text:
1. Olen käsitellyt selvien ja riidattomien saatavien - niistä käytetään myös nimitystä summaariset asiat - perintää ja niistä aiheutuvia kustannuksia kahdessa aiemmassa blogissani: 124/7.7.-09 ja 128/21.7.-09. Olen ihmetellyt, 1) miksi näitä riidattomia asioita ei siirretä käräjäoikeuksilta ulosottoviranomaiselle ja 2) miksi perintäasioista tuomitavat oikeudenkäyntikulut ovat Suomessa viisi tai kuusi kertaa suuremmat kuin Ruotsissa. Naapurimaassamme perintäasiat siirrettiin vuonna 1990 käräjäoikeuksista ulosottoviranomaiselle (kronofogdemyndigheten).2. Suomessa on pohdittu jo pitkälti toistakymmentä vuotta, miten riidattomien saatavien velkomusprosessi eli summaarinen prosessi tulisi järjestää. Mitään valmista ei ole kuitenkaan saatu oikeusministeriössä aikaan, vaikka asiaa on käsitelty monen monituisissa komiteoissa, toimikunnissa ja työryhmissä.3. Selvien ja riidattomien saatavien velkomisprosessissa on tarjolla neljä rakenteellista perusvaihtoehtoa: 1) saatava vahvistetaan käräjäoikeudessa ja pannaan täytäntöön ulosottolaitoksessa (nykyinen ns. kahden luukun järjestelmä);2) saatava sekä vahvistetaan että pannaan täytäntöön ulosottolaitoksessa (Ruotsin malli);3) saatavan riidattomuus todetaan yksityisessä määrämuotoisessa perinnässä lähinnä perintätoimistojen toimesta (yksityinen malli) sekä4) saatava pannaan suoraan täytäntöön ulosottolaitoksessa kuten veropäätöksiä ja erilaisia muita ns. eksekutiivisia asiakirjoja koskevat julkisoikeudelliset maksut (veroulosotto).4. Ulosotto 2000 -toimikunnan enemmistö katsoi, että yksityistä perintäjärjestelmää tulisi ryhtyä tarkemmin selvittämään. Kannatusta saivat toimikunnan mietinnössä (KM 1998:2) myös Ruotsin malli (mm. prosessioikeuden professori Erkki Havansi oli tällä kannalla) samoin kuin nykyinen järjestelmäkin. - Tuomioistuimet 2000 -luvulle -nimisessä suppeassa peruselvityksessä 3.3.1998 (laatijoina kaksi OM:n virkamiestä eli silloinen kehittämispäällikkö, nykyinen Turun käräjäoikeuden laamanni Erkki Hämäläinen ja hallitusneuvos Heikki Liljeroos) todettiin, että "ei ole tarkoituksenmukaista eikä järkevää" rakentaa uutta menettelyä tai järjestelmää summaaristen asioiden ratkaisemista varten johonkin toiseen viranomaiseen (Ruotsin malli) ja siirtää käräjäoikeuksissa työskentelevää, summaarisen menettelyn osaavia ihmisiä toisiin virastoihin tekemään lähes samaa työtä. - Mietintönsä 8.1.2001 jättänyt OM:n sisäinen työryhmä (työryhmä koostui yksinomaan OM:n virkamiehistä) oli myös sillä kannalla, että summaarinen velkomusprosessissa säilytetään käräjäoikeuksissa, eikä siirretä esimerkiksi ulosottolaitokselle ja että käräjäoikeusprosessia pyritään edelleen "virtaviivaistamaan." 5. Hovioikeudenpresidentti Markku Arposen johdolla toiminut laajapohjainen tuomioistuinlaitoksen kehittämiskomitea (KM 2003:2) oli sen sijaan summaaristen asioiden käsittelyjärjestyksen osalta aivan eri linjoilla kuin aiemmat selvityselimet. Komitean selkeä enemmistö eli 13 jäsenestä 12 jäsentä (heidän joukossaan mm. tuomareita, asianajajia ja yliopistotutkijoita) ja yksi pysyvä asiantuntija (professori Jyrki Virolainen) oli sitä mieltä, että riidatonta saatava koskevat asiat tulisi siirtää pois käräjäoikeuksista ulosottolaitoksen tehtäväksi. 6. Komitean enemmistö perusteli ehdotustaan yksityiskohtaisesti (KM 2003:2, s. 146-149) ja lausui yhteenvetona asiasta seuraavasti (s. 149):- Riidattomissa saatavissa on kysymys saatavien perinnästä, joka jo asian luonteen vuoksi kuuluu ulosottolaitokselle. Itse maksuvelvollisuus on useimmiten selvä ja velan maksamatta jättäminen johtuu velallisen maksukyvyttömyydestä tai -haluttomuudesta. Sekä velallisen että velkojan oikeusturva voitaisiin riidatonta saatavissa koskevissa asioissa toteuttaa käräjäoikeuden sijasta yhtä hyvin myös ulosottolaitoksessa. Riidatonta saatavaa koskevien asioiden siirtäminen ulosottolaitokselle parantaisi sekä velallisen että velkojan asemaa, sillä perinnästä aiheutuvat kustannukset vähenisivät, perintäjärjestelmä yksinkertaistuisi ja perintäprosessi nopeutuisi. Sanottu siirto selkeyttäisi käräjäoikeuksien tehtäväkuvaa ja parantaisi niiden mahdollisuuksia keskittyä ydintehtävänä olevaan oikeusriitojen ja konfliktien ratkaisemiseen ja tähän liittyvän perustoiminnan kehittämiseen.7. Komitean vähemmistöön jäi kolmen oikeusministeriön virkamiehen (Optulan erityistutkija Kaijus Ervasti, lainsäädäntöneuvos, nykyinen lainsäädäntöjohtaja, Asko Välimaa ja erityisasiaintuntija Sakari Laukkanen) mielipide. Siinä katsottiin, kuten OM:n omissa "sisäisissä" selvityksissä oli aiemminkin tehty, muun muassa, että summaaristen asioiden siirtäminen käräjäoikeuksilta ulosottolaitokselle ei tuottaisi "kokonaistaloudellisia säästöjä," koska siirto edellyttäisi käräjäoikeuskissa näihin asioihin käytettävien resurssien siirtämistä siltä pois. Sakari Laukkanen korosti omassa lausumassaan vielä käräjäoikeuksissa tapahtuvan "sähköisen asioinnin ja menettelyn virtaviivaisuuden" kehittämistä.8. Komitean sanottu ehdotus - samoin kuin monet muutkin komitean tekemät järkevät ehdotukset - jäivät tai paremmin sanottuna jätettiin oikeusministeriössä ja valtioneuvostossa valitettavasti pimentoon, ja oikeusministeriö jatkoi tässäkin asiassa omalla, aiemmin valitsemallaan linjalla. Erityisasiantuntija Sakari Laukkanen nimitettiin OM:n tuomioistuinyksikön kehittämispäälliköksi, ja yksi hänen päätehtävistään oli kehittää summaaristen perintäasioita koskevaa "sähköistä asiointia" ja "menettelyn virtaviivaistamista." Näinhän Laukkanen oli itse edellä mainitussa komitean mietintöön jättämässään lausumassa asiaa jo hahmotellut. Ulosottoperuste oli määrä edelleen vahvistuttaa käräjäoikeudessa, mutta uudistustyö tähtäsi siihen, että homma hoituisi yhdellä hakemuksella.9. Kehittämistyötä jatkettiin - yllätys yllätys - asettamalla tammikuussa 2006 jälleen uusi, nyt kehittämispäällikkö Sakari Laukkasen johdolla työskennellyt toimikunta. Toimikunta otti nimekseen Summaaristen asioiden kehittämistyöryhmä mietintö valmistui lokakuussa 2006 (OM työryhmämietintö 2006:15). Tämäkin työryhmä pohti - jälleen kerran - tulisiko summaaristen asioiden käsittely säilyttää jatkossakin tuomioistuimissa. Kun työryhmään kuului vain oikeusministeriön virkamiehiä, yksi käräjätuomari ja yksi käräjäoikeuden osastosihteeri, ei ollut yllätys, että työryhmä oli sitä mieltä, että käräjäoikeus on oikea paikka summaarisille asioille. Työryhmän mukaan voitaisiin harkita summaaristen asioiden keskittämistä muutamiin laissa nimittäviin käräjäoikeuksiin. Kahden luukun periaatetta puollettiin taas kerran ympäripyöreästi "velallisen oikeusturvalla ja taloudellisilla syillä." Taloudellisten syiden kohdalla jätettiin - taas kerran - huomioimatta kokonaan se, miten kohtuuttoman korkeita kustannuksia kahden luukun perintäprosessista aiheutuu velallisille ja velkojille ja keitä tämä nykymalli taloudellisesti yksinomaan hyödyttää. Työryhmä ehdotti, että otettaisiin käyttöön internetissä toimiva asiointiliittymä, jonka kautta "kuka hyvänsä voisi laatia haastehakemuksen riidattomissa velkomisasioissa." Työryhmä ehdotti - jälleen kerran - tosin vain periaatteellisesti, että velkoja voisi hakea ulosottoa jo haastehakemuksen yhteydessä. Tämäkin mietintö oli periaatteellinen, sillä konkreettisia lakiehdotuksia tai toimenpiteitä ei mietinnössä esitetty.10. Tämäkään mietintö ei johtanut mihinkään konkreettisiin toimenpiteisiin ja uudistuksiin. Kehittämispäällikkö Sakari Laukkanen palasikin vuonna 2008 siviilivirkaansa Rovaniemen hovioikeuteen, eikä hänen tilalleen oikeusministeriöön ole enää palkattu uutta virkamiestä samalla nimikkeellä. Mutta asian valmistelua varten asetettiin toki - kuinkas muuten - huhtikuussa 2008 taas uusi oikeusministeriön työryhmä, jonka tehtäväksi annettiin - vihdoin viimein - laatia myös konkreettisia pykälä- ja toimenpide-ehdotuksia. Työryhmän puheenjohtajaksi valittiin käräjätuomari Petteri Palomäki ja varapuheenjohtajaksi hovioikeudenneuvos Sakari Laukkanen. Työryhmän jäsenet "löydettiin" OM:n tietohallintoyksiköstä, OM:n tietotekniikkakeskuksesta, OM:n hallinto-osastolta, Lindorff Oy:stä ja Oulun käräjäoikeudesta (osastosihteeri); työryhmän sihteerinä toimi espoolainen käräjätuomari. Tuttua ja turvallista väkeä siis jälleen kerran, kantavina voimina oikeusministeriön, käräjätuomareiden ja perintätoimistojen edustus. Kuluttajajärjestöt eivät saaneet tälläkään kerralla edustajaansa työryhmään. Toimeksiannon mukaan työryhmän mietinnön piti valmistua jo vuoden 2008 loppuun mennessä, mutta työryhmän mietintö valmistui vasta toukokuussa 2009 (OM:n työryhmämietintö 2009:7).11. Jo työryhmän toimeksianto tarjosi yllätyksen, sillä oikeusministeri Tuija Braxin ja OM:n oikeushallinto-osaston ylijohtaja Kari Kiesiläisen allekirjoittamassa toimeksiannossa todetaan lakonisesti, että "ei ole tarkoituksenmukaista kehittää sellaista menettelyä, että ulosottoa haettaisin jo haastehakemuksen yhteydessä." Tämä lausahdus oli yllätys siksi, että kaikissa aiemmin valmistuneissa edellä selostetuissa selvityksissä oli lähdetty siitä tavoitteesta, että ulosottoa voitaisiin hakea jo käräjäoikeudelle toimitussa haastehakemuksessa. Mitään perustetta sille, miksi tuo kauan kaivattu ja luvattu uudistus ei nyt yhtäkkiä enää olekaan tarkoituksenmukaista, ei toimeksiannossa mainittu.12. Työryhmän mietintö on suppea ja niukasti perusteltu. Mietinnön asiallinen anti tuntuu vähäiseltä, sillä mietinnössä todetaan lyhyesti lähinnä vain se uutuus, että esityksen tarkoituksena on mahdollistaa se, että riidaton velkomusasia voitaisiin käsitellä käräjäoikeudessa täysin sähköisesti. Uusi sähköinen asiointiliityntä olisi internetpohjainen siten, että kantaja voisi asiointiliittymän kautta toimittaa haastehakemuksensa sähköisesti käräjäoikeudelle ja saada sitä kautta myös tuomiosta laaditun jäljennöksen, joka olisi sitten ulosotossa tarvittava toimituskirja. Sähköisen yhteyden kautta toimitetut tiedot kirjautuisivat suoraan käräjäoikeuden asianhallintajärjestelmään. Internetpohjainen asiointiliityntä on tarkoitus suunnata nimenomaan pienille perintätoimistoille.13. Kyseinen uudistus ei olisi mikään mullistava uutuus, sillä haastehakemuksessa lain mukaan esitettävät tiedot on voitu lähettää jo vuoden 1993 alioikeusuudistuksesta lähtien käräjäoikeuden tietojärjestelmään (Tuomas) elektronisen tietojensiirtojärjestelmän (Santra) kautta, jos velkojalla on tähän järjestelmän edellyttämät tekniset valmiudet. Saapunessta konekielisestä haastehakemuksesta muokataan käräjäoikeudessa haaste, joka voidaan toimittaa sähköisenä kirjeenä postin tietojärjestelmän välityksellä; määränpäässä kirje muutetaan tavalliseksi kirjeeksi. Tässä pitkälti automatisoidussa menettelyssä, jota käyttävät vain muutamat suurimmat perintätoimistot (esimerkiksi Lindorff ja Intrum Justitia) ja jotkut teleoperaattorit, summaarisista asioista on jo 15 vuoden ajan käsitelty ja ratkaistu noin 50-60 prosenttia. Santra-yhteys on tehokas, mutta työryhmän mietinnön mukaan siihen liittyminen on yrityksille kallista - jos nyt noin 5 000 euron liittymiskustannuksia voidaan pitää kalliina.14. Lakiteknisesti uudistus on lähes olematon, sillä lakiin otettaisiin mietinnön mukaan vain pari pikku lisäystä. Sähköisestä asioinnista viranomaistoiminnassa annettua lakia muutettaisiin siten, että toimituskirja voitaisiin allekirjoittaa koneellisesti. Toiseksi tuomioistuinten suoritteista perittävistä maksuista annettua lakia muutettaisiin siten, että sähköisesti vireille pannulle riita-asioille säädettäisiin muulla tavalla vireille pantuja riita-asioita 25 prosenttia alempi käsittelymaksu; käsittelymaksu on nykyisin 79 euroa. Tällä pyritään kannustamaan yrityksiä sähköisen asiointiliittymän käyttöön.15. Monet valmistelutyö-puuhastelun kuluessa luvatut uudistukset ja muutokset jäävät vain puheeksi ja lupauksiksi: A) Vaikka koko ajan on vakuutettu, että summaarisissa asioissa siirrytään sähköiseen asiointiin, säilyy laissa edelleen oikeus hoitaa riidattomia velkomusasioita myös paperilla tai sähköpostitse; luultavasti noin parissakymmenessä prosentissa asioista hakemus pannaan myös jatkossa vireille perinteisellä tyylillä. B) Summaarisia asioita ei tulla keskittämään ainoastaan joihinkin käräjäoikeuksiin, vaan niitä käsitellään jatkossakin kaikissa käräjäoikeuksissa. C) Ulosottoa ei voida tulevaisuudessakaan hakea jo haastehakemuksessa, vaan sitä varten tarvitaan ulosottoviranomaiselle tehtävä eri hakemus. D) Vuoden 2009 työryhmän toimeksiannossa mainitusta sähköisestä tuomiorekisteristä ei puhuta työryhmän mietinnössä mitään; jne. Yli kymmenen vuotta kestäneestä valmistelutyöstä ei todellakaan jää kovin paljon käteen.16. Pahinta on kaksivaiheisesta perinnästä asianosaisille aiheutuvat turhat lisäkustannukset ja velallisen maksettavaksi oikeusministeriön taksoilla vahvistetut korkeat oikeudenkäyntikulut, joissa tuntuu olevan paljon ilmaa. Kymmenen vuotta kestäneen valmistelutyön aikana syntyneissä lainvalmistelutöissä ei ole puututtu tähän yksityisen ihmisen kannalta tärkeimpään asiaan lainkaan, KM 2003:2:a lukuun ottamatta. Vertailu Ruotsissa vahvistettuihin kulutaksoihin ei ole aiheuttanut minkäänlaista keskustelua Suomessa. Esimerkiksi edellä kappaleessa 4 mainitussa oikeusministeriön sisäisen työryhmän mietinnössä todetaan kyllä, kuinka suuret ovat summaarisissa asioissa vahvistetut kulutaksat Suomessa ja Ruotsissa. Suomessa nuo taksat vahvistettiin oikeusministeriön päätöksellä ensimmäisen kerran vuonna 1999. Tuolloin kulutaksat olivat 1 000 mk ja (vaativissa asioissa) 1 400 mk, jos saatavan pääoma oli enintään 1 500 mk, vastaavasti yli 1 500 mk:n suuruisten saatavien osalta kulutaksat olivat 1 200 ja 1 600 mk. Ruotsissa sen sijaan kulutaksa on sama riippumatta saatavan suuruudesta ja asian vaativuusasteesta; selvä ja riidaton asia ei voi tietenkään olla juuri koskaan "vaativa." Ruotsissa sen sijaan yhden summaarisen asian käsittely tiedoksiantoineen maksoi vuonna 1998 vain 313 kruunua eli noin 216 markkaa. 17. Suomessa velalliselta perityt oikeudenkäyntikulut saatavan vahvistamisvaiheessa olivat jo vuonna 1998 viisin- tai kuusinkertaiset Ruotsiin verrattuna. Sama "tahti" on säilynyt ennallaan, sillä kuten olen aiemmissa blogeissani (124/7.7. ja 128/21.7.) kertonut, Suomessa riidattoman saatavan vahvistusmenettely käräjäoikeudessa on edelleen viisi kertaa kalliimpi kuin saman suuruisen saatavan vahvistusmenettely Ruotsin ulosottoviranomaisessa; Ruotsissa taksa on 60 kruunua, mutta Suomessa taksa liikkuu 230-330 euron välillä. Kun suuret ylikansalliset perintäyhtiöt, kuten esimerkiksi Intrum Justitia ja Lindorff, toimivat sekä Suomessa että Ruotsissa, riittää näillä toimistoilla varmaan ihmettelemistä - ja partaan nauramista - siinä, miksi Suomen oikeusministeriö on ollut aikanaan (vuonna 1999) niin höveli, että on vahvistanut summaarisissa asioissa viisi tai kuusi kertaa korkeammat kulutaksat mitä Ruotsissa vastaavanlaissa asioissa tuomitaan velallisten maksettavaksi. Lisäksi Ruotsissa on käytössä sama taksa riippumatta saatavan suuruudesta, "vaativissa asioissa" Ruotsissa ei ole käytössä mitään erillistä korotettua taksaa.18. On todella hämmästyttävää, että tähän Suomen ja Ruotsin järjestelmien väliseen kulueroon ei ole meillä kiinnitetty minkäänlaista huomiota oikeusministeriön valmisteluelimissä. Lainvalmistelussa tätä(kin) kysymystä on tarkasteltu yksinomaan ylä- tai makrotason kannalta ja unohdettu kokonaan ne (pienet ja köyhät) ihmiset, jotka maksavat kalliin ja yksinomaan perintä-, laki- ja asianajotoimistoja hyödyttävän kalliin perintöprosessin viulut.19. Syytä siihen, miksi Suomen oikeusministeriön vahvistamissa kulutaksoissa näyttäisi olevan niin kovin paljon ilmaa, pitäisi kysyä oikeusministeriön oikeushallinto-osaston virkamiehiltä, jotka ovat aikanaan neuvotelleet, varmaankin yhdessä Suomen Perintätoimistojen Liiton edustajien kanssa, sanotut kulutaksat, jotka oikeusministeri on sitten vahvistanut. 20. Kuten olen esittänyt ja niin kuin tuomioistuinlaitoksen kehittämiskomiteakin esitti (KM 2003:2 s. 149) selvien ja riidattomien saatavissa on kyse yksinomaan perinnästä ja perinnän hoitaminen ei kuulu suomalaisessa järjestelmässä tuomioistuimille vaan ulosottolaitokselle. Siksi myös Suomessa olisi siirryttävä Ruotsin mallin mukaiseen yhden luukun käytäntöön, jossa riidatonta saatavaa ja sen ulosottoa haetaan yhdellä ja samalla hakemuksella ulosottovirnaomaiselta. Suomalainen kahden luukun järjestelmä tulee yhteiskunnalle luonnollisesti kalliimmaksi kuin yksivaiheinen menettely ja lisää entisestään velallisille perinnästä aiheutuvien kustannusten määrää. 21. Edellä selostetuissa oikeusministeriön lukuisissa selvitystöissä kyseinen ehdotus Ruotsin mallin mukaisesta uudistuksesta on aina sivuutettu sillä tekosyyllä, että kyse olisi vain asioiden siirtämisestä yhdestä organisaatiosta toiseen ja katsottu, ettei tämä ole "tarkoituksenmukaista." Mutta kuten edellä mainitsemista perusteluista ilmenee, kyse ei ole suinkaan vain organisatorisesta muutoksesta, vaan paljosta muusta. Kyse on a) menettelyn yksinkertaistamisesta, b) nopeuttamisesta ja c) tehostamisesta, sekä d) asianosaisille aiheutuvien oikeudenkäyntikustannusten supistamisesta ja e) yhteiskunnalle perinnästä aiheutuvien kulujen säästämisestä.22. Summaaristen asioiden kehittämistyöryhmän mietintö (OM 2006:15) lähetettiin vuoden 2006 loppupuolella lausuntokierrokselle. Tuolloin oli vielä olemassa mahdollisuus, että järki olisi voittanut ja asiassa olisi päätetty edetä Ruotsin mallin mukaisesti. Lausuntoa pyydettiin muun muassa KKO:lta, kaikilta kuudelta hovioikeudelta, kaikilta 58 käräjäoikeudelta (!), Suomen perimistoimistojen Liitolta, Suomen Asianajajaliitolta, (vain ) kahdelta ulosottovirastolta, kuluttajavirastolta jne. Tavallisesti tällaisissa tapauksissa lausuntoa pyydetään myös maan kolmelta oikeustieteelliseltä tiedekunnalta tai näiden tiedekuntien prosessioikeuden professoreilta, mutta tässä tapauksessa näin ei "jostakin syystä" tehty. Oikeusministeriö, joka lausunnot pyytää, ei ehkä halunnut, että sen mielestä "selvää" asiaa ryhdyttäisiin ruotimaan ja polemisoimaan tarkemmin joidenkin "teoreetikkojen" toimesta. 23. Tämä on tavanmukaista oikeusministeriön taktiikkaa: lausuntoja pyydetään lähinnä niiltä tahoilta, joiden tiedetään jo etukäteen kannattavan ehdotusta, kun taas "toisinajattelijat" sivutetaan kylmästi lausuntoja pyydettäessä. Kun jo etukäteen tiedettiin, että käräjäoikeudet haluavat, että summaariset asiat pysyvät käräjäoikeuksissa, pyydettiin lausuntoa kaikilta 58 käräjäoikeudelta, jotta saataisiin näyttämään, että lausunnonantajien "selvä enemmistö" kannattaa ehdotusta! Miksi käräjäoikeudet sitten haluavat pitää summaariset asiat eli täysin riidattomat asiat itsellään? Tietenkin siksi, että jos nuo asiat siirrettäisiin ulosottoviranomaisille, jouduttaisin myös jokin pieni osa käräjäoikeuksien kansliahenkilökunnan viroista siirtämään ulosottolaitokseen, ja tätähän käräjäoikeudet, samoin kuin hovioikeudet ja KKO:kin, vastustavat kiivaasti. Muutoin niillä ei tietenkään olisi mitään kyseistä siirtoa vastaan.24. Lausunnonantajista vain Itä-Suomen hovioikeus - presidenttinsä Markku Arposen johdolla - Seinäjoen käräjäoikeus, Helsingin ulosottovirasto ja Suomen kihlakunnanvoudit ry kannattivat riidattomien saatavien siirtoa ulosottovirastoihin. Tästä voidaan päätellä, että ulosottoviranomaisilla ei ole mitään sanottua siirtoa vastaan.25. Muun muassa KKO vastusti siirtoa sillä ympäripyöreällä perusteella, että siirrossa olisi (muka) kyse vain "tarkoituksenmukaisuudesta" ja ettei siitä olisi odotettavissa "tuottavuuden lisäystä." Myös monet muut lausunnonantajat vetosivat lyhyesti ainoastaan siihen, että kyse olisi vain asioiden siirtämisestä yhdestä organisaatiosta toiseen. Mutta kuten olen jo edellä kappaleessa 21 todennut, kyse ei ole suinkaan tästä, vaan siirto merkitsisi selvää menettelyn rationalisointia ja säästäisi asianosaisten eli viulut maksamaan joutuvien ihmisten kuluja samoin kuin yhteiskunnan varoja. Toiminta tehostuisi ja tuottavuus tietenkin lisääntyisi, jos nykyisen kahden luukun ja kahden eri tiedoksiannon systeemistä siirryttäisiin yhden luukun ja yhden tiedoksiannon järjestelmään.26. KKO:n kyseistä lausuntoa, joka on päivätty 21.12.2006, ei ole jostakin syystä otettu KKO:n internetsivuille, jossa sen sijaan on julkaistu monia muita KKO:n antamia lausuntoja. Itse asiassa KKO lausunto on otsikoitu lausunnon sijasta "muistioksi", mutta esimerkiksi OM:n julkaisussa lausuntoja ja selvityksiä 2007:5 KKO:n muistiota käsitellään lausuntona. KKO:n muistion/lausunnon on laatinut kolmen jäsenen ja esittelijän muodostama työryhmä, jonka puheenjohtajana on ollut presidentti Pauliine Koskelo. Kaksi muuta jäsentä eli oikeusneuvokset Hannu Rajalahti ja Soile Poutiainen ja valikoitu työryhmään ilmeisesti siksi, että kumpikin on toiminut aiemmin käräjäoikeuden laamannina; työryhmän sihteeri on entinen käräjätuomari. Kokoonpanolla on turvattu se, että lausunnon mukaan summaariset asiat pysyvät edelleen käräjäoikeuksissa; entiset käräjäoikeustuomarit ovat ymmärrettävästi halunneet pitää "omiensa" puolta oikeusministeriön hallinnonalan yksikköjen välisessä resurssikampailussa. KKO:n lausunnossa vastustetaan myös ajatusta summaaristen asioiden keskittämisestä joihinkin tiettyihin käräjäoikeuksiin. Presidentti Pauliine Koskelo tunnetaan siitä, että hän on voimakkaasti vastustanut ministeriön tuottavuusohjelmia ja pitänyt kynsin hampain kiinni yleisten tuomioistuinten viroista. Se, että summaariset asiat siirrettäisiin käräjäoikeuksista ulosottolaitokseen, olisi luultavasti karvas tappio Koskelolle. 27. Tältä pohjalta, niin kuvittelen, KKO on muodostanut muistiossa esiintuodun kantansa nykyisen mallin säilyttämiseksi. Summaaristen asioiden asianosaisten eli sanotuissa asioissa ylisuuret kulut maksamaan joutuvien pienten ihmisten asemaan KKO:n lausunnossa ei ole kiinnitetty vähäisintäkään huomiota.28. KKO:n muistiossa esiin tuoma kanta on itse asiassa kaikilta osin samansisältöinen kuin Suomen Perimistoimistojen Liiton kanta. Myös liitto on vastustanut riidattomien satavien eli perintäasioiden siirtämistä käräjäoikeuksilta ulosottolaitokselle, eikä liittokaan ole lämmennyt ajatukselle, jonka mukaan mainitut asiat voitaisiin keskittää vain tietyille käräjäoikeuksille. Perimistoimistojen liitto ei ole myöskään kannattanut sitä, että käräjäoikeudelle toimitetussa haastehakemuksessa voitaisiin samalla hakea myös ulosottoa. Jokainen ymmärtänee, mihin näkökohtiin nämä kannanotot perustuvat.29. Pauliine Koskelo toimi aiemmin 15 vuoden ajan oikeusministeriössä lainsäädäntösihteerinä ja lainsäädäntöneuvoksena osallistuen muun muassa yksityishenkilön velkajärjestelyä koskevan lain valmisteluun. Lieneekö oikeusministeriössä vallinnut "henki" summaaristen asioiden säilyttämisestä tuomioistuimissa tarttunut häneen jo tuolloin? Koskelo on ministeriössä ollessaan tehnyt yhteistyötä myös perintätoimistojen kanssa. Tästä on eräänä osituksena vuonna 1993 laadittu "Business Books" -nimiseen sarjaan kuulunut, yrityksille ja perintätoimistoille suunnattu teos "Uudet velkalait perinnässä," jonka toimittamiseen Salosta kotoisin oleva Pauliine Koskelo osallistui yhdessä perintäalan jonkinlaisena "guruna" pidetyn turkulaisen varatuomari Yrjö Lehtosen kanssa; netissä kirja tunnetaan nimenomaan nimikkeellä Lehtonen - Koskelo: Uudet velkalait perinnässä. Koskelo kirjoitti kyseiseen kirjaan velkajärjestelyä koskevan luvun. Kirja myi ilmeisen hyvin, sillä siitä otettiin kaksi painosta. Jostakin syystä Koskelo ei kuitenkaan mainitse sanottua kirjaa lakimiesmatrikkelissa tai Kuka Kukin On -teoksessa, joissa sen sijaan mainitaan muut hänen yksin tai muiden kanssa kirjoittamansa kirjat.30. Varatuomari Yrjö Lehtonen toimi aikoinaan eli vuosina 1966-86 Suomeen johtaviin perintätoimistoihin kuuluneen perintätoimiston Contant Oy:n toimitusjohtajana; samaan aikaan hän oli myös Maksutieto Oy:n toimitusjohtajana. Myöhemmin Lehtonen oli mm. Yrjö Lehtonen International Oy:n toimitusjohtajana ja lakimiehenä ja viimeksi Asianajotalo Lehtonen Malinen Moisio Oy:n hallituksen jäsenenä ja lakimiehenä vuoteen 2002 saakka. Yrjö Lehtonen mainitsee kirjan Uudet velkalait perinnässä esipuheessaan, että hän ja sanotun kirjan neljä kirjoittajaa, mukana siis silloinen lainsäädäntöneuvos Pauliine Koskelo, ovat osallistuneet usein yrityksille järjestettyihin yhtiöoikeutta ja perintää käsitteleviin koulutustilaisuuksiin. 31. Pauliine Koskelon lisäksi myös eräällä toisella KKO:n nykyisistä jäsenistä on "kytkös" - jos nyt tätä nimikettä voidaan ylipäätään käyttää - Yrjö Lehtoseen ja hänen toimistoihinsa. Tarkoitan Turusta kotoisin olevaa oikeusneuvos Pasi Aarniota, joka toimi Turun hovioikeuden viskaalina ollessaan sivutoimisesti Yrjö Lehtonen Ky:n lakimiehenä vuosina 1974-1986.32. Minä en halua tietenkään väittää, että presidentti Pauliine Koskelon ja hänen myötään koko KKO:n kanta summaaristen asioiden järjestelyssä johtuisi edellä mainituista seikoista eli siitä, että Koskelo on oikeusministeriössä toimiessaan ollut työnsä puolesta tekemisissä perintäalan firmojen ja edustajin kanssa ja osallistunut luennoitsijana ja kouluttajana perinnän tehostamista tarkoittavaan tms. yrityksille suunnattuun koulutukseen. Mutta saattaahan entisillä työtehtävillä aina jotain vaikutusta olla. Joka tapauksessa KKO:n ja Suomen Perimistoimistojen Liiton kanta näyttää olevan useissa summaarisia asioita eli perintäasioita koskevissa kysymyksissä samanlainen.33. Tilasin pari päivää sitten tämän blogin kirjoittamista varten KKO:sta kopion edellä kappaleessa 26 mainitusta lausunnosta tai muistiosta. Muistion mukana tuli myös lasku, jossa kopiosta velotaan 7 euroa. Laskussa on tavanmukainen maininta siitä, että jollei laskua eräpäivään mennessä makseta, peritään minulta lisäksi säädetty viivästysmaksu. Nämä maksut ovat laskuun otetun maininnan mukaan ulosottokelpoisia ilman tuomiota tai päätöstä; tämä perustuu tuomioistuinten ja eräiden oikeushallintoviranomaisten suoritteista perittävistä maksuista annettuun lakiin (701/1993). Kyseisen saatavan perinnässä on toisin sanoen kyse edellä kappaleessa 3 mainitusta veroulosotosta.34. Jos sen sijaan otattaisin itselleni kopion jostakin asiakirjasta yksityisessä kopiointiliikkeessä ja jättäisin saamani laskun viimeistään eräpäivänä maksamatta, ei kyseistä saatavaa voitaisi periä samalla tavalla kuin KKO:n laskua. Kun kyse on kuluttajasaatavasta, olisi velkojan käännyttävä ensin perintätoimiston puoleen vapaaehtoisen maksun karhuamiseksi maksukehotuksella jne. Jos en tämän jälkeenkään maksaisi saatavaa vapaaehtoisesti, asiassa tulisi nostaa kanne käräjäoikeudessa; käräjäoikeuden olisi annettava haastehakemus minulle tiedoksi ja pyydettävä minulta vastinetta. Vasta sen jälkeen, kun asia on ratkaistu käräjäoikeuden yksipuolisella tuomiolla, asiassa voitaisiin hakea tuomion täytäntöönpanoa ulosottoviranomaiselta; tämä vaatisi uutta hakemusta ja uutta tiedoksiantoa. Minun oikeusturvastani huolehdittaisiin sanottua yksityisoikeudellista saatavaa koskevassa asiassa niin hyvin ja maan perusteellisesti, että se voisi tulla maksamaan minulle jo ennen ulosottoa lähes 300 euroa. Hyödyn oikeusturvastani varjelemisesta keräisi velkojaa perintäprosessissa edustava perintätoimisto tai lakiasiantoimisto.35. Kyseisen järjestelmän säilyttämistä entisellään puolustavat kiivaasti muun muassa KKO ja Suomen Perintätoimistojen Liitto.
Tulta! - Kuva Matti Saaren ampumaradalta kuvaamalta videolta1. Olen kirjoittanut Kauhajoen viimesyksyistä koulusurmista blogissani tähän mennessä jo ainakin kahdeksan kertaa (23.9., 25.9. ja 30.9. 2008 sekä 27.1., 27.4., 6.5., 26.5. ja 15.6.2009). Mistä moinen innostus asiaan, saatetaan kysyä. No, ovathan nämä kaksi koulusurmaa, Jokela ja Kauhajoki, todella merkittäviä rikosjuttuja, joihin kannattaa jo tämän takia perehtyä. 2. Tunnen lisäksi tietynlaista lukkarinrakkautta Kauhajokea ja kauhajokisia ihmisiä kohtaan. Olin nimittäin 1970- ja -80 -luvun vaihteessa pari kolme vuotta Kauhajoen silloisessa tuomiokunnassa, nykyisin käräjäoikeus, kihlakunnantuomarina. Kauhajoen tuomiokunnan alueeseen eli "kinkeripiiriin," niin kuin leikillisesti tuomiokunnan ("tuomiokapitulin") aluetta kutsuimme, kuuluivat Kauhajoen lisäksi Kurikka, Teuva, Isojoki ja Karijoki; nämä kunnat - Kauhajoki ja Kurikka ovat kaupunkeja - kuuluvat Suupohjan seutukuntaan. Käräjiä istuttiin tuohon aikaan Kauhajoen lisäksi myös Kurikassa, Teuvalla ja vielä Isojoellakin. Paikkakunnan ihmiset olivat omalla "pohojalaasella" tavallaan mukavaa ja reilua ("reirua") väkeä. Muistan aina tuomiokunnan eksoottisen osoitteen, Topeeka 45, ja muistissani ovat säilyneet myös tuon vireän ja yritteliään eteläpohjalaisen paikkakunnan monet alueet ja asiat, kuten esimerkiksi Aronkylän Kurki-hotelli, Nummijärvi, Kauhanevan kansallispuisto jne. Tuomiokuntaa vastapäätä kadun toisella puolella sijaitsi emäntäkoulu, jota kutsuttiin yleisesti "soppakouluksi." Nyt se on laajentunut ammattikorkeakouluksi. Koulusurmat tapahtuivat juuri kyseisen koulun vanhassa siivessä, joka näkyi hyvin silloisen virkahuoneeni ikkunasta.3. Käväisin pari kolme viikkoa sitten Kauhajoen keskustassa, jossa en ollut käynyt 25 vuoteen. Vehreä keskusta oli muuttunut todella edukseen, ja siellä näytti olevan marketteineen, erikoisliikkeineen, ravintoloineen, pubeineen (mm. "Janoinen Leipuri"), virastoineen, uimahalleineen ja urheilupuistoineen kaikki, mitä ihminen tarvitsee. Kävin myös uusiin tiloihin muuttaneen käräjäoikeuden eli entisen tuomiokunnan kansliassa ja käräjäsaleissa, jotka olivat tilavia ja hyvin suunniteltuja. Kansliassa on yhä töissä neljä "minunaikaista" toimistosihteeriä, joista kaksi paikalla ollutta tunsivat vielä vanhan "ukkotuomarinsa." Harmi vain, että Kauhajoen käräjäoikeus lakkautetaan vuoden vaihteessa ja liitetään Seinäjoen käräjäoikeuteen, Kauhajoelle jää sentään sivukanslia ja siellä tullaan edelleen istumaan myös käräjiä. 4. Käyntini aikana verestin vanhoja muistoja myös pelaamalla tennistä urheilupuiston tenniskentällä, jossa 30 vuotta aiemmin tenniksen saloihin minua opasti tuomiokunnan silloinen notaari ja huippupesäpalloilija Eero Hattari. Hän pelasi notaarivuoden aikana Kauhajoen Karhun riveissä; Karhut oli noussut vuonna 1979 ensimmäistä kertaa pesäpallon mestaruussarjaan ja muun muassa Hattari hankittiin uudeksi edustuspelaajaksi vahvistamaan seuran rivejä. Parin kolmen kilometrin päässä Kauhajoen keskustasta sijaitsee Sotkan talviurheilukeskus, jossa 30 vuotta sitten tuomiokunnan käräjätuomari Juho Ahola opetti tuomiokunnan väkeä laskettelemaan. Kauhajoen tuomiokunnassa pidettiin tuohon aikaan "bileitä", joihin kutsuttiin mukaan tuomiokunnan väen lisäksi joskus myös ulkopuolista väkeä, yhteistyökumppaneita, kuten nykyisin hienosti sanottaisiin. Tuomiokunnan talon alakerroksessa oli Kantakrouvi. - Oi niitä aikoja...meikäläinenkin oli tuolloin vielä suht´koht nuori! Topeeka nelkytviis, saavu sinne siis...5. Mutta olen kirjoittanut koulusurmista ennen muuta siksi, että vuoden 2007 ja 2008 koulusurmat ja varsinkin Kauhajoen tapaus on tympäisevä ja suorastaan häpeällinen esimerkki siitä, miten virka- ja valtiovalta Suomessa pyrkii sälyttämään sanotunlaiset hirmuteot juridisesti yksittäisten virkamiesten ja ihmisten niskaan ja suojelemaan niitä korkeassa asemassa olevia virkamiehiä ja poliitikkoja, joiden kuuluisi kantaa poliittinen samoin kuin virkavastuu tällaisista teoista. Kyse on kansalaisten turvallisuudesta ja siihen liittyen rikosten torjunnasta, joka on tärkeimpiä valtiovallalle kuuluvia velvoitteita. Etenkin Kauhajoen tapauksessa valtiovalta ja rikosten torjunnasta vastaava sisäministeriö ja sen poliisiosasto epäonnistuivat karmaisevalla tavalla kansalaisten turvallisuuden huolehtimisesta. Kukaan ei tunnu haluavan kantaa poliittista vastuuta koulusurmista, vaan viranomaiset ja poliitikot näkevät päin vastoin suurta vaivaa lakaistakseen kansalaisten turvallisuuden huolehtimisessa ilmenneet vakavat epäkohdat maton alle.6. Palautettakoon taas kerran mieliin, että koulusurmat tapahtuivat tiistaina 23.9.2008 Seinäjoen koulutuskuntayhtymän ammattikorkeakoulun tiloissa Kauhajoen keskustassa. Surmaaja oli Pyhäjärveltä kotoisin ollut ja sanotussa koulussa Kauhajoella itsekin tekoaikana opiskellut 22 -vuotias Matti Saari. Hän ampui aamupäivällä koulun luokkahuoneessa tarkkuuspistoolillaan kuoliaaksi 1o ihmistä ja surmasi päätteeksi itsensä.7. KRP:n suorittama koulusurmien esitutkinta valmistui 11.6. -09, katso siitä blogiani 111/15.6. Esitutkinta-aineistoon perustuvan tiedotteen mukaan Matti Saari suunnitteli ja toteutti koulusurmat itsenäisesti. Saari myös kuvasi yksin tekoaan edeltäneet uhkausvideot, joista ensimmäiset hän latasi internetin Youtube -sivustoille. Tekoa edeltäneenä iltana eli maanantaina 22.9. Saari oli käynyt kuvaamassa itseään ampumaradalla samoin kuin ammattikoulun ulkopuolella omalla kamerallaan. Noin puolentoista tunnin aikana kuvatuissa otoksissa Saari uhkailee tulevalla ampumisella. Hän kertoo nauhalla tappavansa seuraavana päivänä kuvassa näkyvässä koulussa useita ihmisiä.8. Seuraavana päivänä Matti Saari sitten toteutti suunnitelmansa. Hän ampui koulussa suuren määrän laukauksia. Koulurakennuksen sisältä ja sen läheisyydestä löydettiin tutkinnassa yhteensä 157 kappaletta 22 -kaliperisiä hylsyjä. Uhreista löydettiin yhteensä 60 luodin osumaa. Poliisin mukaan Saari vaikuttaa tyypilliseltä itsemurhatapaukselta, jonka persoonallisuuteen ovat vaikuttaneet muun muassa aiemmat koulukiusaamistapaukset. Kauhajoella Saaren kohdistunutta koulukiusaamista ei kuitenkaan ollut ilmennyt.9. Kauhajokista rikoskomisariota epäiltiin heti surmien jälkeen virkarikoksesta - katso blogejani 23.9. ja 25.9.2008 - ja suoritetun esitutkinnan jälkeen apulaisvaltakunnansyyttäjä Jorma Kalske määräsi 27.1.2009 nostettavaksi syytteen komisariota vastaan tuottamuksellisesta virkavelvollisuuden rikkomisesta. Komisario oli maanantaina 22.9., siis surmapäivää edeltäneenä päivänä, puhutellut Matti Saarta virkahuoneessaan Saaren ampuma-aseen käsittelyssä ilmenneen epätavallisen käyttäytymisen johdosta. Komisario oli antanut Saarelle huomautuksen, mutta jättänyt aseen Saaren haltuun. Syytemääräyksen mukaan komisarion olisi Saaren internettiin lataamat uhkausvideot nähtyään tullut peruuttaa ampuma-aselupa väliaikaisesti ja huolehtia siitä, että ase otetaan Saaren hallusta. Katso syytteestä blogiani 27.1.10. Kalske määräsi Pirkanmaan johtavan kihlakunnansyyttäjä Jouko Nurmisen ajamaan rikoskomisariota vastaan syytemääräykseen perustuvaa syytettä, joka tuli vireille Kauhajoen käräjäoikeudessa 16.2.2009. Syytteessä komisariolle vaaditaan sakkorangaistusta. Syytejutun käsittelyn oli määrä tapahtua käräjäoikeudessa 13-14.5.2009. Syytteen saanut rikoskomisario kiisti syytteen, koska hänen mielestään ampumisvideot eivät olleet peruste ottaa ase pois Saarelta.11. Esitutkinnassa kuultiin asianomistajina koulusurmien uhrien lähiomaisia. Yhden Matti Saaren surmaaman naisen leski ja lapsi jättivät huhtikuussa jyväskyläläisen asianajotoimiston edustamina Kauhajoen käräjäoikeuteen haastehakemuksen, jossa edellä mainitulle kauhajokiselle rikoskomisariolle vaaditaan rangaistusta törkeästä kuolemantuottamuksesta ja valtiolta korvauksia mun muassa omaisten kärsimyksistä. Asianomistajien avustajan mukaan hänen päämiestensä tarkoituksena ei ole syyllistää joukkomurhista yksittäistä poliisimiestä, vaan kanne on nostettu, koska asian selvittelyssä oli ilmennyt seikkoja, joiden perustella kysymystä valtion korvausvastuusta ei voida sivuuttaa. Katso lähemmin blogiani 26.5.12. Mainitun asianajotoimiston omissa selvityksissä oli ilmennyt, että poliisille oli tullut Matti Saaren uhkaavaa käyttäytymistä koskeva yleisövihje koulusurmia edeltävällä viikolla. Sanottu vihje oli lähetetty internetin välityksellä Haapajärven kihlakunnan poliisilaitokselle. Siitä, kulkeutuiko sanottu vihje koskaan aseluvan väliaikaista peruuttamista harkinneelle Kauhajoen poliisille, ei tuolloin ollut tietoa. Kyseisten asianomistajien avustajan mielestä valtiolla on asiassa ainakin tuottamukseen perustuva korvausvastuu, koska poliisilta oli pyydetty rikoksen torjumiseksi apua, mutta sitä ei saatu. 13. "Kansa huusi poliisia apuun, mutta mitään ei tehty," kuvaili avustaja päämiestensä ja ilmeisesti omia tuntojaankin (MTV3.fi 27.4.-09). Avustaja ihmetteli myös sitä, miksi kihlakunnansyyttäjä Timo Luosman johdolla suoritetussa virkarikosjutun esitutkinnassa ei ollut lainkaan selvitetty epäillyn poliisimiehen mahdollista syyllistymistä virkavelvollisuuden rikkomisen ohella myös kuolemantuottamukseen.14. Asianomistajan esittämä syyte kuolemantuottamuksesta ja ilmi tullut yleisövihje olivat - varsinkin kun ne saivat julkisuutta mediassa - niin vakavia asioita, että syyttäjä Jouko Nurminen päätti, konsultoituaan ensin VKSV:n kanssa, peruuttaa jo sovitun käräjäoikeuden pääkäsittelyn ja määrätä KRP:n suorittamaan Timo Luosman johdolla lisätutkinnan sanotun Haapajärven vihjeen takia.15. Lisätutkinta valmistui viikko sitten eli 21.7.2009. Tutkinnan keskeisenä teemana oli selvittää, oliko edellä mainittu vihjetieto ollut syytteeseen asetetun komisarion tiedossa maanantaina 22.9.-08 hänen puhutellessaan Matti Saarta aseen mahdollisen poisottamisen takia. Tutkinnassa ilmeni, että eräs Matti Saaren tuttava oli torstaina, siis neljä päivää ennen kuin Saarta puhuteltiin Kauhajoen poliisiasemalla, lähettänyt internetin välityksellä Haapajärven poliisille Saareen ja mahdolliseen kouluampumiseen kohdistuvan vihjeen. Nurmisen mukaan lisätutkinta osoittaa, että vihjeestä ei ollut mennyt tietoa Kauhajoen poliisilaitokselle. 16. Jokilaakson poliisilaitoksen apulaispoliisipäällikkö Antero Aulajoki kertoi Kalajokilehden haastattelussa 29.4.-09, että nimettömänä poliisille tullutta vihjeviestiä ei lähetetty eteenpäin; luultavasti viesti siis vain laitettiin "mappiin." Viesti oli tullut poliisi sähköiseen palautepostiin torstaina 18.9.-08. Viestin sisältämä vihje koski nimenomaan Matti Saaren nettikäyttäytymistä eli ilmeisesti juuri sitä Matti Saaren itsensä kuvaamaan videota, jonka hän oli 18.9. tai vähän aiemmin ladannut Youtube -sivustolle. Syyttäjä Jouko Nurmisen mukaan Matti Saarta ei mainittu vinkkiviestissä nimeltä, mutta "pienellä internetin tutkimisella olisi satu selville, kenestä oli kyse" (I-S 22.7.-09). Nurmisen mukaan Haapajärven poliisille tullut viesti oli jäänyt "osin inhimillisen erehdyksenkin takia." Jälkikäteen ajatellen se olisi ansainnut enemmän huomiota, Nurminen sanoo.17. Heti koulusurmien jälkeen ja kun oli ilmeistä, että kauhajokista komisariota vastaan tultaisiin käynnistämään virkarikostutkinta, Haapajärven poliisille vihjeen lähettäneen miehen veli lähetti eräänlaisen "tarkistusviestin" sisäministeriön poliisiylijohtaja Mikko Paateron sähköpostiin. Tuossa sähköpostiviestissä kerrottiin lähettäjän veljen poliisille ennen surmia toimittamasta Matti Saaren käyttäytymistä koskevasta vinkistä. Myöhemmin eli toukokuun alussa 2009 ilmeni, että kyseinen viesti oli kyllä tullut perille Paateron sähköpostiin, mutta että tälle toisellakaan viestille ei ollut tehty mitään. - Olen ihmetellyt asiaa blogissani 6.5. otsikolla "Salasiko poliisiylijohtaja tärkeän todisteen poliisirikostutkinnassa?" Paateron selitys oli tyypillistä paaterointia: "En muista, mihin toimiin viestin johdosta ryhdyttiin." Selvää kuitenkin on, että mihinkään toimiin ei ryhdytty, sillä viesti ei koskaan edennyt syyttäjä Timo Luosman johdolla suoritettuun komisarion virkarikostutkintaan eikä sen merkitystä siis voitu ottaa huomioon myöskään VKSV:n Jorma Kalskeen suorittamassa syyteharkinnassa. 18. Syyttäjä Jouko Nurminen selittelee nyt julkisuudessa, että Haapajärven poliisin menettely sulloa sille lähetetty vinkki mappiin ja jättää viesti toimittamatta Kauhajoen poliisille, johtui inhimillisestä erehdyksestä. Haapajärven poliisille tullutta varoitusviestiä ei ilmeisesti lähetetty myöhemminkään eteenpäin, vaikka oli tiedossa, että kauhajokista virkaveljeä epäiltiin virkarikoksesta. Niinpä niin. Eihän Nurminen voinut lähteä moittimaan kenttäpoliisin työtä, sillä aivan samalla tavallahan menetteli valtakunnan ylin poliisivirkamies eli poliisiylijohtaja Mikko Paatero, sillä myöskään hän ei tehnyt "tarkistusviestille" yhtään mitään! Jos Nurminen olisi moittinut Haapajärven poliisia, olisi tasapuolisuuden nimissä "pyyhkeitä" pitänyt antaa myös Mikko Paaterolle ja hänen johtamalleen sisäministeriön poliisiosastolle. Paateron "koskemattomuus" oli kuitenkin turvattava, sillä onhan parastaikaa meneillään uuden poliisihallituksen päällikön virantäyttömenettely. Ja kuinka ollakaan, Mikko Paatero, 61 v., on sanotun viran ainoa hakija.19. Se, oliko Kauhajoen poliisi saanut Haapajärven poliisille toimitetun vihjeen tiedokseen ennen koulusurmia, selviää lopullisesti vasta käräjäoikeuden pääkäsittelyssä. Vihjetiedon pysähtyminen Haapajärvelle ei kuitenkaan ole syytteenalaisten tekojen kannalta ratkaiseva seikka. Ratkaisevaa on se, että syytteeseen asetettu komisario oli jo torstaina 18.9. eli viisi päivää ennen koulusurmien tapahtumista nähnyt ainakin yhden Saaren kuvaaman ja Youtube -sivustolle lataaman videon, jossa Saari esitteli epätavallista ampumistaan ja massamurhien á la Jokela ihannointia. Kauhajoen komisario ei siis ollut suinkaan yksinomaan vihjetiedon varassa, vaan hän on voinut itse omin silmin nähdä saman videon, joka johti Saaren kaverin lähettämään varoitusviestin Haapajärven poliisille.20. Poliisin katsottavissa olisi ollut muitakin Saaren videoita, apulaisvaltakunnansyyttäjä Kalske on todennut. Juuri sanottujen videoiden katselu sai Saaren kaverin lähettämään 18.9. varoitusviestin Haapajärven poliisille. Hälytyskellojen olisi tietenkin luullut soivan myös kauhajokisen komisarion päässä, mutta näin ei tapahtunut, sillä hän ei ryhtynyt toimiin aseen poisottamiseksi. Tämä johtui mahdollisesti siitä, että kyseinen komisario oli itse myöntänyt Matti Saarelle aseluvan vain puolta vuotta aikaisemmin. 21. Seuraavana aamuna eli perjantaina 19.9. Seinäjoen apulaispoliisipäällikkö, videoista ilmeisesti tietoisena, oli antanut määräyksen ottaa ase Saarelta pois. Tämän määräyksen perusteella poliisipartio oli saman päivän illalla mennyt Saaren Kauhajoen asunnolle hakeakseen aseen pois. Tämä operaatio ei kuitenkaan tuottanut tulosta, sillä Saari oli ehtinyt matkustaa viikonlopuksi kotiinsa Pyhäjärvelle. Sunnuntaipäivän 21.9. illalla poliisit olivat valmistautuneet menemään uudelleen Saaren asunnolle, mutta tällöin syytteeseen asetettu komisario oli nimenomaan kieltänyt poliisilta aseenhakumatkan.22. Maanantaina 22.9. komisario kutsui Matti Saaren poliisiasemalle puhuttelua varten. Saari tuli, mutta komisario ei tuolloinkaan ryhtynyt toimiin aseluvan väliaikaiseksi peruuttamiseksi ja aseen poisottamiseksi, vaan antoi Saarelle ainoastaan huomautuksen epätavallisen aseenkäsittelyn takia. Puhuttelussa komisario oli tiettävästi ottanut puheeksi myös vajaa vuotta aiemmin tapahtuneet Jokelan koulusurmat. Komisarion mukaan tämä ei ollut aiheuttanut Saaressa minkäänlaisia reaktioita. Kun Saari oli komisarion mukaan esiintynyt puhuttelussa normaalisti ja rauhallisesti, oli hän saanut pitää aseena.23. Kokeneen poliisimiehen olisi luullut tietävän, että koulusurmaajat ympäri maailmaa ovat kylmäverisiä tyyppejä, jotka osaavat esiintyä ihmisten seurassa normaalisti ja rauhallisesti. Saaren kuvaamien videoiden olisi toki luullut painavan poliisin harkinnassa Saaren puhuttelussa osoittamaa "normaalia" käyttäytymistä enemmän. Saaren videokäyttäytyminen on muistuttanut paljon Jokelan murhaajan käyttäytymistä. Kun malli ja esikuva oli selvä, olisi komisarion tullut ottaa ase Saaren hallusta. Voidaan sanoa, että rikollinen oli jo poliisin satimessa, mutta se päästettiin pois. Rikostorjunta epäonnistui täydellisesti. Komisarion olisi pitänyt Saaren kuvaamien videoiden ohella ottaa huomioon Seinäjoen apulaispoliisipäällikön kanta asiassa samoin kuin oman poliisiasemansa poliisimiesten halukkuus jopa rynnäköidä Saaren asuntoon aseen poisottamiseksi. Ilmeisesti komisario päätti kuitenkin luottaa omaan "ihmistuntemukseensa" - karmein seurauksin.24. Minusta on selvää, että poliisin puhuttelu ja Saaren poliisilta saama huomautus oli viimeinen niitti, joka laukaisi lopullisesti Saaren surma-aikeet. Hän ymmärsi, ettei hänen tuli toteuttaa aikeensa mahdollisimman pian. Hän meni maanantaina 22.9. ampumaradalle ja videoi siellä ja myös koulurakennuksen läheisyydessä uudet videon, joissa hän kertoi, mitä huomenna koululla tulisi tapahtumaan. Poliisin olisi tullut Jokelan koulusurmien kokemusten opettamana ja Saaren massamurhia ja Jokelan murhaajaa ihannoivan käyttäytymisen perustella mieltää, että oli olemassa vaara ja suuri todennäköisyys, että Saari tulisi matkimaan Jokelan murhaajaa tai ainakin vaarantamaan aseenkäytöllään vakavalla tavalla muiden ihmisten turvallisuutta tai yrittävän itsemurhaa. 25. Kun komisario oli estänyt Seinäjoen apulaispoliisipäällikön aseen poista ottamista koskevan määräyksen täytäntöönpanon, eikä ollut edellä kerrotuissa olosuhteissa itse ryhtynyt toimenpiteisiin aseen poisottamiseksi, voidaan perustellusti väittää, että kyse on sellaisesta virantoimituksessa osoitetusta huolimattomuudesta, jolla on syy-yhteys koulusurman uhrien kuolemaan. Koulusurmia ei olisi tapahtunut, jos poliisi olisi ottanut aseen Matti Saaren hallusta. Toista laillista asetta Saari ei olisi enää saanut, ja koulusurmien esitukinnassa on selvitetty, ettei Saarella ollut laittomia aseita hallussaan.26. Kuolemantuottamukseen vaadittavan syy-yhteyden toteaminen on tietenkin tuomioistuimen asia. Syytettä on pidettävä syyttömänä, kunnes syyttömyysolettama on mahdollisesti kumottu tuomioistuimen lainvoimaisella tuomiolla. Minusta on kutenkin hyvä asia, että asianomistajat ovat nostaneet kuolemantuottamussyytteen, sillä muuten tämä puoli asiasta olisi jäänyt täysin piiloon ja lakaistu viranomaisten toimesta maton alle. On outoa, että esitutkinnassa ei alun perin kiinnitetty lainkaan huomiota mahdolliseen kuolemantuottamukseen. Aikaa kyllä olisi ollut, sillä Timo Luosman johdolla viime syksynä toimitettu esitutkinta kesti monta kuukautta. 27. Tällainen järkyttävä tragedia on kyllä syytä selvittää myös oikeudellisesti pohjamutiaan myöten julkisessa oikeudenkäynnissä. Muutoinhan tutkinta-aineisto voisi jäädä merkittävältä osin salaiseksi, emmekä saisi koskaan tietää, mitä Kauhajoella todellisuudessa on tapahtunut. Ikävä vain, että valtion virkakoneisto ei ole halunnut tätä tehdä, vaan koulusurmien uhrien omaiset joutuvat tekemään sen omalla kustannuksellaan. Näin toimitaan suomalaisessa oikeusvaltiossa, jossa päähuomio näyttää valitettavan usein kohdistuvan vastuussa olevien virkamiesten ja poliitikkojen suojelemiseen.28. Alun perin syytteen törkeästä kuolemantuottamuksesta nostivat vain yhden surmansa saaneen uhrin leski ja alaikäinen lapsi. Saamani tiedon mukaan nyt ovat kuitenkin kaikki Kauhajoella kuolleiden uhrien lähiomaiset yhtyneet törkeää kuolemantuottamuksesta koskevaan syytteeseen. Asianomistajat vaativat syytteeseen asetetun komisariolta ja hänen työnantajaltaan eli Suomen valtiolta korvauksia muun muassa kuolemien aiheuttamista kärsimyksistä. Valtion tuomitseminen korvausvastuuseen onkin asianomistajien päätavoitteena jutussa.29. Onko Kauhajoella surmansa saaneiden ihmisten lähiomaisilla juridisia edellytyksiä saada valtiolta korvausta kärsimyksestään? Vahingonkorvauslain 5 luvun 4a §:n mukaan surmansa saaneen vanhemmilla, lapsilla ja aviopuolisolla sekä muihin näihin rinnastettavalla surmansa saaneen erityisen läheisellä henkilöllä on oikeus saada korvausta kuolemantapauksen aiheuttamasta kärsimyksistä, jos kuolema on aiheutettu tahallisesti tai törkeästä huolimattomuudesta ja korvauksen tuomitseminen harkitaan kohtuulliseksi ottamalla huomioon surmansa saaneen ja korvausta vaativan välisen suhteen läheisyys sekä muut olosuhteet. Vaikka syytteeseen asetetun poliisimiehen katsottaisiin oikeudessa syyllistyneen kuolemantuottamuksiin, voi olla vaikea näyttää ja päätyä siihen, että kyse olisi nimenomaan törkeästä kuolemantuottamuksesta. Näin ollen häntä ei voitaisi velvoittaa suorittamaan kärsimyskorvausta asianomistajille. 30. Valtio voidaan kuitenkin oikeuskäytännössä omaksutun tulkinnan mukaan tuomita korvausvelvolliseksi, vaikka kuolemantuottamukseen syyllistyneen virkamiehen ei voida katsoa menetelleen törkeän huolimattomasti, jos vahinkoon johtaneessa viranomaisen toiminnassa ilmennyttä huolimattomuta on kokonaisuudessaan pidettävä törkeänä. Katso esimerkiksi ratkaisua KKO 2002:56, joka koski armeijan kovapanosammunnoissa surmansa saaneen varusmiehen omaisten oikeutta kärsimyskorvaukseen. Tuossa jutussa valtio velvoitettiin edellä mainituilla perusteilla suorittamaan varusmiehen läheisille sanottua korvausta.31. Minusta Kauhajoen koulusurmien uhrien omaisilla on hyvät mahdollisuudet saada valtiolta vaatimansa kärsimyskorvausta. Kuten olen muutamissa aiemmissa Kauhajoen tapausta käsitelleissä blogikirjoituksissani selvittänyt, valtio oli jo ennen Jokelan koulusurmien tapahtumista laiminlyönyt ryhtyä tarvittaviin toimiin ampuma-aselainsäädännön ja erityisesti aseen hallussapidon edellytyksiä ja lupamenettelyä koskevien sisäministeriön ohjeiden tiukentamiseksi ja saattamiseksi muutenkin asianmukaiselle tasolle. Luvan myöntämisen edellytyksiä on tulkittu hyvin väljästi ja lupamenettely on ollut kovin lepsua, jolloin monet sellaiset "tyypit", joille lupaa ja asetta ei olisi pitänyt missään nimessä myöntää, ovat saaneet luvan ja aseen. Esimerkkinä juuri Jokelan koulumurhaaja ja Matti Saari.32. Mutta viimeistään Jokelan koulusurmien jälkeen olisi sisäministeriön tietenkin tullut ryhtyä kiireellisesti tehokkaisiin toimiin asiantilan korjaamiseksi. Mutta mitä tapahtui? Ei kerrassaan mitään! Sisäministeriön poliisiosasto ja sisäministeri Anne Holmlund suorastaan vähättelivät julkisuudessa Jokelan tapausta pitäen sitä vain "yksittäisenä" tapauksena! He toisin sanoen tuudittautuivat siihen, että no, kun meilläkin on nyt sitten tapahtunut tämä yksi tilastollisesti "pakollinen" koulusurma, niin ei ole lainkaan todennäköistä, että sama voisi tapahtua enää toista kertaa. Mutta ei kulunut kuin 10 kuukautta, kun tässä löysän aselupamenettelyn maassa tapahtui toinen koulusurma. 33. Vasta Kauhajoen jälkeen viranomaiset, sisäministeriön poliisiosasto ja poliisiministeri Holmlund heräsivät ruususen unestaan ja meillä ryhdyttiin kasvojen pelastamiseksi kovalla kiireellä valmistelemaan ampuma-aselainsäädännön uutta ohjeistusta, joka valmistui vain noin viikko Kauhajoen tragedian jälkeen. Lupamenettely on nyt niin tiukkaa ja luvan myöntämisen edellytyksiä tulkitaan käytännössä niin ankarasti, että käsiaseisiin myönnettyjen lupien määrä on pudonnut puoleen aikaisemmasta. Jos näihin ja moniin muihin toimiin, joista olen kertonut yksityiskohtaisesti blogissani 30.9.2008 ("Olisiko poliisiministerin erottava?"), olisi ryhdytty heti Jokelan tapauksen jälkeen, ei Matti Saarelle olisi tietenkään koskaan myönnetty lupaa käsiaseen hallussapitoon.34. Minusta on selvää, että Kauhajoen koulusurmiin johtaneessa sisäministeriön ja poliisiin toiminnassa ampuma-aselupakäytännön osalta ilmennyttä välinpitämättömyyttä ja huolimattomuutta on kokonaisuudessaan pidettävä törkeänä, koska edes ensimmäisen eli Jokelan koulusurmatapauksen jälkeen ei ryhdytty käytännöllisesti katsoen mihinkään toimenpiteisiin lepsun asiantilan korjaamiseksi, vaan Jokelan tapausta suorastaan vähäteltiin. Perustuslain 7.1 §:n mukaan jokaisella on oikeus turvallisuuteen ja saman lain 22 §:n mukaan julkisen vallan on turvattava perusoikeuksien toteutuminen. Jokelan ja Kauhajoen tapauksissa poliisiviranomaiset ja sisäministeri ovat laiminlyöneet huolehtia kansalaisten turvallisuudesta, johon kuuluu myös rikosten torjunta. - Kauhajoen koulusurmien omaisilla on siis oikeus vaatimiinsa kärsimyskorvauksiin valtiolta.35. Juttua käsitellään Kauhajoen käräjäoikeudessa 21.9. Ilta-Sanomien uutisjutussa 22.7. olleen maininnan mukaan vielä ei ole varmaa, käsitelläänkö syyttäjän tuottamuksellisesta virkarikoksesta nostama syyte ja asianomistajien nostamat syytteet yhdessä eli samassa oikeudenkäynnissä. Kukahan neropatti tällaistakin on pohtinut? Selvää nimittäin on, ettei syyttäjän syytettä ja asianomistajien syytteitä voida pilkkoa eri jutuiksi, vaan ne on ehdottomasti käsiteltävä toistensa yhteydessä samassa oikeudenkäynnissä ja samassa istunnossa. Asianomistajien korvausvaatimusten käsittely sen sijaan voidaan tarvittaessa erottaa syyteasian käsittelystä erilliseksi jutuksi, mutta tähänkään ei minusta ole aihetta.36. Kauhajoen käräjillä on 21..9. käsiteltävänä tulossa todella mielenkiintoinen oikeusjuttu. Pitänee lähteä seuraamaan istuntoa.
Sellissä näyttäisi olevan tilaa vielä ainakin yhdelle...Eilen julkistettiin vaalirahoittajana kunnostautuneen Nova Group -konserniin kuuluvan ja noin kuukausi sitten konkurssiin hakeutuneen Nova Kiinteistökehitys Oy:n konkurssipesän velallisselvityksestä ilmeneviä tietoja. Konkurssipesän pesänhoitajan laatima selvitys on annettu konkurssiasiamiehen toimistolle.Yhtiön velat olivat konkurssiin asettamishetkellä 3,7 miljoonaa euroa varoja suuremmat. Rahoja ja pankkisaamisia oli yhtiön tilillä vaivaiset 3,15 euroa. Yhtiön suurimpiin velkojiin kuuluvat verottaja ja työeläkeyhtiö Varma. Yhtiön varoja on selvityksen mukaan käytetty törsäilevästi muun muassa kalliisiin autoihin ja ulkomaanmatkoihin. Esimerkkinä selvityksessä mainitaan BMW 760 LI -auton hankintahinta 210 000 euroa ja Etelä-Afrikan matkan matkaliput 27 500 euroa.Nova Kiinteistökehitys on myöntänyt heinäkuussa 2008 omalle toimitusjohtajalleen Arto Merisalolle 732 000 euron suuruisen lainaan, joka kuitattiin 31.12.2008, jolloin pantiin vireille yhtiön velkasaneerausmenettely, Merisalon palkaksi. Sanotun lainan kuittaaminen toimitusjohtajan palkaksi kattoi kolmanneksen yhtiön henkilöstökuluista. Yhtiön varoista maksettiin Merisalon ja hänen sanotun yhtiön hallituksen puheenjohtajana toimineen vaimonsa vuokrahuoneiston sisustus- ja kalustokuluina 40 000 euroa.Törsäilyä ilmenee pesänhoitajan mukaan myös erilaisena kestityksenä, joka on ollut selvityksen mukaan "huomattavan suurta ja useasti toistuvaa." Kestitysten liittyminen yhtiön liiketoimintaan on jäänyt epäselväksi. Merisalon yhtiö kustansi tammikuussa 2008 silloisen ulkoministeri Ilkka Kanervan 60-vuotispäivien 3 000 euroa maksaneen musiikkiesityksen. Yhtiö tuki peitejärjestö Kehittyvien Maakuntien Suomi ry:tä (KMS) vuonna 2008 14 000 eurolla seminaarimaksuina sekä avusti Suomen Keskustan eduskuntavaalityötä vuonna 2007 maksamalla toisen peitejärjestön eli Menestyvä Suomi ry:n yhden illallisseminaarin peräti 100 800 euron suuruiset osanottomaksut. Lisäksi Nova Kiinteistökehitys rahoitti vuoden 2007 vaalien edellä julkaistuja vaalimainoksia yhteensä 17 300 eurolla.Arto Merisalo kiistää pesänhoitajan törsäilyväitteet, jotka tulivat hänelle kuulemma täytenä yllätyksenä. Yhtiön konkurssi ei aiheutunut suinkaan törsäilystä, vaan talouslamasta johtuvista peruuntuneista kaupoista ja kiinteistökehitysmarkkinoiden täydellisestä romahduksesta. Tämä johti yhtiön maksukyvyttömyyteen. Merisalon mukaan hänen yhtiöstä palkkoinaan nostamansa 732 000 euroa perustuvat "yhtiön hallituksen hyväksymiin ja sopimuksen mukaisin palkkioihin, työsopimukseen ja tehtyyn työhön." Pesänhoitajan kaavailemalle liiketoimintakiellolle ei ole Merisalon mukaan mitään laillista perustetta. Kaikki pitäisi Merisalon mukaan suhteuttaa, sillä vielä vuoden 2008 alkupuolella yhtiön bisneksillä meni lujaa. Merisalo myöntää, että vauhtisokeus saattoi vaivata yhtiötä, mutta niinhän se vaivasi kaikkia muitakin!Pesänhoitaja on kuitenkin eri mieltä konkurssin syistä. Yhtiön maksukyvyttömyys on pesänhoitajan mukaan johtunut yhtiön varojen luovuttamisesta ilman hyväksyttävää syytä tai ainakin ilman liiketaloudellisesti perusteltua syytä. Yhtiön varojen jako antaa pesänhoitajan mukaan aiheen pohtia, tulisiko toimiin osallistuneet määrätä liiketoimintakieltoon.Lain mukaan liiketoimintakielto voidaan määrätä sopimattoman ja vahingollisen liiketoiminnan estämiseksi sekä liiketoimintaan kohdistuvan luottamuksen ylläpitämiseksi. Liiketoimintakielto voidaan määrätä, jos henkilö on liiketoiminnassa olennaisesti laiminlyönyt siihen liittyviä lakisääteisiä velvollisuuksia tai jos hän on liiketoiminnassaan syyllistynyt rikolliseen menettelyyn, jota ei voida pitää vähäisenä. Liiketoimintakiellon määrää tuomioistuin virallisen syyttäjän vaatimuksesta. Kielto voidaan määrätä vähintään kolmeksi ja enintään seitsemäksi vuodeksi.Nähtäväksi jää, tullaanko yhtiön johdolle esittämään liiketoimintakieltoa. Myös viranomaisten mahdolliset muut ratkaisut yhtiön konkurssin ja taloudenpidon suhteen tullaan näkemään aikanaan. Pesänhoitajan mukaan yhtiön konkurssia jatketaan toistaiseksi, vaikka konkurssin raukeaminen varojen puuttuessa onkin "kiikun kaakun." Tuomioistuin tekee pesänhoitajan esityksestä päätöksen konkurssin raukeamisesta, jos pesän varat eivät riitä konkurssimenettelyn kustannusten suorittamiseen eikä kukaan velkojista ota kustannuksia vastatakseen. Tuomioistuin voi kuitenkin konkurssiasiamiehen esityksestä päättää konkurssin jatkamisesta niin sanottuna julkisselvityksenä, jos sitä voidaan pitää perusteltuna pesän varojen vähäisyyden taikka velalliseen tai konkurssipesään kohdistuvien selvitystarpeiden tai muun erityisen syyn vuoksi. Julkisselvityksessä olevan konkurssipesän hallintoa hoitaa konkurssiasiamiehen määräämä julkisselvittäjä, jonka haltuun konkurssipesään kuuluva omaisuus on luovutettava. Julkisselvityksestä aiheutuvat kustannukset maksetaan valtion varoista.Luulisi, että tässä tapauksessa verottajalla eli valtiolla olisi intressiä jatkaa konkurssimenettelyä pesän varojen vähyydestä huolimatta, myös julkisselvityksen edellytykset näyttäisivät täyttyvän. Konkurssimenettelyn jatkuessa voitaisiin selvittää, onko perusteita nostaa takaisinsaantikanteita niitä tahoja vastaan, joille yhtiön varoja on pesänhoitajan kertomin tavoin jaettu.Nova Kiinteistökehityksen pari viimeistä toimintavuotta näyttävät olleen todella vauhdikasta aikaa: liikemiesten ja poliitikkojen kestityksiä, suuria vaaliavustuksia, loistoautoja, toimitusjohtajan kuittaama muhkea palkka aivan toiminnan viime metreillä jne. Tapaus näyttäisi olevan elävä esimerkki siitä, miten bisneksessä velat voivat todella yhtäkkiä muuttua saataviksi!Mutta entäs sitten poliitikot, nämä Arto Merisalonkin yhteistyö- ja avunantokumppanit? Ovat nekin aika veijareita, vai mitä? Ajatellaanpa nyt esimerkiksi tätä Suomen Keskustan johtokaksikon muodostavaa veljesparia. Siis tätä Rahankerjuu -Korhosta (vrt. Lauri Tähkän Elonkerjuu) ja Tanssii vaalirahoittajabisnesmiesten pillin mukaan -Vanhasta! Mistähän herrat mahtavat tavatessaan keskustella? Kenties Keskustan kuuluisan perunakellarin ilmanvaihdosta tai vaikkapa Mommilanjärven soutelussa käytetystä säteisestä kirkkoveneestä ja sen kestävyydestä.Keskustan kuntaministeri Mari Kiviniemi ylisti pari viikkoa sitten Kevan toimitusjohtaja Markku Kauppisen päätöstä erota virastaan. Kiviniemi piti Kauppisen ratkaisua rohkeana tekona ja korosti, että Kauppinen teki näin omat johtopäätöksensä vaalirahoitusjupakassa. Kiviniemen mukaan Marku Kauppinen ei ollut tehnyt mitään laitonta. Poliisi tosin tutkii yhtä Kauppisen määräyksestä tehtyä tositteen yliviivausta.Malli-Kauppisessa saattaisi olla esimerkkiä myös suomalaisille johtaville poliitikoille ja ministereille. Kansa tuskin panisi ollenkaan pahakseen, jos vaikkapa pääministeri Matti Vanhanen vetäisi omat johtopäätöksensä vaalirahoitussotkusta ja ilmoittaisi eroavansa ja jättävänsä samalla myös hallituksensa eronpyynnön. Näin siitä huolimatta, että Vanhanenkaan ei ole tehnyt mitään laitonta.Mutta kuten tiedämme, poliitikot eivät Suomessa hevin luovu tehtävistään, eivät varsinkaan ministerinposteistaan. Elävä esimerkki tästä on sisäministeri Anne Holmlund, jonka virkakautena Suomessa on koettu kaksi erittäin traagista koulusurmaa, joista ainakin jälkimmäinen olisi ollut estettävissä, jos poliisiministerin johtama sisäministeriö olisi ollut tehtävissään ajan tasalla. Mutta kuten tiedämme, ministeri ei nähnyt tarpeelliseksi kantaa poliittista vastuuta koulusurmista.Suomalaiset ministerit takertuvat kynsin hampain ministerituoliinsa ja - salkkuunsa ja selittävät, ettei heidän suinkaan tarvitse edes harkita eroaan, sillä eiväthän he - Herra paratkoon - ole tehneet mitään väärää tai laitonta! Suomihan on sentään laillisuusmaa, joka maksoi sotavelkansa, kun niin käskettiin, ja sääti lain - olkoonkin perustuslain ja kaikkien oikeusperiaatteiden vastaisesti - kun tarve vaati sotasyyllisten tuomitsemista pitkiin kuritushuonerangaistukseen. Kaikki tämä meni "aivan laillisesti" - siis menkööt loputkin!Näinhän se on mennyt ja menee edelleen. Matti Vanhanenkin aloittaa aina vaalirahoitussotkua koskevat selityksensä toteamalla, että vaali- ja puoluerahoitus on täysin laillista toimintaa, jossa ei ole mitään väärää. Miksi siis edes harkita eroa, kansa on meidät näihin hommiin valinnut, jos minäkin nyt eroaisin, niin sehän olisi - Herra paratkoon - suoranaista rintamakarkuruutta! Näin ajattelee suomalainen ministeri mieluusti.Poliitikoille ei voida määrätä liiketoimintakiellon kaltaista kieltoa toimia politiikassa. Ei, tätä ei voida edes ajatella, sehän olisi demokratian vastaista. Vain valtakunnanoikeudella on valta erottaa ministeri, mutta tämä edellyttää todella vakavaa rikosta á la Kauko Juhantalo (kesk). Mutta sen sijaan voisi olla syytä harkita, että ministereille ja kansanedustajille laadittaisiin jonkinlaiset eettiset säännöt, joihin heidän pitäisi sitoutua, kun he eivät muuten näytä välittävän moraalista. Eettisten sääntöjen noudattamista valvoisi lautakunta, jonka jäsenet valittaisiin vuodeksi tai kahdeksi vuodeksi kerrallaan esimerkiksi arvonnalla kaikkien äänestyskelpoisten suomalaisten joukosta. Eettisen normiston perussääntönä olisi, että kansanedustajan ja ministerin tulee hoitaa tehtäväänsä "kaikista sivuvaikutteista vapaana." - En kyllä yhtään usko, että tämä ehdotus tulisi toteutumaan.Summa summarum. Jolleivät laiminlyönteihin, (laillisiin) töppäyksiin tai moraalisesti arveluttaviin tekoihin syyllistyneet poliitikot ja ministerit osaa tai halua vetää itse johtopäätöstä tekemisistään, meidän tavallisten ihmisten on syytä tehdä se heidän puolestaan. Tämä tapahtuu vaaleissa, seuraavat eduskuntavaalit ovat muuten vuonna 2011.Poliitikoilla ei ole kuitenkaan Suomessa mitään suurta hätää edes vaaleissa. Äänestäjien poliittinen muisti on nimittäin tutkimustenkin mukaan hyvin, hyvin lyhyt. Politiikka ja politikointi on nyky-Suomessa sangen viihteellistä puuhaa poliitikkojen tarjotessa kansalle monenlaisia sirkushuveja. Siten myös vuoden 2011 vaalien jälkeen Arkadianmäelle kerääntyy suunnilleen sama "laillisesti toimivien" poliitikkojen joukko kuin nytkin. Kunhan vain viitsii soutaa kerran kesässä kirkkovenettä, antaa haastatteluja aikakausilehdille, osallistua Tanssii bisnesmiesten... ei kun tähtien kanssa ja muihin vastaavanlaisiin tv:n hömppäohjelmiin sekä näyttäytyä ahkerasti Porin Jatseissa ja muissa vastaavissa happeningeissä. Lähettänyt
liiketoimintakielto,

matches: KKO KKO KKO KKO KKO tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin


1 luku - Yleisiä säännöksiä1 § 2 § 3 § 2 luku - Liikenne moottoritiellä ja moottoriliikennetiellä4 § 5 § 6 § 7 § 8 § 9 § 3 luku - Liikennemerkit10 § 11 § 12 § 13 § 14 § 15 § 16 § 17 § 18 § 19 § 20 § 21 § 4 luku - Liikennevalot22 § 23 § 24 § 25 § 26 § 27 § 28 § 29 § 30 § 5 luku - Tiemerkinnät31 § 32 § 33 § 34 § 34 a § 35 § 36 § 36 a § 37 § 38 § 38 a § 39 § 40 § 41 § 42 § 43 § 44 § 44 a § 44 b § 45 § 6 luku - Muut liikenteen ohjauslaitteet46 § 7 luku - Liikenteen valvojan antamat merkit47 § 48 § 8 luku - Tien tilapäinen sulkeminen49 § 50 § 51 § 9 luku - Erinäisiä säännöksiä52 § 53 § 54 § 55 § 56 § 57 § Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:16.1.1987/24:19.5.1989/450:12.1.1990/32:16.3.1990/270:26.10.1990/934:28.12.1990/1261:28.6.1991/983:21.2.1992/163:22.5.1992/446:29.4.1994/328:28.6.1994/577:16.12.1994/1257:7.5.1997/415:23.12.1998/1133:25.1.2001/48:15.11.2001/1011:7.3.2002/187:17.10.2002/856:24.5.2006/402:15.2.2007/184:18.12.2008/961:23.6.2010/625:12.2.2015/128:26.11.2015/1371:17.5.2018/367:


text:
HD Webcam C615 - Logitech FI
Nippu tarjoaaHD Webcam C615 & Logitech Wireless Headset H600
Lisää ostoskoriin	+ Ilmainen toimitusIlmainen vakiotoimitus tilauksiin, joiden arvo on vähintään EUR 39.00 . Teräväpiirtoiset videopuhelut ja videoiden jakaminen täysteräväpiirtoisina (1 080 p) – haluamasi sisällöt haluamanasi ajankohtana.
Kun käytössäsi on yhden painalluksen teräväpiirtolataukset Facebookiin ja monipuolinen taita ja ota matkaan -rakenne, voit soittaa 720 p:n teräväpiirtopuheluita ja jakaa täysteräväpiirtoisia 1 080 p:n videoita – haluamaasi sisältöä haluamanasi ajankohtana.
* Teräväpiirtoiset videopuhelut ovat tällä hetkellä käytettävissä Mac®-tietokoneilla, joissa on Logitech Vid™ HD- tai FaceTime HD -sovellus. Jos haluat teräväpiirtoisia videopuheluita koskevaa tukea muille videopuhelusovelluksille, tarkista verkkosivustolta tiedot tällaisen tuen saatavuudesta ja yhteystiedoista.
Kun käytössäsi on yhden painalluksen teräväpiirtolataukset Facebookiin ja monipuolinen taita ja ota matkaan -rakenne, voit soittaa 720 p:n teräväpiirtopuheluita ja jakaa täysteräväpiirtoisia 1 080 p:n videoita – haluamaasi sisältöä haluamanasi ajankohtana. 1 080 p:n täysteräväpiirtotallennus Voit tallentaa 1 080 p:n täysteräväpiirtovideoita henkeäsalpaavana laajakuvana. Teräväpiirtoiset 720 p:n videopuhelut Useimmat tärkeimmät pikaviestipalvelut ja Logitech Vid™ HD tarjoavat 720 p:n teräväpiirtoisia videopuheluita.* Ensiluokkainen automaattitarkennus Sisäisen automaattitarkennuksen ansiosta kuvat ovat erittäin teräviä myös lähikuvissa (jopa 10 cm:n etäisyydeltä kameran objektiivista). Yhden napsautuksen lataus Facebook®-tilille Voit helposti taltioida täysteräväpiirtovideon (1 080 p) ja ladata sen Facebook-, Twitter™- tai YouTube®-tilille vain yhdellä napsautuksella. Monipuolinen, mukana kulkeva ratkaisu Web-kamera on helppo ottaa mukaan sen taita ja ota matkaan -rakenteen sekä lyhyen USB-kaapelin ansiosta. Lisäksi USB-jatkokaapeli antaa sinulle tarvittaessa joustovaraa. Kääntyvä, kolmijalkaan sopiva rakenne Kolmijalkaa käyttämällä voit sijoittaa kameran aivan uusiin paikkoihin. Lisäksi 360 asteen täysin kääntyvän rakenteen ansiosta puhelut ja tallennus sujuvat kaikista kulmista. Toimii hyvin Windows®- ja Mac®-tietokoneiden kanssa Windows? Mac? iChat®? Skype™? Google Voice™ ja Chat? Ei väliä. Toiminta kaikkien näiden kanssa on taattu. Lisäksi jos haluat muokata kuviasi, laite on yhteensopiva iPhoto®-, iMovie®- ja jopa Photo Booth®-sovellusten kanssa.** 8 megapikselin valokuvat Ota jopa 8 megapikselin (interpoloitu) korkean kuvantarkkuuden valokuvia. Sisältää Logitech Vid™ HD -ohjelman Nyt teräväpiirtoisten videopuheluiden soittaminen on ilmaista, nopeaa ja helppoa. Ohjelma asennetaan yhdessä web-kameran kanssa. Ja silloin, kun läheisesi eivät voi ottaa puheluasi vastaan, voit jättää heille videoviestejä. Logitech More HD -tekniikka More HD -tekniikan ansiosta tämä web-kamera ei tiivistä videokuvaa puhelun aikana, joten kuva säilyy teräväpiirtoisena ja tietokoneesi toimii aiempaa tehokkaammin – vaikka se ei olisikaan aivan uusinta mallia.
Vain PC-tietokoneet Logitech Video Effects Video Effects antaa videopuheluillesi piristysruiskeen. Puheluun on helppo tuoda lisäväriä esimerkiksi neonvärisillä väriläikillä ja kalansilmävääristymillä. Voit jopa luoda itsellesi naamion Mask Maker -sovelluksella.***
Vain PC-tietokoneet Katso lisätietoja Video Effects -tehosteista
Kasvontunnistuskirjautuminen Voit kirjautua tietokoneelle ja suosikkisivustoille käyttäen mukana tulevaa kasvontunnistusohjelmistoa. Se säästää aikaa ja tekee vaikutuksen ystäviisi.***** Vain PC-tietokoneet Näin helppoa se on.
** iMovie ei tue suoraan ulkoisia web-kameroita. Mukana tulevalla Logitechin web-kameraohjelmistolla voit tallentaa ja viedä Logitechin web-kameralla otettuja videoita iMovie-sovellukseen. *** Vain Windows-tietokoneet. Intel® Pentium® 4 (2,8 GHz) suositus. **** Sähköpostirekisteröinti vaaditaan. Lisäehtoja sovelletaan. Vain Windows-tietokoneet. ***** 60 päivän kokeilutarjous. Lisäehtoja sovelletaan.
FastAccess-kasvojentunnistusohjelmisto – tehokas tietojen suojaussovellus, jota on myös helppo käyttää.
Mitä teit tänään tietokoneellasi? Maksoit laskuja? Tarkistit tilisi saldon? Lähetit sähköpostia? Kuinka monella salasanalla suojatulla sivustolla vierailit?
Kun elämäsi on tietokoneellasi, tarvitset apua sen suojaamiseen. Mutta tietoturvaohjelmat saattavat aiheuttaa päänvaivaa: niiden asentamiseen ja käyttöön kuluu aikaa, mikä puolestaan hankaloittaa jo ennestään kiireistä elämääsi.
Haluatko paremman suojaustavan? Olemme kuulleet toiveesi.
Logitech on ryhtynyt yhteistyöhön Sensible Visionin kanssa ja tarjoaa FastAccess™-ohjelmiston ilmaisen 15 päivän kokeilujakson.* Kokeile FastAccess-ohjelmistoa nyt.
Miten ohjelmisto toimii? Kiitos kysymästä.
Ohjelmiston käyttöönotto sujuu hetkessä, kun käytössä on Logitech-web-kamera. Lataa ohjelmisto* ja aloita sitten tietokoneen käyttö. (Varmista, että web-kamera on kytkettynä.) Ohjelmiston käyttöönoton jälkeen web-kamera tunnistaa kasvosi automaattisesti ja antaa sitten Windows®-käyttöjärjestelmän tai verkkosivustojen salasanan. FastAccess-ohjelmisto oppii tunnistamaan, miltä kasvosi näyttävät eri käyttö- ja valaistusolosuhteissa – näin kirjautumisprosessi sujuu joka päivä entistä nopeammin. Älykäs kuin mikä.
FastAccess-ohjelmiston avulla Logitech-web-kamera havaitsee myös sen, kun lähdet tietokoneen äärestä, ja estää tällöin tietojesi luvattoman käytön lukitsemalla tietokoneen.
Mikä parasta, tämä kaikki tapahtuu niin saumattomasti, ettet huomaa mitään. Sinulla on kuitenkin tehokkaan tietoturvaohjelmiston käytön suoma mielenrauha.
Ohjelmisto lukitsee automaattisesti tietokoneesi.
Meillä kaikilla on henkilökohtaisia tietojamme tietokoneella. Olivatpa nämä sitten luottamuksellisia sähköposteja, tilinumeroita tai vain omaan käyttöön tarkoitettuja valokuvia, sinun ei tarvitse huolehtia siitä, että joku pääsisi käsiksi tietokoneesi tietoihin, kun käytät FastAccess-ohjelmistoa Logitech-web-kameran kanssa.
Jos olet julkisella paikalla, voit ottaa käyttöön tiukemmat suojausasetukset, lukita automaattisesti tietokoneesi, kun siirryt sen äärestä, tai jopa luoda käyttölokin, joka tallentaa henkilöt, jotka yrittävät käyttää tietokonettasi.
Lisäksi FastAccess kykenee vaihtamaan automaattisesti Windows® XP-, Windows Vista®- ja Windows® 7 -käyttöjärjestelmän käyttäjätiliä, kun se tunnistaa toiset kasvot. Tästä on hyötyä, kun haluat suojata henkilökohtaiset tietosi tai valvoa lastesi tietokoneen käyttöä.
Unohditko salasanan? Ei huolta!
FastAccess-ohjelmiston ansiosta sinun ei enää tarvitse antaa salasanaa sisäänkirjautumisen aikana. Lisäksi ohjelmisto tunnistaa kasvosi usein nopeammin kuin pystyt kirjoittamaan salasanan. Lisäksi kasvojentunnistustoiminto voi automaattisesti kirjata sinut sisään useimmille salasanalla suojatuille sivustoille.
Ihan helppo juttu.
Tietoturva on tärkeää nykypäivän verkottuneessa maailmassa – mutta niin on käyttömukavuuskin. Logitech-web-kamera ja FastAccess-kasvojentunnistusohjelmisto tarjoavat sinulle molemmat.
Kuulostaako hyvältä? Lataa FastAccess nyt ja kokeile sitä ilmaiseksi 15 päivän ajan (rekisteröinti vaaditaan; lisäehtoja sovelletaan).
Kokeile FastAccess-ohjelmistoa nyt. * FastAccess-ohjelmisto vaatii rekisteröitymisen. (Käyttöehtoja sovelletaan.) FastAccess on yhteensopiva Microsoft Internet Explorer®- ja Mozilla Firefox® -selainten kanssa.
Windows® XP (SP2 tai uudempi), Windows Vista® tai Windows® 7 (32-bittinen tai 64-bittinen) tai Mac OS® X 10.5 tai uudempi
Perusvaatimukset:
Vähintään 512 Mt:n RAM-muisti
200 Mt:n kiintolevytila
USB-liitäntä 1.1 (suositus 2.0)
Sopii teräväpiirtoisiin 720 p:n videopuheluihin (Logitech Vid™ HD -ohjelmalla) ja täysteräväpiirtoisiin 1 080 p:n videotallennuksiin:
2,4 GHz:n Intel® Core™2 Duo -suoritin
Vähintään 1 Mbps:n latausnopeus
1 280 x 720 näytön tarkkuus
Webcam C615 & Headset H600 : Kahden vuoden rajoitettu laitteistotakuu Pakkauksen sisältö
Web-kamera ja metrin kaapeli
Metrin jatkokaapeli
Kolmijalkaan sopiva pohja
* Edellyttää mukana tulevan ohjelmiston asentamista. **Sähköpostirekisteröinti vaaditaan. Lisäehtoja sovelletaan. Vain Windows-tietokoneet. *** Vain Windows-tietokoneet. Intel® Pentium® 4 (2,8 GHz) suositus.
Täysteräväpiirtoinen 1 080 p:n videotallennus (jopa 1 920 x 1 080 pikseliä) suositellulla järjestelmällä
Teräväpiirtoiset videopuhelut (1 280 x 720 pikseliä) suositellulla järjestelmällä
Logitech Fluid Crystal™ -tekniikka*
Valokuvat: Jopa 8 megapikseliä (interpoloitu)
Sisäiset mikrofonit, joissa on automaattinen melunsuodatus
Hi-Speed USB 2.0 -sertifioitu (suositus)
Yleispidike nestekide- ja kuvaputkinäyttöihin sekä kannettaviin tietokoneisiin kiinnittämistä varten
Logitechin web-kameraohjelmisto:
Logitech Fluid Crystal -tekniikka
Automaattinen himmeän valaistuksen korjaus
Video- ja kuvakaappaus
Valokuvien ja videoiden muokkausohjelma Magix™**
Yhden napsautuksen teräväpiirtolataus Facebook®-, Twitter™- ja YouTube®-tilille (vaatii rekisteröitymisen)
Logitech Video Effects: hauskoja suodattimia, hahmoja, kasvotehosteita, videomaskeja ja maskin luontiohjelma***

matches: HD HD HD HD HD HD


Talouden seuranta 10/2015 ja määrärahamuutosesitykset | Mikkeli
Kokous 7.12.2015
Talouden seuranta 10/2015 ja määrärahamuutosesitykset
Kaupunginvaltuusto, kokous 7.12.2015
§ 112 Talouden seuranta 10/2015 ja määrärahamuutosesitykset
MliDno-2015-909
Kaupunginhallitus, 23.11.2015
Jari Laitinen, vt. talousjohtaja, jari.laitinen@mikkeli.fi
Taloutta ja toimintaa seurataan vähintään kolme kertaa vuodessa. Seurannan ajantasaisuus, oikeellisuus ja sen ohjausvaikutukset ovat keskeisiä tekijöitä valtuustolle annettavissa seurantaraporteissa. Kaupunginhallitukselle raportoidaan talouden kehityksestä kuukausittain.
Kaupunginvaltuustolle raportoidaan kaupungin kuluvan vuoden taloudellisten tavoitteiden toteutumisesta talousarviokirjan 2015 mukaisesti kolme kertaa vuodessa (§ 128, Kv 10.11.2014). 31.10.2015 seurannan tavoitteena on luoda vuoden viimeinen arvio taloudellisesta tulosennusteesta ennen tilinpäätöstä. Seurannassa raportoidaan keskeisempien strategisten toimenpiteiden ja kehittämisohjelmien toteutuminen, elinvoimaisuuden kehittyminen, henkilöstön kehitys sekä talouden seuranta. Lautakunnat tekevät mahdolliset perustellut muutosesitykset talousarviomäärärahoihin sekä tulosalueiden väliset määrärahasiirrot viimeistään lokakuun seurannan yhteydessä.
Seurantaraportti sisältäen johdon analyysin ja tuloslaskelmaennusteen, rahoituslaskelman, lautakuntien, taseyksiköiden ja liikelaitosten toteutumisennusteen sekä investointimenojen toteutumisennusteen on liitteenä. Johdon analyysissä on raportoitu myös tasapainoisen kasvun ja talouden ohjelman toteutuminen.
Vuoden 2015 talousarvion toteutumiseen sisältyy riskejä toimintatuottojen, palvelujen ostojen ja investointien toteuman osalta. Kaupungin tilinpäätös tulee ennusteen mukaan olemaan alijäämäinen myös vuonna 2015 tilikauden alijäämän ollessa noin 4,1 milj. euroa. Merkittävin riski tuloksen muodostumisessa on palveluiden ostoissa, joiden ennustetaan ylittävän talousarvion noin 8,6 milj. euroa.
Määrärahaesitykset
Lisämäärärahat käyttötalouteen yhteensä tulot 456.550 euroa, menot 1.606.550 euroa. Tulojen alittuminen 2,6 milj. euroa. Lisäksi esitetään määrärahojen kohdentamisen muutos investointiosasta käyttötalouteen 60.000 euroa.
1) Konsernipalveluihin budjetoidut pysyvien vastaavien saadut myyntivoitot eivät toteudu budjetoidusti, esitetään kustannuspaikalle 140214206 Myyntivoitot/-tappio vähennystä tuloihin 2,6 milj. euroa.
1) Sosiaali- ja terveystoimen toimintakate ylittyy 1 milj. eurolla. Oman toiminnan ylitykset katetaan omasta toiminnasta tulevilla tuloilla, mutta erikoissairaanhoidon menojen kasvua ei voida kattaa, lisämäärärahaa toimintamenoihin esitetään seuraavasti:
Kustannuspaikalle 140234101 somaattinen erikoissairaanhoito 400.000 euroa
Kustannuspaikalle 140234102 psykiatrian erikoissairaanhoito 300.000 euroa
Kustannuspaikalle 140234103 yhteispäivystys erikoissairaanhoito 300.000 euroa
Yhteensä 1,0 milj. euroa
2) Kaupunginhallituksen päätöksen mukaisesti Turvakoti on aloittanut toimintansa ja THL:n hyväksymän talousarvion mukaan lisämäärärahaa esitetään toimintamenoihin 456.550 euroa ja tuloihin 456.550 euroa kustannuspaikalle 140231110 Turvakoti.
Henkilöstökulut 356.550 euroa
Palveluiden ostot 40.100 euroa
Aineet, tarvikkeet ja tavarat 12.500 euroa
Muut toimintakulut 47.400 euroa
Yhteensä 456.550 euroa
Muut tuet ja avustukset 456.550 euroa
1) Kirjastolle on osoitettu vuoden 2015 investointibudjetissa 60.000 euroa uuden kirjastojärjestelmän hankkimiseen. Lumme-kirjastot ovat päättäneet ottaa käyttöönsä avoimeen lähdekoodiin perustuvan Koha-järjestelmän. Avoimen lähdekoodin järjestelmän käyttöönotto poikkeaa kaupallisen järjestelmän käyttöönotosta. Kohan käyttöönotto ei edellytä lisenssin ostoa, vaan sitä varten tarvitaan ohjelmointi-ja konvertointityötä. Tästä syystä järjestelmän lisenssin ostoon varatut varat tulee siirtää käyttötalouden puolelle. Käyttötaloudesta voidaan maksaa palkka- ja ostopalvelukuluja. Investointibudjetissa uuden kirjastojärjestelmän hankintaan varattu määräraha siirretään käyttötalouteen seuraavasti:
tili kustannuspaikka euroa
403500 140255101 23 100
406000 140255101 1 200
410000 140255101 3 900
415000 140255101 500
416000 140255101 500
417000 140255101 100
418000 140255101 100
442000 140255101 2 000
447100 140255101 14 000
447200 140255101 14 600
Yhteensä 60 000 euroa
2) Vuonna 2014 tapahtunutta jäähallivastikkeen korotusta ei ole huomioitu vuoden 2015 talousarviossa. Osa jäähallivastikkeen 281.000 euron ylityksestä pystyttäneen kattamaan henkilöstömenoista, palveluiden ostoista ja avustuksista. Lautakunta esittää 150.000 euron lisämäärärahaa toimintamenoihin seuraavasti:
494000 140256201 150 000
Investointiosan tuloihin esitetään alitusta yhteensä -5.065.000 euroa, lisämäärärahaa menoihin yhteensä 2.716.348 euroa sekä investointeihin osoitettujen määrärahojen käyttötarkoituksen muutoksia (hankkeiden väliset määrärahasiirrot) yhteensä 780.000 euroa.
Peruskaupunki
Tulot (alitus)
1) Maa- ja vesialueiden myynti:
Tuloennuste on 0,5 milj. euroa (talousarvio 2,5 milj. euroa). Muutos tuloihin on noin - 2,0 milj. euroa.
2) Raviradan alueen katu- ja pysäköintijärjestelyt, tulo:
Raviradantien valtionosuustulo 100.000 jää tänä vuonna toteutumatta koska tässä vaiheessa ei ollut perusteita hakea työllisyysperusteista investointiavustusta. Avustus tullaan hakemaan ensi vuonna. Muutos tuloihin -100.000 euroa.
3) Lentoaseman valtionosuustulo:
Liikenneministeriö ei myöntänyt lentoaseman valtionosuutta eduskunnan päätöksen laajuisena, eikä lopullisesta investointeihin kirjattavaa tuloa ole vielä päätetty. Mahdollinen muutos tehdään vuodenvaihteessa kun tulo tarkentuu.
Menot (lisämääräraha)
1) Kunta ERP (toiminnanohjausjärjestelmä):
Investointiin varattu määräraha vuodelle 2015 oli 300.000 euroa. Investoinnin ylittyessä menoennuste 630.000 euroa. Lisämäärärahaesitys 330.000 euroa.
2) Osakkeet ja osuudet:
Kaupunginvaltuusto päätti Etelä- Savon työterveys liikelaitoksen yhtiöittämisestä 1.9.2014 §86. Osakepääoman maksuna käytettiin apporttiomaisuutta, käytännössä liikelaitoksen konsernitilin yksikkötilillä olevia varoja. Osakepääomaan kirjattiin 300.000 euroa ja osakepääoman ylittävä osuus, 1.871.347,34 euroa, merkintähinnasta kirjattiin sijoitetun vapaan oman pääoman rahastoon. Kaupungin näkökannalta osakkeiden merkintä suoritettiin konsernitilin yksikkötilin 31.12.2014 saldon 2.171.348,34 euroa mukaisesti. Osakkeiden hankintaan vuodelle 2015 ei ole budjetoitu määrärahaa. Etelä-Savon Työterveys Oy:n osakkeita on kirjattu 2,1 milj. euroa. Lisämäärärahaesitys 2.171.348,34 euroa.
Menot (määrärahasiirrot hankkeiden välillä)
1) VT 5 rakentaminen:
VT 5 Mikkelin kohdan rakentaminen on edennyt suunniteltua ripeämmässä aikataulussa, joka näkyy nopeammassa aikataulussa realisoituvissa maksupostierissä (100.000 euroa vuoden 2015 TA lukuun). Hankkeen kokonaiskustannus on ylittymässä noin 400.000 eurolla, mikä johtuu Savilahden sillan perusparannuksesta. Silta tulee korjata urakan yhteydessä ja sillan omistaa Mikkelin kaupunki. Menoylitys 100.000 euroa katetaan hankkeelta Katujen jakamaton (pien- ja rivitalotonttien luovutus) määräraha.
2) Kirkonvarkauden asuinalue:
Työt ovat edellä aikataulusta. Tästä syystä menot ylittyvät 100.000 eurolla. Tämä huomioitiin vuoden 2016 talousarviossa. Määrärahan siirto hankkeelta 146300000001/Raviradan alueen katu ja pysäköintijärjestelyt.
3) Linnantie-Linnaniementie:
Menot ylittyvät n. 150.000 euroa. Määrärahan siirto hankkeilta146300000004 Ristiinan kadut 100.000 euroa sekä katujen jakamaton määräraha 50.000 euroa.
4) Sepäntie ja Tiitus-Matintien peruskorjaus:
Menot ylittyvät 45.000 euroa. Määrärahan siirto hankkeelta 146300000001/Raviradan alueen katu ja pysäköintijärjestelyt.
5) Katuvalojen saneeraus:
Lisämäärärahatarve 50.000 euroa. Määrärahan siirto 50.000 euroa hankkeelta 146300004031/Kaihun ja Kenkäveron matkailualueen kehittäminen (Mikkelipuisto ja tapahtumapelto).
6) Korvaavat luistelukentät:
Menot ylittyvät n. 20.000 euroa. Määrärahan siirto hankkeelta 146300004031/Kaihun ja Kenkäveron matkailualueen kehittäminen (Mikkelipuisto ja tapahtumapelto).
1) Energiataloudelliset investoinnit:
Hankkeelle on vuodelle 2015 budjetoitu tuloja 90.000 euroa. Energiataloudelliset investoinnit eivät kuitenkaan toteudu suunnitellusti vuoden 2015 aikana. Vähennys 20.000 euroa, tuloennuste 70.000 euroa.
2) Kiinteistöjen rakennusautomaatiojärjestelmien uudistaminen:
ELY-keskus on myöntänyt hankkeelle 148700009007 avustusta 50.000 euroa. Rakennusautomaatiojärjestelmien uudistamisten investoinnit eivät kuitenkaan toteudu suunnitellusti vuoden 2015 aikana. Vähennys 45.000 euroa, tuloennuste 5.000 euroa.
3) Omaisuuden myyntitulot:
Omaisuuden myyntitulotavoite 2.950.000 euroa ei toteudu. Rantakylä-talon (1,78 milj. euroa) ja Kyyhkylän rakennusten (0,412 milj. euroa) myynnit toteutumassa, mutta tulot eivät ehdi kuluvalle vuodelle. Pieniä rakennusten myyntituloja on kirjautunut 17.000 euroa. Muutos tulomäärärahaan -2,9 milj. euroa.
Tulot (lisäys)
1) Liikettä Anttolaan –hanke:
Itä-Suomen aluehallintovirasto on myöntänyt Anttolan lähiliikuntapaikan rakentamiseen avustusta 22.000 euroa, mikä lisätään tuloennusteeseen.
2) Sotakoulu, Ristiina:
ELY-keskus on myöntänyt Sotakoulun korjaus- ja muutostyöhankkeelle rakennusperintöavustusta 4.000 euroa, mikä lisätään tuloennusteeseen.
3) Urpolan kentän huoltorakennus:
ELY-keskus on myöntänyt Urpolan kentän huoltorakennuksen rakentamiseen avustusta ja loppuerä 5.000 euroa lisätään tuloennusteeseen.
1) Anttolan koulun saneeraus:
Hankkeen talousarviomääräraha vuodelle 2015 on 200.000 euroa ja tarkistettu määrärahatarve on 730.000 euroa. Ylitys 530.000 euroa esitetään katettavaksi 215.000 euron lisämäärärahalla ja hankkeiden välisillä määrärahasiirroilla (315.000 euroa).
1) Anttolan koulun saneeraus/ kattaminen hankkeiden välisillä määrärahasiirroilla, yhteensä 315.000 euroa:
hankkeiden 148700010001 Keskusta-alueen päiväkoti ja 148700010003 Naisvuoren uimahalli suunnittelumäärärasta, mistä jää käyttämättä määrärahoja 10.000 euroa
hankkeiden 148700006001 Kyyhkylän lämmänjakokeskus/vesikatto ja 148700006002 Vaarinsaari pesutilat sosiaali- ja terveystoimen korjausmäärärahasta 10.000 euroa, mistä jää käyttämättä määrärahoja 45.000 euroa
hankkeelta 148700009002 Kaupungintalon pintakorjaus, mistä jää käyttämättä määrärahoja 20.000 euroa
hankkeelta 148700009003 Ristiinan sotakoulu 15 000 euroa, mistä jää käyttämättä määrärahoja 20.000 euroa
hankkeelta 148700009007 Kiinteistöjen rakennusautomaatio, mistä jää käyttämättä määrärahoja 160.000 euroa
energiataloudellisia investointeja (KETS) koskevilta hankkeilta 148700011001- 148700011013, mistä jää käyttämättä määrärahoja 100.000 euroa.
Kaupunginhallitus esittää kaupunginvaltuustolle, että kaupunginvaltuusto merkitsee tiedoksi seurantaraportin 31.10.2015 tilanteesta. Edelleen kaupunginhallitus esittää, että kaupunginvaltuusto hyväksyy käyttötalouteen seuraavat tulojen alitukset, lisämäärärahat menoihin ja määrärahojen kohdentamisen muutoksen investointiosasta käyttötaloudeen sekä seuraavat investointiosan tulojen alitukset, lisämäärärahat investointimenoihin ja tuloihin sekä investointeihin osoitettujen määrärahojen käyttötarkoituksen muutokset (hankkeiden väliset määrärahasiirrot):
Käyttötalouden tulojen alitus
Konsernipalveluihin budjetoidut pysyvien vastaavien saadut myyntivoitot eivät toteudu budjetoidusti, kustannuspaikalta 140214206 Myyntivoitot/-tappio vähennetään tuloja 2,6 milj. euroa.
Lisämäärärahat käyttötalouteen
Sosiaali- ja terveystoimen tuotantolautakunnalle myönnetään erikoissairaanhoidon kuluihin lisämääräraha menoihin kustannuspaikalle 140234101 Somaattinen erikoissairaanhoito 400.000 euroa, kustannuspaikalle 140234102 Psykiatrian erikoissairaanhoito 300.000 euroa ja kustannuspaikalle 140234103 Yhteispäivystys erikoissairaanhoito 300.000 euroa.
Sosiaali- ja terveystoimen tuotantolautakunnalle myönnetään Turvakotitoimintaa varten kustannuspaikalle 140231110 Turvakoti lisämäärä tuloihin 456.550 euroa ja menoihin 456.550 euroa.
Kulttuuri-, nuoriso- ja liikuntalautakunnalle myönnetään jäähallivastikkeeseen kustannuspaikalle 140256201 Kilpahalli lisämääräraha menoihin 150.000 euroa.
Määrärahojen kohdentamisen muutos
Investointiosassa uuden kirjastojärjestelmän hankkimiseen varatut määrärahat 60.000 euroa siirretään käyttötalouteen kulttuuri-, nuoriso- ja liikuntalautakunnalle kustannuspaikalle 140255101 Pääkirjasto.
Investointiosan tulojen alitus
Maa- ja vesialuiden myynnistä saatava tuloennuste on 0,5 milj. euroa, hankkeelta 146500000999 Maaomaisuuden myynti vähennetään tuloja 2.000.000 euroa.
Raviradan alueen katu- ja pysäköintijärjestelyjä koskeva valtionosuustulo ei toteudu, vähennetään hankkeelta 146300000001 Raviradan alueen katu- ja pysäköintijärjestelyt tuloja 100.000 euroa.
Lentoaseman valtionosuustulo ei toteudu eduskunnan päätöksen laajuisena, hankkeelta 146300007001 Lentoasema vähennetään tuloja, kun saatava tulo tarkentuu.
Energiataloudelliset investoinnit eivät toteudu suunnitellusti vuoden 2015 aikana, vähennetään hankkeilta 148700011001- 148700011013 tuloja yhteensä 20.000 euroa.
Kiinteistöjen rakennusautomaatiojärjestelmien uudistaminen ei toteudu suunnitellusti, vähennetään hankkeelta 14870000900 Kiinteistöjen rakennusautomaatio tuloja 45.000 euroa.
Omaisuuden myyntitulotavoite 2.950.000 euroa ei toteudu, vähennetään tuloja 2,9 milj. euroa.
Lisämäärärahat investointimenoihin ja tuloihin
Kunta ERP- toiminnanohjausjärjestelmän hankintaan vuodelle 2015 osoitettu määräraha ylittyy, myönnetään hankkeelle 146100000001 KuntaErp Talouden ohjausjärjestelmä lisämääräraha menoihin 330.000 euroa.
Etelä- Savon Työterveys Oy:n osakkeiden merkintään ei ole osoitettu vuodelle määrärahaa, myönnetään hankkeelle 146500001002 Etelä-Savon Työterveyden osakkeet lisämääräraha menoihin 2.171.348,34 euroa.
Anttolan koulun saneeraukseen myönnetään hankkeelle 148700007006 Anttolan koulu lisämääräraha 215.000 euroa. 315.000 euroa katetaan hankkeiden välisillä määrärahasiirroilla.
Itä-Suomen aluehallintovirasto on myöntänyt Anttolan lähiliikuntapaikan rakentamishankkeelle avustusta 22.000 euroa, myönnetään lisämääräraha tuloihin 22.000 euroa.
ELY-keskus on myöntänyt Sotakoulun korjaus- ja muutostöihin rakennusperintöavustusta 4.000 euroa, myönnetään lisämääräraha tuloihin 4.000 euroa.
ELY-keskus on myöntänyt Urpolan kentän huoltorakennuksen rakentamiseen avustusta ja loppuerä 5.000 euroa lisätään tuloennusteeseen, myönnetään lisämääräraha tuloihin 5.000 euroa.
Investointihankkeiden väliset määrärahasiirrot
VT 5 Mikkelin kohdan rakentamiseen siirretään 100.000 euroa hankkeelle 146300000002 VT 5 kaupungin osuus hankkeelta Katujen jakamaton (pien- ja rivitalotonttien luovutus) määräraha .
Kirkonvarkauden asuinalueen rakentamiseen siirretään 100.000 euroa hankkeelle 146300000003 Kirkonvarkauden asuinalue hankkeelta 146300000001 Raviradan alueen katu ja pysäköintijärjestelyt.
Linnantie- Linnaniementie rakentamiseen siirretään yhteensä 150.000 euroa hankkeelle 146300000007 Linnantie-Linnaniementie 100 000 euroa hankkeelta 146300000004 Ristiinan kadut ja 50 000 euroa hankkeelta Katujen jakamaton (pien- ja rivitalotonttien luovutus) määräraha.
Sepäntie ja Tiitus-Matintien peruskorjaukseen siirretään 45.000 euroa hankkeelle 146300000005 Sepäntie-Tiitus-Matintien peruskorjaus hankkeelta 146300000001 Raviradan alueen katu ja pysäköintijärjestelyt.
Katuvalojen saneeraukseen siirretään 50.000 euroa hankkeelle 146300001001 Katuvalojen investoinnit ja saneeraus hankkeelta 146300004031 Kaihun ja Kenkäveron matkailualueen kehittäminen (Mikkelipuisto ja tapahtumapelto).
Korvaaviin luistelukenttiin siirretään 20.000 euroa hankkeelle 146300006021 /Korvaavat luistinkentät hankkeelta 146300004031/Kaihun ja Kenkäveron matkailualueen kehittäminen (Mikkelipuisto ja tapahtumapelto).
Anttolan koulun saneeraukseen siirretään yhteensä 315.000 euroa hankkeelle 148700007006 Anttolan koulu seuraavasti:
hankkeiden 148700010001 Keskusta-alueen päiväkoti ja 148700010003 Naisvuoren uimahalli suunnittelumäärärasta 10.000 euroa
hankkeiden 148700006001 Kyyhkylän lämmänjakokeskus/vesikatto ja 148700006002 Vaarinsaari pesutilat sosiaali- ja terveystoimen korjausmäärärahasta 10.000 euroa
hankkeelta 148700009002 Kaupungintalon pintakorjaus 20.000 euroa
hankkeelta 148700009003 Ristiinan sotakoulu 15.000 euroa
hankkeelta 148700009007 Kiinteistöjen rakennusautomaatio 160.000 euroa
energiataloudellisia investointeja (KETS) koskevilta hankkeilta 148700011001- 148700011013 yhteensä 100.000 euroa.
Merkitään, että vt. talouspäällikkö Jari Laitinen selosti asiaa kaupunginhallitukselle.
Kaupunginhallitus esittää, että kaupunginvaltuusto merkitsee tiedoksi seurantaraportin 31.10.2015 tilanteesta.
Edelleen kaupunginhallitus esittää, että kaupunginvaltuusto hyväksyy käyttötalouteen seuraavat tulojen alitukset, lisämäärärahat menoihin ja määrärahojen kohdentamisen muutoksen investointiosasta käyttötaloudeen sekä seuraavat investointiosan tulojen alitukset, lisämäärärahat investointimenoihin ja tuloihin sekä investointeihin osoitettujen määrärahojen käyttötarkoituksen muutokset (hankkeiden väliset määrärahasiirrot):
VT 5 Mikkelin kohdan rakentamiseen siirretään 100.000 euroa hankkeelle 146300000002 VT 5 kaupungin osuus hankkeelta Katujen jakamaton (pien- ja rivitalotonttien luovutus) määräraha.
hankkeiden 148700006001 Kyyhkylän lämmönjakokeskus/vesikatto ja 148700006002 Vaarinsaari pesutilat sosiaali- ja terveystoimen korjausmäärärahasta 10.000 euroa
Talouspalvelut, Kunnan Taitoa/kirjanpito
Liite kv Seurantaraportti 31.10.2015.pdf (pdf, 135 kt)
Käyntiosoite: Puijonkatu 29 A 2 krs.
Puhelinnumero: 029 564 2502
Hallinto-oikeuden kirjaamon aukioloaika: klo 8-16:15
Hallinto-oikeus voi periä muutoksenhakuasian käsittelystä oikeudenkäyntimaksun. Maksuista säädetään laissa tuomioistuinten ja eräiden oikeushallintoviranomaisten suoritteista perittävistä maksuista 26.7.1993/701.
§ 108 Kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus
§ 109 Pöytäkirjan tarkastus
§ 110 Kaupunginhallituksen ja -valtuuston kokousaikataulu keväälle 2016
§ 111 Eron myöntäminen Meri Kuuselalle Ristiinan aluejohtokunnan varajäsenyydestä ja uuden varajäsenen valitseminen
§ 113 Henkilöstösuunnitelma 2016 -2018
§ 114 Sopimus Esper-hankkeen rahoituksesta
§ 115 Päihdeavohoidon kehittäminen mielenterveys- ja päihdepalveluissa
§ 116 Kiinteistötoimitusmaksun vahvistaminen vuodelle 2016
§ 117 BioSairila Oy nimisen yhtiön perustaminen, konsernilaajennus
§ 118 Asemakaavamuutos / Urpolankatu 22 - Selännekatu 31
§ 119 Valtuustoaloite raviradan kaviouran kunnostamisesta ja valaistuksen uusimisesta (lisäpykälä)
§ 120 Valtuustoaloite asukaslautakunnasta Mikkeliin vuoden 2017 alusta lukien (lisäpykälä)