Laki yksityisistä sosiaalipalveluista voimaan 1.10.2011 - Sosiaali- ja terveysministeriö	Sisältöön
STM ja hallinnonala	Etusivu	Hyvinvoinnin edistäminen	Lainsäädäntö	Terveyden edistäminen	Osallisuuden edistäminen	Päihdehaittojen ja riippuvuuksien ehkäisy	Väkivallan ja rikosten ehkäisy	Ympäristöterveys	Sosiaali- ja terveyspalvelut	Lainsäädäntö	Järjestelmä ja vastuut	Sosiaalipalvelut	Terveyspalvelut	Kuntoutus	Lääkehuolto	Asiakasmaksut	Asiakkaan ja potilaan oikeudet	Sosiaali- ja terveydenhuollon henkilöstö	Lapset, nuoret ja perheetIkäihmiset	Toimeentulo	Lainsäädäntö	Lapsiperheiden taloudelliset tuet	Sotilasavustus	Asumisen tuet	Työttömyysturva	Sairaudet ja kuntoutus	Eläketurva	Veteraanietuudet	Urheilijat, apurahansaajat ja opiskelijat	Toimeentulotuki	Sosiaalinen luototus	Kansainvälinen sosiaaliturva	Valitusviranomaiset	Vakuutusasiat	Lainsäädäntö	Vakuutuslaitokset	Vakuutustoiminnan valvonta	Vakuutusmaksujen sijoittaminen	Lakisääteiset vakuutukset	Vapaaehtoiset vakuutukset	Sosiaalivakuutusmaksut	Sosiaaliturvaetuuksien indeksit	Muutoksenhaku vakuutusasioissa	Työelämä	Työsuojelu	Työsuojelu työpaikoilla	Työsuojeluvalvonta	Työterveyshuolto ja työkyvyn ylläpito	Työhyvinvointi	Tasa-arvo työelämässä	Nuoret ja työ	Perhe-elämä ja työ	Ikääntyneet työntekijät	Tasa-arvo	Lainsäädäntö	Tasa-arvopolitiikka	Tasa-arvoselonteko	Valtavirtaistaminen	Sukupuolisilmälasit	Samapalkkaisuusohjelma	Kansainvälinen yhteistyö	Vastuuviranomaiset	Uutiset	Uutishaku Kaikki uutiset Tiedotteet Verkkouutiset Keskustelussa nyt Kuntainfot Uutiskirjeet Uutiset sähköpostiin RSS-syotteet Kunta.tv Etusivu >	Uutiset >	Kuntainfot >	Laki yksityisistä sosiaalipalveluista voimaan 1.10.2011	sv,fi
Valitse metadatasta sisällön kieliversiot	Suomeksi På svenska In English	se	ru	fr	de	Kuntainfo 10/2011	01.12.2011	suomeksi	Laki yksityisistä sosiaalipalveluista voimaan 1.10.2011
Sisältöteksti	1 Johdanto
Laki yksityisistä sosiaalipalveluista (922/2011)ja sen nojalla
annettu sosiaali- ja terveysministeriön asetus (1053/2011) tulivat voimaan 1.10.2011. Lakiuudistus perustuu hallituksen
esitykseen HE 302/2010. Lakiehdotukseen eduskuntakäsittelyssä
tehdyt muutokset ilmenevät eduskunnan sosiaali- ja
terveysvaliokunnan mietinnöstä StVM 56/2010. Uudella lailla
kumottiin laki yksityisten sosiaalipalvelujen valvonnasta
(603/1996) sen nojalla annettuine asetuksineen. Laki yksityisistä sosiaalipalveluista
922/2011 (Finlex)
yksityisistä sosiaalipalveluista 53/2011 (Finlex) Hallituksen esitys Eduskunnalle
yksityisiä sosiaalipalveluja koskevan lainsäädännön uudistamiseksi
Lakiuudistuksella pyrittiin muun muassa selkeyttämään
yksityisten sosiaalipalvelujen käsitettä, korostamaan palvelujen
tuottajien omaa vastuuta palvelujen laadusta ja painottamaan
ennakollista valvontaa. Lisäksi tavoitteena oli selkeyttää
valvontaviranomaisten toimivaltaa, vahvistaa niiden välistä
yhteistyötä ja painottaa kunnan tehtävää valvontaviranomaisena.
Lain tarkoituksena on varmistaa, että yksityisiä sosiaalipalveluja
käyttävän asiakkaan oikeus laadultaan hyviin sosiaalipalveluihin
toteutuu (lain 1 §).
Tämä tiedote on laadittu yhteistyössä Sosiaali- ja terveysalan
lupa- ja valvontaviraston (Valvira) sekä aluehallintovirastojen
kanssa. Tiedotteessa on kiinnitetty huomiota niihin kysymyksiin,
joita tähän mennessä on noussut esiin uuden lainsäädännön
2 Lain soveltamisalaan kuuluvien palvelujen tunnusmerkit
2.1 Palvelujen sisältö (lain 3 §:n 1 kohta)
Lakia sovelletaan sellaisiin sosiaalipalveluihin, joita kunta on
velvollinen järjestämään sosiaalihuoltolain (710/1982) 17 §:n
mukaan, sikäli kuin niitä on mahdollista tuottaa yksityisesti
liike- tai ammattitoimintaa harjoittamalla. Yksityisinä palveluina
voidaan tuottaa esimerkiksi sosiaalityötä, kasvatus- ja
perheneuvontaa, kotipalvelua tukipalveluineen, asumispalvelua,
laitoshuoltoa ja lasten päivähoitoa.
Asiakkaan saamien välittömien palvelujen lisäksi myös
sosiaalihuollon palvelujen järjestämiseen liittyvä sosiaalialan
ammatillinen ohjaus ja neuvonta kuuluvat laissa tarkoitettuihin
Omaishoidon tuki ja toimeksiantosopimukseen perustuva perhehoito
ovat sosiaalipalveluja, mutta eivät kuulu lain soveltamisalaan,
koska kyse ei ole liike- eikä ammattitoiminnasta. Lakia sovelletaan
sen sijaan niin kutsuttuun ammatilliseen perhehoitoon, jonka tulee
perustua toimintaa varten annettuun lupaan. Perhekodin määritelmää
sosiaalihuoltolain 26 §:ssä on täsmennetty tässä yhteydessä
annetulla lailla (923/2011)
Laki sosiaalihuoltolain
muuttamisesta 932/2011 (Finlex)
2.2 Palvelujen tuottaja (lain 3 §:n 1 kohta)
Palvelujen tuottajana voi olla yksityinen henkilö
(ammatinharjoittaja), yhteisö (avoin yhtiö, kommandiittiyhtiö,
osakeyhtiö, rekisteröity yhdistys), säätiö tai julkisyhteisön
perustama liikeyritys.
2.3 Palvelu perustuu sopimukseen ja palvelusuunnitelmaan (lain
5 §:n 1 mom.)
Yksityisen sosiaalipalvelun tulee perustua sopimukseen tai
hallintopäätökseen. Sopimus on palvelun tuottajan ja asiakkaan
välinen, jos asiakas ostaa palvelun suoraan palvelujen tuottajalta.
Yleisempää on, että kunta ostaa palvelun asiakkaalle ja tekee
sopimukseen palvelujen tuottajan kanssa. Tällöin palvelu perustuu
myös kunnan viranomaisen tekemään asiakasta koskevaan
hallintopäätökseen.
Palvelun tulee myös aina perustua palvelu- hoito- tai muuhun
vastaavaan suunnitelmaan, jota tarkoitetaan sosiaalihuollon
asiakkaan asemasta ja oikeuksista annetun lain (812/2000) 7 §:ssä.
Jos asiakas ostaa palvelun suoraan palvelujen tuottajalta, tämän on
laadittava suunnitelma edellä mainitun lain mukaisesti
yhteisymmärryksessä asiakkaan kanssa. Jos kysymyksessä on kunnan
asukkaalleen ostama palvelu, kunnan sosiaaliviranomaisen asiana on
huolehtia, että suunnitelma tulee tehdyksi. Tällöinkin
toimintayksikössä voidaan tehdä erillinen suunnitelma palvelujen
yksityiskohtaisesta toteuttamisesta.
3 Palvelujen tuottajan vastuu palvelujen laadusta
3.1 Toimintayksikön on täytettävä lain vaatimukset (lain 4
Toimintayksiköllä tarkoitetaan toiminnallista kokonaisuutta,
jossa tuotetaan asiakkaalle yksityisiä sosiaalipalveluja (lain
3 §:n 2 kohta). Toimintayksiköllä on useimmiten fyysinen
toimitila, johon asiakkaat tulevat saamaan palvelua, mutta
toimintayksikkö voi toimia myös ilman asiakaspalveluun tarkoitettua
toimitilaa, jos palvelut tuodaan esimerkiksi asiakkaan kotiin.
Palvelujen tuottajan on huolehdittava, että asiakaspalveluun
tarkoitetut toimitilat ovat kooltaan ja varustetasoltaan riittävät
ja että ne ovat muutoinkin terveydellisiltä ja muilta
olosuhteiltaan sopivat siellä annettavalle hoidolle, kasvatukselle
ja muulle huolenpidolle.
Henkilöstön lukumäärän tulee olla riittävä palvelujen tarpeeseen
ja asiakkaiden lukumäärään nähden. Henkilöstöltä vaadittaviin
kelpoisuuksiin sovelletaan sosiaalihuollon ammatillisen henkilöstön
kelpoisuuksista annettua lakia (272/2005). Tarkempia säännöksiä
henkilöstön mitoituksesta ja kelpoisuuksista on ns. ammatillisen
perhekodin osalta sosiaalihuoltolain 26 a §:n 2 momentissa, lasten
päivähoidon osalta lasten päivähoidosta annetun lain (36/1973) 5
§:ssä ja lastensuojelun laitoshuollon osalta lastensuojelulain
(417/2007) 59 ja 60 §:ssä.
3.2 Muut palvelujen laadun varmistamista koskevat
Palvelujen tuottaja vastaa siitä, että edellä kohdassa 2.3
tarkoitetun sopimuksen ja suunnitelman mukainen palvelukokonaisuus täyttää sille asetetut
vaatimukset (lain 5 §:n 2 mom.). Vastuu
palvelukokonaisuudesta merkitsee, että palvelujen tuottaja on
vastuussa sopimuskumppanilleen myös mahdollisesti alihankintana
muilta yrityksiltä hankkimistaan palvelukokonaisuuden osista.
Palvelujen tuottajan on nimettävä kullekin toimintayksikölleen vastuuhenkilö, joka vastaa siitä, että
toimintayksikössä toteutettavat palvelut täyttävät niille muun
muassa laissa, sopimuksissa ja palvelu- tai muissa vastaavissa
suunnitelmissa asetetut vaatimukset (lain 5 §:n 3 mom.).
Palvelujen tuottajan on laadittava toiminnan asianmukaisuuden
varmistamiseksi omavalvontasuunnitelma, joka kattaa kaikki
palvelujen tuottajan tuottamat sosiaalipalvelut. Suunnitelma on
pidettävä julkisesti nähtävänä ja palvelujen tuottajan on
seurattava sen toteutumista (lain 6 §:n 1 mom.).
Valvirassa on valmistunut luonnos yksityisten
sosiaalipalvelujentuottajien omavalvontasuunnitelman laatimista,
sisältöä ja seurantaa koskeviksi määräyksiksi (lain 6 §:n 2 mom.).
Määräysluonnos on saatavissa Valviran internet-sivulta
Sosiaalihuollon omavalvontaa koskevat
määräykset (Valvira)
Valviran määräyksistä on tarkoitus käydä ilmi, milloin
omavalvontasuunnitelma tulisi olla laadittu, joten suunnitelmien
valmistumista ei ole syytä kiirehtiä ennen määräysten
4 Lupa- ja ilmoitusmenettely sekä palvelujen merkitseminen
4.1 Palvelujen tuottamista koskevan luvan hakeminen
Luvanvaraisia ovat jatkuvasti tuotetut
ympärivuorokautiset sosiaalipalvelut. Aluehallintovirastojen ja
Valviran sosiaalihuollon yhteistyöryhmässä on linjattu, että
palvelu on ympärivuorokautista silloin, kun asiakkailla tai osalla
heistä on säännöllinen hoidon tai hoivan tarve kaikkina vuorokauden
aikoina. Palvelua ei pidetä ympärivuorokautisena, jos yksittäisen
asiakkaan mahdollisiin satunnaisiin tuen tarpeisiin on varauduttu
ainoastaan esimerkiksi turvarannekkein. Sosiaali- ja
terveysministeriö katsoo, että luvanvaraista ympärivuorokautista
sosiaalipalvelua ei ole vuorohoitona järjestettävä päivähoito eikä
ympärivuorokautisesti toimiva kotipalvelu.
Palvelujen tuottajan on saatava lupaviranomaiselta lupa
palvelujen tuottamiseen ennen toiminnan aloittamista tai sen
olennaista muuttamista (lain 7 §:n 1 mom.). Toiminnan
olennaisella muuttamisella tarkoitetaan hallituksen esityksen
perustelujen mukaan esimerkiksi uusiin toimitiloihin siirtymistä,
henkilöstön määrän huomattavaa lisäystä tai vähentämistä,
henkilöstörakenteen muuttamista sekä yritysmuodon muuttamista.
Lupa on palvelujen tuottajakohtainen eli se kattaa kaikki
palvelujen tuottajan mahdollisesti eri toimintayksiköissä tuottamat
ympärivuorokautiset sosiaalipalvelut (lain 7 §:n 2 mom.).
Lupa haetaan siltä aluehallintovirastolta, jonka toimialueella
palveluja tuotetaan. Jos palveluja tuotetaan kahden tai useamman
aluehallintoviraston alueella, lupaa haetaan Valviralta (lain
8 §:n 1 mom.).
Lupahakemuksessa mainittavat asiat on lueteltu lain 8 §:n
2 momentissa. Lupahakemukseen liitettävät asiakirjat on
lueteltu yksityisistä sosiaalipalveluista annetun sosiaali- ja
terveysministeriön asetuksen 1 §:ssä.
Luvan voimassaoloa koskevan siirtymäsäännöksen mukaan vanhan
lain perusteella myönnetyt luvat ovat voimassa myös uuden lain
voimaantulon jälkeen. Aluehallintoviraston on kuitenkin muutettava
viran puolesta ja maksutta samalle palvelujen tuottajalle
myöntämänsä toimintayksikkökohtaiset luvat palvelujen
tuottajakohtaisiksi 30.9.2012 mennessä (lain 45 §:n 1 mom.).
Kahden tai useamman aluehallintoviraston alueella toimiva
palvelujen tuottaja voi halutessaan hakea Valviralta erillisten
lupien yhdistämistä yhdeksi luvaksi (45 §:n 2 mom.).
Kysymyksessä on uusi lupa (ei luvan muutos) ja se on myönnettävä,
jos palvelujen tuottajan kaikki toimintayksiköt täyttävät luvan
saannin edellytykset. Palvelujen tuottajan on siten syytä varautua
siihen, että Valvira tutkii tarpeelliseksi katsomiltaan osin,
ovatko aluehallintoviraston tai entisen lääninhallituksen
myöntämän luvan edellytykset kunkin toimintayksikön osalta
Palvelujen tuottajan on haettava yhdistettyä lupaa Valviralta,
jos toiminta laajenee uusiin toimintayksikköihin tai jos yhdenkin
toimintayksikön toiminnassa tapahtuu olennaisia muutoksia.
Tällöinkin kyseessä on uusi lupa, ja Valvira tutkii tarpeelliseksi
katsomassaan laajuudessa luvan saannin edellytykset palvelujen
tuottajan kaikkien toimintayksikköjen osalta.
4.2 Lupahakemuksen käsittely
Kun lupaa haetaan aluehallintovirastolta, sen tulee tarkastaa
toimintayksikkö mahdollisimman pian lupahakemuksen tultua vireille
(lain 9 §:n 1 mom.). Aluehallintovirasto voi pyytää toimintayksikön
sijaintikunnan edustajan mukaan tarkastukseen.
Jos lupaa on haettu Valviralta, se voi pyytää asianomaisia
aluehallintovirastoja tekemään lupatarkastuksen. Valvira harkitsee
tapauskohtaisesti, onko tarpeen pyytää aluehallintovirastoa
tekemään lupatarkastus toimintayksikössä. Hallituksen esityksen
perusteluissa todetaan, että tarkastusta ei ole välttämättä
tarkoituksenmukaista tehdä esimerkiksi, jos toimintayksikössä on
hiljattain tehty tarkastus. Valvirassa on linjattu, että Valvira
voi lupatarkastuksen sijaan pyytää aluehallintovirastolta muulla
tavoin tietoja toimintayksiköstä.
Pysyvään asumiseen käytettäviä tiloja voidaan tarkastaa vain
palvelujen tuottajan suostumuksella (lain 9 §:n 2 mom.). Siltä osin
kuin tiloja ei voida tarkastaa palvelujen tuottajan vastustuksen
vuoksi, lupaviranomaisen tiedot luvan myöntämisedellytysten
arvioimiseksi saattavat jäädä liian puutteellisiksi, jotta lupa
voitaisiin myöntää niiden perusteella.
Lain 10 §:n 1 momentin mukaan lupa myönnetään vain,
jos palvelujen tuottajan kaikki toimintayksiköt täyttävät niille
säädetyt edellytykset (ks. kohta 3.1). Luvan saannin edellytyksenä
on lisäksi, että palvelujen tuottaja kykenee asianmukaisesti
vastaamaan taloudellisista velvoitteistaan (lain 10 §:n
1 mom.). Tämän edellytyksen täyttyminen osoitetaan
lupahakemukseen liitettävällä omavaraisuustodistuksella ja
todistuksella ulosottorekisteristä. Omavaraisuustodistuksen saa
käräjäoikeudesta ja todistuksen ulosottorekisteristä
ulosottoviranomaisilta.
Luvasta tulee ilmetä palvelujen sisältö, toiminnan laajuus ja
palvelujen tuottamistapa. Siihen voidaan liittää ehtoja palvelujen
määrästä, henkilöstöstä, tiloista, laitteista, tarvikkeista ja
toimintatavoista sikäli kuin ne ovat välttämättömiä
asiakasturvallisuuden varmistamiseksi (lain 10 §:n
2 momentti). Lupa voi siten olla ehdollinen esimerkiksi
siten, että siinä määrätään aika, jonka kuluessa toiminta on
saatettava vastaamaan sille asetettuja edellytyksiä.
4.3 Ilmoitus palvelujen tuottamisesta ja muut ilmoitukset
Ilmoituksenvaraisia ovat sellaiset palvelut, jotka täyttävät
edellä 2 luvussa kuvatut sosiaalipalvelun tunnusmerkit mutta eivät
ole ympärivuorokautisia. Palvelujen tuottajan on tehtävä
kirjallinen ilmoitus ennen toiminnan aloittamista tai olennaista
muuttamista sen kunnan sosiaalihuollosta vastaavalle toimielimelle,
jonka alueella palveluja tuotetaan. Jos palvelujen tuottaja aikoo
tuottaa sekä ilmoituksen- että luvanvaraisia palveluja, ilmoitus
voidaan tehdä myös aluehallintovirastolle tai Valviralle luvan
hakemisen yhteydessä (lain 11 §:n 1 mom.).
Ilmoituksessa on mainittava vastaavat tiedot kuin
lupahakemuksessa. Vaadittavat tiedot on lueteltu lain 8 §:n
2 momentissa ja ilmoituksen liitteet yksityisistä
sosiaalipalveluista annetun sosiaali- ja terveysministeriön
asetuksen 1 §:ssä. Omavaraisuustodistusta ja todistusta
ulosottorekisteristä ei kuitenkaan voida vaatia ilmoituksen
liitteeksi, koska lain mukaan kykyä vastata taloudellisista
velvoitteistaan edellytetään vain luvanvaraisen palvelun
tuottajalta. Myöskään sijaintikunnan sosiaalihuollosta vastaavan
toimielimen lausuntoa ei voida vaatia ilmoituksen liitteeksi, koska
ilmoitus toimitetaan kyseiselle toimielimelle käsiteltäväksi.
Ilmoituksen käsiteltyään toimielin antaa aluehallintovirastolle
lausunnon rekisteriin merkittävistä ilmoituksenvaraisista
Yksityisten sosiaalipalvelujen tuottajan on tehtävä kirjallinen
ilmoitus vastuuhenkilön vaihtumisesta ja toiminnan lopettamisesta.
Tämä koskee sekä ilmoituksen- että luvanvaraisia palveluja.
Ilmoitus tehdään kunnan toimielimelle, jos kyseessä on
ilmoituksenvarainen palvelu. Luvanvaraisten palvelujen osalta
ilmoitus tehdään sille lupaviranomaiselle, jolta lupa on saatu
(lain 12 §).
4.4 Ilmoituksenvaraisen palvelun rekisteröinti ja kuuluminen
kunnan valvonnan alaisuuteen
Lupaviranomaiset (aluehallintovirastot ja Valvira) pitävät
yhdessä yksityisten palvelujen antajien rekisteriä lupa- ja
ilmoitusasioiden käsittelyä ja toiminnan valvontaa ja tilastointia
varten (25 §:n 1 mom.).
Rekisteriin merkitsemistä varten kunnan toimielimen tulee
viipymättä antaa aluehallintovirastolle tiedot
ilmoituksenvaraisista sosiaalipalveluista ja niissä tapahtuneista
olennaisista muutoksista kuten vastuuhenkilön vaihtumisesta ja
toiminnan lopettamisesta. Uuden lain mukaan kunnan toimielin ei enää anna
aluehallintovirastolle tietoja kotipalvelun tukipalveluja tai
niihin rinnastettavia palveluja eikä yksityistä perhepäivähoitoa
koskevista ilmoituksista (lain 13 §). Perhepäivähoitoa on myös niin
kutsuttu ryhmäperhepäivähoito. Kotipalvelun tukipalveluja
ovat sosiaalihuoltoasetuksen (607/1983) 9 §:n 2 kohdan
mukaan muun muassa ateria-, vaatehuolto-, kylvetys-, siivous-,
kuljetus-, saattaja- sekä sosiaalista kanssakäymistä edistävät
palvelut. Hallituksen esityksen perustelujen mukaan kotipalvelun
tukipalveluun rinnastettavilla palveluilla tarkoitetaan myös muita
palveluja, joita asiakas voi tarvita suoriutuakseen päivittäiseen
elämäänsä kuuluvista toimista. Kysymykseen voivat tulla esimerkiksi
niin kutsutut kauppakassipalvelut. Perustelujen mukaan tukipalvelut
ja vastaavat palvelut ovat tukipalveluihin rinnastettavia myös
silloin, kun ne kuuluvat osana muuhun sosiaalipalveluun.
Esimerkiksi asumispalveluun tai laitoshuoltoon kuuluvaa
ateriapalvelua pidetään kotipalvelun tukipalveluun rinnastettavana
Yksityisten palvelujen antajien rekisteriin ei merkitä
kotipalvelun tukipalveluja ja niihin rinnastettavia palveluja eikä
yksityistä perhepäivähoitoa (lain 27 §:n 2 mom.). Niihin
sovelletaan kuitenkin muilta osin yksityisistä sosiaalipalveluista
annettua lakia, ja kunnan sosiaaliviranomaisella on ensisijainen
velvollisuus valvoa niitä. Lasten päivähoidosta annetussa laissa on
erityissäännökset kunnan velvollisuudesta valvoa
päivähoitopalveluja ja pitää luetteloa niistä.
Aluehallintovirastot poistavat rekisteristä viimeistään
31.3.2012 ne kotipalvelun tukipalveluja ja muita palveluja koskevat
tiedot, jotka eivät kuulu yksityisten palvelujen antajien
rekisteriin uuden lain mukaan (lain 46 §).
Kun kunnan toimielimelle saapuu ilmoitus kotipalvelun
tukipalvelusta tai muusta palvelusta, jota ei merkitä rekisteriin,
toimielimen on suositeltavaa ratkaista hallintopäätöksellä,
katsotaanko palvelu kunnan toimielimen valvottavaksi yksityiseksi
sosiaalipalveluksi. Näin asia tulee riittävästi dokumentoiduksi,
mikä helpottaa muun muassa palvelujen arvonlisäverokohtelun
arvioimista.
Verohallinto on antanut sosiaalipalvelujen
arvonlisäverotuksesta uuden ohjeen (604/40/2011), joka tuli
voimaan samanaikaisesti yksityisiä sosiaalipalveluja koskevan
lakiuudistuksen kanssa. Ohjeen mukaan palvelujen arvonlisäveroton
myynti edellyttää muun muassa sitä, että palvelujen tuottaja on
merkitty yksityisten palvelujen antajien rekisteriin tai hän on
tehnyt toiminnastaan ilmoituksen kuntaan.
Lisäksi hallintopäätöksen tekeminen varmistaa
palvelujen tuottajan oikeusturvaa, sillä päätökseen voi
tarvittaessa hakea muutosta hallinto-oikeudelta. Niistä yksityisiä
sosiaalipalveluja koskevista ilmoituksista, joita ei merkitä
yksityisten palvelujen antajien rekisteriin, muodostuu kunnan
sosiaaliviranomaisen ylläpitämä henkilörekisteri, johon sovelletaan
henkilötietolakia (523/1999). Lupaviranomaisella on lakisääteinen velvollisuus tehdä
hallintopäätös ilmoituksenvaraista palvelua koskevien tietojen
tallettamisesta rekisteriin (lain 27 §:n 1 mom.). Hallituksen
esityksen perusteluista ilmenee, että päätöksentekovelvollisuuden
on tarkoitus koskea sitä, merkitäänkö palvelu rekisteriin vai ei.
Hallintopäätös ei siten ole tarpeen, jos rekisterissä oleviin
tietoihin tehdään vähäisiä muutoksia palvelujen tuottajan
ilmoitusten mukaisesti.
Yleensä hallintopäätöksen tekee aluehallintovirasto, mutta myös
Valvira voi päättää asiasta, jos ilmoitus tehdään sille osoitetun
lupahakemuksen yhteydessä. Lupaviranomainen lähettää jäljennöksen
päätöksestään niihin kuntiin, joiden alueella palvelua tuotetaan.
4.5 Muiden tietojen tallettaminen rekisteriin
Lupaviranomainen huolehtii myöntämänsä luvan osalta, että
lupahakemuksessa mainittavat tiedot tulevat merkityiksi rekisteriin
(lain 26 §).
Rekisteriin talletetaan lisäksi sekä ilmoituksenvaraisten että
luvanvaraisten palvelujen osalta toiminnan muutoksia ja valvontaa
koskevat tiedot sekä muut lupa- ja ilmoitusasioiden käsittelyssä ja
tilastoinnissa tarvittavat tiedot (lain 28 §).
4.6 Palvelujen tuottajalta perittävät maksut
Lupa ja ilmoituksen rekisteröinti ovat maksullisia. Lisäksi
niihin liittyvistä toimenpiteistä voidaan periä maksuja kokonaan
tai osittain vuosimaksuina (lain 32 §).
Yksityisiä sosiaalipalveluja koskeva lakiuudistus ei tässä
vaiheessa vaikuta aluehallintoviraston suoritteista perittäviin
maksuihin. Asiasta säädetään valtioneuvoston asetuksessa
aluehallintoviraston maksuista (1145/2009).
aluehallintoviraston maksuista 1145/2009 (Finlex)
Asetus on määräaikainen ja uusitaan vuoden 2012 alusta.
Asetuksen liitteenä on maksutaulukko, jonka 1 luku koskee
aluehallintovirastojen peruspalvelut, oikeusturva ja luvat
-vastuualueen suoritteita. Yksityisiä sosiaalipalveluja koskevat
maksut ovat voimassa olevan asetuksen mukaan seuraavat:
yksityisten sosiaalipalvelujen antamista koskeva lupa 540
euroa,luvan muutospäätös 200 euroa,ilmoituksen rekisteröinti yksityisten sosiaalipalvelujen
tuottajien rekisteriin 110 euroa jayksityisten sosiaalipalvelujen tuottajien vuosimaksu 200
euroa.Valviran lupatoimivallan lisäyksen johdosta sosiaali- ja
terveysministeriön asetukseen Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja
valvontaviraston suoritteista perittävistä maksuista (289/2010)
lisättiin uusi 11 a § (muutos 1052/2011)
Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontaviraston maksullisista
suoritteista 289/2010 (Finlex)
Tämäkin asetus on määräaikaisena voimassa vain 31.3.2012 asti,
minkä jälkeen se uudistetaan. Uusi säännös koskee yksityisiltä
sosiaalipalvelujen tuottajilta perittäviä maksuja ja tässä
vaiheessa se on samansisältöinen kuin vastaava yksityisiä
terveydenhuollon palvelujen tuottajia koskeva säännös. Valvira
perii suoritteistaan seuraavat maksut:
yksityisten sosiaalipalvelujen antamista koskeva lupa 1500
euroa,luvan muutospäätös 400 euroa jaluvan saaneen yksityisen sosiaalipalvelujen tuottajien
vuosimaksu 100 euroa kultakin alkavalta viideltä
toimintayksiköltä.5 Valvonta
5.1 Valvonnan kohde ja valvontaviranomaiset
Lain mukainen valvonta kohdistuu kaikkiin lain soveltamisalaan
kuuluviin palveluihin, niin luvanvaraisiin kuin
ilmoituksenvaraisiinkin - myös kotipalvelun tukipalveluihin ja
muihin sellaisiin palveluihin, joita ei merkitä yksityisten
palvelujen antajien rekisteriin (lain 14 §).
Valvontaviranomaisia ovat kunnan sosiaalihuollosta vastaava
toimielin tai sen määräämä viranhaltija, aluehallintovirasto sekä
Valvira (lain 3 §:n 4 kohta).
Kunnan toimielin tai sen määräämä viranhaltija ohjaa ja valvoo
kaikkia alueellaan tuotettuja yksityisiä sosiaalipalveluja (lain
34 §:n 2 mom.). Valvontatehtävään kuuluu
ei-ympärivuorokautisia sosiaalipalveluja koskevien ilmoitusten
vastaanottaminen. Hallituksen esityksessä kunnan toimielin
määritellään ilmoituksenvaraisten palvelujen ensisijaiseksi
valvontaviranomaiseksi. Lisäksi toimielimen valvontatehtävään
kuuluu lausunnon antaminen luvanvaraisista palveluista ja
rekisteriin merkittävistä ilmoituksenvaraisista palveluista.
Lausunnossaan toimielin ottaa kantaa siihen, täyttääkö palvelu
sille laissa säädetyt edellytykset. Kunnan toimielimen ohjaus- ja
valvontavelvollisuus jatkuu myös ilmoituksen vastaanottamisen ja
lausunnon antamisen jälkeen. Se painottuu ennaltaehkäiseviin
toimiin eli neuvontaan, ohjaukseen ja seurantaan. Yksityisen
päivähoidon valvonnasta on erityissäännökset lasten päivähoidosta
annetussa laissa. Niiden mukaan kunnan toimielimellä on
mahdollisuus tarvittaessa käyttää myös pakkokeinoja havaitsemiensa
epäkohtien korjaamiseksi. Muiden sosiaalipalvelujen osalta kunnan
toimielimen tulee ilmoittaa epäkohdista aluehallintovirastolle,
jollei asiaa saada korjatuksi ohjauksella ja neuvonnalla.
Aluehallintovirasto ohjaa ja valvoo alueellaan tuotettuja
palveluja - myös niitä, joiden tuottamiseen Valvira on antanut
luvan (lain 34 §:n 1 mom.). Ohjaus, neuvonta ja seuranta ovat myös
aluehallintoviraston ensisijaisia toimenpiteitä, mutta tarvittaessa
sillä on toimivalta käyttää lisäksi kohdassa 5.4 kuvattuja
valvontatoimenpiteitä.
Valvira ohjaa aluehallintovirastoja niille kuuluvien tehtävien
hoitamisessa. Valviran toiminnan tavoitteena on yhdenmukaistaa
aluehallintovirastojen toimintaperiaatteita, menettelytapoja ja
ratkaisukäytäntöjä (lain 33 §:n 2 mom.). Lisäksi
Valviralle kuuluu yksityisten sosiaalipalvelujen ohjaus ja valvonta
periaatteellisesti tärkeissä ja laajakantoisissa asioissa, usean
aluehallintoviraston toimialuetta koskevissa asioissa sekä
asioissa, jotka liittyvät Valvirassa käsiteltävään terveydenhuoltoa
tai terveydenhuollon ammattihenkilöä koskevaan valvonta-asiaan ja
asiat, joita aluehallintovirasto on esteellinen käsittelemään (lain
33 §:n 3 mom.).
5.2 Ennakollinen valvonta ja valvontaviranomaisen
Kunnan ja aluehallintoviraston toimivaltasäännökseen (lain
34 §) on lisätty ohjaustehtävä, millä on haluttu korostaa
ennakollisen valvonnan tärkeyttä. Sama tarkoitus ilmenee lain
15 §:stä, jonka mukaan kaikkien valvontaviranomaisten on
toteutettava valvontaa ensisijaisesti antamalla palvelujen
tuottamisessa tarvittavaa ohjausta ja neuvontaa palvelujen
tuottajalle sekä seuraamalla palvelujen kehitystä yhteistyössä
palvelujen tuottajan kanssa.
Luvanvaraisten palvelujen seurannan perustana voidaan käyttää
toimintakertomuksia. Palvelujen tuottajan on vuosittain annettava
lupaviranomaiselle toimintakertomus, jossa tulee ilmoittaa ainakin
henkilöstössä, toimitiloissa ja toiminnassa tapahtuneet muutokset
(lain 16 §). Olennaisiin muutoksiin tulee lisäksi saada
lupaviranomaisen lupa, kuten edellä on todettu.
Nykyisin toimintakertomuksen antamisajankohdasta ei ole
erillistä säännöstä, mutta lupaviranomainen voi antaa siitä
tarkempia ohjeita esimerkiksi lupapäätöksen ehdoissa tai pyytää
tietoja erikseen. Lupaviranomainen voi perustella oikeuttaan
määrätä toimintakertomustietojen antamisajankohdasta myös lain 39
§:n säännöksellä, joka koskee valvontaviranomaisen
tiedonsaantioikeutta. Säännöksen perusteella valvontaviranomaisella
on oikeus saada niin luvan- kuin ilmoituksenvaraistenkin
sosiaalipalvelujen tuottajalta tehtäviensä hoitamista varten
tarvittavat tiedot ja selvitykset.
5.3 Valvontaviranomaisten tarkastusoikeus
Valvontaviranomainen voi käydä palveluja antavassa
toimintayksikössä antamassa ohjausta ja neuvontaa, jos asiasta
sovitaan palvelujen tuottajan kanssa. Valvontatehtävän
toteuttamiseksi valvontaviranomaisella on lisäksi oikeus tehdä
tarkastuksia palvelujen tuottajan tahdosta riippumatta, kun
tarkastuksen tekemiseen on perusteltu syy (lain 17 §).
Uuden lain mukaan myös kunnan toimielimellä on itsenäinen oikeus
tarkastuksen tekemiseen. Sen on ilmoitettava aluehallintovirastolle
tarkastusoikeutensa nojalla tekemistään tarkastuksista ja niitä
koskevista johtopäätöksistä (lain 35 §:n 1 mom.). Ilmoittaminen on
tärkeää, jotta aluehallintovirasto voi tarvittaessa ryhtyä lain
mukaisiin valvontatoimiin, joihin kunnan toimielimellä ei ole
toimivaltaa. Kunnan toimielimen on kuitenkin syytä pyrkiä saamaan
korjaus aikaan neuvonnan ja ohjauksen avulla, jotta jälkikäteisiltä
valvontatoimenpiteiltä vältyttäisiin.
Valvira ja aluehallintovirasto voivat edelleen perustellusta
syystä määrätä kunnan toimielimen tekemään tarkastuksen. Samoin
Valvira voi määrätä aluehallintoviraston tekemään tarkastuksen.
Tarkemmat säännökset tarkastajan toimivallasta ja tarkastuksen
toimittamisesta ovat lain 18 §:ssä. Tarkastus voidaan tehdä
ennalta ilmoittamatta. Tarkastaja ja hänen mahdollisesti
käyttämänsä asiantuntijat on päästettävä kaikkiin tiloihin.
Kotirauhan suojaamiseksi lakiin lisättiin eduskuntakäsittelyn
aikana säännös, jonka mukaan pysyväisluonteiseen asumiseen
käytettävät tilat voidaan tarkastaa ainoastaan, jos tarkastaminen
on välttämätöntä asiakkaan aseman ja asianmukaisten palvelujen
turvaamiseksi. Käytännössä valvontatarkastuksia tehtäneenkin
useimmiten juuri tällä perusteella. Ennen asiakkaan
asuintiloihin kohdistuvaa tarkastusta tulee varmistaa, että
tarkastus tehdään asiakkaan suostumuksella ja hänelle sopivana
Tarkastuksesta on pidettävä pöytäkirjaa. Tarkastajalla on oikeus
nähdä tarkastuksen toteuttamiseksi välttämättömät asiakirjat ja
saada niistä maksutta jäljennökset. Hänellä on myös oikeus
valokuvata tarkastettavaa kohdetta. Poliisi on velvollinen
tarvittaessa antamaan valvontaviranomaiselle virka-apua
tarkastuksen toteuttamiseksi (lain 40 §).
5.4 Valvontatoimenpiteet
Huomautus ja huomion kiinnittäminen (lain 19 §), määräys
puutteiden korjaamisesta (lain 20 §) sekä toiminnan
keskeyttäminen ja käyttökielto (lain 21 §) ovat
valvontatoimenpiteitä, joita lupaviranomaiset (aluehallintovirastot
ja Valvira) voivat kohdistaa kaikkiin yksityisten
sosiaalipalvelujen tuottajiin. Tämä koskee myös niitä palvelujen
tuottajia, jotka tuottavat kotipalvelujen tukipalveluja tai muita
yksityisten palvelujen antajien rekisterin ulkopuolelle jääviä
sosiaalipalveluja. Tällaiseen palveluun liittyvä epäkohta voi tulla
valvonta-asiana esiin esimerkiksi kantelun tai kunnan toimielimen
tekemän tarkastuksen kautta.
Huomautus ja huomion kiinnittäminen on mahdollista, jos
palvelujen tuottaja on menetellyt virheellisesti tai jättänyt
velvollisuutensa täyttämättä eikä asia anna aihetta muihin
toimenpiteisiin. Se voidaan kohdistaa palvelujen tuottajan lisäksi
tai sijasta myös vastuuhenkilölle.
Määräys puutteiden korjaamisesta voidaan antaa, jos palvelujen
tuottaja ei ole täyttänyt ilmoitus- tai luvanhakuvelvollisuuttaan,
jos palvelujen tuottamisessa havaitaan asiakasturvallisuutta
vaarantavia puutteita tai muita epäkohtia tai jos toiminta on
muutoin lain vastaista. Palvelujen tuottajalle on asetettava
määräaika, jonka kuluessa tarpeelliset toimenpiteet on
Toiminta tai toimintayksikön, sen osan tai laitteen käyttö
voidaan kieltää tai toiminta voidaan keskeyttää, jos
asiakasturvallisuus sitä edellyttää.
Lupaviranomainen voi velvoittaa palvelujen tuottajan
noudattamaan puutteiden korjaamista sekä toiminnan keskeyttämistä
ja käyttökieltoa koskevaa määräystä sakon uhalla,
keskeyttämisuhalla tai käyttökiellon uhalla (lain 22 §). Poliisi on
velvollinen tarvittaessa antamaan lupaviranomaiselle virka-apua
toiminnan keskeyttämisen ja käyttökiellon toteuttamiseksi (lain 40
Luvanvarainen toiminta voidaan viime kädessä lopettaa osittain
tai kokonaan peruuttamalla siihen annettu lupa. Edellytyksenä on,
että toiminta on todettu olennaisesti säädösten vastaiseksi eivätkä
aikaisemmat valvontatoimenpiteet ole johtaneet puutteiden
korjaamiseen tai epäkohtien poistamiseen.
5.5 Valvontaviranomaisten yhteistyö ja niiden välinen
tiedonkulku (lain 35 §)
Valvontaviranomaisten on toimittava yhteistyössä laissa
säädettyjen tehtäviensä hoitamisessa. Yhteistyöhön kuuluu, että
valvontaviranomaiset oma-aloitteisesti tiedottavat toisilleen
valvonnan kannalta tarpeellisista asioista.
Kunnan toimielimellä on velvollisuus ilmoittaa
aluehallintovirastolle valvonnassa tietoonsa tulleista
puutteellisuuksista sekä tarkastusoikeutensa nojalla tekemistään
valvontatarkastuksista. Valviran on ilmoitettava tekemistään valvontatoimista
aluehallintovirastolle. Vastaavasti aluehallintoviraston on
ilmoitettava valvontatoimistaan Valviralle, jos palvelujen
tuottajalla on Valviran lupa tai vireillä hakemus sen
Valviran ja aluehallintoviraston on ilmoitettava
valvontatoimistaan palvelujen sijaintikuntien sosiaalihuollosta
vastaavalle toimielimelle.
Valvira: ylitarkastaja Eine Heikkinen, p 040 169 3483,
ylitarkastaja Elina Uusitalo, p. 040 161 9325, lakimies
Maarit Karjalainen, p. 040 167 8252
Etelä-Suomen aluehallintovirasto, puhelinvaihde: 020 636
Itä-Suomen aluehallintovirasto, puhelinvaihde: 020 636 1030
Lounais-Suomen aluehallintovirasto, puhelinvaihde: 020 636
Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto, puhelinvaihde:
020 636 1060
Pohjois-Suomen aluehallintovirasto, puhelinvaihde: 020 636
Lapin aluehallintovirasto, puhelinvaihde: 020 636 1010
Sosiaali- ja terveysministeriö: hallitusneuvos Riitta
Kuusisto, p. 09 160 74360	Kommuninfo 10/2011	01.12.2011	på svenska	Lagen om privat socialservice trädde i kraft 1.10.2011
Sisältöteksti	1 Inledning
Lagen om privat socialservice (922/2011) och social- och
hälsovårdsministeriets förordning (1053/2011) som utfärdats med
stöd av den trädde i kraft 1.10.2011. Lagreformen baseras på
regeringens proposition RP 302/2011. De ändringar som gjorts i
lagförslaget under riksdagsbehandlingen framgår av social- och
hälsovårdsutskottets betänkande ShUB 56/2010. Genom den nya lagen
upphävdes lagen om tillsyn över privat socialservice (603/1996) och
de förordningar som utfärdats med stöd av den.
Lag om privat socialservice 922/2011
med förslag till revidering av lagstiftningen om privat
socialservice (Riksdagen)
Avsikten med lagreformen var bland andra att klargöra
definitionen av privat socialservice, understryka det ansvar som
serviceproducenterna själva har för kvaliteten på servicen och
betona förhandstillsyn. Dessutom syftade lagreformen till att
klarlägga tillsynsmyndigheternas behörighet, stärka samarbetet
mellan dem och understryka kommunens uppgift som en
tillsynsmyndighet. Syftet med lagen är att säkerställa att rätten
till socialservice av god kvalitet tillgodoses för de klienter som
anlitar privat socialservice (1 § i lagen).
Denna kommuninfo har utarbetats i samarbete med Tillstånds- och
tillsynsverket för social- och hälsovården (Valvira) samt
regionförvaltningsverken. Den fäster avseende vid de frågor som har
kommit upp om tillämpningen av den nya lagstiftningen.
2 Kännetecknen av service som omfattas av lagens
2.1 Innehållet i servicen (3 § 1 punkten)
Lagen tillämpas på sådan socialservice som kommunen är skyldig
att ordna enligt 17 § i socialvårdslagen (710/1982), i den mån det
är möjligt att producera servicen genom drivande av rörelse eller
yrkesutövning. Privat socialservice kan handla om t.ex.
socialarbete, uppfostrings- och familjerådgivning, hemservice med
tillhörande stödservice, boendeservice, anstaltsvård och
Förutom direkta servicehändelser för klienten kan till privat
socialservice hänföras också den professionella handledning och
rådgivning inom det sociala området i anslutning till anordnandet
av socialservice.
Stöd för närståendevård och familjevård som baserar sig på
uppdragsavtal ingår i socialservice men inte i service som omfattas
av lagen om privat socialservice eftersom det inte handlar om
drivande av rörelse eller yrkesutövning. Däremot tillämpas lagen på
den så kallad professionella familjevård som ska basera sig på ett
tillstånd som beviljats för verksamheten. Definitionen av
familjehem i 26 § i socialvårdslagen har preciserats genom en
lag (923/2011) som ingår i den här reformen.
923/2011 (Finlex)
2.2 Serviceproducenten (3 § 1 punkten)
Serviceproducenten kan vara en enskild person (självständig
yrkesutövare), en sammanslutning (öppet bolag, kommanditbolag,
aktiebolag, registrerad förening), en stiftelse eller ett
affärsföretag bildat av ett offenligt samfund.
2.3 Servicen baserar sig på avtal och serviceplan (5 § 1
Privat socialservice ska basera sig på ett avtal eller ett
förvaltningsbeslut. Ett avtal ska ingås mellan serviceproducenten
och klienten om klienten köper en tjänst direkt av
serviceproducenten. Det är vanligare att kommunen köper tjänsten åt
klienten och ingår avtal med serviceproducenten. Då baserar sig
servicen också på ett förvaltningsbeslut av en kommunal
Servicen ska alltid basera sig på en service-, vård- eller någon
annan motsvarande plan som utarbetats i enlighet med 7 § i lagen om
klientens ställning och rättigheter inom socialvården. Om klienten
köper servicen direkt hos serviceproducenten ska den i samförstånd
med klienten göra upp en plan i enlighet med den ovan nämnda lagen.
Om det handlar om en service som kommunen köper åt klienten ska
socialmyndigheten i kommunen se till att en plan görs upp. Även då
kan verksamhetsenheten göra upp en separat plan om det detaljerade
genomförandet av servicen.
3 Serviceproducentens ansvar för kvaliteten på servicen
3.1 Verksamhetsenheten ska uppfylla kraven i lagen (4 §)
Med verksamhetsenhet avses en funktionell helhet där klienten
tillhandahålls privat socialservice (3 § 2 punkten).
Verksamhetsenheten har vanligen fysiska lokaler dit klienter kommer
för att få service, men en verksamhetsenhet kan driva verksamhet
även utan lokaler som är avsedda för kundbetjäning om service t.ex.
tillhandahålls hemma hos klienten.
Serviceproducenten ska se till att lokaler som är avsedda för
kundbetjäning är tillräckligt stora och att det finns tillräcklig
utrustning. Lokalerna ska också till sina sanitära och övriga
förhållanden vara lämpliga för den vård, fostran och övriga omsorg
som ska ges där.
Antalet anställda ska vara tillräckligt med avseende på
servicebehovet och antalet klienter. Bestämmelser om den behörighet
som krävs av de anställda finns i lagen om behörighetsvillkoren för
yrkesutbildad personal inom socialvården (272/2005). Närmare
bestämmelser om personaldimensioneringen och behörighetsvillkoren
för personalen finns i fråga om s.k. professionella familjehem i 26
a § 2 mom. i socialvårdslagen, i fråga om barndagvård i 5 § i lagen
om barndagvård (36/1973) och i fråga om anstaltsvård inom
barnskyddet i 59 och 60 § i barnskyddslagen (417/2007).
3.2 Övriga bestämmelser som gäller kvalitetssäkring
Serviceproducenten svarar för att den samlade servicen i enlighet med det avtal och
den plan som avses ovan i punkt 2.3 uppfyller de krav som ställs på den (5 § 2 mom.).
Ansvaret för den samlade servicen betyder att serviceproducenten
svarar för sin avtalspart även för den del av den samlade servicen
som serviceproducenten eventuellt köper från andra
serviceproducenter som är underleverantörer.
Serviceproducenten ska för varje verksamhetsenhet utnämna en ansvarig person som svarar för att de tjänster
som genomförs vid verksamhetsenheten uppfyller de krav som ställs
på dem i bland andra lagen, avtalen och service- eller motsvarande
planer (5 § 3 mom.).
För att säkerställa att verksamheten är tillbörlig ska
serviceproducenten utarbeta en plan för egenkontroll som omfattar
producentents alla former av socialservice. Serviceproducenten ska
hålla planen offentligt framlagd och följa hur den förverkligas (6
§ 1 mom.).
Valvira har utarbetat ett utkast till en föreskrift om
innehållet i och utarbetandet och uppföljningen av planen för
egenkontroll (6 § 2 mom.). Utkastet till föreskriften finns på
finska på Valviras webbsida på adressen:
määräykset (Valvira) Avsikten är att det av Valviras föreskrift ska framgå när en
plan för egenkontroll ska utarbetas och därför är det inte bråttom
med planerna innan föreskriften ges ut.
4 Tillstånds- och anmälningsförfarande samt registrering av
4.1 Ansökan om tillstånd att producera service
Tillståndspliktig service är sådan socialservice som produceras
dygnet runt. I regionförvaltningsverkens och Valviras
samarbetsgrupp för socialvård har det definierats att service
produceras dygnet runt då klienterna eller en del av dem dygnet
runt har regelbundet behov av vård eller omsorg. Det handlar inte
om en service som produceras dygnet runt om det har förberetts på
enskilda klienters eventuella tillfälliga stödbehov genom t.ex.
säkerhetsarmband Social- och hälsovårdsministeriet anser att som
tillståndspliktig socialservice som produceras dygnet runt inte
räknas dagvård som ordnas som skiftesvård eller hemservice som
bedrivs dygnet runt.
Serviceproducenten ska ha fått tillståndsmyndighetens tillstånd
till produktion av service innan verksamheten inleds eller ändras
väsentligt (7 § 1 mom.). Med väsentliga ändringar avses enligt
motiveringen i regeringspropositionen exempelvis flyttning till nya
lokaler, betydande ökning eller minskning av antalet anställda,
ändring av personalstrukturen samt ändring av företagsformen.
Tillståndet gäller särskilt för varje serviceproducent, dvs. det
gäller för all socialservice som serviceproducenten producerar
dygnet runt eventuellt i olika verksamhetsenheter (7 § 2 mom.).
Tillstånd ska sökas hos det regionförvaltningsverk inom vars
verksamhetsområde service produceras. Om service produceras inom
två eller flera regionförvaltningsverks områden ska tillstånd sökas
hos Valvira (8 § 1 mom.).
Saker som ska nämnas i tillståndsansökan listas i 8 § 2 mom. De
handlingar som ska bifogas tillståndsansökan listas i 1 § i social-
och hälsovårdsministeriets förordning om privat socialservice.
Enligt övergångsbestämmelse som gäller tillståndets
giltighetstid ska tillstånd som har beviljats med stöd av den gamla
lagen fortsätta gälla efter det att den nya lagen har trätt i
kraft. Regionförvaltningsverket ska dock på tjänstens vägnar och
utan avgift senast 30.9.2012 ändra de tillstånd som beviljats en
och samma serviceproducent inom regionförvaltningsverkets
verksamhetsområde till ett tillstånd som omfattar
serviceproducentens alla verksamhetsenheter (45 § 1 mom.).
En serviceproducent med verksamhet på två eller flera
regionförvaltningsverks områden får hos Valvira ansöka om att de
separata tillstånden ska ersättas med ett enda tillstånd (45 § 2
mom.). Det handlar om ett nytt tillstånd (inte en ändring av ett
tillstånd) och det ska beviljas om serviceproducentens alla
verksamhetsenheter uppfyller villkoren för erhållande av tillstånd.
Serviceproducenten ska således bereda sig till att Valvira, i den
del den anser nödvändigt, undersöker om varje verksamhetsenhet
fortfarande uppfyller villkoren för erhållande av tillstånd.
Serviceproducenten ska ansöka om ett sammansatt tillstånd hos
Valvira, om verksamheten utvidgas till nya verksamhetsenheter eller
om det sker väsentliga ändringar i även en verksamhetsenhets
operationer. Även då handlar det om ett nytt tillstånd, och Valvira
undersöker i den omfattning den anser nödvändig om
serviceproducentens alla verksamhetsenheter uppfyller villkoren för
4.2 Behandling av tillståndsansökan
När tillstånd söks hos Valvira ska den inspektera
verksamhetsenheten så snart som möjligt efter det att
tillståndsansökan har lämnats in (9 § 1 mom.).
Regionförvaltningsverket kan be att en representant för den kommun
där verksamhetsenheten är belägen tar del i inspektionen.
Om tillstånd har sökts hos Valvira kan den be att de berörda
regionförvaltningsverken utför inspektionen. Valvira bedömer från
fall till fall om det är nödvändigt att be regionförvaltningsverket
att utföra en inspektion vid verksamhetsenheten. I motiveringen i
regeringspropositionen konstateras att om det nyligen har
förrättats en inspektion vid verksamhetsenheten, är det inte
nödvändigtvis ändamålsenligt med en ny inspektion. Valvira har
bestämt att Valvira kan be att regionförvaltningsverket i stället
för en inspektion på annat sätt ger information om
verksamhetsenheten.
Lokaler som används för permanent boende får inte inspekteras
utan samtycke från serviceproducenten (9 § 2 mom.). Till den del
det inte är möjligt att inspektera lokalerna därför att
serviceproducenten inte ger sitt samtycke kan tillståndsmyndigheten
ha för bristfälliga uppgifter för att den skulle kunna bedöma
förutsättningarna för tillståndsbeviljandet och tillståndet inte
kan beviljas på basis av uppgifterna. Enligt lagens 10 § 1 mom. ska
tillstånd beviljas endast om serviceproducentens alla
verksamhetsenheter uppfyller de villkor som ställs för dem (se
punkt 3.1).
Ett annat villkor för tillstånd är att serviceproducenten kan
svara för sina ekonomiska förpliktelser på behörigt sätt (10 § 1
mom.). Detta bekräftas med ett intyg över självförsörjning och ett
intyg ur utmätningsregistret som bifogas tillståndsansökan. Intyg
över självförsörjning ges av tingsrätten och intyg ur
utmätningsregistret av utmätningsmyndigheterna.
Av tillståndet ska framgå innehållet i servicen, verksamhetens
omfattning och produktionssättet för servicen. Tillståndet kan
förenas med villkor som är nödvändiga för att trygga
klientsäkerheten och som gäller mängden tjänster, de anställda,
lokalerna, anordningarna och tillbehören samt arbetsmetoderna (10 §
2 mom.). Tillståndet kan således vara villkorligt t.ex. om det i
tillståndet utsätts en tid inom vilken verksamheten ska uppfylla de
villkor som ställs för den.
4.3 Anmälan om service produktion och andra anmälningar
Anmälningspliktig service är service som uppfyller de
kännetecken för socialservice som beskrivs ovan i kapitel 2 men som
inte är socialservice dygnet runt. Innan verksamheten inleds eller
ändras väsentligt ska serviceproducenten också ha lämnat in en
skriftlig anmälan om verksamheten till det organ som ansvarar för
socialvården i den kommun där tjänsterna produceras. Om
serviceproducenten avser att producera både anmälningspliktiga och
tillståndspliktiga tjänster kan anmälan även lämnas in hos
regionförvaltningsverket eller Valvira i samband med ansökan om
I anmälan ska nämnas motsvarande uppgifter som i en
tillståndsansökan. De uppgifter som ska lämnas in har listats i
lagens 8 § 2 mom. och de bilagor som ska bifogas anmälan i 1 § i
social- och hälsovårdsministeriets förordning om privat
socialservice. Intyg över självförsörjning och intyg ur
utmätningsregistret kan däremot inte krävas som bilaga till anmälan
eftersom enligt lagen ska endast producenten av tillståndplitktig
service vara kapabel att uppfylla sina ekonomiska förpliktelser.
Inte heller kan det begäras att ett utlåtande av det organ som
ansvarar för socialvården i placeringskommunen bifogas anmälan
eftersom anmälan ska föras till behandling i detta organ. Efter att
ha behandlat anmälan ska organet ge regionförvaltningsverket ett
utlåtande om tjänster som ska föras in i registret.
En producent av privat socialservice ska lämna in en skriftlig
anmälan om att den ansvariga personen byts ut och om att
verksamheten upphör. Detta gäller både anmälningspliktig och
tillståndspliktig service. Anmälan ska lämnas in hos det kommunala
organet om det handlar om en anmälningspliktig service. I fråga om
tillståndspliktig service ska anmälan lämnas in hos den
tillståndsmyndighet som beviljat tillståndet (12 §).
4.4. Registrering av anmälningspliktig service och kommunal
tillsyn över den
Tillståndsmyndigheterna (regionförvaltningsverken och Valvira)
driver tillsammans ett register över tillhandahållare av privat
service för handläggning av tillstånds- och anmälningsärenden och
för övervakning och statistikföring av verksamheten (25 § 1
För registrering ska det kommunala organet utan dröjsmål lämna
regionförvaltningsverket uppgifterna om anmälningspliktig
socialservice och väsentliga ändringar i den, t.ex., om att den
ansvariga personen byts ut och om att verksamheten upphör.
Enligt den nya lagen ska kommunen inte längre lämna
regionförvaltningsverket uppgifter om stödservice i anslutning till
hemservice eller med stödservicen jämförbara tjänster eller privat
familjedagvård (13 §). Även den s.k. gruppfamiljedagvården anses
som familjedagvård. Enligt 9 § 2 punkten i socialvårdsförordningen
(607/1983) innefattar stödservice i anslutning till hemservice
bland annat måltids-, klädvårds-, bad-, städ-, transport- eller
följeslagarservice och tjänster som främjar socialt umgänge. Enligt
motiveringen i regeringens proposition avses med stödservicen
jämförbara tjänster också de tjänster som en klient kan behöva för
att klara sitt dagliga liv. Det kan handla om t.ex. så kallade
shoppingkassetjänster. I motiveringen konstateras att stödservice
och motsvarande tjänster är stödservicen jämförbara tjänster också
när de ingår som ett led i annan socialservice. Exempelvis
måltidsservice i anslutning till boendeservice och anstaltsvård ska
betraktas som service som är jämförbar med stödservice i anslutning
till hemservice.
Stödservice i anslutning till hemservice och med stödservicen
jämförbara tjänster samt privat familjedagvård inte ska föras in i
registret över tillhandahållare av privat service (27 § 2 mom.). På
de här tjänsterna tillämpas dock i övrigt lagen om privat
socialservice, och kommunens socialmyndighet har den primära
skyldigheten att övervaka dem. I lagen om barndagvård finns
specialbestämmelser om kommunens skyldighet att övervaka
dagvårdstjänster och föra en förteckning över dem.
Senast 31.3.2010 ska regionförvaltningsverken stryka ur
registret de uppgifter om stödservice i anslutning till hemservice
och andra service som inte enligt lagen omfattas av registret över
tillhandahållare av privat service (46 §).
När det kommunala organet får en anmälning om stödservice i
anslutning till hemservice eller om annan service som inte ska
föras in i registret, rekommenderas det att organet fattar ett
förvaltningsbeslut om servicen anses som privat socialservice som
ska övervakas av det kommunala organet. På det viset finns det
tillräcklig dokumentation om ärendet vilket gör det lättare att
bland andra avgöra mervärdesbeskattningen av servicen.
Skatteförvaltningen har gett en ny anvisning om
momsbeskattningen av socialvårdstjänster (604/40/2011) som trädde i
kraft samtidigt med lagreform som avser privat socialservice.
Enligt anvisningen är privat socialservice momsfri bland annat om
serviceproducenten är införd i registret över tillhandahållare av
privat service eller om den har lämnat in en anmälan om
verksamheten till kommunen.
Dessutom tryggar förvaltningsbeslutet serviceproducentens
rättskydd eftersom det vid behov kan det i beslutet sökas ändring
genom besvär hos förvaltningsdomstolen. Av de anmälningar om privat
socialservice som inte ska föras in i registeret över
tillhandahållare av privat service bildas ett personregister som
upprätthålls av kommunens socialmyndighet och som omfattas av
personuppgiftslagen (523/1999).
Tillståndsmyndigheten har en lagstadgad skyldighet att fatta ett
förvaltningsbeslut om att föra in i ett register uppgifter som
gäller anmälningspliktig service (27 § 1 mom.). Av motiveringen i
regeringens proposition framgår att avsikten är att skyldigheten
att fatta beslut gäller frågan om servicen införs i registret eller
inte. Ett förvaltningsbeslut behövs därmed inte om det på basis av
serviceproducentens anmälan görs ändring i uppgifter som redan
finns i registret.
Vanligtvis är det regionförvaltningsverket som fattar
förvaltningsbeslutet men även Valvira kan fatta beslut i saken om
anmälan görs i samband med en tillståndsansökan som inriktas till
Valvira. Tillståndsmyndigheten skickar en kopia av beslutet till de
kommuner där service produceras.
4.5 Registrering av övriga uppgifter
Den tillståndsmyndighet som beviljat tillståndet ansvarar för
att de uppgifter som ska ingå i tillståndsansökan förs in i
registret (26 §).
I registret förs in också uppgifter som gäller ändringar i och
övervakning av verksamheten i fråga om både anmälningspliktiga och
tillståndspliktiga service samt övriga uppgifter som behövs i
behandlingen och statistikföring av tillstånds- och
anmälningsärenden (28 §).
4.6 Uttag av avgifter hos serviceproducenterna
Tillstånd och registrering av en anmälan är avgiftsbelagda.
Dessutom kan avgifter tas ut helt eller delvis som årsavgifter (32
Lagreformen om privat socialservice påverkar inte för tillfället
det avgifter som tas ut för regionförvaltningsverkets prestationer.
Om saken föreskrivs i statsrådets förordning om avgifter till
regionförvaltningsverket (1145/2009).
Statsrådets förordning om avgifter till
regionförvaltningsverket 1145/2009 (Finlex)
Förordningen gäller för viss tid och den revideras vid ingången
av 2012. Det finns en avgiftstabell som bilaga till förordningen
där 1 kap. anser prestationer inom regionförvaltningsverkens
ansvarsområden för basservice, rättsskyddet och tillstånden.
Avgifterna för privat socialservice är enligt den gällande
förordningen som följer:
tillstånd som gäller tillhandahållande av privat
socialservice 1 540 euro,beslut om ändring av tillstånd 200 euro,registrering av anmälan till registret över producerare av
privat socialservice 110 euro ochårsavgift för producerare av privat socialservice 200
euro.På grund av att Valviras utvidgade tillståndsbefogenheter
fogades en ny 11 a § (genom ändring 1052/2011) in i social- och
hälsovårdsministeriets förändring om Tillstånds- och tillsynsverket
för social- och hälsovårdens avgiftsbelagda prestationer
(289/2010).
förordning om ändring av social- och hälsovårdsministeriets
förordning om Tillstånds- och tillsynsverket för social- och
hälsovårdens avgiftsbelagda prestationer 1052/2011 (Finlex)
Även den här förordningen gäller för viss tid tills
31.3.2012 och därefter revideras den. Den nya bestämmelsen gäller
avgifter som uppbärs hos producenter av privat socialservice och
för tillfället har det samma innehåll som den motsvarande
förordning som gäller för producenter av privat hälsovårdsservice.
Valvira tar ut de följande avgifter för sina prestationer:
tillstånd att tillhandahålla privat socialservice 1 500
euro,beslut om ändring av tillstånd 400 euro ochen serviceproducents årsavgift för tillhandahållande av
privat socialservice 100 euro för var femte nya
verksamhetsenhet.5 Tillsyn
5.1 Tillsynsobjekt och tillsynsmyndigheterna
Enligt lagen ska tillsynen gälla alla former av socialservice
som omfattas av lagens tillämpningsområde - såväl
tillståndspliktiga som anmälningspliktiga tjänser - och även
stödservice i anslutning till hemservice och annan service som inte
ska införas i registret över tillhandahållare av privat service (14
Tillståndsmyndigheterna är det kommunala organ som ansvarar för
socialvården eller den tjänsteinnehavare som organet utsett,
regionförvaltningsverket samt Valvira (3 § 4 punkten).
Det kommunala organet eller den tjänsteinnehavare som organet
utsett styr och övervakar privat socialservice som produceras inom
kommunen (34 § 2 mom.). Till tillsynsuppgifterna hör mottagande av
anmälningar som gäller socialservice som inte är service som
produceras dygnet runt. I regeringens proposition definieras det
kommunala organet som den primära tillsynsmyndigheten för
anmälningspliktig service. Dessutom ska organet ge utlåtande om
tillståndspliktig service och om anmälningspliktig service som ska
föras in i registret. I sitt utlåtande ska organet ta ställting
till det om servicen uppfyller de villkor som i lagen ställs för
den. Det kommunala organets styrnings- och tillsynsskyldighet
fortsätter även efter att organet har mottagit anmälan och gett
utlåtandet. Tyngdpunkten är i förebyggande åtgärder såsom
rådgivning, styrning och uppföljning. Om ordnande av barndagvård
finns det specialbestämmelser i lagen om barndagvård. Enligt
bestämmelserna kan det kommunala organet vid behov även använda
tvångsmedel för att rätta till de missförhållanden som det har
observerat. I fråga om övrig socialservice ska det kommunala
organet underrätta regionförvaltningsverket om missförhållanden om
dem inte kan avhjälpas genom styrning och rådgivning.
Regionförvaltningsverket styr och övervakar service som
produceras inom dess område - även i fall verksamhetstillståndet
har beviljats av Valvira (34 § 1 mom.). Styrning, rådgivning och
uppföljning hör till regionförvaltningsverkets primära åtgärder,
men vid behov har det befogenhet att även vidta tillsynsåtgärder
som beskrivs i punkt 5.4.
Valvira styr regionförvaltningsverken vid fullgörandet av de
uppgifter dessa har. Syftet med Valviras verksamhet är att
förenhetliga regionförvaltningsverkens verksamhetsprinciper,
förfaringssätt och beslutspraxis (33 § 2 mom.). Dessutom styr och
övervakar Valvira privat socialservice när det är fråga om
principiellt viktiga eller vittsyftande ärenden, ärenden som gäller
flera regionförvaltningsverks verksamhetsområden samt i ärenden som
har samband med övervakningssärenden som behandlas av Valvira och
som gäller hälso- och sjukvård eller yrkesutbildade personer inom
hälso- och sjukvården samt ärenden som regionförvaltningsverket är
jävigt att behandla (33 § 3 mom.).
5.2 Förhandstillsyn och tillsynsmyndighetens rätt att få
Bestämmelsen om kommunens och regionförvaltningsverkets
befogenheter (34 §) har tillfogats en styrningsuppgift med avsikten
att framhäva vikten av förhandstillsyn. Den samma avsikten framgår
av lagens 15 §: alla tillsynsmyndigheter ska utöva tillsyn över den
privata socialservicen i första hand genom att tillhandahålla
serviceproducenten den styrning och rådgivning som behövs vid
serviceproduktionen och genom att i samråd med serviceproducenten
följa hur verksamheten utvecklas.
Uppföljningen av tillståndspliktig service kan basera sig på
verksamhetsberättelser. Serviceproducenter ska årligen lämna
tillståndsmyndigheten en verksamhetsberättelse där man nämner de
ändringar som har skett beträffande personalen, lokalerna och
verksamheten (16 §). Som det konstateras ovan krävs det tillstånd
av tillståndsmyndigheten för väsentliga ändringar av
I dag finns det inte någon separat bestämmelse om tidpunkt när
verksamhetsberättelsen ska lämnas, men tillståndsmyndigheten kan ge
närmare anvisningar om det t.ex. i samband med villkoren för
tillståndsbeslutet eller tillståndsmyndigheten kan be om
uppgifterna separat. Tillsynsmyndigheten kan motivera sin rätt att
bestämma när verksamhetsberättelsen ska lämnas även med stöd av
lagens 39 § som avser tillståndsmyndighetens rätt att få uppgifter.
Enligt paragrafen har tillsynsmyndigheten rätt att från
serviceproducenter av såväl tillståndspliktiga som
anmälningspliktiga socialservice få de upplysningar och utredningar
som den behöver för att kunna fullgöra sina uppgifter.
5.3. Tillsynsmyndigheternas inspektionsrätt
Tillsynsmyndigheten kan besöka serviceproducentens
verksamhetsenhet för att tillhandahålla styrning och rådgivning om
det avtalas om saken med serviceproducenten. Dessutom kan
tillsynsmyndigheten inspektera en serviceproducents verksamhet
oberoende av serviceproducentens vilja när det finns grundad
anledning att förrätta en inspektion (17 §).
Den nya lagen ger också det kommunala organet en självständig
rätt till inspektion. Det ska underrätta regionförvaltningsverket
om de inspektioner som organet förrättat med stöd av sin
inspektionsrätt och sina slutsatser om dem (35 § 1 mom.). Det är
viktigt att det kommunala organet underrättar
regionförvaltningsverket om saken för att regionförvaltningsverket
vid behov kan vidta tillsynsåtgärder enligt lagen när det kommunala
organet inte har behörighet. Det kommunala organet ska dock försöka
avhjälpa saken med rådgivning och styrning så att undvika
tillsynsåtgärder efterhand.
Valvira och regionförvaltningsverket kan av grundad anledning
ålägga det kommunala organet att förrätta en inspektion. Valvira
kan även ålägga regionförvaltningsverket att förrätta en
Närmare bestämmelser om inspektörens befogenheter och om
förrättande av inspektion finns i lagens 18 §. En inspektion får
förrättas utan förhandsanmälan. Inspektören och en eventuell expert
ska ha tillträde till alla verksamhetsenhetens lokaler. För att
trygga hemfriden fogades till lagen under riksdagsbehandlingen en
bestämmelse enligt vilken lokaler som används för permanent boende
får inspekteras bara om det är nödvändigt för att trygga klientens
ställning och garantera behörig service. I praktiken utförs de
flesta tillsynsinspektioner just på denna grund. Innan en
inspektion utförs i klientens bostad ska det säkerställas att
inspektionen utförs med samtycke av klienten och på en tidpunkt som
passar klienten.
Det ska föras protokoll över inspektionerna. Inspektören har
rätt att få alla handlingar som behövs för inspektionen. Dessutom
ska inspektören utan kostnad få kopior av handlingarna. Inspektören
har också rätt att ta fotografier under inspektionen. Polisen är
skyldig att vid behov ge tillsynsmyndigheten handräckning för
genomförandet av inspektion (40 §).
5.4 Tillsynsåtgärder
Anmärkning och uppmärksamgörande (19 §), föreläggande om
avhjälpande av brister (20 §) samt avbrytande av verksamheten och
förbud mot användning (21 §) är tillsynsåtgärder som
tillståndsmyndigheterna (regionförvaltningsverken och Valvira) kan
rikta mot alla producenter av privat socialservice. Detta gäller
även de serviceproducenter som producerar stödservice i anslutning
till hemservice eller andra socialservice som inte omfattas av
registret över tillhandahållare av privat service. Missförhållanden
i samband med sådan service kan bli ett övervakningsärende genom
till exempel ett klagomål eller en inspektion som det kommunala
organet har utfört.
Anmärkning och uppmärksamgörande är möjligt om
serviceproducenten har förfarit felaktigt eller underlåtit att
fullgöra sin skyldighet och om ärendet inte föranleder andra
åtgärder. Åtgärden kan i stället för eller utöver
serviceproducenten även riktas mot den ansvariga personen.
Tillståndsmyndigheten kan meddela ett föreläggande om att
brister ska avhjälpas om serviceproducenten inte har fullgjort sin
anmälningsskyldighet eller skyldighet att ansöka om tillstånd eller
om brister eller andra missförhållanden som äventyrar
klientsäkerheten upptäcks i ordnandet eller genomförandet av
socialservice eller om verksamheten i övrigt strider mot lagen. Det
ska utsättas en tid inom vilken serviceproducenten ska vidta de
behövliga åtgärderna.
Verksamheten eller användningen av en verksamhetsenhet eller del
därav eller av en anordning kan avbrytas om klientsäkerheten så
Tillståndsmyndigheten kan förplikta serviceproducenten att
iaktta föreläggandet av brister vid vite eller vid äventyr att
verksamheten avbryts eller att användningen av en verksamhetsenhet,
av en del av den eller av en anordning förbjuds (22 §). Polisen är
skyldig att ge tillståndsmyndigheten handräckning för genomförandet
av avbrytande och förbud mot användning (40 §).
Tillståndspliktig verksamhet kan i sista hand avslutas delvis
eller helt genom att återkalla tillståndet. Förutsättningen för
återkallande är att tillsynsmyndigheterna har konstaterat att
verksamheten väsentligt strider mot bestämmelserna och att
bristerna eller missförhållandena i verksamheten inte har avhjälpts
trots tidigare anmärkningar och förelägganden från
5.5 Samarbetet och utbytet av information mellan
tillsynsmyndigheterna (35 §)
Tillsynsmyndigheterna ska samarbeta när de fullgör de uppgifter
som anges i denna lag. I samarbetet ingår att tillsynsmyndigheterna
självmant lämnar varandra uppgifter som är nödvändiga för
Det kommunala organet har skyldighet att underrätta
regionförvaltningsverket om bristfälligheter som kommit till dess
kännedom samt om de tillsynsinspektioner som det har utfört på
grundval av sin inspektionsrätt.
Valvira ska underrätta regionförvaltningsverket om sina
tillsynsåtgärder. På motsvarande sätt ska regionförvaltningsverket
underrätta Valvira om sina tillsynsåtgärder om serviceproducenten
har ett tillstånd som beviljats av Valvira eller om den har lämnat
ansökan om tillstånd hos Valvira.
Valvira och regionförvaltningsverken ska underrätta det organ
som ansvarar för socialvården i kommunen där servicen är belägen om
sina tillsynsåtgärder.
Valvira överinspektör Eine Heikkinen, tel. 040 169 3483,
överinspektör Elina Uusitalo,tel. 040 161 9325, jurist Maarit
Karjalainen, tel. 040 167 8252 Regionförvaltningsverket i Södra
Finland, växel: 020 636 1040 Regionförvaltningsverket i Östra
Finland, växel: 020 636 1030 Regionförvaltningsverket i Sydvästra
Finland, växel: 020 636 1050 Regionförvaltningsverket i Västra och
Inre Finland, växel: 020 636 1060 Regionförvaltningsverket i Norra
Finland, växel: 020 636 1020 Regionförvaltningsverket i Lappland,
växel: 020 636 1010
Social- och hälsovårdsministeriet: regeringsråd Riitta Kuusisto,
09 160 74360	Commune info 10/2011	01.12.2011	in english	Sisältöteksti	10/2011	01.12.2011	Sámás	Sisältöteksti	10/2011	01.12.2011	??-??????	Sisältöteksti	10/2011	01.12.2011	Français	Sisältöteksti	10/2011	01.12.2011	aus Deutsch	Sisältöteksti	Liitteet	Linkit ja nostot	Liitteet
10/2011 tulostusversiona (pdf, 130 kB)
10/2011. Utskrivningsversion (pdf, 119 kB)
Privat social- och hälsovård	Linkit ja nostot	Liitteet	Linkit ja nostot	Liitteet	Linkit ja nostot	Liitteet	Linkit ja nostot	Liitteet	Linkit ja nostot	Liitteet	Linkit ja nostot	Jaa	SOSIAALI- JA TERVEYSMINISTERIÖ	PL 33, 00023 Valtioneuvosto	Puhelin 0295 16001	kirjaamo	SOCIAL- OCH HÄLSOVÅRDSMINISTERIET	PB 33, FI-00023 Statsrådet	Telefon +358 295 16001	kirjaamo	MINISTRY OF SOCIAL AFFAIRS AND HEALTH	P.O. Box 33, FI-00023 Government	Telephone +358 295 16001	kirjaamo	Palaute|Tietoa palvelusta|Sivukartta


text:
1920x1080 tietokonekuva ei mahdu Full HD telkkariin kokonaan [Arkisto] - DVD Plaza Forums
DVD Plaza Forums > Kotiteatteri > HTPC > 1920x1080 tietokonekuva ei mahdu Full HD telkkariin kokonaan
Siirry lukemaan sivun t�ysversiota: : 1920x1080 tietokonekuva ei mahdu Full HD telkkariin kokonaan
olle11.05.2010, 16:08Mist� johtuu seuraava ongelma. Tietokone jossa tarkkuutena 1920x1080 eli Full HD yhdistet��n HDMI-johdolla uuteen Full HD LCD telkkariin, mutta kuva ei n�yk��n kokonaan telkkarissa, osa ty�p�yt�kuvasta ei mahdu n�yt�lle? Sek� Windows 7 ett� NVIDIA:n ikkunat n�ytt�v�t ett� koneessa on valittu todellakin 1920x1080p kuva ja telkkari n�ytt�� hyvin Blu-rayt ja tietokonepelit. Kannettavan tietokoneen oma Full HD-n�ytt� ja toinen Full HD tietokonen�ytt� n�ytt�v�t kuvan oikein ilman s��t�j�.
NVIDIA:ssa on kohta josta voi pysty- ja vaakakuvaa suurentaa ja pienet��, niin ett� koko ty�p�yt�kuva n�kyy telkussa, mutta v��rist��k� t�m� kuvaa, eli antaako silloin pikselintarkkaa kuvaa?
Onko joku tietokoneen vai telkkarin s��t� mets�ss�?
nmi11.05.2010, 16:20Kytke TV:st� overscan pois.
x_jmt_x11.05.2010, 16:43Tahtoo sanoa, ett� muistona analogi-ajasta televisiot p��s��nt�isesti rajaavat kuvaa hieman siten, ett� ��rilaidoista osa j�� kuvan ulkopuolelle (overscan). Kyseess� on todenn�k�isesti t�m�.
Etsi n�ytt�asetus, mist� sen saa pois. Sonyssa muistaakseni 'Kuvatila: t�ysi' tjsp., muista malleista en tied�. Jos kerrot televisiosi mallin, niin joku saattaa tiet�� miss� ko. asetus piileskelee (jos et itse l�yd�).
Thrasheri11.05.2010, 20:28Itell� autto ku vaihdoin television asetuksista kuvatilan 1x1 pixel tjsp.
olle12.05.2010, 19:55Tahtoo sanoa, ett� muistona analogi-ajasta televisiot p��s��nt�isesti rajaavat kuvaa hieman siten, ett� ��rilaidoista osa j�� kuvan ulkopuolelle (overscan). Kyseess� on todenn�k�isesti t�m�.
anaboksi15.05.2010, 02:04Samsung C6745.
�h... C6745?
Tarkoittanet jotain n�ist�?
Mallinumeron keskelt� poimittu merkkijono ei yleens� ole kovin hyv� tunniste ;)
K�ytt�ohjetta lukemalla sopivalta kuulostava asetus n�ytt�isi l�ytyv�n suomen kielisien l�pysk�n sivulta 19:
"Mukautettu ruutu: N�ytt�� koko kuvan typist�m�tt�m�ss� muodossa HDMI- (720p / 1080i/ 1080p) tai komponenttisignaalia (1080i / 1080p) vastaanotettaessa"
kaarlos15.05.2010, 12:02Katsoin, ett� kyseess� n�ytt�� olevan nVidian ohjain, joten en mene vannomaan miten asiat heid�n leiriss��n menev�t. Joka tapauksessa ATI:n n�yt�nohjaimissa on oletuksena underscan maksimissaan, jolloin kuva n�kyy alle ruudun kokoisena. Kannattanee tarkistaa onko nVidialla joku vastaava asetus, mutta toiseen suuntaan.
Vastaavasti TV:n asetuksista tulee valita joku 'pixel perfect' -moodi p��lle - omassa Samsungissani t�m� kulkee nimell� Just Scan.
lmfmis16.05.2010, 11:41Joka tapauksessa ATI:n n�yt�nohjaimissa on oletuksena underscan maksimissaan, jolloin kuva n�kyy alle ruudun kokoisena. Juu, t��ll�kin on ATIn ohjain ja underscan tekee surureunat ty�p�yd�n ymp�rille...
Mutta mutta kun catalystiss� ei ole tuolle s��t�� tuon TV monitorin osalta? (l�ytyy kyll� PC monitorille...) Onko tuohon jokin ty�kalu/asetus jossain muualla?
P.Kosunen16.05.2010, 14:57Mutta mutta kun catalystiss� ei ole tuolle s��t�� tuon TV monitorin osalta?
http://www.dvdplaza.fi/forums/showpost.php?p=1332682&postcount=6
anaboksi19.05.2010, 01:04Juu, t��ll�kin on ATIn ohjain ja underscan tekee surureunat ty�p�yd�n ymp�rille...
Uudessa ATI Control Centeriss� se on piilotettu v�h�n turhan hyvin.
Aloita valitsemalla yl�kulman valikosta Desktops & Displays
Klikkaa punaisen nuolen osoittamaa pient� kolmiota ja valitse Configure...
Valitse Scaling Options -v�lilehti ja siirr� liukus��din ihan oikeaan laitaan
http://www.dvdplaza.fi/forums/attachment.php?attachmentid=12172&d=1274216597
http://www.dvdplaza.fi/forums/attachment.php?attachmentid=12173&d=1274216606
http://www.dvdplaza.fi/forums/attachment.php?attachmentid=12174&d=1274216615
KMS19.05.2010, 11:41Valitse Scaling Options -v�lilehti ja siirr� liukus��din ihan oikeaan laitaan
Minulla ruutu t�yttyy 1920*1080 resolla muistaakseni niin, ett� overscan ei ole aivan minimiss�/nollassa, sama ATIN ohjelmisto k�yt�ss�. Pit�isik� kuvan sopia prikulleen FullHD-t�ll��n nimenomaan tuolla nolla-asennolla, ja v��ristyyk� kuva jotenkin, jos asento on jokin muu?
noeikujoo19.05.2010, 12:00Minulla ruutu t�yttyy 1920*1080 resolla muistaakseni niin, ett� overscan ei ole aivan minimiss�/nollassa, sama ATIN ohjelmisto k�yt�ss�. Pit�isik� kuvan sopia prikulleen FullHD-t�ll��n nimenomaan tuolla nolla-asennolla, ja v��ristyyk� kuva jotenkin, jos asento on jokin muu?
Nolla-asennolla kuva tulee ulos kokonaan t�ydell� 1920x1080 resolla ja sen pit�isi sopia silloin prikulleen Full HD-t�ll��n, jos se vaan osaa n�ytt�� koko 1920x1080-kuvan. Eli liukus��din vaan ensin nollaan ja siiten tv:n asetuksilla kuva kohdalleen.
lmfmis19.05.2010, 13:26Mutta mutta kun catalystiss� ei ole tuolle s��t�� tuon TV monitorin osalta? (l�ytyy kyll� PC monitorille...) Aahhh. Catlyst tekee temput: kun n�ytt� on klooni, on underscan saatavissa vain prim��rin�yt�lle ja ei vaikuta kloonin�ytt��n. Kun on extend my desktop, niin silloin underscan s��t� puree...
KMS19.05.2010, 14:58Nolla-asennolla kuva tulee ulos kokonaan t�ydell� 1920x1080 resolla ja sen pit�isi sopia silloin prikulleen Full HD-t�ll��n, jos se vaan osaa n�ytt�� koko 1920x1080-kuvan. Eli liukus��din vaan ensin nollaan ja siiten tv:n asetuksilla kuva kohdalleen.
Mit� tarkoitat "tv:n asetuksilla kuva kohdalleen", ylip��t��n kuvas��t�j� (kontrasti yms.), vai jotain muuta?
T�ytyy tsekata tuo overscan palkin asento, jahka p��see kotia. Tv kyll� osaa tuon 1920*2080 n�ytt��, olen ainakin t�ysin �llik�ll� ly�ty, mik�li ei osaisi.
nmi19.05.2010, 15:08Mit� tarkoitat "tv:n asetuksilla kuva kohdalleen", ylip��t��n kuvas��t�j� (kontrasti yms.), vai jotain muuta?
Siis kuvakoon s��t�j�, eli TV pit�� saada "pixel perfect" -tilaan ja overscan pois p��lt�, jotta kuvaa ei skaalata. K�yt� vaikka jotain testikuvaa (http://archive.avsforum.com/avs-vb/showthread.php?postid=680509) s��t�jen tarkistamiseen.
noeikujoo19.05.2010, 15:17TV:n manuaali k�teen ja sielt� katsot kuvasuhde/kuvakoko-valinnat. Omassa Samsungissa (LE40B535-malli) 1920x1080 kuva n�kyy "pixel perfect", kun kaukos��timen p.size-napista valitsee kuvakooksi "Screen fit".
Lainaus k�ytt�ohjekirjasta:
KMS19.05.2010, 15:52TV:n manuaali k�teen ja sielt� katsot kuvasuhde/kuvakoko-valinnat. Omassa Samsungissa (LE40B535-malli) 1920x1080 kuva n�kyy "pixel perfect", kun kaukos��timen p.size-napista valitsee kuvakooksi "Screen fit".
Jep, thanks! Samsung itsell�ni my�s, kyseinen kuvasuhde sielt� muistaakseni l�ytyy.
mirc0n25.05.2010, 15:35Kuvavalinnat -> Koko:
Jep, tuo auttaa. T��ll� C7705
KMS27.05.2010, 19:38Jep, thanks! Samsung itsell�ni my�s, kyseinen kuvasuhde sielt� muistaakseni l�ytyy.
Jep, l�ytyih�n se sielt�, ja kyseisell� t�ll�n asetuksella overscanin sai asetettua nollaan.
ripa5930.06.2010, 18:30minulla sama ongelma mutta telkkuna 46B8050 ,ei vaan l�yd� ratkaisua
anaboksi30.06.2010, 23:59minulla sama ongelma mutta telkkuna 46B8050 ,ei vaan l�yd� ratkaisua
Koita etsi� tv:n pdf-muotoisesta k�ytt�oppaasta (http://downloadcenter.samsung.com/content/UM/200905/20090525183936125/BN68-01996C-00L05-0427.pdf) jotain t�ss� ketjussa mainittuja avainsanoja, kuten screen fit, mukautettu ruutu, over scan, under scan 1080 jne. Etsisin muuten itse, mutta tuo liki 90 megainen j�rk�le valuu niin hitaasti, ett� en jaksa odottaa paria tuntia vain t�llaisen asian takia.
ZED13.12.2010, 22:42Eip� ihan heti l�ytynyt tarvittavaa asetusta juuri hankkimastani Samsungin LE40C535 -t�ll�st�, mutta t�m� threadi auttoi kummasti. Eli:kuvavalinnat > koko > mukautettu ruutu. Olinkin jo hieman ihmeiss�ni kun FullHD resoluutiolla Windowsin ty�p�yt� n�ytti aika sutulta...
xJBEZx14.01.2011, 07:24Eip� ihan heti l�ytynyt tarvittavaa asetusta juuri hankkimastani Samsungin LE40C535 -t�ll�st�, mutta t�m� threadi auttoi kummasti.
Eli:kuvavalinnat > koko > mukautettu ruutu. Itsell� on Samsungin LE40C535 liitettyn� iMacciin ja P.Size n�pp�int� painamalla tv vaihtaa vain 16:9 ja 4:3 tilojen v�lill�. Ja kun menee Kuvavalinnat - koko-kohtaan niin siell�kin on vaihtoehtoina vain nuo samat. Mukautettu ruutu n�kyy siell� mutta sit� ei voi valita. Ohjekirjatkin hukassa prkl!
Olisko t��ll� apuja antaa jollakin?

matches: HD HD HD HD HD HD


text:
Virolainen: 660. KKO 2012:83; jatkokäsittelylupa hovioikeudessa
Lähettänyt Jyrki Virolainen klo 10/31/2012
KKO:n esittelijä on ilmeisesti valmistunut Lapin yliopistosta.
Tilanne siis jatkuu ko. osin samanlaisena kuin aiemmin seulontamenttelyn aikanakin:
Hovioikeudet, ainakin toiset niistä, karsivat JKL:lla ilman minkäänlaisia päätösperusteluja juttuja varsinaisesta tutkinnasta niin paljon kuin suinkin mahdollista ja sääntelevät näin työmääräänsä. Asianosaiset ja advokaatit valittavat luvan epäävistä päätöksistä innolla KKO:een, joka joutuu antamaan rutkasti valituslupia ja ennakkopäätöksiä paimentaakseen hovoikeuksia "oikealle tielle"! Onkohan tässä minkäänlaista järkeä?
Jotenkin epäilyttää, että jatkokäsittelylupajärjestelmä työllistää hovioikeuksiakin enemmän kuin sillä mahdollisesti säästetään työtä. Monessa tapauksessa jatkokäsittelyluvan tarpeen selvittämiseen ja päätökseen luvan myöntämisestä tai myöntämättä jättämisestä menee paljon enemmän aikaa kuin pääasian ratkaisemiseen.
Jatkokäsittelylupa pitäisi siis antaa, jos sen epäämiseen menee aikaa yli 10 minuuttia.
JKL-järjestelmän todellisena tavoitteena oli vapauttaa hovioikeus toimittamasta suullista pääkäsittelyä ns. vähäisemmissä asioissa.
Tämän tavoitteen tehostamiseksi lakiin (OK 25a:11.2) on otettu säännös, jonka mukaan jatkokäsittelylupaa ei tarvitse sanotun pykälän 1 momentin 1 kohdan nojalla eli ns. muutosperusteella myöntää yksinomaan näytön uudelleen arvioimista varten, ellei käräjäoikeuden ratkaisun lopputuloksen oikeellisuutta ole perusteltua aihetta epäillä valituksessa esitettyjen seikkojen perusteella.
Ruotsin lakiin, joka on muilta osin hyvin samanlainen kuin Suomessa, ei ole otettu sanottua säännöstä. Ruotsalaiset hovioikeustuomarit eivät olekaan koskaan tunteneet samanlaista virkamiesmäistä kammoa pääkäsittelyjä kohtaan kuin suomalaiset kollegansa.
Suomen ilmavoimat aikoo mennä suorittamaan Horneteilla "aseetonta palvelua" Islantiin. Tämä tästä nyt vielä puuttui, kaiken muun nurinkurisuuden keskellä!
Gladstone kirjoitti...
Blogistin mukaan hovioikeuksien JKL-päätöksista tehdyt valitukset työllistävät merkittävällä tavalla KKO:ta. Lisäksi blogista ilmenee, että ainoa tapa, jolla voi saada selville hovioikeuden perustelut JKL-päätökselle on valittaa asiasta KKO:hon. Tälläinen tilanne hämmästyttää ja kummastuttaa kommentoijaa.
Jos olisin juristi, joka hoitaisi asiaa jossa hovioikeudelta haettaisiin JKL:ää, niin sikäli kun hovioikeuden päätös olisi kielteinen niin veisin asian aina automaattisesti KKO:hon. Mitään hävittäväähän siinä ei ole. Siten KKO:hon oletettavasti päätyy huomattavan suuri määrä tälläisiä asioita, kuten blogistikin on esittänyt.
Oletan, että KKO ei erityisemmin haluaisi millään tasolla käsitellä näitä suhteellisen triviaaleiksi laskettavia asioita. Siten minua ihmetyttää, että miksi KKO ei ole ennakkopäätöksillään ohjannut hovioikeuksia perustelemaan tyhjentavästi päätöksiään näissä JKL-asioissa. Jos itse olisin KKO:n tuomari, pyrkisin siihen, että tälläisiä asioita tulisi pöydälleni mahdollisimman vähän. Paras keino tähän on tietenkin se, että hovioikeus perustelee päätöksensä kattavasti, jolloin hävinneellä osapuolellakin on selvä käsitys siitä miksi hän hävisi, jolloin tarve valittaa ihan vain valituksen vuoksi vähenee.
Blogistin mukaan KKO ei kuitenkaan toimi edellä kuvailemallani tavalla jonka itse koen loogiseksi. Siten herää kysymys, että haluavatko KKO:n korkeat tuomarit oikeasti käsitellä näitä asioita? Vai ovatko he kenties jotenkin tyhmiä kun tahtovat omaa työtaakkaansa näin kasvattaa?
Eivät KKO:n jäsenet toki tyhmiä ole! KKO haluaa ennakkopäätöksillän, joita on annettu tänä vuonna JKL-asioissa jo kahdeksan ja lisää voi vielä tulla - KKO antaa vuodessa yht. n. 100 ennakkopäätöstä - opettaa ja ohjata hovioikeuksia "oikealle tielle" ja siksi KKO perustelee hyvin tarkasti, mikä hovioikeudessa meni pieleen, kun se ei myöntänyt lupaa, vaikka niin olisi pitänyt tehdä.
Olen itse ehdottanut samaa, eli hoviokeuksien pitäisi lyhyesti esimerkiksi puolen sivun tai yhden koko sivun verran - ei siis mitenkään mahdottoman perusteellisesti - perustella, miksi sen mielestä lupaa ei tarvitse myöntää. Ei tuohon tärvääntyisi kovinkaan pajon aikaa kokeneilta tuomareilta - jos nimittin asia on niin selvä, ettei lupaa todellakaan pitäisi eikä tarvitsisi myöntää. Kuvittelisin, että voisin itse normaalin virka-ajan puitteissa perustella tuollaisia päätöksiä sanokaamme vaikka 15-20 kappaletta yhdessä päivässä; usiemmiten toki myöntäisin JKL:n, jolloin päätöstä ei tietenkään perustella.
"Virallisesti" kuitenkin väitetään, että hovioikeuksilta kuluisi tapeettomasti aikaa ja ruutia, jos se alkaisi perustella päätöksiä, joilla lupa evätään.
Se, ettei hovioikeus perustele kielteistä lupapäätöstään, voi johtua siitä yksinkertaisesta syystä, ettei ko. päätöstä edes voi perustella, ts. oikeasti lupa olisikin tullut myöntää.
Vaikka KKO kuvittelee voivansa pystyä ohjaamaan lukuisilla ennakkopäätöksillään hovioikeuksien JKL-käytäntöä, ei noilla päätöksillä ole kuitenkaan käytännössä toivottua vaikutusta. Hovioikeudet hylkäävät yhä edelleen summan mutikassa - työmääräänsä keventääkseen - suuren joukon lupahakemuksia myös niissä tapauksissa, joissa lupa olisi ollut lain mukaan myönnettävä. Se, että hylkypäätöksiä ei perustella, mahdollistaa tietenkin tällaisen mielivallan. KKO taas myöntää valitusluvan vain korkeintaan 5-8 prosentissa kaikista niistä hakemuksista, joissa valitetaan hovioikeuden kielteisestä JKL-päätöksistä.
Tässä on aika mielenkiintoinen valituslupa-asia. Lupa myönnetty jokin aika sitten:
VL:2012-99 Oikeudenkäyntimenettely - Jatkokäsittelylupa
Kysymys hovioikeuden menettelyn oikeellisuudesta, kun hovioikeus oli oikaissut käräjäoikeuden tuomion perusteluja asiassa, jossa se ei ollut myöntänyt jatkokäsittelylupaa.
Minusta tuossa valitusluvan saaneessa asiassa on kyse yksinomaan aika teknisluonteisesta kysymyksestä. Toki hovioikeuden olisi pitänyt lakia tiukasti tulkiten myöntää ensin valituslupa.
Kieltämättä jakokäsittelylupien perusteleminen olisi perusteltua.
Itse asiasta herää kysymys, että jos kokeneet hovioikeudenneuvokset ovat nopeasti päätyneet siihen, että arvionvaraisessa korvauksessa ei ole syytä takertua lillukanvarsiin (muutos 3.000:sta 2.800:aan) ja että tahallisella rikoksella aiheutettuja, ennakoitavan suuruisia korvauksia ei ole syytä lähteä sovittelemaan, miksi tätä ajattelua ei ole voinut pukea hylkäävän jatkokäsittelyluvan muotoon.
Kokonaan eri asia asia on, paljonko työtä asiassa on säästynyt verrattuna siihen, että hovioikeus olisi kirjoittanut tutkineensa jutun valituksen rajoissa ja että ei ole syytä muuttaa käräjäoikeuden ratkaisua.
Itse ymmärrän KKO:n ratkaisun siten, että viesti on ollut nimenomaan se, että häviöarvon pitkällisen laskemisen sijasta, olisi (vähävaraisen) nuoren jutussa tullut myöntää lupa (ja sitten halutessa hylätä valitus.)
Ns. prejudikaattikyysmyksenä tapauksessa on kyllä ollut kysymys siitä, kuuluiko ko. asia JKL:n sovelt valittaja saa asian hovioikeuden täystutkintaan ainoastaan, jos hovioikeus myöntää valitusluvan. KKO on perusteluissaan nimenomaan painottanut sitä, miten häviöarvo tulee tällaisessa tapauksessa määritellä!
Metsään meni tämäkin uudistus. Jälleen kerran.

matches: KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO


text:
Kotiin / paikat / egyptiläinen tapetti HD
rauha elokuu 7, 2016	paikat
818 näkymät egyptiläinen tapetti HD
Tässä on paras valikoimista egyptiläinen tapetti HD Tietokoneissa, Pöytäkoneet, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täälläLivewallpaper.info tietokanta voi ladata paljon laadukkaita tapetti eri luokkiin . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Koska nämä kuvat ladataan käyttäjät. vaikka tyyppi tietokoneen näytön koko, että olet yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan jotka ovat uudelleen kokoinen ja se rajataan Asenna pöytämikrossasi näytön koon.
egyptiläinen tapetti HD2.
Yksinkertaisuuden, Olemme ladanneet 1920×1080 Resolution Väritaustakuvat, Se sopivat täydellisesti Näistä Major Resolution (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) Huomioithan, Jos jokin taustakuvat loukkaavat Copyright, Lähetä meille Mail yksityiskohdat, Poistamme sen mahdollisimman pian. Kaikki taustakuvat ladataan käyttäjät. Ja taustakuvat ovat ilmainen henkilökohtaiseen käyttöön vain. Jos Like This egyptiläinen taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook ja muut sosiaalisen median.
tapetti lainaus HDsotilaallinen tapetti HD DownloadPirates Of The Caribbean taustakuvat HDtapetti kirjoja HDtapetti HD High Resolution Downloadglitter taustakuvaksi kotiin HDKaty Perry iphone tapetti HDkristillinen iphone tapetti HDTaustakuva Tumblr HDikkunat 7 tapetti High Resolution Download Powered by livewallpaper.info	© Copyright 2016, Kaikki oikeudet pidätetään


Hyvinvoinnin ja osallisuuden lautakunta, kokous 12.12.2018
§ 124 Museoiden valtionosuusjärjestelmän uudistus ja alueelliseksi vastuumuseoksi hakeminen
§ 120 Viranhaltijoiden päätösten otto-oikeus/sivistysjohtaja
§ 122 Ilmoitusasiat ja viranhaltijoiden päätökset tiedoksi
§ 123 Liikuntapalveluiden tunnustuspalkinnot 2018
§ 125 Käyttösuunnitelman muutos/kirjastot
§ 126 Talousarvion toteutumisen seuranta 30.11.2018/hyvinvoinnin ja osallisuuden lautakunta


text:
tapetti ripustimet HD
Mene...Kotiin3DAbstraktiAeroArkkitehtuuriEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiViileäVärikäsTietokoneetSöpöLiputKukkaRuoka & JuomatHauskaPelitTytötteLomaKuumaElääLogoRakkausMuutElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisäämobile	Kotiin / HD / tapetti ripustimet HD	tapetti ripustimet HD
0	tapetti ripustimet HD
Tässä on kaunein Valinta tapetti kannakkeet HD työasemien, PC, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. Tässäwallpapermad.com Taustakuva tietokanta voit ladata miljoonia korkealaatuisia taustakuvia . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Meillä on paljon taustakuvia yli kolmekymmentä Plus kategoriat Like Eläimet, Sarjakuva, Kukka, avaruus , Pelit ja Urheilu ,Jne. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia henkilökohtaiseen käyttöön. Jos Like Tämä taustakuva kannakkeet HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook ja muut sosiaalisen median.
piipittää noin Maha Edellinen: lumimyrsky taustakuvia HD
seuraava: iphone hylly tapetti HD
Family Guy tapettiankat rajoittamaton taustakuva HDtapetti Androidilmainen mobiili taustakuva HDkane tapetti HDMickey tapetti HDMaster Chief tapetti HDfuturistinen taustakuvia HDvalkoinen tapettitapetti lasku HD Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD