text:
Oikeuslaitos - HelHO:2012:7
Antop�iv�: 20.1.2012Diaarinumero: R 11/482Ratkaisunumero: 82
Sis�piirintiedon v��rink�ytt�, sis�piiritieto, tahallisuus, hy�tymistarkoitus, t�rke� sis�piirintiedon v��rink�ytt�, menett�misseuraamus, yhteis�sakko, oikeudenk�yntikulut
HELSINGIN K�R�J�OIKEUDEN TUOMIO 20.12.2010
Syytt�j�n rangaistusvaatimus1. T�RKE� SIS�PIIRINTIEDON V��RINK�YTT�(6070/R/0170561/07)Rikoslaki 51 luku 1 � ja 2 �7.8.2006 - 22.8.2006 HELSINKI
B, C, D, E ja F ovat hankkiakseen G Osuuskunnalle (j�ljemp�n� G) taloudellista hy�ty� k�ytt�neet toimiessaan G:n puolesta tahallaan tai ainakin t�rke�st� huolimattomuudesta hyv�ksi julkisen kaupank�ynnin kohteena olleeseen arvopaperiin, H Oyj:n (j�ljemp�n� H) osakkeeseen liittyv�� ja osakkeen arvoon omiaan olennaisesti vaikuttavaa sis�piirintietoa G:n hankkiessa Helsingin p�rssiss� H:n osakkeita:
G:n hallitus on 7.8.2006 tehnyt p��t�ksen H:n osakkeiden ostamisesta. Osakkeita on ostettu sen perusteella ajalla 9.8. - 22.8.2006:
9.8.2006 annetun ostotoimeksiannon perusteella 7.750 osaketta yhteishintaan 73.309,50 euroa
14.8.2006 annetun ostotoimeksiannon perusteella 152.100 osaketta yhteishintaan 1.444.910,00 euroa
21.8.2006 annetun ostotoimeksiannon perusteella 82.400 osaketta yhteishintaan 816.584,00 euroa
22.8.2006 annetun ostotoimeksiannon perusteella 75.000 osaketta yhteishintaan 742.500,00 euroa
eli osakkeita kaikkiaan 317.250 kappaletta yhteens� 3.077.303,50 euron arvosta.
H on kes�ll�-syksyll� 2006 osallistunut ruotsalaisen I yhti�n (j�ljemp�n� I) liiketoiminnan kauppaa koskevaan tarjouskilpailuun. H on j�tt�nyt 22.6.2006 I:n liiketoiminnan ostoa koskevan ei-sitovan tarjouksen ja elokuun alussa 2006 H on saanut suullisen tiedon p��syst� tarjouskilpailun toiselle kierrokselle. Hanke on viimeist��n elokuun alussa 2006 ollut vaiheessa, jossa kaupan toteutuminen on ollut tosiasiallisesti mahdollista. Tieto neuvotteluista, tehdyst� tarjouksesta ja H:n p��syst� tarjouskilpailun ja neuvottelujen toiselle kierrokselle ei ole ollut yleisesti tiedossa. Tieto kauppaneuvotteluista ja niiden vaiheesta on viimeist��n elokuun alussa 2006 t�ytt�nyt sis�piiritiedon edellytykset.
Ostohanke on ollut merkitt�v� ja se on ollut omiaan olennaisesti vaikuttamaan H:n osakkeen arvoon, koska liiketoimintakaupan toteutuessa H:n liikevaihto on tullut nousemaan 800 miljoonan euron suuruusluokasta noin 2 miljardin euron suuruusluokkaan ja yhti� on saanut samalla p��syn uudelle merkitt�v�lle markkina-alueelle.
Kerrotulla menettelyll� G on saanut hy�ty� 935.909 euroa.
B on ollut G:n hallituksen puheenjohtaja ja H:n hallituksen j�sen. H�n on ollut tietoinen H:n osallistumisesta I:n liiketoiminnan kauppaa koskevaan tarjouskilpailuun ja saanut tiet�� 7.8.2006 H:n hallituksen kokouksessa yhti�n p��syst� tarjouskilpailun ja neuvottelujen toiselle kierrokselle. H�n on osallistunut p��t�ksentekoon osakkeiden ostamisesta samana p�iv�n� my�hemmin pidetyss� G:n kokouksessa.
C on ollut G:n hallituksen j�sen ja H:n hallituksen puheenjohtaja. H�n on ollut tietoinen H:n osallistumisesta I:n liiketoiminnan kauppaa koskevaan tarjouskilpailuun ja saanut tiet�� 7.8.2006 H:n hallituksen kokouksessa yhti�n p��syst� tarjouskilpailun ja neuvottelujen toiselle kierrokselle. H�n on osallistunut p��t�ksentekoon osakkeiden ostamisesta samana p�iv�n� my�hemmin pidetyss� G:n kokouksessa.
F on ollut G:n hallituksen j�sen ja H:n hallituksen j�sen. H�n on ollut tietoinen H:n osallistumisesta I:n liiketoiminnan kauppaa koskevaan tarjouskilpailuun ja saanut tiet�� 7.8.2006 H:n hallituksen kokouksessa yhti�n p��syst� tarjouskilpailun ja neuvottelujen toiselle kierrokselle. H�n on osallistunut p��t�ksentekoon osakkeiden ostamisesta samana p�iv�n� my�hemmin pidetyss� G:n kokouksessa.
D on ollut G:n hallituksen j�sen. H�n on ollut tietoinen H:n osallistumisesta I:n liiketoiminnan kauppaa koskevaan tarjouskilpailuun ja ollessaan l�sn� 7.8.2006 H:n hallituksen kokouksessa saanut tiet�� H:n p��syst� tarjouskilpailun ja neuvottelujen toiselle kierrokselle. H�n on osallistunut p��t�ksentekoon osakkeiden ostamisesta samana p�iv�n� my�hemmin pidetyss� G:n kokouksessa.
E on ollut G:n hallituksen j�sen. H�n on ollut tietoinen H:n osallistumisesta I:n liiketoiminnan kauppaa koskevaan tarjouskilpailuun ja ollessaan l�sn� 7.8.2006 H:n hallituksen kokouksessa saanut tiet�� H:n p��syst� tarjouskilpailun ja neuvottelujen toiselle kierrokselle. H�n on osallistunut p��t�ksentekoon osakkeiden ostamisesta samana p�iv�n� my�hemmin pidetyss� G:n kokouksessa.
Tekoa on pidett�v� t�rke�n�, koska sill� on tavoiteltu erityisen suurta hy�ty� ja rikoksen tekemisess� on k�ytetty hyv�ksi erityisen vastuullista asemaa osakkeiden liikkeeseenlaskijan H:n palveluksessa. Rikosta on my�s kokonaisuutena arvostellen pidett�v� t�rke�n�.
2. T�RKE� SIS�PIIRINTIEDON V��RINK�YTT�(6070/R/0170561/07)Rikoslaki 51 luku 1 � ja 2 �22.8.2006 HELSINKI
A on G:n toimitusjohtajana hankkiakseen G:lle taloudellista hy�ty� k�ytt�nyt toimiessaan G:n puolesta tahallaan tai ainakin t�rke�st� huolimattomuudesta hyv�ksi julkisen kaupank�ynnin kohteena olleeseen arvopaperiin, H:n osakkeeseen liittyv�� ja osakkeen arvoon omiaan olennaisesti vaikuttavaa sis�piirintietoa G:n hankkiessa Helsingin p�rssiss� H:n osakkeita 22.8.2006 annetun ostotoimeksiannon perusteella 75.000 osaketta yhteishintaan 742.500,00 euroa.
A on tehnyt nimenomaisen p��t�ksen t�m�n osake-er�n hankinnasta rahoitusjohtaja K:n sit� h�nelt� tiedustellessa. H�n on ollut tietoinen H:n osallistumisesta I:n liiketoiminnan kauppaa koskevaan tarjouskilpailuun ja kertonut 7.8.2006 H:n kokouksessa yhti�n p��syst� tarjouskilpailun ja neuvottelujen toiselle kierrokselle.
T�ll� kaupalla G on saanut perusteetonta hy�ty� 206.250 euroa.
3. T�RKE� SIS�PIIRINTIEDON V��RINK�YTT�(6070/R/0170561/07)Rikoslaki 51 luku 8 � ja 9 luku9.8.2006 - 22.8.2006 HELSINKI
G:n lakim��r�iseen toimielimeen kuuluvat hallituksen varsinaiset j�senet B, C, D, E ja F ja toimitusjohtaja A ovat toimiessaan yhteis�n puolesta tai hyv�ksi olleet osallisena tai sallineet rikoksen tekemisen edell� syytekohdissa 1 ja 2 kerrotun rikoksen teonkuvauksesta ilmenev�ll� tavalla.
Syytt�j�n muut vaatimuksetMuu vaatimus syytekohdassa 3
G on tuomittava menett�m��n valtiolle rikoksen tuottamana hy�tyn� 935.909 euroa, mik� muodostuu p��t�skurssin 10.11.2006 (p�iv�, jonka aamuna toteutuneesta kaupasta annettiin p�rssitiedote) ja osakkeiden ostohintojen erotuksesta.
B, C, D, E, A ja F sek� G on velvoitettava korvaamaan valtiolle sen varoista mahdollisesti maksettavat todistelukustannukset.
B:n, C:n, D:n, E:n ja F:n vastauksetVastaajat B, C, D, E ja F ovat kiist�neet syytteen t�rke�st� sis�piirintiedon v��rink�yt�st� sek� katsoneet, etteiv�t he ole my�sk��n syyllistyneet sis�piirintiedon v��rink�ytt��n. Vastaajat ovat pyyt�neet syytteen hylk��mist� ja korvausta oikeudenk�ynti- ja asianosaiskuluistaan korkoineen valtion varoista syytteen tultua hyl�tyksi.
Vastaajat ovat katsoneet, ett� he ovat osallistuneet G:n hallituksen j�senin� H:n osakkeiden hankkimista koskeneeseen p��t�ksentekoon. Vastaajat ovat olleet tietoisia H:n mukanaolosta I:n liiketoiminnan kauppaa koskeneessa tarjouskilpailussa ja tarjouskilpailun toiselle kierrokselle p��sy� koskeneesta suullisesta tiedosta. Vastaajat eiv�t ole H:n osakkeiden ostamisesta p��tt�ess��n kuitenkaan syyllistyneet rikokseen. Vastaajat eiv�t ole p��tt�neet osakkeiden ostamisesta hankkiakseen G:lle taloudellista hy�ty� vaan osakkeet on hankittu G:n hallintoneuvoston hankintastrategian mukaisesti sen vuoksi, ett� vahvistettaisiin osuuskunnan m��r�ysvaltaa H:ssa. N�in ollen vastaajilta ei ole ollut osakkeiden hankkimisessa taloudellisen hy�dyn hankkimistarkoitusta. Lis�ksi vastaajat ovat katsoneet, ettei osakkeita hankittaessa ole ollut sellaista sis�piirintietoa, jota he olisivat voineet k�ytt��. Vastaajat ovat perustellusti voineet luottaa siihen, ett� I:n liiketoiminnan kauppaa koskeneeseen tarjouskilpailuun liittyneet tiedot eiv�t ole elokuussa 2006 muodostaneet arvopaperimarkkinalaissa tarkoitettua sis�piirintietoa, koska H:n taloushallinto ei ole katsonut tietojen est�v�n osakkeiden ostamista. Kyse ei ole ollut sellaisesta arvopaperiin liittyv�st� t�sm�llisest� tiedosta. Markkinoilla on ollut tieto H:n osallistumisesta tarjouskilpailuun. Se seikka, ett� tiedossa olevan mukaisesti tarjouskilpailuun osallistunut H oli mahdollisesti p��sem�ss� tarjouskilpailun toiselle kierrokselle, ei ollut markkinoiden n�k�kulmasta olennainen tieto. Elokuussa asia oli edennyt siihen vaiheeseen, ett� H oli ollut valmis asettamaan kaupan toteuttamisen tavoitteeksi. T�t� ennen H:ssa oli tehty vain selvityksi�, jotka eiv�t sis�lt�neet p��t�st� kaupan toteuttamiseksi. Elokuun alkupuolella 2006 I:hin liittyv�� asiaa ei voitu pit�� sis�piiriohjeen tarkoittamana hankkeena. Vastaajilta on puuttunut hy�tymistarkoitus.
A:n vastaus. Vastaaja A on kiist�nyt syytteen ja pyyt�nyt sen hylk��mist� sek� vaatinut korvausta oikeudenk�yntikuluistaan korkoineen kuukauden kuluttua tuomiosta valtion varoista syytteen tultua hyl�tyksi.
A on kiist�nyt, ett� h�nell� olisi ollut mit��n tekemist� osakekauppojen kanssa. G:n toimitusjohtajana A oli toiminut muodollisesti ja kyse oli ollut palkattomasta sivutoimesta. H:n p��konttorissa sijainnut taloushallinto on hoitanut perinteisesti jo vuosien ajan G:n talousasioita mukaan lukien osakekauppojen toteuttamisen G:n hallituksen p��t�sten mukaisesti. A ei kuulunut kyseiseen hallitukseen, joka on tehnyt p��t�ksi� osakkeiden hankinnasta. G:n hallitus on kokouksessa 7.8.2006 p��tt�nyt osakekaupoista ja A ei ole ollut edes l�sn� tuossa kokouksessa. A ei ole ollut tietoinen, ett� H:n hankekohtainen sis�piirirekisteri on perustettu 22.8.2006 kello 12.53 ja A ei ole ollut p��tt�m�ss� siit� seikasta. G:n hallitus oli p��tt�nyt jo ennen 22.8.2006 osakekaupoista ja t�m�n johdosta H:n taloushallinto oli antanut ostotoimeksiannon 9.8.2006 meklarille.
G:n vastaus. G on kiist�nyt sit� kohtaan esitetyn yhteis�sakkovaatimuksen ja menett�misseuraamuksen ja on vaatinut, ett� ne hyl�t��n. Lis�ksi G on vaatinut, ett� sille asiassa aiheutuneet oikeudenk�yntikulut laillisine korkoineen korvataan valtion varoista.
G on kiist�nyt mainitut vaatimukset, koska G:n hallituksen j�senet tai toimitusjohtaja eiv�t ole syyllistyneet sellaiseen rikokseen, jonka perusteella vaadittu yhteis�sakko tai menett�misseuraamus voidaantuomita. Kiist�misen perusteiden osalta G on viitannut hallituksen j�senten ja toimitusjohtajan puolesta lausuttuun.
Taloudellisen hy�dyn osalta G on katsonut, ettei v�itetty sis�piirintiedon v��rink�ytt� ole tuottanut yhti�lle taloudellista hy�ty�. Rikoslain 10 luvun 2 �:n perusteella menetett�v�ksi voidaan tuomita vain todellinen nettohy�ty. Arvopaperikaupassa nettohy�ty syntyy arvopaperin myyntihetkell� ja perustuu ostohinnan ja myyntihinnan v�liseen erotukseen. G ei ole myynyt ostamiaan osakkeita. Hankintastrategian mukaan H:n osakkeita ei saanut myyd�. Lis�ksi jos sis�piirintiedoksi v�itetty tieto olisi elokuussa 2006 ollut markkinoiden tiedossa, se ei olisi nostanut H:n osakkeen kurssia eik� vaikuttanut osakkeiden ostohintaan. H:n osakkeen hinnannousu elokuun 2006 ja marraskuun 10. p�iv�n 2006 v�lisen� aikana on johtunut muista tekij�ist�. G on kiist�nyt taloudellisen hy�dyn vaatimuksen m��r�lt��n.Vastaaja G on viitannut nettohy�dyn laskemisen osalta KKO 2009:1 tapaukseen. Tapauksen mukaan yksitt�isen sis�piirintiedoksi v�itetyn tiedon vaikutus osakkeen arvoon saadaan vertaamalla osakkeen kurssia v�litt�m�sti ennen tiedon julkistamista ja tiedon julkistamisen j�lkeen. Syytteen mukaan tieto H:n osuudesta I:n liiketoiminnan kauppaa koskevassa asiassa on ollut julkistamaton tieto, joka ei ole ollut markkinoiden k�ytett�viss� ennen 10.11.2006. H:n osakkeen kurssia on siten verrattava 9.11.2006 (v�litt�m�sti ennen tiedon julkistamista) ja 10.11.2006 (tiedon julkistamisen j�lkeen).
TUOMION PERUSTELUTAsian taustaUsean oikeudessa kuullun henkil�n kertomuksista on selvinnyt, ett� G on perustettu 1913 edist�m��n Suomen lihatuottajien etuja. Aiemmin H oli ollut G:n sataprosenttisesti omistama. H:n listautuessa 1998 p�rssiin G ei voinut en�� omistaa yksin H:ta. Tuossa yhteydess� G:n hallintoneuvosto oli tehnyt omistusstrategisen p��t�ksen, jonka mukaan se pyrki s�ilytt�m��n m��r�ysvaltansa H:ssa. Osakkeita oli m��r� omistaa v�hint��n 35 % ja ��nivallasta yli 50 % ja G:n hallituksen teht�v�ksi j�i pit�� omistus- ja ��nivalta v�hint��n tuossa tasossa ja aina mik�li kassaraportin mukaan rahaa oli, tuli hallituksen hankkia lis�� H:n osakkeita tietyll� raham��r�ll�. G ei omistanut eik� ostanut muita osakkeita eik� se ollut koskaan myynyt hankkimiaan H:n osakkeita. H:n osakkeet hankittiin pelk�st��n m��r��misvallan s�ilytt�miseksi H:ssa eik� esimerkiksi taloudellisen hy�dyn tavoittelemiseksi osakekursseilla. G:n hallintoneuvosto oli osakkeiden hankintastrategiassaan ottanut huomioon EU:n mahdollisesti tulevat muutokset osakkeiden ��nivallan suhteen. G:ll� ei ollut itsell��n varsinaista liiketoimintaa ja sen taloushallinto oli ulkoistettu H:n taloushallinnolle, joka hoiti k�yt�nn�n asiat mm. osakehankinnat. G:n hallituksen j�senill� oli l�sn�olo-oikeus H:n hallituksen kokouksissa.
TapahtumatiedotVastaaja A oli aloittanut ty�t G:n ja H:n toimitusjohtajana huhtikuussa 2006. Tuohon aikaan oli tehty tunnusteluja ja tutustumisk�yntej� eri puolille ulkomaille ja lehdiss� H:n n�kym�� oli pidetty hyv�n� ja analyytikot olivat arvioineet, ett� H:n osakekurssi on nousussa.
A ei ollut kuulunut G:n eik� H:n hallituksiin ja h�nen toimensa G:n toimitusjohtajana oli h�nen kertomansa mukaan ollut muodollinen. Tarvittavat asiakirjat h�n oli saanut H:n taloushallinnolta ja niiden perusteella A oli hallituksen kokouksissa tehnyt selkoa taloudellisesta tilanteesta (tuloslaskelma ja tase).
31.3.2006 G oli H:n suurin omistaja ja omisti 37 % osakkeista ja sill� oli ��nivallasta 84 %.
23.5.2006 julkaistun lehtileikkeen mukaan H seuraa sivusta I:n myyntihuhuja.
Lehtitietojen (2.6.2006) mukaan I on ollut myynniss�.
U yhti�n kirje 24.5.2006 ensimm�inen I:n yhteydenotto H:hon.
I:n presentaatio Tukholmassa 13.6.2006, jonka yhteydess� A:lla ja L:ll� on ollut 1,5 tuntia kest�nyt keskustelu asiasta (vastaaja A:n kertomana).
G:n hallituksen kokous 16.6.2006, jossa selvitys kassatilanteesta, joka oli tehty 12.6.2006.
H:n indikatiivinen tarjous 22.6.2006 I:lle.
V yhti� ollut my�s mukana t�ss� hankkeessa ja perustanut oman hankerekisterins� 22.6.2006.
H:n hallituksen puhelinkokous 30.6.2006, miss� A informoi tarjouksen j�tt�misest�.
Aamup�iv�ll� H:n hallituksen kokous (Vantaa) 7.8.2006, jossa A informoi hallitusta toiselle kierrokselle p��syst�. L�sn� my�s G:n hallituksen j�senet B, C, D, E, F.
Toimitusjohtaja A kertoi I:n taholta tulleesta tiedosta H:n p��syst� niin sanotulle toiselle kierrokselle. T�ss� vaiheessa tieto oli suullinen.
Iltap�iv�ll� G:n hallituksen kokous 7.8.2006, jossa p�yt�kirjan mukaan p��tettiin:
"H:n osavuosikatsauksen j�lkeiset toimenpiteet ja kassaraportin pohjalta G:n hallitus p��tti noudattaa aiemmin hyv�ksytty� strategiaa ja sen mukaisesti jatkaa H:n osakkeiden hankintaa."
Hallitus valtuutti puheenjohtaja A:n toimittamaan tiedon H:n taloushallinnolle osakkeiden ostosta n. 6 miljoonalla eurolla.
Samassa yhteydess� G:n hallituksen kokouksen kanssa V yhti� piti esityksen noin kello 16.30 ja antoi materiaalia hallituksen j�senille I:n tilanteesta.
V on ollut mukana jo kev��ll� 2006 ja tehnyt G:lle ja H:lle my�s muita hankkeita ja selvityksi�.
I:n tullessa myyntiprosessiin huhtikuussa H antoi V:lle mandaatin toimia H:n taloudellisena neuvonantajana, mihin teht�v��n kuului projektinhallinta, rakennepohdinnat, taktiikka ja arvonm��ritys. V:n 7.8.2006 pit�m�ss� esityksess� ilmeni, ett� H:n hallituksen puheenjohtaja oli n�ist� seikoista tietoinen. Lis�ksi V:n kirjallisesta materiaalista k�y ilmi, ett� tuossa tilaisuudessa V:n taholta ilmoitettiin G:n hallituksen j�senille, ett� alle viisi yhti�t� oli valittu ns. toiselle kierrokselle ja DD-selvitys k�ynnistyy elokuun puoliv�liss�. Kokouksessa oli my�s todettu, ett� Ruotsi oli muuttunut painopistealueeksi H:n kannalta ja V korosti, ett� G:n tuli tehd� lopullinen p��t�s (go/no go). Syytt�j�n todisteesta 12 ilmenee, ett� G:n hallituksen j�senille oli tuossa yhteydess� tehty selv� ja tarkka selvitys I:n tilanteesta H:n n�k�kulmasta katsoen.
Y Oy:n hankerekisteri 9.8.2006.
H:n taloushallinnosta K antaa 9.8.2006 toimeksiannon meklarille.
Z asianajotoimisto on perustanut hankerekisterin 10.8.2006.
Kirjallinen vahvistus I:lt� 18.8.2006 e-mail tiedoksi hallituksen j�senille 21.8.2006.
H perustaa hankerekisterin 22.8.2006.
H saa 23.8.2006 p�iv�tyt dataroom-ohjeet.
Vastaajien asemaAsiakirjaselvityksen mukaan vastaajat ovat syytteess� tarkoitettunaaikana olleet:
B G:n hallituksen puheenjohtaja ja H:n hallituksen j�sen
C G:n hallituksen j�sen ja H:n hallituksen puheenjohtaja
F G:n hallituksen j�sen ja H:n hallituksen j�sen
D G:n hallituksen j�sen
E G:n hallituksen j�sen
A G:n ja H:n toimitusjohtaja
Vastaajat C, A, B, F, E ja D ovat osallistuneet H:n hallituksen kokoukseen 7.8.2006 Vantaalla ja kokouksessa heit� on informoitu H:n p��syst� ns. toiselle kierrokselle.
Vastaajat B, C, E, F ja D ovat osallistuneet G:n hallituksen kokoukseen ja V:n tiedotustilaisuuteen samana p�iv�n� 7.8.2006 ja kokouksessa on p��tetty kassaraportin (laadittu 12.6.2006) esittelyn j�lkeen jatkaa H:n osakkeiden hankintaa.
Todistelusta (kuultujen henkil�iden suhde G Osuuskuntaan)Vastaajien oikeudessa antamien kertomusten v�lill� ei ole ollut eroavaisuuksia, vaan he ovat tapahtumista ja k�sityksist��n kertoneet huomattavan yhdenmukaisesti.
A on vastaajista ainoa, joka ei ole en�� G:n tai H:n hallinnollisissa elimiss� eik� h�n liene G Osuuskunnan j�sen.
Muut vastaajat lienev�t edelleen Osuuskunnan j�seni�.
Todistajista K ja O ovat edelleen H:n taloushallinnossa t�iss� ja siten heid�n kertomuksensa eiv�t ole t�ysin ulkopuolisia.
Todistajat P, L ja Q ovat kukin olleet G:ssa vaikutusvaltaisessa asemassa ja heill� lienee viel� yhteyksi� osuuskunnan j�senin� G:hen.
Todistaja M on ollut useampia vuosia se meklari, joka on hoitanut H:n osakkeiden ostot ja toimeksiantosuhde jatkunee edelleen.
Todistajat R ja N eiv�t en�� k�r�j�oikeuden tiet�m�n mukaan ole tekemisiss� G:n eik� H:n kanssa, joten heid�n kertomuksiaan voidaan pit�� ulkopuolisen antamina kertomuksina.
G:n hallintoneuvoston strateginen p��t�sG:n hallintoneuvoston strateginen p��t�s p��t�svallan s�ilytt�misest� H:ssa on sin�ns� ymm�rrett�v�. P��t�s ei ole kuitenkaan ollut yksil�ity ja hallitukselle on j�tetty harkintavalta sen raham��r�n suhteen, jolla kulloinkin osakkeita hankitaan ja samoin hankinta-ajankohta. Todistajana kuultu Q on kertonut, ett� p��t�s sis�lsi periaatteen, ettei osakem��r� saa laskea alle 35 %:n ja rajoista oli hallituksen pidett�v� kiinni ja osakkeita tuli hankkia, kun "ikkuna oli auki" eik� vireill� ollut projekteja. Osakkeiden hankinta ei ollut riippuvainen osakkeiden hinnasta. G:n hallitus p��tti kassaraportin pohjalta sen raham��r�n, mill� osakkeita hankittiin ja tieto annettiin yleens� hallituksen puheenjohtajan kautta H:n taloushallinnolle, joka k�yt�nn�ss� hoiti asian meklarin kanssa. Todistaja Q:n ollessa toimitusjohtajana H:n johto oli kulloinkin p��tt�nyt, milloin sill� oli sis�piirintietoja ja silloin ostot keskeytettiin ilmoittamalla taloushallinnolle. H:n toimitusjohtaja oli vastuussa hankerekisterist� ja hankkeista keskusteltiin yhdess� toimitusjohtajan, talousjohtajan ja rahoitusjohtajan kanssa. Todistajan k�sityksen mukaan sis�piirivastaava K ei voinut yksin p��tt�� hankkeesta. Toimitusjohtaja A:n ollessa vuoden 2005 puolella "vierihoidossa" oli ollut vireill� useita hankkeita.
K�r�j�oikeus toteaa, ett� t�ss� tapauksessa G:n hallitus on ollut se toimielin, joka on tehnyt strategisen suunnitelman mukaisesti kulloinkin p��t�ksen kuinka paljon ja milloin osakkeita hankitaan. G:n hallintoneuvoston p��t�s osake-enemmist�n s�ilytt�misest� ei ole luonteeltaan eik� sis�ll�lt��n niin yksil�ity, ett� se voitaisiin tulkita varsinaiseksi toimeksiannoksi hankkia osakkeita.
G:n hallitus on tehnyt 7.8.2006 p��t�ksen osakkeiden hankinnasta 6.000.000 eurolla ja tuo p��t�s on toteutettu H:n taloushallinnon toimesta kuten syytteen teonkuvaukseen on merkitty.
Ostettavien osakkeiden raham��r� ei ilmene hallituksen p�yt�kirjasta. Vastaajat B ja C ovat kertoneet (kuten muutkin), ett� kokouksessa oli kassaraportin pohjalta p��dytty 6.000.000 euron raham��r��n ja hallitus oli valtuuttanut hallituksen puheenjohtajan antamaan t�m�n tiedon H:n taloushallinnolle. Todistaja K on kertonut saaneensa tuon tiedon G:n hallituksen puheenjohtajalta ja silt� pohjalta osakkeita ryhdyttiin hankkimaan.
G:n puolesta ostotoimeksiannon meklarille on 9.8.2006 tehnyt tuolloin sis�piirivastaavana ja rahoitusjohtajana toiminut K.
Puhelut meklarille ja osakekaupatOikeuteen annetuista kirjallisista todisteista ja nauhoitteesta on k�ynyt ilmi seuraavaa:9.8.2006 kello 15.25 rahoitusjohtaja K on soittanut meklari M:lle, ett� G haluaa ostaa H:n osakkeita "satoja tuhansia syyskuun puoliv�liin menness� - ei ylihintaan, mutta markkinoiden mukaan". K on tuossa puhelussa maininnut, ett� "voi tulla sis�piiriasioitakin". Tuolloin osakkeen kurssi on ollut 9,4 euroa/kappale.
Tuon toimeksiannon perusteella G on ostanut osakkeita 7.750 kpl yhteishintaan 73.309,50 euroa.
Puhelussa 14.8.2006 kello 10.13 rahoitusjohtaja K on antanut meklarille ohjeet ostaa 100.000 kappaletta ja kurssi on tuolloin ollut 9,5 euroa/kpl. G on ostanut 152.100 osaketta yhteishintaan 1.444.910 euroa.
Puhelussa 21.8.2006 rahoitusjohtaja K on kertonut keskustelleensa G:n hallituksen puheenjohtajan kanssa (B) ja antanut toimeksiannon ostaa 100.000 - 150.000 osaketta ja kurssi on tuolloin ollut 9,9 euroa/kpl. Meklari viittaa puhelussa Talousel�m�-lehden artikkeliin, miss� H:n osaketta pidettiin suosikkina.
T�m�n ostotoimeksiannon perusteella on ostettu 82.400 osaketta yhteishintaan 816.584 euroa.
Puhelussa 22.8.2006 kello 13.58 rahoitusjohtaja K on antanut toimeksiannon meklarille viel� 75.000 osakkeen ostosta, joiden yhteisarvo on ollut 742.500 euroa. Tuossa puhelussa K kertoo keskustelleensa G:n toimitusjohtajan kanssa, ett� "otetaan toi potti viel� ja sitten seis". G:n toimitusjohtaja on ollut tuolloin A.
G:n toimesta Rahoitustarkastukselle l�hetetyn ensimm�isen selvityksen mukaan H:n hankerekisteri on perustettu 22.8.2006 ja G:n toimitusjohtaja A on selvityksen merkint�jen mukaan merkitty saaneen hankkeesta tiedon kello 12.53/22.8.2006. Rahoitustarkastukselle l�hetetyn uuden selvityksen mukaan A on saanut tiedon hankkeesta jo 24.5.2006.
Joka tapauksessa syytekohdan 2 osalta A on ollut 22.8.2006 tietoinen kyseess� olevasta sis�piirintiedosta ja h�n on keskustellut tuolloin K:n kanssa osakkeiden ostosta ja G:n sek� H:n toimitusjohtajana hyv�ksynyt ostot eik� h�n ollut pys�ytt�nyt ostoja, vaikka hankerekisterin perustamisesta oli jo tehty p��t�s.
Sis�piirintietoArvopaperimarkkinalain 5 luvun 1 �:n 1 momentin mukaan sis�piirintiedolla tarkoitetaan julkisen tai monenkeskisen kaupank�ynnin kohteena olevaan arvopaperiin liittyv�� luonteeltaan t�sm�llist� tietoa, jota ei ole julkistettu tai joka muuten ei ole ollut markkinoilla saatavissa ja joka on omiaan olennaisesti vaikuttamaan sanotun arvopaperin arvoon.
Siten sis�piirintiedon edellytyksen� on tiedon liittyminen arvopaperiin, tiedon t�sm�llisyys, tiedon ei-julkisuus ja tiedon olennaisuus. S��nn�ksen tarkoituksena on saattaa arvopaperimarkkinoilla toimivat sijoittajat tiedollisesti tasa-arvoiseen asemaan.
Korkein oikeus on ratkaisussaan KKO 2006:110 ottanut kantaa asiaan. KKO:n mukaan arvioitaessa sit�, onko sis�piirintiedoksi v�itetty tieto julkistettu tai muutoin markkinoilla saatavilla on huomiota kiinnitett�v� mm. siihen, miss� m��rin julkistettu tai muutoin markkinoilla oleva tieto vastaa v�itetty� sis�piirintietoa.
Sis�piirintiedon t�sm�llisyys on m��ritelty m��ritelm�direktiivin 1.1 artiklassa ja siin� tiedon katsotaan olevan t�sm�llist�: "jos se viittaa ilmenneisiin olosuhteisiin tai olosuhteisiin, joiden voidaan kohtuudellaolettaa ilmenev�n tai toteutuneeseen tapahtumaan tai tapahtumaan, jonka voidaan kohtuudella olettaa toteutuvan ja jos se on riitt�v�n tarkkaa, jotta sen perusteella voidaan tehd� johtop��t�s edell� mainittujen olosuhteiden tai edell� mainitun tapahtuman mahdollisista vaikutuksista rahoitusv�lineiden tai kyseisiin rahoitusv�lineisiin liittyvien johdannaissopimusten hintaan".
Ilmaisu "voi kohtuudella olettaa" viittaa siihen, ett� asiaa tulee arvioida objektiivisesti siten, ett� olisiko j�rkev� ja huolellinen henkil� pit�nyt kyseisen tapahtuman toteutumista kohtuudella oletettavissa. KKO 2006:110 tapauksessa Korkein oikeus totesi, ett� tiedon t�sm�llisyyden vaatimus ei sulje sis�piirintiedon ulkopuolelle tietoa sellaisesta suunnitelmasta, jonka toteutuminen on ep�varmaa.
My�sk��n se, ett� yritys on varautunut eri toimintavaihtoehtoihin sen mukaan, miten suunnitelman toteutuminen etenee ja osoittautuu mahdolliseksi, ei sin�ns� sulje n�it� vaihtoehtoja koskevia tietoja sis�piirintiedon ulkopuolelle. Olennaista on, ett� tieto koskee joitakin yksil�it�viss� olevia tosiasioita tai olosuhteita, joiden ilmenemiseen tai toteutumiseen on objektiivisesti arvioituna tosiasiallinen mahdollisuus.
Oikeuskirjallisuudessa sis�piirintiedon "alkuajankohdaksi" on katsottu ajankohta, kun keskustelut ovat edenneet esimerkiksi yritystoiminnan tarkempaan esittelyyn, due diligence -tutkimusten suorittamiseen tai kauppaehdoista neuvottelemiseen.
KKO 2006:110 ratkaisusta voitaneen tehd� johtop��t�s, ett� jo varhaisessakin kehitysvaiheessa oleva hanke voi t�ytt�� sis�piirintiedon edellytykset. Hankkeen toteutumisen tosiasiallinen mahdollisuus riitt�� eik� edellytet� hankkeen todenn�k�isyytt�. T�sm�llisyyden vaatimus ei sulje sis�piirintiedon ulkopuolelle tietoa sellaisesta suunnitelmasta, jonka toteutuminen on ep�varmaa.
H:n hallituksen ja G:n hallituksen j�senet ovat 7.8.2006 saaneet tiedon H:n ei-sitovan kes�kuun tarjouksen johtaneen siihen, ett� H p��see ns. toiselle kierrokselle. Lis�ksi 7.8.2006 yhti� V on pit�nyt G:n hallituksen kokouksen yhteydess� informaatiotilaisuuden, jossa on esitelty varsin seikkaper�isesti tietoja, jotka eiv�t ole olleet markkinoilla yleisesti tiedossa. Tiedot ovat olleet t�sm�llisi� mm. sen suhteen, ett� "alle viisi yhti�t� on p��ssyt" ns. toiselle kierrokselle.
Tuo tieto on laatunsa ja varsinkin vaikutuksensa vuoksi ollut olennainen. T�m� ilmenee siit�kin, ett� tuon tiedon tullessa p�rssitiedotteella 10.11.2006 markkinoille H:n osake on vuorokaudessa noussut 0,34 euroa eli 2,76 %.
P�ivitt�isten kurssimuutosten on katsottu tyypillisesti olevan alle 3 % suuruisia ja siten usein jo muutaman prosentin muutosta on pidetty olennaisena (HE 254/1998 s. 35). Olennaisuuden edellytys ei kuitenkaan v�ltt�m�tt� edes edellyt�, ett� kurssivaikutus tosiasiallisesti ilmenee. Arvopaperimarkkinalain perusteluissa riitt�v�ksi on katsottu, ett� tiedolla on yleens� olennainen vaikutus arvopaperin arvoon tai hintaan. Tosiasiallista vaikutusta ei vaadita.
Asiassa ei ole n�ytetty, ett� markkinoilla olisi 7.8.2006 tai sit� ennen ollut tietoa H:n p��semisest� ns. toiselle kierrokselle.
Kyseisen liiketoimintakaupan merkitt�vyys ilmenee my�s useasta kirjallisesta todisteesta.
Tiedon olennaisuutta arvioitaessa huomio tulee kiinnitt�� siihen, olisiko kyseinen tieto ollut merkityksellist� sijoittajan p��t�ksenteolle.
Johtop��t�sG:n hallituksen j�senill� on 7.8.2006 ollut sis�piirintietoa, kun he ovat tehneet H:n osakkeiden hankinnasta p��t�ksen. T�m� tieto on ollut se, ett� H on p��ssyt ns. toiselle kierrokselle.
Hy�tymistarkoitus ja sis�piirintiedon hyv�ksik�ytt�Sis�piirintiedon v��rink�yt�n rikosoikeudellinen rangaistavuus edellytt�� nimenomaista tarkoitusta hankkia itselle tai toiselle hy�ty�. Teon rangaistavuus ei edellyt� hy�dyn konkreettista toteutumista.
T�m� merkitsee sit�, ettei syytteess� tarkoitettuja osakkeita tarvitse myyd�, jotta hy�ty� syntyisi.
Hy�tymistarkoitus ilmenee yleens� siten, ett� ryhdyt��n hankkimaan arvopaperia, koska oletetaan niiden arvon nousevan. Sis�piirintiedon hyv�ksi k�ytt�misen ei tarvitse olla ainoa syy arvopaperin hankinnalle,jotta sen k�ytt�minen olisi rangaistavaa. Riitt�v�n� on pidett�v� sit�, ett� sis�piirintiedon voidaan katsoa vaikuttaneen sijoitusp��t�ksen tekemiseen.
Tapahtumatiedot (edell� mainitut) ja todistaja K:n puhelussa maininta sis�piirintiedon mahdollisuudesta osoittavat, ett� syytteess� tarkoitettuihin osakeostoihin juuri tuona aikana on vaikuttanut juuri hallituksen ja toimitusjohtajan tieto ns. toiselle kierrokselle p��syst�. Todistaja N on kertonut, ett� H:sta otettiin V yhti��n yhteytt� ja A oli ilmoittanut, ett� I on myynniss�. V oli saanut 22.6.2006 mandaattikirjan ja perustanut samana p�iv�n� alan tavan mukaan oman hankerekisterins�. Tukholmassa pidetyn I:n presentaation j�lkeen H oli p��tt�nyt j�tt�� indikatiivisen tarjouksen. Todistaja oli ollut pit�m�ss� 7.8.2006 presentaatiota, jota A oli pyyt�nyt. L�sn� olivat olleet G:n hallituksen j�senet. V yritti pit�� H:n kiinnostusta yll�, koska V sai palkkionsa vasta toteutuneesta kaupasta. G:n hallitusten j�senten taholta oli esitetty kriittisi�kin puheenvuoroja ja todistajalle oli j��nyt k�sitys, ett� he halusivat toimia oikealla tavalla. Yleens� tarjoukset (ns. toinen kierros) eiv�t ole viel� sitovia, koska aina j�� viel� jotain, jota on tarkistettava ja sovittava viel� erikseen.
Sis�piirintiedon hallussapidosta huolimatta hy�tymistarkoituksen voidaan katsoa puuttuvan, jos tekij� kykenee osoittamaan kaupank�ynnille olleen jonkun muun hyv�ksytt�v�n ja uskottavan perusteen.
T�ss� tapauksessa on n�ytetty, ett� hallintoneuvoston strateginen p��t�s on ollut osana syytteen tarkoittamia osakeostoja ja silt� osin kyse on hyv�ksytt�v�st� ja uskottavasta perusteesta. K�r�j�oikeus on kuitenkin n�yt�n perusteella katsonut selvitetyksi, ettei tuo hallintoneuvoston periaatep��t�s ole ollut ainoa peruste tuon p��t�ksen yleisluontoisuuden vuoksi ja koska G:ll� on jo kev��ll� 2006 ollut tuon p��t�ksen mukainen omistus- (37 %) ja ��nivalta (84 %) osuus H:n osakkeista.
G:n hallitus on saanut 7.8.2006 tietoonsa sis�piirintietoa ja se on samana p�iv�n� tehnyt p��t�ksen H:n osakkeiden hankinnasta. K�r�j�oikeuden k�sityksen mukaan tuo tieto on vaikuttanut hankintaan. G:n hallituksella oli tieto p��t�ksen pohjana olleesta 12.6.2006 laaditusta kassaraportista jo aiemmin (kokous 16.6.2006) eik� osakkeiden hankintaa p��tetty tehd� silloin.
G:n hallituksella on ollut tarkoitus hy�ty� tuosta sis�piirintiedosta, joka ei ole ollut markkinoilla tiedossa.G on saanut osakkeiden ostosta hy�ty� itselleen siten kuin rikoslain 51 luvun sis�piirinrikoksen tunnusmerkist� edellytt��.
T�rke� sis�piirintiedon v��rink�ytt� vai eiT�ss� tapauksessa G:n hallintoneuvosto on jo paljon ennen nyt kyseess� olevia osakeostoja tehnyt strategisen p��t�ksen omistusoikeuden ja p��t�nt�vallan s�ilytt�misest� ja lis��misest� H:ssa. T�m�n vuoksi k�r�j�oikeus arvioi nyt, ett� syytteess� tarkoitetut osake-erien ostot eiv�t ole tapahtuneet pelk�st��n sen vuoksi, ett� G olisi saanut kurssihy�ty� muita osakkeista kiinnostuneita ostajia enemm�n tai ett� G olisi koettanut hy�ty� muiden osaketta haluavien kustannuksella, koska G:ll� oli ollut sis�piirintietoa, mik� ei ollut ollut markkinoilla muiden tiedossa.
K�r�j�oikeus arvioi, ett� G:n osakkeiden hankintastrategia on ollut osasyy G:n hallituksen osakeostoihin, mutta tuo hallintoneuvoston p��t�s ei sulje pois sit�, etteik� hallituksen tule aina konkreettistaosakkeiden ostoa harkitessaan ottaa huomioon arvopaperimarkkinalain ja rikoslain s��t�m�t m��r�ykset. Taloushallinnon ulkoistaminen tekem��n itse konkreettiset toimenpiteet ei poista G:n hallituksen j�senten tai toimitusjohtajan vastuuta itse p��t�ksenteosta.
Vastaajat ovat luottaneet ilmeisesti siihen, ett� H:n taloushallinto informoi heit� mahdollisesta sis�piirintiedon olemassa olosta. Todistaja K on kertonut, ett� hallituksen j�senet olivat saaneet koulutusta ja kirjallista materiaalia mm. sis�piirin asioista. Hallituksen j�senill� on kuitenkin vastuu p��t�ksist��n ja he ovat rikkoneet huolellisuusvelvoitettaan ja laiminly�neet kysy� ohjetta sis�piirivastaavalta.
Nyt arvioitava sis�piirintiedon v��rink�ytt� t�ytt�� rikoslain 52 luvun 2 �:n s��nn�kset silt� osin, ett� ostoilla on tavoiteltu suurta hy�ty�, joskaan vastaajat eiv�t ole sit� suoranaisesti itselleen henkil�kohtaisestitavoitelleet vaan G:lle.
Edelleen hallintoneuvoston ns. strategiap��t�ksen perusteella k�r�j�oikeus arvioi, etteiv�t vastaajat ole toimineet asiassa tahallisesti, vaan t�rke�n huolimattomasti ja lis�ksi k�r�j�oikeus harkitsee t�ss�tapauksessa, ett� kyse ei ole asiaa kokonaisuutena arvostellen pidett�v� t�rke�n� sis�piirintiedon v��rink�ytt�n� vaan rikoslain 51 luvun 1 �:n mukaisena sis�piirintiedon v��rink�ytt�n� ja k�r�j�oikeus hylk��syytteen silt� osin kuin kyse olisi kvalifioidusta rikoksesta.
Johtop��t�sG:n hallituksen j�senet B, C, D, E ja F ovat syyllistyneet syytteen teonkuvauksen mukaisesti t�rke�st� huolimattomuudesta tehtyyn sis�piirintiedon v��rink�ytt��n.
Syytekohta 2 (vastaaja A)Aiemmin kerrotuilla perusteilla A:lla on 22.8.2006 ollut sama sis�piirintieto kuin G:n hallituksen j�senill�.
K�r�j�oikeus on todennut, ett� po. osakkeiden ostop��t�s on tehty 7.8.2006 ja sen j�lkeen rahoitusjohtaja K:n toimenpiteet meklarin kanssa ovat tuon p��t�ksen toimeenpanoa.
Useat henkil�t (A itse, K, B, F) ovat oikeudessa kuultuina kertoneet, ettei A:lla ollut roolia osakkeiden hankinnassa.
Kiilunen on 22.8.2006 maininnut puhelinkeskustelussa meklarille, ett� h�n oli keskustellut juuri G:n toimitusjohtajan (A) kanssa, mutta nauhoitteesta ei k�y tarkemmin ilmi keskustelun sis�lt�. Ep�selviss� tapauksissa asiaa on tulkittava syytetyn eduksi ja k�r�j�oikeus katsoo t�ss� tapauksessa ottaen huomioon tapahtumainkulku kokonaisuudessaan, ett� n�ytt�m�tt� on j��nyt, ett� A olisi osallistunut osakkeiden hankintap��t�kseen.
Johtop��t�sA:n osalta syyte hyl�t��n.
SeuraamusSyytekohta 1Syytt�j� on vaatinut B:lle, C:lle, F:lle ja A:lle yhden vuoden ehdollista vankeusrangaistusta ja D:n ja E:n osalta syytt�j� on vaatinut heille 8 kuukauden ehdollista vankeusrangaistusta tai tuntuvaa 70-80 p�iv�sakon suuruista sakkorangaistusta, mik�li heid�n katsottaisiin syyllistyneen rikoslain 51 luvun 1 �:n rikokseen.
Vastaajat ovat ensisijaisesti katsoneet, ett� syytteet tulee hyl�t�.
Vastaajat ovat katsoneet, ettei ankarampi tunnusmerkist� ole toteutunut ja rikoslain 51 luvun 1 �:n ensisijainen rangaistus on sakkorangaistus.
Vastaajat B, C, D, E ja F tuomitaan rikoslain 51 luvun 1 �:n nojalla ja k�r�j�oikeus arvioi sakkorangaistuksen riitt�v�ksi seuraamukseksi syyksiluetuista rikoksista.
SYYTEKOHTA 3Yhteis�sakkoSyytt�j� on vaatinut, ett� G tuomitaan 150.000 euron yhteis�sakkoon.
G on katsonut, ett� 30.000 euron yhteis�sakko olisi riitt�v�.
Vastaaja G on viitannut tapaukseen KKO 2009:1 (TJ Group), jossa tuomittu yhteis�sakon m��r� oli ollut 100.000 euroa.
Rikosten tekoaikana voimassa olleen rikoslain 9 luvun 5 �:n mukaan yhteis�sakko tuomitaan siten, ett� alin yhteis�sakon raham��r� on 850 euroa ja ylin 850.000 euroa.
Rikoslain 6 luvun 1 �:n momentin mukaan yhteis�sakon raham��r� vahvistetaan oikeushenkil�n saman luvun 2 �:ss� tarkoitetun laiminly�nnin laadun ja laajuuden tai johdon osuuden sek� oikeushenkil�n taloudellisen aseman mukaan. Pyk�l�n 2 momentin mukaan johdon osuuden merkityst� arvioitaessa otetaan huomioon tehdyn rikoksen laji ja vakavuus, rikollisen toiminnan laajuus, tekij�n asema oikeushenkil�n toimielimiss�, se, osoittaako oikeushenkil�n velvollisuuksien rikkominen piittaamattomuutta lain s��nn�ksist� tai viranomaisten m��r�yksist�, sek� muualla laissa s��detyt rangaistuksen mittaamisperusteet. Pyk�l�n 3 momentin mukaan taloudellista asemaa arvioitaessa otetaan huomioon oikeushenkil�n koko, vakavaraisuus, toiminnan taloudellinen tulos sek� muut oikeushenkil�n talouden arvioimiseen olennaisesti vaikuttavat seikat.
Nyt tuomittavana olevassa tapauksessa k�r�j�oikeus on katsonut, ett� kyse on sis�piirintiedon v��rink�yt�st� ja rikos on tehty t�rke�st� huolimattomuudesta.
Asiassa ei ole esitetty varsinaisesti n�ytt�� osuuskunnan taloudellisesta tilanteesta.
Asiassa on kuitenkin k�ynyt ilmi kuultavien henkil�iden kertomuksista ja tapahtumien kulusta, ett� G lienee hyv�ss� taloudellisessa kunnossa.
K�r�j�oikeus on harkinnut yhteis�sakon m��r�n tuomiossa ilmenevien olosuhteiden, tekotavan ja yleisen oikeusk�yt�nn�n perusteella.
K�r�j�oikeus harkitsee t�ss� tapauksessa kohtuulliseksi yhteis�sakoksi 50.000 euroa.
Sis�piirintiedon v��rink�yt�n tuottaman hy�dyn m��r� G OsuuskunnalleRikoslain 10 luvun 2 �:n mukaan rikoksen tuottama hy�ty on tuomittava valtiolle. Mik�li sit� ei voida laskea, on se arvioitava. Oikeusk�yt�nn�ss� ja oikeuskirjallisuudessa on vallitsevana k�sityksen�, ett� tuo hy�ty m��r�t��n nettom��r�isen�.
KKO 2009:1 tapauksessa Korkein oikeus on perusteluissaan lausunut mm. "...ettei voida osoittaa yht� kaikkiin tapauksiin soveltuvaa tapaa arvioida sit�, miten sis�piirintieto vaikuttaa arvopaperin kurssiin. Joskysymys on yksitt�isest�, kurssia voimakkaasti korottavasta tai laskevasta tiedosta, jonka vaikutus ilmenee v�litt�m�sti sen tultua markkinoille, arvio voidaan p��osin perustaa tiedon julkistamista v�litt�m�sti edelt�v�n ja sen julkistamisen j�lkeisen kurssin erotukseen."
T�ss� tapauksessa H on antanut aamulla 10.11.2006 p�rssitiedotteen, jossa sis�piirintieto on julkistettu. H:n osakkeen kurssi on ollut elokuusta l�htien julkistamisp�iv��n saakka nousussa ja sit� on pidettysuosikkiosakkeena ja analyytikot ovat suosittaneet sen ostoa ja arvioineet kirjallisten todisteiden mukaan osakkeen arvon nousevan syksyll� 12 euroon.
T�ss� tapauksessa, varsinkin kun on ollut noita muita osakkeen kurssiin vaikuttavia tekij�it�, niin niiden vaikutus poistuu parhaiten osakekurssista siten, kuten vastaajatkin ovat todenneet, ett� hy�ty lasketaan 9.11.2006 ja 10.11.2006 p�ivien osakkeen kurssin muutoksen mukaisesti. Kurssi v�litt�m�sti ennen tiedon julkistamista oli 12,31 euroa ja kurssi tiedon julkistamisen j�lkeen 12,65 euroa. Muutos on ollut siten 0,34 euroa eli 2,76 prosenttia eli my�s tuolla m��reell� arvioituna muutos on ollut olennainen.
Noilla perusteilla laskettuna rikoksen tuottama hy�ty on t�ss� tapauksessa 107.865 euroa.
Oikeudenk�yntikulutTuomitut vastaajat ovat vaatineet valtion varoista oikeudenk�yntikulujaan, mik�li syyte hyl�t��n.
Syytett� ei ole 1 kohdan osalta hyl�tty eik� my�sk��n 3 kohdan osalta, joten oikeudenk�yntikuluvaateet korkoineen valtion varoista hyl�t��n.
Syytekohdan 2 osalta vastaaja A on vaatinut valtion varoista oikeudenk�yntikulujensa korvausta 69.794,50 euroa (sis. ALV) korkoineen. Tuntilaskutusm��r� on ollut 280 euroa tunnilta.
Syytt�j� on hyv�ksynyt tuntilaskutuksen m��r�ksi 200 euroa, valmistelusta korkeintaan 50 tuntia ja p��k�sittelyst� pyydetyt ajat 200 euroa/tunti.
Vastaaja A:n avustajan laskusta k�r�j�oikeus toteaa, ettei laskusta ilmenev� kantelun laadinta kuulu t�h�n asiaan.
K�r�j�oikeus arvioi kuten syytt�j�, ett� 50 tuntia valmistelua on kohtuullinen m��r� t�m�n asian johdosta.
Istunnot ovat k�r�j�oikeudessa kest�neet:1.11. kello 9.00 - 16.35, 2.11. kello 9.00 - 14.45, 4.11. kello 9.00 - 16.30, 8.11. kello 9.00 - 11.40, 9.11. kello 9.00 - 12.00 ja 22.11. kello 9.00 -16.00 eli p��k�sittely on kest�nyt yhteens� 33 tuntia 30 minuuttia.
Oikeudenk�ynnist� rikosasioissa annetun lain 9 luvun l a �:n nojalla valtion varoista maksetaan vastaaja A:n oikeudenk�yntikuluista kohtuulliseksi harkitut m��r�t 200 euroa/tunti ja valmistelun osalta 50tunnilta eli 10.000 euroa (ALV 0%) ja p��k�sittelyist� 33 tuntia 30 minuuttia x 200 euroa = 6.700 euroa (ALV 0%) eli yhteens� 16.700 euroa ja arvonlis�veroa 3.841 euroa eli palkkio arvonlis�veroineen20.541 euroa korkoineen kuukauden kuluttua t�st� tuomiosta.
TodistelukustannuksetVastaajat B, C, D. E ja F tuomitaan tuomiolauselmasta ilmenevin tavoin ja he ovat yhteisvastuullisesti velvolliset korvaamaan valtiolle sen varoista maksetut todistelukustannukset 21 euroa.
T�m�n vuoksi k�r�j�oikeus on hyl�ten vaatimukset enemm�lti ratkaissut asian tuomiolauselmasta ilmenev�ll� tavalla.
1) sis�piiritiedon v��rink�ytt� 7.-22.8.2006
SAKKO60 p�iv�sakkoa a 61 euroa = 3.660 euroa
LAINKOHDAT1) Rikoslaki 51 luku 1 �
KORVAUSVELVOLLISUUSYhteisvastuullinen korvausvelvollisuus valtiolle yhteisell� tuomiolauselmalla.
SAKKO60 p�iv�sakkoa a 217 euroa = 13.020 euroa
1) Rikoslaki 51 luku 1 �
Yhteisvastuullinen korvausvelvollisuus valtiolle yhteisell� tuomiolauselmalla.
1) Sis�piiritiedon v��rink�ytt� 7.- 22.8.2006
SAKKO60 p�iv�sakkoa a 43 euroa = 2.580 euroa
SAKKO60 p�iv�sakkoa a 49 euroa = 2.940 euroa
T�rke� sis�piirintiedon v��rink�ytt� 22.8.2006
Oikeudenk�ynnist� rikosasioissa annetun lain 9 luvun 1a �:n nojalla valtion varoista maksetaan vastaajan kohtuulliset oikeudenk�yntikulut 20.541 euroa (sis. ALV 23 %) korkolain 4 � 1 momentin mukaisine viiv�styskorkoineen kuukauden kuluttua t�st� p�iv�st�. Muilta osin oikeudenk�yntikuluvaade hyl�t��n.
VASTAAJA F
1) Sis�piirintiedon v��rink�ytt� 7.-22.8.2006
RANGAISTUSVAATIMUKET
SAKKO60 p�iv�sakkoa a 59 euroa = 3.540 euroa
KORVAUSVELVOLLINEN G
3) Sis�piirintiedon v��rink�ytt� 7.-22.8.2006
Yhteis�sakko 50.000 euroa
3) Rikoslaki 51 luku 1 �Rikoslaki 51 luku 8 �Rikoslaki 9 luku 1 �Rikoslaki 9 luku 2 �Rikoslaki 9 luku 3 �Rikoslaki 9 luku 5 �
Rikoslaki 9 luku 6 �
G Osuuskunta tuomitaan menett�m��n valtiolle rikoksen tuottamana hy�tyn� 107.865 euroa.
Rikoslaki 10 luku 1 �, 2 �
Valtiolle B:n, C:n, D:n, E:n ja F:n on korvattava todistelukustannus 21 euroa.
Asian ovat ratkaisseet:k�r�j�tuomari Ulla Lahtinenk�r�j�tuomari Pasi LiljaK�r�j�tuomari Ismo R�ty
HELSINGIN HOVIOIKEUDEN TUOMIO 20.1.2012
Syytt�j� on vaatinut, ett� B, C, A ja F tuomitaan syytteen mukaisesti t�rke�st� sis�piirintiedon hyv�ksik�yt�st� ehdollisiin vankeusrangaistuksiin ja ett� G Osuuskunnan maksettavaksi tuomittu yhteis�sakko korotetaan 150.000 euroksi sek� korvattavaksi tuomitun rikoshy�dyn m��r� 935.909 euroksi.
A oli osallistunut osakkeiden hankintap��t�kseen. H�n oli v�litt�nyt C:lle ja B:lle tiedon yhti� H:n p��syst� toiselle kierrokselle yhti� I:n liiketoimintakauppaa koskevassa tarjouskilpailussa ja oli ollut tietoinen osakkeiden hankintap��t�ksest� muttei ollut kielt�nyt hankkimasta osakkeita sis�piirintiedon olemassaolosta huolimatta.
B, C ja F olivat syyllistyneet tahallisen tekoon. He olivat tienneet I:n liiketoimintakauppaa koskevista neuvotteluista ja H:n tekem�st� indikatiivisesta ostotarjouksesta ja p��syst� tarjouskilpailun toiselle kierrokselle. N�it� tietoja ei ollut julkistettu eik� tieto ollut muutenkaan saatavissa markkinoilla. He olivat my�s tienneet, ett� kysymys oli ollut julkisen kaupank�ynnin kohteena olevaan arvopaperiin liittyv�st� tiedosta ja ett� tieto oli ollut omiaan olennaisesti vaikuttamaan arvopaperin arvoon ja hintaan. P�rssiyhti�iden hallitusten j�senten tuli ymm�rt��, mik� tieto oli sis�piirintietoa.
Sis�piirintiedon v��rink�ytt� oli ollut t�rke��, koska rikoksella oli tavoiteltu erityisen suurta hy�ty�. Tavoiteltu hy�ty oli ollut erityisen suurta verrattuna vastaavansuuruisessa arvopaperikaupassa yleens� odotettavissa olevaan hy�tyyn ja saatu hy�ty oli ollut syytteess� mainitun suuruinen 935.909 euroa. Lis�ksi B, C, A ja F olivat k�ytt�neet rikoksen tekemisess� hyv�ksi erityisen vastuullista asemaansa H:n palveluksessa. A oli ollut H:n toimitusjohtaja ja B, C sek� F yhti�n hallituksen j�seni�. He olivat asemansa vuoksi saaneet tiet�� H:n hallituksen kokouksessa 7.8.2006 I:n liiketoimintakaupan etenemisest�. C ja F olivat saaneet viimeist��n H:n hallituksen kokouksessa 30.6.2006 tiet�� yhti�n j�tt�neet indikatiivisen tarjouksen ja ainakin A ja B olivat saaneet tiedon huomattavasti aikaisemminkin tai ainakin viimeist��n 22.6.2006.
Koska kyseess� oli ollut t�rke� sis�piiritiedon hyv�ksik�ytt�, G:lle tuomittu yhteis�sakko oli korotettava syytt�j�n vaatimaan m��r��n.
A on vaatinut, ett� valtion h�nelle maksettavaksi m��r�tty oikeudenk�yntikulujen m��r� korotetaan k�r�j�oikeudessa esitetyn mukaisesti 69.794,50 euroksi korkoineen. Lis�ksi h�n on vaatinut, ett� valtio velvoitetaan korvaamaan h�nen oikeudenk�yntikulunsa hovioikeudessa 36.704,44 eurolla korkoineen.
Toimeksiannon hoitamiseen oli k�ytetty 200,75 tuntia ja tuntiveloitus oli ollut 280 euroa. Lis�ksi A:lle oli aiheutunut matka- ja neuvottelukuluja sek� kopiointikuluja 656,20 euroa. Kaikki toimenpiteet mukaan lukien Valtakunnansyytt�j�nvirastolle toimitettu kantelu olivat liittyneet A:n oikeuksien puolustamiseen. K�r�j�oikeuden ratkaisu oli A:n kannalta kohtuuton, koska oikeudenk�yntikuluja ei ollut korvattu 49.253,50 euron osalta.
B, C, D, E ja F ovat vaatineet, ett� syyte hyl�t��n. G on vaatinut, ett� vaatimukset rikoksen tuottaman taloudellisen hy�dyn menett�misest� ja yhteissakosta hyl�t��n. Toissijaisesti G on vaatinut, ett� niiden m��r�� alennetaan. Lis�ksi B, C, D, E, F ja G ovat vaatineet valtion velvoittamista korvaamaan yhteiset oikeudenk�yntikulut korkoineen sek� k�r�j�- ett� hovioikeuden osalta, m��r�lt��n k�r�j�oikeuden osalta 196.820,68 euroa.
H:n osakkeiden ostaminen oli ollut osa G:n jo aikaisemmin noudattamaa ja hallitusta velvoittavaa hankintastrategiaa, jonka mukaisesti H:n osakkeita oli hankittu aina, kun siihen oli kassaraportin mukaan ollut rahaa ja kaupank�ynti-ikkuna oli ollut auki. Osakkeiden hankinta ei ollut tapahtunut kurssihy�dyn saamiseksi. G:n hallitus ei ollut 7.8.2006 tehnyt ostop��t�st� v�itetyn sis�piiritiedon johdosta eik� siten sen vuoksi, ett� osakkeiden arvon olisi oletettu nousevan.
Hallituksella ei ollut sis�piirintietoa sen p��tt�ess� 7.8.2006 H:n osakkeiden hankinnan jatkamisesta. I:n hallitus oli vasta 21.8.2006 pit�m�ss��n kokouksessa tehnyt p��t�ksen siit�, mille yrityksille varataan mahdollisuus suorittaa I:n liiketoiminnan due diligence -tarkastus eli ns. p��st� toiselle kierrokselle. I:n hallitus oli vasta syyskuussa 2006 tehnyt p��t�ksen siit�, ett� se pyrkisi myym��n liiketoimintansa ja tuolloin my�s due diligence -tarkastus oli alkanut. H oli tehnyt tarjouksen vasta 28.9.2006 eik� sek��n ollut ollut sitova. Neuvottelut H:n ja I:n v�lill� olivat alkaneet vasta lokakuussa 2006.
Toiselle kierrokselle p��sy ei ollut 7.8.2006 t�sm�llinen ja olennainen tieto.
Siin�kin tapauksessa, ett� vastaajilla katsottaisiin olleen sis�piirintietoa, eiv�t he olleet k�ytt�neet t�llaista tietoa hyv�kseen, sill� osakkeiden hankintap��t�s oli perustunut G:n hallintoneuvoston p��tt�m��n hankintastrategiaan.
G:n hallitus ei ollut menetellyt t�rke�n huolimattomasti. Osakkeiden hankintamenettelyss� oli noudatettu vakiintunutta toimintamallia. G:n hallitus oli ostanut kaikki osakkeiden hankkimiseen liittyv�t palvelut H:n taloushallinnolta, jolla oli aina ollut tieto mahdollisen sis�piiritiedon olemassaolosta. H:n taloushallinnolla oli ollut velvollisuus olla tekem�tt� osakeostoja ja keskeytt�� osto, jos sis�piirintietoa oli ollut tai sit� olisi ilmaantunut ostojen ollessa k�ynniss�. T�ll� tavalla oli varmistettu, ettei H:n osakkeiden lis�hankintaa tehty silloin, kun t�llaista tietoa oli ollut olemassa. H:n johto, joka oli parhaiten tuntenut I:hin liittyv�n projektin tilanteen, oli viel� elokuussa 2006 arvioinut, ettei projektiin liittynyt sis�piirintietoa. Useiden vuosien ajan noudatetun ja hyvin toimineen k�yt�nn�n johdosta B, C, D, E ja F olivat saattaneet perustellusti luottaa siihen, ett� H:n johto oli tiennyt mahdollisen sis�piiritiedon olemassaolosta ja olisi ilmoittanut siit� taloushallinnolle, joka puolestaan ei t�llaisen tiedon ilmaantuessa olisi ostanut H:n osakkeita G:lle. G ei my�sk��n ollut ostanut osakkeita hy�tymistarkoituksessa.
Siin�kin tapauksessa, ettei syytteit� hyl�tt�isi, menetetyksi tuomitun taloudellisen hy�dyn m��r�� tuli alentaa. Hy�dyn suuruutta m��ritett�ess� tuli ottaa huomioon vain sis�piiritiedon vaikutus kurssimuutokseen. Laskennallisesti hy�dyn m��r� voisi olla vain tiedon julkistamisp�iv�n 10.11.2006 ja sit� edelt�v�n p�iv�n p�rssikurssien 2,76 prosentin suuruinen erotus. T�m�kin kurssimuutos oli kokonaan tai ainakin p��osin aiheutunut muusta kuin sis�piiritiedoksi katsotusta tiedosta. Julkaistu kaupan esisopimus oli ollut oleellisesti vaikutuksellisempi tieto kuin kutsu due diligence -tarkastuksen suorittamiseen. Lis�ksi toimialan kurssikehitys oli ollut tuolloin nouseva ja esimerkiksi J Oyj:n kurssi oli noussut 9.-10.11.2006 yht� paljon kuin H:n kurssi.
G:n maksettavaksi tuomitun sakon suuruus oli alioikeusk�yt�nt��n n�hden korkea. Lis�ksi tuli ottaa huomioon vastaajien syyksi j��v�n laiminly�nnin v�h�isyys ja se, ettei G ollut saanut osakekaupoista reaalista eik� k�yt�nn�ss� edes laskennallista hy�ty�.
Syytt�j� on vaatinut, ett� B:n, C:n, D:n, E:n, F:n ja G Osuuskunnan sek� A:n valitukset hyl�t��n.
Syytt�j� on viitannut oman valituksensa perusteluihin. B:ll�, C:ll�, D:ll�, E:ll� ja F:ll� oli ollut sis�piirintietoa. I:n liiketoimintaa koskenut kauppa oli ollut merkitt�v� H:lle. Tietoa neuvotteluista, tehdyst� tarjouksesta ja H:n p��semisest� toiselle kierrokselle ei ollut julkistettu eik� tieto muutoinkaan ollut saatavissa markkinoilla. Viimeist��n silloin, kun toimitusjohtaja A oli hallituksen kokouksessa 7.8.2006 ilmoittanut H:n p��sseen toiselle kierrokselle, asia oli kypsynyt sis�piiritiedoksi my�s H:n hallituksen kokouksessa l�sn� olleeseen G:n hallitukseen n�hden.
G:n hallitus ei ollut noudattanut v�itetty� H:n osakkeita koskevaa hankintastrategiaa eik� ollut ostanut osakkeita aina silloin, kun kassaraportin mukaan siihen olisi ollut rahaa. Kysymyksess� ei my�sk��n ollut arvopaperimarkkinalain 5 luvun 2 �:n 5 momentissa tarkoitettu hankintaohjelma. Jotta t�m�n s��nn�ksen nojalla ei olisi kyse kielletyst� sis�piiritiedon k�ytt�misest�, sis�piiril�isen olisi tullut laatia osakkeiden hankintaohjelma ja antaa toimeksianto v�litt�j�lle ajankohtana, jolloin heill� ei viel� ollut sis�piirintietoa. G:n hallituksella oli ollut sis�piirintietoa sen tehdess� ostop��t�ksen ja osakkeiden hankinta oli tapahtunut hy�tymistarkoituksessa.
A:lle maksettavien oikeudenk�yntikulujen korottamiseen ei ollut aihetta. Koska kysymyksess� ei ollut oikeudellisesti mitenk��n erityisen vaikea arvonpaperimarkkinarikos eik� asiaan ollut liittynyt poikkeuksellisen hankalaa tai laajaa n�ytt��, tuntipalkkiota ei tullut m��r�t� 200 euroa suuremmaksi. My�sk��n tuntim��r�n korottamiseen ei ollut perusteita. Hyv�ksytty tavanomaista korkeampi tuntiveloitus oli ollut perusteltavissa avustajan erityisosaamisella, jonka vuoksi valmistautumiseen k�ytett�v� ty�m��r�n tuli olla vastaavasti pienempi. K�r�j�oikeuden ratkaisu oli oikea my�s valtakunnansyytt�j�lle osoitetun kantelun korvaamista koskevilta osin ja joka tapauksessa palkkio tulisi t�lt� osin m��r�t� enint��n kolmelta tunnilta.
A on vaatinut, ett� syytt�j�n valitus hyl�t��n.
A ei ollut p��tt�nyt t�st� tai muustakaan G:n osakekaupasta eik� ollut muutoinkaan osallistunut n�ihin osakekauppoihin. Osakekaupasta ei ollut annettu ostotoimeksiantoa 22.8.2006. A ei ollut tuolloin edes tietoinen osakkeiden hankintap��t�ksest� eik� h�nell� olisi ollut mahdollisuutta kielt�� hankkimasta osakkeita. G:n osakekaupat eiv�t olleet koskaan kuuluneet A:lle. A:lla ei my�sk��n ollut tuolloin ollut mit��n H:n osakkeeseen kohdistuvaa sis�piirintietoa. Markkinoilla oli ollut tieto, ett� I oli ollut myyt�v�n� ja H oli ollut yksi ostajaehdokkaista. Tieto siit�, ett� H oli p��ssyt toimittamaan due diligence -tarkastuksen, ei olisi vaikuttanut yhti�n p�rssikurssiin ottaen huomioon markkinoilla jo ollut tieto, mit� osoittaa sekin, ettei edes merkityksellisempi tieto yrityskaupasta ollut siihen juuri vaikuttanut.
B, C, F ja G Osuuskunta ovat vaatineet, ett� syytt�j�n valitus hyl�t��n.
B:n, C:n ja F:n asema hallituksen j�senen� voi liitty� vain tuottamuksen arviointiin eik� sill� voinut perustella teon tahallisuutta. Sis�piiritiedon v��rink�yt�n tunnusmerkist� ei t�yttynyt, koska he eiv�t olleet hankkineet osakkeita hankkiakseen taloudellista hy�ty�. He eiv�t my�sk��n olleet mielt�neet I:n julkiseen tarjousmenettelyyn liittyvi� tietoja sis�piiritiedoiksi ja heill� oli ollut se k�sitys, ett� H oli l�htenyt mukaan huutokauppamenettelyyn saadakseen tietoja kilpailijastaan. G:n hallitus oli ostamalla osakkeiden hankintaan liittyv�t palvelut H:n taloushallinnolta varmistanut, ettei osakeostoja ollut tehty sis�piiritiedon olemassa ollessa. Osakekauppaa koskevia neuvotteluja ei ollut edes aloitettu 7.8.2006 eiv�tk� vastauksenantajat tuolloin olleet voineet tiet�� H:n p��syst� toiselle kierrokselle, koska valinta oli tehty vasta 21.8.2006.
Syytt�j�n vaatimaa taloudellisen hy�dyn m��r�� ei perustunut kauppaa koskevan esisopimuksen julkistamisen aikaan tapahtuneeseen 2,76 prosentin kurssimuutokseen. Sit� paitsi t�m�kin kurssimuutos oli johtunut p��asiallisesti muista syist� kuin esisopimuksen julkistamisesta, sill� julkaistu tieto ei ollut sama kuin t�ss� asiassa sis�piiritiedoksi katsottu tieto ja lis�ksi alan yleinen kurssikehitys oli ollut tuolloin nouseva.
Koska vastaajat eiv�t olleet syyllistyneet tahalliseen tekoon, yhteis�sakon korottamiselle ei ollut perusteita.
B, C, F ja G Osuuskunta ovat lis�ksi viitanneet omassa valituksessaan esitt�miins� perusteisiin.
Asianosaiset ovat vedonneet k�r�j�oikeuden tuomiosta ilmeneviin kirjallisiin todisteisiin. Syytt�j� on lis�ksi vedonnut s�hk�postiviestiin 22.6.2006 kello 10.07 ja siihen sis�ltyviin kolmeen aikaisempaan viestiin sek� s�hk�postiviestiin 22.6.2006 kello 12.53. B, C, D, E, F ja G Osuuskunta ovat vedonneet s�hk�postiviesteihin 16.8.2006 kello 11.14 ja 24.8.2006 kello 9.36. Asianosaiset ovat lis�ksi vedonneet esitutkintakertomuksiin p��k�sittelyp�yt�kirjasta ilmenevin tavoin.
Hovioikeudessa on kuultu todistelutarkoituksessa A:ta, B:t�, C:t�, D:t�, E:t�, F:�� sek� todistajina K:ta, L:��, M:��, N:��, O:ta, P:t�, Q:ta, R:�� ja S:��. Lis�ksi p��k�sittelyss� on kuunneltu tallenteet k�r�j�oikeuden tuomiossa mainituista puhelinkeskusteluista.
1. Asian tausta ja ratkaistavana oleva kysymys
1.1. H:n toteuttama I:t� koskenut yritysj�rjestely
H sai toukokuun 2006 lopulla ruotsalaisen I:n taloudelliselta neuvonantajalta U:lta 24.5.2006 p�iv�tyn kirjeen, jossa U ilmoitti aloittaneensa prosessin yhteisty�kumppanin l�yt�miseksi I:lle ja pyysi H:ta ottamaan yhteytt�, jos se oli kiinnostunut asiasta. U oli l�hett�nyt vastaavanlaisen kirjeen ja sen liitteen� olleen tietopaketin noin 20 elintarvikealan yritykselle ja p��omasijoittajalle (S:n kertomus). Samoihin aikoihin Ruotsin ja Suomen tiedotusv�lineiss� oli esitetty spekulaatioita siit�, ett� I olisi aikeissa myyd� liiketoimintansa tai osan siit� (syytt�j�n todiste 13/B:n, C:n, G:n, D:n, E:n ja F:n, j�ljemp�n� vastaajien, todiste 11). I oli tuolloin Ruotsin suurin liha-alan yritys. Sen markkinaosuus Ruotsissa oli teurastusten osalta 65 prosenttia ja lihanjalostuksesta 40 prosenttia. Vuonna 2005 yhti�n liikevaihto oli ollut 964 miljoonaa euroa, oikaistu liikevoitto 7 miljoonaa euroa ja taseen loppusumma 364 miljoonaa euroa (syytt�j�n todiste 12).
I varasi U:n l�hett�m��n tarjouspyynt��n vastanneille yrityksille mahdollisuuden osallistua Tukholmassa j�rjestettyihin presentaatiotilaisuuksiin. H:n osalta tilaisuus pidettiin Arlandan lentoasemalla 13.6.2006 ja H:sta siihen osallistuivat toimitusjohtaja A sek� talousjohtaja L. Presentaatioon osallistuneiden edellytettiin j�tt�v�n ns. indikatiivisen tarjouksen kes�kuun 2006 loppuun menness�. H j�tti 22.6.2006 tarjouksen ("non-binding Indicative Offer"), jonka laatimiseen oli osallistunut H:n taloudellisena neuvonantajana kansainv�linen investointipankki V. A ilmoitti indikatiivisen tarjouksen j�tt�misest� H:n hallitukselle 30.6.2006 pidetyss� puhelinkokouksessa (syytt�j�n todiste 9).
I valitsi indikatiivisen tarjouksen tehneist� yrityksist� jatkoon (ns. toinen kierros) kolme yrityst�, joille varattiin mahdollisuus tutustua I:t� koskevaan ns. data roomiin (dataroom) ker�ttyyn aineistoon.
Toimitusjohtaja A ilmoitti H:n hallituksen kokouksessa 7.8.2006 suullisesti saadun tiedon H:n p��syst� I:t� koskevassa tarjouskilpailussa toiselle kierrokselle (syytt�j�n todiste 10). Samana iltana Haikon Kartanossa j�rjestetyss� tilaisuudessa V esitteli I:t� ja sit� koskevia vaihtoehtoisia yritysj�rjestelyskenaarioita (syytt�j�n todiste 12).
U l�hetti 18.8.2006 A:lle s�hk�postiviestin, jossa ilmoitettiin H:n p��syst� toiselle kierrokselle ("We are pleased to invite you to the next round on the process"). A toimitti kirjeen edelleen yrityksen avainhenkil�ille ja ilmoitti siin�, ett� "olemme virallisesti SM-prosessin toisella kierroksella" (vastaajien todiste 26). H perusti 22.8.2006 kello 12.53 hanketta koskevan sis�piirirekisterin.
H tarkasti syyskuun 2006 aikana I:n "dataroomiin" kokoaman aineiston. H:n hallitus valtuutti 28.9.2006 yhti�n johdon j�tt�m��n seuraavana p�iv�n� luonteeltaan ei-sitovan tarjouksen (vastaajien todiste 6), mink� I hyv�ksyi ja varasi H:lle mahdollisuuden tutustua ensivaiheessa "dataroomista" poisj�tettyyn t�rkeit� liikesalaisuuksia k�sitt�neeseen aineistoon (S:n kertomus). I:n hallitus teki marraskuun alussa p��t�ksen esitt�� edustajistolleen liiketoiminnan myymist� H:lle. H:n hallitus puolestaan valtuutti 8.11.2006 A:n ja L:n allekirjoittamaan yrityskauppaa koskevan lopullisen kauppakirjan.
Yrityskauppaa koskeva kauppakirja allekirjoitettiin 9.11.2006. H julkaisi seuraavana aamuna kello 8.00 asiasta p�rssitiedotteen, jossa ilmoitettiin, ett� H:n ostaa I:n liiketoiminnan ja ett� j�rjestelyn seurauksena muodostuvasta T:st� tulisi johtava pohjoiseurooppalainen ruokayhti�. Tiedotteessa todettiin edelleen, ett� kauppa oli tarkoitus saattaa p��t�kseens� tammikuun 2007 aikana ja sen toteutuminen edellytti viel� molempien osapuolten p��tt�vien elinten hyv�ksynt��. K�yt�nn�ss� yrityskauppa toteutettiin siten, ett� I yhti�itti liiketoimintansa X AB -nimiseksi yhti�ksi, jonka osakekannan H osti kokonaisuudessaan. H maksoi kauppahinnan 1.050 miljoonaa kruunua (noin 113 milj. euroa) osin I:lle suunnatulla osakeannilla ja osin k�teisvastikkeella. Kauppa toteutui p�rssitiedotteessa 10.11.2006 ilmoitetussa aikataulussa tammikuun 2007 aikana.
1.2. G:n elokuussa 2006 tekem�t osakekaupat
G Osuuskunta on lihantuottajien yhteis�, jonka tarkoituksena on j�senkuntansa etujen ajaminen. G yhti�itti 1990-luvun alkupuolella liiketoimintansa perustamalla H:n. Sen j�lkeen H:lla on ollut keskeinen merkitys G:n toiminnassa, mik� k�y ilmi G:n vuosikertomuksista, joissa on todettu G:n tarkoituksena ja toiminta-ajatuksena olevan turvata j�sentens� taloudellisia toimintaedellytyksi� k�ytt�m�ll� omistajavaltaansa H:ssa (vastaajien todisteet 15-23). T�m�n toiminta-ajatuksen mukaisesti G on H:n suurin omistaja. Se omisti vuoden 2005 lopussa 36,7 prosenttia H:n osakkeista ja sill� oli 84,1 prosenttia kaikkien osakkeiden tuottamasta ��nivallasta (vastaajien todiste 19).
G:n hallitus teki 7.8.2006 pit�m�ss��n kokouksessa p��t�ksen jatkaa H:n osakkeiden hankkimista. P�yt�kirjaan on t�lt� osin kirjattu seuraavaa: "Hallitus k�vi l�pi osuuskunnan kassaraportin ja p��tti noudattaa aiemmin hyv�ksytty� strategiaa ja sen mukaisesti jatkaa H:n osakkeiden hankintaa". G osti syytteess� kerrotuin tavoin 9.8. ja 22.8.2006 v�lisen� aikana 317.250 H:n osaketta yhteens� 3.077.303,50 euron kauppahinnalla. T�m�n asian vastaajista B toimi tuolloin G:n hallituksen puheenjohtajana ja C, D, E sek� F olivat hallituksen j�seni�. B, C ja F kuuluivat my�s H:n hallitukseen, C sen puheenjohtajana. A, joka oli tullut H:n palvelukseen yhti�n Suomen liiketoiminnasta vastaavan yksik�n johtajaksi syksyll� 2005, oli ollut paitsi H:n my�s G:n toimitusjohtaja 1.4.2006 lukien.
1.3. Ratkaistavana olevat kysymykset
Asiassa on kysymys siit�, ovatko B, C, D, E ja F p��tt�ess��n H:n osakkeiden hankkimisesta kokouksessa 7.8.2006 syyllistyneet sis�piiririkokseen. A:n osalta kysymys on siit�, tekik� h�n 22.8.2006 p��t�ksen, ett� G ostaisi samana p�iv�n� 75.000 H:n osaketta ja syyllistyik� h�n t�ll� syytt�j�n v�itt�m�ll� menettelyll� sis�piiririkokseen.
2. Sis�piiririkoksen tunnusmerkist�
Sis�piirintiedon v��rink�yt�st� s��det��n rikoslain 51 luvun 1 �:ss�. Pyk�l�n ensimm�isen momentin mukaan sis�piirintiedon v��rink�yt�st� tuomitaan se, joka hankkiakseen itselleen tai toiselle taloudellista hy�ty� tahallaan tai t�rke�st� huolimattomuudesta k�ytt�� julkisen kaupank�ynnin kohteena olevaan arvopaperiin liittyv�� sis�piirintietoa hyv�ksi joko luovuttamalla tai hankkimalla sellaisen arvopaperin omaan tai toisen lukuun taikka neuvomalla suoraan tai v�lillisesti toista sellaista arvopaperia koskevassa kaupassa.
Rikoslain 51 luvun 2 �:n mukaan sis�piirin v��rink�ytt�� pidet��n t�rke�n�, jos tahallisessa sis�piirintiedon v��rink�yt�ss�1) tavoitellaan erityisen suurta hy�ty� tai huomattavaa henkil�kohtaista etua,2) rikoksentekij� k�ytt�� rikoksen tekemisess� hyv�ksi erityisen vastuullista asemaansa arvopaperikeskuksen, selvitysyhteis�n, arvopaperinv�litt�j�n, arvopaperip�rssin, optioyhteis�n tai arvopaperin liikkeeseenlaskijan tai sen kanssa samaan konserniin kuuluvan yhteis�n palveluksessa tai edustajana taikka niiden antamassa teht�v�ss� tai3) rikos tehd��n erityisen suunnitelmallisestija sis�piirintiedon v��rink�ytt� on my�s kokonaisuutena arvostellen t�rke�.
Rikoslain 51 luvun 6 �:n 2 momentin mukaan sis�piirintietona pidet��n arvopaperimarkkinalain 5 luvun 1 �:n 1 momentissa ja 15 �:ss� tarkoitettua sis�piirintietoa. Arvopaperimarkkinalain 5 luvun 1 �:n 1 momentin mukaan sis�piirintiedolla tarkoitetaan julkisen kaupank�ynnin tai monenkeskisen kaupank�ynnin kohteena olevaan arvopaperiin liittyv�� luonteeltaan t�sm�llist� tietoa, jota ei ole julkistettu tai joka muuten ei ole ollut markkinoilla saatavissa ja joka on omiaan olennaisesti vaikuttamaan sanotun arvopaperin arvoon.
3. A:n osallisuus
Riidatonta on, ett� A ei ollut osallistunut G:n hallituksen kokoukseen 7.8.2006, jolloin G:n hallitus teki syytteess� tarkoitettujen H:n osakkeiden hankintaa koskevan p��t�ksen. A:n osalta syytt�j�n rangaistusvaatimus perustuu v�itteeseen, ett� A oli 22.8.2006 tehnyt syytteess� tarkoitetuista osakeostoista viimeisen 75.000 kappaleen osake-er�n ostamista koskevan p��t�ksen.
Asiassa on esitetty A:n osallisuudesta selvityksen� nauhoitteita K:n ja osakeostoista huolehtineen meklari M:n v�lisist� puhelinkeskusteluista. Puhelinkeskustelut on esitutkinnassa purettu kirjallisen muotoon (syytt�j�n todiste 15/A:n todiste 2). M:n kertomasta ja puhelintallenteelta (21.8.2006 klo 11.36) k�y ilmi, ett� h�n oli sopinut 150.000 osakkeen ostamisesta jo 21.8.2006. Toimeksianto 21.8.2006 ei kuitenkaan ollut sitova, sill� M oli 21.8.2006 ostanut vain 82.400 osaketta mutta oli 22.8.2006 erikseen kysynyt K:lta luvan 75.000 osakkeen ostamiseen. Kirjallisen todisteeseen 22.8.2006 k�ydyst� puhelinkeskustelusta on K:n sanomaksi kirjattu: "Joo. Se otetaan nyt viel�. Keskustelin tossa just osuuskunnan toimitusjohtajan kanssa ett� t�m� potti otetaan ja sitten holdataan." Kirjaus antaa K:n sanomasta osin harhaanjohtavan kuvan. Puhelintallenteesta k�y n�et ilmi, ett� sanojen "toimitusjohtajan kanssa" j�lkeen K:n puheenvuorosta puuttuu sana "sit" ja sen j�lkeen on selv� tauko. ��nitallenteesta ei muodostu sellaista k�sityst�, ett� K:n toimitusjohtajan kanssa k�ym� puhelinkeskustelu ja K:n M:lle antama m��r�ys 75.000 osakkeen ostamisesta v�ltt�m�tt� liittyisiv�t asiallisesti yhteen syytt�j�n v�itt�m�ll� tavalla eli siten, ett� K olisi kertonut toimitusjohtajan antaneen m��r�yksen ostaa 75.000 kappaleen osake-er�.
A:lla ei ole ollut muistikuvia k�ydyst� puhelinkeskustelusta, mutta h�n on ollut varma siit� ettei ollut antanut mink��nlaisia m��r�yksi� osakkeiden ostamisesta. T�m� k�sitys on perustunut siihen, ettei h�n ollut koskaan H:ssa ollessaan keskustellut G:n osakekaupoista eik� elokuussa 2006 ollut edes tietoinen, ett� G oli ollut ostamassa H:n osakkeita. My�sk��n K ei ole muistanut keskustelun sis�lt��. L�ht�kohtaisesti ei ole todenn�k�ist�, ett� A olisi p��tt�nyt osakkeiden hankkimisesta syytt�j�n v�itt�m�ll� tavalla, sill� asiassa esitetty selvitys ei tue sit�, ett� h�n olisi ennen 22.8.2006 tai sen j�lkeen osallistunut mill��n lailla osakkeiden hankintaa koskeneeseen p��t�ksentekoon. Kaikkien vastaajien kertomuksista k�y my�s ilmi, ett� A:n rooli G:ss� oli ollut l�hinn� nimellinen.
Siihen, ett� K:n ja A:n v�linen keskustelu 22.8.2006 olisi koskenut I-hanketta, viittaa hankerekisterin perustamisessa H:ssa tavanomaisesti noudatettu menettely ja keskustelun tapahtuminen samoihin aikoihin hankerekisterin perustamisen kanssa. K oli kertomansa mukaan tehnyt itse p��t�ksen hankerekisterin perustamisesta 22.8.2006 eli samana p�iv�n� kuin syytt�j� on v�itt�nyt A:n p��tt�neen 75.000 osakkeen ostamisesta. Tavallisesti hankerekisterin perustamisesta H:ssa p��tti kuitenkin toimitusjohtaja keskusteltuaan asiasta talousjohtaja L:n kanssa. L oli ollut kyseess� olevana aikana kes�lomalla. Kertomansa mukaan h�n oli j��nyt lomalle muutama p�iv� 7.8.2006 pidetyn kokouksen j�lkeen, vaikkakin h�n oli lomansa aikana saanut ja l�hett�nyt joitakin I:t� koskeneita s�hk�postiviestej�. Hovioikeus katsoo, ett� hankerekisterin perustamisen ja puhelinkeskustelun v�lisen ajallisen yhteyden perusteella ei voi tehd� sellaista johtop��t�st�, ett� A olisi antanut K:lle osakkeiden ostamista koskevan m��r�yksen.
Hovioikeus katsoo k�r�j�oikeuden tavoin j��neen n�ytt�m�tt�, ett� A olisi 22.8.2006 tehnyt H:n osakkeita koskeneen ostop��t�ksen.
4. V�itetty sis�piirintieto
4.1. Tiedon t�sm�llisyys ja olennaisuus
Merkitt�v� suunnitteilla oleva yrityskauppa tai muu vastaava j�rjestely on tyypillisesti arvopaperimarkkinalain 51 luvun 1 �:n 1 momentissa tarkoitettu arvopaperiin liittyv� tieto. Arvopaperimarkkinalain 5 luvun 1 �:ss� edellytet��n kuitenkin arvopaperiin liittyv�n tiedon olevan luonteeltaan t�sm�llist�. T�sm�llisyysvaatimuksen tarkoitus on ennen kaikkea tehd� ero yht��lt� sis�piirintiedon ja toisaalta ep�varmoihin seikkoihin tai markkinahuhuihin perustuvan tiedon v�lill�. Mik� tahansa t�sm�llinenk��n arvopaperiin liittyv� tieto ei ole sis�piirintietoa, sill� tiedon tulee my�s olla omiaan olennaisesti vaikuttamaan arvopaperin arvoon.
H:n strateginen tavoite oli jo ennen U:lta tullutta yhteydenottopyynt�� ollut laajentaa liiketoimintaansa paitsi Suomessa my�s ulkomailla. Ulkomaiden osalta painopistealueena oli kuitenkin viel� alkuvuonna 2006 ollut it�isen Euroopan kehittyv�t markkinat, mik� k�y ilmi H:n U:lta tulleen yhteydenoton j�lkeen taloudelliseksi neuvonantajakseen ottaman V:n 7.8.2008 H:n johdolle pit�m�st� presentaatiosta (syytt�j�n todiste 12). Samansuuntaisia kannanottoja yhti�n strategiasta oli esitt�nyt toimitusjohtaja A tiedotusv�lineiss� antamissaan lausumissa (syytt�j�n todiste 13).
H oli ottanut U:lta 24.5.2006 saamansa yhteydenottopyynn�n vakavasti, mit� osoittaa se, ett� se oli jo toukokuun lopussa ottanut V:n taloudelliseksi neuvonantajakseen. Osaltaan H:n p��t�s l�hte� mukaan I:n yritysj�rjestely� koskevaan prosessiin oli sin�ns� ilmeisesti johtunut siit�, ett� sit� kautta sill� oli mahdollisuus saada tietoa kilpailijastaan, kuten A, L ja N ovat kertoneet. Ilmeist� kuitenkin on, ett� H:n johto oli viimeist��n 13.6.2006 pidetyn presentaatiotilaisuuden j�lkeen pit�nyt I:t� varteenotettavana mahdollisuutena, mik� k�y ilmi my�s V:n puolesta menettelyyn osallistuneen N:n kertomuksesta. H�nen mukaansa H:n johto oli tuon tilaisuuden j�lkeen ollut innostunut hankkeesta. Sittemmin H j�ttikin edell� kerrotun indikatiivisen tarjouksen, josta tiedotettiin yhti�n hallitukselle. Tarjouksen j�tt�misen j�lkeen V oli ollut aktiivisesti mukana prosessissa H:n neuvonantajana ja oli tehnyt 7.8.2006 esittelem�ns� varsin laajan selvityksen, jossa oli eritelty erilaisia yhteisty�vaihtoehtoja. Lis�ksi H oli jo kes�kuusta 2006 k�ytt�nyt apunaan tilitoimistoaan Y Oy:t� sek� asianajotoimisto Z Oy:t� (syytt�j�n todiste 5).
Vastaajien mukaan hallituksen kokouksessa 7.8.2006 tehty ilmoitus H:n p��syst� toiselle kierrokselle oli perustunut ep�m��r�iseen huhuun eik� tieto ollut luotettava. H:lle oli ilmoitettu U:n taholta p��syst� toiselle kierrokselle vasta 18.8.2006 mutta sekin tieto oli ollut viel� ennenaikainen. R:n ja S:n kertomuksista k�y ilmi, ett� lopullisen p��t�ksen toiselle kierrokselle valituista oli tehnyt I:n hallitus vasta 21.8.2006. N:n kertomuksen perusteella on todenn�k�ist�, ett� tieto toiselle kierrokselle p��syst� oli tullut H:lle V:lt�, joka puolestaan oli saanut tiedon U:lta. Hovioikeus pit�� ilmeisen�, ett� U:n tiedossa oli tuolloin ollut se, ketk� tarjouksen j�tt�neist� tultaisiin ehdottamaan I:n hallitukselle valittavaksi toiselle kierrokselle. U:lla oli t�ytynyt olla vankat perusteet t�lle tiedolle, sill� se oli valmistellut asiaa yhteisty�ss� I:n johdon kanssa. H:n hallituksen kokouksen 7.8.2006 p�yt�kirjaan kirjatun perustella H:n johto oli pit�nyt tietoa luotettavana, vaikkakin V:n presentaatiossa 7.8.2006 tieto on esitetty melko ep�m��r�isesti. Siin� todetaan, ett� myyjien neuvonantajien mukaan "alle viisi" tahoa oli valittu jatkoon toiselle kierrokselle, varmuudella H ja � sek� mit� luultavimmin J ja mahdollisesti �.
I:n hallitus teki p��t�ksen yritystoiminnan myynnist� syys-lokakuun vaihteessa (R:n ja S:n kertomukset). I:n ja H:n v�liset kahdenkeskiset neuvottelut k�ynnistyiv�t vasta t�m�n j�lkeen lokakuussa (S:n kertomus). Koska I toteutti hankkeen julkisena huutokauppana ja viel� elokuussa oli ollut useita mahdollisia yhteisty�kumppaneita, ep�varmaa oli ollut paitsi j�rjestelyn toteutuminen ylip��ns� my�s se, kenen osapuolen kanssa mahdollinen j�rjestely toteutettaisiin. Lis�ksi j�rjestelyn toteutuminen oli edellytt�nyt I:n edustajistossa m��r�enemmist�n hyv�ksynt�� ja yhti�oikeudellisten j�rjestelyjen toteuttamista.
Oikeusk�yt�nn�ss� ja lain esit�iss� t�sm�llisyyskriteeri� on l�hemmin m��ritetty siten, ett� tiedon on viitattava olosuhteisiin tai tapahtumiin, jotka ovat jo ilmenneet tai toteutuneet taikka joiden voidaan kohtuudella olettaa ilmenev�n tai toteutuvan (KKO:2006:110, HE 137/2004 s. 60). Tulevaisuutta koskevan tiedon toteutumiselta ei ole edellytetty korkeaa todenn�k�isyysastetta. Sis�piirintiedon t�sm�llisyytt� koskevan vaatimuksen on katsottu voivan t�ytty� jo silloin, kun kyseisten olosuhteiden tai tapahtuman ilmenemiseen tai toteutumiseen on objektiivisesti arvioituna tosiasiallinen mahdollisuus ja sen perusteella voidaan tehd� johtop��t�s t�llaisten olosuhteiden tai tapahtumien mahdollisesta vaikutuksesta rahoitusv�lineiden arvoihin (KKO:2006:110). Oikeusk�yt�nn�ss� omaksuttu m��rittely noudattelee pitk�lti Komission direktiivin 2003/124/EY m��ritelm�� artiklassa 1.1 (Komission direktiivi 2003/124/EY, annettu 22 p�iv�n� joulukuuta 2003, Euroopan parlamentin ja Neuvoston direktiivin 2003/6/EY t�yt�nt��npanosta sis�piiritiedon m��ritelm�n ja julkistamisen sek� markkinoinnin m��ritelm�n osalta, j�ljemp�n� m��ritelm�direktiivi).
Oikeuskirjallisuudessa tai -k�yt�nn�ss� on katsottu, ettei ole mahdollista m��ritt�� yrityskauppaprosessin vaihetta, jossa tieto t�ytt�isi t�sm�llisyysvaatimuksen vaan arvio on teht�v� kokonaisharkinnan perusteella ottaen huomioon sek� hankkeen toteutumisen todenn�k�isyys ett� tiedon merkitt�vyys. L�ht�kohtaisesti tietoa voidaan pit�� sit� selke�mmin sis�piirintietona, mit� suurempi tapahtuman toteutumisen todenn�k�isyys on ja mit� merkitt�v�mpi tapahtuma toteutuessaan olisi yhti�n arvopaperin kannalta. T�m� tarkoittaa sit�, ett� mit� merkitt�v�mm�st� yrityskaupasta tai -j�rjestelyst� yhti�n ja sen arvopaperin kannalta on kyse, sit� aiemmassa valmisteluvaiheessa hanketta koskeva tieto voi t�ytt�� sis�piirintiedon edellytykset. Oikeuskirjallisuudessa yrityskauppaa koskevan tiedon t�sm�llisyyskriteerin t�yttymist� on arvioitu tilanteessa, jossa yritykset k�yv�t kahdenkeskisi� neuvotteluja. T�ll�in alustavia tunnusteluja eik� my�sk��n osapuolten ensimm�ist� yhteydenottoa tai tapaamista ole ainakaan p��s��nt�isesti viel� katsottu sis�piirintiedoksi. Sen sijaan keskustelujen edetess� esimerkiksi yritystoiminnan tarkempaan esittelyyn, due diligence -tutkimusten suorittamiseen sek� kauppaehdoista neuvottelemiseen, on hankkeen katsottu edenneen sis�piirintiedon asteelle (H�yrynen Janne, Sis�piiritiedon t�sm�llisyys ja KKO 2006:110, Degensor Legis 2007 s. 847 ja sama tekij�, P�rssiv��rink�yt�kset, H�meenlinna 2009 s. 133 sek� Knuts M�rten, Sis�piiritiedon s��ntely arvopaperimarkkinoilla, Helsinki 2011 s. 53).
I oli k�ynnist�nyt hankkeen julkisena huutokauppana ja yrityksen osallistuminen t�llaiseen prosessiin on v�hemm�n t�sm�llinen tieto kuin silloin, jos kyse olisi kahdenv�lisist� neuvotteluista. I:n ja H:n v�lisen yritysj�rjestelyn toteutumista ei ole voinut viel� 7.8.2006 pit�� todenn�k�isen�. Oikeusk�yt�nn�ss� omaksutun tulkintalinjan mukaan tiedon t�sm�llisyyden vaatimus ei kuitenkaan sulje sis�piirintiedon ulkopuolelle tietoa sellaisesta suunnitelmasta, jonka toteutuminen on ep�varmaa vaan sis�piirintiedon kriteerit voivat t�ytty� jo suhteellisen aikaisessa vaiheessa sis�piirihanketta (KKO:2006:110). T�sm�llisyyskriteerin edellytyksen� ei my�sk��n ole se, ett� tieto olisi erityisen yksityiskohtainen ja tarkka. Hovioikeus katsoo, ett� erityisen merkitt�viss� yritysj�rjestelyiss� tai -kaupoissa verraten alustavana tai hyvin ep�varmana pidett�v� tietokin voi t�ytt�� sis�piirintiedon edellytykset jo siin� vaiheessa, kun osapuolet eiv�t ole viel� keskustelleet ehdoista tai hinnasta. T�ss� tapauksessa kyseess� oleva kauppa oli ollut H:lle hyvin merkitt�v�, sill� kaupan seurauksena sen liikevaihto 2,5-kertaistui. Kun H oli j�tt�nyt indikatiivisen tarjouksen ja oli saanut alustavan mutta itsekin luotettavana pit�m�ns� tiedon p��syst��n ns. toiselle kierrokselle, on yrityskaupan toteutumiseen objektiivisesti arvioituna ollut tosiasiallinen mahdollisuus. T�sm�llisyyskriteeri� arvioitaessa olosuhteiden tai tapahtuman my�hemp��n asialliseen ilmenemiseen tai toteutumiseen liittyvill� ep�varmuustekij�ill� ei ole merkityst�. T�ss� tapauksessa n�m� ep�varmuustekij�t ovat olleet sellaisia, jotka liittyv�t tyypillisesti yrityskauppahankkeisiin. Mahdollisuutta, ettei I:n hallitus olisi U:lta saadun ennakkotiedon mukaisesti hyv�ksynyt H:ta jatkoon, ei ole pidett�v� varteenotettavanakaan. Merkityst� ei ole sill�k��n, ett� elokuussa 2006 oli ilmeisesti ollut avoinna se, miss� muodossa mahdollinen j�rjestely toteutettaisiin. Sit� paitsi H oli jo indikatiivisessa tarjouksessaan ehdottanut yrityskauppaa ja kauppahinnan maksamista osin omilla osakkeillaan. Hovioikeus katsoo, ett� H:n hallituksen kokouksessa 7.8.2006 kerrottu tieto on t�ytt�nyt sis�piirintiedon t�sm�llisyydelle asetettavan vaatimuksen.
Mit� tulee sis�piirintiedon m��ritelm��n silt� osin, ett� tiedon on oltava omiaan olennaisesti vaikuttamaan arvopaperin arvoon, hovioikeus toteaa, ett� tiedon mahdollista olennaista vaikutusta on arvioitava tiedon k�ytt�hetken n�k�kulmasta. Arvopaperimarkkinalain esit�iss� on katsottu riitt�v�ksi, ett� tiedolla yleens� on olennainen vaikutus arvopaperin arvoon tai hintaan. Kurssivaikutukselta ei edellytet� todenn�k�isyytt� vaan riitt�v�� on, ett� tiedon olennaisen vaikutuksen mahdollisuus on objektiivisesti arvioiden todellinen (HE 254/1998 s.35). Tiedon ei tarvitsisi olla ratkaiseva tai edes erityisen merkitt�v� sijoittajan p��t�ksenteossa. M��ritelm�direktiiviss� (2003/6/EY) olennaisella tiedolla tarkoitetaan tietoa, jota j�rkev�sti toimiva sijoittaja k�ytt�isi yhten� sijoitusp��t�ksens� perusteena. Siten olennaisen hintavaikutuksen tosiasiallinen mahdollisuus on riitt�v� kriteerin t�yttymiseksi, kun taas kriteeri ei t�yty, jos olennaisen hintavaikutuksen mahdollisuus on vain v�h�inen. Hovioikeus katsoo, ett� kun kyse on ollut H:n kannalta poikkeuksellisen merkitt�v�st� yrityskauppahankkeesta, sit� koskevaa tietoa on jo l�ht�kohtaisesti pidett�v� osakkeen arvoon olennaisesti vaikuttavana. Vastaajien puolesta on tuotu esille se, ettei yrityskaupan vaikutus ostavan yrityksen osakkaiden arvoon tai hintaan ollut useinkaan my�nteinen. Tiedon t�sm�llisyydelt� ei kuitenkaan edellytet� mahdollisen hintavaikutuksen suunnan ennakoitavuutta. T�t� on arvopaperimarkkinalain 5 �:�� koskevissa esit�iss� perusteltu sill�, ett� k�yt�nn�ss� markkinoiden reagointi etuk�teen ei ole ennakoitavissa ja tietyn tiedon julkistamisesta seuraavan hintavaikutuksen suunnan arviointi voi olla ep�varmaa (HE 137/2004). Sen sijaan hintavaikutuksen suunnan arvioinnilla voi olla merkityst� arvioitaessa teon tahallisuutta ja sit�, onko tekij� toiminut hy�tymistarkoituksessa, jonka voidaan perustellusti katsoa puuttuvan silloin, jos tekohetken arvion mukaan tieto vaikuttaisi arvopaperin arvoon tai hintaan kielteisesti. Edell� olevan perusteella hovioikeus katsoo, ett� tietoa H:n p��syst� ns. toiselle kierrokselle on pidett�v� luonteeltaan sellaisena, ett� se on ollut omiaan olennaisesti vaikuttamaan H:n osakkeen arvoon.
4.2. Tiedon julkistamattomuus
Sis�piirintiedon m��ritelm� edellytt��, ett� tieto koskee julkistamatonta seikkaa. S��nn�ksen tarkoituksena on saattaa markkinoilla toimivat tiedollisesti tasa-arvoiseen asemaan (HE 254/1998 s. 35).
Asiassa esitettyjen lehtileikkeiden mukaan tiedotusv�lineiss� oli julkaistu useita kirjoituksia, joissa oli spekuloitu I:n liiketoiminnan myynnill� ja siin� yhteydess� oli mainittu H yhten� ostajakandidaattina. Tuossa vaiheessa H:n taholta oli kerrottu sen seuraavan hanketta sivusta ja sen p��intressien olevan muualla kuin Ruotsin markkinoilla. Markkinoilla ei ole ollut tietoa hankkeen etenemisest� t�m�n j�lkeen eik� erityisesti sit�, ett� H oli j�tt�nyt tarjouksen ja p��ssyt ns. toiselle kierrokselle. Hovioikeus katsoo, ett� indikatiivinen tarjous ja H:n p��sy ns. toiselle kierrokselle on ollut arvopaperimarkkinalain 5 luvun 1 �:n 1 momentissa tarkoitettu julkistamaton tieto.
4.3. Hy�tymistarkoitus
Vastaajat ovat kiist�neet syytteen my�s sill� perusteella, ettei osakkeita ollut hankittu G:lle hy�tymistarkoituksessa.
Vastaajat ovat vedonneet siihen, ett� G:n strategiana oli s�ilytt�� omistusosuutensa ja ��nivaltansa H:ssa j�senkuntansa etujen ajamiseksi. Vastaajien mukaan G:n tarkoituksena ei ollut saada voittoa arvopaperikaupalla eik� se ollut koskaan myynyt omistamiaan H:n osakkeita mutta hankki niit� aina, kun ns. ikkuna oli auki eli kuukauden ajan tilinp��t�ksen julkistamisen j�lkeen, edellytt�en kuitenkin, ett� sill� oli likvidej� kassavaroja.
Hovioikeus toteaa, ett� G:n hallintoneuvosto oli asettanut G:n omistusosuutta ja ��nivaltaa koskevat tavoitteet ja G:n hallituksen kokouksessaan 7.8.2006 tekem� p��t�s oli sin�ns� ollut yhti�n toimintastrategian mukainen. Listayhti�iden sis�piiril�iset voivat v�ltt�� sis�piirintiedon k�ytt�misen erillisten yhti�n osakkeita koskevien hankintaohjelmien avulla (HE 137/2004 s.63). T�llaisten hankintaohjelmien tarkoituksena on erottaa ajallisesti toisistaan osakkeiden hankinnasta p��tt�minen ja hankinnan toteuttaminen. T�ll�in mahdollisen sis�piirintiedon k�yt�n arviointi kytket��n l�ht�kohtaisesti hetkeen, jolloin osakkeiden hankinnasta on p��tetty eik� varsinaiseen osakkeiden hankintahetkeen. Hovioikeus katsoo, ettei G:lla ollutta H:n omistusta koskevaa strategiaa voida pit�� t�llaisena hankintaohjelmana. G:n k�ytt�m� arvopaperinv�litt�j� ei ollut tehnyt hankintap��t�ksi� itsen�isesti yleisluontoisen hankintaohjelman perusteella vaan G oli vaikuttanut yksitt�isen sijoitusp��t�ksen sis�lt��n ja ajankohtaan.
Sis�piirintiedon v��rink�ytt� edellytt�� tarkoitusta hankkia itselleen tai toiselle hy�ty�. Sen sijaan teon rangaistavuus ei edellyt� hy�dyn tosiasiallista konkretisoitumista. Sis�piirintiedon hyv�ksi k�ytt�misen ei my�sk��n tarvitse olla ainoa syy arvopaperien hankinnalle, jotta sen k�ytt�minen olisi rangaistavaa vaan riitt�v�� on, ett� sis�piirintiedon voidaan katsoa vaikuttaneen sijoitusp��t�ksen tekemiseen.
L�ht�kohtaisesti arvopaperien kaupassa voidaan l�hes aina katsoa olevan kyse hy�tymistarkoituksesta. Oikeuskirjallisuudessa on katsottu, ettei hy�tymistarkoitukselle p��s��nt�isesti tule antaa merkityst� arvioitaessa rangaistusvastuun t�yttymist�, mik�li tekij�n katsotaan tahallaan tai t�rke�st� huolimattomuudesta k�ytt�neen sis�piirintietoa hyv�ksi (Kurenmaa Tero, Sis�piirintiedon v��rink�ytt�, Helsinki 2003 s. 203). Siten hy�tymistarkoituksella ei ole itsen�ist�, suoraa vastuuta rajaavaa merkityst� sis�piirintiedon k�ytt�kiellossa. Sen sijaan hy�tymistarkoitus vaikuttaa ep�suorasti siihen, miten tuottamusta toimijan suhtautumisessa sis�piirintietoonsa on tulkittava. Sis�piirintiedon hallussapidosta huolimatta voi tiedon hyv�ksik�yt�n edellytys kuitenkin puuttua, jos tekij� kykenee osoittamaan kaupank�ynnille olleen jonkin muun hyv�ksytt�v�n ja uskottavan perusteen (H�yrynen Janne, Sis�piirintiedon v��rink�yt�n ennaltaehk�isy sis�piiril�isen n�k�kulmasta. Business Law Forum 2006 s.76). T�llainen voi tulla kysymykseen vain hyvin poikkeuksellisesti. Lain esit�iss� hy�tymistarkoituksen on katsottu puuttuvan esimerkiksi tilanteessa, jossa yhti�n hallituksen j�senet ovat velvollisia luopumaan yhti�n osakkeista lains��d�nt��n sis�ltyvien velvoitteiden johdosta (HE 254/1998 s. 21).
Edell� kerrotusti H:n osakkeiden omistamisella on ollut keskeinen merkitys G:lle. Se toteuttaa tarkoitustaan tukea j�sentens� lihantuotantoa ja markkinointia ensi sijassa k�ytt�m�ll� omistajavaltaa H:ssa. Elokuussa 2006 oli ollut todenn�k�ist�, ett� mahdollisen yritysj�rjestelyn seurauksena vanhojen omistajien omistusosuus laimenisi sen yhteydess� toteutettavan osakeannin vuoksi. Hovioikeus toteaa olevan ilmeist�, ett� G:n tarkoituksena oli ollut turvata omistus- ja ��nivaltansa H:ssa. Sis�piirintiedon hyv�ksi k�ytt�misen ei tarvitse olla ainoa syy arvopaperien hankinnalle, jotta sen k�ytt�minen olisi rangaistavaa vaan riitt�v�� on, ett� sis�piirintiedon voidaan katsoa vaikuttaneen sijoitusp��t�ksen tekemiseen. T�ss� tapauksessa sijoitusp��t�st� teht�ess� on voitu pit�� mahdollisena, ett� yrityskaupan julkistamista koskeva tieto tulisi nostamaan osakkeiden hinta ja kaupan yhteydess� toteutettavat j�rjestelyt olisivat vaarantaneet G:n omistusosuuden s�ilymisen. Osakeostojen tarkoitusta arvioitaessa on otettava huomioon, ettei G ollut ostanut osakkeita aina, kun ikkuna oli ollut auki ja sill� oli ollut likvidej� varoja, esimerkiksi toukokuussa 2006 edellisen vuosinelj�nneksen tuloksen julkistamisen j�lkeen. Hovioikeus katsoo, ett� vastaajien vetoamat seikat eiv�t osoita, ettei osakkeiden hankinta olisi tapahtunut osin hy�tymistarkoituksessa. Siten ei ole aihetta poiketa edell� mainitusta l�ht�kohdasta, ett� arvopapereita hankitaan hy�tymistarkoituksessa.
Edell� olevan perusteella hovioikeus katsoo, ett� s��nn�ksen edellytt�m� hy�tymistarkoitus t�yttyy.
4.4. Tahallisuus- ja huolimattomuusarviointi
T�rke� sis�piirintiedon v��rink�ytt� edellytt�� tahallisuutta. Sen sijaan perusmuotoinen rikos voi t�ytty� silloinkin, kun tekij� on menetellyt t�rke�n tuottamuksellisesti. Tahallinen ja t�rke�n tuottamuksellinen tekomuoto eroavat toisistaan sen perusteella, onko tekij� tiennyt k�ytt�m�ns� tiedon olevan sis�piirintietoa vai ei.
Syytt�j� on hovioikeudessa vaatinut B:lle, C:lle ja F:lle rangaistusta t�rke�st� sis�piirintiedon v��rink�yt�st�.
H:n hallituksen j�senet B ja F sek� lis�ksi kokoukseen osallistunut E olivat saaneet tiedon I:n myyntiprosessista ja H:n j�tt�m�st� indikatiivisesta tarjouksesta puhelinkokouksessa 30.6.2006. H:n hallituksen puheenjohtaja C oli ollut tietoinen asiasta jo aiemmin, H:n hankerekisterin mukaan 13.6.2006 alkaen. B, C, D, E ja F olivat olleet l�sn� 7.8.2006 pidetyss� H:n hallituksen kokouksessa, jota koskevan p�yt�kirjan mukaan toimitusjohtaja A oli kertonut seuraavaa: "I:n taholta tulleen suullisen tiedon H:n valinnasta ns. toiselle kierrokselle. Odotamme asiasta myyj�n taholta kirjallista vahvistusta." (syytt�j�n todiste 10). G:n hallitus p��tti my�hemmin samana p�iv�n� pidetyss� kokouksessa jatkaa H:n osakkeiden hankintaa. Kaikki vastaajat olivat olleet l�sn� my�s kokousp�iv�n iltana j�rjestetyss� V:n presentaatiossa.
B, C, D, E ja F ovat yhdenmukaisesti kertoneet, ettei osakkeiden hankintaa koskevan p��t�ksen yhteydess� mill��n tavalla k�sitelty sit�, voisiko aiemmin H:n hallituksen kokouksessa esill� ollut I:t� koskeva tieto olla esteen� osakkeiden hankkimiselle. Heid�n mukaansa tieto oli niin ep�m��r�inen, ettei sill� olisi voinut olla vaikutusta osakkeiden hankintaan. Tiedon ep�m��r�isyytt� on korostanut my�s hallituksen kokouksessa 7.8.2006 l�sn� ollut G:n hallintoneuvoston tuolloinen puheenjohtaja P. B, C, D, E ja F ovat lis�ksi kertoneet perustaneensa p��t�ksen H:n osakkeiden hankkimisesta G:n pitk�aikaiseen hallintoneuvoston vahvistamaan strategiaan s�ilytt�� G:n omistusosuus H:ssa. T�m�n vuoksi H:n osakkeita ostettiin ikkunan ollessa auki siin� m��rin kuin siihen oli k�ytett�viss� kassavaroja. T�st� strategiasta huolimatta osakkeita ei kuitenkaan ollut ostettu silloin, kun oli ollut olemassa jotakin yksitt�ist� hanketta koskevaa sis�piirintietoa vaan t�ll�in osakehankinnat keskeytettiin, mik� on k�ynyt ilmi my�s aikaisemman toimitusjohtajan Palokankaan kertomuksesta.
Sis�piiririkoksen edellytt�m� tahallisuus on niin sanottua todenn�k�isyystahallisuutta. T�m� tarkoittaa sit�, ett� tekij� toimi tahallisesti, jos h�n on toiminut hy�tymistarkoituksessa ja on tiennyt tai ainakin pit�nyt varsin todenn�k�isen� tiedon olevan sis�piirintietoa. Tahallisuuden t�yttyminen ei siten edellyt� tekij�n tienneen varmuudella tiedon olevan sis�piirintietoa.
Vaikkakaan G:ll� ei ollut sitovaa H:n osakkaiden hankintaohjelmaa, H:n osakkeiden ostaminen ei ollut sille mitenk��n poikkeuksellinen toimenpide vaan p�invastoin t�rke� osa sen toimintaa. K�yt�nn�ss� H:n osakkaiden hankkimisen oli hoitanut H:n talousosasto ja siell� K tai O. K:n vastuulle olivat kuuluneet my�s sis�piiriasiat. Vastaajat olivat mahdollisesti olettaneet, ett� H:n talousosasto informoi sis�piiritiedosta johtuvasta esteest� osakkeiden hankkimiselle ja ett� H perustaa sis�piirirekisterin siin� vaiheessa, kun hanke on niin konkreettisessa vaiheessa, ett� tieto on katsottava sis�piirintiedoksi. Yksinomaan n�m� seikat eiv�t kuitenkaan poista tahallisuutta. Hovioikeus viittaa kuitenkin lis�ksi siihen, mit� edell� on lausuttu tiedon t�sm�llisyydest�. Vaikka kyseess� oli ollut H:n kannalta merkitt�v� hanke, sen toteutumiseen oli liittynyt paljon ep�varmuustekij�it� ja hanke oli ollut viel� alkuvaiheessa. Vallinneissa olosuhteissa on voitu pit�� perustellusti ep�selv�n� sit�, oliko kyseess� ollut sis�piirintieto vai ei. Hovioikeus katsoo, ettei vastaajien menettely� voida n�iss� olosuhteissa pit�� tahallisena.
Asiassa on siten arvioitava, ovatko vastaajat menetelleet t�rke�n huolimattomasti. Rikoslain 3 luvun 7 �:n 2 momentin mukaan se, pidet��nk� huolimattomuutta t�rke�n� (t�rke� tuottamus), ratkaistaan kokonaisarvostelun perusteella. Arvostelussa otetaan huomioon rikotun huolellisuusvelvollisuuden merkitt�vyys, vaarannettujen etujen t�rkeys ja loukkauksen todenn�k�isyys, riskinoton tietoisuus sek� muut tekoon ja tekij��n liittyv�t olosuhteet.
T�rke� huolimattomuus voi helpommin t�ytty� sellaisen henkil�n osalta, jolla on pitk� kokemus arvopaperimarkkinoilla. Arvopaperimarkkinoilla toimiville ammattilaisille voidaan l�ht�kohtaisesti asettaa suhteellisen korkea selonottovelvollisuus lain oikeasta sis�ll�st�. B, C, D, E ja F ovat siviiliammatiltaan maatalousyritt�ji�. He olivat kuitenkin jo ennen 7.8.2006 toimineet pitk��n p�rssiyhti� H:n p��omistajan G:n toimielimiss� ja B, C sek� F olivat kuuluneet my�s H:n hallitukseen. C:ll� oli ollut kokemusta my�s muiden p�rssiyhti�iden (�) hallitustoiminnasta. G:n hallitukseen vuodesta 2003 lukien kuulunut E ei ollut H:n hallituksen j�sen mutta oli G:n hallituksen j�senen� osallistunut H:n hallituksen kokouksiin yhti�ss� noudatetun k�yt�nn�n mukaisesti. D oli tullut G:n hallituksen j�seneksi vasta kes�ll� 2006 ja 7.8.2006 oli ollut h�nen ensimm�inen hallituksen kokouksensa. Aikaisemmin D oli kuitenkin kuulunut edustajistoon.
Kuten edell� on todettu, merkitt�v� suunnitteilla oleva yrityskauppa tai muu vastaava j�rjestely on tyypillisesti arvopaperiin liittyv� tieto. T�m�n tapaisten hankkeiden kohdalla my�s Helsingin P�rssin sis�piiriohje puoltaa erityist� varovaisuutta. Tapahtuma-aikaan voimassa olleen 1.1.2006 voimaan tulleen ohjeen mukaan asiakokonaisuus tai j�rjestely on syyt� luokitella hankkeeksi, kun sen valmistelu on edennyt sellaiseen vaiheeseen, ett� tavoitteena on asiakokonaisuuden tai j�rjestelyn toteuttaminen loppuun saakka, sen voidaan kohtuudella olettaa toteutuvan ja toteutumisaika on l�hitulevaisuudessa. Sen sijaan ohjeen mukaan alustavan positiivisen suhtautumisen osoittamista tai alustaviin neuvotteluihin osallistumista ei pidet� toteuttamiseen t�ht��vin� valmistelutoimina. Hovioikeus katsookin, ett� tuottamusarvioinnissa on otettava huomioon se, ett� yritysj�rjestelyhankkeen kohdalla tiedon sis�piiriluonteen selvitt�misen on katsottava yleens� kuuluvan tavanomaiseen sis�piiril�iselt� edellytett�v��n huolelliseen menettelyyn. Lis�ksi tuottamusarvioinnin yhten� l�ht�kohtana on pidett�v� sit�, ett� tiedon ollessa poikkeuksellisen merkitt�v� voidaan vaatia parempaa huolellisuutta tiedon sis�piiriluonteen selvitt�misess� kuin v�hemm�n merkitt�v�n tiedon osalta.
Hovioikeus katsoo, ett� vallinneissa olosuhteissa vastaajilla on ollut perustellusti aihetta ep�ill�, ett� heill� osakkaiden hankinnasta p��tt�ess��n 7.8.2006 ollut tieto saattoi olla laissa tarkoitettua sis�piirintietoa. Vastaajia oli nimenomaisesti informoitu H:n kannalta merkitt�v�st� yrityskauppahankkeesta, mutta he olivat my�hemmin samana p�iv�n� tehneet suuren osakem��r�n ostamista koskevan p��t�ksen selvitt�m�tt� mill��n tavalla heill� olleiden tietojen merkityst�. Ottaen lis�ksi huomioon mit� edell� on kerrottu vastaajien asemasta ja kokemuksesta, hovioikeus katsoo vastaajien menetelleen t�rke�n huolimattomasti.
5. Menett�misseuraamus
Rikoslain 10 luvun 2 �:n 1 momentin mukaan rikoksen tuottama taloudellinen hy�ty on tuomittava valtiolle menetetyksi. Menett�miseen tuomitaan rikoksesta hy�tynyt tekij�, osallinen tai se, jonka puolesta tai hyv�ksi rikos on tehty. Saman pyk�l�n 2 momentin mukaan jos rikoksen tuottaman hy�dyn m��r�st� ei ole saatavissa selvityst� tai se on vain vaikeuksin esitett�viss�, hy�ty on arvioitava ottaen huomioon rikoksen laatu, rikollisen toiminnan laajuus ja muut olosuhteet.
Syytt�j�n mukaan rikoksen G:lle tuottaman taloudellisen hy�dyn m��r� on laskettava yrityskaupan julkistamisp�iv�n 10.11.2006 p��t�skurssin ja osakkeiden ostohintojen erotuksena. H:n osakkeen p��t�skurssi oli ollut 9,180 euroa 22.8.2006 ja 12,650 euroa 10.11.2006. Vastaajien mukaan kaupoista ei ollut tullut lainkaan hy�ty� G:lle ja joka tapauksessa hy�dyn m��r� voisi olla enint��n 9.11.2006 ja 10.11.2006 p�rssikurssien v�linen erotus. P��t�skurssi 9.11.2006 oli ollut 12,310 euroa
Sis�piiritiedon v��rink�yt�n tunnusmerkist�n t�yttyminen edellytt�� hy�tymistarkoitusta muttei sit�, ett� rikos olisi todellisuudessa tuottanut hy�ty�. Menetett�v�ksi voidaan tuomita kuitenkin vain rikoksella eli sis�piirintiedon vaikutuksesta saatu todellinen hy�ty, mink� vuoksi muiden tietojen kurssivaikutus tulee eliminoida. Oikeusk�yt�nn�ss� ja -kirjallisuudessa on katsottu, ett� muiden tietojen vaikutus voidaan eliminoida siten, ett� todellisen hankintahinnan sijasta laskennassa k�ytet��n v�litt�m�sti tiedon julkistamista edelt�nytt� kurssia, jota verrataan realisointihintaan tai arvopaperin kurssiin tiedon julkistamisen j�lkeen. K�yt�nn�ss� vertailukohtana on tiedonjulkistamisp�iv�n p��t�skurssi, sill� markkinoiden reaktiota ei voida pit�� selv�n� ennen p�rssin sulkeutumista.
T�ss� tapauksessa osakkeet on ostettu keskim��rin noin kolme kuukautta ennen sis�piirintiedon julkistamista, joten hinnanmuutos on saattanut johtua muistakin seikoista kuin sis�piirintiedosta. T�h�n viittaa sekin, ett� H:n osakkeen kurssikehitys on seurannut pitk�lti markkinoiden yleist� kehityst�. Asiassa ei ole my�sk��n ilmennyt, ett� markkinoille olisi 7.8.2006 j�lkeen tullut yrityskaupasta lis�� tietoa, joka olisi ollut omiaan vaikuttamaan osakkeen kurssiin.
Edell� olevilla perusteilla hovioikeus hyv�ksyy k�r�j�oikeuden ratkaisun menett�misseuraamuksen osalta.
6. Rangaistuksen m��r��minen
Sis�piirintiedon v��rink�yt�n rangaistusasteikko on sakkoa tai enint��n kaksi vuotta vankeutta.
Rikoslain 6 luvun 4 �:n mukaan rangaistusta mitattaessa huomioon otettavia seikkoja ovat muun ohella teon vaikuttimet ja rikoksesta ilmenev� muu tekij�n syyllisyys. T�ss� tapauksessa rangaistusta mitattaessa on syyllisyysarvostelussa otettava huomioon vastaajilla olleet tiedot kyseess� olevasta hankkeesta sek� heid�n kokemuksensa ja asemansa. Hovioikeus viittaa siihen, mit� edell� jaksossa 4.4 on lausuttu vastaajien toiminnasta G:n ja H:n hallituksessa sek� heid�n tietoisuuteensa I:t� koskevasta hankkeesta. Hovioikeus katsoo, ett� n�iden seikkojen perusteella D:n syyllisyytt� on pidett�v� olennaisesti v�h�isemp�n� kuin muiden vastaajien ja h�nelle tuomittu rangaistus on sen vuoksi liian ankara. Hovioikeus katsoo oikeudenmukaiseksi seuraamukseksi D:lle 30 p�iv�sakon sakkorangaistuksen. Sen sijaan B:n, C:n, E:n ja F:n osalta syyt� k�r�j�oikeuden ratkaisun muuttamiseen ei ole.
Hovioikeus katsoo, ett� rikoslain 9 luvun 2 �:ss� s��detyt oikeushenkil�n rangaistusvastuun edellytykset t�yttyv�t eik� aihetta my�sk��n k�r�j�oikeuden G:n maksettavaksi tuomitseman yhteis�sakon m��r�n muuttamiseen ole.
7. A:n valitus
A on vaatinut korvaukseksi oikeudenk�yntikulustaan k�r�j�oikeuden osalta 69.794,50 euroa. Vaatimus on perustunut A:n asiamiehen laskuttamien toimenpiteisiin 200,75 tunnilta 280 euron tuntiveloituksella ja kulujen osuudella 533,50 euroa. K�r�j�oikeus on katsonut kohtuulliseksi m��r�ksi tarpeellisista toimenpiteist� 83,5 tunnilta 200 euron tuntiveloituksella eli yhteens� arvonlis�veroineen 20.541 euroa.
Oikeudenk�ynnist� rikosasioissa annetun lain 9 luvun 1 a �:n 1 momentin (107/1998) mukaan valtio on vastaajan vaatimuksesta velvollinen korvaamaan vastaajan kohtuulliset oikeudenk�yntikulut, jos syytt�j�n syyte tai muu vaatimus hyl�t��n. Saman pyk�l�n 2 momentin mukaan jos samassa asiassa on esitetty useita syytteit� tai muita vaatimuksia, joista osa hyv�ksyt��n ja osa ratkaistaan 1 momentin mukaisesti, oikeudenk�yntikulujen korvausta ei tuomita, ellei ole erityist� syyt� sen suorittamiseen osaksi.
Rikosoikeudenk�yntilain 9 luvun 1 a �:n 1 momentin mukaan korvattavien oikeudenk�yntikulujen m��r�� harkittaessa l�ht�kohtana on oikeudenk�ymiskaaren 21 luvun mukainen t�yden korvauksen periaate (KKO:2006:94). Sanotun luvun 1 �:n mukaan asian h�vinnyt asianosainen on velvollinen korvaamaan kaikki vastapuolensa tarpeellisista toimenpiteist� johtuvat kohtuulliset oikeudenk�yntikulut, jollei muualla laissa toisin s��det�. Korvattavia oikeudenk�yntikuluja ovat 8 �:n mukaan oikeudenk�ynnin valmistelusta ja asian tuomioistuimessa ajamisesta sek� asiamiehen tai avustajan palkkiosta aiheutuneet kustannukset. Oikeudenk�ymiskaaren 21 luvun 1 �:n mukaan korvattaviksi voivat kuitenkin tulla vain tarpeelliset toimenpiteet. Asiamiehen kulujen ja palkkion osalta tarpeellisten toimenpiteiden ja kohtuullisten oikeudenk�yntikulujen arvioinnin tulee suhteutua kulloisenkin yksitt�isen asian erityispiirteisiin, mutta yleens� my�s asian vaikeuteen, asiamiehen suorittaman ty�n m��r��n ja laatuun sek� samanlaisissa asioissa yleens� k�ytettyyn laskutukseen (HE 107/1997 s. 16).
Oikeusk�yt�nn�ss� sis�piiririkoksissa p��avustajien kohtuulliseksi tuntiveloitukseksi ilman arvonlis�veroa on hyv�ksytty 220 euroa (Helsingin hovioikeus 19.12.2007 nro 4124). Yleinen palkkiotaso on jonkin verran noussut nelj�ss� vuodessa mutta toisaalta kyseess� olevaa asiaa ei sen erityispiirteidens� vuoksi ole pidett�v� ep�tavallisen monimutkaisena sis�piiririkoksena. Hovioikeus pit�� t�ss� asiassa 230 euron (ilman arvonlis�veroa) tuntiveloitusta kohtuullisena oikeudenk�yntikulujen laskentaperusteena. Hovioikeus katsoo, ett� k�r�j�oikeuden valmistelusta arvioima tuntim��r� on liian alhainen ja katsoo kohtuulliseksi kokonaisty�m��r�ksi p��k�sittelyineen 125 tuntia. A:n asiamiehen veloittamat kulut ovat olleet ilmeisen tarpeellisia.
Edell� olevan perusteella valtion A:lle korvattavien oikeudenk�yntikulujen m��r� korotetaan 36.018,71 euroksi (asiamiehen palkkio 28.750 euroa, kulut 533,50 euroa, arvonlis�veron osuus 6.735,21 euroa).
8. Oikeudenk�ynnin kustannukset hovioikeudessa
A on vaatinut korvaukseksi oikeudenk�yntikuluistaan hovioikeudessa 36.704,44 euroa. Vaatimus perustuu asiamiehen palkkion osalta 106 ty�tuntiin ja 280 euron (ilman arvonlis�veroa) tuntiveloitukseen. Syytt�j� on katsonut hyv�ksytt�v�ksi ty�m��r�ksi 64 tuntia ja tuntiveloitukseksi 200 euroa. P��k�sittely on kest�nyt yhteens� 24 tuntia.
Hovioikeus viittaa siihen, mit� asiamiehen tuntipalkkion osalta on lausuttu A:n valituksen kohdalla ja katsoo kohtuulliseksi tuntiveloitukseksi 230 euroa (ilman arvonlis�veroa). Hovioikeus katsoo kohtuulliseksi ty�m��r�ksi yhteens� 70 tuntia. Asiamiehen veloittamat kulut ovat olleet ilmeisen tarpeellisia. Siten valtion A:lle korvattavien hovioikeudenkulujen m��r� on 20.004,72 euroa (palkkio 16.100 euroa, kulut 164 euroa, arvonlis�veron osuus 3.740,72 euroa).
Asian n�in p��ttyess� muiden vastaajien oikeudenk�yntikulujen korvausvaatimukset hyl�t��n.
Koska B, C, D, E ja F on tuomittu rangaistukseen, he ovat oikeudenk�ynnist� rikosasioissa annetun lain 9 luvun 1 �:n nojalla velvollisia korvaamaan valtiolle sen varoista hovioikeudessa maksetut todistelukustannukset 21 euroa.
Hovioikeuden ratkaisu ilmenee tuomiolauselmista.
SAKKO30 p�iv�sakkoa a 43 euroa = 1.290 euroaP�iv�sakkojen lukum��r�� on alennettu.
Oikeudenk�ynnist� rikosasioissa annetun lain 9 luvun 1a �:n nojalla valtion A:lle korvattavaksi m��r�ttyjen oikeudenk�yntikulujen m��r� k�r�j�oikeudessa korotetaan 36.018,71 euroksi k�r�j�oikeuden m��r��mine korkoineen.
Valtio velvoitetaan oikeudenk�ynnist� rikosasioissa annetun lain 9 luvun 1a �:n 1 momentin nojalla suorittamaan A:lle korvaukseksi oikeudenk�yntikuluista hovioikeudessa 20.004,72 euroa. Korvaukselle on maksettava viiv�styskorkoa korkolain 4 �:n 1 momentissa tarkoitetun korkokannan mukaan kuukauden kuluttua hovioikeuden tuomion antamisp�iv�st�.
hovioikeudenlaamanni Risto H�nninenhovioikeudenneuvos Olli M�kinenhovioikeudenneuvos Jussi Heiskanen
Lainvoimainen. Korkeimman oikeuden ratkaisu 04.12.2012 : Ei valituslupaa

matches: KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO