Pidetään Valtuuston kokoushuoneessa maanantaina 19.1.2009
3 § Valtuuston vaalilautakunnan vaali
4 § Valtuuston puheenjohtajan ja varapuheenjohtajien valitseminen vuodeksi 2009
5 § Kunnallisten ilmoitusten julkaiseminen vuonna 2009
6 § Valtuuston kokousten koollekutsuminen vuonna 2009
7 § Luottamushenkilöiden valitseminen lautakuntiin toimikaudeksi 2009 - 2012
8 § Tarkastuslautakunnan valitseminen v. 2009 - 2012
10 § Kiinteistötoimitusten uskottujen miesten valinta v. 2009 – 2012
11 § Jäsenen ja varajäsenen valitseminen poliisin neuvottelukuntaan v. 2009-2012
12 § Käräjäoikeuden lautamiehen valinta v. 2009-2012
13 § Edustajien nimeäminen kuntapäiville
14 § Jämijärven kunnan edustajien valitseminen kuntayhtymien yhtymävaltuustoihin
15 § Kunnan edustajan valinta satakuntaliiton edustajainkokoukseen
17 § Jäsenten valitseminen kuntien yhteiseen perusturvalautakuntaan
18 § Talouden toteutuminen ajalla 1.1.-30.11.2008
19 § Ilmoitus- ja mahdollisesti kiireellisenä käsiteltäväksi otettavat asiat
Tämän kokouksen tarkastettu pöytäkirja pidetään nähtävänä Jämijärven kunnan virastossa 23.1.2009 kello 09.00 - 11.00.
Jämijärvellä 15.1.2009
Jämijärven kunta KOKOUSKUTSU 1/2009
Maanantai 19.1.2009 kello 19.00
1 § KOKOUKSEN LAILLISUUS JA PÄÄTÖSVALTAISUUS 3
2 § PÖYTÄKIRJAN TARKASTAJIEN VALINTA 3
3 § VALTUUSTON VAALILAUTAKUNNAN VAALI 3
4 § VALTUUSTON PUHEENJOHTAJAN JA VARAPUHEENJOHTAJIEN VALITSEMINEN VUODEKSI 2009 3
5 § KUNNALLISTEN ILMOITUSTEN JULKAISEMINEN VUONNA 2009 3
6 § VALTUUSTON KOKOUSTEN KOOLLEKUTSUMINEN VUONNA 20093
7 § LUOTTAMUSHENKILÖIDEN VALITSEMINEN LAUTAKUNTIIN
TOIMIKAUDEKSI 2009 – 2012 3
8 § TARKASTUSLAUTAKUNNAN VALITSEMINEN v. 2009 - 2012 3
9 § KUNNANHALLITUKSEN VALITSEMINEN 3
V. 2009– 2012 3
11 § JÄSENEN JA VARAJÄSENEN VALITSEMINEN POLIISIN
NEUVOTTELUKUNTAAN V. 2009-2012 3
12 § KÄRÄJÄOIKEUDEN LAUTAMIEHEN VALINTA V. 2009-2012 3
13 § EDUSTAJIEN NIMEÄMINEN KUNTAPÄIVILLE 3
14 § JÄMIJÄRVEN KUNNAN EDUSTAJIEN VALITSEMINEN
KUNTAYHTYMIEN YHTYMÄVALTUUSTOIHIN 3
15 § KUNNAN EDUSTAJAN VALINTA SATAKUNTALIITON
EDUSTAJAINKOKOUKSEEN 3
16 § SIJOITUSTOIMINNAN PERUSTEIDEN MUKAINEN SELVITYS
VALTUUSTOLLE 3
17 § JÄSENTEN VALITSEMINEN KUNTIEN YHTEISEEN
PERUSTURVALAUTAKUNTAAN 3
18 § TALOUDEN TOTEUTUMINEN AJALLA 1.1.-30.11.2008 3
20 § MUUT MAHDOLLISESTI ESILLE TULEVAT ASIAT 3
MATTI LAPPIHALME
Jämijärven kunta KOKOUSPÖYTÄKIRJA 1/2009
19.1.2009 kello 19.00 – 19.51
Kunnanvirasto 23.1.2009
Ehdotus: Kokouskutsu asialistoineen on julkipantu kunnan ilmoitustaululle 14.1.2009 ja kokouskutsu on julkaistu Pohjois-Satakunta -lehdessä 15.1.2009 ja Kankaanpään Seutu -lehdessä 15.1.2009. Kokouskutsu asialistoineen on lähetetty kaikille valtuutetuille ja kunnanhallituksen jäsenille 14.1.2009. Kokous todetaan laillisesti koolle kutsutuksi ja päätösvaltaiseksi.
Valtuuston vanhin Anneli Pitkänen avasi kokouksen toivottaen valtuuston jäsenet tervetulleiksi.
Päätös: Pöytäkirjan tarkastajiksi valittiin yksimielisesti Matti Koskensalo ja Pasi Huhtanen.
Kunnanhallitus 3 § 13.1.2009
1) valita toimikaudekseen suhteellisten vaalien toimittamista varten vaalilautakunnan, johon kuuluvat seuraavat
jäsenet ja heidän henkilökohtaiset varajäsenensä:
Yrjö Alarotu Anneli Kujansuu
Pentti Virtanen Anne Lax
Helena Lehtiö Matti Koskensalo
2) määrätä valituista vaalilautakunnan puheenjohtajaksi Yrjö Alarodun ja varapuheenjohtajaksi Pentti Virtasen.
Kunnanhallitus 4 § 13.1.2009
Ehdotus: Kunnanhallitus päättää ehdottaa valtuustolle, että se valitsee keskuudestaan puheenjohtajan sekä ensimmäisen ja toisen varapuheenjohtajan vuodeksi 2009.
Päätös: Valtuusto päätti yksimielisesti valita valtuuston puheenjohtajaksi Tapio Rajalahden, ensimmäiseksi varapuheenjohtajaksi Kyösti Lahden ja toiseksi varapuheenjohtajaksi Pentti Virtasen.
Valtuuston uusi puheenjohtaja Tapio Rajalahti kiitti valittujen puolesta luottamuksesta ja toivoi rakentavaa valtuustokautta sekä vastuunkantamista vaikeissakin asioissa. Lisäksi hän toivoi hyvän yhteistyön jatkuvan myös tiedotusvälineiden kanssa.
Kunnanhallitus 5 § 13.1.2009
Ehdotus: Kunnanhallitus päättää ehdottaa valtuustolle, että kunnalliset ilmoitukset julkaistaisiin vuonna 2009 entisen käytännön mukaan.
Kunnanhallitus 6 § 13.1.2009
Ehdotus: Kunnanhallitus päättää ehdottaa valtuustolle, että valtuusto kutsutaan koolle vuonna 2009 ilmoittamalla kokouksista kuntalain ja valtuuston työjärjestyksen säännöksiä noudattaen sekä julkaisemalla kokouskuulutus asialistoineen Pohjois-Satakunta ja Kankaanpään Seutu -lehdissä.
Puheenjohtaja totesi, että kokoukset tullaan pääsääntöisesti pitämään maanantaina.
Kunnanhallitus 7 § 13.1.2009
7 § LUOTTAMUSHENKILÖIDEN VALITSEMINEN LAUTAKUNTIIN TOIMIKAUDEKSI 2009 – 2012
Keskusvaalilautakunta 5 (5 varajäsentä)
Tarkastuslautakunta 4 (4 varajäsentä)
Tekninen lautakunta 7 (7 varajäsentä)
Maaseutulautakunta 6 (6 varajäsentä)
Sivistyslautakunta 7 (7 varajäsentä)
Vapaa-aikalautakunta 6 (6 varajäsentä)
Kunnallisten toimielinten valintaa koskee Tasa-arvoL 42 §, jonka mukaan kunnallisissa toimielimissä tulee valtuustoa lukuun ottamatta olla vähintään 40 % naisia ja vähintään 40 % miehiä.
Keskusvaalilautakunnan vaali v. 2009 – 2012
1) valita keskusvaalilautakunnan jäseniksi ja varajäseniksi seuraavat henkilöt:
Merja Kannosto
2) määrätä keskusvaalilautakunnan puheenjohtajaksi Ritva Mäkelän ja varapuheenjohtajaksi Raimo Sällilän.
Teknisen lautakunnan vaali v. 2009 - 2012
1) hyväksyä teknisen lautakunnan jäsenmääräksi 7 jäsentä ja 7 varajäsentä
2) valita tekniseen lautakuntaan seuraavat 7 jäsentä ja 7 henkilökohtaista varajäsentä
Timo Sorvali Timo Koivunen
Mikko Salminen Kyösti Salo
Sirpa Kuusikoski Heli Syrjätie
Olavi Koivuniemi Jouni Mäkelä
Elisa Koivumäki Anja Tunturi
Miia Sjöman Kristiina Kotaoja
Pentti Mäkelä Lauri Sällilä
3) määrätä teknisen lautakunnan puheenjohtajaksi Timo Sorvalin ja varapuheenjohtajaksi Mikko Salmisen.
Maaseutulautakunnan vaali v. 2009 – 2012
1) valita maaseutulautakuntaan seuraavat 6 jäsentä ja 6 henkilökohtaista varajäsentä
Heikki Mäkelä Tuulikki Silmunmaa
Tapio Mäntylä Jarkko Harri
Sirpa Alkkiomäki Juha Kierikka
Pirjo Salmi Tarja Mäki
Leena Koivunen Paula Kenttä
Jussi Leppihalme Arto Rantanen
2) määrätä maaseutulautakunnan puheenjohtajaksi Heikki Mäkelän ja varapuheenjohtajaksi Tapio Mäntylän.
Sivistyslautakunnan vaali v. 2009 - 2012
1) valita sivistyslautakuntaan seuraavat 7 jäsentä ja 7 henkilökohtaista varajäsentä
Yrjö Alarotu Petri Ylikoski
Pasi Huhtanen Markku Iivonen
Briitta Rantanen Leena Koivunen
Tarja Pajulahti Krista Palomäki
Jaana Ojala Nina Niemi
Pentti Virtanen Markku Virtanen
Erkki Rudenberg Jouko Lindström
Vapaa-aikalautakunnan vaali v. 2009 - 2012
1) valitsee 6 vapaa-aikalautakunnan jäsentä ja kullekin henkilökohtaisen varajäsenen
1) valita vapaa-aikalautakuntaan seuraavat 6 jäsentä ja 6 henkilökohtaista varajäsentä
Anu Koivumäki Kreetta Alarotu
Jarmo Huhtaniemi Jarkko Rantakytö
Jouko Kulmala Marko Kannosto
Jarmo Mikkola Juha Raitinpää
Johanna Manninen Hanna Huvio
Anne Lax Anu Sillanpää
2) määrätä vapaa-aikalautakunnan puheenjohtajaksi Anu Koivumäen ja varapuheenjohtajaksi Jarmo Huhtaniemen.
Kunnanhallitus 8 § 13.1.2009
Vaalikelpoinen tarkastuslautakuntaan ei ole (KUNL 71 § 4 mom):
2) apulaispormestari
3 ) henkilö, joka on kunnanhallituksen jäsenen, kunnanjohtajan, pormestarin tai apulaispormestarin hallintolain 28 §:n 2 ja 3 momentissa tarkoitettu läheinen
1) valita tarkastuslautakuntaan seuraavat jäsenet ja heidän henkilökohtaiset varajäsenet
Anneli Pitkänen Jarmo Huhtaniemi
Matti Koskensalo Pekka Arponen
Ilkka Hyttinen Merja Lahdenpää
Mervi Knuutila Anne Koivisto
2) määrätä tarkastuslautakunnan puheenjohtajaksi Anneli Pitkäsen ja varapuheenjohtajaksi Matti Koskensalon.
Kunnanhallitus 9 § 13.1.2009
Ehdotus: Kunnanhallitus päättää ehdottaa valtuustolle
1. että se valitsee kunnanhallituksen jäsenet ja varajäsenet kahden vuoden toimikaudeksi vuosille 2009 - 2010
1) valita kunnanhallituksen vuosille 2009-2010 seuraavat jäsenet ja heidän henkilökohtaiset varajäsenet:
Anneli Kujansuu Ritva Mäkelä
Kari Jokisalo Markku Kujala
Satu Jokela Päivi Leponiemi
Ari Uusi-Rasi Pasi Huhtanen
Kati Mansikkamäki Miia Sjöman
2) nimetä valituista kunnanhallituksen puheenjohtajaksi Matti Leppihalmeen ja varapuheenjohtajaksi Anneli Kujansuun.
Kunnanhallitus 10 § 13.1.2009
Ehdotus: Kunnanhallitus ehdottaa valtuustolle, että valtuusto valitsee toimikaudekseen kuusi kiinteistötoimituksen uskottua
Päätös: Valtuusto päätti yksimielisesti valita kiinteistötoimitusten uskotuiksi miehiksi seuraavat henkilöt:
Hannu Rajakallio
Kunnanhallitus 11 § 13.1.2009
Poliisin hallinnosta annetun asetuksen (158/1996) 13 §:n mukaan valtuusto valitsee poliisin neuvottelukuntaan jäsenet toimikaudekseen.
Jos kihlakuntaan kuuluu useampia kuntia lääninhallitus määrää kuinka monta jäsentä ja varajäsentä kustakin kunnasta valitaan. Jämijärvellä on neuvottelukunnassa 1 jäsen ja 1 varajäsen.
Ehdotus: Kunnanhallitus ehdottaa valtuustolle, että valtuusto valitsee toimikaudekseen jäsenen ja varajäsenen Poliisin
neuvottelukuntaan.
Päätös: Valtuusto päätti yksimielisesti valita poliisin neuvottelukunnan jäseneksi Pauli Vuorenmaan ja varajäseneksi Tarja Kuusijoensuun.
Kunnanhallitus 12 § 13.1.2009
Päätös: Valtuusto päätti yksimielisesti valita käräjäoikeuden lautamiehiksi Juhani Jukolan ja Tuija Rannan.
Kunnanhallitus 13 § 13.1.2009
Suomen Kuntaliiton valtuusto kutsuu kuntapäivät koolle 6.-7.5.2009 Jyväskylään. Kokouspaikkana on Jyväskylän paviljonki.
Kuntapäivien teemana on Yhteistyön vastuu – yhteinen kunta.
Ehdotus: Kunnanhallitus ehdottaa valtuustolle, että valtuusto valitsee Jämijärven kunnan edustajan Kuntapäiville 6.-7.5.2009 sekä tarpeellisen määrän varaedustajia.
Päätös: Valtuusto päätti yksimielisesti valita Jämijärven kunnan edustajaksi kuntapäiville Tapio Rajalahden ja
varaedustajiksi Kyösti Lahden ja Pentti Virtasen.
Kunnanhallitus 20 § 13.1.2009
1. Pohjois-Satakunnan koulutuskuntayhtymän yhtymävaltuusto
- jäsenet ja varajäsenet valitaan vuodelle 2009, koska vuoden 2010 alusta aloittaa toimintansa Satakunnan koulutuskuntayhtymä
2. Satakunnan sairaanhoitopiirin kuntayhtymän yhtymävaltuusto
- ent. Erityishuoltopiiri sisältyy sairaanhoitopiiriin v. 2009 alusta omana taseyksikkönä
Ehdotus: Kunnanhallitus päättää ehdottaa valtuustolle, että valtuusto valitsee edustajansa kuntayhtymien yhtymävaltuustoihin.
Päätös: Valtuusto päätti yksimielisesti valita kuntayhtymien yhtymävaltuustoihin seuraavat jäsenet ja heidän henkilökohtaiset varajäsenet:
Pohjois-Satakunnan koulutuskuntayhtymän yhtymävaltuusto 1.1.2009-31.12.2009
Kimmo Ristimäki Briitta Rantanen
Anu Sillanpää Pentti Virtanen
Matti Peurala Päivi Leponiemi
Anne Lax Olli Seppälä
Kunnanhallitus 21 § 13.1.2009
Satakuntaliiton perussopimuksen 4 §:n nojalla jäsenkunnat valitsevat edustajat edustajainkokoukseen kunnan edellisen vuoden asukasluvun mukaan siten, että kullakin jäsenkunnalla on yksi edustaja alkavaa neljää tuhatta asukasta kohden, kuitenkin enintään viidennes rajoittamattomasta kokonaismäärästä. Kullekin edustajalle valitaan henkilökohtainen varaedustaja. Kullakin edustajalla on edustajainkokouksessa yksi ääni. Edustajan ja varaedustajan on oltava jäsenkuntien valtuutettuja.
Edustajainkokouksen tehtävinä on valita jäsenkuntia edustavat maakuntavaltuuston jäsenet ja heille henkilökohtaiset varajäsenet sekä käsittelee maakuntahallituksen antaman kertomuksen edellisen edustajainkokouksen jälkeen tapahtuneesta kuntayhtymän toiminnasta.
Liitteenä on edustajainkokouksen edustajien lukumäärä kunnittain ja valtuutettujen lukumäärä puolueittain. Liite 21.1
Ehdotus: Kunnanhallitus ehdottaa valtuustolle, että valtuusto valitsee edustajan ja hänelle henkilökohtaisen varaedustajan
Satakuntaliiton edustajainkokoukseen.
Päätös: Valtuusto päätti yksimielisesti valita Satakuntaliiton edustajainkokoukseen jäseneksi Kyösti Lahden ja hänen
henkilökohtaiseksi varajäsenekseen Pentti Virtasen.
Kunnanhallitus 24 § 13.1.2009
1. - Helvi Nästiltä saadusta perinnöstä on 90.000 euroa sijoitettu 2 vuoden määräaikaistalletuksella Parkanon Säästöpankkiin kiinteällä korolla 4,4%.
- Seppo Rajakorvelta saadusta perinnöstä on 17.000 euroa sijoitettu 1 vuoden määräaikaistalletuksella Länsi-Suomen Osuuspankkiin korolla 5,48%
1. muuta sijoitustoimintaa ei ole ollut viimeisellä puolivuotisjaksolla 1.7. -31.12.2008
Kunnanhallitus 26 § 13.1.2009
Kuntien välisen yhteistoimintasopimuksen mukaan kuntien yhteiseen perusturvalautakuntaan osapuolten valtuustot valitsevat kunnallisvaalikaudeksi jäsenet ja heille henkilökohtaiset varajäsenet seuraavasti:
Perusturvalautakunnan jäsenten on oltava oman kuntansa valtuuston jäseniä. Valinnassa noudatetaan kuntalain 81 §:n 4 momenttia.
Kankaanpään kaupunginvaltuusto valitsee lautakunnan puheenjohtajan ja kaksi (2) varapuheenjohtajaa.
Yhteinen perusturvalautakunta toimii tilaajalautakuntana ja vastaa näin ollen palveluiden järjestämisestä. Palvelut tullaan pääsääntöisesti tuottamaan perustettavan peruspalveluliikelaitoskuntayhtymän toimesta.
Ehdotus: Kunnanhallitus ehdottaa valtuustolle, että valtuusto valitsee kaksi jäsentä ja heille henkilökohtaiset varajäsenet kuntien yhteiseen perusturvalautakuntaan.
Päätös: Valtuusto päätti yksimielisesti valita kuntien yhteiseen perusturvalautakuntaan seuraavat henkilöt ja heidän henkilökohtaiset varajäsenensä:
Kunnanhallitus 32 § 13.1.2009
Esityslistan liitteenä on talouden toteutuminen ajalla 1.1.-30.11.2008. Liite nro 32.1.
Vertailutietona on taloustilanne vastaavana ajankohtana edellisenä vuonna.
Ehdotus: Kunnanhallitus merkitsee talouden toteutumisen tiedoksi ajalla 1.1.-30.11.2008 ja saattaa sen edelleen valtuustolle tiedoksi.
1. Valtuutettu Pasi Huhtanen teki aloitteen puhelinverkkoyhteyden turvaamiseksi kunnassa. Hän esitti, että kunnanhallitus selvittäisi yhteistyömahdollisuuksia muiden operaattorien kuin Soneran kanssa (esim. IPP:n). Kunnanjohtaja Esa Ala-Karvia totesi, että kunnanhallituksen viimeisen kokouksen jälkeen on oltu jo yhteydessä IPP:hen ja sieltä on alustavasti saatu myönteistä palautetta. Asia jätettiin kunnanhallituksen jatkotyöstettäväksi.
2. Valtuuston puheenjohtaja Tapio Rajalahti ilmoitti, että valtuustoseminaari järjestetään to 19.2.2009 klo 8.00 - 15.00 Jämi Areenassa. Asia merkittiin tiedoksi.
3. Kunnanjohtaja Esa Ala-Karvia ilmoitti, että ensimmäinen kunnanhallituksen kokous on maanantaina 2.2.2009 klo 18.30 kunnantalolla. Asia merkittiin tiedoksi.


valtuusto19032002
Pidetään Valtuuston kokoushuoneessa tiistaina 19.03.2002 alkaen kello 19.00
14. Kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus
15. Pöytäkirjan tarkastajien valinta
16. Avopalvelustrategian hyväksyminen
17. Kaavoitussopimus/Hannu Narvi
18. Kauppakirjan hyväksyminen / Satu ja Pekka Niemi
19. Muutokset vuoden 2001 talousarvioon
20. Käyttöomaisuuden poistosuunnitelman tarkistaminen
21. Kauppakirjan hyväksyminen/Voitto Vuori
22. Jämin keskusta-alueen asemakaavan hyväksyminen
23. Ilmoitus- ja mahdollisesti kiireellisenä käsiteltäväksi otettavat asiat
25. Valitusosoitus
Tämän kokouksen tarkastettu pöytäkirja pidetään nähtävänä Jämijärven kunnanvirastossa 22.03.2002 kello 10.00 - 12.00.
Jämijärvellä 13.03.2002
Jämijärven kunta KOKOUSKUTSU	2/2002
Laatimispäivämäärä: 13.03.2002
Aika 19.03.2002	kello 19.00
14 §	KOKOUKSEN LAILLISUUS JA PÄÄTÖSVALTAISUUS Sivu 4
15 §	PÖYTÄKIRJAN TARKASTAJIEN VALINTA Sivu 4
16 §	AVOPALVELUSTRATEGIAN HYVÄKSYMINEN Sivu 5
17 §	KAAVOITUSSOPIMUS / HANNU NARVI Sivu 7
18 §	KAUPPAKIRJAN HYVÄKSYMINEN / SATU JA PEKKA NIEMI Sivu 8
19 §	MUUTOKSET VUODEN 2001 TALOUSARVIOON Sivu 9
20 §	KÄYTTÖOMAISUUDEN POISTOSUUNNITELMAN TARKISTAMINEN Sivu 10
21 §	KAUPPAKIRJAN HYVÄKSYMINEN/VOITTO VUORI Sivu 11
22 §	JÄMIN KESKUSTA-ALUEEN ASEMAKAAVAN HYVÄKSYMINEN Sivu 12
23 §	ILMOITUS- JA MAHDOLLISESTI KIIREELLISENÄ KÄSITELTÄVÄKSI OTETTAVAT ASIAT Sivu 13
24 §	MUUT MAHDOLLISESTI ESILLE TULEVAT ASIAT Sivu 14
KOKOUSAIKA 19.03.2002	kello 19.00 - 19.10
Ristimäki Kimmo	varajäsen
MUUT SAAPUVILLA OLLEET Enni Lähteenniemi
ASIAT §§ 14 - 25
14 §	KOKOUKSEN LAILLISUUS JA PÄÄTÖSVALTAISUUS
Kokouskutsu asialistoineen on julkipantu kunnan ilmoitustaululle 13.03.2002 ja kokouskutsu on julkaistu Pohjois-Satakunta -lehdessä 14.03.2002 ja Kankaanpään Seutu -lehdessä 14.03.2002. Kokouskutsu asialistoineen on lähetetty kaikille valtuutetuille ja kunnanhallituksen jäsenille 13.03.2002 .
15 §	PÖYTÄKIRJAN TARKASTAJIEN VALINTA
Päätös:	Pöytäkirjan tarkastajiksi valittiin yksimielisesti Merja Lahdenpää ja Pekka Arponen.
Perusturvalautakunta	120 §	22.11.2001
Perusturvalautakunta	137 §	03.02.2002
Kunnanhallitus	44 §	05.02.2002
16 §	AVOPALVELUSTRATEGIAN HYVÄKSYMINEN
Perusturvaltk 120 §
Korjattu päätösehdotus:	Perusturvalautakunta siirtää asian käsittelyn seuraavaan kokoukseen.
KH 44 §
Valtuusto 16 §
Maankäyttö- ja kaavoitustoimikunta 5 §	12.02.2002
Kunnanhallitus	62 §	26.02.2002
17 §	KAAVOITUSSOPIMUS / HANNU NARVI
Ehdotus:	Kunnanhallitus hyväksyy Jämijärven kunnan ja Hannu Narvin välisen kaavoitussopimuksen oheisen liitteen mukaisesti ja esittää sen edelleen valtuuston hyväksyttäväksi.
Valtuusto 17 §
Kunnanhallitus	68 §	26.02.2002
18 §	KAUPPAKIRJAN HYVÄKSYMINEN / SATU JA PEKKA NIEMI
Ehdotus:	Kunnanhallitus ehdottaa valtuustolle, että valtuusto hyväksyy Jämijärven kunnan ja Satu ja Pekka Niemen välisen kauppakirjan oheisen liitteen mukaisesti.
Valtuusto 18 §
Kunnanhallitus	76 §	12.03.2002
19 §	MUUTOKSET VUODEN 2001 TALOUSARVIOON
Jämijärven kunnan tilinpäätöksen valmistelun yhteydessä on tullut tarve tehdä eräitä muutoksia vuoden 2001 talousarvioon.
Muutokset koskevat määrärahojen ylityksiä ja ne on käsiteltävä valtuustossa ennen varsinaisen tilinpäätöksen käsittelyä. Lisäksi talousarviolainoja on nostettu 24.711,20 mk budjetoitua enemmän. Se on johtunut lainatarjouspyyntöjen pyöristyksistä ja europyöristyksistä.
Liite nro 76.1.
Ehdotus: Kunnanhallitus ehdottaa valtuustolle, että valtuusto hyväksyy oheisen liitteen mukaiset muutokset vuoden 2001 talousarvioon.
Lisäksi kunnanhallitus päätti yksimielisesti, että vanhainkodin, kotipalvelun ja Hopearinteen palvelutalon henkilöstömenoista ja niiden kehityksestä tulee tehdä kunnanhallitukselle selvitys kuukausittain.
Valtuusto 19 §
Valtuusto päätti yksimielisesti, että kunnanhallituksen päätöksen 12.03.2002 § 76 mukainen selvitys tulee saattaa tiedoksi myös valtuustolle.
Kunnanhallitus	77 §	12.03.2002
20 §	KÄYTTÖOMAISUUDEN POISTOSUUNNITELMAN TARKISTAMINEN
Valtuusto on hyväksynyt 19.12.1996 käyttöomaisuuden poistosuunnitelman ja poistosuunnitelman tarkistuksen 21.4.1998.
Tilinpäätöksen laadinnan yhteydessä on ilmennyt tarve tehdä suunnitelmaan lisäyksenä seuraava kohta:
- muut pitkävaikutteiset menot, poistoaika 20 v.
Ehdotus tarkistetuksi poistosuunnitelmaksi on liitteenä 77.1.
1. hyväksyy käyttöomaisuuden poistosuunnitelman oheisen liitteen mukaisesti
2. myöntää kunnanhallitukselle oikeuden tehdä tarpeen mukaan tarkistuksia poistosuunnitelmaan.
Valtuusto 20 §
Kunnanhallitus	80 §	12.03.2002
21 §	KAUPPAKIRJAN HYVÄKSYMINEN/VOITTO VUORI
Jämijärven kunnan ja Voitto Vuoren välillä on allekirjoitettu 5.3.2002 kauppakirja Mielahden alueen tonttisuunnitelman mukaisen rakennuspaikan n:o 15 (tontti RH-3 -alueella) osalta.
Kauppahinta on 8.409,40 euroa ja maksu kunnallistekniikasta 5.045,65 euroa. Muut kauppaehdot ilmenevät liitteenä nro 80.1 olevasta kauppakirjasta.
Ehdotus: Kunnanhallitus päättää ehdottaa valtuustolle, että valtuusto hyväksyy Jämijärven kunnan ja Voitto Vuoren välisen kauppakirjan oheisen liitteen nro 80.1 mukaisesti.
Valtuusto 21 §
Maankäyttö- ja kaavoitustoimikunta § 3	12.03.2002
Kunnanhallitus	§ 81 12.03.2002
22 §	JÄMIN KESKUSTA-ALUEEN ASEMAKAAVAN HYVÄKSYMINEN
Jämin keskusta-alueen asemakaavaehdotus (kortteli 301) on ollut nähtävillä 24.01.-22.02.2002 ja siitä on pyydetty asianmukaiset lausunnot (13 kpl). Muistutuksia kaavaehdotuksesta on tehty kaksi. Muistutukset ja niihin laaditut vastineet sekä saapuneet lausunnot ovat esityslistan liitteenä.
Asemakaava-alue käsittää noin 12 ha:n alueen; sisältäen Lomahotelli Jämin lähiympäristöineen.
Asemakaavaehdotus vastaa voimassa olevaa seutukaavaa sekä luonnos vaiheessa olevaa Jämin yleiskaavaa.
Kaava-asiakirjat sisältäen myös lausunnot ja muistutukset sekä niiden vastineen olivat nähtävänä kokouksessa (mukaan lukien teknisen lautakunnan lausunto).
Päätös:	1) Todettiin, että nähtävillä olleeseen kaavaehdotukseen on lausunnoissa/ muistutuksissa esitetty huomautuksia, joista seuraavat esitetään otettavaksi kaavassa huomioon
- Lounais-Suomen ympäristökeskuksen muistutuksen perusteella rakennusoikeutta on tarkistettu alaspäin 5605 k-m².
- teknisen lautakunnan lausunnossa esitetty lentomelun vaikutus rakentamiseen huomioidaan
2) ehdotetaan Jämin keskusta-alueen asemakaava kunnanhallituksen ja edelleen valtuuston hyväksyttäväksi kohdassa 1. mainituin täydennyksin.
Muistutukset ja niihin laaditut vastineet sekä saapuneet lausunnot ovat esityslistan liitteenä nro 81.1.
Kaavakartta ja kaavaselostus oli nähtävillä kunnanhallituksen kokouksessa.
Valtuusto 22 §
Valtuuston esityslistan liitteenä 22.1 on Jämin keskusta-alueen asemakaavakartta sekä muistutukset ja lausunnot ja niihin tehdyt vastineet.
24 §	MUUT MAHDOLLISESTI ESILLE TULEVAT ASIAT


text:
Edustussopimus | Myynnin ja markkinoinnin ammattilaiset MMA
Seuraavassa käsitellään sitä, mitä kauppaedustajista ja myyntimiehistä annetun lain (417/92, jäljempänä kauppaedustajalaki) 1 §:ssä säädettyyn edustussopimukseen saattaa kuulua. Tarkastelunäkökulma on lähinnä suomalaisten sopijapuolten välinen edustussopimus.
Kauppaedustajalain 1 §:ssä säädetään: "Kauppaedustajalla tarkoitetaan tässä laissa elinkeinonharjoittajaa, joka toisen, päämiehen, kanssa tekemässään edustussopimuksessa on sitoutunut tämän lukuun jatkuvasti edistämään tavaroiden myyntiä tai ostoa hankkimalla tarjouksia päämiehelle tai päättämällä tämän nimissä myynti- tai ostosopimuksia".
Kauppaedustajan ja päämiehen välinen suhde määräytyy
1) edustussopimuksen tai sen puuttuessa
2) sopijapuolten omaksuman käytännön
3) kauppatavan taikka
4) muun tavan, jota on pidettävä osapuolia sitovana, mukaan.
Sopimuksen, käytännön tai tavan puuttuessa suhde määräytyy
5) kauppaedustajalain mukaan.
Jos sopimuksen määräys taikka sopijapuolten omaksuma käytäntö taikka kauppatapa tai muu tapa on ristiriidassa kauppaedustajalaissa säädetyn 6) pakottavan säännöksen kanssa, suhde määräytyy tältä osin kauppaedustajalain mukaan.
Kauppaedustajalaki sisältää säännöksiä muun muassa kauppaedustajan ja päämiehen oikeuksista ja velvollisuuksista, myynti- tai ostosopimuksen syntymisestä, kauppaedustajan palkkiosta ja edustussopimuksen päättämisestä. Osasta laissa säännellyistä seikoista ei voida sopia laista poikkeavasti.
Suositeltavana tapana voidaan pitää, että edustussopimuksessa sovitaan ainakin kaikki ne seikat, joita ei ole tarkoitus jättää kauppaedustajalain varaan. Näin ollen sopimusta tehtäessä on syytä selvittää päämiehen muissa sopimussuhteissa noudattama käytäntö sekä mahdolliset kauppatavat ja muut sitovat tavat ja kirjata niiden sisältö edustussopimukseen, jos niitä tarkoitetaan noudattaa sopimussuhteessa.
Tämän muistion lukijan tulee erityisesti huomata, että kaikkea muistiossa esitettyä ei tarvitse tai kannata sopia edustussopimuksessa lainkaan sekä että suuri osa asioista on mahdollista jättää kauppaedustajalain varaan. Lukijan on syytä huolellisesti perehtyä muistioon ennen sopimusneuvottelun käymistä toisen osapuolen kanssa.
Edustussopimuksen muoto
Edustussopimus voi olla suullinen tai kirjallinen. Edustussopimus ja sen muutos on kuitenkin tehtävä kirjallisesti, jos jompikumpi sopijapuoli sitä vaatii. Sopimusehto, jolla rajoitetaan oikeutta vaatia kirjallista sopimusta, on mitätön. Kirjallinen muoto on sopimuksen sisällön todistamisen takia suotava.
Edustussopimukseen otettavista asioista yleisesti
Seuraavassa käsitellään yleisesti asioita, joista on syytä joko aina tai tarpeen vaatiessa sopia edustussopimuksessa. Myöhemmissä luvuissa näitä asioita käsitellään vielä tarkemmin.
Sopimus on syytä otsikoida edustussopimukseksi. Sopimuksessa on hyvä viitata kauppaedustajalakiin.
Edustussopimuksessa on syytä yksilöidä päämiehen ja kauppaedustajan nimi ja ly- tai henkilötunnus. Jos kauppaedustaja on yhtiö, on sopijapuoleksi otettava se eikä sen puolesta toimivaa luonnollista henkilöä. Toisaalta edustussuhteen ehdoksi saatetaan sopia, että tietty henkilö toimii kauppaedustajan tehtävässä kauppaedustajayhtiössä.
Edustussopimuksen tarkoitus ilmenee jo kauppaedustajalain 1 §:stä, mutta pykälän sisältö voidaan myös kirjoittaa sopimukseen.
Edustussopimuksessa on syytä sopia, onko kauppaedustajalla valta päämiehen nimissä itse hyväksyä ja päättää myynti- tai ostosopimuksista, vai onko kauppaedustajalla vain valta ottaa asiakkaan tarjous vastaan päämiehelle toimitettavaksi päämiehen hyväksymistä varten. Jollei asiasta ole sovittu taikka omaksutusta käytännöstä taikka sitovasta tavasta muuta seuraa, kauppaedustajalla on vain tarjousten välitysoikeus.
Jos kauppaedustajalle on annettu valta päättää päämiestä sitovia sopimuksia ja sen lisäksi halutaan, että kauppaedustajalla on valta periä maksuja myydyistä tavaroista, myöntää sopimuksen päättämisen jälkeen maksunlykkäystä tai hinnanalennusta taikka tehdä muutoksia sopimuksiin taikka ryhtyä itsenäisesti toimiin asiakkaan antaman reklamaation johdosta, näistä oikeuksista tulee erikseen sopia edustussopimuksessa, jollei kauppatavasta tai muusta sitovasta tavasta muuta seuraa.
Edustussopimuksessa olennaista on sopia, mitkä ovat sopimuksen piiriin kuuluvat edustettavat tavarat.
Edustussopimuksessa olennaista on sopia, mikä on kauppaedustajan maantieteellinen toimialue taikka määrätty asiakaskunta, jos tällaisen rajauksen tarkoitetaan kuuluvan sopimukseen. Alueesta voi olla hyvä laatia karttaliite. Jos kauppaedustajalla on toimioikeus myös sovitun alueen ulkopuolella, sopimuksessa on syytä tarkasti määritellä oikeuden sisältö.
Kauppaedustajan yksinoikeus toimia sovitulla myyntialueella taikka sovitun asiakaspiirin keskuudessa on yleensä yhteydessä kauppaedustajan provisio-oikeuteen (provisio-oikeuden laajuudesta ks. 6.1. ja 6.2. kohta). Jos alue tai asiakaspiiri määrätään, suositeltava on, että kauppaedustajalla on yksinoikeus sovitun alueen tai asiakaskunnan keskuudessa. Käytännössä tämä on ollut pääsääntönä. Selvyyden vuoksi asiasta voidaan ottaa maininta sopimukseen. Jos alueesta tai asiakaskunnasta halutaan sopia, mutta yksinoikeutta ei haluta kauppaedustajalle antaa, yksinoikeuden puuttumisesta tulee edustussopimuksessa erikseen selvästi sopia samoin kuin siitä, mitä asia vaikuttaa edustajan provisio-oikeuteen sekä siitä, mitkä ovat päämiehen oikeudet itse tai muun edustajan kautta toimia mainitulla alueella tai mainitun asiakaskunnan keskuudessa. Noudatettavaksi tarkoitettu kauppatapa tai muu tapa saattaa olla syytä kirjata edustussopimukseen.
Kauppaedustajalle tai päämiehelle asetettavista muista, kuin kauppaedustajalakiin perustuvista velvollisuuksista, on syytä sopia edustussopimuksessa. Noudatettavaksi tarkoitettu kauppatapa tai muu tapa saattaa olla syytä kirjata edustussopimukseen.
Edustustoiminnan alkamispäivä on syytä mainita.
Edustussopimus voidaan sopia olemaan voimassa toistaiseksi (so. ei-määräaikaisena) taikka määräaikaisena. Sopimus on useimmin voimassa toistaiseksi, joten mahdollinen määräaikaisuus on syytä tarkasti todeta. Toistaiseksi voimassaoleva edustussopimus päätetään irtisanomalla. Määräaikainen edustussopimus päättyy määräajan päätyttyä.
Kauppaedustajan palkkion peruste ja määrä tulee aina sopia. Kauppaedustajan palkkio on useimmiten provisio. Palkkiona voidaan kuitenkin maksaa myös kiinteitä korvauksia.
Provisiosta on sovittava provisioprosentti sekä provision peruste eli se, mistä provisio lasketaan. Muutoin provisio-oikeuden määräytymisen voi jättää kauppaedustajalain varaan taikka sopia siitä yksityiskohtaisemmin. Noudatettavaksi tarkoitettu kauppatapa tai muu tapa saattaa olla syytä kirjata edustussopimukseen. Provisiota ei ole syytä jättää mihinkään päämiehen yksilöimättömän provisiokäytännön varaan.
Kauppaedustajan on yleensä maksettava palkkiostaan valtiolle arvonlisäveroa, joten edustussopimuksessa on syytä sopia, että sovitun palkkion lisäksi päämiehen on maksettava kauppaedustajalle palkkiosta lain mukaisen verokannan mukaan laskettavan arvonlisäveron määrä.
Kauppaedustaja on yleensä elinkeinonharjoittajana merkitty verotuksen ennakkoperintärekisteriin. Tästä voi olla maininta edustussopimuksessa. Jos sen sijaan tarkoituksena on, että päämies suorittaa maksettavasta palkkiosta veron ennakonpidätyksen, tästä on syytä sopia edustussopimuksessa.
Edustussopimuksessa saattaa olla aihetta sopia, minkälaiset myyntiasiakirjat myynti- tai ostosopimuksista laadi-taan sekä siitä, millä edellytyksillä edustajalla on oikeus antaa tavaranäytteitä asiakkaille. Noudatettavaksi tarkoitettu kauppatapa tai muu tapa saattaa olla syytä kirjata edustussopimukseen.
Edustussopimukseen voidaan ottaa määräykset siitä, millä tavalla kauppaedustaja osallistuu esimerkiksi messu- ja näyttely- ja mainostoimintaan. Noudatettavaksi tarkoitettu kauppatapa tai muu tapa saattaa olla syytä kirjata edustussopimukseen.
Edelliseen liittyen edustussopimuksessa voidaan sopia, että päämies suorittaa kauppaedustajalle korvauksia tälle edustustoiminnasta aiheutuneista kustannuksista. Tällaisia korvauksia ei voida kuitenkaan maksaa verosta vapaina kuten työntekijälle.
Jos kauppaedustajan tehtäväksi annetaan maksujen periminen, siitä on syytä edustussopimuksessa sopia samoin kuin tehtävästä maksettavasta erityisestä palkkiosta, jollei provision tarkoiteta sisältävän korvauksen myös tästä tehtävästä.
Jos kauppaedustajan tehtäväksi annetaan edustussopimuksen tarkoituksen täyttämiseen liittyviä muita kuin kauppaedustajalaissa säädettyjä tehtäviä, tehtävistä sekä niistä maksettavasta palkkiosta on syytä ottaa maininta edustussopimukseen. Tällaisia tehtäviä voivat olla esimerkiksi asiakkaiden kouluttamistehtävät sekä päämiehen tavaroiden varastoiminen.
Jos kauppaedustajalle on tarkoitus antaa oikeus käyttää aliedustajia, siitä sekä sen tarkemmista ehdoista on syytä sopia edustussopimuksessa.
Jos kauppaedustajalle on tarkoitus antaa oikeus siirtää sopimus toiselle, siitä on sovittava edustussopimuksessa.
Kirjallinen edustussopimus on syytä päivätä ja allekirjoittaa sopijapuolten nimissä. Allekirjoittajalla tulee olla tarvittava valtuus.
Kauppaedustajan asema ja velvollisuudet suhteessa päämieheen
Kauppaedustajan päävelvoite on edistää päämiehen tavaroiden myyntiä tai ostoa. Tarkemmista velvollisuuksista ei ole välttämätöntä sopia edustussopimuksessa, jos velvollisuudet halutaan jättää kauppaedustajalain varaan. Noudatettavaksi tarkoitettu kauppatapa tai muu tapa saattaa olla syytä kirjata edustussopimukseen.
Kauppaedustaja ei itsenäisenä elinkeinonharjoittajana ole päämiehen johdon ja valvonnan alainen samalla tavalla kuin työntekijä työnantajan alainen siinäkään tapauksessa, että kauppaedustaja on yksityinen luonnollinen henkilö. Kauppaedustaja suunnittelee ja täyttää tehtävänsä itsenäisesti. Edustussopimuksen taikka omaksutun käytännön, sitovan tavan taikka kauppaedustajalain ulkopuolella päämiehellä ei ole yksipuolista määräysvaltaa kauppaedustajan toimintaan lukuun ottamatta kauppaedustajalain 5 § 1 momentissa säädettyä ohjeidenanto-oikeutta.
Kauppaedustajalain 5 § 1 momentissa säädetään: Kauppaedustajan on tehtäväänsä hoitaessaan huolehdittava päämiehen edusta, toimittava häntä kohtaan velvollisuudentuntoisesti ja rehellisesti sekä noudatettava päämiehen antamia kohtuullisia ohjeita.
Kauppaedustajan ilmoitusvelvollisuudesta säädetään kauppaedustajalain 5 § 2 momentissa: Kauppaedustaja on velvollinen ilmoittamaan päämiehelle seikoista, joilla hänen tehtäväkseen annetun toiminnan kannalta saattaa olla merkitystä. Erityisesti hänen on ilman aiheetonta viivytystä annettava päämiehelle tieto tarjouksista, joiden hyväksyminen saattaa tulla kysymykseen, sekä sopimuksista, jotka hän päämiehen nimissä on päättänyt.
Kauppaedustajalain 6 §:ssä säädetään, että kauppaedustaja saa ottaa vastaan toimeksiantoja myös muilta päämiehiltä, jollei tämä ole ristiriidassa lain 5 § 1 momentissa säädetyn velvollisuuden kanssa.
Edustussopimuksessa voidaan sopia yksityiskohtaisestikin kauppaedustajan velvollisuuksista ja myös muista kuin edellä 3.3. ja 3.4. kohdassa mainituista laissa säädetyistä velvollisuuksista, mutta ollakseen päteviä velvollisuudet eivät saa olla ristiriidassa 5 § 1 ja 2 momentissa säädetyn kanssa. Mainitun 5 §:n 3 momentissa näet säädetään, että sopimusehto, joka poikkeaa siitä, mitä 5 § 1 ja 2 momentissa säädetään, on mitätön.
Edellä mainittu tarkoittaa, että päteviä eivät olisi sellaiset sopimusehdot, joiden mukaan päämies voisi antaa kauppaedustajalle yksityiskohtaisia tämän itsenäistä toimintaa estäviä tai kohtuuttomasti rajoittavia ohjeita edustajan toimitavoista esimerkiksi päivittäisestä toimiajasta. Päämiehen ohjeidenanto-oikeudesta sovittaessa on syytä kiinnittää myös huomiota alalla vallitsevaan tapaan tai yleiseen käytäntöön.
Kauppaedustajan ilmoitusvelvollisuudesta voidaan myös tarkemmin sopia. Ilmoitusvelvollisuus voi koskea esimerkiksi toiminta-alueen markkinoita, kilpailutilannetta, asiakkaita ja näiden taloudellista tilannetta. Kauppaedustajaa sitovasti ei kuitenkaan voisi sopia sellaisista sopimusehdoista, joiden mukaan kauppaedustajalle asetettaisiin yksityiskohtainen selvitysvelvollisuus päivittäisestä toiminnastaan.
Edustussopimuksessa ei myöskään tulisi rajoittaa kauppaedustajan oikeutta ottaa vastaan muita sellaisia edustuksia, jotka edustaja voi ottaa vaarantamatta kauppaedustajalain 5 § 1 momentissa säädettyä velvollisuuttaan huolehtia pää-miehen edusta. Kauppaedustaja voidaan kuitenkin velvoittaa ilmoittamaan päämiehelle ottamistaan muista edustuksista.
Kauppaedustajalla voi olla velvollisuus kiinnittää huomiota asiakkaiden maksukykyyn ja ilmoittaa päämiehelle tiedossaan olevista seikoista. Aktiivista velvollisuutta luottotietojen hankkimiseen ei ole syytä sopia. Jos kauppaedustajalla on oikeus päättää sopimuksia päämiehen nimissä, selonottovelvollisuus voi olla suurempi.
Kauppaedustaja saattaa joutua vahingonkorvausvastuuseen velvollisuuksiensa laiminlyömisestä.
Päämiehen velvollisuudet kauppaedustajaan nähden
Päämiehen on kauppaedustajalain mukaan toimittava velvollisuudentuntoisesti ja rehellisesti kauppaedustajaa kohtaan.
Päämiehen on kauppaedustajalain mukaan hankittava kauppaedustajalle tehtävän suorittamiseksi tarpeelliset tiedot ja toimitettava hänelle tarpeellinen aineisto, kuten näytteet, mallit, selosteet ja hintaluettelot.
Päämies on kauppaedustajalain mukaan velvollinen ilmoittamaan kauppaedustajalle seikoista, joilla saattaa olla merkitystä tämän tehtäväksi annetun toiminnan kannalta. Hänen on myös ilman aiheetonta viivytystä ilmoitettava kauppaedustajalle, hyväksyykö vai hylkääkö hän tarjouksen, jonka kauppaedustaja on hänelle lähettänyt, tai sopimuksen, jonka kauppaedustaja on päämiehensä nimissä päättänyt, vaikka hänellä ei ole ollut siihen oikeutta. Jos kauppaedustajan välittämää tai päättämää sopimusta ei ole täytetty, päämiehen on ilman aiheetonta viivytystä ilmoitettava siitä kauppaedustajalle.
Päämiehen on kauppaedustajalain mukaan ilman aiheetonta viivytystä ilmoitettava kauppaedustajalle, jos hänen nähtävissään on, että edustussopimuksessa tarkoitettu toiminta tulee olemaan olennaisesti vähäisempää kuin kauppa-edustajalla kohtuudella on syytä olettaa.
Kauppaedustajalain mukaan sopimusehto, joka poikkeaa siitä, mitä edellä tässä luvussa on mainittu, on mitätön. Kauppaedustaja voi siis aina vedota edellä mainittuihin päämiehen velvollisuuksiin. Muista kuin edellä mainituista päämiehen velvollisuuksista voidaan vapaasti sopia.
Tapauksittain saattaa olla perusteltua edustussopimuksessa sopia siitä, miten päämies hinnoittelee edustuksen piiriin kuuluvat tavarat edustajan tai päämiehen itsensä niitä myydessä.
Edustussopimuksessa voidaan sopia siitä, millä tavalla päämies ilmoittaa tarjouksen tehneelle asiakkaalle siitä, että hän ei tahdo hyväksyä kauppaedustajan vastaanottamaa ja hänelle toimittamaa tarjousta. Kauppaedustajalaissa säädetään, että päämiehen on ilman aiheetonta viivytystä vastaanotettuaan tarjouksen tai saatuaan tiedon sen sisällöstä ilmoitettava asiasta tarjouksen tekijälle. Jos päämies ei tätä tee, hänen katsotaan hyväksyneen tarjouksen. Säännöstä ei kuitenkaan sovelleta, jos kauppaedustaja ja tarjouksen tekijä ovat sopineet toisin.
Edustussopimuksessa voidaan sopia, että päämies toimittaa kauppaedustajalle edustussuhteen alussa edustajan toimialueella olevista asiakaista ja näiden ostoarvoista luettelon. Näillä seikoilla on merkitystä paitsi edustajan toimessa myös myöhemmin edustajan hyvitysoikeuden selvittämisessä.
Päämies saattaa joutua vahingonkorvausvastuuseen velvollisuuksiensa laiminlyömisestä.
Myynti- tai ostosopimus kauppaedustajan provision perustana
Hyväksytty myynti- tai ostosopimus on kauppaedustajan provisio-oikeuden perustana. Kauppaedustajalla on ehdollinen oikeus saada provisio edustussopimuksen voimassaoloaikana syntyneestä sopimuksesta.
Kauppaedustajan toimivaltaan kuuluu vain ottaa asiakkaan tarjous vastaan päämiehelle toimitettavaksi hyväksymistä varten, jollei ole sovittu, että kauppaedustajalla on valta päämiehen nimissä itse hyväksyä ja päättää myyntisopimuksia.
Jos kauppaedustajan toimivaltaan kuuluu vain tarjousten välittäminen päämiehelle, on edustussopimuksessa hyvä mainita, että päämiehen on ilman aiheetonta viivytystä ilmoitettava tarjouksen hankkineelle kauppaedustajalle ja tarjouksen tehneelle asiakkaalle tarjouksen hyväksymisestä. Esimerkiksi voidaan sopia, että tarjouksen katsotaan tulleen hyväksytyksi ja sopimuksen syntyneeksi, jos päämies ei viikon kuluessa tarjouksesta tiedon saatuaan ilmoita sen hylkäämisestä.
Jos päämies päättää tarjousten hyväksymisestä ja siis sopimusten tekemisestä, päämiehellä on periaatteessa vapaa valta hyväksyä tai hylätä kauppaedustajan toimittama tarjous. Hylkäämien ei kuitenkaan voi tapahtua mielivaltaisesti tai edustajan vahingoittamistarkoituksessa. Tapauksittain saattaa kuitenkin olla hyvä sopia siitä, missä määrin ja minkä sisältöiset tarjoukset voidaan hyväksyä myyntisopimuksiksi. Muutoin saattaa käydä niin, että kauppaedustajan liikaa hankkimat tarjoukset hylätään, jolloin syntyy vain tarpeettomia kustannuksia. Päämies ei ilman perusteltua syytä voi vahingonkorvausvastuun uhalla hylätä sopimuksen puitteissa hankittua tarjousta.
Ennakkomyyntikaupassa alalla, jolla tarjousten hyväksyminen on epävarmaa, olisi suotavaa sopia siitä, että koko myyntikauden ajan seurataan myyntisopimusten tekomahdollisuutta, ja että päämiehellä on velvollisuus välittömästi ilmoittaa, jos tapahtuu muutoksia mahdollisuuksissa hyväksyä tarjouksia. Myös näissä tapauksissa olisi syytä sopia järjestely, jonka mukaan päämiehen on ilmoitettava kauppaedustajalle tarjousten hyväksymisestä niin, ettei tarjouksen päämiehelle toimittamisen ja päämiehen hyväksymispäätöksen välille jätetä pitkää aikaa.
Jos kauppaedustajalla on sovittu olevan valta itsenäisesti päättää sopimuksia sovituissa rajoissa, voidaan edustussopimuksessa todeta, että jos kauppaedustaja on tehnyt päämiehen puolesta sopimuksen valtuutuksen ylittäen, päämiehen on, jollei hän tahdo hyväksyä sopimusta, ilman aiheetonta viivytystä saatuaan sopimuksesta tiedon ilmoitettava siitä kauppaedustajalle ja asiakkaalle sillä uhalla, että jos päämies ei tätä tee, hänen katsotaan hyväksyneen sopimuksen.
Kauppaedustajan provisio-oikeuden laajuus ja oikeuden syntyminen ja provision erääntyminen
Kauppaedustajalla on kauppaedustajalain 10 §:n perusteella oikeus saada provisiota edustussopimuksen voimassa-oloaikana syntyneestä myynti- tai ostosopimuksesta, jos
sopimus on syntynyt hänen myötävaikutuksestaan
tai on päätetty asiakkaan kanssa, jonka kauppaedustaja on aikaisemmin vastaavanlaisia sopimuksia varten hankkinut päämiehen asiakkaaksi (ns. jälkitilauksesta, jolloin ei vaadita, että kauppaedustaja on myötävaikuttanut myöhemmän sopimuksen syntymiseen), taikka
jos kauppaedustajalle on osoitettu tietty alue tai asiakaspiiri ja myyntisopimus on tehty tältä alueelta olevan tai tähän asiakaspiiriin kuuluvan asiakkaan kanssa (ns. piiriedustajan provisiosta, jolloin ei vaadita myötävaikutusta).
Edellä mainitusta provisio-oikeuden laajuudesta voidaan sopia edustussopimuksessa toisin. Kannattaa siis olla tarkka siitä, että edustussopimuksessa ei tarpeettomasti kavenneta provisio-oikeutta koskemaan esimerkiksi vain myötävaikutustilanteita.
Kauppaedustajalain 12 §:n mukaan oikeus provisioon syntyy, kun jokin seuraavista edellytyksistä täyttyy:
1) päämies on täyttänyt myynti- tai ostosopimukseen perustuvan suoritusvelvollisuutensa;
2) päämiehen olisi pitänyt täyttää suoritusvelvollisuutensa
3) asiakas on täyttänyt oman suoritusvelvollisuutensa.
Päämies täyttää myyntisopimuksen pääasiassa toimittamalla tavaran asiakkaalle ja asiakas pääasiassa maksamalla kauppahinnan päämiehelle.
Provisio-oikeuden syntymisen ajankohdasta voidaan sopia. Yleensä kauppaedustajan kannalta ei kannata sopia 3) -vaihtoehtoa. Kauppaedustajaa ei sido sopimusehto, jonka mukaan oikeus provisioon syntyy myöhemmin kuin 3) -kohdassa on säädetty.
Tietyillä aloilla esimerkiksi ennakkomyynnissä, joilla myyntisopimuksen syntymisen ja tavaroiden toimituksen välinen aika on pitkä, on syytä sopia provisio-oikeuden syntymisestä osittain tai kokonaan jo myyntisopimuksen synty-hetkellä.
Provision erääntymisestä eli maksupäivästä säädetään kauppaedustajalain 14 §:ssä, että provisio on suoritettava kauppaedustajalle kuukauden kuluessa sen kalenterikuukauden päättymisestä, jolloin kauppaedustajahelle syntyi . kohdan mukaan oikeus provisioon. Provision erääntymisestä voidaan sopia. Myös provision ennakon maksamisesta esimerkiksi ennakkomyynnissä voidaan sopia. Sopimusehto, jonka mukaan provisio on suoritettava kauppaedustajalle myöhemmin kuin kuukauden kuluessa sen kalenterivuosineljänneksen päättymisestä, jolloin kauppaedustajalle syntyi oikeus provisioon, ei sido kauppaedustajaa.
Provisio-oikeuden menettäminen
Kauppaedustajalain 13 § 1 momentissa säädetään, että jos päämies on ilman kauppaedustajan suostumusta sopinut asiakaan kanssa myynti- tai ostosopimuksen purkamisesta tai sen ehtojen muuttamisesta ja asiakkaan suoritusvelvollisuus jää tämän vuoksi kokonaan tai osaksi täyttämättä, suoritusvelvollisuuden täyttämättä jättäminen ei vaikuta kauppaedustajan oikeuteen saada provisio.
Kauppaedustajalain 13 § 2 ja 3 momentin mukaan kauppaedustaja menettää hänelle 12 §:n mukaan kuuluvan oikeuden provisioon vain, jos päämiehen ja asiakkaan välinen sopimus on jäänyt täyttämättä eikä tämä ole johtunut päämiehestä tai hänen puolellaan olevasta seikasta taikka 13 § 1 momentissa mainitusta syystä, ja on ilmeistä, ettei suoritusvelvollisuutta myöhemminkään täytetä. Jos asiakas täyttää suoritusvelvollisuutensa vain osaksi, kauppaedustajalla on oikeus provisioon vain siltä osin kuin suoritusvelvollisuus on täytetty, jollei 1 tai 2 momentista muuta johdu.
Kauppaedustajalain 13 § 4 momentin mukaan kauppaedustaja ei voi etukäteen sitovin vaikutuksin luopua hänelle edellä mainitun 13 §:n mukaan kuuluvasta oikeudesta. Tämä merkitsee, että edustussopimukseen ei tule ottaa mitään määräystä siitä, että kauppaedustaja saa provision vain, jos päämies toimittaa (so. kykenee toimittamaan) tavaran asiakkaalle. Päämies on kauppaedustajaan nähden lain mukaan vastuussa siitä, että hän pystyy toimittamaan tavarat hyväksytyn myyntisopimuksen mukaisesti asiakkaille ja siten myös esimerkiksi alihankkijoittensa toiminnasta. Kauppa-edustaja voi aina vedota laissa säädettyyn oikeuteensa saada provisio, vaikka edustussopimuksessa olisi mainituista seikoista toisin sovittu.
Kauppaedustaja menettää siis lain mukaan oikeutensa provisioon, jos myynti- tai ostosopimus on jäänyt täyttämättä asiakkaasta tai hänen puolellaan olevasta seikasta johtuen, ja on ilmeistä, ettei suoritusvelvollisuutta myöhemminkään täytetä. Kyse on usein ns. luottotappiokaupoista. Kuitenkin edustussopimuksessa voidaan sopia, että kauppaedustaja ei menetä oikeuttaan provisioon myöskään näissä tapauksissa.
Provision laskeminen ja provisiolaskelma ja sen tarkistaminen ja provision turvaaminen
Se, mistä kauppahinnasta provisio lasketaan, on syytä sopia. Jollei asiasta ole edustussopimuksessa sovittu, provisio lasketaan siitä kauppahinnasta, joka ostajan on suoritettava. Käteisalennusta ei lueta kauppahinnan vähennykseksi eikä pakkaus- ym. lisäkustannuksia eikä veroa, jollei niitä ole asiakkaan kanssa sovitulla tavalla hänelle lähetetyssä laskussa erikseen määritelty. Koska arvonlisävero määritellään laskussa erikseen, se johtaa siihen, että arvonlisäveron osuudesta ei makseta provisiota.
Jos provisio sovitaan maksettavaksi tietystä katteesta, on samalla syytä sopia, miten kate määräytyy.
Vaikka kauppaedustajalain mukaan kauppaedustajalla on oikeus saada kuukausittain päämieheltä provisiolaskelma, asiasta on hyvä ottaa maininta edustussopimukseen. Lisäksi on hyvä mainita, että provisiolaskelmaan on otettava ne sopimukset, joista kauppaedustajalle on viimeksi kuluneen kalenterikuukauden aikana syntynyt oikeus provisioon sekä että jokaisen sopimuksen osalta on mainittava provisiomäärä, joka luetaan kauppaedustajan hyväksi tai, jollei provisiota makseta, syy siihen.
Kauppaedustajalain mukaan kauppaedustaja ei voi sitovin vaikutuksin luopua hänelle kuuluvasta oikeudesta saada provisiolaskelma. Kauppaedustajalain mukaan sopijapuolet voivat kuitenkin sopia, että provisiolaskelma on annettava kauppaedustajalle kuukauden kuluessa sen kalenterivuosineljänneksen päättymisestä, jonka aikana oikeus provisioon syntyi.
Kauppaedustajalla on kauppaedustajalain mukaan oikeus saada ote päämiehen kirjanpidosta ja muut provisiolaskelman tarkistamiseksi tarpeelliset päämiehen hallussa olevat tiedot. Sopimus, jolla tätä oikeutta rajoitetaan, on mitätön.
Kauppaedustajalaissa säädetään, että jos kauppaedustajalle edustussuhteesta johtuvan saatavan periminen muuten vaarantuisi, kauppaedustaja saa pidättää ne päämiehelle kuuluvat asiakirjat, näytteet, mallit ja tavarat, jotka hän tehtävänsä johdosta on saanut haltuunsa, samoin kuin sen, mitä hän päämiehen valtuutuksen perusteella on perinyt kolmannelta henkilöltä, kunnes päämies on maksanut kauppaedustajan saatavan tai antanut siitä vakuuden. Edustussopimukseen ei ole syytä ottaa määräystä, joka sulkee tämän oikeuden pois.
Kauppaedustajalain 11 §:ssä säädetään jälkiprovisiosta seuraavaa: Kauppaedustajalla on oikeus saada provisio edustussopimuksen lakkaamisen jälkeen syntyneestä sopimuksesta, jos
asiakkaan tarjous on saapunut päämiehelle tai kauppaedustajalle ennen edustussopimuksen lakkaamista, tai
jos myynti- tai ostosopimuksen aikaansaannin voidaan katsoa pääasiallisesti johtuneen kauppaedustajan edustussopimuksen voimassaoloaikana tapahtuneesta myötävaikutuksesta ja sopimus on syntynyt kohtuullisessa ajassa edustussopimuksen lakkaamisen jälkeen.
Aikaisemman kauppaedustajan jälkeen aloittavalla uudella kauppaedustajalla ei ole oikeutta provisioon silloin, kun provisio kuuluu tämän edellä mainitun säännöksen mukaan aikaisemmalle kauppaedustajalle, ellei provisiota ole olosuhteet huomioon ottaen kohtuullista jakaa kauppaedustajien kesken.
Jälkiprovision tarkemmasta määräytymisestä taikka määrän laskemisesta voidaan edustussopimuksessa sopia. Oikeutta jälkiprovisioon ei ole syytä sulkea sopimuksessa pois. Jos provision jakamista tietyistä myynti- tai ostosopimuksista halutaan, siitä on syytä selvästi sopia.
Kauppaedustajalaissa säädetään, että kauppaedustajalla on oikeus saada erityinen korvaus sellaisista toimenpiteistä aiheutuneista kustannuksista, joita edustussopimuksen asianmukainen täyttäminen on vaatinut. Korvausta ei kuitenkaan ole suoritettava, jos kustannukset ovat johtuneet kauppaedustajan tavanmukaisista tehtävistä.
Edustussopimuksessa voidaan sopia, mistä kustannuksista kuten messu- ja näyttely- ja mainoskustannuksista taikka tietyistä matkakustannuksista korvausta maksetaan sekä korvauksen määräytymisperusteet.
Kauppaedustajalaissa säädetään kauppaedustajan oikeudesta saada edustussopimuksen lakattua hyvitystä, jos kauppa-edustaja on hankkinut päämiehelle uusia asiakkaita tai merkittävästi laajentanut kauppaa aikaisempien asiakkaiden kanssa ja tästä koituu päämiehelle merkittävää etua edustussopimuksen lakkaamisen yhteydessä tai sen jälkeen. Hyvityksen saamisen tarkemmista edellytyksistä ja hyvityksen määrästä on laissa säännökset, joten edustussopimuksessa ei näistä asioista ole tarvetta sopia mitään. Sopimusehto, jolla ennen edustussopimuksen lakkaamista rajoitetaan oikeutta hyvitykseen, on mitätön.
Jos kauppaedustaja sitoutuu vastaamaan päämiehelle siitä, että asiakas täyttää myynti- tai ostosopimuksesta johtuvat velvollisuudet (del credere), sitoumus on ollakseen pätevä annettava kirjallisesti. Sitoumus voi koskea vain määrättyä myynti- tai ostosopimusta tai määrätyn asiakkaan kanssa tehtäviä sopimuksia. Tällaisesta sitoumuksesta kauppaedustaja vastaa kuten omasta velastaan. Kauppaedustajalla on oikeus saada vastuusitoumuksesta erityinen kohtuullinen palkkio.
Del credere -sitoumus on käytännössä harvinainen. Sitoumusta ei ole syytä antaa ilman erityistä syytä.
Edustussopimuksen irtisanomisaika ja -peruste
Kauppaedustajalain 23 § 1 momentissa säädetään, että toistaiseksi voimassa oleva edustussopimus voidaan irtisanoa päättymään irtisanomisajan kuluttua. Milloin sopimus irtisanotaan ensimmäisen sopimusvuoden aikana, irtisanomisaika on yksi kuukausi. Tämän jälkeen irtisanomisaika pitenee yhdellä kuukaudella jokaiselta alkavalta sopimusvuodelta. Pisin irtisanomisaika on kuitenkin kuusi kuukautta. Irtisanomisaika lasketaan sen kalenterikuukauden lopusta, jonka aikana irtisanominen toimitetaan sopijapuolelle.
Pykälän 2 momentissa säädetään, että sopijapuolet eivät voi sitovin vaikutuksin etukäteen sopia lyhyemmästä irtisanomisajasta kuin 1 momentissa säädetään. Kauppaedustajan noudatettavaksi sovittu irtisanomisaika voidaan kuitenkin sopia kolmeksi kuukaudeksi, vaikka edustussopimus on ollut voimassa yli kolme vuotta.
Pykälän 3 momentissa säädetään, että jos sopijapuolet sopivat pitemmästä irtisanomisajasta kuin 1 momentissa säädetään, irtisanomisaikaa päämiehen irtisanoessa sopimuksen ei voida kauppaedustajaa sitovin vaikutuksin sopia lyhyemmäksi kuin kauppaedustajan noudatettavaksi sovittu irtisanomisaika.
Edellä olevasta seuraa, että edustussopimuksessa ei voida sitovin vaikutuksin sopia työsuhteessa tyypillisestä koeajasta.
Edustussopimus voidaan irtisanoa perustetta toiselle sopijapuolelle ilmoittamatta. Irtisanomisoikeuden rajoituksista voidaan kuitenkin sopia.
Edustussopimuksen purkaminen
Kauppaedustajalaissa säädetään, että siitä riippumatta, mitä edustussopimuksen voimassaolo- ja irtisanomisajasta on voimassa, sopijapuoli voi heti purkaa sopimuksen, jos tärkeä syy sitä vaatii. Laissa on tarkemmat säännökset purkamisoikeudesta. Näistä asioista ei ole syytä edustussopimuksessa sopia mitään vaan on syytä jättää ne lain mukaan tapauksittain ratkaistaviksi. Pelkkä viittaus lakiin ei myöskään ole tarpeellinen.
Myynti- ja muut tulostavoitteet
Jos kauppaedustajalle halutaan yhteisymmärryksessä asettaa vähimmäismyynti tai muut tulostavoitteet, ne on edustussopimuksessa syytä sopia. Samalla on selvyyden vuoksi syytä sopia, mikä seuraamus tavoitteen saavuttamatta jäämisestä on. Sopimusta on syytä huolellisesti harkita, koska sovitun minimitavoitteen alittaminen saattaa ilman seuraamusta koskevaa eri sopimusta oikeuttaa päämiehen purkamaan edustussopimuksen ilman irtisanomisaikaa.
Jollei tavoitteista ole sovittu ja niiden ei muutoinkaan ole katsottava olevan edustussuhteen ehtona, päämiehen oikeus purkaa edustussopimus odottamaansa heikomman myyntituloksen johdosta riippuu tapauskohtaisesta harkinnasta. Harkintaan vaikuttaa, onko kauppaedustaja tehnyt voitavansa myynninedistämisvelvollisuutensa täyttämiseksi.
Kauppaedustajalaissa säädetään, että kauppaedustaja ei saa edustussopimuksen voimassaoloaikana eikä sen päätyttyäkään käyttää hyödykseen tai muille ilmaista päämiehen liike- tai ammattisalaisuuksia, jotka on uskottu hänelle tai jotka hän muuten on saanut tietoonsa, jos hän näin menetellessään toimisi hyvän liiketavan vastaisesti. Asiasta ei ole tarpeen edustussopimuksessa sopia eikä ainakaan syytä korvata sanoja "liike- ja ammattisalaisuus" muilla sanoilla.
Sopimus, jolla rajoitetaan kauppaedustajan toimintaa edustussopimuksen lakkaamisen jälkeen, sitoo kauppaedustajaa vain siltä osin kuin se:
on tehty kirjallisesti
koskee kauppaedustajalle osoitettua aluetta tai asiakaspiiriä
koskee vastaavanlaisia tavaroita kuin edustussopimus.
Sopimusehto, jonka mukaan 1 momentissa tarkoitettu sopimus on voimassa pitemmän ajan kuin kaksi vuotta edustussopimuksen lakkaamisesta, ei sido kauppaedustajaa kahta vuotta pitempää aikaa.
Kilpailukieltosopimus ei ole käytännössä yleinen. Siihen sitoutumista kannattaa huolellisesti harkita etukäteen.
Vahinkojen korvaaminen ja sopimussakot
Kauppaedustajalaissa säädetään, että jos päämies tai kauppaedustaja on toiminut edustussopimuksen vastaisesti tai muuten tahallisesti taikka huolimattomuudesta laiminlyönyt hänelle tässä laissa säädetyn velvollisuuden tai sen, mitä hänelle sopimuksen mukaan kuuluu, hän on velvollinen korvaamaan toiselle sopijapuolelle siitä aiheutuneen vahingon. Sen, joka aikoo vaatia vahingonkorvausta, on ilman aiheetonta viivytystä vahingonkorvauksen perusteesta tiedon saatuaan ilmoitettava siitä toiselle sopijapuolelle paitsi, jos toinen sopijapuoli on menetellyt epärehellisesti tai törkeästä huolimattomuudesta aiheuttanut toiselle huomattavan vahingon.
Vahingonkorvauksen määrääminen on monimuotoinen juridinen prosessi. Edustussopimukseen ei tule ottaa mitään määräyksiä korvausvelvollisuudesta, vaan asia on jätettävä lain varaan. Ei tule myöskään edustussopimuksessa sitoutua minkäänlaisten sopimussakkojen maksamiseen, koska epäselvät sakkopykälät houkuttavat riitoihin, joiden ratkaisu on epävarmaa.
Jos sopimussakoista kuitenkin sovitaan, on syytä sopia samaa asiaa koskevat tasapuoliset velvollisuudet ja sakot kummallekin sopijapuolelle.
Edustussopimusta voidaan muuttaa vain sopimalla. Sopijapuolella ei ole yksipuolista oikeutta tehdä mitään muutoksia sopimukseen. Hyvänä periaatteena voi olla maininta, että kirjallisesti tehtyä edustussopimusta voidaan muuttaa vain yhdessä kirjallisesti.
Sopimukseen ei ole syytä ottaa määräystä, jonka mukaan päämiehellä on yksipuolisesti oikeus muuttaa sopimuksen sisältöä esimerkiksi myyntialuetta tai provision suuruutta, jollei kauppaedustaja itsekin halua, että päämiehellä todella tällainen oikeus on.
Riitojen ratkaiseminen ja sovellettava laki
Riitojen ratkaisemisesta ei tarvitse sopia mitään. Riidat on syytä jättää lain mukaan ratkaistaviksi. Kansallisessa edustussopimuksessa ei tule sopia välimiesmenettelyn käyttämisestä riitojen ratkaisukeinona sen kalleuden takia.
Jos kuitenkin päämies on ulkomaalainen yhtiö, on syytä sopia, että sopimussuhteeseen sovelletaan Suomen lakia ja että riitaisuudet käsitellään Helsingin käräjäoikeudessa.
Vaatimusten esittämisajoista ei tule sopia mitään. Kanneajat määräytyvät lain mukaan.

matches:
§ 1
§ 1
§ 2
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 2
§ 1
§ 4
§ 1


Laki luonnonsuojelulain muuttamisesta 672/1991 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1991 › 672/1991
kumotaan 23 päivänä helmikuuta 1923 annetun luonnonsuojelulain (71/23) 7 ja 10§, 13§:n 2 momentti ja 16§:n 3 momentti,
sellaisina kuin niistä ovat 13§:n 2 momentti 13 päivänä huhtikuuta 1962 annetussa laissa (292/62) ja 16§:n 3 momentti 26 päivänä huhtikuuta 1983 annetussa laissa (401/83),
muutetaan 5 a§, 9§:n 1 momentti, 12§, 3 luvun otsikko, 14 a§:n 2 momentti, 16§:n 2 momentti, 16 a§:n 1 ja 3 momentti, 16 b ja 18§, 19§:n 1 momentti, 20§, 21§:n 2 ja 3 momentti sekä 22-24§,
sellaisina kuin niistä ovat 5 a§ 28 päivänä elokuuta 1981 annetussa laissa (594/81), 14 a§:n 2 momentti mainitussa 13 päivänä huhtikuuta 1962 annetussa laissa, 16§:n 2 momentti ja 16 a§:n 1 ja 3 momentti mainitussa 26 päivänä huhtikuuta 1983 annetussa laissa, 16 b, 23 ja 24§ 13 päivänä helmikuuta 1987 annetussa laissa (153/87), 18§ osittain muutettuna 27 päivänä heinäkuuta 1984 annetulla lailla (560/84), 19§:n 1 momentti 30 päivänä joulukuuta 1964 annetussa laissa (708/64) ja 21§:n 2 ja 3 momentti 15 päivänä marraskuuta 1927 annetussa laissa (301/27) sekä
lisätään 9§:ään uusi 2 momentti, jolloin nykyinen 2 momentti siirtyy 3 momentiksi, ja lakiin uusi 14 b, 16 c ja 16 d§ sekä 16 d ja 18§:n edelle uusi luvun otsikko sekä lakiin uusi 20 a, 22 a, 22 b ja 24 a§ seuraavasti:
Kunnalle, jossa suojelualue sijaitsee, maksetaan siitä riippumatta, milloin alue on perustettu, valtion varoista korvaus siitä kunnallisveron tuoton vähentymisestä, joka suojelualueen muodostamisen johdosta kunnalle aiheutuu metsätaloudesta saatavasta tulosta maksettavan veron pienentymisenä. Korvauksen myöntää ja maksaa metsähallitus vuosittain.
Lääninhallitus voi määrätä maanomistajan hakemuksesta 1§:n 2 momentin mukaiseksi erityiseksi suojelualueeksi yksityisen alueen, jolla on luonnonsuojelun kannalta huomattava merkitys. Hakemukseen on liitettävä selvitys omistusoikeudesta ja rauhoitettavan alueen rajoista. Kunnalle on varattava tilaisuus antaa hakemuksesta lausunto.
Päätökseen erityisestä suojelualueesta on otettava yksityiskohtaiset määräykset alueen luonnon suojelemisesta. Kun päätös on saanut lainvoiman, rauhoituksesta on tehtävä merkintä maarekisteriin ja rekisterikarttaan tai kiinteistörekisteriin.
Kunta päättää 6§:ssä tarkoitetun, yksityisen omistamalla alueella olevan luonnonmuistomerkin rauhoittamisesta. Rauhoituksen hakemisesta javoimassaolosta sekä luonnonmuistomerkin merkitsemisestä on soveltuvin osin voimassa, mitä 9 ja 11§:ssä säädetään.
Eläimistön ja kasviston suojelu
Lääninhallitus voi myöntää luvan poiketa rauhoituksesta tieteellistä tai opetustarkoitusta varten taikka jos eläinlaji on jollakin paikkakunnalla lisääntynyt haitallisesti tai osoittautunut muuten vahingolliseksi. Jos hakemus koskee koko maata, luvan myöntää ympäristöministeriö.
Edellä 13 ja 14§:ssä tarkoitettua rauhoitettua eläintä tai kasvia taikka niiden helposti tunnistettavia osia tai johdannaisia ei saa viedä maasta eikä tuoda maahan, ellei siihen ole saatu ympäristöministeriön lupaa.
Jos 1 momentissa tarkoitetulla eläimellä on asianmukaisesti täytettynä tai muuten käsiteltynä tieteellistä, opetuksellista tai keräilyarvoa, se saadaan ottaa talteen luovutettavaksi yliopiston luonnontieteelliselle museolle tai poliisille. Talteenotettu eläin voidaan luovuttaa myös muihin kuin valtion kokoelmiin sen mukaan kuin ympäristöministeriö määrää.
Villieläimistön ja -kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen (SopS 45/76) liitteissä I-III mainittuihin lajeihin kuuluvien eläinten ja kasvien sekä niiden helposti tunnistettavien osien ja johdannaisten maahantuontia ja maastavientiä varten tarvittavat luvat ja todistukset antaa ympäristöministeriö sopimuksessa mainituin perustein. Edellytyksenä maahantuonnille on, että asianomaisen vientimaan viranomainen on antanut sopimuksessa tarkoitetun luvan tai todistuksen.
Ympäristöministeriö antaa tarvittaessa tarkempia määräyksiä 1 momentissa tarkoitetun sopimuksen täytäntöönpanosta.
Valtioneuvosto voi määrätä uhanalaiseksi lajiksi sellaisen tämän lain soveltamisalaan kuuluvan luonnonvaraisen kasvi- tai eläinlajin taikka niiden kannan, jonka säilyminen Suomessa on vaarantunut.
Ympäristöministeriön sekä maa- ja metsätalousministeriön tulee omalla toimialallaan seurata uhanalaisten lajien kantojen kehitystä ja ryhtyä tarpeellisiin toimiin lajien säilyttämiseksi.
Valtioneuvosto voi määrätä erityisesti suojeltavaksi lajiksi sellaisen tämän lain soveltamisalaan kuuluvan uhanalaisen lajin tai lajin kannan, jonka häviämisuhka on ilmeinen. Erityisesti suojeltavan lajin säilyttämiseksi ympäristöministeriön tulee tarvittaessa laatia suojelusuunnitelma.
Ympäristöministeriö voi antaa yleisiä hoito-ohjeita erityisesti suojeltavan lajin esiintymispaikan säilyttämisestä ja hoidosta valtion omistamilla alueilla.
Jos erityisesti suojeltava laji esiintyy muualla kuin valtion omistamalla alueella ja lajin säilyttämiseksi on laadittu 1 momentissa tarkoitettu suojelusuunnitelma, lääninhallituksen on tarvittaessa annettava maanomistajalle riittävä tieto lajin esiintymisestä sekä niistä toimista, jotka vaarantaisivat lajin esiintymistä paikalla. Jos tieto on annettu, maanomistajan tulee ilmoittaa lääninhallitukselle viimeistään kuukautta aikaisemmin ennen kuin hän ryhtyy edellä tarkoitettuun toimeen. Lääninhallituksen on ilmoituksen saatuaan viipymättä neuvoteltava maanomistajan kanssa erityisesti suojeltavan lajin säilyttämiseksi tarpeellisista toimista.
Luonnonsuojelun ylin ohjaus ja valvonta kuuluu ympäristöministeriölle.
Lääninhallitus edistää ja valvoo luonnonsuojelua läänissä.
Kunnan tehtävänä on edistää ja valvoa luonnonsuojelua alueellaan.
Valtion omistamien luonnonsuojelualueiden hallinnasta, hoidosta ja valvonnasta säädetään asetuksella. Edellä 3§:ssä tarkoitetut järjestyssäännöt antaa se virasto tai laitos, jonka hallinnassa ja hoidossa suojelualue on.
Valtiolla on oikeus suojelualueen muodostamista varten lunastaa kiinteää omaisuutta ja erityisiä oikeuksia siinä järjestyksessä kuin kiinteän omaisuuden ja erityisten oikeuksien lunastuksesta annetussa laissa (603/77) on säädetty.
Lääninhallitus voi kieltää väliaikaisesti, enintään kahdeksi vuodeksi, alueen sellaisen käyttämisen, joka voi vaarantaa lunastuksen tarkoituksen. Lääninhallituksen päätöstä on noudatettava muutoksenhausta huolimatta, jollei valitusviranomainen toisin määrää. Jos lunastus myöhemmin raukeaa, on omistajalla ja haltijalla oikeus saada korvaus siitä vahingosta ja haitasta, mikä hänelle kiellon johdosta mahdollisesti on aiheutunut. Korvauksesta päättää lääninhallitus.
Jos kiinteän omaisuuden ja erityisten oikeuksien lunastuksesta annetun lain 5§:n 1 momentissa tarkoitettu lupa alueen lunastamiseen luonnonsuojelua varten on annettu, on alueen sellainen käyttö kielletty, joka saattaa vaarantaa lunastuksen tarkoitusta. Kielto on voimassa siitä päivästä, jolloin päätös lunastusluvasta on annettu tiedoksi alueen omistajalle ja haltijalle, siihen saakka, kunnes lunastus on päättynyt tai rauennut. Suoritettavalle lunastuskorvaukselle on määrättävä maksettavaksi edellä mainitun lain 95§:ssä tarkoitettu korko lunastusluvan tiedoksisaantipäivästä. Jos lunastus kuitenkin raukeaa, on kiellosta mahdollisesti aiheutunut vahinko ja haitta korvattava siten kuin 2 momentissa on säädetty.
Rakennelmien, laitteiden, tekstien ja kuvien asettaminen ulkosalle on mainos- tai muussa vastaavassa tarkoituksessa (ulkomainokset) kielletty niiden alueiden ulkopuolella, joilla on voimassa rakennuslain (370/58) mukainen asema- tai rakennuskaava.
Lääninhallitus voi omistajan hakemuksesta tai ympäristöministeriön esityksestä kokonaan tai osittain purkaa yksityisen omistaman alueen suojelun tai lieventää sen rauhoitusmääräyksiä, jos alueen luonnonolot ovat muuttuneet siten, että sen luonnonsuojeluarvo on olennaisesti vähentynyt tai jos alueen rauhoitus estää sellaisen hankkeen toteuttamisen, jolla yleisen edun kannalta on erittäin huomattava merkitys.
Hakemuksesta on hankittava ympäristöministeriön lausunto. Jos asia on tullut vireille ympäristöministeriön esityksestä, on maanomistajalle varattava tilaisuus tulla kuulluksi.
Suojelun purkamisesta on tehtävä merkintä maarekisteriin ja rekisterikarttaan tai kiinteistörekisteriin.
Kunta voi omistajan hakemuksesta tai lääninhallituksen esityksestä lakkauttaa 12§:ssä tarkoitetun luonnonmuistomerkin rauhoituksen, jos rauhoitukselle ei ole enää perusteita tai jos luonnonmuistomerkki olennaisesti haittaa sellaisen hankkeen toteuttamista, jolla yleisen edun kannalta on huomattava merkitys. Maanomistajalle on varattava tilaisuus tulla kuulluksi, jos asia on tullut vireille lääninhallituksen esityksestä.
Rauhoituksen lakkauttamisesta on tehtävä merkintä maarekisteriin ja rekisterikarttaan tai kiinteistörekisteriin.
Suojelualueen muodostamista tai purkamista koskevasta lääninhallituksen päätöksestä on tiedotettava kunnan ilmoitustaululle asetettavalla kuulutuksella.
Mitä 2 momentissa on säädetty, koskee myös kunnan päätöstä luonnonmuistomerkin rauhoittamisesta tai rauhoituksen lakkauttamisesta.
Tämän lain nojalla annetuista suojelualueita tai luonnonmuistomerkkejä koskevista päätöksistä ei suoriteta leimaveroja eikä maksuja.
Kun valtio on hakijana suojelualueen hankintaan liittyvässä lainhuudatus- tai kiinnitysasiassa, saadaan asiakirjat lähettää postitse alioikeudelle tai tuomiokunnan tuomarille.
Kunnan viranomaisen 12 ja 20 a§:ssä tarkoitettuun päätökseen haetaan muutosta valittamalla lääninoikeuteen noudattaen, mitä muutoksenhausta hallintoasioissa annetussa laissa (154/54) on säädetty.
1)rikkoo tässä laissa olevaa tai sen nojalla annettua rauhoitusmääräystä taikka ostaa tai ottaa vastaan jotakin, mikä on saatu sellaista määräystä rikkomalla,
2)ottaa haltuun, luovuttaa, tuo maahan tai vie maasta eläimen tai kasvin taikka sen helposti tunnistettavan osan tai johdannaisen 14 a, 14 b tai 16§:n säännösten vastaisesti,
3)tuo maahan tai vie maasta eläimen tai kasvin taikka sen helposti tunnistettavan osan tai johdannaisen ilman 16 a§:ssä mainitussa yleissopimuksessa tarkoitettua lupaa tai todistusta,
4)rikkoo 3§:ssä tarkoitettua järjestyssääntöä tai 15§:ssä tarkoitettua pyydysten käyttämistä koskevaa kieltoa, taikka
5)rikkoo 16 c§:ssä tarkoitettua ilmoitusvelvollisuutta tai 19§:ssä tarkoitettua ilmoittelukieltoa tai lupaehtoa,
Joka tahallaan tai törkeästä huolimattomuudesta ilman laissa edellytettyä lupaa tai muuten oikeudettomasti aiheuttaa pitkäaikaisen tai muutoin huomattavan vahingon luonnonsuojelualueelle tai sen osalle taikka rikkoo 16 c§:ssä tarkoitettuun eläin- tai kasvilajiin kohdistuvaa rauhoitusmääräystä, on tuomittava, jollei määräyksen rikkomista ole pidettävä vähäisenä, luonnonsuojelurikoksesta sakkoon tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi.
Joka on syyllistynyt 23§:ssä tarkoitettuun tekoon, on tuomittava menettämään valtiolle se, mitä rikkomalla on saatu, tai sen arvo. Kuitenkin on aina tuomittava menetetyksi se arvo, mikä rauhoitetulla eläimellä tai kasvilla on lajinsa edustajana. Ympäristöministeriö vahvistaa ohjeelliset arvot rauhoitetuille eläimille ja kasveille. Muutoin on noudatettava, mitä rikoslain 2 luvun 16§:ssä on säädetty.
Jos joku lyö laimin tämän lain tai sen nojalla annettujen säännösten tai määräysten noudattamisen tai ryhtyy niiden vastaiseen toimeen, lääninhallitus voi sakon uhalla velvoittaa asianomaisen määräajassa poistamaan oikeudenvastaisen tilan tai laiminlyönnin taikka asettaa uhan, että tarpeelliset toimenpiteet teetetään asianomaisen kustannuksella. Lääninhallituksen päätöstä on noudatettava muutoksenhausta huolimatta.
Teetetyn toimenpiteen kustannukset maksetaan etukäteen valtion varoista ja ne saadaan periä laiminlyöjältä ilman tuomiota tai päätöstä siinä järjestyksessä kuin on säädetty verojen ja maksujen perimisestä ulosottotoimin annetussa laissa (367/61).
Lääninhallitus ratkaisee tämän lain voimaan tullessa vireillä olevat luonnonmuistomerkkien rauhoittamista ja rauhoituksen lakkauttamista koskevat asiat.
Lääninhallitus voi jatkaa tämän lain voimaan tullessa vireillä olevia väliaikaisia kieltoja enintään kahden vuoden pituisiksi.
Lunastuskorvaukselle, joka suoritetaan tämän lain voimaan tullessa vireillä olevan suojelualueen lunastustoimituksen perusteella, on määrättävä maksettavaksi korko lain voimaantulopäivän ja korvauksen maksamispäivän väliseltä ajalta.
Tämän lain voimaan tullessa voimassa olleiden säännösten mukaisesti sijoitetut ulkomainokset voidaan edelleen pitää paikallaan.
Poikkeukset ennen tämän lain voimaantuloa lääninhallituksen päätöksellä perustettujen suojelualueiden rauhoitusmääräyksistä myöntää lääninhallitus.
5 a §9 §12 §3 luku - Eläimistön ja kasviston suojelu14 a § 14 b §16 § 16 a §16 b §16 c §4 luku - Luonnonsuojelun hallinto16 d §5 luku - Erityisiä säännöksiä18 §19 §20 §20 a §21 § 22 §22 a §22 b §23 §24 §24 a §


Asetus raskauden keskeyttämisestä annetun… 1127/1992 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1992 › 1127/1992
1127/1992
muutetaan raskauden keskeyttämisestä 29 päivänä toukokuuta 1970 annetun asetuksen (359/70) 1 §, 3 §:n 1 momentti, 4, 5, 8–12 §, sellaisina kuin ne ovat 15 päivänä helmikuuta 1991 annetussa asetuksessa (321/91), seuraavasti:
Terveydenhuollon oikeusturvakeskukselta on lupaa anottava omakätisesti allekirjoitetulla hakemuksella, jossa hakijan nimikirjoituksen on oltava kahden esteettömän henkilön oikeaksi todistama.
Jollei hakemukseen ole liitetty niiden henkilöiden kirjallista lausuntoa, joille raskauden keskeyttämisestä annetun lain 7 §:n mukaan on varattava tähän tilaisuus, on terveydenhuollon oikeusturvakeskuksen, milloin siihen on syytä, annettava näille tilaisuus lausuntonsa antamiseen asiasta.
Terveydenhuollon oikeusturvakeskuksen on hyväksymistään keskeyttämissairaaloista sekä 1 momentin mukaisesti määräämistään alueista ilmoitettava lääninhallituksille ja terveyskeskuksille sekä Väestöliitto ry:lle. Samoin on ilmoitettava niistä raskauden keskeyttämisestä annetun lain 8 §:n 1 momentissa tarkoitetuista lääkäreistä, jotka oikeusturvakeskus erikseen on määrännyt toimimaan lausunnonantajalääkäreinä, sekä myös niistä lääkäreistä, joilta oikeusturvakeskus on tämän oikeuden poistanut.
Sosiaali- ja terveysministeriön on annettava lausunnonantaja- ja suorittajalääkäreille ohjeita ja määräyksiä raskauden keskeyttämisestä annetun lain ja tämän asetuksen mahdollisia tulkintavaikeuksia aiheuttavien säännösten soveltamisesta. Terveydenhuollon oikeusturvakeskuksen on ohjattava sanottuja lääkäreitä yhdenmukaiseen käytäntöön keskeyttämisperusteiden tulkinnassa.
Suorittajalääkärin on kuukauden kuluessa raskauden keskeyttämisestä lähetettävä sosiaali- ja terveysalan tutkimus- ja kehittämiskeskukselle ilmoitus suoritetusta toimenpiteestä. Kaikki asiaan kuuluvat asiakirjat on sairaalan ylilääkärin vastuulla tarkoin säilytettävä sairaalan arkistossa. Jos raskauden keskeyttämiseen on ryhdytty raskauden keskeyttämisestä annetun lain 9 §:ssä tarkoitetuissa olosuhteissa, on mainitun ilmoituksen mukaan myös kaikki asiaan kuuluvat asiakirjat samalla lähetettävä tutkimus- ja kehittämiskeskukselle.
Terveydenhuollon oikeusturvakeskuksen on 8 §:n mukaisesti annettujen ohjeiden ja määräysten, tehtyjen ilmoitusten sekä valitusten ja kantelujen perusteella valvottava, että lausunnonantaja- ja suorittajalääkärit pyrkivät noudattamaan tasapuolista ja yhdenmukaista käytäntöä, sekä, erityisen syyn ilmetessä, evättävä lääkäriltä oikeus lausunnon antamiseen raskauden keskeyttämistä koskevissa asioissa tai peruutettava hänelle antamansa määräys toimia lausunnonantajalääkärinä tai sairaalalle annettu hyväksyminen taikka tarvittaessa ryhdyttävä kurinpito- tai syytetoimenpiteisiin.
Tässä asetuksessa mainittujen lomakkeiden kaavat vahvistaa sosiaali- ja terveysministeriö.
Erityisiä toimenpiteitä terveydenhuollon oikeusturvakeskus voi uskoa sopivaksi katsomansa yhteisön hoidettavaksi.
1 §3 §4 §5 §8 §9 §10 §11 §12 §


text:
Blackmagic Design ATEM Television Studio HD - Studiolaitteet - Mikserit | Mediatrade
Mediatrade » Kauppa » Studiolaitteet » Mikserit » Blackmagic Design ATEM Television Studio HD
Tuotekoodi: SWATEMTVSTU/HD
930,00 € alv 0%
1153,20 € sis. alv 24%
ATEM Television Studio HD on uusi versio suositusta ATEM television Studiosta
ATEM Television Studio HD sisältää paljon parannuksia ja uusia ominaisuuksia, joista on apua käytännön työssä.
Mikserissä on yhteensä kahdeksan (4 kpl) SDI- ja (4 kpl) HDMI-liitäntää. Kaikki kahdeksan liitäntää on samanaikaisesti käytettävissä. ATEM Television Studio HD tukee SD- ja HD-formaatteja aina 1080p60 asti. Kaikki sisääntulot ovat synkattavissa ja tähän näppärään pikku mikseriin voidaan liittää niin ammatti- kuin consumer-tason lähteet (kamerat).
Uutena ominaisuutena on muun muassa sisäänrakennettu hallintapaneeli ja LCD-näyttö, joten kanavien vaihto onnistuu suoraan etupaneelista käsin. ATEM Television Studio HD on kompakti kooltaan ja sen muotoilu perustuu Teranex Mini konverttereihin, joten se on helposti kiinnitettävissä Teranex Mini Rack Shelf kiskoon.
ATEM Television Studio HD:ssa on lisäksi DVE-ominaisuus, Talkback headset liitännät, 4 kpl Program ulostuloja (mix minus support), mediavarasto (flash pohjainen), Analog XLR-sisääntulot (2 kpl). Tarkemmat speksit löytyy Blackmagic Designin sivuilta.
HyperDeck Studio Mini on pieni Ultra HD tallennin 10-bit tallennus- ja toisto-ominaisuuksilla Tallentimessa on kaksi ...
Blackmagic Web Presenter muuntaa SDI- ja HDMI-videolähteen USB-webkameraksi ja striimaa materiaalin nettiin Web Presenterin ...

matches: HD HD HD HD HD HD HD


text:
Mac AVI Converter - Video muuntaa AVI Mac-käyttäjille. | Tipard
AVI Converter muuntaa videon täydellä laadulla Macissa
Tipard Mac AVI Converter on ammattimainen ja monipuolinen AVI-konvertointiohjelma, joka on suunniteltu muuntamaan videon AVI-tiedostoksi Mac-tietokoneella nopealla ja paremmalla laadulla. Mac AVI Converter voi muuntaa MP4 AVI, muuntaa MOD to AVI ja muuntaa AIFF AVI sekä muita suosittuja formaatteja AVI.
Muunna videot AVI-, MP4-, 3GP-tiedostoiksi nollahäviölaadulla
Tuki HD-videoille, kuten HD AVI, HD WMV ja HD TS, jne
Miksi valita Tipard AVI Converter for Mac?
Tämä Mac AVI -muunnin on tehokas muunnin, joka voi muuntaa lähes kaiken videon AVI: ksi. Se on myös ääni-muunnin, joka voi purkaa äänen videosta ja muuntaa ne Mac yhteensopiviksi AVI-formaatiksi haluamallasi tavalla. Lisäksi Tipard AVI Converter for Mac tarjoaa erilaisia ja käytännöllisiä muokkaustoimintoja.
Tipard AVI Converter pystyy muuntamaan lähes kaikki suosittuja videoita AVI: lle ja muille videomuodoille, kuten FL, TOD, MP4, OGG jne. AVI: lle ja muille videomuodoille Macissa. Muita tulostusmuotoja tukee myös se: MTS, WEBS, RAM, APE, AIF, FLV, DIF, FLAC ja niin edelleen. Lisäksi AVI-muunnin tukee HD-videoita, kuten HD TS, HD MTS, HD M2TS, HD MPG, HD MPEG, HD MP4, HD WMV, QuickTime HD MOV, HD H.264, HD RM. Se on myös Mac-ääni-muunnin, sillä se voi poimia ääntä videosta ja muunnella audiosoitinten välillä haluamallasi tavalla. Voit purkaa ääni videotiedostoista ja muuntaa Mac-yhteensopiviksi ääniformaatiksi tai muuntaa eri äänitiedostoja käyttämällä tätä maagiseen muuntimeen.
Tipard AVI Converter for Macin avulla voit poistaa mustat reunat elokuvamateriaalin ympäriltä ja muokata kuvasuhdetta parempaan nautintoon. Tämä muunnosohjelmiston avulla voit yhdistää valitun sisällön tuottamaan pitkän yhden peräkkäisen nautinnon. Voit muuntaa videosi tai äänitiedostoasi tiettyihin osiin, joita pidät Tipard AVI Converter for Macin Trim-toiminnolla. Voit joko vetää kaksi liukusäädintä hiirellä tai asettaa aloitus- ja lopetusaikaa tarkasti. Voit lisätä videosi suosikkikuvasi tai kuvan, jotta videosi voi olla erityinen. Sen avulla voit muokata vesileiman sisältöä haluamallasi tavalla. Voit vaihtaa fonttiperheen, koon, värit ja kuvat. Videovaikutusta voidaan parantaa säätämällä kirkkautta, kontrastia, värikylläisyyttä, värisävyä ja äänenvoimakkuutta.
Tipard Mac AVI Converterin selkeä ja helppokäyttöinen käyttöliittymä tarjoaa käyttäjille niin kätevän käytön, että jopa aloittelijat voivat viimeistellä muuntamisprosessin muutamassa sekunnissa seuraamalla helposti ymmärrettäviä esittelyjä. On sisäänrakennettu soittimen sisällä Tipard AVI Converter, joka tukee lähdeluettelon DVD-videon ja videokuvan esikatselua samanaikaisesti. Näin näet muunnetun videotehosteen selvemmin. Tämä muunnin tarjoaa sinulle päivityksen. Joten internet-yhteys on muodostettu, tietokone havaitsee automaattisesti, jos päivitystietoja on. Automaattinen päivitys -toiminto omistaa aina ohjelman uusimman version.
Jone: Olen tyytyväinen AVI-muuntimeen, sillä se on niin idässä käytettäväksi, että voin säästää paljon aikaa. Se helpottaa monimutkaisuutta. Pidän siitä!
huhtikuu: Wonderful Mac AVI Converter! Tämän ohjelmiston avulla voin laittaa lähes kaikki videot AVI-muotoon ja se toimii hyvin. Hyvää työtä!
Ulrica: Se toimii kuvauksena verkkosivustolla. Se on helppokäyttöinen ja se muuntaa videon korkealla tulostuslaadulla. On kiitettävä.

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


Uumasunik illersuineq pillugu Inatsisartut inatsisaanni nr. 25, 18, december 2003-meersumi § 10, § 13, imm. 2 aamma § 27, imm. 2-3 malillugit aalajangersarneqarpoq:
§ 1. Nalunaarummi uani ilaatinneqarput qimminik qitsunnillu tigusinerit toqutsinerillu suulluunniit, apeqqutaatinnagu tamatumani suliarinnittut inuinnaanersut imaluunniit inunnit atorfimminnut atatillugu, pisinnaatinneqarnerminnut imaluunniit tassunga immikkut piginnaatinneqarnissamut akuerineqarsimasuunersut.
Imm. 2. Uumasut nakorsaasa qimminik qitsunnillu nakorsaatinik atuillutik toqutsisarnerat nalunaarummi uani ilaatinneqanngillat.
1) ”Toqutsineq”, qanoq iliuuseqarneq ilisimaaralugu suliassamik ingerlatsineq, taassumalu uumasup toquneranik kinguneqassasoq.
2) ”Qimmit” , qimmit tamarmik, aamma inuussutissarsiornermi qimmit, matumani qimmit qimuttut savaatillillu qimmii.
3) ”Ningarniaaneq”, uumasumik ningarniaalluni suliat tamarmik aallartinneqarneranit toqutsinissap tungaanut. Tassunga ilaatinneqassaaq uumasumik paarsineq ilaatigullu inuttassarsiuussineq.
Qimminik qitsunnillu ningarniaaneq
§ 3. Qimminik qitsunnillu tigusinermi illersorneqarsinnaasumik pineqassapput pisariaqanngitsumillu naalliutsinneqassanatik.
§ 4. Toqutsiniarneq siunertaralugu tigusiniaaneq taamaallaat pisassaaq kommunimit imaluunniit uumasut nakorsaannit qinnuigineqarnikkut, toqutsiniarneq uumasunik illersuiniarnermik pisariaqartutut isigineqanngippat, taamaattoq imm. 2 takuuk.
Imm. 2. Imm. 1-imi pineqanngillat qimmit qitsuilluunniit inuttaasa nammineq uumasuutiminnik tigusiniaanerat.
§ 5. Qimminik tigusiniarneq tassunga atugassat karsit pullatit atorlugit taamaallaat pisassaaq, pullatillu ilua minnerpaamik 120 cm × 60 cm × 70 cm.-isut angissuseqassaaq. Qitsunnik tigusiniaaneq tassunga atugassat karsit pullatit atorlugit taamaallaat pisassaaq, pullatillu ilua minnerpaamik45 cm × 30cm × 30 cm-iusunik angissuseqassaaq.
Imm. 2. Pullatit iluisa iigai inngigissunik sineqassanngillat, aniinganertaqaratik allanilluunniit uumasumut ajoqusiisinnaasumik peqassanatik.
Imm. 3. Pullatit ungerutissianik nuiuussanik peqanngikkunik naammattunik amerlassusilinnik silaannarissarfeqassapput, uumasoq taamaalilluni nillarsersinnaaniassaaq ajornanngitsumillu anersaartorsinnaassalluni.
§ 6. Pullatit matugaangata uumasumut innarliisinnaassanngillat.
§ 7. Pullatit ukioq tamaat atorneqarsinnaapput.
Imm. 2. Piffissami maajip aallaqqaatanit 30. septemberimut pullatit akunnerit 12-kkaarlugit takusarneqartassapput.
Imm. 3. Piffissami 1. oktober 30. aprilimut pullatit akunnerit 8-kkaarlugit takusarneqartassapput.
§ 8. Uumasut tiguneqartut piaarnerpaamik chippeqarnersut, ujameqarnersut allatulluunniit ilisarnaarserneqarsimanersut misissorneqassapput piginnittumut kinaassusersiutaasinnaanersut misissorneqassallutik.
Imm. 2. Piginnittoqartoq paasineqarsinnaappat uumasoq pullammit anisinneqassaaq uumasorlu sumut aaneqarsinnaanersoq pillugu piginnittoq piaartumik ilisimatinneqassalluni.
Imm. 3. Piginnittoqartoq imm. 1 malillugu paasineqarsinnaanngippat uumasoq inuttassarsiuunneqassaaq qimmit qitsuillu pillugit kommunip ileqqoreqqusaliaani malittarisassat naapertorlugit. Uumasoq toqunneqassanngilaq inuttassarsiuunneqarneranit akunnerit 72-it qaangiutsinnagit.
Imm. 4. Uumasoq miluttunik piaraqarnersoq misissoqqaarneqartuaannassaaq. Uumasoq miluttunik piaraqarpat ingerlaannaq iperarneqassaaq, piaraasa tamakkerlugit tiguneqarsimanerat qulakkeerneqanngippat.
Toqutsineq igitsinerlu
§ 9. Qimmit aallaallugit toqunneqartassapput. Qitsuit gassi atorlugu imaluunniit aallaallugit toqunneqartassapput.
Imm. 2. Qimminik qitsunnillu toqutsineq ima sapinngisamik aaqqissuunneqarlunilu pissaaq uumasoq minnerpaamik anniartillugu toqunneqarnialerneranilu aamma toqunneqarnerani annilaangatinneqassanani.
Imm. 3. Qimmimik qitsummilluunniit aallaallugu toqutsiniartup isumagissavaa uumasoq illersorneqarsinnaasumik aalaakkerluarsimanissaa imaluunniit pitussimanissaa isumagissavaa, taamaalilluni pissannissaanut aarlerinaat minnerpaaffianiitinniarneqassalluni.
Imm. 4. Imm. 1-imi aalajangersagaq apeqqutaatinnagu toqutseriaatsit allat atorneqarnissaat Naalakkersuisut akuersissutigisinnaavaat tamanna uumasunik illersuineq eqqarsaatigalugu illersorneqarsinnaappat.
§ 10. Qimminik qitsunnillu aallaallugit illoqarfiit nunaqarfiillu aamma najugaqarfiit 500 meterit iluanni toqutsisoqarniarpat tamanna uumasut nakorsaannit imaluunniit Naalakkersuisut qimminik nakkutilliisutut akuerisaannit taamaallaat suliarineqassaaq, taamaattoq imm. 2 aamma 4 takukkit.
Imm. 2. Allatut ajornartillugu politiit imm. 1 naapertorlugu aallaallugu toqutsisinnaapput, qimminik nakkutilliisumik imaluunniit uumasut nakorsaannik najuuttoqanngippat.
Imm. 3. Qimminik nakkutilliisut uumasullu nakorsaat imm. 1 malillugu toqutsinnginnerminni akuersissummik kommunalbestyrelsimut piniaqqaassapput.
Imm. 4. Kommunalbestyrelse pisuni ataasiakkaani imm. 1 naapertorlugu uumasunut nakorsaanngitsunut aamma Naalakkersuisunit akuerisaallutik qimminik nakkutilliisuunngitsunut akuersissuteqarsinnaavoq, makku tunngaviuppata:
1) uumasup nakorsaata Naalakkersuisulluunniit akuerisaattut qimminik nakkutilliisup tikinnissaannut toqutsinissaq utaqqissunneqarsinnaanngippat, taamaaliornermi uumasoq pisariaqanngitsumik naalliutsinneqarluni, soorlu pilertortumik napparsimalersimappat ajoqusersimappalluunniit, imaluunniit
2) illoqarfimmi nunaqarfimmiluunniit pineqartumi uumasut nakorsaqanngippat Naalakkersuisulluunniit akuerisaannik qimminut nakkutilliisoqanngippat, taakkulu piffissap naammaginartup iluani sumiiffimmut pineqartumut tikiussinnaanngippata.
Imm. 5. Imm. 4, nr 2 malillugu piffissaq naammaginartoq tassaassaaq akunnerit minnerpaamik 72-it.
§ 11. Qimmimik qitsummilluunniit toqutsiniartup toqutami illersorneqarsinnaasumik peernissaa isumagissavaa. Ima peerneqassaaq:
1) nunamut qaqqamiluunniit minnerpaamik 1 meterisut ititigisumut assaanneqassaaq kingorna issumik, sioqqanik ujaraaqqanilluunniit matoorneqassalluni,
2) ikuallaavimmi ikuallallugu, imaluunniit
3) immamut kiversarlugu.
Imm. 2. Qimmit qitsuillu nappaalanertik imaluunniit nappaalasorineqarnertik tunngavigalugu toqunneqartut nappaataannik siaruaattoqannginnissaa piniarlugu toqunneqarnerisa kinguninngua ikuallanneqassapput.
Imm. 3. Imm. 2 naapertorlugu ikuallaaneq ikuallaavimmi pissaaq imaluunniit nalinginnaasumik ikuallaaviliornikkut assigisaanilluunniit ikuallaanikkut. Nalinginnaasumik ikuallaanermi uumasoq nunguillugu ikuallanneqarsimassaaq, taamaalilluni meqqui, nukii aqitsortaalu allat arsakuinnanngorlugit nungunneqassallutik.
Qitsunnik gassi atorlugu toqutsineq
§ 12. Qitsunnik gassi atorlugu toqutsiniartut Kalaallit Nunaanni Uumasunut Nakorsaqarfik Inuussutissalerinermullu Oqartussanit tamatumunnga akuersissummi piniassapput.
Imm. 2. Sakkut, atortorissaarutit assigisaallu qitsunnik gassimik toqutsiniarnermi atorneqartussat Kalaallit Nunaanni Uumasunut Nakorsaqarfik Inuussutissalerinermullu Oqartussanit atorneqalinnginneranni akuerineqarsimassapput.
§ 13. Qitsunnik gassi atorlugu toqutsineq pissaaq kulilte (CO) imaluunniit kuldioxid (CO2)atorlugit.
§ 14. Kultiltemik, tassa ipinartumik, atuinermi uumasut inissinneqarfissaat ineeraq ima ilusilersugaassaaq, aaqqissugaalluni aserfallatsaalisaalluni uumasut gassimik toqunniarneqarneranni ajoqusersinnaajunnaarsillugillu nakkutigineqarsinnaasunngortillugit.
Imm. 2. Uumasut inissiffissaannut ineeqqamut aatsaat isertinneqassapput ineeqqami kuliltep annertussusaa minnerpaamik 1 volumenprocentimiilersimareerpat.
Imm. 3. Gassi qitsummik toqutsinermi atortussatut naatsorsuussaq motorimit aniatinneqarsinnaavoq kuliltep annertussusaa minnerpaamik 1 volumenprocentimiilereersimappat uumasut ineeqqamut aatsaat isertinneqassappata gassilu atorneqartoq imaappat:
1) naammattumik nillorsimappat,
2) naammattumik sukuluiagaappat aamma
3) iluaalliuutaasinnaasunik akoqanngippat imaluunniit iluaalliuutaasinnaasunik gasseqanngippat.
Imm. 4. Gassi najuussorneqartoq siullermik ilisimajunnaartitsissutaassaaq kingornalu qularnaatsumik toqqutaassalluni.
Imm. 5. Uumasut ineeqqamiitinneqassapput toqunissaasa tungaannut.
Imm. 6. Gassi motorimit aniatinneqartoq atorneqarpat, soorlu imm. 3-mi eqqaaneqartoq, uumasunik sunilluunniit toqutsinialinnginnermi atortut toqutsissutaasussat misileqqaarneqarsimassapput.
§ 15. Qitsunnik toqutsinermi kuldioxid maqitsivimmeersoq atorneqarsinnaavoq, pissutsit makku atuuppata:
1) uumasut ineeqqamut eqqunneqarfissaat gassimillu najuussuiffissaat ima ilusilersugaappat, aaqqissugaalluni aserfallatsaalisaalluni uumasut gassimik toqunniarneqarneranni ajoqusersinnaajunnaarsillugit nakkutigineqarsinnaatillugillu,
2) Ineeqqap toqutsiviusussap silaanna annerpaaffissaatigut kuldioxidimik akuitsumik isaatitsiffigineqareersumut uumasut ineeqqamut toqutsiviusussamut aatsaat isertinneqarsinnaappata,
3) gassi najuussorneqartoq siullermik ilisimajunnaartitsissutaaqqaarluni kingornalu qularnaatsumik toqqutaasinnaappat, kiisalu
4) uumasut toqunissaasa tungaannut ineeqqamiitinneqarsinnaappata.
Aallaammik qimminik qitsunnillu toqutsineq
§ 16. Qitsummik qimmimilluunniit toqutsiniartup qulakkeeqqaassavaa aallaanninnermi avatangiisit navianartorsiortinneqannginnissaat, matumani ilanngullugit aqerlut amerlasuullu maanngaannaq aallartunik uumasunut inunnulluunniit navianartorsiortitsinnginnissaat.
§ 17. Qimminik qitsunnillu toqutsinermi qoorortooq timmiarsiulluunniit atorneqassaaq.
Imm. 2. Illuinnarsuutinik boltpistolinillu taamaallaat atuisoqarsinnaavoq Kalaallit Nunaanni Uumasunut Nakorsaqarfik Inuussutissalerinermullu Oqartussanit ilitsersuisoqareerpat. Taamatuttaaq aallaammik taamatut ittumik pigisaqaraanni atuigaannilu Aallaasit pillugit inatsimmi aalajangersakkat naapertorlugit Kalaallit Nunaanni Politimesterimiit akuersissut pigineqartariaqarpoq.
Imm. 3. Boltpistol atorneqassappat patronia ima annertutigissaaq, tamanna qimminik qitsunnillu toqutsinissamut uumasut illersorneqarnerat eqqarsaatigalugu tulluuttuussalluni.
Imm. 4. Imm. 2-mi aalajangersakkat apeqqutaatinnagit politiini illersornissamullu suliaqartuni sulisut sulinerminnut atatillugu illuinnarsuutertik atorlugu qimminik qitsunnillu illersorneqarsinnaasumik aalaakkerneqarsimasunik toqutsisinnaapput.
§ 18. Qarasaanut toqqaannartumik igittoqassaaq, taamaattoq imm. 2 takuuk
Imm. 2. Uumasoq perlerorsorineqarpat uummataatigut aallaaneqassaaq.
Imm. 3. Toqutsisoqassanngilaq uumasup toqunniakkap ungasissusaa 15 meterinik ungasinneruppat.
Imm. 4. Imm. 3 apeqqutaatinnagu qimmit pituussaarnikut iluatsinngitsumik tiguniarneqartaraluartut qoorortooq qinngutitalik atorlugu 50 meterit tikillugit ungasitsigisoq aallaallugu toqunneqarsinnaavoq.
Imm. 5. Qimmeq pituussaarnikoq imm. 4 malillugu qarasaatigut aallaallugu toqunneqarsinnaanngippat sapinngisamik uummataatigut aallaaniarneqassaaq.
Qoorortooq atorlugu toqutsineq
§ 19. Qimmit qitsuillu toqunniarneqarsinnaapput qoorortooq .22 magnum annerluunniit atorlugit.
Imm. 2. Aqerlut inngigissut kanngussammik saviminernilluunniit puullit atoqqusaanngillat.
Timmiarsiut atorlugu toqutsineq
§ 20. Timmiarsiutit kaliber 20-it annerilluunniit qimminik qitsunnillu toqutsinermi taamaallaat atoqqusaapput.
Imm. 2. Amerlasuut savimernit toqutsinermi atorneqarpata diameteriat minnerpaamik 3,75 mm-iussapput.
Pineqaatissiinissamut atuutilersitsinissamullu aalajangersakkat.
§ 21. §§-inik 3-8, § 9, imm.1-3, § 10, imm.1-2, aamma §§-inik 11-20 unioqqutitsinerit akiliisitsinermik pineqaatissiissutaasinnaapput.
Imm. 2. Inatsisitigut pisussaatitaasoq Kalaallit Nunaanni Pinerluttulerinermut inatsimmi malittarisassat malillugit akiliisussanngortitaasinnaavoq.
Imm. 3. Imm. 1-imi aalajangersakkanik peqqarniitsumik utikattumilluunniit unioqqutitsinerit sunilluunniit uumasuuteqarsinnaanermik qaqugumulluunniit imaluunniit piffissami killilimmi inerteqqusiisoqarsinnaavoq.
Imm. 4. Nalunaarut manna malillugu akiliisitsinermi pineqaatissiissutit Nunatta karsianut nakkartinneqassapput.
§ 22. Nalunaarut atuutilerpoq ulloq 1. februaari 2018-imi.
Namminersorlutik Oqartussat, ulloq 28. decembari 2017
kundgrelse_B_25_2017_kn