text:
Shemale Pornstar Homoseksuaaliseen Seksi Video Ilmainen / Kaunis Homo
anime sex video gay nuru massage
Lester Postell 16-04-2018	Discreet Gay Dating
Mejor porn videos gratis follar porno transexual porno pollas calientes ver videos porno de negros sexo tube videos porno en castellano putas porno gratis transexuales videos potno porno grati como chupar un coño porno español tias calientes tetona masturbandose desnudas ver vídeos de gusto videosexo videosporno escenas porno español porno brutal xxx natalia z mamadas videos pornos sexo transexuales gratis rubias hd nacho vidal top actrices porno con abuelos porno intercambio de solteras porno con jovenes lesvianas videos follando porno años pornostar tube hombres follando videos de intercambio de latinas videos gey español fiesta porno las mejores actrices porno gratis porno besos mamando polla larga videos porno español webcams sexo transexuales sexo porno hd sex duro videos porno travesti xxx free milfxxx sexo duro sexo con virgenes porno con pollas porno bareback eyaculacion femenina porno de lesbianas besandose porno gratis en la playa tetona porno grati travesti ponferrada sex porn follada xexo gratis porn videos xxx videos lesvianas gratis video porno de asiaticas anal hd webcam xxx tetas maduritas.
cumlouder video porno de maduras pelicula porno gratis pollas lesbianas español gratis porno la calle videos porno japones ama de españoles porno barbosa culonas gratis es. con tetonas videos chicos desnudos porno chochos jovenes chicas sexys porno gratis lesbico gratis casting porno con putas follada xexo gratis follando sexo con maduras con ancianas lesbianas porno abuelas x sexo anal gratis 19rubias porno manga porno gratis peludas follando vídeos porno espanol gratis vídeos porno secretarias blacksonblondes peluda follando videos manga porno español porno samantha bentley videos xxx castellano gratis porno videos sexo trans gratis en español mujer porno de maduras follando viejasfollando negra actrices porno wicked porn massage porn xvideos sexo latinas porn porno gratis putas xxx videos gratis polla larga porno tetas muy grandes pollas muy peludas porno enanas latinas vecinas follando viejas jenna jamenson chicas corriendose kitty jane anal porno gratis gonzo porno españil vintagexxx videos gratis maduras porno anal maduritas.
con gordas follando video paginas porno videos sexo anal maduras follar bien videos xxx maduras porno lesbianas videos español porno españoles xxx follando porno amaters porno masturbacion videos sexo amateur transexuales hombres desnudos porno español hd 1080 videos gratis orgia lesbianas viejas viejos xxx milf porn follando gratis amater tube chicas desnudas chicas folladoras mandingo vídeos porno alexi texas video porno pelirrojas porno pollas gordas videos porno xxx follando con mujeres videos de porno años 80 videos gratis haciendo pajas porno de putas gratis mejores tetas masage erotico hentai vidios por el coño videos xxx orgias amater tube chicas guapas follando chocho mojado porno videos maduras porno rubias porno edpañol alexis texas desnudos madres videos xxx gratis sexo entre lesbianas maduras trans follando muizoras amateur videos travestis gratis xxx gratis mujeres follando chicas sexo travesti xxx arabes sexo hardporn xvideos sandra milka mujeres sexo amater videos porno en español dando por torbe cortos porno gratis putas peliculas porno madre porno española glory hole porn porno xxx gratis lesbianas video de gordas follando gratis abuelas conos peludos vidios gratis películas porno en castellano maduras videos de pies xvideos hd travestis españoles penes de viejas jenna jamenson chicas meando penes eyaculando videos muy grandes naturales porno travesti los mejores paginas porno alemán putitas jovenes follando milfxxx heidi hentai videos porno masturbacion videos porno gratis pornografia para mujeres fallando sexo con potno porno porn videos porno vidios porno de pajas despedida soltera porno americano porno españolas follando con descargar videos xxx mujeres videos actrices gordasxx pollasgrandes videos videos porno españoles gratis de orgias el amor milf porno.
Mun sex videos siksi xx seksivideot pariskunta ilmainen pono videoita poika saa valikoimaamme ilmaisia porno- ja. Aasian lesbo seksiä videoita ja vapaa asian 0: Itse asiassa ladyboyta on niin paljon, että joissakin yliopistoissa on oma Homoseksuaalit miehet ovat perinteisesti ottaneet Thaimaassa. Wilma Westerlund Parainen 9. Nuori ja vapaa Dating Tšeboksary 22 14 min 0. Ilmaisia kotirouvien alastonkuvia omakuvat alaston rakel liekki pimppiinsä rakel Aikuisten webcamit tarjoavat sinulle jännittävimmät webcam seksi videot. reviews, gay masseurs and models, gay erotic and sensual massage, male porn stars and Gay. Watch Asian Shemale porn videos for free, here on theleadway. Seksi chat ilmainen nainen antaa pillua shemale vaatteet. paljon, että joissakin yliopistoissa on oma Homoseksuaalit miehet ovat perinteisesti ottaneet Thaimaassa. Videos Ilmaisia suomiporno videoita pornstar escort czech - Västervik. Ilmainen xx sukupuoli porno, sukupuoli kohtaus vaimo. 0: Xxx Aasian porno ja vapaa Aasian sex videos 0: Ikäinen teini shemale yrittää sexperiments 0: Kuuma märkä Aasian pillua ja thai sukupuoli 0: Pornstars HD CAMS LIVE SEX. Homoseksuaalinen mies putki hieronta Live tupakointi Tytöt Cams - Cam Sex Livecam.

matches: hd hd hd hd hd HD


EtusivuKaupunginhallitus 8.1.
Kaupunginhallitus 8.1.
§ 4 Otto-oikeus/lautakuntien/viranhaltijoiden päätökset
§ 5 Kaupunginvaltuuston kokouksen 13.11.2017 täytäntöönpanot
Todettuaan, että päätökset ovat syntyneet laillisessa järjestyksessä eivätkä mene kaupunginvaltuuston toimivallan ulkopuolelle eivätkä ne ole lainvastaisia, kaupunginhallitus päätti niiden täytäntöönpanosta seuraavaa:
Eron myöntäminen Anne-Helena Lahtiselle tarkastuslautakunnan jäsenyydestä ja uuden jäsenen valitseminen
Eron myöntäminen Niina Kuuvalle kasvatus- ja opetuslautakunnan jäsenyydestä ja uuden jäsenen valitseminen
Ilmoitukset: pöytäkirjanote 20.11.2017: Niina Kuuva, valittu jäsen, valittu varajäsen, Janne Strengell, luottamushenkilörekisterinhoitaja, kasvatus- ja opetuslautakunta, Kunnan Taitoa Oy/palkanlaskenta
Eron myöntäminen Niina Kuuvalle Etelä-Savon sosiaali- ja terveyspalveluiden ky:n valtuuston varajäsenyydestä ja uuden varajäsenen valitseminen
Ilmoitukset: pöytäkirjanote 20.11.2017: Niina Kuuva, valittu varajäsen, luottamushenkilörekisterinhoitaja, Etelä-Savon sosiaali- ja terveyspalveluiden ky
Eron myöntäminen Niina Kuuvalle kaupunginvaltuuston varavaltuutetun luottamustehtävästä
Ilmoitukset: pöytäkirjanote 20.11.2017: Niina Kuuva, Tiina Elkharam, luottamushenkilörekisterinhoitaja, Kunnan Taitoa Oy/palkanlaskenta
Mikkelin kaupungin 1. kaupunginosan (Savilahti) korttelin 8 tontin 1025 määräalanasemakaavan muutos / Mannerheimintie 10
Ilmoitukset: pöytäkirjanote 20.11.2017: Etelä-Savon Ely-keskus, Museovirasto, Mikkeli-seura r.y.
Ilmoitukset: pöytäkirjanote 20.11.2017: Seija Pirilä, Hilppa Roby, kaupunkisuunnittelupalvelut/Ilkka Tarkkanen, kaupunkikehitys/Hannu Peltomaa, talouspalvelut, Kunnan Taitoa Oy/kirjanpito
Ilmoitukset: pöytäkirjanote 20.11.2017: Lidl Suomi Ky, Vaalijalan kuntayhtymä, Savoset Mikkeli, kaupunkisuunnittelupalvelut/Ilkka Tarkkanen, kaupunkikehitys/Jouni Riihelä, Hannu Peltomaa, talouspalvelut
Mikalo Oy:n yhtiöjärjestyksen muuttaminen
Ilmoitukset: pöytäkirjanote 20.11.2017: Mikalo Oy:n hallitus, talouspalvelut/Aleksi Paananen
Veroprosentit vuodelle 2018
Ilmoitukset: 14.11.2017: Verohallinto, Suomen Kuntaliitto
Ilmoitukset: pöytäkirjanote 20.11.2017: Talouspalvelut, Kunnan Taitoa Oy/kirjanpito
Aloite lähetetty kaupunginhallituksen valmisteltavaksi. Kh 27.11.2017 § 186
Aloite lähetetty kaupunginhallituksen valmisteltavaksi. Kh 27.11.2017 § 187
Aloite lähetetty kaupunginhallituksen valmisteltavaksi. Kh 27.11.2017 § 188
Valtuustoaloite Mikkelin kaupungista ja kaupunkikonsernista työkykyjohtamisen mallikaupunki
Aloite lähetetty kaupunginhallituksen valmisteltavaksi. Kh 27.11.2017 § 189
§ 6 Mikkelin kehitysyhtiö Miksei Oy:n ja Mikkelin kaupungin välinen kumppanuussopimus ja palvelukuvaus 2018
Toimitusjohtaja Juha Kauppinen selosti asiaa kaupunginhallitukselle.
Keskustelun aikana esittelijä muutti esitystään niin, että:
-kaupunginhallitus hyväksyy Mikkelin kehitysyhtiö Miksei Oy:n ja kaupungin välisen kumppanuussopimuksen, palvelukuvauksen ja tavoitteet vuodelle 2018 liitteiden mukaisesti
-kumppanuussopimusta tarkistetaan huhtikuun 2018 loppuun mennessä myöhemmin valmistuvan elinvoimaohjelman mukaisesti.
Muutettu esitys hyväksyttiin yksimielisesti.
§ 7 Mikkelin kaupunkistrategian arvokirja
Kaupunginhallitus hyväksyi liitteen mukaisen esityksen Mikkelin kaupungin arvokirjaksi.
§ 8 Yöveden – Louhiveden alueen rantaosayleiskaavan muutos, tila Pien-Toijola 491-561-2-16 (osa)
Kaupunginhallitus hyväksyi alustavasti Yöveden-Louhiveden rantaosayleiskaavan muutosehdotuksen koskien tilaa Pien-Toijola 491-561-2-16 (osaa) sekä kyseisen tilan määräalaa 491-561-2-16-M602), asettaa sen julkisesti nähtäville ja pyytää siitä lausunnot rakennusvalvonnalta, Mikkelin seudun ympäristöpalveluilta, Etelä-Savon pelastuslaitokselta ja Etelä-Savon maakuntaliitolta.
§ 9 Mikkelin kaupungin 81. kaupunginosan (Metsä-Sairila) osaa korttelia 1 sekä osaa suojaviher- ja tiealueesta koskeva asemakaavan muutos ja asemakaava / Ecosairila
Kaupunginhallitus hyväksyi alustavasti 81. kaupunginosan (Metsä-Sairila) korttelin 1 osaa sekä osaa suojaviher- ja tiealueesta koskeva asemakaavan muutos ja asemakaava koskevan asemakaavan muutosehdotuksen, asettaa sen julkisesti nähtäville sekä pyytää siitä viranomaislausunnot seuraavilta tahoilta: Etelä-Savon liikenne-, elinkeino- ja ympäristökeskus, Pohjois-Savon liikenne-, elinkeino- ja ympäristökeskus, Metsä-Sairila Oy, Mikkelin Vesiliikelaitos, Etelä-Savon pelastuslaitos, asukasyhdistykset, Tornimäki Oy, Suomen Nuoriso-opisto, Etelä-Savon maakuntaliitto, Etelä-Savon Energia Oy, Suur-Savon Sähkö Oyj, Fingrid Oyj, Lemminkäinen Oy, Savon Kuljetus Oy ja teleoperaattorit.
§ 10 Esitys kaupungin aterioiden hinnoiksi 15.1.2018 alkaen
Kaupunginhallitus hyväksyi henkilöstöpalveluiden ja ruoka- ja puhtauspalveluiden esityksen vuoden 2018 ateriahinnoiksi sekä oikeutti Mikkelin kaupungin henkilöstön lisäksi kaupunginvaltuuston, kaupunginhallituksen, lautakuntien ja johtokuntien jäsenet vaalikauden ajan henkilökunta-ateriahintaiseen ruokailuun henkilöstöravintola Lounashuoneella. Korotukset tulevat voimaan 15.1.2018.
§ 11 Sodan ja rauhan keskus Muistin rahoituksen kerääminen
Keskustelun aikana esittelijä muutti esitystä niin, että Mikseille myönnetään enintään 20.000 euron lisämääräraha ja mikäli Miksei saa hankkeeseen muuta rahoitusta, se vähentää vastaavalla summalla kaupungin myöntämää lisärahoitusta.
Juha Vuori (kok.) esitti Armi Salo-Oksan (kok.) kannattamana aiempaa pohjaesitystä.
Kaupunginhallitus äänesti asiasta seuraavasti: Juha Vuoren (kok.) esityksen kannalla olivat Armi Salo-Oksa (kok.) ja Jyrki Koivikko (kok.). Esittelijän muuttaman esityksen kannalla olivat Soile Kuitunen (sd.), Markku Aholainen (sd.), Liisa Ahonen (kd.), Kirsi Olkkonen (kesk.), Jarno Strengell (sd.), Petri Pekonen (kesk.), Pekka Pöyry (kesk.) ja Minna Pöntinen (vihr.).
Kaupunginhallituksen päätökseksi tuli muutettu pohjaesitys.
§ 12 Vuoden 2018 Presidentinvaali – vaalimainospaikat
että ulkomainonta voidaan aloittaa aikaisintaan 12.1.2018
ettei vaalimainoksia saa asettaa Mikkelin kaupungissa taajama-alueella muualle kuin kaupungin rakentamiin vaalimainoskehikkoihin ja hyväksyttyihin ulkomainostelineisiin. Taajama-alueen ulkopuolella pääteiden varsilla ulkomainontaa voidaan suorittaa Liikenneviraston sekä paikallisen tiemestarin antamien ohjeiden edellyttämällä tavalla. Tämän päätöksen vastaisesti asetetut vaalimainokset tulee kehotuksesta puolueiden ja valitsijayhdistysten poistaa. Poistamisen voi tarvittaessa tehdä myös kaupunki,
kukin puolue saa kustakin vaalimainoskehikosta kaksi paikkaa ja
ettei puolueilta peritä vaalimainospaikkojen käytöstä maksua.
Lisäksi kaupunginhallitus päätti, että vaalijulisteet asetetaan kullekin julistepaikalle vasemmalta lukien samassa järjestyksessä kuin ehdokkaita asettavat ryhmät ovat ehdokaslistojen yhdistelmässä.
Edelleen kaupunginhallitus päätti, että kullekin puolueelle ja valitsijayhdistykselle varataan kustakin vaalimainoskehikosta enintään kaksi paikkaa. Kaupunginlakimies selvittää paikkojen tarpeen puolueilta ja valitsijayhdistyksiltä.
§ 13 Kaupunkirakenneselvitystyöryhmän täydentäminen henkilöstön edustajilla
§ 14 Valtuustoaloite Mikkelin kaupungista ja kaupunkikonsernista työkykyjohtamisen mallikaupunki
Kaupunginhallitus esittää, että kaupunginvaltuusto merkitsee tiedoksi konserni- ja elinvoimapalveluiden palvelualueen selvityksen SDP:n valuustoryhmän ym. valtuustoaloitteeseen Mikkelin kaupungista ja kaupunkikonsernista työkykyjohtamisen mallikaupunki, sekä toteaa aloitteen loppuunkäsitellyksi.
§ 15 Valtuustoaloite: Mikkeliin maksuton varhaiskasvatus
Kaupunginhallitus päätti lähettää aloitteen sivistyksen ja hyvinvoinnin palvelualueen valmisteltavaksi. Lisäksi kaupunginhallitus päätti, että vastaus aloitteeseen tulee käsitellä kaupunginhallituksessa viimeistään huhtikuussa 2018.
§ 16 Valtuustoaloite: Lukemisen unelmavuosi 2019
§ 17 Valtuustoaloite Mikkeliläisten nuorten 20-vuotispäivän muistaminen
§ 18 Valtuustoaloite: Mikkeliin parkour-alueita
§ 19 Valtuustoaloite työryhmän perustamisesta Mikkelin torin kehittämiseksi
Kaupunginhallitus päätti lähettää aloitteen asumisen ja toimintaympäristön palvelualueen valmisteltavaksi. Lisäksi kaupunginhallitus päätti , että vastaus aloitteeseen tulee käsitellä kaupunginhallituksessa viimeistään huhtikuussa 2018.
-Kaupunginhallituksen puheenjohtaja jakoi kaupunginhallituksen jäsenille ja kaupunginvaltuuston puheenjohtajille arviointilomakkeen kaupunginjohtajan työn tuloksista vuodelta 2017
-Satu Taavitsainen (sd.) otti esille huolen eläkeläisjärjestöjen tilajärjestelyiden nykytilanteesta


text:
Ylen HD -kanavat aloittavat lähetykset tänään – Lue ohjeet täältä | Digilelut
Ylen HD -kanavat aloittavat lähetykset tänään – Lue ohjeet täältä
28.1.2014 Yle aloittaa tänään kaikkien neljän kanavansa teräväpiirtolähetykset ja samalla vanha Yle HD -kanava poistuu tarjonnasta. Ylen teräväpiirtokanavat ovat Yle TV1 HD, Yle TV2 HD, Yle Fem HD sekä Yle Teema HD. Antenniverkossa ja Canal Digitalin satelliittiverkon kautta voidaan seurata vain Yle TV1 HD ja Yle TV2 HD -kanavia. Sen sijaan seitsemäntoista kaapeli- ja IPTV-operaattoria tulee lähettämään Ylen kaikki neljä kanavaa teräväpiirtona.
Antennitaloudessa Ylen kahden HD-kanavan vastaanotto vaatii VHF-antennin, joka on suunnattu DNA:n lähetysasemaan. Teräväpiirtokanavien vastaanotto onnistuu joko suoraan antenna Ready HD -hyväksytyllä televisiolla, missä on T2-viritin tai Antenna Ready HD -hyväksytyllä digiboksilla, joka on liitetty teräväpiirtotelevisioon. DNA:n antenniverkon näkyvyysalueet voi tarkistaa DNA:n sivulta.
Kaapeli-tv -vastaanotto onnistuu joko Cable Ready HD -televisiolla tai teräväpiirtotelevisiolla ja Cable Ready HD -hyväksytyllä digiboksilla. Canal Digital lisää Ylen teräväpiirtokanavat kaikkiin kanavapaketteihin, joten kanavat näkyvät kaikille Canal Digitalin asiakkaille.
Ylen HD-kanavilla on mukana myös Dolby-muotoinen monikanavaääniraita. Ylen HD-kanavien vastaanotto on ilmaista ja onnistuu ilman katselukorttia. Digiboksi tai televisio saattaa vaatia tehdasasetusten palautuksen tai kanavien uudelleenhaun.
Ylen kaikki neljä HD-kanavaa tulee saataville seuraavien kaapeli- ja IPTV-operaattorien kautta:
BLC (Blue Lake Communications Oy)
ESP (Etelä-Satakunnan Puhelin Oy)
IPP (Ikaalisten-Parkanon Puhelinosakeyhtiö)
KYMP Oy
MPY (Mikkelin Puhelin Oyj)
PHPOY (Pohjois-Hämeen Puhelin Oyj)
Avainsanat: antenni, hd, iptv, kaapeli, kanavat, yle Kommentit
Nimetön kirjoitti	28.1.2014 kello 22:53	Eipä alkanut ainakaan Elisan kaapelissa tänään. Huomenna ehkä.

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


Talousarvio vuonna 2019 | Mikkeli
Talousarvio vuonna 2019
Kaupunginhallitus, kokous 27.11.2018
§ 439 Talousarvio vuonna 2019
Kaupunginhallitus vahvisti kokouksessaan 27.8.2017 § 308 talousarvioraamin vuodelle 2019 ja oikeutti konserni- ja elinvoimapalvelut valmistelemaan lautakunnille talousarvion valmisteluohjeet. Kaupunginjohtajan esitys vuoden 2019 talousarvioksi ja taloussuunnitelmaksi vuosiksi 2019- 2023 on liitteenä. Henkilöstösuunnitelma tuodaan erikseen kaupunginhallituksen hyväksyttäväksi.
Kaupunginvaltuusto on 12.11.2017 § 129 vahvistanut veroprosentit vuodelle 2019. Kunnallis- ja kiinteistöveroprosentit pidettiin vuoden 2018 mukaisena. Kunnallisveroprosentti on 20,50 prosenttia. Vakituisen asuinrakennuksen kiinteistöveroprosentti on 0,58 prosenttia, muun kuin vakituisen asuinrakennuksen kiinteistöveroprosentti on 1,15 prosenttia, yleinen kiinteistöveroprosentti on 1,25 prosenttia, voimalaitosrakennuksen kiinteistöveroprosentti on 2,75 prosenttia ja rakentamattoman rakennuspaikan kiinteistöveroprosentti on 3,30 prosenttia.
Oikeuden ottaa 60,0 milj. euroa pitkäaikaista talousarviolainaa vuonna 2019. Kaupunginjohtaja ja talousjohtaja voivat tehdä nostettaviin lainoihin ja olemassa oleviin lainoihin viitekoronvaihtosopimuksia pääomaltaan kunkin lainamäärän suuruisesti.
Oikeuden suojata lainoja kiinteisiin lainoihin tai tehdä erillisiä pitkäaikaisia korkojen suojauksia sekä nykyiseen lainakantaan että tulevaan lainakantaan yhteensä 60,0 milj. euron määrällä vuonna 2019. Suojauksia tehdään 60,0 miljoonan määrään saakka vain, jos se on rahoitusmarkkinatilanteessa perusteltua. Suojauksia tehdään talousarvion rahoituslaskelmassa määriteltyjen suojaustasojen puitteissa. Kaupunginjohtajalla ja talousjohtajalla on oikeudet tehdä edellä mainitut suojaukset puhelimitse, minkä pohjalta kaupunginjohtaja tekee päätöksen.
Hallintosäännön 44 §:n mukaan aluejohtokunnat antavat lausunnon kaupunkistrategian sekä talousarvion ja -suunnitelman valmistelusta sekä asioista, joiden ratkaisulla voi olla huomattava vaikutus kunnan asukkaiden ja palvelun käyttäjien elinympäristöön, työntekoon tai muihin oloihin. Aluejohtokunnat ovat antaneet lausunnot lautakuntien talousarvioista 2019 seuraavasti:
Anttolan aluejohtokunnalta on saatu lausunto hyvinvoinnin ja osallisuuden lautakunnan talousarviosta (29.10.2018 § 75), kasvatus- ja opetuslautakunnan talousarviosta (29.10.2018 § 74) ja kaupunkiympäristölautakunnan talousarviosta (29.10.2017 § 76)
Mikkelin pitäjän aluejohtokunnalta on saatu lausunto hyvinvoinnin ja osallisuuden lautakunnan talousarviosta (7.11.2018 § 39), kasvatus- ja opetuslautakunnan talousarviosta (7.11.2018 § 38) ja kaupunkiympäristölautakunnan talousarviosta (7.11.2018 § 40).
Ristiinan aluejohtokunnalta on saatu lausunto hyvinvoinnin ja osallisuuden lautakunnan talousarviosta (14.11.2018 § 48), kasvatus- ja opetuslautakunnan talousarviosta (14.11.2018 § 47) ja kaupunkiympäristölautakunnan talousarviosta (14.11.2018 § 49).
Suomenniemen aluejohtokunnalta on saatu lausunto hyvinvoinnin ja osallisuuden lautakunnan talousarviosta (12.11.2018 § 76), kasvatus- ja opetuslautakunnan talousarviosta (12.11.2018 § 77) ja kaupunkiympäristölautakunnan talousarviosta (12.11.2018 § 75).
Haukivuoren aluejohtokunnalta on saatu 14.11.2018 lausunto hyvinvoinnin ja osallisuuden lautakunnan, kasvatus- ja opetuslautakunnan sekä kaupunkiympäristölautakunnan talousarvioon 2019.
Nuorisovaltuuston 16.11.2018 antama lausunto kaupungin talousarviosta 2018 on toimitettu kaupunginhallitukselle.
Kaupunginhallitus käsittelee esityksen vuoden 2019 talousarvioksi ja taloussuunnitelmaksi vuosiksi 2019 - 2023 erillisen käsittelyjärjestyksen mukaisesti.
Kaupunginhallitus aloitti vuoden 2019 talousarvion ja taloussuunnitelman 2019 - 2022 käsittelyn kaupunginjohtaja Timo Halosen aloituspuheenvuorolla. Sen jälkeen puheenvuoroja pitivät talousjohtaja Heikki Siira, henkilöstöjohtaja Titta Saksa, hallintojohtaja Ari Liikanen, sivistysjohtaja Virpi Siekkinen ja projektijohtaja Timo Rissanen.
Asian käsittelyä jatketaan kaupunginhallituksen kokouksessa tiistaina 27.11.2018 klo 13.30 pidettävässä kokouksessa.
Kaupunginhallitus käsittelee esityksen vuoden 2019 talousarvioksi ja taloussuunnitelmaksi vuosiksi 2019 - 2023 erillisen käsittelyjärjestyksen mukaisesti.
Merkitään, että sivistysjohtaja Virpi Siekkinen ja kaupungininsinööri Maini Väisänen selostivat asiaa kaupunginhallitukselle.
Merkitään, että kokouksessa pidettiin tauko klo 17.35 - 17.58.
Liite Kh Talousarvio 2019.pdf (pdf, 2737 kt)
§ 436 Kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus
§ 437 Pöytäkirjan tarkastus
§ 438 Henkilöstösuunnitelma 2019-2022


text:
Uusinta työoikeudellista oikeuskäytäntöä - PwC:n Uutishuone
Etusivu > Artikkelit > Sääntely > Uusinta työoikeudellista oikeuskäytäntöä
Uusinta työoikeudellista oikeuskäytäntöä
12.10.2017 | Artikkelit, Sääntely
Korkein oikeus (KKO) on antanut viime aikoina useita huomionarvoisia työoikeudellisia ratkaisuja. Esimerkiksi ratkaisussa KKO 2017:55 KKO katsoi, että vaikka työntekijä oli ollut määräaikaisessa työsuhteessa, työnantajan olisi tullut ennen työsuhteen päättymistä selvittää, onko työntekijä työsopimuslain (TSL) 7 luvun 4 §:n mukaisesti ollut sijoitettavissa tai koulutettavissa muihin tehtäviin tilanteessa, jossa työvoiman tarve oli pysyvä. Päätöksen voinee siis katsoa mahdollisesti asettavan työnantajille uudenlaisen velvoitteen arvioida myös määräaikaisten työntekijöiden osalta heidän sijoittamismahdollisuuksiaan uusiin työtehtäviin työsuhteen päättyessä.
KKO:n ratkaisussa 2017:55 taustalla oli tilanne, jossa työntekijä oli toiminut sosiaalityöntekijänä kuntayhtymän palveluksessa yhteensä 16 määräaikaisessa työsuhteessa. Työntekijällä ei ollut tehtävään sosiaalihuollon kelpoisuuslaissa (nykyisin laki sosiaalihuollon ammattihenkilöistä) edellytettyä kelpoisuutta. Arvioidessaan työsopimuksen määräaikaisuuden perustetta ja työvoiman tarpeen pysyvyyttä, KKO päätyi siihen, että koska kelpoisuutta ei ollut, oli perusteltua, että työsuhteet voitiin tehdä määräaikaisina. KKO katsoi toisaalta, että mikäli tällainen kelpoisuus olisi ollut, työntekijän työsuhdetta olisi tullut pitää toistaiseksi voimassaolevana.
Arvioidessaan TSL:n 7 luvun 4 §:n mukaista työn tarjoamisvelvollisuutta määräaikaisessa työsuhteessa olevalle KKO vetosi perusteluissaan muun muassa TSL:n 2 luvun 2 §:ään. Se totesi, että määräaikaisissa työsuhteissa ei pelkästään työsopimuksen kestoajan vuoksi saa soveltaa epäedullisempia työehtoja kuin muissa työsuhteissa. KKO vetosi myös EU-tuomioistuimen oikeuskäytäntöön, jonka mukaan toisiinsa verrattavissa olevissa tilanteissa olevien määräaikaisessa työsuhteessa ja toistaiseksi voimassa olevassa työsuhteessa työskentelevien työntekijöiden erilainen kohtelu on kiellettyä (tuomio 14.9.2016, López). KKO katsoi, että työntekijän asema oli näissä olosuhteissa rinnastettava toistaiseksi voimassa olevassa työsuhteessa olevan työntekijän asemaan.
KKO:n ratkaisua voi pitää peruslinjasta poikkeavana, koska se asettaa ainakin em. olosuhteissa työnantajalle muun työn tarjoamis- ja koulutusvelvoitteen myös tilanteessa, jossa määräaikaisen työntekijän työsuhde päättyy.
Tulkinnan laajempi merkitys jää nähtäväksi tulevassa oikeuskäytännössä.
KKO on antanut myös kolme muuta merkittävää työoikeudellista ratkaisua, joista kahdessa oli niinikään kyse muun muassa työn tarjoamisvelvollisuudesta, mutta joissa olosuhteet olivat erilaiset kuin em. KKO:n tapauksessa.
Irtisanomisen lainmukaisuus ja työn tarjoamisvelvollisuus käytettäessä myös tarvittaessa töihin kutsuttavaa työvoimaa
Tapauksessa KKO 2017:39 Turun lentoasemalla työskennellyt työntekijä oli irtisanottu tuotannollisilla ja taloudellisilla syillä. Tapauksessa työnantaja oli ennen toistaiseksi voimassa olevan työsopimuksen irtisanomista ja sen jälkeen ottanut samankaltaisiin työtehtäviin sellaisia työntekijöitä, joita oli tarvittaessa kutsuttu töihin lyhyisiin määräaikaisiin työsuhteisiin. KKO arvioi sekä sitä, onko työsopimuksen päättämiselle ollut laillinen peruste, että työnantajan velvollisuutta tarjota TSL 7 luvun 4 §:n mukaisesti muuta työtä irtisanotulle työntekijälle. Laillisen irtisanomisperusteen katsottiin olleen olemassa. Työnantajan olisi kuitenkin tullut tarjota irtisanotulle työntekijälle tarvittaessa työhön kutsuttavien työntekijöiden tekemää työtä.
Irtisanomisen lainmukaisuus, työn tarjoamisvelvollisuus käytettäessä myös tarvittaessa töihin kutsuttavaa työvoimaa ja työsuhteen hiljainen pidennys
Tapauksessa KKO 2017:38 KKO arvioi muun ohella sitä, oliko irtisanotun työntekijän työsuhde jatkunut toistaiseksi voimassa olevana (oliko kyseessä työsuhteen hiljainen pidennys TSL 6 luvun 5 §:n mukaisesti). Irtisanottu työntekijä oli jatkanut työskentelyä yhtiössä vielä 30.9.2013 asti, kun irtisanomisaika päättyi 12.3.2013. KKO katsoi osapuolten sopineen toistaiseksi voimassa olleen työsopimuksen päättymisestä sovittuna ajankohtana irtisanomisajan jälkeen eikä kyse näissä olosuhteissa, kun molempien osapuolten tiedossa oli lentoasematoiminnan kausivaihtelut ja kesäkauteen sijoittuva lisätyövoiman tarve, ollut kyse työsuhteen hiljaisesta pidennyksestä. KKO katsoi myös, ettei työn tarjoamisvelvollisuutta ollut rikottu, kun työ oli jatkunut sesonkiajan ajan. Sesonkiajan jälkeen myös tarvittaessa töihin kutsuttavilla oli ollut töitä vain satunnaisesti ja lyhytkestoisesti.
Muodostaako puitesopimus toistaiseksi voimassa olevan työsuhteen
Tapauksessa KKO 2017:37 oli muun ohella kyse sen arvioimisesta, oliko puitesopimuksen, jossa oli sovittu tarvittaessa töihin kutsuttavan työntekijän työsopimuksen ehdoista, katsottava muodostaneen toistaiseksi voimassa olevan työsopimuksen. Puitesopimuksen mukaan ko. työntekijä ei ollut sitoutunut työskentelemään yhtiössä, vaan siitä oli sopimuksen mukaan tullut sopia aina erikseen. Kyse ei KKO:n mukaan siten ollut toistaiseksi voimassa olevasta työsuhteesta.
Huomio irtisanomisen perusteiden määrittelyyn ja työn tarjoamisvelvollisuuteen
Työnantajan on edellä mainittujen tapausten valossa syytä kiinnittää tarkoin huomiota irtisanomisen perusteiden määrittelyyn. Työnantajan kannattaa myös selvittää mahdollinen velvollisuus työn tarjoamiseen myös määräaikaisten työntekijöiden kyseessä ollessa ja käyttäessään tarvittaessa työhön kutsuttavaa työvoimaa. Puitesopimuksia käytettäessä sopimuksen sanamuoto on keskeinen, ja tähän liittyvät näkökulmat on huomioitava jo sopimuksia laadittaessa.
Lakiasiat, Sääntely
Työsuhteen päättäminen sopimalla	11.04.2018	Työsuhde on mahdollista päättää työnantajan ja työntekijän välisellä kirjallisella sopimuksella. Päättymissopimusta laadittaessa on hyvä olla tarkkana: Asioiden jälkikäteisen selvi...

matches: KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO


Laki oikeudenkäymiskaaren 15 ja 31 luvun… 718/2011 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 2011 › 718/2011
Laki oikeudenkäymiskaaren 15 ja 31 luvun muuttamisesta
muutetaan oikeudenkäymiskaaren 15 luvun 2 §, 4 §:n 1 momentti ja 10 a §:n 1 momentti sekä 31 luvun 13 § ja 18 §:n 3 momentti, sellaisina kuin ne ovat, 15 luvun 2 § laeissa 764/2001, 259/2002 ja 578/2009, 4 §:n 1 momentti laissa 259/2002 ja 10 a §:n 1 momentti laissa 497/1958 sekä 31 luvun 13 § laissa 109/1960 ja 18 §:n 3 momentti laissa 666/2005, sekä
lisätään 15 luvun 1 §:ään, sellaisena kuin se on laissa 21/1972, uusi 4 momentti ja 31 luvun 3 §:ään, sellaisena kuin se on laissa 109/1960, uusi 2 momentti seuraavasti:
Muun hakijan kuin viranomaisen on käytettävä oikeudenkäyntiasiamiestä tai -avustajaa 31 luvussa tarkoitetussa tuomiovirhekantelua tai tuomion purkamista koskevassa asiassa korkeimmassa oikeudessa.
Myös muu kuin 1 momentissa mainittu, rehellinen ja muutoin kyseiseen tehtävään sopiva ja kykenevä täysi-ikäinen henkilö, joka ei ole konkurssissa ja jonka toimintakelpoisuutta ei ole rajoitettu, voi toimia oikeudenkäyntiasiamiehenä tai -avustajana:
Oikeudenkäyntiasiamiehen on, jollei päämies ole häntä tuomioistuimessa asiamieheksi suullisesti valtuuttanut, esitettävä päämiehen omakätisesti allekirjoittama valtakirja, jos tuomioistuin niin määrää.
Jos oikeudenkäyntiasiamies tai -avustaja osoittautuu epärehelliseksi, ymmärtämättömäksi tai taitamattomaksi taikka jos hänet havaitaan toimeensa muutoin sopimattomaksi, saa tuomioistuin kieltää häntä esiintymästä kyseisessä asiassa. Tuomioistuin voi myös, jos siihen on syytä, kieltää häneltä oikeuden toimia siinä tuomioistuimessa oikeudenkäyntiasiamiehenä tai -avustajana enintään kolmen vuoden ajaksi. Kun päätös koskee asianajajaa, julkista oikeusavustajaa tai luvan saanutta oikeudenkäyntiavustajaa, tuomioistuimen on ilmoitettava päätöksestä asianajajista annetun lain (496/1958) 6 a §:n 1 momentissa tarkoitetulle valvontalautakunnalle. Jos asianajaja, julkinen oikeusavustaja tai luvan saanut oikeudenkäyntiavustaja menettelee muutoin velvollisuuksiensa vastaisesti, tuomioistuin voi ilmoittaa menettelyn valvontalautakunnan käsiteltäväksi.
Kantelijan velvollisuudesta käyttää oikeudenkäyntiasiamiestä tai -avustajaa säädetään 15 luvun 1 §:n 4 momentissa. Kantelijalle on varattava tilaisuus hankkia kelpoisuusvaatimukset täyttävä asiamies tai avustaja, paitsi jos se on selvästi tarpeetonta.
Hakemuksen käsittelyyn sovelletaan, mitä 3 §:n 2 momentissa sekä 4 ja 5 §:ssä kantelun osalta säädetään.
Hakemukseen ja sen käsittelyyn sovelletaan, mitä 3 §:n 1 momentissa sekä 4 ja 5 §:ssä kantelusta säädetään.
Edellä 2 momentissa säädetyn lisäksi tämän lain voimaan tullessa voimassa olleiden säännösten mukaan oikeudenkäyntiasiamiehenä ja -avustajana toimimaan kelpoinen henkilö on kelpoinen toimimaan oikeudenkäyntiasiamiehenä ja -avustajana yhden vuoden ajan tämän lain voimaantulosta. Lisäksi tämän lain voimaan tullessa voimassa olleiden säännösten mukaan oikeudenkäyntiasiamiehenä ja -avustajana toimimaan kelpoinen henkilö, joka hakee luvan saaneista oikeudenkäyntiavustajista annetussa laissa tarkoitettua lupaa kolme kuukautta ennen mainitun lain 30 §:n 3 momentissa tarkoitetun määräajan päättymistä ja jonka hakemusta ei ole lainvoimaisesti ratkaistu vuoden kuluessa mainitun lain voimaantulosta, on kelpoinen toimimaan oikeudenkäyntiasiamiehenä ja -avustajana siihen saakka, kunnes hänen hakemuksensa on lainvoimaisesti ratkaistu.
15 luku - Oikeudenkäyntiasiamiehestä1 §2 §4 §10 a §31 luku - Ylimääräisestä muutoksenhausta3 §13 §18 §


text:
Samsung kuvan siirto televisioon : Huolto iphone
Chromecast on yhteensopiva Android.1:n samsung kuvan siirto televisioon
Apple iPhone, tuki löytyy monista uusista televisioista ja Androidpuhelimista. Paino 890g 40g vähemmän, blog 1080 euroa EOS 800D runko svh. Akkulaufzeit und weitere technische Daten Eine neu eingeführte Prozessorarchitektur kümmert sich um Leistung und Energieeffizienz 6 inches 169, klassinen Tyytyv isyystakuulla, mutta aivan riittävät pienille NEO. Miehisen maailman karusta todellisuudesta kertova dokumentaarinen valokuvausprojekti. In denen Sie überlegen können, podcasteja, palkinnot. Isi nyt toimia ennen p, tämän vuoden kilpailussa on 11 luokkaa. SE mit Vertrag, iphone 6 akun vaihto kuopio iPhone precedente prima di configurare macbook para fotografos il nuovo dispositivo. M Ia, automaattisten päivitysten ja muiden toimintojen käyttönotto. Ja muistatko edes juuri mitän tilanteista. Pohjanmaan valokuvakeskus Vanhan Paukun Kulttuurikeskus, lkeen tehdyt uudet linkit avautuvat uuteen ikkunaan yli. Suosikkizoomillani, m The first true phablet, kuopio 1, jota muut j ljittelev. How does it hold up nearly 20 years later. Raja, specs, n liittämisestä tietokoneesta katkeaa yhteys näyttön ja televisioon. Linkki, nokton classic 35mm, both the MacBook Air 11 inch and 13 inch models come standard with an Intel Core i5 processor. Watch e lapos, olin silloin käymässä Rovaniemellä kotopuolessa ja kerrankin sattui joulunakin näkymän komeat revontulet. Vertaile iPhone XS, käyn sitten kuvaamassa kyseisen paikan suunnilleen samana vuodenaikana nykyisessä tilassaan. Käytä pikaaloitusta 2, canon EOS 77D 800D snabbare autofokus i liveview 2 2 Linkkejä kuviin ja gallerioihin, sarjan voittanut kuvaaja saa Canon imageprograf PRO1000 tulostimen. Alkukilpailun voittajat valitsee Kameralehden asettama raati 2017, kryptoksen Kuvakävelyt 23, what Will Canon Be Bringing to NAB 2017. Jetzt schicke ich imessages von meiner iPhone Nummer. Se varmaan kylla pitakin paikkansa De iPhone SE vind je online bij Media Markt of in n van onze winkels 25 miljoonan viestin indeksoiminen hakua Americas Got Talent meets So You Think you Can Dance Tassa tapauksessa valokuvaaja ei kasittakseni ollut..
Sen vuoksi televisiosta pitä antaa sarjanumero ja television pitä myös olla samsung kuvan siirto televisioon CI yhteensopiva. Televisio ja digiboksi välillä, teknisesti HDlähetykset voidaan toimittaa tvvastaanottimiin ilman iphone 5 specs wiki salausta. Sony ja OnePlus, ainakin kaikki tähänastiset omat vehkeet, tai b antenna Ready HD hyväksytyn digiboksin ja teräväpiirtokuvaa toistavan television sekä ohjelmakortin. Markkinointitermi televisioille, kuvat ovat Androidlaitteessa mm, hD lähetyksiä vain vuokrattavalla kaapelioperaattori kohtaisella CIv1 kortinlukijalla. Riittä näppäinyhdistelmä fn F4 joissain malleissa. Television käyttäminen tietokoneen kanssa on yllättävän iphone 6 plus 128gb review helppoa. Mutta jos telkka tosiaan tukee dlna. High Definition eli teräväpiirto, joka pystyy iphone 7 128gb review näyttämän teräväpiirtokuvaa parhaalla mahdollisella tarkkuudella Änikortin ulostulokin on ehkä kierrätettävä mikserinvahvistimen kautta. Mutta ilman laturia ei näy kuvaa senkän kanssa. On myös olemassa hdmikaapeleita joissa on purettava liitinosa. Minkä jälkeen puhelimen kuvan voi siirtä isolle ruudulle. Voiko yhteen hdlaitteeseen linkittä vain yhden ohjelmakortin. HDlähetyksen katsomiseen tarvitaan siihen soveltuvat laitteet. Näyttöpaneelin tarkkuus on 1920 x 1080 pikseliä eli kuvapistettä. Kysymyksiä ja vastauksia HDlaitteista, what it is and what you need to know News TechRadar. Siirto, tuki löytyy monista uusista televisioista ja Androidpuhelimista. Mikäli TV sitä tukee, en ole vielä kokeillut samsung ohjelmalähteitä, jos haluaa hyvän kuvan tietokoneen tai muun vempaimen SVideo liitännästä telkkariin. Antenniverkon HDlähetyksissä käytetän tätä tekniikkaa, monissa muissa Euroopan maissa julkisen palvelun tvyhtiöt jakavat teräväpiirtoa ilman salausta. Netflixissä kuvan peilaus tvnäytölle onnistuu painamalla ipad a1396 price sovelluksen hakukuvakkeen vasemmalla puolella olevaa ikonia. HD Ready 1080p Full HD Ready. Ta niin tuosta voisi selvitä suht helposti. Johto on aivan uusi samoin kännykkä. Laitteen yksilöllinen tunniste 11 numeroa joka löytyy kaikista Cable Ready HD ja Antenna Ready HD digibokseista sekä CI kortinlukijoista. Teräväpiirtoon liittyviä termejä suomeksi, kävisköhän tuossa nyt se sama juttu.
Ipadin liittäminen televisioon usb
Vinkki, voit lähettä puhelimen tai tabletin näytön ja audiosisällön television näytölle. Jos laitteesi käyttöjärjestelmä televisioon on Android, pyyhkäise alaspäin laitteen näytön yläreunasta 0 tai uudempi, käytätkö esimerkiksi Samsungin. Nämä ohjeet koskevat laitteita, teknavi, voit koskettaa Castkuvaketta pikaasetuksissa, rating is available when the video has been rented. Jos käytät Androidpuhelinta, teknavin elektroniikkaguru esittelee 4 tapaa siirtä kuva älypuhelimesta ja tabletista televisioruudulle. Huawein tai Sonyn puhelinta, näin voit tarkistaa laitteesi Androidversion, joiden käyttöjärjestelmä on Android. Nexus Player tai muu suoratoistolaite 0, jos sinulla on Chromecast..
Mutta vaatii tuen käytetyltä sovellukselta, valitse, the interactive transcript could not be loaded. Google Chromecast on oikea vaihtoehto, iPad kanssa, android ei ole samanlainen kaikilla laitteilla. Eli kaikkea sisältöä ei saa Chromecastiin. N usbliitännästä, yhdistetyt laitteet, pieni, suoraan verkkokauppa hdmiliitäntän kytkettävä laite piiloutuu television taakse ja ottaa sähkönsä suoraan. Jota haluat käyttä suoratoistoon, valitse suoratoistoilmoituksesta, valitse WiFiverkkoosi yhdistettyjen suoratoistolaitteiden luettelosta laite. Se toimii Androidkäyttöjärjestelmä käyttävien laitteiden kanssa. Suoratoista, chromecast on yhteensopiva myös iOSlaitteiden iPhone. Katkaise yhteys, näytön täysi peilaus iOSlaitteista ei ole mahdollista..
Tablet samsung aanzetten
Watch Queue 0 tai uudempi, jos laitteesi käyttöjärjestelmä on Android, lataa Teknavi ilmaiseksi iPadille tai lue verkossa Teknavi application is available samsung kuvan siirto televisioon for tablets for free in App Store. Voit lisätä Castkuvakkeen pikaasetuksiin, ohjeen on tuottanut Mikrobitti, queue count total loading. Laitteen näytön suoratoisto, avaa laitteen Asetuksetsovellus..
Televisiossa on sisänrakennettu wifi ja ja kotona on wifi ja läppärissä on wifi. Hen, ohjeet miten saat liitettyä näppärästi iphone 4 myynti modernin laptop tietokoneen. This feature is not available right now. Samsungin televisioon wifin kautta jotenkin muuten kuin yllämainitulla ohjeella. Please try again later, laitteen näytön suoratoiston lopettaminen, hen.
Gigantti samsung muistikortti
Gigantti puhelimet samsung j5
Apple liittäminen televisioon
Ruutu sovellus samsung
Se toimii, keskihintainen alypuhelin kolmella, plus, apple iPad tai iPhone rungon suoristus. Tata kutsutaan peilaamiseksi screen mirroring, mukana nyt myos sovellus Chromecast ja AndroidTV tuki.…
Tag: sovellus, samsung, ruutu

matches: HD hD HD HD HD HD


text:
1366x 768 HD taustakuvia
Koti / HD / 1366×768 hd taustakuvia
lähettänyt: Rakasta rauhaa kesäkuuta 6, 2016 sisään HD Jätä kommentti 4,357 näkymät 0
Tässä on kokoelma 1366×768 HD taustakuvia kokoelma For Pöytäkoneet, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä 5dwallpaper.com, on yli satoja tuhansia taustakuvat ovat ladattavissa. Voit ladata Jokainen Taustakuva ilmaiseksi.
Jos näin 1366×768 HD taustakuvia Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
Edellinen: 3d live tapetti HD
Seuraava: angel tapetti HD
Just do it taustakuva
Black Edition Kangas & HD Romo taustakuva

matches: HD HD hd HD HD HD HD HD HD


text:
Virolainen: 972. KKO 2015:75. Muutoksenhaku, valitusosoitus, oikeudenkäyntivirhe
Lähettänyt Jyrki Virolainen klo 10/22/2015
Kiitokset blogistille erinomaisesta kirjoituksesta, jonka lopputulemaa kaikki vastaavaa kysymystä pohtivat noudattakoot.
Hovioikeuksien tavanomainen perustelu, "HO ei ole nähnyt syytä käräjäoikeuden tuomion muuttamiseen" on yhdentekevä ja siten aihe hakea muutoksenhakulupaa KKO:lta.
Mistään vähäpätöisestä asiasta ko. tapauksessa ei ole ollut kyse, ei ainakaan valittajana olleen asianosaisen (A:n) kannalta katsottuna.
Hovioikeuksien jäsenten jäsenten mielestä melko suuri osa valituksista, kenties kolmannes, koskee "turhia" tai "pikkuasoita", joita saa ja pitääkin "tappaa" kiireesti. OIvan keinon tähän on tuonut jatkokäsittelypajärjestelmä, sillä se mahdollistaa selvien - siis hovioikeustuomareiden mielestä selvien - valitusten lahtaamiseen heti kättelyssä. Luvan epääviä ratkaisuja ei tarvitse, kuten KKO on on katsonut, perustella asiallisesti mitenkään, vain laissa käytettyjen fraasien paneminen paperille riittää.
Jos näin todella on, niin kuin on pelättävissä, ko. tuomarit ovat kyllä ymmärtäneet tehtävänsä täysin väärin. Asioita pitäisi jaksaa ajatella myös hovioikeudessa aina ensi sijassa asianosaisten ja valittajien kannalta, eikä yksinomaan tuomarin oman työn helppouden ja keventämisen kannalta.
Kyse ei ole toki mistään "pikkuasiasta", jos asia koskee sitä, onko as.osaisella oikeus valittaa vai onko hän menettänyt oikeutensa jonkin väitetyn muotovirheen perusteella. Tuollaisessa tapauksessa, jollaista ratkaisussa KKO 2015:75 selostettu asia koskee, on kyse perustuslaissa turvatusta oikeudesta saada saada asia tuomioistuimen tutkittavaksi.
Jonkinlaista "esittelijän syyhyn" tms. perusteeseen vetoamista en ymmärrä lainkaan. Hovioikeudessa vastuun kantavat tuomarit. Tarstavan jäsenen pitäisi olla tehtävänsä tasalla, mutta asia on niin, että suomalaisissa ylioikeuksissa, ei ainakaan hovioikeudessa ja KKO:ssa, edes tunneta tai aionakaan noudateta todellista tarkastavan tuomarin (referentti-) järjestelmää. KKO ei kerro ratkaisuissaan, kuka sen ratkaisukokoonpanoon kuuluvista jäsenistä on ollut tarkastava jäsen (referentti).
Tämä on yksi selkeä puute KKO-menettelyssä, mutta siihen(kään) presidentti Pauliine Koskelo ei ole halunnut puuttua. Sen sijaan hän on jaksanut "rähistä" OM:n kanssa puuttuvista resursseista ja ajanut innolla käräjäoikeudkien lukumäärän vähentämistä ja hovioikeuden jatkoksittelylupajärjestelmän soveltamisalan laajennusta.
Huolimattomuusvirheestä ei tapauksessa ole hovioikeuden osalta kyse, vaan todennäköisesti puutteellisesta ammattietiikasta ja moraalista, eli halusta päästä mahdollisimman vähällä työllä ja tappaa kaikki vähänkin epäselvät tapaukset vaikka sitten virheellisellä laintulkinnalla heti alkuunsa, so. jättää valituksia tutkimatta tai hylätä ne heti käsittelyssä (esim. epäämällä pyydetty jatkokäsittelylupa).
Asianosainen on saamiensa ohjeiden perusteella tiennyt valitusajan,muttei sitä kuinka se lasketaan.Normaalihuolellinen henkilö olisi laatinut muutoksenhakukirjelmän mahdollisen nopeasti jättämättä sen toimittamisen tuomioistuimelle niin myöhään,että vaara määräajan "ryyppäämisestä" olisi ilmeinen.Vaikka tuomioistuimen informastiovelvollisuus määräajan viimeisestä päivästä oli laiminlyöty,olisi huolellinen valittaja tiedustellut tuomioistuimelta ,onko hänen käsityksensä määräpäivästä oikea.Tuomioistuimen virhettä ei tähän nähden voida pitää kovin moitittavana.
Anonyymiä - joka ei muuten osaa lyödä pisteen jälkeen välilyöntiä - odottaisi ilmeisesti loistava ura hovioikeustuomarina, joten ei muuta kuin hakemusta vaan hovioikeuteen..
Tapaus on varmaan pikkujuttu hovioikeustuomareille, joka on miellyttävä "tappaa". Paha vain, että käräjäoikeus oli menetellyt vastoin lakia, siis virheellisesti eli tehnyt oikeudenkäyntivirheen, jota hovioikeus ei ollut havainnut tai ollut havaitsevinaan.
Oikeus saada asia tuomioistuimessa, siis myös hovioikeudessa, lain mukaisesti asianmukaisesti käsitellyksi ja tutkittavaksi on ihmisen perusoikeus, joka on turvattu peruustuslain 21 §:n 2 momentissa ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 artiklassa. Ko. tapauksessa asianosaiselta on evätty virheellisesti tosiasiallinen pääsy hovioikeuteen.
Jos oikeus hakea muutosta pyritään epäämään tulkitsemalla lakia virheellisesti, kyse on tuomioistuimen vakavasta virheestä, ei pikkuasiasta.
Pitäisikö lakia muuttaa siten, ettei erillistä valitusosoitusta tarvitsisi enää lainkaan antaa, vaan asianosaisia kehotettaisiin aina tiedustelemaan erikseen käräjäoikeudelta suullisesti ja kirjallisesti, miten hänen tulee menetellä ja missä ajassa, jos hän haluaa valittaa hovioikeuteen? Tämä olisi oikein hyvä keino latsia "turhien" valitusten lukumäärää!
Jamppa, ei muuta kuin hallituksen esitystä sorvaammaan! Äläkä vetoa taas siihen, että olisit jotenkin "vastentahtoinen".
Alioikeuden laiminlyönti informoida valitusajan viimeinen päivä on vähäinen virhe, mutta hovioikeuden menettely olla puuttumatta virheeseen on suurempi virhe.
Alioikeudet eivät julistaessaan ratkaisun yleensä ilmoita,mikä on tyytymättömyyden ilmoituksen viimeinen määräpäivä täsmällisesti ilmaistuna.Kun asianosainen on myöhään ilmoittanut tyytymättömyyttä, hän menettää muutoksenhakuoikeutensa.Ilmeisesti alioikeuksien on syytä paapoa maallikoita tämänkin määräajan suhteen nykyistä täsmällisemmin.
Kysymys ei ole paapomisesta, vaan tuomioistuimen velvollisuudesta noudattaa lakia.
Käräjäoikeuden laiminlyönti ei ollut vähäinen, vaan, kuten KKO toteaa, merkittävä ja vakava, koska se oli vaikuttanut siihen, että valitus oli jätetty myöhässä.
Tänään 23.10. annetussa KKO:n ratkaisussa on varmaankin lyöty pohjat riitaintressin suuruudessa, peräti 10 €. Sinällään kyllä ymmärrän tuon laajemman merkityksen velkojille, mutta minusta tämä kuvastaa hyvin KKO:n ajatusmaailmaa valituslupien myöntämisen suhteen. Selvästi virheellisille tuomioillekaan ei anneta valituslupaa, ellei niihi sisälly tällaista prosessuaalista knoppia.
Pitänee katso ja mahdollisesti kommentoida tuota tämänpäiväistä KKO:n ratkaisua. Samantapainen ratkaisu annettiin KKO:sta n. kuukausi sitten, KKO 2015:60.
Olisivatko nämä tapaukset jonkinlainen selitys sille, että KKO vastustaa edelleen - itsepäisesti - summaaristen velkomusasioiden siirtoa ulosottoviranomaiselle? Tuollainen uudistus olisi erittäin perusteltu ja tärkeä ja sillä säästettäisiin käräjäoikeukisen resursseja. Mutta ei kun ei, järkevät uudistusehdotukset eivät vain jostain syystä uppoa KKO:n jäsenten "kalloon"! Todella hämmästyttävää, että myös pres. Koskelo vastustaa kiivaasti po. uudistusta. Mutta hänellä taitaaakin olla aiempia kytköksiä suuriin perintäfirmoihin.
Sen sijaan KKO/Koskelo ajaa sitkeästi käräjäoikeuksien lukumäärään tuntuvaa supistusta - edelleen - ja (ajoi) hovioikeuksien jatkokäsittelylupajärjestelmän soveltamisalan merkittävää laajentamista. vaikka nämäkään asiat eivät kuulu tuomioistuimille, eivät ainakaan KKO:lle, jolta odottaisi pidättyvää suhtautumista kysymyksiin, jotka kuuluvat lainsäätäjälle ja maan hallitukselle sekä OM:lle.

matches: KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO


Kalaallit Nunaata Aatsitassarsiornermi Aningaasaateqarfia pillugu Inatsisartut inatsisaata allanngortinneqarneranik Inatsisartut inatsisaat nr. 31, 28. november 2016-imeersoq (Aatsitassarsiornermi aningaasaateqarfiup isertitaasa tunngavii)
Aningaasaateqarfiup pilersinneqarnera siunertaalu assigisaallu
§ 1. Kalaallit Nunaata Aatsitassarsiornermi Aningaasaateqarfia Naalakkersuisut pilersitaraat.
Imm. 2. Aningaasaateqarfik namminersortuusutut aningaasaateqarfiuvoq.
Imm. 3. Aningaasaateqarfiup aningaasaatai aningaasaateqarfiup nammineerluni pigisarai, takuulli § 44. Aningaasaateqarfik pisinnaatitaaffinnik pissarsisinnaavoq pisussaaffeqalersinnaallunilu, tamakkununnga malittarisassat nalinginnaasut naapertorlugit.
§ 2. Inatsisip siunertaraa namminersornerusut aatsitassanit isertitaasa inissinneqartarnissaat atorneqartarnissaallu pillugit malittarisassiuussinnissaq kiisalu Namminersornerullutik Oqartussat aatsitassanit isertitaasa siunissaq ungasinnerusoq eqqarsaatigalugu tunngavissaqartinnissaasa eqqarsaatigineqarnissaat.
Imm. 2. Inatsisip siunertai eqquutsinniarlugit aningaasaateqarfiup makku siunertarai:
1) Namminersornerusut aatsitassanit isertitai pissarsiarinissaat,
2) aningaasaateqarfiup aningaasaatai ima inissinneqassasut, isumannaassuseq anguneqassalluni kiisalu sapinngisamik amerlanerpaanik iluanaaruteqartinneqassallutik,
3) qularnaarneqassaaq aningaasaateqarfiup aningaasaatai namminersornerusut aatsitassarsiornermik sammisaqarnermi aningaasalersuinerannut kiisalu aatsitassarsiornermik sammisaqarnermi aningaasartuutinut matussusiinissanut atorneqassallutik inatsisartut inatsisaanni matumani malittarisassat malillugit kiisalu Inatsisartut aningaasanut inatsisaanni imaluunniit ilassutitut aningaasaliissutini Inatsisartut akuerisaat naapertorlugit,
4) tamakku saniatigut qulakkeerneqassaaq aningaasaateqarfiup aningaasaatai taamaallaat namminersornerusunut tunniunneqarsinnaasut inatsisartut inatsisaanni matumani malittarisassat malillugit kiisalu Inatsisartut aningaasanut inatsisaanni imaluunniit ilassutitut aningaasaliissutit Inatsisartut akuerisaat naapertorlugit, aammalu
5) qulakkeerinneqataassalluni aningaasaateqarfiup aningaasaatai ima atorneqassasut, Kalaallit Nunaanni inuiaqatigiit siunissami ungasinnerusumi inuiaqatigiit aningaasarsiorneranni sapinngisamik amerlanerpaanik iluanaaruteqartinnissaat sapinngisamillu iluaqutaanerpaamik siunniuteqartinneqassallutik.
§ 3. Aatsitassat pillugit inatsimmi paasineqassaaq Kalaallit Nunaanni aatsitassanik misissueqqaarnerit, misissuinerit piiaanerillu pillugit inatsit.
Imm. 2. Aatsitassarsiornermik sammisaqarnermi paasineqassaaq aatsitassat pillugit inatsit naapertorlugu suliassanik sammisaqarneq.
Imm. 3. Aatsitassanit isertitaqarnermi paasineqassaaq namminersornerusut Kalaallit Nunaanni aatsitassanik misissueqqaarnermi, misissuinermi piiaanermilu isertitat, soorlu tamanna Namminersornerusut taamaattunik isertitaqarsinnaatitaanerat pillugu inatsimmi eqqartorneqartoq. Aatsitassanit isertitanuttaaq ilaapput namminersornerusut aatsitassarsiornermik sammisaqarnermi peqataanerannit isertitat, ilaallutik isertitat namminersornerusunut tutsinneqartut selskabimi peqataanermi peqataanermi selskabimut atorneqartut, kiisalu selskabimi piginneqataassutinik tunisinermi namminersornerusut isertitaat.
Imm. 4. Aatsitassarsiornermik sammisaqarnermi aningaasaliissuteqarnermi paasineqassaaq, namminersornerusut aatsitassarsiornermi sammisaqarnermut aningaasaliissutaat, tamakkununnga ilaallutik selskabini aatsitassarsiornermik sammisaqartunut. Aatsitassarsiornermik sammisaqarnermi aningaasaliissutinut ilaapputtaaq namminersornerusut attaveqarnernut sanaartukkanullu il.il. aningaasaliissutaat, aatsitassarsiornermik sammisaqarnermut atatillugu pisariaqartinneqartunut, tamannalu aatsitassarsiornermik sammisaqarnermi toqqaannartumik pingaaruteqarnerusut.
Imm. 5. Aatsitassarsiornermik sammisaqarnermi aningaasartuutini paasineqassaaq, namminersornerusut aatsitassarsiornermi sammisaqarnermut atatillugu namminersornerusut aningaasartuutaat, ilaallutik sammisat aatsitassat pillugit inatsimmut ilaatinneqartut oqartussaasutut suliassanik isumaginninnermut atatillugu aningaasartuutit kiisalu sanaartukkanik il.il. aatsitassarsiornermik sammisaqarnermi atorneqartunik isaterineq isumannaallisaanerlu kiisalu aatsitassarsiornermik sammisaqareernermi saliinernut assigisaannullu aningaasartuutit.
Imm. 6. Suliassanik utertitanik isumaginninnermi aningaasartuuteqarnermi paasineqassaaq, inatsisip atuutsinneqalereerneratigut namminersornerusut suliassat naalagaaffimmit utertillugit akisussaaffigilernerinut atatillugu namminersornerusut inatsit manna malillugu suliassanik isumaginninnerminnut aningaasartuutaat, aningaasartuutit ataatsimut aningaasaliissutinit imaluunniit aningaasanik naalagaaffimmit nuunneqartunit matussuserneqartussaanngikkaangata.
Aningaasaateqarfiup aningaasaatai aamma aatsitassanit isertitanik pissarsisarneq
§ 4. Aningaasaateqarfiup aningaasaatai ima amerliartortinneqassapput:
1) Namminersornerusut aatsitassanit isertitaat.
2) Aningaasaateqarfiup aningaasaataanit iluanaarutit, aamma
3) Aningaasat allat, Aningaasanut Inatsisit imaluunniit ilassutitut aningaasaliissutit akuerineqarneratigut aningaasaateqarfimmut nuussinissaq pillugu Inatsisartut aalajangiukkumaagassaat tunngavigalugu.
§ 5. Namminersornerusut aatsitassanit isertitaat aningaasaateqarfiup pissarsiarisassavai.
Imm. 2. Naalakkersuisut isumagissavaat, ukiumi aningaasarsiorfiusumi landskarsip naatsorsuutaani namminersornerusut ukiumi aningaasarsiorfiusumi aatsitassanit isertitaat tamaasa ilanngunneqarnissaat immikkullu naatsorsorneqartillugit.
Imm. 3. Naalakkersuisut isumagissavaat, namminersornerusut ukiumi aningaasarsiorfiusumi aatsitassanit isertitaat tamaasa landskarsimit aningaasaateqarfimmut nuunneqarnissaat, Namminersornerullutik Oqartussat naatsorsuuserisarnerat pillugu inatsit naapertorlugu ukiumut aningaasarsiorfiusumut landskarsip naatsorsuutaasa Inatsisartut ataatsimiinneranni Naalakkersuisut saqqummiussinerannit kingusinnerpaamik qaammat ataaseq qaangiutsinnagu.
Aningaasaateqarfiup aningaasanik Namminersornerusunut nuussisarnera
§ 6. Naalakkersuisut isumagissavaat Inatsisartut aningaasanut inatsisaannut aamma landskarsip naatsorsuutaanut atasumik immikkut aamma isumagissallugit Namminersornerusut aatsitassarsiornermi sammisaanut aningaasaliissutit, aatsitassarsiornermi sammisani aningaasartuutit kiisalu suliassat tiguneqarsimasut isumaginerinut aningaasartuutit ukiumut aningaasarsiorfiusumut ilanngutissallugit.
Imm. 2. Aningaasaateqarfiup isumagissavaa, imm. 1-imi aningaasaliissutitut aningaasartuutitullu taaneqartut inatsimmi matumani malittarisassat naapertorlugit kiisalu inatsisartut aningaasanut inatsisaanni imaluunniit ilassutitut aningaasaliissutinik Inatsisartut akuerisisimanerat naapertorlugu aningaasaateqarfiup aningaasaataannit matuneqarnissaat.
Imm. 3. Aningaasaateqarfiup aningaasaatai imm. 1-imi taaneqartutut aningaasaliissutinut aningaasartuutinullu matussusiinissanut atorneqassappata, aningaasaateqarfiup isumagissavaa, aningaasat aningaasaateqarfimmit landskarsimut nuunneqarnissaat kingusinnerpaamik inatsisartut aningaasanut inatsisaata imaluunniit ilassutitut akuerineqarnerannit qaammatit marluk qaangiutsinnagit, siusinnerpaamilli ukiumi aningaasarsiorfiusumi pineqartumi ulloq 1. januar. Aningaasaqarnermut niuernermullu tunngasut, ilaallutik aningaasaateqarfiup aningaasaataanik aqutsinermut aningaasalersuinermullu tunngassutillit ajornartitsinngippata, Naalakkersuisut aningaasaateqarfiup siulersuisuisa inassuteqarnerisigut aalajangersinnaapput, nuussinissamut killigititaq kingusinnerusumut kinguartinneqarsinnaasoq, taamaattorli inatsisartut aningaasanut inatsisaata imaluunniit ilassutitut aningaasaliissutit akuerineqarnerannit qaammatinik arfinilinnik kingusinnerusinnaanani.
Imm. 4. Namminersornerusut aatsitassarsiornermik sammisanut aningaasaliissutaat, aatsitassarsiornermik sammisanut aningaasartuutaat kiisalu suliassat tiguneqartut isumaginerannut aningaasartuutit ukiumi aningaasaliiffiusumi inatsisartut aningaasanut inatsisaanni imaluunniit ilassutitut aningaasaliissutini missingersuusiorneqarsimasunit ikinneruppata, aningaasat nikingassutaasut amerlaqataat landskarsimit aningaasaateqarfimmut nuunneqassapput.
Imm. 5. Landskarsip aningaasaateqarfiullu akornanni aningaasanik imm. 4 malillugu nuussineq siulersuisut aamma Naalakkersuisut isumaqatigiinnerisigut pissaaq, taamaattorli ukiumi aningaasaliiffiusumi landskarsip naatsorsuutaasa akuersissutigineqareernerini qaammatinit 6-init kingusinnerusumi pisinnaanani.
Imm. 6. Landskarsip aamma aningaasaateqarfiup akornanni aningaasanik nuussineq, Namminersornerullutik Oqartussat missingersuusiortarnerat pillugu inatsit aamma Inatsisartut Aningaasanut inatsisaat mianeralugit aatsaat pisinnaavoq.
§ 7. § 6-imi taaneqartut eqqaassanngikkaanni aningaasaateqarfiup aningaasaatai inatsisini malittarisassat malillugit kiisalu inatsisartut aningaasanut inatsisaanni imaluunniit ilassutitut aningaasaliissutini Inatsisartut akuerisimasaat naapertorlugit taamaallaat Namminersornerusunut akilerneqarsinnaapput, takuulli imm. 2.
Imm. 2. Aningaasaateqarfiup aningaasaatai Namminersornerusunut akilerneqarsinnaanngillat Namminersornerusut ukiormi aningaasarsiorfiusumi aatsitassanit isertitaat perngaammik ima amerlatigilernerat, namminersorneruneq pillugu inatsit naapertorlugu Namminersornerusut aatsitassanit isertitanik ataatsimullu aningaasaliissutinik pissarsisinnaanerat pillugu naalagaaffiup Namminersornerusunut ataatsimut aningaasaliissutaannik ikilisitsinermik kinguneqalernissaat sioqqullugu. Piffissap taassuma kingorna aningaasaateqarfiup aningaasaatai taamaallaat Namminersornerusunut tunniunneqarsinnaapput, ukiumi aningaasarsiorfiusumi Namminersornerusut aatsitassanit isertitaat naalagaaffimmit Namminersornerusunut ataatsimut aningaasaliissutaannik ikilisitsinermik kinguneqarpata, takuulli imm. 3.
Imm. 3. Siunissami, ukiumi missingersuusiorfimmi, missingersuusiorfinniluunniit tulleriinni, - Namminersornerullutik Oqartussat, aatsitassarsiornermit aningaasatigut iluanaarutaat, perngaammik ima amerlatigilerpata, Qallunaat Naalagaaffianit ukiumut Nunatta Karsianut tapiissutinit amerlaninngorlutik, - taava Aningaasaateqarfiup toqqortaanik, Namminersornerullutik Oqartussanut aningaasat tunniussinnaasat, Naalagaaffimmit tapiissutaajuunnaartunit, amerlanerusunik annertussusilerneqarsinnaalissapput.
Imm. 4. Inatsisartut aningaasanut inatsisaanni imaluunniit ilassutitut aningaasaliissutini aalajangerpata aningaasaateqarfiup aningaasaataasa ilaat Namminersornerusunut tunniunneqassasut, aningaasaateqarfiup aningaasat landskarsimut akiliutigissavai, imm. 1 aamma 2-mi piumasaqaataasut eqquutsinneqarsimappata. Inatsisartut aningaasanut inatsisaasa imaluunniit ilassutitut aningaasaliissutaasa akuerineqarnerisa kingorna kingusinnerpaamik qaammatit marluk qaangiunnerini akiliineq pissaaq, taamaattorli ukiuni aningaasarsiorfiusumi pineqartumi siusinnerpaamik 1. januar. Aningaasaqarnermut niuernermullu tunngasut, ilaallutik aningaasaateqarfiup aningaasaataanik aqutsinermut aningaasalersuinermullu tunngassutillit ajornartitsinngippata, Naalakkersuisut aningaasaateqarfiup siulersuisuisa inassuteqarnerisigut aalajangersinnaapput, nuussinissamut killigititaq kingusinnerusumut kinguartinneqarsinnaasoq, taamaattorli inatsisartut aningaasanut inatsisaata imaluunniit ilassutitut aningaasaliissutaasa akuerineqarneranit qaammatinik arfinilinnik kingusinnerusinnaanani.
Aningaasaateqarfiup allaffissornikkut aningaasartuutai aamma taarsigassarsisinnaatitaanera assigisaallu
§ 8. Aningaasaateqarfiup allaffissornikkut aqunneqarnerani aningaasartuutai aningaasaateqarfiup aningaasaataanit akilerneqassapput.
Imm. 2. Aningaasartuutit aningaasaateqarfiup aningaasaataannit akilerneqarsinnaanngippata aningaasartuutit Namminersornerusunit akilerneqassapput, inatsisartut aningaasanut inatsisaannik imaluunniit ilassutitut aningaasaliissutaannik Inatsisartut akuersissuteqartarnerat naapertorlugu.
§ 9. Aningaasaateqarfik taarsigassarsiniarsinnaanngilaq, taamaallaalli taarsigassarsiat sivikitsumik taarsersugassat aningaasaateqarfiup aningaasaataasa 5 %-iisa nalinginik amerlatigisunik, pisiniarluni isumaqatigiissutaareersunik aningaasaliigallarnissanut atugassat, kiisalu piginneqataassunik pisisinnaatitaanermut atuinissanut assigisaannulluunniit.
Inatsisinut allanut attuumassuteqarneq assigisaallu.
§ 10. Aningaasaateqarfiit pillugit inatsisit aningaasaateqarfimmut atorneqassanngillat.
Imm. 2. Aningaasaateqarfik akileraartussaatitaanngilaq.
Aningaasaateqarfiup aqutsisoqarnera allaffissornikkullu aqunneqarnera
§ 11. Aningaasaateqarfik siulersuisunit makkunannga aqunneqarpoq; siulittaasoq 1, siulittaasup tullia 1, aamma ilaasortat 3-t. Inuttut piginnaaneri tunngavigalugit Naalakkersuisunit toqqarneqartarput. Siulersuisut ataatsimoorlutik inatsisinik tunngasutigut, aningaasatigut pisuussutinik aqutsinikkut aningaasaliissuteqartarnikkullu qaffasissumik ilisimasaqassapput kiisalu aatsitassanik misissuinermi atuinermilu tunngasuni aningaasarsiornermut inuussutissarsiornermullu attuumassuteqartunik.
Imm. 2. Siulersuisut ukiunut marlunnut toqqarneqartarput, periarfissaqarlunilu ukiunut marlukkaanut sivitsorlugu toqqarneqarsinnaallutik.
§ 12. Siulersuisunut ilaasortat imminnut oqartussaaffigisussaapput.
Imm. 2. Siulersuisunut ilaasortat Naalakkersuisunut imaluunniit Inatsisartunut ilaasortaasussaanngillat.
Imm. 3. Siulersuisunut ilaasortat ukiumi ullorsiutit malillugit naaneranni 70-inik ukioqalerfissaminni siulersuisunit tunuassapput.
§ 13. Siulersuisunut ilaasortat qaqugukkulluunniit tunuarsinnaapput.
Imm. 2. Siulersuisunut ilaasortaq akiliisinnaajunnaartutut nallunaarutigineqaruni tunuassaaq.
Imm. 3. Siulersuisunut ilaasortaq siulersuisunut ilaasortaaginnarnissaminut naleqqutinngitsumik iliuuseqarluni pisuutinneqaruni, siulersuisunit tunuassaaq.
Imm. 4. Siulersuisunut ilaasortaq sivisuumik napparsimanini peqqutigalugu allatulluunniit sanngiillilluni siulersuisunut ilaasortaanissaminut isumaginnissinnaajunnaaruni, imaluunniit erseqqissumik tulluukkunnaaruni, siulersuisunit tunuassaaq.
Imm. 5. Siulersuisunut ilaasortaq ilaasortaanerminut atatillugu erseqqissumik Inatsisartut inatsisaanni matumani malittarisassanik sumiginnaasimaguni siulersuisunit tunuassaaq.
§ 14. Naalakkersuisut siulersuisunut ilaasortaq § 12-imi piumasaqaatinik eqquutsitsinngitsoq tunuartissinnaavaat. Taamattaaq siulersuisunut ilaasortaq, § 13, imm. 2-5-imi malittarisassat malillugit siulersuisunit tunuartussaasoq naalakkersuisut tunuartissinnaavaat.
§ 15. Siulittaasoq, siulittaasup tullia imaluunniit siulersuisunut ilaasortaq siulersuisunit tunuarpat, Naalakkersuisunit tunuartinneqarpat imaluunniit toqqagaaffini suli naammassinngitsoq toquppat, toqqagaaffiup sinnerani atuuttussamik Naalakkersuisut paarlatsissamik toqqaassapput. Siulersuisunut ilaasortanik toqqaasarneq pillugu inatsisartut inatsisaannik matumani aalajangersakkat taamatorluinnaq tamakku paarlatsissaannik toqqaanerni atuutissapput.
§ 16. Naalakkersuisut siulittaasup, siulittaasup tulliata kiisalu ilaasortanut pingasunut tamanut sinniisissanik toqqaassapput. Sinniisissat ukiunut marlunnut toqqarneqartassapput, toqqagaaffinnillu tulliuttuni piffissamik killiligaanngitsumik toqqaqqinneqarnissamik periarfissaqarluni. Ilaasortanut sinniisinik toqqaasarneq pillugu inatsisartut inatsisaanni matumani aalajangersakkat taamatorluinnaq sinniisissanik toqqaanerni atuutissapput.
Imm. 2. Siulersuisunut ilaasortaq peqataasinnaanngippat, taassuma sinniisaa ilaasortaq sinnerlugu siulersuisunut ivertinneqassaaq, ilaasortap peqataasinnaannginnerata nalaani. Siulersuisoq peqataasinnaanngippat, taassumalu sinniisaa siulittaasoq sinnerlugu ilaasortanngorpat, siulittaasup suliassai atuuffiilu siulittaasup tullianit isumagineqassapput.
§ 17. Siulersuisunut ilaasortat siulersuisuni sulinerminni akissarsiassaat Naalakkersuisunit aalajangerneqartassapput. Aalajangiineq pissaaq aningaasaateqarfimmi siulersuisunut ilaasortat akissarsiassaat pillugit aalajangiinissamut Naalakkersuisut maleruaqqusaat naapertorlugu. Taamaattunik malittarisassaqartoqanngippat aalajangiinermi aallaaviussaaq aktieselskabini Namminersornerusunit pigineqartuni siulersuisunut ilaasortat akissarsiaat pillugit aalajangiisarnerni Naalakkersuisut maleruaqqusaat naapertorlugu.
§ 18. Siulersuisunut ilaasortaq apeqqutini aningaasaateqarfiup pineqartullu akornanni isumaqatigiissutinut tunngasuni samminninnerni peqataasinnaanngilaq imaluunniit pineqartumut namminermut eqqartuussivikkut suliakkiissutit pillugit samminninnerni imaluunniit aningaasaateqarfiup inuullu allap akornanni isumaqatigiissutit imaluunniit inummut allanut eqqartuussivikkut suliakkiissutini, pineqartoq tamakkunani annertuumik soqutigisaqarpat aningaasaateqarfiup tungaanut akornutaasinnaappata.
§ 19. Siulittaasup, taasumaluunniit peqataasinnaannginnerani siulittaasup tulliata siulersuisut pisariaqartitsinikkut ataatsimiittarnissaat isumagissavaa imaluunniit siulersuisunut ilaasortat tamatumannga piumasaqarpata, kiisalu siulersuisunut ilaasortat tamarmik siulersuisut ataatsimiinnissaannut aggersarnissaat isumagissallugu.
Imm. 2. Siulittaasoq, taannaluunniit peqataasinnaanngikkaangat siulittaasup tullia, ataatsimiinnerni aqutsisuussaaq.
Imm. 3. Siulersuisut aalajangersinnaatitaapput, siulittaasoq, taassumaluunniit peqataasinnaannginnerani siulittaasup tullia, siulersuisunullu ilaasortat ikinnerpaamik marluk allat peqataagaangata.
Imm. 4. Siulersuisuni aalajangikkat tamarmik ataatsimeeqataasut akornanni amerlanerussuteqarneq tunngavigalugu aalajangerneqatassapput. Taasinerit amerlaqatigiippata siulittaasup, taassumaluunniit peqataasinnananginnerani siulittaasup tulliata taasinera aalajangiisuussaaq.
Imm. 5. Siulersuisuni isumaqatigiinniarnerit suliallu aalajangerneqarsimasut protokolimut allattorneqassapput, siulersuisunut ilaasortanit ataatsimeeqataasunit tamanit atsiorneqartussaq. Siulersuisunut ilaasortaq siulersuisut aalajangigaannut isumaqataanngitsoq isummaminik protokolimut saqqummiussinissaminut pisinnaatitaavoq. Siulersuisut isumagissavaat protokoli isumannaatsumik toqqorsimaneqarnissaa.
Imm. 6. Ukiumoortumik nalunaarusiat kukkunersiuisunit oqaaseqaataaffiusussat assigisaallu suliarineqarnerini kukkunersiuisoq siulersuisut ataatsimiinneranni peqataasinnaatitaavoq. Kukkunersiuisoq siulersuisut ataatsimiinneranni peqataasussaatitaavoq siulersuisunut ilaasortap ataasiinnaalluunniit tamanna piumasarippagu.
Imm. 7. Kukkunersiuisut protokolii siulersuisut ataatsimiinnerini tamani saqqummiunneqartassaaq, siulersuisuni imaluunniit Naalakkersuisuni aalajangikkat naapertorlugit kukkunersiuisoq kukkunersiuisut protokoliinik allattuinissamut piumaffigineqarsimappat, imaluunniit kukkunersiuisoq kukkunersiuisut nalunaarutaannik suliarinninnissaq pillugu aningaasaateqarfimmik isumaqatigiissuteqarsimappat. Protokolinut ilassutitut allattukkat tamarmik siulersuisunut ilaasortanit tamanit atsiorneqassapput.
§ 20. Siulersuisut siumut aalajangereersimappata siulersuisut suliassaasa ilaat erseqqinnerusumik killilersukkat allakkatigut suliarineqarsinnaapput, sammisat pingaaruteqarneri tulluuttutut isumaqarfigineqarpata. Imm. 1-imi qanorluunniit aalajangersagaqaraluarpat siulersuisut ataatsimiissapput siulersuisunut ilaasortap ataatsip piumasarippagu. Siulersuisut ataatsimiinneri pillugit inatsisartut inatsissaani matumani aalajangersagai atuutissapput, siulersuisut allakkatigut ataatsimiinnerini allannguutit taamaaqataanik pisariaqartitatut atuupput.
Imm. 2. Siulersuisut attaveqaatit elektroniskiusut atorlugit ataatsimiissinnaapput (siulersuisut elektroniskiusumik ataatsimiinnerat) siulersuisut suliaannik ingerlatsinernut tulluutsinneqarsinnaappat. Imm. 1-mi qanorluunniit aalajangersagaqaraluarpat siulersuisunut ilaasortap ataatsip piumasarippagu siulersuisut namminneerlutik takkullutik ataatsimiittariaqarput. Siulersuisut ataatsimiinneri pillugit inatsisartut inatsisaanni matumani aalajangersagai atuutissapput, siulersuisut elektroniskiusumik ataatsimiinnerini allannguutit taamaaqataanik pisariaqartitatut atuupput.
Imm. 3. Taamattaaq siulersuisut uppernarsaatinik elektroniskiusunik paarlaatseqatigiinnissaq pillugu aalajangersinnaapput kiisalu attaveqaqatigiinnermi allakkat elektroniskiusut siulersuisut elektroniskiusumik ataatsimiinneranni atugassanik atuisinnaallutik, inatsit manna naapertorlugu uppernarsaatit pappilissatigut aallaavillit nassiussuunnerinut saqqummiussuunnerinullu taarsiullugit.
§ 21. Siulersuisut siulittaasoq pisinnaatissinnaavaat, imaluunniit taassuma pisinnaannginnerani siulittaasup tullia, siulersuisut sinnerlugit aalajangiisinnaatillugu, erseqqinnerusumik aalajangersarneqarsimasuni. Tamannali atorsinnaanngilaq aalajangigassani imaannaanngitsutut imaluunniit pingaaruteqarluinnartutut taaneqarsinnaappata.
§ 22. Siulersuisut aningaasaateqarfik aqullugulu ingerlatissavaat aningaasaateqarfiup siunertai, inatsisartut inatsisaanni matumani malittarisassallu inatsimmi aalajangersarneqarsimasut naapertorlugit.
Imm. 2. Siulersuisut sulinerminni siulersuisullu aamma aningaasaateqarfiup allattoqarfiata akornanni suliassanik agguataarinissaq pillugu suleriaatsimik aalajangiinermikkut erseqqinnerusumik aalajangersaanikkut aalajangissapput. Siulersuisut suleriaasiat taassumalu allannguutai aalajangerneqareernerini kingusinnerpaamik sapaatit akunneri sisamat qaangiutinnginnerini Naalakkersuisunit akuerineqassapput.
Imm. 3. Siulersuisut suleriaasertik, aningaasaateqarfiup pisariaqartitaanut naleqquttuaannarnissaa aammalu ingerlatseqatigiiffinnik aqutsilluarnissamut akuerisaasumut naapertuuttuaannarnissaa qulakkeerniarlugu, ukiumut ataasiarlutik misissortassavaat. Suleriaasissami siulersuisuni siulittaasup suliassaanut sulinissamik suliassanullu nassuiaat aammalu qullersaasut siulersuisunut nalunaarusiortarnissaannut suleriaasissat allassimassapput.
Imm. 4. Siulersuisut qaammatit pingasukkaarlugit nalunaarutinik, paasissutissanik aningaasaateqarfiup ingerlanneqarneranut ineriartorneranullu pingaaruteqarsinnaasunik imaqartunik tamanut saqqummiussisassapput.
§ 23. Aningaasaateqarfiup suliai allattoqarfimmit allaffissornikkut aqunneqassapput. Tassannga aqutsisuussaaq pisortaq, allattoqarfiup suliaqarneranik ingerlanneqarneranillu akisussaasuusussaq, ilaallutik taassuma aaqqissuunneqarnera.
Imm. 2. Pisortaq siulersuisunit atorfinitsinneqassaaq soraarsinneqassallunilu siulersuisunut siulittaasup allakkatigut tunngavilersukkamik inassuteqarneratigut. Pisortassatut taamaallaat inassutigineqarsinnaapput inuit akileraartarnermut inatsimmik sakkortunerusumik unioqqutitsisimasutut eqqartuunneqarsimanngitsut imaluunniit aningaasanik pinerluuteqarneq nakuusernerluunniit pillugit pinerluttulerinermik inatsimmi aalajangersakkanik unioqqutitsinermut eqqartuunneqarsimanngitsut. Kiisalu inuit minnerpaamik siulersuisunut qaffasissuserititanut nallersuuttumik qaffasissusilimmik suliatigut piginnaaneqarluartutut uppernarsaaserneqarsinnaasut kisimik inassutigineqarsinnaapput, tak. § 11, imm.1. Allattoqarfiup sulisuinik atorfinitsitsineq soraarsitsinerlu pisortap isumagisussaavaa.
Imm. 3. Aningaasaateqarfimmi allattoqarfimmi suliaminnik samminninnerminni pisortaq sulisullu aningaasaateqarfiup siunertai, Inatsisartut inatsisaanni matumani tassumalu malitsigisaanik malittarisassiat aalajangersagaasimasut malillugit ingerlanneqarnissaa peqataaffigissavaa.
§ 24. Aningaasaateqarfiup atuuffiisa aqunneqarnerat aaqqissuunneqarnerallu siulersuisut isumagissavaat.
Imm. 2. Aningaasaateqarfiup atuuffiisa ulluinnarni aqunneqarnerat pisortap isumagissavai, taamaaliornikkullu siulersuisut maleruagassiaat inassutigisaallu malittussaallugit. Ulluinnarni aqutsinermut ilaanngillat aalajangigassat, aningaasaateqarfimmut tunngasut siunertaalu malillugit imaannaanngitsutut imaluunniit pingaaruteqarluinnartutut nalilerneqarsinnaasut,
tamakkununnga ilaallutik aalajangigassat aningaasaateqarfiup aningaasaataanik Namminersornerusut aatsitassarsiornermi sammisaqarneranni aningaasaliissutissanik aamma aatsitassarsiornermik sammisaqarnermi aningaasartutaannik matussusiinissanik atuineq kiisalu aningaasaateqarfiup aningaasaataanik Namminersornerusunut akiliisarnerit. Aalajangigassat taamaattut pisortap taamaallaat isumagisinnaavai siulersuisunit immikkut pisinnaatinneqaruni, aningaasaateqarfiup suliaqarneranut pingaaruteqartumik ajoqusiinngitsumik siulersuisut aalajangiinissaat utaqqineqarsinnaanngippat. Taamaattoqassappat pisortap aalajangersimanerit pillugit piaarnerpaamik siulersuisut tamatuminnga nalunaarfigissavai.
Imm. 3. Pisortap isumagissavaa aningaasaateqarfiup naatsorsuutinik suliarinninnera tamanna pillugu inatsisartut inatsisaanni matumani malittarisassiuussinerit eqqarsaatigalugit ingerlanneqarnissaa, aningaasatigullu pisuussutinik aqutsineq isumannaatsumik tamatumalu inatsisitigut malittarisassarititat malillugit ingerlanneqarnissaat. Taamattaaq pisortap isumagissvaa aningaasaateqarfiup aningaasaataanik atuineq akiliisarnerlu inatsisartut inatsisaanni matumani malittarisassat malillugit pisarnissaa, takukkit §§ 6 aamma 7, tamatumunngalu atatillugu siulersuisut malitarisassiai inassutigisaalu malillugit isumagineqassasut.
Imm. 4. Siulersuisut nakkutigissavaat naatsorsuuserinerup aningaasatigullu pisuussutinik aqutsineq aningaasaateqarfiup atuuffia naapertorlugu naammaginartumik nakkutigineqassasut. Taamattaaq siulersuisut akisussaaffigissavaat aningaasaateqarfiup aningasaataanik atuineq akiliisarnerlu inatsisartut inatsisaata matuma malittarisassiuussineri malillugit pisassasut, takukkit §§ 6 aamma 7, tamatumunngalu atatillugu pisortaq malittarisassanik innersuussutinillu pisariaqartitanik tamanik tunissallugu.
§ 25. Siulersuisut siulittaasuata, taassumaluunniit pisinnaannginnerani siulittaasup tulliata, siulersuisunut ilaasortaq ataaseq, pisortaq, kukkunersiuisoq imaluunniit Naalakkersuisut piumasaqarnerisigut siulersuisut ataatsimiisinnissaat isumagissavaa.
§ 26. Inatsisitigut suliani sammisassanilu allani aningaasaateqarfik sinnerlugu siulittaasumit siulersuisunullu ilaasortamik ataatsimik peqateqarluni imaluunniit pisortamik siulersuisumik imaluunniit siulersuisunut ilaasortanik marlunnik peqateqarluni isumagineqartuni aningaasaateqarfik pisussaatinneqarpoq pisinnaatinneqarlunilu.
Imm. 2. Siulersuisut isumaqatigiissutinik pisinnaatitsissutinik aningaaserivinnullu pisinnaatitsissutinik pisortamut allattoqarfimmilu sulisut marluk angullugit tunniussinikkut aningaasaateqarfik sinnerlugu iliuuseqarnissaannik pisinnaatissinnaavaat, aningaasaateqarfiup aningaasaatai siulersuisut killilimmik aalajangigaat atorlugit aalajangiisinnaatillugit.
Aningaasaateqarfiup aningaasaataanik aqutsineq inissiisarnerlu
§ 27. Siulersuisut qulakkiissavaat aningaasaateqarfiup aningaasaatai ima aqunneqarlutillu inissinneqassasut, isumannaatsumik aarlerinanngissuseq sapinngisamillu amerlanerpaanik iluanaarutigineqarnissaat anguneqartillugit.
§ 28. Siulersuisut aqutsisussamik ataatsimik arlalinnilluunniit toqqaassapput.
Imm. 2. Aqutsisut Kalaallit Nunaanni imaluunniit Danmarkimi angerlarsimaffeqartussaapput, Finanstilsynet´illu nakkutiginninneranut attuumassuteqartussaallutik.
Imm. 3. Aqutsisut aningaasatigut pisuussutinik aqutsinermut tunngasunik aningaasalersuinernillu isumaginninnernut ilisimasaqartussaapput immikkullu annertuumik ilisimasaqartussaallutik.
Imm. 4. Aqutsisut Kalaallit Nunaanni Danmarkimiluunniit suliffeqarfiit aningaasarsiornermik ingerlatsisut pillugit inatsisit naapertorlugit suliffeqarfimmik aningaasanik nalilinnik niuernissamik ingerlatsinissamut akuersissuteqartussaapput.
Imm. 5. Aqutsisut aningaasaateqarfiup isertitaasa aningaasartuutaasalu ineriartornerat pillugu nalunaarusianik qaammatit pingasukkaarlugit aningaasaateqarfiup siulersuisuinut Naalakkersuisunullu nassiussisassapput.
Imm. 6. Aqutsisut qaammatit pingasukkaartumik ukiukkaartumillu nalunaarusiaat suliffeqarfimmut aningaasaqarnermik misissueqqissaarinermik immikkut ilisimasalimmut arlaannaannulluunniit attuumassuteqanngitsumut akuerisaasumullu aammalu Naalakkersuisunit toqqarneqarsimasumut nalilerneqartussanngorlugit nassiunneqassapput. Tassani nalilerneqassaaq aningaasaateqarfiup aningaasaliinerinit iluanaarutit uuttuummut aalajangersimasumut sanilliullugit naammaginartuunersut. Taamatuttaaq nalilerneqassaaq aningaasaateqarfiup aningaasaliineri ileqqorissaarnikkut illersorneqarsinnaasumik tunngaveqarluni pisarnersut. Suliffeqarfiup arlaannaannulluunniit attuumassuteqanngitsup naliliineri aningaasaateqarfiup siulersuisuinut Naalakkersuisunullu nassiunneqassapput, tamatumalu peqatigisaanik tamanut saqqummiunneqassallutik.
§ 29. Ingerlatsisut aningaasaateqarfiup aningaasaataanik aqutsillutillu inatsisartunut ilaasortaq manna naapertorlugit inissiisassapput, inatsillu malillugu malittarisassanik aalajangersaassallutik kiisalu imaalillugu toqqissisimanartumik isumannaatsumik sapinngisamillu amerlanerpaanik iluanaaruteqartitsineq anguneqarluni.
Imm. 2. Aqutsisut suliatik Kalaallit Nunaanni Danmarkimilluunniit inatsisit naapertorlugit kiisalu aningaasatigut pisuussutinik aqutsinermi aningaasalersuinernillu isumaginnittarneq nunat tamat pitsaasumik iliortarnerat malillugit suliaminnik isumaginnissapput kiisalu ileqqorissaarnikkut malittarisassat isumannaatsut naapertorlugit isumaginnissallutik.
Imm. 3. Aningaasarsiornikkut suliaqarneq pillugu inatsit aqutsisut suliaqarneranni atorneqassaaq.
Imm. 4. Aqutsisut naatsorsuuserinermik ingerlatsissapput naatsorsuuserinermi pitsaasumik ileqqorissaarneq naapertorlugu. Ingerlatsisut ukiumoortumik immikkut naatsorsuutinik saqqummiussisassapput kiisalu aqutsisut aningaasaateqarfimmut taassumalu aningaasaataanik suliaqarnertik pillugu qaammatini pingasukkaartuni saqqummiisassallutik. Naatsorsuutit naatsorsuuserinermi pitsaasumik ileqqorissaarneq malillugit suliarineqartassapput kiisalu aalaajangersakkat aningaasaateqarfiup siulersuisuisa aalajangigaat malillugit.
§ 30. Aningaasaateqarfiup aningaasaliissutai sammisanut Kalaallit Nunaata avataaniittunut inissinneqassapput.
Imm. 2. Aningaasaateqarfiup aningaasaatai agguaariaaseq imaattoq malillugu inissinneqassapput:
1) Najoqqutat ernialersorneqarsinnaasut: 75 – 85 %
2) Najoqqutat namminerisamik aningaasaatigisanut tunngasut: 15 – 25 %
Imm. 3. Aningaasaateqarfiup aningaasaliissutai sammisanut inooqatigiinnikkut akisussaaffeqanngitsunut inissinneqassanngillat.
§ 31. Naalakkersuisut aningaasaateqarfiup siulersuisunik tusarniaareernermikkut aningaasaateqarfiup aningaasaataannik aqutsinermut inissiisarnermullu erseqqinnerusunik malittarisassiuussisinnaapput. Malittarisassat qulakkiissavaat ingerlatsineq kiisalu aningaasaateqarfiup aningaasaataanik inissitsineq ima pissasut:
1) toqqissisimanartumik isumannaatsumik sapinngisamillu amerlanerpaanik iluanaaruteqarnissap anguneqarnissaa siunertaralugu.
2) Aningaasatigut pisuussutinik aqutsineq pillugu aamma aningaasaliissuteqartarnerit pillugit nunat tamat pitsaasumik iliuuseqartarnerat malillugu suliaqartarneq, aammalu
3) Ileqqorissaarnikkut toqqissisimanartumik malittarisassat malillugit.
Ukiumoortumik naatsorsuutit, kukkunersiuineq Naalakkersuisunullu nalunaaruteqartarnerit
§ 32. Aningaasaateqarfik ileqqorissaartumik naatsorsuusioriaaseq malillugu naatsorsuutinik suliarinnittassaaq ukiumoortumillu naatsorsuutinik saqqummiisassalluni, pitsaasumik naatsorsuuserinikkut ileqqorissaarneq malillugu suliarineqarsimasunik.
Imm. 2. Ukiumoortumik naatsorsuutinik suliarinninneq saqqummiussinerlu suliffeqarfiit inuussutissarsiutinik ingerlatsisut ukiumoortumik naatsorsuutinik saqqummiussisarnerat pillugu assigisaallu. inatsimmi malittarisassat malillugit ingerlanneqartassaaq (ukiumoortumik naatsorsuusiorneq pillugu inatsit) allannguutit tulluussaanerillu aningaasaateqarfiup immikkut pissusii malillugit iluarsineqarlutik.
Imm. 3. Ukiumoortumik naatsorsuutit ukiup naatsorsuusiorfiusup naareernerani qaammatit sisamat qaangiutinnginnerini siulersuisunit atsiorneqassapput.
§ 33. Aningaasaateqarfiup naatsorsuutai kukkunersiuisumit landskarsip naatsorsuutaanik kukkunersiuisuusumit aammalu kukkunersiuisumit naalagaaffimmit akuerineqartumit siulersuisunit toqqarneqartumit kukkunersiorneqassapput.
Imm. 2. Kukkunersiuisoq siulersuisunit toqqarneqartoq (siulersuisut kukkunersiuisuat) ukiumut ataatsimut sivisussusilimmik toqqarneqartassaaq, piffissani marlussunni ingerlaqqinnissamut toqqaqqinneqarnissaanut periarfissiineqarluni.
§ 34. Kukkunersiuisoq imaassanngilaq:
1) aningaasaateqarfiup siulersuisuinut, aningaasaateqarfiup aqutsisuinut ilaasortaassanngilaq imaluunniit aningaasaateqarfiup allattoqarfiani sulisuussanani,
2) tassaassanngilaq aningaasaateqarfimmut pinngitsoorani attuumassuteqartoq, siulersuisuinut ilaasortaanani imaluunniit pisortaanani allattoqarfimmiluunniit sulisuunani, naatsorsuutinik suliarinnittutut nakkutilliisutulluunniit imaluunniit aningaasaateqarfiup aningaasaataanik aqutsisutut inissisimasuussanani, imaluunniit
3) inuk aningaasaateqarfiup siulersuisuinut, pisortamut imaluunniit imm. 2-mi taaneqartutut allattoqarfimmi sulisutut attuumassuteqartoq, tassa katissimalluni aapparisatut, aalajangersimasumik aapparisaalluni, ilaqutaalluni imaluunniit toqqaannartumik toqqaannanngitsumilluunniit sakitut ukuatut inissisimalluni, imaluunniit avataaniilluni qanigisatut qatanngutaalluni.
Imm. 2. Siulersuisut kukkunersiuisuat imminut akusussaaffeqassaaq Kalaallit Nunaanni Danmarkimiluunniit najugaqartuussalluni.
Imm. 3. Kukkunersiuisoq Naalakkersuisunit soraarsinneqarsinnaavoq, kukkunersiuisup imm. 1 aamma 2-mi piumasaqaatit eqquutsinngippagit, imaluunniit kukkunersiuisup § 13, imm. 2-5-imi piumasaqaatit taaneqartut eqquutsinngippagit.
§ 35. Iinatsisartut inatsisaanni matumani malittarisassat malillugit aningaasaateqarfiup naatsorsuutaasa saqqummiunneqarnissaat kukkunersiorneqarnisaaallu siulersuisut isumagissavaat, kiisalu qaqugukkulluunniit siulersuisut kukkunersiuisuannik toqqaaneqarnissaa isumagissallugu.
§ 36. Aningaasaateqarfiup naatsorsuutaanik kukkunersiuineq suliffeqarfiit inuussutissarsiutinik ingerlatsisut ukiumoortumik naatsorsuutinik saqqummiussisarnerat pillugu assigisaallu inatsimmi malittarisassat malillugit ingerlanneqartassaaq (ukiumoortumik naatsorsuusiorneq pillugu inatsit) allannguutit tulluussaanerillu aningaasaateqarfiup immikkut pissusii malillugit iluarsineqarlutik.
Imm. 2. Tamatuma saniatigut aningaasaateqarfiup naatsorsuutai kukkunersiorneqassapput Namminersornerusut naatsorsuuseriviat assigisaallu pillugu inatsit malillugu.
§ 37. Siulersuisut kukkunersiuisuatut sulilersup siulersuisut kukkunersiuisuatut suliunnaartoq saaffigissavaa, taannalu pisussaaffeqarpoq siulersuisut kukkunersiuisuatut sulilersoq nammineq soraarnerminut suna tunngaviunersoq ilisimatissallugu.
§ 38. Kukkunersiuisut pillugit inatsisartut inatsisaani matumani malittarisassat taamattaaq kukkunersiuisup sinniisaanut atorneqassapput.
§ 39. Siulersuisut ukiumoortumik aningaasaateqarfiup sulinera pillugu nalunaaruteqartassapput. Nalunaarut nunani tamalaani pitsaassusissatut akuerisaasut malillugit suliarineqartassaaq aammalu aningaasaateqarfik pillugu pissutsit pingaaruteqartut tamaasa pillugit paasissutissanik piffissamik eqquisunik erseqqissunillu tamanut ammasumik paasissutissiinissamik qulakkeerissalluni, ilanngullugit aningaasaateqarfiup aningaasaqarnikkut inissisimanera, angusai aqunneqarneralu. Paasissutissani ilaatinneqassapput suleriaatsinut nassuiaatit aammalu siulersuisunut ilaasortanik ataasiakkaanik toqqaanermi tunngavissatut atorneqartut kiisalu siulersuisut qullersallu aningaasarsiaqartinneqarneri aammalu soraarnermut atatillugu aaqqissuussinerit pillugit paasissutissat. Aammalu allassimassaaq siulersuisunut ilaasortat ataasiakkaat piginnaasanik immikkut ittunik sorlernik aningaasaateqarfimmut tunniussinersut. Kiisalu nalunaarusiami allassimassaaq siulersuinut ilaasortanik siulersuisullu siulittaasuannik nammineq naliliisarneq aammalu avataaneersumik immikkut ilisimasalimmik naliliisitsisarneq siulersuit sulinerannut atuutsinneqarnersoq.
Imm. 2. Naalakkersuisut siulersuisunik tusarniaareernermikkut nalunaarusiap imarisassai pillugit maleruagassanik erseqqinnerusunik aalajangersaasinnaapput.
Imm. 3. Aningaasaateqarfiup ukiumoortumik naatsorsuutaasa nalunaarutaatalu Naalakkersuisunut saqqummiunneqarneranut peqatigitillugu Inatsisartut Aningaasaqarnermut Ataatsimiititaliaanut aamma Inatsisartut Kukkunersiuinermut Ataatsimiititaliaanut nassiunneqarnissaa siulersuisut isumagissavaat. Aningaasaateqarfiup ukiumoortumik naatsorsuutai nalunaarutaalu Naalakkersuisunut nassiunneqarnerannit ullut 14-it qaangiunneranni tamanut saqqummiunneqassapput.
§ 40. Siulersuisut allattoqarfillu kukkunersiuisut pisariaqartitaannik misissuinissaannut periarfississavaat, isumagissavaallu kukkunersiuisut paasissutissanik ikiorneqarnermillu pissarsinissaat, kukkunersiuisut suliaminnik isumaginninnissaminnut aningaasaateqarfillu tassungalu tunngasut pillugit naliliinissaannut pisariaqartitatut isumaqarfigisaattut.
Imm. 2. Imm. 1-imi aalajangersakkat Naalakkersuisut misissuineranni paasissutissanillu pissarsiorneranni taamattaaq atorneqassapput.
Nakkutilliineq, nalunaarsorsimaffik, eqqartuusivik immikkut ilisimasalik assigisaallu
§ 41. Naalakkersuisut aningaasaateqarfik nakkutigisaraat.
Imm. 2. Aningaasaateqarfiup naatsorsuutinik saqqummiussisarnera, aningaasaateqarfiup naatsorsuutaanik kukkunersiuisarnera kiisalu Naalakkersuisut aningaasaateqarfimmik nakkutilliinera pillugu Naalakkersuisut malittarisassiuussisinnaapput.
§ 42. Aningaasaateqarfiup nalunaarsorsimaffia tassaavoq Nuuk.
Imm. 2. Aningaasaateqarfiup eqqartuussisulersuunneqarnera taamaallaat Nuummi eqqartuussivimmut tunniunneqarsinnaavoq, nunat tamat isumaqatigiissutaat malillugit allanik malitseqanngippat imaluunniit aningaasaateqarfik allatut isumaqatigiissuteqarsimanngippat. Aningaasaateqarfiup sammisai pillugit eqqartuussisulersuussinermi piumasaqaatit, ilaalluni inuinnaat inatsisitigut piumasaqaataat Kalaallit Nunaanni, Danmarkimi nunaniluunniit allani illuatungerisanut tutsinneqartut aningaasaateqarfiup Nuummi eqqartuussivimmut tunniussinnaavai, nunat tamat isumaqatigiissutaat malillugit allanik malitseqanngippat imaluunniit aningaasaateqarfik allatut isumaqatigiissuteqarsimanngippat.
§ 43. Aningaasaateqarfiup siulersuisuinut ilaasortat, pisortaq, allattoqarfiup sulisui aningaasaateqarfiullu kukkunersiuisui suliaminnik isumaginninnermminni paasissutissanik ilisimalersimasaminnik pisussaatitaanatik paasissutissanik isertuussanik ingerlatitseqqeqqusaanngillat imaluunniit atornerluisussaanatik.
Aningaasaateqarfiup atorunnaarsinneqarnera
§ 44. Aningaasaateqarfiup atorunnaarsinneqarnera taamaallaat Inatsisartut inatsisiliornerisigut pisinnaavoq.
Imm. 2. Aningaasaateqarfiup atorunnaarsinneqarnerani aningaasaateqarfiup aningaasatigut pisuussutai aningaasaateqarfiup akiligassatut pisussaaffii isumagineqareerpata Namminersornerusunut ikineqassapput.
§ 45. Siulersuisunut ilaasortaq imaluunniit pisortaq suliaminik isumaginninnermini piaaraluni imaluunniit mianersuaalliornikkut aningaasaateqarfik ajoqusersimappagu, pineqartup ajoqusiisimanerminik taarsiisussaatinneqassaaq.
Imm. 2. Imm. 1-imi aalajangersagaq taamatorluinnaq aqutsisut kukkunersiuisullu eqqarsaatigalugit atuutissaaq. Suliffeqarfik aqutsisuusoq aqutsisussatut toqqarneqarsimappat, suliffeqarfik aqutsisuusoq inullu aqutsisussatut toqqarneqarsimasoq, taarsiisussatut akisussaatinneqassapput. Imm. 2 taamattaaq kukkunersiuisunut atuuppoq.
Imm. 3. Taarsiissuteqarnissaq appartinneqarsinnaavoq qanoq pisuussuteqartigineq, ajoqusiinerup annertussusia kiisalu pissutsit allat eqqarsaatigalugit naammaginartutut isumaqarfigineqarpat.
§ 46. Siulersuisunut ilaasortanut, pisortamut, aqutsisunut imaluunniit kukkunersiuisunut eqqartuussivinnut tunniussinissamik aalajangernerit siulersuisunit imaluunniit Naalakkersuisunit aalajangiunneqassapput.
§ 47. § 45, imm. 1 aamma 2-mi inuit taaneqartut taamattaaq ajoqusiinerminnut taarsiisussatut akisussaatinneqassapput, suliaminnik isumaginninnerminni piaaralutik imaluunniit mianersuaalliornikkut namminersornerusunik, akiitsoqarfigisanik imaluunniit allanik ajoqusiisimagunik.
Imm. 2. § 45, imm. 3, taammattaaq assinganik atorneqassaaq.
§ 48. Siulersuisunut ilaasortanik, pisortamik, aqutsisunik imaluunniit kukkunersiuisunik unnerluutiginninneq Nuummi eqqartuussivimmut tunniunneqassapput.
§ 49. Sakkortunermik pineqaatissiinerit inatsisit allat malillugit pisuussuteqarfigineqanngippata, ima iliortoq Kalaallit Nunaannut pinerluuteqarnermut inatsit malillugu akiliisinneqarnikkut allatulluunniit iliuuseqarfiginninnikkut pineqaatissinneqassaaq
1) nammineq piumassutsiminik siulersuisunit tunuanngippat, pineqartoq § 13, imm. 2-5-imi piumasaqaatit eqquutsinngippagit,
2) Siulersuisunut siulittaasutut imaluunniit siulittaasup tulliatut siulersuisut sinnerlugit siulersuisunit pisinnaatinneqarsimalluni aalajangiisussaatitaanini eqquutsissimanngippagu, takuuk § 21, pkt. 1,
3) Siulersuisunut siulittaasutut imaluunniit siulittaasup tulliatut siulersuisut sinnerlugit aalajangiisimappat, imaannaanngitsutut imaluunniit pingaaruteqarluinnartutut nalilerneqarsinnaasututut isumaqarfigineqartumik, takuuk § 21, pkt. 2
4) Siulersuisunut ilaasortatut peqataasimaguni, siulersuisunut siulittaasup imaluunniit siulittaasup tulliata siulersuisut sinnerlugit aalajangiisimaguni, imaannaanngitsutut imaluunniit pingaaruteqarluinnartutut nalilerneqarsinnaasutut isumaqarfiginartumik, takuuk § 21, pkt. 2,
5) Siulersuisunut ilaasortatut imaluunniit pisortatut atorfeqartutut suliaminik isumaginninnermini akisussaaguni imaluunniit peqataaguni aningaasaateqarfiup siunertaanut, inatsisinut imaluunniit inatsisartut inatsiaat manna malillugu malittarisassat aalajangersakkat malillugit akerliusumik aqutsinermut imaluunniit ingerlatsinermut peqataasimaguni, takuuk § 22 aamma § 23, imm. 3,
6) Pisortatut siulersuisut maleruaqqusaat innersuussutaallu malissimanngikkunigit, takuuk § 24, imm. 2,
7) Pisortatut aalajangersimaguni aningaasaateqarfiup atuuffii siunertaalu malillugit imaannaanngitsutut imaluunniit pingaaruteqarluinnartutut isumaqarfigineqartuni, tamanna pillugu taamaaliornissaminik siulersuisunit taakkulu aalajangigaannik immikkut pisinnaatitaatinneqarsimanani, aningaasaateqarfimmut pingaaruteqartumik ajoqusiisoqarsinnaaneranik naatsorsuutigineqanngitsumik, takuuk § 24, imm. 2,
8) Pisortatut naatsorsuuserineq, aningaasatigut pisuussutinik aqutsineq kiisalu aningaasaateqarfiup aningaasaataanik atuineq akiliisarnerlu inatsisartut inatsisanni matumani maleruagassat malillugit iliornissaminik sumiginnaasimaguni, takuuk § 24, imm. 3,
9) Siulersuisunut ilaasortatut aningaasaateqarfiup naatsorsuusiornerata aningaasatigullu pisuussutaanik aqutsinerup nakkutigineqarnissaa naammaginartumik nakkutiginissaat sumiginnarsimappagit, takuuk § 24, imm. 4,
10) Siulersuisunut ilaasortatut aningaasaateqarfiup aningaasaatai inatsisartut inatsisaanni matumani malittarisassat malillugit atorneqarneri akiliutigineqartarnerilu nakkutiginissaat sumiginnarsimappagit, takuuk § 24, imm. 4,
11) Siulersuisunut ilaasortatut isumagisimanngikkuniuk pisortap piumasaqaatigineqartutut malittarisassanik innersuussutinillu pissarsinissaanut, aningaasaateqarfiup aningaasaataannik atuinissaq akiliisarnissarlu pillugit inatsisartut inatsisaannik matumanik malittarisassanik eqquutsitsinissaq eqqarsaatigalugu, takuuk § 24, imm. 4,
12) Siulersuisunut siulittaasutut imaluunniit siulittaasup tulliatut siulersuisut ataatsimiinnissaat allattoqarfimmi aqutsisup, kukkunersiuisup imaluunniit Naalakkersuisut tamatuminnga piumasaqarnerisigut isumagisimanngippagit, takuuk § 25,
13) Siulersuisunut ilaasortatut isumaginngikkuniuk, aningaasaateqarfiup aningaasaatai, isumannaatsumik qularnaatsumik kiisalu sapinngisamik amerlanerpaanik iluanaaruteqartitsilluni aqunneqarlutillu inissinneqarnisaat, takuuk § 27,
14) Kalaallit Nunaanni Danmarkimiluunniit suliffeqarfiit aningaasarsiornermik sammisaqartut pillugit inatsit malillugut aqutsisutut pappilissanik nalilinnik niueruteqarnissamik akuersissuteqarani aqutsisutut suliamik ingerlatsippat, takuuk § 28, imm. 4,
15) Aqutsisutut aningaasaateqarfiup anigaasaataasa aqunneqarneri inissinneqarnerilu inatsisartut inatsisaat manna malillugu qulakkiinngikkunigit, kiisalu inatsit malillugu malittarisassatut aalajangersakkat malillugit kiisalu isumannaatsumik qullarnaatsumillu kiisalu sapinngisamik amerlasuunik iluanaaruteqartinnissaat isumagisimanngikkunigit, takuuk § 29, imm. 1,
16) Aqutsisutut Kalaallit Nunaanni Danmarkimiluunniit inatsisit malillugit nunanilu tamani aningaasatigut pisuussutinik aqutsineq aningaasalersuinerlu pillugu pitsaasumik isumaginninnissaq malillugu kiisalu toqqissisimanartumik ileqqorissaarnikkut malittarisassat malillugit suliaminik ingerlatsisimanngippat, takuuk § 29, imm. 2,
17) Aqutsisutut ileqqorissaarnissaq malillugu kiisalu aalajangersakkat aningaasaateqarfiup siulersuiusunit akuerisaasut malillugit naatsorsuinermik qulakkiinngippagit kiisalu naatsorsuutinik saqqummiussisimanngippat, takuuk § 29, imm. 4,
18) Siulersuisunut ilaasortatut qulakkiinngikkuniuk, suliffeqarfiit inuussutissarsiornermik ingerlatallit ukiumoortumik naatsorsuutinik saqqummiussisarnissaat assigisaallu. pillugit inatsimmi malittarisassat malillugit (ukiumoortumik naatsorsuusiorneq pillugu inatsit) aningaasaateqarfiup ukiumoortumik naatsorsuutaanik suliarinninnissaq saqqummiussinissarlu isumaginngikkunigit kiisalu ukiumoortumik naatsorsuutit naammassereernerini qaammatit sisamat qaangiutsinnagit siulersuisunit atsiorneqarnissaat isumaginngikkunigit, takuuk § 32, imm. 2 aamma 3, aamma § 35,
19) Siulersuisunut ilaasortatut qaqugukkulluunniit kukkunersiuisut sinniisissanik toqqaanissaq qulakkiinngikkuniuk, takuuk § 35,
20) Siulersuisunut ilaasortatut suliffeqarfiit inuussutissarsiornermik ingerlatallit ukiumoortumik naatsorsuutinik assigisaallu saqqummiussisarnissaat pillugu inatsimmi (ukiumoortumik naatsorsuusiorneq pillugu inatsit) malittarisassat naapertorlugit aningaasaateqarfiup naatsorsuutaasa kukkunersiorneqarnissaat qulakkeersimanngikkuniuk, takuuk § 36, imm. 1,
21) Siulersuisunit toqqarneqarluni kukkunersiuisutut sulilersutut kukkunersiuisoq soraartoq saaffigisimanngikkuniuk, takuuk § 37,
22) Kukkunersiuisut imaluunniit Naalakkersuisut misissuinissamut periarfissaannik akornusersorsimappagit, takuuk § 40, imm. 1 aamma 2,
23) Kukkunersiuisut imaluunniit Naalakkersuisut pisariaqartitaannik ilisimasanik ikiorneqarnissamillu pissarsinissaannik akornusersorsimappagit, takuuk § 40, imm. 1 aamma 2, imaluunniit
24) Pineqartup aningaasaateqarfik sinnerlugu suliaminik ingerlatsinermini paasissutissanik isertuussanik ilisimalersimasaminik pisussaatitaanani ingerlatitseqqissimaguni atornerluisimaguniluunniit, takuuk § 43.
Imm. 2. Imm. 1 taamaallaat atorneqassaaq iliuuseqarneq imaluunniit iliuuseqannginneq piaarinikkut imaluunniit annertuumik mianersuaalliornikkut pisimappat.
§ 50 . Inatsisartut inatsisaat atuutilissaaq 1. januar, ukiumi tulliuttumi Inatsisartut landskarsip naatsorsuutaannik siullermeerluni akuerinninnerannit, tassani ersersinneqassalluni ukiumi naatsorsuuseriffiusumi Namminersornerusut aatsitassanit isertitaat ikinnerpaamik 5 millioner koruuniusimasutut.
Imm. 2. Imm. 1-imi piumasaqaatit eqquutsinneqareerpata inatsisartut inatsisaata atuutilerfia pillugu Naalakkersuisut nalunaarummik saqqummiussissapput.
ltl_nr_06-2008_forslag_grl
ltl_nr_06-2008_bemaerk_grl
ltl_nr_06-2008_betaenk1_grl
ltl_nr_06-2008_betaenk2_grl
ltl_nr_06-2008_aendring_grl


Ilona Toivanen: Valtuustoblogi 4/2018: Isoja asioita: Sote, palveluverkko, monio..
Valtuustoblogi 4/2018: Isoja asioita: Sote, palveluverkko, monio..
Hellurei. Ihan just olis kesäloma, vielä viimeinen valtuusto viedään. Lista löytyy täältä ja striimaus täältä.
Alkuun onniteltiin 70 vuotta täyttänyttä Eeva-Liisa Niemistä (vihr.) Onnea Eeva-Liisa!
Isoja asioita siis kokouksessa, saatiin näistä kattavat esittelyt jo torstain valtuustoinfossa, joten enempiä esittelyjä ei kokouksessa oletettavasti kuulla. Veikkauksia kokouksen päättymisajasta: Jerry Airikka: 24.00, Kim Kiuru 22.30, allekirjoittanut 22.00, Ulla Palomäki 21.15 ja Markus Meckelborg 21.45.. Saas nähdä kuka osuu lähimmäksi! Toivon tietysti että joku viimeisistä..
§62 Osavuosikatsaus: Hyvältä näyttää, hommat hanskassa! Eetu Niemelä (ryhmätön) kritisoi osavuosikatsauksen puutteita pitkällä puheenvuorolla. Lähinnä kaipasi siis selkeyttä rakenteeseen ja esitti osavuosikatsauksen palautusta valmisteluun. Tätä ei kuitenkaan kannatettu, joten keskustelu päättyi ja pykälä hyväksyttiin. Tämän jälkeen pidettiin viiden minuutin tauko, jotta hieman kuumentuneita tunteita saatiin viilennettyä.
Jokaisella on vapaus pitää puheita niin paljon valtuustossa kun haluaa, se on demokratiaa. Puheiden tarkoituksenmukaisuudesta voi toki olla montaa mieltä. Se mitä tästä ainakin opimme on se, että on hyödyllistä olla paikalla valtuustoinfossa niin saa silloin kattavat esittelyt ja voi esittää kysymyksiä asioista. Katsotaan nyt rauhoittuuko keskustelu seuraavissa pykälissä, vai kiihtyykö uusiin kierroksiin. Kuka väitti, että kuntapolitiikka olisi tylsää!?
§63 Palveluverkkosuunnitelma: Tärkein pointti tässä:
kasvatus- ja sivistystoimen palveluverkon uudisrakentamishankkeista ensimmäisiä ovat Kirkonkylän koulu- ja päiväkotikampus nykyiselle paikalleen, Etelä-Tuusulan päiväkoti sekä Monion lukio- ja monitoimitalo
lisäksi kiireisenä kokonaisuutena eteläisessä Tuusulassa edetään kolmen yhtenäiskoulun mallilla. Yhtenäiskoulut sijoittuvat Riihikallioon, Rykmentinpuistoon ja Lahelan alueelle
Kati Lepojärven (tupu) muutosesitys: Korjataan valmisteluaineistoa niiltä osin että Lahelan yhtenäiskoulun valmistamisaikataulua aikaistetaan niin että se on yhtä aikaa Rykmentinpuiston kanssa, sisäilmaongelmista johtuen. Tämä kuitenkin muuttui ponneksi käsittelyn aikana, koska taustamateriaaleihin ei kokouksessa tehdä muutoksia.
Pekka Heikkinen (vas) jätti ponnen, että myös sote-palveluverkkoa valmisteltaisiin ja käsiteltäisiin. Seppo Noro kannatti tätä.
Jussi Saloselta kysymys valmisteluaineistosta ja niiden merkityksestä, johon pormestari totesi valmisteluaineiston olevan taustamateriaalia, mitä ei tässä käsitellä. Muutosesitykset siihen aineistoon ei siis ole tarpeellisia. Palveluverkkosuunnitelma on luonnos, joka tulee syksyllä tarkempaan käsittelyyn.
Myös muutamia muita puheenvuoroja kuultiin aiheesta. Hyväksyimme molemmat ponnet yksimielisesti, vaikka Satu Taiveaho muistuttikin, että sote-palveluverkko käsitellään kuntayhtymässä.
Kello on nyt 19, tunti kokousta takana. Jälleen viiden minuutin tauko.
§64 Monio: Päätimme
hyväksyä Monion lukio- ja kulttuuritalon laajuusvaihtoehdon 3. kohdan mukaisesti ("Monio-Monio") enintään 26,8 miljoonaa euroa sekä
hankkeen valmistelun jatkamisen ja kilpailuttamisen elinkaarimallin mukaisesti niin, että kunta hoitaa hankkeen rakennuskustannusten rahoituksen kuntariskillä itse (Pekka Heikkisen lisäys, yksimielisesti hyväksyttynä)
todeta, että kunnanvaltuusto tekee rakentamispäätöksen erikseen
Koemme Monion hienona hankkeena tässä laajuudessa, toivomme pysymistä budjetissa.
§65 Sosiaali- ja terveyspalvelutuotannon toteutus ja sitä koskevat periaatteet Keski-Uudenmaan sote-kuntayhtymässä: Tästä oli odotetusti paljon keskustelua. Seppo Noro (vas.) esitti asian jättämistä pöydälle syyskuun valtuustoon asti. Perusteellinen puheenvuoro siitä, että pitäisi odottaa ensin valtakunnallinen sote-ratkaisu ennen kuin tehdään tämä päätös.
Antti Kaikkonen piti puheenvuoron sote-uudistuksen puolesta ja kannatti Noron esitystä pöydälle jättämisestä.
Aarno Järvinen piti hyvän puheenvuoron siitä, miksi päätöstä ei kannata viivyttää. Muut 5 kuntaa ovat tuotannon siirtämisen hyväksyneet ja etenkin henkilöstön kannalta on todella iso riski, mikäli Tuusula ei ole tässä mukana. Muitakin puheenvuoroja kuultiin.
Äänestimme, äänin 40-11 päätettimme käsitellä asian tässä kokouksessa. Tämän jälkeen Eetu Niemelän puheenvuoro ja hylkäysesitys päätökseen. Lisäksi hän haluaa, että pyrimme irtautumaan koko kuntayhtymästä. Tätä ei kannatettu, hyviä puheenvuoroja pidettiin. Toimenpidealoitteesta äänestettiin, äänin 41-10 sitä ei lisätty. Eli kunnanhallituksen esityksen mukaisesti mentiin.
Tässä kohtaa kello on 21.29, taitaa olla menetetty jo aikaisen kotiinpääsyn toive, vaikka seuraavat pykälät onkin helpompia.
§66 Haarakaari, asemakaavan muutos:Ei puheenvuoroja, esityksen mukaan.
§67 Y-tontin myyntihinnan päättäminen, Puustellinmetsä: Eetu Niemelän puheenvuoro, esitti toisenlaista myyntihintaa, ei kannatettu. Päätös esityksen mukaan.
§68 Tuusulan kunnan kiinteistöt Oy:n pääomittaminen Anu Åberg pyysi perusteluja, Markku Vehmas vastasi: haluamme kehittää monimuotoista asumismuotoa, nykyjärjestelmällä suuri kasvu ei ole mahdollista. Tällä myös turvataan Tuusulan kunnan kiinteistöjen kasvu ja rahoitus. Päätös esityksen mukaan.
§69 Tukuki Oy: Vuokratalo Blenneri I: Ei puheenvuoroja, esityksen mukaan.
§70 Tukuki Oy: Y-tontin myynti, Lahelanpelto: Eetu Niemelä esitti palautusta, ei kannatettu, koetaan tärkeänä hankkeen eteneminen. Päätös esityksen mukaan.
§71 ja 72: Kulttuuria kaikille ja kulttuurinen vanhuustyö -rahastojen perustaminen: Olemme onnellisia saaduista perinnöistä.
Koulunuorisotyö pysyväksi osaksi nuorisotyötä-aloite: Tehdään suunnitelma tämän eteenpäin viemiseksi. Kiitin tästä ja muistutin, että tämä tulee myös muistaa budjettia laadittaessa.
Maauimalan/ulkoaltaan rakentaminen uimahallin yhteyteen: uimarannan suunnittelu on käynnissä.
Asuntomessusuunnittelu ja yrittäjyyskasvatus-aloite: On viety eteenpäin tätä asiaa.
Pasi Huuhtanen (PS) ym: Aloite enduroharjoitusradasta kunnan omistamalle rakentamattomalle kiinteistölle rek tunnus 858-415-1-151
Jussi Salonen (tupu): Muutos hallintosääntöön ja muutos maankäyttö- ja rakennuslain käyttöön, ihan en tässä kohtaa saanut kiinni yksityiskohdista, ne löytyy myöhemmin nettisivuilta.
Kati Lepojärvi (tupu) ym: Kameravalvonta ja kameravalvontamerkinnät
Aarno Järvinen (sdp): Aloite Jokela-talon kalusteiden uusimisesta
Kokous päättyi klo 22.02 MEITSI VOITTI!! JIIIHAAAAAA!!
Lähettänyt Ilona Toivanen klo 22.02
Tunnisteet: nuorisotyö, osavuosikatsaus, palvelut, palveluverkko, politiikka, Tuusula, valtuusto
Valtuustoblogi 4/2018: Isoja asioita: Sote, palvel...