Laki yleisistä teistä annetun lain muuttamisesta 342/1998 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1998 › 342/1998
Jos 65 §:n 1 momentissa mainittua haittaa ei voida poistaa tai olennaisesti vähentää tilusjärjestelyllä eikä tien tekemisen vuoksi suoriteta kiinteistönmuodostamislain (554/ 1995) 68 §:n 2 momentissa tarkoitettua uusjakoa, omistajalla on oikeus vaatia, mikäli hän ei halua saada korvausta haitastaan, että tienpitäjä lunastaa kiinteistön tai sen osan. Sama oikeus on tienpitäjällä, jos kiinteistön tai sen osan kulkuyhteyksien rakentamisen tai muiden tällaisten toimenpiteiden kustannukset tai haitankorvaus olisivat huomattavan suuret kiinteistön tai sen osan arvoon verrattuna.
Yleistietoimituksessa määrättävät ennakkoja lopulliset korvaukset niille maksettavine kuuden prosentin korkoineen tulee suorittaa kolmen kuukauden kuluessa niiden määräämisestä. Korvauksen maksamisen viivästyessä sille maksetaan vuotuista viivästyskorkoa korkolain (633/1982) 4 §:n 3 momentissa tarkoitetun korkokannan mukaan.
LiVM 1/1998
EV 25/1998
3 §16 §3 luku - Tieasiain käsittely ja tiensuunnittelu24 §24 a §24 b §24 c §25 §25 a §26 §26 a §27 §27 a §28 §4 luku - Tieoikeuden lakkaaminen6 luku - Tienvarsia koskevat maankäyttörajoitukset43 §8 luku - Järjestystä ja liikenneturvallisuutta koskevia säännöksiä52 §52 a §9 luku - Alueiden hankkiminen ja korvaukset61 § - Alueiden lunastaminen ja tieoikeus62 § - Haltuunotto63 § - Yleistietoimituksen pitäminen erinäisissä tapauksissa64 § - Lunastuskohteen vahvistaminen65 § - Tilusjärjestely66 § - Lunastuksen laajentaminen67 § - Lunastuksen laajentaminen kaava-alueella68 § - Asianosaiset ja korvaukset erinäisissä tapauksissa69 § - Korvaussopimus70 § - Korvaus tiealueen ulkopuolisten alueiden käytön rajoittamisesta71 § - Korvaus omaisuuden poistamisesta erityistapauksissa72 § - Korvaus liittymäkiellosta73 § - Korvaus tutkimustyön ja eräiden muiden toimenpiteiden aiheuttamasta vahingosta74 § - Korvausten maksaminen75 § - Korvauksen tallettaminen ja maksaminen erinäisissä tapauksissa76 § - Laskuojat77 § - Korvauksia koskeva yleistietoimitus78 § - Valtion oikeus korvaukseen79 § - Panttioikeuden haltijan oikeus korvaukseen12 luku - Rangaistuksia, teettämisvelvoitteita, muutoksenhakua ja päätösten tiedoksiantamista koskevat säännökset100 §105 §105 a §106 §107 §


text:
Pohjois-Suomen HAO 30.11.2018 18/0643/3 | EDILEX
Vammaispalvelu - Kuljetuspalvelu - Kuljetuspalvelusta perittävä maksu - Koulumatkatuki - Yhdenvertaisuus - Kohtuulliset mukautukset
18/0643/3
02134/17/6108
Diaarinumero: 02134/17/6108
Taltionumero: 18/0643/3
A oli hakenut vammaispalvelulain mukaisina lukio-opiskelua varten myönnettyjen kuljetuspalvelumatkojen omavastuuosuuden kohtuullistamista 43 euroon kuukaudessa sillä perusteella, että muut lukiota käyvät opiskelijat saivat Kansaneläkelaitoksen koulumatkatuen, minkä takia heidän omavastuuksi jäi enintään 43 euroa kuukaudessa. Koulumatkatukea ei myönnetä opiskelijalle, joka saa tukea koulumatkasta aiheutuviin matkoihin muun lain, kuten A:n tilanteessa vammaispalvelulain nojalla. A:n omavastuuosuus oli noin 200 euroa kuukaudessa. B:n kunnan perusturvalautakunta oli hylännyt hakemuksen. Perusturvalautakunta oli päätöksessään soveltanut vammaispalvelulain ja -asetuksen mukaisten palvelujen ja tukitoimien myöntämisen soveltamisohjeita. Ohjeiden mukaan asiakas maksaa kuljetuspalvelusta matkan pituuden mukaisen omavastuuosuuden, joka on linja-auton eläkeläistaksan suuruinen. Omavastuun periminen 5,50 euroa / suunta ei ole vaarantanut A:n koulumatkojen toteutumista.
Hallinto-oikeuden ratkaistavana oli kysymys siitä, oliko perusturvalautakunta syrjinyt A:ta epäämällä häneltä yhdenvertaisuuslain mukaiset kohtuulliset mukautukset, jotta hänelle koulumatkasta aiheutuvien kustannusten määrä ei olisi suurempi kuin muilla lukiota käyvillä opiskelijoilla. Hallinto-oikeus oli asiaa ratkaistessaan hankkinut yhdenvertaisuusvaltuutetun lausunnon.
A oli joutunut maksamaan koulumatkoista merkittävästi enemmän kuin muut lukiolaiset. Hallinto-oikeus katsoi, että A oli jäänyt vammaisuudestaan johtuen eriarvoiseen asemaan muihin lukio-opiskelijoihin nähden. Kuljetuspalvelun tarkoitus on nimenomaan korvata vammaisuudesta aiheutuvaa kohtuutonta haittaa käyttää julkista joukkoliikennettä, ja tätä kautta mahdollistaa vaikeavammaisille yhdenvertainen liikkuminen muiden kuntalaisten kanssa. Näin ollen vertailu puheena olevassa tilanteessa tuli tehdä suhteessa vammattomiin opiskelijoihin, eikä suhteessa muihin vammaisiin, kuten perusturvalautakunta oli lausunnossaan esittänyt. Kuljetuspalveluilla turvataan vaikeavammaisille henkilöille kohtuulliset liikkumismahdollisuudet samoin kustannuksin kuin muillekin kansalaisille. Merkitystä ei ole tällöin sillä seikalla, onko valittajan taloudellinen tilanne vaarantunut nykyisen omavastuun suuruuden takia.
Vammaispalvelu- ja yhdenvertaisuuslaki sekä YK:n vammaissopimus edellyttävät, että vammaisia henkilöitä varten tehdään heidän yksilöllisten tarpeidensa mukaiset kohtuulliset mukautukset sen takaamiseksi, että vammaiset henkilöt voivat nauttia kaikista ihmisoikeuksista ja perusvapauksista täysimääräisesti ja yhdenvertaisesti muiden henkilöiden kanssa. Kohtuullisten mukautusten tekemiselle yksittäistapauksissa ei ole esteenä, että kuljetuspalvelusta perittävän maksun suuruus on lähtökohtaisesti sidottu linja-auton taksaan. Niiden tekemisen esteenä ei ole myöskään, että asiakasmaksuasetuksen mukaan perittävän maksun kohtuullisuutta arvioidaan vertaamalla sitä koulumatkatukilain mukaiseen opiskelijan maksuosuuteen.
Hallinto-oikeus katsoi asiassa tehdyn kokonaisharkinnan perusteella, että perusturvalautakunta oli evännyt A:lta kohtuulliset mukautukset yhdenvertaisuuslain 8 §:n 2 momentin syrjintäkiellon vastaisesti, kun se oli katsonut, ettei A:lla ollut oikeutta omavastuuosuuden kohtuullistamiseen. Kunnalta tässä tilanteessa edellytettäviä mukautuksia ei ole pidettävä kunnan kannalta suhteettomina tai aiheuttavan kohtuutonta rasitetta ottaen huomioon lukio-opintojen lyhyt määräaikaisuus.
Hallinto-oikeus kumoten perusturvalautakunnan päätöksen yhdenvertaisuuslain vastaisena palautti asian uudelleen käsiteltäväksi määräten, että perusturvalautakunnan oli tehtävä A:lta kuljetuspalvelusta perittävään omavastuuosuuteen sellaiset kohtuulliset mukautukset, että A:n asema oli mukautusten jälkeen yhdenvertainen muihin koulumatkatukea saaviin lukio-opiskelijoihin nähden.
Laki vammaisuuden perusteella järjestettävistä palveluista ja tukitoimista (vammaispalvelulaki) 1 §, 8 § 2 mom ja 14 §
Laki sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista 2 § 2 mom
Asetus sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista (asiakasmaksuasetus) 6 §
Koulumatkatukilaki 2 § 1 mom 2 kohta, 3 § 1 ja 2 mom, 3 a § 1 mom 3 kohta ja 5 §
Yhdenvertaisuuslaki 5 § 1 mom, 8 § ja 15 § 1 ja 2 mom
Suomen perustuslaki 6 § ja 22 §
YK:n yleissopimus vammaisten henkilöiden oikeuksista (YK:n vammaissopimus ) 24 artikla kohdat 2 b ja 2 c
Hallituksen esitykset 219/1986 vp ja 19/2014 vp

matches:
§ 2
§ 2
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1


text:
KHO:2017:129 - Korkein hallinto-oikeus
Etusivu » Päätöksiä » Vuosikirjapäätökset » Vuosikirjapaatos » KHO:2017:129
KHO:2017:129
Arvonlisävero – Vähennysoikeus – Tytäryhtiön osakkeiden myyntiin liittyvät kulut – Liike-toiminnan lopettaminen
Vuosikirjanumero: KHO:2017:129
Taltionumero: 3846
Diaarinumero: 4260/2/16
ECLI-tunniste: ECLI:FI:KHO:2017:129
A Oy oli X-konsernin alakonsernin emoyhtiö, joka veloitti tytäryhtiöiltään tuotekehitys- ja hallinnointipalveluja. Konsernin liiketoimintaa lopetettaessa A Oy myi useissa maissa sijaitsevien tytäryhtiöidensä osakkeet konsernin ulkopuoliselle ostajalle. Asiassa oli kysymys siitä, oliko yhtiöllä oikeus vähentää osakkeiden myyntiä varten hankkimiinsa asiantuntijapalveluihin sisältyneet tai käännetyn verovelvollisuuden perusteella suoritetut arvonlisäverot.
Asiassa oli selvitetty, etteivät mainitut kulut sisältyneet osakkeiden myyntihintoihin. Korkein hallinto-oikeus ei muuttanut hallinto-oikeuden päätöksen lopputulosta, jossa kulut oli unionin tuomioistuimen tuomioon asiassa C-29/08, SKF, viitaten katsottu A Oy:n yleiskuluiksi ja tuomioon asiassa C-408/98, Abbey National, viitaten toiminnan lopettamiseen liittyvinä kuluina vähennyskelpoisiksi. Korkein hallinto-oikeus totesi, että A Oy:llä oli oikeus arvonlisäverolain 102 §:n 1 momentin 1 kohdan ja 117 §:n nojalla oikeus vähentää kulut siltä osin kuin A Oy:n toiminta ennen toiminnan lopettamista oli ollut arvonlisäveron soveltamisalaan kuuluvaa vähennykseen oikeuttavaa toimintaa. Äänestys 4–1.
Arvonlisäveron maksuunpano tilikauden 1.4.2013–31.3.2014 kohdekaudelta 2/2014.
Arvonlisäverolaki 102 § 1 momentti 1 kohta ja 2 momentti
Yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annettu neuvoston direktiivi 2006/112/EY 168 artikla a alakohta
Unionin tuomioistuimen tuomiot asioissa C-29/08, SKF ja C-408/98, Abbey National
Helsingin hallinto-oikeuden päätös 10.10.2016 nro 16/1052/1
Verohallinto on 18.6.2015 tekemällään päätöksellä toimittanut A Oy:n, jäljempänä myös yhtiö, arvonlisäveron maksuunpanon tilikauden 1.4.2013–31.3.2014 kohdekuukaudelta 2/2014.
Verohallinto ei ole hyväksynyt yhtiön helmikuun 2014 kausiveroilmoituksella tekemiä arvonlisäverovähennyksiä B Ltd:n, C Ltd:n, D Oy:n ja X Oy:n laskujen perusteella yhteensä 869 662 euron osalta. Osakkeiden myynti on arvonlisäverotonta joko arvonlisäverolain 41 §:n ja 42 §:n nojalla tai arvonlisäverolain soveltamisalan ulkopuolelle jäävänä toimintana. Verohallinnon mukaan kyseiset laskut kohdistuvat suoraan ja välittömästi arvonlisäverottomaan osakkeiden myyntiin.
B Ltd:n veloittamissa onnistumispalkkioissa on kysymys arvonlisäverollisesta palvelukokonaisuudesta, josta yhtiö on velvollinen suorittamaan arvonlisäveroa käännetyn verovelvollisuuden perusteella, mutta yhtiöllä ei ole niiden osalta arvonlisäveron vähennysoikeutta.
Yhtiö on valituksessaan hallinto-oikeudelle vaatinut, että Verohallinnon päätös kumotaan ja maksuunpano poistetaan. Yhtiö on toissijaisesti vaatinut, että maksuunpano poistetaan B Ltd:ltä ostettujen palvelujen osalta, koska palvelut ovat olleet luonteeltaan arvonlisäverotonta arvopaperinvälitystä. Yhtiö on perustellut vaatimuksiaan seuraavasti:
Verohallinto on katsonut osakkeiden myyntiin liittyviksi vähennyskelvottomiksi kustannuksiksi yhtiön seuraavat hankinnat:
- B Ltd:n Euroopan yhtiöiden liiketoiminnan myyntiin ja Aasian yhtiöiden sekä kaikkien muiden tytäryhtiöiden myyntiin liittyvät tulospalkkiot. Kyseisen liiketoiminnan myynnin yhteydessä myytiin yhtiöt Suomessa ja useassa muussa maassa.
- C Ltd:ltä ostettu edellä mainitun liiketoiminnan myyntiin liittyvien lakiasioiden konsultointi, muun muassa myyntisopimuksen laadinta.
- D Oy:ltä ostetut ulkomaisten yhtiöiden myyntiin liittyvät lakipalvelut. Lasku sisältää konsultointiyrityksen laskun edelleenveloituksen työstä, joka on liittynyt liiketoiminnan myyntiin useassa maassa.
- X Oy:ltä ostetut aasialaisen osakkuusyhtiön myyntiin liittyvät lakipalvelut.
Verohallinto ei ole mitenkään ottanut huomioon sitä, että kun kysymys on koko konsernin liiketoiminnan lopettamisesta, kysymys ei ole yhtiön kannalta osakkeiden myyntiin vaan koko arvonlisäverollisen liiketoiminnan lopettamiseen liittyvistä kuluista, jotka ovat yhtiölle vähennyskelpoisia. Unionin tuomioistuimen (jäljempänä myös EUT) oikeuskäytännön mukaan olisi keinotekoista rajoittaa kustannusten vähennyskelpoisuutta sen mukaan, liittyvätkö kustannukset toiminnan aloittamiseen, sen toteuttamiseen vai sen päättämiseen. Myöskään sillä, miten toiminta lopetetaan, ei ole kustannusten arvonlisäveron vähennysoikeuden kannalta merkitystä. Muunlainen tulkinta olisi neutraalisuuden periaatteen vastainen.
Yhtiö on harjoittanut ainoastaan arvonlisäverollista liiketoimintaa ja sillä on täysi vähennysoikeus tämän toiminnan lopettamiseen liittyvistä kuluista.
B Ltd:ltä ostetut palvelut eli suurin osa kustannuksista, jotka Verohallinto on katsonut osakkeiden myyntiin liittyviksi vähennyskelvottomiksi kustannuksiksi, liittyvät yhtiön ostamiin osakkeiden myynnin välityspalveluihin. Vaikka hallinto-oikeus katsoisi, että kustannukset liittyvät osakkeiden myyntiin eikä niiden osalta ole vähennysoikeutta, näiden kustannusten osalta käännetyn verovelvollisuuden perusteella raportoitu arvonlisävero tulee poistaa yhtiön maksettavista arvonlisäveroista ja palauttaa yhtiölle. Kyse on kustannuksista, joista yhtiön ei alunperinkään olisi tullut suorittaa arvonlisäveroa. Kyseisillä laskuilla yhtiö on maksanut onnistumispalkkiot sen tytäryhtiöiden myynteihin liittyen. Tällainen osakkeiden myyntiin liittyvä onnistumispalkkio ostetuista corporate finance -palveluista on katsottu arvonlisäverottomaksi osakkeiden välitykseksi korkeimman hallinto-oikeuden (jäljempänä myös KHO) päätöksessä 21.8.2013 taltionumero 2586.
Yhtiö on osallistunut myytyjen tytäryhtiöiden hallintoon, joten yhtiö harjoittaa liiketoimintaa. Verollisen liiketoiminnan voidaan katsoa jatkuvan niin kauan kuin elinkeinonharjoittaja realisoi liikeomaisuutta. Liiketoiminnan lopettamiseen liittyvät kulut ovat vähennyskelpoisia verollista liiketoimintaa varten tapahtuvina hankintoina.
KHO:n oikeuskäytännön mukaan (KHO 1999:15, KHO 2001:45 ja KHO 2007:56) arvonlisäverollista toimintaa harjoittaneen tytäryhtiön osakkeiden myyntiin liittyvät kustannukset ovat arvonlisäverotuksessa vähennyskelpoisia yhtiön yleiskustannuksina. Oikeuskäytännössä on annettu painoarvoa liiketoiminnan kokonaisuudelle ja koko kulujen liittymiseen liiketoimintakokonaisuuden verolliseen toimintaan. Toiminnallisen emoyhtiön maksamilla kuluilla on lähtökohtaisesti katsottu olevan yhteys verolliseen liiketoimintaan kokonaisuudessaan eikä yksittäiseen verottomaan liiketoimeen. Päätöksen KHO 2011:52 perusteella ei voida linjata järjestelmällisesti osakkeiden myyntiin liittyviä kustannuksia vähennyskelvottomiksi, kun otetaan huomioon kyseisen KHO:n päätöksen taustalla olevat erityiset olosuhteet (pääosin veroton vakuutustoiminta ja osakkeiden kuuluminen sijoitusomaisuuteen).
Kustannuksia, jotka liittyvät verollisen liiketoiminnan aloittamiseen tytäryhtiön osakkeet hankkimalla, ja kustannukset, jotka liittyvät verollisen liiketoiminnan lopettamiseen tytäryhtiön osakkeet myymällä, tulee käsitellä arvonlisäverotuksessa samalla tavalla. EUT:n oikeuskäytännössä on todettu, että kustannusten arvonlisäverokäsittelyyn ei vaikuta se, missä kohtaa toimintaa kustannukset syntyvät. Tytäryhtiöiden osakkeiden myyntiin liittyvät kustannukset ovat yhtiön yleiskuluja. Yhtiöllä ei ole arvonlisäverotonta liiketoimintaa, joten kustannuksiin sisältyvä arvonlisävero on sille vähennyskelpoinen.
Yhtiön B Ltd:ltä ostamat palvelut vastaavat EUT:n tuomiossa C-235/00, CSC Financial Services, kuvattua palvelukokonaisuutta. Palvelukokonaisuudessa on kysymys arvopapereiden välityksestä, jonka onnistuneesta suorituksesta yhtiö on maksanut onnistumispalkkion. Onnistumispalkkiota ei ole pidettävä asiantuntijapalvelusta maksettavana korvauksena. Kyseessä on ollut toimeksianto, jonka tarkoituksena on ollut yhtiön tytäryhtiöosakkeiden myynti eli kyse on välityspalvelun hankinnasta. Onnistumispalkkio maksetaan ainoastaan, mikäli myyjä onnistuu löytämään osakkeille ostajan eli osakkeet konkreettisesti myydään.
KHO:n päätöksessä 21.8.2013 taltionumero 2586 yhtiö toimi toimeksiannosta riippuen joko myyjän edustajana sen omistaman yhtiön osakkeiden myyntiin liittyvässä toimeksiannossa tai ostajan edustajana tietyn kohteen osakkeiden hankintaa koskevassa toimeksiannossa. Myyntitoimeksiannoissa yhtiön roolina oli avustaa asiakasta myyntiprosessin hallinnoinnissa alustavista valmisteluista aina neuvotteluihin ja sopimusten tekemiseen asti. Pörssilistattuja osakkeita koskevissa ostotoimeksiannoissa yhtiö avusti asiakasta muun muassa rahoituksessa, due diligence -kartoituksen tekemisessä sekä tarjousten valmistelussa ja julkaisussa. Tapauksessa palkkio määräytyi pääasiallisesti onnistumispalkkiona osakekaupan toteutuessa. Lisäksi yhtiö laskutti tiettyjä toimeksiantoon liittyviä kuluja.
Yhtiön ostamat palvelut vastaavat edellä kuvatussa KHO:n päätöksessä kuvattuja myyntitoimeksiannon palveluja. KHO:n päätöksessä myyntitoimeksiantoon liittyvistä palveluista on todettu muun muassa seuraavaa: yhtiö neuvoi asiakasta eri myyntivaihtoehdoista, mukaan lukien aikataulusta, myyntiprosessista ja transaktion rakenteesta. Yhtiö teki kohteen markkinointia varten kuvauksen yhtiöstä, sen operatiivisista markkinoista, taloudellisesta suorituskyvystä ja tulevaisuuden odotuksista sekä muista olennaisista asioista potentiaalisille ostajille (Information Memorandum tai Information Package). Yhtiö piti yhteyttä potentiaalisiin ostajiin ja hallinnoi niille toimitettavaa tietoa. Yhtiön tehtäviin kuului usein myös muiden asiantuntijoiden roolin koordinointi.
KHO on päätöksessään katsonut, että tällaiset corporate finance -palvelut ovat arvonlisäverotonta osakkeiden välitystä. Yhtiön kaikki myynnit katsottiin laajasti arvonlisäverottomiksi. Päätös ei koske Verohallinnon esittämällä tavalla vain yhtä yksittäistapausta, vaan koko yhtiön toiminta on katsottu verottomaksi. Olisi yhdenvertaisuuden ja neutraalisuuden periaatteiden vastaista, että ainoastaan yhden palveluntarjoajan palvelut katsottaisiin arvonlisäverottomiksi ja muiden palvelut verollisiksi. Tämän vuoksi yhtiön ostamat palvelut tulee katsoa arvonlisäverottomaksi osakkeiden välitykseksi, jolloin yhtiön ei olisi tullut raportoida niiden perusteella arvonlisäveroa Suomeen.
Yhtiö on vedonnut valituksensa tueksi edellä mainittujen päätösten lisäksi EUT:n tuomioihin asioissa C-29/08, SKF, C-32/03, Fini H, C-142/99, Floridienne ja Berginvest, C-497/01, Zita Modes, C-108/14 ja C-109/14, Larentia + Minerva ja Marinave, C-16/00, Cibo, C-235/00, CSC Financial Services ja C-44/11, Deutsche Bank.
Verohallinto on antanut valituksen johdosta lausunnon. Verohallinnon näkemyksen mukaan arvonlisäveron vähennysoikeus määräytyy sen perusteella, mihin hankinta kohdistuu. Jos hankinta kohdistuu suoraan ja välittömästi arvonlisäverolain soveltamisalaan kuuluvaan arvonlisäveron vähennykseen oikeuttavaan toimintaan, arvonlisäveron vähennysoikeus on. Jos hankinta kohdistuu suoraan ja välittömästi arvonlisäverolain soveltamisalaan kuuluvaan arvonlisäveron vähennykseen oikeuttamattomaan toimintaan tai arvonlisäverolain soveltamisalan ulkopuolelle jäävään toimintaan, arvonlisäveron vähennysoikeutta ei ole. Ainoastaan siinä tapauksessa, että hankintaa ei voida kohdistaa suoraan ja välittömästi mihinkään edellä mainitusta kolmesta toiminnasta, hankinta voidaan käsitellä yleiskuluna. Valituksenalaisessa asiassa on kyse osakkeiden myyntiin suoraan ja välittömästi kohdistuvista hankinnoista, joten hankintojen arvonlisäverot eivät ole vähennyskelpoisia. Toissijaisen vaatimuksen osalta Verohallinto on todennut, että yhtiö ei ole toimittanut selvitystä, jonka perusteella voitaisiin katsoa, että yhtiön B Ltd:ltä ostamat palvelut olisivat samanlaisia palveluja kuin KHO:n päätöksessä 21.8.2013 taltionumero 2586 tarkoitetut palvelut.
Veronsaajien oikeudenvalvontayksikkö on antanut vastineen, johon on liitetty yhtiön toimintakertomukset ja tilinpäätökset 2014 ja 2015 päättyneiltä tilikausilta. Yhtiö on tilinpäätösten perusteella myöntänyt myös lainoja. Jos hallinto-oikeus joiltakin osin hyväksyy yhtiön valituksen, oikeudenvalvontayksikkö esittää, että hallinto-oikeus toteaa päätöksessään verottoman lainanannon vaikutuksesta yhtiön yleiskulujen vähennysoikeuteen.
Yhtiö on antanut vastaselityksen, jonka mukaan X-konsernissa on ollut ainoastaan arvonlisäveron vähennykseen oikeuttavaa toimintaa. Jos konserni jatkaisi toimintaansa, varat olisi käytetty konsernin verollisen toiminnan harjoittamiseen.
B Ltd:n palvelut ovat yhtiön mainitulle yritykselle maksamia success fee -palkkioita, joiden perusteena on ollut Euroopan yhtiöiden osakkeiden eli niiden liiketoiminnan myynti ja Aasian yhtiöiden sekä kaikkien muiden tytäryhtiöiden osakkeiden myynti. Palvelut vastaavat KHO:n päätöksessä 21.8.2013 taltionumero 2586 kuvattuja myyntitoimeksiantoon liittyviä palveluja. Helsingin hallinto-oikeus on antanut vastaavansisältöisen päätöksen 25.11.2015 nro 15/1128/4. Yhtiön ostamat palvelut ovat olleet KHO:n ja hallinto-oikeuden päätöksessä kuvattuja corporate finance -palveluja. Palvelujen laskut on toimitettu Verohallinnolle. Palvelut, joiden vähennysoikeus on evätty, ovat olleet näistä palveluista maksettuja success fee -palkkioita, jotka ovat perustuneet yhtiön tytäryhtiöosakkeiden myyntien toteutumiseen ja niistä saatuun kauppahintaan. Kyse on siten ollut verottomista rahoituspalveluista, joista yhtiö on aiheetta raportoinut käännetyn arvonlisäveron.
Veronsaajien oikeudenvalvontayksikön verotonta lainanantoa koskevista huomautuksista yhtiö toteaa, että se on noudattanut vuosikirjapäätöksen KHO 1999:15 mukaista oikeuskäytäntöä. Yhtiö on saanut vähentää kustannuksiin sisältyneet arvonlisäverot sen toimiessa emoyhtiönä. Nyt kyseessä olevat kustannukset ovat syntyneet tytäryhtiöosakkeiden myynnistä ja ne on laskutettu ja maksettu vasta sen jälkeen, kun kyseessä olevien yhtiöiden osakkeet on saatu myytyä. Asia on ratkaistava verovelvollisen eduksi.
Hallinto-oikeus on varannut yhtiön selvitysmiehelle tilaisuuden lausua valituksesta ja vastaselityksestä. Selvitysmiehellä ei ole ollut asiaan lisättävää.
Hallinto-oikeus on katsonut, että A Oy:n tytäryhtiöiden osakkeiden myynnistä aiheutuneet kulut ovat yhtiön liiketoiminnan yleiskuluja ja vähennyskelpoisia siltä osin kuin palvelut on hankittu vähennykseen oikeuttavaan käyttöön. Hallinto-oikeus on kumonnut Verohallinnon päätöksen tältä osin ja palauttanut asian vähennysoikeuden laajuuden määrittämiseksi Verohallinnolle uudelleen käsiteltäväksi.
Arvonlisäverolain 41 §:n mukaan veroa ei suoriteta rahoituspalvelun myynnistä.
Arvonlisäverolain 42 §:n 1 momentin 6 kohdan mukaan rahoituspalveluna pidetään arvopaperikauppaa. Pykälän 3 momentin mukaan arvopaperikaupalla tarkoitetaan osakkeiden ja muiden niihin verrattavien osuuksien, saatavien sekä johdannaissopimusten myyntiä ja välitystä, myös silloin kun ne eivät perustu asiakirjaan.
Arvonlisäverolain 102 §:n 1 momentin 1 kohdan (686/2010) mukaan verovelvollinen saa vähentää verollista liiketoimintaa varten toiselta verovelvolliselta ostamastaan tavarasta tai palvelusta suoritettavan veron taikka ostosta 8 a–8 c tai 9 §:n perusteella suoritettavan veron. Verollisella liiketoiminnalla tarkoitetaan pykälän 2 momentin mukaan toimintaa, joka arvonlisäverolain mukaan aiheuttaa tavaran tai palvelun myyjälle verovelvollisuuden.
2. Asiassa saatu selvitys
Asiakirjoista ilmenee, että yhtiö on ilmoittanut 1 072 791,63 euroa vähennettävää veroa arvonlisäveron kausiveroilmoituksellaan 2/2014.
Verohallinto on 5.5.2014 päivätyllä selvityspyynnöllään tiedustellut yhtiöltä muun ohella, mistä yhtiön vähennettävät arvonlisäverot pääasiassa muodostuvat ja mihin toimintaan ne kohdistuvat. Samalla yhtiötä on pyydetty toimittamaan 10 suurimman ostolaskun kopiot helmikuulta 2014.
Yhtiö on antanut 13.5.2014 päivätyn kirjallisen vastauksen selvityspyyntöön. Vastauksen mukaan X Oy on X-konsernin emoyhtiö, jonka liiketoimintana on ollut omistaa liiketoimintaa harjoittavia yhtiöitä tytäryhtiöidensä D Oy:n ja A Oy:n kautta ja tuottaa ja myydä hallintopalveluja näille yhtiöille. X Oy:n tytäryhtiö A Oy on myynyt liiketoimintaa harjoittavat yhtiöt uudelle omistajalle siten, että pääosa yhtiöistä myytiin 17.2.2014 ja viimeinen tytäryhtiömyynti suoritettiin huhtikuun alussa. A Oy:n vähennettävät arvonlisäverot muodostuvat pääasiassa erilaisista konsultointikuluista. Nämä kulut ovat aiheutuneet etupäässä edellä mainittujen liiketoimintojen myyntiin liittyvästä konsultoinnista ja myytyjen yhtiöiden irrottamisesta X-konsernin hallintojärjestelmistä. Lisäksi tytäryhtiöiden myyntiin 17.2.2014 liittyen A Oy:llä on vireillä riita-asia ostajan kanssa kauppahinnan määrästä.
Verohallinto on 26.6.2014 päivätyllä selvityspyynnöllään muun ohella tiedustellut yhtiöltä, miten lisäselvityksen liitteenä olevat laskut B Ltd:ltä, C Ltd:ltä ja D Oy:ltä kohdistuvat osakkeiden myyntiin, onko yhtiön helmikuun ilmoituksella vähennetty muita kuluja, jotka liittyvät osakkeiden myyntiin, ja mitä nämä kulut ovat ja miten ne kohdistuvat osakkeiden myyntiin.
Yhtiön 28.10.2014 antamasta vastauksesta selvityspyyntöön ilmenee muun ohella seuraavaa:
A Oy on osa X-konsernia, jonka emoyhtiö on X Oy. Konserni on lopettamassa liiketoimintansa ja jäljellä olevat yhtiöt tullaan purkamaan. Liiketoiminnan lopettamisen valmisteluina yhtiö on myynyt tytäryhtiöitään. A Oy:n arvonlisäverovähennykset liittyvät arvonlisäverollisen liiketoiminnan lopettamiseen.
Pääpiirteinen omistusrakenne X-konsernin yhtiöiden välillä on ollut seuraava: X Oy on omistanut D Oy:n, joka on omistanut A Oy:n. A Oy on omistanut yhtiöitä eri maissa. Kaikki yhtiöt ovat olleet A Oy:n liiketoimintaomaisuutta eli yhtiö on harjoittanut muun muassa tavaran valmistusta näiden yhtiöiden kautta. A Oy on myynyt näitä liiketoimintayhtiöitä vuodesta 2012 alkaen. Lisäksi A Oy myi Suomessa kahdella eri paikkakunnalla harjoittamansa liiketoiminnan syyskuussa 2013 perustamalleen tytäryhtiölle E Oy:lle. Helmikuussa 2014 A Oy myi E Oy:n sekä loput tytäryhtiönsä saksalaiselle yhtiölle.
Osakkeiden myyjänä on ollut A Oy, joka on omistanut myydyt yhtiöt sataprosenttisesti. Yhtiö on myynyt tytäryhtiöiden koko osakekannan. Myydyt yhtiöt ovat olleet konsernin liiketoimintayhtiöitä. Osakkeiden omistusaikana osakkeet ovat olleet yhtiön käyttöomaisuutta. Osakkeiden myynti on käsitelty arvonlisäverottomana.
A Oy on harjoittanut tavaran valmistusta ja sen tytäryhtiöt ovat olleet keskeisessä osassa tämän liiketoiminnan harjoittamisessa. A Oy:n osakeomistuksissa ei ole ollut kyse osakkeiden passiivisesta omistamisesta tai arvopaperikaupan käynnistä. Yhtiö on osallistunut arvonlisäverollista liiketoimintaa harjoittavien tytäryhtiöidensä toimintaan aktiivisesti. A Oy on myynyt tutkimus- ja tuotekehityspalveluja tytäryhtiöilleen ja lisäksi niin sanotut hallintopalveluveloitukset on veloitettu A Oy:n kautta tytäryhtiöiltä.
Osakkeiden myynti on ollut osa yhtiön liiketoiminnan lopettamista. Ulkopuolisilta ostetut palvelut on hankittu liiketoiminnan myynnin suunnittelua ja toteuttamista varten. Verollista liiketoimintaa harjoittavan konsernin luopuessa liiketoiminnan harjoittamisesta tytäryhtiöiden osakkeiden myynti ja liiketoiminnan varallisuuden myynti ovat käytännössä vaihtoehtoisia toimintatapoja ja toteuttavat yhtiön kannalta täysin samaa tarkoitusta. Nyt käsillä olevassa tapauksessa luovutus on perusteellisen harkinnan jälkeen päätetty toteuttaa osakekauppana. Tytäryhtiöosakkeiden myyntihinta määräytyy markkinoilla, ei syntyneiden transaktiokulujen perusteella, joten kulut eivät ole osakkeen myyntihinnassa vaan muissa yhtiön myyntihinnoissa.
B Ltd:n lasku on maksettu Euroopan liiketoiminnan myyntiin liittyvien käytännön asioiden hoidosta. Liiketoiminnan myynnin yhteydessä myytiin yhtiöt Suomessa ja useassa muussa maassa. Toisella laskulla on maksettu edellä mainittuun myyntiin liittyvä tulokseen perustuva lisäpalkkio.
C Ltd:n laskulla on maksettu liiketoiminnan myyntiin liittyvää lakiasioiden konsultointia, muun muassa myyntisopimuksen laadintaa ynnä muuta sellaista.
D Oy:n lasku on konsultointiyrityksen laskun edelleenveloitus työstä, joka on liittynyt liiketoiminnan myyntiin Suomessa ja useassa muussa maassa.
Helmikuun 2014 ilmoituksella liiketoiminnan lopettamiseen liittyen on vähennetty edellä (vastauksessa selvityspyyntöön) mainittujen laskujen lisäksi muun ohella seuraavat laskut:
X Oy:n lasku, joka on toisen yrityksen edelleenveloitus lakipalveluista, jotka liittyvät yhden aasialaisen osakkuusyhtiön myyntiin maaliskuussa 2014.
B Ltd:n lasku, joka liittyy Euroopan yhtiöiden liiketoiminnan myyntiin ja Aasian yhtiöiden sekä kaikkien muiden tytäryhtiöiden myyntiin liittyvä tulospalkkio.
B Ltd:n lasku, joka on aasialaisen yhtiön myynnistä maksettu tulokseen perustuva lisäpalkkio.
B Ltd:n lasku, joka on palkkio aasialaisen yhtiön myyntiin liittyvien käytännön asioiden hoitamisesta.
Verohallinto on lähettänyt yhtiölle 7.5.2015 päivätyn kuulemiskirjeen, jolla se on ilmoittanut yhtiölle, että se ei tule hyväksymään helmikuun 2014 kausiveroilmoituksella tehtyjä vähennyksiä valituksenalaisessa päätöksessä yksilöityjen laskujen osalta.
Yhtiö on 22.5.2015 antanut vastauksen Verohallinnon kuulemiskirjeeseen. Kyse ei ole yhtiön kannalta osakkeiden myyntiin vaan koko arvonlisäverollisen toiminnan lopettamiseen liittyvistä kuluista. Lisäksi B Ltd:ltä ostetut palvelut eli suurin osa kustannuksista liittyvät yhtiön ostamiin osakkeiden myynnin välityspalveluihin. Yhtiön ei olisi alun perinkään tullut suorittaa arvonlisäveroa näistä palveluista käännetyn verovelvollisuuden perusteella. Kyseisillä laskuilla yhtiö on maksanut onnistumispalkkiot sen tytäryhtiöiden myynteihin liittyen. Osakkeiden myyntiin liittyvä onnistumispalvelu ostetuista corporate finance -palveluista on katsottu arvonlisäverottomaksi osakkeiden välitykseksi KHO:n päätöksellä 21.8.2013 taltionumero 2586. Yhtiö on tältä osin viitannut muun ohella EUT:n tuomioon asiassa C-235/00, CSC Financial Services, ja todennut, että yhtiön ostamat palvelut kuvaavat tuomiossa kuvattuja palveluita. Yhtiö on lisäksi viitannut edellä mainittuun KHO:n päätökseen ja todennut, että yhtiön ostamat palvelut vastaavat siinä kuvattuja myyntitoimeksiannon palveluja.
3. Asian arviointi ja hallinto-oikeuden johtopäätös
A Oy kuuluu liiketoimintaa harjoittavaan X-konserniin. Yhtiö on omistanut operatiivista liiketoimintaa harjoittavia tytäryhtiöitä eri maissa. Yhtiö on myynyt tutkimus- ja tuotekehityspalveluja tytäryhtiöilleen. Lisäksi hallintopalveluveloituksia on veloitettu yhtiön kautta tytäryhtiöiltä. Konserni on lopettamassa liiketoimintansa. Osa konsernin yhtiöistä on myyty ja jäljellä olevat yhtiöt tullaan purkamaan. Yhtiö on myynyt tytäryhtiönsä osana sen liiketoiminnan lopettamista. Yhtiö on hankkinut palveluja tytäryhtiöiden myynnin suunnittelua ja käytännön toteuttamista varten. Asiassa on kysymys siitä, onko yhtiöllä oikeus vähentää arvonlisäverot, jotka ovat sisältyneet näihin tytäryhtiöiden osakekannan myyntejä varten hankittuihin palveluihin.
Hallinto-oikeus toteaa, että asiassa on riidatonta, että A Oy on osallistunut omistamiensa tytäryhtiöiden hallintoon ja on siten arvonlisäverolaissa ja arvonlisäverodirektiivissä tarkoitettu verovelvollinen.
EUT:n oikeuskäytännön mukaan, jotta arvonlisävero voitaisiin vähentää, aikaisemmassa vaihdannan vaiheessa toteutetuilla liiketoimilla on oltava suora ja välitön yhteys myöhemmässä vaihdannan vaiheessa toteutettuihin liiketoimiin. Aikaisemmassa vaihdannan vaiheessa hankituista tavaroista tai palveluista maksetun arvonlisäveron vähennysoikeus edellyttää siis, että näiden tavaroiden tai palveluiden hankintakulut kuuluvat niihin osiin, joista myöhemmässä vaihdannan vaiheessa suoritettujen verollisten ja vähennykseen oikeuttavien liiketoimien hinta muodostuu. Verovelvolliselle myönnetään kuitenkin vähennysoikeus myös, vaikka tietyn aikaisemmassa vaihdannan vaiheessa toteutetun liiketoimen ja yhden tai useamman myöhemmässä vaihdannan vaiheessa toteutetun vähennykseen oikeuttavan liiketoimen välillä ei ole suoraa ja välitöntä yhteyttä, kun kyseessä olevien palvelujen kustannukset ovat osa verovelvollisen yleiskuluja ja sellaisinaan osia, joista verovelvollisen tarjoamien tavaroiden tai palvelujen hinta muodostuu. Tällaisilla kustannuksilla nimittäin on suora ja välitön yhteys verovelvollisen koko taloudelliseen toimintaan. Edellä mainitut periaatteet ilmenevät muun ohella EUT:n asiassa C-29/08, SKF, antamasta tuomiosta.
EUT on asiassa C-408/98, Abbey National, antamassaan tuomiossa todennut, että erilaisilla palveluilla, jotka luovuttaja on hankkinut toteuttaakseen varallisuuskokonaisuuden tai sen osan siirron, ei ole suoraa ja välitöntä yhteyttä yhteen tai useampaan myyntitoimeen, jonka perusteella vähennysoikeus syntyisi. Nämä kulut ovat kuitenkin osa verovelvollisen yleiskuluista, ja ne ovat sellaisenaan yrityksen tuotteiden hintojen kustannustekijöitä. Myös silloin, kun siirretään varallisuuskokonaisuus ja kun verovelvollinen ei enää näiden käyttämisen jälkeen toteuta liiketoimia, näiden palvelujen kustannusten on katsottava olevan osa yrityksen koko liiketoiminnasta ennen siirtoa. Kuudennen arvonlisäverodirektiivin 17 artiklan mikä tahansa muunlainen tulkinta olisi ristiriidassa sen periaatteen kanssa, että arvonlisäverojärjestelmän edellytetään olevan täysin neutraali yrityksen kaikkeen taloudelliseen toimintaan kohdistuvan verorasituksen suhteen, edellyttäen, että kyseiset toiminnat sinänsä ovat arvonlisäverollisia, ja siitä seuraisi, että talouden toimija joutuisi taloudellisessa toiminnassaan kantamaan arvonlisäveron rasitteen ilman, että kyseisellä toimijalla olisi mahdollisuutta vähentää sitä. Niinpä tällöin tehtäisiin mielivaltainen jako yhtäältä kuluihin, joita yritykselle on syntynyt ennen yrityksen varsinaisen toiminnan aloittamista, ja kuluihin, joita sille syntyy kyseistä toimintaa harjoittaessaan, ja toisaalta kuluihin, joita syntyy tämän toiminnan lopettamisesta. Niillä erilaisilla palveluilla, joita luovuttaja on käyttänyt siirtääkseen varallisuuskokonaisuuden tai sen osan, on siis periaatteessa suora ja välitön yhteys kyseisen verovelvollisen koko taloudelliseen toimintaan (tuomion 34–36 kohta).
Yhtiön mukaan tytäryhtiöiden myyntiin liittyvien palvelujen hankintakustannukset eivät sisälly kyseisten osakkeiden myyntihintaan, vaan osakkeiden myyntihinta määräytyy markkinoilla. Hallinto-oikeus pitää uskottavana, että osakkeiden myyntikulut eivät ole osa osakemyyntien hinnanmuodostusta. Näin ollen kyseiset palvelut eivät kohdistu suoraan ja välittömästi osakemyynteihin.
Koska tytäryhtiöistä luopuminen on liittynyt yhtiön liiketoiminnan lopettamiseen, hankituilla palveluilla ei ole suoraa ja välitöntä yhteyttä muuhunkaan yksittäiseen yhtiön myyntitoimeen, eivätkä kulut tästä syystä todennäköisesti myöskään tule sisältymään myöhempien liiketoimien hintaan. Ottaen kuitenkin huomioon mitä EUT on todennut asiassa C-408/98, Abbey National, antamassaan tuomiossa, kyseisten palvelujen voidaan edellä sanotusta huolimatta kuitenkin katsoa olevan osa yhtiön yleiskuluja. Palvelujen kustannusten on katsottava olevan osa koko yhtiön liiketoimintaa.
Edellä esitetyn perusteella on siten katsottava, että yhtiön tytäryhtiöiden osakkeiden myynnistä aiheutuneet kulut ovat yhtiön liiketoiminnan yleiskuluja. Arvonlisäverolain 102 §:n 1 momentin mukaan nämä palveluista aiheutuneet kustannukset ovat vähennyskelpoisia siltä osin kuin palvelut on hankittu vähennykseen oikeuttavaan käyttöön.
Veronsaajien oikeudenvalvontayksikkö on vastineessaan todennut, että yhtiö on myöntänyt lainoja ja että tämä yhtiön harjoittama veroton lainananto on otettava huomioon vähennyksen suhdelukua määritettäessä. Hallinto-oikeus toteaa, että kun Verohallinnolla on ollut toinen käsitys edellä mainittujen palvelujen vähennyskelpoisuudesta, se ei ole käsitellyt kysymystä lainanannon vaikutuksesta yhtiön vähennysoikeuden laajuuteen. Hallinto-oikeus ei ensiasteena ota ratkaistavakseen tätä kysymystä, vaan palauttaa asian tältä osin Verohallinnolle uudelleen käsiteltäväksi.
Asian ovat ratkaisseet hallinto-oikeuden jäsenet Juha Rautiainen, Minna Martikainen (eri mieltä) ja Annika Aarnio. Asian esittelijä Marja Ruuska (eriävä mielipide).
Veronsaajien oikeudenvalvontayksikkö on pyytänyt lupaa valittaa hallinto-oikeuden päätöksestä ja valituksessaan vaatinut, että hallinto-oikeuden päätös kumotaan ja Verohallinnon maksuunpanopäätös saatetaan voimaan. Veronsaajien oikeudenvalvontayksikkö on esittänyt valituksensa perusteluina muun ohella seuraavaa:
Hallinto-oikeuden tiedossa on ollut valituksenalaista päätöstä tehdessään KHO:n vuosikirjapäätöksessä KHO 2016:137 tehty linjaus siitä, että corporate finance -palvelujen tulkitaan olevan verottomia rahoituspalveluja. Hallinto-oikeus ei kuitenkaan ole huomioinut tätä KHO:n ratkaisua omassa päätöksessään, vaikka yhtiö nimenomaisesti vetosi hallinto-oikeudessa toissijaisena perustelunaan tähän tulkintaan. Oikeudenvalvontayksikön käsityksen mukaan asiassa voidaan siten lähteä siitä, että valituksenalaisten kulujen ei tulkita miltään osin olevan corporate finance -palvelujen suorittamisesta aiheutuneita kuluja eikä siis verottomia rahoituspalveluja. KHO on vuosikirjapäätöksessään KHO 2011:52 puolestaan todennut, että kun veroa ei suoriteta myynnistä, ostoihin sisältyvää veroa ei voida vähentää.
Niistä tosiseikoista, jotka ovat nousseet esille käsillä olevassa osakkeiden myyntikuluja koskevassa asiassa, ei ole pääteltävissä, että kysymys olisi ollut yhtiön suorittamasta pääomanhankinnasta, josta näkökulmasta osakkeiden myyntikuluilla yksinomaan voi olla vähennysoikeus EUT:n oikeuskäytännön perusteella. Osakkeiden myyntikulut voidaan sisällyttää osakkeiden myynnistä saatuun hintaan vain, jos näin saadun tulon osoitetaan liittyvän yksinomaan verollisen ja vähennykseen oikeuttavan toiminnan rahoitukseen ahtaasti tulkiten.
EUT:n SKF-tuomiossa otettu tulkinta, joka tekee tuomiossa todetuin edellytyksin mahdolliseksi vaatia vähennysoikeutta osakkeiden myyntikuluista, avaa joukon tulkinnanvaraisia kysymyksiä ja tilanteita, joissa tulee arvioitavaksi, käytettiinkö verottomasta luovutuksesta saatua pääomaa verollisen liiketoiminnan investointiin vai ei. Oikeudenvalvontayksikkö pitäisi tästä näkökulmasta tarkastellen hyvänä, jos SKF-tuomiossa otettua tulkintaa sovellettaisiin ahtaasti.
Näyttövelvollisuus vähennysoikeudesta on verovelvollisella eikä tämän asiantilan osoittamiseksi ole riittävää, että verovelvollinen vetoaa toimintansa olevan kokonaisuudessaan verollista ja vähennykseen oikeuttavaa. Yhtiö on selvitystilassa eikä sillä ole mahdollisuutta käyttää pääomaansa verolliseen liiketoimintaan investoimiseen. Asiassa on selvää, että yhtiön omistamien osakkeiden myyntikuluilla ei ole suoraa ja välitöntä yhteyttä vähennykseen oikeuttaviin liiketoimiin verollisen liiketoiminnan rahoitukseen liittyvinä pääomanhankintakuluina. Hallinto-oikeuden olisi tullut noudattaa KHO:n vuosikirjapäätöksessä KHO 2011:52 vahvistettua tulkintaa, joka tällä hetkellä ohjaa verotuskäytäntöä.
Oikeudenvalvontayksikkö on valituksessaan katsonut, että jos hallinto-oikeus olisi ratkaisussaan katsonut yhtiön hankkineen verotonta rahoituspalvelua, se olisi perustellut asian KHO:n vuosikirjapäätöksen KHO 2016:137 mukaisesti. Oikeudenvalvontayksikkö väittää myös, että koska näin ei ole tehty, niin hankinnat on katsottava arvonlisäverollisiksi. Hallinto-oikeus on kuitenkin ratkaissut asian yhtiön ensisijaisen vaatimuksen perusteella eikä kulujen luonnetta verollisina palveluina tai verottomina rahoituspalveluina ole asiassa tutkittu. Näin ollen ei voida tehdä sellaista johtopäätöstä, että hallinto-oikeus olisi ratkaissut asian KHO:n edellä mainitun päätöksen perusteella etenkin, kun vastaavanlaiset kulut on vakiintuneesti katsottu verottomiksi osakkeiden välityspalveluiksi.
Oikeudenvalvontayksikkö toteaa myös, että osakkeiden myyntikulut voidaan sisällyttää osakkeiden myynnistä saatuun hintaan vain, jos näin saadun tulon osoitetaan liittyvän yksinomaan verollisen ja vähennykseen oikeuttavan toiminnan rahoitukseen. Yhtiö viittaa tältä osin hallinto-oikeuden päätöksen perusteluihin, joissa on katsottu, että tytäryhtiön myyntiin liittyvät kustannukset eivät sisälly osakkeiden myyntihintaan, vaan osakkeiden myyntihinta määräytyy markkinoilla. Näin ollen palvelut eivät kohdistu suoraan ja välittömästi osakkeiden myyntiin. Sillä seikalla, mihin tulot käytetään kun liiketoiminta loppuu, ei liene merkitystä.
Oikeudenvalvontayksikön mukaan yhtiön omistamien osakkeiden myyntikuluilla ei ole suoraa ja välitöntä yhteyttä vähennykseen oikeuttaviin liiketoimiin verollisen liiketoiminnan rahoitukseen liittyvinä pääomanhankintakuluina, joten hallinto-oikeuden olisi tullut noudattaa KHO:n vuosikirjapäätöksen KHO 2011:52 tulkintaa. EUT:n SKF-tuomiossa on todettu, että verovelvollisella on vähennysoikeus aikaisemmassa vaihdannan vaiheessa syntyneistä kuluista, jos toteutettujen liiketoimien kustannukset on sisällytetty tuotteiden hintaan. Nyt kysymyksessä olevassa tapauksessa yhtiölle aiheutuneet kulut on toiminnan harjoittamisen aikana sisällytetty tuotteiden hintaan. Kun yhtiölle on aiheutunut kuluja toiminnan lopettamisesta, kyse on koko liiketoimintaan kohdistuvista yleiskuluista. Liiketoiminnan lopettamiseen kohdistuvista kuluista tuleekin olla vähennysoikeus vähennysoikeuden yleissäännöksen nojalla. Oikeudenvalvontayksikön viittaama päätös KHO 2011:52 koski sijoitusomaisuuteen kuuluvien osakkeiden myyntiä ja näin ollen tilanne eroaa ratkaisevasti nyt kyseessä olevasta tapauksesta, joten se ei sovellu tähän tilanteeseen.
Kuten yhtiön valituksessa hallinto-oikeudelle on esitetty, kysymys on yhtiön toiminnan lopettamiseen liittyvistä kuluista. Yhtiön harjoittaessa verollista liiketoimintaa sillä on vähennysoikeus tähän liiketoimintaan kohdistuvien kulujen sisältämistä arvonlisäveroista. EUT on tuomiossaan asiaan C-29/08, SKF, todennut, että sillä, miten lopettaminen toteutetaan, toisin sanoen samaan lopputulokseen johtavilla menettelyillä, ei saa olla erilaista lopputulosta arvonlisäveromielessä. Muunlainen tulkinta olisi neutraalisuuden periaatteen vastainen. Hallinto-oikeus ei ole ratkaisussaan pohtinut palvelujen luonnetta, vaan se on ratkaissut asian yhtiön ensisijaisen vaatimuksen perusteella ja katsonut kulujen liittyvän verollisen liiketoiminnan lopettamiseen.
Edellä ja hallinto-oikeuden päätöksessä esitetyillä perusteilla oikeudenvalvontayksikön valitus tulee hylätä.
Yhtiön lausuma on lähetetty tiedoksi Veronsaajien oikeudenvalvontayksikölle.
1. Veronsaajien oikeudenvalvontayksikön valitus hylätään. Hallinto-oikeuden päätöksen lopputulosta ei muuteta.
2. Yhtiön esittämän toissijaisen vaatimuksen osalta asia palautetaan Verohallinnolle sen selvittämiseksi, onko yhtiön ollut suoritettava arvonlisäveroa B Ltd:ltä ostetuista palveluista käännetyn verovelvollisuuden perusteella.
1. Hallinto-oikeuden päätöksessä mainituilla perusteilla nyt kysymyksessä olevien kulujen on katsottava olevan yhtiön yleiskuluja, jotka yhtiöllä on ollut arvonlisäverolain 102 §:n ja 117 §:n nojalla oikeus vähentää siltä osin kuin yhtiön toiminta on ennen liiketoiminnan lopettamista ollut arvonlisäveron soveltamisalaan kuuluvaa vähennykseen oikeuttavaa toimintaa. Hallinto-oikeuden päätöksen lopputulosta, jonka mukaan kulut on katsottu yhtiön yleiskuluiksi ja asia palautettu vähennysoikeuden laajuuden selvittämiseksi Verohallinnolle uudelleen käsiteltäväksi, ei ole syytä muuttaa.
2.Yhtiö on toissijaisena vaatimuksenaan jo Verohallinnolle tältä osin palautushakemuksena pidettävässä kirjelmässään ja myös hallinto-oikeudelle osoittamassaan valituksessa esittänyt, että yhtiön ei olisi ollut suoritettava arvonlisäveroa käännetyn verovelvollisuuden perusteella B Ltd:ltä ostamistaan palveluista. Koska hallinto-oikeus on palauttanut asian Verohallinnolle vähennysoikeuden laajuuden selvittämiseksi ja yhtiön velvollisuudella suorittaa veroa mainittujen palvelujen ostosta saattaa siten olla yhtiölle oikeudellista merkitystä, hallinto-oikeuden olisi tullut antaa päätös myös yhtiön toissijaiseen vaatimukseen. Koska asia joka tapauksessa palautetaan Verohallinnolle uudelleen käsiteltäväksi, asiaa ei tämän johdosta ole palautettava hallinto-oikeudelle päätöksen antamista varten yhtiön toissijaiseen vaatimukseen. Verohallinnon on asiaa uudelleen käsitellessään korkeimman hallinto-oikeuden päätös KHO 2016:137 huomioon ottaen ratkaistava, onko yhtiön ollut suoritettava arvonlisäveroa mainitulta yhtiöltä ostamistaan palveluista käännetyn verovelvollisuuden perusteella.
Asian ovat ratkaisseet oikeusneuvokset Ahti Vapaavuori, Leena Äärilä, Mikko Pikkujämsä, Antti Pekkala ja Leena Romppainen. Asian esittelijä Marita Eeva.
Eri mieltä olleen oikeusneuvos Mikko Pikkujämsän äänestyslausunto:
"Ennen kuin hallinto-oikeus on ottanut kantaa ostetuista palveluista suoritettavan arvonlisäveron vähennyskelpoisuuteen, sen olisi tullut ensin ratkaista, onko B Ltd:ltä ostetuista palveluista ollut ylipäänsä suoritettava arvonlisäveroa. Palautan asian tämän vuoksi kokonaisuudessaan hallinto-oikeuden uudelleen käsiteltäväksi.
Enemmistön päätettyä lausua vähennysoikeudesta kaikkien nyt kysymyksessä olevien ostolaskujen ja siis myös B Ltd:ltä ostettuihin palveluihin mahdollisesti sisältyvän arvonlisäveron kannalta hyväksyn Veronsaajien oikeudenvalvontayksikön valituksen osittain. Kumoan hallinto-oikeuden päätöksen ja vahvistan, että yhtiöllä ei ole oikeutta vähentää nyt kysymyksessä olevista ostoista suoritettavaa arvonlisäveroa. Palautan asian hallinto-oikeuden uudelleen käsiteltäväksi joka tapauksessa sen selvittämiseksi, onko maksuunpano yhtiön vaatimuksen mukaisesti poistettava B Ltd:ltä ostettujen palvelujen osalta sillä yhtiön esittämällä perusteella, että palvelut ovat olleet arvonlisäverosta vapautettuja rahoituspalveluita eikä palvelujen ostamisesta ole seurannut velvollisuutta arvonlisäveron maksamiseen.
Todetessaan, että verovelvolliselle myönnetään vähennysoikeus myös, kun kyseessä olevien palvelujen kustannukset ovat osa verovelvollisen yleiskuluja ja sellaisinaan osia, joista verovelvollisen tarjoamien tavaroiden tai palvelujen hinta muodostuu, hallinto-oikeus, jonka perustelut enemmistö on tältä osin hyväksynyt, on viitannut erityisesti asiassa C-29/08, SKF, annettuun unionin tuomioistuimen tuomioon. Tuossa tapauksessa unionin tuomioistuin jätti ennakkoratkaisupyynnön esittäneen kansallisen tuomioistuimen selvitettäväksi, voitiinko tapauksessa kysymyksessä olleet kustannukset sisällyttää myytyjen osakkeiden hintaan vai olivatko ne vain verovelvollisen taloudelliseen toimintaan kuuluvien liiketoimien hinnan osatekijöitä (tuomion 73 kohta).
Hallinto-oikeus on nyt kysymyksessä olevassa tapauksessa pitänyt uskottavana, että osakkeiden myyntikulut eivät ole osa osakemyyntien hinnanmuodostusta. Hallinto-oikeus on tällä perusteella katsonut, että kyseiset palvelut eivät ole kohdistuneet suoraan ja välittömästi osakemyynteihin.
Totean, että vaikka unionin tuomioistuin on mainitussa tapauksessa osoittanut kansallisen tuomioistuimen selvittämään, miten osakkeiden myyntikulut vaikuttivat hinnanmuodostukseen osakkeita myytäessä, tuomioistuin on samalla kehottanut kansallista tuomioistuinta ottamaan huomioon kaikki olosuhteet, joissa pääasiassa kysymyksessä olevat liiketoimet olivat tapahtuneet. Myöhemmässä oikeuskäytännössään tuomioistuin on edelleen todennut, että "suoran ja välittömän yhteyden" luonteesta ei ole realistista yrittää kehittää täsmällisempää muotoilua. Tuomioistuimen mukaan, kun otetaan huomioon kaupallisessa ja ammattitoiminnassa tehtyjen liiketoimien monimuotoisuus, on mahdotonta antaa täsmällisempää vastausta siihen, miten määrittää kaikissa tapauksissa ostotapahtumien ja myyntitapahtumien välinen välttämätön suhde, jotta arvonlisävero olisi vähennettävissä (ks. asiassa C‑104/12, Becker, annetun tuomion 21 kohta). Tämän vuoksi katson, että kysymys siitä, onko osakemyynteihin liittyvillä kuluilla katsottava olevan suora ja välitön yhteys osakemyynteihin, ei ole ratkaistavissa yksinomaan selvittämällä, miten kulut ovat tosiasiallisesti vaikuttaneet osakkeiden myyntihintojen muodostumiseen, vaan ratkaisu on tehtävä liiketointen objektiiviseen sisältöön kohdistuvan kokonaisarvioinnin perusteella.
Verohallinto on nyt kysymyksessä olevassa asiassa yhtiöltä saamiensa lisäselvitysten jälkeen hyväksynyt ostovähennyksen sellaisista selvityksen alaisista kuluista, jotka ovat Verohallinnon käsityksen mukaan liittyneet yleisemmin tytäryhtiöiden lopettamiseen ja luovutuksen toteuttamistavan suunnitteluun sekä näiden laki- ja markkinointiselvityksiin. Asiassa on tämän jälkeen ollut kysymys vain sellaisista kuluista, jotka Verohallinto on katsonut suoraan osakkeiden myyntiin kohdistuviksi. Verohallinnon tavoin katson, että näitä nyt kysymyksessä olevia ostoja ei ole pidettävä vähennyskelpoisina liiketoiminnan lopettamiskuluina. Sen sijaan katson, että osakkeiden myyntejä on tässä yhteydessä arvioitava harjoitetusta muusta liiketoiminnasta erillisinä liiketapahtumina ja että osakkeiden myynteihin kohdistuvia kuluja ei siis voida pitää harjoitetun liiketoiminnan yleiskuluina.
Tässä arvioinnissani kiinnitän erityistä huomiota ensinnäkin siihen, että kuluilla on hinnanmuodostuksenkin kannalta yhteys osakekauppoihin. Suurin osa nyt kysymyksessä olevista kaikista kuluista muodostuu B Ltd:lle maksetuista tulospalkkioeristä, joiden kokonaismäärä on huomattava. Liiketaloudellisesti järkevän perusteen tulospalkkioon sitoutumiseen on yhtiön kannalta voinut muodostaa vain käsitys siitä, että neuvonantajan toiminta edesauttaa osakekauppojen toteutumista ja mahdollisimman suuren myyntihinnan saavuttamista.
Toisaalta ei ole myöskään osoitettavissa sellaista yhtiön liiketoimintaa, jonka yleiskuluina nyt kysymyksessä olevia ostoja voitaisiin perustellusti pitää. Riidanalaisilta osin ostolaskuissa ei ole niiden kokonaisrahamäärä huomioon ottaen enää kysymys sellaisista yksinomaan toiminnan lopettamiseen tähtäävistä toimenpiteistä, jotka olisi liiketaloudellisesti perusteltua kohdentaa päättyneen liiketoiminnan kuluiksi. Koska yhtiö on lopettanut liiketoimintansa, osakemyyntejä varten tapahtuneilla ostoilla ei voi olla yhteyttä yhtiön tulevaankaan arvonlisäverolliseen liiketoimintaan esimerkiksi sen johdosta, että osakemyynnit palvelisivat yhtiön tulevan toiminnan rahoittamista. Se, mitä unionin tuomioistuin lausui asiassa C-408/98, Abbey National, ei anna aihetta arvioida asiaa toisin ottaen huomioon, että mainitussa tapauksessa oli kysymys vähennysoikeudesta silloin, kun myyntitapahtuma oli arvonlisäveroton varallisuuskokonaisuuden tai sen osan siirtoa koskevan erityissäännöksen perusteella."

matches:
§ 1
tuomioistuin
tuomioistuin
tuomioistuin
tuomioistuin
tuomioistuin


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiArkkitehtuurianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiVärikäsViileäTietokoneetSöpöKukkaHauskaPelitTytötteLomaHDKuumaElääLogoRakkausElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisää	Kotiin / HD / timantti taustakuva ilmaiseksi Lataa	timantti taustakuva ilmaiseksi Lataa
0	timantti taustakuva ilmaiseksi Lataa
Tässä on joukko timantti taustakuva ilmaiseksi Lataa kokoelma For Pöytäkoneet, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä HDwallpaper20.com, on yli sata tuhansia taustakuvia ovat saatavilla ilmaiseksi Lataus. Voit ladata Joka taustakuvat veloituksetta, Koska nämä taustakuvat ovat lataaja käyttäjille.
timantti-tapetti-vapaa-download5
Jos Like This timantti taustakuva ilmaiseksi Lataa Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja HD Lover Edellinen: kawaii taustakuva ilmaiseksi Lataa
seuraava: panda taustakuva ilmaiseksi Lataa
Xperia taustakuva ilmaiseksi Lataatapetti vihreä ilmaiseksi Lataataustakuvat hd 1080p Lataatähti taustakuva ilmaiseksi Lataawow taustakuva ilmaiseksi Lataarakkaus HD wallpaper ilmaiseksi LataaDBZ taustakuva ilmaiseksi Lataa1366×768 HD tapettiasus taustakuva ilmaiseksi LataaYosemite tapetti HD Suunnitellut HDwallpaper20.com | Powered by zuuur.com	© Copyright 2016, Kaikki oikeudet pidätetään	Siirry alkuun

matches: HD HD hd HD HD HD


text:
Pornotähti Saana Homoseksuaaliseen Sex Amateur / Homoseksuaaliset Kokoukset
HomeGay-sukupuoliPornotähti saana homoseksuaaliseen sex amateur
Pornotähti saana homoseksuaaliseen sex amateur
By Damion Raschke 14.01.2018 Gay-sukupuoli
Amater videos gordas esperanza gomez dunia montenegro maduras gratis mujeres pilladas desnudas en alta definicion descargar videos españoles gratis xxx gratis maduras en la playa videos pornos gratis de lesvianas jovenes follando colegialas putas porno gratis porno gratis sexo lesvico travesti porno de latinas culonas vides xxx maduras xxx milf follando por no culos de tetonas videos de sexo viejas haciendo pajas con enanos follando pajas españolas follando videos trios gratis actrices del sexo gratis porno porno duros milf vids ama de xexo videos porno de lisa ann masajes eroticos porno gratis x sexo con embarazadas amateur sexo con polla por no comics porno gratis maduras videos amas de españolas follando tetas grande sexo gratid videos porno de viejas peludas tetas muy peludos pelis porno lesbianas follando culonas gratis orgias amater porno tetas muy xorras ver videos gratis travestis españolas follando viejos phorno gratis famosa follando viejas chicas haciendo sexo gratis sexo anal porno de porno alemán putitas jovenes follando en publico porno porn gente haciendo el coño sexi porno xxx porno español madura ver videos porno peliculas porno maduras lesbiana gorda follando gratis videos pov gordasxx videos porno maduras abuelas x videos de maduras penetracion vaginal mujer follando mujeres con bideos de mujeres maduras rusas porno gratis videos amateus videos porno hd mugeres desnudas playa poorno videos prono gratis videos x putas viciosas masajistas lesbianas follando asiaticas porno videos pprno gratis porno de trios videos negras porno gai porno duro gratis follando videos porno gratis españoles penes eyaculando videos porno trio fetiche de trios laura lion ver videos de guarras amateur españa trios pornstars hd cuarentonas tetonas videos porno gratis de parejas porno español porno poprno mujeres embarazadas sexo lisa ann morenas maduras velludas viejas follar con pene pequeño mujeres tetonas follando pareja amateur porn porno.
con viejosfollando porno en publico videos pprno follando vidios xxx porno casero maduras calientes porno lesbianas porno tranxesual videos gratis porno gratis viejas muy guarras maduritas x gratis maduras masaje erotico porno xxx hd videos porno sado videos ver vidios pono duro videos gratis xicas desnudas ver pelis x gratuitos videos xxx 18 xxx putas vergas grandes follando como follar viejas gordas tetonas películas porno de lesvianas maduras orgias erotico cumlauder gratis sexo por no gratis maduras zorrras sexo con rubias tetonas madelyn monroe video porno de mujeres coños videos videoa xxx webcam xxx tias fallando rubias lesbianas gratis porno lesbianas masturbandose vieja follando videosdesexogratis xxx tetas muy peludos fotos gordas follando con pollas enormes porno chica porno español gratis porno de lesbianas pornstars hd embarazada follando masajes madura corridas en español en español videos porno masturbacion porno italianas porno gratis porno gratis duro porn chica desnudandose videosde sexo en español xxx gratis hd paginas porno japonesas videos pornod videos porno española follando tetas chicas putas tetona sexo jenna jamenson las tetas xx maduras porno asiaticos páginas porno gratis porno gratis travestis porno homosexual peliculas porno corrida fontanero follando masajes películas pornos gratis latinas lesbianas masajes lesbianas sexso gratis videos sexo en español mujeres maduras xxx chicas jovenes mujer mujeres con madura follando playa porno de guarras lesbianas españolas videos trans peliculas porno gratis videos porno con mujeres haciendo pajas gratis swingers follando videos negras x gratis porno clasic follando tetonas españolas follando maduras porno lesbicos porno español videos porno gratis peliculas porno de esperanza gomez vídeos porno videos gratis maserati xxx gratis haciendo pajas gratis ver vídeos porno sexo amateur videos amateur chicas con madres mamada videos cumloader español gratis videos videos de tetonas rubias tetonas porno español secretarias camaras porno gratis buen porno gratis porno asiaticos maduras con maduras gordas trios hd maduras spanish porn videos chicas es.
con gordas gratis culos gigantes chicas rubias tube chicas follando rubia tetona videos maduras sexo lesvico embarazada videos xxx rubias tetonas videos lesbianas videos porno manga porno tetas super xxx pies videos gratis tetas grandes corridas porno hd videos sadomaso vídeo xxx negras videos porno trios porno morenas maduras follamdo pornotube vídeos porno twinks maduritas gratis pollas enormes videos vídeos porno de vídeo porno asiatico porn tube hd porn vintage porno tríos phorno vídeos porno de mujeres tetonas gratis coños peludos guapas desnudas porno sadomasoquista rubias vanesa romero porn videos folladas videos xxx videos de coños peludos alexis texas porno duro sexo arabi videos pornos español hd videos pornos anales porn sexy xxx partyhardcore enfermeras porno gey gratis maduras porni español triple penetracion chupando gordas y desnudas videos porno pelirojas sexo xxx follar con maduros follando samia duarte sexso gratis de guarras lesbianas pornstars hd videos parejas haciendo pajas a tope porno gratis maduritas porotube porrno gratis embarazadas follando por culo videos porno gratis follando por el mejor porno español joven porn tube hd vedios de parejas pilladas por el amor holly michaels porno amaters follando bajar porno de casa calientes videos porno japonesas video porno intercambio parejas coño xxx porno chino gratis nikita bellucci vídeo xxx tetas perfectas chicas orinando sexo porno sexo videos porno anal video de parejas follando negra culona porno en la cocina videos de videos pprno trios amateur transexuales gordos cumlauder gratis cumlouder español porn follada romantica chicas muy gordas xxx mulata follando trio amateur porn orgias videoa xxx peludas follando maduras mamadas lamidas de maduras masage erotico trios porno de follar en castellano gratis pollas grandes gordas follando como follan abella anderson videos porno duro videos porno latino amateur ashton pierce webcam porn porno completos porno gey gratis maduritas travestis videos maduras follando hd tetonas porno de abuelas gratis peli porno transesual maduras con videos gratis videos latinos animacion porno castellano videos teens hd viejas maduras.
Lulu striptease horny amateur slut Seksiä oulu venäläinen nainen kokemuksia Pornstar escort czech ilmaisia sexivideoita Ava addams escort suomalainen seksi chat Suomiporno amatööri suomalaista erotiikkaa P panomies ja vanhempi nainen pariskunta peppu Petollinen vaimo pettäminen piiskaaminen poikapuoli pornostara pov porno punapää Pyylevät R raaka rakastajatar realiteetti Nuruhieronta tekokynnet netistä homo runkkaaminen Runsaat naiset runsaspoviset äidit ryhmä ryhmänussinta Lulu striptease horny amateur slut saksalainen sheivattu sidonta Siemensyöksyt sormetus Sperma strap-on sukat Sukurutsa suuret rinnat suutelu swingerit T. Massive boobs chick Loulou hard pounded. Kommentera Avbryt svar E-postadressen publiceras inte. Karvainen busty kypsä nainen lompakossa ja vyössä tekee upskirt ja striptease show xVideos Karvaiset Hardcoret Amateur pullea latina camgirl valtavia luonnollisia tissit KeezMovies Harrastelija. Blowjobs 3 vuosi sitten HDporn Tunnisteet: Lulu striptease horny amateur slut Seksiä oulu venäläinen nainen kokemuksia Pornstar escort czech ilmaisia sexivideoita Ava addams escort suomalainen seksi alaston blondi homoseksuaaliseen mies ejakulaation saaminen Suomiporno amatööri suomalaista erotiikkaa P panomies ja vanhempi nainen pariskunta peppu Petollinen vaimo pettäminen piiskaaminen poikapuoli pornostara pov porno punapää Pyylevät R raaka rakastajatar realiteetti Rouvat runkkaaminen Runsaat naiset runsaspoviset äidit ryhmä ryhmänussinta Lulu striptease horny amateur slut saksalainen sheivattu sidonta Siemensyöksyt sormetus Sperma strap-on sukat Sukurutsa suuret rinnat suutelu swingerit T. Mature babe with a horny twat. Massive boobs chick Loulou hard pounded. Kommentera Avbryt svar E-postadressen publiceras inte. P panomies ja vanhempi nainen pariskunta peppu Petollinen vaimo pettäminen piiskaaminen poikapuoli pornostara pov porno punapää Pyylevät R raaka rakastajatar realiteetti Rouvat runkkaaminen Runsaat naiset runsaspoviset äidit ryhmä ryhmänussinta Lulu striptease horny amateur slut saksalainen sheivattu sidonta Siemensyöksyt sormetus Sperma strap-on sukat Sukurutsa suuret rinnat suutelu swingerit T.
Elokuvateatteri marilyn gay seinäjoki alastonsuomessa
Miehen orgasmi aviomies gay orgasmi
Gay iso kaunis mies hieronta levi
Massage gay anal ilmainen seksikuva
Seksiseuraa salo seksiseuraa porista homo
Homo thai hieronta oulu seksiä tampere
thai homo hieronta vantaa meriton grand conference & spa hotel kokemuksia
ilmainen homoseksuaaliseen seksikuva ilmaista kalua video
homo bbw bondage tarinat eroottiset

matches: hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd


text:
Virolainen: 949. Uusi oikeusneuvos
1. Blogijutussa nro 943/13.5.-15 kirjoitin korkeimmassa oikeudessa (KKO) avoinna olevan jäsenen eli oikeusneuvoksen viran täyttämisestä. Mainitsin kirjoituksessa virkaan ilmoittautuneiden lakimiesten nimet.
2. Tänään KKO on esittänyt, että 1.9.2015 täytettävään jäsenen virkaan nimitetään hovioikeudenneuvos, oikeustieteen lisensiaatti Tuomo Antila. Antila on 47-vuotias ja hän työskentelee nykyisin Helsingin hovioikeuden jäsenenä. KKO:n tiedotteessa kerrotaan lyhyesti Antilan tähänastisesta urasta. Antila on julkaissut vuonna 2007 kirjan "Edunvalvontavaltuutus".
3. Oikeusministeriö tulee piakkoin esittelemään viran täyttöä koskevan asian valtioneuvoston yleisistunnossa. Päätöksen nimitysasiassa tekee tasavallan presidentti. Antilan nimitys on kuitenkin varmaa, sillä valtioneuvosto ja presidentti eivät poikkea KKO:n virkaesityksistä. Käytännössä KKO täydentää itse itseään.
4. Tuomo Antilalla on monipuolinen kokemus, mikä on varmaankin ollut eräs virkaesitystä puoltava peruste. Hän ohitti valinnassa useita vanhempia ja kokeneempia juristeja. Jotkut pitivät melko varmana, että KKO esittäisi virkaan EIT:n tuomarina vuoden 2007 alusta toiminutta Päivi Hirvelää, jonka virkakausi Strasbourgissa päättyy tämän vuoden lopussa.
5. En tunne Tuomo Antilaa, mutta olen kuullut eri tahoilta, että häntä pidetään taitavana lakimiehenä. KKO saa siten hänestä pätevän ja pitkäaikaisen jäsenen. 2000-luvulla useimmat KKO:n jäsenet on nimitetty virkaan yli 50-vuotiaina.
6. Muistan nyt, että olen itsekin ja jo aika kauan sitten pannut merkille, että Tuomo Antila on taitava juristi. Tämä käy ilmi ennakkopäätöksestä KKO 1999:63, jossa sillloinen vt. nuorempi oikeussihteeri Antila toimi KKO:n esittelijänä. Tapauksessa oli kysymys yhdestä lempiaiheestani eli väittämistaakasta (OK 24:14.2, nykyisin ko. säännös on OK 24:3.2:ssa ) ja toisaalta tosiseikkaan vetoamisen prekludoitumisesta hovioikeudessa (OK 25:15.2, nykyisin OK 25:17.1). Antila jätti ratkaisuun KKO:n päätöksestä poikkeavan mietintönsä, mikä näyttää olevan nykyisin melko harvinaista.
7. En ryhdy tässä tarkemmin analysoimaan ko. ratkaisua. Olen kritisoinut sitä muutaman sivun verran Lakimies-lehdessä vuonna 2000 (numero 8) julkaistussa artikkelissani "Väittämistaakasta vieläkin vähäsen" (sivut 1155-1169). KKO joutui ratkaisussa äänestämään. Enemmistö eli presidentti Olavi Heinonen ja oikeusneuvokset Mikko Tulokas ja Markku Arponen olivat sitä mieltä, etteivät alemmat oikeudet olleet rikkoneet väittämistaakkanormia. Enemmistön perustelut ovat kuitenkin hyvin niukat ja minun v. 2000 esittämäni arvion mukaan myös virheelliset; olen samaa mieltä edelleen.
8. KKO:n vähemmistö (Palaja ja Suhonen) perusteli omaa mielipidettään enemmän ja enemmistöä paremmin. Minusta selvästi parhaimmat perustelut asiassa esitti - kuten myös edellä mainitussa artikkelissani totesin - kuitenkin jutun esittelijä Tuomo Antila. Hän oli mietinnössään väittämistaakan tiukan soveltamisen kannalla; olen itse ollut kirjoissani ja artikkeleissani samalla kannalla. Antila ratkaisi myös prekluusiokysymyksen oikein ja kirjoitti ratkaisuehdotukselleen tältäkin osin asianmukaiset perustelut.
9. Kehuin Lakimies-lehden jutussani myös Tuomo Antilan omaksumaa pro et contra -argumentointia ja perustelutapaa. Totesin, että Antilan ko. tapauksessa harjoittama pro et contra -näkökohtien avoin punninta on esimerkillistä tuomion perustelemista. Hieman piruillakseni - minulla on sellaiseen joskus taipumusta - lisäsin vielä, että olisi toivottavaa, jos myös KKO:n jäsenistö alkaisi pikku hiljaa siiirtyä ko. perustelemistavan käyttämiseen. Toivomukseni on kuultu, sillä nykyisin KKO:n perustelut ovat parantuneet ja myös pro et contra -perusteluja käytetään useimmissa tapauksissa.
10. Olen edelleen sitä mieltä, ettei KKO ratkaissut tapauksessa 1999:63 väittämistaakkaa oikein. Mutta mitäpä tuolle nyt enää mitään mahtaa! Vastaus siihen, miten ko. tapaus olisi tullut ratkaista, löytyy Tuomo Antilan mietinnöstä. Kuten sanottu, se on hyvä, mutta vielä täydellisempi se olisi ollut, jos esittelijä olisi viitannut perusteluissaan myös oikeuskirjallisuudessa väittämistaakasta ko. osin esitettyihin käsityksiin.
11. Kuten tiedämme, oikeuskirjallisuuteen viittaaminen tuomion perusteluissa on ollut KKO:ssa pannassa, käytännössä siis itse asiassa kiellettyä. Muiden maiden ylimmissä tuomioistuimissa sitä vastoin on vallalla toisenlainen käytäntö. Ehkäpä käytäntö - tässäkin suhteessa siis - kuitenkin pikku hiljaa muuttuu, kun KKO:een saadaan entistä enemmän todella päteviä jäseniä.
12. Viime syksynä Helsingin yliopistossa tarkastettiin OTL Jari Vaitojan 500-sivuinen ja muutenkin seikkaperäinen väitöskirja "Väittämistaakka, tuomarin kyselyvelvollisuus ja pakottavaan yksityisoikeudelliseen sääntelyyn perustuvien vaatimusten tutkiminen siviiliprosessissa". Se on oikein hyvä ja perusteellinen väitöstutkimus. Vaitoja käsittelee kolmessa eri kohdassa myös ratkaisua KKO 1999:63 (s. 78, 81 ja 86). Minulle ei valitettavasti selvinnyt, hyväksyykö Vaitoja KKO:n ratkaisun vai ei. Väittelijän olisi kannattanut kiinnittää huomiota myös jutun esittelijän mietinnössä esitettyihin näkökohtiin.
Lähettänyt Jyrki Virolainen klo 6/04/2015
Tunnisteet: Antila Tuomo, KKO 1999:63, Korkein oikeus, oikeusneuvokset, tuomarinimitykset, tuomion perustelut, väittämistaakka
Päivi Hirvelä on virkavapaalla valtionsyyttäjän tehtävästään. Hän voi Suomeen palattuaan palata myös syyttäjän virkaansa. On väitetty, myös Wikipediassa, että Hirvelä olisi EIT-virkaa hakiessaan liioitellut kokemustaan tuomarin työstä. Jos tämä pitää paikkansa, ei olisi kovin kummallista, jos KKO ei esitä häntä uudeksi jäsenekseen. Toisaalta käsitettä "tuomarintyö" voidan tulkita niinkin, että se kattaa myös esim. hovioikeuden esittelijänä toimimisen.
Erityisen hyvänä Antilan nimityksessä voi pitää sitä, että noin KKO:een saadaan Suomen lainkäyttöön perehtynyt jäsen Koskelon edustaman kapea-alaisen kansainväliseen oikeuteen perehtyneen henkilön sijasta. Valtaosa jutuista kun kuitenkin ratkaistaan Suomen oikeuden perusteella. On tärkeää, että KKO:ssa säilyy edes jonkinlainen tieto siitä, missä "alemmissa oikeuksissa" tällä hetkellä mennään. Pienenä puutteena Antilassa näen sen, ettei tällä liene käräjätuomarikokemusta.
Vm. anonyymillä näyttää olevan varsin omalaatuinen ja luultavasti jonkinlaiseen henkiklökohtaiseen kaunaisuuteen perustuva näkemys KKO:n "kapea-alaisuudesta". KKO:ssa on 19 jäsentä, joilla kaikilla on kyllä erinomainen tieto siitä, missä alemmissa oikeuksissa tällä hetkellä "mennään" ja mitä Suomen laki sanoo.
KKO ei voi tietenkään ratkaista yksinomaan juttuja sillä perusteella, mkä on esimerkiksi käräjäoikeuksien käytäntö KKO:een saatetuissa jutuissa. KKO joutuu usein muuttamaan sanottua käytäntöä ja ennakkopäätöksillään kehittämään oikeutta.
Suomalainen tuomioistuimen esittelijä on omanlaisensa oikeusinstituutio, jolla ei Ruotsia lukuun ottamatta ole vastinetta muualla. Rooli on jotain paljon enemmän ja itsenäisempää kuin mannermaalla tyypillinen tuomarin avustaja. Lähin vertailukohta on unionin tuomioistuimen julkisasiamies. Esittelijän tehtävänimikkeen kääntäminen englanniksi on sen vuoksi hankalaa. Erilaisissa sanastoissa on hyvin yleinen selittävä käännös jo vuosia ollut Assistant Judge. Sen käyttämisessä ei siis kenenkään kohdalla ole mitään epäkorrektia. On ilmeistä, että Hirvelänkään tapauksessa kyse ei ole ollut mistään muusta. Tähän vain on joku omiin ihmisoikeuksiinsa tyytymätön keksinyt tarttua, ja juttu "valetuomarista" on somessa levinnyt sinne ja tänne ilman, että kukaan tietää, mistä se on saanut alkunsa.
Assistant Judge saattaa olla osuva nimike ainakin niiden hovioikeuden kokeneempien esitteklijöiden osalta, jotka yksittäisissä jutuissa kuuluvat jäseninä hovioikeuden ratkaisukokoonpanoon.
Mutta pohdittaessa tuomareiden lukumäärää Suomessa ja muissa maissa, suomalaiset jättävät kyllä aina "laskuistaan" pois kaikki hovioikeuden, hallinto-oikeuden, KKO:n ja KHO:n esittelijät. Jos nimittäin esittelijät otettaisiin ko. laskennassa huomioon ja mukaan, havaittaisiin, että Suomessa on muihin maihin verrattuna todella paljon "tuomareita".
Monipuolinen kokemus on tuomarille aina hyväksi, kuten blogistikin on tuomariuran osalta kirjoittanut. Mutta yksi ihminen ei ehdi joka paikkaan. Käräjäoikeuden tuomarin kokemus ei Antilan kohdalla ole kovin iso puute, kun käräjätuomarin työ ei kuitenkaan opeta kovin paljon lakimiehelle, joka on ollut hovioikeudessa ja korkeimmasssa oikeudessa töissä.
Suomalaiseen oikeuskulttuuriin ei kuulu se anglo-saksinen perinne, että tuomarilta edellytetään usein muun ohella asianajokokemusta. Sen työn näkökulma olisi tuomarille melko kouluttava. Palkka ei vaan usein ole kilpailukykyinen.
Toisin kuin anonyymi antaa ymmärtää, KKO:en on todellisuudessa nimitetty esimerkiksi viimeisten 20 vuoden aikana useita jäseniä suoraan käräjäoikeuksista, tuollaisia jäseniä KKO:ssa on tälläkin hetkellä muutama kappale.
Anonyymi on väärässä myös väittäessäämn, ettei KKO:een olisi nimitetty jäseniksi asianajaji. Kyllä on, ensimmäisen kerran jo 1970 -luvulla. Nykyisin KKO:n jäsenistöön taitaa kuulua kolme jäsentä, jotka ovat toimineet päätoimisina advokaatteina. KHO:n jäseneksi on nimitetty asianajaja esimerkiksi tänä vuonna.
Nykyisin myös käräjäoikeuksiin ja joskus myös hovioikeuden tuomareiksi nimitetään asianajajia tai yleisiä oikeusavustajia.
Noita hovin juttusijaistajia aletaan kohta kutsua peräti asessoreiksi, jos Könkkölän ja kumppaneiden toimikunnan kaavailut pääsevät toteutumaan.
Suomen Asianajajaliitto on 5.6. myöntänyt Vuoden oikeusteko -palkinnon KKO:n presidentti Pauliine Koskelolle. Tunnustus myönnetään merkittävästä oikeudenmukaisuuden edistämisestä yhteiskunnassa.
http://www.asianajajaliitto.fi/viestinta/tiedotteita_ja_lausuntoja/asianajajien_vuoden_oikeusteko_-palkinto_pauliine_koskelolle_rohkeasta_julkisesta_keskustelusta.8936.new
Merkittävästä oikeudenmukaisuuden edistämisestä KKO:n Koskelolle. Sallikaa minun nauraa!
AA-liiton mukaan Koskelo sai palkinnon "rohkeasta julkisesta keskustelusta". Paljon paremmin oikeudenmukaisuutta yhteiskunnassa voitaisiin toki edistää, ei pelkällä keskustelulla, vaan oikeusturvaa ja oikeudenmjukaisuutta edistävillä teoilla.
Koskelo sanoi "pystin" vastaanottaessaan, että "oikeudenhallinnon menoleikkaukset voivat perustua vain toimintatapojen uudistamiseen". Koskelon mukaan leikkauksia ei pitäisi tehdä sitomatta niitä uudistuksiin. Koskelo korostaa määrärahojen vähentämisen tarvetta leikkausten edellytyksenä.
Koskelon lääke on yksinkertaisesti sellainen, että kun esimerkiksi tuomioistuimilta leikataan, tuomioistuinten työtä pitää keventää - ja rutkasti. Esimerkiksi valitusoikeutta käräjäoikeudesta hovioikeuteen pitää Koskelon "opin" mukaan rajoittaa jatkokäsittelupajärjestelmän soveltamisalaa laajentamalla.
Onko tämä muka oikeudenmukaisuuden edistämistä?
Ei toki, vaan se on päin vastoin oikeusturvan rajoittamista ja oikeudenmukaisuuden kaventamista.
Ylimmän tuomioistuimen presidentin ei pitäisi koko ajan valitella resurssien puutetta ja riidella ja torailla OM:n ja maan hallituksen kanssa, vaikka tuomioistuinten määrärahoja ei lisätä, vaan niitä päin vastoin hieman supistetaan. Eikä "leikkauksiin" pitäisi missään nimessä "vastata" vaatimalla tuomioistuinten työn keventämistä, valitusoikeuden rajoittamista ja oikeudenkäynnissä asioivien ihmisten toimintamahdollisuuksia muutenkin rajoittamalla ja ja heidän oikeusksiaan kaventamalla.
Koskelo on tarkastellut ja tarkastelee edelleen koko ajan vain ja yksinomaan tuomareiden ja tuomioistuinten asemaa, siis sitä, etteä näiden työtä kevennetään ja mukavoitetaan, mutta hän ei tunnu välittävään pätkän vertaa oikeusturvaa hakevien ihmisten asemaa ja oikeusturvaa.
Koskelo on nyt ennustanut hovioikeuksien vähenemistä; entiset ennustukset, vaiko toiveet, koskivat käräjäoikeuksia. Saa nähdä, miten alas voidaan mennä. Tässä skenaariossahan valitettavasti yhdistyy Koskelon halu keskittyä vaativiin eurooppalaisittain merkittäviin oikeusasioihin ja hallituksen into leikata aivan mitä hyvänsä. Puhuttaisiin edes selkokieltä siitä, että oikeuden saatavuuttahan tässä ollaan leikkaamassa.
Kyllä, juuri tästä on kysymys, oikeuden saatavuuden ja sen myötä oikeusturvan heikennyksestö!
Pauliine Koskeloa ollaan nyt, kun hän on lähdössä EIT:n tuomariksi ja "Eurooppaan" á la Jyrki Katainen, kehumassa ja kunnioittamassa kovasti. Hänet vihitään pika puolin Turun yliopistossa oikeustieteen kunniatohtoriksi. Tämän saman "tempun" hän on tehnyt aiemmin jo Helsingin yliopistossa ja Hankenilla.
Olis vaan väitelly aikonaan itse, ettei tarvitsi nyt tyytyä honoris causoihin!
Ne on aikamoisia "pellehommia" tuollaiset kunniatohtoriudet ja "Vuoden oikeusteko" -palkinnot! Niiden antajat yrittää lähinnä vain pönkittää omaa arvovaltaansa, kun ne valittee kohteekseen KKO:n presidenttejä, oikeuskanslereita sun muita vastaavaia tyyppejä.
Jaakko Jonkasta leivottiin jo muutama vuosi sitten Turun kunniatohtori. Millähän lihaksilla, voitaisiin kyynisesti kysyä.
Jonkalla oli riittävät näytöt.
Edellinen anonyymi ei tietäne, että Jonkka on väitellyt, ja väitöskirja oli erittäin korkeatasoinen.
Muuten olen sitä mieltä, että uusi oikeusministeri voisi käynnistää lainmuutoksen, jonka mukaan tuomarivalintalautakunta käsittelee myös KKOn ja KHOn jäsenten ja presidentin nimitysesitykset. Vastasyitä en keksi.
Tutustuin Antilaan henkilökohtaisesti 2000-luvun alussa hänen toimiessaan silloisen kuluttajavalituslautakunnan IX-jaoston puheenjohtajana, ja minä sivutoimisena esittelijänä jatko-opintojani lisärahoittaakseni. Lainopillisesti erittäin tarkka ja pätevä, pohdiskeleva ja perustelujen laadusta tinkimättömästi kiinni pitävä silloin tietysti nuori kaveri. Antilassa oli ainakin silloin kipinää, joka tarttui minuunkin. Antilan erityisala sinänsä oli perhe ja jäämistöoikeus, mutta hän hallitsi hyvin tietysti myös vakuutus- ja vahingonkorvausoikeutta. Niin kuin sanotaan, jos olet erityisen hyvä jossakin siviililainopin osa-alueessa, pärjäät noilla metodeilla ainakin jotenkuten myös muilla lohkoilla. Olisipa hänen kaltaisiaan juristeja enemmän viroissa myös alioikeuksissa, loppuisivat KKO:lta työt kokonaan, ja syystä.
Michael Saarikoski, AA, VT, OTT
Antilan nimityksen ainoa miinus lieneekin juuri tuo Saarikosken edellä mainitsema: Hyvällä tuomarilla oli käyttöä käräjä- ja hovioikeuksissa.
Erillisen pohdistelun aihe voisikin olla se, missä pätevimmistä voimista saataisiin paras hyöty irti. KKO:n kollegiossa hyötysuhde ei välttämättä ole optimaalinen.
Toki hyviä ellei peräti erinomaisia käräjätuomareita ("käteisiä") tarvittaan jatkossa entistä enemmän.
Äskettäin eli viime syksynä meillä on näet tulliut voimaan uusi laki seksuaalisesta ahdistelusta. Nyt poliisi on hukkumassa siitä tehtyihin rikosilmoituksiin ja tutkintoihjn. Anakin 150 tutkintapyyntöä ko. rikoksesta on tehty poliisille. Tyypillisenä teonkuvauksena on "mies työnsi kätensä naisen haaoihin"! Ei siis muuta kuin poliisin Karhu-ryhmä paikalle juttua tutkimaan, syyttäjät syyttämään ja tuomarit tuomitsemaan. KKO hukkuu kohta jutturuuhkiin tämän(kin) uudistuksen kanssa!
Sivistyneesti sanottuna "sain käsiini" äsken KKO:n tasavallan presidentille osoittaman 13-sivuisen virkaesityksen. Se on varsin tavanmukainen asiakirja, jossa aluksi käydään läpi kaikki virkaan ilmoittautuneet ja lyhyesti heidän pääasiallinen ammatillinen taustansa ja, vielä lyhyemmin, heidän koulutuksensa eli lähinnä vain se, kuka heistä on OTL tai OTT. Tähän pääpiirteittäiseen esittelyyn on käytetty kuusi sivua.
Yksi merkittävä puute virkaesityksessä minusta on. Siinä ei näet mainita sanallakaan yhdenkään hakijan (oikeastaan siis virkaan ilmoittautujan) kirjallista tuontantoa, eli sitä, mitä lainopillisia kirjoja nämä ovat julkaisseet. Selvää toki pitäisi olla, että jos viranhakija on kirjoittanut yhden tai kenties useampiakin päteviä juridiikkaa käsitteleviä teoksia, tällä pitäisi olla viranhaussa surempi merkitys kuin sillä, että joku toinen( siis "mitään kirjoittamaton") hakija on toiminut 2-3 vuotta KKO:n tai hovioikeuden esittelijänä.
Mutta näin ei KKO:n käsityksen mukaan ilmeisesti ole. Sen laatimassa virkaesityksessä hovoikeuden tai KKO:n esittelijänä toimiminen on kohotettu "arvoon arvaamattomaan", mutta pätevien oikeustieteellisistä julkaisuista ei mainita yhtikäs mitään. Outoa!
Tämä on yllättävää, mutta silti " linjassa" siihen nähden, että KKO ei juuri koskaan noteeraa ratkaisujensa perusteluissa oikeuskirjallisuutta, sillä KKo ei juuri koskaan viittaa perusteluissaan oikeuskirjallisuuden kannanottoihin. Tämä sama "vika" rasittaa myös KHO:n ratkaisuja.
Muiden maiden ylimpien tuomioistuinten käytäntö on tässä suhteessa täysin erilainen, sillä siinä viitataan hyvin usein, lähestulkoon aina, oikeuskirjallisuuteen ja toisinaan jopa "keskustellaan" oikeusoppineiden esittämien relevanttien näkökohtien kanssa.
Ehkä KKO ja KHO katsovat, että meillä Suomessa yliopistoihmiset, saati sitten ns. "käytännön miehet" (tai naiset) eivät julkaise koskaan "kunnollista" ja maininnanarvoista juridiikkaa käsitteleviä kirjoja tai artikkeleja. Oikeuskirjallisuudesta ei "tule" mitään hyvää, vaan kaikki "tarvittava" viisaus kehitellään KKO:n sisällä.
Jatkan tarkastelua eri kommentissa.
Jatketaan hieman lisää.
Tällä keralla KKO ei mainitse virkaesityksessään, miksi uusi jäsen on päätetty rekrytoida tuomioistuinlaitoksesta ja hovioikeudesta. Aiemmin kysymykseen tulevan kiintiön valintaa on sentään edes yritetty virkaesityksessä perustella, mutta nyt sitä ei ole tehty.
Finaaliin on päässyt kolme virkaan ilmoittaunutta eli Tuomo Anttilan lisäksi hovioikeudenneuvos Kirsti Uusitalalo ja OM:n osastopäällikkö Asko Välimaa; Välimaakin on toiminut KKO:n esittelijänä ja assistenttina yliopistolla. Kaikki kolme ovat oikeustieteen lisensiaatteja. Virkaan ilmoittautui myös muutama OTT (mm. Mäntysaari, Rautio, Lindstedt, Hirvelä, Ollila ja Pöysti), mutta he eivät - jostakin syystä - selviytyneet finaaaliin.
Loppukilpailuun ei selviytynyt myöskään AA Markku Fredman, mutta hän onkin julkaissut pari vuotta sitten lähes 1 000-sivuisen ja todella hyvän lainopillisen opuksen nimeltään "Rikosasianajan käsikirja", eivätkä tällaiset "kirjalijat" tunnu olevan KKO:n suosiossa. Fredman on ollut kirjoittamassa myös n. 1 200 -sivuista kirjaa "Esitutkinta ja pakkokeinot"- siitä taisi ilmestyä tänä vuonna jo 5. painos - ja ylipäätään hän on on tunnetusti varsin tuottelias tutkija ja kirjoittaja, sillä hän on julkaissut myös juridikkaa koskevia artikkeleja enemmän kuin monet muut hakijat yhteensä. Fredmanin kirjallista tuotantoa ei mainita virkaesityksessä sanallakaan, mikä on toki puute.
Antila, Uusitalo ja Välimaa on kutsuttu KKO:n jäsenistön haastatteluun 25.5, joten jo tällä perusteella on ollut selvää, ettei muilla ilmoittautujilla ole ole kisassa mahdollisuuksia. Esityksessä toki mainitaan, että KKO on aikaisemmin eli edellisten virantäyttöjen yhteydessä haastatellut myös Markku Fredmania ja markkinaoikeustuomari Anne Ekblom-Wörlundia; potentiaalisia hakijouta siis hekin.
Vaikea sanoa, miksi virkaan ilmoittautunut Päivi Hirvelä on "pullautettu" noin vain ja syytä ilmoittamatta pois finaalista. Virkaesityksessä on kuitenkin nimenomaan edellytetty, että nyt jäsenen virkaan nimitettävän tulee pystyä aloittamaan tehtävässään heti. Päivi Hirvelän ei ole ilmeisesti katsottu täyttävän tätä ehtoa, sillä hän on ilmoittautumisensa yhteydessä pyytänyt nimittämisensä varalta virkavapautta (siis oikeusneuvoksen virasta) kuluvan vuoden loppuun asti voidakseen toimia EIT:n tuomarina toimikautensa loppuun asti. Vaikuttaa hieman siltä, että KKO.n on keskinyt maionitun "heti" -edellytyksen, koska se on "kätevä" peruste syrjäyttää Hirvelä finaalista.
Sama "heti töihin" -ehto lienee koitunut esteeksi myös Markku Fredmanin nimitykselle. Fredman esiintyy nimittäin parhaillaan Helsingin käräjäoikeuden käsittelemässä ns. Aarnio -jutussa yhden pääsyytetyn avustajana ja ko. juttua istutaan käräjäoikeudessa ensi kevättalveen asti.
Asko Välimaa on jäänyt kisassa "pronssille" lähinnä sillä perusteella, että hänellä on vähemmän tuomioistuinkokemusta kuin Antilalla ja Uusitalolla. Virkaesityksessä mainitan lyhyesti, että Välimaan toiminta "niin yliopistossa kuin lainvalmistelussakin" on painottunut prosessioikeuteen. Onko tämä eli prosessioikeus katsottu ansioksi vai dismeriitiksi? Vaikea sanoa, mutta virkaesityksiä on toki osattava lukea myös - ja ennnen kaikkea - rivien välistä.
Kirsti Uusitalolla on selvästi pidempi tuomioistuinkokemus kuin Antilalle, mutta tämä "este" on raivattu pois viittaamalla Antilan tähänastisissa tehtävissä osoittamaan kyvykkyyteen sekä hänen monipuoliseen kokemustaustaansa, joka koostuu "tasapuolisesti" lainvalmistelusta ja käytännön ratkaisutoiminnasta (ei siis ainoastaan tuomioistuinkokemuksesta) sekä hänen yksityisoikeuden alalla ilmenevään erityisosaamiseensa ja vihon viimeiseksi hieman yllättäen myös hänen taitoonsa työskennellä tuomarina myös ruotsin kielellä. Tämän "kokonaisrvioinnin" perusteella Antila on päihittänyt Uusitalon virkaesitystä tehtäessä. KKO:n virkaesitys on yksimielinen.
Blogisti on oikeassa mm. sikäli, että oikeusneuvoksen virkaan ilmoittautujien lakimiesten oikeustieteellisten ja lainopillisten julkaisujen huomiotta jättäminen tai sivuuttaminen on paha virhe.
Laissa olevien nimitysperusteiden mukaan KKO:n jäseneksi voidaan nimittää sellainen tuomarin yleiset kelpoisuusedellytykset hyvin täyttävä henkilö, joka on "etevä laintuntija". Mistä etevä laintuntija tunnetaan? Yksi tärkeä peruste etevyyden mittaamisessa on luonnollisesti tuomarin virkaa hakevien tai siihen ilmoittautujien julkaisemien oikeustieteellisten kirjojen ja artikkelien laatu. Jos tämä puoli sivuutetaan KKO:n jäsenten rekrytoitaessa ja virkaesityksissä tyystiin, olla kyllä pahasti hakoteillä.
Nyt KKOssa haetaan jälleen jäsentä. Tällä kertaa 1.10.2015 alkaen. Eikö näitä kahta hakua olisi voinut toteuttaa samalla kertaa ja siten olisi voitu arvioida eritaustaisia hakijoita samalla kertaa? http://korkeinoikeus.fi/fi/index/ajankohtaista/avoimetvirat/jasenenvirka1.10.2015lukien.html
Kyllä, noin olisi voinut odottaa. KKO:n viime viikolla eli 3.6.-15 tekemässä virkaesityksessä todetaan seuraavaa (kappale 19):
"Korkein oikeus on kuluvana vuonna 2015 sopeuttanut toimintaansa kiristyvän valtiontalouden vuoksi vuosittain aleneviin määrärahoinsa muun ohella lykkäämällä kummankin vuoden aikana vapautuvan jäsenen viran täyttämistä. Tästä puolestaan seuraa jäsenmäärän jääminen vuonna 2015 alemmaksi kuin se on viime vuosina vakiintuneesti ollut".
Vajaassa viikossa em. suunnitelmasta on siis päätetty poiketa, sillä seuraava jäsenen virka vapautuu KKO:ssa 11.7. eikä sen täyttäminen viivästy kuin korkeintaan kolme kuukautta. KKO:n jäsenmäärä on tämän vuoden lopussa täsmälleen sama kuin se viime vuosina ollut.
Olisiko meidän uusi uljas oikeus- ja työministerimme (ps) höylisti luvannut KKO:lle lisää rahaa?
Se hyvä puoli eri virantäytöistä on, että nyt myös sellaiset matti myöhäset saavat tilaisuuden yrittää onneaan, jotka eivät ilmoittautuneet edellisellä kierroksella kisaan.
"kun käräjätuomarin työ ei kuitenkaan opeta kovin paljon lakimiehelle, joka on ollut hovioikeudessa ja korkeimmasssa oikeudessa töissä."
Rohkenen olla eri mieltä, jos verrataan ison käräjäoikeuden riita-asioihin erikoistunutta käräjätuomaria hovioikeudenneuvokseen, jonka juttukannasta noin 80 prosenttia koostuu rikosasioista ts ehdottomaan vankeusrangaistukseen tuomittujen taparikollisten valituksiin, joiden tarkoituksena on välttyä sen kertaiselta linnareissulta. Korkeimman oikeuden esittelijänä toiminen antaa syvän tiedon omasta rootelista, mutta muistelen, että blogisti ei aiemmin ole pitänyt hyvänä KKO:n esittelijöidenkään nimittämistä KKO:n jäseniksi.
Blogisti kritisoi perustellusti sitä, että KKO:n virkanimityksissä viitataan kintaalla oikeustieteellisille julkaisuille ja ansioille tutkimustoiminnassa. Vastaava menettelytapa on käytössä myös alempien tuomioistuimien virantäytössä, joten tältä osin KKO toimii kuten tuomarinvalintalautakunta. Mitä tulee Antilan nimitykseen, niin blogistin siteeraamat kohdat vaikuttavat melko tendenssimäiseltä perustelemiselta; kun Antila on haluttu nimittää, niin sitten väännetään sille sopivat perustelut.
Voi toki olla niin kuin edellä todettin, että Antilaa on päätetty tavallaan jo kättelyssä tai ehkä jo etukäteen esittää virkaan, kenties hänelle on myös KKO:sta vinkattu virasta ja pyydetty ilmoittautumaan siihen.
Jottei asia näyttäisi niin "pahalta" tai selvältä, loppuarviossa Antilan ansioita on verrattu kahden muun framille nostetun kandidaatin (Uusitalo ja Välimaa) kanssa. Muut ja todella vahvat viranhakijat (esim. Hirvelä ja Fredman) on jätetty ikään kuin varmuuden vuoksi loppukisan ulkopuolelle. Kolmen "koplan" vertailu vaikuttaa näennäiseltä, sitä ei voida pitää kolmen finalistin ansioiden todellisena punnintana.
Oikeuskansleri ja eduskunnan oikeusasiamies ovat ratkaisuissaan puuttuneet valtion ja kuntien viranomaisten nimitysmuistioiden tms selvitysten puutteellisuuksiin, painotuksiin ja tasapuolisuuksiin.
Helppoa tasapainottelu ei aina ole. Ennen tuomarinvalintalautakuntaa jotkut nuoremmat viskaalit hakivat hovioikeudenneuvoksen virkaa, jota eivät joutuisi valmistelemaan nimitysesityksiä.
En ole huomannut kannanottojen koskeneen oikeuslaitosta. Samalla viivalla täälläkin silti ollaan.

matches: KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKo KKO KKO KKO KKO


text:
Tänään, 17.10.
Eilen, 16.10.Tänään, 17.10.Huomenna, 18.10.Torstai 19.10.Perjantai 20.10.Lauantai 21.10.Sunnuntai 22.10.Maanantai 23.10.Tiistai 24.10.Keskiviikko 25.10.Torstai 26.10.Perjantai 27.10.
Yle TV1 Tiistai 17.10.
MOT : Lobbarit ilman rajoja
Lobbarit toimivat Suomessa vailla säätelyä. Muualla Euroopassa lobbausta rajoitetaan yhä tarkemmin. Esimerkiksi EU:ssa on käytössä avoimmuusrekisteri ja vain rekisteröityneet lobbarit pääsevät tapaamaan virkamiehiä. Eduskunnan vierailijatietojen tuhoaminen on nostanut jälleen esiin vaatimukset lobbausrekisterin perustamisesta myös Suomeen. Toimittajana Tiina Lundell. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
6.42 Eriarvoisuus lisääntymisterveydessä 6.51 Lue lapselle! 7.16 Ideologinen työttömyys 7.44 Nuorisorikollisuus laskee 7.51 Beninin ripulirokotetutkimuksen kokemuksia 8.19 Meeri Koutaniemi ja Maija Salmi 8.44 Jälkipörssi HD
Vieraana Euroopan kiertueelle valmistautuva Samu Haber. Mietimme, miksi raha-asioista puhuminen on tabu suomalaisille. Juontajina Inkeri Alatalo ja Nuutti Takkinen. #puoli7 HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Kausi 10, 15/18. Raivon vallassa. Nuori nainen kuolee kujalla sattuneessa räjähdyksessä. Uhri on Wattsin pitkään etsimä nainen. Tapaus johtaa Murdochin salamyhkäisen yhteisön jäljille. HD Äänitekstitys: suomi. K12 (ahdistus).
Kun Öölantia kahtia kaivettiin. Vuonna 1940 Ruotsissakin varauduttiin Saksan hyökkäykseen. Maan toiseksi suurin saari aiottiin jakaa keskeltä kahteen osaan. Miten pitkälle hanke eteni? Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: ruotsi. Äänitekstitys: suomi.
15/22. Marjojen vuoksi. Kaupungin laitamilta löytyy ihmisluuranko. Kuka uhri on ja mihin hän kuoli? Will ja Kate tutkivat tapausta yhteistyössä paikallisen seriffin kanssa, jonka osuus tutkinnassa on hämmentävä. (U) HD Äänitekstitys: suomi. K12 (väkivalta, ahdistus).
(Suomi 1943, 77') O: Yrjö Norta. R: Leo Lähteenmäki, Eija Karapää, Emmi Jurkka, Kalevi Viherpuu. Maskottiarpa joutuu vääriin käsiin aiheuttaen taiteilijahotellissa hauskan väärinkäsitysten vyöryn. Mv. Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Arviot: IMDb 5.0
Molli-Jorin ikimuistoisia lauluja Suomen Yleisradion elokuva- ja videoarkistoista eri vuosikymmeniltä. Uusinta. www.yle.fi/ikimuistoinen Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Voiko etuuksia nostaa, jos ei ole aikomustakaan ottaa vastaan töitä? Vouhkataanko sähköautoista liikaa? Juontajana Jan Andersson #yleastudio HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Muisti: Wiiman kuuma lasti
Vuonna 1953 suomalainen tankkeri Wiima joutui keskelle maailmanpoliittista selkkausta. Laiva lähti viemään öljyä Kiinaan, joka oli kauppasaarrossa Korean sodan takia. Ohjelmassa matkaa muistelee mm. laivan sähköttäjä. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Kausi 10, 16/18. Aito rakkaus. Nuoren tytön ruumis löytyy hylätystä rakennuksesta. Ruumiin vierestä löytyy myös piirroksia uhrista. Epäilykset kohdistuvat nuorisojoukkoon, joka suhtautuu pakkomielteisesti kuolemaan. HD Äänitekstitys: suomi. K12 (ahdistus).
Vieraana Myrskyluodon Maijaa esittävä näyttelijä Laura Alajääski. Esittelemme myös mm. meemeistä tutun shiba-koirarodun. Juontajina Inkeri Alatalo ja Nuutti Takkinen. #puoli7 HD
Naisten asunnottomuus kasvaa. Miltä tuntuu olla asunnoton nainen? Juontajana Satu Miettinen #yleastudio HD
Kausi 1, 6/10. Saksalaisten salamahyökkäysten raivotessa Halcyonin vieraat menevät suojaan kellariin. Emma on avustustehtävissä hotellin ulkopuolella. Tobyn tunteet kuohuvat. Löytävätkö Sonny ja Betsey yhteisen sävelen? HD Äänitekstitys: suomi. K12 (ahdistus).
Tiistai 17. lokakuuta 2017, vko 42
Uutisklipit: 36 pandavauvaa tuotiin näytille ensi kertaa Lounais-Kiinassa
Tänään 11:54
Uutisjutut: Kotimaa: Esko Aho on huolissaan poikia syrjivästä koulusta
Huomenta Suomen Uutiset: Tiistai 17.10. klo 8:30

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD