text:
 Kilpailuviraston poikkeuslupa- ja puuttumattomuustodistusratkaisut 1995–2004 - Kilpailu- ja kuluttajavirasto
https://www.kkv.fi/ratkaisut-ja-julkaisut/kilpailuasiat/poikkeuslupa-ja-puuttumattomuustodistusratkaisut/
Kilpailuviraston poikkeuslupa- ja puuttumattomuustodistusratkaisut 1995–2004
Poikkeuslupa- ja puuttumattomuustodistus-järjestelmistä luovuttiin 1.5.2004 voimaan tulleella kilpailunrajoituslain muutoksella.
Uudistus merkitsi sitä, ettei yritysten enää tarvinnut, eivätkä ne myöskään voineet ennakolta hakea viranomaisen hyväksyntää mahdollisesti kilpailua rajoittavalle toiminnalleen.
Ennen lain voimaan tuloa myönnettyjen poikkeuslupien voimassaolo päättyy poikkeusluvassa määrättynä päivänä.
Ratkaisut vuosittain:
Pikoil Oy / Ruokakesko Oy / Neste Markkinointi Oy
Poikkeuslupa Pikoil Oy:lle K-pikkolo-ketjussa toteutettavalle enimmäishinnoittelulle
30.4.2004, Diaarinumero 507/67/2003, Asiasanat:
30.4.2004, Diaarinumero 768/67/2001, Asiasanat:
Finnet-Media Oy / Fonecta Group Oy / paikalliset puhelinyhtiöt
Poikkeuslupa kilpailijoiden väliseen yhteistyöhön hakemistopalveluissa
30.4.2004, Diaarinumero 811/67/2003, Asiasanat:
Poikkeuslupa sanomalehtien yhteistyölle mainonnassa
30.4.2004, Diaarinumero 777/67/2002, Asiasanat:
29.4.2004, Diaarinumero 653/67/2002, Asiasanat:
29.4.2004, Diaarinumero 762/67/2002, Asiasanat:
Vakuutuksenvälittäjille maksettavien palkkioiden perusteiden yhteistä hakemista koskeva puuttumattomuustodistushakemus/poikkeuslupahakemus
25.3.2004, Diaarinumero 540/67/2001, Asiasanat:
EAN-Finland Oy
EAN-Finland Oy:n päivittäistavarakaupan tuotetietopankkia koskeva puuttumattomuustodistus
15.3.2004, Diaarinumero 924/67/2003, Asiasanat:
Poikkeuslupa S-ryhmän Agrimarket-ketjun hintayhteistyölle maatalous-, rauta- ja puutarhakaupassa myytävien tuotteiden yhteismarkkinoinnin toteuttamisessa
25.2.2004, Diaarinumero 198/67/2003, Asiasanat:
Poikkeuslupa S-ryhmän yritysasiakkaille tarkoitettuun BCM-korttiin liittyville polttonestekaupan kanta-asiakasalennuksille ja niiden markkinoinnille
23.2.2004, Diaarinumero 1049/67/2002, Asiasanat:
Poikkeuslupa Sokos Hotels -ketjumarkkinoinnille
21.1.2004, Diaarinumero 1173/67/2002, Asiasanat:
Oyj Hartwall Abp / Olvi Oyj / Pirkanmaan Uusi Panimo – PUP Oy / Oy Sinebrychoff Ab
Ehdollinen poikkeuslupa uudelleentäytettävien juomapakkausten yhtenäispäällysteiden hallinnointijärjestelmään liittyvälle yhteistoiminnalle
5.4.2002, Diaarinumero 845/67/2002, Asiasanat:
Enprima Oy / Fortum Power and Heat Oy / Powest Oy / BE&K International Inc.
Enprima Oy:ssä harjoitettavaa kilpailevien elinkeinonharjoittajien välistä yhteistoimintaa koskeva puuttumattomuustodistus
3.12.2003, Diaarinumero 1184/67/02, Asiasanat:
Suomen Numerot Numpac Oy / Finnet Oy / Oy Radiolinja Ab / Sonera Oyj
Ehdollinen poikkeuslupa hintayhteistyöhön matkapuhelinnumeron siirtoon liittyvien palveluiden markkinoilla
24.10.2003, Diaarinumero 593/67/2003, Asiasanat:
22.9.2003, Diaarinumero 205/67/2003, Asiasanat:
Finnet-Media Oy
Poikkeuslupa Finnet-Media Oy:n omistajayhtiöiden väliseen hinta- ja markkinoidenjakoyhteistyöhön
8.9.2003, Diaarinumero 293/67/2003, Asiasanat:
Puuttumattomuustodistus Rautakesko Oy:n ja sen ketjuihin kuuluvien kauppiaiden välisille ketjusopimuksille
26.8.2003, Diaarinumero 573/67/2003, Asiasanat:
18.8.2003, Diaarinumero 582/67/2002, Asiasanat:
Poikkeuslupa paikallisosuuspankkiryhmässä harjoitettavalle hintayhteistyölle
7.7.2003, Diaarinumero 225/67/2003, Asiasanat:
Nordea Pankki Suomi Oyj / Sampo Pankki Oyj
Mobiilimaksamisyhteistyötä koskeva puuttumattomuustodistus
26.6.2003, Diaarinumero 1126/67/2002, Asiasanat:
4.6.2003, Diaarinumero 178/67/2003, Asiasanat:
12.5.2003, Diaarinumero 745/67/2002, Asiasanat:
5.5.2003, Diaarinumero 542/67/2002, Asiasanat:
30.4.2003, Diaarinumero 1019/67/2002, Asiasanat:
3.4.2003, Diaarinumero 811/67/2000, Asiasanat:
Nettiportti Oy
Poikkeuslupa Nettiportti Oy:n hinnoittelu- ja hankintayhteistyölle
3.4.2003, Diaarinumero 1147/61/2001, Asiasanat:
Ay Antero ja Ari Kulju, Lindroosin Sora Oy, Unto Ouni Ky ja Vaskisalon Kuljetus Ky
Keskisuomalaisten kuljetusyrittäjien poikkeuslupahakemuksen hylkääminen
14.3.2003, Diaarinumero 1060/67/2000, Asiasanat:
14.3.2003, Diaarinumero 187/67/2003, Asiasanat:
5.2.2003, Diaarinumero 353/67/2002, Asiasanat:
21.1.2003, Diaarinumero 758/61/2002, Asiasanat:
14.5.2002, Diaarinumero 945/67/2002, Asiasanat:
Poikkeuslupa Neste Quick Shop -ketjussa toteutettavalle enimmäishinnoittelulle
16.4.2001, Diaarinumero 709/67/2001, Asiasanat:
Sanoma Osakeyhtiö konserniyhtiöineen / TS-yhtymä Oy / Esan Kirjapaino Oy / Hämeen Sanomat Oy
20.12.2002, Diaarinumero 940/67/2001, Asiasanat:
17.10.2002, Diaarinumero 1119/67/2001, Asiasanat:
16.9.2002, Diaarinumero 1225/67/2001, Asiasanat:
Puuttumattomuustodistus Rautakesko Oy:n yrityspalvelukonseptille
26.7.2002, Diaarinumero 397/67/2002, Asiasanat:
Puuttumattomuustodistus internetin yhdysliikennepisteiden ylläpitoon
19.6.2002, Diaarinumero 1004/67/2001, Asiasanat:
19.6.2002, Diaarinumero 1212/67/2001, Asiasanat:
16.5.2002, Diaarinumero 1212/67/2000, Asiasanat:
8.5.2002, Diaarinumero 908/67/2001, Asiasanat:
Poikkeuslupa matkaviestinpalveluissa harjoitettavaan hintayhteistyöhön ja markkinoidenjakoon
21.1.2002, Diaarinumero 109/67/2001, Asiasanat:
Poikkeusluvan myöntäminen S-ryhmän ABC-liikennemyymälä- ja automaattiasema-ketjussa toteutettavalle hankinta-, hinta- ja markkinointiyhteistoiminnalle
9.1.2002, Diaarinumero 725/67/2000, Asiasanat:
5.10.2001, Diaarinumero 1240/67/2000, Asiasanat:
Poikkeuslupa kilpailunrajoituslain 4 §:n määrähinnoittelukiellosta Rautakesko Oy:n hinnoitellessa osan K-rauta -ketjun kaupoissa myytävistä tuotteista
5.10.2001, Diaarinumero 1238/67/2000, Asiasanat:
5.10.2001, Diaarinumero 1239/67/2000, Asiasanat:
31.8.2001, Diaarinumero 135/67/2001, Asiasanat:
17.8.2001, Diaarinumero 1044/67/2000, Asiasanat:
Poikkeuslupa kilpailunrajoituslain 4 §:n määrähinnoittelukiellosta Keswell Oy:n hinnoitellessa osan Intersport -ketjun kaupoissa myytävistä tuotteista
17.8.2001, Diaarinumero 1046/67/2000, Asiasanat:
Poikkeuslupa kilpailunrajoituslain 4 §:n määrähinnoittelukiellosta Keswell Oy:n hinnoitellessa osan Musta Pörssi -ketjun kaupoissa myytävistä tuotteista
17.8.2001, Diaarinumero 941/67/2000, Asiasanat:
Poikkeuslupa kilpailunrajoituslain 4 §:n määrähinnoittelukiellosta Keswell Oy:n hinnoitellessa osan K-kenkä -ketjun kaupoissa myytävistä tuotteista
17.8.2001, Diaarinumero 1045/67/2000, Asiasanat:
20.6.2001, Diaarinumero 870/67/2000, Asiasanat:
11.5.2001, Diaarinumero 1009/67/2000, Asiasanat:
3.4.2001, Diaarinumero 803/67/1997, Asiasanat:
3.4.2001, Diaarinumero 196/67/1999, Asiasanat:
Suomen Osuuskauppojen Keskuskunta / Osuuskunta Tradeka-yhtymä
Poikkeuslupa Suomen Osuuskauppojen Keskuskunnan ja Osuuskunta Tradeka-yhtymän hankinta- ja logistiikkayhteistyölle Inex Partners Oy:ssä
3.4.2001, Diaarinumero 56/67/1999, Asiasanat:
Poikkeuslupa kilpailunrajoituslain 4 §:n määrähinnoittelukiellosta Keskon hinnoitellessa osan K-extra-ketjun kaupoissa myytävistä tuotteista
30.3.2001, Diaarinumero 955/67/2000, Asiasanat:
Poikkeuslupa kilpailunrajoituslain 4 §:n määrähinnoittelukiellosta Keskon hinnoitellessa osan K-lähikauppa-ketjun kaupoissa myytävistä tuotteista
30.3.2001, Diaarinumero 952/67/2000, Asiasanat:
16.2.2001, Diaarinumero 954/67/2000, Asiasanat:
16.2.2001, Diaarinumero 953/67/2000, Asiasanat:
29.1.2001, Diaarinumero 384/67/2000, Asiasanat:
29.1.2001, Diaarinumero 562/67/2000, Asiasanat:
24.1.2001, Diaarinumero 945/67/2000, Asiasanat:
Automatia Rahakortit Oy:n hakemus rahakorttiyhteistyötä koskevan poikkeusluvan jatkamiseksi
3.1.2001, Diaarinumero 454/67/2000, Asiasanat:
3.1.2000, Diaarinumero 454/67/2000, Asiasanat:
Puuttumattomuustodistus ja poikkeuslupa valtakunnallisessa GSM-matkaviestinverkko- sekä runkoverkkoliiketoiminnassa harjoitettavalle hintayhteistyölle
15.12.2000, Diaarinumero 602/67/2000, Asiasanat:
Poikkeuslupa sähkön ja sähkölaitosmateriaalien ostoyhteistyölle KS Energiavälitys Oy:ssä
30.11.2000, Diaarinumero 1059/67/2000, Asiasanat:
Poikkeusluvan uusiminen Linja-autoliitto ry:n Oy Matkahuolto Ab:lle antamille linja-autolippujen hinnoitteluohjeille ja Expressbus -liikenteen tarjouskampanjoita koskevalle hintayhteistyölle
22.11.2000, Diaarinumero 948/67/2000, Asiasanat:
1.11.2000, Diaarinumero 126/67/1997, Asiasanat:
30.10.2000, Diaarinumero 302/67/2000, Asiasanat:
12.10.2000, Diaarinumero 890/67/2000, Asiasanat:
Suomen Nettirahastot Oy
20.9.2000, Diaarinumero 622/67/2000, Asiasanat:
Linja-autoliitto ry / Suomen Taksiliitto ry
Poikkeuslupa linja-auto- ja taksiliikenteen älykorttien ristiinkäytön mahdollistavalle palvelupalkkion enimmäismäärää koskevalle hintayhteistyölle
7.9.2000, Diaarinumero 536/67/1999, Asiasanat:
Voimarengas Oy
Poikkeuslupahakemuksen peruuttaminen sähkön hankinta- ja myyntiyhteistyölle Voimarengas Oy:ssä
28.8.2000, Diaarinumero 1157/67/1999, Asiasanat:
25.8.2000, Diaarinumero 159/67/2000 ja 593/67/2000, Asiasanat:
Poikkeuslupa yhteisyritykselle sekä siihen sisältyvälle hintayhteistyölle
3.4.2000, Diaarinumero 963/67/1999, Asiasanat:
JV Oy
Poikkeuslupa eräiden paperinvalmistuksessa käytettävien kemikaalien markkinoinnissa harjoitettavalle hintayhteistyölle ja noudatettaville yksinmyynti- ja yksinostojärjestelyille
22.2.2000, Diaarinumero 1116/67/1999, Asiasanat:
Poikkeuslupa Suomen Vahinkotarkastus SVT Oy:ssä tehtävälle hintayhteistyölle
18.2.2000, Diaarinumero 44/67/2000, Asiasanat:
Mariehamns Telefon Ab / Ålands Telefonandelslag
Dispens för det prissamarbete som ingår i Mariehamns Telefon Ab:s och Ålands Telefonandelslags telefonkatalogssamarbete i landskapet Åland
10.2.2000, Diaarinumero 969/67/1999, Asiasanat:
Poikkeuslupa Finnet-yhtiöiden laskutus- ja perintäpalveluyhteistyöhön sisältyvälle hintayhteistyölle
18.11.1999, Diaarinumero 762/67/1999, Asiasanat:
Poikkeuslupa sanomalehtien valtakunnalliselle ja osavaltakunnalliselle yhteistyölle merkkitavaramainonnassa ja kaupan ketjujen mainonnassa
25.9.1999, Diaarinumero 274/67/1999, Asiasanat:
11.8.1999, Diaarinumero 106/67/1998, Asiasanat:
Poikkeuslupahakemus metsänomistajien yhteistyölle raakapuukaupassa
11.8.2015, Diaarinumero 94/67/1999, Asiasanat:
Osuuskunta Maito-Pirkka / Kainuun Osuusmeijeri
Poikkeuslupa Osuuskunta Maito-Pirkan ja Kainuun Osuusmeijerin väliseen myynti- ja jakeluyhteistoimintaan Aito Maito Fin Oy:ssä
24.6.1999, Diaarinumero 38/67/1998, Asiasanat:
Oy JA-RO Ab
Puuttumattomuustodistushakemus
30.3.1999, Diaarinumero 124/67/1999, Asiasanat:
Poikkeuslupa Finnet-yhtiöiden valtakunnalliselle sähköistä puhelinluetteloa koskevalle hintayhteistyölle
29.3.1999, Diaarinumero 863/67/1997, Asiasanat:
K-kauppiasliitto ry / Kesko Oyj
Poikkeuslupahakemus K -lähikauppa, K -market, K -supermarket, Citymarket ja Anttila -ketjujen perusvalikoimiin kuuluvien tuotteiden vähittäishintojen ketjukohtaisen yhteishinnoittelun toteuttamiseksi sekä muiden myynti- ja toimitusehtojen, ostohintojen ja muiden ostoehtojen yhdenmukaistamiseksi
4.12.1998, Diaarinumero 281/67/1998, Asiasanat:
Poikkeuslupa Finnet-yhtiöiden ja Sonera Oy:n tavoitettavuustietopalveluyhteistyöhön sisältyvälle hintayhteistyölle
23.9.1998, Diaarinumero 55/67/1998, Asiasanat:
Finnet-Media Oy / Telecom Finland Oy
Poikkeuslupa Finnet-yhtiöiden ja Sonera Oy:n alueelliseen puhelinluetteloyhteistyöhön sisältyvälle hintayhteistyölle
23.9.1998, Diaarinumero 466/67/1997, Asiasanat:
Poikkeuslupa Pirkka-tuotteiden yhteishinnoittelulle
24.8.1998, Diaarinumero 1056/67/1997, Asiasanat:
21.8.1998, Diaarinumero 571/67/1998, Asiasanat:
7.8.1998, Diaarinumero 151/67/1998, Asiasanat:
27.4.1998, Diaarinumero 1051/67/1997, Asiasanat:
Poikkeuslupa elinkeinonharjoittajien hintayhteistyölle kuluttajille tarkoitettujen tarjouskampanjoiden toteuttamisessa
24.2.1998, Diaarinumero 91/67/1998, Asiasanat:
13.2.1998, Diaarinumero 547/67/1997, Asiasanat:
23.12.1997, Diaarinumero 27/67/1996, Asiasanat:
Merita Pankki Oy / Osuuspankkien Keskuspankki Oy / Postipankki Oy
Rahakorttiyhteistyötä koskeva poikkeuslupa
29.5.1997, Diaarinumero 504/67/1996, Asiasanat:
Poikkeuslupa Finnet-yhtiöiden valtakunnalliseen kaukoverkkopalvelu- ja kaukopuhelutuoteyhteistyöhön sisältyvälle hintayhteistyölle
18.3.1997, Diaarinumero 526/67/1995, Asiasanat:
23.1.1997, Diaarinumero 1040/67/1996, Asiasanat:
Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto (MTK) ry / Metsäteollisuus ry
Poikkeuslupa raakapuukauppaa koskeville sopimusjärjestelyille
15.1.1997, Diaarinumero 228/67/1995, 229/67/1995, 247/67/1995, 250/67/1995, 601/67/1995, 602/67/1995, 603/67/1995, 604/67/1995, 500/67/1996, 503/67/1996, 529/67/1996 ja 983/67/1996, Asiasanat:
29.8.1996, Diaarinumero 548/67/1996, Asiasanat:
7.8.1996, Diaarinumero 178/67/1996, Asiasanat:
Suomen Sähkölaitosyhdistys ry
Poikkeuslupa Suomen Sähkölaitosyhdistys ry:n poikkeamasähkökauppaa koskevaan suositukseen sisältyvälle hintayhteistyölle
3.7.1996, Diaarinumero 345/67/1996, Asiasanat:
Poikkeuslupa Finnet-yhtiöiden valtakunnalliseen paikallispuheluyhteistyöhön sisältyvälle hintayhteistyölle
19.6.1996, Diaarinumero 131/67/1996, Asiasanat:
Osuuspankkien Keskusliitto / Postipankki Oy
Maksuautomaattien yhteiskäyttöä koskeva poikkeuslupa
10.5.1996, Diaarinumero 68/67/1996, Asiasanat:
Poikkeuslupa sanomalehtien yhteistyölle merkkitavaramainonnassa
11.4.1996, Diaarinumero 1013/67/1995, Asiasanat:
3.4.1996, Diaarinumero 1060/67/1995, Asiasanat:

matches:
Diaarinumero 507
Diaarinumero 768
Diaarinumero 811
Diaarinumero 777
Diaarinumero 653
Diaarinumero 762
Diaarinumero 540
Diaarinumero 924
Diaarinumero 198
Diaarinumero 1049
Diaarinumero 1173
Diaarinumero 845
Diaarinumero 1184
Diaarinumero 593
Diaarinumero 205
Diaarinumero 293
Diaarinumero 573
Diaarinumero 582
Diaarinumero 225
Diaarinumero 1126
Diaarinumero 178
Diaarinumero 745
Diaarinumero 542
Diaarinumero 1019
Diaarinumero 811
Diaarinumero 1147
Diaarinumero 1060
Diaarinumero 187
Diaarinumero 353
Diaarinumero 758
Diaarinumero 945
Diaarinumero 709
Diaarinumero 940
Diaarinumero 1119
Diaarinumero 1225
Diaarinumero 397
Diaarinumero 1004
Diaarinumero 1212
Diaarinumero 1212
Diaarinumero 908
Diaarinumero 109
Diaarinumero 725
Diaarinumero 1240
Diaarinumero 1238
Diaarinumero 1239
Diaarinumero 135
Diaarinumero 1044
Diaarinumero 1046
Diaarinumero 941
Diaarinumero 1045
Diaarinumero 870
Diaarinumero 1009
Diaarinumero 803
Diaarinumero 196
Diaarinumero 56
Diaarinumero 955
Diaarinumero 952
Diaarinumero 954
Diaarinumero 953
Diaarinumero 384
Diaarinumero 562
Diaarinumero 945
Diaarinumero 454
Diaarinumero 454
Diaarinumero 602
Diaarinumero 1059
Diaarinumero 948
Diaarinumero 126
Diaarinumero 302
Diaarinumero 890
Diaarinumero 622
Diaarinumero 536
Diaarinumero 1157
Diaarinumero 159
Diaarinumero 963
Diaarinumero 1116
Diaarinumero 44
Diaarinumero 969
Diaarinumero 762
Diaarinumero 274
Diaarinumero 106
Diaarinumero 94
Diaarinumero 38
Diaarinumero 124
Diaarinumero 863
Diaarinumero 281
Diaarinumero 55
Diaarinumero 466
Diaarinumero 1056
Diaarinumero 571
Diaarinumero 151
Diaarinumero 1051
Diaarinumero 91
Diaarinumero 547
Diaarinumero 27
Diaarinumero 504
Diaarinumero 526
Diaarinumero 1040
Diaarinumero 228
Diaarinumero 548
Diaarinumero 178
Diaarinumero 345
Diaarinumero 131
Diaarinumero 68
Diaarinumero 1013
Diaarinumero 1060


text:
tapetti taulukko HD
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / HD / tapetti taulukko HD	tapetti taulukko HD
lähettänyt: Jeya elokuuta 20, 2016
1,113 näkymät
0	tapetti taulukko HD
Tässä on paras kokoelma @wallpaper taulukko HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos Like Tämä taustakuva taulukossa HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Jeya Edellinen: Kuroshitsuji tapetti HD
seuraava: tapetti valokuvaus HD
Elokuva tapettivalkoinen taustakuvatkuplat tapetti HDaika tapetti HDtapetti jeesus HDNaruto hd tapettilehmä tapetti HDInteriorsFirefly tapetti HDaurora tapetti HD Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD hd HD


text:
Tänään, 3.5.
Eilen, 2.5.Tänään, 3.5.Huomenna, 4.5.Torstai 5.5.Perjantai 6.5.Lauantai 7.5.Sunnuntai 8.5.Maanantai 9.5.Tiistai 10.5.Keskiviikko 11.5.Torstai 12.5.Perjantai 13.5. Yle TV1 Tiistai 3.5.
Henki uhattuna. Rasul Azizan ja Gobinda Rijal joutuivat jättämään kotimaansa poliittisen vainon vuoksi. Miehet työskentelevät nykyään Suomessa vastaanottokeskuksissa. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
6.42 Ironman-triathlonisti Kaisa Lehtonen 6.51 Allergikkojen ja astmaatikkojen liikunta 7.16 Vaihtelua puoluejohtoon 7.48 Me-säätiö ehkäisee syrjäytymistä 8.14 Suomalaiset jäätelöreseptit valloittavat 8.44 Jälkipörssi HD
Studiovieraina supersuosittu tubettaja Herbalisti eli Juuso Karikuusi sekä Justimusfilmsin Sami Harmaala. Pasilan Narkissos-patsas lakitetaan jälleen vapun kunniaksi. Juontajina Susanna Laine ja Mikko Kekäläinen. #puoli7 HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Uusia jaksoja. Kausi 5, 1/8. Saint-Marien saaren yllä kaartuu syvänsininen taivas. Rikolliset iskevät täälläkin ja siksi komisario Goodmania tarvitaan. Kuka surmasi miljonääritiedemiehen kun ketään ei ollut paikalla? HD Äänitekstitys: suomi. K7 (väkivalta).
Talousvaikeuksia. Compo huomaa olevansa pennitön ja päättää periä kouluaikaisen velkansa pelottavalta kiusaajaltaan. Mies pitäisi enää löytää ja tunnistaa. Ystävät taivuttelevat Foggya käyttämään tappajan taitojaan. (U) Äänitekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Korvakorun kuljetus. Marinan korvakoru on jäänyt Howardille, ja mies pyytää Cleggin apua korun palauttamisessa. Pearl kuitenkin vahtii tapahtumia kuin haukka. (U) Äänitekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Eduskunnan ajankohtaiskeskustelu Suomen turvapaikka- ja kotouttamispolitiikasta. Viime vuonna Suomeen saapui poikkeuksellisen paljon turvapaikanhakijoita. Suora lähetys.
Mitä vammaisten palveluille käy, kun kunnat leikkaavat säästösyistä palvelujaan? Juontajana Johanna Vesikallio. #yleastudio HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Pankit myyvät asuntolainan oheen monia tuotteita. Kuningaskuluttajan syynissä Osuuspankin kytkykauppa ja bonusjärjestelmä. Lisäksi Kolme Kovaa testaa sisätilan hyttysansoja - mökkikauden alkajaisiksi. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Kausi 5, 2/8. Poliisi kutsutaan hallintokortteliin, jossa virastaan luopuva kuvernööri joutui luopumaan myös hengestään. Kuka surmasi naisen, ja kuka yritti varoittaa häntä vaarasta, vaikkei tieto ehtinytkään ajoissa? HD Äänitekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Vieraana ravitsemusterapeutti Hanna Partanen. Testaamme hampurilaispalautetta ja rakennamme yrttilaatikon. Juontajina Susanna Laine ja Mikko Kekäläinen. #puoli7 HD
Kausi 3, 3/8. Carol on joutunut koville hoitaessaan vakavasti sairasta lastaan vaikka kärsii itsekin niveltulehduksesta. Laiminlyöty kaupunkipiha saa uuden pihasuunnitelman myötä pirteän ilmeen ja lisää tilan tuntua. HD Äänitekstitys: suomi.
Kannaksen kierros: Taipale
Taipaleen taistelulla oli jopa isän tai pojan surman piirteitä, sillä puna-armeijan tykistöä johti kenraalieversti Wladimir Grendahl ja Suomen puolella taisteli hänen poikansa Boris. O: Arvo Tuominen HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Äänitekstitys: suomi.
Turnauksessa yötä päivää. Vanhempien stressi on huipussaan omassa turnauksessa. Marin pinna kiristyy, kun hän hoitaa melkein kaiken yksin. Nina toivoo, että oma poika valitaan uuteen huippujoukkueeseen. 6/8 HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Äänitekstitys: suomi.
Historiallinen Palmyran kaupunki ISISiltä takaisin valtaamisen jälkeen. Juontajana Kirsi Heikel. #yleastudio HD
Kausi 4, 7/10. Harryn lippulaiva on pelastettu, ainakin toistaiseksi. Vaikuttaako järjestely isän ja pojan väleihin? Nouseeko lady Maen uusi vaatekatalogi siivilleen? Jimmyllä on huima idea, tarttuuko Harry siihen? HD Äänitekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Komedia lapsettomuusklinikan psykologista, joka ryhtyy hankkimaan perheenlisäystä salaa mieheltään. N: Minna Haapkylä, Minttu Mustakallio, Kari-Pekka Toivonen. O: Aleksi Salmenperä, 2004. (U) Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. K12 (seksi).Arviot: IMDb 6.2Lue lisää: IMDb ∙ Leffatykki ∙ Rotten Tomatoes ∙ Wikipedia
Prisma: Eläinten evoluutio
1/2 Merestä taivaalle. David Attenborough vie meidät 500 miljoonan vuoden matkalle tutustumaan nisäkkäiden kehitykseen. Miten alkeellisesta kalasta kehittyi maalla viihtyvä nelijalkainen tai taivaalla lentävä lintu? HD Äänitekstitys: suomi.
Tiistai 3. toukokuuta 2016, vko 18
Nimipäivä: Outi
Poliisilla uusi teoria Madeleine McCannin katoamisestaTänään 09:28
15 minJälkipörssiTänään 09:28
27 minStudio55.fi: Sodan kosketus - Alikersantin kokemuksia jatkosodastaTänään 09:05

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


bkg 44 2001 grl
Akileraartarnermi nalikilliliinerit il.il. pillugit Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 44, 20. december 2001-imeersoq.
Aningaasarsianit akileraarutit pillugit Inatsisartut inatsisaanni nr. 5, 19. maj 1979-imeersumi, kingullermik Inatsisartut inatsisaatigut nr. 9, 12. november 2001-imeersukkut allanngortinneqartumi, § 17, imm. 1, nr. 1 naapertorlugu makku aalajangersarneqarput:
§ 1. Akileraartarnermi nalikilliliinerit pillugit nalunaarut manna makkununnga atuuppoq:
3) Illuutit inuussutissarsiornermi atorneqartut atortullu ikkussorneqarsimasut illuummuinnaq atorneqartut kiisalu assaanerit, aqquserngit, illut iloqqasut akorni, biilit uninngasarfii, unga- luukkat assigisaallu illuummi inuussutissarsiornermi atorneqartumiittut tassungaluunniit attuumassuteqartut illuutillu ingerlanneranut atorneqartut.
7) Piffissami killilimmi pisinnaatitaaffiit, soorlu kisermaassilluni piginnittussaaneq, atuakkior- tutut eqqumiitsuliortutullu piginnittussaaffiit aammalu ilisserutinut nioqqutissalluunniit ili- sarnaataannik piginnittussaanerit.
8) Atortunik, inuussutissarsiorluni ingerlatamut illuummulluunniit pingaaruteqartunik ikkussu- inermi aningaasartuutit.
Imm. 5. Pigisat aalaakkaasut, aningaasarsianit akileraarutit pillugit Inatsisartut inatsisaanni § 13, imm. 6-imi aalajangersakkani pineqartut nalunaarummi matumani maleruagassiani ilaatinneqanngillat. Immikkut ittunik pissutissaqartillugu Naalakkersuisut, nalunaarummi matumani maleruagassiat naapertorlugit pigisat aalaakkaasut, oqaaseqatigiinni siullerni taaneqartut nalikillilerneqarnissaannut akuersissuteqarsinnaapput.
§ 2. Ingerlatsinermut atortut, umiarsuit aamma timmisartut pissarsiarineqartutut isigineqassapput ingerlatsinermut atortoq, umiarsuaq timmisartorluunniit;
§ 6. Pigisat kingornussinikkut, agguaanertaqanngitsumik ataatsimut pigisat aappaarnermut pigiinnagassanngortinnerisigut, pisortanit suliarineqanngitsumik aappaasumut sivisunerusumik inuusumut pisassanngortinnerisigut imaluunniit aappariit pigisaminnik agguaanerisigut pissarsiarineqarsimappata, taava pigisat nalunaarummi matumani aalajangersakkat tunngavigalugit kingornussisutut pissarsisumit aappaasumilluunniit pissarsisumit, toqusimasumit aappaasumilluunniit piffissani pissarsiarineqarfiini pissarsiarineqarnerinilu nalingisut nalilerlugit pissarsiarineqartutut isigineqassapput, nalikilliliissutaasimasinnaasullu pissarsisumit nalikillilerneqarsimasutut isigineqassallutik.
§ 9. Illuutit il.il., § 1, imm. 3-mi aamma § 22, imm. 1-imi taaneqartut inuussutissarsiutigalugu suliffeqarfimmik piginnittumit sulisorineqanngitsunut attartortinneqarnerminniit sulisuusunut tamakkiisumik ilaannakuusumilluunniit attartortinneqalerpata tamanna pisinertut isigineqassaaq. Pissarsiarineqarneranni nalingattut isigineqassaaq piffissami atuinermik allanngortitsiffimmi tunineqassasuugunik nalingat.
§ 11. Pigisat naalakkersuisut taarsiiffiginninnertalimmik pinngitsaaliinikkut arsaarinnissutigippatigit taarsiiffiginnissutit tunisinermi nalingattut isigineqassapput.
§ 12. Pigisaq tunineqarpat imaluunniit naalakkersuisut taarsiiffiginninnertalimmik pinngitsaaliinikkut arsaarinnissutigippassuk, imaluunniit atorsinnaajunnaarluni aserorpat Naalakkersuisut akuersissutigisinnaavaat, iluanaarutit akileraaruteqaataasussat ukiumi tunineqarfiani/pigiunnaarneqarfiani aningaasarsianut akileraaruteqaataasussanut ilanngunneqannginnissaat, tassungali taarsiullugu ukiumi aningaasarsiorfiusumi tulliuttumi pigisap assingusup pissarsiarineqarnerani nalinganit ilanngaatigineqarnissaat.
§ 13. Pigisamik qularnaveeqqusiinikkut taarsigassarsianut aningaasartuutit, tamatumani ilaallutik pappiaraatit nalikillineri, pissarsiarineqarnerani nalinganut pitsanngorsarneraniluunniit aningaasartuutitut naatsorsuunneqarsinnaanngillat, Naalakkersuisut, Naalakkersuisulluunniit tamatumunnga piginnaatitaat akuersissuteqarsimanngippata.
§ 14. § 16 imaluunniit § 26, imm. 1 aamma 5 naapertorlugit nalikilliliissutaasimasut appartinneqassappata, appaanissap qanoq pinissaa akileraartussaatitaasup nammineerluni aalajangissavaa.
§ 18. Pigisaq § 17-imi taaneqartoq tunineqarpat, ukiumi tunineqarfiani nalikilliliineq pisinnaanngilaq.
Imm. 2. Pigisaq pissarsiarineqarnerani nalingata ilaanit nalikillilerneqarsimanngitsumit minnerusumik akilersillugu tunineqarpat, ajunaarutit ukiumi tunineqarfiani aningaasarsianit akileraaruteqaataasussanit ilanngaatigineqarsinnaapput. Taamaattorli ilanngaatip nalikilliliissutaareersullu katillutik, § 22-mi aamma § 23-mi maleruagassat naapertorlugit nalikilliliissutaasinnaasimagaluartut sinnersinnaanngilaat.
a) Illuutit atortullu ikkussorneqarsimasut il.il. pissarsiarineqarneranni nalingisa ukiumut 5 pct.-iat tikillugu.
b) Umiarsuit timmisartullu pissarsiarineqarneranni nalingisa ukiumut 10 pct.-iat tikillugu.
c) Aningaasartuutit il.il. imaluunniit ingerlatsinermut atortut, pequtit aammalu pigisat tigussaa- suunngitsut il.il. pissarsiarineqarneranni nalingi nalikillilerneqarsinnaasut, ukiup aningaasar- siorfiusup naanerani nalingisa nalikillilerneqarsinnaasut 30 pct.-iat tikillugu nalikillilerneqar- sinnaapput.
d) Pigisanut litra c-mi taaneqartunut aningaasartuutit imaluunniit pissarsiarineqarneranni nali ngisa ukiumut 100 pct.-iat tikillugu, pigisanut ataasiakkaanut aningaasartuutit imaluunniit pissarsiarineqarneranni nalingi 100.000 kr.-iuppata taakkualuunniit inorpatigit.
Imm. 3. Aningaasartuutit imaluunniit pigisat il.il. litra c-mi d-milu taaneqartut nalikillilerneqarsinnaasut ataatsimut kontulerlugit selskabit naatsorsortassavaat. Ukiup aningaasarsiorfiusup naanerani nalikilliliissutigineqarsinnaasut nalingi tunngavigalugit ukiumi nalikilliliinerit pisassapput. Nalingat taanna tassaassaaq, ukiup aningaasarsiorfiusup aallartinnerani nalingat ukiumi aningaasarsiorfiusumi ingerlatsinermut atortunut il.il. aningaasartuutinik imaluunniit pissarsiarineqarneranni nalinginik ilasaq, kiisalu ingerlatsinermut atortut il.il. ukiumi aningaasarsiorfiusumi tunineqartut tunineqarneranni nalinginik aammalu litra d naapertorlugu nalikilliliissutinik ilanngagaq. Pitsanngorsaanermut aningaasartuutit, pissarsiarineqarneranni nalingisa pineqarnerattut pineqassapput. Ukiup aallartinnerani nalingat tassaavoq, ingerlatsinermut atortunut il.il. aningaasartuutit imaluunniit pissarsiarineqarneranni nalingisa ukiuni aningaasarsiorfiusuni siusinnerusuni nalikillilerneqareernermikkut naligilersimasaat.
Imm. 4. Pigisat il.il. litra c-mi d-milu taaneqartut tunineqarnerisigut naligilersimasaat nalikillilerneqarsinnaasoq qimmorneqarpat, taava iluanaarutinngortut ukiumi aningaasarsiorfiusumi tassani isertitatut nalunaarneqassapput.
Imm. 5. Imm. 2-mili maleruagassiaq apeqqutaatinnagu, selskabip il.il. akileraarutitigut nalikilliliissutigisinnaavai pigisanik nalikillilerneqarsinnaasunik litra a-mi b-milu taaneqartunik tunisinermi iluanaarutit akileraaruteqaataasussat naatsorsorneqarsimasut annertoqataat. Aningaasarsiat akileraaruteqaataasussat matuma kingorna amigartoorninngorpata, taava akileraarutitigut nalikilliliissutit amigartoorutit annertoqataannik appartinneqassapput.
§ 32. Selskabit ingerlatsinermut naatsorsuutini nammineerluni nalunaarsuiffimmut ilanngunneqartuni illuutit, umiarsuit aamma timmisartut ataasiakkaat pillugit makku paasissutissiissutigissavaat:
2) Ulloq pissarsiarineqarfiat.
5) § 26, imm. 2, litra a aamma b malillugit ukiumi aningaasarsiorfiusumi matumani nalikilliliinerit.
6) § 26, imm. 5 malillugu ukiumi aningaasarsiorfiusumi matumani nalikilliliinerit.
7) § 26, imm. 1 malillugu ukiumi aningaasarsiorfiusumi matumani nalikilliliinerit.
Imm. 2. Pigisamik nalikillilerneqarsinnaasumik § 26, imm. 2, litra a-mi b-milu taaneqartumik tunisaqarnermi iluanaarutit ajunaarutilluunniit sukumiisumik naatsorsorneqassapput.
Imm. 3. Kontu § 26, imm. 3-mi pineqartoq ingerlatsinermut naatsorsuutini nammineerluni nalunaarsuiffimmut ilanngunneqartuni ersitsinneqassaaq.
Aalajangersakkat atuutilersitsisuusut ikaarsaarutaasullu
§ 33. Selskabit ukiumi aningaasarsiorfiusumi 2000-imi pigisat nalikillileriikkat immikkoortukkuutaartut nalingi ataatsimoortillugit imaluunniit pigisat nalikillileriikkat tamavimmik nalingi ataatsimoortillugit nammineerlutik nalunaarutigisimagunikkik, ukiumut aningaasarsiorfiusumut 2001-imut tunngatillugu pigisat ataasiakkaat § 26, imm. 2, litra a-mi b-milu taaneqartut nalikillileriikkat nalinginut agguataassavaat kiisalu pigisat § 26, imm. 2, litra c-mi taaneqartut ataatsimoortissallugit. Pissarsiarineqarneranni naliviisa nikingassutaat nalikillilerneqareerlutik nalinginik agguataarinermi atorneqassapput.
Imm. 2. Immikkut ittunik pissutissaqartoqartillugu selskabip qinnuteqarneratigut, ukiup aningaasarsiorfiusup 2001-ip siornatigut nalikilliliissutaasimasut agguataarneqarnerisa allanngortinneqarnissaat Skatterådimit akuersissutigineqarsinnaavoq, taamaaliornikkut pigisat pissarsiarineqarnerminni naligisimasaat pissarsiarineqarneranni nalivii naapertorlugit agguataarneqarsinnaanngorlugit.
§ 34. Nalunaarut 21. december 2001-imi atuutilissaaq, ukiorlu aningaasarsiorfiusoq 2001 aallarnerfigalugu atuulissalluni.
Imm. 2. Selskabinut il.il. ukiumik kipungasumik naatsorsuusiorfeqartunut, ukiumilu aningaasarsiorfiusumi 2001-imi piffissamik 31. august 2001-imi siusinnerusumiluunniit naasumik naatsorsuuteqartunut nalunaarut aatsaat ukioq aningaasarsiorfiusoq 2002 aallarnerfigalugu atuutilissaaq.
Imm. 3. Pigisat pissarsiarineqarneranni nalingi maleruagassiat maannamut atuuttut naapertorlugit tamakkiisumik nalikillilerneqarsimanngitsut nalunaarummi matumani maleruagassiat malillugit nalikilliligassanngorlugit nuunneqassapput.
Imm. 4. Pigisanit aalaakkaasunit § 1, imm. 5-imi taaneqartunit iluanaarutit nalunaarummi matumani maleruagassiat naapertorlugit aningaasarsiat akileraaruteqaataasussat naatsorsorneqarneranni ilanngunneqassapput, nalunaarut manna naapertorlugu nalikilliliisoqarsinnaanngikkaluarpalluunniit. Pigisat aalaakkaasut pineqartut kingusinnerpaamik tunineqartutut isigineqassapput tamakkiisumik akileraartussaatitaanerup naanerani. Tunineqarnerani nalingatut isigineqassaaq piffissami tassani tunineqassasuuguni nalinga. Aalajangersagarli manna naapertorlugu iluanaarutit nalikilliliissutigineqarsimasunit anginerusinnaanngillat.
Imm. 5. Illuutinut inissiaasunut il.il., ukioq aningaasarsiorfiusoq 1986 sioqqullugu ukiuni aningaasarsiorfiusuni nalikillilerneqarsimasunut Inatsisartut nalunaarutaanni nr. 9, 26. juni 1979-imeersumi maleruagassiat atuutiinnassapput, 1. januar 2001-imi akileraartussaatitaasumit suli pigineqarsimappata.
Imm. 6. Ilutigitillugu atortuujunnaarsinneqarput akileraartarnermi nalikilliliinerit il.il. pillugit Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 18, 9. juni 1986-imeersoq, akileraartarnermi nalikilliliinerit il.il. pillugit Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaataa nr. 18, 9. juni 1986-imeersup allanngortinneqarneranik Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 25, 21. november 1996-imeersoq aamma akileraartarnermi nalikilliliinerit il.il. pillugit Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaata allanngortinneqarneranik Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 27, 6. november 1997-imeersoq.
Namminersornerullutik Oqartussat, ulloq 20. december 2001


text:
Thai Hieronta Porvoo Homoseksuaaliseen Seksi Alusvaatteet / Aikuinen Gay
11.03.2018 Homer Wetmore Homo anal sex 0
De sexo duro videos gratis faking sexp gratis videos de guarras gratis porno. con bdsm porno masturbacion porno ver película porno de viejas gratis alexi texas follando ancianas tetonas videos de negros xxx videos de coños peludos videos de masajes xxx follar follando follando duro maduras pilladas por el coño porno transexuales doble penetracion anal ver pornos gratis mujeres mujeres haciendo sexo entre lesbianas amateur porn espanol gratis abuelas melani rios videos videos bondage video porno transexuales videos porno lesbianas follando gratis videos porn video porno parejas amateur tetas de maduras gordas videos masajes xxx en la secretaria porno de maduras 18 orgias hd viejas porno chicas tocandose moras xxx gratis en la calle videos trabestis videos porno gratis descargar gratis sexo gratis videos pornos de tetonas porno vidios porno cratis agatha vania porno entre lesvianas pareja joven tetona xxx porno xxx videos gratis videos porno viejas negras actricesporno cincuentonas cachondas porno con maduras 18 follar en castellano porno free videos gratis morenas videos porno en alta definicion videos bisexual cumloader xxx madres videos de sexo anal brutal tetas jovenes follando follando mujeres maduras putitas calientes videos porno español gratis lesvianas porn 18 porno español exhibicionistas peliculas pornos de casa calientes follando cumloder español gratis rubias tube chicas ardientes porno retro buenorras desnudas videos porno sexi porno español exhibicionistas peliculas porno asiatico chicos masturbandose vidios gratis lesvianas viejas paris porn tube nekane tias buenas mamadas corridasenlaboca jasmine webb zorras xxx sex famosa follando videos porno amateur transexuales follando viejasfollando porno de lesvianas calientes porno blackonblondes videos porno porn porno duro vintagexxx videos bixesuales vidios porno sado videoporno mujeres haciendo sexo cumloader xxx hd potno videos de mujeres lesvianas porno hd paginas de polla paris hilton porn tube hd primera vez sexo amateur gordas mujeres maduras porn porno.
con maduros sado ancianas putas xxx chicas porno de travestis españoles cumloader parejas maduras porno de polla porno de chicas espiadas mejores tetas maduras hd porn porno gratis free hd como follan chicas pajeandose eyaculaciones femeninas mujeres maduras espanolas follando en la despedida de placer vidios pormo pollas maduras videos porno cachas videos x en tanga mejores peliculas xxx gratis x videos pornos porno abuelas amateurs gratis follando ribias 19 porno gratis porno mamadas morenas maduras coños peludos bideos de sexo anal videos porno de madura sexo gratis chupa tetas buenas desnudas porno violacion mangas hentai tetonas videos xxx videos porno hd xxx gratis videos gratis enormes follando travestis españolas gratis videos masaje erotico porno gratis mamadas de enfermeras porno viejas gratis porno lesbianas follandose videos gratis de gratis videos de paris hilton porn tube nekane porn porno gey videos gratis sexo gratis videos pajas de travestis follando madres rubias hd abuelas xx porno gratis de maduras maduras.
... Seksi tissit escort prague Thai hieronta kokkola independent escort helsinki Suomi gay eroottiset vaatteet Eroottiset alusvaatteet ja bokserit miehille. Sexy geschichten lesen worauf kotka janne saa polkupyörät porvoossa thai tytöt Homoseksuaalisia miehiä järjestää imee ja ratsastus - porn tube, xxx porn video. huhtikuu Seksi techno-studio.eu on Suomen suurin aikuisviihdesivusto ja WWW SEX COM KURVIKAS NAINEN, Thai hieronta riihimäki Itse asiassa ladyboyta on niin paljon, että joissakin yliopistoissa on oma Homoseksuaalit miehet ovat Tantra massage forum voodi ee · Aito orgasmi thai hieronta porvoo. maaliskuu et treffi vinkit suomi koti porno quntle thai hieronta hinnat avioero lapset seksi aikuislukio sexi juttuseuraa netissä seksi alusvaatteet hot mobiili seksi oma Homoseksuaalit miehet ovat perinteisesti ottaneet Thaimaassa. Skip to content Seksi 30anosdeadesao. Ja jos sua vaikka. Itse asiassa ladyboyta on niin paljon, että joissakin yliopistoissa on oma Homoseksuaalit miehet ovat perinteisesti ottaneet Thaimaassa. Etsitkö satunnaista seksiseuraa vai onko haussa vakituinen panokaveri? Nuorta pimua, anniinaa, 18, Rovaniemi, Tänään.
C-date kokemuksia homoseksuaaliseen escort finland
Homo sihteeri tampere naiset alasti suihkussa
Suihinottoa mies etsii homoseksuaaliseen mies
sexwork turku fingerpori selitys gay
isot homo kalu seksi sex work

matches: hd hd hd hd hd hd hd hd


text:
Kotiin / luonto / metsä tapetti HD
lähettänyt: HD Lover heinäkuussa 23, 2016 sisään luonto Jätä kommentti 6,635 näkymät 0
Tässä on joukko metsän tapetti HD Collection Pöytäkoneet, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä HDwallpaper20.com, on yli sata tuhansia taustakuvia ovat saatavilla ilmaiseksi Lataus. Voit ladata Joka taustakuvat veloituksetta, Koska nämä taustakuvat ovat lataaja käyttäjille.
Jos Like This metsä tapetti HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
Edellinen: Deepika Padukone taustakuvat HD
seuraava: hyvää huomenta taustakuvat HD
vasen 4 Dead tapetti
Rekha….Yksi tällainen tapetti
Voi Joy viihtyisyyttä West tapetti
Musta Adam tapetti

matches: HD HD HD HD HD HD


text:
Kooste: neljä Radeon HD 6850 1GB -mallia vertailtuna - Hardware.fi
Hardware.fi > Artikkelit > Kooste: neljä Radeon HD 6850 1GB -mallia vertailtuna
Kooste: neljä Radeon HD 6850 1GB -mallia vertailtuna
Artikkelin kirjoittaja: Teemu Laitila 3. tammikuu, 2011 14:09
Kooste: neljä Radeon HD 6850 1GB –mallia vertailtuna
Parannukset suorituskyvyssä, hiljaisempi äänen taso ja muut lisäosat saattavat tuoda hyvää vastinetta rahalle, kun sopimusvalmistajat muokkaavat näytönohjainmalleja omilla lisäyksillään. Me vertaamme neljää eri Radeon HD 6850 1GB –mallia keskenään ja otamme selvää minkä valmistajan kortti sopii parhaiten pelitarkoitukseen.
Joidenkin mielestä vihreä on uusi punainen ja se pitää parhaiten paikkansa ATI-nimen muttuessa AMD:ksi. Yhtäläisyydet markkinoinnissa eivät jää värien asteelle, sillä uudempi ja hyötysuhteeltaan parempi Radeon HD 6850 on suorituskyvyltään ja hinnaltaan lähes identtinen Nvidian GeForce GTX 460 1GB –mallin kanssa. Jos haluat tietää enemmän kortin tekniikasta, kannattaa tutustua link ] 6850 ja 6870 –korttien julkaisuartikkeliin.
Jos Radeon HD 6850 kiinnostaa, vaihtoehtoja on tarjolla runsaasti, joiltain valmistajilta jopa useita eri malleja. Kortin valinnan ei tarvitse olla vaikeaa. Me vain pyysimme kaikkia isoja valmistajia lähettämään meille parhaan ehdokkaansa ja ne, joiden tarjonta rajoittui referenssimalliin, eivät yksinkertaisesti osallistuneet. Meille saapuikin testiin näytönohjaimia neljältä eri valmistajalta.
Radeon HD 6850 1 GB -mallien vertailu
DC/2DIS/1GD5 MSI R6850
PM2D1GD5 PowerColor AX6850
1GBD5-PPDHG Sapphire Toxic 6850
100315TXSR
GPU kellotaajuus
790 MHz 775 MHz 820 MHz 820 MHz
Videomuistin nopeus
GDDR5-4000 GDDR5-4000 GDDR5-4400 GDDR5-4400
Kaksi Dual-Link-liitintä Kaksi Dual-Link-liitintä Kaksi Dual-Link-liitintä Kaksi Dual-Link-liitintä
Täysikokoinen Täysikokoinen Täysikokoinen Täysikokoinen
Täysikokoinen Täysikokoinen Täysikokoinen Kaksi Mini-porttia
Adapterilla (x1) Adapterilla (x1) Adapterilla (x1) Adapterilla (x1)
Ulostulon
DVI - VGA DVI - VGA DVI - VGA DVI - VGA
Ministä täysikokoiseen DisplayPortiin
9.7" 9.0" 8.9" 9.6"
4.8" 4.4" 4.4" 4.4"
1.6" 1.5" 1.6" 1.6"
510 g 454 g 539 g 765 g
Piirilevyn versio
C223 Rev. 1.00 V224 V1.0 LF R97FF V1.0 109-C22237-00
Kolme vaihetta Kolme vaihetta Neljä vaihetta Neljä vaihetta
Kolme vuotta Kolme vuotta Kaksi vuotta Kaksi vuotta
paketin mukana
PCIe-lisävirta-adapteri
CrossFire-silta
CD-kotelo PCIe-lisävirta-adapteri
CrossFire-silta CrossFire-silta
Ilmainen "Call of Duty:
Modern Warfare 2" 6' HDMI-kaapeli
2 x PCIe-lisävirta-adapteri
$200 $205 $210 $210
Seuraava sivuAsus EAH6850 DirectCU Overclock Edition
Asus EAH6850 DirectCU Overclock Edition
Asuksen ylikellotusohjelmistot
MSI R6850 PM2D1GD5
MSI:n ylikellotusohjelmistot
PowerColor PCS+ AX6850 1GBD5-PPDHG
Sapphire Toxic 6850
Testin asetukset
Tehonkulutus ja hyötysuhde
Lämpö ja ääni

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
6444/2004 | Oikeuskäytäntö | ETK:n säädöspalvelu
6444/2004
Perhe-eläke - Elatusapu - Avioero
Asianumero 6444/2004
Päätöksen antopäivä 14.12.2005
Puolisoiden välistä sopimusta toistuvaisavustuksesta pidettiin työntekijäin eläkelain 4 a §:n 1 momentin 4 kohdassa tarkoitettuna elatusapua koskevana sopimuksena ja entisellä puolisolla katsottiin olevan oikeus leskeneläkkeenä suoritettavaan perhe-eläkkeeseen.
A ja hänen puolisonsa B olivat 31.8.2001 allekirjoittaneet avioeroon liittyvän vastaisen erilleen muuton ja erillään asumisen varalta sopimuksen toistuvaisavustuksesta. Sopimuksen mukaan B suorittaa erilleenmuutosta lukien A:lle kuukausittaista toistuvaisavustusta viimeksimainitun toimeentulon turvaamiseksi siten, että ottaa vastatakseen A:n hallinnassa olevan auton osamaksuvelan jäännöksen kuukausisuoritukset tai mahdollisessa autonvaihtotilanteessa sijaan tulevat kuukausierät, A:n omistamaa asunto-osaketta koskevan pankkilainan jäännöksen kuukausisuoritukset sekä A:n omistamaa edellä mainittua asunto-osaketta koskevan yhtiövastikkeen vastaten myöskin vastaiset mahdolliset vastikkeen korotukset. Käräjäoikeus tuomitsi B:n ja A:n avioeroon sekä velvoitti B:n suorittamaan A:lle erilleen muutosta lukien kuukausittaista niin sanottua toistuvaisavustusta 31.8.2001 allekirjoitetun sopimuksen mukaisesti. B:n kuoltua A on hakenut työntekijäin eläkelain mukaista perhe-eläkettä.
Eläkelaitos hylkäsi A:n perhe-eläkettä koskevan hakemuksen. Eläkelaitos totesi perusteluissaan, ettei B ollut kuollessaan tuomioistuimen lainvoimaisen päätöksen tai sosiaalilautakunnan vahvistaman sopimuksen perusteella velvollinen määräajoin suorittamaan A:lle elatusapua. Tästä johtuen A:n ei katsottu olevan työntekijäin eläkelain 4 a §:n 1 momentin mukainen edunsaaja eikä hänellä täten ollut oikeutta perhe-eläkkeeseen.
A haki eläkelaitoksen päätökseen muutosta eläkelautakunnalta. A totesi B:n maksaneen hänelle toistuvaisavustussopimuksen eli elatussopimuksen mukaista suoritusta, joka oli käräjäoikeuden avioeropäätöksen yhteydessä vahvistettu. A vetosi oheistamaansa sopimukseen ja taloudelliseen tilanteeseensa.
Työntekijäin eläkelain (TEL) 4 a §:n mukaan entisellä puolisolla on oikeus leskeneläkkeenä suoritettavaan perhe-eläkkeeseen soveltuvin osin, mikäli edunjättäjä kuollessaan oli tuomioistuimen lainvoimaisen päätöksen tai sosiaalilautakunnan vahvistaman sopimuksen perusteella velvollinen määräajoin suorittamaan elatusapua; tällöin entisestä puolisosta ja hänen oikeudestaan perhe-eläkkeeseen on soveltuvin osin voimassa, mitä leskestä ja lesken oikeudesta perhe-eläkkeeseen säädetään.
A ja B ovat 31.8.2001 päivätyllä sopimuksella toistuvaisavustuksesta sopineet, että edunjättäjä suorittaa A:lle kuukausittaista ns. toistuvaisavustusta A:n toimeentulon turvaamiseksi. Sopimus on kirjoitettu siten, että siinä yksilöidään ne menot joita sopimus kattaa, henkilöauton osamaksuvelan jäännöksen kuukausisuoritukset, A:n omistamaa asunto-osaketta koskevan pankkilainan jäännöksen kuukausisuoritukset ja hänen em. asunto-osaketta koskevan yhtiövastikkeensa. Sen lisäksi vakuudeksi sopimuksen täyttämisestä B on luovuttanut A:lle vapaa-ajan asuntoon kiinnitetyn panttikirjan.
Elatusapusopimus on perinteisessä mielessä sopimuksella tai tuomiolla vahvistettu raha-avustus. B:n ja A:n välinen sopimus toistuvaisavustuksesta on sidottu omaisuuteen; autoon ja asuntoon. Kun velat on maksettu, B:llä ei ole siltä osin ollut muita velvoitteita kuin asunnon yhtiövastikkeen maksaminen. Tämä poikkeaa perinteisestä elatusapusopimuksesta, jossa sovittu summa kasvaa elinkustannusindeksiä vastaavasti.
Asianajajana ja oikeustieteellisen koulutuksen saaneena B:n voidaan arvioida nimenneen sopimuksen elatusapusopimukseksi, jos se olisi ollut sellaiseksi tarkoitettu. Elinkustannuksia tai muita vastaavia entisen puolison taloudelliseen asemaan vaikuttavia seikkoja ei voida myös pitää sellaisena syynä, jonka takia perhe-eläkettä voitaisiin myöntää. Yllä mainituin perustein A:lla ei ole oikeutta leskeneläkkeenä suoritettavaan perhe-eläkkeeseen entisen puolison jälkeen.
A haki muutosta eläkelautakunnan päätökseen ja vaati oikeutta leskeneläkkeenä suoritettavaan perhe-eläkkeeseen entisen puolisonsa B:n jälkeen. A vaati, että hänen ja B:n välinen sopimus toistuvaisavustuksesta on katsottava elatusapusopimukseksi. A totesi valituksessaan lisäksi, että sopimuksen rinnasteisuus elatusapusopimukseen tulee tulkita sopimuksen sisällön perusteella. Sisällöltään sopimus vastaa elatusapusopimusta. Asiakirjan vahvistaminen käräjäoikeudessa osoittaa asianosaisten tahdon tehdä sopimuksesta työntekijäin eläkelain mukaisen vahvistetun elatusapusopimuksen kaikkine oikeusvaikutuksineen. Vakuuden asettaminen ei muuta sopimuksen luonnetta. Asunnon yhtiövastikkeen osalta sopimusta ei voida katsoa määräaikaiseksi. B on sitoutunut maksamaan myös yhtiövastikkeen tulevat korotukset. Näin ollen elatusapu on tältä osin sidottu kustannusten nousuun. Sama toteamus pätee myös asuntovelkaan ja osamaksuvelkaan, jotka jo sopimuksina ovat sidotut yleisen korkotason kehitykseen.
Eläkelautakunnan päätös kumottiin ja asia palautettiin eläkelaitokselle vakuutusoikeuden päätöksestä johtuvia toimenpiteitä varten. Vakuutusoikeus ei ottanut ensi asteena ratkaistavakseen kysymystä perhe-eläkkeen määrästä.
Työntekijäin eläkelain (TEL) 4 a §:n 1 momentin mukaan työntekijän kuoltua suoritetaan edunsaajille perhe-eläkettä, jos työntekijällä oli kuollessaan oikeus tämän lain vähimmäisehtojen mukaiseen vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkkeeseen tai jos hän sai mainittua eläkettä. TEL:n 4 a §:n 1 momentin 4 kohdan mukaan tällaisen edunjättäjän jälkeen edunsaaja on edunjättäjän entinen puoliso, jolle edunjättäjä kuollessaan oli tuomioistuimen lainvoimaisen päätöksen tai sosiaalilautakunnan vahvistaman sopimuksen perusteella velvollinen määräajoin suorittamaan elatusapua; tällöin entisestä puolisosta ja hänen oikeudestaan perhe-eläkkeeseen on soveltuvin osin voimassa, mitä leskestä ja lesken oikeudesta perhe-eläkkeeseen säädetään.
B ja A ovat 31.8.2001 allekirjoittaneet avioeroon liittyvän vastaisen erilleen muuton ja erillään asumisen varalta sopimuksen toistuvaisavustuksesta. Sopimuksen mukaan B suorittaa erilleenmuutosta lukien A:lle kuukausittaista niin sanottua toistuvaisavustusta viimeksimainitun toimeentulon turvaamiseksi siten, että ottaa vastatakseen A:n hallinnassa olevan auton osamaksuvelan jäännöksen kuukausisuoritukset tai mahdollisessa autonvaihtotilanteessa sijaan tulevat kuukausierät, A:n omistamaa asunto-osaketta koskevan pankkilainan jäännöksen kuukausisuoritukset sekä A:n omistamaa edellä mainittua asunto-osaketta koskevan yhtiövastikkeen vastaten myös vastaiset mahdolliset vastikkeen korotukset. Käräjäoikeus on 22.2.2002 antamallaan päätöksellä tuominnut B:n ja A:n avioeroon sekä velvoittanut B:n suorittamaan A:lle erilleen muutosta lukien kuukausittaista niin sanottua toistuvaisavustusta 31.8.2001 allekirjoitetun sopimuksen mukaisesti.
B oli kuollessaan velvollinen määräajoin suorittamaan A:lle toistuvaisavustusta tuomioistuimen vahvistettua hänen suoritusvelvollisuutensa heidän 31.8.2001 allekirjoittamansa sopimuksen mukaisesti. Vakuutusoikeus arvioi sopimuksen sisällön perusteella, että B:n toistuvaissuoritusta tulee pitää elatusapuna A:lle ja siten mainittua sopimusta on pidettävä TEL:n 4 a §:n 1 momentin 4 kohdassa tarkoitettuna elatusapua koskevana sopimuksena. Vakuutusoikeus katsoo, ettei A:n perhe-eläkehakemusta olisi tullut hylätä valituksenalaisessa päätöksessä lausutulla perusteella.
Yrittäjien eläkelaki 5 § 1 mom. ja 17 § 1 mom.
Työntekijäin eläkelaki 4 a § 1 mom. 4 kohta
ETK39579
ELK3775/03
TEL 4 a § 1 mom. 4 kohta YEL 5 § 1 mom. ja 17 § 1 mom.

matches:
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1


text:
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / Lisää / kaikki taustakuvia HD	kaikki taustakuvia HD
0	kaikki taustakuvia HD
Tässä on paras kokoelma Kaikista taustakuvia HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos Like This kaikki taustakuvia HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Venkatesh warner Edellinen: 4d tapetti HD
sieni tapetti HDTaylor Swift taustakuvia HDlion taustakuvat HDThe Walking Dead Taustakuva HDkuiluun tapetti HDlihas auto taustakuvaihmissusi tapetti HDedellä tapetti HDtapetti lataa Android HDGhost tapetti Mainos


Nioqqutissanik eqqussuineq annissuinerlu pillugit Inatsisartut inatsisaanni nr. 18, 30. oktober 1992-imeersumi, kingullermik Inatsisartut inatsisaatigut nr. 38, 9. december 2015-imeersukkut allanngortinneqartumi § 2, § 3, § 11, imm. 2, § 16, § 18, § 19, imm. 2, § 20, § 22, imm. 2, § 35, § 39, § 40, § 42, imm. 2 aamma § 46, imm. 5 naapertorlugit aalajangersarneqarput:
§ 1. Danmarkimit, Savalimmiunit nunanilluunniit allanit eqqussinermi aammalu Danmarkimut, Savalimmiunut nunanulluunniit allanut annissinermi nioqqutissanik tigusisussat nioqqutissanillu nassiussisut nioqqutissat eqqunneqartut anninneqartullu nalingi, suussusaat, annertussusaat, nunamit sumit pisiaaneri, nunamit sumit pinngortuuneri, nunamut sumut tunineqarneri, nunami sumi atorneqarnissaat qanorlu assartorneqarneri il.il. pillugit paasissutissat nalunaarutigisassavaat.
§ 2. Useqarnermik nalunaaruteqarnermi, akitsuusigassanik nalunaaruteqarnermi aammalu eqqussinermik nalunaaruteqarnermi immersugassat Akileraaruseriffimmit akuerineqarsimasut, immersugassat immikkoortortalersorneri immersornissaannullu najoqqutassat naapertorlugit immersorneqartussat atorneqassapput.
Imm. 2. Paasissutissat elektroniskiusumik nassiunneqarnissaat Akileraaruseriffiup piumasarisinnaavaa.
Imm. 3. Paasissutissat qanoq ittuunissaat, iluseqarnissaat tulleriiaarneqarnissaallu, pissutsillu allat Akileraaruseriffiup digitaliusumik nalunaarutigineqartunik suliaqarnissaanut pingaaruteqartut pillugit piumasaqaatit Akileraaruseriffiup aalajangersarsinnaavai.
Imm. 4. Immersugassat ilaqartinneqassapput ilumoortuunerannik uppernarsaatitut allagartanik, soorlu akiligassat allagartaannik, nassiussinermi uppernarsaatinik imaluunniit eqqussinissamut akuersissutinik.
§ 3. Danmarkimit, Savalimmiunit nunanilluunniit allanit sikaritsinik eqqussinermi tunisisup pisussaaffigaa poortat ataasiakkaat Kalaallit Nunaannut eqqunneqarnerannut nipitittakkamik nalunaaqutsissalugit akitsuuserneqarsimanerannut takussutissamik.
§ 7. Nioqqutissat § 6, imm. 1-imi taaneqartut assigisaat, eqqunneqarneranni anniseqqinneqartussatut aalajangerneqartut eqqaassanngikkaanni, nioqqutissat Savalimmiuniit nunanilluunniit allaniit umiarsuakkut toqqaannartumik imaluunniit Danmarki aqqusaarlugu tikittut kiisalu nioqqutissat Danmarkimiit, Savalimmiuniit nunanilluunniit allaniit timmisartukkut tikittut usigineqartutut nalunaarsorneqartassapput.
Imm. 3. Usigisanik nalunaaruteqarneq nassiussalerisumit, speditørimit, assartuisumit taassumaluunniit tuniniaasuanit suliarineqartassaaq, tunisisumillu akiligassap allagartaata assilineranik kiisalu usilersuinermik nalunaarutip allagartaata assilineranik, tassa imaappoq umiarsuup imaluunniit timmisartup usiisa nalunaarsorneqarfiannik ilaqartillugu Akileraaruseriffimmut tunniunneqarluniluunniit nassiunneqartassaaq usit Kalaallit Nunaanni umiarsualivimmut timmisartoqarfimmulluunniit siullermut tikiunneqarnerisa kingorna piaartumik.
§ 8. Usigisanik nalunaaruteqartussaanermi ilaapputtaaq aalisakkat aalisakkanillu tunisassiat danskit, savalimmiormiut nunallu allat aalisariutaannit nunnigunneqartut. Usigisanik nalunaaruteqarneq umiarsuup ingerlatitsisuanit imaluunniit umiarsuup piffimmi tassani tuniniaasuanit assigisaannilluunniit isumagineqartassaaq.
Imm. 2. Umiarsuarmik timmisartumilluunniit Danmarkimi, Savalimmiuni nunaniluunniit allani pisinermut atatillugu, umiarsuarlu timmisartorluunniit nammineq ingerlalluni Kalaallit Nunaannukarpat usigisanik Akileraaruseriffimmut nalunaaruteqartoqassaaq. Usigisanik nalunaaruteqarneq umiarsuup timmisartulluunniit ingerlatitsisuanit, piginnittuanit imaluunniit piginnittup sinniisuanit isumagineqartassaaq.
§ 9. Usit nassiunneqarfiannut tikiunneqarnerisa kingorna kingusinnerpaamik ulluinnaat qulit qaangiunnerini nioqqutissanik tigusisup nioqqutissat anniseqqillugilluunniit Akileraaruseriffimmut eqqussinermik nalunaarsuusiussaaq imaluunniit akitsuusiinissamik nalunaaruteqassaaq.
§ 10. Taamaattorli § 9, imm. 1-imi 3-milu aalajangersagaq atuukkaluartoq, nioqqutissat makku eqqunneqarnerminni anniseqqitassatut aalajangiivigineqareersimasut anninneqarnissaannut piffissaliussaq qaammatit arfineq-pingasut tikillugit sivitsorneqarsinnaavoq:
1) Ilisimatusarnermut atortut kiisalu ilisimasassarsiortut atortui, piginnitsiminnit danskiusumit, savalimmiormiuusumit nunamilluunniit allamiumit atugassatut eqqunneqarallartut.
3) Sulinermi atortut, soorlu sakkuutit, atortut, apparatit, uuttortaatit maskiinallu piginnitsiminnit danskiusumit, savalimmiormiuusumit nunamilluunniit allamiumit atugassatut eqqunneqarallartut.
§ 12. Nioqqutissat Kalaallit Nunaanni najugaqanngitsumut nalunaarneqarsimappata, nassiussinermi nalunaarummik suliaqartoq nioqqutissanik tigusisutut isigineqassaaq, taamalu ilaatigut eqqussinermi akitsuutip suliarinninnermilu akiliutit akilerneqarnissaannut akisussaassalluni.
Imm. 2. Inuussutissarsiutigalugu suliffeqarfiit Kalaallit Nunaanni angerlarsimaffeqartut nassiussat pillugit Akileraaruseriffimmut nalunaaruteqannginnerminni qinnuteqarnermikkut nassiussanik nalunaarsorneqarsimasunik tigusisinnaanissaat Akileraaruseriffiup akuersissutigisinnaavaa. Nassiussalli tunniunneqarneranniit kingusinnerpaamik ulluinnaat qulit qaangiunneranni Akileraaruseriffimmut nalunaarutigineqarsimassapput. Akuersissutip suliffeqarfinnut § 25, imm. 1 naapertorlugu akuersissuteqarfigineqartunut taamaallaat atuunnissaa Akileraaruseriffiup aalajangersinnaavaa.
§ 14. Nassiussat piffissaliussatut aalajangikkap qaangiutinnginnerani nalunaarutigineqanngippata Akileraaruseriffiup nalunaaruteqartussaq allakkatigut piumasaqarfigissavaa, aaqqiinissamullu ullut pingasut piffissaliunneqassallutik.
Imm. 2. Piumasaqartoqartillugu, tak. imm. 1, nalunaaruteqartussaq suliarinninnermut 500 kr.-inik akileeqquneqassaaq.
§ 15. Poortukkat Savalimmiuneersut nunanilluunniit allaneersut Danmarki aqqusaarlugu Kalaallit Nunaannut nassiunneqartut adressekortimik, akiligassat allagartaannik, immaqalu eqqussisinnaanermut akuersissummik uppernarsaammillu allamik, eqqussinermik nalunaaruteqarnissamut kiisalu nioqqutissat akitsuusigassaasut nassiussap imarisimasinnaasaasa akitsuutaannik naatsorsuinissamut pisariaqartunik ilaqartinneqassapput.
§ 16. Poortukkanik, nioqqutissanik inuussutissarsiornermut tunngassuteqartunik akitsuusigassanik Danmarkimi pisiarineqarsimasunik imalinnik Danmarkimi nassiussisut Post Greenlandimut akitsuusiinissamik nalunaaruteqassapput, tassunga ilanngullugit adressekortit, tunisisumit akiligassap allagartaa aamma eqqussisinnaanermut akuersissutaasinnaasoq il.il.
§ 17. Akileraaruseriffiup ilitsersuutaani inassutigineqarpoq Post Greenlandip allakkerisarfikkut nassiussanik annikitsunik kisitsisitigut naatsorsueqqissaarnermut tunngasunut il.il. nalunaarsorneqanngitsumik ingerlatseqqiisarnissaa.
§ 19. Nioqqutissap akiligassap allagartaani nalingata annertussusia akitsuummik naatsorsuinermi tunngavigineqassappat, akiligassap allagartaani aki tassaavoq nioqqutissap pisiarineqarnermini akia, tassa imaappoq aki nioqqutissap eqqunneqarfia sioqqullugu akilerneqarsimasoq, imaluunniit akiliineq piffissami nioqqutissap eqqunneqarfiani pissappat akilerneqartussaagaluaq. Tamatuma nassataraa nioqqutissamut akikillisaatitut ilanngaatip suulluunniit, imaluunniit akimik appartitsissutip allap naliliinermi ilanngaatigineqarsinnaanera, nioqqutissamut akikillisaatitut ilanngaat akimut akilerneqarsimasumut akiligassamulluunniit naapertuuttuuppat. Piumasaqaataavoq akikillisaatitut ilanngaatip nioqqutissanut nalilerneqartussanut tunngassuteqartuunissaa. Nioqqutissamut akikillisaatitut ilanngaatit kingumoortumik atortuusut ilanngaatigineqarsinnaanngillat.
Imm. 2. Imm. 1 malillugu akuersissutinik nalunaaruteqarnissami piumasaqaataavoq suliffeqarfiup qinnuteqaammut ilanngullugit nassiutissagai inuussutissarsiummik ingerlataqarsinnaanermut uppernarsaatitut allagartap atuuttup nuutinnera, kiisalu akitsuutit akilerneqarnissaannut qularnaveeqqutitut aningaaserivimmit sillimmasiisarfimmilluunniit Kalaallit Nunaanni, Danmarkimi Savalimmiuniluunniit angerlarsimaffeqartumit uppernarsaat 500.000 kr.-inik aningaasartalik. Aammattaaq suliffeqarfiup IIN-normua qinnuteqaammi nalunaarneqassaaq, suliffeqarfiup suunera pillugu paasissutissat ilanngullugit.
Imm. 3. Akiliinissamut piffissarititaasoq annertuumik arlaleriarluniluunniit eqquutsinneqanngippat, taamatulluunniit pisoqarnialerpat akuersissutit imm. 1 malillugu nalunaarutigineqartut utertinneqarsinnaapput.
Imm. 4. Akiliinissamut piffissarititaasut, qinnuteqartup aalajangersimasumik ingerlatsivia tunngavigalugu sivitsuiffigineqartut qaammammi tassani piffissaagallartillugu akiliiffissap naaneraniit naatsorsorneqassapput, takuuk § 23. Akiliinissamut piffissarititaasut sivitsuiffigineqartut piffissaliussat uku qaangerlugit sivitsorneqarsinnaanngillat:
1) Nanortalik, Qaqortoq, Narsaq, Narsarsuaq, Kangilinnguit, Paamiut, Nuuk, Maniitsoq aamma Sisimiut taakkulu nunaqarfii ilanngullugit qaammatip tulliuttup ulluisa 20-anni.
2) Aasiaat, Kangaatsiaq, Qeqertarsuaq, Qasigiannguit aamma Ilulissat taakkulu nunaqarfii ilanngullugit qaammatip piffissaagallartillugu akiliiffissap naaneraniit, qaammatit marluk ullullu 15-it.
3) Uummannaq aamma Upernavik taakkulu nunaqarfii ilanngullugit qaammatip piffissaagallartillugu akiliiffissap naaneraniit, qaammatit pingasut ullullu 15-it.
4) Ammassalik taassumalu nunaqarfii ilanngullugit kiisalu Kangerlussuaq qaammatip piffissaagallartillugu akiliiffissap naaneraniit, qaammatit pingasut ullullu 20-it.
5) Ittoqqortoormiit kiisalu Tunup avannaani sumiiffiit allat, aamma Qaanaaq taakkulu nunaqarfii ilanngullugit qaammatip piffissaagallartillugu akiliiffissap naaneraniit, qaammatit tallimat ullullu 15-it.
Imm. 5. Ulloq piffissaagallartillugu akiliiffissaq arfininngornerulluni, sapaataalluniluunniit nalliuttuuppat, piffissarititaq ulluinnarmut tullermut sivitsorneqassaaq.
Imm. 6. Nassiussanut Danmarkimiit umiarsuarmik tikittunut tunngatillugu imm. 4 malillugu piffissarititaasut naatsorsorneqartassapput, ulloq umiarsuup Aalborgimit aallarfia aallarnerfigalugu. Nassiussanut allanut tunngatillugu imm. 4 malillugu piffissarititaasut naatsorsorneqartassapput ulloq nioqqutissat Kalaallit Nunaanni umiarsualivimmut siullermut tikiffiat aallarnerfigalugu.
§ 27. Akileraaruseriffik timmisartunut mittarfinni niuertarfiit nioqqutissanik akitsuuteqanngitsunik eqqussuinissaannut nioqquteqarnissaannullu akuersissuteqartartuuvoq, nioqqutissallu akitsuuteqanngitsunut peqqumaasivinnut il.il. ilanngunneqartut taakkunanngaanniillu ilanngaatigineqartut qanoq toqqortarineqarnissaat nakkutilliinerlu pillugit erseqqinnerusunik aalajangersagaliortuulluni.
Imm. 2. Akuersissuteqarnissami piumasaqaataavoq akitsuuteqanngitsumik tuniniaanerup, akitsuuteqanngitsunik tuniniaavimmi immikkoortumiittumi, mittarfeqarfinni oqartussaasoqarfinnilu sulisuusut tamaani susassaqartut, timmisartut inuttaasa kiisalu angalasut timmisartunut Danmarkimiit, Savalimmiuniit nunanilluunniit allaniit tikittut taakkununngaluunniit aallartussat kisimik iserfigisinnaasaanni taamaallaat pinissaa. Angalasut Danmarkimut, Savalimmiunut nunanulluunniit allanut aallartussat akitsuuteqanngitsumik tuniniaavik taamaallaat qimassinnaavaat timmisartumut ikiartornerminni, imaluunniit taamaaliornissaq Akileraaruseriffimmit erseqqissumik akuersissutigineqarpat. Inuit akitsuuteqanngitsumik tuniniaavimmit aniumasut Akileraaruseriffimmit akuersissuteqarfigineqarsimanissaat mittarfeqarfimmi isumannaallisaanermik sulisunit misissorneqassaaq.
Imm. 5. Umiarsuit imm. 3-mi taaneqartut aamma timmisartut taquassarsiniarneranni ilaasuisa inuttaasalu amerlassusii kiisalu umiarsuarmi timmisartumiluunniit atugassatut tunisassatullu naatsorsuutigineqartut eqqarsaatigineqartassapput.
Imm. 6. Timmisartut akitsuuteqarfiusumut tikinnerminni nioqqutissanik imm. 1 naapertorlugu pisiarineqarsimasunik nassataqarpata, taakku timmisartup tikinnerani akitsuuteqanngitsumik nioqqutissaasivimmut parnaarsimasumut immikkoortillugit ingerlaannaq toqqorneqassapput.
Imm. 2. Inuussutissarsiummik ingerlataqartup, umiarsuarnik silaannakkullu angallatinik imaluunniit tunisassiorfinnik il.il. imm. 1-imi taaneqartunik nioqqutissanik akitsuuteqanngitsunik taquassarsisitsisimasup, akitsuutip utertinneqarnissaa siunertaralugu taquassarsiniarnermut qinnuteqaat imm. 1-imi pineqartoq, akiligassallu allagartaata assilineranik ilaqartinneqartoq Akileraaruseriffimmut nassiutissavaa.
§ 30. Umiarsuup silaannakkulluunniit angallatip danskit, savalimmiormiut nunalluunniit allat umiarsualiviannut mittarfiannulluunniit ingerlaassalluni akitsuuteqarfiusumit aallalernermini, akitsuuteqanngitsumik taquassarsinerani taquassarsiarineqartut annertussusiat, taquassarsiniarnermut qinnuteqaat Akileraaruseriffimmit akuerineqarsimasoq atorlugu inuussutissarsiummik ingerlataqartumut uppernarsaaserneqassaaq.
§ 31. Akitsuutit akilerneqarsimasut qinnuteqarnerup kingorna utertinneqarsinnaapput, nioqqutissanut
3) inuussutissarsiummik ingerlataqartumiitsillutik nakkutigisaasumik suujunnaarsinneqarsimasunut,
4) inuussutissarsiutigalugu tuniniaaqqinnermut atatillugu Danmarkiliaanneqartunut, Savalimmiuliaanneqartunut nunanulluunniit allanukaanneqartunut,
5) inuussutissarsiummik ingerlataqartumit inunnut ataasiakkaanut suliffeqarfinnulluunniit sakkutooqarfimmi Pituffimmi aalajangersimasumik najugaqartunut najugaqavissunulluunniit tuniniaqqinneqartunut,
7) tunisisumit akitsuusigassatut kukkusumik nalunaarutigineqartunut, tunniunneqarnerannilu nioqqutissanik tigusisussamit nakkutilliisunut takutinneqartunut, imaluunniit
Imm. 2. Akitsuutit utertinneqarnissaannik qinnuteqaateqarnermi Akileraaruseriffiup qinnuteqaateqarnermi immersugassiaa atorneqassaaq. Qinnuteqaat akitsuutit uppernarsaatitaannik, tunisisumit akiligassap allagartaanik nassiussinermilu uppernarsaatinik kiisalu nioqqutissaq tammarsimappat, aserorsimappat, anniseqqinneqarsimappat il.il. uppernarsaatinik pisariaqartunik ilaqartinneqartoq Akileraaruseriffimmut nassiunneqassaaq, nioqqutissanik nassiussinerup pineqartup akitsuuserneqarneranut uppernarsaat ilanngullugu.
Imm. 3. Nioqqutissanut imm. 1, nr. 1-imiit 5-imut taaneqartunut akitsuutit utertinneqassanngillat, qinnuteqaatit ataasiakkaat akitsuutitaat tamarmiusoq 500 kr.-init minneruppat.
Imm. 4. Nioqqutissanut akitsuutit imm. 1, nr. 3 naapertorlugu utertinneqartunut akiliut aalajangersimasoq 1.000 kr.-iusoq kiisalu aningaasat uterteqquneqartut 2 pct.-ii, aaqqissuussinerup isumagineqarneranut atatillugu aningaasartuutinut matussutissatut akilerneqassapput. Aningaasat taakku aningaasat utertinneqartussat tuniunneqannginneranni ilanngaatigineqassapput.
Imm. 5. Akitsuutinik imm. 1, nr. 3 naapertorlugu utertitsisoqarnissaani nioqqutissat pineqartut sumiiffinnut, nakkutigisaasumik suujunnaarsitsiffiusinnaasunut assartorneqarnissaat Akileraartarnermut Aqutsisoqarfiup piumasarisinnaavaa. Assartuinermut atatillugu aningaasartuutit qinnuteqartup akilissavai.
§ 32. Qamutit motoorillit, inatsisini tamanna pillugu aalajangersakkat naapertorlugit akitsuuteqanngitsumik eqqunneqarsimasut kingusinnerusukkut akitsuusigassanngortillugit Akileraaruseriffiup akitsuut, Eqqussuinermi akitsuutit pillugit Inatsisartut inatsisaanni taaneqartoq qinnuteqartoqarneratigut appartissinnaavaa pisiarinerani akiatut, minnerpaamilli nalinginnaasumik niuernermi nalingatut annertutigisunngorlugu.
Imm. 2. Akitsuummik appaanissaq aatsaat pisinnaavoq qamutit motoorillit siunertamut akitsuuserneqannginnissaminnut pissutaasumut ukiut sisamat sinnerlugit atorneqarsimappata, imaluunniit akitsuuteqarfiusup avataani ukiut sisamat sinnerlugit nalunaarsorneqarsimappata.
4) Nigaliliat naasullu, ilisinermut imaluunniit ilivernut pinnersaatissatut naatsorsuussat nunanut allanut nassiunneqartut nassarneqartulluunniit kiisalu naasut qilertat assigisaalluunniit nalliuttorsiornermi tunissutissatut nunanut allanut nassiunneqartut nassarneqartulluunniit.
6) Umiarsuit, pujortuleeqqat angallatillu tuniniagaanngitsut nammineerlutillu aallartut. Tuniniarnissaat siunertarineqarpat annissinermi nalunaarusiortoqassaaq Umiarsuillu Nalunaarsorneqarfianni allassimajunnaarnissaannik nalunaarnermi annissinermi nalunaarusiaq takutinneqassalluni.
7) Timmisartut Kalaallit Nunaanni angerlarsimaffeqartut tuniniagaanngitsut. Tuniniarnissaat siunertarineqarpat annissinermi nalunaarusiortoqassaaq taannalu Silaannakkut Angallannikkut Pisortaqarfimmi allassimajunnaarnissaannik nalunaarnermi annissinermi nalunaarusiaq takutinneqassalluni.
9) Naqitigassanngorlugit allatat, atuagassiat qaammatikkuutaartumik sapaatip akunnikkuutaartumillu saqqummersartut, aviisit assigisaallu Kalaallit Nunaanni naqiterneqarsimasut, kalaallillu suliffeqarfiinit nunani allani pisartagalinnut tuniniaasartunullu nassiunneqartut.
10) Frimærkit frimærkinik allanik paarlaalluni taarsigassanngorlugit nunanut allanut nassiunneqartut.
13) Timersornermi atortut, tamatumani ilaallutik qamutit sukkaniutit umiatsiallu iporsuutit, nunani allani timersuutinik assigisaannillu unamminermi atugassatut anninneqarallartut, imaluunniit Kalaallit Nunaanni taamatut atorneqareerlutik anniseqqinneqartut.
14) Aningaasat pappiaqqat aggorsimasullu, akiitsukkanut uppernarsaatit (vekselit), checkit assigisaallu, kiisalu naalagaaffiup pappiaraatai, aktiat piginneqataassutit pappiaqqallu nalillit allat, taakku 50.000 euro nalingat sinnerlugu naleqanngippata.
§ 36. Nioqqutissanik usitut nalunaarsorneqarsimasunik, akitsuusiiffigineqaratillu kisitsisinut naatsorsoqqissaagassanut ilanngullugit nalunaarsorneqanngitsunik annisseqqinnermi annissinermik nalunaarusiortoqassanngilaq, akerlianilli useqarnermik nalunaarutip immersugassartaa annisseqqinnermi uppernarsaammik ilaqartillugu Akileraaruseriffimmut takutinneqassalluni.
§ 37. Nioqqutissat nassiunneqartut anninneqarnerminni nalingisa tamarmiusut nalunaarummut ataatsimut 10.000 kr.-it sinnersimappatigik, avammut niuertup nioqqutissanik tigusisussap akiligassaatut allagartaliaq imaluunniit taassuma assilinera Akileraaruseriffimmut tunniutissavaa.
§ 39. Poortukkanik Danmarkimi tigusisussanut nassiussinermi Kalaallit Nunaanni annissinermik nalunaarusiortoqassanngilaq.
§ 40. Nunanut EU-mut ilaasortaasunut eqqussineq akitsuutitigut ajornaannerusumik pisinnaaqqullugu nioqqutissaq nioqqutissat uppernarsaataannik, Akileraaruseriffimmit atsiorneqarlunilu naqissuserneqarsimasumik EUR 1-imik ilaqartinneqassaaq.
Imm. 2. Allakkatigulli nassiussanut, taamaallaat nioqqutissanik nunami aalajangersimasumi pilerseqqaarneqarnertik pissutigalugu nioqqutissanik eqqussinermi akitsuutitigut ajornaannerusumik pineqartussanik, aammalu nalimikkut EU-p killissarititaanik qaangiisimanngitsunik imalinnut tunngatillugu, avammut niuertup uppernarsaat EUR 2, Akileraaruseriffimmut atsiugassanngortitassaanngitsoq atorsinnaavaa.
Imm. 3. Nioqqutissat inuussutissarsiornermut tunngassuteqanngitsut poortukkani mikisuni Danmarkimi inunnut ataasiakkaanut nassiunneqartut nioqqutissat uppernarsaataannik ilaqartinnagit nassiunneqarsinnaapput, nassiussat tamakkerlutik nalingisa EU-p killissarititaa qaangersimanngippassuk, aammalu nassitsisup nalunaarutigippagu nassiussat nioqqutissanik nunami aalajangersimasumi pilerseqqaarneqarnertik pissutigalugu akitsuutitigut ajornannginerusumik pineqartussanik imaqartut.
§ 41. Nunami, Kalaallit Nunaata niueqateqarnissamik assigisaanilluunniit isumaqatigiissuteqarfigisimasaani nioqqutissanik eqqussineq akitsuutitigut ajornaannerusumik pisinnaaqqullugu, nioqqutissaq nioqqutissat uppernarsaataannik imaluunniit nioqqutissat nunami sorlermi pilersinneqaqqaarnerannut uppernarsaammik, Akileraaruseriffimmit atsiorneqarlunilu naqissuserneqarsimasussamik ilaqartinneqassaaq.
Imm. 2. Nioqqutissat uppernarsaataat imaluunniit suminngaanneernerinut uppernarsaat isumaqatigiissutigisamik imaqarlunilu iluseqarpoq, taamaammat nioqqutissanik avammut niuertoq/nassiussisoq uppernarsaatip qanoq ittup atorneqarnissaa pillugu Akileraaruseriffimmut sukumiinerusumik paasiniaasariaqarpoq.
§ 42. Aalisakkanik aalisakkanillu nioqqutissianik annissinermi, aalisakkat sumi pisarineqarsimaneri, angallat suna atorlugu pisarineqarsimaneri, suuneri, anninneqartut qanoq annertutigineri, avammut nioqquteqarsinnaanermut akuersissutip normua il.il. pillugit paasissutissiinissamut Akileraaruseriffik erseqqinnerusunik aalajangersaasinnaavoq.
§ 43. Annissinermik nalunaaruteqarnermi immersugassat Akileraaruseriffimmit akuerineqarsimasut, immersugassat immikkoortortalersorneri immersornissaannullu najoqqutassat naapertorlugit immersorneqartussat atorneqassapput.
§ 44. Umiarsuarmi, ingerlaarfimmik Akileraaruseriffimmut siumut nalunaarutigineqarsimasumik aalajangersimasumik ingerlaarfeqanngitsumi naalagaasup, umiarsuup Kalaallit Nunaanni akitsuuteqarfiusumut tikinnerani, tikinnertik umiarsualivimmi oqartussaasunut qaninnerpaanut erngerluni nalunaarutigissavaa, Kalaallillu Nunaanni umiarsualiviup tikinnissaa kingusinnerpaamik nal.ak. 24-nik sioqqullugu umiarsualivimmi tikiffissami oqartussaasut nalunaarfigissallugit piffissaq umiarsuup tikiffissaatut ilimagisaq pillugu. Danskit umiarsuaasa sinerissami nakkutilliisut taamaallaat umiarsualivimmi oqartussaasunut tikiffissartik nalunaarutigisassavaat, tamanna illersornissamut qullersaqarfiup suliassaasa isumagineqarnerannut naapertuuttuuppat.
Imm. 3. Tikinnermi piaarnerpaamik umiarsuup naalagaata imaluunniit umiarsuup piginnittuata tuniniaasiataluunniit Akileraaruseriffik umiarsuaq, usit taqussallu pillugit allakkatigut nalunaarfigissavaa, kiisalu umiarsuup inuttallu nioqqutissaataat akitsuusigassaatitat pillugit allakkatigut nalunaaruteqassalluni, taamaattorli takukkit imm. 4 aamma 5.
Imm. 4. Umiarsuarmi Kalaallit Nunaanni nalunaarsorneqarsimasumi naalagaasup imaluunniit umiarsuup piginnittuata tuniniaasiataluunniit, umiarsuup Danmarkimi Savalimmiuni nunaniluunniit allani imaluunniit akitsuuteqarfiusup avataani angalareerluni akitsuuteqarfiusumut tikinnissaa nal.ak. 24-nik sioqqullugu Akileraaruseriffik umiarsuaq, usit taqussallu pillugit allakkatigut nalunaarfigissavaa kiisalu umiarsuup inuttallu nioqqutissaataat akitsuusigassaatitat pillugit allakkatigut nalunaaruteqassalluni.
Imm. 6. Umiarsuup akitsuuteqarfiusumi umiarsualivimmiit umiatsialivimmiilluunniit aallartussanngortup naalagaata aallarnissaq Akileraaruseriffimmut nalunaarutigissavaa, umiarsuarlu aallassanngilaq Akileraaruseriffik akuersissuteqartinnagu. Aallarnissamik nalunaaruteqartussaatitaanngillat umiarsuit, angalanermut pilersaarut Akileraaruseriffimmut siumut nalunaarutigineqareersimasoq naapertorlugu angalasut.
§ 45. Timmisartoqarfimmi pisortat timmisartup tikiffissaatut aallarfissaatullu naatsorsuutigisaq Akileraaruseriffimmut nalunaarutigissavaat kiisalu timmisartut tikinnissartik nalunaarutigisimanagu tikittut nalunaarutigissallugit. Timmisartut aalajangersimasumik angalaartut, angalanermut pilersaarut Akileraaruseriffimmut siumut nalunaarutigineqareersimasoq naapertorlugu tikittut nalunaarutigineqartariaqanngillat.
Imm. 2. Akitsuuteqarfiusumut tikinnermi timmisartup naalagaata piaarnerpaamik nalunaarutigissavaa timmisartoq suminngaanneernersoq, kiisalu timmisartoq, usit taqussallu pillugit Akileraaruseriffimmut allakkatigut nalunaaruteqassalluni aammalu timmisartup inuttallu nioqqutissaataat akitsuusigassaatitat pillugit allakkatigut nalunaaruteqassalluni.
Imm. 4. Timmisartup, akitsuuteqarfiusumi timmisartoqarfimmiit aallartussanngortup naalagaata aallarnissaq Akileraaruseriffimmut nalunaarutigissavaa, timmisartorlu aallassanngilaq Akileraaruseriffik akuersissuteqartinnagu. Aallarnissamik nalunaartussaanngillat timmisartut, angalanermut pilersaarut Akileraaruseriffimmut siumut nalunaarutigineqareersimasoq naapertorlugu angalasut.
§ 46. Akileraaruseriffiup nioqqutissap suuneranik misissuinerminut atatillugu nioqqutissap oqartussaasunit allanit, soorlu uumasut nakorsaattut aatsitassarsiornermullu oqartussaasunit misissoqqinneqarnissaa innersuussutigisinnaavaa, tamanna eqqussuineq annissuinerlu pillugit aalajangersakkat, peqqinnissaq, isumannaallisaanissaq, uumasut nakorsaqarneq allalluunniit pissutigalugit immikkut aalajangersagaasut malinniarlugit pisariaqarsorineqarpat. Misissuineq Akileraaruseriffiunngitsumit, oqartussaasunilli allanit isumagineqarpat, misissuineq taanna Akileraaruseriffik isumaqatigilluinnarlugu pisassaaq, sapinngisamillu piffissami sumiiffimmilu aalajangersimasumi pisassalluni.
Imm. 2. Akileraaruseriffik nioqqutissanik misissugassanngortitsisimappat, nioqqutissat aatsaat tunniunneqarsinnaalissapput misissuineq naammassineqarpat nioqqutissallu Akileraaruseriffiup tunniutassanngortippagit. Nioqqutissat peqqinnissaq, isumannaallisaanissaq allalluunniit pissutigalugit, nioqqutissat pillugit aalajangersakkani immikkut ittuni pineqartunut ilaappata, aalajangersakkat taakku eqquutsinneqarpata aatsaat Akileraaruseriffimmit tunniutassanngortinneqarsinnaapput.
Imm. 3. Akileraaruseriffiup nioqqutissanik misissuinissaq siunertaralugu, umiarsuit timmisartullu akitsuuteqarfinnut taaneqartunut innersuussinnaavai, ingerlavissarlu Akileraaruseriffimmit aalajangerneqartoq ingerlaffigeqqullugu.
§ 47. Akileraaruseriffiup Kalaallit Nunaanni Politimesteri isumaqatigiissuteqarfigisinnaavaa, politiit nakkutilliinermik sulianik Akileraaruseriffittuulli isumaginninnissaannut piginnaatitsinissamik, tak. Nioqqutissanik eqqussuineq annissuinerlu pillugit Inatsisartut inatsisaanni § 38.
§ 48. Nassiussat usigineqartut Akileraaruseriffiup piumasaqarneratigut ammarlugit misissorneqarsinnaapput.
Imm. 3. Nassiussat nioqqutissanik imm. 2-mi taaneqartunik imallit ammarneqarniarpata tigusisussaq Akileraaruseriffimmit tamatuminnga nalunaarfigineqassaaq, taamaalilluni taassuma ilitsersuussutigisinnaammagu nioqqutissat isumannaatsumik qanoq ammarneqarsinnaanersut.
§ 49. Poortukkat Post Greenlandikkut nassiunneqartut adressekortiusinnaasunik sunillu imaqarnerinik nassuiaatinik ilaqartinneqartut Akileraaruseriffimmut misissugassanngorlugit allakkerivimmit saqqummiunneqassapput.
Imm. 2. Misissuineq allakkeriviup iniutaani ingerlanneqassaaq, taamalu Akileraaruseriffik piginnaatitaavoq nakkutilliinerup ingerlanneqarnissaanut pisariaqartumik qanorluunniit iliorluni misissuinissaminut. Misissuinermi puuiaaneq poortuinerlu allakkerisoqarfimmit isumagineqassaaq.
§ 50. § 1, imm. 1-imi, § 2, imm. 1-imi 2-milu, § 4-mi, § 5-imi, § 7-imi, § 8-mi, § 9, imm. 1-imiit 3-mut, § 11-mi, § 34-mi, § 36-mi, § 37-mi, § 38, imm. 1-imi, § 43, imm. 1-imi 2-milu, § 44, imm.1 aamma 3-7-imi, § 45, imm. 2-4-mi aamma § 48, imm. 2-6-imi aalajangersakkanik piaaraluneerluni mianersuaalliorujussuarluniluunniit unioqqutitsisoq akiliisitaasussanngortinneqarsinnaavoq.
Imm. 2. § 3-mi, § 27, imm. 2-mi 3-milu, § 28, imm. 2, 4 aamma 6-imi aammalu § 33-mi aalajangersakkanik piaaraluneerluni mianersuaalliorujussuarluniluunniit unioqqutitsisoq unioqqutitseriaraluartorluunniit akiliisitaasussanngortinneqarsinnaavoq.
Imm. 3. Imm. 3-mi taaneqartutut unioqqutitsisoqarneratigut imaluunniit unioqqutitseriaraluartoqarneratigut akiliisitaasussanngortitsinermi akiliisitaasussanngortitsinnginnermiluunniit nioqqutissaq, taannaluunniit peqanngippat taassuma aningaasanngorlugu nalingata amerlaqatai arsaarinnissutigineqarsinnaapput.
§ 51. Nalunaarut 15. oktober 2016-imi atortuulerpoq.
Imm. 2. Tamatumunnga peqatigitillugu Nioqqutissanik eqqussuineq annisuinerlu pillugit Namminersorlutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 8, 14. april 2015-imeersoq atorunnaarsinneqarpoq.
Namminersorlutik Oqartussat, ulloq 5. oktober 2016.
kundgrelse_B_24_2016_kn


81 Selvitys nettokorkomenoista, täyttöohje 2019 - Verohallinto
81 Selvitys nettokorkomenoista, täyttöohje 2019
Tätä lomaketta käyttävät yhteisöt (TVL 3 §), avoimet yhtiöt, kommandiittiyhtiöt ja vastaavien ulkomaisten yhtiöiden Suomessa olevat kiinteät toimipaikat. Lomakkeella lasketaan, miten korkovähennysoikeuden rajoitus vaikuttaa verovuoden vähennyskelpoisiin korkomenoihin (EVL 18 a §).
Yhtiön on ilmoitettava nämä tiedot, jos yhtiön nettokorkomenot ovat verovuonna yli 500 000 euroa.
Tällä lomakkeella yhtiö vaatii vähennettäväksi myös sellaisia aikaisempien vuosien nettokorkomenoja, joita ei ole voinut vähentää korkojen maksuvuonna.
Yhtiö on itsenäinen yritys (EVL 18 b § 1 mom. 1 kohta ja 2 momentti)
Anna tässä kohdassa tieto, jos yhtiö on laissa tarkoitettu itsenäinen yritys. Korkovähennysoikeuden rajoitus ei koske itsenäistä yritystä. Itsenäisen yrityksen ei tarvitse täyttää lomakkeen muita kohtia.
Yhtiö on rahoitusalan yritys (EVL 18 b § 1 mom. 2 kohta ja 3 momentti)
Anna tässä kohdassa tieto, jos yhtiö on laissa tarkoitettu rahoitusalan yritys. Korkovähennysoikeuden rajoitus ei koske rahoitusalan yritystä. Rahoitusalan yrityksen ei tarvitse täyttää lomakkeen muita kohtia.
3 Korkomenot hankkeista, joihin on saatu korkotukilainsäädännössä tarkoitettua tukea (EVL 18 b 1 mom. 3 kohta ja 4 mom.)
Yhtiöllä on vain korkomenoja, jotka liittyvät hankkeisiin, joihin on saatu korkotukilainsäädännössä tarkoitettua tukea
Anna tässä kohdassa tieto, jos yhtiöllä on ainoastaan korkotuettuihin hankkeisiin liittyviä korkoja.
Korkovähennysoikeuden rajoitus ei koske sellaisten hankkeiden korkomenoja, joihin on saatu korkotukilainsäädännössä tarkoitettua tukea. Jos yhtiöllä ei ole muita korkomenoja, lomaketta ei tarvitse täyttää pidemmälle.
Yhtiöllä on korkotuettuihin hankkeisiin liittyvien korkomenojen lisäksi muita korkomenoja
Anna tässä kohdassa tieto, jos yhtiöllä on sekä korkotuettuihin hankkeisiin liittyviä korkomenoja että muita korkomenoja.
Korkomenot, jotka liittyvät hankkeisiin, joihin on saatu korkotukilainsäädännössä tarkoitettua tukea
Ilmoita korkotuettuihin hankkeisiin liittyvät korkomenot, jos yhtiöllä on niiden lisäksi muita korkomenoja.
Älä laske näitä korkomenoja mukaan nettokorkomenoihin, jotka ilmoitat tällä lomakkeella. Korkovähennysoikeuden rajoitus ei koske sellaisia korkomenoja, jotka liittyvät korkotuettuihin hankkeisiin.
Täytä lomakkeen muihin kohtiin kaikki tiedot sellaisista korkomenoista, jotka eivät liity korkotuettuihin hankkeisiin.
4 Verovuoden nettokorkomenot
Merkitse verovuoden korkomenoista nettomenot eli se osuus, joka ylittää verovuoden korkotulot.
Nettokorkomenot lasketaan vähentämällä korkotuloista korkomenot. Ota laskelmaan mukaan kaikkien tulolähteiden korkotulot ja korkomenot.
Varsinaisten korkotulojen ja -menojen lisäksi korkona käsitellään myös rahoituksen hankinnan yhteydessä kertyvät suoritukset, jotka EVL 18 a §:n 2 momentin mukaan katsotaan koroksi.
Nettokorkomenojen määrässä otetaan huomioon myös siirtymäsäännöksen mukaiset (EVL 18 a § 3 momentin 2 kohta) korkomenot ja korkotulot sekä aktivoidut korkomenot.
Huomaa, että nettokorkomenoissa ei oteta huomioon korkotuettuihin hankkeisiin liittyviä korkomenoja.
Näistä ulkomaisille osapuolille maksettuja korkomenoja
Ne nettokorkomenot, jotka on maksettu ulkomaisille osapuolille.
Konserniyhteysosapuolille suoritetut nettokorkomenot (EVL 18 a §:n 6 - 7 momentti) yhteensä
Se osuus kotimaisille ja ulkomaisille konserniyhteysosapuolille maksetuista korkomenoista, joka ylittää kotimaisilta ja ulkomaisilta konserniyhteysosapuolilta saadut korkotulot.
Konserniyhteysosapuolille suoritetut nettokorkomenot lasketaan vähentämällä konserniyhteysosapuolilta saaduista korkotuloista konserniyhteysosapuolille suoritetut korkomenot.
Osapuolet ovat konserniyhteydessä toisiinsa, jos jommallakummalla niistä on määräysvalta toiseen tai jos kolmannella osapuolella on (yksin tai yhdessä muiden tahojen kanssa) määräysvalta molempiin. Määräysvalta määritellään VML 31 §:n 2 momentin mukaisesti. Velka on konserniyhteydessä olevalta osapuolelta otettua velkana siltä osin kuin
konserniyhteydessä olevat osapuolet ovat velkasuhteessa keskenään (välitön konserniyhteysvelka, EVL 18 a §:n 6 momentti).
konserniyhteydessä olevalla osapuolella on saatava muulta kuin konserniyhteydessä olevalta osapuolelta ja saatavalla on yhteys velkaan (välillinen konserniyhteysvelka, EVL 18 a §:n 7 momentti).
velan vakuutena on konserniyhteysosapuolen saatava (EVL 18 a § 7 mom.).
Ilmoita sekä välittömien että välillisten konserniyhteysvelkojen nettokorkomenot.
Muille kuin konserniyhteysosapuolille suoritetut nettokorkomenot (EVL 18 a §) yhteensä
Ne nettokorkomenot, jotka on suoritettu muille kuin konserniyhteysosapuolille.
Näistä EVL 18 a §:n 4 momentin 2 kohdassa tarkoitettuja korkomenoja
Muille kuin konserniyhteysosapuolille suoritetut korkomenot siltä osin kuin ne täyttävät jonkun seuraavista ehdoista:
a) Korkomenot kertyvät lainoista, jotka on otettu aiemmin kuin 17.6.2016. Edellytyksenä on, että korkomenot eivät perustu sellaisiin lainaehtojen muutoksiin, jotka ovat tulleet voimaan 17.6.2016 tai sen jälkeen ja jotka lisäävät lainamäärää tai pidentävät laina-aikaa.
b) Korkomenot on laskettu mukaan hyödykkeen hankintamenoon EVL 14 §:n perusteella aiemmin kuin 1.1.2019.
c) Korkomenot on aktivoitu EVL 23 §:n perusteella aiemmin kuin 1.1.2019.
d) Korkomenot on aktivoitu EVL 27 c §:n perusteella aiemmin kuin 1.1.2019.
Siltä osin kuin korkovähennysoikeuden rajoitus kohdistuu aktivoituihin korkomenoihin, ota tämä huomioon lomakkeen 62 menojäännöksessä tai poistamattomassa hankintamenossa.
5 Oikaistu tulos
Tuottojen ja kulujen erotus (laske tuottoihin myös saatu ja kuluihin annettu konserniavustus)
Verovuoden tuottojen ja kulujen erotus verotuksessa. Merkitse luku, josta ei vielä ole vähennetty aikaisempien vuosien vahvistettuja tappioita.
Yhtiön verovuoden korkomenot.
Korkomenoina otetaan huomioon sekä konserniyhteysosapuolille suoritetut korkomenot että muut korkomenot, myös EVL 18 a §:n 1 momentin mukaiset rahoituksen hankintaan liittyvät menot.
Lisää korkomenoihin myös vanhojen velkojen korkomenot ja aktivoidut korkomenot (EVL 18 a §:n 4 momentti). Vaikka osa korkomenoista olisi vähennyskelvotonta korkovähennysrajoituksen vuoksi, laske nämäkin korkomenot mukaan tähän kohtaan.
Poistot, jotka on vähennetty verovuoden verotuksessa.
Laske oikaistu tulos: lisää tuottojen ja kulujen erotukseen yhtiön verovuoden korkomenot ja verotuksessa tehdyt poistot. Käytä tätä lukua lähtökohtana, kun lasket kohdassa 6a, kuinka suuri osuus nettokorkomenoista ylittää 25 %:n rajan. Laskennassa voidaan käyttää ainoastaan positiivista oikaistua tulosta. Jos oikaistu tulos on negatiivinen, on 25 prosenttia oikaistusta tuloksesta 0,00 euroa.
6: 25 prosentin tai 3 000 000 euron rajan soveltaminen
Täytä joko kohta 6a tai 6b. Ota kuitenkin huomioon seuraava poikkeus: jos nettokorkomenot ovat yhteensä enintään 25 % oikaistusta tuloksesta (osan 5 kohta "Oikaistu tulos"), jätä sekä kohta 6a että 6b tyhjäksi. Tällaisessa tapauksessa nettokorkomenot voi vähentää kokonaan, joten kohtien 6a ja 6b tietoja vähennyskelvottomista korkomenoista ei tarvitse täyttää.
6a 25 %:n rajan ylittävät nettokorkomenot
Vertaa muille kuin konserniyhteysosapuolille suoritettujen nettokorkomenojen määrää 25 %:n rajaan eli laske, ovatko nämä korkomenot enemmän kuin 25 % oikaistusta tuloksesta.
Jos määrä on korkeintaan 25 %, verovuoden vähennyskelvottomat korkokulut lasketaan 25 %:n rajan perusteella. Täytä silloin tämä kohta. Jos määrä on yli 25 %, jätä tämä kohta tyhjäksi ja siirry kohtaan 6b.
Huomaa, että jos verovuoden kaikkien nettokorkomenojen yhteismäärä on korkeintaan 25 % oikaistusta tuloksesta, nettokorkomenot saa vähentää kokonaan. Jätä silloin sekä kohta 6a että 6b tyhjäksi.
Jos vähennyskelvottomien korkojen määrä lasketaan 25 %:n rajan eli tämän kohdan (6a) mukaan, vähennä muille kuin konserniyhteydessä oleville osapuolille suoritetut nettokorkomenot ensin. Jos 25 %:n raja ei vielä täyty, voit lisäksi vähentää konserniyhteysosapuolille suoritettuja nettokorkomenoja niin paljon, kunnes 25 %:n raja täyttyy. Jos 25 %:n raja täyttyy, loppuosa konserniyhteysosapuolille suoritetuista nettokorkomenoista on vähennyskelvotonta.
6b: 3 000 000 euron rajan ylittävät nettokorkomenot
Ilmoita tässä kohdassa vähennyskelvottomat nettokorkomenot silloin, kun ne määräytyvät 3 000 000 euron rajan soveltamisen perusteella. Ilmoita sekä konserniyhteysosapuolille että muille suoritetut nettokorkomenot.
Nettokorkomenot lasketaan 3 000 000 euron rajan perusteella, jos muille kuin konserniyhteysosapuolille suoritettujen nettokorkomenojen määrä on yli 25 % oikaistusta tuloksesta (ks. kohta 6a).
Voit vähentää muille kuin konserniyhteysosapuolille suoritettuja nettokorkomenoja 3 000 000 euroon asti.
Loppuosa muille kuin konserniyhteysosapuolille suoritetuista nettokorkomenoista on vähennyskelvotonta.
Konserniyhteysosapuolille suoritetut nettokorkomenot ovat kokonaan vähennyskelvottomia.
Jos vähennyskelvottomat nettokorkomenot lasketaan tämän kohdan (6b) mukaan, Ilmoita vähennyskelvoton osuus myös silloin, kun nettokorkomenot ovat alle 3 000 000 euroa.
7 Verovuoden vähennyskelpoiset siirtymäsäännöksen mukaiset korkomenot
Verovuoden vähennyskelpoiset siirtymäsäännöksen mukaiset korkomenot
(EVL § 18 a 4 mom 2 kohta)
Ilmoita tässä kohdassa nettokorkomenot, jotka vähennetään EVL:n siirtymäsäännöksen perusteella (EVL 18 §:n 4 momentin 2 kohta).
Jos verovuonna sovellettu raja (25 % oikaistusta tuloksesta tai 3 000 000 euroa, kohta 6 a tai 6b) johtaa siihen, että osa muille kuin konserniyhteysosapuolille suoritetuista nettokorkomenoista jää vähentämättä, yhtiö voi siirtymäsäännöksen perusteella vähentää loputkin muille kuin konserniyhteysosapuolille suoritetut nettokorkomenot.
Siirtymäsäännös koskee vain niitä muille kuin konserniyhteydessä oleville osapuolille suoritettuja nettokorkomenoja, jotka täyttävät jonkin seuraavista ehdoista:
a) Nettokorkomenot kertyvät lainoista, jotka on otettu aiemmin kuin 17.6.2016. Edellytyksenä on lisäksi, että korkomenot eivät perustu sellaisiin lainaehtojen muutoksiin, jotka ovat tulleet voimaan 17.6.2016 tai sen jälkeen ja jotka lisäävät lainamäärää tai pidentävät laina-aikaa.
b) Nettokorkomenot on luettu hyödykkeen hankintamenoon EVL 14 §:n perusteella aiemmin kuin 1.1.2019.
c) Nettokorkomenot on aktivoitu EVL 23 §:n perusteella aiemmin kuin 1 1.2019.
d) Nettokorkomenot on aktivoitu EVL 27 c §:n perusteella aiemmin kuin 1.1.2019.
Yhtiön on esitettävä selvitys siitä, että jokin näistä ehdoista täyttyy.
8 Verovuoden vähennyskelvottomat nettokorkomenot
Verovuoden vähennyskelvottomat nettokorkomenot yhteensä
Merkitse vähennyskelvottomiksi nettokorkomenoiksi kohdassa 6a tai kohdassa 6b ilmoittamasi luku. Jos kuitenkin vähennät muille kuin konserniyhteysosapuolille suoritettuja nettokorkomenoja verovuonna siirtymäsäännöksen perusteella (kohta 7), merkitse tähän kohdan 6b luku, josta olet ensin vähentänyt kohdan 7 korkomenot.
Erittele jäljempänä tässä osassa verovuoden vähennyskelvottomat nettokorkomenot tulolähteittäin konserniyhteysosapuolille ja muille kuin konserniyhteysosapuolille suoritettuihin nettokorkomenoihin.
Kohdista kuhunkin tulolähteeseen se osa nettokorkomenojen vähennyskelvottomasta määrästä, joka vastaa tulolähteen suhteellista osuutta nettokorkomenojen yhteismäärästä. Laske erikseen konserniyhteysosapuolten välisten nettokorkomenojen suhteellinen osuus ja muiden kuin konserniyhteysosapuolten välisten nettokorkomenojen suhteellinen osuus.
Lisää verovuoden vähennyskelvottomat nettokorkomenot myös lomakkeen kohtaan Vähennyskelvottomat nettokorkomenot yhteensä verovuoden lopussa (osassa 9 tehtävän jaottelun mukaisesti).
Verovuoden vähennyskelvottomat nettokorkomenot EVL
Näistä konserniyhteysosapuolille suoritettuja nettokorkomenoja Ilmoita tässä, mikä osuus edellisen kohdan ("Verovuoden vähennyskelvottomat nettokorkomenot yhteensä") nettokorkomenoista on sellaisia EVL-tulolähteeseen kuuluvia korkomenoja, jotka on suoritettu konserniyhteysosapuolille.
Näistä muille kuin konserniyhteysosapuolille suoritettuja nettokorkomenoja Ilmoita tässä, mikä osuus kohdan "Verovuoden vähennyskelvottomat nettokorkomenot yhteensä" nettokorkomenoista on sellaisia EVL-tulolähteeseen kuuluvia korkomenoja, jotka on suoritettu muille kuin konserniyhteysosapuolille.
Verovuoden vähennyskelvottomat nettokorkomenot TVL
Näistä konserniyhteysosapuolille suoritettuja nettokorkomenoja Ilmoita tässä, mikä osuus kohdan "Verovuoden vähennyskelvottomat nettokorkomenot yhteensä" nettokorkomenoista on sellaisia TVL-tulolähteeseen kuuluvia korkomenoja, jotka on suoritettu konserniyhteysosapuolille.
Näistä muille kuin konserniyhteysosapuolille suoritettuja nettokorkomenoja Ilmoita tässä, mikä osuus kohdan "Verovuoden vähennyskelvottomat nettokorkomenot yhteensä" korkomenoista on sellaisia TVL-tulolähteeseen kuuluvia korkomenoja, jotka on suoritettu muille kuin konserniyhteysosapuolille.
Verovuoden vähennyskelvottomat nettokorkomenot MVL
Näistä konserniyhteysosapuolille suoritettuja nettokorkomenoja Ilmoita tässä, mikä osuus kohdan "Verovuoden vähennyskelvottomat nettokorkomenot yhteensä" nettokorkomenoista on sellaisia MVL-tulolähteeseen kuuluvia korkomenoja, jotka on suoritettu konserniyhteysosapuolille.
Näistä muille kuin konserniyhteysosapuolille suoritettuja nettokorkomenoja Ilmoita tässä, mikä osuus kohdan "Verovuoden vähennyskelvottomat nettokorkomenot yhteensä" nettokorkomenoista on sellaisia MVL-tulolähteeseen kuuluvia korkomenoja, jotka on suoritettu muille kuin konserniyhteysosapuolille.
9 Aikaisempien vuosien vähennyskelvottomat nettokorkomenot
Erittele tässä kohdassa tulolähteittäin aikaisempien vuosien vähennyskelvottomat konsernin sisäiset (eli konserniyhteysosapuolille suoritetut) ja ulkoiset (muille kuin konserniyhteysosapuolille suoritetut) nettokorkomenot.
Täytä korkomenot tulolähteittäin: taulukon yläosaan sisäiset korkomenot ja alaosaan ulkoiset korkomenot. Ilmoita molemmista tulolähteittäin aikaisempien vuosien vähennyskelvottomat nettokorkomenot verovuoden alussa, näistä mahdollisesti verovuonna käytetty määrä sekä verovuoden loppusaldo.
Verovuonna sovellettu prosenttiperusteinen (kohta 6a) tai euromääräinen (kohta 6b) raja määrittää sen, kuinka paljon aikaisempien vuosien vähentämättä olevia nettokorkomenoja voi enintään vähentää. Jos raja riittää sekä sisäisten että ulkoisten nettokorkomenojen vähentämiseen, ulkoiset nettokorkomenot on vähennettävä ensin.
Aikaisempien verovuosien vähennyskelvottomia nettokorkomenoja voi eri tapauksissa vähentää seuraavasti:
1. Verovuonna sovellettu 500 000 euron rajaa eli verovuoden nettokorkomenot ovat yhteensä alle 500 000 euroa:
a) Jos verovuoden nettokorkomenot ja aikaisempien vuosien vähennyskelvottomat ulkopuolisille suoritetut nettokorkomenot ovat yhteensä alle 500 000 euroa: Verovuoden nettokorkomenoja ja aikaisempien vuosien vähennyskelvottomia nettokorkomenoja voi vähentää yhteensä enintään 500 000 euroa.
b) Jos verovuoden nettokorkomenot ja aikaisempien vuosien vähennyskelvottomat ulkopuolisille suoritetut nettokorkomenot ovat yhteensä yli 500 000 euroa: verovuoden nettokorkomenoja ja aikaisempien vuosien vähennyskelvottomia ulkoisia nettokorkomenoja voi vähentää yhteensä enintään 3 000 000 euroa. Aikaisempien vuosien sisäisiä nettokorkomenoja ei voi vähentää.
2. Verovuonna on sovellettu 25 %:n rajaa (ks. kohta 6a):
Aikaisempien vuosien vähennyskelvottomia nettokorkomenoja ja verovuoden nettokorkomenoja voi vähentää yhteensä enintään 25 % oikaistusta tuloksesta.
3. Verovuonna on sovellettu 3 000 000 euron rajaa (ks. kohta 6b):
Aikaisempien vuosien vähennyskelvottomia ulkoisia nettokorkomenoja ja verovuoden nettokorkomenoja voi vähentää yhteensä enintään 3 000 000 euroa. Aikaisempien vuosien sisäisiä nettokorkomenoja ei voida vähentää.
Aikaisempien vuosien nettokorkomenoja ei voi vähentää, jos yritys on verovuonna itsenäinen yritys tai rahoitusalan yritys tai jos yhtiöllä on vain korkotukilainojen korkomenoja. Vähennystä ei voi tehdä myöskään silloin, jos verovuoden korkomenoihin sovelletaan EVL 18 b §:n 1 momentin 3 kohdan mukaista vapautusta.
Vähennyskelvottomat konserniyhteysosapuolille suoritetut nettokorkomenot verovuoden alussa
Vähennyskelvottomat konserniyhteysosapuolille suoritetut nettokorkomenot, jotka ovat jääneet aikaisempina vuosina vähentämättä EVL 18 a §:n perusteella.
Verovuonna vähennetyt konserniyhteysosapuolille
suoritetut aikaisempien vuosien vähennyskelvottomat
nettokorkomenot
Konserniyhteysosapuolille aikaisempina vuosina suoritetut korkomenot, jotka ovat olleet aiempina vuosina vähennyskelvottomia ja jotka yhtiö vaatii vähennettäväksi verovuonna.
Vähennyskelvottomat konserniyhteysosapuolille suoritetut nettokorkomenot yhteensä verovuoden lopussa
Merkitse tähän, kuinka paljon konserniyhteysosapuolille suoritettuja vähennyskelvottomia nettokorkomenoja jää vielä vähentämättä. Ilmoita sekä verovuonna että aiempina vuosina suoritetut korkomenot.
Vähennyskelvottomien nettokorkomenojen yhteismäärän saat, kun vähennät verovuoden alussa käyttämättä olleista vähennyskelvottomista nettokorkomenoista sen osuuden, joka on vähennetty verovuonna, ja lisäät lukuun verovuoden vähennyskelvottomat nettokorkomenot.
Vähennyskelvottomat muille kuin konserniyhteysosapuolille
suoritetut nettokorkomenot verovuoden alussa
Merkitse ne vähennyskelvottomat muille kuin konserniyhteysosapuolille suoritetut nettokorkomenot, jotka ovat jääneet aikaisempina vuosina käyttämättä EVL 18 a §:n perusteella.
Verovuonna vähennetyt muille kuin konserniyhteysosapuolille suoritetut aikaisempien vuosien vähennyskelvottomat nettokorkomenot
Muille kuin konserniyhteysosapuolille suoritetut korkomenot, jotka ovat olleet aiempina vuosina vähennyskelvottomia ja jotka yhtiö vaatii vähennettäväksi verovuonna.
suoritetut nettokorkomenot yhteensä verovuoden lopussa
Merkitse tähän, kuinka paljon verovuoden ja aikaisempien verovuosien muille kuin konserniyhteysosapuolille suoritettuja vähennyskelvottomia nettokorkomenoja jää vielä käyttämättä.
Vähennyskelvottomien nettokorkomenojen yhteismäärän saat, kun vähennät verovuoden alussa käyttämättä olleista vähennyskelvottomista nettokorkomenoista sen osuuden, joka on käytetty verovuonna, ja lisäät lukuun verovuoden vähennyskelvottomat nettokorkomenot.
10 Korkovähennysoikeuden rajoituksen vaikutus verovuoden tuloon
Merkitse tähän kohtaan korkovähennysoikeuden rajoituksen vaikutus tulolähteittäin. Vaikutus lasketaan verovuoden vähennyskelvottomista nettokorkomenoista ja niistä aiempien vuosien vähennyskelvottomista korkomenoista, jotka vaaditaan vähennettäväksi verovuonna. Vähennysrajoituksen vaikutus lasketaan näiden nettokorkomenojen yhteismäärästä niin, että verovuoden vähennyskelvottomat nettokorkomenot pienentävät veroilmoituksella vähennettävien korkomenojen määrää ja mahdolliset verovuonna vähennettäväksi vaaditut aikaisempien verovuosien vähennyskelvottomat nettokorkomenot taas kasvattavat vähennettävien korkomenojen määrää.
Jos rajoitus pienentää verovuonna vähennyskelpoisten korkomenojen määrää:
Merkitse vähennyskelvottomien korkojen määrä miinus-etumerkillä ja siirrä luku sellaisenaan jokaisen tulolähteen verotettavan tulon laskelmaan kohtaan "Oikaistut osuus korkokuluista" tai OmaVerossa kohta "Korkokulujen oikaisu (EVL 18 a §).
Jos rajoitus kasvattaa verovuonna vähennyskelpoisten korkomenojen määrää:
Merkitse vähennyskelpoisten korkojen määrä normaaliin tapaan ilman etumerkkiä ja siirrä luku sellaisenaan jokaisen tulolähteen verotettavan tulon laskelmaan kohtaan "Oikaistut osuus korkokuluista" tai OmaVerossa kohta "Korkokulujen oikaisu (EVL 18 a §).
Jos osa korkovähennysoikeuden rajoituksesta kohdistuu aktivoituihin korkomenoihin, ota tämä huomioon lomakkeen 62 menojäännöksessä tai poistamattomassa hankintamenossa.
11 Tasevertailuun perustuva poikkeus
Yhtiö vaatii tasevertailuun perustuvan poikkeuksen soveltamista
Merkitse rasti tähän kohtaan, jos yhtiö vaatii, että verovuonna sovelletaan tasevertailuun perustuvaa poikkeusta (EVL 18 b §:n 1 momentin 4 kohta).
Taseella tarkoitetaan ensisijaisesti sellaista vahvistettua tasetta, joka on kirjanpitolain 7 a luvun 1 §:ssä tarkoitettujen kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukainen. Jos kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaista tasetta ei ole, tasevertailussa voi käyttää EU- tai ETA-valtion kirjanpitolainsäädännön mukaista vahvistettua tasetta. Jos myöskään tällaista tasetta ei ole, voidaan käyttää vastaavien säännösten mukaista vahvistettua tasetta.
Poikkeusta voidaan soveltaa vain silloin, kun tase on laadittu jossakin EU-valtiossa, ETA-valtiossa tai sellaisessa valtiossa, jonka kanssa Suomella on voimassa kaksinkertaisen verotuksen välttämistä koskeva tuloverosopimus.
Jos konsernitaseen laatimisessa on käytetty kokonaan tai osin eri säännöstöä kuin yhtiön oma tase, vertailu voidaan tehdä vain, jos yhtiö esittää vahvistetun konsernitaseen muunnettuna sellaiseksi kuin se olisi ollut, jos se olisi tehty saman säännöstön mukaan kuin yhtiön tase.
Yhtiön omavaraisuusaste verovuonna vahvistetun tilinpäätöksen mukaan
Yhtiön omavaraisuusaste vahvistetun tilinpäätöksen mukaan. Merkitse omavaraisuusaste prosentteina.
Konsernin omavaraisuusaste verovuonna vahvistetun tilinpäätöksen mukaan
Koko konsernin omavaraisuusaste vahvistetun tilinpäätöksen mukaan. Merkitse omavaraisuusaste prosentteina.
Vertailussa on käytetty uudelleen laadittua tasetta
Anna tässä kohdassa tieto, jos yhtiö on vertailua varten laatinut uudelleen erillisyhtiön taseen tai konsernitaseen.
Yhtiön omavaraisuusaste verovuonna uudelleen laaditun taseen mukaan
Merkitse uudelleen laaditun taseen mukainen yhtiön omavaraisuusaste prosentteina.
Konsernin omavaraisuusaste verovuonna uudelleen laaditun taseen mukaan
Merkitse uudelleen laaditun taseen mukainen koko konsernin omavaraisuusaste prosentteina.
Tasevertailussa käytetyn konsernitaseen laatinut yhtiö (EVL 18 b § 1 mom. 4 kohta ja 5 momentti)
Tasevertailussa käytetyn konsernitaseen laatineen yhtiön nimi ja y-tunnus.