra milka mujeres tetonas folladas webcam coumluder videos de casa pornstars famosas gordas tetonas tori black videos xxx enana follando xxx video pirno español pelis xxx trio con maduras xxx negras peliculas porno gratis amateur porno de parejas follando porno gordas videos porno árabe videosdetravestis chicos fetiche madura follando free hd videos gratis videos porno gratis pollas reales viejas lesbianas sexso porno con porn moms xxx videos pornos gratis abuela folla a tope video porno follando videos porno españil pollas grandes páginas porno gratis españoles erotico hentai hardcore porno.
con tetonas porno porno travestis lesvianas gratis folladas masaje con monjas calientes videos rubias tetonas desnudas rubias tetonas latinas follando trio trios hd travestis en hd porn videos porno esperanza gomez xxx partyhardcore enfermeras follando muizoras amateur gordas naturales abuelos porno castellano gratis actor porno sexo viejas porno twinks chicas gratis lesbianas trio trios sexo anal porno lesbianas gratis lesbianas videos pornod videos gratis transexual videos cumlouder vidios eroticos maduras rusas castingcouch-x moms xxx ver vídeos porno lesbianas gratis masturbaciones vídeos gratis mujeres follando lesbianas vidios pormo gratis embarazadas mejores paginas porno español trios porno de lesvianas gratis porno intercambios de trios x maduras follando porno bisex buscar porno castellano gratis maduritas solo porno grtis follando lesbianas sexo vidio virgen xxx trios polla cumloader xxx maduros videos porno gratis vidios porno de lesbianas xxx conchas peludas seso duro peli porno gratis videosputas sexi porno gratis español samia duarte sexso porno culos negras putas arabes videos porno vídeos de parejas españolas tetona xxx chicas tetonas parejitas porno duro videos sexo con los mejores páginas porno tran sexo arabe video porno en la calle videos pprno coños peludos sexo gratis rubias desnudas xxx xxx brasileñas follando por el fontanero videos porno sexo massage rooms pareja española follando tias buenas mamadas maduras follando amigas lesbianas chicas porno.
con bdsm extremo zorras lesbianas tetas naturales actrices porno xxx xxx negras putas follada mucho porno gratis follando ver vídeos de lesvianas jovenes desnudos tetonas gorditas intercambio de travestis españoles porno castellano dos hombres desnudos mujeres muy peludos pillados haciendo pajas femeninas ver película x amater es.

matches: hd hd hd hd hd hd


text:
KHO:2016:221 - Korkein hallinto-oikeus
Etusivu » Päätöksiä » Vuosikirjapäätökset » Vuosikirjapaatos » KHO:2016:221
KHO:2016:221
Kilpailuasia – Määräävän markkina-aseman väärinkäyttö – Saalistushinnoittelu – Saalistushinnoittelun arviointiperusteet – Muuttuvat kustannukset alittava hinnoittelu – Perusmaidot – Muun toiminnan merkitys – Yhtä tehokas kilpailija – Puolustautumisoikeudet – Oikeus tutustua asiakirja-aineistoon – Menettelyvirhe – Menettelyvirheen korjaaminen oikeudenkäynnin aikana – Seuraamusmaksu – Aiemman seuraamusmaksukäytännön vaikutus – Vahingonkorvauskanteiden vaikutus seuraamusmaksun määräämiseen
Vuosikirjanumero: KHO:2016:221
Antopäivä: 29.12.2016
Taltionumero: 5646
Diaarinumero: 2553/3/14
ECLI-tunniste: ECLI:FI:KHO:2016:221
1. Saalistushinnoittelu
Kilpailu- ja kuluttajavirasto (KKV, asian käsittelyn aikaisemmassa vaiheessa nimeltään Kilpailuvirasto) oli selvittänyt perusmaitojen valmistuksen ja tukkumyynnin alalla määräävässä markkina-asemassa olleen osakeyhtiö A:n hinnoittelua. Virasto oli todennut A:n hinnoittelun merkitsevän unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti saalistushinnoitteluna pidettävää määräävän markkina-aseman väärinkäyttöä, kun yhtiön valmistamien perusmaitojen keskimääräiset hinnat olivat alittaneet keskimääräiset muuttuvat kustannukset. Markkinaoikeus arvioi asiaa samalla tavoin ja hylkäsi yhtiön valituksen viraston päätöksestä, jolla yhtiö oli määrätty lopettamaan kielletty kilpailunrajoitus sakon uhalla.
Valituksessaan korkeimmassa hallinto-oikeudessa A katsoi, että sen hinnoittelua oli arvioitu virheellisesti sekä virastossa että markkinaoikeudessa. Yhtiön mukaan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöön perustuvia, muuttuvien kustannusten tarkasteluun liittyviä menetelmiä ei tullut käyttää sen hinnoittelun arviointiin. Yhtiön hinnoittelua olisi tullut sen sijaan arvioida vaihtoehtoiskustannusten perusteella ottaen huomioon mahdollisella vaihtoehtoisella toimintamallilla saatavissa olleet tuotot. Mikäli unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöön perustuvia kustannusmittareita kuitenkin käytettäisiin, toiminnan kannattavuutta tulisi arvioida niin sanotun perusmaitotulosyksikön tasolla ottaen huomioon myös perusmaitojen valmistuksen yhteydessä syntyvät kermatuotteet.
Korkeimman hallinto-oikeuden päätöksen mukaan määräävän markkina-aseman väärinkäyttöä ja määräävässä markkina-asemassa olleen A:n hinnoittelukäytäntöjä arvioitaessa oli otettava huomioon olosuhteet kokonaisuudessaan. Yksi huomioon otettava keskeinen seikka oli se, että perusmaitojen valmistamisessa käytettävää raakamaitoa, samoin kuin siitä perusmaitojen valmistamisen yhteydessä eroteltavia osia käytettiin useiden muidenkin, kannattavuudeltaan vaihtelevien tuotteiden raaka-aineena.
A:n liiketoiminnan kannattavuutta samoin kuin raakamaidon käytön kannattavuutta koko liiketoiminnan tasolla voitiin arvioida erilaisia taloudellisia malleja ja laskentatapoja käyttäen. Liiketoiminnan kokonaisuuden kannalta arvioitaessa tarkastelu kohdistui ennen kaikkea siihen, minkälaista tuottoa yhdellä raakamaitolitralla oli saatu tai olisi voitu saada aikaan ja kattoivatko myytyjen tuotteiden yhdessä keräämät tuotot raaka-aineen hankkimisesta ja jalostamisesta aiheutuneet kustannukset. Tällaisella lähestymistavalla hinnoittelu, joka ei tietyn yksittäisen tuoteryhmän osalta kattanut siihen kohdistettavissa olevia raaka-aineen kustannuksia, saattoi sinänsä olla liiketoiminnan kokonaisuuden kannalta arvioitavissa kannattavaksi.
Viraston päätös ei kuitenkaan koskenut A:n koko liiketoimintaa eikä kaikkia yhtiön raakamaidosta valmistamia tuotteita, vaan yhtiön menettelyä perusmaitojen valmistuksen ja tukkumyynnin markkinoilla. Yhtiön näillä markkinoilla soveltaman hinnoittelun arviointiperusteiden tuli olla sellaiset, että niiden perusteella voitiin tutkia, saattoivatko hinnoittelukäytännöt syrjäyttää markkinoilta A:n kanssa yhtä tehokkaasti toimivan kilpailijan.
Korkein hallinto-oikeus viittasi unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä aikaisemmin vahvistettuihin saalistushinnoittelun arviointimenetelmiin, joiden mukaan muuttuvien kustannusten keskiarvoa alhaisempia hintoja oli lähtökohtaisesti pidettävä osoituksena määräävän markkina-aseman väärinkäytöstä, koska määräävässä asemassa olevan, tällaisia hintoja soveltavan yrityksen taloudellisena tarkoituksena ei voinut olla muu kuin kilpailijan syrjäyttäminen. Korkein hallinto-oikeus totesi, että virasto oli näiden menetelmien soveltamisen edellyttämällä tavalla voinut määritellä asian kannalta merkityksellisten A:n kustannusten luonteen ja kohdistaa ne tarkastelun kohteena olevalle toiminnalle. Asiassa ei ollut todettavissa, että unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöön perustuvat saalistushinnoittelun arviointimenetelmät olisivat olleet A:n esittämistä syistä soveltumattomia yhtiön menettelyn arviointiin.
Sen seikan, että A oli mahdollisesti pystynyt kattamaan merkityksellisten markkinoiden ulkopuolisen toimintansa tuotoilla perusmaitojen kustannukset alittavaa hinnoittelua, ei voitu katsoa olevan esteenä mainituilla markkinoilla noudatetun hinnoittelun toteamiselle saalistushinnoitteluksi. Saalistushinnoittelun toteamista ei estänyt myöskään se, että perusmaitojen kustannukset alittava hinnoittelu oli mahdollisesti ollut A:n liiketoiminnan kokonaisuuden kannalta sen tarkoituksenmukaisempana pitämä vaihtoehto kuin toiminnan ohjaaminen vaihtoehtoiseen toimintaan.
Korkeimman hallinto-oikeuden päätöksen mukaan A:n perusmaitojen keskimääräiset hinnat olivat alittaneet keskimääräiset muuttuvat kustannukset. Yhtiön esittämän perusteella asiassa ei ollut todettavissa, että muuttuvat kustannukset alittavasta hinnoittelusta huolimatta yhtiön tarkoituksena olisi ollut muu kuin kilpailijoiden syrjäyttäminen. A oli syyllistynyt määräävän markkina-aseman väärinkäyttönä pidettävään saalistushinnoitteluun.
2. Puolustautumisoikeudet
A:n mukaan sen puolustautumisoikeuksia oli loukattu asiaa käsiteltäessä sekä virastossa että markkinaoikeudessa. Yhtiö ei ollut saanut asianmukaisesti käyttöönsä selvityksiä, jotka KKV oli kilpailuasian tutkinnan aikana pyytänyt yhtiön kilpailijoilta erityisesti niiden kerman tuotantoon perustuvasta ansainnasta. Virasto oli tutkinnan aikana antanut selvitykset A:lle siten, että niistä oli peitetty kilpailijoiden liikesalaisuuksina pidetyt tiedot. Muilta osin virasto oli kieltäytynyt antamasta selvityksiä A:lle (viraston asiakirjajulkisuutta koskeva päätös).
A oli saanut kilpailuasian markkinaoikeuskäsittelyn aikana kilpailijoiden edellä mainituista selvityksistä eräitä tietoja, jotka siltä oli aiemmin peitetty. Lisäksi yhtiö oli, haettuaan erillisessä oikeudenkäynnissä muutosta viraston asiakirjajulkisuutta koskevaan päätökseen ensin hallinto-oikeudessa ja sitten yhtiön valituksen osittain hyväksyneessä korkeimmassa hallinto-oikeudessa, saanut tällaisia tietoja yhtiön valituksen kilpailuasiasta ollessa jo korkeimmassa hallinto-oikeudessa vireillä.
Korkeimman hallinto-oikeuden päätöksen mukaan kilpailulain 38 §:ssä säädetyn puolustautumisoikeuden toteutumista oli arvioitava muun ohella unionin oikeudesta johtuvien vaatimusten valossa. Arvioinnissa oli kuitenkin otettava huomioon myös se, että Suomessa kilpailunrajoitusten tutkinta, seuraamusten määrääminen ja tuomioistuinvalvonta perustuivat olennaisesti erilaiseen menettelyyn kuin unionin oikeudessa.
Kilpailuoikeuden täytäntöönpanojärjestelmien ja niihin liittyvien oikeussuojajärjestelmien erojen vuoksi kilpailulain 38 §:n 4 momentin mukaisen menettelyn virheiden tai puutteiden korjaaminen oikeudenkäynnin aikana ei ollut KKV:n käsittelemien kilpailuasioiden osalta kansallisesti yhtä rajoitettua kuin komission käsittelemien asioiden osalta unionin tuomioistuinjärjestelmässä. Virheen tai puutteen merkitystä oli arvioitava ottaen huomioon menettely kokonaisuudessaan sekä erityisesti se, miten virhe tai puute oli tosiasiassa vaikuttanut elinkeinonharjoittajan puolustautumisoikeuksien toteutumiseen.
Korkein hallinto-oikeus katsoi, että KKV:n menettely oli ollut virheellistä siltä osin kuin A:lle ei ollut ennen kilpailuasian ratkaisemista virastossa annettu kaikkia asianosaisjulkisia ja julkisia osia kilpailijoiden kysymyksessä olevista selvityksistä. Asiassa tuli arvioitavaksi, mikä merkitys virheellisellä menettelyllä oli korkeimmassa hallinto-oikeudessa käsiteltäessä A:n valitusta markkinaoikeuden päätöksestä.
A:lla oli ollut markkinaoikeudessa mahdollisuus arvioida siellä saamiensa selvitysten osien merkitystä puolustautumisensa kannalta sekä esittää niistä käsityksensä. Markkinaoikeus oli voinut arvioida mainittujen selvitysten osien ja A:n niiden johdosta esittämien seikkojen merkityksen asian ratkaisemisen kannalta. KKV:n virheellinen menettely oli tältä osin korjattu hyvissä ajoin ennen kuin asiassa oli tehty päätös kilpailulaissa tarkoitetun rangaistusluontoisen hallinnollisen seuraamusmaksun määräämisestä A:lle. Menettely ei ollut heikentänyt yhtiön mahdollisuutta puolustautua.
Korkeimmassa hallinto-oikeudessa A:lla oli ollut vastaavasti mahdollisuus arvioida saamiensa markkinaoikeuden oikeudenkäyntiaineistoon sisältymättömien selvitysten osien merkitystä puolustautumisensa kannalta. Kilpailijoiden selvitykset koskivat A:n olennaisina pitämin osin sellaisia hyödykkeitä, jotka eivät kuuluneet kilpailuasian kannalta merkityksellisiin markkinoihin, eikä mainituilla hyödykkeillä ollut kilpailuasiassa yhtiön esittämää oikeudellista merkitystä. Se, että A oli saanut osan selvityksistä vasta viime vaiheessa korkeimmassa hallinto-oikeudessa, ei ollut heikentänyt yhtiön mahdollisuutta puolustautua.
3. Seuraamusmaksu
Markkinaoikeus oli seuraamuksena määräävän markkina-aseman väärinkäytöstä määrännyt A:n maksamaan valtiolle 70 miljoonan euron seuraamusmaksun. Markkinaoikeus oli määrännyt seuraamuksen sen suuruisena kuin KKV oli seuraamusmaksuesityksessään markkinaoikeudelle esittänyt. Valituksessaan korkeimmassa hallinto-oikeudessa A piti seuraamusmaksua perusteettomana ja liiallisena. Yhtiön mukaan maksu oli suhteettoman suuri verrattuna aiemmin tuomittuihin seuraamusmaksuihin, minkä lisäksi yhtiötä vastaan oli nostettu kilpailunrajoitukseen perustuvia vahingonkorvauskanteita, jotka tuli ottaa huomioon seuraamusta määrättäessä.
Kilpailulain mukaan seuraamusmaksu sai olla enintään 10 prosenttia elinkeinonharjoittajan merkityksellisestä liikevaihdosta, ja vastaava enimmäismäärä oli ollut säädettynä jo aikaisemmassa laissa. Seuraamusmaksun enimmäismäärää koskevan säännöksen voitiin osaltaan katsoa liittyvän elinkeinonharjoittajan kannalta kohtuuttomien kokonaisseuraamusten välttämiseen. A:lle määrätty 70 miljoonan euron seuraamusmaksu oli noin 3,5 prosenttia A:n kokonaisliikevaihdosta.
Korkein hallinto-oikeus totesi, että kilpailulaissa ja sitä edeltäneessä kilpailunrajoituslaissa oli nimenomaisesti säädetty kilpailunrajoituksella aiheutetun vahingon korvaamisvelvollisuudesta. A oli näin ollen voinut osaltaan arvioida ja ennakoida kilpailunrajoituksesta mahdollisesti aiheutuvien seuraamusten ja korvausvelvoitteiden yhteisvaikutusta jo kiellettyyn kilpailunrajoitukseen ryhtyessään. Vahingonkorvausvaatimukset eivät olleet peruste alentaa seuraamusmaksua.
Korkein hallinto-oikeus katsoi, että kilpailunrajoitukseen syyllistynyt elinkeinonharjoittaja ei voinut perustellusti edellyttää, että sille kilpailunrajoituksesta määrättävä seuraamusmaksu ei voisi olla ankarampi kuin aiemmin muissa asioissa määrätyt seuraamusmaksut tai että seuraamusmaksujen taso ei muutoin voisi tulkintakäytännössä kehittyä. A:lle ei ollut voinut muodostua oikeutettua odotusta siitä, että yhtiön menettelyn johdosta sille mahdollisesti määrättävän seuraamusmaksun enimmäismäärä perustuisi kilpailulaissa ja kilpailunrajoituslaissa säädettyjen perusteiden asemesta aiemmissa tapauksissa määrättyihin seuraamusmaksuihin.
Korkein hallinto-oikeus pysytti päätöksestään tarkemmin ilmenevillä perusteilla voimassa A:lle markkinaoikeudessa määrätyn 70 miljoonan euron seuraamusmaksun.
Keskeiset sovelletut määräykset ja säännökset
SEUT 102 artikla
Euroopan unionin perusoikeuskirja 47 artikla 1 kappale
Suomen perustuslaki 21 §
Kilpailulaki 3 §, 4 § 2 momentti, 7 §, 9 § 1 kohta, 12 §, 13 § ja 38 § 4 momentti
Hallintolaki 34 § 1 momentti, 44 § 1 momentti ja 45 § 1 momentti
Hallintolainkäyttölaki 33 § 1 momentti ja 51 § 1 momentti
Asian ovat ratkaisseet hallintoneuvokset Matti Pellonpää,	Anne E. Niemi, Sakari Vanhala, Eija Siitari ja Alice Guimaraes-Purokoski. Asian esittelijä Toni Kaarresalo.
Korkeimman hallinto-oikeuden päätös ja sen liitteenä oleva markkinaoikeuden päätös (julkinen versio) ovat erillisinä liitetiedostoina.
Korkeimman hallinto-oikeuden päätös.pdf
Markkinaoikeuden päätös.pdf
Julkaistu 29.12.2016

matches:
§ 2
§ 1
§ 4
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1