text:
Tuulivoimalaitosten ja niiden rakennuspaikkojen käsittely verotuksessa - Verohallinto
1 Tuulivoimalaitos
1.1 Veron kohde
1.1.1 Rakennelma
1.2 Tuulivoimalaitoksen arvostaminen
1.2.1 Jälleenhankinta-arvo
1.2.2 Vuotuinen ikäalennus
1.3 Kiinteistöveron määrääminen
1.3.1 Verovelvollisuus
1.3.2 Kiinteistöveroprosentti
1.3.2.1 Sijainti
1.3.2.2 Tuulivoimalaitoksen veroprosentti
1.4 Tarkistamis- ja ilmoittamisvelvollisuus
2 Tuulivoimalaitoksen rakennuspaikka
2.1 Veron kohde
3 Rakennuspaikan maanvuokra ja muut korvaukset
3.1 Maanvuokra
3.2 Korvaukset
4 Ennakkoratkaisu
Tässä ohjeessa käsitellään tuulivoimalaitosta ja sen rakennuspaikkaa kiinteistöveron kohteena, niiden arvostamista ja kiinteistöveron määräämistä. Lisäksi ohjeessa käsitellään rakennuspaikasta saatavan vuokratulon ja muiden mahdollisten korvausten verotusta.
Kiinteistöverolain, finlex.fi (654/1992, jäljempänä KiVL) 2 §:n mukaan kiinteistöllä tarkoitetaan tässä laissa tonttia, tilaa ja muuta Suomessa olevaa itsenäistä maanomistuksen yksikköä, joka on merkitty tai olisi merkittävä kiinteistönä kiinteistörekisterilaissa (392/1985) tarkoitettuun kiinteistörekisteriin. (22.12.2005/1152).
Kiinteistöihin rinnastetaan vuokramaalla olevat rakennukset ja rakennelmat, erottamattomat määräalat sekä yhteisalueeseen tai yhteismetsään kuuluva rakennusmaa (KiVL 2.2 §). Nämä kiinteistöihin rinnastettavat kohteet eivät ole siviilioikeudellisesti kiinteistöjä.
Kiinteistöverotuksen ulkopuolelle jäävät omistajan omaan käyttöön tarkoitetut nimellisteholtaan alle 625 kilovolttiampeerin (500 kW) tuulivoimalat, joista ei siirretä sähköä sähköyhtiön sähköverkkoon. Niiden ei katsota olevan kiinteistöverolain 2 §:n 2 momentissa tarkoitettuja rakennelmia.
Kiinteistöverolakiin ei sisälly rakennuksen tai rakennelman määritelmää. Verotus-käytännössä on katsottu, että rakennus on kiinteä tai paikallaan pidettäväksi tarkoitettu rakennelma, rakenne tai laitos. Tämä määritelmä vastaa pääpiirteissään maankäyttö ja rakennuslain (132/1999) 113 §:ään sisältyvää rakennuksen määritelmää.
Korkein hallinto-oikeus on antanut tuulivoimalan hankintamenon poistoa koskevan päätöksen KHO 11.11.2004 taltio 2887, finlex.fi. (Elinkeinotulon verotusta koskeva ennakkoratkaisu verovuosille 2003 ja 2004.)
Tapauksessa oli kyse tuulivoimalasta, jonka teräsrakenteisen tornin korkeus oli n. 60 metriä. Tornin yläpäässä oli konehuone ja roottori lapoineen. Roottori oli kolmilapainen ja sen jokaisessa halkaisijaltaan 56 metrin lavassa oli oma kääntömoottori.
Päätöksen mukaan tuulivoimalan hankintamenon poistoa tehtäessä tornia eli runkoa konehuoneineen oli pidettävä elinkeinotulon verottamisesta annetun lain 34 §:ssä tarkoitettuna rakennelmana. Roottoria lapoineen, vaihdelaatikkoa ja generaattoria oli pidettävä saman lain 30 §:n mukaisena koneena, kalustona ja muuna niihin verrattavana irtaimena käyttöomaisuutena.
Korkeimman hallinto-oikeuden päätöksestä ilmenevää rajanvetoa siitä, mikä osa tuulivoimalasta katsotaan rakennelmaksi ja mikä irtaimeksi, voidaan soveltaa myös tuulivoimaloiden kiinteistöverotuksessa. Siten tuulivoimalan perustukset ja runko konehuoneineen on sellainen rakennelma, joka kuuluu kiinteistöveron piiriin. Roottori lapoineen, vaihdelaatikko ja generaattori sekä muu laitteisto ovat luonteeltaan irtainta käyttöomaisuutta ja ne jäävät kiinteistöverotuksen ulkopuolelle.
Kiinteistöverotuksessa yritysvarallisuuteen kuuluvan kiinteistön, rakennuksen ja rakennelman verotusarvo lasketaan samalla tavalla kuin muiden kiinteistöjen, rakennusten ja rakennelmien verotusarvo.
Rakennusten jälleenhankinta-arvon perusteista annetun valtiovarainministeriön asetuksen 21 §:n mukaan rakennelman jälleenhankinta-arvona pidetään 75 prosenttia vastaavan rakennelman rakennuskustannuksista (847/2013).
Tuulivoimalaa verotuksessa arvostettaessa sen jälleenhankinta-arvoksi katsotaan siten 75 prosenttia tuulivoimalan tornin eli perustusten, rungon ja konehuoneen rakennuskustannuksesta.
Varojen arvostamisesta verotuksessa 22.12.2005 annetun lain (Arvostamislaki, 1142/2005), finlex.fi 30 §:n 1 momentin 6 kohdan mukaan tuulivoimalaitokseen välittömästi kuuluvan rakennuksen ja rakennelman vuotuinen ikäalennus on 2,5 prosenttia (812/2013).
Käytössä olevan tuulivoimalan arvoksi katsotaan edellä mainitun lain 30 §:n 4 momentin mukaan aina vähintään 40 prosenttia rakennelman jälleenhankinta-arvosta.
Kiinteistöverolain pääperiaatteen mukaan verovelvollinen on se, joka omistaa kiinteistön kalenterivuoden alkaessa. Yrityksen kalenterivuodesta poikkeava tilikausi ei estä kiinteistöveron määräämistä.
Vuokratusta kiinteistöstä veron suorittaa kiinteistön omistaja eikä haltija. Vuokrasuhteen laadulla ei ole merkitystä. Jos maapohja ja rakennus kuuluvat eri omistajille, veron maapohjasta suorittaa sen omistaja ja rakennuksesta tai rakennelmasta sen omistaja.
Kiinteistöveroprosentti määräytyy tuulivoimalan sijaintikunnan perusteella. Kunnanvaltuusto määrää kunnan kiinteistöveroprosenttien suuruuden vuosittain etukäteen samalla, kun se vahvistaa varainhoitovuoden tuloveroprosentin.
Kunnanvaltuuston määräämää yleistä kiinteistöveroprosenttia sovelletaan sellaisiin rakennuksiin ja rakennelmiin, joita varten ei ole määrätty erikseen veroprosenttia.
Merelle rakennettujen niin sanottujen offshore tuulivoimalaitosten sijaintikunta määräytyy kuntarajojen määräämisestä Suomen aluevesillä annetun lain (28.6.1996/483), finlex.fi 2 §:n mukaan. Säädöksen mukaan aluevedet määrätään siihen kuntaan, jonka pääasiallista maa-aluetta lähimpänä ne ovat.
Tuulivoimalat ovat kiinteistöverolaissa tarkoitettuja voimalaitoksia. Tuulivoimalaitoksena pidetään yhtä itsenäisesti toimimaan kykenevää tuulivoimalaa silloin, kun samalla alueella sijaitsee useita voimaloita.
Kiinteistöverolain 14 §:n 1 momentin mukaan kunnanvaltuusto voi määrätä erikseen veroprosentin, jota sovelletaan voimalaitokseen sekä ydinpolttoaineen loppusijoituslaitokseen kuuluviin rakennuksiin ja rakennelmiin. Täksi veroprosentiksi voidaan määrätä enintään 2,85. Pykälän 2 momentin mukaan vesi- ja tuulivoimalaitokseen, jonka nimellisteho on enintään 10 megavolttiampeeria, sovelletaan yleistä kiinteistöveroprosenttia.
Hallituksen esityksen 145/2005 perustelujen mukaan voimalaitoksen nimellisteho on sen generaattoreiden kilpiarvosta ilmenevä yhteenlaskettu bruttoteho.
Kiinteistöverolain 16 §:ssä säädetään verovelvollisen ilmoittamisvelvollisuudesta. Verovelvollisen on tarkistettava verotuspäätöksen selvitykseen merkityt maapohjan pinta-alaa, rakennusoikeutta, kaavatilannetta, rantaoikeutta, käyttötarkoitusta sekä omistus- ja hallintaoikeutta koskevat tiedot samoin kuin rakennuksen jälleenhankinta-arvon laskennan perusteena käytetyt tiedot ja käyttötarkoitus.
Verovelvollisen on ilmoitettava Verohallinnolle tiedoissa ilmenevät virheet. Lisäksi on ilmoitettava selvitykseltä puuttuvat kiinteistöt ja rakennukset samoin kuin perusparannukset ja huomattavat korjaustoimenpiteet sekä tieto rakennuksen purkamisesta tai käytöstä poistamisesta.
Verovelvollisen on annettava Verohallinnolle selvitys tuulivoimalan veronalaisten osien eli perustusten, rungon ja konehuoneen yhteenlasketusta rakennuskustannuksesta (100 %). Selvitys on annettava jokaisesta tuulivoimalasta erikseen. Lisäksi verovelvollisen on annettava selvitys tämän ohjeen kohdassa 1.1. mainitun pientuulivoimalan tuottaman sähkövirran käytöstä vain omistajan omaan käyttöön.
Kiinteistöverolain 14 §:n 3 momentin mukaan voimalaitoksen omistajan on lisäksi esitettävä selvitys voimalaitoksen nimellistehosta.
Kiinteistöverolain 2 §:n 1 momentin mukaan kiinteistöllä tarkoitetaan tonttia, tilaa ja muuta Suomessa olevaa itsenäistä maanomistuksen yksikköä, joka on merkitty tai olisi merkittävä kiinteistönä kiinteistörekisteriin.
Kiinteistöjen lisäksi kiinteistöveron piiriin kuuluvat myös erottamattomat määräalat. Kiinteistöverolain 2 §:n 2 momentin 2 kohdan mukaan erottamattomiin määräaloihin sovelletaan kaikkia kiinteistöverolain kiinteistöä koskevia säännöksiä.
Kiinteistöverolain 3 §:n 1 momentin 1 kohdan mukaan kiinteistöveroa ei ole suoritettava metsästä eikä maatalousmaasta. Kun maanomistaja vuokraa omistamastaan maatalous- tai metsämaasta alueen tuulivoimalan tai useiden tuulivoimaloiden sijoittamiseksi alueelle, hallintaoikeus maahan siirtyy vuokramiehelle eli yleensä tuulivoimayhtiölle. Vuokratun maapohjan käyttötarkoitus muuttuu, kun vuokramies ei enää harjoita vuokra-alueella maa- tai metsätaloutta.
Käyttötarkoituksen voidaan katsoa muuttuvan sen jälkeen kun rakennuspaikalla aloitetaan tuulivoimalaitoksen rakennustyöt. Rakennuspaikka tulee tällöin kiinteistöveron piiriin. Hankkeen suunnitteluvaiheessa tehty maanvuokrasopimus ei vielä aiheuta maapohjan siirtymistä kiinteistöveron piiriin.
Maatilalla sijaitsevan erottamattoman tuulivoimalan rakennuspaikan pinta-alana pidetään kiinteistöverotuksessa muun selvityksen puuttuessa 2.000 m².
Toisin kuin yleiset tiet, yksityistiet kuuluvat kiinteistöveron piiriin. Maatalousmaan tai metsän läpi tuulivoimalaitokselle kulkevista teistä ei määrätä kiinteistöveroa sillä perusteella, että niillä ei ole arvoa arvostamislain 31 a §:n mukaan. Jos maatilalla oleva yksityistie kulkee rakennusmaan halki, se luetaan tältä osin rakennusmaaksi ja tulee sen osana verotetuksi.
Tuulivoimalaitoksen rakennuspaikan sijaitessa muualla kuin aiemmin maa- tai metsätalouskäytössä olleella maalla tai arvostamislain (1142/2005) 31 a §:n 2 momentissa tarkoitetulla joutomaalla, rakennuspaikan pinta-alaksi katsotaan kiinteistön koko pinta-ala.
Tuulivoimalan rakennuspaikasta saatu vuokratulo verotetaan tilanteesta riippuen elinkeinotulon verottamisesta annetun lain (EVL, 24.6.1968/360), maatilatalouden tuloverolain (MVL, 15.12.1967/543) tai tuloverolain (TVL, 15.12.1967/543) mukaan.
Verovelvollisen harjoittama liike- ja ammattitoiminta muodostaa elinkeinotoiminnan tulolähteen (EVL 2 §).
Maatalous ja maatila on määritelty MVL:n 2 §:ssä:
Maataloudella tarkoitetaan varsinaista maataloutta sekä sellaista erikoismaataloutta taikka maa- tai metsätalouteen liittyvää muuta toimintaa, jota ei ole pidettävä eri liikkeenä.
Maatilalla tarkoitetaan tässä laissa itsenäistä taloudellista yksikköä, jolla harjoitetaan maa- tai metsätaloutta.
Muista kuin elinkeinotoiminnan ja maa- ja metsätalouden tuloista verotetaan tuloverolain mukaan.
Kaikissa tapauksissa vuokratun alueen kiinteistövero on vähennyskelpoinen (EVL 2 luvun 8 §:n 1 momentin 15 kohta, MVL 6 §:n 1 momentin 13 kohta, TVL 31 § 3 momentti). Vähennyskelpoisia ovat myös vuokratulon hankkimisesta aiheutuneet kulut (EVL 2 luvun 7 §, MVL 4 §:n § 1 momentti, TVL 54 § 1 momentti). Missään tapauksessa kiinteän omaisuuden hankintahinnasta ei kuitenkaan saa tehdä poistoja.
Lakia elinkeinotulon verottamisesta sovelletaan, kun vuokraustoimintaa itsessään on pidettävä elinkeinotoimintana (EVL 5 §:n 1 momentin 2 kohta) tai vuokrataan elinkeinotoiminnan varallisuuteen kuuluvaa omaisuutta (EVL 5 § 1 momentin 4 kohta). Elinkeinotoimintaan kuulumattomat vuokratulot käsitellään henkilökohtaisen tulolähteen tulona ja vuokrattu maapohja henkilökohtaisen tulolähteen varallisuutena ja verotetaan tuloverolain mukaan myös muilla kuin luonnollisilla henkilöillä.
Useimmat tuulivoimalat sijoittunevat maa- ja/tai metsätalouden käytössä olevalle maapohjalle, koska tuulivoimalat sijoitetaan yleensä asuttujen alueiden ulkopuolelle. Tällöin vuokratulon verotus tapahtuu maatilatalouden tuloverolain mukaan ja saatu vuokratulo on maatilatalouden tuloa (MVL 5 §:n 1 momentin 9 kohta). Maatilatalouden tuloa on myös metsään sijoitettujen tuulivoimaloiden maapohjasta saatu vuokratulo, vaikka metsätalouden tulo sinänsä verotetaan tuloverolain mukaan.
Asiaan ei vaikuta se, harjoittaako vuokraaja maa- ja metsätaloutta vai pelkää metsätaloutta (KHO 1996-B-514) tai harjoittaako vuokraaja ylipäätään aktiivisesti maataloutta. Merkitystä ei ole myöskään sillä, onko vuokrattu alue katsottu kiinteistöverosta vapaaksi metsäksi tai maatalousmaaksi. Pelkästään se, että kyseessä on maatilaan kuuluvalta alueelta saatu vuokratulo riittää sen verottamiseen maatalouden tulona.
KHO:1996-B-514: Verovelvollinen, jonka omistamaan tilaan kuului yksinomaan metsämaata, oli vuokrannut metsästään puhelinyhtiölle radiopuhelintukiasemaksi 3.650 neliömetrin suuruisen alueen 30 vuodeksi kertakaikkista 40.000 markan vuokraa vastaan. Hänen vuokrauksesta vuonna 1995 saamaansa kertakaikkista vuokraa pidettiin hänen verovuoden 1995 veronalaisena tulonaan maatalouden tulolähteessä. Verovuosi 1995 Ennakkotieto. MaatVL 2 § 2 mom, MaatVL 5 § 1 mom 9 kohta.
Sekä elinkeinotoiminnan ja maatilatalouden tulot jaetaan ansio- ja pääomatuloksi nettovarallisuuden perusteella. Muut kuin elinkeinotulon verottamisesta annetun lain ja maatilatalouden tuloverolain nojalla verotettavat vuokratulot verotetaan tuloverolain mukaan. Tällöin omistajan saama vuokratulo on kokonaan pääomatuloa (TVL 32 §).
Maapohjan omistajalle voidaan maksaa myös käyttökorvauksia tai muita sopimukseen perustuvia harjoitettavaan toimintaan sidottuja korvauksia. Jos esimerkiksi osuus kiinteistöllä sijaitsevan tuulivoimalan sähkötuotannosta maksetaan kiinteistön omistajalle sillä perusteella, että tämän aluetta saadaan käyttää tuulivoimalaa varten, katsotaan sellainenkin tulo maanvuokraukseen rinnasteiseksi vuokratuloksi.
Tuulivoimalan maapohjan vuokraajalle voidaan maksaa vuokran lisäksi pinta-alaperusteista vaikutusaluekorvausta (esimerkiksi 500 metrin säteellä). Vaikutusaluekorvausta voidaan maksaa myös vaikutusalueella oleville kiinteistöille, vaikka niillä ei olisikaan tuulivoimalaa omalla maallaan. Vaikutusaluekorvauksen maksuperusteena voi olla esimerkiksi tuulivoimaloiden aiheuttamat rajoitukset voimaloiden välittömässä läheisyydessä sijaitsevien muiden kiinteistöjen hyödyntämismahdollisuuksiin. Tällainen korvaus katsotaan maanvuokraukseen rinnasteiseksi vuokratuloksi.
Korvauksia voidaan maksaa myös muilla nimikkeillä ja perusteilla. Jos kiinteistölle aiheutuvaa haittaa ei ole tarkemmin eritelty, eikä sille ole erikseen kohdennettu korvattavaa määrää, niin lähtökohtaisesti verotetaan myös näissä tapauksissa koko maksettu korvaussumma vuokratulona.
Haitan korvaamisessa voi joskus olla kyse kiinteistön arvon alenemisesta maksettavasta vahingonkorvauksesta, joka on luonteeltaan esinevahingon korvaamista. Vahingonkorvaus tai muu siihen verrattava korvaus ei ole veronalaista tuloa, ellei sitä ole saatu veronalaisen tulon sijaan tai korvaukseksi elatuksen vähentymisestä (TVL 78 §). Tällainen korvaus lisätään kiinteistön luovutushintaan luovutusvuodelta ja sitä edeltäneiltä viideltä vuodelta, sikäli kuin korvausta ei ole käytetty tuhoutuneen tai vahingoittuneen omaisuuden uudistamiseen tai kunnostamiseen tai lisätty metsätalouden pääomatuloon (TVL 46 §:n 5 momentti).
Vahingonkorvaus, joka korvaa saamatta jääneen elinkeinotoiminnan tai maa- tai metsätalouden tulon, on veronalaista kyseisen tulolähteen tuloa. Tällaisia tuloja ovat esimerkiksi korvaus elinkeinotoiminnan rajoittumisesta ja saamatta jäävästä liikevaihdosta, vahingoittuneesta elinkeinotoiminnan varallisuudesta, saamatta jäävästä sadosta, menetetystä viljasta, puun myyntitulojen vähenemisestä, vahingoittuneesta taimikosta tai korvaukset harjoitetun toiminnan lisääntyneistä menoista.
Jos elinkeinotoiminta tai maatalous on lopetettu ja maatalouden tuotanto- tai asuinrakennukset on siirretty pois elinkeinotoiminnan tai maatalouden tulolähteestä, on niistä saatu vuokratulo henkilökohtaisen tulolähteen eli tuloverolain mukaista pääomatuloa.
Maatilan alueen pysyvästä käyttöoikeudesta tai myynnistä maksettu kertakorvaus verotetaan tuloverolain mukaisesti luovutusvoittona. Kertakorvauksesta vähennetään alueen poistamaton hankintameno tai sitä suurempi hankintameno-olettama. Jos korvauksen maksajalla on pakkolunastusmahdollisuus alueen käyttöön, vähennetään luovutusvoiton verotuksessa hankintameno-olettamana 80 %.
Elinkeinotoiminnan käytössä olleen alueen pysyvästä käyttöoikeudesta tai myynnistä maksettu kertakorvaus verotetaan elinkeinotulon verottamisesta annetun lain mukaan.
Maanomistaja voi hakea kiinteistöverotuksesta, tuloverotuksesta, maatilatalouden tai elinkeinotulon tuloverotuksesta ennakkoratkaisua. Ennakkoratkaisulla maanomistaja voi varmistua verotuskohtelustaan ennen maanvuokrasopimuksen tekemistä. Ennakkoratkaisu on maksullinen. Samoin maksullisia ovat arvonlisäverotusta koskevat ennakkoratkaisut. Jos Verohallinto päättää olla antamatta ennakkoratkaisua, jättää hakemuksen tutkimatta tai asian sillensä, peritään 100 €:n käsittelymaksu. Katso tarkemmin Verohallinnon ohje Ennakkoratkaisu- ja poikkeuslupahakemuksen tekeminen ja siihen annettava päätös.
Sivu on viimeksi päivitetty 20.4.2017 Näytä kaikki tasot

matches:
§ 3
§ 1
§ 1
§ 1
§ 2
§ 1


text:
Large HD Tube Ilmainen Porno Kypsä - HD videot - scrapbook-archivers.com
Kaikkien kanssa on ollut hyvi hetki sngyn ulkopuolella ja sngyss. Yksikn kolmesta suhteesta ei pttynyt ilkesti tai pahaa mielt kummallekaan jtten. Edelliselle. Juu tota hyvin pelitt vehkeet, pit vain itsestn huolta ja jos sattuis niin kymn ett tulee ongelmia niin siihen on nykyn hyvi lkkeit ja naisen voi tyydytt niin monella eri tavalla, meill ainakin vaimoni pyytkin erillaisia variaatioita ei aina tartte olla sohimassa meisselin kanssa ja minks teet kun rakas nuori vaimoni tykk vanhemmista miehist, ja ei pid olla niin suvaitsematon eli eiks se niin ole ett kiva kun kelpaa muillekkin,niin tietenkin vaikka ei saiskaan muuta kuin katsella,esim eilen vedeltiin vessanpntll viikseen vaikka samassa rakennuksessa pidimme kokousta mutta ninkin voi vliajat kytt ei aina tartte kotiin asti odotella ja ajattele miten kivaa se on joskus autossa ja mit ihmeellisimmiss paikoissa nam: ps odotan Seksikäs tyttö ero hieronta öljyllä ja jizz kun vanhenemme ja kasvatamme samalla siin yhteisi lapsiamme jotka on kuitenkin trkeint meidn elmssmme, ja ninhn se on ett aina kun puhutaan ikerosta liitossa niin ihme ja kumma se kntyy tonne kamarin puolelle katsos kun elmss on muitakin trkeit asioita eik siin ik Large HD Tube Ilmainen Porno Kypsä - HD videot tule mieleen meill ainakin toimii hyvin kun on ninkin paljon ikeroa niin olen saanut vaimoltani paljon sellaisia virikkeit joita ei ehk minun ikisiltni naisilta saisi ja vaimoni mys minulta.
NM,kyriminen on osa hienoa parisuhdetta. 59 Kuntoutus Otsikon alle vapaana tekstin Potilaan kuntoutukseen, suunnitteluun, toteutukseen, seurantaan ja arviointiin liittyv dokumentaatio Large HD Tube Ilmainen Porno Kypsä - HD videot kytt palvelunimikkeist Kytetn vain niit nimikkeistjen pluokkia, jotka kuvaavat asianomaisen potilaan hoitoa ja kuntoutusta Ydintieto-opas 2009, luvut 7-17. Niin ja minulta kun ei p. a saa seksiseuraa haluavat, turhaan vonkaavat.
Uskon net vain ja ainoastaan seksin ja sydmen kuuluvan yhteen. 49 Hoidon tarve Otsikon alle vapaana tekstin Potilaan terveydentilaan liittyvt ongelmat, joihin voidaan vaikuttaa hoitotyn toiminnoilla Toimintakykyyn liittyvi tarpeita Rakenteisesti voidaan kirjata hoidon syy ICD-10, ICPC-2, Large HD Tube Ilmainen Porno Kypsä - HD videot. Ei kiinnosta vanhat ukot, joten tein viimein selvksi olevani varattu ja uskova perheellinen nainen ja se puhumatonkin lannistui taannoin ku irvistin hnelle suunniltani raivosta kun hn pyri lhistllni kiireaikana.
(Muita asiakkaita ei ollut paikalla, mutta kaamea mr tavaraa pois vietvn. ) 53 Hoitoisuus Otsikon alle vapaana tekstin Potilaan tarvitsema hoidon mr ja vaativuus Rakenteisesti kytten organisaatiossa sovittua luokitusta esim. RAI RAVA RAVATAR RAFAELA. 51 Hoitotyn toiminnot Otsikon alle vapaana tekstin Potilaan hoidon suunnittelun ja toteutuksen toiminnot Rakenteisesti kytten esim. FinCC-luokitusta. 28 Lisnkymt Eivt esiinny koskaan yksinn, vaan liitetn aina pnkymn ERAS eli erillinen asiakirja HUOM.
Mik tahansa nkym voi olla mys lisnkymn, esim. PSYHOI. 67 Keskeiset rakenteiset tiedot Diagnoosit (ICD-10 ja ICPC-2) Lisksi kirjataan tieto siit, onko diagnoosi psntisesti pitkaikainen (pysyv) Toimenpiteet ( THL:n toimenpideluokitus) Kuvantamistutkimusten pyynnt ja lausunnot (Radiologinen tutkimusnimikkeist) Laboratoriotutkimusten pyynnt ja vastaukset (Kuntaliiton nimikkeist) Lkitys Riskitiedot Rokotukset. 1 Tss vaiheessa voi nytt tai tuntua sekavalta YHTEISET TOIMINTAMALLIT - KOULUTUS.
46 Ongelmat Otsikon alle vapaana tekstin Subjektiiviset tai objektiiviset oireet Poikkeavat fyysiset ja psyykkiset Large HD Tube Ilmainen Porno Kypsä - HD videot Sosiaaliset ongelmat Tutkimuslydkset esim. varjostuma keuhkojen rtg-kuvassa. 22 Nkym Merkinnt shkiseen potilaskertomukseen tehdn kirjoittamalla teksti jollekin nkymlle Yleiset Venäjän porno ja katsella vuokra - huora Erikoisala- ja palvelukohtaiset nkymt Ammatilliset nkymt Hoitokertomus Lisnkymt ERAS- nkym.
76 Tilapinen henkiltunnus Potilastiedon arkistoon tallennetaan potilasasiakirjat mys silloin, kun potilaalla on tilapinen henkiltunnus Kun henkil myhemmin saa virallisen henkiltunnuksen, korjataan henkiltunnus asiakirjoille (organisaatiokohtainen kytnt) Tiedonhallintapalvelun yllpidettvi asiakirjoja (suostumukset ja kiellot) ei tallenneta tilapisell henkiltunnuksella Tietoja ei voi luovuttaa toisille organisaatioille.
41 Fysiologiset mittaukset Otsikon alle merkitn fysiologiset suureet, kuten pituus, paino, rr Voidaan kirjata mys omaan rakenteiseen osioonsa Kytetn FinLOINC- koodistoa jo nyt, mikli mahdollista Mikli mittaukselle ei ole koodia kytettviss, merkint ei siirry koosteisiin.
64 Lausunnot Tehdyt lausunnot ja todistukset Esim. poliisin virka-apupyyntihin liittyvien lausuntojen merkinnt Muut toisille viranomaisille tai vakuutusyhtiille annetut ilmoitukset ja lausunnot esim.
Liikuntafysiologisen viitataan yleens tutkimus ihmiskehon toiminnasta aikana erilaisia harjoituksia eri voimakkuus ja kesto. Elimist reagoi hyvin selvsti lyhytaikainen suurempi tai pienempi rasitus harjoituksissa tai pitkaikainen kohtalainen tai voimakas harjoituksissa. Tmn pohjalta on, ett meill on urheilu endurance sports kuten ultra maratoneja, triathlons, maratoneja ja poljin-Maantiepyrily muun muassa nimityst.
Paljon aikaa ja vaivaa tarvitaan ja on trke ajan tasalla kysymys pankki monivalintakysymyksi tarkistamista tarkoituksiin. Jos lketieteen polku tai jopa liikuntalketieteen polku, tm voi varmasti auttaa sinua antaa hoitoa, saat ihmisen anatomiaa-kurssin ja opinto-opas tll osa oppimista, oppimisen annokset, hoidon oppaita, suun ja maxillofactal patologian ja asiat, jotka luonto totta lketieteen kamaa.
Lopeta antaa negatiivisia asioita ja tunteita Porno Videot Dick Pal elmsi. Valita el positiivinen luovaa elm tunnustamalla rajoittamalla tunnelmia ja tunteita sitten tietoisesti muuttaa niit muuttamalla fysiologia ja keskitty. Large HD Tube Ilmainen Porno Kypsä - HD videot eroja reitit, hormoni ja glukokortikoidien ja atrofiaa hippokampuksessa on yhteinen.
PTSD sairauden kehittyminen tapahtuu vain jos vastaus johtaa ptslauselman trauma keskeytyy jollain tavalla. Biologinen tutkimuksen trkein ptelm on Large HD Tube Ilmainen Porno Kypsä - HD videot altistuminen yksi tai enemmn traumaattisia tapahtumia aiemmin laukaisee henkist ja biologinen tuttavalleen, joka lopulta johtaa pitkn PTSD.
Sydn, valtimot, laskimot ja kapillaareja ryhmitelln yhteen muodostaen vikaa. Sydn on vastuussa pumpata verta siirt happea ja muita trkeit asioita koko kehon.
Tm edellytt sydn fysiologia. Annan teille esimerkin. Jos olit koulussa ottaen erittin trke tietenkin ja se merkitsi koko tulevaisuuden sinulle, sitten ilmeisesti olet laskemisesta kaikki voit oppia siit oikein. Olet tysin riippuvainen sinun opettaja joka toimittaa sinulle tietoa. Nyt avulla sanoa ohjaaja vain opettaa teit asti, jolloin hn yleens oli. Aiotko pudottaa pois kurssin tai olet menossa saada ylimriseen pyre aineista auttaa pitkin. Anatomia ja fysiologia-tunnilla voi olla hyvin pelottava ja ahdistunut aikaa sellaisten opiskelijoiden.
206 luita ihmiskehossa ja yli 600 lihakset ovat niin monia ehtoja, toimintoja ja mritelmt oppia.

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Netflixin kuvanlaatu paranee Super HD -videolla - AfterDawn
AfterDawn > Uutiset > Netflixin kuvanlaatu paranee Super HD -videolla
Netflixin kuvanlaatu paranee Super HD -videolla
Kirjoittaja Teemu Laitila @ 9.1.2013 10:19 Kommentteja (24)
Netflixisissä on nyt tarjolla uusi aiempaa parempaa kuvanlaatua tarjoava Super HD -tila, joka Netflixin mukaan on "parempaa kuin HD". Yhtiön mukaan kaikki palvelun HD-sisältö on tarkoitus siirtää Super HD -muotoon.
Super HD -videota pitäisi olla jo tarjolla, mutta ainakaan pikaisella etsinnällä Super HD -laatuisia elokuvia ei ole eritelty palvelussa muusta sisällöstä.
Parempilaatuisen videon suoratoistoon tarvitaan myös nopeampi nettiyhteys. Super HD -videosta tulee saataville kaksi eri versiota, joista parhaan laadun katseluun vaaditaan vähintään seitsemän megabittiä sekunnissa siirtävä nettiyhteys ja enemmän pakatun version siirtämiseen riittää nykyinen enimmäisvaatimus viisi megabittiä sekunnissa.
Super HD -video ei toimi ainakaan vielä kaikille Netflixin tukemilla laitteilla. Tällä hetkellä tuettuina ovat PlayStation 3, Apple TV, Roku, Nintendo Wii U, Windows 8 ja Netflix 1080p-tuella varustetut Blu-ray- ja Smart-TV-laitteet. Yhtiö lupaa lisää laitteita tuen piirin pian.
Käyttäjän omien laitteiden lisäksi myös internet-palveluntarjoajalta vaaditaan liittymistä Netflixin Open Connect -verkkoon. Open Connectin avulla Netflix optimoi videon siirtoa tuomalla videovälimuistit palveluntarjoajien verkkoihin. Samalla välimuistien käyttö vähentää kuormaa Netflixin omassa jakeluverkossa.
Yhtä aikaa Super HD -videon kanssa Netflix julkaisi myös 3D-videot, jotka ainakaan toistaiseksi eivät toimi Suomessa.
<Samsungilta "maailman ensimmäinen" kaareva OLED-TV >Mese lakkaa toimimasta maaliskuussa - käyttäjät Skypeen
PlayStation 3, Apple TV, Roku, Nintendo Wii U, Windows 8
Eikö muka windows 7:ssa toimi?
29.1.2013 11:18
Windows 8 netflix appissa ainakin Iron Manissa lukee super hd tiedoissa. Vielä kun keksisi miten näkisi kesken leffan mitä laatua se näyttää.
39.1.2013 11:24
Ei, se vaatii sen kasin oman appsin. Windows 7:lla saa vaan 720p kuvaa. Käsittääkseni myös 5.1 äänet ei onnistu seiskassa johtuen silverlightista mutta kasilla toimii. Saatan olla väärässäkin.
Viestiä on muokattu sen lähettämisen jälkeen. Viestiä on muokattu viimeksi 9.1.2013 @ 11:24
49.1.2013 12:32
Ainakin Sonyn BR-soittimen apissa oli "kaikki" HD videot siirtyneet superHD:ksi. Laadussa ei ollut kyllä valittamista ja toistui oikein hyvin.
59.1.2013 14:12
Ehkä tämä "SuperHD" nyt vastaisi tavallista 1080P HD kuvaa, eikä mitään transkoodattua sontaa. Jos samalla saisi vaihdettua myös jenkkityyliset keltaiset tekstitykset valkoisiksi, niin voisin jopa harkita taas palvelun testaamista.
Viestiä on muokattu sen lähettämisen jälkeen. Viestiä on muokattu viimeksi 9.1.2013 @ 14:13
69.1.2013 15:36
"Käyttäjän omien laitteiden lisäksi myös internet-palveluntarjoajalta vaaditaan liittymistä Netflixin Open Connect -verkkoon."
Ja tähän todennäköisesti kaatuukin koko homma näin täällä Suomessa, ei meidän ISP:illä ole mitään motiivia liittyä tuohon verkkoon ja alkaa ylläpitää Netflix-yhteensopivia palvelimia oman työtaakan lisäksi.
79.1.2013 15:45
Lainaus, alkuperäisen viestin kirjoitti Daragorn:
Ehkä tämä "SuperHD" nyt vastaisi tavallista 1080P HD kuvaa, eikä mitään transkoodattua sontaa.
Transkoodattuahan se on anyways, tulee se millä vain resoluutiolla.
89.1.2013 16:22
Ensin kehitetään HD 1080p ja 720p tarkkuus paremman kuvan saamiseksi ja siten se kompressoidaan niin pienelle bittivirralle että se ei enää ole hyvää laatua. Joten ratkaisu on keksiä uusi nimi samalle asialla nimeltä Super HD.
Hölmöläisten touhua. 1920x1080p on ihan tavallista HD:tä jota yleisemmin kutsutaan myös nimellä Full HD. Kuinka monta nimeä tällä samalla asialla pitää olla?
Mitä hittoa me kuluttajat tehdään sillä HD:llä jos se ei pärjää käytännössä edes DVD:n SD:lle. Blu-ray levyt ovat lähes ainoa missä löytyy sitä todellista HD:tä niin kuvassa kuin äänessä. Kunnon bittivirta ja monikanava äänet, ei mitään 5.1 dolby paskaa.
Viestiä on muokattu sen lähettämisen jälkeen. Viestiä on muokattu viimeksi 9.1.2013 @ 16:30
99.1.2013 17:18
@8 Ihanko tosissasi väität että DVD:n SD-laatu pärjää esim youtuben, netflixin yms HD-laaduille. Siinä tapauksessa TV:si on varmaan kuvaputkiaikakaudella tai nettisi alle meganen..
109.1.2013 18:07
SuperHD ainakin kuulostaa paremmalta kuin FullHD. Eli pitääkö näitä nyt sitten katsoa monitorilta kun TV ei kykene parempaan resoon kuin 1920*1080
119.1.2013 18:33
Onko kukaan testannu Netflixin kuvanlaatua tällaisella? Ois aika näppärä mediasoitin
Viestiä on muokattu sen lähettämisen jälkeen. Viestiä on muokattu viimeksi 9.1.2013 @ 18:34
129.1.2013 19:46
Lainaus, alkuperäisen viestin kirjoitti D.Vader:
Samanlainen kuvanlaatu siinä on, kuin PC:llä tai PS3:llakin katsottuna, testattu on. Android-versio Netflixistä ei tue 5.1 surround - ääniä, mutta se riippuu ihan itsestäsi onko sillä miten paljon väliä.
139.1.2013 19:56
Netflix käyttää "HD" - termiä tarkoittaen 720p - resoluutiota. Netflix ei ole tukenut tähän asti 1080p ollenkaan, sen takia "SuperHD" - termi; sillä eritellään 720p ja 1080p toisistaan. Typerää markkinointia, mutta minkäs teet?
Kunnon bittivirta ja monikanava äänet, ei mitään 5.1 dolby paskaa.
Mitäs sen sitten pitäisi olla, ellei Dolby? Taitaa poika olla vähän sekaisin termeistä. DTS-HD ja TrueHD on molemmat myös Dolby, ja kanavien määrähän on kiinni vain masteroijasta -- molemmat koodekit tukevat 192kHz/24bit @ 5.1 tai 96kHz/24bit @ 7.1 asti.
149.1.2013 20:47
Ainakin Android 4.1 minipc:t kyllä hyvin netflixin toistaa ja VPN:yli myös jenkkinetflix pyörii. Laatu tosin on vain 480p android softalla.
DX ja muut myy dual core laitteita n. 40€ ja quad core n. 90€ (ilman näppäimistöä)
159.1.2013 21:04
Jenkki netflix tuen 3 eri henkilöä sanoi että super hd ei ole vielä saatavana suomessa. Kertokaa ihmeessä jos suomi tarjonnassa jotain super hd laadulla jo löytyy. Itse en löytänyt yhtään.
1610.1.2013 7:13
Lainaus, alkuperäisen viestin kirjoitti tovuori:
Löytyy löytyy.. Mutta kannattaa lukea se uutinen uusiksi:
Tällä hetkellä tuettuina ovat PlayStation 3, Apple TV, Roku, Nintendo Wii U, Windows 8 ja Netflix 1080p-tuella varustetut Blu-ray- ja Smart-TV-laitteet.
1710.1.2013 7:14
Lainaus, alkuperäisen viestin kirjoitti jetinf:
Eikö olisi järkevää hankkia ihan kunnon älypuhelin mihin saa tungettua netflix appin? Tai itse en ainakaan jaksa kannella mukana kymmentä eri laitetta..
1810.1.2013 7:36
Pple tv käytössä eikä löydy ainakaan super hd merkintää ainoastakaan ja uusin apple tv malli käytössä
1910.1.2013 7:36
ei tätä pidetä mukana vaan kytketään hdmi:llä kiinni telkkariin.
http://dx.com/p/mk808-dual-core-android...-tf-hdmi-160535
2010.1.2013 9:15
No siinä tapauksessahan tuo on vielä turhempi kuin mitä aluksi kuvittelin. Siis kytketään telkkariin? Suomesta ostettuna saat kunnon bluray soittimen alta satasella, ja niihin saa myös netflixin 1080p laadulla..
2110.1.2013 9:42
PS3 kyllä löytyy. Tuohon vain oli helpompi laittaa VPN kuin pleikkaan, toimii myös torrentien latauksessa, voi käyttää 3G:tä jolloin ei tuki koko verkkoa (3TB kovo kytkettynä) ja toimii mediatoistimena. Käyttö sujuu hiirellä tai logitechin harmonyllä. Hankin sen korvaamaan vanhentunutta HTPC:tä.
Netflixin jenkkivalikoima on sen verran suurempi että katsoo usein mielellään sitä.
2210.1.2013 18:17
Tuohon vain oli helpompi laittaa VPN kuin pleikkaan, toimii myös torrentien latauksessa, voi käyttää 3G:tä jolloin ei tuki koko verkkoa (3TB kovo kytkettynä) ja toimii mediatoistimena.
Lainaus, alkuperäisen viestin kirjoitti DX Overview:
2310.1.2013 21:35
tukee itseasiassa 5TB asti. DX:n speksit eivät aina ole aivan ajantasalla.
2412.1.2013 13:55
Tarkoitin DTS-HD:tä joka muuten ei ole Dolbyä, mutta kyllä tuo TrueHD myös kelpaa joka siten on dolbyä.
5.1 Dolbyllä tarkoita juuri sitä mitä sanoi, esimerkiksi DVD levyt ovat sillä. Blu-ray levyistä löytyy yleensä monikanavana DTS äänet. Näiden ero on kuin yö ja päivä. 5.1 Dolby on pikkasen parempi kuin tavallinen stereo ääni, mutta DTS hakkaa 5.1 Dolbyn mennen tullen.

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD hd HD HD HD HD hd hd hd


Asetus puolustusvoimista annetun asetuksen… 137/1998 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1998 › 137/1998
muutetaan puolustusvoimista 20 päivänä heinäkuuta 1992 annetun asetuksen (667/1992) 35 §:n 1 momentin 1 ja 4 kohta, 37 §:n 3 momentti, 47 §:n 2 momentin 2 ja 6 kohta, 49 §, 50 §:n 1 momentin 1 ja 3 kohta, 51 §:n 1 momentti, 54 §:n 1 momentin 1 kohta ja 56 §:n 1 momentin 2 ja 4 kohta,
sellaisina kuin niistä ovat 35 §:n 1 momentin 1 ja 4 kohta, 47 §:n 2 momentin 2 ja 6 kohta, 50 §:n 1 momentin 1 ja 3 kohta, 54 §:n 1 momentin 1 kohta ja 56 §:n 1 momentin 2 ja 4 kohta asetuksessa 1303/1996, seuraavasti:
1) upseerin virkoja, joita ovat puolustusvoimain komentajan, pääesikunnan päällikön, kenraalin, amiraalin, everstin, kommodorin, everstiluutnantin, komentajan, majurin, komentajakapteenin ja nuoremman upseerin virat sekä opistoupseerin virkoja, joita ovat opistoupseerin perusvirka ja opistoupseerin ylempi virka sekä sotilasammattihenkilön virkoja;
4) apteekinjohtajan, apulaislääkärin, asessorin, atk-päällikön, eläinlääkärin, erikoislääkärin, erikoistutkijan, hammaslääkärin, kiinteistöpäällikön, kirjastonhoitajan, kirjastonjohtajan, matemaatikon, museonjohtajan, osastonjohtajan, osastonlääkärin, osastopäällikön, professorin, proviisorin, psykologin, puolustusvoimien ylieläinlääkärin, räjähdysainetarkastajan, sairaalakemistin, sota-arkiston johtajan, sotilaslakimiehen, sotilassairaalan apulaisylilääkärin, sotilassairaalan ylilääkärin, toimistopäällikön, tutkijan, tutkimusjohtajan, vanhemman lehtorin, ylikielenkääntäjän ja ylitarkastajan virkoja.
Puolustusvoimain komentajalta ja pääesikunnan päälliköltä vaaditaan kelpoisuus kenraalin tai amiraalin virkaan.
2) tutkimusjohtajalta ja osastonjohtajalta virkaan soveltuva tohtorin tutkinto sekä perehtyneisyys tutkimus- ja kokeilutyöhön ja sen johtamiseen;
6) sota-arkiston johtajalta virkaan soveltuva tohtorin tutkinto ja hyvä arkistoalan tuntemus taikka virkaan soveltuva ylempi korkeakoulututkinto ja ylempi arkistotutkinto sekä hyvä arkistonhoidollinen kokemus ja arkistoalan tuntemus; sekä
1) puolustusvoimain komentajan, pääesikunnan päällikön, kenraalin, amiraalin, puolustusvoimien pääinsinöörin, puolustusvoimien ylilääkärin, kenttäpiispan, asessorin ja tutkimusjohtajan tasavallan presidentti valtioneuvoston esityksestä;
3) professorin, osastonjohtajan ja sota-arkiston johtajan puolustusministeriö;
Pääesikunta julistaa haettavaksi tutkimusjohtajan, osastonjohtajan, sotilassairaalan ylilääkärin ja apulaisylilääkärin, erikoislääkärin, osastonlääkärin, apteekinjohtajan, sota-arkiston johtajan, osastopäällikön, toimistopäällikön, kirjastonjohtajan, räjähdysainetarkastajan, matemaatikon, museonjohtajan ja erikoistutkijan virat.
Virkamiehen määrää tehtävään nimittävä viranomainen 50 §:n 1 momentissa tarkoitetusta esityksestä tai esittelystä, kuitenkin siten, että
1) everstin tai kommodorin virkaa vastaavaan tehtävään määrää tasavallan presidentti valtioneuvoston esityksestä, jos määrättävä on sotilasarvoltaan prikaatikenraali tai lippueamiraali taikka jos hänet tehtävään määräämiseen liittyen esitetään sellaiseen sotilasarvoon ylennettäväksi;
2) pääesikunnan päällikön, kenraalin, amiraalin, everstin, kommodorin, puolustusvoimien pääinsinöörin, puolustusvoimien ylilääkärin, kenttäpiispan, sotilasyli-insinöörin ja sotilasylilääkärin virassa 60 vuotta;
4) lentäjän koulutusta edellyttävässä tehtävässä kenraalinvirassa 55 vuotta, everstin virassa 52 vuotta, everstiluutnantin virassa 50 vuotta ja muissa viroissa 45 vuotta.
35 §37 §47 §49 §50 §51 §54 §56 §


Kaupunginhallitus 29.5. | Mikkeli
Etusivu ›› Uutinen ›› Kaupunginhallitus 29.5.
29.5.2017 - 17:52
Kaupunginhallitus 29.5.
Mikkelin kaupunginhallitus muun muassa hyväksyi kumppanuussopimukset Mikkelin Palloilijoiden ja Jukureiden kanssa sekä päätti myöntää yhteensä reilut 523 000 euroa kehittämishankkeille.
§ 187 Yhteistyösopimus Mikkelin Palloilijat ry:n kanssa vuodelle 2017
Kaupunginhallitus hyväksyi kumppanuussopimuksen Mikkelin Palloilijat ry:n kanssa.
Sopimuksen arvo on 12 000 euroa, ja sopimussumma maksetaan kaupunginhallituksen käyttövarausmäärärahasta aiempien vuosien mukaisesti.
§ 188 Jukurit HC Oy:n ja Mikkelin kaupungin yhteistyösopimus kausille 2016 – 2017, 2017-2018 ja 2018-2019
Kaupunginhallitus hyväksyi kumppanuussopimuksen Jukurit HC Oy:n kanssa seuraavalle kaudelle. Sopimuksen arvo on 50 000 euroa eli samansuuruinen kuin edellisellä pelikaudella.
Alun perin sopimus on tehty kolmeksi vuodeksi, mutta sopimus tarkistetaan vuosittain.
Kaupunginhallitus totesi, että alkuperäiseen sopimustekstiin tehdään yksi muutos niin, että kohta 4 muutetaan muotoon "Mikkelin kaupunki toimii yhdessä ottelussa per pelikausi otteluisäntänä. Otteluisännyys sisältää otteluisännän aition sekä pääsyliput kutsuvieraille. Ruoka- ja tarjoilukustannuksista vastaa Mikkelin kaupunki."
§ 189 Oikaisuvaatimus hankintapäätöksestä
Kaupunginhallitus päätti hylätä oikaisuvaatimuksen perusteettomana.
§ 190 Palveluorganisaatiouudistuksen henkilöstövaikutukset
Mikkelin kaupungilla on meneillään organisaatiouudistus. Organisaatiouudistus on kaupungin sisäinen rakenteellinen muutos, ja se tehdään yhteistoimintamenettelylakia noudattaen.
Kaupunginhallitus päätti aloittaa yhteistoimintamenettelyn 5.6.2017 alkaen.
Yhteistoimintamenettelyn 1. vaihe koskee seuraavia esimiestehtäviä:
- asumisen ja toimintaympäristön palvelualueen palvelualuejohtaja
- sivistyksen ja hyvinvoinnin palvelualueen palvelualuejohtaja
- ne tulosaluejohtajat ja tulosyksiköiden esimiehet, joiden asemassa ja tehtävissä tapahtuu muutoksia.
Yhteistoimintamenettelyn 2. vaihe koskee hallinnon tehtävissä toimivaa henkilöstöä.
Mikäli työtehtävät säilyvät ennallaan, työntekijät eivät kuulu yt-menettelyn piiriin.
Yhteistoimintamenettelyn ulkopuolelle jäävät Otavan opisto, Vesiliikelaitos, maaseutuhallinto- ja maatalouslomitus, ympäristöpalvelut sekä palo- ja pelastustoimi.
§ 191 Kehittämishankkeiden rahoitus 2017
Kaupunginhallitus hyväksyi kehittämishankkeiden rahoituksen esitetyn mukaisesti. Nyt päätettyjen rahoitusten yhteissumma on noin 523 000 euroa. Hankerahoitusta on jäljellä vielä noin 100 000 euroa.
§ 192 Kaupungin osallistuminen OSKE – osaamisen kehittämisen pajat -hankkeeseen
Kaupunginhallitus päätti osallistumisesta hankkeeseen, joka tukee nuorten työpajatoiminnan integroimista tiiviimmäksi osaksi ammatillista koulutusta. Kaupunginhallitus edellyttää, että Esedu raportoi hankkeen edistymisestä hankkeen aikana säännöllisesti.
Kaupungin omarahoitusosuus 36 504 euroa katetaan työllisyyspalveluiden henkilöstöbudjetista.
§ 193 Otavan Opiston liikelaitoksen vuoden 2016 liikeylijäämätavoitteen alittuminen
Otavan Opiston liikeylijäämätavoite ei ole toteutunut. Kaupunginhallitus päätti esittää kaupunginvaltuustolle, että se hyväksyy Otavan Opiston liikelaitoksen vuoden 2016 liikeylijäämätavoitteen alittumisen.
§ 194 – 195 Etelä-Savon kampuskiinteistöjen ja Vaalijalan yhtymäkokoukset
Seija Kuikka ja Kirsi Olkkonen ovat ilmoittaneet, etteivät pääse kampuskiinteistöjen kokoukseen.
Satu Taavitsainen ja Kirsi Olkkonen ovat ilmoittaneet, etteivät pääse osallistumaan Vaalijalan kokoukseen.
Kaupunginhallitus ei nimennyt sijaisia heidän tilalleen.
Kokouksen puheenjohtaja, hallituksen 1. varapuheenjohtaja Arto Seppälä, 044 794 2208


text:
tänään 08:45 - 08:59
Päivänpaisteen puiston valaantarkkailijat. Roope ja Teresa ovat tarkkailemassa valaita, kun he huomaavat yhden valaan tarvitsevan apua. Tamppa löytää parannuskeinon venkulakutinaan osallistuessaan pelastusehtävään. HD
2019-07-20 08:452019-07-21 08:59Europe/HelsinkiRetki-Roope (Yle TV2)Päivänpaisteen puiston valaantarkkailijat. Roope ja Teresa ovat tarkkailemassa valaita, kun he huomaavat yhden valaan tarvitsevan apua. Tamppa löytää parannuskeinon venkulakutinaan osallistuessaan pelastusehtävään. HDTelsu.fi
tänään 08:59 - 09:01
2019-07-20 08:592019-07-21 09:01Europe/HelsinkiGalaxi (Yle TV2)Telsu.fi
tänään 09:01 - 09:08
Synttäripalloseikkailu. Lola piirtää Patulle hienon syntymäpäiväkuvan ilmapalloon, joka karkaa ikkunasta. Samalla kun Lola, Lyyti ja Hugo keksivät uutta lahjaa, joutuu Patu ilmapalloa etsiessä seikkailuun. HD
2019-07-20 09:012019-07-21 09:08Europe/HelsinkiPatu-koira (Yle TV2)Synttäripalloseikkailu. Lola piirtää Patulle hienon syntymäpäiväkuvan ilmapalloon, joka karkaa ikkunasta. Samalla kun Lola, Lyyti ja Hugo keksivät uutta lahjaa, joutuu Patu ilmapalloa etsiessä seikkailuun. HDTelsu.fi
tänään 09:08 - 09:31
Tohtori Telkkä. Vapaaehtoistyössä uuden suojelualueen hyväksi Sonja ja Henri törmäävät erakoituneeseen tiedemieheen, joka kieltäytyy myymästä maitaan suojelualueeksi, ja vastustaa hanketta kaikin keinoin. HD
2019-07-20 09:082019-07-21 09:31Europe/HelsinkiLassie (Yle TV2)Tohtori Telkkä. Vapaaehtoistyössä uuden suojelualueen hyväksi Sonja ja Henri törmäävät erakoituneeseen tiedemieheen, joka kieltäytyy myymästä maitaan suojelualueeksi, ja vastustaa hanketta kaikin keinoin. HDTelsu.fi
tänään 09:31 - 09:55
tänään 09:55 - 10:00
Estradielämää. Tiesitkö että sinunkin jääkaapissasi pidetään elämää? Siellä saattaa asua joukko juureksia, jotka osaavat järjestää itselleen kylmää kyytiä!
2019-07-20 09:552019-07-21 10:00Europe/HelsinkiJoraavat juurikkaat (Yle TV2)Estradielämää. Tiesitkö että sinunkin jääkaapissasi pidetään elämää? Siellä saattaa asua joukko juureksia, jotka osaavat järjestää itselleen kylmää kyytiä!Telsu.fi
tänään 10:00 - 10:29
tänään 10:29 - 11:00
tänään 11:00 - 11:28
Kausi 2, 1/9. YleX tilaa Lateloilta avolava-auton Justin Bieberin etkoille. Pojilla on vaivaiset 21 päivää aikaa rakentaa tyylikäs pick-up. (U) HD
2019-07-20 11:002019-07-21 11:28Europe/HelsinkiLatela (Yle TV2)Kausi 2, 1/9. YleX tilaa Lateloilta avolava-auton Justin Bieberin etkoille. Pojilla on vaivaiset 21 päivää aikaa rakentaa tyylikäs pick-up. (U) HDTelsu.fi
tänään 11:28 - 11:55
Kausi 2, 2/9. Karu totuus paljastuu, kun urakkaan lähtemistä katuvat Latelat alkavat purkaa ostamaansa autonraatoa. Ruostekasa ei innosta, ja korjaus alkaa nihkeästi. (U) HD
2019-07-20 11:282019-07-21 11:55Europe/HelsinkiLatela (Yle TV2)Kausi 2, 2/9. Karu totuus paljastuu, kun urakkaan lähtemistä katuvat Latelat alkavat purkaa ostamaansa autonraatoa. Ruostekasa ei innosta, ja korjaus alkaa nihkeästi. (U) HDTelsu.fi
tänään 11:55 - 12:23
Kausi 2, 3/9. Työssä päästään vauhtiin, mutta madallus ja johtosarjan asennus tuottavat ongelmia. Rahakirstun päällä istuva tuottaja katoaa ulkomaille ja pihtaa rahaa. (U) HD
2019-07-20 11:552019-07-21 12:23Europe/HelsinkiLatela (Yle TV2)Kausi 2, 3/9. Työssä päästään vauhtiin, mutta madallus ja johtosarjan asennus tuottavat ongelmia. Rahakirstun päällä istuva tuottaja katoaa ulkomaille ja pihtaa rahaa. (U) HDTelsu.fi
tänään 12:23 - 12:51
2019-07-20 12:232019-07-21 12:51Europe/HelsinkiLatela (Yle TV2)Kausi 2, 4/9. Latelat laittavat tuottajan koville ja YleX:n porukka tulee kylään. Auto saadaan maalatuksi ja valaisimet paikoilleen. (U) HDTelsu.fi
tänään 12:51 - 13:19
Kausi 2, 5/9. Harhala ja Niemi lähtevät koulutukseen Ranskaan. Kotimaassa muut saavat "Piiperin" valmiiksi ja Bieberfanien eteen etkoille, mutta onko tilaaja tyytyväinen? (U) HD
2019-07-20 12:512019-07-21 13:19Europe/HelsinkiLatela (Yle TV2)Kausi 2, 5/9. Harhala ja Niemi lähtevät koulutukseen Ranskaan. Kotimaassa muut saavat "Piiperin" valmiiksi ja Bieberfanien eteen etkoille, mutta onko tilaaja tyytyväinen? (U) HDTelsu.fi
tänään 13:19 - 13:47
Kausi 2, 6/9. Huttusen ja Jaronan esikoinen syntyy. Muutamaa päivää aikaisemmin Miikasta on myös tullut isä, ja "Piiperi" on valmis kiertueille. On juhlan aika. (U) HD
2019-07-20 13:192019-07-21 13:47Europe/HelsinkiLatela (Yle TV2)Kausi 2, 6/9. Huttusen ja Jaronan esikoinen syntyy. Muutamaa päivää aikaisemmin Miikasta on myös tullut isä, ja "Piiperi" on valmis kiertueille. On juhlan aika. (U) HDTelsu.fi
tänään 13:47 - 14:15
Kausi 2, 7/9. Taiteilija Anssi Kasitonni teettää kummankin Latelan tallin kanssa tilataidetta. Tehtävä alkaa autojen valitsemisella. (U) HD
2019-07-20 13:472019-07-21 14:15Europe/HelsinkiLatela (Yle TV2)Kausi 2, 7/9. Taiteilija Anssi Kasitonni teettää kummankin Latelan tallin kanssa tilataidetta. Tehtävä alkaa autojen valitsemisella. (U) HDTelsu.fi
tänään 14:15 - 14:43
Kausi 2, 8/9. Pojat pääsevät taiteen tekemisen vauhtiin, mutta Lateloilla on erilaiset näkemykset siitä, mitä on taide. (U) HD
2019-07-20 14:152019-07-21 14:43Europe/HelsinkiLatela (Yle TV2)Kausi 2, 8/9. Pojat pääsevät taiteen tekemisen vauhtiin, mutta Lateloilla on erilaiset näkemykset siitä, mitä on taide. (U) HDTelsu.fi
tänään 14:43 - 15:15
Kausi 2, 9/9. Jännitys nousee, kun taideteokset paljastetaan raadille. Nyt ratkeaa, kumman tallin teos voittaa. (U) HD
2019-07-20 14:432019-07-21 15:15Europe/HelsinkiLatela (Yle TV2)Kausi 2, 9/9. Jännitys nousee, kun taideteokset paljastetaan raadille. Nyt ratkeaa, kumman tallin teos voittaa. (U) HDTelsu.fi
Päämääränä täydellinen vartaloSu
tänään 15:15 - 16:00
Lihakset eivät ole enää vain miehiä varten. Bikini fitnessin maailmassa naiset elävät rankkojen treeniohjelmien, kurin ja tiukkojen dieettien keskellä. Ohjelma seuraa kahden naisen kamppailua kohti ideaalivartaloa. (U) HD
2019-07-20 15:152019-07-21 16:00Europe/HelsinkiPäämääränä täydellinen vartalo (Yle TV2)Lihakset eivät ole enää vain miehiä varten. Bikini fitnessin maailmassa naiset elävät rankkojen treeniohjelmien, kurin ja tiukkojen dieettien keskellä. Ohjelma seuraa kahden naisen kamppailua kohti ideaalivartaloa. (U) HDTelsu.fi
Uimahyppyjen MMS
tänään 16:00 - 17:30
Sekaparien 3 m:n synkrohyppyjen sekä miesten 10 m:n loppukilpailu. Gwangju, Etelä-Korea. Selostus Lena Pushkarjova. HD
2019-07-20 16:002019-07-21 17:30Europe/HelsinkiUimahyppyjen MM (Yle TV2)Sekaparien 3 m:n synkrohyppyjen sekä miesten 10 m:n loppukilpailu. Gwangju, Etelä-Korea. Selostus Lena Pushkarjova. HDTelsu.fi
tänään 17:30 - 17:55
1/12. Hampurilaisravintolassa työskentelevä Jaana saa elämälle merkityksen kohdatessaan Villen. Ville saa tuen suruun. (2013) (U) HD
2019-07-20 17:302019-07-21 17:55Europe/HelsinkiMun ainoot 30 minsaa (Yle TV2)1/12. Hampurilaisravintolassa työskentelevä Jaana saa elämälle merkityksen kohdatessaan Villen. Ville saa tuen suruun. (2013) (U) HDTelsu.fi
HollyoaksS
tänään 18:00 - 18:23
Jakso 5013. Tässä erikoisjaksossa keskitytään Cleon syömishäiriökertomukseen. HD
2019-07-20 18:002019-07-21 18:23Europe/HelsinkiHollyoaks (Yle TV2)Jakso 5013. Tässä erikoisjaksossa keskitytään Cleon syömishäiriökertomukseen. HDTelsu.fi
tänään 18:23 - 18:46
Jakso 5014. Louis on keskellä valheiden verkkoa, ja hänen shoppailuhetkensä Leelan kanssa saa vaivaantuneen käänteen kun Simone tulee paikalle. Grace uskottelee kaikille muuttavansa Espanjaan Glennin kanssa. Todellinen suunnitelma sisältää rikollisia puuhia. HD
2019-07-20 18:232019-07-21 18:46Europe/HelsinkiHollyoaks (Yle TV2)Jakso 5014. Louis on keskellä valheiden verkkoa, ja hänen shoppailuhetkensä Leelan kanssa saa vaivaantuneen käänteen kun Simone tulee paikalle. Grace uskottelee kaikille muuttavansa Espanjaan Glennin kanssa. Todellinen suunnitelma sisältää rikollisia puuhia. HDTelsu.fi
tänään 18:46 - 19:09
Jakso 5015. Grace kysyy Roxylta apua Glennin saamisessa nalkkiin mutta nainen ei innostu suunnitelmasta. Joel vierailee Peten luona vankilassa väärän identiteetin turvin. Teganilla on bilevaihde päällä. HD
2019-07-20 18:462019-07-21 19:09Europe/HelsinkiHollyoaks (Yle TV2)Jakso 5015. Grace kysyy Roxylta apua Glennin saamisessa nalkkiin mutta nainen ei innostu suunnitelmasta. Joel vierailee Peten luona vankilassa väärän identiteetin turvin. Teganilla on bilevaihde päällä. HDTelsu.fi
tänään 19:09 - 19:32
Jakso 5016. Glenn pääsee sairaalasta ja Grace on valmis toteuttamaan petollisen suunnitelmansa. Kaikki ei mene toiveiden mukaan. Kim epäilee Farrahin uskollisuutta. HD
2019-07-20 19:092019-07-21 19:32Europe/HelsinkiHollyoaks (Yle TV2)Jakso 5016. Glenn pääsee sairaalasta ja Grace on valmis toteuttamaan petollisen suunnitelmansa. Kaikki ei mene toiveiden mukaan. Kim epäilee Farrahin uskollisuutta. HDTelsu.fi
tänään 19:32 - 20:00
Jakso 5017. Glenn kääntyy Gracea vastaan. Farrah kertoo totuuden tekstailuistaan Kimille. HD
2019-07-20 19:322019-07-21 20:00Europe/HelsinkiHollyoaks (Yle TV2)Jakso 5017. Glenn kääntyy Gracea vastaan. Farrah kertoo totuuden tekstailuistaan Kimille. HDTelsu.fi
tänään 20:00 - 20:25
2019-07-20 20:002019-07-21 20:25Europe/HelsinkiHillo (Yle TV2)Kauden viimeisessä jaksossa ollaan liian tehokkaita ja laitetaan kiekkoa maaliin. Lisäksi valta vaihtuu. HDTelsu.fi
2019-07-20 20:302019-07-21 21:00Europe/HelsinkiKummeli (Yle TV2)Kausi 1. 3/3. Maailmanhistorian kolmas onnistunut Kummelilähetys vuodelta 1991. Mukana Maxwell Gothenburgin läpimurtoelokuva "Selviytyjät". Kyllä lähtee. (U).Telsu.fi
Heat - ajojahti16
tänään 21:00 - 23:45
Michael Mannin rikoselokuvassa sitkeä poliisi yrittää päästä ammattitaitoisen ryöstäjäjoukkion jäljille. Pääosissa Al Pacino, Robert De Niro, Val Kilmer, Jon Voight, Tom Sizemore, Diane Venora, Ashley Judd. (Heat, USA 1995) HD
2019-07-20 21:002019-07-21 23:45Europe/HelsinkiHeat - ajojahti (Yle TV2)Michael Mannin rikoselokuvassa sitkeä poliisi yrittää päästä ammattitaitoisen ryöstäjäjoukkion jäljille. Pääosissa Al Pacino, Robert De Niro, Val Kilmer, Jon Voight, Tom Sizemore, Diane Venora, Ashley Judd. (Heat, USA 1995) HDTelsu.fi
huomenna 00:10 - 04:00
2019-07-21 00:102019-07-21 04:00Europe/HelsinkiUutisikkuna (Yle TV2)Telsu.fi
Neljän tähden illallinen09:00 - 09:30 Sub Timjamia, kukkoa ja torttuja09:00 Yle Teema & Fem Tervetuloa Sjölyckaniin12:00 - 12:30 MTV3 u Päämääränä täydellinen vartalo15:15 - 16:00 Yle TV2 u The Real Housewives of Beverly Hills16:00 - 17:00 AVA Yökylässä Maria Veitola18:00 - 19:00 AVA Kuokkavieras18:15 - 18:40 Yle TV1 Tanssi kanssain20:00 - 21:00 AlfaTV u Uhkaava hiljaisuus21:05 - 22:10 Frii u Elämäni Biisi21:15 - 22:00 Yle TV1 Soundtracks: musiikki elää ajassa23:30 Yle Teema & Fem Kuustudio 196921.7. klo 00:10 Yle Teema & Fem
Monsteritalo19:10 - 21:00 TV5 IMDb 6.7 Marvel: Planet Hulk19:15 - 20:58 Nelonen IMDb 6.9 Finding Neverland - tarinoiden lähteillä21:00 - 23:05 AVA IMDb 7.7 Macbeth21:00 - 23:10 TV5 IMDb 6.6 Kauhea kankkunen 321:00 - 23:00 Sub IMDb 5.9 Seitsemän rohkeaa miestä21:25 Yle Teema & Fem IMDb 7.8 Tiikerinsilmä - Rocky III21:40 - 23:40 Hero IMDb 6.7 Spider-Man - hämähäkkimies23:15 - 01:25 Kutonen uIMDb 7.3
Pinnalla juuri nyt: Tulosruutu, The Real Housewives of Beverly Hills, Muumilaakson tarinoita, Milanon naisten paratiisi, Casualty, Doc Martin, Sydämen asialla, Kyttäputki: Havaiji 5-0, Roope Salminen ja tähdet Porin illassa, Arne Dahl : Juhannusyön uni

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
KHO:2016:98 - Korkein hallinto-oikeus
Etusivu » Päätöksiä » Vuosikirjapäätökset » Vuosikirjapaatos » KHO:2016:98
KHO:2016:98
Ulkomaalaisasia – Työntekijän oleskelulupa – Maahantulokielto – Maahantulosäännösten kiertäminen – Isovanhempi lasten- ja kodinhoitajana
Vuosikirjanumero: KHO:2016:98
Antopäivä: 22.6.2016
Taltionumero: 2704
Diaarinumero: 857/3/15
ECLI-tunniste: ECLI:FI:KHO:2016:98
A oli hakenut työntekijän oleskelulupaa työskennelläkseen tyttärensä perheessä lasten- ja kodinhoitajana. Maahanmuuttovirasto oli hylännyt oleskelulupahakemuksen katsottuaan, että oli perusteltua aihetta epäillä, että A:n tarkoituksena oli kiertää perhesidettä koskevia maahantulosäännöksiä hakemalla työntekijän oleskelulupaa. Maahanmuuttovirasto oli lisäksi päättänyt käännyttää A:n kotimaahansa ja määrännyt hänet kahden vuoden pituiseen maahantulokieltoon. Hallinto-oikeus oli hylännyt A:n valituksen.
Korkein hallinto-oikeus totesi, että kun isovanhempi toimii lapsenlastensa hoitajana, työnantaja on hänen lähisukulaisensa ja työtä tehdään yleensä työnantajan kotona vaihtelevina aikoina. Erityisesti, jos isovanhempi asuu lapsenlasten kanssa samassa taloudessa, työajan erottaminen vapaa-ajasta voi olla vaikeaa. Tällaisessa tapauksessa isovanhemman palkka muodostuu lisäksi suurelta osin luontoiseduista. Työsuoritus ja palkka eivät ole välttämättä yhteydessä toisiinsa, koska isovanhemmat tyypillisesti hoitavat lapsenlapsiaan myös vastikkeetta ja toisaalta lapset saattavat tukea heitä taloudellisesti riippumatta työsuorituksesta. Näin ollen normaalin työsuhteen edellytykset eivät usein täyty isovanhemman toimiessa lastenhoitajana, eikä työsuhde ole verrattavissa tavalliseen työsuhteeseen vieraiden välillä.
Suomessa on sinänsä tavallista, että isovanhemmat auttavat vanhempia lasten hoitamisessa. Isovanhempia ei kuitenkaan tavanomaisesti palkata lastenhoitajiksi eikä hoitaminen tapahdu työsuhteessa. Suomessa ei ole ylipäätään tavallista palkata lastenhoitajia, vaan lasten päivähoito on järjestetty siten, että lapsella on oikeus kunnalliseen päivähoitoon. Vanhempi voi itse saada tukea siihen, että hän hoitaa alle 3-vuotiasta lasta kotona. Lisäksi hoidon järjestämiseen voi saada yksityisen hoidon tukea, jos lasta hoitaa palkattu hoitaja tai yksityinen päiväkoti. Yksityisen hoidon tukea ei kuitenkaan makseta, jos hoidon tuottaja asuu samassa taloudessa lapsen kanssa.
Työsopimuksen tekeminen lapsen vanhemman ja isovanhemman välille lasten hoitamisesta ei siten ole tavanomaista eikä työsuhde ole muutenkaan verrattavissa tavanomaiseen työsuhteeseen.
A ei ollut työskennellyt lastenhoitajana perheensä ulkopuolella eikä hänellä ollut koulutusta lastenhoito- tai kodinhoitoalalle. Hän ei ollut häntä kuultaessa tiennyt tarkkoja työaikojaan eikä työnsä yksityiskohtaista sisältöä. Hän oli kertonut, että hänen tarkoituksensa oli asua ainakin aluksi tyttärensä perheen luona, mutta työsopimuksesta ei ilmennyt eikä työ- ja elinkeinotoimistolle ollut ilmoitettu, että hän olisi saanut rahapalkan lisäksi luontoisetuja.
Työntekijän oleskelulupa oli voitu jättää myöntämättä ulkomaalaislain 36 §:n 2 momentin nojalla. Hallinto-oikeuden päätöksen lopputuloksen muuttamiseen oleskeluluvan osalta ei ollut perusteita.
Maahanmuuttovirasto oli voinut päättää käännyttää A:n kotimaahansa. Kun maahantulokieltoa koskevassa kokonaisharkinnassa otettiin huomioon A:n perhesiteet Suomeen ja se, että hänen menettelynsä hänen hakiessaan oleskelulupaa ei ollut ollut erityisen moitittavaa, maahantulokiellon määräämistä vastaan puhuvia seikkoja oli pidettävä maahantulokieltoa puoltavia seikkoja painavampina. Näin ollen A:ta ei olisi tullut määrätä maahantulokieltoon. Hallinto-oikeuden ja Maahanmuuttoviraston päätökset kumottiin maahantulokieltoa koskevilta osin.
Ulkomaalaislaki 36 § 2 momentti, 49 § 1 momentti 3 kohta, 146 § 1 momentti (380/2006)
Hämeenlinnan hallinto-oikeus 13.2.2015 nro 15/0113/3
Maahanmuuttovirasto on päätöksellään 6.8.2013 hylännyt A:n työntekijän oleskelulupaa koskevan hakemuksen, päättänyt käännyttää hänet kotimaahansa ja määrännyt hänet kahden vuoden pituiseen Schengen-aluetta koskevaan maahantulokieltoon.
Maahanmuuttovirasto on oleskeluluvan osalta selostanut sovellettavat säännökset ja tosiseikat ja lausunut johtopäätöksinään muun ohella seuraavaa:
Maahanmuuttovirasto pitää sinällään uskottavana, että hakija hoitaisi tyttärensä perheessä lapsenlastaan ja tekisi kotitaloustöitä. Järjestelyä, jossa vanhemman ja lapsen välillä on solmittu työsuhde lapsenlapsen hoidosta, on kuitenkin tässä tapauksessa pidettävä näennäisenä perusteena oleskeluluvan saamiseksi. Hakija ei ole poliisin haastattelussa osannut juurikaan kertoa työsopimuksensa sisällöstä, mikä antaa vaikutelman, että hakemuksen liitteenä esitetty työsopimus on lähinnä muodollisuus. Hakija ei ole esimerkiksi tiennyt työaikojaan ja toisin kuin hakemuksessa on ilmoitettu, hänen on tarkoitus asua ilmaiseksi tyttärensä luona. Hakija on 61-vuotias ja eläkkeellä. Hänellä ei ole lastenhoitoon soveltuvaa koulutusta eikä alan työkokemusta. Hakijan mukaan hänen tyttärensä on tarkoitus jäädä töistä pois, joten hakija olisi yhdessä lapsen äidin kanssa kotona. Hakija on tullut maahan turistina vieraillakseen tyttärensä perheen luona, mutta on pian maahan saavuttuaan jättänyt oleskelulupahakemuksen.
Arvioiden kokonaisuutena edellä mainittuja seikkoja, hakijan maassa oleskelun tarkoituksena ei voida katsoa olevan Suomessa työskentely vaan muu oleskelu Suomessa asuvan omaisensa luona. On perusteltua aihetta epäillä, että hakijan tarkoituksena on kiertää perhesidettä koskevia maahantulosäännöksiä hakemalla työntekijän oleskelulupaa.
Koska luvan myöntämiselle on ulkomaalaislain 36 §:n 2 momentissa tarkoitettuja esteitä, hakijalle ei myönnettäisi työntekijän oleskelulupaa esitetyillä perusteilla ulkomailta haettuna, eikä oleskeluluvan epääminen Suomessa voi näin ollen olla ilmeisen kohtuutonta. Kaikki edellä mainittu huomioon ottaen oleskeluluvan myöntämiselle ei ole ulkomaalaislain 49 §:n mukaisia perusteita.
Maahanmuuttovirasto on perustellut päätöstään käännyttämisen osalta seuraavasti:
Hakijan oleskelun jatkaminen maassa edellyttäisi oleskelulupaa, jota hänelle ei ole myönnetty. Ulkomaalaislain 148 §:n 2 momentin mukaan tämä on peruste ulkomaalaisen käännyttämiselle. Maahanmuuttovirasto katsoo, että hakija voidaan käännyttää kotimaahansa ilman, että hän voi joutua siellä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn yleissopimuksen 3 artiklan tarkoittaman epäinhimillisen kohtelun tai ulkomaalaislain 147 §:ssä tarkoitetun kohtelun kohteeksi tai että hänet voitaisiin lähettää sieltä sellaiselle alueelle. Maahanmuuttovirasto on hakijan käännyttämistä harkitessaan ottanut huomioon kaikki asiaan vaikuttavat seikat ja olot kokonaisuudessaan.
Maahanmuuttovirasto on maahantulokiellon osalta selostanut sovellettavat säännökset ja perustellut päätöstään seuraavasti:
Hakijalle ei määrätä ulkomaalaislain 147 a §:n 1 momentin mukaista aikaa vapaaehtoiselle paluulle, koska hakijan oleskelulupahakemus on hylätty sillä perusteella, että on perusteltua syytä epäillä hakijan tarkoituksena olevan maahantuloa ja maassa oleskelua koskevien säännösten kiertäminen. Koska vapaaehtoisen paluun aikaa ei anneta, hakija määrätään ulkomaalaislain 150 §:n mukaiseen maahantulokieltoon kahdeksi vuodeksi. Maahanmuuttovirasto katsoo, että asiassa ei ole tullut esiin seikkoja, joiden vuoksi maahantulokielto olisi jätettävä määräämättä. Maahanmuuttovirasto harkitsee oikeaksi, ottaen huomioon hakijan maahantuloon liittyvät seikat ja olosuhteet kokonaisuudessaan sekä hakijan siteet Suomeen, että hakija on määrättävä maahantulokieltoon kahden vuoden määräajaksi.
Hämeenlinnan hallinto-oikeus on valituksenalaisella päätöksellään hylännyt A:n vaatimuksen suullisen käsittelyn toimittamisesta sekä hänen valituksensa Maahanmuuttoviraston päätöksestä.
Hallinto-oikeus on selostanut soveltamansa oikeusohjeet ja oleskeluluvan osalta esitetyn selvityksen sekä esittänyt oikeudellisena arviointinaan seuraavaa:
Suullisen käsittelyn järjestämistä koskeva vaatimus
Suullista käsittelyä on pyydetty hakijan, työnantaja B:n, hakijan tyttären C:n ja hakijan toisen tyttären puolison D:n kuulemiseksi. Suullisessa käsittelyssä on ilmoitettu selvitettävän Suomeen saapumisen tarkoitusta, työsuhteen taustaa, työsuhteeseen liittyviä neuvotteluja sekä havaintoja poliisilaitoksen kuulemistilaisuudesta. Valittaja on valituksessaan ja selityksessään esittänyt käsityksensä asian ratkaisemisen kannalta keskeisistä seikoista. Hallinto-oikeudelle on toimitettu B:n ja D:n kirjalliset lausumat, joista ilmenee heidän käsityksensä todistusteemoiksi mainituista seikoista. Kun otetaan huomioon perusteet, joiden vuoksi suullisen käsittelyn toimittamista on vaadittu ja asiakirjoista saatava selvitys, suullisen käsittelyn toimittaminen on asian selvittämiseksi ilmeisen tarpeetonta.
Hakija on ilmoittanut oleskeluluvan perusteeksi työskentelyn tyttärensä perheessä lastenhoitajana ja kodinhoitotöissä. Maahanmuuttovirasto on katsonut, että työsuhde on näennäinen järjestely oleskeluluvan saamiseksi hakijalle ja oleskelun tosiasiallinen tarkoitus on oleskelu Suomessa asuvan omaisen luona.
Valituksessa on vedottu siihen, että Maahanmuuttoviraston olisi tullut kuulla työnantajaa hakijan haastattelujen jälkeen haastattelussa ilmenneiden seikkojen selvittämiseksi. Hakijaa on työ- ja elinkeinotoimiston myönteisen osaratkaisun jälkeen kuultu asiassa suullisesti asian selvittämiseksi. Maahanmuuttovirasto on voinut arvioida, ettei työnantajan kuuleminen hakijan suullisen kuulemisen jälkeen ole ollut asian selvittämiseksi tarpeen.
Valituksen mukaan kuulemispöytäkirjassa on ollut virhe hakijan viimeisimmän työsuhteen osalta. Valituksen mukaan hakija on viimeksi työskennellyt henkilöstöravintolan ostopäällikkönä, mitä voidaan pitää hakijan oman ilmoituksensa perusteella uskottavana. Ostopäällikön työtehtävät eivät vastaa työtehtäviä, joita hakija on ilmoittanut tulevansa Suomessa tekemään, minkä johdosta asiassa ilmenneellä virheellä ei ole ollut olennaista merkitystä asian ratkaisuun.
Hakijalla on kertomansa mukaan lastenhoitokokemusta vain omien lastensa ja lastenlastensa hoidosta. Hän ei ole työskennellyt ammattimaisesti lastenhoitajana perheensä ulkopuolella. Työ- ja elinkeinotoimisto ei ole katsonut hakijan pätevyyteen liittyen olevan estettä myönteisen osaratkaisun tekemiselle. Kyse on kuitenkin lasten hoitamisesta työnantajan kotona eli työstä, jossa ei edellytetä erityistä ammattipätevyyttä. Asian kokonaisarvioinnissa voidaan ottaa huomioon se että hakijalla ei ole ollut koulutusta lastenhoito- tai kodinhoitoalalle.
Asian selvittämiseksi järjestetty hakijan suullinen kuuleminen on tapahtunut vuoden kuluttua oleskelulupahakemuksen jättämisestä ja tällöin on ilmennyt, että hakijan tytär on jäämässä äitiyslomalle ja hakija avustaisi lastenhoidossa tytärtään. Hakija ei valituksen mukaan ole kuulemishetkellä tiennyt tarkkoja työaikojaan tai työnsä yksityiskohtaista sisältöä. Hakijan tarkoitus on ollut asua ainakin alkuvaiheessa tyttärensä perheen luona, mutta työsopimuksesta ei ilmene eikä työ- ja elinkeinotoimistolle ole ilmoitettu, että hakija saisi rahapalkan lisäksi luontaisetuja.
Asiassa ilmenneet seikat kokonaisuudessaan arvioituna on perusteltua aihetta epäillä hakijan tarkoituksena olevan maahantuloa tai maassa oleskelua koskevien säännösten kiertäminen. Hakijan todellisena maassa oleskelun tarkoituksena ei voida katsoa olevan Suomessa työskentely vaan muu oleskelu Suomessa asuvan omaisen luona. Oleskeluluvan myöntämiselle on siten ulkomaalaislain 36 §:n 2 momentissa tarkoitettu este. Maahanmuuttovirasto on voinut hylätä oleskelulupahakemuksen.
Käännyttäminen ja maahantulokielto
Valittajan oleskelun jatkaminen Suomessa edellyttäisi oleskelulupaa, jota hänelle ei ole myönnetty. Valittaja on oleskellut Suomessa lyhyehkön ajan. Hänen lapsensa perheineen asuu Suomessa. Valittajalla ei kuitenkaan ole tämän lisäksi muita siteitä Suomeen. Hänen siteidensä on katsottava painottuvan kotimaahansa Kiinaan, jossa hänellä on sukulaisia. Näissä oloissa maasta käännyttämisperustetta eli oleskeluluvan puuttumista on pidettävä käännyttämistä vastaan puhuvia seikkoja painavampana.
Valittaja voidaan käännyttää kotimaahansa Kiinaan ilman, että hän voi joutua siellä Euroopan ihmisoikeussopimuksen 3 artiklan tarkoittaman epäinhimillisen kohtelun tai ulkomaalaislain 147 §:ssä tarkoitetun kohtelun kohteeksi tai että hänet voitaisiin lähettää sieltä sellaiselle alueelle.
Maahanmuuttovirasto on voinut käännyttää valittajan kotimaahansa Kiinaan.
Valittajalla ei ole ulkomaalaislain 146 §:n 2 momentissa tarkoitettua työsidettä Suomeen. Valittajan täysi-ikäisillä lapsilla perheineen on mahdollisuus vierailla valittajan luona Kiinassa. Maahantulokielto ei myöskään estä valittajaa tapaamasta heitä muualla Schengen-alueen ulkopuolella. Koska valittajan oleskelulupahakemus on hylätty maahantulosäännösten kiertämisen johdosta, hänelle on voitu määrätä maahantulokielto ulkomaalaislain 150 §:n mukaisesti. Kun otetaan huomioon valittajan Suomessa oleskeluun liittyvät seikat ja olosuhteet, sekä erityisesti oleskeluluvan hylkäämisperuste, ei kahden vuoden maahantulokiellon ole katsottava kohtuuttomasti vaikeuttavan perhesiteiden hoitamista.
Ulkomaalaislaki 5 §, 36 § 2 momentti, 47 § 1 momentti 2 kohta, 49 § 1 momentti, 72 § (301/2004) 1 momentti, 75 § (301/2004), 83 § (301/2004) 2 momentti, 146 § 1 momentti (380/2006) ja 2 momentti, 147 § (301/2004), 147 a § (195/2011), 148 § 2 momentti ja 150 § (195/2011) 2 momentti
Hallintolainkäyttölaki 38 § 1 momentti ja 74 § 1 ja 2 momentti
Asian ovat ratkaisseet hallinto-oikeuden jäsenet Marja Tuominen, Elina Ranz ja Anneli Aura, joka on myös esitellyt asian.
Muutoksenhakija on pyytänyt lupaa valittaa hallinto-oikeuden päätöksestä. Valituksessaan hän on vaatinut, että hallinto-oikeuden päätös kumotaan ja asia palautetaan Maahanmuuttovirastolle uudelleen käsiteltäväksi oleskeluluvan myöntämistä varten. Mikäli korkein hallinto-oikeus ei katso voivansa ratkaista asiaa muutoksenhakijan eduksi kirjallisessa menettelyssä, asia tulisi palauttaa hallinto-oikeudelle suullisen käsittelyn järjestämistä varten tai korkeimman hallinto-oikeuden on toimitettava suullinen käsittely. Ainakin maahantulokielto tulee kumota tai viime kädessä se tulee katsoa kokonaan kuluneeksi. Muutoksenhakijan oikeudenkäyntikulut tulee korvata.
Vaatimustensa tueksi muutoksenhakija on viitannut asiassa aiemmin esittämäänsä ja esittänyt lisäksi muun ohella seuraavaa:
Muutoksenhakija on tullut alun perin Suomeen tarkoituksenaan vierailla tyttärensä perheen luona. Suomeen tultuaan hänen vävynsä on ehdottanut, että hän tulisi työskentelemään kotiapulaiseksi ja lastenhoitajaksi tyttärensä perheelle. Tyttären perheessä on tuolloin ollut yksi lapsi ja nyttemmin perheessä on kaksi lasta.
Muutoksenhakijan tyttären perhe on halunnut palkata muutoksenhakijan lastenhoitajaksi, koska hän voi opettaa lapsille Kiinan kieltä ja kulttuuria ja valmistaa perheelle kiinalaista ruokaa. Hänellä on myös lastenhoitokokemusta omien lastensa kautta, vaikkei hänellä olekaan alan koulutusta. Työsuhde on todellinen ja työnantajankin kannalta tarpeellinen, eikä kyseessä ole näennäisesti järjestetty toimi.
Muutoksenhakija on perheensä kanssa pyrkinyt parhaansa mukaan selvittämään työn olosuhteita ja muita seikkoja. Koska työ ei ole vielä alkanut, eivät kaikki seikat, kuten muutoksenhakijan asuminen, ole olleet vielä täysin selvillä. Muutoksenhakija on ollut oleskelulupaa hakiessaan 61-vuotias, joten hänellä on vielä mahdollisuus jatkaa pitkäänkin työelämässä. Hänen ikänsä ei saa vaikuttaa kielteisesti päätökseen.
Muutoksenhakija, hänen vävynsä ja useat muut henkilöt ovat olleet valmiita tulemaan kuulluiksi hallinto-oikeudessa, jotta he voivat selvittää tapahtumainkulkua ja jotta heidän uskottavuuttaan voidaan arvioida tuomioistuimessa. Muutoksenhakijan kuulemiseen lupaviranomaisessa on liittynyt merkittäviä epäkohtia. Voidaan pohtia, mitä muuta vastanäyttöä muutoksenhakija voi enää ilman suullista käsittelyä kohtuudella esittää.
Maahanmuuttovirasto on itse korjannut jälkikäteen lukuisia virheitä omassa päätöksessään. Sopimusta ei ole solmittu vanhemman ja lapsen eikä vanhemman ja lapsen perheen välillä, kuten korjauksen jälkeen asia ilmaistaan, sillä perhe ei ole juridinen sopijapuoli. Sopimus on solmittu muutoksenhakijan ja tämän vävyn välillä. Kun näin yksinkertainen asia on kirjattu päätöksen korjaamisen jälkeenkin virheellisesti, herättää se epäilyn siitä, onko päätöksentekijä asianmukaisella tavalla perehtynyt jutun kaikkiin asiakirjoihin. Muutoksenhakijaa kuultaessa myös tulkkauksessa oli paljon ongelmia. Tulkkaus hoidettiin erittäin huonosti, mikä saattoi vaikuttaa asiassa syntyneisiin mielikuviin ja muutoksenhakijan kertomukseen.
Mikäli maahantulokieltoa ei kumottaisi, muutoksenhakija ei voisi pitkään aikaan vierailla perheensä luona Suomessa. Myös viisumin saanti tulevaisuudessa olisi hyvin vaikeaa, joten on mahdollista, ettei hän pääsisi koskaan enää Suomeen tapaamaan lapsenlapsiaan. Muutoksenhakijan sukulaiset eivät pysty matkustamaan Kiinaan kovin usein johtuen perheen isän työstä. Maahantulokieltoa ei voida muutoinkaan pitää oikeasuhtaisena.
Asiassa tulee järjestää suullinen käsittely muutoksenhakijan, B:n ja C:n sekä D:n kuulemiseksi muun muassa B:n aloitteesta muutoksenhakijan palkkaamiseksi, B:n ja muutoksenhakijan välisistä työehtoja ja -sopimusta koskevista neuvotteluista, havainnoista muutoksenhakijan kuulemisesta poliisilaitoksella, työsuhteen taustasta ja tarkoituksesta, työsuhteen ja tavanomaisen isovanhemman avun käytännön erosta, työnantajan kuulematta jättämisestä Maahanmuuttoviraston päätöksentekoprosessissa sekä siitä, että muutoksenhakijan tullessa Suomeen hänen tarkoituksenaan ei ollut jäädä Suomeen töihin.
Muutoksenhakija on toimittanut korkeimmalle hallinto-oikeudelle Maahanmuuttoviraston 26.3.2015 sisäministeriölle antaman selvityksen työntekijän oleskeluluvan myöntämisestä isovanhemmalle. Maahanmuuttovirasto toteaa selvityksessään muun muassa seuraavaa kappaleessa "Lähiomainen työsuhteessa lastenhoitajana":
"Maahanmuuttovirastossa suoritettavan harkinnan kannalta kyse on nimenomaan siitä, voidaanko työsuhdetta pitää uskottavana. Maahanmuuttovirasto ei siis estä sitä, etteivätkö isovanhemmat voisi nähdä ja hoitaa lapsenlapsiaan, mutta työsuhteessa tapahtuvaa lastenhoitoa ei pidetä uskottavana. Tämäntyyppisissä oleskelulupapäätöksissä usein todetaan, että on sinänsä uskottavaa, että isovanhempi hoitaisi lapsenlastaan, mutta ei kuitenkaan voida pitää tyypillisenä sitä, että isovanhemmalle maksettaisiin palkkaa lapsenlapsensa hoitamisesta. Maahanmuuttovirasto ei siis usko, että näin todella tapahtuisi. Tästä seuraa se, että työsuhde ei ole uskottava vaan näennäinen ja keinotekoinen järjestely sen mahdollistamiseksi, että isovanhempi saisi olla omaistensa kanssa Suomessa pidempään kuin viisumi tai viisumivapaus mahdollistaisi."
Maahanmuuttovirasto on antanut lausunnon. Maahanmuuttovirasto toteaa muun muassa seuraavaa:
Lapsen ja vanhemman välillä solmittuja työsopimuksia lastenlasten hoidosta tai kotitöiden tekemisestä ei kategorisesti katsota maahantulosäännösten kiertämiseksi. Ulkomaalaislain 36 §:n 2 momentin mukaiset edellytykset arvioidaan aina tapauskohtaisesti ja kokonaisharkinnan perusteella. Maahanmuuttoviraston 26.3.2015 sisäministeriölle antaman selvityksen kohdassa "Lähiomainen työsuhteessa lastenhoitajana" puhutaan yleisesti ulkomaalaislain 36 §:n 2 momentin perusteella tehdyistä kielteisistä päätöksistä tällaisissa työsuhteissa eikä siinä tarkoiteta sitä, että kaikille isovanhempilastenhoitajille tehtäisiin kielteinen päätös sanotun lainkohdan perusteella. Isovanhempilastenhoitajille on myös myönnetty oleskelulupia. Työnantajan ja työntekijän välinen sukulaisuussuhde itsessään ei merkitse säännösten kiertämistä, mutta sukulaisten kesken saatetaan sopia keskimääräistä helpommin keinotekoisia työjärjestelyjä oleskeluluvan saamiseksi, koska täysin tuntemattomalla henkilöllä ei olisi samanlaista läheiseen sukulaisuussuhteeseen liittyvää intressiä saada oleskeluluvan hakijaa Suomeen. Sukulaisuussuhde on siis osa ulkomaalaislain 36 §:n 2 momentin mukaista kokonaisharkintaa. Sillä ei ole ratkaisevaa merkitystä, mutta sillä saattaa olla merkitystä lainkohdan mukaisessa kokonaisharkinnassa.
Kun vapaaehtoisen paluun määräaika jätetään käännyttämisen yhteydessä määräämättä maahantulosäännösten kiertämisen vuoksi, vakiintuneen hallintokäytännön mukaan maahantulokiellon pituus on kaksi vuotta. Ottaen huomioon muutoksenhakijan menettely oleskeluluvan saamiseksi, kahden vuoden maahantulokieltoa ei voida pitää kohtuuttomana. Maahantulokieltoja määrätään myös muille sukulaisille kuin isovanhemmille, eikä voida kategorisesti katsoa, että isovanhemmille määrätty maahantulokielto olisi kohtuuton.
Muutoksenhakija on antanut vastaselityksen.
Korkein hallinto-oikeus myöntää valitusluvan ja tutkii asian.
1. Hämeenlinnan hallinto-oikeuden ja Maahanmuuttoviraston päätökset kumotaan maahantulokieltoa koskevilta osin. Muilta osin valitus hylätään.
2. Muutoksenhakijan oikeudenkäyntikulujen korvaamista koskeva vaatimus hylätään.
1.1 Ratkaistavana olevat oikeuskysymykset
Muutoksenhakija on hakenut työntekijän oleskelulupaa työskennelläkseen tyttärensä perheessä lasten- ja kodinhoitajana. Asiassa on ensinnäkin kysymys siitä, onko oleskelulupahakemus voitu hylätä sillä perusteella, että on ollut perusteltua aihetta epäillä muutoksenhakijan tarkoituksena olevan maahantuloa tai maassa oleskelua koskevien säännösten kiertäminen. Toiseksi asiassa on kysymys siitä, onko muutoksenhakija voitu käännyttää kotimaahansa ja määrätä kahden vuoden pituiseen maahantulokieltoon. Lisäksi asiassa on kysymys siitä, onko hallinto-oikeus voinut hylätä muutoksenhakijan suullista käsittelyä koskevan pyynnön.
1.2 Keskeiset säännökset ja lain esityöt
Ulkomaalaislain 36 §:n 2 momentin mukaan oleskelulupa voidaan jättää myöntämättä, jos on perusteltua aihetta epäillä ulkomaalaisen tarkoituksena olevan maahantuloa tai maassa oleskelua koskevien säännösten kiertäminen.
Ulkomaalaislain 49 §:n 1 momentin 3 kohdan mukaan ilman oleskelulupaa maahan saapuneelle ulkomaalaiselle myönnetään tilapäinen tai jatkuva oleskelulupa Suomessa, jos edellytykset tällaisen oleskeluluvan myöntämiseksi ulkomailla ovat olemassa ja työntekijän oleskeluluvan myöntämättä jättäminen Suomesta haettuna olisi ulkomaalaisen tai työnantajan kannalta perusteetonta.
Ulkomaalaislain 75 §:n (301/2004) 2 kohdan mukaan työntekijän oleskeluluvan myöntäminen edellyttää, että lain 36 §:ssä säädetyt yleiset edellytykset oleskeluluvan myöntämiselle täyttyvät, eikä ulkomaalaista ole määrätty maahantulokieltoon.
Ulkomaalaislain 146 §:n 1 momentin (380/2006) mukaan käännyttämistä sekä maahantulokiellon määräämistä ja pituutta harkittaessa on otettava huomioon päätöksen perusteena olevat seikat sekä asiaan muutoin vaikuttavat seikat ja olot kokonaisuudessaan. Harkinnassa on erityisesti kiinnitettävä huomiota lapsen etuun ja perhe-elämän suojaan. Harkinnassa muutoin huomioon otettavia seikkoja ovat ainakin ulkomaalaisen maassa oleskelun pituus ja tarkoitus sekä ulkomaalaiselle myönnetyn oleskeluluvan luonne, hänen siteensä Suomeen sekä hänen perheeseen liittyvät, kulttuuriset ja sosiaaliset siteensä kotimaahan. Pykälän 2 momentin mukaan maahantulokiellon määräämistä ja pituutta harkittaessa on lisäksi otettava huomioon, onko ulkomaalaisella sellaisia perhe- tai työsiteitä Suomeen tai muuhun Schengen-valtioon, joiden hoitamista maahantulokielto kohtuuttomasti vaikeuttaisi.
Ulkomaalaislain 147 a §:n 2 momentin mukaan aikaa vapaaehtoiseen paluuseen ei määrätä muun muassa silloin, kun oleskelulupahakemus on hylätty maahantulosäännösten kiertämisen johdosta.
Ulkomaalaislain 148 §:n 2 momentin mukaan käännyttää voidaan ilman oleskelulupaa maahan tullut ulkomaalainen, jonka oleskelu Suomessa edellyttäisi viisumia tai oleskelulupaa, mutta joka ei ole sitä hakenut tai jolle ei ole sitä myönnetty.
Ulkomaalaislain 150 §:n 1 momentin mukaan ulkomaalaiselle voidaan pääsyn epäämistä, käännyttämistä tai maasta karkottamista koskevassa päätöksessä määrätä maahantulokielto. Maahantulokielto määrätään muun muassa, jos aikaa vapaaehtoiselle paluulle ei ole 147 a §:n 2 momentin nojalla määrätty, jollei 146 §:stä muuta johdu.
Hallintolainkäyttölain 38 §:n 1 momentin mukaan hallinto-oikeuden on toimitettava suullinen käsittely, jos yksityinen asianosainen pyytää sitä. Sama koskee korkeinta hallinto-oikeutta sen käsitellessä valitusta hallintoviranomaisen päätöksestä. Asianosaisen pyytämä suullinen käsittely voidaan jättää toimittamatta, jos vaatimus jätetään tutkimatta tai hylätään heti tai jos suullinen käsittely on asian laadun vuoksi tai muusta syystä ilmeisen tarpeeton.
Ulkomaalaislakia koskevassa hallituksen esityksessä (HE 28/2003 vp, s. 138) on todettu 36 §:n yksityiskohtaisissa perusteluissa seuraavaa:
Laiton maahanmuutto tarkoittaa yhä useammin laillisten maahantulokeinojen väärinkäyttöä. Viisumia ja oleskelulupaa haetaan perusteella, joka ei vastaa maahantulon todellista tarkoitusta. (---)
Näennäisesti laillinen maahantulotapa saadaan aikaan salaamalla viranomaiselta maahantulon todellinen tarkoitus ja antamalla asiaan liittyviä vääriä tietoja mukaan lukien asiakirjaväärennykset. Maahantulosäännösten kiertämistä laillisia maahantulokeinoja väärinkäyttämällä voidaan kutsua myös näennäisesti lailliseksi maahanmuutoksi.
1.3 Keskeiset tosiseikat
Muutoksenhakija on saapunut Suomeen 90 päivän vierailuviisumilla 31.5.2012.
Muutoksenhakija on jättänyt Kanta-Hämeen poliisilaitokselle oleskelulupahakemuksen työnteon perusteella 17.7.2012. Hakemuksen mukaan työnantajana toimii muutoksenhakijan tyttären puoliso B ja muutoksenhakija tulisi työskentelemään heidän perheessään kotiapulaisena. Muutoksenhakijan tehtävänä olisi edistää perheen vuonna 2010 syntyneen lapsen Kiinan kielten ja kulttuurin oppimista. Työsopimuksen mukaan työtehtäviin kuuluu lastenhoitoa, siivousta, ruuanlaittoa ja muita kodinhoitotehtäviä.
Työ- ja elinkeinotoimisto on antanut asiassa myönteisen osaratkaisun 5.2.2013.
Muutoksenhakijaa (jatkossa myös hakija) on kuultu Hämeenlinnan pääpoliisiasemalla 15.7.2013 hänen oleskelulupahakemuksensa johdosta. Mandariinikiinan kielen tulkkaus on suoritettu puhelintulkkauksena. Kuulustelupöytäkirjaan tehtyjen merkintöjen mukaan muutoksenhakijalle on ennen kuulustelua ilmoitettu totuudessapysymisvelvollisuudesta, oikeudesta pyytää kuulustelutodistaja paikalle ja oikeudesta käyttää tulkkia ja avustajaa. Hakija on myös allekirjoittanut sivuittain kuulustelupöytäkirjan tulleen luetuksi, annetuksi tarkastettavaksi ja hyväksytyksi.
Hakija on kuulustelussa kertonut jääneensä eläkkeelle vuonna 2012 ja tulleensa Suomeen turistina matkailemaan. Hänen tyttärensä haluaisi lastenhoitajan, joka voisi ylläpitää tuttua kulttuuria. Hakija on sopinut lastenhoidosta heinäkuun puolivälissä 2012. Hakija on kertonut, että hänen toimenkuvanaan lastenhoitajana olisi kertoa kotiseudun kulttuurista ja kiinalaisen ruoan valmistaminen. Hakijan tytär on raskaana ja tytär on jäämässä kotiin hoitamaan lapsia. Hakija auttaisi tytärtään lasten hoidossa. Hakijan mukaan ei ole vielä sovittu, kuinka monta tuntia hakija työskentelisi päivässä. Hakijan on tarkoitus asua tyttärensä luona, jossa hänellä on oma huone. Hakija ei ole osannut sanoa, miten hän pystyy erottamaan työ- ja vapaa-ajan. Hän on todennut sopivansa loma-ajasta työn alkaessa. Hakija on todennut tietävänsä jonkin verran oikeudestaan työpäivän pituuden, loman määräytymisen ja ylitöiden suhteen ja todennut, että työantajan kanssa on helppo sopia kyseisistä asioista. Hakija on kertonut nähneensä sopimuksen, jonka mukaan hän saisi palkkaa 1 600 euroa kuukaudessa. Tiedusteltaessa, kuinka suuri hakijan palkka olisi ja minkä osan hän saisi siitä rahana, hakija on vastannut, että hän saisi rahan kokonaisuudessaan ja asuisi ilmaiseksi. Tiedusteltaessa, hoitaisiko hakija lapsia, koska hän on heidän isoisänsä vai koska se on hänen työnsä, hakija on vastannut, että kummastakin syystä. Hakijan mukaan työsuhteen kestosta ei ole keskusteltu. Hakija on aiempana lasten hoitoon liittyvänä työkokemuksenaan kertonut, että hänen Kiinassa asuvalla tyttärellään on kaksi lasta, joita hakija on vuosittain hoitanut noin kuukauden ajan. Lapsista vanhempi on kuusivuotias. Hakijalle on maksettu lastenlasten hoidosta.
Hakijan tyttären C:n puoliso B on 10.11.2013 päivätyssä kirjelmässään muun ohella todennut, että hakija tuli puolisoineen viettämään kesälomaa 2012 Suomeen E:n ja D:n perheen kanssa. B:lle selvisi kesäloman aikana, että hakija oli juuri jäänyt eläkkeelle, minkä johdosta B tiedusteli hakijan halukkuutta täysipäiväiseksi lastenhoitajaksi ja kotiapulaiseksi.
B on kirjelmässään kertonut, että hakijan työsuhde poikkeaa tavanomaisesta isovanhemman satunnaisesta avusta, sillä hakijan työaika on kahdeksan tuntia arkipäivisin, yhteensä 37,5 tuntia viikossa. Mikäli lastenhoitoa ei jonain päivänä tarvittaisi, olisivat työtehtävät kodinhoitopainotteisia. Ba tuntee hakijan henkilökohtaisesti ja on vakuuttunut hänen osaamisestaan hakijan toimenkuvaan kuuluvissa lastenhoidossa, kodinhoidossa ja ruuanlaitossa. Hakija on saanut asua B:n perheen vieraana ennen kuin oleskelulupa on järjestetty. Myöhemmin harkitaan, miten hakija haluaa järjestää asumisensa. Hakijan palkka riittää oman asunnon vuokraamiseen tai hän voi asua omassa huoneessa B:n talossa. Mikäli hakija haluaa jatkossa asua B:n luona, B hoitaa työsuhde-edun ilmoittamisen palkanmaksun yhteydessä. Työsopimuksen allekirjoituksin B on sitoutunut kaikkiin työnantajan velvollisuuksiin.
B on kirjelmässään kertonut saattaneensa puolisonsa kanssa hakijan poliisilaitoksen kuulemistilaisuuteen 15.7.2013. B olisi halunnut osallistua tilaisuuteen kuulustelutodistajana ja hänen puolisonsa tulkkina, mutta heidän ei sallittu tehdä näin.
B on kirjelmässään kertonut, että perheeseen syntyi toinen lapsi 8.8.2013. Oleskelulupahakemuksen tekohetkellä B:t eivät suunnitelleet toisen lapsen hankkimista. B:n työn johdosta perheen matkustaminen Kiinaan seuraavien kahden vuoden aikana on ehkä mahdollista, mutta ei varmaa. B:n perhe ei pystyisi olemaan Kiinassa juurikaan viikkoa pidempään vuoden aikana. Hakija on eläkkeellä ja voisi vierailla Suomessa muutamia kuukausia vuodessa, jos hän ei voi työskennellä Suomessa.
Hakijan toisen tyttären E:n puoliso D on 7.11.2013 päivätyssä kirjelmässään todennut kutsuneensa aviopuolisonsa E:n kanssa hakijan ja tämän aviopuolison vieraakseen Suomeen. Dn saapui perheensä sekä appivanhempiensa kanssa Suomeen 31.5.2012 ja heidän tarkoituksensa oli palata yhdessä takaisin Kiinaan. D:lle oli yllätys, että hakija päätti Suomessa ollessaan jäädä Suomeen hoitamaan B:n ja C:n lasta.
1.4 Oikeudellinen arviointi
1.4.1 Suullisen käsittelyn toimittaminen
Kun otetaan huomioon edellä ilmenevät hallinto-oikeuden päätöksen perustelut ja hallintolainkäyttölain 38 §, hallinto-oikeus on voinut pitää suullisen käsittelyn toimittamista ilmeisen tarpeettomana ja hylätä pyynnön suullisen käsittelyn toimittamisesta. Samoista syistä suullisen käsittelyn toimittaminen ei ole tarpeen myöskään korkeimmassa hallinto-oikeudessa.
1.4.2 Oleskelulupa
Asiassa on arvioitava, onko hallinto-oikeus voinut katsoa, että on ollut perusteltua aihetta epäillä muutoksenhakijan tarkoituksena olleen maahantuloa tai maassa oleskelua koskevien säännösten kiertäminen. Erityisesti on otettava kantaa siihen, mikä merkitys on annettava sille, että työntekijän oleskeluluvan hakija on työnantajansa puolison vanhempi.
Korkein hallinto-oikeus toteaa, että lähisukulaiset voivat sinänsä solmia keskenään työsopimuksia, joiden perusteella voidaan myöntää työntekijän oleskelulupa. Työsuhteen on kuitenkin oltava luonteeltaan normaali siten, että työntekijänä oleva sukulainen tekee työtä vastiketta vastaan työnantajan johdon alaisena. Tämän arvioinnissa on otettava huomioon ainakin työtehtävät, työn suorituspaikka, työntekijän asumis- ja muut olot sekä työnantajan asema. Sukulainen voidaan ottaa esimerkiksi yrityksen työntekijäksi, jos hänen asemansa on verrattavissa sellaisiin työntekijöihin, jotka eivät ole työnantajan sukulaisia ja jos työntekijä on muutoin riippumaton työnantajasta.
Kun isovanhempi toimii lapsenlastensa hoitajana, työnantaja on hänen lähisukulaisensa ja työtä tehdään yleensä työnantajan kotona vaihtelevina aikoina. Erityisesti, jos isovanhempi asuu lapsenlasten kanssa samassa taloudessa, työajan erottaminen vapaa-ajasta voi olla vaikeaa. Tällaisessa tapauksessa isovanhemman palkka muodostuu lisäksi suurelta osin luontoiseduista. Työsuoritus ja palkka eivät ole välttämättä yhteydessä toisiinsa, koska isovanhemmat tyypillisesti hoitavat lapsenlapsiaan myös vastikkeetta ja toisaalta lapset saattavat tukea heitä taloudellisesti riippumatta työsuorituksesta. Näin ollen normaalin työsuhteen edellytykset eivät usein täyty isovanhemman toimiessa lastenhoitajana, eikä työsuhde ole verrattavissa tavalliseen työsuhteeseen vieraiden välillä.
Nyt ratkaistavana olevassa asiassa muutoksenhakija ei ole työskennellyt lastenhoitajana perheensä ulkopuolella eikä hänellä ole ollut koulutusta lastenhoito- tai kodinhoitoalalle. Hän ei ole häntä kuultaessa tiennyt tarkkoja työaikojaan eikä työnsä yksityiskohtaista sisältöä. Hän on kertonut, että hänen tarkoituksensa on ollut asua ainakin aluksi tyttärensä perheen luona, mutta työsopimuksesta ei ilmene eikä työ- ja elinkeinotoimistolle ole ilmoitettu, että hän saisi rahapalkan lisäksi luontoisetuja.
Kun otetaan huomioon edellä mainitut seikat, Maahanmuuttovirasto on voinut arvioida, että on perusteltua aihetta epäillä muutoksenhakijan tarkoituksena olevan maahantuloa tai maassa oleskelua koskevien säännösten kiertäminen, ja että muutoksenhakijan todellisena maassa oleskelun tarkoituksena ei voida katsoa olevan Suomessa työskentely vaan muu oleskelu Suomessa asuvan omaisen luona. Työntekijän oleskelulupa on voitu jättää myöntämättä ulkomaalaislain 36 §:n 2 momentin nojalla.
Edellä mainituilla perusteilla ja kun lisäksi otetaan huomioon edellä ilmenevät hallinto-oikeuden päätöksen perustelut sekä korkeimmassa hallinto-oikeudessa esitetyt vaatimukset ja asiassa saatu selvitys, hallinto-oikeuden päätöksen lopputuloksen muuttamiseen oleskeluluvan osalta ei ole perusteita.
1.4.2 Käännyttäminen ja maahantulokielto
Maahanmuuttovirasto on voinut päättää käännyttää muutoksenhakijan kotimaahansa, koska hänelle ei ole myönnetty oleskelulupaa.
Koska oleskelulupahakemus on hylätty maahantulosäännösten kiertämisen johdosta eikä muutoksenhakijalle siten ole ulkomaalaislain 147 a §:n 2 momentin nojalla määrätty aikaa vapaaehtoiseen paluuseen, hänelle on lähtökohtaisesti tullut määrätä maahantulokielto ulkomaalaislain 150 §:n nojalla. Kun kokonaisharkinnassa otetaan kuitenkin huomioon muutoksenhakijan perhesiteet Suomeen ja se, että hänen menettelynsä hänen hakiessaan oleskelulupaa ei ole ollut erityisen moitittavaa, maahantulokiellon määräämistä vastaan puhuvia seikkoja on pidettävä maahantulokieltoa puoltavia seikkoja painavampina. Näin ollen muutoksenhakijaa ei olisi tullut määrätä maahantulokieltoon.
Valituksessa esitetyt vaatimukset on pääosin hylätty. Asian näin päättyessä ja kun otetaan huomioon hallintolainkäyttölain 74 §, muutoksenhakijalle ei ole määrättävä maksettavaksi korvausta oikeudenkäyntikuluista korkeimmassa hallinto-oikeudessa.
Asian ovat ratkaisseet hallintoneuvokset Matti Pellonpää, Anne E. Niemi, Sakari Vanhala, Janne Aer ja Petri Helander. Asian esittelijä Katja Tertsonen.
Julkaistu 22.6.2016

matches:
§ 2
§ 1
§ 1
§ 2
§ 1
§ 1
§ 1
§ 2
§ 1
§ 1


2013 | Raahen kaupunki
Asuminen ja rakentaminen > Kaavoitus > Vahvistetut kaavat > 2013
Vahvistetut kaavat 2013
Raahen keskeisten alueiden liikennejärjestelmäsuunnitelma
KV 9.12.2013 § 142
Liikennesuunnitelma on laadittu Raahen kaupungin keskeiselle taajama-alueelle. Suunnitelmassa tarkennetaan osayleiskaavatyön yhteydessä tehdyn liikennejärjestelmäsuunnitelman liikenneratkaisuja sekä määritetään toimenpiteitä, joilla edesautetaan määritettyjä liikenteellisten periaatteiden toteutumista. Liikennejärjestelmässä on sovittu alueen ajoneuvoliikenteen ja kevyen liikenteenverkot. Tämän suunnittelun keskeisenä tavoitteena on selvittää liikenneverkon toimivuus ja toimivuuden vaatimat toimenpiteet sekä eri kulkumuotojen kehittämismahdollisuudet. Erityinen painoarvo suunnittelussa on ollut kevyen liikenteen ja joukkoliikenteen tulevaisuuden järjestämistavan arvioinnissa.
Pöytäkirjaote KV 9.12.2013pdf, 44 kb
Raahen keskeisten alueiden liikennesuunnitelma 24.11.2013pdf, 11632 kb
Raahen pohjoisen vyöhykkeen liikennesuunnitelma 10/2013pdf, 2074 kb
Akm 222: Pitkänkarin kaupunginosan 30 korttelin 3003 asemakaavan muutos (Seminaarinkatu 2 - 8)
KV 9.12.2013 § 140, lainvoima 15.1.2014, voimaantulo 16.1.2014
Suunnittelualue sijaitsee Seminaarinkadun pohjoispuolella käsittäen Rantakadun ja Kirkkokadun välisen korttelin 3003 ja pohjoispuolisen puiston.
Asemakaavan muutos koskee 30. kaupungin osan, Pitkäkari, korttelia 3003 ja puistoaluetta.
Asemakaavan muutoksella muodostuu 30. kaupunginosan kortteli 3003 ja puistoalue.
Tonttijaolla muodostuu Raahen kaupungin 30. kaupunginosan korttelin 3003 tontit 5, 6, 7 ja 8.
Asemakaavan tavoitteena on kehittää korttelista viihtyisä kiinteä ja kestävän kehityksen ominaisuudet sisältävä asuntoalue. Uudisrakentaminen tapahtuu korottamalla olevat 3-kerroksiset talot yhdellä kerroksella sekä pohjoisosa kahdella kerroksella. Nykyisiä asuntoja on muutettu/yhdistelty mm. hissilisäyksen takia.
Kaava-alueen pinta-ala on 2,11 ha.
Kaavaselostus 3.6.2013, päivitetty 9.12.2013pdf, 4179 kb
Kaavakartta 1:1000, 3.6.2013pdf, 358 kb
Maanahkiaisen merituulivoimapuiston osayleiskaava
KV 16.11.2013 §128, lainvoima 31.12.2013, voimaantulo 31.12.2013
Maanahkiaisen merituulivoimapuiston suunnittelualue sijaitsee Perämerellä Raahen ja Pyhäjoen edustalla. Alue ulottuu pohjoisreunaltaan Lännennokalta lähimmillään noin 5,5 km ja kauimpana noin 16 km länteen.
Etelässä suunnittelualue ulottuu merialueella Hanhikivenniemestä lähimmillään noin 4 km ja kauimpana noin 17 km länteen. Osayleiskaavoitettavan alueen pinta-ala on noin 42 km2 Raahen puolella.
Osayleiskaava mahdollistaa merituulivoimapuiston rakentamisen Raahen ja Pyhäjoen edustan merialueelle. Raahen puoleisessa Maanahkiaisen merituulivoima-alueen osayleiskaavassa on osoitettu ohjeelliset paikat 30 merituulivoimalalle sekä niiden tarvitsemille sähköasemille ja merikaapeleille. Pyhäjoen puoleiselle merialueelle sijoittuu 42 merituulivoimalaa. Hankkeesta vastaavan Rajakiiri Oy:n tavoitteena on toteuttaa Maanahkiaisen alueelle enimmillään 72 tuulivoimalan muodostama kokonaisuus. Maanahkiaisen merituulivoimapuiston arvioitu nimellinen sähköntuotantoteho olisi n. 216 – 432 megawattia (MW).
Osayleiskaava on laadittu siten, että sen perusteella voidaan myöntää suoraan rakennusluvat MRL 77 § mukaisesti.
Kaavaselostus 2.5.2013, muutokset 30.9.2013pdf, 7951 kb
Kaavakartta 11.4.2013, muutokset 6.9.2013pdf, 27074 kb
Havainnekuvat 30.9.2013pdf, 10583 kb
Esteettinen tarkastelu 3.10.2013pdf, 228 kb
Linnustolliset yhteisvaikutukset 6.9.2010pdf, 1644 kb
Sähkönsiirto 27.9.2013pdf, 4203 kb
Akm 224: Yritysperän asemakaavan muutos
KV 28.10.2013 § 117, lainvoima 3.12.2013, voimaantulo 3.12.2013.
Raahen kaupungin 22. kaupunginosan kortteliin 100 kuuluvan puistoalueen asemakaavan muutos. Asemakaavan muutosalue käsittää Yritysperän pohjoisosassa sijaitsevan entisen lasten liikennepuiston alueen. Suunnittelualue sijoittuu Yritysperänkadun, Myllykadun ja Ollinsaarenkadun rajaamalle alueelle.
Kaavamuutosalueen pinta-ala on n. 4500 m2.
Kaavakartta 11.6.2013pdf, 4155 kb
Kaavaselostus 11.6.2013pdf, 7608 kb
Akm 223: Raahen kaupungin 18. kaupungiosan korttelin 71 tonttia 8 ja siihen liittyvää puistoaluetta koskeva asemakaavan muutos (Palokunnankatu 6)
KV 25.3.2013 § 31, lainvoima 3.5.2013, voimaantulo 8.5.2013.
Suunnittelualue sijaitsee 18. kaupunginosassa Palokunnankadun ja Saaristokadun kulmauksessa. Pienialainen muutosalue käsittää korttelin 71 tontin 8 ja vähäisesti siihen liittyvää puistoaluetta.
Suunnittelualueen tontti on yksityisessä omistuksessa.
Kaava-alueen pinta-ala on n. 2400 m2.
Kaavaselostus 26.2.2013pdf, 1470 kb
Kaavakartta 26.2.2013pdf, 212 kb
Hanhikiven ydinvoimalaitosalueen osayleiskaava ja asemakaava
KV hyv. 15.11.2010 § 63 ja 64, lainvoima 11.6.2013.
Osayleiskaava ja asemakaava tulivat voimaan 12.6.2013
Osayleiskaavaselostuspdf, 3923 kb
Osayleiskaavakarttapdf, 4491 kb
Asemakaavaselostuspdf, 3561 kb
Asemakaavakartta 1:2000pdf, 2115 kb
Asemakaavan merkinnätpdf, 989 kb
Raahe-Pyhäjoki asemakaavan yhdistelmäkartta 1:5000pdf, 4529 kb
Vihannin kunnanvaltuusto hyväksynyt 13.12.2012 § 61, lainvoima 20.6.2013, voimaantulo 21.6.2013
Keskustan osayleiskaava 2025 laaditiin oikeusvaikutteisena, ja se korvasi päällekkäisiltä osiltaan alueella voimassa olleen osayleiskaavan (1991 kunnanvaltuustossa hyväksytyn oikeusvaikutuksettoman Möykkylä-Keskusta-Kuusirati –osayleiskaavan). Möykkylän ja Kuusiratin alueelta vanha osayleiskaava jää voimaan.
Kaavaselostuspdf, 6578 kb
Kaavakarttapdf, 2139 kb
Luontoselvityspdf, 2519 kb
Maisemaselvityspdf, 9658 kb
Lampinsaaren rakennusjärjestyspdf, 545 kb
Akm 221: Kalkankankaan teollisuusalueen asemakaavan muutos ja laajennus
KV hyv. 27.5.2013 § 60, lainvoima 2.7.2013, voimaantulo 3.7.2013
Asemakaavan muutos koski 37. kaupunginosan, Kalkankangas, kortteleita 3702 ja 3713 sekä suojaviheraluetta.
Asemakaavan laajennus koski Raahen kaupungin Lahjoitusmaa aluetta.
Suunnittelualue sijaitsee Raahen kaupungin Kalkankankaan kaupunginosassa.
Kaavoitettavan alueen pinta-ala on noin 4,8 hehtaaria.
Asemakaavan selotus 3.3.2013pdf, 4257 kb
Kaavakartta 3.3.2013pdf, 242 kb
Akm 225: Raahen kaupungin 23. kaupunginosan korttelin 2305 tontteja 5, 6 ja 7 koskeva asemakaavan muutos
KV 24.6.2013 §81, lainvoima 29.7.2013, voimaantulo 1.8.2013.
Suunnittelualue sijaitsee Raahen kaupungin 23. kaupunginosassa Mestauskallion alueella käsittäen Eteläkaari-kadun pohjoispuolella sijaitsevan PKC Group Oy:n viereiset tontit. Kaavoitettava alue sijaitsee noin kaksi kilometriä kaupungin keskustasta itään.
Kaava-alueen pinta-ala on n. 2,4 ha.
Kaavaselostus 27.5.2013pdf, 2252 kb
Kaavakartta 27.5.2013pdf, 250 kb
Akm 226: Mestauskallion teollisuusalueen laajennus
KV 24.6.2013 §82, lainvoima 29.7.2013, voimaantulo 1.8.2013.
Suunnittelualue sijaitsee Raahen kaupungin 31. kaupunginosassa Mestauskallion alueella käsittäen Mestarinkadun pohjoispuolella sijaitsevan teollisuuskorttelin 3116 viereisen alueen, määräalan kiinteistöstä 678-31-9903-100. Kaavoitettava alue sijaitsee noin kaksi kilometriä kaupunginkeskustasta itään.
Kaava-alueen pinta-ala on n. 2,5 ha.
Kaavaselostus 27.5.2013pdf, 2008 kb
Kaavakartta 27.5.2013pdf, 216 kb
Akm 219: Pyhtilänkankaan asemakaava
KV 24.6.2013 § 80, lainvoima 29.7.2013, voimaantulo 1.8.2013.
Suunnittelualue sijaitsee Raahen kaupunginosien Isoholmin ja Antinkankaan itäpuolella sekä Järventölän ja Kesälän länsipuolella käsittäen Pyhtilän kaupunginosan asemakaavoittamattomat alueet.
Kaava-alueen pinta-ala n. 53,3 ha.
Asemakaavan selostus 12.2.2013pdf, 12154 kb
Kaavakartta 12.2.2013pdf, 2273 kb
Havainnekuviapdf, 12514 kb
Kopsan tuulivoimapuiston II:n vaiheen osayleiskaava
KV hyv. 24.6.2013 § 83, lainvoima 29.7.2013, voimaantulo 1.8.2013.
Kopsan tuulivoimapuiston alue sijaitsee Raahen ja Vihannin välisen maantien (kantatie 88, Raahentie) lounaispuolella, Kopsan kylän kaakkoispuolella. Alueelta on noin 23 km Raahen keskustaan ja noin 13 km Vihannin keskustaan. Merelle alueelta on noin 17 km.
Osayleiskaava-alueen pinta-ala on n. 22 km2. Kopsan tuulivoimapuiston II:n vaiheen osayleiskaava mahdollistaa 10 tuulivoimalan lisärakentamisen alueelle aiemmin hyväksytyn 7 tuulivoimalan lisäksi.
Kopsan tuulivoimapuiston II:n vaiheen osayleiskaava laadittiin maankäyttö- ja rakennuslain 77 a §:n tarkoittamana tuulivoimarakentamista ohjaavana oikeusvaikutteisena yleiskaavana. Osayleiskaavaa voidaan käyttää yleiskaavan mukaisten tuulivoimaloiden rakennusluvan myöntämisen perusteena tuulivoimaloiden alueilla (tv-alueilla).
Kaavaselostus 28.5.2013 pdf, 11725 kb
Kaavakartta 28.5.2013 pdf, 1057 kb
Akm 214: Pitkänkarinrannan asemakaavan muutos ja laajennus
KV 30.1.2012 § 3, lainvoima 20.12.2013, voimaantulo 21.12.2013
Raahen kaupungin 30. kaupunginosan (Pitkäkari) kortteleita 3005, 3006 ja korttelin 3001 osaa sekä puisto- ja katualueita koskeva asemakaavan muutos ja vesialuetta koskeva asemakaavan laajennus.
Suunnittelualue rajautuu idässä Rantakatuun, etelässä Pikkulahteen, lännessä liikennepuistoon ja pohjoisosaltaan nykyiseen Seminaarinkatuun.
Kaavaselostus 22.6.2011pdf, 3924 kb
Kaavakartta 1:2000, 22.6.2011pdf, 1100 kb
Rakennustapaohjeet 18.1.2011pdf, 4347 kb
Akm 218a: Kylmälahdenrannan asemakaava
KV 27.5.2013 § 59, lainvoima 29.12.2014, voimaantulo 30.12.2014
Raahen kaupungin Lahjoitusmaa tilaa koskeva asemakaava ja Raahen kaupungin 18 kaupunginosan puistoa, retkeily- ja leiriytymisaluetta, loma-aluetta, venevalkama-, vesi- ja katualuetta sekä 30 kaupunginosan (Pitkäkari) katualuetta koskeva asemakaavan muutos.
Asemakaavan tavoitteena on lisätä Raahen kaupungin monipuolista tonttitarjontaa ja kehittää uusi kaupunkiympäristöön sijoittuva merellinen ja luonnonläheinen kaupunkirakennetta täydentävä asuntoalue keskustan pohjoispuolelle. Liikenteellisenä tavoitteena on luoda alueelta sujuvat, turvalliset ja selkeät yhteydet alueen ulkopuoliseen katuverkkoon.
Kaava-alueen pinta-ala on noin 21,6 ha.
Kaavaselostus 4.3.2013pdf, 12774 kb
Kaavakartta 4.3.2013pdf, 452 kb
Rakennustapaohjeet 10.4.2015pdf, 3309 kb


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiArkkitehtuurianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiVärikäsTietokoneetViileäSöpöKukkaHauskaPelitTytötteHDLomaKuumaElääLogoRakkausElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisää	Kotiin / avaruus / tapetti galaxy 15 HD kokoelmat	tapetti galaxy 15 HD kokoelmat
8,441 näkymät
0	tapetti galaxy 15 HD kokoelmat
e ladata. Voit ladata Jokainen Taustakuva ilmaiseksi.
Jos näin taustakuva galaxy 15 HD kokoelmat Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Love Peace Edellinen: Ystävät tapetti 15 HD Collection
seuraava: Minecraft tapetti hd
näkymät (59) xmas tapetti HD
HD taustakuvia mobiililaitteille Resolution Lataatop taustakuvia HDBroken taustakuva HD kokoelmatvapaa hd tapetti HD Downloadgothic tapetti HDtalvi tapetti HD kokoelmattaustakuva HDtyttö taustakuva hd Downloadvapaa tapetteja High Resolution Downloadnopea ja kiihkeä tapetti HD Download Suunnitellut 5dwallpaper.com | Powered by zuuur.com	© Copyright 2016, Kaikki oikeudet pidätetään	Siirry alkuun

matches: HD HD HD HD HD hd HD HD hd HD HD hd HD