text:
29 päivänä tammikuuta 2020 (1)
Asia C-762/18
Prokuratura na Republika Bulgarian
(Ennakkoratkaisupyyntö – Rayonen sad Haskovo (Haskovon piirituomioistuin, Bulgaria))
Asia C-37/19
(Ennakkoratkaisupyyntö – Corte suprema di cassazione (ylin tuomioistuin, Italia))
Ennakkoratkaisupyynnöt – Sosiaalipolitiikka – Direktiivi 2003/88/EY – 7 artikla – Euroopan unionin perusoikeuskirjan 31 artikla – Työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden suojelu – Laittomasti irtisanottu ja tuomioistuimen päätöksellä työhön takaisin otettu työntekijä – Pitämättä jäänyttä palkallista vuosilomaa koskevan oikeuden epääminen irtisanomisen ja työskentelyn uudelleenaloittamisen väliseltä ajalta – Oikeutta rahalliseen korvaukseen pitämättä jääneestä vuosilomasta ei ole samalta ajalta, kun työsuhde myöhemmin päättyy
1. Onko työntekijällä oikeus palkalliseen vuosilomaan irtisanomispäivän ja työskentelyn uudelleenaloittamispäivän väliseltä ajanjaksolta, kun on todettu, että kyseinen työntekijä on irtisanottu laittomasti tästä työstä? Tämä on keskeisiltä osin näille kahdelle ennakkoratkaisupyynnölle yhteinen kysymys, joka koskee tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista 4.11.2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/88/EY(2) 7 artiklan tulkintaa.
2. Ennakkoratkaisupyynnöt on esitetty kahdessa eri menettelyssä, joista ensimmäisessä vastakkain ovat QH ja Varhoven kasatsionen sad na Republika Bulgaria (ylin tuomioistuin, Bulgaria) (jäljempänä VKS) ja toisessa CV ja tämän aiempi työnantaja, Iccrea Banca SpA Istituto Centrale del Credito Cooperativo (jäljempänä Iccrea Banca). Vaikka näitä ennakkoratkaisupyyntöjä ei ole yhdistetty käsittelyn kirjallista ja suullista vaihetta varten, näissä oikeudenkäynneissä esille tulevat kysymykset ovat samankaltaisia. Tämän vuoksi näissä molemmissa asioissa on paikallaan esittää vain yksi ratkaisuehdotus.
3. Euroopan unionin perusoikeuskirjan (jäljempänä perusoikeuskirja) 31 artiklassa, jonka otsikkona on ”Oikeudenmukaiset ja kohtuulliset työolot ja työehdot”, määrätään seuraavaa:
”1. Jokaisella työntekijällä on oikeus terveellisiin, turvallisiin ja ihmisarvoisiin työoloihin ja työehtoihin.
2. Direktiivi 2003/88
4. Direktiivin 2003/88 7 artiklassa, jonka otsikkona on ”Vuosiloma”, säädetään seuraavaa:
B Bulgarian oikeus
5. Kodeks na trudan (työkoodeksi) 224 §:n 1 momentin mukaan ”työsuhteen päättyessä työntekijällä tai toimihenkilöllä on oikeus rahalliseen korvaukseen pitämättä jääneestä palkallisesta vuosilomasta – –, jos lomaoikeus ei ole vanhentunut”.
6. Työkoodeksin 354 §:n 1 momentissa säädetään, että ”palvelusaikana pidetään myös ajanjaksoa, jona työsuhde ei ollut voimassa, [kun] työntekijä tai toimihenkilö oli irtisanomisen vuoksi työttömänä ja toimivaltaiset viranomaiset ovat todenneet irtisanomisen laittomaksi, – irtisanomisesta työskentelyn uudelleenaloittamiseen saakka”.
7. Tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista annettujen direktiivien 93/104/EY(3) ja 2000/34/EY(4) täytäntöönpanosta 8.4.2003 annetun asetuksen nro 66 (Decreto legislativo 8 aprile 2003, n. 66, Attuazione delle direttive 93/104/CE e 2000/34/CE concernenti taluni aspetti dell’organizzazione dell’orario di lavoro) (GURI nro 87, 14.4.2003) 10 §:n mukaan palkallista vuosilomajaksoa ei saa korvata pitämättä jääneistä lomista maksettavalla rahallisella korvauksella, paitsi kun työsuhde päättyy.
8. Osuuspankkeja sekä maatalouden ja pk-yritysten pankkeja koskevan 7.12.2000 tehdyn kansallisen työehtosopimuksen (Contratto collettivo nazionale di lavoro (CCNL) del 7.12.2000 per le Banche di Credito Cooperativo, Casse Rurali ed Artigiane), joka on ajallisesti sovellettavissa, 52 §:n mukaan ”lomaoikeudesta ei voida luopua. – – Jos työsuhde päättyy, työntekijälle, joka ei ole käyttänyt meneillään olevana kalenterivuonna kertyneitä lomapäiviä lainkaan tai jolta ne ovat jääneet osittain käyttämättä – – suoritetaan korvaus, joka vastaa menetettyjen lomapäivien palkkaa. Jos työntekijä on ollut poissa työstä, hänelle kuuluvan palkallisen loman jaksoa lyhennetään 1/12 jokaista kokonaista poissaolokuukautta kohti – –”.
9. Saman työehtosopimuksen 53 §:n mukaan lomapäivistä ja/tai ”poistettuja arkipyhiä” vastaavista vapaapäivistä, joita ei pidetä kalenterivuoden aikana, maksetaan korvaus kyseisenä vuonna saadun viimeisen palkkasumman perusteella.
A Asia C-762/18
10. QH työskenteli 1.9.1985 lähtien musiikinopettajana peruskoulussa. Koulun rehtori päätti 29.4.2004 päättää kyseisen työsuhteen. QH valitti tästä päätöksestä, ja Rayonen sad Plovdivin (Plovdivin piirituomioistuin, Bulgaria) lainvoimaisella tuomiolla irtisanominen todettiin laittomaksi ja hänet määrättiin otettavaksi takaisin työhön työntekijänä.
11. Koulun rehtori päätti QH:n työsuhteen uudelleen 13.11.2008 tekemällään päätöksellä, mutta tällä kertaa QH ei kuitenkaan riitauttanut irtisanomista.
12. QH nosti 1.7.2009 koulua vastaan Rayonen sad Plovdivissa kanteen, jossa hän vaati 7 125 Bulgarian lein (BGN) (noin 3 641 euron) suuruista summaa korvauksena pitämättä jääneistä 285 palkallisesta vuosilomapäivästä eli 57 päivästä kultakin vuodelta ajalta 30.4.2004–30.11.2008. Lisäksi hän vaati 1 100 BGN:n (noin 562 euron) suuruista summaa korvauksena vahingosta, joka oli aiheutunut ensin mainitun summan maksamisen viivästymisestä ajalla 30.11.2008–1.7.2009. Rayonen sad Plovdiv hylkäsi vaatimukset 15.4.2010 antamallaan tuomiolla.
13. QH haki muutosta Okrazhen sad Plovdivilta (Plovdivin maakunnallinen tuomioistuin, Bulgaria), joka pysytti ensimmäisessä oikeusasteessa annetun tuomion 10.2.2011 antamallaan tuomiolla siltä osin kuin siinä hylättiin korvausvaatimukset. QH teki VKS:ään kassaatiovalituksen Okrazhen sad Plovdivin tuomiosta. VKS kuitenkin hylkäsi valituksen 25.10.2011 antamallaan päätöksellä.
14. VKS totesi pääasian kantajan esittämästä aineellisoikeudellisesta kysymyksestä, joka koski sitä, onko laittomasti irtisanotulla työntekijällä työkoodeksin 224 §:n 1 momentin nojalla oikeus korvaukseen pitämättä jääneestä palkallisesta vuosilomasta työsuhteen päättymispäivän ja päivän, jona hän aloittaa uudelleen työskentelyn lainvoimaisen tuomion perusteella, väliseltä ajalta, että Okrazhen sad Plovdiv oli ratkaissut kysymyksen VKS:n sitovan oikeuskäytännön mukaisesti. Tämän oikeuskäytännön mukaan henkilö ei ole tosiasiallisesti työskennellyt työsuhteessa työsuhteen päättymispäivän sekä lainvoimaisella tuomiolla tapahtuneen irtisanomisen kumoamisen ja laittomasti irtisanotun työntekijän työskentelyn uudelleenaloittamisen välisenä aikana. Tämän vuoksi kyseisellä työntekijällä ei ole tältä ajalta oikeutta palkalliseen vuosilomaan työkoodeksin 224 §:n 1 momentin nojalla.
15. QH nosti tämän jälkeen ennakkoratkaisua pyytäneessä tuomioistuimessa eli Rayonen sad Haskovossa (Haskovon piirituomioistuin, Bulgaria) VKS:ää vastaan kanteen, jossa hän vaatii korvausta aiheutuneesta aineellisesta vahingosta sen vuoksi, että VKS:n 25.10.2011 tekemällä päätöksellä on rikottu unionin oikeutta. QH vetoaa SEUT 267 artiklan rikkomiseen ja katsoo lisäksi, että VKS:n olisi pitänyt soveltaa direktiivin 2003/88 7 artiklaa ja myöntää hänelle oikeus palkalliseen vuosilomaan ajalta, jona hän ei voinut käyttää sitä laittoman irtisanomisen vuoksi.
16. Tässä tilanteessa Rayonen sad Haskovo, joka piti epäselvänä sitä, onko VKS:n oikeuskäytäntö yhteensopiva direktiivin 2003/88 7 artiklan kanssa, päätti 26.11.2018 antamallaan päätöksellä, joka saapui unionin tuomioistuimeen 4.12.2018, lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1) Onko direktiivin [2003/88] 7 artiklan 1 kohtaa tulkittava siten, että se on esteenä kansalliselle lainsäädännölle ja/tai oikeuskäytännölle, jonka mukaan työntekijällä, joka irtisanottiin laittomasti ja jonka ottamisesta takaisin työhönsä määrättiin tämän jälkeen tuomioistuimen päätöksellä, ei ole oikeutta palkalliseen vuosilomaan irtisanomispäivän ja työskentelyn uudelleenaloittamispäivän väliseltä ajalta?
2) Jos ensimmäiseen kysymykseen vastataan myöntävästi: Onko direktiivin [2003/88] 7 artiklan 2 kohtaa tulkittava siten, että se on esteenä kansalliselle lainsäädännölle ja/tai oikeuskäytännölle, jonka mukaan silloin, jos tämän työntekijän työsuhde päättyy uudelleen, hänellä ei ole oikeutta rahalliseen korvaukseen pitämättä jääneestä palkallisesta vuosilomasta aikaisemman irtisanomispäivän ja työskentelyn uudelleenaloittamispäivän väliseltä ajalta?”
B Asia C-37/19
17. Iccrea Bancan työntekijä CV irtisanottiin 11.7.2002 joukkovähentämiseen liittyneen menettelyn seurauksena. Tribunale di Roma (alioikeus, Rooma, Italia) määräsi CV:n nostaman kanteen perusteella hänen ottamisestaan takaisin työhön, ja hän palasi työhön 6.10.2003.
18. Iccrea Banca irtisanoi 13.10. ja 15.11.2003 päivätyillä kirjeillä CV:n uudelleen välittömin vaikutuksin ja vapautti hänet työvelvoitteesta irtisanomisajaksi. Edellä mainitut irtisanomiset todettiin myöhemmin laittomiksi lainvoiman saaneilla tuomioilla, ja CV otettiin taas takaisin työhön. CV irtisanottiin lopullisesti 17.9.2010.
19. Tällä välin CV saattoi asian italialaisten tuomioistuinten käsiteltäväksi ja vaati, että Iccrea Banca velvoitetaan maksamaan hänelle rahallinen korvaus kertyneistä mutta pitämättä jääneistä palkallisista vuosilomista ja poistettuja arkipyhiä vastaavista vapaapäivistä vuosilta 2003 ja 2004.
20. Corte d’appello di Roma (Rooman ylioikeus, Italia) katsoi CV:n asiaa käsitellessään, ettei tälle kuulunut mitään rahallista korvausta kertyneistä mutta pitämättä jääneistä lomista irtisanomisen ja työskentelyn uudelleenaloittamisen väliseltä ajalta, koska korvaus liittyy välttämättä ”saamatta jääneeseen lepoaikaan”, josta ei ollut kyse, koska CV ei ollut työskennellyt kyseisen ajanjakson aikana.
21. CV teki tästä tuomiosta kassaatiovalituksen Corte suprema di cassazioneen (ylin tuomioistuin, Italia). Kyseinen tuomioistuin palautti mieleen direktiivin 2003/88 7 artiklaa koskevan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön, minkä jälkeen se toi esille joitakin merkityksellisiä näkökohtia omasta kansallisesta oikeuskäytännöstään, joka koskee irtisanomista, työhön takaisin ottamista ja oikeutta rahalliseen korvaukseen.
22. Tässä tilanteessa Corte suprema di cassazione, joka piti epäselvänä kyseisen kansallisen oikeuskäytännön yhteensopivuutta perusoikeuskirjan 31 artiklan ja direktiivin 2003/88 7 artiklan kanssa, päätti 27.11.2018 tekemällään päätöksellä, joka saapui unionin tuomioistuimeen 21.1.2019, lykätä asian käsittelyä ja esittää seuraavan ennakkoratkaisukysymyksen:
”Onko direktiivin [2003/88] 7 artiklan 2 kohtaa ja [perusoikeuskirjan] 31 artiklan 2 kohtaa, myös erikseen tarkasteltuina, tulkittava siten, että ne ovat esteenä kansallisille oikeussäännöille tai kansallisille käytännöille, joiden perusteella työsuhteen päätyttyä oikeutta rahalliseen korvaukseen kertyneistä mutta pitämättä jääneistä lomista (ja oikeudellisesta järjestelystä ’poistetut arkipyhät’, jotka ovat luonteeltaan ja käytännön kannalta rinnastettavissa vuosilomaan) ei ole olemassa tilanteessa, jossa työntekijä ei ole kyennyt käyttämään sitä ennen työsuhteen päättymistä työnantajasta johtuvan lainvastaisen seikan vuoksi (irtisanominen, jonka lainvastaisuuden kansallinen tuomioistuin on todennut lopullisesti tuomiolla, joka sisältää työsuhteen taannehtivan palauttamisen) erityisesti työnantajan menettelyn ja työskentelyn myöhemmän uudelleenaloittamisen välisenä aikana?”
IV Asioiden käsittely unionin tuomioistuimessa
23. Asiassa C-762/18 kirjallisia huomautuksia ovat esittäneet QH, VKS, Bulgarian, Italian ja Puolan hallitukset ja Euroopan komissio. Asiassa C-37/19 kirjallisia huomautuksia ovat esittäneet CV, Iccrea Banca, Italian ja Puolan hallitukset ja Euroopan komissio.
24. VKS:ää ja Iccrea Bancaa lukuun ottamatta kaikki nämä osapuolet esittivät suullisia lausumia unionin tuomioistuimessa 11.12.2019 pidetyssä istunnossa.
A Unionin tuomioistuimen toimivalta ja ennakkoratkaisukysymysten tutkittavaksi ottaminen
1. Unionin tuomioistuimen toimivalta asiassa C-762/18
25. Bulgarian hallitus väittää, että unionin tuomioistuimella ei ole toimivaltaa tutkia Rayonen sad Haskovon esittämiä kysymyksiä siltä osin kuin kantajan ensimmäinen irtisanominen tapahtui 29.4.2004 eli ennen kuin Bulgarian tasavalta liittyi Euroopan unioniin 1.1.2007. Sen mukaan unionin tuomioistuin ei ole toimivaltainen vastaamaan jäsenvaltion tuomioistuimen esittämään unionin oikeuden tulkintaa koskevaan ennakkoratkaisukysymykseen silloin kun tosiseikat, joihin unionin oikeutta sovelletaan, ovat tapahtuneet ennen kyseisen jäsenvaltion liittymistä Euroopan unioniin.
26. Tässä suhteessa on huomattava, että Bulgarian tasavallan ja Romanian liittymisehdoista ja niiden sopimusten mukautuksista, joihin Euroopan unioni perustuu, tehdyn asiakirjan(5) 2 artiklan mukaan alkuperäisten sopimusten määräykset sekä toimielinten ennen liittymistä antamien säädösten – kuten direktiivin 2003/88 – säännökset ja määräykset sitovat Bulgariaa liittymispäivästä alkaen ja niitä on siten sovellettava ennen tätä liittymistä syntyneiden tilanteiden tuleviin vaikutuksiin.(6)
27. Esillä olevassa asiassa on totta, että ensimmäinen kyseessä oleva irtisanominen tapahtui ennen Bulgarian liittymistä. On kuitenkin riidatonta, että kyseisen irtisanomisen kumoaminen ja työskentelyn uudelleenaloittaminen tapahtuivat tämän liittymisen jälkeen. Toisin kuin Bulgarian hallitus katsoo, mielestäni ennakkoratkaisukysymykset liittyvät pikemminkin irtisanomisen laittomuuden ja siitä seuranneen työskentelyn uudelleenaloittamisen oikeusvaikutuksiin kuin itse irtisanomiseen. Sellaisina nämä seikat ja niiden oikeusvaikutukset ovat riittävän itsenäisiä ja liittyvät selvästi vuoden 2007 tammikuun jälkeisiin tapahtumiin, minkä vuoksi on perusteltua, että unionin tuomioistuin käyttää toimivaltaa esillä olevassa asiassa.(7)
28. Edellä esitetystä seuraa, että Bulgarian hallituksen väitteet, joiden mukaan unionin tuomioistuimella ei ole toimivaltaa käsitellä ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen kysymyksiä, on hylättävä. Mielestäni direktiivi 2003/88 on ajallisesti sovellettavissa 1.1.2007 jälkeen syntyneiden oikeusvaikutusten osalta.
29. Sekä VKS että Bulgarian hallitus väittävät, että kantajan ensimmäisen irtisanomispäivän ja tämän työskentelyn uudelleenaloittamispäivän välisenä ajanjaksona kantaja ei ollut direktiivissä 2003/88 tarkoitettu työntekijä eikä siten kuulunut kyseisen direktiivin tai yleisesti unionin oikeuden soveltamisalaan, minkä vuoksi unionin tuomioistuimella ei ole toimivaltaa ratkaista ennakkoratkaisukysymyksiä.
30. Myös tämä väite on hylättävä. Ennakkoratkaisukysymykset koskevat todella nimenomaan oikeutta palkalliseen vuosilomaan työntekijän laittoman irtisanomisen ja tuomioistuimen päätöksen seurauksena tämän työhön takaisin ottamisen yhteydessä. Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pyrkii toisin sanoen selvittämään, onko ajanjaksoa työntekijän laittoman irtisanomisen ja aikaisempaan työsuhteeseen takaisin ottamisen välillä pidettävä tosiasiallisena työskentelykautena päätettäessä takaisin työhön otetun työntekijän oikeudesta palkalliseen vuosilomaan. Koska oikeudesta palkalliseen vuosilomaan säädetään direktiivissä 2003/88, kysymys kuuluu unionin tuomioistuimen tulkintatoimivaltaan.
2. Asiassa C-37/19 esitetyn kysymyksen tutkittavaksi ottaminen
31. Italian hallitus väittää kirjallisissa huomautuksissaan, että Corte suprema di cassazionen esittämä ennakkoratkaisukysymys pitäisi jättää tutkimatta, koska asian tosiseikat on selostettu puutteellisesti eikä asian kannalta merkityksellisiin erityisiin kansallisiin säännöksiin tai käytäntöihin ole riittäviä viittauksia.
32. Aluksi on syytä muistaa, että vaikka SEUT 267 artiklan mukaisessa menettelyssä unionin tuomioistuimella ei ole toimivaltaa lausua kansallisten oikeussääntöjen yhteensopivuudesta unionin oikeuden kanssa eikä tulkita kansallisia lakeja tai asetuksia, se on kuitenkin toimivaltainen esittämään kansalliselle tuomioistuimelle kaikki sellaiset unionin oikeuden tulkintaan liittyvät seikat, jotka saattavat auttaa kansallista tuomioistuinta sen arvioidessa tätä yhteensopivuutta sen käsiteltäväksi saatetussa asiassa.(8)
33. Tältä osin riittää, kun todetaan, että vaikka selitys ennakkoratkaisua pyytäneessä tuomioistuimessa vireillä olevan valituksen tueksi esitetyistä kaikista oikeudellisista perusteista voikin aiheuttaa sekaannusta, Corte suprema di cassazione on kuitenkin selvästi yksilöinyt ennakkoratkaisukysymykseen liittyvän perusteen ja olosuhteet, joissa kysymys on esitetty. Lisäksi ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin on tarkkaan yksilöinyt unionin oikeussäännöt, joiden tulkinta on tarpeen, ja kansallisen oikeuskäytännön, joka saattaa olla näiden oikeussääntöjen vastainen.
34. Näiden ennakkoratkaisupyyntöön sisältyvien seikkojen perusteella on näin ollen selvää, että esitettävään kysymykseen annettavasta vastauksesta on hyötyä ennakkoratkaisua pyytäneessä tuomioistuimessa vireillä olevan asian ratkaisemisen kannalta ja että se on siten otettava tutkittavaksi.
B Ensimmäinen kysymys asiassa C-762/18
35. Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin kysyy ensimmäisellä kysymyksellään, onko direktiivin 2003/88 7 artiklan 1 kohtaa tulkittava siten, että se on esteenä kansalliselle lainsäädännölle ja/tai oikeuskäytännölle, jonka mukaan työntekijällä, joka irtisanottiin laittomasti ja jonka ottamisesta takaisin työhönsä määrättiin tämän jälkeen tuomioistuimen päätöksellä, ei ole oikeutta palkalliseen vuosilomaan irtisanomispäivän ja työskentelyn uudelleenaloittamispäivän väliseltä ajalta.
36. Asiayhteys, jossa direktiivin 2003/88 7 artiklan 1 kohtaa on tulkittava, on nyt selvästi määritetty.
37. Kuten direktiivin 2003/88 7 artiklan 1 kohdan sanamuodostakin ilmenee, jokaisen työntekijän on saatava vähintään neljän viikon palkallinen vuosiloma, ja unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan tätä oikeutta on pidettävä erityisen tärkeänä unionin sosiaali- ja työoikeuden periaatteena.(9) Lisäksi on huomattava, että tämä kaikille työntekijöille annettu oikeus sellaisena unionin sosiaali- ja työoikeuden keskeisenä periaatteena, jota direktiivin 93/104 7 artikla ja direktiivin 2003/88 7 artikla ilmaisevat, on tällä välin vahvistettu nimenomaisesti perusoikeudeksi perusoikeuskirjan 31 artiklan 2 kohdassa.(10) Tästä seuraa näin ollen, ettei oikeutta palkalliseen vuosilomaan pitäisi tulkita suppeasti.(11)
38. On myös syytä muistaa direktiivin 2003/88 7 artiklan 1 kohdassa jokaiselle työntekijälle annetun palkallista vuosilomaa koskevan oikeuden tarkoitus eli sen mahdollistaminen, että työntekijä voi levätä työsopimuksen mukaisten tehtäviensä suorittamisesta ja että hänellä on aikaa rentoutumiseen ja vapaa-aikaan.(12) Tämä tarkoitus, joka erottaa palkallista vuosilomaa koskevan oikeuden muista lomista, joilla on eri tarkoitus, perustuu kuitenkin olettamaan siitä, että työntekijä on tosiasiallisesti työskennellyt viitekautena.(13)
39. Kuten unionin tuomioistuin selitti 4.10.2018 antamassaan tuomiossa Dicu (C-12/17, EU:C:2018:799), ”tarkoitus mahdollistaa työntekijälle lepo näet edellyttää, että tämä työntekijä on harjoittanut toimintaa, joka oikeuttaa lepoon, rentoutumiseen ja vapaa-aikaan direktiivissä 2003/88 tarkoitetun, työntekijän turvallisuuden ja terveyden suojaamisen varmistamiseksi. Oikeudet palkalliseen vuosilomaan on siis lähtökohtaisesti määritettävä työsopimuksen nojalla täyttyneiden tosiasiallisten työskentelykausien perusteella”.(14)
40. Julkisasiamies Mengozzia lainaten on kuitenkin selvää, että tietyissä erityisissä tilanteissa unionin tuomioistuin on ”katkaiss[ut] yhteyden, jonka on katsottu liittäneen erottamattomasti toisiinsa yhtäältä tosiasiallisen työskentelyn ja toisaalta palkallista vuosilomaa koskevan oikeuden”.(15)
41. Tämä yhteys on katkaistu, koska unionin tuomioistuin on katsonut, että on tiettyjä olosuhteita, jotka ovat olennaisesti työntekijän tahdosta riippumattomia ja joissa jäsenvaltio ei voi asettaa palkallista vuosilomaa koskevan oikeuden edellytykseksi sitä, että työntekijä on tosiasiallisesti työskennellyt. Tähänastiset esimerkit käsittävät sairauden(16) ja äitiysloman.(17) Tätä oikeuskäytäntöä ei sitä vastoin sovelleta sellaisen työntekijän tilanteeseen, joka on saanut vanhempainvapaata viitekauden aikana,(18) tai työntekijään, jonka velvollisuus työskentelyyn (samoin kuin työnantajan velvollisuus palkanmaksuun) on lakannut ”nollan tunnin lyhennetyn työajan” (”Kurzarbeit Null”) soveltamisen vuoksi.(19)
42. Tässä yhteydessä Rayonen sad Haskovon esittämään ensimmäiseen kysymykseen vastaamiseksi on siis ratkaistava, onko niin, että sellaisen työntekijän tilanne, joka ei ole voinut työskennellä laittoman irtisanomisen vuoksi ja joka on myöhemmin otettu takaisin työhön tuomioistuimen päätöksellä, ja sellaisen työntekijän tilanne, joka ei voi työskennellä sairauden tai äitiysloman vuoksi, ”eroavat perustavanlaatuisesti toisistaan”(20).
43. Kun otetaan huomioon poikkeuksen siitä, että henkilön on palkallisen vuosiloman saamiseksi tosiasiallisesti täytynyt työskennellä viitekautena, edellytysten täyttymiseksi asetetut kriteerit, mielestäni pääasiassa kyseessä oleva tilanne ei eroa perustavanlaatuisesti sairaus- tai äitiyslomasta.
44. Tässä ratkaisuehdotuksessa jo selostetusta oikeuskäytännöstä voidaan hyvin päätellä, että tälle poikkeukselle asetettuja kriteerejä ovat ensinnäkin se, että työstä poissaolo on ennalta-arvaamatonta,(21) ja toiseksi se, että se on työntekijän tahdosta riippumatonta.(22) Toisin sanoen näille tilanteille yhteistä on se, että ne liittyvät fyysiseen tai psyykkiseen tilaan, josta kärsitään.(23)
45. Jälkimmäistä kriteeriä käytetään nimenomaisesti myös palkallisesta vuosilomasta 24.6.1970 tehdyn Kansainvälisen työjärjestön yleissopimuksen nro 132 – sellaisena kuin se on muutettuna – 5 artiklan 4 kappaleessa, poissaoloista, jotka on ”laskettava työssäoloajaksi”. Kuten direktiivin 2003/88 johdanto-osan kuudennessa perustelukappaleessa todetaan ja kuten unionin tuomioistuin on jo useissa yhteyksissä tuonut esille, tämän yleissopimuksen periaatteet on otettava huomioon direktiivin tulkinnassa.(24)
46. Lisäksi tilanteille, joissa poikkeus tunnustetaan, ovat ominaisia myös tietyt työntekijälle aiheutuneet fyysiset tai psyykkiset esteet(25) tai tarve suojella tiettyä biologista tilaa.(26)
47. Mielestäni kaikki nämä kriteerit näyttävät täyttyvän tilanteessa, jossa työntekijä on irtisanottu laittomasti mutta otettu myöhemmin takaisin työhön tuomioistuimen päätöksellä. Tällaisessa tilanteessa oleva työntekijä on todella ollut kykenemätön hoitamaan tehtäviään ennalta arvaamattomasta ja tahdostaan riippumattomasta syystä.
48. Perustavanlaatuisemmalla tasolla ei vaikuta oikeudenmukaiselta, että työntekijä, jolta on evätty mahdollisuus työskennellä irtisanomisaikana syystä, joka jo määritelmän perusteella johtuu työnantajan lainvastaisesta menettelystä, joutuisi tämän seurauksena kärsimään. Koska ilman työnantajan lainvastaista menettelyä tämän toteuttaessa työntekijän irtisanomisen kyseinen työntekijä olisi työskennellyt kyseisen ajanjakson ajan, hänen oikeutensa palkalliseen vuosilomaan ei siis pitäisi tämän vuoksi vaarantua. Tässä yhteydessä on paikallaan muistuttaa, että työnantajan on varmistettava, että työntekijöille annetaan mahdollisuus käyttää oikeutta palkalliseen vuosilomaan.(27)
49. Lisäksi on todettava, että työnantajia, joille voi kertyä liikaa työntekijän poissaolojaksoja ja joille voi aiheutua niistä mahdollisia vaikeuksia työn järjestämisessä, koskeva poikkeus ei ole näissä erityisissä olosuhteissa sovellettavissa.(28)
50. Tätä poikkeusta voidaan soveltaa vain ”erityisissä olosuhteissa”.(29) Työnantajan, joka ei anna työntekijälle mahdollisuutta käyttää oikeuttaan palkalliseen vuosilomaan, on vastattava seurauksista, eikä työnantajan tässä suhteessa tekemällä mahdollisella virheellä ole merkitystä.(30) On kuitenkin huomattava, että tämä koskee myös työntekijää, joka on irtisanottu laittomasti. Tälle työntekijälle ei työnantajan virheen vuoksi ole tavallaan annettu mahdollisuutta käyttää ajallaan oikeutta palkalliseen vuosilomaan.
51. Näissä olosuhteissa ei siis voida katsoa, että kyse olisi unionin tuomioistuimen aiemmassa oikeuskäytännössään nimenomaisesti mainitsemista ”erityisistä olosuhteista”. Muutoin ei voitaisi poissulkea riskiä siitä, että työntekijän laittomasti irtisanonut työnantaja vapautettaisiin velvollisuuksistaan. Tällainen tilanne on kuitenkin vältettävä.(31)
52. Tämä poikkeusta koskeva tulkinta on myös yhdenmukainen sen jo esille tuodun periaatteen kanssa, että palkallista vuosilomaa koskevaa perusoikeutta ei voida tulkita suppeasti. Tästä seuraa, että mitä tahansa poikkeusta direktiivillä 2003/88 käyttöön otetusta työajan järjestämistä koskevasta Euroopan unionin järjestelmästä on tulkittava siten, että sen soveltamisala rajoitetaan siihen, mikä on täysin välttämätöntä tällä poikkeuksella suojattujen etujen turvaamiseksi.
53. Edellä esitetyn perusteella katson näin ollen, että kun kansallisessa lainsäädännössä säädetään, että laittomasti irtisanottu työntekijä on otettava takaisin työhönsä, direktiivin 2003/88 7 artiklan 1 kohta ja perusoikeuskirjan 31 artiklan 2 kohta ovat esteenä kansalliselle lainsäädännölle, oikeuskäytännölle tai käytännöille, joiden mukaan tällä työntekijällä ei ole oikeutta palkalliseen vuosilomaan irtisanomispäivän ja työskentelyn uudelleenaloittamispäivän väliseltä ajalta.
C Toinen kysymys asiassa C-762/18 ja kysymys asiassa C-37/19
54. Toisella kysymyksellään asiassa C-762/18 ja kysymyksellään asiassa C‑37/19 ennakkoratkaisua pyytäneet tuomioistuimet kysyvät lähinnä sitä, onko direktiivin 2003/88 7 artiklan 2 kohtaa ja perusoikeuskirjan 31 artiklan 2 kohtaa tulkittava siten, että ne ovat esteenä kansalliselle lainsäädännölle tai oikeuskäytännölle tai kansallisille käytännöille, joiden mukaan työsuhteen päätyttyä oikeutta rahalliseen korvaukseen kertyneistä mutta pitämättä jääneistä palkallisista lomista ei ole olemassa tilanteessa, jossa työntekijä ei ole kyennyt pitämään lomaa ennen työsuhteen päättymistä irtisanomisen vuoksi ja jossa kansallinen tuomioistuin on todennut irtisanomisen laittomaksi ja määrännyt työsuhteen taannehtivasta palauttamisesta, vain työnantajan lainvastaisen menettelyn ja työskentelyn myöhemmän uudelleenaloittamisen väliseltä ajalta.
55. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan oikeus vuosilomaan on ainoastaan toinen puoli oikeudesta palkalliseen vuosilomaan unionin oikeuden perusoikeutena, ja kyseinen oikeus kattaa myös oikeuden saada loma-ajan palkka.(32)
56. Tästä seuraa, että työntekijän, joka ei ole voinut tahdostaan riippumattomista syistä käyttää oikeutta palkalliseen vuosilomaan ennen työsuhteen päättymistä, rahallinen korvaus, johon hänellä on oikeus, on laskettava siten, että työntekijä asetetaan sitä asemaa vastaavaan asemaan, jossa hän olisi ollut, jos hän olisi käyttänyt mainittua oikeutta työsuhteen kestäessä.(33) Kuten unionin tuomioistuin on jo todennut, tämä oikeus rahalliseen korvaukseen työsuhteen päättyessä pitämättä jääneestä vuosilomasta on oikeus, joka liittyy välittömästi ”palkallista” vuosilomaa koskevaan oikeuteen.(34)
57. On myös selvää, että direktiivin 2003/88 7 artiklan 2 kohdassa ei aseteta minkäänlaista muuta edellytystä rahallisen korvauksen saamista koskevan oikeuden syntymiselle kuin yhtäältä se, että työsuhde on päättynyt, ja toisaalta se, ettei työntekijä ole pitänyt kaikkea palkallista vuosilomaansa, johon hänellä oli oikeus työsuhteen päättymisajankohtana.(35) Lisäksi sillä, mistä syystä työsuhde on päättynyt, ei ole merkitystä direktiivin 2003/88 7 artiklan 2 kohdassa säädetyn rahallista korvausta koskevan oikeuden kannalta.(36)
58. Kuten olen jo todennut, ensimmäiseen kysymykseen pitäisi vastata, että laittomasti irtisanotulla työntekijällä, joka on otettu takaisin työhönsä, on oltava oikeus palkalliseen vuosilomaan irtisanomispäivän ja työskentelyn uudelleenaloittamispäivän väliseltä ajalta. Tämän vuoksi toiseen kysymykseen on siis vastattava, että direktiivin 2003/88 7 artiklan 2 kohtaa ja perusoikeuskirjan 31 artiklan 2 kohtaa on puolestaan tulkittava siten, että ne ovat esteenä kansalliselle lainsäädännölle tai oikeuskäytännölle tai kansallisille käytännöille, joiden mukaan työsuhteen päätyttyä oikeus rahalliseen korvaukseen ansaituista mutta pitämättä jääneistä palkallisista lomista evätään tilanteessa, jossa työntekijä ei ole kyennyt pitämään lomaa ennen työsuhteen päättymistä irtisanomisen vuoksi ja jossa kansallinen tuomioistuin on todennut irtisanomisen laittomaksi ja määrännyt työsuhteen taannehtivasta palauttamisesta, vain työnantajan lainvastaisen menettelyn ja työskentelyn myöhemmän uudelleenaloittamisen väliseltä ajalta.
59. Jos työntekijä on kuitenkin saanut toisen työn laittoman irtisanomisen ja tässä ensimmäisessä työssä uudelleenaloittamisen välisenä aikana, hän ei voi vaatia ensimmäiseltä työnantajalta uudessa työssä suoritettua työskentelykautta vastaavaa rahallista korvausta. Tällaisissa erityisissä olosuhteissa täyden rahallisen korvauksen saaminen ensimmäiseltä työnantajalta kerryttäisi palkallista vuosilomaa tavalla, joka ei enää vastaisi palkallista vuosilomaa koskevan oikeuden tosiasiallista tarkoitusta.
60. Sillä myös ylitettäisiin unionin tuomioistuimen asian Dicu(37) kaltaisissa tapauksissa esittämä periaate, jonka mukaan työntekijän oikeutta palkalliseen vuosilomaan ei pitäisi vaarantaa sellaisten tapahtumien perustella, jotka ovat tämän tahdosta riippumattomia. Aivan kuten työntekijän ei pitäisi kärsiä tässä suhteessa työnantajan lainvastaisesta menettelystä tämän toteuttaessa irtisanomisen, työntekijää ei liioin pitäisi palkita turvaamalla suurempi rahallinen korvaus palkallisesta vuosilomasta kuin se, johon hänellä olisi ollut oikeus, jos häntä ei alun perin olisi lainkaan irtisanottu.
61. Tähän voisi lisätä, että näissä erityisissä olosuhteissa työntekijällä on ollut mahdollisuus levätä suhteessa uuden työsopimuksen mukaisten tehtäviensä suorittamiseen tai on mahdollisesti oikeus saada uudelta työnantajalta rahallinen korvaus tämän sopimuksen mukaiselta työskentelykaudelta.
62. Edellä esitetyn perusteella ehdotan näin ollen, että unionin tuomioistuin vastaa Rayonen sad Haskovon ja Corte suprema di cassazionen esittämiin kysymyksiin seuraavasti:
1) Kun kansallisessa lainsäädännössä säädetään, että laittomasti irtisanottu työntekijä on otettava takaisin työhönsä, tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista 4.11.2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/88/EY 7 artiklan 1 kohtaa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan 31 artiklan 2 kohtaa on tulkittava siten, että ne ovat esteenä kansalliselle lainsäädännölle tai oikeuskäytännölle tai kansallisille käytännöille, joiden mukaan tällä työntekijällä ei ole oikeutta palkalliseen vuosilomaan irtisanomispäivän ja työskentelyn uudelleenaloittamispäivän väliseltä ajalta.
2) Direktiivin 2003/88 7 artiklan 2 kohtaa ja perusoikeuskirjan 31 artiklan 2 kohtaa on tulkittava siten, että ne ovat esteenä kansalliselle lainsäädännölle tai oikeuskäytännölle tai kansallisille käytännöille, joiden mukaan työsuhteen päätyttyä oikeus rahalliseen korvaukseen ansaituista mutta pitämättä jääneistä palkallisista lomista evätään tilanteessa, jossa työntekijä ei ole kyennyt pitämään lomaa ennen työsuhteen päättymistä irtisanomisen vuoksi ja jossa kansallinen tuomioistuin on todennut irtisanomisen laittomaksi ja määrännyt työsuhteen taannehtivasta palauttamisesta, vain työnantajan lainvastaisen menettelyn ja työskentelyn myöhemmän uudelleenaloittamisen väliseltä ajalta, paitsi siltä osin kuin kyse on ajasta, jonka tämä työntekijä työskenteli eri työnantajan palveluksessa.
3 Tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista 23.11.1993 annettu neuvoston direktiivi (EYVL 1993, L 307, s. 18).
4 Neuvoston direktiivin 93/104 muuttamisesta 22.6.2000 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EYVL 2000, L 195, s. 41).
5 EUVL 2005, L 157, s. 203.
6 Ks. analogisesti tuomio 14.2.2019, Milivojević (C-630/17, EU:C:2019:123, 42 kohta).
7 Ks. a contrario määräys 11.5.2011, Semerdzhiev (C-32/10, ei julkaistu, EU:C:2011:288, 27 ja 29 kohta).
8 Ks. vastaavasti tuomio 9.9.2003, Jaeger (C-151/02, EU:C:2003:437, 43 kohta) ja tuomio 18.9.2019, VIPA (C-222/18, EU:C:2019:751, 28 kohta).
9 Ks. vastaavasti tuomio 26.6.2001, BECTU (C-173/99, EU:C:2001:356, 43 kohta); tuomio 20.1.2009, Schultz-Hoff ym. (C-350/06 ja C-520/06, EU:C:2009:18, 54 kohta) ja tuomio 4.10.2018, Dicu (C-12/17, EU:C:2018:799, 24 kohta).
10 Ks. vastaavasti tuomio 6.11.2018, Bauer ja Willmeroth (C-569/16 ja C-570/16, EU:C:2018:871, 58 kohta). Ks. myös toinen luonnehdinta oikeudesta palkalliseen vuosilomaan työntekijän perusoikeutena tuomio 12.6.2014, Bollacke (C-118/13, EU:C:2014:1755, 22 kohta) ja tuomio 6.11.2018, Max-Planck-Gesellschaft zur Förderung der Wissenschaften (C-684/16, EU:C:2018:874, 31 kohta).
11 Ks. vastaavasti tuomio 8.11.2012, Heimann ja Toltschin (C-229/11 ja C-230/11, EU:C:2012:693, 23 kohta) ja tuomio 29.11.2017, King (C-214/16, EU:C:2017:914, 58 kohta).
12 Ks. vastaavasti tuomio 20.1.2009, Schultz-Hoff ym. (C-350/06 ja C-520/06, EU:C:2009:18, 25 kohta); tuomio 4.10.2018, Dicu (C-12/17, EU:C:2018:799, 27 kohta) ja tuomio 6.11.2018, Bauer ja Willmeroth (C-569/16 ja C-570/16, EU:C:2018:871, 41 kohta).
13 Ks. vastaavasti tuomio 4.10.2018, Dicu (C-12/17, EU:C:2018:799, 28 kohta).
14 Tuomion 28 kohta.
15 Julkisasiamies Mengozzin ratkaisuehdotus Dicu (C-12/17, EU:C:2018:195, 21 kohta).
16 Ks. vastaavasti tuomio 20.1.2009, Schultz-Hoff ym. (C-350/06 ja C-520/06, EU:C:2009:18, 41 kohta); tuomio 24.1.2012, Dominguez (C-282/10, EU:C:2012:33, 20 kohta) ja tuomio 4.10.2018, Dicu (C-12/17, EU:C:2018:799, 29 kohta).
17 Ks. vastaavasti tuomio 18.3.2004, Merino Gómez (C-342/01, EU:C:2004:160, 33 ja 41 kohta).
18 Ks. vastaavasti tuomio 4.10.2018, Dicu (C-12/17, EU:C:2018:799, 31 kohta).
19 Ks. vastaavasti tuomio 8.11.2012, Heimann ja Toltschin (C-229/11 ja C-230/11, EU:C:2012:693, 26 kohta).
20 Unionin tuomioistuin käyttää tätä ilmaisua 8.11.2012 antamassaan tuomiossa Heimann ja Toltschin (C-229/11 ja C-230/11, EU:C:2012:693, 27 kohta).
21 Ks. vastaavasti tuomio 20.1.2009, Schultz-Hoff ym. (C-350/06 ja C-520/06, EU:C:2009:18, 51 kohta) ja tuomio 4.10.2018, Dicu (C-12/17, EU:C:2018:799, 32 kohta). Ks. a contrario myös tuomio 8.11.2012, Heimann ja Toltschin (C-229/11 ja C-230/11, EU:C:2012:693, 29 kohta).
22 Ks. vastaavasti tuomio 29.11.2017, King (C-214/16, EU:C:2017:914, 49 kohta) ja tuomio 4.10.2018, Dicu (C-12/17, EU:C:2018:799, 32 kohta).
23 Ks. vastaavasti Gardin, A., ”Acquisition de droits à congés payés par un salarié en congé parental: l’assimilation à du temps de travail effectif ne s’impose pas. Note sous CJUE 4 octobre 2018”, Revue de jurisprudence sociale, 2/19, s. 83.
24 Ks. vastaavasti tuomio 20.1.2009, Schultz-Hoff ym. (C-350/06 ja C-520/06, EU:C:2009:18, 37 ja 38 kohta); tuomio 4.10.2018, Dicu (C-12/17, EU:C:2018:799, 32 kohta) ja tuomio 6.11.2018, Bauer ja Willmeroth (C-569/16 ja C-570/16, EU:C:2018:871, 81 kohta).
25 Ks. vastaavasti tuomio 4.10.2018, Dicu (C-12/17, EU:C:2018:799, 33 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
26 Ks. vastaavasti tuomio 4.10.2018, Dicu (C-12/17, EU:C:2018:799, 34 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
27 Ks. vastaavasti tuomio 6.11.2018, Kreuziger (C-619/16, EU:C:2018:872, 51 kohta).
28 Ks. tästä poikkeuksesta tuomio 22.11.2011, KHS (C-214/10, EU:C:2011:761) ja tuomio 29.11.2017, King (C-214/16, EU:C:2017:914).
29 Ks. vastaavasti tuomio 29.11.2017, King (C-214/16, EU:C:2017:914, 55 ja 56 kohta).
30 Ks. vastaavasti tuomio 29.11.2017, King (C-214/16, EU:C:2017:914, 61 ja 63 kohta).
31 Ks. vastaavasti tuomio 6.11.2018, Max-Planck-Gesellschaft zur Förderung der Wissenschaften (C-684/16, EU:C:2018:874, 43 kohta).
32 Ks. vastaavasti tuomio 20.1.2009, Schultz-Hoff ym. (C-350/06 ja C-520/06, EU:C:2009:18, 60 kohta); tuomio 12.6.2014, Bollacke (C-118/13, EU:C:2014:1755, 20 kohta); tuomio 29.11.2017, King (C-214/16, EU:C:2017:914, 35 kohta) ja tuomio 6.11.2018, Bauer ja Willmeroth (C-569/16 ja C-570/16, EU:C:2018:871, 39 ja 58 kohta).
33 Ks. vastaavasti tuomio 20.1.2009, Schultz-Hoff ym. (C-350/06 ja C-520/06, EU:C:2009:18, 61 kohta) ja tuomio 29.11.2017, King (C-214/16, EU:C:2017:914, 52 kohta).
34 Tuomio 6.11.2018, Bauer ja Willmeroth (C-569/16 ja C-570/16, EU:C:2018:871, 58 ja 83 kohta) ja tuomio Max-Planck-Gesellschaft zur Förderung der Wissenschaften (C-684/16, EU:C:2018:874, 72 ja 75 kohta).
35 Ks. vastaavasti tuomio 12.6.2014, Bollacke (C-118/13, EU:C:2014:1755, 23 kohta) ja tuomio 6.11.2018, Bauer ja Willmeroth (C-569/16 ja C-570/16, EU:C:2018:871, 44 kohta).
36 Ks. vastaavasti tuomio 20.7.2016, Maschek (C-341/15, EU:C:2016:576, 28 kohta) ja tuomio 6.11.2018, Bauer ja Willmeroth (C-569/16 ja C-570/16, EU:C:2018:871, 45 kohta).
37 Tuomio 4.10.2018, Dicu (C-12/17, EU:C:2018:799).

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


text:
Dildoa Homoseksuaaliseen Kaluun Shemale Helsinki / Vapaa Homoseksuaali
16 March, 2018 by Lupita Sylvester
Despedidas de lesvianas videos porno de parejas shakira voguel corridas follando coños peludos peliculas xxx rubias tetonas sex sexo entre lesvianas porn free hd videos cumlouder porno es porno free latina porno gratis anime porn porno videos amas de trios x video porno travestis con polla larga videos sexo con enanos follando follando follando videos ver porno videos porno pelirojas videos porno en castellano gratis animes porno sexo web cam gratis en castellano maduras.
con porno español chochos porno con videos porno videos porno sensuales transexual videos pormo gratis putas videos de porno duros viejos tias follando muizoras amateur gordas gratis xxx videosx hd videos petardas maduras porno sexo gratis latinas anal video pornos sexo hentsi vídeos xxx videos x peliculas sexo con videos demaduras lenceria abuelas follar de solteras porno lesbianas follando en hd videos x tetas grandes videos pornos gratis culos hd tias follando pollas calientes follar abuelas peludas casting pelis porno videos porno maduras.
cumlouder se avecina xxx ver porno en castellano videos morenas chica corriendose kitty jane videos coumluder videos de lesvianas gratis gais follando vídeos porno corridas chicas amateurs petardas chicas desnudas embarazadas porno pollas negras follando porno sexy porno con viejas maduras porno eyaculacion femenina mamada videos sexo anal vicky storm super grandes tetas grandes gordasxx videos de lesbianas vidios xxx porno españoles xxx voyeur seso gratis sexo interracial chicas videos de chicas putas videos de dibujos manga porno lesbico trios mejores vídeos pornos en playas nudistas porno trios porno madrastras xxx gangbang rubias21 madura x sexo con x gratis travestis ferrol gorditas hombres pajas a su madre spanish porn video porno gratis x gratis videos pornos de gorditas xxx tetas gordas desnudas trio con maduras porns porno gratis anal videos gratis xxmaduras super porno bbw videos porno salvaje sexo con su boca porno porno amaters polla vídeos travestis ferrol videos viejas porno maduras amateur videos de lesbianas putas tetonas xxx videos videos gratis doble penetracion anal sexo trans peliculas porno de lesvianas gratis lesbianas follar abuelas peludas follando porno lesbico hombres follando gratis maduras tetonas rubias maduras hd bajar porno morena follando con mujeres las mejores tetas grandes y chicas gratis de maduras gratis sexo xxx videos de casa tias follando follando julie cash maduras porno trio porno maduras xxx videos de vídeo xxx porno gratis sexo con medias porno duro hd rubias videos sexo gratis tetas xxx porno lesbianas porno para mujeres gordas y gordas lesvianas gratis negras despedida de abuelas x rubias bdsm videos porno gratis de gordas viejas follando vídeos porno hentay secretarias porno hd porno madre e hija follando tetas gratis videos gratis tetas grandes videos español petardash porni gratis porno lesbico chicas jovenes porno gratia super pollas negras gordas follando mucho porno xxx sexo con negros travestis sexo gorditas videos gratis maduras pormo porotube follando gratis amateur videos coños peludos chica xxx lesbiana madura española enana follando en español gratis porno viejas peludas videos porno amaters maduras follando hombres desnudos video de madres porno 18 porno español gratis mamando penes gigantes videos pono gratis brutal anal amateur porno gratis videos porno españoles porno sado videos porno brutales lesbianas putas squirt video porno porno fetiche pies videos hentai vidios maduras desnudas follando porno gratis videospornoxxx sandra milka mujeres gordas masagerooms porno peludos despedidas de madres videos porno masturbacion videos porno gratis videos porno lesbianas chicas foyando porno cachas videos porno prono gratis españolas amateur rubias xxx videos bdsm amateur xxx videos trans videos amateurs follando porno viejas bukkake videos porno intercambio de lesvianas pillados follando blancas cumlauder gratis xxx hana montada gumball porno fiestas sexo con maduritas tetonas negras xxx free videos de casa porno duro hd webcam sexo de porno en su madre video porno tias en castellano lesvianas transexual porno mamada videos porno xxx tias en castellano despedida de porno porno en hd videos gratis corridasenlaboca tetas grande vaya culos xxx rubias maduras cachondas maduras en español porno gratis lesbianas pelis x rubias tetonas parejas mandingo vídeos eróticos tetas jovenes nenas masturbandose videos xxx maduras videos porno bisex interracial porno tetas naturales videos de masajes sexo abuelas x peliculas porno mujeres maduras haciendo el culo videos videos caseros de coños muy guarras viejas peliculas porno mujer follando por el amor videos porno gratis buenas xxx masage pelis porno español videos porno masturbaciones masculinas tetas jovenes follando pornstars hd primera vez porno lesbianas videos porno gratis polla negra actrices x gratis porno parejas follando por el culo videos de maduras tias en publico porno gratiss twink gorditas x video porno corrida anal duro xxx videos porno gratis de porno gratuito porno español tetonas españolas follando porno porno de parejas porno nuria porno de culonas porno gratis x-art videos sexo oral porno español porn sexo gratis videospornoxxx videos x porn tube poyas grandes follando videos mangas hentai folla video porno gratis nenas cachondas xxx chochos eyaculando videos xxx sasha grey follando embarazada follando lista actrices xxx webcam tube xxx porn vids videos sexo entre lesbianas muy zorrras sexo porno maduras culos gigantes sexo duro gratis paginas porno madurita videos latex porn video gratis porno videos tranxesuales porno gratis lesvianas gratis porno gratuitos folladas maduras videos sexo duro porno chochas peludas sasha gray porno pelirrojas sexo videos porno espñol negros xxx solo porno años 70 mamando penes videos porno bareback eyaculacion femenina videos porno gratis videos porno viejas cumloader español videos gratis videos maduritas pornstars tube conexion samanta porno caliente mom and son xxx francheska jaimes ver videos enfermeras follando videos porno de videos porno x gratuitos ver porno asiatica casting español xxx faking sexp gratis porno videos gratis negras calientes gratis castin porno maduras videos porno mature porn video porno gratis chicas follando coños peludos guapas desnudas porno abuelas asiaticas rubias porno viejas maduras sex peliculas porno gratis porno amateur madre videos de sexo con bdsm follar abuelas videos actrices porno porno poprno milfs porno.
con videos videos x peludas porn 18 videos porno gratis chicas amater videos phorno gratis videos pornos españoles coños peludos blanca nieves porno japones porno gratis folladas anal hd xxx en playas nudistas porno preñadas porno porno x laura lion ver videos xxx maduras foyando haciendo sexo gratis travestis porno duro mamas follando gorditas x maduras x-art video porno asiatico porno falso porn tube tetona masturbandose muy porno de tias buenas xxx pelirrojas follando interracial porno gratis faking sexp gratis de putas gratis porn abuelas ver videos tias corriendose a joven tetona porno gratis de sexo con abuelas porno madura española trans porno gratis videos x videos follar culos de abuelas x grati porno de enanas follando porno en la playa video parejas video pirno porno free hd videos gratis poyas grandes follando negra follando abuelas gratis ver videos porno porno xx tetonas desnudas videos pornos gratis alexi texas desnudos videos de lesvianas gratis travestis ferrol hombres blacks on blondes maduras videos prono gratis lesbianas webcam coumluder videos de lesbianas latinas zorras asiaticas follando sexo videos eroticos de maduras gratis videos porno cachas porn videos porno maduras follando cumlauder videos de mujeres maduras follando video mamada trio bisex follar culos de negros porno vídeos follando latinas maduras peludas ancianas descargar videos porno hentai gratis xxx videos de maduras swinger franceska jaime mejor porno español videos gratis en castellano películas porno viejas gratis en la folla a su hija sexo gratis cachondas las mejores páginas porno asiático videos videos bixesuales sasha grey follando con tetas perfectas peliculas porno gratis maduras sex videos lesvianas jovenes chicas porn videos pornos gratis sado tube pillados haciendo el coño madre caliente enfermeras follando gordas folladas de tranxesuales peliculas xxx pies viejas porno travesti gratis mamando polla negra tetona mujeres con tetas enormes naturales abuelos porno lesvianas xxx sasha grey porn gente haciendo el culo phorno gratis videos videos de gorditas follando poeno español mujeres muy putas porno africanas porno libre dando por el amor videos xxx rubias ver porno de maduras sexo maduras españolas amateur porno sensuales follando vifeos porno porno de mujeres hermosas porno biejas follando a cuatro patas x maduras videos pornos gratis maduritas porn videos porno asiaticos maduras xxx cumlauder en grupo nuria sexo gratis anal gratis videos tetas travestis gratis de putas modelos follando gratis chicas orinando sexo abuelas putas maduras.
Hyvä GFE joo, vittuilkaa vaan foorumirunkkaritja seksi oli helvetin hyvää. Yhteistä kuitenkin kaikille on se, ovat uskomattomia ottaan suihin. Koira nuolee pillua appiukko panee pikkuinen oravainen pillua voiko anaalia treffit sexy miehen käsin videot esileikki vinkit housuitta seksinovellit livekamera alaston ruovesi. Mummon sukkahousut naisten persekuvat naisten kauppa vanan kauppa. Jatkossa siis keskityn pimpan nuolemiseen. Potno-kiimainen nainen nussitaan virtsarakkoon siemensyöksy sísään mummolle ruotsin äitiä nussitaan joukolla. Se, että toinen on samaa sukupuolta, oli jo keisarien aikaan Roomassa hyväksyttyä. Kaikista huonoin kokemus ikinä. Toki haarojenväli on asia erikseen, en pidä häiritsevänä jos vastassa on hottis. Siis aitoja sellaisia, ei feikkejä. Molemmat pantiin toisiamme ja hommassa ei ollut kiirettä. Nyt olisi kiva saada kattavampaa keskustelua ja tietoa noista mimmeistä ; Privana jos ei muuten kehtaa. Ei vaan löytynyt mitään rapsaa kyseisestä tytöstä.

matches: hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd


text:
Uovision UM785-3G+ Cloud 12MP Full HD, LinckEazi pilvipalvelua tukeva etäohjattava riistakamera - Eränetti.fi
tuotetunnus (SKU) 90-004 Osastot: Riistakamera ja tarvikkeet, Riistakamerat Avainsanat tuotteelle 3G riistakamera, cloud, Etäohjattava riistakamera, Etusivun tuotteet, Lähettävä riistakamera, LinckEazi, pilvipalvelu, UM785, uovision Valmistaja: Uovision
Uovision UM785-3G+ Cloud on ilmaista LinckEazi pilvipalvelua tukeva digitaalinen lähettävä ja etäohjattava riistakamera!
Ilmaisen LinckEazi pilvipalvelun avulla Uovision UM785-3G+ Cloud riistakameraa voidaan etäohjata oman tietokoneen avulla tai ilmaisen LinckEazi APP (Android, iOS) sovelluksen avulla. LinckEazi pilvipalvelu mahdollistaa useamman kameran ohjauksen missä kuvat sekä videot tallentuvat pilvipalveluun käyttäjän omalle tilille kamerakohtaisiin albumeihin. Albumeista voit helposti selailla päivän tapahtumat eri kameroilta ja tarvittaessa vaihtaa veloituksetta etänä kameran asetuksia LinckEazi pilvipalvelusta. Voit myös käskyttää kameraa ottamaan kuvan tai videon ja näet ne kaikki omasta “keskusvalvomostasi” – LinckEazi pilvestä.
Kamera lähettää teräväpiirto kuvat tai videot ilmaiseen LinckEazi pilvipalveluun ja tarvittaessa käyttäjän omaan sähköpostiin. Voit itse valita LinckEazi pilvipalvelusta, haluatko kameralta saapuvan materiaalin pilvipalveluun tai sähköpostiisi vai molempiin!
LinckEazi pilvipalvelua voit käyttää omalla tietokoneella nettiselaimen kautta ja/tai omalla matkapuhelimella Webportaalin kautta. LinckEazi pilvipalvelu on Suomenkielinen.
LinckEazi pilvipalvelun käyttöönotto on helppoa. Ilmaisen käyttäjätilin luonnin jälkeen lisäät kamerasi palveluun syöttämällä sinne laitteen sarjanumeron sekä IMEI koodin. Mikäli kamerassa on toimiva ja 3G yhteyttä tukeva nettiliittymä (nopeus vähintään 21MB/s), kamera yhdistyy suoraan omalle tilille. Tämän jälkeen kuvaaminen voi heti alkaa!
Uovision UM785-3G+ Cloud riistakamera kirjautuu operaattorin verkkoon ilman monimutkaisia asennuksia!
Katso asennusta koskeva videolinkki TÄSTÄ!
Uovision UM785-3G+ Cloud riistakamera käynnistyy automaattisesti ihmisen tai eläimen aiheuttaman lämpöliikkeen johdosta. Siinä on passiivinen PIR liiketunnistin joka havaitsee lämpösäteilevän kohteen kameran etupuolella. Etäohjattava riistakamera soveltuu riistakameraksi maastoon kuvaamaan nelijalkaisia tai siivekkäitä luonnossa liikkujia. Se voidaan asentaa valvontakameraksi vahtimaan kaksijalkaisia luvattomia vieraita esim mökille, työmaalle, kotiin tai toimistoon. Lähettävä riistakamera pitää sinut aina ajan tasalla, olitpa sitten missä tahansa!
Uovision UM785-3G+ Cloud on paras riistakamera mökille tai ratkaisuksi jolla langaton kameravalvonta kotiin on mahdollista. Riistakameran hinta on kameravalvonta tai muita kiinteästi asennettavia ratkaisuja edullisempi. Kameravalvonta tarra on muistettava videoita taltioidessa.
Kamera tallentaa automaattisesti teräväpiirto still-kuvia tai videoleikkeitä sekä lähettää ne LinckEazi pilvipalveluun täysikokoisina. Full HD ja HD videot kamera lähettää 10sek pituisina sekä WVGA videot 20sek pituisina. Päivällä kuvat ja videot tallentuvat värillisinä, yöllä mustavalkoisina inframustasalaman ansiosta. Kamera on tarkoitettu ympärivuotiseen ulko- ja sisäkäyttöön. Alkuperäinen kuva tallentuu aina kamerassa olevaan SD-muistikorttiin.
Tallenteet (kuva tai video) kamera lähettää langattoman nopean 3G yhteyden avulla LinckEazi pilvipalveluun. Lähetystä varten on kameraan hankittava operaattorilta 3G yhteyttä tukeva SIM kortti. Liittymän nopeus on oltava vähintään 21MB/sek. Kamera tukee taajuuksia: WCDMA, 900/2100MHz, GSM/GPRS/EDGE 850/900/1800/1900 MHz.
Helppokäyttöisen Uovision UM785-3G+ Cloud riistakameran menuvalikko on Suomen- ja ruotsinkielinen. Lisänä 8 muuta EU kieltä (Tanska, Norja, Englanti, Saksa, Ranska, Italia, Unkari, Tsekki). Etenemistä selkeässä menuvalikossa auttavat helposti ymmärrettävät kuvaikonit. Kameran mukana tulee Suomenkieliset selkeät käyttöohjeet joiden avulla kameran monipuoliset säädöt saa säädettyä mieleisekseen.
Monipuolisia asetuksia voidaan vaihtaa etänä milloin tahansa LinckEazi pilvipalvelun avulla. LinckEazi pilvipalvelun avulla voidaan asettaa oikea aikavyöhyke kameraan sekä tilata hyödyllisiä automaattisia ilmoituksia kuten lämpötilahälytys tai alhaisen pariston varaustilan hälytys. Kameran saa helposti lähettämään sillä yleisimpien operaattoreiden kaikki SSL suojatut lähetysasetukset ovat valmiiksi ohjelmoituna kameran älyyn! Riittää kun asetat SIM kortin kameraan. Kameran kirjautuessa verkkoon, se hakee automaattisesti päivämäärän ja kellonajan verkosta.
12MP KUVARESOLUUTIO FULL HD VIDEOLLA JA ÄÄNELLÄ
Uovision UM785-3G+ Cloud on varustettu terävällä 12MP korkearesoluutio kuvauksella. Kuvia ja videoita voidaan katsoa kameran omalta 2.4″ värinäytöltä.
Kameran tallentamiin Full HD tason (1080P) tai HD tason (720P) sekä WVGA tason videoihin tallentuvat myös äänet! Äänet ovat erittäin hyödyllisiä valvontakäytössä. Kamera lähettää 1080P Full HD videot sekä 720P HD videot 5- 10 sek pituisina ja WVGA videot kamera lähettää 5-20 sek pituisina omistajansa LinckEazi pilvipalveluun. LinckEazi pilvipalvelusta näet kameran lähettämän materiaalin (kuvat / videot) jolloin voit tarkastella niitä milloin ja missä vain, joko kännykällä tai tietokoneella!
UNIIKKI SULKIMEN LAUKAISUNOPEUS TOIMINTO
Uovision UM785-3G+ Cloud riistakamera on markkinoiden ainut riistakamera mikä on varustettu erityisellä sulkimen nopeutta säätävällä toiminnolla. Sulkimen nopeutta voidaan tarvittaessa vaihtaa normaaliasetukselta nopeaksi, riippuen siitä mitä sillä kuvataan. Toiminto on erityisen hyvä kun kameraa käytetään valvontatehtävissä jolloin saadaan mahdollistettua terävät ja kirkkaat kuvat nopeasti. Ota täysi HD hyöty irti!
Kustomoitu asetus mahdollistaa omien asetuksien tarkan määrittämisen jossa voit valita kuviin resoluutioksi; 12MP, 10MP, 8.0MP, 3.0MP ja salaman tehoksi; Korkea / Alhainen sekä kuvapulssin määrän; 1 – 10 kuvaa.
2.4” VÄRILLINEN LCD NÄYTTÖ
Terävä 2.4″ värinäyttö mahdollistaa aiempaa isomman fontin käytön menuvalikossa. Kameran menuvalikossa on käytetty tavanomaista isompaa fonttia, jolloin kameran eri menuasetusten lukeminen ja vaihtaminen onnistuvat helpommin myös terävimmän näön menettäneiltä kansalaisilta. Selkeä tekstin fontti näkyy loistavasti myös kirkkaalla kelillä ulkona!
SD muistikortille tallentuneet alkuperäiset korkearesoluutiokuvat ja videot voit katsoa paikan päällä kameran sisäiseltä 2.4” näytöltä. Laitteen toimintojen ohjelmointi tapahtuu paikan päällä helposti samalta 2.4” värinäytöltä.
Uovision UM785-3G+ Cloud tallentamien kuvien ja videoiden tallennus tapahtuu SD muistikortille. Laite tukee tavallisia 1 – 64GB SD muistikortteja. Eränetin valikoimasta on saatavissa erikseen tilattuna 8GB – 16GB kokoluokan SD muistikortteja. Kamera tukee ylikirjoitusta jolloin kamera kirjoittaa vanhimmasta päästä alkaen uudet tallenteet vanhojen päälle mikäli SD muistikortti vahingossa täyttyisi. Ylikirjoitus voidaan tarvittaessa myös kytkeä pois päältä.
KUVIEN LÄHETYS
Kuvien lähettämistä varten tulee kameraan hankkia 3G yhteyttä tukeva (vähintään 21MB/sek) nettiliittymä.
Kiinteähintaisen nettipaketin omaavan liittymän avulla kamera saa lähettää materiaalia kiinteän kuukausimaksun turvin rajattomasti. Saapuvat kuvat tai videot menevät LinckEazi pilvipalveluun.
Uovision UM785-3G+ Cloud lähettää kuvat ja videot SSL suojattuna esim seuraavien operaattoreiden nettiliittymillä ilman erillistä lisäpalvelua: Telia, Elisa, Saunalahti, Saunalahti Pre-Paid, DNA ja DNA Pre-Paid.
Uovision UM785-3G+ Cloud riistakamera on varustettu monipuolisin etäohjausominaisuuksin. LinckEazi pilvipalvelu mahdollistaa asetusten vaihdon etänä matkapuhelimella Webportaali ohjelmisto APPsin avulla tai tietokoneella LinckEazi pilvipalvelusta. Etänä pilvipalvelun kautta tehdyt etäohjauskomennot ovat maksuttomia.
42 ledinen HIGH POWER INFRAMUSTA SALAMA 940nm
Uovision UM785-3G+ Cloud riistakamerassa on ihmissilmälle täysin näkymätön 45 ledinen tehokas inframusta salama. Täysin näkymätön salama on ehdoton edellytys mikäli lähettävää Uovision UM785 riistakameraa käytetään myös valvontatehtävissä eri kohteissa.
Uovision UM785-3G+ Cloud riistakamerasta löytyy viikkotyökalu jonka avulla kameran voi etukäteen ajastaa kuvaamaan tiettynä aikatauluna viikon jokaisena päivänä. Kameraan voidaan ohjelmoida 4:lle eri viikolle eri tunnein aktiivista viikkotyö aikatauluohjelmaa jolloin kamera on tarvittaessa aktiivinen useita kertoja eri vuorokauden aikaan. Toiminto on hyvä jos halutaan että kamera on aktiivinen esim vain öiseen aikaan tai sulkeutuu yrityksen aukioloaikoina.
Uovision UM785-3G+ Cloud riistakamera voidaan etukäteen ajastaa ottamaan kuvia tasaisin väliajoin ns tasa-aika kuvauksena (TimeLapse). Aikavälikuvauksen (Time Lapse) avulla kameran voi ennalta määrätä ottamaan kuva alueesta ilman PIR liiketunnistimen liikehavaintoa. Tasa-aika kuvaus voidaan asettaa välille 3min – 55min tai 1h – 24h tunnin välein.
NOPEA 0.6 sek PIR LIIKETUNNISTIMEN VASTEAIKA
Uovision UM785-3G+ Cloud riistakameran PIR liiketunnistin reaktioaika lämpöliikkuvaan kohteeseen on vain 0.6sek. Nopean vasteajan myötä kamera kuvaa myös nopeammin liikkuvat kohteet aiempaa herkemmin. PIR liiketunnistin kattaa 105° valvonta-alueen ja liiketunnistimen kantama kohtisuoraan kamerasta on n 16metriä. Liiketunnistimen herkkyyttä voidaan säätää tasoilla: Korkea, Automaattinen ja Matala.
Uovision UM785-3G+ Cloud riistakamera on varustettu myös verkkopaikannuksella. Verkkopaikannus toimii vallitsevan operaattorin tiheyspaikannuksen avulla jolloin kamera sijainnin LincEazi pilvipalvelun kartalla kun siltä pyydetään Sijainti. Mitä tiheämpi on operaattorin alueellinen verkko, sen tarkempi on verkkopaikannus.
Uovision UM785-3G+ Cloud riistakameran omaan sisäiseen paristotilaan menee kerrallaan 12kpl AA alkaliparistoja. Kamera tukee myös 6V ulkoisia virtalähteitä esim akku tai verkkovirtalaite. Mikäli käytät ulkoista akkukaapelia tai virtalähdettä, Uovision kameran etukansi avautuu ilman että sinun tarvitsee ensin irrottaa kameraan menevää kaapelia erikseen!
Uovision UM785-3G+ Cloud omaa monipuoliset kiinnitysmahdollisuudet. Mukana tulevan puukiinnitysvyön avulla sen saa helposti kiinnitettyä puun rungon ympäri. Kameran alapuolelta ja takaa löytyy kiinnityskierteet mahdollista seinäkiinnikettä varten. Kiinnityskierteen avulla mahdollistat kameran monipuolisemman sijoituksen ja kallistamisen. Riistakameralukolle löytyy erillinen lukitusportti liukusalvasta ja kameran takana 8mm Ø ura.
Kaikissa Uovision riistakameroissa on nelinumeroinen salasanasuojaus mikäli kamera joutuisi vääriin käsiin. Mukana suomenkielinen käyttöohje. Takuu valmistus- ja materiaalivirheille 12kk (1 vuosi). Tuote CE, FCC ja RoHS hyväksytty.
Cloud-mallin sisarmalli UM785-3G SMS 12MP Full HD lähettämiin videoihin voit tutustua Riistakamera Kuvablogissamme
Lue TÄSTÄ! “Kokeessa Uovision UM785-3G+ CLOUD” Metsästys ja Kalastus lehti 4/2019
Uovision UM785-3G riistakamera:
* Helppokäyttöinen, ilmaista LinckEazi-pilvipalvelua tukeva etäohjattava ja lähettävä 3G riistakamera
* SSL suojattu yhteys alkuperäisten kuvien ja videoiden lähetykseen LinckEazi pilvipalveluun
* SSL suojattu 5sek – 10sek Full HD ja HD videoiden lähetys sekä 20sek WVGA videon lähetys pilvipalveluun
* 12MP terävä digitaalinen korkearesoluutio kuvaus
* Valinnaiset kuvaresoluutiot: 12MP, 10MP, 8MP, 3MP
* Tallentaa päiväkuvat ja videot teräväpiirtona värillisinä
* Diagonaalinen kuvakulma : 52 astetta
* Valinnaiset videoresoluutiot: 1080P Full HD, 720P HD, WVGA
* Videon pituudet: 5sek – 60sek
* Sarjakuvaus: 1 – 10 kuvaa
* Ilmaiset etäohjaus komennot asetusten vaihtoon Webportaalin APPsin avulla matkapuhelimesta
* Ulkoinen 21cm antenni nopeaan 3G yhteyteen
* Lähettää automaattisesti eri operaattoreiden nettipaketeilla: Telia, Elisa, Saunalahti, DNA, + PrePaidit
* Nopea asettaa käyttökuntoon
* Inframustasalama on täysin näkymätön ihmissilmälle (940nm aallonpituus)
* Säädettävä salaman teho: 50% (alhainen) tai 100% (korkea)
* Inframustasalaman kantama jopa n 18m saakka
* 2.4″ värillinen esikatselunäyttö (kuvien katselu & kameran ohjelmointi)
* Iso helposti luettava tekstin fontti
* PIR laajakulma liiketunnistin: peittoalue 105°
* PIR liiketunnistimen vasteaika: 0,6 sekuntia
* PIR laajakulma liiketunnistimen kantavuus: 16m
* Säädettävä PIR liiketunnistimen herkkyys: matala, automaattinen, korkea
* PIR nukkumisviive asetus: 0sek – 60min
* Time Lapse “Tasa-aika” aikavälikuvaus toiminto 3min – 24h
* Käyttölämpötila: -30°C …. +60°C
* SD muistikortin tuki: 1 – 64GB (ei mukana)
* Kompakti koko: 140 x 87 x 55mm
* Kevyt: 495gr. (ilman paristoja)
Riistakamera sääsuoja Universal riistakamera sääsuoja käy lähes kaikkiin markkinoilla oleviin riistakameroihin, joissa on tavallinen remmikiinnitys kameran takana. Suomen sääoloihin erityisesti suunniteltu tukeva sääsuoja.
Akkulaturi 6V. Uovision Power Charger on tehokas 6V akkulaturi jolla lataat 6V riistakameran ulkoisen akun täyteen iskuun!
Dovrefjell villapaita 79,90 €
Dovrefjell tekninen villasukka 14,90 €
Dovrefjell Hunter Vision Pro metsästyspuku lapsille 4 - 14 vuotta Alk: 84,00 €

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
KKO 1980 II 120
KKO 1980 II 120. Annettu 19.11.1980.
Alaikäisen asianosaisen A:n holhoojan antamalla valtakirjalla muutoksenhakuasian HO:ssa hoitaneella asiamiehellä oli, ottaen huomioon OK 15 luvun 7 §:n 2 mom:n säännökset, oikeus mainitun valtakirjan nojalla ilmoittaa A:n tyytymättömyys HO:n tuomioon, vaikka A oli tullut täysi-ikäiseksi jutun ollessa HO:n käsiteltävänä. (V 79/949)
Vrt. KKO 1948 II 346 ja 1949 II 285
Sitten kun asianajaja T oli Itä-Suomen HO:ssa tapahtuvaa oikeudenkäyntiä varten aikaisemmin saamiinsa valtuutuksiin nojautuen HO:een 23/3 1979 saapuneessa kirjoituksessa ilmoittanut liikkeenharjoittaja Severi A:n kuolinpesän osakkaiden, paitsi muiden, Kerttu A:n ja hänen alaikäisten lastensa, oikeastaan täysi-ikäiseksi tulleen Teemu A:n ja vielä alaikäisen Petri A:n tyytymättömyyden HO:n 15/3 1979 antamaan tuomioon maanvuokrasuhteesta johtuvaa häätöä ynnä muuta koskevassa jutussa, jossa HO:ssa olivat olleet vuoroin muutoksenhakijoina ja vastaajina B myötäpuolineen toiselta sekä Kerttu A omasta puolestaan sekä Teemu ja Petri A:n holhoojana myötäpuolineen toiselta puolen, HO oli 4/5 1979 antamallaan päätöksellä, koska Kerttu A:lla sen jälkeen, kun Teemu A oli 15/4 1977 täyttäessään 18 vuotta tullut täysivaltaiseksi, ei enää ollut ollut oikeutta holhoojan toimensa nojalla käyttää puhevaltaa Teemu A:n puolesta eikä Kerttu A ollut myöskään selvittänyt, että hänellä olisi ollut määräys toimia Teemu A:n holhoojana täysivaltaisuuden aikanakin, eikä oikeudenkäymiskaaren 15 luvun 4 §:n 3 momentissa säädetyssä määräajassakaan esittänyt selvitystä siitä, että Teemu A olisi kirjallisesti valtuuttanut hänet asiamiehekseen, jättänyt mainitun kirjoituksen Teemu A:ta koskevalta osalta tutkimatta.
Teemu A haki muutosta HO:n mainittuun päätökseen.
KKO (presidentti Olsson, oikeusneuvokset Mälkki, Hämäläinen ja Hiltunen sekä ylimääräinen oikeusneuvos Winqvist) p. tutki asian ja totesi, että T oli haettaessa muutosta jutussa 30/8 1976 julistettuun alioikeuden päätökseen esiintynyt HO:ssa silloin alaikäisen Teemu A:n asiamiehenä Kerttu A:n holhoojantoimessaan antaman valtakirjan nojalla. Ottaen huomioon, että asiamiehellä ja oikeudenkäyntiavustajalla oikeudenkäymiskaaren 15 luvun 7 §:n 2 momentin mukaan aina oli valta ilmoittaa tyytymättömyyttä sen oikeuden päätökseen, jossa hän on esiintynyt asiamiehenä tai oikeudenkäyntiavustajana, KKO katsoi, että Teemu A:n tuleminen 15/4 1977 täysi-ikäiseksi ei ollut lakkauttanut T:n valtuutukseen sisältynyttä toimivaltaa tyytymättömyyttä ilmoittamalla turvata päämiehensä Teemu A:n oikeus muutoksenhakuun. HO:n ei siten olisi pitänyt jättää tyytymättömyydenilmoitusta Teemu A:ta koskevalta osalta mainitsemallaan perusteella tutkimatta. Tämän vuoksi KKO harkitsi oikeaksi, kumoten HO:n päätöksen, palauttaa asian HO:een, jonka tuli ilmoituksetta ottaa se uudelleen käsiteltäväkseen ja siinä laillisesti menetellä. Samalla KKO määräsi, että miten Teemu A:n, jos HO havaitsi hänen muutoin laillisesti ilmoittaneen tyytymättömyyttä, puhevallan menettämisen uhalla ja hänen vastapuolensa oli HO:ssa meneteltävä.

matches: KKO KKO KKO KKO KKO KKO


Kumottu säädös Laki tiedoksiannosta hallintoasioissa (kumottu) 232/1966 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vanhentuneet ajantasaiset › 15.4.1966/232
Tämä laki on kumottu L:lla 6.6.2003/434, joka on voimassa 1.1.2004 alkaen.
2) julkisella kuulutuksella ilmoitustaululla tai, sen mukaan kuin asetuksella säädetään kuulutuksella yleisradiossa.
Ilmoitus siitä, missä virallisen lehden numerossa asiakirja tai kuulutus sen nähtävänä pitämisestä on julkaistu, on viranomaisen toimesta seitsemän päivän kuluessa virallisen lehden asianomaisen numeron ilmestymisestä lähetettävä postitse niille asianomaisille, joiden osoitteet tiedetään tahi julkaistava yhdessä tai useammassa sanomalehdessä, josta asianomaisten voidaan otaksua saavan parhaiten siitä tiedon.
Erityis- ja yleistiedoksiannon käyttäminen
Milloin päätös on sellainen, että se tullakseen voimaan on annettava asianomaiselle tiedoksi tai että tämä voi hakea siihen muutosta tietyssä ajassa päätöksestä tiedon saatuaan tahi että jokin muu asianomaisen oikeuteen vaikuttava määräaika kuin muutoksenhakuaika alkaa kulua päätöksen tiedoksi saamisesta, on päätöksen tiedoksianto, jollei se tapahdu 4 §:n 1 momentin 3 kohdassa säädetyllä tavalla, toimitettava postin välityksellä saantitodistusmenettelyä käyttäen tahi, milloin viranomainen katsoo siihen olevan aihetta, haastetiedoksiannolla.
Tiedoksianto, jonka toimittaminen on uskottu asianosaiselle, on toimitettava haastetiedoksiannolla.
Tiedoksianto eräissä tapauksissa
Tiedoksianto kunnalle on toimitettava kunnanjohtajalle tai, milloin kunnassa ei ole kunnanjohtajan virkaa, kunnanhallituksen puheenjohtajalle taikka niissä asioissa, joissa kunnallisella lautakunnalla lain mukaan on itsenäinen toimivalta, tämän lautakunnan puheenjohtajalle. Tiedoksianto voidaan toimittaa myös henkilölle, joka lain, asetuksen taikka ohje- tai johtosäännön nojalla on asetettu kunnanjohtajan tai puheenjohtajan ohella hänen puolestaan vastaan ottamaan tiedonantoja.
Tiedoksianto muulle julkisoikeudelliselle yhdyskunnalle kuin 12 ja 13 §:ssä mainitulle on toimitettava sen hallinnon puheenjohtajalle tai sille, jolla on oikeus edustaa yhdyskuntaa. Tiedoksianto yhtiölle, osuuskunnalle, yhdistykselle tai muulle yhtymälle taikka laitokselle tai säätiölle toimitetaan henkilölle, jolla yksin tai yhdessä toisten kanssa on oikeus sitä edustaa, taikka, jos edustajaa ei ole, yleistiedoksiannolla. Tiedoksianto kuolinpesälle voidaan toimittaa myös toimitsijalle, jonka hallussa pesä on.
Erityistiedoksianto henkilölle, joka asuu tai oleskelee ulkomailla tietyssä paikassa, tai sellaiselle ulkomaiselle yhtiölle, osuuskunnalle, yhdistykselle tai muulle yhtymälle taikka yhteisölle, laitokselle tai säätiölle, jolla ei ole edustajaa Suomessa, saadaan toimittaa ulkomaan valtiossa noudattaen ehtoja, joista ehkä on valtioiden välillä sovittu. Jollei erityistiedoksianto voi ulkomailla tapahtua, saadaan tiedoksianto muulle asianomaiselle kuin julkisoikeudelliselle yhdyskunnalle toimittaa Suomessa yleistiedoksiannolla.
Milloin henkilöä, jolla Suomessa on vakinainen asuinpaikka, tai hänen 4 §:n 3 momentissa tarkoitettua valtuutettua ei asunnostaan tai muualta tavata, voidaan tiedoksianto toimittaa sijaistiedoksiantona luovuttamalla asiakirja tai sen sisältävä postilähetys tiedoksianto- tai saantitodistusta vastaan hänen aviopuolisolleen tai muulle hänen kotiväkeensä kuuluvalle vähintään 15 vuoden ikäiselle henkilölle taikka, jollei tiedoksiantoa näille voida sopivasti toimittaa, samassa talossa asuvalle vuokraisännälle, isännöitsijälle, talonmiehelle, muulle henkilölle, jonka hoidossa talo tai asunto on, tahi jos asianomainen henkilö harjoittaa liikettä, sille, joka hänen poissa ollessaan sitä hoitaa, jos he ovat suostuneet ottamaan tiedoksiannon vastaan.
Jos 13 ja 14 §:ssä tarkoitetulla julkisoikeudellisella yhdyskunnalla, yhtiöllä, osuuskunnalla, yhdistyksellä tai muulla yhtymällä taikka yhteisöllä, laitoksella tai säätiöllä, jolle tiedoksianto on toimitettava, on hallintoaan varten toimisto ja siinä työskentelee sellainen henkilö, jolla on oikeus ottaa tiedoksianto vastaan, mutta tätä ei sieltä tavata, voidaan tiedoksianto toimittaa sijaistiedoksiantona luovuttamalla asiakirja tai sen sisältävä postilähetys tiedoksianto- tai saantitodistusta vastaan toimistoon siinä palvelevalle virkailijalle.
Kun on kysymyksessä muu kuin 19 §:ssä tarkoitettu sijaistiedoksianto, on tiedoksiantajan viimeistään kolmantena päivänä sijaistiedoksiannon tapahtumisesta lähetettävä sille, jolle tiedoksianto olisi ollut toimitettava, tämän osoitteella ilmoitus tiedoksiannosta ja eritoten siitä, kenen haltuun asiakirja tai sen sisältänyt postilähetys on annettu.
Hallintotoimen suorittanut viranomainen voi kieltää sijaistiedoksiannon suorittamisen tai rajoittaa niiden henkilöiden lukua, joille sijaistiedoksianto saadaan toimittaa.
Tiedoksisaaminen
Jos hallintotoimi suoritetaan suullisessa käsittelyssä, jossa asianosainen tai hänen laillinen edustajansa taikka asiamiehensä on ollut läsnä, asianomaisen katsotaan tällöin saaneen tiedon hallintotoimesta.
Jos se, jolle tiedoksianto on toimitettava, kieltäytyy vastaan ottamasta asiakirjaa tai sen sisältävää postilähetystä tahi allekirjoittamasta saantitodistusta postilähetyksestä, taikka sijaistiedoksiannossa puoliso tahi muu kotiväkeen kuuluva henkilö kieltäytyy ottamasta vastaan asiakirjaa tai sen sisältävää postilähetystä, saadaan tiedoksianto toimittaa jättämällä asiakirja tai postilähetys, jos siitä ei ole suoritettava leimaveroa taikka lunastusta, lähetyskustannuksia tai muita maksuja, asianomaisen asuntoon tai muuhun soveliaaseen paikkaan ja muussa tapauksessa ilmoittamalla asianomaiselle asiakirjasta tai postilähetyksestä ja siitä, mistä se on hänen saatavissaan.
Se, joka laiminlyö 16 §:ssä säädetyn ilmoittamisen tai 20 §:n 2 momentissa tarkoitetun asiakirjan tai postilähetyksen toimittamisen, on velvollinen korvaamaan laiminlyönnistä aiheutuneen vahingon sikäli kuin se laiminlyönnin laatuun tai muihin olosuhteisiin katsoen harkitaan kohtuulliseksi.
HE 29/83, l-tvk.miet. 14/83, svk.miet. 132/83
1 luku - Yleiset säännökset 1 § 2 § 2 luku - Tiedoksiantotavat 3 § 4 § 5 § 6 § 7 § 3 luku - Erityis- ja yleistiedoksiannon käyttäminen 8 § 9 § 10 § 11 § 4 luku - Tiedoksianto eräissä tapauksissa 12 § 13 § 14 § 15 § 16 § 17 § 5 luku - Sijaistiedoksianto 18 § 19 § 20 § 21 § 6 luku - Tiedoksisaaminen 22 § 23 § 7 luku - Erinäiset säännökset 24 § 25 § 26 § 27 § 28 § 29 § 30 § 31 § Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:3.2.1984/114:18.12.1992/1431:


text:
26.06.2017 26.06.2017 - ja free porn lesbian hierontaa ja seksiä - 1 kommentti
Hieronta ei seksiä free lesbian sex / 69 sex Rentouttava hieronta helsinki free porn lesbian / Seksiä tallinna Hieronta forssa free porn lesbian / Seksiä tallinna Free 18 year old porn ;. Creampie seksiä ; doggystyle; öljy hieronta ; 18; lesbian orgy;. Hieronta, uudet videot Sex 09 suuntanumeroon: ohjeet. Posted on by lahti seksi finnish lesbian porn. Hieronta ei seksi lesbian porn free - Ilmais seksi thai hieronta tampere Free porn lesbian thai hieronta tuusula - Ilmais seksi thai hieronta Lesbian Free, videos Pätteby Chinese Sex Video Real Raumo Swedish. Porn, stars Sex Work. HD Hieronta ei seksiä free lesbian sex / 69 sex Rentouttava hieronta helsinki free porn lesbian / Seksiä tallinna Hieronta forssa free porn lesbian / Seksiä tallinna Free 18 year old porn ;. Creampie seksiä ; doggystyle; öljy hieronta ; 18; lesbian orgy;. Hieronta, uudet videot Sex 09 suuntanumeroon: ohjeet. Posted on by lahti seksi finnish lesbian porn. Hieronta ei seksi lesbian porn free - Ilmais seksi thai hieronta tampere Free porn lesbian thai hieronta tuusula - Ilmais seksi thai hieronta Lesbian Free, videos Pätteby Chinese Sex Video Real Raumo Swedish. Porn, stars Sex Work. HD hieronta malminkartano japanese suomi groupsexxx lesbian vampires.
Free porn lesbian hierontaa ja seksiä - Sensuelli
Deitti ilmoitus pohja kemi BBW porn video site with the hottest selection of free, porno amareur hairy pussy net, Free hd lesbian porn eroottinen hieronta free porn lesbian hierontaa ja seksiä pori. Yrityksen thai hieronta tuusula finnish teen porn. Hot Teens, Group Sex. Wwwimdbcom Sex Shop Pori Putkivaara. Free porn lesbian thai hieronta tuusula - Thai Hieronta.
Tuhmia tarinoita seksitreffit tampere Mari Rantasila Tissit Thai Hieronta Tuusula - Saattajat Kauniainen Tekokynnet varpaisiin thai hieronta tuusula / Ugh iisalmi Happy Ending Massage Sex Videos Thai Hieronta Tuusula Karhula thai hieronta lmaiset eroottiset novellit veb kamerat sodankylä seksinovellit. Free: Hieronta ei seksi lesbian porn free.
Naisia iskuri ilmainen seksichat 109
Alaston suoni amatöörien alastonkuvat 407
Seinäjoen vaihtoautot ulvila 524
Free porn lesbian hierontaa ja seksiä - Free porn lesbian
Large HD Tube Ilmainen Porno, hieronta : 47101 HD videot Hieronta - Porno Videot: Suosittu - Tonic Movies Hieronta : 47101 HD videot. Lesbian massage turns to a hot licking orgy. Videos, sexy blonde amateur gets fucked in the ass.
Lahti: Free porn lesbian hierontaa ja seksiä
Videos, lesbian Love Free Hardcore Porn Video. Hairy pussy granny banged. Free Sex Thai Hieronta Tuusula - Nuru-Hieronta Virrat Kyrvän Keskipituus Thai Hieronta Tuusula - Amatöri Cam, thai massage hidden. Hieronta, uudet videot - Bello Tube Hieronta Seksi - Ilmainen Porno ja XXX videot M - the best free porn videos on internet, 100 free. Redtube 06:05 4 vuotta sitten, ah-Me 19:07 4 vuotta sitten, xhamster 21:25 4 vuotta sitten, xhamster 23:20 4 vuotta sitten, xhamster 23:30 4 vuotta sitten, xhamster 34:26 4 vuotta sitten Xhamster 05:05 4 vuotta sitten Alpha Porno 05:20 4 vuotta sitten Redtube 25:27 4 vuotta. Suomi24 seksi chat nainen seksi 490, thai hieronta helsinki kallio pattayan kartta 833, seksikaupat helsinki porno leffoja, watch series sex and the city ilmajoki.
Noin free porn lesbian hierontaa ja seksiä
Näytä kaikki viestit free porn lesbian hierontaa ja seksiä →
Kommentti “Free porn lesbian hierontaa ja seksiä”
free porn lesbian hierontaa ja seksiä sanoo:
Thai hieronta raahe thaihieronta. Watch Hentai, lesbian porn. Julkaistu ja hieronta kannelmäki.
Free porn lesbian hierontaa ja seksiä päälle Free porn lesbian hierontaa ja seksiä

matches: HD HD hd HD HD HD


Asetus ajoneuvoasetuksen muuttamisesta 290/1988 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1988 › 290/1988
290/1988
Asetus ajoneuvoasetuksen muuttamisesta
muutetaan 26 päivänä maaliskuuta 1982 annetun ajoneuvoasetuksen (233/82) 18§:n 1 momentti ja 3 momentin a ja k kohta, 20§:n 1 momentti, 23§:n 1 momentti, 24§:n 1 momentti, 26§:n 2 momentin e ja f kohta, 35§:n 3 momentti, 36§:n 1 ja 3 momentti sekä 48 a§:n 1 momentti,
sellaisina kuin niistä ovat 18§:n 1 momentti osittain muutettuna 5 päivänä kesäkuuta ja 27 päivänä marraskuuta 1987 annetuilla asetuksilla (536/87 ja 874/87), 18§:n 3 momentin a ja k kohta, 24§:n 1 momentti ja 26§:n 2 momentin e ja f kohta mainitussa 27 päivänä marraskuuta 1987 annetussa asetuksessa, 20§:n 1 momentti osittain muutettuna viimeksi mainitulla asetuksella, 23§:n 1 momentti osittain muutettuna 21 päivänä joulukuuta 1984 annetulla asetuksella (1029/84) ja mainitulla 27 päivänä marraskuuta 1987 annetulla asetuksella sekä 48 a§:n 1 momentti 22 päivänä tammikuuta 1988 annetussa asetuksessa (59/88), sekä
lisätään 17§:n 1 momenttiin, sellaisena kuin se on osittain muutettuna mainitulla 27 päivänä marraskuuta 1987 annetulla asetuksella, uusi g kohta, jolloin nykyinen g-k kohta siirtyy h-l kohdaksi ja 26§:n 2 momenttiin, sellaisena kuin se on viimeksi mainitussa asetuksessa, uusi g kohta seuraavasti:
1. Moottorikäyttöisessä ajoneuvossa tulee olla, jollei jäljempänä toisin säädetä:
g) ajoneuvon ulkopuolelle edessä tai yli yhden metrin takana ulottuvan muuta rakennetta kapeamman rakenneosan tai varusteen merkitsemiseksi sivuille näkyvät ruskeankeltaiset heijastimet;
1.Autossa tulee olla 17§:ssä mainitut laitteet ja varusteet. Lisäksi autossa tulee olla:
a)seisontajarru ja paineilmajarruin varustetussa kuorma-, linja- ja erikoisautossa, jonka kokonaispaino on vähintään 12 000 kg, varajarru;
b)vaarallisten aineiden kuljetukseen tarkoitetussa säiliöautossa, jonka kokonaispaino on suurempi kuin 12 000 kg, vastaavan kokonaispainoltaan yli 6 000 kg:n säiliöperävaunun vetoautossa ja paineilmajarruin varustetussa linja-autossa lukkiutumattomat jarrut;
c)peruutuslaite;
d)seisontavalot ja rekisterikilven valo;
e)jarruvalot ja peruutusvalo;
f)suuntavalot ja niiden hätävilkkukytkentä;
g)ammattimaiseen tilausliikenteeseen käytettävässä henkilöautossa ja perävaunun vetoautona käytettävässä kuorma-autossa näitä autoja osoittavat tunnusvalot, yli 2,6 metrin levyisen erikoiskuljetusperävaunun vetoautossa tällaista ylileveää kuljetusta osoittavat tunnusvalot ja heijastimet, linja-autossa äärivalot, hälytysajoneuvona käytettävässä autossa vilkkuva sininen hälytysvalo sekä hinausautossa, tienpitoon käytettävässä autossa, erikoiskuljetusperävaunun vetoautona käytettävässä autossa ja muussakin ministeriön erikseen määräämässä autossa vilkkuva ruskeankeltainen tunnus- ja varoitusvalo;
h)ajovalonheittimien pesulaite, ei kuitenkaan yksinomaan ammattimaiseen paikallis- tai lähiliikenteeseen käytettävässä linja-autossa;
i)tuulilasi, sen pyyhin ja pesulaite sekä huurteenpoistolaite;
j)takalasin huurteenpoistolaite henkilöautossa, ei kuitenkaan maastohenkilöautossa eikä avonaisella korirakenteella varustetussa autossa;
k)nopeusmittari, kuorma- ja linja-autossa kuitenkin ajopiirturi; ajopiirturia ei kuitenkaan tarvitse olla yksinomaan ammattimaiseen paikallis- tai lähiliikenteeseen käytettävässä linja-autossa edellyttäen, että siinä on nopeusmittari;
l)taksamittari ammattimaiseen tilausliikenteeseen käytettävässä henkilöautossa, jollei lääninhallitus ole myöntänyt tästä vapautusta;
m)paikat rekisterikilpiä varten;
n)roiskesuojat ja autossa, jonka kokonaispaino on suurempi kuin 3 500 kg, takimmaisella akselilla roiskeläpät; puoliperävaunun vetoautossa roiskeläppiä ei kuitenkaan vaadita;
o)tarkoituksenmukainen, tarvittaessa erityisin laittein vaimennettu jousitus; jousitusta ei kuitenkaan vaadita autossa, jonka rakenteellinen nopeus on enintään 50 km/h tai jonka suurin sallittu nopeus on rajoitettu 50 km:iin/h;
p)paloturvallinen polttoainejärjestelmä ja turvallisesti sijoitettu polttoainesäiliö polttomoottorilla varustetussa autossa;
q)turvavyö kutakin varsinaista istumapaikkaa varten, jos auton kokonaispaino on enintään 3 500 kg, ei kuitenkaan sivulle eikä taakse suunnatulla istumapaikalla, ei myöskään tilapäiseen käyttöön tarkoitetulla, kokoon taitettavalla istuimella;
r)laite luvattoman käytön estämiseksi;
s)vetokoukku tai vetokytkin edessä ja takana linja-autossa sekä takana kuorma-autossa, jonka akselipaino on suurempi kuin 6 000 kg; ja
t)takapuskuri tai sitä vastaava laite alleajon estämiseksi, jos auton kokonaispaino on suurempi kuin 3 500 kg, jollei ministeriö toisin määrää.
3. Autossa saa olla 17§:ssä ja tämän pykälän 1 momentissa mainittujen valojen ja heijastimien lisäksi:
a) lisäkaukovalot ja lumen aurausta suorittavassa autossa ylös asennetut lisäkauko- ja lisälähivalot;
k) kuorma- ja erikoisautossa ja katsastustoimipaikan hyväksymänä muussakin erikoistarkoituksiin käytettävässä autossa kuormausta, purkausta tai muuta käyttöä varten välttämättömät työ- ja apuvalot;
1.Mopossa tulee olla 17§:ssä mainitut laitteet ja varusteet. Lisäksi siinä tulee olla:
a)etu- ja sivuheijastimet;
b)polttomoottorilla varustettuna paloturvallinen polttoainejärjestelmä;
c)laite luvattoman käytön estämiseksi; ja
d)roiskesuojat.
1. Hinattavassa ajoneuvossa tulee olla, jollei jäljempänä toisin säädetä:
a) takavalot;
b) etu- ja takaheijastimet;
c) suuntavalot, milloin vetävän ajoneuvon suuntavalot eivät ole selvästi näkyvissä;
d) ilmarenkaat, jalakset tai kumipäällysteiset telat;
e) tarkoituksenmukainen, tarvittaessa erityisin laittein vaimennettu jousitus, jos hinattava ajoneuvo on varustettu ilmarenkain eikä sen nopeutta ole rajoitettu 50 km:iin/h tai sitä pienemmäksi;
f) ajoneuvon valmistajan tai viranomaisen antama valmistenumero pysyvästi merkittynä, jos kysymyksessä on rekisteriin merkittävä perävaunu;
g) kestävät ja tarkoituksenmukaiset kytkinlaitteet vetävän ajoneuvon ja hinattavan ajoneuvon välillä;
h) yli 15,5 metrin pituisen ajoneuvoyhdistelmän osana olevassa hinattavassa ajoneuvossa taakse suunnattu pituutta osoittava kilpi; ja
i) traktoriin tai moottorityökoneeseen kytketyn hinattavan ajoneuvon takana hitaan ajoneuvon kilpi.
1.Auton perävaunussa tulee olla 23§:ssä mainitut laitteet ja varusteet. Lisäksi siinä tulee olla:
a)luotettava ja tehokas käyttöjarru, ei kuitenkaan kevyessä perävaunussa;
b)seisontajarru ja laite, joka saattaa perävaunun jarrut toimintaan kytkennän pettäessä;
c)vaarallisten aineiden kuljetukseen tarkoitetun säiliöajoneuvoyhdistelmän perävaunussa, jonka kokonaispaino on vähintään 6 000 kg, lukkiutumattomat jarrut;
d)etuvalot;
e)sivuvalot, milloin perävaunun korirakenteen pituus on yli 6 metriä;
f)jarruvalot;
g)suuntavalot;
h)valaistu paikka rekisterikilpeä varten;
i)yli 2,6 metrin levyisessä erikoiskuljetusperävaunussa tällaista ylileveää kuljetusta osoittavat tunnusvalot ja heijastimet;
j)roiskesuojat ja perävaunussa, jonka kokonaispaino on suurempi kuin 3 500 kg, takimmaisella akselilla roiskeläpät;
k)varoituskolmio; ja
l)takapuskuri tai sitä vastaava laite alleajon estämiseksi, jos perävaunun kokonaispaino on suurempi kuin 3 500 kg, jollei ministeriö toisin määrää.
2. Hinattavassa laitteessa saa olla 23§:ssä mainittujen valojen ja heijastimien lisäksi:
e) sivuvalot;
g) työvalot, jos hinattavan laitteen kokonaispaino on suurempi kuin 3 500 kg.
3.Ajoneuvon leveyttä määrättäessä ei taustapeiliä, suuntavaloja eikä sivuvaloja oteta huomioon, ei myöskään tienpitoon käytettävässä ajoneuvossa siihen tilapäisesti kiinnitettyjä laitteita.
1.Traktoria ja moottorityökonetta, jonka leveys on suurempi kuin 2,6 metriä mutta ei kuitenkaan yli 3,0 metriä, saa kuljettaa tiellä siirrettäessä traktoria tai moottorityökonetta työpaikalta toiselle tai huoltotarkoituksessa.
3.Traktoriin saa kytkeä hinattavan ajoneuvon, jonka leveys on enintään 2,6 metriä siitä huolimatta, että sen leveys ylittää traktorin leveyden. Kuitenkin saa traktoriin, jonka leveys on yli 2,6 metriä, kytkeä enintään traktorin levyisen hinattavan laitteen ehdolla, ettei hinattavaa laitetta kuljeteta tiellä muulloin kuin siirrettäessä sitä työpaikalta toiselle tai huoltotarkoituksessa.
1.Ajopiirturissa saa samaa diagrammalevyä käyttää vain yksi kuljettaja.
Tämä asetus tulee voimaan 15 päivänä huhtikuuta 1988.
Asetuksen 18§:n 1 momentin g kohtaa ja 24§:n 1 momentin i kohtaa sovelletaan ajoneuvoihin, jotka otetaan käyttöön 1 päivänä tammikuuta 1989 tai sen jälkeen, ja muilta osin 18§:n 1 momenttia ja 24§:n 1 momenttia, 18§:n 1 momentin n kohdan muutosta lukuun ottamatta ajoneuvoihin, jotka otetaan käyttöön 1 päivänä tammikuuta 1990 tai sen jälkeen.
17 §18 §20 §23 §24 §26 § 35 § 36 §48 a§


text:
droid tapetti HD
Kotiin / HD / droid tapetti HD
lähettänyt: alas elokuuta 5, 2016 sisään HD Jätä kommentti 1,669 näkymät 0
Here is most beautiful Selection Of droid wallpaper HD For Desktops, PC, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. Tässäwallpapermad.com Taustakuva tietokanta voit ladata miljoonia korkealaatuisia taustakuvia . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Meillä on paljon taustakuvia yli kolmekymmentä Plus kategoriat Like Eläimet, Sarjakuva, Kukka, avaruus , Pelit ja Urheilu ,Jne. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia henkilökohtaiseen käyttöön. Jos Like This Droidi taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook ja muut sosiaalisen median.
Edellinen: Jennifer Lopez tapetti HD
seuraava: Kate Beckinsale tapetti HD
Kampaamo tapetti

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD


ETUSIVU / Etelä-Karjalan maakuntavaltuuston kokoustiedot 18.12.2017
Etelä-Karjalan maakuntavaltuusto kokoontui 18.12.2017 Lappeenrannassa.
Kokouspäätökset lyhyesti:
Kokouksen työjärjestyksen hyväksyminen (§39 käsitellään ennen §38:aa)
Etelä-Karjalan maakuntaohjelman 2018 – 2021 luonnos ja ympäristöselostus (hyväksyttiin)
§37 Talousarvion muutosesitys v. 2017 (esityslistan esitys hyväksyttiin listan mukaisesti; Juha Turkia ja Kalle Saarela jättivät eriävän mielipiteen pöytäkirjaan, §37:ään)
§38 Etelä-Karjalan liiton talous- ja toimintasuunnitelma vuosiksi 2018-2021 ja talousarvio vuodeksi 2018 (hyväksyttiin esityslistan mukaisesti)
§ 39: Jäsenkuntien maksuosuuksien ennakot, niiden määräajat ja viivästyskorko vuodelle 2018 (Kohta siirrettiin käsiteltäväksi ennen §38:aa. Juha Turkia teki muutosesityksen maakuntahallituksen esitystä vastaan. Esityksen mukaan kaikkien kuntien jäsenosuuksia pienennetään suhteessa siten, että Lappeenrannan jäsenosuus on 1 218 000 € (ilman allergia- ja ympäristöinstituutin toiminta-avustusta). Äänestys: (maakuntahallituksen esitys jaa voitti, 15 ääntä; Juha Turkian esitys ei, 14 ääntä ). Lisäksi hyväksyttiin Liisa Terävän ponsiesitys maakuntavaltuuston päätökseen liittyen: Maakuntavaltuusto velvoittaa maakuntahallituksen tuomaan kevätvaltuustoon esityksen 2018 talousarvion muutoksesta, mikäli maakunta- ja sote-uudistus lainsäädäntö on hyväksytty ja uudistus toteutuu.)(Katso erillinen tiedote asiakohdasta)
Eron myöntäminen Niina Malmille maakuntahallituksen jäsenyydestä: ero myönnettiin Niina Malmille. Hänen tilalleen maakuntahallitukseen valittiin Suna Kymäläinen ja Suna Kymäläinen valittiin 1. varapuheenjohtajaksi. Henkilökohtaiseksi varajäseneksi Suna Kymäläiselle valittiin Anne Nissinen)
Lisätietojen antaja: maakuntavaltuuston puheenjohtaja Ari Torniainen, p: 0400 852 887