text:
20 päivänä huhtikuuta 2016 (*)
Ennakkoratkaisupyyntö – Asetus (EY) N:o 44/2001 – Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue – Käsite ”ristiriitaiset ratkaisut” – Kanteet, joiden kohde ei ole sama ja jotka on kohdistettu useisiin vastaajiin, joiden kotipaikka on eri jäsenvaltioissa – Toimivaltaisesta tuomioistuimesta sopimisen edellytykset – Oikeuspaikkalauseke – Käsite ”sopimusta koskeva asia” – Pätevän sopimussuhteen puuttumisen tutkiminen
Asia C‑366/13,
jossa on kyse SEUT 267 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka Corte suprema di cassazione (ylin muutoksenhakutuomioistuin, Italia) on esittänyt 28.5.2013 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut unionin tuomioistuimeen 1.7.2013, saadakseen ennakkoratkaisun asiassa
Profit Investment SIM SpA, selvitystilassa,
Profit Holding SpA, selvitystilassa,
Enrico Fiore ja
ottaen huomioon kirjallisessa käsittelyssä ja 5.3.2015 pidetyssä istunnossa esitetyn,
– Profit Investment SIM SpA, selvitystilassa, edustajanaan pesänhoitaja L. Gaspari, avustajinaan avvocato P. Pototschnig ja avvocata F. De Simone,
– Commerzbank Brand Dresdner Bank AG, edustajinaan avvocato E. Castellani, avvocato G. Curtò ja avocat C. Gleske,
– Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus, asiamiehenään L. Christie, avustajanaan barrister B. Kennelly,
– Euroopan komissio, asiamiehinään F. Moro, A.-M. Rouchaud-Joët ja E. Traversa,
kuultuaan julkisasiamiehen 23.4.2015 pidetyssä istunnossa esittämän ratkaisuehdotuksen,
1 Ennakkoratkaisupyyntö koskee tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla 22.12.2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 (EYVL 2001, L 12, s. 1) tulkintaa.
2 Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa ovat vastakkain yhtäältä Profit Investment SIM SpA, selvitystilassa (jäljempänä Profit) ja toisaalta Stefano Ossi, Commerzbank Brand Dresdner Bank AG (jäljempänä Commerzbank), Andrea Mirone, Eugenio Magli, Francesco Redi, Profit Holding SpA, selvitystilassa, Redi & Partners Ltd (jäljempänä Redi), Enrico Fiore ja E3 SA.
3 Asetuksen N:o 44/2001, joka on tullut voimaan 1.3.2002, 68 artiklan 1 kohdan mukaan kyseisellä asetuksella korvataan Tanskan kuningaskuntaa lukuun ottamatta kaikkien jäsenvaltioiden välillä tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta yksityisoikeuden alalla 27.9.1968 tehty yleissopimus (EYVL 1972, L 299, s. 32).
4 Asetuksen N:o 44/2001 johdanto-osan toisen perustelukappaleen mukaan kyseisen asetuksen tavoitteena on sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan varmistamiseksi
”– – yhdenmukaistaa tuomioistuimen toimivaltaa siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa koskevat säännöt ja yksinkertaistaa muodollisuudet, jotta niissä jäsenvaltioissa annetut tuomiot, joita tämä asetus sitoo, tunnustetaan ja pannaan täytäntöön nopeasti ja yksinkertaisin menettelyin – – ”
5 Asetuksen N:o 44/2001 johdanto-osan 11 ja 12 perustelukappaleessa täsmennetään eri toimivaltasääntöjen ja niiden normatiivisten tavoitteiden välisistä suhteista seuraavaa:
(12) Asianmukaisen lainkäytön helpottamiseksi tai tuomioistuimen ja riita-asian läheisen yhteyden vuoksi tulisi olla vaihtoehtoisia toimivaltaperusteita vastaajan kotipaikan mukaan määräytyvän toimivaltaperusteen lisäksi.”
6 Asetuksen N:o 44/2001 II luvun 1 jaksoon, jonka otsikko on ”Yleiset säännökset”, sisältyvän 2 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa:
7 Asetuksen N:o 44/2001 saman II luvun 2 jakson, jonka otsikko on ”Erityinen toimivalta”, 5 artiklan 1 alakohdassa säädetään seuraavaa:
8 Asetuksen N:o 44/2001 II luvun 2 jaksoon myös kuuluvassa 6 artiklan 1 alakohdassa säädetään seuraavaa:
9 Asetuksen N:o 44/2001 II luvun 7 jaksoon, jonka otsikko on ”Tuomioistuimen toimivaltaa koskeva sopimus”, kuuluvan 23 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa:
10 Commerzbank (aikaisemmin Dresdner Bank AG), joka on myös niin sanottujen ”strukturoidun rahoituksen” transaktioiden alalla toimiva saksalainen liikepankki, toi toukokuussa 2004 markkinoille luottoriskiin sidottuja strukturoituja joukkovelkakirjoja (jäljempänä joukkovelkakirjat) koskevan ohjelman nimeltään Credit Linked Note Programme (jäljempänä emissio-ohjelma). Kyseisessä emissio-ohjelmassa Commerzbank saattoi laskea liikkeeseen joukkovelkakirjoja korkeintaan 4 miljardin euron arvosta.
11 Emissio-ohjelman yleissäännöt sekä taloudelliset ja oikeudelliset ehdot määriteltiin liikkeeseenlaskuesitteessä (jäljempänä esite). Irish Stock Exchange (Dublinin pörssi, Irlanti) hyväksyi nyt käsiteltävässä asiassa esitteen etukäteen, mitä osapuolet eivät ole kiistäneet. Mainittu esite on yleisön nähtävissä Dublinin pörssin internetsivustolla.
12 Esitteen 16 kohtaan ”Velkakirjoja koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja ehdot” (”Terms and conditions of the Notes”) sisältyvän oikeuspaikkalausekkeen mukaan Englannin tuomioistuimilla on yksinomainen toimivalta ratkaista kaikki velkakirjoihin perustuvat tai niihin liittyvät riita-asiat.
13 Commerzbank laski syyskuussa 2004 emissio-ohjelman yhteydessä liikkeeseen E3:n aikaisemmin liikkeeseen laskemiin velkakirjoihin (jäljempänä E3-velkakirjat) kytkettyjä joukkovelkakirjoja nimeltään ”Dresdner Total Return Notes linked to E3 SA” (jäljempänä riidanalaiset velkakirjat) yhteensä 2 300 000,00 euron arvosta.
14 Financial Services Authorityn (markkinavalvontaviranomainen, Yhdistynyt kuningaskunta) luvalla rahoitusvälitystä harjoittava yhtiö Redi merkitsi 27.10.2004 niin sanotuilla ensimarkkinoilla kaikki Commerzbankin liikkeeseen laskemat riidanalaiset velkakirjat.
15 Merkittyään mainitut velkakirjat Redi luovutti samana päivänä niitä 1 100 000 euron arvosta Profitille niin sanotuilla jälkimarkkinoilla.
16 E3 laiminlöi keväällä 2006 velvoitteensa maksaa E3-velkakirjojen 15.4.2006 erääntynyt korkoerä. Commerzbank ilmoitti tämän jälkeen kyseisestä luottotapahtumasta ja kuoletti 5.7.2006 riidanalaiset velkakirjat luovuttamalla Profitille vastaavan määrän E3-velkakirjoja.
17 Tästä riidanalaisia velkakirjoja koskevasta luottotapahtumasta seurasi Italian oikeuden mukaisesti perustetun yhtiön Profitin julistaminen selvitystilaan, ja se nosti Tribunale di Milanossa (Milanon alioikeus, Italia) Commerzbankia, Profit Holdingia, Rediä ja E3:a sekä Profitin hallituksen jäsen Ossia ja toimitusjohtaja Maglia ja E3:n osakasta Fiorea vastaan kanteen, jolla se vaati olennaisilta osin
– sopimusten, joilla se hankki Commerzbankin liikkeeseen laskemat ja Redin myymät riidanalaiset velkakirjat, toteamista pätemättömiksi sopimusten epätasapainoisuuden, perusteettomuuden tai perusteiden riittämättömyyden vuoksi ja tämän seurauksena perusteettoman maksun palauttamista eli hankintahintana maksetun rahamäärän palauttamista
– sen myös Italian oikeuden mukaisesti perustetun emoyhtiön Profit Holdingin Italian siviililain (codice civile) 2497 §:n mukaisen vastuun toteamista sillä perusteella, että kyseinen yhtiö loukkasi yhtiöiden ja yritysten hyvän johtamisen periaatteita saattamalla tytäryhtiönsä suorittamaan kyseiset oikeustoimet, minkä vuoksi sen on korvattava Profitin tällaisen huonon johtamisen seurauksena väitetysti kärsimät vahingot. Korvausvaatimus on kohdistettu yhteisvastuun perusteella myös Rediin, Ossiin, Magliin ja Fioreen sen oletuksen perusteella, että nämä aiheuttivat yhteistyössä Profit Holdingin kanssa Profitille oikeudettoman vahingon.
18 Ossi ja Commerzbank sekä viimeksi mainitun oikeudenkäyntiin haastama Mirone vetosivat aluksi siihen, että italialaisella tuomioistuimella ei ole toimivaltaa erityisesti siksi, että toimivalta annettiin esitteeseen sisältyvällä oikeuspaikkalausekkeella Englannin tuomioistuimille. Niinpä Profit pyysi Corte suprema di cassazionea (ylin muutoksenhakutuomioistuin, Italia) ratkaisemaan ensin kysymyksen tuomioistuimen toimivallasta.
19 Tässä tilanteessa Corte suprema di cassazione (ylin muutoksenhakutuomioistuin) on päättänyt lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1) Voidaanko katsoa, että asetuksen N:o 44/2001 6 artiklan 1 alakohdassa tarkoitettu yhteys kanteiden välillä on olemassa, jos kahdessa kanteessa esitettyjen vaatimusten kohde on erilainen samoin kuin asiakirja, jonka perusteella vaatimukset on esitetty tuomioistuimessa, ilman että niiden välillä olisi alisteisuussuhdetta tai ne olisivat loogis-oikeudellisesti yhteensoveltumattomia, mutta jos toinen niistä mahdollisesti hyväksyttäisiin, tämä saattaisi tosiasiallisesti vaikuttaa sen intressin suuruuteen, jonka suojelemiseksi toinen vaatimus on esitetty?
2) Voidaanko katsoa, että kyseisen asetuksen 23 artiklan 1 kohdan a alakohdassa asetettu oikeuspaikkalausekkeen kirjallista muotoa koskeva edellytys täyttyy, jos tällainen sopimuslauseke otetaan [esitteeseen], jonka joukkovelkakirjalainan liikkeeseenlaskija on laatinut yksipuolisesti, sillä seurauksella, että oikeuspaikkalauseketta on sovellettava minkä tahansa näiden joukkovelkakirjojen myöhemmän ostajan kanssa niiden pätevyydestä syntyviin riitoihin; tai voidaanko muutoin katsoa, että oikeuspaikkalausekkeen ottaminen asiakirjaan, jolla määrätään rajatylittävään liikkeeseen lasketusta joukkovelkakirjalainasta, vastaa muotoa, joka vastaa kansainvälisen kaupan kauppatapoja saman asetuksen 23 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla?
3) Onko kyseisen asetuksen 5 artiklan 1 alakohdassa tarkoitettua ilmaisua ”sopimusta koskevassa asiassa” tulkittava siten, että sillä viitataan ainoastaan riita-asioihin, joissa pyritään vetoamaan tuomioistuimessa sopimuksesta johtuvaan oikeudelliseen velvoitteeseen sekä kyseisestä velvoitteesta välittömästi riippuviin velvoitteisiin, vai onko se ulotettava koskemaan myös riita-asioita, joissa kantaja ei vetoa millään tavoin sopimukseen vaan kiistää oikeudellisesti pätevän sopimusvelvoitteen olemassaolon ja pyrkii saamaan takaisin vastikkeen, jonka hän on suorittanut sellaisen asiakirjan perusteella, jolla ei hänen mukaansa ole mitään oikeudellista arvoa?”
20 Huomautuksia ovat esittäneet Profit, Commerzbank, Italian ja Yhdistyneen kuningaskunnan hallitukset sekä Euroopan komissio.
21 Ennen ensimmäisen ennakkoratkaisukysymyksen tutkimista on syytä vastata toiseen ja kolmanteen kysymykseen. Kuten julkisasiamies on esittänyt ratkaisuehdotuksensa 29 kohdassa, mikäli ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin nimittäin päättelisi toiseen kysymykseen annettavan vastauksen perusteella, että pääasiassa kyseessä olevaan oikeuspaikkalausekkeeseen voidaan vedota pätevästi Profitia vastaan, sen olisi väistämättä todettava, että Tribunale di Milanolla (Milanon alioikeus) ei ole toimivaltaa ratkaista pätemättömäksi toteamista ja myyntihinnan palauttamista koskevaa kannetta, joka pitäisi siis saattaa Englannin tuomioistuinten käsiteltäväksi.
22 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee toisella kysymyksellään olennaisilta osin sitä, onko asetuksen N:o 44/2001 23 artiklan 1 kohdan a ja c alakohtaa tulkittava siten, että pääasiassa kyseessä olevan kaltainen oikeuspaikkalauseke on ensinnäkin sellainen, että se täyttää mainitun 23 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetyt muotovaatimukset, kun se sisältyy joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskijan laatimaan joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskuesitteeseen, toiseksi sellainen, että siihen voidaan vedota kyseiset velkakirjat rahoitusvälittäjältä hankkinutta kolmatta vastaan, ja kolmanneksi – jos toisen kysymyksen kahteen ensimmäiseen osaan vastataan kieltävästi – sellainen, että se vastaa kansainvälisen kaupan kauppatapoja mainitun asetuksen 23 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla.
23 Aluksi on muistutettava, että oikeuspaikkalausekkeen pätevyysedellytysten osalta asetuksen N:o 44/2001 23 artiklan 1 kohdassa säädetään erityisesti muotovaatimuksista ja siinä mainitaan vain yksi aineellinen vaatimus, jonka mukaan lausekkeen kohteena on oltava tietty oikeussuhde. Säännöksen sanamuodossa ei siis tarkenneta, voidaanko oikeuspaikkalauseke siirtää sopimuspuoliin kuulumattomalle kolmannelle, joka on myöhemmän sopimuksen osapuoli ja jolle alkuperäisen sopimuksen osapuolen oikeudet ja velvollisuudet ovat kokonaan tai osittain siirtyneet (ks. mm. tuomio 7.2.2013, Refcomp, C‑543/10, EU:C:2013:62, 25 kohta).
24 Asetuksen N:o 44/2001 23 artiklan 1 kohdassa mainitaan kuitenkin selkeästi, että sen soveltamisala rajoittuu tilanteisiin, joissa asiaosaiset ”ovat sopineet” tuomioistuimesta. Kuten kyseisen asetuksen johdanto-osan 11 perustelukappaleesta ilmenee, juuri sopimuspuolten tahtojen yhtyminen oikeuttaa sen, että sopimuspuolten sopimusvapauden periaatteen mukaisesti annetaan etusija muulle tuomioistuimelle kuin sille, joka olisi mahdollisesti ollut mainitun asetuksen mukaan toimivaltainen (tuomio 7.2.2013, Refcomp, C‑543/10, EU:C:2013:62, 26 kohta).
25 Toisen kysymyksen ensimmäiseen osaan vastaamiseksi on ratkaistava, täyttääkö joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskijan yksipuolisesti laatimaan liikkeeseenlaskuesitteeseen sisältyvä oikeuspaikkalauseke asetuksen N:o 44/2001 23 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetyn muotovaatimuksen.
26 Unionin tuomioistuin on jo todennut, että tämä muotovaatimus täyttyy silloin, kun oikeuspaikkalauseke sisältyy sopimusasiakirjan takasivulle tulostettuihin toisen sopimuspuolen yleisiin sopimusehtoihin, ainoastaan, jos sopimuksessa viitataan nimenomaisesti kyseisiin yleisiin sopimusehtoihin (tuomio 14.12.1976, Estasis Saloti di Colzani, 24/76, EU:C:1976:177, 10 kohta).
27 Lisäksi on mainittava, että vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan asetuksen N:o 44/2001 23 artiklan 1 kohtaa on tulkittava siten, että sopimuspuolten suostumuksen tosiasiallisuus on yksi tämän säännöksen tavoitteista, kuten se on tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden täytäntöönpanosta yksityisoikeuden alalla 27.9.1968 tehdyn yleissopimuksen 17 artiklan ensimmäisen kohdankin tavoite (ks. mm. tuomio 7.2.2013, Refcomp, C‑543/10, EU:C:2013:62, 28 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen), ja että näin ollen kyseisessä säännöksessä asetetaan asiaa käsittelevälle tuomioistuimelle velvollisuus tutkia, onko kyseessä olevasta lausekkeesta tosiasiallisesti sovittu yhteisymmärryksessä sopimuspuolten kesken, minkä on käytävä ilmi selkeästi ja täsmällisesti (ks. mm. tuomio 9.11.2000, Coreck, C‑387/98, EU:C:2000:606, 13 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen ja tuomio 7.2.2013, Refcomp, C‑543/10, EU:C:2013:62, 27 kohta).
28 Pääasiassa lauseke, jolla annetaan toimivalta Englannin tuomioistuimille, on sisällytetty esitteeseen, joka on velkakirjojen liikkeeseenlaskijan laatima asiakirja. Ennakkoratkaisupyynnöstä ei ilmene varmuudella, onko lauseke toistettu tai onko siihen viitattu nimenomaisesti sopimusasiakirjoissa, jotka allekirjoitettiin silloin, kun velkakirjat laskettiin liikkeeseen ensimarkkinoilla.
29 Tähän toisen kysymyksen ensimmäiseen osaan on näin ollen vastattava, että asetuksen N:o 44/2001 23 artiklan 1 kohdan a alakohdassa asetettu kirjallista muotoa koskeva vaatimus täyttyy tapauksessa, jossa joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskuesitteeseen sisällytetään oikeuspaikkalauseke, vain silloin, jos sopimuspuolten velkakirjojen ensimarkkinoilla liikkeeseen laskemisen yhteydessä allekirjoittamassa sopimuksessa mainitaan tällaisen lausekkeen hyväksyminen tai viitataan nimenomaisesti kyseiseen esitteeseen, mikä ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on tutkittava.
30 Jos vastaus on myöntävä, kyseisen tuomioistuimen on vielä ratkaistava, hyväksytäänkö myös Redin ja Profitin välillä velkakirjojen jälkimarkkinoilla luovuttamisen yhteydessä allekirjoitetussa sopimuksessa mainittu lauseke tai viitataanko siinä siihen. Jos näin on, lausekkeeseen on katsottava voitavan vedota Profitia vastaan.
31 Toisen kysymyksen toinen osa eli se, voidaanko velkakirjan liikkeeseenlaskijan ja sen merkitsijän välillä tehdyssä sopimuksessa pätevästi sovittuun oikeuspaikkalausekkeeseen vedota sellaista mainitut velkakirjat kyseiseltä merkitsijältä hankkinutta kolmatta vastaan, joka ei ole nimenomaisesti hyväksynyt mainittua lauseketta ja joka on nostanut korvauskanteen mainittua liikkeeseenlaskijaa vastaan, on merkityksellinen vain päinvastaisessa tapauksessa.
32 Unionin tuomioistuin totesi 7.2.2013 antamansa tuomion Refcomp (C‑543/10, EU:C:2013:62) 33 kohdassa tavaran myöhemmän ostajan sen valmistajaa vastaan nostaman korvauskanteen asiayhteydessä, että koska niitä ei sitonut sopimussuhde, niiden ei voitu katsoa asetuksen N:o 44/2001 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla ”sopineen” siitä tuomioistuimesta, joka on toimivaltainen valmistajan ja ensimmäisen ostajan välillä tehdyn alkuperäisen sopimuksen mukaan.
33 Unionin tuomioistuin on kuitenkin todennut merikuljetussopimuksista, että konossementtiin sisältyvään oikeuspaikkalausekkeeseen voidaan vedota tähän sopimukseen nähden kolmatta vastaan, jos lauseke on todettu päteväksi lastinantajan ja rahdinkuljettajan välisessä suhteessa, ja että sovellettavan kansallisen oikeuden mukaan lastinantajan oikeudet ja velvollisuudet ovat siirtyneet kolmannelle, konossementin siirronsaajalle. Lastinantajan ja konossementin haltuunsa saaneen kolmannen välisen sijaantulon vuoksi mainittu lauseke sitoo mainittua kolmatta konossementin hankkimisen vaikutuksesta. Jos tällainen suhde on kansallisen oikeuden perusteella olemassa, asiaa käsittelevän tuomioistuimen ei tarvitse tarkastaa, onko kyseinen kolmas antanut suostumuksensa mainitulle lausekkeelle. Unionin tuomioistuin on nimittäin korostanut tältä osin konossementin, joka on kansainvälisen kaupan arvopaperi, jolla säännellään ainakin kolmen henkilön suhdetta, hyvin erityistä luonnetta. Konossementti on myyntikelpoinen arvopaperi, jonka avulla lastin omistaja voi luovuttaa tavarat niiden kuljetuksen aikana hankkijalle, josta tulee lastinantajan kaikkien oikeuksien ja velvollisuuksien haltija suhteessa rahdinkuljettajaan (ks. vastaavasti tuomio 19.6.1984, Russ, 71/83, EU:C:1984:217, 24 kohta; tuomio 16.3.1999, Castelletti, C‑159/97, EU:C:1999:142, 41 kohta; tuomio 9.11.2000, Coreck, C‑387/98, EU:C:2000:606, 23–27 kohta ja tuomio 7.12.2013, Refcomp, C‑543/10, EU:C:2013:62, 34–36 kohta).
34 Lisäksi on mainittava unionin tuomioistuimen myös todenneen yhtiön osakkeiden merkitsemisestä, että yhtiön osakkeenomistajaksi tulleessaan osakkeenomistaja sitoutuu hyväksymään kaikki yhtiön yhtiöjärjestykseen sisältyvät määräykset, mukaan lukien yhtiöjärjestykseen sisältyvä oikeuspaikkalauseke, ja ne sitovat sitä, jos yhtiön yhtiöjärjestys on talletettu sellaiseen paikkaan, jossa osakkeenomistajalla on tilaisuus siihen tutustua, kuten yhtiön päätoimipaikkaan, tai jos yhtiöjärjestys on julkisessa rekisterissä (ks. vastaavasti tuomio 10.3.1992, Powell Duffryn, C‑214/89, EU:C:1992:115, 19–28 kohta).
35 Pääasiassa on ratkaistava, voiko riidanalaisten velkakirjojen liikkeeseenlaskija Commerzbank vedota liikkeeseenlaskuesitteeseen sisällytettyyn oikeuspaikkalausekkeeseen Profitia vastaan, joka on velkakirjojen viimeinen merkitsijä ja hankkinut ne Redin kanssa tekemällään sopimuksella.
36 Kun otetaan huomioon edellä 33 ja 34 kohdassa esitelty oikeuskäytäntö, tähän kysymykseen on vastattava myöntävästi, jos voidaan osoittaa – mikä ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on tutkittava – aluksi, että kyseinen lauseke on pätevä Commerzbankin ja Redin, joka on kyseisten velkakirjojen ensimmäinen merkitsijä, välisessä suhteessa, sitten, että Redin oikeudet ja velvollisuudet, jotka sovellettavan kansallisen oikeuden perusteella liittyvät kyseisiin velkakirjoihin, ovat siirtyneet Profitille sen seurauksena, että Profit osti kyseiset velkakirjat siltä jälkimarkkinoilla, ja vielä, että Profitilla on ollut tilaisuus tutustua mainitun lausekkeen sisältävään esitteeseen, mikä edellyttää, että esite on ollut helposti saatavilla.
37 Niinpä toisen kysymyksen toiseen osaan on vastattava, että asetuksen N:o 44/2001 23 artiklaa on tulkittava siten, että kyseessä olevien joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskijan laatimaan liikkeeseenlaskuesitteeseen sisältyvään oikeuspaikkalausekkeeseen voidaan vedota kyseiset velkakirjat rahoitusvälittäjältä hankkinutta kolmatta vastaan, jos voidaan osoittaa – mikä ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on tutkittava – aluksi, että kyseinen lauseke on pätevä liikkeeseenlaskijan ja rahoitusvälittäjän välisessä suhteessa, sitten, että mainitun välittäjän oikeudet ja velvollisuudet, jotka sovellettavan kansallisen oikeuden perusteella liittyvät kyseisiin velkakirjoihin, ovat siirtyneet mainitulle kolmannelle sen seurauksena, että se osti kyseiset velkakirjat jälkimarkkinoilla, ja vielä, että kyseessä olevalla kolmannella on ollut tilaisuus tutustua mainitun lausekkeen sisältävään esitteeseen.
38 Toisen kysymyksen kolmannessa osassa ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee unionin tuomioistuimen kantaa sopimuspuolten tunteman kansainvälisen kaupan kauppatavan olemassaoloon siltä varalta, että saman kysymyksen ensimmäiseen kahteen osaan vastataan kieltävästi.
39 Oikeuskäytännöstä ilmenee, että sopimuspuolten suostumuksen tosiasiallisuus on aina yksi asetuksen N:o 44/2001 23 artiklan 1 kohdan c alakohdan tavoitteista, ja sen perusteena on tarve välttää se, että yhden ainoan sopimuspuolen sopimukseen sisällyttämät oikeuspaikkalausekkeet jäisivät huomaamatta (ks. vastaavasti tuomio 20.2.1997, MSG, C‑106/95, EU:C:1997:70, 17 kohta ja tuomio 16.3.1999, Castelletti, C‑159/97, EU:C:1999:142, 19 kohta).
40 Unionin tuomioistuin on kuitenkin lisännyt, että mainitun 23 artiklan 1 kohdan c alakohdan perusteella voidaan olettaa tällaisen suostumuksen olemassaolo, jos tältä osin kyseisellä kansainvälisen kaupan alalla on olemassa kauppatapoja, jotka nämä sopimuspuolet tunsivat tai jotka niiden olisi pitänyt tuntea (ks. vastaavasti tuomio 20.2.1997, MSG, C‑106/95, EU:C:1997:70, 19 kohta ja tuomio 16.3.1999, Castelletti, C‑159/97, EU:C:1999:142, 20 ja 21 kohta).
41 Unionin tuomioistuin on maininnut tästä, että kansallisen tuomioistuimen asiana on ensinnäkin arvioida, onko kyseessä kansainvälisen kaupan sopimus, ja toiseksi tarkastaa, onko sillä kansainvälisen kaupan alalla, jolla kyseiset sopimuspuolet toimivat, olemassa kauppatapaa ja tuntevatko sopimuspuolet todella tämän kauppatavan tai pitäisikö heidän se tuntea. Unionin tuomioistuimen asiana on kuitenkin kertoa kansalliselle tuomioistuimelle, mitkä objektiivisesti määritellyt seikat ovat tällaista arviointia varten tarpeellisia (ks. vastaavasti tuomio 20.2.1997, MSG, C‑106/95, EU:C:1997:70, 21 kohta ja tuomio 16.3.1999, Castelletti, C‑159/97, EU:C:1999:142, 23 kohta).
42 Ensimmäisen seikan osalta on katsottava olevan selvää, että pääasiassa on kyseessä kansainvälisen kaupan sopimus.
43 Toisen seikan osalta unionin tuomioistuin on täsmentänyt, että kauppatavan olemassaoloa ei pidä ratkaista jonkin sopimusvaltion lainsäädännön perusteella eikä sitä pidä myöskään arvioida yleiseen kansainväliseen kauppaan nähden vaan sen kaupan alan osalta, jolla sopimuspuolet harjoittavat toimintaansa (tuomio 20.2.1997, MSG, C‑106/95, EU:C:1997:70, 23 kohta ja tuomio 16.3.1999, Castelletti, C‑159/97, EU:C:1999:142, 25 kohta).
44 Unionin tuomioistuin on myös todennut, että kyseisellä kaupan alalla on olemassa jokin kauppatapa erityisesti silloin, kun alalla toimivat noudattavat yleisesti ja säännöllisesti tiettyä käytäntöä tehdessään tietyntyyppisiä sopimuksia (tuomio 20.2.1997, MSG, C‑106/95, EU:C:1997:70, 23 kohta ja tuomio 16.3.1999, Castelletti, C‑159/97, EU:C:1999:142, 26 kohta).
45 Unionin tuomioistuimen mukaan ei ole tarpeen, että tällainen käytäntö olisi vakiintunut tietyissä maissa tai varsinkaan kaikissa sopimusvaltioissa. Se, että niiden maiden toimijat, joilla on hallitseva asema kyseisen kansainvälisen kaupan alalla, noudattavat yleisesti ja säännöllisesti jotakin käytäntöä maassaan, voi olla kauppatavan olemassaolon toteennäyttämistä helpottava seikka. Ratkaisevana arviointiperusteena on kuitenkin sen selvittäminen, noudattavatko toimijat sillä kansainvälisen kaupan alalla, jolla sopimuspuolet toimivat, yleisesti ja säännöllisesti tiettyä käytäntöä (tuomio 16.3.1999, Castelletti, C‑159/97, EU:C:1999:142, 27 kohta.
46 Unionin tuomioistuin on myös täsmentänyt samassa yhteydessä, että koska asetuksen N:o 44/2001 23 artiklassa ei ole mitään mainintaa kauppatavan julkistamisesta, on todettava, että vaikka mahdollinen julkistaminen, joka voitaisiin toteuttaa toimittamalla oikeuspaikkalauseke tiedoksi sellaisille yhdistyksille tai järjestöille, jotka ovat erikoistuneet oikeuspaikkalausekkeen sisältävien esipainettujen lomakkeiden laatimiseen, voisi helpottaa yleisesti ja säännöllisesti noudatetun käytännön toteennäyttämistä, sitä ei voida vaatia kauppatavan olemassaolon osoittamiseksi (tuomio 16.3.1999, Castelletti, C‑159/97, EU:C:1999:142, 28 kohta).
47 Lisäksi on mainittava, että kauppatavalle ominaisia seikkoja vastaava käytäntö ei lakkaa olemasta kauppatapa riitauttamisen vuoksi, vaikka näitä riitauttamisia olisi tuomioistuimissa huomattavan paljonkin, jos kauppatapaa kuitenkin noudatetaan yleisesti ja säännöllisesti kyseisellä alalla tämäntyyppisten sopimusten osalta (ks. vastaavasti tuomio 16.3.1999, Castelletti, C‑159/97, EU:C:1999:142, 29 kohta).
48 Siitä, että sopimuspuolet todella tunsivat käytännön tai heidän olisi pitänyt se tuntea, on vielä mainittava oikeuskäytännöstä ilmenevän, että tämä voidaan näyttää toteen muun muassa osoittamalla, että sopimuspuolet olivat aiemmin olleet liikesuhteessa keskenään tai muiden kyseisellä alalla toimivien kanssa tai että tietty käytäntö on tällä alalla riittävän tunnettu sen takia, että sitä noudatetaan niin yleisesti ja säännöllisesti tietyntyyppisiä sopimuksia tehtäessä, että sen voidaan katsoa olevan vakiintunut käytäntö (tuomio 20.2.1997, MSG, C‑106/95, EU:C:1997:70, 24 kohta ja tuomio 16.3.1999, Castelletti, C‑159/97, EU:C:1999:142, 43 kohta).
49 Yhtenä seikoista, jotka on otettava huomioon, kun ratkaistaan, onko oikeuspaikkalausekkeen sisällyttäminen liikkeeseenlaskuesitteeseen alalla, jolla sopimuspuolet toimivat, sellainen käytäntö, jonka nämä tunsivat tai joka niiden olisi pitänyt tuntea, ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on pidettävä mielessä, että Dublinin pörssi oli hyväksynyt etukäteen mainitun esitteen ja saattanut sen yleisön saataville internetsivustollaan, mitä Profit ei ole kiistänyt oikeudenkäynnissä, jossa pääasian tosiseikasto selvitettiin. Lisäksi ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on otettava huomioon sen riidattomuus, että Profit on finanssisijoitusten alalla toimiva yritys, ja sen muiden pääasian osapuolten kanssa aiemmin mahdollisesti solmimat liikesuhteet. Kansallisen tuomioistuimen on myös tutkittava, liittyykö joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskuun kyseisellä toimialalla yleisesti ja säännöllisesti oikeuspaikkalausekkeen sisältävä liikkeeseenlaskuesite, ja onko tällainen käytäntö riittävän tunnettu, jotta sitä voitaisiin pitää vakiintuneena.
50 Niinpä tähän toisen kysymyksen kolmanteen osaan on vastattava, että oikeuspaikkalausekkeen sisällyttämistä joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskuesitteeseen voidaan pitää asetuksen N:o 44/2001 23 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuna kansainvälisessä kaupassa noudatettuna kauppatapana, jonka perusteella voidaan olettaa sen, jota vastaan lausekkeeseen vedotaan, suostuneen lausekkeen sisällyttämiseen, jos voidaan erityisesti osoittaa – mikä kansallisen tuomioistuimen on tutkittava – yhtäältä, että kyseisen alan toimijat noudattavat tällaista toimintatapaa yleisesti ja säännöllisesti tällaisia sopimuksia tehdessään, ja toisaalta, että joko osapuolet olivat aiemmin olleet liikesuhteessa keskenään tai muiden asianomaisella alalla toimivien kanssa tai kyseessä oleva toimintatapa on riittävän tunnettu, jotta sitä voidaan pitää vakiintuneena käytäntönä.
51 Kaikkien edellä olevien seikkojen perusteella esitetyistä kysymyksistä toiseen on vastattava, että asetuksen N:o 44/2001 23 artiklaa on tulkittava siten, että
– asetuksen N:o 44/2001 23 artiklan 1 kohdan a alakohdassa asetettu kirjallista muotoa koskeva vaatimus täyttyy tapauksessa, jossa joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskuesitteeseen sisällytetään oikeuspaikkalauseke, vain silloin, jos sopimuspuolten velkakirjojen ensimarkkinoilla liikkeeseen laskemisen yhteydessä allekirjoittamassa sopimuksessa mainitaan tällaisen lausekkeen hyväksyminen tai viitataan nimenomaisesti kyseiseen esitteeseen
– joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskijan laatimaan liikkeeseenlaskuesitteeseen sisältyvään oikeuspaikkalausekkeeseen voidaan vedota mainitut velkakirjat rahoitusvälittäjältä hankkinutta kolmatta vastaan, jos voidaan osoittaa – mikä ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on tutkittava – aluksi, että kyseinen lauseke on pätevä liikkeeseenlaskijan ja rahoitusvälittäjän välisessä suhteessa, sitten, että mainitun välittäjän oikeudet ja velvollisuudet, jotka sovellettavan kansallisen oikeuden perusteella liittyvät kyseisiin velkakirjoihin, ovat siirtyneet mainitulle kolmannelle sen seurauksena, että se osti kyseiset velkakirjat jälkimarkkinoilla, ja vielä, että kyseessä olevalla kolmannella on ollut tilaisuus tutustua mainitun lausekkeen sisältävään esitteeseen
– oikeuspaikkalausekkeen sisällyttämistä joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskuesitteeseen voidaan pitää asetuksen N:o 44/2001 23 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuna kansainvälisessä kaupassa noudatettuna kauppatapana, jonka perusteella voidaan olettaa sen, jota vastaan lausekkeeseen vedotaan, suostuneen lausekkeen sisällyttämiseen, jos voidaan erityisesti osoittaa – mikä kansallisen tuomioistuimen on tutkittava – yhtäältä, että kyseisen alan toimijat noudattavat tällaista toimintatapaa yleisesti ja säännöllisesti tällaisia sopimuksia tehdessään, ja toisaalta, että joko osapuolet olivat aiemmin olleet liikesuhteessa keskenään tai muiden asianomaisella alalla toimivien kanssa tai kyseessä oleva toimintatapa on riittävän tunnettu, jotta sitä voidaan pitää vakiintuneena käytäntönä.
52 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee kolmannella kysymyksellään olennaisilta osin sitä, onko asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 1 alakohdan a alakohtaa tulkittava siten, että kannetta, jolla vaaditaan sopimuksen kumoamista ja pätemättömäksi todetun asiakirjan perusteella maksettujen määrien palauttamista, on pidettävä kyseisessä säännöksessä tarkoitettuna ”sopimusta koskevana asiana”.
53 Tähän kysymykseen vastaamiseksi on aluksi muistutettava, ettei kyseisessä säännöksessä tarkoitettua käsitettä ”sopimusta koskeva asia” voida tulkita siten, että siinä viitattaisiin siihen määritelmään, jolla sovellettavassa kansallisessa laissa luonnehditaan kansallisessa tuomioistuimessa käsiteltävänä olevaa oikeussuhdetta. Kyseistä käsitettä on päinvastoin tulkittava itsenäisesti, ja tulkinnassa on tukeuduttava asetuksen N:o 44/2001 järjestelmään ja tavoitteisiin, jotta sen yhdenmukainen soveltaminen kaikissa jäsenvaltioissa taattaisiin (tuomio 17.6.1992, Handte, C‑26/91, EU:C:1992:268, 10 kohta; tuomio 14.3.2013, Česká spořitelna, C‑419/11, EU:C:2013:165, 45 kohta ja tuomio 28.1.2015, Kolassa, C‑375/13, EU:C:2015:37, 37 kohta).
54 Oikeuskäytännöstä, joka perustuu 4.3.1982 annettuun tuomioon Effer (38/81, EU:C:1982:79), ilmenee, että kansallisen tuomioistuimen toimivalta ratkaista sopimusta koskevat kysymykset käsittää toimivallan arvioida itse sopimuksen muodostavien osatekijöiden olemassaoloa, sillä tällainen arviointi on välttämätön, jotta asiaa käsittelevä kansallinen tuomioistuin voi varmistua asetuksen N:o 44/2001 mukaisesta toimivallastaan. Jos näin ei olisi, asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan säännösten oikeudellinen ulottuvuus saattaisi rajoittua, sillä tällöin myönnettäisiin, että sopimuspuolelle riittäisi kyseisiin säännöksiin sisältyvän säännön kiertämiseksi sen väittäminen, ettei sopimusta ole olemassa. Sitä vastoin asetuksen N:o 44/2001 tavoitteen ja hengen huomioon ottaminen edellyttää edellä mainittujen säännösten tulkitsemista siten, että tuomioistuin, jonka on ratkaistava sopimusta koskeva riita, voi tutkia toimivaltansa olennaiset edellytykset jopa viran puolesta ja arvioida sopimuspuolten esittämien ratkaisevien ja merkityksellisten seikkojen nojalla, onko sopimus olemassa vai ei.
55 Lisäksi pätemättömäksi julistamista koskevan kanteen ja perusteettoman maksun palautuksen välisestä suhteesta on riittävää todeta – kuten julkisasiamies muistutti ratkaisuehdotuksensa 80 kohdassa –, että jos asianosaisten välillä ei olisi ollut vapaasti solmittua sopimussidettä, velvoitetta ei olisi pantu täytäntöön eikä oikeutta palautukseen olisi. Palautusoikeuden ja sopimussuhteen välinen syy-yhteys riittää liittämään palautuskanteen sopimuksen asiayhteyteen.
56 Vaikka pääasiassa ei ole epäilystä siitä, että Profit ja Redi ovat sopimussuhteessa, ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on edellä 36 kohdassa mainitulla tavalla tutkittava, siirtyivätkö Redin oikeudet ja velvollisuudet, jotka sovellettavan kansallisen oikeuden perusteella liittyvät riidanalaisiin joukkovelkakirjoihin, Profitille siten, että Profitin ja Commerzbankin välillä olisi katsottava olevan sopimussuhde.
57 Edellä 54 ja 55 kohdasta ilmenee, että pääasian kaltaisessa asiassa Profit voi suhteessaan Rediin ja – ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen tämän tuomion edellisessä kohdassa tarkoitetun tutkimisen tuloksista riippuen – myös Commerzbankiin käyttää asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 1 alakohdan mukaista sopimuksen täytäntöönpanopaikan tuomioistuinta, vaikka osapuolet ovat erimielisiä kanteen taustalla olevan sopimuksen olemassaolosta.
58 Esitetyistä kysymyksistä kolmanteen on edellä mainitun perusteella vastattava, että asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 1 alakohdan a alakohtaa on tulkittava siten, että kanteita, joilla vaaditaan sopimuksen kumoamista ja kyseisen sopimuksen perusteella aiheettomasti maksettujen määrien palauttamista, on pidettävä kyseisessä säännöksessä tarkoitettuina ”sopimusta koskevina asioina”.
59 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee ensimmäisellä kysymyksellään olennaisilta osin sitä, onko asetuksen N:o 44/2001 6 artiklan 1 alakohtaa tulkittava siten, että siinä tarkoitetun ristiriitaisten ratkaisujen vaaran osoittamiseksi tilanteessa, jossa useampia vastaajia vastaan on nostettu kaksi kannetta, joilla on eri kohde ja perusta ja jotka eivät liity toisiinsa alisteisuuden takia tai siksi, että ne olisivat keskenään yhteensopimattomia, riittää se, että toisen kanteen mahdollinen hyväksyminen voi mahdollisesti vaikuttaa sen oikeuden laajuuteen, jolle vaaditaan suojelua toisessa asiassa.
60 Aluksi on muistutettava, että asetuksen N:o 44/2001 6 artiklan 1 alakohdassa säädetään, että vastaajaa vastaan voidaan nostaa kanne, jos asiassa on useampia vastaajia, siinä tuomioistuimessa, jonka alueella jollakin vastaajista on kotipaikka, edellyttäen, että kanteiden välillä on niin läheinen yhteys, että niiden käsitteleminen ja ratkaiseminen yhdessä on toivottavaa, jottei kanteiden käsitteleminen eri oikeudenkäynneissä johtaisi keskenään ristiriitaisiin ratkaisuihin.
61 Asetuksen N:o 44/2001 6 artiklan 1 alakohdan toimivaltasäännön tavoitteesta on todettava, että sillä vastataan asetuksen johdanto-osan 12 ja 15 perustelukappaleen mukaan tarpeeseen helpottaa hyvää lainkäyttöä, rajoittaa mahdollisimman paljon rinnakkaisten oikeudenkäyntien määrää ja välttää näin keskenään ristiriitaiset ratkaisut, jotka johtuisivat siitä, että kanteet on käsitelty eri oikeudenkäynneissä (ks. mm. tuomio 1.12.2011, Painer, C‑145/10, EU:C:2011:798, 77 kohta ja tuomio 12.7.2012, Solvay, C‑616/10, EU:C:2012:445, 19 kohta).
62 Lisäksi kyseistä erityisen toimivallan sääntöä on tulkittava suhteessa yhtäältä asetuksen N:o 44/2001 johdanto-osan 11 perustelukappaleeseen, jonka mukaan tuomioistuimen toimivaltaa koskevien sääntöjen ennustettavuuden on oltava hyvä ja niiden on perustuttava periaatteeseen, jonka mukaan toimivaltainen tuomioistuin määräytyy pääsääntöisesti vastaajan kotipaikan perusteella, ja vastaajan kotipaikan tuomioistuin on aina toimivaltainen, lukuun ottamatta joitakin tarkoin rajattuja tapauksia, joissa riidan kohteen tai osapuolten sopimusvapauden vuoksi jokin muu liittymäperuste on oikeutettu (ks. mm. tuomio 11.1.2007, Freeport, C‑98/06, EU:C:2007:595, 36 kohta ja tuomio 12.7.2012, Solvay, C‑616/10, EU:C:2012:445, 20 kohta).
63 Koska tällä erityisen toimivallan säännöllä poiketaan asetuksen N:o 44/2001 2 artiklassa vahvistetusta pääsäännön mukaisesta vastaajan kotipaikan tuomioistuimen toimivaltaisuudesta, sitä on toisaalta tulkittava suppeasti eikä sen voida tulkita koskevan muita kuin kyseisessä asetuksessa nimenomaisesti tarkoitettuja tilanteita (ks. mm. tuomio 1.12.2011, Painer, C‑145/10, EU:C:2011:798, 74 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen ja tuomio 12.7.2012, Solvay, C‑616/10, EU:C:2012:445, 21 kohta).
64 Lisäksi unionin tuomioistuin on todennut, että kansallisen tuomioistuimen asiana on arvioida, liittyvätkö sen käsiteltäväksi saatetut eri kanteet toisiinsa eli onko vaaraa siitä, että kanteiden käsittely eri oikeudenkäynneissä johtaa keskenään ristiriitaisiin ratkaisuihin, ja ottaa tältä osin huomioon kaikki asiakirja-aineistoon sisältyvät tarpeelliset seikat (ks. mm. tuomio 11.10.2007, Freeport, C‑98/06, EU:C:2007:595, 41 kohta; tuomio 1.12.2011, Painer, C‑145/10, EU:C:2011:798, 83 kohta ja tuomio 12.7.2012, Solvay, C‑616/10, EU:C:2012:445, 23 kohta).
65 Unionin tuomioistuin on kuitenkin täsmentänyt tältä osin, että jotta voitaisiin katsoa, että on olemassa vaara, että ratkaisut ovat asetuksen N:o 44/2001 6 artiklan 1 alakohdassa tarkoitetulla tavalla keskenään ristiriitaisia, ei riitä, että riita-asioiden ratkaisut eroavat toisistaan, vaan eron on lisäksi liityttävä samaan tosiseikastoon ja samaan oikeudelliseen tilanteeseen (ks. mm. tuomio 13.7.2006, Roche Nederland ym., C‑539/03, EU:C:2006:458, 26 kohta; tuomio 11.10.2007, Freeport, C‑98/06, EU:C:2007:595, 40 kohta; tuomio 1.12.2011, Painer, C‑145/10, EU:C:2011:798, 79 kohta ja tuomio 12.7.2012, Solvay, C‑616/10, EU:C:2012:445, 24 kohta).
66 Jotta kansallinen tuomioistuin voisi pääasian kaltaisessa tilanteessa arvioida, liittyvätkö sen käsiteltäväksi saatetut eri kanteet toisiinsa ja aiheuttaako kanteiden erillään ratkaiseminen vaaran ristiriitaisista ratkaisuista, sen on otettava huomioon muun muassa – kuten julkisasiamies korosti ratkaisuehdotuksensa 95–100 kohdassa – tosiasiallinen ja oikeudellinen ero yhtäältä huonoon johtamiseen perustuvaa vastuuta koskevassa oikeudenkäynnissä ja toisaalta jonkin sopimuksen kumoamista ja perusteettoman maksun palauttamista koskevassa oikeudenkäynnissä, joiden lopputulokset ovat itsenäisiä. Tässä yhteydessä on mainittava, ettei kahdessa oikeudenkäynnissä annettavia ratkaisuja voida pelkästään siksi, että toisen oikeudenkäynnin lopputuloksella voi olla vaikutusta toisen lopputulokseen – muun muassa kumoamis- ja palautuskanteen yhteydessä palautettavaksi määrättävän määrän mahdollinen vaikutus mahdollisen vahingon määrittämiseen korvauskanteen yhteydessä –, pitää asetuksen N:o 44/2001 6 artiklan 1 alakohdassa tarkoitetulla tavalla ”ristiriitaisina”.
67 Ensimmäiseen kysymykseen on edellä esitetyn perusteella vastattava, että asetuksen N:o 44/2001 6 artiklan 1 alakohtaa on tulkittava siten, ettei siinä tarkoitetun ristiriitaisten ratkaisujen vaaran osoittamiseksi tilanteessa, jossa useampia vastaajia vastaan on nostettu kaksi kannetta, joilla on eri kohde ja perusta ja jotka eivät liity toisiinsa alisteisuuden takia tai siksi, että ne olisivat keskenään yhteensopimattomia, riitä se, että toisen kanteen mahdollinen hyväksyminen voi mahdollisesti vaikuttaa sen oikeuden laajuuteen, jolle vaaditaan suojelua toisessa asiassa.
1) Tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla 22.12.2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 23 artiklaa on tulkittava siten, että
2) Asetuksen N:o 44/2001 5 artiklan 1 alakohdan a alakohtaa on tulkittava siten, että kanteita, joilla vaaditaan sopimuksen kumoamista ja pätemättömäksi todetun sopimuksen perusteella aiheettomasti maksettujen määrien palauttamista, on pidettävä kyseisessä säännöksessä tarkoitettuina ”sopimusta koskevina asioina”.
3) Asetuksen N:o 44/2001 6 artiklan 1 alakohtaa on tulkittava siten, ettei siinä tarkoitetun ristiriitaisten ratkaisujen vaaran osoittamiseksi tilanteessa, jossa useampia vastaajia vastaan on nostettu kaksi kannetta, joilla on eri kohde ja perusta ja jotka eivät liity toisiinsa alisteisuuden takia tai siksi, että ne olisivat keskenään yhteensopimattomia, riitä se, että toisen kanteen mahdollinen hyväksyminen voi mahdollisesti vaikuttaa sen oikeuden laajuuteen, jolle vaaditaan suojelua toisessa asiassa.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


text:
Käyttää seuraavaa kieltä: Kaikki kieletArabic (ara)Bengali (ben)Chinese (chi)English (eng)Farsi (far)French (fra)Gaelic (gla)German (ger)Hindi (hin)Korean (kor)Portuguese (por)Punjabi (pun)Spanish (esp)Urdu (urd)Welsh (wel) Lajittelu: Päivä Nimi Maa Taajuus Keila SID Salaus: Show encrypted channels Vain vapaat kanavat Näyttötila: Vaihda Taulukko-muotoon Vaihda Zap-muotoon
Vain vapaat - - Lajittelu taajuuden mukaan - Viimeiset päivitykset: 2018-08-20 20:32 CET
28.2°E 8Astra 2E 10729.00 V 42 U.K. DVB-S QPSK 22000 5/6 ASTRA, 33.8 Mb/s 2 2042
United Kingdom General Sky Digital Vapaa 8312 2322 2323 eng 258 2322 2324 2017-02-15 +
United Kingdom General Sky Digital Vapaa 8314 2332 2333 eng 263 2332 2334 2017-02-15 +
United Kingdom General Sky Digital Vapaa 8316 2342 2343 eng 266 2342 2344 2017-02-15 +
Channel 4 Sky Digital Vapaa 8320 2315 2327 eng 269 2315 2328 2018-08-12
BBC Two Eng Sky Digital Vapaa 6322 5100 5102 nar
United Kingdom Cultural Sky Digital Vapaa 6336 5200 5201 eng 261 5200 5203 2018-03-17 +
BBC One NI HD Sky Digital Vapaa 6963 5300 5301 eng 263 5300 5302 2016-07-30
5 Spike United Kingdom Various Sky Digital Vapaa 7730 2360 2362 nar
5 Spike +1 United Kingdom Various Sky Digital Vapaa 7731 2354 2320 nar
BBC News HD United Kingdom News Sky Digital Vapaa 8921 5000 5001 eng 258 5000 5003 2016-08-16 +
CBeebies HD United Kingdom Children Sky Digital Vapaa 8952 5300 5302 nar
Showcase United Kingdom Lifestyle Sky Digital Vapaa 50305 2305 2306 eng 256 2305 2018-08-05 +
United Kingdom Teleshopping Sky Digital Vapaa 50313 2319 2320 eng 257 2319 2015-08-14 +
Bloomberg Europe United Kingdom Business Sky Digital Vapaa 50316 2342 2343 eng 261 2342 2344 2016-12-07 +
Keep It Country United Kingdom Music Sky Digital Vapaa 50331 2330 2331 eng 262 2330 2017-02-03 +
LoveWorld Christian network Nigeria Religious Sky Digital Vapaa 50340 2325 2326 eng 268 2325 2016-05-09 +
United Kingdom News Sky Digital Vapaa 50400 2605 2606 eng 257 128 2018-07-27 +
Urdu1 Europe Sky Digital Vapaa 50410 2350 2351 eng 259 2350 2018-03-08
V Channel United Kingdom Teleshopping Sky Digital Vapaa 50425 2338 2339 eng 260 2308 2017-06-14 +
VTV U.K. Pakistan Entertainment Sky Digital Vapaa 50430 2329 2328 urd 256 2329 2018-02-17 +
Samaa TV Pakistan General Sky Digital Vapaa 50435 2316 2317 urd 265 2316 2017-06-14 +
Believe TV United Kingdom Religious Sky Digital Vapaa 50465 2324 2325 eng 282 2324 2017-09-07 +
Chat Box United Kingdom Lifestyle Sky Digital Vapaa 50485 2356 2357 eng 285 2356 2017-09-12 +
Akaal Channel United Kingdom General Sky Digital Vapaa 51128 2308 2306 eng 261 2308 2018-02-06 +
Absolute Sky Digital Vapaa 52032 2314 eng 278 2314 2016-05-19
TBN UK United Kingdom Religious Sky Digital Vapaa 52124 2363 2364 eng 256 2363 2015-06-23 +
United Kingdom Religious Sky Digital Vapaa 52126 2379 2380 eng 263 2379 2018-06-01 +
Peace TV UK United Kingdom Religious Sky Digital Vapaa 52135 2307 2308 eng 265 2307 2017-01-05 +
Peace TV Urdu United Kingdom Religious Sky Digital Vapaa 52138 2306 2305 eng 262 2306 2018-02-01 +
EWTN Sky Digital Vapaa 52137 2343 eng 264 2343 2015-06-23
Motorsport TV United Kingdom Sport Sky Digital Vapaa 52290 2365 2366 eng 259 2365 2017-12-01 +
United Kingdom Entertainment Sky Digital Vapaa 53300 2323 2324 eng 260 2323 2018-02-16 +
Tru TV United Kingdom Entertainment Sky Digital Vapaa 53305 2346 2347 eng 258 2346 2018-01-27 +
Summer Hits TV United Kingdom Music Sky Digital Vapaa 53315 2331 2332 eng 285 2331 2018-06-05 +
Starz TV United Kingdom Music Sky Digital Vapaa 53335 2309 2310 eng 259 2309 2018-01-27 +
True Entertainment United Kingdom Entertainment Sky Digital Vapaa 53375 2341 2342 eng 265 2341 2018-01-27 +
True Entertainment +1 United Kingdom Movies Sky Digital Vapaa 53380 2344 2345 eng 256 2344 2018-02-16 +
Sony Crime United Kingdom Series Sky Digital Vapaa 53385 2308 2311 eng 263 2308 2312 2018-02-06 +
Sony Crime +1 United Kingdom Series Sky Digital Vapaa 53390 2304 2305 eng 264 2304 2018-02-06 +
Sony Crime 2 United Kingdom Series Sky Digital Vapaa 53395 2349 2350 eng 266 2349 2018-03-24 +
28.2°E 5Astra 2F 11344.00 H 111 U.K. DVB-S QPSK 27500 5/6 42.2 Mb/s 2 2111
United Kingdom Erotic Sky Digital Vapaa 53200 2305 2306 eng 267 2305 2017-02-15 +
Get Lucky United Kingdom Game Sky Digital Vapaa 53215 2323 2324 eng 264 2323 2017-02-15 +
Psychic Today United Kingdom Talk shows Sky Digital Vapaa 53216 2323 2324 eng 268 2323 2018-07-12 +
53296 Sky Digital Vapaa 53296 265 8191 2017-02-15
28.2°E 11Astra 2F 11344.50 V 112 U.K. DVB-S QPSK 27500 5/6 42.2 Mb/s 2 2112
Horror Channel United Kingdom Movies Sky Digital Vapaa 55202 2307 2308 eng 286 2307 2016-03-17 +
22h-6h CET United Kingdom Erotic Sky Digital Vapaa 55204 2628 2629 eng 264 2628 2016-01-17 +
United Kingdom Series Sky Digital Vapaa 55209 2644 2645 eng 277 2644 2016-03-10 +
United Kingdom Teleshopping Sky Digital Vapaa 55213 2305 2306 eng 263 2305 2018-02-01 +
CBS Reality United Kingdom Documentaries Sky Digital Vapaa 55214 2650 2651 eng 285 2650 2346 2017-01-18 +
CBS Reality +1 United Kingdom Documentaries Sky Digital Vapaa 55217 2312 2313 eng 275 2312 2347 2017-01-18 +
Horror Channel +1 United Kingdom Series Sky Digital Vapaa 55218 2314 2315 eng 276 2314 2016-01-28 +
Your TV International U.S.A. General Sky Digital Vapaa 55270 2323 2322 eng 258 2323 2018-04-04 +
United Kingdom Cooking Sky Digital Vapaa 52500 2313 2314 eng 269 2313 2016-06-29 +
PBS America United Kingdom Entertainment Sky Digital Vapaa 52505 2331 2332 eng 267 2331 2016-06-29 +
United Kingdom Cooking Sky Digital Vapaa 52510 2317 2318 eng 270 2317 2016-06-29 +
Gems.tv United Kingdom Teleshopping Sky Digital Vapaa 52520 2328 2329 eng 261 2328 2016-06-29 +
FreeSports United Kingdom Sport Sky Digital Vapaa 52556 2307 2308 eng 256 2307 2017-08-31 +
United Kingdom Teleshopping Sky Digital Vapaa 52558 2324 2325 eng 265 2324 2016-08-24 +
France 24 HD (in English) France News Sky Digital Vapaa 52570 2335 2336 eng 260 2335 2018-06-28 +
France General Sky Digital Vapaa 52575 2422 2423 fra 263 2422 2424 2016-06-29 +
Quest HD United Kingdom Entertainment Sky Digital Vapaa 52580 2305 2309 eng 257 2305 2310 2018-08-12 +
52581 Sky Digital Vapaa 52581 2305 2309 nar
ROK TV United Kingdom Entertainment Sky Digital Vapaa 54210 2322 2323 eng 268 2322 2016-09-30 +
Fame TV United Kingdom Chat Sky Digital Vapaa 54211 2312 2313 eng 269 2312 2017-12-04 +
PTV Prime Pakistan General Sky Digital Vapaa 54212 2360 2361 urd 270 2360 2015-07-16 +
CGTN China News Sky Digital Vapaa 54216 2351 2352 eng 259 2351 2017-02-15 +
Retro Movies United Kingdom Movies Sky Digital Vapaa 54217 2327 2328 eng 267 2327 2018-05-08 +
AIT International UK Nigeria General Sky Digital Vapaa 54220 2332 2333 eng 276 2332 2016-08-01 +
ABN TV United Kingdom General Sky Digital Vapaa 54229 2318 2319 eng 271 2318 2018-04-27 +
Primal Cure United Kingdom Teleshopping Sky Digital Vapaa 54230 2320 2324 eng 272 2320 2018-06-21 +
28.2°E 11Astra 2G 11479.00 V 90 Europe DVB-S QPSK 22000 5/6 33.8 Mb/s 2 2090
PTV Global Pakistan General Sky Digital Vapaa 50883 2325 2326 eng 265 2325 2015-07-26 +
Iqra Bangla United Kingdom Various Sky Digital Vapaa 50886 2308 2309 ben 262 2308 2015-07-26 +
Channel I Bangladesh General Sky Digital Vapaa 50891 2373 2374 ben 257 2373 2015-07-26 +
Iqraa TV Saudi Arabia Religious Sky Digital Vapaa 50893 2328 2329 ara 268 2328 2015-07-26 +
28.2°E 3Astra 2F 11493.75 H U.K. DVB-S QPSK 22000 5/6 33.8 Mb/s 2 2091
United Kingdom Teleshopping Sky Digital Vapaa 22301 2307 2308 eng 261 2307 2018-01-10 +
Hum Europe Pakistan General Sky Digital Vapaa 22605 2313 2314 urd 271 2313 2016-03-31 +
A Plus Europe United Kingdom Entertainment Sky Digital Vapaa 22613 2328 2327 urd 258 2328 2018-01-03 +
TV 99 United Kingdom Various Sky Digital Vapaa 22614 2330 2331 eng 259 2330 2017-01-24 +
HUM Masala United Kingdom Entertainment Sky Digital Vapaa 22617 2336 2337 263 2336 2017-08-15 +
HUM News Pakistan News Sky Digital Vapaa 22618 2348 2349 urd 261 2348 2018-07-16 +
TWR Sky Digital Vapaa 22652 2341 294 2341 2018-01-13
Hits Radio Sky Digital Vapaa 22654 2332 eng 289 2332 2018-06-04
Kanshi Radio Sky Digital Vapaa 22655 2307 287 2307 2018-01-10
Liberty Sky Digital Vapaa 22656 2308 288 2308 2018-01-10
Jazz FM Sky Digital Vapaa 22657 2340 293 2340 2018-01-13
Solar Radio Sky Digital Vapaa 22658 2335 290 2335 2018-01-10
Sewing Quarter United Kingdom Various Sky Digital Vapaa 9531 2342 2343 eng 267 2342 2018-01-15 +
Juwelo UK United Kingdom Teleshopping Sky Digital Vapaa 9533 2327 2328 eng 303 2327 2018-05-15 +
Aastha TV International India General Sky Digital Vapaa 55110 2364 2365 eng 272 2364 2015-09-29 +
United Kingdom Music Sky Digital Vapaa 55111 2348 2349 eng 259 2348 2017-12-27 +
United Kingdom Music Sky Digital Vapaa 55112 2554 2555 eng 281 2554 2015-08-19 +
PTC Punjabi India Entertainment Sky Digital Vapaa 55117 2350 2351 pun 265 2350 2015-08-19 +
SmoothExtra Sky Digital Vapaa 55133 2311 eng 271 2311 2015-10-02
Travel Channel United Kingdom Travel Sky Digital Vapaa 54102 2347 2348 eng 268 2347 2328 2015-08-18 +
United Kingdom Teleshopping Sky Digital Vapaa 54103 2339 2340 eng 269 2339 2015-08-18 +
United Kingdom Lifestyle Sky Digital Vapaa 54140 2341 2342 eng 273 2341 2015-08-18 +
NTA International Nigeria General Sky Digital Vapaa 54145 2305 2306 eng 271 2305 2018-06-21 +
Islam TV Urdu United Kingdom Religious Sky Digital Vapaa 54171 2318 2319 eng 275 2318 2307 2018-05-17 +
Propeller TV United Kingdom Regional Sky Digital Vapaa 52102 2316 2317 eng 274 2316 2017-12-10 +
Olive TV United Kingdom Religious Sky Digital Vapaa 52104 2318 2319 eng 262 2318 2017-11-30 +
United Kingdom Music Sky Digital Vapaa 52107 707 607 eng 268 707 2018-06-01 +
Property Show United Kingdom Teleshopping Sky Digital Vapaa 52109 2315 2314 eng 267 2315 2018-03-08 +
FrontRunner United Kingdom Entertainment Sky Digital Vapaa 52111 2341 2342 eng 291 2341 2018-04-26 +
Safeer TV undefined Various Sky Digital Vapaa 52170 2348 2349 eng 264 2348 2017-11-30 +
Travel Channel +1 United Kingdom Travel Sky Digital Vapaa 53505 2313 2314 eng 263 2313 2018-02-16 +
United Kingdom Music Sky Digital Vapaa 53515 2318 2319 eng 261 2318 2017-11-03 +
GNTV - Grace Network TV United Kingdom Religious Sky Digital Vapaa 53525 2305 2306 eng 256 2305 2017-11-16 +
Gospel Channel Europe Iceland Religious Sky Digital Vapaa 53535 2315 2316 eng 270 2315 2017-11-29 +
Ideal World United Kingdom Teleshopping Sky Digital Vapaa 53545 2332 2333 eng 274 2332 2017-12-04 +
Now 80´s United Kingdom Music Sky Digital Vapaa 53550 2338 2339 eng 275 2338 2017-12-04 +
Create & Craft United Kingdom Teleshopping Sky Digital Vapaa 53565 2336 2337 eng 276 2336 2017-12-04 +
CLTV United Kingdom Various Sky Digital Vapaa 53598 2328 2329 eng 272 2328 2018-08-05 +
CNC World China News Sky Digital Vapaa 53599 2330 2331 eng 264 5310 2017-03-21 +
TV Record HD Brazil General Sky Digital Vapaa 55405 2321 2323
Channel 44 Uganda Religious Sky Digital Vapaa 6700 2310 2311 258 2310 2018-04-26 +
Abu Dhabi TV Abu Dhabi General Sky Digital Vapaa 6701 2308 2309 ara 257 2308 2018-04-26 +
A1 TV United Kingdom News Sky Digital Vapaa 6703 2312 2313 urd 256 2312 2018-05-17 +
28.2°E 4Astra 2G 11656.00 V 102 Europe DVB-S QPSK 22000 5/6 ASTRA, 33.8 Mb/s 2 2102
Holiday + Cruise United Kingdom Travel Sky Digital Vapaa 54056 2317 2318 270 2317 2016-01-15 +
Price Crash ! United Kingdom Teleshopping Sky Digital Vapaa 54057 2315 2316 eng 271 2315 2017-09-28 +
Shop Now TV United Kingdom Teleshopping Sky Digital Vapaa 54058 2305 2306 eng 265 2305 2018-03-13 +
JUS Punjabi United Kingdom General Sky Digital Vapaa 54063 2321 2322 pun 256 2321 2017-04-05 +
United Kingdom News Sky Digital Vapaa 50220 2321 2322 eng 267 2321 2323 2017-06-14 +
My Messages Sky Digital Vapaa 8030 277 8191 2016-09-03
Pending Downgrade Sky Digital Vapaa 8612 275 8191 2016-06-25
QVC U.K. United Kingdom Teleshopping Sky Digital Vapaa 6600 2309 2310 eng 261 2309 2015-05-29 +
Sky Shop Sky Digital Vapaa 8458 2312 266 2312 2016-11-07
Get Sky Products Sky Digital Vapaa 8459 2312 265 2312 2016-11-07
Browse Shop Sky Digital Vapaa 5028 267 8191 2017-01-14
My Account Sky Digital Vapaa 8127 264 8191 2017-01-14
My Account Sky Digital Vapaa 8266 260 8191 2017-01-14
Help and Support Sky Digital Vapaa 8015 309 8191 2016-11-11
Help and Support Sky Digital Vapaa 8331 265 8191 2016-02-05
Pending Cancel Sky Digital Vapaa 8619 266 8191 2015-09-20
Home United Kingdom Documentaries Sky Digital Vapaa 6501 2305 2307 eng
Really United Kingdom Entertainment Sky Digital Vapaa 6523 2367 2368 eng
Really United Kingdom Entertainment Sky Digital Vapaa 25112 2352 2353 eng
Magic (UK) United Kingdom Music Sky Digital Vapaa 12000 2320 2321 eng 258 2320 2322 2016-11-26 +
The Box United Kingdom Music Sky Digital Vapaa 12005 2318 2319 eng 278 2318 2340 2016-08-01 +
Kiss TV (UK) United Kingdom Music Sky Digital Vapaa 12010 2305 2306 eng 290 2305 2307 2016-08-01 +
Kerrang ! United Kingdom Music Sky Digital Vapaa 12015 2308 2309 eng 276 2308 2310 2016-08-01 +
Box Hits United Kingdom Music Sky Digital Vapaa 12020 2311 2312 eng 279 2311 2313 2016-08-01 +
Box Upfront United Kingdom Music Sky Digital Vapaa 12025 2345 2346 eng 259 2345 2347 2016-11-26 +
United Kingdom Music Sky Digital Vapaa 12055 2314 2315 eng
28.2°E 4Astra 2E 12324.00 V 32 Europe DVB-S2 QPSK 29500 8/9 ASTRA, 52.1 Mb/s 2 2032
Sky Intro United Kingdom Presentations Sky Digital Vapaa 1002 513 641 eng 261 513 2018-03-26 +
Sky Intro HD United Kingdom Presentations Sky Digital Vapaa 1002 513 641 eng 261 513 2018-03-28 +
TV Guide Info Sky Digital Vapaa 1194 2306 2307 256 2306 2018-04-24
4567 Sky Digital Vapaa 4567 513 641 eng 264 513 2018-05-20
28.2°E 6Astra 2E 12382.00 H 35 U.K. DVB-S QPSK 27500 5/6 ASTRA, 42.2 Mb/s 2 2035
Quest United Kingdom Entertainment Sky Digital Vapaa 6244 2364 2365 eng 256 2364 2366 2018-08-19 +
Quest +1 United Kingdom Entertainment Sky Digital Vapaa 6255 2360 2361 eng 260 2360 2363 2018-08-19 +

matches: HD HD HD HD HD HD HD


Tuloverolaki 1535/1992 | EDILEX
Tuloverolaki 30.12.1992/1535
1 – 2 lukuI OSAYLEISET SÄÄNNÖKSET
1 – 2 §1 lukuLain soveltamisala
1 §Tulovero ja veronsaajat
2 §Tuloverotusta koskevat muut säädökset
3 – 8 a §2 lukuYleiset määritelmät
3 §Yhteisö
4 §Yhtymä
5 §Yhteisetuus
6 §Kiinteistö
7 §Puolisot
8 §Alaikäinen lapsi ja kasvattilapsi
8 a §Eurooppayhtiö ja eurooppaosuuskunta
1 – 4 lukuII OSAVEROVELVOLLISUUS
9 – 13 §1 lukuVerovelvollisuuden alueellinen ulottuvuus
9 §Yleinen ja rajoitettu verovelvollisuus
10 §Suomesta saatu tulo
11 §Suomessa asuminen
12 §Diplomaattien ja kansainvälisissä järjestöissä työskentelevien verovelvollisuus
13 §Suomalaisessa aluksessa työskentelevän verovelvollisuus
13 a – 19 §2 lukuEräät verovelvollisuutta koskevat yleiset säännökset
13 a §Kiinteä toimipaikka
14 §Puolisoiden erillisverotus
15 §Verotusyhtymän ja sen osakkaan verotus
16 §Elinkeinoyhtymän ja sen osakkaan verotus
16 a §Ulkomaisen yhtymän, eurooppalaisen taloudellisen etuyhtymän ja näiden osakkaiden verotus
17 §Kuolinpesän ja sen osakkaan verotus
18 §Yhteisetuuden ja sen osakkaan verotus
19 §Konkurssipesän verotusasema
20 – 23 §3 lukuKokonaan tai osittain verovapaat yhteisöt
20 §Tuloverosta vapaat yhteisöt
20 a §Sijoitusrahasto, erikoissijoitusrahasto ja alarahasto
21 §Osittain verovapaat yhteisöt
21 a §Yliopistojen verovelvollisuus
21 b §Ammattikorkeakouluosakeyhtiöiden verovelvollisuus
21 c §Rahapeliyhteisöjen verovelvollisuus
22 §Yleishyödyllinen yhteisö
23 §Yleishyödyllisen yhteisön verovelvollisuus
24 – 28 §4 lukuYritysjärjestelyt
24 §Toimintamuodon muutokset
25 §Omaisuuden siirto toisesta tulolähteestä
26 §Sijoitus yhtymään ja yksityiskäyttöönotto yhtymästä
27 §Purkautuminen
28 §Sulautuminen ja jakautuminen
1 – 6 lukuIII OSATULON VERONALAISUUS JA TULOSTA TEHTÄVÄT VÄHENNYKSET
29 – 31 §1 lukuYleiset säännökset
29 §Tulokäsite ja tulolajit
30 §Verotettavan tulon laskeminen
30 a §Yrittäjävähennys
31 §Luonnollisia vähennyksiä koskevat erityiset säännökset
32 – 53 b §2 lukuPääomatulon veronalaisuus
32 §Pääomatulo
33 §Koron veronalaisuus
33 a §Julkisesti noteeratusta yhtiöstä saatu osinko
33 c §Ulkomaiselta yhteisöltä saatu osinko
33 d §Muita osinkotuloa koskevia säännöksiä
Osuuskunnasta saatu ylijäämä ja muu varojenjako
33 e §Osuuskunnasta saatu ylijäämä
33 f §Osuuskunnasta saatu varojenjako vapaan oman pääoman rahastosta
33 g §Ulkomaisesta osuuskunnasta saatu ylijäämä
Yksityisvakuutusetuudet
34 §Henkilövakuutukseen perustuvien vakuutussuoritusten veronalaisuus (7.6.2019/732)
34 a §Vapaaehtoiseen yksilölliseen eläkevakuutukseen ja pitkäaikaissäästämissopimukseen perustuvat suoritukset
34 b §Eläkevakuutukseen ja pitkäaikaissäästämissopimukseen perustuvan suorituksen verotusta koskevia erityisiä säännöksiä
35 §Säästöhenkivakuutuksen, kapitalisaatiosopimuksen ja määräaikaisen eläkevakuutuksen tuotto ja tappio
35 §Henkivakuutuksen tuoton laskeminen
35 a §Elinikäinen eläkevakuutus
35 b §Eräiden vakuutusten erityinen verotusmenettely
36 §Verovapaat vakuutuskorvaukset
Eräät nautintaoikeudet
37 §Syytinki ja muu nautintaoikeus
Yritystulon pääomatulo-osuus
38 §Jaettavan yritystulon pääomatulo-osuus
39 §Verotusyhtymän osakkaan tulo-osuuden pääomatulo-osuus
40 §Elinkeinoyhtymän osakkaan tulo-osuuden pääomatulo-osuus
41 §Nettovarallisuuden laskenta
Metsätaloudesta ja porotaloudesta saatu tulo
43 §Metsätalouden pääomatulo
44 §Porotaloudesta saatu tulo ja sen laskeminen
Luovutusvoitot
45 §Luovutusvoiton veronalaisuus
45 a §Varojenjaon verottaminen luovutuksena
46 §Luovutusvoiton laskeminen
46 a §Varojenjaossa saadun luovutusvoiton laskeminen
47 §Omaisuuden hankintamenon laskemista koskevia erityisiä säännöksiä
48 §Verovapaat luovutusvoitot
49 §Osittain verovapaat luovutusvoitot
50 §Luovutustappio
Muut pääomatulot
51 §Perhe- ja perintöoikeudelliset saannot
52 §Eräät aineettomiin oikeuksiin perustuvat korvaukset
53 §Eräät verovapaat pääomatulot
53 a §Osakaslaina
53 b §Osakesäästötili
54 – 60 §3 lukuPääomatulosta tehtävät vähennykset
54 §Tulonhankkimismenot
54 a §Jälkimarkkinahyvitys
54 b §Kurssitappio
54 c §Osakaslainan takaisinmaksu
54 d §Vapaaehtoisen yksilöllisen eläkevakuutuksen ja pitkäaikaissäästämissopimuksen maksut
55 §Metsävähennys
55 a §Metsälahjavähennys
55 b §Metsälahjavähennyksen tekeminen
55 c §Seuraamukset metsätilan tai sen osan luovutuksesta
55 d §Metsälahjavähennyksen valtiontukiseuranta
56 §Metsätalouden pääomatulosta tehtävät muut vähennykset
57 §Lahjoitusvähennys
58 §Korkomenot
58 a §Takausvelan koron vähennyskelpoisuus
58 b §Asuntovelan koron vähennyskelpoisuus verovuosina 2016–2018
59 §Pääomatuloista vähennettävä tulolähteen tappio
60 §Alijäämä ja pääomatulolajin tappio
61 – 92 c §4 lukuAnsiotulon veronalaisuus
61 §Ansiotulo
61 a §Viivästyskorotus
62 §Yritystulon ja osingon ansiotulo-osuus
63 §Hankintatyön arvo
63 a §Lasten yksityisen hoidon tuki
63 b §Eläketuki
Eräät työsuhteeseen liittyvät tai työtuloon rinnastettavat ansiotulot
64 §Luontoisetu
65 §Henkilöstörahastosta saatu tulo
66 §Työsuhteeseen perustuva osakeanti
67 §Työsuhdelaina
68 §Työnantajan maksamat vakuutusmaksut
69 §Tavanomainen henkilökuntaetu
69 a §Irtisanotun työntekijän työllistymistä edistävä valmennus ja koulutus
69 b §Työnantajan kustantama koulutus
70 §Kansanedustajan, valtioneuvoston jäsenen ja Euroopan parlamentin jäsenen määrätyt edut (8.12.2006/1097)
71 §Verovapaat matkakustannusten korvaukset
72 §Työmatka
72 a §Tilapäinen työskentely erityisellä työntekemispaikalla
72 b §Varsinainen työpaikka
73 §Verovapaiden korvausten perusteet ja määrä
Merityötulo ja siihen liittyvät matkustuskorvaukset
74 §Merityötulo
75 §Merityötuloa saavan verovapaat korvaukset
Ulkomailla työskentelystä saadut tulot
76 §Eräät ulkomailla työskentelyyn liittyvät verovapaat korvaukset
77 §Ulkomaantyötulo
Eräät vahingonkorvaukset ja vakuutussuoritukset
78 §Vahingonkorvauksen veronalaisuus
79 §Henkilövakuutuksen nojalla saadut vakuutussuoritukset
80 §Verovapaat vakuutus- ja vahingonkorvaukset
81 §Kertamaksulliset eläkkeet
81 a §Euroopan yhteisöjen eläkejärjestelmästä kerralla maksettuun vakuutukseen siirretty eläkeoikeus
Apurahat, palkinnot ja voitot
82 §Stipendi, apuraha ja tunnustuspalkinto
83 §Taidekilpailupalkinto
84 §Koululaiskilpailupalkinto
85 §Arpajaisvoitto
Osittain tai kokonaan verovapaat ansiotulot
87 §Tasavallan presidentin palkkio
88 §Lakkoavustus
89 §Luonnontuotetulot ja äidinmaito
90 §Lapsen elatusapu
91 §Toistuvaisavustus
92 §Verovapaat sosiaalietuudet
92 a §Rakennusperinnön hoitoon saatu avustus
92 b §Todistelupalkkiot, vihjepalkkiot ja tietolähdetoiminnasta maksettavat palkkiot
92 b §Todistelupalkkiot ja vihjepalkkiot
92 c §Rikoksen hyvittäminen työsuorituksella
93 – 106 §5 lukuAnsiotulosta tehtävät vähennykset
93 §Asunnon ja työpaikan väliset matkakustannukset
94 §Moottorisaha- ja metsurivähennys
95 §Tulonhankkimisvähennys
95 a §Työasuntovähennys
Puhtaasta ansiotulosta valtion- ja kunnallisverotuksessa tehtävät vähennykset
96 §Pakolliset vakuutusmaksut (22.12.2005/1115)
96 a §Kollektiivisen lisäeläketurvan maksut
97 §Merityötulovähennys
98 §Veronmaksukyvyn alentumisvähennys
98 a §Luonnollisen henkilön lahjoitusvähennys
Puhtaasta ansiotulosta valtionverotuksessa tehtävät vähennykset
100 §Valtionverotuksen eläketulovähennys
Puhtaasta ansiotulosta kunnallisverotuksessa tehtävät vähennykset
101 §Kunnallisverotuksen eläketulovähennys
102–103 §
104 §Kunnallisverotuksen invalidivähennys
105 §Kunnallisverotuksen opintorahavähennys
105 a §Kunnallisverotuksen ansiotulovähennys
106 §Kunnallisverotuksen perusvähennys
107 – 109 §6 lukuAnsiotulosta tehtäviä vähennyksiä koskevat erityiset säännökset
108 §Kuolinpesälle myönnettävät lesken vähennykset
110 – 116 c §IV OSATULON JA MENON JAKSOTTAMINEN
110 §Tulon jaksottamista koskeva yleissäännös
111 §Metsätalouden pääomatulosta myönnettävä menovaraus
112 §Eläketulon jaksottaminen
112 a §Eräiden takaisin perittyjen etuustulojen oikaisu
113 §Menon jaksottamista koskeva yleissäännös
114 §Hankintamenon jaksottaminen
115 §Metsätalouden menojen jaksottaminen
116 §Kirjanpitovelvollisen tulojen ja menojen jaksottaminen
116 a §Urheilutulon jaksottaminen
116 b §Valmennusrahasto
116 c §Urheilijarahasto
117 – 123 b §V OSATAPPIONTASAUS
117 §Tappio ja sen vähentäminen
118 §Ansiotulolajin ja pääomatulolajin tappio
119 §Elinkeinotoiminnan ja maatalouden tappio
120 §Yhteisön, elinkeinoyhtymän ja yhteisetuuden muun toiminnan tappio
121 §Elinkeinotoiminnan ja maatalouden lopettaminen
122 §Omistajanvaihdosten vaikutus tappioiden vähentämiseen
123 §Sulautumisen ja jakautumisen vaikutus tappioiden vähentämiseen
123 a §Yritysjärjestelyjen vaikutus ulkomaisen yhteisön kiinteän toimipaikan tappioiden vähentämiseen
123 b §Yritysjärjestelyjen vaikutus suomalaisen yhteisön kiinteän toimipaikan tappioiden käsittelyyn
1 – 4 lukuVI OSAVERO
124 – 129 §1 lukuValtionvero ja yhteisön tulovero
124 §Veron määräytyminen (10.7.1998/533)
124 a §Veron määräytyminen verovuosina 2012–2016
124 b §
Verosta tehtävät vähennykset
125 §Työtulovähennys
126 §Valtionverotuksen invalidivähennys
127 §Valtionverotuksen elatusvelvollisuusvähennys
127 a §Kotitalousvähennys
127 b §Kotitalousvähennyksen peruste
127 c §Kotitalousvähennyksen tekeminen
127 d §Opintolainavähennys
127 e §Opintolainavähennyksen tekeminen
128 §Tulontasauksen edellytykset
129 §Tulontasauksen toimittaminen
130 §2 lukuKunnallisvero
130 §Kunnallisveron laskentaperuste
131 – 134 §3 lukuAlijäämähyvitys
131 §Alijäämähyvityksen määrä
131 a §Erityinen alijäämähyvitys
132 §Alijäämähyvitysten vähentäminen verovelvollisen valtionverosta
133 §Alijäämähyvityksen vähentäminen verovelvollisen eri veroista
134 §Alijäämähyvityksen siirtäminen puolisolle
135 – 137 §4 lukuErityiset säännökset
135 §Verosopimukset
136 §Verotuksen kattosääntö
137 §Tarkemmat säännökset ja määräykset
138 – 155 §VII OSAVOIMAANTULO- JA SIIRTYMÄSÄÄNNÖKSET
138 §Lain voimaantulo
139 §Korkotulon lähdeverosta annetun lain mukaiset korot
140 §Metsäverotuksen siirtymäkausi ja siirtymäkauden päättyminen (22.12.2005/1155)
141 §Ennen vuotta 1993 tehdyt luovutussopimukset
142 §Matkakustannusten korvausten siirtymäkausi
143 §Eräät siirtymäsäännökset
145 §Kunnallisverotuksen ansiotulovähennys
146 §Siirtymäkauden asuntovähennys
147 §Ansiotoiminnan korkojen siirtymäkausi
148 §Siirtymäkauden yhtiömiesvähennys
149 §Yritystulon pääomatulo-osuuden laskenta-ajankohta siirtymäkauden aikana (29.12.1994/1465)
149 a §Sopeutumisvähennys
150 §Verovuotta 1993 edeltäneiden verovuosien tappioiden vähentäminen
151 §Luonnollisen henkilön ja kuolinpesän tappiot verovuotta 1993 edeltäneiltä verovuosilta
152 §Yhteisön, elinkeinoyhtymän ja yhteisetuuden tappiot verovuotta 1993 edeltäneiltä verovuosilta
153 §Verotusyhtymän tappiot verovuotta 1993 edeltäneiltä verovuosilta
154 §Vain valtionverotusta tai vain kunnallisverotusta koskevien säännösten soveltaminen
155 §Muualla laissa olevien viittaussäännösten soveltaminen
Tulovero ja veronsaajat
Ansiotulosta suoritetaan veroa valtiolle, kunnalle ja seurakunnalle.
Pääomatulosta suoritetaan veroa valtiolle. Kuntien oikeus pääomatulojen verotuksen tuottoon otetaan huomioon jaettaessa verotuloja siten kuin jäljempänä tässä laissa ja veronkantolaissa (11/2018) säädetään. (12.1.2018/13) [HE 97/2017]
L:lla 13/2018 muutettu 2 momentti tulee voimaan 1.11.2019. Aiempi sanamuoto kuuluu:
Pääomatulosta suoritetaan veroa valtiolle. Kuntien oikeus pääomatulojen verotuksen tuottoon otetaan huomioon jaettaessa verotuloja siten kuin jäljempänä tässä laissa ja veronkantolaissa (769/2016) säädetään. (9.9.2016/776) [HE 29/2016]
Yhteisön ja yhteisetuuden tulosta suoritetaan veroa valtiolle ja kunnalle. (22.5.2015/654) [HE 302/2014]
Tuloverotusta koskevat muut säädökset
Elinkeinotoiminnan ja maatalouden tuloksen laskemisesta, korkotulon lähdeverosta, verotusmenettelystä, ennakkoperinnästä ja veronkannosta säädetään erikseen.
Rajoitetusti verovelvollisen saaman tulon verottamiseen sovelletaan tämän lain lisäksi sitä koskevia erityisiä säännöksiä. (30.7.2004/716) [HE 92/2004]
Ks. L elinkeinotulon verottamisesta 360/1968, Maatilatalouden tuloveroL 543/1967, L korkotulon lähdeverosta 1341/1990, L verotusmenettelystä 1558/1995, EnnakkoperintäL 1118/1996, VeronkantoL 769/2016, 1.11.2019 alkaen VeronkantoL 11/2018 ja L rajoitetusti verovelvollisen tulon verottamisesta 627/1978.
Aiheeseen li...


text:
KYLMÄÄVÄ TAPAUS ohjelmatiedot - Telsu.fi
Haulla kylmäävä tapaus löytyy 8 aiemmin esitettyä tv-ohjelmaa.
ma 14.10. klo 22.00 - 22.45
8/8. Maailman katseet kohdistuvat Ruotsiin oikeusministerin sieppauksen takia. Peter Wendel saa osakseen kovaa kritiikkiä, kun hän ei onnistu löytämään murhaajaa. Ruotsalainen rikossarja. HD
ma 07.10. klo 22.00 - 22.45
7/8. Murhasta epäilty onnistuu pakenemaan panttivangin kanssa. Selvittämättömien tapausten ryhmä joutuu kilpajuoksuun aikaa vastaan, kun se yrittää estää murhaajaa toteuttamasta oikeusministeriin liittyvää suunnitelmansa. Ruotsalainen rikossarja. HD
ma 30.09. klo 22.00 - 22.45
6/8. Peter kieltäytyy hyväksymästä sitä, että hänet on siirretty syrjään, ja jatkaa epäillyn varjostamista. Samaan aikaan Barbro alkaa selvittää mystistä katoamistapausta omin päin. Ruotsalainen rikossarja. HD
ma 23.09. klo 22.00 - 22.45
5/8. Peterin vastenmielisyys oikeusministeriä kohtaan johtaa vakaviin seurauksiin selvittämättömien tapausten ryhmässä. Samalla vaikuttaa siltä, että murhasta epäilty suunittelee uutta hirmutekoa. Ruotsalainen rikossarja. HD
ma 16.09. klo 22.00 - 22.45
4/8. Peter törmää vaikeuksiin, kun hän yrittää ottaa yhteyttä oikeusministeriin. Murhatutkimuksessa tapahtuu kuitenkin uusi ja yllättävä käänne, kun salaperäinen silminnäkijä tulee esiin. Ruotsalainen rikossarja. HD
ma 09.09. klo 22.00 - 22.45
ma 02.09. klo 22.00 - 22.42
2/8. Tieto tutkinnasta vuotaa lehdistölle ja aiheuttaa sekasortoa. Peter salaa henkilökohtaisen kytköksensä murha-aseeseen, samalla kun hän ja Barbro pääsevät lähikontaktiin murhaajan kanssa. Ruotsalainen rikossarja. HD
ma 26.08. klo 22.00 - 22.45
1/8. Tukholmalainen poliisi Peter Wendel saa tehtäväkseen tutkia vanhaa murhajuttua. Hänen pitää koota uusi selvittämättömiin tapauksiin keskittyvä ryhmänsä nopeasti, joten hän joutuu ottamaan siihen poliisikunnan sopeutumattomia tapauksia. Ruotsalainen rikossarja. HD
www.telsu.fi > ohjelmatiedot > Kylmäävä tapaus
https://www.telsu.fi/l/kylmaava-tapaus_7944640_1.jpg
Yökylässä Maria Veitola20:00 - 21:00 AVA u Suurin pudottaja Suomi20:00 - 20:58 Liv Frendit20:00 - 20:30 Sub u Sannikka & Ukkola20:00 - 20:30 Yle TV1 Snooker: Northern Ireland Open21:00 - 22:55 Kutonen Vain elämää: Joulu21:00 - 22:37 Nelonen Why We Hate21:00 - 22:00 Frii Rillit huurussa21:00 - 21:30 Jim u Soiva postikortti21:00 - 21:30 AlfaTV Kuvia ja käännekohtia: Marjatta Leppänen21:30 - 22:30 AlfaTV u Yle Live: Anna Puu22:35 Yle Teema & Fem Rikospaikka16.11. klo 01:30 - 02:00 MTV3 u
Opiskelijatar ja herra Henri21:00 Yle Teema & Fem IMDb 6.7 Miljoona tapaa kuolla lännessä21:00 - 23:25 TV5 IMDb 6.1 Rocky IV21:15 - 23:05 Hero IMDb 6.7 Neuvottelija22:45 - 01:30 MTV3 IMDb 7.3 Dallas Buyers Club22:45 - 01:05 Nelonen IMDb 8.0 Sisters23:00 - 01:20 Frii IMDb 6.0 Ted23:25 - 01:35 TV5 uIMDb 6.9 Harry Potter ja viisasten kivi23:35 - 02:25 Sub uIMDb 7.4
Pinnalla juuri nyt: Criminal Minds, Frendit, Jahti, La república - tasavalta, Epäilyksen polttopiste: Tennison, Vain elämää: Joulu, Kova laki: Erikoisyksikkö, Simpsonit, Noin Viikon Studio, Hiljainen todistaja


text:
Vuorokauden katsotaan alkavan kello 00.00 ja työviikon ja työaikajakson sunnuntai- ja maanantaivuorokauden vaihteesta, jollei vuorokautta ole paikallisesti määrätty alkavaksi työvuoron alkamisaikana.
13 § Lisätyön määritelmä ja korvaaminen
Lisätyötä on työnantajan aloitteesta viranhaltijan/työntekijän säännöllisen työajan lisäksi tehty työ, joka ei ole ylityötä.
Yleistyöajassa voi lisätyötä muodostua täyttä työaikaa tekevälle vain sillä viikolla, jolla arkipyhälyhennys on annettu.
Toimistotyöajassa täyttä työaikaa tekevälle lisätyötä on säännöllisen työajan lisäksi tehty työ ylityörajaan saakka.
Yleistyöajassa ja toimistotyöajassa osa-aikatyössä säännöllisen työajan lisäksi tehty työaika on lisätyötä yleistyöajassa 14 §:n 1 momentin ja toimistotyöajassa 14 §:n 2 momentin mukaiseen ylityörajaan saakka. Osa-aikatyössä säännöllisellä työajalla tarkoitetaan myös vuosiloman, virka-/työvapaan tai muun hyväksyttävän poissaolon ulkopuolelle työvuoroluetteloon merkittyä työaikaa.
Yleistyöajassa ja toimistotyöajassa osa-aikatyössä säännöllinen työaika/lisätyöraja alenee poissaolon ajalle suunniteltujen tuntien verran, kun kysymyksessä on muu kuin ennalta suunniteltu poissaolo.
Jaksotyössä voi lisätyötä muodostua vain osa-aikaiselle työntekijälle. Täydessä työaikajaksossa lisätyötä on säännöllisen osa-aikatyöajan lisäksi tehty työ ylityörajaan saakka.
Toimistotyössä suoritetaan täyttä työaikaa tekevälle lisätyökorvaus enintään kahdelta tunnilta viikossa muulloin kuin 7 §:n 3 momentissa tarkoitetuilla arkipyhäviikoilla.
Ennalta suunnitellun ja muun kuin ennalta suunnitellun poissaolon vaikutus ylityörajaan toimistotyöajassa ks. 14 § 2 momentti.
Lisätyökorvauksen suorittamisedellytykset käyvät ilmi 20 §:stä. Vapaa-aikakorvauksen antamisesta ks. 23 § 5 ja 6 momentti.
14 § Ylityön määritelmä ja korvaaminen
1 mom. Yleistyöaika (7 §)
Ylityötä on työnantajan aloitteesta tehty työ, joka ylittää sekä työvuoroluetteloon merkityn säännöllisen työajan että seuraavat ylityörajat:
Vuorokautinen ylityöraja
8 tuntia tai tätä korkeampi työvuoroluetteloon merkitty tuntimäärä, kuitenkin enintään 9 tuntia.
Viikoittainen ylityöraja
Yleistyöaika, täysi työaika
Yleistyöajassa viikoittainen ylityöraja on 38 tuntia 45 minuuttia. Viikkoa pitemmässä tasoittumisjaksossa yleistyöajassa viikoittainen ylityöraja on kuitenkin työvuoroluetteloon kullekin viikolle merkitty säännöllinen työaika lisättynä kullekin viikolle mahdollisesti merkityllä vapaa-aikakorvauksen tuntimäärällä.
Poissaolon vaikutus viikoittaiseen ylityörajaan
Sellaisella viikolla, jolla on vuosiloma, virka- tai työvapaa tai muu hyväksyttävä poissaolo, viikoittainen ylityöraja on poissaolon ulkopuolelle työvuoroluetteloon merkitty säännöllinen viikkotyöaika lisättynä poissaolon ulkopuolelle merkityllä mahdollisella vapaa-aikakorvauksen tuntimäärällä.
Ylityöraja määräytyy edellä sanotun mukaisesti riippumatta siitä, onko kyseessä 7 § 2 momentissa tarkoitettu ennalta suunniteltu tai muu kuin ennalta suunniteltu poissaolo.
Viikoittainen ylityöraja arkipyhän sisältävällä tasoittumisjaksolla
Jos tasoittumisjaksoon sisältyy 7 §:n 3 momentin mukainen työaikaa lyhentävä arkipyhä, ylityöraja on työvuoroluetteloon merkitty viikkotyöaika lisättynä yleistyöajassa 7 tunnilla 45 minuutilla kutakin työaikaa lyhentävää arkipyhää kohti ja kullekin viikolle mahdollisesti merkityllä vapaa-aikakorvauksen tuntimäärällä. Arkipyhästä johtuva lisäys tehdään sillä viikolla, jolla ylimääräinen vapaa on annettu.
Jos tasoittumisjaksoon sisältyy 7 §:n 3 momentin mukainen työaikaa lyhentävä arkipyhä, viikoittainen ylityöraja on työvuoroluetteloon poissaolon ulkopuolelle kullekin viikolle merkitty säännöllinen työaika lisättynä poissaolon ulkopuolelle merkityllä mahdollisella vapaa-aikakorvauksen tuntimäärällä ja lisättynä yleistyöajassa 7 tunnilla 45 minuutilla kutakin työaikaa lyhentävää arkipyhää kohti. Arkipyhästä johtuva lisäys tehdään sillä viikolla, jolla ylimääräinen vapaa on annettu.
Yleistyöaika, osa-aikatyö
Yleistyöajassa viikoittainen ylityöraja on 38 tuntia 45 minuuttia. Viikkoa pitemmässä tasoittumisjaksossa ylityöraja on 38 tuntia 45 minuuttia kerrottuna tasoittumisjakson viikkojen määrällä.
Osa-aikatyössä sellaisella viikolla tai tasoittumisjaksolla, jossa on 7 § 2 momentin mukaisessa tilanteessa vuosiloma, virka- tai työvapaa tai muu hyväksyttävä poissaolo, ylityöraja alenee jokaista tällaista poissaolopäivää kohden, joka olisi ollut työpäivä 7 tuntia 45 minuuttia kuitenkin enintään 38 tuntia 45 minuuttia kalenteriviikossa.
Osa-aikatyössä sellaisella viikolla tai tasoittumisjaksolla, jossa on muu kuin 7 § 2 momentissa tarkoitettu ennalta suunniteltu poissaolo, ylityöraja alenee poissaolon ajalle suunniteltujen tuntien verran lisättynä poissaolon ulkopuolelle merkityllä mahdollisella vapaa-aikakorvauksen tuntimäärällä.
Osa-aikatyössä sellaisella viikolla tai tasoittumisjaksolla, jossa on sekä 7 § 2 momentissa tarkoitettu ennalta suunniteltu poissaolo että muu kuin ennalta suunniteltu poissaolo, ylityöraja alenee lisäksi poissaolon ajalle suunniteltujen tuntien verran lisättynä poissaolon ulkopuolelle merkityllä mahdollisella vapaa-aikakorvauksen tuntimäärällä.
Osa-aikaisella, jonka säännöllinen työaika on 50 % täyttä työaika tekevän työajasta, neljän viikon tasoittumisjakson työvuoroluetteloa laadittaessa on tiedossa yksi ennalta tiedetty vuosilomapäivä. Säännöllinen työaika on 73,63 tuntia = ((38,75 x 4) – 7,75) x 50 %. Tämä on samalla lisätyöraja. Ylityöraja on 147,25 tuntia = (38,75 t x 4) – 7, 75 t.
Tasoittumisjakson aikana tietoon tulee yksi muu poissaolopäivä sairastumisen vuoksi. Kyseiselle päivälle oli suunniteltu 8 työtuntia. Säännöllinen työaika ja samalla lisätyöraja on 65,63 tuntia = 73,63 t – 8 t. Ylityöraja on 139,25 tuntia = 147,25 t – 8 t.
Työvuoroluetteloon suunniteltu vapaa-aikakorvaus ei ole työaikaa. Jos sellaisella viikolla tai tasoittumisjaksolla, jolle on suunniteltu työaikakorvauksia annettavaksi vapaana, tehdään suunniteltua enemmän tunteja, siirtyy vastaava määrä vapaa-aikakorvauksia annettavaksi vapaana myöhemmin tai suoritetaan rahakorvaus.
Yleistyöajassa voidaan erotella vuorokautinen ja viikoittainen ylityö. Viikoittaisella ylityöllä tarkoitetaan viikoittaisen ylityörajan lisäksi tehtyä työtä, joka ei ole vuorokautista ylityötä. Ylityö korvataan joko vuorokautisena tai viikoittaisena ylityönä, mutta ei molempina. Viikossa tehdystä työajasta vähennetään ensin mahdollinen vuorokautinen ylityö. Jos viikkoylityöraja tämän jälkeenkin ylittyy, ylimenevä aika on viikoittaista ylityötä.
2 mom. Toimistotyöaika (8 §)
Toimistotyöaika, täysi työaika
Toimistotyöajassa viikoittainen ylityöraja on 38 tuntia 45 minuuttia. Viikkoa pitemmässä tasoittumisjaksossa toimistotyöajassa viikoittainen ylityöraja on kuitenkin työvuoroluetteloon kullekin viikolle merkitty säännöllinen työaika lisättynä kahdella tunnilla ja kullekin viikolle mahdollisesti merkityllä vapaa-aikakorvauksen tuntimäärällä.
Sellaisella viikolla, jolla on vuosiloma, virka- tai työvapaa tai muu hyväksyttävä poissaolo, viikoittainen ylityöraja on poissaolon ulkopuolelle työvuoroluetteloon merkitty säännöllinen viikkotyöaika lisättynä työpäivää kohden 24 minuutilla (0,4 tunnilla) kuitenkin enintään kahdella tunnilla ja poissaolon ulkopuolelle merkityllä mahdollisella vapaa-aikakorvauksen tuntimäärällä.
Ylityöraja määräytyy edellä sanotun mukaisesti riippumatta siitä, onko kyseessä 8 § 2 momentissa tarkoitettu ennalta suunniteltu tai muu kuin ennalta suunniteltu poissaolo.
Viikoittainen ylityöraja arkipyhäviikolla
Sellaisella viikolla, johon ei sisälly ennalta suunniteltua tai muuta kuin ennalta suunniteltua poissaoloa, viikoittainen ylityöraja on 38 tuntia 45 minuuttia. Viikkoa pitemmässä tasoittumisjaksossa toimistotyöajassa viikoittainen ylityöraja on kuitenkin työvuoroluetteloon kullekin viikolle merkitty säännöllinen työaika, johon lisätään:
kullekin viikolle merkitty arkipyhälyhennys ja
mahdollisesti merkitty vapaa-aikakorvauksen tuntimäärä.
Viikko tai tasoittumisjakso, johon sisältyy ennalta suunniteltu, muu kuin ennalta suunniteltu poissaolo tai molemmat poissaolot
Jos viikkoon tai tasoittumisjaksoon sisältyy 7 §:n 3 momentin mukainen työaikaa lyhentävä arkipyhä, viikoittainen ylityöraja on työvuoroluetteloon poissaolon ulkopuolelle kullekin viikolle merkitty säännöllinen työaika, johon lisätään:
työpäivää kohden 24 minuuttia (0,4 tuntia) kuitenkin enintään 2 tuntia viikossa
7 tuntia 21 minuuttia kutakin työaikaa lyhentävää arkipyhää kohti sillä viikolla, jolla arkipyhälyhennys on annettu ja
poissaolon ulkopuolelle merkitty mahdollinen vapaa-aikakorvauksen tuntimäärä.
24 minuutin lisäys tehdään vain sellaisilta työpäiviltä, joihin sisältyy säännöllistä työaikaa. Arkipyhä, vapaa-aikakorvauspäivä ja työajantasauspäivä katsotaan tällaiseksi työpäiväksi ylityörajaa laskettaessa.
Toimistotyöaika, osa-aikatyö
Toimistotyöajassa viikoittainen ylityöraja on 38 tuntia 45 minuuttia. Viikkoa pitemmässä tasoittumisjaksossa ylityöraja on 38 tuntia 45 minuuttia kerrottuna tasoittumisjakson viikkojen lukumäärällä.
Osa-aikatyössä sellaisella viikolla tai tasoittumisjaksolla, jossa on hyväksyttävä poissaolo, ylityöraja lasketaan seuraavasti:
36 tuntia 45 minuuttia viikossa tai 36 tuntia 45 minuuttia kertaa tasoittumisjakson viikkojen lukumäärä,
josta vähennetään 8 § 2 momentissa mainittujen poissaolopäivien lukumäärä kerrottuna 7 tuntia 21 minuutilla,
josta vähennetään muun kuin ennalta suunnitellun poissaolopäivän ajalle suunniteltu tuntimäärä,
johon lisätään työpäivää kohden 24 minuuttia (0,4 tuntia) kuitenkin enintään 2 tuntia tasoittumisjakson kalenteriviikkoa kohden.
Toimistotyöajassa voidaan erotella vuorokautinen ja viikoittainen ylityö. Viikoittaisella ylityöllä tarkoitetaan viikoittaisen ylityörajan lisäksi tehtyä työtä, joka ei ole vuorokautista ylityötä. Ylityö korvataan joko vuorokautisena tai viikoittaisena ylityönä, mutta ei molempina. Viikossa tehdystä työajasta vähennetään ensin mahdollinen vuorokautinen ylityö. Jos viikkoylityöraja tämän jälkeenkin ylittyy, ylimenevä aika on viikoittaista ylityötä.
Jaksotyössä (9 §) ylityöraja on 9 §:ssä mainittu tuntimäärä ja keskeytyneessä työaikajaksossa 16 §:n mukainen tuntimäärä.
Ylityöksi ei lueta työaikalain ulkopuolella olevan viranhaltijan/työn-tekijän osallistumista kokoukseen, josta suoritetaan kertapalkkio.
Ylityö korvataan viranhaltijalle/työntekijälle työnantajan harkinnan mukaan joko rahakorvauksena tai vapaana säännöllisenä työaikana siten kuin jäljempänä tai asianomaisessa liitteessä on tarkemmin määrätty.
Vapaa-aikakorvauksen määrä ja sijainti tulee eriteltynä käydä ilmi vahvistetusta työvuoroluettelosta. Mikäli viranhaltijan/työntekijän vahvistettuun työvuoroluetteloon on merkitty ylityötä korvattavaksi vapaana ja viranhaltija/työntekijä sairastuu ennen vapaa-aikakorvauksen alkamista, siirtyy sairausloman ajalle merkitty ylityön vapaa-aikakorvaus annettavaksi myöhemmin 23 §:n 5 momentin mukaisena ajankohtana tai siitä suoritetaan työnantajan harkinnan mukaan edellä tässä momentissa tarkoitettu rahakorvaus. Mikäli viranhaltija/työntekijä sairastuu ylityökorvausvapaan aikana, vapaa-aikakorvaus siirtyy sairastumista seuraavan päivän alusta lukien annettavaksi myöhemmin tai korvattavaksi rahana kuten edellä on määrätty.
Muu virka-/työvapaa ei siirrä työvuoroluetteloon vahvistettua ylityövapaata myöhemmin annettavaksi.
Muut tässä luvussa tarkoitetut vapaa-aikakorvaukset eivät siirry myöhemmin annettavaksi.
15 § Lisä- ja ylityö jaksotyössä keskeytyneellä työaikajaksolla
Työvuoroluetteloon ennalta suunniteltu keskeytys
Mikäli työaikajakso keskeytyy vuosiloman tai virka-/työvapaan tai muun hyväksyttävän syyn vuoksi, säännöllinen työaika lyhenee (ylityöraja) jokaista tällaista poissaolopäivää kohden, joka olisi ollut työpäivä, 7 tuntia 45 minuuttia, kuitenkin enintään 38 tuntia 45 minuuttia kalenteriviikossa.
Osa-aikaisen säännölliseksi työajaksi (lisätyöraja) katsotaan osa-aikatyön suhteellinen osuus täyttä työaikaa tekevän ylityörajasta.
Mikäli työpäivät eivät ole tiedossa, työpäiviksi katsotaan maanantai-perjantai. Keskeytysaikaan sisältyvä arkipyhä katsotaan työpäiväksi, jolloin säännöllistä työaikaa ei lyhennetä 9 § 3 momentin mukaisella arkipyhälyhennyksellä. Arkipyhä lyhentää säännöllistä työaikaa 9 § 3 momentin mukaisesti silloin, kun se on keskeytyksen ulkopuolella.
Mikäli työntekijä on poissa koko kalenteriviikon, lyhenee työaikajakson säännöllinen työaika 38 tuntia 45 minuuttia.
Osa-aikatyössä ylityöraja on sama kuin täyttä työaikaa tekevän.
Muut keskeytykset
Jos edellä 1 momentissa tarkoitetusta syystä aiheutunut keskeytys ei ole ollut tiedossa viikkoa ennen työaikajakson alkua, se työaika, joka tehdään poissaolon ulkopuolelle hyväksytyssä työvuoroluettelossa suunnitellun säännöllisen työajan lisäksi, on täydessä työajassa ylityötä.
Mikäli keskeytys on tiedossa viimeistään 7 päivää ennen työaikajakson alkua, säännöllinen työaika suunnitellaan 1 momentin mukaan. Mikäli keskeytys ei ole ollut tiedossa (7 päivää ennen jakson alkua), ylityörajan osoittaa 2 momentin tuntimäärä.
Osa-aikatyössä säännöllisen työajan lisäksi tehty työaika on lisätyötä ylityörajaan (9 §:n mukainen täysi työaika) saakka.
Mikäli työaikajaksoon sisältyy sekä ennalta suunniteltu että muu keskeytys, ylityöraja on edellä 15 § 1 momentissa sovittu tuntimäärä.
Jos työvuoroluetteloon on suunniteltu annettavaksi vapaa-aikakorvausta tai työaika alittaa säännöllisen työajan muun vastaavan syyn vuoksi, niin edellä 1 kohdan tapauksessa ovat ylityötä ja 2 kohdan tapauksessa lisätyötä ne työtunnit, jotka ylittävät työvuoroluetteloon muulle kuin keskeytysajalle merkityn työajan ja etukäteen suunnitellun säännöllisen työajan vajauksen yhteenlasketun määrän.
16 § Ylityökorvaus
Ylityöstä maksetaan rahakorvauksena
50 %:lla korotettu tuntipalkka kahdelta ensimmäiseltä vuorokautiselta ylityötunnilta ja 100 %:lla korotettu tuntipalkka kultakin seuraavalta vuorokautiselta ylityötunnilta sekä 50 %:lla korotettu tuntipalkka viikoittaisen ylityön 5 ensimmäiseltä tunnilta ja 100 %:lla korotettu palkka kultakin seuraavalta viikoittaiselta ja vuorokautiselta ylityötunnilta
jaksotyössä 50 %:lla korotettu tuntipalkka kahden viikon työaikajakson 12 ensimmäiseltä ylityötunnilta, kolmen viikon työaikajakson 18 ensimmäiseltä ylityötunnilta ja neljän viikon työaikajakson 24 ensimmäiseltä ylityötunnilta sekä 100 %:lla korotettu tuntipalkka kultakin seuraavalta ylityötunnilta
tai annetaan vastaava vapaa-aika.
Jaksotyön keskeytyneessä työaikajaksossa sekä silloin, kun palvelussuhde alkaa tai päättyy kesken työaikajakson, ylityö korvataan maksamalla kahdelta ensimmäiseltä työpäivää kohden lasketulta keskimääräiseltä ylityötunnilta 50 %:lla korotettu tuntipalkka ja seuraavilta 100 %:lla korotettu tuntipalkka tai annetaan vastaava vapaa-aika.
100 %:lla korotettu tuntipalkka maksetaan tai vastaava vapaa-aika annetaan kuitenkin tunneilta, jotka ylittävät edellä 1 momentissa mainitut ylityötunnit.
Työpäiväksi katsotaan myös työntasauksesta tai vapaa-aikakorvauksesta johtuvat kokonaiset vapaapäivät.
Työaikalain 21 §:ssä tarkoitetussa tilanteessa ja edellytyksin saadaan säännöllisiä työaikoja pidentää. Ylityönä tehty hätätyö korvataan tämän sopimuksen ylityökorvausmääräysten mukaisesti.
18 § Sunnuntai- ja lauantaityö- sekä aattokorvaus
Sunnuntaina, itsenäisyyspäivänä, vapunpäivänä, pitkäperjantaina, toisena pääsiäispäivänä, helatorstaina, juhannuspäivänä, pyhäinpäivänä, uudenvuodenpäivänä, loppiaisena, joulupäivänä ja tapaninpäivänä sekä kello 18.00–24.00 lauantaina ja vastaavalta ajalta edellä lueteltujen juhlapäivien aattona tehdystä työstä maksetaan varsinaisen palkan lisäksi korottamaton tuntipalkka kultakin työtunnilta tai annetaan vastaava vapaa-aika.
Lauantaityökorvaus
Arkilauantaina, lukuun ottamatta pääsiäislauantaita tai lauantaiksi sattuvaa jouluaattoa, kello 06.00–18.00 tehdystä työstä maksetaan rahakorvauksena 20 % korottamattomasta tuntipalkasta tai annetaan vastaava vapaa-aika
jaksotyössä ja
muussa työaikajärjestelmässä säännöllisenä työaikana tehdyiltä työtunneilta.
Aattokorvaus
Pääsiäislauantaina, juhannusaattona ja muuksi päiväksi kuin sunnuntaiksi sattuvana jouluaattona klo 00.00–18.00 tehdyiltä työtunneilta maksetaan aattokorvauksena varsinaisen palkan lisäksi korottamaton tuntipalkka tai annetaan vastaava vapaa-aika.
19 § Ilta-, yö- ja vuorotyökorvaus
Iltatyöllä tarkoitetaan kello 18.00–22.00 tehtyä työtä. Iltatyöstä maksetaan rahakorvauksena 15 % korottamattomasta tuntipalkasta tai annetaan vastaava vapaa-aika.
Yötyöllä tarkoitetaan kello 22.00–07.00 tehtyä työtä. Yötyöstä maksetaan rahakorvauksena 30 % korottamattomasta tuntipalkasta tai annetaan vastaava vapaa-aika. Jaksotyössä vapaa-aikakorvaus on 24 minuuttia yötyötunnilta tai rahakorvaus 40 % korottamattomasta tuntipalkasta.
Vuorotyölisää ja ilta- tai yötyökorvausta ei suoriteta samanaikaisesti.
Palohenkilöstön yötyön korvaamisesta on erityismääräyksiä teknisten sopimuksessa.
Yötyön vapaa-aikakorvauksen käyttäminen jaksotyössä
Työaikajakson keskeytyessä yötyön vapaa-aikakorvauksella ei voida täyttää säännöllisen työajan vajausta enempää kuin se määrä, mikä asianomaiseen vahvistettuun työvuoroluetteloon on merkitty vapaa-aikahyvitystä annettavaksi. Yötyön vapaa-aikakorvaus annetaan aikaisintaan yötyön suorittamista seuraavalla työaikajaksolla ja viimeistään tämän luvun 23 §:n 5 momentin mukaisessa määräajassa.
Jos työaikajaksossa on suunniteltu annettavaksi kahdeksan tuntia yötyön aikahyvitystä, mutta jaksoon tuleekin neljä todellista työtuntia lisää, suunnitellusta yötyön aikahyvityksestä on neljä tuntia siirrettävä annettavaksi myöhemmin tai niistä maksetaan rahakorvaus.
Vuorotyöllä tarkoitetaan 7 §:n mukaisesti järjestettyä kaksivuorotyötä tai Kunnallisen teknisen henkilöstön virka- ja työehtosopimuksen liitteiden 5 ja 6 mukaista kolmivuorotyötä, jossa vuorot vaihtuvat säännöllisesti ja muuttuvat ennakolta määrätyin ajanjaksoin ja jossa viranhaltijat/työntekijät suorittavat samankaltaista työtä. Yleisten teiden ja katujen puhtaanapitotöissä sekä uima- ja urheiluhalleissa ja muissa niiden kaltaisissa laitoksissa sekä urheilukentillä vuorojen katsotaan vaihtuvan säännöllisesti silloinkin, kun ne menevät osittain päällekkäin, kuitenkin enintään yhden tunnin. Kaksivuorotyössä liikennelaitoksessa tai yleisten teiden ja katujen kunnossa- ja puhtaanapitotyössä vuorojen katsotaan vaihtuvan säännöllisesti silloinkin, kun vuorojen väliin jää enintään yhden tunnin aika.
Viranhaltijaa/työntekijää voidaan tilapäisesti pitää samassa vuorossakin, jos niin sovitaan. Edellä mainitun mukaisesti järjestetyssä kaksivuorotyössä ja Kunnallisen teknisen henkilöstön virka- ja työehtosopimuksen liitteissä 5 ja 6 tarkoitetussa kolmivuorotyössä suoritetaan rahakorvauksena iltavuorossa 15 % ja yövuorossa 30 % korottamattomasta tuntipalkasta.
Työvuorojen vaihtuminen tarkoittaa sitä, että ensimmäisen vuoron päätyttyä toinen alkaa ja vastaavasti kolmivuorotyössä toisen vuoron päätyttyä kolmas alkaa. Vuorot eivät saa mennä osittainkaan päällekkäin eikä vuorojen väliin saa jäädä taukoa, lukuun ottamatta tässä pykälässä erikseen mainittuja työpisteitä tai töitä. Vuorojen muuttuminen tarkoittaa sitä, ettei ketään jatkuvasti pidetä samassa vuorossa vaan aamuvuorolaiset siirtyvät iltavuoroon tai yövuoroon jne.
Mikäli työ on järjestetty siten, että se esim. viitenä päivänä viikossa (ma–pe) on järjestetty em. edellytykset täyttäväksi vuorotyöksi ja laitoksen käyttöajoista johtuen viikonloppuna (la–su) yksivuoro- eli päivätyöksi, vuorotyölisät maksetaan vain niiltä päiviltä, jolloin vuorotyötä tehdään (ma–pe). Iltavuorolisän tai yövuorolisän suorittaminen ei ole sidottu tiettyihin kellonaikoihin kuten ilta- ja yötyökorvaukset, vaan lisä maksetaan kaikilta ilta- ja yövuoron tunneilta. Vuorotyölisää ei suoriteta jaksotyössä.
Lisä-, yli-, ilta-, yö-, lauantai- ja sunnuntaityökorvauksen sekä aattokorvauksen suorittamisen edellytyksenä on, että
työ on tehty työpaikalla tai erityisestä syystä esimiehen määräämällä muulla paikalla
työhön käytetty aika tai tehdyn työn määrä on luotettavasti selvitetty
työ on suoritettu toimivaltaisen viranomaisen antaman kirjallisen määräyksen perusteella paitsi silloin, kun kysymyksessä on säännöllinen vuorotyö tai jaksotyö.
Jos viranhaltija/työntekijä tekee kotona ylityötä, ylityön korvaaminen edellyttää kirjallisen ylityömääräyksen lisäksi esimiehen lupaa. Ylityön tekeminen kotona tulee kysymykseen vain poikkeustapauksessa.
Tämän luvun 18 §:n ja 19 §:n mukaiset ns. epämukavan työajan korvaukset maksetaan vain tosiasiallisesti tehdyltä työajalta. Ne maksetaan myös lisä- ja ylityöajalta (poikkeus lauantaityö, ks. 18 § 2 momentin 2 kohta).
21 § Työaikakorvausten suorittamista koskevat rajoitukset
Lisä-, yli-, ilta-, yö-, vuoro-, lauantai- ja sunnuntaityön sekä varallaolon korvaamista koskevia tämän sopimuksen määräyksiä ei sovelleta viranhaltijaan/työntekijään
jonka säännöllistä työaikaa ei ole määrätty
jolle on myönnetty oikeus pitää muuta ansiotointa, jonka hoitaminen vaatii säännöllisen työajan käyttämistä, jollei kunnan/kuntayhtymän toimivaltainen viranomainen harkitse sitä kohtuulliseksi
jonka palkkaus on tässä momentissa tarkoitettujen korvausten osalta työ-/virkaehtosopimuksen erityismääräyksillä järjestetty toisin
Edellä 1 mom. tarkoitettuja korvauksia ei suoriteta
kunnanjohtajalle, apulaiskunnanjohtajalle tai vastaavassa asemassa olevalle
kuntayhtymän johtavalle viranhaltijalle (kuntalain 64 §)
kunnan/kuntayhtymän johtoryhmän jäsenelle, virastopäällikölle, tulosalueen johtajalle tai vastaavassa asemassa olevalle
kunnan tai kuntayhtymän liikelaitoksen tai toimialan/viraston/tulosalueen johtoryhmän jäsenelle
tulosyksikön johtajalle, joka hoitaa pääasiallisesti hallinnollisia tehtäviä, tai tulosyksikön hallinto- tai talousjohtajalle
jollei kunnan/kuntayhtymän toimivaltainen viranomainen harkitse sitä kohtuulliseksi.
Johtavassa asemassa olevan viranhaltijan/työntekijän tehtävien luonne on sellainen, ettei työajan käyttöä yleensä voida valvoa tai työajan käytön tarkka valvonta ei ole tarkoituksenmukaista.
Toimivaltainen viranomainen päättää, milloin kyseessä on sellainen kunnan/kuntayhtymän toimialan, tulosalueen tai viraston johtoryhmä, jonka jäsenelle ei suoriteta tässä pykälässä tarkoitettuja työaikakorvauksia. Päätöksessä tulee ottaa huomion toimialan/tulosalueen/ viraston koko, johtoryhmän jäsenten asema työnantajan organisaatiossa ja muut asiaan vaikuttavat seikat. Muita asiaan vaikuttavia seikkoja ovat esimerkiksi kunnan asukasmäärä ja sitä kautta kuntaorganisaation koko. Tarvittaessa asiasta neuvotellaan paikallisesti asianomaisten viranhaltija- ja työntekijäjärjestöjen edustajien kanssa ja asiassa pyritään yhteisymmärrykseen.
Johtoryhmän jäseniksi ei katsota varajäseniä eikä niitä, joilla on kokouksissa läsnäolo-oikeus, mutta jotka eivät virka- tms. asemansa perusteella kuulu varsinaiseen johtoryhmään.
Virastopäälliköitä ja vastaavassa asemassa olevia on yleensä vain suurissa kaupungeissa. Vastaavassa asemassa olevia voivat olla esim. henkilöstöjohtaja ja johtavassa asemassa oleva kaupunginlakimies.
Kuntayhtymän johtoryhmän jäsenet jäävät korvausmääräysten ulkopuolelle. Lisäksi kuntayhtymän toimivaltainen viranomainen päättää viime kädessä, milloin kyseessä on sellainen kuntayhtymän toimialan johtoryhmä tai muun yksikön johtoryhmä, jonka jäsenelle ei suoriteta tässä pykälässä tarkoitettuja työaikakorvauksia.
Tulosyksikkö määritellään työnantajakohtaisesti. Tulosyksiköllä tarkoitetaan kunnallista organisaatiota tai sen osaa, joka on hallinnollisesti ja taloudellisesti vastuussa tehtäviensä hoitamisesta. Esimerkiksi liikelaitos, ammattioppilaitos tai pelastuslaitos voi olla tässä tarkoitettu organisaatiokokonaisuus.
Työhön saapumisesta aiheutuvasta häiriöstä maksetaan 7,61 euron hälytysraha, mikäli viranhaltija/työntekijä kutsutaan (hälytetään) työnantajan toimesta työhön vapaa-aikanaan hänen poistuttuaan työpaikalta ilman, että hänet on määrätty olemaan varalla tai että hänelle on etukäteen ilmoitettu tällaisesta työstä. Kutsun pitää edellyttää enintään viiden tunnin kuluessa tapahtuvaa työhön saapumista. Mikäli työhön kutsu tapahtuu enintään tuntia ennen työvuoroluettelon mukaista työhön saapumista, hälytysrahaa ei makseta. Viranhaltijalle/ työntekijälle maksetaan vähimmäiskorvaus hälytysluonteisen työn edellyttämistä matkakuluista.
23 § Tuntipalkan laskeminen sekä raha- ja vapaa-aikakorvausten suorittamisajankohta
Lisä-, yli-, ilta-, yö-, vuoro-, lauantai-, sunnuntai- ja aattotyön sekä varallaolon rahakorvauksen laskemiseksi tarvittava tuntipalkka saadaan jakamalla kalenterikuukauden varsinainen palkka
luvulla 152, mikäli työaika määräytyy 8 §:n mukaan
luvulla 163, mikäli työaika määräytyy 7 tai 9 §:n tai Teknisten sopimuksen liitteen 6 mukaan
luvulla 158, mikäli työaika määräytyy Teknisten sopimuksen liitteen 5 mukaan,
jollei työaikalain 14 §:n nojalla annetussa poikkeusluvassa tai tehdyssä virka- tai työehtosopimuksessa ole vahvistettu toisin työaikalain alaisen viranhaltijan/työntekijän tuntipalkan laskemisperusteita.
Työntekijällä vuorotyölisä lasketaan mukaan tuntipalkkaan, jota korotetaan 50 tai 100 prosentilla, mikäli yli- ja sunnuntaityötä suoritetaan sellaisena ajankohtana, jolta maksetaan vuorotyölisää.
Tuntipalkassa ei oteta huomioon mm. ilta- ja yötyökorvausta, lauantaityökorvausta eikä aattokorvausta yli- ja sunnuntaityökorotusosuuksia laskettaessa.
Viranhaltijoiden vuorotyölisää ei oteta huomioon tuntipalkassa yli- ja sunnuntaityökorvauksia maksettaessa.
Tuntipalkan laskeminen osa-aikatyössä
Osa-aikatyötä tekevän tuntipalkka saadaan jakamalla kalenterikuukauden varsinainen palkka (osa-aikapalkka) luvulla, joka lasketaan siten, että osa-aikaisen säännöllinen työaika (osa-aikatyöaika) jaetaan täydellä työajalla ja kerrotaan 1 momentin mukaisella, täyttä työaikaa tekevän kuukausipalkan jakajalla.
Tuntipalkan laskukaava:
Tuntipalkka = osa-aikapalkka
kk-palkan jakaja
osa–aikatyöaika
täysi työaika
Jos viikkotyöaika toimistotyössä on esimerkiksi 25 tuntia, on kuukausipalkan (osa-aikapalkan) jakaja 103,4 (152 x 25 : 36,75).
Muissa kuin 1 ja 3 momenteissa tarkoitetuissa tapauksissa saadaan tarvittava tuntipalkka jakamalla varsinainen palkka kuukauden aikana säännölliseen työhön käytettävää tuntimäärää vastaavalla luvulla.
Korvausten suorittamisajankohta
Rahakorvaus on maksettava ja vapaa-aikakorvaus annettava viimeistään korvaukseen oikeuttavan työn tekemistä seuraavan kalenterikuukauden aikana, paitsi jos säännöllinen työaika on vahvistettu viikkoa
pitemmäksi työaikajaksoksi, tällaisen työaikajakson päättymistä seuraavan kalenterikuukauden aikana. Viranhaltijan/työntekijän kanssa sovittaessa voidaan vapaa-aikakorvaus kuitenkin antaa vielä neljän seuraavan kalenterikuukauden aikana. Samoin rahakorvaus saadaan maksaa edellä mainittua myöhemmin, milloin tarkoitettua vapaa-aikakorvausta ei ole voitu virantoimituksen/työnteon keskeytyksen
vuoksi antaa edellä määrättynä aikana.
Määräykset kolmivuorotyössä pitämättä olevilta vuorovapailta maksettavan rahakorvauksen suorittamisesta ovat kunnallisen teknisen henkilöstön virka- ja työehtosopimuksen liitteissä 5 ja 6.
Vapaa-aikakorvaus
Ilman viranhaltijan/työntekijän suostumusta ei voida käyttää lyhyempää kuin yhden työpäivän kestävää vapaa-aikakorvausta paitsi yötyön aikahyvityksessä.

matches:
§ 2
§ 5
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 2
§ 3
§ 3
§ 1
§ 2