text:
celex-txt - 52006DC0156
Komission kolmas kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille opiskelevien, eläkkeellä olevien ja muiden työelämän ulkopuolella olevien unionin kansalaisten oleskeluoikeudesta annettujen direktiivien 93/96, 90/364 ja 90/365 soveltamisesta {SEK(2006) 424}
/* KOM/2006/0156 lopull. */
Bryssel 5.4.2006
KOM(2006) 156 lopullinen
KOMISSION KOLMAS KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE
opiskelevien, eläkkeellä olevien ja muiden työelämän ulkopuolella olevien unionin kansalaisten oleskeluoikeudesta annettujen direktiivien 93/96, 90/364 ja 90/365 soveltamisesta {SEK(2006) 424}
KOMISSION KOLMAS KERTOMUSNEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE
opiskelevien, eläkkeellä olevien ja muiden työelämän ulkopuolella olevien unionin kansalaisten oleskeluoikeudesta annettujen direktiivien 93/96, 90/364 ja 90/365 soveltamisesta
Tällä kertomuksella komissio täyttää oleskeluoikeudesta annetun direktiivin 90/364[1] ja ammattitoimintansa lopettaneiden työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien oleskeluoikeudesta annetun direktiivin 90/365[2] 4 artiklassa sekä opiskelijoiden oleskeluoikeudesta annetun direktiivin 93/96[3] 5 artiklassa säädetyn velvollisuutensa laatia joka kolmas vuosi kertomus näiden direktiivin soveltamisesta ja toimittaa se Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
Kertomuksessa on tarkoitus selostaa, miten direktiivin soveltamiseen liittyvät tekijät ovat kehittyneet vuosina 2003–2005 ja mitä uudistuksia Euroopan unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä oikeudesta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella 29.4.2004 annettuun, edellä mainitut direktiivit 30.4.2006 kumoavaan ja korvaavaan direktiiviin 2004/38[4] sisältyy.
Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön vaikutus
Euroopan yhteisöjen tuomioistuin antoi tarkastelujaksolla neljä merkittävää tuomiota, joissa se tulkitsi kyseisiä direktiivejä.
Tuomioistuin muistutti, että jokaisella unionin kansalaisella on EY:n perustamissopimuksen 18 artiklan 1 kohdan nojalla oikeus oleskella jäsenvaltioiden alueella ja että unionin kansalaisen aseman tarkoituksena on olla jäsenvaltioiden kansalaisten perustavanlaatuinen asema, jonka perusteella samassa tilanteessa olevat henkilöt voivat saada osakseen saman oikeudellisen kohtelun kansalaisuudestaan riippumatta, jollei nimenomaisesti määrätyistä poikkeuksista muuta johdu. Tuomioistuin korosti myös, että oikeutta vapaaseen liikkuvuuteen on tulkittava perusoikeuksien valossa ja erityisesti perhe-elämän suojan ja suhteellisuusperiaatteen valossa.
Asiassa C-456/02 Michel Trojani vs. Centre public d'aide sociale de Bruxelles 7.9.2004 annettu tuomio
Tuomioistuin muistutti, että oikeus oleskella jäsenvaltioiden alueella ei ole ehdoton, vaan se tunnustetaan vain, jollei perustamissopimuksessa määrätyistä sekä sen soveltamisesta annetuissa säännöksissä säädetyistä rajoituksista ja ehdoista muuta johdu.
Vaikka jäsenvaltiot voivat asettaa työelämän ulkopuolella olevan unionin kansalaisen oleskelun edellytykseksi sen, että hänellä on riittävästi tuloja ja varoja, tällaiseen henkilöön on sovellettava yhdenvertaisen kohtelun periaatetta, jos hän on laillisesti oleskellut jäsenvaltiossa tietyn ajan tai jos hänellä on oleskelulupa.
Tuomioistuin vahvisti, että vastaanottava jäsenvaltio voi katsoa, että henkilö, joka on turvautunut sosiaalihuoltoon, ei enää täytä oleskeluoikeutensa edellytyksiä. Tällaisessa tapauksessa vastaanottava jäsenvaltio voi yhteisön oikeudessa asetettuja rajoituksia noudattaen poistaa henkilön maasta. Se, että unionin kansalainen on turvautunut sosiaalihuoltojärjestelmään, ei kuitenkaan voi automaattisesti johtaa maasta poistamiseen.
Asiassa C-200/02 Kunqian Catherine Zhu ja Man Lavette Chen vs. Secretary of State for the Home Department 19.10.2004 annettu tuomio
Tuomioistuin katsoi, että jos unionin kansalainen on syntynyt jossakin muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, jonka kansalainen hän on, ja hän ei ole käyttänyt oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen, hänen tilannettaan ei voida pelkästään tästä syystä rinnastaa puhtaasti jäsenvaltion sisäiseen tilanteeseen, jossa kyseisellä kansalaisella ei ole vastaanottavassa jäsenvaltiossa mahdollisuutta vedota henkilöiden vapaata liikkuvuutta koskeviin yhteisön oikeuden määräyksiin tai säännöksiin.
Tuomioistuin katsoi, että perustamissopimuksessa ja johdetussa oikeudessa taattujen vapaata liikkuvuutta ja oleskelua koskevien oikeuksien haltijana pitämiselle ei voida asettaa edellytykseksi, että kyseinen henkilö on saavuttanut iän, jota vaaditaan oikeuskelpoisuuteen käyttää itse mainittuja oikeuksia.
Tuomioistuin totesi, että direktiivissä 90/364 ei ole säädetty mitään riittävien tulojen ja varojen alkuperää koskevia vaatimuksia, ja hylkäsi vastaväitteet, joiden mukaan riittäviä tuloja ja varoja koskeva edellytys tarkoittaa sitä, että kyseisellä henkilöllä itsellään on oltava tällaiset tulot ja varat, eikä hän voi tältä osin vedota mukanaan olevan perheenjäsenensä tuloihin tai varoihin. Tällainen tulkinta tarkoittaisi, että direktiivissä muotoiltuun edellytykseen lisättäisiin tulojen ja varojen alkuperää koskeva vaatimus, jolla puututtaisiin kohtuuttomasti vapaata liikkuvuutta ja oleskelua koskevan, perustavanlaatuisen oikeuden käyttämiseen, sillä tällainen vaatimus ei ole tarpeen julkisen talouden suojelemiseksi.
Tuomioistuin myönsi, että jos sellaista vanhempaa, joka on unionin kansalainen tai yhteisön ulkopuolisen valtion kansalainen ja joka tosiasiallisesti huolehtii lapsesta, jolle EY:n perustamissopimuksen 18 artiklassa ja direktiivissä 90/364 myönnetään oleskeluoikeus, kiellettäisiin oleskelemasta kyseisen lapsen kanssa vastaanottavassa jäsenvaltiossa, lapsen oleskeluoikeudella ei olisi mitään käytännön merkitystä. Tuomioistuimen johtopäätös oli, että jotta pieni lapsi voi käyttää oleskeluoikeuttaan, tämä edellyttää välttämättä, että kyseisellä lapsella on oikeus sen henkilön läsnäoloon, joka tosiasiassa huolehtii lapsesta.
Asiassa C-209/03 The Queen (Dany Bidarin hakemuksesta) vs. London Borough of Ealing ja Secretary of State for Education and Skills 15.3.2005 annettu tuomio
Tuomioistuin otti päinvastaisen kannan kuin aikaisemmin tuomioissa Lair (39/86) ja Brown (197/86) ja totesi, että opiskelijoille toimeentuloa varten myönnettävä tuki kuuluu EY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan arvioitaessa asiaa EY:n perustamissopimuksen 12 artiklan kannalta.
Tuomioistuin katsoi, että opiskelijoilla, jotka siirtyvät toiseen jäsenvaltioon korkeakouluopiskelua varten ja joilla on tätä varten direktiivin 93/96 nojalla oikeus oleskella kyseisessä valtiossa, ei ole mainitun direktiivin perusteella mitään oikeutta vaatia toimeentuloa varten myönnettävän tuen maksamista. Direktiivi 93/96 ei kuitenkaan ole esteenä sille, että jäsenvaltion kansalainen, joka EY:n perustamissopimuksen 18 artiklan ja direktiivin 90/364 nojalla oleskelee laillisesti toisen jäsenvaltion alueella, jossa hänen aikomuksenaan on aloittaa korkeakouluopinnot tai jatkaa kyseisten opintojen suorittamista, vetoaa oleskelunsa aikana yhdenvertaisen kohtelun periaatteeseen.
Tuomioistuin totesi myös, että jäsenvaltiolla on oikeus rajoittaa tuen myöntämistä siten, että tukea myönnetään ainoastaan sellaisille opiskelijoille, jotka ovat asumalla kyseisessä jäsenvaltiossa tietyn ajan osoittaneet integroituneensa kyseisen jäsenvaltion yhteiskuntaan jossain määrin.
Tuomioistuimen ratkaisun mukaan EY:n perustamissopimuksen 12 artiklaa on tulkittava siten, että se sulkee pois sellaisen kansallisen lainsäädännön, jossa toisen jäsenvaltion kansalaiselta evätään oikeus opiskelijan toimeentuloa varten myönnettävään tukeen siitä huolimatta, että kyseinen kansalainen oleskelee laillisesti vastaanottavassa jäsenvaltiossa ja on suorittanut siellä merkittävän osan toisen asteen opintojaan ja hänelle on tämän seurauksena syntynyt todellinen yhteys vastaanottavan jäsenvaltion yhteiskuntaan.
Yhdistynyt kuningaskunta on pannut tuomion täytäntöön muuttamalla Student Support Regulations -asetusta Englannissa ja Walesissä, Pohjois-Irlannissa ja Skotlannissa seuraavilla säädöksillä: Statutory Instrument 2005 No. 1341 ja Statutory Instrument 2005 No. 2084, Statutory Rule 2005 No. 323 ja Scottish Statutory Instrument 2005 No. 341.
Asiassa C-157/03 komissio vs. Espanja 14.4.2005 annettu tuomio
Komissio nosti tuomioistuimessa kanteen Espanjaa vastaan 7.3.2003. Tuomioistuin toisti, että oleskeluluvan myöntämisen edellytykset on säädetty asiaa koskevissa direktiiveissä ja ne ovat luonteeltaan rajoittavia. Jäsenvaltioiden on viipymättä myönnettävä maahantuloviisumi perheenjäsenille, jotka ovat tiettyjen kolmansien maiden kansalaisia. Viisumi on mahdollisuuksien mukaan myönnettävä maahantulopaikassa. Tuomioistuin katsoi, että Espanjan lainsäädännön säännökset, joissa näiden maiden kansalaisten oleskeluluvan saamiselle asetetaan ehdoksi, että heillä on oltava oleskeluviisumi perheen yhdistämistä varten, ovat mm. direktiivin 90/365 vastaisia.
Tuomioistuin korosti, että direktiivin 64/221 mukaan jäsenvaltion päätös oleskeluluvan myöntämisestä on tehtävä mahdollisimman pian ja joka tapauksessa viimeistään kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun lupaa haettiin. Tuomioistuimen ratkaisun mukaan Espanja ei ollut täyttänyt direktiivin 64/221 mukaisia velvollisuuksia, koska se ei ollut myöntänyt oleskelulupaa tässä ajassa.
Komission toimet yhteisön oikeuden valvojana
Asiakirjat, joita unionin kansalaisilta vaaditaan, kun he tulevat jäsenvaltioon tai lähtevät jäsenvaltiosta
Komissio vastaanotti tarkastelujaksolla entistä enemmän valituksia, jotka koskivat unionin kansalaisten oikeuksia heidän matkustaessaan muihin jäsenvaltioihin. Valituksia tekivät erityisesti uusien jäsenvaltioiden kansalaiset. Kaikille jäsenvaltioille lähetettiin 10.8.2005 kirje, jossa muistutettiin, että yhteisön oikeuden mukaan riittää, että unionin kansalainen esittää voimassa olevan henkilöllisyystodistuksen tai passin lähtiessään jäsenvaltion alueelta tai saapuessaan sinne. Tämä velvoite on vahvistettu yhteisön oikeuskäytännössä.
Näin ollen jäsenvaltiot eivät saa edellyttää, että viranomaiset tai kuljetusyhtiöt vaativat henkilöllisyystodistuksen sijaan passin taikka vaativat oleskelukortin tai paluulipun esittämistä tai suosittelevat, että passin tai henkilöllisyystodistuksen on oltava voimassa tietyn ajan paluun jälkeen.
Saatujen vastausten perusteella jäsenvaltioiden lainsäädäntö on yhteisön oikeuden mukaista.
Komissio ryhtyy tulevaisuudessakin toimenpiteisiin, jos soveltaminen ei ole asianmukaista.
Komission yksiköt tutkivat parhaillaan valituksia, jotka koskevat kahden jäsenvaltion lainsäädäntöä ja käytäntöä, joiden mukaan kuljetusvälineissä ei myönnetä eläkeläisalennusta muille kuin kansallisesta järjestelmästä eläkkeensä saaville, sekä kolmannen jäsenvaltion lainsäädäntöä, jonka mukaan sosiaalietuuksia ei myönnetä työelämän ulkopuolella oleville henkilöille.
Direktiivien noudattamatta jättämisestä tai virheellisestä soveltamisesta johtuvat menettelyt
Keskeisimpinä esille nousivat seuraavat kysymykset:
Oleskeluviisumi
Tuomioistuimen 14.4.2005 antaman tuomion ( ks. 2 kohta ) seurauksena komissio päätti lähettää Espanjalle EY:n perustamissopimuksen 228 artiklan nojalla virallisen ilmoituksen 13.12.2005. Vaikka perheenjäseniltä, jotka ovat kolmannen maan kansalaisia, ei enää vaadita oleskelulupaa, tuomioistuimen tuomiota voidaan pitää asianmukaisesti täytäntöön pantuna vasta kun kiistanalainen Espanjan lainsäädännön säännös on virallisesti muutettu.
Direktiivin 93/96 mukaisten tulojen ja varojen osoittaminen ja perheenjäsenten tulojen ja varojen erillinen osoittaminen
Tuomioistuin on tulkinnut direktiiviä 93/96 erityisesti asiassa C-424/98 komissio vs. Italian tasavalta 25.5.2000 antamassaan tuomiossa ja asiassa C-184/99 Grzelczyck 20.9.2001 antamassaan tuomiossa. Tulkinnan mukaan jäsenvaltiot eivät saa edellyttää, että direktiiviä 93/96 hyödyntävät opiskelijat esittävät todisteet tai antavat takuun tietystä määrästä tuloja ja varoja, vaan niiden on tyydyttävä siihen, että opiskelija ilmoituksella tai muulla valitsemallaan tavalla vakuuttaa viranomaisille, että hänellä on riittävät tulot ja varat itseään ja perheenjäseniään varten.
Komissio päätti 13.12.2005 lähettää Italialle perustellun lausunnon, joka koski 18.1.2002 annettua tasavallan presidentin asetusta nro 54. Asetus on ristiriidassa direktiivin 93/96 kanssa, koska siinä säädetään, että opiskelijoiden on esitettävä todisteet riittävistä tuloista ja varoista. Lisäksi se on ristiriidassa kaikkien kolmen mainitun direktiivin kanssa, koska siinä edellytetään, että perheenjäsenet esittävät todisteet riittävistä tuloista ja varoista unionin kansalaisen esittämistä todisteista erillään.
Komissio teki 14.12.2004 päätöksen Ranskaa vastaan aloitetun rikkomisasian käsittelyn lopettamisesta. Komissio oli lähettänyt 19.12.2002 perustellun lausunnon, joka koski 11.3.1994 annetussa asetuksessa nro 94-211 ja 19.6.1999 lähetetyssä soveltamisohjeessa esitettyä vaatimusta, jonka mukaan opiskelijoiden on vakuutettava viranomaisille, että heillä on käytössään tietty määrä tuloja ja varoja, ja käytäntöä, jonka mukaan opiskelijoiden on esitettävä todisteet pankkitilistä. Asian käsittely lopetettiin, koska Ranska oli 26.11.2003 hyväksynyt lain nro 2003-1119, jolla kumottiin kaikkiin unionin kansalaisiin sovellettu velvollisuus hankkia oleskelukortti ja muutettiin kiistanalaisia säännöksiä.
Komissio päätti 30.3.2004 lopettaa myös Alankomaiden kansallisten täytäntöönpanotoimenpiteiden epäasianmukaista soveltamista koskevan asian käsittelyn. Eräälle saksalaiselle opiskelijalle ei ollut myönnetty oleskelukorttia, koska hän ei ollut esittänyt todisteita pankkitilistä. Komission puututtua asiaan oleskelukortti myönnettiin opiskelijalle ilman tällaisia todisteita.
Tulojen ja varojen lähde ja pysyvyys direktiivin 90/364 nojalla
Kuten Chen -tuomiossa vahvistettiin, direktiivissä 90/364 ei ole säädetty mitään kyseisen direktiivin nojalla oleskeluoikeutta hakevilta unionin kansalaiselta vaadittavien riittävien tulojen ja varojen alkuperää koskevia vaatimuksia.
Komissio lähetti Alankomaille 3.4.2003 perustellun lausunnon muun muassa siksi, että maan lainsäädännössä edellytetään unionin kansalaisilla olevan käytössään riittävät tulot ja varat vähintään vuoden ajan ja että tulot ja varat ovat henkilökohtaisia. Komission yksiköt harkitsevat asian viemistä tuomioistuimeen.
Komissio nosti 30.9.2003 Belgiaa vastaan kanteen (asia 408/03), jossa on kyse EY:n perustamissopimuksen 18 artiklan ja direktiivin 90/364 mukaisten velvollisuuksien noudattamatta jättämisestä, koska unionin kansalaisten oleskeluoikeuden ehdoksi oli asetettu, että heillä on riittävät henkilökohtaiset tulot ja varat. Julkisasiamiehen 25.10.2005 esittämässä ratkaisuehdotuksessa vahvistettiin komission kanta.
Belgiaa vastaan on käynnissä toinenkin rikkomisesta johtuva menettely, joka koskee tästä kysymyksestä tehtyä valitusta.
Komissio lähetti 18.10.2004 Luxemburgille virallisen ilmoituksen, joka koski erään Saksan kansalaisen valitusta. Kyseiseltä henkilöltä oli evätty direktiivin 90/364 mukainen oleskeluoikeus siksi, että hänellä ei ollut henkilökohtaisia tuloja ja varoja, vaikka hänen vanhempansa ja hänen sulhasensa äiti olivat sitoutuneet vastaamaan hänen menoistaan. Luxemburgin vastausta tutkitaan parhaillaan.
Sosiaalihuoltoon turvautumisen seuraukset
Kuten tuomioistuin on asioissa Grzelczyck ja Trojani vahvistanut, jäsenvaltiot voivat katsoa, että sosiaalihuoltoon turvautunut henkilö, johon sovelletaan direktiiviä 90/364 tai 93/96, ei enää täytä oleskeluoikeutensa edellytyksiä, ja ryhtyä yhteisön oikeudessa asetetuissa rajoissa toimiin joko hänen oleskelulupansa peruuttamiseksi tai sen uusimisen epäämiseksi. Tällaiset toimet eivät kuitenkaan missään tapauksessa saa automaattisesti olla seurauksena siitä, että opiskelija tai työelämän ulkopuolella olevan unionin kansalainen turvautuu sosiaalihuoltojärjestelmään.
Komissio totesi edellä mainitussa 3.4.2003 päivätyssä Alankomaille osoitetussa perustellussa lausunnossa, että maan lainsäädäntö, jossa säädetään, että sosiaalihuoltoon turvautuvalta unionin kansalaiselta evätään oleskeluoikeus tai se peruutetaan automaattisesti, on ristiriidassa direktiivin 90/364 kanssa.
Oleskelukortin myöntämistä tai siinä olevan osoitteen muuttamista varten tarvittavat asiakirjat
Yhteisön tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan (asia C-363/89 Roux , 5.2.1991, ja asia C-376/89 Giagounidis , 5.3.1991) oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen käyttävien unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä maahantulon ja oleskelun edellytykset sisältyvät asiaa koskeviin yhteisön oikeuden säännöksiin, jotka ovat sillä tavoin kaikenkattavia, että jäsenvaltioiden viranomaiset voivat vaatia ainoastaan sellaisia asiakirjoja, joista on nimenomaan säädetty sovellettavassa yhteisön lainsäädännössä.
Ranskalle lähetettiin 18.10.2004 virallinen ilmoitus, joka koski maan viranomaisten 6.12.2000 lähetetyn soveltamisohjeen perusteella unionin kansalaisille ja heidän perheenjäsenilleen asettamaa vaatimusta esittää oleskelukortin saamiseksi erinäisiä asiakirjoja, jotka osoittavat heidän siviilisäätynsä ja kotipaikkansa, ja valitusta, joka on tehty samanlaisista vaatimuksista, kun kyseessä on oleskelukortissa olevan osoitteen muuttaminen. Täydentävä virallinen ilmoitus lähetettiin 12.12.2005, koska soveltamisohje on edelleen voimassa, vaikka kiistanalaiset käytänteet on lopetettu, ja koska lainsäädännössä edelleen säädetään oleskelukortin myöntämisestä, jos unionin kansalainen sellaista pyytää.
Espanjalle lähetettiin 21.12.2005 virallinen ilmoitus, koska maa oli vaatinut brittiläistä eläkeläistä, joka viettää yli kolme kuukautta vuodessa Espanjassa mutta ei halua siirtää kotipaikkaansa lopullisesti Espanjaan, esittämään asetuksen (EY) N:o 1408/71 mukaisen lomakkeen 121 saadakseen Espanjan oleskelukortin. Komissio katsoo tämän olevan ristiriidassa direktiivin 90/365 kanssa, sillä direktiivissä ei edellytetä erityisen sairausvakuutuslomakkeen esittämistä oleskelukortin saamiseksi. Tämä on ristiriidassa myös asetuksen (EY) N:o 1408/71 kanssa. Siinä säädetään, että eläkeläiset voivat käyttää tilapäisten oleskelujaksojen aikana lomaketta 111. Eurooppalainen sairaanhoitokortti korvasi tämän lomakkeen kesäkuusta 2004.
Automaattinen maastapoistumismääräys, jos asiakirjoja ei esitetä määräajassa
Komissio nosti 30.3.2003 tuomioistuimessa Belgiaa vastaan kanteen (asia C-408/03) ja pyysi tuomioistuinta toteamaan, että Belgia on jättänyt noudattamatta muun muassa direktiiviin 90/364 perustuvia velvollisuuksiaan, koska se on säätänyt mahdollisuudesta antaa automaattisesti maastapoistumismääräys unionin kansalaisille, jotka eivät ole toimittaneet oleskeluluvan saamiseksi vaadittuja asiakirjoja asetetussa määräajassa.
Syrjivät rangaistukset oleskelukortin hankkimisen tai uusimisen laiminlyönnistä
Komissio nosti 7.3.2003 tuomioistuimessa Espanjaa vastaan kanteen (asia C-108/03), koska maa on jättänyt noudattamatta muun muassa EY:n perustamissopimuksen 39, 43 ja 49 artiklaan perustuvia velvollisuuksiaan. Muiden unionimaiden kansalaisten kohtelu on Espanjassa oleskelulupasäännösten rikkomisasioissa tuottamuksellisuuden asteen ja sakkoasteikon osalta kohtuuttoman erilainen kuin kansallisten henkilöllisyysasiakirjojen hankkimis- tai uusimisvelvollisuutta rikkovien Espanjan kansalaisten.
Vastauksessaan komission tuomioistuimessa vireille panemaan asiaan Espanja kertoi ilmoittaneensa komissiolle 14.2.2003 annetusta kuninkaallisesta asetuksesta 178/2003, jolla poistettiin muiden unionin kansalaisten kuin työelämän ulkopuolella olevien velvollisuus hankkia oleskelukortti. Komissio päätti peruuttaa kanteen 22.7.2003.
Pysyvä oleskelukortti – syrjintä kansallisuuden perusteella
Komissio nosti tuomioistuimessa kanteen Ranskaa vastaan 17.6.2003 (asia C-258/03), koska Ranska oli jättänyt täyttämättä EY:n perustamissopimuksen 12 artiklaan perustuvat velvollisuutensa, kun se oli asettanut vastavuoroisuuden ehdoksi sille, että muiden jäsenvaltioiden kansalaisille voidaan myöntää pysyvä oleskelulupa 11.3.1994 annetun asetuksen 94-221 nojalla.
Ranska poisti vastavuoroisuusehdon edellä mainitulla lailla 2003-1119, ja komissio päätti peruuttaa kanteen 30.3.2004.
Oleskelukorttien hinta
Kreikan muutettua lakia nro 2910/2001 komissio päätti 7.7.2004 lopettaa maata koskevan rikkomisesta johtuvan menettelyn, jossa oli kyse oleskelukortin syrjivästä hinnasta kansallisten henkilöllisyysasiakirjojen hintaan verrattuna.
Katsaus uusien jäsenvaltioiden täytäntöönpanotoimenpiteisiin
Kaikki kymmenen uutta jäsenvaltiota hyväksyivät toimenpiteet direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöään ennen liittymistään. Viimeisestä toimenpiteestä ilmoitettiin komissiolle tammikuussa 2005. Komissio ei saanut tarkastelujaksolla yhtään valitusta näiden jäsenvaltioiden tavasta soveltaa direktiivejä.
Liitteessä on taulukko, jossa on katsaus kansallisiin täytäntöönpanotoimenpiteisiin.
Uusi direktiivi 2004/38 – Tärkeimmät uudistukset
Tärkein yksittäinen tekijä tarkastelujaksolla oli Euroopan parlamentin ja neuvoston hyväksyntä direktiiville 2004/38. Direktiivi on merkittävä edistysaskel, jonka myötä oikeus vapaaseen liikkuvuuteen kehittyy pelkästä taloudellisesta oikeudesta todellisen unionin kansalaisuuden konkreettiseksi ilmentymäksi.
Direktiivissä on koottu yhteen säädökseen vapaata liikkuvuutta ja oleskelua koskeva yhteisön lainsäädäntö, mm. kolme edellä mainittua direktiiviä, ja tehty oikeudesta läpinäkyvämpi ja helpompi soveltaa sekä unionin kansalaisten että jäsenvaltioiden viranomaisten kannalta.
Direktiivi on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä viimeistään 30.4.2006.
Tärkeimmät direktiivin mukanaan tuomat uudistukset ovat seuraavat:
- Unionin kansalaisten perheen yhdistämistä koskevat oikeudet ulotetaan rekisteröityihin kumppaneihin. Lisäksi perheenjäsenille myönnetään uusia oikeuksia siltä varalta, että unionin kansalainen kuolee tai avioliitto tai rekisteröity kumppanuus purkautuu.
- Oikeutta vapaaseen liikkuvuuteen helpotetaan vähentämällä siihen liittyviä muodollisuuksia. Unionin kansalaiset ja heidän perheenjäsenensä voivat oleskella toisen jäsenvaltion alueella enintään kolmen kuukauden ajan ilman muita ehtoja tai muodollisuuksia kuin se, että heillä on oltava voimassa oleva henkilökortti tai passi.
- Unionin kansalaisten ei enää tarvitse hankkia oleskelulupaa oleskelujäsenvaltiossa yli kolmen kuukauden oleskelujaksoja varten. Riittää, että he rekisteröityvät toimivaltaisten viranomaisten luona, ja rekisteröintiäkin vaaditaan ainoastaan siinä tapauksessa, että vastaanottavat jäsenvaltio pitää sitä tarpeellisena. Nämä byrokratiaa vähentävät toimet vastaavat niitä toimia, joita useat jäsenvaltiot ovat jo toteuttaneet oleskelulupavaatimuksen poistamiseksi.Direktiivissä säilytetään vaatimus, että unionin kansalaisten on harjoitettava ansiotoimintaa tai, jos he ovat työelämän ulkopuolella, heillä on oltava käytössään riittävästi varoja ja kattava sairausvakuutus voidakseen oleskella toisessa jäsenvaltiossa.
- Erityisesti työelämän ulkopuolella olevia henkilöitä koskeva keskeinen uudistus on se, että oleskeltuaan vastaanottavassa jäsenvaltiossa laillisesti ja yhtäjaksoisesti viisi vuotta unionin kansalaiset ja heidän perheenjäsenensä saavat pysyvän oleskeluoikeuden, jolle ei enää aseteta ehtoja. Tämä oikeus on Euroopan kansalaisuuden selkeä ilmentymä.
- Direktiivissä vahvistetaan selkeästi, että unionin kansalaisilla ja heidän perheenjäsenillään, jotka oleskelevat direktiivin nojalla jossakin jäsenvaltiossa, on oikeus tulla kohdelluiksi tasavertaisesti kyseisen jäsenvaltion kansalaisten kanssa.Tähän oikeuteen on säädetty kaksi poikkeusta: vastaanottavan jäsenvaltion ei tarvitse myöntää opiskelijoille ja muille työelämän ulkopuolella oleville oikeutta sosiaaliavustukseen ensimmäisten kolmen oleskelukuukauden aikana eikä sen tarvitse myöntää näille henkilöille ennen pysyvän oleskeluoikeuden saamista toimeentulotukea opintoja varten opintorahan tai -lainan muodossa.
- Direktiivissä annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus peruuttaa unionin kansalaisen tai hänen perheenjäsentensä oleskeluoikeus ainoastaan yleiseen järjestykseen tai yleiseen turvallisuuteen taikka kansanterveyteen liittyvistä syistä tai jos oleskelun edellytykset eivät täyty. Siinä säädetään, että karkottamistoimenpide ei saa automaattisesti olla seurauksena siitä, että unionin kansalainen tai hänen perheenjäsenensä turvautuu vastaanottavan jäsenvaltion sosiaalihuoltoon.Direktiivi parantaa pysyvän oleskeluoikeuden saaneiden unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä turvaa yleiseen järjestykseen tai yleiseen turvallisuuteen perustuvaa karkottamista vastaan. Lisäksi mahdollisuus karkottaa unionin kansalaisia, jotka ovat oleskelleet vastaanottavassa jäsenvaltiossa edelliset kymmenen vuotta tai ovat alaikäisiä, rajoitetaan tapauksiin, joissa on kyse yleistä turvallisuutta koskevista pakottavista syistä.Direktiivissä vahvistetaan olemassa olevia menettelyllisiä takeita karkottamista vastaan ja ulotetaan ne tapauksiin, joissa karkottamisen syynä on, että oleskelun edellytykset eivät täyty.
Jotta unionin kansalaisilla olisi riittävästi tietoa oikeuksistaan, direktiivissä velvoitetaan jäsenvaltiot tiedottamaan kansalaisille direktiivistä johtuvista oikeuksista erityisesti järjestämällä tiedotuskampanjoita. Komissio on tätä tarkoitusta varten julkaissut verkkosivuillaan koosteen asiaa koskevasta lainsäädännöstä sekä verrannut voimassa olevaa lainsäädäntöä direktiiviin[5].
Voidakseen seurata, miten jäsenvaltiot saattavat direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöä, ja auttaakseen niitä tässä tehtävässä, komissio järjesti jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kanssa kaksi kokousta, jotka pidettiin kesäkuussa 2005 ja tammikuussa 2006.
Tarkastelujakson päättyessä eli viisitoista vuotta sen jälkeen kun työelämän ulkopuolella olevien unionin kansalaisten oleskeluoikeutta koskevat direktiivit hyväksyttiin niiden soveltaminen on pääosin tyydyttävää, kuten rikkomistapausten väheneminen osoittaa. Rikkomisesta johtuva menettely on kuitenkin käynnissä kuuden jäsenvaltion kansallisten täytäntöönpanotoimenpiteiden vuoksi. Syynä on direktiivien noudattamatta jättäminen tai virheellinen soveltaminen, jossa on kyse lähinnä direktiivin rajoittavasta tulkinnasta. Komissio sai tarkastelujaksolla myös valituksia, jotka voitiin monesti ratkaista aloittamatta rikkomisesta johtuvaa menettelyä.
SOLVIT-verkko[6], Europe Direct (suora linja Eurooppaan)[7] ja kansalaisten neuvontapalvelu[8] olivat edelleen merkittäviä välineitä, joiden avulla kansalaisten oli mahdollista saada hyödyllistä tietoa tai hoitaa nopeaa ratkaisua vaativia tapauksia, joihin rikkomisesta johtuva menettely ei rajoitustensa vuoksi sovellu.
Uusi direktiivi 2004/38 parantaa nykyistä lainsäädäntöä ja tarjoaa monella tapaa ratkaisun moniin ongelmiin, joita aikaisempien kolmen direktiivin soveltamisessa oli. Näkyvimmät unionin kansalaisuuteen liittyvät perusoikeudet eli oikeus vapaaseen liikkuvuuteen ja oleskeluun on koottu yhteen yksinkertaiseen säädökseen. Oleskeluoikeuden käyttö helpottuu, kun hallinnolliset muodollisuudet ja niihin liittyvät kulut vähenevät. Lisäksi otetaan käyttöön pysyvä oleskelulupa vastaanottavassa jäsenvaltiossa viiden vuoden oleskelun jälkeen. Tällä perusteella myönnettyyn oleskeluoikeuteen ei liity ehtoja, ja samalla varmistetaan, että työelämän ulkopuolella olevia unionin kansalaisia kohdellaan vastaanottavan jäsenvaltion kansalaisten kanssa täysin tasavertaisesti. Direktiivissä rajoitetaan mahdollisuutta karkottaa unionin kansalaisia ja heidän perheenjäseniään. Tuomioistuimen tuomiot ja niihin sisältyvien selvennysten sisällyttäminen direktiiviin auttavat ehkäisemään rikkomista.
Komissio pitää ehdottoman tärkeänä, että direktiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä asianmukaisesti ja seuraa tarkasti, miten työ edistyy.
[1] EYVL L 180, 13.7.1990, s. 26.
[2] EYVL L 180, 13.7.1990, s. 28.
[3] EYVL L 317, 18.12.1993, s. 59.
[4] Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/38/EY, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä oikeudesta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella, asetuksen (ETY) N:o 1612/68 muuttamisesta ja direktiivien 64/221/ETY, 68/360/ETY, 72/194/ETY, 73/148/ETY, 75/34/ETY, 75/35/ETY, 90/364/ETY, 90/365/ETY ja 93/96/ETY kumoamisesta (EUVL L 158, 30.4.2004, s. 77).
[5] http://europa.eu.int/comm/justice_home/doc_centre/citizenship/movement/doc/free_movement_281004_en.pdf
[6] http://europa.eu.int/comm./internal_market/solvit
[7] http://europa.eu.int/europedirect/index_en.htm. Maksuton palvelunumero 00 800 67 89 10 11.
[8] http://europa.eu.int/citizensrights/signpost/front_end/index_en.htm .

matches: tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin


text:
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / HD / hd taustakuvia iphone 4 HD	hd taustakuvia iphone 4 HD
2,016 näkymät
0	hd taustakuvia iphone 4 HD
Tässä on paras kokoelma HD taustakuvia iphone 4 HD For Pöytäkoneet, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos näin hd taustakuvia iphone 4 HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
seuraava: Paras ipad taustakuvat HD
clannad tapetti HDUbuntu taustakuvatlehdet tapetti HDkallo taustakuvia HDTom ja Jerry tapetti HDvapaassa pudotuksessa tapettiasus rog tapetti HDnew york city taustakuvatseinämuraalit tapettiviileä työpöydän taustakuva HD Mainos

matches: HD hd HD HD hd HD HD HD hd HD HD HD


text:
Kate singler - Treffi vinkit H rn sand: Escorts tallinna suomi24 seksiseuraa escort service finland uivelot. You tub suomi porno ihastuminen merkit aistillinen hieronta alasti suomi sex. Osoitetiedot ilmaiseksi eniro finland sexwork / Shamrock Erotic massage tallinn finland teen porn hd milf seksiseuraa hyvinkä aistillinen hieronta gay chat. Helsinki escorts ; Sex work kuopio seksi alaston hierontaa kuopio ilotyttö helsinki. Escort, service, finland, lammassaari Hd Porn. Homoseksuaaliseen inka porno aistillinen hieronta, service; Mistress; More than one man. Ilmainen hd porno gay escort finland - Naiset Iisalmi Etsii naista Mikä tahansa g25ncaytti Mikkeli Suomi. Escort ja hierojatyt t maassa Suomi Helsinki - WikiSexGuide - International World Sex Guide Seks tutvus ja kuulutused Tallinnas, Tartus Naine otsib meest. Tantra hierontaa escorts finland, rituals OF sexual power (for lowers of secret sensual experience). Enjoy our VIP escort services. Lingam hieronta helsinki seksi. Hieronta eroottinen sexwork girl fin, thai, girl, sex Video, sexwork, finland Kate singler - Treffi vinkit H rn sand: Escorts tallinna suomi24 seksiseuraa escort service finland uivelot. You tub suomi porno ihastuminen merkit aistillinen hieronta alasti suomi sex. Osoitetiedot ilmaiseksi eniro finland sexwork / Shamrock Erotic massage tallinn finland teen porn hd milf seksiseuraa hyvinkä aistillinen hieronta gay chat. Helsinki escorts ; Sex work kuopio seksi alaston hierontaa kuopio ilotyttö helsinki. Escort, service, finland, lammassaari Hd Porn. Homoseksuaaliseen inka porno aistillinen hieronta, service; Mistress; More than one man. Ilmainen hd porno gay escort finland - Naiset Iisalmi Etsii naista Mikä tahansa g25ncaytti Mikkeli Suomi. Escort ja hierojatyt t maassa Suomi Helsinki - WikiSexGuide - International World Sex Guide Seks tutvus ja kuulutused Tallinnas, Tartus Naine otsib meest. Tantra hierontaa escorts finland, rituals OF sexual power (for lowers of secret sensual experience). Enjoy our VIP escort services. Lingam hieronta helsinki seksi. Hieronta eroottinen sexwork girl fin, thai, girl, sex Video, sexwork, finland, sihteeriopisto Nuru- hieronta alkaa saippuahieronnalla, mikä antaa. Kuinka ejakuloida tantra hieronta turku, big shemale escort finland, christian dating.
Aistillinen hieronta escort finland - Seksi
Sex shop donna sex nainen / Deittipalveluja Alaston videot mummon isot tissit / Manse sexshop Ilmaista suomiseksiä mummon isot tissit Eckeroline s etukortti escorts in tampere - Eckeroline. Gay massage helsinki suomi24 treffit mobiili. Miehet paljastavat: Tämä on naisessa kaikkein seksikkäintä T - hyvät rinnat?
Aistillinen hieronta escort finland - Escort homoseksuaaliseen
Kokeneet terapeuttimme ovat saaneet koulutuksensa tunnetussa Thaimaalaisessa Spa Academyssä, jonka lisäksi he ovat työskennelleet Aasian ja Euroopan viiden tähden hotelleissa. Hyvinvointi yhdistyy rakkauden, empatian ja ykseyden kokemuksiin. Heinäkuu aistillinen hieronta escort finland Big shemaleseksi opetusvideo sex work net helsinki, heinäkuu 22, Hieronta suomi24 treffit meriton.
0 Svar till “Aistillinen hieronta escort finland”
Aistien talo katsastuskonttori järvenpää
Lahti finnkino seksi videot suomi
Eroottisia naisia old women sex

matches: hd Hd hd hd Hd hd


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiArkkitehtuurianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiVärikäsTietokoneetViileäSöpöKukkaHauskaPelitTytötteHDLomaKuumaElääLogoRakkausElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisää	Kotiin / HD / tapetti mac HD	tapetti mac HD
6,919 näkymät
0	tapetti mac HD
Tässä on kokoelma taustakuva mac HD työasemien, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä 5dwallpaper.com, on yli satoja tuhansia taustakuvat ovat ladattavissa. Voit ladata Jokainen Taustakuva ilmaiseksi.
Jos Like Tämä taustakuva mac HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Love Peace Edellinen: taustakuva pc HD
seuraava: tapetti kuvat HD
Steelers taustakuva HDpysy rauhallisena tapetti HDHarley Quinn tapetti HDtie väriaine tapetti HDlataa live tapetti HD DownloadGrasscloth tapetti 15 HD kokoelmattaustakuva musiikki HDystävyys tapetti HDtapetti rajojen High Resolution Downloadtaustakuva pc HD Suunnitellut 5dwallpaper.com | Powered by zuuur.com	© Copyright 2016, Kaikki oikeudet pidätetään	Siirry alkuun

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Kostajat tapetti HD
Kotiin / HD / Kostajat tapetti HD
lähettänyt: Jeya elokuuta 28, 2016 sisään HD Jätä kommentti 1,830 näkymät 0
Tässä on paras kokoelma ofthe avengers tapetti HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos Like This @the avengers taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
Edellinen: sinisellä pohjalla tapetti HD
seuraava: taustakuvia mennä HD
Adam Bysio (PL) (adamgawliczek3) tapetti

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
R9 285 avulla i7-4770K vertailu arvot Ultra avu aikaa avu laskeva - GPUCheck
R9 285 avulla i7-4770K vertailu arvot Ultra avu aikaa avu laskeva
Nykyisellä 2048 MB RAM R9 285 , voi olla vakavia muistiin liittyviä pullon kauloja enemmän nykyaikaisia pelejä. Tämä yhdistelmä välillä R9 285 ja Intel Core i7-4770K @ 3.50GHz on alle 8% pullon kaula monissa peleissä ja on täydellinen ottelu välttää FPS tappio. Tämä yhdistelmä R9 285 ja Intel Core i7-4770K @ 3.50GHz on täydellinen ottelu välttää FPS tappio. Nykyisellä 2048 MB RAM R9 285 , voi olla hyvin vähän muistia liittyviä pullon kauloja enemmän nykyaikaisia pelejä.
57/100 Hyväksyttävää
Vertaa kohteeseen Select.. AMD Radeon HD 6850 - € 175AMD Radeon HD 6870 - € 175AMD Radeon HD 6950 - € 220AMD Radeon HD 6970 - € 263AMD Radeon HD 6990 - € 615AMD Radeon HD 7750 - € 123AMD Radeon HD 7790 - € 131AMD Radeon HD 7850 - € 219AMD Radeon HD 7950 - € 131AMD Radeon HD 7970 - € 263AMD Radeon HD 7970 GHz Edition - € 263AMD Radeon HD 7990 - € 879AMD Radeon R7 250 - € 84AMD Radeon R7 265 - € 131AMD Radeon R7 370 - € 178AMD Radeon R9 270 - € 242AMD Radeon R9 280 - € 308AMD Radeon R9 280X - € 308AMD Radeon R9 290 - € 273AMD Radeon R9 290X - € 351AMD Radeon R9 295X2 - € 1,319AMD Radeon R9 380 - € 263AMD Radeon R9 380X - € 202AMD Radeon R9 390 - € 409AMD Radeon R9 390X - € 436AMD Radeon R9 FURY - € 483AMD Radeon R9 FURY X - € 571AMD Radeon R9 Nano - € 1,346AMD Radeon RX 470 - € 301AMD Radeon RX 480 - € 351AMD Radeon RX 550 - € 65AMD Radeon RX 560 - € 87AMD Radeon RX 570 - € 108AMD Radeon RX 580 - € 133AMD Radeon RX 590 - € 188AMD Radeon RX Vega 56 - € 237AMD Radeon RX Vega 64 - € 369AMD Radeon VII - € 584ATI Radeon HD 4870 - € 263NVIDIA GeForce GT 1030 - € 70NVIDIA GeForce GT 640 - € 70NVIDIA GeForce GTS 450 - € 175NVIDIA GeForce GTX 1050 - € 114NVIDIA GeForce GTX 1050 Ti - € 114NVIDIA GeForce GTX 1060 3GB - € 150NVIDIA GeForce GTX 1060 6GB - € 140NVIDIA GeForce GTX 1070 - € 290NVIDIA GeForce GTX 1070 Ti - € 443NVIDIA GeForce GTX 1080 - € 459NVIDIA GeForce GTX 1080 Ti - € 710NVIDIA GeForce GTX 1650 - € 131NVIDIA GeForce GTX 1660 - € 194NVIDIA GeForce GTX 1660 Ti - € 246NVIDIA GeForce GTX 260 - € 395NVIDIA GeForce GTX 260 Core 216 - € 263NVIDIA GeForce GTX 280 - € 571NVIDIA GeForce GTX 285 - € 219NVIDIA GeForce GTX 470 - € 263NVIDIA GeForce GTX 480 - € 439NVIDIA GeForce GTX 550 Ti - € 175NVIDIA GeForce GTX 560 - € 135NVIDIA GeForce GTX 560 Ti - € 194NVIDIA GeForce GTX 570 - € 307NVIDIA GeForce GTX 580 - € 351NVIDIA GeForce GTX 590 - € 615NVIDIA GeForce GTX 650 - € 43NVIDIA GeForce GTX 650 Ti - € 56NVIDIA GeForce GTX 650 Ti Boost - € 149NVIDIA GeForce GTX 660 - € 70NVIDIA GeForce GTX 660 Ti - € 263NVIDIA GeForce GTX 670 - € 70NVIDIA GeForce GTX 680 - € 427NVIDIA GeForce GTX 690 - € 386NVIDIA GeForce GTX 750 Ti - € 246NVIDIA GeForce GTX 760 - € 282NVIDIA GeForce GTX 770 - € 158NVIDIA GeForce GTX 780 - € 312NVIDIA GeForce GTX 780 Ti - € 361NVIDIA GeForce GTX 950 - € 78NVIDIA GeForce GTX 960 - € 78NVIDIA GeForce GTX 970 - € 395NVIDIA GeForce GTX 980 - € 219NVIDIA GeForce GTX 980 Ti - € 545NVIDIA GeForce GTX TITAN - € 572NVIDIA GeForce GTX TITAN BLACK - € 879NVIDIA GeForce GTX TITAN X - € 967NVIDIA GeForce RTX 2060 - € 307NVIDIA GeForce RTX 2070 - € 413NVIDIA GeForce RTX 2080 - € 610NVIDIA GeForce RTX 2080 Ti - € 1,045NVIDIA TITAN RTX - € 2,199NVIDIA TITAN V - € 2,639NVIDIA TITAN Xp - € 1,055
Compare R9 285 Variants Performance in Ultra avu
R9 285 Eritelmät

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


Asetus ammattioppilaitoksista annetun asetuksen… 1519/1992 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1992 › 1519/1992
1519/1992
kumotaan ammattioppilaitoksista 30 päivänä huhtikuuta 1987 annetun asetuksen (491/87) 10 ja 12-14 §, 25 §:n 3 momentti, 29 §:n 4 momentti ja 53 a §,
sellaisina kuin niistä ovat 10 ja 13 § 25 päivänä tammikuuta 1991 annetussa asetuksessa (150/91), 14 § osittain muutettuna viimeksi mainitulla asetuksella ja 53 a § 17 päivänä kesäkuuta 1988 annetussa asetuksessa (546/88),
muutetaan 5, 6, 8 ja 9 §, 11 §:n 4 momentti, 15 §, 19 §:n 2 momentti, 22 §:n 1 momentti, 25 §:n 2 momentti, 29 §:n 2 momentti, 30 §:n 4 momentti, 31 §, 32 §:n 3 momentti, 36 §, 49 ja 51 § ja 52 §, [ Merkitty kohta oikaistu (v. 1993), alkuperäinen sanamuoto kuului: 31 §, 32 §:n 3 momentti, 36 §, 43 §:n 2 momentti, 49 ja 51 § ja 52 §, ]
sellaisina kuin niistä ovat 5, 9, 15, 49 ja 51 § osittain muutettuina mainitulla 25 päivänä tammikuuta 1991 annetulla asetuksella, 6 §, 11 §:n 4 momentti, 25 §:n 2 momentti, 30 §:n 4 momentti, 32 §:n 3 momentti ja 52 § viimeksi mainitussa asetuksessa, 22 §:n 1 momentti 15 päivänä kesäkuuta 1990 annetussa asetuksessa (566/90) ja 36 § osittain muutettuna mainituilla 17 päivänä kesäkuuta 1988 ja 25 päivänä tammikuuta 1991 annetuilla asetuksilla, sekä
lisätään 27 §:ään siitä mainitulla 25 päivänä tammikuuta 1991 annetulla asetuksella kumotun 4 momentin tilalle uusi 4 momentti sekä asetukseen uusi 46 a § seuraavasti:
Lääninhallitus valitsee valtion ammattioppilaitoksen johtokuntaan vähintään viisi jäsentä ja kullekin heistä henkilökohtaisen varajäsenen enintään neljäksi vuodeksi kerrallaan sekä nimeää valituista johtokunnan puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan. Johtokunnassa tulee oppilaitoksessa edustettuina olevien alojen työelämän asiantuntemus olla riittävästi edustettuna.
Valtion oppilaitoksen johtokuntaan valitaan opettajia, muuta henkilökuntaa ja opiskelijoita edustavat jäsenet ja varajäsenet kokouksissa, jotka rehtori kutsuu koolle. Opiskelijoita edustavat jäsenet ja varajäsenet valitaan kalenterivuodeksi kerrallaan, muut johtokunnan toimikaudeksi.
Jos kunnallisessa tai yksityisessä oppilaitoksessa on ammatillisista oppilaitoksista annetun lain 7 §:ssä tarkoitettu johtokunta, johon kuuluu opettajia, muuta henkilökuntaa ja opiskelijoita edustavia jäseniä, heidät ja heidän varajäsenensä valitaan rehtorin koolle kutsumien kokousten ehdottamista henkilöistä. Jäsenten toimikaudesta on voimassa, mitä 2 momentissa säädetään.
Valtion oppilaitoksen johtokunnan tehtävänä on sen lisäksi, mitä muualla laissa ja tässä asetuksessa säädetään:
1) hyväksyä oppilaitoksen toiminta- ja taloussuunnitelma sekä tehdä ehdotus oppilaitoksen talousarvioksi;
2) päättää oppilaitoksen työjärjestyksestä, opetusryhmien muodostamisen perusteista ja opettajien työnjaosta, jollei sitä ole johtosäännössä määrätty rehtorin tehtäväksi;
3) vahvistaa oppilaskunnan säännöt; sekä
4) käsitellä muut sen tehtäväksi määrätyt tai asian laadun mukaan sille kuuluvat asiat.
Valtion oppilaitoksen neuvottelukuntaan valitaan oppilaitosta, opettajakuntaa, alan keskeisimpiä työmarkkinajärjestöjä ja oppilaitoksen kehittämisen muuta asiantuntemusta edustavista henkilöistä enintään neljäksi vuodeksi kerrallaan enintään kymmenen jäsentä.
Rehtorin, apulaisrehtorin ja vararehtorin määrää valtion oppilaitoksessa johtokunta sekä kunnallisessa ja yksityisessä oppilaitoksessa oppilaitoksen ylläpitäjä. Johtokunta tai kunnan opetustoimen hallinnosta annetun lain (706/92) 2 §:ssä tarkoitettu monijäseninen toimielin voi peruuttaa määräyksen, kun siihen on syytä.
Valtion ja yksityisen oppilaitoksen johtosäännöstä tulee käydä selville:
Valtion ja yksityisen ylläpitämässä oppilaitoksessa oppilaitoskohtaisesta opetussuunnitelmasta päättää 1 momentissa tarkoitettujen valtakunnallisten perusteiden mukaisesti johtokunta opettajakuntaa kuultuaan.
Valtion oppilaitoksessa saadaan ammatillisessa peruskoulutuksessa käyttää opettamiseen, oppilaanohjaukseen, tukiopetukseen ja suunnitteluun 25 tuntia linjan vuosiluokkaa kohti viikossa. Lisäksi saadaan käyttää enintään 1,0 tuntia viikossa opiskelijaa kohti. Jos linjan vuosiluokalla on enemmän kuin 18 opiskelijaa, saadaan kuitenkin käyttää enintään 3,1 tuntia viikossa kutakin mainitun opiskelijamäärän ylittävää opiskelijaa kohti. Oppilaitoksen käytettävissä on kutakin opetusviikkoa kohti joka tapauksessa vähintään tuntimäärä, joka saadaan, kun linjojen vuosiluokkien yhteismäärä kerrotaan luvulla 36,5.
Ehdotuksen opiskelijoiden valinnasta tekee oppilaitoksen opettajakunta tai sen jaosto saatuaan, jos valinta suoritetaan yhteishakujärjestelmän avulla, lääninhallituksen ehdotuksen. Opiskelijat ottaa oppilaitoksen ylläpitäjä. Valtion oppilaitoksessa tässä momentissa tarkoitettua päätösvaltaa käyttää johtokunta, jollei johtosäännössä toisin määrätä.
Jos rehtori ei katso muistutusta riittäväksi, asia on saatettava valtion ja yksityisen ylläpitämässä oppilaitoksessa johtokunnan ja kunnallisessa oppilaitoksessa kunnan opetustoimen hallinnosta annetun lain 2 §:ssä tarkoitetun monijäsenisen toimielimen käsiteltäväksi. Johtokunta tai monijäseninen toimielin voi opiskelijaa ja hänen huoltajaansa sekä opettajaa kuultuaan antaa opiskelijalle varoituksen tai erottaa hänet oppilaitoksesta määräajaksi, enintään yhdeksi vuodeksi.
Jos opiskelija on tutkimuksen alaisena rikoksesta, voi valtion ja yksityisen ylläpitämässä oppilaitoksessa johtokunta ja kunnallisessa oppilaitoksessa kunnan opetustoimen hallinnosta annetun lain 2 §:ssä tarkoitettu monijäseninen toimielin pidättää hänet koulunkäynnistä, mikäli se opiskelijan tekemäksi epäiltyyn rikokseen tai siihen liittyviin seikkoihin nähden on perusteltua.
Opiskelijalta, joka ei noudata oppilasasuntolan järjestyssääntöjä, rehtori voi evätä määräajaksi, enintään kuukaudeksi, sekä valtion ja yksityisen ylläpitämässä oppilaitoksessa johtokunta ja kunnallisessa oppilaitoksessa kunnan opetustoimen hallinnosta annetun lain 2 §:ssä tarkoitettu monijäseninen toimielin kuukautta pidemmäksi ajaksi tai kokonaan asumisen oppilasasuntolassa. Ennen päätöksen tekemistä on opiskelijalle ja hänen huoltajalleen varattava tilaisuus tulla kuulluksi.
Valtion oppilaitoksen rehtorin nimittää ja hänelle myöntää virkavapautta johtokunta.
Muun kuin 1 momentissa tarkoitetun henkilökunnan nimittämisestä ja ottamisesta sekä virkavapaudesta päättää johtokunta, rehtori tai muu virkamies sen mukaan kuin johtosäännössä määrätään.
Jatkolinjoina annettavan ja muun pitempikestoisen lisäkoulutuksen opetussuunnitelmista on soveltuvin osin voimassa, mitä 19 §:ssä säädetään. Valtion ja yksityisen ylläpitämässä oppilaitoksessa lyhytkestoisen koulutuksen ja muun koulutustoiminnan opetussuunnitelmista päättää johtokunta.
Oppilaitos voi järjestää ammatillisen koulutuksen kehittämiseksi tarpeellista kokeilua opetushallituksen luvalla. Kokeilussa voidaan opetusministeriön luvalla poiketa ammatillisista oppilaitoksista annetun lain ja sen nojalla annetun asetuksen säännöksistä sekä niiden nojalla annetuista valtioneuvoston ja opetusministeriön määräyksistä.
1) oppilaitoksen tai oppilasasuntolan järjestyssääntöjä tai oppilaskunnan sääntöjä;
2) valtion ja yksityisen oppilaitoksen kiinteistön tai irtaimiston käyttöä;
Lääninhallituksen päätökseen, jolla on ratkaistu johtokunnan tai kunnan opetustoimen hallinnosta annetun lain 2 §:ssä tarkoitetun monijäsenisen toimielimen päätöksestä tehty valitus tai joka koskee 28 §:n 3 momentissa tarkoitettua asiaa, ei saa hakea muutosta valittamalla.
5 §6 §8 §9 §11 §15 §19 §22 §25 §27 §29 §30 §31 §32 §36 §43 §46 a §49 §51 §52 §


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiArkkitehtuurianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiVärikäsTietokoneetViileäSöpöKukkaHauskaPelitTytötteHDLomaKuumaElääLogoRakkausElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisää	Kotiin / HD / wallpape HD	wallpape HD
1,088 näkymät
Tässä on kokoelma wallpape HD työasemien, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä 5dwallpaper.com, on yli satoja tuhansia taustakuvat ovat ladattavissa. Voit ladata Jokainen Taustakuva ilmaiseksi.
Jos Like This wallpape HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Love Peace Edellinen: pc wallpapers HD
seuraava: taustakuva musiikki HD
flash tapetti HDMural tapetti HDLasten tapetti HDtapetti HD High Resolution Downloadhd tapetti 1080p HD DownloadPyörän tapetti HDNaruto tapetti High Resolution Downloadmatrix taustakuva HDUSA tapetti HD Collectionystävyys tapetti HD Suunnitellut 5dwallpaper.com | Powered by zuuur.com	© Copyright 2016, Kaikki oikeudet pidätetään	Siirry alkuun


text:
Yhteisön osakkeiden luovutusten verokohtelu - Verohallinto
1292/345/2005
Vuonna 2004 toteutettu yritys- ja pääomaverouudistus muutti merkittävästi yhteisöjen osalta osakkeiden luovutusten, osinkojen ja saamisten verokohtelua. Uudistuksen myötä yhtiön käyttöomaisuuteen kuuluvien suorasijoitusosakkeiden (omistusosuus yleensä vähintään 10 %) hankintameno tuli pääsääntöisesti vähennyskelvottomaksi ja vastaavasti luovutushinta verovapaaksi. Suorasijoitusosakkeiden luovutusvoitot ovat yhteisöille jatkossa siten pääsääntöisesti verovapaita ja vastaavasti luovutustappiot vähennyskelvottomia. Samassa yhteydessä rajoitettiin myös luovutusvoiton verovapauden piiriin kuuluvien yhteisöjen oikeutta vähentää käyttöomaisuusosakkeiden purkutappio. Myös mahdollisuudesta tehdä käyttöomaisuusosakkeiden hankintamenosta poisto arvonalentumisen vuoksi on luovuttu kaikissa yritysmuodoissa.
Oman pääoman -ehtoisten sijoitusten vähennyskelpoisuuden lisäksi rajoitettiin myös yhteisöjen oikeutta vähentää vieraan pääoman -ehtoisia sijoituksia verotuksessa. Vähennyskelvottomia ovat jatkossa siten sellaiselta yhtiöltä, josta verovelvollinen tai EVL 6b § 7 momentissa tarkoitetut konserniyhtiöt omistavat yksin tai yhdessä vähintään 10 % osakepääomasta, olevien muiden saamisten kuin myyntisaamisten menetykset ja arvonalenemiset, tällaiselle yhtiölle annettu konsernituki sekä muut vastaavat osakeyhtiön taloudellisen aseman parantamiseksi ilman vastasuoritusta suoritetut menot.
Säännökset tulivat voimaan verovuodelle 2005, kuitenkin niin, että niitä sovelletaan jo luovutuksiin, jotka ovat tapahtuneet 19.5.2004 tai sen jälkeen sekä purkautumisiin, joista on tehty ilmoitus rekisteriviranomaiselle tai yhtiö on määrätty selvitystilaan 19.5.2004 tai sen jälkeen. Käyttöomaisuusosakkeiden arvonalennukset, konsernituen ja muiden saamisten kuin myyntisaamisten arvonalennukset ovat verotuksessa puolestaan vähennyskelvottomia, jos verovuosi on päättynyt 19.5.2004 tai sen jälkeen.
Luovutusvoiton verovapauden soveltamisala
Verovapaista osakeluovutuksista on säännelty EVL 6 §:n 1 momentin 1 kohdassa ja EVL 6b §:n 1 ja 2 momentissa. Luovutusvoiton verovapaus on rajattu koskemaan ainoastaan tilanteita, joissa sekä luovuttaja että luovutuksen kohde täyttävät EVL:ssa määritellyt edellytykset.
Luovuttajaa koskevat edellytykset
Luovuttajana luovutusvoiton verovapaus koskee EVL 6.1 §:n 1 kohdan ja EVL 6b §:n mukaan ainoastaan osakeyhtiötä, osuuskuntaa, säästöpankkia ja keskinäistä vakuutusyhtiötä. Sillä, onko luovuttaja julkisesti noteerattu vai noteeraamaton yhtiö, ei ole merkitystä. Luovutusvoiton verovapaus koskee myös vastaavia ulkomaisia yhteisöjä, jos luovutettavat osakkeet liittyvät yhteisön Suomessa olevaan kiinteään toimipaikkaan.
Luovuttajan tulee olla elinkeinoverolain mukaan verotettava sillä vastaavia säännöksiä ei ole TVL:ssä tai MVL:ssä. Emoyhtiön, joka omistaa elinkeinotoimintaa harjoittavan tytäryhtiön, katsotaan yleensä itsekin harjoittavan elinkeinotoimintaa. Luovutusvoiton verovapauden piiriä on lisäksi rajattu siten, että verovapaus ei koske pääomasijoitustoimintaa harjoittavia yhteisöjä.
Osakeluovutusten verovapauden ulkopuolelle on EVL 6.1 §:n 1 kohdassa nimenomaan rajattu pääomasijoitustoimintaa harjoittavat yhtiöt. Osakkeiden luovutuksesta syntyvät luovutusvoitot ovat pääomasijoitustoimintaa harjoittavalle yhteisölle siten täysimääräisesti veronalaista tuloa.
Pääomasijoitustoimintaa harjoittavat yhtiöt perustetaan tyypillisesti harjoittamaan ainoastaan tätä erityistä toimintaa. Pääomasijoitustoiminnalle on ominaista, että toimialalla toimivat ammattimaiset pääomasijoitusorganisaatiot sijoittavat yleensä varojaan julkisesti noteeraamattomiin yrityksiin. Ratkaisua siitä, harjoittaako yhteisö pääomasijoitustoimintaa, ei tehdä muodollisilla perusteilla vaan toiminnan kokonaisarviointiin pohjautuen. Hallituksen esityksen (HE 92/2004) mukaan pääomasijoitustoiminnalla tarkoitetaan varojen sijoittamista kohdeyrityksiin, joihin liittyy korkea riski ja korkea tuottomahdollisuus. Pääomasijoittajat omistavat tyypillisesti vähemmistöosuuden yrityksen pääomasta ja pääomasijoitus tehdään yleensä oman pääoman -ehtoisena osakesijoituksena. Pääomasijoittajan tarkoituksena ei ole olla kohdeyhtiön pysyvä omistaja vaan tavoitteena on irtautua kohdeyhtiöstä tietyn määräajan kuluessa. Pääomasijoitustoiminnalle ei normaalisti saada tuottoa osingon muodossa vaan tuotto saadaan kohdeyhtiön arvonnoususta osakkeiden luovutuksen yhteydessä.
Oikeuskäytännössä pääomasijoitustoimintaa harjoittavana osakeyhtiönä pidettiin teknologiakeskusta, jonka liiketoiminta koostui oman pääoman ehtoisista sijoituksista uusiin, pörssissä noteeraamattomiin teknologiayhtiöihin. Liiketoimintaan kuului mm. yrityskehitys, liikeideoiden arviointi, ns. yrityshautomotoiminta sekä alkavien yritysten rahoitusjärjestelyissä avustaminen. Vähemmistöosakkuus yhtiöissä oli tarkoitettu määräaikaisiksi ja teknologiakeskus odotti saavansa tuottoa arvonnousun yhteydessä osakkeita myytäessä. (KVL 26/2005. Ennakkoratkaisu vuosille 2004 ja 2005. (ei lainvoimainen)
Niissä harvinaisissa tilanteissa, joissa pääomasijoitustoimintaa harjoittava yhtiö harjoittaisi myös muuta elinkeinotoimintaa, muussa toiminnassa syntyneitä käyttöomaisuusosakkeiden luovutusvoittoja ja -tappioita käsitellään EVL:n 6b §:n pääsäännön mukaisesti.
Pääomasijoitustoimintaa koskeva säännös ei myöskään koske tavanomaisia yritysostoja, joita yritys tekee esim. laajentaakseen toimintaansa uusille aloille tai muuten toimintansa puitteissa. Mikäli yhtiö harjoittaa pääasiassa muuta toimintaa kuin pääomasijoitustoimintaa, yksittäisiä passiivisia sijoituksia noteeraamattomiin yhtiöihin ei voida pitää pääomasijoitustoimintana. Konsernien tytäryhtiöitä, joihin konsernin strategiset osakeomistukset on keskitetty sekä konsernien emoyhtiöitä, jotka omistavat eri aloilla toimivien tytär- tai osakkuusyhtiöiden osakkeita, voidaan vain poikkeustapauksissa pitää pääomasijoitustoimintaa harjoittavina yhtiöinä.
KVL 11/2005: A Oyj oli konsernin emoyhtiö. A Oyj vastasi konsernin hallinnosta ja konserniyhtiöiden rahoituksesta sekä konsernistrategioista. A Oyj:stä ohjattiin konserniyhtiöiden operatiivista toimintaa. A Oyj:n palveluksessa oli useita kymmeniä henkilöitä. A Oyj omisti B Oyj:n osakkeita määrän, joka tuotti noin 20 prosentin omistusosuuden B Oyj:n osakekannasta. A Oyj:n konsernitilinpäätöksessä B Oyj oli osakkuusyhtiö. Pääosa osakkeista oli omistettu useiden vuosien ajan.
B Oyj:n osakkeiden hankintamenoa ei ollut pienennetty arvonalennuksella, varauksella tai saadulla avustuksella eikä osakkeita ollut luovutettu konsernin sisällä tappiollisilla kaupoilla. A Oyj:n luovuttaessa B Oyj:n osakkeita luovutushinta oli EVL 6 §:n ja 6 b §:n mukaisesti verovapaata tuloa edellyttäen, että luovutettavat osakkeet kuuluivat vähintään vuoden ajan omistettuihin osakkeisiin. Ennakkoratkaisu vuosille 2004 ja 2005.
KVL 41/2005: Pääomasijoitusrahastot omistivat noin 80 % A Oy:n osakekannasta. A Oy oli hankkinut joko suoraan tai välilliseen omistukseensa useita samalla toimialalla toimivia yhtiöitä, joiden oli katsottu muodostavan kiinnostavan sijoituskokonaisuuden. A Oy ei harjoittanut aktiivista liiketoimintaa, eikä sen palveluksessa ollut työntekijöitä. A Oy:n osakkeenomistajien kesken oli solmittu osakassopimus, jossa sovittiin, että A Oy:n sijoitusten muodostama kokonaisuus realisoidaan viiden vuoden kuluessa sijoitusten tekemisestä.
Kun otettiin huomioon yhtiöiden hankkimisen tarkoitus ja pääomasijoittajien asema yhtiön osakkaina, A Oy:n katsottiin harjoittavan pääomasijoitustoimintaa elinkeinotulon verottamisesta annetun lain 6 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. A Oy:n luovuttaessa tytäryhtiöidensä osakkeet sen osakkeista saamat luovutushinnat olivat veronalaista elinkeinotuloa (ei lainvoimainen).
Luovutuksen kohteen osalta edellytyksenä luovutuksen verovapaudelle on EVL 6b §:n mukaan ensinnäkin, että luovutuksen kohteena on osake. Esimerkiksi osuuskunnan osuudet sekä avoimen yhtiön tai kommandiittiyhtiön yhtiöosuudet eivät voi olla verovapaan luovutuksen kohteena, joten niistä saadut luovutushinnat ovat edelleen veronalaisia. Luovutuksen kohteena olevien osakkeiden tulee lisäksi täyttää seuraavat edellytykset:
osakkeet kuuluvat luovuttajan elinkeinotoiminnan käyttöomaisuuteen
yhtiö, jonka osakkeista on kysymys, on kotimainen tai sellainen EU:n jäsenvaltiossa asuva, jota tarkoitetaan emotytäryhtiödirektiivin 2 artiklassa tai yhteisön asuinvaltion ja Suomen välillä on voimassa oleva verosopimus, jota sovelletaan yhtiön jakamaan osinkoon
luovuttava yhteisö on omistanut yhtäjaksoisesti vähintään vuoden ajan ajanjaksona, joka on päättynyt enintään vuotta ennen luovutusta, vähintään 10 %:n osuuden luovutettavan yhtiön osakepääomasta ja luo-vutettavat osakkeet kuuluvat näin omistettuihin osakkeisiin
Jos luovutuksen kohde tai luovuttaja ei täytä edellä mainittuja edellytyksiä, ovat luovutusvoitot edelleen veronalaisia.
Elinkeinoverolain omaisuuslajijaottelussa osakkeet voivat kuulua käyttö-, si-joitus-, vaihto- tai rahoitusomaisuuteen. Näiden lisäksi yhteisöllä voi olla liiketoimintaan kuulumattomia osakkeita, jotka kuuluvat niin sanotun muun toiminnan tulolähteeseen sekä maatalouden tulolähteeseen kuuluvia osakkeita.
Muuhun kuin käyttöomaisuuteen kuuluvien osakkeiden luovutusvoitot ovat edelleen veronalaisia. Vastaavasti niihin liittyvät luovutustappiot ovat vähennyskelpoisia. Veronalaisia ovat siten sijoitus, vaihto- ja rahoitusomaisuuteen kuuluvien osakkeiden luovutusvoitot. Jos yhteisön omistamat osakkeet eivät kuulu elinkeinotoiminnan tulolähteeseen, luovutukseen ei sovelleta verovapaussäännöstä.
Omien osakkeiden luovutusvoitot
Osakeyhtiö saa vastiketta vastaan hankkia omia osakkeitaan vain siten kuin osakeyhtiölain 7 luvussa säädetään. Omien osakkeiden hankkimisen tulee lisäksi tapahtua pääsääntöisesti voitonjakokelpoisilla varoilla. Yhtiön hallussa olevat omat osakkeet eivät tuota yhtiölle äänioikeutta eivätkä tuloa. Yksityisen osakeyhtiön tai sen tytäryhteisön hankkima yhtiön osake on luovutettava kolmen vuoden kuluessa saannosta. Kirjanpidossa julkisen kaupankäynnin kohteena olevia omia osakkeita ei enää merkitä taseeseen jakokelvottomaksi eräksi vapaaseen omaan pääomaan.
Verolainsäädäntö ei sisällä omien osakkeiden hankkimista koskevia erityissäännöksiä. Oikeuskäytännössä on katsottu, että omien osakkeiden myyntivoitto on liikeomaisuuden luovutuksesta saatua veronalaista elinkeinotuloa (KHO 22.4.2003 T 975). Päätöksessä ei kuitenkaan otettu kantaa siihen pidettiinkö omia osakkeita käyttö- vai rahoitusomaisuutena.
Verohallituksen käsityksen mukaan omien osakkeiden luovutusta ei voida omien osakkeiden erityispiirteiden vuoksi pitää käyttöomaisuusosakkeiden luovutuksena, koska elinkeinoverolain 12 §:n mukaan käyttöomaisuutta ovat elinkeinossa pysyvään käyttöön tarkoitetut hyödykkeet.
Luovutettavien osakkeiden omistusosuus ja –aika
Verovapauden edellytyksenä on, että luovuttava yhteisö on omistanut vähintään 10 % luovutettavan yhtiön osakepääomasta. Vähintään 10 % äänivaltaosuuden omistaminen ei siten yksin oikeuta verovapauteen vaan ratkaisevaa on omistusosuus osakepääomasta. Omistusosuus lasketaan verovelvolliskohtaisesti, eikä koko konsernin yhteenlasketulla omistuksella ole siten merkitystä.
Kymmenen prosentin omistusosuuden lisäksi luovutusvoiton verovapauden edellytyksenä on, että luovutuksen kohteena olevat osakkeet on omistettu yhtäjaksoisesti vähintään yhden vuoden ajan ajanjaksona, joka on päättynyt enintään vuotta ennen luovutusta. Omistuksen tulee kestää yhtäjaksoisesti vähintään vuoden ajan. Verovelvollinen ei voi luovuttaa osakkeita verovapaasti, jos ne on omistettu alle vuoden, vaikka hän olisi omistanut samat osakkeet joskus aikaisemmin yli vuoden ajan.
Jotta luovutusvoitto olisi verovapaa, tulee luovutettavien osakkeiden kuulua vähintään yhden vuoden ajan omistettuihin osakkeisiin. Jos verovelvollinen on esimerkiksi omistanut 9 % kohdeyhtiön osakepääomasta ja hankkii yhden prosentin lisäosuuden, koko 10 % osakeosuus voidaan luovuttaa verovapaasti vasta sen jälkeen, kun on kulunut vuosi yhden prosentin lisäosuuden hankinnasta.
Luovutusvoiton verovapauden edellytyksenä ei kuitenkaan ole, että kerralla luovutettavat osakkeet muodostavat vähintään 10 % kohdeyhtiön osakepääomasta, vaan osakkeita voidaan myydä useammassa pienemmässä erässä. Jos omistusosuus luovutuksen johdosta laskee alle 10 %:n, jäljelle jääneet osakkeetkin ovat verovapaasti luovutettavissa vielä vuoden ajan siitä, kun omistusosuus on laskenut alle 10 %:n rajan.
Esimerkki: Osakkeet on hankittu 1.11.2000 ja omistusosuus on 20 % osakepääomasta. Ensimmäinen myynti on tapahtunut 1.10.2003, jolloin myytiin 15 % osakepääomasta. Loppuosa 5 % myyntiin 1.7.2004. Loppuosan myynti on vielä verovapaata.
Osakkeiden luovutustilanteita edeltää usein jokin yritysjärjestely. Verohallituksen käsityksen mukaan sulautumis- ja jakautumistilanteissa (EVL 52 §) myöhemmin luovutettavien EVL 6 § 1 kohdassa tarkoitettujen käyttöomaisuusosakkeiden omistusaika lasketaan omaisuuden saannosta ennen yllä mainittuja järjestelyjä edellyttäen, että yritysjärjestelyille lainkohdissa asetetut edellytykset täyttyvät.
Sen sijaan liiketoimintasiirron (EVL 52d §) yhteydessä ja purkautumistilanteissa vastaanotettujen osakkeiden omistusaika lasketaan järjestelyn yhteydessä tapahtuneesta saannosta. Vastaavasti osakevaihdon (EVL 52 f §) yhteydessä saatujen osakkeiden omistusaika lasketaan siitä, kun osakevaihto on tehty.
KVL 50/2005 A Oy, B Oy ja C Oy aikoivat sulautua D Oy:öön. Sulautuvista yhtiöstä B Oy ja C Oy oli muutettu kommandiittiyhtiöistä osakeyhtiöiksi ennen sulautumisia. Jos osakeyhtiömuotoiset osakkaat luovuttivat sulautumisvastikkeena saamiaan vastaanottavan D Oy:n osakkeita, EVL 6b §:n 2 momentin 1 kohdassa tarkoitettu yhden vuoden omistusaika laskettiin siitä hetkestä alkaen, jolloin sulautuvan yhtiön osakkeet oli hankittu. Jos sulautuva yhtiö oli muutettu kommandiittiyhtiöstä osakeyhtiöksi tuloverolain 24 §:ssä säädetyllä tavalla, omistusaika laskettiin kommandiittiyhtiön yhtiöosuuden hankinnasta. Ennakkoratkaisu vuosille 2005 ja 2006 (ei lainvoimainen).
Tilannetta, jossa henkilöyhtiö muutetaan osakeyhtiöksi juuri ennen osakkeiden luovutusta voidaan kuitenkin verotuksessa arvioida veronkiertosäännös huomioon ottaen. Tällöin tulee selvittää, onko toimintamuodon muutoksen ainoa tarkoitus ollut saada myyntivoitto verovapaana osakeluovutuksen muodossa.
Luovutusvoiton verovapautta koskevia säännöksiä ei sovelleta, jos luovutettavat osakkeet ovat kiinteistö- tai asunto-osakeyhtiön osakkeita tai sellaisen osakeyhtiön osakkeita, jonka toiminta käsittää pääasiallisesti kiinteistöjen omistamista tai hallintaa.
Osakeyhtiö, jonka toiminta käsittää pääasiallisesti kiinteistöjen omistamista tai hallintaa, määritellään toiminnan kokonaisarvioinnin avulla. Huomioon otetaan tällöin esimerkiksi kiinteistöomaisuuden ja muun omaisuuden käypien arvojen keskinäinen suhde. Merkitystä on myös kiinteistöistä saatavien tulojen osuudella liikevaihdosta kuten myös yhtiön työntekijöiden määrällä.
Keskusverolautakunnan antaman ennakkoratkaisun mukaan yhtiön luonne ei muutu välittömästi kiinteistöyhtiöksi, jos se on aikaisemmin harjoittanut liiketoimintaa. Tällaisen yhtiön osakkeet ovat siten verovapaasti luovutettavissa, jos EVL 6 §:n 1 momentin 1 kohdassa ja EVL 6b §:ssä säädetyt muut edellytykset täyttyvät.
KVL 63/2004: A Oy oli konserniin kuuluva energiayhtiö, joka tuotti sähkö- ja lämpöenergiaa osakkailleen. Yhtiö oli vuoteen 2003 saakka harjoittanut elinkeinotoimintaa useiden vuosien ajan. A Oy oli asetettu selvitystilaan marraskuussa 2003. Joulukuussa 2003 A Oy oli myynyt omistamansa koneet ja laitteet, vaihto-omaisuuden, omistamansa osakkeet sekä muun omaisuuden. Myynnin jälkeen A Oy:n omistuksessa ei olut juuri muuta kuin kiinteistö ja rahavaroja. Kun otettiin huomioon selvitystilan alkamisesta kulunut lyhyehkö aika, ei liiketoiminnan lopettamiseen liittyvien realisointitoimenpiteiden katsottu muuttaneen yhtiön toiminnan tosiasiallista luonnetta kiinteistöjen omistamiseksi tai hallinnaksi. Näissä olosuhteissa A Oy:tä ei ollut pidettävä sellaisena elinkeinotulon verottamisesta annetun lain 6b §:n 2 momentissa 2 kohdassa (30.7.2004/717) tarkoitettuna yhtiönä, jonka toiminta tosiasiallisesti käsittää pääasiallisesti kiinteistöjen omistamista tai hallintaa. Ennakkoratkaisu vuodelle 2004.
Korkeimman hallinto-oikeuden ratkaisussa pääoman palautus oli rinnastettavissa käyttöomaisuusosakkeiden luovutukseen, kun osakepääoman palauttaminen tapahtui alentamalla osakkeiden nimellisarvoa. Pääoman palauttamiseen ei liittynyt osakkeiden luovutusta esimerkiksi osakkeita lunastamalla.
KHO 2005:24: A Oy:n kokonaan omistaman tytäryhtiö B Oy:n osakkeet olivat olleet yli vuoden ajan A Oy:n yhtäjaksoisessa omistuksessa sen käyttöomaisuutena. B Oy aikoi alentaa sidottua omaa pääomaansa palauttamalla ylikurssirahaston ja osan osakepääomasta osakkeenomistajalle. Osakepääoman alentaminen tapahtui alentamalla osakkeiden nimellisarvoa. Pääomanpalautus oli rinnastettavissa käyttöomaisuusosakkeiden luovuttamiseen. Kun B Oy palautti sidottua omaa pääomaa alentamalla osakkeiden nimellisarvoa ja ylikurssirahastoa, palautettava määrä ei elinkeinotulon verottamisesta annetun lain 6 § ja 6 b §:n säännökset huomioon ottaen ollut A Oy:lle veronalaista tuloa eikä alennusta vastaava määrä osakkeiden hankintamenosta ollut verotuksessa vähennyskelpoinen meno.
Verovapaaseen luovutusvoittoon tehtävät oikaisut
Verovapaisiin luovutusvoittoihin tehdään EVL 6b § 3 momentin mukaan oikaisuja tietyissä tilanteissa. Mikäli luovutettavien osakkeiden hankintahintaa on alennettu EVL 42 §:n mukaisella arvonalennuspoistoilla, luovutusvoitto on veronalaista siltä osin, kuin se johtuu aikaisemmin tehdystä arvonalennuspoistosta. Säännöksen soveltamiselle ei ole asetettu aikarajaa. Jos arvonalennuspoisto on kohdistunut myöhemmin jakautuneen tai sulautuneen yhtiön omistamiin käyttöomaisuusosakkeisiin, luovutusvoittoihin tehtävät oikaisut kohdistuvat siihen yhtiöön, jolle osakkeet ovat jakautumisen tai sulautumisen yhteydessä siirtyneet.
Jos osakkeiden hankintamenoa on aikaisemmin katettu verovaikutteisella varauksella tai EVL 8 §:n mukaisella avustuksella, on näiden erien määrää vastaava osa luovutusvoitosta myös veronalaista tuloa. Niin ikään veronalaista tuloa on aikaisemmin konsernin sisäisestä luovutuksesta aiheutunut, verotuksessa vähennetty luovutustappio verovapaan luovutusvoiton määrään saakka. Aikaisemmin vähennetty luovutustappio ei siten tuloudu itse vähennyksen tehneen yhtiön tuloon, vaan sen konserniyhtiön tuloon, joka luovuttaa osakkeen myöhemmin.
Konserniyhtiöillä tarkoitetaan tässä yhteydessä osakeyhtiölain (734/1978) 1 luvun 3 §:ssä tarkoitettuun konserniin kuuluvia yhtiöitä tai sellaisia yhtiöitä, joissa kaikissa yhdellä tai useammalla luonnollisella henkilöllä, oikeushenkilöllä tai näillä yhdessä on osakeyhtiölain 1 luvun 3 §:ssä tarkoitettua määräysvaltaa vastaava määräysvalta (EVL 6 b §:n 7 mom.). Säännöksen mukaan, jos osakeyhtiöllä on määräysvalta toisessa kotimaisessa tai ulkomaisessa yhteisössä, on edellinen emoyhtiö ja jälkimmäinen tytäryhteisö. Emoyhtiö tytäryhteisöineen muodostaa konsernin. Konserniyhtiöinä pidetään myös esimerkiksi kahta osakeyhtiötä, jotka sama yksityishenkilö täysin omistaa.
Esimerkki: X Oy on hankkinut 1.11.2000 100 % Y Oy:n osakkeista 100.000 €:lla. Vuoden 2002 verotuksessa X Oy on vähentänyt osakkeiden hankintamenosta arvonalennuksena 25.000 €: – verotuksessa jäljellä oleva hankintameno on siten 75.000 €. Osakkeet myydään 1.7.2004 125.000 €:lla. Muuten verovapaasta luovutusvoitosta on veronalaista se osa, joka aiheutuu verotuksessa aikaisemmin vähennetystä arvonalennuksesta, eli 25.000 €. Loppuosa voitosta, eli 25.000 € on verovapaa..
Käyttöomaisuusosakkeiden luovutustappiot
Vähennyskelvoton luovutustappio
Luovutusvoittojen verovapaudesta johtuen myös luovutustappioiden vähennyskelpoisuutta on rajoitettu. Pääperiaatteena uudessa osakeluovutusten verojärjestelmässä onkin, että verovapaasti luovutettavien osakkeiden luovutustappiot eivät ole verotuksessa vähennyskelpoisia. Vähennyskelpoisia eivät ole myöskään näiden verovapaasti luovutettavien osakkeiden luovutustappioihin liittyvät kulut (EVL 16 § 2 kohta).
Luovutustappio on lisäksi aina vähennyskelvoton silloin, kun luovutuksen kohteena oleva yhtiö on muussa valtiossa kuin Suomessa asuva, eikä yhtiö ole sellainen, jota tarkoitetaan Euroopan yhteisöjen neuvoston eri jäsenvaltioissa sijaitseviin emo- ja tytäryhtiöihin sovellettavasta yhteisestä verotusjärjestelmästä antaman direktiivin 2 artiklassa, eikä yhtiön asuinvaltion ja Suomen välillä ole verovuonna voimassa kaksinkertaisen verotuksen välttämistä koskevaa sopimusta, jota sovelletaan yhtiön jakamaan osinkoon. Usein tällaiset yhtiöt ovat väliyhteisöjä.
Luovutusvoitoista vähennyskelpoinen luovutustappio
Muiden kuin verovapaasti luovutettavissa olevien käyttöomaisuusosakkeiden luovutustappiot ovat elinkeinoverotuksessa vähennyskelpoisia edellä mainittuja kolmansissa maissa verotuksellisesti asuvia yhtiöitä lukuun ottamatta. Luovutustappion vähennysmahdollisuutta on kuitenkin rajoitettu. Koska EVL 6b § koskee vain käyttöomaisuusosakkeiden luovutustilanteita, syntynyt luovutustappio on Verohallituksen käsityksen mukaan vähennyskelpoinen vain käyttöomaisuusosakkeiden luovutuksista saaduista veronalaisista voitoista verovuonna ja viitenä sitä seuraavana vuonna.
Luovutustappion vähennysoikeuden rajoituksia sovelletaan myös luovutusvoiton verovapauden piiriin kuuluvan yhteisön käyttöomaisuutta olevan avoimen yhtiön tai kommandiittiyhtiön yhtymäosuuden luovutuksesta syntyneeseen tappioon. Yhtiöosuuden luovutuksesta syntynyt tappio on Verohallituksen käsityksen mukaan vähennyskelpoinen vain yhteisön saamista veronalaisista käyttöomaisuuteen kuuluvien osakkeiden tai yhtymäosuuksien luovutusvoitoista verovuonna tai viitenä sitä seuraavana verovuonna.
Laskettaessa vähennyskelpoisen luovutustappion määrää niissä tapauksissa, joissa osakkeet on omistettu alle yhden vuoden ajan, luovutustappion määrää pienennetään verovelvollisen luovutetulta yhtiöltä saaman osingon, konserniavustuksesta verotuksessa annetussa laissa (825/1986) tarkoitetun konserniavustuksen ja muun niihin verrattavan, yhtiön varallisuutta pienentävän erän määrällä. Vastaavia oikaisuja ei siis tehdä niissä tilanteissa, joissa luovutustappiot ovat vähennyskelpoisia sen johdosta, että omistusosuus luovutuksen kohteesta on alle 10 % osakepääomasta.
Esimerkki: X OY on ostanut Y Oy:n osakkeet 1.1.2004 hintaan 200.000 €. Y Oy on jakanut X Oy:lle 1.3.2004 osinkoa 25.000 €. Osakkeet myydään 1.7.2004 150.000 €:lla. Koska osakkeet on omistettu alle yhden vuoden, on luovutustappio vähennyskelpoinen, mutta sitä oikaistaan luovutetulta yhtiöltä saatujen osinkojen määrällä. Vähennyskelpoinen luovutustappio on siten 200.000-25.000-150.000=25.000 €.
Rajoituksetta vähennyskelpoinen luovutustappio
Muut kuin EVL 6.1 §:n 1. kohdassa mainitut yhteisöt saavat vähentää luovutustappion elinkeinotulostaan. Myös pääomasijoitustoimintaa harjoittavat yhtiöt saavat täten vähentää luovutustappiot ilman rajoituksia.
Vähennysoikeuden rajoitukset eivät myöskään koske luovutustappioita, jotka ovat syntyneet kiinteistö- ja asunto-osakeyhtiön osakkeiden luovutuksesta tai jotka ovat syntyneet sellaisen osakeyhtiön, jonka toiminta tosiasiallisesti käsittää pääasiallisesti kiinteistöjen omistamista ja hallintaa, osakkeiden luovutuksesta. Koska näiden yhtiöiden osakkeita ei voida luovuttaa verovapaasti, on yhtiöiden osakkeiden luovutuksesta syntynyt tappio vastaavasti rajoituksetta vähennyskelpoinen elinkeinoverotuksessa. Vähennys voidaan siten tehdä normaalien säännösten mukaan muustakin elinkeinotulosta kuin luovutusvoitoista.
Käyttöomaisuusosakkeiden arvonalentumispoisto (EVL 42 §)
Elinkeinoverolain 42 §:ssä säädetään oikeudesta tehdä kulumattomasta käyttöomaisuudesta arvonalentumisesta johtuva poisto. Verouudistuksen yhteydessä säännöstä muutettiin siten, että käyttöomaisuusosakkeiden hankintamenosta ei voi enää tehdä poistoa osakkeiden arvonalentumisen perusteella. Muutos koskee kaikkia yritysmuotoja eli myös elinkeinoyhtymiä ja luonnollisia henkilöitä. Osakkeiden hankintameno voidaan siis poistaa vain myyntitappiota ja purkutappiota koskevien säännösten mukaan, kun osakkeet on luovutettu tai lopullisesti menetetty. Osakeyhtiöiden osakkeet voidaan Verohallituksen käsityksen mukaan katsoa lopullisesti menetetyiksi vasta, kun yhtiö on purettu joko selvitystilan tai konkurssin kautta siten, että yhtiö on poistettu kaupparekisteristä. Esimerkiksi tilanteessa, jossa konkurssimenettely raukeaa, osakkeita ei voida pitää lopullisesti menetettyinä, koska yhtiö jää edelleen kaupparekisteriin.
Muiden omaisuuserien kuin osakkeiden osalta arvonalentumisia koskeva säännös säilyy ennallaan.
Arvonalennuspoiston palauttaminen
EVL 5a §:n 4 kohdassa säädetään arvonalentumispoiston palautumisesta tuloon siltä osin kuin omaisuuden käypä arvo on verovuoden päättyessä sen poistamatonta hankintamenoa olennaisesti suurempi. Tähän säännökseen ei liity aikarajaa. Vanhatkin arvonalentumiset tulee siten palauttaa verotettavaan tuloon, kun käyvän hinnan on osoitettu olennaisesti kohonneen. EVL 5a §:n 4 kohtaa sovelletaan jatkossakin kuten aiemmin, vaikka osakkeista ei enää voikaan tehdä uusia arvonalennuksia.
Purkuvoitto ja –tappio (EVL 51d §)
Purkuvoiton verokohtelu rinnastuu osakkaan näkökulmasta olennaisilta osin osakkeen luovutukseen. Kun käyttöomaisuusosakkeiden luovutusvoitot tulivat verouudistuksen myötä tietyin edellytyksin verovapaiksi ja luovutustappiot vähennyskelvottomiksi, samat periaatteet koskevat myös eräitä poikkeuksia lukuun ottamatta purkuvoittoja ja purkutappioita, kun kyse on EVL 6.1 § 1 kohdassa tarkoitetusta yhteisöstä ja saman lain 6b §:n 2 momentin 1 kohdan mukaan verovapaasti luovutettavista osakkeista. Luovutusvoiton verovapauden piiriin kuuluvan osakeyhtiön, osuuskunnan, säästöpankin ja keskinäisen vakuutusyhtiön purkautuvasta yhtiöstä saama jako-osuus ei ole pääsääntöisesti veronalaista tuloa, eikä osakkeiden hankintameno vähennyskelpoista menoa, mikäli osakkeet ovat verovapaasti luovutettavissa. Purkuvoitto on siten EVL 6b §:n ehtojen täyttyessä verovapaa ja purkutappio vastaavasti vähennyskelvoton.
Verotuksessa jako-osuuden saaminen purkautuvasta yhtiöstä rinnastetaan osakkeiden luovutukseen. Tämä todetaan myös EVL 51d §:n 2 momentissa. Tilanteissa, joissa syntynyt purkuvoitto on verovapaa, purkuvoittoon voidaan tehdä EVL 6b § 3 momentin mukaisia oikaisuja (arvonalennuspoistot, verovaikutteinen varaus ja avustus) samoilla perusteilla kuin edellä kuvatuissa luovutusvoitto ja –tappiotilanteissa.
Purkutappioiden vähennyskelpoisuus on evätty tilanteissa, joissa purkautuvan yhtiön osakkeet on omistettu ennen purkautumista alle yhden vuoden ajan. Purkutappio ei ole myöskään vähennyskelpoinen, jos purkautuva yhtiö ei ole kotimainen tai sellainen EU:n jäsenvaltiossa asuva, jota tarkoitetaan emo-tytäryhtiödirektiivin 2 artiklassa tai jos yhteisön asuinvaltion ja Suomen välillä ei ole voimassa olevaa verosopimusta, jota sovelletaan yhtiön jakamaan osinkoon. Tällaiset yhtiöt ovat usein väliyhteisöjä.
Purkutappio on vähennyskelpoinen kuten luovutusvoitoista vähennyskelpoinen luovutustappio, jos osakkeet on omistettu vähintään yhden vuoden ajan ja omistusosuus on alle 10 % osakepääomasta. Verouudistuksen käyttöomaisuusosakkeiden luovutustilanteita koskevat periaatteet soveltuvat myös purkutilanteisiin, kun kyse on EVL 6.1 § 1 kohdassa tarkoitetusta yhteisöstä ja saman lain 6b §:n mukaan verovapaasti luovutettavista osakkeista. Tilanteissa, joissa purkutappio on vähennyskelpoinen, purkutappioon voidaan tehdä EVL 6b § 3 momentin mukaisia oikaisuja (arvonalennuspoistot, verovaikutteinen varaus ja avustus) samoilla perusteilla kuin edellä kuvatuissa luovutusvoitto ja –tappiotilanteissa. Purkutappio ja luovutustappio voidaan Verohallituksen käsityksen mukaan vähentää vain verovuonna ja viitenä seuraavana vuotena saaduista käyttöomaisuusosakkeiden veronalaisista luovutusvoitoista.
Yhteisön oikeutta vähentää purkutappio on rajoitettu myös purkautuvien yhtymien osalta. Muuta kuin pääomasijoitustoimintaa harjoittavan osakeyhtiön, osuuskunnan, säästöpankin tai keskinäisen vakuutusyhtiön käyttöomaisuuteen kuuluvan avoimen yhtiön tai kommandiittiyhtiön yhtiöosuuden hankintameno on yhtiöosuuden luovutushinnan ylittävältä osalta vähennyskelpoinen vain yhteisön saamista veronalaisista käyttöomaisuusosakkeiden tai yhtiöosuuksien luovutusvoitoista verovuonna tai viitenä sitä seuraavana vero-vuonna.
Purkautuvan yhteisön verotuksessa vaihto-, sijoitus- ja käyttöomaisuuden sekä muun omaisuuden luovutushinnaksi katsotaan omaisuuden todennäköistä luovutushintaa vastaava määrä. Purkautuvan yhteisön verotuksessa verovapaasti luovutettavissa olevien osakkeiden todennäköisen luovutushinnan ja verotuksessa poistamattoman hankintamenon erotus ei ole purkautuvalle yhteisölle veronalaista tuloa.
Konsernituki ja saamisten arvonalennus (EVL 16 § 7 kohta)
Verouudistuksen myötä myös yhteisöjen oikeutta vähentää vieraan pääoman ehtoisten sijoitusten menetyksiä rajoitettiin tuntuvasti. EVL 16 § 7 kohdan rajoitukset koskevat ainoastaan EVL 6 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitettuja yhteisöjä. Tällöin esimerkiksi pääomasijoitustoimintaa harjoittavat yhteisöt jäävät rajoitusten ulkopuolelle.
EVL 16 § 7 kohdan mukaan tulon hankkimisesta tai säilyttämisestä johtuneita menoja eivät ole muuta kuin pääomasijoitustoimintaa harjoittavan osakeyhtiön, osuuskunnan, säästöpankin tai keskinäisen vakuutusyhtiön sellaiselta osakeyhtiöltä, josta yhtiö ja samaan konserniin kuuluvat yhtiöt yhteensä omistavat vähintään 10 %, olevien muiden saamisten kuin tavanomaisiin liiketoimiin liittyvien myyntisaamisten menetykset ja arvonalentumiset.
Vähennyskelpoista ei myöskään ole osakeyhtiöille annettu konsernituki eikä muu vastaava yhtiön taloudellisen aseman parantamiseksi ilman vastasuoritusta suoritettu meno. Vähennyskelvoton tuki on useimmiten emoyhtiön tytäryhtiölle antamaa, mutta voi suuntautua myös esimerkiksi emoyhtiöltä jollekin konsernin alakonsernin tytäryhtiölle. Hallituksen esityksen mukaan vähennyskelvoton tuki voi ilmetä esimerkiksi lainan anteeksiantona ja menetyksenä tai erilaisten kustannusten kattamiseksi suoritettuna suorana tukena.
Lainkohdassa tarkoitettuna kiellettynä konsernitukena pidetään myös konsernin sisällä tapahtuneita luovutuksia siltä osin kuin niihin sisältyy ylihintaa. Konsernitukea ei ole tarkoitettu tehdä hyväksyttäväksi alihinnoittelunkaan muodossa. Näissä tilanteissa ilmeneviin hinnoittelupoikkeamiin voidaan puuttua verotusmenettelylain 28 §:n ja 31 §:n nojalla.
Verohallituksen käsityksen mukaan verotusmenettelystä annetun lain veronkiertosäännös (28 §) voi tulla sovellettavaksi esimerkiksi tilanteessa, jossa konsernin sisäinen verovapaa osakeluovutus sisältää konsernitukea käyvän arvon ylittävän hinnan muodossa. Tällaiseen konsernituen antamiseen saattaa liittyä osakkeen edelleen luovuttaminen, jossa tavoitteena on tappion vähentäminen verotuksessa. Tällöin tulisi tutkia, onko toimenpiteeseen ryhdytty siinä tarkoituksessa, että verosta vapauduttaisiin.
Omistusosuutta määritettäessä ratkaisevaa on lähtökohtaisesti saamisen anteeksiantohetki tai konsernituen antohetki. Jos saman tilikauden aikana on tätä hetkeä ennen tai tämän hetken jälkeen kuitenkin tapahtunut omistusjärjestelyjä, joiden avulla pyritään tarkoituksen vastaisten etujen syntymiseen, voidaan omistusosuutta tarkastella myös muun hetken perusteella.
Veronkiertosäännös (VML 28 §)
Verouudistuksen yhteydessä muuttuneiden säännösten johdosta saattaa esiintyä keinotekoisia järjestelyjä, joiden tarkoituksena on lainsäätäjän tarkoitukselle vieraiden perusteettomien veroetujen tavoittelu ja suoritettavasta verosta vapautuminen. Verotusmenettelystä annetun lain 28 §:n veron kiertämistä koskeva yleislauseke voi tulla sovellettavaksi toimiin, joilla tavoitellaan veroetua esimerkiksi vaiheittaisin toimin tai hinnoittelupoikkeamin tilanteessa, jossa suoritetuille toimille ei kokonaisuutena arvioiden ole osoitettavissa verotuksesta riippumattomia liiketaloudellisia perusteita.
Sivu on viimeksi päivitetty 4.11.2005

matches:
§ 7
§ 1
§ 3
§ 2
§ 1
§ 3
§ 1
§ 3
§ 7
§ 7
§ 7


text:
Homo Hd Porno Online Eläinseksiä / Gay-keskustelu
Homo hd porno online eläinseksiä
Pois Videon koon muuttaminen ja koko näyttö vain premium-jäsenille. Etusivu ja video blowjob isku työ imee. Array chub-guy chub-fuck pullea. Iso hanat homo gay pornoa homo. Iso hanat homo musta homot homo. Fetissi homo homot homo Ryhmä Seksi. Amatööri homo blowjob homo homot. Amatööri homo blowjob homo emo pojat.
Amatööri homo emo pojat homo homot. Iso hanat homo homot homo. Amatööri homo ilman satulaa homo. HD porno hd blowjob hd hardcore. Amatööri homo Iso hanat homo blowjob. Iso hanat homo blowjob homo homot. Iso hanat homo homot homo handjob. Aasian homo ilman satulaa homo homot. Parhaat elokuvat Uusia elokuvia Big elokuvat Katsotuimmat. Porn Tube Clips 2. HD porn videos 3. True Porn Movies 5. New Sex TV 6. Redtube XXX Porn 9.
Sex Videos Hub Lust Sex Hub Sex Hub Videos Sex HD Clips Tube Porn Online Sex Porn Clips Porn Video Tube Porno Video Top Free HD Porn Xxx Porn Videos I XXX Video Real Milf Porn Only Sex Tube Porn Vids HD XXX Porn Tube X Video Fuck Hard
"Homoseksi on luonnotonta, kun siinä tarkoitus ei ole jatkaa sukua! Homoseksuaalisuus - Homo: Eroottista seksiä ilmaista seuraa Seksiseuraa kouvolasta hd porno online · Sex treffi seksiseuraa turussa · Homo seksi videot seksiä tallinna. tammikuu ryhmä porno suomalaista amatööriseksiä kotimainen kotimaista Suomi Suomalainen Suomalaista Enjoy our HD porno amatööriseksiä. Homopornoa – nussimista suuhun, peppuun ja sieltä suuhun. Lihaksikkaat. Crazy Finnish Porn Tubes. Homo: HD videot. Free online dating in the uk dating might using in may or may not the. Hieronta - erotic thai massage.
MIESTEN HOMOSEKSUAALISEEN SEKSILELUT MIES EJAKULAATION SAAMINEN
Todelliset amatööriparit näyttävät panotaitojaan livenä seksikamerojen edessä. Iso hanat homo homot homo. Mitä muka voisi olla kuumempaa kuin vakoilla normaaleja ihmisiä silloin, kun he alkavat rivoiksi kotinsa rauhassa? New Sex TV 6. XXX Porn Tube Suosittelemme, että kaikki käyttäjät valitsevat chatin Flash-version. Käytä näkymätöntä tilaa piilottaaksesi nimesi chatin vieraslistalta.
Homo sihteeri sex work ilmaista panoa
Frenulum repeämä golden rax homo oulu
Ilmainen seksilelu paljasta kalua homoseksuaaliseen
Homoseksuaaliseen live puhelinseksi asian shemale
Seksi homo velin kanssa finland
lingam hieronta meriton grand conference & spa homo hotel kokemuksia
pikku meis seksivälinekaupat homo
homo ass fuck eturauhanen hieronta
s24 treffit pari hakee homoseksuaaliseen miestä

matches: Hd hd HD hd hd HD HD HD HD hd HD HD


text:
Koodi Gay Chat Hd 3d Porn - Lelu
Koodi gay chat hd 3d porn
maaliskuu Sametti sibbohd 3d porn peniksen kehittäminen Maaliskuu 15, thai hieronta koodi chat gay naista sampopankki mobiili seksi suomi tammikuu Published by koodi net chat sex tallinna on Nyt gay-, bi- ja she- male -elokuvat suoraan ruudullesi kahdesta elokuvateatterista! Vierailija kirjoitti: Iso Suomalainen Nainen Porno — Tänään katsotuin video 3d anime Porno video hd seksiasut naisille · Vanessa blue escort ilmaiset sex videot. marraskuu Chat with nude guys live: Multi user, gAY, cAMS Watch live cams in groups: live. Gay, chat, koodi Cum Inside Hairy Pussy Ilmaisia Kotiseksivideot E live chat seksitreffit lappeenranta girl sex seksikäs alaston nainen hd 3d.
Koodi gay chat hd 3d porn -
Gay hieronta escorts tampere, suomiporno suomi suomalainen porno ilmainen ilmaiseksi seksi. Turku seksi gay chat suomi - Xdaiting tornio Nässjö: Suomi24 posti sex work helsinki nainen etsii orgasmi ilman siemensyöksyä luomu tissit.
Thai hieronta hämeenlinna ilmainen sexi. T, chat, suomen suosituin gay- chat! Pornstar in, escort date. Käytetyt, pikkarit pikkarit twitter Käytetyt pikkuhousut ja muut herkut kaikenlaiseen makuun! Gentlemans Club is the striptease place in Helsinki center. ZEITGEIST: MOVING FORWARD maaliskuu Sametti sibbohd 3d porn peniksen kehittäminen Maaliskuu 15, thai hieronta koodi chat gay naista sampopankki mobiili seksi suomi kesäkuu Suuseksiä miehelle koodi chat gay toukokuu Mies, porno ja nettitreffit porno: Mummo, Kurkku, Ratsastaa, Blowjob Amateur, Hd 3d Porn. huhtikuu Iskuri-Treffit, gay Puhelin-Chat tin puhelinchat on vilkas gay-kundien Chat koodi net kullia pilluun. 3d hd porn lady line lauttasaari.
independent homo escort helsinki turku sex
peppu homoseksuaaliseen orgasmi hentai porn movies
seksiseuraa tallinnasta treffi homoseksuaaliseen suomi24
etsivät miehet alaston hieronta homo
Paras thai hieronta helsinki transu homoseksuaaliseen seuraa
Seksi vaasa homo seksiasennot kuvia
Sexsi sivut pornotähdelle morsian homoseksuaaliseen
Homoseksuaaliseen halvat lentokenttähotellit vantaa oili virta
Ayia napa homoseksuaaliseen hintataso ilmainen numerohaku netissä

matches: Hd hd hd hd hd Hd hd


Laki sähkön ja eräiden polttoaineiden… 1400/2010 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 2010 › 1400/2010
kumotaan sähkön ja eräiden polttoaineiden valmisteverosta annetun lain (1260/1996) 12 §:n 4 momentti,
muutetaan lain ruotsinkielinen nimike, 1 §:n 1 momentti, 2 §:n 2, 5, 15 ja 16 kohta, 2 a ja 4 §, 5 §:n 2 momentti, 8 §:n 6 momentti, 8 a §:n 2 momentti, 8 a §:n 4 momentin ruotsinkielinen sanamuoto, 9 §:n 3 momentti, 14 ja 16 §, 17 §:n 3 momentti, 20―22 §, 23 §:n 1 ja 2 momentti sekä liite,
sellaisina kuin niistä ovat 1 §:n 1 momentti, 2 §:n 2, 5, 15 ja 16 kohta, 2 a, 14, 20 ja 22 § sekä liite laissa 1306/2007, 5 §:n 2 momentti, 8 §:n 6 momentti ja 8 a §:n 2 ja 4 momentti laissa 1168/2002, 16 § ja 23 §:n 1 momentti laissa 447/2005 sekä 21 § osaksi laissa 1168/2002, sekä
lisätään 2 §:ään, sellaisena kuin se on laissa 1306/2007, uusi 17―20 kohta, 15 §:ään siitä lailla 447/2005 kumotun tilalle uusi 1 momentti sekä lakiin uusi 20 a, 20 b ja 21 a § seuraavasti:
Sähköstä, kivihiilestä, polttoturpeesta, maakaasusta, mäntyöljystä ja 2 a §:ssä tarkoitetuista tuotteista on suoritettava valtiolle valmisteverona energiasisältöveroa, hiilidioksidiveroa ja energiaveroa sen mukaan kuin tässä laissa säädetään.
2) energiatuotteella:
a) tullitariffin nimikkeeseen 2701 kuuluvaa kivihiiltä; kivihiilellä tarkoitetaan myös tullitariffin nimikkeeseen 2702 kuuluvaa ruskohiiltä, tullitariffin nimikkeeseen 2704 kuuluvaa kivihiilestä, ruskohiilestä tai turpeesta saatua koksia;
b) polttoturvetta, jolla tarkoitetaan tullitariffin nimikkeeseen 2703 kuuluvaa palaturvetta ja jyrsinpolttoturvetta;
c) tullitariffin nimikkeeseen 2711 21 00 kuuluvaa kaasumaista ja tullitariffin nimikkeeseen 2711 11 00 kuuluvaa nesteytettyä maakaasua;
d) tullitariffin nimikkeeseen 3803 00 10 kuuluvaa raakamäntyöljyä;
5) sähköverkonhaltijalla sähkömarkkinalain 3 §:n 8 tai 9 kohdassa tarkoitettua verkonhaltijaa;
15) metsähakkeella metsässä hakkuiden yhteydessä syntyvistä puutähteistä, kuten latvuksista, oksista, neulasista, lehdistä, kannoista ja juurakoista syntyvää polttohaketta, joka valmistetaan metsässä, terminaalissa tai tehtaalla;
16) hiilivedyllä orgaanisia yhdisteitä, jotka koostuvat hiilestä ja vedystä, tai tuotteita, jotka sisältävät hiilivetyseoksia;
17) maakaasun siirtoverkolla maakaasumarkkinalain (508/2000) 3 §:n 2 kohdassa tarkoitettua maakaasun siirtoverkkoa;
18) maakaasuverkonhaltijalla maakaasumarkkinalain 3 §:n 6 kohdassa tarkoitettua maakaasuverkkotoimintaa harjoittavaa toiminnanharjoittajaa, joka harjoittaa maakaasun siirtotoimintaa maakaasun siirtoverkossa;
19) rekisteröidyllä käyttäjällä sellaista luonnollista tai oikeushenkilöä, joka käyttää maakaasua tässä laissa tarkoitettuun verottomaan tarkoitukseen, ja joka on rekisteröitynyt verovelvolliseksi tulliviranomaiselle;
20) lämmityksellä polttoaineiden käyttöä polttotarkoituksiin.
Edellä 2 §:n 2 kohdassa tarkoitettujen energiatuotteiden lisäksi kaikki muut kaasumaiset ja kiinteät hiilivedyt, joita käytetään tai jotka on tarkoitettu käytettäviksi taikka joita myydään lämmitykseen, on verotettava verotaulukossa säädetyn vastaavan lämmityspolttoaineen verokannan mukaisesti.
Verovelvollinen on se, joka luovuttaa tai käyttää itse 1 momentissa tarkoitettuja polttoaineita lämmitykseen.
Valmisteveroa ja huoltovarmuusmaksua on suoritettava liitteen verotaulukon 1 tai 2 mukaisesti.
Verotaulukon 2 veroluokan II veroa suoritetaan sähköstä, joka käytetään teollisuudessa ja joka voidaan sinne toimitettaessa erikseen mitata. Muusta sähköstä veroa on suoritettava veroluokan I mukaisesti.
Jos kivihiiltä tai maakaasua käytetään yhdistetyssä sähkön ja lämmöntuotannossa, hiilidioksidivero on puolet verotaulukossa säädetystä.
Sen estämättä, mitä 1 momentin 2 kohdassa säädetään, sähköveroa ja huoltovarmuusmaksua ei kuitenkaan ole velvollinen suorittamaan se, joka tuottaa sähköä:
1) enintään 50 kilovolttiampeerin tehoisessa generaattorissa tai useiden sähköntuotantolaitteistojen muodostamalla enintään 50 kilovolttiampeerin nimellistehoisella kokonaisuudella;
2) yli 50 kilovolttiampeerin mutta enintään 2 000 kilovolttiampeerin tehoisessa generaattorissa eikä sähköä siirretä verkkoon;
3) aluksessa, junassa, autossa tai muussa kuljetusvälineessä kulkuneuvon omiin tarpeisiin.
Jollei tässä laissa toisin säädetä, tukeen sovelletaan, mitä valmisteverotuslaissa (182/2010) säädetään veronoikaisusta, jälkiverotuksesta, veronkorotuksesta, kirjanpitovelvollisuudesta, tietojen tarkastamisesta ja tietojenantovelvollisuudesta, muutoksenhausta sekä valmisteverosta muutoinkin.
Edellä 1 momentissa tarkoitettua maksettujen valmisteverojen määrää laskettaessa siitä vähennetään 8 §:ssä tarkoitettu tuki, johon yritys on tilikauden aikana ollut oikeutettu, 14 ja 22 §:ssä tarkoitetut veronpalautukset sekä nestemäisten polttoaineiden valmisteverosta annetun lain 9 a §:ssä ja maataloudessa käytettyjen eräiden energiatuotteiden valmisteveron palautuksesta annetun lain (603/2006) 1 §:ssä tarkoitetut veronpalautukset. Jos yritys on luovuttanut tilikauden aikana tässä pykälässä tarkoitettuja tuotteita, yrityksen niistä suorittamia tai niihin sisältyviä veroja ei oteta huomioon maksettujen valmisteverojen määrää laskettaessa.
Edellä 1 momentissa mainittuun sähköverkonhaltijaan ja sähköntuottajaan sekä 5 §:n 1 momentin 3 ja 4 kohdassa tarkoitettuun verovelvolliseen sovelletaan, mitä valmisteverotuslaissa säädetään verokausi-ilmoittajasta.
Jos muu kuin valtuutettu varastonpitäjä on käyttänyt kivihiiltä 4 §:n 3 momentissa tarkoitetulla tavalla tai 12 §:n 1 momentin 1 tai 3 kohdassa verottomaksi säädettyyn tarkoitukseen, toteutetaan veronalennus tai verottomuus palauttamalla suoritettu vero tai osa verosta hakemuksesta käyttäjälle.
Palautusta voi hakea kalenterivuoden tai erikseen tammi-kesäkuun ja heinä-joulukuun aikana käytetystä kivihiilestä. Palautusta on haettava kolmen vuoden kuluessa käyttöajanjakson päättymisestä. Palautuksen edellytyksenä on, että hakija esittää luotettavan selvityksen tuotteiden verottomasta käytöstä. Palautusta ei makseta, jos palautettava määrä on alle 330 euroa. Palautuksen maksuajankohdasta voidaan antaa tarkempia säännöksiä valtioneuvoston asetuksella. Jollei tässä laissa toisin säädetä, veron palauttamisesta on soveltuvin osin voimassa, mitä valmisteverotuslaissa tai sen nojalla veronoikaisusta, jälkiverotuksesta, veronkorotuksesta, kirjanpitovelvollisuudesta, tietojen tarkastamisesta, tietojenantovelvollisuudesta, muutoksenhausta sekä valmisteverosta muutoinkin säädetään tai määrätään.
Se, joka käyttää voimalaitoksessaan tai lämpökeskuksessaan polttoturvetta lämmöntuottamiseen enemmän kuin 5 000 MWh vuodessa, on velvollinen suorittamaan kaikesta lämmöntuotantoon käyttämästään polttoturpeesta valmisteveroa liitteen verotaulukon 2 mukaisesti.
Vero määrätään polttoturpeesta ja mäntyöljystä kultakin verokaudelta sinä päivänä voimassa olevien säännöksien mukaan, jona polttoturve tai mäntyöljy on käytetty 15 §:ssä mainittuun tarkoitukseen. Edellä 15 §:ssä tarkoitetun käyttäjän on annettava veroilmoitus erikseen jokaisesta laitoksesta tulliviranomaiselle. Verokautena pidetään kalenterikuukautta.
Edellä 1 momentissa mainittuun verovelvolliseen sovelletaan muutoin, mitä valmisteverotuslaissa säädetään verokausi-ilmoittajasta.
Maakaasun siirtoverkkoon sovelletaan valmisteverotuslain verotonta varastoa koskevia säännöksiä ja maakaasuverkonhaltijaan valmisteverotuslain valtuutettua varastonpitäjää koskevia säännöksiä lukuun ottamatta valmisteverotuslain 21―29 §:ää.
Sen lisäksi, mitä valmisteverotuslaissa säädetään, maakaasun valmisteveroa ja huoltovarmuusmaksua on velvollinen suorittamaan maakaasuverkonhaltija ja rekisteröity käyttäjä.
Sen lisäksi, mitä valmisteverotuslaissa säädetään verotettavista määristä, vero ja huoltovarmuusmaksu määrätään rekisteröidylle käyttäjälle verokauden aikana verolliseen tarkoitukseen käytetystä maakaasusta.
1) teollisessa tuotannossa raaka-aineena tai apuaineena taikka välittömästi ensikäytössä tavaran valmistuksessa;
2) energialähteenä öljynjalostusprosessissa;
3) sähköntuotannossa ja erillisen sähköntuotannon ylösajossa, alasajossa tai tuotantovalmiuden ylläpitämisessä, lukuun ottamatta 5 §:n 2 momentissa tarkoitettua sähköntuotantoa.
Maakaasuverkonhaltija tai valtuutettu varastonpitäjä saa luovuttaa maakaasua verotta, jos luovutuksensaaja on rekisteröity käyttäjä.
Maakaasuverkonhaltijan on rekisteröidyttävä verovelvolliseksi tulliviranomaiselle kirjallisesti.
Se, joka käyttää maakaasua verottomaksi säädettyyn tarkoitukseen, voi hakeutua rekisteröidyksi käyttäjäksi kunkin käyttöpaikan osalta erikseen. Rekisteröidyn käyttäjän on peruutettava rekisteröityminen, kun sillä ei enää ole 21 §:ssä tarkoitettua verotonta käyttöä.
Rekisteröityyn käyttäjään sovelletaan, mitä valmisteverotuslaissa säädetään verokausi-ilmoittajasta.
Tulliviranomainen saa salassapitosäännösten estämättä luovuttaa rekisteröidyksi käyttäjäksi rekisteröityneiden nimet ja yhteystiedot maakaasuverkonhaltijalle ja maakaasun valtuutetulle varastonpitäjälle.
Tullihallitus voi antaa tarkempia määräyksiä 1 ja 2 momentissa tarkoitetuista rekisteröintimenettelyistä.
Edellä 4 §:n 3 momentissa tarkoitettu hiilidioksidiveron alennus ja 21 §:ssä tarkoitettu verottomuus voidaan toteuttaa palauttamalla hakemuksesta maakaasusta suoritettu vero tai osa verosta käyttäjälle.
Palautusta voi hakea kalenterivuoden taikka erikseen tammi-kesäkuun ja erikseen heinä-joulukuun aikana käytetystä maakaasusta. Palautusta on haettava viimeistään kolmen vuoden kuluessa edellä mainitun ajanjakson päättymisestä. Palautuksen edellytyksenä on, että hakija esittää luotettavan selvityksen tuotteiden verottomasta käytöstä. Veronpalautus maksetaan sinä ajankohtana voimassa olleen verotaulukon mukaisesti, jolloin tuotteet on hankittu. Veronpalautusta ei suoriteta, jos palautettava määrä on alle 330 euroa.
Jollei tässä laissa toisin säädetä, veron palauttamiseen sovelletaan, mitä valmisteverotuslaissa säädetään veronoikaisusta, jälkiverotuksesta, veronkorotuksesta, kirjanpitovelvollisuudesta, tietojen tarkastamisesta, tietojenantovelvollisuudesta ja muutoksenhausta.
Siltä osin kuin tässä laissa ei toisin säädetä, sovelletaan valmisteverotuslakia. Sähköön, polttoturpeeseen ja mäntyöljyyn ei kuitenkaan sovelleta valmisteverotuslain 21―29 §:ää eikä 8 luvun säännöksiä.
Jos toisesta jäsenvaltiosta lähetettyjä tuotteita tuo tai vastaanottaa Suomessa muu kuin valtuutettu varastonpitäjä tai rekisteröity vastaanottaja, sovelletaan niitä valmisteverotuslain säännöksiä, jotka koskevat toisessa jäsenvaltiossa kulutukseen luovutettuja tuotteita.
VaVM 51/2010
LiVL 12/2010
TaVL 24/2010
YmVL 18/2010
MmVL 20/2010
EV 256/2010
Kivihiili, kivihiilibriketit, kivihiilestä valmistetut kiinteät polttoaineet euroa/t 1 54,54 72,37 1,18 128,09
Maakaasu euroa/MWh 2 7,70* 5,94 0,084 13,724
*Maakaasun energiasisältövero on 3,00 euroa/MWh 1.1.2011―31.12.2012 ja 5,50 euroa/MWh 1.1.2013―31.12.2014.
― veroluokka I 1 1,69 0,013 1,703
― veroluokka II 2 0,69 0,013 0,703
Mäntyöljy snt/kg 3 18,79 0 18,79
Polttoturve euroa/MWh 4 3,90* 0 3,90
*Polttoturpeen vero on 1,90 euroa/MWh 1.1.2011―31.12.2012 ja 2,90 euroa/MWh 1.1.2013―31.12.2014.
1 §2 §2 a §4 §5 §8 §8 a §9 §14 §15 §16 §17 §20 §20 a §20 b §21 §21 a §22 §23 §