Vastaus arvosteluun Ulvilasta | Chydenius
Kirjoitus: Vastaus arvosteluun Ulvilasta
Vastaus arvosteluun Ulvilasta
Vastaus Dagligt Allehandan numeroissa 110, 111, 112 ja 113 julkaistuun, Ulvilassa 23. päivänä123. päivänä: Chydenius erehtyy päivämäärästä. Kirjoitus oli päivätty 29. maaliskuuta. viime maaliskuuta päivättyyn arvosteluun.
Kun muistutan mieleeni tämän herra arvostelijan asuinpaikan ja vertaan samalla arvostelua niihin ajatuksiin, joita professori ja ritari Kraftman2professori ja ritari Kraftman: Johan Kraftman, Porin triviaalikoulun rehtori, matematiikan ylimääräinen professori, Vasa-ritarikunnan ritari ja ulvilalaisen Koiviston ratsutilan omistaja esitti viimeksi pidettyjen valtiopäivien aikana tästä arkaluonteisesta asiasta ystävilleen, uskon olevani jokseenkin varma siitä, että olen tavannut tämän arvostelun kirjoittajan, yhden Suomemme oppineista miehistä ja harvinaisista talouden taitajista, joka on toimeliaana maatalouden harjoittajana saanut kootuksi melkoisen omaisuuden. Tällainen kunnia velvoittaa minut vastaamaan kirjoitukseen. Vastauksen on oltava sanomalehdessä lyhyt ja kosketeltava tämän takia vain tärkeimpiä pääasioita.
Herra arvostelija syyttää minua aluksi varsin ankarasti kovasanaisista henkilöihin kohdistuvista kannanotoista kirjoituksessani lisäten vielä sen tuiman tukistuksen, että minun olisi pitänyt ottaa huomioon, että tuollaiset lausumat kuuluisi osoittaa vain karkeimmille barbaareille. Ensin suorastaan pökerryin tästä piiskansivalluksesta, mutta rohkeuteni palasi heti, kun olin ehtinyt lukea lainatun kohdan teokseni sivulta 58,3teokseni sivulta 58: ks. Ajatuksia luonnollisista oikeuksista, § 17 missä asia ilmaistaan aivan toisin kuin herra arvostelija on sen esittänyt. Siellä nimittäin sanotaan: Hän (Ruotsin kuningas) istuu Ruotsin valtaistuimella aristokratian voittajana valtakunnan hallitusasioissa (tämän osoittanevat riittävästi elokuun 19. ja 21. päivänä 1772 annetut julistukset4elokuun 19. ja 21. päivänä 1772 annetut julistukset: tarkoittaa Kustaa III:n vallankaappausta 19.8. ja 21.8. annettua uutta hallitusmuotoa ). Sama kuriton karjalauma yrittää kuitenkin yhä toimia raivokkaasti valtakunnan etuja vastaan sortamalla sen vähäisimpiä alamaisia. Tässä ei siis kutsuta karjaksi tiettyjä henkilöitä eikä aristokraatteja ylimalkaan henkilöinä, vaan juuri ennen tuota kohtaa mainittua aristokratiaa, ylimystön valtaa, mikä selvästi näkyy lauseesta ja minkä verbin ”yrittää” yksiköllinen muoto todistaa. Miten siis kunnianarvoisa herra arvostelijani on tohtinut arvostelussaan vääristellä sanojani, kirjoittaa aristokraateista aristokratian sijasta ja ”yrittävät” ”yrittää” -sanan sijasta eli sijoittaa henkilöt paheen sijaan ja syyttää minua yleisön edessä tuollaisesta itse tekemästään merkityksen siirrosta? Eihän tuollainen käy päinsä! Paheet ovat kuritonta karjaa ja niitä on syytä nimittää sellaisiksi, vieläpä hornan sikiöiksi ja sitäkin pahemmiksi ilman, että kukaan saa siitä loukkaantua, ja niiden joukkoon kuuluu aristokratia, joka ei ole muuta kuin muiden ihmisten sortamista, eikä sitä ole aihetta pitää parhaana joukosta. Kainia voidaan aiheellisesti sanoa sortajista ensimmäiseksi,5Kainia voidaan aiheellisesti sanoa sortajista ensimmäiseksi: viittaa kertomukseen Kainista, joka murhasi veljensä Abelin, 1. Moos. 4. eikä hän tarvinnut muuta syytä kostoon kuin veljensä onnellisuuden, mutta hän ei suinkaan jäänyt viimeiseksi. Aristokratia on sukukuntamme perinnöllinen sairaus, ja sen hyväksi on uhrattu miljoonien henki ja vielä useampien miljoonien vapaus ja omaisuus, eikä olemassa voi olla yhtään niin hyveellistä, niin kristillistä yhteiskuntaa, jossa se ei saa aikaan suurempaa tai pienempää tuhoa. Nämä lauseet pitäisi meidän aikanamme jo yleisesti hyväksyä itsestäänselvyyksiksi, eivätkä ne missään nimessä anna aihetta syyttelyyn.
Herra arvostelija sanoo hallitsijanvakuutuksesta, jonka mukaan mitään irtainta eikä kiinteää omaisuutta ei saa riistää,6mitään irtainta ... riistää: lainaus vuoden 1772 hallitusmuodon §:stä 2 että se toteutetaan parhaiten, kun palkolliset käsketään vuosipalvelukseen. Miten tämä nyt oikein sopii, arvoisa herra arvostelija? Ensiksi mainittu asiahan on oikeus, viimeksi mainittu taas velvollisuus. Oikeuksia ja velvollisuuksia ei saa sekoittaa toisiinsa. Sellaisen moraalin minä olen oppinut.
Siihen arvosteluun, joka kohdistuu sivua 15 vastaan,7sivua 15 vastaan: ks. Ajatuksia luonnollisista oikeuksista, § 5 ja Ulvilasta, DA 18.–21.5.1779, s. 600 LINKKI saanen vastata muutamalla sanalla. Jos oletetaan, että esivallan säädös määrää vuosipalveluksen pakolliseksi, sen välttäminen on rikos; nyt uutta palkollissääntöä ajateltaessa on kuitenkin kysymys siitä, hyödyttääkö vai vahingoittaako palveluspakko valtakuntaa ja pitääkö se säätää voimaan vai ei. Miten siis voidaan lakiin vedoten julistaa vuosipalveluksen välttäminen rikokseksi ennen kuin lakia on saatu valmiiksi? Todellisia rikoksia ovat moraaliset rikokset, ne ovat luonnostaan pahoja, ne ovat pahoja riippumatta säätyasemista ja henkilöistä.
Arvoisa herra arvostelija tekee minulle vääryyttä syyttäessään minun laskevan rengin palkaksi 900 taaleria, mikä on kohtuutonta. Kerron sivulla 548Kerron sivulla 54: ks. Ajatuksia luonnollisista oikeuksista, § 16 ainoastaan, että Vaasan viinanpolttimon renkien palkka voidaan arvioida noin korkeaksi, ja esitän sen perusteella muutamia yleisiä mietteitä päivä- ja vuosipalkoista. Sanon sivulla 559Sanon sivulla 55: ks. Ajatuksia luonnollisista oikeuksista, § 16 nimenomaan, että päiväpalkalla pestattu työläinen tulee paljon halvemmaksi kuin tuollaiset vuosisopimusrengit. Herrojen säätelijöiden tehtävänähän on laatia renkiensä ja piikojensa palkoille järjestys, jota eivät kuitenkaan aio itse koskaan noudattaa. Jätän syrjään tämän riitoja nostattavan harminaiheen ja toivon toki saavani väkeä palvelukseeni yhtä edullisesti kuin muutkin paikkakunnallani palkollisia saavat.
Minua syytetään väärin myös siitä, että vastustaisin vuosipalvelussuhteita sinänsä, ja tällä perusteella maalaillaan sitten kohtuuttomuuksia. Syytös on väärä. Puolen vuoden tai vuoden palvelussuhteita tarvitaan, minun näkemykseni mukaan niiden kesto voidaan myös sopia niin pitkäksi kuin työntekijän kanssa yhteisymmärryksessä saadaan päätetyksi. Minulle kuitenkin vastataan: tuollaisen vapauden vallitessa ei saada palvelijoita lainkaan. Minä puolestani sanon, että heitä saadaan, sen osoittaa jokapäiväinen kokemus. Tässä on kuitenkin kiinnitettävä huomiota erääseen asiaan: jokainen taloudenhoidosta vastaava huomaa helposti, miten paljon hänen taloudenpitoaan rasittaa se vuosipalkollisten[2/144] määrä, jolla hänen on kuormitettava talouttaan ylimääräisesti maksamalla heille kallista palkkaa sekä ruoan ja vaatteet koko vuodeksi, jotta hänellä olisi kiireisimpinä työkausina työntekijöitä maataloudessaan, kun useimpien työpanos ja käsityötaidot eivät muina aikoina korvaa heidän ruokkimisestaan aiheutuvia kuluja. Tämä on kuitenkin vain seurausta vuoden 1739 palkollissäännöstä, joka vie taloudenpitäjiltä kaikki mahdollisuudet päivätyöläisten saamiseen, koska kukaan ei saa olla vuosipalveluksesta vapaana. Niillä seuduilla, joilla vapaus on saanut vallita, on sitä vastoin jo opittu välttämään talouden rasittamista useammilla vuosipalkollisilla kuin päivittäiseen taloudenhoitoon välttämättä tarvitaan ja käyttämään päiväpalkkalaisia suurempien tarpeiden ilmaantuessa. Tästä tehdään kohtuuttomia päätelmiä ja sanotaan: sellaisena aikana, jolloin kaikki tarvitsevat työntekijöitä, ei saatavissa ole kyllin monia. Kokemus kuitenkin osoittaa, että heitä kyllä löytyy. Olen nimittäin hämmästyneenä havainnut, että talollisiakin rientää kaupunkeihimme monista pitäjistä tekemään työtä päiväpalkalla, jopa kiireisimpänä sadonkorjuuaikanakin. Miten paljon enemmän tulossa onkaan loisasujia ja mäkitupalaisia siellä, missä heitä suvaitaan?
Esitetään varmaankin vastaväite, että silloin loisasujat laiskottelevat muut ajat, koska maaseudulla on vähän käsityöammattien harjoittajia. Mutta miten herra arvostelija voi esittää noin ankaran syytöksen maanmiehilleen, kun kuitenkin voin täysin varmana tietona sanoa, että ainakin vielä jonkin aikaa sitten herra arvostelijan kotikonnuilla Porin, Rauman ja Uudenkaupungin ympäristössä on valmistettu uskomaton määrä puutuotteita, jotka on laivattu saksalaisiin Itämeren rannikkokaupunkeihin. Hyväksyttäköön nyt kuitenkin, että käsityöläisiä on vähän. Kysyn: onko se kummallista, kun säädökset estävät asumisen oikeuden niiltä, joilla olisi eniten aikaa käsitöihin, kun taloudenpidosta vastaavat eivät ehdi opastaa eivätkä kannustaa vuosipalvelijoitaan käsityötaitoihin, kun ammattikunnat estävät useiden käsityötuotteiden valmistuksen ja myynnin? Eikö työntekijöiden käsityötaitojen puutetta käytetä tässä vääränä perusteena siihen, että heiltä evätään vapaus, jossa he voisivat oppia käsityötaitoja ja joka kannustaisi heitä niitä hankkimaan? Mennäänpä pitemmälle ja kysytään, mistä käsityötaidoista puhuttaisiin. Vastaan: kun valistunut hallitusvalta, isänmaalliset seurat10isänmaalliset seurat: Viittaa seuroihin, joiden tavoitteena oli lähinnä maatalouden ja elinkeinojen edistäminen. Vuonna 1766 perustettu Kungliga Patriotiska sällskapet oli vuoteen 1772 osa Pro Patria -seuraa. 1700-luvun lopussa ja laajemmin 1800-luvun alussa perustetut talousseurat jatkoivat isänmaallisten seurojen työtä. ja hyvät esimerkit näyttävät suuntaa, työläisiä johtaa tälle tielle parhaiten taloudellinen hätä, oma järki ja tuotteen menekki, mutta lakien asettamat rajoitukset tukahduttavat kaiken.
Kunnianarvoisa herra arvostelijani syyttää loisia ja mäkitupalaisia laiskuudesta. Samaa vikaa on kuitenkin myös muiden ammattien harjoittajissa, mm. talonpojissa, käsityöläisissä ja kauppiaissa, mutta emme toki saa yleistää tätä ominaisuutta ja tuomita sen mukaan kaikkia missään luokassa. Mikähän mahtaa olla herra arvostelijan mielestä vahvin kannustin ahkeruuteen elinkeinotoiminnassa? Väitän, että se on voitonhimo, halu saada asua rauhassa kotonaan, kyetä maksamaan maksunsa ja hankkimaan rahaa, ruokaa, vaatteita ja mukavuuksia itselleen, vaimolleen ja lapsilleen. Haastan arvoisan herran yrittämään tämän kiistämistä.
Eihän ihmisen mukavuuden- ja laiskottelunhalu ole suinkaan yksinomaan renkien ja piikojen ominaisuus, se on yleinen koko sukukunnassamme, ja sitä on tämän takia torjuttava samanlaisten periaatteiden mukaisesti kaikkien keskuudesta. Olen usein kuunnellut puhuttavan paitsi palkollisten piiskureista myös siitä, että laiskan talonpojan pitäisi saada muutama pari raippoja laiskuutensa takia. Hyvä on! Jos piiskaus on oikea lääke tähän tautiin, annettakoon sitä kautta linjan ylimmille portaille saakka; mutta kukapa ei jo meidän aikanamme kauhistuisi noin rajua hoitoa, joka nostaa tämän parannusmenetelmän toimeenpanijat hirmuvaltiaiksi ja tekee valtakunnan alamaisista orjia, joiden hallitsemista kukaan Euroopan hallitsijoista ei enää pitäisi kunnianaan.
Jos taas vuosipalvelus on oikea keino laiskottelun torjumiseksi, pitäisi jo kauan tätä lääkettä nauttineiden palkollisten ahkeruuden ja työtarmon olla huipussaan, paremmalla tasolla kuin omalla maatilkullaan varttuneiden. Piikojen ja renkien laiskuudesta valitetaan kuitenkin yleisesti; niinpä en tohdi myöskään pitää tuota reseptiä ylivoimaisen hyvänä laiskottelun torjumiseen. Mutta, Kaikkivaltias! Ihailen Sinun viisauttasi, kunnioitan Sinun säätämääsi järjestystä, sen yksinkertaisuus herättää ihastukseni. Sinun antamasi kannustava voima jakautuu tasaisesti, sellaista tulosta eivät ihmisten keksinnöt voi koskaan saada aikaan, kun he poikkeavat Sinun säätämistäsi laeista. Sinä uhkaat laiskaa kurjuudella ja kannustat uutteraa toiveella hyvinvoinnin saavuttamisesta. Vain Sinulla on oikeus säädellä tätä suurta kellokoneistoa, joka koostuu tuhansista erilaisista pyöristä, niin että se toimii tasaisesti; se ylittää ihmiskyvyn rajat. Autuaita ne valtakunnat, joiden hallitusmiehet kykenevät päästämään sen pyörimään vapaasti.[1/145]
Esimerkki11Tästä alkaa kirjoituksen toinen osa, joka julkaistiin 1.7.1779 Dagligt Allehandan numerossa 145. kruunun tarpeista vihollisuuksien sattuessa on selkeä, mutta vielä ei ole saatu läheskään ratkaistuksi sitä, onko hallitsijalla täysi valta määrätä myyjän tavaralle arvo ja tällä hinnalla[2/145] pakkolunastaa se kruunun tarpeisiin muuten kuin äärimmäisissä hätätapauksissa, jolloin murtautuminen toisen aittaan, maidon ottaminen toisen navetasta ja ainoan takin vieminen toisen yltä ihmishenkien pelastamiseksi on suvaittava. Tämä ei silti voi koskaan tulla luvalliseksi tai lailliseksi yleensä. Senpä takia kruunu ei ole koskaan paitsi äärimmäisessä hädässä käyttänyt hyväkseen arvoisan herran valtiotaitoa ottaakseen viljaa, aseita, rautaa jne. väkisin omistajalta eikä määrännyt itse tuon tavaran arvoa. Näemme kruunun ostaneen viisaan hallitsijamme hallituskaudella kaiken tarvitsemansa huutokaupoilla. Lähimpinä tätä kautta edeltäneinäkään aikoina ei joukkojen varustelussakaan noudatettu herra arvostelijan periaatetta. Muutamat suurimmat kruunun tarvitsemien tuotteiden hankkijoista nimitettiin varustelutoimikuntaan,12Varustelutoimikuntia asetettiin eri sotien yhteydessä (esim. 1742 ja 1757) vastaamaan armeijan varustamisesta. ja siellä he itse laskuttivat kruunulta tavaransa ja sopivat kaikkien kuljetusten rahtimaksuista. Miten siis voidaan todistaa lailliseksi sellainen menettely, että kruunu ottaa tarvitsemansa tavarat alamaisilta pakkotoimin? Toki, hätätapauksissa. Mutta voidaanko tätä sanoa lailliseksi menettelyksi? Silloinhan kruunu tai kuka tahansa toimii lain ulkopuolella. Niinpä, sanotaan, palkollisten palkat ovat nyt äärimmäinen hätätapaus. Minä vastaan: tästä tulee liian pitkään kestävä hätätila. Se on nyt jo jatkunut 40 vuotta vuodesta 1739, ja hätä on yhä yhtä suuri ja jatkuu pakostakin hamaan tulevaisuuteen, niin kauan kuin juuri tällä pakolla lisätään hätää vuosi vuodelta, ja nämä vähäisimmät valtion asukkaat joutuvat näin ollen ikuisiksi ajoiksi jäämään vaille oikeutta omaisuutensa vapaaseen hallintaan, toisin kuin muut alamaiset. Voidaanko tällaista asiaintilaa sanoa lailliseksi?
Lisättäköön vielä: Kruunun oletetaan maksavan käyvän hinnan, ja sehän saattaa vaihdella varsin paljon. Saako sen määrätä ostaja vai myyjä? Vai eikö sillä taholla, jolla on oikeus määrätä omaisuudestani, ole hallitusmuodon saman pykälän mukaan13hallitusmuodon saman pykälän mukaan: viittaa vuoden 1772 hallitusmuodon §:ään 2 myös oikeus määrätä sen hinta, kaikki sillä sangen kohtuullisella verukkeella, että näin estetään mielivaltainen hinnan korottaminen?
Saadakseen vertailun näyttämään kohtuulliselta herra arvostelija esittää olettamuksen, että kruunu maksaa tarvitsemistaan tavaroista käyvän hinnan. Hyvä niin; jos isännät haluavat menetellä samalla tavalla suhteessa palvelijoihinsa, ei tarvita minkäänlaista taksaa, sehän muodostuu tuossa tapauksessa itsestään ja eri aikoina ja eri seuduilla aina erilaiseksi samoin kuin viljan hinta, eikä sitä näin ollen voida koskaan säätää kohtuulliseksi minkään lain voimalla.
En koskaan puolusta palkollisten omavaltaisuutta, huolimattomuutta ja laiskuutta, arvoisa herra arvostelija, mutta väitän: pelkästään itse he eivät ole siihen syypäitä. Me isäntinä ja emäntinä saamme myös luvan ottaa kantaaksemme varsin suuren osan syyllisyydestä, mutta ei palkollisia herra paratkoon saada tokenemaan lakien avulla. Herra arvostelija uskoo, että palkolliset ovat tuottaneet isännille enemmän vahinkoa kuin isännät palkollisille. Herra tietäköön! Monetkaan isännät eivät kieltäne palvelijoiltaan ruokapalkkaa, ja se koskee ainoastaan ruumista; se taas, mitä heiltä jää puuttumaan päivittäisen valvonnan, ymmärtäväisen ohjauksen, helläsydämisesti ja rakastavasti annettujen rangaistusten ja tarpeellisen kannustuksen alueilla, sekä kiusanteko, jota monet hävyttömyyksillään heihin kohdistavat, ja monien isäntien paheellisen esimerkin turmiollisuus, kaikki nämä aiheuttanevat palkollisille niin ajassa kuin iankaikkisuudessakin paljon enemmän vahinkoa kuin me kärsimme heidän huolimattomuudestaan. Meidän on kiinnitettävä tarkasti huomiotamme tällaisiin seikkoihin ja opittava ajattelemaan hellämielisemmin näitä lähimmäisiämme.
Herra arvostelija kehottaa minua pappina rankaisemaan synneistä. Muistutus on varsin hyvin kohdallaan. Mutta miksi hän esittää sen syyttävässä sävyssä? Onko hän kuullut minun laiminlyöneen tuon tehtävän? Jos niin on, hän sanokoon sen suoraan. Omatuntoni ei soimaa minua siitä, etten tekisi parastani tuossa suhteessa. Se on päätehtäväni, mutta ei sen käsitteleminen sopinut sisällytettäväksi teokseeni palkollisten oikeuksista. Meidän ei sovi moitiskelemalla purkaa harmistumistamme eri tavalla ajatteleviin kansalaisiin. Eikö meillä vapaina Ruotsin miehinä ole yhtä suuret oikeudet ajatella omaa parastamme sekä valtakunnan etua?
Meidän pappien välttämättömimpiin velvollisuuksiin kuuluu kehottaa palvelijoita muistamaan velvollisuutensa isäntiään kohtaan, sitä työtä teen minäkin, kuitenkin rakastavin mielin. Mutta jos renki huomaa isäntänsä pilkkaavan pappia, hän piittaa papin neuvoista yhtä vähän kuin herransakin, eikä silloin ole paljon aikaansaatavissa.
Ja mitä lopuksi tulee sivulla 39 esitettyyn lausumaan,14sivulla 39 esitettyyn lausumaan: ks. Ajatuksia luonnollisista oikeuksista, § 12 ja Ulvilasta, DA 18.–21.5.1779, s. 609 LINKKI jota arvostellaan, minun on vain ensiksi huomautettava, että herra arvostelija on esittänyt sen väärin, ei siinä muodossa, jossa se teoksessani on, ja toiseksi, ettei se ole pelkästään minun mielipiteeni, vaan lainattu erään englantilaisen kirjoittajan tekstistä, ja kolmanneksi, että olen samalla sivulla selittänyt sen selkeästi ja todistanut sen paikkansapitävyyden. Et haec iam sufficiant.15Et haec iam sufficiant.: lat. tämä riittäköön tällä erää
Kansalaiset! Suokaa minulle anteeksi, että minun on nykyisin niin usein esiinnyttävä Dagligt Allehandan palstoilla. Tämä johtuu siitä, että periaatteillani on niin vähän puolustajia ja että olen liian vilpitön puolustaakseni itseäni vieraan nimen suojassa.
Kokkolassa 11. kesäkuuta 1779.
23. päivänä: Chydenius erehtyy päivämäärästä. Kirjoitus oli päivätty 29. maaliskuuta.
professori ja ritari Kraftman: Johan Kraftman, Porin triviaalikoulun rehtori, matematiikan ylimääräinen professori, Vasa-ritarikunnan ritari ja ulvilalaisen Koiviston ratsutilan omistaja
teokseni sivulta 58: ks. Ajatuksia luonnollisista oikeuksista, § 17
elokuun 19. ja 21. päivänä 1772 annetut julistukset: tarkoittaa Kustaa III:n vallankaappausta 19.8. ja 21.8. annettua uutta hallitusmuotoa
Kainia voidaan aiheellisesti sanoa sortajista ensimmäiseksi: viittaa kertomukseen Kainista, joka murhasi veljensä Abelin, 1. Moos. 4.
mitään irtainta ... riistää: lainaus vuoden 1772 hallitusmuodon §:stä 2
sivua 15 vastaan: ks. Ajatuksia luonnollisista oikeuksista, § 5 ja Ulvilasta, DA 18.–21.5.1779, s. 600 LINKKI
Kerron sivulla 54: ks. Ajatuksia luonnollisista oikeuksista, § 16
Sanon sivulla 55: ks. Ajatuksia luonnollisista oikeuksista, § 16
isänmaalliset seurat: Viittaa seuroihin, joiden tavoitteena oli lähinnä maatalouden ja elinkeinojen edistäminen. Vuonna 1766 perustettu Kungliga Patriotiska sällskapet oli vuoteen 1772 osa Pro Patria -seuraa. 1700-luvun lopussa ja laajemmin 1800-luvun alussa perustetut talousseurat jatkoivat isänmaallisten seurojen työtä.
Tästä alkaa kirjoituksen toinen osa, joka julkaistiin 1.7.1779 Dagligt Allehandan numerossa 145.
Varustelutoimikuntia asetettiin eri sotien yhteydessä (esim. 1742 ja 1757) vastaamaan armeijan varustamisesta.
hallitusmuodon saman pykälän mukaan: viittaa vuoden 1772 hallitusmuodon §:ään 2
sivulla 39 esitettyyn lausumaan: ks. Ajatuksia luonnollisista oikeuksista, § 12 ja Ulvilasta, DA 18.–21.5.1779, s. 609 LINKKI
Et haec iam sufficiant.: lat. tämä riittäköön tällä erää
Swar uppå Critiken N:o 110, 111, 112 och 113 i Dagligt Allehanda, dat. Ulfsby den 23 Martii sistledne.
När jag ärhindrar mig denna Herr Critici wistelse-ort, och tillika jämför Critiken med Herr Professorens och Riddaren Kraftmans,16Herr Professorens och Riddaren Kraftmans: Johan Kraftman, rektor för trivialskolan i Björneborg, extraordinarie professor i matematik, riddare av Vasaorden och innehavare av Koivisto rusthåll i Ulvsby (fi. Ulvila). under sist öfwerståndne Riksdag i detta granlaga ämne til sina wänner yttrade tankar, tror jag mig icke wara långt ifrån, at hafwa träffat Auctorn til denne Critik, en af wårt Finlands Lärda Män och rara Hushållare, som genom sin hushålls-flit i Jordbruk hunnit upnå någon förmögenhet. En sådan heder ålägger mig ock som en skyldighet, at swara därpå. Men det måste i Tidningar blifwa kort, och därföre allenast röra det hufwudsakeligaste.
Af Herr Criticus anklagas jag först ganska hårdt för swåra utlåtelser emot personer i min skrift, med den skrubbhöfwels-skrapa,17stränga tillrättavisning at jag bordt hafwa försyn, at tillägga dem de gröfsta Barbarer. Jag hisnade i början wid denna pisksläng, men fattade straxt mod så snart jag hant läsa det citerade stället pag. 58 i min Piece,18pag. 58 i min Piece: se Tankar, § 17 där saken står helt annorlunda än Herr Criticus uptagit den; ty där heter det: Han (Sweriges Konung) bekläder Swenska Thronen, såsom Aristocratiens Seger-Herre i Riksstyrseln; (det lära Kungörelserna af den 19 och 21 Augusti 177219Kungörelserna af den 19 och 21 Augusti 1772: åsyftar Gustav III:s statskupp den 19 och införandet av regeringsformen den 21 augusti 1772 nogsamt bewitna) Men samma okynnes-fä20djur eller kreatur som vållar skada söker ännu utöfwa sin wildhet emot Riket uti tryckande af dess ringaste undersåtare. Här kallas således icke personer för okynnes-fä eller sjelfwa Aristocraterna, utan den nästförut nämda Aristocratien, som tydeligen ses af meningen och bewises med den singularis, hwaruti verbum söker står. Huru har då min wördade Herr Criticus wågat i sin Critik skrifwa X för U och sju för tu,21skrifwa X för U och sju för tu: ge oriktiga uppgifter, förvränga Aristocrater i stället för Aristocratien, och söka i stället för söker, det är personer för lasten, och tiltala mig inför en Allmänhet för en sådan egen transposition?22omkastning Nej! det går ingalunda an. Laster äro och böra med skäl heta okynnes-fä, ja wäl afgrunds-foster och än mera, utan at någon får stöta sig därpå, och ibland dem bör Aristocratien, som ej annat är än Med-människors förtryckande, ingalunda hafwa det bästa rummet. Cain må med skäl kallas den första förtryckaren,23Cain ... den första förtryckaren: åsyftar berättelsen i 1 Mos 4 om Kain som mördade sin bror Abel som ej behöfde annan orsak til hämd, än sin broders lycksalighet, men han blef ingalunda den sista. Aristocratien är wårt slägtes arf sjuka, och för den hafwa många millioner lif blifwit upoffrade, men än flera millioners frihet och egendom, och intet så dygdigt, så Christeligit Samhälle kan gifwas där den icke åstadkommer större eller mindre förödelser: Satser, som redan i wår tid borde allmänt kännas som axiomer,24självklara sanningar och aldraminst förtjäna åtal.
Herr Criticus säger om Konunga-Försäkran: at ej afhända något gods, löst eller fast,25at ej afhända något gods, löst eller fast: åsyftar § 2 i RF 1772 at den bäst werkställes, då Legohjon tilhållas at arbeta för årslön; Men huru passar det sig min Herr Criticus? Det förra är ju en rättighet, det senare en skyldighet: intet få rättigheter och skyldigheter blandas tilhopa: Så har jag läst Moralen.26sedeläran
På det som criticeras emot pag. 1527det som criticeras emot pag. 15: se Tankar, § 5 och Från Ulvsby i DA 18–21.5.1779, s. 586 LINKKI får jag med några ord swara: Supponeras det, at Öfwerhetens Stadga pålägger årstjänst, så är det brott, om sådant försummas; men nu är frågan, då en ny Tjänstehjons-Stadga påtänkes, om twungna årstjänster gagna eller skada Riket, och därföre antingen skola befallas eller icke? Huru kan då Lagen åberopas, at göra det til brott förr än den är gjord? Rätta brott äro de Moraliska, de äro onda i sin natur, de äro det äfwen utan anseende på Stånd eller Personer.
Min Herr Criticus gör mig orätt, då han beskyller mig räkna 900 Daler i lön på en Dräng, som är orimmeligit; Jag berättar allenast pag. 5428berättar allenast pag. 54: se Tankar, § 16 at lönen för Drängarna wid Wasa Bränneri kan räknas så högt, och gör däraf några allmänna reflexioner öfwer dagspenning och årslöner. Pag. 55 säger jag29Pag. 55 säger jag: se Tankar, § 16 uttryckeligen, at en Arbetare för dagspenning betingad fås för långt billigare, än sådana Årsdrängar. Det hörer ju Herrar Reglerare til, at få sina Drängars och Pigors löner stälda i en ordning, den de dock aldrig sjelfwa en gång tänka hålla: Jag slipper detta grälsamma hufwudbry, och hoppas ändock få Folk, til så godt köp, som andra på min ort kunna hafwa dem.
Jag tiltalas äfwen orätt, såsom wore jag aldeles emot årstjänster, och däraf utmålas sedan orimmeligheter. Men det är ej så. Halft eller helt års Tjänare behöfwas, de må ock efter min sats betingas til huru lång tid man med Arbetaren kan öfwerenskomma. Men man swarar mig: under en sådan frihet får man inga; Jag säger åter: Man får, det bewisar dageliga förfarenheten. Men här är ändock något at märka: Hwar och en Hushållare känner lätt igen, huru mycket hans hushållning betungas med den mängd af Års[2/144]tjänare han måste öfwerlasta sig med, bestå dem dryg lön, och mat och kläder hela året öfwer, för at i de brådaste arbets-tider hafwa tilgång på Arbetare wid sitt Landtbruk, då de flestas arbete och slögd de öfriga tider ej betalar deras föda; hwilket likwäl ej annat är än en fölgd af 1739 års Tjänstehjons-Stadga, som afslår för Hushållare alla tilgångar til Dagswerks-arbetare, emedan ingen får wara utan årstjänst. Men däremot i de Landsorter, där friheten fått wara rådande har man redan lärt, at ej belasta sig med flere Årstjänare, än som til dageliga hushållningen nödwändigt betarfwas,30behövs och wid större behof nyttja Dagswerkare; Man gör wäl orimmeligheter häraf och säger: I en sådan tid då alla behöfwa, kan ej finnas tilgång på så många. Likwäl witnar förfarenheten at de finnas; ty jag har med förundran sedt, huru sjelfwa Hemmansbrukare stöta til wåra Städer ifrån flera Socknar, at arbeta för dagspenning, äfwen i sjelfwa ande-tiden; huru mycket häldre Inhyses- och Backstugu-hjon, där sådana tålas?
Man inwänder wäl, at Inhyseshjon då lättjas den öfriga tiden, emedan Slögde-idkare på Landet äro få. Men huru kan Herr Criticus gifwa sina Landsmän en så swår beskyllning, då jag likwäl med wisshet wet säga, at åtminstone för någon tid tilbaka, där Herr Criticus wistas, omkring Björneborg, Raumo och Nystad, en otrolig mängd af Trä-slögder blifwit tilwerkade och utskeppade til Tyska orter i Östersjön. Dock, lät wara, Slögde-idkare äro få, jag frågar: är det underligit, då författningarne betaga friheten för dem at bo, som hade bästa tiden at slögda, då Hushållare ej hinna til at handleda och upmuntra sina Årstjänare til slögder, då Skrån hindra flere slögders tilwerkning och afsalu? Nyttjar man då icke orätt Arbetarenas okunnoghet i slögder til et skäl, at förmena dem den frihet i hwilken de kunde lära slögd, och upmuntras at winlägga sig därom? Man går längre och frågar, hwad wore det för Slögder? Jag swarar: Då en uplyst Styrelse, Patriotiska Sällskaper31Patriotiska Sällskaper: Åsyftar patriotiska och ekonomiska sällskap vars främsta mål var att förbättra lantbruket och näringarna. Kungl. Patriotiska sällskapet stiftades 1766 och var fram till 1772 en del av sällskapet Pro Patria. Hushållningssällskapen, som grundades i slutet av 1700-talet och i större omfattning i början av 1800-talet, fortsatte det arbete som inletts av de patriotiska sällskapen. och goda efterdömen gifwa anledningar,32gifwa anledningar: sporrar, motiverar, ger impulser så är det nöd, snille och afsättning, som tryggast leder Arbetare i denna wägen, men band af Lagar qwäfwa altsammans.
Min wördade Herr Criticus beskyller Inhyses- och Backstugu-hjon för lättja. Men det gifwes ock andra Närings-idkare, såsom Bönder, Handtwerkare och Handlande, som hafwa samma felet, men därföre få wi ej skära alla i någondera Classen öfwer en kam. Hwad menar då Herr Criticus skall wara den starkaste driffjäder til flit i Näringarna? Jag påstår, winnings-lystnaden, at få bo i ro, at kunna betala sina utlagor och at förskaffa pengar, mat, kläder och beqwämligheter för sig, Hustru och Barn. Jag trotsar min Herre, at kunna neka detta.
Människliga hogen för maklighet och lättja är ju ingalunga Drängars och Pigors lott allena, den är allmän för hela wårt Slägte, och bör därföre efter enahanda principe hämmas hos dem alla. Jag har ofta afhört discurser, ej allenast om basare33personer med uppgift att piska eller aga för Legohjonen, utan ock, at den lata Bonden borde få några par spö34par spö: piskrapp för sin lättja: Wäl an! är stryk det rätta botemedlet i denna sjukdom, så lät det gå hela raden upåt; men hwilken ryser icke redan i wåra tider för så wåldsam cur, som gör Executorerne af detta hjälpemedel til Despoter, och et Rikes undersåtare til slafwar, dem hela Europas Regenter ej mera ansåge för någon heder at råda öfwer.
Äro åter årstjänster de rätta medel at mota lätjan, så måste då flit och idoghet hos Tjänstehjonen, som länge nyttjat denna cur, hunnit til sin högd, framför dem som upwuxit på egen jordtorfwa; likwäl är klagan allmän öfwer lata Pigor och Drängar; därföre wågar jag ej eller antaga detta recept för souveraint35allenarådande emot lätjan. Men, Allmagt! Jag beundrar Din wishet, jag wördar Din ordning, Din enfald36enkelhet, oskuld intager mig. Din drif-kraft är jämn, sådan kunna Människo påfund aldrig åstadkomma, då de wika ifrån Dina Lagar. Du hotar den lata med elände och upmuntrar den idoga med hopp om wälmåga. Dig är det allena förbehållit, at ställa detta stora Urwerk, som består af många tusende olika hjul, i en jämn rörelse, det går öfwer Människo-höfwa.37den mänskliga förmågan Sälle de Riken hwars Styresmän förmå at släppa det i gång.[1/145]
Exemplet38Inlägget var delat på två nr av Dagligt Allehanda. Den andra delen som börjar här ingick i Dagligt Allehanda 1.7.1779 nr 145. om Kronans behof39Exemplet om Kronans behof: se Från Ulvsby i DA 18–21.5.1779, s. 592–593 LINKKI wid infallande fientelighet är tydeligit, men ännu på långt när icke afgjort, om Regenten äger full myndighet, at wid något Kronans behof sätta wärde på säljarens wara och där[2/145]före uttwinga den, undantagande i högsta nödfall, då inbrott i en annars bod, Mjölk utur en annars Ladugård och enda Råcken af kroppen för at rädda Människo lif måste tålas, men kan därföre aldrig blifwa lofligit eller lagligit i allmänhet. Därföre har ock Kronan aldrig utom yttersta nöden nyttjat min Herres Stats-konst, at taga Spannemål, Gewär, Järn etc. med wåld af ägaren, eller satt sjelf wärdet därpå. Alla sina behof se wi Kronan hafwa, under wår Wisa Regents Styrelse, uphandlat genom Auctioner. I de näst förflutne tider fölgdes icke heller wid utredningar40rustandet och bemannandet av fartyg eller flottan Herr Critici maxime; Ty några största Entrepreneurer af Kronans behof sattes i Utrednings-Commission41Utredningskommissioner tillsattes vid olika tidpunkter för att rusta armén för krig. Detta skedde bland annat 1741 och 1757. och taxerade där sjelfwe Kronan för sina Waror och accorderade frakterna för hela transporten. Huru kan då lagligheten bewisas af det förfarande, at Kronan tager sina behofwer af undersåtare med wåld? Jo, i nödfall. Men kan sådant kallas lagligit? då är Kronan eller hwem hälst det ware må, exlex.42exlex: lat. utanför lagen Ja, säger man, här är ock högsta nödfall med Legofolks löner. Jag swarar: Detta blifwer för långt nödfall: Det har nu redan warat i 40 år alt sedan 1739, och ännu är nöden lika stor och måste alt framgent continuera,43framgent continuera: fortsätta framöver så länge man just genom detta twång årligen öker nöden, och dessa ringaste inbyggare i Staten måste således, emot hwad andre undersåtare äro, wara ewärdeligen44för all framtid i mistning af en fri disposition öfwer sin egendom. Kan sådant kallas lagligit?
Men än mera. Kronan supponeras betala efter gångbart pris, det är ju ofta ganska olika. Får köparen eller säljaren utnämna det? Eller den som äger befalla öfwer min egendom, äger han icke efter samma §. i Souverainitets-Lagen,45samma §. i Souverainitets-Lagen: åsyftar § 2 i RF 1772 at äfwen sätta pris på den, alt under den mycket billiga46rättvisa, rimliga rubrique, at förekomma egenwillig stegring?
At göra liknelsen billig, supponerar Herr Criticus, at Kronan betalar sina behofwer efter gångbart pris. Wälan, wilja Husbönderna göra så åt sina Tjänare, så behöfwes ingen Taxa, den gör då sig sjelf och blifwer i olika tider och på olika orter altid olika, såsom et Spanmåls-pris, och kan därföre genom någon Lag aldrig med billighet stadgas.
Jag förswarar, min Herr Criticus, aldrig Legofolkets sjelfswåld, wårdslöshet och lättja, men det påstår jag: De äro icke sjelfwe allena wållande därtil: Wi, som Husbönder och Matmödrar, få äfwen lof at taga nog stor del däruti; Men de hjälpas, Gudi klagat, ej genom Lagar. Herr Criticus tror, at Legohjonen mera skadat Husbönder, än Husbönder Tjänstehjon: Gud wet! Icke lära wäl de Husbönder wara alt för många, som neka sina Tjänare mat om lön, det rörer allenast kroppen; men hwad de sakna i dagelig tilsyn, i förståndig handledning, i öm och kärleksfull bestraffning och i nödig upmuntran, och hwad de upretas genom mångens otidigheter,47oanständigheter, oförskämdheter och fördärfwas af många Husbönders lastfulla efterdömen, torde wara långt större skada för Tjänstehjonen både i tid och ewighet, än hwad wi genom deras wårdslöshet lida. Sådana omständigheter äro wärda all wår upmärksamhet, och böra förmå oss, at tänka mera ömt om dessa wåra Medmänniskor.
Herr Criticus upmuntrar mig, såsom Präst, at straffa laster. Den påminnelsen är ganska god. Men hwarföre gör han det förebråelse-wis? Har han hört at jag försummat sådant? Är det så, så säg rent ut. I den delen förebrår mig icke mitt samwete, at jag ej bjuder til: Sådant är min hufwud-sysla, men icke passade det in uti min Piece om Tjänstehjons rätt. Icke ägnar48passar det oss med förebråelser at släcka wår harm på olika tänkande Medborgare. Äga wi icke såsom fria Swenska Män lika stora rättigheter, at tänka om wårt och Rikets wäl?
Det är wisst en af wåra nödigaste plikter, såsom Präster, at förmana Tjänare til sina skyldigheter emot sina Husbönder, därpå arbetar jag ock, dock med ömhet; Men om Drängen märker, at hans Husbonde skrattar ut Prästen, aktar han så litet Prästens råd, som hans Herre, och då står ej stort at uträttas.
Och hwad sist den utlåtelsen pag. 39 beträffar, som criticeras,49utlåtelsen pag. 39 ... som criticeras: se Tankar, § 12 och Från Ulvsby i DA 18–21.5.1779, s. 594–595 LINKKI bör jag allenast först anmärka, at den af Herr Criticus är orätt uptagen, och ej såsom han står i min Piece, för det andra, at den icke är min allena, utan lånt af en Engelsk Auctor, och för det tredje tydeligen förklarad och bewist af mig på samma sida. Et hæc jam sufficiant.50Et hæc jam sufficiant.: lat. må detta räcka för tillfället
Medborgare! Förlåten mig, at jag denna tiden så ofta måste wara framme i Dagligt Allehanda. Det kommer däraf, at jag har så få förswarare af mina satser, och jag är för mycket upriktig at under et främmande namn förswara mig sjelf. GamleCarleby den 11 Junii 1779.
Det här debattinlägget är ett svar på ett inlägg av pseudonymen Ulfsby den 29 Martii 1779 i Dagligt Allehanda den 18–21 maj 1779, se s. 585–595 LINKKI.
Herr Professorens och Riddaren Kraftmans: Johan Kraftman, rektor för trivialskolan i Björneborg, extraordinarie professor i matematik, riddare av Vasaorden och innehavare av Koivisto rusthåll i Ulvsby (fi. Ulvila).
stränga tillrättavisning
pag. 58 i min Piece: se Tankar, § 17
Kungörelserna af den 19 och 21 Augusti 1772: åsyftar Gustav III:s statskupp den 19 och införandet av regeringsformen den 21 augusti 1772
djur eller kreatur som vållar skada
skrifwa X för U och sju för tu: ge oriktiga uppgifter, förvränga
Cain ... den första förtryckaren: åsyftar berättelsen i 1 Mos 4 om Kain som mördade sin bror Abel
självklara sanningar
at ej afhända något gods, löst eller fast: åsyftar § 2 i RF 1772
det som criticeras emot pag. 15: se Tankar, § 5 och Från Ulvsby i DA 18–21.5.1779, s. 586 LINKKI
berättar allenast pag. 54: se Tankar, § 16
Pag. 55 säger jag: se Tankar, § 16
Patriotiska Sällskaper: Åsyftar patriotiska och ekonomiska sällskap vars främsta mål var att förbättra lantbruket och näringarna. Kungl. Patriotiska sällskapet stiftades 1766 och var fram till 1772 en del av sällskapet Pro Patria. Hushållningssällskapen, som grundades i slutet av 1700-talet och i större omfattning i början av 1800-talet, fortsatte det arbete som inletts av de patriotiska sällskapen.
gifwa anledningar: sporrar, motiverar, ger impulser
personer med uppgift att piska eller aga
par spö: piskrapp
enkelhet, oskuld
den mänskliga förmågan
Inlägget var delat på två nr av Dagligt Allehanda. Den andra delen som börjar här ingick i Dagligt Allehanda 1.7.1779 nr 145.
Exemplet om Kronans behof: se Från Ulvsby i DA 18–21.5.1779, s. 592–593 LINKKI
rustandet och bemannandet av fartyg eller flottan
Utredningskommissioner tillsattes vid olika tidpunkter för att rusta armén för krig. Detta skedde bland annat 1741 och 1757.
exlex: lat. utanför lagen
framgent continuera: fortsätta framöver
samma §. i Souverainitets-Lagen: åsyftar § 2 i RF 1772
rättvisa, rimliga
oanständigheter, oförskämdheter
passar det
utlåtelsen pag. 39 ... som criticeras: se Tankar, § 12 och Från Ulvsby i DA 18–21.5.1779, s. 594–595 LINKKI
Et hæc jam sufficiant.: lat. må detta räcka för tillfället
Vastaus Dagligt Allehandan numeroissa 110, 111, 112 ja 113 julkaistuun, Ulvilassa 23. päivänä5123. päivänä: Chydenius erehtyy päivämäärästä. Kirjoitus oli päivätty 29. maaliskuuta. viime maaliskuuta päivättyyn arvosteluun.
Kun muistutan mieleeni tämän herra arvostelijan asuinpaikan ja vertaan samalla arvostelua niihin ajatuksiin, joita professori ja ritari Kraftman52professori ja ritari Kraftman: Johan Kraftman, Porin triviaalikoulun rehtori, matematiikan ylimääräinen professori, Vasa-ritarikunnan ritari ja ulvilalaisen Koiviston ratsutilan omistaja esitti viimeksi pidettyjen valtiopäivien aikana tästä arkaluonteisesta asiasta ystävilleen, uskon olevani jokseenkin varma siitä, että olen tavannut tämän arvostelun kirjoittajan, yhden Suomemme oppineista miehistä ja harvinaisista talouden taitajista, joka on toimeliaana maatalouden harjoittajana saanut kootuksi melkoisen omaisuuden. Tällainen kunnia velvoittaa minut vastaamaan kirjoitukseen. Vastauksen on oltava sanomalehdessä lyhyt ja kosketeltava tämän takia vain tärkeimpiä pääasioita.
Herra arvostelija syyttää minua aluksi varsin ankarasti kovasanaisista henkilöihin kohdistuvista kannanotoista kirjoituksessani lisäten vielä sen tuiman tukistuksen, että minun olisi pitänyt ottaa huomioon, että tuollaiset lausumat kuuluisi osoittaa vain karkeimmille barbaareille. Ensin suorastaan pökerryin tästä piiskansivalluksesta, mutta rohkeuteni palasi heti, kun olin ehtinyt lukea lainatun kohdan teokseni sivulta 58,53teokseni sivulta 58: ks. Ajatuksia luonnollisista oikeuksista, § 17 missä asia ilmaistaan aivan toisin kuin herra arvostelija on sen esittänyt. Siellä nimittäin sanotaan: Hän (Ruotsin kuningas) istuu Ruotsin valtaistuimella aristokratian voittajana valtakunnan hallitusasioissa (tämän osoittanevat riittävästi elokuun 19. ja 21. päivänä 1772 annetut julistukset54elokuun 19. ja 21. päivänä 1772 annetut julistukset: tarkoittaa Kustaa III:n vallankaappausta 19.8. ja 21.8. annettua uutta hallitusmuotoa ). Sama kuriton karjalauma yrittää kuitenkin yhä toimia raivokkaasti valtakunnan etuja vastaan sortamalla sen vähäisimpiä alamaisia. Tässä ei siis kutsuta karjaksi tiettyjä henkilöitä eikä aristokraatteja ylimalkaan henkilöinä, vaan juuri ennen tuota kohtaa mainittua aristokratiaa, ylimystön valtaa, mikä selvästi näkyy lauseesta ja minkä verbin ”yrittää” yksiköllinen muoto todistaa. Miten siis kunnianarvoisa herra arvostelijani on tohtinut arvostelussaan vääristellä sanojani, kirjoittaa aristokraateista aristokratian sijasta ja ”yrittävät” ”yrittää” -sanan sijasta eli sijoittaa henkilöt paheen sijaan ja syyttää minua yleisön edessä tuollaisesta itse tekemästään merkityksen siirrosta? Eihän tuollainen käy päinsä! Paheet ovat kuritonta karjaa ja niitä on syytä nimittää sellaisiksi, vieläpä hornan sikiöiksi ja sitäkin pahemmiksi ilman, että kukaan saa siitä loukkaantua, ja niiden joukkoon kuuluu aristokratia, joka ei ole muuta kuin muiden ihmisten sortamista, eikä sitä ole aihetta pitää parhaana joukosta. Kainia voidaan aiheellisesti sanoa sortajista ensimmäiseksi,55Kainia voidaan aiheellisesti sanoa sortajista ensimmäiseksi: viittaa kertomukseen Kainista, joka murhasi veljensä Abelin, 1. Moos. 4. eikä hän tarvinnut muuta syytä kostoon kuin veljensä onnellisuuden, mutta hän ei suinkaan jäänyt viimeiseksi. Aristokratia on sukukuntamme perinnöllinen sairaus, ja sen hyväksi on uhrattu miljoonien henki ja vielä useampien miljoonien vapaus ja omaisuus, eikä olemassa voi olla yhtään niin hyveellistä, niin kristillistä yhteiskuntaa, jossa se ei saa aikaan suurempaa tai pienempää tuhoa. Nämä lauseet pitäisi meidän aikanamme jo yleisesti hyväksyä itsestäänselvyyksiksi, eivätkä ne missään nimessä anna aihetta syyttelyyn.
Herra arvostelija sanoo hallitsijanvakuutuksesta, jonka mukaan mitään irtainta eikä kiinteää omaisuutta ei saa riistää,56mitään irtainta ... riistää: lainaus vuoden 1772 hallitusmuodon §:stä 2 että se toteutetaan parhaiten, kun palkolliset käsketään vuosipalvelukseen. Miten tämä nyt oikein sopii, arvoisa herra arvostelija? Ensiksi mainittu asiahan on oikeus, viimeksi mainittu taas velvollisuus. Oikeuksia ja velvollisuuksia ei saa sekoittaa toisiinsa. Sellaisen moraalin minä olen oppinut.
Siihen arvosteluun, joka kohdistuu sivua 15 vastaan,57sivua 15 vastaan: ks. Ajatuksia luonnollisista oikeuksista, § 5 ja Ulvilasta, DA 18.–21.5.1779, s. 600 LINKKI saanen vastata muutamalla sanalla. Jos oletetaan, että esivallan säädös määrää vuosipalveluksen pakolliseksi, sen välttäminen on rikos; nyt uutta palkollissääntöä ajateltaessa on kuitenkin kysymys siitä, hyödyttääkö vai vahingoittaako palveluspakko valtakuntaa ja pitääkö se säätää voimaan vai ei. Miten siis voidaan lakiin vedoten julistaa vuosipalveluksen välttäminen rikokseksi ennen kuin lakia on saatu valmiiksi? Todellisia rikoksia ovat moraaliset rikokset, ne ovat luonnostaan pahoja, ne ovat pahoja riippumatta säätyasemista ja henkilöistä.
Arvoisa herra arvostelija tekee minulle vääryyttä syyttäessään minun laskevan rengin palkaksi 900 taaleria, mikä on kohtuutonta. Kerron sivulla 5458Kerron sivulla 54: ks. Ajatuksia luonnollisista oikeuksista, § 16 ainoastaan, että Vaasan viinanpolttimon renkien palkka voidaan arvioida noin korkeaksi, ja esitän sen perusteella muutamia yleisiä mietteitä päivä- ja vuosipalkoista. Sanon sivulla 5559Sanon sivulla 55: ks. Ajatuksia luonnollisista oikeuksista, § 16 nimenomaan, että päiväpalkalla pestattu työläinen tulee paljon halvemmaksi kuin tuollaiset vuosisopimusrengit. Herrojen säätelijöiden tehtävänähän on laatia renkiensä ja piikojensa palkoille järjestys, jota eivät kuitenkaan aio itse koskaan noudattaa. Jätän syrjään tämän riitoja nostattavan harminaiheen ja toivon toki saavani väkeä palvelukseeni yhtä edullisesti kuin muutkin paikkakunnallani palkollisia saavat.
Esitetään varmaankin vastaväite, että silloin loisasujat laiskottelevat muut ajat, koska maaseudulla on vähän käsityöammattien harjoittajia. Mutta miten herra arvostelija voi esittää noin ankaran syytöksen maanmiehilleen, kun kuitenkin voin täysin varmana tietona sanoa, että ainakin vielä jonkin aikaa sitten herra arvostelijan kotikonnuilla Porin, Rauman ja Uudenkaupungin ympäristössä on valmistettu uskomaton määrä puutuotteita, jotka on laivattu saksalaisiin Itämeren rannikkokaupunkeihin. Hyväksyttäköön nyt kuitenkin, että käsityöläisiä on vähän. Kysyn: onko se kummallista, kun säädökset estävät asumisen oikeuden niiltä, joilla olisi eniten aikaa käsitöihin, kun taloudenpidosta vastaavat eivät ehdi opastaa eivätkä kannustaa vuosipalvelijoitaan käsityötaitoihin, kun ammattikunnat estävät useiden käsityötuotteiden valmistuksen ja myynnin? Eikö työntekijöiden käsityötaitojen puutetta käytetä tässä vääränä perusteena siihen, että heiltä evätään vapaus, jossa he voisivat oppia käsityötaitoja ja joka kannustaisi heitä niitä hankkimaan? Mennäänpä pitemmälle ja kysytään, mistä käsityötaidoista puhuttaisiin. Vastaan: kun valistunut hallitusvalta, isänmaalliset seurat60isänmaalliset seurat: Viittaa seuroihin, joiden tavoitteena oli lähinnä maatalouden ja elinkeinojen edistäminen. Vuonna 1766 perustettu Kungliga Patriotiska sällskapet oli vuoteen 1772 osa Pro Patria -seuraa. 1700-luvun lopussa ja laajemmin 1800-luvun alussa perustetut talousseurat jatkoivat isänmaallisten seurojen työtä. ja hyvät esimerkit näyttävät suuntaa, työläisiä johtaa tälle tielle parhaiten taloudellinen hätä, oma järki ja tuotteen menekki, mutta lakien asettamat rajoitukset tukahduttavat kaiken.
Esimerkki61Tästä alkaa kirjoituksen toinen osa, joka julkaistiin 1.7.1779 Dagligt Allehandan numerossa 145. kruunun tarpeista vihollisuuksien sattuessa on selkeä, mutta vielä ei ole saatu läheskään ratkaistuksi sitä, onko hallitsijalla täysi valta määrätä myyjän tavaralle arvo ja tällä hinnalla[2/145] pakkolunastaa se kruunun tarpeisiin muuten kuin äärimmäisissä hätätapauksissa, jolloin murtautuminen toisen aittaan, maidon ottaminen toisen navetasta ja ainoan takin vieminen toisen yltä ihmishenkien pelastamiseksi on suvaittava. Tämä ei silti voi koskaan tulla luvalliseksi tai lailliseksi yleensä. Senpä takia kruunu ei ole koskaan paitsi äärimmäisessä hädässä käyttänyt hyväkseen arvoisan herran valtiotaitoa ottaakseen viljaa, aseita, rautaa jne. väkisin omistajalta eikä määrännyt itse tuon tavaran arvoa. Näemme kruunun ostaneen viisaan hallitsijamme hallituskaudella kaiken tarvitsemansa huutokaupoilla. Lähimpinä tätä kautta edeltäneinäkään aikoina ei joukkojen varustelussakaan noudatettu herra arvostelijan periaatetta. Muutamat suurimmat kruunun tarvitsemien tuotteiden hankkijoista nimitettiin varustelutoimikuntaan,62Varustelutoimikuntia asetettiin eri sotien yhteydessä (esim. 1742 ja 1757) vastaamaan armeijan varustamisesta. ja siellä he itse laskuttivat kruunulta tavaransa ja sopivat kaikkien kuljetusten rahtimaksuista. Miten siis voidaan todistaa lailliseksi sellainen menettely, että kruunu ottaa tarvitsemansa tavarat alamaisilta pakkotoimin? Toki, hätätapauksissa. Mutta voidaanko tätä sanoa lailliseksi menettelyksi? Silloinhan kruunu tai kuka tahansa toimii lain ulkopuolella. Niinpä, sanotaan, palkollisten palkat ovat nyt äärimmäinen hätätapaus. Minä vastaan: tästä tulee liian pitkään kestävä hätätila. Se on nyt jo jatkunut 40 vuotta vuodesta 1739, ja hätä on yhä yhtä suuri ja jatkuu pakostakin hamaan tulevaisuuteen, niin kauan kuin juuri tällä pakolla lisätään hätää vuosi vuodelta, ja nämä vähäisimmät valtion asukkaat joutuvat näin ollen ikuisiksi ajoiksi jäämään vaille oikeutta omaisuutensa vapaaseen hallintaan, toisin kuin muut alamaiset. Voidaanko tällaista asiaintilaa sanoa lailliseksi?
Lisättäköön vielä: Kruunun oletetaan maksavan käyvän hinnan, ja sehän saattaa vaihdella varsin paljon. Saako sen määrätä ostaja vai myyjä? Vai eikö sillä taholla, jolla on oikeus määrätä omaisuudestani, ole hallitusmuodon saman pykälän mukaan63hallitusmuodon saman pykälän mukaan: viittaa vuoden 1772 hallitusmuodon §:ään 2 myös oikeus määrätä sen hinta, kaikki sillä sangen kohtuullisella verukkeella, että näin estetään mielivaltainen hinnan korottaminen?
Ja mitä lopuksi tulee sivulla 39 esitettyyn lausumaan,64sivulla 39 esitettyyn lausumaan: ks. Ajatuksia luonnollisista oikeuksista, § 12 ja Ulvilasta, DA 18.–21.5.1779, s. 609 LINKKI jota arvostellaan, minun on vain ensiksi huomautettava, että herra arvostelija on esittänyt sen väärin, ei siinä muodossa, jossa se teoksessani on, ja toiseksi, ettei se ole pelkästään minun mielipiteeni, vaan lainattu erään englantilaisen kirjoittajan tekstistä, ja kolmanneksi, että olen samalla sivulla selittänyt sen selkeästi ja todistanut sen paikkansapitävyyden. Et haec iam sufficiant.65Et haec iam sufficiant.: lat. tämä riittäköön tällä erää
När jag ärhindrar mig denna Herr Critici wistelse-ort, och tillika jämför Critiken med Herr Professorens och Riddaren Kraftmans,66Herr Professorens och Riddaren Kraftmans: Johan Kraftman, rektor för trivialskolan i Björneborg, extraordinarie professor i matematik, riddare av Vasaorden och innehavare av Koivisto rusthåll i Ulvsby (fi. Ulvila). under sist öfwerståndne Riksdag i detta granlaga ämne til sina wänner yttrade tankar, tror jag mig icke wara långt ifrån, at hafwa träffat Auctorn til denne Critik, en af wårt Finlands Lärda Män och rara Hushållare, som genom sin hushålls-flit i Jordbruk hunnit upnå någon förmögenhet. En sådan heder ålägger mig ock som en skyldighet, at swara därpå. Men det måste i Tidningar blifwa kort, och därföre allenast röra det hufwudsakeligaste.
Af Herr Criticus anklagas jag först ganska hårdt för swåra utlåtelser emot personer i min skrift, med den skrubbhöfwels-skrapa,67stränga tillrättavisning at jag bordt hafwa försyn, at tillägga dem de gröfsta Barbarer. Jag hisnade i början wid denna pisksläng, men fattade straxt mod så snart jag hant läsa det citerade stället pag. 58 i min Piece,68pag. 58 i min Piece: se Tankar, § 17 där saken står helt annorlunda än Herr Criticus uptagit den; ty där heter det: Han (Sweriges Konung) bekläder Swenska Thronen, såsom Aristocratiens Seger-Herre i Riksstyrseln; (det lära Kungörelserna af den 19 och 21 Augusti 177269Kungörelserna af den 19 och 21 Augusti 1772: åsyftar Gustav III:s statskupp den 19 och införandet av regeringsformen den 21 augusti 1772 nogsamt bewitna) Men samma okynnes-fä70djur eller kreatur som vållar skada söker ännu utöfwa sin wildhet emot Riket uti tryckande af dess ringaste undersåtare. Här kallas således icke personer för okynnes-fä eller sjelfwa Aristocraterna, utan den nästförut nämda Aristocratien, som tydeligen ses af meningen och bewises med den singularis, hwaruti verbum söker står. Huru har då min wördade Herr Criticus wågat i sin Critik skrifwa X för U och sju för tu,71skrifwa X för U och sju för tu: ge oriktiga uppgifter, förvränga Aristocrater i stället för Aristocratien, och söka i stället för söker, det är personer för lasten, och tiltala mig inför en Allmänhet för en sådan egen transposition?72omkastning Nej! det går ingalunda an. Laster äro och böra med skäl heta okynnes-fä, ja wäl afgrunds-foster och än mera, utan at någon får stöta sig därpå, och ibland dem bör Aristocratien, som ej annat är än Med-människors förtryckande, ingalunda hafwa det bästa rummet. Cain må med skäl kallas den första förtryckaren,73Cain ... den första förtryckaren: åsyftar berättelsen i 1 Mos 4 om Kain som mördade sin bror Abel som ej behöfde annan orsak til hämd, än sin broders lycksalighet, men han blef ingalunda den sista. Aristocratien är wårt slägtes arf sjuka, och för den hafwa många millioner lif blifwit upoffrade, men än flera millioners frihet och egendom, och intet så dygdigt, så Christeligit Samhälle kan gifwas där den icke åstadkommer större eller mindre förödelser: Satser, som redan i wår tid borde allmänt kännas som axiomer,74självklara sanningar och aldraminst förtjäna åtal.
Herr Criticus säger om Konunga-Försäkran: at ej afhända något gods, löst eller fast,75at ej afhända något gods, löst eller fast: åsyftar § 2 i RF 1772 at den bäst werkställes, då Legohjon tilhållas at arbeta för årslön; Men huru passar det sig min Herr Criticus? Det förra är ju en rättighet, det senare en skyldighet: intet få rättigheter och skyldigheter blandas tilhopa: Så har jag läst Moralen.76sedeläran
På det som criticeras emot pag. 1577det som criticeras emot pag. 15: se Tankar, § 5 och Från Ulvsby i DA 18–21.5.1779, s. 586 LINKKI får jag med några ord swara: Supponeras det, at Öfwerhetens Stadga pålägger årstjänst, så är det brott, om sådant försummas; men nu är frågan, då en ny Tjänstehjons-Stadga påtänkes, om twungna årstjänster gagna eller skada Riket, och därföre antingen skola befallas eller icke? Huru kan då Lagen åberopas, at göra det til brott förr än den är gjord? Rätta brott äro de Moraliska, de äro onda i sin natur, de äro det äfwen utan anseende på Stånd eller Personer.
Min Herr Criticus gör mig orätt, då han beskyller mig räkna 900 Daler i lön på en Dräng, som är orimmeligit; Jag berättar allenast pag. 5478berättar allenast pag. 54: se Tankar, § 16 at lönen för Drängarna wid Wasa Bränneri kan räknas så högt, och gör däraf några allmänna reflexioner öfwer dagspenning och årslöner. Pag. 55 säger jag79Pag. 55 säger jag: se Tankar, § 16 uttryckeligen, at en Arbetare för dagspenning betingad fås för långt billigare, än sådana Årsdrängar. Det hörer ju Herrar Reglerare til, at få sina Drängars och Pigors löner stälda i en ordning, den de dock aldrig sjelfwa en gång tänka hålla: Jag slipper detta grälsamma hufwudbry, och hoppas ändock få Folk, til så godt köp, som andra på min ort kunna hafwa dem.
Jag tiltalas äfwen orätt, såsom wore jag aldeles emot årstjänster, och däraf utmålas sedan orimmeligheter. Men det är ej så. Halft eller helt års Tjänare behöfwas, de må ock efter min sats betingas til huru lång tid man med Arbetaren kan öfwerenskomma. Men man swarar mig: under en sådan frihet får man inga; Jag säger åter: Man får, det bewisar dageliga förfarenheten. Men här är ändock något at märka: Hwar och en Hushållare känner lätt igen, huru mycket hans hushållning betungas med den mängd af Års[2/144]tjänare han måste öfwerlasta sig med, bestå dem dryg lön, och mat och kläder hela året öfwer, för at i de brådaste arbets-tider hafwa tilgång på Arbetare wid sitt Landtbruk, då de flestas arbete och slögd de öfriga tider ej betalar deras föda; hwilket likwäl ej annat är än en fölgd af 1739 års Tjänstehjons-Stadga, som afslår för Hushållare alla tilgångar til Dagswerks-arbetare, emedan ingen får wara utan årstjänst. Men däremot i de Landsorter, där friheten fått wara rådande har man redan lärt, at ej belasta sig med flere Årstjänare, än som til dageliga hushållningen nödwändigt betarfwas,80behövs och wid större behof nyttja Dagswerkare; Man gör wäl orimmeligheter häraf och säger: I en sådan tid då alla behöfwa, kan ej finnas tilgång på så många. Likwäl witnar förfarenheten at de finnas; ty jag har med förundran sedt, huru sjelfwa Hemmansbrukare stöta til wåra Städer ifrån flera Socknar, at arbeta för dagspenning, äfwen i sjelfwa ande-tiden; huru mycket häldre Inhyses- och Backstugu-hjon, där sådana tålas?
Man inwänder wäl, at Inhyseshjon då lättjas den öfriga tiden, emedan Slögde-idkare på Landet äro få. Men huru kan Herr Criticus gifwa sina Landsmän en så swår beskyllning, då jag likwäl med wisshet wet säga, at åtminstone för någon tid tilbaka, där Herr Criticus wistas, omkring Björneborg, Raumo och Nystad, en otrolig mängd af Trä-slögder blifwit tilwerkade och utskeppade til Tyska orter i Östersjön. Dock, lät wara, Slögde-idkare äro få, jag frågar: är det underligit, då författningarne betaga friheten för dem at bo, som hade bästa tiden at slögda, då Hushållare ej hinna til at handleda och upmuntra sina Årstjänare til slögder, då Skrån hindra flere slögders tilwerkning och afsalu? Nyttjar man då icke orätt Arbetarenas okunnoghet i slögder til et skäl, at förmena dem den frihet i hwilken de kunde lära slögd, och upmuntras at winlägga sig därom? Man går längre och frågar, hwad wore det för Slögder? Jag swarar: Då en uplyst Styrelse, Patriotiska Sällskaper81Patriotiska Sällskaper: Åsyftar patriotiska och ekonomiska sällskap vars främsta mål var att förbättra lantbruket och näringarna. Kungl. Patriotiska sällskapet stiftades 1766 och var fram till 1772 en del av sällskapet Pro Patria. Hushållningssällskapen, som grundades i slutet av 1700-talet och i större omfattning i början av 1800-talet, fortsatte det arbete som inletts av de patriotiska sällskapen. och goda efterdömen gifwa anledningar,82gifwa anledningar: sporrar, motiverar, ger impulser så är det nöd, snille och afsättning, som tryggast leder Arbetare i denna wägen, men band af Lagar qwäfwa altsammans.
Människliga hogen för maklighet och lättja är ju ingalunga Drängars och Pigors lott allena, den är allmän för hela wårt Slägte, och bör därföre efter enahanda principe hämmas hos dem alla. Jag har ofta afhört discurser, ej allenast om basare83personer med uppgift att piska eller aga för Legohjonen, utan ock, at den lata Bonden borde få några par spö84par spö: piskrapp för sin lättja: Wäl an! är stryk det rätta botemedlet i denna sjukdom, så lät det gå hela raden upåt; men hwilken ryser icke redan i wåra tider för så wåldsam cur, som gör Executorerne af detta hjälpemedel til Despoter, och et Rikes undersåtare til slafwar, dem hela Europas Regenter ej mera ansåge för någon heder at råda öfwer.
Äro åter årstjänster de rätta medel at mota lätjan, så måste då flit och idoghet hos Tjänstehjonen, som länge nyttjat denna cur, hunnit til sin högd, framför dem som upwuxit på egen jordtorfwa; likwäl är klagan allmän öfwer lata Pigor och Drängar; därföre wågar jag ej eller antaga detta recept för souveraint85allenarådande emot lätjan. Men, Allmagt! Jag beundrar Din wishet, jag wördar Din ordning, Din enfald86enkelhet, oskuld intager mig. Din drif-kraft är jämn, sådan kunna Människo påfund aldrig åstadkomma, då de wika ifrån Dina Lagar. Du hotar den lata med elände och upmuntrar den idoga med hopp om wälmåga. Dig är det allena förbehållit, at ställa detta stora Urwerk, som består af många tusende olika hjul, i en jämn rörelse, det går öfwer Människo-höfwa.87den mänskliga förmågan Sälle de Riken hwars Styresmän förmå at släppa det i gång.[1/145]
Exemplet88Inlägget var delat på två nr av Dagligt Allehanda. Den andra delen som börjar här ingick i Dagligt Allehanda 1.7.1779 nr 145. om Kronans behof89Exemplet om Kronans behof: se Från Ulvsby i DA 18–21.5.1779, s. 592–593 LINKKI wid infallande fientelighet är tydeligit, men ännu på långt när icke afgjort, om Regenten äger full myndighet, at wid något Kronans behof sätta wärde på säljarens wara och där[2/145]före uttwinga den, undantagande i högsta nödfall, då inbrott i en annars bod, Mjölk utur en annars Ladugård och enda Råcken af kroppen för at rädda Människo lif måste tålas, men kan därföre aldrig blifwa lofligit eller lagligit i allmänhet. Därföre har ock Kronan aldrig utom yttersta nöden nyttjat min Herres Stats-konst, at taga Spannemål, Gewär, Järn etc. med wåld af ägaren, eller satt sjelf wärdet därpå. Alla sina behof se wi Kronan hafwa, under wår Wisa Regents Styrelse, uphandlat genom Auctioner. I de näst förflutne tider fölgdes icke heller wid utredningar90rustandet och bemannandet av fartyg eller flottan Herr Critici maxime; Ty några största Entrepreneurer af Kronans behof sattes i Utrednings-Commission91Utredningskommissioner tillsattes vid olika tidpunkter för att rusta armén för krig. Detta skedde bland annat 1741 och 1757. och taxerade där sjelfwe Kronan för sina Waror och accorderade frakterna för hela transporten. Huru kan då lagligheten bewisas af det förfarande, at Kronan tager sina behofwer af undersåtare med wåld? Jo, i nödfall. Men kan sådant kallas lagligit? då är Kronan eller hwem hälst det ware må, exlex.92exlex: lat. utanför lagen Ja, säger man, här är ock högsta nödfall med Legofolks löner. Jag swarar: Detta blifwer för långt nödfall: Det har nu redan warat i 40 år alt sedan 1739, och ännu är nöden lika stor och måste alt framgent continuera,93framgent continuera: fortsätta framöver så länge man just genom detta twång årligen öker nöden, och dessa ringaste inbyggare i Staten måste således, emot hwad andre undersåtare äro, wara ewärdeligen94för all framtid i mistning af en fri disposition öfwer sin egendom. Kan sådant kallas lagligit?
Men än mera. Kronan supponeras betala efter gångbart pris, det är ju ofta ganska olika. Får köparen eller säljaren utnämna det? Eller den som äger befalla öfwer min egendom, äger han icke efter samma §. i Souverainitets-Lagen,95samma §. i Souverainitets-Lagen: åsyftar § 2 i RF 1772 at äfwen sätta pris på den, alt under den mycket billiga96rättvisa, rimliga rubrique, at förekomma egenwillig stegring?
Jag förswarar, min Herr Criticus, aldrig Legofolkets sjelfswåld, wårdslöshet och lättja, men det påstår jag: De äro icke sjelfwe allena wållande därtil: Wi, som Husbönder och Matmödrar, få äfwen lof at taga nog stor del däruti; Men de hjälpas, Gudi klagat, ej genom Lagar. Herr Criticus tror, at Legohjonen mera skadat Husbönder, än Husbönder Tjänstehjon: Gud wet! Icke lära wäl de Husbönder wara alt för många, som neka sina Tjänare mat om lön, det rörer allenast kroppen; men hwad de sakna i dagelig tilsyn, i förståndig handledning, i öm och kärleksfull bestraffning och i nödig upmuntran, och hwad de upretas genom mångens otidigheter,97oanständigheter, oförskämdheter och fördärfwas af många Husbönders lastfulla efterdömen, torde wara långt större skada för Tjänstehjonen både i tid och ewighet, än hwad wi genom deras wårdslöshet lida. Sådana omständigheter äro wärda all wår upmärksamhet, och böra förmå oss, at tänka mera ömt om dessa wåra Medmänniskor.
Herr Criticus upmuntrar mig, såsom Präst, at straffa laster. Den påminnelsen är ganska god. Men hwarföre gör han det förebråelse-wis? Har han hört at jag försummat sådant? Är det så, så säg rent ut. I den delen förebrår mig icke mitt samwete, at jag ej bjuder til: Sådant är min hufwud-sysla, men icke passade det in uti min Piece om Tjänstehjons rätt. Icke ägnar98passar det oss med förebråelser at släcka wår harm på olika tänkande Medborgare. Äga wi icke såsom fria Swenska Män lika stora rättigheter, at tänka om wårt och Rikets wäl?
Och hwad sist den utlåtelsen pag. 39 beträffar, som criticeras,99utlåtelsen pag. 39 ... som criticeras: se Tankar, § 12 och Från Ulvsby i DA 18–21.5.1779, s. 594–595 LINKKI bör jag allenast först anmärka, at den af Herr Criticus är orätt uptagen, och ej såsom han står i min Piece, för det andra, at den icke är min allena, utan lånt af en Engelsk Auctor, och för det tredje tydeligen förklarad och bewist af mig på samma sida. Et hæc jam sufficiant.100Et hæc jam sufficiant.: lat. må detta räcka för tillfället
Vastaus Dagligt Allehandan numeroissa 110, 111, 112 ja 113 julkaistuun, Ulvilassa 23. päivänä10123. päivänä: Chydenius erehtyy päivämäärästä. Kirjoitus oli päivätty 29. maaliskuuta. viime maaliskuuta päivättyyn arvosteluun.
Kun muistutan mieleeni tämän herra arvostelijan asuinpaikan ja vertaan samalla arvostelua niihin ajatuksiin, joita professori ja ritari Kraftman102professori ja ritari Kraftman: Johan Kraftman, Porin triviaalikoulun rehtori, matematiikan ylimääräinen professori, Vasa-ritarikunnan ritari ja ulvilalaisen Koiviston ratsutilan omistaja esitti viimeksi pidettyjen valtiopäivien aikana tästä arkaluonteisesta asiasta ystävilleen, uskon olevani jokseenkin varma siitä, että olen tavannut tämän arvostelun kirjoittajan, yhden Suomemme oppineista miehistä ja harvinaisista talouden taitajista, joka on toimeliaana maatalouden harjoittajana saanut kootuksi melkoisen omaisuuden. Tällainen kunnia velvoittaa minut vastaamaan kirjoitukseen. Vastauksen on oltava sanomalehdessä lyhyt ja kosketeltava tämän takia vain tärkeimpiä pääasioita.
Herra arvostelija syyttää minua aluksi varsin ankarasti kovasanaisista henkilöihin kohdistuvista kannanotoista kirjoituksessani lisäten vielä sen tuiman tukistuksen, että minun olisi pitänyt ottaa huomioon, että tuollaiset lausumat kuuluisi osoittaa vain karkeimmille barbaareille. Ensin suorastaan pökerryin tästä piiskansivalluksesta, mutta rohkeuteni palasi heti, kun olin ehtinyt lukea lainatun kohdan teokseni sivulta 58,103teokseni sivulta 58: ks. Ajatuksia luonnollisista oikeuksista, § 17 missä asia ilmaistaan aivan toisin kuin herra arvostelija on sen esittänyt. Siellä nimittäin sanotaan: Hän (Ruotsin kuningas) istuu Ruotsin valtaistuimella aristokratian voittajana valtakunnan hallitusasioissa (tämän osoittanevat riittävästi elokuun 19. ja 21. päivänä 1772 annetut julistukset104elokuun 19. ja 21. päivänä 1772 annetut julistukset: tarkoittaa Kustaa III:n vallankaappausta 19.8. ja 21.8. annettua uutta hallitusmuotoa ). Sama kuriton karjalauma yrittää kuitenkin yhä toimia raivokkaasti valtakunnan etuja vastaan sortamalla sen vähäisimpiä alamaisia. Tässä ei siis kutsuta karjaksi tiettyjä henkilöitä eikä aristokraatteja ylimalkaan henkilöinä, vaan juuri ennen tuota kohtaa mainittua aristokratiaa, ylimystön valtaa, mikä selvästi näkyy lauseesta ja minkä verbin ”yrittää” yksiköllinen muoto todistaa. Miten siis kunnianarvoisa herra arvostelijani on tohtinut arvostelussaan vääristellä sanojani, kirjoittaa aristokraateista aristokratian sijasta ja ”yrittävät” ”yrittää” -sanan sijasta eli sijoittaa henkilöt paheen sijaan ja syyttää minua yleisön edessä tuollaisesta itse tekemästään merkityksen siirrosta? Eihän tuollainen käy päinsä! Paheet ovat kuritonta karjaa ja niitä on syytä nimittää sellaisiksi, vieläpä hornan sikiöiksi ja sitäkin pahemmiksi ilman, että kukaan saa siitä loukkaantua, ja niiden joukkoon kuuluu aristokratia, joka ei ole muuta kuin muiden ihmisten sortamista, eikä sitä ole aihetta pitää parhaana joukosta. Kainia voidaan aiheellisesti sanoa sortajista ensimmäiseksi,105Kainia voidaan aiheellisesti sanoa sortajista ensimmäiseksi: viittaa kertomukseen Kainista, joka murhasi veljensä Abelin, 1. Moos. 4. eikä hän tarvinnut muuta syytä kostoon kuin veljensä onnellisuuden, mutta hän ei suinkaan jäänyt viimeiseksi. Aristokratia on sukukuntamme perinnöllinen sairaus, ja sen hyväksi on uhrattu miljoonien henki ja vielä useampien miljoonien vapaus ja omaisuus, eikä olemassa voi olla yhtään niin hyveellistä, niin kristillistä yhteiskuntaa, jossa se ei saa aikaan suurempaa tai pienempää tuhoa. Nämä lauseet pitäisi meidän aikanamme jo yleisesti hyväksyä itsestäänselvyyksiksi, eivätkä ne missään nimessä anna aihetta syyttelyyn.
Herra arvostelija sanoo hallitsijanvakuutuksesta, jonka mukaan mitään irtainta eikä kiinteää omaisuutta ei saa riistää,106mitään irtainta ... riistää: lainaus vuoden 1772 hallitusmuodon §:stä 2 että se toteutetaan parhaiten, kun palkolliset käsketään vuosipalvelukseen. Miten tämä nyt oikein sopii, arvoisa herra arvostelija? Ensiksi mainittu asiahan on oikeus, viimeksi mainittu taas velvollisuus. Oikeuksia ja velvollisuuksia ei saa sekoittaa toisiinsa. Sellaisen moraalin minä olen oppinut.
Siihen arvosteluun, joka kohdistuu sivua 15 vastaan,107sivua 15 vastaan: ks. Ajatuksia luonnollisista oikeuksista, § 5 ja Ulvilasta, DA 18.–21.5.1779, s. 600 LINKKI saanen vastata muutamalla sanalla. Jos oletetaan, että esivallan säädös määrää vuosipalveluksen pakolliseksi, sen välttäminen on rikos; nyt uutta palkollissääntöä ajateltaessa on kuitenkin kysymys siitä, hyödyttääkö vai vahingoittaako palveluspakko valtakuntaa ja pitääkö se säätää voimaan vai ei. Miten siis voidaan lakiin vedoten julistaa vuosipalveluksen välttäminen rikokseksi ennen kuin lakia on saatu valmiiksi? Todellisia rikoksia ovat moraaliset rikokset, ne ovat luonnostaan pahoja, ne ovat pahoja riippumatta säätyasemista ja henkilöistä.
Arvoisa herra arvostelija tekee minulle vääryyttä syyttäessään minun laskevan rengin palkaksi 900 taaleria, mikä on kohtuutonta. Kerron sivulla 54108Kerron sivulla 54: ks. Ajatuksia luonnollisista oikeuksista, § 16 ainoastaan, että Vaasan viinanpolttimon renkien palkka voidaan arvioida noin korkeaksi, ja esitän sen perusteella muutamia yleisiä mietteitä päivä- ja vuosipalkoista. Sanon sivulla 55109Sanon sivulla 55: ks. Ajatuksia luonnollisista oikeuksista, § 16 nimenomaan, että päiväpalkalla pestattu työläinen tulee paljon halvemmaksi kuin tuollaiset vuosisopimusrengit. Herrojen säätelijöiden tehtävänähän on laatia renkiensä ja piikojensa palkoille järjestys, jota eivät kuitenkaan aio itse koskaan noudattaa. Jätän syrjään tämän riitoja nostattavan harminaiheen ja toivon toki saavani väkeä palvelukseeni yhtä edullisesti kuin muutkin paikkakunnallani palkollisia saavat.
Esitetään varmaankin vastaväite, että silloin loisasujat laiskottelevat muut ajat, koska maaseudulla on vähän käsityöammattien harjoittajia. Mutta miten herra arvostelija voi esittää noin ankaran syytöksen maanmiehilleen, kun kuitenkin voin täysin varmana tietona sanoa, että ainakin vielä jonkin aikaa sitten herra arvostelijan kotikonnuilla Porin, Rauman ja Uudenkaupungin ympäristössä on valmistettu uskomaton määrä puutuotteita, jotka on laivattu saksalaisiin Itämeren rannikkokaupunkeihin. Hyväksyttäköön nyt kuitenkin, että käsityöläisiä on vähän. Kysyn: onko se kummallista, kun säädökset estävät asumisen oikeuden niiltä, joilla olisi eniten aikaa käsitöihin, kun taloudenpidosta vastaavat eivät ehdi opastaa eivätkä kannustaa vuosipalvelijoitaan käsityötaitoihin, kun ammattikunnat estävät useiden käsityötuotteiden valmistuksen ja myynnin? Eikö työntekijöiden käsityötaitojen puutetta käytetä tässä vääränä perusteena siihen, että heiltä evätään vapaus, jossa he voisivat oppia käsityötaitoja ja joka kannustaisi heitä niitä hankkimaan? Mennäänpä pitemmälle ja kysytään, mistä käsityötaidoista puhuttaisiin. Vastaan: kun valistunut hallitusvalta, isänmaalliset seurat110isänmaalliset seurat: Viittaa seuroihin, joiden tavoitteena oli lähinnä maatalouden ja elinkeinojen edistäminen. Vuonna 1766 perustettu Kungliga Patriotiska sällskapet oli vuoteen 1772 osa Pro Patria -seuraa. 1700-luvun lopussa ja laajemmin 1800-luvun alussa perustetut talousseurat jatkoivat isänmaallisten seurojen työtä. ja hyvät esimerkit näyttävät suuntaa, työläisiä johtaa tälle tielle parhaiten taloudellinen hätä, oma järki ja tuotteen menekki, mutta lakien asettamat rajoitukset tukahduttavat kaiken.
Esimerkki111Tästä alkaa kirjoituksen toinen osa, joka julkaistiin 1.7.1779 Dagligt Allehandan numerossa 145. kruunun tarpeista vihollisuuksien sattuessa on selkeä, mutta vielä ei ole saatu läheskään ratkaistuksi sitä, onko hallitsijalla täysi valta määrätä myyjän tavaralle arvo ja tällä hinnalla[2/145] pakkolunastaa se kruunun tarpeisiin muuten kuin äärimmäisissä hätätapauksissa, jolloin murtautuminen toisen aittaan, maidon ottaminen toisen navetasta ja ainoan takin vieminen toisen yltä ihmishenkien pelastamiseksi on suvaittava. Tämä ei silti voi koskaan tulla luvalliseksi tai lailliseksi yleensä. Senpä takia kruunu ei ole koskaan paitsi äärimmäisessä hädässä käyttänyt hyväkseen arvoisan herran valtiotaitoa ottaakseen viljaa, aseita, rautaa jne. väkisin omistajalta eikä määrännyt itse tuon tavaran arvoa. Näemme kruunun ostaneen viisaan hallitsijamme hallituskaudella kaiken tarvitsemansa huutokaupoilla. Lähimpinä tätä kautta edeltäneinäkään aikoina ei joukkojen varustelussakaan noudatettu herra arvostelijan periaatetta. Muutamat suurimmat kruunun tarvitsemien tuotteiden hankkijoista nimitettiin varustelutoimikuntaan,112Varustelutoimikuntia asetettiin eri sotien yhteydessä (esim. 1742 ja 1757) vastaamaan armeijan varustamisesta. ja siellä he itse laskuttivat kruunulta tavaransa ja sopivat kaikkien kuljetusten rahtimaksuista. Miten siis voidaan todistaa lailliseksi sellainen menettely, että kruunu ottaa tarvitsemansa tavarat alamaisilta pakkotoimin? Toki, hätätapauksissa. Mutta voidaanko tätä sanoa lailliseksi menettelyksi? Silloinhan kruunu tai kuka tahansa toimii lain ulkopuolella. Niinpä, sanotaan, palkollisten palkat ovat nyt äärimmäinen hätätapaus. Minä vastaan: tästä tulee liian pitkään kestävä hätätila. Se on nyt jo jatkunut 40 vuotta vuodesta 1739, ja hätä on yhä yhtä suuri ja jatkuu pakostakin hamaan tulevaisuuteen, niin kauan kuin juuri tällä pakolla lisätään hätää vuosi vuodelta, ja nämä vähäisimmät valtion asukkaat joutuvat näin ollen ikuisiksi ajoiksi jäämään vaille oikeutta omaisuutensa vapaaseen hallintaan, toisin kuin muut alamaiset. Voidaanko tällaista asiaintilaa sanoa lailliseksi?
Lisättäköön vielä: Kruunun oletetaan maksavan käyvän hinnan, ja sehän saattaa vaihdella varsin paljon. Saako sen määrätä ostaja vai myyjä? Vai eikö sillä taholla, jolla on oikeus määrätä omaisuudestani, ole hallitusmuodon saman pykälän mukaan113hallitusmuodon saman pykälän mukaan: viittaa vuoden 1772 hallitusmuodon §:ään 2 myös oikeus määrätä sen hinta, kaikki sillä sangen kohtuullisella verukkeella, että näin estetään mielivaltainen hinnan korottaminen?
Ja mitä lopuksi tulee sivulla 39 esitettyyn lausumaan,114sivulla 39 esitettyyn lausumaan: ks. Ajatuksia luonnollisista oikeuksista, § 12 ja Ulvilasta, DA 18.–21.5.1779, s. 609 LINKKI jota arvostellaan, minun on vain ensiksi huomautettava, että herra arvostelija on esittänyt sen väärin, ei siinä muodossa, jossa se teoksessani on, ja toiseksi, ettei se ole pelkästään minun mielipiteeni, vaan lainattu erään englantilaisen kirjoittajan tekstistä, ja kolmanneksi, että olen samalla sivulla selittänyt sen selkeästi ja todistanut sen paikkansapitävyyden. Et haec iam sufficiant.115Et haec iam sufficiant.: lat. tämä riittäköön tällä erää
paikat: Pori Rauma Ruotsi Suomi Uusikaupunki Vaasa
Henkilöt: Kraftman, Johan Kustaa III


text:
Seksiseura Tampere Gay Suomi 24 Treffit / Gay Dating Sites
Seksiseura tampere gay suomi 24 treffit
Okei siis tällaista arkaa asiaa kysyisin. Oon noin parikymppinen mies. Onnettomuudesta johtuen olen lievästi liikuntarajoitteinen, mutta sit. Teen tästä viestistä myös lyhyemmän ja toivottavasti niin ytimekkään, että juuri ne samalla aallonpituudella olevat mielenkiintoiset ja ystävälliset persoonat ottaisivat yhteyttä. Olen vuotias Uudellamaalla asuva, luova ja elämäniloinen henkilö, joka haluaa nähdä ja kokea mahdollisimman paljon tässä elämässä.
Luonnollisuus on hyvä mutta ei haittaa jos itse pelkästään tykkäät olla ykköset yllä ulkona. Tietenkin jos edustat jotain erityistä tyyliä niin by all means tämä on täysin ok eli olitpa sitten fiftari, hevari, hippi, lolita, hipsteri tai ihan mikä vaan. Jos olet henkeen ja vereen punttiksella käyvä henkilö ja haluat, että ystäväsi ovat vain ja ainoastaan Fitness harrastajia niin jälleen kerran ei kiitos. Olen itse sopusuhtainen ja harrastan liikuntaa vain kasuaalisti. Olen sekasyöjä nyt ja tulen aina olemaan.
Tykkään kylläkin kokkailla ruokaa eri teemoilla. Uusien makumaailmojen kokeilu on kivaa ja mielenkiintoista. En käytä eksessiivisiä määriä päihteitä ja jos olet henkilö, joka juo tai käyttää jotain päihdettä erityisen paljon niin emme ole samoista lähtökohdista. En tuomitse muiden valintoja näiden teemojen suhteen, mutta tiedän itseni sekä sen millaisessa seurassa koen olevani rento. Tällaisen vuodatuksen jälkeen, jos olet vielä kiinnostunut niin laita viestiä ja katsotaan, löytyykö yhteinen sävel.
Soitan myös kitaraa ja muita soittimia. Innostun hyvin helposti uusista jutuista. Luonteeltani olen empaattinen ja luotettava. En etsi parisuhdetta tms. Pitkäaikainen kaveri kaikkeen jutusteluun kiitos: Sukupuolella tai iällä ei oo merkitystä. Olen vuotias nainen ja haluaisin tutustua ihmisiin.
Hei Olen varattu mies, Kuopiosta, ja etsisin itselleni, mieskaveria. Ikä Olen liikkeellä tosissani etsimässä pidempiaikaista ystävää. Täällä olisi siis aika yksinäinen ja hiljaisemman puoleinen vuotias komea nuori mies Lohjalta etsimässä seuraa samantyyppisestä naisesta.
: Seksiseura tampere gay suomi 24 treffit
Seksiseura tampere gay suomi 24 treffit Olen kuullut että siellä on rajua me. En oikein tiedä mitä tänne pitäisi kirjoittaa? Itse olen vuotias ja naimisissa kahden kissan ja aviomiehen kanssa. Kuulun useampaan eri järjestöön, mutta en ole aktivisti. Kaapissa oleva homo parikymppinen ihmettelee, että mistä nykyään ihmiset löytävät homoystäviä, homo-suv. Olen käynyt arabimaissa ja koska satun olemaan blondi, juuri tuollaiset vanhemmat herrat loivat minuun irstaita katseita ja saivat perhoset pörrimään mahassani. Onnettomuudesta johtuen olen lievästi liikuntarajoitteinen, mutta sit.
Seksiseura tampere gay suomi 24 treffit 223
BB MINNA MEIS GAY TAMPERE ESCORTS 142
Seksiseura tampere gay suomi 24 treffit Seksiseuraa chat homoseksuaaliseen seksitreffit kuopio
Cachondas travesti pelis porno gratis amateur pollas porno xxx cumloader español triple penetracion vaginal interracial videos porno tríos porno joven tetona masturbandose super grandes porno español porno masajes sexo anal videos sexo viejas sexi porno duro peliculas gratis chupa pollas películas porno xxx gratis juegos porno cocina videos porno perras calientes videos jovenes lesvianas gratis beso negro video de lesvianas gratis maduras gorditas intercambio de abuelas masturbandose porno ver videos porno rubias tetudas naturales xxx en español video de parejas porno madura española follando embarazada alexistexas orgasmo xxx tias buenas folladas chochos eyaculando videos pornod putas squirt video porno suave videos masajes lesbianas hd 1080 porno descargar videos porno masajes maduras amater ancianas gordas gratis amater video porno videos ver videos pono grati video porno gratis lesbianas asiaticas masaje erótico porno español parejas mandingo videos porno hd primera vez xxx porno en castellano lesvianas chicas amateur interracial videos maduras porno de porno videos porn bbw videos poeno español videoa xxx hd porn xxx videos gratis chicas amateur españa petardass videos muy guarras videos sexo joven porno cocina secretarias milf porno.
con maduros pelis porno en casa cachonda porno gratis videos de dibujos porno viejas follan tetonas porno madura española glory hole porn videos porno porno transexuales parejasfollando sexo anal porno años lesbianas webcam xxx bideos de lesbianas películas porno buen porno de trios amateur gordas secretarias camaras porno de travestis follando xxx orgia gordas videospornoxxx sandra milk rubia española masajes sexo video pirno gratis de masajes lesbicos putas xxx videos porno porno coños peludos videos heroticos videos de despedidas de porno madre porno.
con enanas peliculas pormo videos porno viejas chicas sexy porno 18 videos pornod videos chocho mojado videos pornos nacho vidal coño peludo porn porno video porno enfermeras sexo con virgenes xxx lesbianas maduras latinas silvia rubi culonas silvie deluxe xxx joven porno las mejores tetas maduras en la folla madre caliente sexogratis videos desnudos porno gordas tetonas películas xxx hentay alexi texas follando streaming porn free video de tetonas folladas pollas negras maduras tube milf porn masage rooms ama de tetas grandes porno porn porno es.
con mujeres vestidas y desnudas follando viejas gratis peludas chicos follando muizoras brasileñas tetonas gratis de xexo gratis viejos tias en la ducha bdsm videos viejas porno maduras tias fallando videos lesbianas muy zorras maduras con travestis xxx sexo vidio porno de sexo porn 18 años 70 videos xxx sexo hardcore se folla a tope madura videos porno videos de sexo duro corrida anal ferrara gomez dunia montenegro tetonas folladas chicas gorditas folladoras maduras videos demaduras brasileñas follando por el mejor porno tias con viejos ver videos maduritas gratis maduras videos pornos gratis de maduritas porn bbw videos x videos de maduras maduritas.
Xxx video maduritas. con transexuales sexo con x sexo jovenes rubuas 19 videos porn videos porno sado videos xxx muy peludas videos porno tias en español gordas secretarias porno secretarias calientes porno para mujeres desnudas actores porno abuelas zorras profesoras follando milfxxx videos porno españoles sexos gratis xxx porno xxx tube xxx viejas follan abella anderson videos trios videos gordas sexo duro gratis webcam sexo sado xxx orgias gratis culos de maduras calientes enanas latinas porn video x sexo amateur putas nekane porno bukake videos gratis porno lesbianas muy putas chica joven follada video porn porno porno follando gordo follando ancianas tetonas follar chicas 19 culonas follando gratis follar con pene travestis porno viejas gratis xxx videos pornno casting pornos porno latina porno árabe porno americano videos xxx ver videos trabestis pajinas porno españoles porno negras anal videos porno orgias amater porno hecho en español gratis maduras ver vidios de travestis españoles sexos gratis porno xx porn porno gratis xxx gratis en la playa videos transexuales ztod videos español película porno gratis videos porno twink porn chat mujeres haciendo pajas porno peliculas porno erotico trios travestis gratis descargar videos de maduras gratis españolas follando moras xxx nuria sexo en español pollas follando madres follando hentai video de maduras negras gordas folladas torbe trio xxx castellano gratis maduras sexo con videos sexo por el mejor porno xxl gratis lesbianas sexso gratis actrices xxx vides porno viejas video pelos en español gratis runias 19 porno de travestis videos porno negritas petardash porni gratis culos grandes gordasxx gordas tetonas morenas peliculas sexo gratis videos bdsm tube gordita follada videos sexo entre lesbianas tetas muy putas maduras cachondas xxx porno gratis porno madura las mejores peliculas porno putas videos porno gratis maduritas travestis porno maduras x-art video mamadas porno orgias el culo sexo abuelas videos porno ver vídeos porno casting porno manga porno de guarras amateur video de ancianas gordas videos de paris hilton porno gratis alexi texa vasca follando latinas calientes poeno español gratis maduras nacho vidal mujeres hermosas desnudas cachondas videos pornograficos gratuitos chicas calientes poeno español xxx travestis con abuelas peludas nacho vidal mujeres video porno españoles chicas trans runias 19 ver videos películas xxx chicos pajeandose videos eroticos gratis abuelas videos gratis travestis porno romanticos sun porn video videos de maduras x gratis porn videos x gratis xxx hentay enfermeras porno abuelas videos hombres desnudos sasha grey follando coños maduritas folladoras maduras follando jovenes putas follada negras follando anal porno gratis castin porno tias guarras lesbianas videos porno tias con putas chica joven despedidas de eyaculaciones femeninas casting porno joven tetona sexo gratis porno de actrices porno en coños peludos novias follando videos de porno abuelas porno playa masage erotico corriendose los mejores paginas porno g follando mujeres maduras calientes tube videos morenas videos porno con videos videos gratis xxx abuelas peludas descargar gratis cumlouder gratis videos porno gratis putas maduras sexo transexuales abuelas x video maduras maduras.
cumlouder lesvianas porno libre puta xxx rubias tetonas españolas follando rubias videos maduras ver porno españa masaje vaginal penes casting español hd videos desnudos porno trios gratis coumluder pelicula porno hd abuelas x vidros xxx ver peliculas porno maduritas tetas despedida de parejas videos porno duro teens hd teen porn videos español masages xxx maduras con enanas moms xxx masaje erótico porno x sexo duro gratis abuela analporn dogfart porno videos parejas follando con el fontanero hd tias en el porno con joven chupa pollas grande porno de maduras videos pornos amater gratis sexo videos de maduras gratis videos porno alexi texas porn video porno videos hd free masage erotico gratis vudeos xxx putas gratis vidios prono xxx gratis enanas peliculas porno twinks maduritas porno los mejores páginas porno xxx pies xxx putas xxx publico porno ancianas porno negras enormes tetas del mundo video porno travesti tetas chicas des nudas follando tetonas desnudas tias con viejas sexoxxx porno de mujeres tetonas rubias follando blancas cumlauder en publico porno asiatico sexo duro videos viejas peludas pareja joven videos porno corrida fontanero hd videos de porno columber en espanol roxy raye porno lesbianas chicas pornos de maduras 18 orgias forzada xxx famosas porno con mujeres maduras mamadas porno bbw videos lesvianas xxx videos porno hratis chochos eyaculando videos porno gratis coñito maduras.
con putas follando en español mujeres sado porno amater rusas porno gratis paginas pornos gratis porno hentay enfermeras lesbianas viejas bukkake peliculas porno españoles xxx japonesas playas nudistas porno en la playa nudista mujeres maduras casting videos películas porno travesti gratis redporn chicas rubias hd follando videos gey gratis actrices porno viejas haciendo pajas mujeres negras porno gratis de putas chica xxx faking sexp gratis chupar un coño xxx tias gordas gratis xxx gratis porno gratis garganta profunda porno playa ver videos lesbianas videos sexo colegialas videos videos eroticos mujeres negras x peliculas porno masturbacion maduras.
MEGA HOMOSEKSUAALISEEN MEIS SEKSI KEINU
thai homo hieronta salo turku thai
homoseksuaaliseen meis sex webcam seksi
sex workers finland naisten homo chat
Homoseksuaaliseen hierontaa riihimäki rakastelu kuvat

matches: hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd


text:
Naruto Shippuden tapetti hd HD - downloadwallpaper.org
Kotiin / HD / Naruto Shippuden tapetti hd HD
lähettänyt: Jeya elokuuta 23, 2016 sisään HD Jätä kommentti 4,780 näkymät 0
Tässä on paras kokoelma Naruto Shippuden tapetti HD HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos Like This Naruto Shippuden taustakuva hd HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
Edellinen: tapetti macbook HD
seuraava: kitara taustakuvia HD
miten sietää tapetit HD
Hansika Motwani tapetti
taulun tapetti

matches: hd HD hd HD HD hd HD HD HD


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiArkkitehtuurianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiVärikäsTietokoneetViileäSöpöKukkaHauskaPelitTytötteHDLomaKuumaElääLogoRakkausElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisää	Kotiin / HD / laptop taustakuvat HD	laptop taustakuvat HD
4,326 näkymät
0	laptop taustakuvat HD
Tässä on kokoelma kannettava taustakuvat HD Collection Pöytäkoneet, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä 5dwallpaper.com, on yli satoja tuhansia taustakuvat ovat ladattavissa. Voit ladata Jokainen Taustakuva ilmaiseksi.
Jos Like This kannettavan taustakuvia HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Love Peace Edellinen: illuminati tapetti HD
seuraava: Mural tapetti HD
kaunis taustakuvia hd Downloadiphone tapetti koko HD Downloadiphone hd tapetti HD Downloadtapetti 3d High Resolution DownloadJohn Cena tapetti HDanime tapetti High Resolution Downloadyö tapetti HD4k tapetti Resolution Downloadroad tapetti HDolohuoneen tapetti HD Suunnitellut 5dwallpaper.com | Powered by zuuur.com	© Copyright 2016, Kaikki oikeudet pidätetään	Siirry alkuun

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD hd HD hd HD HD


text:
Pentax HD DA 18-50mm F4-5.6 DC WR | Top Shot - Palveleva, oikea kamerakauppa, myös netissä
https://www.topshot.fi/product/11510/pentax-hd-da-18-50mm-f4-56-dc-wr11510Pentax HD DA 18-50mm F4-5.6 DC WR289EUROutOfStock
Pentax HD DA 18-50mm F4-5.6 DC WR RE on sääsuojattu kompakti peruszoomobjektiivi Pentax-digijärjestelmäkameraan, kinovastaavuus n. 27-76 mm.

HD PENTAX-DA 18-50mm F4-5.6 DC WR RE on suunniteltu käytettäväksi PENTAX K-bajonetin digijärjestelmäkameroiden kanssa. Vakiozoomilinssi joka hyödyntää uutta teleskooppijärjestelmää joka tekee siitä helposti kuljetettavan ja säästää varastointitilaa, sekä sääsuojattua rakennetta joka tarjoaa luotettavan toiminnan kaikissa kuvausolosuhteissa.
 Jokapäivän kompaktiksi ja helppokäyttöiseksi mutta suorituskykyiseksi linssiksi kehitetty HD PENTAX-DA 18-50mm F4-5.6 DC WR RE on, kiitos teleskooppimekanisminsa joka löytyy ensimmäistä kertaa PENTAX K-sarjan linssistä, maailman lyhin zoomlinssi varastoasennossaan: Vain 41 millimetriä paksu*. Huolimatta ultrakompaktista rakenteestaan se omaa myös erinomaiset kuvausominaisuudet kuten PENTAXin oman HD-pinnoitteen, supermatalan dispersion lasielementit sekä asferiset elementit jotka kompensoivat yhdessä erilaisia vääristymiä ja tuottavat terävän, korkeakontrastisen ja tasapainoisen kuvan. Sisäänrakennetun DC-sähkömoottorinsa ansiosta automaattitarkennus on terävä ja hiljainen, ja sääsuojattu rakenne tekee siitä erinomaisen luotettavan ja kestävän haastavissakin kuvausolosuhteissa.

Maailman lyhin vakiozoomi peilillisille digijärjestelmäkameroille (tilanne 1. helmikuuta 2015 RICOH IMAGING-yhtiön tietojen mukaan)

Maailman lyhin vakiozoomlinssi
 Suurennuskertoimella n. 2.8x varustettu linssi kattaa laajakulma-alueelta vakiozoomalueelle (kinovastaavuuspolttoväliarvoilla 27.5mm – 76.5mm) jotka ovat yleisimmin käytetyt polttovälit useimmissa kuvaustilanteissa. Kiitos teleskooppirakenteensa, se varastoituu vain 41mm paksuksi – maailman lyhin vakiozoomlinssi – ja on helppo kuljettaa mukana ja käyttää nykyisten pienikokoisten digijärjestelmäkamerarunkojen kanssa.

Luotettava sääsuojattu rakenne
 Kaikkialla ulkona kuvattaessa luotettava sääsuojaus on avainasemassa. Yhdeksän erikoistiivisteensä ansiosta linssin runko estää veden pääsyn sisäänsä tehokkaasti. Yhdistettynä sääsuojattuun PENTAX digijärjestelmäkamerarunkoon, saat käyttöösi kestävän, luotettavan digikuvausjärjestelmän joka toimii erinomaisesti kosteimmissakin kuvaustilanteissa.

Erinomaista kuvanlaatua uusimmille digijärjestelmäkameroille
 Supermatalan dispersion lasielementit ja asferiset elementit sisältyvät 11 elementin / 8 ryhmän optiseen järjestelmään joka korjaa tehokkaasti kuvavääristymiä ja tuottaa korkeakontrastisia, korkean tarkkuuden ja korkean erottelukyvyn kuvia joissa on minimoitu värivääristymät.

HD-pinnoite parantaa kuvanpiirtoa
 Korkealuokkainen PENTAX HD-monikerrospinnoite* tarjoaa korkeamman valonläpäisyn sekä vähemmän heijastumia kuin tavanomaiset monikerrospinnoiteet ja tuotaa korkeakontrastisia kuvia ilman linssiheijastusta tai varjokuvia jopa haastavissa valo-olosuhteissa kuten taustavaloon kuvattaessa.

HD (High Definition)= korkea erottelukyky.

289Pentaxhttps://www.topshot.fi/tuotekuvat/258x258/PENTAX_HD_PENTAX-DA18-50MM_F4-5.6_DC_WR.jpg/Objektiivit/Pentax K//
Pentax HD DA 18-50mm F4-5.6 DC WR RE on sääsuojattu kompakti peruszoomobjektiivi Pentax-digijärjestelmäkameraan, kinovastaavuus n. 27-76 mm.
HD PENTAX-DA 18-50mm F4-5.6 DC WR RE on suunniteltu käytettäväksi PENTAX K-bajonetin digijärjestelmäkameroiden kanssa. Vakiozoomilinssi joka hyödyntää uutta teleskooppijärjestelmää joka tekee siitä helposti kuljetettavan ja säästää varastointitilaa, sekä sääsuojattua rakennetta joka tarjoaa luotettavan toiminnan kaikissa kuvausolosuhteissa.
Jokapäivän kompaktiksi ja helppokäyttöiseksi mutta suorituskykyiseksi linssiksi kehitetty HD PENTAX-DA 18-50mm F4-5.6 DC WR RE on, kiitos teleskooppimekanisminsa joka löytyy ensimmäistä kertaa PENTAX K-sarjan linssistä, maailman lyhin zoomlinssi varastoasennossaan: Vain 41 millimetriä paksu*. Huolimatta ultrakompaktista rakenteestaan se omaa myös erinomaiset kuvausominaisuudet kuten PENTAXin oman HD-pinnoitteen, supermatalan dispersion lasielementit sekä asferiset elementit jotka kompensoivat yhdessä erilaisia vääristymiä ja tuottavat terävän, korkeakontrastisen ja tasapainoisen kuvan. Sisäänrakennetun DC-sähkömoottorinsa ansiosta automaattitarkennus on terävä ja hiljainen, ja sääsuojattu rakenne tekee siitä erinomaisen luotettavan ja kestävän haastavissakin kuvausolosuhteissa.
Maailman lyhin vakiozoomi peilillisille digijärjestelmäkameroille (tilanne 1. helmikuuta 2015 RICOH IMAGING-yhtiön tietojen mukaan)
Maailman lyhin vakiozoomlinssi
Suurennuskertoimella n. 2.8x varustettu linssi kattaa laajakulma-alueelta vakiozoomalueelle (kinovastaavuuspolttoväliarvoilla 27.5mm – 76.5mm) jotka ovat yleisimmin käytetyt polttovälit useimmissa kuvaustilanteissa. Kiitos teleskooppirakenteensa, se varastoituu vain 41mm paksuksi – maailman lyhin vakiozoomlinssi – ja on helppo kuljettaa mukana ja käyttää nykyisten pienikokoisten digijärjestelmäkamerarunkojen kanssa.
Erinomaista kuvanlaatua uusimmille digijärjestelmäkameroille
Supermatalan dispersion lasielementit ja asferiset elementit sisältyvät 11 elementin / 8 ryhmän optiseen järjestelmään joka korjaa tehokkaasti kuvavääristymiä ja tuottaa korkeakontrastisia, korkean tarkkuuden ja korkean erottelukyvyn kuvia joissa on minimoitu värivääristymät.
HD-pinnoite parantaa kuvanpiirtoa
Korkealuokkainen PENTAX HD-monikerrospinnoite* tarjoaa korkeamman valonläpäisyn sekä vähemmän heijastumia kuin tavanomaiset monikerrospinnoiteet ja tuotaa korkeakontrastisia kuvia ilman linssiheijastusta tai varjokuvia jopa haastavissa valo-olosuhteissa kuten taustavaloon kuvattaessa.
HD (High Definition)= korkea erottelukyky.
Paino: n. 158 g, vastavalosuojan kanssa n. 165 g

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD