Petäjäveden perusopetuksen opetussuunnitelma
Vastuuhenkilölle voit lähettää postia osoitteeseen jari.kuoppala@petajavesi.fi Sisällysluettelo / 5 Oppimisen ja koulunkäynnin tukimuodot / 5.2 Ohjauksellinen ja muu tuki /
Viimeisin muutos: 3.02.2012 12:00
Opetuksessa tulee olla yhteistyössä kotien kanssa48. Opetus ja kasvatus tulee järjestää yhteistyössä kotien ja huoltajien kanssa siten, että jokainen oppilas saa oman kehitystasonsa ja tarpeidensa mukaista opetusta, ohjausta ja tukea49. Oppilas elää samanaikaisesti kodin ja koulun vaikutuspiirissä. Tämä edellyttää näiden kasvatusyhteisöjen vuorovaikutusta ja yhteistyötä oppilaan kokonaisval-taisen terveen kasvun ja hyvän oppimisen tukemisessa. Vuorovaikutus kodin kanssa lisää opettajan oppilaantuntemusta ja auttaa opetuksen suunnittelussa ja toteuttamisessa.
Huoltajalla on ensisijainen vastuu lapsensa kasvatuksesta ja siitä, että oppilas suorittaa oppivelvollisuutensa50. Koulu tukee kotien kasvatustehtävää ja vastaa oppilaan kasvatuksesta ja opetuksesta kouluyhteisön jäsenenä51. Tavoitteena on edistää lasten ja nuorten oppimisen edellytyksiä, turvallisuutta ja koko kou-luyhteisön hyvinvointia.
On tärkeää, että huoltajilla on mahdollisuus osallistua koulun kasvatustyön tavoitteiden asettamiseen, suunnitteluun ja arviointiin yhdessä opettajien ja op-pilaiden kanssa. Koulun on oltava yhteistyössä huoltajan kanssa niin, että hän
48 Perusopetuslaki 3 § 3 mom. 49 Tuntijakoasetus 4 § 1 mom. 50 Perusopetuslaki 26 § 2 mom. (477/2003), Lastensuojelulaki (417/2007) 2 § 1 mom. 51 Perusopetuslaki 3 § 2 mom. (477/2003), Tuntijakoasetus 2, 3 ja 4 § ja Lastensuojelulaki 2
§ 2 mom.
voi osaltaan tukea lapsensa tavoitteellista oppimista ja koulunkäyntiä. Kodin ja koulun yhteistyötä toteutetaan sekä yhteisö- että yksilötasolla.
Vastuu kodin ja koulun yhteistyön edellytysten kehittämisestä on opetuksen jär¬jestäjällä. Yhteistyö edellyttää koulun henkilöstön aktiivisuutta ja aloitteellisuut¬ta sekä keskustelua ja tiedottamista huoltajan, opettajan ja oppilaan oikeuksista sekä velvollisuuksista. Yhteistyön lähtökohtana on eri osapuolien keskinäinen kunnioitus. Kodin ja koulun yhteistyössä otetaan huomioon perheiden erilai¬suus, yksilölliset tarpeet sekä perheen kieli- ja kulttuuritausta.
Huoltajille annetaan tietoa opetussuunnitelmasta, opetuksen järjestämisestä, opintoihin liittyvästä arvioinnista, oppilaan tuen tarpeista ja tuen saannin mah-dollisuuksista ja huoltajan mahdollisuudesta osallistua kodin ja koulun väliseen yhteistyöhön sekä kouluyhteisön hyvinvoinnin ja turvallisuuden edistämiseen. Kodin ja koulun yhteistyössä seurataan oppilaan poissaoloja. Luvattomista poissaoloista tulee ilmoittaa oppilaan huoltajalle52. Koulun tulee antaa huolta-jille tietoa oppilashuollon toiminnasta53 sekä kouluyhteisön toimintamalleista ja tiedottamiskäytänteistä erilaisissa ongelma-, onnettomuus- ja kriisitilanteissa.
Käsiteltäessä yksittäisen oppilaan tukeen liittyvää asiaa, oppilaan huoltajalle tulee antaa tietoa oppilasta koskevien tietojen käsittelyyn, tietojensaantiin ja niiden luovuttamiseen sekä salassapitoon liittyvistä kysymyksistä. Huoltajan kanssa tulee käydä läpi esimerkiksi huoltajan yksilöidyn kirjallisen suostumuk-sen merkitys oppilasta koskevan asian käsittelyssä sekä yhteistyön merkitys oppilaan kasvun, kehityksen ja oppimisen tukemisessa54.
Ensimmäisten vuosiluokkien aikana jatketaan esiopetuksen aikana syntynyttä yhteistyötä ja luodaan pohja myös huoltajien keskinäiselle vuorovaikutukselle. Erilaisia kodin ja koulun vuoropuhelua tukevia yhteistyömuotoja tulee kehittää koko perusopetuksen ajan ja erityisesti siirryttäessä kouluasteelta toiselle tai muissa siirtymävaiheissa. Tieto- ja viestintätekniikkaa käytetään parantamaan ja monipuolistamaan tiedon kulkua ja yhteydenpitoa kodin ja koulun välillä. Yhteistyö järjestetään siten, että oppilashuollon ja moniammatillisen yhteistyö-verkoston avulla oppilaan koulunkäyntiä ja hyvinvointia voidaan tukea. Pe-rusopetuksen päättövaiheessa huoltajalle tulee antaa tietoa ja mahdollisuus
52 Perusopetuslaki 26 § 2 mom. (477/2003)
53 Perusopetuslaki 31 a § 3 mom. (642 /2010), 3 § 3 mom. ja 26 § 2 mom., Koulu- ja opis¬keluterveydenhuoltoa säätelevä valtioneuvoston asetus 4 § 2 mom., 9 ja 13 § ja Lasten¬suojelulaki 9 ja 12 §
54 Perusopetuslaki 31 a § 3 ja 4 mom., 40 §, 41 § 4 mom. (642/2010) ja 41 § 1, 2 ja 3 mom.
keskustella oppilaan jatkokoulutukseen liittyvistä kysymyksistä ja mahdollisista ongelmista oppilaanohjaajan ja oppilashuollon eri asiantuntijoiden kanssa55.
Kodin ja koulun välistä yhteistyötä koskeva opetussuunnitelman osuus laadi-taan yhteistyössä sosiaali- ja terveydenhuollon toimeenpanoon kuuluvia tehtä-viä hoitavien viranomaisten kanssa56. Tällöin otetaan huomioon myös muiden kasvatuksen kannalta keskeisten toimijoiden osallistuminen yhteistyöhön ja tiedonkulun sujuvuus.
Kodin kanssa tehtävän yhteistyön tavoitteet, toimintatavat, vastuut ja työnjako eri toimijoiden kesken määritellään paikallisessa opetussuunnitelmassa. Toimintata¬poja määriteltäessä otetaan huomioon kodin ja koulun yhteistyö koko kouluyh¬teisön tasolla, luokan tasolla sekä yksittäistä oppilasta koskien. Opetussuunni¬telmassa kuvataan myös huoltajien osallisuuteen sekä huoltajille tiedottamiseen liittyvät periaatteet, oppilaiden osuus yhteistyössä sekä poissaolojen seurantaan ja luvattomista poissaoloista ilmoittamiseen liittyvät menettelytavat. Suunnitelman tulee sisältää myös yhteistyön toteutumisen seurantaan ja arviointiin liittyvät me¬nettelytavat sekä kuvaus menettelytavoista yhteistyöhön liittyvissä ongelma- ja kurinpitotilanteissa.
Petäjävedellä huoltajat saavat tietoa opetussuunnitelmasta, opetuksen järjestämisestä ja opintoihin liittyvästä arvioinnista koteihin jaettavista tiedotteista, koulujen Internet-sivuilta ja vanhempainilloissa. Lisäksi huoltajille annetaan tietoa oppilaan tuen tarpeesta ja tuen saannin mahdollisuuksista sekä tietoa oppilashuollon toiminnasta. Kodin ja koulun välistä yhteistyötä on myös oppilaan poissaolojen seuranta. Yhteistyön merkitys korostuu erityisesti nivelvaiheissa aloitettaessa perusopetusta, siirryttäessä alakoulusta yläkouluun ja yläkoulusta jatko-opintoihin. Huoltajat voivat osallistua koulun toiminnan suunnitteluun johtokunnassa, vanhempainyhdistyksessä ja vanhempainilloissa. Oppilaat voivat osallistua oppilaskunnan ja yläkoululla lisäksi johtokunnan kautta kodin ja koulun väliseen yhteistyöhön. Oppilaat ja huoltajat saavat tietoa myös koulun toiminnasta lasten ja nuorten hyvinvointiohjelman kautta.
Kaikilla luokka-asteilla järjestetään vuosittain kasvatuksellisia ja tiedottavia vanhempainiltoja. Alakouluissa vanhempainillan järjestämisestä vastaa luokanopettaja. Yläkoulussa vanhempainillan järjestämisestä vastaavat rehtori ja oppilaanohjaaja tai luokanohjaaja.
Alakoulussa koulutulokkaiden huoltajille järjestetään kouluun ilmoittautumisen jälkeen vanhempainilta ja mahdollisuus tutustua koulun toimintaan. Yläkouluun siirtymisestä pidetään vanhempainilta kuudesluokkalaisten huoltajille.
Seitsemännen luokan vanhempainilta järjestetään lukuvuoden alussa. Lisäksi järjestetään kevään aikana vanhempainilta valinnaisaineista. Kahdeksasluokkalaisten vanhempainiltaan valitaan vuosittain ajankohtainen teema. Jatko-opintoja koskeva yhdeksännen luokan vanhempainilta järjestetään syyslukukaudella.
Vanhempainvartit
Syyslukukaudella pidetään oppilaskohtainen vanhempainvartti. Vanhempainvartin järjestää alakoulussa luokanopettaja ja yläkoulussa luokanohjaaja. Tarvittaessa vanhempainvarttiin voi osallistua muitakin oppilaan opetuksesta ja ohjauksesta vastaavia henkilöitä. Vanhempainvartissa keskustellaan oppilaan koulumenestyksestä, opiskelu- ja työskentelytaidoista sekä muista ajankohtaisista koulunkäyntiin liittyvistä asioista.
Koululla voi olla sen toimintaa ja kasvatustyötä tukeva vanhempainyhdistys.
Oppilaan poissaoloja seurataan yhteistyössä huoltajien kanssa. Luokanopettaja tai luokanohjaaja kirjaa ylös poissaolon ja sen syyn. Yläkoululla poissaolot merkitään Wilma-järjestelmään. Huoltajat ilmoittavat oppilaan sairauspoissaolosta luokanopettajalle tai luokanohjaajalle koulupäivän aikana. Ennalta tiedettyyn poissaoloon anotaan lupa. Enintään kolmen päivän mittaiseen poissaoloon luvan myöntää luokanopettaja tai luokanohjaaja.
Yli kolmen päivän poissaoloihin luvan myöntää rehtori. Yli viikon kestävään poissaoloon lupa myönnetään vain poikkeustapauksissa. Luvan myöntämisen ehtona on, että oppilas on suorittanut velvoitteensa ja hänellä on suunnitelma poissaolon aikaisten tehtävien tekemiseksi. Luvattomista poissaoloista ja niihin liittyvistä oppilashuollollisista toimenpiteistä kerrotaan tarkemmin luvussa 5.4.4.4.
VASTUUT JA TYÖNJAKO ERI TOIMIJOIDEN KESKEN
Alakouluilla luokanopettaja huolehtii kodin ja koulun välisestä yhteistyöstä. Hän tiedottaa huoltajia oppimiseen ja koulunkäyntiin liittyvistä asioista. Luokanopettaja seuraa oppilaan edistymistä yhdessä muiden oppilasta opettavien ja ohjaavien henkilöiden kanssa. Luokanopettaja tiedottaa huoltajia oppimisen edistymisestä, mahdollisista vaikeuksista ja sopii tarvittaessa yleisen tuen tukitoimista. Tehostetun ja erityisen tuen aikana kodin ja koulun välisestä yhteistyöstä huolehtivat luokanopettaja ja erityisopettaja. Luokanopettaja seuraa poissaoloja ja niiden syitä. Luvattomista poissaoloista aiheutuvista toimenpiteistä luokanopettaja ilmoittaa huoltajille. Luokanopettaja on päävastuussa vanhempainiltojen järjestämisestä. Hän myös sopii vanhempainvartin ajankohdan huoltajan kanssa. Tarvittaessa opettaja kutsuu koolle sisäisen kasvatusryhmän.
Yläkoulussa luokanohjaaja huolehtii yhdessä aineenopettajien kanssa kodin ja koulun välisestä yhteistyöstä. Aineenopettaja tiedottaa huoltajia oppilaan edistymisestä ja mahdollisten tukitoimien tarpeista omassa oppiaineessaan. Luokanohjaaja tiedottaa huoltajia oppilaan yleiseen koulunkäyntiin liittyvistä asioista. Tehostetun ja erityisen tuen aikana kodin ja koulun välisestä yhteistyöstä huolehtivat luokanohjaaja / aineenopettaja ja erityisopettaja. Luokan¬ohjaaja seuraa poissaoloja ja niiden syitä. Luvattomista poissaoloista aiheutuvista toimenpiteistä luokanohjaaja tai aineenopettaja ilmoittaa huoltajille.
Yläkoulussa oppilaanohjaaja tekee yhteistyötä huoltajien kanssa kaikissa oppilaiden koulunkäyntiin liittyvissä asioissa. Erityisesti oppilaanohjaaja tekee yhteistyötä huoltajien kanssa peruskoulun päättövaiheessa yhteishakuun liittyvissä asioissa. Yläkoulussa annetaan opiskelun tehostamiskehotuksia oppilaille, joiden koulunkäynnistä aineenopettajilla on huolta. Oppilaanohjaaja ilmoittaa asiasta huoltajalle ja sopii tukitoimista huoltajan kanssa.
Koulukuraattori tekee yhteistyötä huoltajien kanssa ja tukee toiminnallaan vanhemmuutta. Kuraattorin työhön kuuluvat erityisesti oppilaiden sosiaalisiin vaikeuksiin puuttuminen, niiden ennaltaehkäiseminen ja poistaminen sekä oppilaiden käyttäytymiseen liittyvät ongelmat.
Terveydenhoitaja on yhteydessä huoltajille tarvittaessa. Terveydenhoitaja tiedottaa koteihin lapsen kasvuun ja kehitykseen liittyvistä asioista. Oppilaan mukana huoltajalle lähetetään terveystarkastusten kirjalliset tiedot. Lisäksi terveydenhoitaja ilmoittaa huoltajille hoitamansa tapaturmat, sekä lääkäriin tai kesken koulupäivän kotiin lähettämänsä oppilaat. Huoltajille lähetetään etukäteen tietoa vuosiluokkien terveystarkastuksista ja yhteydenottotavoista.
Rehtori toimii koulun hallinnollisena ja pedagogisena johtajana. Rehtori tekee osaltaan yhteistyötä huoltajien kanssa. Rehtori on mukana myös vanhempainilloissa ja toimii esittelijänä koulun johtokunnassa.
Jokaisessa kouluyhteisössä toimii sisäinen kasvatusryhmä, jossa käsitellään lähinnä akuutteja kasvuun ja kehittymiseen liittyviä asioita. Sisäisen kasvatusryhmän tavoitteena on varhainen puuttuminen ja nopea tilanteisiin reagointi. Lisäksi sisäisessä kasvatusryhmässä käsitellään pedagoginen arvio, pedagoginen selvitys ja kartoitetaan ryhmäkohtaiset tuen tarpeet. Sisäinen kasvatusryhmä kokoontuu säännöllisesti. Sisäinen kasvatusryhmä tekee yhteistyötä oppilaan ja huoltajien kanssa. Sisäisen kasvatusryhmän toiminnasta vastaa rehtori, joka laatii kokoontumisesta muistio.
Alakoulussa sisäiseen kasvatusryhmään kuuluvat rehtori ja asianomainen luokanopettaja sekä tarvittaessa erityisopettaja, kuraattori, koulunkäyntiavustaja ja muut opettajat.
Yläkoulun sisäiseen kasvatusryhmään kuuluvat rehtori ja asianomainen luokanohjaaja tai aineenopettaja sekä tarvittaessa erityisopettaja, koulukuraattori, opinto-ohjaaja, koulunkäyntiavustaja, kouluohjaaja ja muut aineenopettajat.
Jokaisessa kouluyhteisössä toimii koulukohtainen oppilashuoltoryhmä, jonka tehtävänä on hoitaa moniammatillisesti oppilashuoltoon liittyviä asioita. Oppilashuoltoryhmän tehtävänä on ennalta ehkäistä kouluyhteisön ongelmia ja edistää hyvinvointia sekä turvallisuutta. Lisäksi oppilashuoltoryhmä käsittelee oppilaan elämäntilanteessa huolta herättäneet asiat, jotka vaativat moniammatillista yhteistyötä. Rehtori vastaa oppilashuoltoryhmän kokoontumisesta ja muistion laatimisesta. Muistioon kirjataan PoL 31a§ mukaiset asiat.
Oppilashuoltoryhmään kuuluvat rehtori, erityisopettaja, koulukuraattori, kouluterveydenhoitaja, sosiaalityöntekijä ja opinto-ohjaaja. Tarvittaessa paikalle kutsutaan muita kouluyhteisön jäseniä tai asiantuntijoita. Oppilashuoltoryhmä tekee yhteistyötä oppilaan ja huoltajien kanssa.
Työsuunnitelmaa laadittaessa oppilashuoltoryhmä sopii lukuvuoden kokoontumiskerrat ja toimintansa painopistealueet.
Kodin ja koulun välisen yhteistyön toteutumisen seuranta ja arviointi sisältyy kunnan perusopetuksen laadun arviointiin.
MENETTELYTAVAT YHTEISTYÖHÖN LIITTYVISSÄ ONGELMA- JA KURINPITOTILANTEISSA
Kodin ja koulun välistä yhteistyötä pyritään hoitamaan hyvässä hengessä huoltajien kanssa oppilaan parasta ajatellen. Mahdolliset ongelmat kodin ja koulun välisessä yhteistyössä hoidetaan ensisijaisesti sisäisessä kasvatusryhmässä tai tarvittaessa oppilashuoltoryhmässä.
Sisällysluettelo / 5 Oppimisen ja koulunkäynnin tukimuodot / 5.2 Ohjauksellinen ja muu tuki /


04.03.2015 klo 16:30 - 17:58
Keuruun kaupungintalo, Haapamäen huone
Kallion louhintaa ja murskausta koskeva ympäristölupa,
Haapavuori, Mänttä-Vilppula
Ympäristölupamääräysten tarkistaminen,
Pohjois-Hämeen Betoni, Mänttä-Vilppula
Lausunto "Liito-oravan lisääntymis- ja levähdyspaikkojen
määrittäminen ja turvaaminen metsien käytössä"
-ohjeluonnoksesta
Nitraattiasetuksen mukaiset valvontailmoitukset /
Nitraattiasetuksen mukaiset valvontailmoitukset / Keuruu
Viranhaltijalausunnot
poistui klo
Pihlainen Jouko
Pirttijärvi Mirja
Raivio Minna
Vaissi Juho
Kaup.hall edustaja
§:t 13 - 23
Keuruulla, maaliskuun 4. päivänä 2015
Kastehelmi Vuolle-Apiala
Pöytäkirja on nähtävillä Keuruun kaupungintalon yhteispalvelupisteessä
sekä Mänttä-Vilppulan kaupungintalon neuvonnassa 11.3.2015 klo 10 - 14.
Pöytäkirja on luettavissa myös Keuruun kaupungin internet-sivuilta.
YMPJAOST 04.03.2015 § 13
YMPJAOST 04.03.2015 § 14
Tammikuun 28. päivänä 2015 tehdyn päätöksen mukaisesti
pöytäkijan tarkastuksen suorittavat Keurusselän
ympäristönsuojelujaoston jäsenet aakkosjärjestyksessä, kaksi
Pöytäkirjan tarkastus on toimitettava kokouksessa laaditun
pöytäkirjan antamispäivään mennessä.
Päätösten antamispäivä on 11.3.2015.
Pöytäkirjan tarkastusvuorossa ovat Kastehelmi Vuolle-Apiala ja
Helena Kukkamo.
Pöytäkirjan tarkastajiksi hyväksyttiin Kastehelmi Vuolle-Apiala ja
Jouko Pihlainen.
YMPJAOST 04.03.2015 § 15
Esityslista hyväksytään kokouksen työjärjestykseksi.
Kallion louhintaa ja murskausta koskeva ympäristölupa, Haapavuori, Mänttä-Vilppula
264/11.01.00/2014
YMPJAOST 04.03.2015 § 16
Markku Seppälä hakee ympäristönsuojelulain 27 §:n mukaista ympäristölupaa kallion louhintaan ja murskaukseen siirrettävällä murskauslaitoksella tilalle Haapavuori (508-401-8-68) Mänttä-Vilppula.
Lupahakemuksesta on kuulutettu Mänttä-Vilppulan kaupungin virallisella ilmoitustaululla 19.11 - 18.12.2014. Kuulutusaikana saapui yksi
Valmistelija vs. ympäristönsuojelusihteeri Helena Jokinen
vs. ympäristönsuojelusihteeri Helena Jokinen
Keurusselän ympäristönsuojelujaosto myöntää liitteen mukaisen ympäristöluvan Markku Seppälälle. Toiminta voidaan aloittaa lupapäätöksen saatua lainvoiman.
Seppälä ympäristölupa Haapavuori 2015
Ympäristölupamääräysten tarkistaminen, Pohjois-Hämeen Betoni, Mänttä-Vilppula
256/11.01.00/2014
YMPJAOST 04.03.2015 § 17
Pohjois-Hämeen Betoni Oy on toimittanut 31.10.2014
ympäristönsuojelulain mukaisen ympäristölupahakemuksen
betoniaseman ja betonituotetehtaan ympäristölupamääräysten
tarkistamiseksi. Voimassa olevan ympäristöluvan on myöntänyt
Mäntän kaupungin ympäristölautakunta 20.9.2004. Hakemus on
kuulutettu Mänttä-Vilppulan kaupungin ilmoitustaululla 6.10 4.11.2014 ja naapurikiinteistöjen omistajille on lähetetty
erityistiedoksiannot. Hakemuksesta ei jätetty muistutuksia tai
Ympäristölupamääräykset on ajantasaistettu vastaamaan nykyisen
lainsäädännön vaatimuksia. Lisäksi lupamääräyksissä on asetettu
määräaikoja mm. käytöstä poistetun maanalaisen öljysäiliön puhdistamiselle ja tarkastamiselle (31.8.2015 mennessä), säiliön maasta
poistamiselle (31.10.2015 mennessä) sekä kirjallisen suunnitelman
toimittamiselle pohjapadon rakentamispaikasta, rakenteesta ja rakentamisaikataulusta (31.5.2015 mennessä) sekä itse pohjapadon
rakentamiselle (31.8.2015 mennessä).
Keurusselän ympäristönsuojelujaosto myöntää liitteen mukaisen ympäristölupapäätöksen Pohjois-Hämeen Betoni Oy:n ympäristöluvan
lupamääräysten tarkistamisesta. Sijoituspaikan osalta Mäntän kaupungin ympäristölautakunnan 20.9.2004 myöntämä ympäristölupa
jää voimaan.
Päätös_Pohjois-Hämeen Betoni
Lausunto "Liito-oravan lisääntymis- ja levähdyspaikkojen määrittäminen ja
turvaaminen metsien käytössä" -ohjeluonnoksesta
30/11.01.04/2015
YMPJAOST 04.03.2015 § 18
Ympäristöministeriö sekä maa- ja metsätalousministeriö uudistavat
parhaillaan vuodelta 2004 peräisin olevaa liito-oravaohjetta. Ohje
koskee luonnonsuojelulain ja EU:n luontodirektiivin säännösten huomioon ottamista liito-oravan lisääntymis- ja levähdyspaikan määrittelyssä, rajaamisessa ja metsän käsittelyssä. Ympäristöministeriö pyytää ohjeluonnoksesta lausuntoja 18.3.2015 mennessä.
Ajan tasalle saatettavan ohjeen tarkoituksena on yhtenäistää viranomaisten toimintaa ja käytäntöjä. Lisäksi tavoitteena on edelleen parantaa viranomaisten yhteistyötä sekä liito-oravan lisääntymis- ja levähdyspaikkoja koskevaa tiedonvaihtoa. Sekä luonnonsuojelulaissa
että metsälaissa on säädetty viranomaisten toiminnasta silloin, kun
metsänkäyttöilmoitus koskee tiedossa olevaa liito-oravan lisääntymis- ja levähdyspaikkaa.
Lausunnon valmisteluun on osallistunut Keurusselän ympäristönsuojelujaoston varapuheenjohtaja Jouko Pihlainen.
Valmistelija vs. ympäristönsuojelusihteeri Helena Jokinen, puh. 050
5622734.
Vs. ympäristönsuojelusihteeri Jokinen
Lausuntonaan Keurusselän ympäristönsuojelujaosto toteaa liito-oravaohjeen luonnoksesta seuraavaa:
Uudessa ohjeessa liito-oravan lisääntymis- ja levähdyspaikkojen rajausten ohjeistusta tulisi muuttaa siten, että rajaus mahdollistaisi todellisuudessakin liito-oravan elinolojen säilymisen. Faktaa on, ettei
liito-orava liian avonaisessa maastossa viihdy ja tarvitsee pesäpuun
ja levähdyspaikkojen lisäksi riittävästi ravintopuita. Tehtyjen tutkimusten perusteella harvennushakkuissa liito-orava säilyy rajatulla lisääntymis- ja levähdyspaikalla selvästi varmemmin kuin jos
suojelualue rajautuu avohakkuualueeseen.
Nykyiset rajauspäätökset eivät usein varsinkaan avohakkuualueilla
ole liito-oravan elinolojen säilymiseksi riittäviä. Usein hakkuut ovat
hävittäneet joko liito-oravan kulkuyhteydet tai ravinto- ja suojapuut.
Rajauspäätösten tekemisessä tulisi ottaa rajattujen metrimäärien tai
puumäärien lisäksi todelliset selviytymismahdollisuudet huomioon
esimerkiksi avohakkuualueella rajauksen tulee olla merkittävästi laajempi kuin harvennushakkuukohteessa.
Lisääntymispaikan koko pitäisi olla vähintään 0,2 ha ja sen lähistöllä
pitää olla isoja kuusia suojapuiksi ja leppiä, haapoja sekä pihlajia
ruokailupuiksi. Mänty ei ole liito-oravalle tärkeä. Liito-oravan suojelemisen lisäksi rajauspäätöksillä suojellaan arvokkaita vanhoja haapoja ja lahopuita. Kyseisillä puilla ei ole taloudellista merkitystä, mutta
suuri merkitys biodiversiteetille.
Kuten ohjeluonnoksessa on mainittu lisääntymis- ja levähdyspaikan
käsitteeseen luetaan myös niiden välittömässä läheisyydessä olevat
suojaa ja ravintoa tarjoavat puut. Tämä määritelmä tulisi ottaa käytännön ohjenuoraksi rajauspäätöksiä laadittaessa.
Uuden kirjallisen ohjeen lisäksi tulisi kiinnittää huomiota, että eri ELY
-keskusten alueella ohjetta niin viranomaisten kuin hakkuita suorittavien osalta tulkittaisiin aina samalla tavalla. Viime vuosina tehdyissä
liito-oravan lisääntymis- ja levähdyspaikkojen säilymisestä tehdyissä
tutkimuksissa on osoitettu, että rajauspäätösten lopulliset pinta-alat
ovat vaihdelleet merkittävästi eri ELY-keskusten välillä. Yleisesti liito-oravan suojelun parantamiseksi tulisi myös metsänomistajien tietoisuutta lisätä itse liito-oravista sekä lainsäädännöstä.
Lisäksi ohjeessa tulisi painottaa milloin rajauspäätöksiä tulee tehdä.
Todellisten havaintojen tekemiseksi liito-orava katselmuksia ei tule
tehdä kuin keväällä ja kesällä. Muina vuodenaikoina papanoita löytyy huonosti tai ei ollenkaan vaikka liito-oravia alueella asustelisikin.
Huomionarvoista ohjeluonnoksessa on maininta, että liito-oravan lisääntymis- ja levähdyspaikoilla ei tehdä uudistushakkuita ja tämä
toivotaan tosiaan jalkautuvan myös käytäntöön.
Nitraattiasetuksen mukaiset valvontailmoitukset / Mänttä-Vilppula
YMPJAOST 04.03.2015 § 19
vs. ympäristönsuojelusihteeri on tarkastanut nitraattiasetuksen
(931/2000) mukaisen valvontailmoituksen.
Veljekset Välikoski Oy, Vilppula. Lannan patterointi, 350 m3
Loukkusuo, peruslohko 506-00077-27
Keurusselän ympäristönsuojelujaosto merkitsee valvontailmoituksen
tietoonsa saaduksi.
4/11.01.00/2015
YMPJAOST 04.03.2015 § 20
Ympäristönsuojelusihteeri on tarkastanut seuraavat nitraattiasetuksen (VNA 931/2000) mukaiset valvontailmoitukset:
Korkatintie 71
lannan patterointi (80 - 100 m3, 1 kpl)
- työtekniset ja -hygieeniset syyt
- peltolohko Mannila 3 249-00931-61
Oulukuja 6
lannan patterointi (300 m3, 2 kpl)
- työtekniset syyt
- peltolohko Mökkelipelto 249-01838-95
tilalla Raiskinmäki RN:o 249-407-10-20
Mäkikyläntie 529
lannan patterointi (250 m3, 2 kpl)
- peltolohkot Kallioportinpelto 249-01228-67
ja Kolmiopelto 249-01229-68 tilalla Pohjola
RN:o 249-407-1-108
Irja Järvenpää-Ryymin lannan patterointi (200 m3, 2 kpl)
Hautalantie 310
- peltolohko Peräkytö 249-04271-06 tilalla
Kyöpeli RN:o 249-410-10-112
Valmistelija ympäristönsuojelusihteeri Taina Lahtinen-Joensalmi,
puh. 040 587 2229.
Ympäristönsuojelusihteeri Lahtinen-Joensalmi
Keurusselän ympäristönsuojelujaosto merkitsee käsitellyt nitraattiasetuksen mukaiset valvontailmoitukset tietoonsa saaduiksi.
YMPJAOST 04.03.2015 § 21
vs. ympäristönsuojelusihteeri Helena Jokinen:
Lausunto 9.2.2015: Mänttä-Vilppulan 1. kaupunginosan korttelialueen 167 osaa ja katualuetta koskeva asemakaavamuutosluonnos.
Keurusselän ympäristönsuojelujaosto merkitsee viranhaltijalausunnot tietoonsa saaduiksi.
Viranhaltijapäätökset merkittiin tietoon saaduksi.
Korttelialueen 167 osa
YMPJAOST 04.03.2015 § 22
ympäristönsuojelusihteeri vs. Helena Jokinen
25.2.2015 Päätös hakemukseen kiinteistön vapauttamiseksi
velvollisuudesta liittyä vesihuoltoliikelaitoksen (nyk.
Mäntän Kaukolämpö Oy) viemäriverkostoon. Maija-Liisa
Rautio, kiinteistöt 508-405-9-333 ja 508-405-9-396,
Kivipolku 15, Kolho Vapautus viemäriverkostoon
liittymisvelvollisuudesta myönnetään nykyisen
jätevesijärjestelmän käyttöiän ajaksi.
Mäntän Kaukolämpö Oy) vesijohto- ja viemäriverkostoon. Marko Kivinen, kiinteistö 508-401-3-377,
Väinöläntie 74, 35700 Vilppula. Kiinteistölle myönnetään
vapautus vesijohtoverkostoon liittymisestä, mutta ei
viemäriverkostoon liittymisestä.
Mäntän Kaukolämpö Oy) vesijohto- ja viemäriverkostoon. Annikki Eeva Pehkonen, kiinteistö 508-401-3-401,
Tupalantie 60, 35700 Vilppula. Kiinteistölle myönnetään
vapautus vesijohto- ja viemäriverkostoon liittymisestä
Keurusselän ympäristönsuojelujaosto merkitsee viranhaltijapäätökset tietoonsa saaduiksi.
vapautusasian päätös_Pehkonen Annikki
viemäriverkostoon vapautus_Maija Liisa Rautio_päätös
viemäriverkostoon vapautus_Marko Kivinen_päätös
YMPJAOST 04.03.2015 § 23
Posti merkitään tietoon saaduksi.
Saapunut posti merkittiin tietoon saaduksi.
13 - 15, 18 - 23
Keskiviikkona 11.3.2015 klo 10 - 14
Keurusselän
Korsholmanpuistikko 43 4. krs 65101 Vaasa
2/2015 - PANK RY
kirkkovaltuuston kokous 7.1.2015
Esityslista PDF-muodossa - Peruspalvelukuntayhtymä Selänne
Tyrnävän seurakunta Kirkkovaltuusto 3/2014, 11.11.2014
Pöytäkirja PDF-muodossa - Peruspalvelukuntayhtymä Selänne


text:
Bowknot Piikkejä Pumppujen Aprikoosi Kengät Kanssa Naiset Luistaa Ageemi Korkokengät Tuomioistuin Mokka g4zt01qw for korulaminatparke.com
Kengät Naiset Ageemi Bowknot Mokka Aprikoosi Pumppujen Luistaa Kanssa Tuomioistuin Korkokengät Piikkejä ☰
Jätä ilmoitusAlustan Korkokenkiä Nousi Naiset Valkoisen Muoti Hyvät Häät Jamicy Tulosta X4zBwvTq
Bowknot Piikkejä Pumppujen Aprikoosi Kengät Kanssa Naiset Luistaa Ageemi Korkokengät Tuomioistuin Mokka g4zt01qw
Alusta Harmaa Jamicy Kesän Naiset Naisten Korkokengät Kiila Muoti Kengät 8z1FIwq
Hyväksyn tietojeni tallennuksen Kengät Pumppujen Naiset Korkokengät Bowknot Ageemi Mokka Kanssa Piikkejä Aprikoosi Luistaa Tuomioistuin Tämä kenttä vaaditaan
Suuhun Jamicy Rento Naisten Valkoisen Matala Korkokenkiä Muoti Nahka Toimisto p7pOw
NoneSaappaat black Vuoriton Ja 009 Musta 253 Jane Klassikoita Musta Klain Naisten 332 Tossut xPnpxwYBq0
Naiset Luistaa Bowknot Kengät Aprikoosi Mokka Kanssa Piikkejä Tuomioistuin Ageemi Korkokengät Pumppujen Helsinki
Mokka Luistaa Korkokengät Kanssa Piikkejä Ageemi Tuomioistuin Aprikoosi Kengät Bowknot Naiset Pumppujen Suomen Henkilöstötalo
Aprikoosi Kengät Pumppujen Naiset Kanssa Piikkejä Tuomioistuin Luistaa Mokka Korkokengät Bowknot Ageemi None
Bowknot Piikkejä Ageemi Tuomioistuin Mokka Luistaa Kanssa Korkokengät Naiset Pumppujen Aprikoosi Kengät Uutta Duunitorilla
Punainen Alustan Kaunis Naisten Tem Lohko Kengät Korkokenkiä Tuomioistuin q0AtvwJeffrey Campbell Suede Sandaalit Blue Naisten Mcbi163035o ZZ4qrw Lue lisää
TyyppitestiKaksivärinen Platform Naisten 14 Sandaalit 5 Musta Korkokengät Ja Cm Punainen 1pwxz5nxqf
Naispuolinen Väri Naisten Zcjb Sandaalit Kirjettä Paksut Tohvelin Osuma Muoti Tyyli Kulumista Tohvelit Mukava Eurooppalainen Pohjat Musta Ulompi YZHdwq5
Käyttöehdot työnhakijalle, tietosuojaseloste työnhakijalle, käyttöehdot työnantajalle, Mokka Pumppujen Aprikoosi Luistaa Naiset Tuomioistuin Kengät Bowknot Kanssa Ageemi Korkokengät Piikkejä tietosuojaseloste työnantajalle.
Tuomioistuin Korkokengät Aprikoosi Kengät Naiset Ageemi Piikkejä Bowknot Kanssa Luistaa Pumppujen Mokka + 500 someyhteisöä
Aprikoosi Kengät Kanssa Pumppujen Bowknot Piikkejä Ageemi Mokka Luistaa Tuomioistuin Korkokengät Naiset Evästeiden poiskytkentä yleisimmissä selaimissa:
Piikkejä Luistaa Bowknot Aprikoosi Kengät Pumppujen Tuomioistuin Kanssa Korkokengät Ageemi Naiset Mokka Firefox
Kanssa Korkokengät Ageemi Piikkejä Kengät Naiset Bowknot Luistaa Mokka Pumppujen Tuomioistuin Aprikoosi Safari
Korkokengät Kengät Luistaa Kanssa Bowknot Aprikoosi Piikkejä Pumppujen Tuomioistuin Naiset Mokka Ageemi
Korkokengät Piikkejä Pumppujen Naiset Bowknot Kanssa Kengät Luistaa Aprikoosi Mokka Ageemi Tuomioistuin

matches: Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin


text:
Radeon HD 7990 vastaan GeForce GTX 690 - AMD Radeon HD 7990: Kahdeksan peliä ja näytönohjain 1000 eurolla
Hardware.fi > Artikkelit > AMD Radeon HD 7990: Kahdeksan peliä ja näytönohjain 1000 eurolla > Radeon HD 7990 vastaan GeForce GTX 690
Kaavioiden ja kuvaajien jälkeen on hyvä ottaa hieman subjektiivisempaa näkemystä Radeon HD 7990:n suorituskyvystä Nvidian GeForce GTX 690:een verrattuna. Ovatko FCAT:n tulokset linjassa pelaajan havainnoiman sulavuuden kanssa?
Otimme muutaman pelaajan testaamaan asiaa näytönohjainta vaille identtisillä kokoonpanoilla. Toisesta koneesta löytyy Radeon HD 7990 ja toisesta GeForce GTX 690. Pelaajat eivät tienneet kummalla kokoonpanolla he pelaavat. Seitsemän tunnin testin aikana tosin kerrottiin suuntaa antavasti millaisiin tuloksiin olemme päätymässä. Kukin pelaaja testasi molempia kokoonpanoja 10–15 minuutin ajan.
Saamamme tulos oli täysin yksimielinen ja pelaajat olivat sitä mieltä, että Nvidian GeForce GTX 690 -kokoonpanolla pelit pyörivät sulavimmin. Mielipidetutkimus olisi voitu tehdä tieteellisemmin ja suuremmalla joukolla (viisi pelaajaa), mutta pelaajien käydyn keskustelun perusteella saavutimme kuitenkin kelvollisen lopputuloksen.
Testissä käytettiin Catalyst 13.5 Beta 2 -ajureita, mutta testaajien yllätykseksi heitä pyydettiin kokeilemaan pelejä uudelleen (tällä kertaa protoajureilla, tätä heille ei kerrottu). Useimmissa peleissä ajurivaihdos paransi sulavuutta, mutta muutamassa pelissä (Crysis 3 ja Tomb Raider) näkyi ajoittaista pätkimistä. Tämä on ristiriidassa meidän tulosten kanssa, sillä prototyyppiajurit paransivat keskimääräistä FPS:ää Crysiksessä ja Tomb Raiderissa.
Syy pätkimiseen voi olla se, että AMD:n prototyyppiajureiden latenssilisäykset (joilla vältetään ei-haluttuja frameja) eivät toimi tarpeeksi tarkasti. Ajurit ovat vielä prototyyppiasteella, joten parannuksia on varmasti luvassa. Ajurit toimivat ainakin Skyrimissä jo nyt hyvin, ainakin muutamalta pelaajalta heltisi whoa, nice -reaktioita Catalyst 13.5 beta 2 -ajuireilla pelaamisen jälkeen.
Seuraava sivuÄänimittaukset ja tuulettimen kierrosnopeus

matches: HD HD HD HD HD HD


Vammaisneuvoston toimintasuunnitelma 2018 | Mikkeli
Vammaisneuvoston toimintasuunnitelma 2018
Vammaisneuvosto, kokous 7.11.2017
§ 20 Vammaisneuvoston toimintasuunnitelma 2018
MliDno-2017-2213
Vammaisneuvosto on kokouksessaan 19.9.2017 § 7 käsitellyt toimintasuunnitelmaa seuraavasti:
"Vammaisten ja erityistä tukea tarvitsevien liikunnan harrastamisen kynnyksen madaltaminen, harrastamisen helpottaminen. Yhteistyö mm. liikuntatoimen, eri järjestöjen ja vammaispalveluiden kanssa. Esim. sähköinen haku helpottamaan harrastusmahdollisuuksia.
Erityisliikunnanohjauksessakaan ei saa kaikille soveltuvaa ohjausta. Esim. edellytetään sanallisen ohjauksen seuraamiskykyä.
Esteettömyysohjelman päivittäminen.
Kaupungin liikuntapaikkojen esteettömyys, tilojen esteettömyys. Ryhmä voisi kartoittaa eri kohteita.
Julkisten rakennusten tilojen liikkumisen ongelmattomuus, esteettömyyden tarkastaminen, palveluiden ja opasteiden soveltuvuus. Näiden edistämisestä halutaan vammaisneuvoston ottavan vastuuta. Esteettömyysohjelman päivitys on paikallaan.
Apuvälinemessut 9.-11.11. Tampereella. Voiko olla yhteiskuljetus yhteistyössä eri tahojen kanssa tai vammaisneuvoston yhteisenä.
Vammaisneuvosto päättää jatkaa toimintasuunnitelman työstämistä seuraavassa kokouksessa ja huomioi suunnitelmat vuoden 2018 talousarviossa.
Hyväksyttiin."
Toimintasuunnitelman täsmentäminen ja työryhmätyöskentelyn käynnistäminen. Esteettömyys: Mukana esteettömät luontokohteet, kuten esteetön uimaranta, esteettömät laavut. Käydään läpi vammaispoliittisen ohjelman tilanne.
Linjataan asiasisällöt toimintasuunnitelmaan vuodelle 2018. Päätetään vastuut ja aikataulut.
Toimintasuunnitelmaan 2018 sisällytetään tiedossa olevia seminaareja ja koulutuksia, kuten
vanhus- ja vammaisneuvostopäivä 8.2.2018, Mikkelin yliopistokeskus
vammaispalveluiden neuvottelupäivät ovat 8.-9.2.2018.
Vammaisneuvosto osallistuu vuoden mittaan tarkoituksenmukaisiin koulutuksiin ja seminaareihin.
Osallistumisista sovitaan erikseen kokouksissa.
Toimintasuunnitelmassa 2018 painopisteenä ovat esteettömyys ja erityisryhmien liikuntamahdollisuuksien edistäminen. Keskusteltiin mm. ilta-aikojen tärkeydestä liikuntavuoroissa esim. tulevaisuudessa Saimaa Stadiumin toiminnassa. Esteettömyyteen ja erityisryhmien liikunnan edistämiseen tarkennetaan toimenpiteet sovituissa työryhmissä.
Virtuaalinen museokäynti ja sen kehittäminen nostettiin yhtenä sisältönä vuoden 2018 toiminnaksi. Kehittäminen voitaisiin toteuttaa yhteiskehittämistyönä esim. Otavan opiston tai muiden oppilaitosten kanssa. Asiaa selvitellään.
§ 16 Esityslistan hyväksyminen kokouksen työjärjestykseksi
§ 17 Esteettömyys mobiilisovellus
§ 18 Esteettömyyssuunnitelman päivitys
§ 19 Essoten vanhus- ja vammaisneuvoston terveiset
§ 21 Apuvälinemessut 9.-11.11.2017 Tampereella
§ 22 Muut esille tulevat asiat
§ 23 Vuoden päätöskokouksesta/pikkujouluista sopiminen
§ 24 Kokouksen päättäminen


Kumottu säädös Asetus yksityisetsivän ammatista (kumottu) 112/1944 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vanhentuneet ajantasaiset › 11.2.1944/112
Seurattu SDK 786/2018 saakka.
11.2.1944/112
Asetus yksityisetsivän ammatista (kumottu)
Asetus on kumottu L:lla 12.4.2002/282, joka tulee voimaan 1.10.2002.
Kauppa- ja teollisuusministerin esittelystä säädetään elinkeinon harjoittamisen oikeudesta 27 päivänä syyskuuta 1919 annetun lain 3 §:n nojalla, sellaisena kuin se on 28 päivänä tammikuuta 1944 annetussa laissa:
Älköön kukaan harjoittako yksityisetsivän ammattia, hankkimatta siihen lupaa. Sellainen lupa voidaan antaa myös yhtiölle ja muulle yhteisölle, joka sääntöjensä mukaan on oikeutettu harjoittamaan elinkeinoa.
Yksityisetsivän ammatilla tarkoitetaan tässä asetuksessa sellaista jatkuvaa toimintaa ansion tai elatuksen hankkimiseksi, jossa ammatin harjoittaja asiakkaittensa toimeksiannosta poliisimiehen oikeuksitta suorittaa rikosten tutkimista ja selvittämistä.
Edellä 1 §:ssä mainittua lupaa on haettava kirjallisesti siltä lääninhallitukselta, jonka alueella hakijan toimipaikka tai liike tulee sijaitsemaan.
Hakemuksessa on mainittava ammatin harjoittamisessa käytettävä toiminimi, toiminnan laatu ja siihen ehkä liittyvä muu toiminta, liikkeen sijaitsemiskunta ja osoitepaikka, ammatin harjoittajan sekä, milloin liikettä tulee hoitamaan johtaja, myös tämän täydellinen nimi, ammatti ja asunto-osoite.
Hakemukseen on liitettävä todistus siitä, että ammatin harjoittaja tai, jos sellaisena on yhtiö tai muu yhteisö, sen johtaja on Suomen kansalainen, nauttii kansalaisluottamusta ja hallitsee itseään ja omaisuuttaan sekä luotettava selvitys tarpeellisesta ammattitaidosta. Yhtiön ja muun yhteisön on lisäksi oheistettava jäljennös yhtiöjärjestyksestään tai säännöistään sekä kaupparekisterin tai yhdistysrekisterin ote.
Lääninhallitus hankkikoon hakijasta ja liikkeen johtajaksi aiotusta henkilöstä tarvittavat henkilötiedot sekä hakemuksesta lausunnon asianomaiselta poliisiviranomaiselta.
Lupa annettakoon vain sellaiselle Suomen kansalaiselle, joka nauttii kansalaisluottamusta ja hallitsee itseään ja omaisuuttaan, ja jolla on ammatin harjoittamiseen tarvittava luotettavuus ja taito, sekä suomalaiselle yhteisölle edellytyksellä, ettei sitä saatavissa olevien tietojen mukaan havaita sopimattomaksi harjoittamaan yksityisetsivän ammattia ja että liikkeen johtaja, joka on lääninhallituksen hyväksyttävä, täyttää samat ehdot, jotka ammatin harjoittajalta tämän momentin mukaan vaaditaan. Yksityisetsivän ammatin yhteydessä saatakoon harjoittaa vain sellaista muuta ammattia tai toimintaa, joka laatunsa puolesta siihen soveltuu.
Lupa on voimassa ainoastaan sen saajaan nähden ja oikeuttaa yksityisetsivän tehtävien suorittamiseen koko valtakunnan alueella.
Joka on saanut luvan tässä asetuksessa tarkoitetun ammatin harjoittamiseen, tehköön ennen toiminnan alkamista siitä säädetyn elinkeinoilmoituksen.
Ammatin harjoittamista koskevista ilmoituksista kaupparekisteriin on noudatettava, mitä siitä on erikseen säädetty.
Kun toimipaikan tai liikkeen kotipaikka tai osoite muuttuu, on siitä viipymättä ilmoitettava lääninhallitukselle ja poliisiviranomaiselle.
Toimintansa lopettamisesta on ammatin harjoittajan ilmoitettava lääninhallitukselle kahden viikon kuluessa.
Ammatin harjoittajan kuolin- tai konkurssipesä on pesän loppuselvittelyä varten oikeutettu entisen luvan nojalla jatkamaan liikettä yhden vuoden ajan lukien ammatin harjoittajan kuolemasta tai konkurssin alkamispäivästä.
Ammatin harjoittajan kuollessa, tulee sen tai niiden, jotka ovat ottaneet kuolinpesän haltuunsa, kahden viikon kuluessa kuolinpäivästä esittää poliisiviranomaisen hyväksyttäväksi henkilö toimimaan liikkeen väliaikaisena johtajana ja kahden kuukauden kuluessa kuolinpäivästä lukien lääninhallitukselta hakea johtajan hyväksymistä.
Milloin ammatin harjoittajan jouduttua konkurssitilaan liikettä halutaan jatkaa, on pesän hoitajain vastaavasti noudatettava, mitä 2 momentissa on ammatin harjoittajan kuoleman varalta säädetty. Määräajat luetaan siitä päivästä, jolloin velkojat ovat tehneet päätöksen liikkeen jatkamisesta.
Kunnes väliaikainen johtaja on hyväksytty, vastaavat liikkeen harjoittamisesta ne, jotka ovat ottaneet kuolinpesän haltuunsa tai hoitavat konkurssipesää.
Kun liikkeen johtaja kuolee tai muutoin joutuu jättämään toimensa tai estyy sitä hoitamasta, on ammatin harjoittajan vastaavasti noudatettava, mitä 5 §:n 2 momentissa on siinä mainitun tapauksen varalta säädetty, lukien määräajat liikkeen johtajan kuolemasta, toimen jättämisestä tai esteen ilmaantumisesta. Kunnes väliaikainen johtaja on hyväksytty, vastaa liikkeen hoidosta ammatin harjoittaja tai, milloin ammattia harjoittaa yhteisö, sen hallitus.
Ammatin harjoittaminen ja valvonta
Sen lisäksi mitä kirjanpitolaissa on säädetty, on yksityisetsivän ammatin harjoittaja velvollinen vastaanottamistaan toimeksiannoista pitämään erityistä liikekirjaa tai -kortistoa, johon jokaisesta toimeksiannosta on merkittävä sen järjestysnumero, vastaanottopäivä, toimeksiannon laatu ja sisällys sekä toimeksiantajan täydellinen nimi, ammatti ja asunto-osoite.
Jokaista toimeksiantoa suoritettaessa kertyneet asiakirjat on ajanmukaisessa järjestyksessä, sivu- tai lehtinumeroilla varustettuina, yhdistettävä asiakirjavihoksi, jonka päällyksessä tai päällimmäisellä sivulla tulee näkyä toimeksiantajan täydellinen nimi, minkä ohessa siihen on merkittävä liikekirjaa tai -kortistoa vastaava järjestysnumero ja vuosiluku.
Liikekirjassa ja kortistossa tulee kirjoituksen olla kestävää, eikä niissä saa esiintyä raaputuksia tai sellaisia korjauksia, jotka estävät lukemasta aikaisempaa kirjoitusta.
Liikekirja, jota ei enää käytetä, on varustettava ilmoituksella lopettamisen päivämäärästä ja säilytettävä siihen kuuluvine asiakirjoineen kymmenen vuotta lopettamispäivästä lukien. Milloin liikekirjan sijasta käytetään liikekortistoa, on se asiakirjoineen kultakin kalenterivuodelta säilytettävä edellä sanotun ajan.
Kun liike luovutetaan uudelle omistajalle on liikekirjat tai -kortistot niihin kuuluvine asiakirjoineen luovutettava hänen säilytettäväkseen. Kun liike lopetetaan, luovutettakoon sanotut asiakirjat poliisiviranomaiselle.
Yksityisetsivän ammatin harjoittaja saa ottaa palvelukseensa yksityisetsivän varsinaisia tehtäviä suorittamaan vain täysiikäisiä, hyvämaineisia, toimeen soveliaita henkilöitä, joiden palvelukseen ottamisesta on viipymättä tehtävä asianomaiselle poliisiviranomaiselle kirjallinen ilmoitus kahtena kappaleena. Ilmoituksessa on mainittava palvelukseen otettavan täydellinen nimi, asunto-osoite, syntymäaika ja -paikka, maine sekä muut asianmukaiset henkilötiedot.
Lopullinen palvelukseen ottaminen saa tapahtua vasta sen jälkeen, kun poliisiviranomainen on palauttanut ilmoituksen toisen kappaleen, johon se on suostumuksensa merkinnyt. Siihen asti saadaan ilmoitettua henkilöä pitää yksityisetsivänä toistaiseksi päivittäisellä irtisanomisoikeudella. Palvelukseen otettu henkilö, joka poliisiviranomaisen havaintojen mukaan sittemmin osoittautuu toimeen sopimattomaksi, on heti erotettava.
Kun palvelukseen otettu 1 momentissa tarkoitettu henkilö eroaa tai muuten joutuu jättämään toimensa, on siitä poliisiviranomaiselle kirjallisesti viipymättä ilmoitettava.
Milloin yksityisetsivän ammatin harjoittaja joko ammatissaan tai muutoin on tietoonsa saanut rikoslain 16 luvun 19 §:ssä mainitun rikoksen, on hänen viipymättä annettava tieto rikoksesta asianomaiselle poliisiviranomaiselle.
Yksityisetsivän on tehtäviään suorittaessaan pidettävä mukanaan toimikortti, jossa tulee olla mainittuna yksityisetsivän täydellinen nimi, syntymäaika, asunto-osoite ja toimi sekä ammatin harjoittajan tai liikkeen asianmukainen allekirjoitus. Toimikorttiin on kiinnitettävä kortin omistajan valokuva varustettuna hänen omakätisellä nimikirjoituksellaan.
Toimikorttiin, jonka muodoltaan tulee selvästi erota poliisitoimenhaltijain korteista, on hankittava poliisiviranomaisen todistus siitä, että asianomainen henkilö on oikeutettu toimimaan yksityisetsivänä.
Toimikortit on numeroitava järjestysnumeroilla ja merkittävä luetteloon, joka vaadittaessa on esitettävä poliisiviranomaisen tarkastettavaksi.
Kun toimikortin haltija eroaa toimestaan on toimikortti häneltä otettava pois ja tehtävä se kelpaamattomaksi.
Poliisin on pidettävä silmällä yksityisetsivän ammatin harjoittajien toimintaa ja valvottava, että ammatista voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä noudatetaan. Poliisiviranomaisella tahi sen määräämällä poliisivirkamiehellä on valta, milloin siihen on erityistä syytä, tarkastaa ammatin harjoittajan liikekirjaa ja -kortistoa sekä asiakirjavihkoja.
Tämän asetuksen nojalla myönnetyistä elinkeinoluvista on lääninhallituksessa pidettävä kortistoa tahi muunlaista luetteloa, johon muun ohella on merkittävä liikkeiden johtajien hyväksymiset sekä niiden peruuttamiset, ammatin harjoittajalle ja johtajalle tämän asetuksen kannalta huomioon otettavista rikoksista ehkä tuomitut rangaistukset sekä ilmoitukset liikkeiden lakkaamisesta.
Lääninhallituksen on viipymättä lähetettävä tiedot kaikista luetteloon tehdyistä merkinnöistä asianomaiselle poliisiviranomaiselle.
Poliisiviranomaisen on lääninhallitukselta ja asianomaisilta ammatin harjoittajilta saamiensa tietojen perusteella pidettävä alueellaan olevista ammatin harjoittajista kortistoa tai muuta luetteloa sekä ilmoitettava lääninhallitukselle 1 momentissa tarkoitetuista rangaistuksista.
Mitä edellä 4–12 §:ssä on säädetty ammatin harjoittajasta, on sovellettava myös liikkeen johtajaan.
Jos ammatin harjoittaja tai liikkeen johtaja on laiminlyönyt noudattaa ammattia koskevia säännöksiä ja määräyksiä tahi jos ammatissa on ilmennyt väärinkäytöksiä, on lääninhallituksella valta, ammatin harjoittajaa kuultuaan, joko antaa asianomaiselle varoitus tai sulkea liike määräajaksi. Jos laiminlyönnit tai väärinkäytökset ovat vakavanlaatuisia, taikka jos ne edellä mainituista toimenpiteistä huolimatta jatkuvat tai uusiintuvat, voi lääninhallitus, annettuaan ammatin harjoittajalle tilaisuuden selityksen antamiseen, sulkea liikkeen ja peruuttaa sen harjoittamiseen annetun luvan.
Jos liikkeen johtaja osoittautuu toimeensa sopimattomaksi, peruuttakoon lääninhallitus, asianomaista kuultuaan, hänelle annetun hyväksymisen.
Lääninhallituksen päätökseen, jolla on annettu varoitus, ei saa hakea muutosta. Muusta lääninhallituksen päätöksestä voidaan valittaa korkeimpaan hallinto-oikeuteen kolmenkymmenen päivän kuluessa tiedoksisaannista. Lääninhallituksen 14 §:n perusteella antamasta päätöksestä tehty valitus älköön estäkö päätöksen täytäntöönpanoa, ellei lääninhallitus ole toisin määrännyt.
Yksityisetsivän ammatin harjoittamisesta ilman lupaa rangaistaan niinkuin elinkeinon harjoittamisen oikeudesta annetussa laissa on säädetty.
Sitä, joka muutoin rikkoo tätä asetusta tai sen nojalla annettuja määräyksiä, rangaistakoon, ellei rikkomuksesta ole muualla säädetty ankarampaa rangaistusta, sakolla.
Poliisiviranomaisella tarkoitetaan tässä asetuksessa kaupungin poliisilaitosta sekä nimismiestä ja apulaisnimismiestä.
Tarkempia määräyksiä tämän asetuksen soveltamisesta antaa tarpeen vaatiessa kauppa- ja teollisuusministeriö.
Joka tämän asetuksen tullessa voimaan harjoittaa yksityisetsivän ammattia, hakekoon 1 §:ssä tarkoitettua lupaa kuukauden kuluessa asetuksen voimaantulosta lukien sillä tavalla, kuin edellä 2 §:ssä on säädetty. Saman ajan kuluessa on asianomaiselle poliisiviranomaiselle toimitettava ammatin harjoittajan palveluksessa olevista yksityisetsivistä luettelo 8 §:n 1 momentissa tarkoitettuine tietoineen.
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä huhtikuuta 1944.
Säädöksiä seurattu SDK 786/2018 saakka (julkaistu 13.9.2018).
1 luku - Yleiset säännökset 1 § 2 § 3 § 4 § 5 § 6 § 2 luku - Ammatin harjoittaminen ja valvonta 7 § 8 § 9 § 10 § 11 § 12 § 13 § 3 luku - Erinäiset säännökset 14 § 15 § 16 § 17 § 18 § 19 § 20 §


text:
LG K8 K350N Mobile Phones Jos haluat LG.com-verkkosivuston käyttökokemuksen olevan kunnollinen, käytä toista selainta tai päivitä uudempi Internet Explorer -versio (IE9 tai uudempi).
Tietoa LG:stä Nordic –sivuilla / Suomeksi LG K8
2.5D-muotoilu kaareutuvaa lasia
5,0 tuuman HD In-cell-kosketusnäyttö
1.3GHz Quad-Core-prosessori
Hanki unohtumattomia muistoja missä tahansa oman elämäsi soundtrackin tahtiin. Tyydytä rohkean ja vastustamattoman muotoilun halusi, ja opi samalla mestariksi selfieiden ottamisen jalossa taidossa. LG K8 LTE on älypuhelin, joka kannustaa värittämään ääriviivojen ulkopuolelta.
Venyttää muotoilun rajoja ohuella, kaareutuvalla näytöllä ja takakannen kudekuvioinnilla. Laite sopii sekä käyttäjän käteen että persoonaan.
Nosta kätesi, kohdista se ruutuun, ja purista se nyrkkiin käynnistääksesi kolmen sekunnin ajastimen. Älä unohda hymyillä!
Selfie, joka jättää muut varjoonsa. 5 MP:n etukamera hyödyntää valaistua näyttöä ottaakseen upeita kuvia, joista kaikki sosiaalisen median seuraajasi pitävät.
Muistosi ovat kaikki kaikessa. 8 MP:n automaattisesti tarkentavalla takakameralla voit ottaa kuvia näyttöä napauttamalla. Näin voit elää hetkessä ja jakaa sen myöhemmin – ilman suodattimia. 5,0 tuuman HD In-cell-kosketusnäyttö
Näe, kuinka tarinasi herää eloon sekä sisätiloissa että ulkona kirkkaassa auringonpaisteessa.
Tyydytä tarpeesi LG K8 LTE:n 1.3GHz Quad-Core-prosessorin avulla ja tee monta asiaa yhtä aikaa.
Irrotettava 2 045 mAh:n akku
Työskentele pitempään vaihtamalla tyhjä akku täyteen pysähtymättä lataamaan välillä.
Android-puhelin LG K8 LTE hyödyntää maailman suosituimman käyttöjärjestelmän kaikkia ominaisuuksia.
Osat (kiinteät ja erilliset)
Litiumioni 2125 mAh (tavallinen)
Terminaalin tyyppi (feature-puhelin/älypuhelin/Android-puhelin/tabletti)
140g (akun kanssa)
MSM-tiedot
MT6735 (MTK)
LCD-resoluutio
LCD, lasi
8MP AF / 5MP
64 polyfoninen
Älypuhelin/Android-puhelin/Tabletin OS-versio
Älypuhelin/Android 6.0 M
Pää SAR 0,48 (W/kg) Runko SAR 0,54 (W/kg)
Oheislaturin nimellinen tuloteho
Latausaika (oheislaturilla)
Alle 3,5 tuntia
1,5 GB/8 GB
Käyttäjälle saatavissa oleva ylimääräinen muisti
8 GB Malli : 3,2 GB
Suurin ulkoinen muisti
MicroSD (enintään 32 GB)
SD-korttiformaatti FAT12 : ~32 MB FAT16 : 64 MB ~ 2 GB FAT32 : 4 GB ~ 32 GB
HFP, HSP, OPP, PBAP (palvelin), A2DP, AVRCP, HID, HDP, MAP, SPP, PAN, HOGP
APTX-koodekki (Bluetooth-audiokoodekki)
Terminaali tukee profiiliin sopivia SIG-sertifioituja Bluetooth-laitteita
Tiedon latausnopeus (teoreettinen luku)
LTE 10 Mhz BW (75 Mbps) LTE 20 Mhz BW (150 Mbps) WCDMA HSPA+ 42 Mbps
MMS-versio
Chrome v46 tai uudempi
Wi-FI-oletustiedot
* Liitettävyys - Wi-Fi Direct® * Liitettävyys - Wi-Fi
Direct® * Optimointi - WMM® - WMM®-virransäästö *
Käyttöoikeus - Passpoint™ (Versio 1)
KÄYTTÄJÄN multimediakapasiteetti
Muistin rajojen puitteissa
Esiladattujen videoiden/musiikin lukumäärä
Valokuvien/kapasiteetin määrä
Videoiden/kapasiteetin määrä
MPC-tallennustilan määrä (listattu korkealle)
Sarjakuvauksen kuvausaika / kuvien määrä
(Full HD) 33 min enintään 4 GB:n videotallenteelle
Tiedoston tarkastelu tiedostonimi / kapasiteetti
DOC/DOCX/XLS/XLSX/PPT/PPTX/PDF/HWP/TXT luku vain muistin rajojen puitteissa
(Taka) Full HD (1920*1080) / HD (1280*720) / QVGA (320*240) (MMS) (Etu)
Full HD (1920*1080) / HD (1280*720) / QVGA (320*240) (MMS) (Taka) Full HD
(1920*1080) / HD (1280*720) / QVGA (320*240) (MMS) (Etu) Full HD (1920*1080)
/ HD (1280*720) / QVGA (320*240) (MMS)
Valokuvaresoluutio
(Taka) 8 M (3264*2448) /W6 M (3264*1840) /5 M (2448*2448)(Etu) 5 M (2560*1920)
/W3 M (2560*1440) /3 M (1920*1920)
Videon ruutu
(Taka) FullHD@30fps / HD@30fps / QVGA@15fps (MMS)(Etu) FullHD@30fps / HD@30fps
/ QVGA@15fps (MMS)
Videon pakkaus videon koodausta varten
H.264 / MPEG4 (MMS)
Videon koodauksen suurin bittinopeus
17Mbps / 128Kbps (MMS)
Videon koodauksen äänentoiston bittinopeus
156 Kbps/12,8 Kbps (MMS)
Videon koodauksen näytteen bittinopeus
48 KHz / 8 KHz (MMS)
Videon koodausstandardi
mp4 / 3gpp (MMS)
Muistin rajojen puitteissa (ei rajoja)
Viimeisimpien puheluiden luettelo (puheluiden määrä)
Estetyt puhelut (puheluiden määrä)
Vastaanotetut tekstiviestit
Roskaposti/sana/nro
Varatut tekstiviestit
Kirjoitettavat tekstiviestit (väliaikainen tallennus)
1 väliaikainen tekstiviesti/keskustelu
Tekstiviestien tallennuskansio
Viimeisten puheluiden numeroluettelo
x (yhdistyy viimeisten puheluiden luetteloon)
usein käytettyjen tallennettujen sanojen määrä
50 (oletus ml. 10)
Tekstinsyötön tuetut kielet (kor/jap/eng)
Näppäimistölle (IME) tuetut kielet
Tekstin tyylin ohjaus
O (kirjasinkoon hallinta saatavilla)
MMS-merkkien syötön enimmäistavumäärä (kor/eng)
2000 tavua/dia
Ladatun äänen tallennus/kapasiteetti
Kuinka ladattu soittoääni poistetaan
Poista tiedostot soittoäänikansiosta/SD-kortilta
Hälytys/aamusoitot
Muistio / tavut
Muistin rajojen puitteissa / Muistin rajojen puitteissa
Äänimuistio/aika
Kansainväliset verkkovierailut (WCDMA-verkko/GSM-verkko)
Tallennusaika / määrä (puhelun aikana)
Nettisurffaus / täysi selaus
Safe Mode -turvatilan käyttäminen
Kun näet näytöllä LG:n logon puhelimen sammuessa, paina äänenvoimakkuuden hiljennyspainiketta
muutaman sekunnin ajan. Kun puhelin on sammunut, näet tekstin "Safe Mode", joka merkitsee,
että puhelin on siirtynyt turvatilaan.
Hätänäppäin
Sammuta puhelin, paina äänenvoimakkuuden nostopainiketta ja yhdistä datakaapeli.
Verkon asetustapa (3G/4G-asetus)
Settings – Network – More – Mobile network – valitse Network Mode
Ruutukaappaus ja tallennus
Käytä virtanäppäintä ja äänenvoimakkuuden hiljennyspainiketta.
FOTA (LG FOTA, GOTA, tai kanto-FOTA)
Kosketustyyppi InCell
Hätäpysäytyksen tyyppi (McAfee / Google FRP)

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Kotiin / HD Väritaustakuvat / tuscany tapetti
lähettänyt: tapetti Monkey maaliskuuta 6, 2017 sisään HD Väritaustakuvat Jätä kommentti 1,297 näkymät 0
Tässä on tuscany Tapettimallisto työasemien, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä Wallpapermonkey.com, on enemmän kuin 1,75,000 Taustakuvat ovat ladattavissa. Voit ladata Jokainen Taustakuva ilmaiseksi.
Edellinen: Kamisama hajimemashita tapetti
seuraava: hyvää uutta vuotta 2015 tapetti hd
Pizza tapetti hd
HD taustakuva Holland
chelsea iphone tapetti HD
DBZ tapetti hd HD
tapetti pohjamaali HD
cool cat tapetti

matches: HD HD hd hd HD hd HD