text:
Kansainväliset oikeudelliset tietolähteet, arkisto 2016
16.12.2016 Ruotsin HD myönsi kaksi valituslupaa näytön arvioinnista seksuaalirikosasioissa
Ruotsin korkein oikeus (HD) on myöntänyt kaksi valituslupaa näytön arvioinnista seksuaalirikosasioissa. Huolimatta siitä, että HD monesti, viimeksi vuosina 2009 ja 2010 kolmen prejudikaatin muodossa on lausunut nimenomaan näytön arvioinnin periaatteista tämänkaltaisissa asioissa, katsoi valtakunnansyyttäjä lausumissaan, että säännönmukaisten HD:n prejudikaattien saaminen on tärkeää.
16.12.2016 Ruotsin HD: Julkiselle puolustajalle maksettava viivästyskorkoa, kun palkkion maksu viivästyi
Ruotsin korkein oikeus (HD) on tuoreessa ratkaisussaan arvioinut viranomaisen koronmaksuvelvollisuutta tilanteessa, jossa palkkion maksaminen viivästyi yli 30 päivän ajan palkkionmaksupäätöksen antamisesta. Koronmaksuvelvollisuuden katsottiin syntyneen.
16.12.2016 EIT: Suomi loukkasi sananvapautta, kun lapsen seksuaalisesta hyväksikäyttöepäilystä sosiaalityöntekijälle kertonut äiti tuomittiin kunnianloukkauksesta
Euroopan ihmisoikeustuomioistuin (EIT) katsoi eilisessä tuomiossaan, että suomalaiset tuomioistuimet eivät riittävästi olleet painottaneet lapsen seksuaalisen hyväksikäytön epäilystä kertoneen äidin sananvapautta, kun äiti tuomittiin kunnianloukkauksesta, koska hän oli jo kertaalleen päätetyn esitutkinnan jälkeen kertonut sosiaalityöntekijälle edelleen epäilevänsä lapsensa joutuvansa seksuaalisen hyväksikäytön vaaraan isänsä luona.
13.12.2016 EIT:n suuri jaosto: Vakavasti sairaan henkilön karkottaminen olisi loukannut EIS 3 ja 8 artiklaa, kun viranomaiset eivät olleet arvioineet karkottamisen vaikutuksia
Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen (EIT) suuri jaosto on tänään antamassaan tuomiossa katsonut, että mikäli pitkään Belgiassa asunut, vakavasti sairas henkilö olisi karkotettu Georgiaan, epäinhimillisen kohtelun kieltoa ja perhe-elämän suojaa olisi loukattu siksi, että Belgian viranomaiset eivät olleet varmistuneet siitä, mitä seurauksia valittajan terveydelle karkottamiselle olisi ollut.
13.12.2016 EIT:n suuri jaosto: Työkyvyttömyyseläkkeen lakkauttaminen lainsäädäntömuutoksen johdosta muodosti omaisuuden suojan loukkauksen
Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen (EIT) suuri jaosto on tänään antamassaan tuomiossa katsonut, että Unkari loukkasi valittajan oikeutta omaisuuden suojaan, kun se oli säätänyt lain, jonka perusteella valittajan työkyvyttömyyseläke lakkautettiin kokonaisuudessaan.
13.12.2016 Ruotsin HD: Asianajaja voitiin erottaa asianajajaliiton jäsenyydestä, kun hän oli yllyttänyt henkilöä rikoksen tekemiseen
Ruotsin korkein oikeus (HD) arvioi Ruotsin asianajajaliiton kurinpitolautakunnan (Sveriges advokatsamfunds disciplinnämnd) päätöstä erottaa varsin merkittävissä jutuissa asianajotehtäviä hoitaneen asianajajan. HD katsoi, että asianajan pyyntö tuolloiselta päämieheltään pahoinpidellä henkilöitä, oli tehty asianajajan toimessa ja että se osoitti sellaista toimintaa, jota asianajajalta ei voitu hyväksyä, joten erottaminen asianajajaliiton jäsenyydestä oli oikea ratkaisu kurinpitoasiassa.
9.12.2016 Svea hovrätt hylkäsi syytteen matkustamisesta terrorismirikoksen tekemistä varten
Ruotsissa Svea hovrätt on hylännyt syytteen henkilöä vastaan, jota syytettiin matkustamisessa terroristisessa tarkoituksessa. Vastaajan katsottiin sinänsä matkustaneen liittyäkseen Jabhat al-Nusra -järjestöön Syyriassa, mutta jääneen näyttämättä, että hänen tarkoituksenaan olisi ollut tehdä rikoksia terroristisessa tarkoituksessa.
9.12.2016 EIT: Turkin vallankaappausyrityksen jälkeen erotetun opettajan olisi tullut käyttää kotimaiset oikeussuojakeinot
Euroopan ihmisoikeustuomioistuin (EIT) on tuoreessa raktaisussaan jättänyt tutkimatta opettajan valituksen koskien hänen erottamistaan viime kesän vallankaappausyrityksen jälkeen säädetyn poikkeuslain perusteella. EIT katsoi, että valittajan olisi tullut käyttää kotimaiset oikeussuojakeinot ennen kääntymistään EIT:n puoleen; pelkästään perustuslakituomioistuimen ratkaisu lainsäädännön perustuslainmukaisuudesta ei ollut riittävää.
9.12.2016 EIT: Väitettyjen biologisten isien oikeuksia loukattiin, kun he eivät voineet kyseenalaistaa jo tunnustettuja isyyksiä
Euroopan ihmisoikeustuomioistuin (EIT) on tuoreessa ratkaisussaan katsonut, että Bulgaria oli loukannut kahden valittajan oikeuksia avioliiton ulkopuolisissa isyysasioissa. Lasten isyydet oli tunnustettu kahden muun miehen toimesta, eikä valittajilla ollut mahdollisuuttaa kyseenalaistaa näitä tunnustamisia oikeudellisesti.
7.12.2016 Brexitin tuomioistuinkäsittely suorana lähetyksenä Yhdistyneen kuningaskunnan korkeimmasta oikeudesta
Yhdistyneen kuningaskunnan korkein oikeus käsittelee erittäin avoimesti Brexitiä koskevaa päätöksentekovaltuuksiin liittyvää valitusta. Suullinen käsittely kestää korkeimmassa okeudessa neljä päivää, päättyen 8.12.
5.12.2016 Ruotsissa tuomio kiihottamisesta kansanryhmää vastaan
Ruotsissa Örebro tingsrätt on tuominnut henkilön kiihottamisesta kansanryhmää vastaan. Vastaaja toimi vastuullisena ylläpitäjänä äärioikeistolaisella nordfront.se-sivustolla, jossa oli onniteltu/kunnioitettu (hylla) Hitleriä tämän syntymäpäivänä. Teon katsottiin täyttävän kansanryhmää vastaan kiihottamisen tunnusmerkistön.
30.11.2016 Ruotsin HD: EU:n toisen jäsenvaltion kansalainen voitiin vangita tuomiolla, vaikka tuomion pituus oli vain 3 kk
Ruotsin korkein oikeus (HD) on tänään antamassaan ratkaisussa arvioinut Liettuassa asuneen Liettuan kansalaisen vangitsemista tuomiolla pakenemisvaaran vuoksi, kun tuomio oli vain kolme kuukautta vankeutta. HD katsoi, että kyse ei ollut välillisestäkään syrjinnästä kansalaisuuden perusteella. Eurooppalaista pidätysmääräystä ei olisi voitu käyttää eikä Liettua olisi välttämättä ollut velvollinen panemaan tuomiota täytäntöön.
29.11.2016 EIT:n suuri jaosto: Juryn antaman tuomion perustelemattomuus ei muodostanut oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin loukkausta
Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen (EIT) suuri jaosto on tänään antamassaan tuomiossa arvioinut Belgiassa voimassa olevaa jury-järjestelmää. Huolimatta siitä, että lääketieteelliset asiantuntijat olivat päätyneet katsomaan, että valittaja ei ollut syyntakeinen rikosten tekohetkellä, juryn syyksilukeva päätös ilman perusteluita ei EIT:n enemmistön mukaan muodostanut oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin loukkausta.
24.11.2016 Ruotsin HD: Kuluttajasopimuksessa "kohtuullisen hinnan" näyttötaakka on elinkeinonharjoittajalla
Ruotsin korkein oikeus (HD) on tuoreessa ratkaisussaan arvioinut näyttötaakan jakautumista kuluttajakaupassa tilanteessa, jossa palvelun lopullisesta hinnasta ei ollut osapuolten kesken erikseen sovittu. Näyttötaakan siitä, että veloitettu hinta oli kohtuullinen, katsottiin kuuluvan elinkeinonharjoittajalle.
23.11.2016 EIT: Kaikkien julkaisun tietyn numeron kopioiden takavarikointi oli suhteetonta puuttumista LGBT-oikeuksia edistävän järjestön sananvapauteen
Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on tuoreessa ratkaisussaan katsonut, että Turkin viranomaisten päätös takavarikoida kaikki Kaos GL-järjestön julkaisua koskevan tietyn numeron kopiot yleisen moraalin suojelemiseksi oli ollut suhteeton toimeenpide sananvapauden näkökulmasta. EIS 10 artiklaa katsottiin loukatun.
23.11.2016 EIT keskeytti Unkarin vankilaoloja koskevien valitusten käsittelyn
Euroopan ihmisoikeustuomioistuin (EIT) on päättänyt keskeyttää Unkarin vankilaoloista tehtyjen vajaan 7.000 valituksen käsittelyn 31.8.2017 saakka. EIT katsoi, että Unkarin hallitus on lokakuussa voimaan tulleen lainsäädännön myötä sekä parhaillaan käynnissä olevan ministerikomitean selvitystyön aikana käynnistänyt sellaiset toimet, jotka voivat olla riittäviä korjaamaan ylikansoituksesta johtuvat ongelmat Unkarin vankiloissa.
17.11.2016 EIT:n suuri jaosto: Kotisynnytysmahdollisuuden vaikeuttaminen ei loukannut EIS 8 artiklaa
Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen (EIT) suuri jaosto on tuoreessa ratkaisussaan arvioinut Tsekissä voimassa ollutta lainsäädäntöä, joka teki käytännössä mahdottomaksi saada kätilön palveluita kotona tapahtuvassa synnytyksessä. Äänin 12-5 EIT päätyi siihen - huomioon ottaen valtion laaja harkintamarginaali tämänkaltaisissa asioissa - että menettely ei loukannut valittajien oikeutta yksityiselämän suojaan.
15.11.2016 EIT:n täydellinen linjanmuutos ne bis in idem -kysymyksessä?
Suuri jaosto: Norjalainen käytäntö, jossa verorikoksesta seuraa sekä veronkorotus että veropetossyyte ei loukannut ihmisoikeussopimusta
3.11.2016 Tuomioistuin: Hallitus ei voi ilman parlamentin myötävaikutusta käynnistää Brexitiä
1.11.2016 Ruotsin HD: Mahdollisesti väärän ikäisenä esiintyminen oikeudenkäynnissä ei ollut peruste purkaa tuomiota vastaajan vahingoksi
Ruotsin korkein oikeus (HD) on tuoreessa ratkaisussa arvioinut tilannetta, jossa tuomioistuimet olivat tuominneet vastaajan 16-vuotiaana, mutta jälkikäteen ilmeni, että vastaajan todellinen ikä on todennäköisesti ollut vähintään 20 vuotta. Tuomion purkamisen laissa säädettyjen edellytysten ei katsottu täyttyvän, koska ne sanamuotonsa mukaisesti edellyttävät sitä, että vastaaja tulisi tuomituksi olennaisesti ankarampien rangaistussäännösten (straffbestämmelse) nojalla. Pelkästään mahdollisesti ankarampaan rangaistukseen tuomitseminen ei tätä tunnusmerkistöä HD:n mukaan täyttänyt.
26.10.2016 Ruotsin HFD: Lennokkiin asennettu kamera tarvitsee luvan, sen sijaan autoon tai polkupyörään asennettu kamera ei tarvitse
Ruotsin korkein hallinto-oikeus (HFD) on tuoreissa ratkaisuissaan arvioinut kameran käytön luvanvaraisuutta. HFD tuli siihen lopputulokseen, että kauko-ohjattavaan lennokkiin asennettuna kamera on laissa tarkoitettu valvontakamera, johon tarvitsee luvan. Sen sijaan autoon tai polkupyörään asennetussa kamerassa sen ohjaaja ohjaa kameraa sen välittömässä lähistössä, kun taas lennokkiin asennettuna näin ei Ruotsin lain mukaan ole.
26.10.2016 EIT: Liian alhainen korvaus punatautiin sairastumisesta vesijohtoveden nauttimisen johdosta johti yksityselämän loukkaukseen
Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on tuoreessa ratkaisussaan katsonut, että Moldova oli loukannut valittajan oikeutta yksityiselämän suojaan (EIS 8 artikla), kun valittaja oli sairastunut punatautiin vesijohtovedestä, ja valtion omistama vesipalveluntarjoaja oli määrätty korvaamaan sairastumisen johdosta ainoastaan 310 euroa.
21.10.2016 Slovenia valittanut EIT:een Ljubljanska bankan kanteista Kroatiassa
Slovenia väittää harvinaisessa valtioiden välisessä valituksessa Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen (EIT) Kroatian oikeuslaitoksen ja täytäntöönpanoviranomaisten toiminnan olleen ja olevan puutteellista ja toimimatonta Ljubljanska-pankin nostamien kanteiden ja tuomioiden täytäntöönpanon osalta.
20.10.2016 EIT:n suuri jaosto: Alle 3 m2 henkilökohtaista tilaa vankisellissä lähtökohtaisesti liian vähän; Kroatia oli loukannut EIS 3 artiklaa
EIT:n suuri jaosto katsoi, että mikäli henkilökohtainen tila vankisellissä jää alle kolmen neliömetrin, se antaa lähtökohtaisesti oletuksen EIS 3 artiklan loukkauksesta. 27 päivän yhtäjaksoinen aika tällaisessa tilassa loukkasi epäinhimillisen ja halventavan kohtelun kieltoa. Sen sijaan lyhyemmät jaksot eivät EIT:n enemmistön mukaan tätä kieltoa loukanneet.
20.10.2016 Kammarrätten arvioi H & M:n tapaa arvioida kuluttajien luottokelpoisuutta
Ruotsissa kuluttajavirasto oli katsonut, että H & M Hennes & Mauritzin tapa arvioida kuluttajien luottokelpoisuutta ei ollut kuluttajaluottolain mukaisesti riittävä (vrt. Suomen kuluttajansuojalain 7 luku 14 §) ja määrännyt yhtiölle varoituksen sekä 8 miljoonan kruunun seuraamusmaksun. Hallinto-oikeuden hyväksyttyä sanktion muutoin paitsi seuraamusmaksun suuruuden osalta Kammarrätten kumosi määrätyt sanktiot kokonaan.
6.10.2016 EIT: Ajo-oikeuden peruuttaminen erillisenä sanktiona sen jälkeen, kun ajo-oikeuden haltija oli saanut rangaistuksen ylinopeudesta, ei loukannut ne bis in idem -kieltoa
Euroopan ihmisoikeustuomioistuin (EIT) on tuoreessa ratkaisussaan katsonut, että vaikka ajo-oikeuden peruuttaminen ylinopeuden vuoksi oli katsottava rikosoikeudelliseksi sanktioksi vaikka päätös siitä tehtiin hallinnollisessa menettelyssä, kyse ei kuitenkaan ollut ne bis in idem -kiellon loukkauksesta, koska rikostuomiolla ja ajo-oikeuden peruuttamista koskevalla päätöksellä oli riittävä faktinen ja ajallinen yhteys toisiinsa.
26.9.2016 EIT: hollantilaisia rauhanturvaajia vastaan ei tarvinnut nostaa syytteitä Srebrenican tapahtumista 1995; ei EIS 2 artiklan loukkausta
Euroopan ihmisoikeustuomiostuin (EIT) on tuoreessa päätöksessään katsonut, että Hollannin viranomaiset olivat riittävällä tavalla tutkineet hollantilaisten YK:n rauhanturvaajien toimet Srebrenican joukkomurhan osalta vuonna 1995. Joukkomurhassa kuolleiden omaisten valitukset olivat EIT:n mukaan ilmeisen perusteettomia eikä niitä otettu tutkittaviksi.
22.9.2016 EIT: Hallinnollisessa kurinpitoasiassa tulee olla "syyttävä" vastapuoli; Venäjällä rakenteellinen ongelma
Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on tuoreessa ratkaisussaan katsonut, että tilanne, jossa hallinnolliseksi luokiteltavassa rangaistusmenettelyssä ei ollut "syyttävää" vastapuolta, oli loukattu oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin. "Syyttävänä" vastapuolena oli joutunut toimimaan tuomioistuin, jonka puolestaan tulisi olla puolueeton.
21.9.2016 EIT: Italian viranomaiset liian passiivisia isän ja lapsen tapaamisten toteuttamisessa: EIS 8 artiklan loukkaus
Euroopan ihmisoikeustuomioistuin (EIT) katsoi eilen julkaistussa tuomiossaan, että Italian viranomaiset eivät riittävällä tavalla olleet tukeneet ja pyrkineet toteuttamaan isän ja lapsen välisiä tapaamisia, vaan menettely oli ollut mekaanista ja tehotonta. Italian katsottiin loukanneen oikeutta perhe-elämän suojaan (EIS 8 artikla).
20.9.2016 Finnwatchin tutkijalle vankeusrangaistus Thaimaassa
Etelä-Bangkokin rikostuomioistuin on tänään antamassaan tuomiossa todennut Finnwatchin tutkijan Andy Hallin syylliseksi kunnianloukkaukseen ja kyberrikollisuuteen jutussa, jossa vastapuolena oli ananasmehutehdas Natural Fruit, jonka tehtaiden työoloista Hall oli raportoinut Finnwatchin julkaisemassa raportissa.
19.9.2016 Svean hovioikeus piti voimassa Julian Assangen vangitsemisen poissaolevana
Ruotsissa Svean hovioikeus arvioi perjantaina antamassaan päätöksessä Julian Assangen vangittuna pitämistä. Ruotsin korkein oikeus oli vuoden 2015 kesällä päätynyt äänin 4-1 arvioimaan, että vangittuna pitäminen ei tuossa vaiheessa ollut kohtuutonta sen pitkästä kestosta huolimatta. Hovioikeus päätyi edelleen katsomaan, että vangittuna pitäminen ei ollut kohtuutonta.
14.9.2016 EIT:n suuren jaoston suullinen käsittely tänään ns. Veropörssi-lehden asiassa
Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen (EIT) suuri jaosto on tänään järjestänyt suullisen käsittelyn asiassa Satakunnan Markkinapörssi Oy and Satamedia Oy v. Finland. Käsittely lähetetään EIT:n kotisivuilla alkaen klo 15.30 Suomen aikaa (14.30 paikallista aikaa).
14.9.2016 EIT:n suuri jaosto arvioi oikeutta avustajan käytön rajoittamiseen lyhyeksi aikaa poikkeustilanteessa
Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen (EIT) suuri jaosto on eilisessä tuomiossaan äänestyksen jälkeen katsonut, että kolmen valittajan oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ei loukattu epäämällä heiltä muutamaksi tunniksi avustajan käyttö kuulusteluissa pakottavasta tarpeesta poikkeuksellisessa terrorismirikosepäilyä koskevassa tilanteessa, kun taas yhden valittajan oikeuksia tältä osin loukattiin.
13.9.2016 Ruotsissa Julian Assangen vangitsemisasia jälleen arvioitavana
Ruotsissa Svean hovioikeus (Svea hovrätt) antaa perjantaina 16.9. ratkaisun asiassa, jossa on kyse Julian Assangen vangitsemisesta. Kyse on vangitsemista koskevasta valituksesta, jossa Ruotsin korkein oikeus (HD) on aikaisemmin 11.5.2015 antamassaan päätöksessä arvioinut ennen kaikkea vangitsemista koskevaa suhteellisuusperiaatetta ja päätynyt tuolloin äänin 4-1 katsomaan, että vangitseminen oli vielä suhteellisuusperiaatteen mukaista.
7.9.2016 EIT: Belgiassa rakenteellinen ongelma vankilassa olevien mielenterveyspotilaiden osalta; loukkaa EIS 5 ja 3 artiklaa
Euroopan ihmisoikeustuomioistuin arvioi eilen antamassaan tuomiossa belgialaista järjestelmää, jossa rikoksesta tuomittuja mielenterveyspotilaita säilytetään vankilan mielenterveysosastolla. EIT ratkaisi asian ns. pilottijuttuna ja katsoi, että Belgian järjestelmä on rakanteellisesti puutteellinen. Belgialle annettiin kaksi vuotta aikaa saattaa järjestelmänsä ihmisoikeussopimuksen vaatimalle tasolle; täksi ajaksi muut vastaavanlaiset valitukset jätettiin lepäämään.
1.9.2016 Kim Dotcomin luovuttamisasia Uudessa-Seelannissa lähetetään suorana Youtubessa
Saksalais-suomalaisen Kim Dotcomin luovuttamista koskeva käsittely lähetetään käytännössä suorana lähetyksenä Youtubessa. Megaupload-sivuston perustajaa vaaditaan luovutettavaksi Uudesta-Seelannista Yhdysvaltoihin vastaamaan syytteisiin tekijänoikeusrikoksista, kiristyksestä ja rahanpesusta.
30.8.2016 EIT: Turkki loukkasi EIS 2 artiklaa (oikeus elämään), kun valittajien lapsi oli kuollut sairaalassa huolimattomuuden seurauksena synnytyksen jälkeen
Euroopan ihmisoikeustuomioistuin (EIT) on tuoreessa tuomiossa katsonut, että Turkki oli vastuussa sekä synnytyksen jälkeisestä vauvan kuolemasta että loukannut EIS 2 artiklaan sen johdosta, että tutkintaa ei ollut suoritettu tehokkaasti ja ammattitaitoisesti. Lisäksi EIT kehotti EIS 46 artiklan nojalla Turkkia saattamaan kuntoon hallinnolliset ja kurinpidolliset järjestelmänsä, jotta vastaanvanlaisissa tapauksissa jatkossa olisi käytettävissä ammattitaitoiset tahot ja spesialistit asiantuntijaselvitysten ja -lausuntojen saamiseksi asian selvittämisessä.
29.8.2016 EIT:ssa suullinen kuulemistilaisuus Veropörssi-lehteä koskevassa asiassa
Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen suuri jaosto järjestää suullisen kuulemistilaisuuden 14.9. asiassa, joka koskee Satakunnan Markkinapörssi Oy:n ja Satamedia Oy:n valitusta verotustietojen julkaisemisesta aikanaan Veropörssi-nimisessä lehdessä.
25.8.2016 Ruotsissa varaudutaan ulkomaalaisasioiden jyrkkään kasvuun
Ruotsissa tuomioistuinlaitos varautuu ulkomaalaisasioiden huomattavaan kasvuun. Tilastojen mukaan vuoden 2016 ensimmäisten seitsemän kuukauden aikana kasvua ulkomaalaisasioissa tuomioistuimissa on ollut 27 % verrattuna vastaavaan ajanjaksoon vuonna 2017.
23.8.2016 EIT:n suuri jaosto: Kolmen turvapaikanhakijan käännyttäminen Irakiin muodostaisi EIS 3 artiklan loukkauksen
Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen (EIT) suuri jaosto on tänään antamassaan tuomiossa katsonut, että Irakin turvallisuustilanne on siten heikentynyt viime vuosien aikana, että valittajilla olisi todellinen riski joutua kidutuksen, epäinhimillisen tai muun halventavan - eli EIS 3 artiklan vastaisen - kohtelun kohteeksi, mikäli valittajat käännytettäisiin Irakiin.
11.8.2016 Ruotsissa hovioikeus tuomitsi vastaajan erityisen törkeästä pahoinpitelystä ja rikoksesta kansainvälistä oikeutta vastaan (folkrättsbrott)
Ruotsissa Svean hovioikeus katsoi, että henkilö, joka tuomittiin paitsi erityisen törkeästä pahoinpitelystä, tuli tuomita myös rikoksesta kansainvälistä oikeutta vastaan (folkrättsbrott). Hovioikeus katsoi, että Syyriassa oli kesäkuussa 2012 aseellinen konflikti, ja että pahoinpitelyllä oli sellainen yhteys konfliktiin, että henkilö tuli tuomita erityisen pahoinpitelyn lisäksi rikoksesta kansainvälistä oikeutta vastaan.
9.8.2016 EIT on julkaissut katsauksen oikeuskäytännöstään 1.1.-15.6.2016
Euroopan ihmisoikeustuomioistuin (EIT) on julkaissut katsauksen oikeuskäytännöstään vuoden ensimmäiseltä puoliskolta. Katsauksessa käydään tiivistetysti läpi EIT:n alkuvuodesta antamia oikeudellisesti merkityksellisimpiä ratkaisuja.
9.8.2016 EIT: Kreikan valtionobligaation pakkovaihtaminen vähempiarvoisiin obligaatioihin ei loukannut omaisuuden suojaa eikä ollut syrjivä
Euroopan ihmisoikeustuomioistuin (EIT) on hiljattain antamassaan tuomiossa katsonut, että niiden yksityishenkilöiden, jotka vuonna 2012 voimaan tulleella lailla pakotettiin osallistumaan Kreikan valtionobligaatioiden vaihtamiseen vähempiarvoisiin obligaatioihin, omaisuudensuojaa ei ollut loukattu. EIT kiinnitti asiassa huomiota mm. siihen, että arvopapereihin sijoittaminen ei koskaan ole riskitöntä ja että Kreikan valtion toimet olivat välttämättömiä talouskriisissä valtion velan vähentämiseksi ja konkurssin välttämiseksi.
22.7.2016 Ruotsin HD täsmensi välinpitämättömyystahallisuuden rajoja
Ruotsin korkein oikeus (HD) on tuoreessa ratkaisussaan täsmentänyt ns. välinpitämättömyystahallisuuden (likgiltighetsuppsåt) rajoja. HD katsoi, että henkilön psyykkinen tilanne tulee ottaa tahallisuusarvioinnissa huomioon, ja muuttanut hovioikeuden tuomiota siten, että henkilö, joka oli puukottanut toista veitsellä selkään seurauksin, että jälkimmäinen oli menehtynyt, tuomittiin murhan sijasta erityisen törkeästä pahoinpitelystä (synnerligen grov misshandel) ja törkeästä kuolemantuottamuksesta.
21.7.2016 CAS:n ratkaisu norjalaisen maastohiihtäjä Martin Sundbyn dopingasiassa
Urheilun kansainvälinen välitystuomioistuin CAS on eilen antanut ratkaisun norjalaisen maastohiihtäjä Martin Sundbyn dopingasiassa. CAS päätti kumota kansainvälisen hiihtoliiton (FIS) dopinglautakunnan päätöksen ja määräsi Sundbyn kahden kuukauden kilpailukieltoon.
21.7.2016 CAS:n ratkaisu venäläisten yleisurheilijoiden kelpoisuudesta Rion olympialaisiin
Urheilun kansainvälinen välitystuomioistuin CAS on tänään antanut ratkaisunsa asiassa, jossa Venäjän olympiakomitea ja 68 urheilijaa olivat valittaneet kansainvälisen yleisurheiluliiton (IAAF) päätöksestä kieltää kaikkien venäläisten yleisurheilijoiden osallistuminen Rion olympialaisiin.
12.7.2016 EIT: Tekijänoikeusjärjestön velvoittaminen solmimaan lisenssisopimukset radioasemien kanssa kohtuullisella rojaltilla ei loukannut omaisuuden suojaa tai oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin
Euroopan ihmisoikeustuomioistuin (EIT) on tänään antamassaan tuomiossaan katsonut, että latvialaiset tuomioistuimet olivat ottaneet huomioon riittävällä tavalla niin tekijänoikeuksien haltijoiden kuin radioasemienkin intressit, kun ne olivat määränneet tekijänoikeusjärjestö SIA AKKA/LAA:n (SIA “Autortiesību un komunicēšanās konsultāciju aģentūra/Latvijas Autoru apvienība” – Copyright and Communication Consulting Agency ltd./Latvian Authors Association) tekemään sopimukset sellaisten radioasemien kanssa, joiden kanssa sopimusta ei ollut voimassa.
11.7.2016 Ruotsin HD: Turvapaikanhakijan hampaista tehdyn ikäanalyysin perusteella rikosasian vastaaja oli 20- eikä 16-vuotias, kuten hän itse väitti
Ruotsin korkein oikeus (HD) on tänään antamassaan tuomiossa arvioinut kysymystä siitä, miten vastaajan ikä määritellään tilanteessa, jossa luotettavia tietoja ei ole saatavilla asiakirjoista. Vastaajan hampaista tehdyn ikäanalyysin perusteella oli todennäköisintä, että hän oli täyttänyt 20 vuotta.
8.7.2016 EIT:n suuri jaosto: Latvialla oli velvollisuus suorittaa tehokas tutkinta EIS 3 artiklan vastaisesta kohtelusta, jonka se oli yksipuolisessa julistuksessaan myöntänyt
Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen (EIT) suuri jaosto arvioi tuoreessa tuomiossaan ns. yksipuolisen julistuksen (unilateral declaration) käytännön merkitystä tilanteessa, jossa vastaajavaltio oli myöntänyt EIS 3 artiklan vastaisen kohtelun. EIT:n mukaan vastaajavaltio ei voi tällaisissa tapauksissa välttyä vastuultaan suorittaa tehokas tutkinta kaltoinkohteluun syyllistyneiden osalta pelkästään maksamalla valittajalle korvauksia ja ilmoittamalla myöntävänsä, että kaltoinkohtelua oli tapahtunut.
8.7.2016 EIT:n suuri jaosto: Vangitsemisen pitää alusta lähtien perustua paitsi riittävään epäilyyn rikokseen syyllistymisestä, myös olennaisiin ja riittäviin muihin perusteisiin
Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen (EIT) suuri jaosto on tuoreessa tuomiossaan täsmentänyt aikaisempaa oikeuskäytäntöään vangitsemista koskevissa asioissa. Aikaisemmassa oikeuskäytännössä EIT on todennut, että riittävä epäily (reasonable suspicion) on edellytys sine qua non vangitsemisen jatkamiselle, mutta että tämä ei enää "tietyn ajan jälkeen" ("certain lapse of time") riitä, vaan tämän tietyn ajan jälkeen tarvitaan myös olennaisia ja riittäviä (relevant and sufficient) perusteita vangitsemisen jatkamiselle. Nyt EIT vahvisti, että ajanjakso "tietyn ajan jälkeen" tarkoittaa jo ensimmäistä vangitsemisasian käsittelyä pidätyksen jälkeen.
7.7.2016 Ruotsin Migrationsöverdomstolen: Turvapaikanhakijaperhettä ei tule käännyttää Unkariin, missä perhettä uhkaa luovuttaminen Serbiaan
Ruotsin korkein ulkomaalaisasioita käsittelevä tuomioistuin Migrationsöverdomstolen katsoi, että Unkarin turvapaikkajärjestelmässä sinänsä ilmenevät puutteet eivät sellaisenaan ollut este turvapaikanhakijoiden käännyttämiseen Unkariin, missä heidän turvapaikkahakemuksensa Dublin-säännöstön mukaan pitäisi ensisijaisesti tutkia. Sen sijaan kun perhettä uhkasi edelleen luovuttaminen Serbiaan, mikä johtaisi todennäköisesti pitkäaikaiseen säilöönottoon ja epävarmuuteen siitä, missä ja milloin turvapaikkahakemukset tutkittaisiin, ei käännyttämistä Unkariin voitu pitää lasten edun mukaisena.
7.7.2016 EIT: Afganistaniin karkottaminen ei loukannut EIS 3 artiklaa
Euroopan ihmisoikeustuomioistuin katsoi tuoreessa ratkaisussaan, että valittajalla oli ollut mahdollisuus tehokkaaseen oikeussuojakeinoon kielteisen turvapaikan osalta Hollannissa (EIS 13 artikla), ja että mahdollinen karkottaminen Afganistaniin ei saattaisi häntä kidutuksen tia muun epäinhimillisen kohtelun kohteeksi (EIS 3 artikla)
21.6.2016 EIT:lta ratkaisu asianajajan ja päämiehen välisen puhelun kuuntelemisen hyödyntämisestä
Euroopan ihmisoikeustuomioistuin (EIT) antoi viime viikolla tuomion asiassa, joka koski asianajajan ja hänen päämiehensä välisen puhelun kuuntelemista, litterointia ja hyödyntämistä asianajajan kurinpitoa koskevassa koskevassa menettelyssä. EIT katsoi, että puhelinkuuntelun hyödyntäminen ei loukannut EIS 8 artiklaa asianajajan (asianajajien) osalta, koska puhelun sisällön perusteella oli syytä olettaa, että asianajaja itse olisi syyllistynyt rikokseen/rikkomukseen.
14.6.2016 EIT:lta harvinainen tuomio oikeuksien käyttöä koskevien rajoitusten loukkauksesta
Euroopan ihmisoikeustuomioistuin (EIT) on tänään antamassaan tuomiossa katsonut, että Georgian entisen pääministerin tutkintavankeus oli sinänsä ollut laillinen ja perustunut riittäviin perusteisiin, mutta sitä oli myös käytetty keinona hänen painostamisekseen muussa asiassa.
14.6.2016 EIT: Ehdoton parrankasvatuskielto vankilassa loukkasi EIS 8 artiklaa
Euroopan ihmisoikeustuomioistuin (EIT) on tänään antamassaan tuomiossa Liettuaa vastaan katsonut, että absoluuttinen parrankasvatuskielto vankilassa ei ollut ollut välttämätöntä demokraattisessa yhteiskunnassa ja asiassa oli siten loukattu valittajan oikeutta yksityisyyden suojaan.
24.5.2016 EIT: Älyllisesti lievästi kehitysvammaisen henkilön raiskausta koskeva oikeudenkäynti loukkasi EIS 3 artiklaa
Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on tänään antamassaan tuomiossa katsonut, että älyllisesti lievästi kehitysvammaisen 14-vuotiaan epäiltyä raiskausta ei ollut tutkittu asianmukaisesti. Syyttäjä ja tuomioistuimet eivät etenkään olleet kiinnittäneet riittävää huomiota kontekstilähtöiseen lähestymistapaan asianomistajan kertomuksen arvioinnissa tai siihen, minkälaiset epäillyt teko-olosuhteet olivat ja arvioineet niitä myös asianomistajan lievän älyllisen kehitysvammaisuuden valossa.
17.5.2016 Tukholman käräjäoikeus tuomitsi Ruotsin kansalaisen kansanmurhasta Ruandassa sekä maksamaan uhreille vahingonkorvauksia
Ruotsissa Tukholman käräjäoikeus on eilen antamallaan tuomiolla katsonut henkilön syylliseksi kansanmurhaan ja törkeään rikokseen kansainvälistä oikeutta vastaan (grovt folkrättsbrott). Ensimmäistä kertaa ruotsalainen tuomioistuin on myös tuominnut tämänkaltaisessa tapauksessa vahingonkorvauksia, jotka tuomittiin Ruandan lain mukaan ja joiden suuruus vaihteli 3.000.000 ja 10.000.000 Ruandan frangin välillä (n. 3.400 € - 11.300 €).
12.5.2016 EIT: Huumausainerikosten oikeudenkäynti ei loukannut syyttömyysolettamaa eikä ollut epäoikeudenmukainen, vaikka mm. kahta todistajaa ei voitu kuulla pääkäsittelyssä
Euroopan ihmisoikeustuomioistuin (EIT) katsoi, että syyttömyysolettamaa ei loukattu sillä, että kansallinen tuomioistuin oli katsonut valittajan olleen tietoinen siitä, että hänen hallussaan olleet maalipurkit sisälsivät kokaiinia. EIT korosti, että näytön arvioiminen kuuluu lähtökohtaisesti kansallisille tuomioistuimille, eikä mikään osoittanut arvionnin olleen selvästi virheellistä. Todistajankertomusten osalta EIT totesi, että vaikka heitä ei kuultu henkilökohtaisesti pääkäsittelyssä vaan heidän aikaisemmat kertomuksensa luettiin ääneen, eivät nämä kertomukset olleet syyllisyysarvioinnin kannalta "sole or decisive" eli ainoa tai ratkaiseva näyttö.
10.5.2016 CAS: Michel Platinin toimitsijakielto pysyy voimassa, mutta sen kestoa lyhennettiin
Urheilun kansainvälinen välitystuomioistuin CAS on eilen antamassaan ratkaisussa lyhentänyt FIFA:n Michel Platinille määräämäää toimitsijakieltoa kuudesta neljään vuoteen. CAS alensi myös Platinille määrättyjä sakkoja 80.000 Sveitsin frangista 60.000 Sveitsin frangiin.
3.5.2016 CAS: FIFA:n tutkittava Gibraltarin jalkapalloliiton jäsenhakemus
Urheilun kansainvälinen välitystuomioistuin CAS on eilen antamassaan ratkaisussa katsonut, että kansainvälisen jalkapalloliitto FIFA:n tulee ottaa käsiteltäväkseen Giraltarin jalkapalloliiton jäsenhakemus. FIFA:n johtoryhmä oli aikaisemmin päättänyt, ettei jäsenhakemusta toimiteta FIFA:n kongressille, jolla on valtuudet hyväksyä uusia jäsenliittoja.
27.4.2016 EIT:n suuri jaosto: Turkki syrji ja loukkasi Alevi-uskonnon harjoittajien uskonnonvapautta
Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen (EIT) suuri jaosto on eilen antamassaan tuomiossa katsonut, että Turkin viranomaiset olivat syrjineet Alevi-uskonnon harjoittajia - joka on lukumääräisesti Turkin toiseksi suurin uskonnollinen yhdyskunta - mm. kieltäytymällä tarjoamasta uskonnon harjoittamista julkisena palveluna.
26.4.2016 EIT:n suuri jaosto: Elinkautinen vankeusrangaistus ilman realistista vapautumisen mahdollisuutta loukkasi EIS 3 artiklaa
Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen (EIT) suuri jaosto on tänään antamassaan tuomiossa yksimielisesti katsonut - toisin kuin yksimielinen jaosto - että vankeusrangaistusta Hollannille kuuluvilla Curaçaon ja Aruban saarilla suorittaneen, murhasta vuonna 1980 tuomitun miehen, elinkautinen vankeusrangaistus ilman todellista mahdollisuutta ehdonalaiseen vapautumiseen, loukkasi Euroopan ihmisoikeussopimuksen (EIT) 3 artiklaa eli kidutuksen, epäinhimillisen ja halventavan kohtelun kieltoa.
21.4.2016 Ruotsissa käräjäoikeus julkaisi blogin
Södertörns tingsrätt on julkaissut blogin, jossa se tulee käsittelemään ajankohtaisia oikeudenhoitoon liittyviä aiheita. Kyseessä on Ruotsin tuomioistuinlaitoksen ainoa virallinen blogi.
21.4.2016 Breivikin olosuhteet vankilassa loukkaavat ihmisoikeussopimuksen 3 artiklaa
Oslon käräjäoikeus katsoi eilen ntamassaan tuomiossa, että joukkomurhista tuomitun Anders Behring Breivikin olosuhteet ja kohtelu vankilassa täyttävät Euroopan ihmisoikeussopimuksen (EIS) 3 artiklan mukaisen kidutuksen, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun kriteerit. Sen sijaan EIS 8 artiklaa, jossa suojatan yksityisyyden suojaa, ei tuomioistuimen mukaan ollut loukattu.
18.4.2016 EU-projektiraportti tulkkaus-, tietojensaanti- ja oikeus avustajaan -direktiivistä julkaistu
CCBE:n ja ELF:n vuoden kestäneen projektin raportti on julkaistu ELF:n kotisivuilla. Projektissa käsitellään kolmen rikosprosessia koskevan direktiivin implementointia EU:n jäsenvaltioissa. Suomesta raportin laatimiseen osallistui Asianajajaliiton edustajana asianajaja Jussi Sarvikivi.
12.4.2016 Ruotsin Migrationsöverdomstolen: Alaikäisille lapsille ei tarvinnut myöntää pakolaisstatusta sillä perusteella, että heidän isänsä oli katsottu pakolaiseksi, kun lapsilla oli myös toisen EU-maan kansalaisuus
Ruotsin korkein ulkomaalaisasioita käsittelvä tuomioistuin Migrationsöverdomstolen on tuoreessa ratkaisussaan arvioinut pakolaisstatuksen ja pakolaisen matkustusasiakirjojen myöntämistä tilanteessa, jossa isällä oli pelkästään Palestiinan kansalaisuus ja hänelle oli myönnetty pakolaisasema, ja lapset toisaalta olivat sekä Romanian että Palestiinan kansalaisia. Migrationsöverdomstolen katsoi, että lapsille ei tullut myöntää pakolaisstatusta ja pakolaisen matkustusasiakirjoja, kun heillä oli jo Romanian kansalaisuus.
8.4.2016 Ruotsin HD arvioi tekijänoikeuskiistaa taideteoksista otettujen valokuvien jakamisesta internetissä
Ruotsin korkein oikeus (HD) on tuoreessa ratkaisussaan katsonut, että Wikimediassa julkaistut valokuvat taideteoksista loukkasivat tekijänoikeuksia huolimatta siitä, että valokuvia sinänsä saa ottaa julkisella paikalla. Mahdollisella taloudellisen hyödyn tavoittelemisella ei ollut merkitystä; Wikimedia oli tämän kiistänyt ja se on kaikille vapaasti käytössä oleva sivusto.
5.4.2016 EIT: Asianajajalla oli oikeus suulliseen kuulemiseen kurinpitoasiassa
Euroopan ihmisoikeustuomioistuin (EIT) on tänään antamassaan tuomiossa katsonut, että kurinpitolautakunnan olisi tullut järjestää suullinen kuulemistilaisuus ennen kuin hänen oikeutensa toimia avustajana tuomioiostuimessa peruutettiin.
5.4.2016 EIT: Puhelinkuuntelun käyttäminen todisteena ei loukannut EIS 6 artiklaa, vaikka todistajaa ei näistä kuultu
Euroopan ihmisoikeustuomioistuin (EIT) on tuoreessa ratkaisussa katsonut, että ns. poissaolevan todistajan puhelinkuunteluiden käyttäminen todisteena oikeudenkäynnissä ei loukannut oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin. Ratkaisussa huomioitiin, että kuuntelutallenteet eivät olleet ratkaiseva näyttö valittajan syyllisyydestä, ja puheenjohtaja oli lisäksi huolehtinut prosessuaalista oikeusturvatakeista. EIT painotti, että vastakuulusteluoikeus on kuitenkin edelleen erittäin tärkeä.
1.4.2016 Ruotsin HD: Huumausaineiden kaupassa hyödyn menetys tuomittava nettohyötyperiaatteen mukaisesti
Ruotsin korkein oikeus (HD) on eilen antamassaan ratkaisussa katsonut, että huumausainerikoksessa tulee noudattaa nettohyötyperiaatetta kun arvioidaan hyödyn menettämistä. Tämä tarkoittaa, että huumausaineiden myyntihinnasta on vähennettävä ostohinta ja ainoastaan tämä nettohyöty voidaan määrätä menetettäväksi valtiolle.
30.3.2016 EIT:n suuri jaosto: Lontoon terrori-iskujen jälkeen suoritettu tutkinta poliisin ampuman miehen kuolemasta ei loukannut EIS 2 artiklaa
Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen (EIT) suuri jaosto on tänään antamassaan tuomiossa katsonut, että tapahtumat kaksi viikkoa Lontoon pommi-iskun jälkeen heinäkuussa 2005, jotka päättyivät syyttömän miehen ampumiseen poliisin toimesta, tutkittiin riittävällä tehokkuudella. Se, että ketään yksittäistä henkilöä ei asetettu syytteeseen tapahtumista, ei myöskään loukannut EIS 2 artiklan (oikeus elämään) prosessuaalista haaraa.
30.3.2016 Ruotsissa hovioikeus tuomitsi kaksi henkilöä terrorismirikoksista elinkautiseen
Hovrätten för Västra Sverige on tänään antamallaan tuomiolla pysyttänyt käräjäoikeuden elinkautisrangaistukset asiassa, jossa oli kyse terroristisessa tarkoituksessa tehdyistä murhista Syyriassa vuonna 2013. Vastaajien katsottiin teloittaneen kaksi henkilöä leikkaamalla heidän kaulansa poikki. Teot oli kuvattu videolle.
30.3.2016 Ruotsin HD: avopuolison itsemurhayritys ja korkea itsemurhariski muodostivat laillisen esteen
Ruotsin korkein oikeus (HD) on tuoreessa ratkaisussaan arvioinut laillisen esteen olemassaoloa tilanteessa, jossa valittajan avopuoliso oli otettu sairaalahoitoon itsemurhayrityksen johdosta ja valittajaa oli kehotettu pysyttelemään avopuolison kanssa kotona seuraavat kolme päivää. Toisin kuin hovioikeus katsoi HD, että kyseessä oli laillinen este.
29.3.2016 EIT: vastakuulusteluoikeuden puuttuminen loukkasi EIS 6 §§ 1 ja 3 (d) artiklaa
Euroopan ihmisoikeustuomioistuin (EIT) on tänään antamassaan tuomiossa katsonut, että kun vastaajalla ei ollut oikeutta vastakuulustella syyttäjän todistajia, joiden kirjallisille todistajanlausumille kansalliset tuomioistuimet olivat perustaneet syyksilukevan 12,5 vuoden tuomion, oli asiassa loukattu oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin. Kyse myös oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin loukkauksesta, kun epäillyllä ei ollut oikeutta avustajaan häntä kuulusteltaessa.
29.3.2016 EIT: Valitustuomioistuimen tuli järjestää suullinen käsittely oma-aloitteisesti kun se arvioi uudelleen myös näyttöä
Euroopan ihmisoikeustuomioistuin (EIT) on tänään antamassaan tuomiossa katsonut, että pelkästään alioikeuskäsittelyn videon katsominen valitustuomioistuimessa ei riittänyt, kun valitustuomioistuimessa valittaja tuomittiin myös sellaisista syytekohdista, mitkä alioikeus oli hylännyt.
24.3.2016 EIT:n suuri jaosto: 12-vuotiaan pojan 30 päivän vapaudenmenetys epäoikeudenmukaisen prosessin seurauksena muodosti useiden artikloiden loukkauksen
Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen (EIT) suuri jaosto on eilen antamassaan tuomiossa arvioinut 12-vuotiaan lapsen vapaudenriistoa Venäjällä. Lapsen oli katsottu syyllistyneen rikoksiin, mutta koska hän oli alle vastuuikärajan, hänet oli sijoitettu 30 päiväksi nuorisovankilaan "käyttäytymisen korjaamiseksi" (behaviour correction).
24.3.2016 EIT:n suuri jaosto: Ruotsin tulee oma-aloitteisesti tutkia henkilön kristityksi kääntymisen seuraukset ennen hänen käännyttämistään Iraniin
EIT:n suuri jaosto on eilen ratkaissut valituksen, jossa oli kyse kristityksi kääntyneen henkilön käännyttämisestä Iraniin. EIT totesi, että koska kansalliset tuomioistuimet eivät olleet lainkaan arvioineet uskonnon vaihtumisen merkitystä, tulee asia tutkia uudelleen kansallisesti; muutoin kyseessä olisi EIS 2 ja 3 artiklan loukkaus.
22.3.2016 EIT: Viranomaisten passiivisuus läheissuhdeväkivalta-asiassa johti EIS 3 ja 14 artiklan loukkaukseen
Euroopan ihmisoikeustuomioistuin (EIT) on tänään antamassaan tuomiossa katsonut, että Turkin viranomaiset olivat toimineet passiivisesti vuosien ajan, vaikka olivat olleet tietoisia vaimoon kohdistuneesta väkivallasta ja sen uhasta. Passiivisuus johti kidutuksen, epäinhimillisen ja halventavan kohtelun kiellon rikkomiseen (EIS 3 artikla), kuin myös syrjintään (EIS 14 artikla) yhdessä EIS 3 artiklan rikkomisen kanssa.
22.3.2016 ICC: Kongon entinen varapresidentti syyllinen sotarikoksiin ja rikoksiin ihmisyyttä vastaan
Kansainvälinen rikostuomioistuin ICC on eilen antamassaan päätöksessä ensi kertaa katsonut, että henkilö voi olla vastuussa sodassa tehdyistä raiskauksista ja murhista epäsuorasti sillä perusteella, että hän oli toiminut varsinaisten rikosten tekijöiden johtajana. Sodassa tehtyjen raiskausten katsottiin niin ikään ensimmäistä kertaa täyttäneen sotarikosten ja rikosten ihmisyyttä vastaan tunnusmerkistön.
17.3.2016 EIT: Saksan jalkapallomaajoukkueen entisen maalivahdin lasten kuvien julkaisusta tuomitut sanktiot olivat riittävät; ei 8 artiklan loukkausta
Euroopan ihmisoikeustuomioistuin (EIT) on tänään antamassaan tuomiossa katsonut, että saksalaiset tuomioistuimet olivat riittävällä tavalla suojanneet Oliver Kahnin lasten yksityisyyttä, kun ne olivat määränneet julkaisijan maksamaan 27.500 euron sakot lasten valokuvien julkaisusta.
15.3.2016 EIT: Venäjän maahantulojärjestelmä syrjivä, kun se sulkee pois HIV-positiiviset
Euroopan ihmisoikeustuomioistuin (EIT) on tänään antamassaan tuomiossa katsonut, että Venäjän maahantulojärjestelmä on HIV-positiivisia kohtaan syrjiä. EIT otti ratkaisussaan huomioon sen selkeän konseksuksen, mikä HIV-positiivisten osalta maahanmuutossa ja matkustamisessa vallitsee muualla Euroopassa ja kansainvälisesti, eikä nähnyt Venäjän esittäneen mitään konkreettisia seikkoja sen tueksi, miksi syrjivä kohtelu olisi sen tapauksessa hyväksyttävää.
14.3.2016 Fair Trials kääntyi komissaari Věra Jourován puoleen eurooppalaista pidätysmääräystä (EAW) koskevassa asiassa
Fair Trials on yhdessä 19 muun eurooppalaisen asiantuntijan kanssa lähestynyt oikeusasioista vastaavaa komissaaria ilmaistakseen vakavan huolensa EU-tuomioistuimen käsittelyssä olevassa asiassa, jossa julkisasiamies on antanut ratkaisuehdotuksen EAW:n tulkinnasta.
9.3.2016 Ruotsissa nostettu harvinainen todistelukanne epäillystä murhasta alle 15-vuotiaita vastaan
Syyttäjä on nostanut Ruotsissa ns. todistelukanteen (bevistalan) kahta alaikäistä nuorta vastaan, joita epäillään 13-vuotiaina tehdystä murhasta. Ruotsissakin rikosoikeudellinen vastuuikäraja on 15 vuotta, mutta syyttäjä voi erityisissä tilanteissa nostaa todistelukanteen sen selvittämiseksi, onko alle 15-vuotias tehnyt sen rikoksen, josta häntä epäillään. Rangaistusta asiassa ei voi tuomita.
4.3.2016 Svea hovrätt: Vakavista seksuaalirikoksista internetissä 7 vuoden 9 kuukauden tuomio
Svean hovioikeus (Svea hovrätt) on tuoreessa tuomiossaan korottanut käräjäoikeuden tuomiota 7 vuodesta vankeutta 7 vuoteen 9 kuukauteen vankeutta törkeistä alaikäisiin kohdistuneista seksuaalirikoksista, jotka oli tehty tapaamatta fyysisesti asianomistajia. Vastaaja velvoitettiin suorittamaan asianomistajille myös vahingonkorvauksia yhteensä lähes 5,8 miljoonaa kruunua (n. 650.000 €).
4.3.2016 Ruotsin HD: Ei estettä luovuttamiselle, kun luovuttamisen perusteena oleva tuomio perustui plea bargaining -sopimukseen
Ruotsin korkein oikeus (HD) on tuoreessa ratkaisussaan katsonut, että estettä luovuttamiselle Bosnia-Hertsegovinaan ei ollut, kun luovutuksen perusteena ollut tuomio perustui luovutettavaksi pyydetyn ja syyttäjän väliseen sopimukseen, jonka tuomioistuin oli vahvistanut. Tämä siitä huolimatta, että luovutettavaksi pyydetty kertoi, että hän ei ollut syyllistynyt tuomiossa tarkoitettuihin tekoihin, hänet oli painostettu tekemään sopimus, ja luvattu vuoden vankeusrangaistus mutta tuomittu yli kahden vuoden vankeusrangaistukseen.
3.3.2016 EIT: Ruotsalaisten tuomioistuinten olisi tullut tutkia Yhdistyneen kuningaskunnan kautta lähetettyä televisio-ohjelmaa koskeva kunnianloukkausasia
Euroopan ihmisoikeustuomioistuin (EIT) katsoi, että ruotsalaisten tuomioistuinten päätös siitä, että niillä ei ollut toimivaltaa tutkia Ruotsissa lähetettyä ohjelmaa koskevaa kunnianloukkausasiaa, koska ohjelma oli lähetetty Yhdistyneen kuningaskunnan kautta, loukkasi valittajan oikeutta päästä tuomioistuimeen.
3.3.2016 EIT: Laittoman kotietsinnän tuloksena saatu todistusaineisto voitiin hyödyntää toisessa rikosprosessissa
Euroopan ihmisoikeustuomioistuin (EIT) katsoi tänään antamassaan tuomiossa, että huolimatta siitä, että tekijänoikeurikoksen tutkintaa varten hankittu kotietsintälupa oli tuomioistuimen toimesta kumottu, kotietsinnän seurauksena takavarikoitu hasis saatiin hyödyntää todisteena huumausainerikossyytteen käsittelyn yhteydessä.
2.3.2016 Human Rights Watch: Egyptissä tuomittiin sotilastuomioistuimessa 3-vuotias elinkautiseen vankeuteen murhista
Human Rights Watch on uutisoinut egyptiläisen sotilastuomioistuimen tuominneen 3-vuotiaan lapsen elinkautiseen vankeuteen poissaolevana teoista, jotka liittyvät hallituksen vastaisiin mielenosoituksiin tammikuussa 2014.
2.3.2016 Ruotsin Migrationsdomstolen: Unkariin ei saa käännyttää
Ruotsissa migrationsdomstolen (maahanmuuttoasioita käsittelevä hallintotuomioistuin) on tänään antamillaan kahdella päätöksellä katsonut, että Unkari ei tällä hetkellä täytä non-refoulment-presumptiota, joka EU-maassa lähtökohtaisesti pitäisi vallita, ja lisäksi että turvapaikanhakijoita uhkaa EIS 3 artiklan vastainen kohtelu, jos heidät palautettaisiin Unkariin.
25.2.2016 EIT: Kuvan määrääminen sensuroitavaksi lehdestä ei loukannut sananvapautta
Euroopan ihmisoikeustuomioistuin (EIT) katsoi tuomiossaan, että kidutetun nuoren henkilön kuvan julkaiseminen lehdessä loukkasi niin vakavasti kidutuksen seurauksena kuolleen henkilön perheen yksityisyyden suojaa, että lehden määrääminen sensuroimaan kyseinen kuva julkaisusta ei loukannut lehden sananvapauden suojaa.
25.2.2016 EIT: Kun valtio oli tietoinen vakavasta uhkasta, sen olisi tullut estää perheessä tapahtunut murha
EIT katsoi tuomiossaan, että Turkin viranomaiset olivat loukanneet EIS 2 artiklaa (oikeus elämään), kun se ei ollut estänyt miehen suorittamaa vaimonsa murhaa, vaikka viranomaiset olivat tietoisia vakavasta väkivallasta ja tappouhkauksista.
24.2.2016 EIT: Oppositiojohtaja Navalniyn tuomio Venäjällä perustui mielivaltaiseen lainsoveltamiseen
Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on Venäjää koskevassa tuomiossa katsonut Venäjän loukanneen oikeudenmukaista oikeudenkäntiä useissa kohdin oppositiojohtaja Navalniyn ja hänen kumppaninsa rikosoikeudenkäynnissä. Vähemmistöön jääneet kolme tuomaria olivat samaa mieltä 6 artiklan loukkauksista, mutta olisivat tutkineet myös 6 artiklan yhteydessä - ja muutoinkin - harvinaisen EIS 18 artiklan loukkauksen. Mainitussa artiklassa kielletään oikeuksien käyttöä koskevien rajoituksen käyttäminen epäasiallisilla perusteilla.
23.2.2016 EIT: Lasten huostaanotto heidän adoptoimistaan varten loukkasi EIS 8 artiklaa
Euroopan ihmisoikeustuomioistuin (EIT) on tuomiossaan Portugalia vastaan katsonut, että seitsemän lapsen huostaanotto - kuuden osalta täytäntöönpantu - lasten adoptoimista varten loukkasi äidin oikeutta yksityis- ja perhe-elämän suojaan.
22.2.2016 EIT: Juryn jäsenen tuomitseminen oikeuden halventamisesta, kun tämä oli hakenut vastaajasta tietoa internetistä, perustui lakiin
Euroopan ihmisoikeustuomioistuin (EIT) katsoi tuomiossaan, että Yhdistyneen Kuningaskunnan common law- lainsäädäntö oikeuden halventamisesta oli ollut riittävän selkeä ja ennustettava. Jury oli saanut ohjeet puheenjohtajalta siitä, että ratkaisuharkinnassa saatiin ottaa huomioon ainoastaan tuomioistuimessa esitetty aineisto, eikä asiassa saanut tehdä omia selvityksiä esim. internetistä. Tästä huolimatta juryn jäsen oli etsinyt tietoa vastaajan aikaisemmasta tuomiosta internetistä ja jakanut tämän tiedon muille juryn jäsenille. Oikeuden halventamisesta annettu kuuden kuukauden vankeustuomio oli EIT:n mukaan perustunut riittävän selkeään ja ennustettavaan common law -lainsäädäntöön.
22.2.2016 Svea hovrätt: Ns. pokerirobotilla pelaaminen ei ollut petosrikoksena rangaistavaa
Ruotsissa Svea hovrätt on hylännyt syytteet petoksesta viittä vastaajaa kohtaan jutussa, jossa vastaajat olivat kehittäneet tietokoneohjelman (ns. pokerirobotti tai botti), joka oli pelannut Svenska Spelin sivuilla lukuisia fyysisiä henkilöitä vastaan. Hovioikeus katsoi, että ohjelmaa ei ollut rakennettu sellaiseksi, että se olisi ollut huomattavasti taitavampi kuin ne henkilöt, jotka olivat pelanneet ilman ohjelman apua. Petosrikoksen vahinko- tai hyötyedellytys ei näin ollen täyttynyt.
22.2.2016 Ruotsin HFD: Sähkötupakka ei ole lääkeaine
Ruotsin korkein hallinto-oikeus (HFD) on hiljattain antamassaan ratkaisussa kumonnut FIMEA:aa vastaavan viraston eli läkemedelsverketein ja hallinto-oikeuden ratkaisut, ja omassa ratkaisussaan katsonut, että ns. sähkötupakkaa ei tule luokitella lääkeaineeksi.
10.2.2016 EIT: Vangin pakollinen työskentely eläkeiän saavuttamisen jälkeen ei ole EIS:n vastaista
Euroopan ihmisoikeustuomioistuin (EIT) on tuoreessa ratkaisussaan ensimmäistä kertaa ratkaissut eläkeiän saavuttaneen vangin pakollista työskentelyä koskevan asian. EIT katsoi, että vangin pakollinen työskentely vnakilassa senkin jälkeen, kun hän on savuttanut eläkeiän, ei ollut Euroopan ihmisoikeussopimuksen 4 artiklan vastaista pakkotyötä.
5.2.2016 YK:n mielivaltaista vapaudenriistoa tutkiva toimikunta: Julian Assangen vapaudenriisto mielivaltainen
YK:n toimikunta on tänään julkaistussa kannanotossaan katsonut, että Julian Assange on ollut mielivaltaisen vapaudenriiston kohteena Ruotsin ja Yhdistyneiden kunigaskuntien toimesta vuodesta 2010 lukien. Toimikunta kehottaa Ruotsia ja Yhdistyneitä kuningaskuntia varmistamaan, että Assangelle turvataan hänelle YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen nojalla kuuluvat oikeudet ja korvaamaan hänelle vapaudenriiston aiheuttamia vahinkoja.
4.2.2015 Ruotsin HD: Lainsäätäjän tarkoittama rangaistusten ankaroittaminen murhista ei ilmene lakitekstistä; oikeustila ei muuttunut
Ruotsin korkein oikeus (HD) on eilen antamassaan tuomiossa ensimmäistä kertaa ratkaissut murhaa koskevan syytteen kesäkuun 2014 lainmuutoksen jälkeen. Muutoksen tavoitteena oli, että entistä useammin murhasta tuomittaisiin elinkautinen vankeusrangaistus. Koska tämä tavoite ei ilmene lain sanamuodosta katsoi HD, että oikeustila ei lainmuutoksen johdosta ollut muuttunut. Seuraamukseksi määrättiin 16 vuoden vankeusrangaistus.
26.1.2016 EIT kysyy hallituksen kantaa Kauhajoen kouluampumisjutun selvittelystä
Ihmisoikeustuomioistuin kiinnostunut siitä selvitettiinkö viranomaisen toimet asiassa riittävästi
22.1.2016 Alexander Litvinenkon murhaa koskeva selvitys
Sir Robert Owen, the Inquiry Chairman, published his Report into the death of Alexander Litvinenko on 21 January 2016.

matches: HD HD HD HD HD HD tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin HD tuomioistuin


Raitiotien yleissuunnittelun käynnistäminen Pirkkalan, Ylöjärven ja Kangasalan suunnissa | Tampere esityslistat ja pöytäkirjat
Kokous 17.9.2018
Raitiotien yleissuunnittelun käynnistäminen Pirkkalan, Ylöjärven ja Kangasalan suunnissa
Kaupunginhallitus, kokous 17.9.2018
§ 378 Raitiotien yleissuunnittelun käynnistäminen Pirkkalan, Ylöjärven ja Kangasalan suunnissa
TRE:6012/00.01.02/2018
Johtaja Mikko Nurminen, puh. 0408012665 ja projektijohtaja Ville-Mikael Tuominen, puh. 050 343 0700, etunimi.sukunimi@tampere.fi
Kaupungin lakimies Jouko Aarniko, puh. 040 514 4884, etunimi.sukunimi@tampere.fi
Keväällä 2018 valmistui esiselvitys Raitiotien tulevaisuuden suunnat Tampereen kaupunkiseudulla. Luonteeltaan esiselvitys oli nimensä mukaisesti hyvin alustava.
Pirkkalan, Kangasalan ja Ylöjärven kanssa on käyty alustavaa vuoropuhelua työn jatkamisesta yleissuunnitelmavaiheeseen. Sekä Tampereen maankäyttöratkaisut eri suunnissa että naapurikuntien maankäytölliset kysymykset edellyttävät ripeää etenemistä jatkosuunnittelussa. Olennaista on saada ratkottua raitiotien mahdollisten jatkolinjojen vaatimat varaukset tuleviin yleis- ja asemakaavoihin. Yleissuunnitelma ei tähtää välittömään raitiotien rakentamiseen. Tarkemmasta jatkosuunnittelusta ja rakentamisesta tehdään erilliset päätökset.
Tampereen raitiotien osan 1 ja 2 yleissuunnittelun hintaan perustuen on arvioitu seudullisen yleissuunnittelukokonaisuuden hintatasoksi n. 2 milj.euroa. Oletuksena on, että valtio avustaisi suunnittelua 30 prosentilla. Alustavasti on arvioitu, että kaupungin osuus koko seudun yleissuunnittelusta olisi yli 50 prosenttia. Tampereen kaupungin osuus yleissuunnittelun kustannuksista sisällytetään raitiotien kehitysohjelman budjettiin. Vuoden 2019 osalta kehitysohjelman budjetissa on varauduttu yleissuunnitelman käynnistämiseen. Käynnistettävien neuvotteluiden tavoitteena on yleissuunnittelun kilpailutus ja valtionavun hakeminen yleissuunnitteluun yhdessä osallistuvien kuntien kanssa.
Kaupunki käynnistää neuvottelut yhteisen raitiotien yleissuunnitelman laatimiseksi Kangasalan, Pirkkalan ja Ylöjärven kanssa.
Kaupunginhallitus myönsi läsnäolo- ja puheoikeuden johtaja Mikko Nurmiselle ja projektijohtaja Ville-Mikael Tuomiselle. He olivat asiantuntijoina läsnä kokouksessa tämän asian käsittelyn aikana.
Anna-Kaisa Heinämäki poistui kokouksesta.
Mikko Nurminen, Ville-Mikael Tuominen, Taru Hurme, Mika Periviita, Ari Vandell, Pekka Sirviö/Tampereen Raitiotie Oy, Asko Koskinen/Tampereen Raitiotie Oy, Juhani Pohjonen/Tampereen kaupunkiseutu, Tapani Touru/Tampereen kaupunkiseutu, Kangasalan kaupunki, Pirkkalan kunta, Ylöjärven kaupunki
Raitiotien seudullisen yleissuunnittelun tarve.pdf (pdf, 2743 kt)
Kuuntele Raitiotien seudullisen yleissuunnittelun tarve.pdf
§ 375 Kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus
§ 376 Pöytäkirjan tarkastus
§ 377 Eron myöntäminen Sonja Harmaalalle vammaisneuvostosta ja uuden jäsenen valitseminen
§ 379 Kantakaupungin yleiskaavan 2040 osittainen voimaantulo
§ 380 Korvausvaatimus kiinteistölle tehdyistä maaperän kunnostuksen kustannuksista
§ 381 Valtuustoaloite jatkuvan kuntotutkimusohjelman laatimiseksi kunnan kiinteistöille - Lassi Kaleva ja Heikki Luoto
§ 382 Valtuustoaloite Hervannassa sijaitsevan Makkarajärvi-Viitastenperä alueen perustamiseksi luonnonsuojelualueeksi - Jaakko Mustakallio ym.
§ 383 Lautakuntien ja jaostojen ym. sekä viranhaltijoiden ym. päätösten otto-oikeus
§ 384 Tiedoksi merkittävät asiat


Omais- ja perhehoidon sekä henkilökohtaisen avun keskus | Tampere esityslistat ja pöytäkirjat
Omais- ja perhehoidon sekä henkilökohtaisen avun keskus
Vammaisneuvosto, kokous 19.11.2019
§ 71 Omais- ja perhehoidon sekä henkilökohtaisen avun keskus
Tarkemmin asiasta kokouksessa kertomassa ovat Milja Koljonen, Leena Köykkä ja Maippi Kiiski.
Esittely ja siitä käyty keskustelu merkittiin tiedoksi.
Johtava sosiaalityöntekijä Milja Koljonen ja sosiaalityöntekijä Leena Köykkä olivat läsnä asian käsittelyn ajan.
§ 70 Läsnäolo- ja puheoikeuden myöntäminen
§ 72 Kulttuuripääkaupunkihakuhankkeen esittely
§ 73 Esteettömyyspalkinto 2019
§ 74 Vammaisneuvoston seminaari
§ 75 Muut ilmoitusasiat


text:
Language of document : Bulgarian Spanish Czech Danish German Estonian Greek English French Italian Latvian Lithuanian Hungarian Maltese Dutch Polish Portuguese Romanian Slovak Slovene Finnish Swedish ECLI:EU:C:2012:282
10 päivänä toukokuuta 2012 (*)
Jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättäminen – Työntekijöiden vapaa liikkuvuus – Tulovero – Vähennys – Vanhuuseläkkeet – Vaikutus määrältään pieniin eläkkeisiin – Syrjintä maassa asuvien verovelvollisten ja ulkomailla asuvien verovelvollisten välillä
Asiassa C‑39/10,
jossa on kyse SEUT 258 artiklaan perustuvasta jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevasta kanteesta, joka on nostettu 22.1.2010,
Euroopan komissio, asiamiehinään W. Mölls, K. Saaremäel-Stoilov ja R. Lyal, prosessiosoite Luxemburgissa,
Espanjan kuningaskunta, asiamiehinään M. Muñoz Pérez ja A. Rubio Gonzáles,
Portugalin tasavalta, asiamiehenään L. Inez Fernandes,
Ruotsin kuningaskunta, asiamiehenään A. Falk,
Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta, asiamiehenään S. Ossowski, ja
Saksan liittotasavalta, asiamiehinään J. Möller, C. Blaschke ja B. Klein,
toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja J.‑C. Bonichot sekä tuomarit A. Prechal, K. Schiemann, C. Toader (esittelevä tuomari) ja E. Jarašiūnas,
ottaen huomioon kirjallisessa käsittelyssä ja 15.9.2011 pidetyssä istunnossa esitetyn,
kuultuaan julkisasiamiehen 24.11.2011 pidetyssä istunnossa esittämän ratkaisuehdotuksen,
1 Euroopan komissio vaatii kanteellaan unionin tuomioistuinta toteamaan, ettei Viron tasavalta ole noudattanut SEUT 45 artiklan ja Euroopan talousalueesta 2.5.1992 tehdyn sopimuksen (EYVL 1994, L 1, s. 3; jäljempänä ETA-sopimus) 28 artiklan mukaisia velvoitteitaan, koska se ei ole säätänyt 15.12.1999 annetussa tuloverolaissa (tulumaksuseadus) (RT I 1999, 101, 903), sellaisena kuin se on muutettuna 26.11.2009 annetulla lailla (RT I 2009, 62, 405; jäljempänä tuloverolaki), siitä, että luonnollisille henkilölle myönnettävää tuloverovähennystä sovelletaan myös sellaisiin ulkomailla asuviin henkilöihin, joiden kokonaistulot ovat niin pienet, että heihin sovellettaisiin kyseistä vähennystä, jos he asuisivat Virossa.
Suositus 94/79/EY
2 Ulkomailla asuvien muusta jäsenvaltiosta kuin asuinvaltiostaan saamien tiettyjen tulojen verottamista koskevan 21.12.1993 annetun komission suosituksen 94/79/EY (EYVL 1994, L 39, s. 22) kolmannessa, neljännessä ja kuudennessa perustelukappaleessa todetaan seuraavaa:
”– – on suositeltavaa tehdä aloitteita, jotta sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan tukemiseksi varmistetaan henkilöiden vapaa liikkuvuus, ja on tärkeää saattaa jäsenvaltioiden tietoon ne säännökset, jotka ovat komission mielestä omiaan takaamaan, että ulkomailla asuvia kohdellaan verotuksessa yhtä edullisesti kuin maassa asuvia,
– – tämä aloite ei vaikuta siihen, että komissio jatkaa aktiivista politiikkaa rikkomusmenettelyjen alalla taatakseen perustamissopimuksen perusperiaatteiden noudattamisen;
– – [SEUT 45] artiklasta ja [SEUT 49] artiklasta seuraava yhdenvertaisen kohtelun periaate merkitsee sitä, ettei – – tuloja saavilta henkilöiltä evätä sellaisia verotuksellisia etuja ja vähennyksiä, joihin maassa asuvat ovat oikeutettuja, jos suurin osa heidän tuloistaan on peräisin maasta, jossa toimintaa harjoitetaan.”
3 Mainitun suosituksen 1 artiklan 1 kohdasta ilmenee, että se koskee useita tulolajeja, mukaan lukien eläkkeet.
4 Suosituksen 2 artiklan 1 kohdassa ja 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa todetaan seuraavaa:
”1. Jäsenvaltiot eivät määrää edellä 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuille tuloille siinä jäsenvaltiossa, jossa niitä verotetaan, korkeampaa veroa kuin tämä valtio määräisi, jos verovelvollinen, hänen puolisonsa ja hänen lapsensa asuisivat tässä jäsenvaltiossa.
2. Edellä 1 kohdan säännösten soveltaminen edellyttää, että 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tulot, joita verotetaan siinä jäsenvaltiossa, jossa luonnollinen henkilö ei asu, ovat vähintään 75 prosenttia tämän henkilön verovuoden aikana saamista verotettavista kokonaistuloista.”
Suomen tasavallan ja Viron tasavallan välillä tehty kaksinkertaisen verotuksen välttämistä koskeva sopimus
5 Suomen tasavallan ja Viron tasavallan välillä tulo- ja varallisuusveroja koskevan kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi ja veron kiertämisen estämiseksi Helsingissä 23.3.1993 tehdyn sopimuksen (jäljempänä kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi tehty sopimus) 18 artiklan 2 kappaleen a kohdan mukaan
”verotetaan sopimusvaltion sosiaalivakuutuslainsäädännön tai sopimusvaltion järjestämän julkisen sosiaaliturvan mukaan toistuvasti tai kertakorvauksena maksetusta eläkkeestä ja muusta etuudesta vain tässä valtiossa”.
6 Tuloverolain 1 §:n 1 momentissa säädetään seuraavaa:
”Verovelvollisen tuloista kannetaan tuloveroa laissa sallittujen vähennysten tekemisen jälkeen.”
7 Mainitun lain 2 §:n 1 momentin mukaan kyseistä veroa maksavat
”– – verotettavia tuloja saavat luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt, jotka eivät asu Virossa”.
8 Saman lain 12 §:n 1 momentissa säädetään seuraavaa:
”Tuloveroa kannetaan Virossa asuvan luonnollisen henkilön verokauden kaikista tulolähteistä Virossa ja Viron ulkopuolella saamista tuloista – – ”
9 Tuloverolain 19 §:n 2 momentin ja 29 §:n 9 momentin mukaan tuloveroa kannetaan myös eläkkeistä, ja kyseisen lain 41 §:n 6 momentin mukaan kyseinen vero pidätetään lähteellä.
10 Tuloverolain 23 §:ssä säädetään seuraavaa:
”Virossa asuva luonnollinen henkilö voi vähentää verokauden tuloistaan 27 000 Viron kruunua (EEK).”
11 Mainitun lain 232 §:ssä säädetään lisäksi eläkkeistä tehtävästä lisävähennyksestä. Kyseisessä säännöksessä säädetään seuraavaa:
”Jos Virossa asuva luonnollinen henkilö saa sopimusvaltion maksamaa lakisääteistä eläkettä, sopimusvaltion lainsäädännön mukaista pakolliseen rahastoivaan eläkejärjestelmään perustuvaa eläkettä tai sosiaaliturvasopimukseen perustuvaa eläkettä, näiden eläkkeiden määrää vastaava lisävähennys suoritetaan henkilön tuloista kuitenkin siten, että vähennyksen suuruus on enintään 36 000 EEK verokautta kohti.”
12 Siltä osin kuin on kyse Virossa asuvien henkilöiden Viron tasavallalta saamista eläkkeistä, mainitun lain 42 §:n 11 momentissa säädetään lisäksi seuraavaa:
”Viron valtion Virossa asuvalle luonnolliselle henkilölle maksamasta lakisääteisestä eläkkeestä ja rahastoivista eläkejärjestelmistä annetussa laissa säädetyn rahastoivan eläkejärjestelmän mukaisesta eläkkeestä tehdään ennen pidätyksen laskemista lisävähennys (232 §), joka vastaa tämän eläkkeen määrää, edellyttäen kuitenkin, että tämä vähennys ei ylitä kalenterikuukauden aikana kahdestoistaosaa 232 §:ssä säädetystä summasta.”
13 Siltä osin kuin on kyse ulkomailla asuvien henkilöiden saamista tuloista, tuloverolain 283 §:ssä säädetään seuraavaa:
”Myös luonnollinen henkilö, joka asuu toisessa Euroopan unionin jäsenvaltiossa, voi tehdä tässä luvussa tarkoitetut vähennykset Virossa verotettavista tuloistaan edellyttäen, että hän saa vähintään 75 prosenttia verotettavista tuloistaan Virosta verokauden aikana ja että hän tekee Virossa asuvan luonnollisen henkilön tuloveroilmoituksen. Verotettavilla tuloilla tarkoitetaan tuloja ennen vähennyksiä kyseisen maan lainsäädännön mukaisesti.”
14 Suomessa asuva Viron kansalainen (jäljempänä kantelija) teki komissiolle kantelun sen tuloveron laskemisesta, jota Virossa sovelletaan hänelle kyseisestä jäsenvaltiosta maksettuun vanhuuseläkkeeseen. Kantelija riitautti sen, etteivät Viron viranomaiset soveltaneet hänen hyväkseen perusvähennystä eivätkä Virossa asuvien verovelvollisten hyväksi säädettyä lisävähennystä.
15 Komission kannekirjelmästä ilmenee, että tultuaan Virossa eläkeikään kyseinen henkilö asettui Suomeen, jossa hän työskenteli ja sai oikeuden eläkkeeseen. Kantelija saa näin ollen kahta eläkettä, yhtä Virosta ja toista Suomesta, ja nämä eläkkeet ovat lähes samansuuruiset. Virosta saatavasta eläkkeestä kannetaan tuloveroa, kun taas Suomessa kantelijalta ei hänen kokonaistulojensa pienuuden vuoksi kanneta veroa. Kyseisten kahden eläkkeen kokonaismäärä ylitti lisäksi vain hieman tuloverolain 232 §:ssä säädetyn vähennyksen rajan.
16 Komissio katsoi kyseisten seikkojen perusteella, että Virossa kannettiin sellaisilta ulkomailla asuvilta henkilöiltä, jotka ovat kantelijan kanssa samankaltaisessa tilanteessa, enemmän veroa kuin siinä tapauksessa, että he saisivat kaikki eläketulonsa yksinomaan Virosta.
17 Komissio lähetti näin ollen 4.2.2008 Viron tasavallalle virallisen huomautuksen, jossa se kiinnitti mainitun jäsenvaltion huomion siihen, että ulkomailla asuville henkilöille maksettujen eläkkeiden verotusta koskeva kansallinen lainsäädäntö saattoi olla ristiriidassa SEUT 45 artiklan ja ETA-sopimuksen 28 artiklan kanssa.
18 Viron tasavalta riitautti komission esittämän näkemyksen 9.4.2008 päivätyllä kirjeellään. Viron tasavalta korosti sitä, että tuloverolaissa sallittiin siinä säädettyjen vähennysten soveltaminen sellaisiin ulkomailla asuviin henkilöihin, jotka saavat Virosta suurimman osan, eli vähintään 75 prosenttia, tuloistaan. Kyseisessä laissa säädetään Viron tasavallan mukaan näin ollen ulkomailla asuvien henkilöiden suhteen samanlaisesta kohtelusta kuin Virossa asuvien henkilöidenkin suhteen. Jos Virosta saatujen tulojen määrä alittaa kyseisen prosenttiluvun, asuinjäsenvaltion asiana on Viron tasavallan mukaan huolehtia muualla kuin Virossa asuvien verovelvollisten asianmukaisesta verottamisesta.
19 Komissio lähetti 17.10.2008 Viron tasavallalle perustellun lausunnon, jossa se kehotti tätä toteuttamaan perustellun lausunnon noudattamisen edellyttämät toimenpiteet kahden kuukauden kuluessa sen vastaanottamisesta.
20 Viron tasavalta ilmoitti kyseiseen perusteltuun lausuntoon 18.12.2008 antamassaan vastauksessa olevansa eri mieltä komission väitteistä, jotka koskivat sitä, että tuloverolaki oli ristiriidassa SEUT 45 artiklan kanssa. Viron tasavalta kuitenkin myönsi, että mainittu laki sisälsi puutteellisuuksia siltä osin kuin oli kyse sille ETA-sopimuksen 28 artiklan nojalla kuuluvista velvoitteista, ja se ilmoitti olevansa valmis ulottamaan mainitun lain 283 §:n soveltamisalan myös Euroopan talousalueen jäsenvaltioiden kansalaisiin.
21 Koska Viron tasavallan argumentit eivät vakuuttaneet komissiota, se päätti nostaa nyt käsiteltävän kanteen.
22 Unionin tuomioistuimen presidentin 4.6.2010 antamalla määräyksellä Espanjan kuningaskunta, Portugalin tasavalta ja Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta hyväksyttiin väliintulijoiksi tukemaan Viron tasavallan vaatimuksia. Unionin tuomioistuimen presidentin 7.7.2010 ja 14.1.2011 antamilla määräyksillä Saksan liittotasavalta ja Ruotsin kuningaskunta hyväksyttiin väliintulijoiksi tukemaan Viron tasavallan vaatimuksia. Saksan liittotasavalta ei kuitenkaan esittänyt huomautuksia.
23 Ensiksi on todettava, että Viron tasavalta, jota Espanjan kuningaskunta tukee, väittää vastaajan vastauksessaan, että kanne on jätettävä tutkimatta, koska kanteen kohdetta ei ole määritelty selvästi ja täsmällisesti ja koska vaatimukset on esitetty epäselvästi. Komissio ei Viron tasavallan mukaan ole ilmoittanut selvästi, missä tapauksissa Viron tasavallan pitäisi soveltaa tuloveron osalta säädettyä vähennystä ulkomailla asuviin väitetyn jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämisen lopettamiseksi, koska komissio on kannekirjelmässään ilmoittanut, että vähennys on myönnettävä silloin, kun Virosta eläkettä saavien ulkomailla asuvien henkilöiden kokonaistulot alittavat ne vähennysrajat, joista Viron oikeudessa on säädetty siellä asuvien verovelvollisten osalta, kun taas kantajan vastauskirjelmässään komissio on todennut, että Viron tasavallan olisi kyseisen vähennyksen myöntämistä arvioitaessa otettava huomioon sellaiset mahdolliset vähennysrajat, joista on säädetty asianomaisen henkilön asuinjäsenvaltiossa.
24 Tältä osin on muistettava, että unionin tuomioistuimen työjärjestyksen 38 artiklan 1 kohdan c alakohdasta ja siihen liittyvästä oikeuskäytännöstä käy ilmi, että kannekirjelmässä on mainittava selkeästi ja täsmällisesti oikeudenkäynnin kohde ja yhteenveto kanteen oikeudellisista perusteista, jotta vastaaja voi valmistella puolustuksensa ja jotta unionin tuomioistuin voi harjoittaa valvontaansa. Tästä johtuu, että niiden oleellisten tosiseikkojen ja oikeudellisten seikkojen, joihin kanne perustuu, on ilmettävä johdonmukaisesti ja ymmärrettävästi itse kannekirjelmän tekstistä ja että kanteessa esitetyt vaatimukset on muotoiltava yksiselitteisesti, jottei unionin tuomioistuin lausuisi kanteen ulkopuolelta tai jättäisi lausumatta jostakin perusteesta (ks. mm. asia C‑475/07, komissio v. Puola, tuomio 12.2.2009, 43 kohta ja asia C‑375/10, komissio v. Espanja, tuomio 24.3.2011, 10 kohta).
25 Unionin tuomioistuin voi tutkia viran puolesta, täyttyvätkö nämä edellytykset (ks. mm. asia C‑195/04, komissio v. Suomi, tuomio 26.4.2007, Kok., s. I‑3351, 21 ja 22 kohta).
26 Unionin tuomioistuin on myös todennut, että SEUT 258 artiklan nojalla nostetussa kanteessa on esitettävä väitteet yhtenäisesti ja täsmällisesti, jotta jäsenvaltio ja unionin tuomioistuin voivat arvioida tarkasti sen unionin oikeuden rikkomisen laajuuden, josta jäsenvaltiota moititaan; tämä on välttämätön edellytys sille, että kyseinen jäsenvaltio voi käyttää hyödyllisesti puolustautumisoikeuksiaan ja että unionin tuomioistuin voi tutkia, onko jäsenyysvelvoitteita jätetty noudattamatta väitetyllä tavalla (ks. mm. em. asia komissio v. Puola, tuomion 44 kohta ja em. asia komissio v. Espanja, tuomion 11 kohta).
27 Tässä jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevassa menettelyssä on todettava yhtäältä, että komissio on kannekirjelmässään ja erityisesti sen 25 kohdassa todennut, että ”kun jäsenvaltion lainsäädännössä säädetään rajasta, jonka alittavien tulojen osalta katsotaan, ettei verovelvollisella ole riittäviä varoja osallistuakseen julkisten menojen rahoittamiseen, ei ole minkäänlaista aihetta erotella tällaisia verovelvollisia, joiden tulot ovat vahvistettua rajaa pienemmät, heidän asuinpaikkansa perusteella”. Komissio on näin ollen ilmoittanut selvästi, että sen mukaan Viron tasavallan on otettava huomioon nimenomaan tuloverolaissa säädetty vähennysraja arvioidessaan sitä, onko ulkomailla asuvalla henkilöllä, joka saa mainitusta jäsenvaltiosta eläkettä, oikeus tuloverotuksessa tehtävään vähennykseen.
28 Siltä osin kuin on toiseksi kyse komission viittauksesta asuinjäsenvaltiossa vahvistettuihin vähennysrajoihin, on huomattava, että viittaus esitettiin asiayhteydessä, jossa komissio tarkasteli asiassa C‑279/93, Schumacker, 14.2.1995 annettuun tuomioon (Kok., s. I‑225) perustuvaa oikeuskäytäntöä, ja että juuri mainitun tarkastelun perusteella komissio päätteli, että kun verovelvollisen kokonaistulot ovat niin pienet, ettei hänen ole asuinjäsenvaltiossa maksettava veroa, hän on vastaavanlaisessa tilanteessa kuin sellainen henkilö, joka asuu jäsenvaltiossa, josta kyseiset tulot saadaan. Kyseisen valtion olisi komission mukaan näin ollen ”sovellettava omia verovähennyksiä koskevia sääntöjään, joissa määritellään, miltä osin verovelvolliset kykenevät maksamaan maan tarpeiden kattamiseen tarkoitettuja veroja”.
29 Yksikään oikeudenkäyntiaineistosta ilmenevä seikka ei sitä paitsi mahdollista sellaisen päätelmän tekemistä, ettei Viron tasavalta olisi voinut kannekirjelmän perusteella vedota tehokkaasti puolustautumisperusteisiin ja ettei unionin tuomioistuin voisi tutkia, onko jäsenyysvelvoitteita jätetty noudattamatta.
30 Viron tasavallan esittämä oikeudenkäyntiväite ei näin ollen ole perusteltu ja se on hylättävä.
31 Toiseksi on todettava, että koska Espanjan kuningaskunnan ja Portugalin tasavallan esittämä oikeudenkäyntiväite liittyy hyvin läheisesti Viron tasavallan puolustuksekseen esittämään suositusta 94/79 koskevaan perusteeseen, unionin tuomioistuin katsoo, että jos sitä tarkastellaan, sitä on asianmukaista tarkastella aineellisen kysymyksen tarkastelun yhteydessä.
32 Kolmanneksi on todettava, että kannekirjelmän vaatimusten sanamuodon mukaisesti komissio vaatii unionin tuomioistuinta toteamaan, ettei Viron tasavalta ole noudattanut SEUT 45 artiklan ja ETA-sopimuksen 28 artiklan mukaisia velvoitteitaan, koska se ei ole säätänyt tuloverolaissa verovähennyksen soveltamisesta sellaisiin ulkomailla asuviin henkilöihin, joiden kokonaistulot ovat niin pienet, että heihin sovellettaisiin kyseistä vähennystä, jos he asuisivat Virossa. Vaatimukset vaikuttavat näin ollen liittyvän kansalliseen lainsäädäntöön siltä osin kuin se koskee niitä tuloja, joihin mainittua lakia sovelletaan.
33 Komission kirjelmien sisällöstä ilmenee kuitenkin, että siinä argumentaatiossa, jota se esittää Viron tasavaltaan kohdistettujen kanneperusteiden tueksi, komissio viittaa ainoastaan sellaisten eläkeläisten verokohteluun, jotka ovat samassa tilanteessa kuin kantelija. Komissio on lisäksi istunnossa täsmentänyt, että sen esittämä jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämisen toteamista koskeva vaatimus koskee ainoastaan ulkomailla asuvien henkilöiden eläkkeitä.
34 Näin ollen on katsottava, että nyt käsiteltävä jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskeva kanne koskee yksinomaan tuloverolain säännösten soveltamista eläkkeisiin, joita maksetaan sellaisille ulkomailla asuville henkilöille, jotka ovat samassa tilanteessa kuin kantelija.
35 Komissio väittää kanteessaan, että koska tuloverolaissa säädetään siitä, ettei verovähennyksiä sovelleta ulkomailla asuvien eläkeläisten hyväksi, jos asianomaiset henkilöt saavat vähemmän kuin 75 prosenttia tuloistaan Virosta, mainitussa laissa asetetaan tällaiset verovelvolliset, kuten kantelija, sen perusteella, että he ovat käyttäneet oikeuttaan työntekijöiden vapaaseen liikkuvuuteen, epäedullisempaan asemaan kuin missä he olisivat, jos he eivät olisi käyttäneet tätä oikeuttaan, huolimatta siitä, että kun otetaan huomioon heidän eläkkeidensä pienuus, he ovat tilanteessa, joka on rinnastettavissa sellaisten Virossa asuvien henkilöiden tilanteeseen, joilla on vastaavansuuruiset tulot. Mainittu laki merkitsee näin ollen komission mukaan SEUT 45 artiklassa ja ETA-sopimuksen 28 artiklassa vahvistettuun henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen kohdistuvaa rajoitusta.
36 Kuten edellä mainitussa asiassa Schumacker annetusta tuomiosta – sellaisena kuin se on vahvistettuna asiassa C‑169/03, Wallentin, 1.7.2004 annetulla tuomiolla (Kok., s. I‑6443) – ilmenee, henkilöt, jotka saavat ainoastaan vähäisen osan tuloistaan siitä jäsenvaltiosta, jossa he asuvat, ovat verokohtelunsa kannalta tilanteessa, joka on rinnastettavissa sellaisten henkilöiden tilanteeseen, jotka asuvat siinä jäsenvaltiossa, josta ensin mainitut henkilöt saavat tulonsa. Jos tietyn henkilön tuloja verotetaan vain hyvin vähän tai ei lainkaan siinä jäsenvaltiossa, jossa hän asuu, kyseinen valtio ei komission mukaan voi taata sitä, että veron perusteesta vähennetään toisesta jäsenvaltiosta saaduista tuloista maksetut verot. Komission mukaan sen jäsenvaltion, josta tulot on saatu, asiana on näin ollen soveltaa omia verotusta koskevia sääntöjään muun muassa verovähennysten alalla.
37 Komissio toteaa näin ollen, että – kuten asiassa C‑391/97, Gschwind, 14.9.1999 annetussa tuomiossa (Kok., s. I‑5451) ja edellä mainitussa asiassa Wallentin annetussa tuomiossa on todettu – silloin, kun jäsenvaltio myöntää tietyt määrät alittavien tulojen osalta verovähennyksen taatakseen sen, että verovelvolliset saavat toimeentulominimin, tällainen etu on myönnettävä myös muille kuin kyseisessä valtiossa asuville, koska se myönnetään verovelvollisen henkilökohtaisen tilanteen perusteella.
38 Viron tasavalta esittää vastaväitteenään – ja kaikkien väliintulijoiden tukemana –, että tuloverolaissa säädetty erilainen kohtelu maassa asuvien henkilöiden ja ulkomailla asuvien henkilöiden välillä ei merkitse henkilöiden vapaan liikkuvuuden rajoittamista, koska se ei johda syrjintään sellaisten henkilöiden välillä, jotka ovat toisiinsa rinnastettavissa tilanteissa.
39 Viron tasavalta huomauttaa tässä yhteydessä myös, että edellä mainitussa asiassa Schumacker annetusta tuomiosta ilmenee, että maassa asuvien henkilöiden ja ulkomailla asuvien henkilöiden tilanteita on pidettävä toisiinsa rinnastettavina ainoastaan silloin, kun viimeksi mainitut eivät saa suurinta osaa tuloistaan siitä jäsenvaltiosta, jossa he asuvat, vaan toisesta jäsenvaltiosta. Ainoastaan tällaisessa tilanteessa viimeksi mainittu jäsenvaltio ei saa Viron tasavallan mukaan soveltaa ulkomailla asuviin henkilöihin erilaista verokohtelua kuin Virossa asuviin henkilöihin.
40 Viron tasavalta toteaa näin ollen, että sen takaamiseksi, että toisiinsa rinnastettavissa tilanteissa olevia Virossa asuvia henkilöitä ja ulkomailla asuvia henkilöitä kohdellaan yhdenvertaisesti, tuloverolaissa säädetään siitä, että kyseisiä vähennyksiä sovelletaan ulkomailla asuviin henkilöihin silloin, kun he saavat vähintään 75 prosenttia kokonaistuloistaan Virosta. Verotettavien tulojen laskenta perustuu Viron tasavallan mukaan sen jäsenvaltion lainsäädäntöön, jossa asianomainen henkilö asuu, ja sen määrittämiseksi, mikä osa on saatu Virosta, ulkomailla asuvan henkilön on esitettävä sen jäsenvaltion veroviranomaisilta saatu todistus, jossa hän asuu.
41 Viron tasavalta väittää myös, että nostaessaan nyt käsiteltävän kanteen komissio ei ole noudattanut suositusta 94/79, jossa komissio on ilmoittanut, että maassa asuvien henkilöiden ja ulkomailla asuvien henkilöiden yhdenvertaista kohtelua edellytetään ainoastaan, kun ulkomailla asuva saa kyseisen verovuoden aikana vähintään 75 prosenttia verotettavista tuloistaan siitä jäsenvaltiosta, jossa niitä verotetaan.
42 Siltä osin kuin on kyse täsmällisemmin kantelijan tilanteesta, Espanjan kuningaskunta ja Portugalin tasavalta korostavat lisäksi, että se jäsenvaltio, jossa henkilö asuu, – nyt käsiteltävässä asiassa Suomen tasavalta – on ottanut huomioon kaikki ne tulot, jotka kyseinen verovelvollinen on saanut sekä mainitusta jäsenvaltiosta että toisesta jäsenvaltiosta, ja ettei se ole verottanut niitä, koska kokonaistulot eivät ylittäneet verosta vapautettujen vähimmäistulojen määrää. Mainitut väliintulijat esittävät vastakohtaispäättelyyn tukeutuen, että jos asuinjäsenvaltio olisi vahvistanut alhaisemman verosta vapautettujen vähimmäistulojen määrän, kyseisen verovelvollisen tuloja olisi verotettu ja tässä tapauksessa Virossa maksetun veron määrä olisi vähennetty. Tuloverolaki ei näin ollen niiden mukaan ollut ristiriidassa työntekijöiden vapaan liikkuvuuden kanssa.
43 Yhdistynyt kuningaskunta toteaa lisäksi, että komission ehdottama ratkaisu sen välttämiseksi, että henkilö, joka ei asu Virossa, saisi sellaisen suuremman sosiaalisen edun kuin siellä asuva henkilö, joka perustuisi siihen, että kyseisen jäsenvaltion viranomaiset ottavat vähennyksen soveltamista arvioidessaan huomioon asianomaisen verovelvollisen maailmanlaajuiset tulot, on virheellinen. Kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi tehdyn sopimuksen mukaan Suomesta saatuja tuloja ei nimittäin voida verottaa Virossa. Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan Viron tasavalta ei näin ollen voi laskea asianomaisen verovelvollisen maailmanlaajuisia tuloja, kun taas Suomen tasavalta voi sen mukaan näin tehdä, koska kyseinen verovelvollinen asuu Suomessa ja koska Suomen viranomaisilla on mahdollisuus saada häneltä tietoja ja asiakirjoja. Komission näkemys johtaisi Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan siihen, että Viron tasavallan olisi sovellettava verovapaiden tulojen rajaa ainoastaan Virosta saatuihin tuloihin ja että ulkomailla asuva henkilö hyötyisi siitä, että hänen henkilö- ja perhekohtainen tilanteensa otetaan huomioon sekä Virossa että Suomessa.
44 Mainittujen eri seikkojen osalta komissio toteaa, että – toisin kuin vastaaja ja väliintulijat väittävät – edellä mainitussa asiassa Schumacker annetussa tuomiossa todettiin, että kun verovelvollinen ei saa merkittäviä tuloja siitä jäsenvaltiosta, jossa hän asuu, sen jäsenvaltion, josta hän saa tulonsa, on myönnettävä hänelle samat edut kuin kyseisessä maassa asuville ja yksinomaan sieltä tulonsa saaville henkilöille. Mainitussa ratkaisussa hyväksyttiin näin ollen komission mukaan se, että vaikka normaalitilanteessa se jäsenvaltio, josta tulot saadaan, voi jättää asuinjäsenvaltion tehtäväksi sen varmistamisen, että verotuksen taso vastaa verovelvollisen maksukykyä, se jäsenvaltio, josta tulot saadaan, on puolestaan velvollinen ottamaan huomioon verovelvollisen henkilökohtaisen tilanteen silloin, kun asuinjäsenvaltio ei kykene näin tekemään. Vastaavasti silloin, kun verovelvollisen tuloja verotetaan asuinjäsenvaltiossa vain hyvin vähän tai ei lainkaan, kyseinen valtio ei komission mukaan voisi taata sitä, että veron perusteesta vähennetään sellaiset verot, jotka on maksettu toisesta jäsenvaltiosta saaduista tuloista.
45 Ulkomailla asuvan henkilön tulojen laskentatavasta komissio korostaa, että Viron tasavallalla on oikeus ottaa huomioon verovelvollisen maailmanlaajuiset tulot laskiessaan niitä veroja, jotka kyseiseltä henkilöltä mahdollisesti kannetaan Virossa. Jos verovelvollisen maailmanlaajuiset tulot alittavat Virossa sovellettavan verotuskynnyksen, verovelvolliseen ei pitäisi Virossa kohdistua minkäänlaista verotusta. Jos hänen maailmanlaajuiset tulonsa sitä vastoin ylittävät Virossa sovellettavan kynnyksen, häneltä voidaan kantaa tuloveroa. Tämä ei komission mukaan merkitse muista jäsenvaltioista kuin Viron tasavallasta saatujen tulojen verottamista vaan ainoastaan sitä, että henkilön veronmaksukyky määritetään vain Virosta saatujen tulojen verotuksen kannalta.
46 Vastaajan väitteistä, jotka liittyvät suositukseen 94/79, komissio huomauttaa, ettei kyseinen toimi ole sitova. Kyseisen toimen tarkoituksena ei komission mukaan voi olla henkilöiden vapaata liikkuvuutta koskevien primaarioikeuden määräysten täydentäminen eikä sillä missään tapauksessa voida rajoittaa komission harkintavaltaa. Mainitussa suosituksessa ehdotetaan ainoastaan kansallisten toimenpiteiden toteuttamista unionin oikeuden panemiseksi täytäntöön puuttumatta perussopimuksista johtuvien velvoitteiden asianmukaiseen täytäntöönpanoon. Komissio huomauttaa lisäksi, että koska mainittu suositus annettiin ennen asiassa Schumacker annetun tuomion julistamista, se on jopa menettänyt kokonaan merkityksensä.
– SEUT 45 artiklan rikkomista koskeva kanneperuste
47 Aluksi on palautettava mieliin, että vakiintuneesta oikeuskäytännöstä ilmenee, että vaikka välitön verotus kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan, jäsenvaltioiden on tätä toimivaltaansa käyttäessään kuitenkin noudatettava unionin oikeutta (ks. mm. em. asia Schumacker, tuomion 21 kohta; asia C‑446/03, Marks & Spencer, tuomio 13.12.2005, Kok., s. I‑10837, 29 kohta ja asia C‑540/07, komissio v. Italia, tuomio 19.11.2009, Kok., s. I‑10983, 28 kohta). Niinpä kansallista verolainsäädäntöä annettaessa on kunnioitettava perussopimuksissa taattuja vapauksia ja erityisesti SEUT 45 artiklassa vahvistettua työntekijöiden vapaata liikkuvuutta.
48 Vapaata liikkuvuutta koskevien sääntöjen vastaisena on tältä osin lähtökohtaisesti pidettävä sitä, että kyseistä oikeutta käyttävää työntekijää kohdellaan siinä jäsenvaltiossa, jonka kansalainen hän on, epäedullisemmin kuin häntä kohdeltaisiin, jos hän ei olisi käyttänyt hyväkseen mainituissa säännöissä tarjottuja mahdollisuuksia. On kuitenkin muistettava, että syrjintää on ainoastaan erilaisten sääntöjen soveltaminen toisiinsa rinnastettavissa tilanteissa tai saman säännön soveltaminen erilaisissa tilanteissa (ks. mm. em. asia Schumacker, tuomion 30 kohta; em. asia Gschwind, tuomion 21 kohta ja asia C‑383/05, Talotta, tuomio 22.3.2007, Kok., s. I‑2555, 18 kohta).
49 Välittömän verotuksen alalla kyseessä olevassa valtiossa asuvien henkilöiden ja ulkomailla asuvien henkilöiden tilanteet eivät pääsääntöisesti ole rinnastettavissa toisiinsa, koska ulkomailla asuvan henkilön tietystä jäsenvaltiosta saamat tulot ovat useimmiten vain osa hänen kokonaistuloistaan, jotka hän saa pääasiallisesti asuinpaikaltaan, ja koska ulkomailla asuvan kokonaistulojen ja henkilö- ja perhekohtaisen tilanteen perusteella määritettävää henkilökohtaista veronmaksukykyä voidaan arvioida helpoimmin siellä, missä on hänen henkilökohtaisten etujensa ja varallisuusetujensa keskus, joka yleensä on hänen tavanomainen asuinpaikkansa (ks. mm. em. asia Schumacker, tuomion 31 ja 32 kohta ja em. asia Gschwind, tuomion 22 kohta).
50 Edellä mainitussa asiassa Schumacker annetun tuomion 34 kohdassa todettiin, että se, ettei jäsenvaltio anna ulkomailla asuvalle henkilölle tiettyjä sellaisia veroetuja, jotka se myöntää kyseisessä jäsenvaltiossa asuville henkilöille, ei pääsääntöisesti ole syrjivää, koska maassa asuvien henkilöiden ja ulkomailla asuvien henkilöiden tilanteiden välillä on objektiivisia eroja sekä tulolähteen että henkilökohtaisen veronmaksukyvyn tai henkilö- ja perhekohtaisen tilanteen osalta (ks. em. asia Gschwind, tuomion 23 kohta).
51 Kysymyksessä saattaa olla EUT-sopimuksessa tarkoitettu syrjintä tietyssä jäsenvaltiossa asuvien henkilöiden ja ulkomailla asuvien henkilöiden välillä ainoastaan silloin, jos huolimatta siitä, että näiden henkilöiden asuinpaikka on eri jäsenvaltioissa, kävisi ilmi, että kyseisten kansallisten säännösten tarkoituksen ja sisällön kannalta nämä verovelvollisten kaksi ryhmää ovat toisiinsa rinnastettavissa tilanteissa (ks. em. asia Gschwind, tuomion 26 kohta).
52 Tilanne on tällainen silloin, kun ulkomailla asuva henkilö, joka ei saa merkittäviä tuloja asuinjäsenvaltiossaan ja saa olennaisen osan verotettavista tuloistaan työskentelyjäsenvaltiossa harjoittamastaan toiminnasta, on sellaisessa tilanteessa, joka on rinnastettavissa viimeksi mainitun valtion asukkaiden tilanteeseen, koska asuinjäsenvaltiolla ei tällöin ole mahdollisuutta myöntää hänelle hänen henkilö- ja perhekohtaisen tilanteensa huomioon ottamisesta aiheutuvia etuja. Häntä on näin ollen verotuksellisesti pidettävä työskentelyjäsenvaltiossa asuvana henkilönä, ja kyseisen valtion on myönnettävä hänelle samat veroedut kuin siellä asuville henkilöille (ks. mm. em. asia Schumacker, tuomion 36 ja 37 kohta ja em. asia Gschwind, tuomion 27 kohta).
53 Unionin tuomioistuimen vakiintuneessa oikeuskäytännössä on myös todettu, että tilanteessa, jossa henkilöllä ei asuinjäsenvaltion verolainsäädännön nojalla ole kyseisessä valtiossa lainkaan verotettavia tuloja (ks. vastaavasti em. asia Wallentin, tuomion 18 kohta), voi olla kyse syrjinnästä, jos kantelijan kaltaisen henkilön henkilö- ja perhekohtaista tilannetta ei oteta huomioon asuinjäsenvaltiossa eikä työskentelyjäsenvaltiossa (ks. vastaavasti em. asia Wallentin, tuomion 17 kohta).
54 Näin ollen silloin, kun asianomaisen henkilön kokonaistuloista lähes 50 prosenttia saadaan asuinjäsenvaltiosta, kyseisen valtion pitäisi lähtökohtaisesti voida ottaa huomioon hänen veronmaksukykynsä ja henkilö- ja perhekohtaisen tilanteensa lainsäädännössään säädetyillä tavoilla (ks. em. asia Gschwind, tuomion 29 kohta).
55 Kantelijan tilanteen kaltaisessa tilanteessa kyseinen valtio ei kuitenkaan kykene sen takia, että asianomaisen henkilön kokonaistulot ovat niin pienet, ettei niitä asuinjäsenvaltion verolainsäädännön mukaan veroteta siellä, ottamaan huomioon hänen veronmaksukykyään ja henkilö- ja perhekohtaista tilannettaan eikä erityisesti niitä vaikutuksia, joita toisesta jäsenvaltiosta saatujen tulojen verottamisella on kyseiseen tilanteeseen.
56 Tällaisessa tilanteessa se, että se jäsenvaltio, josta kyseiset tulot on saatu, kieltäytyy myöntämästä verolainsäädännössään säädettyä verovähennystä, asettaa ulkomailla asuvat verovelvolliset, kuten kantelijan, epäedulliseen asemaan vain sen takia, että he ovat käyttäneet EUT-sopimuksessa taattuja liikkumisvapauksia.
57 Tällaisesta lainsäädännöstä johtuva erilainen kohtelu voi olla perusteltu ainoastaan, jos se perustuu objektiivisiin syihin ja on oikeassa suhteessa kansallisessa oikeudessa hyväksyttävästi tavoiteltuun päämäärään (asia C‑520/04, Turpeinen, tuomio 9.11.2006, Kok., s. I‑10685, 32 kohta). Tästä voidaan todeta – vaikka Viron tasavalta on väittänyt, että kyseisen edellytyksen tarkoituksena on välttää se, että ulkomailla asuvaan verovelvolliseen sovelletaan kussakin asianomaisista jäsenvaltioista tuloverovähennyksen enimmäismäärää –, että kantelijan tilanteen kaltaisessa tilanteessa kyse ei voi olla perusteettomasta usean vähennyksen soveltamisesta päällekkäin.
58 Koska – ja kuten edellä on täsmennetty – tuloverolain 283 §:ssä säädetyn edellytyksen yleisluonteisuus merkitsee sitä, ettei asianomaisten verovelvollisten henkilö- ja perhekohtaista tilannetta oteta huomioon, ja johtaa näin ollen siihen, että kantelijan kaltaiset henkilöt, jotka ovat käyttäneet hyväkseen työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskevien sääntöjen tarjoamia mahdollisuuksia, asetetaan epäedulliseen asemaan, kyseinen edellytys on ristiriidassa perussopimusten vaatimusten kanssa, sellaisina kuin nämä seuraavat SEUT 45 artiklasta.
59 Kanneperustetta, joka koskee SEUT 45 artiklan rikkomista, on näin ollen pidettävä perusteltuna.
60 Viron tasavalta toteaa kuitenkin, että suositus 94/79 merkitsee sisältönsä ja luonteensa vuoksi sitä, ettei Viron tasavallan voida todeta syyllistyneen väitettyyn jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämiseen.
61 Komissio ilmoittaa kyseisen suosituksen 2 artiklan 2 kohdassa, etteivät jäsenvaltiot saa verottaa ulkomailla asuvien luonnollisten henkilöiden tuloja ankarammin kuin maassa asuvien henkilöiden tuloja silloin, kun ne tulot, joita verotetaan siinä jäsenvaltiossa, jossa luonnollinen henkilö ei asu, muodostavat vähintään 75 prosenttia henkilön kaikista verotettavista tuloista kyseisen verovuoden aikana.
62 Viron tasavalta väittää, että jos tilanne ei ole tällainen, sillä on oikeus kohdella maassa asuvia henkilöitä ja ulkomailla asuvia henkilöitä eri tavalla.
63 On kuitenkin muistettava, että SEUT 288 artiklan viimeisen kohdan mukaan suositukset kuuluvat unionin toimielinten sellaisten toimien joukkoon, jotka eivät ole sitovia. Lisäksi on todettava – kuten julkisasiamieskin on tehnyt ratkaisuehdotuksensa 60 kohdassa –, että jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskeva menettely perustuu siihen, että objektiivisesti todetaan jäsenvaltion jättäneen noudattamatta unionin oikeuden mukaisia velvoitteitaan, joten Viron tasavalta ei voi nyt käsiteltävässä asiassa vedota luottamuksensuojan periaatteeseen estääkseen objektiivisen toteamuksen siitä, että se on jättänyt noudattamatta EUT-sopimuksen mukaisia velvoitteitaan (ks. vastaavasti asia C‑562/07, komissio v. Espanja, tuomio 6.10.2009, Kok., s. I‑9553, 18 kohta).
64 On myös huomattava, että suosituksen 94/79 neljännessä perustelukappaleessa todetaan, ettei tämä aloite vaikuta siihen, että komissio jatkaa aktiivista politiikkaa rikkomusmenettelyjen alalla taatakseen perustamissopimuksen perusperiaatteiden noudattamisen.
65 Suositus 94/79 ei näin ollen estä sen toteamista, että jäsenvaltio on jättänyt noudattamatta SEUT 45 artiklasta johtuvia velvoitteitaan. Unionin tuomioistuimen ei näin ollen tarvitse arvioida sitä, oliko Espanjan kuningaskunnalla ja Portugalin tasavallalla oikeus väliintulonsa yhteydessä tehdä komission kanteen osalta oikeudenkäyntiväite, joka perustui mainitun suosituksen antamiseen.
– ETA-sopimuksen 28 artiklan rikkomista koskeva kanneperuste
66 Vaikka Viron tasavalta on vastineessaan vedonnut argumentteihin, jotka liittyvät SEUT 45 artiklaan perustuvaan kanneperusteeseen, riitauttaakseen myös ETA-sopimuksen 28 artiklaa koskevan kanneperusteen, se on kuitenkin myöntänyt tarpeen täydentää tuloverolain 283 §:ää ”sen soveltamisalan ulottamiseksi myös Euroopan talousalueen kansalaisiin”.
67 Tästä on todettava, ettei Viron lainsäädännössä säädetä minkäänlaisesta mahdollisuudesta myöntää kyseistä veroetua sellaisille Virosta eläkettä saaville henkilöille, jotka asuvat ETA-sopimuksen sopimusvaltioihin kuuluvassa kolmannessa maassa. Koska ETA-sopimuksen 28 artiklan määräyksillä on sama oikeudellinen ulottuvuus kuin sisällöltään samanlaisilla SEUT 45 artiklan määräyksillä, edellä esitetyt näkökohdat koskevat soveltuvin osin myös mainittua 28 artiklaa (ks. vastaavasti asia C‑104/06, komissio v. Ruotsi, tuomio 18.1.2007, Kok., s. I‑671, 32 kohta).
68 Edellä esitetystä seuraa, ettei Viron tasavalta ole noudattanut SEUT 45 artiklan ja ETA-sopimuksen 28 artiklan mukaisia velvoitteitaan, koska se on jättänyt ulkomailla asuvat eläkeläiset tuloverolaissa säädettyjen verovähennysten ulkopuolelle tilanteessa, jossa heitä ei heidän asuinjäsenvaltionsa verolainsäädännön nojalla veroteta asuinjäsenvaltiossa heidän eläkkeidensä pienuuden vuoksi.
69 Unionin tuomioistuimen työjärjestyksen 69 artiklan 2 kohdan mukaan asianosainen, joka häviää asian, velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut, jos vastapuoli on sitä vaatinut. Koska Viron tasavalta on hävinnyt asian ja komissio on vaatinut sen velvoittamista korvaamaan oikeudenkäyntikulut, se on velvoitettava korvaamaan oikeudenkäyntikulut.
70 Työjärjestyksen 69 artiklan 4 kohdan mukaisesti Espanjan kuningaskunta, Portugalin tasavalta, Ruotsin kuningaskunta, Yhdistynyt kuningaskunta ja Saksan liittotasavalta vastaavat omista oikeudenkäyntikuluistaan.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


text:
Camaro tapetti HD
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / autot / Camaro tapetti HD	Camaro tapetti HD
1,806 näkymät
1	Camaro tapetti HD
Here is a best collection Of Camaro wallpaper HD For Desktops, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täälläDownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön. 1.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! If you Like This Camaro wallpaper HD Collection Give us a Like And Share On Facebook.
piipittää Tietoja Jeya Edellinen: Fall työpöydän taustakuva HD
seuraava: Paras taustakuvia HD
deviantart taustakuvat HDruokaEläimetLuo taustakuva HDQuiksilver tapetti HDStar wars iphone tapettityylikäs tapettitaivas tapetti hd HDnba players wallpaperYksiosainen hd taustakuva Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD hd hd


text:
Prosessioikeusblogi: 67. KKO 2017:62. Jatkokäsittelylupa
Lähettänyt Jyrki Virolainen klo 15.9.17
Kieltämättä oikeuskirjallisuuden kanta huomioon ottaen on outoa, ettei HO jo alunperin myöntänyt jatkokäsittelylupaa. Onko sitten syynä ollut se, että jatkokäsittelyluvat jaetaan suoraan jäsenille, josta syystä esittelijä ei ole kaaivanut peruslähteitä.
Turun HO:n presidentin tulisi nyt kyllä kiireen vilkkaa passittaa ratkaisukokoonpanoon kuuluneet jäsenet rikosoikeuden täydennyskoulutuksen penkille!
Mistä johtunee, mutta kyllä hovioikeuksista kaikista oudoimmat ratkaisut tulevat säännönmukaisesti juuri Turun HO:sta.
Ns. "maaseutuhovioikeuksissa (Turku, Vasa, Itä-Suomi ja Rovaniemi) esittelijöiden ja jäsenten urakierto lienee edelleen aika vähäistä, mikä saattaa olla yksi selitys hovoikeukisen päätösten "outoudulle". Nuori lakimies tuee taloon, nimitetään esittelijksi (aikaisemmin viskaaliksi), perustaa perheen ja jää ho-paikkakunnalle asumaan. Hän etenee useimmiten hovioikeuden viroissa virkaikä- eli rangijärjestyksessä esitelijästä neuvokseksi ja parhaassa tapauksessa osastonjohtajaksi. Joskus hän voi käväistä käräjätuomarina lähiseudun käräjäoikeudessa, mutta sen jälkeen takaisin hovioikeuteen. Tuomioistuinten ulkopuolisia lakimiehiä nimitetään aniharvoin hovioikeuustuomarin virkoihin. Kiertoa tulisi saada lisää ja tuomareiksi tulisi rekrytoida myös nykyistä enemmän esimerkiksi syyttäjiä ja asianajia. Myös EOA:n kansliassa ja OKa-virastosa työskenteleviä lakiiehiä tulisi nimittää tuomareiksi, samoin KKO:n esittelijöitä ja yliopistojen tutkijoita.
Nykyisin tuomarinura on itse asiassa todella avoin vain KKO:ssa, osin myös KHO:ssa. Muutoin ura on lähtökohtaisesti melko suljettu.
Tämä "kirjallisen valehtelun" teema on ollut muutamaan kertaan ennakkopäätöksissä esillä. Ratkaisussa KKO 2006:73 lääkäri oli allekirjoittanut jalkapalloseuran pelaajia koskevia, sisällöltään totuudenvastaisiksi osoittautuneita lääkärinlausuntoja ja niihin liittyviä hoitomääräyksiä, joita oli käytetty vakuutusyhtiön erehdyttämiseen oikeudettoman taloudellisen hyödyn hankkimiseksi. Lääkäri oli valehdellut kirjallisesti, mutta mistään väärennysrikoksesta ei ollut kyse.
Tapauksessa KKO 2005:79 jalkapallojoukkueen valmentaja oli antanut erotuomarille allekirjoittamansa ottelupöytäkirjan, josta hänen tietensä oli puuttunut yhden peliin osallistuneen nimi. Asiakirja ei ollut väärä eikä väärennetty eikä teko niin ollen täyttänyt väärennysrikoksen tunnusmerkistöä. Jälleen oli kyse kirjallisesta valehtelusta.
Tapaus KKO 2006:93 osoittaa hyvin sen, mitä väärennysrikoksella Suomessa tarkoitetaan. A oli tuossa tapauksessa valmistanut värikopiokoneella näköisjäljennöksen lääninhallituksen eräälle kuljetusyhtiölle myöntämän yhteisöluvan oikeaksi todistetusta jäljennöksestä. Korkeimman oikeuden ratkaisusta ilmenevillä perusteilla A:n katsottiin syyllistyneen väärennykseen. Ratkaisu saattaa vaikuttaa omituiselta kun täysin oikeansisältöisen asiakirjan katsotaan olevan väärennys. Pointti onkin siinä, että laki edellytti tuon liikenneluvan alkuperäisen virallisen jäljennöksen pitämistä ajossa mukana. Kun autossa olikin mukana alkuperäisestä tehty valojäljennös, oli sen alkuperä väärennetty: lupa-asiakirja ei ollutkaan lääninhallituksesta peräisin, vaan se oli peräisin jostain kopiokoneesta.
Tapaus KKO 2017:62 on hyvä esimerkki siitä, mihin summaariset menettelyt voivat johtaa. KKO kirjoittaa, että valituksessa on erityisesti vedottu siihen, ettei menettely voi täyttää väärenysrikoksen tunnusmerkistöä. Siitä huolimatta Turun hovissa ei ole vaivauduttu avaamaan alan perusoppikirjoja asian tarkistamiseksi. Jäsenten oma ammattitaito on päätöksestä luettavissa.
Itse asiassa voidaan kysyä, onko asiassa syyllistytty virkavirheeseen. Lain ja oikeuskäytännön perusteella on selvää, ettei teko ole väärennys, ja siksi lupa olisi pitänyt ilman muuta myöntää.
"esittelijöiden ja jäsenten urakierto lienee edelleen aika vähäistä, mikä saattaa olla yksi selitys hovoikeukisen päätösten 'outoudulle'".
En lähtisi kyllä hakemaan syytä juuri tästä: hovioikeuden esittelijä oppii työssään perkaamaan oikeuslähteet ja varsinkin kirjallisuuden eikä tästä tavasta luovu myöskään tuomarin työssä. Sen sijaan tyomarin pöydän takaa näkee sitä, että (huonot ja keskinkertaiset) asianajajat ja syyttäjät eivät ole vaivautuneet kirjoja avaamaan opiskeluajan jälkeen. Ja mitä niitä avaamaakaan kun palkan ja korkean palkkion saa vanhalla rutiinilla ja faktoja pyörittämällä.
Ikävä fakta vain, että sitä saa mitä tilaa: jos halutaan pätevämpi tuomareita, heille pitää maksaa parempaa palkkaa, niin parhaat hakeutuvat alalle.
Jännää, että Suomeen on rantautunut tämä sijaisten käyttö kielikokeessa.
Virossa tämä on ollut yleistä, kun vironvenäläiset ovat laittaneet kaverinsa käymään kielikokeessa, joka vaaditaan joko kansalaisuuten tai tiettyihin virkoihin.
"Virossa tämä on ollut yleistä, kun vironvenäläiset ovat laittaneet kaverinsa käymään kielikokeessa, joka vaaditaan joko kansalaisuuten tai tiettyihin virkoihin."
Jo 1980-luvulla kerrottiin tuon tavan olleen käytössä vanhan Neuvostoliiton yliopistoissa. Ja eikö valelääkäri Laihokin "opiskellut" juuri siellä.
Minusta tämä prosessi osoittaa, että oikeusmylly jauhaa tyhjää. Maallikolle on selvää, että kyse on teosta, josta kuuluu saada seuraamus.
Asialla on minusta aika suuri merkitys oikeussalin ulkopuolella, sillä vääriä todistuksia tarjoillaan rekrytointiprosessin jälkeen pitää esittää todistuksia. Jos sairaanhoitajalta tai lääkäriltä ei tarkasteta tutkinto ym todistuksia, tai ei huomata niiden olevan jollakin lailla virheellisiä.
Pidempään on ihmetyttänyt se seikka, kuka puuttuu riippumattomien tuomioistuimien virheisiin, eli johtaako tämä virhe henkilöstömuutoksiin tai syyllistyivätkö tuomarit ns. virkavirheisiin. Esim. julkisen vallan pitää perustua lakiin .....
Deekoolle huomioksi, ettei kyse ole siitä onko teko rikos vai ei. Kyse on siitä onko kyse väärennysrikoksesta. Rikoslaissa on erillinen rikosnimike, jota sovelletaan, jos kyse ei ole muusta ankarammin rangaistavasta rikoksesta. Jos siis kyse ei ole väärennyksestä tulee teko rangaistavaksi tämän mukaan:
"Joka antaa viranomaiselle oikeudellisesti merkityksellisen totuudenvastaisen kirjallisen todistuksen tai siihen rinnastettavan teknisen tallenteen taikka laadittuaan sellaisen todistuksen tai tallenteen antaa sen toiselle sanottuun tarkoitukseen käytettäväksi, on tuomittava, jollei teosta muualla laissa säädetä ankarampaa rangaistusta, väärän todistuksen antamisesta viranomaiselle sakkoon tai vankeuteen enintään kuudeksi kuukaudeksi."
Syyttäjän olisi siis tullut vaatia toissijaisesti rangaistusta tästä rikoksesta.
Jos teonkuvauksen mukaan kysymyksessä on väärän todistuksen antaminen viranomaiselle (RL 16:8), niin eikö tällöin olisi alunperin tuomita nimenomaan tuon pykälän perusteella? Käsittääkseni kun tuomioistuin ei ole sidottu syyttäjän ajamiin rikosnimikkeisiin, vaan teonkuvaukseen.
Näin ollen tulee väkisinkin mieleen, että on tehty melko alkeellisiakin virheitä - myös syyttäjän puolelta, kun ei ole osattu käyttää oikeaa rikosnimikettä.
Joko blogistilla on käsitys, kuka on seuraava KKO:n oikeusneuvos. Rajalahden seuraajan haluaika päättyi viime viikolla.
Sen sijaan tänään on varmistunut, kuka on KHO:n uusin oikeusneuvos.

matches: KKO KKO KKO KKO KKO KKO tuomioistuin