Kunnallinen eläkelaki (kumottu) 549/2003
878/2015
1448/2011
1447/2011
720/2010
1210/2009
916/2008
1006/2007
260/2007
713/2004
921/2003
Kunnallinen eläkelaki (kumottu) 549/2003 KuEL
Hallituksen esitys 197/2002, 94/2002
Antopäivä: 13.6.2003
Julkaisupäivä: 23.6.2003
Voimassa: 1.8.2003 - (ks. L 550/2003)
1159/2015MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 254/2014Antopäivä: 18.9.2015Julkaisupäivä: 23.9.2015Voimassa: 1.1.2016 - Huomautus: muutt. 137 ja 165 §:ää
878/2015MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 278/2014Antopäivä: 7.8.2015Julkaisupäivä: 10.8.2015Voimassa: 1.1.2016 - Huomautus: muutt. 14, 76, 114 ja 145 §:ää sekä 130 §
265/2015MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 256/2014Antopäivä: 20.3.2015Julkaisupäivä: 25.3.2015Voimassa: 1.4.2015 - Huomautus: muutt. 3 §:ää
196/2015MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 340/2014Antopäivä: 6.3.2015Julkaisupäivä: 10.3.2015Voimassa: 1.4.2015 - Huomautus: lis. 139 a–139 d ja 165 a–165 d §
1228/2014MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 213/2014Antopäivä: 19.12.2014Julkaisupäivä: 23.12.2014Voimassa: 1.1.2015 - Huomautus: muutt. 22 §
1080/2014MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 208/2014Antopäivä: 12.12.2014Julkaisupäivä: 17.12.2014Voimassa: 1.1.2015 - Huomautus: muutt. 138–140 §:ää
894/2014MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 120/2014Antopäivä: 7.11.2014Julkaisupäivä: 11.11.2014Voimassa: 1.1.2015 - Huomautus: muutt. L:n 801/2012 voimaantulosäännöstä
893/2014MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 120/2014Antopäivä: 7.11.2014Julkaisupäivä: 11.11.2014Voimassa: 1.1.2015 - Huomautus: muutt. L:n 713/2004 voimaantulosäännöstä
892/2014MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 120/2014Antopäivä: 7.11.2014Julkaisupäivä: 11.11.2014Voimassa: 1.1.2015 - Huomautus: muutt. 22 § sekä 88, 91, 98 ja 134 §:ää
873/2014MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 109/2014Antopäivä: 7.11.2014Julkaisupäivä: 11.11.2014Voimassa: 1.1.2015 - Huomautus: muutt. 140 §:ää, lis. 100 a §
801/2012MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 77/2012Antopäivä: 14.12.2012Julkaisupäivä: 19.12.2012Voimassa: 1.1.2013 - Huomautus: muutt. 10, 13 ja 147 § sekä 14, 36 ja 42 §:ää
554/2012MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 67/2012Antopäivä: 19.10.2012Julkaisupäivä: 19.10.2012Voimassa: 1.1.2013 -
1448/2011MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 96/2011Antopäivä: 22.12.2011Julkaisupäivä: 28.12.2011Voimassa: 1.1.2012 - Huomautus: muutt. L 713/2004 voimaantulosäännöstä
1447/2011MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 96/2011Antopäivä: 22.12.2011Julkaisupäivä: 28.12.2011Voimassa: 1.1.2012 -
1177/2011MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 30/2011Antopäivä: 25.11.2011Julkaisupäivä: 29.11.2011Voimassa: 1.1.2012 -
682/2011MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 274/2010Antopäivä: 17.6.2011Julkaisupäivä: 22.6.2011Voimassa: 1.7.2011 - Huomautus: muutt. 162 ja 164 §:ää, lis. 163 §
1092/2010MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 118/2010Antopäivä: 10.12.2010Julkaisupäivä: 16.12.2010Voimassa: 1.1.2011 - (osittain 1.1.2012)
942/2010MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 44/2010Antopäivä: 5.11.2010Julkaisupäivä: 11.11.2010Voimassa: 1.1.2011 - Huomautus: muutt. 68 §:ää
720/2010MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 50/2010Antopäivä: 20.8.2010Julkaisupäivä: 26.8.2010Voimassa: 1.3.2011 - Huomautus: muutt. 126 §:ää
469/2010MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 4/2010Antopäivä: 4.6.2010Julkaisupäivä: 10.6.2010Voimassa: 1.1.2011 -
1210/2009MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 178/2009Antopäivä: 22.12.2009Julkaisupäivä: 30.12.2009Voimassa: 1.1.2010 - Huomautus: muutt. 52, 53 ja 126 §:ää
925/2009MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 170/2009Antopäivä: 20.11.2009Julkaisupäivä: 27.11.2009Voimassa: 1.1.2010 - (osittain 1.1.2011)
638/2009MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 73/2009Antopäivä: 14.8.2009Julkaisupäivä: 21.8.2009Voimassa: 1.1.2010 - (osittain 1.1.2012)
916/2008MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 66/2008Antopäivä: 19.12.2008Julkaisupäivä: 23.12.2008Voimassa: 1.1.2009 - Huomautus: muutt. 132 § ja 137 §:ää, lis. 137 a §
461/2008MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 65/2008Antopäivä: 26.6.2008Julkaisupäivä: 2.7.2008Voimassa: 1.1.2009 -
1114/2007MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 53/2007Antopäivä: 30.11.2007Julkaisupäivä: 10.12.2007Voimassa: 1.1.2008 - Huomautus: muutt. 132 §:ää
1006/2007MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 56/2007Antopäivä: 9.11.2007Julkaisupäivä: 15.11.2007Voimassa: 1.1.2008 -
260/2007MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 186/2006Antopäivä: 16.3.2007Julkaisupäivä: 19.3.2007Voimassa: 1.5.2007 -
1293/2006MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 86/2006Antopäivä: 22.12.2006Julkaisupäivä: 29.12.2006Voimassa: 1.1.2007 -
423/2006MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 19/2006Antopäivä: 2.6.2006Julkaisupäivä: 7.6.2006Voimassa: 1.1.2007 - Huomautus: muutt. 2 §:ää
1216/2004MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 205/2004Antopäivä: 21.12.2004Julkaisupäivä: 27.12.2004Voimassa: 1.1.2005 -
713/2004MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 45/2004Antopäivä: 30.7.2004Julkaisupäivä: 6.8.2004Voimassa: 1.1.2005 -
1188/2003MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 85/2003Antopäivä: 19.12.2003Julkaisupäivä: 29.12.2003Voimassa: 1.1.2004 -
921/2003MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 42/2003Antopäivä: 14.11.2003Julkaisupäivä: 19.11.2003Voimassa: 1.1.2004 -
45/2012Sosiaali- ja terveysministeriön asetus kunnaneläinlääkärin eläkettä kartuttavista palkkioista (kumoutunut)
44/2012Sosiaali- ja terveysministeriön asetus kunnallisesta eläkelaitoksesta viimeisenä eläkelaitoksena (kumoutunut)
1299/2011Valtioneuvoston asetus evankelis-luterilaisen kirkon ja Kansaneläkelaitoksen henkilöstön eläkkeiden maksamiseen tarvittavien varojen siirrosta ja kustannusten korvaamisesta kunnalliselle eläkelaitokselle (kumoutunut)
784/2010Valtioneuvoston asetus valtion eläkkeiden maksamiseen tarvittavien varojen siirrosta ja kustannusten korvaamisesta kunnalliselle eläkelaitokselle (kumoutunut)
15/2009Valtiovarainministeriön asetus kunnallisista eläkkeistä (kumottu)
665/2003Sisäasiainministeriön asetus kunnallisista eläkkeistä
HE 197/2002 Hallituksen esitys eduskunnalle kunnalliseksi eläkelaiksi ja kunnallisen eläkelain voimaanpanolaiksi annetun hallituksen esityksen (HE 94/2002 vp) täydentämisestäHyväksytty muutettuna 549/2003
HE 94/2002 Hallituksen esitys eduskunnalle kunnalliseksi eläkelaiksi ja kunnallisen eläkelain voimaanpanolaiksiHyväksytty muutettuna 549/2003
HE 340/2014 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi kunnallisen eläkelain, valtion eläkerahastosta annetun lain sekä Finanssivalvonnasta annetun lain 4 ja 5 §:n muuttamisestaHyväksytty 196/2015
HE 278/2014 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi maatalousyrittäjän työtapaturma- ja ammattitautilaiksi ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 878/2015
HE 256/2014 Hallituksen esitys eduskunnalle perhehoitolaiksiHyväksytty 265/2015
HE 254/2014 Hallituksen esitys eduskunnalle tilintarkastuslaiksi ja laiksi julkishallinnon ja -talouden tilintarkastuksesta sekä eräiksi niihin liittyviksi laeiksiHyväksytty 1159/2015
HE 213/2014 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi kuntoutuksen asiakasyhteistyöstä annetun lain kumoamisesta sekä eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty muutettuna 1228/2014
HE 208/2014 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi kunnallisen eläkelain muuttamisestaHyväksytty 1080/2014
HE 120/2014 Hallituksen esitys eduskunnalle työeläkelakien ja eräiden niihin liittyvien lakien muuttamisestaHyväksytty 892/2014
HE 120/2014 Hallituksen esitys eduskunnalle työeläkelakien ja eräiden niihin liittyvien lakien muuttamisestaHyväksytty 893/2014
HE 120/2014 Hallituksen esitys eduskunnalle työeläkelakien ja eräiden niihin liittyvien lakien muuttamisestaHyväksytty 894/2014
HE 109/2014 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi eräiden työeläkelakien ja Kansaneläkelaitoksesta annetun lain muuttamisestaHyväksytty 873/2014
HE 77/2012 Hallituksen esitys eduskunnalle varhennettua vanhuuseläkettä ja osa-aikaeläkettä koskevien säännösten muuttamiseksiHyväksytty 801/2012
HE 67/2012 Hallituksen esitys eduskunnalle valtion eläkeasioiden hoitoon liittyvien tehtävien siirtämistä Valtiokonttorista Kevalle koskevaksi lainsäädännöksiHyväksytty 554/2012
HE 96/2011 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi kunnallisen eläkelain, valtion eläkelain, kunnallisen eläkelain muuttamisesta annetun lain voimaantulosäännöksen, kunnallisen eläkelain voimaanpanolain ja valtion eläkelain voimaanpanosta annetun lain muuttamisesta Hyväksytty 1447/2011
HE 96/2011 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi kunnallisen eläkelain, valtion eläkelain, kunnallisen eläkelain muuttamisesta annetun lain voimaantulosäännöksen, kunnallisen eläkelain voimaanpanolain ja valtion eläkelain voimaanpanosta annetun lain muuttamisesta Hyväksytty 1448/2011
HE 30/2011 Hallituksen esitys eduskunnalle kunnallisen eläkelain, valtion eläkelain, valtion eläkelain muuttamisesta annetun lain ja evankelis-luterilaisen kirkon eläkelain muuttamisestaHyväksytty muutettuna 1177/2011
HE 274/2010 Hallituksen esitys eduskunnalle asian uudelleen käsittelyä koskevien säännösten muuttamiseksi sosiaaliturvaetuuksia koskevassa lainsäädännössä Hyväksytty 682/2011
HE 118/2010 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi kunnallisen eläkelain, valtion eläkelain ja Kansaneläkelaitoksesta annetun lain 13 ja 14 §:n muuttamisesta Hyväksytty muutettuna 1092/2010
HE 50/2010 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi takuueläkkeestä ja eräiden siihen liittyvien lakien muuttamisestaHyväksytty 720/2010
HE 44/2010 Hallituksen esitys eduskunnalle henkilöstörahastolaiksi ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksi Hyväksytty 942/2010
HE 4/2010 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi valtion eläkelain, kunnallisen eläkelain, valtiokonttorista annetun lain ja eräiden niihin liittyvien lakien muuttamisestaHyväksytty muutettuna 469/2010
HE 178/2009 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi julkisesta työvoimapalvelusta annetun lain ja eräiden muiden lakien muuttamisesta Hyväksytty 1210/2009
HE 170/2009 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi kunnallisen eläkelain, kunnallisen eläkelain voimaanpanolain 3 §:n ja valtion eläkelain muuttamisesta Hyväksytty 925/2009
HE 73/2009 Hallituksen esitys eduskunnalle viimeisen eläkelaitoksen periaatetta koskevan lainsäädännön muuttamiseksiHyväksytty 638/2009
HE 66/2008 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi Finanssivalvonnasta ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 916/2008
HE 65/2008 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi kunnallisen eläkelain muuttamisesta ja eläinlääkintähuoltolain 14 §:n 2 momentin kumoamisestaHyväksytty 461/2008
HE 56/2007 Hallituksen esitys eduskunnalle eräiden tehtävien siirtämistä valtiovarainministeriöön koskevaksi lainsäädännöksiHyväksytty 1006/2007
HE 53/2007 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi Eläketurvakeskuksesta annetun lain muuttamisesta ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 1114/2007
HE 186/2006 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi kunnallisen eläkelain muuttamisestaHyväksytty 260/2007
HE 86/2006 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi kunnallisen eläkelain muuttamisestaHyväksytty muutettuna 1293/2006
HE 19/2006 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi kunnallisen eläkelain 2 §:n muuttamisestaHyväksytty 423/2006
HE 205/2004 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi kunnallisen eläkelain muuttamisestaHyväksytty 1216/2004
HE 45/2004 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi kunnallisen eläkelain muuttamisesta ja laiksi kunnallisesta viranhaltijasta annetun lain 34 §:n muuttamisestaHyväksytty muutettuna 713/2004
HE 85/2003 Hallituksen esitys eduskunnalle viimeistä eläkelaitosta koskevien säännösten tarkistamiseksi ja tietosuojaa koskevien säännösten säätämiseksi pysyväksi lainsäädännöksiHyväksytty 1188/2003
HE 42/2003 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi kunnallisen eläkelain muuttamisestaHyväksytty 921/2003


text:
Mitä Homo Miehelle 30v Lahjaksi Mies Panee Miestä / Vapaa Homoseksuaali
parhaat porno sivut seksi ilmoitukset gay
24 February, 2018 by Linn William
De fotos porno japonesas porno videos xxx folladas anal videos videos sexo anal porno viejas muy peludas vídeos porno lesbianas putas españolas porno en coños peludos ver videos de masajes sexo anal maduritas tetonas videos porno actrices porno 18 videos bixesuales vidios eroticos maduras caliente samantha bentley tetona sexo entre lesbianas gratis españolas dunia montenegro videos jovenes porno pornstars ver pelicula porno gratis travestis gratis enormes naturales videos porno bisex videos gratis latinas tetonas follando coñitos calientes cumlouder vidios porno árabe porno samantha bentley videos porno sexo negro follando videos porno gratis massage rooms pareja amateur porn video rita faltoyano arabes follar hoy nenas calientes enanas porn party porn travestis gratis videos eroticos lesvianas videos xxx conos peludos hd hd tetonas gorditas el fontanero videos caseros de travestis alanah rae cumloader xxx porn pros videos gratis gigi rivera videos porno duro porno de lesbianas porno gratis amateur xxx ver peliculas porno maduras grandes videos jovenes follando porno arabes porno sexo pornstar famosas follando culonas gratis travestis sexo madura nekane follando vídeos pornos maduras culos gigantes porno de porno maduritas porn tube cumlauder gratis hd cuarentonas cachondas follando jovenes rubuas 19 sexo interracial porno gratis vecina vídeos xxx videos poorno videos gratis videos videos anal vicky storm porno animado vieos porno rubias 19 ver videos gratis de solteras tetonas follar follando con enanas latinas indias follando muy putas gratis los mejores vídeos de abuelas videos porno madre videos español trios videos eroticos videos de asiaticas x video porn tube conexion samanta porno gratis polla cumloader parejas porno español xxx abuelos videos maduras hd enanas porn tube porno pornografia xxx maduras gratis videos porno rubias vidios de gordas gratis de porno folladas por el mejor video mamada video de follar mamadas rubias maduras gratis maduras best porn porno en la abuela maduras porno gratis de masajes eroticos videos porno tube tetona grandes putas hd videos porno de gordas videos porno gratis de casa cachonda porno tranxesual videos folladas maduras en español xxx rubias 19 sexo gratis cumlouder videos gratis de travestis follando videos de maduras maduras.
con mujeres maduras orgias amater videos de maduras españolas vidio videos porno cocina pornotube vídeos porno masage rooms ama de xxx abuelas coños muy xorras putitas xxx gordas videos gratis travestis follando videos manga porno lesbico gratis mujeres sado porno fakings xxx 69 xxx xxx en español hd videos gratis en tetas porno asiaticos maduras cachondas tias guarras follando parejas sextube porno de tios follando duro videos porno con negros follando playas nudistas porno grati sexo con tetas naturales hombres xxmaduras peliculas porno de mujeres tetonas maduras jinx maze lesbianas negras x rubias ver porno de lesbianas penes eyaculando videos x videos de lucía videos porno español videos sexo cam amater xxx mujeres muy grandes follando videos lesbianas como follar porno gratis pornotube hd travestis con embarazadas videos de maduras folladas caseras pollas grandes pollas peludas porno mujeres maduras amater porno de maduras lesvianas gratis viejos follando gorda vídeos porn abuelas x grandes ver videos xxx negros porno eyaculacion femenina rubuas 19 vids ama de travestis pollasgrandes videos masaje porn culos de tetonas y tetonas gorditas vídeos de parejas porno vieja tetona follando se folla en español videos porno chatroulette muyputas teen porn culos xxx gratis maduras videos chicas porno de lesbianas tetonas interracial chicas rubias vidios xx porn videos porno españoles cumloader parejas mujeres putas tetonas peludas chupar un coño peludo porno gratis porno gratis videos de sexo anal maduritas solo porno pelirojas videos follando en hd porno gorditas videos maduritas porotube follando italiana follando a tope madura española videos de lesbianas penetracion vaginal porno de travestis en español gratis redporn chicas des nudas pelis porno hd xxx chicas pornos video porno en publico videos prono x-art videos videoa xxx peliculas xxx porno gratis fotos porno maduras gratis masajes eroticos videos gratis en español de travestis follando tetonas videos xxx francheska jaimes porno poprno milfs porno.
cumlouder xxx lesbiana gorda follando hentai porno cratis agatha vania porno masturbacion maduras.
Niin että kyllä niitä peräkammarityttöjäkin on! Luukku asujalla voi pahimmillaan vain vouti käydä ovella, tv-lupaakaan ei pian syynätä. Sitten masentuvat ja alkavat popsimaan pillereitä. Voe luoja mitä pastaa! Ehkä hän ei vain sopeutunut mihinkään rooliin tai suuri maailma tuntui vain muuten vieraalta. Autoni, bensani, harrastevälineeni ja -maksuni, huvitukseni tapahtumat, matkat, CD: Töitä oli edelleen pätkittäin kunnes luvun puolivälin jälkeen sain ensimmäisen pysyvän työpaikan missä olen edelleen. Ei ole mikään pakko eikä suotavaakaan katkaista yhteyksiä vanhempiinsa. En kyllä vanhempien luona asuisi. On myös monenlaista sairautta,joka ei näy päälle päin,mikä estää nuoren lähtemästä maailmalle. Nämä ei tiedä ovatko homoja vai heteroita. Syy siihen miksei minulla ole omaa huonetta, on se, etten itse halunnut sellaista.

matches: hd hd hd hd hd hd hd hd


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiArkkitehtuurianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiVärikäsViileäTietokoneetSöpöKukkaHauskaPelitTytötteLomaHDKuumaElääLogoRakkausElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisää	Kotiin / linnut / pöllö tapetti HD	pöllö tapetti HD
3,143 näkymät
0	pöllö tapetti HD
Tässä on joukko pöllö tapetti HD Collection Pöytäkoneet, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä HDwallpaper20.com, on yli sata tuhansia taustakuvia ovat saatavilla ilmaiseksi Lataus. Voit ladata Joka taustakuvat veloituksetta, Koska nämä taustakuvat ovat lataaja käyttäjille.
Jos Like This pöllö taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja HD Lover Edellinen: Manchester United tapetti HD
seuraava: ruusut tapetti HD
my little pony taustakuva ilmaiseksi Lataalasten tapetti ilmaiseksi LataaJustin Bieber taustakuva ilmaiseksi Lataamotivoiva taustakuvia HDtapetti omena ilmaiseksi Lataataustakuva tyttöjen vapaa LataaHyvää yötä tapetti HD Collectiontapetti abstrakti HDislamic taustakuvia HDjeesus tapetti HD Suunnitellut HDwallpaper20.com | Powered by zuuur.com	© Copyright 2016, Kaikki oikeudet pidätetään	Siirry alkuun

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Teho, lämpötila ja äänentaso - AMD Radeon HD 6450: Caicos saapuu
Hardware.fi > Artikkelit > AMD Radeon HD 6450: Caicos saapuu > Teho, lämpötila ja äänentaso
Ennen seuraavia testejä on hyvä huomioida, että testeissä käytetyt Gigabyten GeForce GT 220 ja GeForce GT 430 perustuvat valmistajan omaan jäähdytysjärjestelmään. Ne siis eroavat ominaisuuksiltaan Nvidian referenssimalleista.
Lisäksi Radeon HD 5550 ja Radeon HD 5450 sisältävät passiivisen jäähdyttimen, eli niistä ei kuulu ääntä ollenkaan. Mittaustuloksissa näkyy ainoastaan järjestelmän muiden komponenttien ääni.
Mittaukset on suoritettu 2,5 cm etäisyydellä näytönohjaimen tuulettimesta, jotta melunlähteeksi voidaan identifioida nimenomaan näytönohjain.
Käytimme näytönohjainten kuormitukseen FurMarkia, sillä normaalisti testeissä käytetty 3DMark 11 ei toimi GeForce GT 220:n kanssa. Tästä syystä tulokset ovat korkeammat kuin mitä normaalissa pelikäytössä yleensä nähdään. Radeon HD 6450 sijoittuu odotetusti joukon keskivaiheille.
Gigabyten GV-220OC-1G1-mallin jäähdytin tarjoaa hyviä tuloksia. Mielenkiintoista on myös passiivijäähdytetyn Radeon HD 5450:n lämpötila, joka on kuormituksessa matalampi kuin tuulettimella varustettu Radeon HD 6450.
Radeon HD 6450 referenssimalli ei näytä näiden tulosten perusteella houkuttelevalta, mutta kannattaa huomioida, että testin vertailukappaleina toimivat Radeon-mallit ovat täysin hiljaisia passiivijäähdytyksellään. Toisaalta ainakin Gigabyte ja Asus tarjoavat hiljaisilla jäähdyttimillä varustettuja malleja.
Edellinen sivuBlu-ray 3D -kuvan purkamisen kiihdytys
Seuraava sivuMahdollisesti hyvä HTPC-kortti, kunhan hinta on hyvä

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD


kh17092002
Kunnanhallitus KOKOUSKUTSU
Laatimispäivämäärä: 10.09.2002
Aika 17.09.2002 kello 17.30
222 §	KOKOUKSEN LAILLISUUS JA PÄÄTÖSVALTAISUUS	Sivu 246
223 §	PÖYTÄKIRJAN TARKASTAJIEN VALINTA	Sivu 246
224 §	TALOUDEN TOTEUTUMINEN AJALLA 1.1.-31.7.2002	Sivu 247
225 §	TIEDOKSI SAATETTAVAT ASIAT	Sivu 248
226 §	PÖYTÄKIRJOJEN TIETOON SAATTAMINEN Sivu 249
227 §	JÄMIN ASEMAKAAVA II KÄSITTELY Sivu 250
228 §	MIELAHDEN RANTA-ASEMAKAAVAN MUUTOS	Sivu 251
229 §	SUURIMAAN KOULUN URAKKATARJOUSTEN KÄSITTELY	Sivu 252
230 §	JÄSENTEN EHDOTTAMINEN VEROTUKSEN OIKAISULAUTAKUNTAAN	Sivu 254
231 §	LEADER+ -HANKKEIDEN VÄLIAIKAINEN RAHOITUS	Sivu 256
232 §	ELINKEINOTOIMEN ERÄIDEN TEHTÄVIEN HOITAMINEN AJALLA 1.01.-31.11.2002	Sivu 257
233 §	SEUDULLISEN ELINKEINOYHTIÖN PERUSTAMINEN	Sivu 258
234 §	LAUSUNNON ANTAMINEN JÄMIN ALUEEN YMPÄRISTÖLUPAHAKEMUKSIIN	Sivu 260
KOKOUSAIKA 17.09.2002 kello 17.30 - 18.47
ASIAT §§ 222 - 235
222 §	KOKOUKSEN LAILLISUUS JA PÄÄTÖSVALTAISUUS
223 §	PÖYTÄKIRJAN TARKASTAJIEN VALINTA
224 §	TALOUDEN TOTEUTUMINEN AJALLA 1.1.-31.7.2002
Esityslistan liitteenä on talouden toteutuminen ajalle 1.1.-31.7.2002. Liite nro 224.1. Vertailun mahdollistamiseksi liitteessä on myös tilanne vastaavana ajankohtana vuotta aiemmin.
Ehdotus: Kunnanhallitus merkitsee talouden toteutumisen ajalla 1.1.-31.7.2002 tiedokseen.
Lisäksi kunnanhallitus päätti, että laaditaan arvio kansanterveystyön tulevasta menojen ylityksestä.
225 §	TIEDOKSI SAATETTAVAT ASIAT
- Turun Yliopisto. Satakunnan ympäristöntutkimuslaitos: Tykköönjärven tilan arviointi ja kunnostusselvitys
- Tietoyhteiskuntayksikkö: Prosessin kuvausdokumentin rakenne
- Aluearkkitehti Ilmari Mattila: Aluearkkitehtitoimintaa vuosina 2001 - 2002
- Valtiokonttori: Kustannusten korvaaminen ajalta 1.1.2001- 31.12.2001
- Kuntakompassi: Taustatietoa kunta-asioista
- Ennakkotieto verovuoden 2001 veroista
226 §	PÖYTÄKIRJOJEN TIETOON SAATTAMINEN
- Muistio Karhukuntatoimikunnan kokouksesta	30.08.2002
- Maankäyttö- ja kaavoitustoimikunta	03.09.2002
Maankäyttö- ja kaavoitustoimikunta	3 §	03.09.2002
227 §	JÄMIN ASEMAKAAVA II KÄSITTELY
Jämin asemakaavan II vaiheen kaavaluonnoksesta on pyydetty lausuntoja ja niitä on saatu seuraavilta:
- tekninen lautakunta
- Tykistöprikaati
- Aluearkkitehti Ilmari Mattila
- Kankaanpään kansanterveystyön kuntayhtymä / vastaava eläinlääkäri
Lounais-Suomen ympäristökeskus ei määräaikana antanut lausuntoaan.
Päätös: Ehdotetaan kunnanhallitukselle, että lausunnoissa esitetyt huomautukset huomioidaan kaava-luonnoksessa ja kaavaselostuksessa olevat virheet korjataan. Sen jälkeen kaava asetetaan ehdotuksena nähtäville.
KH 227 §
Kaavaluonnoksen pohjalta on kaavaehdotukseen tehty lausuntojen mukaisia korjauksia ja tarkennuksia. Lausunnot ovat liitteenä 227.1.
Kaavaluonnos on ollut yleisesti nähtävillä 22.7.-9.8.2002 välisen ajan. Nähtävilläoloaikana luonnokseen ei ole tehty yhtään muistutusta. Asemakaavaehdotus on nähtävillä kunnanhallituksen kokouksessa.
Ehdotus:	Kunnanhallitus päättää asettaa Jämin asemakaavan II vaiheen kaavaehdotuksen yleisesti nähtäville ja pyytää ehdotuksesta maankäyttö- ja rakennuslain mukaiset lausunnot.
228 §	MIELAHDEN RANTA-ASEMAKAAVAN MUUTOS
Mielahden ranta-asemakaavan muutos ja pienehkö laajennus tuli vireille koska voimassa oleva kaava ei enää vastaa nykykäytännön mukaisia tarpeita. Ranta-asemakaavan kokonaisrakennusoikeus säilyy entisellään, mutta lomarakennuspaikkoja keskitetään, jolloin alueelle jää laajemmat yhtenäiset rakentamattomat virkistys- ja suojelualueet.
Alueella on tehty luontokartoitus ja merkittävimpien muutosten osalta on tehty sopimuksen yksityisten maanomistajien kanssa.
Osallistumis- ja arviointisuunnitelma valmistui 28.3.2002 ja se oli nähtävillä 11.-16.4.2002. siitä ei jätetty yhtään muistutusta.
Ehdotus:	Kunnanhallitus päättää asettaa ehdotuksen Mielahden ranta-asemakaavan muutokseksi yleisesti nähtäville ja pyytää siitä maankäyttö- ja rakennuslain mukaiset lausunnot.
Tekninen lautakunta	139 §	15.07.2002
Kunnanhallitus	188 §	29.07.2002
229 §	SUURIMAAN KOULUN URAKKATARJOUSTEN KÄSITTELY
Tekninen ltk 139 §	Suurimaan koulusta on laadittu korjaussuunnitelmat.
Korjaustöistä on pyydetty urakkatarjoukset seuraavilta urakoitsijoilta:
- Elon Rakennus Ky, Kankaanpää
- Jarsu Oy, Jämijärvi
- Lvi-halli S. Peltomäki Oy, Kankaanpää
- Keskus-Veljet Oy, Jämijärvi
- Rakennusliike Vuorinen Oy, Kankaanpää
- Lämpöpalvelu H. Seppälä Ky, Kankaanpää
Määräaikaan mennessä saatiin tarjoukset seuraavilta urakoitsijoilta:
Tarjoukset avasivat 25.06.2002 klo 7.30 Pentti Virtanen ja Tuula Koskinen.
Urakka-asiakirjat on valmistellut Pentti Virtanen.
Talousarviossa on varattu 50.000 €:n määräraha korjaustöihin.
Koulujen loma-ajasta johtuen työt on aloitettu kiireellisenä.
Päätös:	1. Hyväksyttiin suunnitelmat ja tarjouspyyntömenettely sekä urakka-asiakirjat.
2. Hyväksyttiin urakoitsijaksi edullisimman tarjouksen perusteella Lvi-Halli S. Peltomäki Oy.
3. Pyydetään kunnanhallitukselta ja edelleen kunnanvaltuustolta määrärahan ylitysoikeus 18.000 €.
KH 188 §
Ehdotus:	Kunnanhallitus ehdottaa valtuustolle, että valtuusto hyväksyy kohtaan 8300 Suurimaan koulun peruskorjaus 18.000 euroa ylitysoikeutta.
KH 229 §
Kunnanhallitus käsitteli 15.7.2002 Suurimaan koulun peruskorjauksen lisämäärärahatarvetta ylitysoikeutena.
Esitys vaatii tarkennusta; kyseessä on määrärahanmuutos.
Ehdotus:	Kunnanhallitus ehdottaa valtuustolle, että valtuusto hyväksyy kohtaan 8300 Suurimaan koulun peruskorjaus 18.000 euron suuruisen lisämäärärahan.
Talousarviomuutoksen jälkeen kokonaismääräraha hankkeelle on 68.000 euroa.
230 §	JÄSENTEN EHDOTTAMINEN VEROTUKSEN OIKAISULAUTAKUNTAAN
Uudet verotuksen oikaisulautakunnat aloittavat toimintansa 1.1.2003. Verotuksen oikaisulautakunnat ovat tulo- ja varallisuusverotukseen, perintöverotukseen ja kiinteistöverotukseen liittyvä oikaisuvaatimuksia käsitteleviä muutoksenhakuviranomaisia. Oikaisulautakunnissa on puheenjohtajan lisäksi vähintään 4 ja enintään 16 jäsentä. jokaisella jäsenellä on henkilökohtainen varajäsen. Verohallitus määrää veroviraston esityksestä jäsenet ja varajäsenet.
Jäsenistä neljäsosa on veroviraston, neljäsosa kuntien ja puolet eri veronmaksajaryhmiä edustavien järjestöjen ehdottamia henkilöitä, jotka ovat antaneet kirjallisen suostumisensa tehtävään.
Oikaisulautakunnan jäsenen tehtävä vaatii erityistä verotuksen asiantuntemusta. Ennen ehdotuksen tekemistä on syytä sopivalla tavalla varmistua siitä, että ehdotettavaa henkilöä voidaan pitää siten verotukseen perehtyneenä, että hänen voidaan katsoa omaavan erityistä verotuksen asiantuntemusta. Oikaisulautakunnan jäseniin sovelletaan hallintomenettelylain 10 §:ssä mainittuja esteellisyysperusteluja.
Lounais-Suomen veroviraston oikaisulautakunnassa on 16 jäsentä.
Oikaisulautakunta voi toimia jaostoihin jakaantuneena, jolloin jaostossa on neljä jäsentä, joista yksi on kuntien ehdottamia. Kuntia pyydetään tekemään ehdotuksensa Lounais-Suomen veroviraston oikaisulautakunnan jäseneksi ja tämän henkilökohtaiseksi varajäseneksi. Suositeltavaa on, että kaksi tai useammat kunnat tekevät yhteisen ehdotuksen. Ehdotuksen mukaan tulee liittää tarpeellinen selvitys ehdotetun jäsenen ja varajäsenen perehtyneisyydestä verotukseen ja jäsenen ja varajäsenen kirjallinen suostumus tehtävään. Jäseniksi määrättävien oikaisulautakunnan jäsenten toimikausi päättyy 31.12.2007.
Kuntia pyydetään lähettämään ehdotuksensa sekä siihen liitetyt suostumukset ja selvitykset jäsenen ja varajäsenen perehtyneisyydestä verotukseen Lounais-Suomen verovirastolle 30.09.3003 mennessä. Samalla kuntaa pyydetään toimittamaan Satakuntaliitolle tieto ehdottamastaan jäsenestä sekä varajäsenestä selvityksineen heidän perehtyneisyydestään verotukseen.
Lounais-Suomen veroviraston oikaisulautakunnan virka-alueeseen Varsinais-Suomessa ja Satakunnassa kuuluu 84 kuntaa. Kuntien ehdottamia henkilöitä oikaisulautakuntaan tulee siis neljä (4) ja näille varajäsenet.
Ehdotus:	Kunnanhallitus päättää ehdotuksen tekemisestä.
Päätös:	Kunnanhallitus päätti yksimielisesti ehdottaa verotuksen oikaisulautakuntaan jäseneksi Timo Hinttua ja varajäseneksi Elisa Koivumäkeä.
Asiasta käydään vielä neuvotteluja yhteisen seudullisen edustajan löytämiseksi.
231 §	LEADER+ -HANKKEIDEN VÄLIAIKAINEN RAHOITUS
Jämijärveläiset yhdistykset, seurat ja järjestöt ovat jättäneet oheisen liitteen mukaisen aloitteen "puskurirahaston" perustamiseksi kuntaan. Liite nro 231.1.
Rahoitusjärjestelyn tarkoituksena on kannustaa ja turvata Leader+ -hankkeiden toteutuminen kunnassa. Järjestelyllä poistetaan järjestöjen jälkirahoituksen aiheuttamat maksuvalmiusongelmat hankkeiden aikana.
Asiasta on keskusteltu kunnan tilintarkastajan ja toiminnanjohtaja Jarkko Malmbergin kanssa. Hei eivät näe estettä ko. rahoitusjärjestelylle. Vastaavanlaisia ratkaisuja on jo tehty eräissä alueen kunnissa.
Ehdotus: Kunnanhallitus ehdottaa valtuustolle, että Leader+ -hankkeita voidaan väliaikaisesti rahoittaa enintään 10.000 eurolla/hanke ja kerralla enintään 30.000 eurolla. Rahoitus annetaan lyhytaikaisena korottomana lainana, joka on maksettava takaisin välittömästi kun hankkeen toteuttaja on saanut tililleen hankkeen loppumaksatuksen.
Rahoitusjärjestelyjen käytännön toimeenpano ja maksaminen annetaan kunnanhallituksen tehtäväksi. Väliaikaisrahoituspäätöksiä voi tehdä sen jälkeen kun tämä päätös on saanut lainvoiman.
232 §	ELINKEINOTOIMEN ERÄIDEN TEHTÄVIEN HOITAMINEN AJALLA 1.01.-31.11.2002
Eija Laakkonen on hoitanut kunnan elinkeinoasioita aina tarvittaessa kunnanhallituksen erillispäätöksellä.
Tehtävä on ollut osa-aikainen. vuoden lopulla on lukuisia kehittämis- ja elinkeinotoimen hankkeita jotka ratkaista. Liitteinä neuvottelumuisto 2.9.2002. Liite 232.1.
Neuvottelun pohjalta Eija Laakkonen on tehnyt tarjouksen, joka kattaa ajan 1.10.-30.11.2002. Ko. aikana hän hoitaisi päätehtävänä Suurimaan kyläkeskuksen kunnan tilojen vuokralaishankintaa sekä hoitaisi kunnan opastetaulu/levähdyspaikkaprojektin loppuun. Hän hoitaisi tehtävän lasktustyönä.
Tarjous on liitteenä 232.2.
Ehdotus:	Kunnanhallitus hyväksyy Eija Laakkosen tarjouksen ajalle 1.10.-30.11.2002.
Kunnanhallitus	83 §	12.03.2002
233 §	SEUDULLISEN ELINKEINOYHTIÖN PERUSTAMINEN
KH 83 §
Pohjois-Satakunnan kuntien välillä on viimeisten vuosien aikana keskusteltu seudullisen yhteistyön lisäämistä.
Yhtenä yhteistyön muotona on tuotu esiin seudullisen elinkeinotoimen eri mallit. Kankaanpään kaupunki on ottanut asiasta vetovastuun ja kaupunginhallitus on tehnyt 11.02.2002 § 56 esityksen seudullisen elinkeinoyhtiön perustamiseksi. Liitteet nro 83.1 ja 83.2.
Esitys on varsin yleisluontoinen ja jättää runsaasi sijaa neuvotteluille.
Jämijärven kunta on lähtenyt elinkeinopoliittisissa tavoitteissaan siitä, että jonkin asteinen seudullinen yhteistyömalli olisi voimassa jo vuoden 2003 alusta lähtien. Kunnanjohtaja esittelee kokoukselle yhteistyön lähtökohdat ja tavoitteet Jämijärven elinkeinotoimen kannalta.
Kankaanpään kaupunki järjestää omasta mallistaan keskustelutilaisuuden 15.3.2002.
1) merkitä Kankaanpään kaupunginhallituksen päätöksen 11.2.2002 § 56 tiedokseen
2) käydä keskustelun saatujen esitysten pohjalta
3) suhtautua periaatteessa myönteisesti seudulliseen elinkeinoyhteistyöhön.
KH 233 §
Käytyjen neuvottelujen pohjalta on Kankaanpään kaupunki lähettänyt seudun kunnille luonnoksen yhtiöjärjestykseksi ja osakassopimukseksi. Yhtiön toiminta alkaisi 1.12004.
Kankaanpää on pyytänyt kuntien kannanottoa 4.10.2002 mennessä siihen onko kunnat halukkaita ryhtymään osakkaaksi suunniteltuun yrityspalveluyritykseen. Liite nro 233.1.
Yhtiöjärjestystä ja osakassopimusta on vielä mahdollisuus muokata kuntien välisissä neuvotteluissa.
Ehdotus:	Kunnanhallitus ilmoittaa, että Jämijärven kunta suhtautuu myönteisesti laajan yrityspalveluyhtiön perustamiseen ja on halukas ryhtymään osakkaaksi siihen.
234 §	LAUSUNNON ANTAMINEN JÄMIN ALUEEN YMPÄRISTÖLUPAHAKEMUKSIIN
Lounais-Suomen ympäristökeskus on pyytänyt Jämijärven kunnan lausuntoa 4.11.2002 mennessä vireillä olevista Jämin alueen ympäristölupahakemuksesta. Liite nro 234.1.
Kunnanhallituksen tulee harkintansa mukaan pyytää hakemuksista lausunnot myös kunnan muilta toimielimiltä. Kunnan ympäristöviranomaiselta pyydetään erikseen lausunto Lounais-Suomen ympräistökeskuksen toimesta.
Ehdotus:	Kunnanhallitus päättää pyytää Jämin alueen ympäristölupahakemuksista teknisen lautakunnan ja vapaa-aikalautakunnan lausunnot.


Pöytäkirja 13.12.2017/Pykälä 93
Liite 12 Akseli Erkkilän esteellisyysilmoitus/Kvalt 13.12.2017 §:t 81, 85, 93 ja 94
Vs. kunnanjohtajan virka
Khall 07.11.2017 § 381
Kittilän kunnassa on ollut haettavana vs. kunnanjohtajan virka ajalle 1.1. - 31.12.2018. Kelpoisuusehtona on virkaan soveltuva ylempi korkeakoulututkinto ja hyvä perehtyneisyys kunnallishallintoon sekä kokemusta johtotehtävistä.
Hakuaika päättyi 31.10.2017.
Määräaikaan mennessä vs. kunnanjohtajan virkaa haki kolmetoista (13) henkilöä.
Yhdistelmä hakijoista liitteenä.
Hakuilmoituksessa mainitut vs.kunnanjohtajan tehtävänä on kunnan hallinnon, taloudenhoidon ja palvelutuotannon johtaminen, elinkeinoelämän kehittäminen ja tulevaisuudessa entistä tärkeämpi alueellinen yhteistyö.
Kunnallisen viranhaltijalain 4 §:n 2 mom mukaan virkasuhteeseen ottamisesta päättävä viranomainen voi perustellusta syystä päättää hakuajan jatkamisesta, uudesta hakumenettelystä tai virkasuhteen täyttämättä jättämisestä. Uutta hakumenettelyä koskevassa ilmoituksessa on mainittava, otetaanko aikaisemmat hakemukset huomioon.
Kittilän kunnan hallintosäännön 6 luvun 45 §:n mukaan kun virkasuhteesta päättävä viranomainen on valtuusto, viran tai virkasuhteen julistaa kuitenkin haettavaksi kunnanhallitus.
Hakijoiden joukossa on vähän hakuilmoituksessa mainittuihin tehtäviin kokemusta omaavia henkilöitä ja osalla hakijoista ei ole vaadittua virkaan soveltuvaa ylempää korkeakoulututkintoa.
Kunnanhallitus päättää, että vs. kunnanjohtajan virka ajalle 1.1. - 31.12.2018 julistetaan uudelleen haettavaksi. Kelpoisuusehdot samat kuin aikaisemmassa viranhakuilmoituksessa mainitut.
Virkaa aiemmin hakeneet otetaan huomioon valinnassa.
Hakuaika päättyy 24.11.2017.
Khall 28.11.2017 § 446
Kokouksen alussa työjärjestyksen hyväksymisen kohdalla päätettiin käsitellä esityslistan ulkopuolisena asiana § 446 "Vs. kunnanjohtajan virka" §:n 442 "Esittelijän määrääminen vs. kunnanjohtajan valinnassa" käsittelyn jälkeen.
Kittilän kunnassa haettavana olleen vs. kunnanjohtajan viran hakuaikaa jatkettiin kunnanhallituksen 7.11.2017 § 381 päätöksellä. Hakuaika päättyi perjantaina 24.11.2017. Virkaa aiemmin hakeneet otetaan huomioon valinnassa.
Määräaikaan mennessä vs. kunnanjohtajan virkaa hakivat seuraavat kaksikymmentä neljä (24) henkilöä:
Allik Mia-Riitta, terveystieteiden maisteri, Uurainen
Heiskanen Tarja, BBA, Leppävirta
Huttunen Merja, psykiatrinen sairaanhoitaja, Kuopio
Keränen Timo, DI, Vantaa
Kiviaho Timo, KTM, Helsinki
Kostiainen Pasi, cateringalan perustutkinto, Kuusamo
Kuisma Jukka, insinööri YAMK, Rovaniemi
Kuoksa Risto, kasvatustieteiden maisteri, Rovaniemi
Kuusisto Kari, OTM, KTM, Espoo
Kärkkäinen Timo, KTM, Raahe
Laari Jouni, yleisesikuntaupseeri, Tallinna
Lemminki Juha, sotatieteen maisteri, KTM, Lahti
Leppäjärvi Jani, insinööri YAMK ja AMK, Tornio
Leskinen Seppo, Maksniemi
Manninen Jarkko, KTM, Äänekoski
Mattila Harri, FM, sosionomi, Kauhava
Nikander-Koivukangas Tiina, MuM, Kittilä
Pietiläinen Simo, OTK, Tuusula/Kosovo
Rantamaula Seppo, DI, Helsinki
Salmenkylä Tuulikki, DI, Helsinki
Vasankari Jaana, LtM, FT, Kuhmo
Välijeesiö Marjatta, agrologi, Sodankylä
Ylinampa Sanna, OTM, Kolari
Hakijana on nykyinen vs. kunnanjohtaja Sanna Ylinampa, joten hän on esteellinen esittelemään asiaa.
Kittilän kunnan hallintosäännön 3 §:n mukaan kunnanjohtajan ollessa poissa tai esteellinen, esittelijänä toimii hallintojohtaja tai toimielimen määräämä muu viranhaltija.
Hallintojohtaja Esa Mäkinen on poissa kokouksesta 28.11.2017. Lisäksi hän on ilmoittanut olevansa esteellinen hallintosäännön 14 §:n säännöksen perusteella.
Kunnanhallituksen 28.11.2017 kokouksessa lisälistan asian numero 442 kohdalla (Khall 28.11.2017 § 442) esittelijäksi on määrätty controller Tuija Lång.
Kunnanhallitus päättää kutsua haastatteluun Risto Kuoksan, Harri Mattilan, Tiina Nikander-Koivukankaan sekä Sanna Ylinamman.
Haastateltaville korvataan matkakulut KVTES:n mukaisesti. Kunnanhallitus päättää pitää haastattelut tiistaina 5.12.2017 klo 12 alkaen. Haastattelun suorittavat kunnanhallituksen jäsenet ja varajäsenet sekä kunnanvaltuuston puheenjohtajisto.
Controller muutti esitystään niin, että kutsutaan kunnanhallituksen jäsenten ja varajäsenten sekä valtuuston puheenjohtajiston lisäksi Vihreiden ja Kokoomuksen edustaja haastatteluun.
Controllerin muutettu esitys hyväksyttiin.
Khall 05.12.2017 § 451
Haastattelut on suoritettu 5.12.2017. Haastateltavina olivat kaikki
kunnanhallituksen haastatteluun kutsumat ehdokkaat eli Risto Kuoksa, Harri Mattila, Sanna Ylinampa ja Tiina Nikander-Koivukangas.
Haastatteluun osallistuivat kunnanhallituksen puheenjohtaja, 1. varapuheenjohtaja, 2.varapuheenjohtaja sekä viisi (5) jäsentä, neljä (4) varajäsentä, valtuuston 2. varapuheenjohtaja sekä controller.
Controller on laatinut haastatelluista neljästä ehdokkaasta ansiovertailun, joka jaetaan kokouksessa oheismateriaalina.
Kunnanhallitus esittää kunnanvaltuustolle, että vs. kunnanjohtajaksi ajalle 1.1. - 31.12.2018 valitaan Filosofian maisteri Harri Mattila.
Tärkeimpänä perusteluna Harri Mattilan valinnalle on ylivoimainen työkokemus kunnan- ja kaupunginjohtajan tehtävistä verrattuna muihin hakijoihin. Hänellä on myös hyvin monipuolista kunnallishallinnon kokemusta useammassa eri tehtävässä. Hän omaa myös pitkän kokemuksen esimiehenä ja kokemusta kuntien poikkeustilanteista eli esimerkiksi kuntaliitos. Hän on kouluttautunut aktiivisesti ja omaa virkaan riittävän englannin kielen taidon. Haastattelussa hän antaa selkeän ja rauhallisen kuvan itsestään, kokemuksestaan ja vahvuuksistaan.
Virkaan noudatetaan neljän (4) kuukauden koeaikaa.
Jäsen Vilho Molkoselkä esitti, että vs. kunnanjohtajaksi valittaisiin oikeustieteen maisteri, varatuomari Sanna Ylinampa. Jäsenet Raili Fagerholm ja Sakari Kautto kannattivat Vilho Molkoselän esitystä.
Kunnanhallituksen puheenjohtaja Pekka Rajala totesi, että on tehty controllerin esityksestä poikkeava kannatettu esitys, joten on äänestettävä.
Ne, jotka kannattavat controllerin esitystä, äänestävät 'jaa'.
Ne, jotka kannattavat Vilho Molkoselän esitystä, äänestävät 'ei'.
Äänestyksessä annettiin kaksi (2) jaa-ääntä ja kuusi (6) ei-ääntä. Jaa-ääniä antoivat Tuula Mertaniemi ja Ahti Ovaskainen. Ei-ääniä antoivat Raili Fagerholm, Sakari Kautto, Vilho Molkoselkä, Vuokko Mäntymaa, Pekka Rajala ja Tarmo Salonen. Poissa oli Merja Korva.
Kunnanhallituksen puheenjohtaja totesi Vilho Molkoselän esityksen tulleen kunnanhallituksen kokouksen päätökseksi eli kunnanhallitus esittää kunnanvaltuustolle, että vs. kunnanjohtajan virkaan valitaan oikeustieteen maisteri, varatuomari Sanna Ylinampa.
Jäsenet Tuula Mertaniemi ja Ahti Ovaskainen sekä controller Tuija Lång ilmoittivat päätökseen eriävän mielipiteensä controllerin esitykseen perustuen.
Pöytäkirjaa tarkastettaessa huomattiin, että Khall 28.11.2017 § 446 esittelytekstissä yhden hakijan etunimen kohdalla on kirjoitusvirhe. Marjatta Välijeesiön nimi kuuluu olla Maritta Välijeesiö.
Kvalt 13.12.2017 § 93
Hallintojohtaja Esa Mäkinen poistui esteellisenä tämän asian ja § 94 käsittelyn ajaksi viitaten hallintolain 28 § 1 momentin 1 ja 7 -kohtiin ja meneillään olevaan työsyrjintään liittyvään tutkintaan.
Hallintojohtajan poissa ollessa pöytäkirjanpitäjänä toimi controller Tuija Lång.
Vs. kunnanjohtaja Sanna Ylinampa poistui esteellisenä tämän asian ja § 94 käsittelyn ajaksi koska hän on yksi vs.kunnanjohtajan virkaa hakeneista.
Valtuutettu Akseli Erkkilä poistui esteellisenä tämän asian ja § 94 käsittelyn ajaksi. Erkkilän esteellisyyden perustelut liitteenä.
Varavaltuutettu Sauli Lepola tuli Erkkilän tilalle tämän asian ja § 94 käsittelyn ajaksi.
Valtuutettu Jukka Salmi poistui esteellisenä varovaisuussyistä tämän asian sekä § 94 käsittelyn ajaksi ja hänen tilalleen tuli varavaltuutettu Matti Pääkkölä.
Kunnanvaltuuston 2. varapuheenjohtaja Inkeri Yritys esitti FM Harri Mattilaa vs. kunnanjohtajaksi ajalle 1.1.- 31.12.2018. Ahti Ovaskainen,Tuula Mertaniemi ja Jukka Poti kannattivat Inkeri Yrityksen esitystä.
Kunnanvaltuuston 1. varapuheenjohtaja Yrjötapio Kivisaari esitti, että Sanna Ylinampa valitaan vs. kunnanjohtajaksi. Kivisaari esitti myös, että jos vs.kunnanjohtajan valinnasta tehdään valitus, niin valittu aloittaa virassa 1.1.2018 valituksista huolimatta.
Valtuutetut Pekka Rajala ja Marita Toivanen kannattivat Yrjötapio Kivisaaren esitystä.
Kunnanvaltuuston puheenjohtaja Aki Nevalainen totesi, että koska on tehty kunnanhallituksen esityksestä poikkeava kannatettu esitys vs. kunnanjohtajaksi, suoritetaan vaali valinnasta suljetuin lipuin.
Puheenjohtaja totesi, että käydään kaksivaiheinen vaali, jos ei jo ensimmäisellä äänestyskierroksella jokin hakijoista saa yli puolta annetuista äänistä. Puheenjohtaja ilmoitti myös, että kaikkia virkaa hakeneita voidaan äänestää.
Pöytäkirjantarkastajat Yrjötapio Kivisaari ja Sakari Kautto toimivat vaalissa ääntenlaskijoina.
Vaalissa annettiin ääniä seuraavasti:
Sanna Ylinampa yhdeksäntoista (19) ääntä
Harri Mattila kahdeksan (8) ääntä
Kunnanvaltuuston puheenjohtaja totesi, että vs. kunnanjohtajaksi on valittu oikeustieteen maisteri, varatuomari Sanna Ylinampa. Mahdollisista valituksista huolimatta valittu aloittaa virassa 1.1.2018. Koeaika virassa on neljä (4) kuukautta. Virkaan valitun on ennen viran vastaanottamista esitettävä hyväksyttävä lääkärintodistus terveydentilastaan.
Inkeri Yritys, Tuula Mertaniemi, Pentti Kangas, Maija Linnala, Leena Vanhatalo, Ahti Ovaskainen ja Jukka Poti ilmoittivat eriävän mielipiteen Yrityksen esitykseen perustuen.


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiAeroArkkitehtuuriEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiViileäVärikäsTietokoneetSöpöLiputKukkaRuoka & JuomatHauskaPelitTytötteLomaKuumaElääLogoRakkausMuutElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisäämobile	Kotiin / HD / punainen glitter tapetti HD	punainen glitter tapetti HD
4,654 näkymät
0	punainen glitter tapetti HD
Tässä on kaunein valinta ored glitter tapetti HD työasemien, PC, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. Tässäwallpapermad.com Taustakuva tietokanta voit ladata miljoonia korkealaatuisia taustakuvia . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Meillä on paljon taustakuvia yli kolmekymmentä Plus kategoriat Like Eläimet, Sarjakuva, Kukka, avaruus , Pelit ja Urheilu ,Jne. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia henkilökohtaiseen käyttöön. Jos Like Tämä punainen glitter tapetti HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook ja muut sosiaalisen median.
piipittää noin Maha Edellinen: taru sormusten hd tapetti HD
seuraava: Kobe Bryant tapetti hd HD
League of Legends tapettiSNSD tapettiJohn Wayne tapettiLisa Frank tapetti HDWave tapettiNick Jonas tapetti HDArsenal FC tapetti HDhd videopeli taustakuvat HDTaustakuva koko HDsotilas tapetti HD Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD hd HD hd HD


text:
Laki vaarallisten aineiden kuljetuksesta 719/1994 | EDILEX
3 a §Vaarallisten aineiden kuljetusluokat
4 §Suhde eräisiin säädöksiin
5 – 6 a §2 lukuViranomaiset ja niiden tehtävät
5 §Liikenne- ja viestintäministeriö ohjaavana viranomaisena
6 §Muut viranomaiset
6 a §Ulkomaisen ja Ahvenanmaan maakunnan viranomaisten toimenpiteiden tunnustaminen
7 – 13 §3 lukuVelvollisuudet ja vaatimukset
7 §Yleiset velvollisuudet
7 a §Vaarallisten aineiden kuljetukseen käytettävää ajoneuvoa koskevat vaatimukset
7 b §VAK-hyväksynnän myöntäjä ja VAK-katsastuksen suorittaja
7 c §VAK-hyväksyntöjä myöntävän ja VAK-katsastuksia suorittavan henkilön pätevyysvaatimukset
7 d §Lupa jatkokoulutuksen antamiseen VAK-hyväksyntöjä myöntäville ja VAK-katsastuksia suorittaville henkilöille
8 §Lähettäjän yleiset velvollisuudet
9 §Kuljetuksen suorittajan velvollisuudet
10 §Kuljettajan velvollisuudet tiekuljetuksissa
10 a §Kuljetus matkatavarana
10 b §Kuljetus lentopostilähetyksenä
10 c §Turvallisuusneuvonantajan nimeämisvelvollisuus
11 §Henkilöstön yleinen pätevyys
11 a §Erityissäännökset henkilöstön pätevyydestä ilmakuljetukseen liittyvissä tehtävissä
11 b §Ajolupa tiekuljetuksiin
11 c §Kuljetukseen liittyvät asiakirjat, selvitykset ja ilmoitukset
11 d §Turvatoimet ja -velvoitteet
12 §Kuljetus ja tilapäinen säilytys kuljetusketjussa
13 §Muut velvollisuudet
13 a – 13 i §3 a lukuPakkauksen ja säiliön turvallisuus
13 a §Pakkauksen ja säiliön vaatimustenmukaisuus
13 b §Talouden toimijan velvollisuudet
13 c §Tarkastuslaitokset ja niiden tehtävät
13 d §Tarkastuslaitosten tunnustaminen
13 e §Tarkastuslaitosten tunnustamisen edellytykset
13 f §Tarkastuslaitostehtävien suorittaminen
13 g §Tarkastuslaitosten valvonta
13 h §Tarkastuslaitoksista ilmoittaminen
13 i §Rekisteröinti
14 – 15 §4 lukuKuljetuskiellot ja -rajoitukset (8.4.2005/215)
14 §Yleinen kuljetuskielto
14 a §Yleiset kuljetusrajoitukset
14 b §Alueelliset kuljetusrajoitukset
15 §Valvontaviranomaisen asettamat kiellot ja rajoitukset
16 – 17 a §5 lukuValvonta
16 §Tarkastus-, tiedonsaanti- ja tutkimusoikeus
16 a §Pakkausten ja säiliöiden viranomaisvalvonta
16 b §Kuljetettavan painelaitteen muodollinen vaatimustenvastaisuus
17 §Tiedonsaanti toiselta viranomaiselta
17 a §Virka-apu
18 – 19 §6 lukuPakkokeinot ja seuraamukset
18 §Hallinnolliset pakkokeinot
20 – 22 §7 lukuMuutoksenhaku ja täytäntöönpano (9.2.2001/124)
20 §Oikaisun hakeminen
22 §Täytäntöönpano
23 – 24 §8 lukuErinäisiä säännöksiä
23 §Salassa pidettävien tietojen luovuttaminen
23 a §Poikkeukset
23 b §Viranomaisten oikeus tietojen saantiin
23 c §Virkavastuu
23 d §Ympäristövahingon korjaaminen
25 – 26 §9 lukuVoimaantulo- ja siirtymäsäännökset
Tässä laissa säädetään viranomaisista, jotka ovat Euroopan unionin lainsäädännössä ja Suomea sitovissa kansainvälisissä velvoitteissa tarkoitettuja toimivaltaisia viranomaisia. (13.12.2013/956) [HE 160/2013]
2 § (8.4.2005/215) [HE 274/2004]
3) vaarallisten aineiden kuljetusta huvialuksella, jonka pituus on alle...

matches: §2 §3 §3 §4 §5 §6 §7 §8 §9


Suomenniemen aluejohtokunta, kokous 26.3.2018
Aluejohtokunta päätti yksimielisesti ottaa käsittelyynsä valtuustoaloitteen, joka käsittelee ajatusta mm. aluejohtokuntien puheenjohtajien ja kaupunginosaseurojen kehittämispäivästä. Aloite on seuraava:
Aloitetta on käsitelty aluejohtokuntien puheenjohtajien kokouksessa ja aloitteesta on todettu, että tapaamisiin ei tarvita virallista foorumia, mutta epävirallinen yhteydenpito on luonnollisesti tervetullutta.
Aluejohtokunta päätti, että aluejohtokuntien puheenjohtajien näkemystä voidaan pitää pohjana, kun vastausta valtuustoaloitteeseen valmistellaan.
Sivistyksen ja hyvinvoinnin palvelualue/Virpi Launonen, Virpi Siekkinen
§ 18 Maisemointihanke
§ 19 Suomenniemen aluejohtokunnan strategiset kehittämishankkeet 2018
§ 20 Suomenniemen aluejohtokunnan valmistelutyöryhmän nimeäminen
§ 21 Toimintasuunnitelman etenemisen seuranta
§ 22 Infonäyttöjen sijoituspaikat
§ 23 Suomenniemi-viikon kumppanuusrooli
§ 24 Suomenniemen aluejohtokunnan käyttösuunnitelma vuodelle 2018
§ 25 Suomenniemen aluejohtokunnan strategiset kehittämishankkeet 2019
§ 27 Tiedoksi


text:
HE 75/1998 - Hallituksen esitykset - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Hallituksen esitykset › 1998 › HE 75/1998
HE 75/1998
Hallituksen esitys Eduskunnalle laiksi Suomen Hallitusmuodon voimaantulojärjestelyistä
Esityksessä ehdotetaan säädettäväksi uuden Suomen Hallitusmuodon täytäntöön panemiseksi tarvittavia säännöksiä sisältävä laki. Lailla annettaisiin hallitusmuodon voimaantulon johdosta tarvittavat siirtymäsäännökset lakiehdotusten eduskuntakäsittelyssä noudatettavasta menettelystä, eduskunnan toimielinten toimikauden jatkumisesta, välikysymysmenettelystä ja eduskunnassa vireillä olevien toivomusaloitteiden raukeamisesta. Lailla säädettäisiin myös ennen hallitusmuodon voimaantuloa annettujen niin sanottujen omaperäisten asetusten muuttamis- ja kumoamistoimivallasta, valtakunnanoikeudessa nostettavaksi määrätyn syytteen käsittelystä sekä apulaisoikeuskanslerin varamiehen siirtymisestä apulaisoikeuskanslerin sijaiseksi. Lisäksi lakiin otettaisiin valtuussäännös, jonka nojalla eduskunta voisi hyväksyä uuden eduskunnan työjärjestyksen ennen uuden hallitusmuodon voimaantuloa.
Laki on tarkoitettu tulemaan voimaan mahdollisimman pian sen jälkeen, kun hallitusmuoto ja laki on hyväksytty ja vahvistettu.
Eduskunnalle on annettu hallituksen esitys uudeksi Suomen Hallitusmuodoksi (HE 1/1998 vp). Esityksessä ehdotetaan säädettäväksi uusi Suomen Hallitusmuoto, joka olisi voimassa perustuslakina ja johon koottaisiin Suomen kaikki perustuslaintasoiset säännökset. Uudella hallitusmuodolla kumottaisiin nykyisin voimassa olevat neljä perustuslakia: 17 päivänä heinäkuuta 1919 annettu Suomen Hallitusmuoto, 13 päivänä tammikuuta 1928 annettu valtiopäiväjärjestys, valtakunnanoikeudesta 25 päivänä marraskuuta 1922 annettu laki (273/1922) sekä eduskunnan oikeudesta tarkastaa valtioneuvoston jäsenten ja oikeuskanslerin sekä eduskunnan oikeusasiamiehen virkatointen lainmukaisuutta 25 päivänä marraskuuta 1922 annettu laki (274/1922) eli niin sanottu ministerivastuulaki. Uusi Suomen Hallitusmuoto on tarkoitettu tulemaan voimaan 1 päivänä maaliskuuta 2000.
Uuteen hallitusmuotoon on ehdotettu otettavaksi säännökset valtiojärjestyksen perusteista, perusoikeuksista, eduskunnasta ja kansanedustajista, eduskunnan toiminnasta, tasavallan presidentistä ja valtioneuvostosta, lainsäädännöstä, valtiontaloudesta, kansainvälisistä suhteista, lainkäytöstä, laillisuusvalvonnasta, hallinnon järjestämisestä ja itsehallinnosta sekä maanpuolustuksesta.
Hallitusmuotoehdotukseen sisältyvän säännöksen mukaan hallitusmuodon täytäntöön panemiseksi tarvittavat säännökset annetaan erityisellä lailla. Tarkoitus on, että uuden hallitusmuodon voimaantulon vuoksi tarvittavat siirtymäsäännökset kootaan erilliseen hallitusmuodon voimaantulojärjestelyistä annettavaan lakiin.
Pääsääntö on, että uuden hallitusmuodon säännöksiä sovelletaan sen voimaantulosta alkaen, jollei hallitusmuodon täytäntöön panemiseksi annettavalla lailla erikseen muuta säädetä. Lisäksi on katsottava, ettei uuden hallitusmuodon voimaantulo sinänsä katkaise aikaisemmin voimassa olleiden perustuslakien mukaisesti vireille pantujen asioiden vireilläoloa eikä aikaisempien perustuslakien mukaan asetettujen toimielinten toimikautta. Asioiden vireilläolon ja toimielinten toimikauden päättymisestä voidaan kuitenkin tarvittaessa säätää hallitusmuodon voimaantulojärjestelyistä annettavalla erityisellä lailla. Hallitusmuodon voimaantulosta alkaen sovelletaan myös uusia toimivaltasäännöksiä. Aikaisemmin voimassa olleiden säännösten mukaisesti vireille pannut asiat siirretään siten uuden hallitusmuodon mukaan toimivaltaisen virranomaisen tai toimielimen käsiteltäväksi, jollei hallitusmuodon voimaantulojärjestelyistä annettavalla lailla erikseen muuta säädetä.
Uuden hallitusmuodon voimaantulosta johtuvia siirtymäsäännöksiä tarvitaan lähinnä eduskuntatyön järjestämistä varten. Siirtymäsäännöksiä tarvitaan muun ohella sen vuoksi, että hallitusmuotoehdotuksen mukaan lakien eduskuntakäsittelyssä siirrytään kolmesta täysistuntokäsittelystä kahteen käsittelyyn. Lisäksi on otettava huomioon, että merkittävä osa nykyisin valtiopäiväjärjestykseen sisältyvistä eduskuntatyön yksityiskohtaista järjestämistä koskevista säännöksistä annettaisiin vastaisuudessa eduskunnan työjärjestyksellä. Siirtymäsäännöksiä tarvitaan myös sen vuoksi, että hallitusmuotoesityksessä on ehdotettu uudistettavaksi asetuksenantovallasta ja valtakunnanoikeudesta annettua perustuslaintasoista sääntelyä.
Lakiin ehdotetaan otettavaksi hallitusmuodon voimaantulon vuoksi tarvittavat siirtymäsäännökset eduskunnan valiokuntien sekä uuden hallitusmuodon 36 §:ssä tarkoitettujen eduskunnan valitsemien muiden toimielinten ja edustajien toimikauden jatkumisesta, lakiehdotusten eduskuntakäsittelyssä noudatettavasta menettelystä, välikysymysmenettelystä, eduskunnassa vireillä olevien toivomusaloitteiden raukeamisesta, niin sanottujen omaperäisten asetusten kumoamis- ja muuttamistoimivallasta, valtakunnanoikeudessa nostettavaksi määrätyn syytteen käsittelystä, apulaisoikeuskanslerin varamiehen siirtymisestä apulaisoikeuskanslerin sijaiseksi sekä valtuutuksesta, jonka nojalla eduskunta voisi jo ennen hallitusmuodon voimaantuloa hyväksyä uuden eduskunnan työjärjestyksen.
Oikeusministeriö asetti 27 päivänä elokuuta 1997 työryhmän (perustuslain voimaanpanotyöryhmä) selvittämään Perustuslaki 2000 -hankkeen edellyttämiä muun lainsäädännön muutostarpeita sekä uuden perustuslain voimaantulo- ja siirtymäjärjestelyjä. Työryhmä luovutti väliraporttinsa (Uuden perustuslain voimaantulojärjestelyt ja lainsäädännön muutostarpeet, Työryhmän muistio, Tammikuu 1998, Oikeusministeriö) 22 päivänä tammikuuta 1998. Väliraportti sisälsi luonnoksen hallituksen esitykseksi laiksi Suomen Hallitusmuodon voimaantulojärjestelyistä. Työryhmän väliraportista saatiin lausunnot eduskunnan kanslialta ja ministeriöiltä sekä apulaisoikeuskanslerilta ja eduskunnan oikeusasiamieheltä. Työryhmä on kuullut lakiluonnoksen johdosta myös valtiosääntöoikeuden asiantuntijoita.
Hallituksen esitys on viimeistelty oikeusministeriössä perustuslain voimaanpanotyöryhmän väliraportin ja siitä saatujen lausuntojen pohjalta.
Tämä hallituksen esitys liittyy kiinteästi hallituksen esitykseen uudeksi Suomen Hallitusmuodoksi. Tarkoitus on, että tämä esitys käsitellään yhdessä hallitusmuotoesityksen kanssa.
5. Lakiehdotuksen perustelut
1 §. Pykälään ehdotetaan otettavaksi lain tarkoitusta yleisesti kuvaava säännös. Hallituksen esityksessä uudeksi Suomen Hallitusmuodoksi on katsottu, että hallitusmuodon täytäntöön panemiseksi tarvittavat säännökset annetaan erityisellä lailla. Ehdotettu laki Suomen Hallitusmuodon voimaantulojärjestelyistä on hallitusmuotoehdotuksen voimaantulosäännöksessä (130 § 2 mom.) tarkoitettu hallitusmuodon täytäntöön panemiseksi tarvittavia säännöksiä sisältävä erityislaki. Ehdotetussa laissa viitataan uuteen perustuslakiin lyhyemmällä nimikkeellä hallitusmuoto.
2 §. Pykälässä ehdotetaan säädettäväksi eduskunnan valiokuntien sekä eduskunnan valitsemien muiden toimielinten ja edustajien toimikauden jatkumisesta hallitusmuodon voimaantulon jälkeen. Eduskunnan valiokuntalaitos säilyy hallitusmuodon voimaan tullessa nykyisenä, jollei uudessa eduskunnan työjärjestyksessä toisin säädetä. Hallitusmuodon voimaantulo ei myöskään sinänsä aiheuta aikaisemmin valittujen eduskunnan valiokuntien eikä ehdotetussa säännöksessä tarkoitettujen toimielinten ja edustajien toimikauden katkeamista. Selvyyden vuoksi asiasta ehdotetaan säädettäväksi lailla. Ehdotetun säännöksen mukaan ennen hallitusmuodon voimaantuloa valittujen eduskunnan valiokuntien sekä hallitusmuodon 36 §:ssä tarkoitettujen toimielinten ja edustajien toimikausi jatkuu valitsemispäätöksen mukaisesti sen ajan, joksi ne on valittu. Toimikauden pituus määräytyisi siten asianomaisesta toimielimestä annettujen aikaisemmin voimassa olleiden säännösten mukaisesti. Hallitusmuodon tultua voimaan eduskunta kuitenkin voisi hallitusmuodon 37 §:n 1 momentin nojalla päättää puhemiesneuvoston ehdotuksesta asettaa toimielimen uudelleen. Tästä ei kuitenkaan ole tarpeen ottaa lakiin eri säännöstä.
Ehdotetussa pykälässä mainittu hallitusmuodon 36 § sisältää säännökset kansaneläkelaitoksen valtuutetuista, eduskunnan oikeudesta valita muita tarvittavia toimielimiä sen mukaan kuin hallitusmuodossa, muussa laissa tai eduskunnan työjärjestyksessä säädetään sekä eduskunnan edustajien valitsemisesta kansainvälisiin toimielimiin.
Uuteen hallitusmuotoon ei ole tarkoitus ottaa enää säännöksiä eduskunnan kansliatoimikunnasta, valitsijamiehistä eikä tarkistajista. Kansliatoimikunta on eduskunnan sisäisestä hallinnosta vastaava toimielin, josta säädetään uudessa eduskunnan työjärjestyksessä. Eduskunnan valitsijamiehille kuuluvat tehtävät on tarkoitus uudessa eduskunnan työjärjestyksessä siirtää täysistunnolle ja tarkistajien tehtävät vastaavasti puhemiesneuvostolle. Näistä syistä lain 2 §:ään ehdotetaan otettavaksi säännös, jonka mukaan pykälässä tarkoitetun toimielimen toimikausi kuitenkin päättyy hallitusmuodon voimaan tullessa suoraan lain nojalla, jos toimielintä ei tuolloin voimaan tulevien säännösten mukaan enää aseteta. Toimielimen toimikauden päättyminen olisi siten osittain riippuvainen siitä, mitä toimielimen asettamisesta säädetään uudessa eduskunnan työjärjestyksessä.
3 §. Pykälässä ehdotetaan säädettäväksi lakiehdotusten eduskuntakäsittelystä sekä välikysymysmenettelyyn sovellettavista säännöksistä hallitusmuodon voimaantulosta aiheutuvan siirtymävaiheen aikana. Lisäksi pykälässä säädettäisiin eduskunnassa vireillä olevien toivomusaloitteiden raukeamisesta uuden hallitusmuodon tullessa voimaan.
Sääntelytarve johtuu siitä, että uuden hallitusmuodon tultua voimaan lakiehdotusten käsittelyssä siirrytään kolmesta täysistuntokäsittelystä kahden käsittelyn menettelyyn. Yleisenä pääsääntönä on, että asiat käsitellään kullakin hetkellä voimassa olevien säännösten mukaan. Siirtymäsäännös tarvitaan kuitenkin siitä, missä menettelyssä eduskunta käsittelee lakiehdotukset, joiden käsittely on hallitusmuodon voimaan tullessa kesken.
Pykälän 1 momentin mukaan lakiehdotus käsiteltäisiin hallitusmuodon voimaan tullessa voimassa olleiden säännösten mukaisesti, jos ehdotuksen ensimmäinen käsittely on alkanut ennen hallitusmuodon voimaantuloa. Aikaisempien säännösten mukainen kolmen täysistuntokäsittelyn menettely olisi siten riippuvainen lakiehdotuksen ensimmäisen käsittelyn alkamisesta. Jos lakiehdotuksen ensimmäinen käsittely ei ole alkanut ennen hallitusmuodon voimaantuloa, olisi ehdotus näin ollen käsiteltävä uuden hallitusmuodon säännösten mukaisessa kahden täysistuntokäsittelyn menettelyssä. Eduskuntatyön kannalta on perusteltua, ettei lakiehdotuksen käsittelymenettely muutu sen jälkeen, kun asiaa valmistelleen valiokunnan mietintö on ensimmäisessä käsittelyssä esitelty eduskunnalle. Ehdotettu säännös on toisaalta siirtymävaihetta ajatellen riittävän joustava, sillä eduskunnan puhemies voi päättää lakiehdotuksen ensimmäisen käsittelyn aloittamisesta eduskuntatyön järjestämisen kannalta tarkoituksenmukaisella tavalla. Puhemiehen toimenpitein olisi siten mahdollista huolehtia siitä, että siirtymäsäännöksen soveltamistarve jäisi vähäiseksi.
Uuden hallitusmuodon voimaan tullessa myös perustuslain aineellinen sisältö jonkin verran muuttuu. Siirtymävaiheessa saattaa siten ilmetä tilanne, jossa aikaisemmin voimassa olleiden perustuslainsäännösten kanssa ristiriidassa ollut lakiehdotus on sopusoinnussa uuden hallitusmuodon säännösten kanssa. Vastaavasti lakiehdotus voi olla sisällöltään ristiriidassa uuden hallitusmuodon säännösten kanssa, vaikka se olisikin ollut aikaisemmin voimassa olleiden perustuslakien mukainen. Tällaisia tilanteita varten lakiin ei kuitenkaan ehdoteta otettavaksi erityistä menettelysäännöstä, koska nämä seikat voidaan eduskuntatyötä järjestettäessä ottaa ehdotetun 3 §:n 1 momentin puitteissa asianmukaisesti huomioon.
Pykälän 1 momentin säännöstä sovellettaisiin myös sellaisen lakiehdotuksen käsittelyyn, joka on ennen hallitusmuodon voimaantuloa hyväksytty valtiopäiväjärjestyksen 67 §:ssä tarkoitetulla tavalla jätettäväksi lepäämään. Tällaisen lain lopullista hyväksymistä koskeva asia käsiteltäisiin näin ollen ennen hallitusmuodon voimaantuloa voimassa olleiden säännösten mukaisessa menettelyssä. Eduskunta voi tässä menettelyssä ottaa huomioon uuden hallitusmuodon säännökset ja arvioida uudelleen lepäämään jätettäväksi hyväksytyn lain tarpeen. Siten eduskunta voi joko hylätä lakiehdotuksen tai hyväksyä sen asiasisällöltään muuttamattomana (VJ 73 §). Lakiehdotukseen voidaan myös ennen sen lopullista hyväksymistä tehdä lain asiasisältöön vaikuttamattomia teknisluonteisia tarkistuksia.
Pykälän 2 momentissa säädettäisiin välikysymysmenettelyyn sovellettavista säännöksistä siirtymävaiheen aikana. Hallituksen esityksessä uudeksi Suomen Hallitusmuodoksi on ehdotettu välikysymysmenettelyn yksinkertaistamista siten, että välikysymyksellä tulisi jo sitä tehtäessä olla vähintään kaksikymmentä allekirjoittajaa (43 §). Siirtymäsäännös tarvitaan näin ollen sellaista tilannetta varten, jolloin aikaisempien säännösten mukaisesti tehdyn välikysymyksen käsittely ajoittuu hallitusmuodon voimaantulon jälkeiseen ajankohtaan.
Eduskunnassa ennen hallitusmuodon voimaantuloa esitetty välikysymys käsiteltäisiin ehdotetun siirtymäsäännöksen mukaan aikaisemmin voimassa olleiden säännösten mukaisesti. Aikaisempia säännöksiä sovellettaisiin siten välikysymykseen, joka on valtiopäiväjärjestyksen 37 §:n 2 momentissa tarkoitetulla tavalla annettu puhemiehelle ja esitetty eduskunnassa ennen hallitusmuodon voimaantuloa. Välikysymys, johon vähintään kaksikymmentä edustajaa kirjallisesti ilmoittaisi yhtyvänsä, annettaisiin tällöin tiedoksi asianomaiselle valtioneuvoston jäsenelle, jonka vastauksen tai ilmoituksen antamiseen ja eduskuntakäsittelyyn sovellettaisiin välikysymystä koskevia valtiopäiväjärjestyksen 37 §:n säännöksiä.
Pykälän 3 momentissa ehdotetaan säädettäväksi eduskunnassa vireillä olevien toivomusaloitteiden raukeamisesta uuden hallitusmuodon tullessa voimaan. Säännöksen tarve perustuu siihen yleiseen lähtökohtaan, ettei hallitusmuodon voimaantulo katkaise asioiden vireilläoloa eduskunnassa. Tästä pääsäännöstä on kuitenkin toivomusaloitteiden kohdalla perusteltua poiketa, koska toivomusaloite on ehdotettu korvattavaksi hallitusmuodon 39 §:n 2 momentissa tarkoitetulla toimenpidealoitteella. Kansanedustajalla olisi uuden hallitusmuodon tultua voimaan oikeus tehdä toimenpidealoite milloin tahansa eduskunnan ollessa koolla. Toimenpidealoite voi puheena olevan hallitusmuodon säännöksen mukaan sisältää ehdotuksen lainvalmisteluun tai muuhun toimenpiteeseen ryhtymisestä. Toimenpidealoitteen asiallinen käyttöala olisi siten valtiopäiväjärjestyksen 31 §:n 1 momentissa säädetyn toivomusaloitteen alaa laajempi. Toivomusaloitteiden raukeaminen suoraan lain nojalla on eduskunnan työn tarkoituksenmukaisen järjestämisen kannalta perusteltua. Muussa tapauksessa toivomusaloitteella vireille pannut asiat muodostaisivat oman erityisen asiaryhmänsä. Tällaisen erityisen asiatyypin huomioon ottaminen hankaloittaisi tarpeettomasti eduskuntatyön käytännön järjestämistä siirtymävaiheen aikana. Ehdotus on perusteltu myös sen vuoksi, ettei se rajoita kansanedustajan oikeutta saattaa tärkeänä pitämänsä asia toimenpidealoitteella eduskunnassa uudelleen vireille.
4 §. Pykälässä säädettäisiin voimassa olevan hallitusmuodon 28 §:n nojalla annettujen niin sanottujen omaperäisten asetusten kumoamis- ja muuttamisvallasta niitä tilanteita varten, joissa asetuksenantovaltaa ei ole uudessa hallitusmuodossa tai muussa laissa osoitettu valtioneuvostolle tai ministeriölle. Ehdotetun valtuussäännöksen mukaan omaperäinen asetus voitaisiin näissä tilanteissa kumota tai sitä muuttaa tasavallan presidentin antamalla asetuksella.
Hallituksen esitys uudeksi Suomen Hallitusmuodoksi sisältää ehdotuksen asetuksenantovaltaa koskevan sääntelyn uudistamiseksi (80 §). Hallitusmuotoehdotuksen mukaan asetuksenantovalta perustuisi vastaisuudessa joko uudessa hallitusmuodossa tai laissa säädettyyn valtuutukseen. Asetuksenantovaltaa voitaisiin lailla osoittaa tasavallan presidentille, valtioneuvostolle ja ministeriölle. Hallitusmuotoon ehdotetun säännöksen nojalla asetukset antaa valtioneuvosto, jollei asetuksenantajasta erikseen muuta säädetä.
Uuteen hallitusmuotoon ei enää sisältyisi nykyisen hallitusmuodon 28 §:n säännöksiä tasavallan presidentin niin sanotusta omaperäisestä asetuksenantovallasta. Uuden hallitusmuodon voimaantulon jälkeen presidentti antaisi suoraan hallitusmuodon nojalla vain kansainvälisten velvoitteiden voimaansaattamisasetukset (95 § 1 mom.). Muilta osin myös presidentin asetuksenantovalta perustuisi lailla säädettyyn valtuutukseen. Asetuksenantovaltaa koskevan sääntelyn uudistaminen saattaisi aiheuttaa siirtymävaiheen aikana tulkintaepäselvyyksiä, jos laissa ei säädettäisi aikaisemmin annettujen omaperäisten asetusten kumoamis- ja muuttamistoimivallasta.
Nykyisin on muodollisesti voimassa noin 150 omaperäiseksi tulkittavissa olevaa asetusta. Osa tällaisista asetuksista on annettu asioista, joista vastaisuudessakin voitaisiin antaa asetuksia joko uuteen hallitusmuotoon tai jo nykyisin voimassa olevaan lakiin sisältyvän nimenomaisen valtuutuksen nojalla. Esimerkiksi neuvottelukuntia sekä erilaisia neuvostoja, keskuksia ja toimikuntia voidaan pitää sellaisina valtionhallinnon yksikköinä, joista vastaisuudessa voidaan säätää hallitusmuotoehdotuksen 119 §:n 2 momentin nojalla annettavalla asetuksella. Tutkintoasetukset taas ovat esimerkkejä omaperäisistä asetuksista, jotka nykyisin voidaan antaa yliopistolain (645/1997) 7 §:n 3 momentissa säädetyn nimenomaisen valtuutuksen nojalla. Näissä tapauksissa asetukset antaisi uuden hallitusmuodon voimaantulon jälkeen valtioneuvosto, jollei asetuksenantovaltaa lailla erikseen osoitettaisi tasavallan presidentille tai asianomaiselle ministeriölle. Toimivaltaisen asetuksenantajan antamalla asetuksella voitaisiin myös kumota ja muuttaa puheena olevia aikaisemmin annettuja omaperäisiä asetuksia. Näiden asetusten kumoamis- ja muuttamistoimivallasta ei siten tarvita erityisiä siirtymäsäännöksiä.
Kaikkien omaperäisten asetusten kumoamis- ja muuttamistoimivallasta ei kuitenkaan ole säännöstä uudessa hallitusmuodossa tai nykyisin voimassa olevassa laissa. Tällaisia asetuksia on muodollisesti voimassa vajaa sata. Tarkoitus on, että uudesta hallitusmuodosta johtuvaa muun lainsäädännön uudistamistarvetta selvitettäessä arvioidaan yksityiskohtaisesti myös omaperäisiin asetuksiin sisältyvän sääntelyn tarpeellisuus. Tarkoitus on kumota tarpeettomiksi katsottavat omaperäiset asetukset. Tarpeelliseksi katsottava omaperäisten asetusten sisältämä sääntely pyritään nostamaan lain tasolle tai toteuttamaan uuden hallitusmuodon edellyttämällä tavalla lakiin perustuvan asetuksenantovaltuuden nojalla. Muutosesityksiä valmistellaan sekä asianomaisen lainsäädännön muun kehittämisen yhteydessä että uuden hallitusmuodon voimaantulosta johtuvia lainsäädäntömuutoksia valmistelevissa hankkeissa. Asetuksenantovaltaa voidaan tällöin osoittaa tasavallan presidentille, valtioneuvostolle tai asianomaiselle ministeriölle.
Uuden hallitusmuodon voimaan tullessa saattaa edellä esitetystä huolimatta olla voimassa joitakin aikaisemmin annettuja omaperäisiä asetuksia. Tilanteessa, jolloin asiasta on annettu säännöksiä omaperäisellä asetuksella eikä asetuksenantovaltaa ole kyseisen asian osalta uudessa hallitusmuodossa tai muussa laissa osoitettu tasavallan presidentille, valtioneuvostolle tai ministeriölle, omaperäinen asetus voitaisiin ehdotetun 4 §:n nojalla kumota tai sitä muuttaa tasavallan presidentin antamalla asetuksella. Jos asetuksenantovalta asiassa olisi uudessa hallitusmuodossa tai muussa laissa osoitettu esimerkiksi valtioneuvostolle, ei tällaisesta asiasta aikaisemmin annettua omaperäistä asetusta muutettaisi tai sitä kumottaisi ehdotetun pykälän nojalla annettavalla tasavallan presidentin asetuksella, vaan valtioneuvostolle kuuluvan toimivallan nojalla annettavalla asetuksella. Ehdotettu 4 §:n säännös on tarkoitettu sovellettavaksi vain tilanteessa, jossa asetuksenantovaltaa koskeva sääntely on jäänyt aukolliseksi. Tarvittavat lainsäädännön muutokset on kuitenkin tarkoitus toteuttaa siten, että ehdotetun siirtymäsäännöksen käyttötarve jäisi mahdollisimman vähäiseksi.
Valtioneuvostolla on voimassa olevan hallitusmuodon 28 §:ään ja valtioneuvostosta annetun lain (78/1922) 5 §:ään perustuva toimivalta antaa säädöskokoelmassa julkaistavalla päätöksellä määräyksiä asioista, joihin nähden sille on annettu sellainen valtuus hallitusmuodossa, muussa laissa tai asetuksessa. Lisäksi valtioneuvosto on antanut päätöksellään hallitus- ja hallintoasioiden yleistoimivaltaan perustuvia määräyksiä erinäisistä lähinnä hallinnon sisäisiksi luonnehdittavista asioista sekä vakiintuneen käytännön mukaan valtion talousarvion määrärahanormeja täydentäviä määräyksiä. Myös ministeriöt ovat antaneet yleisiä määräyksiä säädöskokoelmassa julkaistuilla päätöksillä. Ministeriöiden toimivalta on voinut perustua lakiin, asetukseen tai valtioneuvoston päätökseen. Käytännössä ministeriöt ovat antaneet määräyksiä myös yleisen toimivaltansa nojalla ilman nimenomaisesti säädettyä valtuuttakin.
Hallitusmuotoehdotuksen 80 §:n mukaan asetuksenantovaltaa voitaisiin vastaisuudessa osoittaa lailla myös valtioneuvostolle ja ministeriölle. Valtioneuvostolle ja ministeriölle ei siten voitaisi osoittaa asetuksenantovaltaa lakia alemmanasteisilla säädöksillä eikä asetuksia voisi antaa valtioneuvoston tai ministeriön yleistoimivallan nojalla. Tarkoitus on, että asetuksenantovaltaa koskeva lainsäädäntö tarkistetaan tässäkin suhteessa kauttaaltaan uuden hallitusmuodon säännöksiä vastaavaksi. Hallitusmuodossa tai laissa säädetyn valtuuden nojalla annettavalla valtioneuvoston tai ministeriön asetuksella voitaisiin siten vastaisuudessa muuttaa valtioneuvoston tai ministeriön säädöskokoelmassa julkaistulla päätöksellä aikaisemmin annettuja yleisiä määräyksiä tai kumota niitä.
Valtioneuvoston ja ministeriöiden asetuksenantovaltaa koskeva lainsäädäntö saattaa uuden hallitusmuodon voimaan tullessa kuitenkin olla sillä tavalla aukollinen, etteivät hallitusmuodossa tai laissa säädetyt asetuksenantovaltuudet kata kaikkia niitä asioita, joista aikaisemmin noudatetun käytännön perusteella on voitu antaa määräyksiä säädöskokoelmassa julkaistuilla valtioneuvoston tai ministeriön päätöksillä. Näissä tilanteissa määräystä voitaisiin muuttaa tai se kumota aikaisemmin noudatettua käytäntöä vastaavalla valtioneuvoston tai asianomaisen ministeriön päätöksellä. Tästä ei kuitenkaan ehdoteta otettavaksi lakiin erityistä säännöstä, koska valtioneuvoston ja ministeriöiden puheena oleva norminantovalta perustuu osaksi pitkäaikaiseen ja joiltakin osin tavanomaiseksi oikeudeksi vahventuneeseen käytäntöön, jonka jatkuminen on tarkoitus rajoittaa aikaisemmin annettujen määräysten välttämätöntä muuttamista tai kumoamista koskeviin siirtymävaiheen aikana esiintyviin tilanteisiin. Lisäksi tarkoitus on, että näissä tilanteissa ryhdytään pikaisesti tarvittaviin toimenpiteisiin asetuksenantovaltaa koskevan lainsäädännön täydentämiseksi.
5 §. Pykälässä säädettäisiin valtakunnanoikeudessa nostettavaksi määrätyn syytteen käsittelyyn sovellettavista säännöksistä hallitusmuodon voimaantulosta aiheutuvan siirtymävaiheen aikana. Hallituksen esitys uudeksi Suomen Hallitusmuodoksi sisältää ehdotuksen valtioneuvoston jäsenen ja oikeuskanslerin sekä eduskunnan oikeusasiamiehen oikeudellista vastuuta koskevan perustuslaintasoisen sääntelyn uudistamiseksi (114―117 §). Uudella hallitusmuodolla kumottaisiin laki valtakunnanoikeudesta ja laki eduskunnan oikeudesta tarkastaa valtioneuvoston jäsenten ja oikeuskanslerin sekä eduskunnan oikeusasiamiehen virkatointen lainmukaisuutta.
Uuden hallitusmuodon tultua voimaan olisi ministerivastuuasioiden käsittelyyn sovellettava hallitusmuodon säännöksiä. Koska hallitusmuodon voimaantulo ei katkaise asioiden vireilläoloa eduskunnassa, jatkuisi myös ennen hallitusmuodon voimaantuloa ministerivastuulain 2 §:n mukaisesti tehdyn muistutuksen käsittely, mutta siten, että asia käsiteltäisiin ja ratkaistaisiin uuden hallitusmuodon säännösten mukaisesti.
Siirtymäsäännös tarvitaan kuitenkin sellaista mahdollista tilannetta varten, jossa valtakunnanoikeudessa nostettavaksi määrättyä syytettä ei ole käsitelty loppuun ennen hallitusmuodon voimaantuloa. Ehdotetun säännöksen mukaan syyte olisi tällaisessa tilanteessa käsiteltävä hallitusmuodon voimaan tullessa voimassa olleiden säännösten mukaisesti.
Hallituksen esitys uudeksi Suomen Hallitusmuodoksi sisältää myös ehdotuksen valtakunnanoikeuden kokoonpanoa koskevaksi uudeksi säännökseksi (101 §). Koska tuomioistuimen kokoonpanoa ei ole asianmukaista muuttaa kesken rikosoikeudenkäynnin, lakiin ehdotetaan otettavaksi siirtymäsäännös, jonka mukaan valtakunnanoikeus käsittelee ennen hallitusmuodon voimaantuloa nostettavaksi määrätyn syytteen valtakunnanoikeudesta annetussa laissa säädetyssä kokoonpanossa.
Valtakunnanoikeuden kokoonpanon muutosta on pidettävä ongelmallisena myös siinä tapauksessa, että ministerisyytteen nostamisesta päätetään hallitusmuodon tultua voimaan, mutta ennen kuin hallitusmuodon 101 §:ssä tarkoitettujen eduskunnan valitsemien valtakunnanoikeuden jäsenten toimikausi on alkanut. Näiltä osin tarvittavat säännökset on tarkoitus ottaa hallitusmuodon 101 §:n 3 momentin nojalla säädettävään valtakunnanoikeutta koskevaan erityislakiin. Laissa säädettäisiin yleisesti valtakunnanoikeuden kokoonpanosta tilanteessa, jossa eduskunnan valitsemien valtakunnanoikeuden jäsenten hallitusmuodossa säädetty toimikausi päättyy kesken oikeudenkäynnin.
6 §. Pykälässä säädettäisiin apulaisoikeuskanslerin varamiehen siirtymisestä apulaisoikeuskanslerin sijaiseksi. Hallituksen esityksessä uudeksi Suomen Hallitusmuodoksi on apulaisoikeuskanslerin varamiehen nimike ehdotettu muutettavaksi apulaisoikeuskanslerin sijaiseksi (69 §; vrt. nykyisen hallitusmuodon 37 §). Nimikkeen muutoksen vuoksi lakiin ehdotetaan otettavaksi säännös, jonka mukaan apulaisoikeuskanslerin varamies siirtyy hallitusmuodon 69 §:ssä tarkoitetuksi apulaisoikeuskanslerin sijaiseksi ja jatkaa tässä tehtävässä toimikauden loppuun.
7 §. Pykälässä säädettäisiin valtuutuksesta, jonka nojalla eduskunta voisi jo ennen hallitusmuodon voimaantuloa hyväksyä uuden eduskunnan työjärjestyksen.
Hallituksen esityksessä uudeksi Suomen Hallitusmuodoksi on pidetty lähtökohtana sitä, että eduskunnan osalta hallitusmuotoon otetaan vain eduskunnan aseman, organisaation ja päätöksentekomenettelyn kannalta keskeisimmät säännökset. Tarkoitus on, että huomattava osa valtiopäiväjärjestyksen nykyisin sisältämästä eduskunnan sisäistä työskentelyä koskevasta sääntelystä siirretään perustuslain tasolta eduskunnan työjärjestykseen. Hallitusmuotoehdotuksen 52 §:n 1 momentin mukaan eduskunnan työjärjestyksessä annetaan tarkempia säännöksiä valtiopäivillä noudatettavasta menettelystä sekä eduskunnan toimielimistä ja eduskuntatyöstä.
Eduskunnan puhemiesneuvosto asetti 1 päivänä maaliskuuta 1996 työryhmän (Eduskunnan työjärjestys 2000 ―työryhmä) valmistelemaan uutta eduskunnan työjärjestystä. Työryhmä luovutti muistionsa (Eduskunnan kanslian julkaisu 1/1998) 17 päivänä helmikuuta 1998. Työryhmän ehdotus uudeksi eduskunnan työjärjestykseksi on toimitettu eduskunnan valiokuntien ja kansanedustajien käyttöön. Ehdotus on siten eduskunnan käytettävissä sen käsitellessä hallituksen esitystä uudeksi Suomen Hallitusmuodoksi. Eduskunnan työjärjestyksen sisältö on kuitenkin monin osin riippuvainen uuden hallitusmuodon sisällöstä. Sen vuoksi puhemiesneuvoston ehdotus uudeksi eduskunnan työjärjestykseksi voidaan antaa eduskunnalle vasta vuoden 1999 valtiopäivillä hallitusmuodon tultua lopullisesti hyväksytyksi. Uuden eduskunnan työjärjestyksen on kuitenkin tarkoitus tulla voimaan samanaikaisesti uuden hallitusmuodon kanssa.
Puhemiesneuvoston ehdotus uudeksi eduskunnan työjärjestykseksi on muodollisesti hallitusmuotoesityksestä erillinen ehdotus. Kun sekä hallitusmuodon että eduskunnan uuden työjärjestyksen valmistelussa omaksutun keskeisen lähtökohdan mukaan huomattava osa valtiopäiväjärjestyksen nykyisin sisältämästä sääntelystä siirretään uuteen eduskunnan työjärjestykseen, on selvää, että puhemiesneuvoston ehdotus uudeksi eduskunnan työjärjestykseksi on välttämättä monin osin sisällöltään ristiriidassa voimassa olevien perustuslainsäännösten kanssa. Jotta uusi eduskunnan työjärjestys voisi tulla voimaan samaan aikaan kuin uusi hallitusmuoto, on eduskunnalla oltava oikeus käsitellä ja hyväksyä työjärjestys ennen hallitusmuodon voimaantuloa.
Eduskunnan uuden työjärjestyksen käsittelyä ja hyväksymistä varten tarvitaan erityinen toimivaltaperuste. Lakiin Suomen Hallitusmuodon voimaantulojärjestelyistä ehdotetaan siten otettavaksi erityinen valtuussäännös, jonka nojalla eduskunta voisi nykyisten perustuslainsäännösten estämättä hyväksyä puhemiesneuvoston ehdotuksen hallitusmuodon 52 §:ssä tarkoitetuksi eduskunnan työjärjestykseksi jo ennen hallitusmuodon voimaantuloa. Ehdotus uudeksi eduskunnan työjärjestykseksi käsiteltäisiin eduskunnassa lakiehdotuksen käsittelystä voimassa olevassa valtiopäiväjärjestyksessä säädetyssä järjestyksessä. Hallitusmuodon ja uuden eduskunnan työjärjestyksen voimaantuloajankohdan yhteensovittamisen vuoksi lakiin ehdotetaan otettavaksi säännös, jonka mukaan uusi eduskunnan työjärjestys ei voisi tulla voimaan ennen uuden hallitusmuodon voimaantuloa.
8 §. Pykälä sisältää tavanomaisen voimaantulosäännöksen. Ehdotettuun 7 §:ään sisältyvän valtuussäännöksen vuoksi lain olisi tultava voimaan siten, että eduskunta voisi hyväksyä uuden eduskunnan työjärjestyksen sen jälkeen, kun hallitusmuoto on vuoden 1999 valtiopäivillä tullut lopullisesti hyväksytyksi.
Ehdotetun lain olisi tultava voimaan mahdollisimman pian hallitusmuodon ja lain hyväksymisen ja vahvistamisen jälkeen, jotta eduskunta voisi käsitellä ja hyväksyä hallitusmuodon 52 §:ssä tarkoitetun eduskunnan työjärjestyksen ennen hallitusmuodon voimaantuloa.
Ehdotetun lain 7 §:n valtuussäännös on lain suunnitellun voimaantuloajankohdan vuoksi ristiriidassa eduskunnan järjestysmuodosta ja tehtävistä annettujen voimassa olevien hallitusmuodon ja valtiopäiväjärjestyksen säännösten kanssa. Ehdotetun lain 3 §:n 1 ja 2 momentin sekä 4 ja 5 §:n säännösten mukaan nykyisin voimassa olevien perustuslakien säännöksiä sovelletaan siirtymävaiheessa vielä hallitusmuodon voimaantulon jälkeen. Perustuslain säännösten voimassaolosta ja voimaantulosta ei voida säätää tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä käsiteltävällä lailla. Ehdotus laiksi Suomen Hallitusmuodon voimaantulojärjestelyistä on siten käsiteltävä valtiopäiväjärjestyksen 67 §:ssä säädetyssä perustuslain säätämisjärjestyksessä.
Laki Suomen Hallitusmuodon voimaantulojärjestelyistä
Tässä laissa annetaan tarvittavat säännökset Suomen Hallitusmuodon ( / ), jäljempänä hallitusmuoto, täytäntöön panemiseksi.
Ennen hallitusmuodon voimaantuloa valittujen eduskunnan valiokuntien sekä hallitusmuodon 36 §:ssä tarkoitettujen toimielinten ja edustajien toimikausi jatkuu valitsemispäätöksen mukaisesti. Toimikausi kuitenkin päättyy hallitusmuodon voimaan tullessa, jos toimielintä ei tuolloin voimaan tulevien säännösten mukaan enää aseteta.
Lakiehdotus käsitellään hallitusmuodon voimaan tullessa voimassa olleiden säännösten mukaisesti, jos ehdotuksen ensimmäinen käsittely on alkanut ennen hallitusmuodon voimaantuloa.
Ennen hallitusmuodon voimaantuloa eduskunnassa esitetty välikysymys käsitellään hallitusmuodon voimaan tullessa voimassa olleiden säännösten mukaisesti.
Eduskunnassa vireillä olevat toivomusaloitteet raukeavat hallitusmuodon tullessa voimaan.
Vuonna 1919 annetun Suomen Hallitusmuodon 28 §:n nojalla annettua asetusta voidaan hallitusmuodon tultua voimaan muuttaa tai se kumota tasavallan presidentin antamalla asetuksella, jollei asetuksen antamisesta asiassa ole muuta säädetty.
Ennen hallitusmuodon voimaantuloa valtakunnanoikeudessa nostettavaksi määrätty syyte käsitellään loppuun hallitusmuodon voimaan tullessa voimassa olleiden säännösten mukaisesti. Valtakunnanoikeus käsittelee syytteen valtakunnanoikeudesta annetun lain (273/1922) hallitusmuodon voimaan tullessa voimassa olleiden säännösten mukaisessa kokoonpanossa.
Apulaisoikeuskanslerin varamies siirtyy hallitusmuodon 69 §:ssä tarkoitetuksi apulaisoikeuskanslerin sijaiseksi hallitusmuodon tullessa voimaan ja jatkaa tässä tehtävässä toimikauden loppuun.
Eduskunta voi puhemiesneuvoston ehdotuksesta ja lakiehdotuksen käsittelystä valtiopäiväjärjestyksessä säädetyssä järjestyksessä hyväksyä hallitusmuodon 52 §:n 1 momentissa tarkoitetun eduskunnan työjärjestyksen ennen hallitusmuodon voimaantuloa. Työjärjestys ei kuitenkaan voi tulla voimaan ennen hallitusmuodon voimaantuloa.
ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖPERUSTELUT1. Johdanto2. Keskeiset ehdotukset3. Asian valmistelu4. Muita esitykseen vaikuttavia seikkoja5. Lakiehdotuksen perustelut6. Voimaantulo7. SäätämisjärjestysLaki Suomen Hallitusmuodon voimaantulojärjestelyistä1 §2 §3 §4 §5 §6 §7 §8 §

matches:
§ 2
§ 1
§2
§3
§4
§5
§6
§7
§8


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiAeroArkkitehtuuriEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiViileäVärikäsTietokoneetSöpöLiputKukkaRuoka & JuomatHauskaPelitTytötteLomaKuumaElääLogoRakkausMuutElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisäämobile	Kotiin / HD / lumilautailu tapetti hd HD	lumilautailu tapetti hd HD
2,393 näkymät
0	lumilautailu tapetti hd HD
piipittää noin Maha Edellinen: hd kallo taustakuva HD
kissa taustakuvabatman tapettispider man taustakuvatradiohead tapetti HDsininen tapettihd ranta taustakuvia HDTaustakuva ikkunoihin 7hd auto tapetti HDtapetti makuuhuoneen HDJimmy sivu tapetti HD Mainos

matches: HD hd hd hd hd HD HD


Joukkoliikennepalveluiden rahoitussuunnitelma ajokaudelle 2019-2020 / ELY-keskus | Mikkeli
Kokous 15.10.2019
Joukkoliikennepalveluiden rahoitussuunnitelma ajokaudelle 2019-2020 / ELY-keskus
Kaupunkiympäristölautakunta, kokous 15.10.2019
§ 131 Joukkoliikennepalveluiden rahoitussuunnitelma ajokaudelle 2019-2020 / ELY-keskus
MliDno-2019-1372
Liisa Heikkinen, joukkoliikenneinsinööri, Liisa.Heikkinen@mikkeli.fi
Pohjois-Savon Ely-keskus esittää, että alueen kaupungit ja kunnat hyväksyvät Ely-keskuksen laatiman joukkoliikenteen rahoitussuunnitelman ajokaudelle 2019-2020. ELY-keskus on rahoittanut hankkimansa joukkoliikennepalvelut kokonaan 3.7.2017 saakka. Ajokaudella 2017-2018 kunnat osallistuivat kuntarajat ylittävään liikenteen kustannuksiin 10 % ja 2.6.2019 päättyneellä ajokaudella 20 %. Ajokaudella 2019 - 2020 kuntien rahoitusosuudet säilyvät 20 % rahoitusosuudella.
Mikkelin kaupungin rahoitusosuus koskee käyttöoikeussopimuksia Mikkeli – Anttola - Puumala – Savonlinna, Hirvensalmi – Otava - Mikkeli, Mikkeli – Kangasniemi, Mikkeli – Haukivuori - Pieksämäki sekä Mikkeli – Juva. ELY-keskuksen liikenteiden käyttöoikeussopimukset ovat voimassa 31.4.2020 tai 30.5.2021 saakka. Lisäksi sopimuksia on mahdollista jatkaa optioilla 1-3 vuotta.
Pohjois-Savon Ely-keskus on liikenteiden hankintasopimushintojen perusteella laskenut Mikkelin kaupungin rahoitusosuudeksi 86.051,00 € (edellisenä vuonna 115.533,91 €, sis. alv 10 %). Kustannuksista vastaavat eniten keskuskaupungit, koska kuntien yhteenlaskettu osuus kuntarajat ylittävän liikenteen kustannuksista on 20 % sekä jäljelle jäävä osuus jaettiin tasaosuuksin. Joukkoliikenteen linjat kuuluvat Waltti-lippu- ja maksujärjestelmään. Pohjois-Savon Ely-keskuksen hankintasopimuksista on siirretty jo hankintavaiheessa Mikkeli-Haukivuori, Mikkeli – Juva- sekä Mikkeli –Kangasniemi-vuorojen waltti-lippu-ja maksujärjestelmän sekä clearing-järjestelmien ylläpitovastuu kaupungille.
Pohjois-Savon Ely-keskuksen joukkoliikenteen määräraha ei tule riittämään liikenteiden hankintaan. Nykyisellä joukkoliikenteen valtionrahoituksella ei pystytä toteuttamaan joukkoliikenteelle asetettuja tavoitteita ilman, että kunnat osallistuvat myös joukkoliikenteen rahoitukseen. Joukkoliikenne palvelee kuntien sisäistä liikennettä. Rahoitusosuudet perustuvat Mikkelin kaupungin sekä Pohjois-Savon Ely-keskuksen väliseen henkilökuljetusten järjestämisestä tehtyyn yhteistyösopimukseen.
Kaupunkiympäristölautakunta päättää, että Mikkelin kaupunki osallistuu rahoitusosuudella 86.051,00 € (sis. alv 10 %) Pohjois-Savon Ely-keskuksen joukkoliikenteiden hankintoihin ajokaudelle kesäkuu 2019 – toukokuu 2020.
Pohjois-Savon Ely-keskus/Toini Puustinen, Kyytineuvo/Janne Skott
Liite Kyltk Rahoitussuunnitelma liite Etelä-Savon hankinnat 2019-2020.pdf (pdf, 84 kt)
§ 130 Viranhaltijoiden päätösten otto-oikeus
§ 132 Oikaisuvaatimus Betset MB Oy jatkokäsittely / Määräalan myyminen liitettäväksi tonttiin 491-35-10-1 / SBS Betoni Oy
§ 133 Ulkoisten vuokrien korottaminen 1.1.2020
§ 134 Susiniemen leirimajan myyminen
§ 135 Talousarvio 2020 ja taloussuunnitelma vuosille 2021-2024, asumisen ja toimintaympäristön palvelualue


text:
KRAMER Wall Plate Insert 15pin HD F/M | Yritysten Verkkokauppa
Etusivu › Palvelimet › KVM-kytkimet › KRAMER Wall Plate Insert 15pin HD F/M
KRAMER Wall Plate Insert 15pin HD F/M (WX-FM)
Kramer WX-FM - Seinälevy - VGA - HD-15 (VGA) (naaras) to HD-15 (VGA) (uros)
2,87 € / kuukausi
1,33 € / kuukausi
Wall Plate Insert - 15-Pin HD (F/M)
Front Panel Connections - 15-pin HD (F).
Rear Panel Connections - 15-pin HD (M).
Liitäntä 15-pin HD
Porttien määrä 1

matches: HD HD HD HD HD HD HD


text:
Laki kulttuuriaineistojen tallettamisesta ja säily... 1433/2007 | EDILEX
Laki kulttuuriaineistojen tallettamisesta ja säilyttämisestä 28.12.2007/1433
3 §Määritelmät
4 – 6 §2 lukuPainotuotteet ja tallenteet
4 §Luovutusvelvollisuus
5 §Luovutusvelvolliset
6 §Muut painotuotteita ja tallenteita koskevat säännökset
7 – 9 §3 lukuVerkkoaineisto
7 §Verkkoaineiston haku ja tallentaminen
8 §Velvollisuus verkkoaineiston haun mahdollistamiseen ja luovuttamiseen
9 §Muut verkkoaineistoa koskevat säännökset
10 – 13 §4 lukuTelevisio- ja radio-ohjelmat
10 §Televisio- ja radio-ohjelmistojen tallentaminen
11 §Velvollisuus televisio- ja radio-ohjelmien tallettamiseen
12 §Sopimukseen perustuva televisio- ja radio-ohjelman tallettaminen
13 §Muut televisio- ja radio-ohjelmia koskevat säännökset
14 – 17 §5 lukuElokuvat
14 §Velvollisuus elokuvan tallettamiseen
15 §Velvollisuus esityskopion ja elokuvan tiedotusaineiston tallettamiseen
16 §Sopimukseen perustuva elokuvan tallettaminen
17 §Muut elokuvia koskevat säännökset
18 – 24 §6 lukuAineistoja koskevat yhteiset säännökset
18 §Kustannusvastuu
19 §Aineistojen tekniset vaatimukset
20 §Aineistoa koskevien tietojen luovuttaminen
21 §Aineiston säilytyspaikka
22 §Aineiston käyttö
23 §Aineiston säilyttäminen ja poistaminen kokoelmista
24 §Säädetyistä velvollisuuksista poikkeaminen
25 – 30 §7 lukuErinäiset säännökset
25 §Konkurssipesän luovutus- ja tallettamisvelvollisuus
26 §Valvonta
27 §Laiminlyönnin oikaiseminen
28 §Muutoksenhaku
29 §Rangaistussäännökset
30 §Tarkemmat säännökset
31 – 32 §8 lukuVoimaantulo- ja siirtymäsäännökset
31 §Voimaantulo
32 §Siirtymäsäännökset
Ajantasainen säädös - seurattu säädökseen 372/2020 saakka.
Tämän lain tarkoituksena on Suomessa yleisön saataville saatettujen kansallisen kulttuurin aineistojen säilyttäminen tuleville sukupolville ja saattaminen tutkijoiden ja muiden tarvitsijoiden käyttöön.
1) Suomessa valmistettuihin painotuotteisiin ja tallenteisiin, jotka on tarkoitettu levitettäviksi yleisölle;
2) ulkomailla valmistettuihin painotuotteisiin ja tallenteisiin, jotka on tarkoitettu levitettäviksi yleisölle Suomessa tai jotka on Suomessa yleisölle levittämistä varten erikseen muunnettu;
3) Suomessa sijaitsevilla palvelimilla oleviin verkkoaineistoihin sekä muihin verkkoaineistoihin, jotka on tarkoitettu yleisön saataville Suomessa;
4) televisio- ja radiotoiminnasta annetun lain (744/1998) 7 §:n 1 momentin mukaisen ohjelmistoluvan saaneen tai 7 b §:n mukaisen ilmoituksen tehneen televisio- tai radiotoiminnan harjoittajan taikka Yleisradio Oy:n alkuperäisiin televisio- ja radio-ohjelmistoihin ja niihin sisältyviin ohjelmiin;
5) kotimaisen tuottajan valmistamiin julkisesti esitettäviksi tarkoitettuihin elokuviin ja niiden mainos- ja muuhun tiedotusaineistoon; sekä
6) ulkomaisen tuottajan valmistamiin julkisesti esitettäviksi tarkoitettuihin elokuviin ja niiden mainos- ja muuhun tiedotusaineistoon, jos elokuvan ja muun aineiston tallettamisesta on sovittu.
Tämä laki ei koske tietoverkon välityksellä saatavilla olevia arkistolaissa (831/1994) tarkoitettuja asiakirjoja, lukuun ottama...

matches: §2 §3 §4 §5 §6 §7 §8


Unammilleqatigiinnermut Nakkutilliisoqarfiup ingerlatsinera pillugu Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 3, 1. februar 2008-imersoq Atuussimasoq (Historisk)
Unammilleqatiginnermut Nakkutilliisoqarfik
§ 1. Unammilleqatigiinnermut Nakkutilliisoqarfik Unammilleqatigiinnermut Ataatsimiititaliamut allaffeqartitsinermigut unammilleqatigiinneq pillugu inatsisartut inatsisaannik atortitsinermigut Inuussutissarsiornermut Naalakkersuisumut attuumassuteqanngilaq.
Imm. 2. Unammilleqatigiinnermut Nakkutilliisoqarfik pisortamit aqunneqarpoq Unammilleqatigiinnermut Nakkutilliisoqarfiup ingerlatsineranut pingaarnertigut akisussaasuusoq. Taassuma peqannginnerani qaninnerpaatut tullersortaasoq taartaasarpoq.
Piginnaatitaaneq
§ 2. Unammilleqatigiinnermut Ataatsimiititaliap suleriaasia aamma ingerlatsinera pillugu Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 2, 1. februar 2008-imeersumi §§ 4-6 naapertorlugit suliat Unammilleqatigiinnermut Ataatsimiititaliamit suliarineqartussaasut aalajangiiffigineqartussaasullu Unammilleqatigiinnermut Nakkutilliisoqarfimmit Unammilleqatigiinnermut Ataatsimiititaliamut saqqummiunneqartassapput, imaluunniit Unammilleqatigiinnermut Nakkutilliisoqarfiup isumaa naapertorlugu Unammilleqatigiinnermut Ataatsimiititaliamut saqqummiunneqartariaqartut.
Imm. 2. Unammilleqatigiinneq pillugu inatsisartut inatsisaat malillugu Unammilleqatigiinnermut Nakkutilliisoqarfiup aalajangersaaffigisassaani malittarisassanut missingersuutit Unammilleqatigiinnermut Nakkutilliisoqarfik Unammilleqatigiinnermut Ataatsimiititaliamut saqqummiussissaaq.
Imm. 3. Unammilleqatigiinnermut Nakkutilliisoqarfiup Unammilleqatigiinnermut Ataatsimiititaliap aalajangiineri suliarissavai unammilleqatigiinnerlu pillugu inatsisartut inatsisaannik ulluinnarni atortitsineq pillugu ilisimatitsisassalluni.
§ 3. Unammilleqatigiinnermut Ataatsimiititaliaq sinnerlugu § 2, imm. 1 aamma 2-mut suliat ilaanngitsut Unammilleqatigiinnermut Nakkutilliisoqarfimmit, Unammilleqatigiinnermut Ataatsimiititaliap suleriaasia innersuussineralu naapertorlugu aalajangiiffigisarpai. Aammattaaq Unammilleqatigiinnermut Ataatsimiititaliaq sinnerlugu suliat § 2, imm. 1 aamma 2-mut ilaatinneqartut piareersarnerini atorneqartussani Unammilleqatigiinnermut Nakkutilliisoqarfik aalajangiisarpoq.
Imm. 2. Unammilleqatigiinnermut Nakkutilliisoqarfiup pisortaa, tamatuma saniatigut Unammilleqatigiinnermut Ataatsimiititaliap siulittaasua peqatigalugu suliani ataatsimiititaliap ataatsimiinnissaanut utaqqissunneqarsinnaanngitsuni aalajangiisinnaavoq.
Imm. 3. Imm. 1 aamma 2 malillugit Unammilleqatigiinnermut Nakkutilliisoqarfiup aalajangiineri pillugit nalunaarusiaq Unammilleqatigiinnermut Ataatsimiititaliap tulliani ataatsimiinnerani Unammilleqatigiinnermut Nakkutilliisoqarfiup pisortaanit saqqummiunneqassapput.
§ 4. Unammilleqatigiinneq pillugu inatsisartut inatsisaannik atortitsineq tassungalu atatillugu ingerlatsineq pillugit kiisalu unammilleqatigiinnermut pissutsinut allanut tunngatillugu nassuiaatit nalinginnaasut Unammilleqatigiinnermut Nakkutilliisoqarfimmit tamanut saqqummiunneqarsinnaapput.
§ 5. Unammilleqatigiinnermut Nakkutilliisoqarfiup pisortaa unammilleqatigiinneq pillugu inatsisartut inatsisaannik unioqqutitsineq pillugu unnerluutiginnittoqarnissaa peqatigisaanillu, unammilleqatigiinneq pillugu inatsisartut inatsisaanni § 29 naap. akiliisitsiniarnerup annertusissaanut tunngatillugu kaammattuuteqarnissaq siunertaralugu unnerluussisussaatitaasunut saaffiginnittoqassanersoq aalajangissaaq.
Imm. 2. Unammilleqatigiinnermut Nakkutilliisoqarfiup pisortaa unammilleqatigiinneq pillugu inatsisartut inatsisaanni § 28 naap., suliffeqarfiit ullormut sapaatip akunnikkaartumilluunniit pinngitsaaliissutaasumik akiliisinneqassanersut aalajangissaaq.
§ 6. Unammilleqatigiinnermut Nakkutilliisoqarfiup aalajangiineri allaganngorlugit nalunaarutigineqassapput aalajangiinermullu aalajangiisuusimasunik pissutsit isummallu pillugit paasissutissanik imaqassallutik.
Imm. 2. Aalajangiinerit, Nunatta Eqqartuussivianut suliassanngortinneqarsinnaasut, aalajangiinerup Nunatta Eqqartuussivianut suliassanngortinneqarsinnaaneranut ilitsersuummik malitseqassapput, oqartussat naammagittaalliorfissat suliakkiinermi suleriaasissami paasissutissat allallugit, tassunga ilanngullugu piffissarititaasut.
Nalunaarutiginninnerit apeqquteqaatillu
§ 7. Unammilleqatigiinneq pillugu inatsisartut inatsisaanni § 2, § 8, § 9, § 11, § 12, § 13 aamma § 14 naapertorlugit nalunaarutiginninnerit, apeqquteqaatit, saqqummiussinerit nalunaarutillu Unammilleqatigiinnermut Nakkutilliisoqarfimmut tunniunneqassapput.
§ 8. Unammilleqatigiinnermut Ataatsimiititaliaq sinnerlugu Unammilleqatigiinnermut Nakkutilliisoqarfik paasissutissanik tamanik piumasaqarsinnaavoq, tassunga ilanngullugit naatsorsuutit, naatsorsuutinut atortut, atuakkanit tigulaarinerit, niuernermi pappilisat allat aamma paasissutissat qarasaasiakkut toqqorneqarsimasut ingerlatsinermut imaluunniit inatsisartut inatsisaanni aalajangersakkanut pissutsit ilaanerannik aalajangiiniarnermut pisariaqartinneqartutut isigineqartut, unammilleqatigiinneq pillugu inatsisartut inatsisaanni § 21 naap.
§ 9. Unammilleqatigiinnermut Nakkutilliisoqarfimmi sulisut pisortat ingerlatsineranni suliassat suliarineqartarnerat pillugu inatsisartut inatsisaanni tamanna pillugu malittarisassat malillugit nipangiussisussaatitaapput.
§ 10. Nalunaarut una martsip aallaqqaataani 2008-mi atulissaaq.