text:
KKO:2019:72 - Korkein oikeus
Etusivu » Ennakkopäätökset » Ennakkopäätökset » KKO:2019:72
KKO:2019:72
Syyte - Syytteen tarkistaminen
Diaarinumero: R2017/367
Taltionumero: 1384
Antopäivä: 30.8.2019 ECLI:FI:KKO:2019:72
Käräjäoikeus oli lukenut A:n syyksi 1.1.2009–5.12.2012 tehdyn törkeän varkauden. Hovioikeudessa syyttäjä vaati rangaistuksen korottamista ja A syytteen sekä siihen perustuvien vaatimusten hylkäämistä. Hovioikeuden pääkäsittelyssä vastaanotetun todistelun jälkeen syyttäjä tarkisti syytettä ilmoittaen tekoajaksi 1.1.2000–5.12.2012. Korkein oikeus katsoi, että syyttäjällä oli ollut oikeus tarkistaa syytettä tällä tavalla. (Ään.)
A:n oli katsottu anastaneen työnantajaltaan muun muassa tuotantoon kelpaamattomia osia, joista hän oli valmistanut rannetietokoneita. Korkein oikeus katsoi, että rannetietokoneista saadut myyntihinnat olivat rikoshyötyä myös siltä osin kuin ne olivat perustuneet A:n työpanokseen.
ROL 5 luku 17 §
RL 10 luku 2 § (875/2001)
Vantaan käräjäoikeuden tuomio 13.8.2015 nro 15/132110 ja Helsingin hovioikeuden tuomio 10.3.2017 nro 17/110119 kuvataan tarpeellisin osin Korkeimman oikeuden ratkaisussa.
Asian ovat ratkaisseet käräjäoikeudessa käräjätuomari Anne Niemi ja hovioikeudessa hovioikeuden jäsenet Jouko Rantanen, Heikki Rautiola ja Jukka Loiva.
A:lle myönnettiin valituslupa rajoitettuna koskemaan syyttäjän oikeutta korjata syytteen tekoaika hovioikeudessa ja A:lle määrättyä menettämisseuraamusta. Muilta osin kysymys valitusluvan myöntämisestä siirrettiin ratkaistavaksi valituksen käsittelyn yhteydessä.
A vaati valituksessaan ensisijaisesti, että syyte, vahingonkorvausvaatimukset ja rikoshyödyn menettämistä koskeva vaatimus jätetään tutkimatta tai hylätään. Toissijaisesti A vaati, että teko katsotaan perusmuotoiseksi varkaudeksi ja rangaistus lievennetään sakoksi tai että asia palautetaan hovioikeuteen taikka käräjäoikeuteen.
Syyttäjä ja X vaativat vastauksissaan, että valitus hylätään.
Valituslupaa ei myönnetä siltä osin kuin kysymys valitusluvan myöntämisestä on siirretty ratkaistavaksi valituksen käsittelyn yhteydessä. Näiltä osin hovioikeuden tuomio jää siis pysyväksi.
1. Käräjäoikeus on lukenut A:n syyksi 1.1.2009–5.12.2012 tehdyn törkeän varkauden. Käräjäoikeus on katsonut selvitetyksi, että A oli työskennellessään X:n (jäljempänä myös yhtiö) palveluksessa hienomekaanikkona anastanut yhteensä 110 000 euron arvosta yhtiön irtainta omaisuutta, muun muassa rannetietokoneiden valmistamiseen tarvittavia aihioita ja komponentteja, työkaluja sekä kaksi tietokonetta. A oli myynyt anastamistaan aihioista ja komponenteista valmistamiaan tuotteita 1.1.2009 ja 31.12.2013 välisenä aikana internetissä yhteensä 95 299,95 euron myyntihinnasta. Käräjäoikeus on tuominnut A:n yhden vuoden ehdolliseen vankeuteen, velvoittanut hänet suorittamaan yhtiölle vahingonkorvausta anastetusta omaisuudesta 61 323,99 euroa ja tuominnut hänet menettämään valtiolle rikoksen tuottamana taloudellisena hyötynä 48 676 euroa.
2. Syyttäjä ja A ovat valittaneet käräjäoikeuden tuomiosta. Valituksessaan syyttäjä on vaatinut rangaistuksen korottamista ja A syytteen sekä siihen perustuvien vaatimusten hylkäämistä. Syyttäjä on hovioikeuden toimittamassa pääkäsittelyssä todistelun vastaanottamisen jälkeen ennen loppulausuntoja vaatinut, että syytteen tekoajaksi korjataan 1.1.2000–5.12.2012.
3. Hovioikeus on lukenut A:n syyksi törkeän varkauden, jonka tekoaika on syyttäjän pääkäsittelyssä esittämän vaatimuksen mukaisesti 1.1.2000–5.12.2012. Hovioikeus on katsonut, että A oli anastanut yhtiön omaisuutta yhteensä 34 000 euron arvosta.
4. Rikoshyödyn osalta hovioikeus on todennut, ettei A olisi voinut hankkia valmistamiensa tuotteiden aihioita ja komponentteja millään muulla tavalla kuin anastamalla ne yhtiöltä. Näin ollen A:n työpanoksen tuottamaa arvonnousua ei olisi voinut syntyä ilman anastusrikosta. Arvonnousu oli lisäksi perustunut olennaisesti siihen, että A oli myydessään valmistamansa tuotteet hyötynyt yhtiön tuotemerkistä ja sen tunnettuisuudesta. Hovioikeus on katsonut, että A:n syyksi luettu rikos oli tuottanut menetettäväksi tuomittavaa taloudellista hyötyä 42 299 euroa, mikä määrä muodostui A:n myymistään tuotteista saamista 92 299 eurosta vähennettynä yhtiölle vahingonkorvauksena tuomituilla 30 000 eurolla ja A:n laillisesti hankkiman omaisuuden myynnillä saamilla 20 000 eurolla.
5. Hovioikeus on tuominnut A:n törkeästä varkaudesta 9 kuukauden ehdolliseen vankeuteen, velvoittanut hänet suorittamaan yhtiölle vahingonkorvausta 30 000 euroa ja tuominnut hänet menettämään valtiolle rikoksen tuottamana hyötynä 42 299 euroa.
6. Korkeimmassa oikeudessa on kysymys siitä, onko syyttäjä saanut edellä kuvatulla tavalla tarkistaa syytteessä ilmoitettua rikoksen tekoaikaa hovioikeudessa ja onko hovioikeus saanut lukea A:n syyksi tarkistetun syytteen mukaisen teon. Lisäksi kysymys on siitä, onko A:lle rikoksen johdosta syntynyt valtiolle menetetyksi tuomittavaa rikoshyötyä.
Syytteen tarkistamisesta ja sen rajoista
7. Oikeudenkäynnistä rikosasioissa annetun lain (rikosoikeudenkäyntilaki) 5 luvun 17 §:n 1 momentin pääsäännön mukaan nostettua syytettä ei saa muuttaa. Pykälän 2 momentin mukaan syytteen muuttamisena ei kuitenkaan pidetä sitä, että syyttäjä ilmoittaa toisen lainkohdan kuin syytteessä tai vetoaa uuteen seikkaan syytteen tueksi (syytteen tarkistaminen). Tällaisina uusina seikkoina voidaan lakivaliokunnan mietinnön (LaVM 9/1997 vp s. 14) mukaan pitää seikkoja, jotka luonnehtivat alkuperäisessä syytteessä kuvattua tekoa, toimintaa tai laiminlyöntiä rikosoikeudellisesti merkityksellisessä suhteessa mutta jotka eivät kuitenkaan muuta alun perin kuvattua tekoa toteutus- tai ilmenemistavaltaan muunlaiseksi toiminnaksi tai laiminlyönniksi.
8. Rikosoikeudenkäyntilain 5 luvun 3 §:n 1 momentin 3 kohdan mukaan haastehakemuksessa on ilmoitettava syytteenalainen teko, sen tekoaika ja -paikka ja muut tiedot, jotka tarvitaan teon kuvailemiseksi. Korkein oikeus toteaa, että tekoaika on keskeinen osa syytteenalaisen teon yksilöintiä. Tekoajalla voi olla välittömiä oikeudellisia vaikutuksia esimerkiksi syyteoikeuden vanhentumiseen ja merkitystä myös rangaistuksen määräämisen kannalta. Syyttäjän muuttaessa syytteessä alun perin ilmoitettua tekoaikaa kysymys on kuitenkin yleensä rikosoikeudenkäyntilain 5 luvun 17 §:n 2 momentissa tarkoitetusta syytteen tarkistamisesta.
9. Syytteen tarkistaminen uusiin seikkoihin vetoamalla on mahdollista vielä haettaessa muutosta käräjäoikeuden tuomioon hovioikeudessa. Kun syyttäjä valittaa käräjäoikeuden tuomiosta syyksilukemisen osalta esimerkiksi syytteen tultua hylätyksi, syytettä voidaan tarkistaa samoin edellytyksin kuin käräjäoikeudessa, koska rikosasioissa vetoamista hovioikeudessa uusiin seikkoihin ei ole rajoitettu niin sanotulla prekluusiolla. Korkeimman oikeuden ratkaisukäytännössä on katsottu, että syyttäjällä ja asianomistajalla on oikeus tarkistaa syytettä vetoamalla uusiin seikkoihin vielä hovioikeuden pääkäsittelyssä (KKO 2001:62, 2003:97 ja 2010:59). Tällöin vastaajalle on kuitenkin varattava tilaisuus valmistella puolustustaan asianmukaisesti myös vedottujen uusien seikkojen osalta (ks. KKO 2003:97).
10. Esimerkiksi Korkeimman oikeuden ratkaisussa KKO 2010:59 on katsottu, että syyttäjällä oli ollut oikeus tarkistaa syytettä vetoamalla uusiin seikkoihin hovioikeuden pääkäsittelyssä, vaikka syyttäjä oli tyytynyt käräjäoikeuden tuomioon syyksilukemisen osalta. Tapauksessa käräjäoikeus oli katsonut vastaajan syyllistyneen kahteen törkeään petokseen. Vastaajan valitettua käräjäoikeuden tuomiosta hovioikeus oli syyttäjän pääkäsittelyssä esittämän toissijaisen syytteen mukaisesti tuominnut vastaajan kahdesta törkeästä kavalluksesta. Rikosnimikkeidensä lisäksi alkuperäiset ja toissijaiset syytteet olivat poikenneet toisistaan tekoaikojen ja teonkuvaustensa eräiden yksityiskohtien osalta. Rikosten asianomistajataho ja asianomistajille aiheutunut vahinko olivat pysyneet muuttumattomina. Eroavuudet teonkuvauksissa olivat olleet seurausta lähinnä siitä, mitä olennaisesti saman historiallisen tapahtumainkulun vaihetta tai piirrettä oli vastaajan menettelyn rikosoikeudellisessa arvioinnissa korostettu.
11. Edellä esitetystä ilmenee, että syytettä saadaan varsin useissa tilanteissa tarkistaa myös hovioikeudessa. Muutoksenhakuasetelma voi kuitenkin rajoittaa syyttäjän ja asianomistajan mahdollisuutta vedota uusiin seikkoihin taikka rajoittaa sitä, miten nämä seikat lopulta vaikuttavat hovioikeuden tuomioon. Rajoituksen perusteena voi olla käräjäoikeuden tuomion osittainen lainvoima tai niin sanottua reformatio in peius -kieltoa eli huonontamiskieltoa koskeva periaate.
12. Oikeudenkäymiskaaren 26 luvun 1 §:n mukaan oikeudenkäynti hovioikeudessa koskee käräjäoikeuden ratkaisun kohteena ollutta asiaa valituksessa ja mahdollisessa vastauksessa vedotulta osalta. Hovioikeuden tutkimisvalta rajoittuu, jos muutoksenhaku on rajoitettu koskemaan esimerkiksi vain yhtä syytekohtaa tai vaikka vain tietyn teon yksittäistä tunnusmerkistötekijää. Siltä osin kuin ratkaisuun ei haeta muutosta, se tulee lainvoimaiseksi (osittainen lainvoima), eikä ratkaisua enää voida tältä osin muutoksenhaun perusteella tutkia (KKO 2014:46, kohta 31). Syytteen tarkistamista ei voida kohdistaa käräjäoikeuden tuomion lainvoimaiseksi jääneeseen osaan.
13. Hovioikeuden oikeutta muuttaa käräjäoikeuden tuomiota rikosasian vastaajan vahingoksi voi rajoittaa myös reformatio in peius- eli huonontamiskielto. Huonontamiskiellolla tarkoitetaan periaatetta, jonka mukaan tuomiota ei saa muuttaa muutoksenhakijan vahingoksi ja vastapuolen eduksi, jos vastapuoli ei ole hakenut siihen muutosta. Kiellon yleisenä tarkoituksena on turvata asianosaisen mahdollisuus hakea muutosta ilman vaaraa siitä, että hänen oma muutoksenhakunsa voisi johtaa hänen kannaltaan huonompaan lopputulokseen (KKO 2011:109, kohta 20). Rikosasiassa periaate on oikeudenkäymiskaaren 26 luvun 2 §:n 1 momentin mukaan voimassa vain vastaajan eduksi.
Korkeimman oikeuden arviointi syytteen tarkistamisen osalta
14. Korkein oikeus toteaa olevan tärkeää, että rikoksen tekoaika pyritään selvittämään mahdollisimman varhaisessa vaiheessa. On kuitenkin suhteellisen tavanomaista, että syyttäjä tarkistaa syytteessä ilmoitettua tekoaikaa oikeudenkäynnin kuluessa. Tekoajan tarkistaminen vielä hovioikeuden pääkäsittelyssä voi perustua esimerkiksi siellä todistelun yhteydessä esiin tulleisiin uusiin seikkoihin.
15. Syytteen tarkistaminen tekoajan osalta on edellä todetulla tavalla sallittua, jollei syyte sen myötä muutu koskemaan jotakin toista tekoa. Teon samuus määräytyy sen perusteella, onko kysymys olennaisesti samoihin tosiseikkoihin ja tapahtumiin kuuluvasta menettelystä kuin alkuperäisessä syytteessä.
16. Tässä asiassa syyttäjä on tarkistanut hovioikeuden pääkäsittelyssä syytettä ilmoittamalla syytteenalaisen rikoksen tekoajaksi alkuperäisen 1.1.2009–5.12.2012 asemesta ajan 1.1.2000–5.12.2012. Ilmoitettu tekoaika on siten pidentynyt noin 4 vuodesta 13 vuodeksi eli 9 vuodella.
17. Tekoajan pidentäminen ei kuitenkaan ole vaikuttanut siihen, mitä ja kenen omistamaa omaisuutta A:n on väitetty anastaneen. Syytteen tarkistaminen ei ole muuttanut tekoa toteuttamistavaltaan muunlaiseksi toiminnaksi, eikä anastuksen kohde, sen arvo tai omistaja ole muuttunut. Väitetyt anastukset ovat ainoastaan jakautuneet pidemmälle ajanjaksolle. Tekoajasta riippumatta anastukset ovat muodostaneet yhden varkausrikoksen. Sekä alkuperäisen että tarkistetun syytteen mukaan A on myynyt yhtiöltä anastamistaan tuotantoon kelpaamattomista aihioista ja komponenteista valmistamiaan tuotteita 1.1.2009 ja 31.12.2013 välisenä aikana.
18. Korkein oikeus katsoo, että tekoajan olennaisesta pidentämisestä huolimatta syyte on edelleen koskenut samaa tekoa. Muutoksissa ei siten ole ollut kysymys tuomioistuimen suostumusta edellyttävästä syytteen laajentamisesta, vaan sallitusta syytteen tarkistamisesta, joka on voitu tehdä vielä hovioikeuden pääkäsittelyssä.
19. A on esittänyt, että vastaajana hänen olisi tullut voida luottaa siihen, että hovioikeus käsittelee käräjäoikeuden tuomion alkuperäisen syytteen tekoajan mukaisten tapahtumien osalta, koska vain vastaaja oli tältä osin valittanut käräjäoikeuden tuomiosta. Tämän johdosta Korkein oikeus toteaa ensiksi, että kun A on hovioikeudessa vaatinut syytteen hylkäämistä ja syyttäjä rangaistuksen korottamista, käräjäoikeuden tuomio ei ole saanut osaksikaan lainvoimaa. Syytteenalainen teko on siten ollut kaikilta osiltaan hovioikeuden tutkittavana. Syytteen tarkistamiselle hovioikeudessa ei ole ollut käräjäoikeuden tuomion osittaisesta lainvoimasta johtunutta estettä.
20. Arvioitavaksi näin ollen jää, ovatko niin sanottu reformatio in peius -kieltoa eli huonontamiskieltoa koskeva periaate tai oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä koskevat vaatimukset estäneet pääkäsittelyssä tarkistetun syytteen lukemisen A:n syyksi tarkistetun tekoajan mukaisena.
21. Kohdassa 13 todetulla tavalla huonontamiskieltoa sovelletaan rikosasiassa vain, kun ainoastaan vastaaja on hakenut muutosta syyttäjän ja asianomistajan tyydyttyä annettuun tuomioon. Tällöin tuomiota ei saa muuttaa vastaajan vahingoksi. Mahdollista huonontumista arvioidaan lopputuloksen mukaan, jolla rikosasiassa tarkoitetaan ennen muuta rangaistuksen ankaruutta.
22. Koska huonontamiskieltoa arvioidaan lopputuloksen mukaan, kiellolla ei ole välitöntä vaikutusta sen arviointiin, voidaanko syytettä tarkistaa. Vastaajaa ei kuitenkaan voida tuomita aikaisempaa ankarampaan rangaistukseen pelkästään syytteen tarkistamisen perusteella, jos syyttäjä tai asianomistaja eivät ole hakeneet muutosta käräjäoikeuden tuomioon.
23. Tässä tapauksessa vastaajan ohella myös syyttäjä on hakenut muutosta käräjäoikeuden tuomioon vaatien ankarampaa rangaistusta. Kysymyksessä ei siten lähtökohtaisestikaan ole ollut tilanne, jossa huonontamiskielto tulisi sovellettavaksi. Näin ollen kiellosta ei myöskään ole aiheutunut rajoituksia hovioikeuden tutkimis- tai tuomitsemisvallalle.
24. Korkein oikeus toteaa lisäksi, että hovioikeus on käräjäoikeuden tavoin tuominnut A:n törkeästä varkaudesta mutta hylännyt osan käräjäoikeuden syyksi lukemasta syytteestä ja alentanut tuomittua rangaistusta. A:n muutoksenhaku ei siten ole johtanut siihen, että käräjäoikeuden tuomion lopputulosta olisi muutettu hänen vahingokseen.
25. Syytteen tarkistamista on vielä arvioitava oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin vaatimusten ja erityisesti vastaajan puolustautumismahdollisuuksien kannalta. Niin kuin kohdassa 8 on todettu, tekoajalla voi kuitenkin olla merkittäviä oikeusvaikutuksia. Tekoajan muuttumisen johdosta myös mahdollinen vastatodistelu tulee voida kohdentaa toisin. Kun syyttäjä vetoaa uusiin seikkoihin oikeudenkäynnin aikana, tuomioistuimen on huolehdittava siitä, että vastaajalla on riittävästi aikaa puolustuksensa järjestämiseen. Tarvetta ja keinoja puolustautumisen turvaamiseksi on arvioitava tapauskohtaisesti. Joissakin tapauksissa syyttäjän vetoamat uudet seikat voivat olla niin merkittäviä, että ne edellyttävät asian palauttamista alempaan oikeusasteeseen.
26. Hovioikeuden tuomion perustelujen mukaan syytteen tekoajan korjaaminen todistelun vastaanottamisen jälkeen ei ollut heikentänyt A:n puolustautumismahdollisuuksia, koska hän oli itse nimenomaisesti puolustautunut sillä, että hän oli ottanut tuotantoon kelpaamattomia osia jo ennen alkuperäisen syytteen tekoajan alkamista. Hovioikeuden mukaan syyttäjä oli korjannut tekoajan vastaamaan A:n menettelyä sellaisena kuin se oli ilmennyt todistelussa, mikä oli perustunut muun muassa A:n kertomukseen tapahtumien kulusta. Asiaa oli myös korjatun tekoajan osalta käsitelty hovioikeuden pääkäsittelyssä.
27. A on Korkeimmassa oikeudessa esittänyt, että hän ei ollut todistelua nimettäessä ja esitettäessä voinut ottaa huomioon tekoajan laajentamista ja että henkilötodistelussa oli keskitytty haastehakemuksessa ilmoitettuun tekoaikaan. A ei ole tarkemmin perustellut väitettään puolustautumismahdollisuuksiensa heikentymisestä. Korkein oikeus katsoo hovioikeuden tuomion perustelujen ja A:n muutoksenhakemuksessaan esittämän perusteella, etteivät A:n puolustautumismahdollisuudet ole tässä tapauksessa heikentyneet, vaikka syytettä on tekoajan osalta tarkistettu vasta hovioikeuden pääkäsittelyssä esitetyn todistelun jälkeen.
28. A on vedonnut siihen, että tuotteiden myynnistä saatu hyöty oli perustunut kokonaan hänen omaan työpanokseensa eikä se siten ollut rikoksen tuottamaa hyötyä. Lisäksi A on katsonut, että menettämisvaatimukseen tuli lievemmän lain periaatteen nojalla soveltaa 1.9.2016 voimaan tulleita rikoslain 10 luvun 2 §:n säännöksiä, joissa on tarkasti yksilöity edellytykset, joilla rikoshyöty voidaan tuomita menetetyksi. Säännöksissä ei ole säädetty perusteista, joilla vastaajan omaan työpanokseen perustuva hyöty voitaisiin tuomita menetetyksi.
29. Rikoslain 3 luvun 2 §:n 1 momentin mukaan rikokseen sovelletaan sitä lakia, joka oli voimassa, kun rikos tehtiin. Jos tuomittaessa on voimassa toinen laki kuin rikosta tehtäessä, sovelletaan kuitenkin pykälän 2 momentin nojalla uutta lakia, jos sen soveltaminen johtaa lievempään lopputulokseen. Koska menettämisseuraamus on rikokseen perustuva seuraamus, lievemmän lain periaatetta koskevaa rikoslain 3 luvun 2 §:n 2 momenttia sovelletaan myös menettämisseuraamuksen tuomitsemiseen (KKO 2011:61).
30. Rikoksen tekoaikana on 31.12.2001 asti ollut voimassa vuonna 1932 säädetty rikoslain 2 luvun 16 § (143/1932). Pykälän 1 momentin mukaan rikoksen joko tekijälleen tai sille, jonka puolesta tahi hyväksi hän on toiminut, tuottama taloudellinen hyöty on oikeuden vapaan harkintansa mukaan arvioitava ja tuomittava menetetyksi.
31. Rikoslain 2 luvun 16 § on kumottu 1.1.2002 voimaan tulleella lailla 875/2001, jolla rikoslakiin on lisätty menettämisseuraamuksia koskeva uusi 10 luku. Luvun 2 §:n 1 momentin mukaan rikoksen tuottama taloudellinen hyöty on tuomittava valtiolle menetetyksi. Jos rikoksen tuottaman hyödyn määrästä ei ole saatavissa selvitystä tai se on vain vaikeuksin esitettävissä, hyöty on 2 momentin mukaan arvioitava ottaen huomioon rikoksen laatu, rikollisen toiminnan laajuus ja muut olosuhteet.
32. Rikoslain 10 luvun säännöksiä on sittemmin muutettu 1.9.2016 voimaan tulleella lailla 356/2016. Voimassa olevan rikoslain 10 luvun 2 §:n mukaan valtiolle on tuomittava menetetyksi rikoksen tuottama taloudellinen hyöty, jolla tarkoitetaan 1) rikoksella välittömästi saatua omaisuutta; 2) 1 kohdassa tarkoitetun omaisuuden sijaan tullutta omaisuutta; 3) 1 ja 2 kohdassa tarkoitetun omaisuuden tuottoa; 4) 1–3 kohdassa tarkoitetun omaisuuden ja tuoton arvoa; 5) rikoksella saadun säästön arvoa.
33. Rikoslain 10 luvun mainitulla uudistuksella on pantu täytäntöön niin sanottu konfiskaatiodirektiivi (rikoksentekovälineiden ja rikoshyödyn jäädyttämisestä ja menetetyksi tuomitsemisesta Euroopan unionissa 3.4.2014 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/42/EU). Direktiivin mukaan jäsenvaltiolla on velvollisuus toteuttaa tarvittavat toimenpiteet, jotta muun muassa rikoshyöty voidaan tuomita menetetyksi rikoksen johdosta annetulla lainvoimaisella tuomiolla (4 artikla). Direktiivin 2 artiklan 1 kohdan mukaan rikoshyödyllä tarkoitetaan rikoksen välittömästi tai välillisesti tuottamaa taloudellista etua, joka voi muodostua mistä tahansa omaisuudesta ja johon kuuluvat minkä tahansa rikoksen välittömästi tuottaman hyödyn myöhempi uudelleensijoittaminen tai muuntaminen ja mitkä tahansa taloudellista arvoa omaavat edut.
34. Konfiskaatiodirektiiviä sovelletaan sen 3 artiklassa mainittuihin rikoksiin, joihin varkaus ei kuulu. Rikoslain säännösten yhdenmukainen tulkinta on kuitenkin perusteltua jo yleisten rikoslain tulkintaperiaatteiden nojalla. Sen vuoksi direktiivin täytäntöönpanemiseksi säädettyjä rikoslain säännöksiä tulkittaessa on perusteltua ottaa huomioon direktiivin sisältö niissäkin tapauksissa, joihin direktiiviä ei sovelleta (ks. myös KKO 2018:14, kohta 6).
35. Voimassa olevassa rikoslain 10 luvun 2 §:ssä säädetään yksityiskohtaisesti rikoksen tuottaman hyödyn menettämisestä. Pykälän eri kohtien käsitteitä tulkittaessa on edellä mainituin tavoin otettava huomioon konfiskaatiodirektiivin säännökset, joiden mukaan menetettävän rikoshyödyn piiriin kuuluvat välittömät ja välilliset taloudelliset edut ja myös muunnettu tai sijaan tullut omaisuus. Korkein oikeus katsoo, ettei voimassa olevan lain soveltaminen johtaisi tässä tapauksessa lievempään lopputulokseen kuin rikoksen tekohetkellä voimassa olleiden lakien soveltaminen. Asiassa on näin ollen sovellettava rikoksen tekohetkellä voimassa olleita rikoslain 2 luvun 16 §:ää (143/1932) 1.1.2000 ja 31.12.2001 välisenä aikana tehtyjen tekojen osalta ja rikoslain 10 luvun 2 §:ää (875/2001) 1.1.2002 ja 5.12.2012 välisenä aikana tehtyjen tekojen osalta.
Onko kysymys rikoshyödystä?
36. Rikoksentekoaikana 1.1.2002 lähtien voimassa olleen rikoslain 10 luvun 2 §:n 1 momentissa, kuten aikaisemmassakaan konfiskaatiosäännöksessä, ei ole tarkemmin määritelty rikoksen tuottamaa taloudellista hyötyä. Lain esitöiden mukaan menetetyksi voitiin tuomita rikoksella suoraan saatu hyöty sekä myös sellainen hyödyn arvon nousu tai tuotto, joka on vaikeuksitta selvitettävissä, kuten pankkitilillä olevan rahan korkotulo tai valuuttakurssin muuttumisesta johtuva hyödyn arvon nousu (HE 80/2000 vp s. 21). Rikoslain 10 luvun 2 §:n säännös on kuitenkin edellyttänyt, että hyöty oli peräisin vaatimuksen perusteena olevasta rikoksesta (KKO 2018:14, kohta 18).
37. Ennakkopäätöksessä KKO 2004:105 on ollut kysymys tapauksesta, jossa A oli kavaltanut Oy Veikkaus Ab:n pelitositteita ja voittanut niillä rahaa. Korkein oikeus totesi, että pelitositteiden kavaltaminen oli tapahtunut yksinomaan pelivoittojen tavoittelemiseksi. Huomioon ottaen rikoksen tarkoitus ja tekotapa pelivoitot katsottiin rikoksen A:lle välittömästi tuottamaksi taloudelliseksi hyödyksi (kohta 6). Pelivoitot tuomittiin valtiolle menetetyiksi.
38. Korkein oikeus katsoo, että A:n anastaman tavaran laatu ja määrä osoittavat, että A:n tarkoituksena hänen anastaessaan osia on ollut valmistaa niistä rannetietokoneita myytäviksi. Osien anastaminen on ollut välttämätöntä, jotta hän on voinut valmistaa ja myydä rannetietokoneita X:n tuotemerkistä hyötyen. Huomioon ottaen myös sen, että varkausrikoksia koskevilla rangaistussäännöksillä suojataan omistajan oikeutta hallita ja käyttää omaisuuttaan sekä määrätä siitä, Korkein oikeus katsoo, että A:n saamaa hyötyä on pidettävä rikoksen tuottamana myös siltä osin kuin se on perustunut hänen työpanokseensa.
Asian ovat ratkaisseet oikeusneuvokset Marjut Jokela, Jukka Sippo, Pekka Koponen, Mika Huovila (eri mieltä) ja Päivi Hirvelä. Esittelijä Jenny Öberg.
Oikeusneuvos Huovila: Esitän mielipiteenäni seuraavan.
Eriävän mielipiteen lähtökohdat
Olen samaa mieltä Korkeimman oikeuden ratkaisun lopputuloksesta ja perusteluista lukuun ottamatta kohtia 15–25. Erimielisyyteni koskee syytteen tarkistamisen edellytysten arviointia esillä olevan kaltaisessa tilanteessa, jossa syyttäjä tarkistaa syytettä vasta hovioikeuden pääkäsittelyssä tyydyttyään syyksilukemisen osalta käräjäoikeuden tuomioon. Toisin kuin enemmistö katson, että hovioikeus voi jäljempänä mainituin perustein ja edellytyksin rajoittaa syytteen tarkistamisoikeutta oikeudenkäynnin tässä vaiheessa.
Syytteen tarkistaminen muutoksenhakuasteessa esimerkiksi tekoajan osalta on usein ongelmatonta. Syytteen tarkistaminen voi kuitenkin johtaa myös siihen, että tarkistettu syyte käsittää olennaisesti laajemman, moitittavamman ja ankarammin rangaistavan teon kuin alkuperäinen syyte. Syytteen tarkistamisoikeutta hovioikeuden pääkäsittelyssä onkin arvioitava silmällä pitäen erilaisia mahdollisia tilanteita. Arvioinnissa on otettava huomioon myös ne asiat, joissa asianomistaja yksin ajaa syytettä. Tässä tapauksessa syyttäjä on tarkistanut törkeää varkautta koskevaa syytettä hovioikeuden pääkäsittelyssä todisteiden esittämisen jälkeen laajentamalla tekoajan 4 vuodesta noin 13 vuodeksi.
Syytteen tarkistamisesta säädetään syytteen vireillepanoa koskevassa rikosoikeudenkäyntilain 5 luvussa ja siten silmällä pitäen oikeudenkäyntimenettelyä ensimmäisessä oikeusasteessa. Arvioitaessa syytteen tarkistamista muutoksenhakuvaiheessa hovioikeudessa on sen vuoksi otettava huomioon muutoksenhakua koskevat oikeusohjeet. Erityistä painoa on tällaisessa tilanteessa annettava myös rikosasian vastaajan oikeudelle oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin.
Muutoksenhakua koskevista oikeusohjeista
Muutoksenhakua käräjäoikeudesta hovioikeuteen ja valitusasian käsittelyä hovioikeudessa koskevia säännöksiä on muutettu useaan otteeseen vuonna 1993 toteutetusta alioikeusuudistuksesta lähtien. Eräänä keskeisenä tarkoituksena muutoksissa on ollut pyrkimys kehittää ja tehostaa hovioikeusmenettelyä siten, että hovioikeudet toimisivat aidosti muutoksenhakueliminä niin, että ne lähtökohtaisesti tutkisivat vain valituksessa ja vastauksessa esitetyn perusteella sen, onko käräjäoikeuden ratkaisu virheellinen ja onko sitä muutettava joltakin osin. Jo ennen alioikeusuudistusta vahvana lähtökohtana oli, että muutoksen saaminen alioikeuden ratkaisuun edellytti muutoksen hakemista, eikä pelkästään vastauksessa tai suullisessa käsittelyssä esitettyä vaatimusta voitu tutkia. Koska tuomion perusteluihin ei saa hakea muutosta, jutun voittanut asianosainen voi kuitenkin vastauksessaan vastapuolen muutoksenhakemukseen esittää jo alemmassa oikeudessa esitettyjä vaatimuksia muutosvaatimusten torjumiseksi.
Oikeudenkäymiskaaren 26 luvun 1 §:n mukaan oikeudenkäynti hovioikeudessa koskee käräjäoikeuden ratkaisun kohteena ollutta asiaa valituksessa ja mahdollisessa vastauksessa vedotulta osalta. Tutkittavana on, onko ja miten käräjäoikeuden ratkaisua muutettava. Lainkohtaa koskevissa esitöissä on todettu, että se vastaa jo aikaisemmin vuonna 1993 säädetyssä laissa ollutta säännöstä asianosaisten väittämis- ja vetoamistaakasta hovioikeudessa ja että lähtökohtana sen mukaan on, että oikeudenkäynnin kohde hovioikeudessa määräytyisi valituksen ja vastauksen perusteella. Muutoksen tarkoituksena on ollut selkeyttää asian käsittelyä hovioikeudessa, kun siellä voidaan keskittyä asianosaisten ilmoittamien muutosvaatimusten sekä alioikeuden ratkaisun perusteluiden ja sen oikeellisuuden tutkimiseen (HE 33/1997 vp s. 24 ja 63). Esitöistä ei ilmene, että kyseisen säännöksen säätämisvaiheessa olisi ajateltu, että syytteen tarkistaminen hovioikeudessa muodostaisi poikkeuksen säännöksen sanamuodon ja sen tarkoituksen mukaisesta pääsäännöstä, jonka mukaan asianosaisten on vedottava vaatimustensa perusteina oleviin seikkoihin jo kirjallisessa valituksessa tai vastauksessa. Syyttäjän osalta ei muutoinkaan ole säädetty sellaisista poikkeuksista muutoksenhaun keskeisiin periaatteisiin, jotka on katsottu tarpeelliseksi syytetyn suojaamiseksi virheellisiltä tuomioilta (oikeudenkäymiskaari 26 luku 2 §).
Korkein oikeus on edellä kohdissa 9 ja 10 selostetussa ratkaisukäytännössään katsonut, että syytteen tarkistaminen on kuitenkin mahdollista vielä hovioikeuden pääkäsittelyssä. Esimerkiksi kohdassa 10 kuvatussa ratkaisussa KKO 2010:59 Korkein oikeus katsoi, että syyttäjällä oli ollut oikeus tarkistaa syytettä vetoamalla uusiin seikkoihin hovioikeuden pääkäsittelyssä, vaikka syyttäjä oli tyytynyt käräjäoikeuden tuomioon syyksilukemisen osalta. Ratkaisua perusteltiin muun muassa sillä, että eroavuudet teonkuvauksissa olivat olleet seurausta lähinnä siitä, mitä olennaisesti saman historiallisen tapahtumainkulun vaihetta tai piirrettä oli vastaajan menettelyn rikosoikeudellisessa arvioinnissa korostettu.
Syytetyn oikeudesta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin
Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 artiklan 3 a kohdan mukaan yksi rikoksesta syytetyn vähimmäisoikeuksista on oikeus saada viipymättä yksityiskohtainen tieto häneen kohdistettujen syytteiden sisällöstä ja perusteista. Saman artiklan 3 b kohdan mukaan jokaisella rikoksesta syytetyllä on oikeus saada riittävästi aikaa ja edellytykset valmistella puolustautumistaan. Ihmisoikeustuomioistuimen ratkaisukäytännössä on katsottu, että 6 artiklan 3 a kohdan mukaista tiedonsaantioikeutta on tarkasteltava 3 b kohdan valossa (ks. esim. Pélissier ja Sassi v. Ranska 25.3.1999, kohta 54).
Ihmisoikeustuomioistuin on ratkaisussaan Sadak ym. v. Turkki 17.7.2001 katsonut mainittuja 6 artiklan kohtia rikotun, kun syytettä oli tarkistettu ensiasteessa oikeudenkäynnin viimeisenä päivänä ennen tuomion julistamista. Ihmisoikeustuomioistuin katsoi, että käyttäessään sille kuulunutta oikeuttaan kvalifioida tutkittavinaan olevat tosiseikat oikeudellisesti uudelleen tuomioistuimen olisi tullut varata vastaajille mahdollisuus käyttää puolustautumisoikeuksiaan käytännössä tehokkaalla tavalla erityisesti antamalla heille tarvittava aika siihen. Syytteen tarkistaminen oli tuomioistuimen mukaan tapahtunut ilmiselvästi liian myöhään (kohta 57).
Tapauksessa Bäckström ja Andersson v. Ruotsi 5.9.2006 vastaajien syyksi oli käräjäoikeudessa luettu törkeän ryöstön yritys. Hovioikeudessa toimitetun pääkäsittelyn toiseksi viimeisenä päivänä puheenjohtaja kiinnitti asianosaisten huomiota siihen mahdollisuuteen, että syytteessä tarkoitettua menettelyä arvioitaisiin yrityksen sijasta täytettynä tekona, minkä seurauksena syyttäjä loppupuheenvuorossaan tarkisti syytettä tämän mukaisesti. Tuomiossaan hovioikeus luki vastaajien syyksi täytetyn tekomuodon.
Ihmisoikeustuomioistuin katsoi, että jutun tosiseikat olivat syyttäjän haastehakemuksen perusteella olleet vastaajien tiedossa alusta pitäen ja että ainoa ero oli koskenut sitä, olivatko valittajien täytäntöönpanotoimet edenneet täytetyn teon asteelle. Ihmisoikeussopimuksen 6 artikla edellytti sen arvioimista, olivatko valittajat saaneet viivytyksettä tiedon siitä mahdollisuudesta, että heidät voitaisiin tuomita täytetystä teosta, ja olivatko he saaneet asianmukaisen mahdollisuuden valmistella puolustustaan. Ihmisoikeustuomioistuin totesi valittajien saaneen tiedon mahdollisuudesta tulla tuomituksi täytetystä teosta vasta toiseksi viimeisenä käsittelypäivänä. Ihmisoikeustuomioistuin piti tätä lyhyttä aikaa jossakin määrin huolestuttavana. Tarkistetun syytteen perusteena olevat seikat olivat kuitenkin olleet valittajien tiedossa jo pitkään aikaisemmin. Lisäksi puolustajat olivat esittäneet argumenttinsa tarkistetusta syytteestä samana päivänä, eivätkä he olleet esittäneet viimeisenä päivänä lisäargumentteja, vaikka siihen ei olisi ollut estettä. Myöskään lykkäystä ei ollut pyydetty, eikä mikään asiassa viitannut siihen, että lykkäyspyyntö olisi evätty. Ihmisoikeustuomioistuin katsoi päätöksessään, ettei Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 artiklan 3 a ja 3 b kohtia ollut loukattu ja että valitus oli perusteeton.
Totean, että syytteen tarkistaminen uusilla, rikosta ankaroittavilla seikoilla vasta hovioikeuden pääkäsittelyssä erityisesti todistelun esittämisen jälkeen voi olla monella tapaa ongelmallista oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin sekä muutoksenhakua, pääkäsittelyn keskitystä ja oikeudenkäynnin tehokkuutta koskevien periaatteiden kannalta.
Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen käytännön perusteella arvioituna syytteen tarkistaminen hovioikeuden pääkäsittelyssä todisteiden vastaanottamisen jälkeen edellyttää yleensä pääkäsittelyn keskeyttämistä tai lykkäämistä, jotta vastaajille voidaan turvata asianmukainen mahdollisuus puolustautua tarkistetun syytteen osalta. Mikäli vedottujen uusien seikkojen toteennäyttäminen edellyttää suullisen todistelun esittämistä, todistelu on yleensä otettava uudelleen vastaan mainittujen seikkojen osalta, jotta Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 artiklan 3 d kohdan mukainen syytetyn oikeus kuulustella todistajia toteutuisi asianmukaisesti. Mahdollista on sekin, että syytteen tarkistamisen seurauksena asia pitää palauttaa käräjäoikeuteen oikeusastejärjestyksen ja muutoksenhakumahdollisuuden turvaamiseksi. Tällöin syytteen tarkistaminen johtaa asian käsittelyn erittäin merkittävään viivästymiseen, oikeudenkäynnin kustannusten kohoamiseen ja suullisen todistelun osalta yleensä todistelun laadun heikentymiseen.
A on valituksessaan katsonut, että reformatio in peius -kielto eli huonontamiskielto on tässä tapauksessa estänyt syytteen tarkistamisen hovioikeudessa. Korkein oikeus on edellä kohdissa 22 ja 23 mainituin tavoin todennut, että huonontamiskieltoa arvioidaan lopputuloksen mukaan ja että tässä tapauksessa ei lähtökohtaisestikaan ole kysymys tilanteesta, jossa huonontamiskielto tulisi sovellettavaksi, koska vastaajan ohella myös syyttäjä on hakenut muutosta käräjäoikeuden tuomioon vaatien ankarampaa rangaistusta. Kiellosta ei siten ole Korkeimman oikeuden mukaan aiheutunut rajoituksia hovioikeuden tutkimis- tai tuomitsemisvallalle.
Tämän johdosta totean, että huonontamiskiellon yleisenä tarkoituksena on turvata asianosaisen mahdollisuus hakea muutosta ilman vaaraa siitä, että hänen oma muutoksenhakunsa voisi johtaa hänen kannaltaan huonompaan lopputulokseen (KKO 2011:109, kohta 20). Tässä asiassa käräjäoikeuden tuomio ei ole saanut syyksilukemisen osalta lainvoimaa sen vuoksi, että A on hakenut muutosta käräjäoikeuden tuomioon vaatien muun muassa syytteen hylkäämistä. A:n muutoksenhakemuksesta on siten johtunut, että syytteen tarkistaminen on ylipäätään tullut mahdolliseksi hovioikeudessa (ks. edellä kohta 19). Kun syyttäjä tällaisessa tilanteessa omassa valituksessaan vaatii rangaistuksen korottamista, hovioikeuden tulee korottaa rangaistusta siltä osin kuin syytteen tarkistaminen mahdollisesti johtaa ankarammin rangaistavan rikoksen lukemiseen vastaajan syyksi, ellei huonontamiskiellon katsota sitä estävän. Tulkittaessa huonontamiskieltoa kohdista 21 ja 22 ilmenevin tavoin suppeasti A:n muutoksenhakemus on siten todellisuudessa aiheuttanut vaaran siitä, että hänen oma muutoksenhakunsa voi johtaa hänen kannaltaan huonompaan lopputulokseen. Syytteen tarkistaminen hovioikeudessa syyttäjän tyydyttyä käräjäoikeuden tuomioon syyksilukemisen osalta voi siten olla ongelmallista myös huonontamiskiellon kannalta. Korkein oikeus onkin jo ratkaisussaan KKO 1979 II 35 katsonut, että syyttäjän hakiessa muutosta vain rangaistukseen vastaajan tuomitsemista olennaisesti törkeämmästä rikoksesta on huonontamiskiellon vastaista.
Toisaalta on todettava, että rikosvastuun toteuttamista koskeva periaate puoltaa laajaa syytteen tarkistamismahdollisuutta. Kun kysymys on samasta teosta, joka voidaan vain kertaalleen arvioida tuomioistuimessa, on tärkeää, että syyttäjällä on riittävä mahdollisuus reagoida vastaajan hovioikeudessa esittämiin uusiin väitteisiin ja todisteisiin tai muutoin muuttuneisiin olosuhteisiin muutoksenhakuasetelmasta riippumatta. Myöskään niissä tilanteissa, joissa syytteen tarkistaminen koskee vain vähäistä seikkaa ja joissa tarkistaminen on ongelmatonta edellä mainittujen periaatteiden toteutumisen kannalta, perusteita syytteen tarkistamisoikeuden rajoittamiseen ei ole. Perusteltua onkin katsoa, että syyttäjällä on tällaisissa tilanteissa mahdollisuus tarkistaa syytettä, ellei osittainen lainvoima sitä estä.
Edellä selostetut painavat perusteet puoltavat kuitenkin sitä, että hovioikeudella tulee muutoin olla oikeus rajoittaa mahdollisuutta tarkistaa syytettä vasta hovioikeuden pääkäsittelyssä, jos syytteen tarkistaminen loukkaa edellä todettuja muutoksenhaun keskeisiä periaatteita tai syytetyn oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin. Muunlainen kanta voi pahimmissa tapauksissa mahdollistaa oikeudenkäynnin väärinkäytön ja on joka tapauksessa omiaan johtamaan siihen, ettei käräjäoikeudessa ole välttämätöntä ajaa syytettä sillä huolellisuudella, jota lainkäytön painopisteen kuuluminen käräjäoikeusmenettelyyn edellyttää.
Julkaistu 30.8.2019 Päivitetty 2.9.2019

matches: KKO KKO KKO KKO KKO KKO


text:
Uusimaa pinta-ala - Matkat äkkilähdöt
Helsingin tilikeskus, Matkat äkkilähdöt
tekemistä vuoristoalueilta ja kansallispuistoista. Tärkeintä nähtävä Gdyniassa ovat alueen lukuisat hiekkarannat ja satama. Hotellit Gdanskissa, gdanskin kasvava suosio matkakohteena näkyy kaupungin monipuolisessa majoitustarjonnassa. Dubrovnikista päsee Montenegron puolelle kätevästi vaikkapa
vuokra-autolla tai bussilla. Kaikki Äkkilähdöt / Äkkilähtö: halpamatkaopas apollomatkojen äkkilähdöt lomamatkojen äkkilähdöt ebookersin äkkilähdöt supersaverin äkkilähdöt » m äkkilähdöt finnairin viikkotarjoukset ». Varsinaisista nähtävyyksistä tärkeimpiä ovat Euroopan pisin puulaituri, julkisivultaan väntyneen näköinen Krzywy domek -talo sekä Sopotin Grand-hotellin rakennus, jossa sijaitsee myös kasino. Ortodoksisella kirkolla on päuskonnon asema, mutta maassa on myös merkittävä märä kokouspaketti sekä islamilaisuuden että katolilaisuuden edustajia. Kolmoiskaupunkia ristiin rastiin koluaville hyviä majoitusvaihtoehtoja löytyy Oliwan alueelta, joka sijaitsee Gdanskin ja Sopotin välimaastossa. IP Whois Get more, mytravel Northern Europe. Helpoin lentoreitti kulkee Dubrovnikin kautta, paras tapa matkustaa Suomesta Montenegroon on lentä maan kansainväliselle pälentokentälle Podgoricaan tai vaihtoehtoisesti. Merimuseossa on esillä upeat valikoimat sekä merenkäyntiä että satamatyötä esittelevä aineistoa, ja museoiden eri osien välillä kulkee lauttana vanha Gdanskissa rakennettu laiva. Montenegron oma kieli on montenegro, joka on käytännössä alueella runsaasti puhuttu serbokroaatin kieli. Välillä voit pysähtyä johonkin vanhankaupungin lukuisista kahviloista tai ravintoloista, jotka houkuttelevat kesäaikaan terasseilleen istuskelemaan. Sopotin nelisen kilometriä pitkät hiekkarannat ovat mainioita auringonpalvontaan kesällä. Päteitä on kuitenkin kiitettävästi kehitetty viime vuosina ja ohituskaistojen käyttöä sekä nopeusrajoituksia valvotaan. Tuoreella valtiolla on pitkä historia. Puuhaa riittä niin aktiivilomailijoille, rantaleijonille, kaupunkimatkailijoille kuin autoilijoillekin. Lahti koostuu useista pienistä lahdista, jotka yhdistyvät toisiinsa ja mereen vain yhden kapeahkon kanavan kautta. Gdansk on helppo ja edullinen kaupunkikohde. Ensimmäistä kertaa yli 2 000 metriin kohoaminen on huikaisevan hieno kokemus, ja huipulle päsy salpaa hengen.
Espoonlahden seurakunta Matkat äkkilähdöt
Paikalliset eivät aina edes itse osaa selittä oman kansallisidentiteettinsä syntyä ja jopa perheenjäsenet saattavat kokea identiteettinsä hyvin eri tavoin. DNS Records, rauhallista rantaa etsivän kannattaa suunnata suosiolla pikkupaikkakunnille 10800 Retry, jos ei tunne kreikkalaista keittiötä vielä kovin hyvin. Satamakeskus Gdynia Ennen 1900luvun alkua Gdynia oli vain pieni kalastajakylä. Heinäkuu on vuoden lämpimin kuukausi, m tradenomi tamk Serial, niin paras tapa tutustua siihen on tilata mezejä eli pikkuannoksia 3600 Expire. Rannalla voi harrastaa useita vesiurheilulajeja ja varsinkin surffaus on suosittua. Nameservers m m m m m host value ttl 14399 host value ttl pri host value ttl m 14396 m 14396 m 14396 m 14396 m 14396 host value ttl Mname.
Todella halvat kkil hd t ja matkatarjoukset.(C) m - Netin halvimmat matkat ja lennot yhdess osoitteessa!M - Netin halvimmat matkat ja lennot yhdess osoitteessa!
Vuoria ja kaunista maaseutua, suomeen verrattuna hyvin edullinen hintataso houkuttelee matkailijoita rentoutumaan hyvissä hotelleissa ja nautiskelemaan kaupungin monipuolisesta ravintolatarjonnasta. Joilla kannattaa käydä, rajanylitystä varten on oltava voimassaoleva passi sekä auton vuokrasopimus ja vakuutustiedot. Kuumuus voi olla hiostava erityisesti kaupungeissa. Upeita rantoja, tuuli ei ole ollenkaan huono asia kesäkaudella. Joka houkuttelee suomalaisia vuosi kymenlaakso dating service vuoden jälkeen hyvän elämän anatomia kirja sinne lomalle.
Finland.7, russian Federation.2, top Ranks, finland 870, russian Federation domain is owned by, oy Tjäreborg Ab and its registration expires in 1 year.Gdansk on kaunis hansakaupunki, jonka näyttävä arkkitehtuuri ja tunnelmallinen vanhakaupunki yhdistettynä edulliseen hintatasoon saavat matkailijat palaamaan kaupunkiin kerta toisensa jälkeen.Rodos on hyvä kohde niille, jotka haluavat lomallaan myös jotain muuta tekemistä kuin vain rannoilla lekottelua.
Lomat, matkat ja kkil hd t - lomahaku
“Majoitu edullisesti Montenegrossa, montenegron hintataso on toistaiseksi Suomen hintoja selkeästi alhaisempi, ja se näkyy myös majapaikkojen hinnoissa.Keskiaikainen arkkitehtuuri näkyy vahvana Kotorin kaupunkikuvassa ja kaupungin torilla on päivittäin myynnissä perinteisiä herkkuja maan eri kolkista juustoista ja savukinkusta hedelmiin ja mereneläviin.Historiallisen keskustan tärkeimmät nähtävyydet sijoittuvat Kuninkaantien varrelle.”
kkil hd t - Etel n, kaukomaille ja kaupunkiin
kkil hd t, halvat lennot ja matkat, matkavekka
M - kkil hd t, kkil
Montenegro: matkat, n ht vyydet ja kkil hd t - matkaopas

matches: hd hd hd hd hd hd


Laki sopimattomasta menettelystä… 117/2013 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 2013 › 117/2013
Annettu Helsingissä 31 päivänä tammikuuta 2013
muutetaan sopimattomasta menettelystä elinkeinotoiminnassa annetun lain (1061/1978) 7, 8 ja 11 §, sellaisina kuin ne ovat, 7 ja 8 § laissa 1532/2001 sekä 11 § osaksi laissa 481/2011, sekä
lisätään lakiin uusi 7 a, 8 a, 10 a, 10 b ja 11 a § seuraavasti:
Kielto, jota 6 §:ssä tarkoitetaan, voidaan määrätä myös väliaikaisena, jolloin kielto on voimassa, kunnes asia on lopullisesti ratkaistu.
Tämän lain vastaisella menettelyllä aiheutetun vahingon korvaamisesta säädetään vahingonkorvauslaissa (412/1974).
Määrätessään 6 §:ssä tarkoitetun kiellon tuomioistuin voi velvoittaa elinkeinonharjoittajan määräajassa ryhtymään sopivaan oikaisutoimeen, jos sitä teosta aiheutuvien ilmeisten haittojen vuoksi on pidettävä tarpeellisena. Määräystä voidaan tehostaa uhkasakolla.
Tuomioistuin voi hakijan vaatimuksesta määrätä, että päätös 6 §:ssä tarkoitettua kieltoa koskevassa asiassa on vastaajan kustannuksella julkaistava yhdessä tai useammassa sanoma- tai aikakauslehdessä. Väliaikaista kieltoa koskevaa päätöstä ei voida määrätä julkaistavaksi.
Tuomioistuin voi tämän lain vastaista menettelyä koskevassa riita-asiassa kantajan vaatimuksesta määrätä, että vastaajan on korvattava kustannukset, jotka kantajalle aiheutuvat siitä, että hän soveltuvin toimin julkistaa tietoja lainvoimaisesta tuomiosta, jossa vastaajan on todettu menetelleen tämän lain vastaisesti. Määräystä ei saa antaa, jos tietojen levittämistä on muussa laissa rajoitettu. Harkitessaan määräyksen antamista ja määräyksen sisältöä tuomioistuimen tulee ottaa huomioon julkistamisen yleinen merkitys, loukkauksen laatu ja laajuus, julkistamisesta aiheutuvat kustannukset ja muut vastaavat seikat.
Tuomioistuin määrää vastaajan korvattavien kohtuullisten julkistamiskustannusten enimmäismäärän. Kantajalla ei ole oikeutta korvaukseen, jos tietoja tuomiosta ei ole julkistettu tuomioistuimen määräämässä ajassa tuomion lainvoimaiseksi tulosta.
10 a §
Edellä 6 §:ssä tarkoitetun kiellon määräämistä koskevat asiat sekä tähän lakiin perustuvat riita-asiat käsitellään markkinaoikeudessa.
Edellä 1 momentissa tarkoitettujen asioiden käsittelystä markkinaoikeudessa säädetään oikeudenkäynnistä markkinaoikeudessa annetussa laissa (100/2013).
10 b §
Tuomioistuimen on tämän lain mukaisen riita-asian tultua vireille lähetettävä viipymättä jäljennös haastehakemuksesta kuluttaja-asiamiehelle tiedoksi.
Syyte 9 ja 10 §:ssä tarkoitetusta rikoksesta ja rikkomuksesta käsitellään Helsingin käräjäoikeudessa. Syyttäjä ei saa nostaa syytettä tässä laissa tarkoitetusta rikkomuksesta, ellei asianomistaja ole ilmoittanut rikkomusta syytteeseen pantavaksi.
Edellä 1 momentissa tarkoitetun syyteasian yhteydessä voidaan käsitellä syytteessä tarkoitetusta rikoksesta johtuva vahingonkorvausvaatimus sen estämättä, mitä 10 a §:ssä säädetään.
Edellä 1 ja 2 momentissa tarkoitettua asiaa käsittelevän tuomioistuimen on 2 ja 3 §:n mukaisia asioita käsitellessään varattava kuluttaja-asiamiehelle tilaisuus tulla kuulluksi.
Käsitellessään 11 §:ssä tarkoitettua asiaa käräjäoikeudella voi olla apunaan asiantuntijoina enintään kaksi markkinaoikeudesta annetun lain (99/2013) 7 §:n 2 momentissa tarkoitettua asiantuntijajäsentä.
Asiantuntijan oikeuteen palkkioon sovelletaan, mitä markkinaoikeudesta annetun lain 37 §:ssä säädetään asiantuntijajäsenen palkkiosta.
Asia, joka on tullut käräjäoikeudessa tai markkinaoikeudessa vireille ennen tämän lain voimaantuloa, käsitellään noudattaen tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.
HE 124/2012
LaVM 15/2012
EV 158/2012
Helsingissä 31 päivänä tammikuuta 2013
7 §7 a §8 §8 a §10 a §10 b §11 §11 a §


Verohallinnon päätös ennakonpidätyksen… 1577/2011 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 2011 › 1577/2011
Verohallinto on 20 päivänä joulukuuta 1996 annetun ennakkoperintälain (1118/1996) 6 §:n 3 momentin 2 ja 4 kohdan nojalla, sellaisina kuin ne ovat laissa 516/2010, määrännyt:
Ennakonpidätys palkasta ja muusta ennakonpidätyksen alaisesta tulosta toimitetaan siten kuin 20 päivänä joulukuuta 1996 annetun ennakkoperintäasetuksen (1124/1996) 3 – 10 ja 12 – 15 §:ssä on säädetty ja tällä päätöksellä määrätään.
Tuloverolain (1535/1992) 74 ja 75 §:ssä tarkoitetusta merityötulosta ennakonpidätys toimitetaan merityötuloa varten verokorttiin merkittyjen pidätysprosenttien mukaan siten kuin ennakkoperintäasetuksen 4, 5, 6 §:ssä sekä 8 §:n 2 ja 3 momentissa on säädetty. Näin saadusta ennakonpidätyksen määrästä vähennetään 34 euroa jokaiselta kalenterikuukaudelta, jolta palkansaaja on oikeutettu tuloverolain 97 §:n 4 momentissa tarkoitettuun vähennykseen (crosstrade -vähennys).
Ennakonpidätys tuloverolain 77 §:ssä tarkoitetusta ulkomaantyötulosta toimitetaan Suomessa vakuutetun palkasta 2,04 %:n suuruisena. Ennakonpidätyksen perusteena käytetään ulkomaantyötulon sijasta työeläkelaeissa tarkoitettua vakuutuspalkkaa, edellyttäen, että vakuutetun eläketurva on järjestetty joko pakollisesti tai vapaaehtoisesti työntekijän eläkelain (395/2006) perusteella. Muussa tapauksessa perusteena käytetään ennakkoperintälain 13 §:ssä tarkoitettua ennakonpidätyksen alaista palkkaa.
Ansiotuloa olevasta eläkkeestä, määräaikaisena työkyvyttömyyseläkkeenä maksettavasta kuntoutustuesta ja elinkorosta ennakonpidätys on toimitettava verovelvolliselle eläkettä varten määrätyn henkilökohtaisen prosenttiluvun mukaan, jos verovelvollinen esittää verokortin tai muun määräyksen henkilökohtaisesta pidätysprosentista. Jos maksaja on saanut tiedon eläkkeestä toimitettavasta pidätysprosentista ennakkoperintälain 10 §:ssä tarkoitetulla tavalla tai erikseen verotoimistosta, ennakonpidätys toimitetaan tämän tiedon mukaan.
Jos yleisesti verovelvolliselle ei ole määrätty eläkkeestä toimitettavaa ennakonpidätystä varten henkilökohtaista pidätysprosenttia eläkkeen alkaessa, ennakonpidätys 1 momentissa tarkoitetusta suorituksesta on toimitettava siten kuin palkasta ennakkoperintäasetuksen 4, 5 ja 6 §:ssä on säädetty.
Ennakonpidätystä ei toimiteta takuueläkkeestä, ellei Kansaneläkelaitoksella ole 4 §:n 1 momentissa tarkoitettuja ennakonpidätystietoja.
Kansaneläkkeestä ja perhe-eläkkeenä maksettavasta lesken sekä lapsen eläkkeestä ennakonpidätys toimitetaan 4 §:n 4 momentissa tarkoitetuissa tapauksissa 40 prosentin suuruisena. Jos 4 §:n 4 momentissa tarkoitettua eläkettä maksetaan rajoitetusti verovelvolliselle, toimitetaan ennakonpidätys 20 prosentin suuruisena. Ennakonpidätystä ei kuitenkaan toimiteta, jos tässä tarkoitettu suoritus on enintään 20 euroa.
Ennakonpidätystä ei toimiteta täysimääräisestä kansaneläkkeestä eikä vastaavan määräisestä perhe-eläkkeenä maksettavasta lesken ja lapsen eläkkeestä, ellei Kansaneläkelaitoksella ole 4 §:n 1 momentissa tarkoitettuja verovelvollisen ennakonpidätystietoja. Ennakonpidätystä ei myöskään toimiteta 4 §:n 4 momentin mukaan maksettavasta vain maksuvuodelta kertyneestä täysimääräisestä kansaneläkkeestä ja vastaavan määräisestä muusta perhe-eläkkeestä kuin lesken alkueläkkeestä.
Kansaneläkelaitoksen maksaessa takautuvasti muulta kuin maksuvuodelta veronalaista eläkettä samalta ajalta, jolta verovelvollinen on saanut Kansaneläkelaitoksen maksamaa verovapaata eläkettä, ennakonpidätys toimitetaan eläkkeiden erotuksesta 15 %:n suuruisena. Maksuvuodelta takautuvasti maksettavasta eläkkeestä ennakonpidätys on 15 % koko takautuvan eläkkeen määrästä kuitenkin enintään eläkkeiden erotus. Jos aikaisemmin maksettu eläke on ollut veronalaista, ennakonpidätys eläkkeiden erotuksesta toimitetaan siten kuin 4 §:n 4 momentissa on säädetty.
Vakuutetulle suoritettavasta sairausvakuutuslain mukaisesta päivärahaetuudesta, Kansaneläkelaitoksen kuntoutusetuuksista ja kuntoutusrahaetuuksista annetun lain (566/2005) 30, 32, 33 ja 35 §:n mukaisesta ja muusta kuin eläkkeen lisäksi maksettavasta kuntoutusrahasta, sekä muusta sairausvakuutuslain tai kansaneläkelain nojalla tulojen tai elatuksen vähentymisestä maksettavasta korvauksesta ennakonpidätys on toimitettava ennakkoperintäasetuksen 4 ja 5 §:ssä säädetyllä tavalla palkkaa varten määrättyjen pidätysprosenttien mukaan korotettuna 2 prosenttiyksiköllä kuitenkin vähintään 20 prosentin suuruisena. Jos suorituksen saajalla on portaikkoverokortti, niin ennakonpidätysprosenttia ei koroteta 2 prosenttiyksiköllä, vaan ennakonpidätys toimitetaan vähintään 20 prosentin suuruisena. Verotoimiston ennakkoperintälain 18 §:n nojalla, tässä tarkoitettuja etuuksia varten antaman muutosverokortin pidätysprosenttia ei koroteta.
Vakuutetulle suoritettavasta sairausvakuutuslain mukaisesta osittaisesta vanhempainrahasta ja osasairauspäivärahasta ennakonpidätys on toimitettava ennakkoperintäasetuksen 4 ja 5 §:ssä säädetyllä tavalla palkkaa varten määrättyjen pidätysprosenttien mukaan.
Jos suorituksen maksaja ei ole saanut ennakkoperintälain 10 §:ssä tarkoitetulla tavalla pidätyksen toimittamista varten tietoja eikä verovelvollinen esitä suorituksen maksajalle verokorttia, ennakonpidätys toimitetaan edellä olevasta poiketen seuraavan prosenttimäärän mukaan:
Ennakonpidätys sairausvakuutuslain nojalla maksettavasta enintään 22,13 euron määräisestä päivärahaetuudesta on toimitettava 1 ja 3 momentista poiketen 20 %:n suuruisena. Ansiotyössä olevalle verovelvolliselle vähimmäismääräisenä maksettavasta äitiys- tai vanhempainrahasta ennakonpidätys on kuitenkin toimitettava 40 %:n suuruisena. Ennakonpidätystä ei kuitenkaan toimiteta edellä tässä momentissa tarkoitetuista suorituksista, osasairauspäivärahasta eikä kuntoutusrahasta, jos suoritus on enintään 4 euroa päivää kohti.
1) Työnantajan yhteydessä toimivan sairauskassan maksamasta täydennyspäivärahasta ennakonpidätys toimitetaan ennakkoperintäasetuksen 4 ja 5 §:ssä säädetyllä tavalla palkkaa varten määrättyjen pidätysprosenttien mukaan.
2) Vakuutuskassan maksamasta muusta kuin 1 kohdassa tarkoitetusta päivärahasta ennakonpidätys toimitetaan ennakkoperintäasetuksen 4 ja 5 §:ssä säädetyllä tavalla palkkaa varten määrättyjen pidätysprosenttien mukaan korotettuna 2 prosenttiyksiköllä kuitenkin vähintään 20 prosentin suuruisena. Jos suorituksensaajalla on portaikkoverokortti, niin ennakonpidätysprosenttia ei koroteta 2 prosenttiyksiköllä, vaan ennakonpidätys toimitetaan vähintään 20 prosentin suuruisena. Verotoimiston ennakkoperintälain 18 §:n nojalla, tässä tarkoitettuja etuuksia varten antaman muutosverokortin pidätysprosenttia ei koroteta.
3) Jos vakuutuskassa ei ole saanut ennakkoperintälain 10 §:ssä tarkoitetulla tavalla pidätyksen toimittamista varten tarvittavia tietoja eikä verovelvollinen esitä vakuutuskassalle verokorttia, ennakonpidätys toimitetaan edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuista suorituksista 6 §:n 3 momentissa olevan taulukon osoittaman prosenttiluvun suuruisena.
Kun vahingoittuneelle suoritetaan pakollisen tapaturma- tai liikennevakuutuksen, potilasvakuutuksen tai rikosvahinkolain (1204/2005) nojalla muuta korvausta kuin eläkettä tai elinkorkoa, ennakonpidätys toimitetaan ennakkoperintäasetuksen 4 ja 5 §:ssä säädetyllä tavalla palkkaa varten määrättyjen pidätysprosenttien mukaan korotettuna 2 prosenttiyksiköllä kuitenkin vähintään 20 prosentin suuruisena. Jos suorituksen saajalla on portaikkoverokortti, niin ennakonpidätysprosenttia ei koroteta 2 prosenttiyksiköllä, vaan ennakonpidätys toimitetaan vähintään 20 prosentin suuruisena. Verotoimiston ennakkoperintälain 18 §:n nojalla, tässä tarkoitettuja etuuksia varten antaman muutosverokortin pidätysprosenttia ei koroteta.
1) tuloverolain (1535/92) 78 §:ssä tarkoitetuista henkilövahingon johdosta maksettavista korvauksista;
2) tuloverolain 79 §:ssä tarkoitetuista vapaaehtoisten vakuutusten vakuutussuorituksista;
4) tuloverolain 81 §:n 2 momentissa tarkoitetusta kertamaksullisen eläkevakuutuksen tuotosta ja
Jos edellä tässä pykälässä tarkoitettu suoritus on pääomatuloa, ennakonpidätys siitä toimitetaan ennakkoperintäasetuksen 15 §:n nojalla 30 %:n suuruisena.
Jos tuloverolain 34 a §:ssä tarkoitettuun vapaaehtoiseen yksilölliseen eläkevakuutukseen perustuva eläke, muu vakuutussuoritus tai takaisinoston perusteella saatu määrä taikka sidotusta pitkäaikaissäästämisestä annetussa laissa (1183/2009) tarkoitettuun pitkäaikaissäästämissopimukseen perustuva suoritus tai veronalainen tulo luetaan verovelvollisen pääomatuloksi korotettuna, lasketaan toimitettavan ennakonpidätyksen määrä korotettuna tuloksi luettavasta määrästä.
Tapaturmavakuutuslain perusteella korvattavasta kuntoutuksesta annetun lain (625/1991) ja liikennevakuutuslain perusteella korvattavasta kuntoutuksesta annetun lain (626/1991) nojalla kuntoutusajalta maksettavista ansionmenetyskorvauksista ennakonpidätys toimitetaan siten kuin 4 §:ssä ja 8 §:n 1 ja 2 momentissa on määrätty.
Työttömyysturvalain (1290/2002) nojalla maksettavasta ansiopäivärahasta sekä julkisesta työvoimapalvelusta annetun lain (1295/2002) mukaisesta starttirahasta ennakonpidätys toimitetaan ennakkoperintäasetuksen 4, 5 tai 6 §:ssä säädetyllä tavalla palkkaa varten määrättyjen pidätysprosenttien mukaan korotettuna 2 prosenttiyksiköllä kuitenkin vähintään 20 prosentin suuruisena. Jos ansiopäivärahaan maksetaan työttömyysturvalain (1290/2002) 6 luvun 3, 3a tai 3 b §:n mukaista korotettua ansio-osaa tai työttömyysturvalain (1290/2002) 6 luvun 3 c §:n mukaista muutosturvalisää, korotetaan palkkaa varten määrättyjä pidätysprosentteja edellisestä poiketen 4 prosenttiyksiköllä, ennakonpidätys toimitetaan kuitenkin vähintään 20 prosentin suuruisena. Jos suorituksen saajalla on portaikkoverokortti, ei ennakonpidätysprosenttia koroteta 2 tai 4 prosenttiyksiköllä, vaan ennakonpidätys toimitetaan vähintään 20 prosentin suuruisena. Verotoimiston ennakkoperintälain 18 §:n nojalla tässä tarkoitettuja etuuksia varten antaman muutosverokortin pidätysprosenttia ei koroteta.
1) työttömyysturvalain (1290/2002) nojalla maksettavasta peruspäivärahasta, peruspäivärahaan liittyvästä työttömyysturvalain (459/2005) 6 luvun 3, 3a tai 3b §:n mukaisesta korotusosasta ja työttömyysturvalain (459/2005) 6 luvun 3 c §:n mukaisesta muutosturvalisästä;
Jos suorituksen maksaja ei ole saanut ennakkoperintälain 10 §:ssä tarkoitetulla tavalla pidätyksen toimittamista varten tarvittavia tietoja eikä verovelvollinen esitä maksajalle verokorttia, ennakonpidätys toimitetaan seuraavan taulukon mukaan.
Vuorotteluvapaalaissa (1305/2002) tarkoitetusta vuorottelukorvauksesta ennakonpidätys toimitetaan ennakkoperintäasetuksen 4, 5 ja 6 §:ssä säädetyllä tavalla palkkaa varten määrättyjen pidätysprosenttien mukaan alennettuna 3 prosenttiyksiköllä. Portaikkoverokortin ja verotoimiston ennakkoperintälain 18 §:n nojalla, tässä tarkoitettua etuutta varten antaman muutosverokortin pidätysprosenttia ei alenneta.
Lasten kotihoidon tuesta, Kansaneläkelaitoksen maksamasta kunnallisesta lisästä ja sairaan tai vammaisen lapsen vanhemmalle maksettavasta omaishoidon tuesta ennakonpidätys toimitetaan ennakkoperintäasetuksen 4 ja 5 §:ssä säädetyllä tavalla palkkaa varten määrättyjen pidätysprosenttien mukaan korotettuna 2 prosenttiyksiköllä kuitenkin vähintään 20 prosentin suuruisena. Jos suorituksen saajalla on portaikkoverokortti, niin ennakonpidätysprosenttia ei koroteta 2 prosenttiyksiköllä, vaan ennakonpidätys toimitetaan vähintään 20 prosentin suuruisena. Verotoimiston ennakkoperintälain 18 §:n nojalla, tässä tarkoitettua etuutta varten antaman muutosverokortin pidätysprosenttia ei koroteta.
Kansaneläkelaitos toimittaa ennakonpidätyksen lapsen vanhempaan tai muuhun huoltajaan työsuhteessa olevalle lapsen hoitajalle maksamastaan lasten yksityisen hoidon tuesta ja kunnallisesta lisästä ennakkoperintäasetuksen 4 ja 5 §:ssä säädetyllä tavalla palkkaa varten määrättyjen pidätysprosenttien mukaan.
Kansaneläkelaitos ja kunta toimittavat ennakonpidätyksen hoidon tuottajalle maksamastaan yksityisen hoidon tuesta ja kunnallisesta lisästä ennakkoperintäasetuksen 10 §:ssä ja 15 §:n 3 momentissa säädetyllä tavalla, jos hoidon tuottaja on yrittäjä tai yritys, joka ei kuulu ennakkoperintärekisteriin.
Opintotukilain (65/1994) 2 §:ssä tarkoitetusta opintorahasta ennakonpidätys toimitetaan 10 prosentin suuruisena. Ennakonpidätys toimitetaan kuitenkin vain, jos opintorahan suuruus on vähintään 170 euroa kuukaudessa.
Palkkaturvalain (866/1998) ja palkkaturva-asetuksen (868/1998) 7 §:n nojalla työntekijälle palkkaturvana maksettavasta suorituksesta ennakonpidätys toimitetaan prosenttimääräisenä seuraavasti:
Jos suoritus on vähintään 20 euroa ja enintään 5 000 euroa, ennakonpidätys on 30 prosenttia. Suorituksen siitä osasta, joka ylittää 5 000 euroa, ennakonpidätys on 50 prosenttia.
Jos maksajana on palkkaturva-asetuksen 5 §:ssä tarkoitettu konkurssipesä, ennakonpidätys toimitetaan siten kuin ennakkoperintäasetuksen 4, 5 ja 6 §:ssä on säädetty.
Valtion virkamieslain (750/1994) nojalla maksettavasta toistuvasta korvauksesta ennakonpidätys toimitetaan siten kuin ennakkoperintäasetuksen 4, 5 ja 6 §:ssä on säädetty.
Urheilijan palkkiosta ennakonpidätys on toimitettava siten kuin ennakkoperintäasetuksen 4, 5 ja 6 §:ssä on säädetty.
Ennakonpidätys muusta kuin edellä tässä päätöksessä mainituista ansiotuloista toimitetaan siten kuin ennakkoperintäasetuksen 4, 5 ja 6 §:ssä on säädetty.
1 luku - Ennakonpidätyksen yleissäännös1 §2 luku - Ennakonpidätys yhteissuorituksesta, merityötulosta ja ulkomaantyötulosta2 §3 §3 a §3 luku - Ennakonpidätys eläkkeestä ja elinkorosta4 §5 §4 luku - Ennakonpidätys päivärahaetuudesta, kuntoutusrahasta, vakuutus- ja vahingonkorvauksista, vakuutusmaksujen palautuksesta sekä vapaaehtoiseen yksilölliseen eläkevakuutukseen ja pitkäaikaissäästämissopimukseen perustuvista suorituksista6 §7 §8 §9 §5 luku - Ennakonpidätys työttömyysturvaetuuksista, lakkoavustuksesta ja vuorottelukorvauksesta10 §11 §12 §6 luku - Ennakonpidätys lasten kotihoidon tuesta ja yksityisen hoidon tuesta sekä omaishoidon tuesta13 §7 luku - Ennakonpidätys opintotuesta ja aikuiskoulutustuesta14 §15 §8 luku - Ennakonpidätys palkkaturvalain ja valtion virkamieslain nojalla maksettavasta suorituksesta16 §9 luku - Ennakonpidätys urheilijan palkkiosta17 §10 luku - Ennakonpidätys maatalousyrittäjien luopumiskorvauksesta18 §11 luku - Muut ennakonpidätyksen toimittamista koskevat määräykset19 §20 §21 §12 luku - Voimaantulo- ja siirtymäsäännös22 §


text:
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / HD / sisustus tapetti HD	sisustus tapetti HD
0	sisustus tapetti HD
Tässä on paras kokoelma sisustus tapetti HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos Like This sisustus tapetti HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Venkatesh warner Edellinen: sotilaallinen taustakuvia HD
seuraava: taustakuvia puhelimen HD
näkymät (852) älä touch puhelimeen taustakuvaksi HD
näkymät (568) Kaipaan sinua tapetti HD
näkymät (527) tumblr tapetti iPhone HD
söpö pöllö tapettiKuroshitsuji tapetti HDpimeässä metsässä tapetti HDAndroid taustakuviaMarilyn Manson tapetti HDLeijonakuningas tapetti HDtaistelukenttä 3 HD tapettityökalu taustakuvatapetti kuvathullu taustakuva Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
 Transponderi uutinen 23.04.2017
mennessä Guru · 23.04.2017
TESTI-01, TESTI-02, TESTI-03, TESTI-04, TESTI-05, TESTI-06, TESTI-07, TESTI-08, TESTI-09, Testi-10, Testi-11, Testi-12, Testi-13, Testi-14, Testi-15, MAC-TV, LIFE-TV, HZTV, Wei Xin, TOP-2 ja DaAi(HD) ilmestyi 12522 V 30000 FEC 3/4 ОТКРЫТО
«Tv-sarjat» viemää 11265 V 30000 3/4
Tv-kanavat, TNT ja TNT lähetyksen versiot (+2)» kaupungin 11265 V, 30000 3/4, ОТКРЫТО, käännetty MPEG-4
«Altyn Asyr», Yaslyk, "Miras", «Turkmenistanin» vasemmalle 12380 V 27500 2/3 DVB-S2/QPSK/MPEG4-transponderi pois päältä
«Aşgabat TV», "Turkmenistanin Owazy", «Turkmenistanin urheilu» vasemmalle 12341 V 27500 DVB-S2/QPSK/MPEG4-transponderi pois päältä
"Lalegül" esiintyi televisiossa 12303 V 27500 5/6, ОТКРЫТО
TV-kanavan “MMC” Ilmestyi 11916 V 30000 3/4. Avoinna
11823 R, 27500 3/4 (DVB-S2) -paketissa NTV-Plus ilmestyi WORLD HD
11900 R, DVB-S2 27500 3/4 -Kanava "Extreme Sports" ratkaistaan taajuus (lopetti lähetykset 11862 R)
Paketti kanavat “NTV Plus” Ilmestyi 11900 R 27500 3/4. DVB-S2. Viaccess 5.0
TV-kanavan OTV (Chelyabinsk) on taajuus 11747 R
TV2: n TV-kanavat ilmestyi , TV-tv-tr 12476 R 30000 3/4 DVB-S2/8PSK FTA.
"Tähteä" esiintyi televisiossa 10758 27500 V 27500 3/4 DVB-S2/8PSK, MPEG-4, ОТКРЫТО
TV-kanavan “Radionorba TV” Ilmestyi 11642 (H) 27500 3/4. DVB-S2. Avoinna
Harjoittaja TV out 12073 N
TVN 24 BIS SD ei ole käytettävissä Smart HD + ja TNK HD
21 Huhtikuuta 2017 käyttäjien ehdotuksia prepaid, yhtiö omisti Cyfrowy Dom: Smart HD +, TNK HD ja n na karte, menetti pääsyn tiedonkulku, TVN kuuluu Grup: TVN 24 BIS kaupungissa SD.
On syytä muistaa, että koska 31 Maaliskuuta 2017 vuoden loppukäyttäjien Smart HD + on avattu pääsyä TVN 24 BIS kaupungissa teräväpiirto (HD), (TNK HD ja HD-versio MALLA on ollut saatavilla vuodesta käynnistäminen kanavan).
Voimme olettaa,, TVN Grup oli tehnyt täydellinen siirtyminen kaikkien toimijoiden – Satelliitti- ja, sen kanavat HD-versio, Joten kun taas pystyä poistaa lähetys SD, näin säästää satelliitti valmiudet ja tekninen laatu, pyritään, lisäämällä siihen jotain uutta HD.
Kodirovanie: Conax (NC +, Smart HD +, TNK HD, n na karte, kaapeliverkoissa), Nagra MA (S4 / N3 – NC +), Viaccess PC 3.0 (Oranssi)
TUNNUS: TVN BiS
Kodirovanie: Conax (NC +, kaapeliverkoissa), Nagra MA (S4 / N3 – NC +, N3 – Cyfrowy Polsat), Viaccess PC 3.0 (Oranssi)
Tricolor tv esittelee uuden palvelun “Kaikki jalkapallo” kanssa 1 voi, hinta 449r kuukaudessa.
Gazprom space systems», Venäjän satelliitti operaattori, ja HorizonSat (OAE), yksi johtavista satelliittipalvelujen, sopimus käytettäväksi satelliittikapasiteettia "Jamal-402".
Päästiin Dubai, CABSAT näyttelyssä 2017.
Vuokrannut HorizonSat resurssia käytetään tarjoamaan palveluja Keski- ja Itä-Afrikan maissa (Kongon demokraattinen tasavalta, Keski-Afrikan tasavalta, Kenia, Tansania jne.).
Etelä palkki Satelliitti Jamal-402 "on hyvä kattavuus alueen, a Euroopan mezhluchevoj Ray yhteyden olemassaolon voit käyttää teleport HorizonSat Münchenissä, on nopea yhteys Euroopan Internet-sivuille.
Kanssa 25 Huhtikuuta 2017 vuoden kanavat Khabar ja Kazakstanin "," OTAU satellite television network TV HD näytetään.
aikaisemmin, kesäkuussa 2016 TV-kanavan KAZsport OTAU-verkoston toiminta aloitettiin teräväpiirto vuonna, Tämän ansiosta katsojat katsomaan maailman johtava urheilutapahtumien erinomainen laatu kuvan ja äänen.
Meillä on ilo, että enemmän 1 miljoonaa euroa. Perheet – Satelliitti televisio tilaajat voi katsella TV OTAU ainoa ulkomainen, mutta kotimaan tv-kanavat HD-muodossa. Korkealaatuinen kuva ja ääni, Tarjoamme meidän tilaajat on tärkein tavoite koko joukkue.
Tämän vuoden maaliskuussa käynnistimme tv kanava Discovery HD Showcase-the ensimmäinen ulkomaan kanavan sisällön kazahojazychnym, – huomattava kaupallinen johtaja JSC «Kazteleradio» Kuanysh Shamshatov.
LLC «Richie media group» valmistautuu käynnistämään Venäjän kanava Hound ja yhteistyötä..
Hän erikoistuneet kognitiivinen viihdesisältö koirista.
Koska kaupallinen johtaja Richie Media Group» Violetta Gough, kanava oli kuvannut enemmän 100 tuntia HD-sisältöä. Se on pääasiassa pieniä koiria ja eri näkökohtia hronometrazhu siirtämisestä, liittyy nämä lemmikki. Tulevaisuudessa kanava aikoo tehdä toisen muodon siirto, esimerkiksi keskusteluohjelma, mutta niiden prosenttiosuus eteeristä ruudukko on pieni.
Omat ja ostetut sisältöä suhde noin 60/40. Nyt Richie media group "neuvottelee ulkomaisten yritysten ostaa sisältöä mukauttamisesta venäjänkielisen yleisön kanssa. Yhtiön tiedottaja korosti, että "koira ja Co odottaa näyttää myös elokuvia.
Kanavan alussa on monetizirovat'sja mainonnan malli: Valmistaja "koira ja Co ei veloita palveluntarjoajien jakeluun. Kuitenkin kaupallinen johtaja Richie media group "ei sulje pois, että kanava mennä sekoitettu malli (mainonta Plus tilaukset) tai maksu HD-versio.
Odotetaan, uusi kanava Lataa Satelliitti toukokuussa tänä vuonna. Saattaa kuitenkin olla viive, silloin hänen TV-lähetys alkaa kesällä. "Koira ja Co välitetään tekstimuodossa.
TVP Info ilman lähetykset SD satelliittikuva
20 Huhtikuuta 2017 vuoden transponderi nro 110 Eutelsat Hot Bird 13 C (13,0° E) taajuudella 10,719 GHz, Pol. V, (SR: 27500, FEC: 3/4; DVB-S2 / 8PSK), oli pois versio SD station TVP Info (nyt täällä lähetetään testikortti).
On syytä muistaa, että tämä sama taajuus 5 Huhtikuuta olevinaan versiotiedot HD TVP – samalla tavalla, standardin määritelmä versio on saatavilla salaamattomassa muodossa (FTA).
Italian Ilmainen musiikkikanava RadioNorba TV aloitti lähetyksensä uudella taajuudella Eutelsat Hot Bird Satelliitti 13° E työpisteessä.
Kaikki viittaa siihen, että, että ohjelma päättyy pian lähetyksensä sen alkuperäinen taajuus.
RadioNorba TV on uusi taajuus DVB-S2 multiplex ja vaatii satelliittivastaanottimen, joka tukee DVB-S2.
Uudet tekniset parametrit – RadioNorba TV:
Alkuperäinen tekniset parametrit – RadioNorba TV:
EUTELSAT Hot Bird 13B (13° E), taajuus 12,322 GHz, Pol. (H), SR 27500, FEC 3/4, DVB-S / QPSK, FTA
National Geographic SD päätöslauselma ei ole enää käytettävissä tilaajien Digi TV Nova Tšekin tasavallassa.
Magio La verkkojen ja Nova Digi TV SK sijaan NGC uusi dokumentti kanava verkon.
National Geographic Channel SD-versio vapaata kapasiteettia on uusi SD-ohjelma – VERKON. Tämä uusi kansainvälinen kanava – ensimmäisenä Euroopassa, Ilmailun yksinomaisena tarkoituksena. Aseman tutustuttaa katsojat ilmailun ohjelmia ja uutisia.
Tekniset parametrit – VERKON:
Satelliitti: Intelsat 10-02 (1° W)
taajuus: 12,643 GHz
Palvelutunnus: 4023
audio PID: 2303 tšekki (AAC)
koodausjärjestelmän: Conax (CAID 0B1C), Nagra MA (CAID 1882)
VERKKO on osa ehdotuksia Satelliitti alustat Magio istui ja Nova Digi TV SK. Tšekin ehdotuksen Nova alustan Digi TV ohjelmassa vaikka ei sisälly.
Seuraava tarina Transponderi uutinen 24.04.2017
Edellinen tarina Transponderi uutinen 21.04.2017
mennessä Guru · Julkaistu 07.10.2016
mennessä Guru · Julkaistu 27.04.2016

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Eilen, 28.5.Tänään, 29.5.Huomenna, 30.5.Tiistai 31.5.Keskiviikko 1.6.Torstai 2.6.Perjantai 3.6.Lauantai 4.6.Sunnuntai 5.6.Maanantai 6.6.Tiistai 7.6.Keskiviikko 8.6. Yle TV1 Sunnuntai 29.5.
Avara luonto: Kesytön Brasilia
3/3. Kuivuuden kourissa. Kuivuus tuo mukanaan rajut metsäpalot ja eläinten on käytettävä kaikkia keinoja selvitäkseen. Kumppanikin on löydettävä, jotta jälkeläiset syntyisivät parempien aikojen koittaessa. T: BBC. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Bonusvanhemmat. Heidi Kjellmanin uusperheessä on viisi poikaa ja yhteinen lapsi tulossa. Juho Kaistin elämään tuli puolison mukana poika. (U). HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Heräävän maan messu Pirkkalan kirkossa. Saarna ja liturgia Jukka Jormanainen, musiikista vastaa Pirkko Leponiemi-Pirhonen. HD Äänitekstitys: suomi.
Yhteiskuntasopimuksen pojan kosto! Millaista tarinaa meille on myyty? Studiossa Carl Haglund, Kyösti Hagert ja Harri Saukkomaa. Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Historia: Jättiläinen liikahtaa
Nukkuvaksi jättiläiseksi kutsutun Brasilian rikas historia esittäytyy kahden suvun tarinana monen sukupolven ajalta. Orjien ja tilanomistajien jälkeläisten polut yhdistyvät uuden ajan merkkinä. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Äänitekstitys: suomi.
Luontoretkellä kottaraisia katsomassa
Luontokuvaaja Jan Tandrup kuvaa Etelä-Jyllannissa erikoista luonnonnäytelmää. Mahtava kottaraisparvi aaltoilee iltataivaalla vähän ennen auringonlaskua. Äänitekstitys: suomi.
Viihdettä luonnosta. Suora ulkoilmalähetys, joka herättää luontosuhteesi uudelleen eloon. Mukana mm. Kummelit, Pirkka-Pekka Petelius, Semmarit, Aurora ja Saimi Hoyer. Juontajina Viivi Pumpanen ja Kimmo Ohtonen. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Oslovuonon rannat ovat tiheään asuttuja. Alueella on silti runsas eläimistö. Rannoilta on viime aikoina löydetty lajeja, joiden ei oikeastaan pitäisi asustaa siellä. (U) Äänitekstitys: suomi.
Dokumentti: Matka isän luo
Suorassa lähestyksessä haastateltavina festarikeikoille lähtevä viihdelegenda Tapani Kansa, hydraulisella puristimella esineitä murskaava youtube-suosikki Lauri Vuohensilta sekä blueslaulaja Ina Forsman. HD
Pettäjän tie. Ilmailuyrityksen työntekijän kuolema askarruttaa murharyhmää. Oliko uhri tehnyt jotain, josta kostoksi häntä rangaistiin hengenriistolla? Kuinka Vossin uudet alaiset sopeutuvat tutkijakonkarien joukkoon? HD Äänitekstitys: suomi. K12 (väkivalta, ahdistus).
2/3. Ruut ja Birge lähetetään sijaiskotiin, kun äidin alkoholismi pahenee. Kun he palaavat kotiin, riidat äidin kanssa ajaa sisaret erilleen. N: Milka Ahlroth, Jessica Grabowsky, Anni Ojanen. O: Maria Ruotsala, 2006. (U) Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. K12 (väkivalta, ahdistus).
Kausi 8, 3/3. Auringonkukkaniitty. Foylen pitää turvata hollantilaisprofessorin turvallisuus, sillä miehen henkeä on uhattu. Foyle miettii, miksi professoria suojellaan. Samin Adam on hukkua työhön uudessa virassaan. HD Äänitekstitys: suomi. K12 (väkivalta, ahdistus).
Vieraana tasavallan presidentti Sauli Niinistö. Jari Korkki haastattelee. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Sunnuntai 29. toukokuuta 2016, vko 21
Tämä lasinen näkötorni ei sovi korkean paikan kammoisilleTänään 13:46
Eläintarha julkaisi videota gorillasta - kuvassa näkyy 3-vuotias lapsi aitauksessaTänään 13:28
1 min"Ei voittaja pysy salassa" – Kahdeksan miljoonan lottopotti VihtiinTänään 12:36

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD


Sisäasiainministeriön asetus kulkuneuvon… 1087/2001 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 2001 › 1087/2001
Sisäasiainministeriön päätöksen mukaisesti säädetään 7 päivänä huhtikuuta 1995 annetun poliisilain (493/1995) 54 §:n 3 momentin nojalla, sellaisena kuin se on laissa 315/2001:
Poliisin toimivaltuuksista pysäyttää ajoneuvo tai kulkuneuvo taikka määrätä se pysäytettäväksi säädetään tieliikennelaissa (267/1981) ja tieliikenneasetuksessa (182/1982), maastoliikennelaissa (1710/1995) sekä poliisilaissa.
Poliisin merkinantojen ja määräysten tulee olla selvästi havaittavia ja ymmärrettäviä. Merkin tarkoituksen ja kohteen tulee olla yksiselitteinen. Merkki on annettava kyseiselle liikennevälineelle laissa tarkoitetulla ja yleisesti käytetyllä tavalla. Pysäytysmerkki voi olla myös suullisesti, käsimerkein tai muutoin yleisesti tunnistettavin merkein annettu. Merkki tulee antaa siten, että kuljettajalla on mahdollisuus tunnistaa, että merkin antaja on poliisi. Poliisin pysäytysmerkeistä tieliikenteessä säädetään erikseen tieliikenneasetuksessa.
Jos poliisin antamaa pysäytysmerkkiä ei noudateta, on merkki tilanteen niin vaatiessa toistettava seuraamalla pysäytysmerkin tai -käskyn laiminlyönyttä kulkuneuvoa. Jos tieliikenteessä seuraamisen aikana joudutaan poikkeamaan yleisistä tieliikennesäännöistä, on noudatettava tieliikennelain 48 §:n sekä tieliikenneasetuksen 52 §:n säännöksiä sekä hälytysajosta annettuja ohjeita.
Kulkuneuvon pysäyttämisessä voidaan joutua turvautumaan voimakeinoihin (pakkopysäyttäminen). Poliisin oikeudesta käyttää voimakeinoja säädetään poliisilain 27 §:ssä.
Poliisin tavoitteena pakkopysäytystilanteessa tulee olla pakenijan turvallinen ja viivytyksetön pysäyttäminen sekä paon jatkumisen estäminen. Poliisin toimenpiteet on suoritettava aiheuttamatta suurempaa vahinkoa tai haittaa kuin on välttämätöntä tehtävän suorittamiseksi. Erityisesti on otettava huomioon sivullisten turvallisuus. Poliisi ei omalla toiminnallaan saa aiheuttaa tarpeetonta vaaraa. Lisäksi on otettava huomioon kohdehenkilöiden turvallisuus sekä poliisin oma työturvallisuus. Vaaraa aiheuttavan menettelytavan sijasta tulee harkita vaihtoehtoisia keinoja tilanteen ratkaisemiseksi. Olosuhteiden niin vaatiessa poliisilla on oikeus luopua toimenpiteestä.
Tätä asetusta ei sovelleta hätävarjelutilanteisiin. Tässä asetuksessa selostettuja periaatteita ja menetelmiä voidaan kuitenkin noudattaa hätävarjelutilanteessa soveltuvin osin.
Ennakkoon tulee varautua pysäyttämistoimiin silloin, kun joudutaan tilanteeseen, missä pysäytettävä ei noudata annettua pysäytysmerkkiä.
Varautumistoimia ovat muun muassa pysäytyspaikan ja -hetken valinta, ajoneuvotiedustelun tekeminen ennen pysäytysmerkin antamista niissä tilanteissa, joissa se on tarpeen ja mahdollista, seuraaminen pysäytysmerkkiä näyttämättä, lisäavun pyytäminen, liikenneympäristön hyväksikäyttö sekä sellaisten menettelytapojen välttäminen, jotka liian aikaisin paljastavat poliisin ja toiminnan pysäytettävän kulkuneuvon suhteen.
Seuraamisessa toistetaan pysäytysmerkki ja käytetään tarvittaessa hälytyslaitteita. Mikäli kohde pakenee, tapahtuu seuraaminen hälytysajona. Seuraamisen aikana pyritään kohteen tunnistamiseen ja tilanteen kokonaisarviointiin. Välittömässä läheisyydessä seuraavien partioiden määrää on pyrittävä rajoittamaan. Muiden käytettävissä olevien partioiden tehtävänä on ennakoida pakenevan suunta ja varautua mahdolliseen pakkopysäytykseen. Pakeneva on pyrittävä ohjaamaan turvallisimmille ja pakkopysäytykseen soveltuville tieosuuksille.
Tilanteen kokonaisarvion perusteella tulee myös harkita tehtävän siirtämistä tutkintapainotteiseksi.
Pakenemis- ja pakkopysäytystilanteiden johtamisesta on soveltuvin osin voimassa, mitä poliisin johtamisesta on säädetty tai erikseen määrätty. Useiden partioiden osallistuessa pakenevan kulkuneuvon seuraamiseen on mahdollisuuksien mukaan erikseen määrättävä tilannejohtaja.
Johtosuhteista ja niissä tapahtuvista muutoksista on tiedotettava toimintaan osallistuville.
Viestiliikenteessä hälytyskeskuspäivystäjä määrää toimintakanavan. Viestiliikenteen tulee olla päivystäjän valvomaa, kurinalaista ja pääasiassa yleis- kenttä- ja tilannejohtajan välistä. Muut toimintaan mahdollisesti osallistuvat partiot ilmoittavat lyhyesti sijaintinsa ja varustuksensa sekä kuittaavat annetut tehtävät. Partioiden välisen viestiliikenteen tulee olla mahdollisimman niukkaa.
Pakkopysäytystoimenpiteestä, erityisesti piikkimaton tai esteen käyttämisestä, on ilmoitettava ennakkoon kaikille toimintaan osallistuville.
Poliisiyksiköissä on ennakkoon varauduttava pakkopysäytystilanteisiin. Ennakkosuunnitelmissa tulee ottaa huomioon muun muassa tarpeelliseksi harkittu yhteistoiminta toisten poliisiyksiköiden kanssa, pakkopysäytykseen soveltuvien paikkojen kartoitus ja valinta sekä mahdolliset sovellettavat toimintamallit.
Aloitettujen voimakeinojen käytöstä on luovuttava, jos tilanne on muuttunut sellaiseksi, ettei edellytyksiä voimakeinojen käynnistämiseen enää ole olemassa.
Pakkopysäyttämisessä on otettava huomioon liikenneympäristö, liikenteen vilkkaus, liikenne-, sää-, keli- ja valaistusolosuhteet, kuljettajan todennäköinen tila, pysäytettävän kulkuneuvon laatu ja nopeus sekä muut pysäyttämiseen vaikuttavat seikat. Erityistä huomiota on kiinnitettävä sivullisten turvallisuuteen.
Ennen toimenpiteisiin ryhtymistä on pakeneva kulkuneuvo mahdollisuuksien mukaan pyrittävä ohjaamaan turvalliselle pysäytyspaikalle sekä alentamaan sen nopeutta. Pakkopysäyttämisessä voidaan käyttää 13―21 §:ssä mainittuja voimakeinoja.
Kulkuneuvolla uhkaaminen on pakenevan kulkuneuvon kiinteässä tuntumassa hälytyslaittein tapahtuvaa seuraamista. Kulkuneuvolla uhkaamisen tarkoituksena on saada kuljettaja luopumaan pakenemisesta.
Piikkimaton käytön tarkoituksena on pakenevan kulkuneuvon pysäyttäminen tai nopeuden alentaminen. Piikkimattoa käytetään esteen tai sulun avulla kavennetulla ajoradan osalla. Pysäytettävälle on mahdollisuuksien mukaan näytettävä pysäytysmerkki. Piikkimatto on pyrittävä tekemään mahdollisimman havaittavaksi. Muu liikenne on mahdollisuuksien mukaan pysäytettävä riittävän etäälle piikkimatosta tai ohjattava kiertotielle.
Moottoripyörän pysäyttämiseen piikkimattoa voidaan käyttää vain, jos kuljettajaa voidaan pitää vaarallisena toisen hengelle tai terveydelle, piikkimaton havaittavuus on varma ja pysäytettävä saadaan ajatettua piikkimattoon alhaisella nopeudella.
Kulkuneuvoa voidaan käyttää pysäyttämisessä sulkuna, hidastamalla edellä ajamalla pakenevan kulkua, kiilaamalla ja kulkuneuvoon kiinni ajamalla.
Pakkopysäytystilanteessa poliisikulkuneuvossa on käytettävä hälytyslaitteita. Edellä selostettuja menettelytapoja käytettäessä on otettava erityisesti huomioon pysäytettävän kulkuneuvon laatu, kulkuneuvojen välinen painoero sekä käytetty nopeus.
Este tarkoittaa pysäytettävän kulkuneuvon reitille asetettuja esineitä tai rakennelmia, joiden avulla pyritään estämään pakenevan kulku. Pysäyttämisessä ei saa käyttää estettä, josta voi törmäyksen yhteydessä aiheutua erityistä vaaraa.
Kulkuneuvoa voidaan käyttää esteenä muodostamalla sen avulla suoja kohteen, esimerkiksi saattueajoneuvon, ja sitä kulkuneuvolla uhkaavan väliin. Esteen käytössä on soveltuvin osin huomioitava piikkimaton käytölle 14 §:ssä säädetyt edellytykset.
Sulku tarkoittaa ajoradan kaventamista tai kulkusuunnan katkaisemista kulkuneuvon avulla. Sulkua voidaan käyttää nopeuden alentamiseen tai pakenevan ohjaamiseen halutulle reitille.
Edellä ajamisella estetään kulkuneuvon eteneminen alentamalla ajonopeutta vähitellen. Pysäytysyrityksestä on luovuttava, jos näyttää ilmeiseltä, että pysäytettävä ajaa tarkoituksella poliisikulkuneuvoon kiinni tai lähtee ohittamaan poliisikulkuneuvoa paikassa, jossa näkyvyys on riittämätön, tiellä on kohtaavaa liikennettä taikka ohittamisesta aiheutuu muuta vaaraa.
Kiilaamisella estetään pakenemisen jatkuminen vaikuttamalla pysäytettävän kulkuneuvon ajolinjaan sivusuunnassa. Lisäksi kulkuneuvojen koskettamista toisiinsa on mahdollisuuksien mukaan varottava, kiilaamisen kohteena olevalle on annettava riittävä mahdollisuus kulkuneuvonsa pysäyttämiseen, kiilaamista ei tule käyttää suurilla nopeuksilla liikuttaessa ja erityisesti on varottava esteeseen kiilaamista.
Kiinniajamisella estetään liikkuvan kulkuneuvon kulku. Kiinniajamista voidaan käyttää tilanteissa, joissa ajonopeudet ovat suhteellisen alhaiset. Moottoripyörään saa ajaa kiinni vain silloin, kun sen kuljettajaa voidaan pitää vaarallisena toisen hengelle tai terveydelle.
Kulkuneuvon pysäyttämisestä ampuma-aseella säädetään erikseen poliisin aseenkäyttöä koskevassa määräyksessä (SM-2000-710/Tu-417, 18.8.2000) seuraavaa: kulkuneuvon pysäyttämiseen ei saa käyttää voimakeinona ampuma-asetta, ellei ole kyseessä välittömästi uhkaavan rikoksen tai muun vaarallisen teon tai tapahtuman estäminen. Tällöin poliisimies voi asettakin käyttäen pysäyttää välitöntä vakavaa vaaraa jonkun hengelle tai terveydelle aiheuttavan henkilön toiminnan. Päätöksen aseenkäytöstä tulee perustua kohdehenkilön välittömästi tilannetta edeltäneeseen toimintaan, aseistautumiseen, häiriytyneisyyteen taikka niihin rinnastettaviin syihin. Mikäli kulkuneuvossa on useampia henkilöitä, tulee edellytykset täyttyä kaikkien osalta.
Maastokulkuneuvoa pakkopysäytettäessä sovelletaan seuraamista tai kulkuneuvolla uhkaamista ja erittäin painavin perustein kiilaamista tai kiinniajamista.
Mopoa pakkopysäytettäessä sovelletaan kulkuneuvolla uhkaamista tai kiilaamista. Jos kuljettajaa voidaan pitää vaarallisena toisen hengelle tai terveydelle, voidaan käyttää samoja keinoja kuin moottoripyörää pakkopysäytettäessä.
Vesikulkuneuvoa pakkopysäytettäessä sovelletaan seuraamista, kulkuneuvolla uhkaamista ja erittäin painavin perustein kiinniajamista. Vesikulkuneuvon ohjaamiseen voidaan käyttää estettä tai sulkua. Vesikulkuneuvolla tarkoitetaan tässä vesiliikennelain (463/1996) mukaista kulkuneuvoa.
Raidekulkuneuvoa pysäytettäessä poliisin tulee ottaa yhteyttä liikenneohjauskeskukseen ja neuvotella erikseen mahdollisista käytettävissä olevista pysäytyskeinoista.
Poliisilla ei ole toimivaltuutta määrätä ilma-alusta laskeutumaan.
Poliisioppilaitosten ja -yksiköiden tulee antaa voimankäyttökoulutuksen yhteydessä kulkuneuvon pysäyttämiseen ja pakkopysäyttämiseen liittyvien asioiden koulutusta. Erityisesti on painotettava voimakeinojen oikeaa mitoittamista, taktisia menetelmiä, ampuma- ja kaasuaseen käyttömahdollisuuksia sekä käytännön harjoittelua.
Poliisimiehen velvollisuudesta viivytyksettä tehdä ilmoitus esimiehelleen tehtävän suorittamisen yhteydessä syntyneestä muusta kuin vähäiseksi katsottavasta henkilö- tai omaisuusvahingosta säädetään poliisilain 49 §:n 1 momentissa.
Sisäasiainministeriö päättää mahdollisista uusista pakkopysäytysmenetelmistä ja niiden käytöstä.
Tämä asetus tulee voimaan 30 päivänä marraskuuta 2001.
Tällä asetuksella kumotaan sisäasiainministeriön 11 päivänä marraskuuta 1996 antama määräys kulkuneuvon pysäyttämisestä (8/96).
1 § - Perusteet2 §3 §4 §5 §6 § - Taktiikka7 §8 §9 §10 §11 §12 § - Voimakeinojen käyttäminen13 §14 §15 §16 §17 §18 §19 §20 §21 §22 §23 § - Koulutus24 § - Ilmoituksen tekeminen25 § - Uudet menetelmät


text:
ikkuna 7 HD tapetti
Koti / HD / ikkuna 7 HD tapetti
lähettänyt: Jeya elokuuta 16, 2016 sisään HD Jätä kommentti 2,050 näkymät 0
Tässä on paras kokoelma ikkunaan 7 tapetti HD For Pöytäkoneet, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos näin ikkunassa 7 tapetti HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
Edellinen: kohtalo oleskelua yö tapetti HD
Seuraava: ankka tapetti HD
me taustakuva
armeija musta ritarit tapetti
Moderni Canvas tapetti
Työpöydän Disney tapetti

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD