text:
14 päivänä kesäkuuta 2012 ( *1 )
”Direktiivi 93/13/ETY — Kuluttajasopimukset — Viivästyskorkoa koskeva kohtuuton ehto — Maksamismääräysmenettely — Kansallisen tuomioistuimen toimivalta”
Asiassa C-618/10,
Banco Español de Crédito SA, edustajinaan abogado A. Herrador Muñoz, abogado V. Betancor Sánchez ja abogado R. Rivero Sáez,
Saksan hallitus, asiamiehinään J. Kemper ja T. Henze,
Euroopan komissio, asiamiehinään M. Owsiany-Homung ja E. Gippini Fournier,
Ennakkoratkaisupyyntö koskee seuraavien säännösten tulkintaa:
kuluttajasopimusten kohtuuttomista ehdoista 5.4.1993 annetun neuvoston direktiivin 93/13/ETY (EYVL L 95, s. 29) 6 artiklan 1 kohta
kuluttajien etujen suojaamista tarkoittavista kieltokanteista 23.4.2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/22/EY (EUVL L 110, s. 30) 2 artikla
eurooppalaisen maksamismääräysmenettelyn käyttöönotosta 12.12.2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1896/2006 (EUVL L 399, s. 1) säännökset
kulutusluottosopimuksista ja neuvoston direktiivin 87/102/ETY kumoamisesta 23.4.2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/48/EY (EUVL L 133, s. 66) 5 artiklan 1 kohdan l ja m alakohta, 6 ja 7 artikla sekä 10 artiklan 2 kohdan l alakohta ja
sopimattomista elinkeinonharjoittajien ja kuluttajien välisistä kaupallisista menettelyistä sisämarkkinoilla ja neuvoston direktiivin 84/450/ETY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 97/7/EY, 98/27/EY ja 2002/65/EY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2006/2004 muuttamisesta 11.5.2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/29/EY (sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskeva direktiivi) (EUVL L 149, s. 22) 11 artiklan 2 kohta.
Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa valittajana on Banco Español de Crédito SA (jäljempänä Banesto) ja vastapuolena Joaquín Calderón Camino ja joka koskee osapuolten välisen kulutusluottosopimuksen nojalla suoritettavien summien maksamista.
Kulutusluottoja koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 22.12.1986 annetun neuvoston direktiivin 87/102/ETY (EYVL 1987, L 42, s. 48) 6 artiklassa säädettiin seuraavaa:
mahdollinen luottoraja,
vuotuinen korkokanta ja maksut, jotka veloitetaan sopimuksen tekemisestä lähtien, sekä ehdot, joiden perusteella niitä voidaan muuttaa,
sopimuksen irtisanomisehdot.
Kyseisen direktiivin 7 artiklassa säädettiin seuraavaa:
Direktiivin 93/13 johdanto-osan 12. perustelukappaleessa todetaan seuraavaa:
Kyseisen direktiivin johdanto-osan 21. perustelukappaleen sanamuoto on seuraava:
Saman direktiivin johdanto-osan 24. perustelukappaleessa täsmennetään seuraavaa:
Direktiivin 93/13 6 artiklassa säädetään seuraavaa:
Kyseisen direktiivin 7 artiklan 1 kohdan sanamuoto on seuraava:
Saman direktiivin 8 artiklassa säädetään seuraavaa:
Direktiivin 2005/29 11 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetään seuraavaa:
Asetuksen N:o 1896/2006 johdanto-osan kymmenennessä perustelukappaleessa täsmennetään seuraavaa:
Asetuksen N:o 1896/2006 1 artiklassa säädetään seuraavaa:
Direktiivin 2008/48 1 artiklan sanamuoto on seuraava:
Kyseisen direktiivin 5 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa:
Saman direktiivin 10 artiklan 2 kohdassa säädetään seuraavaa:
luottosopimuksen tekohetkellä sovellettava viivästyskorko ja sen mukauttamista koskevat järjestelyt sekä mahdolliset sopimusehtojen noudattamatta jättämisestä aiheutuvat maksut;
Direktiivin 2009/22 1 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa:
Kyseisen direktiivin 2 artiklassa säädetään seuraavaa:
Espanjan oikeudessa kuluttajien suoja kohtuuttomilta sopimusehdoilta oli ensin järjestetty kuluttajien ja käyttäjien suojasta 19.7.1984 annetulla yleisellä lailla 26/1984 (Ley General 26/1984 para la Defensa de los Consumidores y Usuarios; BOE nro 176, 24.7.1984, s. 21686; jäljempänä laki 26/1984).
Sittemmin lakia 26/1984 muutettiin yleisistä sopimusehdoista 13.4.1998 annetulla lailla 7/1998 (Ley 7/1998 sobre condiciones generales de la contratación; BOE nro 89, 14.4.1998, s. 12304; jäljempänä laki 7/1998), jolla direktiivi 93/13 saatettiin osaksi Espanjan oikeutta.
Lopuksi kuluttajien ja käyttäjien suojasta annetun yleisen lain sekä muiden täydentävien lakien uudelleen laatimisesta 16.11.2007 annetulla kuninkaan asetuksella 1/2007 (Real Decreto Legislativo 1/2007 por el que se aprueba el texto refundido de la Ley General para la Defensa de los Consumidores y Usuarios y otras leyes complementarias; BOE nro 287, 30.11.2007, s. 49181; jäljempänä asetus 1/2007) hyväksyttiin lain 26/1984 konsolidoitu versio sellaisena kuin laki oli muutettuna.
Asetuksen 1/2007 83 §:ssä säädetään seuraavaa:
Siviililain 1258 §:ssä säädetään seuraavaa:
Maksamismääräysmenettelystä esitetään Espanjan siviiliprosessilain (Ley de Enjuiciamiento Civil), sellaisena kuin se oli voimassa pääasiassa kyseessä olevan menettelyn aloittamishetkellä, 812 §:n 1 momentissa tämän menettelyn soveltamisedellytykset seuraavasti:
esittämällä asiakirjat, jotka voivat olla muodoltaan, tyypiltään ja fyysiseltä alustaltaan millaisia tahansa ja jotka ovat velallisen allekirjoittamia tai jotka on varustettu velallisen leimalla, merkillä, tavaramerkillä tai millä tahansa muulla velalliselta peräisin olevalla fyysisellä tai elektronisella tunnisteella, tai
esittämällä laskut, lähetysluettelot, tositteet, sähkeet, telekopiot tai mitkä tahansa muut asiakirjat, joita – velkojan yksipuolisestikin laatimina – käytetään tavanomaisesti luottojen ja velkojen dokumentoimiseen velkojan ja velallisen välisten kaltaisissa suhteissa.
Siviiliprosessilain 815 §:n 1 momentissa, jonka otsikko on ”Maksamismääräyshakemuksen tutkittavaksi ottaminen ja maksamismääräys”, säädetään seuraavaa:
Siviiliprosessilain 818 §:n 1 momentissa, joka koskee velallisen tekemää väitettä, säädetään seuraavaa:
Calderón Camino teki Baneston kanssa 28.5.2007 sopimuksen 30000 euron suuruisesta lainasta (jäljempänä riidanalainen sopimus), jonka tarkoituksena oli ajoneuvon hankinta kotitalouden tarpeisiin. Lainan koroksi vahvistettiin 7,95 prosenttia, todelliseksi vuosikoroksi 8,89 prosenttia ja viivästyskoroksi 29 prosenttia.
Vaikka riidanalaisen sopimuksen piti erääntyä 5.6.2014, Banesto katsoi sen erääntyneen ennen tuota päivää, koska seitsemää kuukausierää ei vielä ollut maksettu syyskuussa 2008. Niinpä Banesto teki Juzgado de Primera Instancia no 2 de Sabadellille 8.1.2009 Espanjan oikeuden mukaisesti maksamismääräyshakemuksen, jossa vaadittiin maksamattomien kuukausierien määrää eli 29 381,95:tä euroa sopimukseen perustuvine korkoineen ja kuluineen.
Juzgado de Primera Instancia no 2 de Sabadell antoi 21.1.2010 määräyksen, jossa se totesi yhtäältä, että riidanalainen sopimus oli vakiosopimus, joka oli tehty ilman todellisia neuvottelumahdollisuuksia ja johon sisältyi yleisiä yksipuolisia ehtoja, ja toisaalta, että 29 prosentin suuruinen viivästyskorko oli kirjoitettu koneella erottamatta sitä mitenkään muusta tekstistä poikkeavalla kirjasintyypillä tai -koolla tai pyytämättä kuluttajaa hyväksymään sitä erikseen.
Näissä olosuhteissa Juzgado de Primera Instancia no 2 de Sabadell otti huomioon erityisesti euribor-korkokannan (Euro interbank offered rate) ja Euroopan keskuspankin (EKP) korkokannan sekä sen, että kyseinen viivästyskorko oli yli 20 prosenttiyksikköä korkeampi kuin lainan korko, ja julisti omasta aloitteestaan viivästyskorkoa koskevan sopimusehdon mitättömäksi kohtuuttomana viitaten unionin tuomioistuimen asiaa koskevaan vakiintuneeseen oikeuskäytäntöön. Lisäksi se vahvisti viivästyskoroksi 19 prosenttia viitaten vuosien 1990–2008 kansallisissa talousarviolaeissa esitettyihin lailliseen korkoon ja viivästyskorkoihin ja vaati Banestoa laskemaan korot uudelleen kyseiseltä aikaväliltä käsiteltävänään olevassa asiassa.
Banesto valitti tästä määräyksestä Audiencia Provincial de Barcelonaan ja väitti, että Juzgado de Primera Instancia no 2 de Sabadell ei voinut menettelyn tässä vaiheessa todeta viran puolesta viivästyskorkoa koskevan sopimusehdon mitättömyyttä katsottuaan ehdon olevan kohtuuton eikä myöskään muuttaa tämän ehdon sisältöä.
Audiencia Provincial de Barcelona on todennut ennakkoratkaisupyyntöpäätöksessä ensinnäkin, että kuluttajien ja käyttäjien etujen suojelemista koskevassa Espanjan lainsäädännössä ei oikeuteta tuomioistuinta, joka käsittelee maksamismääräyshakemusta, julistamaan kohtuuttomia sopimusehtoja mitättömiksi viran puolesta ennen varsinaista oikeudenkäyntimenettelyä, koska tällaisten ehtojen lainmukaisuuden arviointi toteutetaan yleisessä oikeudenkäyntimenettelyssä, joka tulee vireille vain, mikäli velallinen tekee väitteen.
Toiseksi kyseinen tuomioistuin on todennut unionin oikeudesta, että unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä on kyllä tulkittu direktiivin 93/13 6 artiklan 1 kohtaa siten, että kansallisten tuomioistuinten on otettava viran puolesta esille kohtuuttoman ehdon mitättömyys ja soveltamatta jättäminen siinäkin tapauksessa, että sopimuspuolet eivät ole esittäneet tätä koskevia vaatimuksia.
Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen mukaan asetuksessa N:o 1896/2006, joka koskee nimenomaisesti maksamismääräystä unionin tasolla, ei kuitenkaan säädetä kohtuuttomien ehtojen tutkimisesta viran puolesta ennen varsinaista oikeudenkäyntimenettelyä vaan tyydytään luettelemaan joukko edellytyksiä ja kuluttajille toimitettavia tietoja.
Myöskään kulutusluottosopimuksia koskevassa direktiivissä 2008/48 tai kuluttajien etujen suojaamista tarkoittavia kieltokanteita koskevassa direktiivissä 2009/22 ei säädetä menettelymekanismeista, joita noudattaen kansallisten tuomioistuinten pitäisi todeta viran puolesta riidanalaisessa sopimuksessa olevan kaltaisen ehdon mitättömyys.
Lopuksi on todettava, että vaikka menettely, jossa elinkeinonharjoittajan ja kuluttajan välillä tehtyyn sopimukseen otetaan viivästyskorkoa koskeva ehto, katsottaisiin direktiivissä 2005/29 tarkoitetulla tavalla ”sopimattomaksi”, sopimatonta kilpailua ja mainontaa koskevan lainsäädännön muuttamisesta kuluttajien ja käyttäjien suojan parantamiseksi 30.12.2009 annetulla lailla 29/2009 (Ley 29/2009 por la que se modifica el régimen legal de la competencia desleal y de la publicidad para la mejora de la protección de los consumidores y usuarios; BOE nro 315, 31.12.2009, s. 112039) ei saatettu tämän direktiivin 11 artiklan 2 kohtaa osaksi Espanjan oikeutta, ja näin ollen kansallisilla tuomioistuimilla ei missään tapauksessa ole toimivaltaa tutkia kyseisen menettelyn sopimattomuutta viran puolesta.
Tässä tilanteessa Audiencia Provincial de Barcelona, jolla on epäilyksiä unionin oikeuden oikeasta tulkinnasta, on päättänyt lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
Onko vastoin unionin oikeutta ja erityisesti kuluttajansuojaa koskevia sääntöjä, että kansallinen tuomioistuin jättää lausumatta viran puolesta ennen varsinaista oikeudenkäyntimenettelyä ja missä tahansa asian käsittelyn vaiheessa kulutusluottosopimukseen sisältyvän, (tässä tapauksessa 29 prosentin) viivästyskorkoa koskevan ehdon mitättömyydestä ja muuttamisesta? Voiko tuomioistuin päättää unionin oikeudessa tunnustettuja kuluttajan oikeuksia muuttamatta, että tällaisen ehdon mahdollinen arviointi riippuu velallisen aloitteesta (asianmukainen väite)?
Miten tulkitaan tässä yhteydessä direktiivien mukaisella tavalla kuninkaan asetuksen – – 1/2007 83 §:ää – –, kun otetaan huomioon direktiivin 93/13/ETY 6 artiklan 1 kohta ja direktiivin 2009/22/ETY 2 artikla? Millainen on tässä yhteydessä direktiivin 93/13 – – 6 artiklan 1 kohdan ulottuvuus, kun siinä säädetään, että kohtuuttomat sopimusehdot ’eivät sido kuluttajia’?
Suljetaanko viran puolesta ennen varsinaista oikeudenkäyntimenettelyä tehtävä tuomioistuinvalvonta pois, jos hakija ilmoittaa maksamismääräyshakemuksessaan selkeästi seuraavat: viivästyskoron; vaatimuksen määrän, mukaan lukien sen pääoman ja koron; sopimussakon ja kulut; korkokannan ja ajan, jolta kyseistä korkoa vaaditaan (tai maininnan lakisääteisen koron lisäämisestä viran puolesta määräyksen antavan jäsenvaltion lainsäädännön nojalla); vaatimuksen perusteen, mukaan luettuna kuvauksen vaatimuksen sekä koron perusteena olevista seikoista, täsmentäen, ovatko kyseessä lakisääteiset korot, sopimukseen perustuvat korot, koron pääomittaminen vai lainan korkokanta ja onko hakija suorittanut laskennan ja montako prosenttiyksikköä korko ylittää keskuspankin peruskoron, kuten säädetään eurooppalaisesta maksamismääräysmenettelystä annetussa yhteisön asetuksessa [N:o 1896/2006]?
Kun direktiiviä [2008/48] ei ole saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä, velvoittavatko sen 5 artiklan 1 kohdan l ja m alakohta, 6 artikla ja 10 artiklan 2 kohdan 1 alakohta, joissa viitataan ’mukauttamista koskeviin järjestelyihin’, luottolaitosta esittämään sopimuksessa erityisen selkeällä tavalla (ei siis sopimuksen varsinaisessa tekstissä niin, ettei se erotu mitenkään) ’ennen sopimuksen tekoa annettavina tietoina’ viivästyskoron maksujen laiminlyönnin varalta selkeästi ja selvästi erottuvalla tavalla ja sitä määritettäessä huomioon otettavat seikat (taloudelliset kulut, perintäkulut jne.) sekä lisäämään varoituksen kustannuksiin liittyvistä seurauksista?
Sisältyykö direktiivin [2008/48] 6 artiklan 2 kohtaan velvollisuus ilmoittaa luoton tai lainan ennenaikaisesta erääntymisestä, josta lukien viivästyskoron kertyminen alkaa? Sovelletaanko direktiivin [2008/48] 7 artiklan mukaista perusteettoman edun kiellon periaatetta, kun luottolaitos ei vaadi pelkästään tavaran (lainapääoman) palautusta vaan myös erityisen korkeaa viivästyskorkoa?
Kun kansallista täytäntöönpanosäännöstöä ei ole, voiko tuomioistuin direktiivin [2005/29] 11 artiklan 2 kohdan valossa tutkia viran puolesta, onko viivästyskorkoa koskevan ehdon sisällyttäminen sopimustekstiin sopimaton menettely?”
Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee ensimmäisellä kysymyksellään, onko direktiiviä 93/13 tulkittava siten, että se on esteenä pääasiassa kyseessä olevan kaltaiselle jäsenvaltion lainsäädännölle, jossa ei sallita sitä, että maksamismääräyshakemusta käsittelevä tuomioistuin arvioi viran puolesta ennen varsinaista oikeudenkäyntimenettelyä tai missä tahansa muussa asian käsittelyn vaiheessa elinkeinonharjoittajan ja kuluttajan väliseen sopimukseen sisältyvän viivästyskorkoa koskevan ehdon kohtuuttomuuden silloin, kun kuluttaja ei ole tehnyt asiaa koskevaa väitettä.
Jotta kysymykseen voitaisiin vastata, on muistutettava aluksi, että direktiivillä 93/13 toteutettu suojajärjestelmä perustuu ajatukseen siitä, että kuluttaja on elinkeinonharjoittajaan nähden heikompi osapuoli sekä neuvotteluaseman että tietojen puolesta, mikä johtaa kuluttajan sitoutumaan elinkeinonharjoittajan ennakolta laatimiin sopimusehtoihin ilman, että hän voisi vaikuttaa niiden sisältöön (yhdistetyt asiat C-240/98-C-244/98, Océano Grupo Editorial ja Salvat Editores, tuomio 27.6.2000, Kok., s. I-4941, 25 kohta; asia C-168/05, Mostaza Claro, tuomio 26.10.2006, Kok., s. I-10421, 25 kohta ja asia C-40/08, Asturcom Telecomunicaciones, tuomio 6.10.2009, Kok., s. I-9579, 29 kohta).
Tämän heikomman aseman takia kohtuuttomat ehdot eivät kyseisen direktiivin 6 artiklan 1 kohdan mukaan sido kuluttajia. Kuten oikeuskäytännöstä ilmenee, kyseessä on pakottava säännös, jolla pyritään korvaamaan muodollinen tasapaino, joka sopimuksessa perustetaan sopimuspuolten oikeuksien ja velvollisuuksien välille, todellisella tasapainolla, jolla voidaan palauttaa sopimuspuolten välinen yhdenvertaisuus (em. asia Mostaza Claro, tuomion 36 kohta; em. asia Asturcom Telecomunicaciones, tuomion 30 kohta; asia C-137/08, VB Pénzügyi Lízing, tuomio 9.11.2010, Kok., s. I-10847, 47 kohta ja asia C-453/10, Pereničová ja Perenič, tuomio 15.3.2012, 28 kohta).
Unionin tuomioistuin on jo korostanut useaan otteeseen, että direktiivissä 93/13 tavoitellun suojan varmistamiseksi kuluttajan ja elinkeinonharjoittajan välistä epäyhdenvertaista tilannetta voidaan tasoittaa ainoastaan sopimuspuolten ulkopuolisella aktiivisella toiminnalla (ks. em. yhdistetyt asiat Océano Grupo Editorial ja Salvat Editores, tuomion 27 kohta; em. asia Mostaza Claro, tuomion 26 kohta; em. asia Asturcom Telecomunicaciones, tuomion 31 kohta ja em. asia VB Pénzügyi Lízing, tuomion 48 kohta).
Unionin tuomioistuin on katsonut näiden periaatteiden valossa, että kansallisilla tuomioistuimilla on velvollisuus viran puolesta tutkia direktiivin 93/13 soveltamisalaan kuuluvan sopimusehdon kohtuuttomuus ja näin korjata sitä epätasapainoa, joka vallitsee kuluttajan ja elinkeinonharjoittajan välillä (ks. vastaavasti em. asia Mostaza Claro, tuomion 38 kohta; asia C-243/08, Pannon GSM, tuomio 4.6.2009, Kok., s. I-4713, 31 kohta; em. asia Asturcom Telecomunicaciones, tuomion 32 kohta ja em. asia VB Pénzügyi Lízing, tuomion 49 kohta).
Näin ollen on niin, ettei tehtävä, joka on unionin oikeudessa osoitettu kansalliselle tuomioistuimelle kyseessä olevalla alalla, rajoitu pelkästään siihen, että kansallisella tuomioistuimella on mahdollisuus lausua sopimusehdon mahdollisesta kohtuuttomuudesta, vaan sisältää myös velvollisuuden tutkia viran puolesta tämä kysymys aina silloin, kun tuomioistuimella on käytössään tämän tutkinnan edellyttämät oikeudelliset seikat ja tosiseikat (ks. em. asia Pannon GSM, tuomion 32 kohta).
Tästä on todettava, että kun unionin tuomioistuin on lausunut ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka kansallinen tuomioistuin on esittänyt kontradiktorisessa menettelyssä, joka on tullut vireille kuluttajan maksamismääräyksestä tekemän väitteen johdosta, se on katsonut, että tämän tuomioistuimen on ryhdyttävä viran puolesta selvittämistoimiin todetakseen, kuuluuko elinkeinonharjoittajan ja kuluttajan välillä tehdyssä sopimuksessa oleva oikeuspaikkalauseke, jossa myönnetään yksinomainen alueellinen toimivalta, direktiivin 93/13 soveltamisalaan, ja jos näin on, arvioitava viran puolesta tällaisen lausekkeen mahdollista kohtuuttomuutta (em. asia VB Pénzügyi Lízing, tuomion 56 kohta).
Nyt käsiteltävä asia eroaa kuitenkin edellä mainituista asiasta Pannon GSM ja asiasta VB Pénzügyi Lízing siinä, että se koskee sellaisten velvollisuuksien määrittämistä, joita kansallisella tuomioistuimella on direktiivin 93/13 säännösten nojalla maksamismääräysmenettelyssä ennen kuin kuluttaja on tehnyt väitteen.
Tästä on todettava, että koska riidattomien saatavien kansallisia perintämenetelmiä ei ole yhdenmukaistettu, jäsenvaltioiden asiana on säätää sisäisessä oikeusjärjestyksessään kansallisen maksamismääräysmenettelyn täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä jäsenvaltioiden menettelyllisen autonomian periaatteen nojalla; nämä säännöt eivät kuitenkaan saa olla epäedullisempia kuin ne, jotka koskevat samankaltaisia jäsenvaltion kansallisen oikeuden soveltamisalaan kuuluvia tilanteita (vastaavuusperiaate), eivätkä ne saa olla sellaisia, että unionin oikeudessa kuluttajille tunnustettujen oikeuksien käyttäminen on käytännössä mahdotonta tai suhteettoman vaikeaa (tehokkuusperiaate) (ks. vastaavasti em. asia Mostaza Claro, tuomion 24 kohta ja em. asia Asturcom Telecomunicaciones, tuomion 38 kohta).
Vastaavuusperiaatteesta on todettava, että unionin tuomioistuimella ei ole käytössään mitään sellaista seikkaa, joka voisi antaa aiheen epäillä pääasiassa kyseessä olevan säännöstön yhdenmukaisuutta periaatteen kanssa.
Asiakirja-aineistosta käy nimittäin ilmi, että Espanjan prosessioikeudessa ei kielletä pelkästään sitä, että maksamismääräyshakemusta käsittelevä kansallinen tuomioistuin arvioi viran puolesta ennen varsinaista oikeudenkäyntimenettelyä tai missä tahansa asian käsittelyn vaiheessa elinkeinonharjoittajan ja kuluttajan väliseen sopimukseen sisältyvän viivästyskorkoa koskevan ehdon kohtuuttomuuden direktiivin 93/13 6 artiklaan nähden silloin, kun kuluttaja ei ole tehnyt asiaa koskevaa väitettä, vaan myös se, että se arvioi tällaisen ehdon ja kansallisten pakottavien säännösten välisen ristiriidan, mikä ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on kuitenkin tutkittava.
Tehokkuusperiaatteesta on todettava, että unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan kaikkia sellaisia tapauksia, joissa on kyse siitä, tekeekö kansallinen menettelysääntö unionin oikeuden soveltamisen mahdottomaksi tai suhteettoman vaikeaksi, on tarkasteltava siten, että huomioon otetaan tämän säännön merkitys koko menettelyssä, sen kulku sekä sen erityispiirteet eri kansallisissa elimissä (ks. em. asia Asturcom Telecomunicaciones, tuomion 39 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
Nyt käsiteltävässä asiassa unionin tuomioistuimelle toimitetusta asiakirja-aineistosta käy ilmi, että siviiliprosessilain 812 §:n mukaan maksamismääräysmenettelyä sovelletaan rahamääräisiin, riidattomiin ja täytäntöönpanokelpoisiin saataviin, joiden arvo ei pääasian tosiseikkojen tapahtumahetkellä ole ylittänyt 30 000:tta euroa.
Sen takaamiseksi, että velkojat saavat asiansa helpommin ja nopeammin käsitellyksi tuomioistuimessa, tässä samassa pykälässä säädetään ainoastaan, että velkojien on liitettävä hakemukseensa asiakirjat, jotka osoittavat velan olemassaolon, mutta niitä ei velvoiteta ilmoittamaan selkeästi viivästyskoron määrää, tarkkaa erääntymisajankohtaa eikä tämän koron viitearvoa kansallisen oikeuden mukaiseen lailliseen korkoon tai EKP:n korkoon nähden.
Näin ollen siviiliprosessilain 815 §:n 1 momentin ja 818 §:n 1 momentin nojalla kansallisen tuomioistuimen, joka käsittelee maksamismääräyshakemusta, toimivalta rajoittuu tämän menettelyn aloittamista koskevien muodollisten edellytysten tutkimiseen; näiden edellytysten täyttyessä tuomioistuimen on hyväksyttävä sille esitetty hakemus ja annettava täytäntöönpanokelpoinen määräys, mutta sillä ei ole oikeutta tutkia ennen varsinaista oikeudenkäyntimenettelyä tai missään muussa menettelyn vaiheessa sitä, onko hakemus perusteltu sen käytettävissä olevien tietojen perusteella, ellei velallinen kieltäydy maksamasta velkaansa tai tee väitettä 20 päivän kuluessa kyseisen määräyksen tiedoksi antamisesta. Tällainen väite on ehdottomasti tehtävä asianajajan välityksellä tapauksissa, joissa oikeusriidan kohteen arvo ylittää laissa määrätyn arvon, joka on ollut 900 euroa pääasian tosiseikkojen tapahtumahetkellä.
Tässä yhteydessä on kuitenkin todettava, että tällaisella menettelyllisellä järjestelmällä, jossa maksamismääräyshakemusta käsittelevän tuomioistuimen on mahdotonta arvioida viran puolesta ennen varsinaista oikeudenkäyntimenettelyä tai missään muussa menettelyn vaiheessa – vaikka sillä olisi jo käytettävissään kaikki arviointiin tarvittavat oikeudelliset seikat ja tosiseikat – elinkeinonharjoittajan ja kuluttajan välisessä sopimuksessa olevien ehtojen kohtuuttomuus silloin, kun kuluttaja ei ole tehnyt väitettä, vaarannetaan direktiivin 93/13 tavoitteena olevan suojan tehokkuus (ks. vastaavasti asia C-473/00, Cofidis, tuomio 21.11.2002, Kok., s. I-10875, 35 kohta).
Kun nimittäin otetaan huomioon edellä tämän tuomion 50–52 kohdassa kuvatun maksamismääräysmenettelyn kokonaisuus, kulku ja erityispiirteet, on olemassa merkittävä vaara siitä, että kyseiset kuluttajat eivät tee vaadittua väitettä siksi, että tätä tarkoitusta varten varattu määräaika on huomattavan lyhyt, tai siksi, että ne voidaan saada luopumaan puolustamasta itseään, kun otetaan huomioon oikeudenkäynnistä aiheutuvien kustannusten suuruus verrattuna riidanalaisen saatavan suuruuteen, tai siksi, että ne eivät tiedä oikeuksiensa laajuutta tai miellä sitä, tai siksi, että elinkeinonharjoittajien tekemän maksumääräyshakemuksen sisältö on rajallinen ja kuluttajien saatavilla olevat tiedot ovat tämän vuoksi puutteelliset.
Niinpä direktiivin 93/13 tavoitteena olevan kuluttajansuojan epäämiseksi olisi elinkeinonharjoittajien kannalta riittävää, että ne aloittavat maksamismääräysmenettelyn sen sijaan, että ne panisivat vireille tavallisen riita-asian, mikä on myös vastoin unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöä, jonka mukaan niiden lainkäyttömenettelyjen erityispiirteet, jotka käydään elinkeinonharjoittajien ja kuluttajien välillä kansallisen oikeuden mukaan, eivät saa muodostua tekijäksi, joka saattaisi vaikuttaa siihen oikeussuojaan, joka kuluttajien on saatava tämän direktiivin säännösten nojalla (em. asia Pannon GSM, tuomion 34 kohta).
Näissä olosuhteissa on todettava, että pääasiassa kyseessä oleva Espanjan lainsäädäntö ei ole tehokkuusperiaatteen mukainen siltä osin kuin siinä tehdään mahdottomaksi tai suhteettoman vaikeaksi direktiivin 93/13 tavoitteena olevan kuluttajansuojan toteuttaminen sellaisissa menettelyissä, jotka elinkeinonharjoittajat ovat panneet vireille kuluttajia vastaan.
Näiden seikkojen valossa ensimmäiseen kysymykseen on vastattava, että direktiiviä 93/13 on tulkittava siten, että se on esteenä pääasiassa kyseessä olevan kaltaiselle jäsenvaltion lainsäädännölle, jossa ei sallita sitä, että maksamismääräyshakemusta käsittelevä tuomioistuin arvioi viran puolesta ennen varsinaista oikeudenkäyntimenettelyä tai missä tahansa muussa asian käsittelyn vaiheessa – vaikka sillä olisi käytettävissään arviointiin tarvittavat oikeudelliset seikat ja tosiseikat – elinkeinonharjoittajan ja kuluttajan väliseen sopimukseen sisältyvän viivästyskorkoa koskevan ehdon kohtuuttomuuden silloin, kun kuluttaja ei ole tehnyt tätä koskevaa väitettä.
Jotta voidaan esittää sellainen unionin oikeuden tulkinta, joka on hyödyllinen ennakkoratkaisua pyytäneelle tuomioistuimelle (ks. vastaavasti asia C-213/07, Michaniki, tuomio 16.12.2008, Kok., s. I-9999, 50 ja 51 kohta), toinen kysymys on ymmärrettävä niin, että siinä tiedustellaan sitä, ovatko direktiivin 2009/22 2 artikla ja direktiivin 93/13 6 artiklan 1 kohta esteenä asetuksen 1/2007 83 §:ssä säädetyn kaltaiselle jäsenvaltion säännöstölle, jossa sallitaan se, että kansallinen tuomioistuin, joka toteaa elinkeinonharjoittajan ja kuluttajan välisessä sopimuksessa olevan kohtuuttoman ehdon mitättömäksi, täydentää kyseistä sopimusta muuttamalla ehdon sisältöä.
Tästä on todettava aluksi, että pääasian oikeudenkäynti liittyy maksamismääräysmenettelyyn, jonka toinen sopimuspuolista on pannut vireille, eikä kieltokanteeseen, jonka olisi nostanut direktiivin 2009/22 3 artiklassa tarkoitettu ”kanteen nostamiseen oikeutettu yksikkö”.
Koska tätä direktiiviä ei näin ollen voida soveltaa pääasian oikeudenkäyntiin, ei ole tarpeen lausua sen 2 artiklan tulkinnasta.
Jotta voitaisiin vastata kysymykseen siitä, mitkä johtopäätökset on tehtävä sopimusehdon kohtuuttomaksi julistamisesta, on viitattava sekä direktiivin 93/13 6 artiklan 1 kohdan sanamuotoon että direktiivin tavoitteisiin ja yleiseen rakenteeseen (ks. vastaavasti asia C-482/07, AHP Manufacturing, tuomio 3.9.2009, Kok., s. I-7295, 27 kohta ja asia C-125/10, Merck Sharp & Dohme, tuomio 8.12.2011, Kok., s. I-12987, 29 kohta).
Kyseisen 6 artiklan 1 kohdan sanamuodosta on todettava yhtäältä, että tämän säännöksen alkuosan mukaan jäsenvaltioille annetaan kyllä tietty määräysvalta kohtuuttomiin ehtoihin sovellettavien säännösten määrittelyssä mutta siinä kuitenkin velvoitetaan nimenomaisesti säätämään, että nämä ehdot ”eivät sido kuluttajia”.
Unionin tuomioistuimella on tässä asiayhteydessä ollut tilaisuus tulkita tätä säännöstä siten, että kansallisten tuomioistuinten, jotka toteavat sopimusehdot kohtuuttomiksi, on tehtävä kaikki kansallisen oikeuden perusteella tästä seuraavat päätelmät, jotta kyseiset sopimusehdot eivät sitoisi kyseistä kuluttajaa (ks. em. asia Asturcom Telecomunicaciones, tuomion 58 kohta; asia C-76/10, Pohotovosť, määräys 16.11.2010, Kok., s. I-11557, 62 kohta ja em. asia Pereničová ja Perenič, tuomion 30 kohta). On nimittäin niin, kuten edellä tämän tuomion 40 kohdassa on huomautettu, kyseessä on pakottava säännös, jolla pyritään korvaamaan muodollinen tasapaino, joka sopimuksessa perustetaan sopimuspuolten oikeuksien ja velvollisuuksien välille, todellisella tasapainolla, jolla voidaan palauttaa sopimuspuolten välinen yhdenvertaisuus.
Toisaalta on todettava, että unionin lainsäätäjä on nimenomaisesti säätänyt direktiivin 93/13 6 artiklan 1 kohdan loppuosassa ja direktiivin johdanto-osan 21 perustelukappaleessa, että elinkeinonharjoittajan ja kuluttajan välinen sopimus sitoo edelleen osapuolia ”samoin ehdoin”, jos sopimus voi olla olemassa ”ilman kohtuuttomia ehtoja”.
Näin ollen kyseisen 6 artiklan 1 kohdan sanamuodon perusteella kansallisten tuomioistuinten on ainoastaan jätettävä soveltamatta kohtuutonta sopimusehtoa, jotta ehdolla ei ole sitovia vaikutuksia kuluttajaan nähden, mutta niillä ei ole toimivaltaa muuttaa ehdon sisältöä. Sopimuksen pitää nimittäin säilyä pääsääntöisesti muuttamattomana lukuun ottamatta kohtuuttomien ehtojen poistamista siltä osin kuin tällainen sopimuksen pysyttäminen on kansallisen oikeuden säännösten mukaan oikeudellisesti mahdollista.
Myös direktiivin 93/13 tavoite ja yleinen rakenne tukevat tätä tulkintaa.
On nimittäin niin, että unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan tämä direktiivi on kokonaisuudessaan toimenpide, joka on välttämätön unionille annettujen tehtävien täyttämiseksi ja erityisesti elintason ja elämänlaadun parantamiseksi koko unionissa (ks. em. asia Mostaza Claro, tuomion 37 kohta; em. asia Pannon GSM, tuomion 26 kohta ja em. asia Asturcom Telecomunicaciones, tuomion 51 kohta).
Kun otetaan huomioon sen yleisen edun luonne ja merkityksellisyys, johon elinkeinonharjoittajia epäedullisemmassa asemassa olevien kuluttajien suojelu perustuu, direktiivissä 93/13 velvoitetaan, kuten sen 7 artiklan 1 kohdasta luettuna yhdessä direktiivin johdanto-osan 24 perustelukappaleen kanssa ilmenee, jäsenvaltiot säätämään riittävistä ja tehokkaista keinoista ”kohtuuttomien ehtojen käytön lopettamiseksi elinkeinonharjoittajan ja kuluttajan välisissä sopimuksissa”.
Tässä yhteydessä on kuitenkin todettava, kuten julkiasiamies on katsonut ratkaisuehdotuksensa 86–88 kohdassa, että mikäli kansallinen tuomioistuimen voisi muuttaa tällaisissa sopimuksissa olevien kohtuuttomien ehtojen sisältöä, tällainen mahdollisuus saattaisi vaarantaa direktiivin 93/13 7 artiklassa tarkoitetun pitkän aikavälin tavoitteen toteutumisen. Tämä mahdollisuus nimittäin myötävaikuttaisi sen ehkäisevän vaikutuksen poistumiseen, joka kohdistetaan elinkeinonharjoittajiin jättämällä yksinkertaisesti soveltamatta tällaisia kohtuuttomia ehtoja kuluttajiin nähden (ks. vastaavasti em. asia Pohotovost’, määräyksen 41 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen), koska elinkeinonharjoittajat olisivat taipuvaisia jatkamaan tällaisten ehtojen käyttämistä tietoisina siitä, että vaikka ehdot julistettaisiin pätemättömiksi, kansallinen tuomioistuin voisi kuitenkin täydentää sopimusta tarvittavilta osin näiden elinkeinonharjoittajien etujen takaamiseksi.
Tämän vuoksi on niin, että mikäli kansalliselle tuomioistuimelle annettaisiin tällainen mahdollisuus, tämä ei itsessään takaisi yhtä tehokasta kuluttajansuojaa kuin näiden kohtuuttomien ehtojen soveltamatta jättäminen. Tämä mahdollisuus ei myöskään voisi perustua direktiivin 93/13 8 artiklaan, jossa jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus antaa tai pitää voimassa tämän direktiivin soveltamisalalla unionin oikeuden mukaisia tiukempia säännöksiä, mikäli näin varmistetaan kuluttajalle suojelun korkeampi taso (ks. asia C-484/08, Caja de Ahorros y Monte de Piedad de Madrid, tuomio 3.6.2010, Kok., s. I-4785, 28 ja 29 kohta ja em. asia Pereničová ja Perenič, tuomion 34 kohta).
Näiden seikkojen perusteella direktiivin 93/13 6 artiklan 1 kohtaa ei näin ollen voida ymmärtää niin, että siinä sallittaisiin se, että kansallinen tuomioistuin, joka toteaa elinkeinonharjoittajan ja kuluttajan välisessä sopimuksessa olevan ehdon kohtuuttomaksi, muuttaa kyseisen ehdon sisältöä sen sijaan, että se vain jättäisi soveltamatta tätä ehtoa.
Tässä yhteydessä ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on tutkittava, mitä kansallisia säännöksiä sen käsiteltävänä olevaan riita-asiaan on sovellettava, ja tehtävä toimivaltansa rajoissa kaikki mahdollinen ottamalla huomioon kansallinen oikeus kokonaisuudessaan ja soveltamalla siinä hyväksyttyjä tulkintatapoja taatakseen direktiivin 93/13 6 artiklan 1 kohdan täyden tehokkuuden ja päätyäkseen ratkaisuun, joka on sillä tavoitellun päämäärän mukainen (ks. asia C-282/10, Dominguez, tuomio 24.1.2012, 27 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
Edellä esitetyn valossa toiseen kysymykseen on vastattava, että direktiivin 93/13 6 artiklan 1 kohtaa on tulkittava siten, että se on esteenä asetuksen 1/2007 83 §:n kaltaiselle jäsenvaltion lainsäädännölle, jossa sallitaan se, että kansallinen tuomioistuin, joka toteaa elinkeinonharjoittajan ja kuluttajan välisessä sopimuksessa olevan kohtuuttoman ehdon mitättömäksi, täydentää kyseistä sopimusta muuttamalla tämän ehdon sisältöä.
Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen unionin tuomioistuimelle esittämät kolmas ja kuudes kysymys koskevat yhtäältä velvollisuuksia, jotka kansallisilla tuomioistuimilla on asetuksen N:o 1896/2006 ja direktiivin 2005/29 nojalla tilanteessa, jossa kansalliset tuomioistuimet tutkivat viivästyskorkoa koskevan, pääasiassa kyseessä olevan kaltaisen sopimusehdon, ja toisaalta velvollisuuksia, jotka luottolaitoksilla on direktiivin 2008/48 5 artiklan 1 kohdan l ja m alakohdan, 6 ja 7 artiklan sekä 10 artiklan 2 kohdan l alakohdan mukaan sovellettaessa viivästyskorkoa luottosopimuksiin.
Espanjan kuningaskunta ja Euroopan komissio väittävät, että nämä kysymykset on jätettävä tutkimatta, koska niissä tarkoitettuja unionin oikeuden säännöksiä ei voida soveltaa pääasiaan ja koska niiden tulkinta ei näin ollen ole hyödyllinen ennakkoratkaisua pyytäneelle tuomioistuimelle asian ratkaisemiseksi.
Tästä on muistutettava aluksi, että vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan SEUT 267 artiklassa tarkoitetussa menettelyssä, joka perustuu kansallisten tuomioistuinten ja unionin tuomioistuimen tehtävien selkeään jakoon, yksinomaan kansallinen tuomioistuin on toimivaltainen toteamaan sen ratkaistavaksi saatetun riita-asian tosiseikat ja arvioimaan niitä sekä tulkitsemaan ja soveltamaan kansallista lainsäädäntöä. Samalla tavoin yksinomaan kansallisen tuomioistuimen, jossa asia on vireillä ja joka vastaa annettavasta ratkaisusta, tehtävänä on kunkin asian erityispiirteiden perusteella harkita, ovatko sen unionin tuomioistuimelle esittämät kysymykset tarpeellisia ja onko niillä merkitystä asian kannalta. Jos esitetyt kysymykset koskevat unionin oikeuden tulkintaa, unionin tuomioistuimen on siten lähtökohtaisesti ratkaistava ne (asia C-145/03, Keller, tuomio 12.4.2005, Kok., s. I-2529, 33 kohta; asia C-119/05, Lucchini, tuomio 18.7.2007, Kok., s. I-6199, 43 kohta ja asia C-11/07, Eckelkamp ym., tuomio 11.9.2008, Kok., s. I-6845, 27 ja 32 kohta).
Unionin tuomioistuin voi siis jättää tutkimatta kansallisen tuomioistuimen esittämän ennakkoratkaisupyynnön ainoastaan, jos on ilmeistä, että pyydetyllä unionin oikeussäännön tulkitsemisella ei ole mitään yhteyttä kansallisessa tuomioistuimessa käsiteltävän asian tosiseikkoihin tai kohteeseen, jos ongelma on luonteeltaan hypoteettinen taikka jos unionin tuomioistuimella ei ole tiedossaan niitä tosiseikkoja ja oikeudellisia seikkoja, jotka ovat tarpeen, jotta se voisi antaa hyödyllisen vastauksen sille esitettyihin kysymyksiin (ks. mm. yhdistetyt asiat C-94/04 ja C-202/04, Cipolla ym., tuomio 5.12.2006, Kok., s. I-11421, 25 kohta ja yhdistetyt asiat C-570/07 ja C-571/07, Blanco Pérez ja Chao Gómez, tuomio 1.6.2010, Kok., s. I-4629, 36 kohta).
On todettava, että tilanne on juuri tällainen nyt käsiteltävässä asiassa.
Kolmannesta kysymyksestä on todettava erityisesti, että asetuksen N:o 1896/2006 tulkinnalla ei ole mitään merkitystä sen ratkaisun kannalta, joka ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on annettava käsiteltävänään olevassa asiassa. Yhtäältä on näet todettava, kuten unionin tuomioistuimelle toimitetusta asiakirja-aineistosta käy ilmi, että pääasian oikeudenkäynnin tosiseikat eivät kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan – asetus koskee sen 1 artiklan 1 kohdan mukaan ainoastaan valtion rajat ylittäviä riita-asioita – vaan niihin sovelletaan edelleen yksinomaan siviiliprosessilain säännöksiä. Toisaalta on täsmennettävä, että tällä asetuksella, kuten sen johdanto-osan 10 perustelukappaleessa nimenomaisesti todetaan, ei korvata eikä yhdenmukaisteta kansallisen lainsäädännön mukaisia riitauttamattomien vaateiden perintämenettelyjä.
Neljännen kysymyksen osalta on ilmeistä, että direktiivin 2008/48, 5 artiklan 1 kohdan l ja m alakohtaa, 6 artiklaa ja 10 artiklan 2 kohdan l alakohtaa, joiden tulkintaa ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin on pyytänyt, ei voida soveltaa ajallisesti pääasiassa siltä osin kuin asia koskee sitä, että Calderón Caminon väitetään jättäneen hänen ja Baneston välillä 28.5.007 tehdyn luottosopimuksen asianmukaisesti täyttämättä.
Tästä on nimittäin riittävää todeta, että direktiivin 2008/48 27, 29 ja 31 artiklan mukaan direktiivi on tullut voimaan 11.6.2008 ja että jäsenvaltioiden on pitänyt antaa tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset ennen 11.6.2010, josta alkaen direktiivi 87/102 on kumottu. Lisäksi saman direktiivin 30 artiklan 1 kohdassa säädetään nimenomaisesti, että direktiiviä ei sovelleta luottosopimuksiin, jotka ovat voimassa kansallisten täytäntöönpanosäännösten voimaantulopäivänä.
Viidennellä kysymyksellä halutaan tietää yhtäältä, velvoittaako direktiivin 2008/48 6 artiklan 2 kohta luottolaitoksen ilmoittamaan luoton tai lainan ennenaikaisesta erääntymisestä voidakseen soveltaa viivästyskorkoa, ja toisaalta, voidaanko saman direktiivin 7 artiklan mukaiseen perusteettoman edun kiellon periaatteeseen vedota silloin, kun luottolaitos ei vaadi pelkästään lainapääoman takaisinmaksua vaan myös erityisen korkeaa viivästyskorkoa; tästä on todettava aluksi, että tällä kysymyksellään ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen tarkoituksena on ollut, kuten unionin tuomioistuimelle toimitetusta asiakirja-aineistosta käy ilmi, todellisuudessa viitata direktiivin 87/102 vastaaviin artikloihin, jotka ovat ainoat tämän kysymyksen aiheen kannalta relevantit artiklat.
Vaikka oletettaisiin, että tämä on viidennen kysymyksen tosiasiallinen ulottuvuus (ks. vastaavasti asia C-107/98, Teckal, tuomio 18.11.1999, Kok., s. I-8121, 34 ja 39 kohta), on kuitenkin todettava, kuten julkisasiamies on katsonut ratkaisuehdotuksensa 99 ja 100 kohdassa, että ennakkoratkaisupyyntöpäätöksestä ei mitenkään käy ilmi, että pääasia koskisi velvollisuutta ilmoittaa kuluttajalle etukäteen kaikista vuotuista korkokantaa koskevista muutoksista tai tavaran palautusta velkojalle siten, että tämä saa perusteetonta etua.
Näin ollen on ilmeistä, että viides kysymys on luonteeltaan hypoteettinen, koska kyseisillä direktiivin 87/102 säännöksillä ei ole mitään yhteyttä pääasian kohteeseen.
Kuudennella kysymyksellä halutaan tietää, onko siinä tapauksessa, että direktiiviä 2005/29 ei ole saatettu osaksi kansallista oikeusjärjestystä, tulkittava tämän direktiivin 11 artiklan 2 kohtaa siten, että kansallinen tuomioistuin voi tutkia viran puolesta, onko viivästyskorkoa koskevan ehdon sisällyttämistä sopimustekstiin pidettävä sopimattomana menettelynä, ja siitä on riittävää todeta, kuten myös julkisasiamies on katsonut ratkaisuehdotuksensa 106 kohdassa, että ennakkoratkaisupyyntöpäätöksestä ei mitenkään käy ilmi, että Juzgado de Primera Instancia no 2 de Sabadell olisi maksamismääräyshakemuksen hylkäävän määräyksen antaessaan pitänyt edellä mainitun direktiivin tarkoittamana sopimattomana kaupallisena menettelynä sitä, että Banesto on sisällyttänyt Calderón Caminon kanssa tekemäänsä luottosopimukseen pääasiassa kyseessä olevan kaltaisen viivästyskorkoa koskevan ehdon.
Lisäksi on todettava, että ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin esittää päätöksessään tätä kysymystä selventäviä seikkoja viittaamalla nimenomaisesti ”pankin mahdolliseen sopimattomaan menettelyyn”.
Niinpä on ilmeistä, että direktiivin 2005/29 tulkinta on luonteeltaan yksinomaan hypoteettinen pääasian oikeudenkäynnin kohteeseen nähden. Tässä yhteydessä se, että direktiiviä ei ole saatettu osaksi kansallista oikeusjärjestystä, on niin ikään vailla merkitystä kyseisen asian ratkaisun kannalta.
Näin ollen edellä esitetyn perusteella ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen kolmas, neljäs, viides ja kuudes kysymys on jätettävä tutkimatta.
Kuluttajasopimusten kohtuuttomista ehdoista 5.4.1993 annettua neuvoston direktiiviä 93/13/ETY on tulkittava siten, että se on esteenä pääasiassa kyseessä olevan kaltaiselle jäsenvaltion lainsäädännölle, jossa ei sallita sitä, että maksamismääräyshakemusta käsittelevä tuomioistuin arvioi viran puolesta ennen varsinaista oikeudenkäyntimenettelyä tai missä tahansa muussa asian käsittelyn vaiheessa – vaikka sillä olisi käytettävissään kaikki arviointiin tarvittavat oikeudelliset seikat ja tosiseikat – elinkeinonharjoittajan ja kuluttajan väliseen sopimukseen sisältyvän viivästyskorkoa koskevan ehdon kohtuuttomuuden silloin, kun kuluttaja ei ole tehnyt tätä koskevaa väitettä.
Direktiivin 93/13 6 artiklan 1 kohtaa on tulkittava siten, että se on esteenä kuluttajien ja käyttäjien suojasta annetun yleisen lain sekä muiden täydentävien lakien uudelleen laatimisesta 16.11.2007 annetun kuninkaan asetuksen 1/2007 (Real Decreto Legislativo 1/2007 por el que se aprueba el texto refundido de la Ley General para la Defensa de los Consumidores y Usuarios y otras leyes complementarias) 83 §:n kaltaiselle jäsenvaltion lainsäädännölle, jossa sallitaan se, että kansallinen tuomioistuin, joka toteaa elinkeinonharjoittajan ja kuluttajan välisessä sopimuksessa olevan kohtuuttoman ehdon mitättömäksi, täydentää kyseistä sopimusta muuttamalla tämän ehdon sisältöä.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


text:
Uovision 785 Cloud pilvipalvelukamera | Eräkontti
UUSI Uovision UM785-3G+ Cloud on ilmaista LinckEazi pilvipalvelua tukeva digitaalinen lähettävä ja etäohjattava riistakamera!
Ilmaisen LinckEazi
pilvipalvelun avulla Uovision UM785-3G+ Cloud riistakameraa voidaan
etäohjata oman tietokoneen avulla tai ilmaisen LinckEazi APP (Android,
iOS) sovelluksen avulla. LinckEazi pilvipalvelu mahdollistaa useamman
kameran ohjauksen missä kuvat sekä videot tallentuvat pilvipalveluun
käyttäjän omalle tilille kamerakohtaisiin albumeihin. Albumeista voit
helposti selailla päivän tapahtumat eri kameroilta ja tarvittaessa
vaihtaa veloituksetta etänä kameran asetuksia LinckEazi pilvipalvelusta. Voit myös käskyttää kameraa ottamaan kuvan tai videon ja näet ne kaikki omasta ”keskusvalvomostasi” – LinckEazi pilvestä.
LinckEazi WebPortaali
ohjelmisto APPsin voit ladata Google Play- (Android -puhelin) tai App
Store (iOS puhelin)- kaupalta hakusanalla LinckEazi. Saat ilmaisen
WebPortaali ohjelmisto APPsin avulla seurattua ja hallittua
riistakameraa veloituksetta myös ilman kotitietokonetta!
LinckEazi pilvipalvelun avulla säästät perinteiseen etäohjattavaan
riistakameraan verrattuna myös etäohjaus tekstiviestien hinnan.
LinckEazi pilvipalvelua voit käyttää omalla tietokoneella nettiselaimen kautta ja/tai omalla matkapuhelimella Webportaalin
kautta. LinckEazi pilvipalvelu on Suomenkielinen.
LinckEazi pilvipalvelusta näet samalla kameran tilaa koskevat
tärkeimmät tiedot esim pariston varaus, SD muistikortin tila,
pilvipalvelun muistin tila jne.
LinckEazi pilvipalvelun käyttöönotto on helppoa. Ilmaisen
käyttäjätilin luonnin jälkeen lisäät kamerasi palveluun syöttämällä
sinne laitteen sarjanumeron sekä IMEI koodin. Mikäli kamerassa on
toimiva ja 3G yhteyttä tukeva nettiliittymä (nopeus vähintään 21MB/s),
kamera yhdistyy suoraan omalle tilille. Tämän jälkeen kuvaaminen voi
heti alkaa!
Uovision UM785-3G+ Cloud riistakamera käynnistyy automaattisesti
ihmisen tai eläimen aiheuttaman lämpöliikkeen johdosta. Siinä on
passiivinen PIR liiketunnistin joka havaitsee lämpösäteilevän kohteen
kameran etupuolella. Etäohjattava riistakamera soveltuu riistakameraksi
maastoon kuvaamaan nelijalkaisia tai siivekkäitä luonnossa liikkujia. Se voidaan asentaa valvontakameraksi vahtimaan kaksijalkaisia luvattomia
vieraita esim mökille, työmaalle, kotiin tai toimistoon. Lähettävä
riistakamera pitää sinut aina ajan tasalla, olitpa sitten missä tahansa!
Uovision UM785-3G+ Cloud on paras riistakamera mökille tai
ratkaisuksi jolla langaton kameravalvonta kotiin on mahdollista.
Riistakameran hinta on kameravalvonta tai muita kiinteästi asennettavia
ratkaisuja edullisempi. Kameravalvonta tarra on muistettava videoita
taltioidessa.
Kamera tallentaa automaattisesti teräväpiirto still-kuvia tai
videoleikkeitä sekä lähettää ne LinckEazi pilvipalveluun täysikokoisina. Full HD ja HD videot kamera lähettää 10sek pituisina sekä WVGA videot
20sek pituisina. Päivällä kuvat ja videot tallentuvat värillisinä, yöllä mustavalkoisina inframustasalaman ansiosta. Kamera on tarkoitettu
ympärivuotiseen ulko- ja sisäkäyttöön. Alkuperäinen kuva tallentuu aina
kamerassa olevaan SD-muistikorttiin.
Tallenteet (kuva tai video) kamera lähettää langattoman nopean 3G
yhteyden avulla LinckEazi pilvipalveluun. Lähetystä varten on kameraan
hankittava operaattorilta 3G yhteyttä tukeva SIM kortti. Liittymän
nopeus on oltava vähintään 21MB/sek. Kamera tukee taajuuksia: WCDMA,
900/2100MHz, GSM/GPRS/EDGE 850/900/1800/1900 MHz.
Helppokäyttöisen Uovision UM785-3G+ Cloud riistakameran menuvalikko on
Suomen- ja ruotsinkielinen. Lisänä 8 muuta EU kieltä (Tanska, Norja,
Englanti, Saksa, Ranska, Italia, Unkari, Tsekki). Etenemistä selkeässä
menuvalikossa auttavat helposti ymmärrettävät kuvaikonit. Kameran mukana tulee Suomenkieliset selkeät käyttöohjeet joiden avulla kameran
monipuoliset säädöt saa säädettyä mieleisekseen.
Monipuolisia asetuksia voidaan vaihtaa etänä milloin tahansa
LinckEazi pilvipalvelun avulla. LinckEazi pilvipalvelun avulla voidaan
asettaa oikea aikavyöhyke kameraan sekä tilata hyödyllisiä automaattisia ilmoituksia kuten lämpötilahälytys tai alhaisen pariston varaustilan
hälytys. Kameran saa helposti lähettämään sillä yleisimpien
operaattoreiden kaikki SSL suojatut lähetysasetukset ovat valmiiksi
ohjelmoituna kameran älyyn! Riittää kun asetat SIM kortin kameraan.
Kameran kirjautuessa verkkoon, se hakee automaattisesti päivämäärän ja
kellonajan verkosta.
Uovision UM785-3G+ Cloud on varustettu terävällä 12MP korkearesoluutio
kuvauksella. Kuvia ja videoita voidaan katsoa kameran omalta 2.4″
värinäytöltä.
Kameran tallentamiin Full HD tason (1080P) tai HD tason (720P) sekä
WVGA tason videoihin tallentuvat myös äänet! Äänet ovat erittäin
hyödyllisiä valvontakäytössä. Kamera lähettää 1080P Full HD videot sekä
720P HD videot 5- 10 sek pituisina ja WVGA videot kamera lähettää 5-20
sek pituisina omistajansa LinckEazi pilvipalveluun. LinckEazi
pilvipalvelusta näet kameran lähettämän materiaalin (kuvat / videot)
jolloin voit tarkastella niitä milloin ja missä vain, joko kännykällä
mp4-formaatissa pyörivät videot tukevat lähes
kaikkien älypuhelinten videon toistoa joten erillistä purkuohjelmaa ei
tarvita videon katseluun omalta älypuhelimen näytöltä. Videoiden
valinnaiset pituudet ovat valittavissa välillä: 5 sek – 60 sek. Kamera
lähettää max 20sek videota (WVGA) ja ylimenevä osuus tallentuu SD
muistikortille.
Uovision UM785-3G+ Cloud riistakamera on markkinoiden ainut riistakamera mikä on varustettu erityisellä sulkimen nopeutta säätävällä
toiminnolla. Sulkimen nopeutta voidaan tarvittaessa vaihtaa
normaaliasetukselta nopeaksi, riippuen siitä mitä sillä kuvataan.
Toiminto on erityisen hyvä kun kameraa käytetään valvontatehtävissä
jolloin saadaan mahdollistettua terävät ja kirkkaat kuvat nopeasti. Ota täysi HD hyöty irti!
Kustomoitu asetus mahdollistaa omien asetuksien tarkan määrittämisen
jossa voit valita kuviin resoluutioksi; 12MP, 10MP, 8.0MP, 3.0MP ja
salaman tehoksi; Korkea / Alhainen sekä kuvapulssin määrän; 1 – 10
Kameran oma LCD näyttö toimii apuna kun kameraa kohdistetaan maastossa.
Näet suoraan kameran omalta LCD näytöltä aiotun kuvausalueen ennen
kameran aktivoimista. Tiedät etukäteen varmasti mitä aluetta kamera jäi
kuvaamaan ja sinun ei tarvitse ottaa aikaavieviä testikuvia kameran
edessä kävelemällä ja odottaa kuvien saapumista matkapuhelimeen.
Terävä 2.4″ värinäyttö mahdollistaa aiempaa isomman fontin käytön
menuvalikossa. Kameran menuvalikossa on käytetty tavanomaista isompaa
fonttia, jolloin kameran eri menuasetusten lukeminen ja vaihtaminen
onnistuvat helpommin myös terävimmän näön menettäneiltä kansalaisilta.
Selkeä tekstin fontti näkyy loistavasti myös kirkkaalla kelillä ulkona!
SD muistikortille tallentuneet alkuperäiset korkearesoluutiokuvat ja
videot voit katsoa paikan päällä kameran sisäiseltä 2.4” näytöltä.
Laitteen toimintojen ohjelmointi tapahtuu paikan päällä helposti samalta 2.4” värinäytöltä.
Uovision UM785-3G+ Cloud tallentamien kuvien ja videoiden tallennus
tapahtuu SD muistikortille. Laite tukee tavallisia 1 – 64GB SD
muistikortteja. Eränetin valikoimasta on saatavissa erikseen tilattuna
8GB – 16GB kokoluokan SD muistikortteja. Kamera tukee ylikirjoitusta
jolloin kamera kirjoittaa vanhimmasta päästä alkaen uudet tallenteet
vanhojen päälle mikäli SD muistikortti vahingossa täyttyisi.
Ylikirjoitus voidaan tarvittaessa myös kytkeä pois päältä.
Kiinteähintaisen nettipaketin omaavan liittymän avulla kamera saa
lähettää materiaalia kiinteän kuukausimaksun turvin rajattomasti.
Saapuvat kuvat tai videot menevät LinckEazi pilvipalveluun.
Uovision UM785-3G+ Cloud lähettää kuvat ja videot SSL suojattuna esim seuraavien operaattoreiden nettiliittymillä ilman erillistä
lisäpalvelua: Telia, Elisa, Saunalahti, Saunalahti Pre-Paid, DNA ja DNA
Uovision UM785-3G+ Cloud riistakamera on varustettu monipuolisin
etäohjausominaisuuksin. LinckEazi pilvipalvelu mahdollistaa asetusten
vaihdon etänä matkapuhelimella Webportaali ohjelmisto APPsin avulla tai
tietokoneella LinckEazi pilvipalvelusta. Etänä pilvipalvelun kautta
tehdyt etäohjauskomennot ovat maksuttomia.
Yleisimpiä etäkomentoja ovat esim kuva tai videopyyntö, PIR
liiketunnistimen viiveen säätö, kuvausmoodin vaihto (still kuva vs
video). Kamera voidaan ohjelmoida Työaikataulun avulla se voidaan
ohjelmoida ottamaan kuvia vain tiettyyn aikaan tiettynä päivänä viikosta tai jopa kokonaan deaktivoida tai aktivoida kun ollaan itse paikalla
esim mökillä.
Kameran kaikki etäkomennot voidaan lähettää LinckEazi pilvipalvelun
avulla ja matkapuhelimen kautta Webportaali sovelluksen avulla,
Uovision UM785-3G+ Cloud riistakamerassa on ihmissilmälle täysin
näkymätön 45 ledinen tehokas inframusta salama. Täysin näkymätön salama
on ehdoton edellytys mikäli lähettävää Uovision UM785 riistakameraa
käytetään myös valvontatehtävissä eri kohteissa.
Inframusta salama kytkeytyy automaattisesti päälle hämärän tullen
jolloin riistakamera kuvaa kohteesta mustavalkoiset yökuvat tai videot.
Hämärätunnistin kytkee salaman automaattisesti pois päältä päiväsaikaan
jolloin se kuvaa kohteet normaalisti värikuvina tai videoina.
Salaman tehoa voidaan asetuksista säätää jolloin välillä; Korkea /
Alhainen teho. Pienempi teho on tarpeellinen mikäli kameralla kuvataan
esim pienissä sisätiloissa ja halutaan välttää vastaheijastetta
valkoisesta seinästä. Salaman kantama jopa n 18m saakka.
Uovision UM785-3G+ Cloud riistakamerasta löytyy viikkotyökalu jonka
avulla kameran voi etukäteen ajastaa kuvaamaan tiettynä aikatauluna
viikon jokaisena päivänä. Kameraan voidaan ohjelmoida 4:lle eri viikolle eri tunnein aktiivista viikkotyö aikatauluohjelmaa jolloin kamera on
tarvittaessa aktiivinen useita kertoja eri vuorokauden aikaan. Toiminto
on hyvä jos halutaan että kamera on aktiivinen esim vain öiseen aikaan
tai sulkeutuu yrityksen aukioloaikoina.
Uovision UM785-3G+ Cloud riistakamera voidaan etukäteen ajastaa ottamaan kuvia tasaisin väliajoin ns tasa-aika kuvauksena (TimeLapse).
Aikavälikuvauksen (Time Lapse) avulla kameran voi ennalta määrätä
ottamaan kuva alueesta ilman PIR liiketunnistimen liikehavaintoa.
Tasa-aika kuvaus voidaan asettaa välille 3min – 55min tai 1h – 24h
Toiminto on hyvä jos halutaan saada automaattisesti esim loukulta
automaattisesti kuva kerran vuorokaudessa tai mikäli kamera on
mökkivahtina niin se voidaan etänä ”sammuttaa” ja ”päällekytkeä” tämän
toiminnon avulla kun ollaan itse paikalla.
Aikavälikuvauksen aikana valinnaisesti myös PIR liiketunnistin
voidaan kytkeä päälle jolloin se laukaisee kuvauksen mikäli alueelle
tulee kuvattava kohde. Aikavälikuvauksella otetun kuvan tunnistaa kuvaan leimautuvasta merkinnästä (T-L).
Jokaiseen kuvan alareunaan tallentuu hyödyllinen aikaleimatieto josta
näkyvät esim kellonaika, päivämäärä, lämpötila, paristojen varaustila
tai kuvauksen laukaissut liiketunnistin merkintä. Paristojen varaustilaa voit kätevästi tarkkailla saapuvista kuvista ilman eri kyselyä.
Uovision UM785-3G+ Cloud riistakameran PIR liiketunnistin reaktioaika
lämpöliikkuvaan kohteeseen on vain 0.6sek. Nopean vasteajan myötä kamera kuvaa myös nopeammin liikkuvat kohteet aiempaa herkemmin. PIR
liiketunnistin kattaa 105° valvonta-alueen ja liiketunnistimen kantama
kohtisuoraan kamerasta on n 16metriä. Liiketunnistimen herkkyyttä
voidaan säätää tasoilla: Korkea, Automaattinen ja Matala.
Uovision UM785-3G+ Cloud riistakamera on varustettu myös
verkkopaikannuksella. Verkkopaikannus toimii vallitsevan operaattorin
tiheyspaikannuksen avulla jolloin kamera sijainnin LincEazi
pilvipalvelun kartalla kun siltä pyydetään Sijainti. Mitä tiheämpi on
operaattorin alueellinen verkko, sen tarkempi on verkkopaikannus.
Uovision UM785-3G+ Cloud riistakameran omaan sisäiseen paristotilaan
menee kerrallaan 12kpl AA alkaliparistoja. Kamera tukee myös 6V ulkoisia virtalähteitä esim akku tai verkkovirtalaite. Mikäli käytät ulkoista
akkukaapelia tai virtalähdettä, Uovision kameran etukansi avautuu ilman
että sinun tarvitsee ensin irrottaa kameraan menevää kaapelia erikseen!
Kameran lähettämistä kuvista näet näppärästi myös paristojen
varaustilan ilman eri pyyntöä. Toiminnon avulla pystyt helposti
seuraamaan milloin kameraan on aika mennä vaihtamaan paristot.
Uovision UM785-3G+ Cloud omaa monipuoliset kiinnitysmahdollisuudet.
Mukana tulevan puukiinnitysvyön avulla sen saa helposti kiinnitettyä
puun rungon ympäri. Kameran alapuolelta ja takaa löytyy
kiinnityskierteet mahdollista seinäkiinnikettä varten. Kiinnityskierteen avulla mahdollistat kameran monipuolisemman sijoituksen ja
kallistamisen. Riistakameralukolle löytyy erillinen lukitusportti
liukusalvasta ja kameran takana 8mm Ø ura.
Uovisionin kehittämä kätevä sääsuoja antaa suojaa vesisadetta ja lunta vasten . Suomen sääoloihin
erityisesti suunniteltu tukeva muovinen sääsuoja suojaa kameraasi
kaikelta puusta ja taivaalta tippuvalta.
Kaikissa Uovision riistakameroissa on nelinumeroinen salasanasuojaus
mikäli kamera joutuisi vääriin käsiin. Mukana suomenkielinen käyttöohje. Takuu valmistus- ja materiaalivirheille 12kk (1vuosi). Tuote CE, FCC ja RoHS hyväksytty.
Ilmaiset etäohjaus komennot asetusten vaihtoon Webportaalin APPsin avulla matkapuhelimesta
Metallinen kamerasuoja
Virtajohto ulkoiselle virtalähteelle

matches: HD HD HD HD HD HD HD


text:
Muualla: syyskuuta 2013
Syyskuun puoliväli muka
Lähettänyt Ink Narrative klo 13.55 4 kommenttia:
Pitkästä aikaa Soneran kanssa asioimassa
Vaimo haluaa katsella Kärppien pelit, joten meille pitäisi hankkia maksullinen TV-kanava Nelonen Pro Extra. Tavalliselta Nelonen Prolta näkyy neljä peliä viikossa ja täällä pohjoisessa tiedetään vanhastaan, että niistä korkeintaan pari on kauden aikana Kärppä-pelejä. Extralta taas näkyvät kaikki liigapelit. Eilen menin Soneran myymälään selvittämään mahdollisuutta kyseisen kanavapaketin hankintaan.
Nelonen Pro Extra on nippu HD-kanavia, joita ei näytetä perinteisillä tekniikoilla. Sen tiesin jo kauppaan mennessäni, koska teknisiin yllätyksiin Soneran kanssa tottuneena selvitin mielestäni huolellisesti hankinnan taustoja. Menin myymälään jonottamaan enkä tilannut kanavaa netistä, koska olin kuitenkin valmistautunut myyjän kanssa vielä varmistamaan, että mitään ongelmia ei pääse syntymään.
Soneran varsin informatiiviset nettisivut kertoivat, että maksullisten kanavapakettien katsomiseen tarvitsen joko laajakaistan kautta toimivan viihdepaketin tai kaapelikortin. Meillä jälkimmäinen on. Lisäksi Sonera korostetusti kertoo sivuillaan seuraavaa: "Muista linkittää kaapelikortti! Huomioithan, että Kaapeli-TV:ssä maksullisten HD-kanavien katselua varten kaapelikortti tulee linkittää Cable HD Ready -vastaanottimeen eli digiboksiin tai digitelevisioon. Ilman linkitystä HD–kanavat eivät näy. Linkityksen teet soittamalla asiakaspalveluun p. 0200 17000 (mpm/pvm) ma–pe klo 8–20, la–16.30."
Meillä on pari vuotta vanha, laadukas Sonyn Full HD -telkkari, jossa on aikanaan hankittu lukijakin kaapelikorttia varten. Kuvittelin asian olevan sikäli kunnossa, mutta halusin sen vielä asiantuntevalta myyjältä tarkistaa. Nyt tiedän, että olennainen sanoma Soneran sivuilla korostetussa tekstissä on termi Cable HD Ready. Pitää olla joko televisio, jonka korttipaikassa toimii Cable HD Ready -kortinlukija, sekä tietysti myös vastaava, erikseen hankittava kortinlukija, tai erillinen Cable HD Ready digiboksi. Vain Cable HD Ready -laitteet voidaan Soneralla linkittää. Muissa vehkeissä kaapeliverkon maksulliset HD-kanavat eivät näy.
Puolen tunnin jonotuksen jälkeen pääsin keskustelemaan huolistani Soneran pätevältä vaikuttavan nuoren miesmyyjän kanssa. Hän oli auliisti valmis myymään kaiken haluamani ja paljon ylimääräistä. Viihdepaketin torjuin, koska epäilykseni sen tekniikan toimivuuden suhteen ylitti tarjouksen houkuttelevuuden. Nelonen Pro Extran hän kuitenkin vakuutti toimivan, kun meillä on Soneran kaapeli-TV ja kaapelikortti. Kortinlukijan linkittämisestä hän antoi huolelliset ohjeet. Sen sijaan hän ei ovelista kyselyistäni huolimatta kertaakaan erehtynyt varmistamaan, että TV-tekniikkamme täyttää Cable HD Ready -vaatimukset. Itse taas en juuri sitä osannut kysyä, kun telkkari oli kohtuullisen uusi ja nimenomaan hankittu sellaisena, että sillä aikanaan näkyvät myös HD-kanavat.
Kotona toimin toivorikkaana myyjän antamien ohjeiden mukaan. Varmistin, että kaapelikortti oli paikallaan ja tein uuden kanavahaun. Muuten kaikki näytti hyvältä, mutta Nelonen Pro Extran kanavat eivät tulleet näkyviin. Aloin selvittämään HD-linkitystä soittamalla myyjän antamaan numeroon. Toistakymmentä minuuttia musiikkia ja väliaikatiedotuksia puhelimesta kuunneltuani päätin vielä opiskella aihetta netistä. Muistan vielä hyvin parin vuoden takaa pitkät musiikinkuuntelusessiot yrittäessäni päästä keskustelemaan Soneran asiakaspalvelun kanssa. Kanavien näkymättömyys oli myös herättänyt epäilyksen siitä, että kaikki ei kuitenkaan ole kunnossa, mikä musiikin kuuntelun lomassa kirkastui mielessäni.
Netistä löytyikin lomake, jolla linkityspyynnön saattoi tehdä tarvitsematta yrittää tavoittaa asiakaspalvelua puhelimitse. Sitä etsiessäni olin kuitenkin törmännyt Kuningaskuluttajan juttuun, jossa harvinaisen selkeästi selostettiin HD-tekniikan uudistuneita kuvioita. Sitä tavatessani aloin ymmärtää, että meidän uudehkon, hienon Full HD -telkkarimme kaapelikorttiaseman kautta ei Nelonen Pro Extran kanavia saa näkymään.
Aikani kiroiltuani marssin lähimpään digiboksiliikkeeseen ja ostin boksin, josta huolellisesti varmistin, että sen kyljessä oli maaginen teksti "Cable HD Ready". Rahaa paloi reilut kolmesataa. Monta digiboksimerkkiä oli hyllyssä halvemmallakin, mutta yksikään niistä ei ollut Cable HD Ready.
Kotona virittelin digiboksin paikalleen samalla kun kuuntelin vaimon narinaa tuhlauksesta. Kanavahaun jälkeen tärkeät HD-kanavat eivät näkyneet, mutta ohjekirjeen tutkimisen jälkeen ymmärsin laittaa kaapelikortin oikein päin. Toisen kanavahaun jälkeen tulivat Nelonen Pro Extran kaivatut kanavat ja muutkin HD-kanavat lopulta näkyviin listauksessa. Katsomaan niitä ei toki vielä päässyt, koska vaadittu linkitys oli tekemättä. Kanavilta näkyi vain mustalla taustalla teksti: "Pääsy evätty(4)".
Täytin Soneran sivuilla linkityspyynnön. Netin keskustelupalstojen mukaan linkitys tulee yleensä tehdyksi parissa tunnissa, mutta joskus siihen on mennyt kuukausikin. Meidän uutta digiboksiamme Sonera ei ainakaan eilisillan aikana saanut linkitetyksi, mutta kysymys oli toki virka-ajan jälkeisestä illasta. Jännityksellä odotan, näkyykö illalla HD-kanavilta tänä iltana muuta kuin mustaa. Liigakausi alkaa ylihuomenna. Varmaa on kuitenkin, että kausikortti olisi tullut halvemmaksi.
Ps. Kanavat tulivat illalla näkyviin. Hyvä sinänsä, mutta kalliiksi ne tulivat.
Lähettänyt Ink Narrative klo 14.35 2 kommenttia:
Tunnisteet: asiakaspalvelu, kuluttajana, Sonera
Rokualla sienessä
Lähettänyt Ink Narrative klo 14.17 2 kommenttia:

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Katy Perry iphone tapetti HD
Kotiin / Julkkikset / Katy Perry iphone tapetti HD
Gamer11 tammikuu 3, 2017	Julkkikset
7 näkymät Katy Perry iphone tapetti HD
Here is best Selections Of katy perry iphone wallpaper HD For computers, Pöytäkoneet, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täälläLivewallpaper.info tietokanta voi ladata paljon laadukkaita tapetti eri luokkiin . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Koska nämä kuvat ladataan käyttäjät. vaikka tyyppi tietokoneen näytön koko, että olet yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan jotka ovat uudelleen kokoinen ja se rajataan Asenna pöytämikrossasi näytön koon.
katy perry iphone wallpaper HD12.
Yksinkertaisuuden, Olemme ladanneet 1920×1080 Resolution Väritaustakuvat, Se sopivat täydellisesti Näistä Major Resolution (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) Huomioithan, Jos jokin taustakuvat loukkaavat Copyright, Lähetä meille Mail yksityiskohdat, Poistamme sen mahdollisimman pian. Kaikki taustakuvat ladataan käyttäjät. Ja taustakuvat ovat ilmainen henkilökohtaiseen käyttöön vain. If you Like This katy perry iphone wallpaper HD Collection Give us a Like And Share On Facebook and other Social Media.
näyttelijä taustakuvat High Resolution Download
julkkis taustakuvia High Resolution Download
arnold tapetti HD
Johnny Cash tapetti HD
Olivia Wilde tapetti HD
näkymät (14) House MD wallpaper6
näkymät (9) Iphone Wallpapers HD 1080×1920 6
näkymät (8) Anime Girl Wallpaper HD 1920×1080 1
näkymät (8) sci fi wallpapers14
näkymät (6) Desktop Wood Wallpaper HD 1920×1080 11
näkymät (6) hämärä wallpapers15
näkymät (6) Five Finger Death Punch wallpaper8
näkymät (6) Red Dead Redemption tapetti HD
näkymät (6) tapetti tumblr hd 1920×1080 9
näkymät (5) Satunnainen virkaa
Viimeisimmät Desktop HD taustakuvatviinitarha viiniköynnösten tapetti HDHD taustakuvia mobiili High Resolution LataaBatman tapetti High Resolution Downloadtapetti suunnittelija HDryntäävät tapetti HDmaailmanloppu tapetti HDtaustakuva Lataa korkearesoluutioinen Downloadnvidia taustakuvat HDtäysi HD wallpaper High Resolution Download Powered by livewallpaper.info	© Copyright 2016, Kaikki oikeudet pidätetään

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD hd HD HD


FINLEX ® - Säädökset alkuperäisinä: 765/1994
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1994 › 765/1994 EtusivuLainsäädäntöOikeuskäytäntöViranomaisetValtiosopimuksetHallituksen esitykset
Kokeile myös tarkennettua hakua. Katso ohjeet. Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1994 › 765/1994 765/1994 Dokumentin versiot
Laki toimenpiteistä tupakoinnin vähentämiseksi annetun lain muuttamisesta Eduskunnan päätöksen mukaisesti
muutetaan toimenpiteistä tupakoinnin vähentämiseksi 13 päivänä elokuuta 1976 annetun lain (693/76) 8 §:n 1 momentti, 10 §, 5 luvun otsikko, 12-14, 17-21, 31 ja 32 §,
sellaisina kuin niistä ovat 14 § osittain muutettuna 17 päivänä tammikuuta 1991 ja 3 päivänä elokuuta 1992 annetuilla laeilla (106/91 ja 768/92), 19 § 23 päivänä lokakuuta 1992 annetussa laissa (953/92) sekä 20 ja 31 § osittain muutettuna viimeksi mainitulla lailla, sekä
lisätään 2 §:ään, sellaisena kuin se on mainitussa 23 päivänä lokakuuta 1992 annetussa laissa, uusi 3 a kohta, 5 §:ään uusi 4 momentti, 8 §:ään uusi 3 momentti sekä lakiin uusi 13 a § seuraavasti:
3 a) suussa käytettävällä tupakalla kokonaan tai osittain tupakasta valmistettua tuotetta, joka on jauheena tai muussa aineen osien muodossa tai näiden eri muotojen yhdistelmänä, lukuunottamatta poltettavaksi tai pureskeltavaksi tarkoitettua tuotetta;
Suussa käytettävää 2 §:n 3 a kohdassa tarkoitettua tupakkaa ei saa elinkeinotoiminnassa myydä tai muutoin luovuttaa.
Tupakkatuotteen mainonta ja epäsuora mainonta on kielletty. Epäsuorana mainontana pidetään erityisesti tupakkatuotteen myynnin edistämistä muun hyödykkeen mainonnan yhteydessä siten, että muun hyödykkeen tunnuksena käytetään sellaisenaan tai tunnistettavasti muunnettuna tupakkatuotteelle vakiintunutta tunnusta tai että siitä muutoin välittyy mielikuva tietystä tupakkatuotteesta. Mitä edellä säädetään tupakkatuotteesta, koskee myös tupakkaa, tupakkajäljitelmää ja tupakointivälinettä. Mitä edellä säädetään mainonnasta, koskee myös muuta myynninedistämistoimintaa.
Tupakan, tupakkatuotteen ja -jäljitelmän sekä tupakointivälineen valmistaja tai maahantuoja voi antaa 1 momentin säännösten estämättä tuotetta markkinoidessaan sen myyntiin osallistuville tietoa tuotteensa hinnasta, koostumuksesta, ominaisuuksista ja valmistamisesta sekä muuta vastaavaa tuotetietoa. Tarkempia säännöksiä tuotetiedon sisällöstä voidaan antaa asetuksella.
Tupakkatuotetta tai tupakointivälinettä ei saa elinkeinotoiminnassa myydä eikä muutoin luovuttaa henkilölle, joka on kahdeksaatoista vuotta nuorempi.
4) yleisen kulkuneuvon sisätiloissa; sekä
5) työyhteisöjen yhteisissä ja yleisissä sekä asiakkaille tarkoitetuissa sisätiloissa.
Edellä 12 §:ssä tarkoitetun sisätilan ja yleisen kulkuneuvon haltija sekä yleisen tilaisuuden järjestäjä voi kuitenkin sallia tupakoinnin tähän tarkoitukseen varatussa huoneessa tai asianomaisen huoneiston tai tilan osassa siten, ettei tupakansavu pääse kulkeutumaan niihin sisätiloihin, joissa tupakointi on kielletty. Tupakointia varten ei voida kuitenkaan järjestää erillistä huonetta tai muuta tilaa sellaisen sisätilan yhteyteen, joka on pääasiassa kahdeksaatoista vuotta nuorempien henkilöiden käytössä.
Mitä 12 §:n 2 tai 5 kohdassa säädetään tupakoinnin kieltämisestä julkisissa tiloissa tai työyhteisössä, ei sovelleta ravintoloiden ja muiden ravitsemusliikkeiden asiakastiloihin eikä hotellien ja muiden majoitusliikkeiden asiakkaiden ravintola- ja ruokailutiloihin tai majoitushuoneisiin. Tällaisen liikkeen omistaja tai tämän edustaja voi päättää tupakoinnin kieltämisestä tai muusta rajoittamisesta näissä tiloissa sekä savuttomien asiakastilojen ja huoneiden järjestämisestä.
Työnantaja on velvollinen neuvoteltuaan asiasta työntekijöiden tai näiden edustajan kanssa kieltämään tupakoinnin tai rajoittamaan sitä siten, etteivät työntekijät tahattomasti altistu tupakansavulle niissä työyhteisön työtiloissa, joissa tupakointi ei ole 12 §:n 5 kohdan mukaan kielletty.
Mitä 12 §:n 5 kohdassa ja tämän pykälän 3 momentissa säädetään tupakoinnin kieltämisestä ja rajoittamisesta työyhteisöjen yhteisissä ja työtiloissa, ei sovelleta sellaiseen työtilaan, joka on työntekijän tai elinkeinon- ja muun ammatinharjoittajan kodissa, eikä muuhun työtilaan, joka on yksinomaan saman perheen jäsenten ja muiden samassa taloudessa asuvien käytössä.
Edellä 12 §:ssä tarkoitetun sisätilan haltijan ja yleisen tilaisuuden järjestäjän tai tämän pykälän 1 momentissa tarkoitetun tupakointiin varatun tilan haltijan tulee asettaa näkyville tupakointikiellon ja tupakointiin tarkoitetun tilan osoittavat opasteet. Tarkempia säännöksiä opasteesta ja sen asettamisesta voidaan antaa asetuksella.
Jos joku tupakoi kulkuneuvossa, sisätilassa tai ulkoalueella, jossa se on 12 tai 13 §:n säännösten perusteella kielletty, eikä kehotuksesta huolimatta lopeta tupakointia, saa yleisen kulkuneuvon haltija tai liikennehenkilökuntaan kuuluva, yleisen tilaisuuden järjestäjä taikka asianomaisen sisätilan tai ulkoalueen haltija taikka näiden edustaja poistaa hänet kulkuneuvosta, sisätilasta tai ulkoalueelta, jollei hänen poistamistaan voida pitää kohtuuttomana.
Kunta valvoo alueellaan tämän lain ja sen nojalla annettujen säännösten ja määräysten noudattamista siten kuin kunnalle kuuluvien kansanterveystyön toimeenpanoon liittyvien tehtävien hoitamisesta säädetään kansanterveyslaissa (66/72). Kansanterveyslain tarkoittama kunnan monijäseninen toimielin voi siirtää tämän lain mukaan sille kuuluvien tehtävien hoitamisen sen alaiselle kunnan viranhaltijalle.
Tupakoinnin kieltämisestä ja sen rajoittamisesta 12 §:n 5 kohdassa ja 13 §:n 3 momentissa annettujen säännösten noudattamista työyhteisöissä valvovat työsuojeluviranomaiset siten kuin siitä säädetään työsuojelun valvonnasta ja muutoksenhausta työsuojeluasioissa annetussa laissa (131/73), jollei tässä laissa toisin säädetä.
Tämän lain 12 §:n 3 kohdan säännösten noudattamista yleisissä tilaisuuksissa valvoo poliisi.
Kunnan tulee omasta aloitteestaan tai tehtyjen ilmoitusten perusteella suorittaa tupakkatuotteen varastointi- ja myyntipaikkojen tarkastuksia sekä valvoa tupakkatuotteiden ja tupakointivälineiden myyntiä, tupakkatuotteen ja -jäljitelmän sekä tupakointivälineen mainontaa ja muuta myynninedistämistoimintaa samoin kuin tupakointikieltojen ja -rajoitusten noudattamista toimialueellaan.
Jos tarkastuksessa tai muutoin havaitaan epäkohtia taikka säännösten tai määräysten vastaista toimintaa, kunnan tulee antaa asianmukaiset ohjeet epäkohtien poistamiseksi taikka säännösten tai määräysten vastaisen toiminnan lopettamiseksi sekä asetettava määräaika, jonka kuluessa näin on meneteltävä.
Jollei korjausta ole tapahtunut asetetussa määräajassa taikka jos ohjeissa mainittua säännösten vastaista menettelyä on jatkettu tai jos se on uudistettu asetetun määräajan jälkeen, kunnan on ilmoitettava asiasta:
1) viralliselle syyttäjälle, kun kysymys on 10 tai 11 §:n, 12 §:n 1-4 kohdan tai 13 §:n 1 momentin säännösten vastaisesta menettelystä; sekä
2) sosiaali- ja terveysministeriölle, kun kysymys on 5-7 §:n säännösten vastaisen tupakkatuotteen tai tupakointivälineen elinkeinotoiminnassa tapahtuvasta myynnistä ja muusta luovuttamisesta taikka muusta näiden säännösten vastaisesta menettelystä tai kun kysymys on 8 ja 9 §:n säännöksissä kielletystä mainonta- tai myynninedistämistoimesta.
Jos tupakkatuotetta, tupakkajäljitelmää tai tupakointivälinettä mainostetaan taikka harjoitetaan sen muuta 8 tai 9 §:n säännösten vastaista myynninedistämistä, sosiaali- ja terveysministeriö voi kieltää mainonta- tai myynninedistämistoimen tilaajaa, sen toimeenpanijaa sekä näiden palveluksessa olevaa jatkamasta ja uudistamasta säännöstenvastaista menettelyä.
Sosiaali- ja terveysministeriö voi kieltää tupakkatuotteen tai tupakointivälineen valmistajalta, maahantuojalta tai muulta elinkeinonharjoittajalta tuotteen elinkeinotoiminnassa tapahtuvan myymisen ja muun luovuttamisen, jos tuote tai sen vähittäismyyntipakkaus on 5 §:n tai 7 §:n 1 ja 2 momentin säännösten vastainen taikka jos savukkeen terva- ja nikotiinipitoisuuksia ei ole tutkittu 6 §:n 2 momentissa edellytetyllä tavalla tai jos näistä pitoisuuksista ei ole tehty 6 §:n 3 momentissa säädettyä ilmoitusta.
Sosiaali- ja terveysministeriö voi velvoittaa asettamassaan määräajassa 2 momentissa tarkoitetun valmistajan tai maahantuojan ottamaan tupakkatuotteen tai tupakointivälineen pois markkinoilta.
Jos 18 §:n 1 ja 2 momentissa tarkoitettujen säännösten vastaisen menettelyn jatkaminen tai uudistaminen on sen laajuuden tai merkityksen johdosta tarpeen kiireellisesti estää, voi sosiaali- ja terveysministeriö väliaikaisesti ennen asian lopullista ratkaisemista antaa tätä tarkoittavan kiellon. Väliaikaista kieltoa koskeva määräys tulee voimaan heti, ja se voidaan peruuttaa ennen asian lopullista ratkaisemista.
Sosiaali- ja terveysministeriö voi 18 §:n 1 ja 2 momentissa säädetystä kiellosta päättäessään velvoittaa kiellon saaneen suorittamaan asetetussa määräajassa ja sosiaali- ja terveysministeriön määräämällä tavalla oikaisutoimen, jos sitä säännösten vastaisesta menettelystä aiheutuvien ilmeisten haittojen vuoksi on pidettävä tarpeellisena.
Sosiaali- ja terveysministeriö voi tehostaa tämän lain säännösten perusteella antamaansa kieltoa tai määräystä ja kunta antamiaan ohjeita uhkasakolla tai uhalla, että asetetun määräajan jälkeen tekemättä jätetty toimenpide teetetään laiminlyöjän kustannuksella.
Tämän lain säännösten perusteella asetettuun uhkasakkoon ja teettämisuhkaan sovelletaan, mitä uhkasakkolaissa (1113/90) säädetään, jollei tässä laissa toisin säädetä.
Sosiaali- ja terveysministeriön antamaan kieltopäätökseen tai väliaikaista kieltoa koskevaan määräykseen, joka perustuu 8 tai 9 §:n vastaiseen mainontaan tai muuhun myynninedistämiseen taikka siihen, että tupakkatuotteen vähittäismyyntipakkaus on 7 §:n 1 tai 2 momentin vastainen, taikka ministeriön näiden tehosteeksi asettamaan uhkasakkoon tai teettämisuhkaan ei saa hakea valittamalla muutosta.
Kunnan tai sen 14 §:n 2 momentissa säädetyn viranhaltijan 1 momentissa tarkoitetussa asiassa ohjeiden noudattamisen tehosteeksi asettamaan uhkasakkoa tai teettämisuhkaa koskevaan päätökseen ei saa hakea muutosta valittamalla. Se, jolle uhkasakko tai teettämisuhka on asetettu, voi saattaa asian hakemuksella sosiaali- ja terveysministeriön käsiteltäväksi 14 päivän kuluessa ohjeiden tiedoksi saamisesta. Asianosainen sosiaali- ja terveysministeriön päätöksen saanut voi saattaa asian edelleen markkinatuomioistuimen käsiteltäväksi siten kuin tästä säädetään 3 momentissa.
Se, jolle sosiaali- ja terveysministeriö on antanut 1 momentissa tarkoitetun kieltopäätöksen tai väliaikaista kieltoa koskevan määräyksen taikka asettanut sen tehosteeksi uhkasakon tai teettämisuhan, voi hakemuksella saattaa asian markkinatuomioistuimen käsiteltäväksi 30 päivän kuluessa päätöksen tai määräyksen tiedoksi saamisesta.
Kunnan tai sosiaali- ja terveysministeriön 1 momentissa tarkoitetussa asiassa asettaman uhkasakon tuomitsee tai teettämisuhan täytäntöönpanosta päättää uhkasakon tai teettämisuhan asettajan hakemuksesta markkinatuomioistuin.
Sosiaali- ja terveysministeriön tai kunnan 5 ja 6 §:n sekä kunnan 10-12 §:n tai 13 §:n 1 momentin säännösten vastaisesti toimineelle asettaman uhkasakon tuomitsee ja teettämisuhan määrää täytäntöönpantavaksi uhkasakon tai teettämisuhan asettajan hakemuksesta lääninoikeus.
Joka mainostaa tupakkaa, tupakkatuotetta, tupakkajäljitelmää tai tupakointivälinettä tai harjoittaa näiden muuta myynninedistämistä taikka muutoin menettelee 8 ja 9 §:n säännösten vastaisesti, on tuomittava tupakan markkinointirikkomuksesta sakkoon.
Joka mainostaa tupakkaa, tupakkatuotetta tai tupakointivälinettä tai harjoittaa sen muuta myynninedistämistä taikka muutoin toimii 8 ja 9 §:n säännösten vastaisesti siten, että menettelyä on pidettävä sen toteuttamistapa, kohderyhmän ikä tai suuruus taikka menettelystä saatu taloudellinen hyöty huomioon ottaen myös kokonaisuutena arvostellen törkeänä, on tuomittava tupakan markkinointirikoksesta sakkoon tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi.
Joka kunnan antamien ohjeiden tai kiellon vastaisesti edelleen elinkeinotoiminnassa myy tai muuten luovuttaa 5 §:n, 6 §:n 2 tai 3 momentin tai 7 §:n 1 ja 2 momentin säännösten vastaista tupakkatuotetta tai tupakointivälinettä, on tuomittava tupakkalain vastaisen tuotteen myymisestä sakkoon.
Joka elinkeinotoiminnassa toistuvasti vastoin kunnan antamia ohjeita luovuttaa tupakkatuotteen tai tupakointivälineen kahdeksaatoista vuotta nuoremmalle henkilölle tai rikkoo 11 §:n säännöksiä, on tuomittava tupakan myyntirikkomuksesta sakkoon.
Virallinen syyttäjä saa nostaa syytteen 1-3 momentissa säädetystä teosta vain sosiaali- ja terveysministeriön ilmoituksesta ja 4 momentissa säädetystä teosta vain kunnan ilmoituksesta.
Joka yleisen kulkuneuvon, asianomaisen sisätilan tai ulkoalueen haltijan tai heidän edustajansa taikka yleisen tilaisuuden järjestäjän tai siellä järjestysmiehenä toimivan huomautuksesta huolimatta jatkaa tupakointia sisätilassa tai ulkoalueella, jossa tupakointi on 12 §:n 1-4 kohdan säännösten perusteella kielletty, on tuomittava tupakointirikkomuksesta sakkoon.
Edellä 12 §:n 1-4 kohdassa tarkoitetun yleisen kulkuneuvon, sisätilan tai ulkoalueen haltija tai heidän edustajansa taikka yleisen tilaisuuden järjestäjä, joka toistuvasti sallii tupakoinnin sisätilassa tai ulkoalueella, jossa se on kiellettyä, taikka laiminlyö asetetussa määräajassa suorittaa kunnan antamissa ohjeissa edellytetyt toimenpiteet tupakansavun kulkeutumisen estämiseksi niihin sisätiloihin, joissa tupakointi on kielletty, on, jollei laiminlyöntiä voida pitää vähäisenä, tuomittava tupakkalain suojaamistoimenpiteiden laiminlyönnistä sakkoon.
Virallinen syyttäjä saa nostaa syytteen 1 momentissa tarkoitetusta teosta vain yleisen kulkuneuvon, asianomaisen sisätilan ja ulkoalueen haltijan, yleisen tilaisuuden järjestäjän tai näiden edustajan ilmoituksesta sekä 2 momentissa tarkoitetusta teosta vain kunnan ilmoituksesta.
ETA-sopimuksen liite X: neuvoston direktiivi 89/552/ETY
ETA:n sekakomitean päätöksen N:o 7/94 liite III: neuvoston direktiivi 92/41/ETY
›Ruotsinkieliset säädökset ›Ajantasainen lainsäädäntö ›Säädösmuutosten hakemisto ›Saamenkieliset säädökset Sisällysluettelo765/19942 §5 §8 §10 §5 luku - Väestön suojaaminen ympäristön tupakansavun aiheuttamilta terveyshaitoilta12 §13 §13 a §14 §17 §18 §19 §20 §21 §31 §32 §
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1994 › 765/1994 Lainsäädäntö


text:
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / HD / eivät vain se tapetti HD	eivät vain se tapetti HD
0	eivät vain se tapetti HD
Tässä on paras kokoelma eivät vain se tapetti HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos Like This vain tehdä se tapetti HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Jeya Edellinen: ipad HD wallpaper HD
seuraava: pokemon hd tapetti HD
musta ruusunpunainen tapetti HDtavallinen valkoinen tapetti HDKakashi Hatake tapettiDeathstroke tapetti HDrauhallinen taustakuvatyylikäs tapetti HDsininen palo tapetti HDlinna tapettiScott Pilgrim tapetti HDDesktop Damask Wallpaper HD Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD hd HD HD


text:
Avioeroa voivat hakea puolisot yhdessä tai toinen puoliso yksin. Avioero-oikeudenkäynnin alkaessa puolisoiden on pitänyt asua erillään yhtäjaksoisesti tai lyhyemmissä jaksoissa vähintään neljän vuoden ajan avioerohakemusta edeltäneiden viiden vuoden aikana. Vaihtoehtoisesti heidän on pitänyt olla vähintään neljä vuotta virallisesti asumuserossa. Tuomioistuimen on myös katsottava, että puolisoiden ei voida kohtuudella olettaa pääsevän sovintoon. Avioeron edellytyksenä on myös, että puolisot ja kaikki lapset saavat tarvittavan elatusavun. He voivat kuitenkin milloin tahansa luopua tästä oikeudesta. Kun puolisot ovat olleet asumuserossa yhteisestä sopimuksesta tai tuomioistuimen päätöksellä, avioeron tuomitseminen ei muuta sitä, mikä on aiemmin sovittu osapuolten kesken, tai mitä heille on määrätty. Tilanne muuttuu ainoastaan avioeron oikeusvaikutusten osalta. On huomattava, että puolisoiden ei tarvitse ennen avioeron hakemista olla asumuserossa yhteisestä sopimuksesta tai tuomioistuimen päätöksellä.
Lainsäädännössä ei säädetä avioeron perusteista. Kuten edellä todetaan avioeron edellytyksistä, avioero-oikeudenkäynnin alkaessa puolisoiden on pitänyt asua erillään yhtäjaksoisesti tai lyhyemmissä jaksoissa vähintään neljän vuoden ajan avioerohakemusta edeltäneiden viiden vuoden aikana. Vaihtoehtoisesti heidän on pitänyt olla vähintään neljä vuotta virallisesti asumuserossa.
Kun puolisot ovat olleet asumuserossa yhteisestä sopimuksesta tai tuomioistuimen päätöksellä, avioeron tuomitseminen ei muuta sitä, mikä on aiemmin sovittu osapuolten kesken, tai mitä heille on määrätty. Tilanne muuttuu ainoastaan avioeron oikeusvaikutusten osalta. Asumuseroa koskevaa lakia sovelletaan sukunimiin, ja vaimo voi asumuseron tultua voimaan ottaa uudelleen tyttönimensä käyttöön. Tästä on kuitenkin ilmoitettava julkisessa asumuseroasiakirjassa (public deed of separation). Tuomioistuimen antaessa asumuseropäätöksen kyseinen ilmoitus on liitettävä oikeudenkäyntiasiakirjoihin ennen päätöksen antamista. Kun avioero tuomitaan, kaikki siviilioikeudelliset velvoitteet ja osapuolten velvollisuus elää yhdessä raukeavat. Lisäksi puolisoiden perintöoikeudet toistensa omaisuuteen lakkaavat sinä päivänä, jona avioeropäätöksestä tai -tuomiosta tulee lainvoimainen.
Kun puolisot ovat olleet asumuserossa yhteisestä sopimuksesta tai tuomioistuimen päätöksellä, avioeron tuomitseminen ei muuta sitä, mikä on aiemmin sovittu osapuolten kesken, tai mitä heille on määrätty. Maltan siviililain (Civil Code) 66D §:n 5 momentissa säädetään, että kun puolisoiden omaisuuden ja sen tuottojen (osittainen) yhteisomistus tai -hallinta (community of acquests / community of residue under separate administration) lakkaa, puolisot voivat siitä huolimatta molempien suostumuksella erota jakamatta yhteisesti omistamaansa omaisuutta.
Avioeron voimaantulo ei vaikuta oikeuksiin ja velvoitteisiin, joita vanhemmilla on lapsiaan kohtaan, eikä sopimuksiin, joita on tehty lasten huoltajuudesta. Vanhempi voi kuitenkin väittää, että toinen vanhempi ei sovellu heidän alaikäisten lastensa huoltajaksi. Jos tuomioistuin yhtyy tähän näkemykseen, huoltajaksi soveltumattomaksi katsottu vanhempi ei voi toisen vanhemman kuollessa saada huoltajuutta ilman tuomioistuimen lupaa. Alaikäisten lasten elatusvelvollisuus jatkuu 18 vuoden ikään saakka. Jos lapsi jatkaa opintojaan, elatusvelvollisuus jatkuu 23 vuoden ikään saakka, jollei toisin sovita.
Kun puolisot ovat olleet asumuserossa yhteisestä sopimuksesta tai tuomioistuimen päätöksellä, avioeron tuomitseminen ei muuta sitä, mikä on aiemmin sovittu osapuolten kesken, tai mitä heille on määrätty. Näin ollen avioero ei vaikuta elatusvelvollisuuteen, paitsi jos osapuolet toisin päättävät. Tuomioistuin voi avioerohakemuksen hyväksyvässä tuomiossa määrätä sen osapuolen, jolle elatusapua on määrätty maksettavaksi, asian käsittelyn aikana esittämästä pyynnöstä, että toisen osapuolen entiselle puolisolleen tai lapsilleen maksaman elatusavun saaminen varmistetaan tarkoituksenmukaisella ja kohtuullisella vakuudella, joka määritetään osapuolten tilanteen mukaisesti. Vakuuden arvo voi olla enintään viiden vuoden elatusavun suuruinen. Vakuutta koskeva pyyntö voidaan esittää myös milloin tahansa avioerotuomion antamisen jälkeen, kun elatusapua on tuomion mukaan maksettava.
Kun puoliso yksin tai yhdessä toisen puolison kanssa haluaa purkaa avioliiton ja toimittaa avioerohakemuksen toimivaltaiseen siviilituomioistuimeen, tuomioistuin edellyttää ennen menettelyn aloittamista heidän tapaavan sovittelijan, jos puolisot eivät ole olleet asumuserossa yhteisestä sopimuksesta tai tuomioistuimen päätöksellä. Sovittelija selvittää, onko puolisoiden välien korjaantuminen mahdollista. Jos sovintoon ei päästä eivätkä puolisot ole vielä sopineet avioeron ehdoista, avioero pyritään toteuttamaan sopimuksella. Sopimuksessa käsitellään seuraavia ehtoja tai osaa niistä:
lasten huoltajuus;
lasten tapaamisoikeus;
elatusapu toiselle tai kummallekin vanhemmalle ja jokaiselle lapselle;
asuminen puolisoiden yhteisessä kodissa;
puolisoiden yhdessä osittain tai kokonaan omistaman tai hallitseman omaisuuden jakaminen.
Asumuseroa hakeva puoliso jättää asiaa koskevan hakemuksen tuomioistuimelle, joka antaa tuomion puolisoiden oikeuksista ja velvoitteista asumuseron aikana.
Asumuseron myöntäminen edellyttää, että yksi tai useampi seuraavista edellytyksistä täyttyy;
uskottomuus;
perheväkivalta;
puolison toiseen puolisoon tai lapsiin kohdistama väkivaltainen, julma tai uhkaileva käytös tai vakavan vamman aiheuttaminen;
puolisoiden ei kohtuudella voida odottaa asuvan yhdessä avioliiton rikkouduttua peruuttamattomasti;
puolison hylkääminen.
Puolison, jota vastaan asumusero julistetaan, on maksettava elatusapua toiselle puolisolle ja lapsille 18 vuoden ikään saakka. Jos lapset opiskelevat päätoimisesti, ikäraja nousee 23 vuoteen. Toiselle puolisolle ja lapsille maksettavan elatusavun suuruutta määritettäessä otetaan huomioon kaikki heidän tilanteeseensa vaikuttavat seikat, joita ovat muun muassa seuraavat:
kokonaisvaltaiseen arvioon perustuvat lasten tarpeet;
fyysiset tai henkiset vammat;
sairauksien seuraukset, jos niiden vakavuuden vuoksi puolisot tai lapset eivät pysty huolehtimaan itsestään;
puolison, joka on määrätty maksamaan elatusapua, mahdollisesti heikentynyt tulonhankkimiskyky, joka johtuu siitä, että hän on avioliiton aikana joutunut huolehtimaan kotitaloudesta, toisesta puolisosta ja avioliiton aikana syntyneistä lapsista;
kaikki tulot ja muut etuudet, jotka toinen puoliso saa tai molemmat puolisot saavat lainsäädännön mukaisesti;
puolisoiden ja lasten asumiseen liittyvät vaatimukset;
rahamäärä, jonka puoliso olisi saanut jonakin etuutena (esimerkiksi eläkkeen muodossa), mutta josta hän joutuu luopumaan asumuseron vuoksi.
Tuomioistuin voi toisen puolison vaatimuksesta päättää, että aviopuolisoiden yhteinen koti jää kokonaisuudessaan kyseiselle puolisolle siksi ajaksi ja niillä ehdoilla, jotka tuomioistuin katsoo parhaiksi. Tuomioistuin voi myös päättää, että yhteinen koti myydään, jos molemmilla puolisoilla ja heidän lapsillaan on asianmukainen vaihtoehtoinen asunto. Tuomioistuin voi myös päättää yhteisen kodin myynnistä saatavan tuoton jakamisesta puolisoille. Jos molemmat puolisot omistavat yhteisen kodin, tuomioistuin voi määrätä sen jommallekummalle puolisolle, joka puolestaan korvaa toiselle tämän kärsimän rahallisen tappion.
Kun tuomioistuin antaa asumuseroa koskevan tuomion, se määrää myös lasten huoltajuudesta pitäen lasten hyvinvointia tärkeimpänä perusteena. Tuomioistuin voi kuitenkin puolison pyynnöstä päättää, että toinen puoliso ei sovellu heidän alaikäisten lastensa huoltajaksi. Jos tuomioistuin tekee tällaisen päätöksen, huoltajaksi soveltumattomaksi katsottu vanhempi ei voi toisen vanhemman kuollessa saada alaikäisten lasten huoltajuutta ilman tuomioistuimen lupaa.
Vaimo voi asumuseron tultua voimaan ottaa uudelleen tyttönimensä käyttöön. Tästä on kuitenkin ilmoitettava julkisessa asumuseroasiakirjassa (public deed of separation). Tuomioistuimen antaessa asumuseropäätöksen kyseinen ilmoitus on liitettävä oikeudenkäyntiasiakirjoihin ennen päätöksen antamista.
Kaikissa tapauksissa asumuseron vaikutukset kolmansiin osapuoliin alkavat vasta sen jälkeen, kun asumuseroasiakirja rekisteröidään julkiseen rekisteriin.
Avioliiton mitätöinti tarkoittaa, että se ei ole tullut lainkaan voimaan.
Avioliitto on mitätön, jos
asianomaisen maan avioliittolain mukaisia muodollisuuksia ei ole noudatettu;
jompikumpi osapuoli pakotettiin suostumaan avioliittoon fyysistä tai henkistä väkivaltaa käyttäen tai uhkaamalla;
jommankumman osapuolen suostumus on merkityksetön toisen osapuolen henkilöllisyyttä koskevan erehdyksen vuoksi;
jommankumman osapuolen suostumus on saatu aikaan petoksella, joka koskee toisen osapuolen henkilökohtaista ominaisuutta, joka voi vakavasti vahingoittaa avioliittoa;
jommankumman osapuolen suostumus on merkityksetön, koska hänen kykynsä arvioida avioelämää tai aviopuolisoiden välttämättömiä oikeuksia ja velvollisuuksia on olennaisesti rajoittunut tai hänellä on sellainen psyykkisen poikkeavuus, jonka tuloksena hän ei pysty täyttämään välttämättömiä velvollisuuksiaan aviopuolisona;
jompikumpi osapuolista on impotentti, jolloin impotenssi voi olla absoluuttista tai suhteellista mutta sen on täytynyt alkaa ennen avioliiton alkamista;
jommankumman osapuolen suostumus on merkityksetön, koska avioliitto, yksi tai useampi avioelämän olennainen osa tai oikeus sukupuoliyhteyteen puolison kanssa on nimenomaisesti suljettu pois;
jompikumpi osapuolista asettaa suostumukselleen lykkäävän ehdon;
jommallakummalla osapuolista ei ollut avioliiton solmimishetkellä vaadittavaa käsityskykyä tai tahtoa antaakseen suostumuksensa avioliittoon; tämä koskee myös ohimenevää syytä;
aviopuolisot eivät ole olleet sukupuoliyhteydessä keskenään.
Pätevän avioliiton vaikutusten katsotaan olleen aina voimassa mitättömäksi julistetun avioliiton aikana syntyneiden tai siitettyjen lasten osalta. Sama koskee lapsia, jotka ovat syntyneet ennen avioliittoa ja joiden isyys on tunnustettu ennen avioliiton mitätöintiä koskevan tuomion antamista. Jos vain toinen vanhemmista on toiminut vilpittömässä mielessä, kyseisiä vaikutuksia sovelletaan hänen ja lasten hyväksi. Jos molemmat vanhemmat ovat toimineet vilpillisessä mielessä, pätevän avioliiton vaikutuksia sovelletaan ainoastaan niiden lasten hyväksi, jotka ovat syntyneet tai jotka on siitetty mitättömäksi julistetun avioliiton aikana. Puolison, joka on vastuussa avioliiton mitättömyydestä, on maksettava vilpittömässä mielessä toimineelle puolisolle elatusapua viiden vuoden ajan. Tämä velvollisuus päättyy, jos vilpittömässä mielessä toiminut puoliso avioituu uudelleen.
Vaihtoehtoisia keinoja ei ole, vaan avioeroa on aina haettava tuomioistuimelta.
Avioeroa, asumuseroa ja siviilivihkimisen mitätöintiä haetaan riita-asioita käsittelevän tuomioistuimen perheoikeuden jaostosta (Civil Court, Family Section). Maltan kirkollisen tuomioistuimen (Ecclesiastical Tribunal) myöntämän avioliiton mitätöinnin rekisteröintiä haetaan muutoksenhakutuomioistuimelta (Court of Appeal). Avioeroa, asumuseroa ja siviilivihkimisen mitätöintiä koskeva hakemus on vannottava oikeaksi. Hakemukseen on vastattava 20 päivän kuluessa. Vaadittavat liiteasiakirjat riippuvat siitä, mitä hakija haluaa osoittaa oikeaksi. Kirkollisen tuomioistuimen myöntämän avioliiton mitätöinnin rekisteröintiä haettaessa asiakirjoihin on liitettävä jäljennökset ensimmäisen oikeusasteen kirkollisen tuomioistuimen (Metropolitan Tribunal) antamasta tuomiosta, toisen oikeusasteen alueellisen tuomioistuimen (Regional Tribunal of Second Instance) määräyksestä, täytäntöönpanomääräyksestä ja vihkimistodistuksesta.
Kukin asumuseroa hakenut asianosainen voi milloin tahansa oikeuskäsittelyn aikana hakea asumuserohakemuksen muuttamista avioeron julistamista koskevaksi hakemukseksi. Tätä muutosta on kuitenkin haettava ennen kuin oikeus vetäytyy harkitsemaan tuomiota.
Oikeusapua voi saada, jos riita-asioiden oikeudenkäyntijärjestystä koskevan lain 912 §:ssä asetetut edellytykset täyttyvät.
Avioeroon, asumuseroon ja avioliiton mitätöintiin liittyvään päätökseen voi hakea muutosta. Sen sijaan Maltan kirkollisen tuomioistuimen myöntämän avioliiton mitätöinnin rekisteröintiä koskevaan määräykseen ei voida hakea muutosta.
Ulkomaisen tuomioistuimen päätös, joka koskee naimisissa olevan henkilön asemaa tai vaikuttaa siihen, tunnustetaan sellaisenaan Maltan lainsäädännössä, jos kyseisen päätöksen antaa toimivaltainen tuomioistuin maassa, jonka kansalainen toinen menettelyn osapuolista on tai jossa tämä asuu. Kyseinen päätös kirjataan Maltan julkiseen rekisteriin (Public Registry). (Osoite: Evans Building, Triq Merkanti, Valletta VLT 2000).
Maltan lakien lisäksi sovelletaan myös EU:n lainsäädäntöä, eli tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta avioliittoa ja vanhempainvastuuta koskevissa asioissa ja asetuksen (EY) N:o 1347/2000 kumoamisesta 27 päivänä marraskuuta 2003 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 2201/2003. Asetuksen 22 artiklan mukaan avioeroa, asumuseroa ja avioliiton pätemättömäksi julistamista koskevaa tuomiota ei tunnusteta, jos
a) tunnustaminen on selvästi vastoin sen jäsenvaltion oikeusjärjestyksen perusteita, jossa tunnustamista pyydetään;
b) tuomio on annettu pois jäänyttä vastaajaa vastaan eikä haastehakemusta tai vastaavaa asiakirjaa ole annettu vastaajalle tiedoksi niin hyvissä ajoin ja sillä tavalla, että vastaaja olisi voinut valmistautua vastaamaan asiassa, paitsi jos vastaajan todetaan yksiselitteisesti hyväksyneen tuomion;
c) tuomio on ristiriidassa sellaisen tuomion kanssa, joka on annettu oikeudenkäynnissä samojen asianosaisten välillä siinä jäsenvaltiossa, jossa tunnustamista pyydetään, tai
d) tuomio on ristiriidassa toisessa jäsenvaltiossa tai muussa valtiossa kuin jäsenvaltiossa samojen asianosaisten välillä aikaisemmin annetun tuomion kanssa, ja tämä aikaisemmin annettu tuomio täyttää ne edellytykset, jotka ovat tarpeen sen tunnustamiseksi siinä jäsenvaltiossa, jossa tunnustamista pyydetään.
Avioeroa, asumuseroa tai avioliiton mitätöintiä koskevan päätöksen tunnustamista vastustettaessa on otettava yhteys riita-asioita käsittelevän tuomioistuimen perheoikeuden jaostoon (Civil Court, Family Section). Sovellettavasta menettelystä säädetään Maltan lakien 12 luvussa.
Siviilituomioistuimilla on toimivalta käsitellä avioerohakemus ja päättää asiasta, jos vähintään yksi seuraavista edellytyksistä täyttyy:
vähintään toinen puolisoista asui Maltassa päivänä, jona avioerohakemus jätettiin toimivaltaiseen siviilituomioistuimeen; tai
vähintään toinen puolisoista oli asunut vakinaisesti Maltassa avioerohakemuksen jättämispäivää välittömästi edeltäneen vuoden ajan.
Päivitetty viimeksi: 22/03/2017

matches: tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


text:
9 pojat jengi Bang Hääpäiväsi Tapettava Huora , Free Porn kahdeksankymmentäkaksi xHamster @ iduq
- hd-seksi
Sivusto: xVideos
http://fi.iduq.com/18485734-9-pojat-jengi-Bang-H%C3%A4%C3%A4p%C3%A4iv%C3%A4si-Tapettava-Huora-Free-Porn-kahdeksankymment%C3%A4kaksi-xHamster.html
9 pojat jengi Bang Hääpäiväsi Tapettava Huora , Free Porn kahdeksankymmentäkaksi xHamster

asslick isot tissit suihin ruskeaverikkö hardcore
aasialainen tyttö sormitus karvainen japanilainen
amatööri isot kalut blondi rotujenvälinen milf
aasialainen karvainen japanilainen nuolla milf
vierelläsi viettely nikki benz isot tissit suihin hd-videoita
isot tissit ruskeaverikkö eurooppalainen hd milf
blondi ruskeaverikkö fetissi hardcore hd
blondi eurooppalainen hardcore hd pienet rinnat
amatööri milfs gangbang
suihin bukkake cumshot eurooppalainen kasvohoito
anaali isot tissit musta ja ebony ruskeaverikkö cumshot
blondi suihin eurooppalainen hd nuolla
aasialainen tyttö karvainen japanilainen
isot tissit isot kalut suihin hardcore hd
ranta suihin ryhmäseksiä hardcore ulko
bbw isot tissit musta ja ebony rasva hardcore
bbw isot tissit blondi hardcore hd
eurooppalainen ryhmäseksiä hardcore hd todellisuus
anaali doggystyle ryhmäseksiä hardcore hd
amatööri bbw julkinen alastomuus
anaali isot tissit isot kalut suihin hd
ruskeaverikkö hardcore hd pienet rinnat teini-ikäinen
ruskeaverikkö cumshot kasvohoito hardcore hd

matches: hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd