HE 193/2017 - Hallituksen esitykset - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Hallituksen esitykset › 2017 › HE 193/2017
HE 193/2017
Esityksessä ehdotetaan, että eduskunta hyväksyisi yhteistyöstä kilpailuasioissa Tanskan, Suomen, Islannin, Norjan ja Ruotsin välillä syyskuussa 2017 tehdyn sopimuksen ja lain sopimuksen lainsäädännön alaan kuuluvien määräysten voimaansaattamisesta sekä sopimuksen määräysten edellyttämistä muutoksista kilpailulakiin. Hyväksyttäväksi ehdotettava sopimus on valtiosopimus, jonka allekirjoittamiseen tasavallan presidentti myönsi allekirjoitusvaltuudet elokuussa 2017.
Sopimuksen mukaiseen hallinnolliseen yhteistyöhön kuuluvat ilmoitukset kilpailuasioita koskevista tutkimuksista, menettelyistä ja yrityskaupoista, kilpailuviranomaisten välinen tietojenvaihto, kilpailuviranomaisten väliset tietopyynnöt sekä avustaminen tarkastusten suorittamisessa. Yhteistyö koskee sekä kilpailunrajoituksia että yrityskauppoja, mutta ei kuitenkaan tarkastuksia yrityskauppa-asioissa. Aiemmasta Tanskan, Islannin, Norjan ja Ruotsin tekemästä Pohjoismaisten kilpailuviranomaisten välisestä yhteistyösopimuksesta poiketen uuden sopimuksen mukaan pohjoismaiset kilpailuviranomaiset voivat tehdä tietopyyntöjä ja tarkastuksia toisen pohjoismaisen kilpailuviranomaisen pyynnöstä.
Esitykseen sisältyy lakiehdotus sopimuksen lainsäädännön alaan kuuluvien määräysten voimaansaattamisesta sekä lakiehdotus sopimuksen määräysten edellyttämistä muutoksista kilpailulakiin. Sopimus tulee voimaan kolmantenakymmenentenä päivänä siitä päivästä, jona osapuolet ovat tallettaneet kaksi ratifioimis- tai hyväksymiskirjaa. Esitykseen sisältyvien lakien on tarkoitus tulla voimaan samana ajankohtana kuin sopimus tulee Suomen osalta voimaan.
Sopimuksen tavoitteena on Pohjoismaiden kansallisten kilpailuviranomaisten hallinnollisen yhteistyön vahvistaminen ja virallistaminen sekä kansallisten kilpailulakien tehokkaan täytäntöönpanon varmistaminen. Sopimuksen tavoitteiden saavuttamisen kannalta keskeisimmät sopimuksen määräykset koskevat pohjoismaisten kilpailuviranomaisten välisiä ilmoituksia, kilpailuviranomaisten välistä tietojenvaihtoa, kilpailuviranomaisten välisiä tietopyyntöjä sekä kilpailuviranomaisten yhteistyötä tarkastusten suorittamisessa. Kilpailu- ja kuluttajavirasto samoin kuin työ- ja elinkeinoministeriö katsovat uuden sopimuksen tehostavan rajat ylittävien kilpailutapausten käsittelyä ja siten kustannustehokasta kilpailusääntöjen täytäntöönpanoa. Kilpailuviranomaisten välisen yhteistyön lisääminen on myös linjassa Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (Organisation for Economic Co-operation and Development, OECD) vuonna 2014 antaman suosituksen kanssa.
Suomi ei ole liittynyt vuonna 2001 tehtyyn Pohjoismaiden kilpailuviranomaisten väliseen yhteistyösopimukseen, koska Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (jäljempänä SEUT) 101 ja 102 artiklan kilpailusääntöjen täytäntöönpanosta annetun Euroopan neuvoston asetuksen (EY) N:o 1/2003 (jäljempänä täytäntöönpanoasetus) mahdollistaman tietojenvaihdon arvioitiin antavan riittävät mahdollisuudet yhteistyöhön muiden pohjoismaisten kilpailuviranomaisten kanssa. Tämä käsitys on kuitenkin muuttunut, minkä vuoksi Suomessa on arvioitu edellytyksiä liittyä sopimukseen.
Sopimus yhteistyöstä kilpailuasioissa on perusteltua hyväksyä ensinnäkin siksi, että Norja ja Islanti eivät ole EU-jäseniä. Maissa ei siten sovelleta SEUT 101 ja 102 artiklaa eikä täytäntöönpanoasetusta, jossa säädetään kansallisten kilpailuviranomaisten välisestä yhteistyöstä. Norja ja Islanti kuuluvat Euroopan talousalueeseen Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (jäljempänä ETA-sopimus) nojalla. ETA-sopimuksen 53 ja 54 artikla vastaavat SEUT 101 ja 102 artiklaa ja ETA-sopimuksen pöytäkirjoissa on täytäntöönpanoasetusta vastaavia säännöksiä. EU- ja ETA-valtioiden kilpailuviranomaisten välillä ei kuitenkaan ole mahdollista tehdä samansisältöistä yhteistyötä kuin EU-maiden kilpailuviranomaisten kesken, sillä EU- ja ETA-valtioiden kilpailuviranomaisten välinen tietojenvaihto ja muu avustaminen tapahtuu ETA-sopimuksen noudattamisen valvontaa varten perustetun Euroopan vapaakauppajärjestön (European Free Trade Association, EFTA) valvontaviranomaisen ja komission välityksellä. Toiseksi sopimuksen hyväksyminen on perusteltua siksi, ettei täytäntöönpanoasetuksen mahdollistama kilpailuviranomaisten välinen yhteistyö ole riittävän kattavaa. Yhteistyö ei ensinnäkään ole mahdollista silloin, kun niin sanottu kauppakriteeri ei täyty, eli kun tutkinnan kohteena oleva menettely ei ole omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Lisäksi kilpailuviranomaisten välinen yhteistyö yrityskauppavalvonnassa jää kokonaisuudessaan täytäntöönpanoasetuksen mahdollistaman yhteistyön ulkopuolelle.
Sopimusta on valmisteltu Pohjoismaiden kilpailuasioista vastaavissa ministeriöissä. Suomessa sopimusta koskeva aloite on kirjattu työ- ja elinkeinoministeriössä marraskuun alussa 2016. Sopimuksen luonnosta on käsitelty myös kilpailulain uudistamista koskevassa työryhmässä (TEM/1230/00.04.01/2015). Työryhmän jäsenistössä edustettuina olivat oikeusministeriö, työ- ja elinkeinoministeriö, Kilpailu- ja kuluttajavirasto, Asianajajaliitto, Elinkeinoelämän keskusliitto ja Suomen Yrittäjät. Työryhmässä oli lisäksi asiantuntijoita korkeimmasta hallinto-oikeudesta, maa- ja metsätalousministeriöstä, Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliitto MTK:sta, Elintarviketeollisuusliitosta ja Päivittäistavarakauppa ry:stä/Kaupan liitosta. Työryhmän näkemyksen mukaan Kilpailu- ja kuluttajavirastolla tulisi olla mahdollisuus osallistua Pohjoismaiden kilpailuviranomaisten väliseen yhteistyöhön, minkä vuoksi työryhmä on antamassaan mietinnössä pitänyt sopimuksen tekemistä perusteltuna. Sopimus on luonteeltaan valtiosopimus.
2.1 Voimassa oleva sääntely
Kilpailuviranomaisten väliset ilmoitukset
Kilpailulaissa (948/2011) ei ole säännöstä Kilpailu- ja kuluttajaviraston toimivallasta ilmoittaa kilpailunrajoitusta koskevasta tutkinnasta toisen valtion kilpailuviranomaiselle. Täytäntöönpanoasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaan toimiessaan SEUT 101 tai 102 artiklan nojalla jäsenvaltioiden kilpailuviranomaisten on ilmoitettava EU:n komissiolle kirjallisesti ennen ensimmäisen virallisen tutkintatoimenpiteen aloittamista tai viipymättä kyseisen toimenpiteen aloittamisen jälkeen. Täytäntöönpanoasetuksessa tarkoitettu ilmoitus voidaan toimittaa myös muiden jäsenvaltioiden kilpailuviranomaisille. Ilmoitusta yrityskauppojen valvontaan liittyvistä tutkintatoimenpiteistä ei voida antaa täytäntöönpanoasetuksen perusteella. Täytäntöönpanoasetukseen perustuva ilmoittaminen on mahdollista vain jäsenvaltioiden kilpailuviranomaisten toimiessa SEUT 101 tai 102 artiklan nojalla, minkä johdosta ilmoituksen tekeminen edellyttää kauppakriteerin täyttymistä.
Tietojenvaihto ulkomaisten kilpailuviranomaisten kanssa
Kilpailulain 40 §:n mukaan Kilpailu- ja kuluttajaviraston hallussa olevan salassa pidettävän asiakirjan luovuttamisesta ulkomaiselle kilpailuviranomaiselle säädetään viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetun lain (621/1999, jäljempänä julkisuuslaki) 30 §:ssä. Viimeksi mainitun lainkohdan mukaan sen lisäksi, mitä laissa erikseen säädetään, viranomainen voi antaa salassa pidettävästä asiakirjasta tiedon ulkomaan viranomaiselle tai kansainväliselle toimielimelle, jos ulkomaan ja Suomen viranomaisen välisestä yhteistyöstä määrätään Suomea sitovassa kansainvälisessä sopimuksessa tai säädetään Suomea velvoittavassa säädöksessä ja tieto asiakirjasta voitaisiin julkisuuslain mukaan antaa yhteistyötä Suomessa hoitavalle viranomaiselle.
Täytäntöönpanoasetuksen 12 artiklan 1 kohdan perusteella komissiolla ja jäsenvaltioiden kilpailuviranomaisilla on SEUT 101 ja 102 artiklan soveltamiseksi toimivalta välittää toisilleen tietoa kaikista tosiseikoista tai oikeudellisista seikoista, luottamukselliset tiedot mukaan lukien, ja käyttää niitä todisteina. Täytäntöönpanoasetukseen perustuva tietojenvaihto on kuitenkin mahdollista ainoastaan kilpailuviranomaisten soveltaessa SEUT 101 tai 102 artiklaa, eli tutkinnan kohteena olevan kilpailunrajoituksen on ylitettävä kauppakriteeri. Täytäntöönpanoasetuksen perusteella tapahtuva jäsenvaltioiden kilpailuviranomaisten välinen tietojenvaihto ei ole mahdollista yrityskauppavalvonta-asioissa.
Kilpailu- ja kuluttajaviraston toimivallasta pyytää tietoja yrityksiltä säädetään kilpailulain 33 §:ssä. Pykälän 1 momentin mukaan elinkeinonharjoittaja ja elinkeinonharjoittajien yhteenliittymä ovat velvollisia Kilpailu- ja kuluttajaviraston kehotuksesta antamaan sille kaikki kilpailunrajoituksen sisällön, tarkoituksen ja vaikutuksen sekä kilpailuolosuhteiden selvittämiseksi ja kilpailulain 4 luvussa tarkoitetun yrityskaupan arvioimiseksi tarpeelliset tiedot ja asiakirjat. Pykälän 2 momentin mukaan elinkeinonharjoittajan ja elinkeinonharjoittajien yhteenliittymän on myös annettava Kilpailu- ja kuluttajaviraston kehotuksesta tietoja ja asiakirjoja sen selvittämiseksi, onko elinkeinonharjoittajalla tai elinkeinonharjoittajien yhteenliittymällä määräävä markkina-asema. Pykälän 3 momentin mukaan vastaavat tiedot ja asiakirjat on annettava aluehallintovirastolle sen selvittäessä kilpailunrajoituksia ja kilpailuolosuhteita. Pykälän 4 momentin mukaan tiedot on vaadittaessa annettava kirjallisina. Kilpailulain 30 d §:n mukaan kunnan, kuntayhtymän, valtion taikka niiden määräysvallassa olevan yksikön harjoittaessa taloudellista toimintaa niihin sovelletaan elinkeinonharjoittajia koskevaa tietojenantovelvollisuutta.
Täytäntöönpanoasetuksessa ei ole säännöksiä jäsenvaltioiden kilpailuviranomaisten toimivallasta suorittaa tietopyyntöjä toisen jäsenvaltion kilpailuviranomaisen puolesta ja sen lukuun. Tietopyyntöjä koskevassa täytäntöönpanoasetuksen 18 artiklan 1 kohdassa ainoastaan komissiolle on annettu toimivalta tehdä tietopyyntöjä sen tutkinnan kohteena oleville yrityksille ja yritysten yhteenliittymille. Artiklan 6 kohdan mukaan jäsenvaltioiden hallitusten ja kilpailuviranomaisten on komission pyynnöstä toimitettava komissiolle kaikki tarvittavat tiedot asetuksessa komissiolle määrättyjen tehtävien hoitamiseksi.
Kilpailulain 35 §:ssä säädetään Kilpailu- ja kuluttajaviraston ja aluehallintoviraston asianomaisen virkamiehen oikeudesta suorittaa tarkastus elinkeinonharjoittajan liiketiloissa kilpailulain ja sen nojalla annettujen säännösten noudattamisen valvomiseksi sekä yrityskauppojen arvioimiseksi. Tarkastuksen kohteena voivat olla elinkeinonharjoittajan hallinnassa olevat liike- ja varastotilat, maa-alueet ja kulkuneuvot. Kilpailulain 36 §:ssä säädetään Kilpailu- ja kuluttajaviraston ja aluehallintoviraston virkamiesten oikeudesta toimittaa tarkastus myös muissa kuin 35 §:ssä tarkoitetuissa tiloissa, jos voidaan perustellusti epäillä, että niissä säilytetään kirjanpitoa tai muita liiketoimintaan ja tarkastuksen kohteeseen liittyviä asiakirjoja, joilla voi olla merkitystä todistettaessa kilpailulain 5 tai 7 §:n tai SEUT 101 tai 102 artiklan vakavaa rikkomista. Kilpailu- ja kuluttajavirastolla on myös velvollisuus Euroopan komission pyynnöstä toimittaa tarkastus siten kuin Euroopan unionin säännöksissä säädetään. Lisäksi Kilpailu- ja kuluttajavirasto avustaa Euroopan komissiota tarkastusten suorittamisessa siten kuin niistä säädetään Euroopan unionin säädöksissä.
Täytäntöönpanoasetuksen 22 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion kilpailuviranomainen voi toteuttaa alueellaan tarkastukset ja muut tutkintatoimenpiteet kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti toisen jäsenvaltion kilpailuviranomaisen puolesta ja sen lukuun todetakseen, onko SEUT 101 tai 102 artiklaa rikottu. Kerättyjen tietojen vaihto ja käyttö on suoritettava täytäntöönpanoasetuksen 12 artiklan mukaisesti. Samoin kuin tietojenvaihdon osalta täytäntöönpanoasetuksen perusteella tapahtuva toisen jäsenvaltion kilpailuviranomaisen puolesta ja sen lukuun tapahtuva tarkastusten ja muiden tutkintatoimenpiteiden suorittaminen edellyttää, että tutkittavalla menettelyllä on vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
Nykyinen sääntely mahdollistaa EU-jäsenvaltioiden kilpailuviranomaisten väliset ilmoitukset vain SEUT 101 tai 102 artiklan soveltamistilanteissa eli kauppakriteerin täyttyessä. Kilpailu- ja kuluttajavirasto ei voi nykyisen sääntelyn nojalla tehdä ilmoitusta Islannin tai Norjan kilpailuviranomaiselle taikka vastaanottaa ilmoitusta niiltä, vaikka tutkinnan kohteena oleva kilpailunrajoitus tai yrityskauppa-asia voisi vaikuttaa maiden tärkeisiin etuihin. Tutkintatoimenpidettä koskevan ilmoituksen tekeminen Ruotsin tai Tanskan kilpailuviranomaiselle ja vastaavasti ilmoituksen vastaanottaminen niiltä on mahdollista vain kauppakriteerin täyttyessä. Kilpailuviranomaisten välisillä ilmoituksilla voitaisiin saavuttaa merkittäviä hyötyjä pohjoismaisten kilpailuviranomaisten yhteistyön sekä kansallisten kilpailusääntöjen ja yrityskauppojen valvontaa koskevien sääntöjen täytäntöönpanon tehokkuuden kannalta. Ilmoitusten tekeminen ja erityisesti niiden vastaanottaminen muiden Pohjoismaiden kilpailuviranomaisilta lisäisivät kilpailuviranomaisten tietämystä toisen kilpailuviranomaisen suunnittelemista sekä käynnissä olevista menettelyistä ja tutkimuksista, mikä parantaisi kilpailuviranomaisten keskinäisen yhteistyön edellytyksiä ja tehostaisi sekä kansallisten että EU-tasoisten kilpailusääntöjen ja yrityskauppojen valvontaa koskevien sääntöjen kustannustehokasta täytäntöönpanoa. Pohjoismaisten kilpailuviranomaisten välisen tehokkaan yhteistyön varmistamiseksi toisen Pohjoismaan tärkeisiin etuihin mahdollisesti vaikuttavista tutkintatoimenpiteistä ilmoittamisen tulisi olla mahdollista kaikkien pohjoismaisten kilpailuviranomaisten välillä ja riippumatta siitä, täyttääkö tutkittava menettely SEUT 101 ja 102 artiklan soveltamisen edellyttämän kauppakriteerin.
Voimassa olevan sääntelyn perusteella Kilpailu- ja kuluttajavirasto voi suorittaa kilpailusääntöjen valvontaan liittyvää tietojenvaihtoa muiden pohjoismaisten kilpailuviranomaisten kanssa ainoastaan täytäntöönpanoasetuksessa säädetyissä tilanteissa. Tämä tarkoittaa käytännössä sitä, että Kilpailu- ja kuluttajavirasto voi suorittaa tietojenvaihtoa vain Ruotsin ja Tanskan kilpailuviranomaisten kanssa, sillä Islanti ja Norja eivät ole EU-jäsenmaita eikä voimassa oleva sääntely mahdollista EU- ja ETA-maiden kilpailuviranomaisten välistä suoraa tietojenvaihtoa. Myös täytäntöönpanoasetukseen perustuva EU-jäsenmaiden kilpailuviranomaisten välinen tietojenvaihto edellyttää kauppakriteerin täyttymistä. Lisäksi täytäntöönpanoasetukseen perustuvaa tietojenvaihtoa ei voi suorittaa lainkaan yrityskauppavalvonta-asioissa.
Pohjoismaissa on perinteisesti ilmennyt kilpailunrajoituksia samoilla toimialoilla ja samojen yritysten välillä. Kilpailu- ja kuluttajavirasto on esimerkiksi kartellitutkinnassa saanut selvitysaineistoa, jolla on ollut yhtymäkohtia muihin Pohjoismaihin ja tietojen vaihtaminen olisi hyödyttänyt molempien maiden viranomaisia esimerkiksi yllätystarkastusten suunnittelussa. Myös yrityskaupoissa tietojen vaihtaminen olisi hyödyllistä silloin, kun vastaavanlainen kauppa on toteutettu toisessa Pohjoismaassa. Pohjoismaisten kilpailuviranomaisten välisen yhteistyön ja kansallisten kilpailusääntöjen täytäntöönpanon tehokkuuden turvaamiseksi mahdollisuuden pohjoismaisten kilpailuviranomaisten väliseen tietojenvaihtoon ei tulisi olla riippuvainen tapauskohtaista tulkintaa edellyttävän kauppakriteerin täyttymisestä. Tietojenvaihdon tulisi olla mahdollista myös yrityskauppavalvonnassa yrityskauppa-asioiden tehokkaan valvonnan mahdollistamiseksi. Sopimuksen tietojenvaihtoa koskevat määräykset tehostaisivat pohjoismaista yhteistyötä kilpailuviranomaisten välillä ja mahdollistaisivat toisen Pohjoismaan alueella sijaitsevaa yritystä koskevien selvitysten tehokkaamman toteuttamisen sekä vähentäisivät kilpailuviranomaisten päällekkäisistä selvityksistä aiheutuvia kustannuksia.
Kilpailuviranomaisten tekemät tietopyynnöt ovat olennainen keino saada kilpailunrajoitusten ja yrityskauppa-asioiden tutkinnassa tarvittavia tietoja. Nykyisen sääntelyn perusteella Kilpailu- ja kuluttajavirasto ei kuitenkaan voi tehdä tietopyyntöjä toisen valtion alueella sijaitseville yrityksille taikka suorittaa pyynnön perusteella tietopyyntöjä toisen Pohjoismaan kilpailuviranomaisen puolesta ja sen lukuun. Sopimuksen määräykset pohjoismaisten kilpailuviranomaisten toimivallasta tehdä tietopyyntöjä omalla alueellaan kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti toisen pohjoismaisen kilpailuviranomaisen pyynnön perusteella sen puolesta ja sen lukuun tehostaisi kilpailuviranomaisten välistä yhteistyötä. Keskinäisten tietopyyntöjen tekemisen mahdollisuus helpottaisi kilpailuviranomaisten suorittamaa kilpailunrajoitusten sekä yrityskauppa-asioiden tutkintaa kilpailuviranomaisten saadessa nykyistä kattavammin kilpailunrajoitusten ja yrityskauppa-asioiden tutkinnan kannalta tärkeitä tietoja toisen pohjoismaisen kilpailuviranomaisen toimivallan piirissä sijaitsevilta yrityksiltä.
Kilpailulain ja täytäntöönpanoasetuksen säännökset eivät mahdollista Kilpailu- ja kuluttajaviraston ja muiden pohjoismaisten kilpailuviranomaisten keskinäistä avustamista tarkastusten ja muiden tutkintatoimenpiteiden suorittamisessa. EU:n kilpailusääntöjen täytäntöönpanoasetuksen 22 artiklan perusteella Kilpailu- ja kuluttajavirasto voi toteuttaa alueellaan tarkastuksia toisen jäsenvaltion kilpailuviranomaisen puolesta ja sen lukuun todetakseen, onko SEUT 101 tai 102 artiklaa rikottu. Täytäntöönpanoasetuksen mahdollistamaa yhteistyötä tarkastusten suorittamisessa ei voida pitää riittävänä pohjoismaisten kilpailuviranomaisten välisen yhteistyön tehokkuuden varmistamiseksi, koska Norja ja Islanti eivät ole EU-jäsenvaltioita. Lisäksi täytäntöönpanoasetuksen mahdollistama tarkastusten toteuttaminen toisen kilpailuviranomaisen puolesta ja sen lukuun voi tulla kyseeseen vain kauppakriteerin täyttyessä. Yhteistyön tulisi olla mahdollista kaikkien pohjoismaisten kilpailuviranomaisten kesken eikä mahdollisuuden yhteistyöhön tulisi olla riippuvainen tapauskohtaista harkintaa edellyttävän kauppakriteerin täyttymisestä. Sopimuksen hyväksyminen antaisi Kilpailu- ja kuluttajavirastolle mahdollisuuden tehdä tarkastuksiin ja muihin tutkintatoimenpiteisiin liittyvää yhteistyötä kaikkien Pohjoismaiden kilpailuviranomaisten kanssa. Tämä tehostaisi pohjoismaisten kilpailuviranomaisten välistä yhteistyötä sekä kilpailusääntöjen täytäntöönpanoa Pohjoismaissa.
Sopimuksen tavoitteena on pohjoismaisten kilpailuviranomaisten välisen hallinnollisen yhteistyön vahvistaminen ja virallistaminen sekä kansallisten kilpailulakien tehokkaan täytäntöönpanon varmistaminen. Sopimuksessa Pohjoismaiden kilpailuviranomaisille annettaisiin nykyistä paremmat mahdollisuudet yhteistyöhön kansallisten kilpailusääntöjen ja yrityskauppojen valvontaa koskevien sääntöjen tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi. Tavoitteiden saavuttamiseksi sopimuksessa on määräyksiä kilpailuviranomaisten toimivallasta ilmoittaa toisilleen toisen sopimusosapuolen tärkeisiin etuihin oletettavasti vaikuttavista tutkimuksista ja menettelyistä, kilpailuviranomaisten välisestä tietojenvaihdosta ja vaihdettujen tietojen käytöstä, tietopyyntöjen suorittamisesta toisen kilpailuviranomaisen pyynnöstä ja tämän lukuun sekä kilpailuviranomaisten välisestä yhteistyöstä tarkastusten ja muiden tutkintatoimenpiteiden toteuttamisessa.
Esityksen tavoitteena on saattaa sopimus eduskunnan hyväksyttäväksi. Hallituksen esitys sisältää ehdotuksen laiksi sopimuksen lainsäädännön alaan kuuluvien määräysten voimaansaattamiseksi sekä ehdotuksen sopimuksen määräysten edellyttämistä muutoksista kilpailulakiin.
Sopimuksen hyväksymisen keskeisin vaikutus kohdistuisi kilpailusääntöjen tehokkaan täytäntöönpanon tehostamiseen vahvistamalla pohjoismaisten kilpailuviranomaisten välistä hallinnollista yhteistyötä. Sopimuksen määräykset koskevat pääasiallisesti pohjoismaisten kilpailuviranomaisten toimivaltaa ilmoittaa toisilleen tutkimuksista ja menettelyistä, kilpailuviranomaisten välistä tietojenvaihtoa, toisen kilpailuviranomaisen puolesta suoritettavia tietopyyntöjä ja tarkastuksia sekä kilpailuviranomaisten keskinäistä avustamista tarkastusten ja muiden tutkintatoimenpiteiden suorittamisessa. Sopimus myös antaisi Kilpailu- ja kuluttajavirastolle mahdollisuuden sovittaa yhteen muiden Pohjoismaiden kilpailuviranomaisten kanssa kilpailunrajoituksen lopettamiseksi annettavia kilpailulain 10 §:ssä tarkoitettuja sitoumuksia sekä yrityskaupan toteuttamisen edellytykseksi asetettavia kilpailulain 25 §:n 2 momentissa tarkoitettuja ehtoja siten, etteivät sitoumukset tai ehdot johda kohtuuttoman ankaraan lopputulokseen taikka ristiriitaisten velvoitteiden asettamiseen.
Pohjoismaisten kilpailuviranomaisten väliset ilmoitukset kilpailuasioita koskevista tutkimuksista ja menettelyistä sekä yrityskaupoista parantaisivat kilpailuviranomaisten mahdollisuuksia tehokkaaseen yhteistyöhön pitämällä kilpailuviranomaiset tietoisina toistensa tärkeisiin etuihin todennäköisesti vaikuttavista tutkimuksista ja menettelyistä. Sopimukseen perustuva ilmoittaminen parantaisi pohjoismaisten kilpailuviranomaisten välistä yhteistyötä antamalla ilmoituksen vastaanottavalle kilpailuviranomaiselle mahdollisuuden esittää omat näkemyksensä ja siten osallistua tärkeisiin etuihinsa todennäköisesti vaikuttaviin tutkimuksiin ja menettelyihin.
Sopimukseen perustuva tietojenvaihto edistäisi pohjoismaisten kilpailuviranomaisten välisen yhteistyön ja kilpailusääntöjen täytäntöönpanon tehokkuutta voimassa olevaa sääntelyä paremmin. Pohjoismaisten kilpailuviranomaisten välisen tietojenvaihdon laaja mahdollistaminen vahvistaisi kilpailusääntöjen täytäntöönpanoa, sillä käytännön kilpailuvalvonnassa on havaittu Pohjoismaissa ilmenevän kilpailunrajoituksia samoilla toimialoilla ja samojen yritysten välillä. Tietojenvaihto tällaisissa tilanteissa hyödyttäisi pohjoismaisia kilpailuviranomaisia esimerkiksi yllätystarkastusten suunnittelussa. Sopimukseen perustuva tietojenvaihto tehostaisi myös yrityskauppa-asioiden valvontaa silloin, kun tutkittavana olevaa yrityskauppaa vastaava yrityskauppa on toteutettu tai toteutetaan samanaikaisesti toisessa Pohjoismaassa.
Sopimuksen hyväksymisen tuoma mahdollisuus pohjoismaisten kilpailuviranomaisten keskinäiseen avustamiseen tarkastusten ja muiden tutkintatoimenpiteiden toteuttamisessa tehostaisi merkittävällä tavalla sellaisten kilpailunrajoitusten tutkintaa, joissa tutkittavaan menettelyyn osallistuneet toimijat joko sijaitsevat tai toimivat useamman Pohjoismaan alueella. Keskinäisen avustamisen johdosta kilpailuviranomaiset pystyisivät aiempaa tehokkaammin valvomaan kansallisten kilpailusääntöjensä noudattamista.
Käytännössä sopimuksen määräyksiin perustuvien tietopyyntöjen ja tarkastusten toteuttaminen toisen pohjoismaisen kilpailuviranomaisen puolesta sekä tarkastuksilla avustaminen saattavat aiheuttaa Kilpailu- ja kuluttajavirastolle jossain määrin lisätyötä. Kilpailu- ja kuluttajavirasto voi kuitenkin itse vaikuttaa aiheutuvan lisätyön määrään, sillä sopimuksen määräykset jättävät kilpailuviranomaisille harkintavaltaa pyydettyjen toimenpiteiden toteuttamisen suhteen. Kilpailu- ja kuluttajaviraston työmäärä voi myös vastaavasti alentua muille pohjoismaisille kilpailuviranomaisille tehtyjen tietopyyntöjen ja tarkastusten suorittamista koskevien pyyntöjen vuoksi. Sopimuksen määräysten mukaisissa tietopyynnöissä ja tarkastusten suorittamisessa sovelletaan kansallista sääntelyä, joten sopimus ei aiheuta muutoksia Kilpailu- ja kuluttajaviraston tietopyyntöjen ja tarkastusten toteuttamisessa noudattamiin menettelyihin. Sopimuksen määräysten mahdollistamasta kilpailuviranomaisten yhteistyöstä voidaan arvioida olevan kokonaisuutena hyötyä Kilpailu- ja kuluttajaviraston resurssienkäytön ja kilpailusääntöjen täytäntöönpanon kannalta.
Kilpailuviranomaisten yhteistyötä koskevien määräysten tuomien toimivaltuuksien lisäksi sopimuksessa määrätään kansallisten kilpailuviranomaisten velvollisuudesta perustaa ja määräajoin päivittää sopimukseen liitettävät listat kansallisista kilpailusäännöistä ja yrityskauppojen valvontaa koskevista säännöistä. Listojen perustamisen ja määräajoin tapahtuvan päivittämisen ei arvioida aiheuttavan kielteisiä taloudellisia tai viranomaisten muihin toimintaedellytyksiin liittyviä vaikutuksia, koska listoja tulee muuttaa vain kansallisen kilpailulain muuttuessa merkittävästi.
Sopimuksen avulla voidaan saavuttaa välillisiä taloudellisia hyötyjä muun muassa usean eri Pohjoismaan alueella toimivien kartellien aiempaa tehokkaammalla selvittämisellä. Esimerkiksi EU:n komission EU:n kilpailusääntöjen rikkomisesta johtuvia vahingonkorvauksia koskevan direktiivin (2014/104/EU) vaikutusarviointia koskevassa tiivistelmässä (SWD(2013) 204) on todettu, että direktiivin kartelleja koskeva vahinko-olettama perustuu ulkoisen tutkimuksen tuloksiin, joiden mukaan 93 prosenttia tarkastelluista kartelleista johti vahingon aiheutumiseen. Komission asiaa koskeneessa varsinaisessa vaikutusarviointiraportissa (SWD(2013) 203) käsitellään useiden tutkimusten tuloksia keskimääräisestä kartellien aiheuttamasta ylihinnasta ja näissä keskimääräinen ylihinnan määrä on vaihdellut tutkimuksesta riippuen noin 15 prosentin ja 23 prosentin välillä.
Suomen kansallisen tason esimerkkinä kartellivalvonnasta saatavana hyötynä voidaan mainita Helsingin käräjäoikeuden 28.11.2013 antama 41 päätöksen kokonaisuus asvalttikartellista (esimerkiksi Helsingin kaupunkia koskeva tuomio 13/64913 ja Espoon kaupunkia koskeva tuomio 13/64929). Vahingonkorvauskanteiden taustalla oli markkinaoikeuden seuraamusmaksupäätös 19.12.2007 (MAO:441/07) ja korkeimman hallinto-oikeuden lainvoimainen seuraamusmaksupäätös 29.9.2009 (KHO: 2009:83). Korkein hallinto-oikeus tuomitsi yhteensä 82,5 miljoonan euron seuraamusmaksut. Kartellista aiheutuneiden vahinkojen osalta kantajina käräjäoikeudessa oli 40 kuntaa ja Suomen valtio, jonka kanne hylättiin. Kuntien vaatimukset hyväksyttiin osittain ja yhden kunnan kanne hylättiin. Hyväksyttyjen pääomavaatimusten määrä oli 37,5 miljoonaa euroa. Määrän laskentaperusteena käytetty ns. ylihintaprosentti oli pääosin 15 prosenttia ja muutamien kaupunkien osalta 20 prosenttia lopullisista urakkahinnoista. Komission vaikutusarvioinnin sekä kansallisen oikeuskäytännön perusteella pohjoismaisen yhteistyön tehostamista kilpailuasioissa voidaan pitää taloudellisesti kannattavana.
Sopimuksen määräysten mukaisen yhteistyön aiheuttaman vuotuisen työmäärän Kilpailu- ja kuluttajavirastolle on tarkastuksilla avustamisen osalta arvioitu sijoittuvan välille 0,03–0,05 henkilötyövuotta, jos Kilpailu- ja kuluttajaviraston 2–3 virkamiestä avustaisivat 1–3 tarkastuksella. Tietopyyntöjen osalta vuotuisen työmäärän on arvioitu olevan enimmillään 0,03 henkilötyövuotta, jos tietopyyntöjen käsittelyyn kuluisi vuodessa enintään yhdeltä henkilöltä kymmenen työpäivää. Euromääräisesti tämä tarkoittaa tarkastuksien osalta karkeasti arvioiden 2500–4000 euroa vuodessa ja mahdollisten tietopyyntöjen käsittelyn osalta noin 2500 euroa vuodessa. Kustannuksia koskevien arvioiden osalta on syytä huomioida, että mahdollisten sopimuksen määräyksiin perustuvien tietopyyntöjen ja tarkastuksia koskevien pyyntöjen määrää on mahdotonta arvioida etukäteen. On myös syytä huomioida, että Kilpailu- ja kuluttajavirasto voi saada vastaavia kustannussäästöjä tekemällä tietopyyntöjä sekä tarkastuksia koskevia pyyntöjä muille pohjoismaisille kilpailuviranomaisille. Kustannusten määrään vaikuttaa edelleen se, että sopimuksen määräykset eivät velvoita Kilpailu- ja kuluttajavirastoa toteuttamaan muiden pohjoismaisten kilpailuviranomaisten pyytämiä toimenpiteitä, vaan sopimuksessa annetaan kansallisille kilpailuviranomaisille mahdollisuus keskinäiseen avustamiseen oman harkintansa mukaan. Kilpailu- ja kuluttajavirasto voi siten itse vaikuttaa sopimuksen määräysten mukaisesta yhteistyöstä aiheutuvan työtaakan ja taloudellisten kustannusten määrään.
Sopimuksen määräykset koskevat pohjoismaisten kilpailuviranomaisten välisen hallinnollisen yhteistyön tehostamista eivätkä vaikuta välittömästi kuluttajien asemaan. Yleisellä tasolla voidaan todeta, että kuluttajat voivat hyötyä välillisesti kilpailuoikeuden tehokkaammasta täytäntöönpanosta Pohjoismaissa esimerkiksi alempien hintojen, hyödykkeiden paremman laadun, useampien hyödykkeiden tarjoajien, laajempien tuotevalikoimien tai parempien toimitusehtojen muodossa.
Sopimuksen määräyksistä voi aiheutua yrityksiin kohdistuvia vaikutuksia siitä, että Suomessa toimivat yritykset voivat joutua vastaamaan tietopyyntöön, jonka on alun perin laatinut toinen pohjoismainen kilpailuviranomainen. Suomessa toimivaan yritykseen voidaan myös kohdistaa tarkastus toisen pohjoismaisen kilpailuviranomaisen pyynnöstä. Sopimuksessa on myös määräyksiä salassa pidettävien tietojen luovuttamisesta toisen maan kilpailuviranomaiselle. Tällaisten tietojen käyttöä on kuitenkin rajoitettu siten, että tietoja voidaan käyttää ainoastaan todisteena ja vain siinä asiassa, jota varten ne on hankittu. Pohjoismaissa sovellettavien tietojen julkisuutta ja salassapitoa koskevien kansallisten sääntelyiden arvioidaan myös olevan riittäviä yritysten ja luonnollisten henkilöiden oikeuksien suojaamiseksi. Sopimuksen määräyksiin perustuvista toimenpiteistä ei näin ollen arvioida aiheutuvan muutoksia yritysten tai luonnollisten henkilöiden asemaan tai oikeuksiin.
Sopimusta on valmisteltu yhteistyössä kunkin Pohjoismaan asianomaisen ministeriön ja kilpailuviranomaisen välillä sekä pohjoismaisten kilpailuviranomaisten välisessä yhteistyössä. Päävastuu artiklojen laatimisesta oli Norjan ja Tanskan kilpailuviranomaisilla. Suomessa sopimusta koskeva aloite on kirjattu työ- ja elinkeinoministeriössä marraskuun alussa 2016. Sopimusta ja siihen liittyviä ehdotettuja muutoksia tarkastuksia koskeviin kilpailulain 35 ja 36 §:ään käsiteltiin kilpailulakityöryhmän mietinnön (Työ- ja elinkeinoministeriön julkaisuja 16/2017) sivuilla 46–50 ja sopimuksen luonnos oli mietinnön liitteenä. Työryhmän näkemyksen mukaan Kilpailu- ja kuluttajavirastolla tulisi olla mahdollisuus osallistua Pohjoismaiden kilpailuviranomaisten väliseen yhteistyöhön, minkä vuoksi työryhmä on pitänyt sopimuksen allekirjoittamista perusteltuna. Työryhmän mietinnöstä on pyydetty lausuntoja ja saaduista lausunnoista on laadittu lausuntoyhteenveto. Lausunnoissa ei vastustettu Pohjoismaiden kilpailuviranomaisten välisen yhteistyön vahvistamista eikä sopimuksen määräysten johdosta ehdotettuja muutoksia kilpailulain 35 ja 36 §:ään. Asiaa käsiteltäessä on oltu yhteydessä Kilpailu- ja kuluttajaviraston lisäksi useampaan viranomaistahoon, esimerkiksi ulkoasiainministeriöön ja oikeusministeriöön.
Kilpailu- ja kuluttajaviraston pääjohtaja allekirjoitti sopimuksen 8 päivänä syyskuuta 2017 tasavallan presidentin myönnettyä allekirjoitusvaltuudet 25 päivänä elokuuta 2017. Hallituksen esitys on valmisteltu virkatyönä työ- ja elinkeinoministeriössä syksyn 2017 aikana.
Esitys oli lausuttavana 3.–22.11.2017 välisenä aikana. Lausuntopyyntö lähetettiin seuraaville tahoille: Ahvenanmaan maakunnan hallitus, liikenne- ja viestintäministeriö, oikeusministeriö, ulkoasiainministeriö, Tietosuojavaltuutetun toimisto, Elinkeinoelämän keskusliitto ry, Keskuskauppakamari, Kilpailu- ja kuluttajavirasto, Suomen Asianajajaliitto ja Suomen Yrittäjät ry.
Lausuntopyynnön vastaanottaneista tahoista Suomen Asianajajaliitto ja ulkoasianministeriö ilmoittivat lausunnoissaan, ettei niillä ole lausuttavaa esityksestä. Kilpailu- ja kuluttajavirasto piti sopimuksen hyväksymistä kannatettavana eikä virastolla ollut huomautettavaa esityksen sisällöstä. Ahvenanmaan maakunnan hallitus tukee kilpailun ja liiketoiminnan edistämistä. Liikenne- ja viestintäministeriö, oikeusministeriö, Tietosuojavaltuutetun toimisto, Keskuskauppakamari sekä Suomen Yrittäjät eivät ottaneet kantaa esitykseen.
Eräässä lausunnossa kiinnitettiin huomiota esityksen kilpailulain 40 §:ää koskevaan muutosehdotukseen. Lausunnossa edellytettiin, että pohjoismaisten kilpailuviranomaisten välisessä tietojenvaihdossa huolehditaan tiedon riittävästä salassapidosta. Lisäksi lausunnossa katsottiin, ettei sopimuksen määräyksiin perustuva oikeus tietojenvaihtoon voi kattaa oikeudellisen tiedonannon suojan (legal professional privilege) piiriin kuuluvaa materiaalia.
Koska sopimus sisältää lainsäädännön alaan kuuluvia määräyksiä ja koska sopimuksen määräykset edellyttävät kilpailulain muuttamista, annetaan samalla eduskunnan hyväksyttäviksi seuraavat lakiehdotukset:
Sopimuksen mukaiseen kilpailuviranomaisten väliseen yhteistyöhön kuuluvat ilmoitukset tutkintatoimenpiteistä, tietojenvaihto, tietopyynnöt ja toimivalta tehdä tarkastus toisen viranomaisen puolesta sekä avustaa tarkastusta suorittavaa viranomaista tämän pyynnöstä. Yhteistyö koskee sekä kilpailunrajoituksia että yrityskauppoja, mutta ei kuitenkaan tarkastuksia yrityskauppa-asioissa. Aiemmasta Tanskan, Islannin, Norjan ja Ruotsin tekemästä Pohjoismaisten kilpailuviranomaisten välisestä yhteistyösopimuksesta poiketen uuden sopimuksen mukaan pohjoismaiset kilpailuviranomaiset voivat tehdä tietopyyntöjä ja tarkastuksia toisen pohjoismaisen kilpailuviranomaisen pyynnöstä. Sopimuksen esikuvana on tietojenvaihdon osalta ollut täytäntöönpanoasetuksen 12 artikla ja toisen kilpailuviranomaisen pyynnöstä tehtävän tarkastuksen osalta asetuksen 22 artikla.
1 artikla. Määritelmät. Artiklassa määritellään sopimuksessa käytettävät keskeiset termit. Määritelmät koskevat kilpailuviranomaisen, kilpailusääntöjen, luottamuksellisten tietojen sekä yrityskauppojen valvontaa koskevien sääntöjen käsitteitä. Määritelmät vaikuttavat sopimuksen lainsäädännön alaan kuuluvien määräysten soveltamisalaan.
Sopimuksessa käytettävien keskeisten termien määritelmien lisäksi 1 artiklassa asetetaan sopimuksen osapuolten kilpailuviranomaisille velvollisuus perustaa ja päivittää määräajoin lista kansallisista kilpailusäännöistä ja yrityskauppojen valvontaa koskevista säännöistä. Kilpailuviranomaisten perustamat listat liitetään sopimukseen.
2 artikla. Ilmoitukset kilpailuasioita koskevista tutkimuksista, menettelyistä ja yrityskaupoista. Artiklassa määrätään sopimuksen osapuolen kilpailuviranomaisella olevasta toimivallasta tehdä ilmoitus toisen osapuolen kilpailuviranomaiselle, jos kilpailuviranomaisen tutkimukset tai menettelyt todennäköisesti vaikuttavat toisen osapuolen tärkeisiin etuihin. Artiklassa kilpailuviranomaisille annetaan toimivalta, mutta ei velvollisuutta ilmoittamiseen. Artiklassa on esimerkkiluettelo ilmoittamiseen oikeuttavista olosuhteista, joita ovat muun muassa toisen osapuolen alueella sijaitsevan ei-julkisen tiedon hakeminen virallisesti, toisen osapuolen alueella sijaitsevan tai sen lainsäädännön mukaisesti perustetun tai järjestäytyneen yrityksen tutkiminen sekä toisen osapuolen lainkäyttövaltaan kuuluva yrityskauppa. Ilmoittavalla kilpailuviranomaisella säilyy ilmoituksesta huolimatta vapaus tehdä asiassa lopullinen päätös, mutta lopullisen päätöksen teossa tulisi ottaa huomioon toisen osapuolen kilpailuviranomaisen mahdollisesti ilmaisemat näkemykset.
Pohjoismaisten kilpailuviranomaisten välisen yhteistyön tehokkuuden varmistamiseksi Kilpailu- ja kuluttajavirastolla tulisi olla toimivalta ilmoittaa ja vastaanottaa ilmoituksia kilpailunrajoituksia koskevista tutkinnoista kaikkien pohjoismaisten kilpailuviranomaisten kanssa ilman kauppakriteerin täyttymistä ja myös yrityskauppavalvontaa koskevissa asioissa.
3 artikla. Tietojenvaihto. Artiklan mukaan kilpailusääntöjen ja yrityskauppojen valvontaa koskevien sääntöjen soveltamiseksi osapuolten kilpailuviranomaisilla on toimivalta välittää toisilleen tietoa kaikista tosiseikoista tai oikeudellisista seikoista, luottamukselliset tiedot mukaan lukien, ja käyttää niitä todisteina. Vaihdettuja tietoja tulee käyttää ainoastaan todisteina ja vain siinä asiassa, jota varten tiedot toimittanut viranomainen on ne hankkinut.
Artiklan perusteella vaihdettavien tietojen käyttöä on rajoitettu siten, että vaihdettuja tietoja saa käyttää ainoastaan todisteena ja vain siinä asiassa, jota varten ne on hankittu lähettävässä viranomaisessa. Muista Pohjoismaista saatua salassa pidettävää asiakirjaa voidaan suojata Suomessa julkisuuslain 24 §:n 1 momentin 2 kohdan nojalla. Kyseinen säännös koskee tilannetta, jossa tiedon antaminen asiakirjasta aiheuttaisi vahinkoa tai haittaa Suomen kansainvälisille suhteille tai edellytyksille toimia kansainvälisessä yhteistyössä. Toiselta pohjoismaiselta kilpailuviranomaiselta saadun asiakirjan salassapito voi olla perusteltua myös viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetun lain 24 §:n 1 momentin liike- ja ammattisalaisuutta koskevan 20 kohdan nojalla. Pohjoismaisten julkisuuslakien voidaan katsoa olevan riittäviä sääntelemään toiselta pohjoismaiselta viranomaiselta saatujen salassa pidettävien tietojen salassapitoa.
Tietojenvaihtoa koskeva 3 artikla perustuu täytäntöönpanoasetuksen 12 artiklaan. Täytäntöönpanoasetuksesta poiketen sopimukseen perustuva tietojenvaihto on kuitenkin mahdollista ilman kauppakriteerin täyttymistä ja kaikkien Pohjoismaiden kilpailuviranomaisten välillä. Toisena erona täytäntöönpanoasetukseen perustuvaan tietojenvaihtoon on se, että tietojenvaihto on mahdollista myös yrityskauppavalvontaa koskevissa asioissa.
4 artikla. Tietopyynnöt. Artiklan mukaan osapuolen kilpailuviranomainen voi toteuttaa alueellaan tietopyyntöjä kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti toisen osapuolen kilpailuviranomaisen puolesta ja sen lukuun, jotta pyynnön esittänyt viranomainen voi soveltaa kilpailusääntöjään ja yrityskauppojen valvontaa koskevia sääntöjään. Kerättyjen tietojen vaihto ja käyttö on suoritettava sopimuksen 3 artiklan mukaisesti.
Artiklan määräys antaisi Kilpailu- ja kuluttajavirastolle nykyistä sääntelyä paremmat mahdollisuudet tutkinnassaan tarvitsemiensa tietojen hankkimiseen tilanteissa, joissa tietopyynnön kohde tai sen toimipiste sijaitsee toisen pohjoismaisen kilpailuviranomaisen toimivallan piirissä. Sopimuksen mukaisen tietopyynnön tekeminen ei myöskään edellyttäisi SEUT 101 tai 102 artiklan soveltamisen edellyttämän kauppakriteerin täyttymistä.
5 artikla. Tarkastukset. Artiklan mukaan osapuolen kilpailuviranomainen voi toteuttaa alueellaan tarkastuksia tai muita tutkintatoimenpiteitä kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti toisen osapuolen kilpailuviranomaisen puolesta ja sen lukuun, jotta tarkastusta pyytänyt osapuoli voisi todeta, onko sen kilpailusääntöjä rikottu. Kerättyjen tietojen vaihto ja käyttö on suoritettava sopimuksen 3 artiklan mukaisesti. Tarkastuksen suorittamisesta vastuussa olevan kilpailuviranomaisen virkamiehet sekä heidän valtuuttamansa tai nimeämänsä virkamiehet käyttävät valtuuksiaan kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti. Tarkastusta pyytäneen kilpailuviranomaisen valtuuttamat virkamiehet ja muut mukana olevat henkilöt voivat sen kilpailuviranomaisen, jonka alueella tarkastus on määrä suorittaa, pyynnöstä avustaa asianomaisen viranomaisen virkamiehiä.
Kilpailulain 35 §:ssä säädetään tarkastuksista elinkeinonharjoittajan liiketiloissa ja 36 §:ssä tarkastuksista muissa tiloissa. Kilpailulain 35 ja 36 §:n mukainen tarkastus voidaan tehdä vain kilpailulain ja sen nojalla annettujen säännösten sekä EU:n kilpailusääntöjen noudattamisen valvomiseksi. Kilpailu- ja kuluttajavirastolla on kilpailulain 35 ja 36 §:n perusteella velvollisuus toimittaa tarkastus komission pyynnöstä ja avustaa komissiota tarkastusten suorittamisessa. Mikäli Kilpailu- ja kuluttajavirasto suorittaisi tarkastuksen toisen pohjoismaisen kilpailuviranomaisen pyynnöstä, kyse ei olisi kilpailulain 35 ja 36 §:n tarkoittamasta kilpailulain mukaisesta valvonnasta.
Sopimuksessa tarkoitettujen tarkastusten ja muiden tutkintatoimenpiteiden toteuttaminen edellyttäisi kilpailulain 35 ja 36 §:n muuttamista siten, että niissä säädettäisiin Kilpailu- ja kuluttajaviraston oikeudesta suorittaa tarkastus yhteistyöstä kilpailuasioissa tehdyn sopimuksen perusteella toisen pohjoismaisen kilpailuviranomaisen pyynnöstä. Kilpailulain 35 ja 36 §:n säännösten mukaista tarkastusta ei kuitenkaan voisi tehdä toisen pohjoismaisen kilpailuviranomaisen pyynnöstä kilpailulain 4 luvussa tarkoitettujen yrityskauppojen arvioimiseksi. Esityksen sisältämässä kilpailulain muuttamista koskevassa lakiehdotuksessa on ehdotettu säädettäväksi sopimuksen 5 artiklan tarkastuksia koskevien määräysten edellyttämät muutokset kilpailulakiin.
6 artikla. Muodolliset edellytykset. Artiklan mukaan osapuolten tulee ilmoittaa toisilleen kirjallisesti sopimuksen tekemisen jälkeen sellaisista kilpailulakeihinsa tekemistään muutoksista tai muista hyväksymistään säännöksistä, jotka voivat vaikuttaa sopimukseen.
7 artikla. Voimaantulo. Artiklan mukaan osapuolten on hyväksyttävä sopimus perustuslaillisten vaatimustensa mukaisesti. Sopimus tulee voimaan kolmantenakymmenentenä päivänä siitä päivästä, jona osapuolet ovat tallettaneet kaksi ratifioimis- tai hyväksymiskirjaa. Jos osapuoli ratifioi tai hyväksyy sopimuksen toisen ratifioimis- tai hyväksymiskirjan tallettamisen jälkeen, tulee sopimus osapuolen osalta voimaan kolmantenakymmenentenä päivänä siitä päivästä, jona osapuoli on tallettanut ratifioimis- tai hyväksymiskirjansa. Artiklan 2 kohdassa määrätään erikseen sopimuksen 5 artiklan voimaantulosta Islannin osalta, 3 kohdassa sopimuksen voimaantulosta Färsaarten osalta sekä 4 kohdassa sopimuksen 4 ja 5 artiklan voimaantulosta Grönlannin osalta. Artiklan 5 kohdan mukaan sopimus korvaa Tanskan, Islannin ja Norjan 16 päivänä maaliskuuta 2001 tekemän Pohjoismaisten kilpailuviranomaisten välisen yhteistyösopimuksen, johon Ruotsi liittyi 9 päivänä huhtikuuta 2003. Sopimuksen voimaantulon edellytyksiä on käsitelty tarkemmin jäljempänä eduskunnan suostumuksen tarpeellisuutta ja käsittelyjärjestystä koskevassa luvussa.
8 artikla. Sopimuksen muuttaminen ja irtisanominen. Artiklan 1 kohdan mukaan sopimusta voidaan muuttaa milloin tahansa. Artiklan 2 kohdan mukaan osapuoli voi milloin tahansa irtisanoa sopimuksen lähettämällä sopimuksen tallettajalle diplomaattiteitse kirjallisen ilmoituksen irtisanomisesta vähintään kuusi kuukautta etukäteen ja ilmoittamalla tällöin irtisanomisensa voimaantulopäivän. Sopimuksen irtisanominen ei vaikuta sen soveltamiseen muiden osapuolten kesken.
9 artikla. Tallettaja. Artiklan mukaan Tanskan hallitus tallettaa osapuolten ratifioimis- ja hyväksymiskirjat. Tanskan hallitus toimii myös sopimuksen tallettajana ja toimittaa osapuolille sopimustekstin oikeaksi todistetun jäljennöksen.
2.1 Laki yhteistyöstä kilpailuasioissa tehdystä pohjoismaisesta sopimuksesta
1 §. Lain 1 § sisältää tavanomaisen blankettilain säännöksen, jolla saatetaan voimaan lailla ne sopimuksen määräykset, jotka kuuluvat lainsäädännön alaan. Sopimuksen lainsäädännön alaan kuuluvia määräyksiä selostetaan jäljempänä esityksen eduskunnan suostumuksen tarpeellisuuden arviointia koskevassa luvussa.
2 §. Pykälässä ehdotetaan sopimuksen muiden kuin lainsäädännön alaan kuuluvien määräysten voimaansaattamisesta säädettävän valtioneuvoston asetuksella.
2.2 Laki kilpailulain muuttamisesta
35 §. Tarkastukset elinkeinonharjoittajan liiketiloissa. Kilpailulain 35 §:ään ehdotetaan säädettäväksi sopimuksen määräysten edellyttämät muutokset Kilpailu- ja kuluttajaviraston virkamiehen oikeuteen suorittaa tarkastus sopimuksen määräysten perusteella. Kilpailulain 35 §:ään ehdotetaan lisättäväksi uusi 3 momentti, jossa säädettäisiin Kilpailu- ja kuluttajaviraston virkamiehen oikeudesta suorittaa tarkastus elinkeinonharjoittajan hallinnassa olevissa liike- ja varastotiloissa, maa-alueilla ja kulkuneuvoissa yhteistyöstä kilpailuasioissa tehdyn sopimuksen määräysten mukaisesti.
36 §. Tarkastukset muissa tiloissa. Pykälän 1 momentti säilyisi ennallaan ja siinä säädettäisiin Kilpailu- ja kuluttajaviraston sekä aluehallintoviraston virkamiehellä olevasta oikeudesta suorittaa kilpailulain ja sen nojalla annettujen säännösten noudattamiseksi tarkastus muissa kuin 35 §:ssä tarkoitetuissa tiloissa.
Pykälään ehdotetaan lisättäväksi uusi 2 momentti, jossa säädettäisiin Kilpailu- ja kuluttajaviraston virkamiehen oikeudesta toimittaa tarkastus muissa kuin 35 §:ssä tarkoitetuissa tiloissa yhteistyöstä kilpailuasioissa tehdyn sopimuksen määräysten mukaisesti. Uusi 2 momentti mahdollistaisi sopimuksen määräysten perusteella tapahtuvan pohjoismaisten kilpailuviranomaisten välisen avustamisen muissa kuin elinkeinonharjoittajan liiketiloissa suoritettavilla tarkastuksilla. Uuden 2 momentin lisäämisen vuoksi pykälän nykyinen 2 ja 3 momentti siirtyisivät 3 ja 4 momentiksi, jolloin jälkimmäinen vastaisi asiasisällöltään nykyistä 3 momenttia, mutta jonka sanamuoto kattaisi myös uuden 2 momentin. Uudessa 3 momentissa säädettäisiin siten Euroopan komissiolla olevasta toimivallasta määrätä tarkastus suoritettavaksi muissa kuin 35 §:ssä tarkoitetuissa tiloissa ja uudessa 4 momentissa säädettäisiin Kilpailu- ja kuluttajaviraston velvollisuudesta hakea markkinaoikeudelta etukäteinen lupa ennen 36 §:n 1–3 momentissa tarkoitetun tarkastuksen suorittamista.
Kilpailulain 35 ja 36 §:ään ehdotetut muutokset mahdollistaisivat yhteistyöstä kilpailuasioissa tehdyn sopimuksen 5 artiklassa tarkoitettujen tarkastusten suorittaminen toisen pohjoismaisen kilpailuviranomaisen puolesta ja sen lukuun sekä kilpailuviranomaisten keskinäinen avustaminen tarkastusten suorittamisessa. Tarkastuksen suorittaminen edellyttää, että toinen pohjoismainen kilpailuviranomainen tekee asiaa koskevan pyynnön. Pyynnön vastaanottavalla kilpailuviranomaisella on kuitenkin toimivalta päättää siitä, suorittaako se pyydettyä tarkastusta. Tarkastuksen suorittamisen tarkoituksena on selvittää, onko pyynnön tehneen kilpailuviranomaisen kansallisia kilpailusääntöjä rikottu. Tarkastusten suorittaminen ei olisi mahdollista yrityskauppavalvonta-asioissa. Tarkastusta pyytäneen kilpailuviranomaisen valtuuttamat virkamiehet sekä muut mukana olevat henkilöt voivat avustaa tarkastuksen suorittamisesta vastaavan kilpailuviranomaisen virkamiehiä, jos se viranomainen, jonka alueella tarkastus suoritetaan, sitä pyytää.
Suorittaessaan sopimuksen määräyksiin perustuvia tarkastuksia kansalliset kilpailuviranomaiset noudattaisivat kansallista lainsäädäntöään sopimuksen 5 artiklan mukaisesti. Suorittaessaan tarkastuksia toisen pohjoismaisen kilpailuviranomaisen pyynnön perusteella Kilpailu- ja kuluttajaviraston virkamiehet noudattavat siten kilpailulain tarkastuksilla noudatettavia menettelyjä koskevia säännöksiä.
40 §. Asiakirjan luovuttaminen toisen maan viranomaiselle. Kilpailulain 40 §:ään ehdotetaan lisättäväksi uusi 2 momentti, jossa säädettäisiin Kilpailu- ja kuluttajaviraston oikeudesta suorittaa tietojenvaihtoa muiden pohjoismaisten kilpailuviranomaisten kanssa yhteistyöstä kilpailuasioissa tehdyn sopimuksen määräysten mukaisesti. Sopimuksen 3 artiklan mukaiseen tietojenvaihdon piiriin kuuluvat myös salassa pidettävät tiedot.
Voimassa olevan kilpailulain 40 §:n mukaan Kilpailu- ja kuluttajaviraston hallussa olevan salassa pidettävän asiakirjan luovuttamisesta ulkomaiselle kilpailuviranomaiselle säädetään julkisuuslain 30 §:ssä. Viimeksi mainitun lainkohdan mukaan sen lisäksi, mitä laissa erikseen säädetään, viranomainen voi antaa salassa pidettävästä asiakirjasta tiedon ulkomaan viranomaiselle tai kansainväliselle toimielimelle, jos ulkomaan ja Suomen viranomaisen välisestä yhteistyöstä määrätään Suomea sitovassa kansainvälisessä sopimuksessa tai säädetään Suomea velvoittavassa säädöksessä ja tieto asiakirjasta voitaisiin julkisuuslain mukaan antaa yhteistyötä Suomessa hoitavalle viranomaiselle. Salassa pidettävän tiedon antaminen ulkomaan kilpailuviranomaiselle kilpailulain 40 §:n nojalla edellyttää siten, että Suomen ja pohjoismaisten viranomaisten välinen yhteistyö asiassa, jota varten tietoja pyydetään, perustuu Suomea sitovaan kansainväliseen sopimukseen tai lainsäädäntöön, ja että yhteistyöstä vastaavalle suomalaiselle viranomaiselle voitaisiin julkisuuslain mukaan antaa tällaisia tietoja.
Yhteistyöstä kilpailuasioissa tehty pohjoismainen sopimus on laadittu valtiosopimuksena, minkä vuoksi julkisuuslain 30 §:ssä säädetty ensimmäinen salassa pidettävien tietojen luovuttamista ulkomaiselle viranomaiselle koskeva edellytys täyttyy. Kilpailulaissa tai julkisuuslaissa ei kuitenkaan ole säännöstä, jonka nojalla Kilpailu- ja kuluttajavirastolla olisi yleinen oikeus vastaanottaa salassa pidettäviä tietoja. Voimassa oleva sääntely ei siten yksiselitteisesti täytä julkisuuslain 30 §:ssä säädettyjä edellytyksiä, minkä vuoksi kilpailulain 40 §:ään ehdotetaan lisättäväksi uusi 2 momentti, joka mahdollistaa sopimuksen määräysten mukaisen tietojenvaihdon Kilpailu- ja kuluttajaviraston ja muiden pohjoismaisten kilpailuviranomaisten välillä.
Sopimuksen voimaantulosta määrätään sopimuksen 7 artiklassa, jonka mukaan sopimus tulee voimaan kolmantenakymmenentenä päivänä siitä päivästä, jona osapuolet ovat tallettaneet kaksi ratifioimis- tai hyväksymiskirjaa. Jos osapuoli ratifioi tai hyväksyy sopimuksen toisen ratifioimis- tai hyväksymiskirjan tallettamisen jälkeen, tulee sopimus osapuolen osalta voimaan kolmantenakymmenentenä päivänä siitä päivästä, jona osapuoli on tallettanut ratifioimis- tai hyväksymiskirjansa. Yhteistyöstä kilpailuasioissa tehdystä pohjoismaisesta sopimuksesta annettavan lain sekä kilpailulain muuttamisesta annettavan lain on tarkoitus tulla voimaan samana ajankohtana kuin sopimus tulee Suomen osalta voimaan.
Kilpailun edistämiseen liittyvä toimivalta kuuluu Ahvenanmaan itsehallintolain (1144/1991) 5 luvun 27 §:n 1 momentin 10 kohdan mukaan valtakunnan lainsäädäntövaltaan. Sopimuksen määräykset koskevat kilpailulain säännösten täytäntöönpanon sekä pohjoismaisten kilpailuviranomaisten välisen yhteistyön tehostamista. Sopimus ei siten sisällä Ahvenanmaan maakunnan toimivaltaan kuuluvia määräyksiä, eikä sopimuksen voimaansaattaminen edellytä Ahvenanmaan maakunnan suostumusta.
Perustuslain (731/1999) 94 §:n 1 momentin mukaan eduskunta hyväksyy valtiosopimukset ja muut kansainväliset velvoitteet, jotka sisältävät lainsäädännön alaan kuuluvia määräyksiä tai ovat muutoin merkitykseltään huomattavia tai vaativat perustuslain mukaan muusta syystä eduskunnan hyväksymisen. Eduskunnan perustuslakivaliokunnan tulkintakäytännön mukaan eduskunnan hyväksymistoimivalta kattaa kaikki aineelliselta luonteeltaan lain alaan kuuluvat kansainvälisen velvoitteen määräykset. Määräykset luetaan kuuluviksi lainsäädännön alaan, jos: (1) määräys koskee jonkin perustuslaissa turvatun perusoikeuden käyttämistä tai rajoittamista, (2) määräys muutoin koskee yksilön oikeuksien tai velvollisuuksien perusteita, (3) määräyksen tarkoittamasta asiasta on perustuslain mukaan säädettävä lailla, (4) määräyksen tarkoittamasta asiasta on voimassa lain säännöksiä, (5) määräyksen tarkoittamasta asiasta on Suomessa vallitsevan käsityksen mukaan säädettävä lailla. Kysymykseen ei vaikuta, onko jokin määräys ristiriidassa vai sopusoinnussa Suomessa lailla annetun säännöksen kanssa (PeVL 11/2000 vp, PeVL 12/2000 vp ja PeVL 45/2000 vp).
Sopimuksen 1 artiklassa määritellään sopimuksessa käytettävät kilpailuviranomaisen, kilpailusääntöjen, luottamuksellisten tietojen sekä yrityskauppavalvontaa koskevien sääntöjen käsitteet. Perustuslakivaliokunnan tulkintakäytännön mukaan määräykset, jotka välillisesti vaikuttavat lainsäädännön alaan kuuluvien aineellisten määräysten tulkintaan ja soveltamiseen, kuuluvat itsekin lainsäädännön alaan (PeVL 6/2001 vp ja PeVL 24/2001 vp). Sopimuksen 1 artiklassa määritellyt käsitteet vaikuttavat sopimuksen lainsäädännön alaan kuuluvien määräysten tulkintaan, minkä vuoksi ne edellyttävät eduskunnan hyväksymistä. Artiklassa myös asetetaan kansallisille kilpailuviranomaisille velvollisuus perustaa ja päivittää määräajoin sopimukseen liitettävä lista kansallisista kilpailusäännöistä ja yrityskauppojen valvontaa koskevista säännöistä. Perustuslakivaliokunta on viranomaisten toimivaltuuksia koskevaa sääntelyä arvioidessaan pitänyt arvion lähtökohtana sitä, että viranomaisen toimivaltuuksien sääntely on merkityksellistä perustuslain 2 §:n 3 momentissa vahvistetun oikeusvaltioperiaatteen kannalta (PeVL 25/2017 vp, s. 2; PeVL 10/2016 vp, s. 3; PeVL 51/2006 vp, s. 2/I). Julkisen vallan käytön tulee momentin mukaan perustua lakiin, ja kaikessa julkisessa toiminnassa on noudatettava tarkoin lakia. Lähtökohtana on, että julkisen vallan käytön tulee olla aina palautettavissa eduskunnan säätämässä laissa olevaan toimivaltaperusteeseen ( HE 1/1998 vp, s. 74/II). Näin ollen myös artiklan kansallisten kilpailuviranomaisten mainittua velvollisuutta koskevat määräykset edellyttävät eduskunnan hyväksymistä.
Sopimuksen 2 artikla sisältää määräykset kilpailuviranomaisten toimivallasta ilmoittaa toisilleen vireillä olevista tutkinnoista. Sopimuksen 2 artiklan määräykset antavat Kilpailu- ja kuluttajavirastolle toimivallan ilmoittaa muille pohjoismaisille kilpailuviranomaisille tutkimuksistaan ja menettelyistään, mikäli ne voivat vaikuttaa toisen sopimusosapuolen merkittäviin etuihin. Edellä selostetun perustuslakivaliokunnan viranomaisten toimivaltuuksia koskevan tulkintakäytännön perusteella 2 artiklan määräykset kuuluvat lainsäädännön alaan ja edellyttävät eduskunnan hyväksymistä.
Sopimuksen 3 artiklan määräykset mahdollistavat pohjoismaisten kilpailuviranomaisten välisen tietojenvaihdon kilpailusääntöjen ja yrityskauppojen valvontaa koskevien sääntöjen soveltamiseksi. Tietojenvaihto koskee kaikkia oikeudellisia ja tosiasiallisia seikkoja, luottamukselliset tiedot mukaan luettuna. Luottamuksellisilla tiedoilla tarkoitetaan sopimuksen 1 artiklassa olevan määritelmän mukaan tietoja, joiden paljastaminen on joko kielletty tai rajoitettu osapuolen säädösten, määräysten tai toimintaperiaatteiden perusteella, kuten yrityksen ei-julkisia tietoja, joiden paljastaminen voisi vahingoittaa yrityksen laillisia kaupallisia etuja. Vaihdettujen tietojen käyttöä on rajoitettu siten, että niitä tulee käyttää ainoastaan todisteena ja vain siinä asiassa, jota varten tiedot toimittanut viranomainen on ne hankkinut. Sopimuksessa käytetty luottamuksellisten tietojen käsite sisältää tiedot, jotka ovat julkisuuslain 24 §:n perusteella salassa pidettäviä. Julkisuuslain 30 §:ssä säädetään salassa pidettävien tietojen luovuttamisesta ulkomaan viranomaiselle. Perustuslakivaliokunnan tulkintakäytännön mukaan lainsäädännön alaan kuuluvat sellaiset määräykset, joiden tarkoittamasta asiasta on voimassa lain säännöksiä. Sopimuksen tietojenvaihtoa ja vaihdettujen tietojen käyttöä koskevat määräykset edellyttävät siten eduskunnan hyväksymistä.
Sopimuksen 4 artiklassa määrätään osapuolen kilpailuviranomaisten toimivallasta toteuttaa alueellaan tietopyyntöjä kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti toisen osapuolen kilpailuviranomaisen puolesta ja sen lukuun. Kerättyjen tietojen vaihto on suoritettava sopimuksen 3 artiklan mukaisesti. Kilpailu- ja kuluttajaviraston toimivallasta suorittaa tietopyyntöjä kilpailusääntöjen ja yrityskauppojen valvontaa koskevissa asioissa säädetään kilpailulaissa. Koska tietopyynnöistä on voimassa lain säännöksiä, edellyttävät sopimuksen 4 artiklan määräykset eduskunnan hyväksymistä.
Sopimuksen 5 artiklan kilpailuviranomaisten suorittamia tarkastuksia ja muita tutkintatoimenpiteitä koskevat määräykset edellyttävät eduskunnan hyväksymistä, sillä Kilpailu- ja kuluttajaviraston virkamiesten oikeudesta suorittaa tarkastuksia on säädetty kilpailulain 35 ja 36 §:ssä.
Sopimuksen 6 artiklassa asetetaan osapuolille velvollisuus ilmoittaa toisilleen kirjallisesti sellaisista sopimuksen tekemisen jälkeen kansallisiin kilpailulakeihinsa tekemistään muutoksista tai muista hyväksymistään säännöksistä, jotka voivat vaikuttaa sopimukseen. Artiklassa asetetaan Suomen hallitukselle velvollisuus ilmoittaa mahdollisista sopimukseen vaikuttavista kilpailulain muutoksista tai muista hyväksytyistä säännöksistä. Artiklan määräys edellyttää eduskunnan hyväksymistä.
Sopimus ei sisällä määräyksiä, jotka koskisivat perustuslakia sen 94 §:n 2 momentissa tai 95 §:n 2 momentissa tarkoitetulla tavalla. Sopimus voidaan hallituksen käsityksen mukaan hyväksyä äänten enemmistöllä ja ehdotus sen voimaansaattamislaiksi sekä ehdotetut muutokset kilpailulakiin voidaan hyväksyä tavallisen lain säätämisjärjestyksessä.
eduskunta hyväksyisi yhteistyöstä kilpailuasioissa Helsingissä 8 päivänä syyskuuta 2017 tehdyn pohjoismaisen sopimuksen.
Yhteistyöstä kilpailuasioissa Tanskan, Suomen, Islannin, Norjan ja Ruotsin välillä Helsingissä 8 päivänä syyskuuta 2017 tehdyn sopimuksen lainsäädännön alaan kuuluvat määräykset ovat lakina voimassa sellaisina kuin Suomi on niihin sitoutunut.
Kilpailu- ja kuluttajaviraston virkamiehellä on oikeus toimittaa tarkastus elinkeinonharjoittajan hallinnassa olevissa liike- ja varastotiloissa, maa-alueilla ja kulkuneuvoissa yhteistyöstä kilpailuasioissa tehdyn pohjoismaisen sopimuksen ( / ) määräysten mukaisesti.
Kilpailu- ja kuluttajaviraston virkamiehellä on oikeus toimittaa tarkastus muissa kuin 35 §:ssä tarkoitetuissa tiloissa yhteistyöstä kilpailuasioissa tehdyn pohjoismaisen sopimuksen ( / ) määräysten mukaisesti.
Kilpailu- ja kuluttajaviraston on haettava 1 ja2 momentissa tarkoitettuun tarkastukseen ja Euroopan komission 3 momentissa tarkoitettuun tarkastukseen lupa markkinaoikeudelta etukäteen. Markkinaoikeus voi kieltää tarkastuksen, jos tarkastus olisi mielivaltainen tai liiallinen. Tutkiessaan, onko tarkastus mielivaltainen tai liiallinen, markkinaoikeus ottaa huomioon erityisesti epäillyn kilpailunrajoituksen vakavuuden, etsittyjen todisteiden tärkeyden, asianomaisen elinkeinonharjoittajan osallisuuden sekä sen, onko kohtuullisen todennäköistä, että tarkastuksen kohdetta koskevia kirjanpito- tai liikeasiakirjoja säilytetään tiloissa, joihin lupaa pyydetään.
Sen lisäksi, mitä 1 momentissa säädetään, Kilpailu- ja kuluttajavirasto voi luovuttaa hallussaan olevan salassa pidettävän asiakirjan toiselle pohjoismaiselle kilpailuviranomaiselle yhteistyöstä kilpailuasioissa tehdyn pohjoismaisen sopimuksen ( / ) määräysten mukaisesti.
To commit to effective cooperation and take appropriate steps to minimize direct or indirect obstacles to effective enforcement cooperation between the Parties' competition authorities.
Normally a Party should notify another Party when its investigation or proceeding can be expected to affect the other Party's important interests.
Where two or more Parties investigate or proceed against the same or related anticompetitive practice or merger, they should endeavor to co-ordinate their investigations or proceedings where their competition authorities agree that it would be in their interest to do so.
In cooperation with other Parties, where appropriate and practicable, the Parties should provide each other with relevant information that enables their competition authorities to investigate and take appropriate and effective actions with respect to anticompetitive practices and mergers.
Regardless of whether two or more Parties proceed against the same or related anticompetitive practice or merger, if competition authorities of the Parties deem it appropriate they should support each other in their enforcement activities by providing each other with investigative assistance as appropriate and practicable, taking into account available resources and priorities.
"Competition authority" means a Party's entity responsible for enforcing a Party`s competition rules and merger control rules;
"Competition rules" refer to Articles 101 or 102 TFEU and/or Articles 53 or 54 EEA and/or equivalent national competition rules as indicated by each Party in a list, enclosed to this agreement, to be established and periodically updated by the competition authorities of the Parties;
"Confidential information" refers to information, the disclosure of which is either prohibited or subject to restrictions under the laws, regulations, or policies of a Party, e.g., non-public business information the disclosure of which could prejudice the legitimate commercial interests of an enterprise;
"Merger control rules" refer to rules in the competition acts of a Party, governing mergers, acquisitions, joint ventures or any other form of business amalgamations that falls within the scope and the definitions of the competition acts of a Party. Each Party shall establish and periodically update a list, enclosed to this agreement, with reference to rules in the competition acts of a Party governing mergers;
The competition authority of a Party shall have the power to notify the competition authority of another Party when its investigation or proceeding can be expected to affect the other Party's important interests. Circumstances that may justify a notification include, but are not limited to;
Articles 4—5 of the agreement shall only enter into force with respect to Greenland 30 days after the Government of Denmark has informed the Ministry of Foreign Affairs of Denmark hereof. The Ministry of Foreign Affairs of Denmark shall inform the Parties of receipt of this message and of the date Articles 4—5 shall enter into force with respect to Greenland.
In case of a conflict between the English text of this Agreement and the Danish, Finnish, Icelandic, Norwegian and Swedish text(s) of this Agreement, the English text shall prevail.
On behalf of the Government of the Kingdom of Denmark, including the Government of Greenland
On behalf of the Greenlandic Government
On behalf of the Finnish Government
On behalf of the Icelandic Government
On behalf of the Swedish Government
Attachment to agreement on cooperation in competition rules
- Article 101 TFEU/53 EEA: Konkurrencelovens §§ 6-10
- Article 102 TFEU/54 EEA: Konkurrenceloven § 11
- Merger Control rules: Konkurrenceloven §§ 12-12h
- Article 101 TFEU/53 EEA: Løgtingslóg nr. 35 frá 3. mai 2007 um kapping, sum broytt við løgtingslóg nr. 35 frá 27. apríl 2012 (Kappingarlógin), §§ 6-10
- Article 102 TFEU/54 EEA: Løgtingslóg nr. 35 frá 3. mai 2007 um kapping, sum broytt við løgtingslóg nr. 35 frá 27. apríl 2012 (Kappingarlógin), § 11
- Merger Control rules: Løgtingslóg nr. 35 frá 3. mai 2007 um kapping, sum broytt við løgtingslóg nr. 35 frá 27. apríl 2012 (Kappingarlógin), §§ 13 - 18b
- Article 101 TFEU/53 EEA:
- Article 102 TFEU/54 EEA:
- Merger Control rules:
- Article 101 TFEU/53 EEA: Kilpailulain 5 §, 12.8.2011/948
- Article 102 TFEU/54 EEA: Kilpailulain 7 §, 12.8.2011/948
- Merger Control rules: Kilpailulain 4 luku, 12.8.2011/948
- Article 101 TFEU/53 EEA: 10. gr. samkeppnislaga nr. 44/2005.
- Article 102 TFEU/54 EEA: 11. gr. samkeppnislaga nr. 44/2005.
- Merger Control rules: 17. gr. og 17. gr. a - 17. gr. e samkeppnislaga nr. 44/2005
- Article 101 TFEU/53 EEA: Konkurranseloven av 5. mars 2004 nr. 12 § 10
- Article 102 TFEU/54 EEA: Konkurranseloven av 5. mars 2004 nr. 12 § 11
- Merger Control rules: Konkurranseloven av 5. mars 2004 nr. 12 §§ 16 og 16a
- Article 101 TFEU/53 EEA: 2 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)
- Article 102 TFEU/54 EEA: 2 kap. 7 § konkurrenslagen (2008:579)
- Merger Control rules: 4 kap. 1 § konkurrenslagen (2008:579)
Kilpailu- ja kuluttajaviraston on haettava 1 ja 2momentissa tarkoitettuun tarkastukseen ja Euroopan komission 3 momentissa tarkoitettuun tarkastukseen lupa markkinaoikeudelta etukäteen. Markkinaoikeus voi kieltää tarkastuksen, jos tarkastus olisi mielivaltainen tai liiallinen. Tutkiessaan, onko tarkastus mielivaltainen tai liiallinen, markkinaoikeus ottaa huomioon erityisesti epäillyn kilpailunrajoituksen vakavuuden, etsittyjen todisteiden tärkeyden, asianomaisen elinkeinonharjoittajan osallisuuden sekä sen, onko kohtuullisen todennäköistä, että tarkastuksen kohdetta koskevia kirjanpito- tai liikeasiakirjoja säilytetään tiloissa, joihin lupaa pyydetään.
ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖYLEISPERUSTELUT1 Johdanto2 Nykytila2.1 Voimassa oleva sääntely2.2 Nykytilan arviointi3 Esityksen tavoitteet ja keskeiset ehdotukset4 Esityksen vaikutukset5 Asian valmistelu5.1 Valmisteluvaiheet5.2 Lausunnot ja niiden huomioon ottaminenYKSITYISKOHTAISET PERUSTELUT1 Sopimuksen sisältö ja sen suhde Suomen lainsäädäntöön2 Lakiehdotusten perustelut2.1 Laki yhteistyöstä kilpailuasioissa tehdystä pohjoismaisesta sopimuksesta2.2 Laki kilpailulain muuttamisesta3 Voimaantulo4 Eduskunnan suostumuksen tarpeellisuus ja käsittelyjärjestys4.1 Eduskunnan suostumuksen tarpeellisuus4.2 KäsittelyjärjestysLaki yhteistyöstä kilpailuasioissa tehdystä pohjoismaisesta sopimuksesta1 §2 §3 §Laki kilpailulain muuttamisesta35 § - Tarkastukset elinkeinonharjoittajan liiketiloissa36 § - Tarkastukset muissa tiloissa40 § - Asiakirjan luovuttaminen toisen maan kilpailuviranomaiselle


text:
KKO:2016:59 - Korkein oikeus
Etusivu » Ennakkopäätökset » Ennakkopäätökset » KKO:2016:59
KKO:2016:59
Kansainvälinen prosessioikeus - Bryssel I -asetus
Tuomioistuimen toimivalta - Suomen tuomioistuimen kansainvälinen toimivalta
Diaarinumero: S2013/530
Taltionumero: 1843
Saksassa liikenneonnettomuudessa loukkaantunut A oli nostanut käräjäoikeudessa kanteen vakuutuksenantajaa vastaan, jolla oli kotipaikka Saksassa. Tapaturmavakuutuslain perusteella korvausta A:lle maksanut vakuutusyhtiö oli nostanut samassa käräjäoikeudessa takautumiskanteen edellä mainittua saksalaista vakuutuksenantajaa vastaan. Käräjäoikeuden katsottiin olevan toimivaltainen käsittelemään jälkimmäisen kanteen.
Bryssel I -asetus (44/2001) 6 artikla 2 alakohta
OK 18 luku 5 § 2 mom
OK 10 luku 10 § 4 mom
Kanne, Länsi-Uudenmaan käräjäoikeuden päätös 20.12.2012, muutoksenhaku Turun hovioikeudessa ja hovioikeuden päätös 24.4.2013 kuvataan tarpeellisilta osin Korkeimman oikeuden ratkaisussa.
Asian ovat ratkaisseet käräjäoikeudessa käräjätuomari Mika Mäkinen ja hovioikeudessa hovioikeuden jäsenet Pentti Mäkinen, Kirsi Kanerva ja Kaarlo Mikkola. Esittelijä Peter Arvidsson.
Yhtiölle Schwarzmeer und Ostsee Versicherungs-Aktiegesellschaft SOVAG (jäljempänä SOVAG) myönnettiin valituslupa.
Valituksessaan SOVAG vaati, että Korkein oikeus kumoaa hovioikeuden päätöksen ja jättää kanteen tutkimatta käräjäoikeuden kansainvälisen toimivallan puuttumisen vuoksi.
Vastauksessaan If Vahinkovakuutusyhtiö Oy (jäljempänä If) vaati valituksen hylkäämistä.
Varattuaan asianosaisille tilaisuuden ilmaista käsityksensä ennakkoratkaisupyynnön esittämisestä sekä sen sisällöstä, Korkein oikeus esitti päätöksellään 14.11.2014 nro 2336 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 267 artiklan mukaisen ennakkoratkaisupyynnön Euroopan unionin tuomioistuimelle. Unionin tuomioistuin antoi tuomiollaan 21.1.2016 SOVAG, C-521/14, EU:C:2016:41, pyydetyn ratkaisun.
Asianosaiset antoivat ennakkoratkaisun johdosta kirjalliset lausumansa.
Asian tausta ja käsittely alemmissa tuomioistuimissa
1. A oli joutunut Saksassa liikenneonnettomuuteen. Liikennevahingosta vastuullisen kuljettajan ajoneuvo oli ollut vakuutettuna liikennevahingon varalta Schwarzmeer und Ostsee Versicherungs-Aktiegesellschaft SOVAG -nimisessä vakuutusyhtiössä, jonka kotipaikka on Saksassa. A oli nostanut SOVAGia vastaan kanteen Länsi-Uudenmaan käräjäoikeudessa vaatien muun muassa vahvistettavaksi, että hän oli saanut liikennevahingon seurauksena vaikean aivovamman ja kaularankavamman ja että hän oli jäänyt näiden vammojen vuoksi pysyvästi työkyvyttömäksi.
2. Liikennevahinko oli ollut samalla tapaturmavakuutuslain mukainen työtapaturma. If Vahinkovakuutusyhtiö Oy oli maksanut A:lle korvausta tapaturmavakuutuslain perusteella.
3. A:n SOVAGia vastaan nostaman kanteen vireilletulon jälkeen If on nostanut SOVAGia vastaan kanteen samassa käräjäoikeudessa. If on vaatinut käräjäoikeutta vahvistamaan, että A:lle oli aiheutunut liikenneonnettomuudessa vammoja, joiden seurauksena A oli tullut ammattiinsa pysyvästi työkyvyttömäksi. Lisäksi If on vaatinut käräjäoikeutta vahvistamaan, että SOVAG on velvollinen suorittamaan Ifille kaikki Ifin A:lle liikennevahingon perusteella aikaisemmin tai tulevaisuudessa maksamat korvaukset. If on yksilöinyt A:lle jo maksamiensa korvausten määrän ja vaatinut, että SOVAG velvoitetaan suorittamaan Ifille nämä jo maksetut korvaukset viivästyskorkoineen. If on kanteensa tueksi vedonnut tapaturmavakuutuslain (608/1998) 61 §:n 2 momenttiin, jonka mukaan vakuutuslaitoksella on oikeus saada suorittamansa määrä takaisin vamman tuottajalta tai muulta korvausvelvolliselta. If on kanteessaan pyytänyt, että kanne käsitellään samassa oikeudenkäynnissä A:n kanteen kanssa.
4. SOVAG on kiistänyt suomalaisen tuomioistuimen toimivallan asiassa ja vaatinut, että kanne jätetään tutkimatta.
5. Käräjäoikeus on päätöksellään jättänyt Ifin SOVAGia vastaan nostaman kanteen tutkimatta suomalaisen tuomioistuimen toimivallan puuttumisen vuoksi. Käräjäoikeus on katsonut, että tuomioistuimen toimivalta asiassa määräytyi tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 (jäljempänä Bryssel I -asetus) II luvun vakuutusasioita koskevan 3 jakson säännösten perusteella. Näiden säännösten perusteella suomalainen tuomioistuin ei ollut toimivaltainen käsittelemään kannetta.
6. If on valittanut käräjäoikeuden päätöksestä hovioikeuteen. Hovioikeus on päätöksessään katsonut, että Bryssel I -asetuksen II luvun vakuutusasioita koskevan 3 jakson säännökset eivät soveltuneet esillä olevaan vakuutuksenantajien väliseen asiaan. Asiassa voitiin soveltaa Bryssel I -asetuksen 2 jakson 6 artiklan 2 alakohtaa. Hovioikeus on katsonut, että Ifin SOVAGiin kohdistamalla kanteella on ollut välitön yhteys A:n ja SOVAGin väliseen riita-asiaan, sillä molempien ratkaiseminen on riippunut saman syy-yhteyskysymyksen selvittämisestä. Näillä perusteilla hovioikeus on katsonut, että Länsi-Uudenmaan käräjäoikeus on asiassa toimivaltainen tuomioistuin. Hovioikeus on kumonnut käräjäoikeuden päätöksen ja palauttanut asian käräjäoikeuteen.
Sovellettavat säännökset ja kysymyksenasettelu Korkeimmassa oikeudessa
7. Oikeudenkäymiskaaren 18 luvun 5 §:n 1 momentissa säädetään, että jos asianosainen sen varalta, että hän häviää asian, haluaa esittää kolmatta vastaan takautumisvaatimuksen tai vahingonkorvausvaatimuksen tai siihen rinnastettavan muun vaatimuksen, hän saa nostaa tällaista vaatimusta koskevan kanteen käsiteltäväksi samassa oikeudenkäynnissä tuon asian kanssa. Jos joku sen johdosta, minkä lopputuloksen asia voi saada asianosaisten välillä, haluaa nostaa 1 momentissa tarkoitettua vaatimusta koskevan kanteen toista tai molempia asianosaisia vastaan, hän saa pykälän 2 momentin mukaan nostaa kanteen käsiteltäväksi samassa oikeudenkäynnissä tuon asian kanssa.
8. Oikeudenkäymiskaaren 10 luvun 10 §:n 4 momentin mukaan lain 18 luvun 5 §:ssä tarkoitettu kanne voidaan tutkia siinä käräjäoikeudessa, jossa alkuperäinen kanne on vireillä, myös silloin kun kannetta mainitun luvun 7 §:n 2 momentista ilmenevästä syystä ei käsitellä samassa oikeudenkäynnissä alkuperäisen kanteen kanssa.
9. Korkein oikeus toteaa, että Bryssel I -asetuksen on korvannut Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1215/2012 tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla (uudelleenlaadittu asetus). Uudelleenlaadittua asetusta sovelletaan sen 66 artiklan 1 kohdan mukaan oikeudenkäynteihin, jotka on pantu vireille 10.1.2015 tai sen jälkeen. Se ei siten tule sovellettavaksi tässä asiassa.
10. Bryssel I -asetuksen 1 jakson yleisten säännösten 2 artiklan 1 kohdassa ilmaistun pääsäännön mukaan kanne henkilöä vastaan nostetaan sen jäsenvaltion tuomioistuimessa, jossa kyseisellä henkilöllä on kotipaikka. Asetuksessa säädetään useista poikkeuksista tähän pääsääntöön.
11. Jos kanne koskee takaus- tai takautumisvaatimusta tai sivullisvaatimusta, Bryssel I -asetuksen erityistä toimivaltaa koskevan 2 jakson 6 artiklan 2 alakohdan mukaan kanne henkilöä vastaan voidaan nostaa myös siinä tuomioistuimessa, jossa alkuperäinen kanne on vireillä, jollei alkuperäistä kannetta ole nostettu ainoastaan sen vuoksi, että kanne häntä vastaan saataisiin tutkituksi muussa tuomioistuimessa kuin siinä, joka muutoin olisi ollut toimivaltainen tutkimaan häntä vastaan nostetun kanteen.
12. Bryssel I -asetuksen II luvun 3 jakso koskee toimivaltaa vakuutusasioissa. Jaksoon sisältyvän 8 artiklan mukaan tuomioistuimen toimivalta vakuutusta koskevissa asioissa määräytyy tämän jakson säännösten mukaan, jollei 4 artiklan ja 5 artiklan 5 kohdan säännöksistä muuta johdu.
13. Asiassa on Korkeimmassa oikeudessa kysymys siitä, määräytyykö toimivaltainen tuomioistuin asiassa Bryssel I -asetuksen vakuutusasioita koskevan 3 jakson säännösten perusteella vai voidaanko asetuksen 2 jakson 6 artiklan 2 alakohtaa soveltaa asiassa. Jos 6 artiklan 2 alakohtaa voidaan soveltaa, kysymys on lisäksi siitä, täyttyvätkö tuomioistuimen toimivallalle sanotussa alakohdassa asetetut edellytykset ja onko käräjäoikeus siten alakohdan perusteella toimivaltainen.
14. Korkein oikeus on esittänyt asiassa ennakkoratkaisupyynnön Euroopan unionin tuomioistuimelle.
15. Ennakkoratkaisupyynnössä on todettu, että Korkein oikeus pitää unionin tuomioistuimen aiemmassa oikeuskäytännössään esittämien toteamusten perusteella selvänä, että Bryssel I -asetuksen vakuutusasioita koskevan 3 jakson säännökset eivät tule sovellettavaksi asiassa (tuomiot GIE Réunion européenne, C-77/04, EU:C:2005:327 ja Vorarlberger Gebietskrankenkasse, C-347/08, EU:C:2009:561). Korkein oikeus on katsonut, että unionin tuomioistuimen aiemmista ratkaisuista ilmenee, että vakuutuksenantajaan, jolle vakuutetun oikeudet ovat siirtyneet, ei voida soveltaa mainitun jakson säännöksiä, joiden tarkoituksena on heikomman osapuolen suojelu hänen etujensa kannalta suotuisemmilla toimivaltasäännöksillä.
16. Korkein oikeus on kuitenkin katsonut, että tuomioistuimen kansainvälisen toimivallan arviointi edellyttää tulkintaa Bryssel I -asetuksen 6 artiklan 2 alakohtaan sisältyvästä käsitteestä ˮtakaus- tai takautumisvaatimusta tai sivullisvaatimusta koskeva kanneˮ. Korkein oikeus on pitänyt tulkinnanvaraisena erityisesti sitä, kattaako 6 artiklan 2 alakohta esillä olevan tilanteen, jossa kolmas osapuoli nostaa kanteen vireillä olevan oikeudenkäynnin osapuolta vastaan.
17. Tämän vuoksi Korkein oikeus on ennakkoratkaisukysymyksenään tiedustellut unionin tuomioistuimelta, onko Bryssel I -asetuksen 6 artiklan 2 alakohtaa tulkittava siten, että se koskee kannetta, jossa on kysymys ennakkoratkaisupyynnössä kuvatun kaltaisesta takautumisoikeuteen perustuvasta tai muusta siihen rinnastuvasta, alkuperäiseen kanteeseen läheisesti liittyvästä vaatimuksesta ja jonka kolmas osapuoli kansallisen lainsäädännön sallimin tavoin nostaa toista asianosaista vastaan käsiteltäväksi samassa oikeudenkäynnissä.
Unionin tuomioistuimen tuomio 21.1.2016
18. Unionin tuomioistuin on vastannut Korkeimman oikeuden ennakkoratkaisupyyntöön tuomiossaan SOVAG, C-521/14, EU:C:2016:41, seuraavasti:
Tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla 22.12.2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 6 artiklan 2 alakohtaa on tulkittava siten, että sen soveltamisalaan kuuluu kolmannen osapuolen alkuperäisen oikeudenkäynnin vastaajaa vastaan kansallisen lainsäädännön säännösten mukaisesti nostama kanne, jossa on kyse alkuperäiseen kanteeseen läheisesti liittyvästä vaatimuksesta, jolla vaaditaan kolmannen osapuolen mainitun alkuperäisen oikeudenkäynnin kantajalle maksamien korvausten korvaamista, jos kyseistä kannetta ei ole nostettu ainoastaan sen vuoksi, että kanne kyseistä vastaajaa vastaan saataisiin tutkituksi muussa tuomioistuimessa kuin siinä, joka muutoin olisi ollut toimivaltainen tutkimaan häntä vastaan nostetun kanteen.
Bryssel I -asetuksen vakuutusasioita koskevan jakson soveltaminen
19. Unionin tuomioistuin on ennakkoratkaisupyyntöön antamassaan vastauksessa ottanut kantaa myös SOVAGin esittämään väitteeseen, jonka mukaan Bryssel I -asetuksen vakuutusasioita koskevassa 3 jaksossa kyse on itsenäisestä toimivallan jakamista koskevasta järjestelmästä, minkä johdosta asetuksen 6 artiklan 2 alakohtaa ei voitu soveltaa.
20. Unionin tuomioistuin on tältä osin todennut, että vakuutusasioita koskevan jakson tavoite on johdanto-osan 13 perustelukappaleen mukaan heikomman osapuolen eli vakuutetun, edunsaajan tai vakuutuksenottajan suojaaminen hänen etujensa kannalta yleisiä säännöksiä suotuisammilla tuomioistuimen toimivaltaa koskevilla säännöksillä. Asiassa esillä oleva vaatimus liittyi unionin tuomioistuimen mukaan kuitenkin vakuutusalan ammattilaisten välisiin suhteisiin eikä vaikuttanut heikompana pidettävän osapuolen asemaan oikeudenkäynnissä. Pelkästään ammattilaisten välisiä suhteita koskevat myöhemmät menettelyvaiheet eivät kuuluneet kyseisen vakuutusasioita koskevan jakson soveltamisalaan. Unionin tuomioistuin on katsonut, ettei kyseinen jakso siten koskenut esillä olevan kaltaista kannetta (tuomion kohdat 28 – 31).
21. Korkein oikeus katsoo tämän vuoksi jo ennakkoratkaisupyynnössä toteamansa mukaisesti, ettei tuomioistuimen toimivaltaa tässä asiassa tule arvioida Bryssel I -asetuksen vakuutusasioita koskevan jakson säännösten mukaisesti. Toimivaltaa on arvioitava asetuksen 6 artiklan 2 alakohdan perusteella.
Tuomioistuimen toimivalta Bryssel I -asetuksen 6 artiklan 2 alakohdan mukaan
22. Unionin tuomioistuin on tuomiossaan lausunut asetuksen 6 artiklan 2 alakohdan sanamuotoa arvioidessaan, ettei sen useissa kieliversioissa suljeta pois sitä, että alkuperäistä kannetta tutkiva tuomioistuin voisi olla toimivaltainen tutkimaan kolmannen jotakin alkuperäisen kanteen asianosaista vastaan nostaman kanteen, kun taas toisissa kieliversioissa rajoitetaan säännöksen soveltamisala kolmatta vastaan nostettuihin kanteisiin. Unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan unionin oikeuden säädöksen erikielisten versioiden poiketessa toisistaan tiettyä säännöstä on tulkittava sen lainsäädännön systematiikan ja tavoitteen mukaan, jonka osa säännös on (tuomion kohdat 33 – 35).
23. Unionin tuomioistuin on katsonut, että vaikka erityisesti toimivaltaa koskevia säännöksiä on tulkittava suppeasti, useat asetuksen tavoitteista puoltavat tulkintaa, jonka mukaan myös kolmannen nostama kanne jotakin alkuperäisen oikeudenkäynnin asianosaista vastaan kuuluu asetuksen 6 artiklan 2 alakohdan soveltamisalaan. Asetuksen johdanto-osan 15 perustelukappaleessa korostetaan lainkäytön yhdenmukaisuuden edellyttävän rinnakkaisten oikeudenkäyntien saamista mahdollisimman vähiin ja sen varmistamista, ettei jäsenvaltioissa anneta keskenään ristiriitaisia ratkaisuja. Johdanto-osan 12 perustelukappaleessa todetaan tarve täydentää vastaajan kotipaikan mukaan määräytyvää toimivaltaperustetta muilla hyväksytyillä perusteilla asianmukaisen lainkäytön helpottamiseksi tai tuomioistuimen ja riita-asian läheisen yhteyden vuoksi (kohdat 37 – 38).
24. Kysymyksessä olevan kaltaisessa tilanteessa kanteiden käsitteleminen samassa oikeudenkäynnissä voi unionin tuomioistuimen mukaan edistää edellä tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamista. Tuomioistuin on ratkaisussaan todennut jo lausuneensa Brysselin yleissopimuksen 27.9.1968 (EYVL 1972, L 299) yhteydessä, että vakuutetun vakuutuksenantajaa vastaan nostamaa kannetta ja kannetta, jolla mainittu vakuutuksenantaja haastaa vastaajaksi toisen vakuutuksenantajan, joka on antanut vakuutuksen saman tapahtuman varalta, on pidettävä yleissopimuksen 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuina alkuperäisenä kanteena ja takautumisvaatimusta koskevana kanteena (tuomio GIE Réunion européenne ym., 27 kohta). Tämän tulkinnan ja edellä esitettyjen asetuksen tavoitteiden perusteella asetuksen 6 artiklan 2 alakohtaa sovelletaan pääasiassa kysymyksessä olevan kaltaiseen kanteeseen. Tämän vahvistaa myös yleissopimuksesta tehdystä Jenardin selvityksestä (EYVL 1979, C 59) ilmenevä toteamus, jonka mukaan sivullisvaatimus voi käsittää myös tilanteet, joissa kolmas liittyy oikeudenkäyntiin omien intressiensä suojaamiseksi (kohdat 39 – 44).
25. Koska asetuksen 6 artiklan 2 alakohdassa edellytetään yhteyttä alkuperäisen kanteen ja sivullisvaatimuksen taikka takaus- tai takautumisvaatimuksen välillä, unionin tuomioistuimen mukaan kansallisen tuomioistuimen tehtävänä on tutkia tällaisen yhteyden olemassaolo varmistuakseen siitä, ettei vaatimusta ole esitetty ainoastaan sen vuoksi, että kanne kyseistä vastaajaa vastaan saataisiin tutkituksi muussa kuin muutoin toimivaltaisessa tuomioistuimessa. Unionin tuomioistuin on lausunut tältä osin tuomiossaan, että asetuksen 6 artiklan 2 alakohdan kiertäminen voidaan varmasti välttää sillä, että oikeudenkäymiskaaren 18 luvun 5 §:n 2 momentin kaltaisen kansallisen säännöksen mukaan kolmas osapuoli voi nostaa kanteen jo vireillä olevan oikeudenkäynnin yhteydessä ainoastaan, jos tällaisella kanteella on yhteys alkuperäiseen kanteeseen (kohdat 45 – 46). Näillä perusteilla unionin tuomioistuin on päätynyt edellä kohdassa 18 todettuun vastaukseen Korkeimman oikeuden kysymyksiin.
26. Korkein oikeus toteaa, että oikeudenkäymiskaaren 18 luvun 5 §:n 2 momentin ja 10 luvun 10 §:n 4 momentin säännökset sallivat esillä olevan kanteen nostamisen samassa käräjäoikeudessa A:n SOVAGia vastaan nostaman kanteen kanssa.
27. Arvioitavaksi tulee, onko kanteiden välillä edellä kohdassa 25 tarkoitettu yhteys. SOVAG on esittänyt väitteen, jonka mukaan tällaista yhteyttä ei ole erityisesti sen vuoksi, että If on vaatinut kanteessaan sen vahvistamista, että SOVAG on velvollinen suorittamaan Ifille yhtiön aikaisemmin maksamien korvausten lisäksi myös sen tulevaisuudessa maksamat korvaukset.
28. Korkein oikeus toteaa, että molemmat kanteet perustuvat samaan vahinkotapahtumaan ja edellyttävät muun muassa saman syy-yhteyttä koskevan kysymyksen ratkaisemista. Korkein oikeus katsoo, että kanteiden välillä on Bryssel I -asetuksen 6 artiklan 2 alakohdassa edellytetty yhteys eikä Ifin siten voida katsoa nostaneen esillä olevaa kannetta ainoastaan saadakseen kanteen tutkituksi muussa tuomioistuimessa kuin siinä, joka muutoin olisi toimivaltainen tutkimaan SOVAGia vastaan nostetun kanteen. Tähän arviointiin ei vaikuta se, että If on vaatinut vahvistettavaksi SOVAGin suoritusvelvollisuuden myös tulevaisuudessa maksettavien korvausten osalta.
29. Korkein oikeus katsoo edellä esitetyn perusteella, että kanne kuuluu Bryssel I -asetuksen 6 artiklan 2 alakohdan soveltamisalaan ja että Länsi-Uudenmaan käräjäoikeus on asiassa toimivaltainen tuomioistuin.
Asian ovat ratkaisseet oikeusneuvokset Pertti Välimäki, Juha Häyhä, Marjut Jokela, Jukka Sippo ja Pekka Koponen. Esittelijä Mervi Pere.
Julkaistu 12.9.2016 Päivitetty 19.9.2016

matches:
§ 2
§ 4
tuomioistuin
tuomioistuin
tuomioistuin
tuomioistuin
tuomioistuin
tuomioistuin
tuomioistuin
tuomioistuin
tuomioistuin
tuomioistuin
Tuomioistuin
tuomioistuin
tuomioistuin


text:
Lesbo anaali - video I Sux HD - clogla.com
Lesbo anaali - video I Sux HD
Jos hevonen hrhti tai pudisti ptn, ei puolisoa sin vuonna lytynyt. Tytn piti kuiskata orihevosen, ja nuorukaisen tamman korvaan, paitsi jos rakkaasi on kanssasi samaa sukupuolta, kuiskaa tietenkin Lesbo anaali - video I Sux HD sukupuolta olevan hevosen korvaan. -Jouluksi anaali levitettiin olkia, mutta jos oljilla kovin piehtaroitiin, lakosi vilja kesll.
-Jouluaamuna kun ajettiin hevosella kirkolle, niin se, joka anasli kirkon pihassa varastettua toiselta ratsupiiskan, sai hyvn hevos-onnen.
-Jos lemmentaikojalla on rahaa taskuissaan, hn saa varakkaan puolison. Paitsi ett; ennen taikomaan ryhtymist oli vilunkia laittaa rahaa taskuihin. Vasta taikojen jlkeen tarkastettiin, Lesbo anaali - video I Sux HD kteist ;) -Aatto- tai Taikayn kun meni ja parturoi hyvien lypsylehmien pit, ja nm karvat laittoi kirnunpohjiin, sai hyvn voi-onnen. -Jniksenkpl oli wanhan joulun aikaan suosittu amuletti pahaa vastaan.
Kpl oli usein edellisvuoden Tapanin jniksest otettu. -Tapaninateria nautittiin perinteisesti tallissa, ja esim. paistin luut jemmattiin joko tallinparvelle tai hevosen karsinaan jotta hevos-onni silyisi talossa. Jos nit luita varasti Tapaninyn esim. naapurista omaan talliin, siirtyi naapurin hevos-onni itselle. -Myrskyt jouluna enteilivt myrskyj kevll.
-Jos ei jouluaattona sy lainkaan, ja menee muiden ruokaillessa ikkunan takaa katselemaan, nkee tulevan puolisonsa istuvan oman sngyn Seksuaalirikokset Edita. -Jouluna ei saanut tehd puutit, vuolla tai veist, tai kotielimet saivat jalkavaivoja kesll. -Ruoanlaittajan oli ensiksi jouluaterialla otettava ruokaa ja sytv, niin mitn pahaa ei tapahtunut Lesob kuluvana vuotena.
-Jos haluat auttaa naimatonta ystvsi lytmn heilan, niin kun hn nukkuu, ompele salaa Taikayn jotain hnen paljon pitmns vaatekappaleeseen. -Lammasonnen vei toiselta, jos meni keritsemn muiden lampaita Taikayn. Parhaat lampaat piti keri poskilta, lapojen edest ja lantiolta ristiluun plt. -Taikayn naimattomat ottavat kukin lemmikinraksun, ja asettavat ne lattialle (ei yhteen kasaan).
Sitten lemmikki (kissa tai koira) anaaali huoneeseen, ja jonka raksun se ensin sy, se lyt armaansa vuoden kuluessa. Pime Jouluviikko ja Talvipiv olivat valoisan Juhannusviikon ja Mittumaarin vastakohta, ja paikoin molempina juhlina on harrastettu hyvin Suxx konsteja, puhumattakaan, ett wanhan Kekrin sulauduttua nykyjouluun, monet Kekri- ja joulutaiat ovat vidwo samanlaisia.
Kekrikokoelmastani Leesbo, olen yrittnyt thn listata ihan vain Joulunaikaan ja Tapaniin tarkoitettuja konsteja. Samankaltaisuuksia on kuitenkin vistmtt havaittavissa, Japanilainen Lesbot Suudella - HotPornAdult - porn HD ;) -Tapanina herttiin aikaisin ja lmmitettiin naapurin sauna.
Vaimot porno mentiin herttmn talonvki ja kutsuttiin heidt kylpemn. Tavan tarkoitus oli leikkimielisesti ilkkua toisten "laiskuutta". -Nosta pannu levylt, Lesbo anaali - video I Sux HD sekoita joukkoon kevtsipuli.
Lapset saivat valita tupsun vrin, ja tllaiset hauskat yhdistelmt niist syntyi. Tytyy kuitenkin mainita, ett Nanna olisi ehdottomasti halunnut sinisen tupsun, mutta idin mielipide jyrsi tss kohtaa.
Olin siis sit mielt, ett keltaisesta ja sinisest tulee liikaa naapurimaa mieleen, joten Nanna valitsi uudelleen. Voi raukka, ensin kysytn mielipidett, eik sit kuitenkaan kuunnella. Aamon lempivri on jo pitkn ollut oranssi, joten hnen valintansa ei ollut yllttv :) Kokeilin tss paidassa ekaa kertaa kaitalehuolittelua trikoolla, ja se onnistui hyvin. Tosin tarkkana pit olla, ett pntiest tulee tarpeeksi joustava. Sitten ommellaan saumurilla ympri, ja tlt se Lesbo anaali - video I Sux HD jlkeen nytt kummaltakin puolelta.
Ensin leikataan tmn Lesbo anaali - video I Sux HD palat. Kuosi- ja vuorikankaiden reunojen pitisi olla suunnilleen saman pituiset, mutta en kyll mittaillut ja leikkasin muutenkin vapaalla kdell, kuten kuvasta nkyy :) Kun Nanna nki nm muffinssikankaat, hn totesi heti: "Nam, tuli nlk!".
Ostin nit kesll Tukholman Stoff och stilist. Marimekon resoreista lytyi sopivat svyt, ja ruskea ihanan pehme harjattu jersey on mys Vireo. Sitten vaihdetaan saumuriin sopivan vriset langat.
Mulla on tss alasiepparissa oranssi lanka, Lesbo anaali - video I Sux HD Lewbo tulee tyn alle. Kannattaa kokeilla kangastilkulle, ett langankireydet on hyvt. Pienimminenkin on jo hoksannut, miten vaatteita kuvatessa poseerataan. Niin innoissaan kipaisi kuvauspaikalle ja kuvien ottamisen jlkeen oli palkkaa Sxu :) No annoin xylitolpastillin.
Happy Socks -verkkokaupassa on paljon mielenkiintoisia ja vrikkit sukkia ja Seksikäs ja Masturboi kameran, jotka saavat takuulla hymyn huurille. Tutustu verkkokaupan Lrsbo tuotteisiin klikkaamalla tt tarjousta. Nannan suosikki oli tietty tm eka vriks yhdistelm :) idin Lrsbo siin on jo pari muffinssia liikaa yhdelle kertaa.
Nanna tykksi tst autokankaasta tosi paljon mys, ja tllaisen tunikan lopuista tilkuista sai viel tehty. Violetti trikoo on Marimekon, kuten mys resori.

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
MATKAMIEHET BRYDON JA COOGAN ESPANJASSA ohjelmatiedot - Telsu.fi
Haulla matkamiehet brydon ja coogan espanjassa löytyy 12 aiemmin esitettyä tv-ohjelmaa.
Matkamiehet Brydon ja Coogan EspanjassaSu
ke 15.01. klo 16.40 - 17.10
ti 14.01. klo 16.40 - 17.10
5/6. La Mancha: Parador de Almagro. Steven ja Robin reissu on edennyt jo siihen pisteeseen, että Emma ja Yolanda liittyvät seuraan kuten aina ennenkin. Miehet pääsevät poseeraamaan tuulimyllyjen kanssa, mutta kumpi saa olla Sancho Panza ja kumpi itse Don Quijote? (U) HD
pe 10.01. klo 16.40 - 17.10
4/6. Siguenza: Nöla. Steve herää painajaiseen ja on muutenkin pinna kireällä. Katedraalin holveissa kuuluvat yhä Espanjan sisällissodan kaiut. Vai onko äänessä sittenkin maanmies, englantilainen katusoittaja, joka tuntee seudun kuin omat tyhjät taskunsa. (U) HD
to 09.01. klo 16.40 - 17.10
3/6. La Rioja: La Posada del Laurel. Parivaljakko maistelee La Riojan seudun herkkuja, astelee dinosaurusten jalanjäljissä ja yöpyy hotellissa, jossa Marlon Brandokin yöpyi ja siemaili drinkkejä kuuluisaa inkvisiittoria esittäessään. (U) HD
ke 08.01. klo 16.40 - 17.10
2/6. Aragonia: Etxebarri. Miekkosten matka jatkuu maailmankuuluun huippuravintolaan, jossa ruoka liekitetään avotulella. Yöksi miehet saapuvat kuningas Ferdinandin synnyinseudulle, josta sai alkunsa espanjalainen inkvisitio. Käykö matkalaisille kalpaten? (U) HD
ti 07.01. klo 16.40 - 17.10
Uusi sarja 1/6. Santander: Txoko. Herkkusuut Steve Coogan ja Rob Brydon tekevät jälleen yhteistä matkaa, tällä kertaa ympäri ämpäri Espanjaa. Matka alkaa baskimaasta ja edessä on ensimmäinen arvioitava ravintola, sekä ikivanhoja luolamaalauksia. (U) HD
Matkamiehet Brydon ja Coogan EspanjassaS
ke 06.03.2019 21.30 - 22.00
6/6. Andalucia: El Refectorium. Viikko vetelee viimeisiään ja iskuryhmä suuntaa vielä Andaluciaan, niin pitkälle, että tulee meri vastaan. On jäähyväisten aika, ja Rob palaa kotiin. Steve jää vielä Espanjaan kirjoittaakseen ja odottaa omaa sydänkäpyään saapuvaksi. Vaan kuinkas sitten käykään...? HD
ke 27.02.2019 21.30 - 22.00
5/6. La Mancha: Parador de Almagro. Steven ja Robin reissu on edennyt jo siihen pisteeseen, että Emma ja Yolanda liittyvät seuraan kuten aina ennenkin. Miehet pääsevät poseeraamaan tuulimyllyjen kanssa, mutta kumpi saa olla Sancho Panza ja kumpi itse Don Quijote? HD
ke 20.02.2019 21.30 - 22.00
4/6. Siguenza: Nöla. Steve herää painajaiseen ja on muutenkin pinna kireällä. Katedraalin holveissa kuuluvat yhä Espanjan sisällissodan kaiut. Vai onko äänessä sittenkin maanmies, englantilainen katusoittaja, joka tuntee seudun kuin omat tyhjät taskunsa. HD
ke 13.02.2019 21.30 - 22.00
3/6. La Rioja: La Posada del Laurel. Parivaljakko maistelee La Riojan seudun herkkuja, astelee dinosaurusten jalanjäljissä ja yöpyy hotellissa, jossa Marlon Brandokin yöpyi ja siemaili drinkkejä kuuluisaa inkvisiittoria esittäessään. HD
ke 06.02.2019 21.30 - 22.00
2/6. Aragonia: Etxebarri. Miekkosten matka jatkuu maailmankuuluun huippuravintolaan, jossa ruoka liekitetään avotulella. Yöksi miehet saapuvat kuningas Ferdinandin synnyinseudulle, josta sai alkunsa espanjalainen inkvisitio. Käykö matkalaisille kalpaten? HD
ke 30.01.2019 21.30 - 22.00
Uusi sarja 1/6. Santander: Txoko. Herkkusuut Steve Coogan ja Rob Brydon tekevät jälleen yhteistä matkaa, tällä kertaa ympäri ämpäri Espanjaa. Matka alkaa baskimaasta ja edessä on ensimmäinen arvioitava ravintola, sekä ikivanhoja luolamaalauksia. HD
www.telsu.fi > ohjelmatiedot > Matkamiehet Brydon ja Coogan Espanjassa
Snowcross18:00 - 19:00 AlfaTV Emmerdale18:25 - 18:55 MTV3 Puoli seitsemän18:30 - 19:00 Yle TV1 Kimpassa19:00 - 20:00 Nelonen Sanditon19:00 - 19:47 Yle TV1 Salatut elämät19:30 - 20:00 MTV3 Syke19:45 - 20:35 Yle TV2 Egenland20:00 Yle Teema & Fem Unelma Oy: Univaikeuksia ja mielekäs stressi20:00 - 20:30 Yle TV1 Tanssin tähden20:30 - 21:00 AlfaTV Stacey Dooley: Palkkionmetsästäjät20:35 - 21:25 Yle TV2 Harry ja Meghan: kuninkaallinen kriisi21:00 - 22:00 MTV3 Historia: Diktaattorien työkalut21:00 Yle Teema & Fem Arman ja Suomen rikosmysteerit22:00 - 23:00 Nelonen Jalkapallon Italian cup: Puolivälieräottelu22:45 - 23:40 Yle TV2
American Pie Presents: The Book of Love21:00 - 23:00 TV5 IMDb 4.8 What If21:00 - 23:00 Liv IMDb 6.8 Lapsena kidnapattu21:00 - 23:00 Hero IMDb 6.1 Unelmien naapuri21:00 - 23:10 Sub IMDb 6.7 Hysteria21:55 Yle Teema & Fem IMDb 5.7 Turvatalo23:00 - 01:20 TV5 IMDb 6.8 Maailmojen sota23:00 - 01:10 FOX IMDb 6.5 Deadpool29.1. klo 00:10 - 02:20 Sub IMDb 8.0
Pinnalla juuri nyt: Yksittäistapaus: Tyttöbileet, Holby Cityn sairaala, Kummeli esittää: Kontio & Parmas, Syke, Alppihiihdon MC: Schladming, Frendit, Liiga, Jalkapallon Italian cup: Puolivälieräottelu, Sydämen asialla, Loistava ystäväni

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


Osallisuussuunnitelma 2019 - 2021 | Mikkeli
Kokous 21.11.2018
Osallisuussuunnitelma 2019 - 2021
Hyvinvoinnin ja osallisuuden lautakunta, kokous 21.11.2018
§ 115 Osallisuussuunnitelma 2019 - 2021
MliDno-2018-2366
Virpi Launonen, elinikäisen oppimisen ja osallisuuden johtaja, Virpi.Launonen@mikkeli.fi
Kuntalain (22 §) mukaan ”Kunnan asukkailla ja palvelujen käyttäjillä on oikeus osallistua ja vaikuttaa kunnan toimintaan. Valtuuston on pidettävä huolta monipuolisista ja vaikuttavista osallistumisen mahdollisuuksista.
Osallistumista ja vaikuttamista voidaan edistää erityisesti:
1) järjestämällä keskustelu- ja kuulemistilaisuuksia sekä kuntalaisraateja;
2) selvittämällä asukkaiden mielipiteitä ennen päätöksentekoa;
3) valitsemalla palvelujen käyttäjien edustajia kunnan toimielimiin;
4) järjestämällä mahdollisuuksia osallistua kunnan talouden suunnitteluun;
5) suunnittelemalla ja kehittämällä palveluja yhdessä palvelujen käyttäjien kanssa;
6) tukemalla asukkaiden, järjestöjen ja muiden yhteisöjen oma-aloitteista asioiden
suunnittelua ja valmistelua.”
Kunta voi vapaasti päättää siitä, miten se tämän velvollisuutensa käytännössä toteuttaa.
Mikkelin kaupungin elinikäisen oppimisen ja osallisuuden tulosalueella on valmisteltu osallisuussuunnitelmaa vuosille 2019 - 2021. Suunnitelmaa on työstetty syksyn 2018 aikana yhteensä yhdeksässä työpajassa eri sidosryhmien kanssa. Lisäksi asioita on työstetty mikkeliläisten kanssa kahdessa eri tapahtumassa: MeijänPiknik
-puistotapahtumassa ja Sadonkorjuumarkkinoilla. Suunnitelmaa varten on pyydetty palautetta ja kommentteja laajalti mikkeliläisiltä yhdistyksiltä, oppilaitoksilta, yrityksiltä, julkistoimijoilta ja asukkailta niin työvaiheessa kuin luonnosvaiheessakin.
Osallisuussuunnitelmassa on pyritty huomioimaan kaupungin strategiset tavoitteet sekä osallisuuden rakenteiden vahvistaminen. Hyväksymisen jälkeen osallisuussuunnitelmasta tehdään visuaalisempi versio, jota voidaan käyttää verkkosivuilla sekä printattuna materiaalina erilaisissa kuntalaistilaisuuksissa.
Osallisuussuunnitelman toteutumista seurataan vuosittain. Osallisuussuunnitelma liitteenä.
Hyvinvoinnin ja osallisuuden lautakunta päättää esittää kaupunginhallitukselle, että se hyväksyy osallisuussuunnitelman vuosille 2019 - 2021 liitteen mukaisesti.
Merkitään, että Pekka Pöyry poistui kokouksesta tämän pykälän käsittelyn aikana.
Liite Hyoltk Osallisuussuunnitelma 2019-2021 taulukko marraskuu.pdf (pdf, 351 kt)
§ 105 Kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus
§ 106 Pöytäkirjan tarkastus
§ 107 Ilmoitusasiat ja viranhaltijoiden päätökset tiedoksi
§ 108 Sivistyksen ja hyvinvoinnin palvelualueen kokousajat 1.1. - 31.8.2019/hyvinvoinnin ja osallisuuden lautakunta
§ 109 Rantakylän päiväkodin ja nuorisotalon hankesuunnitelma/hyvinvoinnin ja osallisuuden lautakunnan lausunto
§ 110 Kulttuuripalveluiden säännölliset toiminta-avustukset 2019
§ 111 Nuoren mikkeliläisen taiteilijan apuraha 2018.
§ 112 Ei julkinen
§ 113 Kuntalaisaloite, eläkeläistoiminnan kehittäminen ja yhteistoiminnan parantaminen
§ 114 Valtuustoaloite: Kokoontumistiloilla elinvoimaa
§ 116 Aluejohtokuntien strategiset hankkeet vuonna 2019
§ 117 Talousarvion toteutumisen seuranta 31.10.2018 / Hyvinvoinnin ja osallisuuden lautakunta


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiArkkitehtuurianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiVärikäsViileäTietokoneetSöpöKukkaHauskaPelitTytötteLomaHDKuumaElääLogoRakkausElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisää	Kotiin / Lisää / taustakuvat android ilmaiseksi Lataa	taustakuvat android ilmaiseksi Lataa
69 näkymät
0	taustakuvat android ilmaiseksi Lataa
Tässä on joukko tapetteja android ilmaiseksi Lataa kokoelma For Pöytäkoneet, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä HDwallpaper20.com, on yli sata tuhansia taustakuvia ovat saatavilla ilmaiseksi Lataus. Voit ladata Joka taustakuvat veloituksetta, Koska nämä taustakuvat ovat lataaja käyttäjille.
taustakuvat-android-vapaa-download1
Jos Like This taustakuvia Android ilmaiseksi Lataa Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Gamer11 Edellinen: triple taustakuva ilmaiseksi Lataa
seuraava: hd rakkaus taustakuvia ilmaiseksi Lataa
näkymät (36) Sad tapetti HD Collection
näkymät (20) Pokemon tapetti HD Collection
näkymät (14) valkoinen tapetti HD kokoelmat
näkymät (14) Full HD taustakuvia 15 Awesome kokoelmat
motivoiva taustakuvia HDvalentine taustakuva ilmaiseksi Lataajoulua taustakuvan hd FreeLaura Ashley taustakuva Best CollectionOcean tapetti HDferrari taustakuva ilmaiseksi Lataavauva taustakuvia ilmaiseksi Lataakawasaki tapetti HD CollectionTaustakuvia HD kokoelmathd taustakuvia 1366×768 ilmainen lataus Suunnitellut HDwallpaper20.com | Powered by zuuur.com	© Copyright 2016, Kaikki oikeudet pidätetään	Siirry alkuun

matches: hd HD HD HD HD hd HD HD