text:
Islamtieto.com :: N�yt� viesti - Islamilainen ymp�rileikkaus?
Islamilainen ymp�rileikkaus?
[M]utta miss� on Allahin antamat ymp�rileikkausohjeet? Leikattiinko Allahin Profeetta (S) n�iden ohjeiden mukaisesti?
Ainakin tiedet��n, ett� Allah ei ole antanut metodiksi suorittaa ghitan adzella eli kirveell�. On tyydytt�v� siihen, ett� l�hemp�n� oikeaa ovat pienet ty�kalut. Ymp�rileikkauksessahan palvonta on ymp�rileikatuksi tuleminen ja luvallista suorittaa se tavalla, mik� on helpoin ja vaivattomin. P��asia on ymp�rileikatuksi tuleminen. T�ten on turha mietti� kuviteltua ja arveluiksi j��v�� "oikeaa" tapaa, koska kukaan leguri mist��n uskonnosta ei en�� leikkaisi puuduttamatta kivell� ja veitsell� eik� se "oikeaoppisuus" ole olennaista, p��asia on ymp�rileikkauksen tekeminen.
On vaikea sanoa, leikattiinko Profeetta (S) perinteen vai hanifa-oppien mukaisesti tms. Allahu alam. Ainakin h�nen syntym�ns� ajan Mekan ihmiset ja h�nen vanhempansa olivat mushrikeja.
Ainakin yhden hadiithin mukaan Jihadiin sai osallistua 15-vuotiaana, jos sit� miehuuden alkamisena voi pit��. Tarkoitin, ett� oppineet pit�v�t ymp�rileikkausta pakollisena kaikille Islamiin k��ntyneille miehille, huolimatta "t�ysi-ik�isyydest�".
Per Mar 01, 2013 3:55 am
koska kukaan leguri mist��n uskonnosta ei en�� leikkaisi puuduttamatta kivell� ja veitsell� eik� se "oikeaoppisuus" ole olennaista, p��asia on ymp�rileikkauksen tekeminen.
Olisko Allah hyv�ksynyt ymp�rileikkaamisen puuduttamatta kivell� ja veitsell�? Jotenkin vaikea uskoa, ett� Allah olsii voinut hyv�ksy� oman luomisty�ns� muokkaamista ilman nykyaikaista hygieniatasoa ja puudutusaineita.
Ymm�rsin kyll� pointtisi. Minun pointtini oli kuitenkin, ett� Taha Islamin n�kemyksen mukaan ymp�rileikkaus tulee tehd� kaikille muslimimiehille vasta t�ysi-ik�isen�. Onko se sitten 18 vai 15, siit� voidaan varmasti keskustella, mutta tuskin olisi ongelma Muslimeille sovittaa t�t� esim. Suomen k�yt�nt�ihin. Min� en ole saamani tiedon valossa yht��n vakuuttunut, ett� ymp�rileikkausta tulisi tehd� yhdellek��n alle 15-vuotiaalle.
Maa Jou 02, 2013 10:34 am
Olisko Allah hyv�ksynyt ymp�rileikkaamisen puuduttamatta kivell� ja veitsell�? Jotenkin vaikea uskoa, ett� Allah olisi voinut hyv�ksy� oman luomisty�ns� muokkaamista ilman nykyaikaista hygieniatasoa ja puudutusaineita.
Allah on kielt�nyt luomisty�ns� muokkaamisen, mutta sallinut ymp�rileikkauksen. Hygienist� ja puudutettua tai ei.
Taha Islamin n�kemyksen mukaan ymp�rileikkaus tulee tehd� kaikille muslimimiehille vasta t�ysi-ik�isen�. Onko se sitten 18 vai 15, siit� voidaan varmasti keskustella, mutta tuskin olisi ongelma Muslimeille sovittaa t�t� esim. Suomen k�yt�nt�ihin. Min� en ole saamani tiedon valossa yht��n vakuuttunut, ett� ymp�rileikkausta tulisi tehd� yhdellek��n alle 15-vuotiaalle.
Jos katsomme hurskaita edelt�ji�, niin heid�n saamansa tiedon valossa he ovat olleet vakuuttuneita, ett� ymp�rileikkausta tulisi tehd� jokaiselle alle 15-vuotiaalle.
Viime vuonna laadittu kielt�v� lakialoite poikalasten ymp�rileikkaukselle lep�� edelleen valiokunnan p�yd�ll� Eduskunnan kotisivujen mukaan. Eli se ei ole yli vuoden aikana l�hetekeskustelun j�lkeen edennyt Eduskunnan istuntosalista k�yt�nn�ss� minnek��n. Asiaa ei ilmeisesti oteta k�sittelyyn t�ll� hallituskaudella, koska se ei sis�lly hallitusohjelmaan. Joten mik�li Saarakkala tai Immonen sit� tahtoisi saada kielletyksi, heid�n puolueensa t�ytyisi ensin saada niin paljon ��ni�, ett� paikka hallituksessa avautuisi ja lis�ksi viel� heid�n olisi puheenjohtajansa ratkaisevalla ��nell� suostuttava l�htem��n seuraavaan hallitukseen. Lis�ksi oikeusistuimet eiv�t ole halukkaita ratkomaan n�it� asioita.
Mik�li poikien ymp�rileikkaus Suomessa kiellett�isiin, tulisi jo sit� ennen Gideon Bolotovski vihaisena seinien l�pi syytt�m��n hallitusta polttouunien katkuisesta juutalaisvastaisuudesta.
Per Jou 06, 2013 5:03 pm
T�m� tarkoittaisi sit�, ett� kaikilla ymp�rileikkausten aiheuttamilla poikalasten kompikaatioilla, penisten amputoinneilla ja jopa kuolemilla olisi Allahin hyv�ksynt�.
Onko heill� k�yt�ss��n jotain perusteluja, joita emme ole t�ss� viel� k�sitelleet? Onko heill� my�s jokin perustelu, mikesi voisi odottaa 15 tai 18 ik�vuoteen asti?
Sun Jou 08, 2013 8:06 pm
Komplikaatiot ymp�rileikkausten j�lkeen eiv�t ole tarkoituksellisia eiv�tk� tahallisia.
Maa Jou 09, 2013 12:57 am
Ei ainakaan pit�si olla, olet oikeassa. On kuitenkin ollut jo hyvn aikaa tiedossa, ett� ep�hygieenisiss� olosuhteissa ei asianmukaisen kirurgin/l��k�rin tekem�t (MUOKS*) leikkaukset altistavat n�ille riskeille, ja silti t�llaista toimintaa on jatkettu Islamin alkuajoista asti ja viel� t�n�kin p�iv�n�. On ilmeist�, ett� suuri osa ymp�rileikkauskomplikaatiosta pysyy tabuna piilossa medialta, toki v�henem�ss� m��rin johtuen internetist�. Tietoja alkaa valua aika paljonkin. Esim. Turkista l�ytyyt�llaista faktaa:
Primary bleeding and infections are common complications with these sort of circumcisions and there are some reports in the literature of horrific complications of circumcisions such as glanular injury, gangrene of the penis and even amputation of the penis (2,3). Despite of this, the rate of parents who want to have their boys circumcised by doctors is still only 70%, even among the hospital staff (5).
http://www.cirp.org/library/cultural/turkey1/
Ja nyt t�ytyy muistaa, ett� ei kovinkaan kauan sitten t�m�n tasoinen ymp�rileikkaus on ollut normi Turkissa ja kaikkialla muslimimaissa aina Islamin alkuajoista asti. On ehk� ironisinta, ett� vasta l�nsimainen l��ketiede ja ymp�rileikkauksen tunnustaminen kirurgiseksi toimenpiteeksi on saanut komplikaatiot jollakin lailla "siedett�v�lle tasolle".
J�in yh� muuten miettim��n, ett� oliko mainitsemillasi hurskailla miehill� jokin perustelu, miksei ymp�rileikkauksen kanssa voisi odottaa 15 tai 18 ik�vuoteen asti?
Maa Jou 09, 2013 8:13 pm
Kuten mainittu, hadiithien perusteella on katsottu, ett� se voidaan tehd� lapselle tai kuten Ibn 'Abbaasille 10-13-vuoden i�ss�. H�n muuten katsoi, ett� ymp�rileikkaamaton ei voi tehd� tawafia tai toimia rukouksessa imaamina.
En ymm�rr�, miksi on niin t�rke�� ymp�rileikkauksen riskit, mutta kuitenkin samaan aikaan haluaisit ymp�rileikkauksen olevan vain 15-18-vuotiaille. Tuskin riskit i�n my�t� ainakaan v�henev�t, vaikka omalla p��t�ksell� sen teett�isikin.
On my�s sanottu, ett� ymp�rileikkausta voi siirt�� mik�li pelk�� sit� tai et��nnytt�� Islamista.
Tii Jou 10, 2013 12:04 am
Poikien ei-l��ketieteellisen ymp�rileikkauksen kielt�v�st� lakialoitteesta
Poikien ymp�rileikkaus uskonnollisista syist� on j�lleen kielt�v�n� lakialoitteena. Lakialoitteen tekij� on sama Perussuomalaisten Vesa-Matti Saarakkala, joka jo vuonna 2012 teki saman lakialoitteen samaan rikoslain kohtaan lis�tt�v�ksi. H�nen lakialoitteensa raukesi valiokunnassa huhtikuussa 2015, juuri eduskuntavaalien j�lkeen vanhan hallituksen v�istyess�.
Lis�tt�v� lakialoite olisi seuraavanlainen:
[R]ikoslain 21 lukuun uusi 7 a � seuraavasti:
7 a �
Ilman l��ketieteellisi� perusteita suoritetun ymp�rileikkauksen j�rjest�minen
Joka j�rjest�� kahdeksaatoista vuotta nuoremmalle henkil�lle ilman l��ketieteellisi� perusteita ymp�rileikkauksen tai osallistuu sen suorittamiseen, on tuomittava, jollei teosta muualla laissa s��det� ankarampaa rangaistusta, ilman l��ketieteellisi� perusteita suoritetun ymp�rileikkauksen j�rjest�misest� sakkoon tai vankeuteen enint��n kahdeksi vuodeksi.
Poikien ei-l��ketieteellinen ymp�rileikkaus kuumentaa tunteita jokaisessa puolueessa, niin Vihre�t (Jyrki Kasvi ja Maria Petterson) kuin oikeistolaisemmatkin puolueet (Kokoomus ja Perussuomalaiset) vastustavat poikien ymp�rileikkausta kolumneissaan ja haastatteluissaan. Ns. "suvakiksi" kuviteltu demari, vihre� ja vasemmistolainenkin voivat "yll�tt�en" tuohtua julkisesti poikien ymp�rileikkauksesta. Huvittavin on samaisen Saarakkalankin k�ytt�m� argumentti (ei tosin t�ss� uudessa lakialoitteessa), miten "Koraanissakaan ymp�rileikkauksesta ei m��r�t� mit��n", ik��nkuin olisivat yht�kki� jonkinlaisia Islamin ylimpi� suojeluksen arkkienkeleit�, jotka valvovat "oikean islamin" noudattamista, paradoksi muodostuu verrattuna siihen, miten kielteiseksi he Islamin muuten n�kev�t.
Lakialoitteesta ei ole k�yty valtiop�ivill� toistaiseksi l�hetekeskustelua, sill� lakialoite j�tettiin 21.12.2015 Eduskunnan rient�ess� joululomalle ja l�hetekeskusteluun voi menn� kuukausikin. L�hetekeskustelun j�lkeen (Viimeksi vuonna 2012 l�hetekeskustelussa puheenvuoroja k�yttiv�t yksist��n perussuomalaiset kansanedustajat) lakialoite siirtyy valiokunnan k�sitelt�v�ksi, t�ss� tapauksessa lakivaliokunnalle. Lakivaliokunta on sama, joka p��tt�isi kasvot peitt�vien huivien kielt�misest� (muualla kuin mielenosoituksissa), mik�li sellainen lakialoite tulisi. T�t� on k�sitelty toisen ketjun viimeisimm�ss� julkaisussa "NIQAB."
Lakivaliokunta muodostuu seuraavista kansanedustajista:
Kokoomuksen eduskuntaryhm�
Ruotsalainen eduskuntaryhm�
Perussuomalaisten eduskuntaryhm� .
Katja H�nninen
Vasemmistoliiton eduskuntaryhm� .
Vihre� eduskuntaryhm� .
Keskustan eduskuntaryhm� .
Suna Kym�l�inen
Sosialidemokraattinen eduskuntaryhm� .
Mikko K�rn�
Kristillisdemokraattinen eduskuntaryhm� .
Kansallisen kokoomuksen eduskuntaryhm� .
Johanna Ojala-Niemel�
Tom Packal�n
Muiden kuin Eva Biaudet'n kanta poikien ei-l��ketieteellisin perustein suoritettavasta ymp�rileikkauksista on tuntematon. Lakialoitteen t�ytyy siis saada ��nestyksess� 2/3 puoltavista ��nist� lakialoitteen l�p�isemiseksi. Kuten sanottu, valiokunnassa istuvien kansanedustajien ��nestysk�ytt�ytymist� ei voi etuk�teen arvioida. Kolme vuotta lakialoitteen ja l�hetekeskustelun j�lkeen rauenneen kielt�v�n lakialoitteen aikaan lakivaliokunnassa olivat j�senin� nykyinen puheenjohtaja Kari Tolvana, Stefan Wallin varapuheenjohtajana, Jaana Pelkonen, Jani Toivola, Peter �stman ja Tolvanan lis�ksi ainoastaan Johanna Ojala-Niemel� ja Suna Kym�l�inen ovat mukana nykyisess�kin lakivaliokunnassa. Valiokunnan j�senten puheenvuoroista ja ��nestysk�ytt�ymisest� ei laadita julkisia asiakirjoja, mutta eri�v�sti ��nest�neet voivat j�tt�� m��r�aikaan menness� valituksen.
Ymp�rileikkauksen haitta-ja muista kielteisist� terveysvaikutuksista on useita arvolatautuneita n�kemyksi�. Huvittavin on vetoomus siihen, ett� esinahaton terska kuivuu ja menett�� herkkyytens� ja v�hent�� seksist� saatavaa mielihyv��. Feminismin kuohitsemassa yhteiskunnassa miehen kokema seksuaalinen mielihyv� k�sitet��n seksismiksi. (T�ll� hetkell� feminismiss� jopa keskustellaan miehen "keskittymisen seksin aikana naisen mielihyv��n" olevan misogynismi�!
http://everydayfeminism.com/2015/12/focusing-on-her-pleasure/ (Ovela kuvavalinta: Valkoisella miehell� mustaihoinen nainen. Artikkeli menett�isi tehoaan, jos olisi kaksi valkoihoista, puhumattakaan ett� valkoisella naisella olisi musta mies))
Sosiaali-ja terveysministeri� (Stm) antoi tammikuun 20. 2015 ohjeistuksen poikien ei-l��ketieteellisin perustein suoritettavasta ymp�rileikkauksesta. Huolimatta lukuisista suomalaisista lastensuojeluliiton ja j�rjest�jen tuohtuneista tuomioista poikien ei-l��ketieteelliselle ymp�rileikkaukselle, Sosiaali-ja terveysministeri�n mukaan "terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen vuonna 2014 tekem�n selvityksen mukaan ymp�rileikkaukseen liittyv�t vakavat haitat ovat harvinaisia. Lievi� ja kohtalaisia haittoja kuitenkin esiintyy ja ne ovat tavallisimpia silloin, kun toimenpide tehd��n imev�isi�n j�lkeen, ep�steriilisti tai tekij� on kokematon."
Lis�ksi todetaan, ett� "[e]i-l��ketieteellisen ymp�rileikkauksen pitk�n aikav�lin haittavaikutuksia (vaikutukset seksuaalisuuteen, psykologiset haitat) ei l�ydetyiss� systemaattisissa katsauksissa k�sitelty."
Ohjeistuksessa huomioidaan, ett� ymp�rileikkaus on peruuttamaton toimenpide, jossa "puututaan pojan ruumiilliseen koskemattomuuteen. Ymp�rileikkauksen siirt�minen aikuisuuteen tai kunnes pojat ovat ik�ns� ja kehitystasonsa puolesta kykenev�t antamaan siihen suostumuksensa ei kuitenkaan ole uskonnollisista syist� aina mahdollista."
Eva Biaudet'n ollessa peruspalveluministeri vuonna 2003, kirjallisessa kysymyksess� ymp�rileikkausten perumisesta julkisessa terveydenhuollossa Biaudet vastasi, ett� uskonnollisten ja kulttuuristen perinteiden vuoksi teht�v�t poikien ymp�rileikkaukset tulisi tietyin edellytyksin sallia toimenpiteen suorittamiseksi turvallisissa olosuhteissa.
Vuoden 2015 Stm-ohjeistuksessa todettiin, ett� poikien ei-l��ketieteellist� ymp�rileikkausta ei ole kielletty miss��n maassa, ei Suomessa, Ruotsissa, Norjassa, Tanskassa, Alankomaissa, Saksassa, Ranskassa, Sveitsiss� eik� Australiassa (jossa kantav�est�n miehetkin kuin aboriginaalitkin ymp�rileikkaavat), puhumattakaan Yhdysvalloista, Ven�j�st�, muslimimaailmasta tai Israelista.
Euroopan neuvoston tosin todetaan suositelleen jo yli kaksi vuotta sitten j�senmaiden tarkoin m��ritellen l��ketieteelliset ja muut olosuhteet poikien ei-l��ketieteelliselle ymp�rileikkaukselle. Todenn�k�isesti maissa, miss� muslimien ja juutalaisten m��r� on suuri, kuten Saksa, Ranska ja Britannia, m��ritelm�t ovat olleet ymp�rileikkaamiselle suosiolliset, jos niit� on tehtyk��n.
Sosiaali-ja terveysministeri�n ohjeistuksessa alle 18-vuotiaiden ei-l��ketieteellisin perustein teht�v�st� ymp�rileikkauksesta ovat seuraavat:
� Ymp�rileikkauksen saaa tehd� vain laillistettu l��k�ri
� L��k�rin on ennen ymp�rileikkauksen tekemist� annettava huoltajille riitt�v�t tiedot ymp�rileikkauksen luonteesta, vaikutuksista ja mahdollisista haitoista sek� toimeenpiteen peruuttamattomuudesta.
� Ymp�rileikkaus edellytt�� pojan huoltajien kirjallista suostumusta, toisen huoltajan vastustaessa toimenpidett� ei saa tehd�.
Kuten tunnettu tapaus, miss� nigerialainen kristitty ymp�rileikkautti poikansa suomalaisen �itins� tiet�m�tt�, oli esim. t�llainen tapaus, vaikkakin tuomio annettiin jo ennen t�t� nykyist� ohjeistusta.
� Poikaa on kuultava ymp�rileikkauksesta ja h�nelle on annettava riitt�v�t tiedot ymp�rileikkauksesta ja sen vaikutuksista h�nen ik�ns� ja kehitystasonsa edellytt�m�ll� tavalla, eik� sit� saa tehd� pojan tahdon vastaisesti.
� Ymp�rileikkaus on suoritettava l��k�rin vastaamalla kivunlievityksell�, steriileiss� olosuhteissa ja leikkausolosuhteidenkin on my�s oltava asianmukaiset.
� Ei kuulu julkisesti rahoitettuun terveydenhuoltoon.
Tosin Euroopan j�senvaltiot on ohjeistettu "tehokkaisiin ja tarkoituksenmukaisiin toimiin poistaakseen lasten terveydelle vahingollisia perinteisi� tapoja." Ja "Suomi pyrkii v�hent�m��n poikien ei-l��ketieteellist� ymp�rileikkausta jatkamalla vuoropuhelua uskonnollisten yhteis�jen kanssa. Maahanmuuttajille ja turvapaikanhakijoille tarkoitettuihin viranomaistiedotteisiin sis�llytet��n tietoa poikien ei-l��ketieteellisen ymp�rileikkauksen suorittamisen edellytyksist�, vaikutuksista ja mahdollisista haitoista."
Todenn�k�isesti kaikenlaiset "QuranicPath"-sivustoilla tulee olemaan paljon vaikutusta, mik� n�kyy jo nyt vastustavissa puheenvuoroissa.
Juutalaisuudessa poikien ymp�rileikkaus kahdeksan p�iv�n i�ss� on merkki poikien liitosta Jumalan kanssa ja j�senyydest� yhteis�ss�. Islamissa se n�hd��n nyky��n pakollisena Seuralaisten erimielisyydest� huolimatta, eik� en�� muslimimaallikkojenkaan kantaa ymp�rileikkaukseen ole mahdollista k��nt�� "suositeltavaksi sunnaksi", niin juurtunut se on.
Useimmin ymp�rileikkausta vastustavat miehet, er��n suomalaisen gradun mainitseman amerikkalaistutkimuksen mukaan "ymp�rileikkauksella on itsetuntoa kohottava vaikutus, sill� monet naiset pit�v�t ymp�rileikattua penist� miellytt�v�mp�n�."
Siksip� onkin h�mm�stytt�v��, ett� monet miehet ylpeilev�t ymp�rileikkaamattomuudellaan. Ilmeisesti elet��n 'Umar ibn al-Khattabin mainitsemaa aikaa, jossa "uskottomat ovat ylpeit� kufristaan."
Suomessa on kuulemma vain kaksi juutalaista l��k�ri�, jotka ymp�rileikkauttavat niin juutalaispojat kuin muslimipojatkin. Poikalapsensa ymp�rileikkauttaneita muslimeita jututtaessa usein mainitaan leikkauksen suorittaneen juutalainen l��k�ri Dan Apter, joka suorittaa leikkauksen lapsen kotona muutaman sadan euron hintaan ja ennen nelj�n kuukauden ik��. Apter on jo i�k�s ja mainitusta israelilaisesta naisl��k�rist� en ole kuullut mit��n, enk� erikseen kysellyt. Jotkut "salafistisemmat" kuljettavat poikansa mm. Ruotsiin muslimil��k�rin ymp�rileikattavaksi. Kuka tahansa l��k�ri niit� ei osaa tehd�, sill� edellytyksen� on l��k�rin olevan v�hint��n kirurgi. Oppineiden mukaan sill�, kuka ymp�rileikkauksen suorittaa, ei ole Islamissa uskonnollista merkityst�. Kyseenalaista on pikemminkin, ett� mohel saapuu Stm:n ohjeistuksen vastaisesti kotioloihin suorittamaan kirurgista toimenpidett�. Ei-l��ketieteelliset ymp�rileikkaukset ovat yksityisill�kin terveyspalveluissa aikuisillekin miehille kallista, alkaen 1 200 eurosta.
Kiellet��nk� poikien ei-l��ketieteellisin perustein suoritettava ymp�rileikkaus Suomen laissa? Suomessa on kohtalaisen staattinen hallitusvalta, muuttumatonkin samojen kansanedustajien p��stess� Eduskuntaan vaaleilla per�j�lkeen.
T�m�n perusteella on pikemminkin todenn�k�ist�, ett� "suostuttelu ymp�rileikkauksesta luopumiseksi" jatkuu, mik� tosin on arabi-, somali- ja iranilaisenemmist�isen muslimiv�est�n keskuuteen hankalaa, etenkin viel� muslimimaailman kristittyjen ja Afrikan kristittyjenkin viel� pit�v�n poikien ymp�rileikkausta olennaisena osana uskontoaan ja kulttuuriaan.
Raporteissa ja ohjeistuksissa todetaan, ett� ymp�rileikkauksella ei ole todettu olevan terveellisempi� vaikutuksia eik� sen osuutta tautien ehk�isij�n� n�hd� en�� keskeisen�, etenk��n l�nsimaissa. Niinp� t�m�n lakiehdotuksen valossa niihin vetoaminen on sivuseikka. Ministereit� ja lainlaatijoita n�ytt�� pikemminkin kiinnostavan leikkauksen suorittaminen riskej� minimoiden, l��ketieteellisesti lainmukaisissa olosuhteissa ja lapsen terveyden huomioiden.
Sin�ns� voi olla kest�m�t�nt�, ett� kaiken rikoslain perustana on rikolliseksi todetun aikomus tuottaa vahinkoa, niin fyysist�, henkist� kuin taloudellistakin uhrilleen; Ymp�rileikkauttajan aikomuksena taas ei ole tuottaa ymp�rileikattavalle pojalle fyysist� eik� henkist� vahinkoa. Yleisimmin rikoksentekij�n aikomuksena on tehd� vahinkoa uhrilleen ja monesti rikollinen my�skin tiet�� ja tunnistaa tekem�ns� teon vahingolliseksi uhrilleen.
Asiaan on palattava, kun lakialoitteen l�hetekeskustelu on ajankohtainen.
Quraaniyyoon-liike tunnetaan siit�, ett� he hylk��v�t hadiithit, ironisesti vedoten siihen, ett� "Profeetta kielsi kirjoittamasta hadiitheja", mik� tarkoitti, ett� Profeetta (S) pelk�si hadiithien my�hemmin sekoittuvan Qur'aanin kanssa.
Quraaniyyuun vetoaa l�ht�kohtaisesti siihen, ett� jotakin muslimien keskuudessa noudatettavaa sunnaa ei mainita Qur'aanissa.
Kuten todettu, Allah on kielt�nyt ihmisruumiin muokkauksen, mink� Seuralaiset ja oppineet ovat kertoneet tarkoittavan tatuointeja, ei esim. korval�vistyksi� (naisilla) jne, ei ymp�rileikkausta.
Quranistien p��tt�myyksist� mainittakoon, ett� "koska anaaliyhdynt�� ei l�ydy Koraanista, sen t�ytyy olla sallittua, koska perseess� on (kuulemma) yhdynn�n kannalta olennaisia mielihyv�reseptoreita, kuten esinahassakin."
T�m� riitt�k��n osoitukseksi quranistien j�rjett�myydest�.
Maa Jou 28, 2015 7:28 pm
Eduskunta k�vi l�hetekeskustelun poikien ei-l��ketieteellisen ymp�rileikkauksen kielt�v�st� lakialoitteesta torstaina 11.2. kello 21.03-21.19. L�hetekeskusteluun osallistui yht� lukuunottamatta vain perussuomalaisia pellej�, kuten Saarakkala itse, Mika Raatikainen, Olli Immonen ja pari muuta. Se yksi eri puoluetta edustanut puheenvuoro tuli vihreilt�.
Kun lakialoitteista keskustellaan, kansanedustajat yleens� osaavat m��ritt�� mahdolliset rajoitukset, jotka kyseist� lakia kohtaisivat sen ollessa valiokuntakierroksella. Perussuomalaiset ovat mestareita toistuvasti osoittamaan, ett� he eiv�t tied� h�lk�sen p�l�ht�v�� niist� laeista, joita he niin kiivaasti per��nkuuluttavat maahanmuuttajia noudattamaan, eiv�tk� ole sis�ist�neet lainkaan lains��d�nt�prosessia.
N�iss� puheenvuoroissa huvittavin oli persuedustajan toteamus, miten ymp�rileikkaus (my�hemm�ll� i�ll�) "rajoittaa seksuaalista kehityst�" ja voi johtaa "sukupuolikontaktin v�ltt�miseen", vaikka samaan aikaan heid�n on todistettava, ett� suomalainen yhteiskunta muuttuu "turvattomaksi" nimenomaan n�iden ymp�rileikattujen "turvapaikanhakijoiden yliaktiivisen seksihalukkuuden" seurauksena.
Vihreiden puheenvuorossa ilmeni Vihreiden kanta poikien ei-l��ketieteelliseen ymp�rileikkaukseen:
Vihreiden kanta kysymykseen on, ett� me toivomme ja me olemme puoluekokouksessa vuonna 2012 linjanneet, ett� ei-l��ketieteellisist� syist� teht�vist� poikien ymp�rileikkauksista pit�� p��st� eroon ensisijaisesti neuvonnan keinoin. Jos ymp�rileikkaukset eiv�t lopu valistuksella, niiden kielt�mist� on puoluekokouksemme mukaan harkittava lailla.
https://www.eduskunta.fi/FI/vaski/PoytakirjaAsiakohta/Sivut/PTK_6+2016+6.aspx
Todenn�k�isint� on, ett� mit��n neuvontaa ei tule olemaankaan eik� sit� toteutetakaan miss��n terveydenhuoltopalvelussa, vaikka terveysalan lehdet ja yksitt�iset aiheen uutisoinnit todistaisivat toista. Suomessa on tapana, ett� todellinen tilanne peitet��n sill�, ett� yhden median julkaisema artikkeli ja sit� seuraava netti"keskustelu" luovat valheellisen mielikuvan demokratian toimivuudesta, kun "aiheesta keskustellaan", asiantuntijoita raahataan ajankohtaisohjelmiin ja aamutelevisioihin, mutta todellisuudessa mit��n konkreettista ei tapahdu eik� ole olemassakaan.
Todenn�k�isesti t�ll� lakialoitetta k�sitt�v�ll� valiokunnalla, jossa my�s Biaudet istuu, lakialoite kaatuu tai se j�� hallituskauden p��ttymiseen, jolloin seuraavien eduskuntavaalien j�lkeen se raukeaa seuraavan hallituksen tielt�, kuten k�vi edelliskerralla.
Todenn�k�isesti "valistaminen" j�� "k�yt�nn�ksi".
Toisekseen, lain tullessa voimaan seuraavanlaiset skenaariot olisivat mahdollisia: Rikosilmoituksen tekeminen riippuisi siit�, ett� lasta hoitavalle terveysviranomaiselle ymp�rileikkaus (siis lain voimaantulon j�lkeen tehdyst�) ilmenisi joko ruumiintarkastuksessa tai vanhempien tunnustuksella, niin seuraisi v�ist�m�tt� eriarvoisuutta, jossa osa tapauksista j�� ilmoittamatta eli vanhemmat j��v�t rankaisematta. Eli t�m�n ehk�isemiseksi l��k�rien olisi kysytt�v� poikien ymp�rileikkausta kaikissa tapauksissa, vaikka ne eiv�t hoitoon kuuluisikaan. Ja jos muslimi-tai ven�l�is-ja it�eurooppalaisl��k�ri esimerkiksi j�tt�isi tapauksen ilmoittamatta, niin l��k�rikin syyllistyisi jonkinlaiseen virkavaltarikkomukseen.
Lain valvonta olisi siis ep�tasaista ja suhteetonta, l��k�rin ym. muuttuessa ep�ilty� kuulustelevaksi viranomaiseksi, vaikka normaalissakin poliisin kuulusteluk�yt�nn�ss� edes todistajan ei tarvitse kertoa sellaisia asioita, jotka voisivat johtaa asianomistajan tai todistajan itsens� joutumiseen rikoksesta ep�illyn alaiseksi.
Lain toteutuessa ja l��k�rien noudattaessa sit�, poliisi hukkuisi rikosilmoituksiin ja k�r�j�oikeudet kuormittuisivat ymp�rileikkaustapauksista, eik� poliisi eik� k�r�j�inti yksinkertaisesti kest� ylikuormitusta samasta asiasta, ainakaan n�ill� resursseilla mit� heill� t�ll� hetkell� on (eli m��r�rahoilla ja henkil�kunnalla tutkintaan ja k�r�j�intiin). K�y niin, ett� niin poliisin kuin k�r�j�oikeuksien olisi suunnilleen pakko l�hett�� hallitukselle viesti� poikien ei-l��ketieteellisen ymp�rileikkauksen de-kriminalisoimiseksi.
Sun Hel 14, 2016 11:54 pm
Korkeimman oikeuden tuomiosta nigerialaisen kristityn is�n ymp�rileikkauksesta pojalleen
Pojan suomalainen �iti oli valittanut tuomiosta hovioikeuteen, joka my�nsi valitusluvan korkeimpaan oikeuteen. �iti vaati rangaistusta is�n lis�ksi my�s ymp�rileikkauksen suorittaneelle l��k�rille, joka k�r�j�salikuvien mukaan on er�s tunnettu juutalainen l��k�ri. Olisihan �idin nyt pit�nyt ymm�rt��, ett� juutalaisen asettaminen rikosoikeudelliseen vastuuseen on antisemitismi�, Hamas-terroristien my�t�ily� ja "pelaamista ISIS:in pussiin!"
Kuten tiedetty, ymp�rileikkauksen suorittanut l��k�ri oli esitt�nyt leikkaukselle edellytyksen� huoltajien yhteisen suostumuksen. Kuulustelup�yt�kirjojen mukaan is� oli todennut leikkaavalle l��k�rille, ettei �iti halunnut olla paikalla toimenpiteen suorituksen aikana -ja is� oli kuulemma viel� asian varmistamiseksi ollut l��k�rin n�hden "puhelinyhteydess� �itiin antamassa suostumuksensa leikkaukselle" -tosiasiassa is� kuulusteluissa my�nsi, ettei todellisuudessa soittanutkaan �idille.
Korkeimman oikeuden tuomiolauselman mukaan pojan(kaan) ymp�rileikkausta ei voida pit�� oikeutettuna henkil�n terveyden-ja sairaanhoitoon liittyv�n� toimentpiteen� eik� sille sin�ll��n voi hakea oikeutusta terveydenhuoltoa koskevastasta lains��d�nn�st�.
Suomessa ei ole lains��d�nt�� poikien ymp�rileikkauksesta muusta kuin l��ketieteellisest� syyst�, eik� siit� ole nimenomaisia m��r�yksi� my�sk��n Suomea sitovissa kansainv�lisiss� sopimuksissa eik� asiaan ole esitt�nyt ratkaisua my�sk��n Euroopan neuvoston ihmisoikeusistuin liittyen ymp�rileikkauksen ihmisoikeudelliselta kannalta. Euroopan neuvoston parlamentaarinen yhteiskokous on tosin nimennyt ymp�rileikkauksen yhten� lapseen kohdistuvana ruumiillisen koskemattomuuden loukkauksena, mutta ei vaadi sit� kiellett�v�ksi, vaan asettaa sen j�senvaltioille m��ritelt�v�ksi toimenpiteen edellytt�m�t l��ketieteelliset ja hygieeniset vaatimukset.
Korkeimman oikeuden vuoden 2008 pojan uskontoon perustuvan p��t�ksen mukaan ymp�rileikkauksella ei ole osoitettu olevan terveyshy�dyllisesti perusteltavia v�litt�mi� vaikutuksia.
T�ss� vuoden 2008 p��t�ksess��n, miss� k�sitelt�v�n� oli yksinhuoltaja�idin teett�m�st� ymp�rileikkauksesta pohdittiin sit�, miss� m��rin henkil�kohtaista koskemattomuutta oli katsottava lapsen etuun liittyvi� perusteita vasten.
Toisessa kohdassa todetaan ymp�rileikkauksen olevan toimenpide, jolle "toisinaan on my�s l��ketieteellisi� perusteita ja jota varten on siit�kin syyst� olemassa asianmukaiset ja ammatillisesti koetellut menettelytavat" eik� "siihen liity lasta tai h�nest� sittemmin kehittyv�� aikuista kielteisesti leimaavia piirteit�".
Todettiin my�s ett� "n�m� seikat huomioon ottaen ymp�rileikkausta voidaan pit�� verraten v�h�isen� puuttumisena lapsen ruumiilliseen koskemattomuuteen, "mik�li toimenpide suoritetaan l��ketieteelliselt� kannalta asianmukaisesti, asiallisissa hygieenisiss� olosuhteissa ja toimenpiteen edellytt�m�� kivunlievityst� k�ytt�en."
Vastav�itteen� sille argumentille, ett� "tytt�jenkin ymp�rileikkaus on rangaistavaa" KKO vuoden 2008 p��t�ksess��n toteaa, ett� tyt�n ymp�rileikkaus "tosiasiassa merkitsee t�m�n sukuelinten silpomista ja on siten selv�sti vakavampaa kajoamista heid�n ruumiilliseen koskemattomuuteensa kuin asiallisesti suoritettu pojan ymp�rileikkaus" eik� t�lle voida "oikeuttaa (...) uskonnollisilla ja sosiaalisilla syill�" eik� rinnastaa "rikosoikeudellisessa arvioinnissa poikien ymp�rileikkaukseen."
Vastav�itteen� ymp�rileikkaukseen "uskontoon perustuvana syrjint�n�" KKO toteaa, ett� "[u]skonnollista syrjint�� ei puolestaan merkitse se, ett� ymp�rileikkaus liittyy vain tiettyjen edell� mainittujen [ainakin Islamin ja juutalaisuuden] maailmanuskontojen perinn�istapoihin."
http://www.finlex.fi/fi/oikeus/kko/kko/2008/20080093
Tuomio oli kaikissa oikeusasteissa vapauttava.
Kolmannessa tapauksessa vanhemmat olivat ymp�rileikkauttanut 7-ja 12-vuotiaat lapsensa t�t� varten taivutetulla henkil�ll� korvausta vastaan, vaikka tiesiv�t leikkaavan henkil�n olevan ammatillisesti p�tem�t�n, mutta toimenpide oli silti suoritettu l��ketieteellisesti katsoen asianmukaisesti. Leikkaus oli tuolloin suoritettu leikkaavalla ja ihoa kuumentavalla ter�ll�.
Leikkauksista aiheutui pojille toipumisvaiheessa kipua ja useiden kuukausien tulehduksen ja k�r�j�oikeudessa leikkaukset arvioitiin t�ytt�v�n pahoinpitelyn tunnusmerkist�n.
Vastoin syytt�j�n esitt�m�� k�r�j�oikeus ei katsonut leikkausv�linett� k�ytt�tarkoitus huomioiden ter�aseeseen rinnastettavana hengenvaarallisena v�lineen�, eik� tekij�iden motiiveja voinut katsoa kokonaisuutena arvostellen t�rkeiksi.
Leikannut ei-l��k�ri sai k�r�j�oikeuden tuomion pahoinpitelyst� 60 p�iv�sakkoon ja vanhempien syy pahoinpitelyyn yllytykseksi, mutta kuitenkin tuomitsematta sill� heid�n tarkoituksensa ei katsottu olevan poikien terveyden vahingoittaminen.
Tuomitut ja syytt�j�t valittivat tuomioista hovioikeuteen, joka hylk�si syytteet sill� s��nn�st� siit� ett� toimenpiteen voisi suorittaa vain l��k�ri, ei ollut tuolloin olemassa.
Hovioikeus katsoi toimenpiteen suoritetun l��ketieteellisesti katsoen niin asianmukaisella tavalla, aiheuttamatta tarpeetonta tuskaa kuin se kotioloissa voi olla mahdollista. Toiselle pojalle aiheutuneet leikkauksen j�lkeiset komplikaatiot olivat seurausta enemm�nkin j�lkihoidon laiminly�misest� kuin itse leikkauksesta.
Hovioikeus hylk�si syytteet.
Asian edetess� korkeimpaan oikeuteen, toinen pojista oli jo t�ytt�nyt 15 vuotta mink� h�n oli jo t�ytt�nyt hovioikeusk�sittelyn aikaan ja h�n sai k�ytt�� puhevaltaansa edustajansa tai huoltajansa sijaan, sill� laki ei tarkemmin m��rit� millaisissa asioissa vajaavaltaisella tulisi olla edustaja, mutta
hovioikeus ei kuitenkaan ollut tiedustellut pojan kantaa.
Edunvalvojan sijainen totesi KKO:ssa, ettei poika vaadi asiassa rangaistusta, mutta t�st� huolimatta edunvalvojan sijainen kuitenkin pysyi hovioikeuden tuomion muutosvaatimuksissa eli vaati rangaistusta leikanneelle henkil�lle pahoinpitelyst� ja vanhemmille yllytyksest� pahoinpitelyyn. N�in siksi, ett� edunvalvoja voi vaatia rangaistusta ja vahingonkorvausvaatimuksia ep�illyille asianomistajan (rangaistusta vaatimattomasta)kannasta huolimatta.
Yksinhuoltaja�idin tapausta k�sitelleen ratkaisun j�lkeen Suomi ratifioi vuonna 2010 Euroopan neuvoston yleissopimuksen ihmisoikeuksien ja ihmisarvon suojaamisesta biologian ja l��ketieteen alalla (biol��ketiedesopimus), joka tuli Suomessa lakina voimaan 1.3.2010.
Nyt KKO:n oli arvoitava, antaako sopimuksen voimaantulo aiheen arvoida vastaajien rikosoikeudellista vastuuta toisin sen perusteella, ettei leikannut henkil� ollut l��k�ri.
Biol��ketiedesopimuksen mukaan l��ketieteellinen toimenpide voidaan suorittaa alaik�iselle tai muuten suostumustaan kyvytt�m�lle henkil�lle vain, jos siit� on h�nelle v�lit�nt� hy�ty�, joten t�ten 15 vuotta t�ytt�neen pojan edunvalvoja ett� syytt�j� katsoivat, ettei ei-l��ketieteellisin perustein tapahtuva toimenpide ole oikeutettua ja toisen sopimuksen artiklan mukaan elimen tai kudoksen irrottamiseen suostumustaan antamaan kyvyt�n henkil� olisi sovellettavissa my�s ymp�rileikkauksiin alaik�isille pojille.
Lains��d�nn�ss� alaik�isen potilaan hoidosta yhteisymm�rryksest� huoltajansa tai edustajansa kanssa, joten alaik�isiin kuuluvan pienen lapsen huoltajille on oikeus p��tt�� lapsensa puolesta l��ketieteellisin perustein suoritettavista toimenpiteist�. Niin sopimuksessa tai sen voimaansaattavissa lainvalmisteluissa ei ole mainintoja siit�, onko sopimusta sovellettavissa my�s silloin, kun kyse on ei-l��ketieteellisin perustein (eli kulttuurisin ja uskonnollisin) teht�v�st� ymp�rileikkauksesta ja kaiken lis�ksi terveydenhoitoj�rjestelm�n ulkopuolella.
KKO:n mukaan yksinhuoltaneella �idill� (vuoden 2008 ratkaisun tapauksessa) ei ollut lain edellytt�m�� oikeutta p��tt�� lapselleen teht�v�st� toimenpiteest�, mik� loukkaa lapsen ruumiillista koskemattomuutta. Tosin t�ss� kahta poikalasta k�sittelev�ss� ratkaisussaan KKO j�tti mainitsematta ett� tuolloin vuonna 2008 KKO kuitenkin totesi, ett� voiko asiassa kuitenkin katsoa olevan sellaisia uskonnollisia tai kulttuurisia tekij�it�, joiden perusteella �idin toiminta olisi katsottava oikeutetuksi, vaikka se l�ht�kohtaisesti t�ytt�isi pahoinpitelyn ulkoisen tunnusmerkist�n.
Syytt�j�n ja edunvalvojan sijaisen vetoomus kudoksien luovuttamisesta soveltamisesta my�skin poikalasten (eli suostumustaan kyvytt�m�ksi antavaan) ymp�rileikkauksiin KKO katsoi, ett� kyseinen biol��ketiedesopimuksen kohta liittyy kudosten luovuttamisesta elinsiirtoja varten, eik� sen m��r�yksi� voida soveltaa ymp�rileikkausten kielt�miseksi.
Syytt�j�n ja edunvalvojien vetoamiseen v�litt�m�st� hy�dyst� KKO totesi, ettei biol��ketiedesopimuksessa m��ritell� v�litt�m�n hy�dyn k�sitett�, eik� toisessa kohdassa m��ritell� v�lit�nt� hy�ty� nimenomaisesti terveydelliseen hy�tyyn, joten esitetyss� artiklassa tarkoitettu v�lit�n hy�ty voi tarkoittaa my�s muuta kuin terveydellist� hy�ty�, kuten kulttuurista ja sosiaalista hy�ty�.
N�in siksi, ett� oikeusasteet katsovat ymp�rileikkauksen olevan keskeinen omaan viiteryhm��n kuulumisen edellytys, oli se sitten kulttuurinen tai uskonnollinen. Vuoden 2008 p��t�ksess� KKO totesi, ett� poikien (ja miesten) ymp�rileikkaus on ollut Suomenkin v�hemmist�ill� kulttuurisena ja uskonnollisena tapana jo parisataa vuotta, mill� arvelen tarkoitettavan viittausta "maan tavan" (vaikkakin v�hemmist�jen kesken) soveltuvan my�s lains��d�nn�n perusteeksi, mik�li tapa on ollut k�yt�ss� riitt�v�n pitk�lti vakiintuneen ajan.
KKO my�skin katsoi, ettei kansainv�lisen sopimuksen m��r�yksi� voi tulkita muutoin kuin niiden tavallisessa merkityksess�, eik� sovellettavaksi ymp�rileikkauksiin joita sopimusvaltioissa tavanomaisesti tehd��n uskonnollisista ja kulttuurisista syist�. KKO:n mukaan biol��ketieteen sovelluksia ei voida suoraan soveltaa silloin, kun arvoidaan ei-l��ketieteellisist� syist� suoritettavia ymp�rileikkauksia tai niist� mahdollisesti aiheutuvaa rikosvastuuta.
KKO katsoi, ett� koska mainittu biol��ketiedesopimus oli tullut Suomessa voimaan vasta leikkauksen j�lkeen, sen m��r�yksi� ei voida arvoida tekoajankohdan j�lkeen. Kuitenkin KKO katsoi t�m�n tiedostaen, ett� sen yleisi� periaatteita voidaan ottaa huomioon my�s t�llaista kyseess� olevaa ymp�rileikkauksen oikeutusta arvoitaessa.
Vuoden 2008 ratkaisussaan KKO oli huomioinut sen, ett� operaation oli suorittanut tuntemattomaksi j��nyt l��k�ri, mutta ymp�rileikkauksen oikeutukselle ei pidetty sit�, ett� toimenpiteen olisi suorittanut nimenomaan l��k�ri. L��k�rin suorittamana toimenpide antaa l�ht�kohtaisesti oletuksen, ett� operointi on suoritettu l��ketieteellisess� mieless� asianmukaisesti. Huomioitiin my�skin se, ett� kirurgisena toimenpiteen� ymp�rileikkaus ei ole kovinkaan suuri tai vaatima, joten tarvittavan p�tevyyden saavuttaminen ja perehtyneisyys voidaan hankkia my�s muulla tavoin kuin varsinaisesti l��k�riksi kouluttautumisella.
KKO katsoi, ett� 7-ja 12-vuotiaat poikalapset ymp�rileikkauttaneella henkil�ll� on ollut vankka k�yt�nn�n kokemus ymp�rileikkausten tekemisest�, eik� kukaan ollut t�lt� osin riitauttanut h�nen ammattitaitoaan, l��k�rinlausunnoissa ymp�rileikkauksen tulos on todettu olevan t�ysin asianmukainen ja siisti eik� toiselle pojalle ollut ilmennyt ymp�rileikkauksesta komplikaatioita, eik� toisen komplikaatioita saaneen pojan osalta todeta l��k�rinlausunnoissa leikkauksen olleen ep�asianmukainen: Ymp�rileikkauksen paraneminen oli pitkittynyt, mutta l��k�rilausunnoissa syy t�h�n oli j��nyt ep�selv�ksi.
Leikkauksen suorittanut henkil� oli antanut vanhemmille j�lkihoito-ohjeet, mutta j�lkitarkastuksista ei ollut mit��n n�ytt��, joten n�iden perusteella h�nen menettely��n ei katsottu pahoinpitelyksi, vaikka j�lkitarkastukset todettiin puuttuviksi ja toisen pojan paranemisprosessi oli selvitt�m�tt�m�st� syyst� pitkittynyt.
Vanhemmat eiv�t olleet vieneet poikaa v�litt�m�sti l��k�riin, vaikka havaitsivat paranemisen pitkittyv�n, mutta heill� ei ollut my�sk��n syyt� olettaa paranemisen pitkittyv�n. J�lkihoidon laiminly�nnist� ei syytetty.
Vuoden 2008 ratkaisussa nelj�n ja puolen vuoden ik�isen lapsen omaa mielipidett� ei oltu huomioitu mitenk��n kuten ei vuoden 2016 ensimm�isess� ratkaisussa olevien 7-ja 12-vuotiaidenkaan poikien kohdalla. KKO kuitenkin katsoi, ettei mist��n ilmene poikien vastustaneen ymp�rileikkausta ennen sen toimittamista tai toimenpiteen suorittamisen aikana.
Korkein oikeus ei muuttanut hovioikeuden tuomiota.
http://korkeinoikeus.fi/fi/index/ennakkopaatokset/precedent/1459327890919.html
Nigerialaisis�n tapauksessa k�r�j�oikeus tuomitsi is�n 40 p�iv�sakkoon ja maksamaan lapselleen kivusta ja s�ryst� 200 euroa ja v�likappaleena k�ytetyksi katsotun ymp�rileikkaavan l��k�rin osalta k�r�j�oikeus hylk�si syytteen ja korvausvaatimukset.
Hovioikeus katsoi edellytyksist� huolimatta, ettei merkityst� ollut huoltajien yhteisell� suostumuksella ja pojan �idin ollessa toimenpiteest� erimielinen eik� sit� katsottu olevan lapsen edun vastainen, sill� kyseinen toimenpide osaltaan vahvistaa lapsen kuulumista is�npuoleiseen yhteis��n ja kulttuuriin.
Hovioikeus katsoi, ettei teko ollut rangaistava pahoinpitelyrikoksena, koska is� oli suorittanut toimenpiteen lapsen huoltajana, l��ketieteellisesti asianmukaisesti aiheuttamatta lapselle tarpeetonta tuskaa ja lapsen ruumiilliseen koskemattomuuteen puuttuminen oli vain v�h�ist�, lapsen kannalta hyv�ksytt�viss�, huoltajansa kulttuuriin ja uskontoon liittyvist� syist� eik� tehdyn lapsen edun vastaisena.
Hovioikeus hylk�si syytteen molemmille (koska jos is� ei ollut syyllistynyt pahoinpitelyyn, ei my�sk��n l��k�rin voida katsoneen syyllistyneen siihen) 2-1, joista eri mielt� oli hovioikeuden oma laamanni: Laamannin mukaan KKO:n vuoden 2008 ennakkoratkaisun perusteella oikeuttamiselle oli annettava suppeahko merkityssis�lt�, eik� sit� voida soveltaa t�ss� nigerialaisis�n tapauksessa. Laamannin mukaan moraaliset, uskonnolliset ja sosiaaliset syyt eiv�t t�ss� tapauksessa riitt�neet oikeuttamisperusteeksi. Laamanni katsoi is�n syyllistyneen pahoinpitelyyn, mutta ei kokonaisuutena arvostellen t�rke��n sellaiseen. Leikanneen l��k�rin osalta laamanni katsoi kyseess� olevan rikoslain mukaisen tunnusmerkist�erehdyksen ja vastuusta vapauttavasta seikasta, joten syyte ja vaatimukset oli t�ten hyl�tt�v�.
KKO katsoi, ett� kulttuurisista syist� teht�v�ll� ymp�rileikkauksella voi olla samankaltaisia my�nteisi� vaikutuksia leikattavan pojan omaan identiteettiin ja sosiaaliseen yhteis��n kuulumisen kannalta kuin uskonnollisista syist�kin ymp�rileikkauksia suoritettavilla. Lapsen katsottiin tekoaikana olleen nigerialaisen is�n ja suomalaisen �idin yhteishuollossa, joten t�ten katsottavan kuuluvaksi kummankin vanhemman kulttuuriin.
Vaikka ymp�rileikkaus KKO:n mukaan kuuluu eitt�m�tt� asioihin, joista huoltajien on p��tett�v� yhdess�, toisen huoltajan oikeuksien loukkaaminen ei sellaisenaan voida katsoa rangaistavana pahoinpitelyn�. Monikulttuurisessa perheess� ymp�rileikkauksen voidaan katsoa vahvistavan lapsen kuulumista toisen vanhemman kulttuuriyhteis��n eik� sen voida katsoa erottavan lasta sen vanhemman kulttuurista, jossa ei ole ymp�rileikkausta.
Usein ymp�rileikkausta vastustavien julkisuuden henkil�iden ja nettikommentoijien argumenteissa rinnastetaan ymp�rileikkaus esim. korvannipukoiden poistoon kuvitteellisen uskonnon vaatimuksiin, mill� yritet��n osoittaa ymp�rileikkauksen mielivaltaisuutta ja pakottavaa v�kivaltaisuutta. KKO toteaa t�h�n, ett� vaikka ymp�rileikkauksella on pysyvi� ulkoisia vaikutuksia, toimenpide ei ole sill� tavalla n�kyv� tai yksil�� leimaava, ett� se vaikuttaisi kielteisesti yksil�n kohteluun tai asemaan suomalaisessa yhteiskunnassa.
Korkein oikeus kumosi hovioikeuden tuomion is�n osalta j�tt�en voimaan k�r�j�oikeuden antaman sakkotuomion. KKO katsoi is�n syyllistyneen liev��n pahoinpitelyyn, joka ei kuitenkaan kokonaisuutena arvostellen ollut t�rke� eik� tarkoituksena vahingoittaa lapsen terveytt�, mik� on yleens� pahoinpitelyn tarkoituksena.
Jokainen n�ist� kolmesta tapauksesta on suoritettu ennen biol��ketiedesopimuksen voimaantuloa ja ennen sosiaali-ja terveysministeri�n vuoden 2015 suositusta, joten t�ten ratkaisematta on edelleen ne mahdolliset rikosvastuulliset tapaukset, jotka ilmenev�t vasta n�iden ratifiointien ja suositusten julkaisemisen j�lkeen, joten n�ht�v�ksi j�� miten oikeusasteet vastaavissa tapauksissa ratkaisevat n�iden suositusten ja sopimusten nojalla.
http://korkeinoikeus.fi/fi/index/ennakkopaatokset/precedent/1459333644350.html
Tii Huh 05, 2016 7:48 pm

matches: KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiAeroArkkitehtuuriEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiViileäVärikäsTietokoneetSöpöLiputKukkaRuoka & JuomatHauskaPelitTytötteLomaKuumaElääLogoRakkausMuutElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisäämobile	Kotiin / Pelit / miekka tapetti HD	miekka tapetti HD
sisään Pelit, HD
4,408 näkymät
0	miekka tapetti HD
Tässä on kaunein Valinta miekka tapetti HD työasemien, PC, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. Tässäwallpapermad.com Taustakuva tietokanta voit ladata miljoonia korkealaatuisia taustakuvia . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Meillä on paljon taustakuvia yli kolmekymmentä Plus kategoriat Like Eläimet, Sarjakuva, Kukka, avaruus , Pelit ja Urheilu ,Jne. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön. 1.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia henkilökohtaiseen käyttöön. Jos Like This miekka taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook ja muut sosiaalisen median.
piipittää noin Maha Edellinen: yliluonnollinen iphone tapetti HD
seuraava: keltainen tapetti yhteenveto HD
punainen lohikäärme tapettitarve nopeuden tapettisyksy kuvat tapetti HDCher Lloyd tapetti HDmaalaistyttö tapetti HDlumottu metsä tapetti3d hd tapettitaustakuva damasti HDtapetti gifs HDDark Angel tapetti HD Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD hd HD


Kuntien valtionosuuslaki (kumottu)
1376/2019MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 31/2019Antopäivä: 19.12.2019Julkaisupäivä: 31.12.2019Voimassa: 1.1.2020 -
1215/2019MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 38/2019Antopäivä: 4.12.2019Julkaisupäivä: 10.12.2019Voimassa: 1.1.2020 - Huomautus: muutt. 2 §:ää
1177/2019MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 10/2019Antopäivä: 29.11.2019Julkaisupäivä: 9.12.2019Voimassa: 1.1.2020 - Huomautus: muutt. 4 §:ää
1059/2019MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaAntopäivä: 8.11.2019Julkaisupäivä: 11.11.2019Voimassa: 11.11.2019 - Huomautus: muutt. 36 §:ää
1236/2018MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 125/2018Antopäivä: 19.12.2018Julkaisupäivä: 27.12.2018Voimassa: 1.1.2019 - Huomautus: muutt. 35, 36 ja 55 §:ää
1126/2017MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 113/2017Antopäivä: 28.12.2017Julkaisupäivä: 30.12.2017Voimassa: 1.1.2018 - Huomautus: muutt. 1, 34, 36, 54 ja 55 §:ää
547/2017MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 39/2017Antopäivä: 11.8.2017Julkaisupäivä: 16.8.2017Voimassa: 1.1.2018 - Huomautus: muutt. 49 §:ää
1508/2016MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 178/2016Antopäivä: 29.12.2016Julkaisupäivä: 30.12.2016Voimassa: 1.1.2018 - Huomautus: muutt. 2, 58 ja 59 §:ää
1485/2016MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 140/2016Antopäivä: 29.12.2016Julkaisupäivä: 30.12.2016Voimassa: 1.1.2017 - Huomautus: muutt. 2, 4, 11, 41, 49, 55, 58 ja 59 §:ää sekä 32, 35 ja 36 §
1244/2016MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 13/2016Antopäivä: 21.12.2016Julkaisupäivä: 27.12.2016Voimassa: 1.3.2017 - Huomautus: muutt. 1 §:ää
557/2016MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 15/2016Antopäivä: 29.6.2016Julkaisupäivä: 1.7.2016Voimassa: 15.8.2016 - Huomautus: muutt. 1 §:ää
506/2016MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 89/2016Antopäivä: 29.6.2016Julkaisupäivä: 30.6.2016Voimassa: 1.7.2016 - Huomautus: muutt. 55 §:ää
1701/2015MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 37/2015Antopäivä: 30.12.2015Julkaisupäivä: 31.12.2015Voimassa: 1.1.2016 - Huomautus: muutt. 1, 36, 54 ja 55 §:ää sekä 35 §
1339/2015MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 20/2015Antopäivä: 20.11.2015Julkaisupäivä: 24.11.2015Voimassa: 1.12.2015 - Huomautus: muutt. 33 a §:ää
816/2015MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 358/2014Antopäivä: 26.6.2015Julkaisupäivä: 30.6.2015Voimassa: 1.1.2017 - Huomautus: lis. 34 b §
525/2015MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 339/2014Antopäivä: 24.4.2015Julkaisupäivä: 29.4.2015Voimassa: 1.12.2015 - Huomautus: muutt. 1 §:ää
414/2015MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 268/2014Antopäivä: 10.4.2015Julkaisupäivä: 16.4.2015Voimassa: 1.1.2017 - Huomautus: kum. 63 a §
1406/2014MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 133/2014Antopäivä: 30.12.2014Julkaisupäivä: 31.12.2014Voimassa: 1.1.2015 - Huomautus: kum. 35 a §, muutt. 35 § sekä 36 ja 55 §:ää, lis. 34 a §
676/2014MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 38/2014Antopäivä: 22.8.2014Julkaisupäivä: 26.8.2014Voimassa: 1.1.2015 -
1294/2013MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 67/2013Antopäivä: 30.12.2013Julkaisupäivä: 31.12.2013Voimassa: 1.8.2014 - Huomautus: muutt. 1 §:ää, lis. 41 a §
1271/2013MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 66/2013Antopäivä: 30.12.2013Julkaisupäivä: 31.12.2013Voimassa: 1.1.2014 - Huomautus: muutt. 41 ja 45 §
1188/2013MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 113/2013Antopäivä: 30.12.2013Julkaisupäivä: 31.12.2013Voimassa: 1.1.2014 - Huomautus: muutt. 35 § sekä 36 ja 55 §:ää, lis. 35 a §
982/2012MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 96/2012Antopäivä: 28.12.2012Julkaisupäivä: 31.12.2012Voimassa: 1.1.2013 - Huomautus: muutt. 4 luvun otsikko, 12 § sekä 1, 13, 35, 36 ja 55 §:ää
1510/2011MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 60/2011Antopäivä: 29.12.2011Julkaisupäivä: 30.12.2011Voimassa: 1.1.2012 -
1405/2010MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 160/2010Antopäivä: 30.12.2010Julkaisupäivä: 31.12.2010Voimassa: 1.1.2011 -
1347/2010MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 90/2010Antopäivä: 30.12.2010Julkaisupäivä: 31.12.2010Voimassa: 1.5.2011 - Huomautus: muutt. 2 ja 59 §:ää
1446/2014Valtioneuvoston asetus kunnan peruspalvelujen valtionosuudesta
205/2011Valtioneuvoston asetus kunnan talouden tunnuslukujen eräistä raja-arvoista
1732/2009Valtioneuvoston asetus kunnan peruspalvelujen valtionosuudesta (kumottu)
HE 174/2009 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi kunnan peruspalvelujen valtionosuudesta, laiksi opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta ja laeiksi eräiden niihin liittyvien lakien muuttamisesta Hyväksytty muutettuna 1704/2009
HE 38/2019 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi terveydenhuoltolain ja kunnan peruspalvelujen valtionosuudesta annetun lain 2 §:n muuttamisestaHyväksytty 1215/2019
HE 31/2019 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi kunnan peruspalvelujen valtionosuudesta annetun lain muuttamisestaHyväksytty 1376/2019
HE 30/2019 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi kunnan peruspalvelujen valtionosuudesta annetun lain 36 §:n muuttamisestaVireillä
HE 10/2019 Hallituksen esitys eduskunnalle Digi- ja väestötietoviraston toimialaa koskevien lakien muuttamiseksiHyväksytty 1177/2019
HE 125/2018 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi kunnan peruspalvelujen valtionosuudesta annetun lain muuttamisestaHyväksytty 1236/2018
HE 113/2017 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi kunnan peruspalvelujen valtionosuudesta annetun lain muuttamisestaHyväksytty 1126/2017
HE 39/2017 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi ammatillisesta koulutuksesta ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 547/2017
HE 178/2016 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi perusopetuslain 1 ja 46 §:n ja kunnan peruspalveluiden valtionosuudesta annetun lain muuttamisestaHyväksytty muutettuna 1508/2016
HE 140/2016 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi kunnan peruspalvelujen valtionosuudesta annetun lain muuttamisestaHyväksytty muutettuna 1485/2016
HE 89/2016 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi kunnan peruspalvelujen valtionosuudesta annetun lain 55 §:n muuttamisestaHyväksytty 506/2016
HE 15/2016 Hallituksen esitys eduskunnalle tupakkalaiksi ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 557/2016
HE 13/2016 Hallituksen esitys eduskunnalle tartuntatautilaiksi ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 1244/2016
HE 37/2015 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi kunnan peruspalvelujen valtionosuudesta annetun lain muuttamisestaHyväksytty muutettuna 1701/2015
HE 20/2015 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi kunnan peruspalvelujen valtionosuudesta annetun lain 33 a §:n muuttamisestaHyväksytty 1339/2015
HE 358/2014 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi toimeentulotuesta annetun lain ja kunnan peruspalvelujen valtionosuudesta annetun lain muuttamisestaHyväksytty 816/2015
HE 339/2014 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi ehkäisevän päihdetyön järjestämisestä sekä eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 525/2015
HE 268/2014 Hallituksen esitys eduskunnalle kuntalaiksi ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 414/2015
HE 133/2014 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi kunnan peruspalvelujen valtionosuudesta annetun lain muuttamisestaHyväksytty muutettuna 1406/2014
HE 38/2014 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi kunnan peruspalvelujen valtionosuudesta annetun lain muuttamisestaHyväksytty 676/2014
HE 113/2013 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi kunnan peruspalvelujen valtionosuudesta annetun lain muuttamisesta Hyväksytty muutettuna 1188/2013
HE 67/2013 Hallituksen esitys eduskunnalle oppilas- ja opiskelijahuoltolaiksi ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 1294/2013
HE 66/2013 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi perusopetuslain, lukiolain, ammatillisesta koulutuksesta annetun lain, ammatillisesta aikuiskoulutuksesta annetun lain ja kunnan peruspalvelujen valtionosuudesta annetun lain 41 ja 45 §:n muuttamisestaHyväksytty muutettuna 1271/2013
HE 96/2012 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi kunnan peruspalvelujen valtionosuudesta annetun lain muuttamisestaHyväksytty 982/2012
HE 60/2011 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi kunnan peruspalvelujen valtionosuudesta annetun lain muuttamisesta sekä opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetun lain muuttamisesta ja väliaikaisesta muuttamisesta Hyväksytty 1510/2011
HE 160/2010 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi kunnan peruspalvelujen valtionosuudesta annetun lain muuttamisesta sekä laiksi kunta- ja palvelurakenneuudistuksesta annetun lain 9 §:n kumoamisesta Hyväksytty 1405/2010
HE 90/2010 Hallituksen esitys eduskunnalle terveydenhuoltolaiksi sekä laeiksi kansanterveyslain ja erikoissairaanhoitolain muuttamisesta sekä sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annetun lain muuttamisestaHyväksytty 1347/2010


text:
Virolainen: 565. KKO:n jäsenten virantäytön kummallisuuksista
565. KKO:n jäsenten virantäytön kummallisuuksista
Hei, me vinkataan taas!
1. Korkeimman oikeuden (KKO) tuomareiden lukumäärästä säädetään laissa niin, että tuomioistuimessa on presidentti ja jäseninä vähintään 15 oikeusneuvosta; enimmäismäärää ei siis ole säädetty. Nykyisin KKO:ssa on presidentin lisäksi 18 oikeusneuvosta.
2. KKO:ssa pitkän päivätyön tehneen oikeusneuvos Mikko Tulokkaan jäädessä ensi heinäkuun alusta eläkkeelle, on avoimeksi tuleva oikeusneuvoksen virka julistettu haettavaksi. Ilmoitus tästä on julkaistu muun muassa Helsingin Sanomissa. Virkaan voi ilmoittautua 30.3. mennessä, joten vielä ehtii!
3. Lain mukaan KKO:n samoin kuin korkeimman hallinto-oikeuden (KHO) presidentin ja jäsenten virat ovat ilmoittautumisvirkoja. Muut tuomarinvirat ovat sen sijaan hakuvirkoja, niihin kuuluu esimerkiksi hovioikeuden presidentin virka.
4. Hakuvirkojen osalta erityinen tuomarinvalintalautakunta, jonka puheenjohtajana toimii KKO:n presidentti ja jolle asianomainen hovioikeus tai käräjäoikeus antavat viranhakijoista lausuntonsa, valmistelee nimitysasian. Lautakunta voi kutsua viranhakijoita haastatteluun ja pyytää heistä heistä psykologin lausunnon jne. Tämän jälkeen lautakuntakunta tekee perustellun virkaesityksen tasavallan presidentille, joka päättää nimityksestä valtioneuvoston yleisistunnossa - säännönmukaisesti lautakunnan esityksen mukaisesti. Sen sijaan KKO:n oikeusneuvoksia tai KHO:n hallintoneuvoksia nimitettäessä kyseinen tuomioistuin tekee nimitysesityksen suoraan tasavallan presidentille, joka nytkin nimittää yleensä aina virkaan esitetyn henkilön.
5. Virantäyttömenettelyn avoimuuden lisäämiseksi olisi minusta myös KKO:n ja KHO:n jäsenten viroista syytä tehdä hakuvirkoja ja antaa nimitysasian valmistelu ja virkaesityksen tekeminen tuomarinvalintalautakunnalle. Ruotsissa, jonka käytäntöjä Suomen lainsäädäntö vastaavanalaisissa asioissa yleensä seuraa, tällainen muutos tuli voimaan vuonna 2010. Aiemmin Ruotsissa myös hovioikeuden presidentin virkat kuuluivat ilmoittautumis- tai kutsuvirkoihin (kallelsetjänster).
6. Ruotsissa erityinen tuomarilautalunta (Domarnämden) valmistelee nykyisin siis myös Högsta domstolenin (HD) jäseniä koskevat nimitysasiat ja tekee niitä koskevan virkaesityksen. Tämä uudistus koskee myös HD:n jaoston puheenjohtajan nimitysmenttelyä. Ruotsin korkeimmassa oikeudessa on puheenjohtaja - ei siis presidenttiä - ja 15 oikeusneuvosta (justitieråd). Nämä jakautuvat kahteen eri jaostoon, joista toista johtaa koko HD:n puheenjohtaja (nykyisin oikeusneuvos Marianne Lundius) ja toista nykyisin oikeusneuvos Stefan Lindskog, joka ei ole virkaiältään HD:n vanhimmasta päästä. Stefan Lindskog on entinen asianajaja ja useita juridisia teoksia julkaissut oikeustieteen tohtori, jonka äänestyslausunnot kertovat selvää kieltä miehen kyvykkyydestä. Suomen KKO:ssa presidentti johtaa ensimmäistä jaostoa ja kahden muun jaoston puheenjohtajuus lankeaa automaattisesti virkaiältään kahdelle vanhimmalle jäsenelle.
7. KKO ja KHO tosin ilmoittavat jäsentensä virkojen avoimeksi tulemisesta samalla tavalla kuin menetellään virkoja haettavaksi julistettaessa, jolloin virkoihin tulee siis ilmoittautua kuulutuksessa mainittuun määräaikaa mennessä. Menettely ei ole kuitenkaan aidosti avoin, sillä ainakin KKO:lla on ollut usein tapana kehottaa jotakuta tai useampaa lakimiestä ilmoittautumaan avoinna olevaan oikeusneuvoksen virkaan. Usein KKO:n virkaesitys on kohdistunut juuri tällä tavalla eli itse asiassa kutsumenettelyssä valittuun ehdokkaaseen.
8. Näin tapahtui myös edellistä oikeusneuvoksen virkaa vuoden 2010 alussa täytettäessä. Virkaan ilmoittautui reilut 20 lakimiestä, olen kertonut heistä ja kyseisestä valintaprosessista muun muassa blogissa nro 219/3.2.2010. Nimityksen sittemmin KKO:n tekemän virkaesityksen mukaisesti saanut asianajaja Ari Kantor on kertonut, että hän ei olisi ilmoittautunut virkaan oma-aloitteisesti, mutta teki sen, kun korkeimmasta oikeudesta otettiin häneen yhteyttä ja kehotettiin ilmoittautumaan.
9. KKO:n kokoonpano on sikäli monipuolinen, että oikeusneuvokset ovat toimineet ennen nimityksen saamista erilaisissa lakimiestehtävissä. Tällä perusteella KKO:n kokoonpanossa on mahdollista erottaa erilaisia ryhmiä tai ”kiintiöitä”, joita ovat esimerkiksi hovioikeustuomarit, alioikeustuomarit, KKO:n omat esittelijät, asianajajat, syyttäjät, lainvalmistelijat ja yliopistotutkijat. Osa jäsenistä on erikoistunut lähinnä siviilioikeuteen, osa puolestaan rikos- ja prosessioikeuteen loppuosan jäsenistöstä kuuluessa ns. yleisjuristeihin. Katso tästä tarkemmin blogia nro 225/7.3.2010, jossa olen kertonut Helsingin Sanomissa julkaistusta asiaa koskevasta jutusta ja siitä, miten tuo lehtijuttu syntyi.
10. Olen ehdottanut, että KKO:n jäsenten ja yleensä tuomarinvirkojen täyttömenettelyssä otettaisiin käyttöön eräänlainen täsmähaku. Tästä olen kirjoittanut äskettäin eli viime viikolla myös Suomen Laki.comin juristikirjeessä julkaistussa jutussa. Täsmähaun ideana on, että jo virantäyttöä koskevassa kuulutuksessa ilmoitetaan, minkä alan erityisosaamista tuomioistuin eli tässä tapauksessa KKO haluaa saada käyttöönsä eli mihin edellä mainittuun ryhmään tai kiintiöön rekrytointi erityisesti kohdistuu.
11. Ideani sai kannatusta Tuomioistuimen kehittämiskomitean mietinnössä (KM 2003:3). Jotkut ovat epäilleet, että voimassa oleva laki tuomareiden nimittämisestä olisi idean toteutumisen esteenä, sillä laissa ei nimenomaan mainita täsmähaun mahdollisuutta. Toisaalta laki, joka on hyvin yleisluontoinen, ei estä käyttämästä hieman mielikuvitusta ja kehittämästä käytäntöjä niin, että tuomarinvirkoihin ja niiden hakijoiksi saataisiin mahdollisimman pätevää ja monipuolista juristiväkeä.
12. Verrataanpa ehdottomaani täsmähakumallia KKO:ssa nykyisin käytössä olevaan malliin, joka muistuttaa paljolti kutsumenettelyä. Voimassa oleva laki siis lähtee sitä, että kaikkien lakimiesten, jotka täyttävät muodolliset kelpoisuusvaatimukset, tulee saada hakea tai ilmoittautua avoinna olevaan tuomarin virkaan, eli ketään ei siis saa asettaa viranhaussa tässä suhteessa muita viranhakijoita tai virkaan ilmoittautujia edullisempaan asemaan. Jos asiaa tarkastellaan tältä kannalta, niin kumpiko näistä kahdesta mallista olisi lähempänä lain kirjainta ja henkeä?
13. Minusta täsmähakumalli on kutsumenettelyä oikeudenmukaisempi ja reilumpi, sillä jälkimmäinen järjestelmähän on itse asiassa täsmähakumallia vielä paljon "täsmällisempi", eikö vain? Kutsumenettelyssä, jota KKO siis tosiasiallisesti käyttää, haku kohdistuu oikeastaan vain yhteen tiettyyn ehdokkaaseen, vaikka muodollisesti paperinsa virkaan jättääkin suuri virasta kiinnostunut hakijoiden joukko.
14. Voidaan sanoa, että kutsumenettely on oikea täsmähakujen "kunkku", sillä siinä asetelma kääntyy päälaelleen: hakijoina eivät ole potentiaaliset ehdokkaat, vaan aktiivinen toimija on asianomainen tuomioistuin eli KKO! Virkaa voivat toki kaikki hakea tai siihen voidaan ilmoittautua, mutta todellisuudessa hakupaperinsa jättäneitä huijataan, koska virkaesityksen tekijä onkin jo tykönään päättänyt, ketä virkaan tullaan esittämään.
15. Jos siis esimerkiksi KKO:ssa väitetään, että ehdottomani täsmähakumalli olisi lain vastainen, niin kehottaisin väitteen esittäjää vilkaisemaan peiliin. KKO:n tosiasiallisesti käyttämä kutsumenettely on täsmähakua paljon rajoitetumpi malli. Kutsumenettely täyttää tosin lain vaatimukset sikäli, että KKO:n sisältä vinkin saaneen lakimiehen on sentään vaivauduttava jättämään paperit itse sisälle kuulutuksessa mainitun ilmoittautumisajan päättymiseen mennessä. Mutta lain hengen vastainen kutsumenettely ilman muuta on. Sen avulla KKO voi käytännössä aivan vapaasti itse täydentää itseään.
16. Kutsumenettely tai "vinkkausmenettely" on toki ollut käytössä KKO:ssa iät ja ajat. Minultakin on pari kertaa kyselty yksittäisen KKO:n jäsenen taholta mielipidettä tietystä oikeusneuvoksen virkaan ajatellusta lakimiehestä. Kummassakin tapauksessa kyseinen kandidaatti, josta saatoin ("mielihyvin", kuten sanonta kuuluu) lausua puoltavan käsitykseni, tuli sittemmin myös nimitetyksi oikeusneuvoksen virkaan. KKO:n jäsenet suorittavat tämäntyyppistä tiedustelutoimintaa, jonka tuloksen perusteella tietyille sopiviksi ja päteviksi katsotuille henkilöille vinkataan mahdollisuudesta ilmoittautua jäsenen virkaan. Yleensä erityisiä tiedusteluja ulkopuolisille ei tarvitse kuitenkaan tehdä, sillä KKO:n jäsenillä on usein oikeusneuvoksen virkaan omia ehdokkaitaan, joita he suosittelevat muille ja joita sitten vinkataan tai suorastaan kehotetaan ilmoittautumaan virkaan.
17. Minusta tuomareiden virantäyttömenettelyn läpinäkyvyys edellyttäisi, että peli olisi reilua eikä sanotunlaista kutsumenettelyä harrastettaisi. Puoltamaani täsmähakuun ei tällaista epämääräistä sumplimista ja kulissien takaista peliä liity. Täsmähakua olisi mahdollista jo nyt voimassa olevan lainsäädännön puitteissa, jos kerran lain katsotaan sallivan jopa epämääräisen ja salamyhkäisen sekä virkaan ilmoittautujien kannalta epäoikeudenmukaisen vinkkaus- ja kutsumenettelyn.
18. Virkaan ilmoittautumista koskevassa kuulutuksessa voitaisiin (aivan) aluksi mainita, että virkaan voivat ilmoittautua kaikki laissa mainitut muodolliset kelpoisuusehdot täyttävät lakimiehet. Tämän jälkeen kuulutuksessa kerrottaisiin, minkälaisen kokemuksen ja taustan omaavista lakimiehistä KKO:n jäsenet on yleensä rekrytoitu; tässä kohtaa voitaisiin mainita edellä mainitut kiintiöt ja se, että osa jäsenistä on aiemmin voinut erikoistua siviilioikeuteen ja osa taas rikos- ja prosessioikeuteen.
19. Tämän jälkeen kuulutuksessa todettaisiin, että tällä kerralla ilmoittautujiksi toivotaan erityisesti sellaisia lakimiehiä, joilla on erityisosaamista ja kokemusta joltakin tietyltä oikeudenalalta. Tällaisia oikeudenaloja tai erityisosaamista koskevia osa-alueita voisivat olla eri hakukerroilla esimerkiksi ihmisoikeudet, kaupallisia riitoja koskevat kysymykset, työoikeudelliset asiat, rikos- ja prosessioikeus jne. Tämä ei sulkisi mitään ammatti- tai lakimiesryhmää ilmoittautumismenettelyn ulkopuolelle, mutta toisaalta menettelyn avulla saataisiin selville runsaasti sellaisia virasta kiinnostuneita lakimiehiä, joilla kaikilla on kokemusta ja erityisosaamista tietyltä oikeudenalalta.
20. KKO:ssa ideani täsmähausta ei ole herättänyt kiinnostusta eikä siitä ole muuallakaan juuri käyty keskustelu. Tässä ei ole sinänsä mitään eriskummallista, sillä tällaistahan suomalainen "oikeus - ja keskustelukulttuuri" on aina hieman tahtonut olla.
21. Myös tällä virantäyttökierroksella KKO on julkaissut mm. Helsingin Sanomissa kuulutuksen, jossa lakonisesti vain kehotetaan kelpoisuusvaatimukset täyttäviä lakimiehiä ilmoittautumaan avoimeksi tulevan jäsenen virkaan.
22. Kukaan mahdollista virkaan ilmoittautumista pohtiva juristi ei siten tälläkään kerralla tiedä tai osaa ennakoida, millaista erityisosaamista KKO nyt hakee tai mistä kiintiöstä rekrytointi aiotaan tehdä. Vaikka virkaan saataneen nytkin parikymmentä ilmoittautujaa, on mahdollista, että he ovat myös tällä kerralla liikkeellä turhaan. Näin käy, jos KKO on jo valinnut sopivan lakimiehen, jolle se on vinkannut virasta ja jota se tulee joka tapauksessa virkaan esittämään.
23. Hakuaika oikeusneuvoksen virkaan siis päättyy 30.3. Tämän jälkeen voidaan palata asiaan ja tarkastella hieman lähemmin virasta kiinnostuneiden joukkoa.
Lähettänyt Jyrki Virolainen klo 3/26/2012
Tunnisteet: Korkein oikeus, kutsumenettely (virantäyttö), oikeusneuvokset, tuomarinvalintalautakunta, tuomarinvirat, tuomarit(rekrytointi), täsmähaku (virkaan), virkanimitykset
Luulen, että "täsmähaku" olisi jo KKO:ssa käytössä, ellei muuan Virolainen olisi asiaa niin kovasti markkinoinut.....
Niin kuin kerroin, KKO:ssa on jo käytössä eräänlainen täsmähaku, oikein "supertäsmähaku", joka kohdistuu eli täsmentyy yhteen ainoaan henkilöön, joka ei välttämättä itse edes hoksaisi ilmoittautua virkaan. Tällainen "supertäsmä" toteutui myös viimeksi, kun KKO:een valittiin kaksi vuotta sitten uutta jäsentä eli Ari Kantorin tapauksessa.
En oikein usko, että "aitoa" täsmähakua ei haluttaisi ottaa käyttöön vain siksi, että minä olen sitä markkinoinut.
Tokkopa siellä KKO:ssa edes luetaan meikäläisen blogijuttuja..en usko.
Mutta eikö tuossa blogistin mallissakin kävisi niin, että ne, joiden osaamisalaa ei ole erikseen ilmoituksessa mainittu, olisivat "liikkeellä turhaan"?
"Mutta eikö tuossa blogistin mallissakin kävisi niin, että ne, joiden osaamisalaa ei ole erikseen ilmoituksessa mainittu, olisivat "liikkeellä turhaan"?"
Näin voi sanoa niiden "muiden" kohdalla, jotka haluavat välttämättä hakea tai ilmoittautua virkaan. Mutta se, että haku olisi osaksi "yleinen", johtuu siitä, että "epäilevien tuomaiden" mukaan laki ei tätä nykyä salli puhdasta täsmähakua.
Täsmähaun idea on siinä, että osaamisalan määrittely ilmoituksessa saisi mahdollisimman suuren joukon juuri ao. alan edustajia ilmoittautumaan virkaan. Jollei osaamisalaa yksilöitäisi, voisi käydä helposti niin, että hakijoiden joukossa olisi vain yksi tai pari sen alan erityisosaajaa, josta KKO on suunnitellut rekrytoinnin ko. kerralla tehdä.
573. Kauhajoen koulusurmista kirja
572. Kauhajoki-tapaus KKO:ssa. Asianomistajien val...
571. KKO ei myöntänyt valituslupaa Kauhajoen koulu...
570. Uusia lahjusepäilyjä putkahtelee jatkuvasti e...
569. Pitäisikö "Paateron palatsi", Poliisihallitus...
568. Parveketupakointiin puututtava lailla
567. Sauli Söulissa ja muita poliittisia urotekoja...
566. Sovinnosta valittaminen (KKO 2012:35); saako ...
564. Poliisi urkkijana; nurinaa valtiontalouden me...
563. Oliko Stefan Wallin sittenkin esteellinen?
562. Huippusalaista vallan- ja oikeudenkäyttöä
561. Lukijapalautetta
560. Politiikkaa ja juridiikkaa hyvä veli -verkost...
559. KKO 2012:32: Vakavista rikoksista syytetyn oi...
558. KKO:n suullinen käsittely 19.3.: Oliko epäill...
557. KKO 2012:31. Viides ennakkopäätös hovioikeude...
556. KKO:n jäsenten salaiset välimiestehtävät tuli...
555. KKO 2012:30: Asianosaisen kuuleminen, tuomari...
554. Jatkokäsittelyluvasta neljä KKO:n ennakkopäät...
553. Se on salaisuus!
552. Taas ennakkopäätös, jonka perustelut eivät va...
551. Tarja Halosen kaudesta päästiin - presidentti...

matches: tuomioistuin KKO tuomioistuin KKO KKO tuomioistuin KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO


text:
KHO:2018:153 - Korkein hallinto-oikeus
Etusivu » Päätöksiä » Vuosikirjapäätökset » Vuosikirjapaatos » KHO:2018:153
KHO:2018:153
Asiakirjajulkisuus – Viestintäsuunnitelma – Kunnan viestintä – Yksityinen liikesalaisuus
Vuosikirjanumero: KHO:2018:153
Taltionumero: 5246
Diaarinumero: 2309/1/17
ECLI-tunniste: ECLI:FI:KHO:2018:153
Asiassa oli kysymys siitä, sisälsikö asiakirjapyynnön kohteena ollut yksityisen yhtiön kaupungin toimeksiannosta laatima kaupungin kehittämishanketta koskeva viestintäsuunnitelma julkisuuslain 24 §:n 1 momentin 20 kohdan perusteella salassa pidettäviä tietoja vai oliko se julkinen asiakirja.
Viranomaisen on julkisuuslain 20 §:n 2 momentin perusteella ja kunnan kuntalain 29 §:n 1 momentissa tarkoitetuin tavoin tiedotettava toiminnastaan. Tähän nähden yksityisen toimijan kunnan toimeksiannon perusteella laatiman viestintäsuunnitelman voidaan ainoastaan poikkeuksellisesti katsoa sisältävän suunnitelman laatijan yksityisiä liikesalaisuuksia tai muulla perusteella salassa pidettäviä tietoja.
Viestintäsuunnitelma ei sisältänyt yksittäin tai kokonaisuutena sellaisia suunnitelman laatimista, ideoita, strategioita, viestintämenetelmiä, viestinnän toteuttamista tai muitakaan seikkoja koskevia tietoja, jotka olisivat osoittaneet alan tavanomaisesta tieto- ja taitotasosta poikkeavaa erityistä innovatiivisuutta. Sen ei myöskään voitu arvioida poikkeavan erityisellä tavalla viranomaisten itsensä laatimista viestintäsuunnitelmista.
Arvioitaessa sitä, voitiinko viestintäsuunnitelman katsoa sisältävän laatijansa yksityisiä liikesalaisuuksia, oli lisäksi otettava huomioon, että kunnalla on lakisääteinen velvollisuus viestiä toiminnastaan ja että suunnitelma koski kaupungin oloissa erittäin merkittävää kehittämishanketta, johon sekä sinänsä että sitä koskevan viestinnän toteuttamiseen kohdistui huomattava yleinen tiedonsaanti-intressi. Viestintäsuunnitelman ei voitu katsoa sisältävän sen laatijan yksityisiä liikesalaisuuksia.
Viranomaisten toiminnan julkisuudesta annettu laki (julkisuuslaki) 1 § 1 momentti, 3 §, 9 § 1 momentti, 10 §, 20 § 2 momentti ja 24 § 1 momentti 20 kohta
Kuntalaki (365/1995) 29 § 1 momentti
Kuntalaki (410/2015) 29 § 1 momentti
Turun hallinto-oikeus 13.4.2017 nro 17/0201/2
A on pyytänyt saada Turun kaupungilta jäljennöksen Viestintä Ground Oy:n/Ground Communications Ltd:n (jäljempänä Ground) laatimasta Turun Kauppatorin uudistusta koskevasta viestintäsuunnitelmasta.
Turun kaupungin konsernihallinnon hallintoryhmän johtaja on päätöksellään 18.5.2016 (§ 21) hylännyt A:n asiakirjapyynnön. Päätöksen perusteluissa on lausuttu muun ohella seuraavaa:
Groundin laatima Kauppatorin viestintäsuunnitelma ei objektiivisesti arvioiden sisällä tietoja kaupungin tai muun julkisyhteisön tai viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetun lain (julkisuuslaki) 4 §:n 2 momentissa tarkoitetun yhteisön, laitoksen tai säätiön liike- tai ammattisalaisuudesta tai muusta vastaavasta liiketoimintaa koskevasta seikasta. Tähän nähden Kauppatorin viestintäsuunnitelmaa ei ole pidettävä kaupungin kannalta Groundin esittämällä tavalla julkisuuslain 24 §:n 1 momentin 17 kohdan nojalla salassa pidettävänä asiakirjana.
Kauppatorin viestintäsuunnitelma liittyy Groundin elinkeinotoimintaan. Nyt kysymyksessä oleva vuonna 2015 laadittu viestintäsuunnitelma-asiakirja sisältää Groundin elinkeinotoimintaan liittyviä viestintäpalveluprosesseja koskevia tietoja, tarjotun palvelun toimintamallin kuvausta, palvelun tuottamiseen osallistuvien henkilöiden keskinäistä työnjakoa sekä käytettäviä menetelmiä. Viestintäsuunnitelman joutuminen kilpailevien elinkeinonharjoittajien tietoon antaisi näille kilpailuetua. Ground haluaa pitää viestintäsuunnitelman salaisuutenaan ja yhtiöllä on objektiivisesti arvioiden salassapitointressi. Tähän nähden ja ottaen huomioon edellä mainitut seikat Kauppatorin viestintäsuunnitelmaa on pidettävä yhtiön kannalta liikesalaisuutena ja siten julkisuuslain 24 §:n 1 momentin 20 kohdan nojalla salassa pidettävänä asiakirjana.
Turun hallinto-oikeus on valituksenalaisella päätöksellään, paitsi muuta, mistä korkeimmassa hallinto-oikeudessa ei ole kysymys, hylännyt A:n valituksen Turun kaupungin konsernihallinnon hallintoryhmän johtajan päätöksestä.
Viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetun lain (julkisuuslaki) 1 §:n 1 momentin mukaan viranomaisten asiakirjat ovat julkisia, jollei julkisuus- tai muussa laissa toisin säädetä. Julkisuuslain 9 §:n 1 momentin mukaan jokaisella on oikeus saada tieto viranomaisen asiakirjasta, joka on julkinen. Lain 10 §:n mukaan salassa pidettävästä viranomaisen asiakirjasta tai sen sisällöstä saa antaa tiedon vain, jos niin erikseen julkisuuslaissa säädetään. Kun vain osa asiakirjasta on salassa pidettävä, tieto on annettava asiakirjan julkisesta osasta, jos se on mahdollista niin, ettei salassa pidettävä osa tule tietoon.
Liikesalaisuuden käsitettä ei ole määritelty julkisuuslaissa taikka muuallakaan lainsäädännössä. Hallituksen esityksessä (HE 30/1998 vp) todetaan, että liikesalaisuudella tarkoitetaan yleensä taloudellisluonteisia, lähinnä kaupankäynnin alaan kuuluvia yrityksen salaisuuksia. Liike- ja ammattisalaisuudet ovat seikkoja, joiden tulee lähtökohtaisesti aina jäädä julkisuuden ulkopuolelle.
Hallituksen esityksessä viitataan rikoslaissa käytettyyn yrityssalaisuuden käsitteeseen ja todetaan tältä osin, että yrityssalaisuudella tarkoitetaan rikoslaissa liike- tai ammattisalaisuutta taikka muuta vastaavaa elinkeinotoimintaa koskevaa tietoa, jonka elinkeinonharjoittaja pitää salassa ja jonka ilmaiseminen olisi omiaan aiheuttamaan taloudellista vahinkoa joko hänelle tai toiselle elinkeinonharjoittajalle, joka on uskonut tiedon hänelle. Yrityssalaisuudelle pidetään tunnusomaisena, että se sisältää elinkeinotoimintaa koskevaa tietoa. Yrityssalaisuuden alalajeja ovat määritelmän mukaan liike- ja ammattisalaisuudet. Yrityssalaisuus voi koskea paitsi tuotteiden valmistusmenetelmiä ja tuotekehittelyä myös kaupallis-taloudellisia, hallinnollis-organisatorisia ja yhteiskunnallisia tietoja. Rikoslaissa tarkoitetun yrityssalaisuuden tunnusmerkkejä ovat myös tiedon haltijan salassapitotahto ja salassapitointressi sekä tiedon tosiasiallinen salassapito.
Hallituksen esityksen mukaan julkisuuslain 24 §:n 1 momentin 20 kohdassa ei ole omaksuttu rikoslaissa käytettyä yrityssalaisuuden käsitettä sen vuoksi, että salassapito edellyttäisi rikoslaissa omaksutun määritelmän mukaan yrittäjän salassapitotahdon selvittämistä. Hallituksen esityksen mukaan momentin 20 kohta kokonaisuutena vastaa näine varauksineen yrityssalaisuuden käsitteen alaa. Momentin 20 kohtaa tulkittaessa tulee ottaa huomioon säännöksen tarkoitus, joka on yksityisen taloudellisen edun suojaaminen. Salassapitotahdon tarvetta tulee tarkastella sen elinkeinonharjoittajan näkökulmasta, jonka liikesalaisuudesta asiassa on kysymys. Toiminnanharjoittajan salassapitotahto ei ole yksistään ratkaisevaa, vaan viranomaisen on arvioitava asiaan liittyvät salassapitointressit kokonaisuutena. Viranomaisen on kuitenkin asianmukaista erityisesti epäselvissä tapauksissa kuulla yrittäjää sekä ottaa arvioinnissa huomioon yrittäjän salassapitotahto sekä yrittäjän tiedon antamisen vaikutuksista esittämät selvitykset.
Tietopyynnön kohde on Groundin Turun kaupungin toimeksiannosta laatima Turun kauppatorin uudistusta koskeva viestintäsuunnitelma.
Ground on Turun kaupungille asiakirjapyynnön johdosta antamassaan lausunnossa muun ohella todennut, että viestintäsuunnitelma alkuperäisessä laajuudessaan (vuodelta 2015) tulisi katsoa asiakirjaksi, joka sisältää tietoja yksityisestä liike- tai ammattisalaisuudesta. Käytännössä aineiston rakenne, tuotantotapa, sisältö ja ammatillinen argumentointi ovat sellaista aineistoa, joka ulkopuolelle luovutettaessa voi olla Groundin elinkeinotoiminnalle vahingollista. Lausunnossa on todettu, että viestintäala on erittäin kilpailtu, ja tämäntyyppinen aineisto voi vääriin käsiin joutuessaan tulla kopioiduksi ja hyödynnetyksi. Käytännössä tilanne, jossa viestintäalalla toimivat tai sille pyrkivät voisivat pyytää julkisen sektorin toimijoilta alihankkijoiden niille toimittamia aineistoja rajattomasti, olisi selkeästi liike- ja ammattisalaisuuksien luovuttamista kilpaileville tahoille. Täten kyseinen tapa toimia tuottaisi elinkeinonharjoittajille taloudellista vahinkoa. Lausunnossa on todettu, että sen sijaan Groundin 18.1.2016 ohjausryhmän palaveria varten toimittaman lyhyen ppt-tiivistelmän voi toimittaa nähtäväksi sitä pyytäneelle henkilölle. Groundin mielestä tiivistelmän taustalla olevan laajemman aineiston luovuttaminen ulkopuoliselle voisi väärin käytettynä ja hyödynnettynä vahingoittaa Groundia ja sen kilpailukykyä.
A:n pyytämän asiakirjan julkisuus ratkaistaan soveltamalla julkisuuslakia. Kauppatorin viestintäsuunnitelma liittyy Groundin elinkeinotoimintaan. Se koskee Kauppatorin uudistamiseen liittyvän viestinnän yksityiskohtaista järjestämistä. Asiakirja sisältää Groundin elinkeinotoimintaan liittyviä viestintäpalveluprosesseja koskevia tietoja, tarjotun palvelun toimintamallin kuvausta, palvelun tuottamiseen osallistuvien henkilöiden keskinäistä työnjakoa sekä käytettäviä menetelmiä. Viestintäsuunnitelman joutuminen kilpailevien elinkeinonharjoittajien tietoon antaisi näille kilpailuetua. Ground haluaa pitää viestintäsuunnitelman salaisuutenaan ja yhtiöllä on objektiivisesti arvioiden salassapitointressi. Asiaa kokonaisuutena arvioiden viestintäsuunnitelmaa on pidettävä yhtiön kannalta liikesalaisuutena ja siten julkisuuslain 24 §:n 1 momentin 20 kohdan nojalla salassa pidettävänä asiakirjana. Hallintoryhmän johtajan päätöstä ei ole syytä muuttaa.
Asian ovat ratkaisseet hallinto-oikeuden jäsenet Hannele Sarell, Sirkku Laato ja Timo Saarinen, joka on myös esitellyt asian.
A on pyytänyt lupaa valittaa Turun hallinto-oikeuden päätöksestä ja valituksessaan vaatinut, että hallinto-oikeuden ja Turun kaupungin konsernihallinnon hallintoryhmän johtajan päätökset kumotaan. A on lisäksi vaatinut, että Turun kaupunki velvoitetaan korvaamaan hänen oikeudenkäyntikulunsa korkeimmassa hallinto-oikeudessa sadalla eurolla.
Vaatimusten perusteluina on uudistettu aikaisemmin esitetty ja lausuttu muun ohella seuraavaa:
Hallinto-oikeus ei ole perustellut, kuinka kuntalaisten oikeus maankäyttö- ja rakennuslain ja kuntalain mukaisiin vuorovaikutusasiakirjoihin voisi syrjäytyä, eikä myöskään ottanut kantaa perustuslailliseen demokraattiseen oikeuteen saada tietoa kunnallisesta viestinnästä. Hallinto-oikeus ei myöskään ole perustellut sitä, miksi Turun Kauppatorin uudistusta koskeva viestintäsuunnitelma olisi kokonaisuudessaan salassa pidettävä.
Liikesalaisuuden arvioinnissa on otettava huomioon julkisuusperiaate, joka perustuu kansalaisten mahdollisuuteen vaikuttaa ja osallistua yhteiskunnalliseen toimintaan. Julkisuus on vallankäytön ja viranomaistoiminnan kritiikin ja valvonnan edellytys. Kysymyksessä on Turun keskustan kehittämisen keskeinen hanke, jota on suunniteltu vuosikymmeniä. Tämän vuoksi on kyseenalaista, että sitä koskevasta asiakirjasta on yhtäkkiä tullut ei-julkinen.
A:lle annettujen powerpoint-diojen mukaan Kauppatorin uudistamisen viestinnän päätavoite on positiivisen mielikuvan synnyttäminen ja ylläpitäminen. Tavoitteena ei ole asiakirjojen mukaan käydä keskustelua kuntalaisten kanssa tai antaa heille mahdollisuus vaikuttaa asiaan, vaan jo etukäteen valitun vaihtoehdon "myyminen" kuntalaisille viestintäyhtiön vaikuttajaviestinnän eli propagandan avulla. Asiakirjan sisällön selvittäminen on olennaista, jotta tiedetään, onko se viestintäsuunnitelma vai toriparkin lobbausasiakirja.
Turun kaupunki on selityksessään vaatinut ensisijaisesti, että valituslupahakemus hylätään. Toissijaisesti on vaadittu, että valitus ja oikeudenkäyntikulujen korvaamista koskeva vaatimus hylätään.
Selityksessä on uudistettu aikaisemmin esitetty ja lausuttu muun ohella seuraavaa:
A:n asiakirjapyynnön kohteena ollut viestintäsuunnitelma sisältää objektiivisesti arvioiden Viestintä Ground Oy:n/Ground Communications Ltd:n liike- tai ammattisalaisuuksia.
Korkeimman hallinto-oikeuden ratkaisussa KHO 2007:83 on katsottu, että salassapidon tarvetta tulee tarkastella sen elinkeinonharjoittajan näkökulmasta, jonka liikesalaisuudesta asiassa on kysymys. Ratkaisussa 15.3.2016 taltionumero 908 on lisäksi katsottu, että palvelun toimintamallin kuvausta, palvelun tuottamiseen osallistuvien henkilöiden keskinäistä työnjakoa sekä käytettäviä menetelmiä koskevien osioiden voidaan katsoa sisältävän julkisuuslain 24 §:n 1 momentin 20 kohdan perusteella salassa pidettäviä tietoja yrityksen yksityisistä liikesalaisuuksista.
Viestintäsuunnitelma liittyy Viestintä Ground Oy:n/Ground Communications Ltd:n elinkeinotoimintaan ja koskee Kauppatorin uudistamiseen liittyvän viestinnän yksityiskohtaista järjestämistä. Asiakirja sisältää yhtiön elinkeinotoimintaan liittyviä viestintäpalveluprosesseja koskevia tietoja, tarjotun palvelun toimintamallin kuvausta sekä palvelun tuottamiseen osallistuvien henkilöiden keskinäistä työnjakoa ja käytettäviä menetelmiä koskevia tietoja. Suunnitelman päätyminen kilpailevien elinkeinonharjoittajien tietoon antaisi näille kilpailuetua. Yhtiö haluaa pitää suunnitelman liikesalaisuutenaan ja sillä on objektiivisesti arvioiden salassapitointressi.
A:n subjektiivisilla motiiveilla tai muilla mielipiteillä esimerkiksi toriparkista tai sen toteuttamisesta ei ole merkitystä asian arvioinnissa.
Viestintä Ground Oy/Ground Communications Ltd on selityksessään vaatinut, että valituslupahakemus ja valitus hylätään. Yhtiö on viitannut selityksen liitteenä olevaan Turun kaupungille 13.5.2016 antamaansa lausuntoon, jossa on esitetty muun ohella seuraavaa:
Viestintäsuunnitelma sisältää tietoja yhtiön yksityisestä liike- tai ammattisalaisuudesta. Käytännössä aineiston rakenne, tuotantotapa, sisältö ja ammatillinen argumentointi ovat sellaista aineistoa, joka ulkopuolelle luovutettaessa voi olla yhtiön elinkeinotoiminnalle vahingollista. Viestintäala on erittäin kilpailtu, ja tämäntyyppinen aineisto voi vääriin käsiin joutuessaan tulla kopioiduksi ja hyödynnetyksi. Aineiston luovuttaminen ulkopuoliselle voisi väärin käytettynä ja hyödynnettynä vahingoittaa yhtiötä ja sen kilpailukykyä.
Käytännössä tilanne, jossa viestintäalalla toimivat tai sille pyrkivät voisivat pyytää julkisen sektorin toimijoilta alihankkijoiden niille toimittamia aineistoja rajattomasti, olisi selkeästi liike- ja ammattisalaisuuksien luovuttamista kilpaileville tahoille. Täten kyseinen tapa toimia tuottaisi elinkeinonharjoittajille taloudellista vahinkoa.
Korkein hallinto-oikeus on lähettänyt A:n vastaselityksen tiedoksi Turun kaupungin konsernihallinnon hallintoryhmän johtajalle ja Viestintä Ground Oy:lle/Ground Communications Ltd:lle.
1) Turun hallinto-oikeuden ja Turun kaupungin konsernihallinnon hallintoryhmän johtajan päätökset kumotaan ja asia palautetaan hallintoryhmän johtajalle uudelleen käsiteltäväksi Turun Kauppatorin uudistusta koskevan viestintäsuunnitelman antamiseksi A:lle.
2) Turun kaupunki määrätään korvaamaan A:n oikeudenkäyntikulut korkeimmassa hallinto-oikeudessa sadalla (100,00) eurolla.
Julkisuuslain 20 §:n 2 momentin mukaan viranomaisen on tiedotettava toiminnastaan ja palveluistaan sekä yksilöiden ja yhteisöjen oikeuksista ja velvollisuuksista toimialaansa liittyvissä asioissa.
Julkisuuslain 24 §:n 1 momentin 20 kohdan (621/1999) mukaan salassa pidettäviä viranomaisen asiakirjoja ovat, jollei erikseen toisin säädetä, asiakirjat, jotka sisältävät tietoja yksityisestä liike- tai ammattisalaisuudesta, samoin kuin sellaiset asiakirjat, jotka sisältävät tietoja muusta vastaavasta yksityisen elinkeinotoimintaa koskevasta seikasta, jos tiedon antaminen niistä aiheuttaisi elinkeinonharjoittajalle taloudellista vahinkoa, ja kysymys ei ole kuluttajien terveyden tai ympäristön terveellisyyden suojaamiseksi tai toiminnasta haittaa kärsivien oikeuksien valvomiseksi merkityksellisistä tiedoista tai elinkeinonharjoittajan velvollisuuksia ja niiden hoitamista koskevista tiedoista.
Kuntalain (365/1995) 29 §:n 1 momentin mukaan kunnan on tiedotettava asukkailleen kunnassa vireillä olevista asioista, niitä koskevista suunnitelmista, asioiden käsittelystä, tehdyistä ratkaisuista ja niiden vaikutuksista. Kunnan on laadittava tarvittaessa katsauksia kunnan palveluja, taloutta, ympäristönsuojelua ja maankäyttöä koskevista asioista. Asukkaille on myös tiedotettava, millä tavoin asioista voi esittää kysymyksiä ja mielipiteitä valmistelijoille ja päättäjille.
Kuntalaki (365/1995) on kumottu 1.5.2015 voimaan tulleella kuntalailla (410/2015). Kuntalain (410/2015) kunnan asukkaiden osallistumisoikeuksia koskevaan 5 lukuun sisältyvän 29 §:n 1 momentin mukaan kunnan toiminnasta on tiedotettava asukkaille, palvelujen käyttäjille, järjestöille ja muille yhteisöille. Kunnan tulee antaa riittävästi tietoja kunnan järjestämistä palveluista, taloudesta, kunnassa valmistelussa olevista asioista, niitä koskevista suunnitelmista, asioiden käsittelystä, tehdyistä päätöksistä ja päätösten vaikutuksista. Kunnan on tiedotettava, millä tavoin päätösten valmisteluun voi osallistua ja vaikuttaa.
Kuntalain (410/2015) 147 §:n 1 momentin mukaan muun ohella 5 lukua sovelletaan vuonna 2017 valittavan valtuuston toimikauden alusta lukien. Tätä ennen muun ohella asukkaiden osallistumisoikeuksiin sovelletaan, mitä mainitun lain voimaan tullessa voimassa olleessa kuntalaissa säädetään.
Asiassa on kysymys siitä, sisältääkö A:n asiakirjapyynnön kohteena oleva Viestintä Ground Oy:n/Ground Communications Ltd:n Turun kaupungin toimeksiannosta laatima Turun Kauppatorin uudistusta koskeva viestintäsuunnitelma julkisuuslain 24 §:n 1 momentin 20 kohdan perusteella salassa pidettäviä tietoja vai onko se julkinen asiakirja.
Viranomaisen on julkisuuslain 20 §:n 2 momentin perusteella tiedotettava toiminnastaan. Kunnan on samoin tullut kuntalain (365/1995) 29 §:n 1 momentissa tarkoitetuin tavoin tiedottaa toiminnastaan. Arvioinnin yhtenä lähtökohtana voidaan tähän nähden todeta, että yksityisen toimijan kunnan toimeksiannon perusteella laatiman viestintäsuunnitelman voidaan ainoastaan poikkeuksellisesti katsoa sisältävän suunnitelman laatijan yksityisiä liikesalaisuuksia tai muulla perusteella salassa pidettäviä tietoja.
Korkein hallinto-oikeus on tutustunut kysymyksessä olevaan viestintäsuunnitelmaan. Suunnitelmassa esitetään suhteellisen yksityiskohtaisesti Kauppatorin uudistusta koskevan viestinnän lähtökohdat, toimenpiteet ja keinot. Viestintäsuunnitelmaan tutustumisen perusteella sen ei kuitenkaan voida arvioida sisältävän yksittäin tai kokonaisuutena sellaisia suunnitelman laatimista, ideoita, strategioita, viestintämenetelmiä, viestinnän toteuttamista tai muitakaan seikkoja koskevia tietoja, jotka osoittaisivat alan tavanomaisesta tieto- ja taitotasosta poikkeavaa erityistä innovatiivisuutta. Sen ei myöskään voida arvioida poikkeavan erityisellä tavalla viranomaisten itsensä laatimista viestintäsuunnitelmista.
Arvioitaessa sitä, voidaanko viestintäsuunnitelman katsoa sisältävän laatijansa yksityisiä liikesalaisuuksia, on lisäksi otettava huomioon, että kunnalla on lakisääteinen velvollisuus viestiä toiminnastaan ja että suunnitelma koskee Turun kaupungin oloissa erittäin merkittävää kehittämishanketta, johon sekä sinänsä että sitä koskevan viestinnän toteuttamiseen kohdistuu huomattava yleinen tiedonsaanti-intressi. Tämän seikan voidaan Turun kaupungin suunnitelman tilatessaan ja Viestintä Ground Oy:n/Ground Communications Ltd:n sitä laatiessaan edellyttää mieltäneen.
Edellä lausuttuun nähden viestintäsuunnitelman ei voida katsoa sisältävän Viestintä Ground Oy:n/Ground Communications Ltd:n julkisuuslain 24 §:n 1 momentin 20 kohdassa tarkoitettuja yksityisiä liikesalaisuuksia. Kun viestintäsuunnitelma ei ole muullakaan perusteella salassa pidettävä, hallinto-oikeuden ja Turun kaupungin konsernihallinnon hallintoryhmän johtajan päätökset on kumottava ja asia on palautettava hallintoryhmän johtajalle uudelleen käsiteltäväksi viestintäsuunnitelman antamiseksi A:lle.
2. Oikeudenkäyntikulujen korvaamista koskeva ratkaisu
Oikeudenkäynnin on katsottava aiheutuneen Turun kaupungin virheestä. Tähän nähden olisi kohtuutonta, jos A joutuisi pitämään oikeudenkäyntikulunsa vahinkonaan. Tämän vuoksi ja kun otetaan huomioon hallintolainkäyttölain 74 §, Turun kaupunki on määrättävä korvaamaan A:n oikeudenkäyntikulut korkeimmassa hallinto-oikeudessa ratkaisuosasta ilmenevästi.

matches:
§ 1
§ 1
§ 2
§ 1
§ 1
§ 1