text:
1. Vantaan käräjäoikeus jätti lokakuussa 2011 ns. Lokapoikien jutussa ROL 5 luvun 3 §:n nojalla tutkimatta syyttäjien yhtiön hallituksen jäsentä ja yhtiön päivittäistä toimintaa ohjannutta ja valvonutta A:ta vastaan nostaman syytteen törkeää petosta koskevan syytekohdan osalta, koska haastehakemuksessa ei ollut nimetty syytekohdassa kuvatun teon asianomistajia. Päätöksen mukaan siitä ei saanut erikseen valittaa.2. Hovioikeus tutki syyttäjien muutoksenhakemuksen valituksena ja katsoi, että ROL 5 luv.3 §:n mukaan asianomistajan nimeäminen haastehakemuksessa ei ole syytteen yksilöinnin kannalta ratkaisevaa. Hovioikeus kumosi käräjäoikeuden päätöksen ja palautti asian käräjäoikeuden käsiteltäväksi. A:ta ei kuultu hovioikeudessa.3. Korkein oikeus myönsi A:lle valitusluvan ja tutki A:n valituksen, jossa vaadittiin, että hovioikeuden päätös kumotaan ja asia palautetaan hovioikeuteen uudelleen käsiteltäväksi. Korkein hyväksyi hovioikeuden ratkaisun siltä osin kuin siinä oli todettu, että käräjäoikeuden olisi tullut antaa valitusosoitus, jonka mukaan sen ratkaisuun sai hakea erikseen muutosta valittamalla. Toiseksi korkein oikeus katsoi, että hovioikeuden olisi tullut kuulla A:ta ja kehottaa häntä antamaan kirjallinen vastaus syyttäjien muutoksenhakemukseen. Pääkysymyksen eli syytteen yksilöinnin osalta korkein oikeus päätyi samalle kannalle kuin hovioikeus eli totesi, että syyttäjien haastehakemuksessa esitetty petossyyte, jossa ei ollut ilmoitettu kyseisen rikoksen asianomistajia, ei ollut siten puutteellinen, että se oli voitu jättää tutkimatta.KKO:n ratkaisuseloste tapauksesta 2012:23 löytyy tästä.4. Hovioikeuden ratkaisu on seikkaperäisesti perusteltu ja perusteluissa on noudatettu, kuten pitääkin, pro et contra -metodia. Hovioikeus on viitannut oikeuslähteenä muun muassa oikeuskirjallisuuden kannanottoihin, mikä on myös erinomainen asia. Myös käräjäoikeus on perustellut omaa syytteen yksilöintiä koskevaa ratkaisuaan asianmukaisesti, vaikka ylemmät oikeudet ovat sitten päätyneet toisenlaiseen lopputulokseen. 5. Korkeimman oikeuden kannanottoja voidaan pitää perusteltuina. Syyttäjällä on oikeus valittaa erikseen päätöksestä, jolla tuomioistuin on jättänyt jonkin syytekohdan tutkimatta. Tätä voidaan perustella muun muassa sillä, että oikeus hakea muutosta on eräs perustuslaissa säädetty oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin tae (PL 21.2 §), jolloin valitusoikeutta koskevia säännöksiä ei ole syytä tulkita supistavasti. Hovioikeuden olisi tullut ilman muuta varata A:lle tilaisuus tulla kuulluksi.6. Korkeimman oikeuden päätöksen jälkeen on edelleen pääsääntönä voimassa, että syytteen sisältävässä haastehakemuksessa on ilmoitettava asianomistajien nimet, jos ne ovat vaikeuksitta selvitettävissä. Syytteen yksilöinti ei kuitenkaan välttämättä edellytä kaikkien asianomistajien nimeämistä, jos asia on senlaatuinen, että asiaomistajien selvittäminen ja nimeäminen ei ole mahdollista tai vaatisi kohtuuttoman laajoja selvityksiä. 7. Korkeimman oikeuden ratkaisuselosteesta ei ilmene, oliko syyttäjien haastehakemuksessa ilmoitettu yhdenkään asianomistajan nimeä. Saamani tiedon mukaan haastehakemuksessa oli ilmoitettu viisi asianomistajaa, jotka ovat Helsingin kaupunki, Vantaan kaupunki, Uudenmaan Ely-keskus, Keski-Uudenmaan vesiensuojelun kuntayhtymä sekä yksi osakeyhtiö. Käräjäoikeuden tiedossa ei ole, kuinka monta asianomistajaa rikoksella on, ja ilmeistä on, että poliisi ei ole pyrkinyt tätä asiaa esitutkinnassa edes tarkemmin selvittämään. 8. Nyt kun asia on palautettu käräjäoikeuteen uudelleen käsiteltäväksi, voivat yksityiset kiinteistöomistajat, jotka ovat ostaneet jätteenkuljetuksen Lokapojilta, ilmoittautua asianomistajaksi omasta aloitteestaan. Hovioikeuden ratkaisusta ilmenee, että tutkinnanjohtaja ja syyttäjät ovat mainitussa tarkoituksessa tiedottaneet ko. rikosepäilystä ja syytteen nostamisesta. Asianomistajalla on oikeus esittää jutussa rangaistusvaatimus tai yhtyä syyttäjän rangaistusvaatimukseen sekä vaatia rikoksen perusteella vastaajalta vahingonkorvausta. Luultavaa kuitenkin on, että yksityiset kiinteistönomistajat eivät ole erityisemmin kiinnostuneita kyseisen petosjutun käsittelystä.9. Poliisi ja syyttäjät ovat ilmeisesti ottaneet Lokapoikien jutussa opikseen Wincapitan jutusta, jota on myös käsitelty Vantaan käräjäoikeudessa ja jossa pari kuukautta sitten saatiin niin sanotun päähaaran osalta myös langettava rikostuomio. Wincapitan jutussa käräjäoikeudelle ilmoitettiin yli 3 000 asianomistajaa, minkä seurauksena käräjäoikeudessa on parhaillaan vireillä yli 1 500 asianomistajan yksityisen asianomistajan korvausvaatimusta laajoina riita-asioina.10. Helsingin käräjäoikeudessa puolestaan on vireillä niin sanottu Directa-oikeudenkäynti, jossa hakupalveluyhtiö Directan omistajaa ja yhtiön neljää työntekijä syytetään törkeästä petoksesta ja markkinointirikoksesta. Tässä jutussa asianomistajia on 1 400; syyttäjän mukaan mainittujen asianomistajien lisäksi 1 100 muuta yrittäjää oli tehnyt rikosilmoituksen.11. Pitäisikö ko. mammuttimaisia rikosjuttuja silmällä pitäen säätää erityinen joukkokannelaki, joka mahdollistaisi sen, että petkutusten kohteeksi joutuneet ihmiset tai yritykset voisivat palkata asianajajan, joka kokoaa uhrien ryhmän ja ottaa ajaakseen vahingonkorvausvaatimusta kaikkien vääryyttä kärsineiden ryhmän jäsenten puolesta? Suomessa on ollut voimassa jo nelisen vuotta siviilioikeustyyppinen ryhmäkannelaki, joka on kuitenkin niin lepsu, ettei sitä ole voitu soveltaa käytännössä vielä kertaakaan; ts. Suomessa ei ole nostettu vielä yhtään ryhmäkannetta. Katso blogia 407/8.3.2011 (Ryhmäkannelaki - desuetudo jo syntyessään), jossa olen kertonut ryhmäkannelaista, joka oli "susi jo syntyessään," ja hieman myös siitä, millaisen kunnon ryhmäkannelain tulisi olla.
KKO 2012:23,
syytteen yksilöinti,
Eugen Schauman ampuu Timo Soinin Olli Rehniin vertaaman Nikolai Bobrikovin 19041. Nyt puhutaan Timo Soinin möläytyksestä ja Olli Rehnin anteeksipyyntövaatimuksesta.2. Soini nimitteli eilen TV1:n A-studiossa Olli Rehniä "Brysselin Bobrikoviksi." Venäläinen kenraali Nikolai Bobrikov oli Suomen kenraalikuvernööri vuosina 1898–1904. Aktivisti Eugen Schauman ampui 16.6.1904 Bobrikovin senaatin toisen kerroksen portaikossa.3. Olli Rehn veti asiattomana pitämästään vertauksesta herneen nenäänsä ja vaati Soinilta anteeksipyyntöä. "Tämä on paitsi loukkaavaa kaltaiselleni isänmaalliselle miehelle myös vaarallista vihapuhetta viittauksella murhattuun ihmiseen", Rehn sanoo.4. Soini ei aio pyytää kommenttiaan anteeksi. "Ei tipu eikä lirise", Soini sanoi. Hänen mielestään julkisessa asemassa olevan on kestettävä arvostelua. "Rehniltä täydellistä pötypuhetta. Ei tässä ole mitään vihapuhetta. Kun katsoo millaiseen suohon komissio ja Eurooppa on ajanut Kreikan ja euron, niin jos tätä ei saa arvostella kielikuvilla, niin johan eletään kummallisessa Euroopassa."5. Soinin mukaan Rehn edustaa komissiossa Euroopan unionia ja hallintomallia, jossa "keskusvalta kyykyttää maakuntaa." Anteeksipyynnön vaatiminen kertoo Soinin mukaan Rehnin hermostuneisuudesta ja heikosta paineensietokyvystä. Soini vetoaa sananvapauteen. "Jos tämä menee tämmöiseksi loukkaantumisyhteiskunnaksi, niin kohta kukaan ei uskalla sanoa yhtään mitään ja mennään pelkkään virastokieleen", Soini puuskahtelee teatraalisesti.6. Mitä tästä kaikesta pitäisi oikein ajatella?7. Ei päivää ilman persu-möläytystä! Näin voidaan sanoa, kun muistelee, mitä kaikkia möläytyksiä perussuomalaiset poliitikot ovat vaikkapa viime huhtikuun eduskuntavaalien jälkeen eduskunnassa ja muuallakin esittäneet. Jussi Halla-ahon ja Jussi Niinistön, näiden pontevien valiokuntapäälliköiden, möläytykset tunnetaan, samoin kansanedustaja James Hirvisaaren.8. Ikävää julkisuutta persuille riittää harva se viikko. Viime viikon lopulla köyliöläinen kunnanvaltuutettu Timo Rautio (persut) ehdotti, että Oulussa pitseriasurmaan syyllistyneelle hörhölle tulisi myöntää urhoollisuusmitali siitä hyvästä, että ampui kuoliaaksi marokkolaisen ja haavoitti algerialaista miestä. Eilen uutisoitiin kansanedustaja Kike Elomaan (persut) aviomiehen yhteyksistä tunnettuun rikollisjärjestöön. Eilen oli Timo soinin möläytys, ja tänään uutisissa kerrottiin kotkalaisen kaupunginvaltuutetun Freddy Van Wonterghem (persut) oikeudenkäynnistä, jossa valtuutettua syytetään kiihottamisesta kansanryhmää vastaan. 9. Viime kevään vaalien jälkeen ersut eivät halunneet kantaa hallitusvastuuta. Nyt kun tämä vastuunpakoilu ja puolueen edustajien politiikan täydellinen onttous alkaa paljastua kannattajakunnalle kaikessa karmeudessaan, kuten presidentinvaaleissa ilmeni, ei Timo Soinilla ole näköjään enää muuta keinoa saada pidetyksi puoluetta julkisuudessa kuin turvautua lapsellisiin möläytyksiin ja muiden poliitikkojen mollaukseen.10. Timo Soinin huulenheitto saattaa olla hauskaa hänen omien kannattajiensa mielestä, mutta tosiasiassa Soini heitti suustaan hyvin typerän sammakon pyrkiessään saamaan aplodeja kannattajiltaan Rehnin kustannuksella. Soinin politiikanteon eväät on syöty loppuun ja jopa hänen omien kannattajiensa rivit ovat alkaneet rakoilla pahasti. Iänikuiset sutkaukset ja möläytykset ovat tätä nykyä Soinin ainoa keino yrittää pitää puolue vielä jotenkuten koossa.11. Kuten olemme voineet havaita, persut ovat hyvin herkkiä pahoittamaan mielensä toisten heihin kohdistaman arvostelun takia. Timo Soini ja muut johtavat persut parkuvat suureen ääneen, jos joku kritisoi vaikka puolella sanalla heidän sanomisiaan ja tekemisiään. He ovat valmiita kantelemaan jopa oikeuskanslerille asti ja syyttämään kriitikoita uhkailusta. Persut eivät itse kestä suoraa puhetta, vaikka näykkivät muita epäasiallisella tavalla. 12. Totta kai Soinin Olli Rehniin kohdistama nimittely on vastenmielistä ja vihapuheeseen verrattavaa parjausta. Haluaako Timo Soini Olli Rehnille todella Bobrikovin kohtalon? Ei liene täysin poissuljettua, että joku "suuren johtajan" intomielinen kannattaja tekisi "köyliöläiset" ja tulkitsisi mestarinsa heiton malliksi, jonka mukaan sanansa asettaa ja toimia.13. Timo Soini, tämä harras katolilainen, leuhkii aina ja joka paikassa, miten hän johtaa omalla esimerkillään; näin viimeksi eilen A-studion lähetyksessä. Kuuluuko katolilaisuuteen todella poliittisten vastustajien loukkaava nimittely? Mielenkiintoista nähdä, millä tavalla Soinin kannattajat tulevat seuraamaan Timo Soinin nyt näyttämää esimerkkiä.14. Köyliöläisen kunnanvaltuutetun rasistinen puhe tuli Soinille ja persuille ikään kuin taivaan lahjana, sillä se antoi Timo Soinille ja puolueelle tilaisuuden sanoutua näyttävästi irti ko. rasistisesta puheesta. Mutta seuraavana päivänä Soini itse tuli herjanneeksi poliittista vastustajaansa typerällä nimittelyllään.15. Näyttää pahasti siltä, etteivät persut ole sittenkään luopumassa vihapuheistaan.16. Kansanedustaja Jussi Halla-aho odottaa korkeimman oikeuden ratkaisua omassa syyteasiassaan. Asiaa on tutkittu ylimmässä oikeusasteessa jo toista vuotta pitkään ja hartaasti. Miksi korkein oikeus ei saa annettua tuomiotaan asiassa? Tuomion antamista on lykätty nyt viime kevään eduskuntavaalien samoin kuin tämän vuoden presidentinvaalien ylitse. 17. Monetko vaalit meidän pitää vielä odottaa, ennen kuin korkein oikeus rohkenee julkistaa ratkaisunsa?
Bobrikov Nikolai,
'Katsokaa, mitä Pena tekee, kun prinsessa Mary huomaa hänen puuhansa, o-ou!' - Jay Lenolla oli hauskaa tv-show'ssaan1. Sotasyyllisyystuomio jaksaa edelleen puhuttaa, mikä on vain hyvä asia. Itse olen käsitellyt kysymystä sotasyyllisyystuomioiden purkamisesta blogissani neljä kertaa: - 33/20.10.2008 otsikolla "KKO haluton tutkimaan sotasyyllisyysoikeuden virheitä (KKO 2008:94)",- 89/27.4.2009 otsikolla "Politikoinnin sietämättömästä urhoudesta" - 229/14.3.2010 otsikolla "Sotasyyllisyystuomiot purettava oikeusvaltion maineen palauttamiseksi" ja- 354/25.11.2010 otsikolla "Lakialoite sotasyyllisyystuomioiden purkamiseksi".2. Viime vuoden joulukuun 13. päivänä eduskunnalle jätettiin kansanedustaja Reijo Tossavaisen (persut) ja noin 40 muun kansanedustajan allekirjoittama lakialoite (LA 54/2011 vp) sotasyyllisyysoikeuden tuomioiden purkamisesta.3. Tossavaisen ym. lakialoite on sisällöltään selvästi yksityiskohtaisempi ja parempi kuin kansanedustaja Bjarne Kalliksen ym. 25.11.2010 samasta asiasta jättämä lakialoite. Perussuomalaisten eduskuntaryhmän oikeudellisena asiantuntijana on prosessioikeuden emeritusprofessori Erkki Havansi, joka tuli valituksi viime vuoden eduskuntavaaleissa perussuomalaisten ensimmäiseksi varakansanedustajaksi Uudenmaan vaalipiirissä. Otaksuttavasti Havansin kynänjäli näkyy nyt Tossavaisen ym. lakialoitteesta.4. Eduskunnan täysistunto käsitteli eilen sanottua lakialoitetta ja puheenvuoroja pidettiin lähes 20. Asiaa koskeva täysistunnon pöytäkirja PTK 8/2010 vp löytyy tästä.5. Muutama havainto keskustelusta. Muutamat edustajat, kuten esim. Kimmo Sasi, lähtivät siitä, että lakialoite olisi turha, koska sotasyyllisiksi tuomittujen kunnia on jo palautettu. Ben Zyskowicz huuteli välihuudoissaan ja sanoi omassa puheenvuorossaan, että tuomittujen kunnia ei ole koskaan edes mennyt.6. Kuten jotkut kansanedustaja huomauttivat, asiassa ei ole kuitenkaan kyse tuomittujen kunnian palauttamisesta, vaan yksinkertaisesti siitä, että sotasyyllisyysoikeuden (SSO) aikanaan langettama tuomio oli, kuten lakialoitteeseen sisältyvän lakiehdotuksen tekstistä ilmenee, monessa kohdin raskaasti oikeusvaltioperiaatteen vastainen. Suomen laki lähtee, lähti jo 1940-luvulla, siitä, että jos tuomio on ilmeisesti väärä, se voidaan purkaa. Kun SSO:n tuomio on selvästi väärä ja lisäksi oikeudenkäynnissä rikottiin monia oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin perusperiaatteita, on tuomion purkaminen tietenkin oikea oikeus- ja oikaisukeino epäkohdan korjaamiseksi.7. Kyse on toki myös kunnian palauttamisesta. Ei tosin tuomittujen, vaan Suomen oikeusvaltiollisen kunnian palauttamisesta. SSO:n tuomio on häpeätahra Suomen historiassa ja siksi sen purkaminen asianmukaisessa ja laillisessa järjestyksessä on tärkeätä.8. Joissakin puheenvuoroissa paloiteltiin sillä, että jos lakialoite hyväksytään, menneisyydestä voidaan kaivaa esille muitakin poliittisesti mieltä kuohuttavia tapauksia, joissa myös voitaisiin vaatia tuomioiden purkamista. Yhtenä esimerkkinä mainittiin mun muassa asekätkentäjutun tuomio. Mutta kuten Jussi Halla-aho oikein huomautti asekätkentäjutuissa ei turvauduttu taannehtivaan lainsäädäntöön niin kuin sotasyyllisyysasiassa. Lisäksi asekätkentäjutuissa tuomituilla oli valitusoikeus KKO:een. Olen tutustunut KKO:n asekätkentäjutussa antamaan laajaan tuomioon, jossa on yksityiskohtaisesti käsitelty kaikkien valittajien muutoksenhakemukset ja muutettu monissa kohdin sotaylioikeuden tuomiota. Asekätkentäjuttu taitaa olla edelleen laajin Suomessa käsitelty oikeusjuttu. Nyt tehty lakialoite koskee yksinomaan sotasyyllisyystuomioista mahdollisesti tehtävän purkuhakemuksen käsittelyä, joten pelottelut sen vaikutuksista muissa tapauksissa ovat perusteettomia.9. Edustaja Kauko Tuupainen (ps) viittasi puheenvuorossaan Karjalan Kuvalehden uusimpaan numeroon ja sinä haastatellun Erkki Havansin lausumiin. Kuten sanotusta lehtijutusta ilmenee, gallup-kyselyn mukaan 57 prosenttia suomalaisista haluaa tuomioiden purkamista. 10. Muun muassa Kimmo Sasi ja Ben Zyskowicz sanoivat, että he ovat toki "hengessä mukana" ja siis äänestäisivät lakialoitteen hyväksymisen puolesta, jos se vielä valiokuntakierroksen jälkeen palaa suureen saliin. Näillä edustajilla taitaa kuitenkin olla ketun häntä kainalossa, sillä he tuntuvat toivovan, että asia jäisi asiantuntijalausuntojen jälkeen sillensä.11. Jotkut kansanedustajat haluaisivat jollakin muulla tavalla tapahtuvaa SSO:n oikeudenkäynnin virheiden virallista tunnustamista; tästä on puhunut muun muassa puhemies Eero heinäluoma. Tämä ei kuitenkaan riitä, vaan kyllä tuomionpurku on ainoa tapa hoitaa asia. Jos joku "korkeassa asemassa" oleva henkilö, kuten esimerkiksi tasavallan presidentti ottaisi kantaa asian esille ja sanoisi, että "kyllähän siinä jutussa virheitä tehtiin", niin mikä merkitys tällä muka voisi olla? Ei minkäänlaista, sanoisin. Seuraava pressa voisi hyvässä lykyssä puolestaan todeta, että kyllä edeltäjäni oli tässä asiassa väärässä, ei hänen olisi tarvinnut puuttua koko asiaa! Tällaisia näiden presidenttien ja poliitikkojen puheet voivat olla ja usein myös valitettavasti ovat. Jos ja kun asiasta on mustaa valkoisella eli KKO:n virallinen purkupäätös, ei sitä voi enää myöhemmin purkaa tai moittia.12. Ex-oikeusministeri Tuija Brax yritti - tässäkin asiassa - nostaa pontevaan tyyliinsä omaa kissanhäntäänsä, sillä hän korosti molemmissa puheenvuoroissaan kovasti sitä, miten se oli juuri hän, joka asetti asiassa työryhmän, joka jätti 12.3.2010 raporttinsa vuonna 2010; olen käsitellyt ja kritisoinut sanottua lausuntoa blogijutussani 229/14.3.2010. Kyseessä ei itse asiassa ollut edes työryhmä, vaan oikeastaan työpari, sillä mainittu raportti on vain kahden henkilön laatima.13. Brax puolusti työryhmänsä/työparinsa kantaa, jonka mukaan sopivin keino asian hoitamiseksi pois päiväjärjestyksessä olisi se, jos "valtakunnan ylin johto, siis oikeusministeriötäkin paljon ylempi, eli tasavallan presidentti taikka pääministeri jossakin sopivassa tilanteessa vielä palaisi tähän asiaan, ja myös omalla arvovallallaan ja kansalta saadulla mandaatillaan vahvistaisi ne johtopäätökset." Siis mitkä johtopäätökset? Braxin mukaan juuri ne johtopäätökset, jotka hänen asettamansa työryhmä raportissaan esitti! Ex-oikeusministerin mukaan tasavallan presidentti olisi siis ikään kuin kumileimasin, joka vain siunaisi Braxin työryhmän mielipiteen asiassa. 14. Tuija Brax ilmoitti toissa päivänä hakevansa Helsingin apulaiskaupunginjohtajan virkaa, joka hänen mukaansa kuuluu vihreille, käytännössä siis hänelle. Tervemenoa! Jos ex-oikeusministerin pompöösit lausunnot ovat tuota tasoa, mitä edellä nähtiin, ei hänen poistumisensa politiikasta ja eduskunnasta ole todellakaan mikään menetys.15. Braxin työryhmä jätti raporttinsa maaliskuussa 2010. Siinä siis ehdotettiin, että tasavallan presidentti lausuisi jossakin juhlallisessa tilaisuudessa arvionsa asiassa eli "tuomitsisi" SSO:n prosessissa tehdyt virheet. Braxin mukaan Tarja Halonen olisi jossakin yhteydessä ottanut kantaa "tähän teettämääni selvitykseen." Tämä Halosen kannanotto on mennyt kaikilta muilta ohitse, eikä sitä voida edes Braxin mukaan pitää hänen tarkoittamanaan presidentin arvovaltaisena lausumana, jota "hänen asettamansa" työryhmä on tarkoittanut. Brax nimittäin toivoo, että nyt vastavalittu uusi tasavallan presidentti ottaisi asian esille mainitulla arvovaltaisella foorumilla ja tavalla.16. Presidentti Tarja Halosella on ollut Braxin työryhmän kannanoton jälkeen kaksi vuotta aikaa antaa raportissa edellytetty arvovaltainen lausuntonsa. Mutta Mäntyniemestä tai Linnasta ei vain ole kuulunut asiassa mitään. Miksi? Ilmeisesti siksi, ettei Halonen ole halunnut lausuntoa antaa.17. Täysistunto päätti lähettää lakialoitteen lakivaliokuntaa. Se tullee pyytämään perustuslakivaliokunnan lausunnon. Pahoin pelkään, että perustuslakivaliokunta puolestaan pyytää tavan mukaan lausuntoja sellaisilta valtiosääntöasiantuntijoilta, joilla on jo etukäteen selkeä kielteinen kanta asiassa. Näin ollen asia tullee jälleen kerran hautautumaan. SSO:n tuomioiden purkaminen on kuitenkin niin tärkeä asia, että siitä olisi pidettävä esillä myös jatkossa. Lähettänyt
1. Tittelin "lehtikeisarin leski" mediassa saanut Maija-Liisa Lahtinen tuomittiin 6.6.2006 annetulla Helsingin hovioikeuden tuomiolla vuosina 1994-1995 tehdystä törkeästä kavalluksesta 2 vuodeksi 9 kuukaudeksi vankeuteen. Asiassa oli kyse Maija-Liisa Lahtisen edesmenneen miehen, lehtikustantaja Urpo Lahtisen kuolinpesän varojen kavaltamisesta. Kavallettu summa oli tuomion mukaan noin viisi miljoonaa euroa, jotka talletettiin sveitsiläiseen pankkiin vuonna 1994. 2. Korkein oikeus hylkäsi 8.12.2006 antamallaan päätöksellä Maija-Liisa Lahtisen tekemän hovioikeuden tuomiota koskevan valituslupahakemuksen. Hovioikeuden tuomiota ei ole saatu vielä pantua täytäntöön M-L. Lahtisen pakoilun vuoksi. Hän ei halua mennä syyttömänä vankilaan.3. Maija-Liisa Lahtinen, asiamiehenään OTT Kari Uoti, haki vuoden 2010 alussa hovioikeuden lainvoiman saaneen tuomion purkamista. Purkuhakemusta perusteltiin sillä, että M-L. Lahtisen jutussa todistaja kuultu Pekka Paavola oli tuomittu 31.12.2009 annetulla Helsingin käräjäoikeuden lainvoiman saaneella tuomiolla perättömästä lausumasta. Purkuhakemuksen mukaan M-L. Lahtisen oikeudenkäynti ei täyttänyt oikeudenmukaiselle oikeudenkäynnille asetettavia vaatimuksia.4. Korkeimman oikeuden enemmistön (ään. 3-2) mukaan Pekka Paavolan todistuksella ei ollut vaikutusta Helsingin hovioikeuden ratkaisuun. Korkein oikeus katsoi myös, etteivät purkuhakemuksessa esitetyt seikat osoittaneet oikeaksi Lahtisen väitettä, jonka mukaan hän ei olisi saanut osakseen oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä. Korkeimman oikeuden vähemmistö, siis kaksi oikeusneuvosta kolmesta, olisi sitä vastoin purkanut tuomion.5. Kommentoin KKO:n äänestyspäätöstä kirjoituksissani 454/7.7.2011 ja 455/17.7.2011.Helsingin Sanomissa olleessa jutussa kaksi professoria piti KKO:n päätöstä sangen arveluttavana. KKO:n päätöksestä on tiettävästi valitettu ihmisoikeustuomioistuimeen.6. Vuoden 2011 loppupuolella Maija-Liisa Lahtinen, asiamiehenään jälleen Kari Uoti, haki uudelleen tuomionsa purkamista. Tällä kerralla hän vetosi purkuhakemuksensa tueksi uusina todisteina Urpo Lahtisen antamiin veroilmoituksiin verovuosilta 1992 ja 1993 ja niiden liitteisiin. Näiden asiakirjojen mukaan oli riidatonta, että Urpo Lahtinen ei ollut vuosien 1992 ja 1993 lopussa niiden pankkitililleen Luxemburgiin vuonna 1992 siirtämien varojen eli 34 miljoonan markan omistaja, jotka siirrettiin tältä tililtä Urpo ja Maija-Liisa Lahtisen siirtomääräyksellä Sveitsiin Maija-Liisa Lahtisen tilille huhtikuussa 1994 eli samana vuonna, jolloin Urpo Lahtinen kuoli. Tähän johtopäätöksen purkuhakemuksessa on tultu sillä perusteella, että Urpo Lahtinen ei ollut verovuosina 1991 ja 1993 ilmoittanut Luxemburgiin vuonna 1992 siirtämiään varoja varoikseen. 7. Korkein oikeuden ratkaisua ei jouduttu odottaman pitkään, sillä ylin oikeusistuin ratkaisi purkuhakemuksen viime viikolla eli 7.2.2012 antamallaan päätöksellä. Asia ratkaistiin kolmijäsenisessä kokoonpanossa, johon kuuluivat oikeusneuvokset Hidén, Mansikkamäki ja Häyhä. Purkuhakemuksen johdosta KKO ei katsonut aiheelliseksi pyytää vastapuolen eli muun muassa syyttäjän vastausta.8. KKO:n perustelut ovat sangen lyhyet kuuluen näin: - Korkeimman oikeuden arvion mukaan hakemuksen tueksi esitetyt seikat ja todisteet eivät olisi aikanaan esitettyinä todennäköisesti johtaneet toiseen lopputulokseen hovioikeuden tuomiolla ratkaistussa asiassa. Todisteiden ja sen perusteella, mihin näin on vedottu, ei ole myöskään erittäin painavia syitä saattaa uudelleen tutkittavaksi kysymystä siitä, onko Maija-Liisa lahtinen syyllistynyt hänen syykseen luettuun rikokseen. Hovioikeuden tuomiota ei siten voida oikeudenkäymiskaaren 31 luvun 8 §:n 3 kohdan nojalla purkaa.9. Voidaan todeta, että KKO on kuitannut koko asian yksinkertaisesti vain kertomalla ne OK 31 luvun 8 §:n 3 kohdassa mainitut säännökset, joilla lainvoiman saanut tuomio voidaan ylipäätään syytetyn eduksi purkaa, ja toteamalla tämän jälkeen lakonisesti, että tässä tapauksessa purun edellytykset eivät täyttyneet.10. Itse asiassa KKO:n "perustelut" eivät sisällä lainkaan todellisia perusteluja, sillä perusteluvelvollisuus ei suinkaan täyty sillä, että päätöksessä vain lyhyesti luetellaan se, mitä laki sanoo, ja sitten todetaan lyhyesti ilman mitään selitystä, että sorry, lain edellytykset eivät tässä konkreettisessa tapauksessa täyty tai ole olemassa.11. Mitä infoa purkuhakemuksen tekijä voisi tuollaisista fraasiperusteluista saada? Ei oikeastaan mitään. Purkuhakemuksessa lienee perusteltu sivukaupalla, miksi hakemukseen liitetyt uudet todisteet, joita ei siis ole aiemmin esitetty, johtaisivat, eivät vain todennäköisesti, vaan täysin riidattomasti siihen, että syytetty on tullut tuomituksi rikoksesta väärin perustein. 12. KKO:n olisi tietenkin pitänyt ilmoittaa, mitkä ovat ne syyt, joiden perusteella se on katsonut, etteivät mainitut uudet todisteet olisi todennäköisesti johtaneet syytteen hylkäämiseen, jos ne olisi esitetty hovioikeuden langettavaan tuomioon johtaneessa oikeudenkäynnissä. Vasta tällöin KKO:n päätöksessä olisi annettu asianmukainen vastaus siihen väitteeseen ja vaatimukseen, jotka purkuhakemuksessa on esitetty. 13. Tilanne on nyt siis se, että purkuhakemuksen tekijä ei tiedä, millä tosiasiallisella perusteella KKO hylkäsi purkuhakemuksen. Voidaan ja on pakkokin kysyä, onko tämä reilua peliä ja täyttävätkö KKO:n "perustelut" edes niitä vähimmäisvaatimuksia, joita oikeudenmukaiselle oikeudenkäynnille voidaan asettaa? Kun purkuhakemuksessa perustellaan yksityiskohtaisesti, miksi tuomio tulisi uusien todisteiden perusteella purkaa, ei purkuinstanssi eli KKO sen sijaan suostu vastaamaan purkuhakemukseen eli perustelemaan, miksi hakijan väite ja näkemys ei pidä paikkaansa, vaan tyytyy vain kulissi- ja fraasiperusteluin hylkäämään hakemuksen. Perusteluvelvollisuutta ei ole täytetty.14. Päätöstä lukeva henkilö joutuu vain arvailemaan, miksi sinänsä selviltä tuntuvat uudet todisteilla ei ollut merkitystä eivätkä johtaneet tulokseen. Ei ole mikään ihme, jos purunhakija ja hänen asiamiehensä katsovat, että hakemus hylättiin ja vieläpä ilman tarkempia perusteluja yksinomaan siksi, että korkein oikeus ei kerta kaikkiaan enää suostu käsittelemään uudelleen asiaa esitettiinpä purkuhakemuksen tueksi miten painavaa uutta näyttöä tahansa. Asia näyttäisi muodostuneen KKO:ssa jonkinlaiseksi arvovaltakysymykseksi, sillä KKO:han hylkäsi jo vuonna 2006 jo hovioikeuden tuomiosta tehdyn valituslupahakemuksen ja viime vuonna ensimmäisen purkuhakemuksen.15. Uusiin todisteisiin perustuva purkukynnys (todennäköinen näyttö) on myös purkua syytetyn eduksi haettaessa aika korkea, mikä sinänsä on ymmärrettävää. Käytännössä mainitussa todennäköisyysarvioinnissa liikutaan kuitenkin usein harmaalla alueella ja vieläpä yksinomaan kirjallisen aineiston perusteella; luultavasti osin tästä syystä KKO ei halua perustella hakemuksen hylkääviä purkupäätöksiään tarkemmin. 16. Purkuhakemukseen voidaan kuitenkin suostua myös sillä perusteella, että uusien seikkojen ja todisteiden johdosta, vaikka ne eivät riittäisikään todennäköiseksi näytöksi, on "erittäin painavia syitä" saattaa syyllisyyskysymys uudelleen tutkittavaksi. Tässä tapauksessa tähänkään perusteeseen vetoaminen ei auttanut eikä tältäkään osin päätöstä ole tarkemmin perusteltu. Niin, eihän tuo nyt mitään, lienee KKO:ssa ajateltu. Ainoastaan 2 vuoden ja 9 kk kuukauden linnatuomio rikoksesta, joka on kiistetty alusta saakka ja jossa on lainvoimaisen tuomion jälkeen esitetty uusina todisteina avaintodistajan väärä vala ja asiakirjanäyttö, joka puhuu syyllisyyttä vastaan. So what, mitäpä tuosta!
Maanpuolustustahtokin uhkaa tällä menolla romuttua...1. Heräsin tähän aamuun uskoen ja luottaen siihen, ettei näin kaunista pakkaspäivää ainakaan tarvitsisi tuhlata blogijutun kirjoittamiseen, sillä tuskinpa tasavallassa nyt mitään kovin raflaavaa olisi voinut ehtiä toissapäiväisen "Mustan keskiviikon" jälkeen tapahtua. Ei ainakaan mitään sellaista, mistä pitäisi alkaa heti näpytellä uutta juttua.2. Mutta toisin kävi, sillä netissä ja televisiossa paasattiin jo aamutuimaan täyttä päätä uudesta "jytkystä." Kyse on puolustusministeri Stefan Wallinin väitetystä jääviydestä puolustusvoimien leikkauspäätöstä tehtäessä. Wallin asianomaisena ministerinä esitteli tuon monien mieliä kuohuttavan päätöksen, jolla kuusi joukko-osastoa tullaan vuoteen 2015 mennessä lakkauttamaan ja neljä yksikköä yhdistämään toisten kanssa.3. Stefan Wallinin, joka on paitsi puolustusministeri myös RKP:n puheenjohtaja, on epäilty suosineen ruotsinkielistä Uudenmaan prikaatia Dragsvikia toisten joukko-osastojen ja erityisesti itärajan Kontiolahdella sijaitsevan Pohjois-Karjalan prikaatin kustannuksella.4. Epäilyn jääviyden syynä on se, että Wallin on jäsenenä Uudenmaan prikaatin killassa, jonka tehtävänä on sääntöjensä mukaan tukea Uudenmaan prikaatia ja sen varusmiehiä. Wallin on ollut vuodesta 2007 tuon kannatusyhdistyksen valtuuskunnan jäsen. Valtuuskunta on kerrotun mukaan 30-henkinen herrakerho, joka valvoo ja antaa ohjeita killan päätöksiä tekevälle hallitukselle.5. Valtuuskunnan I-S:ssa haastateltujen jäsenten mukaan Wallin ei ole käynyt pari kertaa vuodessa kokoontuvan valtuuskunnan kokouksissa eikä sen tapahtumissa. Tämä puolustelu voidaan kuitenkin suoralta kädeltä tyrmätä, että ministerin poissaolo kokouksista ei poista tai lievennä hänen esteellisyyttä, jos sen todetaan olevan olemassa. Nythän ei ole kyse tuon"herrakerhon" päätöksenteosta, vaan maan hallituksen tekemästä päätöksestä.6. Jääviysepäily perustuu siihen, että kannatusyhdistyksen jäsenenä puolustusministerin voidaan voidaan epäillä olleen taipuvainen suosimaan puolustushallinnon uudistamista suunnitellessaan ja siitä päätöksiä tehdessään juuri Uudenmaan prikaatia. 7. Se, ettei tosiasiallista suosimisesta olisi kyse, ei vaikuta esteellisyyskysymyksen harkintaan, sillä esteellisyyteen riittää, että Wallinin sanotun kytköksen perusteella syntyy perusteltu epäily siitä, että hänen puolueettomuutensa on vaarantunut. Kyse on siis virkamiehen ja ministerin objektiivisesta puolueettomuudesta, jonka väitetään tai epäillään vaarantuneen. Jos tähän päädytään, olisi ministerin pitänyt jäävätä itsensä kyseisestä päätöksenteosta. 8. Katsoin Ylen Aamu-tv:stä pääministerin Kataisen haastattelun, jossa toimittaja kysyi suoraan Kataiselta, oliko Wallin ollut esteellinen. Katainen tietenkin kiisti jääviyden. Mutta itse Wallinin kytkökseen eli jäsenyyteen ko. killassa Katainen ei ottanut kantaa, vaan ryhtyi hieman kiihtyneen oloisena selittämään, että valtioneuvosto eli siis hänen hallituksensa teki vain sellaisen päätöksen, jota puolustusvoimien edustajat olivat esittäneet. Tästä voisi saada käsityksen, jonka mukaan valtioneuvostolla ja paljon puhutulla presidentin johtamalla Utvalla olisi ollut vain eräänlaisen kumileimasimen rooli asiassa. 9. Kataisen mainittu selitys tuskin uppoaa kehenkään, sillä kaikki kyllä ymmärtävät, että juuri hallitus on toiminut asiassa päätöksentekijänä ja kenraali Puheloinen vain asian valmistelijana. Se seikka, että hallituksen oli taloudelliset realiteetit huomioon ottaen tosiasiallisesti pakko tehdä sanotunlainen päätös, ei voi mitenkään poistaa Wallinin esteellisyyttä, jos hänen puolueettomuutensa on lain edellyttämällä tavalla mainitun kytköksen johdosta vaarantunut.10. Kataisen mukaan mukaan puolustushallinnon virkamiehet eivät ole kertaakaan esittäneet ulko- ja turvallisuuspoliittisen valiokunnan (siis utvan) kokouksissa Dragsvikin varuskunnan lakkauttamista. Puolustushallinto on itse miettinyt maanpuolustuksen kannalta järkevimmän rakenteen, Katainen vakuutti. Väite jääviydestä on täysin perätön, tiuskaisi Katainen.11. Mutta kuten jo totesin, Wallinin epäilty jääviys ei poistu sillä perustella, että Dragsvikin lakkauttaminen ei olisi tullut utvan kokouksessa kertaakaan esille vaihtoehtona esimerkiksi Kontiolahden varuskunnan lakkauttamiselle. Ratkaisevaa on se, onko ministeri Wallinin puolueettomuus vaarantunut hänen sanotun Dragsvikin varuskuntaan olevan kytköksensä perusteella. 12. Wallin kertoi kysyneensä eilen, siis vasta hallituksen keskiviikkoisen päätöksen jälkeen, asiasta oikeuskansleri Jaakko Jonkan mielipidettä median tivattua hänen jääviyttään.Wallinin mukaan Jonkka ei ollut nähnyt asiassa ongelmaa. "Johonkin hallitukseen kuuluminen on vakavampi juttu, mutta tällaiseen kannatusyhdistykseen kuuluminen ei johda esteellisyyteen", Wallin kertoo Ilta-Sanomille. Luultavasti tämä oli myös oikeuskansleri Jonkan vastaus Wallinin tiedusteluun.13. Mutta mikä ihmeen hoppu oikeuskanslerilla oli suoralta kädeltä ratkaista asia, joka ei ole mitenkään selvä ja yksinkertainen? Tätä ihmettelen kovasti. 14. Kuten muistamme, Jonkalla on kyllä taipumusta jaella ministereille "puhtaita papereita" varsin lyhyen miettimisen perusteella. Viittaan tässä suhteessa paljon puhuttuun tapaukseen, jossa Jonkka antoi viikonlopun yli harkittuaan ministeri Mauri Pekkariselle puhtaat paperit taulukauppa-asiassa kolmisen vuotta sitten. Tuota päätöstä ovat monet oikeusoppineet ihmetelleet. Sen sijaan pääministeri Matti Vanhasen esteellisyyttä, jossa päädyttiin toisenlaiseen lopputulokseen, Jonkka hautoi todella pitkään.15. Jonkan ei olisi tullut pitää asiassa mitään hoppua myöskään siksi, että lienee melkoisen varmaa, että Wallinin epäillystä jääviydestä tullaan kantelemaan nimenomaan oikeuskanslerille.16. Ministereiden esteellisyyteen sovelletaan hallintolain 28 §:n virkamiehen esteellisyysperusteita. Mainitun pykälän 1 momentin 3 kohdan mukaan virkamies on esteellinen, jos asian ratkaisusta on odotettavissa hänelle tai hänen läheiselleen erityistä hyötyä tai vahinkoa. Momentin 4 kohdan mukaan esteellisyys syntyy muun muassa silloin, jos asiaa käsittelevä virkamies on hallituksen tai vastaavan elimen jäsenen yhteisössä, jolle on asian ratkaisusta odotettavissa erityistä hyötyä tai vahinkoa.17. Nämä säännökset ei sellaisenaan tunnu soveltuvan Wallinin tapaukseen. Mutta huomioon tulee ottaa myös sanotun pykälän 7 kohdassa mainittu esteellisyyden yleissäännös. Sen mukaan virkamies on esteellinen, jos luottamus hänen puolueettomuuteensa muusta erityisestä syystä vaarantuu.18. Professori Seppo Koskinen on verrannut tämänpäiväisessä Hufvudstadsbladetissa Wallinin tapausta ex-kulttuuriministeri Suvi Lindénin vuonna 2000 tekemään päätökseen myöntää tukea golfseuralle, jonka jäsen hän oli. Oikeuskansleri Paavo Nikula totesi tuolloin Lindénin esteelliseksi. Seppo Koskinen näyttäisi siis pitävän Wallinia esteellisinä.19. Pikaisen asiaan tutustumisen perusteella olen itsekin taipuvainen katsomaan Wallinin esteelliseksi. Vaikka puolustusvoimien edustajat eivät olisi utvan kokouksissa nimenomaan esittäneet - siis virallisesti - Dragsvikin lakkauttamista, on monissa tiedotusvälineissä esitetty tietoja ja arvailuja, joiden mukaan juuri Dragsvik olisi virkamiesvalmistelun aikana ollut yksi lakkautusuhan alla olevista joukko-osastoista. 20. Kun Wallin on ollut ja on edelleen Dragsvikin eli Uudenmaan prikaatin kannatusyhdistyksen jäsen, jonka tehtävänä on sääntöjen mukaan tukea prikaatia ja sen varusmiehiä, on minusta itse asiassa jopa melkoisen selvää, että Wallinin puolueettomuus tämän kytköksen johdosta vaarantuisi, jos hän osallistuisi varuskuntien lakkauttamista koskevaan päätöksentekoon maan hallituksessa. Minusta Wallinin olisi siten pitänyt jäävätä itsensä sanotusta päätöksenteosta. 21. Tämä ei ole kannanotto siihen, onko ministerin sanottu kytkös ollut tosiasiallisesti omiaan vaikuttamaan hallituksen päätöksen sisältöön. Mutta kuten sanottu, esteellisyyskysymyksen arvioinnin kannalta tällä ei ole edes merkitystä, sillä esteellisyydessä on kyse virkatoimen puolueettomuuden uskottavuudesta ja viime kädessä viranomaistoiminnan nauttimasta luottamuksesta demokraattisessa yhteiskunnassa.22. Tuomarin esteellisyyden osalta hieman samanlainen tilanne syntyy silloin, kun tuomari ja jompikumpi asianosaisista kuuluvat samaan vapaamuurarijärjestöön. Eduskunnan oikeusasiamies Lauri Lehtimaja on vuonna 1996 katsonut (EOA:n kertomus 1996 s. 84-85), että tuomari on mainitussa tilanteessa esteellinen. Samaan periaatteelliseen kantaan on päätynyt myös apulaisoikeusasiamies Petri Jääskeläinen vuonna 2002 antamassaan ratkaisussa. Jääskeläinen katsoi, että tuomarin tulee virkanimityksensä yhteydessä ilmoittaa kuulumisestaan vapaamuurarijärjestöön tai muuhun vastaavaan aatteelliseen yhdistykseen.23. Onko puolustusministeri Stefan Wallin ilmoittanut sidonnaisuusilmoituksessaan mainitun jäsenyyden Uudenmaan prikaatin killassa eli kannatusyhdistyksen valtuuskunnassa? Tuskinpa vain. Jos olisi, niin hänen esteellisyyteensä olisi voitu ottaa jo ennen päätöksentekoa puntaroitavaksi eikä tällaista hässäkkää/häsäkkää olisi päässyt syntymään.PS 10.2. - Tarkistus osoittaa, että ministerin mainittu kytkös Uudenmaan prikaatiin ilmenee hänen sidonnaisuuksia koskevassa ilmoituksestaan. Tähän kukaan ei näytä kuitenkaan kiinnittäneen ennen UTVA:n päätöstä huomiota.24. Uskooko joku, että oikeuskansleri toteaisi Wallinin esteelliseksi, jos hänelle kanneltaisiin asiassa? Turha toivo, sillä kyllä asia nyt on lyöty lukkoon oikeuskanslerin pikapäätöksellä, josta ei taida kyllä vielä olla mustaa valkoisella.25. Tämän jutun kirjoittamiseen ei sentään tärvääntynyt aikaa tuntia kauemmin, joten aikaa jäi tänään vielä muihin ja tähdellisempiin askareihin.
puolustusvoimien leikkaukset,
Suomen valtion korkein poliittinen ja virkamiesjohto kokoontui tänään Eduskuntataloon valtiopäivien juhlallisiin avajaisiin. Vain yksi oli joukossa poissa, poliittisen elämme Sven Tuuvaa (Dufva) eli Paavo Väyrystä siellä ei nähty.Mutta annas olla. Ennen kuin juhlaväki ehti siirtyä juhlakonserttiin, varasti Väyrynen taas kerran koko show' n itselleen. Hän kutsui tiedotusvälineet paikalle ja kertoi olevansa valmis asettumaan keskustan puheenjohtajaehdokkaaksi. Keskustan puheenjohtaja valitaan ensi kesäkuussa Rovaniemellä, siis Väyrysen kotikentällä.Paavo perusteli aikomustaan ensinnäkin sillä, että puolueen johto on toivonut häntä auttamaan hankkimaan ehdokkaita kuntavaaleihin. Myös maakunnistakin on Väyrysen mukaan tullut pyyntöjä, että osallistuisin kuntavaalityön käynnistämiseen. Väyrynen ilmoitti suostuvansa näihin toivomuksiin. Väyrynen ei tyytynyt tähän, vaan ilmoitti olevansa valmis lähtemään - taas jälleen kerran - kunta- ja maakuntakierrokselle. Hän haluaa kiittää henkilökohtaisesti presidentinvaaleissa saamastaan ja samalla rohkaista ihmisiä liittymään puolueeseen ja asettumaan ehdokkaaksi syksyn kuntavaaleissa. Väyrynen kertoi monien pyytäneet, että hän olisi käytettävissä, kun puolueelle valitaan puheenjohtaja ensi kesän puoluekokouksessa ja sitä edeltävässä jäsenvaalissa. Väyrysen mukaan mainittu ajatus kiehtoo häntä, koska hänen mukaansa presidentinvaalikampanja osoitti, että keskustalla on hyvät mahdollisuudet yhdistää puoluetta ja laajentaa kannatusta. Väyrysen mukaan kysymys on sekä ulko-, turvallisuus- ja Eurooppa-politiikan linjasta että elämän ja politiikan arvoista. Väyrynen: "Saimme (lue: minä sain) vaaleissa vahvaa tukea sekä työllemme Suomen itsenäisyyden ja puolueettomuuden varjelemiseksi että kestävää kehitystä edistävälle ihmiskuntapolitiikallemme. Henkisiä, hengellisiä ja yhteisöllisiä arvoja ja oikeudenmukaisuutta - 'köyhän asiaa' - korostava alkiolainen ihmisyysaate tempasi mukaansa eri tavoin ajattelevat keskustalaiset. Nämä arvot innostivat mukaan runsaasti uutta väkeä, etenkin nuoria ja myös muiden puolueiden kannattajia". Jne. Väyrynen ilmoitti olevansa puheenjohtajan vaalissa käytettävissä, jos saa ehdokkuudelleen puolueen sääntöjen edellyttämän tuen. "Minua kampanja saattaisi jälleen nuorentaa ja virkistää, kuten kävi presidentinvaaleissa", veisteli Pate lopuksi.Eipä siis muuta kuin Paavo ja Vuokko jälleen tien päälle mukilasti auton perässä mukana! Rakkausmuki myy edelleen kuin häkä, joten olisi sulaa hulluutta jättää kaupanteko kesken samoin kuin luopua hyvässä vauhdissa olleesta vaalikampanjasta. Äänestäjät kaipasivat Väykkää toiselle kierrokselle pressanvaaleissa, mistä myös hylättyjen äänien ennätyksellisen suuri määrä osaltaan kertoi. Maakuntien kiertäminen kannattaa aloittaa heti, jotta kaksikko ehtisi varmasti ennen kesäkuuta käydä Suomen joka ikisessä kunnassa, jälleen kerran. Rauta on taottava, kun se on vielä kuumaa. Eduskuntakiireet eivät Paavoa paina, joten hän voi keskittyä täysillä puheenjohtajan vaaliin. Kaksi vuotta sitten Paavo taisi jäädä puheenjohtajakisassa neljänneksi, mutta se oli sitä aikaa. Ensi kesäkuussa keskustalla ei taida olla varaa jättää Paavoa valitsematta, sillä niin heikko oli keskustan menestys viime kevään eduskuntavaaleissa Mari Kiviniemen johdolla. Jos ja kun keskustaväen on valittava eduskuntavaaleissa rökäletappion kärsineen Kiviniemen ja pressan vaaleissa loistavasti menestyneen Väykän välillä, ei puoluekokouksella taida juuri olla valinnanvaraa.Väyrysen vanha kilpakumppani Mauri Pekkarinen änkesi oitis Paavo Väyrysen apajille eli ilmoittautui heti 1. kierroksen jälkeen olevansa valmis "keskustan johtotehtäviin." Tämä ilmoitus lienee innostanut Väyrystä tulemaan ulos oman ilmoituksensa kanssa jo tässä vaiheessa. Pekkarinen haluaa härskisti hyödyntää Väyrysen suurtyön ja hyvän menestyksen presidentinvaaleissa. Paavo olisi ollut hullu, jos hän olisi tämän mukisematta niellyt ja luovuttanut oman työnsä hedelmät Pekkariselle.Mari Kiviniemi ilmoitti olevansa yllättynyt Väyrysen tämänpäiväisestä ilmoituksesta. Tuskinpa vain oli, sillä kyllähän Kiviniemen olisi pitänyt arvata, mikä on Väyrysen seuraava siirto. Kiviniemi voi alkaa pikkuhiljaa varautua omaan lähtölaskentaansa keskustan johdossa.Keskustan nuoret tuntuvat olevan nyt vankasti Väyrysen takana. Perssuomalaisista siirtyy Timo Soiniin pettyneitä äänestäjiä ja jäseniä ennen kunnallisvaaleja laumoittain kepuun. Tämä edellyttää on kuitenkin Kiviniemen syrjäyttämistä keskustan johdosta, sillä city-kepulaisten johtamaan porukkaan persuäänestäjät eivät tule siirtymään. Lähettänyt
Pihalla kuin lumiukko1. Kalevala, Raatteentie ja koko Suomi hytisee paukkupakkasen kourissa, kun "tää kansa, joka tunkee syvyyteen," valmistautuu huomenissa viimeiseen taistoon, teit' isäin astumaan, joukkosi eessä, fanfaarit soiden ja rukkasia sekä henkseleitä lämpimikseen paukutellen.2. Kaikesta tästä tekojuhlavuudesta huolimatta tunnelma on hieman lässähtänyt, ei sähköinen. Sähkön kulutus on toki näin murhapakkasilla suurimmillaan, mutta ihmisten mielissä vallitsee outo alakulo. Kuten osattiin pelätä, vaalitaistelusta ei tullut sähköistä otatusta eikä kahden hengen jättiläisen välistä kamppailua, vaan kahden harmaan ja mielipiteissään ylivarovaisen ehdokkaan nuhjailua. Jos oltaisiin oltu kehässä tai painimolskilla, erotuomari olisi varmaan ehtinyt antaa kummallekin kilpailijalla kaksi varoitusta passiivisuudesta.3. Peli on oli selvä jo viime viikolla ensimmäisten galluptulosten tultua julki. Kävi niin kuin ounasteltiin, eli Pekka Haavisto ei pystynyt missään vaiheessa kunnolla haastamaan Niinistöä. Näin Sauli Väinämö Niinistöstä tulee seuraava tasavallan presidentti kuudeksi vuodeksi. Tämä voidaan kuuluttaa kirkossa jo ennen varsinaista vaalipäivää. 4. Mitkä tulevat olemaan arvostelutuomareiden eli äänestäjien pisteet prosenttiosuuksina ilmaistuna? Voisin ennustaa, että Haavisto yltää parhaimmassakin tapauksessa lukemiin 41-59, mutta jos huonosti menee, niin silloin Niinistö voittaa pistein 69-31. Niinistö saa paremmat pisteet sekä substanssiosaamisen että taiteellisen vaikutelman eli esiintymisen perusteella. Kummassakin tapauksessa imago eli ehdokkaista saatu mielikuva ratkaisee, sillä mehän emme tiedä, kumpi näistä kahdesta ehdokkaasta todellisuudessa on toista osaavampi ja taitavampi.5. Mikä näitä kahta ehdokasta erottaa ja mikä taas yhdistää? Erottavia tekijöistä merkittävin on asia, joka tännekin palstalle tyrkytetyissä Haavistoon kohdistuneissa parjauskommenteissa ilmaistaan vitsillä, jossa toinen ehdokas ottaa kisan jälkeen tiettyä alkoholijuomaa jäillä, toinen taas ihan jotain muuta. Mutta tuollaisia törkyvitsejähän me emme tällä palstalla ole julkaisseet emmekä julkaise jatkossakaan! 6. Onko erottava tekijä ehdokkaiden hieman erilainen suhtautuminen talouskasvuun, Natoon, ihmisoikeuksiin, ympäristöön tai joihinkin muihin vastaaviin asioihin? Kyllä en tätä yhtään usko. Nuo erot, vaikka niitä olisikin olemassa, ovat niin vähäisiä ja ehdokkaiden toimesta kampanjan aikana niin epäselvästi ja kierrelleen ja kaarrellen esitettyjä, ettei tavallinen rahvas ole edes päässyt kunnolla perille, missä sanotut erot käytännössä ilmenevät tai voisivat ilmetä riippuen siitä, kummasta tulee presidentti. 7. Itse asiassa ainoa merkittävä ero tulisi vihon viimeisen tv-tentin vihon viimeisessä lyhyessä kysymyksessä ehdokkaille: Antaisitteko rahaa romaanikerjäläisille? Niinistö vastasi lyhyesti kyllä, Haavisto puolestaan ei, mutta lisäsi, että hän kyllä antaa rahaa romaaneja avustavalle järjestölle. Niinistön vastaus oli hieman yllättävä, mutta tämä kuva hyvin sitä, miten laskelmoiva kaveri tämä Sauli Väinämö oikeastaan on. 8. Jos alkaisi tarkemmin analysoida Niinistön käyttäytymistä viimeisten 7-8 vuoden ajalta, huomaisi helposti, miten laskelmoidusti Niinistön kaikki julkiset esiintymiset ja kannanotot ovat tähdänneet vain ja ainoastaan yhteen päämäärään: pääsyä Mäntyniemen herraksi. Hän on pyrkinyt luomaan mielikuvaa syrjäytyneitä välittävästä ja ahneutta vastustavasta kansakunnan yhdistäjästä, mutta tosiasiallisesti Niinistö pyrkii toteuttamaan lähinnä vain omaa egoaan ja päähänpinttymäänsä. Ajatus, jonka mukaan Niinistö jotenkin uhrautuisi kansankunnan edun nimissä presidentiksi, on naiivi. 9. Sitä paitsi tuo kerjäläisasia ilmaistiin toimittajan kysymyksessä konditionaalissa muodossa "antaisitteko", ei siis muodossa "annatteko". Käytännössä asia ei Saulin tultua valituksi presidentiksi voi aktualisoitua, sillä en oikein jaksa uskoa, että turvamiehet päästäisivät kadulla tai Kauppatorilla Salea tiputtamaan kolikoita kadulla rähmällään rötköttävän Romanian kerjäläisen eteen.10. Niinistön laskelmallisuutta osoitti myös hänen kielteinen vastauksensa siihen, tapaisiko hän presidenttinä Dalai-laman. Perustehan oli se, että tapaaminen ärsyttäisi Kiinan johtoa. Sauli haluaa siis osoittaa esimerkkiä rähmällään olosta Kiinan ja ilmeisesti myös Venäjän edessä.11. Itse asiassa Niinistöllä ja Haavistolla on enemmän yhteisiä kuin erottavia piirteitä. Tämä koskee erityisesti heidän luonnettaan ja sitä mielikuvaa, joka kaverukset tunteville henkilöille on heistä muodostunut. Niinistöhän on tunnettu hieman etäisestä luonteestaan. Hänen lähipiiriinsä luettu Jyri Häkämies on ilmaissut asian osuvasti sanomalla, että hänkään ei tiedä, millainen mies tämä Sauli oikein on lisäten, että "kukaan ei tunne Niinistöä." No, ehkä Jenni sentään tuntee, mutta me muut emme tiedä Saulin yksityiselämästä oikeastaan muuta kuin sen, että hän tuskailee mustien sukkiensa mystistä katoamista pesukonepesun jäljiltä.12. Pekka Haavistoa on kyllä kuvailtu mukavaksi ja mutkattomaksi mieheksi, mutta tunteeko kukaan -- Antoniota ei nyt oteta lukuun - Pekkaa lähemmin? Jos on uskomista Timo Harakan blogikirjoitusta 23.1., niin eipä oikein taida tuntea. Harakka kertoo kyllä 'tunteneensa' Pekan 25 vuoden ajalta, mutta ei silti tunne häntä lainkaan. Harakan mukaan Haavistoon niin aito kuin poliitikko voi olla, mutta hän (siis Harakka) sanoo tuntevansa kymmenittäin avoimempia, spontaanimpia ja laskelmoimattomampia ihmisiä politiikan kentän kaikilta laidoilta. Itse olen kuullut luotettavalta taholta Haaviston ministeriajalta, miten kova ja suorastaan tyly Pekka voi olla alaisilleen esimiehenä ja viraston pomona. 13. Jumankekka (tai taivas varjele), Pekka ja Saulihan ovat hyvin samanlaisia luonteita! He ovat myös loistavia luonnenäyttelijöitä ja kykenevät esittämään sellaista roolia kuin tarve kuloinkin vaatii. Tähän nähden Niinistön usein lausahtama aforismi "ole oma itsesi, sillä kaikki muut ovat varattuja", on paitsi tosi kökkö myös täysin epäaito. Sivumennen sanottuna yhtä kökkö ja falski on Niinistön sääliääniä keräämään tarkoitettu lausahdus "tekevään sattuu."14. Mikä tulee muuttumaan Niinistön presidenttikaudella? Tavallisten ihmisten elämässä mikään ei muutu, se on saletti. Tuskin myöskään ulkopolitiikassa tai Suomen EU-suhteissa, sisäpolitiikasta nyt puhumattakaan. Suomen poliittinen johtaja on pääministeri Jyrki Katainen ja ulkopolitiikkaa johtaa käytännössä Erkki Tuomioja.15. Mäntyniemeen ja Linnaan tulee emännän tilalle isäntä, siinä ainoa konkreettinen muutos. Edessä on kuusi vuotta, mikä on pitkä aika, minusta aivan liian pitkä toimikausi presidentin virassa, neljässä vuodessakin meillä alamaisilla olisi kyllä yllin kyllin kestämistä. Vaikka kyseessä on ensikertalainen Linnassa, ei istuja tässä tapauksessa pääse kakustaan puolella lusimisella, vaan kyllä kausi-kakku on istuttava täysimääräisesti päivästä päivää.16. Mutta olemmehan me kestäneet kaksi kautta Koivistoa ja Halosta ja peräti 25 vuotta - herranjumala - sitä kauheaa kaljupää-Kekkostakin. Joten eiköhän tämä kuuden vuoden kausi joten kuten menettele, tuskinpa Sauli missään nimessä toiselle kaudelle edes haluaa. 17. Alkaako Mäntyniemestä ilmaantua uudenlaista arvojohtamista? Mitähän se mahtaisi käytännössä tarkoittaa, tämä uudenlainen arvojohtaminen? Nähtäväksi jää. Kaikkeen pitää tietenkin varautua periaatteella "Taivas varjele, mitähän sieltä nyt tulee?"PS 5.2.Niinistö siis voitti Haaviston lukemin 62,6 -37,4, aika odotetut numerot, jotka mahtuvat hyvin edellä kohdassa 4 ennakoituun haarukkaan. Äänestysprosentti jäi ennätyksellisen alhaiseksi - vain 68,8 % - ja hylättyjä ääniä oli puolestaan ennätysmäisen paljon eli yli 25 000. Kansa protestoi jaloillaan ja mitätöidyillä äänestyslipuilla. Tätähän se sitten tiesi, kun toisella kierroksella oli vastakkain kaksi Etelän ehdokasta, jotka ovat molemmat EU-myönteisiä ja sala-Natottajia ja kuuluvat nykyiseen hallituskoalitioon. Ulko- ja turvallisuuspolitiikka samoin kuin EU-asiat jäivät 2. kierroksella täysin pimentoon. Monien kommentaattoreiden mielestä lopputuloksen ratkaisikin yksinomaan Haaviston homous. Suurpääoman edustajien tuella vaalikampanjan tehneen Niinistön on hyvin vaikea saada koko kansan presidentin asemaa. Lähettänyt

matches: tuomioistuin KKO KKO KKO KKO KKO KKO


text:
Frank Gore tapetti
Kotiin / HD Väritaustakuvat / Frank Gore tapetti
lähettänyt: tapetti Monkey maaliskuuta 5, 2017 sisään HD Väritaustakuvat Jätä kommentti 707 näkymät 0
Tässä on @frank gore Tapettimallisto työasemien, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä Wallpapermonkey.com, on enemmän kuin 1,75,000 Taustakuvat ovat ladattavissa. Voit ladata Jokainen Taustakuva ilmaiseksi.
Jos Like This Frank Gore taustakuva Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
Edellinen: Batman jokeri tapetti
seuraava: Kamisama hajimemashita tapetti
MCR tapetti HD
medusa tapetti HD
Kentucky tapetti HD
Ray Lewis tapetti HD
Kala Taustakuva HD 1366×768
Ghost rider tapetti HD
Fairy Tail tapetti

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD