text:
Turun HO 19.12.2008 2903 - Hovioikeuden päätöksiä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Oikeuskäytäntö › Hovioikeudet › 2008 › Turun HO 19.12.2008 2903
Turun HO 19.12.2008 2903
Ajoneuvorikkomus
Turun HO
R 08/1974
THO:2008:5
HOVIOIKEUSKÄSITTELY
TURUN KÄRÄJÄOIKEUS TUOMIO 2.6.2008
Kihlakunnansyyttäjä Kristian Lehtola
Vastaaja(t)
1. AJONEUVORIKKOMUS
(6780/R/0003017/08)
Ajoneuvolaki 8 § 1, 51 § 1, 96 § 2 kohta 3
24.1.2008 TURKU
A on 24.1.2008 Turussa käyttänyt liikenteessä omistamaansa määräaikaiskatsastamatonta henkilöautoa - - - kuljettamalla autoa yleisillä teillä.
Vastaajan vastaus
Vastaaja on vastustanut saamansa rangaistusvaatimusta ja vaatinut sen perumista ja siirtoa B:lle. Toissijaisesti vastaaja on anonut rangaistusvaatimuksen peruuttamista tai kohtuullistamista 4 päiväsakkoon lieventävistä asianhaaroista johtuen.
A on syyllistynyt siihen, mistä hänelle on vaadittu rangaistusta.
A on tunnustanut kuljettaneensa määräaikaiskatsastamatonta henkilöautoa. A on katsonut, että rangaistusvaatimus tulisi kohdistaa ajoneuvon yhteisomistajalle ja haltijalle B:lle. A on myös pyytänyt, että rangaistusvaatimus peruutettaisiin tai päiväsakkojen määrää alennettaisiin tai määrätään rikesakko.
Ajoneuvolain 8 §:n mukaan moottorikäyttöistä ajoneuvoa, jota ei ole asianmukaisesti katsastettu, ei saa käyttää liikenteessä (käyttökielto).
Ajoneuvolain 9 §:n mukaan ajoneuvon omistaja tai hänen sijastaan rekisteriin ilmoitettu haltija sekä ajoneuvon kuljettaja ovat vastuussa siitä, että liikenteeseen käytettävä ajoneuvo on liikennekelpoinen ja, jos sitä edellytetään, rekisteröity ja asianmukaisesti katsastettu. A omistaa yhdessä vaimonsa kanssa kyseisen ajoneuvon, jota A on kuljettanut tapahtuma-aikana. A on ajoneuvon omistajana ajoneuvolain vastaisesti huolimattomuudesta kuljettanut määräaikaiskatsastamatonta, käyttökiellossa olevaa ajoneuvoa ja on näin syyllistynyt ajoneuvorikkomukseen.
Muut lausunnot
Auton katsastus oli viivästynyt kahdella kuukaudella. Käräjäoikeus katsoo, että viivästyminen ei ole vähäinen eikä katsastuksen unohtuminen ole kohtuullistamisperuste. Edellä mainituista syistä A:lle määrätty päiväsakkomäärä on kohtuullinen ja riittävä seuraamus.
Käräjäoikeus on ratkaissut asian tuomiolauselmasta ilmenevällä tavalla.
SYYKSI LUETUT RIKOKSET
1) Ajoneuvorikkomus 24.1.2008
RANGAISTUSSEURAAMUKSET
8 päiväsakkoa a 73 euroa = 584 euroa
1) Ajoneuvolaki 8 § 1, 51 § 1, 96 § 2 kohta 3
Asian ratkaisseet käräjäoikeuden jäsenet
Notaari Martina Lindblom
TURUN HOVIOIKEUS TUOMIO 19.12.2008
Turun käräjäoikeus 2. os. 2.6.2008 nro 2360
(liitteenä)
VASTAPUOLI
A on vaatinut ensisijaisesti, että syyte hylätään ja hänet vapautetaan tuomitusta rangaistuksesta. Toissijaisesti A on vaatinut, että hänet tuomitaan sakkorangaistuksen sijasta 35 euron rikesakkoon. Lisäksi A on vaatinut, että valtio velvoitetaan korvaamaan hänen oikeudenkäyntikulunsa asiassa korkoineen.
A ei ole ollut vastuussa auton katsastamisesta sillä perusteella, että hän on ollut toinen auton omistajista. Autolla on ollut rekisteriin merkitty haltija, johon vastuu katsastamisesta on A:n sijasta ajoneuvolain 9 §:n nojalla kohdistunut. Haltijan ohella vastuuseen voi edellä mainitun pykälän perusteella joutua myös ajoneuvon kuljettaja. A on kuitenkin autoa kuljettaessaan ollut perustellusti siinä uskossa, että auton haltija on huolehtinut auton katsastamisesta. Auto on ollut erittäin hyvässä kunnossa. Missään tapauksessa A:n menettely ei osoita sellaista piittaamattomuutta, ettei asiassa voitaisi määrätä päiväsakkoina tuomitun rangaistuksen sijasta rikesakkoa.
Syyttäjä on vaatinut, että valitus hylätään aiheettomana.
Ajoneuvolain 9 §:n 1 momentin mukaan ajoneuvon omistaja tai hänen sijastaan rekisteriin ilmoitettu haltija sekä ajoneuvon kuljettaja ovat vastuussa siitä, että liikenteeseen käytettävä ajoneuvo on liikennekelpoinen ja, jos sitä edellytetään, rekisteröity ja asianmukaisesti katsastettu.
Säännöksen sanamuoto on tulkinnanvarainen sen suhteen, voiko ajoneuvon omistaja olla vastuussa ajoneuvon katsastamisesta silloin, kun ajoneuvolla on muu rekisteriin ilmoitettu haltija. Tähän seikkaan ei oteta suoraan kantaa myöskään ajoneuvolakia koskevassa hallituksen esityksessä (HE 141/2002 vp. s. 27-28). Hallituksen esityksestä on kuitenkin pääteltävissä, ettei aikaisemmin vallinnutta oikeustilaa ole tältä osin tarkoitettu muuttaa. Ennen ajoneuvolakia asiasta oli säädetty tieliikennelain 85 §:ssä. Sen esitöistä (HE 74/1979 vp. s. 19-20) ilmenee, ettei omistajan ja rekisteriin ilmoitetun haltijan vastuu ole rinnakkaista vaan haltijan vastuu syrjäyttää omistajan vastuun. A:n rikosoikeudellinen vastuu ei siten voi tässä tapauksessa perustua ajoneuvon omistamiseen, vaan yksinomaan sen kuljettamiseen. A on ajoneuvoa kuljettamaan ryhtyessään laiminlyönyt selvittää, onko se ollut katsastettu. Määräaikaiskatsastamatonta henkilöautoa kuljettamalla A on syyllistynyt ajoneuvorikkomukseen.
Rikesakkorikkomuksista annetun asetuksen 11 §:n mukaan katsastamattoman ajoneuvon käyttämisestä voidaan kuljettajalle määrätä 35 euron rikesakko. Rikesakon määrääminen tapahtuu rikesakkomenettelystä annetun lain mukaisessa menettelyssä. Rikesakon määrää poliisi tai muu laissa säädettyä valvontatehtävää suorittava virkamies. Nyt kysymyksessä olevassa tapauksessa asiaa ei kuitenkaan ole käsitelty rikesakkomenettelyssä vaan rangaistusmääräysmenettelystä annetun lain mukaisessa menettelyssä. A:n vastustettua rangaistusvaatimusta syyttäjä on saattanut asian käräjäoikeuden käsiteltäväksi yleisessä rikosasiain oikeudenkäyntijärjestyksessä. Tuomioistuin ei voi tällöin määrätä seuraamukseksi rikesakkoa eikä osoittaa asiaa rikesakkomenettelyssä käsiteltäväksi.
A:n teon moitittavuus on ollut varsin vähäistä. Auton ei ole edes väitetty olleen puutteellisessa kunnossa. Tähän nähden hovioikeus katsoo aiheelliseksi alentaa päiväsakkojen lukumäärää.
Koska syytettä ei hylätä, A:lla ei ole oikeutta saada valtiolta korvausta oikeudenkäyntikuluistaan.
Hovioikeuden ratkaisun lopputulos ilmenee tuomiolauselmasta.
Muutos käräjäoikeuden tuomiolauselmaan
4 päiväsakkoa a 73 euroa = 292 euroa
Muilta osin käräjäoikeuden tuomiolauselma jää pysyväksi.
A:n oikeudenkäyntikuluvaatimus hylätään.
hovioikeudenlaamanni Simo Simola
hovioikeudenneuvos Sirpa Saarnilehto
viskaali Juha Karvinen (asian esittelijä)

matches:
§ 1
§ 1
§ 2
§ 1
§ 1
§ 2
Tuomioistuin


Laki kiinteistötoimitusmaksusta annetun lain… 1434/2001 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 2001 › 1434/2001
muutetaan 3 ja 4 §, 7 §:n 2 momentin 2 kohta, 10 §, 12 a §:n 1 momentti, 13 §:n 2 momentti ja 14 §, sellaisina kuin niistä ovat 3 § osaksi laissa 878/1996 sekä 4 §, 12 a §:n 1 momentti ja 13 §:n 2 momentti viimeksi mainitussa laissa, seuraavasti:
Maa- ja metsätalousministeriön asetuksella annetaan tarkempia säännöksiä 3 §:n perusteella määräytyvistä maksuista. Kiinteistötoimitusten, joihin toimitusmääräyksen antaa kunnan kiinteistörekisterin pitäjä, maksuista määrätään kuitenkin samoin perustein kiinteistötoimitusmaksutaksassa, josta päättää kunnanvaltuusto.
2) uusjaosta siltä osin kuin siinä on tutkittu ja ratkaistu toimituksen edellytykset ja laajuus, eikä kysymyksessä ole kiinteistönmuodostamislain 68 §:n 2 momentissa tarkoitettu hankkeen toteuttajan hakemuksesta vireille tullut uusjako;
Liikaa tai väärin peritty kiinteistötoimitusmaksu palautetaan ja sille maksetaan korkolain (633/1982) 3 §:n 2 momentissa tarkoitetun korkokannan mukaista korkoa vähennettynä kahdella prosenttiyksiköllä.
MmVM 11/2001
EV 177/2001
3 §4 §7 §10 §12 a §13 §14 §


text:
Todisteiden vastaanottamisesta ja esittämisestä sekä todistelukeinoista siviilimenettelyissä säädetään siviiliprosessilaissa (Zakon o pravdnem postopku, ZPP).
Yleissääntönä on, että asianosaisten on tuotava esiin kaikki tosiseikat, joihin heidän kanteensa ja kanteen kiistämisensä perustuvat, ja esitettävä todisteet tosiseikkojen toteen näyttämiseksi (siviiliprosessilain 7 § ja 212 §).
Kantajan on näytettävä toteen kanteensa perustana olevat ja vastaajan kanteen kiistämisen perustana olevat tosiseikat. Säännökset siitä, kumman osapuolista on esitettävä ja näytettävä toteen tietty tosiseikka, sisältyvät aineelliseen oikeuteen. Jos jokin tosiseikka jää näyttämättä toteen, seuraukset kantaa se osapuoli, jonka aineellisen oikeuden säännösten mukaan on vedottava tosiseikkaan ja myös näytettävä se toteen (siviiliprosessilain 7 ja 215 §).
Toteennäyttövaatimus koskee tosiseikkoja, joihin kanteet ja kanteen kiistäminen perustuvat, tieteellisiä ja ammatillisia sääntöjä sekä kokemukseen perustuvia sääntöjä. Se ei koske oikeussäännöksiä, sillä niiden tunteminen kuuluu tuomioistuimen virkavelvollisuuksiin (iura novit curia).
Sellaisia tosiseikkoja ei tarvitse näyttää toteen, jotka asianosainen tunnustaa menettelyn aikana tuomioistuimessa. Tuomioistuin voi kuitenkin vaatia myös tunnustetun tosiseikan toteennäyttämistä, jos se katsoo, että asianosainen on tunnustanut sen tarkoituksenaan esittää vaatimus, jota ei voida hyväksyä (siviiliprosessilain 3 §:n 3 momentti).
Tosiseikkoja, joita asianosainen ei kiistä tai jotka asianosainen kiistää ilmoittamatta kiistämisen syytä, pidetään tunnustettuina paitsi, jos kyseinen tosiseikkojen kiistäminen on peräisin asianosaisen muista lausunnoista. Asianosainen voi estää tosiseikkojen olettamisen tunnustetuiksi ilmoittamalla, että ei tunne tosiseikkoja. Tätä voidaan soveltaa vain tosiseikkoihin, jotka eivät johdu kyseisen asianosaisen toiminnasta tai sen huomioon ottamisesta.
Tunnustettuja ja yleisesti tunnettuja tosiseikkoja ei tarvitse näyttää toteen (siviiliprosessilain 214 §:n 1 ja 6 momentti).
Tuomioistuin pitää tosiseikkaa tunnustettuna selvittämättä sen oikeellisuutta (siviiliprosessilain 214 §:n 1 momentti), paitsi jos se katsoo, että asianosainen on tunnustanut sen tarkoituksenaan esittää vaatimus, jota ei voida hyväksyä (siviiliprosessilain 3 §:n 3 momentti).
Ellei laissa toisin säädetä, lain perusteella oletettuja tosiseikkoja ei tarvitse näyttää toteen paitsi jos voidaan näyttää toteen, että tällaisia tosiseikkoja ei ole (siviiliprosessilain 214 §:n 5 momentti).
Kantajan vaatimusta koskevan päätöksen tekeminen edellyttää vakuuttavaa näyttöä (aineelliset todisteet) ja vakuuttumista oikeudellisesti merkityksellisten tosiseikkojen paikkansapitävyydestä.
Toisinaan päätöksen tekemiseen riittää todennäköisyyden osoittaminen, esim. kun annetaan väliaikainen menettelyä koskeva päätös, joka ei merkitse menettelyn päättymistä ja jolla tuomioistuin ratkaisee menettelyä koskevan väitteen. Jotta tuomari voi soveltaa tiettyä menettelysääntöä, oikeudellisesti merkityksellisten tosiseikkojen todenperäisyys on täytynyt osoittaa todennäköiseksi, mutta tuomarin ei välttämättä tarvitse olla vakuuttunut niiden olemassaolosta. Siviiliprosessilaissa ei määritetä, mitkä ovat ne tosiseikat, joiden todenperäisyyden todennäköisyyden osoittaminen riittää näytöksi.
Kontradiktorisen periaatteen mukaisesti todisteita vastaanotetaan ensisijaisesti asianosaisten pyynnöstä.
Tuomioistuin voi hankkia todisteita myös oma-aloitteisesti (siviiliprosessilain 7 §:n 2 momentti), jos se katsoo, että asianosaisten vaatimukset perustuvat seikkoihin, joita ei voida ottaa tutkittavaksi (siviiliprosessilain 3 §:n 3 momentti).
Tuomioistuin hankkii todisteita oma-aloitteisesti vanhemmuuteen liittyvissä asioissa, joissa se voi tehdä vaatimuksesta poikkeavan päätöksen tai tehdä päätöksen ilman esitettyä vaatimusta. Se voi hankkia todisteita, vaikka kumpikaan osapuoli ei olisi niitä esittänyt, ja jos lapsen etu sitä vaatii.
Tuomioistuin päättää, mitkä todisteet vastaanotetaan ratkaisevien tosiseikkojen toteamiseksi (siviiliprosessilain 213 §:n 2 momentti ja 287 §). Se tekee päätöksen asianosaisten esittämien todisteiden hyväksymisestä tai hylkäämisestä ja voi myös oma-aloitteisesti määrätä tiettyjen todisteiden vastaanottamisesta.
Jos asianosaisen pyyntö todisteiden vastaanottamisesta on päätetty hyväksyä, päätös pannaan täytäntöön ja todisteet vastaanotetaan. Todisteista tehty päätös ei sido tuomioistuinta. Se voi menettelyn aikana muuttaa päätöstään ja vastaanottaa todisteita, joita koskevan aiemman pyynnön se on hylännyt, ja se voi myös päättää vastaanottaa uusia todisteita (siviiliprosessilain 287 §:n 4 momentti).
Todisteet esitetään yleensä pääkäsittelyssä tuomarille, joka tekee asiassa lopullisen päätöksen (siviiliprosessilain 217 §:n 1 momentti). Perustelluista syistä todisteet voi vastaanottaa pyynnön vastaanottanut tuomari (siviiliprosessilain 217 §:n 1 momentti). Poikkeustapauksissa todisteita voidaan vastaanottaa myös pääkäsittelyn päätyttyä, jos tuomarijaosto päättää, että päättynyt pääkäsittely aloitetaan uudelleen. Näin tehdään tarvittaessa, jotta menettelyä voidaan täydentää tai selventää jotakin hyvin tärkeää seikkaa (siviiliprosessilain 292 §).
Siviiliprosessilaissa on nimenomaisesti säädetty, että todisteiden vastaanottaminen voidaan torjua, jos todisteilla ei ole merkitystä ratkaisun kannalta (lain 287 §). Tällaisia ovat todisteet, joilla ei ole käyttöä oikeudellisesti merkityksellisten tosiseikkojen selvittämisessä. Siviiliprosessilaissa ei kuitenkaan ole nimenomaisesti säädetty mahdollisuudesta torjua asiaankuulumattomia todisteita ja todisteita, joiden vastaanottaminen olisi epätaloudellista tai kohtuuttoman vaikeaa toteuttaa.
Asianosaisen on viimeistään ensimmäiseen pääkäsittelyyn mennessä esitettävä kaikki väitteidensä tueksi tarvittavat tosiseikat ja todisteet sekä otettava kantaa vastapuolen esittämiin väitteisiin ja todisteisiin. Tuomioistuin ei ota huomioon todisteita, jotka asianosainen esittää myöhässä. Asianosainen ei voi yleensä vedota tällaisiin todisteisiin (siviiliprosessilain 286 §). Ainoa poikkeus ovat tapaukset, joissa asianosainen näyttää toteen, että hänestä itsestään riippumattomista syistä todisteita ei ollut mahdollista esittää ensimmäisessä käsittelyssä (siviiliprosessilain 286 §:n 4 momentti).
Kun on kyse asiaankuulumattomista todisteista ja todisteista, joita on kohtuuttoman vaikeaa vastaanottaa, on tärkeää noudattaa siviiliprosessilain 3 §:n 3 momenttia, jossa säädetään, että tuomioistuin ei hyväksy asianosaisten pyyntöjä, jotka ovat ristiriidassa sitovien säännösten kanssa tai ovat vastoin moraalisääntöjä.
Siviiliprosessilaissa tunnetaan seuraavat todistelukeinot: katselmus, asiakirjat, todistajien kuuleminen, asiantuntijoiden kuuleminen ja asianosaisten kuuleminen.
Todistajat: Todistajaksi kutsutun on saavuttava paikalle ja, ellei laissa toisin säädetä, hänen on myös todistettava (siviiliprosessilain 229 §:n 1 momentti). Asianosaiset pyytävät todistajien kuulemista tietystä seikasta ja antavat tiedot todistajista (siviiliprosessilain 236 §). Todistajat haastetaan todistamaan tiettynä ajankohtana. Haasteessa heille kerrotaan todistamisvelvollisuudesta ja seurauksista, jos he jäävät aiheettomasti saapumatta, sekä kulujen korvaamisesta (siviiliprosessilain 237 §).
Todistajia kuullaan pääkäsittelyssä. Todistajia, jotka eivät vanhuuden, sairauden tai vakavan ruumiinvamman takia pysty noudattamaan kutsua, voidaan kuulla heidän kotonaan (siviiliprosessilain 237 §:n 2 momentti). Todistajia kuullaan yksitellen niin, että myöhemmin kuultavat todistajat eivät ole läsnä ensin todistavia kuultaessa (siviiliprosessilain 238 §:n 1 momentti). Tuomioistuin muistuttaa todistajalle, että tämän on puhuttava totta mitään salaamatta, sekä kertoo väärän todistuksen seurauksista. Ensin todistaja kertoo sen, mitä asiasta tietää, ja sen jälkeen tuomarijaoston puheenjohtaja, jaoston muut jäsenet, asianosaiset ja heidän edustajansa ja valtuutettunsa esittävät kysymyksiä, joilla he testaavat, täydentävät tai selventävät todistajanlausuntoa. Jos todistajanlausunnot ovat ristiriitaisia, todistajia on mahdollista kuulla vastakkain (siviiliprosessilain 239 §:n 3 momentti). Siviiliprosessilaissa ei ole enää säännöksiä todistajan valasta.
Siviiliprosessilaissa ei tehdä eroa tavallisten todistajien ja ns. asiantuntevien todistajien kuulemismenettelyn välillä eikä siitä ole erityisiä menettelysäännöksiä. Tavallisten todistajien ja asiantuntevien todistajien kuulemisessa noudatetaan samaa menettelyä.
Asiakirjat: Vaikka siviiliprosessilaissa ei olekaan asetettu todisteita arvojärjestykseen, ovat asiakirjat luotettavin todistelukeino. Asiakirjat voidaan jakaa julkisiin ja yksityisiin. Julkinen asiakirja on valtion viranomaisen toimivaltansa mukaisesti ennalta määrätyssä muodossa antama asiakirja tai asiakirja, jonka itsenäinen paikallisviranomainen, yhdistys tai muu organisaatio tai yksityishenkilö antaa tällaisessa muodossa laissa heille uskottua viranomaistehtävää hoitaessaan (siviiliprosessilain 224 §:n 1 momentti). Asiakirjat, jotka eivät ole julkisia, ovat yksityisiä. Yksityisen asiakirjan allekirjoituksen voivat todistaa oikeaksi tähän tehtävään valtuutetut valtion elimet tai oikeushenkilö tai luonnollinen henkilö, joka hoitaa viranomaistehtäviä (esim. notaari). Yksityisen asiakirjan oikeaksi todistetuilla lausekkeilla on julkinen merkitys. Asiakirjan tällaisia osia myös pidetään julkisena asiakirjana. Julkisten asiakirjojen todistusvoimasta on erikseen säädetty siviiliprosessilaissa. Julkinen asiakirja todistaa oikeaksi asiat, jotka siinä todetaan tai mainitaan (siviiliprosessilain 224 §:n 1 momentti). Siviiliprosessilaissa oletetaan, että julkisten asiakirjojen sisältö on totuudenmukainen. On kuitenkin mahdollista todistaa, että asiat on kirjattu julkiseen asiakirjaan totuudenvastaisesti tai että julkinen asiakirja on laadittu virheellisesti (siviiliprosessilain 224 §:n 4 momentti). Tämä on siviilioikeudenkäynnin ainoa todisteiden näyttöarvoa koskeva sääntö.
Ulkomaisilla julkisilla asiakirjoilla, jotka on sääntöjen mukaisesti todistettu oikeiksi, on vastavuoroisuuden periaatteen mukaisesti yhtäläinen todistusvoima kuin kotimaisilla asiakirjoilla, ellei kansainvälisillä sopimuksilla ole muuta määrätty (siviiliprosessilain 225 §).
Siviiliprosessilaissa säädetään myös asiakirjojen luovutusvelvollisuudesta, joka riippuu siitä, onko asiakirja asianosaisella, joka siihen vetoaa, vastapuolella, valtion elimellä tai laitoksella, joka hoitaa viranomaistehtäviä, tai kolmannella henkilöllä (luonnollisella tai oikeushenkilöllä).
Asiantuntijat: Tuomioistuin vastaanottaa todisteita asiantuntijoilta silloin, kun jonkin tosiseikan toteamiseksi tai selvittämiseksi tarvitaan asiantuntemusta, jota tuomioistuimella ei ole (siviiliprosessilain 243 §). Tuomioistuin tekee asiantuntijan käyttämisestä erityisen päätöksen. Ennen tätä tuomioistuin kuulee asianosaisia asiasta. Myös istunnon puheenjohtaja tai pyynnön vastaanottanut tuomari voi nimetä asiantuntijan, jos heillä on valtuudet ottaa vastaan tällaisia todisteita (siviiliprosessilain 244 §). Yleensä asiantuntijat nimetään tuomioistuimen käyttämästä asiantuntijaluettelosta. Asiantuntijan voi nimetä myös jokin laitos. Vain luonnolliset henkilöt voivat toimia asiantuntijoina. Asiantuntijan on täytettävä velvollisuutensa ja esitettävä arvionsa ja annettava lausunto (siviiliprosessilain 246 §:n 1 momentti). Tuomioistuin voi määrätä asianmukaisesti haastetulle asiantuntijalle sakon, jos tämä ei saavu paikalle määräaikana tai jos tämä kieltäytyy asiantuntijana toimimisesta ilman perusteltua syytä (siviiliprosessilain 248 §:n 1 momentti). Tuomioistuin voi asiantuntijan pyynnöstä vapauttaa tämän velvollisuuksistaan vain samoin perustein, joista todistaja voi kieltäytyä todistamasta, tai vastaamasta yksittäiseen kysymykseen. Lisäksi tuomioistuin voi vapauttaa asiantuntijan tämän pyynnöstä myös muista perustelluista syistä (esim. liiallisen työmäärän vuoksi). Vapautusta voi tästä syystä pyytää myös sen elimen tai laitoksen valtuutettu työntekijä, jossa asiantuntija työskentelee (siviiliprosessilain 246 §:n 2 ja 3 momentti). Asiantuntija voidaan jäävätä (samalla tavoin kuin tuomari). Ainoa poikkeus on, että asiantuntijana voidaan kuulla henkilöä, jota on jo aiemmin kuultu todistajana (siviiliprosessilain 247 §:n 1 momentti).
Asiantuntijan tehtävänä on esittää arvionsa ja antaa lausunto. Tuomioistuin päättää, esittääkö asiantuntija arvionsa ja antaa lausunnon ainoastaan suullisesti oikeuden istunnossa vai myös kirjallisesti ennen sitä. Tuomioistuin päättää myös määräajasta, johon mennessä asiantuntijan on annettava arvionsa ja lausuntonsa. Jos asiantuntijoita on nimetty useita, he voivat esittää arvionsa ja antaa lausunnon yhdessä, jos he ovat yksimielisiä. Jos asiantuntijat ovat erimielisiä, kukin esittää arvionsa ja antaa lausunnon erikseen (siviiliprosessilain 254 §). Jos asiantuntijoiden antamat tiedot poikkeavat olennaisesti toisistaan tai jos yhden tai useamman asiantuntijan arviot ovat epäselviä, epätäydellisiä, sisäisesti ristiriitaisia tai ristiriidassa selvitettyjen olosuhteiden kanssa eikä tilanne selkene uudessa kuulemisessa, samoja tai muita asiantuntijoita pyydetään todistamaan uudestaan (siviiliprosessilain 254 §:n 2 momentti). Jos yksi tai useampi asiantuntija antaa ristiriitaisen lausunnon tai jos lausunnoissa on puutteita tai jos annetun lausunnon paikkansapitävyyttä on perusteltua epäillä, pyydetään muita asiantuntijoita antamaan lausunto (siviiliprosessilain 254 §:n 3 momentti). Asiantuntijoiden kulut korvataan ja heille maksetaan palkkio heidän tekemästään työstä (siviiliprosessilain 249 §:n 1 momentti).
Periaatteena on, että todisteita arvioidaan vapaasti. Arvioituaan huolellisesti kunkin todisteen erikseen ja kaikki todisteet yhdessä ja ottaen huomioon menettelyn kokonaisuudessaan tuomioistuin päättää harkintansa mukaan, mitä tosiseikkoja pidetään toteen näytettyinä (siviiliprosessilain 8 §). Sloveniassa siviilioikeudenkäynnissä ei tunneta ns. todisteiden näyttöarvoa koskevia sääntöjä, joilla lainsäätäjä säätää ennakolta abstraktilla tasolla eri todistelukeinojen arvon. Poikkeuksena ovat julkiset asiakirjat (ks. 2.5 kohta).
Käytännössä esim. asiakirjatodisteet ovat kuitenkin luotettavampia (mutta eivät välttämättä painavampia) kuin muut todistelukeinot, kuten todistajien ja asianosaisten lausunnot.
Siviiliprosessilaissa ei ole säännöksiä, joiden mukaan tiettyjen tosiseikkojen todistaminen edellyttäisi tiettyjä todistelukeinoja.
Kyllä. Todistajaksi haastetun on saavuttava paikalle ja, ellei laissa toisin säädetä, hänen on myös todistettava (siviiliprosessilain 229 §:n 1 momentti).
Todistajaa ei saa kuulla, jos hänen lausuntonsa voisi vaarantaa velvollisuuden säilyttää virka- tai sotilassalaisuus, ellei toimivaltainen elin vapauta todistajaa tästä velvollisuudesta (siviiliprosessilain 230 §).
Todistaja voi kieltäytyä todistamasta (siviiliprosessilain 231 §):
jos on kyse asiasta, jonka hän on saanut tietoonsa asianosaisen valtuuttamana edustajana;
jos on kyse asiasta, jonka asianosainen tai joku muu henkilö on uskonut hänelle ripittäytymisen yhteydessä;
jos on kyse asiasta, jonka hän on saanut tietoonsa asianajajan tai lääkärin ominaisuudessa tai harjoittaessaan jotakin muuta ammattia tai hoitaessaan jotakin muuta tehtävää, jota koskee salassapitovelvollisuus.
Todistaja voi kieltäytyä vastaamasta yksittäiseen kysymykseen, jos siihen on perustellut syyt, esim. jos vastaaminen aiheuttaisi hänelle tai hänen verisukulaisilleen suoraan etenevässä tai takenevassa polvessa tai sivusukulaiselleen kolmanteen polveen asti suurta häpeää tai huomattavaa taloudellista vahinkoa tai johtaisi heitä koskevan rikossyytteen nostamiseen tai jos vastaaminen aiheuttaisi hänen puolisolleen tai puolisonsa sukulaisille toiseen polveen asti suurta häpeää tai huomattavaa taloudellista vahinkoa tai johtaisi heitä koskevan rikossyytteen nostamiseen (siviiliprosessilain 233 §:n 1 momentti).
Todistaja ei voi taloudellisen vahingon vaaran vuoksi kieltäytyä todistamasta, jos asia koskee sellaista oikeustoimea, jossa hän on ollut läsnä todistajana, tekoa, jonka hän on tehnyt jommankumman asianosaisen oikeudellisena edeltäjänä tai edustajana riita-asiassa, tosiseikkaa, joka koskee perhesiteisiin liittyviä ja aviovarallisuussuhteita, tosiseikkaa, joka koskee syntymää, avioliiton solmimista tai kuolemaa, tai jos hänellä on erityisten säännösten mukaan velvollisuus esittää raportti tai antaa lausunto (siviiliprosessilain 234 §). Todistaja ei voi myöskään kieltäytyä todistamasta salassapitovelvollisuuteen vedoten, jos tiettyjen tosiseikkojen paljastaminen on välttämätöntä julkisen edun tai jonkun henkilön edun vuoksi edellyttäen, että kyseinen etu painaa enemmän kuin salaisuuden paljastaminen (siviiliprosessilain 232 §).
Kyllä. Jos asianmukaisesti oikeuteen kutsuttu todistaja jättää ilman perusteltua syytä saapumatta oikeuden eteen tai jos hän poistuu paikalta ilman lupaa, tuomioistuin voi määrätä hänet tuotavaksi paikalle pakolla ja määrätä hänet maksamaan tästä aiheutuvat kustannukset. Myös sakkoa voidaan määrätä (enintään 1 300 euroa). Tuomioistuin voi määrätä sakkoa myös todistajalle, joka saapuu paikalle, mutta sen jälkeen kun hänelle on kerrottu, mitkä ovat seuraukset, kieltäytyy todistamasta tai vastaamasta yksittäiseen kysymykseen syistä, jotka tuomioistuin katsoo perusteettomiksi. Jos todistaja ei edelleenkään halua todistaa, tuomioistuin voi tällaisessa tilanteessa määrätä todistajan vangittavaksi, kunnes todistaja on valmis todistamaan tai kunnes hänen kuulemisensa ei ole enää tarpeen, kuitenkin enintään kuukaudeksi (siviiliprosessilain 241 §:n 1 ja 2 momentti).
Todistajana voi olla kuka tahansa, joka kykenee antamaan tietoja seikoista, jotka on näytettävä toteen (siviiliprosessilain 229 §:n 2 momentti). Todistajaksi kelpaavan ei tarvitse olla oikeustoimikelpoinen. Myös lapsi tai oikeustoimikelpoisuutensa osittain tai kokonaan menettänyt henkilö voi olla todistaja, jos hän kykenee antamaan tietoja oikeudellisesti merkityksellisistä tosiseikoista. Tuomioistuin päättää tapauskohtaisesti, kelpaako henkilö todistajaksi.
Asianosainen ja asianosaisen laillinen edustaja (zakoniti zastopnik) ei kuitenkaan voi olla todistajana, mutta asiamies (pooblaščenec) tai väliintulija (stranski intervenient) voivat.
Todistajien kuulemisesta ks. vastaus edellä.
Videoneuvottelun järjestämisestä säädetään siviiliprosessilain 114 a §:ssä, jonka mukaan tuomioistuin voi asianosaisten suostumuksella sallia sen, että asianosaiset ja heidän edustajansa ovat käsittelyn aikana muualla ja suorittavat prosessitoimet siellä, jos kuulemispaikan ja sen paikan tai niiden paikkojen, joissa asianosaiset ja heidän edustajansa ovat, välillä on ääni- ja kuvayhteys. Samoja ehtoja sovelletaan myös todisteiden vastaanottamiseen asianosaisten, todistajien ja asiantuntijoiden kuulemisen yhteydessä.
Siviilioikeudellisissa menettelyissä ei yleensä saa käyttää todisteita, jota on saatu laittomasti (esim. laittoman puhelinkuuntelun avulla). Oikeuskäytännössä kuitenkin sallitaan poikkeuksellisesti näin saatujen todisteiden käyttö, jos siihen on perusteltu syy tai jos todisteiden saamisella on erityistä merkitystä perustuslaillisen oikeuden toteutumisessa. Tällaisessa tapauksessa on sen lisäksi, että todiste on hankittu laittomasti, ratkaisevaa myös se, merkitsikö todisteen esittäminen oikeudellisessa menettelyssä, että ihmisoikeuksia loukattaisiin uudelleen.
Kun on kyse asiaankuulumattomista todisteista ja todisteista, joita on kohtuuttoman vaikeaa vastaanottaa, siviiliprosessilain 3 §:n 3 momentissa säädetään, että tuomioistuin ei hyväksy asianosaisten pyyntöjä, jotka ovat ristiriidassa sitovien säännösten kanssa tai ovat vastoin moraalisääntöjä.
Jos lausuma on osa kannetta tai hakemusta, se ei käy todisteeksi, vaan se on asianosaisen väite tosiseikoista, joista hänen on esitettävä asianmukaiset todisteet. Jos lausuma sisältyy asiakirjaan, joka on esitetty todisteeksi asianosaisen väitteen paikkansapitävyydestä, lausumalla on asiakirjan asema.
Asianosaista kuultaessa esitettyä lausumaa pidetään myös todisteena, sillä siviiliprosessilaki tuntee asianosaisten kuulemisen todistelukeinona (siviiliprosessilain 257 §).
Päivitetty viimeksi: 23/11/2015

matches: Tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


text:
Kannettavat tietokoneet - Tietokoneet - Gigantti
Gigantti TietokoneetKannettavat tietokoneet Vertaa tuotteita Lisää maksimissaan kolme tuotetta vertailuun
Poista kaikki tuotteet Kannettavat tietokoneetTyylikkäät ja tehokkaat kannettavat kaikkiin tarpeisiin, ohuesta ja kevyestä Ultrabookista aina järeään pelikäyttöön. Täältä löydät myös Apple MacBook Pro ja MacBook Air tietokoneet. Rajaa hakua
Kannettavan tyyppi Kannettava 171 Kannettava/Tablet (2-in-1) 33 Tablet-tietokone 5 Käyttöjärjestelmä Android 1 Chrome 16 OS X 18 Windows 174 Merkki Acer 39 Apple 18 HP 45 Lenovo 50 Microsoft 5 MSI 13 Packard Bell 1 Samsung 9 Sony 1 Toshiba 28 Hinta Alle 400 38 400 - 599 36 600 - 899 50 900 - 1249 46 1250 - 1499 23 Yli 1500 16 Hinta
Hae Kosketusnäyttö Ei 158 Kyllä 51 Näytön koko (tuuma) 10.1 4 11.6 14 12 5 13.3 50 14 9 15.4 3 15.6 99 17.3 25 Prosessori AMD Dual-Core E1 2 AMD E1 Essential 3 AMD FX 1 AMD Quad Core A4 1 AMD Quad-Core A10 7 AMD Quad-Core A8 18 Exynos 4 Intel Atom 4 Intel Celeron 16 Intel Celeron Dual Core 7 Intel Core i3 13 Intel Core i5 67 Intel Core i7 48 Intel Core M 4 Intel Pentium 7 NVIDIA Tegra 6 Nvidia Tegra 4 1 Näytä lisää Näytönohjain AD Radeon R2 1 AMD Radeon 8750M 2 AMD Radeon HD 8210 1 AMD Radeon HD 8510G 1 AMD Radeon HD 8570M 1 AMD Radeon R2 3 AMD Radeon R3 1 AMD Radeon R5 7 AMD Radeon R5 M240 1 AMD Radeon R5 Series 1 AMD Radeon R6 1 AMD Radeon R7 M255 1 AMD Radeon R7 M260 5 AMD Radeon R7 M265 2 AMD Radeon R9 M265X Enthusiast 4 ARM Mali T604 2 ATI Jet LE R5 M230 1 ATi Jet Pro R6 M255DX 5 ATi Jet Pro R7 M255 1 HD Graphics 1 HD Graphics 4400 1 Intel HD Graphics 30 Intel HD Graphics 4000 1 Intel HD Graphics 4200 2 Intel HD Graphics 4400 35 Intel HD Graphics 4600 1 Intel HD Graphics 5000 7 Intel HD Graphics 5300 4 Intel HD Graphics 5500 8 Intel Iris Graphics 3 Intel Iris Graphics 5100 3 Intel Iris Pro Graphics 1 Kepler, 192x Cuda 1 Kepler, 192x Cuda 1 Nvidia GeForce 840M 5 Nvidia GeForce GT 735M 1 Nvidia GeForce GT 740M 2 NVIDIA GeForce GT 750M 2 Nvidia GeForce GT 820M 5 Nvidia GeForce GT 840M 12 Nvidia GeForce GTX 850M 6 Nvidia GeForce GTX 860M 11 Nvidia GeForce GTX 870M 2 Nvidia GeForce GTX 880M 1 Nvidia UMA Graphics 4 Näytä lisää Näytönohjaimen tyyppi Jaettu 131 Oma 69 Oma&Jaettu 4 Tallennuskapasiteetti (GB) Alle 25 11 25 - 149 26 200 - 249 2 250 - 749 75 Yli 750 80 Tallennuskapasiteetti (GB)
Aakkosjärjestykseen Acer Aspire V3-371 13.3" kannettava (valkoinen) ACNXMPFED101
669 Intel Core i5-4210U, 1.7 GHz13.3"HD -näyttö6 GB RAM, 500 GB HDD
Acer Aspire Nitro VN7-791G 17.3" kannettava (musta) ACNXMQRED006
1 199 Intel Core i7-4710HQ prosessoriNvidia GeForce GTX 860M, 2 GB8 GB RAM, 1 TB kiintolevy + 60 GB cache
MacBook Air 13.3" MD761 MACAIRMD761KB
1 195 Intel i5 prosessori / 1.4 GHzIntel HD Graphics 50004 GB RAM / 256 GB Flash
Apple MacBook Pro 13.3" MD101 MACBPMD101KA
1 095 Intel Core i5 prosessori/2.5GHzIntel HD Graphics 40004GB keskusmuisti ja 500GB kiintolevy
Lenovo Z50-75 15.6" kannettava (valkoinen) LE80EC00BTMT
749 AMD A10-7300 prosessoriAMD Radeon R6 M255DX8 GB RAM, 256 GB SSD
289 Intel Atom Z3735F prosessori10.1" HD -kosketusnäyttö32 GB SSD, Mikro SD
HP Pavilion X360 11-n031no 2-in1 11.6" HP11N031NO
479 Intel Pentium N3520 prosessori11.6" HD kosketusnäyttö4 GB RAM, 500 GB tallennus, 8 GB cache
HP Stream 13-c082no 13.3" kannettava (pinkki) HP13C082NO
245 Intel Celeron N2840 prosessori13.3" HD -näyttö2 GB RAM, 32 GB flash-muisti
Acer Aspire ES1-512 15.6" kannettava (musta) ACNXMRWED037
329 Intel Celeron N2840 prosessori15.6" HD -näyttö8 GB RAM, 1 TB HDD
Samsung Ativ Book 8 15.6" kannettava SANP870Z5GX01
1 499 Intel Core i7-4700HQ prosessoriNvidia GeForce GT 750M (2 GB)8 GB RAM, 1 TB (1000 GB) kiintolevy
HP Pavilion X360 11-n035no 2-in-1 11.6" HP11N035NO
Acer Aspire ES1-311 13.3" kannettava (musta) ACNXMRTED009
Toimitukset alk 17.04.2015
289 Intel Celeron N2840 prosessori13.3" HD-näyttö4 GB RAM, 500 GB tallennus
Surface Pro 3 256 GB i5 MSSP3I5256GB
1 295 Intel Core i5-4300U prosessori12" FHD Plus 2160x14408 GB RAM / 256 GB Flash
Toshiba Satellite L50-B-1T1 15.6" kannettava (musta) SATL50B1T1
949 Intel Core i7-4510U prosessoriIntel HD Graphics 44006 GB RAM / 256 GB SSD
HP 15-r069no 15.6" kannettava (punainen) HP15R069NO
299 Intel Celeron N2830 prosessoriIntel HD Graphics4 GB RAM / 500 GB tallennus
Toshiba Satellite S50-B-14M 15.6" kannettava (hopea) SATS50B14M
999 Intel Core i7-4510U prosessoriAMD Radeon R7 M260, 2 GB8 GB RAM, 256 GB SSD
HP 15-r068no 15.6" kannettava (valkoinen) HP15R068NO
Lenovo IdeaPad Z50-75 15.6" kannettava (musta) LE80EC00ARMT
699 AMD A10-7300 prosessori, 1.9 GHzAMD Radeon R6 M255DX, 2 GB8 GB RAM, 1 TB HDD
Toshiba Satellite P50T-B-113 15.6" kannettava (hopea) SATP50TB113
4K Ultra HD -näyttö
1 349 Intel Core i7-4710HQ prosessoriAMD Radeon R9 M265X, 2 GB8 GB RAM, 1 TB kiintolevy
MacBook Air 11.6" MD711 MACAIRMD711KB
895 Intel i5 prosessori / 1.4 GHzIntel HD Graphics 50004 GB RAM / 128 GB Flash
HP Pavilion 15-p184no 15.6" kannettava (sin) HP15P184NO
699 Intel Core i5-4288U, 2.6 GHz15.6" HD -näyttö8 GB RAM, 1 TB HDD + 8 GB cache
Kampanjahinta voimassa 22.2. asti
Lenovo Chromebook N20p 11.6" kannettava (harmaa) LE59424275
329 Intel Celeron N2830 prosessoriGoogle Chrome käyttöjärjestelmä2 GB RAM / 16 GB SSD
Acer Aspire E1-572G 15.6" kannettava (harmaa) ACNXMJRED015
449 Intel Core i5-4200U prosessoriAMD Radeon R7 M265 / 2 GB8 GB RAM, 1 TB kiintolevy
Acer Aspire V5 Series 15.6" kannettava ACNXMBYED002
1 049 Intel Core i7-4500U prosessoriIntel HD 4400 grafiikka8 GB RAM ja 1TB kiintolevy
329 Intel Atom Z3735F, 1.33 GHz10.1" Full HD kosketusnäyttö2 GB RAM, 64 GB tallennus
Toshiba Satellite C50-B-14M 15.6" kannettava (musta) SATC50B14M
279 Intel Celeron N2830 prosessoriIntel HD grafiikka4 GB RAM / 750 GB tallennus
HP 15-r067no 15.6" kannettava (musta) HP15R067NO
MacBook Pro 13.3" Retina MGX82 MACBPMGX82KA
1 455 Intel i5 prosessori / 2.6 GHzIntel Iris Graphics8 GB RAM / 256 GB Flash
MacBook Air 11.6" MD712 MACAIRMD712KB
1 115 Intel i5 prosessori / 1.4 GHzIntel HD Graphics 50004 GB RAM / 256 GB Flash
Lenovo IdeaPad G50-30 15.6" kannettava (musta) LE80G00035MT
279 Intel Celeron N2830 prosessoriIntel HD Graphics4 GB RAM / 500 GB tallennus
Toshiba Chromebook 13.3" kannettava TOSCB30102
339 Intel Celeron prosessori 2955UGoogle Chrome käyttöjärjestelmä2 GB RAM / 16 GB SSD
Samsung Chromebook 13.3" kannettava (titaani) SAXE503C32K02
FullHD näyttö
449 Exynos 5 Octa prosessori / 2.0GHzGoogle Chrome käyttöjärjestelmä4 GB RAM / 16 GB SSD
Acer Aspire E5-771 17.3" kannettava (harmaa) ACNXMNXED004
495 Intel Core i3-4030U prosessoriIntel HD Graphics 44008 GB RAM / 1 TB HDD
MacBook Pro 13.3" Retina MGX92 MACBPMGX92KA
1 835 Intel i5 prosessori / 2.8 GHzIntel Iris Graphics8 GB RAM / 512 GB Flash
Acer Aspire V3-572 15.6" kannettava (hopea) ACNXMS4ED002
469 Intel Celeron prosessori 2957UIntel HD Graphics8 GB RAM, 1 TB kiintolevy + 8 GB cache
Lenovo IdeaPad Y50-70 15.6" kannettava (musta) LE59438458
1 199 Intel Core i5-4210H prosessoriNvidia GeForce GTX 860M, 2 GB8 GB RAM, 1 TB HDD + 8 GB cache
339 Intel Atom Z3735F prosessori10.1" HD -kosketusnäyttö64 GB SSD, Micro SD
MacBook Pro 15.4" Retina MGXA2 MACBPMGXA2KA
2 295 Intel i7 prosessori / 2.2 GHzIntel Iris Pro Graphics16 GB RAM / 256 GB Flash
Acer Aspire E5-571 15.6" kannettava (harmaa) ACNXMLTED002
419 Intel Core i3-4030U prosessori15.6" HD-näyttö4 GB RAM, 500 GB HDD
HP Chromebook 14-q075no 14" kannettava (valkoinen) HP14Q075NO
347 Intel Celeron prosessori 2955UGoogle Chrome käyttöjärjestelmä4 GB RAM / 32 GB SSD
HP Pavilion 15-p085no 15.6" kannettava (valkoinen) HP15P085NO
539 AMD A8-6410 prosessori/2.0GHzAMD Radeon R7 M260 / 2 GB8 GB RAM, 1 TB kiintolevy
Lenovo IdeaPad G50-45 15.6" kannettava (musta) LE80E30088MT
599 AMD A8-6410 prosessori / 2.0 GHzAMD Radeon R5 / 2 GB8 GB RAM, 1 TB kiintolevy + 8 GB cache
Acer Aspire V3-371 13.3" kannettava (valkoinen) ACNXMPFED003
629 Intel i5 prosessori i5-4210UIntel HD Graphics 44004 GB RAM / 500 GB tallennus
Toshiba Satellite L50D-B-171 15.6" kannettava (pun) SATL50DB171
649 AMD A8-6410, 2.0 GHz15.6" HD -näyttö8 GB RAM, 256 GB SSD
MacBook Pro 15.4" Retina MGXC2 MACBPMGXC2KA
2 845 Intel i7 prosessori / 2.5 GHzNvidia GT 750M / 2 GB16 GB RAM / 512 GB Flash
Apple uutuudet Galaxy Tab S - edistynyt ja värikäs iPad Air 2 2-in-1-tietokone Surface Pro 3 TV ja ääni
Canal Digital tarjous talviurheilun ystävälle Osta Chromecast ja saat 3kk Viaplay kaupan päälle! Puhelimet ja GPS
Ikuista kauneimmat hetket GoPro HERO3+ action-kamera Pelit ja konsolit
GTA 5 - Grand Theft Auto V Xbox One PlayStation 4 Digitaalisesti ladattavat pelit Elokuvat

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
62010TO0236
UNIONIN YLEISEN TUOMIOISTUIMEN MÄÄRÄYS (kahdeksas jaosto)
29 päivänä maaliskuuta 2012 ( *1 )
”Kumoamiskanne — Valtiontuki — Tukiohjelma, jonka perusteella omistusosuuden hankkimisesta ulkomaisissa kohteissa johtuva liikearvo voidaan kirjata kuluksi — Päätös, jossa tukiohjelma todetaan yhteismarkkinoille soveltumattomaksi mutta jossa ei määrätä tukia takaisin perittäviksi — Yhteenliittymä — Toimi ei koske kantajaa erikseen — Tutkimatta jättäminen”
Asiassa T-236/10,
Asociación Española de Banca, kotipaikka Madrid (Espanja), edustajinaan asianajajat J. Buendía Sierra, E. Abad Valdenebro, M. Muñoz de Juan ja R. Calvo Salinero,
Euroopan komissio, asiamiehinään R. Lyal ja C. Urraca Caviedes,
jossa on kyse Espanjan soveltamasta, omistusosuuden hankkimisesta ulkomaisissa kohteissa johtuvan liikearvon kirjaamisesta kuluksi C 45/07 (ex NN 51/07, ex CP 9/07) 28.10.2009 tehdyn komission päätöksen 2011/5/EY (EUVL 2011, L 7, s. 48) 1 artiklan 1 kohdan ja toissijaisesti 4 artiklan kumoamista koskevasta vaatimuksesta,
toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja L. Truchot (esittelevä tuomari) sekä tuomarit M. E. Martins Ribeiro ja A. Popescu,
kirjaaja: E. Coulon,
Euroopan parlamentin jäsenet esittivät useilla vuosien 2005 ja 2006 aikana esittämillään kirjallisilla kysymyksillä (E-4431/05, E-4772/05, E-5800/06 ja P 5509/06) Euroopan yhteisöjen komissiolle tiedusteluja Espanjan yhtiöverolain 12 §:n 5 momenttiin verotuksellisista, hallinnollisista ja sosiaalisista toimenpiteistä 27.12.2001 annetulla lailla 24/2001 (Ley 24/2001, de Medidas Fiscales, Administrativas y del Orden Social; BOE nro 313, 31.12.2001, s. 50493) ja uudistetun yhtiöverolain hyväksymisestä 5.3.2004 annettuun kuninkaan asetukseen 4/2004 (Real Decreto Legislativo 4/2004, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades; BOE nro 61, 11.3.2004, s. 10951) oletetun ohjelman (jäljempänä riidanalainen tukiohjelma) luokittelemisesta valtiontueksi. Komissio vastasi kysymyksiin pääasiallisesti, että sillä olevien tietojen perusteella riidanalainen tukiohjelma ei näyttänyt kuuluvan valtiontukisääntöjen soveltamisalaan.
Komissio kehotti Espanjan viranomaisia 15.1.2007 ja 26.3.2007 lähettämillään kirjeillä toimittamaan sille tietoja riidanalaisen tukiohjelman ulottuvuuden ja vaikutusten arvioimista varten. Espanjan kuningaskunta toimitti pyydetyt tiedot komissiolle 16.2.2007 ja 4.6.2007 lähettämillään kirjeillä.
Yksityinen toimija, jonka mukaan riidanalaista tukiohjelmaa oli pidettävä yhteismarkkinoille soveltumattomana valtiontukena, teki 28.8.2007 faksitse komissiolle kantelun.
Komissio aloitti 10.10.2007 tekemällään päätöksellä (tiivistelmä EUVL C 311, s. 21) muodollisen tutkintamenettelyn riidanalaisesta tukiohjelmasta.
Espanjan kuningaskunta esitti 5.12.2007 lähettämällään kirjeellä komissiolle huomautuksensa muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä. Lisäksi 32 asianomaista kolmatta osapuolta, mukaan lukien kantajana oleva Asociación Española de Banca, esitti komissiolle huomautuksia 18.1.2006 ja 16.6.2006 välisenä aikana. Espanjan kuningaskunta esitti 30.6.2008 ja 22.4.2009 lähettämillään kirjeillä näkemyksensä asianomaisten kolmansien osapuolten huomautuksista.
Espanjan viranomaisten kanssa pidettiin teknisluonteiset kokoukset 18.2.2008, 12.5.2009 ja 8.6.2009. Asiassa pidettiin myös muita teknisluonteisia kokouksia, joihin osallistuivat tietyt mainituista 32 asianomaisesta kolmannesta osapuolesta.
Espanjan kuningaskunta toimitti komissiolle lisätietoja 14.7.2008 päivätyllä kirjeellä ja 16.6.2009 lähetetyllä sähköpostiviestillä.
Komissio päätti menettelyn Euroopan unionissa toteutettuja omistusosuuksien hankkimisia koskevilta osin Espanjan soveltamasta, omistusosuuden hankkimisesta ulkomaisissa kohteissa johtuvan liikearvon kirjaamisesta kuluksi C 45/07 (ex NN 51/07, ex CP 9/07) 28.10.2009 tehdyllä komission päätöksellä 2011/5/EY (EUVL 2011, L 7, s. 48; jäljempänä riidanalainen päätös).
Riidanalaisessa päätöksessä todetaan riidanalainen tukiohjelma, joka koostuu verotuksellisesta edusta, jonka perusteella espanjalaiset yhtiöt voivat kirjata omistusosuuden hankkimisesta ulkomaisessa yhtiössä johtuvan liikearvon kuluksi, yhteismarkkinoille soveltumattomaksi siltä osin kuin sitä sovelletaan Euroopan unioniin sijoittautuneissa yhtiöissä hankittuihin omistusosuuksiin.
Riidanalaisen päätöksen 1 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaan riidanalaista tukiohjelmaa voidaan kuitenkin edelleen soveltaa luottamuksensuojaa koskevan periaatteen nojalla omistusosuuksien hankkimisiin, jotka on toteutettu ennen kuin muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskeva päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä 21.12.2007, ja omistusosuuksien hankkimisiin, joiden toteuttamisesta, joka edellyttää lupaa sääntelyviranomaiselta, jolle on ilmoitettu toimenpiteestä ennen 21.12.2007, on sovittu peruuttamattomasti ennen tätä ajankohtaa.
Kantaja nosti nyt käsiteltävän kanteen unionin yleisen tuomioistuimen kirjaamoon 21.5.2010 toimittamallaan kannekirjelmällä.
Komissio esitti unionin yleisen tuomioistuimen kirjaamoon 30.9.2010 toimittamallaan asiakirjalla unionin yleisen tuomioistuimen työjärjestyksen 114 artiklan 1 kohdan mukaisen oikeudenkäyntiväitteen.
Kantaja esitti 16.11.2010 huomautuksensa komission esittämästä oikeudenkäyntiväitteestä.
kumoaa riidanalaisen päätöksen 1 artiklan 1 kohdan
toissijaisesti kumoaa riidanalaisen päätöksen 4 artiklan siltä osin kuin siinä säädetään takaisinperintävelvollisuudesta sellaisten toimenpiteiden osalta, jotka on toteutettu ennen riidanalaisen päätöksen julkaisemista Euroopan unionin virallisessa lehdessä
Komissio vaati, että unionin yleinen tuomioistuin
jättää kanteen tutkimatta
Työjärjestyksensä 114 artiklan 1 kohdan nojalla unionin yleinen tuomioistuin voi asianosaisen hakemuksesta ratkaista tutkittavaksi ottamisen edellytyksiä koskevan väitteen käsittelemättä itse pääasiaa. Saman artiklan 3 kohdan mukaan jatkokäsittely on suullinen, jollei unionin yleinen tuomioistuin päätä toisin. Nyt käsiteltävässä asiassa unionin yleinen tuomioistuin katsoo, että sillä on asian asiakirjojen perusteella riittävästi tietoa asiasta, ja päättää, ettei suullista käsittelyä ole tarpeen aloittaa.
Komissio väittää, että nyt käsiteltävä kanne on jätettävä tutkimatta sen vuoksi, ettei kantaja ole osoittanut, että sillä on riidanalaisen päätöksen suhteen asiavaltuus.
On syytä muistuttaa, että kantajan kaltainen jäsentensä kollektiivisia etuja ajava ammattitoimintaan sidonnainen yhteenliittymä voi pääsääntöisesti nostaa kumoamiskanteen valtiontukea koskevasta komission lopullisesta päätöksestä ainoastaan kahdessa tapauksessa. Näistä ensimmäinen koskee tilannetta, jossa yhteenliittymän edustamilla yrityksillä tai eräillä niistä on erikseen asiavaltuus, ja toinen tilannetta, jossa yhteenliittymä voi vedota omaan etuunsa, erityisesti koska kumoamisvaatimuksen kohteena oleva toimi on vaikuttanut sen asemaan neuvottelijana (yhdistetyt asiat C-182/03 ja C-217/03, Belgia ja Forum 187 v. komissio, tuomio 22.6.2006, Kok., s. I-5479, 56 kohta; asia T-380/94, AIUFASS ja AKT v. komissio, tuomio 12.12.1996, Kok., s. II-2169, 50 kohta ja yhdistetyt asiat T-227/01-T-229/01, T-265/01, T-266/01 ja T-270/01, Diputación Foral de Álava ym. v. komissio, tuomio 9.9.2009, Kok., s. II-3029, 108 kohta).
Kantaja perustaa asiavaltuutensa ensisijaisesti jäsenillään olevaan asiavaltuuteen.
Vaikka kantaja väittääkin oikeudenkäyntiväitteeseen jättämissään huomautuksissa, että ”riidanalainen päätös koskee suoraan ja erikseen kaikkia sen jäseniä ja että se puolustaa näiden etuja”, se on esittänyt seikkoja, joilla pyritään osoittamaan asiavaltuuden olemassaolo ainoastaan kolmen seuraavan jäsenensä osalta: Banco Bilbao Vizcaya Argentaria, SA (jäljempänä BBVA) ja Banco Santander, SA, jotka ovat kumpikin nostaneet kanteen riidanalaisesta päätöksestä (BBVA asiassa T-225/10 ja Banco Santander, SA asiassa T-227/10), sekä Banco Popular Español, SA, joka ei ole nostanut kannetta riidanalaisesta päätöksestä.
Komissio väittää, ettei kantaja voi edustaa BBVA:n ja Banco Santanderin etuja, koska nämä puolustavat itse omia etujaan riidanalaisesta päätöksestä nostamissaan kanteissa.
Tämän suhteen on muistettava, että edellä mainittu ensimmäinen mahdollinen tapaus, jossa yhteenliittymän nostaman kanteen tutkittavaksi ottaminen perustuu siihen, että yhteenliittymä edustaa jäseniään (ks. edellä 19 kohta), koskee oikeuskäytännön mukaan tilanteita, joissa yhteenliittymä on kanteen nostaessaan asettunut yhden tai useamman edustamansa jäsenen sijaan, edellyttäen, että jäsenet itse olisivat voineet nostaa kanteen, jonka tutkittavaksi ottamisen edellytykset täyttyvät (em. asia AIUFASS ja AKT v. komissio, tuomion 50 kohta ja asia T-350/03, Wirtschaftskammer Kärnten ja best connect Ampere Strompool v. komissio, määräys T-350/03, 25 kohta, ei julkaistu oikeustapauskokoelmassa).
Kuten yhdistetyissä asioissa T-447/93-T-449/93, AITEC ym. vastaan komissio, 6.7.1995 annetussa tuomiossa (Kok., s. II-1971, 60 kohta) todetaan, yhteenliittymän nostamalla kanteella on prosessuaalisia etuja, koska se mahdollistaa sen, että samoja päätöksiä vastaan ei nosteta useita erilaisia kanteita. Tämä ensimmäinen yhteenliittymän nostaman kanteen tutkittavaksi ottamisen tapaus edellyttää, että yhteenliittymä toimii jäsentensä puolesta ja niiden sijaan. Tämän mukaisesti jäseniensä edustajana toimiva yhteenliittymä voi nostaa kumoamiskanteen, jos jäsenet itse eivät ole nostaneet kannetta, vaikka niiden nostamat kanteet olisi voitu ottaa tutkittavaksi.
Asiassa T-292/02, Confservizi vastaan komissio, 11.6.2009 annetussa tuomiossa (Kok., s. II-1659, 55 kohta) katsottiin, että kantajana ollut yhteenliittymä ei edustanut niiden jäsentensä etuja, jotka olivat itse nostaneet kanteet asioissa T-297/02, T-300/02, T-301/02, T-309/02 ja T-189/03, koska mainitut jäsenet edustivat itse omia etujaan nostamalla nämä kanteet. Toisin kuin kantaja on esittänyt, sen seikan johdosta, että kyse ei ole ainoasta perusteesta, jonka johdosta kanne jätettiin tutkimatta, ei voida katsoa, että tämä peruste olisi virheellinen ja oikeuskäytännön vastainen.
Tämän suhteen on todettava, etteivät kantajan mainitsemat tuomiot ole ristiriidassa edellä esitetyn oikeuskäytäntöön perustuvan ratkaisun kanssa. Tuomioissa otetaan kantaa kollektiivisiin kanteisiin, joita ovat nostaneet yksi tai useampi yhteenliittymä ja yksi tai useampia niiden jäsenistä. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan on kuitenkin niin, että kollektiivisten kanteiden yhteydessä muiden osapuolten asiavaltuuksia ei ole tarpeen tutkia, jos yhden osapuolen asiavaltuus hyväksytään (asia C-313/90, CIRFS ym. v. komissio, tuomio 24.3.1993, Kok., s. I-1125, 31 kohta). Niinpä vastoin kantajan esittämää valtaosassa sen mainitsemista tuomioista itse asiassa todetaan pelkästään, että kanne voidaan ottaa tutkittavaksi yhteenliittymän yhden tai useamman jäsenen asiavaltuuden perusteella, eikä niissä ratkaista kysymystä kyseisen yhteenliittymän asiavaltuudesta (asia T-442/93, AAC ym. v. komissio, tuomio 27.4.1995, Kok., s. II-1329, 55 kohta; em. yhdistetyt asiat AITEC ym. v. komissio, tuomion 82 kohta; asia T-266/94, Skibsværftsforeningen v. komissio, tuomio 22.10.1996, Kok., s. II-1399, 51 kohta ja asia T-82/96, ARAP ym. v. komissio, tuomio 17.6.1999, Kok., s. II-1889, 39–41 kohta).
Ainoastaan yhdessä tuomiossa, joka on asiassa T-445/05, Associazione italiana del risparmio gestito ja Fineco Asset Management vastaan komissio, 4.3.2009 annettu tuomio (Kok., s. II-289), otetaan nimenomaisesti kantaa yhteenliittymän nostaman kanteen tutkittavaksi ottamiseen sen jälkeen, kun yhteenliittymän jonkin jäsenen nostaman kanteen tutkittavaksi ottaminen on ratkaistu, ja johdetaan tästä, että ensin mainittu kanne voidaan ottaa tutkittavaksi viimeksi mainitun kanteen tutkittavaksi ottamisen edellytysten täyttymisen johdosta (tuomion 56 kohta). Tästä ei voida kuitenkaan johtaa yleistä sääntöä, joka koskee yhteenliittymien yksinään nostamien kanteiden tutkittavaksi ottamista ja jonka mukaan yhteenliittymillä on asiavaltuus, mikäli niiden jäsenillä on asiavaltuus, riippumatta siitä, ovatko jäsenet nostaneet omia kanteitaan. Edellä mainittuun tuomioon johtaneessa tilanteessa kantajana olleen yhteenliittymän jäsen ei ollut nostanut erillistä kannetta, vaan se oli nostanut yhdessä yhteenliittymän kanssa yhden ja saman kanteen, joten edellä 24 kohdassa mainittua prosessuaalista etua ei haitattu.
Myöskään kantajan mainitsemasta, yhdistetyissä asioissa T-425/04, T-444/04, T-450/04 ja T-456/04, Ranska ym. vastaan komissio, 21.5.2010 annetusta tuomiosta (Kok., s. I-2099) ei voida johtaa tällaista sääntöä, koska tuomiossa ei otettu kantaa kantajana olleen yhteenliittymän asiassa T-456/04 nostaman kanteen tutkittavaksi ottamiseen. On myös muistutettava, että yhteenliittymän nostama kanne voidaan sen jäsenen nostamasta kanteesta huolimatta ottaa tutkittavaksi, jos asialla on vaikutusta yhteenliittymän omiin etuihin (ks. edellä 19 kohta). Myöskään asiassa T-613/97, UFEX ym. vastaan komissio, 7.6.2006 annetussa tuomiossa (Kok., s. II-1531), johon kantaja on niin ikään vedonnut ja jossa ratkaistiin yhteenliittymän ja kolmen sen jäsenen nostama kanne, ei ole mitään mainintaa kanteen tutkittavaksi ottamisesta.
Tällaisella ratkaisulla ei myöskään – toisin kuin kantaja on väittänyt – evätä SEUT 263 artiklalta sen tehokasta vaikutusta eikä loukata oikeusvarmuuden periaatetta tai kantajan puolustautumisoikeuksia. Ratkaisun mukaisesti yhteenliittymien nostamien kanteiden tutkittavaksi ottaminen tosin edellyttää sitä, etteivät muut osapuolet, esillä olevassa asiassa sen jäsenet, ole nostaneet kanteita. Tällaisen tilanteen ei voida kuitenkaan katsoa johtavan epävarmuuteen tai turvattomaan tilanteeseen, koska on perusteltua olettaa, että yhteenliittymä, jonka tehtävänä on puolustaa jäsentensä etuja, on tietoinen näiden jäsenten nostamista kanteista ja päinvastoin. Sillä, että kantajana olevan yhteenliittymän nostama kanne jätetään tutkimatta sen jäsenten nostamien kanteiden johdosta, ei myöskään loukata SEUT 263 artiklan tehokasta vaikutusta eikä yhteenliittymän puolustautumisoikeuksia, eli lähinnä sen oikeutta tehokkaaseen oikeussuojaan. Vain toinen seuraavista vaihtoehdoista voi toteutua: joko kantajana oleva yhteenliittymä nostaa kanteen puolustaakseen sellaisten jäsentensä etuja, joilla on asiavaltuus, ja tutkittavaksi otetaan yhteenliittymän jäsenen tai yhteenliittymän nostama kanne sen mukaan, onko joku näistä jäsenistä nostanut oman kanteensa, tai yhteenliittymä nostaa kanteen puolustaakseen omaa etuaan, ja sen kanne voidaan ottaa tutkittavaksi siitä huolimatta, että joku sen jäsenistä on nostanut oman kanteensa, mikäli yhteenliittymän tällainen etu on näytetty toteen (ks. jäljempänä 42–46 kohta).
Tästä seuraa, ettei nyt esillä olevaa kannetta voida ottaa tutkittavaksi sillä perusteella, että kantaja edustaa BBVA:ta ja Banco Santanderia, koska nämä ovat nostaneet omat kanteensa, eikä ole tarpeen ottaa kantaa siihen, täyttyvätkö näiden kahden yhtiön nostamien kanteiden tutkittavaksi ottamisen edellytykset.
Kantaja on toissijaisesti vedonnut Banco Popular Españoliin ja liittänyt oikeudenkäyntiväitteestä esittämiinsä huomautuksiin asiakirjan, joka osoittaa mainitun yhtiön soveltaneen riidanalaista tukiohjelmaa vuosina 2007 ja 2008 esimerkiksi portugalilaisesta yhtiöstä kesäkuussa 2003 hankkimiinsa omistusosuuksiin. Kantaja täsmentää kuitenkin, ettei takaisinperintävelvollisuus koske Banco Popular Españolia.
Kantaja väittää oikeuskäytännön perusteella tältä osin ensinnäkin, ettei toimen voida katsoa koskevan sääntöjenvastaiseksi ja yhteismarkkinoille soveltumattomaksi todetun tukiohjelman nojalla tukea saanutta edunsaajaa erikseen ainoastaan siinä tapauksessa, että tämä tuki määrätään perittäväksi siltä takaisin. Kantajan mukaan takaisinperintävelvollisuutta on tutkittu oikeuskäytännössä ainoastaan täydentävänä perusteena.
Tämä argumentti on hylättävä. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan yritys ei pääsääntöisesti voi nostaa kumoamiskannetta toimialakohtaisen tukiohjelman kieltämisestä tehdystä komission päätöksestä, jos päätös koskee tätä yritystä vain sen takia, että yritys toimii kyseisellä alalla ja on mahdollisesti kyseisen tukiohjelman edunsaaja. Tällainen päätös on nimittäin kyseisen yrityksen kannalta yleisesti sovellettava toimenpide, joka koskee objektiivisesti määriteltyjä tilanteita ja jonka oikeusvaikutukset kohdistuvat yleisesti ja abstraktisti määriteltyyn henkilöryhmään (ks. asia C-298/00 P, Italia v. komissio, tuomio 29.4.2004, Kok., s. I-4087, 37 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen ja asia T-309/02, Acegas v. komissio, tuomio 11.6.2009, Kok., s. II-1809, 47 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen)
Silloin, kun asianomainen päätös ei koske kantajana olevaa yritystä vain siksi, että yritys toimii kyseisellä alalla ja on mahdollisesti kyseisen tukiohjelman edunsaaja, vaan myös siksi, että se on tosiasiallisesti saanut tämän tukiohjelman mukaisesti myönnetyn yksittäisen tuen, jonka komissio oli määrännyt takaisin perittäväksi, kyseinen päätös kuitenkin koskee sitä erikseen ja sen päätöksestä nostama kanne on otettava tutkittavaksi (ks. vastaavasti yhdistetyt asiat C-15/98 ja C-105/99, Italia ja Sardegna Lines v. komissio, tuomio 19.10.2000, Kok., s. I-8855, 34 ja 35 kohta ja asia T-75/03, Banco Comercial dos Açores v. komissio, tuomio 10.9.2009, 44 kohta, ei julkaistu oikeustapauskokoelmassa).
Edellä 33 kohdassa mainituissa tuomioissa samoin kuin kantajan mainitsemissa ratkaisuissa asetetaan samaa sanamuotoa käyttäen sen, että päätös, jossa tukiohjelma todetaan yhteismarkkinoille soveltumattomaksi, koskee kantajaa erikseen, edellytykseksi sen osoittaminen, että kantaja on kyseisen tukiohjelman perusteella myönnetyn ja komission takaisin perittäväksi määräämän yksittäisen tuen tosiasiallinen saaja (asia T-136/05, Salvat père & fils ym. v. komissio, tuomio 20.9.2007, Kok., s. II-4063, 70 kohta; asia T-297/02, ACEA v. komissio, tuomio 11.6.2009, Kok., s. II-1683, 45 kohta ja asia T-301/02, AEM v. komissio, tuomio 11.6.2009, Kok., s. II-1757, 45 kohta). Tämän sanamuodon, jossa takaisinperintävelvollisuudelle annetaan sama arvo kuin kantajan asemalle tuen tosiasiallisena saajana, perusteella ei voida päätellä, että tällaista velvollisuutta koskeva edellytys olisi merkitykseltään toissijainen tai jopa tarpeeton.
Lisäksi on todettava, että yhdistetyissä asioissa T-254/00, T-270/00 ja T-277/00, Hôtel Cipriani ym. vastaan komissio, 28.11.2008 annetussa tuomiossa (Kok., s. II-3269), johon kantaja on myös viitannut, tyydytään toistamaan edellä mainitut kaksi edellytystä ja jopa painotetaan erityisesti takaisinperintämääräystä siten, että kyseisessä tuomiossa katsotaan, että yksilöinti johtuu kyseisessä asiassa takaisinperintämääräyksen erityisestä vaikutuksesta tämän suljetun piirin täysin tunnistettavissa olevien jäsenten etuihin. Kyseisestä tuomiosta tehtyä valitusta käsitellyt unionin tuomioistuin katsoi, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin oli aivan oikein katsonut, että kantajayrityksillä oli asiavaltuus sen vuoksi, että riidanalainen päätös koski niitä erikseen sen vuoksi, että kyseisen tuen takaisinperintämääräys vaikutti erityisesti niiden oikeudelliseen asemaan (yhdistetyt asiat C-71/09 P, C-73/09 P ja C-76/09 P, Comitato ”Venezia vuole vivere” ym., tuomio 9.6.2011, Kok., s. I-4727, 51 kohta). Tästä seuraa, että kun riidanalaisessa toimessa edellytetään tukiohjelman perusteella myönnetyn tuen perimistä takaisin, tämä toimi koskee erikseen ainoastaan kantajia, joita takaisinperimisvelvollisuus koskee (asia T-234/10, Ebro Foods v. komissio, määräys 21.3.2012, 28 kohta, ei julkaistu oikeustapauskokoelmassa).
Kantaja väittää toiseksi, että ennen 21.12.2007 toteutettujen liiketoimien jättäminen takaisinperintävelvollisuuden soveltamisalan ulkopuolelle luottamuksensuojaa koskevan periaatteen nojalla ei ole lopullista sen vuoksi, että Deutsche Telekom on nostanut asiassa T-207/10 kanteen riidanalaisen päätöksen päätösosan tästä kohdasta.
Kantaja sekoittaa näissä väitteissään keskenään tutkittavaksi ottamisen edellytyksenä olevan vaatimuksen siitä, että toimi koskee kantajaa erikseen, ja oikeussuojan tarpeen. Vaikka oikeussuojan tarve voidaan osoittaa muun muassa sillä, että kansallisissa tuomioistuimissa on nostettu kanteita sen jälkeen, kun kanne on nostettu unionin yleisessä tuomioistuimessa (yhdistetyt asiat T-309/04, T-317/04, T-329/04 ja T-336/04, TV 2/Danmark ym. v. komissio, tuomio 22.10.2008, Kok., s. II-2935, 78–82 kohta), sitä, koskeeko toimi luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä erikseen, arvioidaan kanteen nostamishetken valossa, ja se määräytyy ainoastaan riidanalaisen päätöksen perusteella. Päätös, jolla tuki todetaan yhteismarkkinoille soveltumattomaksi ja määrätään takaisin perittäväksi ja joka koskee henkilöä erikseen, koskee edelleen tätä henkilöä erikseen, vaikka sittemmin kävisi ilmi, ettei siltä vaadita kyseisen tuen takaisin maksamista (ks. vastaavasti em. yhdistetyt asiat Comitato ”Venezia vuole vivere” ym. v. komissio, tuomion 56 kohta ja julkisasiamies Trstenjakin samassa asiassa antama ratkaisuehdotus, Kok., s. I-4727, 81 ja 82 kohta).
On lisäksi muistutettava, että jotta riidanalainen toimi koskisi kantajaa erikseen, tämän on osoitettava kuuluvansa suljettuun piiriin eli ryhmään, jonka jäsenten määrä ei riidanalaisen toimen toteuttamisen jälkeen voi enää kasvaa (ks. vastaavasti asia C-152/88, Sofrimport v. komissio, tuomio 26.6.1990, Kok., s. I-2477, 11 kohta ja em. yhdistetyt asiat Belgia ja Forum 187 v. komissio, tuomion 63 kohta).
Tästä seuraa, että nyt käsiteltävässä asiassa riidanalaisen päätöksen ei voida katsoa koskevan Banco Popular Españolia erikseen sen perusteella, että unionin yleinen tuomioistuin mahdollisesti kumoaa kyseisen päätöksen 1 artiklan 2 kohdan ja että Banco Popular Españolin saamat riidanalaiset tuet peritään tämän seurauksena takaisin.
Näin ollen esillä olevaa kannetta ei voida ottaa tutkittavaksi myöskään sillä perusteella, että kantaja edustaa Banco Popular Españolia.
Kantaja vetoaa kanteensa tutkittavaksi ottamiseksi toissijaisesti sillä itsellään olevaan etuun, joka johtuu muodolliseen tutkintamenettelyyn osallistumisesta.
Yhteenliittymien nostamien kanteiden perusteella muotoutuneessa vakiintuneessa oikeuskäytännössä on erityisesti yhdistetyissä asioissa 67/85, 68/85 ja 70/85, Kwekerij van der Kooy ym. vastaan komissio, 2.2.1988 annetun tuomion (Kok., s. 219) ja edellä mainitussa asiassa CIRFS ym. vastaan komissio annetun tuomion, joihin molempiin kantaja on vedonnut, jälkeen toki myönnetty, että riidanalainen toimi voi koskea kantajaa erikseen sen vuoksi, että se on osallistunut aktiivisesti menettelyyn, jonka seurauksena kyseinen toimi on toteutettu. Tällöin on kuitenkin ollut kyse erityistilanteista, joissa kantajalla oli selvästi rajattu ja kiinteästi päätöksen aiheeseen liittyvä neuvotteluasema, minkä takia kantaja oli tosiasiallisessa tilanteessa, jonka perusteella se erottui kaikista muista henkilöistä (ks. vastaavasti asia C-319/07 P, 3F v. komissio, tuomio 9.7.2009, Kok., s. I-5963, 85–95 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
Asiassa C-78/03 P, komissio vastaan Aktionsgemeinschaft Recht und Eigentum, 13.12.2005 annetusta tuomiosta (Kok., s. I-10737, 58 kohta) ilmenee erityisesti, että yhteenliittymällä olevaa sellaista asemaa, joka ei ylitä niiden menettelyllisten oikeuksien käyttöä, jotka SEUT 108 artiklan 2 kohdassa ja [SEUT 108] artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22.3.1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (EYVL L 83, s. 1) 1 artiklan h alakohdassa ja 20 artiklassa on myönnetty niille, joita asia koskee, ei voida samaistaa kantajien asemaan edellä mainituissa yhdistetyissä asioissa Kwekerij van der Kooy ym. vastaan komissio ja edellä mainitussa asiassa CIRFS ym. vastaan komissio annetuissa tuomioissa.
Kantajan mainitsemilla tuomioilla ei voida kyseenalaistaa edellä mainituissa yhdistetyissä asioissa Kwekerij van der Kooy ym. vastaan komissio annetun tuomion tällaista tulkintaa. Edellä mainitussa asiassa AAC ym. vastaan komissio annetun tuomion 35 kohta on tuomion osassa ”Asianosaisten lausumat”, ja siinä esitetään komission perustelut, joilla se pyrkii riitauttamaan Association des amidonneries de céréales de la CEE:n (AAC) nostaman kanteen tutkittavaksi ottamisen esittämällä oman tulkintansa edellä mainituissa yhdistetyissä asioissa Kwekerij van der Kooy ym. vastaan komissio annetusta tuomiosta. Edellä mainituissa yhdistetyissä asioissa Diputación Foral de Álava ym. vastaan komissio annetun tuomion, jonka kantaja on niin ikään maininnut, 89 kohdassa myönnettiin, että väliintuloa pyytänyt osapuoli oli osoittanut, että asian ratkaisu koskee sen etua, koska se oli osallistunut hallinnolliseen menettelyyn. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin lausui näin ollen nyt käsiteltävässä asiassa kyseessä olevaan edellytykseen nähden erillisestä edellytyksestä, eli Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännön 40 artiklan toisen kohdan mukaisesta väliintuloa koskevasta edellytyksestä, jonka mukaan asian ratkaisun on koskettava väliintulijan etua.
Koska kantaja on nyt käsiteltävässä asiassa ainoastaan esittänyt huomautuksiaan muodollisessa tutkintamenettelyssä samalla tavoin kuin ne muut, joita asia koskee, sen kannetta ei voida ottaa tutkittavaksi sillä perusteella, että se on puolustanut omia etujaan riidanalaisen päätöksen tekemiseen johtaneessa menettelyssä.
Kaiken edellä esitetyn perusteella kanne on jätettävä tutkimatta.
Unionin yleisen tuomioistuimen työjärjestyksen 87 artiklan 2 kohdan mukaan asianosainen, joka häviää asian, velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut, jos vastapuoli on sitä vaatinut. Koska kantaja on hävinnyt asian, se on velvoitettava vastaamaan omista oikeudenkäyntikuluistaan ja korvaamaan komission oikeudenkäyntikulut komission vaatimusten mukaisesti.
Asociación Española de Banca velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut.
Annettiin Luxemburgissa 29 päivänä maaliskuuta 2012.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


text:
Voimankäytön periaatteet - Gijomonkai Karateclub Sipoo ry.
Voimankäytön periaatteet
Gijomonkai Karateclub Sipoo ry:n voimankäyttöä koskevat periaatteet.
Nämä periaatteet ovat seuran hallituksen hyväksymät ja perustuvat budolajien perinteisiin arvoihin ja Suomen rikoslakiin. Ilmi tulleet rikkomukset voivat johtaa seurasta erottamiseen ja kieltoon harjoitella karatea missään Suomen Karateliittoon kuuluvissa seuroissa. Väkivallan käytöstä seuraa myös rikosoikeudellinen vastuu.
§1 Karateka pyrkii kaikessa harjoittelussaan kehittämään itsessään toisten ihmisten kunnioittamista, itsehillintää, väkivallatonta mielenlaatua, oikeudenmukaisuutta, kohteliaisuutta, inhimillisyyttä, rohkeutta ja rehellisyyttä.
§2 Karateka käyttää voimakeinoja ainoastaan itsensä tai toisten ihmisten puolustamiseen. Karateka ei koskaan hyökkää ensin. Ainoastaan tilanteessa, jossa esimerkiksi hyökkääjiä on useampi ja väkivallan uhka on ilmeinen, karateka voi hyökätä ensin päästäkseen pois tilanteesta.
§3 Karateka pyrkii aina ratkaisemaan uhkaavat tilanteet ensin väkivallattomasti: puhumalla, sovittelemalla, poistumalla paikalta, huutamalla apua jne.
§4 Jos väkivallaton ratkaisu uhkaavaan tilanteeseen ei ole mahdollinen, karateka pyrkii rauhoittamaan tilanteen tai irtautumaan siitä vähintä mahdollista voimaa käyttäen ja niin, ettei hyökkääjälle tule pysyviä vammoja.
§5 Fyysisen vamman aiheuttaminen toiselle ihmiselle on ehdottomasti kielletty muuten kuin äärimmäisessä hätätilanteessa, jossa oma terveys tai henki ovat vaarassa, eikä pakeneminen paikalta ilman toisen vahingoittamista ole mahdollista. Tällaisissa tilanteissa voimaa käytetään vain sen verran, että turvallinen poistuminen tilanteesta on mahdollista, ei yhtään enempää.
§6 Jouduttuaan väkivaltaiseen tilanteeseen karateka ilmoittaa asiasta aina poliisille. Väkivaltakokemuksista tulee kertoa myös seuran valmentajille.
§7 Karatetekniikoiden esittely salin ulkopuolella ei ole sallittua.
Shoko-Ryu-tyylisuunta
© 2017 Gijomonkai Karateclub Sipoo ry.

matches: §1 §2 §3 §4 §5 §6 §7


text:
Mitsubishi - Etusivu
Olet t��ll�: Etusivu » Mitsubishi Mitsubishi - tuotteet	Rajaa tuotteet:	N�yt�: Kaikki tuoteryhm�t3DDigital SignageFULL HDFull HD ja 3D-kotiteatteriprojektoritInteraktiiviset projektoritInteraktiivisten projektorien varusteetKosketusn�yt�tLCD-n�yt�t ja monitoritLED n�yt�t ja LED taulutL�hiprojektorit Short Throw LampullaL�hiprojektorit Short Throw LED/LaserMitsubishiMitsubishi lamppuOLED-n�yt�tPoistotuotteita edullisestiProjektorien sein�- ja kattokiinnikkeetProjektorin lis�varusteetVideosein�tWUXGAWXGAXGA
Sivut: 1 2 3 4 [Seuraava >>] Projektorin lis�varusteet
Mitsubishi CW-FC5 Rich Color v�ripy�r� - 8900/8850/WD8700,XD8600 projektoriinToimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��Mitsubishi CW-FC5 Rich Color Brightness 3-segmenttinen väripyörä 8900/8850/WD8700/XD8600 projektoriinKatso lis�� »975,00 €	3D
Mitsubishi 3D-lasit projektoreille - HC9000/HC9000DWHeti varastosta - Toimitusaika n. 1-4 arkip�iv��Mitsubishi EY-3DGS 3D-aktiivisuljinlasit 3D-järjestelmä: 3D Blu-ray-soitin tai Playstation3, 3D Blu-ray-elokuva , 3D-projektori, emitteri ja 3D-aktiivisuljinlasitKatso lis�� »180,00 €Mitsubishi 3D emitteri projektoreille - HC9000/HC9000DWHeti varastosta - Toimitusaika n. 1-4 arkip�iv��Katso lis�� »278,00 €Mitsubishi High Speed aktiivi-3D-lasit - projektorille HC7800Toimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��Mitsubishi EY-3DGS-78U High Speed 3D-aktiivisuljinlasit HC7800 projektorille, uusi Ferroelectric tekniikka, nopeat lasit vähentävät silmien rasitusta perinteisiin 3D-laseihin verrattuna, sujuvampi nykimätön kuva &nb...Katso lis�� »201,00 €	Digital Signage
Mitsubishi Digital Signage esitys-PC - ja ohjelmistolisenssi yhdelle n�yt�lleToimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��Katso lis�� »2 990,00 €Mitsubishi Digital Signage prosessori - n�yt�lle 250GBHDD, Atom 1,8 GHzToimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��Mitsubishi ARK-DS220B-250GBHD Digital Signage prosessori näytölle, Atom D525, 1,8 GHz, WES7, 250 GB HDD, 4 GB RAM - näytöille LDT462V/MDT552S/MDT701SKatso lis�� »990,00 €Mitsubishi Digital Signage prosessori - n�yt�lle, 128GBSSD, Atom 1,8 GHzToimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��
Mitsubishi ARK-DS220B-128GBSSD Digital Signage prosessori näytölle, Atom D525, 1,8 GHz, WES7, 128 GB HDD, 4 GB RAM - näytöille LDT462V/MDT552S/MDT701SKatso lis�� »1 395,00 €	Poistotuotteita edullisesti
Mitsubishi HC2000 varalamppu Heti varastosta - Toimitusaika n. 1-4 arkip�iv��Katso lis�� »201,00 €Mitsubishi LDT422V FULL HD 42", 24/7 - LCD PRO -n�ytt�Toimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��Mitsubishi LDT422V FULL HD PRO -näyttö
HDMI, DVI-D, VGA, video, S-video, RS-23...Katso lis�� »665,00 €	Projektorit - Full HD ja 3D-kotiteatteriprojektorit
Videotykki Mitsubishi HC7800 DLP Full HD - 1600 ANSI, kontrasti 30.000:1, 2D/ 3DToimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��
Mitsubishi HC7800 Full HD 3 D videotykki , 1920 x 1080, 0.65" DarkChip3 DMD, DD3021, 6-segmenttinen väripyörä R, G, B, R, G, B 1500 ANSI, kontrasti 10...Katso lis�� »2 499,00 €Videotykki Mitsubishi HC7800 DLP Full HD - 1600 ANSI, kontrasti 30.000:1, 2D/3D,Toimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��Videotykki Mitsubishi HC7800 Full HD 3 D, valkoinen , 1920 x 1080, 0.65" DarkChip3 DMD, DD3021, 6-segmenttinen väripyörä R, G, B, R, G, B 1500 ANSI, kontrasti 100.000:1 , 700:1 ANSI kontrastia, 1.5 ...Katso lis�� »3 020,00 €Videotykki Mitsubishi HC3200 DLP - Full HD 1100 ANSI kontrasti 2900:1Toimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��Mitsubishi HC3200 Full HD 1920 x 1080, 0,65" DMD, DD3021, 6-segmenttinen väripyörä, 1200 ANSI, kontrasti 2900:1, RS232, HDMI, VGA, komponentti, video, S-video, ...Katso lis�� »1 296,00 €Videotykki Mitsubishi HC9000 3D SXRD - Full HD, 1100 ANSI, kontrasti 150000:1Heti varastosta - Toimitusaika n. 1-4 arkip�iv��Mitsubishi HC9000 3 D Full HD videotykki 1920 x 1080, SXRD, kontrasti 150.000:1, IRIS, valoteho 1100 ANSI, käyntiääni 23 dB, moottoroitu zoom, tarkennus ja lens shift,&n...Katso lis�� »2 995,00 €Videotykki Mitsubishi HC9000DW 3D SXRD - Full HD, 1100 ANSI, kontrasti 150000:1Toimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��Mitsubishi HC9000WD Full HD projektori 1920x1080, SXRD, kontrasti 150.000:1, IRIS, valoteho 1100 ANSI, käyntiääni 23 dB, moottoroitu zoom, tarkennus ja lens shift ( li...Katso lis�� »3 995,00 €	Projektorit - XGA
Mitsubishi XD8500 XGA-projektori - 2-lamppua, 7000 ANSI, 2800:1 kontrastiToimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��
Mitsubishi XD8600 XGA-projektori 1024 x 768, 2 x lamppua, 8500/4250 ANSI, 2800:1 kontrasti, sRGB, DICOM, Edge Blending, geometria korjaus, color matching, moottoroitulinssin siirto, vaihto-opiikat,...Katso lis�� »6 495,00 €Projektori Mitsubishi EX240 XGA 3D - 2500 ANSI, 2000:1 kontrasti, HDMIToimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��Mitsubishi EX240 XGA, 3D valmius, 2500/2080 ANSI, 2000:1 kontrasti, 34/29 dB, 3000/4000 h lamppu, lampun vaihto päältä, 2 x data , 2 x video, HDMI, LAN, RS232, pika sammut...Katso lis�� »776,00 €Projektori Mitsubishi EX220U, XGA - 2500 ANSI, kontrasti 2000:1, 4000 h lampToimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��Mitsubishi EX220U, XGA, 2500/2080 ANSI, 2000:1 kontrasti, 34/29 dB, 3000/4000 h, lampun vaihto päältä, 2 x data, 2 x video, RS232, pika sammutus, 3D ready, paino 2.4 kgKatso lis�� »611,00 €Projektori Mitsubishi EX320U XGA 3D - 3000 ANSI, 2000:1 kontrasti, HDMIToimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��Mitsubishi EX320U XGA, 3000/2100 ANSI, 2000:1 konrasti, puhallinääni, 37/28 dBA, 3500/5000 h lamppu, 2 x data, 2 x video, HDMI, LAN, RS232, 3D valmius, pikasammutus, ...Katso lis�� »852,00 €Projektori Mitsubishi XD550U XGA 3D - 3000 ANSI, HDMI, 6000 h lamppuToimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��
Mitsubishi XD550U DLP-projektori, XGA, 3000/2250 ANSI, 3000:1 kontrasti, 3D valmius, 33/28 dBA, 3000/6000 h lamppu, 1,6 ...Katso lis�� »888,00 €Projektori Mitsubishi XD560U XGA 3D - 3500 ANSI, HDMI , 6000 h lamppuToimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��Mitsubishi XD560 DLP-projektori, XGA, 3500/2600 ANSI, 3000:1 kontrasti, 33/28 dBA, 3000/6000 h lamppu, 1,6 x zoom, Brillant Color, 2 x data, 2 x video, 1 x HDMI, LAN...Katso lis�� »1 109,00 €Projektori Mitsubishi XD590U XGA 3D - 3800 ANSI, 2000:1 kontrasti, HDMIToimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��Mitsubishi XD590U XGA, 3D valmius, 3800/2850 ANSI, kontrasti 2000:1, puhallinääni 31/25 dBA, 3000/5000 h lamppu, Brilliant Color DDP2230, 2 x data, 2 x video, HDMI, LA...Katso lis�� »1 208,00 €Projektori Mitsubishi XD700, XGA, DLP - 3D ready, 5000 ANSI, 5000 h lamppuToimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��Mitsubishi XD700, DLP; XGA, 5000/4000 ANSI, 3000:1 kontrasti, 34/28 dB, 3000/5000 h lamppu, 1.5 x zoom, 2 x data, 2 x video, HDMI, LAN, RS232, USB...Katso lis�� »1 462,00 €Projektori Mitsubishi XD600 XGA 3D - 4500 ANSI, 5000 h lamppuToimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��Mitsubishi XD600, XGA, 4500/3350 ANSI, 2000:1 kontrasti, 34/29 dB, 3000/5000 h lamppu, 1.5 x zoom, 2 x data, 2 x video, HDMI, LAN, RS232, 10 W k...Katso lis�� »1 377,00 €Projektori Mitsubishi XD3500 XGA - 5000 ANSI, vaihto-optiikatToimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��Mitsubishi XD3500 XGA, 5000/4000 ANSI, sRGB, Brilliant Color, DarkChip3 DDP3020, moottoroitu linssin siirto, moottoroitu optiikka, vaihto-o...Katso lis�� »2 984,00 €Mitsubishi XL7000, LCD, XGA - 5200 ANSI, 2000:1 kontrasti, DICOMToimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��
Mitsubishi XL7100 XGA-projektori, Inorganic LCD 0,75", 6000/4450 ANSI, kontrasti 2000:1, moottoroitu optiikka ja linssinsiirto, perusoptiikka 1.5:1 - 2.7:...Katso lis�� »3 395,00 €Projektori Mitsubishi XD8100 XGA - 7000 ANSI, vaihto-optiikat, 2-lamppuaToimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��Mitsubishi XD8100 XGA, DLP, 7000/5500 ANSI, sRGB, Edge Blending, geometrian korjaus, color matching, moottoroitu linssin siirto ja optiikka, HDMI, 5BNC, DVI-D, VGA, S-video,&...Katso lis�� »4 830,00 €Projektori Mitsubishi XD8100 XGA - 7000 ANSI, vaihto-optiikat, 2-lamppuaToimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��Mitsubishi XD8100UBL XGA, DLP, 7000/5500 ANSI, sRGB, Edge Blending, geometrian korjaus, Color Matching, moottoroitu linssin siirto ja optiikka, HDMI, 5BNC, DVI-D, VGA, S-video, video, LAN,&nbs...Katso lis�� »6 271,00 €	Projektorit - WXGA
Projektori Mitsubishi WL7200, LCD, WXGA - 1280 x 800, 5500 ANSI, DICOMToimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��
Mitsubishi WL7200 WXGA-projektori, Inorganic LCD 0,75", 5500/4050 ANSI, kontrasti 2000:1, sRGB, moottoroitu optiikka ja linssinsiirto, perusoptiikka 1.5:1 - 2...Katso lis�� »3 595,00 €Mitsubishi WD8700 WXGA-projektori - 2-lamppua, 7300 ANSI, 2800:1 kontrastiToimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��
Mitsubishi WD8700 WXGA 1280 x 800, 2 x lamppua, 7300/3650 ANSI, 2800:1 kontrasti, sRGB, DICOM, Edge Blending, geometria korjaus, color matching, moottoroitulinssin siirto, vaihto-opiikat, HDMI, 5xB...Katso lis�� »7 590,00 €Projektori Mitsubishi EW270 WXGA - 2600 ANSI, 2000:1 kontrasti, HDMIToimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��Mitsubishi EW270 WXGA, 3D valmius, 2600/220 ANSI, 2000:1 konrasti, 34/29 dB, 3000/4000 h lamppu, lampun vaihto päältä, 2 x data, 2 x video, HDMI, LAN, RS232, pika sa...Katso lis�� »877,00 €Projektori Mitsubishi EW330 WXGA 3D - 3000 ANSI, 2000:1 kontrasti, HDMIToimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��Mitsubishi EW330 WXGA, 3000 ANSI, 2000:1 kontrasti, puhallinääni 37/28 dBA, 3500/5000 h lamppu, 2 x data, 2 x video, HDMI, LAN, RS232, pikasammutus, 3D ...Katso lis�� »1 145,00 €Mitsubishi LASER/LED WXGA-projektori - 3000 ANSI, 5000:1 kontrasti, 20.000 hToimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��
Mitsubishi NW30U LASER/LED WXGA-projektori , 3000 ANSI, 5000:1 kontrasti, 20.000 h LASER/LED valonlähde , 1,5 x zoom, 2 x data, 2 x video, 1 x HDMI (audion erotus, neljä...Katso lis�� »1 995,00 €Projektori Mitsubishi WD570 WXGA 3D - 3500 ANSI, HDMI, 6.000 h lamppuToimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��
Mitsubishi WD570 DLP-projektori WXGA 1280 x 800 , 3500/2600 ANSI, 3000:1 kontrasti, 33/28 dBA, 230 W 3000/6000 h lamppu, 1,5 x zoom, Brillant Color, 2 x d...Katso lis�� »1 502,00 €Projektori Mitsubishi WD720 WXGA - 4300 ANSI, 5000 h lamppu, Lens shiftToimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��
Mitsubishi WD720 WXGA 1280 x 800 , 4300 ANSI, 3000:1 kontrasti, 34/29 dBA, 3000/5000 h lamppu, 1,5 x zoom, Brillant Color, 2 x data, 2 x video, 1 x HDMI, 1 x LAN, RS232, 10 W kaiutin ...Katso lis�� »1 528,00 €Projektori Mitsubishi WL7050 WXGA - 4700 ANSI, 2000:1, DICOMToimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv�� Mitsubishi WL7050 WXGA-projektori, Inorganic LCD 0,75", 4700/4050 ANSI, kontrasti 2000:1, sRGB, moottoroitu optiikka ja linssinsiirto, perusoptiikka 1.5:1 - 2....Katso lis�� »3 180,00 €Projektori Mitsubishi WD8200 WXGA - 6500 ANSI, vaihto-optiikat, 2-lamppuaToimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��Mitsubishi WD8200 WXGA 1280 x 800, DLP, 6500/5000 ANSI, sRGB, Edge Blending, geometrian korjaus, color matching, moottoroitu linssin siirto ja optiikka, HDMI, 5BNC, DVI-D, VG...Katso lis�� »6 495,00 €Projektori Mitsubishi WD8200UBL WXGA - 6500 ANSI, vaihto-optiikat, 2-lamppuaToimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��Mitsubishi WD8200UBL WXGA, DLP, 6500/5000 ANSI, sRGB, Edge Blending, keometrian korjaus, color matching, moottoroitu linssin siirto ja optiikka, HDMI,...Katso lis�� »6 528,00 €	Projektorit - FULL HD
Mitsubishi LASER/LED Full HD-projektori - 3000 ANSI, kontrasti 5000:1, 20.000 hToimitusmyynniss� - Toimitusaika n. 5-15 arkip�iv��
Mitsubishi NF32U LASER/LED Full HD-projektori , 3000 ANSI, 5000:1 kontrasti, 20.000 h LASER/LED valonlähde , 1,5 x zoom, 2 x data, 2 x video, 1 x HDMI (audion...Katso lis�� »0,00 €	Tuotteet 1 - 40 (Yhteens� 142)
Sivut: 1 2 3 4 [Seuraava >>] [ Etusivulle ]	Asiakaspalvelu

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Aiheettomasti maksetun etuuden takaisinperinnän vanhentuminen | Työeläkelakipalvelu
Aiheettomasti maksetun etuuden takaisinperinnän vanhentuminen
TyEL 126 § 4 mom. Aiheettomasti maksetun eläkkeen takaisinperintä
YEL 107 § 4 mom. Aiheettomasti maksetun eläkkeen takaisinperintä
MYEL 101 § 4 mom. Aiheettomasti maksetun eläkkeen takaisinperintä
MEL 123 § 4 mom. Aiheettomasti maksetun eläkkeen takaisinperintä
VaEL 130 § 4 mom. Aiheettomasti maksetun eläkkeen takaisinperintä
KuEL 120 § 5 mom. Liikaa maksetun eläkkeen takaisinperintä
TyEL 34 § 1 mom. Kuntoutusta koskevat muut säännökset
YEL 31 § 1 mom. Kuntoutusta koskevat muut säännökset
MYEL 45 § 2 mom. Kuntoutusta koskevat muut säännökset ja kuntoutuksen ajalta maksettavat etuudet
MEL 34 § 1 mom. Kuntoutusta koskevat muut säännökset
VaEL 33 § 1 mom. Kuntoutusta koskevat muut säännökset
KuEL 10 § Eläke ja muut etuudet
Laki velan vanhentumisesta 10 § Vapaamuotoiset katkaisutoimet
Laki velan vanhentumisesta 11 § Oikeudelliset katkaisutoimet
Laki velan vanhentumisesta 15 § Kuittaus ja maksun peräytyminen
Maksaminen etuudensaajalle
Oikeus takaisinperintään
Ulosmittaus etuudesta
Takaisinperintä ulosottoteitse
Päätös aiheettomasti maksetun eläkkeen takaisinperinnästä tulee tehdä 5 vuoden kuluessa eläkkeen maksupäivästä lukien.
Takaisinperintäpäätöksellä vahvistettu saatava vanhenee 5 vuoden kuluttua päätöksen antamisesta, jollei vanhentumista ole sitä ennen katkaistu.
Aiheettomasti maksetun eläkkeen takaisinperinnän vanhentumista koskevaa säännöstä sovelletaan myös aiheettomasti maksetun
kuntoutusrahan
kuntoutuskorotuksen
kuntoutukseen liittyvien kulukorvausten
rekisteröidyn lisäeläkkeen
palkattomien aikojen (mukaan lukien opiskelu ja alle 3-vuotiaan lapsen hoito) perusteella karttuneen eläkkeen
takaisinperinnän vanhentumiseen.
Viiden vuoden vanhentumisaika maksupäivästä
Takaisinperintäpäätöksessä eläkelaitos voi ottaa huomioon päätöksen antopäivää edeltävän 5 vuoden aikana aiheettomasti maksetut eläkkeet. Takaisinperimisaika alkaa kulua kunkin aiheettomasti maksetun erän osalta erikseen sen maksamispäivästä.
Myös eläkelaitoksen eläkkeensaajalle aiheettomasti maksama viivästyskorotus voidaan periä takaisin samoin kuin aiheettomasti maksettu eläke.
Takaisinperintäpäätöksen antamiselle säädettyä 5 vuoden vanhentumisaikaa ei voida erillisillä katkaisutoimilla katkaista. Vanhentumisaika katkeaa ainoastaan takaisinperintäpäätöksen antamisella.
Henkilölle on myönnetty vanhuuseläke 1.4.2013 alkaen ja eläke on maksettu liian suurena eläkkeen alkamisesta lukien. Eläkelaitos antaa eläkkeensaajan suostumuksen perusteella vanhuuseläkkeestä oikaisupäätöksen takautuvasti 1.4.2013 lukien. Eläkelaitos antaa aiheettomasti maksetun eläkkeen takaisinperinnästä päätöksen 1.7.2019.
Aiheettomasti maksettu eläke voidaan periä takaisin 1.7.2014 alkaen (5 vuotta takaisinperintäpäätöksen antamisesta takautuvasti). Eläkkeen liikamaksu ajalta 1.4.2013 – 30.6.2014 on vanhentunut ja jää eläkelaitoksen vahingoksi.
Takaisinperintäpäätöksestä uusi 5 vuoden vanhentumisaika
Takaisinperintäpäätöksen tekemisestä alkaa kulua uusi 5 vuoden vanhentumisaika, jona aikana eläkelaitoksen on viimeistään perittävä takaisin takaisinperintäpäätöksellä vahvistettu määrä. Tämä vanhentumisaika lasketaan päätöksen antamispäivästä lukien ja se voidaan katkaista.
Takaisinperintäpäätöksellä vahvistetun saatavan vanhentuminen voidaan katkaista vapaamuotoisella tai oikeudellisella katkaisutoimella siten kuin velan vanhentumisesta annetun lain (728/2003, vanhentumislaki) 10 tai 11 §:ssä säädetään.
Vanhentumisen katkaiseminen tarkoittaa sitä, että eläkelaitoksen saatava ei vanhene ja se voi jatkaa aiheettomasti maksetun eläkkeen takaisinperintätoimia. Katkaisuvaikutus syntyy
jos katkaisuun johtava toimi tehdään ennen vanhentumisajan umpeen kulumista ja
eläkkeensaaja saa tiedon katkaisutoimesta ennen vanhentumisajan umpeutumista.
Velan vanhentumisen katkaiseminen edellyttää, että velkoja yksilöi velan katkaisutoimessa. Aiheettomasti eläkettä maksaneen eläkelaitoksen on siten yksilöitävä velka ja ilmoitettava eläkkeensaajalle vaatimuksensa määrä ja peruste kohtuudella vaadittavalla tavalla, jollei velan määrä ja peruste ole eläkkeensaajan tiedossa.
Eläkelaitos voi katkaista aiheettomasti maksetun eläkkeen vanhentumisen joko vapaamuotoisella tai oikeudellisella katkaisutoimella.
Velan vanhentumisen katkaiseminen vapaamuotoisella katkaisutoimella tarkoittaa, että
osapuolet sopivat maksujen järjestelystä, vakuudesta, muusta velan ehtojen muutoksesta tai siitä että vanhentuminen on katkaistu
velallinen suorittaa velkaa tai muutoin tunnustaa velan velkojille
velkoja vaatii velalliselta suoritusta
velkoja muutoin muistuttaa velallista velasta.
Ulosottoviranomainen on joissain tapauksissa katsonut, että ainoastaan todisteellinen muistutus (saantitodistuksella) on riittävä.
Velan vanhentumisen katkaiseminen oikeudellisella katkaisutoimella tarkoittaa, että
velkoja laittaa vireille saatavaa koskevan kanteen velallista vastaan tai esittää saatavaa koskevan vaatimuksen tuomioistuimessa tai muussa laissa säädetyssä elimessä
velkoja ilmoittaa saatavan velallista koskevan julkisen haasteen johdosta tai velallisen konkurssissa tai muussa maksukyvyttömyysmenettelyssä tai kun velka muutoin otetaan huomioon menettelyn yhteydessä
velkoja laittaa vireille ulosottoasian tai jos velka muutoin otetaan huomioon ulosottomenettelyssä (VakO 2945/95, VakO 3394/95).
Vanhentumisen katkaisemisesta uusi 5 vuoden vanhentumisaika
Jos vanhentuminen on työeläkelakien edellyttämällä tavalla katkaistu 5 vuoden määräajan kuluessa takaisinperintäpäätöksen antamispäivästä lukien laskettuna, vanhentumisajan katkaisemisesta alkaa kulua uusi 5 vuoden vanhentumisaika.
Henkilölle on myönnetty työkyvyttömyyseläke 1.8.2013 toistaiseksi. Eläke on maksettu liian suurena alusta lukien. Eläkelaitos on antanut takaisinperintäpäätöksen 22.6.2018, jolla se on ilmoittanut perivänsä takaisin aiheettomasti maksetun eläkkeen 1.8.2013 lukien. Takaisinperintäpäätöksen antamisesta 22.6.2018 alkaa kulua 5 vuoden vanhentumisaika, joka päättyy 22.6.2023.
Eläkkeensaaja ei maksa velkaansa ja eläkelaitos lähettää henkilölle velasta muistutuksen (katkaisutoimi) 22.1.2023. Tästä päivästä alkaa kulua uusi 5 vuoden vanhentumisaika, mikä tarkoittaa sitä, että eläkelaitos voi yrittää velkoa saatavaansa vielä 22.1.2028.
Takaisinperinnässä yleensä 15 vuoden takaraja myös kuittaustilanteissa
Ulosottokaaren mukaan saatava vanhentuu, kun ulosottoperusteen määräaika kuluu umpeen. Normaalisti tämä määräaika on 15 vuotta laskettuna siitä, kun ulosottoperuste on annettu. Määräaikaa voidaan tietyin edellytyksin pidentää 10 vuotta.
Käytännössä eläkkeen takaisinperintäasiassa ulosottoperuste on asiassa annettu päätös tai asiasta eläkkeensaajan kanssa tehty sopimus. Vanhentunutta saatavaa ei saa periä.
Eläkelaitos voi periä saatavaansa ulosottoteitse, jos aiheettomasti maksettua eläkettä ei ole mahdollista periä kuittaamalla eläkkeestä (esimerkiksi jos eläke on päättynyt tai eläkkeensaajalla on runsaasti muita tuloja ja omaisuutta). Eläkelaitos voi myös periä aiheettomasti maksettua eläkettä sekä kuittaamalla eläkkeestä että ulosottoteitse.
Ulosottokaaren mukaan vanhentuneesta saatavasta on vanhentumisen jälkeen voimassa, mitä vanhentuneesta velasta vanhentumislaissa säädetään.
Vanhentumislain mukaan velkoja saa käyttää vanhentunutta saatavaa kuittaukseen, jos kuittauksen edellytykset ovat täyttyneet ennen saatavan vanhentumista, tai jos osapuolten saatavat liittyvät samaan oikeussuhteeseen. Tämä saattaa mahdollistaa tietyissä tilanteissa aiheettomasti maksetun eläkkeen takaisinperinnän kuittaamalla eläkkeestä senkin jälkeen, kun eläkelaitoksen saatava on jo vanhentunut. (Vanhentumislaki 15 §)
Käytännössä on kuitenkin suositeltavaa, että eläkelaitos ei perisi takaisinperintätilanteessa saatavaansa kuittaamalla pidempään kuin ulosottoperuste on voimassa.
Ulosottoteitse eläkelaitos siis voi periä saatavaansa eläkkeestä ulosottoperusteen voimassaolon (yleensä 15 vuotta) ajan takaisinperintäpäätöksen antamisesta edellyttäen, että vanhentuminen katkaistaan 5 vuoden välein. Myös saatavan periminen eläkkeestä kuittaamalla on tarkoituksenmukaista toteuttaa vastaavan määräajan kuluessa.
Vanhentumisajat siirtymäaikana (2007 – 2012)
Aiheettomasti maksetun eläkkeen takaisinperinnän vanhentumiseen sovelletaan aina nykyisin voimassaolevaa 5 vuoden vanhentumisaikaa.
Oikeuteen periä takaisin ennen vuotta 2007 aiheettomasti maksettu eläke sovelletaan siirtymäajan 2007 – 2012 vanhentumisaikaa. Vuosina 2007 ja 2008 vanhentumisaika on 10 vuotta, vuonna 2009 yhdeksän, vuonna 2010 kahdeksan, vuonna 2011 seitsemän ja vuonna 2012 kuusi vuotta.

matches:
§ 4
§ 4
§ 4
§ 4
§ 4
§ 5
§ 1
§ 1
§ 2
§ 1
§ 1