text:
Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio (viides jaosto) 11 päivänä kesäkuuta 1987.
Pretore di Salò vastaan X.
Pretura di Salòn esittämä ennakkoratkaisupyyntö.
Ennakkoratkaisu - Ympäristövahingot.
Asia 14/86.
Judgment of the Court (Fifth Chamber) of 11 June 1987. # Pretore di Salò v Persons unknown. # Reference for a preliminary ruling: Pretura di Salò - Italy. # Preliminary ruling - Damage to the environment. # Case 14/86.
English special edition IX 00111
*A9* Pretura di Salò, ordinanza del 13/01/1986
*P1* Pretura di Salò, ordinanza del 30/11/1987 (2133 - RG 952/84)
Ruiz Colomé, María Angeles: La cuestión prejudicial: algunas reflexiones generales en relación al Derecho español, La ley - Comunidades Europeas 1988 nº 2 p.82-108
Rodríguez Ramos, Luis: El Derecho ambiental comunitario y los delitos ecológicos, Noticias CEE 1988 nº 37 p.109-113
Laurent, Philippe: Gazette du Palais 1988 II Som. p.166-168
Constantinesco, Vlad ; Simon, Denys: Chronique de jurisprudence de la Cour de justice des Communautés européennes. I.- Institutions et ordre juridique communautaire, Journal du droit international 1988 p.494-495
Fiquet, Alain: Cahiers juridiques de l'électricité et du gaz 1987 p.889-891
Arnull, Anthony: The Scope of Article 177, European Law Review 1988 p.40-42
Interprets 31978L0659
11957E177: N 11 15
11957E177-L2: N 7
31978L0659: N 1 4 18 20
61983CJ0072: N 11
61983CJ0091: N 15
61984CJ0152: N 19
61985CO0069: N 12
Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio (viides jaosto) 11 päivänä kesäkuuta 1987. - Pretore di Salò vastaan X. - Pretura di Salòn esittämä ennakkoratkaisupyyntö. - Ennakkoratkaisu - Ympäristövahingot. - Asia 14/86.
Oikeustapauskokoelma 1987 sivu 02545
Ruotsink. erityispainos sivu 00111
Suomenk. erityispainos sivu 00111
1. Ennakkoratkaisukysymykset - Asian saattaminen yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi - Perustamissopimuksen 177 artiklassa tarkoitettu kansallinen tuomioistuin - Syyttäjän ja tutkintatuomarin tehtäviä hoitava tuomari
2. Ennakkoratkaisukysymykset - Asian saattaminen yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi - Oikeudenkäynnin vaihe, jossa ennakkoratkaisupyyntö esitetään - Kansallisen tuomioistuimen arvio
3. Ennakkoratkaisukysymykset - Asian saattaminen yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi - Ennakkoratkaisun saaneen tuomioistuimen mahdollisuudet saattaa asia uudelleen yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi - Perusteet
4. Toimielinten säädökset, päätökset ja muut toimet - Direktiivit - Täytäntöönpanon laiminlyönti - Ei velvoitteita yksityisille oikeussubjekteille - Direktiivin noudattamatta jättäminen - Ei rikosoikeudellisia seuraamuksia
(ETY:n perustamissopimuksen 189 artikla; neuvoston direktiivi 78/659/ETY)
1. Yhteisöjen tuomioistuin, jonka käsiteltäväksi yleisen syyttäjän ja tutkintatuomarin tehtäviä ennakkoratkaisupyyntöön johtaneessa menettelyssä hoitava jäsenvaltion lainkäyttövirkamies on saattanut asian, on toimivaltainen vastaamaan ennakkoratkaisupyyntöön, jos sen esittää tuomioistuin, joka on toteuttanut sille kuuluvaa tehtävää ratkaista itsenäisesti ja lain perusteella asiat, joiden ratkaisemiseen se on lain mukaan toimivaltainen, vaikka tietyt tehtävät, jotka kuuluvat tälle tuomioistuimelle menettelyssä, jossa ennakkoratkaisua on pyydetty, eivät ole luonteeltaan varsinaisesti lainkäyttöön liittyviä.
2. Jotta yhteisön oikeutta voitaisiin tulkita siten, että tulkinta on kansalliselle tuomioistuimelle hyödyllinen, kansallisen tuomioistuimen on määritettävä se oikeudellinen asiayhteys, johon pyydetyn tulkinnan on liityttävä. Tällöin voi tietyissä olosuhteissa olla eduksi, että asiaan liittyvät tosiseikat selvitetään ja puhtaasti kansallisen oikeuden alaan kuuluvat oikeudelliset kysymykset ratkaistaan ennen ennakkoratkaisupyynnön esittämistä yhteisöjen tuomioistuimelle, jotta yhteisöjen tuomioistuimen on mahdollista tutustua kaikkiin niihin asiaan liittyviin tosiseikkoihin ja oikeudellisiin seikkoihin, jotka voivat olla tärkeitä siltä pyydetyn yhteisön oikeuden tulkinnan kannalta.
Edellä esitetyt näkökohdat eivät kuitenkaan mitenkään rajoita kansallisen tuomioistuimen harkintavaltaa, koska ainoastaan sillä voi olla välitöntä tietoa asiaan liittyvistä tosiseikoista ja asianosaisten esittämistä perusteluista, se on vastuussa omasta päätöksestään ja se voi näin ollen parhaiten arvioida, missä käsittelyn vaiheessa yhteisöjen tuomioistuimen antama ennakkoratkaisu on sille tarpeen.
3. Se, että ennakkoratkaisumenettelyssä annetut tuomiot sitovat kansallisia tuomioistuimia, ei estä sitä, että kansallinen tuomioistuin, jonka pyynnöstä tällainen tuomio on annettu, esittää uuden ennakkoratkaisupyynnön yhteisöjen tuomioistuimelle, jos kansallinen tuomioistuin katsoo tämän olevan tarpeen käsiteltävänään olevan asian ratkaisemiseksi. Tällainen ennakkoratkaisupyyntö voi olla perusteltu silloin, kun kansallisella tuomioistuimella on vaikeuksia tuomion ymmärtämisessä ja soveltamisessa, kun se esittää yhteisöjen tuomioistuimelle uuden oikeuskysymyksen tai kun se esittää tälle sellaisia uusia näkökohtia, joiden perusteella yhteisöjen tuomioistuin voisi päätyä antamaan erilaisen vastauksen jo ratkaistuun kysymykseen.
4. Sellaisesta direktiivistä, jota ei ole saatettu osaksi jäsenvaltion kansallista oikeusjärjestystä, ei voi johtua velvoitteita yksityisille oikeussubjekteille suhteessa toisiin yksityisiin oikeussubjekteihin eikä etenkään suhteessa itse valtioon.
Näin ollen suojelua ja parantamista edellyttävien makeiden ve-
sien laadusta kalojen elämänturvaamiseksi annetulla direktiivillä 78/659/ETY ei voi itsessään ja sen soveltamiseksi annetusta jäsenvaltion sisäisestä laista riippumatta olla sellaista vaikutusta, että direktiivin säännöksiä rikkovien henkilöiden rikosoikeudellinen vastuu syntyisi tai ankaroituisi pelkästään direktiivin perusteella.
Asiassa 14/86,
jonka Pretura di Salò on saattanut ETY:n perustamissopimuksen 177 artiklan mukaisesti yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi saadakseen ensin mainitussa tuomioistuimessa vireillä olevassa rikosasiassa
Pretore di Salò
ennakkoratkaisun suojelua ja parantamista edellyttävien makeiden vesien laadusta kalojen elämän turvaamiseksi 18 päivänä heinäkuuta 1978 annetun neuvoston direktiivin 78/659/ETY (EYVL L 222, s. 1) tulkinnasta,
toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja Y. Galmot sekä tuomarit G. Bosco, U. Everling, R. Joliet ja J. C. Moitinho de Almeida,
- Italian hallitus, asiamiehenään asianajaja Pier Giorgio Ferri,
- Euroopan yhteisöjen komissio, asiamiehenään komission oikeudellisen yksikön virkamies E. Traversa,
ottaen huomioon suullista käsittelyä varten laaditun kertomuksen ja 25.11.1986 pidetyn suullisen käsittelyn,
kuultuaan julkisasiamiehen ratkaisuehdotuksen 17.3.1987 pidetyssä istunnossa,
1 Pretore di Salò on esittänyt 13.1.1986 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut yhteisöjen tuomioistuimen kirjaamoon 21.1.1986, ETY:n perustamissopimuksen 177 artiklan nojalla kaksi kysymystä suojelua ja parantamista edellyttävien makeiden vesien laadusta kalojen elämän turvaamiseksi 18 päivänä heinäkuuta 1978 annetun neuvoston direktiivin 78/659/ETY (EYVL L 222, s. 1) tulkinnasta.
2 Kysymykset ovat tulleet esille X:ää vastaan käydyssä rikosoikeudenkäynnissä, joka koskee vesien suojelua koskevien säädösten rikkomista.
3 Oikeudenkäynti tuli vireille kalastajayhdistyksen tehtyä rikosilmoituksen useista Chiese-joessa tapahtuneista kalakuolemista, jotka johtuivat pääasiallisesti sähkövoimaa ja kastelua varten asennetuista lukuisista, voimakasta ja äkillistä veden vähenemistä aiheuttavista padoista. Toiset kalastajayhdistykset olivat jo tehneet rikosilmoituksen samoista seikoista sekä samaan jokeen tehdyistä haitallisten aineiden päästöistä, mutta rikosilmoitukset eivät olleet johtaneet toimenpiteisiin.
4 Esitutkinnan aikana Pretore di Salò on katsonut aiheelliseksi esittää yhteisöjen tuomioistuimelle seuraavat kysymykset:
"1) Onko Italian tasavallassa voimassa oleva, saastumisen vastaista vesien suojelua koskeva lainsäädäntö mukautettu suojelua ja parantamista edellyttävien makeiden vesien laadusta kalojen elämän turvaamiseksi 18 päivänä heinäkuuta 1978 annetun neuvoston direktiivin 78/659/ETY periaatteisiin ja laadullisiin vaatimuksiin?
2) Eivätkö laadulliset tavoitteet, sellaisina kuin ne on direktiivissä vahvistettu, edellytä vesien kokonaisvaltaista hallinnointia, toisin sanoen virtaus- ja laatujärjestelmän takaamista ja näin ollen sellaisia vesialtaita ja virtaavaa vettä koskevia sääntöjä, joilla voidaan suojella veden virtauksen säännönmukaisuus ja siten säilyttää kalojen kehitykselle välttämätön veden vähimmäismäärä?"
5 Asiaa koskevat tosiseikat, menettelyn kulku sekä Italian hallituksen ja komission esittämät huomautukset ilmenevät suullista käsittelyä varten laaditusta kertomuksesta. Oikeudenkäyntiasiakirjojen näitä osia käsitellään jäljempänä ainoastaan, jos se on tarpeen yhteisöjen tuomioistuimen perustelujen selvittämiseksi.
6 Väittämättä nimenomaisesti, ettei yhteisöjen tuomioistuin ole toimivaltainen vastaamaan esitettyihin kysymyksiin, Italian hallitus kiinnittää tuomioistuimen huomiota pretorelle tässä tapauksessa kuuluviin tehtäviin, jotka käsittävät sekä yleisen syyttäjän että tutkintatuomarin tehtäviä. Pretore suorittaa alustavat tutkimukset yleisenä syyttäjänä ja päädyttäessä kielteiseen tulokseen tekee syyttämättäjättämispäätöksen tutkintatuomarin asemassa. Tällainen päätös ei ole lainkäyttötoimi, koska se ei voi tulla lainvoimaiseksi eikä sillä vahvisteta menettelyllistä tilannetta, johon ei voi hakea muutosta, eikä päätöstä tarvitse perustella, kun taas Italian valtiosäännön 111 pykälän mukaan lainkäyttötoimet on perusteltava.
7 On huomattava, että pretoret ovat lainkäyttövirkamiehiä, jotka yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltävänä olevan kaltaisessa tapauksessa hoitavat sekä yleisen syyttäjän että tutkintatuomarin tehtäviä. Yhteisöjen tuomioistuin on toimivaltainen vastaamaan ennakkoratkaisupyyntöön, koska sen esittää tuomioistuin, joka on toteuttanut sille kuuluvaa tehtävää ratkaista itsenäisesti ja lain perusteella asiat, joiden ratkaisemiseen se on lain mukaan toimivaltainen, vaikka tietyt tehtävät, jotka kuuluvat tälle tuomioistuimelle menettelyssä, jossa ennakkoratkaisua on pyydetty, eivät ole luonteeltaan varsinaisesti lainkäyttöön liittyviä.
8 Suullisessa käsittelyssä Italian hallitus on myös katsonut, että menettelyn tämänhetkisessä tilanteessa, jossa tosiseikat eivät ole vielä riittävän selkeät ja jossa mahdollisia vastuussa olevia ei ole vielä määritetty, ennakkoratkaisupyyntö on esitetty ennenaikaisesti.
9 Komissio katsoo, ettei ennakkoratkaisupyyntöä voida ottaa tutkittavaksi, koska kysymyksessä on rikosoikeudenkäynti tuntemattomia vastaajia vastaan, eikä ratkaisua pääasiassa ehkä koskaan anneta, mihin riittäisi se, ettei vastuussa olevaa tai olevia koskaan tunnisteta. Suullisessa käsittelyssä komissio on myös esittänyt toisen perustelun yhteisöjen tuomioistuimen toimivallan puuttumisen tueksi: jos vastuussa olevat tunnistettaisiin yhteisöjen tuomioistuimen päätöksen jälkeen, ne eivät voisi tukea yhteisöjen tuomioistuimessa sellaista yhteisön oikeuden tulkintaa, joka olisi eniten niiden etujen mukainen. Näin ollen rikottaisiin puolustautumisoikeutta.
10 Aivan ensiksi on huomautettava, että kuten yhteisöjen tuomioistuin on todennut 10.3.1981 antamassaan tuomiossa (yhdistetyt asiat 36/80 ja 71/80, Irish Creamery, Kok. 1981, s. 735), jotta yhteisön oikeutta voitaisiin tulkita siten, että tulkinta on kansalliselle tuomioistuimelle hyödyllinen, kansallisen tuomioistuimen on määritettävä se oikeudellinen asiayhteys, johon pyydetyn tulkinnan on liityttävä. Tällöin voi tietyissä olosuhteissa olla eduksi, että asiaan liittyvät tosiseikat selvitetään ja puhtaasti kansallisen oikeuden alaan kuuluvat oikeudelliset kysymykset ratkaistaan ennen ennakkoratkaisupyynnön esittämistä yhteisöjen tuomioistuimelle, jotta yhteisöjen tuomioistuimen on mahdollista tutustua kaikkiin niihin asiaan liittyviin tosiseikkoihin ja oikeudellisiin seikkoihin, jotka voivat olla tärkeitä siltä pyydetyn yhteisön oikeuden tulkinnan kannalta.
11 Edellä esitetyt näkökohdat eivät kuitenkaan, kuten yhteisöjen tuomioistuin on jo lausunut (ks. sama tuomio ja viimeksi asia 72/83, Campus Oil, tuomio 20.7.1984, Kok. 1984, s. 2727), mitenkään rajoita kansallisen tuomioistuimen harkintavaltaa, koska ainoastaan sillä voi olla välitöntä tietoa asiaan liittyvistä tosiseikoista ja asianosaisten esittämistä perusteluista, se on vastuussa omasta päätöksestään ja se voi näin ollen parhaiten arvioida, missä käsittelyn vaiheessa yhteisöjen tuomioistuimen antama ennakkoratkaisu on sille tarpeen. Näin ollen on ilmeistä, että kansallinen tuomioistuin valitsee 177 artiklan nojalla esittämänsä ennakkoratkaisupyynnön ajankohdan sellaisten prosessiekonomiaan liittyvien näkökohtien perusteella, joiden arviointi ei kuulu yhteisöjen tuomioistuimelle vaan ainoastaan kansalliselle tuomioistuimelle.
12 On myös huomautettava, että vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan se, että ennakkoratkaisumenettelyssä annetut tuomiot sitovat kansallisia tuomioistuimia ei estä sitä, että kansallinen tuomioistuin, jonka pyynnöstä tällainen tuomio on annettu, esittää uuden ennakkoratkaisupyynnön yhteisöjen tuomioistuimelle, jos kansallinen tuomioistuin katsoo tämän olevan tarpeen käsiteltävänään olevan asian ratkaisemiseksi. Tällainen ennakkoratkaisupyyntö voi olla perusteltu silloin, kun kansallisella tuomioistuimella on vaikeuksia tuomion ymmärtämisessä ja soveltamisessa, kun se esittää yhteisöjen tuomioistuimelle uuden oikeuskysymyksen tai kun se esittää tälle sellaisia uusia näkökohtia, joiden perusteella yhteisöjen tuomioistuin voisi päätyä antamaan erilaisen vastauksen jo ratkaistuun kysymykseen (ks. viimeksi asia 69/85, Wünsche, määräys 5.3.1986, Kok. 1986, s. 947 ja sitä seuraavat sivut).
13 Edellä esitetystä seuraa, että jos syytetyt tunnistetaan ennakkoratkaisupyynnön esittämisen jälkeen ja jos joku edellä mainituista edellytyksistä täyttyy, kansallinen tuomioistuin voi esittää uudelleen kysymyksen yhteisöjen tuomioistuimelle ja siten varmistaa puolustautumisoikeuden asianmukaisen kunnioittamisen.
14 Näin ollen on hylättävä komission ja Italian hallituksen tässä tapauksessa yhteisöjen tuomioistuimen toimivallasta esittämät väitteet.
15 Yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan yhteisöjen tuomioistuin ei ole ETY:n perustamissopimuksen 177 artiklaa sovellettaessa toimivaltainen ratkaisemaan kansallisen säännöksen yhteensoveltuvuutta yhteisön oikeuden kanssa (ks. viimeksi yhdistetyt asiat 91/83 ja 127/83, Heineken, tuomio 9.10.1984, Kok. 1984, s. 3235).
16 Yhteisöjen tuomioistuin voi kuitenkin erottaa kansallisen tuomioistuimen esittämien seikkojen perusteella ennakkoratkaisukysymysten sanamuodosta perustamissopimuksen tulkintaa koskevat osat auttaakseen kansallista tuomioistuinta ratkaisemaan sen käsiteltäväksi saatetun oikeudellisen ongelman. Nyt käsiteltävänä olevassa tapauksessa kuitenkin kysymyksen yleisen luonteen vuoksi ja sellaisten konkreettisten seikkojen puuttuessa, joiden avulla voitaisiin tunnistaa seikat, joista ennakkoratkaisupyynnön esittäneellä tuomioistuimella on epäilyksiä, yhteisöjen tuomioistuin ei voi vastata esitettyyn kysymykseen.
17 Kansallisen tuomioistuimen ennakkoratkaisupyyntöpäätöksen mukaan sen käsiteltäväksi saatetut rikosoikeudelliset kysymykset koskevat yhteisön lainsäädäntöä, "koska tämä lainsäädäntö muodostaa merkittävän perustan tutkimuksissa käytettäville perusteille ja koska se on ratkaisevan tärkeä voimassa olevan rikoslainsäädännön soveltamisperusteille ja koska direktiivistä voisi johtua kiistämättömiä näkökulmia rikosoikeudellisen suojan soveltamisalan laajentamiselle".
18 Kansallinen tuomioistuin tiedustelee näin ollen pääasiallisesti, voiko direktiivin 78/659/ETY vaikutuksena olla itsessään ja valtion sisäisestä lainsäädännöstä riippumatta näitä säännöksiä rikkovien rikosoikeudellisen vastuun määrittäminen tai ankaroittaminen.
19 Tältä osin yhteisöjen tuomioistuin on jo lausunut 26.2.1986 antamassaan tuomiossa (asia 152/84, Marshall, Kok. 1986, ss. 723, 737), "että direktiivillä ei sellaisenaan voi luoda velvoitteita yksityiselle ja että direktiivin säännökseen ei siis sellaisenaan voida vedota tällaista henkilöä vastaan". Sellaisesta direktiivistä, jota ei ole saatettu osaksi jäsenvaltion kansallista oikeusjärjestystä, ei voi johtua velvoitteita yksityisille oikeussubjekteille suhteessa toisiin yksityisiin eikä etenkään suhteessa itse valtioon.
20 Näin ollen toiseen kysymykseen on vastattava, että 18.7.1978 annetulla neuvoston direktiivillä ei voi itsessään ja sen soveltamiseksi annetusta jäsenvaltion sisäisestä lainsäädännöstä riippumatta olla sellaista vaikutusta, että direktiivin säännöksiä rikkovien henkilöiden rikosoikeudellinen vastuu syntyisi tai ankaroituisi pelkästään direktiivin perusteella.
21 Yhteisöjen tuomioistuimelle huomautuksensa esittäneille Italian hallitukselle ja Euroopan yhteisöjen komissiolle aiheutuneita oikeudenkäyntikuluja ei voida määrätä korvattaviksi. Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely yhteisöjen tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikuluista.
on ratkaissut pretore di Salòn 13.1.1986 tekemällään päätöksellä esittämät kysymykset seuraavasti:
Neuvoston 18.7.1978 annetulla direktiivillä ei voi 78/659/ETY (EYVL L 222, s. 1) itsessään ja sen soveltamiseksi annetusta jäsenvaltion sisäisestä lainsäädännöstä riippumatta olla sellaista vaikutusta, että direktiivin säännöksiä rikkovien henkilöiden rikosoikeudellinen vastuu syntyisi tai ankaroituisi pelkästään direktiivin perusteella.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


Sähköturvallisuusasetus 498/1996 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1996 › 498/1996
Pätevyys tarkastus-, arviointi- ja varmennustehtäviin
1) ministeriön nimeämällä laitoksella arviointilaitosta, josta säädetään sähköturvallisuuslain (410/96) 10 §:ssä, tarkastuslaitosta, josta säädetään sähköturvallisuuslain 14 §:ssä, ja valtuutettua laitosta, josta säädetään sähköturvallisuuslain 23 ja 24 §:ssä;
2) valtuutetulla tarkastajalla henkilöä, josta säädetään sähköturvallisuuslain 23 ja 24 §:ssä; sekä
3) sähköurakoitsijalla sähköturvallisuuslain 8 §:n 1 momentin mukaista sähkölaitteistojen rakennus-, korjaus- ja huoltotöiden suorittajaa sekä sähkölaitteiden korjaus- ja huoltotöiden suorittajaa, joka on tehnyt sähköturvallisuuslain 12 §:n mukaisen ilmoituksen toiminnastaan.
Ministeriön nimeämän laitoksen tulee täyttää seuraavat vaatimukset:
2) laitoksella on käytössään riittävästi ammattitaitoista henkilöstöä, jolla on hyvä tekninen ja ammatillinen koulutus sekä riittävän laaja-alainen kokemus toimintaan perehdyttävissä tehtävissä ottaen soveltuvin osin huomioon, mitä sähköturvallisuuslain 8 §:n 1 momentin 1 tai 2 kohdassa säädetään tai niiden nojalla määrätään;
4) laitoksella on puolueettomasti arvioitu ja valvottu järjestelmä, jolla toiminnan laatu varmistetaan sähköturvallisuuden osalta, sekä asianmukaiset ohjeet toimintaa ja sen seurantaa varten;
5) laitos pitää salassa kaikki toimintaa harjoittaessaan saamansa tiedot elinkeinonharjoittajan liike- tai ammattisalaisuudesta eikä käytä niitä ilman asianmukaista lupaa, jollei muualla toisin säädetä; sekä
6) laitoksella on toiminnan laajuus ja luonne huomioon ottaen riittävä vastuuvakuutus toiminnasta aiheutuvien vahinkojen korvaamiseksi, jollei valtio vastaa kansallisen lain nojalla tai ole suoraan vastuussa vahingoista.
Edellä 1 momentissa tarkoitettu laitos voi käyttää ulkopuolisia testaus-, tarkastus- ja muita palveluja. Tällöin laitoksen on huolehdittava, että kyseisen palvelun suorittaja täyttää vastaavasti 1 momentissa asetetut vaatimukset.
Tarkemmat määräykset 1 momentissa tarkoitetuista vaatimuksista antaa tarvittaessa ministeriö.
Valtuutetun tarkastajan tulee täyttää seuraavat vaatimukset:
1) tarkastaja on toiminnallisesti ja taloudellisesti riippumaton sähkölaitteiston rakentajasta tai haltijasta;
2) tarkastajalla on hyvä tekninen ja ammatillinen koulutus ja riittävä työkokemus tarkastustoimintaan perehdyttävissä tehtävissä ottaen soveltuvin osin huomioon, mitä sähköturvallisuuslain 8 §:n 1 momentin 1 kohdassa säädetään tai sen nojalla määrätään;
3) tarkastajalla on käytössään toiminnan edellyttämät laitteet ja välineet;
5) tarkastaja pitää salassa kaikki toimintaa harjoittaessaan saamansa tiedot elinkeinonharjoittajan liike- tai ammattisalaisuudesta eikä käytä niitä ilman asianmukaista lupaa, jollei muualla toisin säädetä; sekä
6) tarkastajalla on toiminnan laajuus ja luonne huomioon ottaen riittävä vastuuvakuutus toiminnasta aiheutuvien vahinkojen korvaamiseksi.
Varmennusoikeuden edellytyksenä on, että:
1) sähköurakoitsijalla on käytettävissään riittävästi henkilöstöä, jolla on sähköturvallisuuslain 8 §:n 1 momentin 2 kohdan mukainen riittävä kelpoisuus tai ammattitaito; lisäksi henkilöstön tulee olla koulutettu ja opastettu toimimaan 3 kohdassa mainitun järjestelmän mukaisesti;
2) sähköurakoitsijalla on käytettävissään asentamiensa sähkölaitteistojen turvallisuuden varmentamisen edellyttämät laitteet ja välineet; sekä
3) sähköurakoitsijalla on puolueettomasti ja luotettavasti arvioitu ja valvottu järjestelmä, jolla toiminnan laatu varmistetaan sähköturvallisuuden osalta, sekä asianmukaiset ohjeet toimintaa ja sen seurantaa varten.
Varmennusoikeuden saanut sähköurakoitsija voi käyttää ulkopuolisia aliurakointipalveluja, jos sähköurakoitsijan 1 momentin 3 kohdan mukainen järjestelmä varmistaa sähköturvallisuudelle asetetut tavoitteet myös aliurakoitsijan työn osalta.
Laitoksen nimeämistä koskeva hakemus lähetetään ministeriölle sekä valtuutettua tarkastajaa ja sähköurakoitsijan varmennusoikeutta koskeva hakemus sähköturvallisuusviranomaiselle.
Hakemukseen tulee liittää 2―4 §:ssä säädettyjen vaatimusten arviointia varten tarvittavat asiakirjat. Lisäksi hakemukseen tulee liittää:
2) muu todistus tai selvitys, jonka ministeriö nimeämänsä laitoksen osalta ja sähköturvallisuusviranomainen muiden osalta harkitsee riittäväksi.
Varmistettuaan, että asetetut vaatimukset täyttyvät, ministeriö nimeää laitoksen sähköturvallisuuslaissa tarkoitetuksi arviointilaitokseksi, tarkastuslaitokseksi tai valtuutetuksi laitokseksi.
Vastaavasti sähköturvallisuusviranomaisen on nimettävä henkilö sähköturvallisuuslaissa tarkoitetuksi valtuutetuksi tarkastajaksi ja myönnettävä sähköurakoitsijalle sähköturvallisuuslaissa tarkoitettu varmennusoikeus varmistettuaan, että asetetut vaatimukset täyttyvät. Sähköurakoitsijalle oikeus myönnetään vastaavasti, kun tällä on oikeus sähköturvallisuuslain 8 §:n nojalla rakentaa sähkölaitteistoja. Sähköurakoitsijan oikeus voidaan hakemuksesta myöntää myös rajoitettuna.
Nimeäminen ja sähköurakoitsijan varmennusoikeus ovat voimassa enintään viisi vuotta kerrallaan. Ministeriö ja sähköturvallisuusviranomainen voivat liittää 1 ja 2 momentissa tarkoitettuihin päätöksiin myös muita ehtoja, rajoituksia ja ohjeita.
Ministeriön nimeämän laitoksen, valtuutetun tarkastajan ja varmennusoikeuden saaneen sähköurakoitsijan on ilmoitettava sähköturvallisuusviranomaiselle kaikista muutoksista, joilla on vaikutusta asetettujen vaatimusten täyttymiseen. Laitoksen ja tarkastajan on lisäksi annettava sähköturvallisuusviranomaiselle vuosittain kertomus toiminnastaan.
Jos ministeriön nimeämä laitos, valtuutettu tarkastaja tai varmennusoikeuden saanut sähköurakoitsija toimii säännösten tai määräysten vastaisesti taikka ei täytä asetettuja vaatimuksia tai noudata asetettuja ehtoja ja rajoituksia, sähköturvallisuusviranomaisen on kehotettava korjaamaan puute määräajassa. Jos puutetta ei korjata määräajassa tai tilanteen vakavuus sitä muutoin edellyttää, sähköturvallisuusviranomaisen on ryhdyttävä tarvittaviin toimiin nimeämisen tai varmennusoikeuden peruuttamiseksi.
Hissillä tarkoitetaan tässä asetuksessa ja sähköturvallisuuslain nojalla annetuissa määräyksissä eri tasojen välillä liikkuvaa henkilöiden tai tavaroiden kuljetukseen tarkoitettua laitetta, jossa on vaakatasoon nähden yli 15 asteen kulmassa jäykkiä johteita pitkin tai pysyvällä radalla liikkuva kori, jonka sisälle henkilö voi mennä vaikeuksitta. Tämän lisäksi korin sisäpuolella on hallintalaitteet tai korissa oleva henkilö ulottuu hallintalaitteisiin.
Sähköturvallisuuslakia sekä sen nojalla annettuja säännöksiä ja määräyksiä ei sovelleta terveydenhuollon laitteista ja tarvikkeista annetussa laissa (1505/94) tarkoitettuihin terveydenhuollon laitteisiin, tarvikkeisiin ja niiden lisälaitteisiin. Sähköturvallisuuslakia sovelletaan kuitenkin näihin laitteisiin, tarvikkeisiin ja lisälaitteisiin, jos kyse on sähköturvallisuuslain 8 §:n mukaisista korjausja huoltotöistä sekä näihin töihin liittyvästä valvonnasta.
Sähköturvallisuuslain 4―6 luvun säännöksiä, jotka koskevat varmennus- ja määräaikaistarkastuksen suorittajaa, ilmoituksia ja tietojen antamista, ei sovelleta maanpuolustuksen kannalta salassa pidettävissä kohteissa.
Poliisin, palo- ja työsuojeluviranomaisen sekä verkonhaltijan on ilmoitettava sähköturvallisuusviranomaiselle sähkövahingosta, josta on aiheutunut vakava onnettomuus. Onnettomuutta on pidettävä vakavana, jos:
Sähköturvallisuusviranomaisen on tutkittava onnettomuus, jos sähköturvallisuusviranomainen arvioi sen onnettomuuden syyn selvittämisen tai onnettomuuksien ehkäisyn kannalta tarpeelliseksi.
Sähköturvallisuusviranomainen voi nimetä 3 §:n 2 kohdassa säädetyistä vaatimuksista poiketen henkilön valtuutetuksi tarkastajaksi, jos hän tämän asetuksen voimaan tullessa on toiminut sähköasetuksen 30 §:n mukaisissa tarkastustehtävissä ja hänen pätevyytensä arvioidaan vastaavan tämän asetuksen 3 §:n 2 kohdassa edellytettyä tasoa.
1 luku - Pätevyys tarkastus-, arviointi- ja varmennustehtäviin1 §2 §3 §4 §5 §6 §7 §8 §2 luku - Sähköturvallisuuden neuvottelukunta9 §10 §11 §12 §3 luku - Täydentävät säännökset13 §14 §15 §16 §17 §18 §19 §20 §4 luku - Voimaantulo21 §22 §


text:
KHO:2017:110 - Korkein hallinto-oikeus
Etusivu » Päätöksiä » Vuosikirjapäätökset » Vuosikirjapaatos » KHO:2017:110
KHO:2017:110
Julkinen hankinta – Hankintaoikaisupäätös – Hankintapäätöksen poistaminen – Hankintamenettelyn keskeyttäminen – Oikeussuojan tarve hankintapäätöksen osalta – Asiaratkaisun antamatta jättäminen
Vuosikirjanumero: KHO:2017:110
Antopäivä: 29.6.2017
Taltionumero: 3075
Diaarinumero: 3091/3/14
ECLI-tunniste: ECLI:FI:KHO:2017:110
Markkinaoikeus oli voinut tutkia hankintapäätöstä koskevan valituksen vireillä ollessa hankintapäätöksen poistamiseen ja hankintamenettelyn keskeyttämiseen johtaneesta hankintaoikaisupäätöksestä tehdyn valituksen ja sen hylättyään jättää antamatta asiaratkaisua hankintapäätöksestä tehtyyn valitukseen oikeussuojan puuttumisen perusteella. Markkinaoikeuden päätöstä ei tullut kumota pelkästään sillä perusteella, että se oli jättänyt hankintapäätöksestä tehdyn valituksen tutkimatta eikä todennut lausumisen asiasta raukeavan.
Äänestys 4–3.
Laki julkisista hankinnoista (348/2007 myöhempine muutoksineen) 2 § 1 momentti, 71 § 1 momentti, 73 a § 1 momentti, 80 § 1 momentti, 81 § 1 ja 2 momentti, 82 § 3 momentti
Markkinaoikeus 28.8.2014 nrot 594-595/14
Hämeenlinnan kaupungin Linnan Tilapalvelut -liikelaitos / Hämeenlinnan Palvelukiinteistöt Oy (jäljempänä myös hankintayksikkö) on pyytänyt tarjouksia Jukolan päiväkodin rakentamisesta kokonaisvastuu-urakkana (KVR-urakka). Hankinnasta on 16.12.2013 julkaistu avointa menettelyä koskeva kansallinen hankintailmoitus. Hankinnan ennakoitu arvonlisäveroton kokonaisarvo on hankintayksikön ilmoituksen mukaan ollut 4 500 000 euroa.
Hankintapäätös 26.3.2014
Hämeenlinnan Palvelukiinteistöt Oy:n hallitus on 26.3.2014 tekemällään hankintapäätöksellä sulkenut Laurinlahden Kontio Oy:n tarjouksen tarjouskilpailusta, koska yhtiö ei ole täyttänyt tarjoajalle tarjouspyynnössä asetettuja soveltuvuusvaatimuksia liikevaihdon osalta, ei ole toiminut rakennusurakoitsijana eikä ole kuulunut arvonlisäverovelvollisten rekisteriin. Hankintayksikkö on hankintapäätöksellään valinnut Lujatalo Oy:n tarjouksen.
Laurinlahden Kontio Oy on markkinaoikeudelle 11.4.2014 toimittamassaan valituksessa ensisijaisesti vaatinut muun ohella, että Hämeenlinnan Palvelukiinteistöt Oy:n hallituksen 26.3.2014 tekemä hankintapäätös kumotaan. Toissijaisesti Laurinlahden Kontio Oy on vaatinut, että hankintayksikkö määrätään maksamaan yhtiölle hyvitysmaksuna 150 000 euroa. Laurinlahden Kontio Oy on valituksessaan katsonut, ettei yhtiötä olisi tullut sulkea tarjouskilpailusta ja että kolmen muun tarjoajan tarjoukset olisi tullut sulkea tarjouskilpailusta tarjouspyynnön vastaisina, koska ne eivät ole täyttäneet tarjouspyynnössä asetettua energiatehokkuusvaatimusta. Asialle on annettu markkinaoikeudessa diaarinumero 2014/423.
Hankintamenettelyn keskeyttämistä koskeva hankintaoikaisupäätös 6.5.2014
Hämeenlinnan Palvelukiinteistöt Oy:n hallitus on ottanut hankintaoikaisun omasta aloitteestaan käsiteltäväkseen ja 6.5.2014 tekemällään hankintaoikaisupäätöksellä julkisista hankinnoista annetun lain (348/2007, hankintalaki) 80 §:n mukaisesti poistanut 26.3.2014 tekemänsä hankintapäätöksen ja hankintalain 73 a §:n mukaisesti keskeyttänyt hankintamenettelyn sekä päättänyt järjestää hankinnasta uuden tarjouskilpailun.
Laurinlahden Kontio Oy on markkinaoikeudelle 7.5.2014 toimittamassaan valituksessa vaatinut, että hankintayksikön 6.5.2014 tekemä päätös hankintamenettelyn keskeyttämisestä kumotaan. Lisäksi Laurinlahden Kontio Oy on uudistanut aiemmassa valituksessaan (markkinaoikeuden diaarinumero 2014/423) esittämänsä vaatimukset. Asialle on markkinaoikeudessa annettu diaarinumero 2014/481.
Markkinaoikeus on valituksenalaisella päätöksellään hylännyt Laurinlahden Kontio Oy:n valituksen hankintayksikön 6.5.2014 tekemästä hankintamenettelyn keskeyttämistä koskevasta päätöksestä (markkinaoikeuden diaarinumero 2014/481) ja jättänyt tutkimatta Laurinlahden Kontio Oy:n valituksen hankintayksikön 26.3.2014 tekemästä hankintapäätöksestä (markkinaoikeuden diaarinumero 2014/423). Lisäksi markkinaoikeus on hylännyt Laurinlahden Kontio Oy:n ja hankintayksikön vaatimukset oikeudenkäyntikulujensa korvaamisesta.
Markkinaoikeus on lausunut päätöksensä perusteluina seuraavaa:
Markkinaoikeus katsoo, että asiassa tulee ensin tutkia hankintamenettelyn keskeyttämistä koskeva valitus (dnro 2014/481), sillä valituksen tutkimisen edellytykset hankintapäätöstä koskevassa asiassa (dnro 2014/423) riippuvat edellä mainitun asian lopputuloksesta.
Hankintamenettelyn keskeyttäminen (dnro 2014/481)
Asiassa on kysymys siitä, onko hankintayksikkö menetellyt julkisista hankinnoista annettujen oikeusohjeiden vastaisesti keskeyttäessään hankintamenettelyn.
Hankintalain 73 a §:n 1 momentin mukaan hankintamenettely voidaan keskeyttää vain todellisesta ja perustellusta syystä. Säännöksen esitöiden mukaan (HE 182/2010 vp s. 22) keskeyttämisen syyn arvioinnissa hankintayksikön tulee kiinnittää huomiota siihen, perustuuko hankintamenettelyn keskeyttäminen todellisiin syihin ja siihen, vaikuttaako ratkaisu syrjivästi ehdokkaisiin tai tarjoajiin.
Markkinaoikeus toteaa, että hankintayksikkö on perustellut hankintamenettelyn keskeyttämistä koskevaa päätöstään sillä, että tarjouspyynnön liitteenä olleen urakkaohjelman vaatimus [energiatehokkuudesta] on perustunut vanhentuneeseen ympäristöministeriön asetukseen 19.6.2007, mikä on saattanut aiheuttaa tarjoajien osalta eriarvoisuutta ja epäselvyyttä. Tarjouspyynnössä olisi pitänyt selvemmin ilmoittaa, että vaatimuksena on ollut nimenomaan ET-luku, joka on tullut laskea vuoden 2007 asetuksen mukaisesti. Lisäksi hankintayksikkö on tarjousvertailussa käyttänyt arviointia, jossa hinnan sekä toimivuuden ja tarkoituksenmukaisuuden painoarvoina on ollut 50 prosenttia. Laatuarviointi on toteutettu arvioimalla tarjoukset kokonaisuuksina. Pisteytystä ja pisteiden sanallisia selityksiä ei ole ilmeisesti riittävästi eroteltu tarjouspyyntöasiakirjoissa esitetyille ominaisuuksille.
Markkinaoikeus katsoo hankintayksikön esittämät perusteet huomioon ottaen, että hankintamenettelyn keskeyttäminen on perustunut todellisiin ja perusteltuihin syihin. Asiassa esitetyn selvityksen perusteella ei ole myöskään todettavissa, että hankintayksikkö olisi hankintamenettelyn keskeyttäessään menetellyt tarjoajia kohtaan syrjivästi tai muutoin epätasapuolisesti. Näin ollen hankintayksikkö ei ole hankintamenettelyn keskeyttäessään menetellyt julkisista hankinnoista annettujen oikeusohjeiden vastaisesti. Valitus on hylättävä.
Hankintapäätöstä koskeva valitus (dnro 2014/423)
Hankintayksikkö on 6.5.2014 tehnyt päätöksen, jolla se on keskeyttänyt hankintamenettelyn poistaen 26.3.2014 tekemänsä hankintapäätöksen. Tämän vuoksi hankintaa ei tässä hankintamenettelyssä tosiasiallisesti enää toteuteta mainitun hankintapäätöksen perusteella. Valittajalla ei näin ollen enää ole oikeussuojansa kannalta oikeudellista intressiä saada asiassa markkinaoikeuden perusteltua päätöstä siitä, oliko hankintayksikkö mainitun hankintapäätöksen osalta menetellyt valittajan väittämin tavoin julkisia hankintoja koskevien oikeusohjeiden vastaisesti. Hankintayksikön poistettua hankintapäätöksensä markkinaoikeus ei voi enää sen osalta myöskään määrätä hankintayksikölle hankintalaissa säädettyä seuraamusta. Näin ollen markkinaoikeus katsoo, että hankintayksikön 26.3.2014 tekemään hankintapäätökseen kohdistuva valitus on jätettävä tutkimatta.
Hankintapäätös on poistettu ja hankintamenettely on keskeytetty vasta sen jälkeen, kun valittaja on tehnyt valituksen markkinaoikeudelle. Hankintamenettelyn keskeyttäminen on perustunut osin samoihin seikkoihin, joihin valittaja on perustanut valituksensa asiassa dnro 2014/423. Tähän nähden markkinaoikeus katsoo, että valittajalla on ollut perusteltu syy saattaa hankintamenettelyn lainmukaisuus markkinaoikeuden tutkittavaksi. Toisaalta asiassa dnro 2014/481 markkinaoikeus on katsonut hankinnan keskeyttämisen olleen hankintasäännösten mukaista ja hylännyt valittajan kyseisessä asiassa tekemän valituksen.
Näin ollen asioissa annetut ratkaisut huomioon ottaen asianosaiset saavat pitää oikeudenkäyntikulunsa vahinkonaan.
Asian ovat ratkaisseet markkinaoikeuden jäsenet Ari Wirén, Olli Wikberg ja Tomi Rantasaari.
Laurinlahden Kontio Oy on valituksessaan vaatinut, että markkinaoikeuden päätös kumotaan ja Hämeenlinnan Palvelukiinteistöt Oy määrätään maksamaan sille hyvitysmaksuna 150 000 euroa. Lisäksi Laurinlahden Kontio Oy on vaatinut, että Hämeenlinnan Palvelukiinteistöt Oy määrätään korvaamaan sen oikeudenkäyntikulut markkinaoikeudessa 11 469 eurolla ja korkeimmassa hallinto-oikeudessa 744 eurolla.
Laurinlahden Kontio Oy on esittänyt vaatimustensa tueksi muun ohella seuraavaa:
Markkinaoikeus on päätöksessään katsonut, että asiassa tulee ensin tutkia hankintamenettelyn keskeyttämistä koskeva päätös ja mikäli se osoittautuisi hankintasäännösten mukaiseksi, hankintapäätöstä koskeva valitus voidaan jättää tutkimatta. Markkinaoikeuden päätöksen mukaan hankintayksikkö voi siten tehdä hankintasäännösten vastaisia hankintapäätöksiä, kunhan se poistaa ne laillisessa järjestyksessä. Menettely on ollut julkista hankinnoista annetun lain 2 §:n 1 momentin vastaista. Laurinlahden Kontio Oy:tä on syrjitty.
Päätös Laurinlahden Kontio Oy:n tarjouksen sulkemisesta tarjouskilpailusta on tosiasiallisesti tehty tarjousten arviointiryhmän kokouksessa 20.2.2014. Yhtiön tarjous on suljettu tarjouskilpailusta virheellisin perustein. Tarjouspyyntöasiakirjojen mukaan liikevaihtovaatimus ei ole ollut ehdoton vaatimus. Tarjoaja on voinut täyttää vaatimuksen selvittämällä, että se omaa edellytykset urakan toteuttamiseen. Laurinlahden Kontio Oy on toiminut rakennusurakoitsijana ja ilmoittanut, että se liittyy arvonlisäverovelvollisten rekisteriin, mikäli se saa päiväkotiurakan.
Hankintayksikkö on ilmoittanut, että se on 20.2.2014 tehdyn päätöksen jälkeen konsultoinut kaupungin ja Kuntaliiton lakimiehiä. Näiden lakimiesten johdolla kaupunki on tehnyt päätökset 26.3.2014 ja 6.5.2014. Mainituissa päätöksissä valittajan soveltuvuuden hylkäysperusteet ovat muuttuneet. Kysymyksessä on jälkikäteiskonstruktio.
Laurinlahden Kontio Oy:n valitettua asiasta markkinaoikeuteen hankintayksikkö on 6.5.2014 poistanut 26.3.2014 tekemänsä hankintapäätöksen ja aloittanut uuden hankintamenettelyn 28.5.2014. Sen mukaisesti tarjouksia pyydetään samasta kohteesta eri nimellä. Tarjoajien soveltuvuusehtoja on muutettu. Uudessa hankintailmoituksessa edellytetään, että tarjoajalla on kolmen miljoonan euron liikevaihto ja vähintään yksi päiväkotireferenssi. Tämän vuoksi Laurinlahden Kontio Oy ei ole voinut tehdä tarjousta mainitusta kohteesta.
Laurinlahden Kontio Oy:n oikeussuojaa on loukattu ja hankinnassa on menetelty hankintasäännösten vastaisesti. Hankintayksikön päätökset, joilla asetetaan tarjoajille korkea liikevaihtovaatimus ja edellytetään tarjoajilta kokemusta aiemmasta päiväkotirakentamisesta, estävät uusien tarjoajien markkinoille tulon, vaikka uusilla tarjoajilla voisi olla ratkaisuja esimerkiksi rakentamisen sisäilman laatuongelmiin.
Hämeenlinnan Palvelukiinteistöt Oy on selityksessään vaatinut valituksen hylkäämistä. Selityksessä lausutun mukaan valituksessa ei ole esitetty mitään sellaista, jonka johdosta markkinaoikeuden päätöstä tulisi muuttaa.
Laurinlahden Kontio Oy ei ole käyttänyt sille varattua tilaisuutta antaa vastaselitys.
1. Korkein hallinto-oikeus on tutkinut hankintamenettelyn keskeyttämistä koskevan asian ja hankintapäätöstä koskevan valituksen. Laurinlahden Kontio Oy:n valitus hylätään kummaltakin osalta. Markkinaoikeuden päätöksen lopputulosta ei muuteta.
2. Korkein hallinto-oikeus hylkää Laurinlahden Kontio Oy:n vaatimuksen oikeudenkäyntikulujensa korvaamisesta korkeimmassa hallinto-oikeudessa.
1.1 Asian vaiheet
Hämeenlinnan kaupungin Linnan Tilapalvelut -liikelaitos / Hämeenlinnan Palvelukiinteistöt Oyon 26.3.2014 tekemällään hankintapäätöksellä sulkenut Laurinlahden Kontio Oy:n tarjouskilpailusta katsottuaan, ettei Laurinlahden Kontio Oy ole täyttänyt tarjouspyynnössä asetettuja soveltuvuutta koskevia vähimmäisvaatimuksia, ja valinnut Lujatalo Oy:n tarjouksen. Hankinta on koskenut päiväkodin KVR-urakkaa.
Laurinlahden Kontio Oy on 11.4.2014 valittanut markkinaoikeuteen 26.3.2014 tehdystä hankintapäätöksestä ja vaatinut ensisijaisesti hankintapäätöksen kumoamista ja toissijaisesti hyvitysmaksua. Laurinlahden Kontio Oy on valituksessaan esittänyt, ettei yhtiötä olisi tullut sulkea tarjouskilpailusta ja että kolmen muun tarjoajan tarjoukset olisi tullut sulkea tarjouskilpailusta tarjouspyynnön vastaisina. Laurinlahden Kontio Oy:n mukaan muut tarjoajat eivät olleet täyttäneet tarjouspyynnössä asetettua energiatehokkuusvaatimusta.
Laurinlahden Kontio Oy:n valituksen tultua vireille markkinaoikeudessa hankintayksikkö on ottanut hankintaoikaisun omasta aloitteestaan käsiteltäväkseen ja 6.5.2014 tekemällään hankintaoikaisupäätöksellä poistanut 26.3.2014 tekemänsä hankintapäätöksen, keskeyttänyt hankintamenettelyn ja päättänyt järjestää hankinnasta uuden tarjouskilpailun. Hankintayksikkö on perustellut hankintamenettelyn keskeyttämispäätöstä muun ohella sillä, että tarjouspyyntö on ollut epäselvä energiatehokkuusvaatimuksen osalta. Laurinlahden Kontio Oy on 7.5.2014 valittanut hankintaoikaisupäätöksestä markkinaoikeuteen.
Markkinaoikeus on valituksenalaisessa päätöksessään ensin tutkinut Laurinlahden Kontio Oy:n valituksen hankintamenettelyn keskeyttämistä koskevasta hankintaoikaisupäätöksestä 6.5.2014. Markkinaoikeus on päätöksessään katsonut, ettei hankintayksikkö ole hankintamenettelyn keskeyttäessään menetellyt julkisista hankinnoista annettujen oikeusohjeiden vastaisesti, ja on hylännyt hankintamenettelyn keskeyttämistä koskevan valituksen.
Markkinaoikeus on jättänyt Laurinlahden Kontio Oy:n valituksen hankintapäätöksestä 26.3.2014 tutkimatta sillä perusteella, ettei yhtiöllä enää ole oikeussuojansa kannalta ollut oikeudellista intressiä saada asiassa markkinaoikeuden perusteltua päätöstä siitä, oliko hankintayksikkö mainitun hankintapäätöksen osalta menetellyt yhtiön väittämin tavoin julkisia hankintoja koskevien oikeusohjeiden vastaisesti. Markkinaoikeus on lisäksi todennut päätöksessään, että hankintayksikön poistettua hankintapäätöksensä markkinaoikeus ei voi enää sen osalta myöskään määrätä hankintayksikölle hankintalaissa säädettyä seuraamusta.
Laurinlahden Kontio Oy on korkeimmalle hallinto-oikeudelle tekemässään valituksessa vaatinut muun ohella markkinaoikeuden päätöksen kumoamista ja Hämeenlinnan Palvelukiinteistöt Oy:n määräämistä maksamaan yhtiölle hyvitysmaksuna 150 000 euroa.
1.2 Sovellettavat oikeusohjeet
Julkisista hankinnoista annetun lain (348/2007 myöhempine muutoksineen, hankintalaki) 2 §:n 1 momentin mukaan hankintayksikön on käytettävä hyväksi olemassa olevat kilpailuolosuhteet, kohdeltava hankintamenettelyn osallistujia tasapuolisesti ja syrjimättä sekä toimittava avoimesti ja suhteellisuuden vaatimukset huomioon ottaen.
Hankintalain 71 §:n 1 momentin mukaan ehdokkaiden ja tarjoajien soveltuvuus on kaikissa hankintamenettelyissä arvioitava ennalta ilmoitettuja, tarjoajien taloudelliseen ja rahoitukselliseen tilanteeseen, tekniseen suorituskykyyn tai ammatilliseen pätevyyteen liittyviä taikka muita objektiivisia ja syrjimättömiä perusteita noudattaen.
Hankintalain 73 a §:n 1 momentin mukaan hankintamenettely voidaan keskeyttää vain todellisesta ja perustellusta syystä.
Hankintalain 73 a §:ää koskevan hallituksen esityksen yksityiskohtaisten perustelujen (HE 182/2010 vp) mukaan säännös perustuu vakiintuneeseen oikeuskäytäntöön. Säännöksen mukaan hankintamenettely voidaan keskeyttää vain todellisesta ja perustellusta syystä. Keskeyttämisen syyn arvioinnissa hankintayksikön tulee kiinnittää huomiota siihen, perustuuko hankintamenettelyn keskeyttäminen todellisiin syihin, ja siihen, vaikuttaako ratkaisu syrjivästi ehdokkaisiin tai tarjoajiin.
Lisäksi mainitussa hallituksen esityksessä (HE 182/2010 vp) on unionin tuomioistuimen ja kotimaiseen oikeuskäytäntöön viitaten todettu, että hankintamenettelyn keskeyttämiseen on suhtauduttu suhteellisen sallivasti eikä uudella säännöksellä ole tarkoitus tiukentaa vallitsevaa tulkintakäytäntöä. Hyväksyttävänä hankinnan keskeyttämisen perusteena on unionin oikeuskäytännössä katsottu se, että tarjouspyyntö on osoittautunut tulkinnanvaraiseksi taikka virheelliseksi. Kotimaisen oikeuskäytännön mukaan hyväksyttävänä keskeyttämisperusteena on pidetty esimerkiksi hankintayksikön muuttunutta rahoitustilannetta, hankinnan kohteen tai hankinnan tarpeen muuttumista hankintamenettelyn aikana ja epäonnistunutta tarjouspyyntöä, jonka perusteella on ollut mahdotonta suorittaa vertailua.
Talousvaliokunnan mietinnössä (TaVM 48/2010 vp) on hankintalain 73 a §:n osalta tuotu esiin oikeuskäytännössä lisäksi todetun, ettei hankintamenettelyn keskeyttäminen edellytä vakavien tai poikkeuksellisten seikkojen olemassaoloa.
Hankintalain 80 §:n 1 momentin mukaan hankintayksikkö voi itse poistaa virheellisen päätöksensä tai peruuttaa muun hankintamenettelyssä tehdyn ratkaisun, jolla on oikeudellisia vaikutuksia ehdokkaiden tai tarjoajien asemaan, ja ratkaista asian uudelleen (hankintaoikaisu), jos päätös tai muu hankintamenettelyssä tehty ratkaisu perustuu lain soveltamisessa tapahtuneeseen virheeseen.
Hankintalain 80 §:n yksityiskohtaisen perustelujen (HE 190/2009 vp) mukaan, jos virhe on oikeudelliselta laadultaan sellainen, että jo tarjouspyyntö on ollut lainvastainen, hankintamenettelyssä tulee harkittavaksi hankintamenettelyn keskeyttäminen. Oikeuskäytännössä muotoutuneena hankintamenettelyn keskeyttämisen edellytyksenä on, että keskeyttämisen syy on todellinen ja ettei keskeyttäminen merkitse ehdokkaiden tai tarjoajien syrjivää tai epätasapuolista kohtelua. Tällainen virhe voi tulla esille juuri hankintaoikaisun yhteydessä, joten hankintaoikaisun lopputuloksena voi olla uuden hankintapäätöksen sijasta myös hankintamenettelyn keskeyttämispäätös. Keskeyttämispäätös rinnastuu oikeussuojakeinojen käytön kannalta muihin hankintapäätöksiin.
Hankintalain 81 §:n 1 momentin mukaan hankintayksikkö voi ottaa hankintaoikaisun käsiteltäväkseen omasta aloitteestaan tai asianosaisen vaatimuksesta. Hankintayksikön on ilmoitettava hankintaoikaisun vireilletulosta välittömästi niille, joita asia koskee. Pykälän 2 momentin toisen virkkeen mukaan hankintayksikkö voi itse ottaa hankintapäätöksen tai ratkaisun korjattavakseen 60 päivän kuluessa siitä, kun hankintaoikaisun kohteena oleva päätös tai ratkaisu on tehty.
Hankintalain 82 §:n 3 momentin mukaan, jos hankintayksikkö korjaa hankintapäätöksensä tai muun ratkaisunsa hankintaoikaisuna siten, että markkinaoikeudelle valituksen tehneellä ei ole enää oikeussuojan tarvetta eikä tarvetta saada perusteltua päätöstä, markkinaoikeus voi poistaa tällaisen asian käsittelystään antamatta pääasiasta ratkaisua.
Hankintalain 82 §:n 3 momentin yksityiskohtaisten perustelujen (HE 190/2009 vp) mukaan, jos hankintayksikkö korjaa hankintapäätöksensä tai muun toimenpiteen hankintaoikaisuna joko omasta aloitteestaan tai asianosaisen esittämästä vaatimuksesta, markkinaoikeus voisi poistaa tällaisen asian käsittelystään pääasiaratkaisua antamatta silloin, kun korjaustoimenpide on suoritettu oikein. Tuolloin valittajalla ei ole enää oikeussuojan tarvetta eikä tarvetta saada perusteltua ratkaisua. Siinä tilanteessa, että asia on vireillä markkinaoikeudessa valituksena ja hankintayksikön korjaamistoimet ovat virheellisiä ja johtavat hakijan aseman heikentymiseen, asian käsittely jatkuisi markkinaoikeudessa.
1.3.1 Asian tarkastelun lähtökohdat
Esillä olevassa asiassa hankintayksikkö on samalla hankintapäätöksellä sulkenut Laurinlahden Kontio Oy:n tarjouskilpailusta ja valinnut toisen tarjoajan päiväkodin KVR-urakoitsijaksi.
Laurinlahden Kontio Oy on hakenut markkinaoikeudessa muutosta edellä mainittuun hankintapäätökseen, jolla yhtiö on suljettu tarjouskilpailusta. Yhtiön valituksen ollessa vireillä markkinaoikeudessa hankintayksikkö on hankintalain 80 §:n mukaisella hankintaoikaisupäätöksellään poistanut hankintapäätöksensä ja keskeyttänyt hankintamenettelyn havaitessaan tarjouspyynnössä olleen virheitä. Yhtiö on valittanut markkinaoikeuteen myös hankintamenettelyn keskeyttämistä koskevasta hankintaoikaisupäätöksestä. Markkinaoikeus on ensin tutkinut yhtiön valituksen hankintamenettelyn keskeyttämistä koskevasta hankintaoikaisupäätöksestä ja hylännyt sen sekä tämän jälkeen jättänyt tutkimatta yhtiön hankintapäätöksestä tekemän valituksen.
Asiassa on korkeimmassa hallinto-oikeudessa Laurinlahden Kontio Oy:n valituksesta ratkaistava, onko hankintayksikkö menetellyt hankintalain mukaisesti poistaessaan tekemänsä hankintapäätöksen ja keskeyttäessään hankintamenettelyn ja onko markkinaoikeus menetellyt lainmukaisesti jättäessään tutkimatta yhtiön valituksen hankintapäätöksestä tässä tilanteessa, jossa hankintayksikkö on asian ollessa vireillä markkinaoikeudessa poistanut hankintapäätöksensä hankintamenettelyn keskeyttäessään.
1.3.2 Hankintamenettelyn keskeyttäminen
Korkein hallinto-oikeus toteaa, että hankintamenettelyn keskeyttämisen edellytyksenä oleva todellinen ja perusteltu syy voi johtua hankintayksikön omasta toiminnasta tai laiminlyönnistä. Korkein hallinto-oikeus katsoo kuten markkinaoikeus, että esillä olevassa asiassa ei ole perusteita todeta, että hankintamenettelyn keskeyttämisen perusteeksi ilmoitetut tarjouspyyntöasiakirjojen epäselvyyttä ja hankintapäätöksen perustelujen puutteellisuutta koskevat seikat eivät olisi olleet hankintalain 73 a §:ssä tarkoitettuja hankintamenettelyn keskeyttämisen todellisia syitä tai että hankintamenettelyn keskeyttämisen tarkoituksena tai seurauksena olisi ollut Laurinlahden Kontio Oy:n syrjiminen. Hankintayksikkö on näin ollen voinut 6.5.2014 tekemällään hankintaoikaisupäätöksellä keskeyttää hankintamenettelyn.
1.3.3 Keskeytetyn hankintamenettelyn tutkiminen markkinaoikeudessa
Esillä olevassa asiassa hankintayksikkö on hankintaoikaisupäätöksellään 6.5.2014 poistanut hankintapäätöksen ja keskeyttänyt hankintamenettelyn hankintapäätöksestä tehdyn valituksen ollessa vireillä markkinaoikeudessa. Hankintapäätöksen 26.3.2014 poistaminen ja hankintamenettelyn keskeyttäminen on tarkoittanut, että päiväkodin rakentamista koskevaa KVR-urakkaa ei toteuteta 16.12.2013 julkaistulla avointa menettelyä koskevalla kansallisella hankintailmoituksella aloitetussa hankintamenettelyssä eikä siinä tehdyn hankintapäätöksen perusteella. Hankintapäätös 26.3.2014 on siten menettänyt oikeudellisen merkityksensä sekä Laurinlahden Kontio Oy:n että kolmen muun tarjoajan kannalta.
Markkinaoikeuden on tuossa tilanteessa tullut hankintalain 82 §:n 3 momentin edellä selostetuissa perusteluissa tarkoitetulla tavalla tutkia, oliko hankintayksikkö korjatessaan hankintapäätöksensä hankintaoikaisuna omasta aloitteestaan päätöksellään 6.5.2014 siten, että hankintapäätös poistettiin ja hankintamenettely keskeytettiin, suorittanut korjaustoimenpiteen oikein. Säännöksen mainituista esitöistä ilmenee, että tällaisessa tilanteessa markkinaoikeuden on arvioitava hankintaoikaisupäätöstä ennen hankintapäätöksen arviointia.
Markkinaoikeus on näin menetellyt tutkiessaan ensiksi Laurinlahden Kontio Oy:n valituksen hankintamenettelyn keskeyttämistä koskeneesta hankintaoikaisupäätöksestä. Markkinaoikeuden menettely täyttää myös unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä asetetut vaatimukset, jotka koskevat tarjoajan oikeussuojaa hankintayksikön peruuttaessa hankinnan.
Tutkittuaan ja hylättyään hankintaoikaisupäätöstä koskeneen valituksen markkinaoikeus olisi voinut hankintalain 82 §:n 3 momentin nojalla poistaa hankintapäätöstä 26.3.2014 koskeneen valitusasian käsittelystään pääasiaratkaisua antamatta. Markkinaoikeus on kuitenkin jättänyt Laurinlahden Kontio Oy:n valituksen tutkimatta perustellen ratkaisuaan sillä, että yhtiöllä ei ole ollut oikeussuojansa kannalta oikeudellista intressiä saada asiassa markkinaoikeuden perusteltua päätöstä siitä, onko hankintayksikkö mainitun hankintapäätöksen osalta menetellyt yhtiön väittämin tavoin julkisia hankintoja koskevien oikeusohjeiden vastaisesti. Hankintayksikön poistettua hankintapäätöksensä markkinaoikeus ei voinut enää sen osalta myöskään määrätä hankintayksikölle hankintalaissa säädettyä seuraamusta.
Korkein hallinto-oikeus toteaa, että Laurinlahden Kontio Oy:llä on valittaessaan hankintapäätöksestä markkinaoikeuteen ollut tältä osin oikeussuojan tarve ja markkinaoikeuden on lähtökohtaisesti tullut tuolloin ottaa yhtiön valitus tutkittavakseen. Hankintapäätöstä koskevan valituksen ollessa vireillä markkinaoikeudessa asiaintila on kuitenkin muuttunut hankintayksikön tehtyä hankintaoikaisupäätöksen, jolla se on poistanut hankintapäätöksen, keskeyttänyt hankintamenettelyn ja päättänyt järjestää hankinnasta uuden tarjouskilpailun. Hankintamenettelyn keskeyttäminen eli hankintamenettelyn lopputulos on Laurinlahden Kontio Oy:n valituksesta markkinaoikeudessa tutkittu ja katsottu hankintasäännösten mukaiseksi.
Kysymyksessä oleva hankintamenettely ei edellä todetun mukaisesti johda hankinnan toteuttamiseen ja hankintasopimuksen tekemiseen. Laurinlahden Kontio Oy:n oikeussuoja on kysymyksessä olevan hankintamenettelyn osalta tullut turvatuksi sillä, että yhtiön hankintamenettelyn keskeyttämistä koskevasta hankintaoikaisupäätöksestä tekemä valitus on tutkittu. Laurinlahden Kontio Oy:llä ei ole katsottava oikeussuojansa kannalta olleen oikeudellista intressiä saada asiassa tämän lisäksi markkinaoikeuden päätöstä siitä, oliko hankintayksikkö menetellyt tässä hankintasäännösten mukaisesti keskeytetyksi tulleessa hankintamenettelyssä yhtiön esittämin tavoin julkisia hankintoja koskevien oikeusohjeiden vastaisesti yhtiön tarjouskilpailusta poissulkemisen tai muiden tarjoajien tarjousten tarjouspyynnön mukaisuuden osalta.
Kun Laurinlahden Kontio Oy:llä on ollut oikeussuojan tarve sen valittaessa markkinaoikeuteen hankintapäätöksestä 26.3.2014 ja kun tämä asiaintila on muuttunut valituksen tekemisen jälkeen markkinaoikeuden käsittelyn aikana, markkinaoikeuden ei olisi tullut jättää Laurinlahden Kontio Oy:n valitusta hankintapäätöksestä tutkimatta vaan todeta, että lausunnon antaminen asiassa raukeaa. Koska kummassakin vaihtoehdossa on asiallisesti kysymys siitä, että markkinaoikeus ei ole antanut pääasiaratkaisua valituksen johdosta, ja kun hankintalain 82 §:n 3 momentti huomioon otettuna markkinaoikeus olisi voinut poistaa hankintapäätöstä koskeneen asian käsittelystään antamatta pääasiasta ratkaisua, markkinaoikeuden päätöstä ei ole tarpeen tältä osalta kumota.
Laurinlahden Kontio Oy:n viittaamat uudessa hankintamenettelyssä asetetut ehdot ja vaatimukset eivät ole oikeudellisesti merkityksellisiä nyt käsiteltävänä olevan asian arvioinnissa. Hankintayksikkö voi hankintamenettelyn keskeytettyään aloittaa uuden hankintamenettelyn, joka on keskeytettyyn hankintamenettelyyn nähden uusi ja erillinen.
Laurinlahden Kontio Oy:n vaatiman hyvitysmaksun määräämiseen ei myöskään ole perusteita, koska hankintayksikkö ei ole menetellyt hankintasäännösten vastaisesti hankintamenettelyn keskeyttäessään.
Tämän vuoksi ja kun otetaan huomioon korkeimmassa hallinto-oikeudessa esitetyt vaatimukset ja asiassa saatu selvitys, markkinaoikeuden päätöksen lopputuloksen muuttamiseen ei muilta osin ole perusteita.
2. Oikeudenkäyntikulut korkeimmassa hallinto-oikeudessa
Asian näin päättyessä ja kun otetaan huomioon hallintolainkäyttölain 74 §:n 1 momentti, Laurinlahden Kontio Oy:lle ei ole määrättävä maksettavaksi korvausta oikeudenkäyntikuluistaan korkeimmassa hallinto-oikeudessa.
Eri mieltä olleen oikeusneuvos Outi Suvirannan äänestyslausunto, johon oikeusneuvokset Alice Guimaraes-Purokoski ja Eija Siitari yhtyivät:
"Kumoan markkinaoikeuden päätöksen siltä osin kuin markkinaoikeus on jättänyt tutkimatta Laurinlahden Kontio Oy:n valituksen Hämeenlinnan Palvelukiinteistöt Oy:n hallituksen (hankintayksikkö) 26.3.2014 tekemästä hankintapäätöksestä. Tutkin valituksen tältä osin viivästyksen välttämiseksi välittömästi ja hylkään valituksen siltä osin kuin se koskee yhtiön sulkemista tarjouskilpailusta puuttuvan soveltuvuuden vuoksi. Muilta osin lausuminen yhtiön valituksesta raukeaa.
En muuta markkinaoikeuden päätöksen lopputulosta siltä osin kuin markkinaoikeus on hylännyt Laurinlahden Kontio Oy:n valituksen hankintayksikön 6.5.2014 tekemästä hankintamenettelyn keskeyttämistä ja aiemman hankintapäätöksen poistamista koskevasta hankintaoikaisupäätöksestä.
Velvoitettuna lausumaan Laurinlahden Kontio Oy:n oikeudenkäyntikuluvaatimuksesta korkeimmassa hallinto-oikeudessa enemmistön pääasiaratkaisun pohjalta hylkään, kuten enemmistö, vaatimuksen.
Viittaan perustelujen osalta enemmistön pääasiaa koskevien perusteluiden kohtiin 1.1 Asian vaiheet ja 1.2 Sovellettavat oikeusohjeet. Tuon kuitenkin asian vaiheisiin liittyen esiin, että Laurinlahden Kontio Oy on valituksessaan korkeimmalle hallinto-oikeudelle todennut valituksensa keskeisen kohteen sisältyvän markkinaoikeuden päätöksen perustelujen (s. 5) ensimmäiseen lauseeseen, jossa markkinaoikeus on katsonut, että asiassa tulee ensin tutkia hankintamenettelyn keskeyttämistä koskeva valitus, sillä valituksen tutkimisen edellytykset hankintapäätöstä koskevassa asiassa riippuvat edellä mainitun asian lopputuloksesta.
Asian oikeudellisena arviona lausun seuraavan:
1.3 Kysymyksenasettelu
Korkeimmassa hallinto-oikeudessa on Laurinlahden Kontio Oy:n valituksesta ensinnä ratkaistava, onko markkinaoikeus voinut jättää valituksenalaisella päätöksellään Laurinlahden Kontio Oy:n valituksen tutkimatta hankintapäätöstä koskevilta osin. Mainittu hankintapäätös on sisältänyt toisaalta valittajayhtiön sulkemisen tarjouskilpailusta ja toisaalta tarjouskilpailun voittaneen tarjoajan valinnan. Valittajayhtiö on hakenut markkinaoikeudelle tekemässään valituksessa muutosta hankintapäätöksen kumpaankin osaan. Asiassa on tämän jälkeen ratkaistava, onko hankintayksikkö menetellyt hankintalain vastaisesti tekemällä hankintaoikaisupäätöksen, jolla hankintayksikkö on keskeyttänyt hankintamenettelyn ja poistanut hankintapäätöksen.
1.4 Hankintapäätöstä koskeneen valituksen tutkimatta jättäminen markkinaoikeudessa
1.4.1 Unionin tuomioistuimen oikeussuojadirektiivin mukaista oikeussuojan tarvetta koskevasta oikeuskäytännöstä
Unionin tuomioistuin on viimeaikaisessa oikeuskäytännössään tulkinnut niin kutsutun oikeussuojadirektiivin (julkisia tavaranhankintoja ja rakennusurakoita koskeviin sopimuksiin liittyvien muutoksenhakumenettelyjen soveltamista koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun neuvoston direktiivi 89/665/ETY sellaisena kuin sitä on muutettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2007/66/EY) sääntelyyn liittyen asianosaisen oikeussuojan tarvetta hankintamenettelyssä.
Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä on ollut kysymys yhtäältä tilanteista, joissa hankintayksikkö ei ole tehnyt päätöstä tarjoajan poissulkemisesta hankintamenettelystä, mutta jossa tällainen vaatimus on esitetty muutoksenhakumenettelyn kuluessa (asia Fastweb, C-100/12, asia C-689/13, Puligienica Facility Esco) ja toisaalta tilanteista, joissa tarjoaja on suljettu tarjousmenettelyn ulkopuolelle jo hankintamenettelyssä (asia C-355/15, Bietergemeinschaft Technische Gebäudebetreuung GesmbH ja asia C-131/16, Archus) taikka joissa tarjoaja on erillisellä päätöksellä hyväksytty hankintamenettelyyn (asia C-391/15, Marina del Mediterráneo).
Unionin tuomioistuin on oikeuskäytännössään todennut oikeussuojadirektiivin 89/665/ETY 1 artiklasta käyvän ilmi, että kyseisellä direktiivillä on tarkoitus mahdollistaa se, että julkisia hankintoja koskevan unionin oikeuden vastaisiin hankintaviranomaisen päätöksiin voidaan hakea muutosta tehokkaasti (Fastweb, 25 kohta). Unionin tuomioistuin on oikeussuojadirektiivin 1 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan ja 3 kohdan säännöksiin viitaten myös todennut, että jotta voidaan katsoa, että hankintaviranomaisen tekemiin päätöksiin voidaan hakea muutosta tehokkaasti, muutoksenhaun on oltava ainakin niiden käytettävissä, jotka ovat tai ovat olleet tavoittelemassa tiettyä sopimusta ja joiden etua väitetty virheellinen menettely on loukannut tai saattaa loukata (Puligienica Facility Esco, 23 kohta, Bietergemeinschaft Technische Gebäudebetreuung GesmbH, 28 kohta, Marina del Mediterráneo, 36 kohta).
Edelleen unionin tuomioistuin on täsmentänyt, että oikeussuojadirektiivin 1 artiklan 3 kohdasta ja 2 a artiklasta ilmenee, että sääntöjen vastaisiin päätöksiin voidaan hakea muutosta tehokkaasti, kun mahdollistetaan, että jokainen poissuljettu tarjoaja voi poissulkevan päätöksen lisäksi riitauttaa – niin kauan kuin tätä riitauttamista ei ole ratkaistu – myös sellaiset myöhemmät päätökset, joista sille aiheutuisi vahinkoa tilanteessa, jossa sen poissulkeva päätös kumottaisiin. Oikeussuojadirektiivin 1 artiklan 3 kohta ei kuitenkaan ole esteenä sille, että tarjoajalta, joka on hankintaviranomaisen lainvoimaisella päätöksellä suljettu pois hankintamenettelystä, evätään mahdollisuus hakea muutosta hankintasopimuksen sopimuspuolen valintaa koskevaan päätökseen ja hankintasopimuksen tekemiseen (Bietergemeinschaft Technische Gebäudebetreuung GesmbH, 34 ja 36 kohta).
Unionin tuomioistuin on katsonut, että päätös, jolla hankintaviranomainen hylkää tarjoajan tarjouksen jo ennen kuin se ryhtyy valitsemaan parasta tarjousta, on sellainen päätös, johon on direktiivin 89/665/ETY 1 artiklan 1 kohdan nojalla voitava hakea muutosta, koska kyseistä säännöstä sovelletaan kaikkiin hankintaviranomaisen päätöksiin, joihin sovelletaan unionin oikeuden julkisia hankintoja koskevia sääntöjä, eikä siinä ole minkäänlaista rajoitusta kyseisten päätösten luonteen tai sisällön osalta. Muutoksenhakumahdollisuuden puuttumisen vaikutuksena ei olisi ainoastaan, että tarjoajalta evättäisiin oikeus hakea muutosta lainvastaiseksi väittämäänsä päätökseen, vaan siltä evättäisiin myös oikeus riitauttaa sellaisen hylkäämisperusteen hyväksyttävyys, jonka muutoksenhakuelin on tuonut esille evätäkseen kyseiseltä tarjoajalta sellaisen henkilön aseman, jonka etua väitetty lainvastaisuus on loukannut tai saattaa loukata (Fastweb, 26 ja 27 kohta).
Unionin tuomioistuin on vielä todennut, että oikeussuojadirektiivin 1 artiklan 3 kohdan mukainen tietyn sopimuksen käsite voi tarvittaessa koskea uuden julkisen hankintamenettelyn mahdollista aloittamista. Unionin tuomioistuin on tässä yhteydessä lausunut, että hankintayksikön tehtyä samanaikaisesti yhden päätöksen, jolla se on hylännyt yhden tarjoajan tarjouksen, ja toisen päätöksen, jolla se on valinnut toisen tarjoajan tarjouksen, tarjoajalla on oikeus hakea muutosta molempiin päätöksiin. Tällaisella tarjoajalla on oikeutettu intressi saada sopimuspuoleksi valitun tarjoajan tarjous hylättyä, mikä voi johtaa siihen, että todetaan sääntöjenmukaisen tarjouksen valintavaiheeseen siirtymisen olevan hankintaviranomaiselle mahdotonta. Unionin tuomioistuin on katsonut, että tätä tulkintaa tukevat oikeussuojadirektiivin 2 a artiklan 1 ja 2 kohdan säännökset, joissa säädetään nimenomaisesti niiden tarjoajien, joita ei ole lopullisesti suljettu pois, oikeudesta hakea muutosta esimerkiksi hankintayksiköiden sopimuspuolen valintaa koskeviin päätöksiin (Archus, 54–56 kohta).
1.4.2 Oikeudellinen arviointi
Katson, että edellä mainitun oikeussuojadirektiivin tulkintaa koskevan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti Laurinlahden Kontio Oy:llä on ollut oikeus hakea muutosta hankintapäätökseen, jolla se on suljettu pois hankintamenettelystä ja hankintayksikkö on valinnut tarjouskilpailun voittajan. Toisin kuin markkinaoikeus on katsonut, hankintapäätöstä koskevan valituksen tutkimisen edellytykset eivät ole riippuneet siitä, että hankintayksikön sittemmin keskeytettyä hankintamenettelyn markkinaoikeudessa on ollut samalla ratkaistavana valittajan valitus myös tuosta jälkimmäisestä päätöksestä. Valittajan valituksissa ei ole ollut kysymys samasta seikasta, eikä hankintayksikön tekemä hankintaoikaisupäätös, jolla hankintamenettely on keskeytetty, ole ollut vastaus valittajan tekemään ensimmäiseen valitukseen siltä osin kuin valittaja on suljettu puuttuvan soveltuvuuden vuoksi hankintamenettelystä. Koska markkinaoikeus on jättänyt tutkimatta Laurinlahden Kontio Oy:n hankintapäätökseen kohdistuvan valituksen, vaikka asian tutkimiselle ei ole ollut prosessinedellytysten puuttumisesta johtuvaa estettä, on markkinaoikeuden päätös tältä osin kumottava.
Markkinaoikeuden tutkimatta jättämistä koskevan päätöksen tultua kumotuksi tulisi asia palauttaa markkinaoikeuteen käsiteltäväksi. Asian laatuun nähden sekä viivästyksen välttämiseksi tutkin valituksen välittömästi korkeimmassa hallinto-oikeudessa markkinaoikeudessa tutkimatta jätetyiltä osin. Siltä osin kuin asiassa on kysymys Laurinlahden Kontio Oy:n puuttuvasta soveltuvuudesta hylkään valituksen.
Laurinlahden Kontio Oy on hankintapäätöstä koskevassa valituksessaan vaatinut sen lisäksi, että markkinaoikeus kumoaa hankintapäätöksen sekä hankintayksikön 21.2.2014 tekemän päätöksen hyväksyä tarjousvertailuun Hämeenlinnan Saneeraus- ja Rakennuspalvelu Oy:n, Lujatalo Oy:n ja MHL-Rakennus Oy:n tarjoukset. Valituksen mukaan hankintayksikön olisi tullut sulkea kyseiset tarjoukset tarjouskilpailusta tarjouspyynnön vastaisina, sillä tarjoukset eivät ole täyttäneet tarjouspyynnön A-energiatehokkuuden vaatimusta. Laurinlahden Kontio Oy on perustellut tarjousten tarjouspyynnön vastaisuutta sillä, että tarjouspyynnön energiatehokkuusluokan A-vaatimusten täyttymisen yhteydessä mainittu ET-luku (≤ 140 kWh/brm2/v) on ainoastaan välttämätön, mutta ei riittävä ehto sille, että rakennettava päiväkoti täyttää hankintayksikön edellyttämällä tavalla energiatehokkuusluokan A vaatimukset. Markkinaoikeudessa esitetyn valituksen mukaan rakennuksen on lisäksi täytettävä vaatimus energiatuottokertoimella korjatusta E-luvusta (≤ 90 kWh/lämmitetty m2/v). Valituskirjelmän liitteenä ovat yhtiön mukaan sovellettaviksi tulevat ympäristöministeriön asetukset.
Hankintamenettelyn vaiheittaisuudesta johtuu, että hankintapäätöstä koskevaa valitusta käsitellessään tuomioistuin voi viran puolestakin ensin ratkaista, onko tarjouspyyntö hankintalain mukainen (näin esimerkiksi KHO 2015:151). Mikäli tarjouspyyntö ei ole hankintalain mukainen, ei hankintamenettelyn osalta ole tarpeen enää arvioida, onko hankintamenettely muiden vaiheidensa osalta ollut hankintalain mukainen. Tarjouspyyntöasiakirjojen hankintalain vastaisuudesta johtuu näin ollen, ettei esimerkiksi tarjousten tarjouspyynnön mukaisuutta ole tarpeen erikseen arvioida.
Katson jäljempänä hankintaoikaisupäätöksestä lausutun perusteella, että lausunnon antaminen Laurinlahden Kontio Oy:n hankintapäätöstä koskevasta valituksesta, joka koskee tarjouskilpailuun osallistuneiden yhtiöiden soveltuvuusvaatimusten täyttymistä sekä näiden tekemien tarjousten tarjouspyynnön mukaisuutta, raukeaa.
1.5 Hankintamenettelyn keskeyttämistä ja hankintapäätöksen poistamista koskevan hankintaoikaisupäätöksen lainmukaisuus
1.5.1 Hankintamenettelyn keskeyttämistä koskevasta unionin tuomioistuimen oikeuskäytännöstä
Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä on todettu, että oikeussuojadirektiivissä ei säädetä, että hankintaviranomaisen sopimuksen tekemisestä luopuminen rajoitettaisiin poikkeuksellisiin tapauksiin taikka että sen olisi välttämättä perustuttava vakaviin syihin. Velvollisuus ilmoittaa tarjouspyynnön peruuttamista koskevan päätöksen perusteet perustuu siihen, että pyritään takaamaan avoimuuden vähimmäistaso.
Oikeussuojadirektiivin mukaan hankintaviranomaisen julkista hankintaa koskevan tarjouspyynnön peruuttamista koskevaan päätökseen on voitava hakea muutosta ja päätös on voitava kumota tarvittaessa, muun ohella sillä perusteella, että se on vastoin julkisia hankintoja koskevaa unionin oikeutta. Sellaisissakin tapauksissa, joissa hankintaviranomaisilla on sovellettavan kansallisen lainsäädännön perusteella laaja harkintavalta peruuttaa tarjouspyyntö, kansallisen tuomioistuimen on voitava oikeussuojadirektiivin nojalla tutkia, onko peruuttamista koskeva päätös yhteensopiva unionin oikeuden merkityksellisten sääntöjen kanssa.
Peruuttamispäätöksen perusteet voivat perustua syihin, joilla on muun ohella yhteys sen arviointiin, onko hankintamenettelyn saattaminen päätökseen tarkoituksenmukaista yleisen edun näkökulmasta, kun otetaan huomioon muun muassa taloudellisen asiayhteyden tai tosiseikaston taikka myös asianomaisen hankintaviranomaisen tarpeiden mahdollinen muuttuminen. Hankintaviranomaisella ei ole velvollisuutta saattaa päätökseen aloitettua hankintamenettelyä ja tehdä hankintasopimusta edes ainoan jäljelle jääneen tarjoajan kanssa (asia C-440/13, Croce Amica One Italia, 32–36 kohta oikeustapausviittauksineen).
1.5.2 Hankintaoikaisupäätöksen perusteluista
Hankintayksikkö on perustellut hankintaoikaisupäätöstään, jolla hankinta on keskeytetty ja hankintapäätös poistettu, muun ohella seuraavasti:
"Tarjouspyynnön liitteenä olleen urakkaohjelman vaatimus 'Päiväkodin on täytettävä energiatehokkuusluokan A vaatimukset eli laskennallisen energiatehokkuusluvun on oltava alle 140 kWh/brm2/vuosi' on saattanut aiheuttaa tarjoajien osalta eriarvoisuutta ja epäselvyyttä. Vaatimus perustuu vanhentuneeseen Ympäristöministeriön asetukseen 19.6.2007. Tarjouspyynnössä olisi pitänyt selvemmin ilmoittaa, että vaatimuksena on nimenomaan ET-luku, joka lasketaan vuoden 2007 asetuksen mukaisesti. Ympäristöministeriön asetuksessa 27.2.2013 A-luokan päiväkodeissa kokonaisenergiakulutus E-luku on oltava alle 90 kWh/lämmitetty netto m2/v. Ainoastaan Laurinlahden Kontio Oy on tarjouksensa liitteenä ilmoittanut E-luvun, muut tarjoajat ovat esittäneet ET-luvun tarjouslomakkeessaan."
Hankintaoikaisupäätöksen mainitut perustelut liittyvät Laurinlahden Kontio Oy:n hankintapäätöstä koskeneessa valituksessa esitettyyn valitusperusteeseen, jonka mukaan tarjouspyynnössä asetettu energiatehokkuusluokan A-vaatimus on ainoastaan välttämätön, mutta ei riittävä ehto sille, että päiväkoti täyttää hankintayksikön edellyttämällä tavalla energiatehokkuusluokka A vaatimukset.
Hankintaoikaisupäätöksessä on lisäksi käsitelty hankintayksikön havaitsemia tarjousvertailun virheellisyyksiä.
1.5.3 Oikeudellinen arviointi
Katson, kuten markkinaoikeus ja enemmistö korkeimmassa hallinto-oikeudessa, että hankintayksikkö on voinut esittämillään tarjouspyynnön hankintalain vastaisuuteen liittyvillä perusteilla, jotka osin liittyvät Laurinlahden Kontio Oy:n hankintapäätöstä koskevassa valituksessa esittämään, hankintalain 73 a §:n mukaisesti keskeyttää hankintamenettelyn.
Koska jo tarjouspyyntö on ollut hankintalain vastainen, on päätös keskeyttää hankinta perustunut todellisiin syihin eikä se ole vaikuttanut syrjivästi ehdokkaisiin ja tarjoajiin. Hankintamenettelyn saattaminen päätökseen alkuperäisten tarjouspyyntöasiakirjojen nojalla ei ole ollut mahdollista, eikä hankintayksiköllä siten ole ollut velvollisuutta saattaa hankintamenettelyä loppuun. Hylkään yhtiön valituksen siltä osin kuin se koskee hankintaoikaisupäätöstä enkä muuta markkinaoikeuden päätöksen lopputulosta.
Koska hankintamenettely on ollut lainvastainen jo tarjouspyyntöasiakirjoissa olleiden puutteiden vuoksi, ei asiassa ole tarpeen enemmälti arvioida Laurinlahden Kontio Oy:n asiassa esittämiä muita valitusperusteita."
Asian ovat ratkaisseet oikeusneuvokset Niilo Jääskinen, Matti Halén, Eija Siitari, Alice Guimaraes-Purokoski, Outi Suviranta, Anne Nenonen ja Maarit Lindroos. Asian esittelijä Riitta Hämäläinen.

matches:
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 3
diaarinumero 2014
diaarinumero 2014
diaarinumero 2014
diaarinumero 2014
diaarinumero 2014
tuomioistuin
tuomioistuin
tuomioistuin
tuomioistuin
tuomioistuin
tuomioistuin
tuomioistuin
tuomioistuin
tuomioistuin


Asetus kehitysvammaisten erityishuollosta 988/1977 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 1977 › 23.12.1977/988
23.12.1977/988
Asetus kehitysvammaisten erityishuollosta
Sosiaali- ja terveysministeriön toimialaan kuuluvia asioita käsittelemään määrätyn ministerin esittelystä säädetään kehitysvammaisten erityishuollosta 23 päivänä kesäkuuta 1977 annetun lain (519/77) sekä kehitysvammaisten erityishuollosta annetun lain voimaanpanosta sanottuna päivänä annetun lain (520/77) 33 §:n nojalla:
1 luku (17.6.1983/548)
(17.6.1983/548)
1 luku on kumottu A:lla 17.6.1983/548.
Erityishuollon järjestäminen
2 § (19.4.1985/335)
2 § on kumottu A:lla 19.4.1985/335.
Erityishuoltopiirin kuntainliitto tai erityishuoltoa järjestävä kunta huolehtii kuljetuksista, jotka erityishuollon saamiseksi ovat välttämättömiä, tai suorittaa niistä aiheutuvat kustannukset.
Kehitysvammalain 34 §:ssä tarkoitetun erityishuolto-ohjelman tulee sisältää suunnitelma annettavasta erityishuollosta, sen toteuttamistavasta sekä siitä, milloin erityishuolto-ohjelma viimeistään on otettava tarkistettavaksi.
2 momentti on kumottu A:lla 17.6.1983/548.
3 luku (14.2.1997/173)
(14.2.1997/173)
3 LUKU on kumottu A:lla 14.2.1997/173.
Korvaukset ja maksuosuudet
12 § (17.6.1983/548)
12 § on kumottu A:lla 17.6.1983/548.
13 § (19.4.1985/335)
13 § on kumottu A:lla 19.4.1985/335.
Määrättäessä kehitysvammalain 73 §:n nojalla jäsenkuntien osuuksia otetaan perustamiskustannusosuuksina varainhoitovuosittain huomioon jäsenkunnille määrätyt maksuosuudet perustamiskustannuksiin vähennettynä määrillä, jotka kuntainliitto on niille suorittanut. Perustamiskustannusosuuksien vuotuinen arvonvähennys on 4 prosenttia. Jäsenkuntien perustamiskustannusosuudet muunnetaan osuuksien määräytymisajankohdan rahanarvoon korottamalla tai alentamalla niitä samassa suhteessa kuin tilastokeskuksen julkaisema rakennuskustannusindeksin kokonaiskustannusten indeksiluku on osuuksien määräämiskuukauden indeksilukuun verrattuna muuttunut sen varainhoitovuoden indeksilukujen arvosta, jonka aikana perustamiskustannusosuudet ovat aiheutuneet.
Valtion erityishuollon toimintayksiköt
Sen lisäksi, mitä kehitysvammalaissa on säädetty, valtion erityishuollon toimintayksiköt voivat järjestää harjaantumis- ja muuta tarpeellista opetusta sekä ammatillista koulutusta.
Valtion erityishuollon toimintayksikköjä ovat Alavuden ja Perttulan ammatilliset koulutuskeskukset sekä Kuhankosken opetuskoti.
Valtion erityishuollon toimintayksiköllä tulee olla ohjesääntö, jonka vahvistaa sosiaalihallitus, pyydettyään siitä opetuksen osalta kehitysvammalain 3 §:n 2 momentissa tarkoitetun opetusviranomaisen lausunnon.
Ohjesäännössä määrätään johtokunnan kokoontumisesta, päätösvallasta, sen ja johtavien viranhaltijoiden tehtävistä sekä laitoksen toiminnasta ottaen huomioon, mitä tässä asetuksessa säädetään.
Henkilöstön osallistumisesta sitä itseään koskevan päätöksenteon valmisteluun valtion erityishuollon toimintayksikössä määrätään tarkemmin virastodemokratiaohjesäännössä, jonka sosiaalihallitus vahvistaa. (21.9.1979/730)
Toimintayksiköllä tulee olla johtokunta, jonka toimikausi on neljä kalenterivuotta. Johto kuntaan kuuluu seitsemän jäsentä, joista sosiaalihallitus määrää kuusi ja ammattikasvatushallitus yhden. Sosiaalihallitus määrää yhden jäsenistä toimimaan johtokunnan puheenjohtajana. Varapuheenjohtajan johtokunta valitsee keskuudestaan.
Valtion erityishuollon toimintayksikössä voi olla johtajan, apulaisjohtajan, opettajan ja ammattiopettajan virkoja sekä ylihoitajan, sosiaalihuoltajan, sairaanhoitajan, työnjohtajan, ohjaajan, alikonemestarin, ylikatsastajan, katsastajan, emännöitsijän, kanslistin, toimistoapulaisen, apuopettajan, yövartijan ja ompelijan toimia. Lisäksi erityishuollon toimintayksikössä voi olla ylimääräisiä toimenhaltijoita ja tilapäisiä toimihenkilöitä sekä työsopimussuhteessa olevaa henkilökuntaa.
Kelpoisuusehtona valtion erityishuollon toimintayksikön virkoihin ja toimiin vaaditaan, että asianomainen on aikaisemmalla toiminnallaan osoittanut omaavansa sellaisen taidon ja kyvyn, jota viran tai toimen menestyksellinen hoitaminen edellyttää.
Sen lisäksi vaaditaan:
1) johtajalta ja apulaisjohtajalta virkaan soveltuva ylempi korkeakoulututkinto;
2) opettajalta erityisopettajan tutkinto tai muutoin hankittu erityisopettajan pätevyys;
3) ammattiopettajalta asianomaisen alan opettajakoulutus sekä ammattikasvatushallituksen hyväksymä erityisopettajakoulutus;
4) ylihoitajalta terveydenhoitajan tai muu soveltuva sairaanhoitajan erikoistutkinto ja sairaanhoitajalta sairaanhoitajan tutkinto;
5) sosiaalihuoltajalta sosiaalihuoltajan, sosiaalihoitajan tai muu vastaava sosiaalityöntekijän koulutus;
6) ohjaajalta sosiaalihallituksen hyväksymä ohjaajan koulutus;
7) alikonemestarilta alikonemestarikirjan saamiseksi tarvittava pätevyys;
8) ylikatsastajalta, katsastajalta ja työnjohtajalta asianomaisen alan ammattikoulutus;
9) emännöitsijältä soveltuva ravintotalousalan ammattikoulutus; sekä
10) kanslistilta, toimistoapulaiselta ja muilta toimenhaltijoilta toimeen soveltuva koulutus.
Toimintayksikön johtajan ja apulaisjohtajan nimittää tai ottaa sosiaalihallitus.
Toimintayksikön viran ja toimen haltijalle myöntää virkavapauden ja eron se viranomainen, jolle viran tai toimen täyttäminen kuuluu. Alle kolme kuukautta kestävän virkavapauden myöntää kuitenkin johtajalle johtokunta ja muille johtaja.
Viran tai toimen hoidosta virkavapauden aikana päättää se viranomainen, joka on virkavapauden myöntänyt.
23 § (17.6.1983/548)
23 § on kumottu A:lla 17.6.1983/548.
Erityishuoltoa saavan henkilön erityishuollon toimintayksikössä tekemä työ tai sen toimesta hänen tehtäväkseen järjestetty työ jää toimintayksikön hyväksi. Työtoimintaan osallistuvalle voidaan kuitenkin sosiaali- ja terveysministeriön vahvistamien perusteiden mukaisesti suorittaa työosuusrahaa. (22.2.1991/416)
Erityishuolto-ohjelmassa voidaan määrätä, että työn tulos jää erityishuoltoa saavan henkilön hyväksi.
25–27 §
25–27 § on kumottu A:lla 17.6.1983/548.
28 § (30.10.1989/938)
Toimivaltainen kehitysvammalaissa ja sen voimaanpanolaissa sekä tässä asetuksessa mainituissa lääninhallituksen tai lääninoikeuden käsiteltävissä asioissa on, jollei muualla laissa tai asetuksessa ole toisin säädetty, sen läänin lääninhallitus ja vastaavasti lääninoikeus, jonka alueella erityishuoltopiirin kuntainliitolla on kotipaikka.
Kehitysvammalain 30, 33, 36, 38 ja 41 §:ssä tarkoitetuissa henkilöä koskevissa asioissa on kuitenkin toimivaltainen sen läänin lääninhallitus tai lääninoikeus, jonka alueella henkilön kotikunta on.
3 momentti on kumottu A:lla 17.6.1983/548.
Mitä tässä asetuksessa on säädetty erityishuoltopiirin kuntainliitosta on soveltuvin osin voimassa erityishuollon kuntainliitosta.
30 § (14.2.1997/173)
Tarkempia ohjeita tämän asetuksen täytäntöönpanosta antaa tarvittaessa asianomainen ministeriö.
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1978.
Milloin kehitysvammalain 6 §:n 2 momentissa tarkoitettu erityishuoltopiirin kuntainliitto perustetaan mainitun lain voimaantulon jälkeen, tulee sen järjestää mainitussa laissa kuntien velvollisuudeksi säädetty erityishuolto viimeistään kuntainliiton perustamista seuraavan toisen kalenterikuukauden alusta lukien.
Kehitysvammalain voimaanpanolain 5 §:n 1 momentissa tarkoitettu kunnallinen vajaamielislaitos tai muu kunnallinen erityishuollon toimintayksikkö voi jatkaa toimintaansa saman lain 4 §:n 1 momentissa tarkoitetussa laajuudessa siihen asti kunnes erityishuoltopiirin kuntainliitto on perustettu ja aloittaa erityishuollon järjestämisen 1 momentissa tarkoitetulla tavalla. Sen jälkeen noudatetaan, mitä kehitysvammalain 14 §:n 1 momentissa on säädetty.
Kuntainliittoon, joka ylläpitää laitosta tai muuta erityshuoltoa järjestävää toimintayksikköä, sovelletaan 2 momentissa tarkoitettuna aikana mitä kehitysvammalaissa on erityishuoltopiirin kuntainliiton osalta säädetty.
Henkilö, joka ennen tämän asetuksen voimaantuloa on ollut kelpoinen johonkin valtion vajaamielislaitoksen virkaan tai toimeen ja joka tämän asetuksen voimaantullessa on tällaisen viran tai toimen haltijana, säilyttää kelpoisuutensa vastaavaan valtion erityishuollon toimintayksikön virkaan tai toimeen tämän asetuksen tullessa voimaan.
21.9.1979/730:
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä lokakuuta 1979.
17.6.1983/548:
19.4.1985/335:
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä elokuuta 1985, ja sillä kumotaan harjaantumisopetuksesta 16 päivänä helmikuuta 1979 annettu asetus (190/79) siihen myöhemmin tehtyine muutoksineen.
Tämän asetuksen 9 §:stä poiketen voidaan opetus vuonna 1985 järjestää niillä kehitysvammaisten erityishuollon henkilökunnan voimavaroilla, jotka ovat käytettävissä tämän asetuksen voimaantullessa ja vuoden 1989 loppuun asti siten, kuin sosiaalihuollon valtakunnallisessa suunnitelmassa tarkemmin määrätään.
30.10.1989/938:
22.2.1991/416:
Tässä asetuksessa tarkoitettuja opetushallituksen tehtäviä hoitaa 1 päivään huhtikuuta 1991 kouluhallitus.
14.2.1997/173:
1 luku 2 luku - Erityishuollon järjestäminen2 § 3 § 4 § 3 luku 4 luku - Korvaukset ja maksuosuudet12 § 13 § 14 § 5 luku - Valtion erityishuollon toimintayksiköt 15 § 16 § 17 § 18 § 19 § 20 § 21 § 22 § 6 luku - Erinäisiä säännöksiä23 § 24 § 25–27 § 28 § 29 § 30 § 7 luku - Voimaantulosäännökset 31 § 32 § 33 § 34 § Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:21.9.1979/730:17.6.1983/548:19.4.1985/335:30.10.1989/938:22.2.1991/416:14.2.1997/173:


text:
LG 42LB582V tv 1067 cm Full HD Älytelevisio Wi-Fi Metallinen
> Poistomyynti>SMART LED TV. 0,9 GHz:n suoritin ja 1,25 Gt RAM-muistia. Wi-Fi, DLNA ja Magic Remote -valmius.
Viite: 42LB582V
42-tuumainen Full HD -televisio, jossa Miracast ja WiDi, Digitaalitelevisio (DVB-T / T2 / C / S2) USB-tallennuksella Smart TV -ominaisuus DLNA, Miracast, langaton verkko ja WiDi 3 x HDMI / 3 x USB
LG 42LB582V on 42-tuumainen Full HD -televisio, jossa on puhdas muotoilu ja paljon älykkäitä ominaisuuksia, kuten DLNA (mukaan lukien sisäänrakennettu langaton verkko), Miracast kannettaville laitteille ja WiDi tietokoneiden kanssa pariliitoksen muodostamiseksi.
Sisäänrakennettu digitaalinen TV-viritin Boxerille (DVB-T / T2), Com Hem (DVB-C) ja Canal Digital (DVB-S2) tarkoittaa, että lisävastaanotinta ei tarvita. Kytke USB-kiintolevy ja voit sekä ohjelmoida digitaalisia TV-nauhoituksia * että keskeyttää suoraa TV-ohjelmaa * ns.
Smart TV, Miracast ja WiDi
Uusi 42-tuumainen Full HD LED -televisiosi on varustettu Smart TV: llä, mikä tarkoittaa, että tavallisesta televisiosta tulee helposti huomattavasti älykkäämpi ja voit käyttää erilaisia materiaaleja, sovelluksia ja Internet-palveluita, kuten YouTube, Picasa, Accuweather, Twitter ja Facebook. . Niille, jotka haluavat nauttia televisio-ohjelmista tai elokuvista, on olemassa mahdollisuus käyttää erilaisia palveluita, kuten Viaplay, Viasat, SF AnyTime, Headweb ja Netflix. Jotkut Smart TV: n palvelut vaativat tilauksen.
Televisiossa olevien sisäänrakennettujen WiDi- ja Miracast (Wi-Fi Direct) -sovellusten avulla voit jakaa materiaalia laitteista, jotka ovat yhteensopivia WiDin tai Miracastin (Wi-Fi Direct) kanssa yksinkertaisimmalla mahdollisella tavalla, täysin ilman kaapeleita. Nyt voit helposti katsella uusimpia lomakuvia, katsella elokuvia tietokoneelta tai katsella esityksiä suoraan näytöllä.
DLNA-verkko ja kolme USB-porttia
DLNA-verkot tarjoavat mahdollisuuden suoratoistaa valokuvia, musiikkia ja elokuvia suoraan näytölle DLNA-yhteensopivista laitteista langallisessa tai langattomassa (sisäänrakennetun WiFi-verkon ansiosta). Niille, joilla ei ole verkkoa kotona, mutta jotka silti haluavat nähdä toistomateriaalia uudessa televisiossa, on yhtä hyvä käyttää yhtä television USB-porteista tähän tarkoitukseen.
* Vain digitaaliset lähetykset sisäänrakennetun vastaanottimen kautta voidaan tallentaa. Televisio tukee yli 40 Gt: n ulkoisia USB-kiintolevyjä. Kun liität levyn televisioon, se muodostetaan pariksi television kanssa, kaikki levyllä olevat tiedot poistetaan. Television kanssa tehdyt tallennukset ovat yhteensopivia vain tämän television kanssa.
Teknologia MCI (Motion Clarity Index) 100
Kuulokelähtö 2
Yleinen käyttöliittymä (CI) Ei
TekstiTV 2000 sivua
Tuetut videomuodot DIVX,DIVX HD
TP-LINK M7350 LTE-Advanced Wi-Fi *20% alennus* Langaton...
Transcend StoreJet 25H3 ulkoinen kovalevy 3000 GB Musta,...
Celly 2.0m USB A - Micro B USB-kaapeli 2 m Micro-USB Musta
Celly USBTYPECNYLBK USB-kaapeli 1 m USB A C Musta
Kärcher KHB 5 Battery Akku-painepesuri Musta, Keltainen...
Sharkoon QuickPort Quattro
SHA-1011285
SHA-1009305
Sharkoon SATA QuickPort Pro LAN Gigabit LAN(RJ-45)
SHA-1011698
Sharkoon QuickPort USB3.0
SHA-1009916
Sharkoon Rapid-Case 8TB HDD black
SHA-1010394
LG 15LU766A kosketusnäyttö 38,1 cm (15") 1920 x 1080...
LG 22BK55WY-B 22" IPS Matta Musta litteä tietokoneen näyttö
LG 22SM3B infonäyttö 54,6 cm (21.5") LCD Full HD Digital...
22SM3B-B3YSDR
LG 23MB35PH-B 23" Full HD AH-IPS Antrasiitti tietokoneen...
LG 23MB35PY-B 23" Full HD AH-IPS Antrasiitti tietokoneen...
LG 23SE3TE-B infonäyttö 58,4 cm (23") LCD Full HD Digital...
LG 24GL650-B LED display 59,9 cm (23.6") 1920 x 1080...
LG 24MB35PH-B 23.8" Full HD AH-IPS Matta Musta...
LG 24MB37PY-B 23.8" Full HD AH-IPS Matta Musta...

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Tässä on kokoelma Ofhome sisustus tapetti HD Collection Pöytäkoneet, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. täällä Wallpaper-HD.net, on yli 1,75,000 Taustakuvat ovat ladattavissa. Voit ladata Jokainen Taustakuva ilmaiseksi.
Jos Like This sisustus tapetti HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
← Edellinen Story perhonen taustakuvat HD	Seuraava tarina → St Louis tapetti HD	Jätä vastaus Peruuta vastaus	Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *Kommentti Nimi * Sähköposti * verkkosivusto Suosio viestit Widget kaunis auringonlasku tapetti HD
näkymät (103) Satunnainen virkaataustakuvamallin HDtoyota tapettitapetti säilyttää lähellä minua HDvaaleanpunainen timantti tapetti HDgoogle kotisivu tapetti HDtaustakuvia iPhone HDYosemite tapetti HDtaustakuvaksi ps3 HDhip tapetti HDtapetti hd ilmaiseksi HD	Mainos

matches: HD HD HD HD HD hd HD


Laki valtion vakuusrahastosta (kumottu) 379/1992
1237/1997
964/1997
896/1995
608/1995
933/1992
253/1993
138/1992
Hallituksen esitys 32/1992
Antopäivä: 30.4.1992
Voimassa: 30.4.1992 -
Laki valtion vakuusrahastosta annetun lain kumoamisesta
618/2014MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 39/2014Antopäivä: 8.8.2014Julkaisupäivä: 14.8.2014Voimassa: 15.8.2014 - Huomautus: muutt. 11 a, 12 a, 14 ja 19 a §:ää
177/2014MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 94/2013Antopäivä: 7.3.2014Julkaisupäivä: 11.3.2014Voimassa: 15.3.2014 - Huomautus: muutt. 19 b §:ää
261/2013MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 4/2013Antopäivä: 12.4.2013Julkaisupäivä: 15.4.2013Voimassa: 15.4.2013 - Huomautus: muutt. 19 b §:ää
771/2012MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 32/2012Antopäivä: 14.12.2012Julkaisupäivä: 17.12.2012Voimassa: 1.1.2013 - Huomautus: muutt. 19 §:ää
1371/2010MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 127/2010Antopäivä: 30.12.2010Julkaisupäivä: 31.12.2010Voimassa: 31.12.2010 - Huomautus: muutt. 12 a §:ää
603/2010MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 243/2009Antopäivä: 24.6.2010Julkaisupäivä: 29.6.2010Voimassa: 1.7.2010 - Huomautus: muutt. 1 §:ää sekä 11, 11 a, 12 ja 12 b §
567/2009MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 5/2009Antopäivä: 24.7.2009Julkaisupäivä: 30.7.2009Voimassa: 1.8.2009 -
601/2007MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 71/2006Antopäivä: 25.5.2007Julkaisupäivä: 29.5.2007Voimassa: 1.6.2007 - Huomautus: muutt. 7 ja 18 §:ää
126/2007MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 21/2006Antopäivä: 9.2.2007Julkaisupäivä: 14.2.2007Voimassa: 15.2.2007 - Huomautus: muutt. 1 ja 14 §:ää sekä 19 a §
644/2006MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 109/2005Antopäivä: 21.7.2006Julkaisupäivä: 28.7.2006Voimassa: 1.9.2006 - Huomautus: muutt. 12 b §:ää
602/2003MuutossäädösMuutosta edeltävä ajantasainen säädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 175/2002Antopäivä: 27.6.2003Julkaisupäivä: 30.6.2003Voimassa: 1.7.2003 - Huomautus: muutt. 19 a §:ää
1508/2001MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 180/2001Antopäivä: 28.12.2001Julkaisupäivä: 31.12.2001Voimassa: 1.1.2002 - Huomautus: lis. 12 a ja 12 b §
36/2000MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 98/1999Antopäivä: 21.1.2000Julkaisupäivä: 27.1.2000Voimassa: 1.3.2000 - Huomautus: muutt. 4 §:ää
640/1999MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 30/1998Antopäivä: 21.5.1999Julkaisupäivä: 31.5.1999Voimassa: 1.12.1999 -
418/1998MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 51/1998Antopäivä: 18.6.1998Julkaisupäivä: 24.6.1998Voimassa: 17.8.1998 - Huomautus: muutt. 14 §:ää, lis. 5 §
1237/1997MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 223/1997Antopäivä: 19.12.1997Julkaisupäivä: 29.12.1997Voimassa: 1.1.1998 - Huomautus: muutt. 1 ja 14 §:ää sekä 11 §
964/1997MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 121/1997Antopäivä: 31.10.1997Julkaisupäivä: 3.11.1997Voimassa: 3.11.1997 - Huomautus: muutt. 15 §:ää
245/1996MuutossäädösSäädöskokoelmaHallituksen esitys: HE 6/1996Antopäivä: 4.4.1996Julkaisupäivä: 12.4.1996Voimassa: 1.5.1996 -
899/1995MuutossäädösHallituksen esitys: HE 44/1995Antopäivä: 30.6.1995Voimassa: 1.7.1995 - Huomautus: muutt. 1 §:ää
896/1995MuutossäädösHallituksen esitys: HE 19/1995Antopäivä: 30.6.1995Voimassa: 1.7.1995 - Huomautus: muutt. 1 §:ää
608/1995MuutossäädösHallituksen esitys: HE 94/1993Antopäivä: 21.4.1995Voimassa: 1.9.1995 - Huomautus: muutt. 19 §
857/1993MuutossäädösHallituksen esitys: HE 130/1993Antopäivä: 15.10.1993Voimassa: 15.10.1993 -
246/1993MuutossäädösHallituksen esitys: HE 379/1992Antopäivä: 8.3.1993Voimassa: 11.3.1993 -
933/1992MuutossäädösHallituksen esitys: HE 138/1992Antopäivä: 23.10.1992Voimassa: 26.10.1992 - Huomautus: muutt. 14 ja 15 §:ää
253/1993Valtioneuvoston päätös valtion vakuusrahaston johtajan viran perustamisesta
HE 175/2014 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten kriisinratkaisusta ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksi sekä vakausmaksujen siirrosta yhteiseen kriisinratkaisurahastoon ja rahasto-osuuksien yhdistämisestä tehdyn sopimuksen hyväksymiseksi ja laiksi sopimuksen lainsäädännön alaan kuuluvien määräysten voimaansaattamisestaHyväksytty 1202/2014
HE 32/1992 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi valtion vakuusrahastosta ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 379/1992
HE 254/2014 Hallituksen esitys eduskunnalle tilintarkastuslaiksi ja laiksi julkishallinnon ja -talouden tilintarkastuksesta sekä eräiksi niihin liittyviksi laeiksiHyväksytty
HE 39/2014 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi luottolaitostoiminnasta ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 618/2014
HE 94/2013 Hallituksen esitys eduskunnalle vaihtoehtorahastojen hoitajia koskevaksi lainsäädännöksiHyväksytty 177/2014
HE 4/2013 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi Finanssivalvonnasta annetun lain muuttamisesta ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 261/2013
HE 32/2012 Hallituksen esitys eduskunnalle arvopaperimarkkinoita koskevaksi lainsäädännöksi Hyväksytty 771/2012
HE 127/2010 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi luottolaitostoiminnasta annetun lain muuttamisesta ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksi Hyväksytty 1371/2010
HE 243/2009 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi talletuspankkien yhteenliittymästä ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksi Hyväksytty 603/2010
HE 5/2009 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi valtion vakuusrahastosta annetun lain ja luottolaitostoiminnasta annetun lain muuttamisestaHyväksytty muutettuna 567/2009
HE 71/2006 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi Suomen perustuslain 35 ja 90 §:n muuttamisesta sekä eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 601/2007
HE 21/2006 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi luottolaitostoiminnasta ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 126/2007
HE 109/2005 Hallituksen esitys eduskunnalle uudeksi osakeyhtiölainsäädännöksiHyväksytty 644/2006
HE 175/2002 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi Rahoitustarkastuksesta ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 602/2003
HE 180/2001 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi liikepankeista ja muista osakeyhtiömuotoisista luottolaitoksista, laiksi osuuspankeista ja muista osuuskuntamuotoisista luottolaitoksista, säästöpankkilaiksi, laiksi talletuspankin toiminnan väliaikaisesta keskeyttämisestä, laiksi säästöpankin muuttamisesta osakeyhtiömuotoisiksi pankeiksi annetun lain kumoamisesta sekä laeiksi eräiden niihin liittyvien lakien muuttamisestaHyväksytty muutettuna 1508/2001
HE 98/1999 Hallituksen esitys eduskunnalle eduskunnan valitsijamiesten lakkauttamisesta aiheutuvasta eräiden lakien muuttamisestaHyväksytty 36/2000
HE 51/1998 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi valtion vakuusrahastosta annetun lain muuttamisestaHyväksytty 418/1998
HE 30/1998 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi viranomaisten toiminnan julkisuudesta ja siihen liittyviksi laeiksiHyväksytty 640/1999
HE 223/1997 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi luottolaitostoiminnasta annetun lain ja eräiden siihen liittyvien lakien muuttamisestaHyväksytty muutettuna 1237/1997
HE 121/1997 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi valtion vakuusrahastosta annetun lain 15 §:n muuttamisestaHyväksytty 964/1997
HE 6/1996 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi valtion vakuusrahastosta annetun lain ja luottolaitostoiminnasta annetun lain muuttamisestaHyväksytty muutettuna 245/1996
HE 44/1995 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi luottolaitostoiminnasta annetun lain ja eräiden muiden luottolaitostoimintaan liittyvien lakien muuttamisestaHyväksytty 899/1995
HE 19/1995 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi valtion vakuusrahastosta annetun lain 1 §:n muuttamisestaHyväksytty 896/1995
HE 130/1993 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi valtion vakuusrahastosta annetun lain muuttamisestaHyväksytty 857/1993
HE 94/1993 Hallituksen esitys eduskunnalle rikoslainsäädännön kokonaisuudistuksen toisen vaiheen käsittäviksi rikoslain ja eräiden muiden lakien muutoksiksiHyväksytty 608/1995
HE 379/1992 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi valtion vakuusrahastosta annetun lain ja talletuspankkien toiminnasta annetun lain 55 §:n muuttamisestaHyväksytty muutettuna 246/1993
HE 138/1992 Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi valtion vakuusrahastosta annetun lain muuttamisestaHyväksytty 933/1992


text:
Yrityksiin tehoa tuova HP EliteDesk
800 TWR on yksi HP:n turvallisimmista
ja hallittavimmista tietokoneista. Siinä
on kehittynyt suorituskyky ja
laajennettavuus tilaa säästävässä (26
% entistä pienempi), tyylikkäästi
uusitussa kotelossa modernia
työpistettä varten.
Valmis virtuaalitodellisuutta varten
● HP on yhdistänyt korkean suorituskyvyn ja erittäin monipuoliset laajennusmahdollisuudet 7. sukupolven Intel® Core™
-suorittimiin4 ja 3. sukupolven PCIe SSD -asemiin5. Vahvista suorituskykyä valinnaisilla 91W-suorittimilla5, jopa 64 Gt:n
DDR4-muistilla5 ja valinnaisella erillisellä huipputason näytönohjaimella VR-sisältöä varten5.
● Investoinnin täysi arvo huomataan vasta kun tietokoneen käyttöikää voidaan pidentää laajentamalla. HP EliteDesk 800 TWR
-tietokoneessa on viisi laajennuspaikkaa, neljä täyskorkeaa korttipaikkaa, kaksi täydentävää M.2-liitäntää ja useita määritettäviä
portteja.
● Takaosan kolmannen I/O-portin voi määrittää mukautettavaa VGA-, DisplayPort™- tai HDMI-liitäntää varten tai USB Type-C™- ja
● Tehosta työpäivääsi Windows 10 Prolla1 ja tehokkaalla HP EliteDesk 800 TWR -tietokoneella, jossa on sisäänrakennetut suojaus-,
yhteistyö- ja yhteysominaisuudet.
Intel® Core™ i7-7700K ja Intel HD Graphics 630 -näytönohjain (4,2–4,5 GHz Intel Turbo Boost -tekniikalla, 8 Mt:n välimuisti, 4 ydintä); Intel® Core™ i7-7700 (3,6–4,2 GHz Intel Turbo
Boost -tekniikalla, 8 Mt:n välimuisti, 4 ydintä), Intel HD Graphics 630 -näytönohjain; Intel® Core™ i5-7500 (3,4–3,8 GHz Intel Turbo Boost -tekniikalla, 6 Mt:n välimuisti, 4 ydintä) ja
Intel HD Graphics 630 -näytönohjain; Intel® Core™ i5-7600 (3,5–4,1 GHz Intel Turbo Boost -tekniikalla, 6 Mt:n välimuisti, 4 ydintä) ja Intel HD Graphics 630 -näytönohjain; Intel®
Core™ i3-7100 (3,9 GHz, 3 Mt:n välimuisti, 2 ydintä) ja Intel HD Graphics 630 -näytönohjain; Intel® Core™ i3-7300 (4 GHz, 4 Mt:n välimuisti, 2 ydintä) ja Intel HD Graphics 630
-näytönohjain; Intel® Pentium® G4560 (3,5 GHz, 3 Mt:n välimuisti, 2 ydintä) ja Intel HD Graphics 610 -näytönohjain; Intel® Pentium® G4600 (3,6 GHz, 3 Mt:n välimuisti, 2 ydintä) ja
Intel HD Graphics 630 -näytönohjain; Intel® Pentium® G4620 (3,7 GHz, 3 Mt:n välimuisti, 2 ydintä) ja Intel HD Graphics 630 -näytönohjain; Intel® Celeron™ G3930 (2,9 GHz, 2 Mt:n
välimuisti, 2 ydintä) ja Intel HD Graphics 610 -näytönohjain; Intel® Celeron™ G3950 (3 GHz, 2 Mt:n välimuisti, 2 ydintä) ja Intel HD Graphics 610 -näytönohjain; Intel® Core™ i7-6700
(3,4–4 GHz Intel Turbo Boost -tekniikalla, 8 Mt:n välimuisti, 4 ydintä) ja Intel HD Graphics 530 -näytönohjain; Intel® Core™ i5-6600 (3,3–3,9 GHz Intel Turbo Boost -tekniikalla, 6 Mt:n
välimuisti, 4 ydintä) ja Intel HD Graphics 530 -näytönohjain; Intel® Core™ i5-6500 (3,2–3,6 GHz Intel Turbo Boost -tekniikalla, 6 Mt:n välimuisti, 4 ydintä) ja Intel HD Graphics 530
-näytönohjain; Intel® Core™ i3-6100 (3,7 GHz, 3 Mt:n välimuisti, 2 ydintä) ja Intel HD Graphics 530 -näytönohjain
Enintään 64 Gt:n DDR4-2400 SDRAM 6
500 Gt Enintään 2 Tt 3,5" SATA (7 200 kierr./min)7
256 Gt Enintään 512 Gt 2,5" SATA SED7,8
500 Gt Enintään 1 Tt 2,5" SATA HDD (7200 kierr./min)7
Enintään 1 Tt 3,5" SATA SSHD (7200 kierr./min)
Ohut DVD-ROM; Ohut tallentava DVD-asema
Erikseen: AMD Radeon™ R7 450 FH (4 Gt); AMD Radeon™ RX 460 FH (2 Gt); AMD Radeon™ RX 480 FH (4 Gt); NVIDIA® GeForce® GT730 HDMI (1 Gt); NVIDIA® GeForce® GT 730 (2 Gt,
DisplayPort™-näytön tuki); NVIDIA® GeForce® GTX 1080 FH (8 Gt)
LAN: Intel® I219LM Gigabit -verkkoyhteys LOM; Intel Ethernet I210-T1 PCIe x1 Gigabit -verkkokortti (valinnainen)
ei-vPro™; Langaton Intel® 7265 802.11ac (2×2) ja Bluetooth® M.2 -yhdistelmäkortti ei-vPro™;9
1 M.2 2230 valinnaiselle langattomalle verkkokortille; 1 sisäinen M.2-liitin valinnaiselle SSD-asemalle; 1 PCIe x1; 1 PCIe 3.0 x16; PCI Express x16 (versio 3.0) (langallinen, x4), 6,35
cm:n (2,5 tuuman) matala profiili, pituus 16,76 cm (6,6"), suurin teho 35 W
Edestä: 1 SD 4 -kortinlukija (lisävaruste); 1 kuulokeliitin; 1 USB 2.0 (pikalataus); 1 USB 2.0 -liitäntä; 2 USB 3.1 -liitäntää, 1. sukupolvi; 1 USB Type-C™ (lataava); Yleiskäyttöinen
ääniliitäntä CTIA-kuulokemikrofonituella
Paluu: 1 äänilähtö; 2 DisplayPort™; 2 USB 2.0 -porttia; 4 USB 3.1 -porttia, 1. sukupolvi; 1 äänitulo; 1 RJ-45-liitäntä; 1 virtaliitin; 3 valinnaista porttia
Takana (lisävaruste): 1 HDMI, valinnainen; 1 DisplayPort™; 1 VGA; 1 USB 3.1 Type-C™ (vaihtoehtoinen DisplayPort™-tila tai 15 watin lähtö); 1 sarja- ja PS/2-portti (valinnainen); 1
Yksi 6,35 cm:n (2,5 tuuman) paikka; Yksi 8,9 cm:n (3,5 tuuman) paikka; Yksi 13,34 cm:n (5,25 tuuman) paikka
9,5 mm:n ohut
HP:n videoneuvottelunäppäimistö; HP USB Smart Card (CCID) -näppäimistö; HP USB Business Slim -näppäimistö; HP PS/2 Business Slim -näppäimistö; HP USB Business Slim
Saatavilla olevat ohjelmistot HP:n yritystietokoneet toimitetaan valmiiksi varustettuina useilla ohjelmistoilla, joihin lukeutuvat HP BIOSphere Gen3 with SureStart G3, CyberLink Power Media Player, Native
RAID-kokoonpanot; sarja- ja USB-portin käyttöönotto ja käytöstä poisto (BIOS); käynnistyssalasana (BIOS); asetussalasana (BIOS); solenoidikansilukko/tunkeutumisilmaisin; tuki
kotelolukoille ja vaijerilukkolaitteille
250 W:n vakioteho
15,4×36,5×37 cm
HP DDR4-2400 DIMM, 16 Gt
Tehosta HP Business Desktop -tietokoneen ominaisuuksia ja paranna järjestelmän suorituskykyä ja sovellusten
vasteaikaa käyttämällä HP:n vähän virtaa kuluttavaa, huippunopeaa DDR4-muistia.
Tuotenumero: Z9H57AA
HP:n 5 vuoden laitteistotuki
vain pöytäkoneille, seur.
Ympärivuorokautinen korkealaatuinen tuki joko etätukena tai mukavasti paikan päällä takaavat sen, että saat apua, kun
sitä tarvitset – jotta voit taas jatkaa työntekoa.
Tuotenumero: U7899E
8 TLC SSD Federal Information Processing -standardin mukaisesti
4AA6-9332FIE, Helmikuu 2017

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD