text:
KKO:2020:21 - Korkein oikeus
Etusivu » Ennakkopäätökset » Ennakkopäätökset » KKO:2020:21
KKO:2020:21
Diaarinumero: S2018/246
Antopäivä: 3.3.2020 ECLI:FI:KKO:2020:21
Asianajaja toimi riita-asiassa yhtiön oikeudenkäyntiasiamiehenä. Yhtiöllä oli samaan aikaan vireillä myös toinen riita-asia, joka perustui osittain samaan tapahtumainkulkuun ja tosiseikastoon, ja jossa yhtiön vastapuolen oikeudenkäyntiasiamiehenä toimi asianajajan kanssa samassa toimistossa työskentelevä toinen asianajaja.
Korkein oikeus katsoi, että asianajaja oli esteellinen toimimaan asiamiehenä asiassa. (Ään.)
OK 15 luku 3 § 3 mom
Pohjanmaan käräjäoikeuden päätös 2.11.2017 nro 17/9781, muutoksenhaku Vaasan hovioikeudessa ja hovioikeuden päätös 26.2.2018 nro 89 selostetaan tarpeellisilta osin Korkeimman oikeuden ratkaisussa.
Asian ovat ratkaisseet käräjäoikeudessa käräjätuomari Toni Savolainen ja hovioikeudessa hovioikeuden jäsenet Eija-Liisa Helin, Jukka Mäkelä ja Heikki Sneck.
X:lle myönnettiin valituslupa.
Valituksessaan X vaati, että hänelle määrätty esiintymiskielto kumotaan, koska hän ei ollut käräjäoikeudessa ollut esteellinen toimimaan yhtiön asiamiehenä.
1. Yhtiön ja I Oy:n välillä oli liikehuoneistoa koskeva vuokrasopimus. Yhtiön ja L Oy:n välillä oli liikuntapalvelujen tarjoamiseen liittyvää Easyfit-yrittäjyyttä koskeva lisenssisopimus (franchising-sopimus). Vuokrasopimus oli tehty lisenssisopimuksessa tarkoitettua liiketoimintaa varten.
2. Asianajotoimistossa työskentelevä asianajaja X on toiminut yhtiön asiamiehenä vuokrasopimusta koskevassa riita-asiassa, jossa I Oy on kanteessaan vaatinut yhtiöltä erääntyneitä vuokrasaatavia ja korvausta menetetyistä vuokratuloista. Yhtiö on vastakanteessaan vaatinut muun ohella korvausta vuokrahuoneistossa suorittamistaan mutta I Oy:n vastuulle kuuluneista muutostöistä, vuokrahuoneiston käyttöönoton viivästymisestä aiheutuneesta liiketaloudellisesta menetyksestä ja uuden liiketilan hankkimisesta johtuneista kustannuksista ja muuttokustannuksista sekä vuokranalennusta, koska huoneisto ei vastannut sovittua.
3. Samassa asianajotoimistossa työskentelevä asianajaja Y on toiminut L Oy:n asiamiehenä samaan aikaan vireillä olleessa lisenssisopimusta koskevassa riita-asiassa, jossa yhtiö on vaatinut L Oy:n velvoittamista maksamaan sopimussakon ja vahingonkorvausta. Vahinkoa oli yhtiön mukaan aiheutunut muun ohella lisenssisopimuksessa kerrotun tuloksen ja toteutuneen tuloksen välisestä erotuksesta. Yhtiön mukaan L Oy oli osallistunut sopivan liikehuoneiston etsimiseen ja vuokraamiseen, mutta liiketoiminta ei ollut vastannut niitä tietoja, jotka L Oy oli antanut liiketoiminnasta, kuten kassavirrasta, kyseisessä liikepaikassa.
4. Käräjäoikeus on liikehuoneiston vuokrasopimusta koskevan riita-asian valmisteluistunnossa tiedustellut asianajaja X:ltä, miksi asianajotoimisto toimii samanaikaisesti sekä yhtiön että sen vastapuolen asiamiehenä. X:n mukaan liikehuoneiston vuokrasopimusta ja lisenssiopimusta koskevissa riita-asioissa ei ole ollut kysymys samoista asioista. X on lisäksi toimittanut käräjäoikeudelle yhtiön antaman suostumuksen sille, että hän voi toimia yhtiön asiamiehenä asiassa.
5. Käräjäoikeus on katsonut, että yhtiön ja I Oy:n vuokrasopimuksella sekä sen tekemiseen ja purkamiseen johtaneilla seikoilla on ollut merkittävä asema sekä liikehuoneiston vuokrasopimusta että lisenssisopimusta koskevissa asioissa. Lisäksi asioissa on tullut arvioitavaksi vuokrasopimuksen purkamisen ja muiden siihen liittyvien seikkojen vaikutus yhtiön liiketulokseen. Asianajotoimiston on katsottava saaneen tietoonsa sellaisia seikkoja, joilla on vaikutusta kummankin asian ratkaisuun. Ei ole hyväksyttävää, että asianajotoimiston asianajajat argumentoivat vuokrasuhteeseen liittyvissä seikoissa yhtiön puolesta ja sitä vastaan. Käräjäoikeus on katsonut X:n niin sanotun vastapuolijääviyden perusteella esteelliseksi ja on kieltänyt oikeudenkäymiskaaren 15 luvun 10 a §:n nojalla häntä esiintymästä yhtiön asiamiehenä asiassa.
6. X on valittanut käräjäoikeuden päätöksestä hovioikeuteen. Hovioikeus on katsonut, etteivät riita-asiat todennäköisesti koskeneet osaksikaan samaa vahinkoa, mutta ne sivusivat toisiaan. Yhtymäkohtien osalta hovioikeus on viitannut käräjäoikeuden perusteluihin ja muun muassa yhtiön ja L Oy:n eri käsityksiin L Oy:n roolista vuokrasopimuksen tekemisessä ja velvollisuudesta auttaa liikehuoneiston korjaamisessa. Lisäksi lisenssisopimusta koskevassa asiassa saattoi jossain määrin saada merkitystä se, mitä yhtiö ja I Oy olivat sopineet esimerkiksi vuokratun huoneiston korjauskustannuksista. Myös hovioikeus totesi, että saman asianajotoimiston asianajajat ovat joutuneet samaan aikaan vireillä olevissa asioissa argumentoimaan vuokrasuhteeseen liittyvistä kysymyksistä yhtiön puolesta ja sitä vastaan. Liikehuoneiston vuokrasopimusta ja lisenssisopimusta koskevat asiat ovat siten muodostaneet sellaisen kokonaisuuden, että saman asianajotoimiston asianajajat eivät ole voineet toimia niissä sekä yhtiön että sen vastapuolen asiamiehenä. Hovioikeus on hylännyt X:n valituksen.
7. Korkeimmassa oikeudessa kysymys on siitä, onko X ollut esteellinen toimimaan yhtiön asiamiehenä vuokrasopimusta koskevassa riita-asiassa sen vuoksi, että saman asianajotoimiston toinen asianajaja on samaan aikaan vireillä olleessa toisessa riita-asiassa toiminut yhtiön vastapuolen asiamiehenä. Lisäksi kysymys on siitä, saako tuomioistuin määrätä esiintymiskiellon asiamiehen esteellisyyden perusteella.
Asiamiehen esteellisyyttä ja esiintymiskieltoa koskevat säännökset
8. Oikeudenkäymiskaaren 15 luvun 3 §:n 3 momentin toisen virkkeen mukaan asiamiehenä tai avustajana ei saa toimia se, joka on osallistunut asian käsittelyyn tuomioistuimen jäsenenä, esittelijänä tai pöytäkirjanpitäjänä taikka ollut siinä vastapuolen asiamiehenä tai avustajana.
9. Oikeudenkäymiskaaren 15 luvun 10 a §:n 1 momentin ensimmäisen virkkeen mukaan, jos oikeudenkäyntiasiamies tai avustaja osoittautuu epärehelliseksi, ymmärtämättömäksi tai taitamattomaksi taikka jos hänet havaitaan toimeensa muutoin sopimattomaksi, saa tuomioistuin kieltää häntä esiintymästä kyseisessä asiassa.
Vastapuolijääviys samassa asianajotoimistossa työskentelemisen perusteella
Korkeimman oikeuden arvioinnin lähtökohdat
10. Kuten oikeudenkäymiskaaren 15 luvun 3 §:n 3 momentin toisesta virkkeestä ilmenee, esteellisyyden aiheuttaa vastapuolen asiamiehenä toimiminen. Asiamiehen esteellisyyttä koskeva säännös on peräisin vuoden 1734 lain oikeudenkäymiskaaresta, eikä siihen ole tehty sisällöllisiä muutoksia.
11. Korkein oikeus toteaa, että asiamiehen esteettömyyttä samoin kuin muuta kelpoisuutta koskevat ehdot kuuluvat asianmukaisen oikeudenkäyntimenettelyn takeisiin. Vastapuolijäävin tarkoituksena on suojata asiamiehen ja hänen päämiehensä luottamussuhdetta ja asiamiehen lojaliteetti- ja vaitiolovelvollisuutta. Päämiehen tulee voida luottaa siihen, että hänen asiamiehensä edistää oikeudenkäynnissä vain hänen etujaan ja että päämiehen antamat tiedot eivät kulkeudu vastapuolelle tai tämän asiamiehelle. Kun vastapuolijäävi koskee jo päättynyttäkin asiamiessuhdetta, on vielä selvemmin epäasianmukaista toimia samanaikaisesti vastapuolen asiamiehenä. Korkein oikeus katsoo, että nämä lähtökohdat on otettava huomioon arvioitaessa esteellisyyttä myös tilanteessa, jossa vastapuolen asiamiehenä toimii toinen samassa asianajotoimistossa työskentelevä asianajaja. Tällöin kysymys on niin sanotusta toimistojäävistä.
12. Oikeuskäytännössä on katsottu, että asiamiehen esteellisyyttä arvioitaessa on aiheellista kiinnittää huomiota myös asianajajan esteellisyyttä koskeviin sääntöihin, kun kysymys on ammattimaisesti esimerkiksi asianajajana harjoitetusta asiamiestoiminnasta (KKO 2011:31, kohta 10).
13. Hyvää asianajajatapaa koskevien ohjeiden (tapaohjeet, 15.1.2009, muut. 8.6.2012) 6.1 kohdan 1 alakohdan mukaan asianajaja ei saa ottaa vastaan tehtävää samassa asiassa kahdelta tai useammalta asiakkaalta, jos asiakkaiden edut tai oikeudet asiassa ovat ristiriitaiset tai eturistiriidan mahdollisuus on ilmeinen. Tapaohjeiden 6.5 kohdan 1 alakohdan mukaan kohdissa 6.1–6.3 sanottua sovelletaan asianajajan lisäksi myös muihin, asianajajan kanssa samassa asianajotoimistossa tai toimistoyhteisössä työskenteleviin henkilöihin.
14. Edellä viitatussa ratkaisussa KKO 2011:31 Korkein oikeus katsoi, että jos asianajaja on esteellinen toimimaan pesänjakajana, myös hänen yhtiökumppaninsa ja toimistonsa työntekijät ovat esteellisiä. Myös oikeuskirjallisuudessa on yhdenmukaisesti esitetty, että oikeudenkäymiskaaren 15 luvun 3 §:n 3 momenttia on tulkittava siten laveasti, että esteellisyys on olemassa, jos saman asianajo- tai lakiasiaintoimiston osakas tai palveluksessa oleva henkilö on asiassa avustanut vastapuolta tai neuvotellut vastapuolen kanssa (Juha Lappalainen, Siviiliprosessioikeus I, 1995, s. 308; Dan Frände ym., Prosessioikeus, 2017, s. 463; Antti Jokela, Oikeudenkäynti II, 2012, s. 80).
15. Lainsäädännöllistä tukea yleiselle, kaikkia oikeudenkäyntiasiamiehiä ja -avustajia koskevalle toimistojääviydelle voi saada myös oikeusapulainsäädännöstä. Oikeusapulain (88/1973) 14 §:n 1 momentissa oli aikanaan nimenomainen säännös toimistojääviydestä oikeusaputoimistossa, jota perusteltiin tavoitteella asettaa yleiset oikeusaputoimistot tällaiseen avustajan esteellisyyteen nähden samanlaiseen asemaan kuin yksityiset asianajotoimistot (HE 106/1972 vp s. 5). Vaikka nykyisessä oikeusapulaissa (257/2002) ei ole vastaavaa säännöstä, sama tavoite käy ilmi valtion oikeusapu- ja edunvalvontapiireistä annetun lain 11 §:n ja 12 §:n 1 momentin 1 kohdan säännöksistä ja niiden perusteluista (HE 26/2016 vp s. 20).
Korkeimman oikeuden arvio toimistojäävistä
16. Edellä todetuilla perusteilla Korkein oikeus katsoo, että oikeudenkäymiskaaren 15 luvun 3 §:n 3 momenttia on tulkittava siten, että saman asianajotoimiston asianajajat ovat esteellisiä avustamaan vastapuolia samassa asiassa.
17. Asianajajat X ja Y ovat olleet töissä samassa asianajotoimistossa, kun X on ollut yhtiön asiamiehenä yhdessä oikeudenkäynnissä ja Y yhtiön vastapuolen asiamiehenä toisessa samaan aikaan vireillä olleessa oikeudenkäynnissä. X on siten ollut esteellinen toimimaan yhtiön asiamiehenä vuokrasopimusta koskevassa riita-asiassa, jos katsotaan, että molemmissa oikeudenkäynneissä on käsitelty samaa asiaa.
Vastapuolen asiamiehenä samassa asiassa toimimisesta
18. Oikeudenkäymiskaaren 15 luvun 3 §:n 3 momentin toisen virkkeen mukainen vastapuolijääviys edellyttää, että asiamies on tai on ollut vastapuolen asiamiehenä asiassa. Säännöksestä ilmenee yleinen periaate, jonka mukaan henkilö, joka on jo osallistunut asian käsittelyyn muussa ominaisuudessa, on esteellinen toimimaan asianosaisen oikeudenkäyntiavustajana samassa asiassa (KKO 1995:191).
19. Edellä kohdassa 11 esitetyt oikeudenkäyntiasiamiehen esteellissäännöksen yleiset tavoitteet vaikuttavat sen arviointiin, milloin kysymys on vastapuolesta ja samasta asiasta. Asiamiehen esteellisyyden ulottuvuutta arvioitaessa voidaan myös tällöin ottaa huomioon asianajan esteellisyyttä koskevat tapaohjeet. Tapaohjeiden tulkinnan apuvälineeksi Suomen Asianajajaliitossa laaditun kommentaarin (31.1.2011) mukaan tapaohjeiden 6.1 kohdan 1 alakohdassa tarkoitetusta samasta asiasta on kysymys ainakin silloin, kun asiassa sovelletaan samaa tosiseikastoa. Kommentaarin mukaan eturistiriidan mahdollisuus aiheuttaa esteellisyyden, joten asianajajan on pohdittava asian todennäköistä tapahtumainkulkua ja arvioitava, aiheuttaako todennäköinen tapahtumainkulku esteellisyyden. Samassa asiassa ei ole mahdollista hankkia asiakkailta suostumusta kahden tai useamman ristiriitaisen intressin omaavan asiakkaan avustamiseen (kommentaari s. 34–35).
20. Tuomarin jääviydessä on kysymys tuomarin ja tuomioistuimen riippumattomuudesta ja puolueettomuudesta (KKO 2015:73, kohta 11 ja KKO 2015:39, kohta 11). Tuomarin esteellisyyttä koskevan sääntelyn tavoitteet poikkeavat olennaisesti niistä tavoitteista, joihin asiamiehen esteellisyyssääntelyllä pyritään. Tästä huolimatta tuomarin esteellisyyttä koskevista oikeudenkäymiskaaren 13 luvun säännöksistä ja oikeuskäytännöstä voidaan saada apua harkittaessa sitä, mitä seikkoja asian samuuden arvioinnissa voidaan ottaa huomioon.
21. Oikeudenkäymiskaaren 13 luvun 7 §:n 1 momentin ensimmäisessä virkkeessä tarkoitettu tuomarin oikeusaste-esteellisyys edellyttää, että tuomari on käsitellyt ˮsamaa asiaaˮ toisessa tuomioistuimessa tai viranomaisessa. Ilmaisua ˮsama asiaˮ ei ole määritelty laissa. Säännöksen perusteluiden mukaan samalla asialla tarkoitetaan paitsi täysin samaa asiaa myös saman asian osaa (HE 78/2000 vp s. 41).
22. Myös oikeudenkäymiskaaren 13 luvun 7 §:n 2 momentissa tarkoitettu ennakkoasenne-esteellisyys tulee kysymykseen, kun tuomari on käsitellyt samaa asiaa tai sen osaa. Esteellisyyden perustavaa asian samuutta arvioitaessa huomioon voidaan ottaa muun muassa vaatimuksen esittänyt asianosainen, vaatimus ja sen perusteet, asian olosuhteet ja tosiseikat sekä se, mitä väitteitä ja näyttöä asiassa on esitetty (HE 78/2000 vp s. 42–46).
23. Ilmaisun ˮsama asiaˮ täsmällinen tulkinta voi vaihdella asiayhteydestä riippuen. Asioiden katsominen samaksi edellyttää kuitenkin yleensä sitä, että niiden taustalla on sama tapahtumainkulku, ne koskevat samaa asianosaista ja niitä koskevissa menettelyissä tehtävät ratkaisut ovat laadultaan saman kaltaisia (KKO 2017:97, kohta 20).
Korkeimman oikeuden arvio samassa asiassa toimimisesta
24. Arvioitavana on, ovatko X:n ja Y:n asiamiestehtävät koskeneet samaa asiaa ja ovatko he toimineet vastapuolten asiamiehinä.
25. X on avustanut yhtiötä vuokrasopimusta koskevassa riita-asiassa, jossa yhtiön vastapuolena on ollut I Oy. Y on puolestaan toiminut yhtiön vastapuolena olleen L Oy:n asiamiehenä lisenssisopimusta koskevassa riita-asiassa. Oikeudenkäynneissä on siten ollut eri asianosaiset. Korkein oikeus toteaa, että oikeudenkäyntien tai asianosaisten erillisyys ei ole yksin ratkaiseva arvioitaessa sitä, voiko oikeudenkäynneissä olla kysymys samasta asiasta. Merkityksellistä on se, ovatko yhtäältä vuokrasopimusta ja toisaalta lisenssisopimusta koskevat riita-asiat liittyneet niin läheisesti toisiinsa, että osapuolilla on oikeudenkäynneissä ollut vastakkaiset intressit.
26. Yhtiö on vuokrasopimusta koskevassa riita-asiassa vaatinut korvausta vuokrahuoneistossa suorittamistaan mutta vuokranantajalle kuuluneista muutostöistä, vuokrahuoneiston käyttöönoton viivästymisestä aiheutuneesta liiketaloudellisesta menetyksestä ja uuden liiketilan hankkimisesta johtuneista kustannuksista ja muuttokustannuksista sekä lisäksi vuokranalennusta ajalta, jolloin vuokrahuoneisto ei ollut ollut sovitussa kunnossa. Puutteista oli yhtiön mukaan aiheutunut käyttöhaittaa sekä asiakas- ja myynninmenetyksiä. Yhtiölle oli aiheutunut vahinkoa myös siitä, että se oli joutunut muuttamaan ennenaikaisesti uusiin liiketiloihin.
27. Lisenssisopimusta koskevassa riita-asiassa yhtiön vaatimukset ovat perustuneet muun ohella siihen, että yhtiön tulos ei ollut vastannut niitä tietoja, joita L Oy oli antanut liiketoiminnan tuloksesta. Tiedot oli annettu koskien juuri vuokrasopimuksessa tarkoitettua liikehuoneistoa, jonka L Oy oli osoittanut yhtiön käyttöön.
28. Korkein oikeus toteaa, että yhtiön vaatimukset ovat sinänsä perustuneet eri sopimuksiin ja eri sopimuskumppanien väitettyihin sopimusrikkomuksiin. Yhteistä vaatimuksille ja niiden perusteille on kuitenkin ollut liityntä liiketoiminnan harjoittamisen edellytyksiin ja toteutuneeseen liiketoimintaan vuokrasopimuksessa tarkoitetussa vuokrahuoneistossa.
29. Myös oikeudenkäynnissä esitettävä näyttö on ollut tältä osin vuokrasopimusta ja lisenssisopimusta koskevissa riita-asioissa yhtenevää. Yhtiö on vuokrasopimusta koskevassa riita-asiassa ilmoittanut näytöksi yhtiön tuloslaskelman teemanaan yhtiön myynti aloituskuukautena ja myynnin menetys yhtiön toiminnan aloituksen viivästyttyä, sekä tositteita yhtiön muutosta ja uuden liiketilan muutostöiden kustannuksista. Yhtiö on lisäksi ilmoittanut henkilötodistelulla selvittävänsä vuokrasopimusneuvotteluja ja -ehtoja sekä muutostöiden suorittamista. Yhtiö on nimennyt todistajaksi toisen jutun asianosaisena olevan L Oy:n edustajan.
30. Lisenssisopimusta koskevassa riita-asiassa yhtiö on esittänyt L Oy:n edustajan etsineen liiketilan sekä osallistuneen vuokrasopimusta ja sen ehtoja sekä vuokrahuoneiston muutostöitä koskeviin neuvotteluihin. Lisäksi yhtiö on ilmoittanut henkilötodistelulla selvittävänsä L Oy:n roolia liikepaikan löytämisessä ja vuokraneuvotteluissa.
31. Edellä kuvatulla tavalla vuokrasopimusta ja lisenssisopimusta koskevat riita-asiat ovat koskeneet liikehuoneiston valinnan ja muutostöiden väitettyä vaikutusta yhtiön toteutuneeseen ja lisenssisopimuksen yhteydessä ilmoitettuun liiketoimintaan. Asioiden tapahtumainkulku ja tosiseikasto ovat samat siltä osin, kuin kysymys on ollut vuokrakohdetta ja sen muutostöitä koskeneista yhtiön sekä I Oy:n ja L Oy:n kesken käydyistä neuvotteluista ja vuokrasopimuksen ehdoista.
32. Samassa asianajotoimistossa työskentelevät asianajajat X ja Y ovat sekä yhtiön että sen vastapuolen asiamiehenä saaneet tietoonsa sekä käyttäneet yhtiön puolesta ja sitä vastaan samaan tapahtumainkulkuun ja tosiseikastoon perustuvia tietoja sekä esittäneet ainakin osin samoista syistä johtuneeseen vahinkoon liittyviä vastakkaisia vaatimuksia ja väitteitä. Asiamiehen esteettömyysvaatimuksilla pyritään välttämään asiamiehen asiakkaiden etujen ristiriita, mikä myös osaltaan turvaa oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin toteutumista. Näiden tavoitteiden turvaamiseksi oikeudenkäyntiasiamiehen esteellisyyttä koskeva arvio on yleensä pyrittävä tekemään jo ennen pääkäsittelyn aloittamista ja näytön vastaanottamista, kuten käräjäoikeus on asiassa tehnytkin.
33. Edellä esitetyillä perusteilla Korkein oikeus katsoo, että vuokrasopimusta ja lisenssisopimusta koskeneissa riita-asioissa on ollut kysymys osittain samasta asiasta, minkä vuoksi X:n on katsottava olleen esteellinen toimimaan vuokrasopimusta koskevassa asiassa yhtiön asiamiehenä.
34. Oikeudenkäymiskaaren 15 luvun 10 a §:n 1 momentin ensimmäisen virkkeen mukaan, jos oikeudenkäyntiasiamies tai avustaja osoittautuu epärehelliseksi, ymmärtämättömäksi tai taitamattomaksi taikka jos hänet havaitaan toimeensa muutoin sopimattomaksi, saa tuomioistuin kieltää häntä esiintymästä kyseisessä asiassa.
35. X on esittänyt, ettei tuomioistuin saa oikeudenkäymiskaaren 15 luvun 10 a §:n nojalla määrätä esiintymiskieltoa oikeudenkäyntiasiamiehen mahdollisen esteellisyyden tai muun erityisissä kelpoisuusedellytyksissä olevan puutteen perusteella. X:n mukaan esiintymiskielto liittyy vain puutteisiin yleisissä kelpoisuusehdoissa.
36. Korkein oikeus toteaa, että oikeudenkäymiskaaren 15 luvun 10 a § koskee asiamiehen sopimattomuutta tietyn asian hoitamiseen. Tuomioistuimen on tarvittaessa omasta aloitteestaan tutkittava, täyttääkö asiamies oikeudenkäymiskaaren yleiset ja erityiset kelpoisuusehdot (KKO 2011:109). Asiamiehen kelpoisuusehdot ovat ehdottomia, joten puutteen havaitessaan tuomioistuimen on evättävä asiamieheltä oikeus esiintyä oikeudenkäynnissä. Asianosainen ei saa niin halutessaankaan käyttää asiamiestä, joka ei täytä kelpoisuusehtoja.
37. Lainkohdassa ei nimenomaisesti mainita asiamiehen esteettömyyttä yhtenä kelpoisuusehtona. Oikeuskäytännössä on kuitenkin katsottu, että henkilön sopimattomuutta tehtäväänsä voidaan arvioida soveltamalla esteellisyysperusteita (KKO 2011:31, kohdat 5 ja 8). Esteellinen asiamies on samalla tehtäväänsä sopimaton.
38. Koska X on edellä kohdassa 33 katsottu oikeudenkäymiskaaren 15 luvun 3 §:n 3 momentissa tarkoitetulla tavalla esteelliseksi, tuomioistuimen on oikeudenkäymiskaaren 15 luvun 10 a §:n 1 momentin mukaisesti tullut evätä hänen esiintymisoikeutensa käsiteltävänä olevassa asiassa. Käräjäoikeuden päätökselle kieltää X:ää esiintymästä yhtiön asiamiehenä vuokrasopimusta koskeneessa riita-asiassa on siten ollut laissa säädetyt perusteet. Käräjäoikeuden ja hovioikeuden päätöksen lopputulosta ei ole aihetta muuttaa.
Asian ovat ratkaisseet oikeusneuvokset Marjut Jokela, Pekka Koponen, Jarmo Littunen, Mika Huovila (eri mieltä) ja Mika Ilveskero (eri mieltä). Esittelijä Saini Siitarinen.
Oikeusneuvos Ilveskero:
Olen enemmistön kanssa samaa mieltä asian lopputuloksesta mutta seuraavin perustein.
Tässä asiassa on kysymys siitä, onko käräjäoikeus saanut kieltää X:ää esiintymästä asiassa yhtiön asiamiehenä sen vuoksi, että X on ollut yhtiön asiamiehenä yhdessä oikeudenkäynnissä ja Y yhtiön vastapuolen asiamiehenä toisessa samaan aikaan vireillä olleessa oikeudenkäynnissä, kun asianajajat X ja Y ovat olleet työssä samassa asianajotoimistossa.
Oikeudenkäymiskaaren 15 luvun 10 a §:n 1 momentin ensimmäisen virkkeen mukaan, jos oikeudenkäyntiasiamies tai avustaja osoittautuu epärehelliseksi, ymmärtämättömäksi tai taitamattomaksi taikka jos hänet havaitaan toimeensa muutoin sopimattomaksi, saa tuomioistuin kieltää häntä esiintymästä kyseisessä asiassa. Tässä asiassa ei ole kyse asiamiehen epärehellisyydestä, ymmärtämättömyydestä tai taitamattomuudesta vaan siitä, onko asiamies toimeensa muutoin sopimaton.
X on esittänyt, ettei tuomioistuin saa oikeudenkäymiskaaren 15 luvun 10 a §:n nojalla määrätä esiintymiskieltoa oikeudenkäyntiasiamiehen mahdollisen esteellisyyden tai muun erityisissä kelpoisuusehdoissa olevan puutteen perusteella. X:n mukaan esiintymiskielto voidaan määrätä vain yleisten kelpoisuusehtojen puutteen perusteella.
Oikeudenkäymiskaaren 15 luvun 10 a §:ssä säädetään, että esiintymiskieltopäätöksen koskiessa asianajajaa, julkista oikeusavustajaa tai luvan saanutta oikeudenkäyntiavustajaa, tuomioistuimen on ilmoitettava päätöksestä asianajajista annetun lain 6 a §:n 1 momentissa tarkoitetulle valvontalautakunnalle. Viimeksi mainitun säännöksen mukaan valvontalautakunnalle kuuluvat laissa säädetyt asianajajien toiminnan valvontaan liittyvät seikat. Sen sijaan asianajajan yleisten kelpoisuusehtojen valvonta kuuluu asianajajista annetun lain 4 §:n 1 momentin, 6 §:n ja 9 §:n 3 momentin perusteella Suomen Asianajajaliiton hallitukselle. Velvollisuus ilmoittaa määrätystä esiintymiskiellosta valvontalautakunnalle osoittaa, että esiintymiskielto voi liittyä myös erityisten kelpoisuusehtojen puutteeseen.
Käräjä- ja hovioikeus ovat arvioidessaan X:n esteellisyyttä soveltaneet oikeudenkäymiskaaren 15 luvun 3 §:n 3 momenttia. Säännöksen mukaan oikeudenkäyntiasiamiehenä tai avustajana ei saa toimia se, joka on ollut asiassa vastapuolen asiamiehenä tai avustajana. Säännöksessä kuvattua esteellisyysperustetta kutsutaan vastapuolijääviksi. Tässä asiassa on ensin arvioitava kysymystä siitä, voiko oikeudenkäymiskaaressa säännelty vastapuolijäävi muodostua tilanteessa, jossa vastapuolen asiamiehenä toimii toinen samassa asianajotoimistossa työskentelevä asianajaja.
Oikeudenkäymiskaaren 15 luvun 3 §:n 3 momentti sanamuotonsa mukaan koskee vain sitä henkilöä, joka on toiminut asiassa vastapuolen asiamiehenä tai avustajana. Asiamiehen esteellisyyttä koskeva säännös on peräisin vuoden 1734 lain oikeudenkäymiskaaresta, eikä siihen ole tehty sisällöllisiä muutoksia.
Edellä tämän ratkaisun kohdissa 12 ja 14 viitatussa Korkeimman oikeuden ratkaisussa KKO 2011:31 on ollut kysymys sopivuudesta pesänjakajan tehtävään, ei oikeudenkäyntiasiamiehen esteellisyydestä, ja siinä on sovellettu tuomaria koskevia esteellisyysperusteita. Samoin ratkaisussa KKO 1987:44 on ollut kyse pesänselvittäjäksi ja -jakajaksi ehdotetun henkilön sopivuudesta tehtävään. Edellä mainituissa ratkaisuissa sopivuutta arvioitaessa on otettu huomioon tehtävään ehdotetun henkilön kanssa samassa toimistossa työskentelevän toisen lakimiehen asiamiestehtävät. Koska ratkaisut ovat liittyneet pesänjakajaksi ehdotetun henkilön perintökaaren 23 luvun 4 §:ssä tarkoitetun sopivuuden arvioimiseen, ratkaisut eivät ole välittömästi sovellettavissa arvioitaessa samassa toimistossa työskentelevien lakimiesten esteellisyyttä oikeudenkäyntiasiamiehen tehtävissä oikeudenkäymiskaaren 15 luvun 3 §:n 3 momentin perusteella.
Asianajajat ja julkiset oikeusavustajat ovat velvollisia noudattamaan hyvää asianajajatapaa (Asianajajista annetun lain 5 §:n 1 momentti ja valtion oikeusapu- ja edunvalvontapiireistä annetun lain 8 §:n 1 momentti). Hyvän asianajajatavan tärkeimmät osat on koottu hyvää asianajajatapaa koskeviin ohjeisiin (tapaohjeet kohta 1.1, 15.1.2009, muut. 8.6.2012.) Asianajajien ja julkisten oikeusavustajien toiminta perustuu tapaohjeiden 3 luvussa mainittuihin perusarvoihin: lojaalisuus, riippumattomuus, esteettömyys, luottamuksellisuus ja kunniallisuus. Tapaohjeiden sisältö on perusarvojen ilmentymää konkreettisemmassa muodossa (Hyvää asianajajatapaa koskeva kommentaari 2011 (kommentaari), s. 5). Tapaohjeiden 6.1 kohdan 1 alakohdan mukaan asianajaja ei saa ottaa vastaan tehtävää samassa asiassa kahdelta tai useammalta asiakkaalta, jos asiakkaiden edut tai oikeudet asiassa ovat ristiriitaiset tai eturistiriidan mahdollisuus on ilmeinen. Tapaohjeiden 6.5 kohdan 1 alakohdan mukaan kohdissa 6.1–6.3 sanottua sovelletaan asianajajan lisäksi myös muihin, asianajajan kanssa samassa asianajotoimistossa tai toimistoyhteisössä työskenteleviin henkilöihin. Tapaohjeiden 6.5 perusteella syntyvää esteellisyyttä kutsutaan toimistojääviksi.
Edellä tämän ratkaisun kohdassa 15 on viitattu oikeusapulain (88/1973) ja valtion oikeusapu- ja edunvalvontapiireistä annetun lain säännöksiin. Kuten kohdasta ilmenee, kyseisten säännösten tavoitteena on asettaa yleiset oikeusaputoimistot avustajan esteellisyyteen nähden samanlaiseen asemaan kuin yksityiset asianajotoimistot.
Oikeuskirjallisuudessa on yhdenmukaisesti esitetty, että oikeudenkäymiskaaren 15 luvun 3 §:n 3 momenttia on tulkittava siten laveasti, että esteellisyys on olemassa, jos saman asianajo- tai lakiasiaintoimiston osakas tai palveluksessa oleva henkilö on asiassa avustanut vastapuolta tai neuvotellut vastapuolen kanssa, ja tämän kannan perusteluina viitattu tapaohjeisiin sekä yllä mainittuihin valtion oikeusapu- ja edunvalvontapiireistä annetun lain säännöksiin (Ks. Korkeimman oikeuden ratkaisun kohdassa 14 mainitut teokset ja lisäksi Tauno Tirkkonen, Suomen siviiliprosessioikeus I, 1974, s. 341 alav. 50).
Korkein oikeus on ratkaisussaan KKO 2019:11 (kohta 13 ja siinä viitatut ratkaisut) todennut, että asianajajia sitovat ammattieettiset ohjeet perustuvat keskeisesti ammattikunnan omassa piirissä hyväksyttyihin sääntöihin ja käytäntöihin. Hyvä asianajajatapa asettaa asianajajille pidemmälle meneviä velvollisuuksia kuin asianajotehtävän suorittamista koskevat lain säännökset.
Katson edellä mainitun vuoksi, että hyvä asianajajatapa ei ole peruste laajentaa lain sisältöä sen sanamuodon ulkopuolelle. Oikeudenkäymiskaaren 15 luvun 3 §:n 3 momenttia ei sen sanamuotoa laajentamatta voi tulkita koskevan samassa toimistossa toimivia oikeudenkäyntiasiamiehiä. Kun oikeudenkäymiskaaren 15 luvun 3 §:n 3 momentin mukainen esteellisyysperuste koskee kaikkia oikeudenkäyntiasiamiehiä ja kun julkisia oikeusavustajia koskevilla säännöksillä on ollut tarkoitus saattaa julkiset oikeusavustajat esteellisyysarvioinnin kannalta samanlaiseen asemaan nimenomaisesti asianajajien kanssa, julkisia oikeusavustajia koskevilla säännöksillä ei myöskään voi perustella oikeudenkäymiskaaren 15 luvun 3 §:n 3 momentin sanamuotoa laajempaa tulkintaa. Edellä todetuilla perusteilla katson, että oikeudenkäymiskaaren 15 luvun 3 §:n 3 momenttia on tulkittava siten, että saman asianajotoimiston asianajajat eivät kyseisen säännöksen perusteella ole esteellisiä avustamaan vastapuolia samassa asiassa.
Sen sijaan lain sisältöä tulkittaessa huomiota voidaan kiinnittää hyvään asianajajatapaan. Arvioitaessa esiintymiskiellon määräämisen kannalta henkilön sopimattomuutta oikeudenkäyntiasiamiehen tehtävään tulkintalähteenä voidaan käyttää tapaohjeita. Sopimattomuus tehtävään voi perustua myös esteellisyyteen (KKO 2011:31, kohdat 5 ja 8). Siten oikeudenkäyntiasiamiehen esteellisyyteen perustuvaa sopimattomuutta arvioitaessa huomioon voidaan ottaa oikeudenkäyntiasiamiehen kanssa samassa toimistossa työskentelevien muiden lakimiesten oikeudenkäyntiasiamiestehtävät.
Esiintymiskiellon antamisen kynnys on käytännössä varsin korkea (HE 318/2010 vp s. 57). Tämä on perusteltua sen vuoksi, että esiintymiskielto vaikuttaa asianosaisen vapauteen valita itselleen oikeudenkäyntiasiamies. Kynnyksen korkeutta tukee myös se, että tuomioistuimella on käytettävissään mahdollisuus oikeudenkäymiskaaren 15 luvun 10 a §:n 1 momentin viimeisen virkkeen perusteella saattaa velvollisuuksiensa vastaisesti menettelevän asianajajan, julkisen oikeusavustajan tai luvan saaneen oikeudenkäyntiavustajan menettely valvontalautakunnan käsiteltäväksi.
Esteettömyysvaatimus suojaa sitä, että asianajaja ei joudu paljastamaan tehtävää hoitaessaan muiden asiakkaiden asianajosalaisuuksia tai rikkomaan omaa salassapito- tai vaitiolovelvollisuuttaan (kommentaari, s. 7). Toimistojäävi suojaa sitä, että edellä mainittu esteettömyysvaatimuksen suojatarkoitus ei joudu koetukselle asianajotoimiston sisällä. Toimistojäävillä on siten olennainen merkitys, että päämies voi luottaa siihen, että hänen asiamiehensä edistää oikeudenkäynnissä vain hänen oikeuttaan ja etujaan ja että päämiehen antamat tiedot eivät kulkeudu vastapuolelle tai tämän asiamiehelle. Oikeudenkäyntiasiamiehen esteellisyys on niin merkittävä puute oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin takeissa, että esiintymiskiellon määrääminen voidaan perustaa oikeudenkäyntiasiamiehen esteellisyydestä aiheutuvaan sopimattomuuteen.
Asianajajat X ja Y ovat olleet työssä samassa asianajotoimistossa, kun X on toiminut yhtiön asiamiehenä yhdessä oikeudenkäynnissä ja Y yhtiön vastapuolen asiamiehenä toisessa samaan aikaan vireillä olleessa oikeudenkäynnissä. Katson, että X on ollut esteellisyyden vuoksi sopimaton toimimaan yhtiön asiamiehenä vuokrasopimusta koskevassa riita-asiassa, jos katsotaan, että molemmissa oikeudenkäynneissä on käsitelty samaa asiaa, sillä samassa asiassa ei ole mahdollista hankkia asiakkailta suostumusta kahden tai useamman ristiriitaisen intressin omaavan asiakkaan avustamiseen (kommentaari, s. 35).
Kuten olen yllä todennut, oikeudenkäyntiasiamiehen esteellisyyden ulottuvuutta arvioitaessa voidaan ottaa huomioon asianajan esteellisyyttä koskevat tapaohjeet. Tapaohjeiden 6.1 kohdan 1 alakohdassa tarkoitetusta samasta asiasta on kysymys ainakin silloin, kun asiassa sovelletaan samaa tosiseikastoa. Eturistiriidan mahdollisuus aiheuttaa esteellisyyden, joten asianajajan on pohdittava todennäköistä tapahtumainkulkua ja arvioitava, aiheuttaako todennäköinen tapahtumainkulku esteellisyyden (kommentaari s. 34–35).
Kun vielä olen enemmistön kanssa samaa mieltä kohtien 20–32 perusteluista, katson, että vuokrasopimusta ja lisenssisopimusta koskeneissa riita-asioissa on ollut kysymys osittain samasta asiasta, minkä vuoksi X:n on katsottava olleen esteellisyytensä takia sopimaton toimimaan vuokrasopimusta koskevassa asiassa yhtiön asiamiehenä.
Edellä mainitun vuoksi tuomioistuin on oikeudenkäymiskaaren 15 luvun 10 a §:n 1 momentin mukaisesti saanut evätä X:n esiintymisoikeuden käsiteltävänä olevassa asiassa. Käräjäoikeuden päätökselle kieltää X:ää esiintymästä yhtiön asiamiehenä vuokrasopimusta koskeneessa riita-asiassa on siten ollut laissa säädetyt perusteet. Käräjäoikeuden ja hovioikeuden päätöksen lopputulosta ei ole aihetta muuttaa.
Oikeusneuvos Huovila:
Katson, ettei asianajaja X ole ollut oikeudenkäymiskaaren 15 luvun 3 §:n 3 momentin nojalla esteellinen toimimaan yhtiön oikeudenkäyntiasiamiehenä asiassa. Perustelen kantaani seuraavasti.
Oikeudenkäymiskaaren 15 luvun 3 §:n 3 momentin jälkimmäisessä virkkeessä säädetään kahdesta oikeudenkäyntiasiamiehen esteellisyysperusteesta. Ensinnäkin oikeudenkäyntiasiamiehenä tai -avustajana ei saa toimia se, joka on osallistunut asian käsittelyyn tuomioistuimen jäsenenä, esittelijänä tai pöytäkirjanpitäjänä. Toiseksi oikeudenkäyntiasiamiehenä tai -avustajana ei saa toimia se, joka on ollut asiassa vastapuolen asiamiehenä tai avustajana. Kummankin esteellisyysperusteen tarkoituksena on toteuttaa yleistä periaatetta, jonka mukaan henkilö, joka on jo osallistunut asian käsittelyyn muussa ominaisuudessa, on esteellinen toimimaan asianosaisen oikeudenkäyntiavustajana samassa asiassa (KKO 1995:191). Tässä asiassa on kysymys säännöksen jälkimmäisestä esteellisyysperusteesta eli niin sanotusta vastapuolijäävistä.
Vastapuolijäävin syntyminen edellyttää siis sitä, että henkilö on toiminut oikeudenkäyntiasiamiehenä samassa asiassa. Oikeudenkäymiskaaressa ilmaisua ˮsama asiaˮ käytetään useassa eri säännöksessä ja yhteydessä. Tuomarin esteellisyyttä koskevassa Korkeimman oikeuden ratkaisukäytännössä on katsottu, että asioiden katsominen samaksi edellyttää yleensä sitä, että niiden taustalla on sama tapahtumainkulku, ne koskevat samaa asianosaista ja niitä koskevissa menettelyissä tehtävät ratkaisut ovat laadultaan saman kaltaisia (KKO 2017:97, kohta 20). Samalla asialla tarkoitetaan paitsi täysin samaa asiaa myös saman asian osaa (HE 78/2000 vp s. 41).
Oikeuskäytännön yhtenäisyyden kannalta on tärkeää, että samaan lakiin sisältyviä ja varsinkin samaa oikeudellista kysymystä koskevia samoja käsitteitä tulkitaan johdonmukaisesti eri asiayhteyksissä, ellei tulkintojen eriyttämiselle ole riittäviä perusteita. Sovellettaessa oikeudenkäymiskaaren 15 luvun 3 §:n 3 momentin säännöstä lähtökohtana voidaan siten pitää, että asioiden samuudella tarkoitetaan samaa kuin tuomarin esteellisyyttä koskevissa säännöksissä.
Korkein oikeus on ratkaisukäytännössään (KKO 1995:191 ja KKO 1996:99) tulkinnut kysymyksessä olevaa, jo vuoden 1734 laissa ollutta säännöstä oikeudenkäyntiasiamiehen esteellisyydestä laajentavasti tilanteissa, jotka rinnastuvat sellaisiin tapauksiin, joihin säännös sanamuotonsa mukaisesti soveltuu. Ratkaisussaan KKO 1995:191 Korkein oikeus piti yksityishenkilön velkajärjestelyssä selvittäjäksi määrättyä henkilöä esteellisenä toimimaan velallisen asiamiehenä ja oikeudenkäyntiavustajana maksuohjelman muuttamista koskevassa asiassa. Ratkaisussa KKO 1996:99 konkurssipesän pesänhoitaja katsottiin esteelliseksi toimimaan velkojan asiamiehenä tämän hakiessa lainvoiman saaneen konkurssituomion purkamista siltä osalta kuin hänen valvontansa oli hylätty. Nyt kysymyksessä olevasta vastapuolijäävistä on ollut kysymys ratkaisussa KKO 1990:16. Siinä Korkein oikeus katsoi, ettei asianajaja saanut olla tuomion purkamista hakevan henkilön asiamiehenä, koska hän oli ollut purettavaksi pyydettyyn tuomioon johtaneessa asiassa vastapuolen avustajana ja asiamiehenä.
Korkein oikeus ei ole ennakkopäätöksissään ottanut kantaa siihen, ovatko saman asianajo- tai lakiasiaintoimiston palveluksessa olevat henkilöt esteellisiä toimimaan vastapuolten oikeudenkäyntiasiamiehinä. Edellä tämän ratkaisun kohdissa 12 ja 14 viitatussa Korkeimman oikeuden ratkaisussa KKO 2011:31 on ollut kysymys pesänjakajan esteellisyydestä ja siinä on sovellettu tuomaria koskevia esteellisyysperusteita. Oikeuskirjallisuudessa on sitä vastoin jo vanhastaan katsottu, että oikeudenkäyntiasiamies on oikeudenkäymiskaaren 15 luvun 3 §:n 3 momentin nojalla esteellinen, jos saman asianajo- tai lakiasiaintoimiston osakas tai palveluksessa oleva henkilö on samassa asiassa avustanut vastapuolta (ks. Korkeimman oikeuden ratkaisun kohdassa 14 mainitut teokset ja lisäksi Tauno Tirkkonen, Suomen siviiliprosessioikeus I, 1974, s. 341 alav. 50). Tämän oikeuskirjallisuudessa esitetyn kannan voidaan katsoa vakiintuneen oikeuskäytännössä.
Nyt kysymyksissä olevissa oikeudenkäynneissä yhtiön vastapuolina ovat olleet eri asianosaiset, tässä asiassa I Oy ja toisessa asiassa L Oy. Oikeudenkäynneissä esitetyt kanteet ovat perustuneet eri sopimussuhteisiin ja siten olennaisesti eri perusteisiin. Hovioikeus on perustellut X:n esteellisyyttä muun ohessa sillä, että saman asianajotoimiston asianajat ovat joutuneet argumentoimaan samaan aikaan vireillä olevissa oikeudenkäynneissä vuokrasuhteeseen liittyvistä kysymyksistä yhtiön puolesta ja sitä vastaan. Käräjäoikeus on perustellut esteellisyyttä myös sillä, että asianajotoimiston on katsottava saaneen tietoonsa sellaisia seikkoja, joilla on ollut vaikutusta kummankin asian ratkaisuun. Oikeudenkäyntien yhtymäkohdat on alempien oikeuksien päätösten perusteluissa muiltakin osin kuvattu suhteellisen yleisluontoisesti.
X on valituksessaan Korkeimmalle oikeudelle esittänyt muun ohessa, että toisin kuin hovioikeus on katsonut, hän ja hänen kanssaan samassa toimistossa työskentelevä asianajaja eivät joutuisi argumentoimaan oikeudenkäynneissä vuokrasuhteeseen liittyvistä kysymyksistä yhtiön puolesta ja sitä vastaan. X on lisäksi ilmoittanut, ettei kummankaan oikeudenkäynnin mahdollisella lopputuloksella olisi vaikutusta siihen, miten vaatimukset toisessa oikeudenkäynnissä ratkaistaan. Asiassa esitetyn selvityksen perusteella X:n väitteitä ei voida pitää virheellisinä.
Pidän selvänä, että sovellettaessa oikeudenkäymiskaaren 15 luvun 3 §:n 3 momentin säännöstä sen sanamuodon ja aikaisemman oikeuskäytännön mukaisesti X:n ja hänen kanssaan samassa toimistossa työskentelevän asianajajan ei voida katsoa toimineen samassa asiassa vastapuolten oikeudenkäyntiasiamiehinä. Asiassa on kuitenkin perusteltua arvioida vielä sitä, antavatko yhtäältä oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä koskevien käsitysten kehittyminen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen ratkaisukäytäntö sekä toisaalta asianajajien piirissä kehitetyt esteellisyyssäännöt aiheen arvioida oikeudenkäyntiasiamiehen esteellisyyttä mainitun lainkohdan sanamuotoa ja tähänastista soveltamiskäytäntöä selvästi laajemmin.
Totean aluksi, että oikeudenkäyntiasiamiehen esteettömyysvaatimus perustuu toisenlaisiin näkökohtiin kuin tuomarin esteettömyys, jota koskevat oikeudenkäymiskaaren säännökset uudistettiin vuonna 2001 vastaamaan Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja ihmisoikeustuomioistuimen ratkaisukäytännön vaatimuksia. Asiamiehen esteettömyyden taustalla on viime kädessä asiamiehen ja toimeksiantajan luottamussuhde ja sen turvaaminen (ks. KKO 2011:31, kohta 7).
Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä koskevassa oikeuskäytännössä ei tiettävästi olekaan ratkaisuja, joissa tuomioistuimen velvollisuudeksi olisi katsottu oikeudenkäyntiasiamiehen esteettömyyden valvominen tai joissa ylipäätään olisi käsitelty oikeudenkäyntiasiamiehen esteettömyyttä. Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 artiklan 3 kohdan c alakohdassa on sitä vastoin turvattu syytetyn oikeus itse valita avustajansa. Ihmisoikeustuomioistuimen käytännön mukaan tuomioistuimen kuuluu lisäksi valvoa, että puolustaja myös todellisuudessa avustaa syytettyä oikeudenkäynnissä tehokkaasti (Ks. esim. Daud v. Portugali 21.4.1998, Czekalla v. Portugali 10.10.2002 ja Sannino v. Italia 27.4.2006).
Johtopäätöksenäni tältä osin totean, että Euroopan ihmisoikeussopimuksesta ja ihmisoikeustuomioistuimen ratkaisukäytännöstä ei ole saatavissa tukea oikeudenkäymiskaaren 15 luvun 3 §:n 3 momentin säännöksen olennaisesti laajentavaan tulkintaan, eikä enemmistökään ole tässä asiassa niihin tukeutunut. Mainitun säännöksen lavea tulkinta saattaa päinvastoin rajoittaa tarpeettomasti oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin liittyvää asianosaisen oikeutta itse valita oikeudenkäyntiavustajansa, koska päämiehen suostumukselle ei anneta merkitystä säännöstä sovellettaessa.
Hyvää asianajajatapaa koskevissa ohjeissa (tapaohjeet, 15.1.2009, muut. 8.6.2012) on kehitetty varsin yksityiskohtaisia ja laaja-alaisia esteellisyysperusteita. Käsitteitä ˮasiaˮ ja ˮsama asiaˮ käytetään asianajajan esteellisyyttä koskevissa ohjeissa selvästi oikeudenkäymiskaaren soveltamisalaakin laajemmassa merkityksessä, koska asialla tarkoitetaan niissä myös sellaisia tehtäviä, esimerkiksi sopimuksen laatimisia, joilla ei ole mitään yhteyttä tuomioistuinmenettelyihin (ks. tapaohjeet, 6.1. kohdan 2 alakohta). Muut kuin asioiden samuuteen perustuvat tapaohjeiden esteellisyysperusteet ovat tahdonvaltaisia siten, että asiakas voi antaa suostumuksensa siihen, että asianajaja ottaa vastaan tehtävän esteellisyysperusteen täyttymisestä huolimatta.
Kuten Korkein oikeus on useissa valvonta-asioita koskevissa ratkaisuissaan todennut, asianajajia sitovat ammattieettiset ohjeet perustuvat keskeisesti ammattikunnan omassa piirissä hyväksyttyihin sääntöihin ja käytäntöihin. Näissä ratkaisuissa on myös todettu, että hyvä asianajajatapa asettaa asianajajille pidemmälle meneviä velvollisuuksia kuin asianajotehtävän suorittamista koskevat lain säännökset. Tähän nähden hyvän asianajajatavan valvonta onkin lähtökohtaisesti uskottu asianajajalaitokselle itselleen ja sen piirissä toimivalle valvontalautakunnalle (KKO 2016:44, kohta 17 ja siinä mainitut ratkaisut). Koska tuomioistuimet toimivat valvonta-asioissa ainoastaan oikeussuojaa takaavina valitusasteina, ne eivät voi ratkaisukäytännöllään vaikuttaa tapaohjeiden ja niihin sisältyvien esteellisyysnormien kehittämiseen.
Tapaohjeiden alkuperästä ja kehitystavasta johtuen ne ovat niin sanottuja sallittuja oikeuslähteitä, joita tuomioistuimet saavat hyödyntää laintulkinnassa. Tapaohjeet voivat esimerkiksi valottaa sitä, miten esteellisyyttä arvioidaan ammattikunnan omassa piirissä, kuten ratkaisussa KKO 2011:31, tai muutoin antaa tuomioistuimelle aiheen tarkistaa vallitsevaa tulkintaa. Tuomioistuimen suorittaman harkinnan tulee tällöinkin perustua lakiin ja muihin oikeudellisesti velvoittaviin lähteisiin sekä tuomioistuimen omaan oikeudelliseen päättelyyn.
Katson, etteivät tapaohjeet puolla oikeudenkäymiskaaren 15 luvun 3 §:n 3 momentin olennaisesti laajentavaa tulkintaa. Merkityksellistä arvioinnissani on paitsi käsitteen ˮsama asiaˮ erilainen merkitys yhtäältä tapaohjeissa ja toisaalta oikeudenkäymiskaaressa myös se, että tapaohjeiden mukaan muut esteellisyysperusteet, kuten lojaalisuusvelvollisuuteen sekä salassapito- ja vaitiolovelvollisuuteen perustuvat (kohdat 6.2 ja 6.3) esteellisyysperusteet, ovat edellä todetuin tavoin tahdonvaltaisia.
Lain tulkinnassa voidaan hyödyntää enemmistön tavoin (kohta 11 ja 19) sellaisia yleisiä periaatteita kuin asiamiehen ja hänen päämiehensä luottamussuhteen sekä asiamiehen lojaliteetti- ja vaitiolovelvollisuuden suojaaminen. Hyödynnettäessä yleisiä periaatteita ratkaisutoiminnassa on kuitenkin tärkeää, että samalla otetaan huomioon myös niin sanotut vastaperiaatteet, jotka puhuvat toisenlaisen ratkaisun puolesta. Tässä tapauksessa tällaisena vastaperiaatteena on otettava huomioon erityisesti asiamiehen ja hänen päämiehensä luottamussuhteen suojaamiseen liittyvä asianosaisen oikeus valita haluamansa oikeudenkäyntiasiamies. Tämän vastaperiaatteen painoarvoa osoittaa sen edellä todettu liityntä ihmisoikeusperiaatteisiin ja osaltaan myös tapaohjeiden edellä mainittu tahdonvaltaisuus. Katson, ettei tällaisista yleisistä periaatteista kokonaisuutena arvioiden ole saatavissa tukea sille, että X olisi katsottava esteelliseksi vastoin yhtiön tahtoa.
Johtopäätöksenäni totean, että asiassa ei ole tullut ilmi seikkoja, joiden johdosta oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin tai yhtiön oikeusturvan voitaisiin katsoa vaarantuvan X:n toimiessa yhtiön oikeudenkäyntiasiamiehenä. Yhtiö on ollut tietoinen siitä, että X:n kanssa samassa toimistossa työskentelevä asianaja on toisessa oikeudenkäynnissä yhtiön vastapuolen asiamiehenä, ja on siitä huolimatta halunnut valita oikeudenkäyntiasiamiehekseen X:n. Huomioon ottaen edellä oikeudenkäyntien yhtymäkohdista lausumani seikat en näe perusteita tulkita oikeudenkäymiskaaren 13 luvun 3 §:n 3 momentin säännöstä niin laveasti, että X:n voitaisiin katsoa olevan asiassa esteellinen toimimaan yhtiön oikeudenkäyntiasiamiehenä.
Kumoan siten alempien oikeuksien päätöksen määrätä X esiintymiskieltoon.

matches:
§ 3
tuomioistuin
tuomioistuin
KKO
KKO
tuomioistuin
tuomioistuin
tuomioistuin
tuomioistuin
KKO
KKO
KKO
tuomioistuin
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO


text:
Tänään, 5.5.
Eilen, 4.5.Tänään, 5.5.Huomenna, 6.5.Lauantai 7.5.Sunnuntai 8.5.Maanantai 9.5.Tiistai 10.5.Keskiviikko 11.5.Torstai 12.5.Perjantai 13.5.Lauantai 14.5.Sunnuntai 15.5. Yle TV1 Torstai 5.5.
Vankien lapset
Tuhannet vanhemmat kärsivät vankeusrangaistusta erossa lapsistaan. Miten lapset kokevat pakkoeron? Monessa laitoksessa vankien lapsia ei huomioida, mutta Hämeenlinnassa on yksikkö, jossa äiti ja lapsi asuvat yhdessä. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Äänitekstitys: suomi.
Kausi 5, 3/8. Murhaaja iskee muotinäytöksessä. Miksi nuori mallilupaus surmataan, hämmästyttävän suunnitelmallisesti ja ilman johtolangan häivääkään? Poliisin mukaan tekijän on pakko kuulua näytöksen omaan väkeen. HD Äänitekstitys: suomi. K12 (väkivalta).
Vieraana Tampere-talon johtaja Paulina Ahokas. Korvasieniaika alkaa olla vähitellen käsillä - menemme metsään. Juontajina Susanna Laine ja Mikko Kekäläinen. #puoli7 HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Helatorstain Nojatuolikirkossa pohditaan taivaan ja sinne nousemisen mysteeriä. Artistivieraina ovat Maarit ja Sami Hurmerinta. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Äänitekstitys: suomi.
Sirkuksessa pitää mokata ja epäonnistua, ei muuten opi uusia temppuja. Miten epäonnistumisen pelon kanssa oppii elämään? Asiaa pohtivat sirkuslaiset Sofia Kistol, Mesi Lounela sekä Jenni Lehtinen ja Sasu Peistola. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Errol Flynnillä oli samanlaiset. Käy ilmi, että Nora Batty on heikkona ratsastusvaatteisiin. Compo kehittää nerokkaan juonen, jonka ainoa puute on se, ettei ukko osaa ratsastaa. (U) Äänitekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
Hautausmaan kummitus. Kolmikko valmistautuu entisen opettajansa hautajaisiin, ja Foggy yrittää siistiä Compoa. Pearl puolestaan pukee Howardin neonvärisiin vaateisiin, jotta mies ei kehtaisi tavata Marinaa. (U) Äänitekstitys: suomi. Sallittu kaiken ikäisille.
(Suomi 1960, 82' ) O: Aarne Tarkas. N: Pirkko Mannola, Martti Katajisto, Tauno Palo, Ville-Veikko Salminen ja Gunvor Sandkvist. Elokuva kahden nuoren rakkaustarinasta. Mv. Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. K7 (väkivalta, seksi).Arviot: IMDb 5.0Lue lisää: IMDb ∙ Leffatykki ∙ Wikipedia
Paikka vailla vertaa
Värmlantilaiset maisemat ovat huikaisevan komeita, mutta silti siellä elää kaipaus. Millaisia ovat autioituvan maaseudun ihmisten kaipuun kohteet? (U) Äänitekstitys: suomi.
Kausi 5, 4/8. Dwaynea kohtaa suru-uutinen: armoitettu huulenheittäjä ja rakastettu oppi-isä on kuollut. Ainoa lohtu jutussa on, että kuolema oli luonnollinen. Vai oliko sittenkään? HD Äänitekstitys: suomi. K12 (väkivalta).
Dokumenttiprojekti: Luokkakokous
Ohjaaja Kati Juurus palaa dokumentissa omaan teini-ikäänsä, yhtenä luokkakokouksen osallistujista. Mitä omista yläastevuosistaan muistaa 50-vuotiaana? Millaisia elämänkohtaloita mahtuu yhteen peruskoululuokalliseen? (U) HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Kuoleman peli. Werner Prabek käärii rulettipöydästä 80 000 euron voiton, mutta ilo jää lyhytaikaiseksi. Seuraavana aamuna hänet löydetään surmattuna eikä rahoista näy jälkeäkään. Syyttäjä puhuttaa aluksi uhrin omaisia. HD Äänitekstitys: suomi. K12 (väkivalta).
Keittiön tai kylpyhuoneen remontissa kannetaan yleensä kaikki ulos ja uutta sisään. Entä jos käyttäisi vanhoja tai kierrätettyjä kalusteita? Tutkailemme myös, löytyvätkö esi-isät kaupallisten DNA-testien avulla. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Itse asiassa kuultuna: Pirkko Työläjärvi
Pirkko Työläjärvi - tasavallan tahtonainen - oli 1970-luvun Suomessa pitkäaikainen ministeri lyhytikäisissä hallituksissa. Nyt hän muistelee uraansa ja tuon ajan poliittista ilmapiiriä Juho-Pekka Rantalan haastattelussa. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Ulkolinja: Missä innovaatiot syntyvät?
Yritykset, kuten Apple, Airbus ja lääketeollisuus tekevät omaisuuksia keksinnöillä, jotka on luotu julkisissa laitoksissa, kuten yliopistoissa. Yritykset keräävät voitot muotoilemalla ja markkinoimalla tuotteet ominaan. HD Äänitekstitys: suomi.
Outlander - Matkantekijä (16)
Kausi 1, 13/16. Rosvojoukko. Jamie ja Claire ovat hengenvaarassa, mutta tilanne kääntyy heidän edukseen. Helpotus ei kestä kauaa, sillä muuan punatakki uhkaa kavaltaa Jamien. Mies on tiukasti puun ja kuoren välissä. HD Äänitekstitys: suomi. K12 (väkivalta, ahdistus).
Norjalainen Idar Skotte on 30 vuoden ajan viettänyt kaiken vapaa-aikansa syrjäisellä kotitilallaan tunturin kupeessa. Siellä hän muistelee vanhempiaan ja lupausta, jonka hän antoi isälleen 9-vuotiaana.(U) Äänitekstitys: suomi.
Torstai 5. toukokuuta 2016, vko 18
Nimipäivät: Melina, Maini
1 minUutisklipit: Koulutyttöjen hyvä työ: lukutaidoton ikämies oppii kirjainten salatTänään 13:50
1 minUutisklipit: Kanat kahlaavat jätevedessä - jätevesiallas petti GazassaTänään 11:24
5 minYle UutisetTänään 11:00

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


Asiakirja | Helsingin kaupunki
» Kaupunkisuunnitteluvirasto » Päätöksenteko » Lautakunnan päätösasiakirjat
Kaupunkisuunnittelulautakunta06 /
Sisältö:VIRASTOPÄÄLLIKKÖ/KSV1Kokouksen laillisuuden ja päätösvaltaisuuden toteaminen sekä pöytäkirjan tarkastajien valinta (pdf) (html)
2Ilmoitusasiat (pdf) (html)
YLEISSUUNNITTELUOSASTO1Kaupunkisuunnittelulautakunnan lausunto kaupunginhallitukselle toivomusponnesta, joka koskee Lauttasaaren rantojen luonnonmukaisuutta (a-asia) (pdf) (html)
2Kaupunkisuunnittelulautakunnan lausunto kaupunginhallitukselle toivomusponnesta, joka koskee Lauttasaaren Kotkavuoren tarkastelua osana yleiskaavan jatkovalmistelua (a-asia) (pdf) (html)
3Kaupunkisuunnittelulautakunnan lausunto kaupunginhallitukselle toivomusponnesta, joka koskee Koillis-Lauttasaaren kulttuuriympäristöä ja pohjoisen Lauttasaaren täydennysrakentamista (a-asia) (pdf) (html)
4Kaupunkisuunnittelulautakunnan lausunto kaupunginhallitukselle toivomusponnesta, joka koskee leirintäalueen uudelleensijoittumismahdollisuuksien selvittämistä Helsingissä (a-asia) (pdf) (html)
5Kaupunkisuunnittelulautakunnan lausunto kaupunginhallitukselle toivomusponnesta, joka koskee Tuomarinkylän kartanon alueen jatkosuunnittelua (a-asia) (pdf) (html)
6Kaupunkisuunnittelulautakunnan lausunto kaupunginhallitukselle toivomusponnesta, joka koskee Rastilan leirintäalueen nykyisen ja suunnitellun uuden leirintäaluepaikan käytettävyyden ja matkailupalveluiden saavutettavuuden selvittämistä (a-asia) (pdf) (html)
7Kaupunkisuunnittelulautakunnan lausunto kaupunginhallitukselle toivomusponnesta, joka koskee kansallisen kaupunkipuiston perustamista (a-asia) (pdf) (html)
ASEMAKAAVAOSASTO1Koivusaaren asemakaava- ja asemakaavan muutosluonnos (a-asia) (pdf) (html)
Havainnekuva 31.1.2017
Koivusaaren asemakaava- ja asemakaavan muutosluonnoksen kartta, päivätty 31.1.2017
Koivusaaren asemakaava- ja asemakaavan muutosluonnoksen selostus, päivätty 31.1.2017
Vuorovaikutusraportti 31.1.2017 ja asukastilaisuuden (12.4.2016) muistio
LIIKENNESUUNNITTELUOSASTO1Koivusaaren eritasoliittymän aluevaraussuunnitelman tarkistaminen sekä katumaisen liittymän periaatesuunnitelma (a-asia) (pdf) (html)
Länsiväylän aluevaraussuunnitelma välillä Kehä I - Lemissaarentie
Länsiväylän aluevaraussuunnitelma välillä Kehä I - Lemissaarentie, ensimmäinen rakennusvaihe
Länsiväylän järjestelyt Koivusaaren kohdalla, kehittämismahdollisuuksien arviointi
Koivusaaren katumainen liittymä Länsiväylällä
ASEMAKAAVAOSASTO2Herttoniemen sairaalan alueen asemakaavaehdotus (nro 12444) ja sen asettaminen nähtäville (a-asia) (pdf) (html)
Asemakaava- ja asemakaavan muutosehdotuksen nro 12444 kartta, päivätty 28.2.2017
Asemakaava- ja asemakaavan muutosehdotuksen nro 12444 selostus, päivätty 28.2.2017
Havainnekuva, 28.2.2017
Vuorovaikutusraportti 27.2.2017 ja asukastilaisuuksien (5.5.2015 ja 10.11.2015) muistiot
LIIKENNESUUNNITTELUOSASTO2Siilikujan alustava liikennesuunnitelma (a-asia) (pdf) (html)
Piirustus 6702-2
ASEMAKAAVAOSASTO3Käskynhaltijantien ympäristön asemakaavaehdotus (nro 12445) ja sen asettaminen nähtäville (a-asia) (pdf) (html)
Asemakaava- ja asemakaavan muutosehdotuksen nro 12445 kartta, päivätty 28.2.2017
Asemakaava- ja asemakaavan muutosehdotuksen nro 12445 selostus, päivätty 28.2.2017
Vuorovaikutusraportti 28.2.2017 liitteineen
LIIKENNESUUNNITTELUOSASTO3Käskynhaltijantien länsiosan ja sen lähialueiden alustava liikennesuunnitelma (a-asia) (pdf) (html)
Piirustus 6686-0
ASEMAKAAVAOSASTO4Veräjämäen Maaherrantien ympäristön asemakaavaehdotus (nro 12440) ja sen asettaminen nähtäville (a-asia) (pdf) (html)
Asemakaavan muutosehdotuksen nro 12440 kartta, päivätty 28.2.2017
Asemakaavan muutosehdotuksen nro 12440 selostus, päivätty 28.2.2017
Vuorovaikutusraportti 28.2.2017 ja asukastilaisuuden 28.4.2016 muistio
LIIKENNESUUNNITTELUOSASTO4Maaherrantien alustava liikennesuunnitelma (a-asia) (pdf) (html)
Piirustus 6619-0
ASEMAKAAVAOSASTO5Hakaniemenrannan ja Sörnäistenrannan asemakaava- ja asemakaavan muutosluonnos (a-asia) (pdf) (html)
Hakaniemenrannan ja Sörnäistenrannan asemakaava- ja asemakaavan muutosluonnoksen kartta, päivätty 14.2.2017
Hakaniemenrannan ja Sörnäistenrannan asemakaava- ja asemakaavan muutosluonnoksen selostus, päivätty 14.2.2017
Havainnekuva 14.2.2017
Vuorovaikutusraportti 28.10.2014, täydennetty 14.2.2017, liitteineen
6Meri-Rastilan asemakaava- ja asemakaavan muutosluonnos (a-asia) (pdf) (html)
Asemakaava- ja asemakaavan muutosluonnoksen kartta, päivätty 14.2.2017
Asemakaava- ja asemakaavan muutosluonnoksen selostus, päivätty 14.2.2017
Kaupunkirakenteelliset periaatteet 14.2.2017
Perspektiivikuvakooste 14.2.2017
Vuorovaikutusraportti 14.2.2017 ja asukastilaisuuksien muistiot
7Helsingin Itäisen saariston tarkistettu asemakaavaehdotus (nro 12300) ja sen asettaminen uudelleen nähtäville (a-asia) (pdf) (html)
Sijaintikartta 28.2.2017
Asemakaavaehdotuksen nro 12300 A kartta, päivätty 9.9.2014, muutettu 28.2.2017
Asemakaavaehdotuksen nro 12300 B kartta, päivätty 9.9.2014, muutettu 28.2.2017
Asemakaavaehdotuksen nro 12300 C kartta, päivätty 9.9.2014, muutettu 28.2.2017
Asemakaavaehdotuksen nro 12300 D kartta, päivätty 9.9.2014, muutettu 28.2.2017
Asemakaavaehdotuksen nro 12300 E kartta, päivätty 9.9.2014, muutettu 28.2.2017
Asemakaavaehdotuksen nro 12300 F kartta, päivätty 9.9.2014, muutettu 28.2.2017
Asemakaavaehdotuksen nro 12300 G kartta, päivätty 9.9.2014, muutettu 28.2.2017
Asemakaavaehdotuksen nro 12300 H kartta, päivätty 9.9.2014, muutettu 28.2.2017
Asemakaavaehdotuksen nro 12300 I kartta, päivätty 9.9.2014, muutettu 28.2.2017
Asemakaavaehdotuksen nro 12300 J kartta, päivätty 9.9.2014, muutettu 28.2.2017
Asemakaavaehdotuksen nro12300 K Määräykset, päivätty 9.9.2014, muutettu 28.2.2017
Asemakaavaehdotuksen nro 12300 L koko kaava-alueen kartta, päivätty 9.9.2014, muutettu 28.2.2017
Asemakaavaehdotuksen nro 12300 selostus, päivätty 9.9.2014, muutettu 28.2.2017
Havainnekuva, karttalehti A 28.2.2017
Havainnekuva, karttalehti B 28.2.2017
Havainnekuva, karttalehti C 28.2.2017
Havainnekuva, karttalehti D 28.2.2017
Havainnekuva, karttalehti E 28.2.2017
Havainnekuva, karttalehti F 28.2.2017
Havainnekuva, karttalehti G 28.2.2017
Havainnekuva, karttalehti H 28.2.2017
Havainnekuva, karttalehti I 28.2.2017
Havainnekuva, karttalehti J 28.2.2017
Havainnekuva, koko kaava-alue kartta L 28.2.2017
Helsingin Itäinen saaristo arvokkaat luontokohteet -kartta
Itäisen saariston rauhoitetut ja arvokkaat luontokohteet
Helsingin Itäinen saaristo kulttuurihistoriallisesti arvokkaat kohteet, kaupunkisuunnitteluvirasto 3.2.2017
Itä-Villinki arkeologisen kulttuuriperinnön inventointi 7.-9.9.2016, Museovirasto, arkeologiset kenttäpalvelut 2016
Itäisen saariston maisema- ja luontokohteet. Saarikohtainen selostus kaavalehdittäin, kaupunkisuunnitteluvirasto 2014/2017
Helsingin Itäisen saariston asemakaava-alueen tärkeimmät saaristolintujen pesimäluodot, yhteenveto 14.2.2014, Helsingin kaupungin ympäristökeskus
Villingin saari, Kantatilaselvitys ja mitoitustarkastelu, Ramboll 2016
Iso Villasaari, Kantatilaselvitys ja mitoitustaulukko, Ksv 2016
Metsähallituksen Luontopalveluiden suorittama sukellustarkastus/Kallahdenharjun Natura-alueen kohteen inventointi (Suojelubiologi Mats Westerbom 18.10.2012), rajauskartat
Villingin vesiosuuskunta ja vesihuolto, Airix 2012
Teknisen huollon periaatesuunnitelma, kaupunkisuunnitteluvirasto / rakennuttajatoimisto HTJ Oy 4.9.2011
Tilastotiedot 28.2.2017
Vuorovaikutusraportti I 9.9.2014, täydennetty 7.10.2014, keskustelutilaisuuksien muistiot ja ensimmäisen viranomaisneuvottelun pöytäkirja
Vuorovaikutusraportti II 28.2.2017 ja ehdotusvaiheen viranomaisneuvottelun muistio 21.9.2016
8Vartioharjun Linnavuorenpuiston asemakaavaehdotus (nro 12435) ja sen asettaminen nähtäville (a-asia) (pdf) (html)
Asemakaavan muutosehdotuksen nro 12435 kartta, päivätty 28.2.2017
Asemakaavan muutosehdotuksen nro 12435 selostus, päivätty 28.2.2017
Vuorovaikutusraportti 7.6.2016, täydennetty 28.2.2017 ja asukastilaisuuden (16.2.2016) muistio
9Kauppakartanonkatu 16 asemakaavaehdotus (nro 12443) ja sen asettaminen nähtäville (a-asia) (pdf) (html)
Asemakaavan muutosehdotuksen nro 12443 kartta, päivätty 28.2.2017
Asemakaavan muutosehdotuksen nro 12443 selostus, päivätty 28.2.2017
Lähtötietoliite
Vuorovaikutusraportti 28.2.2017
10Kalasataman keskus 2, asemakaavaehdotus (nro 12438) ja sen asettaminen nähtäville (a-asia) (pdf) (html)
Asemakaavan muutosehdotuksen nro 12438 kartta, päivätty 28.2.2017
Asemakaavan muutosehdotuksen nro 12438 selostus, päivätty 28.2.2017
Havainnekuva 28.2.2017
Korkea rakentaminen Helsingissä
Kalasataman keskuksen vaikutukset kaupunkikuvaan, maisemaan ja kulttuuriympäristöön 2017
Varjotutkielma, Kalasataman keskus, 11.10.2016 SRV
Ote Kalasataman raitioteiden yleissuunnitelmaluonnoksesta 25.1.2017
Kalasataman korkeiden rakennusten vaikutukset lintuihin, erityisesti Vanhankaupunginlahden Natura-alueen linnustoon
Palotekninen suunnitelma kaavoituksen tarpeisiin
Kalasataman keskus, lausunto suunnitelmamuutosten tuulisuusvaikutuksista
Kalasataman keskuksen korttelin 10593 ja tortien 7 ja 8 meluselvitys asemakaavamuutosta varten
Raideliikenteen tärinän ja runkomelun huomioiminen kaavamuutosalueilla
Asiantuntija-arvio ilmanlaadusta
Kalasataman hotellihankkeen ekologiset kriteerit
Kalasataman keskus 2, kaavamuutosalueet 2016, pilaantuneisuustarkastelu
Pohjaveden tila - yhteenveto 4.2.2017
Kalasataman keskus, autopaikkalaskelma, pyöräpaikkalaskelma
Kalasataman keskus, alustava kerrosalalaskelma ja -kaaviot 15.11.2016
LIIKENNESUUNNITTELUOSASTO5Toimisto- ja liiketilojen auto- ja pyöräpaikkojen laskentaohjeet (a-asia) (pdf) (html)
Työpaikka-alueiden autojen ja pyörien pysäköintipaikkamäärien laskentaohjeet
Yritysvaikutusten arviointi työpaikka-alueden autojen ja pyörien pysäköintipaikkamäärien laskentaohjeesta
6Kuninkaantammi, Lammenrannan liikennesuunnitelma (a-asia) (pdf) (html)
Piirustus 6700-1
VIRASTOPÄÄLLIKKÖ/KSV3Selvitys kaupunkisuunnitteluviraston virastopäällikön päätöksistä poikkeamisasioissa vuonna 2016 (b-asia) (pdf) (html)
HALLINTO-OSASTO/KSV1Kaupunkisuunnitteluviraston vuoden 2016 toiminnan ja talouden toteutumisraportti (b-asia) (pdf) (html)
Vuoden 2016 toiminnan ja talouden toteutumisraportti
YLEISSUUNNITTELUOSASTO8Kaupunkisuunnittelulautakunnan lausunto kaupunginhallitukselle asunto-osakeyhtiöiden purkavasta lisärakentamisesta ja asunto-osakeyhtiölain muutostarpeesta (b-asia) (pdf) (html)
Lausuntopyynnön liite 1, arviomuistio
Lausuntopyynnön liite 2, Asunto-osakeyhtiöiden purkava lisärakentaminen, raportti
Oikeusministeriön lausuntopyyntö 30.1.2017
ASEMAKAAVAOSASTO11Kaupunkisuunnittelulautakunnan lausunto kaupunginhallitukselle valtuustoaloitteesta, joka koskee Vaarala- Jakomäen alueen uimakuoppien kehittämistä maauimalaksi ja virkistysalueeksi (b-asia) (pdf) (html)
12Kaupunkisuunnittelulautakunnan lausunto kaupunginhallitukselle AM-ohjelman täytäntöönpanopäätökseen liittyvään selvitykseen koskien asuntorakentamisen kokeilujen järjestämistä (b-asia) (pdf) (html)
VIRASTOPÄÄLLIKKÖ/KSV4Kaupungin viranomaisten päätösten seuraaminen (pdf) (html)
Päätösasiakirjoissa on mainittu liitteitä, joita ei julkaista internetissä.
Pois jätetään liitteet, jotka sisältävät salassa pidettäviä tietoja, tai joissa
olevien tietojen julkistaminen voi vaarantaa yksityisyyden suojan tai
elinkeinonharjoittajan liike- tai ammattisalaisuuden, tai joita ei ole
teknisistä syistä saatu sähköiseen muotoon.
( Julkisuuslaki § 621/1999, Sähköisen viestinnän tietosuojalaki § 516/2004,
Henkilötietolaki § 523/1999, Sosiaalihuollon asiakaslaki § 812/2000, Potilaslaki § 785/1992, Laki julkisista hankinnoista § 348/2007 )


text:
Kaikki tuotteet – 55 - 60" – Televisiot – TV ja video – Verkkokauppa.com
66 kpltuotetta
5 kplkysymystä
Täältä löydät Suomen laajimman valikoiman 55-58" televisioita. Etsitpä sitten markkinoiden viimeisintä tekniikkaa olevaa OLED -televisiota elokuvien katseluun, pelamiseen sopivaa tv:tä lastenhuoneeseen tai vaikkapa edullista mökkitelkkaria, niin Verkkokauppa.comin valikoimasta löydät sinulle sopivan mallin halpaan hintaan. Kaikki Verkkokauppa.comissa myytävät televisiot tukevat uutta DVB-T2-lähetystekniikkaa, joten osta huoletta!
TV ja video » Televisiot » 55 - 60"5 kpl 4K Ultra HD
24 kpl Samsung
16 kpl LG Electronics
10 kpl Philips
9 kpl Sony
4 kpl Panasonic
Samsung QE55Q64RA 55" Smart 4K Ultra HD LED -televisio
Samsung QE55Q64RA on vuoden 2019 QLED-televisio, joka on suunniteltu tarjoamaan upeita katseluelämyksiä ilman häiritseviä tekijöitä.55-tuumaisessa televisiossa on teräväpiirtokanavia tukevat tuplavittimet DVB-T2, DVB-C HD ja DVB-S2
LG 55UM7450 55" Smart 4K Ultra HD LED -televisio
LG 55UM7450 on 4K Ultra HD -resoluutioinen älytelevisio, joka näyttää huikean määrän yksityiskohtia. 55-tuumaisessa TV:ssä on teräväpiirtolähetyksiä vastaanottavat digivirittimet: DVB-T2
Samsung QE55Q67RA 55" Smart 4K Ultra HD LED -televisio
Samsung QE55Q67RA on vuoden 2019 QLED-televisio, joka on suunniteltu tarjoamaan upeita katseluelämyksiä ilman häiritseviä tekijöitä.55-tuumaisessa televisiossa on teräväpiirtokanavia tukevat tuplavittimet DVB-T2, DVB-C HD ja DVB-S2
LG OLED55B9 55" Smart 4K Ultra HD OLED -televisio
LG OLED55B9 on tehokkaalla ja älykkäällä toisen sukupolven α7 -prosessorilla varustettu OLED-televisio. Parasta kuvanlaatua vaativa olohuone täydentyy ensiluokkaisen tekniikan lisäksi tyylikkäällä "Picture on Metal" -suunnittelulla
Samsung QE55LS01RA 55" The Serif 4K Ultra HD QLED -televisio, valkoinen
Samsung The Serif -sarjan televisio yhdistää erinomaisen QLED-kuvanlaadun, loistavan sisällön ja älykkäät toiminnot
Metallinen lattiajalusta ja I-muotoilu
4K UHD Smart QLED-TV
Samsung QE55LS01RB 55" The Serif 4K Ultra HD QLED -televisio, yönsininen
Samsung QE55Q950R 55" Smart 8K QLED -televisio
2 399,00
Samsung QE55Q950R hyödyntää Real 8K Resolution -tekniikkaa. Se pystyy tuottamaan peräti 4000 nitin huippukirkkauden, jota käytetään masterointitasona useissa elokuvastudioissa. Tekniikka mahdollistaa nelinkertaisen pikselimäärän 4K UHD
Philips 55OLED854 55" Smart Android 4K Ultra HD OLED -televisio
Philips 55OLED854 on 55-tuumainen OLED-televisio, joka tuottaa aidot värit, sujuvan liikkeen ja todentuntuisen syvyyden
ProCaster 55UNB820WH 55" Ultra HD 4K Smart LED -televisio, valkoinen
ProCaster 55UNB820WH on upealla 4K Ultra HD -resoluutiolla ja uudistetulla käyttöliittymällä varustettu 55-tuumainen Smart TV kauniilla valkoisella kehyksellä.Siinä on teräväpiirtolähetyksiä vastaanottavat DVB-T2 ja DVB-C HD
WiFi ja Netflix 4K
LG 60UM7100 60" Smart 4K Ultra HD LED -televisio
LG 60UM7100 on 4K Ultra HD -resoluutioinen älytelevisio, joka näyttää huikean määrän yksityiskohtia. 60-tuumaisessa TV:ssä on teräväpiirtolähetyksiä vastaanottavat digivirittimet: DVB-T2
LG 55SM8600 55" Smart 4K Ultra HD LED -televisio
LG 55SM8600 on upealla 100Hz Nano Cell -näytöllä varustettu Super UHD -televisio, joka tuottaa rikkaat ja autenttiset värit kaikista katselukulmista. 55-tuumaisessa TV:ssä on teräväpiirtolähetyksiä vastaanottavat digivirittimet: DVB-T2
Samsung UE55RU7400 55" Smart LED -televisio
Katso myös Quantum Dot -teknologialla varustettu QLED-malli, jossa on 100 Hz natiivipaneeli: QE55Q60R.Samsung UE55RU7400 / UE55RU7402 on Ultra HD -resoluutioinen televisio, jossa on HDR10 ja HLG -tuki

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
tumma taustakuvia hd HD Download
Mene...Kotiin3DAbstraktiArkkitehtuurianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiVärikäsTietokoneetViileäSöpöKukkaHauskaPelitTytötteHDLomaKuumaElääLogoRakkausElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisää	Kotiin / HD / tumma taustakuvia hd HD Download	tumma taustakuvia hd HD Download
0	tumma taustakuvia hd HD Download
Tässä on kokoelma tumma taustakuvia hd HD Download
dark-taustakuvat-hd-hd-download1
Jos näin tumma taustakuvia hd HD Download
piipittää Tietoja Gamer11 Edellinen: mustavalkoinen tapetti High Resolution Download
seuraava: kruunu tapetti HD Download
hullu taustakuvia HDLegend of Zelda tapetti HDTaustakuva vihreä HDVesiputous taustakuva Beautiful Collectionkeltainen tapetti Resolution Downloadtapetti tumblr High Resolution Downloadtapetti 2560×1440 HD Lataavapaa live tapetti HDHuomenta tapetti High Resolution Downloadkivi tapetti HD Suunnitellut 5dwallpaper.com | Powered by zuuur.com	© Copyright 2016, Kaikki oikeudet pidätetään	Siirry alkuun

matches: hd HD hd hd hd hd hd HD HD HD


Puutarhakerho – Radosims
TS2, Uncategorized
Vuodenajat- lisäosan myötä simisi pääsevät kilvoittelemaan, keneltä löytyy upein multasormi tai vihreä peukalo. Simit voivat paitsi kalastaa ja hoitaa peltotilkkuaan, myös päästä arvostetun Puutarhakerhon jäseniksi, mikäli heidän pihansa tekee vaikutuksen Puutarhakerhon jäseneen. Simien muuttaessa uudelle tontille saapuu sinne automaattisesti myös kerhon edustaja esittelemään itsensä. Myöhemmin häneen saa yhteyden puhelimitse (Soita, palvelunumerot, puutarhakerho).
Puutarhakerhon pisteet perustuvat kolmeen asiaan:
– Puutarhanhoitoon (sisältää puutarhakasvit ja omena/sitruuna/appelsiinipuut)
– Maisemointiin
– Sotkuihin ja muihin negatiivisesti vaikuttaviin ympäristötekijöihin
Jokainen näistä kolmesta voi antaa tietyn määrän pisteitä kokonaispistemäärästä. Kun suurin mahdollinen pistemäärä yhdellä osa-alueella on saavutettu, sitä korottamalla ei enää voi vaikuttaa lopulliseen pistemäätään. Tämä tarkoittaa sitä, että vaikka yksi osa-alueista olisi erityisen hyvä, se ei kompensoi sitä että jokin toinen osa-alue on liian huono. Jokaisen osa-alue voi lisätä tai vähentää pisteintä korkeintaan:
– Puutarhanhoito: -1000-700
– Maisemointi: -1000-500
– Sotkut: -1000-0
Lopullinen arvosana muodostuu seuraavalla tavalla:
– Erittäin alhainen: -3000- -200
– Alhainen: -100 – 99
– Normaali: 100 – 399
– Korkea: 400 – 699
– Erittäin korkea: 700 – 1000
Puutarhakerho tutkii simisi viljelypalstoja ja hedelmäpuita erittäin pikkutarkasti, joten varmista että niitä on paljon, ja että jokainen kasvi ja puu on niin hyvässä kunnossa kuin mahdollista. Ei yli- tai alikasteltuja kasveja, ei tuholaisten piinaamia kasveja, eikä muita negatiivisesti vaikuttavia juttuja.
Puutarhakasvien pisteytys
Kasvin kunto/Pisteet
Kukoistava 25
Erittäin terve 20
Terve 15
Juuri ja juuri terve 10
Vähän sairas -5
Sairas -15
Kuollut -40
Tuholaisia -5
Hoitamaton -5
Pahasti ylikasteltu -10
Ylikasteltu -5
Alikasteltu -5
Pahasti alikasteltu -10
Sairas -10
Tosi sairas -15
Talvilevossa 10
Sisältää kompostoitua materiaalia 10
Multaa 4
Lannoitettu 7
Kompostilla lannoitettu 10
Tyhjä -5
Leppäkerttujen koto 5
Koristekasvien määrä tontilla sekä se, miten hyvin niitä on hoidettu, vaikuttavat maisemointipisteisiin. Vaikuttavat:
Kukkien pisteet
Kasteltu 10
Ylikasteltu -1
Alikasteltu -3
Kuollut -5
Puskapisteet
§0-§79: 6
§80-§119: 7
§120-§159: 8
§160-§199: 9
§200 ja yli: 10
Suihkulähteiden + patsaiden pisteet
§0-§399: 5
§400-§649: 10
§650-§899: 15
§900-§1149: 20
§1150 ja yli: 25
Ruukkukasvien pisteet
§0-§133: 1
§134-§199: 2
§200-§266: 3
§267-§333: 4
§334 ja yli: 5
Puiden pisteet:
§0-§114: 3
§115-§142: 4
§143-§171: 5
§172-§199: 6
§200-§228: 7
§229-§257: 8
§258-§285: 9
§286-314: 10
§315-§342: 11
§343-§371: 12
§372-§399: 13
§400-§428: 14
§429 ja yli: 15
Lehmäkasvin pisteet
Kakku näkyvillä 10
Kakku piilossa 15
Pihalamppujen pisteet
§0-§159: 1
§160 ja yli: 2
Ikkuna jossa kukkalaatikko: 1
Askelkivi (Perhepaketissa tuleva ”matto”): 2
Kaikki esineet jotka vaikuttavat negatiivisesti ulkotilojen Ympäristö-palkkiin, vähentävät myös Puutarhakerhon pisteitä. Vähennyksiä voidaan tehdä esimerkiksi seuraavista:
– tuhka
– roskaläjät
– vaipat Photobucket
– hiekkakasat
– flamingot
– lautaset
– lehtikasar
– vanhat sanomalehdet
– lätäköt
– rikkaruohot
Jos puutarhasi pistemäärä riittää puutarhakerhon jäsenyyteen (normaali tai parempi), talous saa alennuksen puutarhatuotteista. Tontille ostettavat kasvihuoneet, leppäkertun kolot, sadettimet ynnä muut maksavat siis 25% vähemmän kuin normaalisti. Simisi saavat myös alennusta siemenistä ja lannoitteista.
Rahallisen palkinnon määrä riippuu puutarhan loppupisteistä: 1.5xloppupisteet.
Jos puutarhan pistemäärä ylittää 700, saat rahan lisäksi palkintoesineen jota ei voi saada urapalkintona eikä tavoitepalkintona: Toivomuskaivon Jos tontilla on jossakin riittävästi tilaa, kaivo sijoittuu automaattisesti sinne. Jos ei, kaivo menee sen simin reppuun, joka puutarha-arviota on pyytänyt.
Olemme Facebookissa!	Olemme Facebookissa!


text:
pysy rauhallisena tapetti HD
Mene...Kotiin3DAbstraktiArkkitehtuurianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiVärikäsTietokoneetViileäSöpöKukkaHauskaPelitTytötteHDLomaKuumaElääLogoRakkausElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisää	Kotiin / HD / pysy rauhallisena tapetti HD	pysy rauhallisena tapetti HD
1,652 näkymät
0	pysy rauhallisena tapetti HD
Tässä on kokoelma rauhallisesti tapetti HD työasemien, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä 5dwallpaper.com, on yli satoja tuhansia taustakuvat ovat ladattavissa. Voit ladata Jokainen Taustakuva ilmaiseksi.
Jos Like This rauhallisesti taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Love Peace Edellinen: inspiroiva tapetti HD
seuraava: Legend of Zelda tapetti HD
malli taustakuvia Kauneimmat kokoelmatDragon Ball tapetti HDyksinkertainen taustakuvia HDmario tapetti HDanimal taustakuvat 15 HD kokoelmatjulkkis taustakuvia HDtapetti Apple-logo HD kokoelmatlaadukasta taustakuvia HD DownloadHD taustakuvia mobiililaitteille Resolution Lataapunjabi tapetti HD Suunnitellut 5dwallpaper.com | Powered by zuuur.com	© Copyright 2016, Kaikki oikeudet pidätetään	Siirry alkuun

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
lävistää verhon tapetti HD
mennessäDeva | syyskuu 18, 2016
Tässä on kokoelma Pierce verhoa taustakuva HD Collection Pöytäkoneet, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. täällä Wallpaper-HD.net, on yli 1,75,000 Taustakuvat ovat ladattavissa. Voit ladata Jokainen Taustakuva ilmaiseksi.
Jos Like This Pierce verhoa tapetti HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
← Edellinen Story viileä omena taustakuvat HD	Seuraava tarina → hd hauska taustakuvia HD	Jätä vastaus Peruuta vastaus	Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *Kommentti Nimi * Sähköposti * verkkosivusto Satunnainen virkaapölvästi taustakuvia HDmicrosoft office taustakuva HDBatman tapetti HDvapaa pc taustakuva HDmaali tapetti HDkotitekoinen tapetti poistaja HDpoistamalla maalattu tapetti HDTaustakuva High Resolutiongoogle taustakuvat HDvuorovaikutteinen taustakuva HD	Mainos

matches: HD HD HD HD hd HD HD