Nietzsche lyhyesti: heinäkuuta 2009
Tahto valtaan ja etiikka
Tahto valtaan (Wille zur Macht) on yksi avain Nietzschen kokonaisfilosofian ymmärtämiseen. Nietzschen filosofian voidaan sanoa hyvällä syyllä tahto valtaan -metafysiikaksi (Heidegger Holzwege, 229; Richardson, Nietzsche's system). Jotta tahdon valtaan etiikkaan päästään käsiksi, on syytä paneutua ensin vielä kerran tahto valtaan -ontologiaan.
Mitä tahto valtaan -ontologia on?
Tahtoa valtaan -ontologian keskeinen elementti on niukkuus. Nietzschen maailma on nollasummamaailma. Analogia löytyy vaikkapa tietokoneista. Laskutoimitukset koostuvat nollista ja ykkösistä. Näin ollen tietokoneen toimivuus pohjautuu nollien ja ykkösten hetkellisiin tiloihin. Tietokoneessa ei voi olla tilaa 0,5.
Nietzschen tahto valtaan -ontologia nojaa näkemykseen, jossa elämän perimmäinen geneettinen koodi on tällainen nollien ja ykkösten summa. Näkyvä todellisuus on erilaisten voimien (joilla on sisäinen tahto) keskinäistä kamppailua siitä, mikä voima saa manifestoitua elämän näköisekseen ja alistettua toiset voimat alleen. Se, että minulla on kädet ja niiden päässä sormet, jotka mahdollistavat tämän blogin kirjoittamisen, tarkoittaa, että niiden synnyttämiseksi on ollut olemassa voima, joka on tahtonut materiasta luoda tällaiset välineet. Elämän genetiikka on siis erilaisten tahtojen välistä vuorovaikutusta ja kamppailua, joiden kautta elämän koodia kirjoitetaan. (Sivuhuomautuksena todettakoon, että Heidegger näyttäisi käyttävän metafysiikassaan mallikkaasti hyväkseen Nietzschen tahto valtaan käsitettä korvaten sen yksinkertaisesti käsitteellä ’einen Hinweis auf die Eigentümlichkeit’ ja jalostamalla ajatuksia heideggerilaisen pyörityksen tavoin eteenpäin. Tämä ’omituisuus’ luo organismeja ja elämää. (ks. erit. Heidegger The Fundamental Concepts of Metaphysics 1995, 218—238.))
Tietokone metafora toimii myös aktiivisten reaktiivisten voimien yhteydessä. Aktiivista voimaa tai "herravoimaa" voidaan kuvata pyrkimyksellä kohti tilaa 1. Aktiivisilla voimilla on positiivinen projekti, sillä ne pyrkivät jalostamaan ja kohentamaan materiaa oman aktiivisen sisäisen tahtonsa mukaisiksi. Aktiivisia voimia voitaisiin kutsua synnyttäviksi voimiksi. Aktiivinen voima synnyttää kovassa paineessa hiilestäkin timantin.
Reaktiiviset voimat puolestaan pyrkivät kohti tilaa 0. Nietzschelle reaktiivisten voimien tahto valtaan näyttäytyy siis pyrkimyksenä kohti neutraalia olemattomuutta tai se on liikettä kohti negatiivista ja alhaista. Reaktiiviset voimat vastustavat kaikkia aktiivisia pyrkimyksiä luoda ja synnyttää maailmaan jotain uutta. Reaktiivisille voimille olemassaoleva on vastalause kaikkea sitä kohtaan mikä ei ole olemassa. Se, että minulla on kädet, joiden viisihaaraiset sormenpäät näpyttelevät näitä näppäimiä, tarkoittaa samalla, että monet erilaiset ja pluralistiset potentiaalit ovat joutuneet väistymään näiden tappien tieltä ja aktualisoituneiden sormien taustalla oleva elämän voima tai tahto valtaan on alistanut ja lannistanut geneettisen koodin oman herramaisen tahtonsa alistukseen.
Tahto valtaan etiikkana.
Tahto valtaan -ontologin pohjalta Nietzsche tahtoo luoda uutta etiikkaa. Arvojen uudelleen arvioiminen tarkoittaa, että Nietzschelle aikalainen yhteiskunta ylisti reaktiivisten voimien ylläpitämiä arvoja ja täten ne tulisi korvata aktiivisten voimien edustamilla arvoilla. Tämä ei tarkoita, että ihmisten yksinomaisina motiiveina olisi vallantahto (huom. erotuksena tahdosta valtaan). Wille zur Macht voitaisiinkin kääntää muotoon tahto voimakkuuteen, jolloin esiin nousisi erityisesti termin muotoa luova elementti. Tätä kautta tarkasteltuna tahto valtaan -etiikan päämääränä on muokata elämää korkeimpaan potentiaaliinsa. Elämä muuttaa alati muotoaan, mutta edistystä on kun päästään yhä “suurempaan valtaan ja se toteutetaan aina lukuisten pienempien valtojen kustannuksella. ‘Edistyksen’ suuruuden mittana on kaiken sille välttämättä uhrattavan määrä.” (Moraalin alkuperästä §12 69; vrt. Wille zur Macht §982.) Ehkäpä näistä kaksisormijärjestelmän sormista siis jonain päivänä vielä kuoriutuu kymmensormijärjestelmän hanskaavat korkeampaan potentiaaliin kehittyneet virtuoosisormet. Se, että sormista hiotaan yhä paremmin hommansa osaavat näyttäytyy Nietzschelle normatiivisena ja positiivisena elementtinä, vaikkakin reaktiiviset voimat keittiöstä voivatkin jurputtaa, että taas on tullut kulutettua tietokoneen ääressä tuntikausia, vaikka samaan aikaan olisi voinut harjoittaa myös ruoanlaittotaitojen petrausta.
Tahto voimakkuuteen ilmenee myös mielenä (Sinn). Mieli on tahdon valtaan lopputulos ja samalla eri voimia liikuttava (sisäinen tahto). Yksi mieli koostuu näin ollen monista mielistä, mutta mieli kuten myös ihmisen mieli (joka on kaikkea muuta kuin pelkästään tietoinen itsestään) on synteettinen monien mielten kokonaisuus, joka näyttäytyy eheytenä. Todellisuudessa eheys on vain hierarkkinen kokonaisuus, jossa heikommat (mielet) ovat sublimoituna ja niiden ääntä kuunnellaan kuten hallitus kuuntelee oppositiota (se ei ymmärrä sitä, eikä tahdokaan ymmärtää, sillä opposition ääni ei kuulu sen perspektiiviin). (ks. blogiteksti oleminen ja tuleminen.) Reaktiiviset voimat sen sijaan eivät vahvista mielen kokemusta, vaan seurauksena voi olla monien mielten anarkia (skitsofrenia) tai mielettömyys (Sinnlosigkeit) eli nihilismi. Voimakas mieli voidaan ymmärtää ennen kaikkea voimaantuneena mielenä, jolloin yksilöstä heijastuu myönteisyys, iloisuus, luottamus, itsearvostus ja erilaisuus näyttäytyy positiivisena taistelun osapuolena tai olankolautuksella sivutettavana seikkana eikä uhkana omalle identiteetille. Eheä ja voimakas mieli on Nietzschen arvohierarkian huipulla ja eheys on aina ilmausta terveestä itsekkyydestä oli sillä taustanaan sitten millainen päämäärä hyvänsä. Voimakkalla mielellä on siis vankka ja terve minäkuva. (vrt. blogiteksti Nietzsche, Dostojevski ja Sokrates.)
”Pidän elämää kasvavuuden, itsesäilytyksen, voimankokoamisen, vallan vaistona: missä tahtoa valtaan puuttuu, siellä alkaa alentuminen” (Antikristus §6).
"Moraalin kielelle käännettynä tämä tarkoittaa sitä, että esimerkiksi lähimmäisenrakkaus ja elämänsä omistaminen muille ihmisille voivat toimia puolustuksena ja pitää todellisuudessa yllä mitä suurinta itsekkyyttä. Vastoin kaikkia käsityksiäni ja asettamiani sääntöjä asetun tässä poikkeustapauksessa ’epäitsekkäiden’ vaikuttimien puolelle, sillä ne palvelevat tässä yhteydessä itsekkyyttä, itsensä kehittämistä.” (Ecce Homo (§9 54—57.)
”[A]nkaran itsekkyyden (pelkkä sanakin on jo parjaava) on nähty saavan alkunsa pahuudesta, vaikka itsekkyys on perin juurin tarpeellista ihmisen hyvinvoinnille. Toisaalta tyypillisiä alennustilan ja ristiriitaisuuden merkkejä; ’itsensä kadottamista’, tasapainonsa menettämistä, ’persoonasta luopumista’ ja ’lähimmäisenrakkautta’ on pidetty korkeampien arvojen ilmentyminä – oikeammin sanottuna niistä on tehty arvoja sinänsä! (…) Itsestään luopumisen moraali on ainoa mitä tähän mennessä on opetettu (…) Moraalin määritelmä kuuluu näin: moraali on dekadenttien keksimä omituisuus, jonka salaisena tarkoituksena on toimia heidän kostonaan elämälle – ja se toimii. Pidän tätä määritelmää suuressa arvossa.” (EH 153).
Tässä nyt ei vielä näyttäisi olevan suurempia ongelmia. Nietzschen lukijalle ongelma nousee esiin siinä vaiheessa kun takastellaan Wille zur Machtin tahto valtaan puolta voimaantumisen sijaan. Mitä tarkoittaa kun voimaantumiseen pyrkivää ihmistä tarkastellaan poliittisena toimijana muiden ihmisten parissa?
Wille zur Macht on poliittisena ilmiönä ennen kaikkea valtaistumista. Sisäisen voimaantumisen prosessin ohella kyse on yhteiskunnallisesta vallan jaosta. Valtaistumiseen kuuluu, että yksilö pystyy ajamaan omaa näkemystään yhteiskunnallisella pelikentällä. Vapautunut ja voimaantunut ihminen tahtoo siis saada äänensä kuuluviin, vaikka se olisi ristiriidassa vallitsevan konsensuksen kanssa. Valtaisunut ihminen ajaa omaa näkemystään hyvästä, vaikka jääräpäisestikin eteenpäin. Se tarkoittaa, että kamppailujen seurauksena tulee olemaan aina voittajia ja häviäjiä. Yhteiskunta ei voi myöskään paeta nollasummapeliä, vaan elämä on aina joidenkin voimien hierarkkisessa alistuksessa. ”’Elämä elää aina toisen elämän kustannuksella’” (Wille zur Macht §369). Tämä taas tarkoittaa, että ”jokaisen toisenlaisen olemisenmuodon täytyy taistella vaivalloisesti sen (hallitsevan "ihmisen ideaalin") ohessa, jonain sallittuna, muttei olemassaolon tarkoituksena” (Tragedian synty osa18).
Tätä linjaa jatkamalla päädytään helposti Foucault'n ja kumppaneiden kautta postmodernismiin, josta näytteenä Connollyn kuvaus vallitsevasta ideaalista. Liberalismin muotoa luova vastaus alistussuhteisiin on ”sulattaa [pluralismi] yhteiseksi hyväksi, joka mahdollistaa jokaisen toiseutta edustavan muodon muokata itseään, kunnes se sopii rationaalisen yhteisön kehyksen sisään (…) Kansalaisliberalismi vaalii normalisaatiota epäpoliikan ja pehmeän assimilaation kautta. Se vähintäänkin on sen määrittävä ideaali, standardi, jonka pohjalta todellisuutta määritellään ja jonka kautta se on valtuutettu määrittelemään vallitseva tilanne pirstaleisena, identiteetin puutteena ja vieraantumisena.” (Connolly Identity\Difference 1991, 88.)
Liberaali postmoderni vasemmisto lukee Nietzscheä usein tässä kohtaa niin, että Nietzsche vapauttaa ihmisen kaikista alistussuhteista. Nietzsche paljastaa pluralismin eheyden alta ja etiikan tehtävänä on syleillä tätä moneutta. Vaikka muotoa ja sen seurauksena syntyviä alistussuhteita ei koskaan voida päästä karkuun näyttäytyy postmoderni-Nietzsche pelastajana, joka päästää meidät pahasta. Foucault'n, ja hänen perillistensä, lukutapa nostaa esiin Nietzschen postmodernit elementit, jolloin Nietzschen etiikka ei ole enää oikeastaan kovaa tahto valtaan -etiikkaa, vaan pehmeää pluralismin etiikkaa. Yksilö on päämäärä ja maali, jolloin yhteisö on vain väline yksilön vapauksien maksimoijana, vaikka Connolly nostaakin yllä esiin siihen sisältyviä ongelmia.
Onko tahto valtaan -etiikka siis puhtaasti egoistista ja liberaalin individualismin puolustamista vai olisiko Nietzsche sittenkin enemmän poliittinen ajattelija, jolloin tarkastelunäkökulma olisi ensisijaisesti yhteiskunnasta käsin, ei yksilöstä käsin?
Nykyään on jokseenkin selvää, ettei Nietzsche omassa filosofiassaan valinnut Foucaultin löytämää pluralismin polkua, vaikka se sieltä voidaan lukea. Nietzschen tahto valtaan -etiikka suosii aktuaalisia hierarkioita, jolloin Foucault'n projekti näyttäytyy puhtaan reaktiivisena, viimeisten ihmisten nihilistisenä projektina. (vrt. Gemes Postmodernism's Use and Abuse of Nietzsche 2001.) Derridan dekonstruktiivinen ihminen olisi Nietzschelle yli-ihmisen irvikuva. Derridan dekadentti ihminen ei olisi voimaantunut, eikä valtaistunut, vaan kristilliseen tapaan heikoksi tullut moneus. Nietzschen mukaan heikoksi tullut ihminen on tyytymätön lähes kaikkeen ja hän tahtoo kostaa toisille oman surkean olotilansa. Tällainen ihminen on Nietzschelle käännetty raajarikko, koska hänen vammansa sijaitsee mielessä. Kun mieli on "rikki" täytyy paha olo kostaa maailmalle tavalla taikka toisella.
”Joka on tyytymätön itseensä, se on alati valmis kostamaan sen: me toiset joudumme hänen uhreikseen, ellemme muuten, niin siten, että meidän täytyy aina sietää hänen rumaa näköänsä” (Iloinen tiede §290).
Heikoksi tulemisen logiikkaa voidaan ymmärtää. Jos ihminen ei jousta nollasummamaailmassa yhtään periaatteistaan, joutuu toinen ihminen puolestaan joustamaan. Jos kaikki ovat erittäin joustavia on elämä pehmeämpää, sopusointuisampaa, turvallisempaa ja vaivattomampaa. Näin olemme jälleen valintatilanteen edessä. Heikoksi tuleminen on eräällä tapaa eettisempää, koska siinä toinen on päämäärä ja kristillinen moraali kehoittaa siksi joustamaan. Arkipsykologille heikoksi tulemisesta on seurauksena monenlaisia ihmisen tyyppejä, joista tässä kaksi. 1) Heikoksi tullut ihminen voi olla myötäkärsimyksen ihminen ja maallinen nihilisti, jonka alati kostea silmäkulma kielii elämän raskaudesta ja kärsimyksestä. Myötäkärsimyksen ihminen ei osaa koskaan pitää puoliaan,vaan taipuu. 2) Nietzschelle kristillinen moraali tuo mukanaan myös yleensä sisäisen hajaannuksen. Moraali heikennyttää eikä anna valtaistumisen kokemusta. Voimakkaan moraalin omaava ihminen on Nietzschelle surkea itsetön (Selbsloss) dekadentti. Connolly (1991, xix) nostaa saman asian esiin: “toimiaksemme eettisesti, tarkoittaa usein sitä, että asetamme osan identiteetistämme kyseenalaiseksi, mutta jos asetamme liian paljon identiteetistämme kyseenalaiseksi yhtenä ajankohtana, merkitsisi se samalla sitä, että menettäisimme perustan, jonka pohjalta eettinen toimintamme ponnistaa.” (vrt.blogiteksti Nihilismi, vieraantuminen ja moraali.)
Connolly yrittää ratkaista yllä mainitun ongelman painottamalla vasemman laidan ratkaisua ja hän kaivaa Nietzschen ajattelusta elementtejä, joilla pluralismi ja moraali saadaan säilytettyä ja ihmiset ovat silti voimaantuneita ja valtaantuneita. Nietzschelle Connolly sortuu Tartuffen eli tekopyhyyden ansaan. Kaikkea ei voi saada. Kysymys on nollista ja ykkösistä. Nietzschen tahto valtaan -etiikka on pohjimmiltaan politiikkaa, jossa vahvemmat mielet ovat korkeammassa asemassa, josta käsin he voivat päättää ja luoda järjestyksen muuten anarkistiseen maailmaan. Ihmiset ovat eriarvoisia ja demokratia on organisoivan voiman rappiomuoto. Koska eheä yhteiskunnan mieli ei voi sallia kaikkien mielien eripuraista anarkiaa täytyy demokratia ja tasa-arvo eli kaikkien äänien yhtäläinen paino, jolloin mitään ei voida tehdä, koska harvoin kaikki ovat asioista täysin samaa mieltä (vrt. skitsofrenia), hylätä. Nietzschen ei voida sanoa olleen pluralisti eikä missään määrin individualisti.
”Filosofiani tähtää arvoaseman määrittelemiseen: ei individualistiseen moraaliin” (Wille zur Macht §287). ”Kenelläkään ei ole tänään rohkeutta erikoisiin oikeuksiin, herrainoikeuksiin, kunnioituksen tunteeseen itseään ja vertaisiaan kohtaan—etäisyydenpatiaan… (Pathos der Distanz). Meidän politiikkamme on sairas tästä rohkeuden puutteesta!—Mielen aristokratia (Der Aristokratismus der Gesinnung) on valheen kautta sielujen yhtäläisyydestä kavalimmin turmeltu.” (Antikristus §43.)
Tässä viimeisessä mielessä Wille zur Macht juontaa juurensa mahdollisuuteen toteuttaa itseä, kuten sana Macht juontaa juurensa sanoihin mögen ja möglich. Nietzschen päämääränä on luoda yhteiskunnalliset puitteet yli-ihmisille, jotka ovat poikkeuksia harmaasta massasta. Yli-ihminen on voimaantunut, valtaistunut ja vapaa toteuttamaan omaa näkemystään. Jotta tämä on mahdollista täytyy ihmisten välillä olla arvojärjestys. Nietzsche tahtoo ihmisten ja siten elämänmuotojen välille paremmuusjärjestyksen (Rangordnung) (ks. WP kirja neljä osa yksi ja WP §592). Tässä viimeisessä mielessä Nietzschellä on, voitaisiinko sanoa, puhtaan hobbesilainen käsitys tahdosta valtaan. Aristokraattiset yli-ihmiset osoittavat hierarkkisessa rakennelmassa kivien paikan omien voimiensa tunnossa. Yli-ihmisen tavoitteena on tulla säännön edustajaksi, joka käyttää muita ihmisiä välineinä oman rakennelmansa pystytyksessä.
“Sillä niin kuin rakentajat heittävät hyödyttömänä ja hankalana pois sellaisen kiven, joka särmikkäällä ja epäsäännöllisellä muodollaan vie toisilta enemmän tilaa kuin itse täyttää ja jota kovuuden vuoksi ei voi helposti hioa, ja joka siis on rakennustyössä haitaksi, niin myös sellainen ihminen, joka luonnon särmikkyyden vuoksi pyrkii pitämään sellaista, mikä hänelle on turhaa ja toisille välttämätöntä, ja jota ei voida hänen passioidensa itsepintaisuuden vuoksi oikaista, jätetään ulos yhteiskunnasta tai heitetään sieltä ulos vaivalloisena” (Hobbes Leviathan 1999, 144).
Tahto valtaan on siis yhteiskunnallisesti tarkasteltuna pyrkimystä nousta ihmisten välisessä vallan hierarkiassa. Tätä kuvaa Nietzschen esimerkit ihmisistä, jotka ovat nousseet lähimmäksi yli-ihmisen ideaalia. He ovat nousseet liki orjuudesta ja oppositiosta vallan portaita aina arvostuksen huipulle asti. Yli-ihmiset ovat sisäisesti voimakkaita, heillä on valtaa ja he nauttivat arvostusta. Tahto valtaan -etiikassa yksilö on siis arvokas ainoastaan suhteessa toiseen yksilöön. Ihmiset arvottavat ja arvioivat itseään suhteessa toisiin ihmisiin ja taistelevat paikasta auringossa. Tahto valtaan -etiikan ytimen muodostaa siis voimakkuuden kokemus ja etiikan tehtävänä on mahdollistaa voimakkaiden ihmisten synty hierarkkisen yhteiskuntarakenteen kautta.
”Mikä on hyvää?—Kaikki, mikä kohottaa vallantunnetta, tahtoa valtaan, valtaa itsessään. Mikä on huonoa?—Kaikki, mikä syntyy heikkoudesta. Mitä on onnellisuus?—Tunne siitä, että valta kasvaa, että vastarinta tulee voitetuksi. Ei tyytyväisyyttä, vaan enemmän valtaa; ei rauhaa yleensä, vaan sotaa; ei hyvettä (virtue), vaan kuntoa (hyve renesanssityylillä, virtù, moraalin myrkystä vapaa hyve).” (Antikristus §2.)
”mistä minä löysin elävää, siitä minä löysin tahdon valtaan; ja vielä palvelevankin tahdosta minä löysin tahdon olla herra. Että heikompi palvelee väkevämpää, siihen sen suostuttaa sen oma tahto, joka tahtoo olla vielä heikomman herra: vain tätä iloa vaille se ei mieli jäädä. Ja niinkuin pienempi antautuu suuremmalle saadakseen iloa ja valtaa pienemmästä: niin antautuu vielä suurikin ja panee vallan tähden (setzt um der Macht willen) alttiiksi—elämän.”
Nietzschen nollasummamaailma on välttämättä siis hierarkkinen ja vain hierarkioiden seurauksena on mahdollisuus syntyä voimakkaita persoonia. Tässä mielessä tahto valtaan on vastustuksen voittamista. Mitä enemmän vastustusta on voitettu ja voiton eteen uhrattu ja kärsitty, sitä korkeampi arvo saavutetulla arvoasemalla on. Näin ollen nollasummamaailma on aina tyrannien ja alamaisten maailma, jossa vastukset kasvattavat suuruuteen. ”Voimakkuuteen tarvitaan pakko; muuten ei voimakkaiksi tulla koskaan.” ”Yksilöllä ei saa olla valinnanvapautta: joko ylhäällä—tai alapuolella, kuten mato, pilkattuna, kukistettuna, tallattuna. Täytyy vastustaa tyranneja tullakseen tyranniksi, siis vapaaksi.” (vrt. blogiteksti essentialismi ja Nietzsche.)
Tahto valtaan -etiikassa ihmiset ovat siis eriarvoisia. Alemman tulee kunnioittaa ylempää ja ylempi ihminen on eheämpi, täydempi ja etevämpi kuin alempi ihminen. Universaalina politiikkana näitä Nietzschen käsityksiä on tänä päivänä vaikeampaa sulattaa, mutta mielenkiintoista on myös yrittää myös leikata ne irti Nietzschen kokonaisvisiosta. Jos jotain positiivista ylhäisistä herroista haluaa löytää niin edes se, että armo on Nietzschelle herrojen etuoikeus. Samalla se on myös heidän velvollisuus: ”jos poikkeusihminen kohtelee juuri keskinkertaisia lempeämmin kuin itseään ja vertaisiaan, niin se ei ole ainoastaan sydämen säädyllisyyttä, – se on yksinkertaisesti hänen velvollisuutensa”. ”Ylhäinenkin ihminen auttaa onnetonta, mutta ei tai tuskin ensinkään säälistä, vaan ennemmin vallan ylenpalttisuuden luomasta tarpeesta”. Ylhäisyyden rikkauden mittana on ”se miten paljon vahinkoa hän voi kestää siitä kärsimättä”. Ylhäinen voi todeta ”’mitä minä oikeastaan välitänkään loisistani?’ (…) ’Eläkööt ja menestykööt! Siihen minä olen vielä kyllin voimakas!’” Tämä koskee myös yhteiskuntaa, ”kukaan ajattelija ei ole tähän mennessä rohjennut arvioida yhteiskuntaa sen mukaan kuinka monia loisia se voi kestää”.
Nietzsche näyttää ajattelevan, että koska yli-ihminen on eheä ja voimakas ei hänellä ole tarvetta kostaa omaa puutteellisuuttaan alemmilleen. Yli-ihmisellä on varaa pitää vihollisia ja loisia, koska ne eivät mahda hänelle mitään. Jos ihminen on epävarma tai heikko, kuoriutuu hänestä esiin esimerkiksi Stalinin kaltainen hirviö.
PS. blogin on tarkoituksena pysyä lyhyenä, joten tässä kohtaa ei ole käsitelty tahdon valtaan epistemologisia ulottuvuuksia sen tarkemmin, vaikka perspektivismin ja perspektiivin välinen keskustelu on olennainen osa tahto valtaan -etiikkaa (tahdon valtaan epistemologiset ulottuvuudet ks. blogiteksti Nietzsche ja konstruktionismin kehä). En ole myöskään tarkastellut tahtoa valtaan alitajunnan ja tietoisuuden kautta, joilloin tahto valtaan uhkaa jäädä liian tietoiseksi pohdiskeluksi. Metatason huomautuksena on vielä sanottava, että on erityisen mielenkiintoista miten myöskään Nietzsche ei kykene sisällyttämään arkipsykologiseen tahto valtaan -etiikkaan sellaisia elementtejä kuten huumori taikka illuusion kokemus vapaudesta ja vallasta.
Lähettänyt Tapio Valta klo 4.02 2 kommenttia:
Ihmisen ideaali
Kant totesi aikoinaan, että "ihmiskunnan kierosta puusta ei voida oikein mitään suoraa saada aikaan" (Akademische Ausgabe, osa 8, s.23). Kantin hiukan pessimistinen toteamus ei estänyt kuitenkaan Kantia yrittämästä. Piirtämällä järjelle rajat loi tilaa uskolle ja hyvälle tahdolle.
Kantin luomaan ihmisen ideaaliin kuuluvat moraalinen hyvä tahto, usko sielun kuolemattomuuteen ja kristilliseen Jumalaan. Vaikka Kant kritisoi teoreettisen järjen mahdollisuuksia tuottaa tietoa "oliosta sinänsä", nousee moraalilaki "ihmisen on toimittava aina siten, että hänen toimintansa kantava ajatus voi periaatteessa tulla laiksi kaikkina aikoina" objektiivisena ja rationaalisena velvoitteena ihmisen ideaalista. Toinen ihminen on päämäärä sinänsä, eikä väline jonkin asian saamiseksi.
Nietzschelle Kant on ”kettu, joka eksyy takaisin häkkiin:—ja juuri hänen voimansa ja älykkyytensä oli tämän häkin särkenyt” (Iloinen tiede §335)! Ensin Kant kritisoi järjen kykyä määritellä ihmisen ideaalia, kritisoimalla ideaalin taustalla olevia metafyysisiä ja tietoteoreettisia uskomuksia. Kritiikin jälkeen Kant kuitenkin ottaa loikan takaisin rationaalisuuden rautahäkkiin, jonka hän vain hetkeä aikaisemmin rikkonut. Tällä Nietzsche tahtoo sanoa, ettei järki voi enää Kantin jälkeen tavoittaa ihmisen ideaalia. Ajatus ideaalista on mahdoton.
”Ihminen kuten hänen tulisi olla: se kuulostaa yhtä mauttomalta kuin ’puu, kuten sen tulisi olla’” (Wille zur Macht §332).
Nietzschelle tämä tarkoittaa siirtymää järjen ideaaleista erilaisten makujen ideaaleihin. Maailma koostuu makuasioista ja vain sellaisista voidaan ja tulee kiistellä. Selvää on, ettei Nietzsche jaa Kantin "ideaalista" ihmiskuvaa. Nietzschen ideaaliin kuuluu yksilön korotus, ei yleinen rauha ja lauman hyvinvointi.
”Perustavaa laatua oleva virhe: asettaa maali laumaan eikä yksilöihin! Lauma on väline, ei muuta! Mutta nyt yritetään lauma ymmärtää yksilönä ja asettaa sille suurempi arvo kuin yksilölle—perustavaa laatua oleva väärinymmärrys!!!” (Wille zur Macht §766.)
Nietzschelle kantilainen "’hyvä ihminen’ on jokaisella sivilisaation askelmalla turvallisen ja hyödyllisen yhdistelmä: jonkinlainen väline; yleisen mielialan ilmentymä ihmisestä, jota kenelläkään ei ole syytä pelätä, mutta jota ei kuitenkaan saa halveksua." Vielä enemmän Nietzschelle hyvän ihmisen logiikkaan kuuluu, että "suuret intohimot saavat aikaan suurta onnettomuutta—sen tähden ne ovat pahoja, tuomittavia. Yksilön täytyy sen johdosta vapautua niistä: muuten hän ei voi olla hyvä ihminen (…) Sama pätee moraaliseen hulluuteen, joka vaatii intohimojen hallitsemisen sijaan niiden poistamista. Sen johtopäätöksenä on aina: ainoastaan ihminen, jolle on suoritettu kastraatio on hyvä.” (Wille zur Macht §383.)
Kantilaisen ja kristillisen ideaalisen ihmisen on siis löydettävä syy maailmassa olevalle kärsimykselle itsestään, löytää se itsestään ja tehdä itsensä vaatuunalaiseksi. Tällainen yhteiskunta on Nietzschelle masennuksen yhteiskunta. Tällaisen yhteiskunnan jäseniltä puuttuu tyystin kyky rakastaa maailmaa, ja itseä osana sitä, kaikkine hyvineen ja kohtalonomaisesti. Masentuneen ihmisen maailmassa on aina jotain rikki ja rikkinäisyys tuo mukanaan syvän pettymyksen. Kantilaisen moraalin idealistisessa maailmassa elävät Nietzschen mukaan sairaalloiset eläimet, jotka uhkaavat jäädä maailman viimeisiksi ihmisiksi tartuttamalla myös kaikkein terveimmät omilla ideaaleillaan.
”Ihmisen suurena vaarana ovat sairaalloiset: eivät ’petoeläimet’. Jo alun pitäen epäonnistuneet, kukistetut, murretut—juuri ne, juuri heikommat tärvelevät pahimmin elämää ihmisten keskuudessa, ne myrkyttävät ja horjuttavat vaarallisimmin luottamustamme elämään, ihmiseen, itseemme (…) Maan päällä pitäisi olla ylin näkökohta etteivät sairaat saa tehdä terveitä sairaiksi (…) näkökohtaan kuuluu ennen kaikkea että terveet pysyvät erillään sairaista, ettei heidän tarvitse edes nähdä näitä, etteivät he luule olevansa sairaita (…) korkeamman ei pidä alentua alemman välineeksi, distanssin paatoksen (Pathos der distanz) pitää iänkaikkisesti erottaa myös tehtävät toisistaan! Onhan heidän olemassaolon oikeutensa, täyteläisesti soivan kellon etuoikeus epäsointuiseen, rikkinäiseen verraten tuhat kertaa suurempi: he yksin ovat tulevaisuuden takaajia, vain he ovat vastuussa ihmisen tulevaisuudesta.” (Moraalin alkuperästä §14 s.119—122.)
Jos Kant meni liian pitkälle toiveissaan toiveissaan ihmislajin moraalisesta kehityksestä, samaa ei voi sanoa Nietzschestä. Nietzschen taistelu omaa masennusta vastaan auttoi häntä nostamaan esiin ongelmia, joita liittyy kantilaiseen ihmisen ideaaliin. Yhdessä he kuitenkin nostivat esiin kysymyksistä vaikeimman. Jos ihmisen ideaali on moninaisista ja usein vastakkaisistakin tarpeista koostuva kokonaisuus, miten yksilön ja yhteiskunnan tulisi tasapainotella erilaisten tarpeiden ja näkökulmien välillä ja olla luhistumatta postmoderniin viimeisten ihmisten päättämättömyyden tilaan tai eri näkökulmien välisiin avoimiin konflikteihin?
Lähettänyt Tapio Valta klo 3.16 4 kommenttia:


text:
KHO:2016:96 - Korkein hallinto-oikeus
Etusivu » Päätöksiä » Vuosikirjapäätökset » Vuosikirjapaatos » KHO:2016:96
Vuosikirjanumero: KHO:2016:96
Taltionumero: 2678
Diaarinumero: 3215/1/15
ECLI-tunniste: ECLI:FI:KHO:2016:96
Euroopan ihmisoikeussopimus 7. lisäpöytäkirja 4 artikla 1 kappale
Jätelaki (1072/1993) 19 §, 20 § ja 21 §
Jätelaki (646/2011) 72 §, 73 §, 75 § 1 momentti, 126 §, 129 §, 151 § 1 momentti
Uhkasakkolaki (1113/1990) 6 §, 10 § ja 12 §
Turun hallinto-oikeus 4.9.2015 nro 15/0202/1
Kosken TI ympäristönsuojelulautakunta on 19.8.2014 (§ 76) päättänyt 21.3.2014 suoritetun tarkastuksen ja saadun vastineen perusteella tuomita kiinteistön Matinmäki 636-427-1-35 siivoamisen tehosteeksi A Oy:lle 20.3.2012 (§ 32) asetetusta 80 000 euron uhkasakosta maksettavaksi 56 000 euroa.
Ympäristönsuojelulautakunta on päättänyt myös asettaa A Oy:lle uuden 56 000 euron suuruisen uhkasakon ympäristönsuojelulautakunnan yhtiölle 20.3.2012 (§ 32) antaman siivousmääräyksen tehosteeksi. Siivous tulee suorittaa annetun määräyksen mukaisesti 31.12.2015 mennessä.
Turun hallinto-oikeus on valituksenalaisella päätöksellään hylännyt A Oy:n valituksen ympäristönsuojelulautakunnan päätöksestä. Hallinto-oikeus on pidentänyt uudelle velvoitteelle asetettua määräaikaa oikeudenkäyntiin kuluneen ajan johdosta siten, että siivous tulee suorittaa annetun määräyksen mukaisesti 31.12.2016 mennessä.
Jätelain mukaan ympäristöön ei saa jättää jätettä, hylätä konetta, laitetta, ajoneuvoa, alusta tai muuta esinettä eikä päästää ainetta siten, että siitä voi aiheutua epäsiisteyttä, maiseman rumentumista, viihtyisyyden vähentymistä, ihmisen tai eläimen loukkaantumisen vaaraa tai muuta niihin rinnastettavaa vaaraa tai haittaa. Roskaajan on poistettava roskaava esine tai aine ympäristöstä ja muutoinkin siivottava roskaantunut alue.
Saman lain mukaan valvontaviranomainen voi kieltää sitä, joka rikkoo tätä lakia taikka sen nojalla annettua asetusta tai määräystä, jatkamasta tai toistamasta säännösten vastaista menettelyä tai määrätä asianomaisen täyttämään muulla tavoin velvollisuutensa. Valvontaviranomaisen on tehostettava, jollei se ole ilmeisen tarpeetonta, tämän lain nojalla antamaansa kieltoa tai määräystä uhkasakolla tai uhalla, että tekemättä jätetty toimenpide teetetään laiminlyöjän kustannuksella tai toiminta keskeytetään tai kielletään. Jollei tästä laista muuta johdu, uhkasakkoa, teettämisuhkaa ja keskeyttämisuhkaa koskevaan asiaan sovelletaan muutoin, mitä uhkasakkolaissa säädetään.
Uhkasakkolain mukaan uhkasakko asetetaan määräämällä päävelvoite asianosaisen noudatettavaksi sakon uhalla. Kunkin päävelvoitteen tehosteeksi on asetettava eri uhkasakko. Uhkasakko asetetaan määrältään kiinteänä tai siten, että sen suuruus määräytyy ajan kulumisen mukaan (juokseva uhkasakko). Asettamispäätöksestä on käytävä selvästi ilmi, mihin asianosainen on velvoitettu ja milloin, mihin mennessä tai mistä lähtien päävelvoitetta on noudatettava. Määräajan pituutta harkittaessa on otettava huomioon päävelvoitteen laatu ja laajuus, velvoitetun mahdollisuus noudattaa sitä sekä muut asiaan vaikuttavat seikat.
Saman lain mukaan uhkasakon asettanut viranomainen voi tuomita uhkasakon maksettavaksi, jos päävelvoitetta ei ole noudatettu eikä noudattamatta jättämiseen ole pätevää syytä. Edellytyksenä uhkasakon tuomitsemiselle maksettavaksi on, että uhkasakon asettamista koskeva päätös on lainvoimainen, jollei päätöstä ole säädetty tai määrätty noudatettavaksi muutoksenhausta huolimatta. Uhkasakko voidaan tuomita asetettua pienempänä muun ohella, jos päävelvoitetta on olennaiselta osalta noudatettu. Uutta uhkasakkoa ei saa asettaa, ellei kysymystä aikaisemman uhkasakon tuomitsemisesta ole käsitelty.
A Oy:n toimitusjohtaja B on 3.10.2001 kysynyt Pöytyän kansanterveystyön kuntayhtymän ympäristönsuojelu- ja terveystarkastajalta suullisesti lupaa suihkubetonilietteen hyödyntämiseen tasoittaessaan varastoaluetta. Ympäristönsuojelu- ja terveystarkastaja on 8.10.2001 antamassaan lausunnossa todennut, että suihkubetonilietettä on mahdollista hyödyntää ilmoituksen mukaisella tavalla eikä toiminta tarvitse lupaa.
Pöytyän kansanterveystyön kuntayhtymän vs. ympäristönsuojelu- ja terveystarkastaja on 30.4.2007 päivätyssä lausunnossaan todennut, että B:n ilmoittamasta betoni-savilietteen käyttämisestä varastoalueen pohjan tasoittamiseen kiinteistöllä Matinmäki RN:o 1:35 ei aiheudu ympäristöriskejä eikä se tarvitse ympäristölupaa, koska toiminta liittyy rakentamiseen ja riittävät tiedot on annettu.
Ympäristönsuojelusihteerin 19.3.2009 päätöksen § 8 mukaan täyttötoimintaa ei saa enää jatkaa ja sille tulee hakea asianmukaista ympäristölupaa.
A Oy on hakenut toiminnalle ympäristönsuojelulain mukaista lupaa. Ympäristönsuojelulautakunta on päätöksellään 23.2.2011 § 9 hylännyt ympäristölupahakemuksen suihkubetonilietteen vastaanotto-, käsittely- ja jatkojalostustoiminnalle kiinteistöllä Matinmäki RN:o 1:35.
Ympäristönsuojelusihteeri on lähettänyt A Oy:lle 20.5.2011 selvityspyynnön, jossa on pyydetty selvitystä ennen siivouskehotuksen antamista siitä, miten kiinteistölle Matinmäki RN:o 1:35 sijoitettu suihkubetoniliete tullaan poistamaan, miten poistamisen aikana tullaan ehkäisemään haitallisia ympäristövaikutuksia, miten pintavaluma- ja suotovesien leviäminen ympäristöön ehkäistään ja miten pinta- ja pohjavesien tilaa tullaan seuraamaan.
A Oy on antanut selvityksen 17.6.2011. Selvityksen mukaan betonijätettä tullaan poistamaan 300–1000 tonnia vuodessa siten, että poistotoiminta aloitetaan entisen kaatopaikan läheisyydestä.
A Oy:n omistamalle Matinmäen kiinteistölle, jolla sijaitsee Auran kunnan entinen Mustasuon kaatopaikka, on varastoitu huomattava määrä betonijätettä. Betonijätteen määrä on arvioitu 20 000 m3:ksi. Lisäksi alueella on ollut varastoituna öljysäiliöitä, ajoneuvojen renkaita ja osia sekä rakennustarvikkeita.
Ympäristönsuojelusihteeri on 1.7.2011 kehottanut A Oy:tä poistamaan Matinmäen kiinteistölle varastoidun suihkubetonilietteen 31.12.2013 mennessä. Lietteen poistaminen tulee aloittaa vuoden 2011 aikana. Lisäksi kiinteistöltä tulee kehotuksen mukaan poistaa rakennus- ja muut jätteet 30.9.2011 mennessä.
Ympäristönsuojelulautakunta on 20.3.2012 § 32 jätelain nojalla määrännyt A Oy:n siivoamaan roskaantuneen Matinmäen kiinteistön 1:35 31.12.2013 mennessä. Siivoustyö on määrätty aloitettavaksi välittömästi. Kiinteistöltä on määrätty poistettavaksi sille varastoidut betonijätteet. Alueelle saa jättää Pöytyän kansanterveystyön kuntayhtymän ympäristönsuojelu- ja terveystarkastajan 8.10.2001 kirjoittaman lausunnon mukaista tontin kuoppakohtien tasoittamiseksi käytettävää betonijätettä enintään 100 m2:n alueelle. Lisäksi alueelta on määrätty poistettavaksi itäpuolella osittain betonijätteen alle jäänyt metallisäiliö, käyttökelvottomat ajoneuvojen renkaat sekä puretun työkoneen osat ja muut käytöstä poistetut tavarat. Käyttökelpoiset laitteet ja rakennusmateriaalit on määrätty varastoitavaksi siististi samalle alueelle alueen lounaisosaan. Määräyksen tehosteeksi on asetettu 80 000 euron uhkasakko.
Varsinais-Suomen käräjäoikeus on 11.6.2013 tuomiolla nro 13/104441 tuominnut B:n A Oy:n toimitusjohtajana ja hallituksen varsinaisena jäsenenä rangaistukseen ympäristön turmelemisesta, koska yhtiön omistamalle Matinmäen kiinteistölle on vastaanotettu ja jätetty betonilietettä ja pesupaikan betonijätettä ympäristönsuojelulain ja jätelain vastaisesti ajalla 8.10.2001–11.10.2010. Samalla A Oy on tuomittu menettämään valtiolle rikoksen tuottamana taloudellisena hyötynä 94 814,00 euroa.
Siivousmääräyksen antamisen jälkeen ympäristönsuojelusihteeri on suorittanut alueella tarkastukset 15.8.2012, 24.5.2013 ja 21.3.2014. 15.8.2012 pidetystä tarkastuksesta laaditun pöytäkirjan mukaan alueelta oli poistettu ajoneuvojen renkaita ja osia, öljysäiliöitä ja muuta käytöstä poistettua tavaraa. Betonijätteen poistaminen oli aloitettu tarkastuspäivänä. 21.3.2014 pidetystä tarkastuksesta laaditun pöytäkirjan mukaan Matinmäen kiinteistöllä oli edelleen varastoituna huomattava määrä betonijätettä. A Oy:ltä saatujen selvitysten perusteella on arvioitu, että betonijätettä on alueelta poistettu noin 5 820 m3, ja tämän perusteella on arvioitu, että poistettavaa betonijätettä alueella oli edelleen noin 14 000 m3. Tarkastuksella saadun selvityksen mukaan alueelta on toimitettu 970 m3 betonijätettä pois 24.5.2013 ja 21.3.2014 välisenä aikana. Betonijätettä on pääasiallisesti toimitettu maanparannusaineena käytettäväksi.
A Oy:lle on toimitettu 2.4.2014 kuulemiskirje koskien päätöksellä 20.3.2012 § 32 asetetun uhkasakon tuomitsemista maksettavaksi. Lisäksi yhtiölle on toimitettu täydentävä kuulemiskirje 22.6.2014. Täydentävällä kuulemisella yhtiötä on kuultu uuden uhkasakon asettamisesta sekä pyydetty lisäselvitystä 30.4.2014 annettuun vastineeseen.
A Oy on antanut asiassa vastineen 30.4.2014 ja täydentänyt sitä 2.5.2014 sekä antanut vastineen täydentävään kuulemiseen 11.7.2014. Vastineessa yhtiö on myöntänyt annetun määräajan ylittymisen sekä jäljellä olevan jätteen määrän. Poistettavan jätteen määrä on kuitenkin ollut suuri, ja hankalat luonnonolosuhteet ovat muodostaneet välillä esteen jätteen kuormaamiselle sekä poiskuljettamiselle. Yhtiö on pyytänyt uuden määräajan asettamista, ja ettei uhkasakkoa pantaisi maksuun.
Uhkasakon tuomitsemista ja uuden uhkasakon asettamista koskevan valituksenalaisen päätöksen perustelujen mukaan ympäristönsuojelulautakunta on tutustunut alueeseen tarkastuksellaan 13.5.2014 ja todennut, ettei aluetta ollut siivottu annetun määräyksen mukaisesti. A Oy:n omistamalle Matinmäen kiinteistölle on varastoitu jätteitä jätelain vastaisesti siten, että jätteistä aiheutuu epäsiisteyttä, maiseman rumentumista ja ympäristön pilaantumisen vaaraa. Annetuissa vastineissa ei ole tuotu esille sellaisia seikkoja, joiden perusteella uhkasakko voitaisiin jättää tuomitsematta ja uusi uhkasakko asettamatta. Annetusta siivousmääräyksestä on kulunut kaksi vuotta, joten jätteet on ollut mahdollista poistaa määräaikaan mennessä. Betonijätteen poistaminen alueelta vastaa normaalia maanrakennustyötä eivätkä edelliset vuodet ole olleet sääolosuhteiltaan siinä määrin poikkeavat, ettei betonijätteen poistaminen olisi tämän vuoksi ollut mahdollista. Uhkasakko on tuomittu asetettua pienempänä ja siinä on otettu huomioon alueelta poistetun jätteen määrä. Kiinteistön omistajalta saadun selvityksen mukaan jätteestä, jota siivousmääräys koskee, on poistamatta kiinteistöltä 70 % kokonaismäärästä. Uusi uhkasakko on tarpeen siivoamistyön asianmukaisen loppuunsaattamisen turvaamiseksi.
Asiassa saadun selvityksen mukaan kiinteistöllä Matinmäki RN:o 1:35 on betonijätettä ja muuta rakennus- ynnä muuta jätettä jätelain 72 §:ssä säädetyn roskaamiskiellon vastaisesti. Roskaamiskielto ei edellytä, että jätteestä aiheutuisi kauempaa nähtävissä olevan maiseman rumentumista, vaan jätelain mukaisesti pelkkä epäsiisteys, joka jätteestä aiheutuu, täyttää lainkohdassa asetetun roskaamiskiellon tunnusmerkistön. Tarkastuskertomuksista ja niihin liitetyistä valokuvista ilmenee, että kiinteistöllä Matinmäki edelleen oleva jäte aiheuttaa epäsiisteyttä. Aiempi uhkasakon asettamispäätös 20.3.2012 on lainvoimainen. Kun yhtiö on laiminlyönyt velvoitteensa kiinteistön siivoamiseen asetetussa määräajassa, eikä laiminlyönnille ole esitetty pätevää syytä, on ympäristönsuojelulautakunta voinut tuomita 20.3.2012 asetetun uhkasakon maksettavaksi ja asettaa uuden uhkasakon velvoitteen tehosteeksi. Asetettua uhkasakkoa ei ole tuomittu täysimääräisenä, koska jätettä on poistettu alueelta noin 30 % alkuperäisestä määrästä.
Hallinto-oikeus toteaa, että vaikka alun perin vuonna 2001 ympäristönsuojeluviranomainen on lausunnossaan sallinut yhtiön ilmoituksen mukaisen toiminnan harjoittamisen, ja vuonna 2007 lausunnossaan todennut uudelleen, että toimintaa voidaan harjoittaa, on yhtiö kuitenkin velvoitettu luvan hakemiseen jo 19.3.2009. Ympäristölupahakemus on hylätty 23.2.2011, jonka jälkeen yhtiölle on annettu selvityspyyntö ja siivouskehotus ennen 20.3.2012 asetettua velvoitepäätöstä. Näin ollen yhtiöllä on ollut riittävästi aikaa siivouskehotuksen noudattamiseen huolimatta siitä, että yhtiön ilmoituksen mukainen toiminta on vuosina 2001 ja 2007 annetuissa lausunnoissa sallittu.
Uhkasakon asettaminen itsessään ei ole rangaistusluonteinen seuraus. Käräjäoikeuden 11.6.2013 antama tuomio, jossa yhtiö on tuomittu rikosoikeudelliseen menettämisseuraamukseen, on koskenut yhtiön toimintaa ajalla 8.10.2001–11.10.2010. Nyt tuomittava uhkasakko koskee yhtiön toimintaa uhkasakon asettamispäätöksen jälkeisenä aikana, eli 20.3.2012 jälkeen. Nyt kyseessä oleva määräyksen rikkominen, jonka johdosta uhkasakko on tuomittu maksettavaksi, on siten tapahtunut eri aikana kuin mistä rikosasiassa on ollut kysymys. Näin ollen käräjäoikeuden rikosoikeudellinen tuomio kohdistuu ajallisesti eri tekoon kuin uhkasakon tuomitseminen. Lisäksi käräjäoikeuden tuomiossa on ollut kysymys betonilietteen ja -jätteen vastaanottamisesta ja läjittämisestä lain vastaisesti, kun nyt tuomittava uhkasakko koskee siivoamisvelvoitteen noudattamatta jättämistä. Näin ollen tässä asiassa ei ole kysymys tilanteesta, jossa samaan henkilötahoon kohdistettaisiin saman teon johdosta kaksi rangaistusluonteista seuraamusta.
Jätelaki (646/2011) 72 §, 73 §, 126 § 1 momentti 1 kohta ja 129 § 1 ja 2 momentti (195/2012)
Uhkasakkolaki 6 §, 10 § 1 momentti, 11 § ja 12 § 1 momentti
Asian ovat ratkaisseet hallinto-oikeuden jäsenet Ritva Isomoisio ja Hannamaija Falck. Esittelijä Elina Nyholm.
A Oy on valituksessaan vaatinut, että hallinto-oikeuden ja ympäristönsuojelulautakunnan päätökset kumotaan.
Kiinteistöllä ei ole betonijätettä jätelain 72 §:ssä säädetyn roskaamiskiellon vastaisesti. Kiinteistöllä on lupaviranomaisen antaman luvan perusteella harjoitettu suihkubetonilietteen läjitystä. Suihkubetoniliete ei ole jätettä, vaan materiaalia, jota voidaan käyttää maanrakennustoiminnassa sekä peltojen kalkitsemisessa. Suihkubetonilietettä voidaan materiaalina verrata hiekkaan, jonka kasaaminen varastoalueella ei ole jätelain roskaamiskiellon vastaista. Läjitystoiminnasta ei ole aiheutunut haitallisia ympäristövaikutuksia eikä edes jätelain tarkoittamaa epäsiisteyttä, koska läjitystoiminnalle oli annettu lupa. Yhtiön harjoittaman läjitystoimintaan tai sen laajuuteen ei ole liittynyt luvattomuutta tai salailua.
Yhtiön toimitusjohtaja otti itse yhteyttä 8.10.2001 päivätystä lausunnosta ilmenevällä tavalla lupaviranomaiseen ja sai luvan suihkubetonilietteen hyödyntämiseen yhtiön työmailla. Koska kysymys on ollut ympäristölle turvallisesta materiaalista, ei luvan antaminen edellyttänyt tarkempia selvityksiä. Lausunnosta myös ilmenee, että yhtiötä on kehotettu ilmoittamaan lupaviranomaiselle, mikäli lietettä aiotaan jatkossa hyötykäyttää. Näin yhtiö on myös menetellyt.
Lupaviranomaisen 30.4.2007 päivätystä lausunnosta ilmenee kaikki oleellinen asian oikeudelliseksi arvioimiseksi. Ympäristövalvonta oli tutustunut alueeseen ja arvioinut, että toiminnasta ei aiheudu ympäristöriskejä eikä se tarvitse ympäristölupaa, sillä toiminta liittyy rakentamiseen ja riittävät tiedot on annettu.
Yhtiö oli tähän mennessä harjoittanut läjitystoimintaa yli 5 vuotta. Läjitystoiminnan koko laajuus on ollut ympäristövalvonnan tiedossa. Paikalla on tehty tarkastuskäynti. Betoni-saviliete on todettu puhtaaksi materiaaliksi, eikä toiminnasta aiheudu ympäristöriskejä.
Yhtiö oli harjoittanut läjitystoimintaa noin 9 vuotta lupaviranomaisen antaman luvan sekä valvonnan alaisena aina 19.3.2009 asti, jolloin yhtiötä kehotettiin hakemaan läjitystoiminnalle ympäristölupa. Yhtiö haki ympäristölupaa, jota yhtiö ei saanut. Sen vuoksi läjitystoiminta lopetettiin.
Uhkasakon tuomitsemispäätös ja asettamispäätös tulee kumota, koska kysymys on ollut puhtaan materiaalin läjitystoiminnasta ympäristövalvonnan antaman luvan mukaisella tavalla.
Uhkasakkojen asettaminen on perustunut siihen, että ympäristöviranomainen on perusteettomasti muuttanut mielipidettään läjitystoiminnan ympäristövaikutuksista. Ympäristöviranomaisen mukaan läjitystoiminnan seurauksena alueen pintavedet olisivat muuttuneet väriltään mustiksi ja niissä olisi havaittu kohonneita ravinne- ja metallipitoisuuksia.
Kunnan ympäristölautakunta määräsi ilman geoteknistä selvitystä yhtiön rakentamaan vesitiiviin altaan, johon tulee johtaa läjitysalueelta muodostuvat pintavedet. Yhtiön valituksesta Vaasan hallinto-oikeus 21.1.2014 päätöksellä nro 14/0013/2 kumosi ympäristölautakunnan päätöksen tukeutuen Geo Master Oy:n 6.9.2012 päivättyyn lausuntoon, jonka mukaan savisementtimassan pengerryksen seurauksena Auran kunnan entisen kaatopaikka-alueen haitallinen ympäristövaikutus on vähentynyt.
Yhtiö on todistanut, että läjitystoiminnassa käytetty suihkubetoniliete täyttää peitetyn ja päällystetyn rakenteen hyötykäyttökelpoisuuden vaatimukset tehtyjen määritysten osalta. Materiaalia voi hyödyntää maarakentamisessa sekä peltojen kalkitsemisessa. Materiaalin läjitystoiminta on ollut annetun luvan mukaista, jätelakia ei ole rikottu, eikä näin ollen uhkasakkoja materiaalin pois kuljettamiseksi olisi pitänyt asettaa ja tuomita. Vielä jäljellä oleva betonijäte ei aiheuta haitallista ympäristövaikutusta, vaan päinvastoin vähentää entisen kaatopaikka-alueen ympäristövaikutuksia. Väitettyä maisemallista haittaa ei kenellekään koidu. Läjitysalue on kunnan vanhan kaatopaikan vieressä metsässä piilossa, eikä näy tielle. Vanhalla kaatopaikalla ei kukaan liiku. Läjitysalue on myös jo voimakkaasti vesakoitunutta.
Yhtiö on harjoittanut laillista liiketoimintaa, joka tiukentuneen ympäristölupakäytännön perusteella on nyt kielletty. Siivouskehotus koskee materiaalia, jota on annetun luvan perusteella läjitetty. Yhtiö katsoo, ettei uhkasakolla tehostettua siivouskehotusta olisi edes pitänyt antaa. Uhkasakot tulee nyt kumota, koska yhtiö ja sen toimitusjohtaja ovat kärsineet myös raskaat rikosoikeudelliset ja taloudelliset seuraamukset alun perin lupaviranomaisen hyväksymästä toiminnasta.
Toimitusjohtaja on Varsinais-Suomen käräjäoikeuden 11.6.2013 annetulla tuomiolla tuomittu kolmen kuukauden ehdolliseen vankeusrangaistukseen ja yhtiö on tuomittu menettämään valtiolle rikoksen tuottaman taloudellisena hyötynä 94 814 euroa. Asiassa on kysymys tilanteesta, jossa samaan henkilötahoon kohdistetaan saman teon johdosta kaksi rangaistusluonteista seuraamusta.
Kosken TI ympäristönsuojelulautakunta on antanut valituksen johdosta selityksen, jossa todetaan muun ohella seuraavaa:
Laajamittainen betonijätteen vastaanottaminen ja ympäristöön jättäminen tai eteenpäin toimittaminen on edellyttänyt jätteen laitosmaisena ja ammattimaisena käsittelynä ja ympäristön pilaantumisen vaaraa aiheuttavana toimintana ympäristönsuojelulain (86/2000) 28 §:n mukaista lupaa. Toiminnanharjoittajalla ei ollut kyseistä lupaa. Ympäristö- ja terveystarkastajilta saatujen lausuntojen mukaan betoni-savilietteen käyttäminen ei ole vaatinut ympäristölupaa. Tosiasiallinen toiminta ei kuitenkaan ole vastannut lausuntojen perusteiksi annettuja ja lausunnoista ilmeneviä tietoja. Betonijätteellä on täytetty ja pengerretty huomattavan suuri alue, mutta toimenpiteitä lausuntojen antotilanteessa esitetyn varastoalueen ja -hallin rakentamiseksi ei ole ollut havaittavissa. Jätettä on myös otettu vastaan vielä sen jälkeen, kun ympäristönsuojelusihteeri on 19.3.2009 antamallaan päätöksellä määrännyt lopettamaan vastaanoton ja täyttötoiminnan.
Alueella muodostuvista voimakkaasti pilaantuneista pintavesistä aiheutuu maaperän ja pohjaveden pilaantumisen vaaraa. Kiinteistöllä sijaitsee vanha suljettu kaatopaikka, jonka tarkka sijainti ei ole tiedossa. On todennäköistä, että betonijätteet on ainakin osittain sijoitettu kaatopaikan päälle ja ne saattavat vaikuttaa kaatopaikka-alueen ympäristövaikutuksiin.
Jätemateriaali sijaitsee yhtiön mukaan hieman piilossa valtatien 9 varrelta eikä näin ollen rumenna maisemaa. Maiseman rumentumattomuudella ei kuitenkaan ole merkitystä, sillä jätelain mukainen epäsiisteys täyttää joka tapauksessa roskaantumisen tunnusmerkit.
Yhtiön omistajaan ja yhtiöön kohdistetut rikosoikeudelliset seuraamukset eivät voi vaikuttaa hallintopakkoasian käsittelyssä asetettavaa ja tuomittavaa uhkasakkoa alentavasti. Uhkasakko ei ole rangaistusluonteinen seuraus. Uhkasakon tarkoituksena on siivoamisvelvoitteen noudattamisen edistäminen. Hallintopakkotoimet kohdistuvat eri aikaan ja tekoihin kuin käräjäoikeuden käsittelemät asiat.
A Oy on antanut selityksen johdosta vastaselityksen, jossa se on todennut muun ohella seuraavaa:
Kun yhtiö sai luvat betoni-savilietteen käyttämiselle, ei yhtiöltä pyydetty selvitystä, kuinka paljon materiaalia syntyy ja miten se levitetään alueella ja onko levittämisellä mahdollisia ympäristövaikutuksia Pöytyän kunnan vanhan kaatopaikan alueelle. Lupaviranomaiset olivat säännöllisesti käyneet alueella. Jo vuonna 2007 betoni-savilietettä oli alueelle läjitettynä huomattavia määriä. Toimintaa on harjoitettu lupaviranomaisten antamien lupien perusteella ja lupaviranomaisten valvonnan alla laillisesti siihen asti kunnes se on kielletty vuonna 2009. Yhtiön tietämättä alueelle on voitu tuoda kiellon jälkeen pieniä kuormia betoni-savilietettä ennen kuin kielto tuli rakennusliikkeiden tietoon.
Yhtiöllä on ollut tarkoitus rakentaa alueelle varastoalue ja -halli. Rakennuslupa haetaan sen jälkeen, kun jäteasia on loppuun käsitelty.
Betoni-saviliete ei vaikuta kaatopaikka-alueen ympäristövaikutuksiin, mikä käy ilmi Vaasan hallinto-oikeuden 21.1.2014 antaman tuomion perusteluista. Kunta pyrkii vierittämään vanhan kaatopaikan ympäristövastuiden selvittämistä yhtiölle.
Jätelain ja uhkasakkolain säännökset esitöineen
Jätelaki (646/2011, uusi jätelaki) on tullut voimaan 1.5.2012. Mainitulla lailla on kumottu jätelaki (1072/1993, vuoden 1993 jätelaki).
Uuden jätelain 151 §:n 1 momentin mukaan vuoden 1993 jätelain nojalla annettua viranomaisen päätöstä tai määräystä, joka on voimassa uuden jätelain voimaan tullessa, on noudatettava, jollei laissa toisin säädetä.
Vuoden 1993 jätelain 19 §:n mukaan ympäristöön ei saa jättää roskaa, likaa eikä käytöstä poistettua konetta, laitetta, ajoneuvoa, alusta tai muuta esinettä siten, että siitä voi aiheutua vaaraa tai haittaa terveydelle, epäsiisteyttä, maiseman rumentumista, viihtyisyyden vähentymistä tai niihin rinnastettavaa muuta vaaraa tai haittaa (roskaamiskielto). Vastaava säännös sisältyy uuden jätelain 72 §:ään.
Vuoden 1993 jätelain 20 §:n 1 momentin mukaan roskaaja on velvollinen puhdistamaan roskaantuneen alueen. Vastaava säännös sisältyy uuden jätelain 73 §:ään.
Vuoden 1993 jätelain 21 §:n 1 momentin mukaan kunnan ympäristönsuojeluviranomainen voi määrätä roskaajan tai muun puhdistamiseen velvollisen puhdistamaan roskaantuneen alueen. Vastaava säännös sisältyy uuden jätelain 75 §:n 1 momenttiin.
Vuoden 1993 jätelain 58 §:n 1 momentin mukaan kunnan ympäristönsuojeluviranomainen voi tehostaa sanotun lain tai sen nojalla annetun säännöksen perusteella antamaansa kieltoa tai määräystä uhkasakolla tai uhalla, että tekemättä jätetty toimenpide teetetään laiminlyöjän kustannuksella tai että toiminta keskeytetään tai kielletään. Pykälän 2 momentin mukaan uhkasakkoa, teettämisuhkaa ja keskeyttämisuhkaa koskevassa asiassa noudatetaan muutoin, mitä uhkasakkolaissa (1113/1990) säädetään.
Uuden jätelain 129 §:n 1 momentin mukaan valvontaviranomaisen on tehostettava, jollei se ole ilmeisen tarpeetonta, sanotun lain nojalla antamaansa kieltoa tai määräystä uhkasakolla tai uhalla, että tekemättä jätetty toimenpide teetetään laiminlyöjän kustannuksella tai toiminta keskeytetään tai kielletään. Pykälän 2 momentin (646/2011) mukaan, jollei jätelaista muuta johdu, uhkasakkoa, teettämisuhkaa ja keskeyttämisuhkaa koskevaan asiaan sovelletaan muutoin, mitä uhkasakkolaissa (1113/1990) säädetään.
Hallituksen esityksessä jätelaiksi (HE 199/2010 vp) todetaan uhkasakkoa, teettämisuhkaa ja keskeyttämisuhkaa koskevan 129 §:n yksityiskohtaisissa perusteluissa, että pykälä korvaisi vuoden 1993 jätelain 58 §:n. Pykälän mukaan rikkomustilanteisiin liittyvää 126−128 §:n nojalla asetettua päävelvoitetta olisi tehostettava uhkasakolla, teettämisuhalla tai keskeyttämisuhalla, jollei se olisi ilmeisen tarpeetonta. Poikkeustapauksissa, joissa päävelvoitteen noudattamisesta ei ole epäilyksiä, tehosteita ei olisi välttämätöntä määrätä päävelvoitteen määräämisen yhteydessä. Vuoden 1993 jätelain 58 §:ssä tehosteen käyttö on mahdollista, mutta siihen ei velvoiteta. Edelleen lain esitöissä todetaan, että hallintopakkoasiaan sovellettaisiin muutoin uhkasakkolakia. Uhkasakkolain mukaan viranomainen voisi myös luopua tehosteen tuomitsemisesta, jos siihen on uhkasakkolaissa tarkoitettuja perusteita.
Uhkasakkolain 6 §:n 1 momentin mukaan uhkasakko asetetaan määräämällä päävelvoite asianosaisen noudatettavaksi sakon uhalla. Kunkin päävelvoitteen tehosteeksi on asetettava eri uhkasakko. Pykälän 3 momentin mukaan asettamispäätöksestä on käytävä selvästi ilmi, mihin asianosainen on velvoitettu ja milloin, mihin mennessä tai mistä lähtien päävelvoitetta on noudatettava. Määräajan pituutta harkittaessa on otettava huomioon päävelvoitteen laatu ja laajuus, velvoitetun mahdollisuus noudattaa sitä sekä muut asiaan vaikuttavat seikat.
Uhkasakkolain 12 §:n 1 momentin mukaan uutta uhkasakkoa ei saa asettaa, ellei kysymystä aikaisemman uhkasakon tuomitsemisesta ole käsitelty.
Hallituksen esityksessä eduskunnalle laeiksi rikoslain 2 a luvun ja uhkasakkolain 10 §:n muuttamisesta (HE 164/2007 vp) todettiin, että erityisen ongelmallista oli mahdollisuus muuntaa uhkasakko vankeudeksi, koska kyse ei alun perin ole ollut rikosoikeudellisesta seuraamuksesta vaan hallinnollisesta tehostekeinosta. Lisäksi hallituksen esityksessä todettiin, että periaatteellisesti ongelmallisimpien, edelleen muunnettavissa olevat sakkolajien eli muun muassa uhkasakon muuntokelpoisuus olisi tarkoituksenmukaista poistaa jo ennen sakon muuntorangaistusjärjestelmää koskevaa kokonaistarkastelua ja mahdollista kokonaisuudistusta.
Euroopan neuvoston ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamista koskevan yleissopimuksen (jäljempänä ihmisoikeussopimus) 7. lisäpöytäkirjan 4 artiklassa säädetään valtionsisäisestä kahteen kertaan syyttämistä tai rankaisemista koskevasta kiellosta (ne bis in idem -kielto). Artiklan 1 kappaleen mukaan ketään ei saa saman valtion tuomiovallan nojalla tutkia uudelleen tai rangaista oikeudenkäynnissä rikoksesta, josta hänet on jo lopullisesti vapautettu tai tuomittu syylliseksi kyseisen valtion lakien ja oikeudenkäyntimenettelyn mukaisesti.
Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on oikeuskäytännössään ottanut kantaa siihen, mitä tarkoitetaan rikosasialla ihmisoikeussopimuksen tulkinnassa. Ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan rikosasialla on sopimuksen tulkinnassa itsenäinen merkityssisältö.
Euroopan ihmisoikeussopimuksen 7. lisäpöytäkirjan 4 artiklan soveltaminen edellyttää, että molempien oikeudenkäyntimenettelyjen tulee olla rikosoikeudellisia. Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on tuomiossaan 8.6.1976 Engel ym. v. Alankomaat linjannut kriteerit, jotka tulee ottaa huomioon arvioitaessa seuraamuksen rikosoikeudellista luonnetta. Merkityksellisiä ovat teon oikeudellinen luonnehdinta kansallisessa lainsäädännössä, teon todellinen luonne ja määrättävissä olevan seuraamuksen ankaruus. Toinen ja kolmas kriteeri ovat vaihtoehtoisia, mutta eivät välttämättä kumulatiivisia. Myös kriteerien yhteisvaikutus tulee ottaa huomioon, mikäli jonkin kriteerin nojalla ei päästä selkeään lopputulokseen. Asian luonnehdinta valtionsisäisessä oikeudessa muuksi kuin rikosasiaksi ei yksin ratkaise asiaa.
Ihmisoikeustuomioistuin on käyttänyt samoja kriteerejä tuomiossaan 10.2.2009 Zolotukhin v. Venäjä. Mainitussa tuomiossaan ihmisoikeustuomioistuin on lisäksi katsonut, että 7. lisäpöytäkirjan 4 artikla kieltää uuden syytteen tai oikeudenkäynnin sikäli kuin se perustuu samoihin tai olennaisesti samoihin tosiseikkoihin.
Ympäristönsuojelusihteeri on 1.7.2011 jätelain (1072/1993) nojalla kehottanut A Oy:tä poistamaan Matinmäen kiinteistölle varastoidun suihkubetonilietteen 31.12.2013 mennessä. Lietteen poistaminen tulee aloittaa vuoden 2011 aikana. Lisäksi kiinteistöltä tulee kehotuksen mukaan poistaa rakennus- ja muut jätteet 30.9.2011 mennessä.
Ympäristönsuojelulautakunta on 20.3.2012 jätelain (1072/1993) nojalla määrännyt A Oy:n siivoamaan roskaantuneen Matinmäen kiinteistön 31.12.2013 mennessä. Siivoustyö on määrätty aloitettavaksi välittömästi. Kiinteistöltä on määrätty poistettavaksi sille varastoidut betonijätteet. Määräyksen tehosteeksi on asetettu 80 000 euron uhkasakko.
Varsinais-Suomen käräjäoikeus on 11.6.2013 tuomiolla nro 13/104441 rikoslain 48 luvun 1 §:n nojalla tuominnut B:n A Oy:n toimitusjohtajana ja hallituksen varsinaisena jäsenenä kolmen kuukauden ehdolliseen vankeusrangaistukseen ajalla 8.10.2001–11.10.2010 tapahtuneesta ympäristön turmelemisesta. Samalla A Oy on rikoslain 10 luvun 2 §:n nojalla tuomittu menettämään valtiolle rikoksen tuottamana taloudellisena hyötynä 94 814 euroa. Syyksilukeminen perustuu muun ohella valvontaviranomaisen arvioon, jonka mukaan yhtiön omistamalla Matinmäen kiinteistöllä oli vastaanotettu ja jätetty betonilietettä ja betonijätettä 20 000 kuutiometriä eli noin 2 500 kuormaa.
Ympäristönsuojelulautakunta on 19.8.2014 päättänyt 21.3.2014 suoritetun tarkastuksen ja saadun vastineen perusteella tuomita kiinteistön siivoamisen tehosteeksi A Oy:lle 20.3.2012 asetetusta 80 000 euron uhkasakosta maksettavaksi 56 000 euroa. Ympäristönsuojelulautakunta on päättänyt myös asettaa yhtiölle uuden 56 000 euron suuruisen uhkasakon ympäristönsuojelulautakunnan yhtiölle 20.3.2012 antaman siivousmääräyksen tehosteeksi. Tarkastuksen ja saatujen selvitysten perusteella oli arvioitu, että poistettavaa betonijätettä on alueella edelleen noin 14 000 kuutiometriä.
Yhtiö on valituksessaan muun ohella vedonnut kaksoisrangaistavuuden kieltoon ja katsonut, että asiassa on kysymys tilanteesta, jossa samaan henkilötahoon kohdistetaan saman teon johdosta kaksi rangaistusluonteista seuraamusta. Varsinais-Suomen käräjäoikeuden 11.6.2013 antamassa rikostuomiossa syyksilukeminen perustuu osaksi samoihin kunnan ympäristönsuojeluviranomaisen valvontaviranomaisena tekemissä tarkastuksissa havaittuihin tosiseikkoihin kuin kiinteistön siivoamiseksi 20.3.2012 annetun määräyksen perusteena oleva roskaamiskiellon vastainen toiminta ja siivoamisvelvollisuuden laiminlyönti.
Asiassa on näin ollen ensin ratkaistava, estääkö käräjäoikeuden edellä mainitussa tuomiossa ympäristön turmelemisesta valittajayhtiön toimitusjohtajalle määräämä vankeusrangaistus tai yhtiöön kohdistettu menettämisseuraamus nyt kyseessä olevan uhkasakon tuomitsemisen tai uuden uhkasakon asettamisen niin sanotun kaksoisrangaistavuuden kiellon (ne bis in idem -kielto) vuoksi. Ratkaisevaa tässä arvioinnissa on, onko myös jätelain mukaisen siivoamisvelvollisuuden noudattamiseksi asetetun uhkasakon tuomitseminen tai uuden uhkasakon asettaminen Euroopan ihmisoikeussopimuksen 7. lisäpöytäkirjan 4 artiklassa tarkoitettu rangaistusluonteinen seuraamus ympäristön turmelemisesta.
Jos sanottua estettä ei ole ollut, asiassa on sen jälkeen ratkaistava, onko kunnan ympäristönsuojeluviranomainen muutoin voinut tuomita siivoamismääräyksen tehostamiseksi asettamansa uhkasakon maksettavaksi ja asettaa määräyksen tehosteeksi uuden uhkasakon.
Kunnan ympäristönsuojeluviranomaisen määräys kiinteistön siivoamiseksi on annettu 20.3.2012 eli ennen uuden jätelain voimaantuloa 1.5.2012. Päätös on lainvoimainen. Uuden jätelain 151 §:n 1 momentin mukaan myös vuoden 1993 jätelain nojalla annettua viranomaisen määräystä, joka on voimassa uuden jätelain voimaan tullessa, on noudatettava. Kunnan ympäristönsuojeluviranomainen on 19.8.2014 tehnyt valituksen kohteena olevan päätöksen uhkasakon tuomitsemisesta ja uuden uhkasakon asettamisesta. Uhkasakon tuomitsemiseen ja uuden uhkasakon asettamiseen sovelletaan näin ollen uuden jätelain ja sen 129 §:n viittaussäännöksen nojalla uhkasakkolain säännöksiä.
Uhkasakkolaissa säädetyillä välillisillä hallintopakkokeinoilla pyritään siihen, että asianosainen itse täyttäisi laiminlyömänsä velvoitteen. Välillisiä hallintopakkokeinoja ovat uhkasakko, teettämisuhka ja keskeyttämisuhka. Päävelvoitteen tehosteeksi voidaan kerralla asettaa vain yksi uhka. Uhkasakkolain mukainen menettely on kaksivaiheinen siten, että uhkasakon asettamisesta ja uhkasakon tuomitsemisesta maksettavaksi tehdään erilliset valituskelpoiset päätökset. Uhkasakkolain 6 §:n 1 momentin mukaan uhkasakko asetetaan määräämällä päävelvoite asianosaisen noudatettavaksi sakon uhalla. Uhkasakkolain 10 §:n 1 momentin mukaan uhkasakon tuomitsemisen edellytyksenä on, että päävelvoitetta ei ole noudatettu eikä noudattamatta jättämiseen ole pätevää syytä.
Uhkasakko voidaan asettaa vuoden 1993 jätelain 20 §:ssä ja vastaavasti uuden jätelain 73 §:ssä tarkoitetun siivoamisvelvollisuuden noudattamiseksi annetun määräyksen (päävelvoite) tehosteeksi. Myös uhkasakkolain ja jätelain esitöistä ilmenee, että uhkasakon asettamista ei ole tarkoitettu rangaistusluonteiseksi seuraamukseksi, vaan sen tavoitteena on varmistaa päävelvoitteen eli tässä tapauksessa jätelain mukaisen siivoamisvelvollisuuden noudattaminen ja ympäristön palauttaminen roskaamiskiellon vastaista menettelyä edeltäneeseen tilaan. Asetettu uhka kohdistuu tällöin siivoamisvelvollisuuden noudattamatta jättämiseen. Ympäristön turmelemista koskevassa rangaistuksessa on puolestaan kysymys lain rikkomisesta teoilla, joilla on aiheutettu roskaantuminen. Uhkasakkomenettelyä, johon kuuluvat uhkasakon asettaminen ja päävelvoitteen jäätyä noudattamatta uhkasakon tuomitseminen maksettavaksi, ei miltään osin voida pitää rangaistuksenluonteisena seuraamuksena. A Oy:n maksettavaksi tuomittu uhkasakko tai uuden uhkasakon asettaminen eivät ole rangaistusluonteisia seuraamuksia betonijätteiden varastoimisesta kiinteistölle jätelain vastaisesti.
Korkein hallinto-oikeus toteaa myös, että rikoksen tuottaman taloudellisen hyödyn tuomitseminen valtiolle menetetyksi ei merkitse rangaistusta tai siihen rinnastuvaa seuraamusta (ks. KKO 2014:76). Hallintopakkoasiassa on puolestaan kysymys laittoman teon aiheuttamien seurausten poistamisesta ja ympäristön ennallistamisesta, eikä taloudellisen hyödyn tuomitseminen menetetyksi valtiolle ole uhkasakkolain 10 §:ssä tarkoitettu peruste luopua uhkasakon tuomitsemisesta maksettavaksi.
Uhkasakon tuomitseminen maksettavaksi ei ole rangaistusluonteinen seuraamus eikä tuomitseminen sen vuoksi voi olla vastoin Euroopan ihmisoikeussopimuksen 7. lisäpöytäkirjan 4 artiklan tarkoittamaa ne bis in idem -kieltoa. Käräjäoikeuden tuomiossa määrätty rangaistus ja menettämisseuraamus eivät siten estä lainvoimaisella päätöksellä asetetun uhkasakon tuomitsemista ja uuden uhkasakon asettamista.

matches:
§ 1
§ 1
§ 8
§ 9
§ 32
§ 32
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
KKO


text:
RC-autojen koreja
Tästä kategoriasta löydät RC-autoihin sopivia koreja sekä tarvikkeita korien maalaamiseen ja kiinnitykseen.
HUOM! Korit ovat useimmiten maalaamattomia, vaikka kuvissa ne ovat maalattuja. Yleensä jos kori on valmiiksi maalattu niin tuotenimessä lukee "painted". Korit siis leikataan ja maalataan useimmiten itse harrastajan haluamiin väreihin. Useimmiten korisarjaan tulee mukaan koriste- ja suojatarrat. Huom! Muista käyttää joustavalle lexan-pinnalle tarkoitettua erikoismaalia, ainoastaan se pysyy korin pinnalla. Maalit löydät TÄÄLTÄ.
Koreissa kannattaa käyttää "valitse ominaisuus" -toimintoa. Korit on jaettu eri luokkiin. Vastuu oikean korin löytämisellä on kuitenkin asiakkaalla. Meiltä voi kysellä lisää jos tarvitset lisätietoa.
BMW E30 M3 BODY (200MM)
RC-auton kori (maalaamaton) 1/10Touring Car Size 200mm/Use offset wheels for 190mm width chassisLisätietoja: The BMW M3 E30 is one of the most famous Touring Cars from the 1980's, having dominated races in the famous DTM and BTCC racing series, as well as wins at grueling endurance races like the 24 Hours of Nürburgring. The str...
BullDog Clear Body B44.2
This is a BullDog Clear Body for the Team Associated B44.2 Buggy. Team Associated’s new B44.2 features a longer and narrower chassis, which requires an all new Pro-Line Bulldog Body. Ryan Cavalieri is coming off an incredible season winning the 2012 ROAR National Championships in both 4wd and 2wd buggy running Pro-Line’s highly coveted ...
Chevy '72 C-10 Pickup
Flo-Tek Clear Body för Slash®
This is a Flo-Tek Clear Body for Slash®, Slash® 4X4, SC10, XXX-SCT, Ten-SCTE, Ultima SC and Blitz. Introducing the first SC body specifically designed to minimize the short-course body parachute effect! If you have ever raced or bashed a short-course truck, you know that SC bodies act like parachutes when going over jumps, causing you to ...
Tuotteet 1 - 100 (Yhteensä 978)
Kaross X-Maxx ProGraphix Halvmålad (1)
Tuotekoodi: 427711X
Chevy® Silverado 1500
Tuotekoodi: PL3307-60
This is a Chevy® Silverado™ 1500 short course clear body. Chevy race fans get ready to go thrashing through your off-road te...
Tuotekoodi: 109884
RC-auton kori (valmiiksi maalattu)SAVAGE X autoon
Body Bigfoot #1 Clear requires painting
Tuotekoodi: 423660
Body, Bigfoot® No. 1, Officially Licensed replica (clear, requires painting)/ window masks/ decal sheet
BMR-12.1 LW Clear Body 1/12 Pan-cars
Tuotekoodi: PF1616-20
BMR-12.1 Light Weight Clear Body For racers who need enhanced steering from their BMR-12-equipped 1:12 On-Road car, a new tunin...
Tuotekoodi: 17545
RC-auton kori (maalaamaton) 1/10Touring Car Size 200mm/Use offset wheels for 190mm width chassisLisätietoja: The Mitsubi...
Fort F-150 Scale SCT Body
Tuotekoodi: PL3389-00
This is a True Scale Ford® F-150 Raptor SVT Clear Body for the Slash® 2WD, Slash® 4x4 and SC10 (requires Pro-Line Extended Body Mo...
VW Baja Bug for Slash & 4x4
Tuotekoodi: PL3238-62
This is a Pro-Line VW® Baja Bug Clear Body. The VW® Baja Bug is back with the same style, quality, and features as it had the firs...
Kaross Nitro Rustler ProGraphix
Tuotekoodi: 424411R
Body, Nitro Rustler, ProGraphix (Replacement for the painted body. Graphics are painted, requires paint & final color application....
Early 50's Chevy® Clear Body
Tuotekoodi: PL3255-00
This is the Early 50's Chevy® Clear Body for the Traxxas® Stampede® and Stampede® 4X4. There's nothing like a classic automobile. ...
BullDog Clear Body for Electric Rustler
Tuotekoodi: PL3391-00
This is a BullDog Clear Body for the Electric Rustler®. Are you looking to add increased performance and race styling to your Elec...
Body Accessories Kit for Bigfoot #1
Tuotekoodi: 423662
Tuotekoodi: PF1487-11
First, there was the PROTOform Dodge Stratus. Then, the Mazda6. The PROTOform Mazdaspeed6 has carried on the legacy of dominant to...
Body scissors HUDY
Tuotekoodi: 47188990
Flex Fix - Lexan Repair 100ml
Tuotekoodi: RTRTC80
8,50 €14,00 €
Paksua liimaa, jolla saat korjailtua Lexan-korin.
BullDog Clear Body for RB5
Tuotekoodi: PL3351-00
This is the Pro-Line BullDog Clear Body for the Kyosho RB5 1:10 buggy. Pro-Line has made waves in the RC industry because of the s...
Tuotekoodi: 423934
KorisokatBody clips, heavy duty (12kpl/pussi)
Tuotekoodi: 422514
Body clips angled (10)
Tuotekoodi: 423935
Korisokat Body clip (mounting clip), angled, 90-degrees (10kpl/pussi)
Tuotekoodi: 427542
Drag Racing decal sheet
Tuotekoodi: 3110626
BODY CLIP (8MM/BLACK/20PCS)
Tuotekoodi: 6203
Tuotekoodi: 75106
Tuotekoodi: 425750
Foam washer for body posts (4)
Tuotekoodi: 47351310
Body foam washers
Tuotekoodi: 424915
FORD MUSTANG GT-R BODY (PAINTED/GUNMETAL/200MM)
Tuotekoodi: 100474
Trimmed and Painted Bullet Flux ST Body w/ HEX decals
VB-1 BUGGY BODY (PAINTED/BLACK/ORANGE)
Tuotekoodi: 101842
VORZA/Painted/Decaled/Pre-Cut
FORD 1966 MUSTANG GT COUPE BODY (200MM)
Tuotekoodi: 104926
RC-auton kori (maalaamaton) 1/10 Touring Car Size 200mm/Use offset wheels for 190mm width chassisLisätietoja: HPI Racing...
TOYOTA SPRINTER TRUENO COUPE AE86 (190MM)
Tuotekoodi: 105017
RC-auton kori (maalaamaton) 1/10 Touring Car Size (190mm)Lisätietoja: HPI Racing's 190mm version of the legendary drifte...
Tuotekoodi: 105106
1979 FORD F-150 BODY
Tuotekoodi: 105127
FOR SAVAGE 1/8 MONSTER TRUCKS
Tuotekoodi: 105132
SAVAGE XL/Ford Oval and F-150 are registered trademarks owned and licensed by Ford Motor Company. Manufactured by HPI Racing. www....
SKORPION SHORT COURSE BODY
Tuotekoodi: 105259
RC-auton kori (maalaamaton) BLITZ autolle /Unpainted body with precut decals.Lisätietoja: Use the clear Skorpion body to...
Tuotekoodi: 105344
RC-auton kori (maalaamaton) 1/10 Touring Car Size 200mm/Use offset wheels for 190mm width chassisLisätietoja: Ready to f...
RC-auton kori (maalaamaton) SAVAGE/Unpainted body with precut decals.Lisätietoja: Customize your HPI Savage X with this ...
NITRO GT-3 TRUCK PAINTED BODY (YELLOW/PINK/BLACK)
Tuotekoodi: 105897
RC-auton kori (valmiiksi maalattu)Savage X autoon /Decaled/Pre-CutLisätietoja:Genuine HPI quality spare part for the Savage X Mons...
Tuotekoodi: 105913
SAVAGE XS/Unpainted body with precut decals.
Tuotekoodi: 106108
RC-auton kori (maalaamaton) 1/10 Touring Car Size 200mm/Use offset wheels for 190mm width chassisLisätietoja: The 2011 F...
DSX-2 TRUCK PAINTED BODY (ORANGE/SILVER/BLACK)
Tuotekoodi: 106221
E-FIRESTORM FLUX/Painted/Decaled/Pre-Cut
BMW M3 GT2 BODY SPRINT 2 (PAINTED/WHITE/200MM)
Tuotekoodi: 106976
NISSAN GT-R (R35) BODY (DARK METAL GRAY/200MM)
Tuotekoodi: 106983
Tuotekoodi: 107201
Bullet ST Clear body with Nitro/Flux Decal sheets (Hex)
Tuotekoodi: 107229
RC-auton kori (maalaamaton) Bullet ST Clear body with Nitro/Flux Decal sheetsLisätietoja: Totally change the look of you...
2012 PORSCHE 911 GT3 RSR BODY (206MM/210MM).
USE WITH 109155/109156 BBS SPOKE WHEELS
NISSAN S13 BODY (200MM)
Tuotekoodi: 109385
Hieno kori Driftingiin tai rata-ajoon. Sisältää maalaamattoman korin, tarrasarjat sekä maskitarrat ikkunaan.
SKORPION PAINTED BODY (BLACK)
Tuotekoodi: 109876
RC-auton kori (valmiiksi maalattu)BLITZ/PAINTED/FITS MOST SHORT COURSE TRUCKS/PAINTED/DECALED/PRE-CUT
Tuotekoodi: 109930
RC-auton kori (maalaamaton)Lisätietoja: 1/10 Touring Car 200mm/Use offset wheels for 190mm width chassis This is the cle...
Tuotekoodi: 110546
RC-auton kori (maalaamaton) DURABLE POLYCARBONATE SHELL. INCLUDES DECAL AND WINDOW MASK.Lisätietoja:Customize your Savage XL ...
S18 Buggy Body Shell (clear)
Tuotekoodi: 112357
S18 RMT Body Shell (clear) - pre-cut
Tuotekoodi: 112520
S18 RMT Body Shell lackiert (Blue/Red/Silver) - pre-cut
Tuotekoodi: 112521
S18 TC Body Shell (clear)
Tuotekoodi: 112939
2013 FORD MUSTANG VAUGHN painted body
Tuotekoodi: 113085
RC-auton kori (valmiiksi maalattu) 2013 FORD MUSTANG VAUGHN/MONSTER/NITTO PAINTED BODY (200MM)Lisätietoja: Refresh the l...
1969 FORD MUSTANG RTR-X PAINTED BODY (SPRINT 2/200MM)
RC-auton kori (valmiiksi maalattu)Lisätietoja: 1969 FORD MUSTANG RTR-X PAINTED BODY (SPRINT 2/200MM) Refresh the look of...
Tuotekoodi: 113254
RC-auton kori (valmiiksi maalattu) Refresh the look of your Ford Fiesta Ken Block replica car with this easy to install repla...
Trimmed and pointed Bullet 3.0 MT Body
Tuotekoodi: 115508
Trimmed and pointed Bullet Flux MT body
Tuotekoodi: 115510
Body Shell Prepainted red/blue HD - S10 Blast BX
Tuotekoodi: 120945
Body Shell Prepainted blue/white - S10 Blast BX
Tuotekoodi: 120967
Body Shell Crystal Clear HD - S10 Blast BX
Tuotekoodi: 120969
Body Shell Prepainted red/blue HD - S10 Blast TX
Tuotekoodi: 120988
Body Shell Prepainted blue/white HD - S10 Blast TX
Tuotekoodi: 120989
Body Shell Crystal Clear HD - S10 Blast TX
Tuotekoodi: 120990
Body Shell Prepainted red/blue HD - S10 Blast MT
Body Shell Prepainted red/yellow/blue HD - S10 Blast TC
Tuotekoodi: 122134
Body Shell Prepainted blue/white HD - S10 Blast TC
Tuotekoodi: 122135
Body Shell Crystal Clear HD - S10 Blast SC
Tuotekoodi: 122155
Body Shell Prepainted HD Mercedes-Benz DTM AMG - S10 Blast TC
Tuotekoodi: 122170
Body Shell Prepainted HD Mercedes-Benz DTM Post - S10 Blast TC
Tuotekoodi: 122171
Body Shell Crystal Clear HD Mercedes-Benz DTM AMG - S10 Blast TC
Tuotekoodi: 122172
Body Shell Crystal Clear HD Mercedes-Benz DTM Post - S10 Blast TC
Tuotekoodi: 122173
Body Shell Prepainted HD Porsche 911 GT3 Cup - Carrera World Cup Grüne Hölle Edition
Tuotekoodi: 122175
Body Shell Crystal Clear HD Porsche 911 GT3 Cup - Carrera World Cup Grüne Hölle Edition
Tuotekoodi: 122176
Body Shell Prepainted red/blue HD - S10 Blast TX 2
Body Shell Prepainted blue/white HD - S10 Blast TX 2
Tuotekoodi: 122238
Tuotekoodi: 122239
Tuotekoodi: 122240
Tuotekoodi: 122241
Tuotekoodi: 122242
Tuotekoodi: 122243
Body Shell Prepainted blue/white HD - S10 Blast MT
Tuotekoodi: 122244
Body Shell Crystal Clear HD - S10 Blast MT
Tuotekoodi: 122245
Tuotekoodi: 122246
Body Shell Prepainted blue/red HD - S10 Blast TC
Tuotekoodi: 122247
Body Shell Crystal Clear HD - S10 Blast TC
Tuotekoodi: 122248
Body Shell Prepainted blue/red HD - S10 Blast SC
Tuotekoodi: 122249
Body Shell Prepainted blue/white HD - S10 Blast SC
Tuotekoodi: 122250
Tuotekoodi: 122251
Rear Wing Crystal Clear Super Flexible HD S10 Blast BX 2
Tuotekoodi: 122272
Rear Wing blue Super Flexible HD S10 Blast BX 2
Tuotekoodi: 122273
Body Shell Crystal Clear HD - S10 Twister BX
Tuotekoodi: 124042
Rear Wing Crystal Clear HD - S10 Twister BX
Tuotekoodi: 124045
Rear Wing blue/red HD - S10 Twister BX
Tuotekoodi: 124046
Body Shell Prepainted black/white/blue HD - S10 Twister TX
Tuotekoodi: 124078

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


@Avoinministerio Idea: Isyystutkimus miesten(kin) oikeudeksi Rekisteröidy
Katsottu viimeisen kuukauden aikana 18 kertaa
Isyystutkimus miesten(kin) oikeudeksi
Miehille oikeus vaatia päästä tekemään isyytutkimus lapsesta, lapsen äidin vastustuksesta huolimatta. On valtava epäkohta tasa-arvo yhteiskunnassa, että vain naisella on oikeus vaatia miestä menemään isyystutkimuksiin . Miehellä ei ole nykyisin oikeutta saada isyystutkimusta lapsesta jos nainen vastustaa.
Naisen synnyttäessä lapsen ja jos lapsen isä ei ole tiedossa heti syntymän jälkeen, täytyy miehellä joka epäilee perustellusti (ollut seksuaalisessa kanssa käymisessä ja/tai parisuhteessa synnytykseen sopivana ajankohtana naisen kanssa) olevansa lapsen isä, olla oikeus saada laillinen testitulos isyystutkimuksella vaikka nainen asiaa vastustaisikin. Jaa ideaa aktiivisesti eteenpäin! Lisäät sen painoarvoa, oletpa puolesta tai vastaan!
tämä on tasa-arvokysymys, joten tietenkin kannatan. oli sitten miesten, naisten, köyhien, rikkaiden, homojen, heteroiden tasa-arvo kyseessä.
Lapsella tulisi olla aina oikeus tietää biologinen isänsäkin. Jos lapsi syntyy avioliitossa, mutta isä onkin joku muu kuin aviomies. Tällöin tekijällä ei ole yhtään mitään oikeutta lapseen.
Feministinä kannatan. Isän ja äidin oikeus vanhemmuuteen täytyy olla yhtäläinen.
12.3.2012 09:55
Juurikin ristiriitaisuus pykälä viidakossa aiheuttaa sen, ettei todellisuudessa isyyttä selvitetän vastoin äidin tahtoa.
Eli onko tässä nyt hiukan ristiriitaisuutta, §8 sanoo että isän tunnustaessa saa selvittää, mutta §25 että ei.
@kari mäkinen:
En ole lakimies mutta isyyslain §26 sanoo "Lastenvalvojan tulee nostaa isyyden vahvistamista koskeva kanne miestä vastaan, jos isyyden selvittämisen perusteella on aihetta olettaa, että mies on lapsen isä. Jos kannetta on ajettava useampia miehiä vastaan, on heidät haastettava vastaajiksi samaan oikeudenkäyntiin."
Isyydenselvittämiseen taas liittyy neuvottelu äidin kanssa, sekä tietojen hankkiminen §9 mukaan "Isyyttä selvittäessään lastenvalvojan on hankittava isyyden vahvistamista varten tarpeelliset tiedot lapsen äidiltä sekä muilta henkilöiltä, jotka voivat antaa tietoja isyyttä koskevista seikoista." Eli siis käytännössä jos äiti sanoo jonkun mahdolliseksi isäksi on tämä selvitettävä. Naisella on kuitenkin myös oikeus estää miestä (jossain määrin):
§8 sanoo "Lastenvalvoja ei saa aloittaa tai jatkaa isyyden selvittämistä vastoin äidin tahtoa, jos lapsen äiti on kirjallisesti ilmoittanut lastenvalvojalle vastustavansa isyyden selvittämistä ja lapsi on äitinsä huollossa tai hoidettavana. Isyyden selvittäminen on kuitenkin toimitettava, vaikka äiti on vastustanut isyyden selvittämistä, jos mies, joka katsoo olevansa lapsen isä, on tunnustanut isyytensä."
§25 toisaalta vahvistaa tätä oikeutta estää isyyden selvitystä ja sanoo "Isyyden vahvistamista koskevaa kannetta ei voida viittätoista vuotta nuoremman lapsen puolesta ajaa vastoin äidin tahtoa, jos äiti, jonka huollossa tai hoidettavana lapsi on, vastustaa oikeudenkäyntiä."
http://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa/1975/19750700
1.3.2012 20:19
"naisella on oikeus vaatia miestä menemään isyystutkimuksiin" - onko totta ?


text:
Kotiin / Lisää / Green Bay Packers tapetti HD
lähettänyt: alas marraskuuta 21, 2016 sisään Lisää Jätä kommentti 968 näkymät 0
Tässä on kaunein Valinta@green bay packer wallpaper HD pöytätietokoneille, PC, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. Tässäwallpapermad.com Taustakuva tietokanta voit ladata miljoonia korkealaatuisia taustakuvia . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Meillä on paljon taustakuvia yli kolmekymmentä Plus kategoriat Like Eläimet, Sarjakuva, Kukka, avaruus , Pelit ja Urheilu ,Jne. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia henkilökohtaiseen käyttöön. If you Like This green bay packer wallpaper HD Collection Give us a Like And Share On Facebook and other Social Media.
Edellinen: mystinen tapetti HD
seuraava: happy face tapetti HD
aurora tapetti HD
World of Warcraft taustakuvat HD
108 Sage Mahrshi Brhmhrisi Plough devarsi Muni Mahamuni Sage Temple tapetti
kahden näytön taustakuva
Happy Tree Friends tapetti HD

matches: HD HD HD HD HD HD HD


text:
Laki yksityishenkilön velkajärjestelystä… 63/1997 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1997 › 63/1997
muutetaan yksityishenkilön velkajärjestelystä 25 päivänä tammikuuta 1993 annetun lain (57/93) 7 §:n 2 momentti, 10 §:n 1―4 kohta, 14 §, 24 §:n 2 ja 3 momentti, 29 §:n 1 momentti, 30 §:n 2 ja 4 momentti, 31 §:n 4 momentti, 36 §:n 12 kohta, 40 §:n 1 ja 3 momentti, 41 ja 42 §, 44 §:n 1 momentin 3 kohta sekä 2 ja 3 momentti, 49 §:n 3 ja 4 momentti, 53 §:n 1 momentti, 54 §:n 4 momentti, 58 §:n 1 momentti, 61 §:n otsikko sekä 1 ja 3 momentti, 62 §:n 1 momentti, 62 a §:n 1 momentti, 70 §:n 1 momentti, 84 § ja 85 §:n 2 momentti,
sellaisina kuin niistä ovat 31 §:n 4 momentti, 54 §:n 4 momentti, 58 §:n 1 momentti ja 62 a §:n 1 momentti 31 päivänä tammikuuta 1995 annetussa laissa (113/95) sekä
lisätään lakiin uusi 9 a, 11 a ja 28 a §, 30 §:ään uusi 5 momentti, lakiin uusi 31 a, 40 a ja 43 a §, 48 §:ään uusi 2 momentti, jolloin nykyinen 2 momentti siirtyy 3 momentiksi, 50 §:ään uusi 3 momentti ja 63 §:ään uusi 2 momentti seuraavasti:
Velallinen on velvollinen myötävaikuttamaan siihen, että velkajärjestely voidaan asianmukaisesti toteuttaa ja että selvittäjä voi asianmukaisesti hoitaa tehtävänsä. Velkajärjestelyä haettuaan velallisen tulee pyrkiä ylläpitämään maksukykyään ja ryhtyä sellaisiin toimenpiteisiin maksukykynsä parantamiseksi, joita häneltä kohtuudella voidaan edellyttää.
Velkajärjestelyn estyminen väliaikaisestasyystä
Jos velallisella ei väliaikaisena pidettävästä syystä ole maksuvaraa tai velallinen ei sellaisen syyn vuoksi kykene maksuvarallaan maksamaan tavallisia velkojaan vähäisenä pidettävää määrää enempää, velkajärjestelyä ei voida myöntää. Syyn väliaikaisuutta ja maksuvaran määrää arvioitaessa on otettava huomioon erityisesti velallisen ansaintamahdollisuudet.
Jollei erityisiä vastasyitä ole, velkajärjestelyä ei voida myöntää, jos:
3) merkittävänä pidettävää velkaa on syntynyt elinkeinotoiminnassa, jossa on menetelty törkeän sopimattomasti velkojia kohtaan tai laiminlyöty olennaisesti lakisääteisiä velvollisuuksia tai joka on ollut pääasiallisesti keinottelunluonteista;
4) velallinen onolemassa olevien tai odotettavien taloudellisten vaikeuksiensa vuoksi sopimattomasti heikentänyt taloudellista asemaansa tai suosinut jotakuta velkojaa taikka muutoin järjestellyt taloudellista asemaansa velkojien vahingoittamiseksi, tai on todennäköisiä syitä epäillä velallisen menetelleen näin;
Velkojan oikeus periä saatava kolmannenasettamasta vakuudesta
Milloin kanssavelalliset, jotka ovat yhteisvastuullisessa velkasuhteessa muusta kuin vakuusvelasta, ovat hakeneet velkajärjestelyä yhdessä, kunkin maksuohjelmassa otetaan huomioon se osa velasta, joka hänen osalleen tulee, kun velka jaetaan velallisten taloudellisen aseman mukaisessa suhteessa. Velallisen taloudellisella asemalla tarkoitetaan velallisen varojen ja viiden vuoden maksuohjelmalla saatavan kertymän suhdetta velallisen velkoihin. Mitä edellä säädetään, sovelletaan vastaavasti, kun velallinen ja takaaja ovat yhdessä hakeneet velkajärjestelyä.
Kanssavelallisten ja takaajan takautumisoikeuteen perustuva velka on 2 momentissa tarkoitetuissa tapauksissa velkajärjestelyssä samanlaisessa viimesijaisessa asemassa kuin 31 §:n 3 momentissa tarkoitetut velat.
28 a §
Tavoittamattomien velkojienasema
Maksuohjelman sisältö ja kestovakuusvelkojen osalta
Jos velallisella on velkaa, josta hänen perusturvaansa kuuluva omaisuus on vakuutena, tulee velallisen maksuvarasta ensin osoittaa tarpeellinen osuus tällaista velkaa varten (vakuusvelkaosuus). Tämä vakuusvelkaosuus on määrättävä niin suureksi, että vähintään vakuusvelan nykyarvo tulee maksetuksi kohtuullisen ajan kuluessa. Ilman erityistä syytä tämä aika ei saa olla olennaisesti pitempi kuin jäljellä oleva alkuperäinen luottoaika.
Yleissäännös maksuohjelmasta tavallistenvelkojen osalta
Tavallisten velkojen osalta velkajärjestelyn ja maksuohjelman sisältö on määrättävä niin, että maksuohjelman kesto on viisi vuotta. Maksuohjelman kesto voi kuitenkin olla lyhyempi kuin viisi vuotta, jos se on kohtuullista ottaen huomioon velallisen olosuhteet sekä se, miten ja missä määrin velallinen on suorittanut velkojaanennen maksuohjelman vahvistamista tai suorittaa niitä omaisuuden rahaksimuutosta saatavilla varoilla.
Jos velallisen maksuvelvollisuus on maksuohjelmassa kokonaan poistettu,maksuohjelman kesto on viisi vuotta, jollei 31 a §:stä johdu muuta.
Jos velallisen on 70 §:n 1 momentin nojalla suoritettava selvittäjän saatava, maksuohjelman kesto pitenee neljä kuukautta tai sitä lyhyemmän ajan, jolta velallisen osuus selvittäjän saatavasta kertyisi hänen maksuvarastaan maksuohjelman vahvistamisen jälkeen.
Maksuohjelma voidaan laatia niin, että velkojille tulevat määrältään vähäiset jako-osuudet määrätään maksettavaksi ensin, ja myös niin, että velalliselle määräajoin kertyvä maksuvara käytetään vuorotellen eri velkojille tuleviin suorituksiin, mikäli se on maksuohjelman toteuttamisen kannalta tarkoituksenmukaista eivätkä muiden velkojien mahdollisuudet maksun saantiin sen vuoksi ilmeisesti vaarannu. Jos velkojia on useampi kuin yksi, maksuohjelmassa voidaan jättää ilman suoritusta velkoja, jolle kertyisi vähäinen, asetuksella säädettävää markkamäärää pienempi jako-osuus.
Maksuohjelman keston jatkaminenyksityisvelkojan hyväksi
Jos velkojana on yksityishenkilö (yksityisvelkoja), maksuohjelman kesto voidaan hänen vaatimuksestaan määrätä jatkumaan enintään kaksi vuotta sen jälkeen, kun maksuohjelma on muiden tavallisten velkojen osalta päättynyt. Jos velallinen säilyttää omistusasuntonsa, tämä kahden vuoden aika voidaan määrätä alkamaan myöhemmästäkin ajankohdasta kuin siitä, kun maksuohjelma on tavallisten velkojen osalta päättynyt. Edellytyksenä ohjelman jatkamiselle on, että siihen on erityisen painavia syitä ottaen huomioon yksityisvelkojan saatavan määrä ja hänen taloudellinen asemansa sekä velallisen olosuhteet.
12) toimenpiteet, joihin velallisen on ryhdyttävä, mikäli hänen maksukykynsä olennaisesti paranee;
Kun maksuohjelma on vahvistettu, velkajärjestelyn piiriin kuuluvien velkojen ja muiden maksuohjelmassa säänneltyjen oikeussuhteiden ehdot määräytyvät ohjelman mukaisesti. Ohjelman keston päättymisestä huolimatta velallisen maksuohjelmassa määrätty maksuvelvollisuus säilyy siltä osin kuin sitä ei ole täytetty. Velallisen omaisuuteen kohdistuva, velkajärjestelyn piiriin kuuluvaan velkaan perustuva ulosmittaus raukeaa, kun maksuohjelma on lainvoimaisesti vahvistettu. Sama koskee muuta sellaiseen velkaan perustuvaa täytäntöönpanoa. Sakon muuntorangaistuksen täytäntöönpanoon ei saa ryhtyä maksuohjelman keston aikana.
Sitoumus tai sopimus, jonka mukaan velallisen on tehtävä velkajärjestelyn piiriin kuuluvaan velkaan perustuva tai siihen liittyvä suoritus, on mitätön, jollei suoritusvelvollisuus perustu vahvistettuun maksuohjelmaan tai tämän lain säännöksiin. Maksuohjelman päätyttyä velallinen voi kuitenkin vapaaehtoisesti suorittaa velkajärjestelyn piiriin kuuluvia velkoja.
40 a §
Jos velallinen laiminlyö maksuohjelman mukaisen suorituksen velkojalle,jolla onesinevakuusoikeus velallisen omaisuuteen, velkoja saa käyttää 13 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitettuja oikeuksiaan, kun suorituksen laiminlyönnistä on kulunut enemmän kuin kolme kuukautta ja suoritus on edelleen maksamatta. Rahaksimuutossa sovelletaan lisäksi, mitä 34 §:ssä säädetään.
Jos velallinen laiminlyö maksuohjelman mukaisen suorituksen muulle kuin 1 momentissa tarkoitetulle velkojalle, velkoja voi maksuohjelman nojalla vaatia täytäntöönpanoa niin kuin ulosottolaissa säädetään, kun suorituksen laiminlyönnistä on kulunut enemmän kuin kolme kuukautta ja suoritus on edelleen maksamatta. Velkoja voi tällöin vaatia koko ohjelmalla tulevan kertymän perimistä. Maksuohjelmassa määrätyille suorituksille ei viivästyksen vuoksi kerry korkoa. Täytäntöönpano jatkuu, kunnes velkoja pyytää ulosmittauksen peruuttamista tai velallinen on suorittanut maksuohjelman mukaan erääntyneet suoritukset velkojalle ja saattaa uskottavaksi, että hän vastaisuudessa noudattaa maksuohjelmaa. Jos velalliselta ulosmitatun omaisuuden myynnistä on kuulutettu, omaisuus voidaan myydä, jollei velkoja pyydä ulosmittauksen peruuttamista.
Tuomioistuin voi määrätä maksuohjelman raukeamaan, jos:
Velallisen kuolema maksuohjelman aikana
Jos velallinen maksuohjelman aikana kuolee, maksuohjelma raukeaa ja velat on vainajan jälkeen otettava huomioon niiden ehtojen mukaan, joita olisi ollut noudatettava ilman velkajärjestelyä. Maksuohjelman keston ajalta veloille ei kuitenkaan kerry viivästyskorkoa.
Jos velallinen on velkajärjestelyssä säilyttänyt omistusasuntonsa, tuomioistuin voi kuolinpesän osakkaiden hakemuksesta kuitenkin määrätä, että maksuohjelma ei velallisen kuoleman vuoksi raukea. Edellytyksenä tälle on, että velallisen leski tai lapsi asuu edelleen vakituisesti tässä asunnossa, joka on heille tarpeen, ja osakkaat saattavat todennäköiseksi, että maksuohjelman laiminlyöntiä ei tapahdu. Hakemus on tehtävä kuukauden kuluessa perunkirjoituksesta 49 §:n 4 momentissa tarkoitetulle tuomioistuimelle. Hakemuksesta on varattava niille velkojille, joiden velat on otettu maksuohjelmassa huomioon, tilaisuus tulla kuulluksi. Jollei hakemusta tehdä määräajassa tai se hylätään, maksuohjelma raukeaa 1 momentissa säädetyin vaikutuksin.
3) ohjelman vahvistamisen jälkeen ilmenee velkajärjestelyn piiriin kuuluva velka, joka ei ollut tiedossa maksuohjelmaa vahvistettaessa tai joka on 28 a §:n nojalla jätetty maksuohjelmassa huomioon ottamatta; tai
1) velallisen maksukyky on pitkäaikaisesti heikentynyt niin, että häneltä ei voida kohtuudella edellyttää maksuohjelmassa määrätyn maksuvelvollisuuden täyttämistä;
2) velallisen maksukyky on parantunut sen vuoksi, että velallisen tulot ovat kasvaneet tai välttämättömät menot velallisen asumisoloissa ja -kustannuksissa tapahtuneen muutoksen vuoksi alentuneet kalenterivuoden aikana vähintään asetuksella säädettävän markkamäärän; tai
3) velallinen saa perinnön, lahjan tai muun kertaluonteisen suorituksen, jonka määrä yksin tai yhdessä muiden suoritusten kanssa ylittää asetuksella säädettävän markkamäärän.
Muutos, joka maksuohjelmaan tehdään velkojien hyväksi, koskee kaikkia velkojia.Edellä 2 momentin 2 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa velallisen on suoritettava velkojilleen kolme neljäsosaa lisääntyneistä varoistaan. Velkoja, jolle kertyisi vähäinen asetuksella säädettävää markkamäärää pienempi osuus, voidaan kuitenkin jättää ilman suoritusta. Muutos velkojien vahingoksi koskee niitä velkojia, joille ohjelman mukaan vielä tulisi suoritus. Jos ohjelmaa muutetaan 1 momentin 3 kohdan nojalla, muutoksen on oltava sisällöltään sellainen, että velallisen on maksuohjelman kestoa koskevien säännösten estämättä suoritettava velkojalle yhtä suuri osuus velasta kuin muille samassa asemassa oleville velkojille, jollei se ole kohtuutonta ottaen huomioon velan määrä ja peruste sekä suorituksen taloudellinen merkitys velallisen olosuhteissa. Jos maksuohjelmaa muutetaan velkojien hyväksi, ohjelman kestoa voidaan pidentää sitä aikaa vastaavalla ajalla, jona velallisen maksukyky oli parantunut. Ohjelman kestoa voidaan pidentää myös selvittäjän saatavan maksamista varten.
Edellä 1 momentissa tarkoitetut velat kuuluvat kuitenkin velkajärjestelyn piiriin, jos yhtiön osalta on aloitettu yrityksen saneerauksesta annetussa laissa tarkoitettu menettely tai yhtiölle on vahvistettu saneerausohjelma.
Käsittelyjärjestys ja toimivaltainentuomioistuin
Velkajärjestelystä päättää se tuomioistuin, joka on velallisen yleinen oikeuspaikka tai, jos velalliset hakevat velkajärjestelyä yhdessä, se tuomioistuin, joka on heistä jonkun yleinen oikeuspaikka. Edellä 45 §:n 2 momentin 2 kohdassa ja 48 §:n 2 momentissa tarkoitetussa tapauksessa velkajärjestelystävoi päättää se tuomioistuin, jossa saneerausmenettely on vireillä.
Maksuohjelman raukeamisesta ja muuttamisesta päättää 3 momentissa tarkoitettu tuomioistuin tai se tuomioistuin, joka on ratkaissut velkajärjestelyä koskevan asian.
Konkurssissa olevan velallisen hakemusta ei voida ottaa tutkittavaksi.
Tuomioistuimen on, milloin aihetta on, velkojan esittämästä vaatimuksesta hankittava tarpeellinenselvityssiitä, onko olemassa sellaisia seikkoja, jotka voivat aiheuttaa hakemuksen hylkäämisen 10 §:ssä mainituilla perusteilla. Tuomioistuin voi hankkia selvitystä myös omasta aloitteestaan.
Tuomioistuimen on, jollei 66 §:stä muuta johdu, viipymättä lähetettävä velkojille sekä takaajille, vakuuden asettajille ja kanssavelallisille jäljennös päätöksestä, hakemuksesta ja velallisen ehdotuksesta maksuohjelmaksi sekä selvitys 31 a §:ssä tarkoitetusta mahdollisuudesta vaatia maksuohjelman keston jatkamista.
Jos ehdotusta maksuohjelmaksi ei voida 38 §:n mukaan vahvistaa, tuomioistuin voi varata velalliselle tai selvittäjälle tilaisuuden määräpäivään mennessä laatia uuden ehdotuksen. Asiaan osallisilta on pyydettävä määräpäivään mennessä lausuma uudesta ehdotuksestasiltä osin kuin tuomioistuin pitää sitä tarpeellisena aikaisempaan ehdotukseen tehtävien muutosten merkitys ja annettujen lausumien sisältö huomioon ottaen.
Maksuohjelman raukeamista tai muuttamista koskeva hakemus on tehtävä tuomioistuimelle kirjallisesti. Hakemus on tehtävä ilman aiheetonta viivytystä sen jälkeen, kun peruste siihen on tullut velallisen tai velkojan tietoon. Hakemusta maksuohjelman muuttamiseksi ei voida tehdä sen jälkeen, kun maksuohjelman kesto on päättynyt. Hakemus maksuohjelman raukeamisesta on tehtävä viimeistään kahden vuoden kuluessa siitä, kun maksuohjelmassa määrätty suoritusvelvollisuus on täytetty. Jos hakemuksen perusteena on rikoslain 39 luvun 2 tai 3 §:ssä tarkoitettu velallisen menettely, hakemus voidaan kuitenkin tehdä ennen kuin syyteoikeus rikoksesta on vanhentunut.
Velkojan hakemuksesta on varattava velalliselle ja niille velkojille,joiden kuulemista tuomioistuin pitää tarpeellisena, tilaisuus tulla kuulluksi. Jos tuomioistuin katsoo, että maksuohjelman muuttamiseen on aihetta, se voi asettaa määräpäivän, johon mennessä velallisen on toimitettava tuomioistuimelle ehdotus maksuohjelmaksi. Ehdotuksen käsittelystä on voimassa mitä edellä säädetään.
Oikeudenkäyntikulut ja kunnalle suoritettava korvaus
Asiaan osalliset vastaavat itse menettelyyn osallistumisesta aiheutuvista kustannuksista. Edellä 57 §:n 1 momentissa tarkoitetussa väitteidenja, jos erityistä syytä on, maksuohjelman raukeamista koskevan hakemuksenkäsittelyssä sovelletaan kuitenkin vastaavasti, mitä oikeudenkäyntikuluista riita-asiassa säädetään. Velallisen velvollisuudesta korvata selvittäjän palkkio ja korvaus kustannuksista säädetään 70 §:n 1 momentissa.
62 a §
Maksuohjelmaa koskevan päätöksen antamispäivä on ilmoitettava velalliselle, kaikille velkojille, velallisen kotipaikan ulosottoviranomaiselle ja selvittäjälle, jos sellainen on määrätty. Ilmoituksessa on mainittava, onko maksuohjelmaehdotusta muutettu sen jälkeen, kun ehdotus on toimitettu asiaan osallisille. Ilmoitusta ei kuitenkaan tarvitse tehdä velkojalle, jonka saatava velalliselta on vähäinen ja joka ei ole toimittanut lausumaa maksuohjelmaehdotuksesta. Maksuohjelmanmuuttamista koskevan päätöksen antamispäivä on ilmoitettava velalliselle ja niille velkojille, joille asiassa on varattu tilaisuus tulla kuulluksi. Maksuohjelman raukeamisesta on ilmoitettava velalliselle, velallisen kotipaikan ulosottoviranomaiselle sekä velkojille siltä osin kuin tuomioistuin pitää sitä tarpeellisena. Muutoksenhakutuomioistuin voi antaa ilmoittamisen käräjäoikeuden tehtäväksi.
Jos päätökseen, jolla velkajärjestelyä koskeva hakemus on hylätty, on haettu muutosta ja velallinen on asetettu konkurssiin ennen asian ratkaisemista muutoksenhakutuomioistuimessa, konkurssi raukeaa, jos velkajärjestely aloitetaan.
Selvittäjän palkkio ja kustannustenkorvaaminen
Selvittäjällä on oikeus saada tehtävästään kohtuullinen palkkio sekä korvaus hänelle aiheutuneista, tehtävän kannalta tarpeellisista kustannuksista. Velallisen on maksettava selvittäjän saatavasta määrä, joka vastaa velallisen maksuvaraa enintään maksuohjelman vahvistamisen tai muuttamisen jälkeen seuraavien neljän kuukauden ajalta. Tämä velallisen maksuosuus voidaan ottaa myös velalliselle velkajärjestelyn alkamisen jälkeen kertyneistä varoista. Velallisen maksuosuuden ylittävä määrä selvittäjän saatavasta määrätään maksettavaksi valtion varoista. Jos hakemus hylätään, saatava määrätään kokonaisuudessaan maksettavaksi valtion varoista. Velallisen on tällöin korvattava valtiolle sen varoista maksettu saatava, jos hakemuksen hylkääminen on perustunut siihen, että velallinen on laiminlyönyt menettelyyn liittyviä velvollisuuksiaan. Jos selvittäjä on määrätty huolehtimaan maksuohjelmassa vahvistetusta rahaksimuutosta, palkkio ja kustannukset tästä tehtävästä otetaan kuitenkin omaisuuden myyntihinnasta. Jos selvittäjänä on toiminut yleinen oikeusavustaja, palkkio ja korvaus suoritetaan kunnalle. Oikeusministeriö vahvistaa palkkion ja korvausten perusteet.
Jos tässä laissa tarkoitetun velallisen ja velkojan kesken on sovittu velkajärjestelystä eikä sopimuksessa ole muuta määrätty, sopimusta voidaan velallisen tai velkojan vaatimuksesta muuttaa vastaavin perustein kuin maksuohjelmaa voidaan 44 §:n 1―3 momentin mukaan muuttaa. Jolleivät osapuolet pääse muutoksesta sopimukseen kahden kuukauden kuluessa siitä, kun muutosvaatimus on saatettu toisen osapuolen tietoon, sopimuksen muuttamista vaatinut osapuoli saa kanteella vaatia tuomioistuimelta päätöstä sopimuksen muuttamisesta.
Tämän lain 9 a §:ää ja 10 §:n 1―4 kohtaa ei kuitenkaan sovelleta, jos hakemus on tullut vireille 11 päivänä lokakuuta 1996 tai sitä aikaisemmin. Tällöin sovelletaan kuitenkin yksityishenkilön velkajärjestelystä annetun lain tämän lain voimaan tullessa voimassa ollutta 30 §:n 2 momenttia. Tämän lain 70 §:n 1 momenttia ei sovelleta, jos maksuohjelmaehdotus on toimitettu asiaan osallisille ennen lain voimaantuloa.
Jos maksuohjelma on vahvistettu ennen tämän lain voimaantuloa, on velallisen maksuvelvollisuudesta voimassa mitä tämän lain 40 §:n 1 momentissa säädetään ja maksuohjelman täytäntöönpanokelpoisuudesta ja täytäntöönpanosta mitä 42 §:n 1―3 momentissa säädetään.
Tämän lain 31 a §:ää ei sovelleta, jos päätös velkajärjestelyn aloittamisesta on tehty ennen lain voimaantuloa.
Tämän lain 61 §:n 1 momentin säännöstä määräajasta maksuohjelman raukeamista koskevan hakemuksen tekemiseksi ei sovelleta, jos maksuohjelma on päättynyt ennen lain voimaantuloa.
Tämän lain 43 a §:ää ei sovelleta, jos velallinen on kuollut ennen lain voimaantuloa.
HE 180/1996
LaVM 19/1996
EV 236/1996
7 § - Velallisen myötävaikutusvelvollisuus3 luku - Velkajärjestelyn aloittaminen9 a § - Velkajärjestelyn estyminen väliaikaisestasyystä10 § - Velkajärjestelyn yleiset esteet11 a § - Velkaantumiseen liittyvä selvitys14 § - Velkojan oikeus periä saatava kolmannenasettamasta vakuudesta24 § - Kanssavelallisten maksuohjelma28 a § - Tavoittamattomien velkojienasema29 § - Maksuohjelman sisältö ja kestovakuusvelkojen osalta30 § - Yleissäännös maksuohjelmasta tavallistenvelkojen osalta31 § - Tavallisten velkojien keskinäinen asema31 a § - Maksuohjelman keston jatkaminenyksityisvelkojan hyväksi36 § - Maksuohjelmaan sisällytettävät tiedot40 § - Maksuohjelman oikeusvaikutukset40 a § - Tuntemattomien velkojien asema41 § - Maksuohjelman noudattaminen42 § - Maksuohjelman laiminlyönnin seuraamukset ja maksuohjelman raukeaminen43 a § - Velallisen kuolema maksuohjelman aikana44 § - Maksuohjelman muuttaminen48 § - Osakkeenomistajaa koskeva erityissäännös49 § - Käsittelyjärjestys ja toimivaltainentuomioistuin50 § - Velkajärjestelyn hakeminen53 § - Selvityksen hankkiminen54 § - Päätös velkajärjestelyn aloittamisesta58 § - Asian lykkääminen ja raukeaminen eräissä tapauksissa61 § - Maksuohjelman raukeamista ja muuttamista koskeva hakemus62 § - Oikeudenkäyntikulut ja kunnalle suoritettava korvaus62 a § - Ilmoitukset ja tiedoksiantotapa63 § - Muutoksenhaku70 § - Selvittäjän palkkio ja kustannustenkorvaaminen84 § - Velkojan oikeus eräiden tietojen saamiseen85 § - Sopimukseen perustuvan velkajärjestelyn laiminlyönti ja muuttaminen

matches: Tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin