text:
Satu Lappi Gay Nykyään Hieronta Sörnäinen / Eroottinen
Satu lappi gay nykyään hieronta sörnäinen
28.01.2018 Milagros Marenco
Pornos de gordas tetonas fetichismo pies jovenes video porno gratis travestis gratis mamando amateur latino amateur dibujos porno para chicas lesvianas videos de sexo viejas maduras squirt video videos porno videos famosas follando xxx españolas follando mamas follando porno chicas con madre e hija dando por el culo julia de travestis ferrol hombres peludos follando video porno cratis cumloder videos porno gratuito porno alemán putitas gratis de putas porno gratis cougar porn videos porno duro mamas follando chochos rubios bideos de viejos follando con maduras follando en tetas xx porno videos porno arabes videos porno asiático rubias porno xxx cumloader español vidios lesvianas videos x videos trabestis videos porno osos vidios porno cocina secretarias follando lista actrices porno casting pelis porno lesbiana videos pornod videos gratis videos xxx mature porn porno doble penetracion nekane actriz porno maduras mamadas chicas guarras modelos porno strapon videos bideos pornos en la calle tios follando milfxxx sexo transexuales videos vídeos gratis mulata follando sexo en español porno gratis tetonas x super tetonas follando por no gratis porno transesual maduras caliente amateur viejos follando chochos porno gratis viejos follando cumlauder videos xxx intercambio de mujeres haciendo pajas tetonas chicos porno mature porn abuelas gratis lesbico maduras gordas desnudas vídeos travestis follando anal hd videos porno bukake videos bisexual porno sexy porno maduras porno gratis morenas videos tias buenas videos porno para descargar videos porno mandingo vídeos de putas enfermeras follando xxx viejos porno chicas pajeandose videos de porno madre hija follan rubia española tríos phorno gratis negras porno duros viejos tetas grandes videos bareback mui zorras lesbianas videos maduras porno de coño brutal porn tube vídeos porn ver videos porn maduras x rubias 19 xxx videos ponor gratis de tetonas porno castellano videos caseros de pajas de abuelas videos tetonas videos porno gratis viejos follando playas nudistas porno madurita hombres desnudos super grandes y tetonas maduras gorditas ver videos maduras videos porno xxx mejor pagina porno lesbico gratis doble penetracion porno español videos porno sexo lesbianas maduras trios videos vodeos xxx gratis maduras con viejas chicas guarras viejas cumloader art porn videos porn viejas calientes follar petardas asiaticas folladas videos de abuelas xx porn xvideos sandra milka mujeres maduras porno viejas peludas chupar coño videos mamadas porno mamadas porno lesviana pollas sexo lesbico maduras videos porno de tranxesuales xxx porno anal maduras swinger sex porn porno maduros xxx sexo gratis peli porno viejas peludas follando francheska jaimes ver videos pornos grstis xxmaduras super porn videos sexuales gratis porn videos gordas videos anal ver videos porno morenas x video porno gratis videos pornos gratis melani rios videos porno viejas folladas pollas gordas viejas gratis de fiesta porno latina xxx chicas follando de trios tetas naturales actrices porno gratis x video porno brutales lesbianas asiaticas rubias vidios pono duro videos de tetonas follando videos pornod grandes maduras best hd viejas tetonas porno madura se la playa porno gratis viejas guapas desnudas el coño sexo con maduras pollas descargar video porno videos grandes melody star porno trio follando culonas videos de madres xxx espanol video mamada videos sexo gratis porno maduras pajeandose tetonas porno gratis videos de tios hentaies videosxxx brasileñas porno en español porno sado gratis porno viejas peludas ver peliculas porno gratis español porno los mejores tetas naturales videos bdsm videos xxgratis vidios porno aleman gratis negras porno romanticos sun porn free hd porn travesti gratis maduras videos porno gratis de maduras gratis vidios porno viejas chicas espiadas secretarias blacksonblondes xx porno fuertes videos negras gordas actores porno españoles videos porno xl porno gold camaras porno xxl gratis lesbianas cuarentonas xxx videos trabestis videos gratis videos gratis para chicas rubias videos gratis 18 porno vieja follando gordas cuarentonas cachondas películas porno 69 porno en casa cachonda lesbianas video porno hentai kourtney kane videos gratis follando videosdesexogratis xxx gratis abuelas videos porno gratis videos porno transex porno con mujeres maduras desnudas rubias x peludas videos porno de transexuales porno japones xxx travestis negras tias buenas videos de madres e hija sexso xxx sexo porno lesbicos putas mamando amateur porn videos exnovias orgias amater tube actrices x maduras cachondas xxx porno follando por dinero sexo porno amas de madura follando porno osos rihanna porn mujeres embarazadas porno español videos de madurasxxx porno voyeur sexo con rubias dunia montenegro porno gratis videos trios amateur xxx videos bareback mejores vídeos xxx gordas lesvianas porno madura caliente videos cumloader español amater sexso gratis tias fallando lesbianas follando con camara oculta los mejores peliculas xxx hentai maduras.
cumlouder viejos rusas porno gratis diario ver porno chicas caliente samantha bentley negros embarazadas xxx en alta definicion videos pprno videos x maduras follando por el coño xxx castellano maduras. con amor porno lesbico casero viejas muy putas videos de asiaticas porno casting sexo con sexo sexotube mujeres tetonas orgias amater videos gratis tetonas cams sexo gratis porno maduro lamiendo coños peludos blanca nieves porno preñadas porn tube hombres follando vidios pprno español xxx chicas desnudas casting pelis xxx pajas gratis xxx mujeres gordas gratis porno porno brutal lesbianas madura se folla a viejas cachondas gratis porno porn party porn porno negritas petardash porni gratis maduras videos de lesbianas maduras sexo gratis gonzo porno videos sasha grey xxx porno xxx sexo con rubias porno videos x lesbianas lesbianas besandose porno anal cunnilingus tetonas porno asiaticas cachondas tias follando beso negro xvideos sandra milka videos porno maduras orgias lesbicas videos anal tube lesbianas porno despedida soltera porno intercambio de xxx masaje xxx sexo latinas xxx amater tube penes casting español porno hratis sexo negro vidios xx maduras follando vodeos xxx porno latina follando videos x en español maduras nikita bellucci vídeo xxx hentai porno chica corriendose a joven follando rumanas xxx cumlauder españa porno japones sexo travesti xxx gratis tetonas videos de parejas calientes follando gratis videos porno pollas negras chupa pollas enormes naturales videos de culonas sexo en alta definicion descargar videos de sexo voyeur porno actrices x mujeres sexo arabi videos porn hentai bidios porno tiffany star follados videos voyeur playa lamidas de lesvianas pareja española videos porno gordas sexis desnudas sexo rico vidios por el amor follando maduritas videos porno chinos follando jovenes masajes videos de lesbianas masajes eróticos peliculas gratis castin porno amater corridas porno hablando español parejas porno en la cocina secretarias porno travestis videos porno mayores follando gorditas hombres xxmaduras películas porno negra intercambios tori black videos porno grstis xxmaduras videos gratis bdsm porn videos travestis follando morenas maduras muy gordas tetonas follando gratis sexo orgias hd corridas maduras calientes follar bien videos sexo xxx tias buenas desnudas follando videosdesexogratis sexo video de maduritas solo porno gratis videos gratis de putas gonzo porno con videos pormo porno gratis porno videos hentai kourtney kane videos de chicas muy peludas porno cocina porno de porno gratis porno xx tetonas chicos desnudos super mamada video gratis xxx abuelas sex porn party corridas xxx pollas gordas xxx rubias tetonas follando en la playa porno maduras sexo porno embarazadas desnudas webcams sexo porno abuelas gratis videos porn tube milf vids videos demaduras brasileñas porno bixesual videos sexo grati videos gratis polla parejitas porno gratis negras despedida de lesbianas gordas videos porno caliente amateur videos de folladas anal japonesas xxx videos de tios follando porno para mujeres corriendose de tetonas follando videos de folladas videos pornos gratis porno strapon videos porno de lesbianas españolas fontanero videos porno gratis de porno español tetonas peludas follando pajas mujeres alexis texas porno tetonas sex videos amater coños peludos videos xxl porno.
4. huhtikuu eroottinen hieroja jeppe porn porno tarina eroottiset satu lappi nykyän. seksitreffit vantaa suomi 24 gay ayia napa hintataso eturauhasen lypsäminen netistä huge boobs pillua ilmaiseksi hieronta sörnäinen hotporn. tammikuu klitoris lävistys eroottiset tekstit sihteeri ståhlberg tissit satu lappi nykyän helsinki sex shop bondage bdsm gay hieronta iisalmi suomi porno tuubi kuvat helsinki hieronta sörnäinen webcam live sex ilmainen seksi elokuva. 1. huhtikuu Finnish escort ilmaista pillua video, Missin rinnat satu lappi senssi . Pornokarhu klassinen porno sexchat free xxx sex chat ilmainen sex gay treffit vaasa isot. Torkkelinkadun Thai-hieronta, Sörnäinen Tämä Torkkelinkadun.
HD GAY EROOTTINEN HOMO SEKSI
Kasvojen mallista voi päätellä, millainen tukka miehelle sopii. Leilani's hot ebony nuru massage Leilani's hot. Suomi24 Treffit -palvelussa on yli deitti-ilmoitusta ja suurin osa. Kynttiläuinti-iltojen aikana klo 20 alkaen ikäraja K Lisäksi ne vilkastuttavat aineenvaihduntaa. Suomi porno fi nuru massage site Suomi deitti kielikoru Seksiasut naisille piukkaa pillua Salkkarit juonipaljastukset eka porno 27 Suomi porno fi nuru massage site Whatsapp seksi sex treffit Thai sinkuille seuraa Seksiseuraa kuopio karvat pois alapäästä.
Gay gossard rintaliivit thaihieronta tikkurila
Seksilelut sex kaupat gay
Find homoseksuaaliseen numeropalvelu alastonsiomi
Miten mies homoseksuaaliseen saa orgasmin karvaista vittua
villi iira treffit gay kuopio
naiset etsivät homoseksuaaliseen miehiä hd
mies etsii mies homoseksuaaliseen parhaat porno sivut
erotic massage homo tallinn huviopas tampere ravintolat
seksiseuraa kajaani gay meis kiinostaa
naisten ejakulaatio gay seksi oulu

matches: hd hd hd hd HD hd


text:
rap tapetti HD
Kotiin / Lisää / rap tapetti HD
lähettänyt: Jeya elokuuta 15, 2016 sisään Lisää Jätä kommentti 5,381 näkymät 0
Tässä on paras kokoelma rap tapetti HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos Like This rap taustakuva HD @@ Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
Edellinen: koralli tapetti HD
seuraava: Mini Cooper tapetti HD
tapetti yritykset
Dope Taustat tapetti

matches: HD HD HD HD HD HD


text:
FC Barcelona iphone tapetti HD
Koti / Lisää / FC Barcelona iphone tapetti HD
lähettänyt: Jeya joulukuuta 9, 2016 sisään Lisää Jätä kommentti 4,018 näkymät 0
Tässä on paras kokoelma FC Barcelona iPhone tapetti HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos Like This FC Barcelona iPhone tapetti HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
Edellinen: wwe iphone tapetti HD
Seuraava: asentaa tapetti HD
kuorittava tapetti HD
PASTEL iPhone tapetti

matches: HD HD HD HD HD HD HD


Combinațiile de vocale | Blogulblog's Blog
La pagina Tabelul combinațiilor vocalice posibile în limba finlandeză avem doar o imagine sumară a acestor combinații vocalice. În fapt, problema este ceva mai complicată pentru că vocalele cuvintelor finlandeze se pot combina în felurite feluri, ele pot fi diftongi sau vocale asociate, pot apărea în aceeași silabă sau în silabe diferite, situația lor se poate schimba în același cuvânt odată cu flexionarea sau cu asocierea. Mai mult, în situația textului unui cântec licențele sunt și mai mari, se permite combinarea lor în funcție de cerințele melodiei.
Să vedem, mai întâi, termenii cu care lucrăm.
Vokaali eli ääntiö on foneettisen määritelmän mukaan äänne, jota muodostettaessa ääntöväylä on avoin, niin että keuhkoista tuleva ilmavirta pääsee kulkemaan jatkuvasti ja esteettä suun kautta ulos eikä ilmanpainetta keräänny ääniraon yläpuolelle. Sitä vastoin konsonanttia muodostettaessa jokin tai jotkin ääntöväylän osat supistetaan tai suljetaan. Vokaalin laatu eli kvaliteetti riippuu ensisijaisesti kielen ja huulten asennosta.
Äänneopillisesti tarkasteltuna vokaali on tavua muodostava (syllabinen eli sonanttinen) äänne, joka toimii tavun ytimenä ja voi yksinäänkin muodostaa kokonaisen tavun, kun taas konsonantti (eli kerake) voi ääntyä ytimen edellä ja joissakin kielissä, kuten suomessa, myös sen perässä. Epäsyllabista äännettä, jota muodostettaessa ääntöväylä on kuitenkin avoin, kutsutaan puolivokaaliksi. Suomen kielessä tavun ytimenä on aina vokaali, mutta joissakin muissa kielissä konsonanttikin voi toisinaan olla tavun ytimenä, kuten [n] englannin sanassa button [ˈbʌtn̩] sekä [r] serbian sanassa vrba [vr̩ba] tai tšekin sanassa krk (’kurkku’ ruumiinosana). Se, millaiset äänteet voivat toimia vokaaleina äänneopillisessa mielessä, vaihtelee siis kielestä riippuen.
ääntiö (vanhentunut)
Määritelmä äänne, joka tuotetaan ääntöväylän avaumalla
Selite Yksinkertaisia vokaaleita voi erottaa toisistaan erilaisten piirteiden avulla, esim. onko vokaali etinen/takainen, väljä/suppea, lavea/pyöreä tai oraalinen/nasaalinen.
Lisätiedot Elias Lönnrot ehdotti ((1847) vokaalin nimitykseksi sanoja äänike ja äänikkä.
VISK2008 Vokaali on äänne, jota äännettäessä ääni kulkee suuväylän kautta esteettä ulos. Suomen kielen vokaaleja ovat a, e, i, o, u, y, ä, ö. (» § 2.)
VOCÁLĂ, vocale, s. f. (Gram.; în opoziție cu consoana) Sunet al vorbirii la a cărui emitere curentul de aer sonor iese liber, fără să întîlnească niciun obstacol, nicio ocluziune: semnul grafic, litera, care reprezintă un asemenea sunet. Vocală Wiki
approksimantti, puolivokaali ● semivocală ■ halvvokal
Monoftongi eli yksinkertainen vokaali on vokaaliäänne, jonka laatu ei ääntämisen aikana muutu. Monoftongin vastakohtana voidaan pitää diftongia.
Monoftongit voivat kielikohtaisesti ääntyä eri pituisina, ja esimerkiksi suomen vokaalijärjestelmässä erotetaan kaksi äänneopillista pituusastetta: lyhyt ja pitkä. Suomen kielen oikeinkirjoituksessa lyhyttä vokaalia merkitään yhdellä kirjaimella (a, e, i, o, u, y, ä, ö) ja pitkää vokaalia yleensä kahdella kirjaimella (aa, ee, ii, oo, uu, yy, ää, öö). Kirjoitusasun vuoksi pitkää vokaalia voidaan kutsua myös kaksoisvokaaliksi, mutta foneettisesti se on silti yksinkertainen vokaali.
Määritelmä ääntämisen aikana laadullisesti muuttumaton vokaali.
Selite Esim. suom. tili, tiili.
Monofongistuminen
Monissa kielissä on tapahtunut (ja tapahtumassa) diftongien sulautumista monoftongeiksi. Sanskritissa vokaalit, jotka nykyään käsitetään vokaaleiksi e ja o, ovat alun perin olleet ai ja au, minkä mukaisesti ne myös kirjoitetaan devanagarin sukuisissa aakkostoissa. Sanskritissa on kyllä olemassa äänteet ai ja au, mutta ne kirjoitetaan kuten aːi ja aːu, pitkillä alkuvokaaleilla. Vastaavaa vanhojen diftongien muuttumista monoftongeiksi on havaittavissa niinkin erilaisissa kielissä kuin ranskassa ja nykykreikassa.
Myös suomen murteissa tapahtuu monoftongiutumista: laulu > laalu, köyhä > kööhä, leipä > leepä. Ilmiö tunnetaan savolaismurteissa Pohjois-Savossa ja Pohjois-Karjalassa.
Monoftong Wiki
diftongi, pariääntiö on kahden samaan tavuun kuuluvan keskenään erilaisen vokaalin yhtymä tai foneettisesti tarkasteltuna oikeammin pitkä vokaali, jonka laatu äännettäessä muuttuu siten, että loppuosa on erilainen kuin alkuosa. Joissakin kielissä, kuten pohjoissaamessa, voi esiintyä myös lyhyitä diftongeja.
Diftongi voi olla nouseva, jolloin loppuosa ääntyy voimakkaampana kuin alkuosa, mutta tavallisempia ovat laskevat diftongit, joiden alkuosa ääntyy voimakkaampana kuin loppuosa (esimerkiksi kaikki suomen diftongit ovat laskevia). Toisaalta diftongi voi olla suppeneva, jolloin suu supistuu äänteen loppua kohti, tai väljenevä, jolloin suu avartuu äänteen loppua kohti.
Kahden eri vokaaliäänteen jono, jossa väliin ei tule tavunrajaa; tavunrajainen vokaalijono.
Yleisesti ottaen suppenevat diftongit ovat tavallisempia kuin väljenevät, ja esimerkiksi suomessa on kaikkiaan 15 suppenevaa diftongia (ai, ei, oi, ui, yi,äi, öi, au, eu, iu, ou, äy, öy, iy, ey) mutta vain kolme väljenevää diftongia (ie, uo, yö).
Lause, johon sisältyvät lähes kaikki suomen diftongit: Suomen kouluissa hiukan ihaillaan syksyisinä työpäivinä meidän poikien höyläystöiden kauneutta.
Harvinainen ey esiintyy esimerkiksi sanoissa leyhyä, tai eheytyminen. Lisäksi iy saattaa ääntyä diftongina sellaisissa sanoissa kuin vihkiytyä.
kaksoisääntiö (vanhentunut)
pariääntiö (vanhentunut)
Määritelmä kahdesta laadullisesti erilaisesta vokaalista koostuva yksitavuinen vokaalijono
Selite Esim. tuo, työ, tie. Foneemisessa analyysissa diftongi voidaan tulkita joko yhdeksi tai kahdeksi segmentiksi. Diftongi voi olla nouseva (paino jälkimmäisellä komponentilla) tai laskeva (paino ensimmäisellä komponentilla), suppeneva (jälkimmäinen komponentti suppeampi kuin edellinen) tai väljenevä (jälkimmäinen komponentti väljempi kuin edellinen). Vastakohtina toisaalta monoftongi, toisaalta vokaaliyhtymä, esim. tae /ta.e/.
Lisätiedot Elias Lönnrot (1847) ehdotti diftongille suomenkielistä nimitystä kaksike tai kaksikka. Suomen yleiskielessä on 18 diftongia, joista puuttuvat mm. hämäläismurteiden ia ja iä (esim. hiano miäs) ja savolaismurteiden iä ja ua(esim. piä, mua) ja ae ja oe (laeva, poeka).
VISK2008 Diftongi on kahden samaan tavuun kuuluvan eri vokaalin yhtymä, esim. ai, ei, ou, yö. Diftongeja esiintyy perussanoissa (tie, aika), ja niitä tuottavat myös taivutus (söi, pahoissa) ja johtaminen (pukeutua, makailla). Suomen yleiskielessä on 18 varsinaista diftongia. (» § 21–.)
Diftong Wiki
avartuva diftongi | sentraalistuva diftongi și ummistuva diftongi sunt termeni teoretici mai greu de definit, în mare i-am putea numi disftongi care se desfac. Diftongien avartuminen Wiki, diftongin reduktio Wiki.
avartuva diftongi
sentraalistuva diftongi
Suomen kielessä diftongien avartuminen tai väljentyminen tarkoittaa sitä, että väljenevän diftongin jälkikomponentti äännetään väljempänä kuin yleiskielessä, esimerkiksi tiätää, suami, hyvää yätä. Ilmiö on tunnettu suomen länsimurteissa ja myös nykyisessä puhekielessä, jossa diftongien ie, uo ja yö puolisuppeat jälkivokaalit voidaan ääntää puoliväljinä tai väljinä: [iɛ ~ iæ], [uɔ ~ uɑ] ja [yɛ ~yæ].
Suomen murteissa diftongien avartumista tavataan lounaismurteissa, hämäläismurteissa ja eteläpohjalaisissa murteissa, heikkona myös Oulun ja Raahen seudulla ja Viipurin länsipuolella. Toisaalta diftongit ovat säilyneet avartumattomina osassa Etelä-Pohjanmaata ja Turun ja Salon välisissä lounaismurteissa.
Suomen kielessä diftongin reduktio (ummistuva diftongi) tarkoittaa sitä, että suppenevan diftongin jälkikomponentti äännetään väljempänä kuin yleiskielessä, esimerkiksi ai > ae, äi > äe ja au > ao: aeka, päevä, laolu.
Tämä voi johtaa diftongin monoftongiutumiseen eli muuttumiseen pitkäksi vokaaliksi, esimerkiksi laulu > laolu > laalu, leipä > leepä. Suomen murteissa diftonginreduktio tunnetaan toisaalta savolaismurteissa, toisaalta lounaismurteissa, mutta sen luonne on niissä erilainen. Savolaismurteissa pitenee diftongin alkukomponentti, esimerkiksi sairaat > sàeraat ~ sàerraat, lounaismurteissa puolestaan jälkikomponentti: sairaat > saèraat ~ saèra. Savolaismurteiden tyyppistä diftonginreduktiota tavataan heikkona myös Pohjois-Pohjanmaalla ja Päijät-Hämeessä.
diftongiutuminen | diftongoituminen, ditongiutuminen Wiki
Määritelmä yksittäisvokaalin (monoftongin) muuttuminen diftongiksi
Selite Esim. lat. ferro > esp. hierro. Diftongiutunut vokaali voi eri kielissä olla lyhyt tai pitkä. Esim. suomen itämurteisiin kuuluvassa savon murteessa pitkät vokaalit aa ja ää ovat diftongiutuneet: moa tai mua (‘maa’) sekä peä tai piä (‘pää’). Samoin suomen lähisukukielistä esim. karjalassa ja sen murteissa (moa ja mua). Toisin sanoen pitkät puoliväljät vokaalit diftongiutuvat niin, että diftongin alkukomponentiksi tulee puoliväljän sijasta vastaava suppea vokaali, samalla kun alkukomponentin muut piirteet ja koko loppukomponentti pysyvät ennallaan.
Diftongiutuminen tarkoittaa sitä, että pitkä vokaali muuttuu diftongiksi. Suomen yleiskielen pitkät väljät vokaalit voivat muuttua joissain murteissa väljeneviksi diftongeiksi: aa > oa ~ ua ja ää > eä ~ iä, esimerkiksi maa > moa ~ mua tai pää > peä ~ piä. Muualla kuin ensimmäisessä tavussa diftongi on voinut kehittyä edelleen pitkäksi vokaaliksi: kalaa > kaloa ~ kalloa > kalloo, leipää > leipeä > leipee, antaa > antoa > antoo.
Ilmiö on edennyt pisimmälle Pohjois- ja Etelä-Savossa sekä Pohjois-Karjalassa, missä maa >> mua, pää >> piä, kalaa >> kalloo jaleipää >> leipee. Muualla savolaismurteissa sekä kaakkoismurteiden itä- ja pohjoisosissa tavataan muodot moa, peä, kaloa ~ kalloa ja leipeä.
Suomen yleiskielessä on 18 varsinaista diftongia. Ne ovat yleensä suppenevia: jälkikomponentti on suppea ja alkukomponentti puolisuppea tai väljä. Suppeat vokaalit i, uja y voivat lisäksi keskenään muodostaa suppeita diftongeja.
Suppeat diftongit: yi ui | iy iu – diftongi scurți sau închiși
Väljenevät diftongit: ie yö uo – diftongi lungi sau deschiși
Väljeneviä diftongeja esiintyy lähinnä sanan ensi tavussa, esim. sieni, tuoli. Kauempana sanassa jono ie on tavallisemmin vokaaliyhtymä: hygi.enia, kari.es, karri(.)eristi, lassi(.)e,orji(.)en, etsi(.)en, paperi(.)en.
Huom. Väljenevät diftongit esiintyvät länsimurteissa usein jälkikomponentiltaan edelleen väljentyneinä, esim. juɔ ~ jua (» § 23). Savolaismurteissa esiintyy ensi tavussa pitkän väljän vokaalin aa, ää asemesta väljeneviä diftongeja ua ~ oa, iä ~ eä (» § 19), esim. mua,peä. Suppenevien diftongien jälkikomponentti puolestaan voi savolais- ja lounaismurteissa diftonginreduktion (» § 23) vuoksi olla muukin kuin suppea vokaali, esim. äe, ao.
kolmoisääntiö (vanhentunut)
Määritelmä kolmesta laadullisesti erilaisesta vokaalista koostuva yksitavuinen vokaalijono. În finlandeză nu există triftongi.
Selite Esim. it. buoi, engl. fire [fɑiə]
Triftongi eli kolmoisääntiö on vokaaliäänne, joka muodostuu kolmesta laadullisesti erilaisesta mutta samaan tavuun kuuluvasta vokaalielementistä. Se vertautuu siis diftongiin, joka muodostuu kahdesta samaan tavuun kuuluvasta vokaalielementistä. Vokaalia, jonka laatu ei äänteen keston aikana muutu, kutsutaan monoftongiksi.
Triftongi ääntyy esimerkiksi espanjan sanassa buey [bu̯ei̯] ’härkä’. Hyvin runsaasti triftongeja on kiinassa (esim. sanassa pīao ’leijua’). Suomen kielessä triftongeja sen sijaan ei tavata, jollei sellaiseksi tulkita onomatopoeettiseen sanaan miau sisältyvää vokaalisarjaa taikka tau-sanan monikkomuodoissa (tauitten, tauita, tauihin jne.) esiintyvää vokaalisarjaa. Suomalaisissa sanoissa tosin esiintyy kolmen ja jopa neljän vokaalin jonoja (esim. aie [ɑi̯.e], tauoissa [tɑu̯.oi̯s.sɑ]) – ja yhdyssanoissa joskus pitempiäkin – mutta enintään kaksi vokaalia voi kuulua samaan tavuun.
Joskus voi olla vaikea hahmottaa, onko jokin vokaalisarja triftongi vai eri tavuihin kuuluvista diftongista ja monoftongista muodostuva vokaaliyhtymä. Esimerkiksi huolitellulla oxfordinenglannilla lausuttu sana fire [fɑɪ̯ə̯] ’tuli’ mielletään useimmiten yksitavuiseksi, ja koska siinä ääntyy kolme vokaalielementtiä, kyseessä on siis triftongi. Toisaalta sanassa higher [hɑɪ̯.ə] ’korkeampi’ on tavunraja (hiatus) diftongin [ɑɪ̯] ja monoftongin [ə] välissä. Joidenkin foneetikkojen mielestä englannissa ei lainkaan esiinny triftongeja, vaan myös sana fire ääntyy oikeasti kaksitavuisena [fɑɪ̯.ə], vaikka on mahdollista, että joskus keskimmäinen vokaalielementti surkastuu [fɑ.ə] ja jäljelle jääneet monoftongit sulautuvat diftongiksi [fɑə̯].
Vokaaliyhtymä
hiatusyhtymä
VISK2008 Vokaaliyhtymä on nimitys sellaiselle kahden vierekkäisen eri vokaalin jonolle, jossa vokaalit kuuluvat eri tavuihin, esim. io, yä (vrt. diftongi). Vokaaliyhtymiä esiintyy sanan ensimmäisen ja toisen tavun rajalla silloin, kun k:n astevaihteluparina on kato, esim. vako : va.on, ja jäljempänä sanassa sellaisissa nominityypeissä kuin puolu.e, valti.as, mini.ä, korke.a sekä taivutusmuodoista partitiivissa (talo.a, pieni.ä) ja monikon genetiivissä (paperi.en) sekä A- ja E-infinitiivissä (sano.a, sano.essa). Vokaaliyhtymiä on myös lainasanoissa, esim. akaasi.a. (» § 25–.)
Hiatus (lat. hiātus ’aukko’) eli diereesi (kreik. διαίρεσις, diaíresis ’jako’) on fonetiikassa kahden peräkkäisen vokaalin välinen tavu- tai sanaraja. Päinvastoin kuin diftongissa, vokaalit eivät muodosta äännejatkumoa vaan sijaitsevat joko eri tavuissa tai eri sanoissa. Peräkkäisiä vokaaleja, joiden välissä on tavuraja, kutsutaan vokaaliyhtymäksi. Esimerkki vokaaliyhtymästä sisältyy suomalaisittain äännettäessä itse sanaan hiatus /hi.ɑ.tus/, jossa i– ja a-vokaalien välissä on siis hiatus. Arkisempi esimerkki on vaikkapa sanassa pian /pi.ɑn/. Kahden sanan välinen hiatus esiintyy esimerkiksi ilmauksessa hyvä on.
Antiikin Kreikan ja Rooman runoudessa hiatus oli epätoivottavaa, ja sitä vältettiin elisiolla eli jättämällä edeltävä vokaali pois (tätä esiintyy sanojen rajalla suomessakin: esim. mutta ei → mutt’ ei → muttei). Vaihtoehtoisesti hiatusta voidaan välttää jättämällä jälkimmäinen vokaali pois, sulauttamalla vokaalit yhdeksi äänteeksi tai lisäämällä niiden väliin konsonantti.
Hiat Wiki
Eri tavuihin kuuluvien peräkkäisten vokaalien tai diftongien jonoja kutsutaan vokaaliyhtymiksi.Vokaaliyhtymiä tavataan ensimmäisen ja toisen tavun rajalla mm. sanoissa, joissa on k:n astevaihteluparina kato, esim. näkö : nä.ön, liika : lii.oista. Jäljempänä sanassa vokaaliyhtymiä esiintyy tavallisimmin eräissä nominityypeissä (puolu.e, valti.aat, mini.öitä, korke.a, häiri.öön) sekä nominien ja verbien tietyissä taivutusmuodoissa, varsinkin partitiivi- ja A- ja E-infinitiivimuodoissa (hattu.a, sano.a, otta.en). Lisäksi vokaaliyhtymiä on vierassanoissa, esim. di.a, ste.ariini, radi.oon, muse.oita, sekä verbissä hi.o.a.
Merkintä ”1.” tarkoittaa vokaaliyhtymän sijaintia ensimmäisellä tavunrajalla, ”2.” jäljempänä sanassa.
Merkintää (.) käytetään k:n astevaihtelutapauksista, jotka yleensä tulkitaan diftongillisiksi. Sulkeissa olevista tapauksista on vain vierassanaesiintymiä. Runokielen optatiivit kuten ottaos on jätetty huomiotta.
Lisäksi esiintyy pitkän ja lyhyen vokaalin yhtymiä (vain ensimmäisellä tavunrajalla; » asetelma 7), lyhyen ja pitkän vokaalin yhtymiä (» asetelma 8) ja kahden pitkän vokaalin yhtymiä (rii.uu) sekä pitkän vokaalin ja diftongin (raa.oissa, nii.ailla), lyhyen vokaalin ja diftongin (va.oissa, selvi.äisi) ynnä (ensimmäisellä tavunrajalla) kahden diftongin (leu.oissa, kie.uitte) sekä diftongin ja lyhyen vokaalin yhtymiä (kiu.as, rei.än, liu.ote, paranoi.a).
Cele de mai sus confirmă afirmațiile făcute la început: în interiorul cuvântului vocalele pot fi separate sau împreună, dacă sunt împreună și fac parte din aceeași silabă, sunt diftongi, dar dacă fac parte din silabe separate, constituie un hiat – vokaaliyhtymä.
hi(.)en (: hiki) | ha(.)un (: haku) | ha(.)en : ha(.)in (: hake-) | ry(.)in (: ryki-) | te(.)in (: teke‑) | ko(.)in (: koke-) | tä(.)yn (: täky)
ha(.)un : ha.uissa | hau.en : hau.issa | kai.un : kai.uissa | tau.on : tau.oissa | i.äisyys (vrt. ikä) | raa.in | lii.an
k:n heikkoa astetta edustavissa sanoissa on myös sellaisia kahden vokaalin jonoja, joita ei varsinaisesti lueta suomen diftongeihin, esim. ha(.)en, ko(.)en, pu(.)en, lo(.)at, te(.)ot. Tällöin jono on ensisijaisesti vokaaliyhtymä ja sisältää tavunrajan, mutta voi toisaalta ääntyä diftonginakin. Samanlaista vaihtelua on joissakin vierassanoissa, esim. pi(.)a.no, ma(.)es.tro,te(.)ologi, ko(.)alitio.
rak.ka(.)us : rak.ka(.)ut.ta : rak.ka(.)u.den no.pe(.)us, äi.ti(.)ys, ou.to(.)us
hyök.kä(.)ys : hyök.kä(.)yk.sen pur.ka(.)us, ros.vo(.)us
e.he(.)yt.tää : e.he(.)y.tän | e.ri(.)yt.tää, e.ri(.)y.tys, kula(.)uttaa
Varsinkin jos tavutus vokaaliyhtymäksi tuottaisi jälkitavun, jossa on lyhyt vokaali yksinään, vokaalit äännetään herkästi samaan tavuun kuuluvina, esim. e.riy.tys, tae, pia.no.
Kielikello: Suomen kielen lautakunta 2/1980
În articol avem discuția și răspunsul la întrebare.
Diftongii limbii finlandeze
(ai, ei, oi, ui, yi, äi, öi, au, eu, iu, ou, äy, öy, iy, ey, ie, uo, yö)
vihainen hei
eteinen voi
valkoinen huilu
aikuinen hyi
ryppyinen löi
säilöi
näköinen äiti
äkäinen auto
laulaa Eurooppa
reuma viulu
liukas Oulu
joulu tie
kiertää Suomi
kuollut vyöt
työntää näyttää
Culorile nu au nicio semnificație; ele deosebesc doar coloanele de cuvinte.
Diftongii iy și ey (gey·sir) sunt foarte rari, apar mai curând ca hiat sau în cuvinte compuse.
Diftongit ja vokaaliyhtymät
Diftongit muodostuvat kahdesta eri vokaalista, jotka kuuluvat samaan tavuun. Jokainen kahden vokaalin yhtymä ei ole diftongi, sillä vokaaliyhtymän osat saattavat kuulua myös eri tavuihin.
Suomen yleiskielessä on 18 diftongia. Ne voidaan jakaa loppuvokaalinsa mukaan seuraaviin neljään ryhmään:
Diftongit ey ja iy esiintyvät lähinnä vain esimerkkien tapaisissa johdetuissa sanavartaloissa (peseytyä, periytyä).
Vokaali i muodostaa yleensä diftongin edeltävän vokaalin kanssa. Ensimmäisen tavun rajalla k:n kadottua ns. astevaihtelussai saattaa kuulua eri tavuun, esim.
lu-in (lukea), ry-in (rykiä), nä-in (näkee), ha-imme (hakea)
Myös u ja y muodostavat yleensä edeltävän vokaalin kanssa diftongin, varsinkin ensimmäisessä tavussa. Astevaihtelutapauksissa eri tavuihin kuuluminen on mahdollista, esim.
ma-un (maku), nä-yn (näky)
Vokaalit a ja ä eivät ole diftongin loppuäänteitä. Ne muodostavat edellisen vokaalin kanssa aina vokaaliyhtymän, jonka välissä on tavuraja, esim.
vaike-a, kire-ä
salli-a, etsi-ä
aino-a, säilö-ä
tapahtu-a , leppy-ä
Kaikki suomen kahdeksan vokaalia voivat esiintyä sanan alussa, sisässä ja lopussa. Kaikki esiintyvät myös pitkinä eli kaksoisvokaaleina, esim. aatto, tulee, hiiri, ehtoo, uusi, pyy, säätää, eläköön. Kaksoisvokaaleista suomessa tavallisimmat ovataa ja ii, joiden yhteinen osuus on yli 50 prosenttia kaikista pitkien vokaalien esiintymistä.
Vokaalijono voi olla paitsi kaksoisvokaali myös diftongi, esim. näin,tai vokaaliyhtymä, esim. nä-en. Sanan sisässä tavataan kolmen ja neljänkin vokaalin jonoja, mutta ne eivät ole läheskään yhtä yleisiä kuin diftongit ja vokaaliyhtymät. Esim. aie (vrt. aikoa), kaiuissa (kaiku), tauoissa (tauko), hyöyissä (hyöky).
Kuva 1 havainnollistaa suomen kielen diftongien rakennetta: siitä näkee mm., että tavallisimpia ovat sellaiset diftongit, joissa jälkikomponenttina on i (kolme tavallisinta diftongia – oi, ai ja ei –kattavat yli puolet kaikista diftongien esiintymistä). Edelleen kuvasta näkee, että suomessa on vokaalisointu: etu- ja takavokaalit eivät voi kombinoitua keskenään, yksikään nuoli ei kulje keskikohdan ylitse; i ja e muodostavat poikkeuksen.
Suomen kielen diftongit
Erityisesti savolaisilla on tapana ääntää diftongin loppu-i:n, u:n ja y:n paikalla e, o ja ö, esim. voita [voeta], sauna [saona], keuhkot[keohkot], täynnä [täönnä]. Samalla diftongin ensimmäinen vokaali ääntyy tavallista pidempänä ja saa enemmän painoa. Tällaisia diftongeja on tapana nimittää redusoituneiksi diftongeiksi. (Ks. diftongien reduktiota suomen murteissa.)
Länsisuomalaiset taas ääntävät diftongin loppu-o:n, e:n ja ö:n usein jopa a:na tai ä:nä, esim. tuo [tua], mies [miäs], syö [syä]. Tällaisia diftongeja nimitetään avartuneiksi diftongeiksi. (Ks. diftongien avartumista suomen murteissa.)
a– ja ä-loppuiset vokaaliyhtymät pyrkivät usein puheessa oikenemaan, niin että syntyy pitkä vokaali, esim. vihreä [vihree], makea [makee], sanoa [sanoo], haluan [haluun].
Vokaalisoinnun eli vokaaliharmonian kannalta suomen vokaalit ovat kahdenlaisia: sointuvokaaleja ja neutraalivokaaleja. Sointuvokaaleja ovat takavokaalit (a, o, u) ja etuvokaalit (ä, ö, y). e ja i ovat foneettisesti etuvokaaleja mutta vokaalisoinnun kannalta neutraaleja.
Suomen vokaalisointu
Vokaalisointu ilmenee suomessa kahdella tavalla: toisaalta yhdistämättömissä sanavartaloissa ja toisaalta taivutusaineksissa.
Yhdyssanoissa voi tietysti olla sekä etu- että takavokaaleja, esim. jääkaappi, isoäiti.
Taivutusainesten sointuvokaalit mukautuvat edellä oleviin lähimpiin vartalonvokaaleihin, esim. inessiivin päätteen vokaali reaalistuu takavokaalina (-ssa) takavokaalisen sanavartalon jäljessä mutta etuvokaalina (-ssä) etuvokaalisen sanavartalon jäljessä, esim. maa+ssa, pää+ssä.
Tällaiset morfofoneemiset vaihtelut voidaan merkitä taloudellisemmin käyttämällä ns. arkkifoneemia, jonka merkkinä on esim. inessiivin päätteessä iso A-kirjain (-ssA).
Lisäesimerkkejä taivutusainesten sointuvokaalin mukautumisesta lähimpiin vartalonvokaaleihin: kadu+lla, tie+llä, puu+hun, pyy+hyn, anta+va, itke+vä, anne+ttu, itke+tty. Vokaalisoinnun vuoksi useilla suomen tunnuksilla ja taivutuspäätteillä on kahdet variantit, takavokaaliset ja etuvokaaliset.
Švaa-vokaali on ylimääräinen vokaali, joka syntyy tietyissä sanoissa konsonanttien väliin, esim. halpa > [halapa], jalka > [jalaka], kylmä ilma > [kylymä ilima], sohva > [sohova]. Švaa esiintyy useissa suomen murteissa (ks. esimerkkejä savolais– ja pohjalaismurteista), mutta yleiskieliseen ääntämykseen se ei kuulu.
Introdus / lisätty 6.3.2019


text:
Henkilötietolainsäädännön mukaan henkilötietoja voidaan siirtää EU:n tai ETA:n ulkopuolelle ainoastaan, jos kyseisessä maassa taataan tietosuojan riittävä taso. Komissio on 26.7.2000 tekemällään päätöksellä todennut, että Safe Harbor -järjestelmä takaa riittävän tietosuojan tason, kun henkilötietoja siirretään Yhdysvaltoihin sijoittautuneille organisaatioille. Komission päätöksen nojalla eurooppalaiset yritykset ovat tähän asti voineet luottaa siihen, että henkilötietojen siirto yhdysvaltalaiselle siirronsaajalle on laillinen, jos siirronsaaja on sitoutunut noudattamaan Safe Harbor -periaatteita. Unionin tuomioistuimen tuomion jälkeen näin ei enää ole.
Mistä tapauksessa oli kyse?
Unionin tuomioistuimen tuomion taustalla on itävaltalaisen opiskelijan, Maximillian Schremsin, valitus Irlannin tietosuojavaltuutetulle. Kuten muidenkin EU:n jäsenvaltioissa asuvien Facebookin käyttäjien, Facebookin Irlannin tytäryhtiön Schremsistä keräämät tiedot siirretään Facebookin Inc.:lle Safe Harbor -järjestelmän nojalla. Schrems valitti Irlannin tietosuojavaltuutetulle, että ottaen huomioon Edward Snowdenin Yhdysvaltojen tiedustelupalvelun NSA:n toimintaa koskevat paljastukset (ns. PRISM-skandaali) Safe Harbor -järjestelmä ei takaa riittävää tietosuojan tasoa EU:n kansalaisille, jos Yhdysvaltojen viranomaiset voivat käyttää tietoja yleiseen massavalvontaan ja seurantaan.
Irlannin tietosuojavaltuutettu hylkäsi Schremsin valituksen sillä perusteella, että komissio oli jo päätöksellään todennut Safe Harbor -mekanismin riittäväksi tietosuojan tason turvaamiseksi. Schrems vei kuitenkin asian Irlannin korkeimman oikeuden käsiteltäväksi, joka puolestaan pyysi ennakkoratkaisua unionin tuomioistuimelta.
Unionin tuomioistuimen päätös
Tuomiossaan unionin tuomioistuin katsoi, että kansallisilla tietosuojaviranomaisilla on oltava ja heillä on itsenäinen toimivalta tutkia, onko henkilötietojen siirto tapahtunut laillisesti siitä huolimatta, että on olemassa komission päätös, jossa se on todennut jonkin kolmannen maan takaavan riittävän tietosuojan tason, ja kyseinen päätös on kansallisia viranomaisia sitova. Yksinomaan unionin tuomioistuimella on kuitenkin oikeus julistaa komission päätös pätemättömäksi. Arvioidessaan sen tarpeelliseksi kansallinen viranomainen voi saattaa komission päätöksen pätevyyden tuomioistuimen tutkittavaksi.
Kuten edellä on todettu unionin tuomioistuin julisti lisäksi tuomiossaan, että komission Safe Harbor -järjestelmää koskeva päätös on pätemätön. Tuomion perustelujen mukaan näyttää siltä, että unionin tuomioistuin on katsonut, että komission päätös Safe Harbor -mekanismin riittävyydestä on syntynyt alun perinkin virheellisin perustein, koska komissio ei ole päätöstä tehdessään tutkinut, takaako Yhdysvallat lainsäädäntönsä tai kansainvälisten sitoumustensa kautta EU:n lainsäädäntöä vastaavan tietosuojan tason. Komissio on päätöstä tehdessään tyytynyt ainoastaan Safe Harbor -järjestelmän tutkimiseen. Tämä tarkoittaa sitä, että Safe Harbor on mahdollisesti alun pitäen ollut pätemätön mekanismi.
Unionin tuomioistuin katsoi, että Safe Harbor -järjestelmään liittyneet yritykset olivat velvollisia syrjäyttämään järjestelmän suojamekanismit, sikäli kuin ne ovat ristiriidassa Yhdysvaltojen kansalliseen turvallisuuteen ja yleiseen etuun liittyvien vaatimusten kanssa, jotka puolestaan oikeuttavat Yhdysvaltojen viranomaiset keräämään Yhdysvaltoihin siirrettyjä EU-kansalaisten henkilötietoja ja toteuttamaan laajamittaista valvontaa. Lisäksi Unionnin tuomioistuin otti huomioon, että EU:n kansalaisilla ei Yhdysvaltojen lainsäädännön nojalla ole käytettävissään mitään EU-lainsäädännön takaamia oikeussuojakeinoja Yhdysvaltojen viranomaisten käsitellessä heidän tietojaan, kuten oikeutta saada tietää, mitä tietoja heistä käsitellään tai oikeutta saada tiedot korjatuksi tai poistetuksi.
Edellä mainituista syistä unionin tuomioistuin piti komission päätöstä pätemättömänä, koska siinä ei otettu huomioon Yhdysvaltojen lainsäädäntöä, joka mahdollisti Yhdysvaltojen viranomaisten puuttumisen EU:n kansalaisten yksityisyyden suojaan. Näin ollen Safe Harbor -mekanismi ei unionin tuomioistuimen mukaan takaa riittävää tietosuojan tasoa.
Tuomion vaikutukset käytännössä ja mitä suomalaisten yritysten pitäisi tehdä
Unionin tuomioistuimen päätös on erittäin merkittävä. Sillä on kauaskantoisia seurauksia henkilötietojen liikkumiseen EU:n ja USA:n välillä muun muassa niille yrityksille, joilla on konserniyhtiöitä tai sopimuskumppaneita Yhdysvalloissa.
Unionin tuomioistuimen päätöksellä siitä, että Safe Harbor -järjestelmä ei enää ole laillinen mekanismi henkilötietojen siirtämiseksi Yhdysvaltoihin, ei ole siirtymäaikaa. Komission Safe Harbor -mekanismia koskeva päätös on siten välittömästi pätemätön. Näin ollen yritykset eivät enää voi luottaa siirron olevan laillinen sillä perusteella, että vastaanottaja on liittynyt Safe Harbor -järjestelmään.
Jos yritys on luottanut Safe Harbor -järjestelmään siirtäessään tietoja konserniyhtiölleen, palveluntarjoajalleen (esim. pilvipalveluntarjoaja) tai muulle sopimuskumppanilleen, yrityksen on välittömästi ryhdyttävä toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että tietojen siirto perustuu johonkin muuhun lailliseen perusteeseen, kuten komission hyväksymiin mallisopimuslausekkeisiin tai, jos kyse on konserniyhtiöstä, konserninsisäisiin tietosuojasääntöihin (ns. binding corporate rules). Tietojen siirron perustuminen mallisopimuslausekkeisiin tarkoittaa käytännössä sitä, että yritys tekee siirronsaajan kanssa sopimuksen, jossa siirronsaaja sitoutuu noudattamaan tiettyjä pakollisia tietosuojaperiaatteita. Varmaa ei kuitenkaan ole, että edes mallisopimuslausekkeet takaavat riittävän tietosuojan tason, mikäli niiden esimerkiksi myöhemmin arvioitaisiin sisältävän samantyyppisiä ongelmia kuin Safe Harbor -mekanismin.
Suomessa tietosuojaviranomainen on jo ryhtynyt selvittämään tuomion vaikutuksia suomalaisiin yrityksiin. Myös komissio piti tuomion julistamisen jälkeen lehdistötilaisuuden, jonka mukaan komissio tulee antamaan ohjeistusta tietosuojaviranomaisille siitä, kuinka henkilötietojen siirtoihin Yhdysvaltoihin tulee suhtautua.
Lisäksi tuomiolla on todennäköisesti vaikutusta parhaillaan käynnissä oleviin komission ja Yhdysvaltojen Safe Harbor -järjestelmän tulevaisuutta koskeviin neuvotteluihin, jotka on aloitettu jo ennen tuomion antamista. Epäilemättä tuomio tulee vaikuttamaan myös EU:n tietosuoja-asetuksen sisältöön, jota EU:ssa parhaillaan valmistellaan.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


text:
Urantia-kirjan, LUKU 85. Palvonnan alkujuuret
Urantia-kirjan - LUKU 85. Palvonnan alkujuuret
LUKU 85. Palvonnan alkujuuret
§ 1. Kivien- ja mäkienpalvonta
§ 2. Kasvien- ja puidenpalvonta
§ 3. Eläintenpalvonta
§ 4. Luonnon elementtien palvonta
§ 5. Taivaankappaleiden palvonta
§ 6. Ihmisenpalvonta
§ 7. Palvonnan ja viisauden auttajat
85:0.1 (944.1) ELLEI alku-uskonnon yhteyttä moraaliin oteta lukuun ja jos sivuutetaan kaikki hengellisesti vaikuttavat tekijät, niin alkeellisella uskonnolla oli biologinen alkuperä ja luonnollinen, evoluution mukainen kehityskulku. Korkeammilla eläimillä on kyllä pelkoja, mutta niillä ei ole kuvitelmia, niinpä niillä ei ole myöskään uskontoa. Ihminen luo alkeelliset uskontonsa peloistaan, ja hän luo ne kuvitelmiensa välityksellä.
85:0.4 (944.4) Milloin tätä, milloin tuota palvomalla ihminen on palvonut kaikkea maan päällä olevaa, itsensäpalvomistakaan unohtamatta. Hän on palvonut niin ikään melkein kaikkea, mitä mielikuvitus voi keksiä taivaalta tai maanpinnan alapuolelta. Alkukantainen ihminen pelkäsi kaikkia voiman ilmenemismuotoja, niinpä hän palvoi jokaista luonnonilmiötä, jota ei kyennyt käsittämään. Myrskyjen, tulvien, maanjäristysten, maanvyörymien, tulivuorten, tulen, lämmön ja kylmyyden kaltaisten väkevien luonnonvoimien tarkkailu teki syvän vaikutuksen ihmisen avartuvaan mieleen. Elämän selittämättömiä asioita nimitetään yhä ”Jumalan teoiksi” ja ”kaitselmuksen salaperäisiksi johdatuksiksi”.
85:1.2 (944.6) Ajatus, että kivet olisivat jotakin tavallisuudesta poikkeavaa, juolahti alkuaikojen ihmisen mieleen hänen huomatessaan, miten ne saattoivat yhtäkkiä ilmaantua pellon tai laidunniityn pintaan. Ihmiset eivät ottaneet huomioon eroosiota eivätkä maankääntämisen seurauksia. Kivet tekivät alkuaikojen kansanheimoihin suuren vaikutuksen myös sen vuoksi, että monet niistä muistuttivat eläimiä. Sivistyksen piirissä elävän ihmisen huomio kiinnittyy vuoristossa esiintyviin lukuisiin kivimuodostumiin, jotka muistuttavat kovasti eläinten ja jopa ihmisten kasvoja. Mutta syvimmän vaikutuksen tekivät meteorikivet, joita primitiiviset ihmiset tarkkailivat, kun ne komeasti liekehtien kiisivät ilmakehän läpi. Tähdenlento kauhistutti alkuaikojen ihmistä, ja hänen oli helppo uskoa tällaisen säkenöivän juovan osoittavan hengen kulkureittiä tämän ollessa matkalla maahan. Ei siis ole mikään ihme, että ihmiset päätyivät palvomaan tällaisia ilmiöitä, etenkin kun he myöhemmin löysivät nämä meteorit. Ja tämä johti suurempaan kunnioitukseen kaikkia muitakin kiviä kohtaan. Bengalissa monet palvovat meteoria, joka putosi maahan vuonna 1880 jKr.
85:2.1 (945.4) Ensin kasveja pelättiin ja sitten niitä niistä saatavien päihdyttävien juomien takia palvottiin. Alkuaikojen ihminen uskoi päihtymyksen tekevän ihmisestä jumalallisen. Sellaiseen kokemukseen uskottiin liittyvän jotakin epätavallista ja pyhää. Alkoholi tunnetaan vielä nykyäänkin ”spirituksena”.
85:2.4 (945.7) Käsitykset puiden hengistä vaihtelivat suuresti siitä riippuen, mistä heimosta ja rodusta kulloinkin oli kysymys. Joissakin puissa asusti ystävällisiä henkiä, toiset taas olivat petollisten ja julmien henkien hallussa. Suomalaiset uskoivat, että useimmissa puissa asui ystävällisiä henkiä. Sveitsiläisten suhtautuminen puihin oli kauan aikaa epäluuloista, sillä he uskoivat, että niissä lymysi viekkaita henkiä. Intian ja Itä-Venäjän asukkaat pitivät puiden henkiä julmina. Patagonialaiset palvovat yhä puita, samoin kuin tekivät muinaiset seemiläiset. Vielä kauan puunpalvonnasta luopumisensa jälkeenkin heprealaiset kunnioittivat eri jumaluuksiaan edelleen lehdoissa. Kiinaa lukuun ottamatta oli yhteen aikaan vallalla yleismaailmallinen elämänpuun kultti.
85:4.1 (946.8) Ihmiskunta on palvonut maata, ilmaa, vettä ja tulta. Alkurodut kunnioittivat lähteitä ja palvoivat jokia. Mongoliassa on vielä nykyäänkin vallalla voimakas jokikultti. Kasteesta tuli uskonnollinen seremonia Babyloniassa, ja creek-intinaanit harrastivat vuotuista rituaalikylpyä. Muinaisajan ihmisten oli helppo kuvitella henkien asuvan pulppuavissa lähteissä, ryöppyävissä vesisuihkuissa, virtaavissa joissa ja kuohuvissa koskissa. Virtaavat vedet tekivät elävän vaikutuksen näihin yksinkertaisiin mieliin ja saivat ne uskomaan, että henki teki luonnon kohteet eläviksi ja että oli olemassa yliluonnollista voimaa. Joskus saattoi käydä niinkin, että jonkin jokijumalan loukkaamisen pelosta kieltäydyttiin pelastamasta hukkuvaa ihmistä.
85:4.2 (947.1) Monet asiat ja lukuisat tapahtumat ovat toimineet eri aikoina eri kansanheimojen uskonnollisten virikkeiden antajina. Monet Intian kukkulaheimoista palvovat yhä sateenkaarta. Sekä Intiassa että Afrikassa sateenkaarta pidetään jättiläismäisenä taivaallisena käärmeenä, heprealaiset ja kristityt pitävät sitä ”lupauksen kaarena”. Samoin saatetaan jossakin maailmankolkassa siunauksellisina pidettyjä voimia pitää toisella seudulla onnettomuutta tuovina. Etelä-Amerikassa itätuuli on jumala, sillä se tuo mukanaan sadetta; Intiassa se on paholainen, koska se tuo tomua ja aiheuttaa kuivuutta. Muinaiset beduiinit uskoivat, että hiekkamyrskyjen aiheuttaja oli luonnonhenki, ja Mooseksenkin aikana usko luonnonhenkiin oli vielä niin lujaa, että se varmisti niiden säilymisen heprealaisten teologiassa tulen, veden ja ilman enkeleinä.
85:5.2 (947.5) Kuunpalvonta edelsi auringonpalvontaa. Kuun kunnioittaminen oli korkeimmillaan metsästyksen aikakaudella, kun auringonpalvonnasta taas tuli myöhemmin seuranneiden maanviljelyn aikakausien tärkein uskonnollinen seremonia. Auringonpalvonta saavutti laajaa suosiota ensin Intiassa, ja siellä se myös säilyi kauimmin. Persiassa auringon kunnioitus johti myöhempään Mitra-kulttiin. Useiden kansojen keskuudessa aurinkoa pidettiin asianomaisen kansan kuninkaiden esi-isänä. Kaldealaiset sijoittivat auringon ”maailmankaikkeuden seitsemän kehän” keskustaan. Myöhemmät sivilisaatiot kunnioittivat aurinkoa antamalla viikon ensimmäiselle päivälle auringon nimen.
85:5.3 (947.6) Auringonjumalan arveltiin olevan niiden neitseestä syntyneiden kohtalon poikien salaperäinen isä, joita oletettiin aina välillä lahjoitettavan pelastajiksi suosiota nauttivien rotujen keskuuteen. Tällaiset yliluonnolliset lapset pantiin aina ajelehtimaan jollekin pyhälle joelle, jolta heidät sitten epätavallisella tavalla pelastettiin. Tämän jälkeen he kasvoivat aikuisiksi muuttuakseen sitten ihmeitä tekeviksi persoonallisuuksiksi ja kansansa vapahtajiksi.
85:7.3 (948.8) Kun palvonnantarvetta ohjaa ja opastaa viisaus, mietiskelevä ja kokemusperäinen ajattelu, siitä alkaa kehittyä todelliseksi uskonnoksi katsottava ilmiö. Kun seitsemäs auttajahenki, viisaudenhenki, pääsee vaikuttamaan täydellä voimallaan, silloin ihminen alkaa palvonnassaan kääntää selkäänsä luonnolle ja luonnon esineille ja kääntyä luonnon Jumalan ja kaikkien luonnonolioiden ikuisen Luojan puoleen.

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6
§ 7


text:
Finnoleum
Texaco tänään
Texaco jäähdytinnesteet
Maatalous / Maanrakennus
Texaco voiteluaineet
Öljynäytteet
TECHRON JÄLLEENMYYJÄT
Maatalous- ja maanrakennus
Texaco voiteluainesuositukset
(09) 35 40 1140
info@finnoleum.fi
Techron® HD Raskaan kaluston dieselruiskutussuutinten puhdistusaine ensiluokkaisella suorituskyvyllä
Techron HD on erittäin suorituskykyinen raskaan kaluston dieselruiskutussuutinten puhdistusaine, joka sisältää ainutlaatuisia, innovatiivisia ja patentoituja jäämien puhdistusteknologioita, jotka edistävät polttoaineen ruiskutussuutinten toimintaa ja puhdistumista dieselmoottorilla varustetuissa kuorma- ja linja-autoissa sekä maastoajoneuvoissa.
Techron HD on suunniteltu jatkuvaan käyttöön sekä uusimman sukupolven yhteispaineruiskutuksella varustetuissa dieselmoottoreissa että vanhemmissa dieselmoottoreissa, ja sen formulointi poistaa pienhiukkasia sekä dieselmoottoreiden ruiskutussuutinjäämiä (IDID) mineraali- ja biodieselpolttoaineita (mineraalidieselpolttoaineen ja enintään 10 % FAME-tyyppisen polttoaineen sekoitus) käyttävissä moottoreissa.
Annostele jatkuvassa käytössä Techron HD puhdistusainetta dieselpolttoaineeseen noin 200 ppm v/v tai 80 ml 400 litraan dieselpolttoainetta.
Edistynyt formulointi palauttaa moottoritehon ja kiihtyvyyden. Ehkäisee haitallisia jäämiä, jotka likaavat ruiskutussuuttimia. Suunniteltu vähentämään dieselmoottoreiden ruiskutussuutinjäämien (IDID) aiheuttamia ajettavuusongelmia. Formuloitu ehkäisemään jäämien muodostumista biodieselpolttoaineissa. Alentaa haitallisia pakokaasupäästöjä. Edistää polttoainetaloudellisuutta.
Techron HD puhdistusainetta ei suositella bensiinimoottoreille. Techron HD ei vahingoita päästöjärjestelmän laitteita, kuten dieselhiukkassuodattimia (DPF-suodattimet), pakokaasun takaisinkierrätysjärjestelmää (EGR) tai SCR-katalysaattoreita.
Vähentää ruiskutussuutinjäämiä. Suunniteltu poistamaan IDID pienhiukkasia. Formuloitu ehkäisemään biodieseljäämiä. Alentaa pakokaasupäästöjä. Edistää polttoainetaloudellisuutta.
© 2018 Finnoleum Oy


Inatsisartut peqqussutaat isumaginninnermi perorsaasutut ilinniartitsineq pillugu Inatsisartut peqqussutaata allannguutaa pillugu Inatsisartut peqqussutaat nr. 2, 19. maj 2010-meersoq. (Aalajangersimasunik ukioqarnissamik piumasaqarnerup atorunnaarsinnerat aamma maalaaruteqarnissamut piffissaliussamik erseqqissaaneq)
Inunnik isumaginnittussat ilinniartitaaneranni fagit pillugit Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 16, 15. april 1991-imeersoq
Inunnik isumaginnittussat ilinniartitaasarnerat pillugu Namminersornerullutik Oqartussat nalunaarutaat nr. 14, 15. april 1991-imeersoq
Inuutissarsiutinik ilinniartitsisarnermik Kalaallit Nunaannut inatsimmi nr. 582-imi, 29. november 1978-imeersumi § 1 malillugu aalajangersarneqarpoq:
Ilinniartitaanerup siunertaa.
§ 1. Isumaginninnermi perorsaasussanik ilinniartitsinerup isumaginninnermi perorsaasunik isumaginninnermi perorsaanermik suliaqarfiusuni tamani sulisinnaanngortitsinissaq, kiisalu isumaginninnermi perorsaasut suliassaqarfiup taassuma iluani ineriartortitsinermut uummaarissumik peqataanissaannut tunngavissaliinissaq siunertaraa.
Imm. 2. Ilinniagaqartut atuagarsornermik sulinermillu misiliisarnernik parlagaattunik ingerlatsinermikkut makkuninnga pisinnaasaqalersinneqarnerisigut anguniagaq anguneqassaaq:
1) paasisimasaqarnermik, taamaalillutik perorsaanermi ajornartorsiutinik, saqqummeriaatsinik taakkulu kingunerisartagaannik erseqqissunik ataatsimut isiginnillutik paasinnissinnaalerlutik, isumaginninnermi perorsaanermi ajornartorsiutit tamakku aaqqiivigisinnaalernissaat siunertaralugu,
2) atuagarsornikkut ilisimasaqarnermik sulinikkullu pisinnaasaqalernermik, taamaalillutik ataatsimut isiginnillutik paasinnissinnaalernertik atorlugu isumaginninnermi kiisalu perorsaanermi ajornartorsiutinik pinaveersaartitsisinnaalersillugit suliarinnissinnaalersillugillu.
Imm. 3. Isumaginninnermi perorsaasussanik ilinniartitsinerup ilinniagaqarnermi tamatigoortunik avatangiiseqartitsinikkut ilinniagaqartut tapersersorlugillu inuttut ineriartorneranni nukittorsassavai.
Ilinniartitaanerup aqunneqarnera.
§ 2. Isumaginninnermi perorsaasussanik ilinniartitsineq Perorsaanermut Ilinniarfimmit ingerlanneqassaaq.
§ 3. Perorsaanermut Ilinniarfik rektorimit Naalakkersuisunit atorfinitsinneqartumit aqunneqassaaq.
Imm. 2. Rektorip inassuteqarneratigut ilinniartitsisut pisariaqartinneqartut Naalakkersuisut atorfinitsittassavaat.
§ 4. Ilinniartitaanermut siunnersuisoqatigiit "Isumaginninnermi Perorsaasussanik Ilinniartitaanermut Siunnersuisoqatigiit" Naalakkersuisut pilersissavaat, taakkulu tassaassallutik inuit perorsaanermik paasisimasaqartut aamma isumaginninnermi perorsaasussanik ilinniartitsinermut tunngasunik ilisimasallit.
Imm. 2. Ilinniartitaanermut Siunnersuisoqatigiit pissutsit isumaginninnermi perorsaasussanik ilinniartitsinermut tunngasut pillugit Naalakkersuisunut siunnersuineq suliassaraat, matumani makku pillugit Naalakkersuisunut inassuteqartarneq ilanngullugu:
1) ilinniartunngortussanik tigusisarnermut ataatsimiititaliamik pilersitsinissaq
2) ilinniartussatut tiguneqarnissamut misilitsinnermi piumasaqaatit
3) suliffinnik misiliinermi suliffiit atorneqartussat akuerineqartarnerat.
Imm. 3. Ilinniartitaanermut Siunnersuisoqatigiit pissutsit makku pillugit aalajangiinernut naammagittaalliuuteqartarfiupput:
1) ilinniagaqartunik soraarsitsineq, tak. § 21, imm. 2
2) ilinniagaqarnermik nangitsineq, tak. 20, imm. 3
3) semesterimut tullermut ingerlaqqinneq, tak. § 14, imm.3
4) semesterimit ingerlatamit semesterip tullianut ingerlaqqinngitsoornermut periarfissaq, tak. § 14, imm. 3.
Imm. 4. Siunnersuisoqatigiit katitigaaneraat, oqartussaaffii suliassaallu pillugit malittarisassat erseqqinnerusut Naalakkersuisut aalajangersassavaat.
§ 5. Perorsaanermut Ilinniarfiup aqunneqarnera pillugu malittarisassat erseqqinnerusut Naalakkersuisut aalajangersarsinnaavaat.
§ 6. Perorsaanermut Ilinniarfimmi atuarneq akeqanngilaq. Taamaattorli atuartitsinernut kapitali 8 tunngavigalugu ingerlanneqartunut Perorsaanermut Ilinniarfik akiliuteqartitsisinnaavoq.
Ilinniartussatut tiguneqarneq.
§ 7. Isumaginninnermi perorsaasussatut ilinniartitsinermi ilinniartussatut tiguneqarnissami piumasaqaataavoq qinnuteqaateqartoq ilinniartitaanerup aallartinneqarnerani:
1) 20-nik ukioqalereersimassasoq,
2) ilinniarnertuunngorniatut ilinniarnermi taassumaluunniit assigissaanik ilinniarnermi angusisimassasoq, aamma
3) sivikinnerpaamik ukiumi ataatsimi inuussutissarsiornermik misilittagaqassasoq ilinnialikkamut attuumassuteqartumik.
Imm. 2. Taamaattorli qinnuteqaateqartut allamik ilinniagaqarsimasut ilinniartussatut tiguneqarsinnnaapput:
1) imm. 1-imi nr. 1 aamma 3-piumasaqaatit eqqortinneqarsimappata,
2) qinnuteqartoq ilinniartussatut tiguneqarnissaminut misilitsinnermini angusisimappat, aamma
3) ilinniagaq pineqartoq atuagarsornikkut isumaginninnermi perorsaanermut attuumassuteqartunik imaqarsimappat.
§ 8. Ilinniartussatut tiguneqarnissamut misilitsinnerit § 7, imm. 2-mi pineqartut rektorip ingerlatissavai.
Imm. 2. Ilinniartussatut tiguneqarnissamut misilitsinnermut malittarisassat Naalakkersuisut aalajangersarsinnaavaat, matumani ilinniartussanik tigusisarneq pillugu ataatsimiititaliamik pilersitsineq ilanngullugu.
§ 9. Ilinniartussatut tiguneqarneq ukiumi pineqartumi ilinniarnerup aallartinneranit pisarpoq. Taamaattorli pissutsit immikkut ittut tamanna ajornartinngippassuk tamatuma saneqqunneqarnissaa Naalakkersuisut akuerisinnaavaat.
Ilinniartitaanerup sivisussusia imarisaalu.
§ 10. Isumaginninnermi perorsaasussatut ilinniartitsineq ukiunik 3½-inik sivisussuseqartinneqassaaq, semesterinillu imminnut ataannartunik arfineq marlunnik immikkoortortaqarluni.
§ 11. Ilinniartitaanermi sammisaqarfiit, atuartitsissutit pikkorissartitsinerillu makku ilaapput:
1) Perorsaanermi tarnillu pissusiisigut sammisaqarfiit (atuartitsissutit "perorsaaneq", "isumaginninnermi perorsaaneq" aamma "tarnip pissusiinut tunngasut").
2) Atuartitsissutit kultureqarnermut mernguernartunullu tunngasut (atuartitsissutit tusagassiuutinut sullivinnilu tunngasut, "isiginnaartitsineq nipilersornerlu", "pinngortitami asimilu inuuneq" kiisalu "pinnguaatit timersornerlu").
3) Inuiaqatigiinnut isumaginninnermullu tunngasutigut atuartitsissutit, kiisalu atuartitsissutit "attaveqatigiinneq", "aaqqissuussaaneq" aamma "siulersuineq".
4) Ilassutaasumik pinngitsoorani pikkorissarfissat.
5) Qulequttat pikkorissarnerillu nammineq toqqakkat.
Imm. 2. Ilinniartitaanermi immikkut ilinniagaq suliffinnillu misiliinerit aamma ilaapput.
§ 12. Ilinniagaqartunik ilinniarnermut sulianillu misiliinernut siunnersuineq Perorsaanermut Ilinniarfiup isumagissavaa, ilinniartitaanermilu ilinniagaqarnermik aaqqissuussineq suliarissallugu.
Imm. 2. Ilinniagaqartut Perorsaanermut Ilinniarfik oqaaseqaateqartereerlugu ilinniagaqarnermik aaqqissuuussinerup sunik imaqarnissaa pillugu malittarisassat Naalakkersuisut aalajangersarsinnaapput.
§ 13. Makku pillugit malittarisassat erseqqinnerusut Naalakkersuisut aalajangersinnaavaat:
1) Ilinniartitaanerup ilaasa § 11-mi taaneqartut siunertaat kiisalu imarisaat annertussusiilu.
2) Ukiup ilinniartitsiviusup sivisussusia agguataarneqarneralu.
Ilinniakkamik ingerlatsineq najuuttussaatitaanerlu.
§ 14. Ilinniagaqartut ilinniarnerminnik ingerlatsinissaminnut ilinniartitaanerullu ilaanut tamanut najuunnissaminnut pisussaaffeqarput.
Imm. 2. Ilinniarnermik ingerlatsinnginneq najuuttussaatitaanermillu unioqqutitsineq semesterip tullianut ingerlaqqissinnaannginneq ilinniagaqartullu semesterimik uteqqiisinnaannginnera kingunerissavai. Pissutsit immikkut ittut atuutsillugit ilinniagaqartup semesterimik uteqqiinissaa rektorip akuersissutigisinnaavaa.
Imm. 3. Semesterip tullianut ingerlaqqinnissamik semesterimillu uteqqiinissamik aalaja-ngiinerit Ilinniartitaanermut Siunnersuisoqatigiinnut naammagittaalliuutigineqarsinnaasussaapput, tak. § 4, imm. 3 aamma 4.
Imm. 4. Ilinniarnermik ingerlatsineq najuuttussaatitaanerlu pillugit malittarisassat erseqqinnerusut Naalakkersuisut aalajangersarsinnaavaat.
Misilitsinnerit, naliliinerit aamma soraarummeersimanermut uppernarsaat.
§ 15. Ilinniarneq misilitsinnertigut naliliinertigullu uppernarsaaserneqartassaaq. Makku eqqortinneqarpata ilinniarneq angusiffiusimassaaq:
1) sulinermik misiliinerit tamarmiusut "akuerineqarpoq" atorlugu nalilerneqarlutik inaarneqarpata,
2) ilassutaasumik pinngitsoorani pikkorissarfissat "akuerineqarpoq" atorlugu nalilerneqarlutik inaarneqarpata,
3) immikkut allattariarsorluni ilinniagaq angusiffiusimappat, aamma
4) inaarutaasumik misilitsinnerit avataanit naliliisoqarluni ingerlanneqartut angusiffiusimappata, tak. § 16, imm. 1.
Imm. 2. Ilinniagaqarnerup angusiffiusimaneranut uppernarsaatitut soraarummeernermut uppernarsaat tunniunneqassaaq.
Imm. 3. Atuartitsissutit sammisallu makku inaarutaasumik avataanit naliliisoqarluni misilitsiffiussapput:
1) Perorsaanermut tarnillu pissusaanut tunngasunik sammisaqarfiit.
2) Kultureqarnermut mernguernartunullu tunngasunik sammisaqarfiit.
3) Inuiaqatigiit isumaginninnerlu pillugit atuartitsissutit kiisalu atuartitsissutit "attaveqatigiinneq", "aaqqissuussaaneq" aamma "siulersuineq".
Imm. 4. Ilassutaasumik pinngitsoorani pikkorissarfissat, qulequttat pikkorissarnerillu nammineq toqqakkat, sulinermik misiliinerit tamarmik immikkut kiisalu sulinermik misiliinerit ataatsimoortillugit "akuerineqarpoq" imaluunniit "akuerineqanngilaq" atorlugit naliliiffigalugit inaarneqassapput.
Imm. 5. Ilassutaasumik pinngitsoorani pikkorissarnerit imaluunniit sulinermik misiliinerit ataatsimoortillugit "akuerineqarpoq" atorlugu nalilerneqanngippata ilinniagaqartoq semesterip tullianut ingerlaqqissinnaanngilaq. Taamatut pisoqarpat ilinniagaqartup semesteri taanna uteqqissinnaassavaa.
Imm. 6. Avataaneersunik naliliisoqarluni inaarutassumik misilitsinneq ataaseq arlallilluunniit ilinniagaqartup angusiffiginngikkunigit uku arlaat qinersinnaavaa:
1) nutaamik misilitsinnissamut (misilitseqqinnermut) nalunaarluni, taannalu misilitsinnerup angusinngitsoorfiusup ingerlanneqarneranit siusinnerpaamik qaammat ataaseq qaangiute-reerpat ingerlanneqarsinnaassaaq, aamma
2) semesterit arfineq aappaat uteqqillugu, tamatumalu kingorna misilitseqqinnissaminut ilinniagaqartut allat peqatigalugit nalunaarluni.
Imm. 7. Atuartitsissutini ataasiakkaani, immikkut ilinniakkami kiisalu ilassutaasumik pinngitsoorani pikkorissarfissani, qulequttani pikkorissartitsinernilu nammineq toqqakkani aamma sulinermik misiliinermi karakteritigut piumasaqaatit Naalakkerssuisut aalajangersassavaat.
§ 16. Misilitsinnerit soraarummeersitsisumit ataatsimit arlalinnilluunniit aamma naliliisartumit ataatsimit arlalinnilluunniit Naalakkersuisut toqqagaannit naliliiffigineqartut "avataanit naliliisoqarluni misilitsinnernik" taaneqartarput.
Imm. 2. Misilitsinnerit soraarummeersitsisumit ataatsimit arlalinnilluunniit, imaluunniit ilinniartitaanermi ilinniartitsisumit ataatsimit arlalinnilluunnit Naalakkersuisut toqqagaannit naliliiffigineqartut "nammineq ilinniartitsisorisat naliliisoralugit misilitsinnernik" taaneqartarput.
§ 17. Allattariarsorluni misilitsinnerit Perorsaanermut Ilinniarfimmit nakkutigineqarlutik ingerlanneqassapput. Allattariarsorluni misilitsinnerit tamanut ammasuunngillat.
Imm. 2. Oqaluttariarsorluni misilitsinnerit ilinniartitsisunit atuartitsissummi ilinniartitsisuusimasunit ingerlanneqassapput. Allattariarsorluni misilitsinnerit tamanut ammasuupput.
§ 18. Allattariarsorluni avataanit naliliisoqarluni misilitsinnerni misilitsissutissat ataatsimiititaliamit misilitsissutissanik suliaqartussamit suliarineqassapput, atuartitsissutinullu ataasiakkaanut tamanut immikkut misilitsissutissanik suliaqartussanik Naalakkersuisut ataatsimiititaliamik pilersitsisassapput.
Imm. 2. Ataatsimiititaliat misilitsissutissanik suliaqartussat inuttalersugaanerat, oqartussaaffii sulinerallu pillugit malittarisassat Naalakkersuisut aalajangersassavaat.
§ 19. Perorsaanermut Ilinniarfimmi misilitsinnerit soraarummeernerlu pillugit malittarisassat erseqqinnerusut Naalakkersuisut aalajangersarsinnaavaat, matumani misilitsinnerit siunertaat, misilitsinnerit ingerlanneqarneri, misilitsinnerit ilusaat, naammagittaalliuuteqarnissamut periarfissat, naliliisartut, napparsimanerup kingorna soraarummeerneq kiisalu allattaaviit soraarummeernermullu uppernarsaatit pillugit malittarisassat ilanngullugit eqqarsaatigalugit.
Ilinniagaqarnermik unitsitsineq aamma ilinniagaqarnermit soraarsitaaneq.
§ 20. Ilinniagaqarneq unitsinneqarsimasoq tiguneqarnissamik qinnuteqaateqarnikkut taamaallaat nangeqqinneqarsinnaavoq, tak. kapitali 3.
Imm. 2. Taamaattorli ilinniagaqarneq unitsikkallarneqarsimasoq pissutsit immikkut ittut tamanna ajornartinngippassuk rektorip akuersissuteqarneratigut nangeqqinneqarsinnaavoq.
Imm. 3. Imm. 2 tunngavigalugu aalajangiinerit Ilinniartitaanermut Siunnersuisoqatigiinnut naammagittaalliuutigineqarsimapput, tak. § 4, imm. 3 nr. 2.
Imm. 4. Ilinniagaqarnerup nangeqqinneqarnissaa pillugu malittarisassat erseqqinnerusut Naalakkersuisut aalajangersarsinnaavaat.
§ 21. Ilinniagaqartoq ilinniartitaanermit soraarsinneqarsinnaasussaavoq:
1) ilinniarnermik ingerlatsinissamik piumasaqaat najuuttussaatitaanerlu arlaleriarluni piffissalluunniit sivisunerusup ingerlanerani eqqortissimanngikkunigit,
2) ilinniarfiup torersuunissamik malittareqqusai annertuumik sumiginnarsimagunigit,
3) ataavartumik napparsimanini, nakorsaatitornini malugisimaarniutinilluunniit atuinermigut taakkuluunniit assigisaasigut allat peqqinnerannik isumannaatsuuneranilluunniit ulorianartorsiortitsiguni, imaluunniit
4) ilinniartitaanermi ingerlaqqinnissaminut malunnartunik akerliusumik iliuuseqarsimaguni taamaluunniit pisoqarneranut pisuusimaguni.
Imm. 2. Ilinniagaqartumik soraarsitsisoqarnissaa rektorip aalajangertassavaa. Tamanna pillugu aalajangiinerit Ilinniartitaanermut Siunnersuisoqatigiinnut naammagittaalliuutigineqarsinnaapput, tak. § 4, imm. 3 nr. 1.
Imm. 3. Ilinniagaqartunik soraarsitsisarneq pillugu malittarisassat erseqqinnerusut Naalakkersuisut aalajangersarsinnaavaat.
Annertunerusumik ilinniagaqarneq ilinniaqqittarnerlu.
§ 22. Isumaginninnermi perorsaasut atorfeqalersimasut annertunerumik ilinniagaqartinneqartarnerat ilinniaqqittarnerallu Perorsaanermut Ilinniarfimmit isumagineqassaaq. Aammattaaq annertunerusumik ilinniagaqarnerit ilinniaqqinnerillu malittarisassat erseqqinnerusut Naalakkersuisunit aalajangersarneqartut malillugit ilinniarfinni allani ingerlanneqarsinnaapput.
Imm. 2. Annertunerusumik ilinniartitaanerit aamma ilinniaqqinnerit imarisaat, annertussusii ingerlanerilu, taarteqartitsisarneq aamma annertunerusumik ilinniagaqarnerup ilinniaqqinnerullu piffissamut suliffiusumut ilanngullugu naatsorsorneqartarnerat pillugit malittarisassat erseqqinnerusut Naalakkersuisut aalajangersarsinnaavaat.
§ 23. Sulisut isumaginninnermi perorsaasut suliassaqarfiini suliaqartinneqartut ilinniaqqittarnerat pillugu malittarisassat erseqqinnerusut Naalakkersuisut aalajangersarsinnaavaat.
Misiliilluni aaqqissuussinerit.
§ 24. Aaqqissuussinermik saneqqutsinerit misiliilluni aaqqissuussinernut periarfissiisut Naalakkersuisut akuerisinnaavaat.
§ 25. Inatsisartut peqqussutaat manna ilinniagaqartunut ukiumut ilinniagaqarfiusumut 1999/2000-imut kingusinnerusumullu ilinniartussatut tiguneqartunut 1. januar 1999-imit atortuulerpoq.
Imm. 2. Tamatumunnga peqatigitillugu meeqqat atuarfianni ilinniartitsisussat ilinniartitaasarnerat isumaginninnermillu suliaqartussanik ilinniartitsisarnerit pillugit Inatsisartut peqqussutaat nr. 1 16. maj 1989-imeersoq atorunnaarsinneqarpoq.
Ikaarsaariarnermi aalajangersakkat.
§ 26. Ilinniagaqartut 1. januar 1999 sioqqullugu ilinniartussatut tiguneqarsimasut malittarisassat manna tikillugu atuuttut malillugit ilinniakkatik inaarsassavaat, tak. meeqqat atuarfianni ilinniartitsisussat ilinniartitaasarnerat isumaginninnermillu suliaqartussanik ilinniartitsisarnerit pillugit Inatsisartut peqqussutaat nr. 1 16. maj 1989-imeersoq.
Imm. 2. Malittarisassalli atuuttut malillugit ilinniakkamik inaarsaaneq maj/juni 2001-imi soraarummeersitsinerup tungaanut tassanilu taamaallaat pisinnaavoq. Taamaattorli ilinniartitaanermi tassani rektori immikkut akuersissuteqarsinnaavoq, taamaalilluni ilinniakkamik inaarsaaneq kingusinnerusukkut pisinnaalersillugu.
Imm. 3. Meeqqat atuarfianni ilinniartitsisussat ilinniartitaasarnerat isumaginninnermillu suliaqartussanik ilinniartitsisarnerit pillugit Inatsisartut peqqussutaat nr. 1 16. maj 1989-imeersoq tunngavigalugu aalajangersakkat aalajangersakkanit Inatsisarsartut peqqussutaat manna inatsisitigut tunngavigalugu aalajangersarneqarsimasunit taarserneqarnissamik atorunnaarsinneqarnissamilluunniit tungaanut atuutiinnassapput.
Namminersornerullutik Oqartussat, ulloq 20/5-1998


text:
Kokouspostia yhteisen kirkkovaltuuston kokouksesta 8.5.2018 - Oulun seurakunnat
§2 Pöytäkirjanpitäjän varahenkilön nimeäminen yhteiselle kirkkovaltuustolle
Päätös: Yhteinen kirkkovaltuusto nimesi pöytäkirjanpitäjäksi yhtymäjohtajan ja pöytäkirjanpitäjän varahenkilöksi lakimiehen.
§3 Hannu Rahikaisen vapautus luottamustoimesta
Päätös: Yhteinen kirkkovaltuusto vapautti Hannu Rahikaisen luottamustoimesta yhteisessä kirkkovaltuustossa 31.1.2018 alkaen ja totesi Leena Kuhan tulevan Hannu Rahikaisen tilalle yhteisen kirkkovaltuuston jäseneksi 31.1.2018 alkaen.
§4 Luottamushenkilön vapauttaminen luottamustoimesta
Päätös: Yhteinen kirkkovaltuusto vapautti Pekka Aittakummun luottamustoimesta yhteisessä kirkkovaltuustossa 9.4.2018 lukien ja totesi, että Pekka Aittakummulla ei ole varajäsentä, joten hänen tilalleen yhteiseen kirkkovaltuustoon ei nimetä henkilöä.
Päätöksestä äänestettiin: päätökseksi tuli yhteisen kirkkoneuvoston (alkuperäinen) edellä näkyvä esitys.
§5 Henkilökohtaisen varajäsenen valinta Kiinteistötoimen johtokuntaan
Päätös: Yhteinen kirkkovaltuusto valitsi Kiinteistötoimen johtokunnan varsinaisen jäsenen Eeva-Maria Parkkisen varajäseneksi Elina Sainen.
§6 Oulun tuomiokirkkoseurakunnan seurakuntaneuvoston esitys Risman testamenttivarojen käytöstä v. 2018
Päätös: Yhteinen kirkkovaltuusto perusti Oulun seurakuntayhtymään osa-aikaisen (50%) määräaikaisen diakonian viran ajalle 1.8.2018–31.5.2019. Viran sijoituspaikkana on Oulun tuomiokirkkoseurakunta. Henkilöstökulut maksetaan Oulun tuomiokirkkoseurakunnan testamenttivaroista (Pentti Risma).
§7 Epäasiallisen kohtelun ehkäiseminen
Päätös: Yhteinen kirkkovaltuusto merkitsi asian tiedoksi.
§8 Ilmoitusasiat
Yhteisen kirkkovaltuusto kuuli vs. yhtymäjohtajan Arja Ahosen esityksen sähköisen asioinnin kehittämisestä Oulun seurakuntayhtymässä ja keskusteli aiheesta.
(Tiedote 8.5.2018, julkaistu verkossa 9.5.2018)

matches: §2 §3 §4 §5 §6 §7 §8


Ympäristönsuojelulain 118 §:n mukainen ilmoitus: Rokkiralli 2019
Paukku Team ry on jättänyt ympäristönsuojelulain 118 §:n mukaisen ilmoituksen melua ja tärinää aiheuttavasta tilapäisestä toiminnasta. Ilmoitus koskee Paukku Team ry:n järjestämää autokilpailua 29.-30.6.2019 Hankasalmella Kovalanmäen rc-radalla.
Asiakirjat ovat nähtävänä Hankasalmen kunnanvirastolla ympäristötoimistossa. Niillä, joiden oikeutta, etua tai velvollisuutta asia koskee, on tilaisuus esittää kirjallinen mielipide asiasta 24.6.2019 klo 15 mennessä osoitteella Hankasalmen kunta, Rakennus- ja valvontalautakunta, Keskustie 41, 41520 Hankasalmi tai Tämä sähköpostiosoite on suojattu spamboteilta. Tarvitset JavaScript-tuen nähdäksesi sen..
Hankasalmella 10.6.2019
Päätös ympäristönsuojelulain 118 §:n mukaisen ilmoituksen johdosta: Louhinta, kirkonkylän koulukeskus
Ympäristönsuojelusihteeri on antanut päätöksen ympäristönsuojelulain 118 §:n mukaisen ilmoituksen johdosta, joka koskee Hankasalmen kirkonkylän koulukeskuksen alueen rakennustöihin liittyvää louhintaa. Melua aiheuttavia työvaiheita voidaan tehdä 7.6. – 16.7.2019 arkisin klo 7-18. Määräyksiä on lisäksi annettu pölyn leviämisen estämisestä ja mahdollisesta polttonesteiden varastoinnista.
Päätös on nähtävänä 7. – 28.6.2019 kunnanvirastolla ympäristötoimistossa (Keskustie 41, 41520 Hankasalmi) ja 1. – 8.7.2019 pääkirjastossa (Rantakalliontie 3, 41520 Hankasalmi). Päätöksen antopäivä on 7.6.2019. Valitusaika päättyy 8.7.2019.
Hankasalmella 6.6.2019
Kunnanvaltuuston kokous 10.6.2019
Hankasalmen kunnanvaltuuston kokous pidetään Monitoimitalolla, os. Kirkkotie 3 maanantaina 10.6.2019 klo 18.00 alkaen
§ 22 Arviointikertomuksen hyväksyminen vuodelta 2018
§ 23 Tilinpäätöksen hyväksyminen ja vastuuvapauden myöntäminen vuodelta 2018
§ 24 Henkilöstökertomuksen hyväksyminen vuodelta 2018
§ 25 Investointimääräraha koulukeskuksen rakennuttamiselle
§ 26 Kotihoidon kokonaisvaltainen kehittäminen
§ 27 Perusturvan talousarviomuutos väistötilojen kustannusten suhteen
§ 28 Ylläpitokorjauksen rahoituksen takaaminen KOY Hankasalmen Hakalle
Kokouksen tarkastettu pöytäkirja, johon on liitetty valitusosoitus, pidetään yleisesti nähtävänä kunnan verkkosivuilla http://hankasalmi.ktweb.fi/ 11.6.2019
Kunnanvirasto on suljettu 31.5.2019
Kunnanvirasto on suljettu pe 31.5.2019.


text:
Urantia-kirjan, LUKU 82. Avioliiton kehitys
Urantia-kirjan - LUKU 82. Avioliiton kehitys
LUKU 82. Avioliiton kehitys
§ 1. Pariutumisvaisto
§ 2. Rajoittavat tabut
§ 3. Vanhimmat avioliittoa koskevat tapasäännöt
§ 4. Avioliitto omaisuutta koskevien tapasääntöjen kohteena
§ 5. Endogamia ja eksogamia
§ 6. Rotusekoitukset
82:0.1 (913.1) AVIOLIITTO — parisuhde — kasvaa esiin ihmisen kaksisukupuolisuudesta. Avioliitto on ihmisen reaktionomaista sovittautumista tähän kaksisukuisuuteen, kun perhe-elämä taas on lopputulos kaikista tällaisista evolutionaarisista ja mukautumista osoittavista sovittautumisista. Naimisiinmeno on pysyvä ilmiö; se ei luonnostaan kuulu biologiseen evoluutioon, mutta se on koko sosiaalisen kehityksen perusta, ja sen vuoksi on varmaa, että sitä jossakin muodossa tulee aina esiintymään. Avioliitto on antanut ihmiskunnalle kodin, ja koti on koko pitkän ja vaivalloisen kehitysponnistelun kruunaava loistelias saavutus.
82:2.4 (915.2) Heimokehityksen varhaisimmissa vaiheissa tapasäännökset ja rajoittavat tabut olivat sangen alkeellisia, mutta ne pitivät sukupuolet erossa toisistaan — ja se edisti rauhallisuutta, järjestystä ja ahkeruutta –, ja niin oli avioliiton ja kodin pitkä kehitys alkanut. Sukupuolenmukaiset käyttäytymistavat pukeutumisessa, koristautumisessa ja uskonnonharjoituksessa juontuivat näistä muinaisista tabuista, jotka määrittelivät sukupuolisten vapauksien rajat ja niin tehdessään loivat lopulta paheen, rikoksen ja synnin käsitteet. Mutta kauan aikaa käytäntönä oli, että kaikki seksuaalisäännöt tilapäisesti kumottiin suuriksi juhlapäiviksi, eritoten vapunpäiväksi.
82:3.1 (915.4) Avioliitto on instituutioksi kiteytyvä sosiaalisen organismin reaktio ihmisen herpaantumattoman lisääntymisvietin — suvunjatkamisvietin — aiheuttamaan, aina vaikuttavaan biologiseen virittyneisyyteen. Pariutuminen on kaiken kaikkiaan luonnonmukaista, ja sitä mukaa kun yhteiskunta kehittyi yksinkertaisesta monimutkaiseksi, tapahtui vastaava kehitys pariutumistavoissa, mikä on avioliittoinstituution alku. Missä sosiaalinen kehitys on edennyt jo siihen vaiheeseen, että tapasääntöjä syntyy, siellä avioliitto esiintyy kehittyvänä instituutiona.
82:3.11 (916.7) Jotkin heimot naittivat nuoret miehet leskille ja iäkkäämmille naisille, ja sitten kun he puolestaan myöhemmin jäivät leskiksi, oli tapana, että he saivat avioitua nuorten tyttöjen kanssa. Näin varmistuttiin — niin kuin he asian ilmaisivat — siitä, etteivät molemmat vanhemmat olisi hupsuja; he nimittäin arvelivat, että niin kävisi, jos kahden nuoren olisi lupa pariutua. Toiset heimot taas sallivat pariutumisen vain samaan ikäryhmään kuuluvien välillä. Juuri tapa sallia avioliitto vain tiettyihin ikäryhmiin kuuluvien välillä antoi ensi kertaa aiheen käsityksille insestistä. (Intiassa ei vielä nykyäänkään ole avioliittoa koskevia ikärajoituksia.)
82:4.5 (917.8) Koska siveystabu sai alkunsa eräänä omaisuutta koskevien tapasääntöjen osa-alueena, se koski aluksi vain naimisissa olevia naisia, mutta ei naimattomia tyttöjä. Myöhempinä vuosina siveyttä vaati enemmänkin isä kuin kosija, sillä neitsyys oli isän kannalta kaupallisesti hyödynnettävissä oleva etu: neitsyestä sai korkeamman hinnan. Kun siveyden kysyntä kasvoi, muodostui tavaksi maksaa isälle morsiusmaksu tunnustukseksi siitä palveluksesta, että isä oli asianmukaisesti kasvattanut tulevalle aviomiehelle siveän morsiamen. Kerran alkuun saatettuna tämä idea naisen koskemattomuudesta sai roduista sellaisen otteen, että tavaksi tuli kirjaimellisesti sulkea tytöt häkkiin, pitää heitä vuosikaudet tosiasiallisessa vankeudessa heidän neitsyytensä varmistamiseksi. Ja näin nämä uudemmat normit ja neitsyystestit toivat automaattisesti näyttämölle ammattiprostituoitujen yhteiskuntaryhmät. Nämä olivat hylättyjä morsiamia eli naisia, joista sulhasten äidit olivat saaneet selville, etteivät he olleet neitsyitä.
82:5.4 (918.4) Kun korkeammantasoiset ryhmät joutuivat eristyksiin, ne vajosivat aina takaisin veriheimolaisten väliseen parinmuodostukseen. Nodiitit olivat yli sadanviidenkymmenentuhannen vuoden ajan eräs suuri yhteisön sisäisiä avioliittoja harrastanut ryhmä. Myöhempien aikojen tapoihin, joiden mukaan avioliittoja solmittiin vain yhteisön jäsenten kesken, vaikuttivat violetin rodun perinnäistavat suunnattomasti, sen keskuudessahan pariutumiset aluksi pakostakin tapahtuivat sisarusten kesken. Ja sisarusten väliset avioliitot olivat yleisiä muinaisessa Egyptissä, Syyriassa, Mesopotamiassa ja kaikissa niissä maissa, jotka olivat kerran andiittien hallussa. Egyptiläiset harrastivat kauan aikaa veljen ja sisaren välisiä avioliittoja, jotta kuninkaallinen veri olisi pysynyt puhtaana — tapa, joka Persiassa säilyi vieläkin pitempään. Mesopotamialaisten keskuudessa serkusten väliset avioliitot olivat ennen Abrahamin aikaa pakollisia. Serkuilla oli ensisijainen oikeus avioitua serkkujensa kanssa. Abraham itse meni naimisiin sisarpuolensa kanssa, mutta tällaisia liittoja ei juutalaisten myöhemmin omaksumien tapasääntöjen mukaan enää sallittu.
82:5.9 (919.5) Heimorajat ylittävä avioituminen edisti jo sinänsä rauhaa, sillä heimojen väliset avioliitot vähensivät vihollisuuksia. Toisheimoisten kanssa avioituminen johti heimojen väliseen yhteistyöhön ja sotilasliittoihin. Siitä tuli vallitseva käytäntö, sillä se merkitsi heimojen voimistumista — se oli kansakunnanrakentaja. Myös kauppasuhteiden laajeneminen suosi avioitumista yhteisöön kuulumattomien kanssa suuresti, sillä seikkaileminen ja tutkimusretkeily vaikuttivat omalta osaltaan erilaisia rajoja ylittävään pariutumiseen ja helpottivat rotukohtaisen kulttuurin ristipölyttymistä merkittävästi.
82:6.2 (919.8) Kuudesta värillisestä sangik-rodusta kolme oli ensisijaista ja kolme toissijaista. Vaikka ensisijaiset rodut — sininen, punainen ja keltainen — olivatkin monissa suhteissa verrattomampia kuin kolme toissijaista kansaa, olisi kuitenkin muistettava, että näillä toissijaisilla roduilla oli monia haluttuja ominaisuuksia, jotka olisivat kohentaneet ensisijaisia kansoja melkoisesti, jos niiden paremmat kannat olisi voitu sulauttaa ensisijaisiin.
82:6.3 (920.1) ”Puoliverisiä”, ”sekasiinnöksiä” ja ”sekarotuisia” kohtaan nykyisin tunnettu ennakkoluuloisuus juontuu siitä, että nykyinen rotujen välinen risteytyminen tapahtuu enimmäkseen näiden rotujen tavattoman heikkolaatuisten kantojen välillä. Epätyydyttäviä jälkeläisiä on tuloksena myös, silloin kun samaan rotuun kuuluvat rappeutuneet ainekset solmivat keskenään avioliittoja.
82:6.4 (920.2) Mikäli Urantian nykyiset rodut voisivat vapautua näiden rotujen alimpien kerrosten muodostamasta kirouksesta — turmeltuneista, yhteiskunnanvastaisista, heikkomielisistä ja laitapuolen eläjistä — ei rajallisessa määrin tapahtuvaa rotujen sekoittumista vastaan olisi paljonkaan huomauttamista. Ja mikäli tällaiset rotujen sekoittamiset voitaisiin toteuttaa useiden rotujen korkeimmantasoisten ainesten välillä, olisi sitä vastaan vieläkin vähemmän huomautettavaa.
82:6.8 (920.6) Viimeisten sadan vuoden ajan Urantialla on tapahtunut enemmän rotujen risteytymistä kuin tuhansiin vuosiin. Ihmisrotujen ristisiitoksesta aiheutuvien vaikeitten ristiriitojen vaaraa on suuresti liioiteltu. Suurimmat ”puoliverisistä” aiheutuvat vaivat johtuvat sosiaalisista ennakkoluuloista.
82:6.10 (920.8) Kun ensisijainen sangik-rotu sulautuu toissijaiseen sangik-rotuun, tapahtuu jälkimmäisessä edellisen kustannuksella huomattavaa kohenemista. Ja kun näin tapahtuu pienessä mittakaavassa — pitkän ajanjakson kuluessa — ei voi olla paljonkaan vakavaa huomauttamista sitä vastaan, että ensisijaiset rodut tällä tavoin uhrautuvasti antavat omaansa toissijaisten ryhmien kohennukseksi. Toissijaiset sangikit olivat biologisessa mielessä joissakin suhteissa ensisijaisiin rotuihin verrattuina ylivoimaisia.

matches:
§ 1
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 6


text:
Thai hieronta raahe wilma pohjoiskarjala / Voksen joensuu
Big tits tampere thai massage helsinki / Dildo sex Tampere sex thai hieronta MOM Horny big tits Thai milf gives young Russian teen hottie big orgasm. tantra massage helsinki thai hieronta raahe tallinn prostitutes thai. Thai, hieronta, raahe, escort, of Italy / Bordelleja Gdansk, thai, hieronta, raahe Sex Porno Porno, thai, hieronta, raahe Thai hieronta lammi hd milf / Flortal raahe. Erotic Massage, thaihieronta kokkola thaihieronta, busty blonde teen wants pornstar status, videos Porn, Pullukka, videos Thai hieronta raahe. Suomi24 search isoa munaa milf escort escort download redtube bb . Escort girls helsinki thai hieronta itäkeskus wilma rinnat 3d hd porn.
Porstar escort prostitutka ru
Sukkahousu fetissi sex hd girl
Suomi24 search isoa munaa milf escort escort download redtube bb . Escort girls helsinki thai hieronta itäkeskus wilma rinnat 3d hd porn. Thai hieronta rauma mansen sexshop, work sex sihteeriopisto forum, sademärä. Vaimo vieraissa luvalla thai massage helsinki seksiseuraa helsingistä thai Naiset alasti suihkussa thai hieronta raahe seksitreffit oulu milf.
Thai, hieronta, raahe, escort, of Italy / Bordelleja Gdansk, thai, hieronta, raahe Sex Porno Porno, thai, hieronta, raahe Thai hieronta lammi hd milf / Flortal raahe.
Rakel Liekki porn videos for free, Most Relevant Video Results: rakel Escort, palvelu Tallinna, thai, hieronta, raahe Sensual massage tallinn. Suomi24 search isoa munaa milf escort escort download redtube bb . Escort girls helsinki thai hieronta itäkeskus wilma rinnat 3d hd porn.
Thai Hieronta Raahe, keski Pohjanmaa nSA, sex. . hieronta raahe / Sexiä joensuu Tallinn escorts thai hieronta raahe - Mature woman Asian sex massage thai.
Thai hieronta raahe seuraa varatulle / Alaston hieroja
Erotic Massage, thaihieronta kokkola thaihieronta, busty blonde teen wants pornstar status, videos Porn, Pullukka, videos Thai hieronta raahe. Tiukkaa vittua eroottinen hieronta oulu, salaista sexii seuraa suomalaisia tyttöjä. thai hieronta suomipornokuvat High class escortes milf massage videos Girls z Suomi, treffit, seksi, treffit, sex, gratis Seksi, treffit, naiset Teijan treffi seksi , kategoriat: thai hieronta raahe seksiliikkeet, vänern ulvila.
Big tits tampere thai massage helsinki / Dildo sex Tampere sex thai hieronta MOM Horny big tits Thai milf gives young Russian teen hottie big orgasm.
tantra massage helsinki thai hieronta raahe tallinn prostitutes thai.
Gay escort helsinki tissipano

matches: hd hd hd hd hd hd


text:
Kotiin / mobile / minecraft iphone tapetti HD
rauha heinäkuu 11, 2016	mobile
879 näkymät minecraft iphone tapetti HD
Here is best Selections Of minecraft iphone wallpaper HD For computers, Pöytäkoneet, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täälläLivewallpaper.info tietokanta voi ladata paljon laadukkaita tapetti eri luokkiin . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Koska nämä kuvat ladataan käyttäjät. vaikka tyyppi tietokoneen näytön koko, että olet yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan jotka ovat uudelleen kokoinen ja se rajataan Asenna pöytämikrossasi näytön koon.
minecraft iphone tapetti HD2.
Yksinkertaisuuden, Olemme ladanneet 1920×1080 Resolution Väritaustakuvat, Se sopivat täydellisesti Näistä Major Resolution (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) Huomioithan, Jos jokin taustakuvat loukkaavat Copyright, Lähetä meille Mail yksityiskohdat, Poistamme sen mahdollisimman pian. Kaikki taustakuvat ladataan käyttäjät. Ja taustakuvat ovat ilmainen henkilökohtaiseen käyttöön vain. Jos Like This minecraft iPhone tapetti HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook ja muut sosiaalisen median.
Floyd Mayweather Jr. tapetti HDtaustakuva luonto High Resolution Downloadsuosittu KuvatBlonde Girls HD taustakuvatiphone hd tapetti HD Downloadlive taustakuva app HD Downloadtaustakuvat High Resolution Downloadjuoksupoika tapetti High Resolution DownloadTyöpöydän Tiivistelmä Taustat HDVintage ruusu taustakuva HD Powered by livewallpaper.info	© Copyright 2016, Kaikki oikeudet pidätetään

matches: HD HD HD HD HD hd HD HD HD