Atuartitaaneq il.il.
§ 1. Tunngaviusumik atuarfiit namminersortitat meeqqat atuarfianni nalinginnaasumik piumasaqaataasunut naapertuuttumik 1.-10. klassini atuartitsissapput.
§ 2. 10. klassimi atuartitsineq meeqqat atuarfianni inaarutaasumik naliliinissanut misilitsinnissanullu sukkulluunniit atuuttunut piareersaataasinnaavoq.
Imm. 2. Atuartunut ukiut qulingiluat atuareernermik kingorna ilinniakkatigut inuttullu inuusuttut ilinniartitaanerannut ingerlaqqinnissaminnut piareersimasunut 9. klassimi atuartitsineq meeqqat atuarfianni inaarutaasumik naliliinissanut misilitsinnissanullu sukkulluunniit atuuttunut piareersarfiusinnaavoq.
Imm. 3. Tunngaviusumik atuarfiup namminersortitap pisortaa Naalakkersuisut nalunaarfigisinnaavaat malittarisassat meeqqat atuarfiannut sukkulluunniit atuuttut malillugit meeqqat atuarfianni inaarutaasumik naliliinernik misilitsinnernillu sukkulluunniit atuuttunik ingerlatsinissamut pisinnaatitaasoq.
§ 3. Tunngaviusumik atuarfimmi namminersortitami oqaatsit atuartitsissutaasut tassaapput kalaallisut aamma danskisut.
Imm. 2. Atuartut oqaatsinik ilinniartinneqarnerannut atatillugu tuluit oqaasii ilanngullugit atuartitsissutitut atorneqarsinnaapput.
Imm. 3. Pissutsini immikkut ittuni Naalakkersuisut akuersissutigisinnaavaat oqaatsit atuartitsissutaasut kaalaallisuujunatillu danskisuujunnginnissaat.
§ 4. Tunngaviusumik atuarfik namminersortitaq, malittarisassat Naalakkersuisunit aalajangersarneqartut malillugit
1) atuartunut, piginnaasamikkut kinguarsimanerat imaappat annertussuseqarpalluunniit, immikkut tapersersorneqarnissamik pisariaqartitsinerat nalinginnaasumik atuartitsinikkut naammassineqarsinnaanani, immikkut ittumik atuartitsissaaq immikkullu perorsaanermut tunngasunik ikiorsiisassalluni,
2) atuartunut, ilinniakkami ataatsimi arlalinniluunniit nalinginnaasumik atuartitsinermut malinnaaniarnerminni ajornartorsiuteqarallartunut, tapiliussamik atuartitsissaaq, aamma
3) atuartunut, piffissami sivisuumi napparsimanermik pissuteqartumik imaluunniit taakku peqqinnissaat imaluunniit ajunngitsumik atugaqarnissaat eqqarsaatigalugu atuarfimmi atuartinneqarsinnaanngitsunut atuartitsissaaq.
Imm. 2. Naalakkersuisut atuartunut tunngaviusumik atuarfimmi namminersortitami atuartinneqartunut, perorsaanermut aamma tarnit pissusaannut tunngatillugu akeqanngitsumik siunnersuisitsisinnaapput.
§ 5. Ukioq atuarfiusoq aggustip ulluisa aallaqqaataanni aallartissaaq minnerpaamillu ullunik atuarfiusunik 200-nik sivisussuseqarluni.
Tunngaviusumik atuarfiit namminersortitat, aqutsisut atuartitsisullu
§ 6. Tunngaviusumik atuarfiit namminersortitat Inatsisartut inatsisaat manna naapertorlugu tapiiffigineqartartut pisortat sullissivigissavaat imminnut pigisut. Aqutsinermi aningaasaqarnermilu pissutsinut tunngasut pillugit malittarisassatut aalajangersakkat Naalakkersuisunit akuersissutigineqassapput. Malittarisassat imarisassaat pillugit Naalakkersuisut malittarisassanik aalajangersaasinnaapput.
Imm. 2. Tunngaviusumik atuarfik namminersortitaq atuarfittut pisortat sullissiviattut imminut pigisutut sulinermini arlaannaannulluunniit atasuussanngilaq, atuarfimmullu aningaasaliissutit taamaallaat atuarfiup atuarfittut atuartitsivittullu sulineranut atorneqassallutik.
Imm. 3. Tunngaviusumik atuarfimmut namminersortitamut qullersaalluni aqutsineq siulersuisunit atuarfiup ingerlanneqarneranut akisussaasunit isumagineqassaaq.
Imm. 4. Siulersuisunut, pisortamut atuarfimmilu atorfilinnut allanut pisortat ingerlatsineranni suliassat suliarineqartarnerat pillugu Inatsisartut inatsisaanni kapitali 2-mi suliami attuummassuteqarneq pissutigalugu peqataasinnaannginneq pillugu aamma kapitali 8-mi nipangiussisussaatitaaneq pillugu aalajangersakkat atuupput.
Imm. 5. Tunngaviusumik atuarfiit namminersortitat nerisaqarfiuutigisunik immikkoortortallit atuarfiup illuutaannik ataasiakkaanik imaluunniit taakku annersaannik piginnittuussapput, allallu peqatigalugit illuutinik piginnittooqqusaanatik. Tamanna atuarfiup illutaata ilaata annikitsup pisuni immikkut ittuni attartortinneqarsinnaaneranut ajornartitsinngilaq.
Imm. 6. Tunngaviusumik atuarfik namminersortitaq sumiiffimmi illuutitigullu ataatsimoortuussaaq. Pissutsini immikkut ittuni Naalakkersuisut piumasaqaat manna saneqqussinnaavaat.
§ 7. Tunngaviusumik atuarfinni namminersortitani tamani pisortaq atorfinitsinneqassaaq, ulluinnarni atuarfimmik allaffissornermut perorsaanermullu tunngatillugu aqutsisuusussaq atuarfimmilu suliarineqartunut akisussaasuulluni.
Imm. 2. Tunngaviusumik atuarfiup namminersortitap pisortaata atuartut atuartitsinermut peqataanerat nakkutigissavai, atuartullu atuartitsinermut peqataanngitsoorneranut pissutaasut pillugit angajoqqaat atuarfimmut allakkatigut paasissutissiinissaat piumasaqaatigisinnaallugu. Atuartup atuartitaasussaatitaanini eqqortinngippagu, tamanna atuarfiup pisortaata kommunimi atuarfiup atuuffigisaani kommunalbestyrelsimut nalunaarutigissavaa.
Imm. 3. Atuartoq atuartitaasussaatitaasoq ukiup atuarfiusup ingerlanerani atuarfimmit anippat, atuarfiup pisortaata sapinngisamik piaarnerpaamik kommunalbestyrelsi ilisimatissavaa.
§ 8. Pisortanut atuartitsisunullu aningaasarsiaqartitaanermi atorfeqartitaanermilu atugassarititaasut pisortani atorfinnut taakkunatut ittunut naapertuutissapput. Aningaasarsiaqartitaanermi atorfeqartitaanermilu atugassarititaasut pillugit isumaqatigiissutit Naalakkersuisunut kommunalbestyrelsimullu ilisimatitsissutitut nassiunneqassapput.
§ 9. Tunngaviusumik atuarfimmik namminersortitamik pilersitsineq Naalakkersuisunut kommunalbestyrelsimullu nalunaarutigineqassaaq.
Imm. 2. Tunngaviusumik atuarfimmik namminersortitamik pilersitsisoqassaaq ukiup atuarfiusup aallartinneranit atuutilersumik.
Imm. 3. Tunngaviusumik atuarfimmik namminersortitamik Inatsisartut inatsisaat manna naapertorlugu tapiiffigineqarusuttumik pilersitsinermi periusaasut pillugit, taamatuttaaq nalunaaruteqarnissamut piffissaliussat aamma nalunaaruteqarnermi akiliutaagallartussat pillugit Naalakkersuisut malittarisassanik aalajangersaasinnaapput.
§ 10. Tunngaviusumik atuarfiup namminersortitap nalinginnaasumik sulinera, matumani atuarfik meeqqat atuarfianni nalinginnaasumik piumasaqaatitut atuartitsinermut nallersuunneqarsinnaasumik atuartitsinersoq ilanngullugu, tunngaviusumik atuarfimmi namminersortitami meeqqat atuartut angajoqqaavisa, angajoqqaaqatigiit, nakkutigisussaavaat. Nakkutilliineq qanoq ingerlanneqassanersoq angajoqqaaqatigiit namminneq aalajangissavaat.
Imm. 2. Meeqqat atuarfianni nalinginnaasumik piumasaqaataasunut nallersuuttumik atuartut atuartinneqarnersut nakkutilliisussanik angajoqqaaqatigiit sivisunerpaamik ukiunut sisamanut inummik ataatsimik arlalinnilluunniit toqqaassapput, imaluunniit kommunalbestyrelsi qinnuigissallugu taamatut nakkutilliinermik isumaginneqqullugu. Nakkutilliisuusoq angajoqqaaqatigiinnut ilaassanngilaq, siulersuisunut ilaasortaassanngilaq, tunngaviusumik atuarfimmi namminersortitami atorfeqartuussanngilaq, imaluunniit inunnut pineqartunut katissimasuussanngilaq qanittumilluunniit ilaqutaassanani. Kina nakkutilliisussatut toqqarneqarnersoq tunngaviusumik atuarfiup namminersortitap kommunalbestyrelsimut ilisimatitsissutigissavaa.
Imm. 3. Angajoqqaaqatigiit nakkutilliisumik toqqaanngippata, nakkutiliineq kommunalbestyrelsimit isumagineqassaaq.
Imm. 4. Ukiut tamaasa nakkutilliisoq angajoqqaaqatigiinnut tunngaviusumillu atuarfiup namminersortitap siulersuisuinut atuartut inissisimanerat pillugu nalunaaruteqartassaaq. Nakkutilliisup nalilerpagu inissisimanerat nalinginnaasumik meeqqat atuarfianni anguneqartartunut nallersuunneqarsinnaanngitsoq, pissutsit pitsaanerulersinnissaannut sivikinnerpaamik qaammatinik pingasunik piffissaliisoqassaaq. Nakkutilliisoq isumaqarpat atuartitsineq suli amigaateqartoq, tamanna angajoqqaaqatigiinnut tunngaviusumillu atuarfiup namminersortitap siulersuisuinut tusarniaassutigeriarlugu kommunalbestyrelsimut nalunaarutigineqassaaq.
Imm. 5. Pissutsini immikkut ittuni kommunalbestyrelsip tunngaviusumik atuarfimmik namminersortitamik annertunerusumik nakkutilliisoqarnissaa aalajangersinnaavaa.
Imm. 6. Imm. 2, 3 aamma 5 naapertorlugit piumasarineqarpat tunngaviusumik atuarfiup namminersortitap paasissutissat nakkutilliinerup ingerlanneqarneranut pingaaruteqartut nakkutilliisumut tunniutissavai.
§ 11. Tunngaviusumik atuarfiup namminersortitap nerisaqarfiuutigisumik immikkoortortallip kommunalbestyrelsi qinnuigisinnaava nerisaqarfiuutigaluni immikkoortortaq taassuminnga nakkutigineqaqqullugu.
§ 12. Kommunalbestyrelsi isumaqarpat tunngaviusumik atuarfiup namminersortitap ingerlatsinera Inatsisartut inatsisaannut matumunnga imaluunniit Inatsisartut inatsisaat naapertorlugu malittarisassanut aalajangersarneqartunut isumaqatigiissutigineqartunulluunniit naapertuutinngitsoq, kommunalbestyrelsip tunngaviusumik atuarfimmut namminersortitamut piumasaqaatigisinnaavaa ingerlatsineq tamanna allanngorteqqullugu.
Imm. 2. Kommunalbestyrelsi tunngaviusumik atuarfinnut namminersortitanut ataasiakkaanut atuarfiup ingerlatsinera pillugu paasissutissanik pissarsiniarsinnaavoq.
§ 13. Tunngaviusumik atuarfinnut namminersortitanut Inatsisartut inatsisaanni matumani piumasaqaatinik naammassinnittunut kommunalbestyrelsi ingerlatsinermut tapiissuteqassaaq, tak. tamakku pillugit kapitali 5-imi aalajangersakkat.
Imm. 2. Tunngaviusumik atuarfiit namminersortitat tapiissutit ukiuni aningaasaliiffiusuni tulliuttuni atugassanngorlugit ileqqaarsinnaavaat aamma atuarfiup atuartitsinerullu ingerlannerinut taarsigassarsisinnaallutik.
§ 14. Tunngaviusumik atuarfik namminersortitaq minnerpaamik 1. klassimiit 7. klassimut atuartitsinermik neqerooruteqassaaq.
Imm. 2. Naalakkersuisut imm. 1-ip saneqqunneqarnissaa immikkut akuersissutigalugu nalunaarutigisinnaavaat.
Imm. 3. Tunngaviusumik atuarfik namminersortitaq Inatsisartut inatsisaat manna naapertorlugu tapiissutinik pissarsisartoq nerisaqarfiuutigisumik immikkoortortaqarsinnaavoq.
§ 15. Tunngaviusumik atuarfiup namminersortitap aningaasaatai atuarfimmut sapinngisamik annerpaamik iluaqutaasussanngorlugit aqutarineqassapput. Aningaasat atoriaannaat tunngaviusumik atuarfiup namminersortitap ingerlanneqarneranut pisariaqartinneqanngitsut inissinneqarnissaannut Naalakkersuisut malittarisassanik aalajangersaasinnaapput.
Tapiissuteqariaatsit tapiissutinillu naatsorsuineq
§ 16. Kommunalbestyrelsip tunngaviusumik atuarfik namminersortitaq atuartup atuarfissatut allassimaffigisaa atuartumut arfinilinniit 17-inut ukiulimmut ataatsimut ukiumut ingerlatsinermut tapiissuteqarfigissavaa. Atuartumut ataatsimut tapiissutit Kalaallit Nunaanni kommunini meeqqat atuarfianni illoqarfinni atuarfinni atuartumut ataatsimut Namminersornerullutik Oqartussat ataatsimoortumik tapiissutaattut annertussuseqassapput.
Imm. 2. Perorsaanermut aamma tarnit pissusaannut tunngatillugu siunnersuinermut, tak. § 4, imm. 2, atatillugu atuartunik annertusisamik immikkut atuartinneqarnissamik allatullu perorsaanermut aamma tarnit pissusaannut tunngatillugu ikiorserneqartariaqartunut aningaasartuutit Naalakkersuisut utertillugit akilissavaat. Utertitsilluni akiliutit meeqqat atuarfianni atuartut pillugit kommuninut utertitsilluni akiliisarneq pillugu maleruagassat malillugit tunniunneqartassapput.
§ 17. Ingerlatsinermut tapiissutit ukiup tapiiffigineqarnissamik qinnuteqarfiusup (ukiup tapiissuteqarfiusup) siuliani ukiumi septembarip ulluisa tallimaanni atuartussatut allatsissimasut qassiuneri tunngavigalugit naatsorneqassapput.
Imm. 2. Ingerlatsinermut tapiissutit piffissamut ukiumi tapiissuteqarfiusumi aggustip ulluisa aallaqqaataaniit decembarip ulluisa 31-iannut tunngasut iluarsiivigineqassapput ukiumi tapiissuteqarfiusumi septembarip ulluisa tallimaanni atuartussatut allatsissimasut qassiuneri tunngavigalugit.
Imm. 3. Tunngaviusumik atuarfinnut namminersortitanut pilersinneqarlaanut ukiumi pilersitsiviusumi ingerlatsinermut tapiissutit ukiumi tapiissuteqarfiusumi septembarip ulluisa tallimaanni atuartussatut allatsissimasut qassiuneri tunngavigalugit naatsorsorneqassapput. Tapiissutit ukiumoortumik tapiissutit tamarmiusut aqqaneq marlorarterutaasa tallimariaataattut (5/12) naatsorsorneqassapput.
Imm. 4. Tunngaviusumik atuarfinnut namminersortitanut pilersinneqarlaanut ukiumi pilersitsiviusumi ingerlatsinermut tapiissutaagallartut, tak. § 20, imm. 3, ukiumi tapiissuteqarfiusumi juunip ulluisa aallaqqaataanni atuartussatut allatsissimasut qassiuneri tunngavigalugit naatsorsorneqassapput.
§ 18. Kommunalbestyrelsi ingerlatsinermut tapiissutit saniatigut qinnuteqaateqartoqarneratigut nammineerluni akiliutit, angallassinermut aningaasartuutit kiisalu nerisaqarfiuutigalutik immikkoortortaqarfinnut tapiissutitut ikilisinneqarnissaannut tunngaviusumik atuarfinnut namminersortitanut tapiissuteqarsinnaavoq.
Imm. 2. Kommunalbestyrelsi tunngaviusumik atuarfinnut namminersortitanut atuarfiup illutaasa sanaartorneqarnerannut kiisalu assigisaannik aningaasaliissutinut aningaasartuutinut tapiissuteqarsinnaavoq taarsigassarsisitsisinnaallunilu.
Tapiissutit qinnuteqaatigineqarneri, akiliutigineqarneri, naatsorsuutit kukkunersiuisoqarnerlu
§ 19. Tunngaviusumik atuarfiit namminersortitat ukiut tamaasa atuartut tamarmik septembarip ulluisa tallimaanni atuartussatut allatsissimasut allattorsimaffiannik kommunalbestyrelsimut nassiussaqartassapput. Allattorsimaffik kommunalbestyrelsimit kingusinnerpaamik oktobarip ulluisa aallaqqaataanni tiguneqareersimassaaq. Allattorsimaffik atuartut aqqinik, inuttut normuinik aammalu atuartut ilumut atuartuusussaatitaanerannik paasissutissanik imaqassaaq. Allattorsimaffik kingusinnerpaamik oktobarip ulluisa aallaqqaataanni kommunalbestyrelsimut anngutereersimassanngippat ukiumi tapiissuteqarfiusussami tulliuttumi tapiiffigineqarsinnaatitaaneq annaaneqassaaq.
Imm. 2. Kommunalbestyrelsip atuartut septembarip ulluisa tallimaanni kommunip inunnut nalunaarsuiffianut nalunaarutigineqarsimasut, meeqqat atuarfiannut, tunngaviusumik atuarfimmut namminersortitamut allamut atuartussatut imaluunniit angerlarsimaffimmi atuartitaasussatut nalunaarutigineqarsimanngitsut allattorsimaffiat uppernarsarlugu atsiorneqarsimasoq utertissavaa. Tunngaviusumik atuarfiup namminersortitap ukioq tapiissuteqarfiusoq sioqqullugu ukiumi kingusinnerpaamik novembarip ulluisa aallaqqaataanni allattorsimaffik tigoreersimanngippagu, tunngaviusumik atuarfiup namminersortitap atuartussatut allatsissimasut qassiunerinik nalunaarsugaasa qassiuneri ukiup tullissaanut ingerlatsinermut tapiissutissat naatsorsorneqarnerannut tunngavigineqassapput.
§ 20. Inatsisartut inatsisaat manna naapertorlugu ingerlatsinermut tapiissutinik qinnuteqaat ukioq tapiissuteqarfiusoq sioqqullugu ukiumi kingusinnerpaamik oktobarip ulluisa aallaqqaataanni kommunalbestyrelsimit tiguneqareersimassaaq. Kommunalbestyrelsip pissutsit immikkut ittut taamatut iliornissaq pisariaqalersippassuk piffissarititaasoq sivitsorsinnaavaa.
Imm. 2. Kommunalbestyrelsip tunngaviusumik atuarfiit namminersortitat ingerlatsinermut tapiissutinik qinnuteqarsimasut tamaasa tapiissutit akuersissutigineqartut qanoq amerlatiginerannik nalunaarfigissavai. Nalunaarut tunngaviusumik atuarfimmit namminersortitamit ukioq tapiissuteqarfiusoq sioqqullugu ukiumi kingusinnerpaamik 1. novemberimi tiguneqareersimassaaq.
Imm. 3. Tunngaviusumik atuarfiit namminersortitat pilersinneqarlaat ukiumut tapiissutit aqqaneq marlorarterutaasa marloriaataannik (2/12) tapiissutaagallartussanik qinnuteqaateqarsinnaapput. Taakkuninnga qinnuteqaat ukiumi tapiissuteqarfiusumi kingusinnerpaamik juunip ulluisa aallaqqaataanni kommunalbestyrelsimit tiguneqareersimassaaq.
Imm. 4. Kommunalbestyrelsip atuarfiit namminersortitat pilersinneqarlaat tamaasa ingerlatsinermut tapiissutaagallartut qanoq amerlatiginerinik nalunaarfigissavai. Nalunaarut atuarfimmit ukiumi tapiissuteqarfiusumi kingusinnerpaamik juulip ulluisa aallaqqaataanni tiguneqareersimassaaq.
Imm. 5. Naalakkersuisut tapiiffigineqarnissamik qinnuteqaateqartarneq pillugu malittarisassanik aalajangersaasinnaapput.
§ 21. Ingerlatsinermut tapiissutit ukiumi tapiissuteqarfiusumi angeqqatigiinnut sisaman-ngorlugit agguarlugit januaarip ulluisa aallaqqaataanni, apriilip ulluisa aallaqqaataanni, juulip ulluisa aallaqqaataanni aamma oktobarip ulluisa aallaqqaataanni akiliutigineqartassapput.
Imm. 2. § 17, imm. 2 naapertorlugu iluarsiissutit ukiup tapiissuteqarfiusup kingornatigut ukiumi januaarip ulluisa aallaqqaataanni ingerlatsinermut tapiissutinik aggornersiassanut ilanngullugit tunniunneqartassapput.
Imm. 3. Tunngaviusumik atuarfinnut namminersortitanut pilersinneqarlaanut ingerlatsinermut tapiissutaagallartut ukiumi tapiissuteqarfiusumi juulip ulluisa aallaqqaataat nallertinnagu akiliutigineqartassapput. Ingerlatsinermut tapiissutit annertuallaamik imaluunniit annikippallaamik akiliutigineqartut ukiumi tapiissuteqarfiusumi septembarip ulluisa tallimaanni atuartussatut allatsissimasut amerlassusiat tunngavigalugu ukiup tapiissuteqarfiusup kingornatigut ukiumi januaarip ulluisa aallaqqaataanni iluarsiivigineqassapput.
Imm. 4. Kommunalbestyrelsi tunngaviusumik atuarfinnut namminersortitanut inatsimmi matumani aalajangersakkanik, malittarisassanik isumaqatigiissutiniilluunniit inatsit naapertorlugu aalajangersarneqarsimasunik imaluunniit isumaqatigiissutigineqarsimasunik imaluunniit kommunalbestyrelsip innersuussutaanik maleruaanngitsunut tapiissutissaagaluanik unitsitsigallarsinnaavoq, tapiissutit tamakkiisumik ilaannakortumilluunniit unitsissinnaallugit imaluunniit tapiissutit tamakkiisumik ilaannakortumilluunniit utertillugit akileqqusinnaallugit. Taamatuttaaq kommunalbestyrelsip tapiissutit utertillugit akileqqusinnaavai tapiissutit naatsorsornissaannut tunngavissat kukkusuusimappata.
Imm. 5. Tapiissutit annertuallaamik akiliutigineqartut tapiissuteqarnissami tullermi ilanngaatigineqarsinnaapput.
Imm. 6. Naalakkersuisut tapiissutit akiliutigineqartarnerannut malittarisassanik aalajangersaasinnaapput.
§ 22. Tunngaviusumik atuarfiit namminersortitat ukioq naatsorsuuteqarfiat tassaavoq qaammatisiutit ukiuat. Naatsorsuutit inissitsiterneqassapput kukkunersiorneqarlutillu kukkuersiuinermi pitsaasumik ileqqoqarnissamut nalinginnaasumik maleruagassat malillugit.
Imm. 2. Naatsorsuutit kukkunersiuisartumit naalagaaffimmit akuerisaasumit imaluunniit kukkunersiuisartumit nalunaarsugaasumit kukkunersiorneqassapput, ukiullu tapiissuteqarfiusup kingornatigut kingusinnerpaamik juunip ulluisa aallaqqaataanni kommunalbestyrelsimit tiguneqareersimassallutik. Piffissaliussap immikkut ittumik saneqqunneqarnissaa kommunalbestyrelsip nalunaarutigisinnaavaa.
Tunngaviusumik atuarfiit namminersortitat ingerlatsinermut tapiissutinik pisanngitsut
§ 23. § 6-imi, § 8-mi aamma 9, imm. 3-mi, kapitali 4-6-imi aalajangersakkat, § 18 pinnagu aamma § 19, imm. 1 aamma 2-mi oqaaseqatigiit siulliit tunngaviusumik atuarfinnut namminersortitanut, Inatsisartut inatsisaat manna malillugu ingerlatsinermut tapiissutisisanngitsunut, atuutinngillat.
Angerlarsimaffimmi il.il. atuartitaaneq
§ 24. Angajoqqaat meeqqaminnik atuartuusussaatitaasunik namminneerlutik atuartitsineq isumaginiarunikku, atuartitsineq aallartitsinnagu kommunimi meeqqat najugaqarfigisaanni tamanna kommunalbestyrelsimut allakkatigut nalunaarutigissavaat.
Imm. 2. Meeqqat kikkut atuartitsinermi peqataassanersut, atuartitsineq sumi pissanersoq kialu meeqqat atuartissanerai pillugit nalunaarut paasissutissanik imaqassaaq.
§ 25. Meeqqap kommunimi najugaqarfigisaani kommunalbestyrelsi meeqqap angerlarsimaffimmi il.il. atuartinneqarneranik nakkutilliisuussaaq.
Imm. 2. Ukiut tamaasa meeqqat atuarfianni sammisami ataatsimi arlalinniluunniit kommunalbestyrelsi misilitsitsisinnaavoq, taamaasiornikkut atuartitsinerup nalinginnaasumik meeqqat atuarfianni piumasaqaatinut naapertuunnera qulakkeerniarlugu. Meeqqanik atuartitsisimasup kommunalbestyrelsi isumaqatigiissuteqarfigalugu misilitsinnerit aqussavai.
Imm. 3. Atuartitsineq meeqqat atuarfianni nalinginnaasumik piumasaqaataasunut naapertuutinngitsoq isumaqarfigineqarpat, kommunalbestyrelsip angajoqqaat nalunaarfigissavai qaammatit pingasut qaangiunnerini nutaamik misilitsittoqassasoq, atuartitsinerlu meeqqat atuarfianni nalinginnaasumik piumasaqaataasunut naapertuutinngittuarsinnarpat meeqqat atuarfimmi atuartinneqassasut.
§ 26. Angerlarsimaffimmi atuartitsineq il.il. meeqqat atuarfianni inaarutaasumik naliliinissamut aamma misilitsinnissamut piareersaataasinnaavoq. Tamakku pillugit malittarisassanik Naalakkersuisut aalajangersaasinnaapput.
§ 27. Inatsit manna malillugu kiisalu malittarisassat, taamatullu ileqqoreqqusat inatsit manna naapertorlugu atuuttussanngortitat malillugit angajoqqaat pisinnaatitaaffiit pisussaaffiilu inunnut meeqqamut angajoqqaatut oqartussaaffeqartunut atuupput malinneqartussaallutillu.
Imm. 2. Atuarnerup aallartinnissaa sivisussusissaalu pillugit apeqqut eqqaassanngikkaanni atuarfiup meeqqamik isumaginnittoq angajoqqaatut oqartussaassusilik sinnerlugu iliuuseqarnissaanut pisinnaatitaaffeqartutut naatsorsuussinnaavaa.
§ 28. Inatsisartut inatsisaat ulloq 1. juni 2003-mi atuutilerpoq.
ltl_nr_10-2003_bemaerk_grl
ltl_nr_10-2003_betaenkning_grl


text:
Vu+ Duo2 HD-digiboksi, 1-7 viritintä - Digiboksit
/ Vu+ Duo2 HD-digiboksi, 1-7 viritintä
Vu+ Duo2 HD-digiboksi, 1-7 viritintä
4 tuotearvostelu(a)
308,90 € Mihin:
1 175,90 € Kokoonpanon hinta:
0,00 € Lyhyesti
Nopea ja ominaisuuksiltaan paras HD-digiboksi. Nyt saatavissa SatShop.fi:n valmiiksi suomalaisten tarpeisiin muokkaamalla imagella. Erinomainen, luotettava ja monipuolinen digiboksi. Erinomainen kuvanlaatu. 2-4 sisäistä ja 3 ulkoista viritintä. Nämä Enigma2-digiboksit ovat olleet hankalia ottaa käyttöön. Nyt meidän valmiiksi suomalaisten tarpeisiin säädetty imagemme takaa helpon käyttöönoton. Voit tallentaa niin montaa kanavaa kuin haluat. Voit muokata laitteen asetuksia ja toimintaa lähes loputtomasti, jotta laite toimii juuri kuten sinä haluat. Voit jakaa katselukortit lähiverkossa kotitaloudessa toisille digibokseille. Voit myös hallita, kauko-ohjata ja tehdä tallennuksia netin yli PC:llä, Macilla, Android-laitteilla, iPhonella, iPadilla ja iPod Touchilla. Myös maksulliset lähetykset voi siirtää salaamattomana tietokoneelle verkossa. Voit jopa katsoa lähetyksiä muulla laitteella verkon yli vieläpä samalla, kun joku muu katsoo toista kanavaa digiboksilla.
Tämä tuote koostuu useammasta tuotteesta (digiboksi, virittimet jne.). Jos jokin osa on loppu varastosta, niin näet sen vasta kun olet laittanut tuotteen ostoskoriin. Pyrimme pitämään tuotetta koko ajan varastossa. Jos tuote pääsee loppumaan, niin saamme normaalisti lisää 1-3 arkipäivässä.
Digiboksi*
Vu+ Duo2 HD PVR digiboksi, ilman virittimiä +279,00 € Määrä: Asennettu viritin 1 (suosittelemme dual-malleja jotta saat täyden hyödyn viritinpaikoista)*
Vu+ viritin DVB-T/C (antenni/kaapeli) Vu+ Uno, Solo SE, Solo SE V2, Ultimo, Duo2 & Solo 4K varten. +29,90 €
Vu+ viritin DVB-T2/C (antenni/kaapeli) Vu+ Uno, Solo SE, Solo SE V2, Ultimo, Duo2, Solo 4K & Ultimo 4K varten +44,00 €
Vu+ viritin Dual (tuplaviritin) 2 x DVB-T2/C (antenni/kaapeli) Vu+ Solo SE V2, Duo2, Solo 4K & Ultimo 4K varten +77,00 €
Vu+ viritin DVB-S2 (satelliitti) Vu+ Uno, Solo SE, Solo SE V2, Ultimo, Duo2, Solo 4K & Ultimo 4K varten +35,00 €
Vu+ viritin Dual (tuplaviritin) 2 x DVB-S2 (satelliitti) Vu+ Solo SE V2, Ultimo, Duo2, Solo 4K & Ultimo 4K varten +69,00 €
Määrä: Asennettu viritin 2 (suosittelemme dual-malleja jotta saat täyden hyödyn viritinpaikoista)
Vu+ viritin DVB-T/C (antenni/kaapeli) Vu+ Uno, Solo SE, Solo SE V2, Ultimo, Duo2 & Solo 4K varten. +35,00 €
Määrä: Viritin 3 (ulkoinen) (ei yhteensopiva CI+ CA-moduulin kanssa)
SatShop.fi DVB-T2/C (antenni/kaapeli) USB-viritin Windows, Linux & Enigma2-digibokseja varten, mukana USB-kaapeli +59,00 €
Sundtek DVB-T2/C (antenni/kaapeli) USB-viritin Windows, Mac, Linux & Enigma2-digibokseja varten, mukana USB-kaapeli +69,00 €
Määrä: Viritin 4 (ulkoinen) (ei yhteensopiva CI+ CA-moduulin kanssa)
Määrä: Viritin 5 (ulkoinen) (ei yhteensopiva CI+ CA-moduulin kanssa)
Määrä: Välikaapelit T2/C-virittimien välille (muuta lisäksi määrää, jos T2/C tai Dual T2/C -virittimiä on enemmän kuin 2)
Antennikaapeli 0,2 m, IEC-liittimillä, musta +1,90 €
Antennikaapeli 1 m, IEC-liittimillä, häiriönpoistoferriitit, kullatut liittimet +3,90 €
Määrä: Kiintolevy (suunniteltu digiboksikäyttöön)
Western Digital WD10EURX AV-GP kiintolevy, 1000 Gt, 3,5", SATA +69,00 €
Western Digital WD20EURX AV-GP kiintolevy, 2000 Gt, 3,5", SATA +99,00 €
Western Digital WD30EURX AV-GP kiintolevy, 3000 Gt, 3,5", SATA +129,00 €
Western Digital WD40EURX AV-GP kiintolevy, 4000 Gt, 3,5", SATA +179,00 €
Seagate Skyhawk ST6000VX0023 kiintolevy, 6000 Gt, 3,5", SATA +249,00 €
Seagate Skyhawk ST8000VX0022 kiintolevy, 8000 Gt, 3,5", SATA +319,00 €
Seagate Skyhawk ST10000VX0004 kiintolevy, 10000 Gt, 3,5", SATA +449,00 €
Määrä: Kiintolevyn asennus
Kiintolevyn fyysinen asennustyö - Ei palautusoikeutta +10,00 €
Määrä: CI+ CA-moduuli suomalaisille antenni- ja kaapeliverkon maksullisille HD-kanaville
LA Digital Smit Conax CAM Antenna HD Ready & Cable HD Ready CI+ maksukortinlukija +43,00 €
Määrä: SatShop.fi image (ohjelmisto) - välttämätön helppoa käyttöönottoa varten
SatShop.fi Vu+ Duo2 valmiit Imaget USB-tikulla + käyttöönotto-ohje - Ei palautusoikeutta +20,00 €
Määrä: Imagen asennus
SatShop.fi Imagen asennustyö - Ei palautusoikeutta +5,00 €
SatShop.fi Imagen asennustyö sisältäen kiintolevyn alustuksen ja käyttöönoton (ei sisällä kiintolevyn fyysistä asennusta) - Ei palautusoikeutta +10,00 €
Kaikilla SatShop.fi:ltä 5.12.2014 ja sen jälkeen tilatuilla Vu+ Duo2:lla on 2 vuoden takuu! 4.12.2014 ja sitä ennen tilatuilla on 1 vuoden takuu.
Voit jakaa katselukortit kotitaloudessa langattomasti SmartWi maksukortinjakajalla. Jos käytät CI+ CAM, niin voit jakaa kortin SmartWi:llä sekä CI+ CAMiin että digiboksin sisäiseen kortinlukijaan. Voit sitten valita digiboksin valikoista CI-asetuksista, että kyseistä CI+ CA-moduulia käytetään vain niille maksullisille HD-kanaville, jotka eivät toimi digiboksin sisäisen kortinlukijan kanssa. Näin pystyt tallentamaan ja katsomaan 1 maksullista HD- ja montaa maksullista SD-kanavaa yhtä aikaa. Halutessasi voisit muuttaa CI+ CA-moduulien määrän yllä kahdeksi. Silloin pystyisit jakamaan SmartWi:llä katselukortin molemmille CA-moduuleille ja digiboksin sisäiselle kortinlukijalle. Valitettavasti tämä 2 CI+ CA-moduulin samanaikainen käyttö ei nykyisellä ohjelmistoversiolla toimi. Muutamme tänne tiedon kun vika korjaantuu. Silloin pystyisit tallentamaan ja katsomaan 2 maksullista HD- ja montaa maksullista SD-kanavaa yhtä aikaa. Esim. MTV3 HD ja muutamat muut salatut HD-kanavat eivät ole CI+ salattuja DNA:lla ja monilla kaapelioperaattoreilla joten ne pystyy vastaanottamaan myös ilman CI+ lukijaa.
1024 Mt Flash-muistia ohjelmistolle ja lisäohjelmille.
2 viritinpaikkaa, joihin voi valita DVB-T/C, DVB-T2/C, Dual DVB-T2/C (2 viritintä 1 viritinpaikassa), DVB-S2 ja Dual DVB-S2 (2 viritintä 1 viritinpaikassa) virittimiä. T = antenniviritin, T2 = antenni HD-viritin, C = kaapeliviritin (myös HD), S = satelliittiviritin ja S2 = satelliitti HD-viritin. T2- ja S2-virittimet ovat alaspäin yhteensopivia myös T- ja S-lähetysten kanssa. Jos valitset useamman kuin 1 kpl antenni- tai kaapeliverkon virittimiä, niin valitse lisäksi vierestä antennikaapelit virittimien välille. Dual DVB-T2/C viritinmoduulissa on 1 sisääntulo molemmille virittimille ja 1 ulostulo. Eli jos ostat 2 Dual DVB-T2/C viritintä, riittää että kytket yhden välikaapelin viritinmoduulien välille. Lisäksi valittavissa 1-3 kpl ulkoisia USB-liitäntäisiä virittimiä, jotka toimivat yhtä luotettavasti kuin sisäiset. Mikäli valitset 2-3 kpl ulkoisia DVB-T2/C USB-virittimiä, niin valitse myös vierestä antennivahvistin/jakaja ja riittävästi antennikaapeleita, jotta saat signaalin jaettua kaikille virittimille.
Sopii (huomioi maksimitilavuus) 3,5" SATA-kiintolevyt, 2,5" SATA-kiintolevyt (vaativat lisäksi kiinnitysraudat), ulkoiset e-SATA-kiintolevyt, ulkoiset USB-kiintolevyt ja verkkokiintolevyt. Katso suosituksemme kappaleesta "tallennukset".
1000 Mbps Ethernet ja sisäänrakennettu 150 Mbps WiFi-sovitin.
2 etupaneelin näyttöä joista toinen värillinen ja ohjelmoitavissa.
Käyttökokemuksia Vu+ Duo2:sta suomalaisella Huoltovalikko-foorumilla.
Huom! Digiboksin mukana tulee vain englannin- ja saksankielinen käyttöohje. SatShop.fi imagen mukana tulee suomenkielinen käyttöönotto-ohje. Tarkemmat tiedot
1 x DVB-C (kaapeli), 1 x DVB-S2 (satelliitti), 1 x DVB-T (antenni), 1 x DVB-T2 (antenni), 2 x DVB-C (kaapeli), 2 x DVB-S2 (satelliitti), 2 x DVB-T (antenni), 2 x DVB-T2 (antenni), 3 x DVB-C (kaapeli), 3 x DVB-S2 (satelliitti), 3 x DVB-T2 (antenni), 4 x DVB-C (kaapeli), 4 x DVB-S2 (satelliitti), 4 x DVB-T2 (antenni), 5 x DVB-C (kaapeli), 5 x DVB-T2 (antenni), 6 x DVB-C (kaapeli), 6 x DVB-T2 (antenni)
e-SATA, NAS (verkkolevy), SATA 2,5", SATA 3,5", USB
RJ-45 (+ WiFi optio), WiFi
HDMI ulos, Komponenttivideo ulos, TV SCART, Komposiittivideo ulos, Digitaalinen ääni ulos (Toslink), Stereo ääni ulos (2 x RCA), F sisään, F ulos, IEC sisään, IEC ulos, USB 2.0, e-SATA, Ethernet, RS-232
Käyttöohje, Kaukosäädin, Paristot, HDMI-kaapeli, Virtakaapeli, SATA-kaapeli
664,70 € Vu+ Solo 4K UHD-digiboksi, 8-14 viritintä
369,00 € Mihin:
1 019,60 € Tuotteen asiasanat
HD+ kortti + CI+ CAM maksukortinlukija, 12 kk, Astra 19,2E
84,90 € Lisää toivelistalle
LA Digital Smit Conax CAM Antenna HD Ready & Cable HD Ready CI+ maksukortinlukija
42,90 € Lisää toivelistalle
Antennikaapeli 0,13 m, F-pikaliittimillä, musta
1,00 € Lisää toivelistalle
Western Digital WD10EURX AV-GP kiintolevy, 1000 Gt, 3,5", SATA
Western Digital WD20EURX AV-GP kiintolevy, 2000 Gt, 3,5", SATA
Western Digital WD30EURX AV-GP kiintolevy, 3000 Gt, 3,5", SATA
Western Digital WD40EURX AV-GP kiintolevy, 4000 Gt, 3,5", SATA
D-Link DNS-327L ShareCenter+ Cloud ulkoinen NAS-kotelo 2 x 3,5" SATA-kiintolevylle, gigabit ethernet, USB 3.0
154,00 € Lisää toivelistalle
Vu+ Universal kaukosäädin kaikille Vu+ malleille, musta
24,90 € Lisää toivelistalle
Vu+ QWERTY kaukosäädin Ultimo/Duo2 malleille

matches: HD HD HD HD HD HD


Rintamasotilaseläkelaki 119/1977 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 1977 › 28.1.1977/119
28.1.1977/119
Rintamasotilaseläkelaki
Rintamasotilaalla ja rintamapalvelukseen osallistuneella henkilöllä on oikeus rintamalisään ja ylimääräiseen rintamalisään sen mukaan kuin tässä laissa säädetään. (17.8.2001/727)
Rintamasotilaalla tarkoitetaan henkilöä, jolle on annettu rintamasotilastunnus, ja rintamapalvelukseen osallistuneella henkilöllä sellaista henkilöä, jolle on annettu rintamapalvelustunnus tai rintamatunnus siten kuin niistä on erikseen säädetty. (4.12.1987/938)
Rintamalisä myönnetään Suomen kansalaiselle. Rintamalisään on oikeus myös Suomessa asuvalla ulkomaan kansalaisella. Ylimääräinen rintamalisä myönnetään Suomessa asuvalle Suomen tai ulkomaan kansalaiselle. Suomessa asuminen ratkaistaan asumiseen perustuvan sosiaaliturvalainsäädännön soveltamisesta annetun lain (1573/1993) 3, 3 a ja 4 §:n mukaan. (9.7.2004/644)
4 momentti on kumottu L:lla 17.8.2001/727.
2–8 §
2–8 § on kumottu L:lla 17.8.2001/727.
9 § (5.12.1996/983)
Henkilölle, jolle on annettu rintamasotilastunnus, rintamapalvelustunnus tai rintamatunnus, maksetaan rintamalisää 474,72 euroa vuodessa. Ulkomailla asuvalle Suomen kansalaiselle, joka ei saa kansaneläkettä, rintamalisä maksetaan ulkomaille maksettavasta rintamalisästä annetun lain (988/1988) perusteella. (17.8.2001/727)
Samoin edellytyksin kuin 1 momentissa säädetään, rintamalisä ja ylimääräinen rintamalisä myönnetään sellaiselle henkilölle, joka Suomen kansalaisena on osallistunut vuoden 1918 sotaan ja saanut siitä veteraanitunnuksen siten kuin asetuksella tarkemmin säädetään.
Henkilölle, jolla on eräissä Suomen sotiin liittyneissä tehtävissä palvelleiden kuntoutuksesta annetun lain (1039/1997) 2 §:ssä tarkoitettu todistus lain 1 §:n 2 momentin 3 kohdassa tarkoitettuun miinanraivaustehtävään osallistumisesta, maksetaan rintamalisää. Hänellä ei kuitenkaan ole oikeutta 9 a §:ssä säädettyyn ylimääräiseen rintamalisään. (5.11.1999/1022)
9 a § (11.5.2007/572)
Ylimääräinen rintamalisä on täysimääräisenä 45 prosenttia ja kuitenkin vähintään 25 prosenttia siitä maksettavasta kansaneläkkeen osasta, joka ylittää 981,60 euroa vuodessa. Jos henkilöllä on kansaneläkelain (568/2007) 22 §:ssä ja kansaneläkelain voimaanpanosta annetun lain (569/2007) 8 §:ssä tarkoitettua tuloa, lukuun ottamatta kansaneläkelain 23 §:n 6 kohdassa tarkoitettua työeläkkeen korotusta ja kansaneläkelain voimaanpanolain 10 §:n 1 ja 4 momentissa tarkoitettua etuutta tai korotusta, edellä mainittu 45 prosentin määrä alenee prosenttiyksikön kutakin tulon 58,36 euron vuotuista määrää kohden kansaneläkelain 20 §:n mukaiseen tulorajaan saakka ja sen jälkeen prosenttiyksikön kutakin tulon 144,38 euron vuotuista määrää kohden. Ylimääräistä rintamalisää määrättäessä tulo otetaan huomioon samalla tavalla kuin henkilön kansaneläkettä määrättäessä.
Jos kansaneläke on kansaneläkelain 10 §:n mukaan lykätty tai varhennettu, korotetaan edellä mainittua 981,60 euron määrää lykkäyskorotusprosentilla tai alennetaan varhennusvähennysprosentilla.
Ulkomailta maksettavaa eläkettä tai siihen rinnastettavaa jatkuvaa etuutta saavan ylimääräinen rintamalisä määräytyy sen suuruisen kansaneläkkeen sanottujen rahamäärien ylittävästä osasta, joka maksettaisiin, jos mainitut tulot otettaisiin huomioon kansaneläkettä määrättäessä. Ylimääräinen rintamalisä maksetaan kuitenkin aina vähintään 5,07 euron suuruisena.
Jos kansaneläke on kansaneläkelain 21 §:n mukaisesti suhteutettu aikaan, jonka vakuutettu on asunut Suomessa, ylimääräinen rintamalisä lasketaan suhteuttamattomasta kansaneläkkeestä. (7.12.2007/1155)
9 b § (11.5.2007/572)
Jos ylimääräisen rintamalisän saajalle maksettavaa kansaneläkettä on tarkistettava tai kansaneläke on lakkautettava taikka jos hänelle myönnetään ulkomailta eläke tai siihen rinnastettava jatkuva etuus tai tällaisen eläkkeen tai etuuden määrässä tapahtuu muu kuin indeksisidonnaisuudesta johtuva muutos, ylimääräisen rintamalisän määrä on vastaavasti tarkistettava tai se on lakkautettava.
10–13 §
10–13 § on kumottu L:lla 17.8.2001/727.
Tämän lain mukaiset tehtävät hoitaa kansaneläkelaitos noudattaen hallinnon osalta, mitä kansaneläkelaissa on säädetty.
Tämän lain mukaan myönnettävistä eläkkeistä kansaneläkelaitokselle aiheutuvat kustannukset korvataan valtion varoista. Valtio suorittaa etukäteen 90 prosenttia maksettaviksi lähetettyjen eläkkeiden määrästä. Tämän lain mukaisesta toiminnasta aiheutuvat hallintokulut luetaan kansaneläkelaitoksen hallintokustannuksiksi.
Ennakon ja lopullisen valtion osuuden suorittamisesta sekä sitä varten tarvittavista tiedoista säädetään tarkemmin valtioneuvoston asetuksella. (28.3.2008/169)
15 a § (8.11.1996/829)
15 a § on kumottu L:lla 8.11.1996/829.
15 b § (8.8.1986/596)
15 b § on kumottu L:lla 8.8.1986/596.
16 § (25.7.1986/589)
Rintamasotilaseläke, rintamalisä ja ylimääräinen rintamalisä eivät ole veronalaista tuloa.
17 § (21.12.2016/1268)
Jollei tässä laissa toisin säädetä, noudatetaan lisäksi, mitä kansaneläkelain 54 §:n 1 ja 2 momentissa, 55 §:ssä, 56 §:n 2 ja 4 momentissa, 62–65, 67, 71–74, 75 a, 76–84, 86, 88, 91, 96, 106, 107, 110 ja 111 §:ssä sekä kansaneläkeindeksistä annetussa laissa (456/2001) säädetään.
Rintamalisän ja ylimääräisen rintamalisän maksamisajankohdasta säädetään valtioneuvoston asetuksella.
18 § (17.8.2001/727)
19 § (11.4.2014/322)
Kansaneläkelaitoksella on oikeus sen lisäksi, mitä viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetussa laissa (621/1999) säädetään, salassapitosäännösten ja muiden tiedon saantia koskevien rajoitusten estämättä antaa rintamalisän saajien nimet ja henkilötunnukset heidän kotikunnalleen sen selvittämiseksi, onko rintamalisän saajilla mahdollisuus saada rintamaveteraanien kuntoutuksesta annetun lain (1184/1988) mukaista kuntoutusta.
Kansaneläkelaitoksen on annettava 1 momentissa tarkoitetut tiedot maksutta kunnalle vuosittain tammikuun loppuun mennessä. Kunta ei saa käyttää Kansaneläkelaitoksen luovuttamia tietoja muuhun kuin 1 momentissa mainittuun tarkoitukseen eikä kunta saa luovuttaa niitä edelleen.
20 § (17.8.2001/727)
28.3.1980/231:
Rintamasotilaseläkelain (119/77) 17 §:n ja kansaneläkelaissa säädettyjen eläkkeiden ja avustusten sitomisesta elinkustannuksiin annetun lain (348/56) mukaista korotusta tai alennusta toimeenpantaessa katsotaan 2 §:ssä, 3 §:n 2 momentissa ja 6 §:ssä säädettyjen markkamäärien vastaavan virallisen elinkustannusindeksin sitä pistelukua, jonka mukaan lokakuussa 1976 maksettavina olevien kansaneläkkeiden suuruus on laskettu.
30.12.1980/1085:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 1981. Aikaisemmin myönnetyt rintamasotilaseläkkeet ja rintamalisät muutetaan 1 päivästä heinäkuuta 1981 lukien tämän lain mukaisiksi.
Lain 8 §:n 4 momentissa ja 9 §:n 1 momentissa säädettyjen markkamäärien katsotaan vastaavan virallisen elinkustannusindeksin sitä pistelukua, jonka mukaan vuoden 1976 lokakuussa maksettavina olevien kansaneläkkeiden suuruus on laskettu.
7.1.1982/20:
Tässä laissa säädetyt markkamäärät vastaavat virallisen elinkustannusindeksin sitä pistelukua, jonka mukaan vuoden 1976 lokakuussa maksettavina olevien kansaneläkkeiden suuruus on laskettu.
HE 195/81, LA 180 ja 181/81, sosvk.miet. 32/81, svk.miet. 192/81
5.2.1982/106:
HE 98/81, sosvk.miet. 35/81, svk.miet. 215/81
23.7.1982/575:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä elokuuta 1982 ja sitä sovelletaan määrättäessä rintamasotilaseläkettä vuodelta 1982.
HE 80/82, sosvk.miet. 17/82, svk.miet. 102/82
30.12.1982/1084:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1983 siten, että 8 §:n 3 momentin 4 kohtaa sovelletaan rintamasotilaseläkkeeseen, joka on alkanut 1 päivänä tammikuuta 1983 tai sen jälkeen.
HE 232/82, sosvk.miet. 32/82, svk.miet. 226/82
4.1.1985/3:
Aikaisemmin myönnetty rintamasotilaseläke muutetaan 1 päivästä maaliskuuta 1985 tämän lain mukaiseksi rintamasotilaseläkkeeksi.
Tässä laissa säädetyt markkamäärät vastaavat virallisen elinkustannusindeksin sitä pistelukua, jonka mukaan lokakuussa 1976 maksettavina olevien kansaneläkkeiden suuruus on laskettu.
HE 50/84, sosvk.miet. 20/84, svk.miet. 195/84
18.1.1985/55:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä helmikuuta 1985, kuitenkin siten, että sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 1985 lukien. Myös yli vuoden ajalta maksettava ansionmenetyksen korvaus rinnastetaan työtuloon, jos ansionmenetyksen korvaus on alkanut ennen 1 päivää tammikuuta 1985.
HE 249/84, sosvk.miet. 25/84, svk.miet. 216/84
25.7.1986/589:
Ylimääräistä rintamalisää määrättäessä ei maksettavaan lisäosaan katsota sisältyvän 5 päivänä helmikuuta 1982 kansaneläkelain muuttamisesta annetun lain voimaantulosäännöksessä (103/82), sellaisena kuin se on osittain muutettuna 22 päivänä joulukuuta 1983 annetulla lailla (1054/83), tarkoitettua lisäosan pienenemisen estämiseksi maksettavaa eläkkeen osaa.
Tämän lain 9 a §:n 2 momentissa säädetty markkamäärä vastaa sitä kansaneläkeindeksin pistelukua, jonka mukaan vuoden 1986 tammikuussa maksettavina olevien kansaneläkkeiden suuruus on laskettu.
HE 42/86, sosvk.miet. 9/86, svk.miet. 68 ja 68 a/86
8.8.1986/596:
HE 67/86, sosvk.miet. 12/86, svk.miet. 77/86
4.12.1987/938:
Ennen tämän lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin. Rintamatunnusta koskevat hakemukset voidaan osoittaa Sotatieteen laitokselle 1 päivästä heinäkuuta 1988 lukien.
HE 100/87, sosvk.miet. 13/87, svk.miet. 59/87
5.2.1988/125:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 1988, kuitenkin siten, että 1 §:n 4 momentin ja 8 §:n 3 momentin 14 kohdan säännöstä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 1989.
HE 126/87, sosvk.miet. 22/87, svk.miet 118/87
8.3.1991/474:
Tässä laissa säädetty markkamäärä vastaa sitä kansaneläkeindeksin pistelukua, jonka mukaan vuoden 1981 maaliskuussa maksettavina olevien kansaneläkkeiden suuruus on laskettu.
HE 205/90, LA 113/90, LA 116/90, sosvk.miet. 39/90, svk.miet. 211/90
27.3.1991/624:
3.8.1992/679:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä lokakuuta 1992.
Tässä laissa säädetty markkamäärä vastaa sitä kansaneläkeindeksin pistelukua, jonka mukaan vuoden 1986 tammikuussa maksettavina olevien kansaneläkkeiden suuruus on laskettu.
HE 74/92, StVM 6/92
28.6.1993/551:
Tämä laki tulee voimaan asetuksella säädettävänä ajankohtana. (L 551/1993 tuli A:n 1645/1993 mukaisesti voimaan 1.1.1994.)
Jos ulkomailla asuvalle Suomen kansalaiselle on myönnetty ylimääräinen rintamalisä ennen tämän lain voimaantuloa, sen maksamista jatketaan tämän lain 1 §:n 3 momentin estämättä.
28.6.1993/570:
Lain voimaan tullessa maksussa oleva vanhuksen, vammaisen ja pitkäaikaissairaan kotihoidon tuki, jota maksetaan 30 päivänä kesäkuuta 1993 ja joka tarkistetaan omaishoidon tueksi, otetaan tulona huomioon, kun rintamasotilaseläkettä tarkistetaan 1 päivänä heinäkuuta 1993 tai sen jälkeen 12 §:n perusteella.
HE 73/93, StVM 13/93
14.10.1994/889:
Tämän lain muutoksenhakua koskevia säännöksiä ja kansaneläkelain 74 c §:n säännöstä sovelletaan päätökseen, joka annetaan tämän lain voimaan tultua. Tämän lain ylimääräistä muutoksenhakua koskevia säännöksiä sovelletaan kuitenkin niihin ylimääräistä muutoksenhakua koskeviin asioihin, jotka tulevat vireille tämän lain voimaan tultua.
HE 117/94, StVM 21/94
18.12.1995/1494:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1996 ja sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 1997.
Tässä laissa säädetyt markkamäärät vastaavat sitä kansaneläkeindeksin pistelukua, jonka mukaan vuoden 1986 tammikuussa maksettavina olevien kansaneläkkeiden suuruus on laskettu.
HE 119/95, StVM 21/95, EV 121/95
8.11.1996/829:
5.12.1996/983:
Rintamasotilaseläkettä määrättäessä vuosituloksi ei lueta kansaneläkelain muuttamisesta annetun lain (1491/95) voimaantulosäännöksen 5 ja 6 momentin mukaisesti maksettavaa puolisolisää eikä lapsikorotusta.
Tämän lain 9 §:ssä säädetty markkamäärä vastaa virallisen elinkustannusindeksin sitä pistelukua, jonka mukaan lokakuussa 1976 maksettavina olevien kansaneläkkeiden suuruus on laskettu.
Tämän lain 9 a §:n 2 momentissa säädetyt markkamäärät vastaavat sitä kansaneläkeindeksin pistelukua, jonka mukaan vuoden 1986 tammikuussa maksettavina olevien kansaneläkkeiden suuruus on laskettu.
5.3.1999/281:
5.11.1999/1022:
HE 62/1999, StVM 14/1999, EV 50/1999
30.12.1999/1371:
31.3.2000/317:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2000.
Tämän lain mukaisen ylimääräisen rintamalisän korotus myönnetään hakemuksetta käyttäen kansaneläkelaitoksen hallussa olevia ylimääräisen rintamalisän määrään vaikuttavia tietoja. Ylimääräisen rintamalisän korotus maksetaan takautuvasti viimeistään syyskuussa 2000.
Tässä laissa säädetyt markkamäärät vastaavat virallisen elinkustannusindeksin sitä pistelukua, jonka mukaan vuoden 1986 tammikuussa maksettavina olevien kansaneläkkeiden suuruus on laskettu.
HE 13/2000, StVM 6/2000, EV 40/2000
17.8.2001/727:
Tämän lain voimaan tullessa maksussa oleva rintamalisä ja ylimääräinen rintamalisä muutetaan tämän lain mukaisiksi 1 päivästä tammikuuta 2002. Maksettavan ylimääräisen rintamalisän pienenemisen tai lakkaamisen estämiseksi rintamasotilaseläkelain 9 a §:n perusteella ylimääräisessä rintamalisässä huomioon otetut tulot muutetaan euromääräisiksi pyöristäen alaspäin lähimpään täyteen euroon.
Rintamalisä ja ylimääräinen rintamalisä voidaan muuttaa tämän lain mukaisiksi ilman uutta päätöstä. Kirjallinen päätös annetaan kuitenkin pyynnöstä.
HE 92/2001, StVM 21/2001, EV 89/2001
9.8.2002/685:
Tällä lailla kumotaan 18 päivänä maaliskuuta 1977 annetun rintamasotilaseläkeasetuksen (271/1977) 6 § ja 7 §:n 2 momentti, sellaisina kuin ne ovat, 6 § asetuksessa 681/1986 ja 7 §:n 2 momentti asetuksessa 495/1988.
30.12.2003/1318:
7.5.2004/370:
9.7.2004/644:
11.5.2007/572:
Tässä laissa säädetyt rahamäärät vastaavat kansaneläkeindeksin sitä pistelukua, jonka mukaan vuoden 2001 tammikuussa maksettavina olevien kansaneläkkeiden suuruus on laskettu.
7.12.2007/1155:
28.3.2008/169:
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2008.
HE 177/2007, StVM 2/2008, EV 9/2008
11.4.2014/322:
Kansaneläkelaitoksen on annettava 19 §:n 1 momentissa tarkoitetut tiedot kunnalle ensimmäisen kerran viimeistään yhden kuukauden kuluttua tämän lain voimaantulosta.
HE 8/2014, StVM 2/2014, EV 20/2014
21.12.2016/1268:
1 § 2–8 §9 § 9 a § 9 b § 10–13 § 14 § 15 § 15 a § 15 b § 16 § 17 § 18 § 19 § 20 § Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:28.3.1980/231:30.12.1980/1085:7.1.1982/20:5.2.1982/106:23.7.1982/575:30.12.1982/1084:4.1.1985/3:18.1.1985/55:25.7.1986/589:8.8.1986/596:4.12.1987/938:5.2.1988/125:8.3.1991/474:27.3.1991/624:3.8.1992/679:28.6.1993/551:28.6.1993/570:14.10.1994/889:18.12.1995/1494:8.11.1996/829:5.12.1996/983:5.3.1999/281:5.11.1999/1022:30.12.1999/1371:31.3.2000/317:17.8.2001/727:9.8.2002/685:30.12.2003/1318:7.5.2004/370:9.7.2004/644:11.5.2007/572:7.12.2007/1155:28.3.2008/169:11.4.2014/322:21.12.2016/1268: