Laki merimieseläkelain muuttamisesta 1046/1999 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1999 › 1046/1999
kumotaan 26 päivänä tammikuuta 1956 annetun merimieseläkelain (72/1956) 29 §:n 2 momentti ja 30 §,
muutetaan 3 §, 29 §:n 1 momentti, 5 luvun otsikko, 35 §, 36 §:n 1 momentti, 37 §, 38 §:n 4 momentti, 50 ja 56 § sekä 57 §:n 1 momentti,
sellaisina kuin niistä ovat 3 § laeissa 280/1980, 1346/1990 ja 100/1999, 35 § osaksi laeissa 739/1966 ja 475/1993, 36 §:n 1 momentti laissa 1745/1995, 37 § laeissa 1309/1989 ja 1253/1995, 50 § laissa 363/1979, 56 § laeissa 395/1995, 360/1997 sekä mainitussa laissa 100/1999 ja 57 §:n 1 momentti viimeksi mainitussa laissa, sekä
lisätään lakiin uusi 35 a, 35 b, 39 a, 56 a ja 64 d § seuraavasti:
Aluksella saadulla tulolla tarkoitetaan tässä laissa palkkaa tai muuta rahassa arvioitua etua, jonka työnantaja työsuhteen perusteella on vakuutetulle maksanut aluksella tai hänen määräyksestään väliaikaisesti aluksen lukuun muualla kuin aluksella tehdystä työstä. Palkkaan luetaan tällöin myös ruoka ja muut luontoisedut, jotka arvioidaan säädetyllä tavalla.
Eläkekassan on kirjattava sosiaali- ja terveysministeriön vahvistamien perusteiden mukaisesti vastuuvelkana tämän lain mukaisen eläketurvan järjestämisestä johtuvien tulevien menojen peittämiseen tarvittavat varat siihen määrään asti, johon eläkekassan ne tulot, joita ei ole käytettävä muihin tarkoituksiin, riittävät mainittujen menojen peittämiseen.
Eläkekassan toimintapääoma ja muut eläkekassan vakavaraisuuteen vaikuttavat seikat on järjestettävä vakuutetun edut turvaavalla tavalla ottaen huomioon tuottojen ja kulujen todennäköinen vaihtelu ja arvioitavissa olevat muut epävarmuustekijät.
Eläkekassan toimintapääoma ja vakavaraisuusraja lasketaan soveltuvin osin työeläkevakuutusyhtiöistä annetun lain (354/1997) 16 ja 17 §:n mukaisesti ottaen huomioon, mitä tämän lain 3 a §:n 1―3 momentissa ja 4 §:n 1 momentissa säädetään eläkekassan vastuusta.
Eläkekassan on suoritettava kassan tilasta vakuutustekninen tutkimus vähintään joka toinen vuosi sekä muulloinkin, jos Vakuutusvalvontavirasto pitää sitä tarpeellisena. Jos tällöin havaitaan, että maksut eivät turvaa kassan vakavaraisuutta tai että ne ovat liian korkeat, tulee kassan viipymättä ilmoittaa siitä Vakuutusvalvontavirastolle ja tehdä esitys sosiaali- ja terveysministeriölle maksujen muuttamiseksi.
Jos eläkekassan toimintapääoma on pienempi kuin vakavaraisuusrajan kaksinkertainen määrä, eläkekassan hallituksen on tehtävä suunnitelma eläkekassan vakavaraisuuden vahvistamiseksi. Jos eläkekassan toimintapääoma on pienempi kuin vakavaraisuusraja, eläkekassan on viipymättä toimitettava Vakuutusvalvontaviraston hyväksyttäväksi taloudellisen aseman tervehdyttämissuunnitelma.
Sosiaali- ja terveysministeriö antaa tarkemmat määräykset 4 ja 5 momentin soveltamisesta ja Vakuutusvalvontavirasto antaa tarvittaessa tarkemmat ohjeet 6 momentissa tarkoitetusta esityksestä maksujen muuttamiseksi ja vakuutusteknisen tutkimuksen laatimisesta sekä 7 momentissa tarkoitetuista suunnitelmista.
Eläke maksetaan kuukausittain jälkikäteen kunkin kalenterikuukauden viimeisenä päivänä eläkkeensaajan valitsemaan rahalaitokseen hänen ilmoittamalleen tilille. Jos kalenterikuukauden viimeinen päivä on pyhäpäivä tai arkilauantai, eläke maksetaan sitä edeltävänä arkipäivänä.
Hallituksen ja valtuuskunnan jäsenistä vähintään puolella on oltava asuinpaikka Euroopan talousalueella, jollei sosiaali- ja terveysministeriö myönnä eläkekassalle lupaa poiketa tästä.
Hallituksen tai valtuuskunnan jäsenenä ei voi olla vajaavaltainen eikä konkurssissa oleva eikä myöskään henkilö, joka on määrätty liiketoimintakieltoon.
Mitä tässä laissa säädetään hallituksen tai valtuuskunnan jäsenestä, sovelletaan vastaavasti varajäseneen.
Valtuuskunnan jäsenten palkkiot, jotka on suoritettava eläkekassan varoista, vahvistaa sosiaali- ja terveysministeriö.
Valtuuskunnan puheenjohtajalla tai varapuheenjohtajalla tulee olla riittävä työeläkevakuutustoiminnan tuntemus.
Valtuuskunnan jäsenellä tulee olla merenkulun tai vakuutusalan tai sijoitustoiminnan tuntemusta.
Hallituksen jäsenen on oltava hyvämaineinen. Hallituksen puheenjohtajalla ja varapuheenjohtajalla tulee olla riittävä työeläkevakuutustoiminnan tuntemus. Hallituksessa on oltava riittävä merenkulkualan ja sijoitustoiminnan asiantuntemus.
Hallituksen jäseneltä on ennen nimittämistä saatava päivätty ja allekirjoitettu suostumus tehtävään.
Eläkekassan valtuuskunta nimittää neljäksi kalenterivuodeksi kerrallaan eläkekassan hallituksen, johon kuuluu viisi jäsentä. Kullekin jäsenelle määrätään henkilökohtainen varamies. Sosiaali- ja terveysministeriön esityksestä nimitetään yksi hallituksen jäsen, joka toimii myös hallituksen puheenjohtajana. Muista jäsenistä tulee kahden edustaa laivanvarustajia ja kahden merenkulkijoita. Merenkulkijoita edustavista jäsenistä tulee toisen edustaa miehistöä ja toisen päällystöä. Päällystöä edustava jäsen nimitetään kalenterivuodeksi kerrallaan siten, että hallituksessa vuorollaan ovat edustettuina kansipäällystö ja konepäällystö.
4) huolehtia, että eläkekassan kirjanpidon ja varainhoidon valvonta on asianmukaisesti järjestetty;
Hallituksen päätös sijoitussuunnitelman hyväksymisestä tulee tehdä kahden kolmasosan enemmistöllä annetuista äänistä. Muissa asioissa hallituksen päätökset tehdään yksinkertaisella äänten enemmistöllä. Äänten mennessä tasan tulee päätökseksi puheenjohtajan kannattama mielipide.
Eläkekassan toimitusjohtajan on oltava hyvämaineinen ja hänellä on oltava riittävä työeläkevakuutustoiminnan, sijoitustoiminnan ja liikkeenjohdon tuntemus. Jos eläkekassalla on toimitusjohtajan sijainen, häneen sovelletaan, mitä tässä laissa säädetään toimitusjohtajasta.
Toimitusjohtajalta on ennen nimitystä saatava päivätty ja allekirjoitettu suostumus tehtävään. Toimitusjohtajan tulee hoitaa eläkekassan juoksevaa hallintoa hallituksen antamien ohjeiden ja määräysten mukaisesti. Toimitusjohtajan on huolehdittava siitä, että kirjanpito on lain mukainen ja varainhoito luotettavalla tavalla järjestetty.
Hallituksen ja valtuuskunnan jäsen, eläkekassan toimitusjohtaja ja 37 §:n 2 momentissa mainittu hallitukseen kuulumaton henkilö on velvollinen korvaamaan vahingon, jonka hän on toimessaan tahallisesti tai tuottamuksesta aiheuttanut eläkekassalle. Sama koskee vahinkoa, joka tätä lakia, sosiaali- ja terveysministeriön tai Vakuutusvalvontaviraston määräyksiä tai vakuutusta koskevia perusteita rikkomalla on aiheutettu eläkekassan toimintapiiriin kuuluvalle tai kuuluneelle henkilölle, eläkkeen tai muun etuuden saajalle tai muulle henkilölle. Vahingonkorvauksen sovittelusta sekä korvausvastuun jakautumisesta kahden tai useamman korvausvelvollisen kesken on voimassa, mitä vahingonkorvauslain (412/1974) 2 ja 6 luvussa säädetään.
Eläkekassan varat on ensisijaisesti sijoitettava Suomen kauppalaivaston ja kauppamerenkulun kehittämistä palveleviin tarkoituksiin. Sijoituksia tehtäessä on huolehdittava sijoitusten varmuudesta, tuotosta ja rahaksi muutettavuudesta sekä niiden asianmukaisesta monipuolisuudesta ja hajauttamisesta. Tällöin noudatetaan lisäksi soveltuvin osin vakuutusyhtiölain (1062/1979) 10 luvun 3 §:n sekä työeläkevakuutusyhtiöistä annetun lain 15 §:n 2 momentin säännöksiä.
Sosiaali- ja terveysministeriö ja Vakuutusvalvontavirasto antavat määräykset tässä pykälässä tarkoitettujen säännösten soveltamisesta eläkekassaan noudattaen vastaavasti, mitä vakuutusyhtiölain 10 luvun 3 §:ssä sekä työeläkevakuutusyhtiöistä annetun lain 15 §:n 2 momentissa säädetään.
Hallituksen on laadittava eläkekassalle sen varojen sijoittamista koskeva suunnitelma (sijoitussuunnitelma). Sijoitussuunnitelmassa on erityisesti otettava huomioon eläkekassan harjoittaman vakuutustoiminnan luonne ja 3 §:n 4 momentissa asetetut vaatimukset eläkekassan toiminnalle. Sijoitussuunnitelmaan on liitettävä eläkekassan vakuutusmatemaatikon lausunto siitä, täyttääkö sijoitussuunnitelma eläkekassan vastuuvelan luonteen asettamat vaatimukset eläkekassan sijoitustoiminnalle.
Merimieseläkekassa on Vakuutusvalvontaviraston valvonnan alainen. Eläkekassan tulee vuosittain kahden kuukauden kuluessa tilinpäätöksen vahvistamisesta toimittaa Vakuutusvalvontavirastolle sen laatiman kaavan mukainen kertomus toiminnastaan ja tilastaan.
Mitä työeläkevakuutusyhtiöistä annetun lain 31 §:ssä säädetään työeläkevakuutusyhtiön varojen haltuunotosta, noudatetaan soveltuvin osin Merimieseläkekassaan.
Merimieseläkekassan on järjestettävä toimintansa tämän lain mukaiseksi vuoden kuluessa lain voimaantulosta.
3 §29 §5 luku - Eläkekassan johto35 §35 a §35 b §36 §37 §38 §39 a §50 §56 §56 a §57 §64 d §


text:
Eilen, 30.8.Tänään, 31.8.Huomenna, 1.9.Perjantai 2.9.Lauantai 3.9.Sunnuntai 4.9.Maanantai 5.9.Tiistai 6.9.Keskiviikko 7.9.Torstai 8.9.Perjantai 9.9.Lauantai 10.9. TV Finland Keskiviikko 31.8.
Karin Lindroosin Karkki-blogi on life-stylen karkkipussi. Blogistaniassa Karin laittaa ystävät leikkimään lasisilla legoilla ja liimalla. (U)
1/4. Miten pääsi käymään niin, että ihmisen tuotoksista tuli jätettä? kysyvät Nina Stenros ja Anu Valve. Nykyään huono sanitaatio on maailman suurin ja tappavin katastrofi. (U)
11/40. Juxugate. Pöysti yrittää koulia Neposesta oma-aloitteisempaa. Neponen pidättää pankkiryöstön yhteydessä rakastetun poliitikko Juha "Juxu" Taka-Sohjon ja saa kansan vihat niskaansa. (U). HD K7 (väkivalta).
Blogistania: Anniina Nurmi
Anniina Nurmen Vihreät vaatteet on informatiivinen blogi ekomuodista ja vaatetuotannosta. Blogistaniassa Anniina tekee kierrätyskoruja kavereiden kanssa. (U)
(Suomi 1954, 86') O: Armand Lohikoski. R: Esa Pakarinen, Masa Niemi, Siiri Angerkoski. Pekka, Pätkä ja Justiina lähtevät Lappiin lumimiehen jäljille. Mv. Sallittu kaiken ikäisille.Arviot: IMDb 5.6Lue lisää: IMDb ∙ Leffatykki ∙ Wikipedia
Osa 8: Klaus Kurki ja Elinan surma. Tuotanto Production House Oy. Stereo. (U)
Usko Toivo on synnynnäinen kauppias. Hän on raivannut tavaroiden keskelle oman paikkansa ja elää siellä itsensä näköistä elämää. Uskon Löytötori pitää pintansa hypermarkettien puristuksessa.
Katsellaan Senjan kanssa Pipsa Possu, Tilda ja hänen ystävänsä, Ota koppi!, Samsam, Eteenpäin Enni sekä Postimies Pate. HD
Aiheena näkökulma. Keskustelijoina Simon Zion, Fritz Jakobsson, Tuija Talvitie, Sara Razai ja Saara Särmä. Lisäksi nähdään Mårten lastenvaunuissa. svenska.yle.fi/efternio. Parad Media 2016. HD
3/9. Wilman ja Ollin kolmiodraama nousee pintaan parisuhdeleirin avauspäivänä. Tony opettaa pareja käsittelemään ristiriitoja, mutta Ninjan melonta Yoshikin kanssa ei suju kuin Strömsössä. (U) HD
3/12. Arto Nyberg tuo näytille isoäitinsä isän tekemän lasisen paperipainon. Pop-antiikin asiantuntija Oliver Backman saa pöydälleen kasan tukankuivaajia. HD
Villi kortti on vakavan hauska penkkiurheilushow. Panelisteina Essi Hellén, Tommy Lindgren, Juuso Mäkilähde, Paula Noronen, Kalle Palander ja Riku Riihilahti sekä vieraana vapaaottelija Anton Kuivanen. HD
12/40. Guugelheim. Tauluvarkaus vaarantaa Guugelheim-museon rakentamisen Suomeen. Tutkimusten kautta Neponen ja Routalempi tutustuvat suomalaiseen nykytaiteeseen, jonka tasosta miehet ovat eri mieltä. (U). HD K7 (väkivalta).
2 minUutisklipit: Näin rakentuu suklaaveistosEilen 20:22
Subin hittisarja lopetetaan kuudenteen tuotantokauteensaFindance.com (Televisio) | 01:23, 31.8.Lady Gaga verisessä rakastelukohtauksessa – katso pätkä megatähden ensimmäisestä tv-roolistaMTV.fi (Televisio) | 22:31, 30.8.Tunnistatko samaksi mieheksi? Tältä deittiohjelman komistus näyttää muhkealla parrallaMTV.fi (Televisio) | 21:05, 30.8.Arman Alizad markkinoi uutta ohjelmaansa omalaatuisella postauksellaV2.fi (Televisio) | 20:30, 30.8.Jasper Pääkkösellä neljän vuoden sopimus Viikinkeihin – toivoo hahmollensa veristä kuolemaaMTV.fi (Televisio) | 19:50, 30.8.

matches: HD HD HD HD HD HD HD


Vx Kaasu | Elokuvat Kuopio
Vx Kaasu
Tuote saatavilla vain myymälästä, ei postimyynnillä. Jätkäsaaren myymälässä kaasun ja kaasupullojen myynti katutasolta löytyvästä 24h kioskista
Synonyymi vx-kaasu sanalle. Synonyymit.fi, ilmainen synonyymisanakirja netissä. VX-hermokaasu on myrkky, jonka YK on luokitellut joukkotuhoaseeksi. Malesian poliisi mukaan Kim Jong-nam murhattiin VX-hermokaasulla. ALL OVER PRESS. Poliisin perjantaina julkaiseman tiedon mukaan Jong-nam murhattiin erittäin myrkyllisellä VX-hermokaasulla.
Sariini, VX-kaasu, kloorikaasu. Kaasu-iskuissa surmansa saaneiden määristä emme tiedä tarkemmin. Mutta se ainakin on varma, jos uskomme HRW:n raporttia, kuolleiden yhteismäärä on selvästi yli 200 henkeä. * Kysymyksiä. Venäjä myöntää syyrialaiskoneiden iskun – mutta kaasu olisi kapinallisten syyt.
Synonyymi vx-kaasu sanalle. Synonyymit.fi, ilmainen synonyymisanakirja netissä. Ehdota synonyymejä sanalle vx-kaasu (erottele pilkulla). PS. Katso myös Sanatoiveet-sivu, jossa voit ehdottaa lisää synonyymejä. Irak: VX-hermokaasu- ja pernaruttovarastot tuhottu Irak kertoo tuhonneensa kaikki tappavat VX-hermokaasu- ja pernaruttovarastonsa.
Tuo kaasu kehitettiin aikoinaan hyönteismyrkyksi, kuten myös sen sukulaisaineet tabuuni, sariini sekä somaani on kehitetty, nämä aineet ovat maailman pahamaineisimpia aseita, joiden käyttö on sotarikos, ja joita pidetään pelkästään massamurhaan tarkoitettuna välineinä. "5–8 kertaa myrkyllisempää kuin VX.
§ Hermokaasut (tabuuni, sariini, somaani ja VX-kaasu)ja syövyttävät aineet (sinapppikaasut, levisiitit) § 1. maailman sodassa laajamittainen käyttö(kloorikaasuja sinappikaasu) § 1980-luvulla Irak käytti VX-hermokaasua Irania ja Irakin kurdeja vastaan § 1995 käytettiin sariinia terrori-iskussa Tokion metrossa
, sariini, syklosariini, somaani, vx-kaasu. Yle Kadonneet Katso Mosku Elokuva Radio Patmos Ohjelmat patmos radio nettiradio Kuotesaho Tower Of Druaga Druaga No Tou Todos os Episodios Online, Assistir Druaga No Tou Anime Completo, Assistir Druaga No Tou Online.
Vx Hermokaasu. admin; 2 heinäkuun, 2020;.
vx-kaasu. Olivian Kanaa Olivian kana resepti Ainekset 4 kpl Broilerin rintaleikkeitä 1 – 2 purkkia herkkusieniä 1 pussi pakaste babyporkkanoita vehnäjauhoja Kastike 2 dl Kermaa 2 prk smetanaa hunajaa soijakastiketta mustapippuria suolaa Valmistusohjeet.
Vx Hermokaasu | Johnny Depp Elokuvat – , sariini, syklosariini, somaani, vx-kaasu VX-hermokaasu on maailman myrkyllisin aine. Tuo kaasu kehitettiin aikoinaan hyönteismyrkyksi, kuten myös sen sukulaisaineet tabuuni, sariini sekä somaani on kehitetty, nämä aineet ovat maailman pahamaineisimpia aseita, joiden käyttö on sotarikos, ja joita pidetään pelkästään massamurhaan.
Sanan ‘ sariini syklosariini somaani vx-kaasu’ merkitykset, ratkaisut ja synonyymit (0 kpl)
Hermokaasu. Sanan ‘hermokaasu’ merkitykset, ratkaisut ja synonyymit (7 kpl Yllä VX-varasto (Lähde: New York Times) VX-hermokaasu on maailman myrkyllisin aine. Tuo kaasu kehitettiin aikoinaan hyönteismyrkyksi, kuten myös sen. Ratkojat :: Haku sanakirjasta: hermokaasu . Käännös sanalle ‘hermokaasu’ ilmaisessa suomi-englanti-sanakirjassa, ja monia muita englanninkielisiä käännöksiä
Yllä VX-varasto (Lähde: New York Times) VX-hermokaasu on maailman myrkyllisin aine. Tuo kaasu kehitettiin aikoinaan hyönteismyrkyksi, kuten myös sen sukulaisaineet tabuuni, sariini sekä somaani on kehitetty, nämä aineet ovat maailman pahamaineisimpia aseita, joiden käyttö on sotarikos, ja joita pidetään pelkästään massamurhaan tarkoitettuna välineinä.
Vx Kaasu. 20 toukokuun, 2020 admin. Levyseppähitsaaja levyseppähitsaaja palkka Levyseppähitsaaja on monipuolinen metallialan ammattilainen. Hän valmistaa metallilevyistä ja profiilitangoista kappaleita ja tuotteita. Levyseppähitsaaja hallitsee myös eri. Koulutuskalenteri.
VX-kaasu VX gas. lisää . stemming. Esimerkki lauseet "kaasu-uuni", käännösmuisti. add example. fi ii) kunkin pesän kypsennysjaksokohtainen energiankulutus soveltuvin osin ylä-/alalämpötoiminnolla ja kiertoilmatoiminnolla; mitattu energiankulutus on ilmaistava kilowattitunteina (sähkö- ja kaasu-uunit) ja megajouleina (kaasu-uunit).
§ Hermokaasut (tabuuni, sariini, somaani ja VX-kaasu)ja syövyttävät aineet (sinapppikaasut, levisiitit) § 1. maailman sodassa laajamittainen käyttö(kloorikaasuja sinappikaasu) § 1980-luvulla Irak käytti VX-hermokaasua Irania ja Irakin kurdeja vastaan § 1995 käytettiin sariinia terrori-iskussa Tokion metrossa.
VX-kaasu keksittiin vuonna 1952 Imperial Chemical Industriesin laboratorioissa Isossa-Britanniassa, Yhdysvallat aloitti VX:n massatuotannon vuonna 1961, kunnes vuonna 1993 Yhdistyneet kansakunnat julisti VX:n joukkotuhoaseeksi ja kielsi sen valmistuksen. kaasu-uuni – Suomi-Englanti Sanakirja – Glosbe – VX
Vx Kaasu Tuote saatavilla vain myymälästä, ei postimyynnillä.Kestävä ja tehokas teräspullo joka sisältää 11 kg puhtaasti palavaa ja turvallista Suomessa jalostettua Neste Oil. Leupold VX3i 4.5-14×40 – Waffenlager.net – Leupold VX-5 HD (3-5×56) Rakenne.


Säännöt 1909
SUOMEN VOIMISTELU- JA URHEILULIITON
RANSKALAIS- SUOMALAISEN PAININ
YLEISIÄ MÄÄRÄ YKSIÄ.
Saadakseen painiharrastuksen ja -taidon leviämään sekä jatkuvasti säilymään, järjestävät Suomen Voimistelu- ja Urheiluliiton alaiset seurat ja piirit piirikunnallisia, kansallisia ja kansainvälisiä. kilpailuja ranskalais-suomalaisessa (kreikkalais-roomalaisessa) painissa
Kansainvälisten, kansallisten ja piirikunnallisten sekä vastaavien kutsuntakilpailujen lupia haettaessa noudatetaan Suomen Voimistelu- ja Urheiluliiton yleisten kilpailusääntöjen määräyksiä.
Edellämainittuihin kilpailuihin saavat ottaa osaa kansalaisluottamusta nauttivat, vähintäin 17 vuotta täyttäneet Liiton kilpakelpoiset jäsenet. (Vrt. § 12).
Kansainvälisten kilpailujen ulkomaalaisten osanottajien on ennen kilpailujen alkua esitettävä ylituomarille maansa asianomaisen voimailu- tai urheilujärjestön ulkomaisten kilpailujen osanottoa varten antama lupakirja.
Kilpailujen toimeenpanijan on huolehdittava kilpailujen kunnollisesta järjestämisestä, palkintotuomarien ja kilpailijoiden vastaanottamisesta ja vapaan asunnon varaamisesta näille.
Jäljennös kilpailupöytäkirjoista – samoin kuin kaksi painettua kilpailuohjelmaa, mikäli tällaisia on painettu – on viikon kuluessa kilpailujen pidosta lukien lähetettävä painijaoston johtokunnalle.
Jos jaostojohtokunta huomaa pöytäkirjoissa virheitä, tulee sen joko julkisesti tai asianomaiselle huomauttaa niistä sekä oikaista ne.
Liiton yieisien kilpailusääntöjen amatööri- ja kilpakelpoisuusmääräykset koskevat myös painijoita.
Näitä sääntöjä on noudatettava kaikissa, niin Suomen painimestaruus- ja kansallisissa kuin piirikunnallisissakin kilpailuissa.
MESTARUUSKILPAILUJA KOSKEVIA ERIKOISMÄÄRÄYKSIÄ
Suomen painimestaruuskilpailut pidetään vuosittain maaliskuun ensimmäisenä ja sunnuntaina ja sitä edellisenä lauantaina. Jos tama sunnuntai sattuu rukouspäiväksi, pidetään kilpailut viikkoa myöhemmin. Järjestämisoikeuden voivat saada joko seurat tai piirit, joissa säännöllisesti harjoitetaan painia.
Suomen painimestaruuskilpailujen toimeenpanosta lopullisesti päätetään syksyllä pidettävässä Liittohallinnon kokouksessa. Luvanhakuun nähden ovat voimassa Liiton yleisten kilpailusääntöjen määräykset.
Suomen painimestaruuskilpailujen kutsu on julkaistava Liiton määräämissä lehdissä kuukautta ennen kilpailuja.
Suomen mestaruuskilpailuissa saa samassa sarjassa kutakin seuraa edustaa korkeintaan kolme painijaa. Lisäksi ovat edellisen vuoden Suomen painimestarit itseoikeutettuja osanottajia.
Osanottoilmoitukset Suomen painimestaruuskilpailuihin on tehtävä seuran puolesta kirjallisesti vähintäin viisi (5) päivää ennen kilpailuja. Osanottomaksun, viisi (5) markkaa kilpailijaa kohti, tulee seurata ilmoittautumista.Kilpailun alussa määrätään painiparit ja painimisjärjestys arvalla.
Mestaruuskilpailuihin saavat ottaa osaa kaikki - vähintäin 18 vuotta täyttäneet - Suomen kansalaiset, jotka ovat puhdasmaineisia ja amatöörejä.
Sarjansa lopullinen voittaja julistetaan kilpailuvuoden Suomen painimestariksi sarjassaan ja saa Liiton mestaruusmitalin sekä ensimmäisen palkinnon. Lisäksi jaetaan kussakin sarjassa vähintäin kahdelle seuraavalle palkinto.
Piirien mestaruuskilpailut pidetaan helmikuun ensimmäisenä sunnuntaina ja sitä edellisenä lauantaina. Jos kilpailupäivä sattuu rukoussunnuntaiksi, pidetään kilpailut viikkoa myöhemmin. Kussakin sarjassa on jaettava vähintäin kolme palkintoa, mikäli se osanottajien puolesta on mahdollista.
JARJESTELYSÄÄNNÖT.
A. Yleisiä määräyksiä.
Kjlpailijat jaetaan painonsa mukaan seuraaviin sarjoihin:
I. Kärpässarja paino enintäin 58 kg.
II. Hoyhensarja " " 62 "
III. Kevyt sarja " " 67,5 "
IV. Kevyt keskisarja " " 75 "
V. Raskas keskisarja " " 82,5 "
VI Raskas sarja " yli 82,5 "
Tämä koskee myöskin 35 vuotta täyttäneille järjestettäviä kilpailuja.
Ptinnitseminen on aloitettava kaksi (2) tuntia - ei aikaisemmin - ja päätettävä viimeistään yksi (1) tunti ennen kilpailuja. Punnitus on heti virallinen, s.o. punnitus toimitetaan vain kerran. Kilpailijan tulee punnittaessa olla alastomana, ja on jokaisen kilpailijan sarja merkittävä tarkoin kilpailupöytäkirjaan. Punnitus on toimitettava kilpailujen ylituomarin ja sihteerin sekä vähintäin yhden palkintotuomarin läsnäollessa.
Kaikkien kilpailijoiden tulee olla saapuvilla punnituksessa. Voittamattoman esteen sattuessa, josta asianomaisen seuran edustajan on punnitustilaisuudessa ylituomarille ilmoitettava, on kilpailija oikeutettu saapumaan punnittavaksi virallisen punnitusajan jälkeen, jos palkintotuomarilautakunta on antanut tähän suostumuksensa.
Jos kilpailut kestävät enemmän kuin kaksi päivää, toimitetaan punnitus uudelleen joka toinen päivä, jolloin kilpailija ei saa painaa enemmän kuin 2 kg. yli sarjansa painorajan.
Kukin kilpailija on oikeutettu painimaan vain siinä sarjassa, johon hän punnituksen mukaan kuuluu.
Kilpailulautakunnan on heti punnituksen jälkeen toimitettava arpominen ylituomarin nostaessa arvan, ja sihteerin on merkittävä kilpailupöytäkirjoihin sarjat lopulliseen ja oikeaan muotoonsa. Tilaisuudessa on seurojen edustajilla oikeus olla läsnä tarkkaajina.
Painimaton tulee olla laajlludeltaan vähintäin 5X5 metria, tarpeeksi paksu ja pehmeä ynnä tasainen ja puhdas sekä yhteenneulottu. Sen päällyskankaan tulee olla puhdas, tiivis ja pehmeä sekä ulottua maton reunan ympäri. Erikoiselle korokkeelle valmistetun painilavan tulee olla joka suunnalle ainakin metriä laajempi kuin matto ja tulee tämän lisäalueen olla selvästi toisen värinen kuin maton peite.
B. Palkintotuomarit ja toimihenkiliit.
Palkintotuomarilautakunnan muodostavat ylituomari ja kaksi (2) tuomaria, joista toinen mattotuomarina ohjaa ottelua. Kullakin tuomarilla tulee olla varamies. Kilpailujen sihteerillä on palkintotuomarilautakunnassa puheoikeus, mutta ei äänestysoikeutta.
Palkintotuomarilautakunnan, joka alustavasti tai lopullisesti ratkaisee kaikki kilpailujen kulussa esiintyvät asiat, on koko kilpailujen ajan oltava täysilukuisena kilpailupaikalla. Palkintotuomarien varamiesten täytyykin senvuoksi olla aina ylituomarin saatavilla.
Seurojen edustajilla ei ole oikeutta päästä palkintotuomaristoon paitsi siinä tapauksessa, että järjestävä seura on aikaisemmin valinnut heidät tuomareiksi.
Kahdella matolla kilpailtaessa on molemmille matoille määrättävä eri palkintotuomarilautakunta ylituomareineen; toinen ylituomareista toimikoon kuitenkin koko kilpailujen ylituomarina.
Palkintotuoinarilautakunnan varsinaisissa kokouksissa käsitellään seuraavat asiat:
a) valitaan ajanottajat;
b) ratkaistaan kilpailujen osanotto-oikeutta koskevat vastalauseet;
c) määrätään tasoituskilpailujen perusteet;
d) ratkaistaan muut esiintyvät asiat.
Ottelujen päätyttyä pidettävässä kokouksessa käsitellään seuraavat asiat:
a) tarkastetaan kilpailutaulukot;
b) vahvistetaan palkintojärjestys;
c) päätetään jaettavista kunniapalkinnoista;
d) tarkastetaan lautakunnan kokouksissa laaditut pöytäkirjat;
e) ratkaistaan muut esiintyvät asiat.
Palkintotuomarilautakunnan on toimissaan noudatettava näiden sekä Liiton kilpailu- ja yleisten sääntöjen määräyksiä ja ohjeita.
Painikilpailujen ylituomarina toimii:
1) Suomen painimestaruus- ja kansainvausissa kilpailuissa jaoston määräämä kokenut ja pätevä sekä johtokunnan rekisteröimä palkintotuomari.
2) Kansallisissa kilpailuissa jaoston hyväksymä ja rekisteröimä palkintotuornari.
3) Piirikunnallisissa kilpailuissa piirijohtokunnan hyväksymä henkilö.
Kansainvälisten ja kansallisten kilpailujen ylituomarin matkakulut korvaa kilpailujen järjestäjä.
Ylituomari toimii palkintotuomarilautakunnan puheenjohtajana ja johtaa välittömästi itse kilpailujen kulkua, tarkastaa ottelulistat j.n.e. Hänen pöytänsä tulee tarpeen vaatiessa olla korokkeella, niin että hän näkee hyvin koko maton.
Palkintotuomarien tulee kaiken aikaa tarkoin seurata jokaista ottelua. Ylituomarin määräyksen mukaisesti toimii toinen tuomareista liikkuvana mattotuomarina toisen istuessa ylituomarin vastakkaisella puolella mattoa. Palkintotuomari älköön ottelun kestäessä millään tavoin neuvoko tai auttako kilpailijaa. (Vrt. myös §§ :iä 32, 33 ja 40).
Mattotuomari ei saa kuulua kumpaiseenkaan painimatolla esiintyvän painijan edustamaan seuraan, paitsi siinä tapauksessa, että painijat ovat samasta seurasta. Mattotuomarin tulee ennen painiottelun alkua tarkastaa, että 25 §:ssä mainitut määräykset on täytetty.
Sihteerin tulee pitää kilpailujen kulusta tarkkaa pöytäkirjaa Liiton tätä varten painattamille kaavakkeille, ja on palkintotuomarien vahvistettava nimikirjoituksillaan nämä pöytäkirjat. Aina kun joku ottelija joutuu pois kilpailuista, on sihteerin merkittävä kilpailupöytäkirjan muistutussarekkeeseen poistumisen syy ja aika, milloin poistuminen tapahtui.
Paitsi edellälueteltuja toimihenkilöitä, tulee kilpailuissa olla vielä: painiparien järjestäjä ja hänen apulaisensa, kuuluttaja, lääkäri, vaakamies ja lähetti.
Painiparien järjestäjä, joka on työstään vastuussa, asettaa allekirjoituksellaan varustettuna ottelulistan painijoiden pukuhuoneisiin. Painiparien järjestäjän tulee myoös pitää luetteloa siitä, missä järjestyksessä kukin pari on paininut, ja on tämä luettelo liitettävä pöytäkirjoihin.
Tuomarin, jonka ylituomari huomaa tehtäväänsä kykenemättömäksi tai ilmeisesti puolueelliseksi, voi ylituomari erottaa virastaan kesken kilpailuja.
Asianmukaisessa järjestyksessä (kts § 41) tehdyn valituksen johdosta, jos se havaitaan oikeaksi, voidaan sopimaton tuomari - myös ylituomari - julistaa tuomariksi kelpaamattomaksi joko kokonaan tai lyhyemmäksi ajaksi, riippuen virheen laadusta.
KILPAILlJAN VELVOLLISUUDET JA OIKEUDET.
Kilpailujen aikana eivät kilpailijat ylituomarin luvatta saa poistua kilpailupaikalta.
Kilpailijan tulee viipymättä saapua ottelemaan.
Ellei kilpailija kyllin selvästi ja äänekkäästi kutsuttaessa saavu matolle, julistetaan hänet havinneeksi ja merkitään erotetuksi; vastustaja saa 0-sekunnin (0.00) voiton. (Kts. myös §§:iä 39 ja 42).
Painijalla tulee olla siisti, ehyt, hiaton ja olkapäistä aina reiden puoliväliin ulottuva painipuku, jonka käsivarsi- ja kaula-aukko saavat olla korkeintaan 20 cm (= kaksi kämmenen leveyttä) laajat. Painipuvun alIa pitää käyttää tiivistä painivyötä. Kilpailijan kynsien täytyy olla lyhyiksi leikatut, eikä hänellä saa olla teräviä esineitä tai sormuksia, jotka voivat vahingoittaa vastustajaa. Myöskään ei hänellä painiessaan saa olla suurikorkoisia kenkiä tai nauloja anturoissa. Hartsin ja rasvan käyttö on kielletty.
Jokaisella painijalla tulee matolla ollessaan olla - tarpeen vaatiessa - nenäliina käytettävänään. Sitäpaitsi tulee kilpailujen järjestäjän huolehtia siitä, että ottelijan saatavissa on aina pari puhdasta pyyheliinaa hien pyyhkimistä varten.
(Huom! Liiton yleisten kilpailusääntojen rekisterimääräykset.)
Ottelun kestäessä ei kilpailija saa tehdä asiattomia huomautuksia liikkein eikä sanoin.
Kuitenkin olkoon painijalla oikeus huomauttaa hänelle tehdystä vaarallisesta ja kielletystä otteesta (kts. § 31), jonka johdosta palkintotuomarit eivät ole ryhtyneet mihinkään toimenpiteisiin. Ellei tällainen huomautus johda valittajan mieleiseen tulokseen, voi hän ottelun päätyttyä jättää kirjallisen vastalauseen (kts. § 41).
OTTELUSÄÄNNÖT.
Kellonsoitolla tai muulla merkillä aloitetaan, keskeytetään ja lopetetaan ottelu.
Ennen ottelun alkua asettuvat vastustajat kumpikin painimaton vastakkaisille kulmill. Mattotuomarin annettua merkin astuvat painijat toisiaan vastaan ja tunnustaakseen painivansa kaikin puolin rehellisesti ja sääntöjen mukaan kättelevät he toisiansa, astuvat toistensa ohi, tekevät täyskäännöksen ja aloittavat painin. päättymissoiton jäkeen kilpailijat vielä matolla ollessaan kättelevät toisiaan sovun merkiksi. Ottelija, joka mielenosoituksellisesti poistuu matolta kättelemättä vastakilpailijaansa, erottakoon kilpailusta varoituksetta.
Kunkin ottelun päätyttyä on palkintotuomarilautakunnan päätös tuloksesta kuulutettava yleisölte niin kovalla äänellä, että myös painijat sen samalla kuulevat.
Otteluaika on kaikissa kilpailuissa 20 min. AIuksi otellaan pystypainia 6 min. Jos tällöin vastustaja heitosta tai muusta syystä joutuu siltaan tai muuten häviön partaalle, jatketaan ottelua maassa, kunnes tilanne perinpohjin muuttuu; sitten taas on jatkettava pystystä. Elleivät ensimmäiset 6 min. riitä ratkaisun saavuttamiseksi, määrätään kilpailijat vuorotellen mattoon 3+3 min. Alle joutuu ensin se, jolla on korkeampi arpanumero (esim. 5 alle, 3 päälle). - Ellei selkävoittoa vielä näinkään saavuteta, jatketaan ottelua, alkaen p y s t y s t ä täysin vapaasti (nim. siten, että jos ottelu itsestänsä muuttuisi esim. maassapainiksi, niin sen tulee saada sellaisena jatkua, ellei hyökkääjä nimenomaan halua pystystä otella) 4 min. ; tämän viimeisen 4 min. painin perusteella arvostellaan ottelijoita ja voidaan antaa jommallekummalle paremmuusvoitto tai määrätä edelleen ottelemaan m a a s s a 2 + 2 min. Tällöin, joutuu alle ensin se, jolla on pienempi arpanumero. Viimeisen 8 min. ottelun perusteella, ellei ottelu tällöinkään ole päättynyt selkävoittoon, määrätään jommallekummalle paremmuusvoitto tai julistetaan ottelu äärimmäisessä tapauksessa ratkaisemattomaksi. (Vrt. § 33,2).
Ellei ottelu pääty selkähäviöön, tulee kummankin tuomarin merkitä paperilipulle päätöksensä ja nimensä. Liput annetaan ylituomarille . Jos tuomarien päätös on yksimielinen, on asia ratkaistu, mutta jos he ovat olleet päätöksensä teossa erimielisiä, ratkaisee ylituomari kysymyksen käsityksensä mukaan. Kahden tuomarin kanta on siis lopullisesti määräävä. - Tuomarien äänestysliput liitetään pöytäkirjaan.
Kansainvälisissä ranskalais-suomalaisen painin sekä kaikissa vapaapainin kilpailuissa on noudatettava International Amateur Wrestling Federation'in sääntöjä, mikäli ne eroavat näistä säännöistä.
Painissa on kielletty:
1) tarttuminen kasvoihin , kurkkuui1, korviin (korvien ja kasvojen hierustaminen , rutistaminen ) ja hiuksiin ;
2) kynsiminen ja nipistäminen ;
3) sellaiset otteet, jotka estävät hengitystä;
4) sillassa olevan vastustajan pään nostaminen ja lyöminen mattoon;
5) vastustajan käsivarsien, käsien tai sormien vääntäminen ja kiertaminen luonnottomiin asentoihin;
6) varpaille astuminen, jalkakoukku ja kaikki jaloilla tehdyt otteet;
7) puskeminen ja kyynärpäiden painaminen vastustajan niskaa, selkää, kylkiä, rintaa tai vatsaa vastaan;
8) lyönnit ja sysäykset sekä kaikki hosumalla tehdyt otteet, jotka ovat lyönnin kaltaisia;
9) kiinriipitäminen kovasti vatsan ympäri ja puristaminen asennoissa, joissa ratkaisua ei voida odottaa;
10) vastakkaisen eli ristivyöotteen - tai muun samantapaisen heiton - suorittaminen laskeutumatta polvilleen; ainakin tulee heittäjän kiinnipitäen seurata mukana;
11) matosta tai vastustajan vaatteista kiinniottaminen;
12) leukaan töytäiseminen iskun tapaisesti;
13) kokonelsonin suorittaminen suoraan (vääntö on suoritettava sivulle päin);
14) yksinomaan päästä otetut otteet;
15) yleensä kaikki muutkin vaaralliset ja kipua tuottavat otteet sekä kravatti, amerikkalaiselle painille ominaiset otteet varpaista lanteisiin, saakka sekä jiu-jitsutemput;
16) pakoileminen ja työntäminen.
Vaarallista otetta y r i t e t t ä e s s ä on mattotuomarin velvollisuus h e t i merkinannolla keskeyttää ottelu, ja antakoon joko hän tai ylituomari syylliselle varoituksen.
Väärästä otteesta aloitettua liikettä ei saa hyväksyä, vaikka se jo olisi ehtinyt muuttua oikeaksikin.
Yli- ja mattotuomari saavat seuraavissa tapauksissa keskeyttää tai lopettaa ottelun:
1) kun toinen kilpailija on voitettu;
2) painiajan päätyttyä; ei kuitenkaan kesken todellista otetta (ennenkuin ratkaiseva muutos asennoissa on tapahtunut) ; tulee myös huomata, että esim. sillasta ei saa pakottaa poistumaan ennenkuin otteluajasta on kulunut 12 min., jolloin ryhdytään paremmuuspainiin; jos painija pelastuu sillasta tai muusta vastaavasta vaikeasta tilanteesta (johon hän on jouturiut ensimmäisen 6 min. aikana) ennenkuin koko otteluajasta on kulunut enemmän kuin 10 min., ei 12 min. loppuaikaa enää käytetä vuorottaismattopainiin (muussa tapauksessa ylijäänyt aika jaetaan tasan kummallekin ottelijalle vuorottaismattopainiin);
3) jommankumman tehdessä tai yiittäessä luvatonta otetta tai onnettomuuden tapahduttua;
4} matolta pois joutuneitten palauttamiseksi maton keskelle (katso § 37).
Voittajaksi tunnustetaan se, joka luvallisella otteella saa vastustajansamolemmat hartiat yht'aikaa painimattoon, jolloin häviävän yläruumiin airiakin lapaluiden alakärkiä myöten tulee olla painimatolla.
Rullaus eli kierähdys on katsottava häviöksi.
Selkävoitto kelvotetaan, jos kaksi tuomareista hyväksyy sen.
Kiellettyä otetta käyttäen saatu voitto julistetaan mitättömäksi. (Vrt. § 32).
Jos luvallista otetta tehtäessä jompikumpi painija tapa- turmaisesti loukkautuu, niin että hän tilapäisesti tulee kykenemättömäksi jatkamaan painia, julistetaan hänet hävinneeksi, ellei hän kilpailuissa käytettävän otteluajan pituisen levon jälkeen kykene ottelua jatkamaan. Lepoajalla painii johonkin toiseen sarjaan kuuluva painipari . Ellei lepoaikaa muuten voida järjestää , keskeytettäköön kilpailut lepoajaksi. Väliaika myönnetään samalle painijalle kunkin ottelun aikana ja tälloin vain kerran.
Jos jompikumpi painija on joutunut painimaton ulkopuolelle, on paini, mattotuomarin annettua merkin, heti keskeytettävä ja painijain siirryttävä keskelle mattoa. Siirryttäessä ei vastustajaan saa käydä käsiksi. Keskelle siirryttyä tulee sen mennä alle ja polvilleen, joka ennen keskeytystä eittämättömästi oli alIa. Allaoleva ei saa siirtyessään keskelle nousta ylös, ennen kuin toinen on häntä kädellään koskettanut. Kuitenkin olkoon, jos hyökkääjä kantaa vastustajan matolle, sallittu suorittaa hänen maton reunalla aloittamansa heitto tai vääntö, jonka aikana oli jouduttu joko maton reunalle tai kokonaan pois matolta. Uutta otetta ei kuitenkaan maton ulkopuolella saa tehdä. U se i m m i s s a
t a p a u k s i s s a o n s e l v i n t ä m ä ä r ä t ä k e s k e l l e m a t t o a o t t e l e m a a n p y s t y s t ä(esim. milloin on kieriskelty ulkopuolella, tai milloinl heitto tai vääntö on tehty llimenomaan matolta poispäin).
Jos kilpailija matolla otetusta otteesta t a h a l l a a n tai huolimattomasti heittää vastustacjansa ulkopuolelle, annettakoon hänelle varoitus tai raskauttavassa tapauksessa erotettakoon hänet kilpailusta.
Jos painissa tehdään sellainen virhe, jonka johdosta rikkoja erotetaan kilpailuista, saa kanssaottelija painitun ajan selkävoittoa vastaavan voiton (kts. 40 §).
Jos painija jostakin syystä lopuu (s.o. ei tule matolle varsinaisesti ottelemaan) tai hänet erotetaan kilpailusta, poistettakoon hänelle merkityt ottelut taulukosta vetämällä viiva niiden ylitse, ja painijaostossa voidaan edelleen käsitellä asiaa rallkaisutoimenpidettä varten. (Kts, myös § 24).
RANGAIsTUKSISTA.
Jokaisen kilpailijan tulee noudattaa näitä sääntöjä ja palkintotuomarien määräyksiä kilpailusta erottamisen uhalla. (Vrt. §§ 37 ja 39.)
§§ :ssa 31 ja 37,2 mainittujen määräysten rikkomisesta voidaan kilpailija heti erottaa kilpailusta. Jos väärän otteen käyttö on aiheuttanut vastustajalle ruumiinvamman, on syyllinen heti erotettava sekä lisätoimenpidettä varten tehtävä tapahtumasta ilmoitus painijaoston johtokunnalle.
Erotuomari tai ylituomari on asianhaarain vaatiessa velvollinen keskeyttämään painin, ja on painijan h e t i merkin saatuaan varoituksen uhalla hellitettävä otteensa. Jokainen niin yli- kuin mattotuomarin antama selvä varoitus on merkittävä pöytäkirjaan, samoin aika, jolloin se annettiin, sekä syy.
Ilmeisestä pakoilemisesta sekä myös pelkästä työntämisestä maton ulkopuolelle voidaan pakoilevalle tai työntäjälle antaa varoitus. Jos
painija - saman ottelun aikana – on näistä syistä saanut kolme varoitusta, tuomittakoon hänelle häviö.
Kahden samasta syystä - ei kuitenkaan pakoilemisesta, tai työntämisestä - annetun tai yhtensä kolmen julksen varoituksen jalkeen erotetaan painija kilpailusta.
VASTALAUSEET JA VETOAMINEN.
a) Vastalauseen voi kansainvälisissä kilpailuissa joko kilpailujen aikana tai ennen tehdä ken tahansa kilpailija tai hänen seuransa toimihenkilö, mutta sellainen vastalause on myöhemmin, ja ennenkuin se käsitellään, esitettävä kirjallisesti ylituomarille liittäen mukaan 25 markkaa, joka voidaan palkintotuomarilautakunnan harkinnan mukaan palauttaa tai olla palauttamatta.
b) Vastalause kansallisissa kilpailuissa on tehtävä kirjallisesti ja mieluimmin seuran virallisen edustajan välityksellä ylituomarille, jolle samalla on jätettävä Smk 5 : - , jos vastalause tehdään ennen kilpailujen alkua, ja Smk 10 : - , jos se tehdään kilpailujen aikana. Raha annetaan takaisin, jos vastalause havaitaan oikeutetuksi; muussa tapauksessa joutuu se painijaoston kassaan.
c) Palkintojen jakoon niin kansainvälisissä kuin kansallisissakin kilpailuissa kohdistuvat vastalauset ovat 14 päivän kuluessa jätettävä suoraan paihijaoston johtokunnalle. Kansainvälisten kilpailujen vastalausemaksu ion Smk 25 : - , kansallisten
Smk 10 : - . Painijaoston johtokunnan päätöksen vetoamisesta kts. SVUL:n toimintasääntöjen 50 §:ä.
d) Kilpailujen ylituomarin tai palkintotuomarilautakunnan päätöksistä voidaan niissä tapauksissa, joissa mainittuja päätöksiä ei ole erikoisesti mainittu lopullisiksi, vedota painijaoston johtokuntaan. Vetoamismaksu Smk 10 : - jää painijaoston kassaan. Asianomaisen saatua tiedon siitä päätöksestä, johon vetoaminen kohdistuu, on vetoamiskirja 14 päivän kuluessa jätettävä Liiton toimistoon.
Klrjallinen vastalause on käsiteltävä tunnin kuluessa. Jos ottelun päätökseen tyytymätön vastalausein haluaa asian uudestaan palkintotuomarilautakunnan harkittavaksi, on hänen suoritettava vastalausemaksu heti ottelun päätyttyä tai viimeistään ennen kuin seuraava erä hänen sarjassaan painii.
Vastalause ynnä mahdollinen todistusainehisto esitettäköön puolen tunnin kuluessa ottelun päättymisestä lukien.! Palkintotuomariautakunnan uusi päätös asiassa on lopullinen, joten siitä ei voi vedota.
TULOSTEN ARVOSTELU.
Arpa määrää painijärjestyksen, jota on noudatettava kilpailujen loppuun saakka. (Vrt § :ää 18 sekä lukua X: Ohjeita palkintotuamareille).
Selkävoitto arvostellaan 1:llä, paremmuusvoitto 1/2:lla ja ratkaisematan 0:lla.
Välillisiä voittoja ei hyväksytä.
Kilpailijaa ei enää saa päästää painimaan, jos hänellä on:
1) 2 häviötä;
2) 1 1/ 2 " ja 1 ratkaisematon;
3) 1 häviö " 2 ratkaisematonta;
4) 1/ 2 häviötä " 3 "
5) 4 "
6) jos hänet on eratettu, tai jos hän on kakonaan luopunut otteluista, ylituomarille ilmoittaen ennenkuin parien ottelulista allekirjoitettuna on ilmoitustaululle kiinnitetty (kts. §:iä 24, 38, 39 ja 40);
7) milloin hän lääkärin lausunnon ja palkintotuomarien harkinnan mukaan ei enää kykene kilpailuja jatkamaan;.
8) jos hän liikapainonsa vuoksi ei enää ole oikeutettu kilpailuja jatkamaan;
Tämän pykälän kohtia 1-5 ei kuitenkaan tule soveIluttaa enää silloin, kun jälelIa vain on niin monta kilpailijaa kuin on jaettavia palkintoja.
Jos kaksi painijaasamalla kertaa pitäisi häviöiden ja ratkaisemattomien otelujen vuoksi erottaa kilpailusta, vaikka jaettavien palkintojen Iukumäärä vaatisi vain yhden erottamista, niin on etusija annettava siIle painijalle, a) jolla on vähemmän häviöitä, b) jolla on useampi voitto) c) joka on saavuttanut voittonsa lyhemmässä ajassa, d) joka on kevyempi.
Palkintojärjestys määrätään, ottaen huomioon a i n o a s t a a n kilpailussa l o p p u u n s a a k k a s ä i l y n e e t (siis arvosteltaessa on mukaan luettava v ä h i n t ä i n yhtä monta kilpailijaa kuin on jaettavia palkintoja, muutamissa tqpauksissa enemmänkin), seuraavasti :
Sarjansa voittaja on silloin se painjja,
a) jolla on vähimmän häviöitä;
b) jolla on vähimmän selkähäviöitä;
c) jolla on eniten selkävoittoja;
d) jolla voittojen yhteenlaskettu summa on suurin;
e) jos kahdella painijalla on yhtä monta voittoa ja yhtä monta häviötä, annetaan etusija sille, joka on voittanut toisen;
f) joka on saavuttanut voittonsa keskimäärin lyhimmässä ajassa;
g) joka kilpailujen päättyessä op painoltaan kevyin;
h) jonka arpa siksi määrää.
Samoiri ratkaistaan toistenkin palkinnonsaajain järjestys.
SEKALAXSIA MAARA YKSIA.
Tasoituskilpailuja voidaan järjestää kahden rinnakkaisen sarjan painijain kesken, jos jossakin sarjassa on ainoastaan yksi painija. Tällöin painavamman sarjan mies saa 1:sen palkinnon, jos hän selkävoitoin voittaa kaikki vastustajansa.
Kunniapalkinnosta voivat kjlpailla keskenaan ainqastaan, kahden rlnnakkaisen sarjan voittajat. Ei kuitenkaan siten, että esim. II sarjan voittaja ottelisi sekä I että III sarjan voittajan kanssa.
Muissa suhteissa noudatetaan Suomen Voimistelu- ja Urheiluliiton yleisiä kilpailusääntöjä .
OHJEITA PALKINTOTUOMAREILLE.
Esimerkkejä painiparien järjestämisestä ja selontekotaulukkoon tehtävistä merkinnöistä:
Kilpailuun ottaa osaa eräässä sarjassa 16 painijaa (palkintoja on määrätty 3); ja ratkeavat heidän ottelunsa seuraavaan tapaan (lihavalla merkitty osoittaa voittajaa):
1 - 2 aika 5.50 1 - 3 ratk.
3 - 4 ratk. 2 2 - 4 aika 3.09
5 - 6 paremmuusvoitto,
aika 16.00 5 - 7 paremmuusvoitto,
aika 20.00
7 - 8 paremmuusvoitto,
aika 20.00 6 - 8 aika 1.45
9 - 11 aika 0.28
9 -10 ratk. 10 -12 ratk.
11 - 12 aika 7.05 14 - 15 3 aika 5.40
13 1 – 14 aika 9.20 16 siirtyy seuraavaan erään, jossa sen tulee
15 - 16 aika 18. otella kahdesti
IV erä:
16 - 1 aika 0.45
3 - 5 ratk. 1 - 4 paremmuusvoitto,
4 - 6 4 paremmuusvoitto,
aika 16.00 3 - 8 7 aika 0.00
5 - 9 8 aika 1.32
7 5 - 9 aika 6.05 10 9 - 11 ratk.
8 - 10 ratk. 12 10 - 14 paremmuusvoitto,
11 - 14 paremmuusvoitto,
aika 20.00 aika 16.00
12 - 16 6 aika 4.49
V erä:
VI erä:
1 - 5 aika 19,45 1 - 11 aika 3.30
3 11 - 11 aika 10.20
4 - 14 ratk. 4 - 5 paremmuusvoitto,
14 siirtyy
VII erä:
14 - 1 paremmuusvoitto,
4 - 11 12 aika 8.10
5 - 14 aika 4.38
Kts. searaavan sivun tau lukkoa!
1 N:o 13 keskeytti ottelun sekä lopetti kilpailun loukkauduttuaan, aika 9.20. N:o 14 saa voiton ia N:o 13 poistetaan 1:senä
2 N:o 2 on saanut 2 selkähäviötä ja poistetaan 2:sena.
3 N:o 15 sai toisen selkähäviön ja poistetaan 3:ntena.
4 N:o 6:lla on nyt 1 selkähäviö ja 2 huonommuushäviötä, joten 4:ntenä poistetaan.
5 N:o 7 poistetaan 5:ntenä samasta syystä kuin N:o 6.
6 N:o 16 saatuaan 2 selkähäviötä poistetaan 6:ntena.
7 N:o 8 ei saapunut ottelemaan, joten hänet poistetaan 7:ntenä.
8 N:o 9 saatuaan 2 häviötä ja 1 ratkaisemattoman poistetaan 8:ntena.
9 N:o 10:llä on nyt 4 ratkaisematonta ia poistetaan 9:ntenä.
10N:o 12 saatuaan 1 1/ 2 häviötä ja 1 ratk. poistetaan 10:ntenä.
11N:o 3 3:n ratkaisemattoman ja 1 häviön perusteella poistetaan 11:ntenä.
12N:o 11 1:n ratkaisemattoman ja 2:n häviön pelusteella poistetaan 12:ntena.
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 Palk.
5,20 O +1/2
20,00 - +
3,30 +1/2
0,45 III
2 - - pois 2:na
3 O O O +
0,00 - " 11:ntenä
3,09 O +1/2
16,00 +1 72
8,10 O II
19,45 O -
1/2 +1/2
16,00 +1/2
4,38 I
1/2 - " 4:ntenä
1/2 - " 5:ntenä
1,45 +1/2
20,00 O " 7:ntenä
6,05 O - " 8:ntenä
10 O O O O " 9:ntenä
10,20 - +
0,28 O +
7,05 +1/2
20,00 " 12:ntenä
12 O - -
4,49 " 10:ntenä
13 - " 1:nä
1/2 O - -
9,20 +
15 - - " 3:ntena
18,26 " 6:ntena
III 1 +1/2
20,00 - +1/2
19,45 -
1/2 O -
O = ratkaisematon; +1/2 = paremmuusvoitto eli 1/2 voittoa;
-1/2 = huommuushäviö eli 1/2 häviötä.
K A N S A I N V Ä L I S E N A M A T Ö Ö R I P A I N I L I I T O N
(International Amateur Wrestling Federation) (I. A. W. F.)
RANS KALAI S-SUOMALAISESSA
KREIKKALAIS-ROOMALAISESSA
Voimassa vuodesta 1922 lähtien.
Näitä sääntöjä on noudatettava kaikissa kansainvälisissä kilpailuissa.
Kilpailijalla täytyy olla lyhyeksi leikatut kynnet, eikä hänellä saa olla teräviä esineitä tai sormuksia, jotka voivat vahingoittaa vastustajaa; samoin pitää kilpailijalla olla siisti puku ja sen alIa painivyö. Painijalla ei saa olla painiessaan suurikorkoisia kenkiä tai nauloja anturoissa. Painija älköön myöskään olko sivelty rasvapitoisilla aineilla. Painipuvun tulee ylettyä reiden puoliväliin, ja saavat käsivarsi- ja kaula-aukko olla korkeintaan 20 sm. (2 kämmenen leveyttä) avonaiset.
Painosarjat:
0lympialaisten kisojen ja maailmanmestaruuskilpailujen osanottajat jaetaan painonsa mukaan seuraaviin sarjoihin:
Kärpässarja paino 58 kg tai vähemmän
Höyhensarja " 62 " " "
Kevytsarja " 67,5 " " "
Kevyt keskisarja " 75 " " "
Raskas keskisarja " 82,5 " " "
Raskas sarja " yli 82,5 " " "
Punnitus toimitetaan kilpailupäivänä ja alkaa se 2 tuntia ennen kilpailun alkua. Arpomisen toimittavat palkintotuomarit. Myöskin voi kilpailija itse nostaa arpansa. Jos arpomisessa kaksi saman maan edustajaa saa perättäiset numerot, niin vaihdetaan numerot siten, että esim. n:o 2 saa n:o 3:n j.n.e. Jos kilpailut kestävät enemmän kuin kaksi päivää, toimitetaan punnitus uudelleen joka toinen päivä. Uudestaan punnittaessa kilpailija ei saa painaa enempää kuin 2kg. yli sarjansa painorajan. Kilpailija punnitaan alastomana.
Ottelujen pituus on korkeintaan 20 + 6 min
Palkintotuomarilautakunta :
Palkintotuomarilautakunnan muodostaa ylituomari ja 4 tuomaria, joista yksi, erotuomari, ohjaa ottelua. Tuomareista tulee kahden olla puolueettomasta maasta. Selkävoitto kelvoitetaan, jos erotuomari ja ainakin yksi muista tuomareista sen hyväksyy.
Ellei kumpikaan painija säädetyn 20 min. kuluessa saa selkävoittoa, ratkaiskoot tuomarit ottelun äänestyksellä. Äänestyksessä antakoot tuomarit, kukin erikseen keskenään neuvottelematta, äänensä ylituomarille. Jos tuomarien äänet lankeavat tasan, julistakoon ylituomari painijoista voittajaksi sen, joka on osoittautunut t a i t a v a m m a k si, y r i t t e l i ä ä m m ä k s i, v o i m a k k a a m ma k s i ja
k e s t ä v ä m m ä k s i tai määrätköön painia jatkettavaksi 6 min, mattopainina, jolloin painijain on, ensin toisen, sitten toisen, arvan määräämässä järjestyksessä oltava 3 minuuttia matossa. Naiden 6 minuutin aikana saavutettuja selkävoittoja ei oteta huomioon, vaan ottelua jatketaan keskeyttämättä. Tämän 6 minuutin uusintapainin jälkeen palkintotuomarit äänestäen, kuten aikaisemminkin, ratkaisevat ottelun jommankumman painijan hyväksi.
Pisteitä ei ole laskettava, vaan on ottelua arvosteltava kokonaisuudessaan.
Kahden häviön jälkeen ei pairlija enää saa jatkaa kilpailua. (Kts. myös § 14).
Painimaton tulee olla vähintäin 5 X 5 metriä.
Ennen ottelun alkua seisovat painijat maton vastakkaisjssa kulmissa. Astuen toisiaan vastaan tervehtivät he ojentamalla toisillen ojkean kätensä, tekevät täyskäännöksen ja aloittavat painin. Ottelun jälkeen kättelevät painijat taas toisiaan.
Ottelu alkaa ja päättyy ainoastaan ylituomarin tai erotuomarin annettua merkin.
Kielletyt otteet:
Lanteiden alapuolelta ei saa mitään otetta ottaa. Lukuunottamatta vastustajan käsiä ja käsivarsia ei saa mihinkään muuhun osaan hänen ruumistansa tarttua muutoin kuin koko kouralla. Vastustajan kasvoihin, silmäkulmien ja suun väliseen osaan ei saa tarttua. Samoin kielletään tarttumasta kurkkuun, pukuun, vyöhön, myös painivyöhön; myöskin jalkakoukku, Iyöminen, potkiminen, kynsiminen, nipistäminen ja tukasta vetäminen ovat kjelletyjä. Vastakkaista eli ristivyöotetta tehtäessä täytyy otteen tekijän ensin laskeutua polvilleen, ennenkuin vastustajan yläruumiin mikään osa keskettaa maata. Silta on murrettavapoinamalla. Sillassa olevaa vastustajaa ei siis saa nostaa ja sen jälkeen Iyödä alas. Kädenvääntöä (hammerlock) ja kädensidontaa (backhammer) tehtäessä ei saa kyynärvartta nostaa pitemmälle kuin kohtisuoraksi olkavartta vastaan. Kielletyn otteen jälkeen on paini aloitettava uudelleen joko pystystä tai matosta, riippuen siitä, missä asennossa painijat olivat, kun ote tehtiin. Jos sjtävastoin painija kiellettyä otetta tehdessään itse joutuu vaikeaan asemaan, jatketaan painia keskeytymättä.
Tuomarien on kiellettävä erittäin vaaralliset otteet, kuten esim. hengitystä estävät otteet, käsivarren kiertäminen, sormeen tarttuminen ja sen murtaminen.
Tuomarit ratkaisevat, onko ote siksi vaarallinen, että sen käyttö on kiellettävä.
Varoitukset ja erottamiset:
Painija, joka tarkoituksellisesti pyrkii pois matolta tai on syypää muihin virheisiin, saa varoituksen.
Painija, joka saman ottelun aikana on saanut 3 varoitusta, julistetaan hävinneeksi.
Erittäin raskauttavissa olosuhteissa voidaan tällainen häviö tuomita jo ensimmäisen rikkomuksen jälkeen.
Jos painija nenänsä verenvuodon, vaatteiden epäkuntoon joutumisen tai jenkun muun samantapaisen, todistettavan syyn takia keskeyttää ottelun eikä voi jatkaa sitä 5 min. väliajan jälkeen, tuomittakoon hänelle häviö. Väliaika myönnetään samalle painijalle vain kerran kunkin ottelun aikana.
Jos painija ei kolmasti kutsuttuna saavu ottelemaan, julistetaan hänen vastustajansa voittajaksi.
Osanottajan, joka keskeyttää ottelun [s.o. joutumatta harteilleen antaa toiselle voiton tai muuten luvattomasti ottelun keskeyttää] katsotaan luopuneen koko kilpailusta.
Selkähäviö:
Se, jonka molemmat hartiat yht'aikaa koskettavat mattoa, on hävinnyt. Hartiapyörähdys (rullaus) luetaan myös häviöksi. Häviön pitää kuitenkin olla selvä.
Jos painijan joutuessa selälleen joku muu osa hänen ruumiistaan kuin pää on maton ulkopuolella, ratkaisevat palkintotuomarit, hyväksytäänkö häviö vai ei (katso 4 § kosk. häviötä). Maton ulkopuolella tehdystä heitosta sallitaan painijan vetää tai kantaa vastustaja matolle. Tällöin ei saa otetta kuitenkaan muuttaa.
Palkintotuomarit ratkisevat odottamattomat ja epämääräiset tapaukset.
Samasta maasta saa samaan sarjaan ottaa osaa seuraavat määrät painijoita:
a) Olympialaisiin kisoihin :2 vakinaista ja 2 varamiestä;
b) maailmanmestaruuskilpailuihin: 3 vakinaista ja 2 varamiestä. [Huom.! Ainakin toistaiseksi vain olympialaisissa kisoissa ratkaistaan maailmanmestaruus.]
Ainoastaan 3 paIkintoa jaetaan.
Loppakilpailussa, s.o. otteIuissa, joihin ottavat osaa vain palkinnonsaajat, lasketaan myöskin välillisesti saadut voitot (A voittaa B :n, B voittaa C :n, siis on A täten voittanut myös C :n). Se, joka ensimmäisessä erässä ei ole joutunut painimaan, ottelee ensimmäisenä sen kanssa, jolla on alin numero e n s i m m ä i s e n a r v o n n a n m u k a a n, j o k a m u u t e n k i n o n v o i m a s sa. [Suomalaisen tuIkinnan mukaan ottelut tulee järjestää jatkuvasti alkuperäise arvan mukaan loppukilpailuissakin.]
Jos kahdeIla tai kolmella painijaIla on yhtä monta voittoa, on se etusijaIla, joka on voittanut toisen. SeIkävoitto on työvoittoa arvokkaampi. [Tasapelin sattuessa ratkaiskoon paino tai arpa.]
I.A.W.F:n kreikkalais-roomalaisen jaoston johtokunta ratkaisee kaikki muut kysymykset. Samoin on mainittu johtokunta vastuussa ylituomarin ja tuomarien pätevyydestä.
VAPAAPAINIMESTARUUSKILPAILUJEN
MESTARUUSKILPAILUJA KOSKEVIA ERIKOISMÄÄRÄYKSIÄ.
Suomen vapaapainimestaruuskilpailut pidetään vuosittain huhtikuun ensimmäisenä sunnuntaina ja sitä edellisenä lauantaina.
Suomen vapaapajnimestaruuskilpailujen toimeenpanosta lopullisesti päätetään Liittohallinnon syyskokouksessa. Luvanhakuun nähden ovat voimassa yleisten kilpailusääntöjen määräykset.
Suomen vapaapainimestaruuskilpailujen kutsu on julkaistava Liiton määräämissä lehdissä kuukautta ennen kilpailuja.
Osannottoilmoitukset Suomen vapaapainimestaruuskilpailuihin on tehtävä seuran puolesta kirjallisesti vähintäin 10 päivää ennen kilpailuja. Osanottomaksun, 5 mk kilpailijaa kohti, on seurattava itmoittautumista.
Mestaruuskilpailuihin saavat ottaa osaa kaikki, vähintäin 18 vuotta täyttäneet Suomen kansalaiset, jotka ovat puhdasmaineisia ja amatöörejä.
Sarjansa lopullinen voittaja julistetaan kilpailuvuoden Suomen vapaapainimestariksi sarjassaan, ja hän saa Liiton mestaruusmitalin sekä ensimmäisen palkinnon. Lisäksi jaetaan kussakin sarjassa vähintäin kahdelle seuraavaIIe palkinto.
Painijaosto määrää ylituomarin.
JÄRJESTELYSÄÄNINÖT.
Kilpailijat jaetaan painonsa mukaan seuraavaan seitsemään sarjaan:
Naulaa Kiloa
Kärpässarja 123 56
Höyhensarja 134 61
Kevytsarja 145 66
Välisarja 158 72
Keskisarja 174 79
Raskas keskisarja 191 87
Raskassarja yli 191 yli 87
Painimaton tulee olla vahintäin 5 X 5 m.
Parien järjestely toimitetaan SVUL:n ranskalais-suomalaisten painisääntöjen mukaisesti.
B. Palkintotuomarilautakunta.
Palkintotuomarilautakunnan muodostaa ylituomari ja nelja tuomaria, joista yksi erotuomarina ohjaa ottelua. Ylituomari määrää erotuomarin kuhunkin otteluun. Selkävoitto kelvoitetaan, jos erotuomari ja ainakin yksi muista tuomareista sen hyväksyy. Ellei kumpikaan painija päätetyn 10 minuutin kuluessa saa selkävoittoa, äänestäkööt tuomarit siitä, kenelle voitto annetaan, siten että he kukin erikseen keskenään neuvottelematta antaa äänensä ylituomarille. Jos tuomarien äänet lankeavat tasan, voi ylituomari määrätä n.s. paremmuusvoiton sille painijalle, joka on osoittautunut taitavamniaksi, yritteliäämmäksi, voimakkaammaksi, kestavämmäksi sekä todellisesti paremmaksi, tai määrätä edelleen painittavaksi viiden minuutin ajan. Tällaisia viiden minuutin painijaksoja ei sallita useampia kuin yksi. Ellei selkävoittoa saavuteta tämän viiden minuutin aikana, niin on määrättävä paremmuusvoitto.
C. Ottelusäännöt.
Ennen ottelun alkua seisovat paitlijat maton vastakkaisissa kulmissa. Astuen toisiaan vastaan tervehtivät he ojentamalla toisilleen oikean kätensä, astuvat pari askelta taaksepäin ja aloittavat ottelun.
Otteluaika .
Otteluajan pituus on korkeintaan 10 + 5 min.
Kielletyt otteet .
Painijat voivat tarttua toisiinsa miten ja mistä he haluavat, ottaen huomioon kuitenkin seuraavat poikkeukset: hiuksiin, lihaan, korviin, sukupuolielimiin tai vaatteisiin ei saa tarttua. Sormien ja varpaiden vääntäminen on kielletty. Lyöminen, potkiminen, silmille painaminen, hiuksista vetäminen, työntäminen ja tukahuttaminen ovat niinikään kiellettyjä, eikä mikään ote, joka saattaa vahingoittaa hengenvaarallisesti tai tehdä raajarikkoiseksi, tai jonka tarkoituksena on tuottaa vastustajalle sellaisia kipuja, jotka saattavat aiheuttaa hänelle häviön, ole sallittu.
Jokainen sääntöjen mukainen ote ja kamppiinlyöminen ovat sallittuja, paitsi kokonelson, kuristaminen, olkavarsiheitto kämmen ylöspäin käännettynä, varvasote, pään ja ruumiin sakset, kädenvääntö, käden ja jalan tattaminen selkäänpäin käsi tai jalka tukena.
Varoitukset ja erottamiset.
Painija, joka tarkoituksellisesti pyrkii pois matolta tai on ,syypää muihin virheisiin, saa varoituksen.
Painija, joka saman ottelun aikana on saanut kolme varoitusta, julistetaan hävinneeksi. Erittäin raskauttavissa olosuhteissa voidaan tällainen häviö tuomita jo ensimmäisen rikkomuksen jalkeen.
Jos painija ei kolmasti kutsuttuna saavu ottelemaan, julistetaan hänen vastustajansa voittajaksi, sekä katsotaan painijan luopuneen koko kilpailusta. Samoin on myöskin osanottaja, joka keskeyttää ottelun ilman palkintotuomarien antamaa lupaa, eronnut kilpailuista.
Jos painija nenänsä verenvuodon takia, vaatteiden epäkuntoon joutumisen tai jonkun muun samantapaisen syyn takia keskeyttää ottelun palkintotuomarien luvalla eikä voi jatkaa sitä kymmenen minuutin väliajan jälkeen, tuomittakoon häneIle häviö.
Selkähäviö.
Selkähäviö katsotaan tapahtuneeksi, kun painijan molemmat hartiat samaIla kertaa painuvat mattoon niin, että erotuomari voi vakuuttautua siitä, että molemmat hartiat todellakin yht'aikaa ovat koskettaneet mattoon.
Hartiapyörähdystä (ruIlausta) ei lueta häviöksi.
Kolmen häviön jälkeen ei painija enää saa jatkaa kilpailua.
Kun painijat ovat joutuneet mattoon ja toinen on päässyt toisen pääIle, ei erotuomarin (joka vastaa ajasta) ole sal- littava hänen pysyä tässä asennossa kauemmin kuin kaksiminuuttia, eIlei hän tämän ajan kuluttua todeIlakin tee hyökkäystä, joka erotuomarin mielipiteen mukaan voi tuottaa voiton. EIlei näin tapahdu, tulee erotuomarin komentaa molemmat miehet asettumaan uudeIleen pystyyn maton keskeIle.
Jos hävinneen painijan vartalosta on osa, ei kuitenkaan pää, maton ulkopuoleIla, ratkaisevat palkintotuomarit hyväksytäänkö häviö vai ei. Maton ulkopuoleIle tehdystä heitosta saIlitaan painijan vetää tai kantaa vastustajansa matoIle. TäIlöin ei saa otetta kuitenkaan muuttaa tai parantaa.
Jos toisen painijan pää tai olkapää joutuu maton ulkopuoleIle, tulee erotuomarin määrätä painijat keskeyttämään otteensa ja menemään takaisin maton keskeIle, joIloin se, joka oli pääIläpäin, kun ote keskeytettiin, on oikeutettu uudelleen asettumaan päällepäin, ja, jos hän haluaa, ottamaan saman otteen.
D. Palkintojärjestyksen määrääminen.
Palkintojärjestys määrätään seuraavasti:
I. Palkinnonsaajain keskinäisistä otteluista.
1) Sarjansa voittaja on silloin se painija, jolla on eniten voittoja. Samoin ratkaisee voittojen lukum 1) Sarjansa voittaja on silloin se painija, jolla on eniten voittoja. Samoin ratkaisee voittojen lukumäärä toistenkin palkinnonsaajain jä
2) Jos kahdella painijalla on yhtä monta voittoa, niin on se etutilalla
a) joka on voittanut toisen;
b) jolla on vähemmän häviöitä.
3) Jos kolmella tai useammalla painijalla on yhtä monta voittoa, on se heistä etutilalla, jolla on vähemmän häviöitä. .
II. Ellei järjestys palkinnonsaajain keskinäisistä otteluista selviä, on otettava huomioon kaikki ottelut.
Tällöin on etutilalla se,
b) jolla on eniten voittoja;
c) joka on kevyempi;
d) selkävoitto on työvoittoa arvokkaampi.
Muissa soveltuvissa kohdissa on noudatettava SVUL:n ranskalais-suomalaisen painin sääntöjä.
KANSAINVÄLISEN AMATÖÖRIPAINILIITON
SÄÄNNÖT VAPAAPAINISSA
(CATCH-AS-CATCH-CAN)
I. SÄÄNTÖ. - TOIMIHENKILÖT.
Jokaisessa painikilpailussa pitää olla erotuomari, kaksi tuomaria, yksi ajanottaja ja kaksi vaakasihteeriä.
Tuomarit eivät ole oikeutetut määräämään häviötä, vaan tulee heidän kummankin pitää pöytäkirjaa pisteistä, joita painijat saavat kussakin ja kaikissa otteluissa. Siinä tapauksessa, ettei kumpikaan painija saa selkävoittoa vastustajastaan, ratkaistaan paini tuomarien tekemien pistemerkintöjen mukaan, jotka ovat tehtävät kirjallisesti. Elleivät tuomarit pääse yksimielisyyteen, tai jos painijain pisteluku on sama, ratkaisee asian erotuomari, joka, jos hän sen hyväksi katsoo, määrää edelleen painittavaksi viiden minuutin ajan, tal tekee lopullisen päätöksen jommankumman painijan eduksi. Tällaisia viiden minuutin painijaksoja ei sallita useampia kuin yksi, ja määräajan umpeenkuluttua on erotuomarin velvollisuus, ellei selkähäviöta ole tapahtunut, antaa lopullinen päätös jommankumman painijan eduksi. Yksinomaan erotuomarin asiana on todeta selkähäviö, joka luonnollisestikin päättää painiottelun (The bout'in). Tuomarien yllämainittuja oikeuksia lukuunottamatta on koko painin valvominen ylituomarin asia, ja on hänen ratkaisunsa lopullinen ja vetoamaton. Edelleen on erotuomarilla ottelun aikana oikeus päättää Kaikissa kysymykseen tulevissa asioissa, mikäli niistä ei ole erityisesti määrätty näissä säännöissä.
Pisteitä tulee tuomarien antaa loppuun suoritetuista liikkeistä, joiden tulosta saattaa pitää tekijälleen todellisesti ansiollisena vastustajaan nähden. Siinä tapauksessa, ettei kumpikaan painija pysty osoittamaan todellista etevämmyyttä vastustajaansa verraten, on tulos ratkaistava sen eduksi, joka on osoittanut suurempaa voimaa hyökkäyksissä. Sen seuran, joka pitää tai järjestää kilpailut, tulee vastata toimivan erotuomarin ja tuomarien pätevyydestä. Olympialaisten kisojen tai maailmanmestaruuskilpailujen erotuomarin ja tuomarien määrääminen kuuluu Kansainväliselle Liittoneuvostolle (the Council of the International Federation). Neuvosto ei ole oikeutettu valitsemaan erotuomareiksi tai tuomareiksi muita kuin niitä henkilöitä, jotka kunkin maan hallitseva urheiluliitto on kirjallisesti tällaiseen tehtävään ehdottanut. Kukaan muu kuin edellämainitulla tavalla valittu henkilö ei voi toimia erotuomarina tai tuomarina Olympialaisissa kisoissa tai maailmanmestaruuskilpailuissa.
Ammattiopettajaa, neuvojaa tai treenaria ei missään tapauksessa saa valita erotuomariksi tai tuomariksi, eikä ole sallittava heidän tässä ominaisuudessa esiintyä tai millään tavalla olla mukana painikilpailujen järjestämisessä tai johdossa.
2. SÄÄNTÖ. - MATTO.
Painin tulee tapahtua maassa tai korokkeella, joka ei ole enempää kuin 4 jalkaa korkea ja jonka neliömitta ei olle vähempää kui 26 jalkaa - jolloin ainakin 4:n jalan levyisen reunan tulee jäädä joka suunnalle painimaton ja korokkeen reunojen väliin. Korokkeen sivuilla pitää olla lautareunat ja tulee niiden olla viettävät.
Painimaton neliömitta ei saa olla pieQempi kuin 16 jalkaa. Sen täytyy olla vähintäin 3:n tuuman paksuinen sekä pysyä liikkumattomana jalkojen alla ja olla peitetty purjekankaalla tai muusta sellaisesta kankaasta tehdyllä päällisellä, jonka tulee olla kulmista tiekasti kiinnitetty, jotta pinta pysyy sileänä.
Korokkeen ympärillä ei saa olla pylväitä eikä nuoria.
3. SÄÄNTÖ. - JAKO.
Painijat on arvottava siten, että voidaan olla varmoja siitä, ettei kukaan (lukuunottamatta onnettomuustapausta tai kilpailusta luopumista) jää ilman vastustajaa ensimmäisen kierroksen jälkeen. Senjälkeen on perättäiset voittajat, kierros kierroksen jälkeen, välttäen mikäli mahdollista asettamasta saman kansallisuuden painijoita vastakkain; järjestettävä pareiksi, kunnes tullaan loppuotteluun (The final bout). Ne kllpailijat, fotka ovat painineet voittajan kanssa, painivat keskenään toisesta palkinnosta, jaettuina pareihin yllämainitulla tavalla.
Kolmannesta palkinnosta ottelevat keskenään kaikki toisen palkinnon saajalle viimeisessä erässä hävinneet painijat, ja tapahtuu parien jako kuten edellä.
4. SÄÄNTÖ. - P AINIJAIN PUKU.
Painijain tulee olla säädyllisesti puetut kaulasta reiden puoliväliin asti ulottuvaan hiattomaan, vartalonmukaiseen pukuun ja varustetut atleettihousuilla trikoon alla. He voivat olla paljain jaloin tai voi heillä olla sukat ja puolikengät tai kengät, joiden tulee olla pehmeästä nahasta, purjevaatteesta tai kumista, mutta niissä ei saa olla ulkonevia metalliosia.
Metallisoljilla varustettuja vöitä tai sukkanauhoja ei saa käyttää eikä myöskään sormuksia. Erotuomarin tulee tarkastaa, että painijain sormien kynnet ovat lyhyiksi leikatut ja ettei kilpailijoilla ole päällään mitään sidettä, öljyä, rasvaa, hartsia tai rnuuta ainetta, joka saattaa aiheuttaa vahinkoa tai kipua vastustajalle tai olla eduksi hänelle itselleen.
5. SÄÄNTÖ. - OTTELU (THE BOUT).
Aika yhtä ottelua (bout'ia) varten on rajoitettava kymmeneksi minuutiksi (lukuunottamatta 1:ssä säännössä olevia määräyksiä), jonka jälkeen, ellei selkähäviötä ole tapahtunut (mikä heti lopettaa bout'in), päätös on annettava I:ssä säännössä mainitulla tavalla.
Ottelun kestäessä tule ajanottajan selvästi ja ääneen ilmoittaa kukin kulunut minuutti. Vaikka jostakin syystä sattuu tilapäinen keskeytys painin aikana, ei ajanottajan tarvitse ottaa lukuun keskeytyksen aiheuttamaa aikaa. Ottelu alkaa ajanottajan huutaessa "Aika" ("Time"). Painijain tulee antaa toisilleen kättä, hejttää irti, mennä taaksepäin ja heti olla valmiit puolustamaan itseään.
Painijat voivat tarttua toisiinsa miten ja mistä he haluavat, ottaen huomioon seuraavat poikkeukset: hiuksiin, lihaan, korviin, sukupuolielimiin tai vaatteisiin ei saa tarttua. Sormien ja varpajden vääntäminen on kielletty. Lyöminen, potkiminen, silmille painaminen, hiuksista vetäminen, työntäminen ja tukehuttaminen on kielletty, eikä mikään ote, joka saattaa vahingoittaa hengenvaarallisesti tai tehdä raajarikkoiseksi tai jonka tarkoituksena on tuottaa vastustajalle sellaisia kipuja, jotka aiheuttavat hänelle häviön, ole sallittu.
Jokainen sääntöjen mukainen ote ja kamppiin lyöminen on sallittu, paitsi kokonelson, kuristammen (The Strangle), olkavarsiheitto kämmen ylöspäin käännettynä (The Flying Mare with a tvist), pään ja ruumiin sakset (Scissors on head or body), kädenvääntö (The Hammerlock), käden ja jalan taittaminen selkään päin, käsi tai jalka tukena (The Arm or Foot up the back with a bar).
Kukin painija on oikeutettu saamaan apua kahdelta avustajalta, mutta mitään neuvoa tai ohjetta eivät nämä eikä kukaan muukaan saa antaa kilpailijalle ottelun aikana. Rikoksesta tätä sääntöä vastaan voi erotuomari erottaa kilpailusta painijan, joka siten on saanut neuvon tai ohjauksen.
Kukaan painija ei saa ottaa osaa painikjlpailuun, ellei häntä ole hyväksytty niiden sääntöjen mukaisesti, jotka ovat voimassa painikilpailuja varten, tai ellei vaakasihteeri ole häntä punninnut.
Kun painijat: ovat joutuneet mattoon ja toinen on päässyt toisen päälle, ei erotuomarin (joka vastaa ajasta) tule sallia hänen pysyä tässä asennossa kauemmin kuin kaksi minuuttia, ellei hän tämän ajan kuluttua todellakin tee hyökkäystä, joka erotuomarin mielipiteen mukaan voi tuottaa voiton. Ellei näin tapahdu, tulee erotuomarin komentaa molemmat miehet asettumaan uudelleen pystyyn m:aton keskelle.
Jos toisen painijan pää tai olkapää joutuu maton ulkopuolelle, tulee erotuomarin määrätä painijat keskeyttämään otteensa ja menemään takaisin maton keskelle, jolloin se, joka oli pääIläpäin, kun ote keskeytettiin, on oikeutettu uudelleen asettumaan pääIlepäin, ja, jos hän haluaa, ottamaan saman otteen.
Jos molemmat painijat kokonaan joutuvat maton rajojen ulkopuolelle, tulee erotuomarin heti käskeä heitä menemään takaisin keskelle ja jatkamaan pystystä, eikä sallittava heidän pltää maton rajojen ulkopuolella ottamaansa otetta.
Jos toinen painijoista joutuu kokonaan maton rajojen ulkopuolelle, tulee erotuomarin heti keskeyttää paini ja oman mielensä mukaisesti käskeä painijat jatkamaan painja maton keskellä samasta otteesta, joka oli olemassa kun paini keskeytyi.
6. SÄÄNTÖ. – RANGAlSTUKSIA.
Jatkuvasta maton rajojen ylimenemisestä voi erotuomari erottaa syyllisen.
Yrityksestä käyttää kiellettyä otetta tai sellaisen tekemisestä senjälkeen kun erotuomari on antanut kaksi varoitusta, on syyllinen erotettava.
Tämä koskee yksityistä ottelua, mutta jos painija painikilpailun aikana erotuomarin mielestä on antanut todisteen aikomuksestaan koettaa saada voitto käyttämällä kiellettyjä otteita (Foul Holds), tulee erotuomarin, riippumatta siitä, onko kaksi varoitusta annettu tai ei, erotettava hänet.
Se, joka erotuomarin käskystä huolimatta kieltäytyy päästämästä luvatonta otetta irti, on erotettava.
Öljyn, rasvan y.m.s. käyttämisestä (kts. sääntöä 4) on syyllinen rangaistava erottamalla.
7. SÄÄNTÖ. – SELKÄHÄVIÖ.
Selkähäviö katsotaan tapahtuneeksi, kun painijan molemmat hartiat samalla kertaa on painettu mattoon kyllin pitkäksi ajaksi, jotta erotuomari voi vakuuttauttua siitä, että molemmat. hartiat todellakin yht'aikaa koskettavat tai ovat koskettaneet mattoon.
Hartiapyörähdystä (rullausta) ei lueta häviöksi.
8. SÄÄNTÖ.
Sarjojen luku on 7 seuraavien painojen mukaan:


text:
Laki kehitysalueiden veronhuojennuksista 290/1982 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 1982 › 16.4.1982/290
Kehitysalueella tarkoitetaan tässä laissa tasapainoisen alueellisen kehityksen edistämisestä annetussa laissa (532/81) tarkoitettua kehitysaluetta, sellaisena kuin tämä alue on perusvyöhykkeistä 24 päivänä syyskuuta 1981 annetussa valtioneuvoston päätöksessä (653/81) sekä eräiden saarien ja saariryhmien määräämisestä kuuluvaksi ensimmäiseen perusvyöhykkeeseen 30 päivänä joulukuuta 1981 annetussa valtioneuvoston kanslian päätöksessä (1114/81) ja sanotun päätöksen muuttamisesta 4 päivänä syyskuuta 1984 annetussa sisäasiainministeriön päätöksessä (664/84). (13.12.1985/944)
Milloin 1 momentissa mainittu uuden tuotantolaitoksen tai matkailuyrityksen perustaminen tai laitoksen tai yrityksen laajennus tahi uudistus on tapahtunut kehitysalueen ensimmäisellä tai toisella perusvyöhykkeellä tahi kolmannen perusvyöhykkeen A-tukialueella, sellaisena kuin tämä alue on perusvyöhykkeiden jakamisesta A- ja B-tukialueisiin 222 päivänä joulukuuta 1981 annetussa valtioneuvoston päätöksessä (1038/81), verovelvollisella on oikeus sanotussa momentissa tarkoitettuina verovuosina vähentää valtionverotuksessa veronalaisesta tulostaan muiden lainsäädännössä myönnettyjen vähennysten lisäksi kunakin vuotena ylimääräisenä investointivähennyksenä määrä, joka on kehitysalueen ensimmäisellä perusvyöhykkeellä 4 prosenttia, kuitenkin enintään 120 000 markkaa, toisella perusvyöhykkeellä 2 prosenttia, kuitenkin enintään 55 000 markkaa ja kolmannen perusvyöhykkeen A-tukialueella 1 prosentti, kuitenkin enintään 25 000 markkaa, uuteen tuotantolaitokseen tai matkailuyritykseen taikka niiden laajennukseen tai uudistukseen sijoitetun 1 momentissa tarkoitetun käyttöomaisuuden alkuperäisestä hankintamenosta. (13.12.1985/944)
Matkailuyrityksenä pidetään hotellia, motellia, matkustajakotia, moottorimajaa, yömajaa ja muuta siihen verrattavaa majoitusliikettä sekä majoitusliikkeen omistajan sen yhteydessä harjoittamaa ravitsemistoimintaa-Maatilatalouden yhteydessä harjoitettu majoitustoiminta katsotaan matkailuyritykseksi silloin, kun sitä on pidettävä maatilataloudesta erillisenä liikkeenä.
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä toukokuuta 1982 ja sitä sovelletaan verovuosilta 1982–1998 toimitettavissa verotuksissa.
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikunta 1986. Lakia sovelletaan ensimmäisen kerran vuodelta 1986 toimitettavassa verotuksessa, kuitenkin niin, että lain alueellisen soveltamisalan ja vyöhykejaon muutoksia sovelletaan vain niiden investointien osalta, jotka tehdään vuosina 1986-1989.
Hallituksen esitys 124/85, Valtiovarainvaliok. miet. 51/85, Suuren valiok. miet. 124/85
1 §2 §3 § 4 §5 §6 §7 §8 §9 §Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:13.12.1985/944:17.12.1993/1264:

matches:
§2
§3
§ 4
§5
§6
§7
§8
§9


text:
marokko tapetti HD
Kotiin / HD / marokko tapetti HD
lähettänyt: alas elokuuta 13, 2016 sisään HD Jätä kommentti 4,620 näkymät 0
Tässä on kaunein valinta Marokon tapetti HD työasemien, PC, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. Tässäwallpapermad.com Taustakuva tietokanta voit ladata miljoonia korkealaatuisia taustakuvia . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Meillä on paljon taustakuvia yli kolmekymmentä Plus kategoriat Like Eläimet, Sarjakuva, Kukka, avaruus , Pelit ja Urheilu ,Jne. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia henkilökohtaiseen käyttöön. Jos Like This @morocco taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook ja muut sosiaalisen median.
Edellinen: vihreä ja valkoinen tapetti HD
Seuraava: r6 tapetti HD
islanti tapetti

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
6 päivänä maaliskuuta 2013 (1)
Asia C‑144/12
(Ennakkoratkaisupyyntö – Oberster Gerichtshof (Itävalta))
Tuomioistuimen toimivalta ja tuomioiden täytäntöönpano siviili- ja kauppaoikeuden alalla – Asiaa käsittelevän tuomioistuimen toimivalta vastaajan asiassa vastaamisen perusteella – Eurooppalaista maksamismääräystä koskeva hakemus
1. Nyt käsiteltävä asia koskee asetuksen (EY) N:o 1896/2006(2) 6 artiklan 1 kohdan, jonka mukaan tuomioistuimen toimivalta tätä asetusta sovellettaessa määritetään asiaa koskevien yhteisön oikeussäännösten, erityisesti asetuksen (EY) N:o 44/2001(3) mukaisesti, tulkintaa.
2. Käsiteltävässä asiassa on erityisesti kyse siitä, merkitseekö vastineen antaminen eurooppalaiseen maksamismääräykseen vastaamista asetuksen N:o 44/2001 24 artiklassa tarkoitetulla tavalla ja näin ollen sen tuomioistuimen toimivallan hyväksymistä, jossa on vireillä tavanomainen siviiliprosessi, joka seuraa asetuksessa N:o 1896/2006 säädettyä menettelyä.
3. Tässä ratkaisuehdotuksessa selvitetään syyt siihen, miksi katson, että asetuksen N:o 1896/2006 6 artiklan 1 kohtaa on tulkittava siten, että vastineen antaminen eurooppalaista maksamismääräystä koskevaan hakemukseen ei merkitse asetuksen N:o 44/2001 24 artiklassa tarkoitettua vastaamista tavanomaisessa siviiliprosessissa, joka seuraa eurooppalaista maksamismääräysmenettelyä.
4. Selitän myös, miksi katson, että sillä, että eurooppalaisesta maksamismääräyksestä vastineen antanut henkilö on esittänyt pääasiaa koskevia väitteitä vastineessaan, ei ole mitään merkitystä tässä yhteydessä.
I Oikeudelliset säännökset
1. Asetus N:o 1896/2006
5. Asetuksella N:o 1896/2006 otetaan käyttöön eurooppalainen maksamismääräysmenettely. Kyseisen asetuksen 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetään, että asetuksen tarkoituksena on ”yksinkertaistaa ja nopeuttaa oikeudenkäyntiä ja pienentää oikeudenkäyntikuluja riitauttamattomia rahamääräisiä vaatimuksia koskevissa valtion rajat ylittävissä asioissa ottamalla käyttöön eurooppalainen maksamismääräysmenettely”.
6. Kyseisen asetuksen 6 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa:
”Tuomioistuimen toimivalta tätä asetusta sovellettaessa määritetään asiaa koskevien yhteisön oikeussäännösten, erityisesti asetuksen (EY) N:o 44/2001 mukaisesti.”
7. Asetuksen N:o 1896/2006 16 artiklan sanamuoto on seuraava:
8. Asetuksen 17 artiklassa säädetään seuraavaa:
Jos kantaja on perinyt vaatimustaan eurooppalaista maksamismääräystä koskevaa menettelyä käyttäen, kansallisen lainsäädännön säännökset eivät saa vaikuttaa hänen asemaansa myöhemmissä tavanomaisissa riita-asiain menettelyissä.
3. Kantajalle on ilmoitettava, onko vastaaja antanut vastineen sekä siirretäänkö asia tavanomaiseen riita-asiain käsittelyyn.”
2. Asetus N:o 44/2001
9. Asetus N:o 44/2001 koskee tuomioistuimen toimivaltaa sekä tuomioiden tunnustamista ja täytäntöönpanoa siviili- ja kauppaoikeuden alalla. Kyseisen asetuksen 5 artiklan 1 alakohdassa säädetään seuraavaa:
10. Kyseisen asetuksen 24 artiklan sanamuoto on seuraava:
”Sen toimivallan lisäksi, joka jäsenvaltion tuomioistuimella on tämän asetuksen muiden säännösten nojalla, tuomioistuin on toimivaltainen, jos vastaaja vastaa kyseisessä tuomioistuimessa. Tätä säännöstä ei kuitenkaan sovelleta, jos vastaaja on vastannut kiistääkseen toimivallan tai jos toinen tuomioistuin on 22 artiklan mukaan yksinomaisesti toimivaltainen.”
11. Itävallan siviiliprosessilain (Zivilprozessordnung) 252 §:ssä, joka koskee eurooppalaista maksamismääräysmenettelyä, säädetään, että jollei asetuksessa N:o 1896/2006 ole toisin säädetty, on sovellettava oikeudenkäynnin kohteen mukaan määräytyviä menettelysäännöksiä. Kyseisessä pykälässä täsmennetään, että eurooppalaista maksamismääräysmenettelyä koskeva asia kuuluu Bezirksgericht für Handelssachen Wienin (Itävalta) yksinomaiseen toimivaltaan. Kyseisessä pykälässä säädetään niin ikään, että määräajassa annetun vastineen antamisen jälkeen tuomioistuimen on toimitettava kyseinen vastine tiedoksi hakijalle ja pyydettävä, että hakija yksilöi 30 päivän määräajassa tavanomaisen menettelyn osalta toimivaltaisen tuomioistuimen. Vastapuolen on esitettävä tuomioistuimen toimivallan puuttumista koskeva väite ennen pääasiaan vastaamista.
12. Goldbet Sportwetten GmbH (jäljempänä valittaja) on yritys, jonka kotipaikka on Itävallassa ja joka järjestää urheiluvedonlyöntiä. Massimo Sperindeon (jäljempänä vastapuoli) kotipaikka on Italiassa. Vastapuoli oli ottanut palvelusopimuksella hoitaakseen valittajan vedonlyöntiliiketoiminnan perustamisen ja harjoittamisen Italiassa. Vastapuolen tehtäviin kuuluivat muun muassa vedonlyöntipanosten kerääminen paikallisilta toimipisteiltä ja rahan, josta on vähennetty maksetut vedonlyöntivoitot, toimittaminen edelleen valittajalle.
13. Valittaja, joka oli katsonut, että vastapuoli ei ollut täyttänyt sopimukseen perustuvia velvollisuuksiaan, vaati 29.12.2009 Bezirksgericht für Handelssachen Wieniltä, joka on eurooppalaisissa maksamismääräysmenettelyissä toimivaltainen tuomioistuin, eurooppalaista maksamismääräystä 16 406 euron vahingonkorvauksen sekä korkojen ja oikeudenkäyntikulujen maksamiseksi, ja sai kyseisen määräyksen 17.2.2010.
14. Vastapuoli esitti 19.4.2010 asianajajansa välityksellä kyseistä eurooppalaista maksamismääräystä koskevan vastineensa määräajassa. Vastapuoli perusteli vastinettaan sillä, että valittajan vaatimus oli perusteeton ja aiheeton.
15. Bezirksgericht für Handelssachen Wien siirsi asian 2.7.2010 Landesgericht Innsbruckiin (Itävalta), koska se katsoi, että viimeksi mainittu tuomioistuin on toimivaltainen asetuksen N:o 1896/2006 17 artiklan 1 kohdan nojalla.
16. Vastapuoli vetosi ensimmäistä kertaa Landesgericht Innsbruckissa siihen, että tällä tuomioistuimella ei ole toimivaltaa sillä perusteella, että vastapuolen kotipaikka on Italiassa. Vastapuoli vaati näin ollen, että kyseinen tuomioistuin toteaa, että siltä puuttuu alueellinen toimivalta, ja jättää kanteen tutkimatta. Valittaja sen sijaan katsoi, että Landesgericht Innsbruck oli asiassa toimivaltainen tuomioistuin asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 1 alakohdan a alakohdassa tarkoitettuna sen paikkakunnan tuomioistuimena, jossa rahamäärää koskeva maksuvelvoite oli täytettävä. Valittajan mukaan kyseinen tuomioistuin oli joka tapauksessa toimivaltainen kyseisen asetuksen 24 artiklan nojalla sillä perusteella, että vastapuoli vastasi asiassa, koska vastapuoli oli jo eurooppalaiseen maksamismääräykseen antamassaan vastineessa esittänyt pääasiaa koskevia väitteitä muttei ollut vedonnut siinä siihen, että tuomioistuin ei ole toimivaltainen.
17. Landesgericht Innsbruck (Itävalta) hyväksyi määräyksessään vastapuolen vaatimuksen ja totesi, ettei se ollut toimivaltainen, sekä jätti kanteen tutkimatta. Valittaja valitti kyseisestä määräyksestä Oberlandesgericht Innsbruckiin (Itävalta). Kyseinen tuomioistuin hylkäsi valituksen sillä perusteella, että itävaltalaiset tuomioistuimet eivät olleet lähtökohtaisesti toimivaltaisia, koska valittaja vetosi palvelujen suorittamista koskevaan sopimukseen perustuviin velvoitteisiin ja koska asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 1 alakohdan b alakohdassa tarkoitettu sovittu velvoitteiden täytäntöönpanopaikka oli Italiassa. Valitustuomioistuin lisäsi, että asetuksen N:o 1896/2006 24 artiklan mukainen asiassa vastaaminen ei myöskään poistanut sitä, että tuomioistuin, jonka käsiteltäväksi asia oli saatettu, ei ole toimivaltainen.
18. Valittaja teki Oberlandesgericht Innsbruckin kyseisestä ratkaisusta Oberster Gerichtshofiin (Itävalta) Revision-valituksen, jossa se vaatii alempien asteiden tuomioistuinten ratkaisujen kumoamista ja asian käsittelyn jatkamista Landesgericht Innsbruckissa.
19. Koska Oberster Gerichtshof oli epävarma unionin oikeuden tulkinnasta tässä tilanteessa, se päätti lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
III Arvioni
20. Kansallinen tuomioistuin haluaa selvittää ennakkoratkaisukysymyksillään pääasiallisesti, onko asetuksen N:o 1896/2006 6 artiklan 1 kohtaa tulkittava siten, että vastineen antaminen eurooppalaiseen maksamismääräykseen merkitsee vastaamista asetuksen N:o 44/2001 24 artiklassa tarkoitetulla tavalla tavanomaisessa siviiliprosessissa, joka seuraa eurooppalaista maksamismääräysmenettelyä, ja onko sillä, onko henkilö, joka on antanut vastineen kyseisestä maksamismääräyshakemuksesta, esittänyt vastineessaan pääasiaa koskevia väitteitä vai ei, jotain merkitystä tältä osin.
21. On muistettava, että asetuksen N:o 1896/2006 6 artiklan 1 kohdan mukaan tuomioistuimen toimivalta kyseistä asetusta sovellettaessa määritetään asiaa koskevien yhteisön oikeussäännösten, erityisesti asetuksen N:o 44/2001 mukaisesti. Viimeksi mainitun asetuksen 24 artiklassa säädetään implisiittisestä toimivaltapoikkeuksesta asiaa käsittelevän tuomioistuimen hyväksi tilanteessa, jossa vastaaja vastaa asiassa kyseisessä tuomioistuimessa kiistämättä sen toimivaltaa.
22. Itävallan ja Saksan hallitusten sekä Euroopan komission tavoin katson, että eurooppalaista maksamismääräystä koskevan vastineen esittäminen ei merkitse vastaamista kyseisessä säännöksessä tarkoitetulla tavalla. Sillä, että vastineen antanut henkilö on perustellut vastineensa, ei ole mielestäni mitään merkitystä tältä osin.
23. Ensimmäinen vastauksen osa ilmenee asetuksen N:o 1896/2006 perusteluista.
24. Niissä täsmennetään hyvin selvästi, että kyseisellä asetuksella käyttöön otettava eurooppalainen maksamismääräysmenettely on menettely, jossa on kyse yhtenäisestä ja nopeasta riidattomien saatavien perintää koskevasta Euroopan unionin laajuisesta menettelystä.(4)
25. Asetus N:o 1896/2006 vastaa tältä osin Euroopan unionin neuvoston vuonna 2000 hyväksymään yhteiseen toimenpideohjelmaan, jossa mainitaan mahdollisuus ottaa käyttöön Euroopan yhteisössä ”yhtenäinen tai yhdenmukaistettu menettely tuomioistuimen päätöksen saamiseksi”(5) ja joka vahvistettiin Euroopan neuvoston 5.11.2004 hyväksymässä Haagin ohjelmassa.(6)
26. Tästä erityisyydestä muistutettiin myös asiassa Szyrocka 13.12.2012 annetun unionin tuomioistuimen tuomion(7) 30 kohdassa, jossa todetaan seuraavaa: ”Lopuksi on huomautettava, kuten asetuksen N:o 1896/2006 1 artiklan 1 kohdan a alakohdasta ilmenee, että asetuksen tarkoituksena on muun muassa yksinkertaistaa ja nopeuttaa oikeudenkäyntiä ja pienentää oikeudenkäyntikuluja riitauttamattomia rahamääräisiä vaatimuksia koskevissa valtion rajat ylittävissä asioissa. Kuten mainitun asetuksen johdanto-osan 8, 10 ja 29 perustelukappaleessa todetaan, vaikka asetuksella ei korvata eikä yhdenmukaisteta nykyisiä kansallisia riitauttamattomien vaateiden perintämenettelyjä, sillä otetaan kuitenkin kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi käyttöön tällaisten vaateiden yhtenäinen perimiskeino takaamalla velkojille ja velallisille tasavertaiset toimintamahdollisuudet kaikkialla unionissa.”
27. Ilmaistu tavoite viittaa ilman mitään epäilyksiä oikeudelliseen välineeseen, jonka tavoitteena on välttää kaikki pääasiaa koskevat riitautukset ja viive, jotka yleisesti voivat seurata perinteisistä tuomioistuinmenettelyistä. Lisäksi tämä menettely voisi jäsenvaltioiden niin halutessa tarkoittaa myös menettelyä hallinnollisessa viranomaisessa.
28. On nimittäin niin, että tavoitellun päämäärän saavuttamiseksi kyseisen asetuksen 5 artiklan 3 kohdassa määritellään itsenäisesti tuomioistuimen käsite siten, että tuomioistuimella tarkoitetaan ”jäsenvaltion kaikkia viranomaisia, joilla on toimivalta eurooppalaisten maksamismääräysten tai muiden niihin liittyvien kysymysten osalta”.(8) Näin suljetaan selvästi pois se, että menettely on varattava tuomioistuimille, olivatpa ne yleisiä tuomioistuimia tai hallintotuomioistuimia niiden jäsenvaltioiden osalta, joissa jälkimmäisiä on.
29. Näin ymmärrettynä kyseisellä asetuksella käyttöön otetulla järjestelmällä on seuraavat piirteet.
30. Se ei ensinnäkään ole kontradiktorinen. Eurooppalaisen maksamismääräyksen antaminen tai vaatimuksen hylkääminen tapahtuu toimivaltaisessa kansallisessa viranomaisessa ilman suullista käsittelyä,(9) mutta kyseinen viranomainen voi kuitenkin pyytää selvennyksiä tai perusteluja hakijalta, mikä on ymmärrettävissä ainoastaan epäilyllä siitä, että varmistetaan vaaditun saatavan vastaavan ainakin lähtökohtaisesti määritelmää ”riitauttamattomasta saatavasta”. Velallista ei kuulla tässä vaiheessa mitenkään eikä tämä voi vedota mihinkään väitteeseen.
31. Velallinen tulee osalliseksi menettelyä vasta eurooppalaista maksamismääräystä toimeen pantaessa sen jälkeen, kun se on jo annettu. Velallinen saa tosiasiassa tiedon eurooppalaisesta maksamismääräyksestä vasta, kun se annetaan velalliselle tiedoksi, minkä jälkeen velallisella on 30 päivää aikaa antaa vastineensa tästä määräyksestä.(10) Vastine tehdään vakiolomakkeella, joka on tullut liittää tiedoksi annettuun maksamismääräykseen, tai ilman tiettyä muotoa.(11) Tämä vastine sellaisenaan tekee eurooppalaisen maksamismääräysmenettelyn vaikutuksettomaksi.(12) Kyseisen asetuksen 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu viranomainen ei enää pidä sitä pätevänä. Asian käsittely voi tällöin jatkua ainoastaan tavanomaisessa siviiliprosessissa, joka on ainoa tämän jälkeen noudatettava menettely.(13)
32. Nämä menettelyperiaatteet yksinään ovat riittäviä sen perusteluksi, että yleisessä siviilituomioistuimessa aloitetaan täysin uusi menettely, jossa kaikki on aloitettava uudelleen alusta saakka, myös tilanteessa, jossa eurooppalaisessa maksamismääräysasiassa toimivaltainen viranomainen on myös pääasian käsittelyyn toimivaltainen tuomioistuin.
33. Korostan lisäksi, että tilanne ei ole tämä nyt käsiteltävässä asiassa, koska asetuksen N:o 1896/2006 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu toimivaltainen viranomainen on Bezirksgericht für Handelssachen Wien ja sen määrittämä pääasiassa toimivaltainen tuomioistuin on Landesgericht Innsbruck.
34. On joka tapauksessa vastattava kysymykseen siitä, onko sen, että eurooppalaiseen maksamismääräykseen on esitetty vastine siten, että ei ole käytetty vakiolomaketta vaan yksityiskohtaista asiakirjaa, seurauksena tuomioistuimen, jonka käsiteltäväksi pääasia on saatettu, toimivallan laajentuminen, jolloin kyseinen vastine merkitsisi asetuksen N:o 44/2001 24 artiklassa tarkoitettua vastaamista.
35. On mahdollista esittää tiettyjä argumentteja sitä teoriaa vastaan, että tähän kysymykseen olisi vastattava myöntävästi.
36. Jos tähän kysymykseen vastattaisiin myöntävästi, tunnustettaisiin, että eurooppalainen maksamismääräysmenettely ja kansallinen tavanomainen siviiliprosessi muodostavat tosiasiassa yhden ja saman menettelyn ja että ainoa menettely on todellisuudessa alkanut viranomaisessa, joka on toimivaltainen käsittelemään eurooppalaisen maksamismääräyksen. Asia voi olla näin ainoastaan, jos asetuksen N:o 1896/2006 17 artiklan 1 kohdan ilmaisun ”menettely jatkuu – –” tulkitaan tarkoittavan sitä, että eurooppalaisen maksamismääräysmenettelyn vastustamisen jälkeinen menettely on sama menettely kuin se, joka alkoi viranomaisessa, jonka käsiteltäväksi asia saatettiin ensin, koska tässä vaiheessa toteutuneet menettelylliset seikat sitovat myöhemmin tuomioistuinta, jonka käsiteltävänä on pääasia.
37. On kuitenkin todettava, että vastaajalla, tässä tapauksessa velallisella, ei olisi mitään mahdollisuuksia väittää, että tuomioistuimella ei ole toimivaltaa, sillä vastaaja on täysin poissa oleva menettelyn alkuvaiheessa, kuten olemme todenneet edellä 30 ja 31 kohdassa.
38. Tämä epäkohta voitaisiin korjata katsomalla, että velallisen kannalta menettely alkaa, kun eurooppalainen maksamismääräys annetaan hänelle tiedoksi. Tällöin kyse olisi kuitenkin erilaisesta kohtelusta, minkä vuoksi ei mielestäni voida mitenkään hyväksyä edellä mainittua tulkintaa.
39. Vakiolomaketta käyttämällä tehty vastine jättäisi auki kysymyksen toimivallan kiistämisestä; tästä ainoastaan pääasian käsittelystä toimivaltainen tuomioistuin päättäisi. Sen sijaan kirjallisesti vapaasti muotoiltu vastine, johon sisältyisi joitakin väitteitä tai jopa täydellinen perustelu, merkitsisi vastaamista ja näin ollen toimivallan implisiittistä hyväksymistä, vaikka asetuksessa, jossa hyväksytään tällainen vapaa ilmaisumuoto, asetetaan tältä osin ainoastaan yksi sen pätevyyteen liittyvä edellytys: kyse on oltava selvästi ilmaistusta vastineesta.
40. Velallisella ei muuten olisi oikeussuojakeinoa tilanteessa, jossa on arvioitu väärin eurooppalaisesta maksamismääräyksestä päättävän viranomaisen toimivalta, mistä kansallisen tuomioistuimen mukaan on ollut kyse nyt käsiteltävässä asiassa. Velallinen voisi tällaisessa tilanteessa turvautua tarvittaessa ainoastaan siihen, että kansallinen tuomioistuin voi todeta tavanomaisessa siviiliprosessissa viran puolesta, ettei sillä ole toimivaltaa.
41. Kuinka voidaan perusteella, että eurooppalaisella maksamismääräysmenettelyllä, jossa ei ole mitään muutoksenhakumahdollisuutta, voi olla tällainen seuraus? Valittaja on väittänyt tältä osin suullisessa käsittelyssä, että riippumatta pääasian käsittelyä koskevan toimivallan implisiittisestä hyväksymisestä, joka seuraa pelkästä eurooppalaisesta maksamismääräyshakemuksesta esitetystä vastineesta, on edelleen mahdollista vedota yleisen siviilituomioistuimen toimivallan puuttumiseen kyseisessä tuomioistuimessa. Jos hyväksytään tällainen mahdollisuus, en ymmärrä, miksi vastinetta on tällöin pidettävä vastaamisena vastaamiseen liittyvine seurauksineen.
42. Mistä argumentaation tarkkuustasosta alkaen on katsottava, että tätä muotoa käyttämällä tehty vastine merkitsee vastaamista? Eikö tämä johda epätäsmällisyyteen, joka aiheuttaa oikeudellista epävarmuutta, joka puolestaan on ristiriidassa eurooppalaisen lainsäätäjän tarkoituksen kanssa, jona on nimenomaisesti eurooppalaisen maksamismääräysmenettelyn yksinkertaistaminen?
43. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan oikeusvarmuuden periaate edellyttää, että unionin lainsäädäntö on selvää ja että sen soveltaminen on yksityisten ennakoitavissa. Tässä periaatteessa edellytetään siksi, että unionin oikeuden toimet – eli nyt käsiteltävässä asiassa asetusten N:o 1896/2006 ja N:o 44/2001 merkitykselliset säännökset –, joilla on oikeusvaikutuksia suhteessa yksityisiin, ovat selkeitä ja täsmällisiä, jotta yksityiset voivat tietää varmasti, mistä hetkestä alkaen kyseisillä säädöksillä on oikeusvaikutuksia.
44. Jos hyväksytään, että vastine eurooppalaista maksamismääräystä koskevaan hakemukseen voi merkitä vastaamista asetuksen N:o 44/2001 24 artiklassa tarkoitetulla tavalla sen mukaan, sisältääkö se pääasiaa koskevat perustelut vai ei, tämä johtaa nimenomaisesti oikeudelliseen epävarmuuteen, sillä olisi arvioitava joka kerta, ovatko perustelut kattavat vai eivät ja tarkoittaako niiden kattavuus eksplisiittisesti tai implisiittisesti kannanottoa siviiliprosessista vastaavan tuomioistuimen, jonka käsiteltäväksi asiaa ei kyseisessä vaiheessa ole vielä edes saatettu, toimivaltaan.
45. Tämän seurauksena juuri siltä osin kuin asetuksella N:o 1896/2006 pyrittiin yksinkertaistamaan eurooppalaista maksamismääräysmenettelyä se tehtäisiin monimutkaiseksi.
46. Kuinka voidaan hyväksyä, että eurooppalainen maksamismääräysmenettely ja tavanomainen siviiliprosessi ovat yksi yhtenäinen menettely, jos esimerkiksi eurooppalaisessa maksamismääräysmenettelyssä toimivaltainen elin on hallintotuomioistuin ja pääasiassa toimivaltainen taho on yleinen tuomioistuin? Tai kuinka on, jos kyseinen elin ei edes ole tuomioistuin? Kuinka tällöin voidaan perustella, että tällaisen tahon käsittelyn aikana tapahtuneella seikalla voi olla tällaisia seurauksia? Haluan yksinkertaisesti muistuttaa, mikä merkitys toimivaltasäännöillä on prosessissa yleisissä tuomioistuimissa.
47. Lopuksi on todettava, että asia voidaan ratkaista asetuksen N:o 1896/2006 16 artiklan ja kyseisen asetuksen johdanto-osan 23 perustelukappaleen perusteella. Kyseisen asetuksen 16 artiklan 1 kohdassa ei nimittäin todellisuudessa aseteta mitään tiettyä muotovaatimusta vastineelle. Kyseisessä säännöksessä todetaan, että ”vastaaja voi antaa – – vastineen – – käyttämällä – – vakiolomaketta”. Kyseisen säännöksen 3 kohdassa täsmennetään, että velallisen ei tarvitse ilmoittaa vastustamisen syytä.
48. Velalliselta ei näin ollen ole kiellettyä ilmaista vastustamisensa syitä, mutta tämä ei saa missään tapauksessa aiheuttaa velalliselle sellaisia epäsuotuisia erityisiä oikeudellisia seurauksia, joista ei ole nimenomaisesti säädetty kyseisessä asetuksessa, jo pelkästään sillä perusteella, että tässä vaiheessa tarvitsee ainoastaan tietää, onko saatava riitauttamaton vai ei. Perusteet ovat täysin turhia. Ainoastaan sillä, onko saatava riitautettu vai ei, on tältä osin merkitystä.
49. Asetuksen N:o 1896/2006 johdanto-osan 23 perustelukappaleessa vahvistetaan tämä, sillä siinä täsmennetään seuraavaa: ”Vastaaja voi antaa vastineensa tässä asetuksessa säädettyä vakiolomaketta käyttäen. Tuomioistuinten olisi kuitenkin otettava huomioon missä tahansa muussa kirjallisessa muodossa esitetty vastine, mikäli se on ilmaistu selkeästi.” Vastine, johon sisältyy väitteitä, on kirjallisessa muodossa esitetty ja selkeästi ilmaistu vastine. Se on näin ollen pätevä ja sillä on ainoastaan samat seuraukset kuin vakiolomakkeella esitetyllä vastineella, toisin sanottuna se, että eurooppalainen maksumääräys ei johda mihinkään. Muiden seurauksien lisääminen tähän merkitsisi menemistä lainsäätäjän tahtoa pidemmälle.
50. Kaiken edellä esitetyn perusteella katson, että asetuksen N:o 1896/2006 6 artiklan 1 kohtaa on tulkittava siten, että vastineen antaminen eurooppalaiseen maksamismääräyshakemukseen ei merkitse vastaamista asetuksen N:o 44/2001 24 artiklassa tarkoitetulla tavalla tavanomaisessa siviiliprosessissa, joka seuraa eurooppalaista maksamismääräysmenettelyä. Sillä seikalla, että eurooppalaisesta maksamismääräyshakemuksesta vastineen antanut henkilö on esittänyt pääasiaa koskevia väitteitä kyseisessä vastineessa, ei ole mitään merkitystä tässä yhteydessä.
51. Edellä esitetyn perusteella ehdotan, että unionin tuomioistuin vastaa Oberster Gerichtshofin (Itävalta) esittämiin ennakkoratkaisukysymyksiin seuraavasti:
Eurooppalaisen maksamismääräysmenettelyn käyttöönotosta 12.12.2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1896/2006, sellaisena kuin se on muutettuna 4.10.2012 annetulla komission asetuksella (EU) N:o 936/2012, 6 artiklan 1 kohtaa on tulkittava siten, että vastineen antaminen eurooppalaiseen maksamismääräyshakemukseen ei merkitse vastaamista tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 24 artiklassa tarkoitetulla tavalla tavanomaisessa siviiliprosessissa, joka seuraa eurooppalaista maksumääräysmenettelyä. Sillä seikalla, että eurooppalaisesta maksamismääräyshakemuksesta vastineen antanut henkilö on esittänyt pääasiaa koskevia väitteitä kyseisessä vastineessa, ei ole mitään merkitystä tässä yhteydessä.
2 –	Eurooppalaisen maksamismääräysmenettelyn käyttöönotosta 12.12.2006 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1896/2006 (EUVL L 399, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna 4.10.2012 annetulla komission asetuksella (EU) N:o 936/2012 (EUVL L 283, s. 1; jäljempänä asetus N:o 1896/2006).
3 – Tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla 22.12.2000 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 44/2000 (EUVL 2001, L 12, s. 1) oikaisuineen (EUVL 2001, L 307, s. 28).
4 –	Ks. erityisesti kyseisen asetuksen johdanto-osan 4, 9 ja 29 perustelukappale.
5 – Kursivointi tässä.
6 – Ks. asetuksen johdanto-osan neljäs perustelukappale.
7 – Asia C-251/11.
8 –	Ks. myös kyseisen asetuksen johdanto-osan 16 perustelukappale, jonka mukaan juuri tuomioistuimen ei välttämättä ole suoritettava eurooppalaista maksamismääräystä koskevan hakemuksen tutkimista.
9 –	Asetuksen N:o 1896/2006 5 artiklan 3 kohdan, 7 artiklan 3 kohdan ja 8–12 artiklan mukaan hakija nimittäin tekee aloitteen eurooppalaista maksamismääräystä koskevasta hakemuksesta ja toimittaa hakemuksen toimivaltaiselle kansalliselle viranomaiselle. Kyseinen viranomainen tutkii hakemuksen ja hylkää sen tai antaa maksumääräyksen ainoastaan hakijan toimittamien tietojen perusteella.
10 –	Ks. kyseisen asetuksen 16 artiklan 2 kohta.
11 –	Ks. kyseisen asetuksen 7 artikla sekä asetuksen johdanto-osan 23 perustelukappale.
12 – Ks. asetuksen N:o 1896/2006 johdanto-osan 24 perustelukappale.
13 –	Ks. kyseisen asetuksen 17 artiklan 1 ja 2 kohta sekä asetuksen johdanto-osan 24 perustelukappale.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin