text:
archive-fi.com: tai-tex.fi - Tai-Tex Oy | Tekstiilipaino | Tekstiilimyynti - Pipot
Beanie 8 00 tuote Puijo Short 6 00 tuote Hubert Patch 6 00 tuote Hubert 12 90 tuote Functional Hat 8 50 tuote Puijo Long 6 00 tuote Workout 7 50 tuote Rock 8 50 tuote Extreme 8 50 tuote Flash 7 50 tuote Brad 8 00 tuote Brooklin 5 50 tuote Dasty Näytä 20 40 60 80 100 Kaikki Alkuun Edellinen 1 2 Seuraava Loppuun Sivu 1 2 Tulokset 1 20 21 Tuotteet T paidat Lyhythihaiset Hihattomat Pitkähihaiset Tekniset Pikeepaidat Lyhythihaiset Pitkähihaiset Tekniset Takit Softshelltakit Ulkoilutakit Talvitakit Businesstakit Liivit Hupparit ja Colleget Hupparit Colleget Vetoketjucolleget Vetoketjuhupparit Kauluspaidat J Harvest Frost Lyhythihaiset Pitkähihaiset Housut Collegehousut Ulkoilu ja urheiluhousut Shortsit ja alushousut Lasten vaatteet T paidat ja pikeet Hupparit ja colleget Takit ja housut Fleecet ja neuleet Fleecet Neuleet Laukut Reput Laukut ja kassit Päähineet ja asusteet Lippikset Pipot Muut asusteet Lahja ja Mainostavarat Sagaform Sea Työvaatteet Paidat ja puserot Takit ja liivit Housut ja haalarit Seura asut Peli ja treenipaidat Alaosat Asusteet Takit ja puserot Hinnat sisältää alv 24 MALLIT Miesten Naisten Unisex Miesten Naisten Kuvastojen kautta löydät lisää tuotteita NWP Be Your Brand Clique Harvest Frost D A D Grizzly Printer Craft Cutter Buck South West Fruit of The
Original URL path: http://www.tai-tex.fi/yritys/tuotevalikoima/kategoria/52-pipot/lang-fi-FI (2016-04-29)
Tai-Tex Oy | Tekstiilipaino | Tekstiilimyynti - Muut asusteet
Original URL path: http://www.tai-tex.fi/yritys/tuotevalikoima/kategoria/53-muut-asusteet/lang-fi-FI (2016-04-29)
Original URL path: http://www.tai-tex.fi/yritys/tuotevalikoima/kategoria/49-reput/lang-fi-FI (2016-04-29)
Tai-Tex Oy | Tekstiilipaino | Tekstiilimyynti - Sagaform & Sea
15 90 tuote Oval Oak Maustesirottimet 17 90 tuote Oval Oak Maustepullot 21 50 tuote Oval Oak Kastikepullot 35 90 tuote Oval Oak Tarjoilusetti 19 00 tuote Oval Oak Juustoveitsisetti 19 00 tuote Oval Oak Juustoveitsi tuplakahvalla 8 00 tuote Oval Oak Juustoveitsi 7 90 tuote Automuki kahvalla 5 50 tuote Pieni automuki profiloitava 6 90 tuote Automuki profiloitava 16 90 tuote Juomakivet 9kpl Näytä 20 40 60 80 100 Kaikki Alkuun Edellinen 1 2 3 Seuraava Loppuun Sivu 1 3 Tulokset 1 20 45 Tuotteet T paidat Lyhythihaiset Hihattomat Pitkähihaiset Tekniset Pikeepaidat Lyhythihaiset Pitkähihaiset Tekniset Takit Softshelltakit Ulkoilutakit Talvitakit Businesstakit Liivit Hupparit ja Colleget Hupparit Colleget Vetoketjucolleget Vetoketjuhupparit Kauluspaidat J Harvest Frost Lyhythihaiset Pitkähihaiset Housut Collegehousut Ulkoilu ja urheiluhousut Shortsit ja alushousut Lasten vaatteet T paidat ja pikeet Hupparit ja colleget Takit ja housut Fleecet ja neuleet Fleecet Neuleet Laukut Reput Laukut ja kassit Päähineet ja asusteet Lippikset Pipot Muut asusteet Lahja ja Mainostavarat Sagaform Sea Työvaatteet Paidat ja puserot Takit ja liivit Housut ja haalarit Seura asut Peli ja treenipaidat Alaosat Asusteet Takit ja puserot Hinnat sisältää alv 24 MALLIT Miesten Naisten Unisex Miesten Naisten Kuvastojen kautta löydät lisää tuotteita NWP Be Your Brand Clique Harvest Frost D
Original URL path: http://www.tai-tex.fi/yritys/tuotevalikoima/kategoria/78-sagaform-sea/lang-fi-FI (2016-04-29)
Tai-Tex Oy | Tekstiilipaino | Tekstiilimyynti - Basic-T
RSX 5 00 tuote Valueweight 5 00 tuote Soft Spun 4 50 tuote Valueweight Junior 4 50 tuote Valueweight Girls Näytä 20 40 60 80 100 Kaikki Tulokset 1 7 7 Viimeksi katsotut 89 00 tuote Red Bow 22 0 89 00 tuote Red Bow 24 0 Näytä 2 4 6 8 10 Kaikki Tulokset 1 2 2 Valmistajat Clique J Harvest Frost D A D Sportswear Grizzly Printer Active Wear James Harvest Sportswear CRAFT Sagaform ProJob Orrefors Kosta Boda Fruit of the Loom TeeJays Russell Cutter Buck South West Atlantis Cottover Stanno Tuotteet T paidat Lyhythihaiset Hihattomat Pitkähihaiset Tekniset Pikeepaidat Lyhythihaiset Pitkähihaiset Tekniset Takit Softshelltakit Ulkoilutakit Talvitakit Businesstakit Liivit Hupparit ja Colleget Hupparit Colleget Vetoketjucolleget Vetoketjuhupparit Kauluspaidat J Harvest Frost Lyhythihaiset Pitkähihaiset Housut Collegehousut Ulkoilu ja urheiluhousut Shortsit ja alushousut Lasten vaatteet T paidat ja pikeet Hupparit ja colleget Takit ja housut Fleecet ja neuleet Fleecet Neuleet Laukut Reput Laukut ja kassit Päähineet ja asusteet Lippikset Pipot Muut asusteet Lahja ja Mainostavarat Sagaform Sea Työvaatteet Paidat ja puserot Takit ja liivit Housut ja haalarit Seura asut Peli ja treenipaidat Alaosat Asusteet Takit ja puserot Hinnat sisältää alv 24 MALLIT Miesten Naisten Unisex Miesten Naisten Kuvastojen kautta löydät lisää tuotteita
Original URL path: http://www.tai-tex.fi/yritys/tuotelistaus/tuote/326-clique-basic-t/lang-fi-FI (2016-04-29)
Tai-Tex Oy | Tekstiilipaino | Tekstiilimyynti - New Classic-T
6 00 tuote Rock T 5 00 tuote Valueweight 5 00 tuote Valueweight Lady Fit 5 00 tuote Soft Spun 4 50 tuote Valueweight Junior 4 50 tuote Valueweight Girls Näytä 20 40 60 80 100 Kaikki Tulokset 1 8 8 Viimeksi katsotut 4 80 tuote Basic T 0 89 00 tuote Red Bow 24 0 Näytä 2 4 6 8 10 Kaikki Tulokset 1 2 2 Valmistajat Clique J Harvest Frost D A D Sportswear Grizzly Printer Active Wear James Harvest Sportswear CRAFT Sagaform ProJob Orrefors Kosta Boda Fruit of the Loom TeeJays Russell Cutter Buck South West Atlantis Cottover Stanno Tuotteet T paidat Lyhythihaiset Hihattomat Pitkähihaiset Tekniset Pikeepaidat Lyhythihaiset Pitkähihaiset Tekniset Takit Softshelltakit Ulkoilutakit Talvitakit Businesstakit Liivit Hupparit ja Colleget Hupparit Colleget Vetoketjucolleget Vetoketjuhupparit Kauluspaidat J Harvest Frost Lyhythihaiset Pitkähihaiset Housut Collegehousut Ulkoilu ja urheiluhousut Shortsit ja alushousut Lasten vaatteet T paidat ja pikeet Hupparit ja colleget Takit ja housut Fleecet ja neuleet Fleecet Neuleet Laukut Reput Laukut ja kassit Päähineet ja asusteet Lippikset Pipot Muut asusteet Lahja ja Mainostavarat Sagaform Sea Työvaatteet Paidat ja puserot Takit ja liivit Housut ja haalarit Seura asut Peli ja treenipaidat Alaosat Asusteet Takit ja puserot Hinnat sisältää alv 24 MALLIT Miesten
Original URL path: http://www.tai-tex.fi/yritys/tuotelistaus/tuote/327-new-classic-t/lang-fi-FI (2016-04-29)
Tai-Tex Oy | Tekstiilipaino | Tekstiilimyynti - Premium-T
90 tuote Stretch T 8 50 tuote HD T shirt Junior 8 50 tuote HD T shirt Girls 9 90 tuote HD T shirt 9 90 tuote HD T shirt LS Junior 9 90 tuote HD T shirt LS Girls 14 90 tuote HD T shirt LS Näytä 20 40 60 80 100 Kaikki Tulokset 1 13 13 Viimeksi katsotut 4 80 tuote Basic T 0 5 90 tuote New Classic T 0 Näytä 2 4 6 8 10 Kaikki Tulokset 1 2 2 Valmistajat Clique J Harvest Frost D A D Sportswear Grizzly Printer Active Wear James Harvest Sportswear CRAFT Sagaform ProJob Orrefors Kosta Boda Fruit of the Loom TeeJays Russell Cutter Buck South West Atlantis Cottover Stanno Tuotteet T paidat Lyhythihaiset Hihattomat Pitkähihaiset Tekniset Pikeepaidat Lyhythihaiset Pitkähihaiset Tekniset Takit Softshelltakit Ulkoilutakit Talvitakit Businesstakit Liivit Hupparit ja Colleget Hupparit Colleget Vetoketjucolleget Vetoketjuhupparit Kauluspaidat J Harvest Frost Lyhythihaiset Pitkähihaiset Housut Collegehousut Ulkoilu ja urheiluhousut Shortsit ja alushousut Lasten vaatteet T paidat ja pikeet Hupparit ja colleget Takit ja housut Fleecet ja neuleet Fleecet Neuleet Laukut Reput Laukut ja kassit Päähineet ja asusteet Lippikset Pipot Muut asusteet Lahja ja Mainostavarat Sagaform Sea Työvaatteet Paidat ja puserot Takit ja liivit Housut ja
Original URL path: http://www.tai-tex.fi/yritys/tuotelistaus/tuote/328-premium-t/lang-fi-FI (2016-04-29)
Tai-Tex Oy | Tekstiilipaino | Tekstiilimyynti - Derby-T
90 tuote Whailford Eko Näytä 20 40 60 80 100 Kaikki Tulokset 1 2 2 Viimeksi katsotut 5 90 tuote New Classic T 0 7 90 tuote Premium T 0 Näytä 2 4 6 8 10 Kaikki Tulokset 1 2 2 Valmistajat Clique J Harvest Frost D A D Sportswear Grizzly Printer Active Wear James Harvest Sportswear CRAFT Sagaform ProJob Orrefors Kosta Boda Fruit of the Loom TeeJays Russell Cutter Buck South West Atlantis Cottover Stanno Tuotteet T paidat Lyhythihaiset Hihattomat Pitkähihaiset Tekniset Pikeepaidat Lyhythihaiset Pitkähihaiset Tekniset Takit Softshelltakit Ulkoilutakit Talvitakit Businesstakit Liivit Hupparit ja Colleget Hupparit Colleget Vetoketjucolleget Vetoketjuhupparit Kauluspaidat J Harvest Frost Lyhythihaiset Pitkähihaiset Housut Collegehousut Ulkoilu ja urheiluhousut Shortsit ja alushousut Lasten vaatteet T paidat ja pikeet Hupparit ja colleget Takit ja housut Fleecet ja neuleet Fleecet Neuleet Laukut Reput Laukut ja kassit Päähineet ja asusteet Lippikset Pipot Muut asusteet Lahja ja Mainostavarat Sagaform Sea Työvaatteet Paidat ja puserot Takit ja liivit Housut ja haalarit Seura asut Peli ja treenipaidat Alaosat Asusteet Takit ja puserot Hinnat sisältää alv 24 MALLIT Miesten Naisten Unisex Miesten Naisten Kuvastojen kautta löydät lisää tuotteita NWP Be Your Brand Clique Harvest Frost D A D Grizzly Printer Craft Cutter Buck South West
Original URL path: http://www.tai-tex.fi/yritys/tuotelistaus/tuote/329-derby-t/lang-fi-FI (2016-04-29)

matches: HD HD HD HD HD HD


text:
HD työpöydän taustakuvaksi kokoelmia - http://wallpapermonkey.com
Kotiin / 3D / HD työpöydän taustakuvaksi kokoelmia
lähettänyt: tapetti Monkey huhtikuuta 21, 2016 sisään 3D, 3D taustakuva, Abstrakti, autot, autot taustakuva, Värikäs, värikäs taustakuva, Cool taustakuvat, grafiikka tapetti, HD Väritaustakuvat, Elää, live-taustakuvat, Muut Jätä kommentti 4,603 näkymät 0
HD työpöydän taustakuva
Tässä on HD työpöydän taustakuvaksi kokoelma For Pöytäkoneet, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä Wallpapermonkey.com, on enemmän kuin 1,75,000 Taustakuvat ovat ladattavissa. Voit ladata Jokainen Taustakuva ilmaiseksi.
Kuumat renkaat Honda Racer Vääntää Heat 1 / 64th pienoismalli
Hyundai-RMR-kilpa-2-hd-taustakuvat
Hummer-tapetti-1366×768
formula_1_car_racing-tapetti-1366×768
F1-Fansite.com 2006 HD tapetti F1 GP Turkey_12
cool-taustakuvat
Jos Like This HD työpöydän taustakuvaksi kokoelma Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
Tagilla: työpöydän taustakuva kokoelmat HD työpöydän taustakuva HD työpöydän taustakuvaksi kokoelma HD työpöydän taustakuvaksi kokoelmia HD taustakuvia keruu
Edellinen: Wonderful kokoelmista Pink työpöydän taustakuvaksi HD
seuraava: Kaunis työpöydän taustakuva kokoelmat
outo tapetti
Joulun taustakuvat
Pink Floyd iphone tapetti HD

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Hyvät pornosivut porno video hd / Nakut naiset
07-06-2017 alkaen Keskinen Hannele kanssa Kommentit Pois Päältä päälle Hyvät pornosivut porno video hd
Try RedTube Premium free for 7 Days. Romanttista pornoa vain sinua varten naisen valinta -kategoriasamme. Tytöt rakastavat, kun heidän reikänsä ovat täynnä spermaa! You are now leaving RedTube, welcome TO THE best porn experience. Tytöt usein pyytävät sitä. Copyright m - All Rights Reserved. Jos pidät tästä, katso uskomatonta creampie-pornoa ja nautiskele! He huutavat ja voihkivat Pane mua, tule sisälleni. Creampie-kategoriasta löydät pornovideoita, joissa tytöt saavat muhkeita spermalaukauksia pilluihinsa, suuhunsa tai anaaliinsa.
High Quality Content, offering exclusive content not available. Tämän takia naiset rakastavat korkealaatuista pornoa. Lisäksi, spermojen ampuminen tytön sisälle on paras tapa pättä pornovideo! Naiset rakastavat hierontoja, intohimoista suutelemista, suuseksiä ja kiintymyksellistä seksiä. Nainen antaa uskomatonta suuseksiä ja kokeilee erilaisia seksiasentoja tyydyttäkseen kumppaninsa. Tämä kuuma purkaus antaa tytölle erittäin paljon nautintoa. Alastomat tytöt näyttävät uskomattomilta, kun heidän pimpoistaan valuu spermaa! Super affordable at only.99 /month. Tämän jälkeen tyydytetty nainen on valmis antamaan miehelleen nautintoa merkkinä kiitollisuudesta.
Monet naiset pitävät enemmän romanttisesta seksistä, kuin perinteisestä. Tällaiseen pyyntön ei ole mahdollista sanoa ei! Naisen valinta sex girl video best anime porn -kategoriassa olemme koonneet yhteen parhaat naisystävälliset porno - ja erotiikkavideot. Watch video, hot passionate fuck for redhead on Redtube, home of free. HD porn videos and Redhead sex movies online. Video length: (7:00) - 37,942 views. HD, porn Tube - Great masturbation clips with the use of anal-toys. Crazy pornstar in fabulous big tits, blowjob xxx video. Ped 2 tdny 10:00 GotPorn pítelkyn amatérky chlupate. Pornosivut ; Novellit; Edellinen. Amatöri, hD - video, laiha Masturbointi Pienet tissit Webkamera.
Item # CG 001.
Tässä kategoriassa on myös paljon nettiin vahigossa vuotaneita pornovideoita.
Thai Escort Sex American.
Vanha kanttura ottaa suihin. Kaikki videot HD videot. Celebrity: 6801, hD videos. Young lad with muscled body fucks fitness coach. Video Novellit Webkamerat Pornosivut. HD Isot tissit Jalkafetissi Karvaiset Käsity. Blondi antaa hyvät imut. Monet naiset pitävät enemmän romanttisesta seksistä, kuin perinteisestä. Anal, Anal Doloroso, Anal Español, Anal Teen, Anal Casero, Culo y mucho más. XXX video featuring brunette lady with.

matches: hd hd HD hD HD hD HD


text:
3 Näytön koko (tuuma)
2 Kannettavan tyyppi
22 Kannettava/Tablet (2-in-1)
15 Pelitietokone
55 500 - 749
44 1000 - 1499
9 Intel Core m3
47 Tallennusmuoto
6 Sisäinen kiintolevy (SSD)
43 Paino (kg)
27 Alkaen 2
15 Maksimikorkeus (cm)
31 Alkaen 2
Intel Core i5-7300HQ prosessoriNvidia GTX 1050, 2 GB8 GB DDR4 RAM, 256 GB SSD LE80V4003GMX
Nettivarastossa (100+) Intel Core i5-7200U -prosessori14" Full HD -kosketusnäyttö4 GB DDR4 RAM, 128 GB SSD LE80V4003MMX
Nettivarastossa (100+) Intel Core i5-7200U -prosessori14" Full HD -kosketusnäyttö4 GB DDR4 RAM, 128 GB SSD HP15AR081NO
769 Norm. hinta 899€
Nettivarastossa (100+) AMD A9-9410 -tuplaydinprosessoriJopa 9.75 h akunkesto8 GB DDR4 RAM, 256 GB SSD-muisti
999 Norm. hinta 1129€
Nettivarastossa (100+) Intel Core i5, 1.8 GHzIntel HD Graphics 60008 GB RAM, 128 GB SSD
MACAIRMMGF2KS
Intel Core i5, 1.6 GHz prosessoriIntel HD Graphics 60008 GB RAM, 128 GB Flash-muisti HP14AL182NO
899 Norm. hinta 969€
Nettivarastossa (50+) Intel Core i7-7500U -prosessoriNvidia GT 940MX, 4 GB1 TB HDD, 128 GB SSD-muisti
Nettivarastossa (100+) Intel Core i5-6300HQ -prosessoriNvidia GTX 950M -näytönohjain8 GB DDR4 RAM, 256 GB SSD MSIGL626F1418
899 Norm. hinta 1149€
Intel Core i5-6300HQ -prosessoriNvidia GTX 960M, 2 GB1 TB HDD, 128 GB SSD ACNHGM4ED025
Intel Core i5-7300HQ prosessoriNvidia GTX 1050Ti, 4 GB8 GB DDR4 RAM, 1 TB HDD LE80NV00JWMX
799 Norm. hinta 1049€
Intel Core i5-6300HQ prosessoriNvidia GTX 960M, 2 GB8 GB DDR4 RAM, 1 TB HDD HP14AL172NO
Nettivarastossa (25+) Intel Core i7-7500U -prosessoriNvidia GT 940MX, 4 GB1 TB HDD, 128 GB SSD-muisti
899 Norm. hinta 1129€
Nettivarastossa (100+) Intel Core i7-7500U -prosessori14" Full HD -kosketusnäyttö8 GB DDR4 RAM, 256 GB SSD
Nettivarastossa (50+) Intel Core i5-7300HQ prosessoriNvidia GTX 1050, 2 GB8 GB DDR4 RAM, 1 TB HDD ACNXGECED037
Intel Core i5-7200U -prosessori17,3" Full HD -näyttö6 GB DDR4 RAM, 256 GB SSD ACNXGK4ED011
Intel Core i5-7200U -prosessori13.3" FHD IPS -kosketusnäyttö256 GB SSD, 10 tunnin akunkesto ACNXGP8ED006
Matta Full HD IPS -näyttöIntel Core i5-7300HQ8GB RAM, 256GB SSD HP13AB080NO
Nettivarastossa (100+) Intel Core i5-7200U -prosessori13,3" Full HD IPS -näyttöB&O-kaiuttimet, 10 tunnin akunkesto HP13U180NO
HP Pavilion x360 13-u180no 2-in-1 13,3" (kulta)
Nettivarastossa (100+) Intel Core i5-7200U -prosessori13,3" Full HD IPS -kosketusnäyttö4 GB DDR4 RAM, 256 GB SSD HP14AL083NO
Intel Core i7-6500U prosessoriNvidia GT 940MX, 4 GB1 TB HDD, 128 GB SSD-muisti LE80JH0072MT
Intel® Core™ i5-5200U prosessori6.5 h akku, 256 GB SSDIntel Core i5-5200U LE80NT00RBMX
Nettivarastossa (100+) Intel Core i5-6200UAMD Radeon R7 M360, 4 GBIntel RealSense 3D-kamera LE80NV00HGMX
849 Norm. hinta 1099€
Intel Core i5-6300HQNvidia GTX 960M, 2 GB15.6" Full HD IPS-näyttö LE80TY0056MX
949 Norm. hinta 1099€
Intel Core i7-6500U -prosessori14" Full HD IPS -näyttö8 GB DDR4 RAM, 256 GB SSD-muisti LE80V4003LMX
Intel Core i7-7700HQ prosessoriNvidia GTX 1050, 2 GB8 GB DDR4 RAM, 256 GB SSD LE80WK00REMX
Intel Core i5-7300HQ -prosessoriNvidia GTX 1050, 2 GB8 GB DDR4 RAM, 1 TB HDD MSIGL626QF874
Intel Core i5-6300HQ prosessoriNvidia GTX 960M, 2 GB8 GB DDR4 RAM, 128 GB SSD MSIGL627RD049
899 Norm. hinta 1049€
Nettivarastossa (100+) Intel Core i5-7300HQ -prosessoriNvidia GTX 1050 2 GB8 GB DDR4 RAM, 1.1 TB tallennustilaa
799 Norm. hinta 1135€
Intel Core i5-6300U12.3" PixelTouch -näyttö4 GB RAM, 128 GB SSD ACNXGG7ED035
Intel Core i5-7200U prosessori8GB RAM, 256GB SSDMatta Full HD -näyttö ACNXGK6ED001
Acer Swift 7 SF713-51 13,3" Signature Edt. kannettava
Intel Core i5-7Y54 prosessoriFull HD IPS Gorilla Glass8GB RAM, 256GB SSD ACNXGNUED008
Nettivarastossa (100+) Intel Core i5-7200U prosessoriFull HD IPS Gorilla Glass4GB RAM, 256GB SSD ACNXGPCED007
Acer Aspire 5 A515 15.6" kannettava (musta)
859 Vertaile
Nettivarastossa (100+) Intel Core i5-7200U -prosessoriNvidia GeForce MX150, 2 GB8 GB DDR4 RAM, 256 GB SSD-muisti ACNXGPJED002
Nettivarastossa (50+) Intel Core i5-7200U prosessoriFull HD IPS Gorilla Glass4GB RAM, 256GB SSD ACNXGPLED003
Acer Swift 3 14" Signature Edt. kannettava (sin.)
Nettivarastossa (50+) Intel Core i5-7200U prosessoriFull HD IPS Gorilla Glass4GB RAM, 256GB SSD ACNXGQ6ED001
Nettivarastossa (5+) Intel Core i5-7200U -prosessoriNvidia MX 150, 2 GB8 GB RAM, 256 GB PCIe SSD HP14BA006NO
Edge-to-edge -monikosketuslasiPitkä akunkestoHP-pikalataus HP14BA083NO
Edge-to-edge -monikosketuslasiPitkä akunkestoHP-pikalataus HP14BF081NO
Nettivarastossa (5+) Ohut kehysPitkä akunkestoHP-pikalataus HP14BF086NO
Nettivarastossa (5+) Ohut kehysPitkä akunkestoHP-pikalataus HP14BF087NO
Nettivarastossa (25+) Ohut kehysPitkä akunkestoHP-pikalataus HP15BQ000NO
Nettivarastossa (100+) PikalatausTaustavalaistu näppäimistöBang & Olufsen -ääni LE80NV00VDMX
Intel Core i5-6300HQNvidia GTX 960M, 256 SSD15.6" Full HD IPS-näyttö LE80NV011PMX
Intel Core i5-6300HQ -prosessoriNvidia GTX 960M, 4 GB12 GB DDR4 RAM, 256 GB SSD LE80X4009WMX
Nettivarastossa (50+) 7. sukupolven Intel Core i7 -prosessori14" Full HD IPS anti-glare -näyttö8 GB RAM DDR4, 256 GB PCIe SSD LE80X400APMX
Lenovo Ideapad 320S 14" kannettava (valkoinen)
Nettivarastossa (25+) 7. sukupolven Intel Core i7 -prosessori14" Full HD IPS anti-glare -näyttö8 GB RAM DDR4, 256 GB PCIe SSD LE80X800H2MX
Nettivarastossa (50+) 7. sukupolven Intel Core i5 -prosessori14" Full HD anti-glare -kosketusnäyttö4 GB RAM DDR4, 256 GB PCIe SSD Muut tuotteet

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Cool tapetti hd
Kotiin / HD / Cool tapetti hd
lähettänyt: Jeya toukokuussa 12, 2016 sisään HD Jätä kommentti 4,814 näkymät 0
Here is a best collection Of Cool wallpaper hd For Desktops, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täälläDownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! If you Like This Cool wallpaper hd Collection Give us a Like And Share On Facebook.
Edellinen: Elokuva tapetti
seuraava: Taustakuva Android puhelin
Ruusu jokin muu nimi taustakuva
Soraka tapetti

matches: hd HD hd HD hd hd


text:
KKO:2016:76 - Korkein oikeus
Etusivu » Ennakkopäätökset » Ennakkopäätökset » KKO:2016:76
Diaarinumero: R2015/529
Antopäivä: 02.11.2016
Korkeimman oikeuden ratkaisusta ilmenevillä perusteilla katsottiin, ettei A ollut luopunut oikeudestaan avustajaan Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen käytännössä edellytetyllä tavoin oikeuksistaan tietoisena ja ettei A:n esitutkinnassa antamia lausumia saanut käyttää näyttönä A:ta vastaan. Ks. KKO:2012:45  KKO:2013:25
Syyte ja vastaus Pohjois-Karjalan käräjäoikeudessa
Syyttäjä vaati käräjäoikeudessa A:lle rangaistusta syytekohdassa 1 tuhotyöstä ja syytekohdassa 2 murhan yrityksestä. Syytekohdan 2 mukaan A oli yrittänyt tappaa sängyssään sikeästi nukkuneen B:n sytyttämällä tämän vuodevaatteet tuleen sidottuaan tätä ennen tämän jalat johdolla. B oli pelastautunut asunnostaan herättyään palohälyttimen ääneen. Asunto oli tuhoutunut tulipalossa täysin. Teko oli syytteen mukaan tehty vakaasti harkiten, koska A oli vankilassa ollessaan suunnitellut sen kostoksi B:n A:han aikaisemmin kohdistamasta rikoksesta ja toteuttanut sen lähes heti ehdonalaiseen vapauteen päästyään. Rikos oli lisäksi tehty tavalla, joka oli aiheuttanut vakavaa yleistä vaaraa. Rikos oli myös kokonaisuutena arvostellen törkeä.
A myönsi syyllistyneensä syytekohdassa 1 tuhotyöhön. Syytteen murhan yrityksestä hän kiisti, mutta myönsi syyllistyneensä syytekohdassa 2 tapon yritykseen. Hän oli yrittänyt tappaa B:n tulipalon sytyttämällä. B:n jalkoja hän ei ollut kuitenkaan sitonut siinä tarkoituksessa, ettei tämä pääsisi pakenemaan, vaan siksi, että olisi päässyt pakenemaan, jos B olisi herännyt ennen palon syttymistä. A ei ollut myöskään suunnitellut tekoa etukäteen vaan päätös siitä oli syntynyt hetken mielijohteesta. A:lla oli mielenterveydellisiä ongelmia. Hän kiihtyi erittäin nopeasti eikä kyennyt harkitsemaan tekojaan järkevästi. A:n mukaan teosta ei ollut myöskään aiheutunut vakavaa yleistä vaaraa. Teko ei joka tapauksessa ollut kokonaisuutena arvostellen törkeä.
Käräjäoikeuden tuomio 11.7.2014
Käräjäoikeus lausui, että A ja B olivat olleet entisiä seurustelukumppaneita ja että B oli tuomittu A:han kohdistuneesta seksuaalirikoksesta pitkään vankeusrangaistukseen, jonka B oli suorittanut. A oli päässyt juuri ennen nyt esillä olevaa rikosta ehdonalaiseen vapauteen suoritettuaan vankeusrangaistusta muun ohella tuhotyöstä. Käräjäoikeus totesi A:n kertoneen, että hän oli vankilassa ollessaan suunnitellut kostavansa B:n häneen kohdistaman rikoksen ja ajatellut myös tappavansa tämän, ja että B:n nukahdettua ajatus kostosta oli palannut hänen mieleensä. A oli kertomansa mukaan sitonut B:n jalat sähköjohdolla ennen tulipalon sytyttämistä. Käräjäoikeuden mukaan teko oli tehty syytteessä kuvatulla tavalla vakaasti harkiten ja siitä oli aiheutunut vakavaa yleistä vaaraa. Teko oli käräjäoikeuden mukaan myös kokonaisuutena arvostellen törkeä.
Käräjäoikeus tuomitsi A:n alentuneesti syyntakeisena tehdyistä tuhotyöstä ja murhan yrityksestä vankeuteen.
Asian ovat ratkaisseet käräjätuomari Kalevi Julkunen ja lautamiehet.
Itä-Suomen hovioikeuden tuomio 23.4.2015
A valitti hovioikeuteen ja vaati syytekohdan 2 osalta, että hänen katsotaan syyllistyneen murhan yrityksen asemesta tapon yritykseen.
Hovioikeus totesi A:n kertoneen hovioikeudessa, ettei hänellä ollut B:n luokse perjantai-iltana mennessään ollut ajatusta vahingoittaa tätä vaan vasta sunnuntai-iltana hänelle oli tullut ajatus, että hänen pitäisi kostaa B:lle. Vankilassa ollessaan A oli kertomansa mukaan joskus "huonona päivänä" pohtinut B:n vahingoittamista.
Syyttäjä vetosi hovioikeudessa A:n esitutkintakertomukseen. Hovioikeuden perustelujen mukaan A oli esitutkinnassa kertonut, että kyseessä oli ollut kosto ja että vuosien mittaan hän oli päättänyt toimia näin. A:n ollessa vankilassa ajatus kostosta oli varmistunut. Lisäksi A oli esitutkinnassa kertonut, että jo hänen mennessä B:n luokse kosto oli ollut hänelle selvää ja että lopullisesti se oli varmistunut sunnuntaina B:n sammuttua. A oli edelleen kertonut esitutkinnassa, että hän oli juottanut B:lle alkoholia, jotta tämä sammuisi, ja että hän oli tarkistanut, että sängyn peitto syttyisi. Hän oli halunnut, että B:ltä lähtee henki.
Hovioikeus totesi A:n kertomuksen perusteella olevan pääteltävissä, että hän oli pitkän aikaa jo vankilassa ollessaan miettinyt B:n surmaamista ja että A oli tehnyt teon vakaasti harkiten. Hovioikeus katsoi myös, että teko oli tehty vakavaa yleistä vaaraa aiheuttaen ja että se oli ollut myös kokonaisuutena arvostellen törkeä.
Hovioikeus ei muuttanut käräjäoikeuden tuomiota syyksilukemisen ja rangaistuksen osalta.
Asian ovat ratkaisseet hovioikeuden jäsenet Pirjo Soininen, Sisko Heimonen ja Jussi Huuskonen.
A:lle myönnettiin valituslupa syyksilukemisen ja tuomitun rangaistuksen osalta.
A vaati valituksessaan ensisijaisesti, että hovioikeuden tuomio kumotaan ja asia palautetaan hovioikeuteen ja toissijaisesti, että syyte murhan yrityksestä hylätään ja hänen katsotaan sen asemesta syyllistyneen ainoastaan tapon yritykseen, sekä että rangaistusta joka tapauksessa alennetaan.
Syyttäjä ja B:n oikeudenomistaja vaativat vastauksissaan, että valitus hylätään.
1. Käräjäoikeus ja hovioikeus ovat tuominneet A:n alentuneesti syyntakeisena tehdyistä tuhotyöstä (kohta 1) ja murhan yrityksestä (kohta 2) sekä täytäntöönpantavaksi määrätystä jäännösrangaistuksesta yhteiseen 7 vuoden vankeusrangaistukseen.
2. A on kohdan 2 osalta esitutkinnassa tunnustanut syyllistyneensä murhan yritykseen ja muun ohella kertonut, että kyseessä oli ollut kosto B:n häneen kohdistamasta seksuaalirikoksesta.
3. Hovioikeudessa A on kertonut, että hän oli vankilassa ollessaan kyllä joskus pohtinut B:n vahingoittamista, mutta perjantaina B:n asunnolle mennessään hänellä ei ollut kuitenkaan ollut ajatusta vahingoittaa B:tä. Vasta sunnuntai-iltana hänelle oli tullut tunne, että hänen pitäisi kostaa B:lle. Tämän jälkeen hän ei ollut enää kyennyt kontrolloimaan itseään.
4. Syyttäjä on hovioikeudessa vedonnut A:n esitutkintakertomukseen. Hovioikeus on katsonut esitutkintakertomuksen perusteella olevan pääteltävissä, että A oli pitkän aikaa jo vankilassa ollessaan miettinyt B:n surmaamista ja että teko oli tehty vakaasti harkiten.
5. A on katsonut, ettei hovioikeuden olisi tullut sallia hänen esitutkintakertomuksensa hyödyntämistä näyttönä, koska hänellä ei ollut ollut esitutkinnassa avustajaa, vaikka hän oli kärsinyt mielentilaan vaikuttavista sairauksista ja ongelmista.
6. Korkeimmassa oikeudessa on kysymys siitä, voidaanko A:n esitutkintakertomusta käyttää näyttönä häntä vastaan.
Epäillyn oikeudesta avustajaan esitutkinnassa
7. Esitutkintalain 4 luvun 10 §:n 1 momentin mukaan asianosaisella on oikeus käyttää valitsemaansa avustajaa esitutkinnassa. Rikoksesta epäillylle on ilmoitettava tästä oikeudesta. Esitutkintaviranomaisen on muutenkin selvitettävään rikokseen, rikoksen selvittämiseen ja asianosaisen henkilöön liittyvät seikat huomioon ottaen huolehdittava siitä, että asianosaisen oikeus käyttää avustajaa tosiasiallisesti toteutuu hänen sitä halutessaan tai oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin turvaamisen sitä edellyttäessä. Rikoksesta epäilty voi yleensä luopua oikeudestaan avustajaan esitutkinnassa. Oikeudenkäynnistä rikosasioissa annetun lain 2 luvun 1 §:n 3 momentin 1 kohdan mukaan rikoksesta epäillylle on viran puolesta määrättävä puolustaja, jos epäilty ei kykene puolustamaan itseään. Korkein oikeus on ratkaisussaan KKO 2012:45 korostanut sitä, että puolustautumismahdollisuuksien turvaamisen täytyy olla todellista ja tehokasta (kohta 32).
8. Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan jokaisella syytetyllä on oikeus puolustautua henkilökohtaisesti tai itse valitsemansa oikeudenkäyntiavustajan välityksellä. Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen ratkaisukäytännössä on katsottu puolustajan olevan tarpeen ainakin silloin, kun kysymyksessä on vakava, vapausrangaistuksen uhan perustava rikos tai asiassa on vaikeita oikeus- tai tosiasiakysymyksiä (esim. Benham v. Yhdistynyt kuningaskunta, suuren jaoston tuomio 10.6.1996, kohdat 60 – 64). Ihmisoikeustuomioistuin on oikeuskäytännössään korostanut rikoksen johdosta vapautensa menettäneen epäillyn oikeutta avustajaan heti esitutkinnan alusta alkaen (Salduz v. Turkki, suuren jaoston tuomio 27.11.2008, kohdat 54 – 55 ja Ibrahim v. Yhdistynyt kuningaskunta, suuren jaoston tuomio 13.9.2016, kohdat 253 ja 255). Keskeistä epäillyn oikeuksien toteutumisen kannalta on, että hänellä on jo tutkinnan alkuvaiheessa, lähtökohtaisesti ennen kuin poliisi ensimmäisen kerran esittää hänelle kysymyksiä, mahdollisuus tavata avustajaansa ja käydä tämän kanssa luottamuksellisia keskusteluja. Tällöin avustaja voi selvittää epäillylle tämän oikeuksia ja epäilty voi arvioida asemaansa ja oikeuksiensa käyttöä kysymyksessä olevassa asiassa (Salduz, kohta 54).
9. Ihmisoikeustuomioistuimen ratkaisukäytännössä on korostettu sitä, että epäillyn oikeus avustajan käyttöön esitutkinnassa toteuttaa rikoksesta epäillyn itsekriminointisuojaa eli jokaisen oikeutta olla joutumatta pakotetuksi myötävaikuttamaan oman syyllisyytensä selvittämiseen (esim. Salduz, kohta 54 ja Pishchalnikov v. Venäjä, tuomio 24.9.2009, kohta 69 sekä Ibrahim, kohta 266). Sairauden tai muun vastaavan syyn vuoksi heikossa asemassa olevien henkilöiden osalta ihmisoikeustuomioistuin on lisäksi korostanut sen varmistamista, että nämä todella ymmärtävät oikeutensa, kuten oikeutensa avustajaan sekä oikeutensa olla myötävaikuttamatta oman syyllisyytensä selvittämiseen (esim. Panovits v. Kypros, tuomio 11.12.2008, kohta 74 ja Borotyuk v. Ukraina, tuomio 16.12.2010, kohta 82).
10. Luopuminen oikeudestaan avustajaan voi olla tehokas vain, jos se on tapahtunut vapaaehtoisesti ja yksiselitteisesti ja jos siihen liittyy luopumisen merkityksen huomioon ottaen oikeasuhteiset vähimmäistakeet (esim. Panovits, kohta 68 ja Pishchalnikov, kohdat 77 – 78). Avustajasta luopumisen yksiselitteisyyden on katsottu edellyttävän, että epäillylle on kerrottu hänen oikeudestaan avustajaan sekä oikeudestaan olla vaiti ja myötävaikuttamatta oman syyllisyytensä selvittämiseen (esim. Brusco v. Ranska, tuomio 14.10.2010, kohdat 45 ja 54 – 55 ja Stojkovic v. Ranska ja Belgia, tuomio 27.10.2011, kohta 54). Epäillyllä tulee myös olla mahdollisuus todella ymmärtää nämä oikeutensa, mikä voi edellyttää tämän erityistä varmistamista muun muassa nuorten ja esimerkiksi sairauden tai vastaavan syyn vuoksi heikossa asemassa olevien henkilöiden osalta (esim. Panovits, kohta 74 ja Borotyuk, kohta 82).
Avustajasta luopuminen tässä tapauksessa
11. A:ta on kuulusteltu esitutkinnassa epäiltyjä tekoja seuranneina päivinä eli 7.4.2014 ja 8.4.2014. A:lle on ilmoitettu hänen asemansa esitutkinnassa ja se, mistä häntä epäillään. Hänelle on kerrottu useaan kertaan mahdollisuudesta avustajan käyttöön ja että hänelle tullaan määräämään puolustaja. A:lle on kerrottu myös oikeudesta olla myötävaikuttamatta rikosepäilyn selvittämiseen. Esitutkintapöytäkirjan mukaan A ei ole halunnut avustajaa esitutkintakuulusteluihinsa. Korkein oikeus toteaa, ettei A:lla ole ollut yhteyttä avustajaan ennen kuulustelua eikä hänellä ole ollut avustajaa kuulustelujen aikana.
12. Ensimmäisessä kuulustelussa A on kiistänyt sytyttäneensä tulipalon. Toisessa kuulustelussa A on syytekohdan 2 osalta kertonut muun muassa, että hän oli vuosien mittaan pohtinut B:n surmaamista kostona siitä, että B oli aikaisemmin raiskannut hänet. Ollessaan toisen rikoksen johdosta vankilassa vähän ennen B:n surmaamista hän oli miettinyt myös sitä, miten hän B:n tappaisi. Hän oli esitutkintakertomuksensa mukaan juottanut B:lle alkoholia, jotta tämä sammuisi, ja B:n vuodevaatteet sytytettyään tarkistanut, että peitto oli syttynyt. Hän oli halunnut, että "B:lta lähtee henki".
13. A on ennen nyt esillä olevaa syytettä tuomittu elokuussa 2012 muun ohella alentuneesti syyntakeisena tehdystä tuhotyöstä ehdolliseen vankeusrangaistukseen ja toukokuussa 2013 niin ikään muun ohella alentuneesti syyntakeisena tehdystä tuhotyöstä 3 vuodeksi vankeuteen. A:n mielentila on näiden rikosasioiden yhteydessä tutkittu. A:n mielentilasta 15.6.2012 ja 24.4.2013 annetuissa lausunnoissa on todettu, että A:n mieliala on epävakaa ja oikukas. Persoonalliseen epävakauteen liittyi merkittävää tunteiden sääntelyn vaikeutta ja alttiutta realiteettitajun horjumiseen. Lausuntojen mukaan A:lla todettu aivo-orgaaninen vaurio ja persoonallisuuden poikkeavuus ovat heikentäneet hänen kykyään säädellä käyttäytymistään niin merkittävästi, että hänen voidaan katsoa olleen syytteenalaisten tekojen aikana alentuneesti syyntakeinen.
14. Sen arvioiminen, onko toisen surmaamisessa kysymys taposta vai murhasta edellyttää asianomaisten rikossäännösten ja niiden soveltamiskäytännön tuntemista. Tekotavasta riippuen tämä rajankäynti saattaa olla vaikeaa. Kuultava, joka ei ole ennen kuulustelemistaan käynyt luottamuksellisia keskusteluja soveltamiskäytäntöä tuntevan avustajan kanssa, saattaa kuulustelussa käyttää ilmaisuja, jotka eivät anna oikeaa kuvaa hänen tekonsa rikosoikeudelliseen arviointiin vaikuttavista seikoista. Epäillyn on lisäksi usein vaikea ymmärtää, mikä merkitys tällaisen asian arvioinnissa olisi sillä, että hän päättäisi käyttää oikeuttaan vaieta esitutkinnassa.
15. A:ta on epäilty erittäin vakavista rikoksista, mikä jo sinänsä edellyttää erityistä huolellisuutta epäillyn puolustautumismahdollisuuksista huolehtimisessa. Tässä tapauksessa epäiltyyn henkirikokseen on lisäksi liittynyt sellaisia oikeudellisia kysymyksiä, joista rikoksesta epäillyn tulisi olla tietoinen häntä esitutkinnassa kuultaessa ja joiden merkitystä hänen on vaikea arvioida ilman oikeudellista apua. A:sta aiemmin laadittujen mielentilalausuntojen perusteella on mahdollista, että A:n mielentila on myös nyt esillä olevan asian tutkinnan yhteydessä voinut vaikuttaa siihen, miten hän on todellisuudessa ymmärtänyt esitutkintaan liittyvät oikeutensa sekä esitutkinnassa tekemänsä tunnustuksen ja siinä antamansa B:n surmaamista koskevan kertomuksensa oikeudellisen merkityksen. Edellä kerrotuilla perusteilla Korkein oikeus katsoo, että A ei ole luopunut oikeudestaan avustajaan ihmisoikeustuomioistuimen käytännössä edellytetyin tavoin tietoisena siitä, millaisin oikeusvaikutuksin hän sen tekee. Oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin turvaaminen A:lle olisi siten edellyttänyt sitä, että hänelle olisi määrätty avustaja, jonka kanssa hän olisi voinut käydä luottamuksellisia keskusteluita ennen kuulustelemistaan esitutkinnassa.
Esitutkintapöytäkirjan hyödyntäminen ja itsekriminointisuoja
16. Asiaa käräjäoikeudessa ja hovioikeudessa ratkaistaessa voimassa olleissa oikeudenkäymiskaaren tai oikeudenkäynnistä rikosasioissa annetun lain säännöksissä ei ole säädetty virheellisellä menettelyllä saadun esitutkintakertomuksen hyödyntämiskiellosta. Voimassa olevassa oikeudenkäymiskaaren 17 luvun 25 §:ssä (732/2015) on todisteen hyödyntämiskieltoa koskeva säännös. Se asiallisesti vastaa aikaisemman lain aikaista oikeustilaa, joka oli muotoutunut Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen ja Korkeimman oikeuden vakiintuneen käytännön kautta. Kuten ratkaisussa KKO 2011:91 on todettu, pelkästään se seikka, että todiste tai todisteen sisältämä tieto on hankittu lainvastaisella tavalla tai muutoin virheellisellä menettelyllä, ei vielä välttämättä merkitse sitä, ettei tällaista todistetta saisi käyttää oikeudenkäynnissä. Jos todisteen sisältämän tiedon hankkimiseen liittyy vakava oikeudenloukkaus, todisteen käytön kieltäminen voi tulla tapauskohtaisesti kysymykseen. Punnittavaksi tulee tällöin yhtäältä oikeudenloukkauksen vakavuus ja toisaalta rikoksen selvittämisintressi (kohta 10).
17. Niin kuin ratkaisussa KKO 2012:45 on todettu, epäillyn oikeus vaieta ja itsekriminoinnin suoja kuuluvat kansainvälisesti tunnustettuihin periaatteisiin, jotka ihmisoikeustuomioistuimen mukaan kuuluvat oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin ytimeen. Itsekriminointisuojan tarkoituksena on ensinnäkin turvata epäillyn oikeutta valita, pysyykö hän vaiti vai antaako hän lausumia poliisin kuulusteluissa. Jos rikostuomiossa on nojauduttu näyttöön, jota hankittaessa on loukattu epäillyn itsekriminointisuojaa, tämä seikka voi perustaa 6 artiklan loukkauksen (kohta 41).
18. Ratkaisussa KKO 2012:45 (kohdat 42, 43 ja 46) on ihmisoikeustuomioistuimen ratkaisukäytäntöön viitaten edelleen katsottu, että jos epäillyn oikeus avustajan käyttöön esitutkinnassa ei ole toteutunut, syytetyn oikeuksille aiheutuu periaatteessa korjaamatonta vahinkoa, jos tuomiossa syyllisyyden tueksi nojaudutaan hänen esitutkinnassa antamiinsa lausumiin. Itsekriminointisuojaa koskevan oikeudenloukkauksen korjaamattomuus merkitsee puolestaan sitä, että oikeudenkäynti voi yleensä olla oikeudenmukainen vain, mikäli syyllisyyttä arvioitaessa ei nojauduta sellaisiin epäillyn lausumiin, joita rasittaa tällainen oikeudenloukkaus. Jos tuomio on perustunut epäillyn lausumiin, joihin liittyy epäillyn oikeutta avustajaan koskeva loukkaus, ihmisoikeustuomioistuimen mukaan asianmukaisin tapa korjata todettu rikkomus on se, että syytettä arvioidaan oikeudenkäynnissä valittajan pyynnöstä uudelleen ja että oikeudenkäynnissä menetellään 6 artiklan vaatimusten mukaisesti.
19. Ihmisoikeustuomioistuin on edellä kohdassa 8 mainitussa suuren jaoston ratkaisussaan Ibrahim ja muut v. Yhdistynyt kuningaskunta täsmentänyt Salduz-ratkaisussa omaksumaansa linjaa sellaisten todisteiden käyttämiseen, joita rasittaa itsekriminointisuojaan kohdistuva loukkaus. Ibrahim-ratkaisun mukaan myös tällaisten todisteiden käyttämisen vaikutusta on arvioitava silmällä pitäen oikeudenkäynnin oikeudenmukaisuutta kokonaisuutena. Tässä arvioinnissa on tapauksen mukaan kiinnitettävä huomiota muun muassa siihen, onko kuultava ollut erityisen haavoittuva henkilö, esimerkiksi ikänsä tai henkisten ominaisuuksiensa vuoksi ja onko kiistetty lausuma nopeasti peruttu tai tarkistettu, sekä todisteen painoarvoon näytön arvioinnissa (kohdat 260 ja 274).
20. Epäillyn oikeudesta avustajaan on myös säännelty Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 22.10.2013 (2013/48/EU). Direktiivissä määritellään Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen ratkaisukäytäntöön perustuva vähimmäistaso koskien epäillyn oikeutta käyttää avustajaa rikosoikeudellisessa menettelyssä, ja sen 3 artiklan mukaan oikeus syntyy jo esitutkintavaiheessa. Direktiivin 9 artiklan mukaan luopuminen oikeudesta käyttää avustajaa edellyttää, että (a) epäilty on saanut suullisesti tai kirjallisesti selvät ja riittävät tiedot selkeällä ja ymmärrettävällä kielellä kyseisen oikeuden sisällöstä ja siitä luopumisen mahdollisista seurauksista; ja että (b) luopuminen tapahtuu vapaaehtoisesti ja yksiselitteisesti. Direktiivin mukaan jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että rikosoikeudellisessa menettelyssä epäillyllä on käytössään kansallisen lainsäädännön mukaiset tehokkaat oikeussuojakeinot, jos direktiivin mukaisia oikeuksia loukataan. Lisäksi on huolehdittava siitä, että arvioitaessa epäillyn lausumia ja todisteita, joiden hankkimisessa on loukattu hänen oikeuttaan käyttää avustajaa, oikeutta puolustukseen ja oikeudenkäynnin oikeudenmukaisuutta kunnioitetaan (12 artikla). Direktiivin mukaan myös haavoittuvassa asemassa olevien epäiltyjen erityistarpeet on otettava huomioon direktiiviä sovellettaessa (13 artikla).
21. Vapautensa menettäneen rikoksesta epäillyn oikeudella avustajan käyttöön heti esitutkinnan alusta alkaen turvataan epäillyn itsekriminointisuojaa ja muita puolustautumismahdollisuuksia. Avustajan tehtävänä on muun muassa huolehtia siitä, että syytetty ei vastoin tahtoaan joudu myötävaikuttamaan oman syyllisyytensä selvittämiseen. Varhainen mahdollisuus avustajan saamiseen kuuluu siten tärkeisiin rikoksesta epäillyn prosessuaalisiin oikeussuojatakeisiin. Kun esitutkintakertomus on hankittu loukaten epäillyn oikeutta avustajaan, kysymys sen käytettävyydestä oikeudenkäynnissä ei siis ensisijaisesti liity epäillyn tai hänen lausumiensa uskottavuuden arviointiin vaan epäillyn puolustautumisoikeuksiin. Jos epäillyn itsekriminointisuojaa on näissä tilanteissa loukattu, epäillyn asemaa ei voida korjata noudattamalla vapaan todisteiden harkinnan periaatetta, jonka mukaan asianosaisen oikeuksia loukatenkin hankitun todisteen esittäminen sallitaan, mutta sen näyttöarvoa alennetaan tapauksen olosuhteiden mukaan. Epäillyn oikeuksien loukkaaminen voidaan tällöin välttää vain, jos hänen syyllisyyttään tukevia lausumia ei hyödynnetä oikeudenkäynnissä (ks. KKO 2012:45, kohdat 45 ja 46). Korkein oikeus toteaa, että oikeudenkäymiskaaren voimassa olevan 17 luvun 25 §:n esitöissä viitataan siihen, että itsekriminointisuojaan liittyy läheisesti kysymys puolustuksen järjestämisestä ja etenkin avustajan saamisesta. Jos kysymys on ensisijaisesti puolustuksen järjestämistä koskevasta loukkauksesta, hyödyntämiskielto ratkaistaan pykälän 3 momentin nojalla (HE 46/2014 vp s. 89). Voimassa oleva laki ei siis anna aihetta tarkistaa Korkeimman oikeuden edellä esitettyjä kannanottoja.
22. Korkeimman oikeuden ratkaisu KKO 2012:45 nojautuu olennaisesti ihmisoikeustuomioistuimen Salduz-ratkaisuun, jota ihmisoikeustuomioistuin on tänä vuonna annetulla Ibrahim-ratkaisullaan täsmentänyt kohdassa 19 kerrotulla tavalla. Korkein oikeus toteaa, että tässä tapauksessa epäilty on hänen mielentilastaan tehtyjen tutkimusten perusteella ollut erityisen haavoittuva henkilö. Hänen esitutkintakertomuksellaan on ollut näytön arvioinnissa keskeinen merkitys. Esitutkinnassa annetun kertomuksen oikaiseminen on tapahtunut oikeudenkäynnissä, jossa epäillyllä on ollut puolustaja. Korkein oikeus katsoo, että ihmisoikeustuomioistuimen Ibrahim-ratkaisu ei anna aihetta arvioida todisteiden käyttämistä Korkeimman oikeuden ratkaisusta KKO 2012:45 poikkeavalla tavalla.
23. Edellä kerrotuilla perusteilla Korkein oikeus katsoo, että A:n esitutkinnassa 8.4.2014 antamaa lausumaa ei saa käyttää hänen syyllisyyttään tukevana näyttönä asiassa.
24. A on vaatinut hovioikeuden tuomion kumoamista ja asian palauttamista hovioikeuteen tai ainakin murhan yritystä koskevan syytteen hylkäämistä syytekohdassa 2. Hovioikeus on tältä osin perustellut tuomiotaan A:n esitutkintakertomuksella. Asiassa on kuitenkin esitetty myös muuta todistelua. Hovioikeus on nimenomaisesti tukeutunut A:n esitutkintakertomukseen vain syytekohdan 2 perusteluissa. Syytekohdissa 1 ja 2 kerrotut teot liittyvät kuitenkin niin kiinteästi toisiinsa, ettei niitä koskevaa todistelua voida käsitellä kokonaan toisistaan erillisinä. Tämän vuoksi asiassa esitetty näyttö on arvioitava kokonaisuudessaan eli myös syytekohtaa 1 koskien uudelleen ilman, että A:n esitutkintakertomusta käytetään hänen syyllisyyttään tukevana näyttönä. Näytön uudelleen arviointi soveltuu parhaimmin tehtäväksi hovioikeudessa.
Korkein oikeus määrää, että asiassa ei saa A:n syyllisyyttä tukevana näyttönä käyttää A:n esitutkinnassa 7.4. ja 8.4.2014 antamaa lausumaa.
Hovioikeuden tuomio kumotaan syyksilukemisen ja tuomitun yhteisen rangaistuksen osalta. Asia palautetaan mainituilta osin Itä-Suomen hovioikeuteen, jonka tulee ottaa se uudelleen käsiteltäväkseen ja, huomioon ottaen palauttamisen syy, siinä laillisesti menetellä.
Asian ovat ratkaisseet oikeusneuvokset Gustav Bygglin, Pertti Välimäki, Ilkka Rautio, Soile Poutiainen ja Ari Kantor. Esittelijä Ilkka Lahtinen.
Julkaistu 2.11.2016 Päivitetty 18.11.2016

matches: KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO


text:
Kotiin / HD / Emma Watson tapetti hd HD
lähettänyt: alas elokuuta 7, 2016 sisään HD Jätä kommentti 5,686 näkymät 1
Tässä on kaunein Valinta Emma Watson tapetti HD HD työasemien, PC, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. Tässäwallpapermad.com Taustakuva tietokanta voit ladata miljoonia korkealaatuisia taustakuvia . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Meillä on paljon taustakuvia yli kolmekymmentä Plus kategoriat Like Eläimet, Sarjakuva, Kukka, avaruus , Pelit ja Urheilu ,Jne. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia henkilökohtaiseen käyttöön. Jos Like This Emma Watson taustakuva hd HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook ja muut sosiaalisen median.
Edellinen: tiger taustakuva hd HD
seuraava: Detective Conan tapetti HD

matches: HD hd HD HD hd hd


Laki maidon väliaikaisesta kiintiömaksusta… 1172/1993 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1993 › 1172/1993
Laki maidon väliaikaisesta kiintiömaksusta annetun lain muuttamisesta
kumotaan maidon väliaikaisesta kiintiömaksusta 27 päivänä heinäkuuta 1984 annetun lain (569/84) 5 §:n 2 momentti, sellaisena kuin se on 22 päivänä joulukuuta 1989 annetussa laissa (1257/89), sekä
muutetaan 6 ja 7 §, 8 §:n 2 ja 3 momentti, 9 §, 10 §:n 1 momentti, 11, 12 ja 14 §, 16 §:n 1 momentti, 17-19, 23 ja 24 § sekä 27 §:n 1 momentti,
sellaisina kuin niistä ovat 6 § 28 päivänä joulukuuta 1990 annetussa laissa (1311/90), 8 §:n 2 momentti mainitussa 22 päivänä joulukuuta 1989 annetussa laissa ja 27 §:n 1 momentti 4 päivänä joulukuuta 1992 annetussa laissa (1189/92), seuraavasti:
Maidon kiintiömaksun suuruus on 165 penniä litralta.
Maaseutuelinkeinopiiri huolehtii kiintiömaksun määräämisestä, maksuunpanosta ja kannosta. Ahvenanmaan maakunnassa suorittaa tässä laissa maaseutuelinkeinopiirille kuuluvat tehtävät lääninhallitus.
Kiintiömaksuvelvollisen on viimeistään 1 momentissa mainittuna ajankohtana annettava maaseutuelinkeinopiirille ilmoitus niistä tuotantokiintiön ylittäneistä maidontuottajista, joiden osalta kiintiömaksun suorittamisvelvollisuus on 5 §:n mukaan syntynyt, sekä kiintiömaksun suorittamisen perusteena olevista maitomääristä.
Jos maatilalta toimitetaan maitoa useampaan kuin yhteen meijeriin, on maidontuottajan ilmoitettava tästä maaseutuelinkeinopiirille ja niille meijereille, joihin maitoa on toimitettu.
Edellä 5 §:ssä tarkoitetun maksukauden päätyttyä on kiintiömaksuvelvollisen toimitettava maksukauden päättymistä seuraavan lokakuun loppuun mennessä maaseutuelinkeinopiirille maa- ja metsätalousministeriön määräämällä tavalla tiedot kultakin maidontuottajalta maksukauden aikana vastaanottamistaan maitomääristä samoin kuin kiintiömaksun suorittamisen perusteena olevista maitomääristä.
Jollei kiintiömaksuvelvollinen ole suorittanut maksua 8 §:n 1 momentissa tarkoitetulla tavalla tai jos maksua on suoritettu liian vähän, maaseutuelinkeinopiirin on perittävä kiintiömaksu tai suorittamatta oleva osa siitä. Lisäksi on kiintiömaksuvelvollisen maksettava laiminlyödylle määrälle maksunlisäystä yksi markka kultakin täydeltä sadalta markalta jokaiselta alkavalta kalenterikuukaudelta sen kuukauden alusta, jona maksu olisi tullut suorittaa, 15 §:ssä tarkoitetun maksulipun eräpäivää edeltävän kuukauden loppuun, tai jos kiintiömaksu on jo suoritettu, suorituspäivää edeltävän kuukauden loppuun.
Jollei 8 §:n 2 momentissa tarkoitettua ilmoitusta ole kehotuksesta huolimatta annettu tai sitä ei voida korjattunakaan hyväksyä kiintiömaksun määräämisen perusteeksi, maaseutuelinkeinopiirin on toimitettava kiintiömaksun määrääminen arvion mukaan.
Maaseutuelinkeinopiirin on määrättävä kiintiömaksu korotettavaksi enintään 20 prosentilla, jos kiintiömaksuvelvollinen on ilman pätevää syytä laiminlyönyt 8 §:n 2 momentissa tarkoitetun ilmoituksen antamisen määräajassa tai antanut sen olennaisesti vaillinaisena. Jos hän kehotuksen saatuaan edelleen ilman hyväksyttävää estettä jättää ilmoituksen kokonaan tai osaksi antamatta, on kiintiömaksua korotettava vielä enintään 20 prosentilla. Jos maksun suorittamiseen velvollinen on tahallaan tai törkeästä huolimattomuudesta antanut olennaisesti väärän ilmoituksen, on maksu määrättävä korotettavaksi enintään kaksinkertaiseksi.
Jos jollekin olosuhteelle tai toimenpiteelle on annettu sellainen oikeudellinen muoto, joka ei vastaa asian varsinaista luonnetta tai tarkoitusta, on kiintiömaksua määrättäessä meneteltävä niin kuin asiassa olisi käytetty oikeata muotoa. Milloin johonkin toimenpiteeseen on ryhdytty ilmeisesti siinä tarkoituksessa, että maksun suorittamisesta vapauduttaisiin, maaseutuelinkeinopiirillä on oikeus määrätä kiintiömaksu arvion mukaan.
Maaseutuelinkeinopiirin maksuunpaneman kiintiömaksun laiminlyöntiin sovelletaan, mitä veronmaksun laiminlyömisestä aiheutuvista seuraamuksista on säädetty.
Valituskirjelmä voidaan 1 momentissa tarkoitetuissa tapauksissa toimittaa myös sille viranomaiselle, jonka päätökseen muutosta haetaan. Sanotun viranomaisen on tällöin lähetettävä valituskirjelmä liitteineen sekä asiassa kertyneet asiakirjat ja lausuntonsa valituksesta maaseutuelinkeinojen valituslautakunnalle.
Edellä 1 momentissa tarkoitetun valituslautakunnan päätökseen saa hakea muutosta valittamalla korkeimpaan hallinto-oikeuteen siinä järjestyksessä kuin muutoksenhausta hallintoasioissa annetussa laissa (154/50) säädetään.
Kiintiömaksu on suoritettava valituksesta huolimatta, jollei valitusviranomainen toisin määrää. Jos maksu on maaseutuelinkeinojen valituslautakunnan tai korkeimman hallinto-oikeuden päätöksellä poistettu tai sitä on alennettu, maaseutuelinkeinopiirin on palautettava liikaa suoritettu määrä hakemuksetta asianomaiselle.
Kiintiömaksuvelvollisen on maaseutuelinkeinopiirin tai maa- ja metsätalousministeriön kehotuksesta esitettävä sanotun viranomaisen tai tämän määräämän asiantuntevan ja esteettömänä pidettävän henkilön tarkastettavaksi laitoksensa, kirjanpito- tai muistiinpanokirjansa sekä niihin kuuluvat tositteet, sopimukset, kirjeenvaihto ynnä muut asiakirjat. Kiintiömaksuvelvollisen on annettava tarkastusta suorittavalle henkilölle tiedot, jotka ovat tarpeen maksun määrää selvitettäessä sekä muutoinkin avustettava tarkastuksessa.
Erityisen painavista syistä maaseutuelinkeinopiiri voi hakemuksesta myöntää lykkäystä kiintiömaksun suorittamisesta, ei kuitenkaan pitemmäksi ajaksi kuin yhdeksi vuodeksi. Lykkäyksen edellytyksenä on, että maksun suorittamisesta annetaan hyväksyttävä vakuus. Maksulle, jonka suorittamisesta myönnetään lykkäystä, peritään lykkäysajalta vuotuista korkoa 10 prosenttia.
Tämän lain nojalla annetuista päätöksistä ja muista suoritteista peritään maksu, siten kuin maksujen perimisestä valtion maksuperustelaissa (150/92) säädetään.
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1985 ja se koskee tammikuun 1 päivän 1985 ja elokuun 31 päivän 1996 väliseltä ajalta suoritettavia kiintiömaksuja. Asetuksella voidaan säätää tämän lain estämättä kiintiömaksuvelvollisen eduksi poikkeuksia kiintiömaksun suorittamisvelvollisuuden ajankohdasta tämän lain voimaantulon jälkeisen ensimmäisen maksukauden osalta. Tammikuun 1 päivän 1992 ja elokuun 31 päivän 1993 välisenä aikana ei meijeriin toimitetusta kiintiön ylittävästä maidosta peritä kiintiömaksua, jos meijeriin toimitetun maidon määrä on enintään 68 000 litraa. Edellä 6 §:ssä säädettyä kiintiömaksua 165 penniä litralta sovelletaan 1 päivänä syyskuuta 1993 ja sen jälkeen meijeriin toimitettuun maitoon.
Tämä laki tulee voimaan 22 päivänä joulukuuta 1993.
HE 202/93
MmVM 23/93
6 §7 §8 §9 §10 §11 §12 §14 §16 §17 §18 §19 §23 §24 §27 §


text:
15 päivänä toukokuuta 2014 (1)
Direktiivi 79/7/ETY – Miesten ja naisten tasa-arvoinen kohtelu sosiaaliturvaa koskevissa kysymyksissä – Direktiivin 4 artiklan 1 kohta – Työntekijöiden tapaturmavakuutus – Kansallinen lainsäädäntö – Kertakaikkinen korvaus työtapaturmasta aiheutuneesta pysyvästä haitasta – Korvauksen suuruuden laskeminen – Miesten ja naisten korvausten erisuuruisuus, joka johtuu sukupuolten erilaisista tilastollisista elinajanodotteista – Jäsenvaltion korvausvastuu – Unionin oikeuden riittävän ilmeinen rikkominen
1. On tunnettua, että naisten elinajanodote on tilastollisesti pidempi kuin miesten. On kuitenkin kysyttävä, onko miesten saaman etuuden sen vuoksi ja ilman yksittäistapauksen konkreettista tutkintaa oltava naisten etuutta pienempi, kun työntekijöiden tapaturmavakuutuksesta myönnetään korvaus elinikäisistä terveysongelmista kertasuorituksena.
2. Tämä on keskeinen kysymys nyt käsiteltävässä asiassa. Sen johdosta unionin tuomioistuin pystyy asiassa Association belge des Consommateurs Test-Achats ym. antamansa tuomion(2) jälkeen täsmentämään toisessa vakuutusoikeudellisessa tapauksessa oikeuskäytäntöään, joka koskee unionin oikeuteen perustuvaa miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatetta.
3. Käsiteltävässä asiassa on ensinnäkin tutkittava, onko tämä periaate esteenä kansallisille sääntelyille, joiden mukaan vakuutuskorvauksen määrää laskettaessa otetaan huomioon muuttujia, jotka perustuvat ratkaisevasti miesten ja naisten tilastollisesti erilaisiin elinajanodotteisiin. Jos kansallinen lainsäädäntö osoittautuu unionin oikeuden vastaiseksi, nousee toiseksi esiin kysymys jäsenvaltion korvausvastuusta ja kolmanneksi mahdollisesti kysymys tuomion ajallisten vaikutusten rajoittamisesta.
1. Direktiivi 79/7(3)
4. Direktiivin 79/7 3 artiklan mukaan direktiiviä sovelletaan muun muassa ”lakisääteisiin järjestelmiin, jotka antavat turvaa – – työkyvyttömyy[den], – – työtapaturm[ien] ja ammattitau[tien]” varalta.
5. Direktiivin 79/7 4 artiklassa säädetään seuraavaa:
”1. Tasa-arvoisen kohtelun periaatteella tarkoitetaan, että minkäänlaista sukupuoleen perustuvaa syrjintää ei saa esiintyä välittömästi eikä välillisesti – – eikä varsinkaan, kun on kysymyksessä:
– etuuksien – – laskentaperusteet sekä etuuksiin olevan oikeuden kestoa ja jatkumista koskevat edellytykset.
2. Tasa-arvoisen kohtelun periaate ei rajoita naisten suojelua äitiyden perusteella koskevien säännösten soveltamista.”
2. Direktiivi 2004/113(4)
6. Ennen kuin direktiivin 2004/113 5 artiklan 2 kohta todettiin pätemättömäksi,(5) siinä tietyin edellytyksin sallittiin sukupuoleen perustuva epäyhdenvertainen kohtelu seuraavasti:
”Edellä olevasta 1 kohdasta huolimatta jäsenvaltiot voivat ennen 21 päivänä joulukuuta 2007 päättää sallia suhteelliset erot yksilöiden maksuissa ja etuuksissa, jos sukupuolen käyttäminen on määräävä tekijä asiaankuuluvien ja tarkkojen vakuutusmatemaattisten tietojen ja tilastotietojen perusteella tehtävässä riskinarvioinnissa. – –”
3. Direktiivi 2006/54(6)
7. Direktiivin 2006/54 5 artiklassa, jonka otsikko on “Syrjintäkielto”, säädetään seuraavaa ammatillisista sosiaaliturvajärjestelmistä:(7)
”Rajoittamatta 4 artiklan[(8)] säännösten soveltamista minkäänlaista välitöntä tai välillistä sukupuoleen perustuvaa syrjintää ei saa esiintyä ammatillisissa sosiaaliturvajärjestelmissä eikä varsinkaan, jos kysymyksessä on
c) etuuksien laskentaperusteet – – taikka etuuksiin olevan oikeuden kestoa ja jatkumista koskevat edellytykset.”
8. Direktiivin 2006/54 9 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa:
”Tasa-arvoisen kohtelun periaatteen vastaisiin säännöksiin kuuluvat ne, jotka välittömästi tai välillisesti perustuvat sukupuoleen ja joilla
h) asetetaan erilaiset tasot etuuksille muissa kuin sellaisissa tapauksissa, joissa on tarpeen ottaa huomioon sukupuolen mukaan erilaiset vakuutusmatemaattiset tekijät maksuperusteisissa järjestelmissä; rahastoivissa etuusperusteisissa järjestelmissä tietyt osat voivat olla erisuuruisia, jolloin summien erot johtuvat sukupuolten mukaan erilaisten vakuutusmatemaattisten perusteiden käytöstä aikana, jolloin järjestelmän rahastointi on toteutettu;
9. Suomen hallituksen huomautusten mukaan suomalaisilla työnantajilla on lain perusteella velvollisuus ottaa työntekijöilleen yksityisestä vakuutusyhtiöstä vakuutus työtapaturmien aiheuttamien pysyvien terveyshaittojen varalta.
10. Vakuutustapahtuman toteuduttua vakuutuksesta maksettavat etuudet suoritetaan joko jatkuvana korvauksena tai kertakorvauksena (jäljempänä haittaraha). Lievemmät haitat voidaan korvata vain kiinteämääräisellä kertasuorituksella.(9)
11. Kertakorvauksen määrä perustuu haitan kärsineen henkilön keskimääräiseen elinikään. Tähän vaikuttavat ensinnäkin haitan kärsineen henkilön ikä ja toiseksi – jäljellä olevaa elinikää koskevaa ennustetta tehtäessä – hänen sukupuolensa. Koska tilastollisesti miesten elinajanodote on lyhyempi kuin naisten, Suomen lainsäädännön mukaan naiset saavat muutoin vastaavassa tilanteessa näin ollen suuremman korvauksen kuin miehet.
12. Asianomainen vakuutusyhtiö myönsi vuonna 2005 miespuoliselle X:lle haittarahan kertakorvauksena vuonna 1991 tapahtuneen työtapaturman johdosta. Nainen olisi muutoin vastaavissa olosuhteissa saanut pelkästään sukupuolensa ja tämän pidemmän tilastollisen elinajanodotteen perusteella 278,89 euroa suuremman korvauksen, kuin mitä X:lle maksettiin.(10)
13. Viimeisenä oikeusasteena asian ratkaissut vakuutusoikeus hylkäsi vuonna 2008 lainvoimaisesti X:n valituksen, jossa tämä vaati, että myös hänen haittarahansa on määritettävä naisiin sovellettavin edullisemmin perustein.
14. Nyt X vaatii vuonna 2009 tekemässään hakemuksessa, että Suomen valtion on korvattava häneltä saamatta jäänyt korvausten erotus viivästyskorkoineen.
15. Kansallinen tuomioistuin on esittänyt unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:
”1) Onko direktiivin [79/7] 4 artiklan – – 1 kohtaa tulkittava siten, että se on esteenä sellaiselle kansalliselle sääntelylle, jonka perusteella työtapaturman johdosta suoritettavan lakisääteisen sosiaalietuuden vakuutusmatemaattisena laskentaperusteena käytetään naisten ja miesten erilaisia elinajanodotteita, kun tällaista perustetta käyttäen miehelle suoritettava etuuden kertakorvaus muodostuu pienemmäksi kuin saman ikäisen ja muutoin vastaavassa tilanteessa olevan naisen korvaus?
2) Mikäli vastaus ensimmäiseen kysymykseen on myönteinen, onko asiassa kysymys jäsenvaltion korvausvastuun edellytyksenä olevasta unionin oikeuden riittävän ilmeisestä rikkomisesta, kun erityisesti otetaan huomioon, että:
– unionin tuomioistuin ei ole oikeuskäytännössään ottanut nimenomaista kantaa siihen, voidaanko sukupuoleen perustuvia vakuutusmatemaattisia tekijöitä ottaa huomioon direktiivin 79/7 soveltamisalaan kuuluvia lakisääteisen sosiaaliturvan mukaisia etuuksia määritettäessä;
– unionin tuomioistuin on asiassa C-236/09 Test-Achats antamassaan tuomiossa todennut pätemättömäksi tällaisten tekijöiden huomioon ottamisen mahdollistavan direktiivin [2004/113] 5 artiklan 2 kohdan, mutta määrännyt siirtymäajan pätemättömyyden voimaan tulolle; ja
– unionin lainsäätäjä on direktiiveissä [2004/113] ja [2006/54] (direktiivi miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa) hyväksynyt tällaisten tekijöiden huomioon ottamisen tietyin edellytyksin näissä direktiiveissä tarkoitettujen etuuksien laskennassa, minkä perusteella kansallinen lainsäätäjä on olettanut, että kyseiset tekijät voidaan ottaa huomioon myös tässä asiassa tarkoitetun lakisääteisen sosiaaliturvan alalla?”
16. Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin haluaa ensimmäisellä ennakkoratkaisukysymyksellään pääasiallisesti selvittää, onko direktiivin 79/7 4 artiklan 1 kohta esteenä kansalliselle sääntelylle, jonka johdosta miehiä kohdellaan työtapaturmista suoritettavien kertakaikkisten korvausten osalta epäedullisemmin kuin naisia vain sen vuoksi, että miesten osalta huomioon otetaan tilastollisesti lyhyempi elinajanodote.
17. Ensin on tutkittava, onko direktiivi 79/7, jota sen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaan sovelletaan lakisääteisiin järjestelmiin, jotka antavat turvaa työkyvyttömyyden sekä työtapaturmien ja ammattitautien varalta, merkityksellinen tässä tapauksessa. Ensimmäiseen ennakkoratkaisukysymykseen voidaan nimittäin vastata mielekkäästi vain, jos näin on. Muussa tapauksessa kysymyksellä ei ole mitään yhteyttä kansallisessa tuomioistuimessa käsiteltävän asian tosiseikkoihin.
1. Direktiivin 79/7 asiallinen ja ajallinen soveltamisala
a) Ajallinen soveltamisala
18. Suomen hallitus väittää, ettei direktiiviä 79/7 voida soveltaa ajallisesti, koska kyseessä oleva tapaturma sattui vuonna 1991 eli ennen kuin Suomen tasavalta liittyi Euroopan yhteisöön vuonna 1995. Suomen hallituksen mukaan pääasiaa on näin ollen arvioitava vuonna 1991 voimassa olleen oikeustilan perusteella. Tältä osin ei voida tukeutua direktiiviin 79/7, koska direktiiviä ei voida soveltaa tilanteisiin, jotka olivat olemassa ennen Suomen tasavallan liittymistä.
19. Haittarahalla on kuitenkin tarkoitus korvata vuonna 1991 sattuneen työtapaturman tulevaisuudessa ilmenevät vaikutukset. Nyt ei siis arvioida tilannetta, joka oli jo päättynyt lopullisesti ennen jäsenvaltion liittymistä.(11)
20. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan aikaisemman oikeussäännön voimassa ollessa syntyneen tilanteen tulevia vaikutuksia arvioidaan kuitenkin myöhemmin voimassa olevan oikeustilan perusteella.(12) Saman on koskettava myös sellaisen tilanteen tulevia vaikutuksia, joka on syntynyt ennen jäsenvaltion liittymistä mutta jolla on edelleen vaikutuksia liittymisen jälkeen.
21. Koska direktiiviä 79/7 alettiin Suomen tasavallan liittymisen jälkeen soveltaa sen alueella,(13) direktiivi on ajalliselta soveltamisalaltaan merkityksellinen nyt kyseessä olevan haittakorvauksen osalta.
b) Asiallinen soveltamisala
22. Lisäksi voi herätä epäilyjä direktiivin 79/7 asiallisesta sovellettavuudesta, kun otetaan huomioon, että direktiiviä sovelletaan vain ”lakisääteisiin järjestelmiin” sosiaaliturvan alalla, mutta tässä tapauksessa korvauksesta huolehtivat Suomen hallituksen esittämien tietojen mukaan määrätyt yksityiset vakuutusyhtiöt, joille lakisääteisen tapaturmavakuutuksen tehtävien hoitaminen on uskottu.
23. Toimivaltaiset valtion viranomaiset eivät näin ollen suoraan maksa Suomen haittarahaa, vaan sen maksavat yksityiset vakuutusyhtiöt lakisääteisen pakollisen vakuutusjärjestelmän puitteissa. Etuuden myöntämistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt eivät kuitenkaan ole ratkaisevia etuuden luonteen määrittelemiseksi direktiivin 79/7 kannalta. Ratkaisevaa on pikemminkin, että laissa säädetty etuus on suoraan ja tosiasiallisesti yhteydessä turvaan, jota annetaan jonkin direktiivin 3 artiklan 1 kohdassa luetellun tapauksen varalta.(14) Tämä pitää paikkansa haitan kärsineelle suoraan maksettavan haittarahan osalta, sillä sen myöntäminen määräytyy tapaturmavakuutuslain mukaan.
24. Kyseessä olevia Suomen sääntelyjä on siis pidettävä työkyvyttömyyden ja työtapaturman varalta turvaa antavana lakisääteisenä järjestelmänä, joten niitä on arvioitava direktiivin 79/7 perusteella. Direktiiveillä 2004/113 ja 2006/54 ei sitä vastoin ole merkitystä, koska ensin mainittua ei sen 3 artiklan 4 kohdan mukaan sovelleta ”työtä ja ammattia koskeviin asioihin” ja jälkimmäisellä säännellään sen 2 artiklan 1 kohdan f alakohdan mukaan yrityskohtaisia ammatillisia eläkejärjestelmiä, mutta sitä ei sovelleta valtakunnalliseen tapaturmavakuutusjärjestelmään.
25. Koska direktiivin 79/7 4 artiklan 1 kohdan mukaan ”minkäänlaista sukupuoleen perustuvaa syrjintää ei saa esiintyä välittömästi eikä välillisesti” etuuden määrää laskettaessa, seuraavaksi on tutkittava, merkitseekö vakuutusmatemaattisten perusteiden käyttäminen sukupuoleen perustuvaa syrjintää (otsikon 2 alla) ja onko tälle mahdollisesti oikeuttamisperusteita (otsikon 3 alla).
2. Sukupuolten erilaisiin tilastollisiin elinajanodotteisiin liittyvistä vakuutusmatemaattisista muuttujista johtuva erilainen kohtelu
26. Se, että kertakaikkisen haittarahan suuruus määritetään eri tavalla, liittyy välittömästi etuuteen oikeutetun sukupuoleen ja hänen tilastolliseen elinajanodotteeseensa.
27. Suomen hallituksen käsityksen mukaan tämä ei kuitenkaan millään tavalla merkitse miespuolisten etuuteen oikeutettujen epäedullisempaa kohtelua. Sukupuoleen perustuvan eron tekeminen on pikemminkin välttämätöntä, jottei naisia asetettaisi miehiä huonompaan asemaan. Naisten elinajanodote on tilastollisesti pidempi kuin miesten, minkä vuoksi korvauksen, jolla on tarkoitus hyvittää haitta kertakaikkisesti henkilön odotettavissa olevalta jäljellä olevalta elinajalta, on oltava naisille suurempi kuin miehille.
28. Suomen hallituksen mukaan kyse ei siten ole miesten ja naisten erilaisesta kohtelusta, vaan kukin saa hänelle vakuutusmatemaattisesti kuuluvan määrän.
29. Tällä väitteellä voidaan kuitenkin enintään perustella sitä, että miehiä ja naisia kohdellaan kertakaikkista etuutta myönnettäessä eri tavalla, mutta sillä ei mitenkään voida kyseenalaistaa, että Suomen lainsäädännön säännösten mukaan miehiä ja naisia kohdellaan eri tavalla.
30. Seuraavaksi on tutkittava mahdollisia oikeuttamisperusteita.
3. Erilaisen kohtelun oikeuttamisperusteet
31. Tutkittaessa, mitkä tekijät voivat olla oikeuttamisperusteita haittakorvaukseen liittyvälle erilaiselle kohtelulle, on aluksi tarkasteltava direktiiviä 79/7.
a) Direktiivin 79/7 4 artiklan mukaiset merkitykselliset oikeuttamisperusteet
32. Direktiivin 4 artiklaan sisältyy yksiselitteinen ja tyhjentävä sääntely, koska siinä yleisesti kielletään sukupuoleen perustuvien erojen tekeminen etuuksia myönnettäessä, kun huomiotta jätetään äitiyteen liittyvä problematiikka.
33. Suomen sääntelylle ei näin ollen voida katsoa olevan oikeuttamisperustetta jo senkään vuoksi, että siinä – direktiivissä vahvistetun tasa-arvoisen kohtelun periaatteen vastaisesti – otetaan sukupuoleen perustuvalla elinajanodotteella käyttöön erotteluperuste, jollaista ei unionin lainsäätäjän tahdon mukaan saa soveltaa direktiivin 79/7 yhteydessä.
34. Sitä, ettei direktiivissä nimenomaisesti kielletä sukupuoleen perustuvan elinajanodotteen tilastollista huomioon ottamista, ei nimittäin voida tulkita niin, että sen vuoksi Suomen lainsäätäjällä on vapaus ottaa tämä peruste käyttöön etuuksien myöntämisessä. Tätä vastaan puhuu paitsi direktiivin 79/7 sanamuoto myös vertailu direktiivien 2004/113 ja 2006/54 sääntelyohjelmaan. Unionin lainsäätäjä on molemmissa viimeksi mainituissa direktiiveissä pitänyt sukupuoleen perustuvien ”vakuutusmatemaattisten” [”versicherungmathematischer”](15) tai ”vakuutusmatemaattisten” [”versicherungstechnischer”](16) tekijöiden hyväksyttävyyttä tietyin edellytyksin ongelmattomana mutta katsonut, että tämä on tarpeen todeta nimenomaisesti. Koska direktiivissä 79/7 ei ole tällaista erityistä poikkeussäännöstä, on todennäköisesti tehtävä vastakohtaispäätelmä, että jo unionin lainsäätäjän tahdon mukaan direktiivin 79/7 yhteydessä nimenomaan ei pidä sallia sukupuoleen perustuvia vakuutusmatemaattisia näkökohtia.
35. Suomen hallituksen mukaan etuuksien erisuuruisuus on sitä vastoin kuitenkin perusteltua, koska kertakorvausten osalta se seuraa järjestelmälle luonteenomaisella tavalla sukupuolten erilaisista elinajanodotteista. Naiset, jotka tilastollisesti elävät pidempään, asetettaisiin muutoin miehiä huonompaan asemaan, sillä kertasuorituksella on tarkoitus korvata tapaturman seuraukset vakuutetun loppuelämän ajalta.
36. Tällä Suomen hallitus kääntää sitä kohtaan esitetyt moitteet ympäri ja katsoo, että sillä on primaarioikeuden perusteella oikeastaan velvollisuus myöntää miehille pienempi kertakorvaus kuin naisille.
37. Kuten jäljempänä osoitetaan, tämä väite ei kuitenkaan lopulta ole vakuuttava.
b) Primaarioikeuteen perustuvat merkitykselliset oikeuttamisperusteet
38. Primaarioikeuden valossa sukupuoleen perustuva välitön erilainen kohtelu on – epäsuotuisassa asemassa olevaan ryhmään kuuluvien erityisiä tukitoimenpiteitä lukuun ottamatta – sallittua ainoastaan, jos voidaan varmasti todeta, että miesten ja naisten välillä on merkityksellisiä eroja, jotka edellyttävät mainitunlaista kohtelua.(17)
i) Merkityksellisten erojen käsite
39. Miesten ja naisten välisiä merkityksellisiä eroja, jotka voisivat vaikuttaa tapaturmavakuutuksesta suoritettavien etuuksien myöntämiseen, voidaan mahdollisesti katsoa olevan olemassa, jos kyseessä olevassa yksittäistapauksessa voidaan pelkästään sukupuolen perusteella olettaa kiistattomasti, että tietyt etuuden myöntämisen kannalta relevantit olosuhteet ovat olemassa tai niitä ei ole olemassa.(18) Tällaiset erot ovat kuitenkin oikeudellisesti merkityksellisiä vain, jos erottelu on unionin oikeusjärjestyksen perusperiaatteiden mukainen.(19)
40. Suomen hallitus pitää poikkeuksettomana lähtökohtana, että naisten elinajanodote on tilastollisesti pidempi kuin miesten, ja katsoo tämän perusteella, että vakuutetun sukupuoli on elinajasta riippuvien kertakaikkisten etuuksien kannalta merkityksellinen tekijä.
41. Tämä sukupuoleen perustuva ennuste ei kuitenkaan kata elinajanodotteen kaikkia puolia. Tämän vuoksi se yhtäältä on jo pelkästään tosiseikkojen perusteella tarkasteltuna liian yleisluonteinen eikä johda tasapuolisiin tuloksiin. Lisäksi myös primaarioikeuden normatiiviset näkökohdat puhuvat toisaalta sitä vastaan, että sukupuoli hyväksyttäisiin etuuden myöntämisessä merkitykselliseksi perusteeksi.
42. Seuraavaksi on käsiteltävä ensin tosiseikkoihin perustuvia väitteitä ja sen jälkeen normatiivisiin näkökohtiin perustuvia väitteitä sitä vastaan, että sukupuoleen perustuvat ennusteet voisivat olla merkityksellisiä etuuksia myönnettäessä.
ii) Tosiseikkoihin perustuvat väitteet sukupuoleen perustuvien ennusteiden merkityksellisyyttä vastaan
43. Toisin kuin Suomen hallitus katsoo, ei voida varmuudella sanoa, että haittarahan yhteydessä naispuolisen vakuutetun elinajanodote on aina pidempi kuin saman ikäisen miespuolisen vakuutetun.
44. Suomen hallitus ei nimittäin ota riittävissä määrin huomioon, miten haitan aiheuttaneet konkreettiset olosuhteet vaikuttavat tulevaan elinajanodotteeseen. Tiettyjen tapaturmaan liittyvien terveysongelmien osalta on vaikea katsoa, että naisilla voisi olla pidempi elinajanodote kuin vastaavassa tilanteessa olevilla miehillä.
45. Pelkän sukupuolen käyttäminen perusteena elinajanodotetta koskevassa ennusteessa on lisäksi riittämätöntä jo senkin vuoksi, että tällainen peruste jättää huomiotta tärkeitä näkökohtia – tapaturman seurausten lisäksi esimerkiksi asianomaisen henkilön maantieteellisen syntyperän ja elinpiirin keskuksen,(20) hänen elintapansa sekä merkittäviä taloudellisia ja sosiaalisia olosuhteita – ja sen vuoksi heijastaa tosiasioita vain vääristyneesti.
46. Pelkkä sukupuoli ei näin ollen voi edes abstraktisti tarkasteltuna olla etuuksien myöntämiseen liittyvä merkityksellinen ero.
47. Se, että pelkkään sukupuoleen perustuva ennuste on väärä lähtökohta kertakorvauksen määrittämiselle, ilmenee vielä selvemmin, kun tarkastellaan vakuutettujen konkreettisia yksittäistapauksia ja muistetaan, että Suomen sääntelylle ominaisen logiikan mukaan – kuten Suomen hallitus on myöntänyt suullisessa käsitellyssä – jopa kuolemansairas nainen saa siitä huolimatta, että hänen konkreettinen odotettavissa oleva elinaikansa on lyhyt, pelkästään sukupuolensa perusteella suuremman korvauksen kuin saman ikäinen mutta selvästi terveempi mies. Jos Suomen lainsäädännössä ei säädetä tällaisia tilanteita varten mistään konkreettisessa tapauksessa asianmukaisesta sääntelystä vaan tukeudutaan välinpitämättömästi sukupuoleen, sukupuoli ei voi olla merkityksellinen peruste kertakaikkisen haittarahan määrittämiselle.
48. Tällaisten sukupuolta koskevaan perusteeseen kohdistuvien, tosiseikkoihin perustuvien epäilyjen ohella perusteen hyväksyttävyyttä vastaan voidaan esittää myös normatiivisiin näkökohtiin perustuvia väitteitä, joita on tarkasteltava seuraavaksi.
iii) Normatiivisiin näkökohtiin perustuvat väitteet sukupuoleen perustuvan ennusteen merkityksellisyyttä vastaan
49. Suomessa käytössä olevaa perustetta, joka muodostuu sukupuoleen perustuvasta elinajanodotetta koskevasta ennusteesta, on arvioitava unionin primaarioikeudesta ilmenevien normatiivisten seikkojen perusteella. Unionin primaarioikeuden perusperiaatteisiin kuuluu SEU 2 artiklan mukaan miesten ja naisten tasa-arvon periaate, joka on lisäksi vahvistettu perusoikeutena perusoikeuskirjan 21 artiklassa.
50. Miesten ja naisten tasa-arvon periaatteen suuri merkitys edellyttää, ettei – kuten olen jo todennut asiassa Association belge des Consommateurs Test-Achats ym. esittämässäni ratkaisuehdotuksessa – unionin oikeuden arvojärjestyksen valossa voida toimia niin, että sukupuolta käytetään tilastollisesti ja summittaisesti ikään kuin muita, vaikeasti yksilöitäviä mutta vakuutuksen kannalta viime kädessä todella merkityksellisiä erottelevia ominaisuuksia korvaavana perusteena.
51. Jos tietyillä ominaisuuksilla todella on ratkaiseva merkitys elinajanodotteelle,(21) ne on pikemminkin sellaisinaan selvitettävä, niitä on arvioitava asianmukaisesti ja ne on kohdistettava konkreettisiin henkilöryhmiin sukupuolesta riippumattomalla tavalla. Niitä ei siis saa kohdistaa kaavamaisesti tiettyyn sukupuoleen, ellei kyse ole muuttumattomista, biologisesti luonteenomaisista ominaisuuksista. Muussa tapauksessa yksittäisiä henkilöitä, joilla ei ole kyseistä ominaisuutta, kohdeltaisiin pelkästään sukupuolensa perusteella epäedullisemmin tai edullisemmin ilman painavaa syytä.
52. Vakuutusmatemaattisten sukupuoleen perustuvien perusteiden normatiivisessa arvioinnissa on lisäksi otettava huomioon, että perusoikeuskirjan 21 artiklassa kielletään sukupuoleen perustuva syrjintä tavallaan samalla kuin rotuun ja ihonväriin sekä etniseen alkuperään perustuva syrjintä.
53. Välittömästi sukupuoleen liitetyt sääntelyt ovat tämän vuoksi – äitiyden kaltaisia kiistattomia biologisia erityisominaisuuksia jälleen lukuun ottamatta – unionin lainsäätäjän arvo-ohjelman mukaan yhtä vähän hyväksyttäviä kuin rotuun tai ihonväriin perustuvat sääntelyt, eivätkä ne siksi ole sosiaalivakuutusoikeuden alalla sallittuja mahdollisista tilastollisista tutkimuksista huolimatta.(22)
54. Muutoin on olemassa yhtäältä vaara, että perusoikeuskirjassa asetettua syrjintäkieltoa heikennetään tilastoihin vedoten, ja toisaalta riski, että yksittäistapauksessa päädytään suhteettomiin tuloksiin, jos ennusteisiin perustuvia päätöksiä tehtäessä tukeudutaan todella relevanttien aineellisten perusteiden sijasta kaavamaisesti tilastoihin, jotka ovat loppujen lopuksi asiaan liittymättömiä.
iv) Ensimmäistä ennakkoratkaisukysymystä koskeva välipäätelmä
55. Sen enempää direktiivistä 79/7 kuin primaarioikeudesta ei siten voida johtaa merkityksellisiä oikeuttamisperusteita erilaiselle kohtelulle, joka perustuu sukupuolia koskeviin tilastotietoihin.
56. Direktiivin 79/7 4 artiklan 1 kohtaa on näin ollen tulkittava siten, että se on esteenä kansalliselle sääntelylle, jonka perusteella työtapaturman johdosta suoritettavan lakisääteisen sosiaalietuuden vakuutusmatemaattisena laskentaperusteena käytetään naisten ja miesten erilaisia elinajanodotteita, kun tällaista perustetta käyttäen miehelle suoritettava etuuden kertakorvaus muodostuu pienemmäksi kuin saman ikäisen ja muutoin vastaavassa tilanteessa olevan naisen korvaus.
57. Kun tämä otetaan huomioon, Suomen tuomioistuinten olisi sosiaalioikeudellisessa oikeudenkäynnissä – ainakin valtion elintä tai sellaista vastaavana pidettävää laitosta vastaan vireille pannussa oikeudenkäynnissä – oikeastaan pitänyt olla soveltamatta syrjivää säännöstä ja sen sijaan määrätä, että X:lle on syrjimättömän kansallisen sääntelyn puuttuessa suoritettava suurempi ja Suomen lainsäädännön mukaan vain naisille tarkoitettu summa.(23)
58. Näin ei kuitenkaan ole tapahtunut.
59. Koska sosiaalioikeudellinen oikeudenkäynti on tällä välin ratkaistu lainvoimaisella tuomiolla, nyt on ainakin siinä tapauksessa, ettei unionin tuomioistuimen tuomio ole tässä asiassa purkuperuste,(24) jolla voidaan mahdollistaa, että Suomen tuomioistuimet ratkaisevat X:n asian unionin oikeuden mukaisella tavalla, kysyttävä, onko Suomen valtion nyt vastattava siitä korvausten erotuksesta viivästyskorkoineen, joka Suomen lainsäädännöllä on unionin oikeuden vastaisesti evätty X:ltä.
60. Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin haluaa toisella ennakkoratkaisukysymyksellään pääasiallisesti selvittää, voidaanko katsoa, että Suomen tasavalta on kertakaikkista haittarahaa koskevalla unionin oikeuden vastaisella sääntelyllä rikkonut unionin oikeutta riittävän ilmeisesti niin, että sille syntyy korvausvastuu.
61. Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen käsityksen mukaan tällaista rikkomista vastaan puhuvat selvästi direktiiviä 79/7 koskevan relevantin oikeuskäytännön puuttuminen, asiassa Test-Achats annetussa tuomiossa määrätty siirtymäaika ja se, että kansallinen lainsäätäjä on direktiivien 2004/113 ja 2006/54 valossa olettanut, ettei sukupuoleen perustuvia vakuutusmatemaattisia näkökohtia ollut arvosteltava oikeudellisesti (otsikon 2 alla).
62. Ennen kuin näitä seikkoja tarkastellaan yksitellen, on kuitenkin (otsikon 1 alla) selvitettävä, mikä ajankohta on otettava huomioon Suomen tasavallan mahdollista unionin oikeuden rikkomista arvioitaessa. Tämä on tärkeää niiden unionin oikeuden perusedellytysten toteamiseksi, joiden mukaisesti ilmeisen rikkomisen olemassaoloa arvioidaan.
1. Merkityksellinen ajankohta ja unionin oikeuden rikkomisen olemassaolon arviointia koskevat oikeudelliset perusedellytykset
63. Merkityksellisiä ajankohtia voivat olla työtapaturman tapahtumisajankohta (1991), ajankohta, jolloin vakuutusyhtiö myönsi etuuden (2005), ja ajankohta, jolloin vakuutusoikeus hylkäsi valituksen lainvoimaisesti (2008).
64. Tältä osin on ensinnäkin otettava huomioon, että X:ää koskeva unionin oikeuden rikkominen konkretisoitui vasta vuonna 2008 Suomen tuomioistuimen lainvoimaisella päätöksellä.
65. Toiseksi on todettava, ettei tuolloin ollut olemassa oikeuskäytäntöä siitä, ovatko sukupuoleen perustuvat vakuutusmatemaattiset näkökohdat sallittuja direktiivin 79/7 yhteydessä, eikä komissio edes pitänyt aiheellisena aloittaa Suomen tasavaltaa kohtaan jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevaa menettelyä.
66. On lisäksi huomionarvoista, että unionin lainsäätäjä on direktiiviä 79/7 lähellä olevissa vakuutusoikeuteen liittyvissä yhteyksissä – nimittäin direktiivien 2004/113 ja 2006/54 yhteydessä – vuosina 2004 ja 2006 tietyin edellytyksin hyväksynyt vakuutusmatemaattisia sukupuoleen perustuvia näkökohtia ja komissio on itse kiivaasti vielä puoltanut tätä kantaa asiassa Association belge des Consommateurs Test-Achats ym. Näyttää siltä, että kysymystä alettiin pysyvästi ajatella uudelleen vasta tämän asian yhteydessä, mutta siinä annettiin tuomio vasta vuonna 2011 eli noin kolme vuotta Suomen vakuutusoikeuden lainvoimaisen päätöksen jälkeen.
67. Edellä todetun perusteella on nyt tutkittava, pitääkö katsoa, että unionin oikeuteen on vuonna 2008 kohdistunut ilmeinen rikkominen, jonka johdosta syntyy korvausvastuu.
2. Riittävän ilmeisen rikkomisen olemassaolo
68. Vahingot, joita yksityiselle on aiheutunut unionin oikeuden rikkomisista, on korvattava, kun ensinnäkin rikotun oikeusnormin tarkoituksena on antaa oikeuksia yksityisille, kun toiseksi rikkominen on riittävän ilmeinen ja kun kolmanneksi vahinko, joka on aiheutunut henkilöille, joiden oikeuksia on loukattu, on välittömässä syy-yhteydessä valtion velvoitteen laiminlyöntiin.(25)
69. Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen kysymys koskee vain toista edellä mainituista vastuun edellytyksistä. Sen vuoksi on selvitettävä vain, mitä ”riittävän ilmeisellä” rikkomisella tarkoitetaan ja onko tässä tapauksessa katsottava, että sellainen on tapahtunut.
a) Riittävän ilmeisen rikkomisen käsite
70. Kun asiaa käsittelevä kansallinen tuomioistuin tutkii, onko kyse unionin oikeuden riittävän ilmeisestä rikkomisesta, jonka perusteella syntyy korvausvastuu, sen on kokonaisarvioinnissa otettava huomioon ensinnäkin rikotun oikeusnormin selkeys ja täsmällisyys, toiseksi rikotussa oikeusnormissa kansallisille tai unionin toimielimille annetun harkintavallan laajuus, kolmanneksi laiminlyönnin tai aiheutetun vahingon tahallisuus tai tahattomuus, neljänneksi mahdollisen oikeudellisen erehdyksen anteeksiannettavuus tai anteeksiantamattomuus ja viidenneksi se seikka, onko unionin toimielimen toiminta voinut vaikuttaa kansallisten toimenpiteiden tai menettelyjen laiminlyöntiin, toteuttamiseen tai ylläpitämiseen unionin oikeuden vastaisesti.(26)
71. Seuraavaksi on tutkittava näitä näkökohtia ja suoritettava kokonaisarviointi, jossa otetaan huomioon toisessa ennakkoratkaisukysymyksessä esiin tuodut näkökohdat.
b) Onko Suomen tasavalta rikkonut direktiivin 79/7 4 artiklaa riittävän ilmeisesti?
72. Kaksi ensimmäistä edellä 70 kohdassa mainittua näkökohtaa saattavat tässä tapauksessa viitata siihen, että kysymys on riittävän ilmeisestä rikkomisesta, mutta seuraavat kolme näkökohtaa puhuvat pikemminkin sitä vastaan.
73. Vaikka direktiivin 79/7 sanamuoto ja siihen sisältyvän sääntelyn asiayhteys sulkevat riittävän selvästi ja täsmällisesti – ja kansalliselle lainsäätäjälle harkintavaltaa jättämättä – pois vakuutusmatemaattiset näkökohdat, jotka liittyvät asianomaisten henkilöiden sukupuoleen, ei voida katsoa, että Suomen lainsäätäjä ja oikeuslaitos olisivat vuonna 2008 syyllistyneet tahalliseen ja täysin anteeksiantamattomaan oikeuden rikkomiseen.
74. Yhtäältä se, ettei ollut mitään asiaa koskevaa oikeuskäytäntöä tai jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevia menettelyjä, joissa olisi moitittu vastaavia syrjintää merkitseviä rikkomisia, ja toisaalta vuodesta 2004 alkaen esiin tullut unionin lainsäätäjän linja, jossa vakuutusmatemaattiset näkökohdat sallitaan laajemmin, puhuvat pikemminkin sen puolesta, että ainakin vuonna 2008 – eli ennen asiassa Test-Achats annettua tuomiota – Suomen sääntely ei direktiivin 79/7 yksiselitteisestä sanamuodosta huolimatta ollut niin selvästi unionin oikeuden vastainen, että Suomen viranomaisten olisi katsottava tehneen tahallisen ja täysin anteeksiantamattoman oikeudellisen virheen.
75. Jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevan menettelyn aloittaminen on kylläkin komission harkintavallassa. Jos asiaan liittyvä jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskeva menettely on vireillä, saattaa olla jo pelkästään sen vuoksi aihetta katsoa, että kun jäsenvaltio jatkaa velvoitteiden noudattamatta jättämistä, se ehkä hyväksyy unionin oikeuden rikkomisen. Se, ettei jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevaa menettelyä sitä vastoin ole vireillä, ei vielä sellaisenaan osoita kyseistä jäsenvaltiota syyttömäksi, mutta ei myöskään voida väittää, että se olisi tietoisesti antanut unionin oikeuteen kohdistuvien mahdollisten rikkomisten jatkua.
76. Tässä tapauksessa jäsenvaltion sitä paitsi tuskin voidaan katsoa rikkoneen oikeutta anteeksiantamattomalla ja vastuun synnyttävällä tavalla, sillä unionin lainsäätäjä on toisessa mutta samankaltaisessa yhteydessä eli direktiivin 2004/113 yhteydessä itse syyllistynyt samaan rikkomiseen. Mentäisiin liian pitkälle, jos vaadittaisiin, että jäsenvaltioiden on kansallisessa lainsäädäntötoiminnassaan toimittava varovaisemmin ja huolellisemmin kuin unionin lainsäätäjä itse. Nimenomaan unionin lainsäätäjän lainsäädäntötoiminta vuosina 2004–2008 saattoi aiheuttaa Suomen lainsäätäjälle virheellisen varmuuden siitä, että sen valitsemat muuttujat olivat myös sosiaalivakuutusoikeuden alalla unionin oikeuden mukaisia.
77. Toiseen ennakkoratkaisukysymykseen on edellä esitetyn perusteella vastattava, että jäsenvaltion korvausvastuun edellytysten täyttymisen arvioiminen on kansallisen tuomioistuimen tehtävä, mutta sen osalta, onko kysymys unionin oikeuden riittävän ilmeisestä rikkomisesta, asianomaisen jäsenvaltion eduksi on otettava erityisesti huomioon, että
– unionin tuomioistuin ei ole oikeuskäytännössään ottanut nimenomaista kantaa siihen, voidaanko sukupuoleen perustuvia vakuutusmatemaattisia tekijöitä ottaa huomioon direktiivin 79/7 soveltamisalaan kuuluvia lakisääteisen sosiaaliturvan mukaisia etuuksia määritettäessä
– unionin tuomioistuin on vasta asiassa C‑236/09, Association belge des Consommateurs Test-Achats ym., antamassaan tuomiossa todennut pätemättömäksi tällaisten tekijöiden huomioon ottamisen mahdollistavan direktiivin 2004/113 5 artiklan 2 kohdan ja lisäksi määrännyt siirtymäajan pätemättömyyden voimaantulolle ja
– unionin lainsäätäjä on direktiiveissä 2004/113 ja 2006/54 hyväksynyt tällaisten tekijöiden huomioon ottamisen tietyin edellytyksin näissä direktiiveissä tarkoitettujen etuuksien laskennassa, minkä perusteella kansallinen lainsäätäjä on olettanut, että kyseiset tekijät voidaan ottaa huomioon myös tässä asiassa tarkoitetun lakisääteisen sosiaaliturvan alalla.
78. Tämän johdosta on lopuksi tarkasteltava, onko tuomion vaikutuksia tässä tapauksessa rajoitettava ajallisesti.
C Tuomion vaikutusten ajallinen rajoittaminen
79. Tässä yhteydessä on aluksi huomautettava, että kun unionin tuomioistuin tulkitsee unionin oikeuden säännöstä tai määräystä, se selventää ja täsmentää tuomiollaan säännöksen tai määräyksen merkitystä ja ulottuvuutta sellaisena kuin säännöstä tai määräystä olisi pitänyt tulkita ja soveltaa sen voimaantulohetkestä lähtien. Tällaisen tuomion ajallisten vaikutusten rajoittaminen on näin ollen poikkeuksellinen toimenpide, joka muun muassa edellyttää, että muutoin on vaara vakavista taloudellisista seurauksista.(27)
80. Asian käsittelyyn osallistuneet eivät ole esittäneet tästä mitään perusteltuja argumentteja.
81. Sitä vastaan, että tässä tapauksessa ilmenisi vakavia taloudellisia seurauksia, pikemminkin puhuu, että Suomen tapaturmavakuutuslakiin sisältyvä unionin oikeuden vastainen sääntely koskee ensisijaisesti vähämerkityksisiä tapauksia. Näiden osalta on epätodennäköistä, että sosiaalivakuutusjärjestelmälle aiheutuisi valtavia lisäkustannuksia, vaikka tähän saakka vain naisia koskenutta edullisempaa kertakorvauksen määrää sovellettaisiin vastedes myös miehiin.
82. Tämän vuoksi ei ole syytä rajoittaa tuomion ajallisia vaikutuksia.
83. Edellä esitetyn perusteella ehdotan, että unionin tuomioistuin vastaa molempiin ennakkoratkaisukysymyksiin seuraavasti:
1) Miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen asteittaisesta toteuttamisesta sosiaaliturvaa koskevissa kysymyksissä 19.12.1978 annetun neuvoston direktiivin 79/7/ETY 4 artiklan 1 kohtaa on tulkittava siten, että se on esteenä kansalliselle sääntelylle, jonka perusteella työtapaturman johdosta suoritettavan lakisääteisen sosiaalietuuden vakuutusmatemaattisena laskentaperusteena käytetään naisten ja miesten erilaisia elinajanodotteita, kun tällaista perustetta käyttäen miehelle suoritettava etuuden kertakorvaus muodostuu pienemmäksi kuin saman ikäisen ja muutoin vastaavassa tilanteessa olevan naisen korvaus.
2) Jäsenvaltion korvausvastuun edellytysten täyttymisen arvioiminen on kansallisen tuomioistuimen tehtävä. Sen osalta, onko kysymys unionin oikeuden riittävän ilmeisestä rikkomisesta, asianomaisen jäsenvaltion eduksi on kuitenkin otettava erityisesti huomioon, että
2 –	Tuomio Association belge des Consommateurs Test-Achats ym. (C‑236/09, EU:C:2011:100; jäljempänä myös asia Test-Achats).
3 –	Miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen asteittaisesta toteuttamisesta sosiaaliturvaa koskevissa kysymyksissä 19.12.1978 annettu neuvoston direktiivi 79/7/ETY (EYVL L 6, s. 24).
4 –	Miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla 13.12.2004 annettu neuvoston direktiivi 2004/113/EY (EUVL L 373, s. 37).
5 –	Tuomio Association belge des Consommateurs Test-Achats ym. (C‑236/09, EU:C:2011:100).
6 –	Miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa (uudelleenlaadittu toisinto) 5.7.2006 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/54/EY (EUVL L 204, s. 23).
7 –	Direktiivin 2006/54 2 artiklan 1 kohdan f alakohdan mukaan näillä järjestelmillä tarkoitetaan ”järjestelm[iä], joita – – direktiivi 79/7 – – ei koske ja joiden tarkoituksena on antaa palkansaajille ja itsenäisille ammatinharjoittajille yrityksessä tai yritysryhmässä, taloudellisen toiminnan alueella tai ammattialalla tai ammattialojen ryhmässä etuudet, jotka täydentävät lakisääteisiin sosiaaliturvajärjestelmiin kuuluvia etuuksia tai korvaavat ne – –”.
8 – Tässä säännöksessä konkretisoidaan samapalkkaisuusperiaate.
9 –	Kyseessä olevan työtapaturman tapahtuma-aikana sovellettavia säännöksiä olivat erityisesti tapaturmavakuutuslain (608/1948) 14 § (192/1987), 18 a § (526/1981) ja 18 b § (1642/1992) sekä sosiaali- ja terveysministeriön 30.12.1982 tekemä päätös lakisääteisen tapaturmavakuutuksen tapaturma- ja perhe-eläkkeiden pääoma-arvojen perusteista sekä jatkuvan korvauksen asemesta maksettavan kertasuorituksen perusteista. Haittarahan kertasuorituksen laskentaperusteista on tammikuusta 2010 lähtien säädetty tapaturmavakuutuslain 18 e §:ssä (1639/2009). Tämän pykälän säännökset vastaavat merkityksellisin osin asiallisesti sosiaali- ja terveysministeriön edellä mainitun päätöksen mukaisia laskentaperusteita.
10 –	Ennakkoratkaisupyynnöstä ei kuitenkaan pystytä päättelemään, oliko korvaus määritetty vuonna 2005 vai vuonna 1991 voimassa olleen oikeustilan mukaisesti.
11 –	Siis toisin kuin tuomiossa Ynos (C-302/04, EU:C:2006:9, 35–38 kohta).
12 –	Ks. mm. tuomio Stadt Papenburg (C-226/08, EU:C:2010:10, 46 kohta) ja tuomio Elektrownia Pątnów II (C-441/08, EU:C:2009:698, 32 ja 34 kohta).
13 –	Ks. tästä Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan liittymisehdoista ja niiden sopimusten mukautuksista, joihin Euroopan unioni perustuu, tehdyn asiakirjan (EYVL 1994, C 241, s. 21 ja EYVL 1995, L 1, s. 1) 166 artikla ja tuomio Österreichischer Gewerkschaftsbund (C-195/98, EU:C:2000:655, 52–55 kohta).
14 –	Ks. tästä tuomio Atkins (C-228/94, EU:C:1996:288, 11 ja 13 kohta).
15 –	Näin sittemmin kumotussa direktiivin 2004/113 5 artiklan 2 kohdassa.
16 –	Näin direktiivin 2006/54 9 artiklan 1 kohdan h alakohdassa.
17 –	Ks. asiassa Association belge des Consommateurs Test-Achats ym. esittämäni ratkaisuehdotuksen 59 kohta ja sitä seuraavat kohdat (C-236/09, EU:C:2010:564).
18 –	”Sallitu[ista] sukupuoleen liittyv[istä] vakuutuskäytännö[istä]” ks. komission suuntaviivat (2012/C 11/01) neuvoston direktiivin 2004/113/EY soveltamisesta vakuutuksiin unionin tuomioistuimen asiassa C-236/09 (Test-Achats) antaman tuomion valossa (EUVL 2012, C 11, s. 1, 3 ja 4).
19 –	Ks. tästä asiassa Association belge des Consommateurs Test-Achats ym. esittämäni ratkaisuehdotuksen 42–67 kohta (C-236/09, EU:C:2010:564).
20 –	On lisäksi huomionarvoista, että elinajanodote voi tilastollisesti vaihdella valtavasti yhtäältä maailmanlaajuisesti mutta toisaalta myös saman valtion yksittäisten maantieteellisten alueiden välillä.
21 –	Ks. asiassa Association belge des Consommateurs Test-Achats ym. esittämäni ratkaisuehdotuksen 66 ja 67 kohta (EU:C:2010:564).
22 –	Ks. asiassa Association belge des Consommateurs Test-Achats ym. esittämäni ratkaisuehdotuksen 49–51 ja 62–67 kohta (EU:C:2010:564).
23 –	Ks. tästä tuomio Jonkman ym. (C-231/06–C-233/06, EU:C:2007:373, 39 kohta).
24 –	Ks. tästä tuomio Kühne & Heitz (C‑453/00, EU:C:2004:17, 26–28 kohta).
25 –	Ks. mm. tuomio Francovich ym. (C-6/90 ja C-9/90, EU:C:1991:428) ja tuomio Brasserie du pêcheur ja Factortame (C-46/93 ja C-48/93, EU:C:1996:79, 51 kohta).
26 –	Tuomio Brasserie du pêcheur ja Factortame (C-46/93 ja C-48/93, EU:C:1996:79, 56 kohta).
27 –	Ks. tästä tuomio Endress (C-209/12, EU:C:2013:864, 33–40 kohta).

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiAeroArkkitehtuuriEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiViileäVärikäsTietokoneetSöpöLiputKukkaRuoka & JuomatHauskaPelitTytötteLomaKuumaElääLogoRakkausMuutElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisäämobile	Kotiin / HD / www.myxer.com ilmaiseksi taustakuvia HD	www.myxer.com ilmaiseksi taustakuvia HD
0	www.myxer.com ilmaiseksi taustakuvia HD
Here is most beautiful Selection Of www.myxer.com free wallpapers HD For Desktops, PC, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. Tässäwallpapermad.com Taustakuva tietokanta voit ladata miljoonia korkealaatuisia taustakuvia . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Meillä on paljon taustakuvia yli kolmekymmentä Plus kategoriat Like Eläimet, Sarjakuva, Kukka, avaruus , Pelit ja Urheilu ,Jne. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia henkilökohtaiseen käyttöön. Jos Like This www.myxer.com vapaa taustakuvia HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook ja muut sosiaalisen median.
piipittää noin Maha Edellinen: 1920s tapetti HD
seuraava: Dallas Cowboys kuvia taustakuvia HD
käärme taustakuvat HDmac pro tapetti HD720p tapetti HDSteeler tapetti HDwallpaper.compeuranpyynnin tapetti HDTennis tapetti HDnäyttelijä taustakuvatvalkoiset ruusut tapetti HDX HD taustakuva Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
You are hereKOTIIN › Kuntokeskus › Tuotteet › HD Athletic › HD Athletic HD Athletic
HD Athletic ‑kehikot ovat modulaarisia, ja ne on suunniteltu siten, että voit koota niistä yksilöllisiä, tehokkaita ja innostavia harjoitusalueita. Kestävät voimaharjoittelulaitteet on suunniteltu maailman johtavan voimaharjoittelubrändin standardien mukaisiksi. HD Athletic ‑telineet Hammer Strength ‑telineitä löytyy maailman johtavista ammattiurheilijoiden harjoitustiloista. HD Athletic ‑telineissä on kattavat kokoonpano- ja lisälaitemahdollisuudet, joiden ansiosta laitteet soveltuvat huippu-urheilijoiden käyttöön.
HD Athletic ‑kehikot Rakenna urheilijoiden käyttöön räätälöity järjestelmä. HD Athletic ‑kehikot voi koota harjoitusohjelman erityistarpeiden mukaan. Sarjan tuoteluettelo TÄRKEIMMÄT OMINAISUUDET VÄRIVAIHTOEHDOT ESITTELYSSÄ HD Athletic TUOTE
Hammer Strength HD Athletic Half / Half -yhdistelmävoimateline
Vartalo: TÄRKEIMMÄT OMINAISUUDETVÄRIVAIHTOEHDOTTELINEETKEHIKOT Highlights
Image: Body: HAMMER STRENGTH ‑LAATUA Laitteissa on ominaisuuksia, joilla taataan verraton rakenteellinen vakaus ja kestävyys, kuten iskuja vaimentavat tangonkiinnikkeet, 3/4" teräsrunko, Spider Gusset ‑vahvikkeet ja kulutusta kestävä maali.
Image: Body: RÄÄTÄLÖIDYT KOKOONPANOT Luo voimaharjoittelualue, joka on räätälöity urheilijoittesi tarpeisiin yhdistelemällä eri laite- ja säilytysvaihtoehtoja lisäosia käyttäen.
Image: Body: KORKEATEHOINEN INTERVALLIHARJOITTELU HD Athletic ‑telineet soveltuvat energisen HIIT-harjoittelualueen rakentamiseen kuntosalille.
Image: Body: LAADUKAS ULKOASU Monikäyttöisyys, joka saadaan aikaan ilman runkojen rei'itystä, luo siistin ja houkuttelevan ilmeen. Saatavilla neljässä, kulutusta kestävässä värissä sekä pystyasentoisina että crosstraining-versioina. Rungot ovat myös saatavilla Hammer Strength -vakiovärivalinnoin.
Kulutusta kestävä punainen Punainen Keltainen Metallinen jäänsininen Sininen Mokkahiekka Titaani Platina Hiili Musta Keskiyön metallinen Valkoinen Kulutusta kestävä sininen Kulutusta kestävä hiilenharmaa Kulutusta kestävä platina TELINEET
Image: Body: HD ATHLETIC -VOIMAHÄKKI
Suuri harjoitusalue, joka on tarpeeksi monipuolinen mihin tahansa voimaharjoitteluohjelmaan. Yhdistele muiden telineiden ja lisäosien kanssa ja luo urheilijoittesi tarpeisiin sopiva harjoitustila. Moduulirakenteen ansiosta telinettä voidaan räätälöidä myös asennuksen jälkeen harjoittelutarpeiden mukaan. Text Link: Lue lisää › Image: Body: HD ATHLETIC HALF / HALF -YHDISTELMÄVOIMATELINEMaksimoi treenitila yhdellä telineellä, joka sisältää kaksi voimaharjoittelupistettä ja reilusti säilytystilaa levypainoille. Yhdistele muiden telineiden ja lisäosien kanssa ja luo urheilijoittesi tarpeisiin sopiva harjoitustila. Moduulirakenteen ansiosta telinettä voidaan räätälöidä myös asennuksen jälkeen harjoittelutarpeiden mukaan. Text Link: Lue lisää › Image: Body: HD ATHLETIC HALF RACK -VOIMATELINE Monipuolinen voimaharjoittelualue, jossa on paljon pienessä tilassa. Yhdistele muiden telineiden ja lisäosien kanssa ja luo urheilijoittesi tarpeisiin sopiva harjoitustila. Moduulirakenteen ansiosta telinettä voidaan räätälöidä myös asennuksen jälkeen harjoittelutarpeiden mukaan. Text Link: Lue lisää › KEHIKOT
Image: Body: HD ATHLETIC ‑LAITTEETKokoa oma laitekokoonpanosi urheilijoittesi ja voimaharjoittelutarpeittesi mukaiseksi. Lujatekoisen laitejärjestelmän mahdollisuudet ovat rajattomat. Text Link: Lue lisää › HD Athletic products
HD Athletic -telineet HD ATHLETIC-KEHIKOT HD Athletic Perimeter Benches & Storage HD Athletic -telineet Hammer Strength HD Athletic Half Rack -voimateline Hammer Strength HD Athletic -voimahäkki Hammer Strength HD Athletic Half / Half -yhdistelmävoimateline HD ATHLETIC-KEHIKOT Hammer Strength HD Athletic -laitteet HD Athletic Perimeter Hammer Strength HD Athletic Perimeter Benches & Storage Hammer Strength -säädettävä taittopenkki Vapaasti seisova säilytysteline - 120 cm Vapaasti seisova säilytysteline - 180 cm Image: Text Link: Olympic-lisävarusteet Image: Text Link: Vastusharjoittelun lisävarusteet Image: Text Link: Hammer Strength Ground Base Tuotteet

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Kotiin / HD / Tietokoneen taustakuva hd
lähettänyt: Jeya toukokuussa 19, 2016 sisään HD Jätä kommentti 3,166 näkymät 0
Tässä on paras kokoelma Computer tapetti HD Pöytäkoneet, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täälläDownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos Like This Computer taustakuva hd Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
Edellinen: Super Smash Bros tapetti HD
seuraava: Betoni tapetti HD
Superhero Designs [ Julisteet] tapetti

matches: HD hd HD HD hd HD HD