text:
363 viestiä • Sivu 14/15 • 1 ... 11, 12, 13, 14, 15
Kirjoittaja Nik0-91 » 27.06.2014, 11:09
Näytönohjaimen valmistajalle ei ole niin väliä. Lähinnä jäähdytysratkaisu merkitsee. Jimmsin pakettikoneet ovat ylihintaisia. Itse tilaisin Systemasta tällaisen setin. Tuo Xeon on sama, kuin i7 ilman sisäänrakennettua näytönohjainta.
Mikäli säästöä haluaa, niin SSD:n voi jättää pois, mutta se nopeuttaa yleistä käyttöä huomattavasti. Jos 256GB tallennustilaa riittää, niin ota tavallinen kiintolevy pois.
Tässä linkit tuotteisiin:
http://www.systemastore.fi/product_info ... s_id=88992
http://www.systemastore.fi/product_info ... s_id=80213
http://www.systemastore.fi/product_info ... s_id=65103
www.systemastore.fi/product_info.php?products_id=49871
http://www.systemastore.fi/product_info ... s_id=88568
http://www.systemastore.fi/product_info ... s_id=51461
http://www.systemastore.fi/product_info ... s_id=37014
http://www.systemastore.fi/product_info ... s_id=37013
http://www.systemastore.fi/product_info ... s_id=94492
http://www.systemastore.fi/product_info ... _id=103019
http://www.systemastore.fi/product_info ... s_id=86136
http://www.systemastore.fi/product_info ... s_id=99855
http://www.systemastore.fi/product_info ... _id=112073
Kirjoittaja Sir Dollari » 28.06.2014, 19:18
Sillä välin kun Poli oli matalana, män virtalähde paskaks. Niinpä en päässyt tänne kysymään asiantuntijalta neuvoja, mutta tuskin ihan paskoja valintoja tein.
Koneeni oli kolme vuotta paras, mitä kaveripiiristä löytyi. Se oli tämänkin jälkeen parhaimmistoa, mutta nyt kaikki olivat menneet ohitse. Kuusi/seitsemän vuotta sitten tämän hommasin, joten oli jo aikakin päivittää. Alunperin ajattelin ostaa ainoastaan uuden virtalähteen ja ssd:n, johon Win8. Päädyin kuitenkin ostelemaan hieman rankemmalla kouralla. Kokoonpanosta säilytin 500gt hdd, Nvidia GeForce 9800 GT:n , cd-aseman ja Antec P-183 kotelon.
Ennen kuin kukaan kysyy miksi säilytin muinaisen näyttiksen: Tuo oli aikanaan high-end näyttis ja pyörittää edelleen hyvin pelaamiani pelejä. Pääasiassa kuitenkin xboxilla pelailen. Tosin jos tulee vastaan jokin erittäin hyvä tarjous, niin saatan päivittää tämänkin kunnolliseen.
Elikkäs ostin:
-Prosessori
-Virtalähde
-Emolevy + mukana muistit
-Verkkokaupasta myös hopeatahna ja 2,5" to 3,5" sovitin SSD:lle.
Tuohta paloi noin 560€. Kertokaahan tuliko tälle järkevää vastinetta.
Btw, kasasin ekaa kertaa itse koneen :3 Eikä edes mennyt mitään paskaksi!
Sir Dollari
Liittynyt: 07.05.2008, 15:28
RS -hahmo: Sir Dollari
Kirjoittaja Anspi » 19.08.2014, 17:32
Uutta läppäriä etsimässä.
Budjetti: 400€
Käyttötarkotus: Muijalle ihan peruskäyttöö. Tuskin pitää mitään hirveitä fps hirmuja pyöritellä.
Katoin tämmöstä: http://www.citymarket.fi/shop/fi/kcitymarket/kannettavat-tietokoneet/pavilion-15-p067no-15-6-kannettava-tietokone-7444938--malli
Hyvä/huono ostos? Parempia voi ehdottaa.
Kirjoittaja Temetski » 06.09.2014, 16:40
Noniin. Olin siis katselemassa noita suositeltuja konepaketteja (siis itse kasaisin). Suunnitelmissa olis ostaa ne komponentit siihen tuhannen euron koneeseen, jossa on siis tuo i5, GTX 770 yms.
Aloin siinä miettimään kun noissa paketeissa ei ollut missään mukana äänikorttia, että tuleeko se näissä jotenkin mukana, kun sitä ei oo erikseen laitettu? vai onko mulla mennyt jotain ohi? Eli onko sitä pakko ostaa erikseen?
Temetski
Liittynyt: 05.07.2008, 21:42
Paikkakunta: Virrat, Finland
RS -hahmo: T emetski
Kirjoittaja Anspi » 06.09.2014, 18:20
Temetski kirjoitti: Noniin. Olin siis katselemassa noita suositeltuja konepaketteja (siis itse kasaisin). Suunnitelmissa olis ostaa ne komponentit siihen tuhannen euron koneeseen, jossa on siis tuo i5, GTX 770 yms.
Emolevyssä on integroitu äänikortti. Tekee tehtävänsä kyllä peruskäytössä hyvin. Emolevyissä on usein myös integroitu näytönohjain, mutta toisinkun äänikortin kanssa, integroitu näyttis on niin huono, että yleensä ostetaan erillinen näytönohjain. Äänikortin kanssa erillisen kortin tarve ei oo ihan samanlainen.
Kirjoittaja Pehmolelu » 06.09.2014, 18:39
Emolevyissä voi olla integroituna näyttis, verkkokortti ja äänikortti ny ainakin ja usein onkin. Kannattaa ostaa sellanen emolevy jossa ei ole tuota integroitua näyttistä tai se on siinä huono, jottei turhaa maksa siitä ylihintaa jos ostaa kunnon näyttikse. RAMi on halpaa 2*8 gigasel pärjää pitkäl ja siin on vie päivitysvaraaki ku koneis yleensä 4 paikkaa muisteil. Äänikortti kannattaa ottaa siinä tapauksessa jos tahtoo kytkee koneensa johki vähä parempaa äänentoistojärjestelmään kuin johki perus halpis kaiuttimiin, tai jos on hyvät laatu kuulokkeet. Xonar dgx on hyvä äänikortti siihe. Kannattaa ostaa se 250gigan SSD levy ja laittaa käyttis siihe. Sitte perus kovoissa paras hinta/tila suhde on 3 tera levyis täl hetkellä. Ne o jotain 120ea ja niit voi ostaa vaiks Westernin redejä ja laittaa raidiin.
Kirjoittaja Nik0-91 » 10.09.2014, 18:10
Äänikortit ovat emolevyyn integroituja ja ajavat asiansa hyvin. Pehmoa korjaan sen verran, että lähes kaikissa Intelin prossuissa on integroituna näytönohjain, jolla pelailee jo runea high asetuksilla 50fps ilman reunanpehmennyksiä. Ainoastaan joissakin Intel Xeoneissa ja Amd:n FX prossuissa ei ole integroitua näytönohjainta.
8GB ramia riittää peruskäyttöön enemmän, kuin hyvin. 16GB alkaa tarvitsemaan vasta raskaassa videoeditoinnissa. Sitä voi kyllä lisätä tarpeen tullen myöhemmin. Itsellä oli hetken aikaa 16GB, mutta myin kaksi kampaa pois, kun en saa edes 8 gigaa loppumaan kesken.
Tästä voit katsoa tänään päivitetyn tonnin ostoskorin: http://omatietokone.omasivu.fi/suositel ... paketteja/
Mikäli budjettiin pitää mahduttaa käyttöjärjestelmä, niin kannattaa tilata tuo 800€ konepaketti ja lisätä siihen tuo ssd. Suosittelen myös ostamaan tämän prossujäähyn (huomattavasti hiljaisempi, kuin Intelin vakiotuuletin): http://www.systemastore.fi/product_info ... s_id=94492
Kirjoittaja Temetski » 11.09.2014, 17:21
Jees. Kiitoksia vastauksista äänikorttiin liittyen.
Nikolle tiedoksi; Tilasinkin itseasias tuossa viikonlopun aikana jo sen tonnin koneen Ja otin mukaan myös sen lisätuulettimen juurikin sen takia ettei ne vakiot pidä ihan hirveetä ääntä sitten. Tuo hinta näköjään päivittynyt hieman kalliimmaksi mitä se oli kun tilasin, eli he ilmeisesti vaihtoivat juuri sopivasti kun kerkesin tilaamaan vanhoilla hinnoilla...
Osaako joku muuten sanoa tarkemmin noista SystemaStoren toimitusajoista? Eli maanantaina he tilauksen saivat vastaan, ja otin tuohon pakettiin mukaan sen perus komponenttien kokoamisen. Kone tulisi postitse. Eli uskaltaako vielä ensviikolla konetta odotella?
Kirjoittaja Pehmolelu » 12.09.2014, 23:10
Temetski kirjoitti: Jees. Kiitoksia vastauksista äänikorttiin liittyen.
Ite tilannu 2 konetta systemastoresta ja ne on sieltä aika nopeasti tulleet, varmaan ensviikolla tulee jo.
Kirjoittaja Nik0-91 » 13.09.2014, 11:41
Mikäli vain osia on varastossa, niin tulee ensi viikoksi.
Kirjoittaja Lightdragon4 » 16.09.2014, 22:24
Noni kertokaas poijjaat mikä ratkasuks...
Läppäri levis ja uuden tarvis.
Vähän mihin sen pitäs kyetä:
-15"-17" Näyttö mielellään
-Officet pitää pyörii no problemo
-Leffat pitää pyörii (myös 1080p blurayt ultaisolla mountattuna)
-Perus legendaariset lanipelit esim l4d2, l4d, cs jne pitää pyöriä. (Bonari ois, jos borderlands2 pyöris ees kohtalaisil graffoil).
-Ei kosketusnäyttöä WIN7 (mieluiten tää)
-Kosketusnäyttö WIN8.x
Jos sais ehdotukset vaikka hintaan 400€, 500€ ja 600€
Vastauksia mahiksen pian ja toimitusajat mieluiten suht lyhyet.
Kirjoittaja Pehmolelu » 16.09.2014, 23:10
Miksi Win 8:ssa pitää olla kosketusnäyttö ?
Kirjoittaja Juba » 17.09.2014, 09:55
Lightdragon4 kirjoitti: Jos sais ehdotukset vaikka hintaan 400€, 500€ ja 600€.
Halvemmista hintaluokista tuskin löytyy kriteerit täyttäviä ehdokkaita. Suosittelen että vilkaitset itsekin ohjattua hakua tuosta etusivulta. 600€:n hintaluokasta löytyy paras on varmaan tämä, jos näytön alhainen resoluutio ei haittaa. Omia kokemuksia ei ole 15,6" full hd -läppäreistä. Pienen pikselikoon takia katselukokemus ei todennäköisesti ole merkittävästi parempi kuin 1366x768 resolla, että sen vuoksi kannattaisi vaihtaa parempaan näyttöön raudan kustannuksella, jos haluaa pysyä samassa hintaluokassa.
Kyseistä läppäriä ei löytynyt halvemmalla hintaseurannasta. Taustatyötä voi toki tehdä selaamalla manuaalisesti verkkokauppoja, kaikki tuotteet eivät välttämättä ilmesty hintaseurantaan. Ulkomailta tilaaminen asia erikseen.
Koneessa on Win 8, mutta seiskan pystynee asentamaan itse jos haluaa.
Lähtökohtaisesti listaamillasi kriteereillä ollaan 800€:n tienoilla ja rahoilleen saa parempaa vastinetta. Halvemmissa hinta-laatu -suhde jää huonommaksi kun heikompi rauta vanhenee ja tulee nopeammin käyttöikänsä päähän.
Kirjoittaja Lightdragon4 » 18.09.2014, 11:52
No mitä helvettiä, mun edellinen läppäri oli vuonna 2012 heinä-elokuussa ostettu, hintaa 589€ ja täytti kaikki ehdot...
Eikai noi läppäreiden hinnat muka oo käynyt nousemaan suhteessa käyttöominaisuuksiin?
Ja vielä 17" näytöllä.
Pehmolelu kirjoitti: Miksi Win 8:ssa pitää olla kosketusnäyttö ?
Koska, jos maksan win8:sta sit aion myös käyttää sitä ja silloin tahdon kosketusnäytön
Kirjoittaja Lightdragon4 » 18.09.2014, 12:51
Juba kirjoitti: http://www.kannettavatietokone.fi/Tuotteet/X550LNV-XO225H.html
http://www.jimms.fi/tuote/NX.MCEED.024-DEMO
Eiks toi oo parempi, kun toi sun samalla hinnalla?
Ainakin näin itse sain laskettua 1+1 matikalla...
Nopeita vastauksia pliis, koitan laittaa tänään tilaukseen.
Kirjoittaja Kaizu » 19.09.2014, 04:44
Tota jimms tuotetta ei löydy.
Tuotetta koodilla NX.MCEED.024-DEMO ei löydy tai se on poistunut myynnistä.
Lightdragon4 kirjoitti: No mitä helvettiä, mun edellinen läppäri oli vuonna 2012 heinä-elokuussa ostettu, hintaa 589€ ja täytti kaikki ehdot...
Suurin syy noihin hintojen nousuun on komponentti pula koko maailmassa eli suomeks Aasiassa yms. ei ehditä valmistamaan niin paljon tavaraa kun olisi kysyntää tää trendi on jatkunu jo pari vuotta ja varmaan tulee olemaan niin kauan kun uusia tehtaita saadaan rakennettua. Teetkö sillä kosketusnäytöllä mitään? Ennen pistäisin rahaa vaikka teho puoleen ku kosketusnäyttö ominaisuuteen eli otat ominaisuuden pois niin huomaat että samalla hintaa saat tehokkaamman koneen.
http://www.verkkokauppa.com/fi/catalog/ ... aytolliset
http://www.kannettavatietokone.fi/haku. ... nk=15:17.1
http://www.verkkokauppa.com/fi/product/ ... s-8-64-bit
Sieltä sitten valitsemaan jos et oo löytäny mitään vähän samaa ihmettelen ku Juba että yrität saada Ferraria Ladan hinnalla. Noissa halvoissa läppäreissä on pääasiassa tota Intel HD 4000 mikä nyt ei oo mikäs super uber hyvä niinku linkissä oleva kuva kertoo esimerkkinä BL2 benchmarkki:
http://www.notebookcheck.net/fileadmin/ ... 7ebcdc.jpg
Ja sit taas tietenkin toisinpäin kun kattoo noita Lenovon niin parempi näyttis mutta paskempi prossu ja toi mikä noilla Lenovon paketeissa on 8570m ni ei paljon tietoa löytyny miten se toimii mut melkein tuplasti pitäis olla parempi ku toi HD 4000.
Juba kirjoitti: Lähtökohtaisesti listaamillasi kriteereillä ollaan 800€:n tienoilla ja rahoilleen saa parempaa vastinetta. Halvemmissa hinta-laatu -suhde jää huonommaksi kun heikompi rauta vanhenee ja tulee nopeammin käyttöikänsä päähän.
Ostin noin 1,5v sitten läppärin joka maksoi n. 1000e kyseisessä koneessa on prossuna Intel Core i7-3610QM @ 2.30GHz
Kun vertaat tota Intel Core i7-3610QM @ 2.30GHz prossua joka on mun 1000e läppärissä ja sitten tota AMD A4-5000 joka löytyy tosta n. 550e Lenovon läppäristä niin ymmärrät mitä Juba tarkoitti tolla lauseella hinta-laatusuhteesta: http://www.cpubenchmark.net/cpu.php?cpu=AMD+A4-5000+APU
Kirjoittaja Lightdragon4 » 19.09.2014, 15:45
Ostin sen Jimssin koneen.
NX.MCEED.024-DEMO Acer 15,6" Aspire V5-573G, Full HD IPS, i5-4200U, GT750M, 8GB, 500GB
Tossa speksit.
Oli demokappale eli poistui näkyvistä, kun ostin sen
Kiitoksia kuitenkin avusta on vaan aivan älytön kiire saada se kone niin piti saada eilen tilaus tehtyä, että lähtee tänään matkaan.
Kattelin vähän, että i5-4200U tai i5-4210U oli parhaat vaihtoehdot oikeestaan prossulle tossa hintaluokassa ja niiden ero lähes olematon... Vastaavasti mitä etin tietoja niin ei hintaluokassa ollut mitään teholtaan vastaavaa näytönohjainta tuon GeForce GT750M kanssa. Sekä tuo 1900*1080IPS näyttö on suuri plussa imo verrattuna siihen 1360*768.
Kirjoittaja Juba » 21.09.2014, 10:23
Ihan uteliaisuudesta, mitä tuo demokone maksoi? Jos se oli 600€ tai alle niin löysit aika helmen, onnittelut siitä. Full hd ips ja näytönohjainkin on aavistuksen parempi kuin linkkaamassani Asuksessa. Virrakulutus on toki suurempi vanhemmassa 700-sarjan näyttiksessä, mutta sen ei pitäisi menoa haitata.
Kirjoittaja Lightdragon4 » 21.09.2014, 16:09
Juba kirjoitti: Ihan uteliaisuudesta, mitä tuo demokone maksoi? Jos se oli 600€ tai alle niin löysit aika helmen, onnittelut siitä. Full hd ips ja näytönohjainkin on aavistuksen parempi kuin linkkaamassani Asuksessa. Virrakulutus on toki suurempi vanhemmassa 700-sarjan näyttiksessä, mutta sen ei pitäisi menoa haitata.
599€ eli täsmälleen saman hintainen oli.
Muistin tosiaan tossa, kun aloin etsimään sitä lopullista valintaa, että vanhakin läppärini oli JIMMSn demokone, jonka olin sieltä saanut tilalle, kun tilaamaani mallia ei enää ollutkaan varastossa.
Sen takia olin saanut aiemminkin halvalla suht hyvän koneen.
Kirjoittaja Pehmolelu » 22.09.2014, 01:17
Ei siin win 8:ssa ole mitää muuta kosketeltavaa kun se metro ja sitä ei käytä "kukaan" tietokoneella. Kaikilla joku ihme vamma win 8 kohtaan vaikka siinä ei ole mitään vikaa. Käynnistä valikko on ny vaa muuttunu metroks. Käytännössä siinäkin vaan ulkoasu muuttunu, muuten kaikki toimii samal taval, mutta paremmi. En ite keksis läppäril tai pöytäkoneel mitää käytännö hyötyä kosketusnäytöstä win 8 kanssa koska niis käytetää kuitenkin 99% ajasta desktoppia. Ei sen 7 perään kannata haikailla. Toki Win 9 tulee olee paranneltu versio 8:sta paremmin desktop käyttöön mutta ei 8 win 7:lle häviä.
Kirjoittaja Lightdragon4 » 22.09.2014, 18:04
Pehmolelu kirjoitti: Ei siin win 8:ssa ole mitää muuta kosketeltavaa kun se metro ja sitä ei käytä "kukaan" tietokoneella. Kaikilla joku ihme vamma win 8 kohtaan vaikka siinä ei ole mitään vikaa. Käynnistä valikko on ny vaa muuttunu metroks. Käytännössä siinäkin vaan ulkoasu muuttunu, muuten kaikki toimii samal taval, mutta paremmi. En ite keksis läppäril tai pöytäkoneel mitää käytännö hyötyä kosketusnäytöstä win 8 kanssa koska niis käytetää kuitenkin 99% ajasta desktoppia. Ei sen 7 perään kannata haikailla. Toki Win 9 tulee olee paranneltu versio 8:sta paremmin desktop käyttöön mutta ei 8 win 7:lle häviä.
Noo kokeilen tota Win8.1 ja jos ei tunnu omalta vaihdan seiskaan ja sen sitten suoraan ysiin jossai kohtaa
Kirjoittaja Rokkari » 01.12.2014, 19:24
Budjetti: 600-700
Käyttöjärjestelmä ja kasaus: Win 7 mieluite, kasaus kyllä kiitos. En ala ite räpeltää
Kellotatko:nty
Koneen käyttötarkoitus:Perus settii, pelaamineki ois iha jees jos onnistus, atm ei mitää toivoo täl leiväpaahtimel
Mitä pelejä koneen tulee pyörittää:Noh, eipä sillä nii väliä.
Valmiina on jo: Kaikki muu paitsi ite kone (näyttö, näppis, hiiri ym.)
Kirjoittaja Lightdragon4 » 02.12.2014, 00:06
http://www.jimms.fi/tuote/MZ-7KE256BW
http://www.jimms.fi/tuote/R9-270X-CDJC
Onko hintansa arvoset päivitykset?
Nykynen näytönohjain alkaa kyykkäilemään aina välillä, kun 3 näyttöä käytän ja ssd on liian pieni+vanha.
i7-2600k on prossuna, jäähyt kunnossa, 600w poweri ja emossakaan tai ramissa ei mitään valittamista eli oisko tossa sopivat päivitykset?
Kirjoittaja Nik0-91 » 06.12.2014, 14:14
Ota ennemmin ssd asemaksi tämä. Se on pari prosenttia hitaampi, mutta loppubudjetilla saa huomattavasti tehokkaamman näytönohjaimen.: http://www.jimms.fi/tuote/CT256MX100SSD1
Näytönohjaimeksi tämä: http://www.jimms.fi/tuote/R9280-DC2T-3GD5-BUNDLE
Minkä kokoinen ssd asema sinulla on nykyisin? Kannattaa ottaa järjestelmän palautus pois käytöstä (säästyy tilaa n. 5-10GB). Horrostila pois käytöstä (n. 4GB).
Rokkari kirjoitti: Budjetti: 600-700
Valitse tuosta 520€ setti ja vaihda siihen R9 280 näytönohjain.
Ylhäällä on linkki komponenttien kasaukseen.
Kirjoittaja Rokkari » 07.12.2014, 20:16
Nik0-91 kirjoitti: Ota ennemmin ssd asemaksi tämä. Se on pari prosenttia hitaampi, mutta loppubudjetilla saa huomattavasti tehokkaamman näytönohjaimen.: http://www.jimms.fi/tuote/CT256MX100SSD1
jees ty. Kattelin noit tos vähäse ja huomasin et ko. koteloo ei löytyny tuolt kaupast mikä ois kiva siihe tilalle =] ?

matches: hd HD HD HD hd hd


Palvelukeskuksen kuntosalin käyttö | Kirkkonummi
Palvelukeskuksen kuntosalin käyttö
Vanhusneuvosto, kokous 1.4.2019
§ 26 Palvelukeskuksen kuntosalin käyttö
KIRDno-2018-769
Vanhusneuvosto, 25.2.2019
Palvelukeskussäätiön kuntosalille eläkeläisjärjestöt toivovat maksuttomia vuoroja eläkeläisille.
Laaditaan hallintojohtajalle pyyntö eläkeläisten maksuttomista kuntosalivuoroista.
Vanhusneuvosto:
Asian käsittelyn aikana keskusteluun nousi palvelukeskussäätiön liikuntasalin ja kuntosalin eläkäläisten maksuttomat vuorot. Päätetään esittää hallintojohtaja Anu Karkiselle pyyntö eläkeläisten maksuttomista kahden tunnin liikutasalin ja yhden tunnin kuntosalivuoroista.
Vanhusneuvosto on käsitellyt 25.2.2019 kokouksessa eläkeläisyhdistyksien käyttöön maksuttomista vuoroista kaksi tuntia liikuntasalin ja yhden tunnin kuntosalivuoroista. Päätetty esittää pyyntö hallintojohtaja Anu Karkiselle.
Hallintojohtaja Karkisen vastaus 21.3.2019: "Kunta luopui tuosta kuntosalivuorosta kunnanhallituksen päätöksellä v. 2017, jolloin Palvelukeskussopimus päätettiin uusia. Pelkkä kuntosalivuoro olisi maksanut yli 11 000 euroa per vuosi, ja siihen ei katsottu olevan mahdollisuuksia."
Keskustelimme aiheesta ja sovimme että keskustelu jatkuu 15.4.2019 yhteistapaamisessa järjestöjen ja Lasse Männikön kanssa.
§ 23 Keskiviikkokahvila senioreille
§ 24 Hyvinvointipäivä 25.4.
§ 25 Vanhusneuvoston esite
§ 27 Muut esille tulevat asiat
§ 28 Vanhusneuvoston seuraava kokous


Asetus valtion virkamiehiltä vaadittavasta… 312/1922 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 1922 › 29.12.1922/312
29.12.1922/312
Asetus valtion virkamiehiltä vaadittavasta kielitaidosta annetun lain täytäntöönpanosta
Oikeusministerin esittelystä säädetään täten, valtion virkamiehiltä vaadittavasta kielitaidosta 1 päivänä kesäkuuta 1922 annetun lain 6 §:n nojalla, sanotun lain täytäntöönpanosta seuraavaa:
1 § (20.12.1935/419)
Valtioneuvoston käännöstoimiston virkamieheltä, jonka tehtävänä on suorittaa käännöksiä jompaankumpaan maan kielistä, vaaditaan sen kielen täydellistä hallitsemista, johon hänen tulee suorittaa käännöstehtäviä, sekä sen kielen kirjallista ja suullista taitoa, josta käännös on tehtävä.
Virallisten lehtien päätoimittajalta vaaditaan Suomen kielen täydellisen hallitsemisen ohella ruotsin kielen kirjallista ja suullista taitoa.
3 § (20.12.1935/419)
Kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeriön alaisissa hallinnonhaaroissa vaaditaan, jos virka-alue on yksikielinen, toisen kielen ymmärtämisen lisäksi, määräysten mukaan, jotka ministeriö virkapaikkojen tärkeyttä silmällä pitäen vahvistaa, toisen kielen suullista taitoa, sekä kaksikielisellä virka-alueella tai virka-alueella, johon kuuluu kaksi- tai erikielisiä kuntia, toisen kielen suullista ja kirjallista taitoa; kaksikielisellä virka-alueella tai virka-alueella, johon kuuluu kaksi- tai erikielisiä kuntia, vaaditaan posti- ja lennätinlaitoksessa ekspeditöörin, ensimmäisen kirjurin ja kirjurin virkoihin sekä tie- ja vesirakennusten alalla piirikasöörin virkoihin toisen kielen suullista taitoa.
Maatalousministeriön alaisissa hallinnonhaaroissa: metsähallituksen arkistonhoitajalta ja kirjanpitäjältä, piirikuntakonttorin piirikuntakamreerilta ja piirikuntakassanhoitajalta vaaditaan ruotsin kielen ymmärtämistä, samoin myös aluekassanhoitajilta, jos alue on kaksikielinen tai jos siihen kuuluu kaksi- tai erikielisiä kuntia, jota vastoin yksikielisellä alueella viimeksimainituilta ei vaadita toisen kielen taitoa; asutushallituksen rakennustoimiston apulaisen virkaan vaaditaan ruotsin kielen suullista taitoa, samoin myös maanmittaushallituksen arkistonhoitajalta.
4 § (15.10.1993/869)
4 § on kumottu A:lla 15.10.1993/869.
Merenkulkuoppilaitoksen rehtorilta, johtajalta ja opettajalta vaaditaan sama kielitaito kuin valtion virkamiehiltä vaadittavasta kielitaidosta annetun lain 2 §:n mukaan vaaditaan valtion oppilaitosten opettajilta.
Seuraavilta virkamiehiltä vaaditaan ainoastaan maan toisen tai toisen kielen suullista ja kirjallista taitoa: maanmittaushallituksen kartografilta, kartoittajalta ja topografilta, geologisen komissionin preparaattorilta ynnä muilta näihin verrattavilta määrättyjä teknillisiä toimia varten asetetuilta virkamiehiltä.
2 momentti on kumottu A:lla 3.2.1989/138.
7 § (20.12.1935/419)
Valtioneuvoston kanslian, asianomaisen ministeriön, keskushallituksen tai lääninhallituksen asiana on ratkaista, minkälaista kielitaitoa on vaadittava seuraavanlaatuisilta viran- ja toimenhaltijoilta: puhtaaksikirjoittajalta, lasku- ja kirjoitusapulaiselta, lääkintöhallituksen alaisen laitoksen taloudenhoitajalta, kirjanpitäjältä, ylihoitajattarelta ja ylihoitajalta sekä muulta konttori- ja hoitohenkilökuntaan kuuluvalta; poliisilaitoksen yli- ja tarkastuskonstaapelilta sekä konstaapelilta; tullilaitoksen alaiselta rajaviskaalilta ja tulliviskaalilta, tullivartion, tullikamarin ja vartiopurren päällysmieheltä ja tullivartijalta, vartiohöyrylaivan ja moottorialuksen ylipäällysmieheltä, päällysmieheltä ja tullivartijalta, merenkulkulaitoksen alaisen aluksen päällystöltä, valtionlaitoksen laboratorion apulaiselta ja palvelijalta, rautateiden palvelijakunnalta, posti- ja lennätinlaitoksen kirjeenkantaja- ja palvelijakunnalta, keskus- ja lääninhallituksen alaiselta rakennusmestarilta sekä valtionlaitoksen vahtimestarilta ynnä muilta näihin verrattavilta viran- tai toimenhaltijoilta.
Sisäasiainministeriön asiana on ratkaista, minkälaista kielitaitoa on vaadittava 1 momentissa tarkoitettuun viran- ja toimenhaltijaan verrattavilta rajavartioston viran- tai toimenhaltijoilta, ja valtiovarainministeriön asiana on ratkaista, minkälaista kielitaitoa on vaadittava lääninverotoimiston ja verotoimisten apulaisverosihteeriltä, toimistosihteeriltä, verovalmistelijalta, kanslistilta ja apulaiskanslistilta. (21.8.1959/345)
Kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeriö määrää, minkälaista kielitaitoa vaaditaan työvoimapiirin toimiston ja ammatinvalinnanohjauksen piiritoimiston sekä niiden alaisten työnvälitys- ja ammatinvalinnanohjaustoimistojen alemman palkkausluokan toimistonjohtajalta, toimistonhoitajalta, osastonhoitajalta, jaostonhoitajalta, työasiamieheltä, työnvälittäjältä, kirjaajalta, kanslistilta ja toimistoapulaiselta. (30.9.1960/391)
Oikeusministeriö päättää, minkälaista kielitaitoa vaaditaan tuomioistuinten, syyttäjänvirastojen ja ulosottovirastojen kansliahenkilökunnalta, haastemiehiltä, avustavilta ulosottomiehiltä ja vahtimestareilta. (15.10.1993/869)
8 § (20.12.1935/419)
Jos sellaiseen virkaan, johon vaaditaan yliopistollinen loppututkinto, erivapautuksen tai asetuksessa myönnetyn poikkeusoikeuden nojalla voi tulla nimitetyksi joku, joka ei ole mainitunlaista loppututkintoa suorittanut, on hänelle asetettava samat kielitaidon vaatimukset kuin kielitaidosta annettu laki säätää yliopistollisen loppututkinnon suorittaneelle.
10 § (20.12.1935/419)
Valtioneuvoston asiana olkoon asianomaisen ylioikeuden tai viraston esityksestä määrätä, että eri kielten käyttämistä edellyttävät virkatehtävät ylioikeudessa tai sellaisessa virastossa, jonka virka-alue on kaksikielinen, ovat jaettavat eri henkilöiden suoritettavaksi ja tämän johdosta virkamiehelle asetettavat kielitaidon vaatimukset niin sovitettavat kuin valtion virkamiehiltä vaadittavasta kielitaidosta annetun lain 1 §:n 1 momentissa tällaisista tapauksista säädetään.
20.12.1935/419:
21.8.1959/345:
30.9.1960/391:
3.2.1989/138:
15.10.1993/869:
1 § 2 § 3 § 4 § 5 § 6 § 7 § 8 § 9 § 10 § 11 § Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:20.12.1935/419:21.8.1959/345:30.9.1960/391:3.2.1989/138:15.10.1993/869:


Sivistyslautakunta...................................................................... 4/10
§ 47 PÖYTÄKIRJAN TARKASTAJIEN VALINTA
§ 48 VIRANHALTIJAPÄÄTÖKSET AJALTA 1.7.- 30.9.2010
§ 49 TALOUSARVION TOTEUTUMINEN AJALTA 1.1.- 30.9.2010
§ 50 LUKUVUOSISUUNNITELMAT LV 2010- 2011
§ 51 TALOUSARVIO VUODELLE 2011
§ 52 SIVISTYSLAUTAKUNNAN TAVOITTEET VUODELLE 2011
§ 53 TOIMINTASUUNNITELMA / KOULUN ULKOPUOLELLA ANNETTAVA OPETUS
§ 54 -----
§ 55 -----
§ 56 MUUT MAHDOLLISESTI ESILLE TULEVAT ASIAT
Sivistyslautakunta 4/10
11.11.2010 klo 18.30 -19.05
§§ 46- 57
Jämijärvi ___.___.2010
Erkki Rudenberg Markku Virtanen
Pöytäkirjan tarkastajiksi valittiin Erkki Rudenberg ja Markku Virtanen. Tarkastus päätettiin pitää 12.11.2010 klo 12.00.
Ehdotus: Sivistyslautakunta merkitsee tietoon saatetuksi rehtorin, päiväkodinjohtajan ja perhepäivähoidonohjaajan viranhaltijapäätökset ajalta 1.7. -30.9.2010.
Esityslistan liitteenä on talousarvion toteutuminen ajalta 1.1. -30.9.2010.
Sivistyslautakunta 77,7 %, Palokosken koulu 71,3 %, Suurimaan koulu 70,1 %, Tykköön koulu 71,9 %, Jämijärven keskuskoulu 70,4 %, peruskoulujen yhteiset menot 65,8 %, ammatillinen koulutus (kehittämisraha) 0 %, kansalaisopisto 38,4 % ja musiikkiopisto 61,8 % kirjastotoimi 71,7 % Pääskyn päiväkoti 66,9 %, Yksityisen hoidon kuntalisä 68,8 %, Perhepäivähoito 119,5 %, Esiopetus 68,0 %, Ryhmäperhepäivähoito 68,8 %, Iltapäivätoiminta 69,0 %, Lasten kotihoidontuki 70,5 %.
Ehdotus: Sivistyslautakunta merkitsee tietoon saatetuksi talousarvion toteutumisen ajalta 1.1.- 30.9.2010.
Jämijärven keskuskoulu, Palokosken koulu, Suurimaan koulu ja Tykköön koulu ovat valmistelleet lukuvuosisuunnitelmansa lukuvuodelle 2010- 2011.
Ehdotus: Sivistyslautakunta päättää hyväksyä ja saattaa tiedoksi koulujen lukuvuosisuunnitelmat lukuvuodelle 2010- 2011.
Esityslistan liitteenä ovat kunnanhallituksen antamat talousarvion laadintaohjeet vuodelle 2011 sekä talousarvioehdotus vuodelle 2011 kunnan koulutoimen, kansalaisopiston, musiikkikoulutuksen, kirjastotoimen ja lasten päivähoidon osalta. Lähtökohtana pidetään vuoden 2010 ennakoitua toteutumaa ja kiireellisyysjärjestyksen mukaista, tarvehankintaa, koulujen ehdotuksia.
Esityslistan liitteenä on yhdistelmä koulujen / opettajien/ koulutyöntekijöiden esittämistä erityshankintatarpeista vuodelle 2011.
Henkilöstösuunnitelma vuosille 2011- 2015 on liitteenä 51.1.
Ehdotus: Sivistyslautakunta päättää hyväksyä talousarvioesityksensä vuodelle 2011 liitteineen.
Laaditut tavoitteet avaintuloksineen ja tulostavoitteineen ovat liitteenä 52.1. Sivistyslautakunnalla on mahdollisuus kuvata toimialaansa suoritteiden avulla ja kuvaavilla laajemmilla selvityksillä. Talousarvion yhteydessä julkaistavat tiedot ilmaistaan pelkistettyinä numeerisina tai lyhyinä sanallisina selvityksinä.
Ehdotus: Sivistyslautakunta päättää hyväksyä liitteen 52.1. mukaiset sivistyslautakunnan avaintulokset ja tulostavoitteet.
- Jämijärven keskuskoulun 8. ja 9.luokkien valinnaisliikuntaryhmien vaellusretki Hämeenkankaan ja Vaarinnevan maastoon 16.10.2010, liite 53.1.
Ehdotus: Sivistyslautakunta hyväksyy ja saattaa tiedoksi liitteenä olevan toimintasuunnitelman.


text:
Kotiin / Pelit / pelaamista taustakuvat HD
lähettänyt: HD Lover heinäkuussa 25, 2016 sisään Pelit Jätä kommentti 4,017 näkymät 0
Tässä on joukko pelaamista taustakuvia HD Collection Pöytäkoneet, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä HDwallpaper20.com, on yli sata tuhansia taustakuvia ovat saatavilla ilmaiseksi Lataus. Voit ladata Joka taustakuvat veloituksetta, Koska nämä taustakuvat ovat lataaja käyttäjille.
Jos Like This pelaamista taustakuvia HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
Edellinen: kahden näytön taustakuva HD
seuraava: hd luonto taustakuvia Download
timantti taustakuva ilmaiseksi Lataa
{Chevelle} tapetti
Star Wars Fanitaide taustakuva
Snoopy Tenavat HD Backgrounds kuvat Kuvat taustakuva
Houkutteleva ulkoavaruudessa Iphone taustakuva, Galaksit ja Linnunrata

matches: HD HD HD HD HD hd HD


text:
Erinomainen laatu HD porno watch demoni maksu - adidasoutletshoes.com
Erinomainen laatu HD porno watch demoni maksu
Konservaattorin palkkio tiet maksi liskustannuksia, mutta toisaalta osa nyttelyist onnistutaan pistmn pystyyn varsin kustannustehokkaasti. Halvinta on kuljettaa taideteoksia omalla autolla, ja niin on tullut tehty. Edellisen kerran, kun Turusta tuotiin nuorten taiteilijoiden Erinomainen laatu HD porno watch demoni maksu, vuokrasimme pakettiauton. Koiramki-nyttely varten kyselin Turun pst suositeltavaa kuljetusfirmaa.
Kun nyttelyn laatikot sitten tulivat, ne olivat valtavan kokoisia. Saa nhd, miten ne tammikuussa saadaan tlt pois, Suna naurahtaa. Trullimuorin tarina on nyttelyn hassuinta antia. Henrika Suna kertoi nyttelyn avajaisiin saapuneen pono sata kvij. Taidemuseon kvijmr on tn vuonna jo yli 1 700, mik ylitt jo nyt viime vuoden tuloksen.
Kunnaksen Erinomainen laatu HD porno watch demoni maksu tuonee lukuun roimasti kaunistusta. Punatulkkujakin voi bongata Kunnas-nyttelyst. Samaan syssyyn psee tutustumaan vaikkapa vanhan ajan sivakoihin tai potkukelkkaan.
S Y K S Y 2 0 1 3 Kurrekoti Ammatillinen perhekoti Loistava sijainti. pivkoti 500 m alakoulu 500 m ylkoulut 6km ja 12 km Lahti 12 km Nastola 12 km Helsinki Valtava rintojen ja pornoa katsella ilmaiseksi dom2 vain km E75 moottoritieliittym 2 km Villhteen. TALVIPIVT ROVANIEMELL 12. 2013 Talvipivien suojelijan tervehdys Rakkaat Jyty Ystvt, Minulle on suuri ilo toivottaa Teidt kaikki oikein lmpimsti tervetulleeksi Rovaniemelle viettmn Talvipivi.
Heh, no en todellakaan. Tuli vaan mieleen, ett miten ovat noin ntin tytn tnne yksin jttneet istumaan, Mika kakisteli vastaukseksi. Nainen tuntui avauskommentistaan huolimatta aavistuksen otetulta Mikan aloitteesta.
VIITTOMAKIELI TOMAKIELI P PEL ELAST ASTAA AA. 1 Ulkona on kaunis ilma. Noah her. Hnt eivt hert auringonsteet vaan hertyskello, joka vilkuttaa valoa ja trisee. Noah on kuuro ja siksi hnen hertyskellonsa.
Facebookin ja Twitterin. Vavra Suk sanoi haastattelussa, satch muassa kun huijarihistorioitsija Henrik Arnstad kieltytyi keskustelemasta hnen kanssaan ja sen sijaan ma,su sekavia 30-luvun puheenparsiaan yksin ohjelman toimittajien kanssa tv-studiossa, tulematta hirityksi rasittavilla vastavitteill: Kyll, juuri niin.
Tarvitaan monia, monia Kjell Albin Abrahamsoneita, jotka jatkavat kommunistien siivoamista muualle ja kaikkien muiden, jotka Parempi porno video pornosu ei! - sivu 2 vied meilt sananvapauden. Tst Erinomainen laatu HD porno watch demoni maksu DN lukijat hieman pureskeltavaa hnen totalitaarisista mielipiteistn sosiaalisesta mediasta, sekoitettuna kahviin ja kakkuun ja mutkaisiin hiekkateihin reunustettuna hopeapajuilla ja nurmikoilla ja punaisilla pioneilla.
Siksi he vihaavat internetti, vihaavat blogeja, vihaavat podcasteja ja kaikkia erivt mielipiteit. Siksi he kutsuvat meit vihasivustoiksi jttiminen projektio sill juuri he itse vihaavat. Median selnraaputuskerhon jsenet ovat tietysti toistensa tukena ja auttavat toisiaan, vaikka he ulospin ovat olevinaan kilpailijoita.
Siten on tysin luonnollista, ett Dagens Nyheter muutama piv sen jlkeen kun Peter Wolodarski psi esiin SVT:n Aktuelttissa, annetaan keskustelutilaa SVT:n uudelle ohjelmajohtajalle Jan Helinille, Aftonbladetin entiselle ptoimittajalle.
Erss pkirjoituksessa Gteborgs-Postenissa, jossa hn kiitt Kjell Albin Abrahamsonia (Johon olen aina kokenut vahvaa yhteytt, vaikka en ole koskaan tavannut hnt) kirjoittaa Adam Cwejman: skettin edesmennyt radiotyntekij, kirjailija ja It-Euroopan kirjeenvaihtaja Kjell Albin Abrahamson, jolle omistin viimesunnuntaisen kronikkani, vertasi keskusteluilmapiiri ja vasemmiston asemaa Ruotsissa ja Saksassa, jossa hn asui, ja tyrmistyi siit, jota hn kutsui vulgaarivasemmiston riehumiseksi Ruotsin tiedotusvlineiss.
Ymmrt niiden suuttumus, joiden on tarvinnut vain huutaa rasisti tai fasisti tai latau hiljentkseen tehokkaasti kaiken vastarinnan. Ja kaikki alkoi pienest paperisanomalehdest vaatimattomalla painosmrll, Nya Tider, jolle useiden eri vaiheiden jlkeen lopuksi mynnettiin sisnpsy hienoihin salonkeihin kirjamessuille 22.
-25. syyskuuta. Tm on jotain ennenkuulumatonta Ruotsin henkisess ilmapiiriss la vhhappinen painekammio. Mediaeliitin tavoitteena on, ett Nya Tider ja kaikki watcn, jotka paljastavat toimittajien valheita tytyy Erinomainen laatu HD porno watch demoni maksu natseiksi ja vaieta kuoliaaksi samalla betoninkaltaisella Berliinin muurin rykmentill, joka piti ei toivotut nkemykset ulkona neuvostoimperiumista. Siell se onnistui 74 vuotta. Kunnes diktatuuri kaatui. Meidn ei pitisi uskoa muuta kuin, ett tm mediaeliitti on tysin eptoivoinen koska se yh nopeammin menett asemiaan vaihtoehtomedialle.
Tieto, ett he menettvt mielipidemonopolin ja ilmaisun etuoikeuden, siit he ovat peloissaan, koska heilt puuttuu kyky orientoitua maisemaan, jossa he eivt itse Erinomainen laatu HD porno watch demoni maksu tahtipuikkoa. Et voi jd maosu kysymyksess ihmisten samanarvoisuudesta, kirjoittaa Jan Erinomaien. Siksi Peter Wolodarski on jrkyttynyt vaikka laahu on oma iso areenansa.
25064496

matches: HD HD HD HD HD HD HD


text:
PARAYLEISURHEILUN MM ohjelmatiedot - Telsu.fi
Haulla parayleisurheilun mm löytyy 14 aiemmin esitettyä tv-ohjelmaa.
Parayleisurheilun MMS
ke 13.11. klo 18.00 - 19.00
Ohjelmassa mm. Petteri Peitson (F11) luokan kiekko ja Toni Piispasen (T51) luokan 200 m finaali. Dubai, Arabiemiraatit. Selostus Tuomas Törrönen. HD
ti 12.11. klo 18.00 - 18.10
Ohjelmassa Leo-Pekka Tähden (T54) luokan 400 m finaali. Dubai, Arabiemiraatit. Selostus Tuomas Törrönen, asiantuntija Esa-Pekka Mattila. HD
la 09.11. klo 20.01 - 21.00
pe 08.11. klo 18.00 - 18.15
Ohjelmassa mm. Amanda Kotajan (T54) ja Leo-Pekka Tähden (T54) luokkien 100 m finaalit. Dubai, Arabiemiraatit. Selostus Tuomas Törrönen. HD
to 07.11. klo 23.30 - 00.10
Ohjelmassa mm. Leo-Pekka Tähden (T54) ja Amanda Kotajan (T54) luokkien 100 m alkuerät, Toni Piispasen (T51) luokan 100 m finaali sekä Petteri Peitson (F11) luokan kuula. Dubai, Arabiemiraatit. Selostus Tuomas Törrönen. HD
pe 21.07.2017 23.45 - 00.00
Ohjelmassa mm. miesten T34-luokan 200 m ja miesten T51-luokan 100 m kelauksen finaalit. Lontoo, Iso-Britannia. Selostus Tuomas Törrönen. HD
pe 21.07.2017 00.25 - 00.45
Ohjelmassa mm. naisten T11-luokan pituushypyn, miesten T34-luokan 800 m ja miesten T54-luokan 400 m kelauksen finaalit. Lontoo, Iso-Britannia. Selostus Tuomas Törrönen. HD
ke 19.07.2017 01.20 - 01.50
Ohjelmassa mm. naisten T11-luokan 100 m juoksun ja miesten T54-luokan 200 m kelauksen finaalit. Lontoo, Iso-Britannia. Selostus Jari Haapala. HD
ma 17.07.2017 23.45 - 00.15
Ohjelmassa mm. naisten T54-luokan 400 m ja miesten T34-luokan 400m kelauksen finaalit. Lontoo, Iso-Britannia. Selostus Jari Haapala. HD
la 15.07.2017 23.25 - 23.55
Ohjelmassa mm. miesten T34-luokan 100 m kelauksen ja naisten T54-luokan 200 m kelauksen finaalit. Selostus Jari Haapala. HD
pe 14.07.2017 23.10 - 23.40
Ohjelmassa mm. miesten T54-luokan 100 m kelauksen finaali. Lontoo, Iso-Britannia. Selostus Jari Haapala. HD
pe 14.07.2017 21.20 - 21.50
Ohjelmassa mm. miesten T54-luokan 100 m kelauksen alkuerät. Lontoo, Iso-Britannia. Selostus Jari Haapala. HD
www.telsu.fi > ohjelmatiedot > Parayleisurheilun MM
https://www.telsu.fi/l/parayleisurheilun-mm.jpg
Lentoyhtiö Ramajet08:35 Yle Teema & Fem u Syke15:30 - 16:00 Nelonen u Francon jälkeen - Alcantaran perhe16:10 Yle Teema & Fem Flinkkilä & Tastula17:10 - 18:00 Yle TV1 Suomen huutokauppakeisari17:30 - 18:30 Nelonen Tuttu Juttu Show17:30 - 18:30 MTV3 Strömsö18:15 - 18:45 Yle TV1 Amazing Race21:00 - 22:00 AVA The Wall Suomi21:00 - 22:00 Nelonen Hyvät katsojat21:15 - 22:00 Yle TV1 Uutisvuoto23:05 - 00:00 MTV3 u Arman Pohjantähden alla17.11. klo 00:15 - 01:15 Nelonen
Bridget Jones's Baby18:30 - 21:00 Frii IMDb 6.6 Colossal21:00 - 22:45 Yle TV2 IMDb 6.2 Rocky V22:00 - 00:15 Nelonen IMDb 5.3 Rakkauskirjeitä Julialle22:00 - 00:10 AVA IMDb 6.5 Villi joki23:00 - 01:15 Frii uIMDb 6.4 Sininen uni17.11. klo 00:00 Yle Teema & Fem uIMDb 4.5 Edelleen Alice17.11. klo 00:10 - 02:05 AVA IMDb 7.5 Ted 217.11. klo 01:35 - 03:55 TV5 uIMDb 6.3
Pinnalla juuri nyt: Epäilyksen polttopiste: Tennison, La república - tasavalta, Luottomies, Tulosruutu, NCIS Rikostutkijat, Luottomies 2, Lemmen viemää, Jack Taylor, Milanon naisten paratiisi, Ostoskanava Tvins.com

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


Laki verotuslain muuttamisesta 556/1992 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1992 › 556/1992
muutetaan 12 päivänä joulukuuta 1958 annetun verotuslain (482/58) 21 §:n 2 momentti, 28 §:n 2 momentti, 63 §:n 1 momentin 1 kohta, 64 §:n 1 momentti, 64 a ja 72 a §, 79 §:n 3 momentti, 92 §:n 5 momentti sekä 97 ja 100 a §,
sellaisina kuin ne ovat, 21 §:n 2 momentti ja 28 §:n 2 momentti 29 päivänä joulukuuta 1988 annetussa laissa (1243/88), 63 §:n 1 momentin 1 kohta, 72 a §, 92 §:n 5 momentti sekä 97 ja 100 a § 30 päivänä tammikuuta 1987 annetussa laissa (74/87), 64 §:n 1 momentti 9 päivänä marraskuuta 1990 annetussa laissa (957/90) sekä 64 a § ja 79 §:n 3 momentti 23 päivänä joulukuuta 1977 annetussa laissa (1002/77), sekä
HE 49/92
VaVM 18/92
21 §28 §63 §64 §64 a §72 a §79 §92 §97 §100 a §132 §


Pöytäkirja 22.06.2020/Pykälä 68
Liite 6 Puheenjohtaja Aki Nevalaisen ilmoitus ´Kuntalaki 17 § Varavaltuutetut´/Kvalt 1.6.2020 § 40
Liite 7 Varavaltuutettu Jukka Ylisuvannon esitys/Kvalt 22.6.2020 § 68
47/00.02/2016, 113/00.00.01/2017
Kvalt 01.06.2020 § 40
Kunnanvaltuuston puheenjohtaja Aki Nevalainen totesi alkuun Kuntalain 17 § varavaltuutettuja koskien. Toteamus/ilmoitus liitetään pöytäkirjaan.
Nevalainen poistui kokouksesta esteellisenä, esteellisyyden syynä hallintolaki 28 § 1, mom. 1 kohta. Hänen tilalleen ei tullut varavaltuutettua.
Tämän asian osalta puheenjohtajana toimi kunnanvaltuuston 1. varapuheenjohtaja Markku Mäkitalo.
Esteellisyyksistä (hallintolaki 28 § 1. mom, 1. kohta) ilmoitettiin seuraavasti:
Valtuutettu Pekkala Antti, ei varavaltuutettua
Valtuutettu Rajala Pekka, ei varavaltuutettua
Valtuutettu Mäntymaa Vuokko, ei varavaltuutettua
Valtuutettu Nevalainen Paula, ei varavaltuutettua
Valtuutettu Palosaari Raija, ei varavaltuutettua
Valtuutettu Erkkilä Akseli, tilalle varavaltuutettu Lompolo Mikko
Valtuutettu Salonen Tarmo, ei varavaltuutettua
Valtuutettu Toivanen Maritta, tilalle varavaltuutettu Ylisuvanto Jukka
Valtuutettu Fagerholm Raili, ei varavaltuutettua
Valtuutettu Kantola Susanna, ei varavaltuutettua
Varavaltuutettu Junnola Veli-Matti, ei varavaltuutettua
Valtuutettu Kautto Sakari, tilalle varavaltuutettu Moksi Aila
Varavaltuutettu Nikka Milja, ei varavaltuutettua
Valtuutettu Korva Merja, ei varavaltuutettua
Valtuutettu Salmi Jukka, tilalle varavaltuutettu Jauhojärvi Pirkko
Pöytäkirjantarkastajaksi Markku Mäkitalon tilalle tämän asian osalta valittiin Ahti Ovaskainen.
Pöytäkirjantarkastajaksi Merja Korvan tilalle tämän asian osalta valittiin Jukka Poti.
Esteellisten poistuttua paikalta suoritettiin nimenhuuto ja paikalla olivat:
Lompolo, Vaara, Moksi, Marttila, Ylläsjärvi, Mertaniemi, Mäkitalo, Ovaskainen, Poti, Saarela, Jauhojärvi, Ylisuvanto, Kurt ja Yritys.
Läsnä oli yhteensä neljätoista (14) valtuutettua/varavaltuutettua.
Puheenjohtaja Markku Mäkitalo totesi, että asiaa päättämässä ei ole kuntalain mukaista vaadittua kahta kolmasosaa (2/3) valtuutetuista eli vähintään kahdeksantoista (18) valtuutettua ja varavaltuutettua.
Valtuuston kokous ei tämän asian osalta ole päätösvaltainen ja asiaa ei käsitellä.
Kvalt 22.06.2020 § 68
Asia käsiteltiin kokouksessa kahdentenatoista asiana.
Kunnanvaltuuston puheenjohtaja Aki Nevalainen poistui kokouksesta esteellisenä, esteellisyyden syynä hallintolaki 28 § 1, mom. 1 kohta.
Hänen tilalleen kokoukseen tuli varavaltuutettu Jukka Ylisuvanto
Puheenjohtajana toimi kunnanvaltuuston 1. varapuheenjohtaja.
Markku Mäkitalo.
Valtuutettu Akseli Erkkilä, tilalle varavaltuutettu Mikko Lompolo
Valtuutettu Raili Fagerholm, tilalle varavaltuutettu Asko Jussila
Valtuutettu Susanna Kantola, ei varavaltuutettua
Valtuutettu Sakari Kautto, tilalle varavaltuutettu Aila Moksi
Valtuutettu Toni Kenttälä, tilalle varavaltuutettu Kimmo Ala
Valtuutettu Merja Korva, tilalle varavaltuutettu Anna-Liisa Nilivaara
Valtuutettu Vuokko Mäntymaa, ei varavaltuutettua
Valtuutettu Paula Nevalainen, tilalle varavaltuutettu Atte Uusisalmi
Valtuutettu Raija Palosaari, ei varavaltuutettua
Valtuutettu Antti Pekkala, tilalle varavaltuutettu Tuomo Körkkö
Valtuutettu Pekka Rajala, ei varavaltuutettua
Varavaltuutettu Sirkka Hangasvaara, tilalle Anna-Liisa Pudas
Valtuutettu Jukka Salmi, tilalle varavaltuutettu Pirkko Jauhojärvi
Valtuutettu Tarmo Salonen, tilalle varavaltuutettu Ulla Majava
Valtuutettu Marita Toivanen, tilalle varavaltuutettu Oula Vuolli
Varavaltuutettu Ville Jokela, ei varavaltuutettua
Toiseksi pöytäkirjantarkastajaksi Vuokko Mäntymaan tilalle tämän asian osalta valittiin Ahti Ovaskainen.
Lompolo, Jussila, Kangas, Moksi, Ala, Nilivaara, Ylläsjärvi, Mertaniemi, Mäkitalo, Ylisuvanto, Uusisalmi, Ovaskainen, Körkkö, Poti, Marttila, Pudas, Jauhojärvi, Majava, Vuolli, Vanhatalo ja Yritys.
Läsnä oli yhteensä kaksikymmentäyksi (21) valtuutettua/varavaltuutettua.
Keskustelun kuluessa varavaltuutettu Jukka Ylisuvanto esitti, että tilapäistä valiokuntaa ei perusteta. Esitys perusteluinen pöytäkirjan liitteenä.
Varavaltuutettu Aila Moksi kannatti Ylisuvantoa.
Varavaltuutettu Esa Ylläjärvi esitti OMK:n valtuustoryhmän puolesta, että tilapäinen valiokunta perustetaan.
Puheenjohtaja Markku Mäkitalo totesi, että koska oli tehty kaksi kannatettua esitystä, on suoritettava äänestys. Äänestys suoritetaan nimenhuutona.
Ne, jotka kannattavat Jukka Ylisuvannon esitystä, äänestävät EI.
Ne, jotka kannattavat Ylläsjärven/OMK:n esitystä, äänestävät JAA.
Äänestyksessä annettiin 12 ei-ääntä ja 9 jaa-ääntä, poissa oli 6.
Ei-ääniä antoivat Lompolo Mikko, Jussila Asko, Moksi Aila, Ala Kimmo, Mäkitalo Markku, Ylisuvanto Jukka, Uusisalmi Atte, Körkkö Tuomo, Pudas Anna-Liisa, Jauhojärvi Pirkko, Majava Ulla ja Vuolli Oula. Jaa-ääniä antoivat Kangas Pentti, Nilivaara Anna-Liisa, Ylläsjärvi Esa, Mertaniemi Tuula, Ovaskainen Ahti, Poti Jukka, Marttila Outi, Vanhatalo Leena ja Yritys Inkeri. Poissa olivat Huilaja Tiina, Kantola Susanna, Mäntymaa Vuokko, Palosaari Raija, Rajala Pekka ja Jokela Ville.
Äänin 12-9 päätökseksi tuli Jukka Ylisuvannon esitys, eli tilapäistä valiokuntaa ei perusteta.
Eriävän mielipiteensä päätökseen jättivät Inkeri Yritys, Tuula Mertaniemi, Esa Ylläsjärvi, Ahti Ovaskainen, Pentti Kangas, Outi Marttila, Jukka Poti ja Leena Vanhatalo.
Tämän asian jälkeen pidettiin tauko klo 19.30-19.45.
Valtuutettu Leena Vanhatalo poistui tauon aikana.


text:
Eilen, 20.2.Tänään, 21.2.Huomenna, 22.2.Torstai 23.2.Perjantai 24.2.Lauantai 25.2.Sunnuntai 26.2.Maanantai 27.2.Tiistai 28.2.Keskiviikko 1.3.Torstai 2.3.Perjantai 3.3. Yle TV1 Tiistai 21.2.
6.42 Ruokakulttuuri pirstoutuu 6.51 Miten välttää norovirus? 7.15 Kreikan talous 7.18 Ympäristöministeri Kimmo Tiilikainen 7.44 Uhanalaiset lajit 8.11 101 kirjaa 8.20 Die Kalewainen in Pochjola -ooppera 8.44 Jälkipörssi HD
Vieraana Presidentti-sarjan näyttelijä Tommi Eronen. Käymme vanhojen tansseissa, ja kokeilemme elokuva-avustajan hommia. Juontajina Susanna Laine ja Mikko Kekäläinen. #puoli7 HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Rakettien räiskyessä. Riehakkaan kansanjuhlan vaihtuessa arjeksi paljastuu nuoren naisen kuolema. Onko kyseessä itsemurhaksi lavastettu murha? Jutun yllä häilyy ainakin skandaalin käryä. (U) K7 (väkivalta, ahdistus).
(Suomi 1942, 82'). O: Wilho Ilmari. N: Irma Seikkula, Joel Rinne, Wilho Ilmari, Santeri Karilo ja Vilho Siivola. Elokuva rakastavaisista, jotka asuvat rajan eri puolilla 1930-luvun Kannaksella. Mv. Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.Arviot: IMDb 5.4Lue lisää: IMDb ∙ Leffatykki ∙ Wikipedia
Yhdysvaltojen presidentti Donald Trump riitelee median kanssa ja syyttää sitä epärehelliseksi. Onko sama tulossa Suomeen? Juontajana Johanna Vesikallio. #yleastudio HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Vieraana kirjailija ja toimittaja Mikko-Pekka Heikkinen. Kokeillaan millaista on hiihtää puusuksilla ja päästään irti valkoisen paperin kammosta. Juontajina Susanna Laine ja Mikko Kekäläinen. #puoli7 HD
SuomiLOVE : SuomiLOVE-päätöskonsertti
Suora lähetys Lahdesta. Samuli Putro, Stratovarius, Juha Tapio, Taiska, Anna Puu, Club for Five sekä yllätysesiintyjiä. LOVEband, Johanna, Osmo, Vantaan viihdeorkesteri ensemble ja Higher Ground -kuoro. Sarja päättyy. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Tiistaina A-studiossa kysytään mitä tapahtuu kotihoidontuelle ja saapuuko maksuton päivähoito Suomeen? Juontajana Annika Damström #yleastudio HD
Michael Mosley tutustuttaa meidät veren saloihin: miten veri suojelee meitä infektioilta, parantaa haavamme ja antaa meille elinvoimaa. Mosley testaa verenkiertoaan ja tutkii vereen liittyviä myyttejä. T: BBC. HD
13 minHuomenta Suomi: Taistelu merten roskaantumista vastaanTänään 11:56
9 minHuomenta Suomi: Onko lahjakkuudella merkitystä urheilumenestyksessä?Tänään 10:32
11 minHuomenta Suomi: Mikä on lapsuusvaiheen merkitys huippu-urheilumenestyksessä?Tänään 10:31
Stephen Kingin tarinat yhdistyvät tv-sarjassaV2.fi (Televisio) | 16:00, 21.2.Huippukuntoisella Kike Elomaalla erikoinen ruokailurytmi: ”En ole syönyt päivisin kuuteen vuoteen”MTV.fi (Televisio) | 15:52, 21.2.Suomen surkeimmat kuskit tunaroivat jälleen – juontaja pakeni perässä ajavaa kaahariaMTV.fi (Televisio) | 14:59, 21.2.Salkkareissa yllättävä kohtaaminen – pahikset löytävät toisensaMTV.fi (Televisio) | 14:01, 21.2.Cheyenne Järvisen yllätyspaljastus Radio Suomipopissa: Viettelee Temptation IslandissaIltalehti (Televisio) | 12:47, 21.2.


Laki vakuutusyhtiölain muuttamisesta 416/2004 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 2004 › 416/2004
muutetaan 28 päivänä joulukuuta 1979 annetun vakuutusyhtiölain (1062/1979) 2 luvun 5 §, 10 luvun 7 §:n 1 momentti, 11 luku, 12 luvun 2 §:n 4 momentti, 14 luvun 5 b § sekä 18 luvun 10 a §:n 2 momentti,
sellaisina kuin niistä ovat 2 luvun 5 § laeissa 318/1989, 752/1993, 611/1997, 1205/1998 ja 484/2001, 10 luvun 7 §:n 1 momentti ja 12 luvun 2 §:n 4 momentti mainitussa laissa 611/1997, 11 luku siihen myöhemmin tehtyine muutoksineen, 14 luvun 5 b § laissa 389/1995 sekä 18 luvun 10 a §:n 2 momentti laissa 949/2000, seuraavasti:
1) henkivakuutusliikettä ja vahinkovakuutusluokkiin 10―16 kuuluvaa vakuutusliikettä harjoitettaessa 3 000 000 euroa; sekä
2) muuta vakuutusliikettä harjoitettaessa 2 000 000 euroa.
Lakisääteistä eläkevakuutusta harjoittavan vakuutusyhtiön toimiluvasta säädetään työeläkevakuutusyhtiöistä annetussa laissa (354/1997).
Tässä pykälässä säädettyjä euromääriä voidaan sosiaali- ja terveysministeriön asetuksella muuttaa yleisessä hintatasossa tapahtunutta kehitystä vastaavasti. Mitä tässä pykälässä säädetään toimiluvan antamisesta, koskee vastaavasti toimiluvan laajentamista.
Sellaisen keskinäisen vahinkovakuutusyhtiön vakuutuksenottajaosakkailta, jotka yhtiöjärjestyksen mukaan ovat vastuussa yhtiön velvoitteista, on viipymättä taksoitettava lisämaksu, jos syntyneen tappion tai muun syyn takia yhtiön toimintapääoma on pienempi kuin 11 luvun 8 §:n mukainen takuumäärä, jos yhtiön oma pääoma ei täytä 11 luvun 11 §:n mukaista vähimmäisvaatimusta tai jos selvitys- tai konkurssitilassa olevan yhtiön omaisuus ei riitä velkojen maksamiseen. Lisämaksun on oltava vähintään niin suuri kuin näiden tarkoitusten saavuttamiseksi tarvitaan ja enintään niin suuri kuin 3 luvun 1 §:ssä säädetään.
Vakuutusyhtiön toimintapääomalla tarkoitetaan määrää, jolla vakuutusyhtiön varojen on katsottava ylittävän yhtiön velat ja muut niihin rinnastettavat sitoumukset siten kuin tämän luvun 2―5 §:ssä ja 14 luvun 5 b §:n 5 ja 6 momentissa säädetään.
Vakuutusyhtiön toimintapääomaan luetaan:
1) 4 §:ssä säädetyin rajoituksin, maksettu osakepääoma tai maksettu pohjarahasto ja takuupääoma;
2) 4 §:ssä säädetyin rajoituksin, yhtiön hakemuksesta ja Vakuutusvalvontaviraston suostumuksella, kun 25 prosenttia osakepääomasta tai pohjarahaston ja takuupääoman yhteismäärästä on maksettu, puolet maksamatta olevasta osakepääoman määrästä tai pohjarahaston ja takuupääoman yhteismäärästä;
5) kirjanpitolain 5 luvun 12 §:n 1 momentin nojalla taseeseen merkitty poistoero ja 5 luvun 15 §:ssä tarkoitetut vapaaehtoiset varaukset;
6) taseen omaisuuden käypien arvojen ja kirjanpitoarvojen positiivinen erotus siltä osin kuin sitä ei voida pitää luonteeltaan poikkeuksellisena;
7) yhtiön hakemuksesta ja Vakuutusvalvontaviraston suostumuksella, 3 §:ssä säädetyin ehdoin ja 4 §:ssä säädetyin rajoituksin, täysin maksettu pääoma yhtiön vähintään viideksi vuodeksi tai vähintään viiden vuoden irtisanomisajalla ottamasta pääomalainasta;
8) 4 §:ssä säädetyin rajoituksin, toiminnassa olevan keskinäisen vahinkovakuutusyhtiön 10 luvun 7 §:n 1 momentissa tarkoitettu kyseiseksi tilikaudeksi taksoitettavissa oleva lisämaksu, josta voidaan kuitenkin ottaa huomioon korkeintaan puolet enimmäismaksujen ja perittyjen maksujen erotuksesta;
9) henkivakuutusyhtiön hakemuksesta ja Vakuutusvalvontaviraston suostumuksella, 4 §:ssä säädetyin rajoituksin 31 päivään joulukuuta 2009 saakka enintään 50 prosenttia viraston hyväksymällä tavalla arvioidusta yhtiön tulevasta ylijäämästä;
10) henkivakuutusyhtiön hakemuksesta ja Vakuutusvalvontaviraston suostumuksella yhtiön noudattamien kustannuskuormitusperusteiden mahdollistama määrä vakuutusten hankintamenoja, viraston hyväksymällä tavalla arvioituina, siltä osin kuin niitä ei ole vähennetty vakuutusmaksuvastuusta tai aktivoitu taseen vastaaviin;
11) yhtiön hakemuksesta ja Vakuutusvalvontaviraston suostumuksella muut edellä esitettyihin eriin rinnastettavat erät.
Jotta 2 §:n 7 kohdassa tarkoitettu pääomalaina voidaan laskea osaksi toimintapääomaa, sen tulee täyttää 1 luvun 4 §:n 2 momentissa mainituissa säännöksissä olevien ehtojen lisäksi seuraavat ehdot:
1) muussa tapauksessa kuin vakuutusyhtiön purkautuessa tai konkurssissa lainan pääoma saadaan palauttaa edellyttäen, että yhtiö pääoman palauttamisen jälkeen täyttää tämän luvun mukaiset vakavaraisuusvaatimukset;
2) lainasopimus ei saa sisältää määräystä, jonka mukaan muissa oloissa kuin vakuutusyhtiötä purettaessa tai konkurssissa velka on maksettava takaisin ennen sovittua eräpäivää;
3) lainasopimusta voidaan muuttaa vain vakuutusyhtiön hakemuksesta Vakuutusvalvontaviraston luvalla.
Vakuutusyhtiön toimintapääomaan saa lukea seuraavia eriä yhteensä enintään määrän, joka vastaa 50 prosenttia toimintapääoman vähimmäismäärästä:
1) 2 §:n 7 kohdassa tarkoitetut pääomalainat;
2) 2 §:n 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut, sellaiset osakeyhtiölain 3 luvun 1 b §:ssä tarkoitetut etuosakkeet, joiden oikeus jako-osattomaan hyvitykseen muodostuu tilikausittain ja siirtyy maksettavaksi sellaisten tilikausien osalta, joilta yhtiön tilinpäätös ei osoita voitonjakokelpoisia varoja, seuraavan voitonjakokelpoisia varoja osoittavan tilinpäätöksen vahvistamisen jälkeen (kumulatiiviset etuosakkeet).
Edellä 2 §:n 2 kohdassa tarkoitettua maksamatta olevaa määrää saa lukea toimintapääomaan enintään määrän, joka vastaa 50 prosenttia toimintapääoman vähimmäismäärästä.
Edellä 2 §:n 8 kohdassa tarkoitettua lisämaksua saa lukea toimintapääomaan enintään määrän, joka vastaa 50 prosenttia toimintapääoman vähimmäismäärästä.
Edellä 2 §:n 9 kohdassa tarkoitettua ylijäämää saa lukea henkivakuutusyhtiön toimintapääomaan enintään määrän, joka vastaa 25 prosenttia toimintapääoman vähimmäismäärästä.
Edellä 1 momentissa luetelluista eristä 1 kohtaan sisältyviä määräajaksi otettuja pääomalainoja ja 2 kohtaan sisältyviä sellaisia kumulatiivisia etuosakkeita, joita koskee osakeyhtiölain 6 luvun 9 §:ssä tarkoitettu lunastusmääräys, saa yhteensä lukea toimintapääomaan enintään määrän, joka vastaa 25 prosenttia toimintapääoman vähimmäismäärästä. Toimintapääomaan luettavaa pääomalainojen määrää vähennetään tasaisesti kultakin alkavalta vuodelta, jos lainan jäljellä oleva laina-aika on vähemmän kuin viisi vuotta.
Toimintapääomasta on vähennettävä seuraavat erät:
4) vakuutuksen hankintamenojen tuloslaskelmaan kuluksi merkitsemättä jätetty osuus siltä osin kuin se ylittää yhtiön kustannuskuormitusperusteiden mahdollistaman määrän;
5) aineettomien hyödykkeiden hankinnasta tuloslaskelmaan kuluksi merkitsemättä jätetty osuus;
6) jos yhtiön korvausvastuuta laskettaessa käytetään korkoutusta, vahinkovakuutusliikettä koskien, ilman korkoutusta lasketun korvausvastuun ja korkoutetun korvausvastuun erotus muiden kuin eläkevastuiden sekä vahinkovakuutusluokkien 1 ja 2 osalta;
7) kaikki sellaiset taseeseen merkitsemättömät velkoihin rinnastettavat erät, joiden suoritusvelvollisuutta on pidettävä todennäköisenä;
8) vieraasta sitoumuksesta annetut pantit ja kiinnitykset;
9) vakuutusyhtiön suorassa omistuksessa olevien omien osakkeiden tai takuuosuuksien määrä;
10) johdannaissopimuksista vakuutusyhtiölle koituva mahdollinen enimmäistappio.
Vakuutusvalvontavirasto voi antaa tarkempia määräyksiä toimintapääomaan 2―5 §:n mukaan luettavista ja siitä vähennettävistä eristä.
Vakuutusyhtiön toimintapääomasta on 8 ja 10 §:n mukaista takuumäärää vastaavan määrän muodostuttava 2 §:n 1 ja 3―7 kohdassa tarkoitetuista eristä, joista on vähennetty 5 §:ssä tarkoitetut erät.
Vahinkovakuutusyhtiön toimintapääoman vähimmäismäärä on 2―4 momentissa tarkoitetun laskelman ja 5―7 momentissa tarkoitetun laskelman tuloksista suurempi.
Yhtiön viimeksi kuluneen tilikauden vakuutusmaksutulo jaetaan kahteen osaan, joista ensimmäinen käsittää enintään 50 000 000 euroa ja toinen ylimenevän osan; ensimmäisestä otetaan 18 prosenttia, jälkimmäisestä 16 prosenttia ja lasketaan ne yhteen. Näin saatu tulos kerrotaan suhdeluvulla, joka saadaan vertaamalla kolmen viimeksi kuluneen tilikauden omalle vastuulle jäävää korvauskulua vastaavaan korvauskuluun ennen jälleenvakuuttajien osuuden vähentämistä. Käytettävä suhdeluku ei saa olla pienempi kuin 0,5.
Edellä 2 momentissa esitetyssä laskelmassa vakuutusluokkien 11, 12 ja 13 vakuutusmaksutuloa korotetaan 50 prosenttia. Tarvittaessa voidaan käyttää tilastollisia menetelmiä maksutulon kohdentamiseksi näihin luokkiin.
Jos yhtiön viimeksi kuluneen tilikauden vakuutusmaksutuotto on suurempi kuin vakuutusmaksutulo, tehdään 2 ja 3 momentin mukainen laskelma käyttäen vakuutusmaksutulon sijasta vakuutusmaksutuottoa.
Yhtiön kolmen viimeksi kuluneen tilikauden korvauskulujen keskiarvo jaetaan kahteen osaan, joista ensimmäinen käsittää enintään 35 000 000 euroa ja toinen ylimenevän osan; ensimmäisestä otetaan 26 prosenttia, toisesta 23 prosenttia ja lasketaan ne yhteen. Näin saatu tulos kerrotaan suhdeluvulla, joka saadaan vertaamalla kolmen viimeksi kuluneen tilikauden omalle vastuulle jäävää korvauskulua vastaavaan korvauskuluun ennen jälleenvakuuttajien osuuden vähentämistä. Käytettävä suhdeluku ei saa olla pienempi kuin 0,5.
Jos vakuutukset ovat pääasiassa luotto-, myrsky-, raesade- tai hallavakuutuksia, 5 momentissa mainittu korvauskulujen keskiarvo lasketaan seitsemältä viimeksi kuluneelta tilikaudelta.
Edellä 5 momentissa olevassa laskelmassa vakuutusluokkien 11, 12 ja 13 korvauskuluja korotetaan 50 prosenttia. Tarvittaessa voidaan käyttää tilastollisia menetelmiä korvauskulujen kohdentamiseksi näihin luokkiin.
Jos jälleenvakuutussopimusten luonne tai laatu on muuttunut merkittävästi viimeksi kuluneesta tilikaudesta tai jälleenvakuutussopimuksissa ei tapahdu todellista riskinsiirtoa tai se on vähäistä, voi Vakuutusvalvontavirasto vaatia, että 2 ja 5 momentissa tarkoitetuissa laskelmissa käytetään korkeampaa suhdelukua kuin mikä saadaan, kun verrataan kolmen viimeksi kuluneen tilikauden omalle vastuulle jäävää korvauskulua vastaavaan korvauskuluun ennen jälleenvakuuttajien osuuden vähentämistä.
Jos 2―7 momentin mukaisesti laskettu toimintapääoman vähimmäismäärä on kuitenkin pienempi kuin edeltävän vuoden toimintapääoman vähimmäismäärä, on toimintapääoman vähimmäismäärän oltava vähintään edeltävän vuoden toimintapääoman vähimmäismäärä kerrottuna suhdeluvulla, joka saadaan, kun tilikauden lopun omalla vastuulla oleva korvausvastuu jaetaan tilikauden alun omalla vastuulla olevalla korvausvastuulla. Tämä suhdeluku ei kuitenkaan saa olla suurempi kuin 1.
Vahinkovakuutusyhtiön toimintapääoman on aina oltava vähintään 8 §:n 2 momentin mukaisen takuumäärän vähimmäismäärän suuruinen.
Vahinkovakuutusyhtiön takuumäärän muodostaa yksi kolmasosa 7 §:n mukaisesta toimintapääoman vähimmäismäärästä.
1) 3 000 000 euroa, jos jokin vakuutetuista riskeistä kuuluu vahinkovakuutusluokkiin 10―15 tai tulevan jälleenvakuutuksen osuus yhtiön vakuutusmaksutulon kokonaismäärästä tai vastuuvelan kokonaismäärästä on yli kymmenen prosenttia;
2) 2 000 000 euroa muissa tapauksissa.
Henkivakuutusyhtiön toimintapääoman vähimmäismäärään luettava osuus saadaan henkivakuutusluokkaan 1 ja 2 kuuluvien vakuutusten osalta, henkivakuutusluokan 1 alakohdassa c tarkoitettuja lisävakuutuksia lukuun ottamatta, laskemalla yhteen 2 ja 3 momentin mukaiset määrät.
Lasketaan 4 prosenttia vakuutusmaksuvastuun ja alkaneiden eläkkeiden korvausvastuun summasta viimeksi kuluneen tilikauden lopussa. Näin saatu tulos kerrotaan suhdeluvulla, joka saadaan vertaamalla viimeksi kuluneen tilikauden omalla vastuulla olevaa vakuutusmaksuvastuun ja alkaneiden eläkkeiden korvausvastuun summaa vastaavaan summaan ennen jälleenvakuuttajien osuuden vähentämistä. Käytettävä suhdeluku ei saa olla pienempi kuin 0,85.
Lasketaan 0,3 prosenttia niiden vakuutusten, joiden riskisumma on nollaa suurempi, riskisummasta viimeksi kuluneen tilikauden lopussa. Korkeintaan kolmeksi vuodeksi otetussa kuolemanvaravakuutuksessa osuus on edellä mainitun 0,3 prosentin sijasta kuitenkin 0,1 prosenttia ja, jos vakuutus on otettu useammaksi kuin kolmeksi mutta enintään viideksi vuodeksi, osuus on 0,15 prosenttia. Näin saatu tulos kerrotaan suhdeluvulla, joka saadaan vertaamalla viimeksi kuluneen tilikauden kyseessä olevien vakuutusten omalla vastuulla olevaa riskisummaa vastaavaan riskisummaan ennen jälleenvakuuttajien osuuden vähentämistä. Käytettävä suhdeluku ei saa olla pienempi kuin 0,5.
Henkivakuutusyhtiön toimintapääoman vähimmäismäärään luettava osuus saadaan henkivakuutusluokkaan 3 kuuluvien vakuutusten osalta laskemalla yhteen 5―8 momentin mukaiset määrät.
Lasketaan 4 prosenttia sellaisten vakuutusten vakuutusmaksuvastuun ja alkaneiden eläkkeiden korvausvastuun summasta viimeksi kuluneen tilikauden lopussa, joissa vakuutusyhtiö vastaa sijoitusriskistä. Näin saatu tulos kerrotaan suhdeluvulla, joka saadaan vertaamalla viimeksi kuluneen tilikauden omalla vastuulla olevaa vakuutusmaksuvastuun ja alkaneiden eläkkeiden korvausvastuun summaa vastaavaan summaan ennen jälleenvakuutuksenantajien osuuden vähentämistä. Käytettävä suhdeluku ei saa olla pienempi kuin 0,85.
Lasketaan 1 prosentti sellaisten vakuutusten vakuutusmaksuvastuun ja alkaneiden eläkkeiden korvausvastuun summasta viimeksi kuluneen tilikauden lopussa, joissa vakuutusyhtiö ei vastaa sijoitusriskistä, eikä vakuutusyhtiöllä ole oikeutta muuttaa hallintokulujen kattamiseksi tarkoitettuja kuormituksia viiden vuoden kuluessa. Näin saatu tulos kerrotaan suhdeluvulla, joka saadaan vertaamalla viimeksi kuluneen tilikauden omalla vastuulla olevaa vakuutusmaksuvastuun ja alkaneiden eläkkeiden korvausvastuun summaa vastaavaan summaan ennen jälleenvakuuttajien osuuden vähentämistä. Käytettävä suhdeluku ei saa olla pienempi kuin 0,85.
Lasketaan 0,3 prosenttia niiden vakuutusten, joiden riskisumma on nollaa suurempi, riskisummasta viimeksi kuluneen tilikauden lopussa. Näin saatu tulos kerrotaan suhdeluvulla, joka saadaan vertaamalla viimeksi kuluneen tilikauden kyseessä olevien vakuutusten omalla vastuulla olevaa riskisummaa vastaavaan riskisummaan ennen jälleenvakuuttajien osuuden vähentämistä. Käytettävä suhdeluku ei saa olla pienempi kuin 0,5.
Lasketaan 25 prosenttia sellaisten vakuutusten viimeksi kuluneen tilikauden hallintokuluista, joissa vakuutusyhtiö ei vastaa sijoitusriskistä ja vakuutusyhtiöllä on oikeus muuttaa hallintokulujen kattamiseksi tarkoitettuja kuormituksia viiden vuoden kuluessa.
Henkivakuutusyhtiön toimintapääoman vähimmäismäärään luettava osuus saadaan henkivakuutusluokkaan 6 kuuluvien vakuutusten osalta laskemalla 4 prosenttia sellaisten vakuutusten vakuutusmaksuvastuun määrästä viimeksi kuluneen tilikauden lopussa, joissa vakuutusyhtiö vastaa sijoitusriskistä. Näin saatu tulos kerrotaan suhdeluvulla, joka saadaan vertaamalla viimeksi kuluneen tilikauden omalla vastuulla olevaa vakuutusmaksuvastuun ja alkaneiden eläkkeiden korvausvastuun summaa vastaavaan summaan ennen jälleenvakuuttajien osuuden vähentämistä. Käytettävä suhdeluku ei saa olla pienempi kuin 0,85. Sellaisten vakuutusten osalta, joissa vakuutusyhtiö ei vastaa sijoitusriskistä, noudatetaan henkivakuutusluokan 3 määräyksiä tämän pykälän 4 momentin mukaisesti.
Henkivakuutusluokan 1 alakohdassa c tarkoitettujen lisävakuutusten, vahinkovakuutusluokkiin 1 ja 2 kuuluvien vakuutusten sekä jälleenvakuutuksen osalta henkivakuutusyhtiön toimintapääoman vähimmäismäärään luettava osuus määräytyy samoin kuin 7 §:ssä säädetty vahinkovakuutusyhtiön toimintapääoman vähimmäismäärä.
Jos jälleenvakuutussopimusten luonne tai laatu on muuttunut merkittävästi viimeksi kuluneesta tilikaudesta tai jälleenvakuutussopimuksissa ei tapahdu todellista riskinsiirtoa tai se on vähäistä, voi Vakuutusvalvontavirasto vaatia, että 2, 5, 6 tai 9 momentin mukaisissa laskelmissa käytetään korkeampaa suhdelukua kuin mikä saadaan, kun verrataan viimeksi kuluneen tilikauden omalla vastuulla olevaa vakuutusmaksuvastuun ja alkaneiden eläkkeiden korvausvastuun summaa vastaavaan summaan ennen jälleenvakuuttajien osuuden vähentämistä. Vastaavasti Vakuutusvalvontavirasto voi vaatia, että 3 tai 7 momentin mukaisissa laskelmissa käytetään korkeampaa suhdelukua kuin mikä saadaan, kun verrataan omalla vastuulla olevaa riskisummaa vastaavaan riskisummaan ennen jälleenvakuuttajien osuuden vähentämistä.
Henkivakuutusyhtiön toimintapääoman on aina oltava vähintään 10 §:n 2 momentin mukaisen takuumäärän vähimmäismäärän suuruinen.
Henkivakuutusyhtiön takuumäärän muodostaa yksi kolmasosa 9 §:n mukaisesta toimintapääoman vähimmäismäärästä.
Takuumäärän vähimmäismäärä on 3 000 000 euroa.
Vakuutusyhtiön oman pääoman on oltava vähintään puolet 8 ja 10 §:n mukaisesta vakuutusyhtiön takuumäärästä. Omaan pääomaan rinnastetaan tätä pykälää sovellettaessa vakuutusyhtiön ottama pääomalaina.
Vakuutusyhtiön on toimitettava Vakuutusvalvontavirastolle sen määräämänä aikana laskelma toimintapääomaa koskevien vaatimusten täyttämisestä. Vakuutusvalvontavirasto antaa tarkemmat määräykset tämän laskelman laatimisesta.
Vakuutusyhtiön toimintapääoma, jälleenvakuutus ja muut yhtiön vakavaraisuuteen vaikuttavat seikat on järjestettävä vakuutetut edut turvaavalla tavalla ottaen huomioon tuottojen ja kulujen todennäköinen vaihtelu sekä arvioitavissa olevat muut epävarmuustekijät.
Sosiaali- ja terveysministeriön asetuksella voidaan antaa yhtiön toimintapääomaa ja muita vakavaraisuuteen vaikuttavia tekijöitä koskevia tarkempia säännöksiä 1 momentissa esitettyjen vaatimusten toteuttamiseksi sekä säätää toimenpiteistä, joihin yhtiön on ryhdyttävä, jos se ei täytä asetuksessa esitettyjä vaatimuksia.
Tässä luvussa säädettyjä euromääriä voidaan sosiaali- ja terveysministeriön asetuksella tarkistaa Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston (Eurostat) julkaiseman Euroopan kuluttajahintaindeksin muutosten perusteella. Tarkistettu euromäärä pyöristetään ylöspäin lähimpään täyteen 100 000 euroon.
Edellä 1 momentissa sekä 2 b §:n 2 momentissa tarkoitettu voitonjako on kielletty, jos vakuutusyhtiön oma pääoma alittaa 11 luvun 11 §:ssä säädetyn vähimmäismäärän. Omaan pääomaan ei tällöin rinnasteta vakuutusyhtiön ottamaa pääomalainaa.
Vahinkovakuutusyhtiön, jonka toimintapääoma on pienempi kuin 11 luvun 7 §:n mukainen toimintapääoman vähimmäismäärä, tai henkivakuutusyhtiön, jonka toimintapääoma on pienempi kuin 11 luvun 9 §:n mukainen toimintapääoman vähimmäismäärä, on viipymättä toimitettava Vakuutusvalvontaviraston hyväksyttäväksi yhtiön taloudellisen aseman tervehdyttämissuunnitelma.
Vahinkovakuutusyhtiön, jonka toimintapääoma on pienempi kuin 11 luvun 8 §:n mukainen takuumäärä, tai henkivakuutusyhtiön, jonka toimintapääoma on pienempi kuin 11 luvun 10 §:n mukainen takuumäärä, taikka vakuutusyhtiön, jonka oma pääoma ei täytä 11 luvun 11 §:n vähimmäisvaatimusta, on viipymättä toimitettava Vakuutusvalvontaviraston hyväksyttäväksi lyhyen aikavälin rahoitussuunnitelma.
Jos Vakuutusvalvontavirasto muutoin katsoo vakuutusyhtiön vakuutuksenottajien tai vakuutettujen etujen olevan vaarassa, virasto voi vaatia yhtiötä toimittamaan viraston hyväksyttäväksi yhtiön taloudellisen aseman tervehdyttämissuunnitelman.
Osana 1 ja 3 momentissa tarkoitettua taloudellisen aseman tervehdyttämissuunnitelmaa Vakuutusvalvontavirasto voi korottaa vakuutusyhtiön toimintapääoman vähimmäismäärävaatimusta sen varmistamiseksi, että vakuutusyhtiö pystyy täyttämään toimintapääomavaatimukset tulevaisuudessa.
Vakuutusvalvontavirasto voi vaatia, että 11 luvun 2 §:ssä tarkoitettujen toimintapääomaan sisältyvien erien arvoa alennetaan 11 luvun 12 §:n mukaista laskelmaa laadittaessa erityisesti silloin, kun näiden erien markkina-arvossa on tapahtunut merkittäviä muutoksia tarkasteluajankohdan ja laadinta-ajankohdan välillä.
Vakuutusvalvontavirasto voi joko osittain tai kokonaan kieltää vakuutusyhtiötä lukemasta 11 luvun 2 §:n 6 ja 8 kohdassa tarkoitettuja eriä osaksi yhtiön toimintapääomaa.
Vakuutusvalvontavirasto antaa tarkemmat määräykset tässä pykälässä tarkoitetuissa suunnitelmissa annettavista tiedoista.
Vakuutusvalvontavirastoon ei sovelleta, mitä tämän lain 1 luvun 3 §:n 3 momentissa, 4 §:n 1 ja 6 momentissa sekä 4 a §:n 1 ja 3 momentissa, 2 luvun 1 a §:n 2 momentissa, 2 §:n 1 ja 4―6 momentissa sekä 2 a ja 5 a §:ssä, 9 luvun 5 §:ssä, 10 luvun 1 §:n 2 momentissa, 2 §:n 4 momentissa, 3 §:n 3 momentin 7 kohdassa, 4 momentissa sekä 5 momentin 12 kohdassa, 3 a §:n 2―5 momentissa, 4 b §:n 1 momentin 2 kohdassa, 4 c §:n 1 ja 2 momentissa, 5 §:n 2 momentissa ja 14 §:ssä, 11 luvussa, 13 luvun 4 §:ssä, 14 luvun 3 §:ssä, 5 §:n 1 momentissa sekä 5 a §:n 1 momentissa, 14 b luvun 5 ja 6 §:ssä, 15 luvun 13 §:ssä sekä 18 luvun 5 §:n 1 momentin 7 kohdassa, 6, 6 a, 6 b ja 7 §:ssä, 8 §:n 1 momentissa ja 9 §:n 2 momentissa säädetään sosiaali- ja terveysministeriöstä tai asianomaisesta ministeriöstä.
Tällä lailla kumotaan vakuutusyhtiön toimintapääomaan luettavista eristä 24 päivänä maaliskuuta 1995 annettu asetus (462/1995) siihen myöhemmin tehtyine muutoksineen sekä sosiaali- ja terveysministeriön 23 päivänä joulukuuta 1999 antamissa määräyksissä, Dnro 60/02/1999, oleva määräys henkivakuutusyhtiön toimintapääoman vähimmäismäärästä henkivakuutusluokkiin 3 ja 6 sekä vahinkovakuutusluokkiin 1 ja 2 kuuluvien vakuutusten, henkivakuutusluokan 1 alakohdassa c tarkoitettujen lisävakuutusten sekä jälleenvakuutuksen osalta.
Sen estämättä, mitä tämän lain 11 luvun 7―11 §:ssä säädetään, vakuutusyhtiön hakemuksesta ja Vakuutusvalvontaviraston suostumuksella ja määräämin ehdoin yhtiö voi noudattaa tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita 11 luvun 2―6 §:n säännöksiä 19 päivään maaliskuuta 2007 saakka. Tämän jälkeen yhtiön hakemuksesta ja Vakuutusvalvontaviraston suostumuksella ja määräämin ehdoin yhtiö voi noudattaa tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita 11 luvun 2―6 §:n säännöksiä 19 päivään maaliskuuta 2009 saakka, edellyttäen, että yhtiö on toimittanut 14 luvun 5 b §:n mukaisen suunnitelman toimista, joihin yhtiö aikoo ryhtyä tilanteen saattamiseksi tämän lain mukaiseksi.
Vakuutusyhtiön hakemuksesta ja Vakuutusvalvontaviraston suostumuksella ja määräämin ehdoin 11 luvun 4 §:ssä luetelluissa rajoituksissa käytetään toimintapääoman vähimmäismäärän sijasta 11 luvun 1 §:ssä määriteltyä toimintapääomaa 19 päivään maaliskuuta 2007 saakka. Tämän jälkeen vakuutusyhtiön hakemuksesta ja Vakuutusvalvontaviraston suostumuksella ja määräämin ehdoin 11 luvun 4 §:ssä luetelluissa rajoituksissa käytetään toimintapääoman vähimmäismäärän sijasta 11 luvun 1 §:ssä määriteltyä toimintapääomaa 19 päivään maaliskuuta 2009 saakka, edellyttäen, että yhtiö on toimittanut 14 luvun 5 b §:n mukaisen suunnitelman toimista, joihin yhtiö aikoo ryhtyä tilanteen saattamiseksi tämän lain mukaiseksi.
Vahinkovakuutusyhtiön hakemuksesta ja Vakuutusvalvontaviraston suostumuksella ja määräämin ehdoin yhtiö voi olla noudattamatta 11 luvun 6 §:ssä mainittua vaatimusta 19 päivään maaliskuuta 2007 saakka. Tämän jälkeen vahinkovakuutusyhtiön hakemuksesta ja Vakuutusvalvontaviraston suostumuksella ja määräämin ehdoin yhtiö voi olla noudattamatta 11 luvun 6 §:ssä mainittua vaatimusta 19 päivään maaliskuuta 2009 saakka, edellyttäen, että yhtiö on toimittanut 14 luvun 5 b §:n mukaisen suunnitelman toimista, joihin yhtiö aikoo ryhtyä tilanteen saattamiseksi tämän lain mukaiseksi.
Henkivakuutusyhtiön hakemuksesta ja Vakuutusvalvontaviraston suostumuksella ja määräämin ehdoin yhtiö voi noudattaa 11 luvun 6 §:ssä mainittua vaatimusta 19 päivään maaliskuuta 2007 saakka sillä tavalla, että mainittu vaatimus koskee vain puolta yhtiön 11 luvun 10 §:ssä tarkoitetusta takuumäärästä. Tämän jälkeen henkivakuutusyhtiön hakemuksesta ja Vakuutusvalvontaviraston suostumuksella ja määräämin ehdoin yhtiö voi noudattaa 11 luvun 6 §:ssä mainittua vaatimusta 19 päivään maaliskuuta 2009 saakka sillä tavalla, että mainittu vaatimus koskee vain puolta yhtiön 11 luvun 10 §:ssä tarkoitetusta takuumäärästä, edellyttäen, että yhtiö on toimittanut 14 luvun 5 b §:n mukaisen suunnitelman toimista, joihin yhtiö aikoo ryhtyä tilanteen saattamiseksi tämän lain mukaiseksi.
2 luku - Vakuutusyhtiön perustaminen5 §10 luku - Tilinpäätös, konsernitilinpäätös ja vastuu- velan kattaminen7 §11 luku - Toimintapääoma1 §2 §3 §4 §5 §6 §7 §8 §9 §10 §11 §12 §13 §14 §12 luku - Voitonjako ja yhtiön varojen muu käyttö2 §14 luku - Vakuutusyhtiön valvonta5 b §18 luku - Erinäisiä säännöksiä10 a §


text:
Eri yritysmuotojen verotuksellinen edullisuus pidemmällä aikavälillä
Artikkelisarjan viimeisessä osassa keskitytään eri yritysmuotojen verotukselliseen edullisuuteen pidemmän aikavälin kysymyksin. Kuten artikkelisarjan aikaisemmissakin osissa, tarkastelun kohteena on tässäkin yhden luonnollisen henkilön, omistajayrittäjän, omistama yritys.
Artikkelisarjassa on tarkasteltu eri yritysmuotojen verotuksellista edullisuutta monesta näkökulmasta. Ensimmäisessä osassa keskityttiin erityispiirteisiin ja niiden mukanaan tuomiin eroavaisuuksiin. Toisessa ja kolmannessa osassa edullisuutta vertailtiin lukuisin laskelmaesimerkein. Nyt käsillä olevassa neljännessä osassa tarkastelujänne ulotetaan pidemmälle. Tällöin keskiöön nousevat muun muassa yrityksestä luopumiseen liittyvät kysymykset – kuten yrityksen myynti ja sukupolvenvaihdostilanteet.
Kiinteistön ja arvopaperin luovutus
Pidemmän aikavälin kysymyksiin kuuluvat myös esimerkiksi erilaisesta yritysomaisuudesta luopumisen verokysymykset, kuten esimerkiksi kiinteistön ja arvopaperin luovutukset. Nekin verotetaan eri tavoin eri yritysmuodoissa. Asia on näin erityisesti vertailtaessa osakeyhtiötä muihin artikkelissa tarkasteltaviin yritysmuotoihin. Seuraavaksi tarkastellaan elinkeinotoiminnan käyttöomaisuuteen kuuluvien kiinteistöjen ja arvopaperien luovutusvoiton verotusta eri yritysmuodoissa.
TVL 38 § 2 momentissa säännellään toiminimien kiinteistöjen ja arvopaperien luovutuksen verotusta. Sen mukaan jaettava yritystulo katsotaan nettovarallisuudesta riippumatta pääomatuloksi siihen määrään saakka, joka vastaa verovelvollisen elinkeinotoiminnan käyttöomaisuuteen kuuluvien kiinteistöjen ja arvopapereiden luovutusvoittoja. Kysymyksessä on niin sanottu minimipääomatulosäännös. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että kiinteistön ja arvopaperin luovutusvoitto verotetaan pääomatuloverokannan mukaan eli vähintään 30 prosentin mukaan. Yrittäjän pääomatulojen yhteismäärän ollessa yli 30 000 euroa, pääomatuloveroprosentti on 34.
Seuraava esimerkki havainnollistaa säännöstä.
Toiminimi on luovuttanut verovuoden aikana elinkeinotoimintaansa kuuluvan kiinteistön tai arvopaperin. Siitä on tuloutunut verotukseen 200 000 euron luovutusvoitto. Pelkistetty verotettavan tulon laskelma näyttää tällöin seuraavalta:
Oletetaan, että toiminimen nettovarallisuus on
c) 2 000 000
Jaettava yritystulo verotetaan toiminimiyrittäjällä seuraavasti:
a) Pääomatulo-osuus: 200 000 (minimipääomatulosäännös)
Ansiotulo-osuus: 100 000
TVL 38 § 2 momentti ohjaa koko luovutusvoiton pääomatulo-osuuteen (minimipääomatulosäännös). Ylittävä osa jaettavasta yritystulosta on ansiotuloa.
b) Pääomatulo-osuus: 200 000 (minimipääomatulosäännös)
Huomionarvoista on, että pääsäännön mukainen verotus toteutuisi tässä tilanteessa siten, että 20 prosenttia nettovarallisuudesta eli 500 000 eurosta olisi 100 000 euroa, mutta edelleen TVL 38 § 2 momentti ohjaa vähintään puheena olevan luovutusvoiton pääomatulo-osuuteen (minimipääomatulosäännös). Jos kysymys ei olisi luovutusvoitosta, 300 000 euron jaettava yritystulo olisi jakaantunut 20 prosentin mukaisella pääsäännöllä siten, että pääomatulo-osuus olisi ollut 100 000 euroa (= 20 prosenttia x 500 000) ja ansiotulo-osuus olisi ollut loput eli 200 000 euroa.
c) Pääomatulo-osuus: 300 000
Ansiotulo-osuus: 0
Toiminimessä on mahdollisuus valita nettovarallisuuskertoimeksi 20 prosentin sijaan 0 prosenttia tai 10 prosenttia. TVL 38 § 2 momentin säännös johtaa kuitenkin siihen, että luovutusvoitto ohjautuu valinnasta riippumatta pääomatulo-osuuteen. C-kohdassa olisi haluttaessa voitu siis valita esimerkiksi 0 prosentin nettovarallisuuskerroin, jolloin pääomatulo-osuuteen olisi ohjautunut luovutusvoitto eli 200 000 euroa, ja ylittävä osa 100 000 euroa olisi ollut ansiotuloa. 10 prosentin säännöksellä lopputulos olisi sama.
TVL 38 § 2 momentin minimipääomatulosäännös koskee siis myös tilannetta, jossa koko yritystulo verotettaisiin verovelvollisen vaatimuksesta ansiotulona. Käytännössä vaatimuksella ei ole tällöin vaikutusta.
TVL 40 § 4 momentin mukaan henkilöyhtiöiden verotuksessa sovelletaan vastaavaa säännöstä kuin toiminimessä. Kyseessä olevassa lainkohdassa säädetään, että osakkaan osuus elinkeinoyhtymän1 elinkeinotoiminnan tuloksesta katsotaan nettovarallisuudesta riippumatta pääomatuloksi siihen määrään saakka, joka vastaa hänen osuuttaan elinkeinotoiminnan käyttöomaisuuteen kuuluvien kiinteistöjen ja arvopapereiden luovutusvoitoista.
Säännöksen ollessa sama kuin toiminimessä, johtaa kiinteistön tai arvopaperin luovutusvoiton verotus aina pääomatuloverotukseen eli osakas maksaa veroa vähintään 30 prosenttia ja pääomatulojen yhteismäärän ylittäessä 30 000 euroa 34 prosenttia.
Toiminimen ja henkilöyhtiöiden osalta voidaan todeta yhteenvetona, että luovutusvoitto johtaa vähintään 30 prosentin verotukseen ja pääomatulojen ylittäessä progressiorajan 34 prosentin verotukseen. Lähtökohtaisesti nämä yritysmuodot ovat tässä suhteessa ”samalla viivalla”.
Osakeyhtiön kohdalla on ensinnäkin syytä todeta, että luovutusvoitto johtaa lähtökohtaisesti enintäänkin ”vain” 20 prosentin yhteisöverokannan mukaiseen verotukseen. Yritysmuotoja vertailtaessa on tosin huomattava, että osakeyhtiö on erillisverovelvollinen (toisin kuin toiminimi ja henkilöyhtiöt), eikä luovutusvoittoa ole mahdollista kotiuttaa omistajayrittäjälle yleisesti ottaen ilman veroseuraamuksia.
Osakeyhtiöiden elinkeinotoimintaan kuuluvien käyttöomaisuusosakkeiden osalta voidaan luovutusvoitto kuitenkin saada edellytysten täyttyessä täysin verovapaana. Nimittäin EVL 6b §:n mukaan yhteisön2 saama käyttöomaisuuteen kuuluvan osakkeen luovutushinta on verovapaata, jos3
verovelvollinen on omistanut yhtäjaksoisesti vähintään vuoden ajan ajanjaksona, joka on päättynyt enintään vuotta ennen luovutusta, vähintään kymmenen prosentin osuuden luovutettavan yhtiön osakepääomasta ja luovutettavat osakkeet kuuluvat näin omistettuihin osakkeisiin ja
luovutuksen kohteena oleva yhtiö ei ole kiinteistö- tai asunto-osakeyhtiö taikka osakeyhtiö, jonka toiminta tosiasiallisesti käsittää pääasiallisesti kiinteistöjen omistamista tai hallintaa.
EVL 6 §:ssä säädetään erikseen, että verovapaussäännöksiä ei kuitenkaan sovelleta esimerkiksi pääomasijoitustoimintaa harjoittaviin osakeyhtiöihin
Kun osakeyhtiö luovuttaa kiinteistön tai arvopaperin, luovutusvoitto verotetaan lähtökohtaisesti siis enintään 20 prosentin yhteisöverokannan mukaan, ja EVL 6b §:n edellytysten täyttyessä kysymys on käyttöomaisuusosakkeiden osalta täysin verovapaasta luovutuksesta.
Edullisuusjärjestys
Kiinteistön ja arvopaperin luovutus -edullisuusjärjestys:
Kun tarkastelun kohteena on yrityksestä luopuminen, voidaan sillä tarkoittaa monenlaista luovutusta, kuten kauppaa, lahjaa tai perintöä.
Toiminimen kohdalla kauppa tarkoittaa käytännössä yrityksen myyntiä, kun henkilöyhtiön ja osakeyhtiön kohdalla kysymys on osuuksien ja osakkeiden kaupasta. Käytännössä myös niin sanottu liiketoiminta- eli substanssikauppa on mahdollinen.
Toiminimen myynti
Toiminimen luovutus (myynti) tulkitaan toiminimen omaksi liiketoimeksi, jolla elinkeinonharjoittaja myy tuotannontekijänsä ostajalle. Mitään osakkeita tai osuuksia ei siis ole luovutuksen kohteena. Toiminimen luovutus voidaan periaatteessa toteuttaa kahdella tavalla eli koko yrityksen luovuttamisena tai yrityksen eri omaisuuserien luovutuksena. Luovutukset verotetaan EVL:n mukaisesti (kun kysymys EVL-toiminnasta), jolloin tuotannontekijöiden myynnin veroseuraamus saattaa olla korkea verrattuna muiden artikkelisarjassa tarkasteltavien yritysten (osakkeet, osuudet) myyntiin.
Toiminimen luovutuksen veroseuraamuksiin vaikuttaa muun muassa nettovarallisuuden määrä, joka siis ohjaa verotuksen omistajayrittäjällä pääoma- ja ansiotulo-osuuteen. Edellä tarkasteltu TVL 38 § 2 momentin säännös tosin ohjaa elinkeinotoiminnan käyttöomaisuuteen kuuluviin kiinteistöjen ja arvopapereiden luovutusvoitot pääomatuloverotettavaksi nettovarallisuudesta riippumatta.
Toiminimessä veroseuraamuksia voidaan edellytysten täyttyessä lieventää soveltamalla TVL 128–129 §:n mukaista tulontasaussäännöstöä esimerkiksi silloin, kun liikettä luovutettaessa saadaan tuloa.
Koska toiminimen myynnissä ei ole kysymys osakkeiden tai osuuksien myynnistä, kysymys ei ole myöskään pääomatuloverotuksen luovutusvoittoverotuksesta. Näin ollen pitkäänkin omistetun toiminimen myynti ei mahdollista esimerkiksi hankintameno-olettaman hyödyntämistä. Jotta päästäisiin luovutusvoittoverotuksen piiriin, tulisi toiminimi muuttaa yhtiömuotoon.
Henkilöyhtiön luovutus tarkoittaa sen osuuksien luovuttamista, myyntiä. Nämä osuudet ovat TVL 46 §:n mukaisesti luovutettavissa luovutusvoittoverosäännöksiä soveltaen samaan tapaan kuin osakeyhtiön osakkeetkin. Omaisuuden luovutuksesta saadun voiton määrä lasketaan siten, että luovutushinnasta vähennetään omaisuuden hankintamenon poistamatta olevan osan ja voiton hankkimisesta olleiden menojen määrä. Vaihtoehtoisesti voidaan soveltaa hankintameno-olettamaa, jolloin luovutushinnasta vähennettävä määrä on 20 prosenttia ja, jos luovutettu omaisuus on ollut luovuttajalla vähintään 10 vuoden ajan, 40 prosenttia luovutushinnasta.
Seuraava esimerkki havainnollistaa asiaa.
Kommandiittiyhtiön vastuunalainen yhtiömies (A) on omistanut yhtiöosuutensa yli 10 vuotta. Hän myy osuutensa uudelle yhtiömiehelle (B) hintaan 250 000 euroa. Yhtiöosuuden hankintahinta on ollut aikanaan 6 000 euroa. Yhtiömies A:n verotus toteutuu seuraavasti:
Myyntihinta 250 000
./. Hankintameno-olettama 40 % 100 000
Veronalainen luovutusvoitto 150 000
Tämä verotetaan pääomatulona eli 30 tai 34 prosentin verokannalla.
Huomionarvoista kuitenkin on, että luovutusvoittoverosäännöstä ei sovelleta näin suoraviivaisesti tilanteessa, jossa yhtiöllä on negatiivinen oma pääoma sen seurauksena, että yhtiömies on tehnyt yksityisottoja. Nimittäin TVL:n 46 § 4 momentin mukaisesti osuuden yhtiöluovutuksesta saadun voiton määrää laskettaessa luovutusvoittoon lisätään määrä, jolla yhtiömiehen yksityisotot ovat yhteensä ylittäneet hänen vuotuisten voitto-osuuksiensa ja yhtiöön tekemiensä sijoitusten yhteismäärän.
Henkilöyhtiössä voidaan vaihtoehtoisesti toteuttaa liiketoiminta- eli substanssikauppa. Tällöin omistajayrittäjä ei myy osuuksiaan, vaan yritysvarallisuuden, jolloin osuudet jäävät hänelle. Kauppa lisää yhtiön verotettavaa tuloa ja siten yhtiömiesten tulo-osuutta ja tätä verotetaan niin sanottujen normaalien säännösten mukaisesti (huom. kuitenkin TVL 40 § 4 momentin säännös kiinteistöjen ja arvopapereiden verotuksesta, niin sanottu minimipääomatulosäännös).
Osakeyhtiön luovutus tarkoittaa osakkeiden luovuttamista, ja osakeyhtiön osakkeiden myyntiin sovelletaan samankaltaisia säännöksiä kuin henkilöyhtiön osuuksienkin myyntiin eli TVL 46 §:n luovutusvoittoverosäännökset soveltuvat tähän. Seuraava esimerkki havainnollistaa asiaa.
Henkilö A on omistanut X Oy:n osakkeet yli 10 vuotta. Hän myy nyt osakkeet henkilö B:lle hintaan 250 000 euroa. Osakkeiden hankintahinta on ollut 6 000 euroa. A:n verotus toteutuu seuraavasti:
Tämä verotetaan pääomatulona eli 30 tai 34 prosentin verokannalla.
Vaikka esimerkki osoittaa, että osakkeiden myyntiin sovelletaan lähtökohtaisesti samoja säännöksiä kuin osuuksien myyntiin, todettakoon, että osakeyhtiössä ei voi syntyä henkilöyhtiöiden tapaan yksityisnostojen kautta negatiivista omaa pääomaa, joka otettaisiin luovutusvoittoverotuksessa huomioon.
Osakeyhtiössä on henkilöyhtiöiden tapaan mahdollisuus toteuttaa liiketoiminta- eli substanssikauppa. Tällöin omistajayrittäjä ei myy osakkeitaan, vaan yhtiövarallisuuden, mutta osakkeet jäävät hänelle. Kauppa lisää yhtiön verotettavaa tuloa, josta veron määrä on nykyverokannan mukaan 20 prosenttia.
Luonnollisestikin yrityksestä luopumisen verotuksellinen edullisuus on sekin tapauskohtaista. Näin muun muassa siksi, että pienillä tulotasoilla esimerkiksi täysin ansiotulona verotettava toiminimen luovutus voisi johtaa verotuksellisesti edullisempaan tilanteeseen kuin pääomatuloverotettavat osakkeiden tai osuuksien luovutukset.
Kun edullisuusjärjestystä tarkastellaan laajemmin ja yleistäen, voidaan todeta, että osakeyhtiö on kuitenkin edullisin yritysmuoto. Vaikka osakeyhtiön osakkeiden ja henkilöyhtiön osuuksien luovutuksessa sovelletaan luovutusvoittoverosäännöksiä ja ne vastaavat paljolti toinen toisiaan, verotetaan osakeyhtiössä substanssikauppa käytännössä enintään 20 prosentin verolla, kun taas henkilöyhtiössä se verotetaan osakasverotuksena pääsäännön mukaan eli nettovarallisuuden perusteella pääoma- ja ansiotulo-osuutena. Periaatteellinen luovutusta koskeva edullisuusjärjestys on siis
Sukupolvenvaihdos voidaan määritellä esimerkiksi tilanteeksi, jossa yritys siirretään vanhemmalta lapselle tai tämän rintaperilliselle. Tosin käytännössä sukupolvenvaihdokseksi määritellään yhä useammin myös sellainen tilanne, jossa yritystoiminnan jatkaja ei ole missään sukulaisuussuhteessa yritystoiminnastaan luopuvaan yrittäjään.
Sukupolvenvaihdoksessa ei välttämättä sovelleta suoraviivaisesti laissa olevia verotuksen pääsääntöjä, vaan sukupolvenvaihdokseen voidaan tapauksesta riippuen soveltaa myös erityisiä veronhuojennussäännöksiä. Tällaisia säännöksiä sisältyy sekä tuloverolakiin että perintö- ja lahjaverolakiin. Tässä yhteydessä tarkastelu rajataan vain yritystoiminnasta luopuvan yrittäjän verotukselliseen tarkasteluun ja arvioidaan tämän pohjalta eri yritysmuotojen verotuksellista edullisuutta.
TVL 48 §:n 1 momentin 3 kohdassa mahdollistetaan sukupolvenvaihdokseen liittyvä kauppa luovuttajalle täysin verovapaasti. Omaisuuden luovutuksesta saatu voitto nimittäin ei ole veronalaista tuloa, jos
verovelvollinen luovuttaa avoimen yhtiön tai kommandiittiyhtiön osuuden taikka sellaisen osakeyhtiön osakkeita, jotka oikeuttavat vähintään 10 %:n omistusosuuteen mainitussa yhtiössä ja
saajana on joko yksin tai yhdessä puolisonsa kanssa hänen lapsensa tai tämän rintaperillinen taikka hänen sisarensa, veljensä, sisarpuolensa tai velipuolensa ja
omaisuus on ollut yhteensä yli 10 vuotta verovelvollisen tai hänen ja sellaisen henkilön omistuksessa, jolta hän on saanut sen vastikkeettomasti.
Ensinnäkin huomionarvoista on, että kaikki edellytykset tulee täyttyä, jotta kysymyksessä voisi olla verovapaa luovutus. Toiseksi huojennus ei koske lainkaan esimerkiksi toiminimeä (elinkeinonharjoittajaa), vaan kaupan kohteena tulee olla sellainen (perhe)yritys, joka toimii joko avoimena yhtiönä, kommandiittiyhtiönä tai osakeyhtiönä.
Osakeyhtiöiden osalta huojennussäännöksen soveltamisen edellytyksenä on lisäksi, että luovutuksen kohteena olevat osakkeet oikeuttavat vähintään 10 prosentin omistusosuuteen mainitussa yhtiössä. Tällaista säännöstä ei suoranaisesti avoimen yhtiön ja kommandiittiyhtiön osalta ole. Tästä huolimatta voitaneen todeta, että osakeyhtiö ja henkilöyhtiöt ovat tämän säännöksen näkökulmasta jotakuinkin samalla viivalla. Tosin jos edellytykset eivät täyty, kysymys vastaa paljolti edellä esitettyjä osakkeiden ja osuuksien luovutuksen yhteydessä tarkasteltuja säännöksiä.
Sukupolvenvaihdossäännöksiä tarkasteltaessa yrityksestä luopuvan omistajayrittäjän näkökulmasta verotuksellinen edullisuusjärjestys on seuraava:
Osakeyhtiö ja henkilöyhtiö
Tässä neliosaisessa artikkelisarjassa on tarkasteltu eri yritysmuotojen verotuksellista edullisuusjärjestystä erilaissa tilanteissa. Kuten huomataan, verotukselliseen edullisuuteen ja edullisuusjärjestykseen vaikuttavat monet tekijät ja siten yksiselitteistä kaiken kattavaa vastausta ei ole annettavissa. Eri yritysmuotojen verotuksellinen edullisuusjärjestys onkin käytännössä aina ratkaistava tapauskohtaisesti, jolloin tulee ottaa huomioon juuri kyseiseen tilanteeseen liittyvät tekijät.
1 TVL 4 §:n mukaisesti elinkeinoyhtymällä tarkoitetaan muun muassa avointa yhtiötä ja kommandiittiyhtiötä (eli henkilöyhtiötä).
2 TVL 3 §:n mukaan yhteisöllä tarkoitetaan muun muassa osakeyhtiötä ja osuuskuntaa.
3 Ks. tarkemmin EVL 6b §.

matches:
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 4
§ 2
§ 4
§ 4