Valtioneuvoston päätös valtion liikelaitosten… 1023/1998 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1998 › 1023/1998
Valtioneuvosto on valtiovarainministeriön esittelystä valtion liikelaitoksista 10 päivänä heinäkuuta 1987 annetun lain 19 §:n 2 momentin ja 20 §:n 4 momentin nojalla, sellaisina kuin ne ovat laissa 589/1992, päättänyt:
Näitä määräyksiä on noudatettava niissä valtion liikelaitoksissa, joihin sovelletaan valtion liikelaitoksista annettua lakia (627/1987).
Liikelaitoksen on pidettävä kahdenkertaista kirjanpitoa.
Liikelaitoksen on noudatettava hyvää kirjanpitotapaa.
Kirjanpitoon merkitään liiketapahtumina menot, tulot, rahoitustapahtumat sekä niiden oikaisu- ja siirtoerät.
Tilijärjestelmän tulee olla selkeä ja riittävästi eritelty. Liikelaitoksella tulee kultakin tilikaudelta olla käyttöaikaa koskevin merkinnöin varustettu tililuettelo.
Jokainen tili on pidettävä jatkuvasti sisällöltään samana. Tilin sisältöä voidaan kuitenkin muuttaa liiketoiminnan kehityksen aiheuttamien muutosten, parannettuun tilijärjestelmään siirtymisen tai muun erityisen syyn vuoksi.
Liiketapahtumien merkitseminen kirjanpitoon on suoritettava siten, että kirjausten yhteys tuloslaskelmaan ja taseeseen voidaan vaikeuksitta todeta.
Menon kirjaamisperusteena on tuotannontekijän vastaanottaminen ja tulon kirjaamisperusteena suoritteen luovuttaminen (suoriteperuste). Meno ja tulo saadaan kirjata myös maksuun perustuen (maksuperuste).
Mikäli menot ja tulot kirjataan maksuperusteen mukaan, on myyntisaamiset ja ostovelat voitava jatkuvasti selvittää.
Liiketapahtumat on kirjattava aikajärjestyksessä (peruskirjanpito) ja asiajärjestyksessä (pääkirjanpito).
Maksutapahtumien kirjaaminen aikajärjestykseen on suoritettava viivytyksettä päiväkohtaisesti, jolloin kirjaus voidaan suorittaa myös yhdistelmänä. Muut kirjaukset saadaan tehdä kuukausikohtaisesti viimeistään kahden kuukauden kuluessa kalenterikuukauden päättymisestä.
Kirjauksen on perustuttava päivättyyn ja numeroituun tositteeseen, joka todentaa liiketapahtuman. Tositteessa on oltava merkintä käytetyistä tileistä, jollei muutoin ole selvää, miten liiketapahtuma on kirjattu. Tosite voidaan laatia mikrotulostuksena filmille tai muulla suurennuslaitteen avulla luettavalla ja tarvittaessa selväkieliseen kirjalliseen muotoon saatettavalla tavalla, jollei valtiokonttori toisin määrää.
Menotositteesta on käytävä selville vastaanotettu tuotannontekijä ja tulotositteessa tulee olla selvitys luovutetusta suoritteesta. Tuotannontekijän vastaanottoajankohta ja suoritteen luovutusajankohta on voitava tositteen tai sen liitteen avulla taikka muutoin osoittaa.
Tositteen, joka todentaa suoritetun maksun, tulee olla, mikäli se on mahdollista, maksun saajan tai maksun välittäneen rahalaitoksen tai muun vastaavan antama. Milloin kirjauksen perusteeksi ei saada ulkopuolisen antamaa tositetta, kirjaus tulee selvittää kassakoneen tarkkailunauhan tai muun liikelaitoksen itsensä laatiman tositteen avulla.
Kirjaukset voivat perustua koneellisilla tietovälineillä oleviin tarvittaessa selväkieliseen kirjalliseen muotoon saatettaviin tositetietoihin, jollei valtiokonttori toisin määrää.
1) tuloslaskelman;
2) taseen;
3) tuloslaskelman ja taseen liitteenä ilmoitettavat tiedot (liitetiedot);
4) valtion liikelaitoksista annetun lain 21 §:n 2 momentissa tarkoitetun kertomuksen; sekä
5) rahoituslaskelman.
Tilinpäätöstä varmentamaan on laadittava 21 §:ssä tarkoitetut tase-erittelyt ja liitetietojen erittelyt.
Tilinpäätöksen tulee antaa oikeat ja riittävät tiedot liikelaitoksen toiminnan tuloksesta ja taloudellisesta asemasta (oikea ja riittävä kuva). Tätä varten tarpeelliset lisätiedot on ilmoitettava liitetiedoissa.
Tilinpäätöstä laadittaessa ja tilinavausta tehtäessä noudatettaviin periaatteisiin kuuluvat:
1) oletus liikelaitoksen toiminnan jatkuvuudesta;
5) tilikaudelle kuuluvien tuottojen ja kulujen huomioon ottaminen riippumatta niihin perustuvien maksujen suorituspäivistä; sekä
Edellä 4 momentin 3 kohdassa tarkoitettu varovaisuus edellyttää erityisesti, että tilinpäätöksessä otetaan huomioon:
Edellä 4 ja 5 momentissa säädetystä periaatteesta saadaan poiketa vain erityisestä syystä. Liitetietoihin on sisällytettävä selostus poikkeamisen perusteista sekä laskelma poikkeamisen vaikutuksesta tilikauden tulokseen ja taloudelliseen asemaan.
Tilinpäätös on laadittava kolmen kuukauden kuluessa tilikauden päättymisestä. Edellä 1 momentissa mainitut asiakirjat on annettava viipymättä tilinpäätöksen valmistuttua tilintarkastajille ja asianomaiselle ministeriölle. Liikelaitoksen on toimitettava vahvistettu tilinpäätöksensä valtiokonttorille valtion tilinpäätösasiakirjaan liitettäväksi huhtikuun loppuun mennessä.
Tilinpäätökseen on sisällytettävä tuloslaskelma ja tase viimeistä edelliseltä tilikaudelta. Jos tilikauden aikana tuloslaskelman tai taseen ryhmittelyä on muutettu, on aikaisempaan tilinpäätökseen sisältyviä tietoja mahdollisuuksien mukaan oikaistava niin, että niitä voidaan verrata myöhempään tilinpäätökseen.
Liikelaitoksen on tilikauden aikana ja ennen tilinpäätöksen valmistumista neuvoteltava tilinpäätöksensä perusteista asianomaisen ministeriön kanssa. Jos ennakoidun tilinpäätöksen mukaisen tuloksen ennen tilinpäätössiirtoja arvioidaan oleellisesti poikkeavan tulostavoitteesta, ministeriön on myös sen noudattamiseksi, mitä valtion liikelaitoksista annetun lain 21 §:n 1 momentissa säädetään, neuvoteltava tilinpäätöksen perusteista valtiovarainministeriön kanssa.
Jos liikelaitos laatii osavuosikatsauksen, on osavuosikatsaus toimitettava myös asianomaiselle ministeriölle.
Tilinpäätöksessä on esitettävä myös erillinen tilinpäätös laitoskohtaisen lain mukaan valtion talousarvion puitteissa harjoitettavasta toiminnasta. Erillisessä tilinpäätöksessä seurataan toiminnan tuottoja, kuluja sekä omaisuudessa ja pääomassa tapahtuneita muutoksia.
Edellä 1 momentissa tarkoitettuun erilliseen tilinpäätökseen sovelletaan tämän päätöksen määräyksiä 23 §:n 8 momenttia ja 26 §:ää lukuun ottamatta. Erillisessä tilinpäätöksessä ei kirjanpidossa tehtyihin poistoihin sovelleta, mitä elinkeinotulon verottamisesta annetussa laissa (360/1968) säädetään enimmäispoistoista.
Laitoskohtaisen lain mukaan valtion talousarvion puitteissa harjoitettavan toiminnan osalta tuloslaskelma ja tase laaditaan valtiokonttorin määräämien kaavojen mukaan.
Liikelaitoksen valtioneuvostolle vuosittain antaman toimintakertomuksen tulee sisältää:
1) tiedot eduskunnan ja valtioneuvoston liikelaitoksia koskevan lain tai asianomaisen ministeriön laitoskohtaisen lain perusteella tekemien päätösten toteutumisesta;
2) selostus liikelaitoksen liiketoiminnoissa tapahtuneista olennaisista muutoksista edellisen tilikauden aikana ja arvio liiketoimintojen kehittymisestä alkaneen tilikauden aikana;
3) selvitys liikelaitoksen tutkimus- ja tuotekehitystoiminnan laajuudesta;
4) tiedot henkilöstön keskimääräisestä luvusta tilikauden aikana sekä tiedot liikelaitoksen hallitukselle ja toimitusjohtajalle maksetuista palkoista, palkkioista ja muista korvauksista sekä muulle henkilöstölle maksetuista palkka- ja muista etuuksista;
5) liikelaitoksen hallituksen esitys tilikauden voiton käyttämisestä tai tappion kattamisesta; sekä
6) tiedot liikelaitoksen kannalta olennaisista tapahtumista, myös silloin kun ne ovat sattuneet tilikauden päätyttyä.
Milloin liikelaitos julkaisee vuosikertomuksen, tulee valtioneuvoston vahvistama tilinpäätös erottaa selvästi muusta vuosikertomuksen aineistosta.
Tilikausi on kalenterivuosi. Liiketoimintaa aloitettaessa tai lopetettaessa tilikausi saa olla tätä lyhyempi.
Liikelaitoksen on huolehdittava siitä, että sen tytäryhtiöllä on sama tilikausi kuin liikelaitoksella. Valtiokonttori voi erityisestä syystä myöntää määräajaksi tytäryhtiön tilikautta koskevan poikkeuksen, mistä on ilmoitettava valtion liikelaitoksista annetun lain 21 §:n 2 momentissa tarkoitetussa kertomuksessa.
Mikäli liiketapahtumien kirjaaminen on suoritettu maksuperusteen mukaan, on kirjaukset, merkitykseltään vähäisten liiketapahtumien kirjauksia lukuun ottamatta, oikaistava ja täydennettävä ennen tilinpäätöksen laatimista suoriteperusteen mukaisiksi.
Liikevaihtoon luetaan liikelaitoksen varsinaisen toiminnan myyntituotot, joista on vähennetty myönnetyt alennukset sekä arvonlisävero ja muut välittömästi myynnin määrään perustuvat verot.
Satunnaisiksi katsotaan sellaiset tuotot ja kulut, jotka perustuvat liikelaitoksen tavanomaisesta toiminnasta poikkeaviin, kertaluonteisiin ja olennaisiin tapahtumiin.
Taseen vastaavien erät jaetaan pysyviin ja vaihtuviin käyttötarkoituksensa perusteella. Pysyviä ovat erät, jotka on tarkoitettu tuottamaan tuloa jatkuvasti useana tilikautena. Taseen pysyviin vastaaviin kuuluu myös laitoskohtaisen lain nojalla liikelaitoksen hallinnassa oleva kansallisomaisuus tai muu siihen rinnastettava erityinen omaisuus. Muut vastaavien erät ovat vaihtuvia.
Käyttöomaisuutta ovat edellä 17 §:ssä tarkoitettuihin pysyviin vastaaviin kuuluvat esineet, erikseen luovutettavissa olevat oikeudet ja muut hyödykkeet.
Jos hyödykkeen hankintaan ja valmistukseen liittyvien kiinteiden menojen määrä on olennainen 1 momentissa tarkoitettuun hankintamenoon verrattuna, saadaan myös niiden osuus lukea hankintamenoon.
Jos pysyviin aktiivoihin kuuluvan hyödykkeen valmistamiseen kohdistettavissa olevan lainan korkomenot valmistusajalta ja 2 momentin mukaisen osuuden yhteismäärä on olennainen 1 momentissa tarkoitettuun hankintamenoon verrattuna, saadaan hankintamenoon lukea 2 momentin mukaisen osuuden ohella myös nämä korkomenot.
Jollei liikelaitos muuta näytä, vaihto-omaisuuteen kuuluvien samanlajisten hyödykkeiden hankintameno määritetään olettaen, että hyödykkeet on luovutettu siinä järjestyksessä kuin ne on hankittu, tai että luovutusjärjestys on ollut hankintajärjestykselle päinvastainen. Tällaisten hyödykkeiden hankintamenoksi saadaan merkitä myös toteutuneiden hankintamenojen keskiarvo, joka on painotettu vastaavilla hankintamäärillä.
Aktivoituun hankintamenoon luetut hyödykkeen hankinnasta ja valmistuksesta aiheutuneet menot on voitava kustannuslaskennan tai -laskelmien avulla selvittää.
3) vastaiset menot ja menetykset, jollei niitä ole merkittävä pakollisiin varauksiin siten kuin 25 §:n 3 momentissa säädetään tai vähennettävä asianomaisen omaisuuserän taseeseen merkittävästä arvosta.
Tase-erittelyissä on yksityiskohtaisesti ryhmittäin luetteloitava liikelaitoksen taseeseen tilikauden päättyessä merkitty:
Ne 38 §:ssä tarkoitetut liitetiedot, jotka liikelaitos on esittänyt tilinpäätöksessään, on luetteloitava ryhmittäin. Muutoksista tulee pitää luetteloa tai erillistä kirjanpitoa tilikauden aikana, jos tiedot eivät ilmene pääkirjanpidosta.
Liikelaitos voi laatia tase-erittelyjä ja liitetietojen erittelyjä mikrotulostuksena filmille tai muulla suurennuslaitteen avulla luettavalla ja tarvittaessa selväkieliseen kirjalliseen muotoon saatettavalla tavalla, jollei valtiokonttori toisin määrää.
2) rahoitusomaisuuteen kuuluvat arvopaperit ja muut sellaiset rahoitusvarat hankintamenon suuruisina tai, jos niiden tilinpäätöspäivän todennäköinen luovutushinta on sitä alempi, tämän määräisinä; sekä
Ulkomaanrahan määräiset saamiset samoin kuin ulkomaanrahan määräiset velat ja muut sitoumukset muutetaan Suomen rahaksi Suomen Pankin tilinpäätöspäivänä noteeraamaan kurssiin. Jos ulkomaanrahan määräiset saamiset tai velat taikka muut sitoumukset on sopimuksilla tai muutoin sidottu tiettyyn kurssiin, ne saadaan muuttaa Suomen rahaksi sitä noudattaen. Jos saaminen tai velka erääntyy maksettavaksi yhtä vuotta pitemmän ajan kuluttua tilinpäätöspäivästä, saadaan siitä johtuvat kurssierot kirjata viimeistään sen tilikauden tuotoiksi ja kuluiksi, jonka aikana saaminen tai velka maksetaan.
Tilinpäätöksessä tilikauden tulot kirjataan tuotoiksi. Tuotoista vähennetään kuluina ne menot, joista ei todennäköisesti enää kerry niitä vastaavaa tuloa, samoin kuin menetykset. Muut menot voidaan aktivoida sen mukaan kuin jäljempänä määrätään.
Pitkän valmistusajan vaativasta suoritteesta syntyvä tulo saadaan kirjata tuotoksi valmistusasteen perusteella. Suoritteesta kertyvän erilliskatteen tulee tällöin olla luotettavalla tavalla ennakoitavissa. Liikelaitoksen tulee noudattaa samaa perustetta kaikkien tässä tarkoitettujen tulojen kirjaamisessa tuotoiksi.
Käyttöomaisuuden ja muun pysyviin vastaaviin kuuluvan aineellisen omaisuuden hankintameno aktivoidaan ja kirjataan vaikutusaikanaan suunnitelman mukaan poistoina kuluksi.
Vaihto-omaisuuden aineisiin tai tarvikkeisiin taikka aineelliseen käyttöomaisuuteen kuuluvat samanlajiset ja hankintamenoltaan vähäiset hyödykkeet, joita liikelaitos hankkii jatkuvasti siten, että niiden määrän ja yhteenlaskettujen hankintamenojen muutokset ovat vähäisiä, saadaan merkitä taseeseen samaan rahamäärään tilikaudesta toiseen.
Kehittämismenot saadaan aktivoida erityistä varovaisuutta noudattaen. Aktivoidut kehittämismenot on poistettava suunnitelman mukaan enintään viiden vuoden kuluessa, jollei tätä pidempää poistoaikaa, enintään 20 vuotta, voida erityisestä syystä pitää hyvän kirjanpitotavan mukaisena.
Jos muita pitkävaikutteisia menoja on aktivoitu, ne on poistettava suunnitelman mukaan enintään viiden vuoden kuluessa, jollei tätä pidempää poistoaikaa, enintään 20 vuotta, voida erityisestä syystä pitää hyvän kirjanpitotavan mukaisena.
Liikelaitos saa, jos siihen on erityistä syytä, kirjata suunnitelman ylittäviä poistoja.
Jos pysyviin vastaaviin kuuluvan hyödykkeen tai sijoituksen todennäköisesti tulevaisuudessa kerryttämä tulo on pysyvästi vielä poistamatonta hankintamenoa pienempi, erotus on kirjattava arvonalennuksena. Arvonalennusta ei voi kuitenkaan tehdä laitoskohtaisen lain nojalla liikelaitoksen hallinnassa olevasta kansallisomaisuudesta tai muusta siihen rinnastettavasta erityisestä omaisuudesta.
Tuotoista on vähennettävä velvoitteista vastaisuudessa aiheutuvat menot ja menetykset, jos
4) ne perustuvat lakiin tai liikelaitoksen sitoumukseen sivullista kohtaan.
Tuotoista saadaan vähentää myös sellainen velvoitteesta aiheutuva vastainen meno tai menetys, joka on yksilöitävissä ja täyttää sen, mitä 1 momentin 1―3 kohdassa säädetään.
Jos 1 ja 2 momentissa tarkoitetun menon tai menetyksen täsmällistä määrää tai toteutumisajankohtaa ei tiedetä, merkitään se taseen pakollisiin varauksiin.
Edellä 1―3 momentissa tarkoitetut menetykset ja menot saadaan merkitä tuloslaskelmaan ja taseeseen enintään niiden todennäköiseen määrään.
Taseen vastaaviin merkityn erän arvon alenemista ei saa merkitä pakolliseksi varaukseksi.
Tilinpäätöksessä saadaan tehdä jälleenhankintavaraus elinkeinotulon verottamisesta annetun lain mukaisena.
Jos kulukirjaus, joka on tehty rahoitusomaisuudesta 22 §:n 1 momentin, vaihto-omaisuudesta 23 §:n 3 momentin tai taseen pysyvästä vastaavasta 24 §:n perusteella, osoittautuu viimeistään tilikauden päättymispäivänä aiheettomaksi, se on kirjattava kulukirjauksen oikaisuksi.
Jos pysyviin vastaaviin kuuluvan maa- tai vesialueen, tai arvopaperin todennäköinen luovutushinta on tilinpäätöspäivänä pysyvästi alkuperäistä hankintamenoa olennaisesti suurempi, saadaan taseeseen merkitä vielä poistamatta olevan hankintamenon lisäksi enintään todennäköisen luovutushinnan ja poistamatta olevan hankintamenon erotuksen suuruinen arvonkorotus. Jos arvonkorotus osoittautuu aiheettomaksi, se on peruutettava.
Jos 1 momentissa tarkoitetun omaisuuden arvoa on tilikauden aikana korotettu, on korotusta vastaava määrä merkittävä vastattaviin arvonkorotusrahastoon. Rahastoa saadaan käyttää ainoastaan peruspääoman korotukseen. Arvonkorotusta peruutettaessa on rahastoon merkittyä pääomaa vastaavasti vähennettävä peruutettavalla määrällä. Jos liikelaitoksen peruspääomaa on korotettu käyttämällä hyväksi arvonkorotusrahastoa, eikä rahastoon merkittyä pääomaa voida pienentää peruutettavalla määrällä, on vastaava määrä merkittävä muun oman pääoman vähennyksenä.
Tuottojen ja niitä vastaavien veronalaisten tulojen samoin kuin kulujen ja niitä vastaavien verotuksessa vähennyskelpoisten menojen jaksotuseroista johtuvat laskennalliset verovelat ja -saamiset saadaan erityistä varovaisuutta noudattaen merkitä omana eränään tuloslaskelmaan ja taseeseen.
Kirjanpidossa tehdyt poistot eivät saa ylittää elinkeinotulon verottamisesta annetussa laissa säädettyjä enimmäispoistoja.
Tuloslaskelma laaditaan liitteessä 1 olevan kaavan mukaan. Tuloslaskelma on laadittava kaavaa yksityiskohtaisempana, mikäli se tilikauden tuloksen muodostumiseen vaikuttaneiden tekijöiden selventämiseksi on tarpeen.
Liitteessä 1 olevan kaavan eriä saadaan yhdistellä, jos niiden erillisellä esittämisellä on ainoastaan vähäinen merkitys oikean ja riittävän kuvan antamiseksi tai jos yhdisteleminen johtaa selkeämpään esittämistapaan. Tuloslaskelmassa on kuitenkin esitettävä liikevaihto ja tilikauden voitto (tappio) sekä kaavaan isoin kirjaimin kirjoitetut välisummat.
Edellä 23, 24, 26 ja 30 §:ssä tarkoitettua tuloksentasausmenettelyä saa lähtökohtaisesti käyttää vain siinä määrin kuin se on mahdollista ilman että tilikauden voitto jää pienemmäksi kuin talousarviossa on edellytetty tuloutettavaksi valtiolle.
Tase laaditaan liitteessä 2 olevan kaavan mukaan. Tase on laadittava kaavaa yksityiskohtaisempana, mikäli se tase-erien selventämiseksi on tarpeen.
Milloin liikelaitoksella on saaminen siltä, jolle liikelaitos itse on velkaa, on saaminen ja velka ilmoitettava taseessa erikseen. Myös muut tase-erät on ilmoitettava niitä toisistaan vähentämättä, jollei vähentäminen ole perusteltua oikean ja riittävän kuvan antamiseksi.
Liitteessä 2 olevan kaavan arabialaisilla numeroilla merkittyjä eriä, lukuun ottamatta osuuksia saman liikelaitoskonsernin tytäryhtiöissä, saadaan yhdistellä, jos niiden erillisellä esittämisellä on vähäinen merkitys oikean ja riittävän kuvan antamiseksi tai jos yhdistely johtaa selkeämpään esittämistapaan.
Tilinpäätöksen laatimista koskevina liitetietoina on esitettävä:
Tuloslaskelmaa koskevina liitetietoina on esitettävä:
6) erittely 30 §:n 5 momentissa tarkoitetulla tavalla yhdistellyistä eristä.
Taseen vastaavia koskevina liitetietoina on esitettävä:
1) selvitys poistamatta olevista aktivoiduista tutkimusmenoista;
2) poistamatta olevia aktivoituja kehittämismenoja koskeva selvitys;
3) perusteltu selvitys, jos aktivoitujen tutkimusmenojen tai kehittämismenojen poistoaika on pitempi kuin viisi vuotta;
4) arvonkorotusten periaatteet ja niiden kohteiden arvonmääritysmenetelmät;
5) tieto pysyviin vastaaviin kuuluvien koneiden ja laitteiden hankintamenojen vielä poistamatta olevasta osasta;
6) jos korkomenoja on luettu hyödykkeen hankintamenoon, selvitys tilikaudella aktivoitujen korkomenojen määrästä ja tase-eräkohtaiset tiedot poistamattomista aktivoiduista korkomenoista;
7) tase-eräkohtainen tieto 19 §:n 4 momentissa tarkoitettujen hyödykkeiden jälleenhankintahintojen ja aktivoitujen hankintamenojen erotuksesta, jos se on olennainen;
8) edellä 7 kohdassa tarkoitetut tiedot muihin tase-eriin kuin vaihto-omaisuuteen kuuluvista arvopapereista;
9) siirtosaamisiin sisältyvät olennaiset erät; sekä
10) erittely 32 §:n 5 momentin nojalla yhdistellyistä vastaavien eristä.
Sen lisäksi mitä 1 momentissa säädetään, sovelletaan myös liitteessä 2 olevan tasekaavan vastaavien B.II.2 kohdassa tarkoitetuista saamisista ilmoitettava erikseen:
Edellä 1 momentin 10 kohdassa tarkoitettu erittely saadaan jättää tekemättä, jos yhdistelemisellä on ollut ainoastaan vähäinen merkitys oikean ja riittävän kuvan saamiseksi.
Taseen vastattavia koskevina liitetietoina on esitettävä:
1) tase-eräkohtainen erittely oman pääoman erien lisäyksistä ja vähennyksistä, siirroista näiden erien välillä tilikauden aikana sekä aloittamisvaiheen muun oman pääoman määrä;
3) siirtovelkoihin sisältyvät olennaiset erät;
4) erittely 32 §:n 5 momentin nojalla yhdistellyistä vastattavien eristä; sekä
5) erittely olennaisista pakollisiin varauksiin merkityistä eristä, jos se on tarpeen tase-erien selventämiseksi.
Sen lisäksi mitä 1 momentissa säädetään, on liitteessä 2 olevan tasekaavan vastattavien D.7 kohdassa tarkoitetuista veloista ilmoitettava erikseen:
3) rahoitusvekselit:
Edellä 1 momentin 4 kohdassa tarkoitettu erittely saadaan jättää tekemättä, jos yhdistelemisellä on ollut ainoastaan vähäinen merkitys oikean ja riittävän kuvan saamiseksi.
Tuloveroja koskevina liitetietoina on esitettävä:
1) 29 §:ssä tarkoitetut laskennalliset verovelat ja -saamiset, jos ne ovat olennaisia eikä niitä ole merkitty taseeseen;
Vakuuksia ja vastuusitoumuksia koskevina liitetietoina on esitettävä:
1) velat, joista liikelaitos on pantannut tai muulla tavalla antanut vakuudeksi omaisuuttaan, eriteltyinä vakuuslajeittain kultakin taseen vastattavissa esitettävän vieraan pääoman erältä;
3) vakuuksista, jotka liikelaitos on muuten kuin 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla antanut puolestaan, yhteenlaskettu arvo vakuuslajeittain eriteltynä; sekä
4) vakuuksista, jotka liikelaitos on antanut liikelaitoskonserniin kuuluvien tytäryhtiöiden puolesta, yhteenlaskettu arvo vakuuslajeittain eriteltynä.
1) leasingvuokrasopimusten mukaisten vuokrien nimellismäärät, eriteltyinä alkaneella ja siitä seuraavilla tilikausilla maksettaviin, samoin kuin näiden sopimusten olennaiset irtisanomis- ja lunastusehdot; sekä
2) muut liikelaitosta koskevat taloudelliset vastuut, joita ei ole merkitty taseeseen.
Henkilöstöä koskevina liitetietoina on esitettävä:
1) henkilöstön keskimääräinen luku tilikauden aikana, ryhmittäin eriteltynä;
2) tilikauden palkat, palkkiot ja rahapalkkaan rinnastettavien luontoisetujen yhteenlaskettu raha-arvo sekä eläkekulut ja muut henkilösivukulut, jollei niitä ole eritelty tuloslaskelmassa; sekä
3) liikelaitoksen toimitusjohtajalle ja muulle henkilöstölle myönnetyt lainat ja annetut avustukset yhteismääränä ja olennaiset tiedot lainojen ehdoista ja takaisinmaksusta.
Muina liitetietoina on esitettävä:
1) valtiolle suorittamatta olevan velan määrä;
2) liikelaitoksen hallinnassa olevat eri yhtiöiden erilajiset osakkeet;
3) liikelaitoksen valtion talousarviosta saama rahoitus, joka on kirjanpidossa kirjattu menonoikaisuna tai menonsiirtona;
4) lain mukaan valtion talousarvion puitteissa harjoitettavaan toimintaan valtion talousarviossa myönnetty rahoitus, tässä toiminnassa olevan henkilökunnan määrä ja tälle maksetut palkat ja palkkiot; sekä
5) edellä 11 §:ssä tarkoitettu erillinen tilinpäätös.
Sen lisäksi mitä 33―40 §:ssä säädetään on liikelaitoskonserniin kuuluvan liikelaitoksen tuloslaskelmassa tai taseessa taikka niiden liitteenä ilmoitettava:
1) tytäryhtiöiltä saadut rahoitustuotot tai niille suoritetut rahoituskulut;
2) pitkäaikaisiin sijoituksiin kuuluvien osakkeiden, osuuksien ja lainasaamisten yhteismäärät tytäryhtiöiden mukaan eriteltyinä;
3) lainasaamiset ja muut merkittävät saamiset sellaisilta yhtiöiltä, joiden osakkeita tai osuuksia liikelaitos hallitsee, samoin kuin velat niille, tase-erien mukaan eriteltyinä;
4) kunkin sellaisen liikelaitoskonserniin kuuluvan yhtiön tai muun yhtiön osalta, jonka osakkeista tai osuuksista liikelaitos hallitsee merkittävän osuuden, nimi, omistusosuus sekä tilikauden voitto tai tappio viimeksi laaditun tilinpäätöksen mukaan; sekä
5) liikelaitoksen tytäryhtiölle antamat takaukset ja muut vakuudet.
Tilinpäätös on päivättävä sekä hallituksen jäsenten ja toimitusjohtajan allekirjoitettava. Jos hallituksen jäsen tai toimitusjohtaja on esittänyt eriävän mielipiteen tilinpäätöksestä, on tätä koskeva lausuma liitettävä siihen hänen vaatimuksestaan.
Tase-erittelyt ja liitetietojen erittelyt on päivättävä ja niiden laatijoiden allekirjoitettava.
Hallituksen ja toimitusjohtajan on varattava tilintarkastajille tilaisuus toimittaa tarkastus siinä laajuudessa kuin tämä katsoo tarpeelliseksi sekä annettava sellaista selvitystä ja apua, jota tilintarkastaja pyytää.
Liikelaitoskonsernin tilinpäätös
Liikelaitoksen, joka muodostaa valtion liikelaitoksista annetun lain 4 a §:ssä tarkoitetun liikelaitoskonsernin, on laadittava ja sisällytettävä tilinpäätökseensä liikelaitoskonsernin tilinpäätös. Liikelaitoskonsernin tilinpäätös sisältää:
1) konsernituloslaskelman;
2) konsernitaseen;
3) konsernituloslaskelman ja konsernitaseen liitteenä ilmoitettavat tiedot (konserniliitetiedot); sekä
4) liikelaitoskonsernin rahoituslaskelman.
Konsernitilinpäätös on laadittava liikelaitoksen tilikaudelta.
Mitä tämän päätöksen 9 §:n 7 momentissa, 10 §:n 1 momentissa ja 12 §:n 2 momentissa sekä 42 §:n 1 momentissa määrätään liikelaitoksen tilinpäätöksestä, noudatetaan soveltuvin osin liikelaitoskonsernin tilinpäätökseen.
Konsernituloslaskelma laaditaan noudattaen soveltuvin osin liitteessä 1 olevaa kaavaa ja konsernitase noudattaen soveltuvin osin liitteessä 2 olevaa kaavaa.
Liikelaitoskonsernin tilinpäätös on laadittava liikelaitoksen ja sen tytäryhtiöiden tuloslaskelmien ja taseiden sekä niiden liitteenä ilmoitettavien tietojen yhdistelminä hyvän kirjanpitotavan mukaisesti.
Konsernituloslaskelman on osoitettava liikelaitoskonsernin tulos tilikaudelta sen jälkeen kun konsernin sisäiset tuotot ja kulut sekä sisäinen voitonjako ja ulkopuolisten omistusta vastaavat osuudet tytäryhtiöiden tuloksista on vähennetty. Laskelmassa on erikseen esitettävä liikelaitoksen tytäryhtiön antamat ja saamat konserniavustukset.
Konsernitaseen on osoitettava konsernin oma pääoma jaoteltuna liikelaitoksen peruspääomaan, tytäryhtiöiden sidottuun omaan pääomaan, liikelaitoksen arvonkorotusrahastoon, liikelaitoksen muuhun omaan pääomaan ja tytäryhtiöiden vapaaseen omaan pääomaan sekä liikelaitoskonsernin tilikauden voittoon tai tappioon sen jälkeen, kun liikelaitoskonserniin kuuluvien liikelaitoksen ja tytäryhtiöiden keskinäiset saatavat ja velat sekä keskinäinen osakkeiden omistus ja hallinta on vähennetty ja ulkopuolisten tytäryhtiöissä omistamat osuudet on merkitty taseeseen omana eränä.
Jollei 1 ja 2 momentin määräyksiä liikelaitoskonsernin kokoonpanon vuoksi tai muusta painavasta syystä voida noudattaa konsernitilinpäätöstä laadittaessa, saadaan niistä poiketa olosuhteiden vaatimalla tavalla. Poikkeamisesta on tehtävä selko konsernitilinpäätöksessä.
Tytäryhtiöiden tilinpäätökset tulee ennen yhdistelyä, mikäli mahdollista, muuttaa tämän päätöksen mukaisiksi.
Konsernituloslaskelman ja konsernitaseen liitetietoina on esitettävä 44 §:ssä tarkoitettujen tietojen lisäksi:
1) tiedot liikelaitoskonsernin tilinpäätökseen yhdistellyistä ja yhdistelemättä jätetyistä tytäryhtiöistä sekä perusteet yhdistelemättä jättämiselle;
2) tiedot liikelaitoskonsernin tilinpäätöksen laatimisperiaatteista;
3) selostus liikelaitoskonsernin tilinpäätöksen laatimisperiaatteissa ja -menetelmissä tapahtuneista muutoksista sekä muutosten vaikutuksesta liikelaitoskonsernin toiminnan tulokseen ja taloudelliseen asemaan;
4) perusteltu selostus siitä, jos liikelaitoskonsernin tilinpäätöksen laatimisessa ei ole noudatettu samoja arvostus- ja jaksotusperiaatteita kuin liikelaitoskonserniin kuuluvan liikelaitoksen tilinpäätöksessä;
5) selostus sellaisista muutoksista liikelaitoskonsernin rakenteessa, jotka merkittävällä tavalla vaikuttavat liikelaitoskonsernin tilinpäätöksen vertailukelpoisuuteen edelliseltä tilikaudelta laaditun liikelaitoskonsernin tilinpäätöksen kanssa; sekä
6) kunkin sellaisen yhtiön osalta, jossa liikelaitoskonserniin kuuluvalla liikelaitoksella tai jollakin sen tytäryhtiöllä joko yksin tai yhdessä muiden samaan liikelaitoskonserniin kuuluvien yhtiöiden kanssa on merkittävä omistusosuus, nimi, omistusosuus sekä oman pääoman määrä ja tilikauden voitto tai tappio viimeksi laaditun tilinpäätöksen mukaan.
Liikelaitoksen on huolehdittava siitä, että sen tytäryhtiö antaa liikelaitokselle liikelaitoskonsernin tilan arvioimiseen ja sen toiminnan tuloksen laskemiseen tarvittavat tiedot. Liikelaitoksen on myös huolehdittava siitä, että sen tytäryhtiön toimintakertomuksessa ilmoitetaan liikelaitoksen nimi.
Liikelaitoskonsernin toiminnasta valtioneuvostolle annettavassa kertomuksessa on esitettävä tietoja sellaisista konsernin tilan ja sen toiminnan tuloksen arvioimista varten tärkeistä seikoista, joista ei ole tehtävä selkoa liikelaitoksen tai sen tytäryhtiöiden tuloslaskelmissa, taseissa tai niiden liitteenä ilmoitettavissa tiedoissa, sekä konsernin kannalta olennaisista tapahtumista, vaikka ne olisivat sattuneet tilikauden päätyttyäkin.
Jos liikelaitos on tilikauden aikana hankkinut tytäryhtiön, on siitä annettava selostus 1 momentissa tarkoitetussa kertomuksessa. Kertomuksessa on lisäksi ilmoitettava liikelaitoskonsernin palveluksessa olevien henkilöiden keskimääräinen lukumäärä tilikauden aikana sekä heille mainittuna aikana maksettujen palkkojen yhteenlaskettu määrä.
Liikelaitoskonsernin toiminnasta valtioneuvostolle vuosittain annettavassa kertomuksessa on liikelaitoksen tytäryhtiön osakeyhtiölain 1 luvun 3 §:n 1 momentissa (145/1997) tarkoitetusta konsernista (alakonserni) ilmoitettava:
1) alakonsernin liikevaihto ja tilikauden voitto tai tappio; sekä
2) kunkin alakonserniin kuuluvan yhtiön nimi, konsernin omistamien osakkeiden lukumäärä ja osuus kaikista osakkeista.
Tilintarkastus, tilinpäätöksen vahvistaminen ja esittelyasiakirjat
Tilintarkastajien on annettava kultakin tilikaudelta tarkastuskertomukset liikelaitoksen ja liikelaitoskonsernin tilinpäätöksestä asianomaiselle ministeriölle, joka viipymättä tämän jälkeen esittelee tilinpäätökset valtioneuvostolle vahvistettaviksi.
Liikelaitoksen ja liikelaitoskonsernin tilinpäätöksiä valtioneuvostossa esiteltäessä on 9 §:n 1 momentissa ja 43 §:n 1 momentissa tarkoitettuihin tilinpäätösasiakirjoihin liitettävä tilintarkastuskertomukset. Tase-erittelyjä ja liitetietojen erittelyjä ei ole tarpeen liittää esittelyasiakirjoihin.
Liikelaitoksen ja liikelaitoskonsernin tilintarkastus on suoritettava hyvän tilintarkastustavan edellyttämässä laajuudessa.
Kun tilintarkastus on tehty, tilintarkastajan on tehtävä siitä tilinpäätökseen merkintä, jossa viitataan tarkastuskertomukseen sekä lausutaan siitä, onko tilinpäätös laadittu hyvän kirjanpitotavan mukaisesti.
Tarkastuskertomuksessa on esitettävä lausunto:
1) siitä, onko kirjanpito säännösten ja hyvän kirjanpitotavan mukaisesti järjestetty ja pidetty;
2) siitä, onko tilinpäätös säännösten ja hyvän kirjanpitotavan mukaisesti tehty;
3) siitä, onko liikelaitoksen hallinto asianmukaisesti järjestetty;
4) siitä, antaako tilinpäätös liitteineen ja valtioneuvostolle toimitettava kertomus oikeat ja riittävät tiedot liikelaitoksen taloudesta sekä eduskunnan ja valtioneuvoston asettamien tavoitteiden saavuttamisesta; sekä
5) siitä, puoltavatko tilintarkastajat tilinpäätöksen vahvistamista ja hallituksen esitystä tilikauden voiton käyttämisestä tai tappion kattamisesta.
Tilintarkastajien tulee kertomuksessaan tarvittaessa täydentää tilinpäätöstietoja.
Tilintarkastajilla on oikeus antaa kertomuksessa myös muita tietoja, joiden saattamista valtioneuvoston tietoon he pitävät tarpeellisena. Liikelaitoksen hallitukselle ja toimitusjohtajalle annettavat huomautukset on merkittävä pöytäkirjaan tai muuhun asiakirjaan, joka on annettava hallitukselle ja tarvittaessa asianomaiselle ministeriölle tiedoksi.
Mitä 2―5 momentissa määrätään tarkastuskertomuksesta, noudatetaan soveltuvin osin liikelaitoskonsernin tilinpäätöksestä annettavaan tarkastuskertomukseen.
Milloin liikelaitoksen tilikauden tulos ennen tilinpäätössiirtoja on oleellisesti pienempi kuin valtioneuvoston vahvistama tulostavoite, tulee liikelaitoksen hallituksen antaa asianomaiselle ministeriölle asiaa koskeva selvitys. Ministeriö liittää tällöin selvityksen ja sitä koskevan kannanottonsa esittelyasiakirjoihin.
Mikäli asianomainen ministeriö tai liikelaitoksen hallitus toteaa, ettei liikelaitoksella ole edellytyksiä jatkuvaan kannattavaan toimintaan, on ministeriön saatettava asia valtioneuvoston käsiteltäväksi. Toiminnan kannattavuutta arvioitaessa otetaan tällöin huomioon liikelaitokselle valtion liikelaitoksista annetun lain 9 §:n nojalla kannattamattomista tehtävistä myönnetyt korvaukset.
Kirjanpitokirjat ja kirjanpitoaineiston säilyttäminen
Tilinpäätös sekä luettelo käytetyistä kirjanpitokirjoista on kirjoitettava sidottuun tai välittömästi tilinpäätöksen jälkeen sidottavaan tasekirjaan, jonka sivut tai aukeamat on numeroitava.
Tilinpäätökseen kuuluvien asiakirjojen on oltava selkeitä ja tilinpäätöksen on muodostettava yhtenäinen kokonaisuus.
Peruskirjanpitoon ja pääkirjanpitoon tehtävät kirjanpitomerkinnät voidaan tehdä mikrotulostuksena filmille tai muulla suurennuslaitteen avulla luettavalla ja tarvittaessa selväkieliseen kirjalliseen muotoon saatettavalla tavalla, jollei valtiokonttori toisin määrää.
Merkinnät peruskirjanpitoon ja pääkirjanpidon erittelyt voidaan tehdä koneellisille tietovälineille, joiden sisältämät tiedot tarvittaessa ovat saatettavissa selväkieliseen kirjalliseen muotoon, jollei valtiokonttori toisin määrää.
Koneellisen kirjanpidon menetelmäkuvaus sisältää tietojärjestelmän yleiskuvauksen sekä selostuksen kirjausten suorittamistavasta, kirjausketjusta, syöttö- ja tulostusaineistosta, kirjanpidon oikeellisuutta ja täydellisyyttä varmentavista tarkistuksista ja täsmäytyksistä, tietovarastoista sekä kirjanpitoaineiston säilyttämisestä.
Tositteet voidaan säilyttää mikrotulosteena tai muulla teknisen laitteen avulla luettavalla ja tarvittaessa selväkieliseen kirjalliseen muotoon saatettavalla tavalla, jollei valtiokonttori toisin määrää.
Kirjanpitokirjat, tililuettelo ja koneellisen kirjanpidon menetelmäkuvaus on säilytettävä vähintään kymmenen vuotta tilikauden päättymisestä siten järjestettyinä, että käytetty tilijärjestelmä ja tietojenkäsittelyn suorittamistapa voidaan vaikeuksitta todeta.
Tilikauden tositteet ja muu kuin 3 momentissa mainittu kirjanpitoaineisto on säilytettävä vähintään kuusi vuotta tilikauden päättymisestä, tositteet kirjausjärjestyksessä tai muuten siten, että tositteiden ja kirjausten välinen yhteys voidaan vaikeuksitta todeta.
Tarkemmat määräykset liikelaitosten ja liikelaitoskonsernien kirjanpidosta antaa valtiokonttori.
Tätä päätöstä sovelletaan ensimmäisen kerran kirjanpitoon siltä tilikaudelta, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 1999.
Tällä päätöksellä kumotaan 16 päivänä joulukuuta 1993 annettu valtioneuvoston päätös valtion liikelaitosten ja liikelaitoskonsernien kirjanpidon perusteista ja tilintarkastuksesta (1247/1993).
Liikelaitos ja liikelaitoskonserni saa soveltaa ennen tämän päätöksen voimaantuloa tehtyihin arvonkorotuksiin silloin voimassa olleita säännöksiä.
Tutkimus- ja kehittämismenot, jotka on ennen tämän päätöksen voimaantuloa aktivoitu taseeseen, saadaan poistaa tämän päätöksen voimaan tullessa voimassa olleiden säännösten mukaisesti.
Valtiontalouden tarkastusviraston ennen tämän päätöksen voimaantuloa valtioneuvoston päätöksen (1247/1993) nojalla antamat määräykset ovat voimassa määräyksessä mainituin ehdoin ja mainitun ajan, jolleivät ne ole ristiriidassa tämän päätöksen säännösten kanssa.
Liite 1 Tuloslaskelma ja liite 2 Tase
1 luku - Yleiset määräykset1 §2 §3 §2 luku - Liiketapahtumien kirjaaminen4 §5 §6 §7 §8 §3 luku - Tilinpäätös9 §10 §11 §12 §13 §14 §15 §16 §17 §18 §19 §20 §21 §22 §23 §24 §25 §26 §27 §28 §29 §30 §31 §32 §33 §34 §35 §36 §37 §38 §39 §40 §41 §42 §4 luku - Liikelaitoskonsernin tilinpäätös43 §44 §45 §46 §47 §48 §5 luku - Tilintarkastus, tilinpäätöksen vahvistaminen ja esittelyasiakirjat49 §50 §51 §52 §6 luku - Kirjanpitokirjat ja kirjanpitoaineiston säilyttäminen53 §54 §55 §7 luku - Erinäiset määräykset56 §57 §


text:
PuutarhakausiSu
to 15.08. klo 08.30 - 09.30
4/9. Pernilla Månsson Colt ystävineen luo uudelle sisäpihalle skånelaista tunnelmaa. Tareq yrittää kutsua puutarhaan Ruotsin kuninkaan, Malin aloittaa uuden romuprojektin, ja John löytää merkkejä espanjansiruetanasta. Ruotsalainen puutarhaohjelma. HD
Tanskalainen maajussiSu
to 15.08. klo 09.30 - 10.00
8. tuotantokausi, osa 6/12. Perhe haluaa tilalle lampaita, ja Frank lähtee Länsi-Jyllantiin ottamaan selkoa lampaiden kasvatuksesta. Saha asennetaan paikoilleen, ja keittiöpuutarhan reunalle rakennetaan tuulensuoja. (U)
to 15.08. klo 10.00 - 10.30
to 15.08. klo 10.30 - 11.00
Efter Nio 2015Su
to 15.08. klo 11.00 - 12.00
Muutos. Vieraina Marimekon taiteellinen johtaja Anna Teurnell, vuoden nuori suunnittelija Rolf Ekroth, laulaja Lisa Ekdahl sekä Minna Pirhonen. Paneelissa Kia Svaetichin ja Riko Eklundh. Parad Media Oy. svenska.yle.fi (U)
Sami Yaffa - Sound TrackerSu
to 15.08. klo 12.00 - 12.50
Kausi 2, 1/6: Jamaika. Sami Yaffa - Sound Tracker on matkaohjelma, jossa musiikki määrittelee kohteet! Rokkarikulkurin kontaktit avaavat ovet vieraisiin kulttuureihin katutasolta. Löytöretki starttaa Jamaikalta. (U) HD
TaidetutkimuksetSu
to 15.08. klo 12.50 - 13.50
1/4. Freud. Lontoolainen suunnittelija Jon Turner haluaa tietää, onko hänen perimänsä maalaus aito Lucian Freud. Jos taulu on aito, sen arvo voisi olla suunnilleen puoli miljoonaa puntaa. Kuka on maalauksen mysteerinen mies, ja miksi Freud kielsi maalanneensa taulun? (U) HD
Ammatti: kirjailija: Paavo HaavikkoS
to 15.08. klo 13.50 - 14.40
Paavo Haavikko (1931-2008) oli yli sadan kirjan mies, joka sanoi kirjoittamista harrastuksekseen. Henkilökuva runoilijasta, kustantajasta ja liikemiehestä.
24 tuntia EuroopassaS
to 15.08. klo 14.40 - 15.40
Klo 23 - 24. Belgradilainen Verica on asettumassa uuteen kotiinsa vieraassa maassa ja kulttuurissa. Barcelonalainen Alba kapinoi vanhoja valtarakenteita vastaan, ja Ukrainassa 24-vuotias Oleksandr jatkaa sotaa maan itsenäisyyden puolesta. Suomalaiset nuoret Loviisa ja Rakel ovat hekin itsenäistymisen kynnyksellä ja lämmittävät kahdestaan mökkisaunan. HD
to 15.08. klo 15.40 - 16.35
to 15.08. klo 16.35 - 17.20
Kausi 3, 54/180. Yhteenotto. Luciano raivostuu saatuaan selville, että Silvia on taas vehkeillyt hänen selkänsä takana. Riccardosta on tullut lääkeriippuvainen. Hän anelee Lucaa hankkimaan lisää kipulääkkeitä. HD
to 15.08. klo 17.30 - 17.55
to 15.08. klo 18.00 - 18.30
Lisa ja Staffan juttelevat Dianan ja Eddien kanssa siitä, mitä kaikkea kesällä voi puuhata. Ainakin purjehtia, pelata jalkapalloa tai leikkiä vesi-ilmapalloilla! Tänään katsotaan myös sarjoja Vilda, Kokkikaksikko Bärtil ja Isa, Koira nimeltä Ib sekä Jazzoo. buu.yle.fi HD
PuutarhakisaS
to 15.08. klo 18.30 - 19.30
7/8. Puutarhat saavat tänään komeat nurmimatot. Neljä kilpailijaa on enää jäljellä ja he saavat nyt tehtäväkseen tunnistaa kasveja maun, hajun ja tuntoaistin avulla. HD
to 15.08. klo 19.30 - 19.45
Tämä tästäSu
to 15.08. klo 19.45 - 20.00
Suomen johtavat huumorisiivoojat Stan Saanila ja André Wickström imuroivat jälleen uutisviikkoa ja lakaisevat mm. seuraavat aiheet maton alle: lentohäpeä, eduskunnan naiset sekä vapaa lehdistö. Lisäksi: Japani! Monumental produktion, 2019. (U) HD
Rantahotelli7u
to 15.08. klo 20.00 - 20.50
Kausi 4, osa 6/7. Tukkukauppias Madsen suunnittelee koko päivän kestävää ulkoilmaretkeä lähestyvästä myrskystä huolimatta, mutta tosiasiassa hän juonii jälleen Mortenin päänmenoksi. Ane pelkää isän reaktiota, kun tämä kuulee, mitä Jesperin tapaamisesta seurasi. Rouva Aurland käyttäytyy yhä huolettomammin salarakkaansa Weysen kanssa. Rouva Frigh puolestaan tutustuu miehensä poissa ollessa Arne Kokholmiin. Tanskalainen draamakomedia. (U) HD
Egenlandin matkakohdeS
to 15.08. klo 20.50 - 21.00
Ennen Fiskets natt-tapahtumaa Ähtävänjoki täytetään forelleilla. Sitten kalastetaan ja kisataan yötä myöten. Nähdäänpä tapahtumassa palava autokin! HD
RistiaallokkoS
to 15.08. klo 21.00 - 22.25
Melodraama naisesta, jonka unelmaliitto miljonäärin kanssa alkaa muuttua painajaiseksi. Pääosissa Barbara Bel Geddes, James Mason ja Robert Ryan. Ohjaus Max Ophüls. (Caught, USA 1949) HD
Elävä arkisto esittääS
to 15.08. klo 22.25 - 22.26
Maailman kaikkien aikojen rockfestivaali Woodstock järjestettiin Yhdysvalloissa New Yorkin osavaltiossa 50 vuotta sitten. Sen kunniaksi Teeman elävä arkisto fiilistelee suomalaisen nuorison tunnelmissa 60-luvun lopulla ja vierailee Woodstockin 25-vuotisjuhlafestarilla vuonna 1994.
Paluu WoodstockiinS
to 15.08. klo 22.26 - 22.39
Vuonna 1994, eli 25 vuotta alkuperäisen Woodstockin jälkeen järjestettiin New Yorkin lähistöllä juhlafestivaali, jota mainostettiin kukkaiskansan paluuna. A-studion toimittaja Ari Ylä-Anttila oli paikalla raportoimassa rockin, rauhan ja rakkauden toista tulemista - eikä klassiselta mutavellitanssiltakaan vältytty. HD
Kuvakertomus nuorten vapaasta kesästäS
to 15.08. klo 22.39 - 23.07
(1970) Kuvakertomus nuorten vapaasta kesästä vuonna 1970. Ohjelmassa nuoret hengailevat erilaisissa kesätapahtumissa, mm. Ruisrockissa Turussa sekä Porin jazzfestivaaleilla. Suunnittelu, ohjaus ja leikkaus Sepi Niemi
Eikan pumppuS
to 15.08. klo 23.07 - 23.55
(1967) Ohjelma vuonna 1965 Eino Leinon patsaan ympärille syntyneestä nuorisojengistä. Mitkä ovat jengin syntyyn vaikuttaneet syyt, ja mitä jengi on saavuttanut?
Soundtracks: musiikki elää ajassaS
to 15.08. klo 23.55 - 00.35
Osa 7/8: Berliinin muurin ja kommunismin murtuminen. Kylmän sodan symboli, vuonna 1961 nopeasti pystytetty Berliinin muuri, avautui dramaattisten vaiheiden jälkeen 9. marraskuuta 1989. Vajaa vuosi myöhemmin, 3. lokakuuta 1990 Saksat yhdistyivät jälleen. Seuraavana vuonna Neuvostoliitto hajosi. Kylmän sodan aikana ja sen päättymisessä musiikilla oli voimaannuttava merkitys. Artisteja ovat mm. Billy Joel, Nena, David Bowie, David Hasselhoff, Pink Floyd ja The Scorpions. HD
Yle Live: Sum 41Su
pe 16.08. klo 00.35 - 01.35
Lukiolaispojat perustivat Sum 41-bändin Kanadan Ajaxissa vuonna 1996, 41 päivää kesäloman alkamisen jälkeen. Siitä nerokas nimi. Bändin tyyli on punkin, hevin ja rockin sekoitusta, joka on mukavasti purrut yleisöön. Tämä keikka taltioitiin Rock am Ring -festarilla Saksassa v. 2017. HD
Valheen jäljillä02:35 - 03:35 MTV3 Onnenpyörä03:10 - 04:05 TV5 Huomenta Suomi06:25 - 09:05 MTV3 Kauniit ja rohkeat09:35 - 10:00 MTV3 u Emmerdale10:00 - 10:30 MTV3 u Rillit huurussa19:00 - 19:30 Sub Täydelliset naiset20:00 - 21:00 AVA Spotlight : Bioresonanssihoitoa sokkona20:30 Yle Teema & Fem A-studio21:00 - 21:45 Yle TV1 Sorjonen22:00 - 23:00 Yle TV1 u Rikollinen mieli : Tappoon kärjistynyt huoltajuuskiista23:00 - 23:30 Yle TV1 Kaverille ei jätetä: Pikkujoulut23:35 - 00:35 Nelonen
M:I III - Vaarallinen tehtävä III02:25 - 04:55 Nelonen uIMDb 6.8 Nummisuutarit13:00 - 15:00 Yle TV1 IMDb 6.3 Vapauden hinta21:00 - 22:50 Hero uIMDb 5.9 Valekytät21:00 - 23:10 Sub IMDb 6.4 Unelmien pelikirja21:00 - 23:30 Nelonen IMDb 7.7 8 Mile22:00 - 00:15 TV5 IMDb 7.1
Pinnalla juuri nyt: Casualty, Sinkkuillallinen, Game of Thrones, Murhia ja kantrimusiikkia, Beecham House, Kaj Kunnas Exclusive, Joulukalenteri: Tonttuakatemia, Isä Matteon tutkimuksia, Tonttu Toljanteri, Emmerdale

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Kotiin / HD / Hipster tapetti tumblr HD
lähettänyt: Jeya toukokuussa 19, 2016 sisään HD Jätä kommentti 8,092 näkymät 0
Here is a best collection Of Hipster wallpaper tumblr HD For Desktops, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täälläDownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! If you Like This Hipster wallpaper tumblr HD Collection Give us a Like And Share On Facebook.
Edellinen: Hedelmät tapetti HD
seuraava: Akatsuki tapetti HD
GARFIELD Halloween taustakuva
kiinteät tapetti
raskasmetalli tapetti
San Diego tapetti

matches: HD HD HD HD HD HD HD


sivltk15062006
Aika to 15.06.2006 klo 19.00
§37 KOKOUKSEN LAILLISUUS JA PÄÄTÖSVALTAISUUS
§ 38 PÖYTÄKIRJANTARKASTAJIEN VALINTA
§ 39 JÄMIJÄRVEN KUNNANKIRJASTON KÄYTTÖSÄÄNNÖT
§ 40 KOULUN ULKOPUOLELLA ANNETTAVA OPETUS
§ 41 PERUSOPETUKSEN TUNTIOPETUSTEHTÄVIÄ LV 2006-2007 / TIETOTEKNIIKKA, KUVAAMATAITO, OPINTO-OHJAUS/NÄPPÄILYTAITO
§ 42 ERITYISOPETTAJAN VIRKA (n:o 0202)
§ 43 MUUT ESILLE TULEVAT ASIAT
Pöytäkirjan tarkastus päätettiin pitää pe 16.6.2006 klo 12.00. Tarkastajiksi valittiin Anu Sillanpää ja Kirsi Leppihalme.
Kirjastolain 10§ mukaan kirjastolla voi olla käyttösäännöt, joissa on määräyksiä kirjaston käytöstä sekä kirjaston käyttäjien oikeuksista ja velvollisuuksista.
Kirjastosihteeri on laatinut käyttösäännöt kirjastolle, liite 39.1.
Ehdotus: Sivistyslautakunta päättää hyväksyä liitteenä 39.1. olevat Jämijärven kunnankirjaston käyttösäännöt.
Palokosken, Suurimaan ja Tykköön koulujen 5-6 lk leirikoulu Ahvenanmaalle 21.-24.8.2006, liite 40.1.
Ehdotus: Sivistyslautakunta hyväksyy liitteenä 40.1. olevan toimintasuunnitelman ja merkitsee tiedokseen.
Sivistyslautakunta 18.5.2006§ 33
Jämijärven keskuskoululla tuntiopetustehtävissä on ollut lukuvuonna 2005- 2006 opetustehtävissä muodollista kelpoisuutta vailla olevia henkilöitä, jonka vuoksi opetustunteja tulee asettaa yleisesti haettaviksi lukuvuodeksi 2006-2007.
Tietotekniikkaa on 6 vkt, kuvaamataito 6 vkt, opinto-ohjaus/ näppäilytaito 2 vkt sekä tietotekniikkavastaavan työ.
Ehdotus: Sivistyslautakunta päättää julistaa haettavaksi em. perusopetuksen tuntiopettajan tehtävät lukuvuodeksi 2006-2007 liitteen 33 .1. mukaisella ilmoituksella, joka julkaistaan kunnan virallisella ilmoitustaululla sekä ilmoitetaan työvoimatoimistolle. Tuntiopettajan tehtävät täytetään kuuden kuukauden koeajalla.
Sivltk 41 §	Liitteenä 41.1. on yhdistelmä määräaikaan mennessä tuntiopettajan tehtävää hakeneista.
Ehdotus: Sivistyslautakunta päättää valita em. perusopetuksen päätoimiseen tuntiopettajan tehtävään Saija Holman lukuvuodeksi 2006-2007. Tuntiopetustehtävä täytetään kuuden kuukauden koeajalla.
KANKAANPÄÄN MUSIIKKIOPISTOSSA OPISKELEVAT JÄMIJÄRVEN KUNNAN OPPILAAT LV 2006-2007
Jämijärven kunnasta musiikkiopiston oppilaina on lukuvuonna 2005-2006 opiskellut 10 oppilasta.
Sisäänpääsykokeissa Jämijärven kunnasta hyväksyttiin 5 uutta oppilasta.
Kankaanpään musiikkiopisto pyytää Jämijärven kunnan vahvistusta Jämijärven kunnan oppilasmäärälle. Arvioitu oppilaspaikan hinta on 970 €/vuosi.
Ehdotus: Sivistyslautakunta päätätä vahvistaa Kankaanpään musiikkiopiston jämijärveläisten opiskelijoiden määräksi 13 lukuvuodeksi 2006-2007.


text:
GH4 vai a7s luontokuvaukseen? - Sivu 3 - Digivideo
GH4 vai a7s luontokuvaukseen?
Viesti Kirjoittaja Kim » 09.03.2016 13:28
Niin. Minä puhuin alle 3k kameroista, missä se kovin kilpailu on. En oikeastaan näe mitään syytä miksi täyskennoiseen järkkäriin laittaisi tänään yli 3ke rahaa koska kuvanlaatu ei enää parane, paitsi Canonilla.
Viesti Kirjoittaja HAK » 09.03.2016 16:28
Varmaan kaikki YLE:n käyttämät kamerat ovat Canonin kansanmalleja, kun aina on enemmän tai vähemmän sahalaitaa HD-kanavilla 55" 4K televisiolla katsottaessa.
Jos minä ostan still-kuvausta varten järjestelmäkameraksi Canonin halpismallin, niin en halua, että sen hintaa on kasvatettu turhien video-ominaisuuksien takia. Aivan varmasti lisäprosessorit, jäähdytyslevyt, cfastmuisti-liitäntä ja lisäkodekkien lisenssit maksavat tai sitten on tingitty muissa tärkeissä ominaisuuksissa esim. on jätetty peili tai jäähdytyslevyt kokonaan pois tai muuten on tehty halpisrimpula.
Viesti Kirjoittaja Kim » 09.03.2016 17:30
HAK kirjoitti: Varmaan kaikki YLE:n käyttämät kamerat ovat Canonin kansanmalleja, kun aina on enemmän tai vähemmän sahalaitaa HD-kanavilla 55" 4K televisiolla katsottaessa.
En ole sahalaitaa nähnyt YLE HD kanavilla. Kaupallisilla SD-kanavilla vaikka kuinka paljon. Kyllä mä veikkaa että sun sahalaidat generoi sun telkkari kun se skaalaa kuvaa. Muutenkin telkkareissa on oletuksena niin hemmetisti kuvanhuononnus systeemejä päällä että mä en pysty katsomaan telkkareiden oletussäädöillä yhtään mitään. Niin hemmetin prosessoitua mössöä ja varsinkin HD-kuvalla ihan turhaan.
Viesti Kirjoittaja karoliinasalmin » 09.03.2016 20:34
Canonin halpamalleista 5D mark III on ollut jo moire free niin kauan kun se on ollut markkinoilla. Itse en ostanut sitä sen takia kun sen videokuva on niin kamalan blurri (yhtä blurri kuin 5D mark IIssa, ainoa parannus oli aliasingin korjaus). Magic Lantern raw korjasi tämän myöhemmin ja rupesi tulemaan kunnollisia pikseleitä ulos kamerasta mutta käytettävyydeltään ML raw on kyllä aika kökkö. Itse vaihdoin Canonista Blackmagicciin silloin. 1DX mark II saattaa aiheuttaa vaihdon Canoniin takaisin. Täydellinen se ei ole ja kallis on, mutta DSLR-rungoissa ei toistaiseksi ole vastaavaa saatavana kun Nikoninkin record limit 4Kna on 3 minuuttia ylikuumenemisen takia. Sama juttu Sonyissa, niissä tosin menee enemmän minuutteja ennen ylikuumenemista. Ja Sonyjen autofokus ei kelpaa still-sporttityyppiseen kuvaukseen vs Canonin autofocus.
Mutta videossa:
Hieman eri kun laitan teran SSDlle Blackmagicin recordaamaan ja se tekee raw-kuvaa todella pitkän pätkän ilman ongelmia. Mutta siinä kiusaa että se on vaan 2432x1366, minulla on Cinema DCI 4K (adobe rgb värikalibroitu, sellanen) monitori ja sillä BMCC näyttää rosoiselta. Ei 1DX mark IIkaan näytä täydelliseltä 1:1 pikseleissä, Blackmagic Ursa Mini 4.6K voittaa sen hyvässä valossa netistä löytyneiden esimerkkien perusteella tarkasteltuna tuolla 4K monitorilla mutta kun Blackmagicissa on vaan 1 ISO jota voi käyttää, 800. Se ei oikein ole yleiskamera.
Pro-miehet kuvaa ihan 60Dllä ja videomikillä. Huvittavaa kun minulla on ollut jotain heavy gear harrastusvehkeitä mukana ja pro-tyypit tulee niiden 60Dn kanssa tai sitten niillä on joku pakettiauton kokoinen SD-kamera. Ja tietty telkkarista nyt muutenkaan mitään kuvanlaatua erota kun useimmilla on televisiossa sharpening kaakossa ja overscan päällä. Siinä sitten pikselit saa kyytiä kun niitä venytellään ja vanutellaan ja yritetään sulloa johonkin ja samalla sharpening filter tekee sellaisen halon kaikkien kontrastirajapintojen ympärille että oksettaa enemmän kuin kromaattinen aberraatio. Verkkokaupassa kun 4K telkkareita katsoo ja vertaa 4K monitoriin, niin on aika lailla nupit kaakossa niissä ja kuvanlaatu ihan puuroutettu pilalle. Sitten jotkut vertailee kameroita tuollaisen telkkarin läpi...
Viesti Kirjoittaja 1509 » 10.03.2016 10:14
karoliinasalmin kirjoitti:
Nikoninkin record limit 4Kna on 3 minuuttia ylikuumenemisen takia. Sama juttu Sonyissa, niissä tosin menee enemmän minuutteja ennen ylikuumenemista.
Sony A7SMK2:n manuaalin mukaan tämä aika on 29 min.
Muuten, jostain syystä tämä lainaussysteemi ei toimi enää minun koneella Win 10:ssä.
Viesti Kirjoittaja seepukka » 11.03.2016 01:09
Karoliina tarkoitti sitä että videokuvaus keskeytyy kun kamera kuumenee liikaa. yleinen ongelma digijärkkäreissä. EU-tullien takia asetetun 29min 59s rajan kanssa tällä ei ole mitään tekemistä.
Joskus tehtiin opiskelijalyhäriä 3D:na kahdella Canon 7D:lla joista toisesta tuli previkka monitoriin ja toisesta ei. Se kamera josta EI tullut monitorointikuvaa ja jossa oli siksi kameran oma näyttö päällä kuumeni todella paljon enemmän ja kiukutteli usein. sen kanssa josta näyttö oli pois ei ollut koskaan mitään ongelmia ja näppituntumaltakin oli paljon viileämpi
Liittynyt: 04.10.2011 17:49
Viesti Kirjoittaja mjrpayne » 11.03.2016 08:10
Olen kuvannut Sonyn A7s:llä yli kahden tunnin settejä ulkoiselle tallentimille 4K:na. Kertaakaan ei ole ylikuumentunut normaalissa kesäkelissä. Nikonillakin samanmittaisia HD pätkiä ja aika kuumana käy mutta jaksaa. Tosin 4K Nikoneista taida kellään täällä olla vielä kokemusta joten onko D5 3 min raja kuumenemisesta vai mistä johtuva, kun D500 kuitenkin kuvaa sen 30 min.
Viesti Kirjoittaja HAK » 11.03.2016 23:46
Kim kirjoitti: Muutenkin telkkareissa on oletuksena niin hemmetisti kuvanhuononnus systeemejä päällä että mä en pysty katsomaan telkkareiden oletussäädöillä yhtään mitään. Niin hemmetin prosessoitua mössöä ja varsinkin HD-kuvalla ihan turhaan.
No. Mikäs telkkari pitäisi ostaa? Mun on vuoden 2015 Samsung. Ja miten ne asetukset pitää virittää? Meillä vaimo aina säätää enkä uskalla mitään sanoa.
Viesti Kirjoittaja seepukka » 12.03.2016 03:35
kaikki dynaamiset kontrastin, kirkkauden, värien säädöt pois, terävöitys pienelle tai kokonaan pois, liiketoiston parannusta voi tilanteesta riippuen olla jos tykkää ja jos telkkari osaa tehdä sen oikein.
ja tietysti pitää kalibroida mahdollisimman hyvin ainakin jonkun standardin mukaan ettei ole millään oksettavalla "urheilu" -asetuksella jossa kaikkien naamat tulipunaisia ja jokainen väri aivan tapissa
on vastaan tullut Samsungin telkkari joka nollasi itsensä vähintään kerran päivässä ja heitti tällaiset oksennusvärit takaisin päälle vaikka ne oli huolellisesti yrittänyt säätää pois. lisäksi heitti tietenkin samalla myös jonkin dynaamisen kirkkaus- ja kontrastisäädön päälle mikä tarkoitti että aina kun kuvan kirkkaus muuttui tarpeeksi niin kuvaan tuli musta pätkäisy hetkeksi. esim. alku- ja loppuhimmennykset menivät keskeltä poikki mustaan :shock:
itse käytän mieluummin joko previkkamonitoreita tai sitten natiiviresoluution tietokonenäyttöjä kuvan arviointiin, niistä kun saa kaikki valmistajan määrittelemät kuvanrääkkäysominaisuudet pois päältä eikä ole turhia skaalauksia sotkemassa :D
Viesti Kirjoittaja Halsu » 12.03.2016 09:02
Kim kirjoitti: En ole sahalaitaa nähnyt YLE HD kanavilla. Kaupallisilla SD-kanavilla vaikka kuinka paljon.
Tarkoitatko sahalaidalla tätä?
Viesti Kirjoittaja Kim » 12.03.2016 11:42
Halsu kirjoitti: Tarkoitatko sahalaidalla tätä?
Olen kyllä Eki todella pettynyt sinuun, kun sinä näköjään kuvittelet kaikkien näiden vuosien ja tuhansien viestien jälkeen että minä en tiedä lomituksen ja sahalaidan eroa. Luulin että sulla on vähän parempi ymmärrys mun ymmärryksestä liikkuvasta kuvasta.
Ihan oikeasti, jos sä et nyt tiedä mitä sahalaidalla tarkoitetaan, skaalauksen ja terävöityksen dilemmasta juuri äsken pohdittuamme niin unohda koko juttu.
Viimeksi muokannut Kim, 12.03.2016 11:52. Yhteensä muokattu 2 kertaa.
Viesti Kirjoittaja Kim » 12.03.2016 11:47
HAK kirjoitti: No. Mikäs telkkari pitäisi ostaa? Mun on vuoden 2015 Samsung. Ja miten ne asetukset pitää virittää? Meillä vaimo aina säätää enkä uskalla mitään sanoa.
Telkkaria olen ostanut viimeiksi 4-5 vuotta sitten. Päädyin silloin karvalakki Sonyyn. Aivan kuten 15 vuotta ennen sitä. Karvalakki siksi että poistan kuitenkin ne kaikki kuvanhuonnonnukset pois joten miksi maksaa niistä? Kun ottaa dynaamiset kontrastit, liiketoiston "parannukset" ja terävöityksen aika lailla minimiin niin Sonyn kuva on jo hyvinkin pätevä. Mitään liiketoistoa sekoittavaa en halua mun telkkarissa koska aika ajoin käytän sitä omien tuotoksien katseluun, ja silloin haluan tietää miltä se matsku aikuisten oikeasti näyttää. SD kanaville on hieman terävöitystä, HD kanaville taitaa olla nollassa.
Viesti Kirjoittaja HAK » 12.03.2016 12:23
Muutama päivä sitten A-studion vieraan professori Pekka Mattilan puvun takin kuvio oli aivan hirveää sekasotkua. En tiedä oikeaa termiä, oliko moirea, aliasingia vai kansanomaisesti sahalaitaa.
Hetki sitten kävin läpi TV1 ja TV2. Maria Hintikka livessä nuoren miehen valkean hupparin naruissa ja toisen henkilön kauluksessa punaista villapaitaa vasten oli sahalaitaa. Mielestäni hetki sitten myös Tv1:ssä Rinteen haastattelussa oli sahalaitaa. Muuten molemmista kuvista sai skarpin vaikutelman. Siitä plussaa!
Pitäisiköhän alkaa pitää kirjanpitoa?
Minulla on silmälasit ja katson mittausteni mukaan TV:tä 160-180 sentin etäisyydeltä, Sonyn suositusten mukaisesti, jotta 4K tarkkuus erottuisi.
Laite maksoi 1.200 euroa, kun en viitsinyt ostaa kaikkein parasta. Vaimo valittaa että aina maksaa liikaa... Edellinen LG full HD 37" hajosi 8 vuoden + yhden kuukauden + yhden viikon ikäisenä. Harmi.
Viesti Kirjoittaja Kim » 12.03.2016 13:08
No ei mulla ole em. ongelmia, mutta mun telkkari toistaakin HD-kanavat natiiviresolla ilman kuvanhuonnonnusta. Kyllä se vika nyt on sun telkkarissa tai sen säädöissä.¨
Kannattiko ostaa 4k telkkari joka ei osaa skaalata Full HD kuvaa oikein?
Viesti Kirjoittaja seepukka » 12.03.2016 17:21
omien tuotoksien katseluun budjetilla suosittelen tosiaan mieluummin hyvin valittua tietokonenäyttöä kuin useimpia nykytelkkareita. paljon helpompi saada kuva sellaiseksi että voi luottaa ettei mene minkään kuvantuhoamisprosessoinnin läpi. telkkarit kun on tarkoitettu siihen että keski-ikäisten lätkää katsovien äijien mielestä se kuva näyttää "hyvältä" eli siinä on sitten vaikka mitä paskaa automaattisäätöä päällä :shock:

matches: HD HD HD HD HD HD


Laki yhteisistä opettajista
Laki Anna Tapion koulusta
Laki steinerpedagogisista erityiskouluista
Laki kuulovammaisten ja näkövammaisten sekä liikuntavammaisten kouluista
Laki ulkomailla toimivasta peruskoulua vastaavasta yksityiskoulusta
Laki Steiner-koulusta
Laki Helsingin ranskalais-suomalaisesta koulusta
Laki Suomalais-venäläisestä koulusta
Laki vieraskielisistä yksityisistä kouluista
1288/1999
932/1999
1188/1998
Perusopetuslaki 628/1998 PerOpL, POL
710/1992
1197/1988
379/1981
417/1977
373/1963
831/2019MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 29/2018Antopäivä: 5.7.2019Julkaisupäivä: 8.7.2019Voimassa: 1.1.2020 - Huomautus: muutt. 36 a ja 42 a §:ää
542/2018MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 40/2018Antopäivä: 13.7.2018Julkaisupäivä: 16.7.2018Voimassa: 1.9.2018 - Huomautus: muutt. 1, 6, 32 ja 41 §:ää
533/2017MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 39/2017Antopäivä: 11.8.2017Julkaisupäivä: 16.8.2017Voimassa: 1.1.2018 - Huomautus: muutt. 40 §:ää
1507/2016MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 178/2016Antopäivä: 29.12.2016Julkaisupäivä: 30.12.2016Voimassa: 1.1.2018 - Huomautus: muutt. 1 §:ää ja 46 §
1498/2016MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 206/2016Antopäivä: 29.12.2016Julkaisupäivä: 30.12.2016Voimassa: 1.1.2017 - Huomautus: muutt. 29 §:ää
127/2016MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 78/2015Antopäivä: 19.2.2016Julkaisupäivä: 22.2.2016Voimassa: 1.8.2016 - Huomautus: muutt. 48 f §
959/2015MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 230/2014Antopäivä: 7.8.2015Julkaisupäivä: 11.8.2015Voimassa: 1.1.2016 - Huomautus: muutt. 42 §, lis. 42 a–42 f §
272/2015MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 333/2014Antopäivä: 20.3.2015Julkaisupäivä: 25.3.2015Voimassa: 1.4.2015 - Huomautus: muutt. 40 §:ää
1412/2014MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 258/2014Antopäivä: 30.12.2014Julkaisupäivä: 31.12.2014Voimassa: 1.1.2015 - Huomautus: muutt. 43 §:ää
1225/2014MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 213/2014Antopäivä: 19.12.2014Julkaisupäivä: 23.12.2014Voimassa: 1.1.2015 - Huomautus: kum. 34 a §
1040/2014MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 135/2014Antopäivä: 12.12.2014Julkaisupäivä: 15.12.2014Voimassa: 1.1.2015 - Huomautus: soveltamisesta ks. voimaantulosäännös; muutt. 1 ja 35 §:ää sekä 26 a §
1296/2013MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 117/2013Antopäivä: 30.12.2013Julkaisupäivä: 31.12.2013Voimassa: 1.5.2014 - Huomautus: muutt. 21 §
1288/2013MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 30.12.2013Julkaisupäivä: 31.12.2013Voimassa: 1.8.2014 - Huomautus: muutt. 16 a, 17, 31 a, 40 ja 42 §:ää, lis. 41 a §
1267/2013MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 66/2013Antopäivä: 30.12.2013Julkaisupäivä: 31.12.2013Voimassa: 1.1.2014 -
1263/2013MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 166/2013Antopäivä: 30.12.2013Julkaisupäivä: 31.12.2013Voimassa: 1.1.2014 - Huomautus: lis. 28 a ja 28 b §
324/2011MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 322/2010Antopäivä: 8.4.2011Julkaisupäivä: 14.4.2011Voimassa: 1.8.2011 - Huomautus: muutt. 32 §:ää
1352/2010MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 90/2010Antopäivä: 30.12.2010Julkaisupäivä: 31.12.2010Voimassa: 1.5.2011 - Huomautus: muutt. 31 a §:ää
642/2010MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 109/2009Antopäivä: 24.6.2010Julkaisupäivä: 2.7.2010Voimassa: 1.1.2011 -
1707/2009MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 174/2009Antopäivä: 29.12.2009Julkaisupäivä: 31.12.2009Voimassa: 1.1.2010 - Huomautus: muutt. 5 ja 43 §
1444/2009MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 161/2009Antopäivä: 22.12.2009Julkaisupäivä: 31.12.2009Voimassa: 1.1.2010 - Huomautus: muutt. 37 §:ää ja 42 §
970/2009MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 122/2009Antopäivä: 27.11.2009Julkaisupäivä: 3.12.2009Voimassa: 1.1.2010 - Huomautus: muutt. 21 §:ää
1037/2008MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 118/2008Antopäivä: 19.12.2008Julkaisupäivä: 31.12.2008Voimassa: 1.1.2009 - Huomautus: muutt. 9 §:ää
239/2007MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 215/2006Antopäivä: 2.3.2007Julkaisupäivä: 8.3.2007Voimassa: 1.8.2007 - Huomautus: lis. 47 a §
1081/2006MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 124/2006Antopäivä: 8.12.2006Julkaisupäivä: 12.12.2006Voimassa: 1.1.2007 - Huomautus: muutt. 48 b ja 48 f §:ää
1139/2003MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 58/2003Antopäivä: 19.12.2003Julkaisupäivä: 23.12.2003Voimassa: 1.8.2004 - Huomautus: muutt. 32 §:ää
1136/2003MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 57/2003Antopäivä: 19.12.2003Julkaisupäivä: 23.12.2003Voimassa: 1.8.2004 - Huomautus: muutt. 1 ja 43 §, lis. 8 a luku
508/2003MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 164/2002Antopäivä: 13.6.2003Julkaisupäivä: 19.6.2003Voimassa: 1.10.2003 - Huomautus: lis. 34 a §
477/2003MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 205/2002Antopäivä: 13.6.2003Julkaisupäivä: 18.6.2003Voimassa: 1.8.2003 -
454/2003MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 170/2002Antopäivä: 6.6.2003Julkaisupäivä: 13.6.2003Voimassa: 1.8.2003 - Huomautus: muutt. 13 §
32/2003MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 135/2002Antopäivä: 24.1.2003Julkaisupäivä: 29.1.2003Voimassa: 1.3.2003 - Huomautus: muutt. 21 §
453/2001MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 142/2000Antopäivä: 1.6.2001Julkaisupäivä: 6.6.2001Voimassa: 1.8.2001 - Huomautus: muutt. 11 §:ää
516/2000MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 10/2000Antopäivä: 31.5.2000Julkaisupäivä: 9.6.2000Voimassa: 15.6.2000 - Huomautus: muutt. 37 ja 53 §:ää
1288/1999MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 91/1999Antopäivä: 23.12.1999Julkaisupäivä: 30.12.1999Voimassa: 1.8.2000 -
932/1999MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 25/1999Antopäivä: 1.10.1999Julkaisupäivä: 6.10.1999Voimassa: 15.10.1999 - Huomautus: muutt. 49 §:ää
1188/1998MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 261/1998Antopäivä: 30.12.1998Julkaisupäivä: 31.12.1998Voimassa: 1.1.1999 - Huomautus: muutt. 17 §:ää
422/2012Valtioneuvoston asetus perusopetuslaissa tarkoitetun opetuksen valtakunnallisista tavoitteista ja perusopetuksen tuntijaosta
1435/2001Valtioneuvoston asetus perusopetuslaissa tarkoitetun opetuksen valtakunnallisista tavoitteista ja perusopetuksen tuntijaosta (kumottu)
780/2001Valtioneuvoston asetus eräiden Oulun yliopistossa suoritettujen opintojen tuottamasta kelpoisuudesta teknisen työn opetukseen
852/1998Perusopetusasetus
HE 86/1997 Hallituksen esitys eduskunnalle koulutusta koskevaksi lainsäädännöksiHyväksytty muutettuna 628/1998
HE 40/2018 Hallituksen esitys eduskunnalle varhaiskasvatuslaiksi ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 542/2018
HE 29/2018 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi oikeudenkäynnistä hallintoasioissa ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 831/2019
HE 39/2017 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi ammatillisesta koulutuksesta ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 533/2017
HE 206/2016 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi perusopetuslain 29 §:n, lukiolain, ammatillisesta peruskoulutuksesta annetun lain 28 ja 35 a §:n, oppilas- ja opiskelijahuoltolain sekä opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetun lain 24 §:n muuttamisestaHyväksytty 1498/2016
HE 178/2016 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi perusopetuslain 1 ja 46 §:n ja kunnan peruspalveluiden valtionosuudesta annetun lain muuttamisestaHyväksytty 1507/2016
HE 78/2015 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi perusopetuslain 48 f §:n muuttamisestaHyväksytty 127/2016
HE 333/2014 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi sosiaalihuollon asiakkaan asemasta ja oikeuksista annetun lain 18 §:n, potilaan asemasta ja oikeuksista annetun lain 13 §:n, perusopetuslain 40 §:n, taiteen perusopetuksesta annetun lain, oppilas- ja opiskelijahuoltolain 23 §:n, vapaasta sivistystyöstä annetun lain 21 a §:n, ammatillisesta koulutuksesta annetun lain 43 §:n, lukiolain 32 §:n, yliopistolain 90 a §:n, ammattikorkeakoululain 65 §:n, nuorisolain, pelastuslain 86 §:n ja hätäkeskustoiminnasta annetun lain 20 §:n muuttamisestaHyväksytty 272/2015
HE 258/2014 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetun lain muuttamisesta ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 1412/2014
HE 230/2014 Hallituksen esitys eduskunnalle eräiden hallintoasioiden muutoksenhakusäännösten tarkistamisestaHyväksytty 959/2015
HE 213/2014 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi kuntoutuksen asiakasyhteistyöstä annetun lain kumoamisesta sekä eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 1225/2014
HE 136/2014 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi perusopetuslain 13 §:n ja lukiolain 9 §:n muuttamisestaRauennut
HE 135/2014 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi perusopetuslain 26 a ja 35 §:n muuttamisestaHyväksytty muutettuna 1040/2014
HE 166/2013 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi opiskelijavalintarekisteristä, korkeakoulujen valtakunnallisesta tietovarannosta ja ylioppilastutkintorekisteristä annetun lain sekä eräiden koulutusta koskevien lakien muuttamisesta Hyväksytty 1263/2013
HE 117/2013 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi Kansallisesta koulutuksen arviointikeskuksesta ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 1296/2013
HE 66/2013 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi perusopetuslain, lukiolain, ammatillisesta koulutuksesta annetun lain, ammatillisesta aikuiskoulutuksesta annetun lain ja kunnan peruspalvelujen valtionosuudesta annetun lain 41 ja 45 §:n muuttamisestaHyväksytty muutettuna 1267/2013
HE 322/2010 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi lasten päivähoidosta annetun lain ja perusopetuslain muuttamisesta Hyväksytty 324/2011
HE 90/2010 Hallituksen esitys eduskunnalle terveydenhuoltolaiksi sekä laeiksi kansanterveyslain ja erikoissairaanhoitolain muuttamisesta sekä sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annetun lain muuttamisestaHyväksytty 1352/2010
HE 174/2009 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi kunnan peruspalvelujen valtionosuudesta, laiksi opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta ja laeiksi eräiden niihin liittyvien lakien muuttamisesta Hyväksytty 1707/2009
HE 161/2009 Hallituksen esitys eduskunnalle aluehallinnon viranomaisten tehtäviä koskevan lainsäädännön muuttamiseksi Hyväksytty 1444/2009
HE 122/2009 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi eräiden koulutusta koskevien lakien muuttamisesta Hyväksytty 970/2009
HE 109/2009 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi perusopetuslain muuttamisestaHyväksytty muutettuna 642/2010
HE 118/2008 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi perusopetuslain 9 §:n sekä opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetun lain 9 ja 17 §:n muuttamisestaHyväksytty 1037/2008
HE 215/2006 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi perusopetuslain muuttamisestaHyväksytty muutettuna 239/2007
HE 124/2006 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi perusopetuslain 48 b ja 48 f §:n muuttamisestaHyväksytty 1081/2006
HE 58/2003 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi perusopetuslain 32 §:n muuttamisesta ja opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetun lain 17 §:n muuttamisestaHyväksytty 1139/2003
HE 57/2003 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi perusopetuslain, opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetun lain sekä lasten kanssa työskentelevien rikostaustan selvittämisestä annetun lain muuttamisestaHyväksytty muutettuna 1136/2003
HE 205/2002 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi perusopetuslain, lukiolain, ammatillisesta koulutuksesta annetun lain sekä ammatillisesta aikuiskoulutuksesta annetun lain 11 ja 16 §:n muuttamisestaHyväksytty muutettuna 477/2003
HE 170/2002 Hallituksen esitys eduskunnalle uskonnonvapauslaiksi ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty muutettuna 454/2003
HE 164/2002 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi kuntoutuksen asiakasyhteistyöstä sekä eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 508/2003
HE 135/2002 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi eräiden koulutusta koskevien lakien sekä opetushallituksesta annetun lain 4 §:n muuttamisestaHyväksytty muutettuna 32/2003
HE 142/2000 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi perusopetuslain 11 §:n, lukiolain 7 §:n ja ammatillisesta koulutuksesta annetun lain 12 ja 17 §:n muuttamisestaHyväksytty muutettuna 453/2001
HE 10/2000 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi eräiden opetustointa koskevien lakien muuttamisestaHyväksytty muutettuna 516/2000
HE 91/1999 Hallituksen esitys eduskunnalle esiopetusta koskevaksi lainsäädännöksiHyväksytty muutettuna 1288/1999
HE 25/1999 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi perusopetuslain 49 §:n ja eräistä opetusalan eläkejärjestelyistä annetun lain 15 §:n muuttamisestaHyväksytty 932/1999
HE 261/1998 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi perusopetuslain 17 §:n muuttamisestaHyväksytty 1188/1998