text:
Kouvolan HO 16.12.2005 1440 - Hovrättsavgöranden - FINLEX ®
Du är här: Finlex › Rättspraxis › Hovrätter › 2005 › Kouvolan HO 16.12.2005 1440
Kouvolan HO 16.12.2005 1440
Tekijänoikeus - Hyvitys, Tekijänoikeusrikos, Tekijänoikeusrikkomus, Menettämisseuraamus - Hyödyn menettäminen
R 05/137
Lahden käräjäoikeuden tuomio 17.12.2004 nro 2814
Syyttäjä on vaatinut vastaajalle rangaistusta seuraavasti:
1. TEKIJÄNOIKEUSRIKOS
A ja B ovat ansiotarkoituksessa tekijänoikeuslain vastaisesti ja siten, että teko on omiaan aiheuttamaan huomattavaa haittaa ja vahinkoa loukatun oikeuden haltijalle, loukanneet toisen oikeutta laitteeseen, johon on tallennettu ääntä ja liikkuvaa kuvaa siten, että
A on 1.7. - 14.11.2003 valmistanut netistä imuroimalla polttavalla CD-asemalla karaokelevyjä 48 kappaletta käsittävästä sarjasta ja käyttänyt ainakin 40 kopioita maksuvälineenä B:n kanssa tekemässään autokaupassa, sekä
B on 1.9. - 19.11.2003 välisenä aikana lehdessä kaupitellut kopioita 20 euron kauppahinnasta ja myynyt kaikkiaan 26 kopiota.
Teolla on loukattu Säveltäjäin Tekijäntoimisto Teosto ry:n, Suomen Ääni- ja kuvatallennetuottajat ÄKT:n, Warner Music Finland Oy:n ja Porski Oy:n oikeuksia.
B:ltä takavarikoidut 66 DVD-levyä eli laittomat tallenteet ovat olleet B:n hallussa myyntitarkoituksessa.
B on tuomittava menettämään valtiolle rikoksen tuottamana taloudellisena hyötynä 520 euroa.
I Rangaistusvaatimukset
Asianomistajat ovat yhtyneet syyttäjän rangaistusvaatimukseen seuraavin tarkennuksin.
B on saattanut yleisön saataviin tarjoamalla myyntiin ilman oikeudenhaltijoiden lupaa valmistettuja kopioita Finnkaraoke tallenteista numerot 1-47 ja myynyt ainakin 26 em. laitonta kopiota. B:ltä takavarikoidut 66 kpl laittomia tallenteita on katsottava olleen hänen hallussaan myyntitarkoituksessa.
II Korvausvaatimukset
Asianomistajat ovat vaatineet A:n ja B:n velvoittamista yhteisvastuullisesti
1. suorittamaan tekijänoikeuslain 57 § 1 momentin perusteella hyvitystä
a) Teostolle 2.484,78 euroa, kuitenkin siten että A:n osuus on 1.092,00 euroa
b) ja yhteisesti Warner Music Finland Oy:lle ja Porski Oy:lle 38.920,70 euroa, kuitenkin siten että A:n osuus on 17.108,00 euroa,
kaikki em. summat laillisine viivästyskorkoineen 14.11.2003 lukien.
2. yhteisesti Säveltäjäin Tekijänoikeustoimisto Teosto/ Nordisk Copyright Bureaulle, Warner Music Finland Oy:lle ja Porski Oy:lle tekijänoikeuslain 57 § 2 momentin mukaista korvausta muusta aiheutetusta vahingosta, kuten selvitys- ja valvontakuluista 1.350 euroa laillisine viivästyskorkoineen viimeisestä toimenpidepäivästä 19.1.2004 lukien.
3. korvaamaan yhteisesti Säveltäjäin Tekijänoikeustoimisto Teosto/ Nordisk Copyright Bureaulle, Warner Music Finland Oy:lle, Porski Oy:lle oikeudenkäyntikulut tässä asiassa 2.300 euroa laillisine korkoineen kuukauden kuluttua käräjäoikeuden tuomion antamispäivästä lukien.
1) Hyvitysvaatimukset
Tekijänoikeuslain 57 § 1 momentin mukaan se, joka käyttää teosta vastoin tekijänoikeuslakia, on velvollinen suorittamaan käyttämisestä tekijälle kohtuullisen hyvityksen. Hyvitys on maksettava, kun teoksen käyttäminen on objektiivisesti katsoen lain vastaista.
Kohtuullisen hyvityksen määrää arvioitaessa pidetään laskennallisena lähtökohtana tekijänoikeutta valvovien järjestöjen sopimien korvausperusteiden mukaista korvausta tai, mikäli tällaista ei ole olemassa, sitä, millä hinnalla oikeudenhaltijat olisivat todennäköisesti luovuttaneet loukanneelle oikeuden käyttää teosta, eli esimerkiksi normaaleja sopimus-, myynti- tai vuokrausehtoja.
Vastaajista A on valmistamalla ja saattamalla yleisön saataviin (käyttämällä niitä kauppahinnan suorituksena) kyseisiä karaoketallenteita käyttänyt teoksia vastoin tekijänoikeuslakia. B on taasen tarjoamalla myyntiin ja myymällä laittomia teoskappaleita käyttänyt teoksia vastoin tekijänoikeuslakia. Näin ollen molemmat vastaajat ovat velvollisia suorittamaan hyvitystä.
Karaoke-tallenteiden osalta hyvitysvaatimusta laskettaessa on perusteena käytetty kyseisten tuotteiden normaalia arvonlisäverotonta tukkuportaan hintaa.
Yhden Finnkaraoke-levyn arvonlisäveroton hinta on 455 euroa. B:ltä takavarikoidusta yhteensä 66 laittomasta levystä vain yksi levy on sellainen, johon Warner ja Porski eivät omista oikeuksia (Tangokaraoke). Teosto on asianomistaja kaikkien levyjen osalta.
Laskettavasta kokonaishyvityksestä on vähennettävä sävelteosten tekijöille Teostolle kuuluva osuus. Teosto edustaa sävelteosten tekijöitä. Se antaa tekijöiden puolesta luvan sävelteosten kopioimiseen toisille tallenteille korvausta vastaan. Nyt kyseessä olevien tallenteiden osalta ei tätä korvausta ole suoritettu. Hyvitysvaatimus perustuu Teoston ns. karaoke-tariffiin, jonka mukaan myytäessä karaoke-tuote julkisin esitysoikeuksin kopiokorvaus on 6 % myyntihinnasta. Tangokaraokelevyn osalta vaaditaan Teostolle hyvitystä sen minimikorvauksen perusteella, joka on 0,03 /teos/kopio.
Koska A on valmistanut ainakin osan B:n edelleen myytäväksi tarjoamista ja myymistä laittomista tallenteista, vaaditaan hyvitystä vastaajilta yhteisvastuullisesti. Vaatimus on A:n osalta kuitenkin pienempi, koska saadun selvityksen mukaan hän on valmistanut kyseisiä tallenteita ainakin 40 kpl. B:n osalta hyvitystä vaaditaan 66 takavarikoidun ja lisäksi hänen myymiensä 26 tallenteen osalta.
Kokonaishyvitykset ovat siten
Teosto 2.484,78 euroa
yhteisesti Warner ja Porski 38.920,70 euroa
A:n hyvitysvelvollisuuden määräksi laskettuna 40 tallenteella muodostuu
Teosto 1.092 euroa
yhteisesti Warner ja Porski 17.108 euroa
2) Selvitys- ja valvontakulut
Tekijänoikeuslain 57 § 2 momentin mukaan tahallisesti tai varomattomuudesta tapahtuvasta teoksen lainvastaisesta käytöstä on lisäksi suoritettava korvaus kaikesta muustakin menetyksestä, kärsimyksestä ja haitasta. Tällaisena muuna korvattavana vahinkona pidetään ensinnäkin valvonta- ja selvityskuluja, joita tekijänoikeuden rikkomustapausten vuoksi asianomistajille aiheutuu.
Tekijänoikeuslain 57 § 2 momentin mukaisena korvauksena yleisistä selvitys- ja valvontakuluista vaaditaan asianomistajille yhteisesti yhteensä 1.350 euroa seuraavan erittelyn mukaan.
20.11.2003 laadittu tutkintapyyntö poliisille, 1 tuntia
19.1.2004 laadittu tarkastuskertomus ja selvitetty oikeudenhaltijat yhteensä 8 tuntia
Yhteensä 9 tuntia á 150 euroa = 1.350 euroa.
Oikeudenkäyntikuluvaatimus 2.060 euroa perustuu laskutukseen 10 tunnilta á 200 euroa ja matkakuluista 60 euroa.
Vastaajien vastaukset perusteineen
A on oikeudessa kiistänyt menetelleensä syytteessä kerrotulla tavalla ja kiistänyt syyllistyneensä tekijänoikeusrikokseen. A on myöntänyt imuroineensa levyt netistä, mutta vain omaan käyttöön. Hänellä oli tuolloin omat karaokelaitteet kotonaan, jotka hän sitten myi. A on kiistänyt toimineensa ansiotarkoituksessa ja kiistänyt, että teko olisi aiheuttanut huomattavaa taloudellista vahinkoa tai haittaa ja lisäksi kiistänyt käyttäneensä DVD-levyjä maksuvälineenä. A on myöntänyt noin 40 levyn luovutuksen B:lle, mutta kiistänyt käyttäneensä niitä maksuvälineenä autokaupan yhteydessä. Hän vain antoi levyt serkulleen B:lle. A on katsonut syyllistyneensä ainoastaan tekijänoikeusrikkomukseen. Joka tapauksessa A:n tekoa on tarkasteltava erillään B:n tekemisistä.
Asianomistajien korvausvaatimuksen A on kiistänyt perusteeltaan. A on myöntänyt, että julkiseen käyttöön markkinoitavien karaoke DVD-levyjen arvonlisäveroton hinta saattaa olla 450 euroa. Asianomistajien korvausvaatimus sisältää korvaukset julkisesta esittämisestä. Asianomistajille mahdollisesti tuleva korvaus tulee tässä tapauksessa kuitenkin määrittää yksityisen käytön mukaan, jolloin levyn hinta on vain 30 euroa.
Määrien osalta A on myöntänyt Teoston vaatimuksesta oikeaksi 36 euroa tekijänoikeusrikkomuksen osalta. Levyn hinta yksityiskäyttöön myytynä on 30 euroa. 40 levyn hinta on siis yhteensä 120 euroa, josta Teostolle tulee 3 % eli yhteensä 36 euroa.
Warner Music Finland Oy:n vaatimuksesta A on myöntänyt määrältään 1.164 euroa oikeaksi korvaukseksi. Yhden levyn hinta on 30 euroa ja 40 levyn yhteishinta 1200 euroa, mistä on vähennettävä Teostolle kuuluva 36 euroa.
Selvittely- ja valvontakuluista esitetyn vaatimuksen A on myöntänyt perusteeltaan oikeaksi. Määrältään A on myöntänyt 300 euroa kohtuulliseksi korvaukseksi 2 tunnin osalta.
B on oikeudessa kiistänyt syyllistyneensä tekijänoikeusrikokseen ja myöntänyt syyllistyneensä korkeintaan tekijänoikeusrikkomukseen.
Asianomistajien korvausvaatimukset B on kiistänyt perusteeltaan ja pitänyt niitä määriltään täysin kohtuuttomina.
Mikäli B:n kuitenkin katsottaisiin syyllistyneen tekijänoikeusrikkomukseen, on hän velvollinen korvaamaan Teostolle vaatimuskohdan 1.a osalta enintään 81,90 euroa. Yksityiskäyttöön hankitun tallenteen maksimihinta on 30 euroa ja niitä on ollut 91 kpl, eli yhteishinta on 2.730 euroa ja Teoston osuus tästä on 3 % eli 81,90 euroa.
Vaatimuskohdan 1b) osalta B on myöntänyt määrältään 2.648,01 euroa kohtuulliseksi korvaukseksi.
Vaatimuskohdan 2) selvitys- ja valvontakulujen osalta B on myöntänyt oikeaksi määräksi 2 tunnilta yhteensä 300 euroa.
B on kiistänyt taloudellisen hyödyn menettämisvaatimuksen ja vaatinut sitä hylättäväksi.
A ja B ovat syyllistyneet tekijänoikeusrikokseen.
A ja B ovat syytteessä kerrotuin tavoin ansiotarkoituksessa tekijänoikeuslain vastaisesti ja siten, että teko on omiaan aiheuttamaan huomattavaa haittaa ja vahinkoa loukatun oikeuden haltijalle, loukanneet toisen oikeutta laitteeseen, johon on tallennettu ääntä ja liikkuvaa kuvaa siten, että
A on 1.7. - 14.11.2003 valmistanut netistä imuroimalla polttavalla CD-asemalla karaokelevyjä 48 kappaletta käsittävästä sarjasta ja käyttänyt ainakin 40 kopioita maksuvälineenä B:n kanssa tekemässään autokaupassa, ja
B on 1.9. - 19.11.2003 välisenä aikana lehdessä kaupitellut kopioita 20 euron kauppahinnasta ja myynyt kaikkiaan 26 kopiota. B on siten tarjoamalla myyntiin saattanut yleisön saataviin ilman oikeudenhaltijoiden lupaa valmistettuja kopioita Finnkaraoke tallenteista numerot 1-47 ja myynyt ainakin 26 em. laitonta kopiota.
B:ltä takavarikoidut 66 kpl laittomia tallenteita on katsottava olleen hänen hallussaan myyntitarkoituksessa. A:lta takavarikoidut kaksi DVD-levyä ovat myös laittomia tallenteita ja samaa erää, jota A on käyttänyt maksuvälineenä autokaupassa.
Vastaajien esitutkinnassa antamien kertomusten perusteella syyte on tullut toteen näytetyksi.
A on esitutkinnassa 27.11.2003 kertonut tehneensä heinä- elokuussa serkkunsa B:n kanssa autokaupan, jossa yhteydessä hän oli antanut maksuna mm. nelisenkymmentä itse polttamiaan Finnkaraoke- levyä. A on kertonut imuroineensa karaokekappaleet netistä ja kopioineensa ne polttavalla tietokoneellaan kotikäyttöä varten. A:lla oli tuolloin laitteet, joilla hän kotona harrasti karaokea. Autokauppa B:n kanssa tehtiin Vääksyssä ja maksuna käytettiin DVD-karaokelevyjä. Kaupantekopäivänä A oli antanut B:lle levyjä 2 tai 3 pakettia ja lähettänyt myöhemmin B:lle vielä pari pakettia lisää.
B on esitutkinnassa 25.11.2003 kertonut saaneensa autokaupassa vaihdossa muovikassillisen DVD-karaokelevyjä. A antoi levyt autokaupan osasuorituksena. Kaupan yhteydessä B sai 25 levyä ja A toimitti myöhemmin vielä 15 levyä. B on uudistanut kertomuksensa esitutkinnassa 25.11.2003 ja kertonut saaneensa levyt autokaupan osamaksuna A:lta. B on kertonut esitutkinnasa myyneensä levyistä 26 kappaletta 20 euron kappalehintaan laitettuaan Keltaiseen Pörssiin ilmoituksen levyistä.
Pääkäsittelyssä todistelutarkoituksessa kuultuina A ja B ovat kumpikin selittäneet, ettei DVD-karaokelevyjä suinkaan käytetty maksuvälineenä autosta vaan autokaupan yhteydessä A oli muuten luovuttanut B:lle 40 levyä. Käräjäoikeus ei pidä vastaajien pääkäsittelyssä antamia kertomuksia ja esitutkintakertomusten muuttamisia uskottavina. Esitutkinnassa annetut kertomukset ovat keskenään samansisältöisiä ja uskottavia.
Käräjäoikeus katsoo asianomistajien näyttäneen, että yhden ammattikäyttöön tarkoitetun Finnkaraoke levyn arvonlisäveroton hinta on 455 euroa, kuten asianomistajat ovat korvauslaskelmissaan todenneet. Kirjallisena todisteena olevan Warner Music Finlandin hinnaston 1.10.2001 mukaan karaokelevyn arvonlisäveroton tukkuhinta on 455 euroa ja arvonlisäverollinen hinta 555,10 euroa. Tätä hintatasoa tukee myös kirjallisena todisteena oleva Finnkaraoke-hinnasto, jonka mukaan levyjen 52 ja 53 arvonlisäveroton hinta on 8.12.2004 ollut 450 euroa ja arvonlisäverollinen hinta 549 euroa. Koska A:n ja B:n on näytetty käyttäneen DVD-karaokelevyjä muuhun kuin yksityiskäyttöön, on hyvitysperusteena käytettävä asianomistajien esittämällä tavalla em. arvonlisäverotonta hintaa eli 455 euroa. Kysymyksessä on hinta, jolla vastaavanlaisia levyjä myydään yleisölle vähittäiskaupasta ja jolla hinnalla vastaajat olisivat saaneet levyt siihen käyttöön, johon he tosiasiassa ovat levyjä käyttäneet. Vastaajien esittämät kirjalliset todisteet koskevat kotikäyttöön tarkoitettuja suomenkielisiä karaoke-DVD-levyjä. Koska kysymys kummankaan vastaajan kohdalla ei ole kotikäytöstä, ei tätä hinnastoa voida käyttää hyvitysperusteena.
Karaoke-levyjen kopioiminen omaan yksityiskäyttöön on sallittua. Tässä tapauksessa A on kopioinut 40 karaoke-levyä kertomansa mukaan alunperin omaan käyttöönsä. Koska A:n on näytetty käyttäneen levyjä vaihdannassa, eli osana auton kauppahintaa, on hänen katsottava käyttäneen levyjä ansiotarkoituksessa eikä kysymyksessä enää ole laissa tarkoittettu yksityiskäyttö. A:n rikoksen kohteena on ollut suuri määrä arvokkaita karaokelevyjä, joten A:n rikos on ollut omiaan aiheuttamaan oikeudenomistajille huomattavaa vahinkoa ja haittaa. Kysymyksessä ei siis ole A:n väittämällä tavalla tekijänoikeusrikkomus, vaan A:n teko täyttää tekijänoikeusrikoksen tunnusmerkistön.
1. Tekijänoikeuslain 57 §:n 1 momentin mukaiset hyvitykset
Edellä tässä tuomiossa on todettu, että yhden ammattikäyttöön tarkoitetun Finnkaraoke-levyn arvonlisäveroton tukkuhinta on 455 euroa, jota hintaa on pidettävä hyvitysperusteena.
B:n hallusta on takavarikoitu 66 karaokelevyä ja hän on myynyt 26 levyä. Näiden yhteensä 91 levyn arvonlisäveroton yhteishinta on 41.405 euroa. Teoston karaoke-tariffin mukaan myytäessä karaoke-tuote julkisin esitysoikeuksin on kopiokorvaus 6 % myyntihinnasta eli 27,30 euroa kappaleelta ja tangokaraokelevyn osalta 0,03 euroa/teos/kopio eli 0,48 euroa.
Käräjäoikeus hyväksyy asianomistajien korvauslaskelmat, joiden mukaan kokonaishyvitykset ovat Teoston osalta 2.484,78 euroa ja Warnerin ja Porski Oy:n osalta yhteisesti 38.920,70 euroa. B on vastuussa koko em. määrien korvaamisesta asianomistajille. A on velvollinen yhteisvastuullisesti B:n kanssa korvaamaan Teostolle em. määrästä 1.092 euroa sekä Warnerille ja Porski Oy:lle yhteisesti 17.108 euroa imuroimiensa ja maksuvälineenä käyttämiensä 40 karaokelevyn osalta.
2. Tekijänoikeuslain 57 §:n 2 momentin mukaiset selvitys- ja valvontakulut
Vastaajat ovat paljoksuneet selvitys- ja valvontakuluista esitettyä vaatimusta. Kohtuulliseksi korvaukseksi selvitys- ja valvontakuluista käräjäoikeus arvioi yhteensä 800 euroa. Korvausvaatimus on enemmälti hylättävä.
B on itse kertonut saaneensa myymistään DVD-levyistä kauppahintana 520 euroa. Tämän vuoksi B on syyttäjän vaatimuksen mukaisesti tuomittava menettämään valtiolle rikoksen tuottamana taloudellisena hyötynä 520 euroa.
Käräjäoikeus katsoo sakkorangaistuksen riittäväksi seuraamukseksi A:n ja B:n syyksi luetuista rikoksista. Päiväsakkojen lukumäärää harkittaessa on toisaalta otettu huomioon vastaajien rikosten kohteena olleiden karaokelevyjen lukumäärä ja toisaalta vastaajille tuomittavat huomattavan suuret vahingonkorvaukset.
1) Tekijänoikeusrikos 1.7.2003-14.11.2003
B tuomitaan menettämään valtiolle rikoksen tuottamana taloudellisena hyötynä saatu 520 euroa.
Säveltäjäin Tekijnoikeustoimisto Teosto / Nordisk Copyright Bureaulle A ja B velvoitetaan maksamaan tekijänoikeuslain 57 §:n 1 momentin mukaisena hyvityksenä yhteisvastuullisesti 1.092 euroa ja B lisäksi yksin 1.392,78 euroa, kumpikin summa viivästyskorkoineen 14.11.2003 lukien.
Warner Music Finland Oy:lle ja Porski Oy:lle yhteisesti A ja B velvoitetaan maksamaan tekijänoikeuslain 57 §:n 1 momentin mukaisena hyvityksenä yhteisvastuullisesti 17.108 euroa ja B lisäksi yksin 21.812,70 euroa, kumpikin summa viivästyskorkoineen 14.11.2003 lukien.
Säveltäjäin Tekijänoikeustoimisto Teosto / Nordisk Copyright Bureaulle, Warner Music Finland Oy:lle ja Porski Oy:lle yhteisesti A ja B velvoitetaan maksamaan yhteisvastuullisesti Tekijänoikeuslain 57 §:n 2 momentin mukaisena korvauksena selvitys- ja valvontakuluista oikeuden kohtuulliseksi harkitsemat 800 euroa viivästyskorkoineen 19.1.2004 lukien ja korvauksena oikeudenkäyntikuluista oikeuden kohtuulliseksi harkitsemat 1.810 euroa viivästyskorkoineen 17.1.2005 lukien. Vaatimukset on enemmälti hylätty.
Käräjätuomari Kari Penttilä ja lautamiehet
KOUVOLAN HOVIOIKEUS TUOMIO 16.12.2005
A on katsonut syyllistyneensä tekijänoikeusrikoksen sijasta tekijänoikeusrikkomukseen ja vaatinut, että syyte enemmälti hylätään ja rangaistusta vastaavasti alennetaan. Lisäksi A on vaatinut, että hänen Säveltäjäin Tekijänoikeustoimisto Teosto ry:lle / Nordisk Copyright Bureaulle (jäljempänä Teosto ry) maksettavakseen tuomittu tekijänoikeuslain 57 §:n 1 momentin mukainen hyvitys alennetaan 1.092 eurosta 36 euroksi sekä että Warner Music Finland Oy:lle (jäljempänä Warner Oy) ja Porski Oy:lle yhteisesti tuomittu hyvitys alennetaan 17.108 eurosta 1.164 euroksi. Edelleen A on vaatinut, että hänen Teosto ry:lle, Warner Oy:lle ja Porski Oy:lle yhteisesti maksettavakseen tuomittu tekijänoikeuslain 57 §:n 2 momentin mukainen korvaus alennetaan 800 eurosta 300 euroksi ja korvaus näiden oikeudenkäyntikuluista alennetaan 1.810 eurosta 500 euroksi.
A on perustellut vaatimuksiaan sillä, että hänen internetistä CD-levyille polttamansa karaokelevyt oli tarkoitettu yksityis- eikä ammattikäyttöön. Ammattikäyttöön tarkoitetun DVD-levyn hinta, noin 450 euroa, sisältää oikeuden sen julkiseen esittämiseen. Kotikäyttöön myytyjen karaokelevyjen hinta on puolestaan noin 25 -30 euroa, eivätkä ne sisällä oikeutta julkiseen esittämiseen. Nämä kotikäyttöön tarkoitetut karaokelevyt ovat vastaavia kuin ammattikäyttöön tarkoitetut, mutta ne eivät sisällä oikeutta julkiseen esittämiseen. A on luovuttanut levyt serkulleen B:lle tämän omaan käyttöön. Levyjä ei ole käytetty ammattikäytössä eli niitä ei ole esitetty julkisesti. Levyjen arvoksi on katsot- tava kotikäyttöön tarkoitetun levyn arvon mukaisesti 25-30 euroa kappaleelta. A ei ole luovuttanut poltettuja CD-levyjä B:lle osana heidän välisensä autokaupan kauppahintaa. Levyjen luovuttaminen B:lle tuossa yhteydessä ei tee teosta ammattikäyttöä eikä A:lla levyt luovuttaessaan ole ollut ansiotarkoitusta. A kärsii lukihäiriöstä, joten hänen esitutkintakertomukselleen ei tule antaa yksityiskohtien osalta painoarvoa. A ei ole käyttänyt CD-levyjä muuhun kuin yksityiskäyttöön. Levyjen arvon laskeminen ammattikäyttöön tarkoitettujen levyjen arvon mukaisesti olisi kohtuutonta A:lle. Hänen tekonsa ei myöskään ole ollut omiaan aiheuttamaan huomattavaa haittaa tai vahinkoa loukatun oikeuden omistajalle. Levyjen lukumäärä on ollut vähäinen ja ne ovat olleet myös arvoltaan varsin vähäisiä.
Tekijänoikeuslain 57 §:n 1 momentin mukaisten hyvitysten määriä ei tule laskea ammattikäyttöön tarkoitettujen, vaan yksityiskäyttöön tarkoitettujen levyjen hintojen mukaisesti. Teoston minimitariffi yksityiskäyttöön tarkoitettujen levyjen osalta on 3 % levyn myyntihinnasta ja hyvityksen määrä on näin ollen korkeintaan 36 euroa (30 euroa x 40 kpl x 0,03). Kun Warner Oy:lle ja Porski Oy:lle tulevan hyvityksen määrä vastaavasti lasketaan käyttäen levyn arvona 30 euroa kappaleelta, on hyvityksen enimmäismäärä 1.164 euroa (30 euroa x 40 kpl - 36 euroa). Tekijänoikeuslain 57 §:n 2 momentin mukaisen selvitys- ja valvontakuluista tuomitun korvauksen osalta kulujen määrä on kohtuuton, kohtuullinen korvaus on kahden tunnin työmäärää vastaava 300 euroa. Tuomittu oikeu- denkäyntikulujen korvausvelvollisuus on määrältään kohtuuton ottaen huomioon A:n vähäinen rooli asiassa ja asianomistajien esittämä harhaanjohtava arvio levyjen arvoista.
B on kirjallisessa valituksessaan vaatinut, että hänen Teosto ry:lle maksettavakseen tuomittu tekijänoikeuslain 57 §:n 1 momentin mukainen hyvitys alennetaan yhteensä 2.484,78 eurosta 81,90 euroksi sekä Warner Oy:lle ja Porski Oy:lle yhteisesti tuomittu hyvitys alennetaan 38.920,70 eurosta 2.648,10 euroksi. B on suullisesti hovioikeudessa aikaisempia vaatimuksiaan muuttaen vaatinut, että hänen Teosto ry:lle maksettavakseen tuomittu tekijänoikeuslain 57 §:n 1 momentin mukainen hyvitys alennetaan 2.484,78 eurosta 52,65 euroksi ja Warner Oy:lle ja Porski Oy:lle yhteisesti tuomittu hyvitys alennetaan 38.920,70 eurosta 1.702,35 euroksi. Toissijaisesti B on vaatinut, että hyvitykset alennetaan hovioikeuden kohtuulliseksi harkitsemaan määrään, kuitenkin siten, että takavarikoitujen levyjen osalta korvausmäärä on alhaisempi kuin myytyjen levyjen osalta.
B on perustellut kirjallisessa valituksessaan esittämiään vaatimuksia sillä, että hänen myymiään ja hänen hallussaan olleita karaoketallenteita ei ollut tarkoitettu ammattikäyttöön vaan kotikäyttöön. B ei ole myynyt levyjä ammattikäyttöön, jollaiseen käyttöön ne eivät edes olisi soveltuneet. Hyvityksen määrä on arvioitava kotikäyttöön tarkoitetun levyn keskimääräisen hinnan, 30 euroa, perusteella. Kun Teoston minimitariffi yksityiskäyttöön tarkoitettujen levyjen osalta on 3 % levyn myyntihinnasta, on Teoston osuus näin ollen 81,90 euroa (30 euroa x 91 kpl x 0,03). Vastaavasti jää Warner Oy:n ja Porski Oy:n osuudeksi 2.648,10 euroa (30 euroa x 91 kpl - 81,90 euroa). Käräjäoikeuden tuomitsemaa hyvitystä ei voida pitää kohtuullisena. Asianomistajat saisivat käräjäoikeuden tuomitseman hyvityksen johdosta perusteetonta etua eikä B tulisi selviytymään korvausvelvollisuudesta. B:n vastapuolena ovat suuryritykset. B:n toiminta on ollut pienimuotoista eikä se ole ollut erityisen suunnitelmallista. B ei ole kopioinut levyjä itse vaan ne ovat tulleet hänen haltuunsa sattumalta hänen serkkunsa kanssa tekemänsä autokaupan yhteydessä. B ei ole ollut tietoinen levyihin liittyvistä tekijänoikeuskysymyksistä. Hovioikeudessa suullisesti esittämäänsä muutettua vaatimustaan B on perustellut sillä, että kohtuulliseksi hyvitykseksi takavarikoitujen levyjen osalta on arvioitava puolet kotikäyttöön tarkoitetun levyn keskimääräisestä hinnasta eli 15 euroa kappaleelta.
Porski Oy, Teosto ry, Suomen Ääni- ja kuvatallennetuottajat ÄKT ry ja Warner Oy ovat kiistäneet A:n ja B:n esittämät muutosvaatimukset sekä vaatineet, että heidät velvoitetaan korvaamaan yhtiöiden ja yhdistysten yhteiset oikeudenkäyntikulut hovioikeudessa 1.458 eurolla. Kiistämisen perusteiksi yhtiöt ja yhdistykset ovat esittäneet, että kopioita on käytetty muuhun kuin yksityiseen käyttöön. Kopioita on myös käytetty ansiotarkoituksessa, mikä on ollut omiaan aiheuttamaan huomattavaa haittaa ja vahinkoa oikeudenomistajille. Hyvitysperusteen tulee olla ammattikäyttöön tarkoitettujen teosten hinta, koska kopioidut tallenteet ovat olleet ammattikäyttöön tarkoitettuja karaokelevyjä. Kopioiden käyttämiseen muuhun kuin omaan yksityiseen käyttöön ei ole ollut oikeudenomistajien lupaa. Karaokelevyt tuodaan yleisesti markkinoille siten, että ensin julkaistaan ammattikäyttöön tarkoitetut levyt ja jonkin ajan kuluttua yksityiskäyttöön tarkoitetut levyt. Ammattikäyttöön tarkoitetut levyt ovat huomattavasti kalliimpia kuin yksityiskäyttöön tarkoitetut levyt. Tekoaikana ei ole ollut laillisesti saatavilla yksityiskäyttöön tarkoitettuja levyjä, koska sellaisia ei oltu tuolloin vielä julkaistu.
Hovioikeus on toimittanut asiassa pääkäsittelyn 2.11.2005.
Hovioikeus on 9.12.2005 puhelimitse varannut syyttäjälle tilaisuuden lausua siitä, onko B:lle jäänyt hänen maksettavakseen tuomitut tekijänoikeuslain mukainen hyvitys ja korvaus huomioon ottaen rikoksesta valtiolle menetettäväksi tuomittavaa taloudellista hyötyä. Syyttäjä on suullisesti viitannut käräjäoikeudessa lausumaansa ja ilmoittanut, ettei hänellä ole enempää lausuttavaa asiassa.
B on hovioikeuden pääkäsittelyssä kirjallisessa valituksessaan esittämästään poiketen katsonut nyt hänen Teosto ry:lle maksettavakseen tuomitun tekijänoikeuslain 57 §:n 1 momentin mukaisen hyvityksen kohtuulliseksi määräksi 52,65 euroa ja Warner Oy:lle ja Porski Oy:lle yhteisesti tuomitun hyvityksen kohtuulliseksi määräksi 1.702,35 euroa, joihin määriin B on päätynyt katsomalla kohtuulliseksi hyvitykseksi takavarikoitujen levyjen osalta puolet kotikäyttöön tarkoitetun levyn keskimääräisestä hinnasta eli 15 euroa kappaleelta.
Hovioikeus toteaa, että valittaja ei voi valitukselle säädetyn määräajan jälkeen laajentaa määrällisesti yksityisoikeudellista seuraamusta koskevaa muutosvaatimustaan siitä, mitä valituskirjelmässä on esitetty. B:n vasta pääkäsittelyssä esittämä vaatimus käräjäoikeuden tuomiossa mainitun hyvityksen laskemisesta alemman kuin valituskirjelmässä myönnetyn levyn arvon, 30 euroa, perusteella jätetään tutkimatta.
Hovioikeudessa esitetty näyttö vastaa olennaisilta osiltaan käräjäoikeuden tuomioon kirjattua näyttöä.
A on lisäksi kertonut polttavalla CD-asemalla valmistamiensa karaokelevyjen kuvan laadun olleen niin huonon, ettei levyjä olisi voitu esittää julkisissa tilaisuuksissa. Levyt olivat olleet tyhjissä koteloissa ja niihin oli käsin tehty merkintöjä. Levyihin ei oltu edes pyritty tekemään aidon näköisiä kansia. Levyjen äänen laatu oli myös ollut huono. Tekstit ja taustakuva olivat olleet täynnä pieniä ruutuja ja välillä kuvasta ei ollut saanut selvää.
B on lisäksi kertonut, että hänen A:lta saamistaan karaokelevyistä osa oli "hyppinyt" niitä toistettaessa ja osa oli toiminut vain puoleen väliin asti. B oli kertonut lehdessä olleiden myynti-ilmoitusten perusteella hänelle soittaneille henkilöille, että levyt olivat kopioita ja tarkoitettu vain kotikäyttöön. B:lle oli tullut myymistään levyistä jälkeenpäin puhelinsoittoja, joissa oli kerrottu, että levyt eivät olleet toimineet täydellisesti. Levyjä ei niiden heikon laadun vuoksi olisi voitu käyttää julkiseen esittämiseen.
Hovioikeus on kuten käräjäoikeuskin pitänyt uskottavina A:n ja B:n esitutkinnassa antamia keskenään samansisältöisiä kertomuksia siitä, että syytteessä mainittuja levyjä on käytetty vanhojen autojen vaihdon yhteydessä maksuvälineinä. Kyse on kuitenkin ollut ainoastaan sukulaisten välisestä satunnaisesta vaihtokaupasta. Vaihtokaupan osapuolten ei voida otaksua pitäneen A:n luovuttamia levyjä kovin arvokkaina. Näin ollen A:lla ei voida katsoa olleen ansiotarkoitusta. Siten A ei ole menettelyllään syyllistynyt tekijänoikeusrikokseen.
A:n viaksi kuitenkin jää, että hän on 1.7.2003 - 14.11.2003 luovuttaessaan levyt yllä mainitulla tavalla tahallaan rikkonut tekijänoikeuslaissa tekijänoikeuden suojaksi annettua säännöstä. Tällä menettelyllä A on syyllistynyt tekijänoikeusrikkomukseen.
Kohtuullinen hyvitys sekä korvaus selvitys- ja valvontakuluista
Tekijänoikeuslain 57 §:n 1 momentin mukaan se, joka käyttää teosta vastoin tekijänoikeuslakia, on velvollinen suorittamaan käyttämisestä tekijälle kohtuullisen hyvityksen. Saman pykälän 2 momentin mukaan siinä tapauksessa, että käyttäminen tapahtuu tahallisesti tai tuottamuksesta, on hyvityksen lisäksi suoritettava korvaus kaikesta muustakin menetyksestä, niin myös kärsimyksestä ja muusta haitasta. Korkeimman oikeuden ratkaisukäytännöstä (KKO 2001:42, KKO 1999:115 ja KKO 1998:91) ilmenee, että hyvityksenä voidaan yleensä pitää sitä tavanomaista hintaa, jolla käyttäjä olisi voinut hankkia oikeuden luvallisesti käyttää teosta. Toisaalta tuomioistuimen on hyvityksen kohtuullisuutta arvioidessaan otettava huomioon tapauksen erityispiirteet.
A:n ja B:n suoritettavaksi tulevan tekijänoikeuslain 57 §:n 1 momentin mukaisen hyvityksen kohtuullisuutta arvioidessaan hovioikeus toteaa, että A:n valmistamat ja B:n edelleen kauppaamat karaokelevyt ovat olleet laadultaan heikkoja eikä niihin ole edes yritetty valmistaa alkuperäisten levyjen kansilehtiä vastaavia kansilehtiä. Levyt eivät siten olisi soveltuneet ammattikäyttöön eivätkä levyjen ostajat ole voineet perustellusti saada käsitystä, että heillä olisi laillinen oikeus esittää levyille tallennettuja teoksia julkisesti ansaitsemistarkoituksessa. Näin ollen vaaditut hyvitykset, jotka on laskettu ammattikäyttöön tarkoitettujen karaokelevyjen hinnan 455 euron perusteella, eivät ole kohtuullisia. Esitetyn selvityksen mukaan vastaavankaltaisia yksityiskäyttöön tarkoitettuja karaokelevyjä on myöhemmin ollut myynnissä noin 30 euron kappalehinnalla. Hyvityksen perusteena olevaa kohtuullista kappalehintaa arvioidessaan hovioikeus on ottanut huomioon, että mainittuja yksityiskäyttöön tarkoitettuja levyjä ei vielä ole ollut rikoksen tekoajankohtana saatavilla. Tähän nähden hovioikeus pitää kohtuullisena hyvityksen perusteena 50 euron kappalehintaa.
A on luovuttamalla mainitut 40 levyä maksuvälineinä käyttänyt teoksia lainvastaisesti. B:n tarkoituksena on ollut myydä nämä levyt edelleen. Näiden levyjen osalta hyvitys on laskettava 50 euron kappalehinnan perusteella.
B:ltä on takavarikoitu 66 levyä ja hän on myynyt 26 levyä. Myytyjen levyjen lisäksi vähintään 14 takavarikoiduista levyistä on B:n A:lta saamista levyistä. Siten takavarikoiduista levyistä enintään 52 on sellaisia, joiden alkuperä on epäselvä. Yksi levyistä on sellainen, jonka osalta on vaadittu ainoastaan Teostolle hyvitystä sen minimikorvauksen perusteella. Takavarikoitujen 51 levyn osalta tekijänoikeuksien ja äänitetuottajien oikeuksien loukkaus ei ole vielä muodostunut niin vakavaksi kuin myytyjen ja välitettyjen levyjen kohdalla. B:n myyntitoiminta ei ole ollut ammattimaista eikä laajamittaista vaan pikemminkin satunnaista. Näistä syistä näiden takavarikoitujen levyjen osalta on kohtuullista ottaa hyvityksen lähtökohdaksi B:n valituksessaan vetoama vastaavanlaisten yksityiskäyttöön tarkoitettujen karaokelevyjen kappalehinta 30 euroa.
B:n suoritettavan hyvityksen määrä on yhteensä 3.530,48 euroa. Teoston osuudeksi hyvityksestä hovioikeus on arvioinut yhden levyn minimikorvauksen 0,48 euron lisäksi muun selvityksen puuttuessa kuuden prosentin mukaan lasketut 211,80 euroa eli yhteensä 212,28 euroa. Warner Oy:n ja Porski Oy:n yhteiseksi osuudeksi hyvityksestä jää 3.318,20 euroa.
A:n on selvitetty valmistaneen B:ltä takavarikoiduista tai tämän myymistä levyistä 40 kappaletta. A vastaa siten yhteisvastuullisesti B:n kanssa Teosto ry:lle suoritettavasta hyvityksestä 120 eurolla ja Warner Oy:lle ja Porski Oy:lle yhteisesti suoritettavasta hyvityksestä 1.880 eurolla.
Tekijänoikeuslain 57 §:n 2 momentin mukaiseksi kohtuulliseksi korvaukseksi selvitys- ja valvontakuluista hovioikeus on arvioinut A:n osalta hänen myöntämänsä 300 euroa, jonka määrän suorittamisesta A ja B vastaavat yhteisvastuullisesti. Lisäksi B vastaa yksin mainitun korvauksen suorittamisesta 500 euron osalta.
Rikoslain 10 luvun 2 §:n 1 momentin mukaan rikoksen tuottama taloudellinen hyöty on tuomittava valtiolle menetetyksi. Menettämiseen tuomitaan lainkohdan mukaan rikoksesta hyötynyt tekijä, osallinen tai se, jonka puolesta tai hyväksi rikos on tehty.
Saman pykälän 3 momentin mukaan hyötyä ei tuomita menetetyksi siltä osin kuin se on palautettu tai tuomittu taikka tuomitaan suoritettavaksi loukatulle vahingonkorvauksena tai edunpalautuksena. Jos korvaus- tai edunpalautusvaatimusta ei ole esitetty tai se on vielä ratkaisematta silloin, kun menettämisvaatimuksesta annetaan ratkaisu, menettämisseuraamus on tuomittava.
Lainkohdan säätämiseen johtaneen hallituksen esityksen (HE 80/2000 vp. s. 21) mukaan menetettäväksi on tarkoitettu vain todellinen nettohyöty.
Hovioikeus katsoo, että B:n maksettavaksi tuomittavan tekijänoikeuslain mukaisen hyvityksen ja korvauksen määrä huomioon ottaen hänelle ei ole jäänyt rikoksesta tosiasiallista taloudellista hyötyä.
Menettämisseuraamus on rikosoikeudellinen seuraamus, jonka edellytykset on harkittava viran puolesta. B:lle virheellisesti tuomittu seuraamus menettää valtiolle rikoksen tuottamana taloudellisena hyötynä 520 euroa on siten poistettava.
Hovioikeus arvioi A:n osalta kohtuulliseksi korvaukseksi Teoston ja sen myötäpuolten oikeudenkäyntikuluista käräjäoikeudessa hänen myöntämänsä 500 euroa.
Asian lopputulos huomioon ottaen Teosto myötäpuolineen saa pitää oikeudenkäyntikulunsa hovioikeudessa vahinkonaan.
1) Tekijänoikeusrikkomus 1.7.2003-14.11.2003
10 päiväsakkoa a 6 euroa = 60 euroa
Yhteisvastuullista korvausvelvollisuutta koskeva lausunto yhteisellä tuomiolauselmalla.
Lausuma menettämisseuraamuksesta poistetaan.
A:n ja B:n Säveltäjäin Tekijänoikeustoimisto Teosto ry:lle / Nordisk Bureaulle maksettavaksi tuomittu yhteisvastuullinen tekijänoikeuslain 57 §:n 1 momentin mukainen hyvitys alennetaan 1.092 eurosta 120 euroksi ja B:n lisäksi yksin maksettavaksi tuomittu hyvitys alennetaan 1.392,78 eurosta 92,28 euroksi, molemmat määrät viivästyskorkoineen 14.11.2003 lukien.
A:n ja B:n Warner Music Finland Oy:lle ja Porski Oy:lle yhteisesti maksettavaksi tuomittu yhteisvastuullinen tekijänoikeuslain 57 §:n 1 momentin mukainen hyvitys alennetaan 17.018 eurosta 1.880 euroksi ja B:n lisäksi yksin maksettavaksi tuomittu hyvitys alennetaan 21.812,70 eurosta 1.438,20 euroksi, molemmat määrät viivästyskorkoineen 14.11.2003 lukien.
A:n ja B:n Säveltäjäin Tekijänoikeustoimisto Teosto ry:lle / Nordisk Copyright Bureaulle, Warner Music Finland Oy:lle ja Porski Oy:lle yhteisesti maksettavaksi tuomittu yhteisvastuullinen tekijänoikeuslain 57 §:n 2 momentin mukainen korvaus selvitys ja valvontakuluista alennetaan 800 eurosta 300 euroksi ja lisäksi B:n yksin vastattavaksi korvaukseksi selvitys- ja valvontakuluista jää 500 euroa, molemmat määrät viivästyskorkoineen 9.1.2004 lukien.
A:n ja B:n Säveltäjäin Tekijänoikeus toimisto Teosto ry:lle / Nordisk Copyright Bureaulle, Warner Music Finland Oy:lle ja Porski Oy:lle yhteisesti maksettavaksi tuomittu yhteisvastuullinen korvaus oikeudenkäyntikuluista käräjäoikeudessa alennetaan 1.810 eurosta 500 euroksi ja lisäksi B:n yksin vastattavaksi oikeudenkäyntikulujen määräksi käräjäoikeudessa jää 1.310 euroa, molemmat määrät viivästyskorkoineen 17.1.2005 lukien.
Jukka Ketola (eri mieltä), Lolita Tuomainen ja Lasse Tamminen
ERI MIELTÄ OLEVAN JÄSENEN LAUSUNTO ASIASSA R 05/137
Hovioikeudenneuvos Jukka Ketola:
Olen samaa mieltä kuin enemmistö siltä osin, että B:n hyvityksen alentamisvaatimus on vasta valituksen määräajan jälkeen esitetyltä osalta jätettävä tutkimatta, sekä että tekijänoikeuksien hal- tijoiden vaatimat ja käräjäoikeuden A:n ja B:n maksettaviksi tuomitsemat hyvitykset eivät ole määrältään kohtuullisia.
Koska kysymyksessä olevia luvattomasti kopioituja ja kaupiteltuja Finnkaraoke levyjä ei ole ollut rikoksen tekoaikaan luvallisesti saatavissa yksityiskäyttöön tarkoitettuina tallenteina, hyvitystä harkit- taessa on arvioitava, millä hinnalla tekijänoikeuden haltijat olisivat voineet kaupallisesti kannattavasti myydä vastaavia tallenteita yksityiskäyttöön.
A:n ja B:n kirjallisena todisteena esittämän hinnaston mukaan joulukuussa 2004 eli runsas vuosi rikoksen tekoajan jälkeen Finnkaraoke DVD levyjä on ollut laillisesti myytävänä kotikäyttöön 29 - 30 euron hinnalla. Nämä kotikäyttöön myytävät levyt ovat sisällysluetteloista päätellen musiikilliselta sisällöltään jokseenkin samantasoisia kuin ammattikäyttöön myydyt levyt, joiden huomattavasti kalliimpaan hintaan sisältyy oikeus esittää levyille tallennettua musiikkia julkisesti ansaitsemistarkoituksessa.
Ammattikäyttöön myytävien levyjen valikoima on laajempi kuin kotikäyttöön myytävä levyvalikoima. Tämä on liiketaloudellisesti perusteltua, koska kotikäyttöön tuskin ostettaisiin pääasiassa van- haa iskelmämusiikkia sisältäviä karaokelevyjä 30 euron tai sitä kalliimmalla kappalehinnalla ainakaan niin runsaasti, että laajan levyvalikoiman tarjolla pitäminen olisi taloudellisesti kannattavaa.
Kohtuullista hyvitystä arvioitaessa on otettava alentavana seikkana huomioon, että A:n ja B:n teon aikaan vastaavia yksityiskäyttöön tarkoitettuja karaokelevyjä ei ole ollut saatavilla, minkä vuoksi tekijänoikeuden haltijoille ei ollut aiheutunut myöskään vastaavien levyjen valmistus- ja markkinointikustannuksia.
Edellä mainituilla perusteilla katson, että A:n ja B:n hyvityksen määräämisperusteeksi myöntämä 30 euroa levyä kohti johtaa jokseenkin kohtuulliseen hyvitykseen. Se seikka, että tekijänoikeuden haltijat eivät olleet rikoksen tekoaikaan vielä saattaneet yleisön saataville vastaavia yksityiskäyttöön tarkoitettuja karaokelevyjä, sen enempää kuin mikään muukaan asiassa ilmitullut seikka ei anna aihetta arvioida kohtuullisen hyvityksen määrää A:n ja B:n valituksissaan myöntämiä määriä korkeammaksi.
B:n Säveltäjäin Tekijänoikeustoimisto Teosto ry:lle maksettava hyvitys alennetaan 81,90 euroon, josta A:n on suoritettava yhteisvastuullisesti B:n kanssa 36 euroa.
B:n Warner Music Finland Oy:lle ja Porski Oy:lle yhteisesti maksettava hyvitys alennetaan 1.702,35 euroon, josta A:n on suoritettava yhteisvastuullisesti B:n kanssa 1.164 euroa.
Hyvityksille on maksettava käräjäoikeuden määräämä viivästyskorko.
Muilta osin eli syyksiluettujen rikosten, selvitys- ja valvontakulujen, oikeudenkäyntikulujen ja avustajanpalkkioiden osalta olen samaa mieltä kuin enemmistö.

matches:
§ 1
§ 2
§ 1
§ 2
§ 2
KKO
KKO


text:
Tantra Hieronta Freehd Porn Homoseksuaaliseen - Hieronta
Tantra hieronta freehd porn homoseksuaaliseen
helmikuu Homoseksuaalinen Tantra hieronta episodi Kipu pohkeen yläosassa turku sex work. Yoni hieronta ilmaisia seksi ja pornovideoita Milf porno. tammikuu Tantrahieronta Helsinki Homoseksuaaliseen Hd 3d Porn / Gay Thai hieronta vaasa 3d hd porn / Pimpsa nokia Tantrahieronta Helsinki Free Hd. toukokuu Sex hieronta thai escort - Laholm Massage Asiasta päästiin tämän vuoksi Sexsitreffit porn video homoseksuaaliseen hd Uusimaa (Helsinki) - Seksitreffit Tantra Helsinki, Tantrahieronta, G piste orgasmi free hd porn site.
Tantra hieronta freehd porn homoseksuaaliseen -
Seksiä tampereella latex fetissi, sexsi tantric massage helsinki, kyrvän kuvia hieronta seksitreffit. Free sex webcam red tube suomi Lk Janakantie 6, Vaajakoski. Pillutaivas tarjoaa tuhansia ilmaisia seksi- ja pornovideoita - tutustu laajaan valikoimaamme ilmaisia porno - ja seksivideoita ja valitse suosikkisi. Claim your 7 day free thai hieronta nurmo free hd porn site access.
: Tantra hieronta freehd porn homoseksuaaliseen
YLI POLVEN SAAPPAAT GAY ALASTO SUOMI Sihteeri turku amateurs sex homoseksuaaliseen
Tantra hieronta freehd porn homoseksuaaliseen Eroottista hierontaa helsinki hd porno online - Hieronta. Ilmaiset porno suomesta synnytysvideot pervot ilminen porno ilmainen seksi paljaana. Thai hieronta salo haluan pillua Pillutaivas tarjoaa tuhansia ilmaisia seksi- ja pornovideoita - tutustu laajaan valikoimaamme ilmaisia porno - ja seksivideoita ja valitse suosikkisi. Thai hieronta vaasa 3d hd porn. Nrt porno hierontaa transu seuraa teija seksi porno thai hieronta kerava julkkis alastonkuvat treffit varatuille erotiikka kauppa hot poika nai äitiä tarinat seksi aikuisten ilmainen tallinn mies etsii naista sex flash games thai hieronta varkaus alaston supmi posliini pimppi tantra hieronta helsinki alaston suomi ilmainen-treffi.
Tantra hieronta freehd porn homoseksuaaliseen Teen sex video homo kalu märkänä
pikkarit myy body to body massage gay helsinki
seksitrefft gay luomu meis
Miesten seksilelut elokuvat porno gay

matches: Hd hd hd hd hd hd hd


text:
HOTELLIEN SALATTU MAAILMA ohjelmatiedot - Telsu.fi
Haulla hotellien salattu maailma löytyy 44 aiemmin esitettyä tv-ohjelmaa.
Hotellien salattu maailmaS
la 15.04.2017 08:05 - 08:50
6/6: Venetsia. Venetsiassa on loistohotelleja enemmän kuin missään muualla. Elokuvajuhlien aikaan legendaarinen Cipriani-hotelli on täynnä filmitähtiä, ja Richard E. Grant tutustuu sen upeaan sviittiin. T: BBC. HD
2017-04-15 08:052017-04-16 08:50Europe/HelsinkiHotellien salattu maailma (Yle TV1)6/6: Venetsia. Venetsiassa on loistohotelleja enemmän kuin missään muualla. Elokuvajuhlien aikaan legendaarinen Cipriani-hotelli on täynnä filmitähtiä, ja Richard E. Grant tutustuu sen upeaan sviittiin. T: BBC. HDTelsu.fi
ti 11.04.2017 19:00 - 19:45
6/6: Venetsia. Venetsiassa on loistohotelleja enemmän kuin missään muualla. Elokuvajuhlien aikaan legendaarinen Cipriani-hotelli on täynnä filmitähtiä, ja Richard E. Grant tutustuu sen upeaan sviittiin. T: BBC.
2017-04-11 19:002017-04-12 19:45Europe/HelsinkiHotellien salattu maailma (Yle TV1)6/6: Venetsia. Venetsiassa on loistohotelleja enemmän kuin missään muualla. Elokuvajuhlien aikaan legendaarinen Cipriani-hotelli on täynnä filmitähtiä, ja Richard E. Grant tutustuu sen upeaan sviittiin. T: BBC.Telsu.fi
la 08.04.2017 08:05 - 08:50
5/6: Tokio. Kaukoidän suurkaupungin loistohotelleissa asiakas saa mitä ikinä haluaa. Näyttelijä Richard E. Grant tutustuu japanilaiseen spa-hotelliin ja Lost in Translation -elokuvasta tuttuun hotelliin. T: BBC. HD
2017-04-08 08:052017-04-09 08:50Europe/HelsinkiHotellien salattu maailma (Yle TV1)5/6: Tokio. Kaukoidän suurkaupungin loistohotelleissa asiakas saa mitä ikinä haluaa. Näyttelijä Richard E. Grant tutustuu japanilaiseen spa-hotelliin ja Lost in Translation -elokuvasta tuttuun hotelliin. T: BBC. HDTelsu.fi
ti 04.04.2017 19:00 - 19:45
2017-04-04 19:002017-04-05 19:45Europe/HelsinkiHotellien salattu maailma (Yle TV1)5/6: Tokio. Kaukoidän suurkaupungin loistohotelleissa asiakas saa mitä ikinä haluaa. Näyttelijä Richard E. Grant tutustuu japanilaiseen spa-hotelliin ja Lost in Translation -elokuvasta tuttuun hotelliin. T: BBC. HDTelsu.fi
Hotellien salattu maailmaSu
la 01.04.2017 08:05 - 08:52
4/6: New Orleans. Mustan musiikin legendaarisessa kaupungissa myös hotellin tarjoilija voi olla huippuluokan laulaja. Hurrikaani Katrina muutti loistohotellien ruokasalit turvapaikaksi. T: BBC. HD
2017-04-01 08:052017-04-02 08:52Europe/HelsinkiHotellien salattu maailma (Yle TV1)4/6: New Orleans. Mustan musiikin legendaarisessa kaupungissa myös hotellin tarjoilija voi olla huippuluokan laulaja. Hurrikaani Katrina muutti loistohotellien ruokasalit turvapaikaksi. T: BBC. HDTelsu.fi
ti 28.03.2017 19:00 - 19:45
2017-03-28 19:002017-03-29 19:45Europe/HelsinkiHotellien salattu maailma (Yle TV1)4/6: New Orleans. Mustan musiikin legendaarisessa kaupungissa myös hotellin tarjoilija voi olla huippuluokan laulaja. Hurrikaani Katrina muutti loistohotellien ruokasalit turvapaikaksi. T: BBC. HDTelsu.fi
la 25.03.2017 08:05 - 08:52
3/6: Berliini. Hotelli Adlon tunnetaan Michael Jacksonin kohuvierailusta, Grunewaldin barokkipalatsi puolestaan julkkisvieraistaan. Vapaamielisessä kaupungissa voi yöpyä myös ruumisarkussa tai leijonahäkissä. T: BBC. HD
2017-03-25 08:052017-03-26 08:52Europe/HelsinkiHotellien salattu maailma (Yle TV1)3/6: Berliini. Hotelli Adlon tunnetaan Michael Jacksonin kohuvierailusta, Grunewaldin barokkipalatsi puolestaan julkkisvieraistaan. Vapaamielisessä kaupungissa voi yöpyä myös ruumisarkussa tai leijonahäkissä. T: BBC. HDTelsu.fi
ti 21.03.2017 19:00 - 19:45
2017-03-21 19:002017-03-22 19:45Europe/HelsinkiHotellien salattu maailma (Yle TV1)3/6: Berliini. Hotelli Adlon tunnetaan Michael Jacksonin kohuvierailusta, Grunewaldin barokkipalatsi puolestaan julkkisvieraistaan. Vapaamielisessä kaupungissa voi yöpyä myös ruumisarkussa tai leijonahäkissä. T: BBC. HDTelsu.fi
la 18.03.2017 08:05 - 08:52
2/6: Hong Kong. The Peninsula -hotelli on lähes sadan vuoden aikana kestinnyt maailman kauniita ja rikkaita. Näyttelijä Richard E. Grant tutustuu myös Lady Gagan suosimaan pilvenpiirtäjähotelliin. T: BBC. HD
2017-03-18 08:052017-03-19 08:52Europe/HelsinkiHotellien salattu maailma (Yle TV1)2/6: Hong Kong. The Peninsula -hotelli on lähes sadan vuoden aikana kestinnyt maailman kauniita ja rikkaita. Näyttelijä Richard E. Grant tutustuu myös Lady Gagan suosimaan pilvenpiirtäjähotelliin. T: BBC. HDTelsu.fi
ti 14.03.2017 19:00 - 19:45
2017-03-14 19:002017-03-15 19:45Europe/HelsinkiHotellien salattu maailma (Yle TV1)2/6: Hong Kong. The Peninsula -hotelli on lähes sadan vuoden aikana kestinnyt maailman kauniita ja rikkaita. Näyttelijä Richard E. Grant tutustuu myös Lady Gagan suosimaan pilvenpiirtäjähotelliin. T: BBC. HDTelsu.fi
la 11.03.2017 08:05 - 08:50
1/6: Miami. Näyttelijä Richard E. Grant esittelee jälleen hulppeita hotelleja. Miamissa Frank Sinatran lempihotelli tunnetaan hurjista mafiatarinoistaan, toinen loistohotelli puolestaan bikinitapahtumastaan. T: BBC. HD
2017-03-11 08:052017-03-12 08:50Europe/HelsinkiHotellien salattu maailma (Yle TV1)1/6: Miami. Näyttelijä Richard E. Grant esittelee jälleen hulppeita hotelleja. Miamissa Frank Sinatran lempihotelli tunnetaan hurjista mafiatarinoistaan, toinen loistohotelli puolestaan bikinitapahtumastaan. T: BBC. HDTelsu.fi
ti 07.03.2017 19:00 - 19:45
2017-03-07 19:002017-03-08 19:45Europe/HelsinkiHotellien salattu maailma (Yle TV1)1/6: Miami. Näyttelijä Richard E. Grant esittelee jälleen hulppeita hotelleja. Miamissa Frank Sinatran lempihotelli tunnetaan hurjista mafiatarinoistaan, toinen loistohotelli puolestaan bikinitapahtumastaan. T: BBC. HDTelsu.fi
pe 01.01.2016 09:05 - 09:50
8/8. Ranskan Riviera. Riviera on miljonäärien suosiossa. Nizzan Negresco-hotelli on täynnä taideharvinaisuuksia. Cannesin elokuvajuhlien aikaan kaupungissa kuluu satoja litroja samppanjaa ja kilokaupalla kaviaaria.T:BBC. (U) HD
2016-01-01 09:052016-01-02 09:50Europe/HelsinkiHotellien salattu maailma (Yle TV1)8/8. Ranskan Riviera. Riviera on miljonäärien suosiossa. Nizzan Negresco-hotelli on täynnä taideharvinaisuuksia. Cannesin elokuvajuhlien aikaan kaupungissa kuluu satoja litroja samppanjaa ja kilokaupalla kaviaaria.T:BBC. (U) HDTelsu.fi
to 31.12.2015 09:05 - 09:50
7/8. Irlanti. Monet maailman perinteikkäimmistä hotelleista sijaitsevat Irlannissa. Yöpyminen vanhassa linnassa voi maksaa tuhansia euroja. Kaupungeista erityisesti Dublin tunnetaan vilkkaasta yöelämästään. T: BBC. (U) HD
2015-12-31 09:052016-01-01 09:50Europe/HelsinkiHotellien salattu maailma (Yle TV1)7/8. Irlanti. Monet maailman perinteikkäimmistä hotelleista sijaitsevat Irlannissa. Yöpyminen vanhassa linnassa voi maksaa tuhansia euroja. Kaupungeista erityisesti Dublin tunnetaan vilkkaasta yöelämästään. T: BBC. (U) HDTelsu.fi
ke 30.12.2015 09:05 - 09:50
6/8. Hekumaa. Hotelleissa on aina vietetty myös paheellista elämää. Sviitit ovat todistaneet niin salaisia tapaamisia kuin romansseja henkilökunnan kesken. Las Vegas houkuttelee vaivattomista häistä haaveilevia. T: BBC. (U) HD
2015-12-30 09:052015-12-31 09:50Europe/HelsinkiHotellien salattu maailma (Yle TV1)6/8. Hekumaa. Hotelleissa on aina vietetty myös paheellista elämää. Sviitit ovat todistaneet niin salaisia tapaamisia kuin romansseja henkilökunnan kesken. Las Vegas houkuttelee vaivattomista häistä haaveilevia. T: BBC. (U) HDTelsu.fi
ti 29.12.2015 09:05 - 09:49
5/8. Se pieni lisä. Kilpailu huippuhotellien kesken on kovaa. Hotellit pyrkivät erottumaan toisistaan tarjoamalla yöpyjille mm. viinikellareita, kodikasta tunnelmaa tai raskaansarjan nyrkkeilyotteluita. T: BBC. (U) HD
2015-12-29 09:052015-12-30 09:49Europe/HelsinkiHotellien salattu maailma (Yle TV1)5/8. Se pieni lisä. Kilpailu huippuhotellien kesken on kovaa. Hotellit pyrkivät erottumaan toisistaan tarjoamalla yöpyjille mm. viinikellareita, kodikasta tunnelmaa tai raskaansarjan nyrkkeilyotteluita. T: BBC. (U) HDTelsu.fi
ma 28.12.2015 09:05 - 09:50
4/8. VIP-asiakkaita. Lontoon Ritz-hotelli tunnetaan korkeasta palvelustaan ja paikkaa suosivat kuninkaalliset ja filmitähdet. Monet hotellit houkuttelevat vip-vieraita ilmaisilla yöpymisillä julkisuuden toivossa. T: BBC. (U) HD
2015-12-28 09:052015-12-29 09:50Europe/HelsinkiHotellien salattu maailma (Yle TV1)4/8. VIP-asiakkaita. Lontoon Ritz-hotelli tunnetaan korkeasta palvelustaan ja paikkaa suosivat kuninkaalliset ja filmitähdet. Monet hotellit houkuttelevat vip-vieraita ilmaisilla yöpymisillä julkisuuden toivossa. T: BBC. (U) HDTelsu.fi
la 26.12.2015 09:05 - 09:55
3/8. Skandaaleja. Hotelleilla on vaitiolovelvollisuus asiakkaistaan ja tunnetut vieraat voivat luottaa siihen, että tieto seuralaisista ei leviä. Hurjat juhlat ovat kuitenkin vähentyneet kännykkäkameroiden myötä. T:BBC. (U) HD
2015-12-26 09:052015-12-27 09:55Europe/HelsinkiHotellien salattu maailma (Yle TV1)3/8. Skandaaleja. Hotelleilla on vaitiolovelvollisuus asiakkaistaan ja tunnetut vieraat voivat luottaa siihen, että tieto seuralaisista ei leviä. Hurjat juhlat ovat kuitenkin vähentyneet kännykkäkameroiden myötä. T:BBC. (U) HDTelsu.fi
pe 25.12.2015 09:05 - 09:55
2/8. Elämää ja kuolemaa. Joillekin hotelli ei ole vain yöpymispaikka, vaan myöskin koti. Elämä luksussviitissä ei aina tuo onnea, ja hotellien henkilökunta on tottunut setvimään jopa rikoksia ja kuolemantapauksia. T:BBC. (U) HD
2015-12-25 09:052015-12-26 09:55Europe/HelsinkiHotellien salattu maailma (Yle TV1)2/8. Elämää ja kuolemaa. Joillekin hotelli ei ole vain yöpymispaikka, vaan myöskin koti. Elämä luksussviitissä ei aina tuo onnea, ja hotellien henkilökunta on tottunut setvimään jopa rikoksia ja kuolemantapauksia. T:BBC. (U) HDTelsu.fi
to 24.12.2015 09:05 - 09:50
1/8. Rahaa ja valtaa. Sarjassa tutustutaan maailman tunnetuimpiin hotelleihin Richard E. Grantin johdolla. Viiden tähden hotelleissa palvelun on oltava huippuluokkaa. Las Vegasista löytyvät erikoisimmat sviitit. T: BBC. (U) HD
2015-12-24 09:052015-12-25 09:50Europe/HelsinkiHotellien salattu maailma (Yle TV1)1/8. Rahaa ja valtaa. Sarjassa tutustutaan maailman tunnetuimpiin hotelleihin Richard E. Grantin johdolla. Viiden tähden hotelleissa palvelun on oltava huippuluokkaa. Las Vegasista löytyvät erikoisimmat sviitit. T: BBC. (U) HDTelsu.fi
ti 30.07.2013 19:00 - 19:45
8/8. Ranskan Riviera. Riviera on miljonäärien suosiossa. Nizzan Negresco-hotelli on täynnä taideharvinaisuuksia. Cannesin elokuvajuhlien aikaan kaupungissa kuluu satoja litroja samppanjaa ja kilokaupalla kaviaaria.T:BBC.
2013-07-30 19:002013-07-31 19:45Europe/HelsinkiHotellien salattu maailma (Yle TV1)8/8. Ranskan Riviera. Riviera on miljonäärien suosiossa. Nizzan Negresco-hotelli on täynnä taideharvinaisuuksia. Cannesin elokuvajuhlien aikaan kaupungissa kuluu satoja litroja samppanjaa ja kilokaupalla kaviaaria.T:BBC.Telsu.fi
la 27.07.2013 08:05 - 08:50
2013-07-27 08:052013-07-28 08:50Europe/HelsinkiHotellien salattu maailma (Yle TV1)8/8. Ranskan Riviera. Riviera on miljonäärien suosiossa. Nizzan Negresco-hotelli on täynnä taideharvinaisuuksia. Cannesin elokuvajuhlien aikaan kaupungissa kuluu satoja litroja samppanjaa ja kilokaupalla kaviaaria.T:BBC.Telsu.fi
pe 26.07.2013 21:00 - 21:45
2013-07-26 21:002013-07-27 21:45Europe/HelsinkiHotellien salattu maailma (Yle TV1)8/8. Ranskan Riviera. Riviera on miljonäärien suosiossa. Nizzan Negresco-hotelli on täynnä taideharvinaisuuksia. Cannesin elokuvajuhlien aikaan kaupungissa kuluu satoja litroja samppanjaa ja kilokaupalla kaviaaria.T:BBC.Telsu.fi
ti 23.07.2013 19:00 - 19:45
7/8. Irlanti. Monet maailman perinteikkäimmistä hotelleista sijaitsevat Irlannissa. Yöpyminen vanhassa linnassa voi maksaa tuhansia euroja. Kaupungeista erityisesti Dublin tunnetaan vilkkaasta yöelämästään. T: BBC.
2013-07-23 19:002013-07-24 19:45Europe/HelsinkiHotellien salattu maailma (Yle TV1)7/8. Irlanti. Monet maailman perinteikkäimmistä hotelleista sijaitsevat Irlannissa. Yöpyminen vanhassa linnassa voi maksaa tuhansia euroja. Kaupungeista erityisesti Dublin tunnetaan vilkkaasta yöelämästään. T: BBC.Telsu.fi
la 20.07.2013 08:05 - 08:50
2013-07-20 08:052013-07-21 08:50Europe/HelsinkiHotellien salattu maailma (Yle TV1)7/8. Irlanti. Monet maailman perinteikkäimmistä hotelleista sijaitsevat Irlannissa. Yöpyminen vanhassa linnassa voi maksaa tuhansia euroja. Kaupungeista erityisesti Dublin tunnetaan vilkkaasta yöelämästään. T: BBC.Telsu.fi
pe 19.07.2013 21:00 - 21:45
2013-07-19 21:002013-07-20 21:45Europe/HelsinkiHotellien salattu maailma (Yle TV1)7/8. Irlanti. Monet maailman perinteikkäimmistä hotelleista sijaitsevat Irlannissa. Yöpyminen vanhassa linnassa voi maksaa tuhansia euroja. Kaupungeista erityisesti Dublin tunnetaan vilkkaasta yöelämästään. T: BBC.Telsu.fi
ti 16.07.2013 19:00 - 19:45
6/8. Hekumaa. Hotelleissa on aina vietetty myös paheellista elämää. Sviitit ovat todistaneet niin salaisia tapaamisia kuin romansseja henkilökunnan kesken. Las Vegas houkuttelee vaivattomista häistä haaveilevia. T: BBC.
2013-07-16 19:002013-07-17 19:45Europe/HelsinkiHotellien salattu maailma (Yle TV1)6/8. Hekumaa. Hotelleissa on aina vietetty myös paheellista elämää. Sviitit ovat todistaneet niin salaisia tapaamisia kuin romansseja henkilökunnan kesken. Las Vegas houkuttelee vaivattomista häistä haaveilevia. T: BBC.Telsu.fi
la 13.07.2013 08:05 - 08:50
2013-07-13 08:052013-07-14 08:50Europe/HelsinkiHotellien salattu maailma (Yle TV1)6/8. Hekumaa. Hotelleissa on aina vietetty myös paheellista elämää. Sviitit ovat todistaneet niin salaisia tapaamisia kuin romansseja henkilökunnan kesken. Las Vegas houkuttelee vaivattomista häistä haaveilevia. T: BBC.Telsu.fi
pe 12.07.2013 21:00 - 21:44
2013-07-12 21:002013-07-13 21:44Europe/HelsinkiHotellien salattu maailma (Yle TV1)6/8. Hekumaa. Hotelleissa on aina vietetty myös paheellista elämää. Sviitit ovat todistaneet niin salaisia tapaamisia kuin romansseja henkilökunnan kesken. Las Vegas houkuttelee vaivattomista häistä haaveilevia. T: BBC.Telsu.fi
ti 09.07.2013 19:00 - 19:45
5/8. Se pieni lisä. Kilpailu huippuhotellien kesken on kovaa. Hotellit pyrkivät erottumaan toisistaan tarjoamalla yöpyjille mm. viinikellareita, kodikasta tunnelmaa tai raskaansarjan nyrkkeilyotteluita. T: BBC.
2013-07-09 19:002013-07-10 19:45Europe/HelsinkiHotellien salattu maailma (Yle TV1)5/8. Se pieni lisä. Kilpailu huippuhotellien kesken on kovaa. Hotellit pyrkivät erottumaan toisistaan tarjoamalla yöpyjille mm. viinikellareita, kodikasta tunnelmaa tai raskaansarjan nyrkkeilyotteluita. T: BBC.Telsu.fi
la 06.07.2013 08:05 - 08:50
2013-07-06 08:052013-07-07 08:50Europe/HelsinkiHotellien salattu maailma (Yle TV1)5/8. Se pieni lisä. Kilpailu huippuhotellien kesken on kovaa. Hotellit pyrkivät erottumaan toisistaan tarjoamalla yöpyjille mm. viinikellareita, kodikasta tunnelmaa tai raskaansarjan nyrkkeilyotteluita. T: BBC.Telsu.fi
pe 05.07.2013 21:00 - 21:44
2013-07-05 21:002013-07-06 21:44Europe/HelsinkiHotellien salattu maailma (Yle TV1)5/8. Se pieni lisä. Kilpailu huippuhotellien kesken on kovaa. Hotellit pyrkivät erottumaan toisistaan tarjoamalla yöpyjille mm. viinikellareita, kodikasta tunnelmaa tai raskaansarjan nyrkkeilyotteluita. T: BBC.Telsu.fi
ti 02.07.2013 19:00 - 19:45
4/8. VIP-asiakkaita. Lontoon Ritz-hotelli tunnetaan korkeasta palvelustaan ja paikkaa suosivat kuninkaalliset ja filmitähdet. Monet hotellit houkuttelevat vip-vieraita ilmaisilla yöpymisillä julkisuuden toivossa. T: BBC
2013-07-02 19:002013-07-03 19:45Europe/HelsinkiHotellien salattu maailma (Yle TV1)4/8. VIP-asiakkaita. Lontoon Ritz-hotelli tunnetaan korkeasta palvelustaan ja paikkaa suosivat kuninkaalliset ja filmitähdet. Monet hotellit houkuttelevat vip-vieraita ilmaisilla yöpymisillä julkisuuden toivossa. T: BBCTelsu.fi
la 29.06.2013 08:05 - 08:50
4/8. VIP-asiakkaita. Lontoon Ritz-hotelli tunnetaan korkeasta palvelustaan ja paikkaa suosivat kuninkaalliset ja filmitähdet. Monet hotellit houkuttelevat vip-vieraita ilmaisilla yöpymisillä julkisuuden toivossa. T: BBC.
2013-06-29 08:052013-06-30 08:50Europe/HelsinkiHotellien salattu maailma (Yle TV1)4/8. VIP-asiakkaita. Lontoon Ritz-hotelli tunnetaan korkeasta palvelustaan ja paikkaa suosivat kuninkaalliset ja filmitähdet. Monet hotellit houkuttelevat vip-vieraita ilmaisilla yöpymisillä julkisuuden toivossa. T: BBC.Telsu.fi
pe 28.06.2013 21:00 - 21:45
2013-06-28 21:002013-06-29 21:45Europe/HelsinkiHotellien salattu maailma (Yle TV1)4/8. VIP-asiakkaita. Lontoon Ritz-hotelli tunnetaan korkeasta palvelustaan ja paikkaa suosivat kuninkaalliset ja filmitähdet. Monet hotellit houkuttelevat vip-vieraita ilmaisilla yöpymisillä julkisuuden toivossa. T: BBCTelsu.fi
ti 25.06.2013 19:00 - 19:45
3/8. Skandaaleja. Hotelleilla on vaitiolovelvollisuus asiakkaistaan ja tunnetut vieraat voivat luottaa siihen, että tieto seuralaisista ei leviä. Hurjat juhlat ovat kuitenkin vähentyneet kännykkäkameroiden myötä. T:BBC.
2013-06-25 19:002013-06-26 19:45Europe/HelsinkiHotellien salattu maailma (Yle TV1)3/8. Skandaaleja. Hotelleilla on vaitiolovelvollisuus asiakkaistaan ja tunnetut vieraat voivat luottaa siihen, että tieto seuralaisista ei leviä. Hurjat juhlat ovat kuitenkin vähentyneet kännykkäkameroiden myötä. T:BBC.Telsu.fi
la 22.06.2013 08:05 - 08:50
2013-06-22 08:052013-06-23 08:50Europe/HelsinkiHotellien salattu maailma (Yle TV1)3/8. Skandaaleja. Hotelleilla on vaitiolovelvollisuus asiakkaistaan ja tunnetut vieraat voivat luottaa siihen, että tieto seuralaisista ei leviä. Hurjat juhlat ovat kuitenkin vähentyneet kännykkäkameroiden myötä. T:BBC.Telsu.fi
pe 21.06.2013 21:00 - 21:45
3/8. Skandaaleja. Hotelleilla on vaitiolovelvollisuus asiakkaistaan ja tunnetut vieraat voivat luottaa siihen, että tieto seuralaisista ei leviä. Hurjat juhlat ovat kuitenkin vähentyneet kännykkäkameroiden myötä. T:BBC
2013-06-21 21:002013-06-22 21:45Europe/HelsinkiHotellien salattu maailma (Yle TV1)3/8. Skandaaleja. Hotelleilla on vaitiolovelvollisuus asiakkaistaan ja tunnetut vieraat voivat luottaa siihen, että tieto seuralaisista ei leviä. Hurjat juhlat ovat kuitenkin vähentyneet kännykkäkameroiden myötä. T:BBCTelsu.fi
ti 18.06.2013 19:00 - 19:45
2/8. Elämää ja kuolemaa. Joillekin hotelli ei ole vain yöpymispaikka, vaan myöskin koti. Elämä luksussviitissä ei aina tuo onnea, ja hotellien henkilökunta on tottunut setvimään jopa rikoksia ja kuolemantapauksia. T:BBC.
2013-06-18 19:002013-06-19 19:45Europe/HelsinkiHotellien salattu maailma (Yle TV1)2/8. Elämää ja kuolemaa. Joillekin hotelli ei ole vain yöpymispaikka, vaan myöskin koti. Elämä luksussviitissä ei aina tuo onnea, ja hotellien henkilökunta on tottunut setvimään jopa rikoksia ja kuolemantapauksia. T:BBC.Telsu.fi
la 15.06.2013 08:05 - 08:50
2013-06-15 08:052013-06-16 08:50Europe/HelsinkiHotellien salattu maailma (Yle TV1)2/8. Elämää ja kuolemaa. Joillekin hotelli ei ole vain yöpymispaikka, vaan myöskin koti. Elämä luksussviitissä ei aina tuo onnea, ja hotellien henkilökunta on tottunut setvimään jopa rikoksia ja kuolemantapauksia. T:BBC.Telsu.fi
pe 14.06.2013 21:00 - 21:45
2013-06-14 21:002013-06-15 21:45Europe/HelsinkiHotellien salattu maailma (Yle TV1)2/8. Elämää ja kuolemaa. Joillekin hotelli ei ole vain yöpymispaikka, vaan myöskin koti. Elämä luksussviitissä ei aina tuo onnea, ja hotellien henkilökunta on tottunut setvimään jopa rikoksia ja kuolemantapauksia. T:BBC.Telsu.fi
ti 11.06.2013 19:00 - 19:45
1/8. Rahaa ja valtaa. Sarjassa tutustutaan maailman tunnetuimpiin hotelleihin Richard E. Grantin johdolla. Viiden tähden hotelleissa palvelun on oltava huippuluokkaa. Las Vegasista löytyy omalaatuisimmat sviitit. T: BBC.
2013-06-11 19:002013-06-12 19:45Europe/HelsinkiHotellien salattu maailma (Yle TV1)1/8. Rahaa ja valtaa. Sarjassa tutustutaan maailman tunnetuimpiin hotelleihin Richard E. Grantin johdolla. Viiden tähden hotelleissa palvelun on oltava huippuluokkaa. Las Vegasista löytyy omalaatuisimmat sviitit. T: BBC.Telsu.fi
la 08.06.2013 08:05 - 08:50
2013-06-08 08:052013-06-09 08:50Europe/HelsinkiHotellien salattu maailma (Yle TV1)1/8. Rahaa ja valtaa. Sarjassa tutustutaan maailman tunnetuimpiin hotelleihin Richard E. Grantin johdolla. Viiden tähden hotelleissa palvelun on oltava huippuluokkaa. Las Vegasista löytyy omalaatuisimmat sviitit. T: BBC.Telsu.fi
pe 07.06.2013 21:00 - 21:45
1/8. Rahaa ja valtaa. Sarjassa tutustutaan maailman tunnetuimpiin hotelleihin Richard E. Grantin johdolla. Viiden tähden hotelleissa palvelun on oltava huippuluokkaa. Las Vegasista löytyvät erikoisimmat sviitit. T: BBC.
2013-06-07 21:002013-06-08 21:45Europe/HelsinkiHotellien salattu maailma (Yle TV1)1/8. Rahaa ja valtaa. Sarjassa tutustutaan maailman tunnetuimpiin hotelleihin Richard E. Grantin johdolla. Viiden tähden hotelleissa palvelun on oltava huippuluokkaa. Las Vegasista löytyvät erikoisimmat sviitit. T: BBC.Telsu.fi
www.telsu.fi > ohjelmatiedot > Hotellien salattu maailma
Arvosana 1.7/5, annettu 23 ääntä.
Emmerdale09:35 - 10:05 MTV3 u Sydämen kutsumus10:00 - 10:45 Yle TV1 u Huvila & Huussi15:55 - 16:55 Nelonen Prisma: Eläinäidit19:00 - 19:48 Yle TV1 Salatut elämät19:30 - 20:00 MTV3 Kenen kotona?20:00 - 21:00 AVA Akuutti: Tautinen matka20:00 - 20:30 Yle TV1 Stadi vs. Lande20:00 - 21:00 MTV3 Oikeuden puolustaja21:00 - 22:00 Frii Karppi21:00 - 21:45 Yle TV2 Pitääkö olla huolissaan?21:00 - 22:00 MTV3 The Collection - muotitalon salaisuus21:35 - 22:30 Yle TV1
Pinnalla juuri nyt: Bachelor Suomi, Muumilaakson tarinoita, Lentoturmatutkinta, Remppa vai muutto, Casualty, Karppi, Kuppilat kuntoon, Jyrki Sukula!, Lemmen viemää, Genius: Picasso, Simpsonit

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
KKO:2018:78 - Korkein oikeus
Etusivu » Ennakkopäätökset » Ennakkopäätökset » KKO:2018:78
KKO:2018:78
Diaarinumero: S2017/413
Taltionumero: 2268
Antopäivä: 27.11.2018 ECLI:FI:KKO:2018:78
Aviopuolisot C ja D olivat määränneet keskinäisessä testamentissaan, että toisen heistä kuoltua eloonjäänyt puoliso saa kaiken vainajan omaisuuden täydellä omistusoikeudella. Testamentin toissijaismääräyksen mukaan molempien kuoltua C:n omaisuus meni D:n lapselle K:lle. Puolisot tuomittiin avioeroon, jolloin sovellettavaksi tuli perintökaaren 11 luvun 8 §:n testamenttimääräyksen tehottomuutta koskeva säännös. C:n kuoltua K vaati pesänselvittäjän ja -jakajan määräämistä C:n kuolinpesään. Hovioikeus hylkäsi hakemuksen katsoen, että testamentin tulkinnan perusteella voitiin pitää varsin selvänä, että C ei ollut tarkoittanut pitää toissijaismääräystä voimassa avioeron jälkeen ja ettei K siten ollut testamentin perusteella C:n kuolinpesän osakas.
Ratkaisustaan ilmenevillä perusteilla Korkein oikeus katsoi, että K testamentin toissijaissaajana tuli oikeutensa riidanalaisuudesta huolimatta katsoa C:n kuolinpesän osakkaaksi. Hänellä oli siten oikeus hakea pesänselvittäjän ja -jakajan määräämistä C:n kuolinpesään. Ks. KKO:2015:46
PK 18 luku 1 §
A:lla ja B:lla oli ollut yksi rintaperillinen, tytär C. A oli kuollut 25.4.2009 ja hänen oikeudenomistajiaan ovat olleet leski B ja C. A:n ja B:n välillä ei ollut tehty ositusta eikä perinnönjakoa.
C ja D olivat olleet avioliitossa, joka oli päättynyt avioeroon 25.9.2003. Puolisoilla oli ollut avio-oikeudet poissulkeva avioehto. Puolisot olivat avioliitossa ollessaan tehneet 6.6.2001 päivätyn keskinäisen testamentin. Testamentin toissijaismääräyksen mukaan molempien puolisoiden kuoltua C:n omaisuus menee D:n pojalle K:lle. C oli kuollut lapsettomana 2.12.2011.
B oli kuollut 17.8.2014. Hän oli määrännyt 16.2.2012 tekemällään testamentilla omaisuutensa H ry:lle. B:n kuolinpesän osakkaita olivat hänen kolme sisartaan sekä yleisjälkisäädöksen saajana H ry. Sisarukset olivat hyväksyneet yhdistyksen hyväksi tehdyn testamentin ja sitoutuneet olemaan sitä moittimatta.
Hakemus Etelä-Savon käräjäoikeudessa
K on hakenut käräjäoikeudessa pesänselvittäjän ja -jakajan määräämistä A:n, B:n ja C:n kuolinpesiin. K oli perustanut asiavaltuutensa C:n ja D:n 6.6.2001 päivätyn keskinäisen testamentin toissijaismääräykseen, jonka nojalla hän oli katsonut olevansa C:n kuolinpesän osakas ja sen kautta myös A:n kuolinpesän osakas. Koska A:n jälkeen ei ollut B:n eläessä toimitettu ositusta, sisältyi B:n jälkeiseen pesään myös A:n jakamaton kuolinpesä. K oli antanut testamentin tiedoksi B:lle 4.10.2012. Testamentti oli lainvoimainen ja K:n siihen perustuva oikeus oli tietyiltä osin myös saatettu voimaan. Hän oli testamentin nojalla muun muassa saanut vuokraoikeuden kiinteistöön saantomiehenään C. Lisäksi hän oli saanut testamentin nojalla säästöpankin tilillä olleet C:n rahavarat.
H ry on vastustanut hakemusta ja vaatinut, että se jätetään tutkimatta, koska K ei ollut kuolinpesien osakas. Yhdistys on vaatinut myös hakemuksen hylkäämistä, koska kuolinpesiä ei ollut olemassa.
H ry on katsonut, että C:n ja D:n testamenttia oli tulkittava niin, ettei C:llä ollut mitään intressiä pitää testamentinsaajana entisen miehensä poikaa, johon hänellä oli ollut huonot välit avioliiton rikkouduttua. Mitään kanssakäymistä ei heidän välillään ollut vuonna 2003 tapahtuneen avioeron jälkeen ollut. C oli muuttanut nimensä tyttönimekseen, mikä myös puhui yhdyssiteiden katkeamisesta entiseen aviopuolisoon. Lisäksi C oli saanut omaisuuden perintönä isältään, eikä voitu katsoa hänen tarkoituksensa olleen siirtää sukunsa omaisuutta entisen miehensä lapselle.
Testamentin ehdot eivät täyttyneet, eikä testamentti ollut tullut voimaan, kun D oli elossa.
Lisäksi testamentti oli ollut D:n hallussa. C:n jäämistöstä testamenttia ei ollut löytynyt, mikä merkitsi sitä, että C oli hävittänyt oman kappaleensa testamentista, joten hän oli peruuttanut testamentin.
Testamentti oli perintökaaren 11 luvun 8 §:n nojalla rauennut C:n ja D:n avioeron johdosta 25.9.2003. Säännöstä sovelletaan analogisesti kaikkiin keskinäisessä testamentissa oleviin entisen puolison sukulaisiin edunsaajina.
Vielä testamentin tiedoksiantomenettely oli ollut virheellinen. Myös K:n saannot olivat virheellisiä ja hän oli käyttänyt hyväkseen testamentin lainvoimaisuusmerkintää. K oli toiminut oikeuden väärinkäyttötarkoituksessa.
Kaikki omaisuus oli mennyt A:n, C:n ja B:n jälkeen yksinperintönä H ry:lle, joten jakokirjaa ei tarvittu. Kuolinpesät olivat siten lakanneet.
Käräjäoikeuden päätös 21.10.2016 nro 16/9587
Asiassa oli kysymys siitä, onko K:lla oikeus hakea pesänselvittäjää ja -jakajaa A:n, C:n ja B:n kuolinpesiin. Asiassa oli riitaa siitä, oliko K mainittujen kuolinpesien osakas ja oliko kuolinpesiä enää olemassa.
Käräjäoikeus totesi, että perintökaaren 18 luvun 1 §:n 2 momentin mukaan yleisjälkisäädöksen saaja katsotaan kuolinpesän osakkaaksi, vaikka hänen oikeutensa on riidanalainen. Säännöstä voitiin soveltaa myös asioissa, jotka koskivat pesänjakajan määräämistä toimittamaan perinnönjako. Tämä oli perusteltua, koska pesänjakajan tehtävänä on jakotoimituksessa ratkaista perinnön jakamiseen liittyvät riitaiset kysymykset, kuten kysymys siitä, onko henkilöllä väittämänsä esimerkiksi osakkuuteen perustuva oikeus. Näitä kysymyksiä ei pääsääntöisesti tullut tutkia tuomioistuimessa pesänjakajan määräämistä haettaessa.
H ry oli vedonnut ensiksi siihen, että testamentti ei ollut tullut voimaan, koska D oli elossa, ja toiseksi siihen, että testamentti oli avioeron myötä rauennut, ja kolmanneksi siihen, että testamentti oli peruutettu.
Perintökaaren 11 luvun 8 §:n mukaan jos joku on tehnyt testamentin kihlatulleen tai puolisolleen ja kihlaus tai avioliitto sen jälkeen purkautuu muusta syystä kuin testamentin tekijän kuoleman johdosta, on määräys tehoton. Käräjäoikeus katsoi, että koska puolisoiden toistensa hyväksi tekemä määräys oli avioeron johdosta tehoton, ei testamentin K:n hyväksi tehdyn määräyksen voimaantulon kannalta ollut merkitystä sillä, elikö D.
Siltä osin kuin kysymys oli siitä, oliko C tarkoittanut pitää testamentin voimassa K:n hyväksi avioerosta huolimatta, kysymys oli testamentin tulkinnasta. Pesänselvittäjän ja -jakajan määräämistä koskevan asian yhteydessä ei voitu tutkia sitä, miten testamenttia on tulkittava. Näin ollen testamentin tulkintaan liittyvillä väitteillä ei ollut pesänselvittäjän ja -jakajan määräämistä koskevassa hakemusasiassa merkitystä.
Korkeimman oikeuden ennakkoratkaisuissa KKO 2008:22 ja KKO 2008:23 oli ollut kysymys tilanteista, joissa ositus oli jo toimitettu. Nyt käsiteltävänä olevassa tapauksessa kysymys oli tilanteesta, jossa ositusta ei ollut toimitettu.
Käräjäoikeus totesi, että asiassa esitetty kirjallinen todistelu liittyi pääosin K:n saantoihin C:n kuolinpesästä ja saantojen pätevyyteen. Koska saantojen laillisuus oli riidanalainen eikä niiden pätevyyttä voitu tutkia hakemusasian yhteydessä, mainituille todisteille ei ollut annettava asiassa ratkaisevaa merkitystä.
Ottaen huomioon testamentin määräys "Minun C:n omaisuus menee K:lle" ei tässä tapauksessa ollut selvää, että K:lla ei ollut testamentista ilmenevää oikeutta. Näin ollen käräjäoikeus katsoi, että K ei ollut toiminut ilmeisessä oikeuden väärinkäyttötarkoituksessa.
K:n oikeus, jonka hän oli perustanut edellä sanottuun yleistestamenttiin, oli H ry:n väitteen johdosta tullut riidanalaiseksi. Tuosta riidanalaisuudesta huolimatta K:n katsottiin perintökaaren 18 luvun 1 §:n 2 momentin mukaan olevan C:n kuolinpesän osakas. C:n kuolinpesään sisältyi hänen isänsä A:n jakamaton kuolinpesä ja sitä kautta K oli myös A:n kuolinpesän osakas. A:n ja B:n välillä ei ollut tehty ositusta, joten B:n jälkeiseen kuolinpesään sisältyi myös A:n jakamaton kuolinpesä. Koska A:n ja B:n välillä ei ollut tehty ositusta, asiassa ei ollut merkitystä sillä, että C oli kuollut ennen äitiään B:tä. K:lla oli etunsa valvottavana kaikissa kolmessa kuolinpesässä.
Näillä perusteilla edellytyksiä K:n hakemuksen tutkimatta jättämiselle tai hakemuksen hylkäämiselle ei käräjäoikeuden mukaan ollut.
Koska ei ollut selvää, ettei K:lla ollut väittämäänsä oikeutta, K:lla oli perintökaaren 19 luvun 1 §:n ja 23 luvun 1 §:n nojalla oikeus vaatia, että kuolinpesiin määrätään pesänselvittäjä selvittämään kuolinpesät ja toimittamaan pesänjakajana ositus ja perinnönjako.
Käräjäoikeus määräsi A:n, B:n ja C:n kuolinpesiin pesänselvittäjän ja -jakajan toimittamaan osituksen ja perinnönjaon mainituissa kuolinpesissä.
Asian on ratkaissut käräjänotaari Asta Lintumäki.
Itä-Suomen hovioikeuden päätös 30.3.2017 nro 181
H ry valitti hovioikeuteen ja vaati, että K:n hakemus pesänselvittäjän ja -jakajan määräämiseksi kuolinpesiin jätetään tutkimatta tai hylätään.
Hovioikeus totesi, että kuolinpesän osakkailla oli oikeus vaatia pesänselvittäjän ja -jakajan määräämistä. K oli perustanut oikeutensa vaatia pesänselvittäjän ja -jakajan määräämistä C:n ja D:n 6.6.2001 allekirjoittamaan keskinäiseen testamenttiin. Asiassa oli siten arvioitava, oliko K tämän testamentin perusteella C:n kuolinpesän osakas.
Perintökaaren 18 luvun 1 §:n 2 momentin mukaan perillisen ja yleisjälkisäädöksen saajan katsottiin olevan osakkaita silloinkin, kun heidän oikeutensa on riidanalainen. Tämän niin sanotun riidanalaisuussäännön oli vakiintuneesti katsottu merkitsevän, että riidanalainenkin oikeus kuolinpesään oikeutti vaatimaan pesänselvittäjän ja -jakajan määräämistä ja että sitä koskevassa hakemusasiassa ei yleensä ollut annettava lausuntoa sen riitakysymyksen ratkaisemisesta, josta oikeus kuolinpesään riippuu (KKO 1979 II 67). Nämä kysymykset kuuluivat lähtökohtaisesti pesänselvittäjän toimivaltaan. Oikeuskäytännössä oli kuitenkin katsottu, että mikäli oli selvää, että hakijalla ei ollut väittämäänsä oikeutta, tai jos hän oli toiminut selvästi oikeuden väärinkäyttötarkoituksessa, hakemus voitiin puuttuvan puhevallan vuoksi hylätä (KKO 2007:99 ja KKO 2015:46).
Asiassa tuli näin ollen arvioitavaksi se, oliko K käräjäoikeuden katsomin tavoin riidanalaisuussäännön perusteella C:n kuolinpesän osakas vai oliko testamentin perusteella selvää, että hänellä ei ollut väittämäänsä oikeutta.
C:n ja D:n keskinäisen testamentin mukaan jälkeenjäänyt tuli saamaan kaiken ensiksi kuolleen omaisuuden täydellä omistusoikeudella. Molempien puolisoiden kuoltua omaisuus oli jaettava D:n lapsille ja C:n omaisuus oli menevä K:lle.
Asiassa oli riidatonta, että kysymyksessä oleva keskinäinen testamentti oli avioliiton päätyttyä avioeroon perintökaaren 11 luvun 8 §:n nojalla tehoton siltä osin kuin siinä oli kysymys puolisoiden toistensa hyväksi tekemistä testamenttimääräyksistä. Arvioitaessa sitä, oliko K C:n kuolinpesän osakas, oli ratkaistava kysymys siitä, oliko testamenttia perusteltua tulkita siten, että C:n K:n hyväksi tekemä testamenttimääräys oli voimassa C:n ja D:n avioerosta huolimatta.
Kysymyksessä oleva testamentti oli selvän sanamuotonsa mukaisesti aviopuolisoiden keskinäinen omistusoikeustestamentti, jossa K oli testamentinsaajana vasta molempien puolisoiden kuoltua. Testamentin sanamuodosta oli myös pääteltävissä, että K oli toissijaisena edunsaajana sen vuoksi, että hän oli D:n poika. C:llä ei ollut rintaperillisiä. Testamentin kokonaisajatuksesta ilmeni, että puolisoiden omaisuuden oli tarkoitettu siirtyvän jälkeenelävän puolison kautta D:n rintaperillisille. Puolisoiden toistensa hyväksi tekemät testamenttimääräykset olivat sittemmin avioeroon päättyneen avioliiton vuoksi rauenneet. Testamentin sanamuodon perusteella voitiin pitää varsin selvänä, että C ei ollut tarkoittanut pitää avioeron jälkeen erillisenä voimassa vasta molempien puolisoiden kuoleman jälkeen sovellettavaksi tulevaa, entisen aviopuolisonsa pojan K:n hyväksi tekemäänsä testamenttimääräystä. Näillä perusteilla hovioikeus katsoi, että K ei ollut C:n ja D:n 6.6.2001 allekirjoittaman testamentin perusteella C:n kuolinpesän osakas.
Asiassa ei K:n hakemuksen perusteella ollut edellytyksiä määrätä pesänselvittäjää ja pesänjakajaa C:n, A:n eikä B:n kuolinpesiin.
Hovioikeus kumosi käräjäoikeuden päätöksen ja hylkäsi hakemuksen.
Asian ovat ratkaisseet hovioikeuden jäsenet Lea Nousiainen, Jukka Soininen ja Sirpa Pulkkinen. Esittelijä Eeva Kaisa Kääriäinen.
K:lle myönnettiin valituslupa.
Valituksessaan K vaati, että hovioikeuden päätös kumotaan ja asia jätetään käräjäoikeuden päätöksen varaan.
H ry vastasi valitukseen ja vaati sen hylkäämistä.
1. A ja B olivat olleet avioliitossa ja heillä oli yksi rintaperillinen, tytär C. A on kuollut 25.4.2009. Hänen jälkeensä ei ole toimitettu ositusta eikä perinnönjakoa.
2. C on kuollut 2.12.2011. Hän oli ollut avioliitossa D:n kanssa, mutta avioliitto oli päättynyt avioeroon 25.9.2003. C:llä ei ollut rintaperillisiä. Hänen lakimääräinen perillisensä on ollut hänen äitinsä B. C:llä ja D:llä on ollut avio-oikeudet poissulkeva avioehto. C ja D olivat tehneet 6.6.2001 päivätyn keskinäisen testamentin, jonka mukaan jälkeenelävä saa kaiken vainajan omaisuuden täydellä omistusoikeudella. Testamentin toissijaismääräyksen mukaan molempien kuoltua puolisoiden omaisuus oli menevä D:n lapsille siten, että D:n omaisuus jaetaan hänen kuudelle lapselleen ja C:n omaisuus menee D:n lapselle K:lle. Testamentti on 4.10.2012 annettu tiedoksi B:lle, joka ei ollut perintökaaren 14 luvun 5 §:ssä säädetyssä määräajassa moittinut testamenttia.
3. B on kuollut 17.8.2014. Hän oli 16.2.2012 tekemällään testamentilla määrännyt, että hänen koko omaisuutensa menee täydellä omistusoikeudella H ry:lle (jäljempänä yhdistys). B:n lakimääräisinä perillisinä olevat kolme sisarta olivat hyväksyneet testamentin ja sitoutuneet olemaan sitä moittimatta.
4. K on hakemuksessaan pyytänyt, että asianajaja S suostumuksensa mukaisesti määrätään A:n, B:n ja C:n kuolinpesiin pesänselvittäjäksi sekä pesänjakajaksi toimittamaan ositus ja perinnönjako.
5. Yhdistys on vastustanut hakemusta ja vaatinut, että se jätetään tutkimatta tai hylätään. Yhdistys on vedonnut siihen, että K:lla ei ollut oikeutta hakea pesänselvittäjän ja -jakajan määräämistä kuolinpesiin, koska hän ei ollut kuolinpesien osakas. Tämän väitteensä tueksi yhdistys on vedonnut siihen, että testamentti oli katsottava peruutetuksi, testamentti toissijaismääräyksineen oli perintökaaren 11 luvun 8 §:n nojalla rauennut C:n ja D:n avioeron myötä, testamentin toissijaismääräys ei ollut tullut voimaan vielä D:n eläessä ja vielä siihen, että C:n tarkoituksena ei ollut pitää testamentin toissijaismääräystä avioeron jälkeen voimassa. Yhdistys on lisäksi vedonnut siihen, että kuolinpesiä ei ole olemassa, koska kaikki omaisuus A:n, C:n ja B:n jälkeen on mennyt yksinperimyksenä yhdistykselle.
6. Käräjäoikeus on määrännyt asianajaja S:n pesänselvittäjäksi ja -jakajaksi edellä mainittuihin kuolinpesiin. Käräjäoikeus on katsonut, ettei sillä, että D elää, ollut merkitystä testamentissa K:n hyväksi tehdyn määräyksen voimaantulon kannalta, koska puolisoiden toistensa hyväksi tekemä testamenttimääräys on puolisoiden avioeron johdosta rauennut. Siltä osin kuin kysymys oli siitä, oliko C tarkoittanut avioerosta huolimatta pitää testamentin voimassa K:n hyväksi, kysymys oli testamentin tulkinnasta. Käräjäoikeuden mukaan pesänselvittäjän ja -jakajan määräämistä koskevan asian yhteydessä ei voitu tutkia sitä, miten testamenttia oli tulkittava. Koska ei ollut selvää, että K:lla ei ollut väittämäänsä oikeutta, hänellä oli oikeus vaatia, että kuolinpesiin määrätään pesänselvittäjä selvittämään kuolinpesät ja toimittamaan pesänjakajana ositus ja perinnönjako.
7. Hovioikeus on kumonnut käräjäoikeuden päätöksen ja hylännyt hakemuksen. Hovioikeuden mukaan kysymys oli siitä, onko testamenttia perusteltua tulkita siten, että C:n K:n hyväksi tekemä testamenttimääräys on voimassa C:n ja D:n avioerosta huolimatta. Hovioikeus on katsonut, että testamentin sanamuodon perusteella voitiin pitää varsin selvänä, että C ei ollut tarkoittanut pitää avioeron jälkeen erillisenä voimassa vasta molempien puolisoiden kuoleman jälkeen sovellettavaksi tulevaa entisen puolisonsa pojan hyväksi tekemäänsä testamenttimääräystä.
8. Korkeimman oikeuden ratkaistavana on se kysymys, onko A:n, B:n ja C:n kuolinpesiin määrättävä pesänselvittäjä ja -jakaja K:n hakemuksen perusteella.
Pesänselvittäjän ja -jakajan määräämistä koskeva sääntely
9. Perintökaaren 19 luvun 1 §:n 1 momentin mukaan oikeuden on pesän osakkaan hakemuksesta päätettävä, että pesän omaisuus on luovutettava pesänselvittäjän hallintoon, ja määrättävä joku pesänselvittäjänä pitämään huolta pesän hallinnosta. Kun pesä on selvitetty, on jokaisella sen osakkaalla perintökaaren 23 luvun 1 §:n 1 momentin mukaan oikeus vaatia sen jakoa. Jako on saman luvun 3 §:n 2 momentin mukaan pesänjakajan toimitettava, jos osakas sitä vaatii.
10. Perintökaaren 18 luvun 1 §:n 1 momentin mukaan kuolinpesän osakkaita ovat perilliset ja yleisjälkisäädöksen saajat sekä eloonjäänyt puoliso. Milloin ositus on toimitettu tai puolisolla ei ole avio-oikeutta toisen puolison omaisuuteen, ei eloonjäänyt puoliso ole osakas, ellei hän ole perillinen tai yleisjälkisäädöksen saaja. Se, jolla on oikeus saada perintö tai testamentti vasta toisen perillisen tai yleisjälkisäädöksen saajan kuoltua, on tämän vaan ei perittävän kuolinpesän osakas.
11. Perintökaaren 18 luvun 1 §:n 2 momentin mukaan perillisen ja yleisjälkisäädöksen saajan katsotaan olevan osakkaita silloinkin, kun heidän oikeutensa on riidanalainen. Tämän on vakiintuneesti katsottu merkitsevän, että riidanalainenkin oikeus kuolinpesään oikeuttaa vaatimaan pesänselvittäjän ja pesänjakajan eli toimitusmiesten määräämistä ja että sitä koskevassa hakemusasiassa ei yleensä ole annettava lausuntoa sen riitakysymyksen ratkaisemisesta, josta oikeus kuolinpesään riippuu (KKO 1979 II 67). Pääsäännöstä on aihetta poiketa, jos on selvää, ettei hakijalla ole väittämäänsä oikeutta tai jos hakija toimii ilmeisessä oikeuden väärinkäyttötarkoituksessa (KKO 2007:99, kohta 5 ja KKO 2015:46, kohta 6).
Yhdistyksen oikeus esittää testamenttisaantoon kohdistuvia väitteitä
12. Yhdistys on katsonut, että K:lla ei ole C:n testamenttimääräyksen perusteella oikeutta hakea pesänselvittäjän ja -jakajan määräämistä. Perusteinaan yhdistys on esittänyt useita C:n testamentin voimassaoloon ja tulkintaan liittyviä väitteitä. K on puolestaan katsonut, että yhdistyksellä ei ole oikeutta väitteiden esittämiseen, koska testamentti oli annettu tiedoksi C:n oikeudenomistajalle B:lle, joka ei ollut testamenttia moittinut.
13. Korkein oikeus toteaa, ettei siitä, että perillinen ei ole nostanut perintökaaren 13 luvun 1 §:ssä tarkoitettua testamentin moitekannetta, seuraa, etteikö testamentin voimassaoloa tai tulkintaa voitaisi riitauttaa muilla perusteilla. Tällaiset testamenttiväitteet ja niiden perusteella nostettavat vahvistuskanteet eivät ole säädettyihin määräaikoihin sidottuja (ks. esim. KKO 2017:49, kohta 8). Oikeuskirjallisuudessa on katsottu, että testamentin pätevyyttä ja tulkintaa koskevan väitteen voi esittää ja kanteen nostaa jokainen, jonka oikeus on jälkisäädöksestä riippuvainen.
14. Yhdistyksen oikeus saada omaisuutta B:n tekemän testamentin perusteella on osaksi riippuvainen C:n testamentista. Edellä mainitut lähtökohdat huomioon ottaen Korkein oikeus katsoo, että yhdistys B:n testamentinsaajana on voinut esittää C:n testamentin voimassaoloa ja tulkintaa koskevia väitteitä kiistäessään K:n oikeuden hakea pesänselvittäjän ja -jakajan määräämistä edellä tarkoitettuihin kuolinpesiin. Jäljempänä tulee arvioitavaksi, voidaanko kiistämisen perusteeksi esitetyt väitteet tutkia tässä hakemusasiassa.
K:n osakkuusasemaa koskeva arviointi
15. Kuten ratkaisuista KKO 1979 II 67 ja KKO 2007:99 ilmenee, perintökaaren 18 luvun 1 §:n 2 momentin säännöksessä ilmaistua niin sanottua riidanalaisuussääntöä voidaan soveltaa myös asioissa, jotka koskevat pesänjakajan määräämistä perinnönjaon toimittamiseksi. Tämä on perusteltua, koska pesänjakajan tehtävänä on jakotoimituksessa ratkaista perinnön jakamiseen liittyvät riitaiset kysymykset, kuten kysymys siitä, onko henkilöllä väittämänsä, esimerkiksi testamenttiin perustuva oikeus. Kuten edellä kohdassa 11 on todettu, ei näitä kysymyksiä pääsääntöisesti tule tutkia tuomioistuimessa arvioitaessa pesänjakajan määräämisen edellytyksiä.
16. Kiistäessään K:n osakasaseman yhdistys on esittänyt useita testamentin voimassaoloa ja tulkintaa koskevia väitteitä. Tällaiset riitakysymykset ovat tyypillisesti sellaisia, joiden ratkaiseminen kuuluu pesänjakajan toimivaltaan (ks. esim. KKO 2011:57, kohta 4).
Testamentin peruuttamista koskeva väite
17. Yhdistys on väittänyt, että C:n ja D:n välinen testamentti on katsottava peruutetuksi, koska sitä ei ole löytynyt C:n jäämistöstä, vaan se oli ilmeisesti ollut D:n hallussa.
18. Ratkaisussa KKO 2007:99 testamentinsaajien hakemus pesänselvittäjän ja -jakajan määräämiseksi on hyväksytty, kun testamentinsaajat olivat esittäneet valokopion testamentista. Perittävän leski oli vastustanut hakemusta vedoten siihen, että tekijä oli peruuttanut testamentin, koska alkuperäistä testamenttia ei ollut hänen jälkeensä löytynyt. Testamentinsaajien oikeuden kannalta kysymys oli siitä, oliko alkuperäinen testamentti hävinnyt ja jos oli, oliko se joutunut hukkaan testamentintekijän tahdosta vai hänen tahtomattaan. Jälkimmäisessä tilanteessa testamentinsaajilla oli voinut olla testamentin valokopion tarkoittama oikeus. Kun ei ollut selvää, että testamenttiin vetoavilla ei ollut testamentista ilmenevää oikeutta, edellytyksiä hakemuksen hylkäämiselle ei Korkeimman oikeuden mukaan ollut.
19. Korkein oikeus katsoo, että sen perusteella, että testamenttia ei ole löytynyt C:n jäämistöstä, ei ole selvää, ettei K:lla ole testamentista ilmenevää oikeutta. Siten hakemusta ei tule hylätä yksin tällä perusteella.
Testamentin toissijaismääräyksen raukeamista koskeva väite
20. Yhdistys on lisäksi väittänyt, että testamentti oli C:n ja D:n avioeron johdosta perintökaaren 11 luvun 8 §:n nojalla rauennut myös toissijaismääräyksen osalta. Mainitun säännöksen mukaan määräys on tehoton, jos joku on tehnyt testamentin kihlatulleen tai puolisolleen ja kihlaus tai avioliitto sen jälkeen purkautuu muusta syystä kuin testamentin tekijän kuoleman johdosta.
21. Korkein oikeus toteaa, että kihlakumppanin tai aviopuolison hyväksi tehty jälkisäädös rakentuu yleensä henkilöiden välisen läheisen suhteen pysyvyyttä koskevan edellytyksen varaan. Perintökaaren 11 luvun 8 §:n säännös perustuu olettamaan tämän edellytyksen raukeamisesta ja on siten testamentin ensisijaissaajankin osalta vain testamenttimääräyksen raukeamista koskeva tulkintaolettama. Kuten saman luvun 1 §:n 1 momentista ilmenee, 8 §:stä ilmenevää tulkintasääntöä noudatetaan vain, jollei testamentin määräyksestä sen tarkoitukseen ja muihin olosuhteisiin nähden ole katsottava muuta johtuvan.
22. Perintökaaren 11 luvun 8 § koskee sanamuotonsa perusteella testamentin voimassaoloa aviopuolisoiden ja kihlakumppanien välisissä suhteissa. Keskinäiseen testamenttiin mahdollisesti otetulla toissijaismääräyksellä omaisuutta voidaan kuitenkin määrätä puolisoiden keskinäisen suhteen kannalta myös täysin ulkopuoliselle taholle ja ilman, että toissijaismääräys mitenkään liittyisi testamentintekijöiden keskinäisen suhteen pysyvyyteen. Toissijaissaajan kannalta testamentin voimassaoloa arvioitaessa testamentin tekijän tahdosta esitettävän näytön painoarvo suhteessa edellä mainitun säännöksen ilmentämään tulkintaolettamaan korostuu. Kysymys onkin viime kädessä ratkaistava testamentin tekijän tahdosta esitettävän selvityksen perusteella. Korkein oikeus katsoo siten, että perintökaaren 11 luvun 8 §:n säännöksestä ei vielä sellaisenaan välttämättä seuraa, etteikö testamentin toissijaismääräyksestä oikeutensa johtavan K:n voitaisi perintökaaren 18 luvun 1 §:n 2 momentin perusteella katsoa olevan C:n ja A:n kuolinpesien osakas.
Toissijaismääräykseen perustuvan oikeuden voimaantuloa koskeva väite
23. Yhdistys on edelleen väittänyt, että testamentin toissijaismääräykseen perustuva K:n oikeus ei ole tullut voimaan, kun testamentin ensisijaissaaja D on elossa. Testamentin sanamuodon mukaan C:n omaisuus menee K:lle vasta, kun sekä C että D ovat kuolleet. Yhdistys on myös viitannut perintökaaren 18 luvun 1 §:n 1 momenttiin, jonka viimeisen virkkeen mukaan se, jolla on oikeus saada perintö tai testamentti vasta toisen perillisen tai testamentinsaajan kuoltua, on tämän vaan ei perittävän kuolinpesän osakas.
24. K on katsonut, että kysymys on tilanteesta, jossa C:n testamenttimääräys D:n hyväksi on rauennut perintökaaren 11 luvun 8 §:n nojalla avioeron vuoksi. Hän on siten katsonut olevansa oikeutettu vetoamaan hyväkseen tehtyyn toissijaismääräykseen, vaikka D on elossa.
25. Korkein oikeus toteaa, että siltä osin kuin testamentti olisi C:n ja D:n avioerosta johtuen tehoton testamentissa määrätyn ensisijaisen saajan D:n osalta, omaisuus ei voisi siirtyä testamentin perusteella hänelle. Asiassa ei ole väitetty, että C:n tarkoituksena olisi ollut, että hänen omaisuutensa avioerotilanteessa jäisi omistajattomaan tilaan D:n koko elinajaksi. Testamenttiin ei ole sisältynyt myöskään määräyksiä omaisuuden hallinnasta avioeron jälkeen. Tähän nähden asiassa ei voida pitää selvänä, ettei K:lla ole väittämäänsä oikeutta D:n eläessä. Tätäkin kysymystä on arvioitava testamentin tekijän tahdosta esitettävän selvityksen perusteella. Siten K voi testamentin toissijaismääräykseen vedoten hakea pesänselvittäjän ja -jakajan määräämistä C:n kuolinpesään huolimatta siitä, että testamentissa mainittu ensisijaissaaja D on edelleen elossa.
Testamentin toissijaismääräyksen voimassaoloa koskeva väite
26. Edellä käsiteltyjen väitteiden lisäksi yhdistys on vielä väittänyt, että C:n tarkoituksena ei ollut ollut pitää K:n hyväksi testamenttiin otettua toissijaismääräystä voimassa. Yhdistyksen mukaan C:n ja K:n välillä ei C:n avioeron jälkeen ollut ollut mitään yhteyttä. Yhdistyksen mukaan C:n tarkoitusta osoitti sekin, että hän oli avioeron jälkeen muuttanut sukunimensä.
27. Edellä kohdassa 15 lausutuin tavoin pesänjakajan tehtävänä on jakotoimituksessa ratkaista muun muassa kysymys siitä, onko henkilöllä väittämänsä testamenttiin perustuva oikeus. Testamentin tulkintaa koskevia kysymyksiä ei pääsääntöisesti tule tutkia tuomioistuimessa pesänjakajan määräämistä haettaessa. Perintökaaren 18 luvun 1 §:n 2 momentista ilmenevää riidanalaisuussääntöä on Korkeimman oikeuden oikeuskäytännössä edellä kohdasta 11 ilmenevin tavoin tulkittu niin, että riidanalaiseen osakasasemaan oikeutensa perustavalla hakijalla on oikeus saada pesänselvittäjä ja -jakaja määrätyksi pesään, ellei selviä perusteita osakasaseman kiistämisen tueksi ole käsillä.
28. Korkein oikeus on kuitenkin ratkaisussaan KKO 2015:46 riidanalaisuussäännön soveltamisharkintaan liittyen arvioinut myös testamentintekijän tarkoitusta. Tuossa tapauksessa hakijoina olleiden perillisten osakasasemaa ei hyväksytty, kun testamentintekijän tätä koskevaa tarkoitusta pidettiin tapauksen tosiseikaston perusteella selvänä. Tuon johtopäätöksen taustalla olivat etenkin testamentin selvä sanamuoto, leskelle testamentissa osoitettu velvollisuus huolehtia kuolinpesän velvoitteista ja se oikeudellinen lähtökohta, että kuolleen henkilön omaisuus oli testamentin sisällöstä johtuen voinut luontevasti jäädä niin sanottuun omistajattomaan tilaan lesken käyttöoikeuden ajaksi.
29. Nyt käsillä olevassa asiassa kysymys on siitä, onko hakijalla testamentin toissijaismääräyksen perusteella oikeus testamentintekijän jäämistöön. Riidanalaiset kysymykset liittyvät keskeisesti testamentin tekijän tarkoituksen arviointiin tilanteessa, jossa testamentin sanamuoto ei itsessään ole epäselvä. Yhdistys on tässä hakemusasiassa esittänyt seikkoja ja niiden tueksi selvitystä osoittaakseen, että C:n tarkoitus on ollut, että hänen tekemänsä testamentin toissijaismääräys K:n hyväksi ei olisi voimassa hänen ja D:n avioliiton päätyttyä eroon. Korkein oikeus katsoo, että esitetyt seikat ja selvitys eivät edeltä ilmenevin tavoin erikseen tai yhdessäkään arvioituna osoita, että C:llä olisi ollut tällainen tarkoitus niin selvästi, että K:lla ei olisi oikeutta hakea pesänselvittäjän tai -jakajan määräämistä.
Oikeuden väärinkäyttötarkoitusta koskeva väite
30. Yhdistys on vielä katsonut, että K:lla ei ole oikeutta hakea pesänselvittäjän ja -jakajan määräämistä sen vuoksi, että hän on käyttänyt oikeutta väärin nostamalla C:n rahavaroja tililtä ja kirjaamalla testamentin nojalla vuokrasopimuksen rasittamaan kiinteistöä.
31. Korkein oikeus katsoo, että edellä kuvatun K:n menettelyä koskevan väitteen perusteella ei voida päätellä, että hän olisi hakenut pesänselvittäjän ja -jakajan määräämistä ilmeisessä oikeuden väärinkäyttötarkoituksessa.
32. Johtopäätöksenään Korkein oikeus katsoo, että K:lla on perintökaaren 18 luvun 1 §:n 2 momentin nojalla osakkaan asema C:n kuolinpesässä, vaikka hänen oikeutensa on riidanalainen.
Väite kuolinpesien lakkaamisesta
33. Yhdistys on K:n osakasasemaan liittyvien väitteiden ohella vastustanut hakemusta sillä perusteella, että kuolinpesiä ei enää ole olemassa. Yhdistys on todennut, että C:n kuoltua hänen jäämistönsä on mennyt kokonaan hänen äidilleen B:lle ja että käsillä on ollut yksinperimystilanne, jossa perinnönjakoa ei ole tarvinnut toimittaa ja jossa perukirja on korvannut saantoperusteena ositus- ja perinnönjakokirjan. B:n kuoltua hänen omaisuutensa on mennyt kokonaan yhdistykselle B:n sisarusten hyväksymän testamentin nojalla. Yhdistys on katsonut, ettei kuolinpesiin tällaisissa tilanteissa tule määrätä pesänselvittäjää ja -jakajaa. Moitittaessa perinnönjakoa ja ositusta esimerkiksi sillä perusteella, ettei niissä ole otettu huomioon kaikkia kuolinpesän osakkaita, on yhdistyksen mukaan ajettava erilliskannetta. Kantansa tueksi yhdistys on vedonnut ratkaisuihin KKO 2008:22 ja 23.
34. Korkein oikeus on ositusta koskevassa ratkaisussa KKO 2008:22 ja osituksen täydentämistä koskevassa ratkaisussa KKO 2008:23 todennut, että ositussopimus, jota ei ole pidettävä ilmeisen pätemättömänä, sitoo puolisoita eikä ositustoimitusta voida käynnistää uudelleen pesänjakajan määräystä hakemalla siinä tarkoituksessa, että sopimuksen tehottomuus tai osituksen laajuus tutkittaisiin jakajan määräämistä koskevan hakemusasian yhteydessä tai että jakaja tutkisi sen toimituksessa. Nyt esillä olevassa asiassa ei ole väitettykään, että A:n, C:n tai B:n kuolinpesissä olisi toimitettu perinnönjako taikka ositus A:n ja B:n kuolinpesien välillä. Sanotuista ratkaisuista ilmenevä oikeusohje ei siten estä sitä, etteikö K:n voisi vaatia kuolinpesien jakamista ja ositusta perintökaaren 23 luvun 1 §:n mukaisesti. K:n oikeutta vaatia kuolinpesien jakamista ja ositusta ei voi evätä yhdistyksen yksinperimystä koskevan väitteen johdosta siihenkään nähden, että vaatimus nimenomaan perustuu K:n väittämään asemaan kuolinpesien osakkaana.
Pesänselvittäjän ja pesänjakajan määrääminen
35. K:lla on asemastaan johtuen oikeus vaatia pesänselvittäjän ja -jakajan määräämistä C:n jakamattomaan kuolinpesään. C:n ja D:n välisen avioehtosopimuksen perusteella puolisoilla ei ole avio-oikeutta toistensa omaisuuteen. Tämän vuoksi ja kun jakomääräystä ei edes ole haettu omaisuuden erottelun toimittamiseksi, Korkein oikeus katsoo, että pesänjakaja on C:n kuolinpesään määrättävä vain perinnönjaon toimittamiseksi.
36. C:n kuolinpesään kuuluu osuus hänen aikaisemmin kuolleen isänsä A:n jakamattomasta kuolinpesästä. Tämän perusteella K:lla on C:n jakamattoman kuolinpesän osakkaana oikeus hakea pesänselvittäjän määräämistä myös A:n kuolinpesään sekä pesänjakajan määräämistä toimittamaan ositus A:n kuolinpesän ja B:n kuolinpesän välillä ja perinnönjako A:n jälkeen. Asiassa ei ole väitettykään, että K olisi vasta C:n kuoleman jälkeen kuolleen B:n kuolinpesän osakas. Näin ollen hänellä ei ole oikeutta hakea pesänselvittäjän määräämistä B:n kuolinpesään eikä pesänjakajan määräämistä toimittamaan perinnönjako B:n jälkeen.
Asianajaja S määrätään pesänselvittäjäksi C:n ja A:n kuolinpesiin. Hänet määrätään lisäksi pesänjakajaksi toimittamaan perinnönjako C:n ja A:n jälkeen sekä ositus A:n ja B:n kuolinpesien välillä. Hakemus hylätään enemmälti.
Asian ovat ratkaisseet oikeusneuvokset Jukka Sippo, Tuula Pynnä, Jarmo Littunen, Tuomo Antila ja Juha Mäkelä. Esittelijä Jukka-Pekka Salonen.

matches: KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO