text:
Ennakkoratkaisupyyntö – Verolainsäädännön yhdenmukaistaminen – Yhteinen arvonlisäverojärjestelmä – Direktiivi 2006/112/EY – Pienten yritysten erityisjärjestelmä – 282–292 artikla – Arvonlisäverovapautus pienille yrityksille, joiden vuosittainen liikevaihto alittaa vahvistetun rajan – Kahden kiinteän omaisuuden erän luovutus samanaikaisesti samalla liiketoimella – Liikevaihdon vuosittaisen rajan ylittyminen näistä omaisuuseristä yhden myyntihinta huomioon ottaen – Velvollisuus maksaa arvonlisävero liiketoimen koko arvosta
Asiassa C‑265/18,
jossa on kyse SEUT 267 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas (ylin hallintotuomioistuin, Liettua) on esittänyt 11.4.2018 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut unionin tuomioistuimeen 17.4.2018, saadakseen ennakkoratkaisun asiassa
Vilniaus apskrities valstybinė mokesčių inspekcija prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijosin osallistuessa asian käsittelyyn,
toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja C. Lycourgos sekä tuomarit E. Juhász (esittelevä tuomari) ja I. Jarukaitis,
– Liettuan hallitus, asiamiehinään R. Krasuckaitė ja V. Vasiliauskienė,
– Euroopan komissio, asiamiehinään L. Lozano Palacios ja J. Jokubauskaitė,
1 Ennakkoratkaisupyyntö koskee yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28.11.2006 annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY (EUVL 2006, L 347, s. 1; jäljempänä arvonlisäverodirektiivi) 282–292 artiklan tulkintaa.
2 Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa asianosaisina ovat Valstybinė mokesčių inspekcija prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos (Liettuan tasavallan valtiovarainministeriön yhteydessä toimiva valtakunnallinen verotarkastusviranomainen, jäljempänä valtakunnallinen veroviranomainen) ja Akvilė Jarmuškienė ja jossa on kyse siitä, että Jarmuškienėlle on kieltäydytty myöntämästä arvonlisäverovapautusta sellaisen liiketoimen yhteydessä, jolla on luovutettu talo ja maa-alue, jolle tämä talo on rakennettu.
3 Arvonlisäverodirektiivin johdanto-osan 49 perustelukappaleessa todetaan, että ”jäsenvaltioiden olisi voitava edelleen soveltaa pieniä yrityksiä koskevia erityisjärjestelmiään yhteisten säännösten mukaisesti ja pyrkien laajempaan yhdenmukaisuuteen”.
4 Kyseisen direktiivin IV osaston, jonka otsikko on ”Verolliset liiketoimet”, 1 lukuun, jonka otsikko on ”Tavaroiden luovutukset”, sisältyy direktiivin 14 artikla. Kyseisen artiklan 1 kohdassa säädetään, että ”tavaroiden luovutuksella” tarkoitetaan aineellisen omaisuuden omistajalle kuuluvan määräämisvallan siirtoa.
5 Mainitun direktiivin XII osaston, jonka otsikko on ”Erityisjärjestelmät”, 1 luvun, jonka otsikko on ”Pienten yritysten erityisjärjestelmä”, 2 jaksossa, joka on otsikoitu ”Verovapautukset tai asteittaiset verohelpotukset”, on direktiivin 282–292 artikla.
6 Saman direktiivin 282 artiklassa säädetään, että mainitussa jaksossa säädettyjä verovapautuksia ja asteittaisia verohelpotuksia on sovellettava pienten yritysten suorittamiin tavaroiden luovutuksiin ja palvelujen suorituksiin (jäljempänä pienten yritysten erityisjärjestelmä).
7 Arvonlisäverodirektiivin 287 artiklassa säädetään seuraavaa:
”Jäsenvaltiot, jotka ovat liittyneet 1 päivän tammikuuta 1978 jälkeen, voivat myöntää verovapautuksen sellaisille verovelvollisille, joiden vuosittainen liikevaihto on kansallisena valuuttana niiden liittymispäivänä voimassa olleen muuntokurssin mukaan enintään:
11) Liettua: 29 000 euroa;
8 Kyseisen direktiivin 288 artiklassa säädetään seuraavaa:
”Tässä jaksossa säädetyn järjestelmän soveltamisessa viitearvona käytettävä liikevaihto koostuu seuraavista arvonlisäverottomista arvoista:
1) tavaroiden luovutusten ja palvelujen suoritusten arvosta siltä osin kuin niitä on verotettava,
2) 110 ja 111 artiklan, 125 artiklan 1 kohdan, 127 artiklan sekä 128 artiklan 1 kohdan nojalla vapautettujen liiketoimien arvosta, joihin liittyy edeltävässä vaiheessa maksetun arvonlisäveron vähennysoikeus,
3) edellä 146–149 ja 151, 152 tai 153 artiklan nojalla vapautettujen liiketoimien arvosta,
4) kiinteistöjä koskevien liiketoimien, edellä 135 artiklan 1 kohdan b–g alakohdassa tarkoitettujen rahoitusliiketoimien ja vakuutuspalvelujen arvosta, jolleivät nämä liiketoimet ole luonteeltaan liitännäisiä.
Yrityksen suorittamia aineellisten tai aineettomien tuotantohyödykkeiden luovutuksia ei kuitenkaan oteta huomioon liikevaihtoa laskettaessa.”
9 Liettuan tasavallalle annettavasta luvasta soveltaa direktiivin 2006/112 287 artiklasta poikkeavaa toimenpidettä 30.5.2011 annetun neuvoston täytäntöönpanopäätöksen 2011/335/EU (EUVL 2011, L 150, s. 6) 1 artiklassa säädetään, että ”poiketen siitä, mitä direktiivin 2006/112/EY 287 artiklan 11 [ala]kohdassa säädetään, Liettuan tasavallalle annetaan lupa vapauttaa arvonlisäverosta sellaiset verovelvolliset, joiden vuosittaisen liikevaihdon vasta-arvo kansallisena valuuttana on enintään 45 000 euroa Liettuan tasavallan Euroopan unioniin liittymispäivänä voimassa olleen muuntokurssin mukaan laskettuna”.
Liettuan oikeus
10 Liettuan tasavallan arvonlisäverolain (Lietuvos Respublikos pridėtinės vertės mokesčio įstatymas), sellaisena kuin se on muutettuna 20.12.2011 annetulla lailla nro XI-1817 (jäljempänä arvonlisäverolaki), 4 §:n 1 momentin 1 kohdassa säädetään seuraavaa:
”Tavaroiden luovutuksena pidetään:
1) tavaroiden siirtämistä toiselle henkilölle, jos liiketoimen ehtojen mukaan kyseinen henkilö tai kolmas osapuoli saa näiden tavaroiden omistajalle kuuluvan määräämisvallan – –”
11 Kyseisen lain 71 §:n 1, 2 ja 4 momentissa säädetään seuraavaa:
”1. Velvollisuus rekisteröityä arvonlisäverovelvolliseksi sekä laskea arvonlisävero ja tilittää se valtiolle on verovelvollisilla, jotka luovuttavat tavaroita Liettuan alueella – –. Henkilön, joka on velvollinen rekisteröitymään arvonlisäverovelvolliseksi, on jätettävä hakemus arvonlisäverovelvolliseksi rekisteröimistä varten.
2. Poiketen siitä, mitä 1 momentissa säädetään, Liettuassa toimiva verovelvollinen ei ole velvollinen jättämään hakemusta arvonlisäverovelvolliseksi rekisteröimistä varten eikä laskemaan arvonlisäveroa ja tilittämään sitä valtiolle tässä laissa säädetyllä tavalla luovutettujen tavaroiden – – ja/tai suoritettujen palvelujen osalta, jos viimeisten 12 kuukauden aikana Liettuan alueella liiketoiminnan yhteydessä luovutetuista tavaroista ja/tai suoritetuista palveluista saadun vastikkeen vuosittainen yhteismäärä on ollut enintään 155 000 Liettuan litiä (LTL). Arvonlisäveron laskeminen aloitetaan siitä kuukaudesta, jona tämä raja on ylittynyt. Arvonlisäveroa ei lasketa luovutetuista tavaroista ja suoritetuista palveluista, joiden vastike ei ylittänyt 155 000 LTL:n määrää. – –
4. Arvonlisäverovelvolliseksi rekisteröitymistä koskevan hakemuksen tekemättä jättäminen ei vapauta verovelvollista velvollisuudesta laskea arvonlisävero luovuttamistaan tavaroista ja/tai suorittamistaan palveluista.”
12 Mainitun lain 92 §:n 1 momentissa säädetään seuraavaa:
”Verovelvollisen, joka oli velvollinen jättämään hakemuksen arvonlisäverovelvolliseksi rekisteröimistä varten tämän lain 71 §:n mukaisesti – – mutta ei tehnyt näin, on tässä pykälässä säädettyä menettelyä noudattaen laskettava ja tilitettävä valtiolle arvonlisävero tavaroista ja palveluista, joiden osalta verovelvollinen olisi tämän lain säännösten nojalla velvollinen laskemaan ja tilittämään arvonlisäveroa arvonlisäveron maksajana. Luovutetuista tavaroista ja/tai suoritetuista palveluista maksettavan arvonlisäveron määrä lasketaan seuraavan kaavan mukaisesti (– – luovutetuista tavaroista ja/tai suoritetuista palveluista, joiden osalta vastike ei ylittänyt tämän lain 71 §:n 2 momentissa määritettyä 155 000 LTL:n määrää, arvonlisäveroa ei lasketa, mutta jos määritetty raja on ylittynyt, arvonlisäveroa on laskettava kaikista luovutetuista tavaroista ja/tai suoritetuista palveluista, joiden osalta määritetty raja ylittyi):
maksettavan arvonlisäveron määrä = vastike * T/(100 % + T),
jossa T tarkoittaa tässä laissa kyseisille tavaroille ja/tai palveluille vahvistettua arvonlisäverokantaa (%) ja * tarkoittaa kertomerkkiä.”
13 Akvilė Jarmuškienė osti yhdessä toisen luonnollisen henkilön kanssa kiinteistön maatalouskäyttöön 10.2.2011 tehdyn kauppasopimuksen perusteella. Hän sai 4.7.2011 rakennusluvan tälle maa-alueelle. Ostetulle maa-alueelle rakennettiin tämän jälkeen asuinrakennus ja kaksi maatalousmatkailussa käytettävää rakennusta.
14 Jarmuškienė ja yhteisomistaja myivät 28.12.2012 asuinrakennuksen ja osan maa-alueesta 450 000 LTL:n (noin 130 329 euroa) hintaan (jäljempänä kyseessä oleva liiketoimi). Jarmuškienė sai tästä kauppahinnasta 112 500 LTL (noin 32 437 euroa) vastikkeeksi maa-alueen omistusosuudesta ja 150 000 LTL (noin 43 443 euroa) vastikkeeksi kyseisellä maa-alueella sijaitsevan asuinrakennuksen omistusosuudesta.
15 Paikallinen veroviranomainen totesi verokautta 2012–2013 koskeneen arvonlisäverotarkastuksen johdosta 23.10.2015 tekemässään päätöksessä, että kyseessä oleva liiketoimi ei ollut kertaluonteinen tai satunnainen vaan Jarmuškienė harjoitti arvonlisäverolaissa tarkoitettua liiketoimintaa. Kyseisen veroviranomaisen mukaan hänen olisi siten pitänyt ilmoittaa myynnistä maksettavana arvonlisäverona 45 558 LTL (noin 13 195 euroa) laskettuna hänen kyseessä olevasta liiketoimesta saamastaan kokonaissummasta eli 262 500 LTL:stä (noin 76 025 euroa). Koska kuitenkin asuinrakennuksen rakennustöiden hintaan sisältyi ostoista maksettua arvonlisäveroa 21 000 LTL (noin 6 082 euroa), paikallinen veroviranomainen katsoi, että Jarmuškienėn olisi ollut vähennettävä tämä rahamäärä edellä mainitusta 45 558 LTL:n (noin 13 195 euroa) määrästä, joten hänen maksettavakseen jäi 24 558 LTL (7 112 euroa) kyseessä olevan liiketoimen perusteella myynnistä maksettavaa arvonlisäveroa. Kun otetaan vielä huomioon myöhemmin tapahtunut erillinen luovutus, paikallisen veroviranomaisen päätöksen mukaan Jarmuškienėn oli maksettava verokaudelta 2012–2013 arvonlisäveroa 21 915,55 euroa ja lisäksi viivästyskorkoa 5 034 euroa ja 2 192 euron seuraamusmaksu.
16 Jarmuškienė teki tästä päätöksestä oikaisuvaatimuksen valtakunnalliselle veroviranomaiselle, joka 2.2.2016 antamallaan päätöksellä pysytti paikallisen veroviranomaisen maksuunpanemat arvonlisäveromäärät.
17 Jarmuškienė valitti Mokestinių ginčų komisijaan (veroriitalautakunta, Liettua), joka 9.5.2016 antamallaan päätöksellä kumosi valtakunnallisen veroviranomaisen 2.2.2016 antaman päätöksen ja palautti asian sen uudelleen käsiteltäväksi. Veroriitalautakunta katsoi päätöksensä perusteluissa, että Jarmuškienė oli myynyt kyseessä olevalla liiketoimella kaksi erillistä kiinteän omaisuuden erää eli osuuden maa-alueesta ja osuuden asuinrakennuksesta ja että paikallinen veroviranomainen oli siten virheellisesti katsonut, että tällä liiketoimella toteutettu kiinteiden omaisuuden erien myynti oli yksi omaisuuden luovutus. Veroriitalautakunnan mukaan asiaa koskevien tosiseikkojen ajankohtana arvonlisäveroa oli maksettava vain omaisuuden luovutuksista, joiden hinta johti arvonlisäverolaissa säädetyn enimmäismäärän ylittämiseen. Tässä tapauksessa kuitenkin kyseessä olevan liiketoimen kohteena olleista omaisuuserien myynneistä vain yksi on johtanut kyseisen enimmäismäärän ylittymiseen.
18 Valtakunnallinen veroviranomainen nosti veroriitalautakunnan 9.5.2016 antamasta päätöksestä tuomioistuimessa kanteen, jossa se vetosi siihen, että Jarmuškienė oli tehnyt kyseessä olevalla liiketoimella vain yhden omaisuuserien luovutuksen, koska kyseessä olleita omaisuuseriä ei ollut mahdollista luovuttaa erikseen, ne liittyivät erottamattomasti toisiinsa ja muodostivat taloudellisen kokonaisuuden.
19 Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen hylättyä kanteen valtakunnallinen veroviranomainen valitti ennakkoratkaisua pyytäneeseen tuomioistuimeen eli Lietuvos vyriausiasis administracinis teismasiin (ylin hallintotuomioistuin, Liettua).
20 Kyseinen tuomioistuin täsmentää, että siinä vireillä olevan asian ratkaisemiseksi on tarpeen tietää, miten arvonlisäverodirektiivin 282–292 artiklassa säädettyä pienten yritysten erityisjärjestelmää on sovellettava käsiteltävässä asiassa kyseessä olevan kaltaisessa tilanteessa, jossa kaksi omaisuuserää luovutetaan samalla liiketoimella mutta kyseisen direktiivin 287 artiklassa säädetty liikevaihdon vuosittainen enimmäismäärä ylittyy vain näistä omaisuuseristä toisen luovutuksen vuoksi.
21 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin toteaa yhtäältä, että olisi loogista katsoa, että pienten yritysten erityisjärjestelmän piiriin kuuluvien verovelvollisten on maksettava arvonlisäveroa vasta arvonlisäverodirektiivin 287 artiklassa säädettyjen määrien ylittämisen jälkeen. Se toteaa, että Liettuan oikeuden mukaan rakennuksesta muodostuvan kiinteän omaisuuserän luovutus on mahdollista luovuttamatta omistusoikeutta maa-alaan, jolle kyseinen rakennus on rakennettu, ja että nyt käsiteltävässä tapauksessa kauppasopimuksessa on mainittu erikseen nämä kiinteän omaisuuden erät ja kummankin omaisuuserän kauppahinta. Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin katsoo myös, että jollei Jarmuškienėlle myönnetä arvonlisäverovapautusta kyseisen liiketoimen kohteena olleen toisen omaisuuserän osalta, tämä johtaa erilaiseen kohteluun kuin sellaisen verovelvollisen kohtelu, joka olisi päätynyt samaan lopputulokseen kahdella erillisellä oikeustoimella ja joka ylittäisi vuotuisen rajan pelkästään myöhempien liiketoimien vuoksi. Se toteaa vielä, ettei 8.6.2000 annettua tuomiota Breitsohl (C‑400/98, EU:C:2000:304) ole sen mielestä mahdollista soveltaa nyt käsiteltävässä asiassa.
22 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin korostaa toisaalta, että koska pienten yritysten erityisjärjestelmän säännökset ovat poikkeus arvonlisäverodirektiivissä säädetystä yleisestä järjestelmästä, niitä on tulkittava suppeasti. Kyseinen tuomioistuin toteaa myös, että arvonlisäverodirektiivin 288 artiklan ensimmäisen kohdan sanamuodon mukaan ”tavaroiden luovutusten arvo”, josta saman direktiivin 287 artiklassa mainittu liikevaihto koostuu, viittaa nimenomaisesti asianomaisen luovutuksen kokonaisarvoon riippumatta siitä, kuinka monesta tavarasta se koostuu. Kyseinen tuomioistuin viittaa 26.10.2010 annetun tuomion Schmelz (C‑97/09, EU:C:2010:632) 70 kohtaan ja katsoo, että tällainen lähestymistapa noudattaisi kyseisen erityisjärjestelmän tavoitetta, joka on yksinomaan pienten yritysten kannustaminen. Se huomauttaa myös, että verovelvollisen on tiedettävä jo ennen useita omaisuuseriä koskevan liiketoimen tekemistä, sovelletaanko tähän liiketoimeen pienille yrityksille myönnettävää arvonlisäverovapautusta.
23 Tässä tilanteessa Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas päätti lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavan ennakkoratkaisukysymyksen:
”Onko [arvonlisäverodirektiivin] 282–292 artiklaa tulkittava siten, että käsiteltävässä asiassa kyseessä olevien kaltaisissa olosuhteissa, joissa kaksi tavaraa luovutetaan samalla liiketoimella mutta [arvonlisäverodirektiivin] 287 artiklassa (ja vastaavassa kansallisessa säännöksessä) säädetty vuosittaisen liikevaihdon raja (toimintavolyymi) ylittyy ainoastaan toisen tavaran luovutuksen vuoksi, verovelvollinen (luovuttaja) on velvollinen muun muassa laskemaan ja maksamaan arvonlisäveron 1) koko liiketoimen arvosta (molempien tavaroiden luovutuksen arvosta) vai 2) ainoastaan siitä liiketoimen osasta, joka ylittää edellä mainitun rajan (toimintavolyymi) (toisen tavaran luovutuksen arvosta)?”
24 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee kysymyksellään lähinnä, onko arvonlisäverodirektiivin 282–292 artiklaa tulkittava siten, että kun samalle ostajalle tehtävään luovutukseen sisältyy kaksi kiinteän omaisuuden erää, jotka luonteensa vuoksi liittyvät toisiinsa ja jotka luovutetaan samalla kauppasopimuksella, ja kun kyseisessä direktiivissä säädetty pienten yritysten erityisjärjestelmän soveltamisen perusteena oleva liikevaihdon vuosittainen enimmäismäärä ylittyy, verovelvollisen on maksettava veroa kyseessä olevan luovutuksen kokonaisarvon perusteella eli ottaen huomioon luovutuksen kohteena olevien molempien omaisuuserien arvon siinäkin tapauksessa, että näistä vain yhden omaisuuserän arvon huomioon ottaminen ei johtaisi kyseisen vuosittaisen enimmäismäärän ylittymiseen.
25 Tältä osin on muistutettava, että arvonlisäverodirektiivin 282–292 artiklassa säädetään jäsenvaltioiden mahdollisuudesta myöntää verovapautus pienille yrityksille.
26 Kyseisen direktiivin 287 artiklan mukaan jäsenvaltiot, jotka ovat liittyneet unioniin 1.1.1978 jälkeen, voivat myöntää verovapautuksen sellaisille verovelvollisille, joiden vuosittainen liikevaihto on kansallisena valuuttana niiden liittymispäivänä voimassa olleen muuntokurssin mukaan enintään säännöksessä lueteltujen jäsenvaltioiden osalta mainitun määrän suuruinen. Täytäntöönpanopäätöksen 2011/335 mukaisesti Liettuan tasavallalle – joka sitä paitsi on ottanut käyttöön euron mainitun päätöksen voimaantulon jälkeen – poiketen siitä, mitä arvonlisäverodirektiivin 287 artiklan 11 alakohdassa säädetään, ”annetaan lupa vapauttaa arvonlisäverosta sellaiset verovelvolliset, joiden vuosittaisen liikevaihdon vasta-arvo kansallisena valuuttana on enintään 45 000 euroa Liettuan tasavallan Euroopan unioniin liittymispäivänä voimassa olleen muuntokurssin mukaan laskettuna”. Kyseinen liikevaihto lasketaan soveltamalla saman direktiivin 288 artiklaa.
27 Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan pienten yritysten erityisjärjestelmä on poikkeus arvonlisäverodirektiivin yleisestä järjestelmästä ja sitä on sen vuoksi sovellettava vain siltä osin kuin se on tarpeen järjestelyn tavoitteen saavuttamisen kannalta ja sitä on tulkittava suppeasti (ks. vastaavasti tuomio 28.9.2006, komissio v. Itävalta, C‑128/05, EU:C:2006:612, 22 kohta).
28 Nyt käsiteltävässä asiassa on kiistatonta, että verovelvollinen on pääasiassa kyseessä olevalla myynnillä ylittänyt enimmäismäärän, jonka jälkeen pienille yrityksille myönnettävää verovapautusta ei ole mahdollista saada. Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin pohtii kuitenkin, onko arvonlisäveroa kannettava vain kyseisen liiketoimen sen osan arvosta, joka on johtanut kyseisen enimmäismäärän ylittymiseen.
29 Koska pääasian oikeudenkäynnin kohteena on vain tämä kysymys, unionin tuomioistuimen ei ole tässä tapauksessa ratkaistava kysymystä siitä, onko arvonlisäverodirektiivin 287 artiklassa säädetyn enimmäismäärän ylittymisen jälkeen verovelvollisen maksettava arvonlisäveroa kaikista toteuttamistaan liiketoimista eli myös liiketoimista, jotka on tehty ennen kyseisen enimmäismäärän ylittymiseen johtanutta liiketointa.
30 Ennakkoratkaisupyynnöstä ilmenee, että pääasiassa kyseessä oleva talon ja siihen liittyvän maa-alan osuuden myynti on tehty samalle ostajalle yhdellä sopimuksella. Siitä ilmenee myös, että näiden kiinteän omaisuuden erien luovutuksesta saatu vastike on ollut molemmat kattava kokonaismäärä.
31 Tässä tapauksessa kauppasopimuksessa tosin eriteltiin talon hinta ja maa-alan hinta. Tästä huolimatta nämä omaisuuserät liittyvät läheisesti toisiinsa sekä luonteeltaan että kummankin omaisuuserän hinnan perusteella, koska ne on määritelty kokonaisuutena.
32 Tältä osin on todettava, että arvonlisäverodirektiivin 14 artiklan 1 kohdan mukaan ”tavaroiden luovutuksella” tarkoitetaan aineellisen omaisuuden omistajalle kuuluvan määräämisvallan siirtoa.
33 Omistajalle kuuluva valta määrätä kyseessä olevista kiinteän omaisuuden eristä kokonaisuudessaan on pääasiassa kuitenkin siirretty samalla oikeustoimella.
34 Nyt kyseessä olevassa tapauksessa on kyseessä vain yksi arvonlisäverodirektiivin 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu luovutus, vaikka sen kohteena on kaksi omaisuuserää.
35 Kyseessä on nimittäin yksi ainoa luovutus, jota ei voida jakaa osiin, koska tämä olisi arvonlisäverojärjestelmän kannalta keinotekoista (ks. analogisesti tuomio 18.1.2018, Stadion Amsterdam, C‑463/16, EU:C:2018:22, 22 kohta).
36 Tästä seuraa, että arvonlisävero on maksettava kyseessä olevan liiketoimen koko arvosta.
37 Pienten yritysten erityisjärjestelmällä tavoiteltu päämäärä tukee tätä johtopäätöstä. Kyseisessä erityisjärjestelmässä nimittäin säädetään hallinnon yksinkertaistamistoimista, joiden tarkoituksena on vahvistaa pienyritysten perustamista, toimintaa ja kilpailukykyä sekä säilyttää verovalvontaan liittyvän hallinnollisen työn määrä järkevässä suhteessa odotettavissa olevien verotulojen vähäisyyteen. Järjestelmällä pyritään siten sekä pienyritysten että verohallintojen vapauttamiseen tällaisesta hallinnollisesta työstä (ks. vastaavasti tuomio 26.10.2010, Schmelz, C‑97/09, EU:C:2010:632, 63 ja 68 kohta).
38 On puolestaan todettava, että asianomaiselle veroviranomaiselle ja verovelvolliselle aiheutuvan hallinnollisen työn määrä ei vähenisi siinä tapauksessa, että samalla kauppasopimuksella tehdyn yhden ainoan luovutuksen kohteena olevien eri omaisuuserien osalta olisi tehtävä erillisiä laskelmia.
39 Edellä todetusta seuraa, että esitettyyn kysymykseen on vastattava, että arvonlisäverodirektiivin 282–292 artiklaa on tulkittava siten, että kun samalle ostajalle tehtävään luovutukseen sisältyy kaksi kiinteän omaisuuden erää, jotka luonteensa vuoksi liittyvät toisiinsa ja jotka luovutetaan samalla kauppasopimuksella, ja kun kyseisessä direktiivissä säädetty pienten yritysten erityisjärjestelmän soveltamisen perusteena oleva liikevaihdon vuosittainen enimmäismäärä ylittyy, verovelvollisen on maksettava veroa kyseessä olevan luovutuksen kokonaisarvon perusteella eli ottaen huomioon luovutuksen kohteena olevien molempien omaisuuserien arvon siinäkin tapauksessa, että näistä vain yhden omaisuuserän arvon huomioon ottaminen ei johtaisi kyseisen vuosittaisen enimmäismäärän ylittymiseen.
Yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28.11.2006 annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY 282–292 artiklaa on tulkittava siten, että kun samalle ostajalle tehtävään luovutukseen sisältyy kaksi kiinteän omaisuuden erää, jotka luonteensa vuoksi liittyvät toisiinsa ja jotka luovutetaan samalla kauppasopimuksella, ja kun kyseisessä direktiivissä säädetty pienten yritysten erityisjärjestelmän soveltamisen perusteena oleva liikevaihdon vuosittainen enimmäismäärä ylittyy, verovelvollisen on maksettava veroa kyseessä olevan luovutuksen kokonaisarvon perusteella eli ottaen huomioon luovutuksen kohteena olevien molempien omaisuuserien arvon siinäkin tapauksessa, että näistä vain yhden omaisuuserän arvon huomioon ottaminen ei johtaisi kyseisen vuosittaisen enimmäismäärän ylittymiseen.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


text:
VakO 1386:2019 - Vakuutusoikeus
Etusivu » Ratkaisuja » VakO 1386:2019
4.4.2019 VakO 1386:2019
Toimivalta - Täytäntöönpanon keskeyttäminen - Päätöksen poistaminen
Diaarinumero: 1386:2019
Sovellettu lainsäädäntö: Laki oikeudenkäynnistä vakuutusoikeudessa 1 § 2 mom. ja 19 § 1 mom. , ...Hallintolainkäyttölaki 32 § 1 mom.
Vakuutusoikeus katsoi, että päätöksen poistamista koskevassa hakemusasiassa esitetty vaatimus täytäntöönpanon keskeyttämisestä voitiin ottaa tutkittavaksi.
A oli hakenut vakuutusoikeuden muun muassa ansiopäivärahan takaisinperintää koskevan päätöksen poistamista. Hän oli lisäksi pyytänyt, että vakuutusoikeus määrää työttömyyskassan takaisinperinnän väliaikaisesti keskeytettäväksi. Asia siirrettiin vakuutusoikeuden täysistunnossa ratkaistavaksi siltä osin kuin oli kyse vakuutusoikeuden toimivallasta tutkia täytäntöönpanon keskeyttämisvaatimus päätöksen poistamista koskevan hakemusasian yhteydessä.
Vakuutusoikeuden käsittelyratkaisu
Vakuutusoikeus otti täytäntöönpanon keskeyttämistä koskevan vaatimuksen tutkittavaksi. Äänestysratkaisu (18-6, enemmistön perustelujen osalta 13-5).
A on hakenut vakuutusoikeuden antaman muun muassa ansiopäivärahan takaisinperintää koskevan päätöksen poistamista. Hän on lisäksi pyytänyt, että vakuutusoikeus määrää työttömyyskassan takaisinperinnän väliaikaisesti keskeytettäväksi. A on vielä pyytänyt vakuutusoikeutta määräämään, ettei työttömyyskassa peri laskuaan ulosottoperintää käyttäen, koska asia on vireillä.
Oikeudenkäynnistä vakuutusoikeudessa annetun lain 1 §:n 2 momentin mukaan asian käsittelyssä vakuutusoikeudessa sovelletaan hallintolainkäyttölakia (586/1996), jollei erikseen toisin säädetä.
Oikeudenkäynnistä vakuutusoikeudessa annetun lain 19 §:n 1 momentin mukaan vakuutusoikeus voi poistaa lainvoimaisen päätöksen ja määrätä asian uudelleen käsiteltäväksi siten kuin siitä erikseen säädetään. Päätöksen poistamista on haettava viiden vuoden kuluessa siitä, kun päätös sai lainvoiman. Erityisen painavista syistä päätös voidaan poistaa määräajan jälkeenkin tehdystä hakemuksesta. Menettelystä päätöksen poistamisessa sovelletaan muuten, mitä hallintolainkäyttölaissa säädetään valituksesta.
Hallintolainkäyttölaissa on säädetty valituksesta sen toisessa osassa. Kyseisen osan 32 §:n 1 momentin mukaan kun valitus on tehty, valitusviranomainen voi kieltää päätöksen täytäntöönpanon tai määrätä sen keskeytettäväksi tai antaa muun täytäntöönpanoa koskevan määräyksen.
Vakuutusoikeus katsoo, että oikeudenkäynnistä vakuutusoikeudessa annetun lain 20 § koskee menettelyä päätöksen purkamista koskevissa asioissa. Kyseisen lainkohdan 2 momenttia ei siis tule soveltaa päätöksen poistamista koskevassa asiassa. Poistamista koskevassa asiassa tulee soveltaa mainitun lain 19 §:ää, jonka 1 momentissa on säädetty, että menettelystä päätöksen poistamisessa sovelletaan muuten, mitä hallintolainkäyttölaissa säädetään valituksesta. Näin ollen vakuutusoikeus katsoo, että A:n täytäntöönpanon keskeyttämistä koskeva vaatimus voidaan hallintolainkäyttölain 32 §:n 1 momentin nojalla ottaa tutkittavaksi vakuutusoikeudessa.
Laki oikeudenkäynnistä vakuutusoikeudessa 1 § 2 mom. ja 19 § 1 mom.
Hallintolainkäyttölaki 32 § 1 mom.
Ratkaisusta eri mieltä olevien jäsenten äänestyslausunto:
Katsomme, että vaatimus täytäntöönpanon keskeyttämisestä tulee jättää tutkimatta.
Hallintolainkäyttölain 32 §:n 1 momentin mukaan kun valitus on tehty, valitusviranomainen voi kieltää päätöksen täytäntöönpanon tai määrätä sen keskeytettäväksi tai antaa muun täytäntöönpanoa koskevan määräyksen.
Hallintolainkäyttölain 11 luku koskee ylimääräistä muutoksenhakua. Luvun 66 §:n mukaan ylimääräistä muutoksenhakua käsittelevä viranomainen voi antaa täytäntöönpanoa koskevan määräyksen noudattaen vastaavasti, mitä 32 §:ssä säädetään täytäntöönpanoa koskevasta valitusviranomaisen määräyksestä.
Oikeudenkäynnistä vakuutusoikeudessa annetun lain 20 §:n 1 momentin mukaan korkein hallinto-oikeus voi purkaa vakuutusoikeuden päätöksen, jos asian käsittelyssä vakuutusoikeudessa on tapahtunut menettelyvirhe, joka on voinut olennaisesti vaikuttaa päätökseen. Päätöksen purkamiseen sovelletaan tällöin muutoin, mitä päätöksen purkamisesta säädetään hallintolainkäyttölaissa. Pykälän 2 momentin mukaan muussa kuin 1 momentissa tarkoitetussa vakuutusoikeuden toimivaltaan kuuluvassa asiassa ei sovelleta hallintolainkäyttölain 11 luvun säännöksiä ylimääräisestä muutoksenhausta.
A on vaatinut ansiopäivärahan takaisinperinnän täytäntöönpanon keskeyttämistä siihen saakka, kunnes hänen vakuutusoikeuden antamaa päätöstä koskeva poistohakemuksensa on käsitelty vakuutusoikeudessa.
Koska hallintolainkäyttölain 11 luvussa olevia ylimääräistä muutoksenhakua koskevia säännöksiä ei sovelleta vakuutusoikeuden toimivaltaan kuuluvassa asiassa vakuutusoikeudessa tapahtunutta menettelyvirhettä lukuun ottamatta, ei 11 luvun 66 §:n täytäntöönpanoa koskevan määräyksen antamista koskevaa säännöstä voida soveltaa tässä asiassa.
Vaatimus täytäntöönpanon keskeyttämisestä liittyy A:n vakuutusoikeudessa myös vireillä olevaan hakemukseen vakuutusoikeuden lainvoimaisen päätöksen poistamisesta. Koska päätöksen poistaminen on ylimääräistä muutoksenhakua katsomme, ettei vakuutusoikeus voi myöskään oikeudenkäynnistä vakuutusoikeudessa annetun lain 19 §:n 1 momentin nojalla soveltaa hallintolainkäyttölain 32 §:ää, joka nimenomaan koskee määräystä täytäntöönpanosta valitusta käsiteltäessä. Siltä osin kuin oikeudenkäynnistä vakuutusoikeudessa annetun lain 19 §:n 1 momentissa on todettu, että menettelystä päätöksen poistamisessa sovelletaan muuten, mitä hallintolainkäyttölaissa säädetään valituksesta, ei tällä viittaussäännöksellä voida katsoa tarkoitetun, että hallintolainkäyttölain 32 §:n 1 momenttia olisi mahdollista soveltaa poistoasian yhteydessä.
Näin ollen katsomme, ettei vakuutusoikeudella hallintolainkäyttölain nojalla ole toimivaltaa kieltää vakuutusoikeuden antaman päätöksen täytäntöönpanoa tai määrätä täytäntöönpanoa keskeytettäväksi.
Ratkaisun perusteluista eri mieltä olevien jäsenten äänestyslausunto:
Vaatimuksen tutkimisen ja käsittelyratkaisun perusteluiden osalta olemme samaa mieltä kuin enemmistö lukuun ottamatta enemmistön perusteluiden viimeistä virkettä, jonka sijaan toteamme seuraavasti:
Näin ollen ja ottaen lisäksi huomioon ulosottokaaren 2 luvun 3 §:n 2 momentissa säädetty vakuutusoikeus katsoo, että A:n täytäntöönpanon keskeyttämistä koskeva vaatimus voidaan hallintolainkäyttölain 32 §:n 1 momentin nojalla ottaa tutkittavaksi vakuutusoikeudessa.

matches:
§ 2
§ 1
§ 1
§ 2
§ 1
§ 1


Kirjoitus: Theorema physicum
Mitä tiheämpi ja painavampi kappale on, sitä nopeammin se ottaa vastaan tietyn määrän lämpöä tai kylmyyttä, joka ei ole ristiriidassa sen luonteen kanssa, ja sitä nopeammin se myös välittää saman ominaisuuden lähellään oleviin esineisiin.
Herra Musschenbroek sanoo teoksensa Physica Svecana1Physica Svecana: Pieter van Musschenbroekin teoksen Elementa physicae (1734, uusi painos 1741) ruotsinkielinen käännös, joka ilmestyi Samuel Klingenstiernan kommentein varustettuna nimellä Inledning til naturkunnigheten, den academiska ungdomen til tienst, sammanskrefwen af hr. Peter van Musschenbroek ... Och nu på swenska öfwersatt, samt med autorens egna tilsatser förökt. Jemte bifogade anmärkningar, af herr S. Klingenstierna..., (1747). pykälässä 803, että mitä painavampia ja kovempia kappaleet (mm. rauta, kupari, kivet) ovat, sitä hitaammin ne kuumenevat, mutta ne myös säilyttävät kuumuutensa varsin kauan, ja samassa pykälässä, että mitä kevyempiä kappaleet ovat, sitä nopeammin kuumuus niistä häviää. Suuri Klingenstiernamme esittää verrattomissa huomautuksissaan2verrattomissa huomautuksissaan: Klingenstierna liitti käännökseen omia kommenttejaan Musschenbroekin näkemyksistä. Kommentti §:ään 803 on Inledning til naturkunnigheten -teoksen sivulla 605. tätä pykälää vastaan vain nämä muutamat sanat: Muistelen lukeneeni tri Martinen lämpömittareita koskevasta kirjasta3tri Martinen lämpömittareita koskevasta kirjasta: Skotlantilaisen lääkärin George Martinen kirja Essays medical and philosophical (1740), johon sisältyivät mm. tutkielmat ”Essays and Observations on the Construction and Graduation of Thermometers” ja ”An Essay towards a Natural and Experimental History of the Various Degrees of Heat in Bodies”., että elohopea lämpenee ja menettää lämpönsä melko nopeasti, vaikka se on tihein olemassa oleva neste.4elohopea lämpenee ... oleva neste: Viittaus Martinen teokseen Essays medical and philosophical (1740), s. 258: ”Quicksilver, the most dense ordinary fluid in the world, ...it heats and cools sooner than Water, Oil, or even rectified Spirit of Wine itself.”
Koska fysiikassa kuitenkin on hyvin tärkeätä tietää, jäähtyvätkö ja lämpiävätkö tiheät vai harvat kappaleet nopeammin ja myös levittävätkö ne kylmyyttä ja lämpöä nopeammin, koska ne fyysikot, joita olen henkilökohtaisesti tavannutkin, näyttävät olevan enimmäkseen samaa mieltä kuin herra Musschenbroek ja koska totuuden selvittäminen tästä asiasta kuitenkin avaa tasaisen ja yksinkertaisen tien lukemattoman monien tähän liittyvien luonnonilmiöiden selittämiseen, se tuntuu ansaitsevan tarkempaa tutkimista. Pyrin tällä kertaa ainoastaan saamaan lukijan vakuuttuneeksi itse väitelauseen todenmukaisuudesta, joskus toiste (jos Jumala suo) siitä, miten laajasti tämä totuus vaikuttaa luonnossa kaikkialla.
Ryhtymättä mihinkään keskusteluun siitä, ovatko lämpö ja kylmyys ainetta vai eivät, onko niillä painoa, kitkaa jne., tarkoitan niillä vain sitä kappaleissa tapahtuvaa muutosta, jota nykyisin yleisesti mittaamme lämpömittareilla, eli sitä luonnon voimaa, joka[2] lämpömittarissa laajentaa ja supistaa elohopeaa, jolloin sitä sanotaan ensiksi mainitussa tapauksessa lämpenemiseksi, mutta jälkimmäisessä tapauksessa kylmenemiseksi, vaikkakin nämä ilmiöt tapahtuvat ainoastaan elohopean tilan suhteellisina muutoksina ja ovat itsessään saman voiman eriasteisia ilmauksia.
Yritän perustella asiaa osaksi hra Musschenbroekin itsensä esittämillä huomioilla, osaksi myös omilla havainnoillani ja yleisellä kokemuksella.
Hän sanoo pykälässä 799: ”Jos kahdesta aivan samanlaisesta kappaleesta, jotka ovat samaa ainetta ja yhtä kuumia, toinen asetetaan kovan ja tiheämmän, toinen pehmeän ja rakenteeltaan harvemman kappaleen päälle, menettää kovan ja tiheämmän kappaleen päälle asetettu enemmän ja nopeammin lämpöä kuin toinen, joka on sijoitettu pehmeämmän päälle”, ja pykälässä 791: ”Kun kuuma kappale asetetaan vähemmän kuuman kappaleen päälle, se antaa toiselle osan lämmöstään, mutta menettää itse saman verran kuin toiselle antaa ja jatkaa lämmön luovuttamista, kunnes molemmat ovat yhtä lämpimiä.” Kun nyt siis kaksi samanmuotoista ja samasta aineesta tehtyä kappaletta asetetaan yhtä kuumina toinen tiheämmän ja toinen harvemman kappaleen päälle ja ne menettävät erilaisen määrän lämpöä, nimittäin tiheämmän kappaleen päällä oleva enemmän ja harvemman kappaleen päällä oleva vähemmän, ottavat ympäröivät kappaleet, joihin ne ovat kosketuksessa, myös vastaan erilaisen määrän lämpöä. Nämä hehkuvan kuumiksi kuumennetut kappaleethan ovat kosketuksissa vain ilman sekä allaan olevan kappaleen kanssa, joten väistämättä toinen noista kuumennetuista kappaleista on luovuttanut ilmaan tai allaan olevaan kappaleeseen enemmän kuin toinen. Kirjoittaja on epäilemättä[3] suorittanut kokeensa samassa tai ainakin kutakuinkin samanlaisessa ilmassa, joten saajana ei ole voinut olla ilma, koska oletettavissa ei ole mitään syytä, jonka takia samanlainen ilma olisi imenyt itseensä aivan erilaisen määrän lämpöä samanlaisista ja yhtä lämpimistä kappaleista. Jäljelle jääkin vain se päätelmä, että nopeammin jäähtynyttä kappaletta kannatellut sen alla ollut esine on ottanut vastaan enemmän lämpöä kuin se, joka on kannatellut myöhemmin jäähtynyttä, ja koska kirjoittaja sanoo ensiksi mainitun kappaleen olleen tiheämpi, sen on täytynyt ottaa vastaan enemmän lämpöä kuin harvempi kappale samassa ajassa. Mikä oli todistettava.
Herra Musschenbroek kirjoittaa pykälässä 800 näin: ”Sama (nimittäin edellisessä pykälässä mainittu) ilmiö tapahtuu myös juoksevissa aineissa. Sijoitettakoon yhtä lämmintä ilmaa, vettä ja elohopeaa kolmeen yhtä suureen astiaan. Sijoitetaan sitten niihin kolme yhtä suurta ja yhtä lämmintä raudankappaletta, jolloin lämpönsä säilyttää kauimmin se, joka sijoitettiin ilmaan, sitä nopeammin jäähtyy veteen sijoitettu ja nopeimmin elohopeaan sijoitettu kappale.” Tämä havainto taas on väitelauseelleni selvin toivottavissa oleva todistus. Jos nimittäin elohopeaan sijoitettu raudankappale menetti nopeimmin lämpönsä eikä kerrassaan mitään muuta lämmön vastaanottajaa ollut tapahtumassa mukana, täytyy saman aineen ottaa muita juoksevia aineita5juoksevia aineita: Alkutekstissä lat. fluidum, yleisnimitys väliaineelle, jossa rakenneosaset voivat liikkua vapaasti toistensa suhteen. Fluideja ovat pääasiassa nesteet, kaasut ja plasmat. nopeammin vastaan siihen sijoitetun kappaleen lämpö. Seuraavaksi jäähtyi veteen sijoitettu rauta, joten vesi otti lämpöä vastaan hitaammin kuin elohopea. Viimeisenä jäähtyi ilman ympäröimä rauta, joten ilma siis otti hitaimmin vastaan raudassa olevan kuumuuden. Ja koska noiden juoksevien aineiden tiheys noudattaa samaa järjestystä kuin niiden lämmön vastaanottamisen nopeuskin, näyttää[4] toivottu todistus täten toteutuneen.
En kuitenkaan voi mitenkään olla kirjoittajan kanssa samaa mieltä tämän ilmiön syystä. Samassa pykälässä sanotaan näin: ”Sillä kun kuumuus siirtyy kappaleesta toiseen, se pakostakin saattaa tämän osat liikkeeseen; koska niitä on koossa runsaammin ja tiiviimmin tiheämmässä ja kovemmassa kappaleessa, niiden liikahtelu on vaivalloisempaa ja kuluttaa enemmän kuumuuden voimia, mistä syystä kuumennettu kappale näyttää menettäneen kuumuutensa nopeammin ja vastaanottava kappale saaneen sitä itseensä vähemmän.”
Hra Musschenbroek nimittäin pitää pykälässä 788 selvänä, että lämpö eli tuli on ainetta, ja minä taas voinen pitää selvänä sitä, ettei luonnossa mikään aine tuhoudu, vaikka se monenlaisin tavoin muuttuu, tiivistyy tai laajenee. Annetaanpa nyt elohopeaan upotetun raudan sisältämä kuumuuden määräksi 40 ja elohopean kylmyyden arvoksi 0 sillä hetkellä, kun rauta siihen sijoitettiin ja antakaamme elohopean kokonaan peittää rauta. Jos nyt elohopea on ottanut kirjoittajan väitteen mukaisesti vastaan raudan lämmöstä 10 yksikköä, hän väittää siis lämmön loppuosan kadonneen, jolloin siis 40:stä yksiköstä olisi jäljellä 20 eikä kadonnutta erää voida löytää sen paremmin raudasta kuin elohopeastakaan, vaikka rautaa ympäröivän elohopean tiheyden takia mikään muu aine ole voinut saada siitä osaakaan, ja siis 20 yksikköä tulesta olisi tuhoutunut. Tämä on järjenvastaista ja vastoin hänen omiakin sanojaan pykälässä 791: ”Se antaa toiselle osan lämmöstään, mutta menettää itse saman verran kuin toiselle antaa”, koska tässä tapauksessahan rauta ei siirtänyt eteenpäin enempää kuin 10 yksikköä, mutta menetti 30.
Herra kanslianeuvos Klingenstierna uskoo huomautuksissaan sivulla 6056huomautuksissaan sivulla 605: Klingenstiernan kommentti tässä käsiteltyihin kysymyksiin on s. 604–605, §:n 793 kommentin yhteydessä., että kirjoittajan nuo havainnot voidaan parhaiten selittää olettamalla, että kappaleet ottavat vastaan painoaan ja tiheyttään vastaavan määrän kuumuutta, ennen kuin ne tuntuvat yhtä lämpimiltä.[5] Mutta koska samaisissa pykälissä ei varsinaisesti käsitellä sitä lämmön määrää, jonka kumpikin kappale ottaa vastaan, vaan tämän tapahtumiseen kuluvaa aikaa, tuo lause ei tunnu myöskään mitenkään riittävästi valaisevan tätä ilmiötä.
Tutkiakseni tämän takia asiaa tarkemmin otin yhtä pitkät eli 1 kyynärän pituiset ja yhtä paksut eli poikkileikkaukseltaan neliömäiset 1 tuuman paksuiset puu- ja rautakappaleen ja annoin niiden talvella lojua huoneessani, kunnes ne olivat kauttaaltaan yhtä lämpimiä. Otin toiseen käteeni toisen näistä esineistä ja toiseen toisen ja lähdin ulos pakkaseen, mutta vaikka ne kumpikin aluksi tuntuivat käteen sangen lämpimiltä, rauta alkoi ensimmäisenä jäähtyä, vaikka se lepäsi liikkumattomana, ja lopulta rautakappaleen kylmyys kädessäni kävi sietämättömäksi. Puu ei tällaista vaikutusta aiheuttanut. En tämän perusteella tee mitään päätelmiä siitä, että pakkasilmassa oleva rauta tuntui käteen kylmemmältä kuin yhtä kylmä puu, mutta siihen, että kämmeneni suojassa oleva raudan osa muuttui sietämättömän paljon kylmemmäksi kuin puu, en näe muuta syytä kuin sen, että käden ulkopuolella oleva rauta otti ilmasta kylmyyttä nopeammin kuin puu, siirsi sitä nopeammin kädessä olevaan rautaan ja tämä taas nopeammin käteen. Saman väitelauseen mukaisesti kädessäni ollut rauta veti nopeammin luontaista lämpöä kädestäni ja välitti sen ilmaan nopeammin kuin puu, joka on harvempaa ainetta.
Kun molemmat kappaleet olivat lojuneet pakkasessa, kunnes ne olivat täysin jäähtyneet, porasin kumpaakin varten reiän lautaan ja työnsin niitä sen läpi kämmenenleveyden verran ja sijoitin ne makaamaan lieden reunuskiveykselle pesässä loimottavan tulen eteen, niin että tuli saattoi paahtaa pitempää päätä, mutta lyhempi pää oli laudan suojassa. Laudan läpi työnnetty raudan pää alkoi neljännestunnin kuluttua lämmetä ja muuttui vähitellen aivan polttavan kuumaksi, mutta puun samassa päässä oli havaittavissa tuskin lainkaan lämpöä, niin ettei se läheskään vastannut samaa lämpömittarin lukemaa.
Otin myös hieman runsaan korttelin vetoisen upokkaan ja täytin sen murskatuilla munankuorilla, työnsin[6] sitä pajassa vähitellen kohti ahjon tulta ja sen lopulta lämmettyä peitin sen kokonaan vahvaan hiillokseen ja lietsoin palkeilla tulta parhaani mukaan puolen tunnin ajan, jotta munankuoret palaisivat kalkiksi, mutta sain asiaa tarkastaessani todeta, että sisimmät munankuoret olivat vielä aivan koskemattomia. Eiköhän painavampi ja tiheämpi kappale, vaikkapa tilavuudeltaan ja muodoltaan samanlainen rautakimpale, olisi tuossa ajassa kuumentunut läpikotaisin?
Luonto itse antaa käsiimme satoja todisteita tässä asiasta. Jokainen talonpoika toki tietää, että jos hän sitoisi toisen kätensä peitoksi käden mukaiseksi muotoillun rautalevyn ja peittäisi toisen samankokoisella ja yhtä ohuella villatilkulla ja lämmittäisi ne molemmat tulen ääressä hyvin, raudan peittämä käsi kärsii pakkasessa paljon pahemmin kuin täysin paljas käsi, vaikka sen kirjoittajan väitelauseen mukaan pitäisi tiheänä kappaleena sopia pitkäaikaiseksi suojaksi kylmyyttä vastaan ja ainakin auttaa asiassa paremmin kuin toista kättä peittävä ohut villatilkku.
Tiili voidaan kuumentaa toisesta päästään melkein tulipunaiseksi, silti sitä voidaan toisesta päästä pitäen kantaa kädessä, mutta tyhminkin tietää, ettei näin voi menetellä samankokoisen ja samanmuotoisen rautakappaleen kanssa.
Viidestä kuuteen korttelin paksuisen untuvasuojauksen keskellä voidaan munia ja omenoita jne. säilyttää lämmittämättömässä aitassa läpi talven pakkasen niitä vahingoittamatta, kunhan ne hyvissä ajoin syksyllä suojataan tarkoin, mutta jos joku luottaa samalla lailla yhtä paksuun kivimuuriin, hän katuu sitä kyllä varmasti jo ennen kevättä.
Jos olen näillä todisteillani joko saanut lukijan vakuuttumaan väitelauseeni paikkansapitävyydestä tai antamaan jollekulle aiheen asian tarkempaan tutkimiseen, olen kummassakin tapauksessa saavuttanut tavoitteeni. Heti kun totean sen aiheelliseksi,[7] olen yhtä valmis peruuttamaan väitteeni kuin muussa tapauksessa nojautumaan siihen, vaikka olen toki vuosien ajan monenlaisissa tilanteissa nähnyt sen vastaavan luonnon toimintaa.
Alavetelissä 3. elokuuta 1764
Physica Svecana: Pieter van Musschenbroekin teoksen Elementa physicae (1734, uusi painos 1741) ruotsinkielinen käännös, joka ilmestyi Samuel Klingenstiernan kommentein varustettuna nimellä Inledning til naturkunnigheten, den academiska ungdomen til tienst, sammanskrefwen af hr. Peter van Musschenbroek ... Och nu på swenska öfwersatt, samt med autorens egna tilsatser förökt. Jemte bifogade anmärkningar, af herr S. Klingenstierna..., (1747).
verrattomissa huomautuksissaan: Klingenstierna liitti käännökseen omia kommenttejaan Musschenbroekin näkemyksistä. Kommentti §:ään 803 on Inledning til naturkunnigheten -teoksen sivulla 605.
tri Martinen lämpömittareita koskevasta kirjasta: Skotlantilaisen lääkärin George Martinen kirja Essays medical and philosophical (1740), johon sisältyivät mm. tutkielmat ”Essays and Observations on the Construction and Graduation of Thermometers” ja ”An Essay towards a Natural and Experimental History of the Various Degrees of Heat in Bodies”.
elohopea lämpenee ... oleva neste: Viittaus Martinen teokseen Essays medical and philosophical (1740), s. 258: ”Quicksilver, the most dense ordinary fluid in the world, ...it heats and cools sooner than Water, Oil, or even rectified Spirit of Wine itself.”
juoksevia aineita: Alkutekstissä lat. fluidum, yleisnimitys väliaineelle, jossa rakenneosaset voivat liikkua vapaasti toistensa suhteen. Fluideja ovat pääasiassa nesteet, kaasut ja plasmat.
huomautuksissaan sivulla 605: Klingenstiernan kommentti tässä käsiteltyihin kysymyksiin on s. 604–605, §:n 793 kommentin yhteydessä.
Ju tätare och tyngre en krop är, ju snarare antager den en wiss grad af wärma och köld, som intet är emot dess natur, och ju fortare meddelar den äfwen samma egenskap til närliggande ting.
Herr Musschenbroek7Pieter van Musschenbroek säger i sin Physica Svecana8Physica Svecana: Det verk som avses här är den svenska översättningen av Elementa physicæ (1734, ny uppl. 1741), som utgavs med kommentarer av Samuel Klingenstierna under titeln Inledning til naturkunnigheten, den academiska ungdomen til tienst, sammanskrefwen af hr. Peter van Musschenbroek ... Och nu på swenska öfwersatt, samt med autorens egna tilsatser förökt. Jemte bifogade anmärkningar, af herr S. Klingenstierna ..., (1747). §: 803: At ju tyngre och hårdare kropparne äro ju långsammare blifwa de heta, såsom jern, koppar, Stenar; men dessa behålla och elden ganska länge, och i samma §: ju lättare kropparne äro ju snarare förlora de elden. Emot denna § anförer wår Stora Klingenstierna9Samuel Klingenstierna allenast följande korta ord i sina makalösa anmärckningar10Avser de anmärkningar Klingenstierna bifogade till den svenska översättningen av den ovannämnda boken av van Musschenbroek. Anmärkningen till § 803 finns på s. 605 i Inledning til naturkunnigheten.: Jag påminner mig hafwa läsit i Dr Martyns bok om Thermometrar11Dr Martyns bok om Thermometrar: Avser den skotska läkaren George Martine och hans bok Essays medical and philosophical (1740), som innehöll bl.a. uppsatserna ”Essays and Observations on the Construction and Graduation of Thermometers” och ”An Essay towards a Natural and Experimental History of the Various Degrees of Heat in Bodies”.at qwicksilfwer tager til sig och mister wärman ganska hastigt, fast det är den tätaste liqveur12vätska som fins.13at qwicksilfwer ... som fins: Hänvisar till Martines Essays medical and philosophical, s. 258: ”Quicksilver, the most dense ordinary fluid in the world, ... it heats and cools sooner than Water, Oil, or even rectified Spirit of Wine itself.”
Men som saken är af mycken wicht uti Physiqven, om täta eller glesa kroppar snarare emottaga och meddela köld och wärma, de Physici jag äfwen träffat se göra mäst ett med14se göra mäst ett med: förefaller ha samma åsikt som H:r Musschenbroek, och sanningen likwäl derutinnan öpnar en jämn och okånstlad wäg, at uplösa otaliga Phænomena uti naturen, som höra hijt, tyks den förtiena nogare efterforskande. Denna gång skal jag allenast söka öfwertyga läsaren om sielfwa satsens sanning, en annan gång /:Om Gud wil:/ huru widlöftigt hon influerar i hela naturen.
Utan at inlåta mig i någon discurs om wärma ock köld är antingen någon krop eller ei, har någon tyngd friction etc. förstår jag därmed den kropparnas förändring, som wij nu almänt jemföre emot Thermometrar, eller den Naturens förmåga som[2] i Thermometern widgar och ihop drager qwicksölfret, af hwilcka när det förra sker kallas det warmare, men då det sednare händer kallare, hwilcket likwäl sker allenast comparative emot det andra och är i sig sielf en och samma förmågas särskilta grader.
Saken wil jag söka grunda dels på de rön H:r Mussenbroek sielf anförer, dels ock på egna rön och almän förfarenhet.
Han säger § 799: ”Om twenne aldeles lijka kroppar, som äro af samma materia äro lijka heta och den ena lägges på en hård och tätare, den andra på en wek och glesare krop, så förlorar den fortare och mera eld, som är lagd på den hårde och tätare kroppen, än den andra, som är lagd på den wekare.” och § 791: ”När en het krop lägges på en annan mindre het gör han honom af sin warma delachtig, men så mycket som han meddelar, så mycket mister han sielf, och meddelar honom så länge til dess de bägge blifwa lijka warma.” När nu twenne kroppar af lika skapnad och af samma slag blifwa lijka heta lagda, den ena på tätare, den andra på glesare krop och förlora olijka, nemligen den mera wärma som ligger på den tätare, och den mindre som ligger på en glesare, så måste äfwen de omliggande kroppar wid hwilcka de röra emottaga olijka wärma. Nu röra dessa glödgade kroppar i denna händelsen intet annat än luften, och den supponerade krop de ligga uppå, derföre är nödwändigt, at den ena af dessa glödgade kroppar skal meddelt, antingen luften eller den underliggande krop mera wärma än den andra. Luften har det ei kunnat wara, emedan Auctoren u[3]tan twifwel anstält detta rön uti en ock samma eller åtminståne uti en i det närmaste lijkadan luft, då aldeles ingen orsak kan supponeras hwarföre en lijkadan luft, utur lijkadanna och lijka warma kroppar insupit en altför olika wärma; Ty återstår intet annat, än at sluta det den underliggande kroppen emottagit mera wärma, som burit up den förr swalnade åfwanliggande krop, än den som burit den sednare swalnade, och emedan Auctor säger at det warit den tätare, så måste den emottagit mera wärma än den glesare på en ock samma tid, Hwilcket skulle bewisas.
§: 800 lyda Herr Musschenbroeks ord så: ”Det samma /:neml: som föregående § blef anmärkt:/ sker också med flytande materier; Ty lät luft watn och qwicksilfwer wara i lika warma och stälte i tre lijka stora kärel15kärl, behållare. Läg deruti trenne lijka stora och warma jern stycken, så behåller det sin wärma längst som lades i luften, det mister snarare sin eld som kom i watnet, och det kalnar snarast, som lades i qwiksilfret.” Detta rön är åter det tydeligaste bewis til min sats, som någonsin kan åstundas; Ty miste det jern stycket, som lades i qwicksilfret snarast sin wärma och slät intet annat war förhanden, som emot tog wärman, så måste det samma fortare tagit til sig den uti lagda kroppens hetta, än de andra fluida16lat., sing. fluidum, allmänbegrepp för ämnen vars beståndsdelar är förskjutbara och lättrörliga i förhållande till varandra; används i synnerhet om vätskor, gaser och plasmor. där näst swalnade det jernet som låg i watnet, hwarföre watnet tog långsammare wärman til sig än qwicksölfret; Sist swalnade det järnet som låg i luften, i ansende hwartil luften aldra långsammast drog åt sig den uti jernet warande elden. Och emedan samma fluida äro just i den ordning täta, som de hastigare emottagit wärman tyks[4] dermed åter wara bewijst det som åstundades.
Men hwad Auctors gifna raison17skäl, förklaring dertil angår kan jag intet på något sätt finna mig deruti. Orden lyda så i samma §: ”Ty när elden går utur en krop uti en annan, måste han sätta dess delar i rörelse; hwilcka som de äro flera och starckare sammanhängande uti en tätare och hårdare krop, så röras de med större beswär, och öda flera krafter hos elden, derföre synes en upeldad krop snarare förlorat sin eld, och den emottagande mindre eld bekommit.”
Ty emedan H:r Musschenbr: tager det för afgiordt at warman eller elden är en krop § 788: och jag lärer få taga det för lijka afgiordt, at ingen krop annihileras uti naturen, fast den på åtskilligt sätt förändras tilpackas eller utwidgas. Lät nu al den eldqvantitet som det i qwicksilfwer lagda jernet äger afmätas med 40: lät Qwiksilfrets köld deremot wara = 0, när jernet lades deruti, lät ock jernet fulkomligen öfwerhöljas af Mercurius18lat. kvicksilver. Om nu mercurius efter Auctors påstående emot tagit af jernets wärma et antal = 10, så påstår han det öfriga af wärman wara förloradt och således af 40 ei mera än 20 igen, och det förlorade fås hwarcken igen uti jernet eller qwicksölfret, ehuru för omliggande mercurii täthet intet annat ting kunnat blifwa delachtig deraf, och således 20 delar af elden annihilerade, hwilcket är orimmeligit och stridande emot dess egna ord § 791: ”Så mycket elden meddelar så mycket mister han sielf”, emedan i denna händelsen jernet ei meddelt mer än 10, men mistat 30.
Herr Canc: Rådet Klingenstierna i sina anmärkningar pag: 60519anmärkningar pag: 605: Klingenstiernas kommentar till den sak som behandlas här finns på s. 604–605 i anslutning till kommentaren till § 793. tror at dessa Auctors rön bäst kunna därigenom förklaras, när man antager at kropparna emottaga en myckenhet af hetta, som är swarande emot deras tyngd och täthet innan de kännas lijka warma.[5] Men som samma §§: intet egenteligen handla om den myckenhet af wärma som hwardera kroppen emot tager, utan om tiden innom hwilcken det sker, tyks den satsen heller ingalunda nog uplysa detta Phænomenon.
At derföre nogare undersöka detta, tog jag et stycke trä och jern, lika långa neml:n 1 al:r och tiocka 1 tum i fyrckant, och lät dem om winteren ligga uti min kammare, tils de alt igenom blefwo lijka warma. Jag tog dem en i hwardera handen och gick ut i kölden, men ehuru de i början woro wäl warma emot handen, begynte jernstycket först at kyla, fast det låg orördt och kölden i jernstycket blef för handen på slutet olidelig: Men i trädet ingalunda så. Jag sluter intet något deraf, at jernet, som war i kölden kändess kallare emot handen, än lijka kalt trä, men at den del af jernet som war inuti min hand, skulle blifwa så odrägeligen kallare än trädet, dertil ser jag ingen annan orsak än at jernet utom handen emottog fortare kölden utur luften än trädet, meddelte den fortare til jernet innom handen, och det åter fortare til handen. Det i handen hålna jernet drog efter samma satts fortare naturliga wärman utur min hand, och meddelte det samma til luften fortare än trädet, som en glesare krop.
Sedan de legat ute uti kölden tils de fulkomligen swalnat, bårade20borrade jag hål för dem hwardera uti ett bräde och trädde dem der in twär hands långt, och stälde dem at ligga på en spishälla för eldbrasan så at elden fick tilfälle at badda på den längre ändan, men den kortare skyldes af brädet. Efter ¼ dels timme började ändan af jernet som gick igenom brädet blifwa warm och småningom aldeles brännande, men däremot märktes på samma ända af trädet föga wärma, så at den på långt när ei swarade emot lika grad uppå Thermometern.
Jag tog äfwen en degel af något mer än qvarters rum och fylde den med sönderkrossade äggskal, makade[6] den småningom til elden, uti en smidia, änteligen sedan hon war blefwen warm, öfwerhölgde jag den aldeles med en starck glöd och med wädret21här: blåsbälgen dref elden det bästa jag kunde ½ timmas tid, i mening at äggskalen derigenom skulle brinna till Kalck, men blef wed efterseende warse, at det innersta war ännu aldeles orördt. Säg mån en tyngre och tätare krop til exempel jern af samma volum och skapnad22beskaffenhet intet på denna tiden aldeles blifwit upeldad?
Naturen sielf räcker oss hundrade tals bewis härpå uti händerna. Hwar bonde wet, at om han bunde23skulle binda en efter handen passad jernplåt uppå sin ena hand och på den andra en lika stor och tun ylle lapp, och för elden gorde dem bägge wäl warma, wet han wäl, at den blifwer af Kölden långt swårare ansatt, som bär järn plåten, än om handen aldeles warit bar, då den likwäl efter auctorens satts såsom en tät krop kunnat tiena til et långwarigt præservativ24skydd emot kölden, och i det aldraminsta til ett långwarigare än den tunna yllelappen, som war på andra handen.
En tegelsten kan eldas nästan ellröd25glödhet, rödglödgande i ena ändan, men bäras med bara handen utur den andra, men at det ei går an med ett jernstycke af samma storlek och skapnad det weta de enfaldigaste.
Mitt inuti en dunbed26dunbädd som wore 5 el:r 6 qvarter igenom kan man hela winteren i en öppen boda förwara ägg och äplen etc. utan at de skadas af köld, när de i god tid om hösten blifwa wäl inlagda, men har någon samma förtroende til en sten mur af lijka tiocklek, ångrar han det säkert innan wåren.
Har jag med dessa mina bewijs antingen kunnat öfwertyga läsaren om min satts, eller förmå någon til nogare undersökning i saken så är i båda fallen mitt ändamål wunnit. Så snart jag ser skäl är jag rätt[7] så willig at återkalla den, ehuru jag i flera års tid wed allehanda tillfällen sedt den träffa in med27träffa in med: stämma överens med naturen, som jag annars är at bygga på densamma.
Nedervetil d:n 3 Augusti 1764:
Physica Svecana: Det verk som avses här är den svenska översättningen av Elementa physicæ (1734, ny uppl. 1741), som utgavs med kommentarer av Samuel Klingenstierna under titeln Inledning til naturkunnigheten, den academiska ungdomen til tienst, sammanskrefwen af hr. Peter van Musschenbroek ... Och nu på swenska öfwersatt, samt med autorens egna tilsatser förökt. Jemte bifogade anmärkningar, af herr S. Klingenstierna ..., (1747).
Avser de anmärkningar Klingenstierna bifogade till den svenska översättningen av den ovannämnda boken av van Musschenbroek. Anmärkningen till § 803 finns på s. 605 i Inledning til naturkunnigheten.
Dr Martyns bok om Thermometrar: Avser den skotska läkaren George Martine och hans bok Essays medical and philosophical (1740), som innehöll bl.a. uppsatserna ”Essays and Observations on the Construction and Graduation of Thermometers” och ”An Essay towards a Natural and Experimental History of the Various Degrees of Heat in Bodies”.
at qwicksilfwer ... som fins: Hänvisar till Martines Essays medical and philosophical, s. 258: ”Quicksilver, the most dense ordinary fluid in the world, ... it heats and cools sooner than Water, Oil, or even rectified Spirit of Wine itself.”
se göra mäst ett med: förefaller ha samma åsikt som
kärl, behållare
lat., sing. fluidum, allmänbegrepp för ämnen vars beståndsdelar är förskjutbara och lättrörliga i förhållande till varandra; används i synnerhet om vätskor, gaser och plasmor
skäl, förklaring
lat. kvicksilver
anmärkningar pag: 605: Klingenstiernas kommentar till den sak som behandlas här finns på s. 604–605 i anslutning till kommentaren till § 793.
här: blåsbälgen
glödhet, rödglödgande
träffa in med: stämma överens med
Herra Musschenbroek sanoo teoksensa Physica Svecana28Physica Svecana: Pieter van Musschenbroekin teoksen Elementa physicae (1734, uusi painos 1741) ruotsinkielinen käännös, joka ilmestyi Samuel Klingenstiernan kommentein varustettuna nimellä Inledning til naturkunnigheten, den academiska ungdomen til tienst, sammanskrefwen af hr. Peter van Musschenbroek ... Och nu på swenska öfwersatt, samt med autorens egna tilsatser förökt. Jemte bifogade anmärkningar, af herr S. Klingenstierna..., (1747). pykälässä 803, että mitä painavampia ja kovempia kappaleet (mm. rauta, kupari, kivet) ovat, sitä hitaammin ne kuumenevat, mutta ne myös säilyttävät kuumuutensa varsin kauan, ja samassa pykälässä, että mitä kevyempiä kappaleet ovat, sitä nopeammin kuumuus niistä häviää. Suuri Klingenstiernamme esittää verrattomissa huomautuksissaan29verrattomissa huomautuksissaan: Klingenstierna liitti käännökseen omia kommenttejaan Musschenbroekin näkemyksistä. Kommentti §:ään 803 on Inledning til naturkunnigheten -teoksen sivulla 605. tätä pykälää vastaan vain nämä muutamat sanat: Muistelen lukeneeni tri Martinen lämpömittareita koskevasta kirjasta30tri Martinen lämpömittareita koskevasta kirjasta: Skotlantilaisen lääkärin George Martinen kirja Essays medical and philosophical (1740), johon sisältyivät mm. tutkielmat ”Essays and Observations on the Construction and Graduation of Thermometers” ja ”An Essay towards a Natural and Experimental History of the Various Degrees of Heat in Bodies”., että elohopea lämpenee ja menettää lämpönsä melko nopeasti, vaikka se on tihein olemassa oleva neste.31elohopea lämpenee ... oleva neste: Viittaus Martinen teokseen Essays medical and philosophical (1740), s. 258: ”Quicksilver, the most dense ordinary fluid in the world, ...it heats and cools sooner than Water, Oil, or even rectified Spirit of Wine itself.”
Herra Musschenbroek kirjoittaa pykälässä 800 näin: ”Sama (nimittäin edellisessä pykälässä mainittu) ilmiö tapahtuu myös juoksevissa aineissa. Sijoitettakoon yhtä lämmintä ilmaa, vettä ja elohopeaa kolmeen yhtä suureen astiaan. Sijoitetaan sitten niihin kolme yhtä suurta ja yhtä lämmintä raudankappaletta, jolloin lämpönsä säilyttää kauimmin se, joka sijoitettiin ilmaan, sitä nopeammin jäähtyy veteen sijoitettu ja nopeimmin elohopeaan sijoitettu kappale.” Tämä havainto taas on väitelauseelleni selvin toivottavissa oleva todistus. Jos nimittäin elohopeaan sijoitettu raudankappale menetti nopeimmin lämpönsä eikä kerrassaan mitään muuta lämmön vastaanottajaa ollut tapahtumassa mukana, täytyy saman aineen ottaa muita juoksevia aineita32juoksevia aineita: Alkutekstissä lat. fluidum, yleisnimitys väliaineelle, jossa rakenneosaset voivat liikkua vapaasti toistensa suhteen. Fluideja ovat pääasiassa nesteet, kaasut ja plasmat. nopeammin vastaan siihen sijoitetun kappaleen lämpö. Seuraavaksi jäähtyi veteen sijoitettu rauta, joten vesi otti lämpöä vastaan hitaammin kuin elohopea. Viimeisenä jäähtyi ilman ympäröimä rauta, joten ilma siis otti hitaimmin vastaan raudassa olevan kuumuuden. Ja koska noiden juoksevien aineiden tiheys noudattaa samaa järjestystä kuin niiden lämmön vastaanottamisen nopeuskin, näyttää[4] toivottu todistus täten toteutuneen.
Herra kanslianeuvos Klingenstierna uskoo huomautuksissaan sivulla 60533huomautuksissaan sivulla 605: Klingenstiernan kommentti tässä käsiteltyihin kysymyksiin on s. 604–605, §:n 793 kommentin yhteydessä., että kirjoittajan nuo havainnot voidaan parhaiten selittää olettamalla, että kappaleet ottavat vastaan painoaan ja tiheyttään vastaavan määrän kuumuutta, ennen kuin ne tuntuvat yhtä lämpimiltä.[5] Mutta koska samaisissa pykälissä ei varsinaisesti käsitellä sitä lämmön määrää, jonka kumpikin kappale ottaa vastaan, vaan tämän tapahtumiseen kuluvaa aikaa, tuo lause ei tunnu myöskään mitenkään riittävästi valaisevan tätä ilmiötä.
Herr Musschenbroek34Pieter van Musschenbroek säger i sin Physica Svecana35Physica Svecana: Det verk som avses här är den svenska översättningen av Elementa physicæ (1734, ny uppl. 1741), som utgavs med kommentarer av Samuel Klingenstierna under titeln Inledning til naturkunnigheten, den academiska ungdomen til tienst, sammanskrefwen af hr. Peter van Musschenbroek ... Och nu på swenska öfwersatt, samt med autorens egna tilsatser förökt. Jemte bifogade anmärkningar, af herr S. Klingenstierna ..., (1747). §: 803: At ju tyngre och hårdare kropparne äro ju långsammare blifwa de heta, såsom jern, koppar, Stenar; men dessa behålla och elden ganska länge, och i samma §: ju lättare kropparne äro ju snarare förlora de elden. Emot denna § anförer wår Stora Klingenstierna36Samuel Klingenstierna allenast följande korta ord i sina makalösa anmärckningar37Avser de anmärkningar Klingenstierna bifogade till den svenska översättningen av den ovannämnda boken av van Musschenbroek. Anmärkningen till § 803 finns på s. 605 i Inledning til naturkunnigheten.: Jag påminner mig hafwa läsit i Dr Martyns bok om Thermometrar38Dr Martyns bok om Thermometrar: Avser den skotska läkaren George Martine och hans bok Essays medical and philosophical (1740), som innehöll bl.a. uppsatserna ”Essays and Observations on the Construction and Graduation of Thermometers” och ”An Essay towards a Natural and Experimental History of the Various Degrees of Heat in Bodies”.at qwicksilfwer tager til sig och mister wärman ganska hastigt, fast det är den tätaste liqveur39vätska som fins.40at qwicksilfwer ... som fins: Hänvisar till Martines Essays medical and philosophical, s. 258: ”Quicksilver, the most dense ordinary fluid in the world, ... it heats and cools sooner than Water, Oil, or even rectified Spirit of Wine itself.”
Men som saken är af mycken wicht uti Physiqven, om täta eller glesa kroppar snarare emottaga och meddela köld och wärma, de Physici jag äfwen träffat se göra mäst ett med41se göra mäst ett med: förefaller ha samma åsikt som H:r Musschenbroek, och sanningen likwäl derutinnan öpnar en jämn och okånstlad wäg, at uplösa otaliga Phænomena uti naturen, som höra hijt, tyks den förtiena nogare efterforskande. Denna gång skal jag allenast söka öfwertyga läsaren om sielfwa satsens sanning, en annan gång /:Om Gud wil:/ huru widlöftigt hon influerar i hela naturen.
§: 800 lyda Herr Musschenbroeks ord så: ”Det samma /:neml: som föregående § blef anmärkt:/ sker också med flytande materier; Ty lät luft watn och qwicksilfwer wara i lika warma och stälte i tre lijka stora kärel42kärl, behållare. Läg deruti trenne lijka stora och warma jern stycken, så behåller det sin wärma längst som lades i luften, det mister snarare sin eld som kom i watnet, och det kalnar snarast, som lades i qwiksilfret.” Detta rön är åter det tydeligaste bewis til min sats, som någonsin kan åstundas; Ty miste det jern stycket, som lades i qwicksilfret snarast sin wärma och slät intet annat war förhanden, som emot tog wärman, så måste det samma fortare tagit til sig den uti lagda kroppens hetta, än de andra fluida43lat., sing. fluidum, allmänbegrepp för ämnen vars beståndsdelar är förskjutbara och lättrörliga i förhållande till varandra; används i synnerhet om vätskor, gaser och plasmor. där näst swalnade det jernet som låg i watnet, hwarföre watnet tog långsammare wärman til sig än qwicksölfret; Sist swalnade det järnet som låg i luften, i ansende hwartil luften aldra långsammast drog åt sig den uti jernet warande elden. Och emedan samma fluida äro just i den ordning täta, som de hastigare emottagit wärman tyks[4] dermed åter wara bewijst det som åstundades.
Men hwad Auctors gifna raison44skäl, förklaring dertil angår kan jag intet på något sätt finna mig deruti. Orden lyda så i samma §: ”Ty när elden går utur en krop uti en annan, måste han sätta dess delar i rörelse; hwilcka som de äro flera och starckare sammanhängande uti en tätare och hårdare krop, så röras de med större beswär, och öda flera krafter hos elden, derföre synes en upeldad krop snarare förlorat sin eld, och den emottagande mindre eld bekommit.”
Ty emedan H:r Musschenbr: tager det för afgiordt at warman eller elden är en krop § 788: och jag lärer få taga det för lijka afgiordt, at ingen krop annihileras uti naturen, fast den på åtskilligt sätt förändras tilpackas eller utwidgas. Lät nu al den eldqvantitet som det i qwicksilfwer lagda jernet äger afmätas med 40: lät Qwiksilfrets köld deremot wara = 0, när jernet lades deruti, lät ock jernet fulkomligen öfwerhöljas af Mercurius45lat. kvicksilver. Om nu mercurius efter Auctors påstående emot tagit af jernets wärma et antal = 10, så påstår han det öfriga af wärman wara förloradt och således af 40 ei mera än 20 igen, och det förlorade fås hwarcken igen uti jernet eller qwicksölfret, ehuru för omliggande mercurii täthet intet annat ting kunnat blifwa delachtig deraf, och således 20 delar af elden annihilerade, hwilcket är orimmeligit och stridande emot dess egna ord § 791: ”Så mycket elden meddelar så mycket mister han sielf”, emedan i denna händelsen jernet ei meddelt mer än 10, men mistat 30.
Herr Canc: Rådet Klingenstierna i sina anmärkningar pag: 60546anmärkningar pag: 605: Klingenstiernas kommentar till den sak som behandlas här finns på s. 604–605 i anslutning till kommentaren till § 793. tror at dessa Auctors rön bäst kunna därigenom förklaras, när man antager at kropparna emottaga en myckenhet af hetta, som är swarande emot deras tyngd och täthet innan de kännas lijka warma.[5] Men som samma §§: intet egenteligen handla om den myckenhet af wärma som hwardera kroppen emot tager, utan om tiden innom hwilcken det sker, tyks den satsen heller ingalunda nog uplysa detta Phænomenon.
Sedan de legat ute uti kölden tils de fulkomligen swalnat, bårade47borrade jag hål för dem hwardera uti ett bräde och trädde dem der in twär hands långt, och stälde dem at ligga på en spishälla för eldbrasan så at elden fick tilfälle at badda på den längre ändan, men den kortare skyldes af brädet. Efter ¼ dels timme började ändan af jernet som gick igenom brädet blifwa warm och småningom aldeles brännande, men däremot märktes på samma ända af trädet föga wärma, så at den på långt när ei swarade emot lika grad uppå Thermometern.
Jag tog äfwen en degel af något mer än qvarters rum och fylde den med sönderkrossade äggskal, makade[6] den småningom til elden, uti en smidia, änteligen sedan hon war blefwen warm, öfwerhölgde jag den aldeles med en starck glöd och med wädret48här: blåsbälgen dref elden det bästa jag kunde ½ timmas tid, i mening at äggskalen derigenom skulle brinna till Kalck, men blef wed efterseende warse, at det innersta war ännu aldeles orördt. Säg mån en tyngre och tätare krop til exempel jern af samma volum och skapnad49beskaffenhet intet på denna tiden aldeles blifwit upeldad?
Naturen sielf räcker oss hundrade tals bewis härpå uti händerna. Hwar bonde wet, at om han bunde50skulle binda en efter handen passad jernplåt uppå sin ena hand och på den andra en lika stor och tun ylle lapp, och för elden gorde dem bägge wäl warma, wet han wäl, at den blifwer af Kölden långt swårare ansatt, som bär järn plåten, än om handen aldeles warit bar, då den likwäl efter auctorens satts såsom en tät krop kunnat tiena til et långwarigt præservativ51skydd emot kölden, och i det aldraminsta til ett långwarigare än den tunna yllelappen, som war på andra handen.
En tegelsten kan eldas nästan ellröd52glödhet, rödglödgande i ena ändan, men bäras med bara handen utur den andra, men at det ei går an med ett jernstycke af samma storlek och skapnad det weta de enfaldigaste.
Mitt inuti en dunbed53dunbädd som wore 5 el:r 6 qvarter igenom kan man hela winteren i en öppen boda förwara ägg och äplen etc. utan at de skadas af köld, när de i god tid om hösten blifwa wäl inlagda, men har någon samma förtroende til en sten mur af lijka tiocklek, ångrar han det säkert innan wåren.
Har jag med dessa mina bewijs antingen kunnat öfwertyga läsaren om min satts, eller förmå någon til nogare undersökning i saken så är i båda fallen mitt ändamål wunnit. Så snart jag ser skäl är jag rätt[7] så willig at återkalla den, ehuru jag i flera års tid wed allehanda tillfällen sedt den träffa in med54träffa in med: stämma överens med naturen, som jag annars är at bygga på densamma.
Herra Musschenbroek sanoo teoksensa Physica Svecana55Physica Svecana: Pieter van Musschenbroekin teoksen Elementa physicae (1734, uusi painos 1741) ruotsinkielinen käännös, joka ilmestyi Samuel Klingenstiernan kommentein varustettuna nimellä Inledning til naturkunnigheten, den academiska ungdomen til tienst, sammanskrefwen af hr. Peter van Musschenbroek ... Och nu på swenska öfwersatt, samt med autorens egna tilsatser förökt. Jemte bifogade anmärkningar, af herr S. Klingenstierna..., (1747). pykälässä 803, että mitä painavampia ja kovempia kappaleet (mm. rauta, kupari, kivet) ovat, sitä hitaammin ne kuumenevat, mutta ne myös säilyttävät kuumuutensa varsin kauan, ja samassa pykälässä, että mitä kevyempiä kappaleet ovat, sitä nopeammin kuumuus niistä häviää. Suuri Klingenstiernamme esittää verrattomissa huomautuksissaan56verrattomissa huomautuksissaan: Klingenstierna liitti käännökseen omia kommenttejaan Musschenbroekin näkemyksistä. Kommentti §:ään 803 on Inledning til naturkunnigheten -teoksen sivulla 605. tätä pykälää vastaan vain nämä muutamat sanat: Muistelen lukeneeni tri Martinen lämpömittareita koskevasta kirjasta57tri Martinen lämpömittareita koskevasta kirjasta: Skotlantilaisen lääkärin George Martinen kirja Essays medical and philosophical (1740), johon sisältyivät mm. tutkielmat ”Essays and Observations on the Construction and Graduation of Thermometers” ja ”An Essay towards a Natural and Experimental History of the Various Degrees of Heat in Bodies”., että elohopea lämpenee ja menettää lämpönsä melko nopeasti, vaikka se on tihein olemassa oleva neste.58elohopea lämpenee ... oleva neste: Viittaus Martinen teokseen Essays medical and philosophical (1740), s. 258: ”Quicksilver, the most dense ordinary fluid in the world, ...it heats and cools sooner than Water, Oil, or even rectified Spirit of Wine itself.”
Herra Musschenbroek kirjoittaa pykälässä 800 näin: ”Sama (nimittäin edellisessä pykälässä mainittu) ilmiö tapahtuu myös juoksevissa aineissa. Sijoitettakoon yhtä lämmintä ilmaa, vettä ja elohopeaa kolmeen yhtä suureen astiaan. Sijoitetaan sitten niihin kolme yhtä suurta ja yhtä lämmintä raudankappaletta, jolloin lämpönsä säilyttää kauimmin se, joka sijoitettiin ilmaan, sitä nopeammin jäähtyy veteen sijoitettu ja nopeimmin elohopeaan sijoitettu kappale.” Tämä havainto taas on väitelauseelleni selvin toivottavissa oleva todistus. Jos nimittäin elohopeaan sijoitettu raudankappale menetti nopeimmin lämpönsä eikä kerrassaan mitään muuta lämmön vastaanottajaa ollut tapahtumassa mukana, täytyy saman aineen ottaa muita juoksevia aineita59juoksevia aineita: Alkutekstissä lat. fluidum, yleisnimitys väliaineelle, jossa rakenneosaset voivat liikkua vapaasti toistensa suhteen. Fluideja ovat pääasiassa nesteet, kaasut ja plasmat. nopeammin vastaan siihen sijoitetun kappaleen lämpö. Seuraavaksi jäähtyi veteen sijoitettu rauta, joten vesi otti lämpöä vastaan hitaammin kuin elohopea. Viimeisenä jäähtyi ilman ympäröimä rauta, joten ilma siis otti hitaimmin vastaan raudassa olevan kuumuuden. Ja koska noiden juoksevien aineiden tiheys noudattaa samaa järjestystä kuin niiden lämmön vastaanottamisen nopeuskin, näyttää[4] toivottu todistus täten toteutuneen.
Herra kanslianeuvos Klingenstierna uskoo huomautuksissaan sivulla 60560huomautuksissaan sivulla 605: Klingenstiernan kommentti tässä käsiteltyihin kysymyksiin on s. 604–605, §:n 793 kommentin yhteydessä., että kirjoittajan nuo havainnot voidaan parhaiten selittää olettamalla, että kappaleet ottavat vastaan painoaan ja tiheyttään vastaavan määrän kuumuutta, ennen kuin ne tuntuvat yhtä lämpimiltä.[5] Mutta koska samaisissa pykälissä ei varsinaisesti käsitellä sitä lämmön määrää, jonka kumpikin kappale ottaa vastaan, vaan tämän tapahtumiseen kuluvaa aikaa, tuo lause ei tunnu myöskään mitenkään riittävästi valaisevan tätä ilmiötä.
Henkilöt: Klingenstierna, Samuel Martine, George Musschenbroek, Pieter van


text:
kannettavatietokone.fi - Kannettavan näyttö
Kannettavan näyttö
Yleensä kannettavaa valittaessa ei kiinnitetä tarpeeksi huomiota kannettavan näyttöön. Näyttöä ei voi jälkikäteen vaihtaa, joten kannattaa valita suoraan sellainen näyttö, mitä jaksaa katsella pitkälläkin aikavälillä. Näyttö on se osa kannettavaa, jota käyttäjä käyttää kaikkein eniten.
Näyttöjen vertailu voi kuitenkin olla hankalaa, koska valmistajat käyttävät usein kirjainyhdistelmiä (esim. WXGA, QHD ja IPS) joiden käytännön merkitystä on vaikea ymmärtää. Usein käyttäjä myös erehtyy luulemaan, että ostamalla isomman näytön saa näytölle mahtumaan enemmän, vaikka tähän vaikuttaa näytön resoluutio eikä fyysinen koko.
Kuvasuhde ja resoluutio
Kuvasuhteita kannettavien tietokoneiden näytöissä on nykyään käytännössä enää yksi, eli 16:9. Aiemmin koneita sai myös 4:3 ja 16:10 kuvasuhteilla varustettuna, mutta nykyään Windows-koneet ovat lähes kaikki 16:9 kuvasuhteella.
Resoluutio tarkoittaa kuvan muodostavien väripisteiden määrää. Esimerkiksi 1920 x 1080 tarkoittaa, että kuva on 1920 pikseliä (väripistettä) leveä ja 1080 pikseliä korkea. Tällöin kuvasuhteeksi tulee 16:9 eli jokaista kuuttatoista vaakatason pikseliä kohden on yhdeksän pystysuoraa pikseliä. Kuvapisteiden määrä on suoraan verrannollinen näytölle mahtuvan informaation määrään. Onkin syytä huomioida, että esimerkiksi kuvankäsittelyssä on erityisesti hyötyä jos näytölle mahtuu paljon käsiteltävää materiaalia kerralla. Näytön fyysisellä koolla ei siis ole merkitystä siihen paljonko materiaalia näytölle voidaan mahduttaa kerralla, vaan tämä riippuu nimenomaan näytön resoluutiosta.
Laajakuvanäytöt:
Lyhenne / Resoluutio / Kuvasuhde
HD / 1366x768 / 16:9
HD+ / 1600x900 / 16:9
FHD / 1920x1080 / 16:9
WUXGA / 1920x1200 / 16:10
QHD / 2560x1440 / 16:9
RETINA (vain Apple) / 2560x1600 / 16:10
3K / 2880x1620 / 16:9
QHD+ / 3200x1800 / 16:9
UHD (4K) / 3840x2160 / 16:9
FHD eli Full HD (1920x1080) on nykyisin yleisin kannettavien resoluutio. Tämä ei suinkaan tarkoita, että tämä olisi paras resoluutio, vaan jokaisen tulisi valita näytön resoluutio omien tarpeiden mukaan. Kannettavien näytöt on suunniteltu toimimaan tuotetiedoissa ilmoitetulla resoluutiolla. Kaikki näytöt pystyvät myös pienempiin resoluutioihin, kuin niiden ilmoitettu ”natiiviresoluutio”. Kannettavien näytöissä on kuitenkin aina tietty määrä pikseleitä ja pienemmät resoluutiot saavutetaan pikseleitä yhdistämällä. Tällöin kuvanlaatu luonnollisesti heikkenee.
Näytön koko ilmoitetaan tuumina. Näytön koko mitataan ristikulmittain, eli vasemmasta alanurkasta oikeaan ylänurkkaan.
Laajakuvanäytöt ja tyypilliset resoluutiot:
10,1" - HD (1366x768), FHD (1920x1080)
12,1" - HD (1366x768), FHD (1920x1080)
13,3" - HD (1366x768), FHD (1920x1080), QHD (2560x1440), QHD+ (3200x1800)
14" - HD (1366x768), FHD (1920x1080), QHD (2560x1440)
15,6" - HD (1366x768), FHD (1920x1080), QHD (2560x1440), QHD+ (3200x1800), UHD (4K) (3840x2160)
17,3" - HD+ (1600x900), FHD (1920x1080), QHD (2560x1440), QHD+ (3200x1800), UHD (4K) (3840x2160)
13,3 -17 tuumaiset näytöt ovat yleisimpiä kannettavissa tietokoneissa. Yli 15,6 tuuman näytöllä varustetut kannettavat ovat usein niin raskaita, että niitä voidaan pitää vain pöytäkoneen korvaajina. Alle 14 tuumaisia näyttöjä käytetään ns. ultrakannettavissa, jotka ovat pienikokoisia ja kevyitä.
Näyttöpaneelin laatu (TN / IPS)
Resoluution lisäksi näyttöpaneelin laatu vaikuttaa esimerkiksi näytön väritoistoon ja katselukulmiin. Suurimmassa osassa kannettavia käytetään edullisinta TN-paneelitekniikkaa, jossa katselukulmat ovat yleensä maksimissaan noin 160 astetta ja väritoisto jää kauas AdobeRGB tai sRGB väriavaruudesta. Hieman arvokkaammissa kannettavissa voidaan käyttää myös väritoistoltaan ja katselukulmiltaan huomattavasti parempaa IPS-paneelitekniikkaa. IPS-paneelista hyötyvät eniten graafista työtä koneella tekevät käyttäjät, joille esimerkiksi tarkka väritoisto on erityisen tärkeää. Jos kannettava on tulossa ammattitason graafiseen työskentelyyn, suosittelemme aina valitsemaan IPS-paneelilla varustetun kannettavan.
Markkinoille on viime aikoina tullut ensimmäisiä OLED-tekniikalla valmistettuja näyttöjä. OLED:in suurin ero verrattuna nykyisiin LED-näyttöihin on se, että OLED valaisee itse omat pikselinsä, jolloin erillistä taustavaloa ei tarvita. Kuvan kontrasti ja värimaailma paranee huomattavasti, koska jokaisen pikselin valoitusta voidaan säätää erikseen.
Tablet-tietokoneiden yleistymisen myötä myös kannettaviin tietokoneisiin saa nykyään usein kosketusnäytön. Kosketusnäytön hyödyllisyys kannettavassa tietokoneessa on kuitenkin kyseenalainen, koska yleensä kannettavaa on joka tapauksessa helpompaa ja luontevampaa ohjata hiirilevyllä ja näppäimistöllä. Kosketusnäytöstä onkin eniten hyötyä pienikokoisissa kannettavissa, joissa kosketusnäyttö helpottaa esimerkiksi nettiselailua. Näitä kannettavia kustutaan ns. "2-in-1" -kannettaviksi, koska ne toimivat perinteisen kannettavan lisäksi myös tabletin tavoin.

matches: HD HD HD HD HD HD HD


text:
mennessä Guru · 01.05.2017
Musiikkia alueen ilmestyi 3876 (H) 14300 3/4, DVB-S2 / MPEG-4, avoimesti
Tadžikistanin Paketti: Jarass Plus 11785 (H), DVB-S2
Wide Network Solutions: Hadi TV 4 poissa 12594 V, DVB-S
«Tekbir TV ilmestyi 12303 V DVB-S / MPEG-2 27500 5/6
RTI La Première pois 12073.00 MHz, Pol. (H) (DVB-S SID:330 PID:3030/3130 Ranskan)
Suuri uhkapeli outlet TV HD on aloittanut 11642 (H) 27500 FEC 3/4 DVB-S2 / MPEG-4 HD, avoimesti
Paketti "Ukrkosmos’ ‘ Boutique-kanavat TV-Ukraina ’, ‘ CHP info ’, ‘ hengellinen keskus uudelleen ’, Baby TV ", "OTB Galicia’ ja ‘ ensimmäinen zahidnij’ ilmestyi 12410H (Euroopan palkki), avoimesti, SR 20833, FEC 7/8
‘ Etno’ ja ‘ Televsesvit’ ilmestyi 12410H (Euroopan palkki), MPEG-4/clear, SR 20833, FEC 7/8
‘ 1 + 1’ ilmestyi 12410H (Euroopan palkki), MPEG-4 / ONLY, SR 20833, FEC 7/8
Uusi venäläinen raketti “Phoenix” pysyy Kertakäyttöiset
Uusi Venäjän keskiluokan booster, luotu korvata raketti “Zenith” hankkeen puitteissa “Phoenix”, ei ole uudelleen ensimmäisen vaiheen. Tämä ilmoitti tänään johtaja raketti avaruuteen Corporation “Energian” Vladimir Solntsev.
“Kertakäyttöiset raketti on ainakin aluksi”, – Hän sanoi. Solntsev selventää, että “monikäyttö raketin nopeus on muita perusteen”. Hänen mukaansa, tarkka uudelleen ensimmäinen laituri ja sen myöhemmän käytön sinun täytyy asentaa tarkastukset, kuten rakettimoottorit, ajotietokone, navigointijärjestelmä ja tulla takaisin ja sen purkamisen polttoaineen.
“Seurauksena säästöjä täällä sen vähimmäisarvoa tai”, – huomattava Solntsev. Hänen mielestään, tehokkaammin – pienempiä alueita pudotuksessa nopeus pyrkimys. “Täällä kustannukset ovat alhaiset, ja loppuratkaisu on selvää”, – selitetty toimitusjohtaja yrityksen.
Puhuessaan uusi keskitason ohjus, Solntsev selventää, että hän, kuin raketti “Zenith”, oltava monimutkainen Automaattiset ohjausjärjestelmät koulutus ja käynnistys, Näin ollen, hänen valmisteluja käynnistää tapahtuu automaattisesti, ilman ihmis-asiaanppuuttuminen. “Kokoonpano on tarkoitus raketti tehdas “edistyminen” Samara”, – mainitun Solntsev.
Brittiläinen satelliitti alustan Sky UK käynnistettiin uuden kanavan teleshop, erikoistunut risteily matka CruiseSavers TV.
Laiturilla on saatavana tilaajille kanssa 27 Huhtikuussa kuluvan vuoden ohjelma kanta ei. 677 Kaupungissa EPG.
Lisäksi, asema on saatavilla ja yksittäisten katsojaa, koska satelliitin signaali lähetetään urheiluseurat (FTA). CruiseSavers TV aloitti lähetyksensä Satelliitti Astra 2 g (28,2° E) taajuudella 11,656 GHz, Paul. V (SR: 22000, FEC: 5/6; DVB-S / QPSK). Aseman korvata teleostoslähetyksille kanava täällä Mall.
Kun käynnistää CruiseSaversTV, Asiakkaat saavat jopa 10% alennuksia kaikille risteily matkat, kuten MSC, Fred Olsen, Royal Caribbean, Celebrity Cruises, Holland America Line, Norja Cruise Line, Azamara Club risteilyt, Valtionhoitaja Seven Seas, P&O Cruises, Princess ja Cunard.
TUNNUS: CruiseSaversTV
ERÄ PID: 271
Risteily säästäjät TV – toinen asema samanlaisia aiheita sekä jo olemassa olevien kanavien + loma risteily Cruise1st.tv.
Musiikin suuri uhkapeli outlet-TV on 13° E HD vapaakauppasopimuksessa
Miellyttävä yllätys ystäville Club, tanssi- ja elektronisen musiikin – Satelliitti Eutelsat Hot Bird 13 c (13° E) vesille salaamattomassa muodossa syötteen suuri uhkapeli outlet TV teräväpiirto (Mikä on mielenkiintoinen 720 p) ja melko hyvä äänen laatu (totta MP2, Mutta 384 kbit / s). Tämä on hyvä lahja katsojien toukokuun viikonloppuna.
Suuri uhkapeli Outlet-TV – ensimmäinen ja vain 24 tunnin kanava, omistettu musiikin ja elämäntavan, liittyy elektronista musiikkia ja tanssilattia DJ's. Suuret uhkapeli outlet TV on ilman elää festivaaleja ja konsertteja, kertomukset suosittu tanssilattia ympäri maailmaa, haastattelu kuuluisimmista DJ Dee, yksinomainen tapahtumia EDM kohtaus ja tietenkin paras musiikkivideoita.
Suuret uhkapeli outlet TV on kumppani merkittäviä tapahtumia, mukaan lukien: Amsterdam tanssitapahtuma, Miami Winter Music Conference, Kansainvälistä musiikkia huippukokous, Aikahyppy, I Love Techno, Tomorrowland, exit Festival, Electrobeach festivaali ja monet muut, järjestetty seuroissa Ibiza.
Suuret uhkapeli outlet TV kaikkialla kautta eloisa aparaatti, moderni TV, Tässä 30 kaapeliverkoissa edustettujen maiden, DSL- ja satelliitti, päästä siitä, kattavuus 80 miljoonaa taloutta.
Sen Satelliitti broadcasting tärkeät uhkapeli markkinat TV MEASAT Satelliitti alunperin alkoi siinä vaiheessa 91,5 astetta itäistä pituutta, Etelä-Aasian ja Tyynenmeren. Nyt ulkonäkö on yksi Euroopan suosituimmista satelliittiä laajentaa huomattavasti kanava läsnäolo eri.
Kuvanlaatu: 1280×720 (720p), 16:9, Okei. 3,56 Mbit / s
Äänen laatu: MPEG stereo, 384 kbit / s
On syytä huomata, toimivuus lähetystoiminnan Ultra HD kanava nimeltään #C4K360, promo, joka säännöllisesti olevinaan 13° E HEVC, mutta ei ole vielä pantu, säännölliset lähetykset.
TUNNUS: C4K360
ERÄ PID: 356
1 voi 2017 vuoden parametri muuttuu yleislähetyskanava TVP HD aluksella – kertoi lähetystoiminnan.
Webcast-lähetys ilmestyy tp. 110 (Testaa jo), jossa muut kanavat ovat saatavilla – TVP Info ja TVP3.
Tällä hetkellä TVP HD on saatavilla TP. 3 taajuudella 11,258 GHz, Pol. (H), (SR: 27500, FEC: 3/4, DVB-S2 / 8PSK). Molemmat transponderi vuokrattu nc +.
Uusien teknisten parametrien TVP HD (kanssa 1.05.2017):
TUNNUS: TVP HD
Edelliseen parametrit signaalin TVP HD on saatavilla samanaikaisesti 30 Kesäkuuta 2017 vuoden.
Satelliitti Amos 7 (4° W) Uusi kokonainen Ukrainan tv kuvaaja Ukrkosmos.
Satelliitti-katsojille ei laajennus ehdotuksia – Useimmat ohjelmat lähetetään muut multiplex.
Uusi multiplex Ukrkosmos lähettää taajuudella 12,411 GHz, Pol. (H). ja sisältää ohjelmat, tunnettu taajuuksia 12,314 GHz – Pershiy Zaxidniy, Vozrogdenie TV, boutique-TV, Chepe Info, Malyatko TV, Televsesvit, Galychyna, Etno TV UA (Kaikki FTA) ja 1+1 (VAIN).
Amos 7 (4° W), taajuus 12,411 GHz, Pol. (H), SR 20833, FEC 7/8, DVB-S / QPSK
Italian tilaajat FTV alustan Tivusat laatikko ei ole enää saatavilla elokuvakanava Paramount kanava teräväpiirto (HDTV).
Viacom kansainvälisessä mediassa yritysverkon (VIMN) osoittautui satelliittijärjestelmää Eutelsat Hot Bird kahdeksasta HD-versio.
Paramount Channel ohjelma tilaajille vielä TivuSat laatikko, mutta vain classic SD päätöslauselmassaan.
Tekniset parametrit – Paramount kanava (SD):
EUTELSAT Hot Bird 13B (13° E), taajuus 11,541 GHz, Pol. V, SR 22000, FEC 5/6, DVB-S / QPSK, CA Nagra MA
Entinen tekniset parametrit – Paramount Channel HD (lähetyksen lopussa):
Eutelsat Hotbird 13 c (13° E), taajuus 10,930 GHz, Pol. (H), SR 30000, FEC 3/4, DVB-S2 / 8PSK, CA Nagra MA
Seuraava tarina Transponderi uutinen 02.05.2017
Edellinen tarina Transponderi uutinen 29.04.2017
mennessä Guru · Julkaistu 07.08.2017

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Puhelinseuraa Homo Sihteri / Homoseksuaalit Miehet
Pissa fetissi homo seksi seuraa tampere
Eroottisia gay tekstejä kiihottava mies
03 February, 2018 by Evelina Granville
Putas porno gratis cosplay babes porno negras videos maduras super mamada pov porno pollas monstruosas peliculas porno poprno milfs xxx abuelas videos pornos gratis vídeos gratis en español porno pov porn bbw videos prono gratis descargar videos eroticos de guarras chicas 19 gratis peliculas porno gratis porno secretarias tetonas gorditas videos de gordas enculadas video maduritas. con polla porno años 80 videos es. con porno español putas follando en publico porno mamadas maduras chupando pollas enormes videos porno de porno gratis tetas perfectas coños peludos videos de guarras x como chupar un coño depilado peliculas porno hd madura española trans videos porno hd viejas folladas por el coño mojado porno castellano tias en español tetonas videos porno grati videos xxx vides porno gratis porn chicas para chicas amateur video maduras follando actrices porno bi lesbianas sexo lesvico travesti gratis videos sexo gratis negras maduritas tetonas gratis follando follando porno es.
... Uskaltaako mennä itse asiaan? Ilmoituksen tekeminen ja ilmoitukseen vastaaminen maksullista. Olen käynyt arabimaissa ja koska satun olemaan blondi, juuri tuollaiset vanhemmat herrat loivat minuun irstaita katseita ja saivat perhoset pörrimään mahassani. Siis mitä te ajattelette naisista? Keskustelu24 Ryhmät Lesbo, gay, bi ja trans Gay. Milloin oli ensimmäinen kertanne, kun harrastitte homoseksiä siis ihan minkälaista Oon 18 voon neitsyt ja mietityttää.
: Puhelinseuraa homo sihteri
Puhelinseuraa homo sihteri 801
Puhelinseuraa homo sihteri Ess homo mobiili ilmaiset sex videot
Puhelinseuraa homo sihteri Haluaisin imeä isoa kullia autossa Hämeenlinnassa tänä iltana. Ilmoituksen tekeminen ja ilmoitukseen vastaaminen maksullista. Mikä tää uus iskurin päivitys on?! Kun välillä näkee nuorten ihmisten alle 18v laittavan Kik-seuranhakuilmoituksia nettiin, niin onko ne jotain pervoja jotka valehtelev. Etsi Toggle navigation Valikko. Voisiko joku kertoa että missä päin niin sanotut Tuomikalliot oikein sijaitsevat?
Naishieroja homoseksuaaliseen helsinki kalun hyväily Olen alaikäinen noin 15 vuotias poika joka on kupin reunalla joko jäämässä kaappiin tai tippunassa sieltä ulos. Ettekö tykkää naisten pyllyistä ja sukuelimestä ollenkaan? Hei olen 13 vuotias poika keravalta ja huomasin vasta pari kuukautta siiten olevani homo. Milloin oli ensimmäinen kertanne, kun harrastitte homoseksiä siis ihan minkälaista Oon 18 voon neitsyt ja mietityttää. Meikään vetoavat vanhemmat, vatsakkaat, viiksekkäät mutta kuitenkin voimakkaat miehenköriläät. Kuulun niihin, jotka ovat lääpällään irstaisiin arabimiehiin.
Pornos falso porn free videos porn señoras mayores follando con jovenes putas mamando polla madre caliente amateur dibujos manga porn porno lisa ann xxx maduras pelis porno gratis tias follando tube abuelas gratis famosa follando video madura española videos gratis pollas culonas negras desnudas cachondas folladas videos porno abuelas ancianas putas japonesas videos gratis masturbacion lesbianas gratis culos calientes videos morenas ver video trio follando xxx putas lesbianas tetas jovenes follando mujeres tetonas follando pelis porno bbw maduras.
con embarazadas amateur hd videos videos vodeos xxx follando pelis porno castings porno lesbianas lesbianas videos putas follando porno rubias tetonas peludas follando abuelas morenas follando peliculas pornos lesbianas sasha grey xxx viejos xxx trio follando en español videos porno chicos mujeres alexis texas follando tube videos de tetonas y hijo videos videoa porno gratis polla actrices porno gratis fetichismo de chicas tetonas madura tube hd nacho vidal top actrices porno manga hd porn videos hd pareja amateur follar abuelas calientes peliculas sexo con travestis gratis video porno x gratis toro pprno chicas mamando xxx nacho vidal maduras hd tetas naturales porno gratis videos chocho mojado viejas xxx chicos desnudos porno gold sexo fuerte madres mamada videos amateur pelirrojas follando vifeos porno anal morenas ver video porno pov videos gratis gang bang porno español anal español cumlouder se la playa videos de asiaticas lesbianas maduras muy zorras profesoras follando viejas haciendo pajas gratis xxx videos porno de lesbianas viejas españolas folladas masaje erotico porno gratis maduritas tetonas chicos desnudos super tetonas videos calientes lisbianas viejas gratis free videos gratis actrices x travestis follar de coño vidios de paris porn señoras mayores follando descargar videos amas de masajes xxx viejas peludas gratis de negros desnudos en español embarazadas xxx videos gratis x vintage porno sensuales transexual vídeos sexo grati jinx maze ver videos porno fuerte coño xxx orgias videoa xxx videos porno video porno lesbianas xxx amateur x porn tub porno porno erotico gratis follando travestis videos lesbianas chicas 19 pirno español pelis x gigi love indias follando porno gratis xxx maduras cachondas videos x gordas viejas gratis páginas porno putas video porno casting xx porn videos porno gratis en español video xxx lesbianas prno español videos pornos pollas xxx abuelas españolas tetona follando pareja española follando madre e hija follando anal extremo zorras videos gratis porno latino amateur cumlouder porno gratis gais follando en español gratis abuelas asiaticas porno tetonas xxx arabes follar madres videos sadomaso porno mamada trio con maduritas porn chupando pollas gigantes chicasguarras mejor porno videos porno tetas naturales chochos maduras follando suegras orientales follando en directo xxx porno gratuitos ver vidios porno gratis videos poro gratis videos porno sexo porno negros desnudos en español gratis abuela follando dildos gigantes chicasguarras lesbianas petardas tube porn tube actrices porno de lesbianas videos pornos hd videos gratis mejores videos porno eyaculacion femenina ver coños peludos despedidas sexo gratis putas gratis muy putas espanolas viejas cumloader xxx porno masaje erotico pollas peliculas porno hd videos mejores tetas enormes videos xxx videos pornos travestis follando videos teens hd mujeres chupando pollas peludas maricones follando porno de intercambio de soltera videos porno free video madura se la cocina porno chica desnudandose nekane porno españa ancianas orgias erotico latinas silvia rubi peliculas xxx conos peludos videos de lesbianas seso duro gratis porno español porno pollas videosdesexogratis xxx porno masturbacion lesbianas porno gratis videos de sexo grati porno japones hd porn bien folladas es porno madre porno gratis fiesta porno xxx buscar porno xxx gratuitos follandose travestis xxx en castellano maduras amateur videos xxx maduras videos porno duro joven nenas calientes esperanza gomez como chupar un coño porno checas porno tubes masajes trio bisex gorda vídeos eróticos peliculas porno pollones videos lesvianas jovenes peludas gordas videos porno en fiestas petardas asiaticas rubias follando viejas peludas follando free videos gratis actrices porno gratis maduras eroticas hentai x en la playa tetas super xxx español hd free culonas los pies bailey jay videos hd videos porno gratis abuelas gratis chicas guaras tias en la folla en español maduras porno gratis videos xxx videos gratis cumlauder videos gratis doble penetracion vaginal videos porno de eyaculaciones femeninas vidios porno fuertes videos de virgenes ver peliculas porno viejas jenna jameson videos porno gratis españoles penes grandes actrices x video de dibujos manga porno videos porno tias buenas mamadas gratis mujer cachonda vídeos de maduras julia de tetonas mujeres lisa ann hd videos porno sexo xxx amateur videos porno videos actrices porno amateur follando tetonas videos porno con mujeres videos de guarras viejas peludas xxxporno cumlouder videos bixesuales vidios maduras videos travestis follando mia magma kortney kane videos sasha grey xxx rubias tetonas gorditas folladas follar gordas negras despedida soltera ver porno wicked porn las mejores actrices porno gratis sexo mujeres tetonas follando tetas perfectas videos hentai super grandes ver pelicula porno viejas gratis trio tetas grande vaya culos grandes maduras tias fallando sexo ancianas follando de despedidas sexo trans videos gratis videos jovenes xxx porno gratis videosdeputas travesti pollon x-art videos follando porni español porno x shizuka desnuda sofia rose videos sexo porno poprno milfs porno.
con mama porno en español videos sasha gray porno negritas petardash video tetona follando peliculas porno negros sexo gratis x lesbianas ver videos de abuelas cumloaders madura xvideos porno tetas maduras poprno sexo hd porno gratis follando joven videos peludas gordas españolas maduras casting pornos en español grati sexo arabe chicas amateurs follando xvideos porno lesbianas asiaticas rumanas xxx gratis lesbianas petardas chicas pornos gratis duro chicas cachondas chicas desnudad xxx vidios gratis sasha grey xxx amas de mujeres eyaculando mujeres eyaculando ancianas putas video de putas follando tetas muy grandes ancianas lesbianas teniendo sexo caliente virgen xxx webcam sexo lesvico travesti tetas hombres peludos pillados haciendo pajas fetichismo pies videos travestis follando fotos de maduras videos porno gratis de porno gratis de fiesta sexo xxx gratis en playas nudistas porno besos mamando amateur gorditas intercambio de sexo con viejas gratis masages xxx p video x maduras con embarazadas videos gratis videos porno viejas folladoras video vídeos porno maduro español anal porno tias en español porno real videos pornos de pie rubias tetonas videos xxx mujeres lesvianas folladas en español videos de porno abuelas videos folladas pollas enormes videos pornograficos gratuitos mujeres maduras sexo anal porno rubias 19 vids ama de travestis porno de parejas españolas vidio porno en la calle videos hombres desnudos video porno pollas fayna vergara videos free videos de maduras porno intercambios de travestis cordoba videos de parejas porno.
cumlouder hd viejas video sexo videos analporn videos de maduritas pprno gratis mia magma kortney kane videos anal maduras x maduras negras videos sexo anal vicky storm super tetas grandes tetas grandes sexo porno gat porno pene xxx tias meando en la folla video pornos gratis despedidas de abuelas porn videos chicas follando a su hija follando trios porno maduras porno gratis vidios porno gai sonia baby porno español gratis gigi love indias follando videosx maduras video de maduras bullporn porn porno gratis maduras gratis pornotube hd porno folladas videos porno española follando pornstars famosas gemidos de negros videos lesbianas videos colegialas porno sexo grtis follando xxx español mujeres pilladas desnudas viejas haciendo pajas gratis bideos de masturbacion femenina porno rubias19 folladas videos exnovias orgias con negros porno xxx videos hd porn xx porno hd primera vez porno gratis follando en español porn descargar vídeos porno latinas maduras follando follando rubia xxx tias buenas gordas follando videos d sexo madura videos de lucía videos porno vintage travestis maduras gratis maduras videos sexo amateur vídeos porno grati actrices porno porno trio follando porno hd sexo anal videos porno gordas follando gratis gonzo porno españolas cachondas porno cratis porno de xexo gratis de lesbianas maduras videos porno viejas chupando pollas xxx videos gratis mujeres gordas videos gratis videos porno anal muy zorras peludas seso grati poeno gratis bbw follando con travestis ferrol gorditas porno gordas xxx chicos guapos desnudos madres videos de maduras porno gordas esperanza gomez hd abuelas videos deporno doble penetracion vaginal pofno gratis de mujeres negras chupa pollas porno con joven tetona masturbandose follando en la ducha videos putas masaje xxx solo porno la calle orgias hd videos gratis españolas gratis en su madre hija sexo coño caliente enfermeras follando descargar porno gratis videos porno rubias tetonas gratis mujeres en español maduras en español hd porno madre folla video rita faltoyano arabes follar playa maduras videos de travestis follando vídeos porno gratis paginas de abuelas videos tetas vidios por no petardas lesbianas videos xxx gratis videos porno castellano viejosfollando chicas desnudad xxx gratis pornotube hd mujeres porno es porno gratis de porno porno de abuelas peludas web cam amateur tube chicas corriendose coños peludos sexo lesvico travesti masaje anal ferrara gomez vídeos porno español maduras.

matches: hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd