text:
DNA:n kaapeli-tv Welhoksi | sivu 11 | DVD Plaza
Keskustelu osiossa 'Digi-TV - vastaanotto' , aloittajana h-p, 09.05.2011.
hvitie New Member
Muutimme n. kk sitten putki(ja datakaapeli)remontin jälkeen takaisin asuntoomme (Helsingissä) ja vaihdoimme samalla Wbox HD3:een. Siitä lähtien on etsitty syytä etenkin HD-kanavien TV1, MTV3 ja Fox pikselöitymiseen. Boksikin on kertaalleen vaihdettu. Syy ei näköjään taidakaan olla talon kaapeloinnissa...
hvitie, 28.05.2015
DNA Welho ajoi juuri uudet lähetysparametrit kaapeliverkkoonsa. Oulun seudulla perus HD-kanavat on nyt fiksummin järjestelty, muttei vieläkään täydellisesti. Olisivat nyt laittaneet Nelosen ja Foxin samaan nippuun, niin kahden virittimen bokseilla olisi pärjännyt täydellisesti.
Kaikki neljä Yle HD-kanavaa ja MTV3 HD: 290 MHz
Nelonen HD: 258 MHz
FOX HD: 386 MHz
Kaikki ovat QAM256 ja symbolinopeus on 6900.
Selvä parannus aikaisempaan, jolloin perus HD-kanavat olivat viidessä eri nipussa. Nyt siis kolmessa nipussa.
Aikaisemmin käytössä oli 6875 symbolinopeus ja MTV3 HD oli QAM128 muksissa.
Soneralla perus-HD -kanavat on myös jaettu kolmeen eri nippuun.
- Yle TV1 HD, Yle TV2 HD ja Fox HD
- Yle Teema HD, Yle Fem HD ja MTV3 HD
- Nelonen HD
Mun pääkanavani on Yle TV1 ja Yle Teema. Olen jo monesti törmännyt tilanteeseen että tallennan toista kanavaa ja olen menossa katsomaan toista, kun tulee ilmoitus että ei ole laitetta. Pc:ssä on yksi viritin ja katselen DVB Viewerillä.
Kirjoitin Soneran keskustelupalstalle ja ehdotin että tulevissa järjestelyissä Teema ja Fox vaihtaisivat paikkaa ja Nelonen sijoitettaisiin jompaan kumpaan pääkanavien nippuun.
Joku vastasi että eiköhän tietokoneelle voisi laittaa useita virittimiä. Lieneekö Soneran miehiä vai tavallinen foorumilainen, pitää vielä jatkaa juttua kun vastaus ei oikein tyydytä.
Mikä idea tässä on takana, miksi HD-peruskanavat sijoitellaan sikin sokin? Kotekin lobbaus, vai?
Saisiko kaksi viritintä helposti toimimaan yhdellä DVB Viewerillä? Kai sellaisen joutuu vielä virittämään.
Retro, 08.08.2015
Mikä idea tässä on takana, miksi HD-peruskanavat sijoitellaan sikin sokin?
Veikkaus: bittivirrat - YLE:n kanavat käyttävät enemmä bittivirtaa, kun taas FOX ja MTV3 ovat ostaneet vähemmän. Kanavia ei mahdu määrättämösti samaan kanavanippuun
arthur, 10.08.2015
Ehkä taustalla on jotain muksirajoituksia, mutta hiukan epäilyttää sekin. Ainakin DNA Welholla YLE HD:t ja MTV3 HD ovat niitä kanavia, jotka käyttävät vähiten kaistaa per kanava. YLE:n bittivirta per kanava on n. 8 Mbps ja MTV3 HD:llä n. 6-7 Mbps. Sen sijaan Nelonen HD ja FOX HD lähettävät kuvansa aika tasaisella 15 Mbps virtauksella.
Toisaalta tuosta karkeasti laskien YLE + maikkari muksi rohmuaisi jotain 39 Mbps ja kuvitteellinen Nelonen HD + FOX HD muksi vain 30 Mbps. Eli minun mielestäni Nelonen HD ja FOX HD oltaisiin voitu laittaa samaan muksiin. Tällöin kahdella virittimellä pärjäisi täydellisesti näiden HD-kanavien osalta.
hansolo, 12.08.2015
DNA kaapelissa on ollut jo muutaman päivän käytännössä kaikki kanavat katsottavissa kortilla. Eli salaus on, mutta pelkällä kuukausimaksukortilla näkee kaikki kanavat. DNA:lla on jokin häiriö päällä, jota eivät ole saaneet korjattua. Ainakin tänään aamulla oli vielä kanavat katsottavissa.
http://tuki.dna.fi/org/dna-fi/d/ylimaaraisia-kanavia-nakyy-hairion-jalkeen/
hansolo, 11.12.2015
Edelleen näkyy kaikki kanavat...
hansolo, 13.12.2015
Näköjään samoin myös harava-antennilla (kortin kanssa).
domain, 13.12.2015
Onko muilla ongelmia MTV3 HD:n kanssa? Muut kanavat näkyvät ihan ok, mutta MTV3 HD on pimeänä. Epäilin ensin digiboksiani (WBOX HD2), mutta bootti ei auta ja muut kanavat ovat ok. Digiboksin mielestä signaalin voimakkuus ja laatu ovat kunnossa. Pätkiminen alkoi muutama päivä sitten, ja nyt ei näy mitään.
Näköjään MTV Max HD on myös pimeänä, lieneekö samassa kanavanipussa. Tämä siis kaapeliverkossa Helsingissä. Perus MTV3 ilman HD:ta näkyy ihan ok.
vemkki, 21.04.2016
Oli tänään sama ongelma. Näköjään Mtv:llä ja Dna:lla ongelmia mtv3 maksukanavien kanssa. Nyt näyttäisi toimivan, ainakin antennin kautta.
+sp+, 21.04.2016
Subilla oli ensin pahoja häiriöitä mutta meni sitten pimeeksi, boksi näytti hyviä sinkkuarvoja ja samassa muksissa olleet muut kanavat näkyi ok, welho kaapeli hki. Nyt on kuva subillakin.
2x4x, 21.04.2016
3 ilmaista HD-kanavaa julki tänään (kaapeliverkko):
https://www.is.fi/digitoday/art-2000005475770.html?ref=rss
Jokohan ois aika laittaa maksukortti pois käytöstä, jos pitää paikkansa.
Sengir, 04.12.2017
Vielä kun saisivat Vitosen HD tarjontaan ennen Olympialaisten alkua.
Hippo, 04.12.2017
Tällä hetkellä fav-kanavissa on tilanne 9-9 HD- ja SD-kanavien välillä:
HD: YLE1, YLE2, MTV3, Nelonen, FOX, Teema&Fem, Sub, AVA, National Geographic
SD: Jim, TV5, Kutonen, Liv, Frii, Hero, TLC, MTV, Kuukauden kanava
Molle, 05.12.2017
"DNA varautuu keskeyttämään maksullisten Discovery- ja Eurosport-kanavien jakelun 1.1.2018 alkaen."
Iso riski, että vetkuttavat asian kanssa olympialaisiin asti. Sepä sitten olisikin nannaa, kun näkisi vain TV5-kurakanavalta kisoja.
https://corporate.dna.fi/lehdistotiedotteet?type=stt2&id=65163475
TheRealThing, 08.12.2017
Sieltäpä se mötkähti ilmaiseen tarjontaan yhdessä Kutonen HD:n ja Frii HD:n kanssa
Biini, 08.01.2018
Molle ja Hippo tykkäävät tästä.
Linkki vielä: https://corporate.dna.fi/lehdistotiedotteet?type=stt2&id=65547690
15444, 08.01.2018
Aivan loistava homma. Jäljellä enää JIM HD, LIV HD sekä TLC HD. Eiköhän Nelonen hoida nuo kuntoon tämän vuoden puolella. DNA:lla kesti pitkään saada neuvottelut maikkarin AVA HD:n ja SUB HD:n kanssa, nyt sitten ensimmäisenä apajilla. Maksukortille on silti käyttöä, kun FOX HD, NELONEN HD sekä NAT GEO HD on vielä salauksen takana.
Corsten, 08.01.2018
Jäljellä enää JIM HD, LIV HD sekä TLC HD.
Ja Hero HD.
Molle, 08.01.2018
Tämä HD-kanavien ilmestyminen on kyllä hieno juttu. Tietenkin olympialaisten vuoksi, mutta muutenkin korkea aika. Olympialaisiakin taidettiin ensimmäistä kertaa katsoa HD:na Yleltä jo 2002, vai viimeistäänkin 2006. Pitkä aika siitäkin jo.
TheRealThing, 08.01.2018
Yhdet kisat lähetettiin DVB-T1:llä MPEG4:na (HD). Muistan katsoneeni PS3:n PlayTV:llä. Sitten tuli kai se T2 ja PlayTV ei enää osannut sitä. Edelleen PlayTV ainoona LiveTV vastaanottimena, tosin AppleTV:stä yms. saa nykysin nämä streamattua livenä LTE:llä. Silloin aikanaan oli puhetta että ois nää T1 ja T2 rahat käytetty vaan tietoverkkoihin. No maailmalla tämä on arkipäivää ja siellä mennään 4K:ssa.
aapol, 08.01.2018

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
TAPAUS K. JA T. v. SUOMI | niinaberg
Käännös Anu Suomela 15.7.2000
1) Käännöksessä on joissain kohdin epävarmuutta ja tulkintavaikeuksia. Petitillä kirjoitetut sitaatit on käännetty englannista suomeksi, eikä otettu alkuperäisistä asiakirjoista sen vuoksi, että käännös englanniksi ei täysin vastaa suomenkielistä alkuperäistekstiä. Etenkin § 178:ssä oleva hallituksen tulkinta 8 ja 13 artiklojen välisestä suhteesta on niin moniselitteinen, että se on jätetty kääntämättä. Lukija voi tarkistaa koko tekstin alkuperäisestä englanninkielisestä versiosta Finlexistä.
2) Euroopan Neuvoston Ihmisoikeustuomioistuin, eli the Court of European Human Rights, työskentelee jakaantuneena neljään jaostoon = Section. Jokaisella niistä on oma tuomioistuimensa, eli Chamber (= ruotsista tuttu Kamarioikeus, joka vastaa terminä meidän hovioikeuttamme). Se kokoontuu 7 tuomarin kokoonpanossa. Lisäksi on olemassa Grand Chamber, joka vastaa hierarkisesti ehkä meidän Korkeinta oikeuttamme ja kokoontuu 17 tuomarin kokoonpanossa. Tekstissä on käytetty alkuperäisiä nimityksiä, koska suomenkielessä niille ei ole vakiintuneita vastineita. Ehkä meidän eurooppalaisina ja Ihmisoikeussopimuksen allekirjoittajina pitäisi opetella käyttämään näitä kansainvälisiä nimikkeitä.
Euroopan ihmisoikeustuomioistuin (neljäs jaos) kokoontui seuraavassa Chamber’in kokoonpanossa:
16. Sosiaaliviranomaisten merkintöjen mukaan M:llä ilmeni merkkejä käyttäytymishäiriöistä. 30.3. psykologi raportoi, miten M. oli leikkinyt kahdella nukella ja sanonut hyvin rumilla sanoilla, että ne olivat seksuaalisessa kanssakäymisessä. 17.2.1993 K. kerrotaan rikkoneen peilin M:n nähden, joka oli toistellut: ‘Äiti rikkoi peilin…’
Sosiaaliviranomaisten mm. 24. ja 30.3. tekemien merkintöjen mukaan M:n leikit ja piirustukset olivat tuhoisia. Viimeksi mainitun merkinnän mukaan hän oli myöhemmin yhteisissä lauluharjoituksissa päiväkodissa ollut erittäin vihainen ja uhannut ‘tapaa kaikki’. Tilannetta, jossa K. haki häntä, kuvataan ‘epämiellyttäväksi esitykseksi’. M. huusi ja löi äitiään, joka ei reagoinut. Seksuaalisuuteen liittyvät leikit olivat havaintojen mukaan kuitenkin hävinneet.
20. 11.6.1993 sosiaalityöntekijä, joka oli 3.5. tehnyt päätöksen M:n sijoittamisesta lastenkotiin, ilmoitti kirjallisesti T:n yliopistolliselle sairaalalle ja S:n aluesairaalalle, että hän oli hyvin huolissaan K:n ja syntyvän lapsen terveydestä. Hän pyysi sairaaloita ottamaan yhteyttä välittömästi, kun K. saapuisi sairaalaan, etenkin synnyttämään. Hän esitti myös pyynnön, että terveysviranomaiset kiinnittäisivät erityistä huomiota äidin ja vastasyntyneen väliseen suhteeseen heti alusta lähtien.
30. 15.8.1993 sosiaalilautakunta vahvisti J:n ja M:n pakkohuostaanotot vedoten samoihin syihin, jotka mainittiin kiireellisessä huostaanottopäätöksessä (ks. § 22 ylempänä), sekä jatkoi K:n tapaamisrajoitusta 15.9.1993 asti. K:n sallittiin tavata lapsia ainoastaan henkilökohtaisen hoitajansa läsnä ollessa. Lautakunta painotti, että K:n psyykkinen terveys oli horjuva, että hänellä oli aggressiivisia ja kontrolloimattomia tunteenpurkauksia ja että huostaanotto oli potilaalle psyykkisesti raskas tapahtuma. J:tä koskien lautakunta katsoi sen vuoksi, että hänen henkilökohtainen turvallisuutensa oli vaarassa, jos tapaamiset olisivat valvomattomia. M:n suhteen lautakunta pelkäsi, että K:n vierailut lastenkodissa ‘eivät olleet henkilökunnan kontrolloitavissa, mikä ei ollut hänen etunsa mukaista’. Ennen 15.7. tehtyjä päätöksiä valittajia oli kuultu ja he ehdottomasti vastustivat huostaanottoa.
33. 20.-21.7.1993 K. oli taas H:n sairaalassa vapaaehtoisesti avo-osastolla psykoottisuuden vuoksi. Hän kuitenkin lähti sairaalasta seuraavana päivänä (oletan, että kyseessä oli kesäkuu 21-22. 6. suom. huom.). 26.7.1993 hänet otettiin tarkkailtavaksi sen arvioimiseksi, oliko hän psykiatrisen pakkohoidon tarpeessa. 30.7. hänet määrättiin pakkohoitoon. Potilaskertomuksen mukaan hänen sukulaisensa olivat aikaisemmin olleet huolissaan hänestä ja ottaneet yhteyttä saadakseen hänet sairaalahoitoon. He kertoivat, että K. oli hävinnyt asunnostaan, jossa hän oli käyttäytynyt rauhattomasti ja aggressiivisesti. Sairaalahoito jatkui 27.10.1993 asti, eli kolme kuukautta
35. Sosiaalityöntekijän 4.8. tekemän merkinnän mukaan T. oli pitänyt hyvää huolta J:stä, ensin sairaalassa 23.6.1993 asti ja myöhemmin vastaanottokodissa. Sovittiin, että J. olisi vastaanottokodissa ja T. kävisi katsomassa häntä joka toinen päivä. J. kävisi isänsä luona ensimmäisen kerran 13.-15.8.1993, jolloin isä järjesti hänen ristiäisensä. Tarkoitus oli, että vauva muuttaisi jatkossa isälleen. (Tässä on tulkintavirhe, T. ei hoitanut J:tä sairaalassa, vaan vastaanottokodissa. suom. huom.)
41. 9.9.1993 lääninoikeus vahvisti J:n huostaanoton sillä perusteella, että K. oli mielisairas, että valittajilla oli keskinäisiä ristiriitoja ‘joiden vuoksi T. oli muuttanut yhteisestä kodista heinäkuun 1993 alussa’, ja että K:n mielisairaudesta ja perheen muista ongelmista johtuen, valittajat eivät olleet kyenneet tarjoamaan J:lle riittävää hoitoa, ja että tuki, jota perheelle oli tarjottu, ei ollut korjannut perheen tilannetta, eivätkä tukitoimet tulisi takaamaan J:n hoitoa. Suullista kuulemista ei järjestetty. K. valitti päätöksestä.
14.9.1993: 2… Lisäksi tapaamiset J:n ja T:n välillä on asetettu kyseenalaisiksi, koska J:n sijoittamista [sijaisperheeseen] ollaan valmistelemassa. T:lle tulee olemaan vaikeaa luopua J:stä.
13.10.1993: K… toteaa, että hän harkitsee muuttamista [takaisin] yhteen [T:n kanssa] kun hänet kotiutetaan sairaalasta 29.10… [Hänen] toiveensa on että M. ja J. sijoitettaisiin samaan [sijais] perheeseen.
18.10.1993: … T. suostuu J:n sijoittamiseen [sijais] perheeseen
25.10.1993: … T. hieman vastustaa J:n sijoittamista [sijais] perheeseen… Selitetään taas [hänelle] miksi J. ei voi asua hänen kanssaan niin kauan kun [valittajat] jatkavat suhdettaan…
26.10.1993: … Olennaista J:n kannalta ovat [valittajien] keskinäiset suhteet; jos [ne] jatkuvat, J. ei voi asua T:n kodissa. … Vaihtoehdot ovat: J. muuttaa T:n luo tai sijoitetaan [sijaiskotiin]. … [Hän] voi huolehtia perusasioista ja kasvatuksesta yksin tukitoimin avustettuna…
27.10.1993: … Tapaamiset M:n ja K:n välillä ovat onnistuneet nyt kun T. on ollut mukana [tapaamisissa]
29.10.1993: … Isä on ollut vastuussa laitokseen sijoitetusta lapsesta. Hän on ollut aktiivinen ja toiminut omaehtoisesti. Hän on ruokkinut, pukenut ja kylvettänyt lapsen. Hän on myös pitänyt huolta lapsen ulkoiluttamisesta ja keinuttanut hänet uneen. Isä on huolehtinut lapsesta luontevasti ja huolta pitäen, hän on jutellut lapselle paljon ja osoittanut hänelle helliä tunteita. Hän on nauttinut yhdessäolosta lapsen kanssa lapsen ehdoilla. Isä on hoitanut lasta kärsivällisesti ja lämmöllä ottaen huomioon lapsen tarpeet.
‘… J:llä on ollut mahdollisuus säännölliseen vuorovaikutukseen yhden häntä huoltavan ihmisen kanssa, eli isänsä. Turvallinen suhde isään on luonut lapselle perusturvallisuuden, joka on perusta hänen positiiviselle emotionaaliselle kehitykselleen. J:llä on tarvittavat mahdollisuudet kasvaa ja kehittyä terveeksi ja tasapainoiseksi lapseksi. Olosuhteet huomioon ottaen mahdollisuudet perhesijoitukseen ovat hyvät.’
[Sallimalla] kerran kuussa toteutetut tapaamiset ja [sallimalla kirjeenvaihdon] lapsille taataan tietoisuus biologisista vanhemmistaan. Jos huostaanoton perusteita ei myöhemmin ole, perheen jälleenyhdistäminen voi tulla mahdolliseksi…
62. 18.10.1994 K. valitti J:n huostaanotosta, jonka lääninoikeus oli vahvistanut 9.9.1993.
‘Tällä hetkellä äidin terveydentila on parempi ja perheen tilanne on muuttunut muissakin suhteissa verrattuna vuoden 1993 tilanteeseen, jolloin lapset otettiin huostaan’…
K. kykenee toimimaan lastensa huoltajana. Hän ei kuitenkaan kykene ottamaan vastuuta heidän tarpeistaan ja kasvatuksestaan – ei edes T:n ja avohuollon tukitoimin tuettuna. Heidän kykynsä toimia kasvattajina, jotka huolehtivat lastensa tarpeista ei ole riittävät.
70. Koskien sosiaalilautakunnan päätöksiä 31.1. ja 28.2.1995, lääninoikeus katsoi, että 15.6.1995 uudistettu huoltosuunnitelma sisälsi tapaamisrajoituksen, joka oli vahvistettu myöhemmin ilman, että valittajia olisi asianmukaisesti kuultu heidän omaa tapaamisehdotustaan koskien. Asia palautettiin lautakuntaan uudelleen käsiteltäväksi.
72. J:n huostaanottoa koskien Korkein hallinto-oikeus myönsi K:lle 21.8.1995 maksuttoman käsittelyn 1.3.1994 lähtien ja määräsi Rva Suomelan hänen avustajakseen. Se piti voimassa lääninoikeuden päätöksen, joka oli tehty 9.9.1993.
M:n ja J:n tapaamisoikeuksia täytyy arvioida ensisijassa heidän psyykkisen kasvunsa ja terveytensä kannalta. Tästä lähtökohdasta tulee arvioida heidän ihmissuhteittensa laatua, pysyvyyttä ja jatkuvuutta, koska psyykkinen kasvu ja kehitys riippuvat ihmissuhteista. Mielestäni ihmissuhteita tulee arvioida lasten näkökulmasta…
… Johtopäätöksenä totean, että ennen kuin M. sijoitettiin lastenkotiin… äiti oli ollut psykiatrisessa sairaalahoidossa 8 kertaa, yhteensä 13 kuukautta. Tällöin M. oli asunut äitinsä kanssa 45 kuukautta eli 3 vuotta 9 kuukautta. Pisin yhdessä vietetty aika oli 2 vuotta 1 kuukautta. … T. on isäpuolena auttanut M:n huolehtimisessa enintään 10 kuukautta. … sijaisvanhemmat ovat tähän mennessä pitäneet huolta M:stä keskeytyksettä 3 vuotta 3 kuukautta. … Käytännössä M:llä ei ole ollut mitään suhdetta biologiseen isäänsä…
Yllä olevien faktojen valossa totean, että M:n varhaislapsuuden ihmissuhteet ovat olosuhteiden vuoksi olleen jatkumattomia, lyhytkestoisia ja muuttuvia. Pysyvimmät ja jatkuvimmat suhteet hänellä on ollut sijaisvanhempiin… Sen vuoksi nämä suhteet ovat kaikkein merkitsevimpiä ja tärkeimpiä M:n psyykkisen kasvun ja kehityksen kannalta.
… J. syntyi kesäkuussa 1993. Hänet otettiin huostaan välittömästi syntymän jälkeen. Ensin hän oli lyhyen ajan aluesairaalassa ja myöhemmin pienten lasten vastaanottokodissa. Biologinen isä T. hoiti häntä kahden viikon ajan elokuussa 1993. J. sijoitettiin sijaisperheeseen… tammikuussa 1994, jolloin hän oli noin 7 kuukauden ikäinen. Tähän mennessä J. on ollut sijaisperheessä keskeytyksettä 3 vuotta 3 kuukautta. J. on nyt 3 vuotta 10 kuukautta.
Tässä valossa totean olosuhteista johtuen, että J:llä ei ole ollut mitään muita merkittäviä, tärkeitä ihmissuhteita kuin suhteet sijaisvanhempiin. J:n suhteet sijaisvanhempiin ovat perustavan tärkeitä hänen kasvulleen ja kehitykselleen…
… Erityisesti lasten mutta luonnollisesti myös sijaisvanhempien näkökulmasta, sijaisperheen tulee nauttia YK:n lapsen oikeuksien sopimuksen ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen takaamaa perhe-elämän suojaa samalla tavoin kuin biologisen perheen. Tämä lähtökohta on erityisen tärkeä kun olosuhteista johtuen biologinen perhe ei ole asunut yhdessä.
J:n ja M:n psyykkiselle kasvulle ja kehitykselle on tärkeää, että heillä on mahdollisuus sijaisvanhempien luomissa turvallisissa ja vakaissa olosuhteissa pitää yllä ja luoda hyvä sisäistetty kuva biologisista vanhemmistaan… joista heidät on olosuhteiden vuoksi erotettu.
Käsitykseni mukaan tämä voidaan taata S:n sosiaalilautakunnan 20. elokuuta 1996 tekemällä päätöksellä, joka koskee tapaamisten rajoittamista. Tällä hetkellä rajoittamattomat tapaamiset tai tapaamiset siinä laajuudessa kuin valittajat ovat esittäneet, eivät ole lasten edun mukaisia, koska K:n ja T:n kyvyt tyydyttää lasten emotionaaliset tarpeet eivät ole riittävät… sellaiset tapaamisjärjestelyt selvästi vaarantaisivat M:n ja J:n terveen kehityksen. Mielestäni rajoittamaton tapaamisoikeus tulisi arvioida kun lapset ovat täyttäneet kaksitoista vuotta.
84. Tapaamisrajoituksia jatkettiin sosiaalijohtajan päätöksellä11.12.1998 kestämään vuoden 2000 loppuun. Tapaamiset tuli toteuttaa valvottuina lasten asuinpaikan lähellä olevan koulun tiloissa. Yksi tapaaminen tuli kuitenkin toteuttaa valittajien kotona sijaisvanhempien läsnä ollessa. Sosiaalijohtaja totesi mm. että perheen jälleenyhdistämien ei ollut näköpiirissä, koska sijaisperhe oli nyt lasten varsinainen koti, ja valittajien yhteydenpito lapsiinsa kerran kuussa tapahtuvan vierailun ja kirjeiden välityksellä riitti säilyttämään lapsilla tietoisuuden biologisista vanhemmistaan, lisäksi tiiviimpi yhteydenpito valittajiin vaarantaisi lasten kehityksen ja aiheuttaisi muutosta ja epävarmuutta ja lisäksi aiheuttaisi uuden kriisin heidän kehitykseensä. Valittajat valittivat sosiaalijohtajan päätöksestä sosiaalilautakuntaan, joka hylkäsi valituksen ja piti voimassa sosiaalijohtajan päätöksen. Päätöstä perustellaan lääninoikeuden ja tri J.P.:n lausunnoilla.
‘1. Jokaisella on oikeus nauttia… perhe-elämäänsä… kohdistuvaa kunnioitusta…
2. Viranomaiset eivät saa puuttua tämän oikeuden käyttämiseen, paitsi silloin kun laki sen sallii ja se on demokraattisessa yhteiskunnassa välttämätöntä… terveyden tai moraalin suojaamiseksi, tai muiden henkilöiden oikeuksien ja vapauksien turvaamiseksi.
132. Tuomioistuin huomauttaa, että lasten ja vanhempien oikeus nauttia toistensa seurasta on perhe-elämän peruselementti, ja että sellaiset kansalliset menettelytavat, jotka rajoittavat tätä oikeutta ovat puuttumista Sopimuksen 8. artiklan suojaamaan oikeuteen (ks. mm. Johansen v. Norja, tuomio elokuu 1996, Reports of Judgments and Decisions 1996-III, § 52). Kiistanalaiset menettelytavat, joita ei ole kielletty, selvästi sisältävät kajoamisen Sopimuksen 8 artiklan 1 momentin takaamaan oikeuteen. Sellainen kajoaminen on artiklan loukkaus, jos se ei tapahdu ‘lakiin perustuen’ ja johdu sellaisista pyrkimyksistä, jotka ovat laillisia artiklan 8. 2 momentin merkityksessä siten, että kajoaminen on ollut ‘välttämätöntä demokraattisessa yhteiskunnassa’.
Näin tehdessään Tuomioistuin ottaa huomioon sen tosiasian, että näkemykset siitä, miten tarpeellista viranomaisten on puuttua lapsista huolehtimiseen, vaihtelevat allekirjoittajamaasta toiseen, johtuen sellaisista tekijöistä kuin perheen rooliin liittyvät traditiot ja valtiovallan menettely perhe-asioissa, sekä käytössä olevat resurssit tällä erityisalueella. Joka tapauksessa sen arvioiminen, mikä on lapsen etu, on kaikissa tapauksissa ensisijaisen tärkeää. Lisäksi on pidettävä mielessä, että kansallisilla viranomaisilla on etunaan suora yhteys henkilöihin, joista on kyse (ks. Olsson v. Sweden (no.2) tuomio 27.11.1992, Series A no. 250, § 90), usein juuri siinä tilanteessa, kun huostaanottoa suunnitellaan ja välittömästi sen jälkeen. Tästä arviosta johtuen Tuomioistuimen tehtävä ei ole asettua paikallisen viranomaisen asemaan heidän hoitaessaan tehtäviään lasten huostaanotoissa ja huostaanotettujen lasten vanhempien oikeuksien toteuttamisessa, vaan paremminkin tarkastella Sopimuksen valossa, miten viranomaiset käyttävät harkintavaltaansa (ks. esimerkiksi Hokkanen v. Finland, tuomio 23.9.1994, Series A no. 299-A, § 55; ylempänä mainittu Johansen tuomio, § 64; ja päätös 8.2.2000 valituksen käsittelyynottopäätös No. 34745/97 tapauksessa Scott v. the United Kingdom, Third Section, julkaisematon).
Tätä taustaa vasten Tuomioistuin tutkii, voidaanko käytettyjä menetelmiä, kajottaessa valittajien oikeuksiin perhe-elämään, pitää ‘välttämättöminä’.
Lisäksi ei ollut mitään syytä ottaa lapsia huostaan, koska T. oli täysin kykenevä huolehtimaan J:stä ja M. oli jo sijoitettu vapaaehtoisesti turvalliseen ympäristöön lastenkotiin. Sosiaaliviranomaisten merkinnät eivät millään tavoin tukeneet sitä heidän vaatimustaan, että T:n tuli katkaista suhteensa K:hon, ja että tätä voitaisiin pitää välttämättömänä demokraattisessa yhteiskunnassa J:n hyvinvoinnin suojelemiseksi. Päinvastoin jos lapsen huostaanottoa pidetään oikeutettuna tällaisissa olosuhteissa, se merkitsisi, että mielenterveyden ongelmista kärsivät ihmiset menettäisivät läheistensä tuen.
144. Vaikka on totta, että äidillä, K:lla on pitkä mielisairaushistoria ja että hän on ollut sairaalahoidossa ja myös psykiatrisessa pakkohoidossa, tuomioistuin kuitenkin toteaa, että äiti oli päässyt sairaalasta kuukautta aikaisemmin, eikä hän ollut mielisairaalahoidossa synnyttäessään. Itse asiassa hän näyttää olleen sillä hetkellä suhteellisen hyvässä kunnossa. Lisäksi äidin psykoottista käyttäytymistä vain muutamia tunteja sen jälkeen, kun hän sai tietää menettäneensä vastasyntyneensä, ei voida pitää perusteena jo tehdylle päätökselle. Tuomioistuin pitää todennäköisenä, että kuka äiti tahansa – olipa hänellä tai ei mielisairautta – olisi tällöin ollut vaarassa käyttäytyä häiriintyneesti.
146. Vaikka kansallisilla viranomaisilla on harkintavaltaa sen suhteen, onko huostaanotto tarpeen, tuomioistuin katsoo tarkasteltuaan tapausta kokonaisuutena, että perusteet, joihin on vedottu ja menetelmät, joita on käytetty, olivat ylimitoitettuja. Tämän perusteella tuomioistuin katsoo että tällaisiin toimiin ryhtymällä kansalliset viranomaiset ylittivät harkintavaltansa, ja että tällaisia menetelmiä ei voi pitää välttämättömänä demokraattisessa yhteiskunnassa. Tämän vuoksi huostaanotto on loukannut Ihmisoikeussopimuksen 8. artiklaa.
148. Valittajat huomauttavat, että sosiaalityöntekijät kertoivat T:lle jo hyvin varhaisessa vaiheessa J:n syntymän jälkeen vuonna 1993, ettei hän voinut odottaa voivansa elää J:n kanssa, jos hän jatkoi suhdettaan K:hon. Kuitenkin K. ja T. muuttivat yhteen paljon myöhemmin, vasta vuoden 1994 alussa. Silloin he molemmat tiesivät, että J. ja M. sijoitettaisiin sijaisperheeseen, eikä heitä palautettaisi vanhemmille. Kun T. sai tietää, ettei hän voinut jatkaa perhe-elämää J:n kanssa, hänellä ei ollut mitään syytä olla muuttamatta yhteen K:n kanssa. Valittajien mukaan päätös olla palauttamatta J:tä isälleen oli tehty ennen kuin T. oli päättänyt elää J:n äidin kanssa – ei päinvastoin. Sosiaaliviranomaiset vaativat T:tä lopettamaan suhteensa lapsensa äitiin ehtona sille, että hän voi elää lapsensa kanssa. Heidän mielestään tällainen vaatimus oli selkeästi lainvastainen ja perusteeton.
149. Vaikka oletettaisiinkin, että valittajien tilanne olisi huostaanottopäätöksen aikaan ollut jossain määrin epävakaa – mitä se ei valittajien mukaan ollut – sosiaaliviranomaisten olisi tullut jälleenyhdistää perhe niin pian kuin mahdollista, koska huostaanottomenettely on aina tarkoitettu vain väliaikaiseksi toimeksi. Tästä huolimatta valittajille kerrottiin alusta lähtien, että perhesijoitus olisi pysyvä ja kestäisi lasten aikuisuuteen saakka. Hallitus on lukuisia kertoja toistanut tämän aikomuksen Strasbourgin ihmisoikeustuomioistuimelle. Viranomaiset ovat siten selkeästi toimineet mielivaltaisesti ilman minkäänlaista aikomustakaan lopettaa huostassapitoa riippumatta siitä, millainen valittajien tilanne on. Tästä syystä he ovat joutuneet tilanteeseen, jossa heidän kaikki toimenpiteensä, tai kotimaisille tuomioistuimille asiansa tueksi esittämänsä todisteet, olisivat hyödyttömiä.
150. Hallitus toteaa, että demokraattisessa yhteiskunnassa oli välttämätöntä puuttua hakijoiden oikeuteen perhe-elämän kunnioitukseen. Huostaanotto merkitsee usein pitkäaikaista menettelyä – koska kyseessä on lapsen lapsuus – ja näin ollen menettelyä voidaan pitää täysin normaalina. Hallitus asettaa kyseenalaiseksi sen, voiko lapsen ja vanhempien jälleenyhdistäminen todella olla Ihmisoikeussopimuksen 8. artiklan perimmäinen tavoite. Huomiota tulisi enemmänkin kiinnittää jokaisen tapauksen erityisiin olosuhteisiin ja erityisesti syihin, joiden vuoksi huostaanotto tehdään ja sitä pidetään yllä. Tässä mielessä tulee muistaa, että lapsuus on lyhyt, mutta hyvin tärkeä vaihe yksilön elämässä hänen tulevan kehityksensä kannalta. Vanhempien lapsiinsa kohdistamat laiminlyönnit ovat siten vakavia, eikä niitä voida aina korjata. Tässä mielessä tulee muistaa, että lapsella on Ihmisoikeussopimuksen 8. artiklan mukaan oikeus perhe-elämänsä kunnioittamiseen sijaisperheessä ja kotona (alkuperäisessä tekstissä ‘lastenkodissa’ suom.huom.)
151. Hallitus ei nähnyt lasten ja vanhempien fyysistä yhteen saattamista mahdolliseksi ja sen vuoksi mitään toimia jälleenyhdistämiseksi ei tehty. Lapsi usein kiintyy vahvasti sijaisvanhempiinsa ja siksi lapselle on vahingollista erottaa hänet sijaisperheestä ja perheen sisällä syntyneistä suhteista. Mitä nuorempi lapsi on, sitä nopeammin psykologiset suhteet lapsen ja sijaisvanhempien välillä kehittyvät. Lapsen olosuhteiden vakiinnuttamiseksi voi olla välttämätöntä, ettei tilannetta muuteta uudelleen. Sekä huostaanotto että sen lopettaminen tulee arvioida lapsen edun kannalta.
152. Hallitus myös huomauttaa, että K. on sairastanut skitsofreniaa siitä lähtien kun M. oli alle vuoden ikäinen. M ensimmäisen viiden elinvuoden aikana hänen äitinsä oli ollut psykiatrisessa sairaalahoidossa eripituisia aikoja yhteensä 13 kuukautta. M:n biologinen isä, joka ei ole valittajana tässä asiassa, ei ole koskaan osallistunut M:n hoitoon. J. taas ei ole koskaan asunut biologisten vanhempiensa kanssa.
154. Hallitus huomauttaa, että kun lapset otettiin huostaan, K:n kyky toimia vanhempana oli siinä määrin puutteellinen, että huostaanotto oli perusteltua ja lasten edun mukaista. Sen vuoksi oli ilmeistä, että J:n edun mukaista ei ollut sijoittaminen biologisten vanhempien kotiin. Myöhemmin on osoittautunut, että pitkäaikainen psykoterapia oli välttämätöntä K:n kuntoutumisessa.
157. Sitä oliko huostaanoton jatkaminen perusteltua, tulee arvioida kesäkuussa 1993 vallinneiden olosuhteiden ja sen jälkeisen kehityksen valossa. Tässä merkityksessä on otettava huomioon, että hakijat edelleen asuvat yhdessä naimattomina ja huolehtivat nuorimmasta lapsestaan R:sta, jota ei ole otettu huostaan. K:ta on hoidettu hänen mielisairautensa vuoksi, hän on ollut sairaalahoidossa ja myös pakkohoidossa. Kuitenkin Tuomioistuimelle toimitetun todistuksen mukaan hänen mielenterveytensä on ollut tasapainossa vuodesta 1996.
160. Sosiaalilautakunnan muistiinpanot 25.10.1993 osoittavat lisäksi, että T:lle oli jälleen kerrottu, että J. ei voinut asua hänen kanssaan, mikäli hakijat jatkavat suhdettaan. 29.10. kirjatut tiedot niistä positiivisista kokemuksista, miten T. oli huolehtinut lapsesta, on käytetty – ei yritykseen jälleenyhdistää perhettä – vaan tukemaan sitä johtopäätöstä, että edellytykset perhesijoitukselle, tarkoittaen sijoittamista sijaisperheeseen, olivat hyvät. Vahvasta ennakkokäsityksestä perheen jälleenyhdistämistä vastaan todistaa viranomaisten lasten sijoituksen yhteydessä 1994 esittämä käsitys, että sijoitus tulee kestämään vuosia.
169. Valittajien mukaan päätöksiä ankarista tapaamisrajoituksista ei tehty demokraattisella tavalla, koska valittajilla ei ollut mahdollisuutta osallistua päätöksentekoon. Menettely ei täytä lain perusvaatimuksia, kuten toimimista äärimmäisen hienovaraisesti, pienimmän mahdollisen intervention periaatteella ja lapsen edun mukaisesti. Esimerkiksi joulukuussa 1993 valittajille ehdotettiin, että he voivat pitää yhteyttä lapsiinsa kirjeitse. Ottaen huomioon, että J. oli alle vuoden ikäinen, on selvää, ettei hän osannut lukea, eikä ymmärtänyt tällaista kommunikointia. Valittajat huomauttavat myös tilanteesta, jossa sosiaalityöntekijät olivat kieltäneet heitä kertomasta M:lle perhesijoituksesta. Kun K. kuitenkin oli kertonut sijoituksesta – kaikkein tärkeimmästä tapahtumasta lapsen siihenastisessa elämässä – häntä rangaistiin uusilla tapaamisrajoituksilla.
171. Valittajat huomauttavat, että 15.7.1993 huostaanottopäätökset ja K:ta koskeva tapaamisrajoituspäätös vahvistettiin sosiaalilautakunnassa. Peruste rajoituksille oli K:n aggressiivinen käyttäytyminen ja tunteen purkaukset. Kuitenkin sosiaalityöntekijät olivat kirjanneet, että K:n ja lasten tapaaminen oli mennyt hyvin. Hän ei ollut koskaan vahingoittanut tai uhannut vahingoittaa lapsiaan millään tavoin. Se tosiasia, että hän oli aggressiivinen viranomaisia kohtaan, jotka olivat riistäneet häneltä hänen lapsensa, ei ole laillinen peruste tapaamisten rajoittamiselle ja valittajien oikeudelle nauttia perhe-elämästä lastensa kanssa. Päinvastoin tällainen päätös vain lisäsi K:n stressiä ja psykoottista reagointia.
173. Hallitus epäilee pitikö Tuomioistuin kaikkia tapaamisen rajoituksia valituskelpoisina. Joka tapauksessa Hallitus painottaa, että aikarajat ja muutkin ehdot, jotka lastensuojelulaki määrittelee, täyttyivät.
Hallitus viittaa mahdollisuuteen vedota oikeudessa Perustuslain 2 luvun 93 pykälään ja asiaan kuuluvaan rikoslain lukuun, joiden mukaan viranomaista voidaan syyttää rikoslain perusteella ja asettaa korvausvastuuseen vahingonkorvauslain perusteella, jolloin valtio voidaan määrätä korvaamaan vahingot. Johtopäätöksenä hallitus toteaa, että valittajilla oli ollut riittävät oikeussuojakeinot artiklan 13 merkityksessä, koska he saattoivat jos välttämätöntä, saada riittävästi lain turvaa niiden väitteidensä suhteen, joita he esittivät Sopimuksen 8. artiklan suhteen.
179. Tuomioistuin toteaa, että valittajat ovat voineet valittaa hallinnollisiin tuomioistuimiin huostaanottoa koskien, huostaanoton purusta kieltäytymisestä sekä lukuisista tapaamisrajoituksista. On totta, että valittajien valitukset eivät onnistuneet. Kuitenkaan keinon tehokkuus 13 artiklan merkityksessä, ei ole riippuvainen myönteisen lopputuloksen varmuudesta (ks Vereinigung Demokratischer Soldaten Österreichs sekä Gubi v. Austria tuomio 19.12.1994, Series A no. 302, § 55). Ei ole mitään osoitusta siitä, että suomalainen hallinto-oikeus ei yleensä täyttäisi ‘tehokkaan oikeuskeinon’ vaatimuksia 13. artiklan merkityksessä. Ottaen huomioon myös muut keinot, jotka hallitus toi esiin, Tuomioistuin toteaa, että valittajilla oli käytössään sellaiset keinot jotka täyttävät vaatimukset. Näin ollen kyseessä ei ollut artiklan 13 loukkaus.
Georg RessVincent Berger
Tukeutuen niihin faktoihin, jotka tuomiossa on todettu, totean, että K. oli ollut useaan otteeseen sairaalahoidossa mielenterveyden ongelmien vuoksi, johon kuului myös pakkohoitojakso hieman yli vuosi ennen päätöksen tekoa. 19.3.1993 K:n äiti oli ilmaissut tyytymättömyytensä mielenterveysasiantuntijoiden tuen puutteesta ja pelkonsa, että jotain saattaisi tapahtua, jos hänen tytärtään ei saada hoitoon. Pian tämän jälkeen 24.3.1993, K. oli todellakin tarkkailtavana sen suhteen, pitikö hänet määrätä psykiatriseen pakkohoitoon, mutta edellytykset eivät täyttyneet (ks. § 14.). 7.6.1993 T. oli sanonut, että K. tarvitsi sairaalahoitoa (§ 16). Muutama päivä myöhemmin, 11.6.1993 sosiaalityöntekijä, joka oli perehtynyt perheen tilanteeseen, ilmaisi huolensa K:n ja tulevan lapsen terveydestä (§ 20).
Näiden olosuhteiden valossa olen sitä mieltä, että syyt näiden kahden lapsen huostaanottoon olivat asianmukaiset ja perustellut, eikä niitä näin ollen voida luonnehtia mielivaltaisiksi. Mielestäni tämä koskee sekä huostaanottopäätöksiä 15.7.1993 että myös kiireellisiä päätöksiä 18. ja 21.6. samana vuonna. Harkintaoikeutensa puitteissa kansalliset viranomaiset, joiden etuna on suora kontakti asianosaisiin, olivat perustellusti oikeutettuja harkitsemaan, että niissä olosuhteissa lasten etu vaati muita kuin avohuollon tukitoimia, joita oli tähän asti kokeiltu. Menettelyä, jolla kiireellinen huostaanottopäätös koskien J:tä toteutettiin, voidaan kritisoida ja palaan asiaan alempana
Olen tyytyväinen myös siihen päätöksentekoprosessiin, joka johti lasten huostaanottoon, koska siinä ei jätetty valittajien etuja ottamatta huomioon siinä määrin, ettei heillä olisi ollut vaadittua mahdollisuutta puolustaa omia intressejään. Vaikka valittajia ei näköjään informoitu siitä, että lapset oltiin ottamassa huostaan väliaikaisena toimena heti vauvan synnyttyä, hyväksyn sen, että tapauksen olosuhteissa viranomaisilla on voinut olla laillinen peruste menettelylleen. Mielestäni he eivät ole ylittäneet harkintavaltaansa myöskään tässä mielessä. Joka tapauksessa valittajilla oli riittävä tilaisuus tulla kuulluksi ja hankkia asiamies ennen lautakunnan päätöstä 15.7.1993. Heillä oli myöskin valitusmahdollisuus, jota he käyttivät kahteen oikeusasteeseen.
Edellisen jälkeen, olen kuitenkin samaa mieltä siitä, että tapa, jolla J:n kiireellinen huostaanotto toteutettiin, oli karkea, vaikka otetaan huomioon sen hetken vaikeat olosuhteet. Se ei kuitenkaan muuta kiireellistä huostaanottopäätöstä tai sen perusteita mielivaltaisiksi ja Sopimuksen 8. artiklan kannalta asiaankuulumattomiksi. Vaikka tapaa, jolla J:n kiireellinen huostaanotto toteutettiin, voidaan pitää erillisenä ihmisoikeusloukkauksena, pidän tärkeänä arvioida tätä tapauksen yksityiskohtaa sen suhteen, miten huostaanottopäätös tässä tapauksessa toteutettiin. Tapaamisrajoituksia, jotka asetettiin heti J:n syntymän jälkeen, ja joita Tuomioistuin on hyvin osuvasti kuvannut sanoilla: ‘eivät edesauttaneet normaalin äiti-lapsi suhteen luomista’ (§ 159), voidaan pitää osoituksena viranomaisten tiukasta asenteesta perheen jälleenyhdistämistä vastaan. Tapa, jolla kiireellinen huostaanotto toteutettiin yhdessä muiden pykälissä 156-164 esitettyjen tuomion perustelujen kanssa, oikeuttaa sen johtopäätöksen, että kyseessä on 8. artiklan loukkaus.

matches:
§ 178
§ 22
Tuomioistuin
§ 52
Tuomioistuin
§ 90
§ 55
§ 64
Tuomioistuin
tuomioistuin
Tuomioistuin
tuomioistuin
tuomioistuin
Tuomioistuin
Tuomioistuin
§ 55
Tuomioistuin
§ 14
Tuomioistuin


text:
Tämäkö paras hinta/laatu suhde full hd tv? (12 vastausta) - AfterDawnin vastaukset
AfterDawn > Tämäkö paras hinta/laatu suhde full hd tv?
Tämäkö paras hinta/laatu suhde full hd tv?
Eli nyt tarvisin hyvää full hd (1080p) tv. Olen ajatellut tätä:
Onko hyvä valinta vai tiedättekö parempaa hinta/laatu suhde full hd tv?
Kysyjä: tehokone, 16.7.2011 21:40
LG:n xxLD450N-sarja on ehdottomasti tämän hetken hintalaatusuhteen kunkku. Tuon 32" mallin lyö ainoastaan siinä suhteessa sen isompi 42 tuumainen veli.
Samsungin saman hintaluokan vehkeet eivät ole yhtään parempia. Kuvaltaan ihan samaa, paitsi softa paljon huonompi ja hitaampi. Muutenkin Samppojen käytettävyys on hidasta ja kankeaa verrattuna tuohon LG:hen. Sen takia LG parempi tuossa hintaluokassa selvästi.
Joten tilaa vaan. Mieti tarkkaan että tuo 32" on juuri se oikea koko sinulle, nimittäin 42" ei ole paljoa kalliimpi...
17.7.2011 00:17
Eli oletko sitä mieltä että ostan tuon? voitte myös itse laittaa linkkejä hyvästä hinta/laatu suhde full hd tv:stä
No miksei repino vastaa?
17.7.2011 01:20
No repino täällä kutsusta.
Tuo näyttää todella edulliselta ja hyvältä laitteelta.
Eräs mihin mihin kiinnitän aina huomiota on liitettävyys toisten laitteiden kanssa. Sonylla tätä on ollut jo kauan.
Mummolta juuri muutaman vuoden vanha putkitv alko savuamaan, sitä kuuluisaa sinistä. Nyt se on saanut katella samsungin 32", ja esim säädin on hyvä. Sanoin, että älä räpelöi muita kuin punaista ja sinisiä näppäimiä, kun aina ennen sai olla asentelemassa uusiks juttuja. "Televisio ei taas näy" termillä.
Minusta vaan Samsungin laitteet on "kalliimpia" Ja Sonyn myös ja yks asia mihin kannattaa kiinnittää huomiota on että laitteessa on jo valmiina DVB-T2 systeemi.
Toisaalta taitaa olla niin, että nykyvehkeet on kuin sodan ajan laitteet eli ei kovin pitkäikäisiä.
17.7.2011 05:27
Ei tuo Sony ole sen laadukkaampi omien kokemusten perusteella. Ihmisillä on vain tapana verrata 500 euron LG:tä 1000 euron Sonyyn, ja Sony on "paljon laadukkaampi ja parempi"...
Meillä LG ja olen tyytyväinen, vanhemmilla LG ja ovat tyytyväisiä.
17.7.2011 07:39
Vertailin noissa esim kontrastia ja sony:lla oli 100000:1 ja lg:llä 60 000:1 muista en sitten tiedä lisää mielipiteitä kumpi on parempi!
Tämä ketju kun koskettaa todella läheltä minunkin tarpeitani, ajattelin nostaa ylös ennemmin kuin tehdä uuden.
42 telkkari hakusessa HTPC:n kaveriksi. Telkkarin äänenlaadulla, nettiominaisuuksilla ym. ei ole mitään väliä - ainoastaan kuvanlaatu ratkaisee.
Olisiko LG:n 42LK450N hyvä valinta, vai pitäisikö laittaa hieman enemmän rahaa jolloin saisi 100hz telkkarin. Onko satsauksella käytännönhyötyä, oikeasti? Alle 650e telkkareita voi ehdotella, kunhan muistaa käyttötarkoituksen (eli kuvanlaatu on ainut joka ratkaisee) sekä hintalaatusuhteen.
Televisiossa pitää olla vähintään 40 tuumaa kokoa, 4 HDMI:tä ja DLNA-ominaisuus, aito Full HD ja maanpäällinen ja kaapeliviritin kuten tässä http://www.gigantti.fi/product/tv-ja-aani/tv/televisiot-yli-40-tuuma/LE40D555XXE/samsung-40-lcd-tv-le40d555
17.7.2011 02:13
LG on osoittautunut hyväksi valinnaksi, erittäin selkeä kaukosäädin ja valikot ja LG tekee paneelinsa itse.
17.7.2011 08:45
Vai onko tämä parempi 100€ näyttäisi olevan alennuksessa:
http://www.veikonkone.fi/epages/VeikonKone.sf/fi_FI/?ObjectPath=/Shops/VeikonKone/Products/4905524654042
17.7.2011 01:49
omasta kokemuksestani suosittelisin esim. samsungin telkkaria.
hyvä laatu/hintasuhde ja toistaa ulkoiselta kiintolevyltä(tukee jopa 1TB ulkoista usb levyä) kaikki formaatit myös. mkv. leffojen tekstitykset toimivat hyvin ja niitä on mahdollista säätää.
toinen hyvä valita on tietysti sony. hieman kalliimpi mutta erittäin laadukas.
tuo lg:hän on entinen goldstar, joten sitä ei ole laadulla pilattu.

matches: hd hd hd hd hd hd HD


text:
Nr S1 Newrock M Miesten Mustat Rock New Saappaat mr030 1xATwwaEqnubuk 37 G tex Lajeja Fina Mefisto pun Naisten Ulkoilujalkineet Allrounder Beige Mukaan qwvP61
Sinivihreä Tyylikäs Naisten Metallikoristeita Carol Tuomioistuin Korkokenkiä Alusta Kengät
SveNaisten Korkokenkiä Metallikoristeita Tyylikäs Sinivihreä Alusta Carol Kengät Tuomioistuin nska
Tina André Espadrille Naisten Anouka Assous Sandaali Kiila YBBHRqWgTMokka Mary Harmaanruskea Niro Naamiointi Multi Tasainen Jane Naisten Allrounder Mukaan Mefisto nwIx0qH8B
Share to Facebook Facebook Share to Twitter Twitter Share to Sähköposti Email Carol Alusta Korkokenkiä Sinivihreä Kengät Metallikoristeita Naisten Tyylikäs Tuomioistuin Tuomioistuin Kengät Carol Korkokenkiä Metallikoristeita Sinivihreä Tyylikäs Alusta Naisten Tuomioistuin Metallikoristeita Naisten Korkokenkiä Kengät Sinivihreä Alusta Carol Tyylikäs Share to Tulosta Print
Mefisto Allrounder Mukaan Asuntoja Naisten Tummansininen Tyhjäntoimittaja ZxzRrwZnSq
Carol Metallikoristeita Alusta Tuomioistuin Korkokenkiä Tyylikäs Sinivihreä Naisten Kengät
Koralli Eu Kallistui Sandaali Nahka Kokoa 37 Doriane Mefisto 6POqxnpYwt
Tuomioistuin Kengät Korkokenkiä Tyylikäs Carol Alusta Naisten Metallikoristeita Sinivihreä
Tuomioistuin Alusta Naisten Kengät Carol Tyylikäs Sinivihreä Korkokenkiä Metallikoristeita
Metallikoristeita Kengät Korkokenkiä Alusta Tuomioistuin Tyylikäs Carol Naisten Sinivihreä Blogi
Kultaa Naisten Osapuoli 3 Sandaalit Mitoittaa Nilkka 8 Hihna Alhainen Kantapää Metallinen Soljen wx4qwCRP
Alusta Sinivihreä Metallikoristeita Carol Naisten Kengät Korkokenkiä Tuomioistuin Tyylikäs Tapahtumat
Carol Tyylikäs Metallikoristeita Alusta Naisten Kengät Korkokenkiä Sinivihreä Tuomioistuin Addiktio- ja uniseminaarit syksyllä 2019 Helsingissä
Koko 8 4 Norsunluun 7 Valkoinen Morsiamen 5 Hopea 3 6 Naisten Morsiusneito Korkokengät Avokkaat Tikari Satiini Naisten Häät F4vwa
Korkokenkiä Naisten Tuomioistuin Carol Kengät Metallikoristeita Sinivihreä Tyylikäs Alusta Kriisit ja selviytyminen -koulutus syksy 2018
Tyylikäs Sinivihreä Carol Kengät Korkokenkiä Alusta Naisten Metallikoristeita Tuomioistuin

matches: Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin


LISÄPYKÄLÄ: Kaarea Oy:n hallituksen edustajien nimeäminen | Aura
LISÄPYKÄLÄ: Kaarea Oy:n hallituksen edustajien nimeäminen
Kunnanhallitus, kokous 27.5.2019
§ 112 LISÄPYKÄLÄ: Kaarea Oy:n hallituksen edustajien nimeäminen (lisäpykälä)
AurDno-2019-265
Kunnanhallitus on päättänyt kokouksessaan 11.6.2018 § 98, että Auran kunnan ja Arkea Oy:n välinen palvelusopimus siirretään Arkea Oy:n jakautumisen yhteydessä sidosyksikköyhtiöön Kaareaan, sillä sidosyksikköyhtiöön kuuluminen ei estä kuntaa jatkossa kilpailuttamasta hankintaa. Edelleen kunnanhallitus on hyväksynyt 12.11.2018 § 180 Kaarea Oy:n osakassopimuksen. Osakaskokouksessa on sovittu, että Salo, Paimio, Parainen, Uusikaupunki, Aura, Varsinais-Suomen erityishuoltopiirin ky ja Paimion-Sauvon kansanterveys ky nimeävät yhdessä kolme hallituksen edustajaa.
Kunnanhallitus päättää, että Auran kunta nimeää Kaarea Oy:n hallitukseen edustajikseen yhdessä Salon, Uudenkaupungin ja Paraisten kaupunkien osoittamat hallituksen jäsenet siten kuin osakassopimuksessa ja kuntien välisissä neuvotteluissa on todettu.
§ 100 Kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus
§ 101 Pöytäkirjantarkastus
§ 102 Palkkiosäännön päivittäminen
§ 103 Täyttölupa palkkatuella sijoitettavan henkilön työllistämiseksi
§ 104 Täyttöluvat yhtenäiskoulun oppilaiden henkilökohtaisille avustajille
§ 105 Tienkäyttöhakemus festivaalien ajaksi
§ 106 Kunnan johtoryhmän jäsenten palkkauksen tarkistaminen
§ 107 Elinkeinoasiantuntijan tehtävän muuttaminen kehittämisjohtajan tehtäväksi
§ 108 Sopimus yhteistyöstä sosiaali- ja terveydenhuollon asiakas- ja potilastietojärjestelmän hankinnassa
§ 109 Nimeämispyyntö Auranmaa-säätiön hallitukseen
§ 110 Sarastia Oy:n osakassopimuksen hyväksyminen
§ 111 Muut asiat


text:
Tänään, 1.7.
Eilen, 30.6.Tänään, 1.7.Huomenna, 2.7.Sunnuntai 3.7.Maanantai 4.7.Tiistai 5.7.Keskiviikko 6.7.Torstai 7.7.Perjantai 8.7.Lauantai 9.7.Sunnuntai 10.7.Maanantai 11.7. TV Finland Perjantai 1.7.
Niko Kivelä ja nurkkakunnat: Raahe
2/6. Raahe - Suomen epäsuosituin kunta vuonna 2014 toteutetun kyselyn mukaan on Raahe. Höpö, höpö! Katso Niko Kivelä ja Nurkkakunnat. (U) #nurkkakunnat HD
(Suomi 1958, 88') O: Aarne Tarkas. N: Lasse Pöysti, Tommi Rinne, Sakari Halonen, Leo Jokela, Leni Katajakoski, Elina Salo. Sotilasfarssi alokkaasta, jolla on yli sata naispuolista kirjeystävää. Mv. Sallittu kaiken ikäisille.Arviot: IMDb 4.7Lue lisää: IMDb ∙ Leffatykki ∙ Wikipedia
Aamu-tv:n ajankohtaiset aiheet koosteena. HD
Uhkaako Brexit turvallisuuttamme? Juontajana Sanna Savikko. #yleastudio HD
Katsellaan Jaakon kanssa Hei Taavi, Maltti ja Valtti, Mitä ihmettä, Yhdessä, Nelli ja Iiro, Neposen seikkailut sekä Jussin matkat. HD
1/6. Ole Arnold Bønå on palannut Vistenvuonon rannoille Helgelandiin ja ryhtynyt jatkamaan tilanhoidon ohella myös vanhempiensa perustamaa leirikoulutoimintaa. Lisäksi hän tarjoaa turvapaikan ongelmanuorille. HD
Uupuneita ja virkeitä vanhuksia. Tapsa miettii lääkärin virheitä ja onnistumisia. Mikä saa ihmisen palamaan loppuun? Illalla Tapsa puhuu satapäiselle kuulijakunnalle terveestä elämästä. (U)
Kioski: Mamu - Suomi - mamu
Musta Barbaari ja Prinssi Jusuf istuvat suomalaisen perimän ja kulttuurin äärelle ja selvittävät, mitä suomalaisuus oikein on. HD
Arkistosta revittyä: Raitiovaunu
Mitä Helsinki olisikaan ilman raitiovaunujaan? Arkistomateriaalin ja haastattelujen avulla valotetaan raitiovaunun matkaa läpi aikojen. Toimittaja: Lotta Wigelius-Wulff. (U)
Tangomarkkinat 2010: Suomalainen tango
Konsertissa kuulemme rakastetuimmat suomalaiset tangot Heikki Hietamiehen valitsemina. Solisteina mm. Jari Sillanpää, Arja Koriseva, Mika Pohjonen, Kaija Lustila ja Marita Taavitsainen. Juontajana Anna-Liisa Tilus. (U)
"Suomalainen ei osaa palvella" - totta vai tarua? Maaretta Tukiainen löytää esimerkkejä erinomaisesta palvelusta, mutta myös parantamisen varaa. (U) HD
Dokumenttiprojekti: Matka minuksi
Kolmea nuorta naista yhdistävät omasta elämästä kertovat blogit sekä kamppailu itsen ja nyky-yhteiskunnan vaatimusten kanssa. Kuinka löytää tie kohti oman epätäydellisyyden hyväksymistä? O: Mina Laamo HD Sallittu kaiken ikäisille.
Perjantai 1. heinäkuuta 2016, vko 26
Nimipäivät: Aaro, Aaron
4 minYle UutisetEilen 22:55
2 minPäivän sää: Viikonloppuna luvassa aurinkoa,hellettä ja ukkostaEilen 22:23
2 minUutisjutut: Kotimaa: Länsimetron koeliikenne alkaa tammikuussaEilen 22:00

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD


Valtioneuvoston asetus valtiokonttorista 1155/2002 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 2002 › 19.12.2002/1155
19.12.2002/1155
1 a § (20.2.2014/133)
1 a § on kumottu A:lla 20.2.2014/133.
5 § (28.5.2009/348)
5 § on kumottu A:lla 28.5.2009/348.
6 § (1.7.2015/843)
Oikeustieteen ylemmän korkeakoulututkinnon suorittaneella valtiokonttorin virkamiehellä on oikeus eri valtuutuksetta tuomioistuimessa, virastoissa ja toimituksissa valvoa 1 momentissa tarkoitetuissa asioissa valtion etua ja oikeutta sekä edustaa niissä valtiokonttoria. (11.12.2008/844)
11.12.2008/844:
3 momentti on kumottu A:lla 15.12.2011/1302.
28.5.2009/348:
20.10.2011/1082:
15.12.2011/1301:
15.12.2011/1302:
20.2.2014/133:
1.7.2015/843:
Organisaatio 1 § 1 a § 2 § Asioiden käsittely 3 § 4 § 5 § Kelpoisuusvaatimukset6 § - KelpoisuusvaatimuksetVirkoja ja virkasuhdetta koskevat säännökset 7 § 8 § 9 § 10 § Erinäisiä säännöksiä 11 § Voimaantulo 12 § Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:11.12.2008/844:28.5.2009/348:20.10.2011/1082:15.12.2011/1301:15.12.2011/1302:20.2.2014/133:1.7.2015/843:


Tesoman uuden jäähallin lopputilityksen hyväksyminen | Tampere esityslistat ja pöytäkirjat
Tesoman uuden jäähallin lopputilityksen hyväksyminen
Tampereen Tilakeskus liikelaitoksen johtokunta, kokous 28.9.2017
§ 73 Tesoman uuden jäähallin lopputilityksen hyväksyminen
TRE:3056/10.03.06/2016
Tesoman liikuntapuiston keskelle on rakennettu kaksi jäähallia: Tesoma 1 -halli vuonna 1989 ja Tesoma 2 -halli vuonna 1999, joista Tesoma 2 on yksityisomisteinen. Kaupunki rakennutti jäähalli 1:n viereen samalle tontille vuonna 1999 länsitamperelaisille Tesoman uimahallin.
Jäähalli 1 oli kiinteistön ylläpidon näkökulmasta elinkaarensa päässä. Hallin kylmätekniikka oli uusittava, koska järjestelmässä olevan kylmäaineen (R22) käyttö ei ole enää sallittua. Rakennus osoittautui myös rakenteiltaan ja kuormituksiltaan alimitoitetuksi, ja sen talotekniikka oli vanhentunut. Ympäristövalvonta edellytti jäähallin sulkemista käytöstä huhtikuussa 2015 jäähallissa todetun sisäilmaongelman vuoksi.
Jäähallin perusparantaminen oli todettu vaikeaksi, koska rakennustekniset ongelmat olivat niin suuria, että korjaustyö maksaisi lähes yhtä paljon kuin uuden rakentaminen. Rakennetun uuden hallin tarjoamat palvelut ja laajuus 1 380-paikkaisine katsomoineen vastaavat nykytasoa.
Sivistys- ja elämänlaatupalvelujen lautakunta hyväksyi hankkeen tarveselvityksen 20.11.2014. Sen pohjalta laadittiin hankesuunnitelma 12.8.2015 ja päivitetty hankesuunnitelma 15.10.2015. Tilakeskus Liikelaitoksen johtokunta hyväksyi toteutussuunnitelman 26.5.2016. Kohde valmistui tavoitteen mukaisesti 7.7.2017 syksyn jäävuoroja varten.
Hankkeen pää- ja arkkitehtisuunnittelijana toimi Arkkitehdit Kontukoski Oy. Erikoissuunnittelijoina LVI-suunnittelusta vastasi Granlund Tampere Oy, rakennesuunnittelusta Ramboll Finland Oy, sähkösuunnittelusta Sähköinsinööritoimisto Pasi Sainio Oy ja Sähkösuunnittelu Vahekoski Oy, kylmätekniikkasuunnittelusta Granlund Tampere Oy ja geosuunnittelusta A-Insinöörit Suunnittelu Oy.
Rakennustyöt toteutettiin jaettuna urakkana. EU-menettelyn mukainen urakkakilpailu pidettiin helmi–huhtikuussa 2016. Rakennustöistä vastasi pääurakoitsijana Skanska Talonrakennus Oy. Putkiurakoitsijana toimi Consti Talotekniikka Oy, IV-urakoitsijana KaihlaSet Oy, sähköurakoitsijana Tyrvään Sähkötyö Oy, kylmätekniikkaurakoitsijana Suomen Tekojää Oy ja automaatiourakoitsijana Schneider Electric Finland Oy.
Kohteen projektipäällikkönä toimi suunnittelu- ja rakentamisvaiheessa hankeinsinööri Panu Hirvonen Tilakeskuksen kiinteistökehityksestä.
Tesoman jäähallin uudisrakennushankkeen tunnusluvut:
Toteutussuunnitelma Toteutuma
Bruttoala, m2 5 050 5 050
Tilavuus, m3 33 500 33 500
Hankinta-arvo, milj. e 7,82 7,3
kustannukset, e/m²
1 548 1 446
Työllistävä vaikutus,
Töiden aloitus 5/2016 6/2016
Kohde valmis 6/2017 7/2017
Rahoitus, milj. e 7,82 7,9
Määrärahan ja toteuman kustannusero on 600 000 euroa. Rakennushankkeen kokonaiskustannukset alittuivat 7,6 %.
Tesoman jäähallin rakennushankkeen lopputilitys hyväksytään.
Hankeinsinööri Panu Hirvonen ja rakennuttamispäällikkö Jukka Kauppinen olivat asiantuntijoina kuultavina läsnä kokouksessa tämän asian käsittelyn aikana kello 17.43–17.52 ennen päätöksentekoa.
Panu Hirvonen, Jukka Kauppinen, Jani Knuuttila, Kirsti Hankela, Irja Peltoniemi, Pekka P. Paavola, Jari Tolvanen, Virpi Ekholm, Niko Suoniemi
§ 67 Kokouksen laillisuuden ja päätösvaltaisuuden toteaminen
§ 68 Pöytäkirjan tarkastajien valitseminen
§ 69 Läsnäolo- ja puheoikeuden myöntäminen
§ 70 Tampereen Tilakeskus Liikelaitoksen välitilinpäätösraportin 1-8/2017 hyväksyminen
§ 71 Haukiluoman päiväkodin uudisrakennuksen toteutussuunnitelman hyväksyminen
§ 72 Sammon päiväkodin parannus- ja muutostöiden toteutussuunnitelman hyväksyminen
§ 74 Kaukajärven vapaa-aikatalon perusparannuksen lopputilityksen hyväksyminen
§ 75 Toimitusjohtajan katsaus
§ 76 Tampereen Tilakeskus Liikelaitoksen viranhaltijoiden päätöspöytäkirjat


text:
DONNA ohjelmatiedot - Telsu.fi
Haulla donna löytyy 96 aiemmin esitettyä tv-ohjelmaa.
la 28.09.2019 12.15 - 12.40
10/10. Malja rakkaudelle. Donna etsii itselleen uutta kotia, mutta Andrélla on yllätys hihassaan. N: Alina Tomnikov, Essi Hellén, Eero Ritala, Miina Penttinen, Miila Virtanen, Marjaana Maijala, Celso de la Molina. (U) HD
to 26.09.2019 16.00 - 16.25
ma 23.09.2019 21.25 - 21.50
ma 23.09.2019 20.00 - 20.25
la 21.09.2019 11.15 - 11.40
9/10. Äiti ei petä koskaan. Donnan pahimmat painajaiset käyvät toteen. N: Alina Tomnikov, Essi Hellén, Sari Siikander, Rami Rusinen, Miina Penttinen, Celso de la Molina. (U) HD
to 19.09.2019 16.05 - 16.30
ti 17.09.2019 19.00 - 19.30
ti 17.09.2019 13.45 - 14.10
ma 16.09.2019 23.10 - 23.35
la 14.09.2019 11.45 - 12.10
to 05.09.2019 13.55 - 14.20
ti 03.09.2019 19.00 - 19.23
ma 02.09.2019 20.00 - 20.25
to 29.08.2019 15.45 - 16.10
6/10. Normiheteroseksiä. Donna tahtoo sänkyyn, mutta rima on liian korkealla. N: Alina Tomnikov, Essi Hellén, Eero Herranen, Leo Honkonen, Miina Penttinen. (U) HD
ti 27.08.2019 22.35 - 23.00
ma 26.08.2019 20.00 - 20.25
ma 26.08.2019 19.00 - 19.30
la 24.08.2019 10.55 - 11.20
5/10. Phantom. Donna aikoo kohdata unelmiensa miehen Miran koulun bileissä. N: Alina Tomnikov, Essi Hellén, Juha-Pekka Mikkola, Sari Siikander, Juho Lehto, Eero Herranen. (U) HD
to 22.08.2019 15.35 - 16.00
ti 20.08.2019 22.05 - 22.30
ma 19.08.2019 20.00 - 20.24
la 17.08.2019 10.35 - 11.00
to 15.08.2019 15.30 - 15.55
ma 12.08.2019 20.00 - 20.25
su 11.08.2019 00.40 - 01.05
3/10. Laillista toimintaa. André tahtoo myydä talon, ja Donna saa karvaisen vieraan. N: Alina Tomnikov, Essi Hellén, Eero Ritala, Anna-Leena Sipilä, Jarkko Miettinen, Rami Rusinen. (U) HD
to 08.08.2019 15.30 - 15.53
ti 06.08.2019 22.10 - 22.35
ma 05.08.2019 20.00 - 20.25
to 01.08.2019 15.30 - 15.55
2/10. Uutta putkeen. Donna kokeilee Tinderiä, ja Donnan taloon muuttaa kaksi uutta asukasta. N: Alina Tomnikov, Essi Hellén, Miina Penttinen, Rami Rusinen, Hannes Suominen. HD
ti 30.07.2019 20.30 - 20.55
ma 29.07.2019 20.00 - 20.24
la 27.07.2019 20.30 - 20.55
Komediasarja alkaa. 1/10, Shokkiherätys. Donnan piano on kadonnut, mutta sen mukana on lähtenyt jotain muutakin. N: Alina Tomnikov, Essi Hellén, Eero Ritala, Miila Virtanen, Juha-Pekka Mikkola. HD
la 27.07.2019 20.15 - 20.40
ti 23.07.2019 20.30 - 20.55
ma 22.07.2019 20.00 - 20.25
ma 19.03.2018 22.10 - 22.35
10/10. Malja rakkaudelle. Donna etsii itselleen uutta kotia, mutta Andrélla on yllätys hihassaan. N: Alina Tomnikov, Essi Hellén, Eero Ritala, Miina Penttinen, Miila Virtanen, Marjaana Maijala, Celso de la Molina. HD
ma 19.03.2018 15.00 - 15.25
su 18.03.2018 22.55 - 23.20
10/10, Malja rakkaudelle. Donna etsii itselleen uutta kotia, mutta Andrélla on yllätys hihassaan. N: Alina Tomnikov, Essi Hellén, Eero Ritala, Miina Penttinen, Miila Virtanen, Marjaana Maijala, Celso de la Molina. HD
la 17.03.2018 19.10 - 19.35
la 17.03.2018 18.40 - 19.15
pe 16.03.2018 21.00 - 21.25
to 15.03.2018 21.00 - 21.25
ma 12.03.2018 21.30 - 21.54
9/10. Äiti ei petä koskaan. Donnan pahimmat painajaiset käyvät toteen. N: Alina Tomnikov, Essi Hellén, Sari Siikander, Rami Rusinen, Miina Penttinen, Celso de la Molina. HD
ma 12.03.2018 15.00 - 15.25
su 11.03.2018 22.55 - 23.20
www.telsu.fi > ohjelmatiedot > Donna
https://www.telsu.fi/l/donna_7909186.jpg
F1 Extra22:35 - 22:45 MTV3 Kuka murhasi Jeffrey Epsteinin?22:55 - 23:50 Frii Family Guy22:55 - 23:20 FOX Lätkävaimot23:00 - 00:00 Liv Mullan alta: Paleface ja Milla Rumi23:03 - 23:55 Yle TV1 Normaaleja ihmisiä23:25 - 23:45 Yle TV2 Yle Live: Haloo Helsinki!23:30 Yle Teema & Fem Sinkkuillallinen4.7. klo 00:00 - 01:00 Liv Simpsonit4.7. klo 00:10 - 00:35 FOX Yle Live: Gasellit4.7. klo 00:28 Yle Teema & Fem Koko Britannia leipoo4.7. klo 00:35 - 01:40 AVA Amazing Race4.7. klo 00:55 - 01:50 MTV3 Blue Bloods4.7. klo 01:00 - 01:45 Hero Yle Live: Michael Monroe4.7. klo 01:25 Yle Teema & Fem JIM D: Morgan Spurlock esittää: Amerikka ja vapaus4.7. klo 01:35 - 03:05 Jim
Pinnalla juuri nyt: Mullan alta: Paleface ja Milla Rumi, Pelastushelikopteri, Sydämen asialla, Normaaleja ihmisiä, The Bold Type, Pirunpelto, Komisario Montalbano, Koko Britannia leipoo, Amazing Race, La otra mirada - Toinen katse

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Yle TV2 Torstai 21.9.
Tuomon salaisuus. Tuomo piileskelee autotallissa, koska hänelle on sattunut jotain aivan kamalaa. / Kirppu apinoi. Kirppu haluaa imitoida Marko-apinaa. Martta on huolissaan leikkikaverinsa muutoksesta. Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Hytisevä hyytelö. Veeralla ja Erikillä on salaperäistä kasvu-uutetta, joka tekee vihanneksista jättikokoisia. Pertillä ja Purtilla puolestaan on valtava kiisseliallas. Luvassa on siis aikamoinen katastrofi. Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Perheen peli-ilta. Äiti päättää pitää perheen peli-illan. Isän kilpailuvietti lehahtaa valloilleen ja Tero ei voi antaa asian olla. Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Miehiä työssä. HD Sallittu kaiken ikäisille.
Kausi 20, 3/47. Pidä pintasi, 2/2. Kaivoskuiluun jumiin jääneiden uhrien pelastaminen on kilpailua aikaa vastaan. Miten Tess selviytyy tilanteesta? Maggie kohtaa pahimman painajaisensa. T: BBC. Äänitekstitys: suomi. K12 (ahdistus).
Brittiläinen talk show -isäntä James Corden viihdyttää Los Angelesista tähtivieraiden, sketsien ja musiikin voimin. USA 18.9.2017. Vieraina Lonzo Ball, Sonequa Martin-Green ja Robert Winston. HD Äänitekstitys: suomi.
2/8. Suorasanainen tubettaja Tova Helgesson on Hannan kylpyvieraana tänään. Hauskanpidon ohella jutellaan myös vaikeista asioista, kuten ihmisten välisestä luottamuksesta. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: ruotsi. Äänitekstitys: suomi.
Kausi 2, 2/8. Roosan vauva on pinteessä, ja keisarileikkaus tehdään heti. Demi haluaa jatkaa lukio-opintojaan. Sarita on saanut työpaikan. Sanna tasapainoilee työn, opiskelun ja perhe-elämän keskellä. (U) HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. K7 (seksi).
Kausi 2, 3/8. Demi pääsee keskusteluohjelmaan televisioon. Roosa on sulaa vahaa saadessaan teho-osastolla hoidettavan vauvan syliinsä. Sarita ja Sanna pohtivat lastensa huoltajuusasioita. (U) HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
4/6. Line opettelee surffaamaan Australian Kultarannikolla. Lisäksi hän kokeilee cheerleading-temppuja ja opiskelijaelämää. Nyt olisi aika tavata joku kiva poika, joten sosiaalinen media apuun ja haku päälle. (U) HD Äänitekstitys: suomi.
1/4. Dokumenttisarjassa nähdään transsukupuolisia ihmisiä, jotka puolustavat oikeuttaan olla oma itsensä. Frederik syntyi tyttönä, mutta on elänyt poikana 10-vuotiaasta alkaen. Josephine työskentelee armeijassa miehenä. HD Äänitekstitys: suomi.
4/8. Masentunut Fredrik yrittää hävittää surun alkoholilla, ja psykologin apua tarvitaan. Trine saa kiireestä huolimatta juhlat järjestettyä. Norjalainen dokumenttisarja kertoo psyykkisesti sairaiden nuorten elämästä. (U) HD Äänitekstitys: suomi.
3/8. Ryhmä rohkeita tanskalaisia lukee yleisön edessä vanhoja päiväkirjojaan. Tällä kertaa lukijoina ovat Bjørn, Sanne, Ann ja Ragnhild. (U) HD Äänitekstitys: suomi.
6/6. Helge ja Nikolaj tutustuvat Dinan ja Janin 4,5 hehtaarin suuruiseen viinitilaan Fynin saarella. Tilalla on jouduttu tekemään mittavia koneinvestointeja. Rypäleiden korjuukone tekee Helgeen vaikutuksen. (U) Äänitekstitys: suomi.
4/8. Papit jatkavat tapaamisia kumppaniehdokkaiden kanssa. Kaikki eivät löydä yhteistä säveltä, yksi ehdokas jättää ohjelman, ja yksi papeista saa ikäviä uutisia. Eräs heistä saa kuitenkin kutsun mukavalle metsäretkelle. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: ruotsi. Äänitekstitys: suomi.
Tuhkimotarinoita : Viimeinen kosketus
Tiinan kaksospojat jäivät auton alle. Aatun jalka murtui, Peetun sydän pysähtyi ja äidin maailma romahti. Surun keskelle valonpilkahduksen tuo perheen yllättävä Robin. Mitähän muuta stylisti Outi Broux on keksinyt? HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Jakso 673: Toisen omaa. Anni lainaa vain. Lauri panee ison pyörän pyörimään. Elina pakenee patenttihakemukseen. Kristan synttärit saavat tyrmistyttävän lopun. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Katsellaan Susannan kanssa Pikkuli, Unelmajuttu, Pusse, Sormilla vai puikoilla, Mohvelit, Ilmojen kunkut ja Retki-Roope. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
1/6. Kahdeksan innokasta kalahullua kisaa toinen toistaan huikeammilla kala-apajilla ympäri maailmaa. Kuinka moni selviää loppuun asti? Ensin kilpaillaan turskasaaliista Islannin hyisissä vesissä. T: BBC. HD Äänitekstitys: suomi.
Kausi 1. 3/10. Elämännälkä. Rauhallinen aamupäivä muuttuu hetkessä, kun helikopteri kiidättää sairaalaan pojan, joka on pudonnut 6. kerroksesta. Lääkärit leikkaavat koko yön - selviääkö poika hengissä? (U). HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. K12 (ahdistus, päihteet).
Jukka Lindström ja Noin viikon uutiset. Suomen vallattomin ajankohtaissatiiri palaa tauolta. Aiheena kieli ja valta. Vieraana poliitikan tutkija Mari K. Niemi. #nvuutiset HD
Kausi 3. 1/11. Aika. Jaksossa pohditaan, pärjäävätkö keski-ikäiset naiset enää komediahommissa ja mistä Ruusunen saa töitä nukuttuaan 100 vuotta. Pääosissa Pirjo Heikkilä, Niina Lahtinen, Krisse Salminen, Sanna Stellan HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. K12 (väkivalta).
Brittiläinen talk show -isäntä James Corden viihdyttää Los Angelesista tähtivieraiden, sketsien ja musiikin voimin. USA 19.9.2017. Vieraina Alicia Vikander, Luke Wilson, Zach Woods, Sir Sly. HD Äänitekstitys: suomi.
Viikon urheilutapahtumia seulotaan läpi Villin kortin panelistien toimesta. Paneelissa Riku Riihilahti, Tommy Lindgren, Paula Noronen, Ville Myllyrinne, Kalle Palander ja Mikko Töyssy. Vieraana Christoffer Strandberg. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Kausi 1, 6/8. Kollegojen väleissä tapahtui murros vuonna 2002. Selviääkö nyt, vuosikymmenen jälkeen, syy miesten välirikkoon ja Cohlen myöhempiin vaiheisiin? T: HBO. (U) HD Äänitekstitys: suomi. K16 (väkivalta, seksi).
Kausi 2, 4/7. Kenin vanha yliopistoproffa vaihtaa hiippakuntaa. Edesmennyt on kyllä ilmaissut viimeisen toiveensa, mutta hautajaisissa selviää, että asioita voi ymmärtää monella tavalla. Erityisesti väärin. (U) HD Äänitekstitys: suomi. K7 (seksi).
Iltalehti (Televisio) | 07:25, 21.9.

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
VakO 3826:2018 - Vakuutusoikeus
Etusivu » Ratkaisuja » VakO 3826:2018
23.8.2019 VakO 3826:2018
Diaarinumero: 3826:2018
Sovellettu lainsäädäntö: Hallintolainkäyttölaki 5 § 1 mom. ja 51 § 2 mom.
A:lle oli myönnetty alle 16-vuotiaan vammaistuki. Hänen vanhemmillaan, B:llä ja C:llä oli A:n yhteishuoltajuus ja he toimivat molemmat A:n edunvalvojina.
Kansaneläkelaitos käsitteli päätöksellään 8.11.2017 A:n vammaistuen maksunsaaja-asian uudelleen saamansa ilmoituksen perusteella. Kansaneläkelaitos katsoi päätöksessään, ettei A:n vammaistuen maksunsaajaa muuteta, koska toinen edunvalvojista ei ole suostunut maksunsaajan muuttamiseen. Kansaneläkelaitos totesi lisäksi, ettei ole myöskään esitetty perusteltua syytä maksunsaajan muuttamiseen. Tällaisena syynä voidaan pitää esimerkiksi tuomioistuimen päätöstä edunvalvojien tehtävien jakamisesta tai etuuksien maksamisesta. Sen sijaan esimerkiksi lapsen asumista koskevia tietoja ei pidetä syynä muuttaa maksunsaajaa, jos edunvalvojat eivät ole asiasta yhtä mieltä.
B haki muutosta Kansaneläkelaitoksen päätökseen ja vaati A:n vammaistukea maksettavaksi itselleen, koska hän on ollut elokuun 2017 alusta alkaen lasten päähuoltaja ja lapset asuvat hänen luonaan.
Sosiaaliturva-asioiden muutoksenhakulautakunta kumosi Kansaneläkelaitoksen päätöksen ja totesi, että alle 16-vuotiaan vammaistuki maksetaan B:lle 1.11.2017 alkaen. Sosiaaliturva-asioiden muutoksenhakulautakunta palautti asian Kansaneläkelaitokselle päätöksestä aiheutuvia toimenpiteitä varten.
Sosiaaliturva-asioiden muutoksenhakulautakunta toimii ensimmäisenä muutoksenhakuasteena työttömyysturvaa koskevissa ja siihen rinnastuvissa asioissa ja Kansaneläkelaitoksen hoitamissa toimeentuloturva-asioissa siten kuin asianomaisissa etuuslaeissa erikseen säädetään.
Kansaneläkelaitoksen vammaisetuuksista annetun lain nojalla antamaan päätökseen tyytymätön saa hakea siihen muutosta sosiaaliturvan muutoksenhakulautakunnalta kirjallisella valituksella.
Hakijalle annetaan kirjallinen päätös etuuden myöntämisestä, hylkäämisestä, tarkistamisesta, keskeyttämisestä, lakkauttamisesta ja takaisinperinnästä. Hakijalle on annettava kirjallinen päätös myös silloin, kun etuus maksetaan 26 §:n tai sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annetun lain 14 §:n perusteella kunnan toimielimelle.
Alle 16-vuotiaan vammaistukea saavan lapsen edunvalvojan, huoltajan tai muun alle 16-vuotiaan vammaistukea 15 §:n 2 momentin mukaan hakemaan oikeutetun henkilön on ilmoitettava mm. lapsen huoltajan vaihtumisesta.
Jos alle 16-vuotias vammaistukea saava lapsi ei asu edunvalvojansa kanssa samassa taloudessa, vammaistuki voidaan maksaa lapsen huoltajalle tai henkilölle, jonka hoitoon lapsi on lastensuojelulain 81 §:ssä tarkoitetulla tavalla sijoitettu.
Sosiaaliturva-asioiden muutoksenhakulautakunta toteaa, että etuuden toimeenpanoon liittyvät kysymykset eivät kuulu sen toimivaltaan, ja niitä koskevat valitukset jätetään tutkimatta. Vammaisetuuksista annetun lain mukaan kuitenkin alle 16-vuotiaan vammaistuen saajan on ilmoitettava huoltajan vaihtumisesta, ja maksunsaaja voidaan muuttaa silloin, kun lapsi ei enää asu edunvalvojansa kanssa samassa taloudessa.
Vakuutusoikeus on 30.10.2017 antamallaan päätöksellä, korkeimman hallinto-oikeuden poistettua vakuutusoikeuden aiemman päätöksen, todennut, että vammaisetuuden nostajaa koskevan valituksen tutkiminen kuuluu sosiaaliturva-asioiden muutoksenhakulautakunnan toimivaltaan. Vakuutusoikeus on kuitenkin 26.3.2018 antamassaan päätöksessä todennut, että kysymys siitä, kummalle huoltajalle myönnetty alle 16-vuotiaan vammaistuki maksetaan, liittyy päätöksen täytäntöönpanoon, eikä sen tutkiminen kuulu sosiaaliturva-asioiden muutoksenhakulautakunnan toimivaltaan.
Sosiaaliturva-asioiden muutoksenhakulautakunta toteaa, että maksunsaajaan liittyvien valitusten tutkimisesta ei ole vakiintunutta oikeuskäytäntöä. Vammaisetuuksista annetun lain mukaan lapsen huoltajan muutoksista on kuitenkin ilmoitettava, ja maksunsaajaa voidaan edellä todetulla tavalla muuttaa. Kokonaisuutena arvioiden sosiaaliturva-asioiden muutoksenhakulautakunta katsoo, että huoltajien oikeusturva edellyttää, että he voivat saattaa muutoksenhakuasteen tutkittavaksi myös sen, kenelle alle 16-vuotiaan vammaistuki maksetaan. Näin ollen sosiaaliturva-asioiden muutoksenhakulautakunta ottaa valituksen tutkittavakseen.
Asiassa esitetyn selvityksen mukaan A on tosiasiallisesti asunut isänsä B:n luona. Väestörekisteritietojen mukaan A on muuttanut isänsä luokse asumaan 27.7.2017 ja asuu siellä edelleen.
Sosiaaliturva-asioiden muutoksenhakulautakunta toteaa, että oikeuskäytännössä silloin, kun lapsi on molempien vanhempiensa huollossa, merkitystä on annettu sille, kumman luona lapsi tosiasiallisesti asuu ja kumman voidaan katsoa pääasiassa huolehtivan lapsesta. Asiassa esitetyn selvityksen mukaan A on muuttanut asumaan isänsä luokse eikä asumisratkaisua voida tässä vaiheessa pitää väliaikaisena. Asiassa ei ole myöskään esitetty luotettavaa selvitystä siitä, että B ei kykenisi toimimaan lapsen edunvalvojana. Kokonaisuutena arvioiden sosiaaliturva-asioiden muutoksenhakulautakunta katsoo, että A ei enää asu aikaisemman edunvalvojansa C:n kanssa, ja alle 16-vuotiaan vammaistuki voidaan maksaa toiselle huoltajalle B:lle 1.11.2017 alkaen.
1. C haki muutosta sosiaaliturva-asioiden muutoksenhakulautakunnan päätökseen ja vaati, että A:n vammaistuki maksetaan edelleen lapsen tilille. Valituksen perusteinaan C kertoi, että heillä on vanhempien kesken lapsen yhteishuolto ja että he ovat sopineet lapsen vammaisetuuden maksamisesta lapsen omalle tilille.
2. Kansaneläkelaitos haki muutosta sosiaaliturva-asioiden muutoksenhakulautakunnan päätökseen ja vaati sen kumoamista sekä Kansaneläkelaitoksen 8.11.2017 antaman päätöksen pitämistä voimassa. Valituksen perusteinaan Kansaneläkelaitos totesi, että alle 16-vuotiaan vammaistuen maksamista usean edunvalvojan tilanteessa ei tule ratkaista sosiaaliturva-asioiden muutoksenhakulautakunnan päätöksessään esittämien perustelujen eli lapsen tosiasiallisen hoidon tai asumisen taikka aiheutuvan haitan perusteella. Kansaneläkelaitos viittasi vammaisetuuksista annetun lain 7, 23 ja 27 §:ään sekä holhoustoimilain 2, 3, 30 ja 31 §:ään sekä totesi, että vammaisetuuslaissa tai holhoustoimilaissa ei ole säännöksiä siitä, kenelle edunvalvojista alle 16-vuotiaan vammaistuki tai muu lapsen saatava tulee maksaa silloin, kun edunvalvojia on useampia eikä tehtävien jaosta edunvalvojien välillä ole tuomioistuimen päätöksellä määrätty. Kansaneläkelaitos kertoi ohjeistaneensa ratkaisijoitaan siten, että jos edunvalvojat eivät ole yhtä mieltä siitä, kenelle edunvalvojista tuki maksetaan eli eivät toimi asiassa yhdessä, ei Kansaneläkelaitokselle aiemmin ilmoitettua maksunsaajaa muuteta. Kansaneläkelaitos vielä totesi, että edunvalvontaa koskevat erimielisyydet tulee ratkaista tarvittaessa holhousviranomaisessa tai yleisessä tuomioistuimessa.
Vakuutusoikeus kumosi sosiaaliturva-asioiden muutoksenhakulautakunnan päätöksen sekä poisti Kansaneläkelaitoksen 8.11.2017 antamasta päätöksestä valitusosoituksen.
Vammaisetuuksista annetun lain 7 §:n mukaan oikeus vammaistukeen on alle 16-vuotiaalla lapsella, joka täyttää kyseisessä lainkohdassa määritellyt edellytykset.
Vammaisetuuksista annetun lain 23 §:n 1 momentin mukaan vammaisetuus maksetaan kuukausittain etuudensaajan ilmoittamalle Euroopan unionissa sijaitsevalle tilille.
Vammaisetuuksista annetun lain 27 §:n 1 momentin mukaan jos alle 16-vuotias vammaistukea saava lapsi ei asu edunvalvojansa kanssa samassa taloudessa, vammaistuki voidaan maksaa lapsen huoltajalle tai henkilölle, jonka hoitoon lapsi on lastensuojelulain 81 §:ssä tarkoitetulla tavalla sijoitettu. Kansaneläkelaitoksen on kuultava sosiaalihuoltolain 6 §:n 1 momentissa tarkoitettua toimielintä ja lapsen edunvalvojaa.
Vammaisetuuksista annetun lain 27 §:n 2 momentin mukaan jos vammaistuen maksamista lapsen edunvalvojalle tai 1 momentissa tarkoitetulle ei erityisestä syystä voida pitää tarkoituksenmukaisena, Kansaneläkelaitos voi päättää, että vammaistuki maksetaan 1 momentissa mainitulle toimielimelle tai sen suostumuksella sopivalle henkilölle.
Holhoustoimesta annetun lain 2 §:n mukaan vajaavaltaisella tarkoitetaan alle 18-vuotiasta henkilöä (alaikäinen). Saman lain 3 §:n 1 momentin mukaan vajaavaltaisen taloudellisia ja muita tässä laissa tarkoitettuja asioita hoitaa edunvalvoja.
Holhoustoimesta annetun lain 4 §:n 1 momentin mukaan alaikäisen edunvalvojina ovat hänen huoltajansa, jollei jäljempänä toisin säädetä. Tuomioistuin voi tämän luvun mukaisesti kuitenkin vapauttaa huoltajan edunvalvojan tehtävästä ja tarvittaessa määrätä muun henkilön alaikäisen edunvalvojaksi.
Holhoustoimesta annetun lain 30 §:n 1 momentin mukaan jos päämiehellä on useampia edunvalvojia, heidän tulee yhdessä huolehtia edunvalvojalle kuuluvista tehtävistä, jollei tuomioistuin ole päättänyt tehtävien jaosta edunvalvojien kesken.
Holhoustoimesta annetun lain 31 §:n 1 momentin mukaan saatava, joka kuuluu edunvalvojan hoidettavana olevaan omaisuuteen, voidaan suorittaa vain edunvalvojalle tai hänen osoittamalleen päämiehen tilille.
Asiassa esitetyn selvityksen mukaan A:n vanhemmilla, B:llä ja C:llä, on yhteishuoltajuus A:han, joka asuu samassa taloudessa vanhempansa kanssa. Kumpaakaan vanhempaa ei ole vapautettu edunvalvojan tehtävästä eikä tuomioistuin ole päättänyt A:n taloudellisten asioiden hoitamisen jaosta edunvalvojien kesken.
Vakuutusoikeus toteaa, että alle 16-vuotiaan vammaistuki myönnetään lapselle. Tilanteessa, jossa lapsi asuu edunvalvojansa kanssa samassa taloudessa, tulee lapselle kuuluva alle 16-vuotiaan vammaistuki vammaisetuuksista annetun lain ja holhoustoimesta annetun lain mukaan maksaa lapsen taloudellisia asioita hoitavalle edunvalvojalle tai tällaisen edunvalvojan osoittamalle lapsen tilille. Vammaisetuuksista annettu laki tai holhoustoimesta annettu laki ei kuitenkaan sisällä säännöstä, joka määrittelisi yhteishuoltajuustilanteessa sen, kummalle lapsen edunvalvojalle etuus maksetaan. Nyt käsiteltävänä olevassa asiassa kysymys ei ole vammaisetuuksista annetun lain 27 §:ssä säädetyistä erityistilanteista, sillä lapsi asuu edunvalvojansa kanssa samassa taloudessa eikä vammaistukea ole vaadittu maksettavaksi jollekin muulle kuin edunvalvojalle.
Vakuutusoikeus katsoo, että käsiteltävänä olevassa tilanteessa kysymys etuuden maksunsaajasta, eli siitä kummalle lapsen edunvalvojana toimivalle huoltajalle taikka kumman heistä osoittamalle lapsen tilille etuus maksetaan, liittyy vammaisetuuksista annetun lain mukaisen päätöksen täytäntöönpanoon. Vakuutusoikeus toteaa, että päätöksen täytäntöönpanoon liittyvien kysymysten tutkiminen ei kuulu sosiaaliturva-asioiden muutoksenhakulautakunnan tai vakuutusoikeuden toimivaltaan. Myöskään edunvalvojien väliset erimielisyydet edunvalvojan tehtävien jaosta eivät kuulu sosiaaliturva-asioiden muutoksenhakulautakunnan tai vakuutusoikeuden toimivaltaan. Näin ollen sosiaaliturva-asioiden muutoksenhakulautakunnan ei olisi tullut ottaa B:n valitusta tutkittavakseen eikä Kansaneläkelaitoksen olisi tullut liittää päätökseensä 8.11.2017 valitusosoitusta.
Hallintolainkäyttölaki 5 § 1 mom. ja 51 § 2 mom.

matches:
§ 1
§ 2
Tuomioistuin
tuomioistuin
tuomioistuin
§ 1
§ 2


text:
HD DVD luopumassa kilpailusta? - AfterDawn
AfterDawn > Uutiset > HD DVD luopumassa kilpailusta?
HD DVD luopumassa kilpailusta?
Kirjoittaja Matti Vähäkainu (Google+) @ 15.2.2008 12:14 Kommentteja (20)
HD DVD -formaatin tulevaisuudesta on spekuloitu tiheästi siitä lähtien kun Warner ilmoitti vaihtavansa formaattia. Viimeaikojen arviot ovat olleet enemmänkin ennustuksia siitä millon Toshiba jättää leikin kesken, kuin siitä voittaako se "sodan". Viimeisimmäksi uppoavan laivan jättivät nettivideovuokraamo Netflix ja yhdysvaltalainen kauppaketju Best Buy, jonka jälkeistä Toshiban vastausta media kutsui viimeiseksi hengenvedoksi ja "joutsenlauluksi".
Hollywood Reporterin lähteiden mukaan HD DVD -teräväpiirtoformaatin tukijalka Toshiba olisi tiputtamassa satoja miljoonia dollareita syöneen teräväpiirtoformaatin. Toshiban markkinointipomo Jodi Sally ei kuitenkaan allekirjoita väitettä, vaan vastaa viimeajoilta tuttuun, hieman laimeaan sävyyn, "Luotamme HD DVD -formaattiin ja sen teknologisiin vahvuuksiin, uskomme, että se on paras valinta kuluttajalle".
Toshiban formaatin tulevaisuus ei kuitenkaan vaikuta kovin varmalta edes Sallyn puheista päätellen, "Johtuen viimeaikojen myyntikehityksestä Toshiba jatkaa markkinoiden seuraamista erityisesti kun kaikkien HD DVD-soittimien hintaa laskettiin hiljattain".
<Wii supertasaisen tammikuun myyntiykkönen Yhdysvalloissa >DirectConnectin kautta musiikkia jakaneelle sakkoja
115.2.2008 12:42
215.2.2008 12:53
hahaha! just sopiva tähän uutiseen xD
315.2.2008 13:06
415.2.2008 13:20
Hahah. Loistava kuva. :P
Kohta on enää yksi formaatti. JEE!
Viestiä on muokattu sen lähettämisen jälkeen. Viestiä on muokattu viimeksi 15.2.2008 @ 13:21
515.2.2008 14:17
aivan sama kumpi formaatti voittaa. parempi silti että vain yksi formaatti kuin monta rinnakkain.
615.2.2008 14:18
Kohta enää yksi määrittelee hinnan ... et jee vaa kaikille..
715.2.2008 14:34
niinpä, ku nyt jos hd dvd lähtee litoo, niin sit ihan salee toi bluray nostaa hinnat sinne kaakkoon.
815.2.2008 15:17
Molemmat ovat ihan surkeita. Samantien niihin 1 TB levyihin.
915.2.2008 16:02
Toisaalta ihan hyvä että olis vaan yks formaatti...toisaalta olis saanut vielä hetken jatkua kilpailu niin hinnat olis tippunu vieläkin enemmän.
Harmi vaan että se on tuo huonompi vaihtoehto ($ony) joka näyttää jäävän pinnalle...
Viestiä on muokattu sen lähettämisen jälkeen. Viestiä on muokattu viimeksi 15.2.2008 @ 16:03
1015.2.2008 16:23
Ottakaahan huomioon että kyllä sillä Blu-Raylla on edelleen kilpailua markkinoilla, eli tuo vanhempaa tekniikkaa oleva DVD. Kyllä ne Blu-Ray soitinten hinnanlaskut jatkuvat edelleenkin että myynti kasvaisi entisestään.
1115.2.2008 16:25
Lainaus, alkuperäisen viestin kirjoitti Delarent:
Ja miten niin vain yksi? Määrittelikö DVD-laitteiden hinnat vain yksi taho? Sony ei ole ainoa joka valmistaa blu-ray-soittimia, joten se ei myöskään voi yksinään määritellä laitteiden hintaa. HD-DVD-laitteissa taasen toshiba oli / on laitetta valittaessa käytännössä ainoa vaihtoehto. Sitäpaitsi sony on itse madaltanut blu-ray-soittimien hintoja johtuen ps3:n nykyisestä hinnoittelusta. Se kun on nykyään hinta/laatu-suhteeltaan paras soitin.
1215.2.2008 17:07
Kohta alkaa saada Phillipsin "laatu" blu-ray soittimia halvalla :)
1315.2.2008 18:01
Sony kun tienaa jokaisesta bluray tuotteesta rahaa!
1415.2.2008 19:07
Ei nyt ihan noinkaan. Nimen omaan Sony ei ole se ainoa valmistaja. Yksi formaattti voi tuoda hinnan laskua sekä parempaa tekniikkaa, kun kaikki laitevalmistajat joutuvat panostamaan yhden formaatin kehittelyyn ja pärjäämään kilpailijoilleen. Formaattisota ei ole välttämättä kuluttajalle paras kilpailun muoto. Formaattisodassahan formaatin pitää vähintäänkin kyetä uskottelemaan kuluttajalle omaa pätevyyttä, vaikka siinä olisikin vakavia puutteita. Eräänlaista propagandaa. No mtta parempaan suuntaan ollaan menossa.
1515.2.2008 21:26
Wal-Mart(kin) on valinnut puolensa
http://money.cnn.com/2008/02/15/technolo...=rss_topstories
btw. Blu-ray-levylle on kyllä annettu mielenkiintoisia nimiä mm. CNN:llä:
Sony DVD format
Sony's hi-def movie disc
1615.2.2008 21:48
Mitä ihmettä nuo muutamat rummuttavat koko ajan HD DVD:lle kuolemaa? Ei ole keneltäkään pois, jos molemmat formaatit jäävät elämään. Päinvastoin, hinnat tippuisivat.
Täytyy toivoa, että HD DVD jäisi sentään elämään edes datalevyformaattina. Eipä se elokuvabisnespuolikaan vielä täysin menetetty ole. :)
1715.2.2008 22:35
1815.2.2008 23:28
Viestiä on muokattu sen lähettämisen jälkeen. Viestiä on muokattu viimeksi 15.2.2008 @ 23:30
1916.2.2008 14:26
arcanixin laittama kuva kieltämättä huvitti hieman :)
Toivottavasti tämä blu-ray nyt oli sitten se parempi vaihtoehto, kun jotenkin tuntuu, että hd-dvd olisi kuitenkin ollut kuluttajaystävällisempi ja valmiimpi.
2016.2.2008 22:51
Nyt se on sitten virallisesti loppu; Toshiba lopettaa HD DVD -soitinten valmistuksen:

matches: HD HD HD HD HD HD hd HD HD HD