Inatsisip atuutsinneqarfia
§ 1. Imigassanik aalakoornartortalinnik tuniniaanerit aamma sassaalliinerit tamarmik Inatsisartut Inatsisaanni matumani pineqarput.
Imm. 2. Taamatuttaaq angerlarsimaffinni imigassanik aalakoornartortalinnik imigassaliortarneq Inatsisartut Inatsisaanni ilanngunneqarpoq.
Imm. 3. Nunanut allanut timmisartuussinernut atatillugu mittarfinni akitsuuteqanngitsunik tuniniaanermut Inatsisartut Inatsisaat atuutinngilaq.
§ 2. Inatsisartut Inatsisaanni matumani ”imigassatut aalakoornartortalittut” taaneqartut tassaapput imigassat suulluunniit tamarmik 2,25 volumenprocent qaangerlugulu aalakoornartumik akullit.
Imm. 2. ”Tuniniaaneq” tassaavoq akiliisitsilluni imigassanik aalakoornartortalinnik tuniniaaviup avataani imerneqartussanik atuisartumut tunniussineq.
Imm. 3. ”Sassaalliineq” tassaavoq sassaalliuteqarfimmi imaluunniit tamatuma eqqaani imerneqartussanik imigassanik aalakoornartortalinnik akiliisitsilluni sassaalliuteqarneq.
Imm. 4. Inatsisartut Inatsisaanni matumani ”imigassaq pillugu akuersissut” imaluunniit ”akuersissut” tassaavoq imigassanik aalakoornartortalinnik tuniniaasinnaanermut imaluunniit sassaalliisinnaanermut akuersissut.
Imm. 5. Inatsisartut Inatsisaanni matumani ”ataasiaannartumik atuuttussamik akuersissut” tassaavoq ataasiaannartumik tamanut ammasumik aaqqissuussamik ingerlatsinermut atatillugu imigassanik aalakoornartortalinnik sassaalliinermut akuersissut.
Imm. 6. Inatsisartut Inatsisaanni matumani ”takornariat pillugit akuersissut” tassaavoq takornarianik sullissinermut atatillugu sumiiffimmi inuit najugaqarfiginngisaanni imigassanik aalakoornartortalinnik sassaalliinermut akuersissut.
Imm. 7. ”Nalliuttut” imatut paasineqarput ukiutoqaq, ukiortaaq, kunngit pingasut ulluat, sisamanngorneq illernartoq, tallimanngorneq tannaartoq, poorskip ullua, poorskip aappaa, tussiarfissuaq, qilaliarfik, piinsi, piinsip aappaa, inuiattut ullorsiorfik, juulliaraq, juullerujussuaq, juullip aappaa.
Imigassaq pillugu akuersissut
§ 3. Imigassaq pillugu akuersissuteqarnani imigassanik aalakoornartortalinnik tuniniaanissaq sassaalliinerluunniit inerteqqutaavoq.
Imm. 2. Kommunalbestyrelsi imigassaq pillugu akuersissuteqartartuuvoq.
Imm. 3. Imigassaq pillugu akuersissuteqartoqannginnerani suliaq ukununnga tusarniutigineqassaaq:
1) Kalaallit Nunaanni Politiit,
2) kommunimi meeqqat inuusuttullu pillugit ingerlatsivik,
3) kommunimi peqqissuseq pitsaaliuinerlu pillugit ingerlatsivik, aamma
4) immaqalu nunaqarfinni aqutsisut.
Imm. 4. Kalaallit Nunaanni Politiit akuersinerisigut siulittaasoq ataasiaannartumik atuuttussamik akuersissuteqarsinnaavoq.
Imm. 5. Kommunalbestyrelsimut ilaasortat tamarmik kommunalbestyrelsimut ilaasortaanerminni pissutsit ilisimalikkatik pillugit nipangiussisimasussaatitaapput.
Imm. 6. Kommunalbestyrelsi kinaassutsimik uppernarsaasiinermikkut ininik silamilu sumiiffinnik Inatsisartut inatsisaanni matumani suliffeqarfinnut ilaatinneqartunut atasunik misissuisinnaatitaapput. Kommunalbestyrelsip piumasaqarneratigut atortussat paasissutissallu akuersissummik pigisaqartumit tunniunneqassapput. Misissuisinnaatitaanermi init unnuiffissatut attartortinneqartut ilaatinneqanngillat.
§ 4. Inuit imigassaq pillugu akuersissummik tunineqarsinnaasut tassaapput:
1) 25-nik ukioqalereersimasut,
2) nammineersinnaassusiiagaasimanngitsut imaluunniit aningaasaqarnerminnik nammineq aqutseqqusaajunnaarsinneqarsimanngitsut,
3) suliffimmik illersorneqarsinnaasumik ingerlatsisinnaanngitsuusutut pissusilersorsimanngitsutut isigineqarsinnaanngitsut,
4) § 8 malillugu akuersissummik tunniussinissamut akornutaasunik tapiissutinik imaluunniit pisussaaffinnik tigusisimanngitsut,
5) pisortanut 100.000 koruuninik amerlanerusunilluunniit akiligassaareersunik akiitsoqanngitsut, aamma
6) akiliisinnaajunnaarsimasutut sullinneqanngitsut imaluunniit suliffeqarfimmik aaqqissuusseqqinngitsut.
Imm. 2. Imigassaq pillugu akuersissut ingerlatseqatigiiffinnut taamaallaat tunniunneqarsinnaavoq:
1) ingerlatseqatigiiffiup akiliisinnaajunnaarnera imaluunniit aaqqissuuteqqinneqarnera pillugu suliaqartoqanngippat,
2) ingerlatseqatigiiffik pisortanut 100.000 koruuninik imaluunniit amerlanerusunik pisortanut akiligassaareersunik akiitsoqanngippat,
3) § 8 malillugu akuersissutinik tunniussinissamut pissutsinik atuuttoqanngippat, aamma
4) ingerlatseqatigiiffiup qullersaqarfiani ilaasortat tamarmik siulersuisullu affai imm. 1-imi piumasaqaatinik eqquutsitippata. Nutaat ilaasortanngortut imm. 1-imi piumasaqaatinik eqquutitsissapput. Ilaasortat nikinnerannik nalunaarut allannguutip atuutsinneqalerneranit kingusinnerpaamik ullut arfineq-marluk kingorna kommunalbestyrelsimut tunniunneqassaaq.
Imm. 3. Imm. 1-imi ukioqqortussutsimut piumasaqaat kommunalbestyrelsimit immikkut ittumik avaqqunneqarsinnaavoq.
Imm. 4. Piginneqatigiiffinni pisussaaffillit peqataasut tamarmik imigassaq pillugu akuersissummik pigisaqassapput.
Imm. 5. Peqatigiiffiit, klubbit assigisaallu imigassanik sassaalliinermut assingusumik sullissisut akuersissummik pigisaqassapput.
§ 5. Imigassaq pillugu akuersissummik pissarsiniarluni qinnuteqaatit suliarineranni kommunalbestyrelsip inuiaqatigiit, torersuutitsineq pitsaaliuinerlu eqqarsaatigalugit nalilissavaa ataatsimut isigalugu akuerineqarsinnaasumik imigassamik aalakoornartulimmik atuineq qulakkeerneqarsimanersoq. Tassunga atatillugu kommunalbestyrelsip makkua aamma isiginiassavai:
1) qinnuteqartup niuernermut piginnaaneri,
2) qinnuteqartup aningaasaqarnikkut atugai aningaasaqarnikkullu pilersaarutai,
3) suliffeqarfiup inissisimaffia, angissusia, inissitsitigaanera pissutsillu immikkut atuuttut, tassa suminngaanniit imigassanik aalakoornartortalinnik nioqquteqartoqarniarnera imaluunniit sassaalliiniarneq, aamma
4) Isumaginninnikkut politiinullu tunngasut pillugit immikkut isummat.
Imm. 2. Taamaattorli kommunalbestyrelsip imm. 1, nr. 1-2 naapertorlugit mianerinninneq ilanngutissanngilaa, qinnuteqartut § 4, imm. 5 naapertorlugu qinnuteqartut pineqartillugit.
Imm. 3. Imigassaq pillugu akuersissutit ukiunut pingasunut atuuttussanngorlugit tunniunneqartassapput. Kommunalbestyrelsi piffissami sivikinnerusumi atuuttussanik imigassaq pillugu akuersissuteqarsinnaavoq.
Imm. 4. Piffissap akuersissuteqarfiusup naannginnerani imigassaq pillugu akuersissutip sivitsorneqarnissaanik qinnuteqaat tunniunneqarpat, piffissallu akuersissuteqarfiusup naannginnerani piffissamik akuersissuteqarfiusumik nutaamik pissarsinissamik apeqqut inaarutaasumik aalajangiiffigineqarsimanngippat kommunalbestyrelsip aalajangiussinissaata tungaanut akuersissut atuutiinnassaaq, taamaattorli akuersissutip atorunnaarneranit sivisunerpaamik qaammatini pingasuni atuussinnaassalluni.
Imm. 5. Suliffeqarfiup piginnittulluunniit atugai annertuumik allanngorpata piffissami akuersissuteqarfiusumi akuersissut pillugu kommunalbestyrelsi nutaamik isumaliutersuuteqarsinnaavoq.
Imm. 6. Imigassaq pillugu akuersissummik qinnuteqarnermi ilanngunneqassaaq imigassaq pillugu politikki, tamatumani imigassanik aalakoornartulinnik akisussaassusilimmik tuniniaanissaq sassaalliiniarnerluunniit akuersissummik pigisaqartumit qanoq qulakkeerneqassanersoq nassuiaatigineqassalluni.
Imm. 7. Makku imigassaq pillugu akuersissummik tunineqassappata Naalakkersuisut akuersinissaat piumasaqaataavoq:
1) inuit imigassanik aalakoornartortalinnik imigassaliortartut imaluunniit nioqquteqartartut, aamma
2) inuit ingerlatseqatigiiffinni il.il. qullersanut siulersuisunulluunniit ilaasortat aamma imigassanik aalakoornartortalinnik imigassaliortartut nioqquteqartartulluunniit.
§ 6. Imigassaq pillugu akuersissummi paasissutissat makku ilaatinneqassapput:
1) akuersissut kimut tunniunneqarnersoq,
2) akuersissutip sumut atuunnera,
3) akuersissut ininut qanoq ittunut atuunnersoq, aamma
4) akuersissummut atatillugu piumasaqaataasinnaasut
Imm. 2. Kommunalbestyrelsip akuersissutip assilinera Kalaallit Nunaanni Politiinut nassiutissavaa.
Imm. 3. Akuersissummik pigisaqartup akuersissutini tamanit takuneqarsinnaasunngorlugu inississavaa.
§ 7. Suliffeqarfimmik ulluinnarni aqutsineq akuersissummik piginnittup imaluunniit aqutsisup ingerlatissavaa.
Imm. 2. Aqutsisoq imigassaq pillugu akuersissummut piumasaqaatinik tak. § 4 eqquutitsissaaq kommunalbestyrelsimillu akuerineqarsimassalluni.
Imm. 3. Aqutsisoq imigassaq pillugu akuersissummi piumasaqaatinik eqquutitsiunnaarpat aqutsisumut akuersissut atorunnaassaaq. Aqutsisumut akuersissut atorunnaarsinneqarpat akuersissummik pigisaqartoq qaammatip ataatsip qaangiutinnginnerani aqutsisussamik nutaamik toqqaasinnaavoq.
§ 8. Akuersissummik pigisaqartut aamma aqutsisut imigassaq pillugu akuersissummik pigisaqartut Naalakkersuisunit akuerineqaqqaartinnatik imigassanik aalakoornartortalinnik imigassaliortartunit imaluunniit nioqquteqartartunit tunissutinik tigusaqarsinnaanngillat taarsigassarsisinnaanngillat, aamma pequtinik atorsinnaanngillat, aallaqqaatissatut akiliutinik imaluunniit nalinginnaasuunngitsumik akiitsunik pissarsisinnaanngillat.
Imm. 2. Akuersissummik pigisaqartut aamma akuersissummik aqutsisut Naalakkersuisunit akuerineqarnatik pisussaaffinnut akuersissanngillat, taakkua naammassineqarnissaat imigassanik aalakoornartortalinnik imigassaliortartunit imaluunniit nioqquteqartunit qularnaveeqquserneqarsimappata.
Imigassaq pillugu akuersissutit assigiinngitsut
§ 9. Imigassanik aalakoornartortalinnik tuniniaanissamut akuersissutit makku tunniunneqartarput:
1) Sunilluunniit tuniniaaneq: Imigassanik aalakoornartortalinnik sunilluunniit tamanik tuniniaanissamut akuersissut.
2) 16 % tikillugu akulinnik tuniniaaneq: Imigassanik aalakoornartortalinnik 16 volumenprocent angullugu aalakoornartumik akoqartunik taamaallaat tuniniaasinnaanermut akuersissut.
3) 4,10 % tikillugu akulinnik tuniniaaneq: Imigassanik aalakoornartortalinnik 4,10 volumenprocent angullugu aalakoornartumik akoqartunik taamaallaat nioqquteqarsinnaanermut akuersissut.
§ 10. Imigassanik aalakoornartortalinnik sassaalliisinnaanermut akuersissutit tassaapput:
1) Suussutsinik tamanik sassaalliineq: Imigassanik aalakoornartortalinnik suussutsinik assigiinngitsunik tamanik sassaalliisinnaanermut akuersissut.
2) 16 % tikillugu akulinnik sassaalliineq: Imigassanik aalakoornartortalinnik 16 volumenprocent angullugu aalakoornartumik akoqartunik sassaalliisinnaanermut akuersissut, tamatumani imigassalliissutigineqartoq ataaseq 16 volumenprocent angullugu kimittussuseqaqqusaanani.
3) 4,10 % tikillugu akulinnik sassaalliineq: Imigassanik aalakoornartortalinnik 4,10 volumenprocent angullugu aalakoornartumik akoqartunik taamaallaat sassaalliisinnaanermut akuersissut, tamatumani imigassalliissutigineqartoq ataaseq 4,10 volumenprocent angullugu kimittussuseqaqqusaanani.
4) Takornariat pillugit akuersissut: Imigassanik aalakoornartortalinnik suugaluartunilluunniit takornarianik sassaalliisinnaaneq.
5) Ataasiaannartumik atuuttussamik akuersissut: Ataasiaannartumik tamanut ammasumik aaqqissuussamik ingerlatsinermi sassaalliisinnaanermut akuersissut, tamatumani imigassalliissutigineqartoq ataaseq 16 volumenprocent angullugu kimittussuseqaqqusaanani.
Imm. 2. Ataasiaannartumik atuuttussamik akuersissummik qinnuteqarnermi akisussaassuseqartumik sassaalliinissamut, aaqqissuussamik ingerlatsinermut aamma avatangiiserisanut inuiaqatigiinnullu akornusiisinnaanerit qanoq killilersimaarneqarnissaannut pilersaarummik ilanngussisoqassaaq. Aaqqissuussap ingerlanneqarnissaa kingusinnerpaamik ullunik marlunnik sioqqullugu imm. 1 malillugu ataasiaannartumik atuuttussamik akuersissutip assilinera kommunalbestyrelsip Kalaallit Nunaanni Politiinut nassiutissavaa.
Imm. 3. Aaqqissuussap naleqquttumik ingerlanneqarnissaa siuarsarniarlugu piumasaqaateqarnissaq imaluunniit avatangiisinut inuiaqatigiinnullu akornusiisinnaanerit killilersimaarnissaat ataasiaannartumik atuuttussamik akuersissuteqarnissami piumasaqaatigineqarsinnaapput.
Imm. 4. Meeqqat inuusuttuaqqallu 18-it inorlugit ukiullit angajoqqaaminnit, angajoqqaatut nakkutilliisuminnit inummilluunniit allamit oqartussaasumit ukiukitsumut immikkut akisussaassuseqartumit aatsaat ingiaqateqarlutik ataasiaannartumik attuuttussamik akuersissuteqarluni aaqqissuussami peqataasinnaapput. Tamatumunnga akisussaaffik aaqqissuussisumit pisussaaffigineqassaaq.
Nunaminertat aamma init sassaalliuteqarfiusut
§ 11. Inuussutissarsiutigalugu imigassanik aalakoornartortalinnik tuniniaaneq sassaalliisarnerluunniit taamaallaat pisinnaapput inini silamiluunniit nunaminertani siunertamut naleqqussarneqarsimasuni aamma tamatumunnga akuerineqartumi.
Imm. 2. Annertunngitsumik eqquutitsinnginnerit kisimik pineqarpata kommunalbestyrelsi immikkut ittumik pissutissaqartillugu imm. 1 avaqqussinnaavaat. Immikkut ittumik akuersissutit akuersissummi allassimassapput.
Imm. 3. Takornariat pillugit akuersissutit ataasiaannartumillu atuuttussamik akuersissutit imm. 1-imi ilaatinneqanngillat.
Imm. 4. Naalakkersuisut imigassanik aalakoornartortalinnik tuniniaavinni imaluunniit sassaalliisarfinni init, silami nunaminertat assigisaasalu ilusilersorneqarnerannut atorneqarnerannullu maleruaqqusaliorsinnaapput.
Imigassaq pillugu akuersissutip atorunnaarnera arsaarinnissutigineqarneralu
§ 12. Imigassaq pillugu akuersissut atorunnaassaaq:
1) akuersissummik pigisaqartoq toqukkut qimaguppat,
2) akuersissutip atuuffia naappat nutarterneqarnissaanillu qinnuteqaat kommunalbestyrelsimut tunniunneqarsimanngippat,
3) akuersissummik piginnittoq nammineersinnaassusiiagaasimappat imaluunniit aningaasaqarnerminnik nammineq aqutseqqusaajunnaarsinneqarsimappat, imaluunniit
4) akuersissummik pigisaqartoq, qullersat siulersuisunulluunniit ilaasortat affaat pisortanut 100.000 koruuninik imaluunniit amerlanerusunik pisortanut akiligassaareersunik akiitsoqarpata imaluunniit akiliisinnaajunnaartutut sullinneqarpata.
Imm. 2. Imigassaq pillugu akuersissummik pigisaqartup toqukkut qimagussimasup aapparisaata imigassaq pillugu akuersissummut piumasaqaatinik tak. § 4 eqquutsitsiguni akuersissut pisinnaavaa.
Imm. 3. Kommunalbestyrelsimut nalunaaruteqarnerup kingornatigut imm. 1 naapertorlugu atorunnaarsitsinissaq siunertaralugu ukioq ataaseq angullugu kinguartitsisoqarsinnaavoq.
§ 13. Imigassaq pillugu akuersissut kommunalbestyrelsimit utaqqiisaagallartumik arsaarinnissutigineqarsinnaavoq akuersissummik pigisaqartup aqutsisulluunniit suliaminik isumannaatsumik ingerlatsinngitsutut imaluunniit Inatsisartut inatsisaanni matumani piumasaqaatit eqquutsinneqanngitsutut isigineqarsinnaappata.
§ 14. Imigassaq pillugu akuersissummik pigisaqarsinnaaneq eqqartuussisutigut arsaarinnissutigineqarsinnaavoq akuersissummik pigisaqartoq imaappat:
1) imigassaq pillugu akuersissummi piumasaqaatinik annertuumik imaluunniit arlaleriarluni unioqqutitsisimaguni,
2) Inatsisartut inatsisaanni matumani aalajangersakkanik annertuumik imaluunniit uteqqiattumik, imaluunniit najoqqutassanik Inatsisartut Inatsisaata matuma malitsigisaanik saqqummiunneqarsimasunik unioqqutitsisimaguni, imaluunniit
3) Kalaallit Nunaanni pinerluttulerinermi Inatsimmik, Kalaallit Nunaanni sakkut pillugit inatsimmik, aanngajaarniutit pillugit inatsimmik, imaluunniit akileraartaarneq akitsuutillu pillugit inatsisinik unioqqutitsisimaguni.
Imm. 2. Sulianik arsaarinnissuteqarnermut tunngasunik aalajangersaaneq eqqartuussivinnit aalajangerneqassaaq.
§ 15. Imigassaq pillugu akuersissut atorunnaarsitsineqarpat, arsaarinnissutigineqarpat imaluunniit eqqartuussisutigut arsaarinnissutigineqarpat akuersissummik pigisaqartup akuersissut ingerlaannartumik kommunalbestyrelsimut utertillugu nassiutissavaa.
Imm. 2. Akuersissummik pigisaqartoq akuersissummik arsaarneqartoq imigassaq pillugu akuersissut pillugu aalajangersakkat nalinginnaasut malillugit akuersissummik nutaamik qinnuteqarsinnaavoq.
Imm. 3. Atorunnaarsitsisoqartillugu arsaarinnissimasoqartilluguluunniit kommunalbestyrelsi Kalaallit Nunaanni Politiinut nalunaaruteqartassaaq.
Akuersissummik pigisaqartup pisussaaffii pillugit aalajangersakkat
§ 16. Akuersissummik pigisaqartup imaluunniit taassuma sulisuisa sullitat imigassanik aalakoornartortalinnik imeqatigeqqusaanngilaat.
§ 17. Imeq nilalik saqqumitinneqassaaq isersimasunit akeqanngitsumik atugassanngorlugu.
§ 18. Akuersissummik pigisaqartut imigassanillu aalakoornartortalinnik imigassaliortartut tamarmik paasititsiniaanerni Naalakkersuisunit aallartinneqartuni peqataasussaatitaapput.
Imigassanik aalakoornartortalinnik tuniniaaneq sassaalliisarnerlu
§ 19. Inunnut takuneqarsinnaasumik aalakoortunut imigassanik aalakoornartortalinnik tuniniaaneq imaluunniit sassaalliisarneq inerteqqutaavoq.
Imm. 2. Akuersissummik pigisaqartoq imm. 1-imi inerteqqutaasutut taaneqartoq pillugu pisisartunut takuneqarsinnaasunngorlugu allagarsiisimassaaq.
§ 20. Imigassanik aalakoornartortalinnik inunnut 18-it inorlugit ukiulinnut tuniniaaneq imaluunniit sassaalliisarneq inerteqqutaavoq.
Imm. 3. Akuersissummik pigisaqartup imaluunniit tuniniaanermik imaluunniit sassaalliisarnermik ingerlatsisup akisussaaffigaa qulakkiissallugu imm. 1-imi qassinik ukioqarnissamut aalajangersakkap uppernarsaasertinnissaa.
Imm. 4. Nal. 20.00-ip kingorna inuusuttut 18-it inorlugit ukioqartut angajoqqaamik, angajoqqaatut akisussaasumik imaluunniit inersimasumik, inuusuttumut immikkut akisussaassuseqartumik ingiaqateqanngikkunik neriniartarfinnut aamma allanut imigassanik aalakoornartortalinnik sassaalliisarfinnut iserteqqusaanngillat. Akuersissummik pigisaqartup aamma taassuma sulisuisa pisussaaffigaat inuusuttup 18-it inorlugit ukioqartup piumasarineqartutut ingiaqatigisaqarnera nakkutigissallugu.
Imm. 4. Nal. 20.00-ip kingorna inuusuttut 18-it inorlugit ukioqartut angajoqqaamik, angajoqqaatut akisussaasumik imaluunniit inersimasumik inuusuttumut immikkut akisussaassuseqartumik ingiaqateqanngikkunik neriniartarfinnut aamma allanut imigassanik aalakoornartortalinnik imigassartortitsisarfinnut iserteqqusaanngillat. Akuersissummik pigisaqartup aamma taassuma sulisuisa pisussaaffigaat inuusuttup 18-it inorlugit ukioqartup piumasarineqartutut ingiaqatigisaqarnera nakkutigissallugu.
§ 21. Akuersissummik pigisaqartup imigassat tamarmik akiisa allattorsimaffii inimi pisisartunit takuneqarsinnaasumut inississavai.
§ 22. Inuit 18-it inorlugit ukiullit imigassanik aalakoornartortalinnik tuniniaanermik imaluunniit imigassartortitsinermik suliaqartinnissaat inerteqqutaavoq.
Imm. 2. Pisiniarfimmi ilinniartut saqisutullu ilinniartut Imm. 1-imut ilanngunneqanngillat. Ilinniartut inunnit 18-it sinnerlugit ukiulinnit najorneqartuarnissaat qulakkeerneqassaaq.
§ 23. Sassaalliisarfiit imigassanik aalakoornartulinnik annissassanik tuniniaaqqusaanngillat.
Imm. 2. Umiarsuit umiarsualivinniittut ilaasorinngisaminnut imigassanik aalakoornartortalinnik tuniniaaqqusaanngillat imaluunniit sassaalliuteqaqqusaanngillat.
§ 24. Akuersissummik pigisaqartup pisussaaffigaa qulakkiissallugu imigassanik aalakoornartulinnik tuniniaanermik aamma sassaalliinermik akuersissummik pigisaqartup sulisitarisami tamarmik akisussaassuseqartumik imigassanik aalakoornartortalinnik tuniniaanermut aamma sassaalliinermut pikkorissarnerni peqataasimanissaat.
Piffissat tuniniaasinnaatitaaffiit sassaalliisinnaatitaaffiillu
§ 25. Imigassanik aalakoornartortalinnik tuniniaaneq pisinnaavoq ataasinngornermit tallimanngornermut nal. 09.00-imit 18.00-imut aamma arfininngornermi nal. 10.00-imit 14.00-imut.
Imm. 2. Sapaatini nalliuttunilu imigassanik aalakoornartulinnik tuniniaasoqaqqusaanngilaq.
§ 26. Imigassanik aalakoornartortalinnik sassaalliineq pisinnaavoq:
1) Ataasinngornermit sisamanngornermut nal. 12.00-imit 24.00-imut.
2) Tallimanngornermi aamma arfininngornermi nal. 12.00-imit 03.00-imut.
3) Sapaatini nalliuttunilu nal. 12.00-imit 24.00-imut.
Imm. 2. Ataasiaannartumik atuuttussamik akuersissutit pineqartillugit nal. 12.00-imiit 24.00-imut sassaalliisoqarsinnaavoq. Kommunalbestyrelsip tallimanngornerni arfininngornernilu nal. 03.00 tikillugu sassaalliisoqarsinnaanera immikkut akuersissutigisinnaavaa.
Imm. 3. Imm. 1-imi aalajangersakkat apeqqutaatinnagit ukiutoqqami aamma juullip-aappaani nal. 12.00-03.00 aalakoornartortalinnik sassaalliisoqarsinnaavoq.
Imm. 4. Imm. 1-imi aamma 2-mi aalajangersakkat apeqqutaatinnagit juulliaqqami juullerujussuarmilu imigassanik aalakoornartortalinnik sassaalliisoqaqqusaanngilaq.
Imm. 5. Naalakkersuisut imigassanik aalakoornartortalinnik sassaalliineq pillugu sukumiinerusunik malittarisassiorsinnaapput takornarianillu sullissinermi imigassanik aalakoornartortalinnik sassaalliisarnissamut piffissanik immikkut ittunik aalajangersaasinnaapput, tamatumani imm. 1-imi, 2-mi aamma 3-mi aalajangersakkat maleruarneqanngillat.
Imm. 6. Sassaalliisarfiit piffissap sassaalliiffiusinnaasup qaangiunnerata kingornatigut nalunaaquttap akunnera ataaseq tikillugu ammatinneqarsinnaapput.
Imigassanik ussassaarisarneq
§ 27. Imigassat aalakoornartortallit pillugit ussassaarineq, allagarsiussineq allatulluunniit ussassaarineq inerteqqutaavoq.
Imm. 2. Tamatumunnga taarsiullugu meqqit, saqqarmiuusat, ilisarnaatit takussutissalluunniit allat atuisup imigassanik aalakoornartulinnut tunngassuteqartutut paasisinnaasai atornerisigut inerteqqut avaqqunneqaqqusaanngilaq. Tamannali suliffeqarfiup ilisarnaataanut atuutinngilaq.
Imm. 3. Imigassanik aalakoornartulinnik akeqanngitsumik agguaaneq inerteqqutaavoq.
Imm. 4. Niuertarfinni sassaalliisarfiillu iluini assiaqusersorsukkami ussassaarisinnaaneq imm. 1-imi aamma 2-mi inerteqqummut ilaatinneqanngilaq.
Imm. 5. Tusagassiorfiit nunanit allaneersut imm. 1-imi aamma 2-mi inerteqqummut ilaatinneqanngillat.
Imigassat aalakoornartortallit niuertarfinni assiaqusersorneqarnissaat
§ 28. Imigassat aalakoornartortallit pisiniarfimmi nioqqutissanut allanut akuutinnagit assiaqusersorneqassapput.
Imm. 2. Pisiniarfinni imigassat aalakoornartortallit assiaqusersorneqarnissaat inissisimaffissaallu pillugit maleruagassanik sukumiinerusunik Naalakkersuisut aalajangersaasinnaapput.
Automatit atorlugit tuniniaaneq
§ 29. Automatit atorlugit imigassanik aalakoornartortalinnik tuniniaaneq imaluunniit sassaalliineq inerteqqutaavoq.
Imigassanik aalakoornartortalinnik imigassaliorneq
§ 30. Nammineq atugassanik imigassanik aalakoornartortalinnik immiorneq inerteqqutaavoq.
Imm. 2. Immiassanik (malt), sungarnitsussanik (humle) aamma tangernik qalaatanik nammineq atugassanik eqqussineq inerteqqutaavoq.
Eqqissiviilliornerit aamma sioorasaarisutut pissusilersornerit
Matulerisut
§ 31. Imigassanik sassaalliisarfinni nal. 23.00-ip kingornatigut sassaalliisarfinni inunnik matulerisutut nakkutilliisussanik sulisoqassaaq.
Imm. 2 Inuit 18-it inorlugit ukioqartut neriniartarfinni allanilu sassaalliisarfinni matulerisutut sulisoreqqusaanngillat.
Imm. 3. Matulerisunik ilinniartitsinissamut piumasaqaatinik maleruaqqusanik Naalakkersuisut aalajangersaasinnaapput.
§ 32. Politiit inuit, sassaalliisarfimmi isersimanerminni pinerluttuliornermik iliuuseqarsimasut sassaalliisarfinni aalajangersimasuni isersimasinnaanerat inerteqqutigisinnaavaat.
Imm. 2. Taamatuttaaq sassaalliisarfimmi pissutsit immikkut ittut pissutigalugit meeqqat inuusuttullu isersimanissaat naleqqutinngippat politiit sassaalliisarfiit peqqusinnaavaat 18-it inorlugit ukiulinnik isersimasoqartassanngitsut.
§ 33. Pisariaqartutut nalilerneqarpat politiit sukkulluunniit eqqartuussisunit akuersissummik pigisaqarnatik ininut aamma silami nunaminertanut suliffeqarfinnut Inatsisartut Inatsisaanni matumani pineqartunut atasunut isersinnaatitaapput. Tamannali sinittarfinnut unnuiffissatut attartortinneqartunut atuutinngilaq.
§ 34. Sumiiffinni imigassanik aalakoornartortalinnik tuniniaaffiusuni imaluunniit sassaalliuteqarfiusuni kikkunnit tamanit orninneqarsinnaasuni inerteqqutaavoq eqqissiviilliortitsinermik imaluunniit allanut tamatumaniittunut imaluunniit eqqaani najugaqartunut akornusersuutaasumik kinguneqarsinnaasutut nalilerneqarsinnaasumik nipiliorluni, nakuuserluni, narrunarsaalluni imaluunniit taamaaqataanik ileqqulersorneq.
Imm. 2. Arlaannit imm. 1-imi taaneqartut unioqqutinneqarpata, taava akuersissummik piginnittoq imaluunniit taassuma sinniisaa pissutsinik uparuaassaaq pisariaqarpallu pineqartoq qimagutitillugu imaluunniit politiinik aggeqqusilluni.
§ 35. Tuniniaavimmi imaluunniit sassaalliisarfimmi paggittoqarsimappat imaluunniit malunnartumik eqqissiviilliortoqarsimappat, taava politiit peqqussutigisinnaavaat sumiiffik piffissap ammasarfiup sinnerani matoqqassasoq.
Imm. 2. Politiinit matuseqqusisimanertik ullormi nalinginnaasumi siullermi kommunalbestyrelsimut nalunaarutigissavaat.
§ 36. Politiit nalilerunikku tuniniaasarfimmi imaluunniit sassaalliisarfimmi nakuusernermik pissusilersortoqarsinnaanera immikkut aarlerinaateqartoq nakuusernerup ajoqusernissallu aarlerinassusiat annikillisinniarlugu suliffiup ilusilersornera pequsersorneralu pillugit peqqussuteqarsinnaapput.
Imm. 2. Imm. 1 tunngavigalugu peqqussuteqarnermi politiit peqqussummik maleruaanissamik piffissaliillutik aalajangersaasinnaapput.
Imm. 3. Peqqussut imm. 1 aamma 2 naapertorlugu piffissarititaasup aalajangersarneqarsimasup iluani malinneqanngippat, politiit kommunalbestyrelsimut inassutigissavaat akuersissutip arsaarinnissutigineqarnissaa, peqqussutip malinneqarnissaata tungaanut. Tamatumunnga ilutigitillugu politiit akuersissut arsaarinnissutigigallarsinnaavaat kommunalbestyrelsip aalajangersaanissaata tungaanut.
§ 37. Pisortat aamma namminersortut suliffeqarfiutaat sulisunik atorfeqartitaqartut tamarmik peqquneqarput imigassaq pillugu politikkilioqqullugit.
§ 38. Imigassaq ikiaroornartullu pillugit apeqqutinut nalinginnaasunut atatillugu Imigassaq Ikiaroornartorlu pillugit Siunnersuisoqatigiinnik Naalakkersuisut pilersitsissapput.
Imm. 2. Naalakkersuisut siunnersuisoqatigiit pillugit sukumiinerusunik malittarisassiorsinnaapput.
Nakkutilliineq aamma Naalakkersuisunut allanullu piginnaatitsissutit
§ 39. Naalakkersuisut imaluunniit tamatumunnga piginnaatinneqartut Inatsisartut inatsisaat malinneqarnersoq nakkutigissavaat.
Imm. 2. Naalakkersuisut imaluunniit tamatumunnga piginnaatinneqartut eqqartuussivimmit akuersissuteqarfigineqaqqaarnatik kinaassutsimik takutitsinermikkut ininut silamilu sumiiffinnut suliffeqarfinnut imigassaq pillugu akuersissummut ilaasunut isersinnaatitaapput. Isersinnaatitaanermili tamatumani ilaatinneqanngillat sinittarfiit unnuiffissatut attartortinneqartut.
Imm. 3. Nakkutilliinissaq pillugu maleruaqqusanik sukumiinerusunik Naalakkersuisut aalajangersaasinnaapput.
§ 40. Naalakkersuisut imigassaq pillugu akuersissutinik tunniussinermik imaluunniit nutarterinermik suliarinninnernut akiliutissanik aalajangersaasinnaallutillu akileeqqusisinnaapput. Akiliutit Nunatta Karsianut nakkartinneqassapput.
Imm. 2. Akiliutissat annertussusissaat akilersinniarneqarnissaalu pillugit Naalakkersuisut sukumiinerusunik malittarisassiorsinnaapput.
§ 41. Inatsisartut Inatsisaata matuma aalajangersagartai allat apeqqutaatinnagit Naalakkersuisut, kommunalbestyrelsimit imaluunniit nunaqarfimmi aqutsisunit inassuteqaat naapertorlugu, najukkami imaluunniit nuna tamakkerlugu innuttaasunit taasititsinerup inernera tunngavigalugu, imaluunniit imigassat aalakoornartortallit meeqqat isumagineqarnerannut imaluunniit innuttaasut isumannaatsuunissaannut navianartorsiortitsippat imigassanik aalakoornartortalinnik tuniniaanermut sassaalliisinnaanermullu malittarisassianik aalajangersaasinnaapput, taamaasillugu innuttaasut imigassanik aalakoornartortalinnik pisinnaanerat killilerlugu unitsilluinnarluguluunniit.
Imm. 2. Imm. 1-imi malittarisassat nuna tamakkerlugu atuuttussanngortinneqarsinnaapput imaluunniit nunap immikkoortuanut aalajangersimasumut taamaallaat atuuttussanngortinneqarsinnaallutik.
Imm. 3. Naalakkersuisut sumiiffinni kommuneqarfiit aggornerisa avataanniittuni imigassaq pillugu akuersissuteqartarnerit arsaarinnissuteqartarnerillu pillugit malittarisassanik aalajangersaasinnaapput.
Imm. 4. Naalakkersuisut umiarsuarni imigassanik aalakoornartortalinnik tuniniaanermut sassaalliinernullu tunngasunik malittarisassanik aalajangersaasinnaapput.
Aalajangiinerit pillugit naammagittaalliorneq
§ 42. Inatsisartut Inatsisaat manna tunngavigalugu kommunalbestyrelsip aalajangiineri Naalakkersuisunut ingerlatinneqarsinnaavoq.
Imm. 2. Naammagittaalliut Naalakkersuisunit tiguneqareersimassaaq aalajangiinerup naammagittaalliortumut nalunaarutigineqarneranit kingusinnerpaamik sapaatit akunneri sisamat qaangiutsinnagit.
Imm. 3. Imm. 1 naapertorlugu Naalakkersuisut allatut aalajangersaanngippata, Naalakkersuisunut naammagittaalliorneq saqqummiunneqarpat, kinguartitsinermik kinguneqarsinnaanngilaq.
Imm. 4. Naalakkersuisut aalajangiussaat oqartussaasut allaffeqarfiinut allanut naammagittaalliutigeqqinneqarsinnaanngillat.
Pineqaatissiissutissanut il.il. aalajangersakkat
§ 43. Pillaammik akiliisitsinermik pineqaatissiisoqassaaq uku unioqqutinneqarpata § 3, imm. 1, § 7, imm. 1, § 8, § 11, imm. 1, § 15, imm. 1, § 16, § 17, § 18, § 19, imm. 1 aamma 2, § 20, § 21, § 22, § 23, § 24, § 25, § § 26, imm. 1, 2, 3 aamma 4, § 27, imm. 1 aamma 3, § 28, imm. 1 § 29, § 30, § 31, imm. 1 aamma 2, § 34, aammattaaq § 37. Taamatuttaaq pillaammik akiliisitsinermik pineqaatissiisoqassaaq § 32-p malitsigisaanik inerteqqummik unioqqutitsisunut kiisalu § 35, imm. 1-ip aamma § 36, imm.1-ip malitsigisaanik peqqussummik malinnikkumanngitsunut.
Imm. 2. Peqqussutini Inatsisartut Inatsisaata matuma malitsigisaanik saqqummersinneqartunik aalajangersaasoqarsinnaavoq peqqussummi aalajangersaakkanik unioqqutitsisut pillaammik akiliisitsinermik pineqaatissiisoqarnissaa.
Imm. 3. Imigassat aalakoornartortallit angerlarsimaffinni immiukkat aamma atortussat imigassanik aalakoornartortalinnik angerlarsimaffinni nalinginnaasumik atorneqartartut § 30 naapertorlugu arsaarinnissutigineqarsinnaapput.
Imm. 4. Inatsisartut Inatsisaani imaluunniit peqqussutini Inatsisartut Inatsisaata malitsigisaanik saqqummiunneqartuni pillaammik akiliisitsinermik tunngavissaqartitsitillugu, taava pillaammik akiliisitsineq inatsisitigut pisinnaatitaasoq pisussaatitaasorlu pillaammik akiligassamik akiliisussanngortinneqarsinnaavoq Kalaallit Nunaanni pinerluttulerinermi Inatsit naapertorlugu.
Imm. 4. Pillaammik akiliisitsinermi imm. 1, tunngavigalugu akiliutigineqartut imaluunniit arsaarinnissutigineqartut Nunatta Karsianut nakkartinneqassapput.
§ 44. Inatsisartut Inatsisaat manna atuutilerpoq ulloq 1. marts 2018.
Imm. 2. Tamatumunnga ilutigitillugu imigassanik aalakoornartortalinnik nioqquteqartarneq sassaallertarnerlu pillugit Inatsisartut Inatsisaat nr. 11, 11. november 2000-imeersoq atorunnaarsinneqarpoq.
Imm. 3. Imigassanik aalakoornartortalinnik tuniniaaneq sassaalliisarnerlu pillugit Inatsisartut Inatsisaat kingusinnerusukkut allannguuteqartut tunngavigalugit allaffissornikkut malittarisassat atulersinneqarsimasut atorunnaarsinneqarnissamik tungaanut atuutiinnassapput.
Imm. 4. Imigassaq pillugu akuersissutit Inatsisartut Inatsisaata atuutilerfia sioqqullugu tunniunneqarsimasut piffissaq atuuffimmik naanissaasa tungaanut imaluunniit Inatsisartut Inatsisaat manna tunngavigalugu atorunnaarsitsineqarnissamik, arsaarinnissutigineqarnissamik imaluunniit eqqartuussisutigut arsaarinnissutigineqarnissamik tungaanut atuutissapput.
§ 45. Inatsisartut Inatsisaat manna Kalaallit Nunaata illersorneqarnissaa pillugu 27. april 1951-imi Isumaqatigiissutigineqarsimasoq kingusinnerusukkullu allannguuteqartinneqartoq tunngavigalugu sumiiffinnut sakkutooqarfinnut atuutinngilaq.
L_35-2017_forslag_kn
L_35-2017_bemaerk_kn
L_35-2017_betaenk1_kn
L_35-2017_aendring1_kn
L_35-2017_betaenk2_kn
L_35-2017_aendring2_kn


text:
Tämä ohje korvaa Verohallinnon ohjeen Yhteisön osakkeiden luovutusten verokohtelu (16.8.2012 drno A84/200/2012 ja 2.11.2005 1292/345/2005)
Yhteisöjen käyttöomaisuusosakkeiden luovutushinta on elinkeinoverolain säännösten mukaan tietyin edellytyksin verovapaata tuloa ja hankintameno vähennyskelvotonta menoa. Luovutusvoiton ja luovutustappion käsitteiden käyttäminen ei ole elinkeinoverolain säännösten mukaista. Yksinkertaisuuden vuoksi näitä termejä kuitenkin yleisesti käytetään käyttöomaisuusosakkeiden luovutusten yhteydessä.
Yhteisöjen oikeutta vähentää käyttöomaisuusosakkeiden luovutus- ja purkutappio on rajoitettu. Käyttöomaisuusosakkeiden hankintamenosta ei voida myöskään tehdä arvonalentumisen vuoksi poistoa missään yritysmuodossa. Vähennyskelvottomia ovat lisäksi eräät etuyhteyspiirissä annettujen lainojen menetykset ja arvonalentumiset sekä suora taloudellinen tuki etuyhteystilanteessa.
Verovapaasti luovutettavia osakkeita ovat luonteeltaan pitkäaikaiset ja omistajayhtiön harjoittaman elinkeinotoiminnan käyttöomaisuuteen kuuluvat osakeomistukset (HE 92/2004). Verovapaista osakeluovutuksista on säännelty yksityiskohtaisesti elinkeinotulon verottamisesta annetun lain (EVL) 6 §:n 1 momentin 1 kohdassa ja EVL 6 b §:ssä. Luovutusvoiton verovapaus on rajattu koskemaan tilanteita, joissa sekä luovuttaja että luovutuksen kohde täyttävät EVL:ssa määritellyt edellytykset. Kun luovutushinta on verovapaa, osakkeiden hankintameno on vähennyskelvoton.
Luovutusvoiton verovapaussäännös ei koske yhteisön tuloverolain (TVL) eikä maatilatalouden tuloverolain (MVL) tulolähteeseen kuuluvia osakkeita. Yhteisön omistamia elinkeinotulolähteen vaihto-, sijoitus- ja rahoitusomaisuuteen kuuluvia osakkeita ei voida myöskään luovuttaa verovapaasti.
EVL 6.1 §:n 1 kohdassa on lueteltu tyhjentävästi ne verovelvolliset, jotka voivat luovuttaa käyttöomaisuusosakkeita verovapaasti. Säännöksen mukaan tällaisia yhteisöjä ovat elinkeinotoimintaa harjoittavat osakeyhtiö, osuuskunta, säästöpankki ja keskinäinen vakuutusyhtiö. Luovutusvoiton verovapaus koskee myös ulkomaisia yhteisöjä, jos niiden luovuttamat käyttöomaisuusosakkeet kuuluvat Suomessa olevan kiinteän toimipaikan varallisuuteen. Muut yhteisöt sekä yksityiset elinkeinonharjoittajat ja elinkeinoyhtymät eivät voi luovuttaa käyttöomaisuusosakkeita verovapaasti.
EVL 6.1 §:n 1 kohdan mukainen pääomasijoitustoimintaa harjoittava yhteisö ei voi tehdä verovapaita käyttöomaisuusosakkeiden luovutuksia. Jos pääomasijoittajaksi katsottu yhteisö poikkeuksellisesti harjoittaa pääomasijoitustoiminnan ohella muutakin elinkeinotoimintaa, muussa toiminnassa syntyneet käyttöomaisuusosakkeiden luovutusvoitot voivat olla verovapaita ja luovutustappiot vähennyskelvottomia EVL 6 b §:n pääsäännön mukaisesti. Tätä osakeluovutusohjetta sovelletaan pääomasijoittajan muuhun elinkeinotoimintaan. Pääomasijoitustoiminnasta on annettu erillinen verohallinnon ohje Pääomasijoitustoimintaa harjoittavan osakeyhtiön verotus (11.6.2015 D nro 29/200/2015).
EVL 6.1 §:n 1 kohdassa ja 6 b §:ssä luovutuksella tarkoitetaan osakkeiden omistusoikeuden luovutusta, jollaisena voidaan pitää esimerkiksi osakkeiden kauppaa, vaihtoa ja apporttisijoitusta yhtiöön. Luovutus tapahtuu myös osakeyhtiön hankkiessa tai lunastaessa omia osakkeitaan sekä luovutettaessa osakkeita osinkona.
EVL 6 b §:ssä tarkoitettu luovutusvoitto voi syntyä myös osakeyhtiön pääoman alentamisen yhteydessä (KHO 2005:24). Listaamattoman osakeyhtiön vapaan oman pääoman rahastosta tehtyä varojenjakoa käsitellään tietyissä tilanteissa saajayhtiön verotuksessa luovutuksena EVL 6 c §:n 3 momentin perusteella (Verohallinnon ohje Vapaan oman pääoman rahaston varojenjako verotuksessa, 11.12.2015 D nro A216/200/2014 ).
Osakkeiden luovutus voi tapahtua myös osakeyhtiön purkautuessa, jolloin purkautumista käsitellään jako-osan saajan verotuksessa luovutuksena EVL 51 d §:n 2.momentin mukaisesti (KHO 2005:75). Osakeyhtiön purkautuminen aiheuttaa luovutuksen EVL 51 d §:n 1 momentin mukaisesti myös purkautuvan yhtiön verotuksessa sen omistamien osakkeiden osalta.
Käyttöomaisuusosakkeiden tulolähdesiirto (EVL 51 a §:n 1 momentti) ja omaisuuslajisiirto (EVL 51 §:n 3 kohta) eivät ole EVL 6 b §:n tarkoittamia luovutuksia. EVL 6 b §:n säännökset eivät tule sovellettaviksi myöskään EVL 52 §:n tarkoittamissa yritysjärjestelyissä, jos järjestelyyn sovelletaan ko. säännöksiä.
Luovutusvoiton verovapauden edellytyksenä on EVL 6 b §:n mukaan se, että luovutuksen kohteena on osake. Esimerkiksi osuuskunnan osuudet sekä avoimen yhtiön tai kommandiittiyhtiön yhtiöosuudet eivät voi olla verovapaan luovutuksen kohteena. Osuuskuntalain (2013/421) mukaan osuuskunnassa voi olla osakepääomaa ja osakkeita. Osuuskunnan osake poikkeaa merkittävästi osakeyhtiön osakkeesta. Osuuskuntiin ei voida tehdä sellaisia suorasijoituksia kuin osakeyhtiöihin. Osuuskunnan osakkeita ei voida lähtökohtaisesti pitää EVL 6 b §:n mukaisina verovapaasti luovutettavina osakkeina.
osakkeet kuuluvat luovuttajayhtiön elinkeinotoiminnan käyttöomaisuuteen (EVL 12 §)
Jos luovutuksen kohde tai luovuttaja ei täytä edellä mainittuja edellytyksiä, ovat luovutusvoitot veronalaisia. Osakeluovutus voi olla verovapaa, vaikka luovutuksen kohteena oleva osakeyhtiö ei harjoita elinkeinotoimintaa. Käytännössä on kuitenkin harvinaista, että vain TVL:n mukaista toimintaa harjoittavan osakeyhtiön osakkeet voitaisiin luovuttaa verovapaasti.
3.1 TVL- ja EVL-tulolähteistä
Tässä ohjeessa ei käsitellä yksityiskohtaisesti elinkeinotoiminnan käsitettä eikä rajanvetoa tuloverolain mukaan verotettavaan toimintaan. Osakeluovutusten verovapautta ajatellen ero elinkeinotoiminnan tulolähteen (EVL-tulolähde) käyttöomaisuuden ja muun toiminnan (TVL-tulolähde) tulolähteeseen kuuluvan omaisuuden välillä on kuitenkin erittäin keskeinen. Tulolähderaja elinkeinotulolähteen ja henkilökohtaisen tulolähteen välillä ratkeaa ensisijaisesti EVL:n 1 §:n perusteella. Elinkeinotoiminnalla tarkoitetaan EVL 1 §:n mukaan liike- ja ammattitoimintaa.
Hyödykkeen tulolähteen määräytymiseen vaikuttaa keskeisesti myös EVL 53 §, jonka mukaan hyödyke kuuluu elinkeinotoiminnan tulolähteeseen, jos sitä käytetään yksinomaan tai pääasiallisesti elinkeinotoimintaa välittömästi tai välillisesti edistäviin tarkoituksiin.
Myös yhtiön omistamien arvopapereiden tulolähteen määrittämiseen sovelletaan EVL 53 §:n periaatteita. Merkittävin tekijä rajanvedossa TVL- ja EVL-tulolähteiden välillä on useimmiten se, millainen toiminnallinen yhteys omistajayhtiön ja kohdeyhtiön välille on muodostunut. Yhtiön harjoittaman toiminnan sekä omistetun kohdeyhtiön osakkeiden tulolähde ja omaisuuslaji on ratkaistava kussakin tilanteessa tapauskohtaisesti eri tekijöiden kokonaisarvioinnin perusteella.
3.2 Käyttöomaisuusosakkeiden luonne
EVL:n omaisuuslajijaottelussa osakkeet voivat kuulua käyttö-, sijoitus-, vaihto- tai rahoitusomaisuuteen. Elinkeinotulon verottamisesta annetun lain 12 §:ssä säädetään, milloin EVL 53 §:n nojalla elinkeinotulolähteeseen kuuluvaksi todettu hyödyke kuuluu käyttöomaisuuteen.
Hallituksen esityksessä Eduskunnalle yritys- ja pääomaverouudistukseksi (HE 92/2004 vp) on yleisperusteluissa muun ohella todettu, että käyttöomaisuutta ovat elinkeinossa pysyvään käyttöön tarkoitetut hyödykkeet. Tyypillisiä käyttöomaisuusosakkeita ovat esimerkiksi tytäryhtiöosakkeet ja omistusyhteysyritysten osakkeet. Käyttöomaisuutena voidaan pitää myös niin sanottuja strategisia osakeomistuksia. Tällaisia voivat olla esimerkiksi samalla alalla tai lähialalla toimivan yhtiön osakkeet. Käyttöomaisuusosakkeille on tyypillistä, että ne on hankittu pitkäaikaiseen omistukseen ja niiden omistamisella tavoitellaan ensisijaisesti muita tarkoitusperiä kuin osinkotuottoja tai lyhyen aikavälin arvonnousuja.
Hallituksen esityksessä 176/2008 vp. on luonnehdittu käyttöomaisuuden käsitettä, jota esityksessä ei ehdotettu muutettavaksi. Hallituksen esityksessä todettiin, että käyttöomaisuutta ovat EVL 12 §:n mukaan elinkeinossa pysyvään käyttöön tarkoitetut hyödykkeet, kuten maa-alueet, arvopaperit, rakennukset, koneet ja kalusto. Käyttöomaisuuden kriteeriksi on asetettu, että hyödykkeen tulee palvella käyttöarvollaan verovelvollisen elinkeinotoimintaa. Pitkäaikaisista sijoituksista käyttöomaisuus eroaa siten, että käyttöomaisuuden hankintameno kohdistuu verovelvollisen varsinaiseen suoritetuotantoon ja on sen kannalta välttämätön. Arvopapereiden on katsottava kuuluvan käyttöomaisuuteen muun muassa silloin, kun verovelvollinen on hankkinut ne lisätäkseen, turvatakseen tai helpottaakseen suoritteidensa menekkiä taikka tehdäkseen tuotannontekijän hankkimisen edulliseksi tai varmemmaksi. Käyttöomaisuudeksi on yleensä katsottu muun muassa tytäryhtiöosakkeet silloinkin, kun tytäryhtiö toimii eri toimialalla. Jos arvopaperit eivät liity verovelvollisen elinkeinotoimintaan, ne luetaan verotuksessa henkilökohtaiseen tulolähteeseen.
Tyypillisiä käyttöomaisuusosakkeita ovat muun muassa markkinointi- ja myyntiyhtiöiden sekä erilaisten tuotanto- ja alihankintayhtiöiden osakkeet, jotka palvelevat omistajayhtiön omaa elinkeinotoimintaa. Osakeomistuksen suuruus eikä omistettujen yhtiöiden lukumäärä yksinään ratkaise sitä, mihin tulolähteeseen tai omaisuuslajiin osakkeet kuuluvat.
Osakeyhtiön osakeomistus voi käytännössä palvella yksityishenkilöiden osakeomistusten hallinnointia. Elinkeinotoimintaa harjoittavan yhtiön osakkeiden omistamista ja hallintaa ei sellaisenaan voida katsoa elinkeinotoiminnaksi. Pelkästään sijoituksia hallinnoiva holdingyhtiö ei siten ole EVL:n mukaista toimintaa harjoittava yhtiö eikä sillä voi olla käyttöomaisuuteen kuuluvia osakkeita. Myös kokonaan omistetun tytäryhtiön osakkeet voivat kuulua TVL-tulolähteeseen, jos osakkeiden omistaminen ei palvele käyttöarvollaan verovelvollisen elinkeinotoimintaa.
3.3 Käyttöomaisuusosakkeet ja toiminnallinen yhteys oikeuskäytännössä
Ollakseen käyttöomaisuutta osakkeiden tulee palvella omistajayhtiön omaa elinkeinotoimintaa. Pelkkä osakkeiden omistaminen ja hallinta ei muodosta yhtiöiden välille sellaista yhteyttä, että osakkeiden voitaisiin katsoa kuuluvan omistajayhtiön käyttöomaisuuteen. Osakeomistuksen lisäksi yhtiöiden välillä tulee olla muu elinkeinotoimintaan liittyvä yhteys, joka kytkee osakeomistuksen omistajayhtiön elinkeinotoimintaan. Oikeuskäytännössä on annettu merkitystä yhtiöiden väliselle toiminnalliselle yhteydelle, kun on arvioitu kohdeyhtiön osakkeiden kuulumista omistajayhtiön elinkeinotoiminnan tulolähteeseen ja käyttöomaisuuteen.
Toiminnallinen yhteys muodostuu useimmiten merkittävästä keskinäisestä liiketoiminnasta. KHO:n ratkaisussa 1993 T 43 A Oy omisti B Oy:n osakkeita. A Oy:n myynnistä 65,5 % ja ostoista 37,5 % kulki B Oy:n kautta. A Oy:n omistamat B Oy:n osakkeet katsottiin sen käyttöomaisuudeksi.
Korkein hallinto-oikeus antoi vuonna 2012 kaksi vuosikirjaratkaisua, jotka korostavat toiminnallisen yhteyden merkitystä arvioitaessa osakkeiden kuulumista omistajayhtiön käyttöomaisuuteen.
KHO:2012:73
A Oy oli myynyt omistamansa 12,6 prosentin osuuden C Oy:n osakkeista. A Oy:n hallituksen puheenjohtaja ja pääosakas B oli toiminut C Oy:ssä konsulttina ja hallituksen jäsenenä. A Oy:n liikevaihto muodostui pörssiosakkeiden myynnistä kertyneistä noin 325 000 euron tuloista ja C Oy:n maksamista 8 000 euron konsulttitoiminnan palkkioista. A Oy:n ja C Oy:n välillä ei katsottu vallitsevan B:n hallitus- ja konsulttityöskentelyn perusteella sellaista toiminnallista yhteyttä, jonka perusteella A Oy:n myymät C Oy:n osakkeet olisivat olleet A Oy:n käyttöomaisuutta, vaan ne olivat A Oy:n liiketoimintaan kuulumatonta omaisuutta.
Asiassa ei ollut ilmennyt, että veroviranomainen olisi antanut ohjetta siitä, että kysymyksessä olevat osakkeet olisivat A Oy:n käyttöomaisuutta tai että veroviranomainen olisi aikaisemmin tutkinut osakkeiden luonteen. A Oy oli verovuodelta 2006 antamassaan veroilmoituksessa siirtänyt C Oy:n osakkeet vaihto-omaisuudesta käyttöomaisuuteen eikä siihen ollut verotuksessa puututtu. Tämä seikka ei verotusmenettelystä annetun lain 26 §:n 6 momentin mukaisen tutkimisvelvollisuuden laajuus huomioon ottaen yksinään muodostanut sellaista viranomaisen noudattamaa käytäntöä, jonka nojalla A Oy:lle olisi syntynyt saman pykälän 2 momentissa tarkoitettu luottamuksensuoja. Verovuosi 2007. Laki elinkeinotulon verottamisesta 1 §, 4 §, 5 § 1 kohta, 6 § 1 momentti 1 kohta, 12 § sekä 53 § Laki verotusmenettelystä 26 § 2 ja 6 momentti.
KHO:n ratkaisut korostavat tapauskohtaista kokonaisarviointia ja useamman yksittäisen eri tekijän huomioon ottamista kokonaisuutena. Yhtiöiden välisen liiketoiminnan tulee olla varsin laajaa, merkittävää ja kestoltaan usein pitkäaikaista. Toiminnallisen yhteyden tulee palvella osakkeiden omistajayhtiön elinkeinotoimintaa, jotta osakkeet olisivat käyttöomaisuutta. Hallinnollinen yhteys (emoyhtiön edustaja tytäryhtiön hallituksessa) voidaan huomioida osana toiminnallista yhteyttä, kun arvioidaan osakeomistuksen luonnetta. Pelkkä hallinnollinen yhteys ei ole riittävä side muodostamaan kohdeyhtiön osakkeista käyttöomaisuutta.
KHO:n ratkaisussa 2012:74 omistavan yhtiön A Oy:n ja kohdeyhtiön C Oy:n välillä ei ollut käyttöomaisuusosakkeilta edellytettävää riittävää toiminnallista yhteyttä. A Oy:n ja C Oy:n välillä ei katsottu vallitsevan B:n hallitus- ja konsulttityöskentelyn perusteella sellaista toiminnallista yhteyttä, jonka perusteella A Oy:n myymät C Oy:n osakkeet olisivat olleet A Oy:n käyttöomaisuutta. Ratkaisun 2012:74 luottamuksensuojaa koskevaa osaa käsitellään luvussa 12.
Pelkkien talous-, hallinto- ja erilaisten konsulttipalvelujen tuottamista saman konsernin yhtiöille sekä niistä perittäviä maksuja ei ole myöskään pidetty riittävänä toiminnallisena yhteytenä. Talous- ja hallintopalvelujen tuottaminen voidaan kuitenkin ottaa kokonaisarvioinnissa yhtenä tekijänä huomioon.
3.4 Konsernit ja toiminnallinen yhteys
Suurissa konserneissa omistajayhtiön ja kohdeyhtiön toiminnallisen yhteyden muodostumisessa on huomioitu myös konsernikokonaisuus ja toiminnallinen yhteys tytär- ja osakkuusyhtiöiden kautta. Kohdeyhtiön osakkeet on voitu katsoa käyttöomaisuudeksi, vaikka emoyhtiön ja kohdeyhtiön keskinäinen toiminnallinen yhteys ei ole ollut kovin suurta, jos merkittävä toiminnallinen yhteys on syntynyt tytäryhtiöiden kautta. Myös konserneissa osakeomistusten käyttöomaisuusluonne on arvioitava tapauskohtaisen kokonaisarvioinnin pohjalta.
3.5 Tulolähteen ja omaisuuslajin muuttuminen
Tulolähdejaottelussa ja omaisuuslajin määrittelyssä on ratkaisevaa mihin tarkoitukseen hyödyke on hankittu. Yrityksen toiminta tai hyödykkeen käyttötarkoitus voi muuttua, jolloin myös omaisuuslaji ja tulolähde saattavat vaihtua.
Elinkeinoverolaki ei sisällä säännöksiä siitä, milloin omaisuuserän tulolähde voi muuttua EVL:n soveltamisalasta TVL:n soveltamisalan piiriin tai päinvastoin. Säännöksiä ei ole myöskään omaisuuslajin muuttumisesta (esimerkiksi vaihto-omaisuudesta käyttöomaisuudeksi). Yritystoimintaa aloitettaessa, lopetettaessa tai yritystoiminnan luonteen muuttuessa voi nousta esille kysymys toiminnan tulolähteestä ja hyödykkeen omaisuuslajista. KHO:n ratkaisussa 2010:50 todetaan, että A Oy:n omistamat osakkeet olivat käyttöomaisuutta vuoden 1999 loppuun saakka, kun yhtiöiden välillä oli ollut toiminnallinen yhteys. Osakkeiden katsottiin kuuluvan yhtiön TVL-tulolähteen varallisuuteen, kun ne myytiin vuonna 2005. KHO:n päätös ei merkitse sitä, että osakkeet olisivat käyttöomaisuutta aina vähintään viisi vuotta toiminnallisen yhteyden päättymisen jälkeen. KHO:n ei em. ratkaisussa tarvinnut ottaa kantaa viittä vuotta lyhyempään aikaan toiminnallisen yhteyden päättymisestä.
EVL 6 ja 6 b §:n verovapaussäännökset ovat poikkeussäännöksiä, joita on lähtökohtaisesti tulkittava suppeasti. EVL 6 b §:n 2 momentin 1 kohdan mukaan, jos omistusosuus osakeluovutuksen johdosta laskee alle 10 %:n, jäljelle jääneet osakkeet ovat verovapaasti luovutettavissa vain vuoden ajan siitä, kun omistusosuus on laskenut alle 10 %:n rajan.
Sille, kuinka kauan osakkeet voivat säilyttää käyttöomaisuusluonteensa, ei voida asettaa tarkkoja aikarajoja. KHO:n ratkaisun 2010:50 perusteella voidaan päätellä, että osakkeiden käyttöomaisuusluonne ei voi säilyä viittä vuotta pitempään toiminnallisen yhteyden päätymisen jälkeen. Tulolähteen vaihtumista on tarkasteltava tapauskohtaisesti eri tekijöiden kokonaisarvioinnin perusteella. Ratkaisu tehdään yhtiön toiminnassa tapahtuneiden todellisten muutosten perusteella.
Osakeyhtiön omien osakkeiden luovutushinnat ovat vuodesta 2009 alkaen olleet verovapaata tuloa elinkeinoverolain 6 §:n 2 kohdan nojalla. Yhtiön omien osakkeiden hankintahinta on vastaavasti vähennyskelvotonta menoa EVL 16 §:n 9 kohdan perusteella lukuun ottamatta EVL 18 §:n 3 momentissa säädettyä poikkeusta (osakepohjainen kannustinjärjestelmä). Omien osakkeiden luovutushinnan verovapaus sekä hankintamenon vähennyskelvottomuus koskevat sekä yhtiön hankkimia tai lunastamia että myös yhtiön osakeannissa saamia omia osakkeita.
Osakeyhtiön omien osakkeiden luovutusta kohdellaan verotuksessa pääomasijoitukseen rinnastettavana tilanteena. Yhtiön omien osakkeiden verokohtelu on yhdenmukainen kirjanpidollisen ja yhtiöoikeudellisen käsittelyn kanssa. Nämä periaatteet koskevat EVL:n, TVL:n ja myös maatilatalouden tuloverolain (MVL) mukaan verotettavia osakeyhtiöitä.
Ratkaisevaa on omistusosuus yhtiön osakepääomasta eikä osakkeiden äänivallalla ole merkitystä. Omistusosuus lasketaan verovelvolliskohtaisesti, eikä koko konsernin yhteenlasketulla omistuksella ole vaikutusta. Jos emoyhtiö ja tytäryhtiö kumpikin omistavat viisi prosenttia kohdeyhtiön pääomasta, kummallakaan yhtiöllä ei ole verovapaaseen osakeluovutukseen vaadittavaa omistusosuutta.
Luovutusvoiton verovapauden edellytyksenä on, että 10 prosentin omistuksen on tullut kestää yhtäjaksoisesti vähintään vuoden ajan. Verovelvollinen on voinut omistaa 9 % kohdeyhtiön osakepääomasta useita vuosia ja hankkii vielä yhden prosentin lisäosuuden. Koko 10 %:n osakeosuus voidaan luovuttaa verovapaasti vasta sen jälkeen, kun on kulunut vuosi yhden prosentin lisäosuuden hankinnasta.
Esimerkki: A Oy on omistanut B Oy:n osakepääomasta 9 % usean vuoden ajan. A Oy on hankkinut 1.1.2013 lisää B oy:n osakkeita yhden prosentin verran. Osakkeet voidaan luovuttaa verovapaasti 1.1.2014, jos kaikki muutkin verovapaan osakeluovutuksen edellytykset ovat olemassa. Verolainsäädännössä ei ole säännöksiä siitä, miten verovapauteen oikeuttava omistusaika lasketaan. Esimerkissä on käytetty Kho:n ratkaisussa 1984-B-II-584 sovellettua periaatetta.
Luovutusvoiton verovapauden edellytyksenä ei kuitenkaan ole, että kerralla luovutettavat osakkeet muodostavat vähintään 10 % kohdeyhtiön osakepääomasta. Osakkeita voidaan myydä myös useammassa pienemmässä erässä. Jos omistusosuus luovutuksen johdosta laskee alle 10 %:n, jäljelle jääneet osakkeetkin ovat verovapaasti luovutettavissa vielä vuoden ajan siitä, kun omistusosuus on laskenut alle 10 %:n rajan. Omistusosuus voi laskea alle 10 prosentin myös esimerkiksi kohdeyhtiön toteuttaman suunnatun osakeannin vuoksi.
Esimerkki: Osakkeet on hankittu 1.11.2008 ja omistusosuus on 20 % osakepääomasta. Ensimmäinen myynti on tapahtunut 1.6.2014, jolloin myytiin 15 % osakepääomasta. Jäljellä oleva 5 % osakkeista voidaan myydä 31.5.2015 saakka verovapaasti, jos kaikki muutkin verovapaan osakeluovutuksen edellytykset ovat olemassa.
Osakkeiden omistuksen aikarajaa laskettaessa otetaan arvo-osuuksien osalta huomioon EVL 14 §:n 3 momentti, jonka mukaan arvo-osuuksien hankintamenoa määritettäessä arvo-osuudet katsotaan luovutetuiksi siinä järjestyksessä, jossa ne on hankittu, ellei verovelvollinen muuta näytä (ns. fifo-periaate, KHO 2006 T 2469).
5.3 Omistusaika eräissä yritysjärjestelyissä
Osakkeiden luovutustilanteita voi edeltää yritysjärjestely. Sulautumisessa ja jakautumisessa (EVL 52 a-c §) saatujen osakkeiden omistusaikaa laskettaessa huomioidaan yritysjärjestelyjen yleisseuraantoluonne. Edellä mainituissa järjestelyissä saatujen osakkeiden omistusaika lasketaan omaisuuden saannosta ennen sulautumista ja jakautumista edellyttäen, että yritysjärjestelyille lainkohdissa asetetut edellytykset täyttyvät.
Tuloverolain 24 §:n mukaisissa toimintamuodon muutoksissa on myös omistusajan laskentaan liittyviä kysymyksiä. Jos avoinyhtiö tai kommandiittiyhtiö on muutettu osakeyhtiöksi, katsotaan uuden osakeyhtiön osakkeet omistetuiksi siitä lähtien, kun osakas hankki osuutensa henkilöyhtiöstä. Yhtiömies on saattanut merkitä osakeyhtiön osakkeita toimintamuodon muutoksen yhteydessä yli oman yhtymäosuuden määrän. Yli oman yhtymäosuuden määrän merkittyjen osakkeiden omistusaika lasketaan osakeyhtiön perustamisesta ja osakkeiden merkitsemisestä. Kun luonnollisen henkilön harjoittamaa elinkeinotoimintaa tai maataloutta jatketaan TVL 24 §:ssä tarkoitetun toimintamuodon muutoksen jälkeen osakeyhtiössä, osakeyhtiön osakkeiden omistusaika lasketaan osakeyhtiön perustamisesta (Verohallinnon ohje Toimintamuodon muutos osakeyhtiöksi11.1.2013 D nro: A146/200/2012).
Jos henkilöyhtiö muutetaan osakeyhtiöksi juuri ennen osakkeiden luovutusta, tapausta voidaan arvioida verotusmenettelylain 28 §:n veron kiertämistä koskevan säännöksen näkökulmasta. Tällöin tulee selvittää, onko toimintamuodon muutokseen ryhdytty ilmeisesti siinä tarkoituksessa, että luovutuksen kohteena olevan yhtiön luovutusvoitto saataisiin verovapaana osakeluovutuksen muodossa.
Verovapaussäännöksiä ei voida soveltaa myöskään silloin, jos luovutuksen kohteena on osakeyhtiö, jonka toiminta tosiasiallisesti käsittää pääasiallisesti kiinteistöjen omistamista tai hallintaa. Säännöksellä on haluttu varmistaa kiinteistöjä omistavien yhtiöiden välillä neutraali verokohtelu. Näillä yhtiöillä voi olla kiinteistöjen omistamisen ja hallinnan lisäksi elinkeinotoimintaa tai esimerkiksi TVL-tulolähteen toimintaa. Tosiasiallisen toiminnan luonne ratkaistaan tapauskohtaisesti kokonaisarvioinnissa, jossa otetaan huomioon esimerkiksi kiinteistöomaisuuden ja muun omaisuuden käypien arvojen keskinäinen suhde. Merkitystä on myös kiinteistöistä saatavien tulojen osuudella liikevaihdosta. Työntekijämäärien vertailu ei anna välttämättä oikeaa kuvaa kokonaisarvioinnissa, jos työtehtäviä on yhtiössä ulkoistettu.
Kiinteistöyhtiön omistus voi olla järjestetty myös välillisesti erilaisten hallinnointiyhtiöiden kautta. Konserneissa voi olla apuyhtiönä osakeyhtiö, joka omistaa ja hallinnoi konserniin kuuluvia kiinteistöosakeyhtiöitä. Tällaisen apuyhtiön toiminta voi sen omistamien asunto- ja kiinteistöyhtiöiden vuoksi olla tosiasiallisesti ja pääasiallisesti kiinteistöjen omistamista ja hallintaa. KVL:n ratkaisussa 24/2010 alakonsernin emoyhtiö D ltd omisti kahdeksan kiinteistöyhtiötä eikä sillä ollut muuta toimintaa. D ltd katsottiin osakeyhtiöksi, jonka toiminta tosiasiallisesti käsitti kiinteistöjen omistamista ja hallintaa.
Keskusverolautakunnan antaman ennakkoratkaisun 63/2004 mukaan yhtiön luonne ei muutu välittömästi kiinteistöyhtiöksi, jos se on aikaisemmin harjoittanut liiketoimintaa. Yhtiön ei katsottu muuttuneen tosiasiallisesti kiinteistöyhtiöksi, kun yhtiön realisointitoimet olivat käynnissä ja varsinaisen elinkeinotoiminnan lopettamisesta oli kulunut noin yksi vuosi. Tällaisen yhtiön osakkeet voivat olla verovapaasti luovutettavissa, jos EVL 6.1 §:n 1 kohdassa ja EVL 6 b §:ssä säädetyt muut edellytykset täyttyvät.
Yhtiön toiminnan luonteen muuttumista arvioidaan kokonaisuutena eri tekijöiden perusteella, jolloin huomioidaan myös liiketoiminnan lopettamistoimiin kuluva aika.
Verovapaan luovutuksen edellytykset voi täyttää myös ulkomainen kohdeyhtiö, joka on suomalaiseen osakeyhtiöön rinnastettava yhtiö ja joka täyttää yhtiötyyppiä, asuinvaltiota ja verovelvollisuutta koskevat kriteerit. EU-oikeuden vuoksi Euroopan unionin jäsenvaltioissa asuvia kohdeyhtiöitä ei yleensä aseteta kotimaisia osakeyhtiöitä huonompaan asemaan. EVL 6 b §:n 2 momentin 3 kohdan mukaan käyttöomaisuusosakkeiden luovutusten verovapausjärjestelmää sovelletaan myös, jos luovutuksen kohteena on emo-tytäryhtiödirektiivin 2 artiklassa tarkoitettu yhtiö. Emo-tytäryhtiödirektiiviä sovelletaan yhtiöön, kun seuraavat edellytykset täyttyvät.
Verovapaussäännöksiä sovelletaan myös verosopimusvaltiossa asuviin yhtiöihin silloin kun yhtiön asuinvaltion ja Suomen välillä on verovuonna voimassa kaksinkertaisen verotuksen välttämistä koskeva sopimus, jota sovelletaan yhtiön jakamaan osinkoon.
7 Verovapaaseen luovutushintaan tehtävät oikaisut
Luovutetuista osakkeista on tehty EVL 42 §:n mukainen arvonalennuspoisto, joka palautuu tuloon siltä osin kuin sitä ei ole verotettu EVL 5 a §:n 5 kohdan nojalla realisoitumattomana arvonnousuna.
Osakkeiden hankintamenosta on vähennetty varaus.
Osakkeen hankintamenoa on katettu EVL 8 §:n 1 momentin 2 kohdassa tarkoitetulla avustuksella.
Luovutetuista osakkeista on aikaisemmin konserniyhtiöiden välillä tapahtuneesta luovutuksesta toiselle konserniyhtiölle syntynyt verotuksessa vähennyskelpoinen luovutustappio.
Käyttöomaisuusosakkeiden arvonalennuspoisto ja konserniyhtiöiden välinen käyttöomaisuusosakkeiden luovutustappio on ollut vähennyskelvoton vuodesta 2004 alkaen (yhtiön verovuosi päättynyt 19.5.2004 tai sen jälkeen). Mikäli luovutettavien osakkeiden hankintamenoa on alennettu EVL 42 §:n mukaisella arvonalennuspoistolla, luovutusvoitto on veronalaista siltä osin, kuin se johtuu aikaisemmin tehdystä ja verotuksessa hyväksytystä arvonalennuspoistosta. Jos vain osa osakkeista luovutetaan, arvonalennuspoisto ei tuloudu kokonaan EVL 6 b §:n 3 momentin nojalla, koska tuloutus tehdään luovutettujen ja jäljelle jääneiden osakkeiden suhteessa. Jäljelle jääneiden osakkeiden osalta on kuitenkin mahdollista tehdä EVL 5 a §:n 5 kohdan mukainen tuloutus.
Esimerkki: X Oy on hankkinut 1.11.2000 100 % Y Oy:n osakkeista 100.000 €:lla. Vuoden 2003 verotuksessa X Oy on vähentänyt osakkeiden hankintamenosta arvonalennuksena 25.000 €. Verotuksessa jäljellä oleva hankintameno on siten 75.000 €. Osakkeet myydään 125.000 €:lla 1.7.2014. Muuten verovapaasta luovutushinnasta on veronalaista se osa, joka aiheutuu verotuksessa aikaisemmin vähennetystä arvonalennuksesta, eli 25.000 €. Loppuosa voitosta on verovapaata tuloa.
Veronalaista tuloa on osakkeiden luovutushinta siihen määrään saakka, joka vastaa samoista osakkeista aikaisemmin konsernin sisäisestä osakeluovutuksesta syntynyttä ja verotuksessa vähennettyä luovutustappiota. Luovutustappion tuloon palauttamista koskeva säännös on erilainen kuin muissa oikaisuissa. Aikaisemmin vähennetty luovutustappio ei tuloudu vähennyksen tehneen yhtiön tuloon, vaan sen konserniyhtiön tuloon, joka luovuttaa osakkeet myöhemmin verovapaasti.
Tässä yhteydessä konserniyhtiöllä tarkoitetaan EVL 6 b §:n 7 momentin mukaista konsernia. Konserniyhtiö voi olla osakeyhtiölain (624/2006) 8 luvun 12 §:ssä tarkoitettuun konserniin kuuluva yhtiö, mutta myös sellainen yhtiö, joissa kaikissa yhdellä tai useammalla luonnollisella henkilöllä, oikeushenkilöllä tai näillä yhdessä on osakeyhtiölain 8 luvun 12 §:ssä tarkoitettua määräysvaltaa vastaava määräysvalta. EVL 6 b §:n 7 momentin mukaisina konserniyhtiöinä pidetään esimerkiksi osakeyhtiöitä, joissa sama tai samat luonnolliset henkilöt käyttävät määräysvaltaa. Konserniyhtiön käsitettä on käsitelty tarkemmin luvussa 11.
Esimerkki: A Oy on vuonna 2002 hankkinut X Oy:n osakkeet 100.000 euron hinnalla.
A Oy on myynyt X Oy:n osakkeet 1.3.2004 40.000 eurolla tytäryhtiö B Oy:lle, jolloin A Oy:lle syntyi 60.000 euron vähennyskelpoinen tappio. B Oy myy X Oy:n osakkeet vuonna 2015 ulkopuoliselle ostajalle 200.000 euron hinnalla. B Oy:lle syntyi 160.000 euron verovapaa luovutusvoitto. B Oy:n verotuksessa 160.000 euron verovapaasta luovutusvoitosta 60.000 euroa on kuitenkin veronalaista tuloa EVL 6 b §:n 3 momentin 2 virkkeen perusteella. Samaan konserniin kuuluneelle A Oy:lle syntynyt 60.000 euron luovutustappio palautui B Oy:n tuloon.
KHO:n ratkaisussa 2012:19 konserniyhtiöiden välillä syntynyttä osakkeiden luovutustappiota ei palautettu tuloon, kun osakkeiden tappiollinen ensiluovutus ja voitollinen jatkoluovutus eivät tapahtuneet samassa konsernissa. Asiaa tarkastellaan jatkoluovutuksen hetkellä, jolloin yhtiöt saattavat olla yritysjärjestelyjen tai yrityskauppojen vuoksi eri konserneissa. Lain sanamuodon mukaan luovutustappion tuloon palauttaminen voidaan kuitenkin tehdä, jos ensiluovuttaja ja jatkoluovuttaja kuuluvat jatkoluovutuksen ajankohtana samaan konserniin, vaikka se onkin eri konserni kuin tappiollisen ensiluovutuksen tapahtuessa.
KHO:2012:19
Elinkeinotulon verottamisesta annetun lain 6 b §:n 3 momentin mukaan käyttöomaisuuteen kuuluvien osakkeiden luovutushinta on veronalaista tuloa siihen määrään asti, joka vastaa näiden osakkeiden aikaisemmin konserniyhtiöiden välillä tapahtuneesta luovutuksesta toiselle konserniyhtiölle syntynyttä verotuksessa vähennyskelpoista luovutustappiota. Säännöstä ei sovellettu silloin, kun osakkeiden ensiluovutus vuonna 2000 ja jatkoluovutus vuonna 2006 eivät tapahtuneet samassa konsernissa vaan kahdessa eri konsernissa. Verovuosi 2006 Laki elinkeinotulon verottamisesta 6 b § (717/2004) 3 momentti ja 7 momentti.
Luovutusvoittojen verovapaudesta johtuen käyttöomaisuusosakkeiden luovutustappioiden vähennyskelpoisuus on rajoitettu. Lähtökohtana on luovutusvoittojen ja luovutustappioiden symmetrinen verokohtelu. Jos osakkeet ovat verovapaasti luovutettavissa, niistä aiheutunut luovutustappio on kokonaan vähennyskelvoton. Lakiteknisesti luovutustappioiden vähennyskelvottomuus on toteutettu säätämällä elinkeinoverolain 6 b §:n 1 momentissa, että verovapaasti luovutettavien osakkeiden hankintameno ei ole vähennyskelpoinen meno.
Tappiollisissa käyttöomaisuusosakkeiden luovutuksissa on ensin selvitettävä, olivatko verovapaan osakeluovutuksen edellytykset EVL 6 b §:n 2 momentin perusteella olemassa. Tappiollisissa luovutuksissa pätevät samat käyttöomaisuuden käsitettä sekä omistusajan ja omistusosuuden laskentaa koskevat periaatteet kuin luovutusvoitoissakin. Tämän jälkeen voidaan ratkaista kysymys hankintamenon (luovutustappion) vähennyskelvottomuudesta.
EVL 42 §:n 2 momentin mukaan osakkeiden lopullinen menetys konkurssissa vastaa tappiollisen luovutuksen verokohtelua. Verovapaasti luovutettavien osakkeiden menetys on kokonaan vähennyskelvoton.
Edellä luvussa 6.2 on selostettu verovapaasti luovutettavien ulkomaisten yhtiöiden käsitettä. Jos luovutuksen kohteena oleva osakeyhtiöön rinnastettava yhtiö on EU:n jäsenvaltiossa asuva, johon sovelletaan emo-tytäryhtiödirektiivin 2 artiklaa tai ns. verosopimusvaltioyhtiö, yhtiön osakkeet ovat muiden edellytysten täyttyessä verovapaasti luovutettavissa. Vastaavasti tällaisen yhtiön osakkeiden luovutustappio on kokonaan vähennyskelvoton.
Jos luovutuksen kohteena oleva yhtiö on muu kuin kotimainen tai EVL 6 b §:n 2 momentin 3 kohdassa tarkoitettu EU:n jäsenvaltiossa tai verosopimusvaltiossa asuva yhtiö, sen osakkeiden luovutustappiot ovat kokonaan vähennyskelvottomia (EVL 6 b § 6 momentti). Tällaisen yhtiön osakkeiden luovutusvoitot ovat kuitenkin aina veronalaista tuloa.
Verovapaan tulon hankkimisesta aiheutuneet menot
EVL 6 b §:n 1 momentissa on säädetty vähennyskelvottomaksi vain osakkeen hankintameno. EVL 16 §:n 2 kohdassa rajoitetaan verovapaan tulon hankkimisesta tai säilyttämisestä johtuneiden menojen vähennyskelpoisuutta siten, että vain verovapaan tulon ylittävä osa menoista on vähennyskelpoista. Osakkeiden luovutuksiin liittyy usein myös eri asiantuntijoille maksettuja suorituksia, joita ei lueta myyjäyhtiön osakkeen hankintamenoon. Näiden erien vähennyskelpoisuus määräytyy EVL 16 §:n 2 kohdan mukaisesti. KHO:n ratkaisussa 2012:129 katsottiin, että verovapaan luovutushinnan ylittävä osa asiantuntija- ja tilintarkastuspalkkioista oli vähennyskelpoista menoa. Verovapaalla luovutushinnalla tarkoitetaan EVL 6 b §:n 1 momentissa bruttomääräistä kauppahintaa. Vähennyskelvoton hankintameno koostuu vastaavasti bruttomääräisestä osakkeen hankintahinnasta.
Esimerkki: Osakkeiden luovutushinta on 10.000 euroa, osakkeiden hankintameno 100.000 euroa ja osakkeiden myyntikulut 15.000 euroa. Luovutushinta 10.000 on verovapaata tuloa EVL 6 b §:n nojalla, jolloin osakkeiden hankintameno 100.000 euroa on vähennyskelvoton. Osakkeiden myyntikulut ovat EVL 16 §:n 2 kohdan perusteella vähennyskelpoista menoa verovapaan luovutushinnan 10.000 euroa ylittävältä osalta. Myyntikuluista vähennyskelpoista on siten 5.000 euroa (15.000 - 10.000).
Käyttöomaisuusosakkeet on omistettu alle yhden vuoden, (kun kohdeyhtiön asuinvaltio on Suomessa, EU:ssa tai verosopimusvaltiossa)
Käyttöomaisuusosakkeita on omistettu alle 10 %, (kun kohdeyhtiön asuinvaltio on Suomessa, EU:ssa tai verosopimusvaltiossa)
Rajoitetusti vähennyskelpoinen luovutustappio syntyy myös silloin, kun käyttöomaisuusosakkeita on ollut omistuksessa alle 10 %, vaikka ne olisi omistettu yli yhden vuoden ajan. Huomattava on, että jos osa verovapaasti luovutettavista osakkeista on myyty ja omistusosuus on laskenut alle 10 prosentin, jäljelle jääneet osakkeet voidaan luovuttaa verovapaasti vielä yhden vuoden kuluessa ensimmäisestä myynnistä. Tässä tilanteessa mahdollinen luovutustappio on tietenkin kokonaan vähennyskelvoton, koska osakkeet olivat verovapaasti luovutettavissa.
Luovutustappio ei ole vähennyskelpoinen suoraan elinkeinotulosta. EVL 6 b §:n 4 momentin (30.12.2008/1077) mukaan rajoitetusti vähennyskelpoinen luovutustappio on vähennettävissä vain käyttöomaisuuteen kuuluvien osakkeiden luovutuksesta saaduista veronalaisista voitoista verovuonna ja viitenä sitä seuraavana vuonna. KHO:n ratkaisun 2013:45 perusteella EVL 6 b §:n 4 momentissa tarkoitetut rajoitetusti vähennyskelpoiset tappiot vähennetään syntymisjärjestyksessä vanhimmista tappioista alkaen. Yhtiön omistajanvaihdos ei vaikuta tämän luovutustappion vähennyskelpoisuuteen.
Yhtiön TVL-tulolähteeseen kuuluvien osakkeiden luovutustappiot ovat vähennyskelpoista TVL-tulolähteen luovutusvoitoista verovuonna ja viitenä sitä seuraavana vuonna (Tuloverolaki 50 §).
Luovutustappion vähennysoikeuden rajoituksia sovelletaan EVL 8 §:n 4 momentin (30.12.2008/1077) nojalla myös yhteisön käyttöomaisuuteen kuuluvan avoimen yhtiön tai kommandiittiyhtiön yhtymäosuuden luovutuksesta tai yhtymän purkautumisesta syntyneeseen tappioon. Säännös ei koske itse yhtymän verotusta, vaan yhtymän osakkaana olevia EVL 6 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitettujen yhteisöjen verotusta, jos niiden käyttöomaisuuteen kuuluu elinkeinoyhtymän yhtiöosuuksia.
Yhteisöjen saamat henkilöyhtiön yhtiöosuuksien luovutusvoitot ovat kuitenkin aina veronalaisia, vaikka luovutus- ja purkutappion vähennyskelpoisuus on rajoitettu. Yhtiöosuuden luovutuksesta syntynyt tappio on vähennyskelpoinen vain yhteisön saamista veronalaisista käyttöomaisuuteen kuuluvien osakkeiden tai yhtymäosuuksien luovutusvoitoista verovuonna tai viitenä sitä seuraavana verovuonna.
verovelvollisen luovutetulta yhtiöltä saama osinko
konserniavustuksesta verotuksessa annetussa laissa (825/1986) tarkoitettu konserniavustus
muu näihin verrattava yhtiön varallisuutta pienentävä erä.
Oikaisusäännös koskee vain tilanteita, joissa luovutustappio on vähennyskelpoinen alle vuoden omistusajan perusteella. Vastaavia oikaisuja ei siis tehdä niissä tilanteissa, joissa luovutustappiot ovat vähennyskelpoisia sen johdosta, että omistusosuus luovutuksen kohteesta on alle 10 % osakepääomasta. Osinkoon tai konserniavustukseen rinnastettavana eränä voidaan pitää esimerkiksi kohdeyhtiön suorittamaa alihintaista kauppaa tai omien osakkeiden lunastusta.
Esimerkki: X Oy on ostanut Y Oy:n osakkeet 1.1.2015 hintaan 200.000 €. Y Oy on jakanut X Oy:lle 1.3.2015 osinkoa 25.000 €. Osakkeet myydään 1.7.2015 150.000 €:lla. Koska osakkeet on omistettu alle yhden vuoden, on luovutustappio vähennyskelpoinen, mutta sitä oikaistaan luovutetulta yhtiöltä saatujen osinkojen määrällä. Vähennyskelpoinen luovutustappio on siten 25.000 euroa (200.000 - 25.000 -150.000).
Muut verovelvolliset kuin EVL 6 §:n 1 momentin 1 kohdassa mainitut yhteisöt saavat vähentää käyttöomaisuusosakkeiden luovutustappion elinkeinotulostaan. Luovutustappion vähennyskelpoisuutta on rajoitettu vain osakeyhtiön, osuuskunnan, säästöpankin ja keskinäinen vakuutusyhtiön osalta. Osuuskunnan osakkeiden luovutuksesta syntyneen tappion vähentämistä ei ole yleensä rajoitettu, koska ko. osakkeita ei voida lähtökohtaisesti luovuttaa verovapaasti. Pääomasijoitustoimintaa harjoittavat yhtiöt saavat myös vähentää pääomasijoitustoimintaan liittyvät käyttöomaisuusosakkeiden luovutustappiot.
Luovutustappioihin liittyvät rajoitukset koskevat vain käyttöomaisuusosakkeita. EVL 6 §:n 1 momentin 1 kohdassa nimetyt yhteisötkin saavat vähentää vaihto-, rahoitus- ja sijoitusomaisuusosakkeiden tappiot elinkeinotulostaan.
Vähennysoikeuden rajoitukset eivät koske myöskään luovutustappioita, jotka ovat syntyneet kiinteistö- ja asunto-osakeyhtiön osakkeiden luovutuksesta tai niihin rinnastettavan osakeyhtiön osakkeiden luovutuksesta. Koska näiden yhtiöiden osakkeita ei voida luovuttaa verovapaasti, on yhtiöiden osakkeiden luovutuksesta syntynyt tappio rajoituksetta vähennyskelpoinen elinkeinoverotuksessa. Vähennys voidaan tehdä muustakin elinkeinotulosta kuin luovutusvoitoista.
Purkautuvan yhteisön verotuksessa vaihto-, sijoitus- ja käyttöomaisuuden sekä muun omaisuuden luovutushinnaksi katsotaan EVL 51 d §:n 1 momentissa omaisuuden todennäköistä luovutushintaa vastaava määrä. Purkautuvan yhtiön veronalaiseksi tuloksi luetaan edellä mainittujen omaisuuserien käypä arvo. Vastaava säännös on TVL 27 §:ssä niiden yhteisöjen osalta, jotka eivät harjoita elinkeinotoimintaa tai joilla on myös TVL-tulolähteen toimintaa.
Purkautuva yhteisö on voinut omistaa käyttöomaisuusosakkeita, joiden käypä arvo luetaan lähtökohtaisesti purkautuvan yhteisön tuloksi. Näissä tilanteissa verovapaan osakeluovutuksen edellytykset on selvitettävä samalla tavalla kuin normaalissa osakeluovutuksessa. Purkautuvan osakeyhtiön, osuuskunnan, säästöpankin ja keskinäisen vakuutusyhtiön omistamien ja verovapaasti luovutettavien käyttöomaisuusosakkeiden todennäköisen luovutushinnan ja hankintamenon erotus on EVL 6 b §:n edellytysten täyttyessä verovapaata tuloa. Purkautuvan yhteisön omistamien ja verovapaasti luovutettavien käyttöomaisuusosakkeiden hankintahinta on vastaavasti kokonaan vähennyskelvotonta menoa.
Esimerkki: Elinkeinotoimintaa harjoittanut X Oy on asetettu selvitystilaan. Selvitysmiehet antoivat 1.10.2015 lopputilityksen, jolloin X Oy katsotaan purkautuneeksi. Lopputilityksen mukaan X Oy omistaa käyttöomaisuudeksi katsottavia A Oy:n osakkeita 50 kpl. X Oy on omistanut A Oy:n osakkeita vähintään 10 prosenttia yhtäjaksoisesti vähintään yhden vuoden ajan. A Oy:n osakkeiden käypä arvo 200.000 euroa ja osakkeiden hankintameno 50.000 euroa.
X Oy:n katsotaan saaneen 1.10.2015 tapahtuneessa purkautumisessa A Oy:n osakkeista 150.000 euron luovutusvoiton, mutta se on EVL 6 §:n 1 momentin ja EVL 6 b §:n nojalla verovapaa. A Oy:n osakkeet siirtyvät jako-osana purkautuneen X Oy:n osakkeenomistajalle Y Oy:lle. Jos A Oy:n osakkeista olisi syntynyt luovutustappio, se olisi ollut vähennyskelvoton purkautuvan X Oy:n verotuksessa, koska verovapaan osakeluovutuksen edellytykset olivat olemassa.
Purkautuvan yhtiön omistamien asunto- ja kiinteistöyhtiöiden sekä niihin rinnastettavan yhtiön osakkeista syntyvät luovutusvoitot ovat veronalaista tuloa ja tappiot vähennyskelpoista menoa (EVL 6 b § 2 momentti 2 kohta). Rahoitus- vaihto- ja sijoitusomaisuusosakkeiden luovutusvoitot ovat purkautuvalle yhtiölle normaalisti veronalaista tuloa ja luovutustappiot lähtökohtaisesti vähennyskelpoisia. Samoin purkautuvan yhtiön TVL-tulolähteeseen kuuluvien osakkeiden luovutusvoitto on veronalaista.
Esimerkki: Y Oy on hankkinut 20.000 eurolla vuonna 2010 X Oy:n osakkeet. Yhtiöiden välillä on ollut toiminnallinen yhteys ja X Oy:n osakkeet katsotaan Y Oy:n käyttöomaisuusosakkeiksi. X Oy puretaan selvitysmenettelyssä 1.10.2015. Y Oy saa X Oy:n purkautuessa jako-osana 200.000 euroa rahavaroja. Luovutusvoitto 180.000 euroa (200.000-20.000) on Y Oy:lle EVL 6 §:n 1 momentin ja 6 b §:n nojalla verovapaa käyttöomaisuusosakkeiden luovutusvoittona (vastaavasti tappiotilanteessa olisi ollut kyse vähennyskelvottomasta tappiosta). Jako-osaan voi kuulua muutakin omaisuutta kuin rahavaroja.
EVL 51 d §:n 2 momentin säännös koskee vain käyttöomaisuusosakkeita. Jos purkautuvan osakeyhtiön osakkeet ovat jako-osan saajana olevan yhteisön rahoitus-, vaihto- tai sijoitusomaisuutta, luovutusvoitto on veronalaista tuloa ja purkutappio lähtökohtaisesti vähennyskelpoinen. Jos purkautuvan yhtiön osakkeet kuuluvat jako-osan saajayhtiön TVL-tulolähteeseen, luovutusvoitto on veronlaista tuloa.
purkautuvan yhtiön osakkeet ovat EVL 6 b §:n 1 momentin nojalla verovapaasti luovutettavia käyttöomaisuusosakkeita, jolloin vastaavasti purkutappio on kokonaan vähennyskelvoton
jako-osan saajayhteisö on omistanut purkautuvan yhtiön osakkeet alle yhden vuoden ajan ennen purkautumista (purkuvoitto aina veronalaista)
purkautuva yhtiö ei ole kotimainen tai sellainen EU:n jäsenvaltiossa asuva, jota tarkoitetaan emo-tytäryhtiödirektiivin 2 artiklassa (purkuvoitto aina veronalaista)
Käyttöomaisuusosakkeen purkutappio on vähennyskelpoinen vain, jos jako-osan saajayhtiö on omistanut purkautuvan yhtiön osakkeet vähintään yhden vuoden ajan ja omistusosuus on alle 10 % osakepääomasta. Tällainen purkutappio on rajoitetusti vähennyskelpoinen, sillä se voidaan vähentää vain verovuonna ja viitenä seuraavana vuotena saaduista käyttöomaisuusosakkeiden veronalaisista luovutusvoitoista (EVL 6 b § 4 momentti).
EVL 51 d §:n 2 momentin purkutappioiden vähennyskelpoisuuden rajoitukset eivät koske tilanteita, joissa purkautuvan osakeyhtiön osakkeet ovat jako-osan saajayhtiön rahoitus-, vaihto- tai sijoitusomaisuutta. TVL-tulolähteeseen kuuluvien osakkeiden purkutappiot ovat vähennyskelpoisia TVL-tulolähteen luovutusvoitoista verovuonna ja viitenä seuraavana vuonna.
Kirjanpidossa käyttöomaisuusosakkeiden pysyvä arvonalentuminen on pakollinen vähennettävä erä (KPL 5:13), mutta se on silti verotuksessa kokonaan vähennyskelvoton.
EVL 5 a §:n 5 kohdassa säädetään ennen verovuotta 2004 EVL 42.1 §:n nojalla tehdyn arvonalentumispoiston palautumisesta tuloon siltä osin kuin omaisuuden käypä arvo on verovuoden päättyessä sen poistamatonta hankintamenoa olennaisesti suurempi. Tähän säännökseen ei liity aikarajaa. Vanhatkin arvonalentumiset tulee siten palauttaa verotettavaan tuloon, kun käyvän hinnan on osoitettu olennaisesti kohonneen.
Samassa yhteydessä, kun käyttöomaisuusosakkeiden luovutus- ja purkutappioiden vähennyskelpoisuutta rajoitettiin, säädettiin rajoituksia myös konsernisaamisten ja konsernituen vähennyskelpoisuudelle EVL 16 §:n 7 kohdassa.
Säännös on merkittävä poikkeus EVL 17 §:n 2 kohdassa säädetystä rahoitusomaisuuden menetysten vähennyskelpoisuudesta. Hallituksen esityksen 92/2004 mukaan säännöksen tarkoituksena on estää käyttöomaisuusosakkeiden hankintamenon vähennyskelvottomuutta koskevan säännöksen kiertäminen. Kun käyttöomaisuusosakkeiden luovutushinta voi olla verovapaa, ei ole perusteltua sallia myöskään verovapaata luovutushintaa kasvattavien konsernituen luonteisten erien vähennyskelpoisuutta.
muiden saamisten kuin myyntisaamisten menetykset ja arvonalentumiset
muut vastaavat osakeyhtiön taloudellista asemaa parantavat ilman vastasuoritusta suoritetut menot
Edellä mainittujen erien vähennyskelvottomuuden edellytyksenä on, että saaminen on osakeyhtiöltä tai tuki on annettu osakeyhtiölle, josta yhtiö tai EVL 6 b §:n 7 momentissa tarkoitetut konserniyhtiöt omistavat yksin tai yhdessä vähintään kymmenen prosenttia osakepääomasta.
Tuensaajayhtiö voi olla sekä kotimainen että ulkomainen yhtiö tai ulkomaisen yhtiön Suomessa oleva kiinteä toimipaikka.
Tässä yhteydessä konserniyhtiöllä tarkoitetaan EVL 6 b §:n 7 momentin mukaista konsernia. Konserniyhtiö voi olla osakeyhtiölain (624/2006) 8 luvun 12 §:ssä tarkoitettuun konserniin kuuluva yhtiö, mutta myös sellainen yhtiö, joissa kaikissa yhdellä tai useammalla luonnollisella henkilöllä, oikeushenkilöllä tai näillä yhdessä on osakeyhtiölain 8 luvun 12 §:ssä tarkoitettua määräysvaltaa vastaava määräysvalta. EVL 6 b §:n 7 momentin mukaisina konserniyhtiöinä pidetään esimerkiksi osakeyhtiöitä, joissa sama tai samat luonnolliset henkilöt käyttävät määräysvaltaa.
Määräysvalta tarkoittaa lähtökohtaisesti yli 50 prosenttia omistetun yhtiön osakkeiden tuottamasta äänimäärästä. Määräysvallan ei tarvitse olla suoraa, vaan se voi perustua myös välilliseen määräysvaltaan, jolloin emoyhtiön määräysvalta kohdeyhtiössä syntyy esimerkiksi tytäryhtiön omistuksen kautta. Määräysvallan osalta OYL:ssa viitataan kirjanpitolain 1 luvun 5 §:ään, jonka mukaan kohdeyhtiön määräysvalta voi syntyä osakkeiden tuottaman äänimäärän lisäksi silloin, kun yhtiö muulla tavoin tosiasiallisesti käyttää määräysvaltaa kohdeyrityksessä.
EVL 16 §:n 7 kohdan säännökset koskevat ainoastaan yhteisöjä, jotka ovat oikeutettuja verovapaisiin osakeluovutuksiin, mutta rajoitussäännöstä sovelletaan laajemmin kuin EVL 6 b §:n osakeluovutuksiin liittyviä säännöksiä. Asunto- ja kiinteistöyhtiölle annetun lainasaamisen menetys voi olla vähennyskelvotonta, vaikka kiinteistöyhtiön osakkeita ei voida luovuttaa verovapaasti (KHO 2006 T 2839). Tuki on myös vähennyskelvotonta, vaikka tuensaajayhtiön osakkeet ovat velkojayhtiön vaihto- tai rahoitusomaisuutta, joita ei voida luovuttaa verovapaasti.
Konsernisaamisten arvonalentumisen ja konsernituen vähennyskelpoisuutta käsitellään tarkemmin myöhemmin julkaistavassa saamisten arvonalenemisten vähennyskelpoisuutta koskevassa Verohallinnon ohjeessa.
Verotusmenettelylain 26 §:n 2 momentissa säädettyä luottamuksensuojaa voidaan verovelvolliselle antaa, jos seuraavat edellytykset toteutuvat yhtä aikaa:
viranomaisen noudattaman käytännön tai ohjeistuksen mukaisesti.
KHO hylkäsi vaatimuksen luottamuksensuojan myöntämisestä muun muassa ratkaisussa 2012:74.
Asiassa ei ollut ilmennyt, että veroviranomainen olisi antanut ohjetta siitä, että kysymyksessä olevat osakkeet olisivat A Oy:n käyttöomaisuutta tai että veroviranomainen olisi aikaisemmin tutkinut osakkeiden luonteen. A Oy oli verovuodelta 2006 antamassaan veroilmoituksessa siirtänyt C Oy:n osakkeet vaihto-omaisuudesta käyttöomaisuuteen eikä siihen ollut verotuksessa puututtu. Tämä seikka ei verotusmenettelystä annetun lain 26 §:n 6 momentin mukaisen tutkimisvelvollisuuden laajuus huomioon ottaen yksinään muodostanut sellaista viranomaisen noudattamaa käytäntöä, jonka nojalla A Oy:lle olisi syntynyt saman pykälän 2 momentissa tarkoitettu luottamuksensuoja. Verovuosi 2007. Laki elinkeinotulon verottamisesta 1 §, 4 §, 5 § 1 kohta, 6 § 1 momentti 1 kohta, 12 § sekä 53 § Laki verotusmenettelystä 26 § 2 ja 6 momentti
Ratkaisussa 2012:74 verovelvollinen oli vedonnut myös siihen, että yhtiön veroilmoituksessaan tekemään osakkeiden omaisuuslajisiirtoon vaihto-omaisuudesta käyttöomaisuuteen ei ole asianomaisen vuoden verotuksessa puututtu. KHO:n mukaan verotusmenettelystä annetun lain 26 §:n 6 momentin mukaisen tutkimisvelvollisuuden laajuus huomioon ottaen, tämä ei yksinään muodosta sellaista viranomaisen noudattamaa käytäntöä, jonka nojalla verovelvolliselle syntyisi saman pykälän 2 momentissa tarkoitettu luottamuksensuoja.
ratkaisutoiminnan johtaja
Sivu on viimeksi päivitetty 29.8.2016

matches:
§ 1
§ 1
§ 2
§ 6
§ 2
§ 4
§ 1
§ 1
§ 2


text:
URHEILUSTUDIO: LAHDESSA ohjelmatiedot - Telsu.fi
BlogitNauris.fiSanakirjaTietovisatReseptitHoroskooppiVaihtoautot
Haulla urheilustudio: lahdessa löytyy 13 aiemmin esitettyä tv-ohjelmaa.
Urheilustudio: LahdessaS
su 01.03. klo 18.20 - 18.30
Salpausselän viimeisen kisapäivän kohokohdat ja tunnelmat, juontajana Riku Salminen. HD
su 01.03. klo 16.15 - 16.25
Ennen tuhannetta mäkihypyn maailmancup-kilpailua muistellaan, minkälainen Toni-mania valtasi Salpausselän kisamontun vuonna 1992. Studiossa Riku Salmisen seurassa Janne Ahonen ja Jari Mantila. HD
su 01.03. klo 15.20 - 15.30
Tänään juhlitaan tärkeää merkkipaalua, kun Lahdessa hypätään tuhannes miesten mäkihypyn maailmancupin kilpailu. Menneiden vuosien kisoja muistelee mm. Tami Kiuru, maailmancupin osakilpailuvoittaja vuodelta 2003. HD
su 01.03. klo 12.10 - 12.25
Mikä on Suomen mieshiihtäjien iskukyky kotiladuilla 4 x 10 kilometrin viestissä? Kisaa ennakoidaan asiantuntijoiden Kalle Lassilan ja Sami Jauhojärven kanssa. HD
su 01.03. klo 09.50 - 09.55
Salpausselän kisojen viimeinen kilpailupäivä käynnistyy Lahdessa. Studiossa Riku Salminen. HD
la 29.02. klo 18.45 - 19.00
Salpausselän monipuolisen kisapäivän tunnelmat Petra Mannerin johdolla. HD
la 29.02. klo 16.20 - 16.55
Studiossa pureudutaan suomalaisen mäkihypyn nykytilaan ja tulevaisuuteen. Haastattelussa mm. päävalmentaja Lauri Hakola ja nykyään kiinalaisia valmentava Mika Kojonkoski. Studiossa Petra Manner ja Tommi Nikunen. HD
la 29.02. klo 14.50 - 15.40
Minkälainen on lumilajien tulevaisuus ilmastonmuutoksen vaikuttaessa dramaattisesti olosuhteisiin? Aiheesta keskustelemassa tutkija Mikko Simula Jyväskylän Yliopistosta. Haastattelussa myös ministeri Hanna Kosonen. HD
la 29.02. klo 13.00 - 13.25
Urheilustudion vieraaksi saapuu Antti Tuisku, joka on kova hiihtofani ja itsekin innokas hiihtäjä. Tuisku, Sami Jauhojärvi ja Petra Manner pohtivat ennakkoasetelmia alkavaan miesten hiihtoon sekä sunnuntain viesteihin. HD
la 29.02. klo 11.45 - 11.47
Mikä on suomalaisnaisten iskukyky 10 kilometrin perinteisen kisassa. Studiossa Petra Manner ja Sami Jauhojärvi. HD
Urheilustudio: LahdessaSu
la 29.02. klo 10.45 - 10.55
pe 28.02. klo 18.00 - 18.25
Urheilustudiossa kuullaan Salpausselän kisaviikonlopun ennakkotunnelmia muun muassa maastohiihdon ja yhdistetyn urheilijoilta. Juontajana Riku Salminen. HD
pe 28.02. klo 16.45 - 16.55
Salpausselän kisaviikonloppu käynnistyy mäkihypyn merkeissä. Urheilustudiossa kuullaan mm. uransa ensimmäiseen maailmancupkisaansa valmistautuvan Mico Ahosen mietteitä. Juontajana Riku Salminen. HD
www.telsu.fi > ohjelmatiedot > Urheilustudio: Lahdessa
Urheilustudio: Lahdessa
https://www.telsu.fi/l/urheilustudio-lahdessa_8357674_1.jpg
Farmi Suomi20:00 - 21:25 Nelonen Aenne Burda, muodin voimanainen20:00 Yle Teema & Fem Lapsi tuntemattoman kanssa20:00 - 20:58 Liv marjuttuulikki: Älypuhelinlakko20:50 - 21:00 Yle TV2 Pitääkö olla huolissaan klassikko20:50 - 21:00 MTV3 Vappu ja Marja Live21:00 - 22:00 MTV3 CSI: Miami21:00 - 22:00 FOX Killing Eve21:00 - 21:50 AVA SAS: Erikoisjoukkojen kovassa koulussa21:00 - 21:50 Yle TV2 Temptation Island Suomi 721:30 - 22:30 Nelonen Ulkolinja: Kuka pelkää Huaweita?22:00 - 22:55 Yle TV1 Luostari lumen keskellä22:36 Yle Teema & Fem Valamon luostari22:56 Yle Teema & Fem El Chapo23:00 - 00:05 Nelonen Rauha maan päälle23:10 - 00:05 Yle TV1
Kuolema pukee häntä21:00 - 23:05 Frii IMDb 6.6 Miehuusvuodet21:00 Yle Teema & Fem IMDb 7.0 Dracula Untold21:00 - 22:50 Kutonen IMDb 6.3 Monster - Aileen Wuornos21:00 - 23:10 Hero IMDb 7.3 Rush Hour 321:00 - 22:45 Sub IMDb 6.2 Johan Falk 1 - erikoisyksikkö22:00 - 00:15 AVA IMDb 6.8 Lost In Translation22:00 - 00:00 TV5 IMDb 7.7 Die Hard - vain kuolleen ruumiini yli22:45 - 01:05 Sub IMDb 8.3 Victoria ja Abdul10.4. klo 00:00 - 02:00 TV5 IMDb 6.8 Paholainen pukeutuu Pradaan10.4. klo 00:35 - 02:30 FOX IMDb 6.9
Pinnalla juuri nyt: Simpsonit, El Chapo, Casualty, Lentoturmatutkinta, Eristyksissä: Plathin suurperhe, Patrick Melrose, Vauvoina varastetut, Lemmen viemää, Kyttäputki: Havaiji 5-0, Vappu ja Marja Live

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiAeroArkkitehtuuriEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiViileäVärikäsTietokoneetSöpöLiputKukkaRuoka & JuomatHauskaPelitTytötteLomaKuumaElääLogoRakkausMuutElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisäämobile	Kotiin / Lisää / Kesha tapetti HD	Kesha tapetti HD
0	Kesha tapetti HD
Here is most beautiful Selection Of kesha wallpaper HD For Desktops, PC, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. Tässäwallpapermad.com Taustakuva tietokanta voit ladata miljoonia korkealaatuisia taustakuvia . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Meillä on paljon taustakuvia yli kolmekymmentä Plus kategoriat Like Eläimet, Sarjakuva, Kukka, avaruus , Pelit ja Urheilu ,Jne. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia henkilökohtaiseen käyttöön. Jos Like This kesha taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook ja muut sosiaalisen median.
piipittää noin Maha Edellinen: stonehenge tapetti HD
seuraava: satu tapetti HD
pennut tapetti HDTaylor Swift tapettitalvi on tulossa taustakuvasteampunk iphone wallpaperMW3 tapetti HDmusta pitsi tapetticall of duty zombeja tapetti HDlive tapettitapetti asetukset HDvaaleanpunainen sydän tapetti HD Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD