text:
6B Elinkeinotoiminnan veroilmoitus – yhteisö yksityiskohtainen täyttöohje 2017 - Verohallinto
6B Elinkeinotoiminnan veroilmoitus – yhteisö yksityiskohtainen täyttöohje 2017
verovuosi 2017
Veroilmoituksesta ja liitelomakkeista on täytettävä kaikki ne kohdat, joihin yrityksellä on ilmoitettavaa.
Ilmoita määrät aina sentin tarkkuudella.
Jos kalenterivuoden 2017 aikana päättyy useampia tilikausia, jokaisen päättyneen tilikauden tiedot on annettava omilla lomakkeillaan. Verohallinto yhdistää eri tilikausien tiedot verovuoden tiedoiksi.
Katso myös lista liitelomakkeista
2 Osakkeenomistajat ja heille annetut lainat yms.
3 Yhtiön omistamat huoneistot ja kiinteistöt yrittäjäosakkaan käytössä
4 Yhtiön päätös voitonjaosta
5 Osakepääoman muutokset tilikauden päättymisen jälkeen
6 Elinkeinotoiminnan tuotot
7 Elinkeinotoiminnan kulut
8 Verotettava tulo tai vahvistettava tappio
9 Varat
10 Velat
11 Oma pääoma
13 Omistusosuuksien muutokset ja tappiot
14 Liitteet
Liitelomakkeet ja ohjeet
Ohjeessa käytetyt lakilyhenteet ja muita lyhenteitä
Veroilmoitusta täydentäviä tietoja antaa
Ilmoita sen henkilön nimi ja puhelinnumero, joka tarvittaessa antaa Verohallinnolle lisätietoja.
Toimiala on muuttunut
Merkitse tähän kohtaan rasti, jos toimiala on muuttunut.
Ilmoita muuttunut päätoimiala TOL 2008 -luokituksen mukaisesti
Katso toimialakoodit Tilastokeskuksen sivuilta (tilastokeskus.fi)
Toimintaa sekä Manner-Suomessa että Ahvenanmaalla
Merkitse tähän kohtaan rasti, jos yhtiöllä on toimintaa sekä Ahvenanmaalla että mantereella.
Merkitse rasti myös siinä tapauksessa, että yhtiöllä on toimintaa vain Ahvenanmaalla mutta yhtiön kotipaikka on mantereella, tai yhtiön kotipaikka on Ahvenanmaalla ja sillä on toimintaa Manner-Suomessa.
Selvitä vapaamuotoisella liitteellä, miten tulos jakautuu Ahvenanmaan ja Manner-Suomen kesken.
Ahvenanmaalainen yhteisö maksaa kaikesta ansaitsemastaan tulosta kunnallisveroa Ahvenanmaalle. Tämä perustuu Ahvenanmaan maakunnan kunnallisverolakiin (ks. Ålands författningssamling 119/2011).
Saman säännöksen mukaan myös Manner-Suomessa kotipaikan omaava yhteisö maksaa Ahvenanmaalle kunnallisveroa siitä osasta tuloa, joka on ansaittu Ahvenanmaalla. Tuloverolain mukaan kaikki yhteisöt maksavat kuitenkin 20 %:n tuloveron, joka jaetaan valtion, kuntien ja seurakuntien kesken. Ahvenanmaalla toimivien yhteisöjen kunnallisverotus on siksi kaksinkertainen. Tämän kaksinkertaisuuden poistaa yhteisön kotipaikan mukaan joko Ahvenanmaan maakuntahallitus tai Verohallinto.
Tilinpäätös on kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukainen Merkitse tähän rasti, jos yhtiön tilinpäätös on laadittu kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IAS/IFRS tai GAAP) mukaisesti (kirjanpitolain luvussa 7 a tarkoitetulla tavalla).
Yhtiö on velvollinen laatimaan siirtohinnoitteludokumentaation (VML 14a §)
(täytettävä lomake 78)
Merkitse rasti tähän kohtaan, jos yhtiöllä on velvollisuus laatia siirtohinnoitteludokumentointi. Täytä myös lomake 78 (Selvitys siirtohinnoittelusta).
Siirtohinnoitteludokumentointi on laadittava etuyhteydessä tehdyistä liiketoimista, jos toinen osapuoli on ulkomainen yritys tai liiketoimi on tehty ulkomaisen yrityksen ja sen Suomessa sijaitsevan kiinteän toimipaikan välillä (VML 14 a §).
Liiketoimen osapuolet ovat etuyhteydessä toisiinsa, jos jommallakummalla osapuolella on määräysvalta toisessa osapuolessa tai kolmannella osapuolella on yksin tai yhdessä lähipiirinsä kanssa määräysvalta molemmissa osapuolissa (VML 31 § 2 mom.).
Dokumentointivelvollisia ovat yritykset, jotka täyttävät vähintään yhden seuraavista ehdoista:
Yrityksen palveluksessa on vähintään 250 henkilöä;
Yrityksen liikevaihto on enemmän kuin 50 miljoonaa euroa ja taseen loppusumma on enemmän kuin 43 miljoonaa euroa;
Yrityksen palveluksessa on vähintään 250 henkilöä.
Yrityksen liikevaihto on enemmän kuin 50 miljoonaa euroa ja taseen loppusumma on enemmän kuin 43 miljoonaa euroa.
Yritys ei täytä Euroopan komission suosituksessa 2003/361/EY tarkoitettuja pienen ja keskisuuren yrityksen tunnusmerkkejä.
Tätä kohtaa arvioitaessa on tärkeää huomata, että kansainväliseen konserniin kuuluminen johtaa usein siihen, että myös Suomessa toimiva pieni tai keskisuuri yritys on dokumentointivelvollinen. Kun henkilöstön määrään, liikevaihtoon ja taseen loppusummaan liittyviä rajoja lasketaan, huomioidaan käytännössä koko konsernin tiedot omistussuhteiden perusteella.
Lue lisää ohjeesta Siirtohinnoittelun dokumentointi (dnro 1471/37/2007).
Yhtiö on verovuonna ollut hankkivana osapuolena osakevaihdossa
Merkitse rasti tähän kohtaan, jos jompikumpi seuraavista ehdoista täyttyy:
Yhteisö on verovuonna hankkinut EVL 52 f §:ssä tarkoitetulla osakevaihdolla toisen yhtiön osakkeita niin, että ne tuottavat yli puolet kyseisen yhtiön äänimäärästä.
Yhteisöllä on jo ennestään ollut yli puolet toisen yhtiön äänimäärästä, ja yhteisö on hankkinut lisää saman yhtiön osakkeita sekä antanut liikkeeseen laskemiaan uusia osakkeita vastikkeena kyseisen yhtiön osakkeenomistajille.
Ilmoita osassa 2 yhtiön osakkeenomistajat sekä heille ja heidän omaisilleen annetut lainat ja muut suoritukset.
Osakkeenomistaja voi olla luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö.
Osassa 2 on tilaa vain neljän osakkaan tiedoille. Jos tiedot eivät mahdu tähän kohtaan, anna kaikkien osakkaiden tiedot liitelomakkeella 72.
Osakkaana olevasta oikeushenkilöstä ilmoitetaan vain nimi, Y-tunnus ja osakkeiden lukumäärä.
Jos osakkaita on 1–10, tiedot on ilmoitettava jokaisesta osakkaasta.
Jos osakkaita on enemmän kuin kymmenen, ilmoita tiedot vain niistä osakkaista, jotka omistavat vähintään 10 % yhtiön osakkeista.
Jos jokainen osakas omistaa yhtiöstä alle 10 %, kohtaa ei tarvitse täyttää. Merkitse silloin rasti kohtaan ”Kaikkien osakkaiden omistusosuus alle 10 %”.
Osakaslainaa saaneen osakkaan ja omaisen tiedot on kuitenkin ilmoitettava aina, riippumatta omistusosuudesta.
Osakaslainasta on annettava lisäksi vuosi-ilmoitus, jos osakas tai hänen perheenjäsenensä tai he yhdessä omistavat suoraan tai välillisesti vähintään 10 % yhtiön osakkeista tai heillä on vastaava osuus yhtiön kaikkien osakkeiden tuottamasta äänimäärästä.
Esimerkki: Miehen osuus yhtiön osakkeista on 5 % ja vaimon osuus 10 %. Yhtiössä on yhdeksän muuta osakasta, joiden kaikkien osuus on alle 10 %. Mies on vuonna 2012 saanut yhtiöstä lainaa 10 000 euroa. Vaimo on vuonna 2017 nostanut yhtiöstä osakaslainaa 5 000 euroa. Osassa 2 ilmoitetaan sekä miehen että vaimon tiedot ja heidän lainojensa määrät tilikauden 2017 päättyessä. Lisäksi vaimon vuonna 2017 saamasta osakaslainasta on annettava vuosi-ilmoitus, sillä puolisot omistavat yhteensä yli 10 % yhtiön osakkeista.
a) Nimi
Ilmoita osakkeenomistajan nimi. Osakkaan nimi on ilmoitettava, vaikka hänelle ei olisikaan annettu lainaa tai muita suorituksia.
Ilmoita myös osakkaan omaisen nimi, jos suoritus tai laina on annettu osakkaana olevan luonnollisen henkilön omaiselle, kuten puolisolle, lapselle, vanhemmalle tai muulle serkkua läheisemmälle sukulaiselle.
b) Henkilötunnus tai Y-tunnus
Luonnolliset henkilöt
Ilmoita osakkaan henkilötunnus.
Ilmoita myös osakkaan omaisen henkilötunnus, jos suoritus tai laina on annettu osakkaana olevan luonnollisen henkilön omaiselle.
Henkilötunnuksen sijasta voi ilmoittaa Y-tunnuksen, jos henkilöllä on sellainen.
Jos osakkaana on ulkomaisia henkilöitä, joilla ei ole suomalaista henkilötunnusta
jätä kohta paperilomakkeella tyhjäksi.
merkitse sähköisessä veroilmoituksessa henkilötunnukseksi PPKKVV-UUUU (eli syntymäaika-UUUU).
Oikeushenkilöt ja yritykset
Jos osakkeenomistaja on oikeushenkilö, ilmoita osakkaan Y-tunnus.
Jos osakkaana on ulkomaisia yrityksiä, joilla ei ole suomalaista Y-tunnusta
merkitse sähköisessä veroilmoituksessa Y-tunnukseksi 0000000-0.
Osakkeiden lukumäärä kpl
Merkitse tähän osakkaan omistamien osakkeiden kappalemäärä (ei prosenttiosuutta).
Huomaa, että osakkeiden lukumäärä on ilmoitettava, vaikka osakkaalle ei olisikaan annettu lainaa tai muita suorituksia.
Tähän kohtaan ei merkitä suorituksia, joista työnantaja antaa vuosi-ilmoituksen. Poikkeus ovat osakaslainat, joista on annettava vuosi-ilmoitus, mutta jotka kuitenkin ilmoitetaan tässä.
Vuosi-ilmoitus on annettava esimerkiksi palkoista, palkkioista, luontoiseduista, matkakustannusten korvauksista ja vapaaehtoisista eläkevakuutusmaksuista. Myös osingoista annetaan vuosi-ilmoitus, joten niitäkään ei merkitä tähän.
Niiden vuokrien yhteismäärä, jotka on kirjattu tilikaudelle suoriteperusteisesti osakkaan tai hänen omaisensa hyväksi.
Niiden korkojen yhteismäärä, jotka on kirjattu suoriteperusteisesti osakkaan tai hänen omaisensa hyväksi.
Osakkeenomistajan tai hänen omaisensa hyväksi kirjattujen luovutushintojen yhteismäärä (esimerkiksi ostohintojen yhteissumma), jos yhtiö on tilikauden aikana ostanut osakkeenomistajalta tai omaisilta kiinteistöjä, huoneistoja, arvopapereita tai autoja.
Osakkaalle tai hänen omaiselleen maksetut muut suoritukset, esimerkiksi takausprovisiot.
Osakaslaina, jonka osakas tai osakkaan omainen on saanut yhtiöltä.
Ilmoita osakaslainan määrä sen suuruisena kuin se on tilikauden 2017 taseessa.
Kohdassa ilmoitetaan kaikki osakaslainat. Ilmoita sekä sellaiset osakaslainat, joista annetaan vuosi-ilmoitus ja jotka verotetaan pääomatulona, että sellaiset, joista vuosi-ilmoitusta ei anneta.
Vuosi-ilmoitus on annettava kalenterivuoden aikana osakkaille annetuista tai osakkaan takaisin maksamista rahalainoista, jos lainansaaja (luonnollinen henkilö), hänen perheenjäsenensä tai he yhdessä omistavat vähintään 10 % yhtiön osakkeista tai äänimäärästä. Perheenjäseniä ovat osakkaan puoliso ja alaikäiset lapset.
Osakkeenomistajia on enemmän kuin 4
Merkitse rasti, jos olet ilmoittanut osakkaat ja heille maksetut suoritukset lisälomakkeella 72.
Kaikkien osakkaiden omistusosuus alle 10 %
Merkitse rasti, jos jokaisen osakkaan omistusosuus yhtiöstä on pienempi kuin 10 %.
Jos merkitsit rastin, ilmoita kuitenkin tiedot niistä osakkaista ja osakkaiden omaisista, joilla on yhtiöltä verovuonna tai aikaisemmin saatua lainaa.
Erittele osassa 3 sellaiset yhtiön omistamat huoneistot ja kiinteistöt, joita yrittäjäosakas tai hänen perheensä on käyttänyt asuntonaan tilikauden aikana.
Selvitys on annettava myös muiden kuin vakituisten asuntojen (esimerkiksi kesäasuntojen) käytöstä ja käyttäjästä.
Tässä osassa on tilaa vain yhden asunnon tiedoille. Jos yrittäjäosakkaan tai hänen perheensä käytössä on ollut useampia kuin yksi yhtiön omistama asunto, anna tiedot vapaamuotoisella liitteellä. Rastita silloin veroilmoituslomakkeen lopusta osassa 14 Liitteet kohta ”Muita, vapaamuotoisia liitteitä”.
Jos yhtiön omistama asunto on useamman kuin yhden yrittäjäosakkaan käytössä, ilmoita tässä sen asuntoa käyttävän yrittäjäosakkaan tiedot, joka omistaa eniten yhtiön osakkeita.
Osakkaan henkilötunnus
Yrittäjäosakkaan henkilötunnus.
Yrittäjäosakkaalla tarkoitetaan yhtiössä johtavassa asemassa olevaa henkilöä, joka omistaa yksin yli 30 % tai yhdessä perheensä kanssa yli 50 % yhtiön osakkeista tai osakkeiden tuottamasta äänimäärästä.
Kiinteistön tai kiinteistö-/asunto-osakeyhtiön nimi
Kiinteistön tai kiinteistö- tai asunto-osakeyhtiön nimi.
Käyttöaika asuntona
Merkitse asunnon käyttöajaksi se jakso yhtiön tilikaudesta, jona yrittäjäosakas tai hänen perheensä on käyttänyt asuntoa.
Nettovarallisuuslaskelmassa käytetty arvo
Merkitse tähän kohtaan asunnon arvoksi sama arvo, jota käytetään veroilmoituksen varallisuuslaskelmassa osassa 9 Varat. Jos asuntoa on käytetty osakkaan tai hänen perheensä asuntona vain osittain, merkitse asunnon arvoksi käyttöä vastaava osa.
Kiinteistön arvona käytetään joko tuloverotuksessa poistamatta olevaa hankintamenoa tai verotusarvoa sen mukaan, kumpi näistä on suurempi.
Tee vertailu lomakkeella 18, jos yhtiö omistaa useita kiinteistöjä.
Osakehuoneiston arvona käytetään joko tuloverotuksessa poistamatta olevaa hankintamenoa tai viimeistä eli vuoden 2005 verotusarvoa sen mukaan, kumpi näistä on suurempi.
Tee vertailu lomakkeella 8A.
Jos yhtiö on hankkinut osakehuoneiston vuonna 2006 tai sen jälkeen, vertailua ei tehdä, vaan arvona pidetään tuloverotuksessa poistamatta olevaa hankintamenoa. Jos tällaisen huoneiston hankintaan on käytetty jälleenhankintavarausta, käytetty määrä lisätään huoneiston arvoon.
Asunnon arvo vähennetään yrittäjäosakkaan omistamien osakkeiden arvosta, kun lasketaan, mikä osuus yrittäjäosakkaan yhtiöstä saamasta osingosta on pääomatulo-osinkoa ja mikä ansiotulo-osinkoa.
4 Yhteisön päätös voitonjaosta (Tätä kohtaa ei täytetä, jos osinkoa tai ylijäämää ei jaeta)
Osingon- tai ylijäämän jakopäätös tehty
Jos päätös varsinaisesta osingonjaosta on tehty ja vuoden 2017 tilinpäätös vahvistettu ennen veroilmoituksen antamista, osingonjaosta ei tarvitse liittää veroilmoitukseen yhtiökokouksen pöytäkirjanotetta. Edellytyksenä on, että
voitonjakotiedot on ilmoitettu veroilmoituslomakkeella 6B
tiedot tilinpäätöksen vahvistamisesta ja voiton tai tappion käsittelystä on ilmoitettu lomakkeella 63.
Sama koskee osuuskunnan kokousta ja ylijäämän jakoa.
Jos päätös osingonjaosta, lisäosingon jakamisesta, ylijäämän jakamista tai tilinpäätöksen vahvistamisesta vuodelta 2017 tehdään veroilmoituksen jättämisen jälkeen, tiedot on lähetettävä Verohallinnolle kuukauden kuluessa päätöksen tekemisestä.
Sähköisesti annettua veroilmoitusta voi täydentää verkossa.
Paperilla tiedot annetaan lomakkeella 63 tai liittämällä lomakkeeseen 63 ote yhtiökokouksen pöytäkirjasta. Tiedot lähetetään osoitteeseen
Niin sanotun väliosingon jakamisesta ja osingon jakamisesta viimeistä edeltävältä tilikaudelta on aina annettava erillinen selvitys vapaamuotoisella liitteellä. Veroilmoituksen jättämisen jälkeen tapahtuvasta osingonjaosta ilmoitetaan aina lomakkeella 63 tai sen liitteenä annettavalla pöytäkirjanotteella.
Lue lisää työpanokseen perustuvan osingon ilmoittamisesta.
Lisätietoa osuuskuntien varojen jaosta ja ylijäämistä.
Osinko tai ylijäämä on nostettavissa
Päivä, josta lähtien osinko tai ylijäämä on nostettavissa. Jos osingon tai ylijäämän voi nostaa useammassa kuin yhdessä erässä, anna selvitys eri liitteellä.
Vuonna 2017 nostettavissa olevasta osingosta tai ylijäämästä on annettava erikseen vuosi-ilmoitus vuoden 2018 tammikuun loppuun mennessä. Osinkojen vuosi-ilmoituksen voi antaa sähköisesti tai paperilomakkeella: Vuosi-ilmoitus osingoista
Jaettavaksi päätetty osinko tai ylijäämä yhteensä
Tilikaudelta 2017 jaettavaksi päätetty osinko (ns. varsinainen osingonjako) tai ylijäämä.
Jos osinkoa tai ylijäämää ei jaeta, jätä kohta tyhjäksi.
Merkitse tähän kohtaan myös osinkona tai ylijäämänä vapaan oman pääoman rahastosta jaetut varat.
Osakeyhtiölaki (OYL) sallii osingon jakamisen myös meneillään olevalta tilikaudelta (ns. väliosinko) sekä osingon jakamisen viimeistä edeltävältä tilikaudelta silloin, kun uutta tilinpäätöstä ei ole vielä vahvistettu ja tilintarkastusta tehty. Verotuksessa nämäkin osingot katsotaan jaetuksi viimeksi päättyneeltä tilikaudelta. Näitä osinkoja ei kuitenkaan merkitä tähän kohtaan, vaan niistä tulee antaa selvitys eri liitteellä.
Jos konserniyhtiöiden välisessä osingonjaossa on noudatettu ennakko-osinkojärjestelmää, jakajayhtiö merkitsee tähän kohtaan ennakollisen osingonjakopäätöksen mukaisen osingon.
Sijaisosinkoa ei merkitä tähän.
Vapaan oman pääoman rahastosta jaettavaksi päätetty määrä
Se osa, joka verovuonna on nostettavissa siitä määrästä, joka on päätetty jakaa yhtiön vapaan oman pääoman rahastosta (OYL 13 luku 1 § 1 mom. 1 kohta tai Osuuskuntalain 16 luku 1 § 1 mom. 1 kohta).
Merkitse tähän kohtaan vain sellainen varojen jako, jota pidetään luovutuksena.
Jaettavaksi päätettyä osinkoa tai ylijäämää ei merkitä tähän, vaan se ilmoitetaan edellisessä kohdassa (Jaettavaksi päätetty osinko tai ylijäämä yhteensä).
Osakepääomaa korotettiin
Korotuksen määrä, jos yhtiön osakepääomaa on korotettu tilikauden 2017 päättymisen jälkeen.
Osakepääomaa alennettiin
Osakepääoman alennuksen määrä, jos osakepääomaa on alennettu tilikauden 2017 päättymisen jälkeen.
Osakkeiden lukumäärä muutoksen jälkeen, kpl
Osakkeiden lukumäärä muutoksen jälkeen.
Nimellisarvo / kirjanpidollinen vasta-arvo
Osakkeen nimellisarvo tai kirjanpidollinen vasta-arvo.
Uuden osakkeen merkintähinta
Uuden osakkeen merkintähinta.
Merkintähintaa on käytettävä uuden osakkeen matemaattisena arvona
Merkitse rasti Kyllä-ruutuun, jos haluat, että merkintähintaa käytetään uuden osakkeen matemaattisena arvona, kun osakkaiden saama osinko jaetaan pääomatuloksi ja ansiotuloksi. Muussa tapauksessa jako tehdään osakkeen nimellisarvon tai kirjanpidollisen vasta-arvon perusteella.
Ilmoita, oliko osakepääoman korotus maksullinen vai maksuton.
Yhtiö on lunastanut/hankkinut/luovuttanut omia osakkeitaan
Merkitse rasti, jos yhtiö on tilikauden päättymisen jälkeen lunastanut tai muutoin hankkinut omia osakkeitaan tai luovuttanut niitä.
Yhtiön hallussa olevien osakkeiden lukumäärä tilikauden päättyessä, kpl
Niiden omien osakkeiden lukumäärä, jotka olivat yhtiön hallussa tilikauden 2017 päättyessä.
Kun osakkeen vertailuarvoa vuodelle 2017 lasketaan, huomioon otetaan myös tilikauden päättymisen jälkeen seuraavan tilikauden aikana tapahtuneet osakepääoman muutokset sekä omien osakkeiden hankkiminen, lunastaminen ja luovuttaminen. Niistä muutoksista, jotka eivät ole vielä tiedossa veroilmoitusta annettaessa, on annettava tiedot Verohallinnolle kuukauden kuluessa muutoksesta.
Tuloverolaskelma
Merkitse tuloverolaskelman Verotus-sarakkeeseen elinkeinotoiminnan veronalaiset tuotot ja verotuksessa vähennyskelpoiset kulut.
Tuloverolaskelmassa on varattu oma Kirjanpito-sarake niitä tuotto- ja kulueriä varten, joissa kirjanpitoon kirjattu määrä saattaa erota verotuksessa huomioon otettavasta määrästä.
Sekä Kirjanpito- että Verotus-sarake on täytettävä, vaikka luvut olisivat yhtä suure t.
Verovuoden verotettava tulo lasketaan Verotus-sarakkeen luvuista niin, että kohdassa 6” Elinkeinotoiminnan tuotot” eriteltävistä elinkeinotoiminnan veronalaisista tuotoista vähennetään kohdassa 7 ”Elinkeinotoiminnan kulut” ilmoitettavat elinkeinotoiminnan vähennyskelpoiset kulut.
Tuloverolaskelmalla eritellään vain elinkeinotoiminnan tuotot ja kulut, ei muiden tulolähteiden tuottoja ja kuluja.
Yhteisön henkilökohtainen tulolähde
Yhteisön henkilökohtaisen tulolähteen tulos lasketaan lomakkeella 7A.
Henkilökohtaiseen tulolähteeseen kuuluvaa toimintaa ovat esimerkiksi
elinkeinotoimintaan kuulumattoman kiinteistön vuokraus. Kiinteistö kuuluu elinkeinotoiminnan tulolähteeseen vain, jos sitä käytetään yksinomaan tai pääasiassa sellaisiin tarkoituksiin, jotka joko välittömästi tai välillisesti edistävät elinkeinotoimintaa (EVL 53 §)
metsätalouden harjoittaminen, joka ei kuulu elinkeinotoimintaan
passiivinen arvopaperiomistus
osakehuoneiston vuokraus, joka ei kuulu elinkeinotoimintaan
yhtiön rahavarojen lainaaminen osakkaille. Jos yhtiö on perinyt osakkaaltaan korkoa tai Verohallinto on lainan korottomuuden tai alikorkoisuuden vuoksi lisännyt korkoa osakeyhtiön tuloon (VML 29 §), korko on osakeyhtiön henkilökohtaisen tulolähteen tuloa.
Luottolaitokset, sijoituspalveluyritykset ja vakuutuslaitokset
Luottolaitokset, sijoituspalveluyritykset ja vakuutuslaitokset eivät täytä tuloverolaskelmaa ja yhteenvetoa tuloksesta ja tappiosta (Verotettava tulos tai vahvistettava tappio).
Nämä yhteisöt laskevat ja ilmoittavat elinkeinotoiminnan tuloksen tai tappion lomakkeella 77.
Samalla lomakkeella 77 nämä yhteisöt ilmoittavat myös mahdollisen maatalouden tulolähteen ja henkilökohtaisen tulolähteen tuloksen tai tappion sekä erät, joita ei oteta huomioon tappiota vahvistettaessa.
Lomake 77 täyttöohjeineen (vero.fi/lomakkeet)
Lukujen merkitseminen
Ilmoita rahamäärät sentin tarkkuudella ilman etumerkkiä.
Oletusarvo on, että tuotot lisäävät tulosta ja kulut vähentävät tulosta, joten lukujen eteen ei tarvita etumerkkejä. Jos ilmoittamasi erä kuitenkin poikkeaa oletusarvosta, merkitse luvun eteen miinusmerkki.
Esimerkki 1: Yhtiön liikevaihto on negatiivinen. Merkitse luvun eteen miinusmerkki kohdassa 1 Liikevaihto (osa 6 Elinkeinotoiminnan tuotot).
Esimerkki 2: Yhtiö on saanut leasingmaksun palautusta, minkä vuoksi kuluerä on oletusarvon vastainen. Merkitse luvun eteen miinusmerkki kohdassa 4 Leasingmaksut (osa 7 Elinkeinotoiminnan kulut).
1 Liikevaihto
Kirjanpidon mukainen liikevaihto.
Liikevaihtoon luetaan varsinaisen toiminnan myyntitulot, joista on vähennetty myönnetyt alennukset sekä arvonlisävero ja muut välittömästi myynnin määrään perustuvat verot (KPL 4 luku 1 §).
Jos yhtiön liikevaihtoon sisältyy osinkoja, ilmoita ne kohdassa 4 Rahoitustuotot, Saadut osingot ja ylijäämät. Vähennä vastaavasti osinkojen määrä liikevaihdosta, ennen kuin merkitset liikevaihdon tähän kohtaan.
2 Valmistus omaan käyttöön
Ilmoita valmistus omaan käyttöön kirjanpidon mukaisena.
Käyttöomaisuusosakkeiden luovutusvoitot ja purkuvoitot
Kirjanpito-sarake:
Kaikkien käyttöomaisuuteen kuuluneiden osakkeiden luovutusvoittojen ja purkuvoittojen yhteissumma sen suuruisena kuin voitot ovat kirjanpidossa.
Anna erittely käyttöomaisuusosakkeiden luovutus- ja purkuvoitoista lomakkeilla 71A ja 71B seuraavasti:
Lomakkeella 71A ilmoitetaan verotukseen vaikuttamattomat erät eli verovapaat luovutus- ja purkuvoitot sekä verotuksessa vähennyskelvottomat luovutus- ja purkutappiot.
Lomakkeella 71B ilmoitetaan veronalaiset luovutus- ja purkuvoitot sekä verotuksessa vähennyskelpoiset luovutus- ja purkutappiot. Myös yhtymäosuuksien luovutus- ja purkuvoitot sekä luovutus- ja purkutappiot eritellään lomakkeella 71B.
Verotus-sarake:
Siirrä tähän kohtaan käyttöomaisuuteen kuuluneiden osakkeiden ja yhtymäosuuksien veronalaiset luovutus- ja purkuvoitot, jotka olet laskenut lomakkeella 71B. Huomaa, että tämän kohdan luku saadaan, kun veronalaisista luovutus- ja purkuvoitoista on ensin vähennetty sellaiset osakkeiden ja yhtymäosuuksien luovutus- ja purkutappiot, jotka voi vähentää vain luovutusvoitoista.
Käyttöomaisuuteen kuuluneiden osakkeiden (ei kuitenkaan asunto- ja kiinteistöosakkeiden) luovutus- ja purkuvoitto on yleensä verovapaata tuloa, jos yhtiö on omistanut vähintään 10 % luovutetusta tai puretusta yhtiöstä yli vuoden ajan (EVL 6 b § ja 51 d §).
Veronalaista on siis muun muassa asunto- ja kiinteistöosakkeiden luovutusvoitto, alle 1 vuoden ajan omistetuista osakkeista saatu luovutusvoitto sekä sellaisen yhtiön osakkeiden luovutus, josta yhteisö on omistanut alle 10 %. Pääomasijoitustoimintaa harjoittavan yhteisön luovutusvoitot ovat aina veronalaisia.
Merkitse tähän kohtaan myös lomakkeella 71A kohdissa 8 ja 9 ilmoittamasi erät, jotka pienentävät verovapaata luovutushintaa. Verovapaasti luovutettavien osakkeiden luovutushinta on veronalaista siltä osin kuin kirjanpidollinen luovutusvoitto (luovutushinnan ja poistamattoman hankintamenon erotus) johtuu jostakin seuraavista syistä:
aiemmin verotuksessa hyväksytystä osakkeiden arvonalennuspoistosta (EVL 42 §)
varauksesta tai avustuksesta, joka on vähennetty hankintamenosta
konserniyhtiöiden osakkeiden vähennyskelpoisesta luovutustappiosta, joka on syntynyt konserniyhtiöiden välillä.
Lue lisää käyttöomaisuusosakkeiden luovutuksen verotuksesta (Verohallinnon ohje Yhteisön osakkeiden luovutusten verokohtelu).
Muun käyttöomaisuuden luovutusvoitot
Muun käyttöomaisuuden kuin osakkeiden ja osuuksien luovutusvoitot, kuten rakennusten, maa-alueiden ja EVL 33 §:ssä tarkoitetun käyttöomaisuuden luovutuksesta saadut voitot.
EVL 33 § koskee käyttöomaisuutta, jonka taloudellinen käyttöikä on enintään kolme vuotta, sekä pienhankintoja ja ammattimaiseen liikenteeseen käytettyjä autoja.
Tähän kohtaan ei merkitä irtaimen käyttöomaisuuden luovutusvoittoa, jos luovutuksella ei ole tulosvaikutusta (luovutusvoittoa vastaava muutos on kirjattu poistoeroon). Silloin luovutusvoitto ilmoitetaan kohdassa 13 ”Tuloslaskelman muut verottomat tuotot” ja poistoeron muutos osan 7 ”Elinkeinotoiminnan kulut” kohdassa 3 ”Poistot ja arvonalentumiset” (Lue myös lomakkeen 62 täyttöohje).
Saadut avustukset ja tuet
Elinkeinotoimintaa varten saadut kirjanpidossa suoraan tuloutetut avustukset, lisät ja tuet valtiolta ja kunnalta (TEM, YM, TEKES jne.).
Muut liiketoiminnan muut tuotot
Veronalaiset (muut kuin edellä mainitut) liiketoiminnan muut tuotot tuloslaskelmasta.
Tähän kohtaan kuuluvia eriä ovat mm.
liiketoimintakaupoista syntyneet myyntivoitot
leasinghyvitykset
saadut vahingonkorvaukset
vuokratuotot kiinteistöistä
vuokratuotot henkilöstön virkistyskäytössä olevista tiloista
toimistopalvelutuotot.
4 Rahoitustuotot
Saadut osingot ja ylijäämät
Yhteisön saamien osinkojen, ylijäämien ja muiden voitonjaon luonteisten erien yhteismäärä kirjanpidon mukaisena. Lisäksi ennakko-osingot ilmoitetaan tässä kohdassa normaalien osinkojen tapaan. Myös osuuskunnasta saatu osuuskunnalle vähennyskelpoinen ylijäämänpalautus (EVL 18 § 4 mom.) merkitään tähän.
Muita voitonjaon luonteisia eriä ovat EVL 6 d §:n 7 momentissa mainitut
säästöpankin maksama voitto-osuus ja korko
keskinäisen vakuutusyhtiön ja vakuutusyhdistyksen maksama takuupääoman korko.
Anna erittely osingoista ja ylijäämistä liitelomakkeella 73. Liitelomaketta ei kuitenkaan tarvitse täyttää, jos yhteisöllä on ainoastaan Suomesta saatuja kokonaan verovapaita osinkoja tai ylijäämiä.
Tarkempaa tietoa osinkotulojen verotuksesta on lomakkeen 73 täyttöohjeessa .
Tarkempi ohje osinkotulojen verotuksesta (Osinkotulojen verotus, dnro A207/200/2013).
Lisätietoa osuuskuntien varojenjaosta ja ylijäämistä.
Merkitse tähän kohtaan osinkojen ja ylijäämien veronalainen osuus, jonka olet laskenut lomakkeella 73.
Listaamattoman yhtiön saama osinko listatusta yhtiöstä on kokonaan veronalaista, kun omistusosuus on alle 10 %. Lisäksi osinko on kokonaan veronalaista tuloa, jos suoritus on osinkoa jakavalle yhtiölle vähennyskelpoinen. Myös osuuskunnasta saatu osuuskunnalle vähennyskelpoinen ylijäämänpalautus (EVL 18 § 4 mom.) on kokonaan veronalaista tuloa.
Ilmoita tässä kohdassa myös ns. REIT-yhtiöistä saadut osingot, jotka ovat kokonaan veronalaisia.
Ilmoita tässä myös ulkomaisesta väliyhteisöstä saadun osingon veronalainen osuus lomakkeelta 74.
Korkotuotot etuyhteysveloista
Etuyhteysveloista kotimaisilta ja ulkomaisilta osapuolilta saadut korkotuotot.
Esimerkiksi saman konsernin yrityksiltä (KPL 1:6 §) saadut korkotuotot.
Etuyhteysvelka voi olla välitöntä tai välillistä. Välitön etuyhteysvelka muodostuu silloin, kun velkasuhteen osapuolet ovat etuyhteydessä verotusmenettelystä annetun lain (VML) 31 §:ssä tarkoitetulla tavalla (EVL 18 a § 5 mom.). Välillisenä etuyhteysvelkana pidetään muulta kuin etuyhteydessä olevalta osapuolelta otettua velkaa siltä osin kuin
etuyhteydessä olevalla osapuolella on saatava muulta kuin etuyhteydessä olevalta osapuolelta ja saatavalla on yhteys velkaan tai
velan vakuutena on etuyhteysosapuolen saatava (EVL 18 a § 6 mom.).
Etuyhteysvelkojen korkotuottoihin voi sisältyä myös sellaisia EVL 18 a 1 §:ssä tarkoitettujen välillisten etuyhteysvelkojen korkotuottoja, jotka eivät sisälly kirjanpidon korkotuottoihin saman konsernin yrityksiltä (KPL 1:6). Tämän vuoksi etuyhteysvelkojen korkotuottoja voi olla enemmän kuin kirjanpidon korkotuottoja saman konsernin yrityksiltä.
Korkotuotot omistusyhteysyrityksiltä
Omistusyhteysyrityksiltä (KPL 1:7 §) saadut korkotuotot.
Muut korkotuotot, esimerkiksi korkotuotot pankkisaamisista ja talletuksista.
Jos kyse on saamisista osakkailta, korkoja ei merkitä tähän, sillä ne kuuluvat yhteisön henkilökohtaiseen tulolähteeseen.
Voitto-osuudet yhtymistä
Voitto-osuudet yhtymistä sen mukaisina kuin ne ovat kirjanpidossa.
Voitto-osuus yhtymästä on verovapaata tuloa.
Yhtymän osakkaalle veronalaista tuloa on TVL 16 §:n ja 16 a §:n mukaan laskettava yhtymän tulo-osuus.
Verotus-sarake: Tulo-osuuksien veronalainen osuus
Merkitse tähän kohtaan TVL 16 §:n mukaiset verotettavat tulo-osuudet kotimaisista yhtymistä sekä TVL 16 a §:ssä tarkoitetut tulo-osuudet ulkomaisesta yhtymästä ja eurooppalaisesta taloudellisesta etuyhtymästä.
Jos verotettavat tulo-osuudet eivät vielä ole tiedossa, jätä kohta tyhjäksi. Korjaa antamaasi veroilmoitusta myöhemmin, jos tulo-osuuden todellinen määrä selviää vasta veroilmoituksen antamisen jälkeen.
Rahoitusomaisuuden luovutusvoitot
Rahoitusomaisuuden luovutusvoitot, esimerkiksi rahoitusomaisuuteen kuuluneiden arvopapereiden myynnistä saadut luovutusvoitot.
Muut rahoitustuotot, esimerkiksi valuuttakurssivoitot.
5 Palautuvat arvonalennukset
Kirjanpidon mukaiset rahoitusomaisuuden palautuvat arvonalennukset (EVL 5 a § 1 kohta).
Vaihto-omaisuuden palautuvat arvonalennukset (EVL 5 a § 3 kohta).
Käyttöomaisuuden palautuvat arvonalennukset (EVL 5 a § 5 kohta).
Palautuva arvonalennus on yleensä veronalaista tuloa, ja se merkitään tähän kohtaan. Arvonalennuksen palautus on kuitenkin verovapaata tuloa silloin, kun vastaavaa (esimerkiksi EVL 42 §:n nojalla tehtyä) käyttöomaisuuden arvonalennusta ei ole aikanaan hyväksytty vähennettäväksi verotuksessa.
6 Saatu konserniavustus
Merkitse tähän saatu konserniavustus. Anna konserniavustuksista lisäksi erittely lomakkeella 65.
7 Varausten vähennykset
Kirjanpidon mukaiset pakollisten ja verotusperusteisten varausten vähennykset.
Veronalainen osuus varausten vähennyksistä. Veronalaisia ovat mm.
vähentämättä jäänyt jälleenhankintavaraus (EVL 43 §)
rakennus-, laivanrakennus- tai metalliteollisuusliikettä harjoittavan yrityksen tekemä takuuvaraus siltä osin kuin se ylittää takuukorjauksista syntyneet menot (EVL 47 §).
Erittele kirjanpitoon merkityt varaukset lomakkeella 62.
8 Osuus väliyhteisön tuloon
Yhteisön osuus ulkomaisen väliyhteisön verovuoden tuloon. Vähennä luvusta yhteisön osuus saman väliyhteisön viiden edellisen vuoden tappioista, jos tällaisia tappioita on ollut.
Anna tiedot jokaisesta väliyhteisöstä ja laske yhtiön osuus kunkin väliyhteisön tulosta tai tappiosta lomakkeella 74.
Ulkomaisella väliyhteisöllä tarkoitetaan sellaista ulkomaista yhteisöä, joka on Suomessa yleisesti verovelvollisten määräämisvallassa ja jonka tuloverotuksen tosiasiallinen taso yhteisön asuinvaltiossa on alhaisempi kuin 3/5 Suomen yhteisöveron tasosta. Myös matalan verorasituksen valtioon sijoittautunut ulkomaisen yhteisön kiinteä toimipaikka voi muodostaa väliyhteisön. Väliyhteisönä ei pidetä yhteisöä, jonka kotipaikka on Euroopan talousalueella tai verosopimusvaltiossa, jos Suomi on sopinut tämän valtion kanssa tarpeellisesta tietojenvaihdosta. Lisäksi edellytetään, että yhteisö on aidosti sijoittautunut kyseiseen valtioon.
Osakasta verotetaan väliyhteisön tulosta, jos hänen omistusosuutensa yhtiöstä joko yksin tai yhdessä samaan etupiiriin kuuluvien kanssa on vähintään 25 % tai hän on oikeutettu vähintään 25 %:n osuuteen yhtiön varallisuuden tuotosta. Jos ulkomainen väliyhteisö on kirjanpitolaissa tarkoitettu tytäryritys tai osakkuusyritys, liitä veroilmoitukseen väliyhteisön tilikauden ja edeltävän tilikauden tilinpäätös.
9 Muut veronalaiset tuotot (ei tilikauden tuloslaskelmassa)
Veronalaiset tuotot, jotka eivät sisälly tilikauden tuloslaskelmaan.
Tilikauden tuloslaskelman ulkopuolisia tuottoja voivat olla esimerkiksi kirjanpidon ja verotuksen erilaisista jaksottamissäännöksistä johtuvat erot. Tällaisia eroja voi olla perustajaurakoinnissa. Katso lisää ohjeesta Perustajaurakointiliiketoiminta verotuksessa.
Huomaa, että yhtiön omien osakkeiden luovutuksesta syntynyt voitto ei ole veronalaista tuloa, eikä sitä merkitä tähän kohtaan.
10 Elinkeinotoiminnan veronalaiset tuotot yhteensä
Verotus-sarakkeen kohtien 1–9 yhteenlaskettu määrä eli elinkeinotoiminnan veronalaiset tuotot yhteensä.
11 Veronpalautus
Tuloslaskelmaan tuotoksi kirjattu veronpalautus.
Merkitse tähän myös veronpalautukselle maksettu yhteisökorko. Yhteisökorko on verovapaata tuloa.
12 Elokuvan tuotantotuki
Elokuvan tuotantotuki (ks. EVL 6 § 1 mom. 5 kohta).
13 Tuloslaskelman muut verottomat tuotot
Tuloslaskelmaan sisältyvien muiden verovapaiden tuottojen yhteismäärä.
Muita verovapaita tuottoja ovat esimerkiksi fuusiovoitot (EVL 52 b §).
Sähkö-, tele-, vesi-, viemäri- tai kaukolämpöverkkoa ylläpitävän yhteisön perimät liittymismaksut ovat verovapaata tuloa, jos ne palautetaan maksajalle. Siirtokelpoiset liittymismaksut sen sijaan ovat veronalaista tuloa, eikä niitä merkitä tähän (muutettu EVL 6 § 1 mom. 3 kohta).
Tässä kohdassa ilmoitetaan myös ne luovutusvoitot, jotka on saatu epäsuoran tuloutuksen piiriin kuuluvasta irtaimesta kuluvasta käyttöomaisuudesta (EVL 30 §).
1 Materiaalit ja palvelut
Ostot ja varastojen muutokset
Merkitse tähän kohtaan
tilikauden aikana luovutettujen hyödykkeiden hankintamenot
ostot tilikauden aikana
valmiiden ja keskeneräisten tuotteiden sekä tarvikevarastojen muutos (joko lisäys tai vähennys).
Yhteisön hankkimien ulkopuolisten palvelujen yhteismäärä.
2 Henkilöstökulut
Kirjanpidon mukaiset palkat ja palkkiot
Kirjanpidon mukaiset eläkekulut.
Muut henkilösivukulut
Muut kirjanpidon mukaiset henkilösivukulut.
3 Poistot ja käyttöomaisuuden arvonalentumiset
Erittele poistot ensin lomakkeella 62.
Suunnitelman mukaiset poistot ja poistoeron muutokset, jotka rasittavat kirjanpidossa tulosta.
Siirrä lomakkeelta 62 poistojen ja poistoeron muutosten yhteismäärä tähän kohtaan.
Verotus-sarake: Vähennyskelpoinen osuus
Siirrä tähän kohtaan lomakkeelta 62 elinkeinoverolain mukaiset poistot, lisäpoistot ja mahdolliset veronhuojennuspoistot.
Elinkeinoverolain mukaisilla poistoilla tarkoitetaan poistoja, jotka ovat verotuksessa vähennyskelpoisia EVL 24, 30–34 ja 36–41 §:ien mukaan.
Tässä kohdassa ilmoitettavien poistojen tulee vastata lomakkeella 62 ilmoitettujen EVL-poistojen yhteismäärää (poistosarakkeiden kohdat 5 ja 6).
Tähän kohtaan sisällytetään myös mahdolliset hyllypoistot eli aikaisempina vuosina tehdyt poistot, joita ei ole vähennetty verotuksessa ja jotka yhteisö haluaa vähentää tänä vuonna.
Erittele aikaisempina vuosina hyväksymättä tai vähentämättä jätetyt poistot lomakkeella 12A.
Lomake 12A tulee täyttää myös sinä vuonna, jona uutta hyllypoistoa muodostetaan.
Leasingille otetusta omaisuudesta ei voi verotuksessa tehdä poistoa, vaikka kansainväliset tilinpäätösstandardit sen sallisivat. Tällaista poistoa ei myöskään merkitä Verotus-sarakkeeseen.
Katso lisää lomakkeen 62 täyttöohjeesta.
Kirjanpidon mukaiset käyttöomaisuuden arvonalentumiset, joita ei ole ilmoitettu poistojen yhteydessä.
Se osuus kulumattoman käyttöomaisuuden arvonalentumisista, joka on EVL 42 §:n mukaan vähennyskelpoinen.
Vähennyskelpoista on vain
muista arvopapereista kuin osakkeista tehty arvonalennus
muusta kulumattomasta käyttöomaisuudesta kuin maa-alueista tehty arvonalennus silloin, kun omaisuuden käypä arvo verovuoden päättyessä on olennaisesti alhaisempi kuin poistamatta oleva hankintameno.
4 Liiketoiminnan muut kulut
Kaikki kirjanpidon mukaiset edustuskulut. Tietoa edustuskuluista ja edustuskulun käsitteestä (ohjeessa Edustusmenot tuloverotuksessa).
Puolet (50 %) edustuskuluista (EVL 8 § 1 mom. 8 kohta).
Annetut lahjoitukset
Kaikki kirjanpidon mukaiset annetut lahjoitukset.
Vähennyskelpoinen osuus annetuista lahjoituksista.
Vähennyskelpoisia ovat vain kohtuulliset yleishyödylliselle yhteisölle annetut lahjoitukset, jotka yleensä on annettu paikalliseen tai yrityksen toimialaa lähellä olevaan tarkoitukseen.
Yhteisöt saavat lisäksi tietyin edellytyksin vähentää eräitä sellaisia lahjoituksia, jotka on annettu kulttuuriperinteen säilyttämiseen tai tiedettä tai taidetta edistävään tarkoitukseen ja joiden suuruus on vähintään 850 euroa (TVL 57 §).
Käyttöomaisuusosakkeiden luovutustappiot ja purkutappiot
Käyttöomaisuuteen kuuluneiden osakkeiden ja yhtymäosuuksien luovutustappiot sekä purkutappiot sen mukaisina kuin ne ovat kirjanpidossa.
Anna erittely käyttöomaisuusosakkeiden ja yhtymäosuuksien luovutustappioista ja purkutappioista lomakkeilla 71A ja 71B seuraavasti:
Lomakkeella 71A ilmoitetaan erät, jotka eivät vaikuta verotukseen, eli verovapaat luovutus- ja purkuvoitot sekä verotuksessa vähennyskelvottomat luovutus- ja purkutappiot.
Lomakkeella 71B ilmoitetaan veronalaiset luovutus- ja purkuvoitot sekä verotuksessa vähennyskelpoiset luovutus- ja purkutappiot. Vähennyskelpoiset luovutus- ja purkutappiot voivat joko olla rajoituksetta vähennyskelpoisia tai ne saadaan vähentää vain luovutus- ja purkuvoitoista verovuonna ja viitenä seuraavana vuonna.
Myös yhtymäosuuksien luovutus- ja purkuvoitot sekä luovutus- ja purkutappiot eritellään lomakkeella 71B.
Sellaiset käyttöomaisuusosakkeiden ja yhtymäosuuksien luovutus- ja purkutappiot, jotka ovat rajoituksetta vähennyskelpoisia. Näitä ovat
luovutustappiot, jotka ovat syntyneet pääomasijoitustoimintaa harjoittavan yhteisön käyttöomaisuudesta
tappiot, jotka ovat syntyneet yhteisön omistamien, elinkeinotoimintaan kuuluvien asunto- ja kiinteistöosakeyhtiön osakkeiden ja niitä vastaavien osakkeiden luovutuksesta.
Huomaa, että luovutustappio on tavallisesti vähennyskelvoton (ja vastaava luovutusvoitto verovapaa), joten sitä ei merkitä tähän.
Luovutustappio voi olla myös vähennettävissä vain käyttöomaisuusosakkeiden veronalaisista luovutusvoitoista verovuonna tai viitenä seuraavana vuonna.
Tällainen luovutusvoitoista vähennyskelpoinen luovutustappio vähennetään jo silloin, kun lasketaan luovutusvoittojen veronalaista osuutta, joka ilmoitetaan osan 6 (Elinkeinotoiminnan tuotot) kohdassa 3 ”Liiketoiminnan muut tuotot”. Siksi luovutustappiota ei näissäkään tapauksissa merkitä tähän.
Lisätietoa luovutustappioiden vähennysoikeudesta (ohjeessa Yhteisön osakkeiden luovutusten verokohtelu).
Muun käyttöomaisuuden luovutustappiot
Muun käyttöomaisuuden luovutustappiot, esimerkiksi rakennuksen, maa-alueen, pienhankinnan tai ammattimaisessa käytössä olleen auton (EVL 33 §) luovutuksesta syntynyt tappio.
Tähän kohtaan ei merkitä irtaimen käyttöomaisuuden luovutustappiota, jos luovutuksella ei ole tulosvaikutusta (tappiota vastaava määrä on kirjattu poistoeroon). Tällainen luovutustappio ilmoitetaan vähennyskelvottomina kuluina kohdassa ”Muut vähennyskelvottomat kulut” ja poistoeron muutos ilmoitetaan Kirjanpito-sarakkeessa kohdassa 3 ”Poistot ja käyttöomaisuuden arvonalentumiset” (Poistot).
Leasingmaksut
Kirjanpidon mukaiset leasingmaksut.
Myyntisaamisten arvonalentumiset
Myyntisaamisten arvonalenemiset (EVL 17 § 2 kohta).
Muut vähennyskelpoiset liiketoiminnan muut kulut
Merkitse tähän kohtaan liiketoiminnan vähennyskelpoiset muut kulut, joita ei ole merkitty liiketoiminnan muihin kuluihin Verotus-sarakkeiseen kohdassa 4 ”Liiketoiminnan muut kulut”. Tällaisia kuluja ovat muun muassa
vapaaehtoiset henkilösivukulut
ajoneuvokulut
tietotekniikkaan liittyvät laite- ja ohjelmistokulut
muut kone- ja kalustokulut
myyntikulut
tutkimus- ja kehityskulut
muut hallintokulut
muut liikekulut.
Tähän kohtaan merkitään myös verotuksessa vähennyskelpoiset Yle-vero ja kiinteistövero
Vähennyskelvottomiin kuluihin merkitään erät, joille ei ole nimenomaista kohtaa muualla veroilmoituksessa mutta jotka sisältyvät kirjanpidossa tuloslaskelman kuluihin.
Vähennyskelvottomat kulut ilmoitetaan tässä luettelossa, eikä näitä eriä saa sisällyttää varsinaisen tuloverolaskelman eriin.
Tuloslaskelmaan kuluksi kirjatut tuloverot. Kohtaan merkitään siis suoriteperusteisesti tilikaudelle kuuluvat verot, ei pelkästään tilikaudella maksettuja ennakkoveroja.
Kiinteistöveroa ei merkitä tähän, sillä se on vähennyskelpoinen.
Kaikki veronkorotukset ovat vähennyskelvottomia riippumatta siitä, mihin veroon ne kohdistuvat.
Merkitse tähän myös maksettava yhteisökorko sekä veronlisäys, viivekorko ja laiminlyöntimaksu. Myös ne ovat vähennyskelvottomia.
Sakot ja muut rangaistusmaksut
Sakot, seuraamusmaksut ja muut sanktionluonteiset julkisoikeudelliset maksuseuraamukset (EVL 16 § 5 kohta).
Fuusiotappio (EVL 52b §).
Käyttöomaisuusosakkeiden arvonalentumiset
Merkitse tähän kohtaan käyttöomaisuusosakkeiden arvonalentumiset.
Käyttöomaisuusosakkeista tehty arvonalenemispoisto ei ole verotuksessa vähennyskelpoinen.
Kirjanpidossa tehdyt pakolliset varaukset. Pakolliset varaukset eivät yleensä ole vähennyskelpoisia verotuksessa.
Pakollisella varauksella tarkoitetaan KPL 5 luvun14 §:n mukaisia velvoitteista vastaisuudessa aiheutuvia menoja ja menetyksiä, joiden täsmällistä määrää tai toteutumisajankohtaa ei vielä tiedetä.
Tällaisia tulevia menoja ja menetyksiä voivat aiheuttaa esimerkiksi liiketoiminnan tuotantolinjan tai tuotantolaitoksen saneeraus ja lopettaminen, luovutettujen tuotteiden takuukorjausvastuut, reklamaatiot ja vahingonkorvaukset.
Takuukorjausvaraus on verotuksessa vähennyskelpoinen, mutta vain silloin, kun kyseessä on rakennus-, laivanrakennus-, tai metalliteollisuutta harjoittava liike, joka on vastuussa rakennuksen, sillan, lentokoneen tms. suurehkon koneyksikön virheellisyyksistä (EVL 47 §). Vähennyskelpoinen takuuvaraus merkitään Verotus-sarakkeeseen kohdassa 8 ”Varausten lisäykset”.
Muut vähennyskelvottomat kulut
Merkitse tähän kohtaan mahdolliset muut verotuksessa vähennyskelvottomat kulut.
Vähennyskelvottomia ovat esimerkiksi
verovapaan tulon hankkimisesta tai säilyttämisestä johtuvat menot. Verovapaan tulon ylittävä osa menoista on kuitenkin vähennyskelpoinen (EVL 16 § 2 kohta).
sähkö-, tele-, vesi-, viemäri- tai kaukolämpöverkkoon liittymisestä suoritetut maksut, jotka palautetaan yhteisölle, jos se luopuu liittymismaksun tuottamasta edusta (EVL 16 § 3 kohta)
annetut lahjukset ja lahjusten luonteiset edut
yhtiön omista osakkeista suorittama määrä, elleivät kyseessä ole sellaiset osakkeet, jotka yhtiö on luovuttanut työsuhteen perusteella (EVL 16 § 9 kohta ja EVL 18 § 3 mom.).
Korkokulut etuyhteysveloista
Vähennyskelpoinen osuus (EVL 18 a §)
Etuyhteysveloista kotimaisille ja ulkomaisille osapuolille maksetut korkomenot.
Esimerkiksi korot, jotka yhteisö on maksanut saman konsernin yrityksille (KPL 1 luku6 §).
Etuyhteysvelkojen korkokuluihin voi sisältyä myös sellaisia EVL 18 a §:ssä tarkoitettujen välillisten etuyhteysvelkojen korkokuluja, jotka eivät sisälly kirjanpidon korkokuluihin saman konsernin yrityksiltä (KPL 1 luku 6 §). Tämän vuoksi etuyhteysvelkojen korkokuluja voi olla enemmän kuin kirjanpidon korkokuluja saman konsernin yrityksiltä.
Verotus-sarake: Vähennyskelpoinen osuus (EVL 18 a §)
Merkitse tähän kohtaan kaikki vähennyskelpoiset korkokulut etuyhteysveloista. Korkomenot ovat aina vähennyskelpoisia siltä osin kuin ne ovat korkotulojen suuruiset. Kaikki korot ovat vähennyskelpoisia myös silloin, kun yhtiön nettokorkomenot (korkotuloja suuremmat korkomenot) ovat enintään 500 000 euroa.
Täytä lomake 81 (Selvitys elinkeinotoiminnan nettokorkomenoista), jos yhtiön nettokorkomenot ylittävät 500 000 euroa. Tämän summan ylittävät nettokorkomenot ovat vähennyskelpoisia siltä osin kuin ne ovat enintään 25 prosenttia oikaistusta elinkeinotoiminnan tuloksesta. Vähennyskelvottomien nettokorkomenojen määrä on enintään yhtä suuri kuin etuyhteysyritysten välisten nettokorkomenojen määrä.
Siirrä tähän kohtaan verovuoden vähennyskelpoisten etuyhteysvelkojen korkomenot lomakkeelta 81. Merkitse tähän kohtaan myös ne aikaisempien verovuosien vähennyskelvottomat nettokorkomenot, jotka yhtiö vaatii (lomakkeella 81) vähennettäväksi verovuonna.
Korkokulut omistusyhteysyrityksille
Korot, jotka yhteisö on kirjanpidon mukaan maksanut omistusyhteysyrityksille (KPL 1:7 §).
Muut korkokulut
Muut korkokulut, esimerkiksi korot, jotka johtuvat
ostoveloista
joukkovelkakirjalainoista
vaihtovelkakirjalainoista
rahoituslaitoslainoista
rahoitusyhtiölainoista
eläkelainoista
rahoitusvekseleistä
Konsernituki, joka on annettu sellaiselle yhtiölle, josta yhteisö yksin tai yhdessä konserniyhtiöiden (ks. EVL 6 b § 7 mom.) kanssa omistaa vähintään 10 %.
Ilmoita lisäksi muut vastaavat menot, jotka on suoritettu toisen yhtiön taloudellisen aseman parantamiseksi ilman vastasuoritusta. Ilmoita myös tällaiselta yhtiöltä olevien saamisten (ei kuitenkaan myyntisaamisten) menetykset ja arvonalenemiset.
Nämä erät eivät ole verotuksessa vähennyskelpoisia (EVL 16 § 7 kohta).
Muun rahoitusomaisuuden menetykset ja lopulliset arvonalentumiset
Kirjanpidon mukaiset muun rahoitusomaisuuden menetykset ja lopulliset arvonalentumiset. Tällaisia menetyksiä ovat esimerkiksi kavalluksesta, varkaudesta tai muusta rikoksesta johtuvat menetykset.
Vähennyskelpoinen osuus muun rahoitusomaisuuden menetyksistä ja lopullisista arvonalentumisista.
Rahoitusomaisuuden menetykset ovat vähennyskelpoisia (EVL 17 § 1 kohta).
Myös rahoitusomaisuuden lopullisiksi todetut arvonalenemiset ovat EVL 17 §:n 2 kohdan mukaan yleensä vähennyskelpoisia, eivät kuitenkaan silloin, kun arvonaleneminen on kohdistunut toiselta konserniyhtiöltä olevaan saamiseen (ks. edellinen kohta ”Konsernituki ja saamisten arvonalentumiset).
Rahoitusomaisuuden luovutustappiot
Kirjanpidon mukaiset rahoitusomaisuuden luovutustappiot, esimerkiksi rahoitusomaisuuteen kuuluneen arvopaperin tai saamisen luovutuksesta syntyneet tappiot.
Kirjanpidon mukaiset muut rahoituskulut, esimerkiksi
lainojen hoitokulut
limiittipalkkiot
takausprovisiot
kiinnityskulut
perimiskulut
kurssitappiot
factoring-kulut
terminointikulut.
6 Osuuskunnan vähennyskelpoinen ylijäämänpalautus
Ilmoita tässä kohdassa osuuskunnan EVL 18 §:n mukainen vähennyskelpoinen ylijäämänpalautus.
7 Annettu konserniavustus
Merkitse tähän yhtiön antama konserniavustus. Anna konserniavustuksista lisäksi erittely lomakkeella 65.
8 Varausten lisäykset
Kirjanpidon mukaiset verotusperusteisten varausten lisäykset. Anna erittely varauksista lomakkeella 62.
Se osa verotusperusteisista varauksista, jonka voi vähentää verotuksessa.
Lomaketta 6B käyttävän yhteisön verotuksessa voi vähentää vain EVL 43 §:n mukaisen jälleenhankintavarauksen ja 47 §:ssä tarkoitetun takuuvarauksen lisäykset.
9 Muut vähennyskelpoiset kulut (ei tilikauden tuloslaskelmassa)
Verotuksessa vähennyskelpoiset kulut, jotka eivät sisälly tilikauden tuloslaskelmaan.
Tässä kohdassa ilmoitetaan esimerkiksi työperäiset osingot. Muusta kuin julkisesti noteeratusta yhtiöstä maksettu osinko on ansiotuloa, jos osingon jakoperusteena on osingonsaajan tai tämän intressipiiriin kuuluvan henkilön työpanos (TVL 33 b § 3 mom., lisätietoa ohjeessa Työpanokseen perustuvan osingon verotus, dnro 1103/32/2009).
Merkitse tähän kohtaan lisäksi koulutusvähennys, jota yhteisö vaatii verotuksessa. Anna koulutusvähennyksestä myös selvitys lomakkeella 79.
10 Elinkeinotoiminnan verotuksessa vähennyskelpoiset kulut yhteensä
Verotus-sarakkeessa olevien erien yhteenlaskettu määrä eli elinkeinotoiminnan verotuksessa vähennyskelpoiset kulut yhteensä.
8 Verotettava tulos tai vahvistettava tappio
Ilmoita tässä osassa elinkeinotoiminnan tulolähteen verovuoden 2017 tulos tai vahvistettava tappio.
Älä merkitse aikaisempien vuosien tappioita veroilmoitukseen. Verohallinto vähentää ne automaattisesti, jos osakkeissa ja osuuksissa ei ole tapahtunut sellaisia omistusmuutoksia, jotka ilmoitetaan lomakkeen osassa 13 ”Omistusosuuksien muutokset ja tappiot”. Tappioiden määrän voit tarkistaa verotuspäätöksestä.
Jos yhteisöllä on henkilökohtaisen tulolähteen tuloa, erittele tuotot ja kulut liitelomakkeessa 7A.
Jos yhteisöllä on maatalouden tulolähteen tuloa, erittele tuotot ja kulut liitelomakkeessa 7M.
Elinkeinotoiminnan tulos
Merkitse elinkeinotoiminnan tulos tähän kohtaan, jos tulos on positiivinen.
Elinkeinotoiminnan tulos saadaan, kun elinkeinotoiminnan veronalaisista tuotoista (osan 6 kohta 10) vähennetään elinkeinotoiminnan verotuksessa vähennyskelpoiset kulut (osan 7 kohta 10).
Elinkeinotoiminnan tappio
Merkitse tähän kohtaan elinkeinotoiminnan vahvistettava tappio, joka tavallisesti on elinkeinotoiminnan veronalaisten tuottojen (osan 6 kohta 10) ja elinkeinotoiminnan verotuksessa vähennyskelpoisten kulujen (osan 7 kohta 10) negatiivinen erotus.
Jos kuluihin kuitenkin sisältyy annettuja lahjoituksia tai konserniavustuksia (Erät, joita ei oteta huomioon tappiota vahvistettaessa), pienennä tässä kohdassa ilmoitettavaa tappiota niiden määrällä, sillä tällaisia eriä ei oteta huomioon tappiota vahvistettaessa.
Erät, joita ei oteta huomioon tappiota vahvistettaessa
Eriä, joita ei oteta huomioon tappiota vahvistettaessa, ovat konserniavustus, asuintalovaraus sekä lahjoitukset (TVL 57 §).
Lahjoitusvähennystä (TVL 57 §) ei oteta yhteisöjen verotuksessa huomioon vahvistettaessa elinkeinotoiminnan tulolähteen tappiota, koska vähennyksen saa tehdä erityissäännöksen nojalla. Lahjoitusvähennys otetaan kuitenkin huomioon vahvistettaessa henkilökohtaisen tulolähteen tappiota.
Kaikkien yhtiöiden tulee antaa varallisuuslaskelman tiedot, sillä tietoja tarvitaan mm. tilastoja varten. Listatut yhteisöt saavat kuitenkin ilmoittaa varat ja velat tasearvojen mukaisina, koska nettovarallisuus ja osakkeen matemaattinen arvo eivät vaikuta näiden yhtiöiden jakaman osingon verotukseen. Lisäksi näiden yhtiöiden osakkeiden vertailuarvot määräytyvät kaupantekokurssien mukaan, eivät taseen perusteella.
Listatulla yhteisöllä tarkoitetaan tässä yhtiötä, jonka osakkeet tai jokin osakesarja on julkisen kaupankäynnin kohteena arvopaperipörssissä Suomessa (NASDAQ OMX Helsinki Oy:n pörssilistalla tai Pre-listalla), muualla Euroopan talousalueella tai vastaavalla markkinalla Euroopan talousalueen ulkopuolella.
Luotto- ja vakuutuslaitosten sekä sijoituspalvelutoimintaa harjoittavien yritysten (sekä listattujen että listaamattomien) ei tarvitse täyttää varallisuuslaskelmaa kokonaan. Ne ilmoittavat vain varojen yhteismäärän, velkojen yhteismäärän sekä näiden erotuksen (kohdassa ”Positiivinen nettovarallisuus” tai ”Negatiivinen nettovarallisuus”).
Yhtiöt, jotka eivät harjoita elinkeinotoimintaa, erittelevät varat sarakkeen alaosankohdassa ”Muut pitkäaikaiset sijoitukset (TVL)”, velat kohdassa 10 ”Velat” ja oman pääoman kohdassa 11 ”Oma pääoma”.
9. Varat
Merkitse varat verotuksessa poistamatta olevan hankintamenon suuruisina, ellei ohjeessa toisin mainita. Varallisuuslaskelman arvot voivat poiketa tasearvoista.
Käyttöomaisuutta ovat elinkeinotoiminnassa pysyvään käyttöön tarkoitetut hyödykkeet (EVL 12 §).
Käyttöomaisuuteen luettavat hyödykkeet kuuluvat kirjanpidossa yleensä pysyviin vastaaviin.
Kuluvaa käyttöomaisuutta ovat esimerkiksi
kalustot ja muut esineet
patentit ja muut erikseen luovutettavissa olevat aineettomat oikeudet.
Kuluvasta käyttöomaisuudesta tehdyt poistot ja poistoeron muutokset eritellään lomakkeella 62.
Maa-alueet, arvopaperit ja muut sellaiset hyödykkeet ovat kulumatonta käyttöomaisuutta.
Aineettomien oikeuksien arvo yhteensä.
Aineettomia oikeuksia ovat mm.
tavaramerkkioikeudet
toimilupaoikeudet
atk-ohjelmien lisenssimaksut.
Pitkävaikutteiset menot
Sellaiset pitkävaikutteiset menot, joilla on varallisuusarvoa (ks. lomakkeen 62 kohta 844).
Pitkävaikutteisia ovat menot, jotka kerryttävät tai säilyttävät tuloa kolmen tai useamman vuoden ajan. Näistä varoihin luetaan esimerkiksi sellaiset aktivoidut menot, jotka EVL:n mukaan on aktivoitava. Tällaisia EVL 24 §:ssä tarkoitettuja menoja ovat muun muassa vuokrahuoneistojen perusparannusmenot ja liikearvon hankintameno. Lisäksi oikeuskäytännössä muun muassa kehittämismenoilla on katsottu voivan olla varallisuusarvoa.
Varoihin ei lueta laskennallisia verosaamisia, yhtiön perustamis- ja järjestelytoimista johtuneita menoja eikä sellaisia pitkävaikutteisia menoja, joilla ei ole varallisuusarvoa.
Jos kirjanpidollisella sulautumiserotuksella on varallisuusarvoa, se lasketaan vastaanottavan yhtiön nettovarallisuuteen (KHO 1994 B 545 ja KHO 1994 B 546).
(erittely lomakkeella 18)
Käyttöomaisuuteen kuuluvien kiinteistöjen, rakennusten ja rakennelmien yhteen laskettu arvo.
Erittele tiedot lomakkeella 18.
Arvona käytetään joko verotuksessa poistamatta olevaa hankintamenoa (= lomakkeella 62 kohdassa 7 ilmoitettavan rakennuksen hankintamenon ja maapohjan hankintamenon yhteismäärä) tai vertailuarvoa (= verotusarvoa) sen mukaan, kumpi näistä on suurempi.
Vertailu tehdään kiinteistöittäin.
Kiinteistöön luetaan maapohja ja sillä olevat rakennukset.
Kiinteistönä pidetään TVL 6 §:n mukaan myös sellaista toisen maalla olevaa rakennusta, rakennelmaa ja muuta laitosta, joka voidaan maanomistajaa kuulematta luovuttaa kolmannelle henkilölle niin, että myös hallintaoikeus maahan siirtyy.
Jos yhteisön tilikausi päättyy 1.1–30.9.2017, vertailuarvona käytetään poikkeuksellisesti vuoden 2016 verotusarvoa, sillä vuoden 2017 verotusarvoa ei tuolloin ole vielä vahvistettu.
Jos yhteisön tilikausi päättyy 1.10.–31.12.2017, vertailuarvona käytetään kiinteistön vuoden 2017 verotusarvoa.
Käyttöomaisuuteen kuuluvia rakennelmia ovat myös
polttoainesäiliöt, happosäiliöt ja muut sellaiset metallista tai muusta siihen verrattavasta aineesta rakennetut varasto- ja muut rakennelmat
puusta tai siihen verrattavasta aineesta rakennetut kevyet rakennelmat
rakennelmat, joita käytetään vain liiketoiminnan edistämiseen tähtäävään tutkimustoimintaan.
Metsän vertailuarvo on metsän keskimääräinen vuotuinen tuotto kerrottuna kymmenellä.
Maatalousmaan vertailuarvo on maatalousmaan keskimääräinen vuotuinen tuotto kerrottuna seitsemällä. Tuotot vahvistetaan vuosittain Verohallinnon päätöksellä.
Vesi- ja joutoalueiden vertailuarvo on 0.
Koneiden ja kaluston yhteinen verotuksessa poistamatta oleva hankintameno.
Koneita ja kalustoja ovat muun muassa
vuokrattava kalusto.
Leasingille otettua kalustoa ei lueta verotuksessa käyttöomaisuuteen, joten sitä ei merkitä tähän.
Käyttöomaisuuteen kuuluvat ennakkomaksut.
Käyttöomaisuusarvopaperit
(vertailu lomakkeella 8A)
Vertaa lomakkeella 8A käyttöomaisuuteen, rahoitusomaisuuteen ja muihin pitkäaikaisiin sijoituksiin (TVL-omaisuuteen) kuuluvien arvopapereiden tuloverotuksessa poistamatta olevia hankintamenoja ja vertailuarvoja.
Siirrä käyttöomaisuuteen kuuluvien arvopapereiden välisumma tähän kohtaan siitä sarakkeesta, jossa arvopapereiden yhteisarvo on suurempi.
Pörssiosakkeiden arvo on 70 % osakkeen päätöskurssista yhtiönne tilikauden päättymispäivänä. Katso pörssikurssit (www.nasdaqomxnordic.com). Sivulta voit hakea yhtiön tilinpäätöspäivän kurssitietoja.
Sijoitusrahasto-osuuden ja yhteissijoitusyrityksen osuuden vertailuarvo on 70 % vuoden lopun käyvästä arvosta.
Noteeraamattoman osakkeen vertailuarvo on ilmoitettu sen yhtiön verotuspäätöksessä, jonka osakkeista on kyse.
Ennen 1.1.2006 hankittujen huoneisto-osakkeiden vertailuarvona käytetään vuoden 2005 verotusarvoa.
1.1.2006 tai sen jälkeen hankituilla huoneisto-osakkeilla ei ole erillistä vertailuarvoa, kuten ei myöskään noteeraamattomilla joukkovelkakirjoilla, optio-oikeuksilla ja osuuskunnan osuuksilla. Näiden arvopapereiden tuloverotuksessa poistamaton hankintameno merkitään myös lomakkeen 8A Vertailuarvo-sarakkeeseen.
Käyttöomaisuuteen kuuluvat saamiset saman konsernin yrityksiltä.
Saman konsernin yrityksillä tarkoitetaan tässä kirjanpitolain mukaisia emoyrityksiä ja tytäryrityksiä (KPL 1 luku 6 §).
Saamiset omistusyhteysyrityksiltä
Käyttöomaisuuteen kuuluvat saamiset omistusyhteysyrityksiltä (KPL 1 luku 7 §).
Muut käyttöomaisuussaamiset
Muut käyttöomaisuuteen kuuluvat saamiset.
Muu käyttöomaisuus
Muut käyttöomaisuuteen kuuluvat hyödykkeet.
Muuta käyttöomaisuutta voivat olla mm. elävä käyttöomaisuus, taide-esineet ja keräilyhyödykkeet.
Käyttöomaisuus yhteensä
Kaikkien edellä ilmoitettujen käyttöomaisuushyödykkeiden arvo yhteensä.
Vaihto-omaisuutta ovat EVL 10 §:n mukaan kauppatavarat, raaka-aineet, puolivalmisteet ja muut hyödykkeet, jotka on tarkoitettu luovutettaviksi sellaisenaan tai jalostettuina elinkeinotoiminnassa. Vaihto-omaisuutta ovat myös elinkeinotoiminnassa kulutettaviksi tarkoitetut poltto- ja voiteluaineet ja muut tarvikkeet.
Merkitse vaihto-omaisuuden arvoksi hankintameno, josta on vähennetty mahdollinen EVL 28 §:n 1 momentissa tarkoitettu arvonalentumisvähennys.
Aineita ja tarvikkeita ovat esimerkiksi raaka-aineet sekä apu- ja tarveaineet.
Aineet ja tarvikkeet saattavat liittyä välittömästi myytäväksi tarkoitetun hyödykkeen valmistamiseen tai valmistuksessa käytettävien koneiden ja laitteiden huoltoon.
Aineisiin ja tarvikkeisiin
Keskeneräiset tuotteet
Keskeneräisillä tuotteilla tarkoitetaan itse valmistettuja, myytäväksi aiottuja hyödykkeitä, joiden valmistusprosessi on tilikauden päättyessä kesken (puolivalmisteet).
Keskeneräinen tuote voi olla aineellinen tai aineeton.
Aineeton vaihto-omaisuushyödyke on esimerkiksi arkkitehti- tai suunnittelualan yrityksen keskeneräinen suunnittelutyö tai keskeneräinen elokuva, jonka esitysoikeudet on tarkoitus myydä elokuvan valmistuttua.
Valmiilla tuotteilla tarkoitetaan hyödykkeitä, jotka yhtiö on itse valmistanut ja saattanut luovutusvalmiiksi.
Valmiisiin tuotteisiin luetaan mukaan myös sivutuotteet ja valmistusjätteet, joita valmistustoimintaa harjoittavan yrityksen tuotannossa syntyy.
Tavaroita ovat hyödykkeet, jotka on hankittu ulkopuoliselta tavarantoimittajalta ja jotka on tarkoitettu myytäväksi sellaisenaan.
Tukku- tai vähittäiskauppaa harjoittava voi laskea mukaan tavaroihin myös niiden myyntiä varten hankitut pakkaustarvikkeet.
Vaihto-omaisuuskiinteistöt
Vaihto-omaisuuteen kuuluvat kiinteistöt.
Vaihto-omaisuusarvopaperit
Vaihto-omaisuuteen kuuluvat arvopaperit.
Muut vaihto-omaisuuteen kuuluvat hyödykkeet. Näitä ovat muun muassa vaihto-omaisuuteen kuuluvat ennakkomaksut.
Vaihto-omaisuus yhteensä
Kohdissa edellä ilmoitettujen vaihto-omaisuushyödykkeiden yhteismäärä.
Rahoitusomaisuutta ovat rahat, pankki- ja tilisaamiset, saamavekselit sekä muut sellaiset rahavarat (EVL 9 §).
Tämän lisäksi rahoitusomaisuuteen luetaan yhtiön muut rahoitusvarat, kuten myyntisaamiset ja kassareservinä olevat arvopaperit.
Rahoitusomaisuuteen kuuluvan saamisen arvoksi merkitään nimellisarvo ja muun rahoitusomaisuuden arvoksi hankintameno. Molemmista tehdään ensin EVL 17 §:ssä tarkoitetut arvonalentumisvähennykset.
Jos saamiset eivät ole euromääräisiä vaan jossakin muussa valuutassa, ne arvostetaan samalla tavalla kuin kirjanpidossa eli yleensä tilinpäätöspäivän kurssin mukaan (KPL 5 luku 3 §).
Kaikki pitkä- ja lyhytaikaiset myyntisaamiset, osamaksusaamiset yms.
Saamiset saman konsernin yrityksiltä, ei kuitenkaan myyntisaamisia.
Konserniyrityksiä ovat kirjanpitolaissa tarkoitetut emoyritys ja tytäryritys (KPL 1 luku 6 §).
Saamiset omistusyhteysyrityksiltä (KPL 1:7 §), ei kuitenkaan myyntisaamisia.
Muut kuin edellä mainitut lainasaamiset, esimerkiksi pitkä- ja lyhytaikaiset saamiset työntekijöiltä ja johdolta.
Huomaa, että lainasaamisia osakkailta ei merkitä tähän vaan muina pitkäaikaisina sijoituksina kohtaan ”Osakaslainat”, sillä ne kuuluvat yhteisön TVL-tulolähteeseen.
Muita saamisia voivat olla muun muassa verosaamiset, vakuutustalletukset, maksetut vuokravakuudet ja vahingonkorvaussaamiset.
Laskennallisia verosaamisia (KPL 5:18 §) ei lueta varoihin nettovarallisuutta laskettaessa. Tilikaudelle suoriteperusteisesti kirjatuista veroista johtuva verosaaminen sen sijaan luetaan varoihin ja merkitään tähän kohtaan.n.
(erittely lomakkeella 8A)
Merkitse tähän kohtaan rahoitusomaisuuteen kuuluvat arvopaperit.
Erittele käyttö- ja rahoitusomaisuuteen sekä muihin pitkäaikaisiin sijoituksiin (TVL-omaisuuteen) kuuluvat arvopaperit lomakkeessa 8A. Siirrä välisumma (Rahoitusomaisuus yhteensä) lomakkeen 6B tähän kohtaan siitä sarakkeesta, jossa yhteissumma lomakkeen 8A alareunassa on suurempi.
Ilmoita tässä kohdassa siirtosaamiset.
Osatuloutuksen saamiset
Ilmoita tässä kohdassa osatuloutuksen saamiset.
Yhtiön käteiset kassavarat.
Pankkisaamiset
Pankkisaamisia ovat mm. pankkivarat, talletukset, sijoitusvarat ja valuuttavarat.
Muu rahoitusomaisuus
Muut kuin edellä eritellyt rahoitusomaisuuteen kuuluvat hyödykkeet.
Rahoitusomaisuus yhteensä
Kaikkien edellä ilmoitettujen rahoitusomaisuushyödykkeiden arvo yhteensä.
Elinkeinotoimintaan kuulumatonta, tuloverolain (TVL) mukaan verotettavaa omaisuutta ei sisällytetä edellä oleviin käyttö-, vaihto- tai sijoitusomaisuuseriin, vaan se tulee merkitä seuraaviin eriin.
Merkitse varat verotuksessa poistamatta olevan hankintamenon suuruisina, ellei kohdan ohjeessa sanota toisin.
Elinkeinotoimintaan kuulumattomat arvopaperit.
Erittele käyttö- ja rahoitusomaisuuteen sekä muihin pitkäaikaisiin sijoituksiin (TVL-omaisuuteen) kuuluvat arvopaperit lomakkeessa 8A. Siirrä välisumma ”Muut pitkäaikaiset sijoitukset” lomakkeen 6B tähän kohtaan siitä sarakkeesta, jossa yhteissumma lomakkeen 8A alareunassa on suurempi.
Elinkeinotoimintaan kuulumattomat kiinteistöt, kuten ulkopuolisille vuokratut kiinteistöt.
Ilmoita kiinteistöstä joko tuloverotuksessa poistamatta oleva hankintameno tai vertailuarvo (= verotusarvo) sen mukaan, kumpi näistä on suurempi.
Jos yhtiön tilikausi päättyy 1.1.–30.9.2017, käytä vertailussa vuodelle 2016 määrättyä kiinteistön verotusarvoa.
Osakkaille ja heidän omaisilleen annettujen lainojen yhteismäärä tilinpäätöshetkellä.
Anna osakaskohtainen erittely osakaslainoista osassa 2 tai lomakkeella 72.
Muu TVL-omaisuus
Muu kuin edellä eritelty elinkeinotoimintaan kuulumaton omaisuus.
Muut pitkäaikaiset sijoitukset (TVL) yhteensä
Kaikkien edellä ilmoitettujen TVL-hyödykkeiden eli muiden pitkäaikaisten sijoitusten (TVL) arvo yhteensä.
Käyttö-, vaihto- ja rahoitusomaisuuden sekä muiden pitkäaikaisten sijoitusten (TVL) arvo yhteensä.
Yhtiön liikkeelle laskemat lyhytaikaiset ja pitkäaikaiset obligaatiolainat, debentuurilainat ja muut joukkovelkakirjalainat.
Vaihtovelkakirjalainat
Yhtiön ottamat lyhytaikaiset ja pitkäaikaiset vaihtovelkakirjalainat.
pitkä- ja lyhytaikaiset lainat rahoituslaitoksilta
rahoitusyhtiölainat ja niiden lyhennyserät
factoring-luottotilit
muut lyhytaikaiset lainat rahoituslaitoksilta.
Ilmoita tässä kohdassa
pitkä- ja lyhytaikaiset ostovelat
osamaksuvelat
ostovelat omistusyhteysyrityksille ja konserniyrityksille
ostovelat investoinneista ja ennakkolaskuista
muut ostovelat.
Velat saman konsernin yrityksille
Pitkä- ja lyhytaikaiset velat saman konsernin yrityksille, ei kuitenkaan ostovelkoja.
Tässä kohdassa ilmoitetaan esimerkiksi
konserniyrityksiltä saadut ennakot
rahoitusvekselit konserniyrityksiltä
muut velat konserniyrityksille
siirtovelat konserniyrityksille.
Konserniyrityksiä ovat KPL 1 luvun 6 §:ssä tarkoitetut emo- ja tytäryritykset.
Jos konsernissa on noudatettu ennakko-osinkojärjestelmää, jakajayhtiö ei sisällytä tätä osingonjakovelkaa velkoihin, vaan vähentää sen nettovarallisuudesta samoin kuin jaettavaksi päätetyn osingon.
Lisätietoa ennakko-osingoista on ohjeessa Ennakko-osinkojärjestelmä (tiedote 15/1999).
Velat omistusyhteysyrityksille
Pitkä- ja lyhytaikaiset velat omistusyhteysyrityksille (KPL 1 luku 7 §), ei kuitenkaan ostovelkoja.
Tässä kohdassa ilmoitetaan siis esimerkiksi omistusyhteysyrityksiltä saadut ennakot, rahoitusvekselit ja muut velat sekä siirtovelat omistusyhteysyrityksille.
Velat osakkaille
Pitkä- ja lyhytaikaiset velat osakkaille ja heidän omaisilleen.
Pitkä- ja lyhytaikaiset siirtovelat, joita ovat muun muassa
etukäteen saadut vuokratulot
jaksotetut investointiavustukset
muut tuloennakot
tilikaudelle suoriteperusteisesti kuuluvat palkkamenot
lomapalkkamenot.
Saadut ennakot, pitkäaikaiset
Ilmoita tässä kohdassa yhtiön saamat pitkäaikaiset ennakot.
Saadut ennakot, lyhytaikaiset
Ilmoita tässä kohdassa yhtiön saamat lyhytaikaiset ennakot.
Muita velkoja voivat olla esimerkiksi
pitkäaikaiset eläkelainat
rahoitusvekselit ja velat työntekijöille
lyhytaikaiset rahoitusvekselit
ennakonpidätysvelat
sosiaaliturvamaksuvelat.
Velkana pidetään myös vakuutuslaitoksen ja vakuutusyhtiön sekä eläkelaitoksen, eläkesäätiön ja eläkekassan vastuita ja vakavaraisuuden parantamiseksi tekemää varausta (laki varojen arvostamisesta verotuksessa 2 § 3 mom.).
Myös sähkö-, tele- ja muiden vastaavien laitosten saamat liittymämaksut ovat velkaa, jos niihin liittyy palautusvelvollisuus (laki varojen arvostamisesta verotuksessa).
Nettovarallisuutta laskettaessa KPL 5 luvun18 §:n mukaisia laskennallisia verovelkoja ei pidetä velkana, joten niitä ei merkitä varallisuuslaskelmaan. Tilikaudelle suoriteperusteisesti kirjatuista veroista johtuva verovelka sen sijaan on velkaa.
Yhtiön ottamien pääomalainojen (OYL 12 luku 1 §) yhteismäärä.
Pääomalaina katsotaan verotuksessa yleensä vieraan pääoman eräksi (vrt. arvostamislaki 2 § 3 mom.), joten se merkitään kirjaustavasta riippumatta velaksi varallisuuslaskelmaan.
Velkaerät yhteensä.
Huomaa, että tämän kohdan luku ei välttämättä ole kohtien ”Lyhytaikaiset velat yhteensä” ja ”Pitkäaikaiset velat yhteensä” summa. Tähän kohtaan merkittävä luku lasketaan verosäännösten mukaan. Sen sijaan luvut kohtiin ”Lyhytaikaiset velat yhteensä” ja ”Pitkäaikaiset velat yhteensä” tulevat kirjanpidosta.
Kirjanpidon mukainen lyhytaikaisten velkojen yhteismäärä.
Kirjanpidon mukainen pitkäaikaisten velkojen yhteismäärä.
Nettovarallisuus – positiivinen
Vähennä osan 9 varojen yhteismäärästä osan 10 velkojen yhteismäärä.
Jos varojen ja velkojen erotus on positiivinen, merkitse erotus tähän kohtaan.
Nettovarallisuus – negatiivinen
Jos varojen ja velkojen erotus on negatiivinen, merkitse erotus tähän kohtaan.
Osakkeen matemaattinen arvo
Voit laskea osakkeen matemaattisen arvon vuodelle 2018 niin, että jaat positiivisen nettovarallisuuden yhtiön ulkona olevien osakkeiden lukumäärällä.
Yhtiön lunastamia tai hankkimia, yhtiön hallussa olevia omia osakkeita ei lasketa osakkeiden lukumäärään, kun osakkeen matemaattista arvoa (ja vertailuarvoa) lasketaan.
Osakkeen matemaattista arvoa käytetään osakkaiden vuonna 2018 saaman osingon verotuksessa.
Osakkeen vertailuarvo
Myös osakkeen vertailuarvo vuodelle 2018 lasketaan yhtiön nettovarallisuuden perusteella. Nettovarallisuudesta vähennetään kuitenkin vielä tilikaudelta 2017 jaettavaksi päätetty osinko ja ennakko-osinko (ei sijaisosinkoa). Lisäksi huomioon otetaan tilikauden päättymisen jälkeen seuraavan tilikauden aikana tapahtuneet olosuhteiden muutokset, kuten osakkeiden lukumäärän ja nimellisarvon muutokset, sulautuminen ja jakautuminen.
Ilmoita oman pääoman erät kirjanpidon mukaisina.
Osake- tai osuuspääoma
Yhteisön osake-, osuus- tai muu vastaava pääoma.
Muu sidottu oma pääoma
Sidottua omaa pääomaa ovat kirjanpitolain mukainen arvonkorotusrahasto, käyvän arvon rahasto ja uudelleenarvostusrahasto (OYL 8 luvun1 §).
Myös vanhat vararahastot ja ylikurssirahastot ovat uuden osakeyhtiölain 8 luvun 1 §:ssä tarkoitettua sidottua omaa pääomaa (laki OYL:n voimaanpanosta, 13 §).
OYL 8:2 §:ssä tarkoitettu sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto.
Mahdolliset muut vapaaseen omaan pääomaan kuuluvat rahastot.
Edellisten tilikausien voitto
Kirjanpidon mukainen edellisten tilikausien voitto, jos edellisten tilikausien tulosten yhteenlaskettu määrä on voitollinen.
Edellisten tilikausien tappio
Kirjanpidon mukainen edellisten tilikausien tappio, jos edellisten tilikausien tulosten yhteenlaskettu määrä on tappiollinen.
Kirjanpidon mukainen tilikauden voitto.
Tilikauden tappio -kohdan alla voit halutessasi tehdä tarkistuslaskelman verotettavasta tulosta ja siihen vaikuttaneista eristä. Yhteissumman tulee olla yhtä suuri kuin kirjanpidon voitto.
Tilikauden tappio
Kirjanpidon mukainen tilikauden tappio.
Halutessasi voit tehdä tarkistuslaskelman verotuksessa vahvistettavasta tappiosta ja siihen vaikuttaneista eristä. Yhteissumman tulee vastata kirjanpidon mukaista tappiota.
Tarkistuslaskelma (vapaaehtoinen)
Seuraavien kohtien täyttäminen on vapaaehtoista.
Verotettava tulos
Merkitse ensimmäiseen kohtaan verotettavien tulosten yhteissumma.
Yhteissumman saat laskemalla yhteen elinkeinotoiminnan, maatalouden ja henkilökohtaisen tulolähteen positiiviset tulokset.
Tuloksesta ei vähennetä edellisten vuosien tappiota.
Verotuksessa vahvistettava tappio
Merkitse tähän kohtaan tilikauden verotuksessa vahvistettavien tappioiden yhteissumma.
Yhteissumman saat, kun lasket yhteen elinkeinotoiminnan, maatalouden ja henkilökohtaisen tulolähteen negatiiviset tulokset.
Lisää verotettavaan tulokseen tai vahvistettavaan tappioon tilikauden kirjanpidon mukaiset verovapaat tuotot.
Verovapaat tuotot saat laskemalla yhteen seuraavat tuloverolaskelman kohdat:
+ Käyttöomaisuusosakkeiden luovutusvoitot ja purkuvoitot, joista on vähennetty niiden veronalainen osa
+ Saadut osingot, joista on vähennetty niiden veronalaiset osuudet
+ Yhtymistä saadut voitto-osuudet, joista on vähennetty veronalaiset tulo-osuudet
+ Palautuvat arvonalennukset, joista on vähennetty niiden veronalainen osuus
+ Varausten vähennykset, joista on vähennetty niiden veronalainen osuus
+ Veronpalautus
+ Elokuvan tuotantotuki
+ Tuloslaskelman muut verottomat tuotot
+ Henkilökohtaiseen tulolähteeseen sisältyvät osingot, joista on vähennetty niiden veronalainen osuus, joka on eritelty lomakkeessa 7A.
Vähennä verotuksessa vähennyskelvottomat kulut. Vähennyskelvottomat kulut saat laskemalla yhteen seuraavat tuloverolaskelman kohdat:
+ Poistot, joista on vähennetty niiden vähennyskelpoinen osuus (edellisinä vuosina vähentämättä jätettyjä poistoja ei kuitenkaan merkitä tähän)
+ Käyttöomaisuuden arvonalentumiset, joista on vähennetty niiden vähennyskelpoinen osuus
+ Edustuskulut, joista on vähennetty niiden vähennyskelpoinen osuus
+ Annetut lahjoitukset, joista on vähennetty niiden vähennyskelpoinen osuus
+ Käyttöomaisuusosakkeiden luovutustappiot ja purkutappiot, joista on vähennetty niiden vähennyskelpoinen osuus
+ Välittömät verot
+ Veronkorotukset
+ Sakot ja muut rangaistusmaksut
+ Fuusiotappio
+ Käyttöomaisuusosakkeiden arvonalentumiset
+ Pakolliset varaukset
+ Muut vähennyskelvottomat kulut
+ Konsernituki ja saamisten arvonalentumiset
+ Muun rahoitusomaisuuden menetykset ja lopulliset arvonalentumiset, joista on vähennetty niiden vähennyskelpoinen osuus
+ Varausten lisäykset, joista on vähennetty niiden vähennyskelpoinen osuus.
Muut kirjanpidon ja verotuksen tulosten erot
Muut kirjanpidon ja verotuksen tulosten erot, esimerkiksi:
- Muut veronalaiset tuotot (ei tilikauden tuloslaskelmassa)
- Erät, joita ei oteta huomioon tappiota vahvistettaessa
+ Poistojen vähennyskelpoinen osuus -kohtaan sisältyvät edellisinä vuosina vähentämättä jätetyt poistot
+ Muut vähennyskelpoiset kulut (ei tilikauden tuloslaskelmassa), esim. verotuksessa vähennetty lahjoitus (TVL 57 §), jota ei ole kirjattu kuluksi kirjanpitoon.
Tarkistuslaskelman lopputuloksen tulee olla yhtä suuri kuin kirjanpidollinen tilikauden voitto tai tappio.
Oman pääoman erien yhteenlaskettu määrä eli kirjanpidon mukainen oma pääoma yhteensä.
Onko tilintarkastus tehty?
Tilintarkastuskertomus on aina annettava veroilmoituksen liitteenä, jos yhteisöllä on velvollisuus toimittaa tilintarkastus.
Merkitse rasti vaihtoehtoon ”Kyllä”, jos tilintarkastus on suoritettu ennen veroilmoituksen antamista.
Merkitse rasti vaihtoehtoon ”Ei, tehdään myöhemmin”, jos tilintarkastusta ei ole vielä tehty, mutta se tehdään myöhemmin.
Jos tilintarkastus ei ole valmistunut ennen veroilmoituksen viimeistä jättöpäivää, tilintarkastuskertomus on toimitettava Verohallinnolle kuukauden kuluessa tilintarkastuksen valmistumisesta.
Paperilla annettaessa tilintarkastuskertomuksen kansilehdeksi on nidottava lomake 63. Tiedot lähetetään osoitteeseen
Merkitse rasti vaihtoehtoon ”Ei, tilintarkastuslain 2 luvun 2 §:n perusteella tilintarkastaja on jätetty valitsematta”, jos yhtiö on käyttänyt tilintarkastuslain (1141/2015) antamaa mahdollisuutta jättää tilintarkastaja valitsematta pienissä yhtiöissä.
Yhteisö voi jättää tilintarkastajan valitsematta, jos sekä päättyneellä että sitä välittömästi edeltäneellä tilikaudella on toteutunut enintään yksi seuraavista:
Taseen loppusumma on yli 100 000 euroa.
Liikevaihto on yli 200 000 euroa.
Palveluksessa on keskimäärin yli kolme henkilöä.
Tilintarkastaja on kuitenkin valittava, jos yhtiöjärjestyksessä, yhtiösopimuksessa tai yhteisön säännöissä on niin sovittu.
Tilintarkastuslain 2 luvun 2 §:n 4 momentissa on lisäksi eräitä toimialaa ja vaikutusvaltaa koskevia rajoituksia.
Sisältääkö tilintarkastuskertomus kielteisiä lausuntoja?
Merkitse rasti vaihtoehtoon ”Ei”, jos tilintarkastuskertomus ei sisällä tilintarkastuslaissa tarkoitettuja kielteisiä lausuntoja, huomautuksia tai lisätietoja.
Merkitse rasti vaihtoehtoon ”Kyllä”, jos tilintarkastuskertomus sisältää tällaisia lausuntoja, huomautuksia tai lisätietoja.
Täytä tämä osa aina, jos yhteisön osakkeista tai osuuksista yli puolet on vaihtanut omistajaa yhden verovuoden aikana tai vaiheittain usean vuoden aikana. Tieto vaikuttaa aikaisempien vuosien tappioiden vähennysoikeuteen.
Yhteisön tappiota saa vähentää saman tulolähteen tuloksesta seuraavien 10 verovuoden aikana.
Omistajanvaihdosten vaikutus
Yhteisö menettää tappion vähentämisoikeuden, jos sen osakkeista yli puolet on vaihtanut joko suoraan tai välillisesti omistajaa tappiovuoden aikana tai sen jälkeen muuten kuin perinnön tai testamentin vuoksi (eli esimerkiksi kaupalla tai vaihtamalla).
Yhteisö voi kuitenkin hakea Verohallinnolta poikkeuslupaa tappioiden vähentämiseen omistajanvaihdoksesta huolimatta (TVL 122 §). Lisätietoja poikkeusluvan hakemisesta
ohjeessa Ennakkoratkaisu- ja poikkeuslupahakemuksen tekeminen ja siihen annettava päätös).
Välilliset omistajanvaihdokset eli osakkaan omistussuhteissa tapahtuneet muutokset otetaan huomioon, jos osakas omistaa vähintään 20 % yrityksestä ja tämän osakkaan osakkeiden tai osuuksien enemmistö vaihtaa omistajaa. Silloin kaikkien kyseisen omistajayhteisön tai -yhtymän osakkeiden katsotaan vaihtaneen omistajaa.
Esimerkki: X Oy omistaa kaikki Z Oy:n osakkeet. Kun X Oy:n osakkeista yli puolet vaihtaa omistajaa, kaikkien Z Oy:n osakkeiden katsotaan vaihtaneen omistajaa.
Pörssilistalla olevan yhtiön julkisen kaupankäynnin kohteena olevien osakkeiden omistajanvaihdokset eivät estä tappioiden ja käyttämättömien hyvitysten vähentämistä.
Omistusosuuksien muutokset ja tappiot
Merkitse tähän kohtaan verovuosi, jolloin vaihto on tapahtunut, jos osakkeista yli puolet on viimeisten kymmenen verovuoden aikana vaihtanut kerralla omistajaa.
Merkitse verovuosi myös siinä tapauksessa, että yhtiön osakkeista yli puolet on vaihtanut omistajaa vaiheittain usean vuoden aikana tai yhtiössä on tapahtunut välillisiä omistajanvaihdoksia viimeisten kymmenen verovuoden aikana. Ilmoita silloin se verovuosi, jota ennen tai jonka aikana syntyneet tappiot eivät omistajanvaihdosten vuoksi ole vähennyskelpoisia. Anna lisäksi selvitys omistajanvaihdoksista ja vaihtumisajoista erillisellä liitteellä ja merkitse rasti kohtaan ”Muita, vapaamuotoisia liitteitä” (osassa 14 Liitteet).
Esimerkki: Yhtiön kaikki 100 osaketta omistaa yksi henkilö. Hän myy 50 osaketta vuonna 2015 ja yhden osakkeen vuonna 2016. Yhtiön osakkeista yli puolet on siis vaihtanut omistajaa, kun vuosien 2015 ja 2016 omistajanvaihdokset huomioidaan. Yhtiöllä on tappioita vuosilta 2012−2016.
Omistusmuutoksen verovuodeksi yritys merkitsee 2015 ja antaa omistajanvaihdoksista selvityksen erillisellä liitteellä.
Yhtiö ei saa vähentää verovuoden 2017 voitostaan vuosien 2012−2015 tappioita. Tappiovuonna 2016 vain yksi osake on vaihtanut omistajaa, joten yhtiö voi vähentää verovuoden 2017 voitostaan vuoden 2016 tappion.
Omistuksessa voi tapahtua muutos, vaikka osakkaat pysyisivät samoina. Tällainen tilanne voi syntyä esimerkiksi osakeannissa, kun osakkaat eivät merkitse uusia osakkeita omistuksiensa suhteessa.
Merkitse rasti kaikkien veroilmoituksen liitteenä olevien asiakirjojen kohdalle.
Muita liitteitä ovat vapaamuotoiset liitteet, kuten selvitys siitä, miten tulos jakautuu Ahvenanmaan ja Manner-Suomen kesken.
Vältä sellaisten vapaamuotoisten liitteiden antamista, joita ei mainita täyttöohjeessa, ellei liitteen antaminen ole välttämätöntä jonkin verotukseen vaikuttavan seikan selventämiseksi.
Jos annat veroilmoituksen paperilla, muista päiväys ja allekirjoitus.
Liitelomakkeet ja ohjeet:
62, Erittely varauksista, arvonmuutoksista ja kuluvan käyttöomaisuuden poistoista
63, Tilinpäätöstiedot Verohallinnolle ja kaupparekisteriin
65, Selvitys yhteisöistä ja yhtymistä, joissa omistusosuus on vähintään 10 % sekä annetuista ja saaduista konserniavustuksista
66, Selvitys konsernisuhteista verontilitystä varten
67 Vaatimus tutkimus- ja kehittämistoiminnan lisävähennyksestä
7A, Erittely yhteisön henkilökohtaisen tulolähteen tuloksesta
70, Vaatimus kaksinkertaisen verotuksen poistamiseksi
71A, Verovapaat luovutusvoitot ja verotuksessa vähennyskelvottomat luovutustappiot
71B, Veronalaiset luovutusvoitot ja verotuksessa vähennyskelpoiset luovutustappiot
72, Osakeyhtiön osakkaat / Lisälehti 6B-lomakkeelle
73, Erittely osinkotuloista ja muista voitonjaon luonteisista eristä
74, Laskelma ulkomaisen väliyhteisön tulo-osuudesta
75, Laskelma ulkomailla sijaitsevan kiinteän toimipaikan tuloksesta
77, Laskelma elinkeinotoiminnan tuloksesta / Luottolaitos, sijoituspalveluyritys ja vakuutuslaitos
78, Selvitys siirtohinnoittelusta
8A, Luettelo yhteisön omistamista arvopapereista ja arvo-osuuksista
12A, Selvitys verotuksessa vähentämättä jätetyistä poistoista
18, Luettelo yhteisön käyttöomaisuuskiinteistöistä
EVL = laki elinkeinotulon verottamisesta
KPL = kirjanpitolaki
OYL = osakeyhtiölaki
TVL = tuloverolaki
VML = laki verotusmenettelystä
YTJ = yritys- ja yhteisötietojärjestelmä (www.ytj.fi)
PRH = patentti- ja rekisterihallitus

matches:
§ 2
§ 1
§ 1
§ 4
§ 4
§ 5
§ 6
§ 1
§ 3
§ 5
§ 1
§ 1
§ 1
§ 2
§ 5
§ 2
§ 3
§ 9
§ 3
§ 7
§ 7
§ 1
§ 3
§ 3
§ 3