text:
YLE WATCH: toukokuuta 2018
AMERIKKA VALKOISTEN VASTAISEN RASISMIHYSTERIAN KOURISSA
Hipsterien ja muiden kaupunkilaisliberaalien suosima kahvilaketju Starbucks on jatkanut tiedostavaa linjaansa, kun se sulki eilen iltapäivällä kaikki yhdysvaltalaiset kahvilansa ja järjesti 175 000 työntekijälleen koulutuksen, "jolla pyritään lisäämään henkilökunnan tietoisuutta syrjinnästä ja parantamaan tummaihoisten saamaa asiakaspalvelua." Asiasta kerrotaan Ylen verkkosivujen uutisjutussa Yhdysvalloissa Starbucks-kahvilat sulkivat ovensa aiemmin – henkilökunta joutui rasisminvastaiselle kurssille videon takia. Kiinan kulttuurivallankumouksen julkisia katumustilaisuuksia muistuttavan uudelleenkoulutuksen taustalla on huhtikuussa julkisuuteen nostettu kohu, jossa tilauksia tekemättömiä "asiakkaita" pyydettiin poistumaan ulos lopulta poliisien saattelemena.
Koulutus päätettiin järjestää sen jälkeen, kun Starbucks sai runsaasti suuttunutta palautetta huhtikuussa. Tapauksessa kaksi tummaihoista miestä oli tullut erääseen philadelphialaiseen Starbucksiin. Toinen heistä pyysi päästä käyttämään WC:tä, mutta hänelle kerrottiin, että se on vain maksavien asiakkaiden käytössä. Miehet eivät tilanneet vielä juotavaa, vaan istuutuivat pöydän ääreen odottamaan ystäväänsä. Kahvilan esimies soitti paikalle poliisit, jotka laittoivat rauhalliset miehet käsirautoihin. Tapauksesta kuvattu video levisi heti laajalle.
Tapahtumasta noussut mediakohu ja "edistyksellistä" vasemmistoliberalismia edustavan Starbucks-kahvilaketjun hysteriaan noussut itseruoskinta herättävät monia kysymyksiä, joita ei julkisuudessa kysytä. Ensinnäkin, jos poliisit olisivat panneet rautoihin valkoista roskaväkeä, olisiko mediaa silloin kiinnostanut tehdä tapauksesta skuuppi? Tällaisia kameralle tallentuneita tapauksia löytyy varmasti runsain mitoin, mutta jostain syystä mediaa kiinnostaa vain mustien kohtelu, koska näin voidaan lyödä pöytään rasismikortti. Ylipäätään mustien valkoisia vastaan tekemiä rikoksia ei nosteta juuri koskaan otsikoihin, koska media ei halua nähdä valkoisia rasismin uhreina.
Starbucksin myyjien käytös perustui mitä luultavammin silkkaan ennakkotietoon, sillä mustista hengailijoista on vamasti ollut eniten harmia ketjun kahviloissa. Tätä tukee myös yleiset rikostilastot, joissa mustat ovat määräänsä nähden yliedustettuina. Philadelphiassa myyjien asenteessa oli tuskin kyse rasismista, vaan varotoimesta tyypillisiä maksamattomia asiakkaita kohtaan. Kahvilaketjun kohtuuton ylireagointi uudelleenkoulutuksineen taas kertoo Amerikan liberaalin (lue: vasemmistolaisen) puolen hysteerisestä suhteesta rasismiin ja suuryritysten hyvesignaloinnista, jolla yritetään lepytellä kuviteltua "tiedostavaa" kuluttajakuntaa.
Samankaltaista suuryritysten moraaliposeeurausta nähtiin, kun ABC-televisioyhtiö päätti hetki sitten lopettaa suositun Roseanne-komediasarjan. Syynä on sarjan tähden Roseanne Barrin tviitti, jossa hän vertasi Obaman hallinnossa työskennellyttä virkailijaa karvaiseen kädelliseen. Edes juutalaisuus ja sionismin kannattaminen eivät pelastaneet Roseanne Barria, sen verran kovilla kierroksilla demokraattivetoinen valtamedia käy rasismiteemansa kanssa. Yle kertoo asiasta uutisessaan Rasistinen tviitti Obaman avustajasta oli liikaa – TV-yhtiö peruu suositun Roseanne-sarjan.
TV1, maanantai 28.5.2018 klo 19:00 Harry ja Meghan: Romanssi kahdelle
BBC:n tuottama dokumentti kertoo prinssi Harryn ja amerikkalaisnäyttelijä Meghan Marklen modernin rakkaustarinan. Harry ja Meghan tulevat aivan erilaisista taustoista ja molemmat ovat joutuneet kamppailemaan löytääkseen paikkansa maailmassa. Dokumentti kertoo parin taustoista ja matkasta kohti alttaria arkistomateriaaliin ja haastatteluihin tukeutuen. HD
TV1, Ma 28.5.2018 klo 21:30 Dokumenttiprojekti: Kotimaa Kosovo-Suomi
Hetemaj´n sisarukset olivat lapsia, kun perhe pakeni vainoa Kosovosta Suomeen 1992. Miten elää kahden kulttuurin puristuksessa ja löytää keinot menestyä? Mikä on ollut onnistumisen salaisuus ja hinta? O: Olli Laine HD
Yle Teema, tiistain 29.5.2018 klo 21.00 Anarkismin historia
3/3. 1922 - 1945. Maailmansotien välinen aika oli kommunismin ja fasismin nousun aikakautta, ja anarkismi pyrki haastamaan molemmat ideologiat. HD ohjelmatekstitys (suomi) 55 min
Yle Teema, tiistai 29.5.2018 klo 19.00, Spotlight
Suomi on monille thaimaalaisille luvattu maa: rikas, inhimillinen ja oikeudenmukainen. Thaimaasta tulleille marjanpoimijoille Suomi näyttäytyi kuitenkin toisenlaisena. Toimittaja: Papitchaya Boonngok. HD ohjelmatekstitys (ruotsi) 30 min
TV1, keskiviikko 30.5.2018 klo 15:45, Afrikka valitsi minut
Pertti Söderlund lähti puolitoistavuotiaana matkalle, josta tuli elämän mittainen. Lähetyssaarnaajavanhempiensa kanssa Aasian kautta Itä-Afrikkaan päätynyt Pertti on tänään "valkoinen afrikkalainen". (U) HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Äänitekstitys: suomi.
Lähettänyt Sturm22 klo 11.52 Ei kommentteja:
Tunnisteet: rasismi, Roseanne Barr, Starbucks coffee
Yle Puhe, 24.5.2018 klo 13.02. Mahadura & Özberkan: Valkoiset pelastajat
Lähetyksessä syvennytään white savior complexiin. Mistä puhumme, kun puhumme valkoisista pelastajista? Mitä tekemistä ilmiöllä on kolonialismin ja valtasuhteiden kanssa? Lähetyksen aikana kuullaan useampi kommentti tutkija ja hyväntekeväisyysjärjestö Sahwira African Internationalin perustaja Faith Mkweshanilta. Studiossa vieraana Antroblogi verkkojulkaisun uutistoimituksen jäsen ja Suomen Lähi-idän instituutin tutkijavierailija Liina Mustonen, markkinointivastaava sekä freelance-kirjoittaja Mirna Shampemba, feministisen ja antirasistisen kansalaisjärjestön Fem-R:n puheenjohtaja Nitin Sood sekä Plan international Suomen pääsihteeri Ossi Heinänen.
Yle mainostaa värillisten muukalaisnaisten radio-ohjelma Mahaduran & Özberkanin tekijöitä ennakkoluulottomiksi ja rohkeiksi toimittajiksi, joiden "työ palkittiin Suomen Punaisen Ristin inhimillisellä kädenojennuksella". Kuunneltuani ohjelmaa pari kertaa jäin ihmettelemään, että mitä tekemistä sillä on loppujen lopuksi journalismin kanssa. Ruben Stiller sentään yritti tv:n Pressiklubissa teeskennellä keskustelevaa ja eri näkökulmia esittelevää journalistia kutsumalla studioon yhden konservatiivin, jota kolme Stillerin vasemmistoliberaalia kaveria saivat ristikuulustella. Ohjelman hyvä puoli oli se, että syyttävästä asenteesta huolimatta syytetty saattoi livauttaa muutaman kiusallisen totuuden sanan, joka hiljensi hetkeksi moottoriturpaisen juontajan.
Se näkyi myös tämänkertaisessa ohjelmassa, jossa ei mitenkään problematisoitu käsiteltävän aiheen mielekkyyttä muusta kuin jälkimarxilaisesta näkökulmasta, jossa kosminen syyllisyys on jo etukäteen langetettu valkoisille. Tämän jakson tarkoitus oli vain päättää, kuinka vakavasta teosta tällä kertaa oli kysymys. Metodi on sama kuin Stalinilla, jonka tiedetään sutkauttaneen "kun syyllinen tiedetään, niin rikos kyllä keksitään".
Kun ohjelman vieraaksi oli saatu Sahwira African Internationalin perustaja Faith Mkwesha, Lähi-idän instituutin tutkijavierailija Liina Mustonen, markkinointivastaava sekä freelance-kirjoittaja Mirna Shampemba, feministisen ja antirasistisen kansalaisjärjestön Fem-R:n puheenjohtaja Nitin Sood ja Plan international Suomen pääsihteeri Ossi Heinänen, mikään ei voinut estää hallusionaatiovasemmistolaisen bakkanaalin syntymistä.
Valkoisen miehen syyttäminen aivan kaikesta oli suorastaan keskustelijoiden velvollisuus. Korkeimman kaiun sai aikaan Ossi Heinänen, josta moni Cuck-mies olisi kateellinen, sen verran vakuuttavasti mekkoeinari mitätöi etnisyytensä ja sukupuolensa. On huvittavaa, että mielistelystään huolimatta muut ohjelmavieraat hiillostavat juuri Heinästä ja Plan international -järjestöä kaikkein eniten. Autettiinpa afrikkalaisia miten tahansa, se on vieraiden mukaan aina jotenkin väärin ja huonosti. Jos Heinonen olisi ollut mies, hän olisi läväyttänyt ahneelle naislaumalle päin naamaa, että jos apu ei kerran kelpaa niin ei auteta sitten ollenkaan!
Studioon saapuneet tiedostavat sössöttäjät hallitsivat suvereenisti kehitysmaa- ja feminismiliturgian, jota avitettiin sopivan akateemisella sanamagialla, jossa varsinkin sanat rodullistettu ja afrosuomalainen (mikä oksymoroni!) vilahtivat ahkeraan. Kun ideologiseen tarkoitukseen luotua epätieteellistä mantraa hoetaan tarpeeksi usein itselle ja aatetovereille, termi alkaa ennen pitkää muuttua todeksi ainakin hokijoiden hallusinatorisessa kokemusmaailmassa. Sen verran vakuuttuneita "keskustelijat" näyttivät asiastaan olevan.
Ohjelmassa puhe Afrikasta noudatti tuttua kaavaa, jossa länsimaiden koulutetut apinat ja heitä apinoivat afrikkalaiset eivät kykene keskustelemaan mantereen ongelmista ilman että teema alkaa pyöriä pelkästään kolonisaation ja "riiston" ympärillä. Nykypäivän kevytvasemmistolainen lukeneisto on edelleen juuttunut Vladimir Leninin kehitysmaariiston ad hoc -teoriaan, jonka avulla on yritetty pelastaa Karl Marxin ajatus proletaarisen vallankumouksen historiallisesta väistämättömyydestä.
Leninin teoria tuli ajankohtaiseksi 1900-luvun alussa, jolloin proletariaatti ei varallisuuden kasvun myötä ryhtynytkään vallankumoukseen. "Täydentääkseen" Marxia hän kehitti teorian kapitalistien kehitysmaariistosta, jonka ansiosta länsimaiden työläiset muka saavat halvat tuotteensa ja korkeat palkkansa. Vasemmiston vaikenema todellinen syy työläiset kesyttäneeseen varallisuuden kasvuun oli tuottavuuden räjähdysmainen nousu, joka ilmeni viimeistään fordismin syntynä.
Kehitysmaiden resurssien riistoargumentti on jo lähtökohtaisesti virheellinen, sillä mustat afrikkalaiset eivät osanneet hyödyntää luonnonvarojaan mitenkään ennen eurooppalaisten tuloa. Heille riitti vallan mainiosti savimajat ennen kuin valkoiset alkoivat rakentaa mustalle mantereelle infrastruktuuria ja moderneja kaupunkeja. Tosiasiaksi jää, että Afrikkaan on alusta asti investoitu enemmän kuin sieltä on saatu. Näin jälkikäteen voidaan puhua jopa hukkainvestoinnista.
Aikansa eläneen kolonisaatio-diskurssin sijaan ohjelmassa olisi pitänyt puhua uuskolonisaatiosta, jossa kehitysmaalaiset kolonisoivat Eurooppaa kantaväestön tahdosta välittämättä. Uuskolonisaatio on kaikessa paljon tuhoisampia ilmiö kuin modernisoinnin sivutuotteena syntynyt läntisen elämäntavan omaksuminen Afrikassa.
Ennen valkoiset paransivat paikallista primitiivistä kulttuuria luomalla asuttamissaan maissa järjestäytyneen yhteiskunnan, lainsäädännön, infrastruktuurin ja teollisuuden. Tässä suhteessa Euroopan poliittisen johdon petoksellisesti maahan päästämät uuskolonialistit poikkevat jyrkästi valkoisista pioneereista, koska nykytulokkaat eivät luo eivätkä rakenna mitään, vaan pyrkivät ainoastaan imemään muiden luomat resurssit tyhjiin. Koska he eivät ole selvästikään kyenneet luonnonvaroiltaan rikkaissa kotimaissaan ylläpitämään sivistystä ja varallisuutta, jonka valkoiset sinne aikoinaan loivat, he seuraavat nyt auttavaa valkoista emoa tämän synnyinisijoille.
Ohjelman keskustelijat puhuivat tahallaan asian vierestä eivätkä varmaan haluaisi edes unissaan tunnustaa, kuinka kolonisaation aito purkaminen pitäisi aloittaa sekä Afrikassa että Euroopassa. Ensimmäinen askel Afrikassa olisi kehitysavun lopettaminen ja mantereen jättäminen omilleen, oman onnensa nojaan. Euroopassa samankaltainen askel tarkoittaisi sulkua ekologisesti kestämättömälle afrikkalaisinvaasiolle ja tänne kuulumattomien kehitysmaalaisten palauttamista takaisin kotikonnuille.
Yle Radio 1, keskiviikko 23.5.2018 klo 12.00, Brysselin kone
Miltä vaikuttaa pakolaispolitiikka EU:ssa Perussuomalaisten puheenjohtaja Jussi Halla-Aho. Minkälaista on Suomen EU-politiikka, minkälaista on pakolaispolitiikka EU:ssa ja miltä vaikuttaa EU:n tulevaisuus. Siitä puhuu Perussuomalaisten puheenjohtaja ja europarlamentaarikko Jussi Halla-Aho. Haastattelijana on Maija Elonheimo .
Ohjelma löytyy täältä. Harvinaislaatuinen pitkä haastattelu Perussuomalaisten puheenjohtaja Jussi Halla-ahosta, joka saa kerrankin selittää asiansa loppuun. Kun Halla-aholle annetaan riittävästi aikaa, hän osaa tarkoin punniten esittää argumentteja, joista on vaikea löytää aukkoja. Kiitos ohjelmasta täytyy antaa toimittaja Maija Elonheimolle, joka osaa EU:ta koskevissa asioissa esittää juuri niitä oikeita kysymyksiä. Harvinainen tapaus Ylen toimittajakunnassa.
TV1, tiistai 22.5.2018 klo 21:00 A-studio,
Halla-aho ja Mykkänen eri linjoilla työvoimasta. Ulkomaisten työntekijöiden tarve Suomessa herättää keskustelua. Vieraina sisäministeri Kai Mykkänen (kok.) ja puheenjohtaja Jussi Halla-aho (ps.). Onko kesätöitä myös alaikäisille? Juontajana Marja Sannikka. #yleastudio Näytä lisätiedot
Tiistai oli Halla-aholle näyttävä mediapäivä. Halla-aholla oli paremmat argumentit kuten tavallista, mutta esiintymisessä Kai Mykkänen oli sutkina viherkokoomuslaisena piirun verran parempi. Ohjelma löytyy Yle Areenasta.
Yle Teema, tiistai 22.5.2018 klo 21:00 Historia: Anarkismin historia
2/3. 1907 - 1921. Siirtolaisuuden myötä anarkismi levisi valtameren ylitse Yhdysvaltoihin ja Meksikoon saakka. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Äänitekstitys: suomi.
Ohjelmalinkki Yle Areenaan. Uusi dokumentitisarja kertoo anarkismista erittäin myönteiseen sävyyn, mikä näkyy jo siinä, että kaikki haastatellut asiantuntijat ovat vähintään aatteen sympatisoijia. Näin positiivinen asenne kertoo siitä, että anarkismi ei ole enää uhka nykydemokratian fasadin takaa toimivalle plutokraatiselle järjestelmälle, vaan pikemminkin sen hyödyllinen vahtikoira. Tästä kertoo muun muassa se, että liberaalimedian silkkihansikkain kohtelema kapitalistispekulantti George Soros on jo pitkään tukenut anarkistisia ja muita äärivasemmistolaisia liikkeitä.
Mitähän ajateltaisiin, jos samanlaisella myötämielisen ymmärtävällä metodilla tehtäisiin tv-dokumentti fascisteista, nationalisteista tai kansallissosialisteista? Anarkismia romantisoivan dokumenttisarjan esittämisellä kai toivotaan, että vaikutteille altis nuoriso kanavoisi kapinansa anarkismiin, joka on turvallisesti järjestelmän povitaskussa.
Yle Teema, tiistai 22.5.2018 klo 23:15 Uusi Kino: Koti
Tavallinen englantilainen perhe joutuu elämän mullistavalle matkalle samalla kuin tuhannet miehet, naiset ja lapset pyrkivät Eurooppaan. Lyhytelokuvan ohjaus ja käsikirjoitus Daniel Mulloy, 2016. HD Äänitekstitys: suomi. K12 (väkivalta, ahdistus).
Yle Teema, tiistai 22.5.2018 klo 23:35, Uusi Kino: Samaa kansaa
Lyhyt dokumentti kahden maahanmuuttoon eri tavalla suhtautuvan suomalaisen välisestä keskustelusta. O: Tiia Laine. T: Outlaw Productions, 2016. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Lähettänyt Sturm22 klo 12.11 Ei kommentteja:
Tunnisteet: Faith Mkweshan, George Soros, Josef Stalin, Jussi Halla-aho, Kai Mykkänen, Liina Mustonen, Maija Elonheimo, Mirna Shampemba, Nitin Sood, Ossi Heinänen, Ruben Stiller
Yle Radio 1, keskiviikko 16.5.2018 klo 07.30, Ykkösaamu
Linkki ohjelmaan. Italialle populistihallitus? Tietokirjailija Anton Monti ja poliittisen talouden tutkija Antti Ronkainen Helsingin yliopistosta. Miksi EK on kiinnostunut kaupungistumisesta, vaikka hallitus perustaa maakuntia? Tilanne Israelin ja Gazan rajalla. Suomi-Palestiina -yhteystoimiston päällikkö Anna-Kaisa Heikkinen Ramallahissa. SAK:n historian osa "Laatua ja vapaa-aikaa". Blogistina Sanna Ukkola. Miksi empatia voi tehdä sinusta ihmishirviön? Juontaja Jari Mäkäräinen.
Yle on kertonut niukasti Italian hallitusneuvotteluista, vaikka niiden lopputuloksen uskotaan vaikuttavan ratkaisevasti Euroopan Unionin tulevaisuuteen. Esimerkiksi uutissivusto Kansalainen kertoo, että maahanmuuttoa vastustavan Lega Nord -puolueen johtaja Matteo Salvinin ja populistisen Viiden tähden liikkeen johtaja Luigi Di Maion neuvottelut hallituksen muodostamiseksi ovat lukkiutuneet kerta toisensa jälkeen, mutta toisaalta neuvotteluiden onnistuminen johtaisi hallitukseen, joka olisi EU:lle painajainen.
Euroopan Unioni on yrittänyt jatkuvasti sabotoida neuvotteluja vaatimalla että uusi hallitus ei saisi muuttaa merkittävissä asioissa vanhojen EU-mielisten hallitusten politiikkaa. Yksi suurimmista kiistakapuloista on luonnollisesti (laiton) maahanmuutto. Unionin maahanmuuttokomissaari (kuulostaako bolshevismilta?) Dimitris Avramopoulos varoitti Italiaa muuttamasta edellisen hallituksen lepsua rajavalvontapolitiikkaa, jonka ansiosta Italiasta on tullut yksi tärkeimmistä laittomien maahanpyrkijöiden ja turvapaikanhakijoiden pääväylistä Eurooppaan.
Ei ihme, että Brysselissä on hermoiltu viime päivinä hallitusneuvotteluiden etenemisestä, koska molemmat mahdollisen hallituskoalition puolueet ovat luvanneet rajoittaa maahanmuuttoa. Se miten rajoitukset toteutettaisiin Italiassa ovat hämärän peitossa, koska maan lainsäädännössä on monta kohtaa, joihin vetoamalla kaikki yritykset massainvaasion hidastamiseksi voidaan vesittää.
Tämä kävi selväksi tämän aamun Ylen Ykkösaamussa, jossa Italialaistaustainen vasemmistolainen vapaa kirjoittaja ja Anni Sinnemäen miesystävä Anton Monti kertoi, että Italian perustuslaki kieltää kansanäänestykset kansainvälisistä sopimuksista! Toisin sanoen kun demokratuurin juristit ovat saaneet sorvattua "kansainvälisessä yhteisössä" sopimuksen, joka velvoittaa ottamaan maahan kaikki ne kehitysmaalaiset, jotka vain osaavat päästää suustaan taikasanan Asyl, kansa ei voi sen jälkeen tehdä asialle laillisesti mitään.
Olisi mielenkiintoista tietää, missä muussa Euroopan maassa kansalaisilta on estetty peukaloidun perustuslain turvin äänestämästä näin elintärkeästä kysymyksestä. Mikä on Suomen tilanne? Tässä olisi nyt jatkossa tutkivan journalismin paikka.
Lega Nordin Matteo Salvini.
Punaliberaalin roskakulttuurin uutisia. Yle on riemuinnut näkyvästi näyttelijä Jasper Pääkkösen pääsyä Cannesin elokuvafestivaalin punaiselle matolle. Uutisessa Jasper Pääkkönen hehkui Cannesin punaisella matolla - Esittää roistoa Spike Leen uudessa Ku Klux Klan -elokuvassa Pääkkönen on tyytyväinen saadessaan olla osallisena elokuvassa, jossa valkoiset esitetään demonisen pahoina roistoina ja mustat puolestaan moraalisesti siveellisinä uhreina. Rahan vuoksi Pääkkönen on valmis pilkkaamaan valkoista perimäänsä muiden etnisten ryhmien eduksi. Yksikään musta tai aasialainen näyttelijä ei nykypäivänä olisi valmis tälläiseen aisankannattamiseen.
On selvää, että tehdäkseen uraa juutalaisten hallitsemassa vasemmistoliberaalissa Hollywoodissa näyttelijän täytyy omaksua tuon propagandatehtaan länsimaista tuhoa edistävät epäarvot. Tämä tuskin tuottaa vaikeuksia elokuvateollisuuden muotiaatteita kannattavalle Pääkköselle, joka on aiemmin esittänyt mm. olkiukkoamaista karikatyyriä natsiskinheadista surkuhupaisassa propagandapläjäyksessä Leijonasydän.
Ylen toisessa uutisjutussa Jasper Pääkkönen roolistaan Spike Leen elokuvassa: Jos joku olisi sanonut vuosi sitten missä olen nyt, olisin pitänyt harhaisena "näyttelijäsankarimme" ylistää mustaa elokuvaohjaajaa, joka ei olisi mitään ilman liberaalijuutalaisten elokuvamogulien hyväksyntää. Pääkkönen pitää mustien etua ajavaa etnosentristä "kansalaisoikeustaistelijaa" lähes pyhimyksenä, vaikka tämä on ohjannut häpeämättömän propagandaelokuvan rotuseparatisti Malcolm X:stä.
Hollywood ei tulisi koskaan tekemään kriittistä elokuvaa 1960- ja 70-luvun Black Power -liikkeen rasistisista aktivisteista, jotka murhasivat ja raiskasivat valkoisia naisia, koska he halusivat näin nöyryyttää valkoista miestä. Löytyyköhän näistä mustien joukkoraiskauksista selvinneistä naisista innokkuutta antaa uudet kasvot Me Too -kampanjalle?
Jutun lopussa Pääkkönen päästää suustaan vielä tyypillisen liberaalin valheen, jonka vihjailu ei kestä tilastollista tarkastelua:
– Kyllä tämä leffa tänä päivänä on valitettavasti tärkeämpi ja ajankohtaisempi kuin pitkään aikaan.
Black Lives Matter -liikkeen näkyvästä mölinästä ja globaalin valtamedian kritiikittömästä asenteesta huolimatta mustat ovat Yhdysvalloissa (ja Euroopassa) niitä, jotka murhaavat, ryöstävät ja raiskaavat muunrotuisia moninkertaisesti enemmän kuin vaikkapa valkoiset. Kun mustat päästettiin kansalaisoikeusliikkeen seurauksena mellastamaan vapaasti seuraus oli tämä:
Yhdysvaltain Kansallisen rikosuhritutkimuksen (National Crime Victimization Survey, 2010) mukaan 62 593 mustaa joutui valkoisten väkivallan kohteeksi. Samana tutkimusvuonna 320 082 valkoista oli mustan väkivallan uhreja. Valkoisten uhrimäärä on viisi kertaa suurempi, mutta luvut ovat silti harhaanjohtavia, koska mustien ja valkoisten populaatiot ovat eri kokoisia. Kun mustien ja valkoisten keskinäisessä väkivallassa 38 miljoonan musta väestö tekee viisi kertaa enemmän väkivaltarikoksia kuin 197 miljoonaa valkoista, tarkoittaa tämä suhteellisin luvuin mitattuna sitä, että valkoisia uhreja on KAKSIKYMMENTÄVIISI KERTAA ENEMMÄN kuin mustia. Lisäksi kun tarkastellaan erityisiä väkivaltarikoksia kuten törkeitä pahoinpitelyjä ja murhia, mustien valkoisiin kohdistamat rikokset ovat KAKSISATAA KERTAA KORKEAMMAT kuin valkoisten mustia vastaa. Tästä huolimatta emme kuule ihmisoikeusjärjestöjen ja rasismin vastaisten kampanjoiden kertovan mustien rasismista kovaan ääneen missään. Syynä lienee kieroutunut ajatus, että mustien rasistisesta väkivallasta kertominen on itsessään rasistista, jonka vuoksi siitä pitää vaieta.
Yle TV1, keskiviikko 16.5.2018 klo 20:00, Laulu sisällissodasta
Osa 3/3. Loppu: Laulu sisällissodasta on valmis. Sadan vuoden takaisen sodan loppu oli humanitaarinen katastrofi. Suomen menestystarina on ehkä se, kuinka sisällissodasta lopulta selvittiin. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Ajatelkaa, että vähämielistä heimokilinää papattavalle Karri "Paleface" Miettiselle on vielä maksettu valtion kukkarosta siitä, että hän voi tehdä äärivasemmistolaisen propagandatulkinnan vuoden 1918 vapaussodasta. Melko Chutzpah! (Linkki ohjelmaan)
Yle TV1, keskiviikkon 16.5. klo 23:00, Ulkolinja: Trumpin vuosi presidenttinä
Donald Trumpin ensimmäinen vuosi Yhdysvaltojen presidenttinä on ollut täynnä ristiriitoja. Myrsky on riehunut myös hänen edustamassa republikaanisessa puolueessa, jonka veteraaneille huipulle nopeasti nousseen Trumpin keinot ovat vieraita. Äänitekstitys: suomi.
Ylen taas lempiaiheensa parissa, ties monennettako kertaa. Tämäkin jo kolmatta kertaa.
Lähettänyt Sturm22 klo 10.29 Ei kommentteja:
Tunnisteet: Anton Monti, Dimitris Avramopoulos, Donald Trump, Italia, Jari Mäkäräinen, Karri "Paleface" Miettinen, Luigi Di Maio, Matteo Salvini, Me Too -kampanja
YLE KAIVANUT HENRIK HOLAPAN TAAS NAFTALIINISTA
Ylen tv-kanavilta tulee säännöllisin väliajaoin ns. historiadokumentteja, jota käsittelevät milloin mistäkin näkökulmasta kansallissosialismia. Erityisen usein niitä lähetetään vaalien alla, jotta epävarmat äänestäjät pidättäytyisivät antamasta ääntään maanhanmuuttokriittisille ehdokkaille. Mitään todellista yhteyttä maahanmuuttovastaisuuden ja Kolmannen vältakunnan välillä ei ole, mutta mielikuvien tasolla vihamielisen invaasion vastustaminen on saatu mediassa näyttämään jonkinlaiselta natsismilta.
Yle yrittää käyttää toki muitakin turhaksi osoittautuneita keinoja vierottaakseen kansalaiset pois kansallisesta itsesuojelusta. Aika ajoin naftaliinista kaivetaan "ex-natsijohtaja" Esa Henrik Holapan kaltaisia marginaalifiguureja, joiden kautta yritetään vakuuttaa, että kansallismielisyys on "ääriajattelua" tai jopa mielenvikaisuutta. Tämä strategia tunnettiin jo Neuvostoliitossa, jossa kommunismin vastustajat julistetiin mielisairaiksi. Vastaavasti kulttuurimarxilaisuudessa psykopatologisointi näkyy Theodor Adornon toimittamassa tendenssitutkimuksessa The Authoritarian Personality (1950), jossa mm. valkoisten etnisen intrenssin puolustaminen leimataan mielisairaudeksi, kun taas kommunismin ja juutalaisvaltion kannattaminen ovat merkkejä henkisestä terveydestä. Adornon propagandan vaikutus näkyy kouluesimerkin lailla juuri ilmestyneessä Ylen uutisartikkelissa Ex-uusnatsi taisteli itsensä irti vihasta ja seuraa nyt huolestuneena Suomen kireää ilmapiiriä – "Haaveillaan kaaoksesta ja sisällissodasta".
Syy, miksi haastattelu ilmestyy juuri nyt lienee tuskin sattumaa. Valtamedian propagandasta ja vihakampanjoinnista huolimatta maanosamme rajoja puolustava kansallismielisyys on edelleen nousussa, jonka vuoksi tervettä isänmaallisuutta pyritään demonisoimaan. Holappa toimii tässä mitä parhaiten hyödyllisenä idioottina ja saa pitkästä aikaa sen 15 minuuttia julkisuutta suomalaisvihamielisen Systeemin huorana.
Jo jutun alussa silmään ottaa lause, jossa sanotaan, että "hän on tarvinnut esimerkiksi terapiaa, tukea sosiaalisten taitojensa kehittämiseen sekä ulkopuolista opastusta arkisissa asioissa kuten asunnonhaussa ja uravalinnoissa." Terapian tarve todistaa, että Holappa on epävakaa tapaus, joka vääristyneen mielensä kautta omaksui kansallissosialismin hollywoodilaisversion. Mitään viileän rationaalisesta käsitystä hänellä ei aatteesta tuskin koskaan ole ollutkaan, vaan hän on käyttänyt sitä pelkkänä purkautumisväylänä omille demoneilleen. Holappa yritti luoda myös uraa "natsijohtajana", mutta täysin epäkarismaattisena henkilönä hänestä ei ollut siihen, joten hän päätti etsiä uuden uraputken liikkeen julkiluopiona ja median lemmikkinä.
"Ex-natsipomoa" haastatelleen toimittaja Kirsi Karppisen mukaan Holappa seuraa huolestuneena äärioikeistolaisilla internetfoorumeilla käytävää keskustelua väkivallasta, vaikka se ei ole realisoitunut mitenkään toisin kuin väkivaltainen islamilainen fundamentalismi Turussa ja "anti"fasistien murhapolton yritykset Vantaalla.
Esa Holappa ei ole enää tekemisissä äärijärjestöjen tai vanhojen kontaktiensa kanssa, mutta seuraa kentän liikehdintää etäältä. Hän ei ole huolesta vapaa. Hänen mukaansa muun muassa netin maahanmuuttovastaisilla foorumeilla käydään tällä hetkellä uhkaavia keskusteluja. – Siellä haaveillaan kaaoksesta ja uudesta sisällissodasta.
Vaikka pitkään manattu äärioikeistolainen väkivalta on jäänyt samanlaiseksi suutariksi kuin se kuuluisa ulkomaalaiset maahantoivottava huutava työvoimapula, se ei estä punaisen yliopiston tutkijoita yhtymästä Holapan vainoharhaiseen huoleen:
Oula Silvennoinen sanoo, että pahimmillaan radikaalit puheet saattavat lietsoa yksittäisin väkivallantekoihin. Dosentti muistuttaa, että vaikka 1918 sisällissodan aikaiset olosuhteet olivat nykypäivään verrattuna erilaiset, samat syyt aiheuttavat yhteiskunnan kahtiajakautumista tänäkin päivänä.
– Ihmiset kokevat, että joku tai jokin uhkaa elämäntapaamme tai tulevaisuuttamme, ja se uhka pitää torjua radikaalisti. Uhan kokemus voi olla hyvin voimakas, vaikka se ei todellisuudessa perustuisi yhtään mihinkään.
Pahamaineisen tendenssitutkija Silvennoisen mielestä muukalaisten uhasta puhuminen on pelkkää äärioikeistolaista paranoiaa. Ilmeisesti hän on punavihreässä kuplassa kykenemätön lukemaan uutisia, joissa kerrotaan kehitysmaista tulleiden miesten harjoittamasta alaikäisten suomalaistyttöjen seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja albanialaisesta huumemafiasta. Kun nämä tosiasiat tuodaan esiin, Silvennoinen pitäisi niitä luultavasti äärioikeistolaisena propagandana.
Mitä taas tulee vuoden 1918 sisällissotaan ja sen vertaamiseen nykyaikaan, haukkuu punainen dosentti siinäkin väärä puuta. Tosiasia on, että nimenomaan äärivasemmisto on vuosikausia fantasioinut vuoden 1918 revanssista, jota vielä valtavirran kulltuuriväki on kompannut. Toisaalta, mikäli jotkut äärioikeistolaiset ovat tosiaan käyttäneet puheissaan sisällisotaretoriikkaa, sille on olemassa myös tiettyjä perusteita. Kun suomalaisista piittaamaton poliittinen "eliitti" yhdessä vasemmistolaisten kansanvihollisten kanssa on masinoinut vuosien varrella jo satoihin tuhansiin nousseen massainvaasion, on varsin ymmärrettävää, että jotkut lyhytpinnaiset alkavat puhua sisällisodan kaltaisesta tilanteesta. Tässä kohtaa pitäisi aina muistaa, mikä on syy ja seuraus, sillä tällaiset reaktiot eivät synny tyhjästä, vaan alkusyy niihin on petoksellinen politiikka, jossa suomalaisia ollaan kiihtyvällä vauhdilla vaihtamassa kehitysmaalaisiin.
Hallitseva nomenklatuura on kroonisesti huolissaan "radikalismista" ja "ääriajattelusta", vaikka nämä ovat väistämättömiä seurauksia heidän edistämästä kaoottisen moniarvoisesta yhteiskunnasta. Siksi on nurinkurista, että järjestelmä yrittää puuttua ikävinä pidettyihin seurauksiin, jotka ovat sen itse aiheuttamia. Esa Holapan mainostama Radinet-hanke ei ole muuta kuin laastarin panemista valtavan avohaavan päälle – se ei paranna syytä, vaikka se peittääkin sen hetkeksi hyvin:
Vuonna 2016 toimintansa aloitti valtakunnallinen Radinet-hanke, jossa autetaan ääriajattelusta ja -toiminnasta irti haluavia henkilöitä. Hanke tarjoaa esimerkiksi neuvontaa, terapiaa ja apua arjen asioiden järjestämiseen. Esa Holappa oli aikoinaan Radinetin ensimmäinen asiakas ja toimii nyt hankkeessa kokemusasiantuntijana. Osa sovitustyötä sekin.
Sovitustyöstä puhuminen kuulostaa kovin raamatulliselta, varsinkin kun Holapan poliittiset "synnit" ovat kuvitteellisia, lähinnä liberaalien pahoiksi tuomitsemia ajatuksia. Ainoa todellinen synti Holapan uralla lienee se, että hän petti toverinsa ja alkoi korruptoituneen järjestelmän yhteistoimintamieheksi.
Jutun lopussa kuullaan vielä pakolliset höpinät vihasta, jonka Holappa ja toimittaja Karppinen uskottelevat olevan ainoa motiivi kansallismielisessä radikalismissa. Jos Holappa rakensi kaiken pelkän vihan varaan, niin silloin se on vain hänen oma häpeänsä. Sanoopa valtavalhemedia mitä tahansa, suurimmalle osalle nationalistiaktivisteista tärkein syy poliittiselle toiminalle on rakkaus kansakuntaa kohtaan. Tämä hallitseva puoli jätetään aina kertomatta kun valtamedia puhuu "äärioikeistosta". Tietenkin mukana täytyy olla myös jonkin verran pyhää vihaa, mutta se on siellä täysin oikeutetusti, koska maasta löytyy vaikutusvaltaisia tahoja, jotka pyrkivät pitkällä tähtäimellä mitätöimään etnisen suomalaisuuden, jota ilman ei voi Suomea olla.
TV 1, maanantai 14.5.2018 klo 21:00 A-studio
Romanien syrjintä. Kuplat rikki - onko vastakkainasettelulle vaihtoehtoa? Markus Liimatainen juontaa. #yleastudio HD
Suomen valtamediat saivat viikonlopun aikana oman Starbucks-rasismikohun, kun romanit pilkkivät kameroillaan Vantaan Nesteen huolto-asemalla myyjältä kielteisen vastauksen. Nyt tätä suomalaista kantaväestöä syyllistävää kohua vatvotaan kovalla täpinällä A-studiossa ennalta odotetuin mielipitein.
Yle Teema, maanantai 14.5.2018. klo 14:55,Tiededokumentti: Oletko rasisti?
Onko rasismi synnynnäistä vai opittua? Tutkimukset osoittavat, että alitajuntainen rasismi voidaan havaita erilaisten testien avulla. Dokumentti esittelee, kuinka aivojen rasistisia impulsseja voidaan havaita ja muuttaa. HD Äänitekstitys: suomi.
Ohjelman antirasistinen lähtökohta on itsensä kieltävä, sillä se tunnustaa, että rotuajattelulle on biologiset, jopa geneettiset neurobiologiset perusteet. Tämä on selvässä ristiriidassa antirasistisen rotudenialismin kanssa, jossa koko rodun olemassaolo kiistetään.
Ohjelman suurin ongelma on se, että se ylipäätään pitää rasismia ongelmana, josta pitäisi jollain orwellilaisella aivopesulla tai lobotomialeikkauksella päästä eroon. Ainakin valkoisten kohdalla.
Ohjelman taustaksi ja vasta-argumentiksi on syytä lukea Thomas Jacksonin tuore kirja-arvio Bruce Baumin tendenssiutkimuksesta The Rise and Fall of the Caucasian Race: The Political History of Racial Identity. Kirjoitus antaa loistavan esimerkin siitä, kuinka epätoivoisiin valheisiin yhteiskuntatieteilijät ovat valmiita menemään puolustaessaan biologian kieltävää rotudenialismia.
Yle Teema, maanantai 7.5.2018 klo 18:30, Elämä käännekohdassa
3/8. Toimittaja Anja Kontor tapaa ihmisiä, jotka ovat selviytyneet vaikeista elämäntilanteista. Niklas Frankin kummisetä oli Adolf Hitler, ja hänen isäänsä Hans Frankia kutsuttiin Puolan teurastajaksi. Niklas oli kahdeksanvuotias, kun hän hyvästeli isänsä ennen tämän teloittamista. Minkälaista elämä on, kun nimi yhdistetään kansanmurhaan? HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: ruotsi. Äänitekstitys: ruotsi.
Yle Teema, maanantai 7.5.2018 klo 20:30 Dok: Mistä on pienet lapset tehty
Millaista on elää transihmisenä Suomessa? Kenellä on oikeus tulla vanhemmaksi ja millä tavoin? Catariina Salon dokumentissa tavataan Emil ja Olivia, jotka päästävät katsojan ihonsa alle. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: ruotsi. Äänitekstitys: ruotsi.
Yle Teema, maanantai 7.5.2018 klo 23:35 Helvetin homo
Sarja alkaa, 1/5. Gisleä alkaa aina jännittää, kun hänen rakkaansa tarttuu häntä kädestä. Syy on se, että he ovat molemmat miehiä. Miksi Norjassa on edelleen niin vaikeaa olla homo? HD Äänitekstitys: ruotsi.
Yle Teema, tiistai 8.5.2018 klo 00:00, Helvetin homo
2/5. Onko väärin, jos mies on naisellinen? Gisle etsii miespuolista homoa huippu-urheilijoiden joukosta ja osallistuu valokuvaussessioon verkkopaidassa. Hänelle selviää, miksi jotkut inhoavat sanaa "femi". HD Äänitekstitys: ruotsi.
Yle Teema, tiistai 8.5.2018 klo 00:25, Helvetin homo
3/5. Onko homoseksi pelkkää nahkaa ja nyrkkinaintia? Gisle vierailee seksiklubilla ja järkyttyy vapautuneen Ulriken puhelimesta löytyvistä kuvista. HD Äänitekstitys: ruotsi.
Lähettänyt Sturm22 klo 10.57 2 kommenttia:
Tunnisteet: Esa Henrik Holappa, Kirsi Karppinen, kulttuurimarxismi, Oula Silvennoinen, rasismi, rotudenialismi, Theodor Adorno
EU.N UUSI PERHEENYHDISTÄMISPÄÄTÖS – SUOMALAISET EIVÄT VOI ENÄÄ ITSE PÄÄTTÄÄ KUKA MAAHAN TULEE
Jäsenvaltioiden yläpuolelle asettuva Euroopan Unioni on pohjimmiltaan loisorganisaatio, joka paisuttaa kaikin tavoin valtaansa ja byrokratiaansa kansalaisten edun vastaisesti. Se saa voimansa häikäilemättömistä teknokraateista, virkamiehistä ja byrokraatiesta, joille tärkeintä on oma etu ja harhaisen ideologian noudattaminen. 2000-luvun eurooppalaiselle Neuvostoliitolle työskentelevät virkamiehet eivät ole lojaaleja kansoilleen, vaan he ajavat ainoastaan EU:n etua, joka on tarjonnut heille hyväpalkkaisen uran kansakuntien tuholaisina. Petoksellinen asenne selittyy myös sillä, että he eivät ole saaneet äänestäjiltä minkänälaista mandaattia toiminnalleen. Näin ollen kyse ei ole edes demokratiateatterista kuten jäsenmaiden paikallishallinnoissa, vaan pelkästään omavaltaisesta vallankäytöstä EU:n nimissä.
Tuon kansalaiskontrollin ulottumattomissa olevan klienteelin mielivallan Suomi sai kokea aivan hiljattain, kun EU päätti tuoreella tuomiopäätöksellään pakottaa maamme viranomaiset päästämään maahan lisää kehitysmaiden siipeilijöitä. Asiasta kerrottiin tänään ilmestyneessä Ylen verkkosivujen uutisessa EU:n tuomioistuin pakottaa Suomen helpottamaan perheenyhdistämistä – se ei enää auta satoja alaikäisenä saapuneita pakolaisia, joiden vanhemmat jäivät kotimaahan.
Jo jutun otsikko on kaikessa härskiydessään julkea, sillä pahamaineinen Ylen vasemmistotoimittaja Eero Mäntymaa kääntää itselleen mieluisan uutisen mutkalle siten kuin kyseessä olisi loppujen lopuksi ikävä maahanmuuttovastainen toimi. Mäntymaalle ei riitä, että Suomeen tuotetaan lisää etnisesti ja kulttuurisesti sopeutumattomia muukalaisia, vaan hän jää kynäilemässään mielipideuutisessa harmittelemaan sitä, että uudesta Eurostoliiton diktaatista huolimatta se ei voi (vielä) kumota demokraattisen kansallisvaltion vanhoja pykäliä, joilla perheenyhdistämiskieroilua rajoitettiin edes jossain määrin.
Pari viikkoa sitten EU:n tuomioistuimen tekemän ennakkoratkaisun mukaan vanhempien tulee päästä lastensa luo, kunhan perheenyhdistämisprosessi on aloitettu alaikäisenä. Asiasta kertoi tuolloin Helsingin Sanomat.
Mitä virkaa on demokratialla ja ylipäätään Suomen valtiolla, jos kerran omavaltainen EU-klikki voi tehdä päätöksiä, jotka kumoavat kansalaisten tahdon? Valtamedia puhuu mielellään länsimaisista arvoista ja demokratiasta, mutta käytännössä eurooppalaiset eivät voi vaikuttaa politiikkaan, vaikka ovat ensin äänestäneet siitä omissa valtiossa.
Reilussa ja avoimessa fascismissakin kansalaisilla on enemmän sanottavaa kansakuntaa koskevissa tärkeissä kysymyksissä kuin EU:ssa, jossa päätöksiä tekevät kansallisivaltioihin jo lähtökohtaisesti vihamielisesti suhtautuvat Brysselin virkamiehet. Niin kauan kuin Suomi ja muut Euroopan maat kuuluvat Unioniiin kansalaisilla ei ole todellista päätäntävaltaa eikä näin myöskään aitoa vapautta.
TV1, perjantai 11.5.2018 klo 18:30, Puoli seitsemän
Vieraana vapaa kirjoittaja Maryan Abdulkarim. Leijonapelaajat kertovat mitä äidin tuki on heille merkinnyt ja tutustumme nakkikoppiveneiden tarinaan. Juontajina Susanna Laine ja Mikko Kekäläinen. #puoli7 HD
Lähinnä poppareita ja näyttelijöitä vieraiksi kutsuva Puoli Seitsemän -ohjelma tunnetaan kansallismielisten keskuudessa siitä, että se peruutti aikoinaan popmuusikko Tero Vaaran kutsun. Syy peruutukselle oli Vaaran totuutta pelkäämättömät näkemykset maahanmuutosta. Vimeistään tänään ohjelma näytti mitä väriä se liputtaa, sillä studioon oli kutsuttu Vaaran negatiivinen peilikuva, etnistä suomalaisuutta karsastava somalitaustainen "tasa-arvoaktivisti" (sic) Maryan Abdulkarim.
Tahattomalta komiikalta ei voitu ohjelmassa välttyä, sillä muslimiksi julistautuva feministi on samanlainen oksymoroni kuin valtava kääpiö. Lisäksi puhe suvaitsevaisuudesta kuulostaa vähän hassulta muslimin suusta, sillä vain vähän aikaa sitten paljastui, kuinka Brysselin suurmoskeijassa lietsottiiin uskonveljiä- ja sisaria kivittämään homot. Oman hauskan twistinsä asiaan tuo se, että esimerkiksi Suomessa Setan homot ja homoemot ovat puolustaneet kiihkeästi muslmien maahanmuuttoinvaasiota.
TV1,.perjantai11.5.2018 klo 20:00, Pressiklubi
Huhtasaaren gradukohu paisuu. Onko Suomi aseeton sarjakuristajan edessä? Vieraana kirjailija Jari Tervo. #pressiklubi HD
Vanha jengi koossa taas! Jari Tervolle suotiin jälleen kerran mahdollisuus levittää sairaalloista persukaunaansa. Siinä sivussa hän pääsi tölväisemään niitä suomalaisia, jota ovat äänestäneet väärin.
Ihanan tekosyyn Tervon vihakampanjalle tarjosi tällä kertaa Perussuomalaisten Laura Huhtasaaren gradusta noussut plagiointikohu, jolle antoi uutta nostetta ruotsinkielinen Yle. Tietty svekomaaninen segmentti on maassa niin vahva, että se voi helposti polkaista ajojahteja ja kampanjoita, joissa lyödään lokaan kansallismielisyys. Vai milloin on saatu seurata päiväkaupalla kohuja vihreiden huumerikollisista, demarien rattijuopoista ja kokoomuksen pahoinpitelijöistä?
Lähettänyt Sturm22 klo 11.11 2 kommenttia:
Tunnisteet: Eero Mäntymaa, Jari Tervo, Laura Huhtasaari, Maryan Abdulkarim
YLEN PUNAISET VAPPUTUNNELMAT
Globalistien puudelit riehuivat Pariisissa, koska eivät saaneet
tarpeeksi kaljarahaa.
Vappu vierähti Suomessa rauhallisissa merkeissä ellei lasketa pari päivää aiemmin sattunutta ampumavälikohtausta Lempäälässä, jossa poliisin ampumalla taltuttama "suomalais-englantilainen" mies menehtyi. Toisin kuin Ylen uutiset antaa ymmärtää, kyseessä ei ollut brittiläinen gentlemanni vaan negroidi Karibian saarilta. Koska aggressiivisen lyhytpinnaisesti käyttäynyt mies oli musta, sen kertomatta jättäminen leimaa tarpeettomasti valkoiset englantilaiset väkivaltarikollisiksi. Turha kuitenkaan pidättää hengitystä sen puolesta, että Yle pyytäisi anteeksi valheellisen stereotypian levittämistä.
Vappupäivänä pidettiin jälleen paljon poliittisia puheita, joista äänekkäimmät kuultiin odotetusti vasemmistolaisilta puolueilta. Uutisjutussa Yle seurasi vappupuheita: "Nyt riittää", julisti Li Andersson Rautatientorilla, Terho ja Soini varoittivat sosialismista löytyy pähkinänkuoressa puoluejohtajien sanomiset. Li Andersson saarnasi jälleen uusbolshevismia vaatimalla lisää valtion kiintiöimää tasa-arvoa naisille. Li:tä äänestäneet nuoret elämäntapapummit ja apurahakapinalliset olivat varmasti tyytyväisiä tämän puheeseen, lupasihan hän taas vastiikketonta taivaan mannaa. Globaalikapitalistien kriitiikiä kuultiin sen sen sijaan yllättävän vähän.
Ranskassa Li Anderssonin hengenheimolaiset saivat sentään perseensä ylös mukavista kunnan kustantamista asunnoistaan ja yltyivät riehumaan oikein kunnolla, josta kertoo Ylen uutinen Pariisin vappumarssi muuttui mellakaksi – 102 ihmistä yhä poliisin huostassa. Surkuhupaisaa punaisen roskaväen "kapitalismin vastaisessa" öyhötyksessä on se, että he ovat viime kädessä samassa rintamassa George Sorosin kaltaisten ökyrikkaiden globalistien kanssa, jotka vaativat rajoja auki Afrikan ja Aasian vapaamatkustajille. Kauas on tultu vuosituhannen vaihteen vastaisista suurmielenosoituksista, joissa äärivasemmisto vastusti globalismia.
Eräs kansallismielinen kansalaisaktivisti totesi sosiaalisessa mediassa osuvasti, että äärivasemmistolaisen kapitalismin vastustaminen taustalla on vain halu varastaa pääomasta, jotta anarkomarko pääsee ansaitsematta nauttimaan omassa kuplassaan vapaasta elämästä laiskotellen ja taiteillen nykytaidetöherryksiä, rämpytellen krustipunkkia ja hengaillen halvan viinin kera kaveriporukoissa. Ahneuden kasvaessa he lienevät kyllästyneet halpaan viiniin ja vaativat nyt osaa porvarin tuloista, jotta voisivat jatkaa "kapinallista" puuhastelua ja siipeilyä. Juuri hedonistiseen itsekkyyteen rappeutuneet vasemmistolaiset ovat globalistien parhaita ystäviä, joita voidaan tarvittaessa lahjoa vielä lisää ja tekemään hyödyllisen idiootin työ nationalismia vastaan.
Yle Radio 1, keskiviikko 2.5.2018 klo 12.10, Naisia huipulla: Ritva Viljanen
Vantaan kaupunginjohtajalla Ritva Viljasella oli jo opiskeluaikana selkeänä päämääränä työ julkishallinnossa. Kun hän aloitti työuransa nuorena juristina valtiovarainministeriössä, elettiin vauraita vuosia. Virkamieskunta kasvoi ja oli varaa toteuttaa uudistuksia. Sitten tuli lama ja leikkauslistat, jotka ovat edelleen arkea hänen työssään. Säästötalkoista huolimatta ja 36. vuoden virkauran jälkeen Viljanen on innostunut hallinnosta ja haluaa kehittää kansalaisten palveluja. Naisia huipulla -sarjassa Ritva Viljanen kertoo, millaista on johtaminen julkishallinnossa. Toimittajana Anna-Liisa Haavikko.
Presidentti Tarja Halosen poliittisena lemmikkinä ja fanaattisena Guggenheim-museohankkeen kannattajana tunnetusta Ritva Viljasesta tuli tänään Yle Radio 1:ssä kolme varttia kestänyt haastatteluohjelma. Naisia huipulla -sarjan jaksoon haastateltu Viljanen toimii tätä nykyä Vantaan kaupunginjohtajana, mikä ei ole yllätys, sillä kaikki viisi edellistä johtajaa olivat myös demareita.
Kansallismielisille Viljanen on tullut tutuksi poliittisesti korrektin sensuurin kannattajana ja suomalaisvihamielisen monikulttuurisuuden edistäjänä. Viljasen toimet virkamiesuralla ovat olleet niin raskauttavia, että monet pitävät häntä suoranaisena kansanvihollisena. Ohjemassa kävi selväksi, että juuri Viljaseen personoituu poliittisen virkamieskunnan vaalikausien yli jatkuva näkymätön valta, jota voi pitää suomalaisena versiona amerikkalaisesta Syvästä valtiosta (Deep state).
Ohjelmassa paljastui sekin, että juuri Viljanen oli toinen juristeista, joka pääsi määrittelemään vuosituhannen vaihteessa tehdyn perustuslakiuudistuksen sisällön. Demarijuristit kuten Ritva Viljanen toivat uuteen perustuslakiin universaalikommunistisen yhdenvertaisuustulkinnan, joka takaa ilman Suomen kansalaisuutta maassa oleville samat oikeudet ja tulonsiirrot kuin maan kansalaisille. Tätä jos mitä voi pitää jo valtiopetoksena.
Yle TV1, keskiviikko 2.5.2018 klo 20:00 , Laulu sisällissodasta
Osa 1/3. Alku: Karri "Paleface" Miettinen lähtee tutkimaan Suomen sisällissodan syitä. Millainen laulu sodasta pitäisi tänä päivänä laulaa? Karri aloittaa biisin teon. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Äänitekstitys: suomi.
Kun jatketaan puhumista kansanvihollisista, silloin ei voida ohittaa duunaria näyttelevää pankkiirin poika Karri "Paleface" Miettistä. Hän sopiikin Laulu sisällisodasta -sarjaan mainiosti, koska ohjelma on osa Ylen narraatiota, jossa vapaussodan voittajia olivat loppujen lopuksi punaiset, koska heillä on eniten uhripääomaa.
Ylessä koko vapaussodan muistelu on keskittynyt merkillisellä tavalla vain sodan lopputuloksena syntyneisiin vankileireihin eikä siihen, että sosiaalidemokraatit aloittivat yhdessä neuvostobolsevikkien kanssa petoksellisen punakapinan.
Suorasanaisuudestaan tunnettu Mikko Ellilä kertoo punaporvari Palefacen viimeaikaisista edesottamuksista sosiaalisessa mediassa:
Paleface on tehnyt Suomen sisällissodasta kertovan hiphop-videon, jolla esiintyy useita somaleita, ikään kuin Suomessa olisi ollut somaleita sata vuotta sitten. Äijällä itsellään on päällä paita, jossa on Espanjan sisällissodan punaisten iskulause No pasaran. Vieläkö joku idiootti yrittää väittää, että ei ole olemassa mitään kulttuurimarxismia?!
Lähettänyt Sturm22 klo 9.51 Ei kommentteja:
Tunnisteet: Deep state, George Soros, Karri "Paleface" Miettinen, Li Andersson, Mikko Ellilä, Ritva Viljanen, syvä valtio, Tarja Halonen
AMERIKKA VALKOISTEN VASTAISEN RASISMIHYSTERIAN KOU...
YLE PITÄÄ EDELLEEN YLLÄ LENININ VALHEELLISTA KEHIT...
YLE: ITALIASSA KANSANÄÄNESTYKSET "KANSAINVÄLISIST...
EU.N UUSI PERHEENYHDISTÄMISPÄÄTÖS – SUOMALAISET EI...

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD tuomioistuin HD HD HD


Laki valtion asuntorahastosta 1144/1989 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 1989 › 15.12.1989/1144
15.12.1989/1144
Laki valtion asuntorahastosta
Eduskunnan päätöksen mukaisesti, joka on tehty valtiopäiväjärjestyksen 67 §:ssä säädetyllä tavalla, säädetään:
Asunto-olojen kehittämistoimenpiteiden rahoittamiseksi on ympäristöministeriön alaisuudessa valtion talousarvion ulkopuolinen valtion asuntorahasto.
Asuntorahaston 2 §:ssä tarkoitettuja valtion talousarvion ulkopuolisia varoja käytetään lainojen myöntämiseen ja muuhun asuntorahoituksen tukemiseen siten kuin siitä erikseen säädetään tai valtion talousarviossa määrätään. (28.3.1996/208)
3 momentti on kumottu L:lla 2.2.2007/72.
Valtion asuntorahasto saa varansa: (16.4.1993/351)
1) rahaston perustamisen yhteydessä rahastoon siirrettävistä saatavista, jotka perustuvat asuntolainoista, -takuista ja -avustuksista annetun lain (224/49), asutuskeskusten asuntorakennustuotannon tukemisesta valtion varoilla annetun lain (226/49), asuntotuotantolakien (488/53 ja 247/66), asuntojen perusparantamisesta annetun lain (34/79), vuokra-asuntojen omaksilunastamisesta annetun lain (82/82) sekä eräisiin lämmityslaitoshankkeisiin myönnettävistä lainoista ja korkotuesta annetun lain (83/82) nojalla myönnettyihin lainoihin samoin kuin vuosien 1987–1989 valtion tulo- ja menoarvion nojalla myönnettyihin asuntolainoihin;
2) valtion tulo- ja menoarviossa rahastolle siirrettäväksi myönnetystä määrärahasta;
3) rahaston varoista myönnettyjen lainojen lyhennyksistä sekä korko- ja muista tuloista; sekä
4) aravavuokra-asuntojen ja aravavuokratalojen käytöstä, luovutuksesta ja omaksilunastamisesta annetun lain (1190/93) nojalla omaksilunastettujen aravalainoitettujen vuokra asuntojen lunastushinnan ja luovutuskorvauksen välisestä erotuksesta, mainitun lain 9 §:ssä tarkoitetuissa luovutustapauksissa myyntihinnan ja luovutuskorvauksen välisestä erotuksesta sekä korvauksista, jotka liittyvät rahaston varoista tuettavaan toimintaan. (17.12.1993/1194)
Asuntorahastolle voidaan ottaa lainaa eduskunnan talousarvion käsittelyn yhteydessä myöntämien lainanottovaltuuksien rajoissa sen mukaan kuin valtioneuvosto määrää. (28.3.1996/208)
Asuntorahasto voi valtion talousarviossa vahvistetun myöntämisvaltuuden nojalla myönnettyjen lainojen rahoittamiseksi eduskunnan talousarvion käsittelyn yhteydessä myöntämien valtuuksien rajoissa sen mukaan kuin valtioneuvosto määrää siirtää asunto- ja aravalainasaataviaan tätä tarkoitusta palvelevalle kotimaiselle tai ulkomaiselle yhteisölle (erityisyhteisö) tai sen määräämälle, jolle samalla siirtyy oikeus käyttää asunto- tai aravalainan vakuus saatavan perimiseen (aravalainojen arvopaperistaminen). Rahasto voi arvopaperistamisen yhteydessä sitoutua maksamaan erityisyhteisölle tai sen määräämälle asunto- ja aravalainojen koron ja sijoittajille maksettavan koron välisen erotuksen. Rahastolla on myös oikeus vaihtaa erityisyhteisölle tai sen määräämälle siirrettyjä saatavia toisiin vastaaviin saataviin. Niiden asunto- ja aravalainojen arvopaperistamiseen, joissa kunta on alkuperäinen velkoja, tarvitaan kunnan suostumus siten kuin aravalaissa (1189/93) säädetään. (17.12.1993/1194)
Asuntorahasto voi eduskunnan talousarvion käsittelyn yhteydessä myöntämien valtuuksien rajoissa sen mukaan kuin valtioneuvosto määrää siirtää asunto- ja aravalainasaataviaan tätä tarkoitusta palvelevalle kotimaiselle tai ulkomaiselle yhteisölle (erityisyhteisö) tai sen määräämälle, jolle samalla siirtyy oikeus käyttää asunto- tai aravalai nan vakuus saatavan perimiseen (aravalainojen arvopaperistaminen). Rahasto voi arvopaperistamisen yhteydessä sitoutua maksamaan erityisyhteisölle tai sen määräämälle asunto- ja aravalainojen koron ja sijoittajille maksettavan koron välisen erotuksen. Rahastolla on myös oikeus vaihtaa erityisyhteisölle tai sen määräämälle siirrettyjä saatavia toisiin vastaaviin saataviin. Niiden asunto- ja aravalainojen arvopaperistamiseen, joissa kunta on alkuperäinen velkoja, tarvitaan kunnan suostumus siten kuin aravalaissa (1189/93) säädetään. (28.3.1996/208)
5 momentti on kumottu L:lla 14.12.1998/947.
3 § (16.4.1993/351)
Asuntorahastossa on johtokunta, jonka kokoonpanosta ja asettamisesta säädetään tarkemmin asetuksella.
2 momentti on kumottu L:lla 2.2.2007/72.
Asuntorahaston johtokunnan tehtävänä on:
1) vastata siitä, että rahastolla on riittävä maksuvalmius ja tehdä 2 §:n 2–4 momentissa tarkoitettujen valtuuksien rajoissa päätökset rahaston toimintaa varten otettavista lainoista ja niiden ehdoista, arvopaperistamisesta ja siihen liittyvästä lisäkoron maksamisesta ja saatavien vaihtamisesta sekä arvopapereiden ostamisesta ja lisävakuusjärjestelyistä; (17.12.1993/1194)
2) vahvistaa rahaston johtosääntö;
3) hyväksyä ja allekirjoittaa rahaston tilinpäätös; sekä
4) tehdä ehdotus ympäristöministeriölle rahaston ylijäämän käyttämisestä tai alijäämän kattamisesta rahaston varoista. (2.2.2007/72)
(16.4.1993/351)
Valtiovarainministeriön ja valtiokonttorin tehtävänä on ottaa lainat ja päättää niiden tarkemmista ehdoista sekä huolehtia muista rahaston lainanottoon samoin kuin arvopaperisointiin ja siihen liittyvään lisäkoron maksamiseen ja saatavien vaihtamiseen sekä arvopapereiden ostamiseen ja lisävakuusjärjestelyihin kuuluvista toimenpiteistä. (17.12.1993/1194)
5 § (2.2.2007/72)
Asuntorahaston tilikausi on kalenterivuosi. Ympäristöministeriö määrää rahastolle kaksi tilintarkastajaa, joista toisen on oltava KHT-tilintarkastaja ja toisen JHT-tilintarkastaja. (18.9.2015/1185)
Jos tilintarkastaja kesken tilikauden havaitsee merkittävää huomauttamista rahaston hallinnosta tai taloudesta, on asiasta viipymättä ilmoitettava ympäristöministeriölle.
Tilintarkastajien on tarkastettava rahaston hallinto, kirjanpito ja tilinpäätös. Heidän on annettava kultakin tilikaudelta tilintarkastuskertomus, jossa on erityisesti lausuttava:
1) siitä, onko tilinpäätös laadittu tilinpäätöksen laatimista koskevien säännösten mukaisesti;
2) siitä, antaako tilinpäätös oikeat ja riittävät tiedot rahaston toiminnan tuloksesta ja tuloksellisuudesta sekä taloudellisesta asemasta;
3) siitä, onko rahastoa hoidettu sitä koskevien säännösten mukaisesti;
4) tilinpäätöksen vahvistamisesta; sekä
5) rahaston tuloksen käsittelystä rahaston johtokunnan ehdottamalla tavalla.
Ympäristöministeriö päättää huhtikuun loppuun mennessä rahaston tilinpäätöksen vahvistamisesta sekä toimenpiteistä, joihin rahaston tilinpäätös antaa aihetta.
6 § (17.12.1993/1194)
Asuntorahaston 2 §:ssä tarkoitetuista valtion talousarvion ulkopuolisista varoista maksetaan rahaston toimintaa varten otettujen lainojen lyhennykset, korot sekä muut lainojen ottamisesta, hoitamisesta ja takaisin maksamisesta aiheutuvat menot samoin kuin arvopaperistamisesta ja siihen liittyvästä lisäkoron maksamisesta ja saatavien vaihtamisesta sekä arvopapereiden ostamisesta aiheutuvat menot. Näistä varoista maksetaan myös ne valtion takauksiin ja muihin vastuisiin liittyvät velvoitteet, jotka valtio on 2 §:n 4 momentin sekä aravalain 27 §:n ja 45 §:n 4 momentin nojalla velvollinen suorittamaan.
7 § (28.3.1996/208)
Valtion talousarvion käsittelyn yhteydessä on:
1) vahvistettava niiden lainojen enimmäismäärä, jotka myönnetään tai joihin maksetaan korkotukea asuntorahaston 2 §:ssä tarkoitetuista valtion talousarvion ulkopuolisista varoista oman asunnon hankintaan myönnettävien lainojen korkotuesta annetun lain (639/1982) mukaisia lainoja lukuun ottamatta;
2) vahvistettava niiden asuntolainoihin liittyvien valtiontakausten enimmäismäärä, joista aiheutuvat korvaukset maksetaan asuntorahaston 2 §:ssä tarkoitetuista valtion talousarvion ulkopuolisista varoista;
3) vahvistettava asuntorahastolle otettavien lainojen, arvopaperistettavien lainojen, ostettavien arvopapereiden ja lisävakuuksien enimmäismäärät; sekä
4) päätettävä mahdollisesta siirrosta asuntorahastoon tai rahastosta valtion talousarvioon.
(14.12.1998/947)
Valtion talousarviossa rahastoon siirrettävä määräraha on mitoitettava siten, että sen yhdessä 2 §:n 2 ja 3 momentin mukaisten lainanotto- ja arvopaperistamisvaltuuksien nojalla hankittavien varojen ja rahastolla vuoden alussa olevien aiemmilta vuosilta kertyneiden sekä asianomaisena varainhoitovuonna kertyvien rahavarojen kanssa arvioidaan riittävän rahaston 2 §:ssä tarkoitetuista valtion talousarvion ulkopuolisista varoista suoritettaviksi säädettyihin tai määrättyihin maksuihin.
Valtioneuvosto vahvistaa asuntorahaston 2 §:ssä tarkoitetuista valtion talousarvion ulkopuolisista varoista myönnettävien tai tuettavien lainojen myöntämis- ja hyväksymisvaltuuden käyttösuunnitelman. (16.4.1993/351)
Käyttösuunnitelmaa vahvistettaessa on otettava huomioon eri alueilla ja eri kunnissa esiintyvä asunnontarve. Asunnontarpeen arvioimisen perusteena on pidettävä asuntovajausta, asumistiheyttä, väestön määrää, asuntojen uusimistarvetta sekä muita asunnontarpeeseen vaikuttavia tekijöitä.
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1990. Rahaston varoista maksetaan myös ennen tämän lain voimaantuloa 2 §:n 1 kohdassa tarkoitettujen säännösten ja määräysten nojalla myönnetyt mutta vielä maksamatta olevat lainat, näiden lainojen lisäykset sekä oman asunnon hankintaan valtion lainan sijasta myönnettävien lainojen korkotuesta annetun lain (76/89) nojalla myönnettyjen lainojen korkotuet ja käsittelykorvaukset.
HE 183/89, toisen lvk.miet. 13/89, svk.miet. 209/89
16.4.1993/351:
Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä asuntorahaston virkojen perustamiseen, täyttämiseen sekä muihin lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin. Ympäristöministeriö päättää tällöin valtion virkamieslain 6 ja 7 §:ssä tarkoitetuista asioista valtion talousarviossa eriteltäviä virkoja lukuun ottamatta.
Mitä asunto-olojen kehittämisrahastosta on säädetty, koskee tämän lain voimaan tultua asuntorahastoa.
Mitä asuntohallituksesta on säädetty tai määrätty, koskee tämän lain voimaan tultua asuntorahastoa, jollei toisin säädetä tai määrätä.
HE 342/92, YmVM 3/93
17.12.1993/1194:
HE 177/93, YmVM 13/93
28.3.1996/208:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä huhtikuuta 1996.
HE 8/96, YmVM 1/96, PeVM 5/96, EV 27/96
14.12.1998/947:
Tätä lakia sovelletaan myös ennen lain voimaantuloa valtion asuntorahaston valtion keskuskirjanpidossa olevan yhdystilin varoille kertyneisiin ennen lain voimaantuloa tulouttamattomiin korkoihin.
HE 122/1998, YmVM 3/1998, EV 121/1998
2.2.2007/72:
HE 240/2006, YmVM 6/2006, EV 220/2006
18.9.2015/1185:
1 § 2 §3 § 4 §5 § 6 § 7 § 8 §9 §10 §Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:16.4.1993/351:17.12.1993/1194:28.3.1996/208:14.12.1998/947:2.2.2007/72:18.9.2015/1185:


text:
Molemmat videoneuvottelun välityksellä tapahtuvan todisteiden vastaanottamisen tavat ovat mahdollisia ja sallittuja Itävallassa. Itävallan siviiliprosessilainsäädännön muodostavat siviiliprosessilaki (Zivilprozessordnung,ZPO), joka koskee riita-asioita, ja hakemusasioista annettu laki (Außerstreitgesetz, AußStrG), joka koskee riidattomia asioita. Todisteiden vastaanottamista koskevat säännökset sisältyvät ZPO:hon (266–389 §) ja AußStrG:hen (16, 20 ja 31–35 §, joissa viitataan osittain ZPO:hon) sekä tietyntyyppisiä menettelyjä koskeviin yksittäisiin säännöksiin (kuten velvollisuudesta osallistua isyyteen liittyviin menettelyihin annettu 85 §). Asiaa koskevat kansalliset menettelyt ja oikeussäännöt kuvataan yksityiskohtaisesti seuraaviin kysymyksiin annettavissa vastauksissa ja tietosivulla ”Todisteiden vastaanottaminen – Itävalta”.
ZPO:n 277 §:n (riita-asiat) ja AußStrG:n 35 §:n (hakemusasiat), luettuna yhdessä ZPO:n 277 §:n kanssa, mukaan videoneuvottelua voidaan käyttää todisteiden vastaanottamiseen ja siten myös asianosaisten, todistajien ja asiantuntijatodistusten kuulemiseen.
ZPO:n 277 §:n (riita-asiat) ja AußStrG:n 35 §:n (hakemusasiat) (luettuna yhdessä ZPO:n 277 §:n kanssa) mukaan videoneuvottelua voidaan käyttää todisteiden vastaanottamiseen ja myös asianosaisten, todistajien ja asiantuntijoiden todistajanlausuntojen kuulemiseen. Todisteiden vastaanottamiselle videoneuvottelun välityksellä voi kuitenkin olla käytännön esteitä, esimerkiksi kun todisteiden vastaanottamisessa on tarkoitus käyttää varmenteita tai silmämääräistä tarkastusta.
Paikallinen tuomioistuin voi kutsua kenet tahansa kuultavaksi tuomioistuimeen videoneuvottelun välityksellä. Kaikissa itävaltalaisissa tuomioistuimissa, syyttäjänvirastoissa ja vankiloissa on käytössä ainakin yksi videoneuvottelujärjestelmä. Itävallan lainsäädännössä ei säädetä, että videoneuvottelun käyttäminen todisteiden vastaanottamiseen olisi sallittua vain tuomioistuimen tiloissa.
Siviiliasioiden osalta Itävallan lainsäädäntöön ei sisälly yleisiä tietosuojasäännöksiä, joissa säädettäisiin videoneuvottelun välityksellä toteutettavan kuulemisen tallentamisesta. Tallentaminen edellyttää siten kaikkien videoneuvotteluun osallistuvien henkilöiden suostumusta. Tämä pätee todisteiden välilliseen vastaanottamiseen, joka jäsenvaltioiden tuomioistuinten välisestä yhteistyöstä siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa tapahtuvassa todisteiden vastaanottamisessa annetun asetuksen (EY) N:o 1206/2001 (”asetus”) 10 artiklan 2 kohdan mukaan on toteutettava pyynnön vastaanottaneen jäsenvaltion lainsäädäntöä noudattaen.
Todisteiden välitöntä vastaanottamista koskeva pyyntö täytetään kuitenkin pyynnön esittäneen valtion lainsäädännön mukaisesti (asetuksen 17 artiklan 6 kohta). Jos kyseisen valtion lainsäädännössä säädetään, että videoneuvottelut voidaan tallentaa myös ilman asianomaisten henkilöiden suostumusta, tämä on sallittua Itävallan näkökulmasta.
Videoneuvottelun välityksellä toteutettavat kuulemiset voidaan periaatteessa tallentaa kaikilla videoneuvottelujärjestelmillä. Paikoissa, joissa tuomioistuinmenettelyt tallennetaan yleisesti (monissa rikostuomioistuimissa), olemassa olevia teknisiä laitteita voidaan käyttää videoneuvottelun välityksellä toteutettavan kuulemisen tallentamiseen. Kuuleminen voidaan tallentaa kaikissa muissa tiloissa yksinkertaisesti käyttämällä asiaankuuluvaa tallennusvälinettä.
a) Asetuksen 10 artiklan 2 kohdan mukaan todisteet on otettava vastaan pyynnön vastaanottaneen jäsenvaltion lainsäädäntöä noudattaen. Kuuleminen on siten toteutettava saksan kielellä (joissain Itävallan tuomioistuimissa sallittuja kieliä ovat myös kroaatti, sloveeni tai unkari). Pyynnön esittänyt tuomioistuin voi pyytää, että käytetään sen omaa virallista kieltä (tai jotain muuta kieltä) osana erityistä menettelyä sen todisteiden vastaanottamista koskevan pyynnön täyttämiseksi. Pyynnön vastaanottanut tuomioistuin voi kuitenkin hylätä pyynnön, jos se aiheuttaisi merkittäviä käytännön vaikeuksia (asetuksen 10 artiklan 3 kohta).
b) Asetuksen 17 artiklan 6 kohdan mukaan pyynnön esittäneen tuomioistuimen on toteutettava todisteiden välitön vastaanottaminen jäsenvaltionsa lainsäädännön mukaisesti. Käytettävän kielen on siten oltava jokin kyseisessä lainsäädännössä säädetyistä virallisista kielistä. Pyynnön vastaanottaneena jäsenvaltiona Itävallalla on kuitenkin asetuksen 17 artiklan 4 kohdan mukaan oikeus vaatia sen virallisen kielen käyttämistä edellytyksenä todisteiden vastaanottamiselle.
Kun kyseessä on todisteiden välillinen vastaanottaminen, asetuksen 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti mahdollisesti maksetusta korvauksesta huolimatta vastuu tulkkauksen järjestämisestä on ensisijaisesti pyynnön vastaanottaneella tuomioistuimella. Asianomaisten tuomioistuinten olisi kuitenkin tehtävä rakentavaa yhteistyötä (kuten muillakin aloilla).
Kun kyseessä on todisteiden välitön vastaanottaminen, asetuksen 17 artiklan mukaan vastuu tulkkauksen järjestämisestä on ensisijaisesti pyynnön esittäneellä tuomioistuimella. Asetuksen 17 artiklassa ei edellytetä, että pyynnön vastaanottaneen jäsenvaltion on avustettava tässä, mutta se ei myöskään estä tällaisen avun antamista. Tuomioistuimen toimivaltaa koskevan lain (Jurisdiktionsnorm) 39a §:n 4 momentissa edellytetään, että oikeusapua antava tuomioistuin avustaa käytännössä todisteiden vastaanottamisessa ulkomaisen tuomioistuimen pyynnöstä. Tähän kuuluisi esimerkiksi soveltuvan tulkin etsiminen.
Päätös siitä, minkämaalaisia tulkkeja käytetään, on tehtävä sen perusteella, mikä on tarkoituksenmukaista yksittäistapauksessa.
Kuultava henkilö kutsutaan kuultavaksi videoneuvottelun välityksellä Itävallassa samalla tavalla ja kuulemiseen sovelletaan samoja tiedoksiannon määräaikoja kuin jos hänet kutsuttaisiin kuultavaksi asiaa käsittelevään tuomioistuimeen.
Internet-protokollaa (IP) käyttäen toteutettavan videoneuvottelun käytöstä ei tule kustannuksia. Jos videoneuvottelussa käytetään ISDN-yhteyttä, soittajille aiheutuu kustannuksia, aivan kuten puhelinsoitostakin. Nämä kustannukset vaihtelevat sen mukaan, missä laitteet, joihin soitetaan, sijaitsevat.
Tämä on ensisijaisesti pyynnön esittäneen tuomioistuimen velvollisuus, ja sitä sitoo asetuksen 17 artiklan 2 kohta. Useimmissa tapauksissa pyynnön esittänyt tuomioistuin pyytää itse kyseiset henkilöt paikalle videoneuvotteluun. Jos Itävallan keskusviranomainen tai itävaltalainen tuomioistuin havaitsee, että asetuksen 17 artiklan 2 kohtaa on mahdollisesti rikottu todisteiden välittömän vastaanottamisen valmistelussa tai toteutuksessa, viranomaisen tai tuomioistuimen on yhteistyössä pyynnön esittäneen tuomioistuimen kanssa huolehdittava siitä, että tätä säännöstä noudatetaan asianmukaisesti. Itävaltalaisten tuomioistuinten työntekijät ovat saaneet koulutusta asetuksen noudattamisessa, ja heillä on myös mahdollisuus tutustua EU:n tasolla laadittuun ”Oppaaseen videoneuvotteluista rajatylittävissä oikeudenkäynneissä” oikeusministeriön intranet-verkon kautta.
Kuultavan henkilöllisyys varmistetaan kuvallisella henkilötodistuksella. Henkilöllisyys tarkistetaan myös kuulemisen yhteydessä (ZPO:n 340 §:n 1 momentti).
Asiaosaisten valan vannomisesta säädetään ZPO:n 377 ja 379 §:ssä ja todistajien valan vannomisesta puolestaan ZPO:n 336–338 §:ssä.
Sekä asianosaisten että todistajien on vannottava vala. Asianosaisia ei voida oikeudellisesti pakottaa vannomaan valaa, kun taas todistajille voidaan määrätä seuraamuksia, jos he lainvastaisesti kieltäytyvät valan vannomisesta (ZPO:n 325 ja 326 §; seuraamukset ovat samat kuin ne, joita määrätään todistamasta kieltäytyville henkilöille, ja henkilölle voidaan määrätä tämän perusteella sakkoa tai enintään kuuden viikon vankeusrangaistus).
Rikoslain (Strafgesetzbuch, StGB) 288 §:n 2 momentin mukaan väärän todistuksen antaminen tai vahvistaminen valaehtoisesti tai väärän valan antaminen, joista säädetään asiaa koskevassa lainsäädännössä, ovat rangaistavia tekoja. Niistä voidaan määrätä rangaistukseksi vankeutta kuudesta kuukaudesta viiteen vuoteen.
Menettelyn asianosaisen, joka ei ole vannonut valaa, antamaa väärää todistusta ei pidetä rangaistavana tekona. Sen sijaan todistajalle, joka ei ole vannonut valaa ja antaa väärän todistuksen, voidaan määrätä enintään kolmen vuoden vankeusrangaistus (StGB:n 288 §:n 1 momentti).
Siviiliprosessilain täytäntöönpanosta annetun lain (Einführungsgesetz zur Zivilprozessordnung) XL §:n mukaan on noudatettava 3. toukokuuta 1868 annetun lain (Reichsgesetzblatt nro 33) (valan sanamuoto ja muita muodollisuuksia) säännöksiä (ks. http://alex.onb.ac.at/cgi-content/alex?aid=rgb&datum=18680004&seite=00000067).
ZPO:n 336 §:n 1 momentin ja 377 §:n 1 momentin mukaan henkilöt, jotka on aiemmin tuomittu väärän todistuksen antamisesta tai jotka ovat alle 14-vuotiaita taikka jotka eivät ymmärrä riittävästi valan luonnetta ja merkitystä kypsymättömyyden tai älyllisen kehitysvammaisuuden vuoksi, eivät voi vannoa valaa. Tämän vuoksi heitä ei voida kuulla valaehtoisesti.
Edellä mainittuja todistajan tai asianosaisen valaehtoista kuulemista koskevia säännöksiä ei voida soveltaa tapauksissa, joista säädetään hakemusasioista annetussa laissa (AußStrG:n 35 §).
Kaikissa toimipaikoissa, joissa on oikeusministeriön toimittamat videoneuvottelulaitteet, yksi työntekijä vastaa näiden laitteiden toiminnasta. Kyseinen henkilö voi käyttää videoneuvottelulaitteita ja tehdä vähäisiä muutoksia asetuksiin. Kaikki videoneuvottelulaitteet ovat yhteydessä liittovaltion oikeusministeriön (Bundesministerium für Justiz) IT-osaston keskusyksikköön. Sieltä käsin IT-ylläpitäjät voivat säätää kaikkia Itävallassa olevia videoneuvottelujärjestelmiä.
Pyynnön esittäneeltä tuomioistuimelta tarvitaan seuraavat tiedot:
IP-osoite ja/tai ISDN-numero ja suuntanumero
etälaitteen teknisistä seikoista pyynnön esittäneessä tuomioistuimessa vastaavan henkilön nimi, puhelinnumero ja sähköpostiosoite.
Päivitetty viimeksi: 02/06/2018

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


text:
Sähköalan standardoinnin tausta ja perusperiaatteet, SlideSearchEngine.com
Sähköalan standardoinnin tausta ja perusperiaatteet
Information about Sähköalan standardoinnin tausta ja perusperiaatteet
Author: SeskoRy
Sähköalan standardisoinnin tausta ja perusperiaatteet Tapani Nurmi SESKO ry
Mikä on standardi? • standardi on toistuvaan tapaukseen tarkoitettu yhdenmukainen ratkaisu • esimerkkejä: paperikoot (A4, A5), sulakkeet (25 A gG-tyyppi), RJ 45-liitin • standardilla pyritään varmistamaan turvallisuus ja yhteensopivuus • tämä esitys käsittelee julkisia SFS-, EN- ja IEC-standardeja 2004-10-04 2
Standardin ominaisuuksia • tunnustetun elimen hyväksymä asiakirja • julkisesti saatavilla • valmistellaan yhteistyössä • pyritään konsensukseen • käyttö yleensä vapaaehtoista • tarkoitettu yleiseen ja toistuvaan käyttöön 2004-10-04 3
Mihin standardeja tarvitaan? • yhteensopivuuden turvaamiseen • turvallisuuden takaamiseen • laadun takaamiseen • viestinnän helpottamiseen • lainsäädännön yksinkertaistamiseen • suunnittelun helpottamiseen • kansainvälisen kaupan helpottamiseen • säästöjen aikaansaamiseen • puolueettoman sertifioinnin ja testaamisen mahdollistamiseen 2004-10-04 4
Standardisoimisorganisaatio Yleinen Sähkö-tekniikka Televiestintä Maailma ISO ITU Eurooppa CEN ETSI Suomi Viestintä-virasto 2004-10-04 5
SESKO ry • sähkö- ja elektroniikka-alan standardisointijärjestö • jäseninä 20 sähköalan yhteisöä • valmistelee suomalaiset sähköalan standardit • on jäsenenä IEC:ssä ja CENELECissä • on Suomen Standardisoimisliitto SFS:n toimialayhteisö • komiteoissa ja seurantaryhmissä lähes 500 jäsentä • toimistossa 11 henkilöä 2004-10-04 6
SESKOn jäsenet • Digita Oy • Finnet-liitto ry • Neuvottelevat Sähkösuunnittelijat NSS ry • Radioteknillinen Seura ry • SGS FIMKO Oy • Suomen Automaatioseura ry • Suomen Radioamatööriliitto ry • Suomen Sähkö- ja teleurakoitsijaliitto ry • Suomen Sähköteknikkojen Liitto ry • Sähköenergialiitto ry • Sähköinsinööriliitto ry • Sähkötarkastusyhdistys SÄTY ry • Sähköturvallisuuden edistämiskeskus STEK ry • Talotekniikkaliitto ry • TeliaSonera Finland Oyj • Teknologiateollisuus ry • Teollisuuden Sähkö ja Automaatio • Turvatekniikan keskus • Valtion teknillinen tutkimuskeskus • Viestintävirasto 2004-10-04 7
Sähköalan suomalaisten standardien valmistelu • lähes kaikki uudet suomalaiset standardit perustuvat CENELECin tai IEC:n standardeihin • standardeista vain pieni osa julkaistaan suomenkielisenä • kansallisten standardien käytöstä luovutaan ja otetaan tilalle kansainväliset ja eurooppalaiset 2004-10-04 8
Sähköalan SFS standardit Julkaistut ja luetteloidut sähköalan SFS-standardit 4500 4000 3500 3000 2500 2000 1500 1000 500 0 1992 1991 1994 1993 1996 1995 1997 1999 1998 2001 2000 2003 2002 Luetteloidut Julkaistut 2004-10-04 9
SESKOn rahoitus Standardien myynti SFS Standardien myynti IEC Osallistumismaksut Muut tuotot (STEK ym.) KTM:n avustus Muut tuotot 2004-10-04 10
Suomen Standardisoimisliitto SFS • Suomen standardisoinnin keskusjärjestö • ISOn ja CENin jäsen • SFS- ja SFS-EN-standardien vahvistaminen, julkaisu ja myynti • käytännön valmistelun hoitavat toimialayhteisöt • www.sfs.fi, mm. standardiluettelo 2004-10-04 11
International Electrotechnical Commission IEC • perustyö tehdään täällä • standardien lisäksi Iec julkaisee teknisiä raportteja (TR) ja julkisia eritelmiä (PAS) • IEC:n jäsenenä on 62 kehittynyttä maata eri maanosista • www.iec.ch 2004-10-04 12
CENELEC European Committee for Electrotechnical Standardization • EU- ja EFTA-maiden sähköalan standardi-soimisjärjestö • 28 jäsentä, EU-maat + Sveitsi, Norja ja Islanti • tiivis yhteistyö IEC:n kanssa, standardit perustuvat suurelta osin IEC:hen 2004-10-04 13
Eurooppalaiset standardit • EN-standardit (pääasiassa laitestandardeja) – identtisiä kaikissa CENELECin jäsenmaissa – voivat olla yhdenmukaistettuja direktiivin mukaan – EN-standardit pitää julkaista tai vahvistaa ilmoittamalla, poikkeavia kansallisia standardeja samasta aiheesta ei saa olla – 90 % perustuu IEC-standardeihin • EN 6XXXX perustuvat IEC:hen • EN 5XXXX CENELECin omia 2004-10-04 14
Eurooppalaiset standardit • HD harmonisointidokumentit – HD dokumenttia ei tarvitse julkaista sellaisenaan, sen teknisen sisällön vastaisia kansallisia standardeja ei kuitenkaan saa olla – HD dokumentteja tehdään esim. sähköasennuksista ja energiakaapeleista – uusien HD dokumenttien tunnus vastaa EN:n tunnusta, vanhemmissa juokseva numero esim. HD 21 tai HD 384 • TR tekniset raportit, TS tekniset spesifikaatiot 2004-10-04 15
Direktiivit ja standardit • direktiiveillä esitetään EU:ssa vaatimukset, jotka kukin maa ottaa käyttöön lainsäädännössään • uuden menettelyn (new approach) direktiiveissä annetaan vain olennaiset turvallisuusvaatimukset ei yksityiskohtia • yhtenäistettyjen standardien mukaisesti toimittuna täytetään olennaiset turvallisuusvaatimukset • yhtenäistetyt (harmonisoidut) standardit on lueteltu EU:n virallisessa lehdessä 2004-10-04 16
Direktiivit ja suomalainen lainsäädäntö • EU:n direktiivit eivät ole suoraan voimassa jäsenmaassa kuten Suomessa, vaan niiden perusteella valmistellaan kansalliset säädökset • kaikista aiheista ei ole direktiivejä, mutta esim. suomalaiset sähköasennuksia koskevat kansalliset määräykset on tehty samalla periaatteella 2004-10-04 17
Sähkölaitteita ja -asennuksia koskevat standardit Sähkölaitetta esim. jakokeskusta koskeva standardi Sähköasennusta koskeva standardi Kansainvälinen standardi IEC 60439-sarja IEC 60364-sarja Eurooppalainen standardi EN 60439-sarja = IEC standardi HD 384 IEC muutettuna Suomalainen standardi SFS-EN 60439-sarja = EN = IEC SFS 6000-sarja HD ja IEC täydennettynä Direktiivi Pienjännitedirektiivi LVD ei direktiiviä Suomalainen määräys KTMp 1694/1993 LVD:n käyttöönotto KTMp 1193/1999 kotimainen vaatimus 2004-10-04 18
Sähköalan standardien valmistelu • suomalaisen standardin tunnus on SFS • standardit valmistellaan nykyään eurooppalaisena ja kansainvälisenä yhteistyönä • puhtaasti kansallisia standardeja vain niiltä alueilta, joilla eurooppalaisia ja kansainvälisiä standardeja ei (vielä) ole 2004-10-04 19
IEC ja EN-standardien rinnakkainen valmistelu IEC-, EN-, ja SFS-standardien valmistelu (Rinnakkaismenettely) IEC CENELEC SESKO (Kansalliset toimenpiteet) Ehdotus uudeksi työkohteeksi (NP) Ylläpitome-nettely Valmistelu-vaihe Lausuntokierros (CD) Äänestyskierros (CDV) Muodollinen loppuäänestys (FDIS) IEC-standardi Rinnakkaislau-sunto Rinnakkaisää-nestys EN-standardi • Äänestys NP-ehdotukseen • WG/MT-ryhmien kansalliset jäsenet • Lausunnot ehdotukseen tarvittaessa • Kansallinen lausuntokierros • Äänestys IEC-ehdotukseen • Lausunnot CENELE-ehdotukseen tarvittaessa • Äänestykset ehdotuksiin (IEC & CENELEC) SFS-EN-standardi YLL ÄPIT OJ AKS O 2004-10-04 20
IEC-standardin valmistelu • standardeja valmistellaan teknisissä komiteoissa • uusi standardisointikohde voidaan aloittaa jonkun jäsenmaan tai muun tahon aloitteesta • uudesta työkohteesta äänestetään – nykyään pääasiassa ylläpidetään olemassa olevia standardeja, jolloin tätä äänestystä ei ole • ensimmäisen ehdotuksen (Committee Draft CD) valmistelee työryhmä • CD menee kansalliskomiteoille kommentoitavaksi • työryhmä käsittelee saadut kommentit 2004-10-04 21
IEC-standardin valmistelu • ehdotus lähetetään kyselyyn (Committee Draft for Vote, CDV), johon kansalliskomiteat äänestävät • jos CDV hyväksytään määräenemmistöllä, siitä tehdään lopullinen ehdotus (Final Draft International Standard) FDIS • jos FDIS hyväksytään määräenemmistöllä, standardi julkaistaan • jos jossain vaiheessa ei saavuteta konsensusta, työ palaa edelliseen vaiheeseen 2004-10-04 22
EN-standardin valmistelu IEC:n kanssa rinnan • CENELECin standardin tekninen sisältö valmistellaan IEC:ssä • CENELEC tekee tarvittaessa muutoksia IEC standardiin • IEC- ja CENELECin EN-standardi ilmestyvät samaan aikaan 2004-10-04 23
EN- ja SFS-standardin valmistelu EN- ja SFS-standardien valmistelu (Eurooppalainen esikuva tai IEC-esikuva ilman rinnakkaismenettelyä) CENELEC SESKO (Kansalliset toimenpiteet) IEC-standardi Vilamoura-ilmoitus Teknillisen valiokunnan (BT) hyväksyntä Standardin valmistelu (TC tai BTTF) Yhdistetty lausunto-ja äänestyskierros (UAP) Lausuntokierros Loppuäänestys Standardin ratifiointi (BT) EN-standardi • TC/BTTF-kansalliset jäsenet • Kansallinen lausuntokierros • Mahdolliset kommentit ja lisäksi äänestys UAP-ehdotukseen • Äänestys SFS-EN-standardi 2004-10-04 24
SFS-standardin valmistelu SFS-standardien valmistelu SESKO (Kansalliset toimenpiteet) IEC-standardi ja/tai HD-asiakirja SFS-standardin uusiminen Standardin valmistelu SK-komiteassa Kansallinen lausuntokierros Standardin täsmentäminen SESKOn hyväksyntä Standardin julkaiseminen (SFS) SFS-standardi Kansallinen aloite 2004-10-04 25
Mistä standardeja saa • standardit ovat maksullisia, koska myynnillä katetaan osa standardien valmistelun kustannuksista • suomenkieliset SFS-standardit myy SFS • SESKOsta saa englanninkielisiä EN- ja IEC-standardeja • IEC-standardit myös netistä www.iec.ch • standardit saatavilla nykyään myös sähköisessä muodossa 2004-10-04 26
Standardeihin vaikuttaminen • lausunnot ehdotuksiin • komiteoiden kokouksiin osallistuminen • työryhmätyöhön osallistuminen • uusien työaiheiden ehdottaminen 2004-10-04 27
Lisätietoja standardisoinnista • SESKOn tavoitat puhelimella (09) 6963970 tai info@sesko.fi • hyödyllisiä kotisivuja: – www.sesko.fi – www.sfs.fi – www.cenelec.org – www.iec.ch 2004-10-04 28
SAP Customer Service Module PDF
SAP Customer Service Module PPT
career opportunity bangalore scope
SSC CHSL recruitment Notification 2017 - 18
SAP Customer Service PPT
Benefits of Pursuing CMA Certification Course
benefits cma
Unit 19 Contemporary Issues in HSC
Käytöshäiriöiden tausta ja ennuste - Science
Käytöshäiriöiden tausta ja ennuste; Download. of 20
⭐Sähköalan standardisoinnin tausta ja perusperiaatteet ...
1 Sähköalan standardisoinnin tausta ja perusperiaatteet Tapani Nurmi SESKO ry. 2 Mikä on standardi? standardi on toistuvaan tapaukseen tarkoitettu ...
Sähkötyöturvallisuus- ja sähköasennusstandardit
Sähköasennuksia koskevien standardien tausta ja kehitys. ... Vastuu sähköalan ... Sähköalan standardoinnin tausta ja perusperiaatteet. Education.
Standardointijärjestelmä - docplayer.fi
Standardointijärjestelmä Sähköalan standardoinnin tietoisku 2015-09-01 ... Standardit ja lainsäädäntö Sähköalan standardoinnin ...
SESKO ry - HubSlide
... Riskinarviointi ja turva... 4 months ago. Education. Teollisuusautomaation standardit - Koneiden ohjausjärjestelmät - IEC 62061 ...
These presentations are classified and categorized, so you will always find everything clearly laid out and in context. You are watching Unit 19 Contemporary Issues in HSC presentation right now. We are staying up to date!

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Euroopan unionin tuomioistuimen ratkaisut energiasektorin integraatiokysymyksissä ovat kontekstisidonnaisia - Väitöstiedotteet | UEF
Väittelijä: HTM Sirja-Leena Penttinen
Väitösaika ja -paikka: 19.8. klo 13, C2, Carelia, Joensuun kampus
Euroopan unionin sisämarkkinaoikeuden ytimessä ovat perussopimuksiin kirjatut perusvapaudet – tavaroiden, palveluiden, henkilöiden ja pääoman vapaa liikkuvuus. Energiasektorin on kuitenkin katsottu kuuluvan valtioiden suvereniteetin alaan erityisesti sen poliittisen ja taloudellisen painoarvon vuoksi. Tästä syystä Euroopan unionin taloudellinen yhdentyminen on koskenut energiasektoria vain rajoitetusti, ja jäsenvaltiot ovat vedonneet erityisesti poliittisiin argumentteihin pyrkiessään rajoittamaan perusvapauksia koskevien artikloiden soveltamista energiasektorille.
HTM Sirja-Leena Penttinen tarkastelee Itä-Suomen yliopistossa tarkastettavassa väitöstutkimuksessaan, kuinka Euroopan unionin tuomioistuin on tulkinnut ja soveltanut tavaroiden ja pääoman vapaata liikkuvuutta koskevia perussopimuksen säännöksiä energiasektorilla. Tutkimuksessa analysoidaan intressejä, joihin jäsenvaltiot ovat vedonneet rajoittaakseen tavaroiden ja pääoman vapaata liikkuvuutta energiasektorilla, sekä erityisesti unionin tuomioistuimen ratkaisukäytäntöä tältä osin. Unionin tuomioistuin pyrkii tasapainottamaan jäsenvaltioiden kansallisia intressejä sekä EU:n energiamarkkinoiden yhtenäistämistä koskevia tavoitteita tulkitessaan EU:n ja jäsenvaltioiden välisiä toimivaltarajoja. Lisäksi Penttinen tarkastelee unionin tuomioistuimen roolia EU:n energiamarkkinoiden avautumisessa.
Euroopan unionin tuomioistuimella on ollut keskeinen rooli EU:n taloudellisen integraation kehityksessä. Tuomioistuin on edistänyt Euroopan taloudellista yhdentymistä tulkitsemalla ja soveltamalla erityisesti perusvapauksia koskevia artikloja. Tämä kehitys ei kuitenkaan ole koskettanut vastaavalla tavalla poliittisesti herkkää energiasektoria, jolla tuomioistuin on korostanut unionin lainsäätäjän roolia ja integraation syventämistä jäsenvaltioiden lainsäädäntöjen asteittaisen yhdenmukaistamisen kautta.
Energiasektorin tilanneherkkyys huomioon ratkaisuissa
Tuomioistuin on ratkaisuissaan tasapainottanut EU:n energiamarkkinoiden tavoitteita – toimitusvarmuutta, kilpailukykyä sekä kestävää kehitystä – suhteessa jäsenvaltioiden kansalliseen toimivaltaan. Tutkimus osoittaa, kuinka jäsenvaltioiden kansalliset intressit, joilla vapaan liikkuvuuden periaatetta on pyritty rajoittamaan energiasektorilla, ovat vaihdelleet eri ajankohtien poliittisen ja taloudellisen tilanteen perusteella. Tutkimus näyttää myös, kuinka EU:n energiamarkkinoita koskevan sääntelyn kehitys on vaikuttanut tuomioistuimen tulkintaan.
Penttisen väitöstutkimus valottaa myös EU:n jäsenvaltioiden ja EU:n lainsäätäjän, komission sekä tuomioistuimen dynaamista suhdetta EU:n energiamarkkinoiden luomisessa. Tutkimus osoittaa, että tuomioistuin ottaa ratkaisuissaan huomioon energiasektorin tilanneherkkyyden ja kontekstisidonnaisuuden kokonaisuudessa, joka muodostuu energiasektorin poliittisesta ja taloudellisesta painoarvosta sekä EU:n ja jäsenvaltioiden toimivallan jakoa koskevista rajoista ja jäsenvaltioiden energiasektoria koskevan sääntely-ympäristön moninaisuudesta.
Ratkaisut poliittisesti harkittuja
Penttisen mukaan tuomioistuin on edistänyt EU:n energiamarkkinoiden kehitystä ratkaisukäytännössään, mutta toisaalta ratkaisuja voi kuvata poliittisesti harkituiksi. Viimeaikaisessa oikeuskäytännössään tuomioistuin on hyödyntänyt erityisesti suhteellisuusperiaatetta perustellessaan energiasektoria koskevia ratkaisuja, joissa erityisesti sen hetkinen poliittinen konteksti heijastuu ratkaisuun. Tällainen ajankohtainen poliittinen kysymys on muun muassa esimerkiksi kestävän kehityksen edistäminen ja ilmastonmuutoksen torjunta lisäämällä uusiutuvan energian osuutta energiantuotannossa.
Tuomioistuimen ratkaisujen kontekstisidonnaisuus energiasektorilla heijastaa myös EU:n instituutioiden toimivaltarajoja, sillä tuomioistuin korostaa ratkaisuissaan EU:n lainsäätäjän roolia sekä muiden poliittisten toimijoiden harkintavaltaa energiasektorilla. Siitä huolimatta, että tuomioistuimen rooli Euroopan taloudellisessa yhdentymisessä on ollut merkittävä, energiasektoria koskevissa ratkaisuissaan tuomioistuin on korostanut integraation syventämistä jäsenvaltioiden lainsäädäntöjen asteittaisen yhdenmukaistamisen kautta täten heikentämättä poliittisella tasolla saavutettua yhteisymmärrystä.
HTM Sirja-Leena Penttisen Eurooppaoikeuden alaan kuuluva väitöskirja ”Free Movement and Energy: The interpretation and application of the free movement provisions in the energy sector by the European Court of Justice” tarkastetaan Itä-Suomen yliopiston yhteiskuntatieteiden ja kauppatieteiden tiedekunnassa. Vastaväittäjänä toimii professori Angus Johnston Oxfordin yliopistosta sekä kustoksena professori Tapio Määttä Itä-Suomen yliopistosta.
Väittelijän painolaatuinen valokuva on osoitteessa http://kuvapankki.uef.fi/A/UEF+kuvahakemisto/17549?encoding=UTF-8

matches: tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


text:
Desktop Jalkapallo Taustakuva HD - downloadwallpaper.org
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / HD / Desktop Jalkapallo Taustakuva HD	Desktop Jalkapallo Taustakuva HD
lähettänyt: Jeya helmikuuta 15, 2016
sisään HD, Urheilu
1,544 näkymät
0	Desktop Jalkapallo Taustakuva HD
Tässä on kokoelma Desktop Jalkapallo Wallpaper HD Collection Pöytäkoneet, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täällä DownloadWallpaper.org voit ladata tuhansia ilmaisia taustakuvia Desktop. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja jatkuvasti päivitetään. Valitse vapaa taustakuvia yli 20 luokkiin kuten Animals, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. Riippumatta siitä, millaista pc että omistat, voit ladata korkean resoluution taustakuvan jotka on kokoa ja se rajataan sopimaan työpöydälle näytön. Voit tallentaa kuvan tietokoneeseen.
Jos Like This Desktop Jalkapallo Wallpaper HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Jeya Edellinen: Desktop Retro Wallpaper HD
seuraava: Romanttinen Makuuhuone Taustakuva HD
farm tapetti HDviileä taustakuvia iphone 5ctaustakuvaksi mac HDElokuva tapettiviileä hd taustakuva downloadmaastoajo tapetti HDsantorini tapetti HDResident Evil tapettitapetti tarroja HDrakenne Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD hd


text:
HP ProBook 450 G5 1.6GHz i5-8250U 15.6 1920 x 1080pikseliä Hopea Kannettava
> HP ProBook 450 G5 1.6GHz i5-8250U 15.6" 1920 x 1080pikseliä Hopea Kannettava
HP ProBook 450 G5 1.6GHz i5-8250U 15.6" 1920 x 1080pikseliä Hopea Kannettava
Viite: 2RS23EA#UUW
8. sukupolven Intel® Core™ i5 1,60 GHz 39,6 cm 1920 x 1080 pikseliä 8 GB
712,10 € Alv 0%.
175,42 €/kk (6kk) *
87,71 €/kk (12kk) *
43,86 €/kk (24kk) *
Ostamalla tämän tuotteen voit kerätä jopa 176 kanta-asiakaspistettä. Ostoskorissasi on yhteensä 176 pistettä, jotka voidaan muuntaa alennuskupongiksi 8,80 €.
HP ProBook 450 G5. Tuotetyyppi: Kannettava, Kotelo: Simpukka. Prosessorityyppi: 8. sukupolven Intel® Core™ i5, Prosessori: i5-8250U, Suorittimen taajuus: 1,60 GHz. Näytön halkaisija (tuuma): 39,6 cm (15.6"), HD-tyyppi: Full HD, Näytön erottelutarkkuus: 1920 x 1080 pikseliä. Sisäinen muisti: 8 GB, Sisäinen muisti (tyyppi): DDR4-SDRAM. Kokonaismuisti: 256 GB, Tallennusmedia: SSD-levy. Integroitu näytönohjain. Käyttöjärjestelmä: Windows 10 Pro. Tuotteen väri: Hopea
Tuotteen syvyys 264,1 mm
Tuotteen korkeus 20,8 mm
Hannspree Hanns.G HL205DPB 19.5" Musta tietokoneen litteä...
Hannspree Hanns.G HE195ANB 18.5" HD Musta tietokoneen...
Hannspree Hanns.G HP 194 DJB 19" Musta tietokoneen litteä...
Hannspree Hanns.G HS246HFW 23.6" Full HD Matta Valkoinen...
Hannspree Hanns.G HE196APB 18.5" HD Matta Musta...
Hannspree Hanns.G HX194DPB 19" Musta tietokoneen litteä...
Hannspree Hanns.G HL 225 PPB 21.5" Full HD Musta litteä...
Hannspree Hanns.G HE225DPB 21.5" Full HD LCD Musta...
Hannspree Hanns.G HP227DJB 21.5" Full HD Matta Musta...
Hannspree Hanns.G HE247DPB 23.6" Full HD Musta...

matches: HD HD HD HD HD HD HD