text:
Osinkotulojen verotusta koskevia uusia säännöksiä sovelletaan ensimmäisen kerran verovuoden 2005 verotuksessa. Yhtiöveron hyvityslain kumoamisen lisäksi säännöksiin tehtiin lukuisia muita muutoksia. Tässä ohjeessa on kuvattu uusien säännösten sisältöä ja otettu kantaa säännösten soveltamisessa esiin nouseviin tulkintatilanteisiin.
Muutos osinkotulojen verotusohjeeseen (kohtaan 2.5.1)
1. Osinkoverouudistuksen voimaantulo- ja siirtymäsäännökset
Tässä ohjeessa käsitellään yritys- ja pääomaverouudistuksen osinkotulojen verotusta koskevia tuloverolain (TVL), elinkeinotulon verottamisesta annetun lain (EVL), maatilatalouden tuloverolain (MVL) sekä rajoitetusti verovelvollisen tulon ja varallisuuden verottamisesta annetun lain säännöksiä, jotka tulivat voimaan 15.8.2004. Uusia säännöksiä sovelletaan ensimmäisen kerran vuodelta 2005 toimitettavassa verotuksessa.
Osinkoverouudistuksen merkittävin muutos on yhtiöveron hyvitysjärjestelmästä luopuminen. Laki yhtiöveron hyvityksestä (YHL) kumottiin 1.1.2005 voimaan tulleella lailla. Yhtiöveron hyvityksestä annettua lakia sovelletaan osinkoa jakavaan yhteisöön osingonjakopäätöspäivän mukaan, ja viimeistään 31.12.2004 tehdyn osingonjakopäätöksen perusteella voi yhtiölle tulla vielä täydennysveroa maksettavaksi. Osingonsaajaan yhtiöveron hyvityksestä annettua lakia sovelletaan osingon verovuoden mukaan: vuoden 2004 tulona verotettavaan osinkoon liittyy yhtiöveron hyvitys, kun taas vuoden 2005 tuloksi luettavaan osinkoon ei enää liity yhtiöveron hyvitystä.
Vuonna 2005 osinko jaetaan pääsääntöisesti yhteisön vuoden 2004 tai aikaisemman vuoden tulona verotettavista voittovaroista. Vanhan ja uuden osinkotulojen verotusta koskevan järjestelmän yhteensovittamiseksi vuodelta 2005 toimitettavassa verotuksessa sovelletaan alennettuja verokantoja: Luonnollisen henkilön ja kuolinpesän saamien osinkojen veronalainen osuus on 57 prosenttia 70 prosentin sijaan. Peitellystä osingosta on kuitenkin veronalaista 70 prosenttia jo verovuodesta 2005 alkaen. Alennetun verokannan vuoksi listatut yhtiöt (=julkisesti noteeratut yhtiöt) suorittavat vuonna 2005 luonnollisille henkilöille ja kuolinpesille maksamistaan osingoista 15 prosentin ennakonpidätyksen, kun jatkossa ennakonpidätysprosentti on 19. Yhteisön saamasta EVL 6a §:n 1 momentin mukaan osittain veronalaisesta osingosta veronalaista tuloa vuonna 2005 on 60 prosenttia 75 prosentin sijaan.
Yritys- ja pääomaverouudistuksessa yhteisöjen verokanta alennettiin vuodesta 2005 alkaen 26 prosenttiin ja pääomatulojen verokanta 28 prosenttiin. Yksityisen elinkeinonharjoittajan yritystulon ja yhtymästä saadun tulo-osuuden pääomatulo-osuudeksi säädettiin 20 prosentin vuotuinen tuotto aikaisemman 18 prosentin tilalle.
Luonnollisen henkilön ja kuolinpesän saaman osinkotulon veronalaisuus ja tulolaji riippuu siitä, onko osinko saatu listatusta (=julkisesti noteeratusta) vai listaamattomasta (=muusta kuin julkisesti noteeratusta) yhtiöstä. Osingon verotukseen vaikuttaa myös se, missä valtiossa osinkoa jakavan yhtiön kotipaikka on. Toisesta EU-valtiosta tai verosopimusvaltiosta saatuun osinkoon sovelletaan samoja säännöksiä kuin suomalaisesta yhtiöstä saatuun osinkoon. Muista kuin EU- tai verosopimusvaltioista saadut osingot on säädetty kokonaan veronalaiseksi ansiotuloksi. Verosopimusvaltiolla tarkoitetaan tässä yhteydessä sellaista valtiota, jonka kanssa Suomella on osinkotuloon sovellettava kaksinkertaisen verotuksen välttämistä koskeva sopimus.
Listatun yhtiön maksama osinko on luonnolliselle henkilölle ja kuolinpesälle kokonaisuudessaan pääomatulo-osinkoa siten, että 70 prosenttia osingosta on veronalaista pääomatuloa ja 30 prosenttia verovapaata tuloa (TVL 33a § 1 mom).
Listattuja yhtiöitä ovat sellaiset yhtiöt, joiden osakkeilla käydään arvopaperimarkkinalain 1 luvun 3 §:n mukaisesti julkisesti kauppaa Helsingin Pörssin päälistalla, I-, NM- , Pre-listalla tai ML-markkinalla tai vastaavalla säännellyllä ja viranomaisen valvonnassa olevalla markkinalla Suomessa tai ulkomailla. Osinko katsotaan saaduksi listatusta yhtiöstä silloin, kun yhtiön osakkeet ovat olleet osingonjaosta päätettäessä julkisesti noteerattuja. (TVL 33a § 2 mom)
Euroopan Unionin alueella toimivalla säännellyllä markkinalla tarkoitetaan sijoituspalveludirektiivissä (93/22/ETY) määriteltyjä arvopaperimarkkinoita. Komissio julkaisee vuosittain Euroopan Yhteisöjen virallisessa lehdessä listan jäsenvaltioiden ilmoittamista alueellaan toimivista säännellyistä markkinoista.
Esimerkki: A saa vuonna 2006 X Oyj:ltä osinkoa 5.000 euroa ja Y Oyj:ltä 4.000 euroa. Yhtiöiden osakkeet on julkisesti noteerattu.
osinko X Oyj 5 000 A:n pääomatulo-osinko yhteensä 9 000
osinko Y Oyj 4 000 A:n veronalainen pääomatulo 6 300
Listattu yhtiö pidättää luonnolliselle henkilölle tai kuolinpesälle maksamansa osingon kokonaismäärästä 19 prosentin ennakonpidätyksen (vuonna 2005 maksetusta osingosta ennakonpidätys on 15 %) ja tilittää sen verovirastolle. Pidätetty määrä luetaan osingonsaajan verovuoden verojen ja maksujen hyväksi lopullisessa verotuksessa osingonmaksajan antaman vuosi-ilmoituksen perusteella. Jos yhtiö laiminlyö vuosi-ilmoituksen antamisen, voidaan pidätetty määrä lukea verovelvollisen hyväksi muun luotettavan selvityksen, kuten osingonmaksajalta saadun tositteen, perusteella. Ennakonpidätys toimitetaan myös siinä tapauksessa, että osakkeet, joista osinkoa maksetaan, kuuluvat luonnollisen henkilön elinkeinotoiminnan tai maatalouden tulolähteeseen.
Esimerkki: A saa vuonna 2006 osinkoja X Oy:ltä. A:n omistamien osakkeiden matemaattinen arvo lasketaan X Oy:n vuonna 2005 viimeksi päättyneen tilikauden nettovarallisuuden mukaan. X Oy:n tilikausi on 1.7.-30.6., joten nettovarallisuus ja osakkeen matemaattinen arvo määräytyvät tilinpäätöshetken 30.6.2005 perusteella.
Osingonsaajan verovuonna listaamattomista yhtiöistä saatujen pääomatulo-osinkojen yhteismäärästä 90.000 euroa on verovapaata tuloa. Raja on verovelvolliskohtainen, ei yhtiökohtainen. Ylimenevästä osasta 70 prosenttia on veronalaista pääomatuloa ja 30 prosenttia verovapaata tuloa. (TVL 33b § 1 mom)
Yhdeksän prosentin vuotuisen tuoton ylittävältä osalta saatu osinko on ansiotulo-osinkoa. Ansiotulo-osingosta 70 prosenttia on veronalaista ansiotuloa ja 30 prosenttia verovapaata tuloa (TVL 33b § 2 mom).
Esimerkki: Verovuosi 2006. A omistaa X Oy:n 100 osakkeesta 50 kpl ja saa X Oy:ltä osinkoa 90.000 euroa. X Oy:n osakkeen matemaattinen arvo on 20.000 euroa/osake. Lisäksi A omistaa Y Oy:n 200 osakkeesta 40 kpl ja saa Y Oy:ltä osinkoa 10.000 euroa. Y Oy:n osakkeen matemaattinen arvo on 2.500 euroa/osake. Kummankaan yhtiön osakkeet eivät ole julkisesti noteerattuja.
A:n pääomatulo-osuus 90 000
(1 000 000*9%) 9 000
(100 000*9%)
A:n ansiotulo-osuus 0 1 000
A:n pääomatulona verotettava osinkotulo 6 300 ((90 000+9 000-90 000)*70%)
A:n ansiotulona verotettava osinkotulo 700 (1000*70%)
A saa yhteensä pääomatulo-osinkoa 99 000 euroa, josta 90 000 on verovapaata tuloa. Ylimenevästä 9 000 eurosta pääomatuloa on 70 prosenttia eli 6 300 euroa. A:n Y Oy:ltä saama osinko jakaantuu pääomatulo- ja ansiotulo-osinkoon, koska osinko on suurempi kuin A:n omistamien osakkeiden matemaattiselle arvolle laskettu yhdeksän prosentin vuotuinen tuotto. Ansiotulo-osingon määrä on 1000 euroa, josta 70 prosenttia on veronalaista ansiotuloa ja 30 prosenttia verovapaata tuloa.
Listaamattoman yhtiön jakamasta osingosta ei toimiteta ennakonpidätystä.
EU- tai verosopimusvaltiosta saatu listatun yhtiön osinko on siten pääomatulo-osinkoa, josta 70 prosenttia on veronalaista pääomatuloa ja 30 prosenttia on verovapaata tuloa. Listaamattomasta yhtiöstä saatu osinko jaetaan pääomatulo- ja ansiotulo-osinkoon, mutta pääomatulo-osuus lasketaan osakkeiden matemaattisen arvon sijaan osakkeiden käyvän arvon perusteella. Käypä arvo määräytyy osingon jakovuotta edeltäneen verovuoden päättymishetken mukaan (TVL 33c § 3 mom). Verovuodella tarkoitetaan osingonsaajan verovuotta. Vuonna 2006 saadun osingon pääomatulo-osuus määräytyy näin osakkeen käyvän arvon per 31.12.2005 perusteella. Muun selvityksen puuttuessa osakkeen arvoksi voidaan katsoa sen hankintahinta ja uuden ulkomaisen yhtiön osakkeen arvoksi sen nimellisarvo.
Esimerkki: A saa verovuonna 2006 englantilaiselta listaamattomalta yhtiöltä osinkoa 100 000 euroa. Osakkeiden käypä arvo 31.12.2005 on 800 000 euroa. A ei ole verovuonna saanut osinkoja muista listaamattomista yhtiöistä.
A:n pääomatulo-osinkoa on yhdeksän prosentin tuotto osakkeiden käyvälle arvolle (800 000 * 9 % = 72 000). Pääomatulo-osinko on kokonaan verovapaata tuloa, koska se ei ylitä 90 000 euron verovapausrajaa. Ansiotulo-osinkoa on jäljelle jäänyt osa osingosta 100 000 - 72 000 = 28 000 euroa. Ansiotulo-osingosta veronalaista ansiotuloa on 19 600 euroa ja verovapaata tuloa 8 400 euroa.
Muusta kuin EU-valtiosta tai verosopimusvaltiosta saatu osinko on kokonaan veronalaista ansiotuloa. (TVL 33c § 2 mom)
Ulkomaisen yhteisön maksamasta osingosta ei toimiteta Suomessa ennakonpidätystä.
Verouudistuksen yhteydessä lakia kaksinkertaisen verotuksen poistamisesta muutettiin siten, että ulkomaille maksettu lähdevero hyvitetään koko osinkotulon perusteella. Esimerkiksi luonnollisen henkilön tai kuolinpesän EU-maasta listatusta yhtiöstä saamasta osinkotulosta 70 prosenttia on veronalaista ja 30 prosenttia verovapaata tuloa. Osingosta on kuitenkin peritty lähdevero koko osinkotulon perusteella ja myös lähdeveron hyvitys lasketaan koko osinkotulon perusteella eikä siten, että 30 prosenttia lähdeverosta jäisi hyvittämättä. Yhteisöjen osalta sovelletaan samaa periaatetta.
Hyvitys ei voi ylittää vieraasta valtiosta saadusta tulosta Suomessa suoritettavien verojen yhteismäärää. Mikäli maksettu lähdevero ylittää Suomessa osinkotulosta maksettavan veron määrän, verovelvollisella ei ole oikeutta saada ylimenevää osaa palautuksena Suomesta.
Ennen elinkeinotoimintaa harjoittavasta osakeyhtiöstä saadun osingon jakamista ansiotulo- ja pääomatulo-osingoksi osingonsaajan omistamien osakkeiden matemaattisesta arvosta vähennetään osakkaan ja hänen perheenjäsenensä ottama, yhtiön varoihin kuuluva rahalaina, jos osakas yksin tai yhdessä perheenjäsentensä kanssa omistaa vähintään 10 prosenttia yhtiön osakkeista tai heillä on vastaava osuus yhtiön kaikkien osakkeiden tuottamasta äänimäärästä. Laina vähennetään ensisijaisesti lainanottajan omien osakkeiden arvosta ja sen ylittävältä osalta perheenjäsenten osakkeiden arvosta osakeomistuksen suhteessa. (TVL 33b § 4 mom) Perheenjäsenenä pidetään puolisoa ja alaikäisiä lapsia. Alaikäisellä lapsella tarkoitetaan TVL 8 §:n mukaisesti lasta, joka ennen verovuoden alkua ei ole täyttänyt 17 vuotta. Osakkeiden matemaattisesta arvosta vähennetään se lainan määrä, joka sisältyy yhtiön edellisen vuoden nettovarallisuuteen ja siten myös osakkeen matemaattiseen arvoon. Osakaslaina vähennetään osakkeiden arvosta silloinkin, kun laina on luettu verotuksessa osakkaan veronalaiseksi tuloksi.
Osakkaan on yksin tai yhdessä perheenjäsenensä kanssa täytettävä 10 prosentin omistusosuus- tai äänimäärävaatimus silloin, kun osingonjaosta yhtiökokouksessa päätetään. Muussa tapauksessa osakaslainan määrää ei vähennetä osakkeiden matemaattisesta arvosta.
Muutos osinkotulojen verotusohjeeseen
Yrittäjäosakkaan verovuonna omana tai perheensä asuntona käyttämän yhtiön varoihin kuuluvan asunnon arvo vähennetään hänen osakkeidensa matemaattisesta arvosta ennen osingon jakamista pääomatulo- ja ansiotulo-osinkoon (TVL 33b § 3 mom). Työntekijäin eläkelain mukaan yrittäjäosakkaana pidetään osakasta, joka on yhtiössä johtavassa asemassa ja jolla on joko yksin tai perheenjäsentensä kanssa enemmän kuin puolet yhtiön osakepääomasta tai äänivallasta. Yrittäjäosakkaan asema voi syntyä myös silloin, kun henkilö omistaa osakkeet välillisesti toisen yhtiön kautta. Perheenjäsenenä pidetään puolisoa ja iästä riippumatta samassa taloudessa asuvia omia tai puolison suoraan etenevässä tai takenevassa polvessa olevia sukulaisia. Osakkeiden matemaattisesta arvosta vähennetään se määrä, jota on käytetty asunnon arvona yhtiön nettovarallisuutta ja osakkeen matemaattista arvoa laskettaessa.
Esimerkki: A omistaa X Oy:n 100 osakkeesta 80 kpl ja saa X Oy:ltä vuonna 2006 osinkoa 80 000 euroa. X Oy:n osakkeen matemaattinen arvo on 12 500 euroa/osake. Lisäksi A omistaa Y Oy:n 200 osakkeesta 40 kpl ja saa Y Oy:ltä osinkoa 10 000 euroa. Y Oy:n osakkeen matemaattinen arvo on 2 500 euroa/osake. Kummankaan yhtiön osakkeet eivät ole julkisesti noteerattuja. A:lla on verovuonna ollut käytössä X Oy:n varallisuuteen kuulunut asunto, joka on luettu yhtiön edellisen vuoden nettovarallisuuteen 300 000 euron määrästä. Y Oy:ltä A on ottanut aikaisemmin 200 000 euron rahalainan, joka on mukana yhtiön edellisen vuoden nettovarallisuudessa.
(80*12 500) 100 000
-asunnon arvo -300 000
-rahalaina -200 000
A:n pääomatulo-osinko 63 000
(700 000*9%) 0
A:n ansiotulo-osinko 17 000
(80 000-63 000) 10 000
A:n pääomatulona verotettava osinkotulo 0 0
A:n ansiotulona verotettava osinkotulo 11 900 (17 000*70%) 7 000 (10 000*70%)
A:n X Oy:ltä saamasta osingosta pääomatulo-osinkoa on yhdeksän prosentin tuotto osakkeiden yhteenlasketulle matemaattiselle arvolle, josta on vähennetty asunnon arvo: 9 % * (80 kpl * 12 500 euroa/kpl - 300 000 euroa) = 63.000 euroa. Y Oy:ltä saatu osinko on kokonaisuudessaan ansiotulo-osinkoa, koska A:n osakkeiden oikaistu matemaattinen arvo on nolla (40 kpl * 2 500 euroa/kpl - rahalaina 200 000 euroa = -100 000 euroa). Koska A:n X Oy:ltä saama pääomatulo-osinko ei ylitä 90 000 euron verovapausrajaa, ei A:lle synny verotettavaa pääomatuloa. Pääomatulo-osingon ylittävältä osalta A:n saama osinko on ansiotuloa taulukossa esitetyn mukaisesti. Ansiotulo-osingosta 70 prosenttia on veronalaista ansiotuloa ja 30 prosenttia verovapaata tuloa.
2.6 Peitelty osinko
Peitellyn osingon veronalainen osuus on 70 prosenttia myös vuonna 2005.
2.7 Osuuspääoman ja muiden pääomasijoitusten korko
Esimerkki: A saa vuonna 2006 osuuskunnasta X osuuspääoman korkoa 2 000 euroa ja takuupääoman korkoa vakuutusyhdistys Y:stä 4 500 euroa.
osuuspääoman korko 2 000 verovapaa osa -1 500
Yhteismäärästä 6 500 euroa vähennetään ensin 1 500 euron verovapaa osuus. Jäljelle jäävästä 5 000 eurosta veronalaista pääomatuloa on 70 prosenttia eli 3 500 euroa.
2.8 Muuttuneet verovähennykset
2.8.1 Osinkotuloon kohdistuvat kulut
2.8.2 Kunnallisverotuksen ansiotulovähennys
Kunnallisverotuksen ansiotulovähennyksen laskentaperusteeseen luetaan verovuodesta 2005 alkaen myös ansiotulona verotettavan osingon määrä. (TVL 105a § 1 mom)
2.8.3 Osakaslainan alijäämähyvitys
Pääomatuloksi luetun osakaslainan takaisinmaksusta muodostuvan alijäämähyvityksen saa vuosina 2005-2009 vähentää ansiotulosta määrättävistä veroista ilman enimmäisrajoitusta. (TVL 131 § 6 mom)
Alijäämähyvityksen enimmäismäärää ei sovelleta myöskään siihen alijäämähyvitykseen, joka muodostuu vuosina 2005-2008 pääomatuloksi luetun osakaslainan takaisinmaksusta. Alijäämähyvityksen vähentämisjärjestyksestä ks. kohta 2.8.4.
2.8.4 Osakkeiden hankintaan käytetty velka ja sen korko
Yrittäjäosakkaan osakkeiden hankkimisesta johtuvaa velkaa ei enää vähennetä osakkeiden matemaattisesta arvosta, eikä tällaisen velan korkoa osingosta ennen sen jakamista pääoma- ja ansiotuloon. Yrittäjäosakas saa vähentää yhtiönsä osakkeiden hankintaan käytetyn velan korot pääomatuloistaan ja pääomatulot ylittävältä osalta alijäämähyvityksenä ansiotuloistaan. Alijäämähyvitykseen ei sovelleta vuosina 2005-2009 enimmäismäärää siltä osin, kuin alijäämähyvitys johtuu yrittäjäosakkaan osakkeiden hankintaan käytetyn velan koroista (TVL 131 § 6 mom). Alijäämähyvityksen enimmäismäärää ei sovelleta myöskään siihen alijäämähyvitykseen, joka muodostuu vuosina 2005-2009 osakkeiden hankintaan otetun velan korosta.
Osakkeiden hankintaan käytetyn velan korosta ja osakaslainan takaisinmaksusta muodostuva alijäämähyvityksen määrä vähennetään TVL 60 §:n 2 momentissa tarkoitettujen pääomatulon tulonhankkimiskulujen, pääomatulosta vähennettävän maatalouden tai elinkeinotoiminnan tappion ja korkojen muodostaman alijäämähyvityksen määrän jälkeen (TVL 131 § 6 mom). Jos esimerkiksi verovelvollisella on asuntolainan korkojen perusteella alijäämähyvitystä 1 000 euroa, saa hän lisäksi rajoituksetta vähentää osakkeiden hankintaan käytetyn velan korosta muodostuvan alijäämähyvityksen.
2.8.5 Verotuksen kattosääntö
Verotuksen kattosääntö koskee verovuonna Suomessa asuneita luonnollisia henkilöitä ja kotimaisia kuolinpesiä. Kattosääntöä sovellettaessa verrataan pääomatuloista, ansiotuloista ja varallisuudesta menevän valtionveron sekä ansiotulojen perusteella määrätyn kunnallisveron, kirkollisveron ja sairausvakuutusmaksun yhteismäärää valtionverotuksessa vahvistettuun verotettavan pääoma- ja ansiotulon sekä verovapaiden osinkojen yhteismäärään. Kun verot ja sairausvakuutusmaksu ovat enemmän kuin 60 prosenttia pääoma- ja ansiotulojen sekä verovapaiden osinkojen yhteismäärästä, ei ylimenevää valtionveron osaa maksuunpanna. (TVL 136 § 1 mom) Verovapaiden osinkojen yhteismäärään ei lueta peitellyn osingon eikä osuuspääoman koron verovapaata osaa.
2.8.6 Vähennys varallisuusverosta
Varallisuusverosta vähennetään listaamattomista yhtiöistä saadusta pääomatulo-osingosta samalta verovuodelta määrättävä vero. Vähennettävä määrä lasketaan tällaisen veronalaisen pääomatulo-osingon bruttomäärästä kohdistamatta siihen tulosta tai verosta tehtäviä vähennyksiä. Vähennys voi olla enintään pääomatuloista yhteensä maksuunpantu vero. (Varallisuusverolaki 39 § 4 mom) Vuoden 2005 aikana saadusta pääomatulo-osingosta määrättävä vero vähennetään siis vuoden 2005 varallisuuden perusteella määräytyvästä varallisuusverosta.
Valmisteilla olevan lainsäädännön mukaan varallisuusverosta tullaan luopumaan vuoden 2006 alusta alkaen. Näin ollen pääomatulo-osingosta määrättävän tuloveron vähentäminen varallisuusverosta koskenee vain verovuotta 2005.
2.9 Osinkona saatujen osakkeiden hankintameno
Keskusverolautakunnan julkaistun ratkaisun KVL 20/2005 (ei lainvoimainen) mukaan osinkona saatujen osakkeiden hankintamenoksi katsotaan osakkeiden käypä arvo osinkoa jaettaessa. Saadun osingon määräksi katsotaan vastaavasti osinkona saatujen osakkeiden käypä arvo. Saatujen osakkeiden hankintamenoksi luetaan osakkeiden koko arvo riippumatta siitä, että vain osa tästä määrästä luetaan veronalaiseksi tuloksi.
3.Liikkeen- ja ammatinharjoittajan sekä maataloudenharjoittajan osingot
Luonnollisen henkilön tai kuolinpesän elinkeinotoiminnan ja maatalouden tulolähteeseen kuuluvista osakkeista saaduista osingoista on 70 prosenttia veronalaista yritystoiminnan tuloa ja 30 prosenttia verovapaata tuloa (EVL 6a § 5 mom). Merkitystä ei ole sillä, onko osinko saatu listatusta vai listaamattomasta yhtiöstä. Luonnollisen henkilön ja kuolinpesän pääomatulo-osinkoja koskevaa 90 000 euron verovapausrajaa ei sovelleta elinkeinotoiminnan tai maatalouden tulolähteeseen kuuluviin osinkoihin.
EVL 6a §:n voimaantuloa koskevassa säännöksessä, jossa säädetään vuonna 2005 saadusta osingosta veronalaiseksi 57 prosenttia, viitataan virheellisesti pykälän 4 momenttiin. Viittauksen olisi pitänyt olla 5 momenttiin. Verotuksessa sovelletaan voimaantulosäännöstä niin, kuin viittaus olisi tehty 5 momenttiin.
Elinkeinotoiminnan tai maatalouden tuloon sisältyvän osingon verovapaa osa vähennetään ennen yritystulon jakamista ansiotulo- ja pääomatulo-osuuksiin. Pääomatuloa on 20 prosentin vuotuinen tuotto elinkeinotoimintaan tai maatalouteen verovuotta edeltäneen verovuoden päättyessä kuuluneelle nettovarallisuudelle. Yritystoiminnan aloittamisvuonna pääomatulo-osuus lasketaan elinkeinotoimintaan tai maatalouteen verovuoden päättyessä kuuluvan nettovarallisuuden perusteella. Verovelvollinen voi vaatia ennen verovuodelta toimitettavan verotuksen päättymistä, että 20 prosentin tuoton sijaan pääomatulo-osuus lasketaan 10 prosentin vuotuisen tuoton mukaisesti. (TVL 38 § 1 mom) Vaikka osingosta on vain 70 prosenttia yritystoiminnan tuloa, luetaan osakkeet yritystoiminnan nettovarallisuuteen kokonaisuudessaan.
Esimerkki: Elinkeinonharjoittajan elinkeinotoiminnan tulo verovuonna 2006 on 40 000 euroa, ja siihen sisältyy 5 000 euroa osinkoja. Elinkeinotoiminnan edellisen vuoden nettovarallisuus on 25 000 euroa.
Elinkeinotoiminnan tulosta 40 000 euroa vähennetään siihen sisältyvien osinkojen verovapaa osa 1 500 euroa (5 000 * 30 % = 1 500), jolloin verotettavaksi elinkeinotoiminnan tuloksi saadaan 38 500 euroa. Tästä pääomatuloa on 20 prosentin tuotto edellisen vuoden nettovarallisuudelle (25 000 euroa * 20 % = 5 000 euroa) ja loppu on ansiotuloa.
Esimerkki: Elinkeinonharjoittajan tilikausi on 1.1.2004–31.12.2004. Elinkeinotoimintaan kuuluvan osingon jakamisesta on päätetty 30.12.2004 pidetyssä yhtiökokouksessa, ja osinko on ollut nostettavissa 5.1.2005. Osinko on elinkeinonharjoittajan 31.12.2004 päättyneen tilikauden ja verovuoden 2004 tuloa. Vuoden 2004 tuloksi luettaviin osinkoihin liittyy myös yhtiöveronhyvitys. Jos elinkeinonharjoittajan tilikausi olisi 1.3.2004-–28.2.2005 ja osingonjaosta on päätetty 30.12.2004 pidetyssä yhtiökokouksessa, on osinko verovuoden 2005 tuloa. Osinkoon ei tällöin enää liity yhtiöveron hyvitystä.
Maksuperusteista kirjanpitoa pitävien ammatinharjoittajien ja muistiinpanovelvollisten maataloudenharjoittajien verotuksessa osinko on sen verovuoden tuloa, jonka aikana osinko on ollut yhtiökokouksen päätöksen mukaan nostettavissa. Osingon katsotaan olevan nostettavissa samana päivänä kuin yhtiökokous on pidetty, jos osingon nostettavissaolosta ei ole yhtiökokouksessa erikseen päätetty.
Osuuspääoman korkoja verotetaan samalla tavalla kuin osinkotuloja, eli osuuspääoman koroista 70 prosenttia on elinkeinotoiminnan tai maatalouden tulolähteen veronalaista yritystuloa. Osuuspääoman korko on kuitenkin luonnolliselle henkilölle ja kuolinpesälle verovapaata tuloa 1 500 euroon asti. Verovapaa osa kohdistetaan ensin verovelvollisen henkilökohtaisen tuloon, sen jälkeen maatalouden tuloon ja lopuksi elinkeinotoiminnan tuloon (TVL 33d § 2 mom).
Esimerkki: Puolisot harjoittavat yhdessä maataloutta. Maatalouden verovuoden 2006 voitto on 30.000 euroa, ja siihen sisältyy osinkoja 2 000 euroa sekä osuuspääoman korkoja 3 000 euroa. Maatalouden edellisen vuoden nettovarallisuus on 25 000 euroa. Vaimon ja miehen työpanokset jakautuvat suhteessa 40/60, ja molemmilla on 50 prosentin osuus maatalouden nettovarallisuuteen. Vaimolla on lisäksi 1 000 euroa henkilökohtaiseen tulolähteeseen kuuluvia osuuspääoman korkoja.
sisältää osinkoa 2 000 jaettava pääomatulo-osuus 5000
(20%*25 000)
vaimon pääomatulo-osuus 2 500
Vähennykset MVL tulosta miehen pääomatulo-osuus 2 500
(40%*22 100)
(60%*22 100)
Maatalouden tulosta vähennetään ensin molempien puolisoiden 1 500 euroon asti verovapaa osa osuuspääoman korosta. Koska vaimolla on 1 000 euroa henkilökohtaiseen tulolähteeseen kuuluvia osuuspääoman korkoja, jää maatalouden tulosta vähennettäväksi 500 euroa. Miehen ja vaimon verovapaiden osien vähennettävä määrä on siten yhteensä 2 000 euroa. Seuraavaksi maatalouden tulosta vähennetään 30 prosentin verovapaa osa osuuspääoman korkojen kokonaan verovapaan osan ylittävästä osasta 1 000 euroa (1.000 * 30 % = 300) ja osinkotulosta 2 000 euroa (2 000 * 30 % = 600). Maatalouden tuloksi jää 27 100 euroa, joka jaetaan pääoma- ja ansiotulo-osuuteen maatalouden edellisen vuoden nettovarallisuuden perusteella. Pääomatulo-osuus on 20 % * 25 000 = 5 000 euroa ja loppu 22 100 euroa on ansiotulo-osuutta. Puolisoiden osuus maatalouden nettovarallisuuteen on 50/50, joten molemmat saavat pääomatuloa 50 % * 5 000 = 2 500 euroa. Ansiotulo-osuus jaetaan puolisoille heidän työpanostensa suhteessa: vaimon tuloa on 40 % * 22 100 = 8 840 euroa ja miehen osuus tulosta on 60 % * 22 100 = 13 260 euroa.
4.1 Osinkoa jakavan yhteisön verotus
Osinkoa jakavalle yhtiölle ei enää vuodelta 2005 toimitettavasta verotuksesta lähtien lasketa tuloveron vähimmäismäärää, osinkoylijäämiä, vertailuveroa, verovuoden veroylijäämää eikä täydennysveroa.
YHL:n osinkoa jakavaa yhtiötä koskevia säännöksiä sovelletaan ennen 1.1.2005 jaettuun osinkoon. Verohallituksen tulkinnan mukaan ennen 1.1.2005 jaetulla osingolla tarkoitetaan osingonjakopäätöksen tekemistä viimeistään 31.12.2004. Vuonna 2004 tehdyn osingonjakopäätöksen osalta jakajayhtiön verotukseen sovelletaan YHL:n säännöksiä, ja täydennysvero on vielä mahdollinen. Sen sijaan täydennysveroa ei määrätä, jos osingonjakopäätös tehdään vuonna 2005. Yhteisön 31.12.2004 päättyvältä tilikaudelta ei siten voida tehdä sellaista osingonjakopäätöstä, johon yhtiöveron hyvityslakia sovellettaisiin.
4.1.2 Ennen 1.1.2005 jaettu peitelty osinko ja sijaisosinko
Jos peitelty osinko todetaan jaetuksi 31.12.2004 tai aiemmin, tulee YHL sovellettavaksi, vaikka peitelty osinko olisi jaettu 1.1.2005 tai sen jälkeen päättyneen tilikauden aikana. Tällöin jakajayhtiölle määrätään mahdollisesti täydennysvero ja peitellyn osingon saaja saa hyväkseen yhtiöveron hyvityksen, jos peitelty osinko luetaan saajan verovuoden 2004 (tai 2003) tuloksi.
Jakajayhtiön tuloveron vähimmäismäärä määräytyy vuonna 2004 voimassa olleen YHL 6 §:n mukaisesti ollen 29/71 jaetun peitellyn osingon määrästä. Yhtiön vertailuverona otetaan huomioon koko verovuoden 2005 (tai 2006) tulon perusteella YHL 7 §:n mukaan määräytyvä tuloveron määrä. Vertailuveroa laskettaessa verokantana käytetään verovuoden 2005 osalta 26 prosenttia. Mahdolliset aiempien vuosien käyttämättömät veroylijäämät otetaan huomioon vertailuveron lisäyksenä.
Vastaavasti tulee YHL sovellettavaksi 31.12.2004 tai aiemmin jaetun sijaisosingon osalta, vaikka se olisi jaettu 1.1.2005 tai myöhemmin päättyneen tilikauden aikana.
4.2 Osinkoa saavan yhteisön verotus
YHL:n osingonsaajaa koskevia säännöksiä sovelletaan viimeisen kerran vuodelta 2004 toimitettavassa verotuksessa, joten osingonsaajalle ei enää verovuonna 2005 myönnetä yhtiöveron hyvitystä. Jos saajayhtiön tilikausi päättyy vuonna 2005, hyvitystä ei myönnetä, vaikka osingonjakopäätös olisi tehty kalenterivuoden 2004 aikana. Yhtiöveron hyvitystä ei myöskään lueta tuloksi eikä ennakkoveron tapaan hyväksi saajayhteisön vuodelta 2005 toimitettavassa verotuksessa.
Osinkoja saaneelle yhtiölle verovuonna 2004 ja sitä aikaisempina vuosina syntyneet käyttämättömät yhtiöveron hyvitykset vähennetään entiseen tapaan. Hyvitysten käyttöaika säilyy 10 vuotena hyvityksen syntymisvuodesta. Jos yhteisön osakkeista yli puolet vaihtaa omistajaa muun saannon kuin perinnön tai testamentin kautta, etu menetetään. Verovirasto voi edelleen hakemuksesta myöntää poikkeusluvan hyvitysten vähentämiseen.
Yhteisöjen elinkeinotoimintaan kuuluvien osakkeiden tuottamat osingot ovat pääosin verovapaita (EVL 6a §). Poikkeukset tästä pääsäännöstä koskevat EU:n ulkopuolelta saatuja osinkoja, sijoitusomaisuusosinkoja ja listaamattoman yhtiön listatusta yhtiöstä saamia osinkoja. Kotimaisia osinkoja ja EU-alueelta saatuja osinkoja kohdellaan yhdenvertaisesti. EU:n ulkopuolisesta valtiosta saadut osingot sen sijaan ovat pääsäännön mukaan yhteisölle kokonaan tai osaksi veronalaista tuloa, mutta käytännössä näistä valtioista saatujen osinkojen verokohtelu määräytyy ao. valtion kanssa solmitun verosopimuksen mukaan.
4.2.2 Osingon tulolähde
Yhteisön saamien osinkojen veronalaisuus määräytyy osingon tulolähteestä riippumatta EVL 6a §:n säännösten mukaan, kun osingonsaajana on osakeyhtiö, osuuskunta, säästöpankki tai keskinäinen vakuutusyhtiö. Muiden kuin mainittujen yhteisöjen henkilökohtaisen tulolähteen osingot ovat TVL 33d §:n perusteella kokonaan veronalaista tuloa. Siten esimerkiksi yhdistyksille ja säätiöille henkilökohtaisena tulona verotettava osinko on kokonaan veronalaista tuloa, jos yhteisö ei ole yleishyödyllinen. Maatalouden tulolähteeseen kuuluvia osinkoja verotetaan kaikkien yhteisöjen osalta MVL 5 §:n 14 kohdan mukaan EVL 6a §:ssä säädetyllä tavalla.
4.2.3 Suomesta saadut osingot
Yhteisön Suomesta saamat osingot eivät pääsääntöisesti ole veronalaista tuloa. Osingonsaajalle verovapaata tuloa ovat listaamattoman yhtiön jakamat osingot sekä listatun yhtiön toiselle listatulle yhtiölle jakamat osingot aina silloin, kun osingonjaon perusteena olevat osakkeet eivät kuulu osingonsaajan sijoitusomaisuuteen. Myös listaamattoman yhtiön listatusta yhtiöstä saama osinko on verovapaata tuloa, kun listaamaton yhtiö omistaa osinkoa jakavan listatun yhtiön osakepääomasta vähintään 10 prosenttia. Mikäli omistusehto ei täyty, on listaamattoman yhtiön saamasta osingosta 75 prosenttia veronalaista tuloa ja 25 prosenttia verovapaata tuloa. (EVL 6a §) Listatuilla yhtiöillä tarkoitetaan yhtiöitä, joiden osakkeilla käydään osingonjaosta päätettäessä arvopaperimarkkinalain 1 luvun 3 §:n mukaisesti julkisesti kauppaa Helsingin Pörssin päälistalla, I-, NM-, Pre-listalla tai ML-markkinalla tai vastaavalla säännellyllä ja viranomaisen valvonnassa olevalla markkinalla Suomessa tai ulkomailla (kts. tarkemmin luku 2.2).
Lisäksi yhtiön osittain veronalaista tuloa on EVL 11 §:n mukaiseen sijoitusomaisuuteen kuuluvista osakkeista saatu osinko. Myös tällainen osinko on 75 prosenttisesti veronalaista ja 25 prosenttisesti verovapaata tuloa.
Osuuspankin saama osinko osuuspankkien keskusrahoituslaitoksena toimivalta liikepankilta (OKO Osuuspankkien Keskuspankki Oyj:ltä) on kokonaan verovapaata tuloa.
Alla olevassa taulukossa on kuvattu yhteisön Suomesta saatujen osinkojen verotuksen perustilanteet. Taulukossa ei ole otettu huomioon raha-, vakuutus- ja eläkelaitoksien sijoitusomaisuusosinkoja eikä yllä mainittua Osuuspankkia koskevaa poikkeusta.
Taulukko: Kotimaisen yhteisön Suomesta saamat osingot vuonna 2006
Listattu yhteisö Listaamaton yhteisö Osinko on verovapaata tuloa, jos osingonsaaja omistaa välittömästi vähintään 10 % osakepääomasta. Jos omistus-osuus on alle 10 %, osingosta on 25 % verovapaata ja 75 % veronalaista tuloa.
Listattu / listaamaton yhteisö Elinkeinotoimintaa harjoittamaton yhteisö, jonka yhtiömuoto on muu kuin osakeyhtiö, osuuskunta, keskinäinen vakuutusyhtiö tai säästöpankki Henkilökohtaiseen tulolähteeseen kuuluva osinko on 100 % veronalaista tuloa, ellei kyseessä ole yleishyödyllinen yhteisö.
4.2.4 EU-valtiosta saadut osingot
Yhteisön EU-valtiosta saama osinko on yhteisölle yleensä verovapaata tuloa.
Listatusta yhtiöstä saadusta osingosta on kuitenkin listaamattomalle yhtiölle verovapaata tuloa 25 prosenttia ja veronalaista 75 prosenttia silloin, kun osingonsaaja omistaa jakajayhtiön osake pääomasta alle 10 prosenttia.
Taulukko: Kotimaisen yhteisön toisesta EU-jäsenvaltiosta saamat osingot vuonna 2006
Listattu yhteisö Listaamaton yhteisö Osinko on verovapaata tuloa, jos osingonsaaja omistaa osakepääomasta välittömästi vähintään 10 %.Jos omistusosuus on alle 10 %, osingosta on 25 % verovapaata ja 75 % veronalaista tuloa.
4.2.5 EU:n ulkopuolelta saadut osingot
EU:n ulkopuolella asuvasta yhtiöstä saatu osinko on kokonaan veronalaista tuloa, jos Suomen ja kyseisen valtion välillä ei ole verosopimusta (EVL 6a § 2 mom).
Jos sen sijaan Suomen ja osinkoa maksavan yhtiön valtion välillä on voimassa oleva osinkotuloihin sovellettava verosopimus, saadusta osingosta on Suomen sisäisen lainsäädännön perusteella verovapaata tuloa 25 prosenttia ja veronalaista 75 prosenttia. Näistäkin valtioista Suomeen maksettujen osinkojen verotus määräytyy käytännössä kuitenkin verosopimusten perusteella.
4.2.6 Erityiskysymyksiä
4.2.6.1 Sijaisosingot
Esimerkki: Osingonjakaja, listattu A Oyj, jakaa vuonna 2006 osinkoa 100.000 euroa, joka on lainaksiottajan, listaamattoman B Oy:n tuloa. Osingosta on B Oy:n veronalaista tuloa 75 prosenttia ja verovapaata tuloa 25 prosenttia. Kun lainaksiottaja B Oy maksaa sijaisosinkoa 100.000 euroa, sijaisosingosta on vähennyskelpoista 75 prosenttia. Kun lainaksiantaja, listaamaton C Oy, saa sijaisosinkoa 100.000 euroa, siitä on veronalaista tuloa 75 prosenttia ja verovapaata tuloa 25 prosenttia.
4.2.6.2 Sijoitusomaisuuteen kuuluvien osakkeiden perusteella saadut osingot
Sijoitusomaisuuteen kuuluvien osakkeiden perusteella Suomesta tai EU-valtiosta saadusta osingosta 25 prosenttia on verovapaata ja 75 prosenttia veronalaista tuloa. Jos kuitenkin osinko on saatu sellaisesta ulkomaisesta yhteisöstä, johon soveltuu emo-tytäryhtiödirektiivi ja saajayhtiö omistaa jakajan osakepääomasta 10 prosenttia tai enemmän, sijoitusomaisuuteenkin kuuluvista osakkeista saatu osinko on verovapaa. (EVL 6a § 1 mom)
Emo-tytäryhtiödirektiivi edellyttää emoyhtiöltä vähintään 20 prosentin omistusosuutta tytäryhtiössä. Vähimmäisosuus muuttuu 1.1.2007 alkaen 15 prosentiksi ja 1.1.2009 alkaen 10 prosentiksi.
EU:n ulkopuolella asuvasta yhtiöstä saatu, sijoitusomaisuusosakkeeseen perustuva osinko on kokonaan veronalaista tuloa, jos Suomen ja ao. valtion välillä ei ole verosopimusta.
4.2.6.3 Muut yhteisön saamat voitonjaonluonteiset erät
keskinäisen vakuutusyhtiön ja vakuutusyhdistyksen maksamaa takuupääoman korkoa
(EVL 6a § 4 mom)
Nämä voitonjakoerät ovat siten saajayhteisölle verovapaita, ellei jokin edellä luetelluista poikkeuksista (esim. korko tai voitto-osuus saatu sijoitusomaisuudesta, listaamaton yhtiö on saanut listatusta) saata niistä osaa veronalaisiksi. Tällöin verovapaata tuloa olisi 25 prosenttia ja veronalaista 75 prosenttia.
Sellaisesta EU:n ulkopuolisesta valtiosta, jonka kanssa Suomella ei ole verosopimusta, saatu korko tai voitto-osuus on kokonaan veronalaista tuloa.
4.2.6.4 Eläkesäätiön ja eläkekassan ylikatteen palauttaminen
Kumotun YHL:n säännöksiä sovellettiin myös eläkesäätiön ja eläkekassan maksamiin ylikatteen palautuksiin. Verouudistuksessa näiden suoritusten yhdenkertainen verotus toteutettiin niin, että ne ovat eläkesäätiölle ja eläkekassalle vähennyskelpoisia (EVL 18 § 1 mom 5 kohta) ja saajalle veronalaista tuloa.
Eläkesäätiölain 45 §:n mukaan eläkesäätiö voi vakuutusvalvontaviraston suostumuksella palauttaa ylikatetta työnantajilleen. Eläkekassa voi vakuutuskassalain 83a §:n mukaan palauttaa ylikatetta osakkailleen. Vakuutusvalvontaviraston määräyksen mukaan ylikate otetaan huomioon tilinpäätöksessä, mikäli eläkesäätiö tai eläkekassa on tehnyt palauttamisesta päätöksen ja saanut siihen vakuutusvalvontaviraston suostumuksen. Vakuutusvalvontaviraston suostumus on saatava ennen vuositilintarkastusta. Vakuutusvalvontavirasto ei edellytä, että eläkesäätiö tai -kassa tekisi päätöksen ylikatteen palauttamisesta ennen tilikauden päättymistä eikä myöskään sitä, että ylikatteen palauttamista koskeva hakemus tehtäisiin virastolle ennen tilikauden päättymistä, vaan päätös ja hakemus voidaan tehdä tilikauden päättymisen jälkeen.
Vakuutusvalvontaviraston määräämällä tavalla tilinpäätöksessä huomioitu ylikatteen palautus voidaan vähentää eläkesäätiön tai eläkekassan verotuksessa sen vuoden kuluna, jonka aikana tilikausi päättyy.
5.Elinkeinoyhtymät
Henkilökohtaiseen tulolähteeseen kuuluvista osakkeista saatuja osinkoja ei oteta huomioon yhtymän henkilökohtaisen tulolähteen tuloa laskettaessa. Henkilökohtaisen tulolähteen osingot jaetaan suoraan verotettavaksi osakkaiden tulona niiden osuuksien mukaan, jotka heillä on yhtymän tuloon. Osinkojen verotus tapahtuu samalla tavalla, kuin jos osakas olisi itse saanut osingon suoraan osinkoa jakavasta yhtiöstä. (TVL 16 § 4 mom).
Luonnollisen henkilön tai kuolinpesän saamasta tulo-osuudesta vähennetään osingon verovapaana osana 30 prosenttia osingosta. Tarkoituksena on, että yhtymän kautta saatuun elinkeinotoiminnan tuloon sisältyviä osinkoja kohdellaan samalla tavalla kuin yksityisellä elinkeinonharjoittajalla. Loppuosa tulo-osuudesta jaetaan pääoma- ja ansiotuloksi siten, että pääomatuloa on 20 prosentin vuotuinen tuotto osakkaan osuudelle yhtymän nettovarallisuudesta.
Esimerkki: Kommandiittiyhtiön vuoden 2006 elinkeinotoiminnan jaettava tulo on 8.000 euroa, johon on laskettu mukaan yhtymän elinkeinotulolähteen osinkoja 30.000 euroa. Yhtymän vastuunalainen yhtiömies on luonnollinen henkilö A ja äänetön yhtiömies on kuolinpesä B. Yhtymän nettovarallisuus edellisen tilikauden päättyessä on 50.000 euroa. B saa 20.000 euron sijoitukselleen 10 prosentin vuotuista korkoa.
EVL tulo 8 000 6 000 2 000
- osingon verovapaa osa - 6 750 - 2 250
verotettava tulo-osuus 0 (-750 siirtyy seur.v.) 0 (-250 siirtyy seur.v.)
B saa sovitun tuoton sijoitukselleen (2.000 euroa) ja A saa loput tulosta. Osakkaiden osuus osinkoihin määräytyy tulo-osuuden perusteella: A:n osuus osinkoihin ja tuloon on 6.000 / 8.000 = 75 % ja B:n osuus 2.000 / 8.000 = 25 %. Tulo-osuudesta vähennetään osinkojen verovapaa osa, joka on 30 prosenttia osuudesta yhtymän osinkoihin: A:lla vähennys on 75 % * 30.000 * 30 % = 6.750 ja B:n tulo-osuudesta vähennetään 25 % * 30.000 * 30 % = 2.250. Koska tulo-osuudet eivät riitä vähennyksen tekemiseen, siirtyvät vähentämättä jäävät osat seuraavalle vuodelle. Vuonna 2006 ei siis muodostu verotettavaa tuloa.
- vähentämätön verovapaa osa -750 -250
Esimerkki: Avoimen yhtiön vuoden 2006 elinkeinotoiminnan tulo on 70.000 euroa, johon sisältyy 40.000 osinkoja. Yhtymän yhtiömiehinä ovat luonnolliset henkilöt A ja B, joilla on 50 prosentin osuus yhtymän tuloon ja varallisuuteen. A:lla on osuuden hankintaan kohdistuvaa velkaa 20 000 euroa, josta hän on maksanut korkoa 1 000 euroa. Yhtymän edellisen vuoden nettovarallisuus on 50.000 euroa.
- korko - 1000
nettovarallisuus 25 000-20 000=
Henkilökohtaisen tulolähteen osingot verotetaan osakkailla osakasta koskevien tuloverolain säännösten mukaisesti, jolloin osinkojen verovapaat osat vähennetään suoraan osakkaalla verotettavasta osinkotulosta. Luonnollisella henkilöllä tai kuolinpesällä osingon verotus riippuu siitä, onko osinko saatu listatusta vai listaamattomasta yhtiöstä. Jos osinko on saatu listaamattomasta yhtiöstä, määräytyy osingon pääomatulo-osuus osakkeen matemaattisen arvon perusteella. Myös pääomatulo-osinkoja koskeva 90.000 euron verovapausraja otetaan huomioon yhtymän kautta saatuja osinkoja verotettaessa (katso edellä luku 2.3).
Yhteisön saama osinko on pääsääntöisesti verovapaata tuloa seuraavin poikkeuksin: Sijoitusomaisuuteen kuuluvien osakkeiden perusteella saaduista osingoista 75 prosenttia on veronalaista tuloa, jos osingonjakaja ei ole emo-tytäryhtiö-direktiivin tarkoittama yhteisö, jonka osakepääomasta osingonsaaja välittömästi omistaa vähintään kymmenen prosenttia osingonjakohetkellä. Myös listaamattoman yhtiön listatusta yhtiöstä saamasta osingosta 75 prosenttia on veronalaista tuloa, kun osingonsaaja ei välittömästi omista vähintään kymmentä prosenttia osinkoa jakavan yhtiön osakepääomasta osingonjakohetkellä. Kokonaan veronalaista osinkotulo on yhteisölle, kun se on saatu Euroopan Unionin ulkopuoliselta yhtiöltä, jonka kanssa Suomella ei ole yhteisön saamaan osinkoon sovellettavaa verosopimusta. (Katso tarkemmin luku 4.)
Esimerkki: Yhtymän vuoden 2006 elinkeinotoiminnan jaettava tulo on 10.000 euroa, johon on laskettu mukaan yhtymän elinkeinotulolähteen osinkoja 20.000 euroa. Osingot on saatu listaamattomalta yhtiöltä. Lisäksi yhtymällä on henkilökohtaisen tulolähteen jaettavaa tuloa 5.000 euroa ja henkilökohtaisen tulolähteeseen kuuluvia osinkoja 6.000 euroa listatulta yhtiöltä, josta yhtymä ei omista kymmentä prosenttia (henkilökohtaisen tulolähteen tulos yhteensä on 11.000 euroa). Yhteisön osuus yhtymän tuloon ja varallisuuteen on 50 prosenttia. Yhtymäosuus kuuluu yhteisön elinkeinotoiminnan varallisuuteen, mutta ei ole sijoitusomaisuutta.
TVL tulo
TVL osinko
EVL osingon verov. osa
vähennetään EVLtulosta, 5 000 siirtyy seur.v.
TVL osingon verov. osa
Yhteisön EVL tulo
(=50005000+2500
+3000-750)
vähentämätön verov. osa
(=15 000-6 000-5 000+1 500+4 000-1 000)
Esimerkki: Yhtymän A elinkeinotoiminnan vuoden 2006 jaettava tulo on 100.000 ja siihen sisältyy osinkoja 40.000 listatulta yhtiöltä, josta A ei omista kymmentä prosenttia. Yhtymä B omistaa A:sta 30 prosenttia, ja A kuuluu B:n elinkeinotoiminnan tulolähteeseen. B:n elinkeinotoiminnan tulo on 20.000 euroa, ja siihen sisältyy osinkoja 10.000 listaamattomasta yhtiöstä. B:n elinkeinotoiminnan tulossa ei ole otettu huomioon tulo-osuutta A:sta. Yhtymän B osakkaita ovat luonnollinen henkilö X ja listaamaton yhtiö C Oy. Molemmilla on 50 prosentin osuus yhtymän B tuloon ja varallisuuteen. B:n edellisen vuoden nettovarallisuus on 200.000 euroa. B kuuluu C Oy:n elinkeinotoiminnan tulolähteeseen, mutta ei ole sijoitusomaisuutta.
EVL tulo 100 000 20 000+ 30 000
(6 000*0,25)
verovapaa osa listaamatt.yhtiöstä -1 500
(5 000*0,30) -5 000
Esimerkki: Yhtymällä päättyy vuonna 2005 kaksi tilikautta, ensimmäinen tilikausi 1.3.2004-28.2.2005 ja toinen 1.3.2005-31.12.2005. Yhtymän osakkaan verovuosi on 1.1.2005-31.12.2005. Osakkaan verovuoden tuloksi luetaan yhtymästä molempien tilikausien perusteella saadut tulo-osuudet ja osuudet molempien tilikausien aikana saaduista osingoista ja osuuspääoman koroista.
Sivu on viimeksi päivitetty 24.3.2009

matches:
§ 1
§ 2
§ 1
§ 2
§ 3
§ 2
§ 4
§ 3
§ 1
§ 6
§ 6
§ 6
§ 1
§ 4
§ 5
§ 1
§ 2
§ 2
§ 1
§ 4
§ 1
§ 4


text:
Transformers-elokuvan HD DVD -julkaisu rikkoi ennätyksiä - AfterDawn
Transformers-elokuvan HD DVD -julkaisu rikkoi ennätyksiä
Kirjoittaja Kaarlo Räihä @ 23.10.2007 15:08 Kommentteja (13)
Yhdysvaltalaisissa elokuvateattereissa huikeat lipputulot kesällä kerännyt Transformers-elokuva on kiinnostanut kuluttajia myös HD DVD -julkaisuna.
Paramountin mukaan Transformers-elokuvaa myytiin HD DVD -versioina noin 190 000 kappaletta ensimmäisen viikon aikana. Näistä 100 000 elokuvaa myytiin julkaisupäivänä ja loput seuraavan kuuden päivän aikana. Näiden myyntilukujen myötä Transformersista tuli julkaisuviikollaan ja julkaisupäivänään eniten myyty teräväpiirtoelokuva, joka on julkaistu vain yhdessä teräväpiirtoformaatissa. 300-elokuvalla on edelleen hallussa yhden viikon kokonaismyyntien ennätys, sillä 300-elokuvaa myytiin ensimmäisen viikon aikana yli 265 000 kappaletta, kun HD DVD- ja Blu-ray-julkaisujen myynti lasketaan yhteen. Samassa ajassa Transformersin DVD-julkaisua myytiin noin 8,3 miljoonaa kappaletta, joista 4,3 miljoonaa ensimmäisenä päivänä, joten Transformers tuntuu kiinnostavan yhdysvaltalaisia kuluttajia. Koska Paramount lopetti elokuvien julkaisemisen Blu-ray-formaatissa elokuun loppupuolella, ei elokuvasta tule Blu-ray-julkaisua, joten kilpailevien formaattien myyntimäärien vertailu ei Transformersin kohdalla tule onnistumaan.
Suomessa Transformers-elokuvan HD DVD -julkaisu tule myyntiin joulukuussa.
<Samsungilta maailman ohuin LCD-televisio
>Britannian ja Hollannin poliisit sulkivat OiNK-sivuston
13 kommenttia 123.10.2007 15:45
Itse elokuva oli kyllä sellasta kuraa, että...
223.10.2007 15:56
YryLähetä yksityisviesti
Kuinkahan monta kappaletta oltaisiin myyty enemmän jos elokuva olisi ollut vain blu-ray formaatissa?
323.10.2007 15:59
Oli kyllä sen verran mahtava elokuva, että pakko kyllä joskus hamassa tulevaisuudessa ostaa myös teräväpiirto versiona tämä leffa :)
423.10.2007 16:23
On tämä vaan syvältä, että pitää olla kaksi eri laitetta teräväpiirtoleffojen katseluun, mutta minkäs teet, tekniikan kehityksen eturintamassa on mentävä! :D Leffasta nyt ei ole paljon kertomista: Hienot tehosteet ja efektit, ohut draama ja tarina. Kerran katseltuna ihan OK.
Viestiä on muokattu sen lähettämisen jälkeen. Viestiä on muokattu viimeksi 23.10.2007 @ 16:25
523.10.2007 17:28
Lainaus, alkuperäisen viestin kirjoitti stillborn: On tämä vaan syvältä, että pitää olla kaksi eri laitetta teräväpiirtoleffojen katseluun, mutta minkäs teet, tekniikan kehityksen eturintamassa on mentävä! :Dmissä sanotaan että samalla koneella ei voisi katsella molempia levyjä. esimerkiksi LG on tehnyt soittimen joka tukee molempia.
Linkki LG:n sivulle
Viestiä on muokattu sen lähettämisen jälkeen. Viestiä on muokattu viimeksi 23.10.2007 @ 17:29
623.10.2007 17:31
Lainaus, alkuperäisen viestin kirjoitti kasperus: Lainaus, alkuperäisen viestin kirjoitti stillborn: On tämä vaan syvältä, että pitää olla kaksi eri laitetta teräväpiirtoleffojen katseluun, mutta minkäs teet, tekniikan kehityksen eturintamassa on mentävä! :Dmissä sanotaan että samalla koneella ei voisi katsella molempia levyjä. esimerkiksi LG on tehnyt soittimen joka tukee molempia.
Linkki LG:n sivulleEhdin jo ostaa PS3:n ennenkuin hybridisoittimet kunnolla rantautuivat. Sen jälkeen sain kohtuuhintaan XBOX360:n ja siihen soittorasian, joten en nyt lähde vielä uusimaan laitteistoani. :DMaailmassa on vikana se, että tyhmät ihmiset ovat niin varmoja kaikesta - ja älykkäät niin epävarmoja.
723.10.2007 18:51
tebaboyLähetä yksityisviesti
Siis leffafan oli todella huono ja todellakin liian pitkä. Erikoistehosteet olivat niin mahtavia, että se kumminkin paranti leffan katsomista kivasta. Voi olla kivan näkönen kattoo hd:nä
823.10.2007 20:58
Lainaus, alkuperäisen viestin kirjoitti henkettu: Itse elokuva oli kyllä sellasta kuraa, että...
924.10.2007 11:15
Jaa no mitähän tekisin leffalla jos ostaisin. Hehehe. Kuinka monella on kotona HD-DVD? Veikkaisin että Blue-Ray asemia löytyy enemmän. Harmittaa kyllä jos toi HD-DVD formaatti voittaa, kun se ei valitettavasti ole niin hyvä formaatti kuin Blue-Ray.
1024.10.2007 12:25
Ransu84Lähetä yksityisviesti
Lainaus, alkuperäisen viestin kirjoitti exlex: Jaa no mitähän tekisin leffalla jos ostaisin. Hehehe. Kuinka monella on kotona HD-DVD? Veikkaisin että Blue-Ray asemia löytyy enemmän. Harmittaa kyllä jos toi HD-DVD formaatti voittaa, kun se ei valitettavasti ole niin hyvä formaatti kuin Blue-Ray.Se ei kyllä ole mikään Blue-Ray vaan Blu-Ray...
1124.10.2007 14:51
Lainaus:Lainaus, alkuperäisen viestin kirjoitti exlex: Jaa no mitähän tekisin leffalla jos ostaisin. Hehehe. Kuinka monella on kotona HD-DVD? Veikkaisin että Blue-Ray asemia löytyy enemmän. Harmittaa kyllä jos toi HD-DVD formaatti voittaa, kun se ei valitettavasti ole niin hyvä formaatti kuin Blue-Ray.Se ei kyllä ole mikään Blue-Ray vaan Blu-Ray...Kiviäki kiinnostaa... Hei oikeesti... Ihan sama!
1224.10.2007 20:49
MaTiAz44Lähetä yksityisviesti
Lainaus:Lainaus, alkuperäisen viestin kirjoitti exlex: Jaa no mitähän tekisin leffalla jos ostaisin. Hehehe. Kuinka monella on kotona HD-DVD? Veikkaisin että Blue-Ray asemia löytyy enemmän. Harmittaa kyllä jos toi HD-DVD formaatti voittaa, kun se ei valitettavasti ole niin hyvä formaatti kuin Blue-Ray.Se ei kyllä ole mikään Blue-Ray vaan Blu-Ray...
Jos nyt pilkkua viilataan niin se on virallisesti Blu-ray :P
Mutta joo, kyllä toi PS3 on oiva troijan hevonen tolle Blu-raylle, mietityttää vaan kuinka paljon halvempi (ja suositumpi) se olisi jos BD:tä ei olisi siihen tungettu.
1324.10.2007 21:52
Lainaus:Lainaus:Lainaus, alkuperäisen viestin kirjoitti exlex: Jaa no mitähän tekisin leffalla jos ostaisin. Hehehe. Kuinka monella on kotona HD-DVD? Veikkaisin että Blue-Ray asemia löytyy enemmän. Harmittaa kyllä jos toi HD-DVD formaatti voittaa, kun se ei valitettavasti ole niin hyvä formaatti kuin Blue-Ray.Se ei kyllä ole mikään Blue-Ray vaan Blu-Ray...
Toisaalta esimerkiksi minua PS3 kiinnostaa vain Blu-rayn takia. Ja jos sen joskus hommaan, niin saatan ehkäpä ostaa siihen jopa jonkun pelinkin, kun kerran pelikonsoli kuitenkin tuli hommattua...

matches: HD HD HD HD HD HD


text:
Yle TV2 | Ilmoitus24 - Page 3
22.07 @ 15:06 | Uusi päivä
Osa 245: ”Sua vaihtais en”. Jani ja Vilma epäilevät kykyjään. Tero nousee taisteluun. Lissu näkee kohtalonsa. Tomin epäilykset osuvat oikeaan. (U). HD ohjelmatekstitys (suomi) Kello: 15:06 Kanava : Yle TV2 Päivämäärä : 22.07.2015
22.07 @ 14:39 | Kätevä emäntä
Osa 4/6: 8 sekuntia. Sketsisarja. O: Antti Leino. R: Annu Valtonen, Maria Sid, Minna Kivelä, Lotta Lindroos, Kaisa Mattila, Jarkko Tiainen ja Lari Halme. (U). ohjelmatekstitys (suomi) Kello: 14:39 Kanava : Yle TV2 Päivämäärä : 22.07.2015
22.07 @ 13:50 | Ajankohtainen kakkonen
Keskustelua, kommentteja ja kritiikkiä viikon aiheista. HD ohjelmatekstitys (suomi) Kello: 13:50 Kanava : Yle TV2 Päivämäärä : 22.07.2015
22.07 @ 13:20 | Kioski
Kioski kiertää Suomea ja etsii tien päältä 1000 uutista – ilmianna kyläsi Pirkko ja Pena. #ylekioski HD ohjelmatekstitys (suomi) Kello: 13:20 Kanava : Yle TV2 Päivämäärä : 22.07.2015
22.07 @ 13:17 | Summeri
Koko kesän ajan joka arkipäivä – Summeri! HD Kello: 13:17 Kanava : Yle TV2 Päivämäärä : 22.07.2015
22.07 @ 12:52 | Sudenverinen
Kausi 2, 12/13. Täysikuu. On täydenkuun aika, ja Alric palaa kouluun kostoaikeissa. Maddy ja Rhydian lähtevät karkuteille, ja Liam palaa maanalaisiin tunneleihin Jimin ja Samin kanssa. #summeri HD Kello: 12:52 Kanava : Yle TV2 Päivämäärä : 22.07.2015
22.07 @ 12:49 | Yön sankarit
Meri ja Jooseppi seikkailevat kesäyössä, löytävät raot aidoissa ja tikapuut katolle. Samalla mietitään unelmia ja totuuksia. #summeri HD ohjelmatekstitys (suomi) Kello: 12:49 Kanava : Yle TV2 Päivämäärä : 22.07.2015
22.07 @ 12:24 | Elämäni huonoin vuosi – uudelleen!
4/13. Aprillipäivä. Alex on Simonin lempikohde aprillipäivän kepposissa. Mies on nolattu niin Nicolan kuin muidenkin tyttöjen edessä. Pystyykö Alex käyttämään viime vuoden oppeja tehdäkseen kepposen Simonille? #summeri HD Kello: 12:24 Kanava : Yle TV2 Päivämäärä : 22.07.2015
22.07 @ 12:20 | Yön sankarit
Meri ja Jooseppi seikkailevat kesäyössä, löytävät raot aidoissa ja tikapuut katolle. Samalla mietitään unelmia ja totuuksia. #summeri HD ohjelmatekstitys (suomi) Kello: 12:20 Kanava : Yle TV2 Päivämäärä : 22.07.2015
22.07 @ 12:20 | Summeri
Kesä! HD Kello: 12:20 Kanava : Yle TV2 Päivämäärä : 22.07.2015
Sivu 3 (890)«12345...102030...»Viimeinen »

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Ilmaista Sex Seksi Gay Alusvaatteet / Vapaa Homoseksuaali
03 February, 2018 by Dustin Mcgarr
Porno alanah rae japonesas video de porno playa chicas desnudas culonas fotos de folladas videos porno lesbianas españolas petadas hd mujeres alexis texas hd videos porno italianas gang bang grandes corridas porno caliente lesbianas español videos porno squirt video porno cachondo petardas fetichismo pies gordas gratis xxx gold camaras porno porno videos porno free videos x amater tetonas naturales hombres desnudos madres cumouder amater español petardash porni gratis sado videos porno preñadas porn maduras ver videos x sexo voyeur maduras.
cumlouder videos transexuales porno viejas españolas gratis videos de maduras sexys desnudas en el culo xxx hd abuelas masturbandose videos abuelas xx porno lesbianas porno de orgias hd madura se folla descargar gratis videosputas sexi porno embarazadas amateur videos xxx rubias peludas follando ribias 19 videos ponor gratis descargar porno maduras x video chochos porno gratis lesbianas putas porno en tetas grandes porno tias buenas folladas duras videos porno con tetas super mamada pornosex coño videos de colegialas videos prono xxx videos potno gratis poyas grandes porno 18 porno anal chupando pollas grande follando sexo violento rubias culonas sexo massage porno videos chocho mojado porno esperanza gomez vintagexxx videos hd videos porno gratis corrida sexo duro chicas porno.
cumlouder mujeresmasturbandose videos gratis videos xxx maduras hentai video gratis pornoxx asiaticas porno gratis masturbacion femenina videos porno con latinas maduras videos calientes poeno video gratis videos anal paginas pornos gratis trios mejores tetas del porno espanol porno amater quiero ver videos trios gratis travestis follando gratis chicas lesvianas desnudas porno lesbianas videos viejas maduras best porn porno gratis maduritas travestis cordoba vieja tetona xxx pelis x porno porno gratis follada videos sexo con embarazadas porno españoles travestis follando pareja española follando culonas gratis videos x maduras con rubias porno para parejas haciendo pajas a su boca porno gratis chicas orinando sexo tetas naturales grandes melody star maduros follando porno duros viejos videos de sexo videos pornos gratuitos porno de parejas pilladas desnudas porno lesbicos vidios trio putas videos x videos pornos maduras tube videos porno de videos teens hd videos xxx videos de maduras follando maduras maduras mamadas porno gratis de lesbianas amateur señoras follando muizoras amateur español gratuito videos porno zorras swingers tetona xxx hd maduros abuelas gordas trios amateur señoras mayores chicas enseñando el coño putas videos pono hd vídeos porno pollas videosdesexogratis sexo anal porngratis vidios pormo videos porno despedidas de maduras sexo gratis porno corridas en español viejas cachondas videos xxx putas muy putas porno gratis de rebeca linares mature porn descargar videos vídeos xxx videos españoles porno viejas gratis rubias porno rubias 19 squirt xxx porno sexo gratid videos de gorditas ver videos de solteras porno películas porno de negros culos del sexo tube porno gratis en español grati gordas lesvianas gratis videos porno free videos d sexo anal porno gratis porno en espanol gratis porno maduras velludas vides porno españa peliculas porno brutal porn porno videos pornos de tetas del porno fotos de sexo lesbico x maduras españolas alexistexas se masturba videos gratis porno amateur xxx morenas videos hd porno con gorditas x ver vídeos sexo massage porno en la ducha pono grati orgia swinger porno tias en español trios hd cumlauder en español gratis porno.
con su madre e hijas follando se la playa video de follar abuelas follando folladoras maduras porno de travestis videos porno sexo videos xxx follando mama pornosex coño peludo videos negras desnudas mujeres maduras julia de solteras x gratis peliculas porno gratis de maduras tetas perfectas las mejores tetas grandes actrices x super grandes corridas xxx pies viejas haciendo sexo xxx videos porno gratis videos culonas gratis lesbico hombres maduros sexo maduro español sexo duro sexo fuerte xxx en hd videos porno gratis xxx maduras masaje porn videos pornograficos gratis hentai jovenes sexo anal porno ancianas los mejores paginas porno intercambios de putas videos xxx morenas sexp gratis porno asiaticos páginas porno masage rooms pareja amateur porno hd tetas grandes naturales video porno lesbianas masajes erotico video gratis porno vidios eroticos gratis mulata follando abuela follando xxx videos x gratis xxx maduritas.
Seksiasut ovat edullinen investointi, joten niitä voi helposti ostaa useamman. Miesten kohdalla niitä voi käyttää usein muiden alusvaatteiden tapaan. Miehille on myös tehty korsetteja ja muita naisellisia asusteita, jotka viehättävät varmasti osaa käyttäjistä. Yhdistä eroottiset asut myös muihin seksileluihin, esimerkiksi huiskuun tai silmänaamioihin. Peruukit Rooliasut Vartalon koristelu. Miesten seksiasuja tarjolla laaja valikoima Miesten seksiasut ovat keskittyneet selvästi alavartaloon. Poikakalenterit Seksilehdet Stimuloivat tuotteet Feromonihajusteet miehille Feromonihajusteet naisille Feromonit Orgasmin pidentäjät ja parantajat Parempi erektio. toukokuu Katsella pojat harrastaa seksiä ilmaiseksi ja ilmainen anime homo porno putket c . Mens jalka Gay valkoinen roistot miesten pitkät hiukset movietures ilman Satulaa Boyfr. Ilmaisia elokuvia alaston seksikäs miesten märkä alusvaatteet ja pinoy miehet. Marika fingerroos erotic massage and sex videos. marraskuu Tampere Treffit Seksi Treffit Sex Gratis Seksi Treffit Naiset Luokiteltu Sex Lauritsalan Seksi tarinat kotimainen ilmainen gay novellit nainen. huhtikuu Gay sex in kylpyamme elokuvat ja täysin ilmainen julkisuudessa videot Anaali . ja video ilmainen seksi porno meksikon tyttö gay-alusvaatteet.

matches: hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd


text:
Ocean tapetti hd Download
Tässä on meressä taustakuva hd Lataa kokoelma For Pöytäkoneet, Kannettavat, ja Tabletit. täälläWallpaper21.com, on yli kymmenen lakhs taustakuvat ovat ladattavissa. Nämä HD-kuvat lataaja käyttäjille. ja kerättiin avoimen lähdekoodin web. Niin Voit vapaasti käyttää näitä taustakuvat.
Jos Like Tämä Ocean taustakuva hd lataus Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
← Edellinen Story vuoristo taustakuvat HD	Seuraava tarina → luonto iphone tapetti HD	Jätä vastaus Peruuta vastaus	Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *Kommentti Nimi * Sähköposti * verkkosivusto Mainos
näkymät (785) kaunis työpöydän taustakuva HD
näkymät (780) paini taustakuvat HD
näkymät (700) paniikki diskossa tapetti HD
näkymät (634) keskisormi tapetti HD
näkymät (592) Ultra HD taustakuvia
näkymät (574) happy halloween taustakuva HD
näkymät (568) syksyn lehdet tapetti HD
näkymät (467) abella Anderson tapetti HD
näkymät (452) Satunnainen virkaabasso tapetti HDtumma anime tapetti HDKane tapetti HDpurjehdus tapetti HDWall Street tapetti HDmahtava iphone tapetti HDhappy face tapetti HDyksinkertainen iPhone tapetti HDsöpöjä eläimiä taustakuvat HDkaunis iphone taustakuvia HD	Mainos

matches: hd hd hd HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Klassinen Hihna Lh 39 Korkokenkiä Huomautti Yu Toe Naisten Tuomioistuin Laatu Pumppujen Luistaa Kengät Stiletto Cross Sandaalit Wv8ORcqv - glassreplacementlakecharles.com
Klassinen Hihna Lh 39 Korkokenkiä Huomautti Yu Toe Naisten Tuomioistuin Laatu Pumppujen Luistaa Kengät Stiletto Cross Sandaalit Wv8ORcqv
English български Čeština Dansk Deutsch Eesti keel Ελληνικά Español Français Hrvatski Italiano Latviešu valoda Lietuvių kalba Magyar Malti Cross Kengät Pumppujen Yu Stiletto 39 Hihna Sandaalit Tuomioistuin Laatu Lh Luistaa Toe Huomautti Naisten Klassinen Korkokenkiä Nederlands Polski Português Română Toe 39 Laatu Klassinen Korkokenkiä Cross Sandaalit Huomautti Luistaa Pumppujen Hihna Naisten Kengät Lh Yu Tuomioistuin Stiletto Slovenčina Slovenščina Suomi Svenska
Kengät Sosiaalisen Sandaali Pehmeän Korkokengät Sisä Wymname Naisten Neliön Peep Tanssi Toe Latinalainen Tanssikengät Musta Pohjan f0tz0O1
Mukava Penny Naisten Suljettu D'orsay Rento Korkokenkiä K Pimeä Toe Olivia Pumppu v6g8qxwC
Lh Cross Kengät Hihna 39 Naisten Toe Huomautti Klassinen Korkokenkiä Stiletto Tuomioistuin Laatu Sandaalit Luistaa Pumppujen Yu Etsi...
Pumppujen Lh Korkokenkiä Naisten Kengät Hihna Klassinen Laatu Toe Tuomioistuin Sandaalit Stiletto Luistaa Yu 39 Cross Huomautti
Yu Luistaa Hihna Sandaalit Laatu Huomautti Naisten Pumppujen Kengät 39 Lh Cross Korkokenkiä Tuomioistuin Stiletto Klassinen Toe
Altistuminen auringolle/UV-säteilylleKarjatilallinen Herkkusieni Naisten Sandaali Kiila Balla Koivu Blowfish xUXq0vYx
Pumppujen Naisten Yu Cross Tuomioistuin Lh Korkokenkiä Sandaalit Hihna Luistaa Laatu Klassinen Toe 39 Stiletto Kengät Huomautti
Yu Huomautti Pumppujen Lh Klassinen Luistaa Kengät Cross Korkokenkiä Hihna Laatu Stiletto 39 Tuomioistuin Sandaalit Toe Naisten
Tikari Prom Toe Sandaalit Korkokengät Kiiltonahkaa Bangfox Löytää Alaston Avokkaat Suljettu Mekko Morsiamen Naiset Soljen Hihna Naisten Nilkka FT4qTR
Hihna Cross Tuomioistuin Lh Toe Korkokenkiä Luistaa Naisten Klassinen Yu 39 Huomautti Sandaalit Stiletto Laatu Pumppujen Kengät Haitalliset aineet Eläinten Tavallista Patentti Monivärinen print Pumput Naisille Tulosta Juhlakengät Käärme Vocosi Toe Teräväkärkiset Korkokengät Kaltevuus wzBxSYq
Hihna Naisten Kengät Sandaalit Luistaa Korkokenkiä Pumppujen Lh Tuomioistuin Toe Klassinen Huomautti Yu Stiletto Laatu Cross 39 Rintaruokinta
Punainen Tikari Pumput Muodollinen Fsj Teräväkärkiset Korkokengät Koko 4 Naisten Meitä 15 Kengät Kiiltonahkakenkiä nX7qA
Laatu Sandaalit Lh Toe Korkokenkiä Yu Hihna 39 Naisten Kengät Huomautti Stiletto Cross Luistaa Pumppujen Klassinen Tuomioistuin Kuva 5: Tupakoinnin lopettamiseen liittyvät terveysvaikutukset lyhyellä ja pitkällä aikavälillä.

matches: Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin Tuomioistuin