text:
Täällä esittelen kuulokevahvistimia, joita olen itse rakentanut. + Muuta elektroniikkaan liittyvää.
Kuvia Objective2 - kuulokevahvistimen valmistusprosessista
Minulle on tullut ensimmäinen tilaus hopeisesta Objective2 laitteesta kolme viikkoa sitten. Sain komponentit kolmannella viikolla ja rakensin laitteen valmiiksi huolellisesti. Tämän jälkeen tein takuukuitin ja käyttöohjeen. Postitin laitteen 27.11.2013. Tässä kuvia valmistusprosessista.
Komponentit pussissa
Puhdas piirilevy
Piirilevyn takapuoli
Komponentit kasassa
Ensimmäisiä vastuksia juotettuna
Juotostyö etenee
Suurin osa komponenteista asennettuna
Piirilevy edestä
Komponentit asennettuina
Hopean värinen kotelo, etupaneeli ja äänenvoimakkuussäätimen nuppi
Kuulokevahvistin valmiina. Laite toimi heti. Äänenlaatu tässä on erinomainen.
Tämä hopeinen kotelo on tyylikäs valinta.
Lähettänyt Mikael Montonen klo 16.19 1 kommentti:
Tunnisteet: DIY, objective2, osta, pcb, piirilevy, rakenna, tee-se-itse
OBJECTIVE 2 - Kuulokevahvistimen rakennus: Pikatutoriaali Osa I
Katso että sinulla on kaikki elektroniikan kokoonpanossa tarvittavat työkalut, valaistut ja ilmastoidut työtilat ja riittävä tietotaito
Osta tarvittavat komponentit http://mouser.com
Ota esille dokumentaatio: http://nwavguy.blogspot.fi/2011/08/o2-details.html
https://docs.google.com/file/d/0B52Awjeyc5zKMjRlYjlhNGItNGJlNC00ODlmLWIwM2MtNDI4ZWU4YWRjY2Y4/edit?hl=en_US
Etsi käsiisi osalista. Piirilevyyn on merkitty osanumerot, asennus on helppo.
Katso että piirilevy on puhdas
Ladotaan matalat komponentit, eli vastukset ja diodit, RXX ja DXX komponentit. Parasta on ennen juottamista asetella komponentit piirilevylle. voit taittaa johtimia sillä tavalla, että komponentit pysyvät piirilevyssä. Kannattaa juottaa kerralla isompi määrä komponentteja.
Ladotaan kondensaattorit, CXX
Ladotaan ja juotetaan transistorit QXX ja regulaattorit U5-U6
Ladotaan IC-kannat kohtiin U1-U2-U3-U4
Ladotaan kytkimet S1 ja S2, sekä liitinrungot J1-J2-J3
Ladotaan äänenvoimakkuudensäädin UR1
Ladotaan LED D7
Ladotaan paristokannat BT1 ja BT2
Laita IC:t eli oparit ja muut oikeisiin kantoihin oikein päin.
Testaa laite.
Jos olet asettanut osat oikeille paikoilleen ja olet osannut juottaa laadukkaasti, laitteen pitäisi toimia heti. Nyt sinulla on Objective 2 PCB ladottuna ja voit rakentaa sille haluamasi kotelon.
PCB on suunniteltu sopimaan suoraan B2-080 koteloon
http://fi.farnell.com/box-enclosures/b2-080si/case-aluminium-109x30x80mm/dp/1015172
Lähettänyt Mikael Montonen klo 20.51 Ei kommentteja:
Tunnisteet: DIY, kuulokevahvistin, objective2, pcb, piirilevy, rakenna, tee-se-itse, tutoriaali, vahvistin
Haaveena Sennheiser HD 800 kuulokkeet
Minulla on haaveena omistaa Sennheiser HD800 kuulokkeet. Uskoisin, että ne ovat äänenlaadultaan aivan sitä parhaimmistoa mitä kuulokkeista voi saada irti. Tälläiset huippulaadukkaat kuulokkeet ovat tärkeitä, mikäli haluan vertailla erilaisia kuulokevahvistimia parhaalla mahdollisella tavalla.
Kuva: Headroom©
Mitä kuulokkeilta vaaditaan?
*Kuulokkeiden tulee toistaa koko äänialue, n. 10 Hz - 20000 Hz
*Taajuusvaste olisi hyvä olla tasapainoinen
*Kuulokkeiden rakenne pitää olla tukeva ja miellyttävä, eikä siinä saa olla resonointeja
*Kuulokkeiden impedanssi on hyvä olla korkea. Tämä helpottaa vahvistimen kuormaa.
HD 800 vs. MDR-V6 vs. HD 668B taajuusvaste
Kuten kuvasta näkyy, HD 800 kuulokkeet kykenevät toistamaan bassotaajuudet 10 Hz asti. HD 668B taajuusvaste on yllättäen ylätaajuuksilla lähes samankaltainen kuin HD 800 kuulokkeilla. Superluxin rakenne on heppoisempi ja kuulokkeet tuntuvat halvoilta.
Minulla on tällä hetkellä käytössä Sony MDR-V6 kuulokkeet. HD 668B kuulokkeistani meni toinen driveri rikki jostain mystisestä syystä. Liekö halpavalmistuksen ongelma.
Sonyt ovat äänenlaadulliset hyvät ja toistavat suljetuiksi kuulokkeiksi musiikkia erinomaisesti. Niiden stereokuva on suljetun rakenteen vuoksi rajoittunut. Korkeilla taajuuksilla esiintyy epätasapainoisuutta ja suuremmilla äänenvoimakkuuksilla korvissa alkaa särkeä. Olen niihin kuitenkin tyytyväinen tällä hetkellä.
Superlux HD 668B toistavat tasapainoisesti myös ylemmät taajuudet. Niissä ärsyttää halpa tuntuma ja pehmusteet joutuu vaihtamaan. Superlux HD 668B on etuna erittäin halpa hinta. Ne maksavat Thomann - nettikaupassa 29 €.
Lähettänyt Mikael Montonen klo 23.06 Ei kommentteja:
Tunnisteet: arvostelu, HD 800, HD-668B, HD800, kuulokevahvistin, kuulokkeet, MDR-V6
PPA v2 rakentaminen edistynyt
Komponentteja, joita tarvitsen:
0.1 uF kondensaattorit C2 paikkoihin
DIP8 kantaiset Operaatiovahvistimet
ALPS RK27 50K x 2 potentiometrit
24V reguloitu verkkolaite
Hammond 1455N1601 / 1455Q1601 kotelo
GrubDAC osat
Laite on kuvassa näkyvin komponentein testattu ja toimii, mutta vielä on parannettavaa äänenlaadullisesti.
Päivitys 11.9.2013: PPA v2 piirilevy myyty edullisesti innokkaalle DIY rakentajalle
Lähettänyt Mikael klo 12.34 Ei kommentteja:
Tunnisteet: alumiinikotelo, kuulokevahvistin, myydään, PPA
AMB M3 + GrubDAC
Lähettänyt Mikael klo 0.19 2 kommenttia:
Tunnisteet: AMB M3, GrubDAC
Kesäkuun ensimmäinen PPAv2 + GrubDAC
Uusin laite on lähtenyt eteenpäin.
Taatusti parhaimman kuuloinen kuulokevahvistin mitä on tullut vastaan. Opareina OPA827 vasemmassa ja oikeassa kanavassa, maakanavassa tarkka ja nopea OPA1641.
Lähettänyt Mikael klo 22.34 Ei kommentteja:
Tunnisteet: GrubDAC, kuulokevahvistin, kuulokkeet, PPA, rca, usb
Pimeta v2 valmistunut
Vaihdettavat operaatiovahvistimet
3 kanavainen Jung Multiloop topologia
Uniikit (en ole törmännyt näihin kaupallisissa laitteissa) LMH6321 bufferit eristävät operaatiovahvistimet kuulokekuormasta jolloin ne toimivat paljon paremmin ja puhtaammin. Buffereiden maksimivirranantokyky 300 mA.
Ulostulon ja sisääntulon maat erotettu, jolloin ne eivät häiritse toisiaan
Ei pauku käynnistettäessä tai sammutettaessa
A luokan biasointi operaatiovahvistimelle, nyt 1 mA
10K Alps RK097 stereopotentiometri virtakytkimellä
4-kerroksinen piirilevy suojaa signaaleja häiriöiltä. Layout tiivis ja signaalitie mahdollisimman lyhyt.
Kullatut 3.5 mm sisääntulo ja ulostulo plugit
Sisääntulossa laadukkaat polypropyleenikondensaattorit suodattavat tasajännitteen pois signaalista
Käytetty pääosin pintaliitosvastuksia, tämä takaa lyhyimmän signaalitien ja alhaisen kohinan.
Gain asetettu 3 joten tämä ajaa vaikka Sennheiser HD 650 , HD 600 ja muita korkeaimpedanssia kuulokkeita.
20V teholähde antaa virtaa laitteelle ja lataa samalla 9V akkua. Akku toimii teholähteenä kun laite ei ole kytkettynä verkkolaitteeseen.
TLE2426 jakaa käyttöjännitteen kaksipuoliseksi.
Operaatiovahvistimina AD8065 x 2 ja OPA140
Nämä toimivat synergisesti ja vahvistimen ääni on pehmeän luonnollinen mutta kuitenkin toistaa kaikki alkuperäisen äänitteen yksityiskohdat.
Asennettu vahvaan läpinäkyvään punaiseen ABS muovikoteloon ja johdot kiinnitetty niin että ne pysyvät vaikka vahvistin olisi kovassakin käytössä.
Suunnittelijan RMAA testit:
Tämä on yksi parhaista kannettavista kuulokevahvistimista, joka on kuitenkin tarpeeksi pieni mahtuakseen taskuun pienen mp3 soittimen kanssa.
Tämä on myynnissä.
Jos ostat tämän ennen vappua saat reilun tarjouksen!
Lähettänyt Mikael klo 23.27 Ei kommentteja:
Tunnisteet: AD8065, akku, kannettava, kuulokevahvistin, Pimeta v2
Huuto.Net - Kuulokevahvistimet ja muut tuotteet
Tilaa RSS-syöte sähköpostiisi!
Kuvia Objective2 - kuulokevahvistimen valmistuspro...


text:
1.7.2010/681 | Säännöstö | STUKlex
4 – 7 § 2 luku Yleiset tietoturvallisuusvaatimukset
4 § Tietoturvallisuuden suunnittelun perusteet
5 § Tietoturvallisuuden perustason toteuttaminen
6 § Eri käsittelyvaiheiden huomioon ottaminen
7 § Luokitteluperusteiden ja niitä vastaavien tietoturvallisuusvaatimusten noudattaminen
8 – 12 § 3 luku Asiakirjojen luokittelu
8 § Luokituksen perusteet
9 § Käsittelyvaatimuksia osoittavat suojaustasot
10 § Luokitusmerkintöjä koskevat yleiset säännökset
11 § Turvallisuusluokitusmerkintää koskevat erityissäännökset
12 § Turvallisuusluokituksen vastaavuus kansainvälisiä tietoturvallisuusvelvoitteita toteutettaessa
13 – 21 § 4 luku Luokitellun asiakirjan käsittelyä koskevat vaatimukset
13 § Käsittelyoikeudet ja niiden luettelointi
14 § Asiakirjojen säilyttämiseen ja käsittelyyn käytettäviä tiloja koskevat turvallisuusvaatimukset
15 § Asiakirjan käsittely viranomaisen toimitilojen ulkopuolella
16 § Sähköisen asiakirjan laatiminen, tallettaminen ja muokkaaminen
17 § Asiakirjan kopiointi
18 § Asiakirjan välittäminen
19 § Asiakirjan siirtäminen tietoverkossa
20 § Käsittelyn kirjaaminen
21 § Arkistointi ja hävittäminen
22 – 23 § 5 luku Voimaantulo
22 § Voimaantulo
23 § Siirtymäsäännökset
Valtioneuvoston päätöksen mukaisesti, joka on tehty oikeusministeriön esittelystä, säädetään viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetun lain (621/1999) 36 §:n 1 momentin nojalla, sellaisena kuin se on laissa 495/2005:
Tässä asetuksessa säädetään valtionhallinnon viranomaisten asiakirjojen käsittelyä koskevista yleisistä tietoturvallisuusvaatimuksista sekä asiakirjojen luokittelun perusteista ja luokittelua vastaavista asiakirjojen käsittelyssä noudatettavista tietoturvallisuusvaatimuksista.
Viranomaisen asiakirjan julkisuudesta ja asiakirjan saamista koskevan pyynnön käsittelystä sekä hyvään tiedonhallintatapaan kuuluvista yleisistä velvollisuuksista säädetään viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetussa laissa (621/1999). Kansainvälisten tietoturvallisuusvelvoitteiden mukaisesti turvallisuusluokitellun asiakirjan salassapitovelvollisuudesta säädetään kansainvälisistä tietoturvallisuusvelvoitteista annetun lain (588/2004) 6 §:ssä.
Tätä asetusta sovelletaan toisen maan viranomaiselta tai kansainväliseltä toimielimeltä saadun asiakirjan käsittelyyn, jollei kansainvälisestä tietoturvallisuusvelvoitteesta muuta johdu.
1) valtionhallinnon viranomaisella valtion hallintoviranomaisia ja muita valtion virastoja ja laitoksia sekä tuomioistuimia ja muita lainkäyttöviranomaisia;
2) tietoturvallisuudella tietojen salassapitovelvollisuuden ja käyttörajoitusten noudattamiseksi sekä tietojen saatavuuden, eheyden ja käytettävyyden varmistamiseksi toteutettavia hallinnollisia, teknisiä ja muita toimenpiteitä ja järjestelyjä;
3) salassa pidettävällä asiakirjalla sellaista viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetun lain 5 §:n 1 momentissa tarkoitettua asiakirjaa, joka mainitun lain tai muun lain mukaan on pidettävä salassa;
4) asiakirjan käsittelyllä asiakirjan vastaanottamista, laatimista, tallettamista, katselua, muuttamista, luovuttamista, kopiointia, siirtoa, välittämistä, hävittämistä, säilyttämistä ja arkistointia sekä asiakirjaan automaattisen tietojenkäsittelyn, äänen- ja kuvantoistolaitteiden tai muiden apuvälineiden avulla taikka muutoin kohdistuvia toimenpiteitä;
5) kansainvälisellä tietoturvallisuusvelvoitteella sellaista salassa pidettävän asiakirjan käsittelyä koskevaa ja kansainväliseen sopimukseen tai säädökseen perustuvaa velvoitetta, jota Suomen on noudatettava;
6) arkaluonteisilla henkilötiedoilla henkilötietolain (523/1999) 11 §:ssä tarkoitettuja henkilötietoja;
7) biometrisillä tunnistetiedoilla henkilön tunnistamisessa käytettäviä, henkilön yksilöiviä tietoja, jotka perustuvat luonnollisen henkilön fysiologiseen ominaisuuteen taikka käyttäytymiseen.
Ks. L viranomaisten toiminnan julkisuudesta 621/1999 5 § 1 mom.
2 lukuYleiset tietoturvallisuusvaatimukset
Valtionhallinnon viranomaisen on pidettävä huolta, että tietoturvallisuuden suunnittelu hyvän tiedonhallintatavan mukaisesti perustuu viranomaisen selvityksiin ja arvioihin sen hallussa olevista asiakirjoista sekä niihin talletettujen tietojen merkityksestä ja että suunnittelussa otetaan huomioon vaatimus hyvän julkisuus- ja salassapitorakenteen toteuttamisesta tietojärjestelmissä ja että tietoturvallisuustoimenpiteet mitoitetaan ottamalla huomioon suojattavien tietojen merkitys ja käyttötarkoitus sekä asiakirjoihin ja tietojärjestelmiin kohdistuvat uhkatekijät ja tietoturvallisuustoimenpiteistä aiheutuvat kustannukset.
Tietoturvallisuuden toteuttamiseksi valtionhallinnon viranomaisen on huolehdittava siitä, että:
1) viranomaisen toimintaan liittyvät tietoturvallisuusriskit kartoitetaan;
2) viranomaisen käytössä on riittävä asiantuntemus tietoturvallisuuden varmistamiseksi ja että tietoturvallisuuden hoitamista koskevat tehtävät ja vastuu määritellään;
3) asiakirjojen käsittelyä koskevat tehtävät ja vastuut määritellään;
4) tietojen saanti ja käytettävyys eri tilanteissa turvataan ja luodaan menettelytavat poikkeuksellisten tilanteiden selvittämiseksi;
5) asiakirjojen ja niihin sisältyvien tietojen salassapito ja muu suoja varmistetaan antamalla pääsy asiakirjoihin vain niille, jotka tarvitsevat salassa pidettäviä tietoja tai henkilörekisteriin talletettuja henkilötietoja työtehtäviensä hoitamiseksi;
6) tietojen luvaton muuttaminen ja muu luvaton tai asiaton käsittely estetään käyttöoikeushallinnan, käytön valvonnan sekä tietoverkkojen, tietojärjestelmien ja tietopalvelujen asianmukaisilla ja riittävillä turvallisuusjärjestelyillä ja muilla toimenpiteillä;
7) asiakirjojen tietojenkäsittely- ja säilytystilat ovat riittävästi valvottuja ja suojattuja;
8) henkilöstön ja muiden asiakirjojen käsittelyyn liittyviä tehtäviä hoitavien luotettavuus varmistetaan tarvittaessa turvallisuusselvitysmenettelyn ja muiden lain perusteella käytettävissä olevien keinojen avulla;
9) henkilöstölle ja muille asiakirjojen käsittelyyn liittyviä tehtäviä hoitaville annetaan ohjeet ja koulutusta asiakirjojen ja niihin sisältyvien tietojen asianmukaisesta käsittelystä;
10) annettujen ohjeiden noudattamista valvotaan ja niiden muutostarpeita arvioidaan säännöllisesti.
Valtionhallinnon viranomaisen velvollisuudesta huolehtia tietojen suojaamisesta annettaessa salassa pidettäviä tietoja toimeksiantotehtävän suorittamista varten säädetään viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetun lain 26 §:n 2 momentissa. Henkilörekisteriin talletettujen henkilötietojen antamisesta säädetään lisäksi henkilötietolain 32 §:n 2 momentissa.
Ks. L viranomaisten toiminnan julkisuudesta 621/1999 26 § 2 mom. ja HenkilötietoL 523/1999 32 § 2 mom.
Tietoturvallisuustoimenpiteet on suunniteltava ja toteutettava siten, että ne kattavat asiakirjan kaikki käsittelyvaiheet niiden laatimisesta tai vastaanottamisesta arkistointiin tai hävittämiseen mukaan lukien asiakirjan luovuttaminen ja siirtäminen sekä käsittelyn valvonta. Suunnittelussa on pidettävä huolta siitä, että tietojenkäsittelyä koskevia velvoitteita noudatetaan myös silloin, kun tietojenkäsittelytehtävää hoidetaan viranomaisen toimeksiannosta.
Jos valtionhallinnon viranomainen on päättänyt luokitella asiakirjansa tietoturvallisuuden toteuttamiseksi, luokittelussa on noudatettava 3 luvussa säädettyjä perusteita.
Valtionhallinnon viranomaisen on pidettävä huolta siitä, että sen laatimien tai saamien luokiteltujen asiakirjojen käsittelyssä noudatetaan 4 luvussa säädettyjä vaatimuksia. Mitä edellä säädetään, ei kuitenkaan estä viranomaista soveltamasta omassa toiminnassaan 4 luvussa säädettyä korkeampia tietoturvallisuusvaatimuksia.
3 lukuAsiakirjojen luokittelu
Salassa pidettävät asiakirjat tai niihin sisältyvät tiedot voidaan luokitella sen mukaan, minkälaisia tietoturvallisuutta koskevia vaatimuksia niiden käsittelyssä on tarpeen noudattaa. Luokittelu voidaan suorittaa myös siten, että tietoturvallisuutta koskevat vaatimukset kohdistetaan vain sellaisiin asiakirjoihin tai sellaisiin asiakirjan käsittelyvaiheisiin, joissa erityistoimenpiteet ovat suojattavan edun vuoksi tarpeen. Luokitusta ei saa ulottaa sellaiseen asiakirjaan tai asiakirjan osiin, joissa käsittelyvaatimusten noudattaminen ei suojattavan edun vuoksi ole tarpeen.
Muu kuin salassa pidettävä asiakirja voidaan luokitella vain 9 §:n 2 momentissa tarkoitetuissa tapauksissa.
Salassa pidettävien asiakirjojen luokittelussa käytetään seuraavia luokkia:
1) suojaustaso I, jos asiakirjaan sisältyvän salassa pidettävän tiedon oikeudeton paljastuminen tai oikeudeton käyttö voi aiheuttaa erityisen suurta vahinkoa salassapitosäännöksessä tarkoitetulle yleiselle edulle;
2) suojaustaso II, jos asiakirjaan sisältyvän salassa pidettävän tiedon oikeudeton paljastuminen tai oikeudeton käyttö voi aiheuttaa merkittävää vahinkoa salassapitosäännöksessä tarkoitetulle yleiselle edulle;
3) suojaustaso III, jos asiakirjaan sisältyvän salassa pidettävän tiedon oikeudeton paljastuminen tai oikeudeton käyttö voi aiheuttaa vahinkoa salassapitosäännöksessä tarkoitetulle yleiselle tai yksityiselle edulle;
4) suojaustaso IV, jos asiakirjaan sisältyvän salassa pidettävän tiedon oikeudeton paljastuminen tai oikeudeton käyttö voi aiheuttaa haittaa salassapitosäännöksessä tarkoitetulle yleiselle tai yksityiselle edulle.
Edellä 1 momentin 4 kohdassa tarkoitettuun suojaustasoon kuuluvaksi voidaan luokitella muukin kuin salassa pidettäväksi säädetty asiakirja, jos asiakirjan luovuttaminen on lain mukaan viranomaisen harkinnassa tai asiakirjaan sisältyviä tietoja saa lain mukaan käyttää tai luovuttaa vain määrättyyn tarkoitukseen ja jos tiedon oikeudeton paljastuminen voi aiheuttaa haittaa yleiselle tai yksityiselle edulle tai heikentää viranomaisen toimintaedellytyksiä.
Suojaustasoa osoittavan merkinnän yhteyteen voidaan merkitä tieto asiakirjan salassapidosta ottaen kuitenkin huomioon, mitä viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetun lain 25 §:ssä säädetään. Velvollisuudesta tehdä asiakirjaan salassapitomerkintä säädetään mainitussa lainkohdassa.
Tässä asetuksessa tarkoitetut merkinnät voidaan tehdä asiakirjaan liitettävään erilliseen asiakirjaan, jos merkintöjen tekeminen asiakirjaan tai merkinnän muuttaminen ei ole teknisesti mahdollista tai jos luokkaa vastaavat käsittelyvaatimukset ovat tarpeen vain tietyn lyhyehkön ajan.
Suojaustasoa osoittava merkintä on tehtävä selvästi ja oikein asiakirjaan, ja luokitus on säilytettävä vain niin kauan, kuin se suojattavan edun vuoksi on tarpeen. Kun asiakirjan luokitukselle ei enää ole perusteita lain tai tämän asetuksen mukaan tai luokitusta on tarpeen muuttaa, luokituksen poistamisesta tai muuttamisesta on tehtävä asianmukainen merkintä asiakirjaan, johon alkuperäinen luokitusta koskeva merkintä on tehty. Merkinnän tarpeellisuus ja sen osoittama suojaustasovaatimus on tarkistettava viimeistään silloin, kun viranomainen on antamassa asiakirjan ulkopuoliselle.
Jos suojaustasoon I–III kuuluva asiakirja on saatu toiselta valtionhallinnon viranomaiselta, luokitusmerkintää ei saa muuttaa ilmoittamatta asiasta asiakirjan antaneelle viranomaiselle.
Ks. L viranomaisten toiminnan julkisuudesta 621/1999 25 §.
Jos asiakirjan tai siihen sisältyvän tiedon oikeudeton paljastuminen tai oikeudeton käyttö voi aiheuttaa vahinkoa kansainvälisille suhteille, valtion turvallisuudelle, maanpuolustukselle tai muulle yleiselle edulle viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetun lain 24 §:n 1 momentin 2 ja 7–10 kohdassa tarkoitetulla tavalla, salassa pidettävän asiakirjan suojaustasoa koskevan merkinnän yhteyteen tai sen sijasta voidaan tehdä erityinen turvallisuusluokitusmerkintä.
Turvallisuusluokitusmerkintä tehdään:
1) suojaustasoon I kuuluvaan asiakirjaan merkinnällä "ERITTÄIN SALAINEN";
2) suojaustasoon II kuuluvaan asiakirjaan merkinnällä "SALAINEN";
3) suojaustasoon III kuuluvaan asiakirjaan merkinnällä "LUOTTAMUKSELLINEN";
4) suojaustasoon IV kuuluvaan asiakirjaan merkinnällä "KÄYTTÖ RAJOITETTU".
Turvallisuusluokitusmerkintää ei saa käyttää muissa kuin 1 momentissa tarkoitetuissa tapauksissa, ellei merkinnän tekeminen ole tarpeen kansainvälisen tietoturvallisuusvelvoitteen toteuttamiseksi tai asiakirja muutoin liity kansainväliseen yhteistyöhön.
Turvallisuusluokitusmerkintä merkitään ruotsiksi asiakirjoihin, jotka on laadittu ruotsinkielisinä tai käännetty ruotsiksi. Merkintä voidaan tehdä muulloinkin, jos viranomainen pitää sitä tarpeellisena. Merkintää "ERITTÄIN SALAINEN" vastaa merkintä "YTTERST HEMLIG", merkintää "SALAINEN" merkintä "HEMLIG", merkintää "LUOTTAMUKSELLINEN" merkintä "KONFIDENTIELL" ja merkintää "KÄYTTÖ RAJOITETTU" merkintä "BEGRÄNSAD TILLGÅNG".
Ks. L viranomaisten toiminnan julkisuudesta 621/1999 24 § 1 mom. 2 ja 7–10 k.
Jollei kansainvälisestä tietoturvallisuusvelvoitteesta muuta johdu, turvallisuusluokitusmerkintää "ERITTÄIN SALAINEN" vastaa kansainvälisen tietoturvallisuusvelvoitteen mukainen luokka "TOP SECRET" tai sitä vastaava muun kielinen ilmaisu; merkintää "SALAINEN" vastaa "SECRET" tai sitä vastaava muun kielinen ilmaisu; merkintää "LUOTTAMUKSELLINEN" vastaa "CONFIDENTIAL" tai sitä vastaava muun kielinen ilmaisu; merkintää "KÄYTTÖ RAJOITETTU" vastaa "RESTRICTED" tai sitä vastaava muun kielinen ilmaisu.
4 lukuLuokitellun asiakirjan käsittelyä koskevat vaatimukset
Suojaustasoon I–III kuuluvan asiakirjan käyttöoikeus voidaan antaa vain sille, jolla työtehtäviensä vuoksi on tarve saada tietoja asiakirjasta tai muutoin käsitellä sitä ja joka tuntee asiakirjojen käsittelyä koskevat velvoitteet. Sama koskee suojaustasoon IV kuuluvaa arkaluonteisia henkilötietoja tai biometrisiä tunnistetietoja sisältävää henkilörekisteriin talletettua asiakirjaa.
Jollei kansainvälisestä tietoturvallisuusvelvoitteesta muuta johdu, valtionhallinnon viranomaisen on pidettävä luetteloa niistä työtehtävistä, joissa on oikeus käsitellä suojaustasoon I tai II kuuluvia asiakirjoja tai sellaisia suojaustasoon III tai IV kuuluvia asiakirjoja, jotka on talletettu henkilörekisteriin. Valtionhallinnon viranomainen voi pitää luetteloa myös niistä, joilla on oikeus käsitellä edellä tarkoitettuja asiakirjoja.
Valtionhallinnon viranomaisen on pidettävä huolta, että se, joka ei enää toimi työtehtävissä, joihin oikeus luokiteltujen asiakirjojen käsittelyyn perustuu, palauttaa asiakirjat tai hävittää ne asianmukaisella tavalla.
Henkilöturvallisuusselvitysten laadinnasta ja henkilöstön luotettavuuden varmistamiseksi käytettävistä muista toimenpiteistä säädetään erikseen.
Valtionhallinnon viranomaisen on pidettävä huolta, että:
1) tilat, joissa säilytetään tai muutoin käsitellään luokiteltuja asiakirjoja, suojataan asianmukaisesti lukituksella, kulunvalvonnalla ja muilla toimenpiteillä luvattoman pääsyn estämiseksi tiloihin ja siellä oleviin asiakirjoihin;
2) henkilöt, joille annetaan pääsy tiloihin, joissa säilytetään tai muutoin käsitellään suojaustasoon I tai II kuuluvia asiakirjoja, ovat tunnistettavissa;
3) suojaustasoon I ja II kuuluvat asiakirjat säilytetään sellaisessa kassakaapissa tai muussa lukittavassa kaapissa, holvissa tai tilassa, joka estää luvattoman pääsyn asiakirjaan sisältyviin tietoihin;
4) henkilöt, joille annetaan pääsy arkistoon taikka tietokonekeskukseen tai muihin tietojärjestelmien ylläpidon tai tietoliikenteen toimivuuden kannalta merkityksellisiin tiloihin, joissa säilytetään tai käsitellään suojaustasoon III kuuluvia asiakirjoja taikka suojaustasoon IV kuuluvia valtakunnalliseen henkilörekisteriin talletettuja asiakirjoja, ovat tunnistettavissa.
Luokiteltuja asiakirjoja ei saa säilyttää tai muutoin käsitellä valtionhallinnon viranomaisen toimitilojen ulkopuolella, ellei viranomaisen luvasta, toimeksiannosta tai antamista ohjeista muuta johdu.
Valtionhallinnon viranomainen voi sallia, että suojaustasoon I tai II kuuluva asiakirja talletetaan sähköisesti tietovälineelle tai muulle laitteelle, joka:
1) ei ole liitetty tietoverkkoon, jos asiakirja talletetaan vahvasti salattuna tai jos se on muutoin vahvasti suojattu; tai
2) on liitetty vain sellaiseen viranomaisen tietoverkkoon, joka yhdistää asiakirjan tallettamiseen ja säilyttämiseen käytetyn laitteen samassa viranomaisen hallinnassa olevassa erityisvalvotussa tilassa oleviin muihin laitteisiin, jos laitteet yhdistävään tietoverkkoon ei ole luotu yhteyttä muista tietoverkoista ja asiakirjan käsittely on muutoin vahvasti suojattua.
Valtionhallinnon viranomainen voi sallia, että suojaustasoon II kuuluva asiakirja talletetaan sähköisesti viranomaisen sellaiseen tietoverkkoon liitetylle tietovälineelle tai muulle laitteelle, jonka käyttö on rajoitettu, jos asiakirja talletetaan vahvasti salattuna tai se on muutoin vahvasti suojattu ja viranomainen on muutoinkin varmistanut, että tietoverkko ja tietojenkäsittely kokonaisuudessaan täyttävät tavanomaisesti sovellettavan korkean tietoturvallisuustason vaatimukset.
Valtionhallinnon viranomainen voi sallia, että suojaustasoon III kuuluva asiakirja talletetaan viranomaisen tietoverkkoon liitetylle laitteelle, jos verkon käyttö on rajoitettu ja asiakirja talletetaan salattuna tai muutoin suojattuna siten, että tietoverkko ja tietojenkäsittely kokonaisuudessaan täyttävät tavanomaisesti sovellettavan korotetun tietoturvallisuustason vaatimukset. Sama koskee suojaustasoon IV kuuluvaa arkaluonteisia henkilötietoja tai biometrisiä tunnistetietoja sisältävää henkilörekisteriin talletettua asiakirjaa.
Laadittaessa suojaustasoon I–III kuuluvaa asiakirjaa sähköisessä muodossa ja sitä muokattaessa on pidettävä huolta, että hajasäteilystä aiheutuvia haittoja voidaan riittävästi vähentää. Jos laite on liitetty tietoverkkoon, tietoverkon on lisäksi täytettävä 1 momentin 2 kohdassa taikka 2 tai 3 momentissa säädetyt edellytykset.
Suojaustasoon I kuuluvaa asiakirjaa ei saa kopioida ilman sen laatineen viranomaisen antamaa lupaa. Suojaustasoon I tai II kuuluvan asiakirjan kopiot on luetteloitava. Asiakirjan sähköisessä kopioinnissa tietovälineelle on lisäksi otettava huomioon, mitä 16 §:ssä säädetään asiakirjan sähköisen tallettamisen edellytyksistä.
Luokitellun asiakirjan kopioon on tehtävä sama merkintä kuin mikä on tehty alkuperäiseen asiakirjaan, jollei luokitus muutoin jo ilmene asiakirjan kopiosta. Valtionhallinnon viranomainen voi päättää, että suojaustasoon III tai IV kuuluvaan asiakirjaan ei ole tarpeen tehdä merkintää, jos asiakirjaa ei luovuteta ulkopuolisille ja asiakirjaa viranomaisessa käsittelevillä on tieto asiakirjan käsittelyssä noudatettavista vaatimuksista.
Suojaustasoon I tai II kuuluva asiakirja on välittämistä varten pakattava asianmukaisesti sekä toimitettava henkilökohtaisesti taikka muulla viranomaisen hyväksymällä turvallisella tavalla vastaanottajalle.
Suojaustasoon I tai II kuuluvan asiakirjan lähettäminen ja vastaanottaminen on kirjattava.
Suojaustasoon I tai II kuuluvaa asiakirjaa ei saa siirtää tietoverkossa. Tällaisen asiakirjan saa kuitenkin siirtää sellaisessa viranomaisen tietoverkossa, joka yhdistää asiakirjan tallettamiseen ja säilyttämiseen käytetyn laitteen samassa viranomaisen hallinnassa olevassa erityisvalvotussa tilassa oleviin muihin laitteisiin, jos laitteet yhdistävään tietoverkkoon ei ole luotu yhteyttä muista tietoverkoista ja käsittely on muutoinkin vahvasti suojattua.
Suojaustasoon II kuuluvan asiakirjan saa lisäksi siirtää sellaisessa viranomaisen tietoverkossa, jonka käyttö on rajoitettu, jos asiakirja on vahvasti salattu tai se on muutoin vahvasti suojattu ja valtionhallinnon viranomainen on muutoinkin varmistanut, että tietoverkko ja tietojenkäsittely kokonaisuudessaan täyttävät tavanomaisesti sovellettavan korkean tietoturvallisuustason vaatimukset.
Valtionhallinnon viranomainen voi sallia, että suojaustasoon III kuuluva asiakirja siirretään viranomaisen tietoverkossa, jonka käyttö on rajoitettu, jos viranomainen on varmistanut, että tietoverkko ja tietojenkäsittely kokonaisuudessaan täyttävät tavanomaisesti sovellettavan korotetun tietoturvallisuuden tason vaatimukset. Sama koskee suojaustasoon IV kuuluvien valtakunnalliseen henkilörekisteriin talletettujen arkaluonteisten henkilötietojen tai biometristen tunnistetietojen siirtämistä tietoverkossa. Suojaustasoon IV kuuluvan muun asiakirjan saa siirtää valtionhallinnon viranomaisen päättämällä tavalla.
Suojaustasoon I–III kuuluvien asiakirjojen sekä suojaustasoon IV kuuluvien arkaluonteisia henkilötietoja tai biometrisiä tietoja sisältävien henkilörekisteriin talletettujen asiakirjojen käsittely tulee kirjata sähköiseen lokiin, tietojärjestelmään, asianhallintajärjestelmään, manuaaliseen diaariin tai asiakirjaan.
Mitä 1 momentissa säädetään, ei koske sellaisia valmisteluvaiheen versioita, jotka ovat vain niiden laatijan käytettävissä.
Luokiteltujen asiakirjojen arkistoinnista säädetään arkistolaissa (831/1994).
Tarpeettomaksi käyneen suojaustasoon I tai II kuuluvan asiakirjan kopio tulee hävittää, jollei sitä palauteta asiakirjan laatineelle viranomaiselle. Hävittämisen saa suorittaa vain henkilö, jonka viranomainen on tähän tehtävään määrännyt. Asiakirjan valmisteluvaiheen versiot voi kuitenkin hävittää ne laatinut henkilö.
Paperimuotoinen asiakirja on tuhottava suojaustasoa vastaavalla tavalla. Sähköisesti talletettu asiakirja on vastaavasti tuhottava laitteesta, tietovälineeltä tai tietojärjestelmästä sekä pidettävä huolta, että tietojärjestelmien käytön yhteydessä syntyneet väliaikaistiedostot poistetaan riittävän usein, jolleivät ne poistu tietojärjestelmästä automaattisesti.
5 lukuVoimaantulo

matches:
§ 2
§ 3
§ 4
§ 5
§ 1
§ 2
§ 2
§ 1


Tilaliikelaitoksen johtaja Pekka Latvalan ja toimialajohtaja Martti Anttilan viranhaltijapäätökset
§ 22 Nivavaaran koulun vesikaton peruskorjaus, urakoitsijan valinta, 18.03.2019
§ 23 Napapiirin yläasteen väistötilat - lisäelementtien hankinta, 20.03.2019
§ 24 Ounasvaaran peruskoulun 1-osan ilmanvaihdon perusparannus, sähköurakka, 26.03.2019
§ 25 Pöykkölän päiväkodin haitta-ainekartoitus, 27.03.2019
§ 26 Puutarhanhoitotyöt -tarjouskilpailun keskeyttäminen, 29.03.2019
§ 27 Kiinteistö Oy Liisankummun osakkeiden 1-5 myyynti, 10.04.2019
§ 28 Kiinteistö Oy Hallankaikko osakkeiden C 4.1. - C 4.52. myynti, 10.04.2019
§ 29 Kiinteistö Oy Hallankaikko osakkeiden C 3.1. - C 3.52. myynti, 10.04.2019
§ 28 Ruokapalvelun nimikemuutokset 1.1.2019 lukien, 14.03.2019
Maarit Simoska, maarit.simoska@rovaniemi.fi
Liikelaitoksen johtokunta merkitsee tiedoksi Tilaliikelaitoksen johtaja Pekka Latvalan ja toimialajohtaja Martti Anttilan viranhaltijapäätökset ja päättää, ettei käytä otto-oikeutta edellä oleviin päätöksiin.
Liikelaitoksen johtokunta toteaa, että päätökset ovat yleisesti nähtävänä Rovaniemen kaupungin verkkosivuilla.
Liikelaitoksen johtokunta hyväksyi toimialajohtaja Martti Anttilan ja puheenjohtaja Maarit Simoskan esityksen.


text:
Pidetäänkö minut tutkintavankeudessa vai vapautetaanko minut oikeudenkäynnin ajaksi?
Olen toisesta jäsenvaltiosta. Voinko osallistua oikeudenkäyntiin videoyhteyden kautta?
Edustaako asianajaja minua oikeudenkäynnin aikana?
Mikä on minun roolini oikeudenkäynnissä?
Voinko kutsua todistajia puolustukseni tueksi?
Mitä tapahtuu, jos valehtelen oikeudessa?
Mitkä ovat oikeuteni minua vastaan esitettäviin syytteisiin nähden?
Voinko esittää todisteita oman asiani tueksi?
Voinko käyttää yksityisetsivää keräämään todisteita puolestani?
Asia käsitellään siinä piirituomioistuimessa (Επαρχιακά Δικαστήρια), jonka lainkäyttöalueella rikos tehtiin.
Oikeudenkäynti on julkinen, ellei tuomioistuin päätä, että se käsitellään suljetuin ovin. Perustuslaissa (Σύνταγμα) esitetään syyt, joiden takia oikeudenkäynti on käytävä suljetuin ovin.
Kyproksessa ei ole valamiestuomioistuinta. Tuomioistuin koostuu ammattituomareista, jotka ratkaisevat asian sekä laintulkinnan että tosiasioiden kannalta.
Syytettä voidaan muuttaa oikeudenkäynnin aikana, jos tuomioistuin hyväksyy tämän. Niin voi käydä, jos syytteen perustana olevat tiedot ovat riittämättömiä tai jos todisteet edellyttävät syytteen mukauttamista.
Syytteeseen voidaan lisätä oikeudenkäynnin aikana uusia syytekohtia, jos niitä tulee esiin todisteista ja jos tuomioistuin hyväksyy lisäykset. Jos näin käy, oikeudenkäynti voidaan keskeyttää, jotta vastaaja voi valmistella puolustustaan.
Jos oikeudenkäynnin päättyessä vain osa syytteestä on osoitettu todeksi ja kyseessä on erillinen rikos, vastaaja voidaan tuomita kyseisestä rikoksesta syytettä muuttamatta. Vastaaja voidaan syytettä muuttamatta tuomita myös sen rikoksen yrityksestä, josta häntä syytetään. Tuomioistuin voi oikeudenkäynnin päättyessä määrätä, että lisäsyytteitä nostetaan todisteiden perusteella, ja se voi antaa tuomion syytekirjelmää muuttamatta. Tämä ei saa johtaa tuomiovirheeseen.
Vastaaja voi muuttaa vastaustaan oikeudenkäynnin aikana koko syytteen tai yhden syytekohdan osalta, jos tuomioistuin sallii sen. Jos vastaaja vastaa olevansa syyllinen joidenkin syytekohtien osalta, tuomioistuin käsittelee muut syytekohdat. Jos vastaaja myöntää kaikki syytteet, tuomioistuin siirtyy suoraan määräämään rangaistusta.
Vastaajalla on oikeus tasapuoliseen ja julkiseen oikeuskäsittelyyn kohtuullisessa ajassa riippumattomassa, puolueettomassa ja toimivaltaisessa lain mukaisesti perustetussa tuomioistuimessa.
Tuomioistuimen tuomio on perusteltava ja se annetaan yleensä julkisesti, ellei julkisuus haittaa oikeuden etuja.
Rikoksesta syytetyllä on seuraavat perustuslailliset vähimmäisoikeudet:
Syytteiden luonne ja perusteet on ilmoitettava vastaajalle viipymättä ja yksityiskohtaisesti kielellä, jota hän ymmärtää.
Vastaajalla on oltava riittävästi aikaa ja mahdollisuuksia puolustuksensa valmisteluun.
Vastaajalla on oikeus puolustautua henkilökohtaisesti tai valitsemansa asianajajan välityksellä, tai jos vastaaja ei pysty maksamaan oikeudellisesta neuvonnasta, hänelle on annettava ilmaista oikeusapua, jos se on oikeuden etujen mukaista.
Vastaajalla on oikeus esittää kysymyksiä syyttäjän todistajille, ja puolustuksen todistajiin on sovellettava samoja ehtoja kuin syyttäjän todistajiin.
Vastaajalla on oikeus maksuttomaan tulkkaukseen, jos hän ei ymmärrä tai ei puhu tuomioistuimessa käytettyä kieltä.
Jos vastaajalle on annettu tiedoksi haaste, jossa vaaditaan häntä saapumaan tuomioistuimeen, hänen on oltava läsnä oikeudenkäynnissä. Jos vastaaja ei saavu oikeuteen, hänestä annetaan pidätysmääräys.
Tavallisesti vastaaja saa olla oikeudenkäynnin aikana vapaalla jalalla, ellei kyse ole vakavasta rikoksesta. Vastaaja voidaan määrätä vangittavaksi, jos on olemassa vakava vaara, että hän ei saavu oikeuteen, jos hänet vapautetaan. Vapauttamisesta voidaan kieltäytyä myös, jos on olemassa vaara, että vastaaja tekee uusia rikoksia, jos hänet vapautetaan.
Jos vapauttamisesta kieltäydytään ja asia käsitellään piirituomioistuimessa, vastaajaa saa pitää vangittuna enintään kahdeksan päivää ennen seuraavaa oikeuden istuntopäivää. Vangitsemisaikaa ei ole rajoitettu, jos asia käsitellään rikosylituomioistuimessa (Κακουργιοδικεία).
Vastaajalla on oikeus hakea muutosta vapautuksen epäämistä koskevaan päätökseen. Muutosta on haettava kymmenen päivän kuluessa päätöksen tekemisestä.
Vankeudelle oikeudenkäynnin aikana ei ole kiinteää aikarajoitusta. Oikeudenkäynti on kuitenkin saatettava loppuun kohtuullisessa ajassa.
Rikosoikeudenkäyntiin osallistumisesta videoyhteyden kautta ei ole säännöksiä.
Vastaajalla ei tarvitse olla asianajajaa oikeudenkäynnissä, vaan hänellä on oikeus puolustautua henkilökohtaisesti. Jos vastaajalla on asianajaja, hänellä on oikeus vaihtaa asianajajaa missä oikeudenkäyntimenettelyn vaiheessa tahansa.
Jos vastaajalla ei ole varaa asianajajaan, hänellä voi olla oikeus saada oikeusapua, jos se on oikeuden etujen mukaista.
Jos vastaajalla on oikeudenkäynnissä asianajaja, tämä esittää vastaajan puolustuksen. Jos vastaaja puolustautuu henkilökohtaisesti, hänellä on samat oikeudet, myös oikeus pysyä vaiti ja oikeus olla todistamatta itseään vastaan.
Sen jälkeen, kun syyttäjä on esitellyt asiansa, vastaajalla on oikeus esittää tuomioistuimelle, että asiassa ei ole mitään vastattavaa jostakin seuraavista syistä:
Rikoksen olennaisen osatekijän toteen näyttämiseksi ei ole esitetty todisteita.
Syyttäjän todisteet on osoitettu epäluotettaviksi ja riittämättömiksi luotettavaa tuomiota ajatellen.
Jos tuomioistuin hyväksyy väitteen, vastaaja vapautetaan syytteestä eikä hänen tarvitse esittää puolustustaan.
Jos tuomioistuin päättää, että syytteeseen on vastattava, sen on ilmoitettava vastaajalle seuraavista oikeuksista:
oikeus antaa valaehtoinen todistus. Jos vastaaja käyttää tätä oikeutta, syyttäjä vastakuulustelee häntä.
oikeus antaa syytetyn penkiltä lausuma, joka ei ole valaehtoinen. Tässä tapauksessa vastaajaa ei kuulustella.
oikeus pysyä vaiti. Jos vastaaja käyttää oikeutta pysyä vaiti, tästä ei voida tehdä hänelle epäedullisia päätelmiä.
Vastaajalla on oikeus kutsua todistajia puolustuksen tueksi riippumatta siitä, antaako hän todistajanlausunnon.
Jos vastaaja antaa valaehtoisen todistajanlausunnon ja hänelle esitetään kysymys, johon vastatessaan hän voisi joutua todistamaan itseään vastaan, tuomioistuimen on varoitettava vastaajaa ja muistutettava, että hänellä on oikeus olla vastaamatta.
Jos vastaaja antaa oikeudenkäynnissä totuudenvastaisen lausuman, hän syyllistyy väärään valaan, josta voidaan rangaista vankeudella.
Vastaajalla on oikeus kyseenalaistaa syyttäjän todistusaineisto vastakuulustelemalla syyttäjän todistajia. Vastaaja voi myös vastustaa todisteiden hyväksymistä.
Vastaaja voi esittää puolustuksekseen mitä tahansa todisteita, joilla on merkitystä oikeudenkäynnissä käsiteltävien asioiden kannalta ja jotka ovat lain mukaan hyväksyttäviä. Vastaaja voi kutsua todistajia todistamaan hänen luotettavuudestaan.
Vastaaja voi halutessaan käyttää yksityisetsivää apunaan. Näin kerätyt todisteet voidaan esittää oikeudessa samojen sääntöjen mukaisesti kuin kaikki muukin todistusaineisto.
Rikosrekisteriä ei saa paljastaa oikeudenkäynnin aikana, paitsi jos vastaaja päättää antaa todistajanlausunnon ja esittää vastakuulustelussa syyttäjän todistajan luotettavuutta koskevan väitteen.
Aiempia rikoksia koskevia todisteita voidaan esittää tuomioistuimelle edellyttäen, että oikeudenkäynnissä käsiteltävä rikos on samanlainen kuin muut vastaajan tekemät rikokset.
Aiemmat tuomiot toisessa jäsenvaltiossa voidaan ottaa huomioon, ellei niitä ole poistettu rikosrekisteristä.
Oikeudenkäynnin päätteeksi asianosaiset esittävät loppulausuntonsa ja tuomioistuin antaa tuomion.
Tuomioistuin voi antaa vastaajalle langettavan tai vapauttavan tuomion.
Jos vastaaja todetaan syylliseksi, hänellä on oikeus ennen rangaistuksen määräämistä vedota tuomioistuimeen rangaistuksen lieventämiseksi.
Lisätietoja mahdollisista rangaistuksista
Uhrilla ei ole oikeudenkäynnissä erityistä roolia, mutta hänet voidaan kutsua antamaan todistajanlausunto rikokseen liittyvistä tapahtumista sekä rikoksen seurauksena saaduista vammoista ja kärsityistä vahingoista ja tappioista.
Rangaistuksen määräämismenettelyssä syyttäjä voi pyytää uhria kuvailemaan rikoksen seurauksia. Rangaistusta voidaan lieventää, jos vastaaja suostuu maksamaan uhrille vahingonkorvausta tai jos uhri on valmis antamaan teon anteeksi.
Seuraavassa on luettelo erilaisista rangaistuksista, joita tuomioistuin voi Kyproksessa määrätä:
Vankeusrangaistus eli tuomitseminen valtion vankilaan määrätyksi ajaksi.
Jaksotettu vankeusrangaistus. Jos vastaaja tuomitaan rikoksesta, josta määrättävä rangaistus on enintään kolme vuotta, vastaaja voidaan tuomita jaksotettuun vankeusrangaistukseen enintään 52 viikoksi. Viikoittainen vankeusjakso kestää perjantaista klo 8 maanantaihin klo 17.
Ehdollinen vankeusrangaistus. Jos vankeusrangaistus on enintään kaksi vuotta, se voidaan määrätä ehdolliseksi kolmen vuoden rangaistukseksi, johon liittyy ehtoja. Jos ehtoja rikotaan, alkuperäinen vankeusrangaistus pannaan täytäntöön ja muitakin seurauksia voi tulla.
Koetusaika. Tuomioistuin voi määrätä yhdestä kolmeen vuotta pitkän koetusajan, jonka aikana vastaaja on valvontavirkailijan valvonnassa. Laissa on erityissäännöksiä nuorten rikoksentekijöiden kohtelusta.
Nuoret rikoksentekijät. Rikosvastuun ikäraja on 14 vuotta. Iältään 14–18-vuotiaiden vankeusrangaistukset ovat harvinaisia.
Alaikäisen huostaanotto. Jos alaikäisen vanhempi tai huoltaja tuomitaan tietyistä rikoksista, tuomioistuin voi määrätä, että lapsi otetaan huostaan ja sijoitetaan turvalliseen paikkaan. Tämän jälkeen lapsi on sosiaaliviraston johtajan vastuulla.
Huumausaineiden väärinkäyttäjän määrääminen hoitoon. Huumausainerikoksesta tuomittu voidaan määrätä hoitoon huumevieroituskeskukseen sen sijaan, että hänelle määrätään muu rangaistus, edellyttäen, että tuomittu suostuu siihen.
Takuiden maksaminen siitä, että saapuu kuulemaan tuomion. Tässä tapauksessa asetetaan ehtoja, joissa edellytetään, että vastaaja noudattaa lakia määrätyn ajanjakson. Jos ehtoja rikotaan, vastaaja voidaan tuomita sekä määräyksen rikkomisesta että alkuperäisestä rikoksesta.
Tuomioistuin voi määrätä vastaajan säilyttämään rauha määrätyn ajanjakson.
Kielto osallistua urheilutapahtumiin. Jos vastaaja tuomitaan väkivaltaisuuksista jalkapallo-ottelussa tai muussa urheilukilpailussa, tuomioistuin voi muun rangaistuksen lisäksi kieltää vastaajaa menemästä katsomaan jalkapallo-ottelua tai urheilukilpailua.
Rikoshyödyn menetetyksi tuomitseminen.
Moottoriajoneuvon käyttökielto. Liikennerikkomusta koskevan tuomion yhteydessä vastaajalle saatetaan määrätä moottoriajoneuvon käyttökielto. Kielto asetetaan tuomioistuimen mahdollisesti määräämän muun rangaistuksen lisäksi.
Urheiluaseen hallussapito- tai käyttökielto. Tätä voidaan soveltaa, jos vastaaja tuomitaan metsästysrikoksesta.
Menettämisseuraamus. Vastaaja voidaan määrätä menettämään esineet, jotka ovat hänen hallussaan laittomasti tai jotka hän on hankkinut laittomasti.
Purkumääräys. Tuomioistuin voi määrätä purettavaksi rakennuksen, joka on pystytetty laittomasti.
Perustuslakia koskeva hallituksen sivusto

matches: tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin


text:
Uovision Superb HD -riistakamera - Eräkontti
010 440 9410 Arkisin klo 10-16
Uutiset ja tiedotteet Metsästystarvikkeet ja erävarusteet Vaatetus/jalkineet Ratavälineet -ja tarvikkeet Optiikka Metsästyselektroniikka ja riistakamerat Riistakamerat Koiratutkat Muistikortit riistakameroihin Vhf -puhelimet Vhf -puhelintarvikkeet GPS Vesitiiviit säilytys- ja suojapussit Valaisimet Jousimetsästys Ampumataulut- ja paikkatarrat Pyyntivälineet Riistapeltosiemenet ja riistanhoito Jäsenpalvelutuotteet DVD:t Kirjat VipStore -koiratarvikkeet Poistonurkka Muut tarvikkeet Ostoskori
Puh. 010 440 9410
Fax. 010 841 0051
Uovision Superb HD -riistakamera
Tuotenro: 171715
Mahdolliset toimitustavat: Posti 16, Nouto Eräkontin liikkeestä, Matkahuolto Lähellä-Paketti, Itella- SmartPOST Vertaile
Riistakameroiden uusi mersu, joka tallentaa videotkin Superb Full HD:nä ja äänen kera! Kun kyseessä on Uovision, tavallinen standardi ei riitä vaan sehän pitää ylittää! UV785 Gen2 (03/2017) on kauden 2017 mullistavin tallentava riistakamera uutuus!
Uusi Uovision UV785 Superb Full HD 12MP riistakamera tallentaa kuvat jopa 4000×3000 tarkkuudella (12MP). Full HD videot tallentuvat 1080P tarkkudella äänen kera. Isot Full HD videot ja terävät still kuvat ovat erittäin tarkkoja ja informatiivista katseltavaa.
Terävää ja kirkasta kuvajälkeä tallentava riistakamera soveltuu maastoon kuvaamaan nelijalkaisia tai siivekkäitä luonnossa liikkujia. Se voidaan asentaa valvontakameraksi vahtimaan kaksijalkaisia luvattomia vieraita esim mökille, työmaalle, kotiin tai toimistoon. Riistakameran SD muistikortille tallentama materiaali pitää sinut aina ajan tasalla, kun olet itse poissa!
Helppokäyttöisen Uovision UV785 kameran menuvalikko on Suomenkielinen. Etenemistä selkeässä menuvalikossa auttavat helposti ymmärrettävät kuvaikonit. Kameran mukana tulee Suomenkieliset selkeät ohjeet joiden avulla kameran monipuoliset säädöt saa säädettyä mieleisekseen.
12MP KUVARESOLUUTIO HD VIDEOLLA JA ÄÄNELLÄ
Uovision UV785 Superb Full HD 12MP on varustettu terävällä 12MP korkearesoluutio kuvauksella. Kuvia ja videoita voidaan katsoa kameran omalta 2.4″ värinäytöltä. Mikäli kuvia halutaan katsoa isommalta näytöltä, voit etukäteen valita kuviin ja videoihin kuvasuhteet: 4:3 tai 16:9. Oikea kuvasuhdevalinta auttaa näyttämään kuvan/videon terävästi isommalta näytöltä katsottuna.
Kameran tallentamiin HD tason (1080P tai 720P) videoihin tallentuvat myös äänet! Videoiden valinnaiset pituudet ovat valittavissa välillä: 5 sek – 60 sek.
Uovision UV785 Superb Full HD 12MP riistakamera on markkinoiden ainut riistakamera mikä on varustettu erityisellä sulkimen toimintaa säätävällä kameranäkymä toiminnolla. Sulkimen toimintaa säätelevä kuvatoiminto edesauttaa kameraa tarkentamaan näkymän eri etäisyyksille ja näkymän tarkennusoptio löytyy myös liikkuvalle kohteelle. Kameranäkymä toiminto on erityisen hyvä kun kameraa käytetään valvontatehtävissä jolloin saadaan mahdollistettua terävät ja kirkkaat kuvat. Ota täysi HD hyöty irti!
Terävyyttä tarkentava kameranäkymä toimii asetusvaihtoehdoilla:
Auto jolla se valitsee aina optimaalisimman sulkimen toiminnan resoluutioilla 8.0MP päivällä ja 3.0MP yöllä. Salaman teho säätyy automaattisesti. Tämä asetus on oivallinen yleiskäyttöön jossa on sekä liikkuvia että paikallaan olevia kohteita.
Lähikohde asetus tarkentaa näkymän parhaiten etäisyyksille 3-5m. Salama himmenee automaattisesti jolloin salama ei ylivalota lähellä olevaa kohdetta.
Liikkuva kohde asetus on oivallinen mikäli kamera sijoitetaan paikkaan jossa kameran ohitse kuljetaan ilman pysähtymättä esim kulkupolku.
Liikkumaton kohde asetusta voidaan käyttää mikäli on ennakoitavissa vähäinen liikehdintä esim ruokinnalla. Asetuksen aikana suljin toimii hitaiten antaen pisimmän valotuksen kuvaan. Pitkä valotus antaa kirkkaamman kuvamateriaalin.
2 pulssia asetuksella kamera tallentaa ensimmäisen otoksen ”Auto” asetuksella ja toisen ”Liikkuva kohde” asetuksella. Tämä on erityisen hyvä vaihtoehto valvontakäyttöön.
3 pulssia asetuksella kamera kuvaa kolme otosta ”Auto” asetuksella peräjälkeen.
Kustomoitu asetus mahdollistaa omien asetuksien käytön jossa voit valita kuviin resoluutioksi; 12MP, 10MP, 8.0MP, 3.0MP tai 1.3MP ja salaman tehoksi; Normaali, Keskitaso, Matala sekä kuvapulssin määrän; 1 – 10 kuvaa.
Uovision UV785 Superb Full HD 12MP tallentamien kuvien ja videoiden tallennus tapahtuu SD muistikortille. Laite tukee tavallisia 1 – 64GB SD muistikortteja. Eränetin valikoimasta on saatavissa erikseen tilattuna 2GB – 16GB kokoluokan SD muistikortteja. Kamera tukee ylikirjoitusta jolloin kamera kirjoittaa vanhimmasta päästä alkaen uudet tallenteet vanhojen päälle mikäli SD muistikortti vahingossa täyttyisi. Ylikirjoitus voidaan tarvittaessa myös kytkeä pois päältä.
Uovision UV785 Superb Full HD 12MP riistakamerassa on ihmissilmälle täysin näkymätön 45 ledinen tehokas inframusta salama. Täysin näkymätön salama on ehdoton edellytys mikäli UV785 riistakameraa käytetään myös valvontatehtävissä eri kohteissa.
Salaman tehoa voidaan asetuksista säätää jolloin välillä 50% / 100% teho. Pienempi teho on tarpeellinen mikäli kameralla kuvataan esim pienissä sisätiloissa ja halutaan välttää vastaheijastetta. Salaman kantama jopa n 18m saakka.
7 PÄIVÄN VIIKKOAJASTUS TYÖKALU
Uovision UV785 Superb Full HD 12MP riistakamerasta löytyy viikkotyökalu jonka avulla kameran voi etukäteen ajastaa kuvaamaan tiettynä aikatauluna viikon jokaisena päivänä. Kameraan voidaan ohjelmoida 4 eri tunnein aktiivista viikkotyö aikatauluohjelmaa jolloin kamera on tarvittaessa aktiivinen useita kertoja eri vuorokauden aikaan. Toiminto on hyvä jos halutaan että kamera on aktiivinen esim vain öiseen aikaan tai sulkeutuu yrityksen aukioloaikoina.
5sek – 24h AIKAVÄLIKUVAUS (Time Lapse)
Uovision UV785 Superb Full HD 12MP voidaan etukäteen ajastaa ottamaan kuvia tasaisin väliajoin ns tasa-aika kuvauksena (TimeLapse). Aikavälikuvauksen (Time Lapse) avulla kameran voi ennalta määrätä ottamaan kuva alueesta ilman PIR liiketunnistimen liikehavaintoa. Tasa-aika kuvaus voidaan asettaa välille 5sek – 55sek tai 1min – 55min tai 1h – 24h tunnin välein.
Aikavälikuvauksen aikana myös PIR liiketunnistin laukaisee kuvauksen mikäli alueelle tulee kuvattava kohde. Aikavälikuvauksella otetun kuvan tunnistaa kuvaan leimautuvasta merkinnästä (T).
Jokaiseen kuvan alareunaan tallentuu hyödyllinen aikaleimatieto josta näkyvät esim kellonaika, päivämäärä, lämpötila, paristojen varaustila tai kuvauksen laukaissut liiketunnistin merkintä. Paristojen varaustilaa voit kätevästi tarkkailla kuvista!
Uovision UV785 Superb Full HD 12MP riistakameran PIR liiketunnistin reaktioaika lämpöliikkuvaan kohteeseen on vain 0.6sek. Nopean vasteajan myötä kamera kuvaa myös nopeammin liikkuvat kohteet aiempaa herkemmin. PIR liiketunnistin kattaa 105° valvonta-alueen ja liiketunnistimen kantama kohtisuoraan kamerasta on n 16metriä. Liiketunnistimen herkkyyttä voidaan säätää tasoilla: Korkea, Automaattinen ja Matala.
Uovision UV785 Superb Full HD 12MP riistakameran omaan sisäiseen paristotilaan menee kerrallaan 12kpl AA alkaliparistoja. Kamera tukee myös 6V ulkoisia virtalähteitä esim akku tai verkkovirtalaite.
Mikäli käytät ulkoista akkukaapelia tai virtalähdettä, Uovision kameran etukansi avautuu ilman että sinun tarvitsee ensin irrottaa kameraan menevää kaapelia erikseen! Tätä ominaisuutta löytyy harvasta riistakamerasta.
Uovision UV785 Superb Full HD 12MP omaa monipuoliset kiinnitysmahdollisuudet. Mukana tulevan puukiinnitysvyön avulla sen saa helposti kiinnitettyä puun rungon ympäri. Kameran alapuolelta löytyy kiinnityskierteet mahdollista seinäkiinnikettä varten. Kiinnityskierteen avulla mahdollistat kameran monipuolisemman sijoituksen ja kallistamisen. Riistakameralukolle löytyy erillinen lukitusportti liukusalvasta ja kameran takana 8mm Ø ura.
Kaikissa Uovision riistakameroissa on nelinumeroinen salasanasuojaus mikäli kamera joutuisi vääriin käsiin. Mukana suomenkielinen käyttöohje. Takuu valmistus- ja materiaalivirheille 12kk (1vuosi). Tuote CE, FCC ja RoHS hyväksytty.
Uovision UV785 Superb Full HD 12MP riistakamera:
* Helppokäyttöinen riistakamera terävällä kuvantallennuksella
* Iso 4000 x 3000 still-kuvien tallennus
* Full HD video (1080P) tallennus äänellä
* Uniikki kameranäkymä toiminto optimaaliseen kohteen tarkennukseen
* Valinnaiset kuvaresoluutiot: 12MP, 10MP, 8MP, 3MP, 1.3MP
* Kuvausmoodit: Still kuva, Video tai Still kuva + Video
* Valinnaiset videoresoluutiot: 1080P Full HD, 720P HD, VGA
* Säädettävä salaman teho: 50% tai 100%
* Ohjelmoitava 7 päivän viikkoajastus työkalu (aikataulu kuvaus aktiivitunteina)
* Time Lapse “Tasa-aika” aikavälikuvaus toiminto 5 sek – 24h
* Kevyt: 450gr. (ilman paristoja)
Tuoteryhmät, Riistakamerat
© Oy Eräkontti Ab
Seuraa sos.mediassa:
Vinkkaa tuotetta

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Vineyard viiniköynnösten tapetti HD kokoelmia - http://wallpapermonkey.com
Kotiin / Nature tapetti / Vineyard viiniköynnösten tapetti HD kokoelmia
Vineyard viiniköynnösten tapetti HD kokoelmia
lähettänyt: tapetti Monkey huhtikuuta 20, 2016 sisään Nature tapetti, paikat Jätä kommentti 4,887 näkymät 1
Vineyard viiniköynnösten tapetti HD
Here Is a Vineyard vines wallpaper HD collection For Desktops, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä Wallpapermonkey.com, on enemmän kuin 1,75,000 Taustakuvat ovat ladattavissa. Voit ladata Jokainen Taustakuva ilmaiseksi.
If you Like This Vineyard vines wallpaper HD Collection Give us a Like And Share On Facebook.
Tagilla: Vineyard viiniköynnösten tapetti Vineyard viiniköynnösten tapetti HD Vineyard viiniköynnösten tapetti HD kokoelma Vineyard viiniköynnösten tapetti HD kokoelmia Vineyard viiniköynnösten taustakuvat
Edellinen: HD Under Armour taustakuva kokoelmia
seuraava: HD kokoelmat Vineyard Vines tapetti
kevät tapetti
maisema taustakuva HD kokoelmia
Kaunis maisema taustakuva kokoelmat
saattaa 30, 2016
60s tapetti HD
itseliimautuva tapetti
raketteja tapetti HD
Mt Rainier tapetti
Lexus LFA tapetti HD
hd taustakuva ipad HD
HD tapetti bugatti autoja
omena tapetti
1313 Indian Women Inspired Art Hindus, Oil paintings and Digital art
violetti abstrakti taustakuva HD

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Korkein oikeus - KKO:2015:28
Etusivu » Ennakkopäätökset » Ennakkopäätökset » KKO:2015:28
KKO:2015:28
Velan vanhentuminen - Vanhentumisen katkaiseminen - Vapaamuotoinen katkaisutoimiOikeudenkäyntimenettely - Prekluusio
Diaarinumero: S2012/789Taltionumero: 0622
Antopäivä: 8.4.2015
Kysymys velan vanhentumisen katkaisemisesta ja erityisesti vapaamuotoisesta katkaisutoimesta velkojan lähetettyä velalliselle maksuvaatimuksen sisältäneen kirjeen. Kysymys myös prekluusiosta Korkeimmassa oikeudessa. (Ään.)
VanhL 10 § 1 mom 3 kohtaOK 30 luku 7 § 1 momOK 30 luku 12 § 1 mom
Asian tausta ja ulosottovalitusA oli Turun käräjäoikeuden 4.9.2003 antamalla yksipuolisella tuomiolla velvoitettu suorittamaan velkojalleen vuokrasaatavia. Varsinais-Suomen ulosottovirastoon saapui 26.8.2011 Lindorff Oy:n hakemus edellä mainittuun yksipuolisen tuomioon perustuvan saatavan perimiseksi A:lta.A katsoi, että velka oli vanhentunut, koska sen vanhentuminen oli edellisen kerran katkaistu 22.3.2005.Johtava kihlakunnanvouti antoi A:n väitteen johdosta kirjallisen päätöksen, jossa hän totesi, että 22.3.2005 tapahtuneen vanhentumisen katkaisemisen jälkeen asia oli seuraavan kerran tullut vireille ulosotossa 24.9.2008. A:lle ei tuolloin ollut lähetetty vireilletuloilmoitusta, koska hän oli oleskellut Virossa. Velan vanhentumisesta annetun lain 11 §:n mukaan vanhentuminen katkeaa, jos velkoja panee vireille ulosottoasian. Merkitystä ei ole sillä, onko velallista tavattu tai onko esimerkiksi vireilletuloilmoitus annettu. Pelkkä ulosottoon lähettäminen riittää vanhentumisen katkaisemiseksi. Näin ollen vanhentuminen oli tuomion antamisen jälkeen katkaistu vähintään viiden vuoden välein eikä velka ollut vanhentunut. Johtava kihlakunnanvouti hylkäsi vanhentumista koskevan väitteen.A valitti johtavan kihlakunnanvoudin päätöksestä käräjäoikeuteen.
Varsinais-Suomen käräjäoikeuden päätös 22.3.2012Käräjäoikeus totesi, että pelkkä velan ulosottoon perittäväksi lähettäminen riitti katkaisemaan velan vanhentumisen. Velan vanhentumisesta annetun lain 11 §:n 1 momentin 3 kohdan mukaan vanhentuminen keskeytyy siksi ajaksi kun asia on ulosotossa perittävänä. Lindorff Oy:n saatava oli edellisen kerran ollut vireillä ulosotossa 24.9.2008 ja 18.12.2008 välisen ajan. Käräjäoikeus katsoi, että kun ulosottohakemus oli tullut vireille 26.8.2011 ja siten aikaisemmin kuin viisi vuotta oli kulunut edellisen ulosottomenettelyn päättymisestä 18.12.2008, vanhentuminen oli katkaistu viiden vuoden määräajassa.Käräjäoikeus hylkäsi valituksen.Asian on ratkaissut käräjätuomari Simo Partanen.
Turun hovioikeuden päätös 17.10.2012A valitti hovioikeuteen.Hovioikeus katsoi, että ulosottomiehen ei ollut 24.9.2008 vireille tulleen hakemuksen johdosta tarvinnut lähettää A:lle vireilletuloilmoitusta, koska A:n olinpaikasta oli ollut epäselvyyttä. Näin ollen velan vanhentuminen oli katkennut 18.12.2008 eikä velka siten ollut vanhentunut asian tullessa uudelleen vireille 26.8.2011.Hovioikeus ei muuttanut käräjäoikeuden ratkaisun lopputulosta.Asian ovat ratkaisseet hovioikeuden jäsenet Tapio Kilpi, Jukka Uusitupa ja Hanna Väliaho (eri mieltä).Eri mieltä ollut hovioikeudenneuvos Väliaho katsoi, että ulosottomiehen olisi tullut lähettää A:lle vireilletuloilmoitus, koska tämän ulkomailla oleva osoite oli saatavissa väestötietojärjestelmästä eikä hakemuksen vireilletulon aikaan ollut epäselvyyttä siitä, oleskeliko A ulkomaisessa osoitteessa.Asian käsittely oli päättynyt 18.12.2008 ilman, että ulosottokaaren edellyttämä ilmoitus velkojan vaatimuksesta oli toimitettu velalliselle. Edellisen ulosmittauksen päättymisestä 22.3.2005 alkanut viiden vuoden vanhentumisaika ei ollut velan vanhentumisesta annetun lain 11 §:n 3 momentin nojalla katkennut.Koska nyt puheena oleva ulosottoasia oli tullut vireille sen jälkeen, kun viisi vuotta oli kulunut ensimmäisen ulosottoasian vireilläolosta ja kun lisäksi jälkimmäisen ulosottoasian vireilletulosta oli myös kulunut vuotta pidempi aika, velka oli vanhentunut.Hovioikeudenneuvos Väliaho kumosi käräjäoikeuden päätöksen ja johtavan kihlakunnanvoudin päätöksen sekä vahvisti, että Lindorff Oy:llä perittävänä ollut velka oli vanhentunut eikä se siten ollut enää täytäntöönpanokelpoinen.
Muutoksenhaku Korkeimmassa oikeudessaA:lle myönnettiin valituslupa.A vaati valituksessaan, että hovioikeuden päätös kumotaan ja että velan vanhentumista koskeva väite hyväksytään.Lindorff Oy vaati antamassaan vastauksessa valituksen hylkäämistä. Lisäksi Lindorff Oy vetosi siihen, että se oli joka tapauksessa katkaissut velan vanhentumisen määräajassa lähettämällä A:lle 20.12.2009 kirjeen, joka sisälsi perittävänä olevaa velkaa koskevan maksuvaatimuksen. Lindorff Oy liitti vastaukseensa kolme tulostetta perintäjärjestelmästään.Perusteena uuteen seikkaan vetoamiseen ja uusien todisteiden esittämiseen vasta täällä Lindorff Oy esitti, että se oli asiaa alemmissa oikeusasteissa käsiteltäessä voinut luottaa siihen, että velan saattaminen ulosottoperintään riitti katkaisemaan vanhentumisen. Hovioikeuden päätöksen antamisen jälkeen Korkein oikeus oli kuitenkin ratkaisussaan KKO 2012:107 katsonut, että ulosottomenettely ei johtanut saatavan vanhentumisen katkaisemiseen, jos velallinen ei saanut tietoa ulosottoasiasta ennen ulosottomenettelyn päättymistä.A katsoi lausumassaan, että Lindorff Oy ei enää Korkeimmassa oikeudessa voinut vedota uuteen seikkaan eikä todisteisiin.
Käsittelyratkaisu1. Asiassa on kysymys siitä, onko A:n vuokravelka ollut vielä perimiskelpoinen 26.8.2011 vireille tulleessa kolmannessa ulosotossa vai onko se ollut vanhentunut. Velasta on annettu 4.9.2003 yksipuolinen tuomio, jolla velkoja on perinyt saatavaansa ulosottoteitse. Velan ensimmäinen ulosotto on päättynyt 22.3.2005 A:n varattomaksi toteamiseen. Asianosaiset ovat yhtä mieltä siitä, että velan vanhentuminen on tuossa menettelyssä katkaistu ja että 22.3.2005 on alkanut uusi viiden vuoden vanhentumisaika. Näin ollen velka on vanhentunut, jos vanhentumista ei ole asianmukaisesti katkaistu viimeistään 22.3.2010.2. Lindorff Oy on ulosotossa ja alemmissa oikeuksissa vedonnut siihen, että 22.3.2005 alkanut vanhentuminen on katkennut 24.9.2008 vireille tulleessa toisessa ulosotossa, joka on päättynyt 18.12.2008 ilman, että tiedoksianto tai ilmoitus asiasta olisi toimitettu A:lle, koska A oli oleskellut Virossa. A on väittänyt, että tällainen ulosottomenettely ei ole katkaissut vanhentumista. Ulosotossa ja alemmissa oikeuksissa on katsottu, että vanhentuminen on katkennut toistamiseen 18.12.2008, josta on alkanut uusi viiden vuoden vanhentumisaika.3. Lindorff Oy on vastauksessaan A:n muutoksenhakemukseen Korkeimmassa oikeudessa vedonnut uutena seikkana vapaamuotoiseen katkaisutoimeen: Lindorff Oy oli 20.12.2009 lähettänyt A:lle saatavaa koskevan maksuvaatimuksen A:n väestötietojärjestelmän mukaiseen osoitteeseen. Tästä syystä velan vanhentuminen oli joka tapauksessa katkennut ennen kuin 22.3.2005 alkaneen viiden vuoden määräaika oli kulunut umpeen. Todisteena tästä maksuvaatimuksesta Lindorff Oy on esittänyt kolme tulostetta perintäjärjestelmästään.4. Lindorff Oy on perustellut uuteen seikkaan vetoamista seuraavasti. Lindorff Oy on lähtenyt siitä, että vanhentumisen katkaisemiseen on riittänyt, että se on 24.9.2008 toimittanut yksipuolisen tuomion ulosottoon perittäväksi velan vanhentumisesta annetun lain (vanhentumislaki) 11 §:n 1 momentin 3 kohdan mukaisesti, kuten alemmat oikeudet ovat asian ratkaisseet. Tästä syystä Lindorff Oy:n itsensä toimittamaan katkaisutoimeen vetoaminen ei ole ollut tarpeen. Hovioikeuden päätöksen 17.10.2012 jälkeen Korkein oikeus on kuitenkin 21.12.2012 antamassaan ratkaisussa KKO 2012:107 tulkinnut lakia siten, että sellainen ulosotto, johon Lindorff Oy on vedonnut, ei olisikaan katkaissut vanhentumista. Tämän vuoksi Lindorff Oy on vedonnut omaan katkaisutoimeensa vasta nyt Korkeimmassa oikeudessa.5. Oikeudenkäymiskaaren 30 luvun 7 §:n 1 momentin mukaan muutoksenhakija ei saa Korkeimmassa oikeudessa vedota muihin seikkoihin ja todisteisiin kuin niihin, jotka on esitetty alioikeudessa tai hovioikeudessa, paitsi milloin hakija saattaa todennäköiseksi, ettei hän ole voinut vedota seikkaan tai todisteeseen alemmassa tuomioistuimessa tai että hänellä muuten on ollut pätevä aihe olla tekemättä niin. Saman luvun 12 §:n mukaan vastauksen antajaan sovelletaan, mitä 7 §:ssä on säädetty.6. Selvää on, että Lindorff Oy olisi voinut vedota maksukehotuksen lähettämiseen eli vapaamuotoiseen velan vanhentumisen katkaisemiseen jo käräjäoikeudessa. Käsittelyratkaisussa on siten kysymys siitä, onko Lindorff Oy:llä kuitenkin ollut oikeudenkäymiskaaren 30 luvun 7 §:n 1 momentissa tarkoitettu pätevä aihe vedota maksukehotuksen lähettämiseen ja siihen liittyviin todisteisiin vasta Korkeimmassa oikeudessa.7. Oikeudenkäymiskaaren 30 luvun 7 §:n 1 momentin sääntelyssä on kysymys niin sanotusta prekluusiosta, jolla tarkoitetaan asianosaisen velvollisuutta vedota tuomion perusteeksi otettaviin seikkoihin ja todisteisiin viimeistään menettelyn määrävaiheessa sillä uhalla, että vetoamisoikeus on menetetty. Prekluusion tarkoituksena on edistää oikeudenkäynnin keskittämistä, varmuutta ja joutuisuutta estämällä oikeudenkäynnin kohteen ja oikeudenkäyntiaineiston asiaton myöhäisessä vaiheessa tapahtuva laajentaminen. Muutoksenhakua koskevalla prekluusiolla voidaan katsoa pyrittävän siihen, että muutoksenhaku pysyy muutoksenhakuna eikä se muutu uudeksi tai toisia asioita koskevaksi oikeudenkäynniksi ylemmässä asteessa. Prekluusion haittana on, että sen estämiseksi asianosaiset voivat varmuuden vuoksi tarpeettomasti laajentaa oikeudenkäyntiaineistoa. Lisäksi prekluusio voi aiheuttaa oikeudenmenetyksiä, jos merkityksellisiin seikkoihin ja todisteisiin ei enää saada vedota. Korkein oikeus toteaa, että pätevää aihetta arvioitaessa on otettava huomioon nämä prekluusion ristiriitaiset tavoitteet.8. Korkein oikeus on ratkaisussaan KKO 1996:135 katsonut, että kun Korkein oikeus oli ratkaisullaan KKO 1995:215 muuttanut aikaisempaa vakiintuneeseen oikeuskäytäntöön perustuvaa oikeusohjetta, asianosaisella katsottiin olevan oikeus toisessa oikeudenkäynnissä vedota uuden oikeusohjeen mukaiseen seikkaan vasta Korkeimmassa oikeudessa. Nyt ei ole kysymys siitä, että Korkein oikeus olisi ratkaisullaan KKO 2012:107 muuttanut omaan käytäntöönsä perustuvaa oikeusohjetta vaan siitä, että Korkein oikeus on ratkaisullaan ottanut kantaa tulkinnanvaraisena pitämäänsä lainsäännökseen.9. Korkein oikeus toteaa, että asian arvioinnissa on otettava huomioon, missä määrin kysymys on ollut tulkinnanvarainen ja missä määrin Lindorff Oy:n on ollut perusteltua ajaa asiaansa vain sillä perusteella, jolla se on alemmissa asteissa asiaa ajanut, eli vetoamalla pelkästään ulosoton vireilletuloon.10. Ratkaisussa KKO 2012:107 on otettu kantaa siihen, mikä merkitys oli annettava vanhentumisen katkaisuvaikutuksen kannalta sille seikalle, että ulosottoviranomaiset ovat ulosottoa koskevien säännösten mukaan voineet jättää tiedoksiannon tekemättä velkojan ulosottoon asianmukaisesti saattamassa asiassa. Vanhentumislain 11 §:n 1 momentin 3 kohdassa olevan pääsäännön mukaan velan vanhentuminen katkeaa, kun velkoja panee vireille ulosottoasian. Lain esitöiden mukaan vanhentuminen katkeaa silloinkin, kun velallisen olinpaikka jää tuntemattomaksi eikä edes tietoa ulosoton vireilletulosta voida toimittaa (HE 187/2002 vp s. 22 - 23 ja 61). Vanhentumislain 11 §:n 3 momentin poikkeussäännön mukaan, jos velkoja peruuttaa hakemuksensa tai asian käsittely päättyy muusta syystä ilman, että tiedoksianto tai muu lain edellyttämä ilmoitus velkojan vaatimuksesta on toimitettu velalliselle, vanhentuminen ei katkea.11. Korkein oikeus toteaa, että velkoja Lindorff Oy:n kannalle – hakemuksen toimittaminen ulosottoon on lähtökohtaisesti velkojan kannalta riittävä – on saatavissa edellä 10 kohdassa mainituin tavoin selvää tukea vanhentumislain 11 §:n 1 momentin 3 kohdan esitöistä. Lisäksi vanhentumislain 11 §:n 3 momentissa tarkoitetun poikkeussäännön soveltamisala voidaan lain esitöiden perusteella ymmärtää siten suppeaksi, ettei se koskisi sellaisia melko tavanomaisia tapauksia, joissa tiedoksianto tai ilmoitus jää toimittamatta, koska velallinen on tietymättömissä. Sen lisäksi oikeuskirjallisuudessa kysymykseen on otettu selvästi kantaa samalla tavalla kuin edellä 10 kohdassa mainituissa lain esitöissä (ks. Tuula Linna ja Tatu Leppänen, Ulosottomenettely, 2003, s. 258 ja Ari Saarnilehto, Vanhentumislaki, 2004, s. 146 - 147).12. Näillä perusteilla Korkein oikeus katsoo, että Lindorff Oy on voinut perustellusti ajaa asiaansa pelkästään ulosoton vireillepanoon vedoten. Yksityiseen katkaisutoimeen vetoamatta jättäminen ei ole ollut huolimatonta asian ajamista. Siihen vetoaminen on tullut tarpeelliseksi vasta, kun Korkeimman oikeuden ratkaisu KKO 2012:107 on annettu tässä asiassa annetun hovioikeuden päätöksen jälkeen.13. Lisäksi Korkein oikeus toteaa, että oikeudenkäynti Korkeimmassa oikeudessa ei sanottavasti laajene sen johdosta, että Lindorff Oy:n sallitaan vedota uuteen seikkaan ja sen edellyttämiin todisteisiin.14. Näillä perusteilla Korkein oikeus päätyy siihen, että Lindorff Oy:llä on ollut oikeudenkäymiskaaren 30 luvun 7 §:n 1 momentissa tarkoitettu pätevä aihe vedota uuteen seikkaan ja sen mukaisiin todisteisiin vasta Korkeimmassa oikeudessa.
Pääasiaratkaisun perustelutKysymyksenasettelu15. Turun käräjäoikeus on 4.9.2003 antamallaan yksipuolisella tuomiolla velvoittanut A:n suorittamaan velkojalle vuokrasaatavia. Velkoja on perinyt saatavaansa ulosottoteitse, mutta ulosottoperinnän vireilläolo on 22.3.2005 päättynyt varattomuusesteen vuoksi. Uudeksi velkojaksi tullut Lindorff Oy on 24.9.2008 ulosottovirastoon vireille tulleella hakemuksellaan pyytänyt saatavansa ulosmittausta. Tämän ulosottoasian vireilläolo on päättynyt 18.12.2008 esteilmoituksen antamiseen. Lindorff Oy on 26.8.2011 ulosottovirastoon vireille tulleella hakemuksella pyytänyt uudelleen A:lta olevan saatavansa ulosmittausta. A on katsonut, että Lindorff Oy:n saatava on vanhentunut, koska ulosottoviranomainen ei ollut antanut hänelle 24.9.2008 vireille tulleesta ulosottohakemuksesta vireilletuloilmoitusta, minkä vuoksi velan vanhentuminen ei ollut katkennut 18.12.2008.16. Asiassa on ensin kysymys siitä, onko Lindorff Oy:n A:lta olevan saatavan vanhentuminen katkennut oikeudellisella katkaisutoimella eli 24.9.2008 vireille tulleen ja 18.12.2008 päättyneen ulosoton johdosta. Jos vastaus on kieltävä, sen jälkeen on kysymys siitä, onko vanhentuminen kuitenkin katkennut vapaamuotoisella katkaisutoimella eli käsittelyratkaisussa mainitulla maksuvaatimuksella.Oikeudellinen katkaisutoimi17. Oikeudellisia katkaisutoimia koskevan vanhentumislain 11 §:n 1 momentin 3 kohdan pääsäännön mukaan velan vanhentuminen katkeaa niin kuin 2 momentissa säädetään, jos velkoja panee vireille ulosottoasian. Pykälän 2 momentin mukaan vanhentuminen keskeytyy ulosottoasiaa koskevan menettelyn ajaksi ja vanhentuminen katsotaan katkenneeksi sinä päivänä, jona asian käsittely on päättynyt. Saman pykälän 3 momentin poikkeussäännön mukaan, jos velkoja peruuttaa hakemuksensa tai asian käsittely päättyy muusta syystä ilman, että tiedoksianto tai muu lain edellyttämä ilmoitus velkojan vaatimuksesta on toimitettu velalliselle, vanhentumisajan ei katsota katkenneen.18. Korkeimman oikeuden ratkaisusta KKO 2012:107 ilmenevän oikeusohjeen mukaan poikkeussääntöä sovelletaan eikä velan vanhentuminen katkea silloin, kun ulosottomenettelyssä ei anneta velalliselle vireilletuloilmoitusta tai muuta asiaan kuuluvaa käsittelyilmoitusta. Sillä seikalla, onko ulosottoviranomainen voinut ulosottolainsäädännön mukaan jättää jonkin ilmoituksen toimittamatta velalliselle tiedoksi, ei ole asiassa merkitystä.Korkeimman oikeuden kannanotto oikeudelliseen katkaisutoimeen19. Asiassa on riidatonta, että A:lle ei ole annettu vireilletuloilmoitusta 24.9.2008 vireille tulleen ulosottohakemuksen johdosta. Näin ollen edellisen ulosottomenettelyn päättymisestä 22.3.2005 alkanut viiden vuoden vanhentumisaika ei ole katkennut ulosottomenettelyn päättyessä 18.12.2008. Lindorff Oy on seuraavan kerran ryhtynyt velan oikeudellisiin katkaisutoimiin vasta 26.8.2011. Tuolloin velka on kuitenkin ollut jo vanhentunut, jollei velkoja ole muulla tavalla katkaissut sen vanhentumista ennen 22.3.2010.Vapaamuotoinen katkaisutoimi20. Vanhentumislain 10 §:n 1 momentin 3 kohdan mukaan velan vanhentuminen katkeaa, kun velkoja vaatii velalliselta suoritusta tai muutoin muistuttaa velallista velasta.21. Vapaamuotoista vanhentumisen katkaisemista koskevissa vanhentumislain esitöissä todetaan, että vanhentumisen katkaisemisessa on kysymys velkasuhteen osapuolten välisistä toimenpiteistä. Tästä johtuu, että katkaisuvaikutus syntyy vastapuolen saadessa tiedon katkaisutoimesta. Koska ratkaiseva hetki on juuri tiedonsaanti, sen on tapahduttava ennen vanhentumisajan umpeutumista riippumatta esimerkiksi muistutuksen sisältävän asiakirjan tai muun tallenteen päiväyksestä tai lähettämishetkestä. Riski esimerkiksi muistutuskirjeen perillemenosta on siten lähettäjällä (HE 187/2002 vp s. 58).22. Vapaamuotoisen katkaisutoimen tapahtumista koskevasta todistelusta todetaan vanhentumislain 10 §:n esitöissä, että vaikka lain säännökset katkaisutavasta ja katkaisun sisällöstäkin ovat varsin väljät, tulisi katkaisu tehdä niin, että se voidaan tarvittaessa jälkikäteen todentaa. Riitatilanteessa velkojan on kyettävä näyttämään, milloin vanhentuminen on katkaistu (HE 187/2002 vp s. 54). Vielä esitöissä todetaan, että säännöksessä ei mainita erikseen katkaisutoimelta vaadittavaa todistettavuutta, koska katkaisun toteennäyttäminen on velkojan oman edun mukaista. Todistustaakka vanhentumisen katkaisemisesta on yleisten prosessuaalisten periaatteiden mukaan velkojalla (HE 187/2002 vp s. 56).23. Korkein oikeus toteaa, että vapaamuotoinen velan vanhentumisen katkaiseminen voidaan toimittaa monilla tavoilla. Kun velkoja käyttää postilähetyksenä toimitettavaa kirjettä, velkojan tulee näyttää ensiksikin, että hän on lähettänyt kirjeen ja toiseksi, että kirje on tullut velallisen saataville siten, että hän voi ottaa siitä selon. Kirjelähetystä käyttäessään velkojan valittavana ovat postilain mukaan muun muassa saantitodistusta vastaan luovutettava kirjelähetys, kirjattu kirjelähetys tai tavallinen kirjelähetys. Varmimmin sekä kirjeen lähettäminen että sen vastaanottaminen voidaan yleensä todistaa, kun on käytetty saantitodistuskirjettä, ja eniten epävarmuutta lähettämisestä ja vastaanottamista voi syntyä, kun on käytetty tavallista kirjettä. Toisaalta saantitodistuskirjettä käytettäessä voidaan tehdä virheitä, joiden takia voi käydä epävarmaksi, onko lähetys tullut velallisen saataville. Olosuhteista riippuen taas on mahdollista, että tavallisen kirjeen lähettäminen ja saapuminen velallisen saataville voidaan näyttää toteen.24. Vaikka todistustaakka velan vanhentumisen katkaisemisesta on velkojalla, yleisin säännöin ei voida määritellä, millä edellytyksillä velkojan voidaan katsoa täyttäneen todistamisvelvollisuutensa yhtäältä siitä, onko hän lähettänyt kirjeen, ja toisaalta siitä, onko kirje tullut velallisen saataville.Korkeimman oikeuden kannanotto vapaamuotoiseen katkaisutoimeenOnko Lindorff Oy lähettänyt maksuvaatimuskirjeen?25. Lindorff Oy on vedonnut perintäjärjestelmänsä tulosteisiin, josta sen mukaan ilmenee, että A:lle oli 20.12.2009 lähetetty Turun käräjäoikeuden 4.9.2003 antamaa yksipuolista tuomiota koskeva maksukehotus tämän väestötietojärjestelmän mukaiseen osoitteeseen tavallisella kirjelähetyksellä.26. Korkein oikeus katsoo, että Lindorff Oy:n esittämän selvityksen perusteella ei sinänsä ole syytä epäillä sitä, etteikö Lindorff Oy olisi lähettänyt A:lle kuvaamansa sisältöisen perintäkirjeen mainittuna ajankohtana.Onko kirjelähetys tullut A:n saataville?27. Lindorff Oy on vedonnut asiassa hallintolain 59 §:ään, jonka mukaan tavallinen tiedoksianto toimitetaan postitse kirjeen vastaanottajalle ja tämän katsotaan saaneen asiasta tiedon seitsemäntenä päivänä kirjeen lähettämisestä, jollei muuta näytetä. Korkein oikeus toteaa tämän johdosta, että mainitussa säännöksessä säädetään hallintoasiassa noudatettavasta menettelystä, eikä säännös sovellu puheena olevan yksityisoikeudellisen vanhentumisen katkaisutoimen oikeellisuuden arvioimiseen. Hallintolain 60 §:ssä säädetään lisäksi todisteellisesta tiedoksiannosta.28. Lindorff Oy on ilmoittanut, että kirje oli lähetetty A:n väestötietojärjestelmän mukaiseen osoitteeseen. Asiassa ei ole selvitetty, että kirje olisi palautunut lähettäjälleen. Nämä seikat puoltavat sitä, että kirjelähetys olisi tullut A:n saataville.29. On kuitenkin mahdollista, että asianmukaisesti lähetetty kirje ei saavu perille. Vaikka tätä mahdollisuutta voidaankin pitää melko vähäisenä, Korkein oikeus katsoo, että tämän tapauksen olosuhteissa, kun A on kiistänyt saaneensa kirjeen, Lindorff Oy:n esittämä selvitys yhden perintäkirjeen lähettämisestä tavallisena kirjelähetyksenä ei riitä näytöksi siitä, että perintäkirjelähetys olisi tullut A:n saataville. Näin ollen Lindorff Oy ei ole näyttänyt, että se on katkaissut velan vanhentumisen määräajassa.30. Näillä perusteilla Korkein oikeus katsoo, että Lindorff Oy:n A:lta perimä, Turun käräjäoikeuden yksipuolisessa tuomiossa 4.9.2003 nro 03/6472 tarkoitettu velka on vanhentunut.
PäätöslauselmaHovioikeuden ja käräjäoikeuden päätökset sekä johtavan kihlakunnanvoudin päätös 26.10.2011 nro 5087/6780/11P kumotaan.Asian ovat ratkaisseet oikeusneuvokset Kari Kitunen (eri mieltä), Pertti Välimäki (eri mieltä), Soile Poutiainen, Pekka Koponen ja Mika Huovila (eri mieltä). Esittelijä Kristina Oinonen.Eri mieltä olevien jäsenten lausunnotOikeusneuvos Huovila: Erimielisyyteni koskee käsittelyratkaisua. Katson, ettei Lindorff Oy:llä ole oikeudenkäymiskaaren 30 luvun 7 §:n 1 momentissa tarkoitettua pätevää aihetta vedota maksukehotuksen lähettämiseen ja siihen liittyviin todisteisiin vasta Korkeimmassa oikeudessa. Perustelen kantaani Korkeimman oikeuden ratkaisun kohdan 6 jälkeen seuraavasti:Prekluusion tarkoituksena on edistää oikeudenkäynnin varmuutta, keskittämistä ja joutuisuutta. Prekluusiolla pyritään myös turvaamaan asianosaisten prosessuaalinen tasavertaisuus ja vastapuolen puolustautumismahdollisuudet. Ajan kuluminen ja pääkäsittelyn aikarajat voivat nimittäin merkittävästikin heikentää vastapuolen mahdollisuuksia hankkia vastatodistelua pääkäsittelyssä tai ylemmissä oikeusasteissa esitetyn uuden aineiston johdosta. Prekluusio ylemmissä oikeuksissa turvaa lisäksi muutoksenhaun asianmukaisuutta, oikeusastejärjestyksen ylläpitämistä ja oikeudenkäyntimenettelyn painopisteen säilymistä käräjäoikeuksissa. Harkittaessa pätevän aiheen olemassaoloa tapauskohtaisesti voidaan huomiota kiinnittää näihin prekluusion tavoitteisiin arvioimalla, miten eri ratkaisuvaihtoehdot vaikuttavat niiden toteutumiseen asiassa.Lain esitöissä pätevänä aiheena on pidetty muun muassa sitä, että asianosainen ei ole hyväksyttävästä syystä voinut käsittää jonkin seikan tai selvityksen merkitystä (HE 15/1990 vp s. 82 – 83). Pätevää aihetta arvioitaessa merkitystä on annettu myös sille, minkälaista huolellisuutta asianosaisen asemassa olevalta voidaan edellyttää (KKO 2012:93 kohdat 9 ja 10).Lindorff Oy on katsonut, että se oli ennen Korkeimman oikeuden ennakkoratkaisun KKO 2012:107 antamista voinut lähteä siitä, että vanhentumisen katkaisemiseksi oli riittänyt yksipuolisen tuomion toimittaminen 24.9.2008 ulosottoon, ja ettei vetoaminen vapaamuotoiseen katkaisutoimeen ollut siten tarpeellista. Asiassa on arvioitava, voidaanko Lindorff Oy:n esittämää perustetta pitää pätevänä aiheena sille, ettei se ole katsonut tarpeelliseksi aikaisemmin vedota ilmoittamaansa vapaamuotoiseen katkaisutoimeen.Tulkittaessa ja sovellettaessa lain säännöstä lähtökohtana on sen sanamuoto. Nyt sovellettavana olevan velan vanhentumisesta annetun lain (vanhentumislaki) 11 §:n 1 momentin 3 kohdan mukaan velan vanhentuminen katkeaa niin kuin 2 momentissa säädetään, jos velkoja panee vireille ulosottoasian. Viitatun 2 momentin mukaan vanhentuminen keskeytyy menettelyn ajaksi, kun ulosottoasia tulee vireille, ja vanhentuminen katsotaan katkenneeksi sinä päivänä, jona asian käsittely on päättynyt. Pykälän 3 momentin poikkeussäännöksen mukaan vanhentumisajan ei kuitenkaan katsota katkenneen, jos velkoja peruuttaa hakemuksensa tai asian käsittely päättyy muusta syystä ilman, että lain edellyttämä ilmoitus velkojan vaatimuksesta on toimitettu velalliselle.Ulosottokaaren 3 luvun 33 §:n mukaan vastaajalle on viipymättä annettava vireilletuloilmoitus, kun hakemus on saapunut vastaavalle ulosottomiehelle. Ilmoitusta ei kuitenkaan tarvitse antaa, jos vastaajan olinpaikkaa ei ole saatu selville tai on aihetta olettaa, että ilmoitus tuntuvasti vaikeuttaa täytäntöönpanoa.Asiassa esitetyn kihlakunnanulosottomiehen 10.11.2011 antaman selvityksen mukaan 24.9.2008 vireille tulleen ulosottoasian käsittely on päättynyt estetodistuksen antamiseen 18.12.2008 ilman, että A:lle oli toimitettu tiedoksi ulosottokaaren 3 luvun 33 §:ssä tarkoitettu vireilletuloilmoitus. Ilmoitusta ei ollut toimitettu tiedoksi, koska väestötietojärjestelmästä ilmennyt A:n vakinainen osoite oli ollut Virossa. Selvityksessä on kuitenkin katsottu jääneen epäselväksi, missä A tosiasiallisesti oli ollut vuonna 2008, koska tämä oli vuonna 2010 toimitetussa ulosottoselvityksessä vastannut kysymykseen ˮOletko Mittarinkadun osoitteessa?ˮ seuraavasti: ˮOlen minä tässä ollut jo aika kauankin, oliko kuusi vuotta.ˮTotean kihlakunnanulosottomiehen selvityksestä käyvän ilmi, että ulosottoasian ollessa vireillä vuonna 2008 käsillä ei ole ollut sellaisia seikkoja, joiden perusteella vireilletuloilmoitus olisi voitu jättää toimittamatta A:lle tiedoksi ulosottokaaren 3 luvun 33 §:n nojalla. Ulosottoasian käsittely on siten päättynyt ilman, että lainkohdassa edellytetty ilmoitus velkojan vaatimuksesta on toimitettu velalliselle.Lindorff Oy on perintäalan ammattilainen, jolta voidaan edellyttää paitsi oikeudellista osaamista toimialallaan myös korostetun huolellista menettelyä vanhentumiskysymystä koskeneiden olennaisten seikkojen selvittelyssä (KKO 2012:93 kohta 9). Vanhentumislain 11 §:n 3 momentin poikkeussäännös jo itsessään osoittaa, ettei vanhentumista katsota katkenneeksi kaikissa tapauksissa, joissa ulosottohakemus tulee vireille. Vertaamalla yhtäältä sanotun lainkohdan sanamuotoa ja toisaalta vuoden 2008 ulosmittausyritystä koskevia riidattomia tosiseikkoja Lindorff Oy olisi voinut havaita, että on olemassa varteenotettava mahdollisuus, ettei vanhentumisen voida katsoa katkenneen pelkästään ulosottohakemuksen vireillepanon seurauksena vuonna 2008. Tähän arvioon ei vaikuta se, että Korkein oikeus on sittemmin ennakkoratkaisussaan KKO 2012:107 tulkinnut vanhentumislain 11 §:n 3 momenttia siten, ettei velan vanhentumista katsota katkenneeksi silloinkaan, kun ulosottoviranomainen on voinut jättää vireilletulo- tai muun asiaan kuuluvan ilmoituksen antamatta ulosottolainsäädännön nojalla.Lindorff Oy:llä ei siten ole ollut pätevää aihetta arviolleen, ettei vetoaminen vapaamuotoiseen katkaisutoimeen ole ollut ennen Korkeimman oikeuden ennakkoratkaisun KKO 2012:107 antamista tarpeellista.Äänestyksen lopputulokseen nähden olen velvollinen lausumaan pääasiasta myös vapaaehtoisen katkaisutoimen osalta. Olen pääasian osalta Korkeimman oikeuden päätöksestä ilmenevällä kannalla.Oikeusneuvos Välimäki: Olen eri mieltä pääasiaratkaisun perustelujen kohdista 17 - 19, joissa on kysymys velan vanhentumisen katkaisemisesta viralliskatkaisuin. Kohtien 17 - 19 sijasta lausun seuraavan.Oikeudellista katkaisutointa koskevan vanhentumislain 11 §:n 1 momentin 3 kohdan pääsäännön mukaan velan vanhentuminen katkeaa, jos velkoja panee vireille ulosottoasian. Lain sanamuodon mukaan katkaisuvaikutus syntyy siis pelkästään ulosoton vireillepanolla. Lain esitöistä ilmenee, että tällaisen pääsäännön säätämisellä oli tarkoitus muuttaa vallinnutta oikeustilaa, jonka mukaan yleensä vanhentumisen katkaiseminen edellytti, että velallinen sai tiedon haastehakemuksesta tai muusta vaatimuksesta. Koska vanha järjestelmä oli ongelmallinen etenkin silloin, kun velallinen piileskeli tai oli vaikeasti tavoitettavissa esimerkiksi ulkomailla oleskelun vuoksi, ehdotettiin, että vanhentumisen katkaiseminen tapahtuisi jo asian vireilletulolla (HE 187/2002 vp s. 22 - 23, 61 ja 64). Näin ollen sillä seikalla, voidaanko vireilletulleesta ulosotosta toimittaa velalliselle tiedoksi jokin ilmoitus, ei ole katkaisuvaikutuksen kannalta merkitystä.Ulosottoa koskevan ilmoituksen toimittamisella on merkitystä ainoastaan vanhentumislain 11 §:n 3 momentin poikkeussäännön mukaisissa tilanteissa. Lainkohdan mukaan jos velkoja peruuttaa hakemuksensa tai asian käsittely päättyy muusta syystä ilman, että tiedoksianto tai muu lain edellyttämä ilmoitus velkojan vaatimuksesta on toimitettu velalliselle, vanhentumisajan ei katsota katkenneen. Lain sanamuodosta ilmenee, että poikkeussääntö koskee kaikkia viralliskatkaisutapoja kuten kanteen vireillepanoa ja erilaisia maksukyvyttömyysmenettelyjä. Lain esitöissä mainitaan lainkohdan soveltamisalaan kuuluvina esimerkkeinä tapaukset, joissa velkoja on pannut asian vireille väärässä oikeuspaikassa tai kun tiedoksianto on toimitettu muulle kuin velallisyhteisön toimivaltaiselle edustajalle (HE 187/2002 vp s. 62).Näin ollen vanhentumislain 11 §:n 3 momentin sanamuodosta ja esitöistä ilmenee, että poikkeussäännön soveltamisalaan kuuluvat vain sellaiset tilanteet, joissa velkojan aloitteesta tai jonkin virheen vuoksi menettely keskeytyy tai päättyy ennenaikaisesti ja ilman, että se on edennyt normaaliin tiedoksiantovaiheeseen. Sen sijaan edellä mainittujen lain esitöiden mukaan (HE 187/2002 vp s. 22 - 23 ja 62) on selvää, etteivät poikkeussäännön soveltamisalaan kuulu ne melko tavanomaiset tilanteet, joissa ulosotto päättyy, koska tiedoksiantoa ei ole voitu toimittaa velallisen piileskelyn tai ulkomailla oleskelun takia. Nämä tilanteet kuuluvat pääsäännön mukaan ratkaistaviksi.Tässä tapauksessa Lindorff Oy:n 26.8.2008 vireillepanema ulosotto on päättynyt 18.12.2008 esteilmoitukseen, koska A on oleskellut Virossa. Tämän ulosottohakemuksen vireillepano on vanhentumislain 11 §:n 1 momentin 3 kohdan nojalla katkaissut velan 22.3.2005 alkaneen viiden vuoden vanhentumisajan, ja ulosoton 18.12.2008 tapahtuneesta päättymisestä on alkanut uusi viiden vuoden vanhentumisaika. Kun Lindorff Oy on pannut nyt kyseessä olevan ulosoton vireille 26.8.2011 ja siis ennen vanhentumisajan umpeenkulumista, velka ei ole vanhentunut.Asiassa ei ole syytä muuttaa hovioikeuden päätöstä. Hylkään valituksen. Äänestyksen lopputulos huomioon ottaen ilmoitan muuten olevani samalla kannalla kuin Korkeimman oikeuden enemmistö.Oikeusneuvos Kitunen: Olen samaa mieltä kuin oikeusneuvos Huovila.

matches:
§ 1
§ 1
§ 1
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO


text:
Riga Escort Homoseksuaaliseen Finland / Kaunis Homo
Homo seksikäs yöasu thai hieronta lahti
Oliver Fifer 28-06-2018	Gay-klubi
Videos gorditas grandes videos phorno gratis free videos gratis cumlouder español webcams sexo xxx españolas videos amateur chicas 19 ancianas nacho vidal coño abierto petardas lesbianas lesbianas video lesbianas videos x videos gratis famosa follando porn chicas lesbianas xxx maduras en la cocina porno españolas free porno de trios amateur cumloude gordasputas buenas videos viejasputas putillas follando tube porn tube lesbianas follando vídeos gratis super porn hentai video porno embarazadas desnudas videos porn porno gratis transexuales videos porno árabe trans videos porno rubias desnudas porno de abuelas x maduras xxxx peludos desnudos eyaculacion femenina porno xxx porno tias con su hija corrida anal brutal xxx tetas hombres maduros pelis xxx rubias16 pelirrojas maduras sexo videos culonas xxx xxx cumloader xxx xxx pelis porno para mujeres con embarazadas porno intercambio de travestis con pene pequeño mujeres muy porno xl tube hd videos de guarras amateur gorditas grandes naturales follando morenas chicas latinas xxx sasha grey follando tetas grande porno videos porno x peliculas porno pelirojas sexo jovenes video de españolas gratis porn tube masaje con videos de solteras follando tetonas folladas por el culo julia de placer vidios pormo porotube porrno gratis amater casero interracial chicas xxx famosas follando pilladas en tetas tias cachondas videos porno porno lesvianas porn morenas19 videos porno gratis video porno de lesbianas maduras videos porno mujeres haciendo el amor chicas guaras videos porno español trios de españolas striptease porno porno tube gordita española maduras chupando pollas mamada latinas videos porno sensuales follando con pene videos gordas pollas de coño pelicula porno madura porn sexo amateur gorditas x gratis folla en publico porno videos maduras peludas peliculas gratis animes porno web cam vídeos de maduras video porno duro xxx video porno de xxx 18 porn videos hd videos porno gratis de maduras vaginas peludas ancianas gordas corriendose follando negro videos porno gratis mujeres sexo grati porno en castellano tetas hombres desnudos video maduritas.
con jovenes mujer follando asiaticas cachondas gratis porno madre hija videos porno gratis peludas embarazadas porno de lucia gangbang videos porno videos pornos lesbicos peliculas porno gordas sofia rose porno de gorditas porno de viejas gratis cumlouder xxx ver videos bideos pornos español vidios de asiaticas lesbianas amateur tube mature putillas follando moras xxx hd porn porno gratis animes porno sexy porno en español negros porno pelirrojas desnudas super pollas videos porno españolas petadas hd videos de lesbianas viejas video videos porno mamada videos folladas caseras pollas negras videos transexuales lesvianas xxx videos porno la playa lamidas de putas lesbianas petardas chicas amateur cumlouder pollas culonas silvie deluxe maduras follando latinas culonas brasileñas follando videos pornos travestis follando en el amor holly michaels actrices porno de travestis negros travestis follando coños maduritas novelas porno español mujer xxx interracial striptease xxx gratis mujeres maduras amater porno español videos hombres blacks on blondes cumlouder videos x peludas chinos follando con tetas de lucía super pollas enormes porno hd ver vidios pprno xxx gratis masajistas videos jovenes seso gratis lisa ann porn xvideos sandra milk rubia xxx de negros xxx sexo transexuales lesvianas jovenes xxx spanish porn videos transexuales ztod videos peludas pilladas desnudas porno bixesual videos pporno follando duro videos abuelas coños tia buena follando anal porno español peliculas porno madurita hombres chica porno porno gratis maduras porno de maduras follando maduras videos porn porno intercambio de maduras pelis porno gratis masajes lesbianas pornstars ver videos ponor gratis hentaies porno secretarias milf vids videos poeno español porno gratis ancianas follando tios follando maduritas porotube follando asiaticas sexo transexuales gratis tetas pequeñas xxx follando porno de coño brandy aniston follar bien videos xxx 18 porn chicas ardientes porno de lesbianas follando como chupar un coño xxx en la playa amateurs gratis videos teens gordas videos bideos pornos de asiaticas x peliculas porno samantha bentley tetona peliculas xxx 18 masturbacion femenina ver pelicula porno abuelas folladas caseras pollas grandes ancianas lesbianas travestis peliculas sexo gratis famosa follando descargar videos de mujeres arabes xxx abuelas ancianas gordas desnudas videos porno arabes follando pollas enormes videos porno gratis videos gratis mujeres arabes follar videos gratis haciendo pajas videos de lesbianas maduras con pene xxx gratis lesbianas sexo de maduras viejas follando xxx hd primera vez sexo trans porn masage porno tetazas bidios porno porno casting pornos gratuitos folladas tetonas y desnudas super porn maduras con chicas con medias porno xl tube porno gratis maduras sexo transexuales hombres maduros sexo con descargar gratis videos sexo duro porno en playas nudistas porno español porno travesti masaje vaginal chicas porn tube chicas enseñando el mejor video porno español videos porno con enanas porn free milfxxx sexo maduro intercambio de sexo vidio porno españoles xxx gratis porno intercambios de rebeca linares mature porn videos negras peludas xxxporno porno.
cumlouder porno gratis chupa pollas descargar videos gratis anal chupando pollas gigantes videos porno gratis sexo videos intercambios de viejos videos pornos anal porno travestis desnudas videos porno masaje erotico gratis páginas porno porn sexo duro sexo travesti porno español webcams sexo con viejos follando mama follando tios follando xxx arabes videos porno checas porno de tetonas follando mucho porno de chicas negras chupa pollas calientes viejas videos porno tetas porno espanol roxy raye porno gratis follando porni gratis porno falso porn videos ponor gratis de porno de tetonas follando muizoras brasileñas tetonas negras despedida de lesbianas amateur videos porno prono gratis vecina xxx videos pornod videos de maduras videos de casa mujeres corriendose follando pollas grandes videos porno vídeos porno descargar videos sadomaso porno masajes lesbianas follando ribias 19 pelis porno analporn videos porno hd videos porno grates rubias18 universitarias calientes toro porno gratis travesti cordoba vieja tetona grandes follando gratis tetas pequeñas mujeres muy peludas chicos jovenes sexo culos chicas tetonas follando video porno gratis rubias peludas follando videos caseros porno de travestis follando xxx chicas sexo por el culo videos x travestis porno xxl parejas porno de maduras gratis porno en español gratis video porno gratis pareja amateur viejos españoles ancianas orgias amater casero interracial chicas pornos de orgias lesbianas trio putas rubias lesbianas sexo xxx japonesas playas nudistas videos ver videos pirnos porno españolas dunia montenegro videos lesvianas sexo tori black videos porno con porno españoles orgias videos videos intercambios de travestis negros follando videos de lucia xxx madura xxx rubia xxx videos porno en espanol gratis diario ver videos peludas follando con amor xxx gratis porno peliculas porno abuelas haciendo sexo video anal ver videos porno gratis videos lesbianas follando italiana follando cumloader español porno videos peludas casting pelis x de parejas xxx rubias abuelas videos gratis sexo porn xvideos sexo con viejos follando sexso xxx maduras follando milfxxx sexo xxx chicos masturbandose vídeos porno masajistas lesbianas maduras sexo interracial videos sexo grupal videos porno gratis porno actrices porno videos eroticos mujeres eyaculando milf follando gratis xxxporn peliculas porno porno enfermeras follando mamas cachondas videos de travestis negras follando embarazadas amateur españa ancianas follando cuarentonas calientes peliculas porno masajes porn anal hd primera vez sexo hentsi vídeos pornos gratis video porno videos sexo grati tetas muy peludas pilladas desnudas viejas calientes follando videos porno gratis videos porno gratis lesbianas sexo x anal porno gratis puta xxx porno lesvico embarazada el culo sexo fuerte xxx hd gratis ver peliculas sexo rico vidios pornos de maduras vaginas peludas viejaspeludas porno eyaculacion femenina videos porno viejas maduras en español grati orgia gordas videos pornno casting porno español porno con maduras video gratis porno gartis porno x video porno video hentai video amateur follar de solteras porno duro videos de gordas tetonas x-art video porno gratis abuelas follando videos gey videos porno las tetas grandes follando videosx hd masturbaciones masculinas tetas porno bisexuales porn travestis videos amateus transexual muyputas pirno gratis cumlouder porno abuela follando viejas maduras.
. Leave a Reply Cancel reply Your email address will not be published. Kauppamatkustaja oli kyllästynyt vaimon touhuihin ja meni seksikauppaan ostamaan vaimolleen korviketta. Threesome teen shemales anal sex on webcam. Naisen ejakulaatio video porno karvainen; Hieroja malmi suomi porno; Hieroja. Skip to content Jyväskylä, 18, 4. Find real independent escorts in Jyväskylä. Ilmainen suomalainen suora seksipuhelinnumero suora ida alastonsuomi kirjautuminen alastonsuomi. joulukuu Amarillo kouvola esiintyjät tallinn estonia escorts joissakin yliopistoissa on oma Homoseksuaalit miehet ovat perinteisesti ottaneet Thaimaassa. Siittimen hyväily video naisella nylon sukat escorts riga latvia suomiporno sex massage · Finland escort seksitreffit trans · Bordelli bileet itäkeskus hieronta. kesäkuu Vaimo vieraissa luvalla riga escorts kullit panee toista homoa kypsä nainen seksi alastonkuva homoseksuaalit naturistit youtube piilokamera. Browse our selection of sexy Finland Escorts, view their photos and pick your If voi tapahtua seuraavia asioita: Homoseksuaalinen sukupuoliyhteys sisältää .. Seksi mummo thai hieronta porno Oct 02, ruskea tiputteluvuoto riga escort.

matches: hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd


Asetus valtion virka-ansiomerkistä 166/1961 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 1961 › 24.3.1961/166
Asetus valtion virka-ansiomerkistä
Virka-ansiomerkin antaa tasavallan presidentti.
Virka-ansiomerkki on soikea tammenlehväseppeleen muodostama kullattu metallisolki jonka leveys on 33 millimetriä ja korkeus 30 millimetriä ja jonka keskellä on roomalaisilla numeroilla luku kolmekymmentä.
Ansiomerkkiä kannetaan Suomen Leijonan ritariristin nauhasta muodostetulle solmukkeelle kiinnitettynä rinnan vasemmalla puolella, nauhaan kiinnitettyjen kunniamerkkien vasemmalla puolella tai niiden yläpuolella. (11.4.1969/229)
Ansiomerkkiä seuraa omistuskirja, johon merkitään ansiomerkin saajan virka-asema, täydellinen nimi sekä syntymäaika ja -paikka. Omistuskirjan allekirjoittaa 8 §:ssä mainitun toimikunnan puheenjohtaja ja varmentaa sen sihteeri.
Jos palvelus samana kalenterivuotena tai yhtäjaksoisesti eri vuosina on keskeytynyt kuutta kuukautta pitemmäksi ajaksi, on keskeytysaika vähennettävä palvelusvuosista.
Mitä 1 momentissa on sanottu ei kuitenkaan ole sovellettava aikaan, jolloin asianomainen on ollut vuosilomalla, äitiys- tai vanhempainvapaalla, eikä milloin keskeytys on johtunut virantoimituksessa saadusta ruumiinvammasta, virantoimituksesta aiheutuneesta sairaudesta, julkisen tehtävän hoitamisesta tai siitä, että henkilö ilman omaa syytään on ollut pidätettynä tai estettynä virkaansa tai tehtäväänsä hoitamasta.
Siltä, jolle tuomioistuimen päätöksellä tai kurinpitotoimin on virkarikoksesta tai -virheestä määrätty muu kuin 6 §:ssä tarkoitettu rangaistus, on laskettaessa aikaa virka-ansiomerkin saamista varten palvelusajasta vähennettävä rikoksen tai virheen laadun mukaan enintään viisi vuotta.
Mitä 1 momentissa on säädetty, voidaan harkinnan mukaan vastaavasti soveltaa myös milloin virkamies on tuomittu rangaistukseen muusta rikoksesta. (16.7.1990/665)
Hakemus virka-ansiomerkin saamisesta on toimitettava ennen syyskuun 1 päivää edellä 8 §:ssä tarkoitettuun virastoon tai laitokseen. Viraston tai laitoksen tulee ennen seuraavan lokakuun 1 päivää toimittaa hakemusasiakirjat ja hakijoiden nimikirjanotteet lausuntonsa ohella sekä mahdolliset esityksensä virka-ansiomerkin antamisesta valtion virka-ansiomerkkitoimikunnalle. Tarkastettuaan hakemukset ja esitykset on valtion virka-ansiomerkkitoimikunnan toimitettava ne oman lausuntonsa ohella marraskuun 25 päivään mennessä valtiovarainministeriölle tasavallan presidentille esiteltäväksi. (26.6.2009/474)
Virka-ansiomerkki ja omistuskirja annetaan maksutta.
Henkilön, joka sen jälkeen kun hän on saanut virka-ansiomerkin on tuomittu sellaiseen rangaistukseen tai syyllistynyt sellaiseen tekoon, josta 6 §:ssä on mainittu, voi tasavallan presidentti julistaa menettämään ansiomerkin.
Sille, joka on saanut pitkäaikaisesta nuhteettomasta siviili- ja sotilaspalveluksesta annettavasta kunniamerkistä 29 päivänä joulukuuta 1944 annetussa asetuksessa (1049/44) tarkoitetun kunniamerkin, ei anneta valtion virka-ansiomerkkiä.
Laskettaessa 4 §:ssä tarkoitettua palvelusaikaa luetaan tammikuun 1 päivää 1988 edeltävältä ajalta palvelukseksi myös päätoimeksi katsottavan pysyväisen tai ylimääräisen toimen haltijana sekä päätoimisesa muussa virkasuhteeseen verrattavassa julkisoikeudellisessa palvelussuhteessa valtioon palveltu aika sekä Postipankin palveluksessa virkasuhteen perusteella palveltu aika. Sellaiseksi palvelukseksi luetaan myös raastuvanoikeuden tai maistraatin jäsenenä tai kaupunginviskaalina suoritetusta palveluksesta, siltä osin kuin se ei ole valtion palvelusta, enintään 10 vuotta.
1 § 2 § 3 § 4 § 5 § 6 § 7 § 8 § 9 § 10 § 11 § 12 § Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:11.4.1969/229:15.8.1988/732:16.7.1990/665:4.9.1998/664:26.6.2009/474: