text:
1 OHJE	Säädösvalmistelun kuulemisohje	Valtioneuvoston on 4.2.2016 antanut periaatepäätöksen säädösvalmistelun kuulemisohjeesta.
1.1 Soveltamisala	Kuulemisella tarkoitetaan sidosryhmien ja kansalaisten näkemysten, tietojen ja kokemusten hankkimista valmisteltavasta asiasta. Sidosryhmiä ovat esimerkiksi viranomaiset, asiantuntijat, järjestöt, yritykset.
1.2 Kuulemisen tavoitteet	Kuulemisen tavoitteena on säädösvalmistelun avoimuus ja hyvä laatu. Kuulemisen avulla pyritään selvittämään valmisteltavaan asiaan liittyvät erilaiset näkökohdat, vaikutukset ja käytännön toteuttamismahdollisuudet. Kuuleminen parantaa luottamusta demokraattiseen päätöksentekoon ja säädöksiin sekä edesauttaa normien noudattamista. Kuulemisella vahvistetaan myös kansalaisoikeuksien ja poliittisten oikeuksien toteutumista.
1.3 Kuulemisen suunnittelu	Säädöshankkeessa suunnitellaan sidosryhmiin ja kansalaisiin kohdistuva viestintä ja kuuleminen valmistelun aikana. Suunnittelussa määritellään hankkeen sidosryhmät sekä se, miten niitä, kansalaisia ja muita kuin etukäteen tiedossa olevia sidosryhmiä kuullaan. Tämän perusteella varataan tarvittavat voimavarat hankkeen laajuuden mukaisesti ja laaditaan kuulemisen aikataulu. Suunnittelussa tulee huomioida kuulemiseen liittyvät yhdenvertaisuuden ja esteettömyyden näkökohdat. Lisäksi tulee taata asiakirjojen oikea-aikainen saatavuus myös ruotsin kielellä.
1.4 Kuulemisen ajoitus	Sidosryhmiä ja kansalaisia kuullaan valmisteluvaiheissa, joissa voidaan tehokkaasti vaikuttaa valmisteltavaan asiaan. Niitä voidaan kuulla esimerkiksi hankkeen käynnistämisestä, vaihtoehtoisista ratkaisumalleista, valmistuneista selvityksistä, vaikutusten arvioinneista ja säädösehdotuksista. Erityisesti vaikutuksiltaan merkittävissä säädöshankkeissa vaikuttamismahdollisuuksia järjestetään yleensä useassa eri vaiheessa jo ennen kuin varsinainen säädösehdotus valmistuu.
1.5 Menetelmien monipuolisuus	Sidosryhmiä ja kansalaisia kuullaan monipuolisesti erilaisin menetelmin. Laajan osallistumisen edistämiseksi käytetään esimerkiksi monijäsenisiä valmisteluelimiä, järjestetään keskustelutilaisuuksia, neuvotteluja, epävirallista yhteydenpitoa, kyselyitä ja verkkokeskusteluja sekä pyydetään kirjallisia lausuntoja. Kuulemisessa voidaan hyödyntää oikeusministeriön sähköisiä demokratiapalveluita.
1.6 Monijäseniset valmisteluelimet	Vaikutuksiltaan merkittävät hallituksen esitykset ja asetusluonnokset valmistellaan yleensä monijäsenisissä valmisteluelimissä, joissa on hankkeen kannalta keskeisten viranomaisten ja muiden sidosryhmien edustajat. Hallituksen esitysten ja vaikutuksiltaan merkittävien asetusten valmistelun organisointi kuvataan ja perustellaan hallituksen esityksessä tai asetusluonnoksen esittelymuistiossa.
1.7 Kirjalliset lausunnot	Säädösvalmistelussa sidosryhmiä ja kansalaisia pyydetään antamaan kirjallinen lausunto valmistelun tuloksena syntyneistä säädösehdotuksista. Säädösehdotuksista pyydetään kirjallinen lausunto silloinkin, kun valmistelussa on aikaisemmissa vaiheissa pyydetty kirjallisia kannanottoja tai käytetty muita kuulemisen menetelmiä. Lausuntomenettely käydään aina organisaatioiden välillä, eikä sitä voida korvata esimerkiksi asiantuntijavirkamiesten välisellä yhteydenpidolla.
1.8 Lausuntopyyntöjen ja lausuntojen julkaiseminen	Säädösvalmisteluasiakirjojen julkisuudesta ja julkisuuden rajoituksista säädetään viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetussa laissa (621/1999).
1.9 Lausuntoaika	Säädösehdotuksista pyydettävien kirjallisten lausuntojen antamiseen varataan aikaa vähintään kuusi viikkoa ja laajoissa hankkeissa vähintään kahdeksan viikkoa. Lausuntoaikaa on aihetta pidentää, jos se muuten ajoittuisi yleiseen lomakauteen.
1.10 Palautteen käsittely	Lausuntoajan päätyttyä varataan riittävä aika lausuntojen käsittelyyn ja säädöksen jatkovalmisteluun saa-dun palautteen pohjalta.
1.11 Kuulemisen ja palautteen kirjaaminen säädösehdotuksen perusteluihin	Kuulemisesta säädösvalmistelussa, saadusta palautteesta ja palautteen vaikutuksista säädösehdotukseen kirjoitetaan yhteenveto säädösehdotuksen perusteluihin. Perusteluissa myös kerrotaan, miltä osin ja miksi keskeisiä saatuja ehdotuksia ei kenties ole voitu toteuttaa.
2 Kuuleminen lainvalmisteluprosessissa	2 Johdanto	Lainvalmisteluprosessin vaiheet kuvataan kokonaisuudessaan yksityiskohtaisesti Lainvalmistelun prosessioppaassa. Tässä liitteessä käydään läpi niitä prosessin vaiheita, joissa kuulemista on aiheellista hyödyntää. Valmistelun tueksi on tehty käytännön työkaluja, joita voidaan hyödyntää erityisesti kuulemisen suunnittelussa ja sidosryhmiä kartoitettaessa.
Lainvalmistelun prosessiopas	2.1 Virkamiehen huoneentaulu	1Muista kuuleminen kaikissa hankkeissa
Suhteuta hankkeen laajuuden mukaan. Pohdi keitä ja mistä asioista erityisesti pitää kuulla.
2Varmista, että kaikkia asianosaisia kuullaan
Varmista, että olet löytänyt hankkeen kannalta keskeiset sidosryhmät. Huomio yhdenvertaisuus- ja kielinäkökulma.
3Varaa kuulemiseen riittävästi aikaa
Suunittele ja aikatauluta hyvissä ajoin, jotta vaikuttaminen on tosiasiassa mahdollista. Muista varata riittävä aika aineistojen käännättämiseen.
4Vedä yhteen saamasi kannanotot
Hyödynnä saatu palaute ja tuo se avoimesti esille.
5Arvioi kuulemisen onnistuminen
Jäikö jotain kehitettävää?
Muista tiedottaa kaikissa vaiheissa riittävän ajoissa keskeisiä tahoja.
Viesti aktiivisesti.
Käytä viestinnässä selkeää kieltä, jotta viesti välittyy oikein. Muista kieliversiot.
2.2 Esi- ja perusvalmistelu	2.2.1 Kuuleminen esi- ja perusvalmistelussa	Lainvalmisteluprosessi ministeriöissä käynnistyy lainvalmistelua koskevasta aloitteesta. Aloite voi olla esimerkiksi hallitusohjelman kirjaus, eduskunnan lausuma, kansalaisaloite tai ministeriöiden tekemä esiselvitys.
Lainvalmistelun prosessiopas - Esivalmistelu	Lainvalmistelun prosessiopas - Perusvalmistelu	Monijäseniset valmisteluelimet	2.2.2 Kuulemisen ja viestinnän suunnittelu	Suunnittelun ajoitus ja avoimuus
Näytä esimerkki	-
Piilota esimerkki	Hankkeen ja kuulemisen suunnittelulomake
2.2.3 Sidosryhmien kartoittaminen	Sidosryhmällä tarkoitetaan kaikkia niitä tahoja, joilla on intressiä tai asiantuntemusta valmisteltavasta asiasta. Sidosryhmiä voivat olla esimerkiksi muut ministeriöt, yritykset, toimeenpanevat viranomaiset, edunvalvontajärjestöt, kunnat ja tutkijat. Lisäksi on huomioitava kansalaiset ja kansalaisryhmät.
Piilota esimerkki	Sidosryhmien kartoittaminen
2.3 Lausuntomenettely ja jatkovalmistelu	2.3.1 Lausuntomenettely ja kuuleminen jatkovalmistelussa	Lausuntomenettely on pakollinen osa jokaista lainvalmisteluprosessia. Kirjallisia lausuntoja pyydetään perusvalmistelun lopputuloksena syntyneestä luonnoksesta hallituksen esitykseksi tai asetusluonnoksesta. Lausuntopyyntö lähetään lausuntopalvelu.fi:n kautta keskeisille, tiedossa oleville sidosryhmille. Myös muilla kiinnostuneilla, kuten yksittäisillä kansalaisilla, pitää olla mahdollisuus antaa lausuntonsa luonnoksesta. Lausuntomenettelyn päätteeksi lausunnoissa esitetyt kannat kootaan yhteen lausuntotiivistelmään ja muodostetaan näkemys siitä, millaisiin muutoksiin niiden perusteella ryhdytään. Lausuntotiivistelmät julkaistaan.
Jatkovalmistelussa päätetään hallituksen esityksen lopullisesta sisällöstä ja tehdään luonnokseen tarvittavat muutokset. Tässä vaiheessa tulee perustella se, miksi tiettyihin muutoksiin on päädytty ja millä perusteilla joitain lausunnoissa esitettyjä muutosehdotuksia ei ole tehty. Jatkovalmistelussa esitys käännetään ruotsiksi ja viedään oikeusministeriön laintarkastusyksikköön lakiteknistä tarkastusta varten. Tämän perusteella tekstejä muokataan lopulliseen muotoonsa.
Lainvalmistelun prosessiopas - Jatkovalmistelu	Lainvalmistelun prosessiopas - Lausuntomenettely	2.3.2 Lausuntopyyntö	Lausuntopyyntö laaditaan niin, että se on helposti ymmärrettävä ja että siihen voidaan helposti vastata. Siinä on tuotava esille ainakin seuraavat asiat:
vastuuhenkilö(t) ja yhteystiedot,
keneltä lausuntoa pyydetään,
esityksen taustat ja tavoitteet,
erityistä huomiota vaativat kohdat lausunnonantajia varten (tarvittaessa lausunnonantajakohtaisesti eritellen) ja
mahdollisuus lausua myös kokonaisuudesta.
Lausuntopyyntöä muotoiltaessa kannattaa kiinnittää huomiota siihen, miten saatavaa palautetta voidaan käsitellä ja hyödyntää. Jos palautetta halutaan tiettyihin yksittäisiin kysymyksiin, ne on tarpeen tuoda selvästi esille, jotta lausunnonantaja pystyy kiinnittämään niihin erityistä huomiota. Kysymyksiä voidaan kohdistaa myös yksittäisille lausunnonantajille. Aina on kuitenkin annettava mahdollisuus lausua koko esityksestä. Hyvin jäsennetty pyyntö helpottaa lausunnonantajien työtä. Myös yhteenvedon ja tiedon hyödynnettävyyden näkökulmasta lausuntopyyntö voi olla kannattavaa jakaa osiin.
Lausuntopalvelu.fi tulee VAHVA-asianhallintajärjestelmän myötä lausuntopyyntöjen julkaisukanavaksi, jonka kautta lausunnot myös ensisijaisesti annetaan. Järjestelmien integraatio huomioidaan kehitystyössä siten, että niiden yhteentoimiminen on mahdollisimman sujuvaa. Lausuntopalvelua suositellaan kokeiltavaksi ja otettavaksi käyttöön jo ennen asianhallintajärjestelmään liittymistä.
Palvelussa on toimintoja, joiden avulla lausuntopyynnön voi rakentaa omien tarpeidensa mukaisesti ja siten, että se täyttää edellä mainitut perusvaatimukset. Palvelun avulla voidaan myös käsitellä lausuntokierroksella saatua palautetta. Tarkemmat ohjeet palvelun käytöstä löytyvät menetelmä-osiosta.
Alla on esimerkki lausuntopyynnön rakentamisesta nettiäänestystä pohtineen työryhmän työssä.
Piilota esimerkki	Nettiäänestystyöryhmän väliraportti – lausuntopyyntö
2.3.2 Lausuntotiivistelmä	Lausuntokierroksen päätyttyä saatu palaute käydään läpi ja niistä laaditaan tiivistelmä. Asiakokonaisuudesta riippuen lausuntotiivistelmiä voidaan jäsentää eri tavoin. Mahdollisimman sujuvan palautteen käsittelyn edistämiseksi jäsentämistä kannattaa pohtia jo lausuntopyyntövaiheessa.
Lausuntotiivistelmän hyvä perusrakenne muodostuu siten, että siinä on lyhyt johdanto lausunnolla olleen asian sisällöstä ja taustoista. Ennen varsinaisen lausuntopalautteen käsittelyä on hyvä tuoda esiin lausuntokierrokseen liittyvät asiat, kuten lausuntoaika. Jos lausuntoaika on ollut lyhyempi kuin ohjeistettu 6 – 8 viikkoa, tulisi tämä perustella myös lausuntotiivistelmässä. Tiivistelmässä on myös hyvä viitata hankerekisteriin, jossa lausunnot ovat kokonaisuudessaan.
Tiivistelmässä tulee tuoda esille myös se, keneltä lausunto on pyydetty ja ketkä sen ovat antaneet.
Varsinaiseen lausuntojen sisällön tiivistelmäosaan laaditaan yleisluonteinen yhteenveto lausuntopalautteesta, josta käyvät ilmi keskeisimmät esille nousseet asiat. Tässä yhteydessä ei yleensä kannata tehdä lausunnonantajakohtaista erittelyä.
Lausuntotiivistelmän pohjalta voidaan jatkovalmistelun aikana käydä systemaattisesti läpi esitetyt näkökulmat ja muodostaa kanta ehdotusten toteuttamisesta tai toteuttamatta jättämisestä. Tällöin kaikki esitetyt näkökohdat tulevat varmemmin huomioiduksi.
Varsinaista lausuntopalautetta voidaan sisällöllisesti eritellä eri tavoin asian laajuuden ja aiheen mukaan. Tarkoituksenmukaista voi olla myös erilaisten esitystapojen yhdistäminen. Pykäläkohtainen tarkastelu soveltuu hyvin pienempiin asiakokonaisuuksiin, jossa lausunto on koskenut vain vähäistä määrää pykäliä. Useita pykäliä sisältävien ehdotusten käsittelyyn tämä ei kuitenkaan erityisen hyvin sovellu, koska tiivistelmästä voi tällöin tulla tarpeettoman laaja. Toisaalta jos palautetta on tullut runsaasti pykäläkohtaisesti, tällainen jäsentäminen voi olla perusteltua.
Seuraavassa rikosuhrimaksua ja ILO:n yleissopimuksen nro 169 hyväksymistä koskevissa lausuntotiivistelmässä on hyödynnetty myös tällaista jaottelua. Siinä pykäläkohtainen tarkastelu on eritelty lausunnonantajien mukaisesti. Jälkimmäisen alkuun on tehty myös lyhyt kuvaus lausuntopalautteesta lausunnonantajakohtaisesti.
Rikosuhrimaksulaki. Lausuntotiivistelmä. Oikeusministeriön mietintöjä ja lausuntoja 54/2014
ILO:n yleissopimuksen nro 169 hyväksyminen. Lausuntotiivistelmä. Oikeusministeriön mietintöjä ja lausuntoja 40/2014
Lausunnonantajien määrästä riippuen eri tahojen näkemykset voidaan esittää yksittäin tai koottuna ryhmiin. Ensimmäinen toimii parhaiten silloin, jos lausunnonantajia on vähän tai jos eri lausunnonantajien näkemykset poikkeavat paljon toisistaan. Mikäli eri lausunnonantajien näkemykset ovat samankaltaisia käsillä olevasta asiasta, kannattaa niitä tiiviyden vuoksi yhdistellä. Tiivistelmän selkeyden kannalta voi joskus olla tarkoituksenmukaista hyödyntää myös alaviitteitä erilaisten ryhmien koontiin, mikäli sidosryhmiä on paljon.
Esimerkiksi identiteettivarkauksia koskevassa lausuntotiivistelmässä on koottu näkemyksiä lausunnonantajia ryhmittelemällä
Identiteettivarkaus. Lausuntotiivistelmä. Oikeusministeriön mietintöjä ja lausuntoja 47/2013
Laajoissa hankkeissa palautteen käsittelyssä kannattaa harkita isompia asiakokonaisuuksia. Erityisesti tällaisessa käsittelytavassa merkitystä on lausuntopyyntövaiheella, jossa voidaan muodostaa erilaisia asiakokonaisuuksia. Mallia voidaan käyttää esimerkiksi silloin, kun esitys sisältää useampia lakiehdotuksia, useita lukuja tai ehdotuksia, joissa käsitellään eri tahoja koskevia asioita (esim. työntekijät ja työnantajat tai potilas ja hoitohenkilökunta).
Oikeusaputoimistojen ajanvarausjärjestelmiä ja vapaaehtoisten rikostaustan selvittämistä koskevissa lausuntotiivistelmissä on hyödynnetty asiakokonaisuuksiin perustuvaa jaottelua.
Oikeusaputoimistojen ajanvarauksen kehittäminen. Lausuntotiivistelmä. Oikeusministeriön mietintöjä ja lausuntoja 46/2014
Digitaalisen talouden sääntelytarpeet ja sääntelyn kehittämistarpeet. Lausuntoyhteenveto 16.7.2015. Kilpailu- ja kuluttajavirasto.
Mikäli esityksestä on päädytty pyytämään lausuntoa kokonaisuutena esimerkiksi sen sisällön suppeuden vuoksi, voidaan lausuntotiivistelmä rakentaa lausuntopalautteessa esiin nousseiden asiakokonaisuuksien mukaan varsinkin, jos lausuntopalautteessa toistuvat tietyt asiakokonaisuudet.
Lausuntopalautetta voidaan myös jaotella pelkästään lausunnonantajien mukaan. Tämä vaihtoehto voi toimia erityisesti silloin, kun lausunnonantajia on vähän tai lausunnonantajien näkemykset poikkeavat paljon toisistaan siten, ettei niitä voida käsitellä yhtenäisinä kokonaisuuksina. Alla olevassa viittomakielilain tarpeen arviomuistion lausuntotiivistelmässä on tehty näin.
Arviomuistio viittomakielilain tarpeesta. Lausuntotiivistelmä. Oikeusministeriön mietintöjä ja lausuntoja 36/2013 2.3.3 Lausuntopalautteen kirjaaminen hallituksen esitykseen	Hallituksen esitysten laatimisohjeissa (oikeusministeriön julkaisu 2004:4) ohjeistetaan, kuinka lausuntopalaute tulee kirjata hallituksen esitykseen.
Piilota esimerkki	Seuraavissa on esimerkkejä lausuntopalautteen kirjaamisesta hallituksen esitykseen:
2.4 Täytäntöönpano ja seuranta	Lakeja täytäntöönpantaessa julkinen hallinto ryhtyy toimenpiteisiin lain soveltamiseksi ja käytännön toteuttamiseksi. Täytäntöönpanon seuranta ja vaikutusten jälkikäteinen arviointi on tärkeä osa lainsäädäntöprosessia siinä mielessä, että sillä voidaan varmistaa se, että lainsäädännöllä saavutettiin tavoitellut vaikutukset ja sen täytäntöönpano on onnistunut. Myös mahdolliset ongelma voidaan näin kartoittaa ja ryhtyä tarvittaessa korjaaviin toimenpiteisiin. Lakien täytäntöönpanon seurannassa voidaan hyödyntää sidosryhmien kuulemista, kuten kyselyitä tai kuulemistilaisuuksia.
Lainvalmistelun prosessiopas - Täytäntöönpano ja seuranta	3 Menetelmät	3.1 Esittely	Tällä sivulla on tietoa säädösvalmistelussa yleisesti käytössä olevista kuulemisen ja vuorovaikutuksen tavoista ja menetelmistä. Teksti on laadittu kuulemisohjeen tueksi, mutta se on hyödynnettävissä erillisenä tietolähteenäkin. Menetelmien kuvauksissa on mukana sekä perinteisiä että sähköisiä menetelmiä. Menetelmiä voidaan hyödyntää myös muussa valmistelussa, esimerkiksi alemmantasoisten normien valmistelussa. Osioon on valittu pääsääntöisesti sellaisia menetelmiä, jotka ovat vapaasti ja maksuttomasti kaikkien hyödynnettävissä.
3.2 Yhdessä työskentely	3.2.1 Monijäseniset valmisteluelimet	Laajapohjaiseen valmisteluun sopivat määräaikaiset monijäseniset valmisteluelimet, kuten komiteat, toimikunnat ja työryhmät. Niillä voi olla alaryhmiä ja jaostoja, joiden jäsenistä kaikkien ei tarvitse olla mukana varsinaisessa valmisteluelimessä. Alaryhmät tai jaostot nimittää valmisteluelimen asettaja tai valmisteluelin itse.
Vaikutuksiltaan merkittävät hallituksen esitykset ja asetukset valmistellaan monijäsenisissä valmisteluelimissä, jotka ministeriö yleensä asettaa. Valtioneuvoston yleisistunto voi tosin asettaa käsittelyä varten komitean yhteiskuntapoliittisesti merkittävän asian valmistelemiseksi. Eräissä tapauksissa asettaminen on käsiteltävä valtioneuvoston raha-asiainvaliokunnassa.
Monijäseniset valmisteluelimet eivät kuitenkaan korvaa muuta kuulemista, jossa tarjotaan valmistelutyön ulkopuolisille tahoille mahdollisuus osallistua ja vaikuttaa valmisteltavan asiaan.
Naisten ja miesten välisestä tasa-arvosta annetussa laissa (609/1986) säädetään, että valmisteluelimessä on oltava sekä nais- että miesjäseniä 40 prosentin kiintiöllä, (vähemmistössä olevaa sukupuolta on vähintään 40 prosenttia), mikäli toisenlaiseen jakaumaan ei ole erityistä syytä. Kiintiösäännöstä ei sovelleta, jos esimerkiksi komitea tai vastaava toimielin asettaa jaoston tai työryhmän omasta keskuudestaan tai ulkopuolisista asiantuntijoista. Viranomaisten ja muiden ehdokkaita nimeävien on mahdollisuuksien mukaan ehdottava sekä naista että miestä jokaista jäsenpaikkaa varten. Ehdokkaita pyydettäessä tulee muistuttaa kiintiösäännöksen velvoittavuudesta ja samalla pyytää sekä nais- että miesehdokasta kutakin paikkaa kohti.
Työryhmää asetettaessa on tärkeätä huomioida työryhmän edustavuus ja erilaisten ryhmien intressit käsiteltävässä asiassa, kuten kieli, ikä tai erityistarpeet.
Piilota esimerkki	Esimerkkejä valmisteluelimien asettamispäätöksistä:
Asettamispaatos_Selvitys_yhdistelmärangaistuksesta
Kuntalain_kokonaisuudistus_asettamispaatos
3.2.2 Työpajat	Sidosryhmien edustajat voivat osallistua valmisteluun ja suunnitteluun monta kertaa saman valmisteluhankkeen aikana. Tähän tapaan menetelmiksi sopivat esimerkiksi työpajat. Niissä voidaan järjestää erilaisin menetelmin ideariihiä, yhteissuunnittelua, ongelman ratkaisua jne.
Työpajaa voi kuvata aikaan ja paikkaan sidotuksi, ohjatuksi yhteistyötilaisuudeksi. Läsnäolijat ratkovat yhdessä esimerkiksi annettua kehittämiskysymystä ja yrittävät saada yhteisesti hyväksyttävän lopputuloksen aikaan. Työpajoille on monenlaisia muotoja ja niissä voidaan käyttää laajasti eri menetelmiä lopputulokseen pääsemiseksi. Työpajaa järjestävän on tarpeen miettiä etukäteen tarkasti, mitä tavoitteita toiminnalle asetetaan, kuinka monta pajatyöskentelyä tarvitaan, minkälaista ennakkomateriaalia on syytä jakaa osallistujille sekä miten motivoida osallistujat tulemaan paikalle ja työskentelemään pajassa.
World Cafe	World Cafe -toiminta muistuttaa työpajaa, sillä siinäkin osallistujat kokoontuvat tiettyyn aikaan ja paikkaan ratkomaan ennalta määrättyä tehtävää. Se sopii erityisesti tilanteisiin, joissa osallistujia on jopa satoja ja jossa pitää kartoittaa koko joukon mielipiteitä. Osallistujat jaetaan 6 – 8 hengen pienryhmiin, joissa keskustellaan ennalta määrätyistä teemoista. Keskustelussa syntyneet ideat ja mielipiteet kirjataan ”idealomakkeille”. Idealomakkeet kerätään talteen, jonka jälkeen ryhmä ja teema vaihtuvat. Yleensä teemoja on useita ja keskustelu yhdestä teemasta kestää noin 20 minuuttia. Kun pienryhmissä on keskusteltu kaikista teemoista, ryhmien tuottamat idealomakkeet asetellaan pöydille ja osallistujat pääsevät kommentoimaan ja äänestämään ideoista. World Cafe -tilaisuus kestää yleensä noin kaksi tuntia ja se soveltuu erilaisiin teemoihin.
Piilota esimerkki	Nuorten kokemuksia päätöksenteon tueksi
World Cafe menetelmää ei tiettävästi toistaiseksi ole laajamittaisesti käytetty lainvalmisteluhankkeissa, mutta menetelmä sopii sellaisenaan myös tähän tarkoitukseen. Oheinen esimerkki kuvastaa miten menetelmää on käytetty kunnallisen päätöksen teon tukena.
Kemijärvellä toteutettiin 29. lokakuuta 2013 Dream Café -tapahtuma nuorille ja nuorten parissa työskenteleville aikuisille World Café -menetelmällä. Tilaisuuden avulla haluttiin kerätä nuorten kokemuksia ja arkitietoa välitettäväksi kaupungin viranhaltijoille ja päättäjille päätöksenteon tueksi. Tapahtuman tavoitteena oli myös tarjota nuorille uusia osallistumisen ja vaikuttamisen kokemuksia sekä edistää nuorten ja heidän parissaan työskentelevien aikuisten välistä vuorovaikutusta.
Tilaisuuteen rekrytoitiin nuoria koulujen ja nuorisotoimen kautta, aikuisia taas koulujen, kaupungin organisaatioiden, seurakunnan ja harrastusyhdistysten kautta. Tilaisuudessa nuoret ja aikuiset keskustelivat pienryhmissä annetuista teemoista 20 minuuttia kerrallaan ja kokosivat keskusteluissa syntyviä ajatuksia pöydässä oleviin lomakkeisiin. Keskustelukierrosten jälkeen pöydissä täytetyt idealomakkeet koottiin seinille kaikkien nähtäviksi, jonka jälkeen osallistujat kiersivät ”äänestämässä” ja kommentoimassa seinille nostettujen lomakkeiden ehdotuksia. Tapahtuman jälkeen järjestäjät kokosivat lomakkeilla eniten kannatusta saaneista teemoista yhteenvedon.
Arvioinnissa lähes jokainen nuori koki, että oli saanut sanoa mielipiteensä ja vaikuttaa. Toimintamallin avulla on mahdollista saada parannusesityksiä suoraan muilta osallistujilta ja osallistua äänestämällä päätösesitysten muotoiluun.
Yhteenveto keskustelutapahtumasta
Kansalaisraati	Kansalaisraati on yksi osallistavan demokratian välineistä, joiden avulla voidaan koota yhteen esimerkiksi tietyn väestöryhmän näkemyksiä tietystä aiheesta. Kansalaisraadin kokoonpanossa tavoitellaan tilannetta, jossa on kattavasti edustettuina niitä ryhmiä, joita asia läheisesti koskee. Raadin työtapoja ovat pienryhmä- ja ryhmäkeskustelut sekä yhdessä pohtimiset, joiden pohjustukseksi raatilaiset saavat järjestäjiltä etukäteen taustatietoja. Yhteisiä tapaamisia ohjaavat koulutetut keskustelujen vetäjät. Raatia koottaessa huomioidaan raadin monimuotoisuus (ikä, sukupuoli, tausta jne.). Kansalaisraadit tapaavat yleensä kolme tai neljä kertaa, ja jäseniä niissä on yleensä 12 – 24 henkeä. Tapaamisissa raatilaiset käyvät tasavertaisia keskusteluita ja kuulevat aihetta tuntevia asiantuntijoita. Lopuksi raatilaiset laativat aiheesta yhteisen julkilausuman. Raatilaisten työskentelyn tulokset sitoudutaan ottamaan osaksi käsiteltyjen asioiden valmistelua. Kansalaisraateja on toistaiseksi lähinnä käytetty Valtioneuvoston kehittämishakkeissa (esimerkiksi tulevaisuusselonteon valmistelu ja demokratiapoliittisen selonteon valmistelu), mutta menetelmä sopii myös säädösvalmisteluun.
Kansalaisraatikäsikirja. Setlementtijulkaisuja 34.
Piilota esimerkki	Oikeusministeriö halusi selvittää kansalaisten mielipiteitä vuonna 2014 julkaistun demokratiapoliittisen selonteon valmistelun pohjaksi kansalaisraadin avulla. Raadissa oli 29 pääosin väestörekisteristä satunnaisotannalla valittua 21–70-vuotiasta kansalaista, jotka edustivat erilaisia poliittisia kantoja. Raati kokoontui kaksi kertaa, kesäkuussa ja syyskuussa 2013.
Kansalaisraati käsitteli demokratian ongelmakohtia (mm. vähäinen äänestysinto, vaaleissa nukkuminen, korruptio EU:n virkaelimissä, asioiden valmistelun vaikeaselkoisuus ja läpinäkymättömyys eduskunnassa) tausta-aineiston valossa. Aiheesta tehtiin myös äänestys Otakantaa.fi-palveluun, jossa noin sata keskustelijaa otti kantaa. Raati laati konkreettisia ratkaisuehdotuksia, kuten kansanäänestysten lisääminen ja siirtyminen listavaaliin.
Kansalaisraadissa mukana olleet kansalaiset pitivät osallistumistaan myönteisenä ja hyödyllisenä kokemuksena. Taustalla oli halu tutustua uuteen osallistumismenetelmään ja vaikuttaa demokratian kehittämiseen.
3.3 Kuulemis- ja keskustelutilaisuudet	Kuulemis- ja keskustelutilaisuudet
Hallituksen esitysten laatimisohjeen	3.4 Kyselyt	Sidosryhmien ja kansalaisten näkemyksistä voidaan hankkia tietoa teettämällä tutkimuksia tai selvityksiä. Lisäksi voidaan tehdä kyselyjä tai haastatteluja. Kyselyissä voidaan käyttää esimerkiksi seuraavia palveluja: Otakantaa.fi, nuortenideat.fi ja kyselyihin erityisesti suunniteltuja sähköisiä työkaluja.
Piilota esimerkki	Avoin kysymys
3.5 Lausuntomenettely	Perusvalmistelun jälkeen luonnoksesta hallituksen esitykseksi pyydetään kirjallisia lausuntoja sidosryhmiltä. Näin toimitaan silloinkin, kun sidosryhmiä on eri tavoin jo kuultu esi- ja perusvalmistelun aikana. Lausuntopyyntö lähetetään keskeisille, tiedossa oleville sidosryhmille. Se myös julkaistaan, jotta kaikilla kiinnostuneilla olisi tilaisuus antaa lausunto. Lausunnoissa saatu palaute kootaan ja julkaistaan.
Lausuntopyynnöt suositellaan julkaistavan oikeusministeriön ylläpitämässä lausuntopalvelu.fi:ssä.
Lausuntomenettelyä on kuvattu yksityiskohtaisemmin jaksossa 2.3.
3.7 Sähköiset demokratiapalvelut	Oikeusministeriön verkkodemokratiapalvelut tarjoavat erilaisia työkaluja kuulemisten järjestämiseen netin välityksellä. Palveluiden käyttö on maksutonta ja turvallista, eikä vaadi erityistä tietoteknistä osaamista. Palvelut ovat suomen- ja ruotsinkielisiä. Niiden käyttötavoista voi pyytää aineistoa sähköpostin välityksellä osoitteella demokratia.om@om.fi.
3.7.1 Lausuntopalvelu.fi	Lausuntopalvelu.fi:ssä julkishallinnon edustajat voivat julkaista lausuntopyyntöjä ja lausuntoja, seurata lausuntokierroksen tilannetta sekä koostaa lausuntoyhteenvetoja. Lausuntoja voivat antaa lausuntopyynnön saaneet, mutta myös kaikki kiinnostuneet, jotka rekisteröityvät palveluun.
3.7.2 Otakantaa.fi	Otakantaa-palvelussa valmistelija voi vuorovaikutteisesti kerätä tietoa ja mielipiteitä erilaisista valmisteluun tulevista tai valmistelussa olevista asioista. Lainvalmistelussa tämä koskee erityisesti esi- ja perusvalmisteluvaiheita sekä myöhempää seuranta- ja arviointivaihetta.
Piilota esimerkki	Oikeusministeriö selvitti 1.11–18.12.2013 verkkokyselyillä asunto-osakeyhtiölain toimivuutta, vaikutuksia ja kehittämistarpeita. Kyselyihin saatiin yhteensä 6319 vastausta, jotka edustivat laajalti eri sidosryhmiä. Kyselyiden pohjalta avattiin verkkokeskustelu, jossa haettiin ratkaisuja kyselyissä esille nousseisiin ongelmakohtiin.
3.7.3 Nuortenideat.fi	Nuortenideat.fi on valtakunnallinen nuorten vaikuttamispalvelu, jonka avulla nuoret voivat helposti tehdä ehdotuksia, osallistua ja vaikuttaa heitä koskeviin asioihin. Nuorisolain mukaan nuorille tulee järjestää mahdollisuus osallistua paikallista ja alueellista nuorisotyötä ja -politiikkaa koskevien asioiden käsittelyyn. Nuoria on kuultava heitä koskevissa asioissa. Lapset ja nuoret tulisi ottaa huomioon iän ja kehitystason mukaisesti, sekä hyödyntää menetelmiä jotka soveltuvat kyseisten ikäryhmien kuulemiseen.
3.8 Sosiaalinen media	Säädösvalmisteluhankkeen viestinnässä voidaan osana viestinnän kokonaisuutta hyödyntää myös sosiaalisen median kanavia. Pääsääntöisesti yksittäisistä hankkeista viestitään ministeriöiden ja valtioneuvoston olemassa olevien kanavien kautta. Merkittävissä hankkeissa voidaan harkita hankekohtaisten kanavien hyödyntämistä.
Piilota esimerkki	Esimerkkejä säädöshankkeista sosiaalisessa mediassa:
4 Lakisääteiset kuulemisvelvoitteet	Lakisääteiset kuulemisvelvoitteet	Valmistelijoiden tueksi on laadittu lista lakiin ja muihin säädöksiin perustuvista kuulemisvelvoitteista, jotka tulisi huomioida valmistelun aikana. Listaukseen on otettu mukaan keskeisiä kuulemisvelvoitteita, mutta listaus ei kuitenkaan ole kattava, vaan siitä saattaa puuttua joitain eri hallinnonaloille kuuluvia kuulemisvelvoitteita.
4.1 Valtiontaloudellisesti merkittävät asiat sekä talousarvioon sisältymättömät määrärahat	Valtioneuvoston ohjesäännön 31 § sisältää velvoitteen valtiovarainministeriön kuulemisesta. Säännöksen mukaan valtiovarainministeriön lausunto on hankittava silloin, kun jonkin muun ministeriön valmisteltavana olevalla asialla on huomattava kansantaloudellinen tai valtiontaloudellinen merkitys. Valtiovarainministeriön lausunto on hankittava myös silloin kun esitetään määrärahaa, joka ei ole talousarviossa, tai talousarviossa olevan määrärahan käyttöperusteiden muutosta. Ministeriön kuuleminen toteutetaan lausuntokierroksen yhteydessä ja ministeriö antaa asiasta kirjallisen lausunnon. Käytännössä menettely on melko harvinainen ja tilanteet koskevat nimenomaan lakihankkeita, joissa esitetään talousarvioon sisältymättömiä määrärahoja tai määrärahojen käyttöperusteiden muuttamista. Tällaisissa tilanteissa ministeriössä tehdään periaatepäätös määrärahan sisällyttämisestä seuraavaan budjettiin.
4.2 Kielellisten velvollisuuksien huomioiminen	Kielilain 31 § velvoittaa, että säädösehdotukset on aina julkaistava kokonaisuudessaan myös ruotsin kielellä. Mietintö on julkaistava kokonaisuudessaan myös ruotsin kielellä mikäli ehdotuksilla on huomattava merkitys ruotsinkieliselle väestölle. Tämä ei kuitenkaan edellytä, että mietinnöllä olisi ainoastaan merkitystä pääasiassa ruotsinkieliselle väestölle. Vastuu tapauskohtaisesti tehtävästä käännöstarveharkinnasta on asianomaisella ministeriöllä.
Kielilaki (423/2003) 30 ja 31 §	4.3 Ahvenanmaata koskevat asiat	Ahvenanmaan itsehallintolain 28 §:n 2 momentin mukaan maakunnalta on hankittava lausunto maakunnalle erityisen tärkeästä laista ennen sen säätämistä. Ennen kuin tasavallan presidentti, valtioneuvosto tai ministeriö antaa säädöksiä, jotka koskevat pelkästään maakuntaa tai joilla muuten on erityistä merkitystä maakunnalle, asiasta on 33 §:n mukaan hankittava maakunnan hallituksen lausunto. Sama koskee muun viranomaisen antamia määräyksiä. Ahvenanmaan itsehallintolain 38 §:n mukaan kirjeenvaihtokieli on ruotsi. Oikeusministeriö on laatinut erillisen ohjeen Ahvenanmaan maakunnan kuulemisesta kansallisissa säädösvalmisteluasioissa. Ahvenanmaan toimivaltaan liittyvät näkökohdat on itsehallintolain 58 ja 59a §:n mukaan otettava huomioon myös EU-säädöksiä koskevan päätöksenteon kansallisen valmistelun yhteydessä ja valtiosopimuksia tai kansainvälisiä velvoitteita koskevissa neuvotteluissa silloin kun kysymys on maakunnan toimivaltaa kuuluvista asioista. Aiheesta ohjeistetaan tarkemmin EU- ja valtiosopimusoppaassa. Kielilain 31 §:n 2 ja 3 momentti velvoittavat huomioimaan jo säädösvalmisteluvaiheessa Ahvenanmaan. Mikäli säädösehdotus tai mietintö koskee yksinomaan Ahvenanmaan maakuntaa tai sillä on erityisen suuri merkitys maakunnalle, on se julkaistava kokonaisuudessaan ruotsiksi. Jos säädösehdotuksen tai mietinnön merkitys on vähäinen muille kuin ruotsinkieliselle Ahvenanmaan maakunnalle, voitaisiin se julkaista vain ruotsiksi.
EU- ja valtiosopimusopas (2012)	Kielilaki (423/2003) 31 §	4.4 Ministeriön tehtävien muuttaminen	Valtioneuvoston ohjesäännön 29 §:n mukaan valtioneuvoston kanslian lausunto on hankittava silloin, kun muutetaan ministeriöstä annetun valtioneuvoston asetuksen säännöksiä ministeriön tehtävistä.
4.5 Kuntia koskevat asiat	Kuntalain 10 ja 11 §:n mukaan valtiovarainministeriö seuraa yleisesti kuntien toimintaa ja taloutta sekä huolehtii, että kuntien itsehallinto otetaan huomioon kuntia koskevan lainsäädännön valmistelussa. Pykälässä säädetään myös siitä, että kuntia koskevaa lainsäädäntöä, periaatteellisesti tärkeitä ja laajakantoisia kunnallishallinnon ja -talouden asioita sekä valtion- ja kunnallistalouden yhteensovittamista käsitellään valtion ja kuntien neuvottelumenettelyssä kunnallistalouden ja hallinnon neuvottelukunnassa. Neuvottelukunnan käsittely ei korvaa kuntien kuulemista valmistelun aikaisemmissa vaiheissa.
Kuntalaki (410/2015) 11§	4.6 Valtion paikallis- tai aluehallinnon toimielimiin kohdistuvat muutokset	Alueiden kehittämisestä ja rakennerahastotoiminnan hallinnoinnista annetun lain 34 §:ssä säädetään, että ennen kun valtion viranomainen tekee sellaisen valtion paikallis- tai aluehallinnon elimiä, niiden toimialueita, toimipaikkoja tai toimielimistä saatavia palveluja koskevan päätöksen, joka saattaa heikentää asiakaspalvelun saatavuutta tai tekee valtioneuvostolle aloitteen sellaisen päätöksen tekemiseksi, sen on pyydettävä lausunto kunnalta, jota asia koskee. Jos asia koskee kahta tai useampaa kuntaa, lausunto on pyydettävä myös maakunnan liitolta. Jos valtion viranomainen aikoo poiketa lausunnosta, sen on neuvoteltava asianomaisen kunnan ja maakunnan liiton kanssa.
Laki alueiden kehittämisestä ja rakennerahastotoiminnan hallinnoinnista (7/2014) 34 §	4.7 Saamelaiset	4.7.1 Viranomaisten neuvotteluvelvollisuus saamelaiskäräjien kanssa ja saamelaisten kielelliset oikeudet	Saamelaiskäräjälain 9 §:ssä säädetään viranomaisten neuvotteluvelvollisuudesta saamelaiskäräjien kanssa. Velvoite koskee kaikkia laajakantoisia ja merkittäviä toimenpiteitä, jotka voivat välittömästi ja erityisellä tavalla vaikuttaa saamelaisten asemaan alkuperäiskansana ja jotka koskevat saamelaisten kotiseutualuetta. Lainvalmistelussa ja saamelaisten kuulemisessa käytetään lähtökohtaisesti suomen kieltä. Kuulemisessa tulee lisäksi huomioida saamen kielilain määräykset. Saamen kielilain 8 §:ssä säädetään, milloin viranomaisten on yleisölle suunnatussa tiedottamisessa käytettävä myös saamen kieltä. Lisäksi lain 9 §:ssä säädetään lakien ja muiden säädösehdotusten sekä säädösehdotusten ja mietintöjen kääntämisestä saamen kielelle.
Laki saamelaiskäräjistä (974/1995) 9 §	Saamen kielilaki (1086/2003) 8 ja 9 §	4.7.2 Kolttasaamelaisten elinkeinoja ja elinolosuhteita koskevat laajakantoiset tai periaatteelliset asiat	Velvoite kolttasaamelaisten huomioimiseen säädösvalmistelussa perustuu kolttalakiin, jonka 56 §:ssä säädetään kolttien kuulemisesta. Velvollisuus lausuntopyynnön esittämiseen kohdistuu kolttien elinkeinoja ja elinolosuhteita koskeviin laajakantoisiin ja periaatteellisiin asioihin (44 §). Kolttalain 56 §:n mukaan valtion ja kunnan viranomaisten tulee varata käsiteltävinään olevissa kolttien elinkeinoja ja elinolosuhteita koskevissa laajakantoisissa tai periaatteellisissa asioissa kolttien kyläkokoukselle ja kolttaneuvostoille tilaisuus lausunnon antamiseen. Tilaisuus lausunnon antamiseen tulee varata molemmille elimille. Lisäksi on huomattava, että kummallakin kolttakylällä on oma kolttaneuvostonsa (Näätämön ja Nellimin-Keväjärven alueiden kolttaneuvostot), joita molempia tulee kuulla. Käytäntönä on, että lausuntopyyntö lähetettään kolttalain 56 §:n mukaisesti kolttien luottamusmiehelle, joka kutsuu kolttaneuvostot yhteiseen kokoukseen asiaa käsittelemään.
4.8 Toiminnallisesti tai taloudellisesti merkittävän ICT-hankkeen rahoitus	Lainsäädäntöhankkeeseen sisältyvän toiminnallisesti tai taloudellisesti merkittävän ICT- hankkeen rahoituksesta tulee pyytää valtiovarainministeriön lausunto. Velvoitteesta säädetään julkisen hallinnon tietohallinnon ohjauksesta annetun lain 4 § 4 momentissa. Säännöksen mukaan ennen kuin valtion viranomainen päättää tietohallintoa koskevasta omasta hankinnastaan taikka muusta sellaisesta sen ratkaistavissa olevasta valtion talousarviosta rahoitetusta tietohallintoa koskevasta hankinnasta, jolla on laajaa toiminnallista merkitystä tai joka on taloudelliselta arvoltaan merkittävä, sen on pyydettävä asiasta valtiovarainministeriön lausunto.
Laki julkisen hallinnon tietohallinnon ohjauksesta (634/2011) 4 §	4.9 Työlainsäädäntö	4.9.1 Työlainsäädäntö sekä muu työasianhallinnon alaan kuuluva kolmikantayhteistyö	Useat kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimukset edellyttävät kansallisten työmarkkinajärjestöjen kuulemista erityisesti työpolitiikan alaa koskevien toimintapolitiikkojen ja lainsäädännön valmistelussa. Työmarkkinajärjestöjen osallistumisesta eli kolmikantaisesta valmistelusta on otettava huomioon muun muassa työlainsäädäntöä, työllisyyspolitiikkaa koskevaa lainsäädäntöä sekä työsuojelua koskevaa lainsäädäntöä valmisteltaessa. Kolmikantaisessa valmistelussa tulee valmistella kaikki keskeinen työlainsäädäntö.
Valtioneuvoston asetus työturvallisuussäännöksiä valmistelevasta neuvottelukunnasta (1048/2003)	4.9.2 Työturvallisuus	Työturvallisuutta koskevia asioita valmisteltaessa on huomioitava sosiaali- ja terveysministeriön yhteydessä toimiva työturvallisuussäännöksiä valmisteleva neuvottelukunta (TTN), joka toimii ministeriön apuna työturvallisuuteen liittyvien asioiden valmistelussa. Neuvottelukunta arvioi työsuojelusäännösten tarpeellisuutta ja asianmukaisuutta sekä valmistelee yhdessä työelämän osapuolten kanssa kansainvälisiä sopimuksia ja kansallisia säädösehdotuksia. Neuvottelukunnan tehtävänä on valmistella työturvallisuuslain nojalla annettavia ja muita työturvallisuuteen liittyviä asetuksia, antaa työturvallisuuteen liittyvästä muusta säädösvalmistelusta ja muista sen toimialaan kuuluvista asioista lausuntoja sekä hoitaa muut sosiaali- ja terveysministeriön neuvottelukunnalle antamat valmistelutehtävät.
Valtioneuvoston asetus työsuojeluneuvottelukunnasta (565/2009)	4.9.3 Työsuojelu	Työsuojeluhallinnosta annetun lain 4 §:n mukaan työsuojelua koskevien periaatekysymysten käsittelyä, työsuojelun yhtenäistämistä ja edistämistä sekä alan yhteistoiminnan kehittämistä varten on sosiaali- ja terveysministeriön yhteydessä työsuojeluneuvottelukunta. Neuvottelukunnan tehtävänä on käsitellä merkittäviä työsuojelua koskevia säädösvalmisteluhankkeita.
Valtioneuvoston asetus työsuojeluneuvottelukunnasta (565/2009)	4.9.4 Merimiehiä koskeva työlainsäädäntö	Valmisteltaessa merimiehiä koskevaa työlainsäädäntöä tulee valmistelun yhteydessä kuulla merimiesasiain neuvottelukuntaa. Velvoite perustuu merityösopimuslakiin sekä sen nojalla annettuun valtioneuvoston asetukseen merimiesasiain neuvottelukunnasta. Merityösopimuslain 13 luvun 23 §:n mukaan merimiesasiain neuvottelukunta toimii työ- ja elinkeinoministeriön apuna merenkulkijoiden työ- ja sosiaalisiin oloihin liittyvän lainsäädännön kehittämisessä. Merityösopimuslaista annetussa hallituksen esityksessä todetaan, että neuvottelukunnassa käsitellään lisäksi merenkulkijoiden työoloihin liittyvät erityiskysymykset.
Merityösopimuslaki (756/2011) 23 §	Valtioneuvoston asetus merimiesasiain neuvottelukunnasta (1023/2011)	4.9.5 Kansainvälisen työjärjestön yleissopimusten valmistelu, ratifiointi, soveltaminen ja irtisanominen	Kansainvälisen työjärjestön vuonna 1976 hyväksymä kolmikantaneuvotteluja koskeva yleissopimus nro 144 sisältää velvoitteen kolmikantaiseen valmistelutyöhön työmarkkinajärjestöjen kanssa kansainvälisten työnormien edistämisen osalta. Suomessa kolmikantaneuvotteluja koskevan yleissopimuksen ja sitä täydentävän suosituksen asiantuntijaelimenä toimii Suomen ILO-neuvottelukunta, jonka tehtävistä säädetään asetuksella. ILO:n yleissopimus sekä mainittu asetus edellyttävät, että työmarkkinajärjestöjen kanssa käsitellään ILO:n yleissopimusten ja suositusten valmistelua, yleissopimuksiin sitoutumista, yleissopimusten ja suositusten saattamista lakiasäätävän elimen käsittelyyn, sopimusten noudattamista sekä niiden mahdollista irtisanomista.
Asetus Suomen ILO-neuvottelukunnasta (1221/1989)	Kolmikantaneuvotteluja koskeva yleissopimus (C 144)	4.10 Yliopistojen kuuleminen	Yliopistolain 3 §:n 2 momentin mukaan yliopistoille on varattava niitä koskevaa lainsäädäntöä valmisteltaessa tilaisuus antaa asiassa lausuntonsa.
Yliopistolaki (558/2009) 3 §	4.11 Kirkkoa koskevat asiat	Kirkkolain 2 luvun 2 §:n 3 momentin mukaan säädettäessä asioista, jotka koskevat kirkon suhdetta valtioon tai toisiin uskonnollisiin yhdyskuntiin, on kirkolle varattava tilaisuus antaa lausunto.
Kirkkolaki (1054/1993) 2 luku 2 §	Laki ortodoksisesta kirkosta (985/2006) 4 §	4.12 Veronsaajien jako-osuudet ja työnantajasuoritusten vähimmäismäärä	Verontilityslain 5 § 2 momentissa säädetään veronsaajien jako-osuuksien ja työnantajasuoritusten vähimmäismäärän tarkistamisesta. Säännöksen mukaan jako-osuuksia ja työnantajasuoritusten vähimmäismäärää tarkistetaan, jos käytettäviksi saatujen verotustietojen tai muiden perusteiden muutosten arvioidaan johtavan jako-osuuksien ja työnantajasuoritusten vähimmäismäärän muuttumiseen siten, että muutoksella on olennaisia vaikutuksia tilitettäviin tai tilitettyihin määriin. Muutoksen olennaisuutta arvioidaan yksittäisille veronsaajille tilitettävien määrien muutoksen perusteella ja yksittäisen veronsaajan kannalta. Ennen jako-osuuksien ja työnantajasuoritusten vähimmäismäärän vahvistamista ja tarkistamista valtiovarainministeriön on kuultava kuntien keskusjärjestöä, kirkkohallitusta, ortodoksisen kirkkokunnan kirkollishallitusta ja Kansaneläkelaitosta.
Verontilityslaki (532/1998) 5 §	4.13 Lasten ja nuorten kuuleminen	Perustuslain 6.3 §:ssä säädetään yleisesti lasten vaikuttamismahdollisuuksista, jonka mukaan lasten tulee saada vaikuttaa heitä itseään koskeviin asioihin kehitystään vastaavasti. YK:n lapsen oikeuksien yleissopimuksesta seuraa velvoite kuulla lasten ja nuorten sekä heidän ryhmiensä näkemyksiä lainvalmistelussa.
YK:n yleissopimus lapsen oikeuksista (SopS 59 ja 60/1991)	YK:n yleissopimus lapsen oikeuksista yleiskommentti nro 12 (2009)	4.14 Henkilötietojen käsittely	Henkilötietolain 41 §:ssä säädetään velvollisuudesta kuulla tietosuojavaltuutettua valmisteltaessa lainsäädännöllisiä tai hallinnollisia uudistuksia, jotka koskevat henkilöiden oikeuksien ja vapauksien suojaamista henkilötietojen käsittelyssä.
Henkilötietolaki (523/1999) 41 §	4.15 Väestötietojärjestelmää koskevat järjestelyt	Väestörekisterikeskusta ja maistraatteja tulee kuulla väestötietojärjestelmän tietojen tallettamista tai luovuttamista koskevaa toimivaltaa siirrettäessä tai uudelleen järjestettäessä. Väestötietojärjestelmästä ja Väestörekisterikeskuksen varmennepalveluista annetun lain 21 §:ssä säädetään väestötietojärjestelmän tietojen ylläpitoa koskevasta yleisestä toimivallasta ja sen jakautumisesta maistraatin ja väestörekisterikeskuksen välillä. Valtioneuvoston asetuksella voidaan kuitenkin säätää tiedon tallettamista koskevan toimivallan siirtämisestä tai muusta uudelleen järjestämisestä rekisterihallinnon viranomaisten välillä, jos toimenpiteellä voidaan parantaa palveluiden saatavuutta, järjestelmän tietosisällön laatua tai toiminnan tehokkuutta taikka aikaansaada alueellisesti tasapainoinen työnjako rekisterihallinnossa. Ennen asetuksen antamista asiasta on kuultava Väestörekisterikeskusta ja niitä maistraatteja, joita asia koskee.
Laki väestötietojärjestelmästä ja Väestörekisterikeskuksen varmennepalveluista (661/2009) 21 §	4.16 Satovahingot	Satovahinkojen korvaamisesta annetun lain 11 §:ään ja sen nojalla annetun satovahinkojen korvaamista koskevan valtioneuvoston asetuksen 7 §:ään sisältyy velvoite kuulla satovahinkoneuvottelu-kuntaa lainvalmistelun yhteydessä. Laissa satovahinkojen korvaamisesta satovahinkoneuvottelukunnan tehtäväksi säädetään maa- ja metsätalousministeriön ja Maaseutuviraston avustaminen satovahinkojen korvaamista koskevissa asioissa. Satovahinkoneuvottelukunnan kuulemiseen liittyvänä käytäntönä on, että neuvottelukuntaa osallistetaan lainvalmisteluprosessiin kattavammin kuin pelkästään pyytämällä siltä lausunto lausuntokierroksen yhteydessä.
Laki satovahinkojen korvaamisesta (1214/2000)	4.17 Radiotaajuuksien käyttösuunnitelma	Tietoyhteiskuntakaaren 43 §:n mukaan teleyrityksille ja viestintäpalvelujen käyttäjille on varattava tilaisuus esittää käsityksensä yleiseen teletoimintaan tarkoitetun radioluvan myöntämisestä, 39 §:n 3 momentin nojalla annettavasta Viestintäviraston määräyksestä, 95 §:n 1 momentin nojalla annettavasta valtioneuvoston asetuksesta sekä 96 §:n 1 momentin nojalla annettavasta Viestintäviraston määräyksestä ennen sen antamista. Teleyrityksiä ja viestintäpalvelujen käyttäjiä edustaville tahoille on varattava tilaisuus kuukauden kuluessa esittää käsityksensä säännöksen, päätöksen tai määräyksen muuttamisesta. Poikkeuksellisissa tilanteissa kuukauden määräajasta voidaan poiketa. Jos ehdotetut muutokset ovat vähäisiä ja niistä on sovittu radioluvan haltijan kanssa, kuulemisvelvollisuutta ei ole.
Tietoyhteiskuntakaari (917/2014) 43 §	4.18 Euroopan keskuspankin kuuleminen	Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa määrätään, että kansallisten viranomaisten on kuultava Euroopan keskuspankkia suunnitelmista lainsäädännöksi Euroopan keskuspankin toimivaltaan kuuluvilla aloilla. Jäsenvaltioiden viranomaisten velvollisuus kuulla Euroopan keskuspankkia ei saa rajoittaa näiden viranomaisten vastuuta kuulemismenettelyn kohteena olevissa asioissa. Jäsenvaltioiden on perustamissopimuksen 127 artiklan 5 kohdan mukaisesti kuulta Euroopan keskuspankkia suunnitelmista lainsäädännöksi sen toimivaltaan kuuluvilla alueilla.
Neuvoston päätös jäsenmaiden viranomaisten velvollisuudesta kuulla Euroopan keskuspankkia suunnitelmista lainsäädännöksi (98/415/EY)	Guide to consultation of the European Central Bank by national authorities regarding draft legislative provisions	4.19 Valtioneuvoston asetus tasapainoisesta lähestymistavasta lentoaseman melun hallinnassa	Tasapainoisesta lähestysmistavasta lentoaseman melun hallinassa annetun valtioneuvoston asetuksen 3 §:n 3 momentin mukaan liikenteen turvallisuusviraston on kuultava toimintarajoituksen asettamisen tarpeellisuutta arvioidessaan sekä sen asettamisesta päättäessään myös liikenne- ja viestintäministeriötä.
Valtioneuvoston asetus tasapainoisesta lähestymistavasta lentoaseman melun hallinnassa	Säädösvalmistelun kuulemisopas

matches:
§	4
§	4
§	4
§	4
§ 4
§	4
§	4
§	4
§ 2
§	4
§	4
§	4
§	4


Asetus saamelaisalueen koulutuskeskuksesta 649/1993 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1993 › 649/1993
649/1993
Asetus saamelaisalueen koulutuskeskuksesta
Opetusministerin esittelystä säädetään saamelaisalueen koulutuskeskuksesta 18 päivänä kesäkuuta 1993 annetun lain (545/93) nojalla:
Saamelaisalueen koulutuskeskuksesta annetun lain (545/93) 1 §:ssä säädettyjen tehtävien toteuttamiseksi koulutuskeskus antaa ammatillista perus- ja lisäkoulutusta sekä yleissivistävää aikuiskoulutusta.
Koulutuskeskus järjestää tarvittaessa koulutusta myös koulutuskeskuksen kotipaikan ulkopuolella ottaen huomioon saamelaisalueen ammatillisen koulutuksen ja saamelaiskulttuurin sekä luontaiselinkeinojen edistämisen tarpeet.
Koulutuskeskuksen ammatillisen koulutuksen ja yleissivistävän koulutuksen opintolinjojen hyväksymisestä on soveltuvin osin voimassa, mitä ammatillisten oppilaitosten toiminnan muuttamisesta säädetään.
Koulutuskeskuksen johtokunta päättää opettajakuntaa kuultuaan ammatillisen koulutuksen oppilaitoskohtaisesta opetussuunnitelmasta sekä muun opetuksen opetussuunnitelmasta sekä saamen kielen ja kulttuurin koulutuksen järjestämisestä.
Koulutuskeskuksen lukuvuosi alkaa 1 päivänä elokuuta ja päättyy 31 päivänä heinäkuuta. Ammatillisen peruskoulutuksen työpäivien lukumäärästä on voimassa, mitä siitä ammatillisen koulutuksen osalta säädetään.
Koulutuskeskuksen johtokuntaan lääninhallitus nimeää neljäksi vuodeksi kerrallaan kahdeksan jäsentä ja näille henkilökohtaiset varajäsenet. Johtokunta valitsee keskuudestaan puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan.
Lisäksi koulutuskeskuksen johtokuntaan valitsevat päätoimiset opettajat, muu henkilökunta ja opiskelijat kukin keskuudestaan yhden jäsenen ja tälle henkilökohtaisen varajäsenen. Edustajat valitaan kokouksessa, jonka rehtori kutsuu koolle. Opiskelijoita edustava jäsen ja varajäsen valitaan kalenterivuodeksi kerrallaan, muut johtokunnan toimikaudeksi.
Kuuden johtokunnan jäsenen ja heidän varajäsenensä tulee edustaa saamelaisväestöä ja heidät lääninhallitus nimeää saamelaisvaltuuskunnan esityksestä. Vähintään yhden johtokunnan jäsenen tulee edustaa alueen kuntia.
Johtokunta käsittelee koulutuskeskuksen hallintoa, omaisuuden ja talouden hoitoa sekä opetuksen järjestämistä koskevia kysymyksiä.
Siinä tarkoituksessa johtokunnan tulee:
1) seurata saamelaisalueen ja luontaiselinkeinojen koulutustarvetta ja työllisyyskehitystä;
2) hyväksyä vuosittain koulutuskeskuksen toiminta- ja taloussuunnitelma ja tehdä ehdotus oppilaitoksen talousarvioksi;
3) päättää koulutuskeskuksen työjärjestyksestä, opetusryhmien muodostamisen perusteista ja opettajien työnjaosta, jollei sitä johtosäännössä määrätä rehtorin tehtäväksi;
4) käsitellä muut sen tehtäväksi säädetyt tai määrätyt tahi asian laadun mukaan sille kuuluvat tehtävät.
Johtokunta kokoontuu päättäminään aikoina tai milloin puheenjohtaja, rehtori tai vähintään kuusi johtokunnan jäsentä katsoo kokouksen tarpeelliseksi. Kokouskutsu toimitetaan jäsenille johtokunnan päättämällä tavalla.
Johtokunnan kokouksissa ratkaistaan asiat erimielisyyden sattuessa yksinkertaisella äänten enemmistöllä. Äänten mennessä tasan ratkaisee puheenjohtajan ääni, vaalissa kuitenkin arpa ja kurinpitoasioissa rangaistuksesta vapauttamista tai lievempää rangaistusta kannattava mielipide.
Johtokunnan sihteerinä toimii koulutuskeskuksen rehtori. Johtokunnan esittelystä määrätään johtosäännössä.
Johtokunnan ja neuvottelukunnan kokouksista aiheutuvien kustannusten korvaamisesta on voimassa, mitä valtion komiteoista määrätään.
Koulutuskeskuksen rehtorin tehtävänä on johtokunnan alaisena johtaa, valvoa ja suunnitella koulutuskeskuksen toimintaa.
Ammatillisen koulutuksen edistämiseksi sekä oppilaitoksen ja työelämän välisten ja muiden tarpellisten yhteyksien ylläpitämiseksi ja kehittämiseksi koulutuskeskuksessa voi olla neuvottelukunta, jonka kokoonpanosta ja tehtävistä määrätään tarkemmin johtosäännössä.
Koulutuskeskuksessa on oppilaskunta, johon kuuluvat koulutuskeskuksessa lukukauden tai sitä pitempään opiskelevat opiskelijat. Oppilaskunnasta määrätään tarkemmin johtosäännössä.
Opettajien, muun henkilökunnan ja opiskelijoiden yhteistyötä varten koulutuskeskuksessa voi olla oppilaitostoimikunta, jonka kokoonpanosta ja tehtävistä määrätään johtosäännössä.
Koulutuskeskuksen opettajakunnan muodostavat rehtori, apulaisrehtori ja päätoimiset opettajat. Muut opettajat kuuluvat opettajakuntaan siten, kuin johtosäännössä määrätään.
Opettajakunnan tehtävänä on suunnitella ja edistää koulutuskeskuksen opetusta, kasvatusta ja muuta toimintaa sekä suorittaa muita tehtäviä sen mukaan kuin johtosäännössä tarvittaessa määrätään.
Opetus- ja muu henkilöstö
Koulutuskeskuksessa on rehtorin virka. Koulutuskeskuksessa voi lisäksi olla apulaisrehtorin ja lehtorin virkoja sekä muita virkoja. Ellei koulutuskeskuksessa ole apulaisrehtorin virkaa, valitaan joku koulutuskeskuksen vakinaisista opettajista apulaisrehtoriksi enintään neljäksi vuodeksi kerrallaan. Määräys voidaan peruuttaa, jos siihen on syytä.
Koulutuskeskuksessa voi myös olla virkasuhteisia tuntiopettajia ja muita tilapäisiä virkamiehiä sekä työsopimussuhteessa olevaa henkilökuntaa.
Kelpoisuusvaatimuksena rehtorin ja apulaisrehtorin virkaan vaaditaan virkaan soveltuva korkeakoulututkinto sekä ammatillisen oppilaitoksen lehtorilta vaadittava pedagoginen koulutus. Rehtorilla tulee olla lisäksi saamelaisalueen olosuhteiden tuntemusta.
Koulutuskeskuksen lehtorin kelpoisuusvaatimuksena on sama ammatillinen pätevyys ja pedagoginen koulutus kuin ammatillisen oppilaitoksen vastaavalla lehtorilla.
Edellä 1-2 momentissa mainitulta viranhaltijalta vaaditaan lisäksi riittävä saamen kielen taito.
Tuntiopettajalta vaaditaan, mikäli mahdollista, vastaava kelpoisuus kuin viran haltijalta.
Koulutuskeskuksen rehtorin nimittää ja hänelle myöntää virkavapautta johtokunta.
Muun kuin 1 momentissa tarkoitetun henkilökunnan nimittämisestä ja ottamisesta sekä virkavapaudesta päättää johtokunta tai rehtori sen mukaan kuin johtosäännössä määrätään.
Rehtorin, apulaisrehtorin ja lehtorin palkkauksen perusteista, opetus- ja työvelvollisuudesta ja työajasta on voimassa, mitä siitä opetusministeriön päätöksellä määrätään tai erikseen sovitaan.
Opiskelijaksi pääsemisen edellytyksistä, opiskelijalle annettavista todistuksista ja opiskelijoiden arvioinnista on ammatillisen perus- ja lisäkoulutuksen osalta soveltuvin osin voimassa, mitä niistä ammatillisten oppilaitosten osalta säädetään.
Menettelystä opiskelijoita koskevissa kurinpitoasioissa on voimassa, mitä siitä säädetään ammatillisten oppilaitosten osalta.
Yhteispohjoismaisen ja kalottialueen koulutustoiminnan osalta noudatetaan voimassa olevia sopimuksia ja asianomaisten viranomaisten antamia päätöksiä.
Opetusministeriö antaa tarvittaessa tarkempia määräyksiä tämän asetuksen täytäntöönpanosta.
Rehtori, apulaisrehtori tai opetushenkilökuntaan kuuluva, joka on nimitetty virkaan saamelaisalueen ammatilliseen koulutuskeskukseen tai Ivalon kotitalousoppilaitokseen ennen tämän asetuksen voimaantuloa ja joka on ennen asetuksen voimaan tuloa ollut kelpoinen asianomaiseen virkaan, on edelleen kelpoinen vastaavaan saamelaisalueen koulutuskeskuksen virkaan ja voi tämän asetuksen säännösten estämättä tulla nimitetyksi toiseen vastaavaan virkaan.
Samoin päätoiminen tuntiopettaja, joka on otettu tehtäväänsä ennen tämän asetuksen voimaantuloa ja joka on täyttänyt silloin voimassa olleet vastaavaan virkaan edellytetyt kelpoisuusvaatimukset, säilyttää tämän kelpoisuutensa ja voi tämän asetuksen säännösten estämättä tulla nimitetyksi vastaavaan tai lähinnä vastaavaan virkaan.
1 luku - Opetus1 §2 §3 §2 luku - Hallinto4 §5 §6 §7 §8 §9 §10 §3 luku - Opetus- ja muu henkilöstö11 §12 §13 §14 §4 luku - Opiskelijat15 §16 §5 luku - Erinäiset säännökset17 §18 §6 luku - Voimaantulo- ja siirtymäsäännökset19 §20 §


text:
Yle Teema Fem Tiistai 21.11.
Vanhemmuus. Vieraina isä ja poika Jörn ja Rafael Donner, monenlaisissa perheyhdistelmissä elänyt Kristian Meurman, lapsettomuuslääkäri Niklas Simberg ja medianörtti Ulla Virtanen.svenska.yle.fi/efternio Parad Media Oy. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: ruotsi. Äänitekstitys: ruotsi.
Näyttelijä Kristian Thulesius tunnustaa olevansa kristitty. Hän tuntee myös olevansa näyttelijänä etuoikeutettu saadessaan olla mukana produktioissa, joita leimaavat toivo ja optimismi. Toimittaja: Nina Granvik-Wallgren. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: ruotsi.
Suomenruotsalainen viittomakieli vaarassa. Alaähtäväläinen Sigrid on kuuro, mutta käy samaa koulua kuulevien kanssa. Annika Aalto tulkkaa käsillään. Kuulevat lapset saavat viittomista tukea ymmärtämiselle Paraisilla. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: ruotsi. Äänitekstitys: ruotsi.
Osa 8/12. Ruotsinlaiva. Voileipäpöytä ja lomaraha. Henrik Meinanderin juontamassa sarjassa tutustutaan suomalaisuutta muovanneisiin esineisiin. Ohjaus: Henrietta Clayhills. Långfilm Productions, 2017. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: ruotsi. Äänitekstitys: ruotsi.
Osa 303. Häävalmisteluja. Antonio haluaa maksaa Ineksen häät, vaikka rahat ovatkin tiukalla. Häiden valmistelusta jokaisella on mielipide ja moni asia aiheuttaa eripuraa. Clara menee poliisin luo tekemään ilmoituksen. HD Äänitekstitys: suomi. K7 (väkivalta).
4/4. Tohtori Amanda Foreman esittelee ihmiskunnan historiaan vaikuttaneiden naisten merkittäviä tarinoita 10 000 vuoden ajalta, muinaisista ajoista aina nykypäivään. (U) HD Äänitekstitys: suomi.
Kuplivaa keskustelua Musiikkitalon kahvilassa. Vieraina Iiro Rantala, Ville Niemelä, Eila Tarasti, Jakob Dingstad, Eero Hämeenniemi, Maxim Larionov ja Ossi Hiltunen. Toimittajina Janne Koskinen ja Vesa Kytöoja. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
3/4: Grungea ja brittipoppia. Kurt Cobanin itsemurha v. 1994, Generation X, Riot Grrls, prinsessa Dianan kuolema, Blur vs. Oasis, crossover, nu metal ym. tarinaa. HD Äänitekstitys: suomi.
Kausi 1, 6/26. Suunnitelmia. Alberto panostaa Velvetin uudistamiseen, ja Cristina uppoutuu hääjärjestelyihin. Mateolla on oma projektinsa Claran suhteen, ja salaperäinen Max kiinnostuu Carmenista. HD Äänitekstitys: suomi. K7 (väkivalta, seksi).
3/24. Mikael Bertelsenin matka jatkuu, ja väsymyksestä huolimatta on pestävä pyykkiäkin. Reitin noustessa vuorille Mikael tapaa onnekseen kokeneen pyhiinvaeltajan Jean Francois'n ja pyytää tältä apua. (U) Äänitekstitys: suomi.
4/24. Mikael Bertelsen ja Jean Francois ovat päässeet Kantabrian vuorille. Rautaristin luona suoritetun rituaalin jälkeen Jean Francois jatkaa matkaansa. Mikael etsii yösijaa äreän Jesuksen luota. (U) Äänitekstitys: suomi.
BUU-klubben: Mörkyli
Jontti katsoo elokuvan Mörkyli. buu.yle.fi HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: ruotsi.
Osa 39: Näkymätön mies. Robbie onnistuu tekemään itsestään näkymättömän. Aina ei vain ole kovin hauskaa kuulla, mitä toiset puhuvat itsestä. svenska.yle.fi/hajbo HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: ruotsi. Sallittu kaiken ikäisille.
Avaruusapinat (7)
Hikka. svenska.yle.fi/hajbo HD Sallittu kaiken ikäisille.
Osa 5/26. Vain kavereita. Mitä merkitystä pussaamisella on? Täytyykö mennä heti naimisiin vai voiko pysyä kavereina? Animaatio Larasta ja hänen ystävistään murrosiän ohdakkeisella polulla. svenska.yle.fi/haibo (U) HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: ruotsi. Sallittu kaiken ikäisille.
Lumiverkko. svenska.yle.fi/hajbo Sallittu kaiken ikäisille.
Spotlight : Hopeaveden sameampi puoli
Moni suomalainen on alkanut nauttia hopeananopartikkeleja sisältävää valmistetta ja luottaa sen parantavaan voimaan. Viranomaiset ja tutkijat varoittavat myrkyllisestä nanohopeasta, joka voi vaurioittaa sisäelimiä. Toimittaja: Annvi Gardberg. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: ruotsi. Äänitekstitys: ruotsi.
Oi maamme! : Muistatko?
Suomalaiset tekivät vanhoista filmeistä uusia videoita. Vieraana elokuvaohjaaja Juho Kuosmanen, joka joutuu myös muistikokeeseen. Toimittaja Minna Joenniemi. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Länsi-Saksassa odotettiin kiihkeästi presidentti Kennedyn vierailua kaksi vuotta Berliinin muurin rakentamisen jälkeen vuonna 1963. Kennedy yllätti suuren yleisön ja lausui kameroiden edessä sanat "Ich bin ein Berliner". (U) Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi. Äänitekstitys: suomi.
3/3. Nikolai II. Romanovit hallitsivat Venäjää upeista palatseistaan käsin yli 300 vuoden ajan. Sarja esittelee tsaareista maineikkaimpia Pietari Suuresta Katariina Suureen ja viimeiseen Romanoviin, Nikolai II:een. HD Äänitekstitys: suomi.
(1984) Kuvaus suuren yrityksen ikääntyvästä johtajasta, joka tapaa viehättävän nuoren naisen. Pääosissa Erland Josephson, Charlotta Larsson ja Nils Brandt. Ohjaus: Jörn Donner. Jörn Donner Productions. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: ruotsi. Äänitekstitys: suomi. K7 (väkivalta, ahdistus).
Osa 8/10: Depeche Mode. Seksikkäät synkät nahkakundit. Brittiläisen syntikkapop-bändin useimmat videot ovat ohjaaja Anton Corbijnin tyylikästä käsialaa. Mukana mm. Strangelove, Policy of Truth ja Personal Jesus. (U) HD Äänitekstitys: suomi.
Osa 9/10: Björk. Mukana mm. It's Oh So Quiet, kuorma-auton lavalla New Yorkissa pelotta ja poliiseista huolimatta kuvattu Big Time Sensuality, unenomainen Possibly Maybe sekä kiehtova robottivideo All Is Full of Love. (U) HD Äänitekstitys: suomi.
(12) Osa 10/10: Robbie Williams. Toimittaja Robert Elms, ohjaaja Vaughan Arnell ja Robbie itse kertovat mm. videoista Angel, Let Me Entertain You ja Millennium ja heikkohermoisia hätkähdyttävästä strippaus-videosta Rock DJ. (U) HD Äänitekstitys: suomi. K12 (väkivalta, ahdistus).

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


Ympäristö- ja kaavoituslautakunta 290 12.06.2012 9
Ympäristö- ja kaavoituslautakunta 304 19.06.2012 10
Kaupunginhallitus 256 21.05.2013 3
3536-2007 (613, 627)
Asemakaavanmuutos- ja tonttijako-/tonttijaonmuutosehdotus "L-tehdas ja Kaasukello", 5. kaupunginosa (os. Itäinen Rantakatu 72, Stålarminkatu 45) (19/2009) (Yt, Kv)
Wärtsilän entinen konepajahallin ja toimistotalo sekä kaasukello suojellaan ja niiden käyttötarkoitus muutetaan asuin- ja liikerakentamiseen sekä liike-, toimisto ja kulttuuripalveluihin. Stålarminkadun varrelle muodostetaan uusi asuinkerrostalon tontti. Kaasukellon vieressä olevan, rakentamattoman asuin-liiketontin asemakaavaa muutetaan siten, että myös kaasukellon laajempi käyttö on mahdollista. Lisäksi laajennetaan Kaasukellonmäen virkistysaluetta. Alueen kulttuurihistorialliset arvot turvataan suojelumääräyksin. Uutta rakennusoikeutta alueelle on tulossa 5563 k-m2.
Ympkaalk § 290
Asemakaavatoimisto/Iina Paasikivi 1.6.2012:
Asemakaavatoimisto on laatinut 15.10.2011 päivätyn ja 4.5.2012 muutetun asemakaavanmuutosehdotuksen otsikossa mainitulle alueelle.
Nykytilanne ja aloite
Alue jää kahden eriaikaisen ja eri suuntaan tähdänneen maankäyttötavoitteen väliin. Asuntoalueen reunalla on laaja pysäköintikenttä ja rakentamaton tontti. Turkulaisittain tiivis, Aurajoen itäisen rannan asuntoalue, Laivurinranta, on jäänyt osittain kesken dieseltehtaan jäätyä alueelle 1990-luvulla. Vanhojen tehdashallien rajaama pysäköintialue on asuinalueen mittakaavasta poikkeava suurmuoto. Jokimaisemassa L-tehtaan 110 m pitkä ja 20 metriä korkea julkisivu poikkeaa ympäristöstään ja luo erityistä paikan henkeä.
Asemakaavanmuutos on tullut kaavoitusohjelmaan Wärtsilä Oyj:n 12.3.2007 ja Turun Valkoinen Talo Oy:n (Elomatic) 11.2.2009 tekemän aloitteen pohjalta. Kaupungin aloitteesta kaasukellon kortteli liitettiin kaavanmuutokseen. Kaasukellon korttelin asemaa ympäristössään on yritetty ratkaista kaavan muutoksella vuodesta 2002 lähtien. Lisäksi kaupungin aloitteesta kaavaan sisällytettiin tontti V-38.-1 ja -2, jossa kiinteistöjaotus ei vastaa toteutunutta rakentamista. Näiden tonttien omistajat ovat antaneet suostumuksensa tonttijaon tekemisestä asemakaavan yhteydessä.
Tavoite on muuttaa asemakaavaa niin, että
Aurajoen rannalla olevia vanhoja teollisuusrakennuksia voidaan ottaa uuteen käyttöön ja turvata tilojen käytön monipuolisuus,
keskustassa säilyy mahdollisuus elinkeinotoiminnan harjoittamiseen,
maankäytön muutoksessa turvataan alueen valtakunnallisesti merkittävän kulttuurihistoriallisen arvon säilyminen,
kulkuaukko L-tehtaan läpi.
Alueen käytön ratkaisu perustuu osin kiinteistön omistajien yhteisesti teettämiin esiselvityksiin.
Asemakaavaehdotuksen sisältöä ja perusteluja suunnitteluratkaisuille on esitetty selostuksen kohdissa: 4. Asemakaavanmuutoksen suunnittelun vaiheet ja 5. Asemakaavanmuutoksen kuvaus.
Wärtsilän entisen konepajahallin (L-tehdas) ja toimistotalon käsittävä teollisuustontti muutetaan asuin-liikerakennusten korttelialueeksi (AL-1). Rakennuksen vanhimman osan, kaarihallin ja siihen liittyvän korkean kulmaosan kohdalla ei sallita asuinrakentamista rakennuksen sisäisen ominaisuuden ja kaupunkiympäristön muutoksen luomien mahdollisuuksien takia. Rakennusosien yhtymäkohdan läpi saadaan rakentaa julkinen kulkuväylä aukkona ikkunalinjaan sovittaen. Julkinen kulkuaukko on oleellinen parannus rakennuksen käytettävyydelle ja alueen vetovoimaisuudelle. Suureen kokoonpanohalliin Aurajoen varrella saa rakentaa asuntoja julkisivujen sisäpuolelle.
Stålarminkadun varrelle, Jungmanninkadun risteykseen muodostetaan kokonaan uusi asuinkerrostalon tontti (AK-2). Sen tarkoituksena on eheyttää Stålarminkadun kaupunkikuvaa ja vähentää Häkkisen Konepajan ison tehtaan edessä olevan parkkikentän näkyvyyttä katumaisemassa.
Kaasukellon nykyinen tontti, joka ulottuu aina Jungmanninkadulle asti, muutetaan kahdeksi eri korttelialueeksi ja puiston laajennukseksi. Kaasukello on oma KLY-korttelialueensa, jolla voidaan Turku Energian lämpöakun yläpuolella olevia kerroksia käyttää liike- ja toimistotiloina. Rakentamattomasta tontin osasta on muodostettu asuin- ja liikerakennusten korttelialue (AL-2). Kaasukellonmäki-niminen puisto laajenee tontin kustannuksella käsittämään koko mäen laki.
KL-1 korttelialue käsittää Valkoinen Talo -nimisen toimistotalon. Sen tontilla laajennusosan rakennusoikeutta on lisätty 2200 k-m2 ja rakennusalaa muotoiltu uudelleen niin, että se paremmin vastaa toimistotilan suunnitteluvaatimuksia. Tontin autopaikat sijaitsevat LPA-1 -korttelialueella oman tontin ohella.
Selostus kohta 3.2. sivulta 7 lähtien. Alue kuuluu osana valtakunnallisesti merkittävään rakennettuun kulttuuriympäristöön (RKY 2009) ”Aurajokisuun satama-, telakka- ja teollisuusalue”.
Asiasta on tullut kannanottoja ja yhteydenottoja todella vähän. Kaavoituskatsauksen julkaisun ja satunnaisten uutisten perusteella on joitakin yksittäisiä puheluja, joista ei ole seurannut kirjattavia kannanottoja.
Martinrantaseura ry on 16.2.2010 osallistumis- ja arviointisuunnitelman perusteella ilmaissut mielipiteensä ja huolen siitä, ettei alueesta tule liian tiivistä. Mielipide on ollut esillä luonnoskäsittelyssä.
As Oy Turun Matruusinranta on kannanotossaan pitänyt tärkeänä, että sen näköaloja L-tehtaan ja Valkoisen talon välistä ei huononneta eikä entiseen tehtaaseen tule ympäristöä häiritsevää toimintaa. Kannanotto on myös luonnosesittelyssä.
Ehdotuksesta on pyydetty lausunto 24.10.2011 lähtien seuraavilta: Kiinteistöliikelaitos, rakennusvalvonta, ympäristönsuojelutoimisto, Vesiliikelaitos, Museovirasto, Museokeskus, Varsinais-Suomen aluepelastuslaitos, Varsinais-Suomen ELY-keskus, Turku Energia, TeliaSonera Finland Oyj.
Rakennusvalvontatoimisto:
LPA-1 -alueella tulee sallia yleinen jalankulku- ja kevytliikenne. LPA-1 -alue tulee rakentaa julkisen kaupunkitilan tavoin.
Kaupunkikuvaneuvottelukunta toteaa saman 29.11.2011 päätöksessään. LPA-1 -alue tulee toteuttaa ilman aitausta jalankulkuyhteyden sallivana.
”Yleiskaavassa jokirantaan osoitetun kulkuyhteyden käytön takia on tärkeää huomioida kevytliikennereitit Jungmanninkadulta. LPA-1 -alueen määräystä on syytä täsmentää niin, että mainitun tonttiliikenteen lisäksi sallitaan myös kevytliikenteen kulku.”
Vesiliikelaitos: Korttelin AL-2 liittäminen Turun Vesiliikelaitoksen verkostoihin ei onnistu ilman verkostojen lisärakentamista. Turun Vesiliikelaitoksen verkostot täytyy tuoda korttelin läheisyyteen Laivurinkadulta LPA-1 korttelin kautta. Verkostoille tulee varata vähintään 6 metrin levyinen alue korttelin LPA-1 itäreunaan.
Asemakaavatoimisto: Lausunnoissa esitetyn kevytliikenneyhteyden, julkisen kaupunkitilan tavoitteen ja johtotarpeen perusteella asemakaavatoimisto neuvotteli LPA-1 alueen omistajien ja Kiinteistöliikelaitoksen kanssa siitä mahdollisuudesta, että Jungmanninkadun ja Laivurinkadun välille kaavoitetaan 6 metriä leveä kevyen liikenteen katu, johon myös vesijohto mahtuu. Maanomistaja ei ollut valmis luovuttamaan alueesta osaa katualueeksi. Vesiliikelaitoksen kanssa tehdyn sopimuksen perusteella AL-1 -tontin vaatima vesi- ja viemärijohto voidaan toteuttaa LPA-alueella tonttijohtona. Kyseisestä AL-2 -tontista on syntynyt tonttikauppa kyseisen maanomistajan kanssa. Johtorasitealue on kuitenkin merkitty kaavakarttaan. Kaavan rasitealue ei velvoita julkisen johdon rakentamiseen, vaan se on kaavakartalla lähinnä informaationa. LPA-1 alueelle lisättiin määräys: ”Alueella tulee sallia mahdollisuuksien mukaan julkinen kevyen liikenteen yhteys.” Liikennesuunnittelun kevyen liikenteen verkon kehittämisen kannalta ei uusi yhteys ole välttämätön, kun Purserinpolku kulkee korttelin päässä.
Kiinteistöliikelaitos huomauttaa, että kaavanmuutosalueella oleva Matruusinpolun osa olisi selkeyden vuoksi muutettava Kaasukellonaukio-nimiseksi.
Alueella on maankäyttösopimustarve.
Asemakaavatoimisto on tehnyt ehdotetun korjauksen nimistöön.
Turku Energia on esittänyt uuden muuntamoalueen varaamista Jungmanninkadun varrelle, Kaasukellonmäelle sekä johtovarausta keskijännitekaapeloinnille Laivurinkadun ja Itäisen Rantakadun välille kortteliin.
Asemakaavatoimisto on lisännyt ET-korttelialueen ja johtovarauksen muutoksena kaavakartalle.
Turun maakuntamuseo, Museovirasto ja ELY-keskus: Lausunnon antajat eivät näe huomautettavaa rakennussuojelumääräyksissä. Ely-keskus katsoo, että ehdotus turvaa alueen rakennetun ympäristön arvot riittävästi. Se huomauttaa, ettei selostuksen liitteestä selviä RKY-alueen aluerajausta.
Aluerajauskartta on lausunnon johdosta lisätty selostuksen tekstiin.
Varsinais-Suomen aluepelastuslaitoksella ei ole huomautettavaa. Se ei antanut lausuntoa.
Asemakaavapäällikkö Timo Hintsanen:
EhdotusYmpäristö- ja kaavoituslautakunta päättää esittää kaupunginhallitukselle, että 15.10.2011 päivätty ja 4.5.2012 muutettu (V) 5 kaupunginosan kortteleille 4, 38 ja 39 sekä liittyville katualueitten osille ja Kaasukellonmäki-puistolle laadittu asemakaavanmuutosehdotus hyväksytään ja esitetään edelleen kaupunginvaltuuston hyväksyttäväksi. Asemakaavanmuutoksen yhteydessä hyväksytään sitova tonttijako/tonttijaonmuutos: V-39.-4-13.
Samalla ympäristö- ja kaavoituslautakunta päättää maankäyttö- ja rakennuslain 59 §:n ja 82 §:n perusteella periä kustannukset kaavan laatimisesta ja käsittelystä puoliksi asemakaavanmuutoksen hakijoilta, Wärtsilä Kiinteistöt Oyj:ltä ja Turun Valkoinen Talo Oy:ltä.
- asemakaavakarttojen laatimiskuluja 10 x 1000 € 10 000 €
- kuulutuskuluja 500 €
Wärtsilä Kiinteistöt Oyj 5 250 €
Turun Valkoinen Talo Oy 5 250 €
- tonttijaon laatimiskuluja 1 170 €
650 € jaetaan kahden hakijan kesken
tontti V-39.-6 325 €
tontit V-39.-4, -5, -8 3 x 65 € 195 €
tontti V-39.-7 325 €
tontti V-39.-9 65 €
tontin V-39.-12 vuokraaja 65 €
Turku Energia tontin V-39-13 vuokraaja 65 €
As Oy Purserinpuisto
tontti V- 39.-10 65 €
As. Oy Turun Matruusinranta
tontti V-39.-11 65 €
Tontit V-39.-12, -13 ovat kaupungin omistuksessa.
PäätösAsia pantiin pöydälle Mastomäen Hellsténin kannattamana tekemästä ehdotuksesta yksimielisesti.
Ympkaalk § 304
Pöydältä 12.6.2012 § 290.
Kh § 256
Kaupunginsihteeri Satu Lehto 15.5.2013:
Asemakaavanmuutosehdotus on ollut julkisesti nähtävänä 6.8. - 4.9.2012. Tänä aikana on Oy Turku Energia - Åbo Energi sekä Wärtsilä Oyj Abp jättäneet ehdotuksesta muistutukset. Ympäristö- ja kaavoituslautakunta on 9.10.2012 § 419 muistutusten perusteella tehnyt muutamia teknisiä korjauksia asemakaavanmuutosehdotukseen.
Kaasukellon suojarakennuksen korttelialuemääräystä (KLY-1) on muutettu siten, että se sallii myös kulttuuripalvelut. Lisäksi Kaasukellonaukio on muutettu pihakaduksi, jolloin liikennesuunnitelmalla alueelle voidaan osoittaa pysäköintipaikkoja, jos katsotaan, että se kaasukellon kulttuurikäytön kannalta on tarpeellista ja alueen yleisen liikennöinnin kannalta tarkoituksenmukaista.
L-tehtaan ns. vanhimpaan asennushalliin liittyvää kaavamääräystä (sr-4/RKY) on muutettu siten, että uudisrakentaminen toteutetaan suojeltavan rakennuksen sisällä parvikerroksina rakenteista irrallisena ja alkuperäiset rakenteet säilyttäen. Rakentaminen kerroksiin tulee toteuttaa niin, että vähintään neljäsosa rakennusosan pohjapinta-alasta jää yhtenäiseksi, avoimeksi valoaukoksi.
Muistutusten johdosta kaavaehdotukseen tehdyt muutokset ovat luonteeltaan kiinteistöjen omistajien toivomia teknisiä korjauksia. Kaavaehdotusta ei näin ollen ole nähtävillä olon jälkeen muistutusten johdosta olennaisesti muutettu, joten ehdotusta ei ole tarpeen asettaa uudelleen nähtäville (maankäyttö- ja rakennusasetus 32 §).
Asemakaavanmuutokseen liittyvät maankäyttösopimukset on kiinteistöliikelaitokselta saadun tiedon mukaan allekirjoitettu.
Liite 1Selostus "L-tehdas ja Kaasukello"
Liite 2Kartta "L-tehdas ja Kaasukello"
Liite 3Tilastolomake "L-tehdas ja Kaasukello"
Oheismateriaali 1Ympäristö- ja kaavoitusvirasto 9.10.2012 § 419
Kaupunginvaltuusto päättää hyväksyä 15.10.2011 päivätyn sekä 4.5.2012 ja 9.10.2012 muutetun (V) 5 kaupunginosan kortteleille 4, 38 ja 39 sekä liittyville katualueitten osille ja Kaasukellonmäki-puistolle laaditun asemakaavanmuutosehdotuksen. Asemakaavanmuutoksen yhteydessä hyväksytään sitova tonttijako/tonttijaonmuutos (V kaupunginosa) 5-39 tontit 4-13.
Liite 1:Selostus (V) 5 kaup.osa, korttelit 4, 38 ja 39 ym. "L-tehdas ja Kaasukello"
Liite 2:Tilastolomake (V) 5 kaup.osa, korttelit 4, 38 ja 39 ym. "L-tehdas ja Kaasukello"
Liite 3:Kartta (V) 5 kaup.osa, korttelit 4, 38 ja 39 "L-tehdas ja Kaasukello"
Liite 1:Selostus, "L-tehdas ja Kaasukello"
Liite 2:Kartta, "L-tehdas ja Kaasukello"
Liite 3:Tilastolomake "L-tehdas ja Kaasukello"


text:
Seksi Mies Homo Päällä Oma Kuva Org / Etusivu Seksuaalinen
Daniela Seelig 27.01.2018 27.01.2018 Comments Off on Seksi mies homo päällä oma kuva org
Follada cumlouder porno animado vieos porno grstis videos transexual tube porno amateur sexo tube gordita follada negras mamando penes grandes penes xxx rubias lesbianas besandose porno españoles cumloader español gratuito porno x amater videos porno gratis actrices porno gratis de maduras en español porno columber en la playa porno asiatico sexo masajes películas porno en castellano sexo entre lesvianas haciendo el coño sexi porno eyaculacion femenina rubuas 19 vídeos porno gratis videos porno free porno alexi texas madura tias con maduras x maduras follamdo porno gartis videos putas xxx pajas porno maduritas folladoras video de travestis cordoba vieja follando hentai videos porno trios gratis beso negro xvideos sandra milka videos porno pollas películas xxx español joven porno extremo porno con jóvenes escenas porno español videos putasviejas video porno lesbianas follandose al fontanero sexo culos grandes follando videos gratis xxx pelis porno gratis viejas viejos jovenes nenas calientes cunnilingus videos lesvianas videos amateur sexo ancianas gordas super mamada latinas indias follando embarazada el mejor porno intercambios de españolas follando gordo follando embarazadas sexo duro videos ver pornos xx gratis vidios porno brutal virgenes videos xx gratis lesbianas tetonas videos porno sensuales transexual xxx gratis videos porno lesvianas gratis videos caseros de lesbianas videos hentai 3d pierre woodman videos lesbianas porno videos sexis desnudas sexo con enanos eva angelina hentai 3d putas tetonas españolas gratis masturbacion femenina porno bdsm masaje vaginal chicas corriendose lesvianas porno para follar mamadas porno hd porno masturbaciones masculinas tetas naturales hombres abuelos porno wicked porn videos caseros de lesbianas videos pornos españolas peliculas x amater es.
con joven porno lesvianas porno gratis de tranxesuales voyeur seso duro maduras folladas chicasguarras videos porno gratis cumlouder vidios pornos nacho vidal masturbandose videos porno madura se corre en español videos porno descargar videos porno en la cocina secretarias milf vids actores porno hd tetas naturales videos porno voyeur maduras.
con follada mucho porno transex porno madura las tetas naturales viejas peludas chupar coño peludo porno follando ver peliculas porno maduras x-art negras calientes follar españolas las mas putas videos xxx gratis maduritas videos xxx mujeres haciendo el culo polla bbw videos anal porno gratis videos porno pajas a hombres maduros lesbianas comiendose el coño porno g follando sexo con amor videos sexo grates rubias18 universitarias follando colegialas porno orgias lesbicas xxx viejos gordita española trans coños peludos bideos de monjas ama de sexo duro follando con embarazadas porno gratis negras videos porno de maduritas porn porno eyaculacion femenina peliculas porno pelirojas videos chicas espiadas mejores tetas vasca follando en castellano xxx webcam sex sexo amateur follando mujeres videos porno gratis sofia rose porno lesbico gratis coumluder porno gratis actrices del porno de intercambio de mujeres maduras gratis páginas porno brutal anal anal chupando pollas enormes videos pornos porno viejas calientes cunnilingus videos bukkake peliculas porno bondage video lesbianas porno asiaticas travestis follando culonas masajes eroticos gratis lesbianas video culos de lesbianas follando dos chicas sexis desnudas mujeres con maduros pelis x maduras gratis sexo anal hd porn en español gratuito porno amater porno japones ama de transexuales gratis porn hd sexo maduras xx sexo conchas peludas embarazadas xxx amateur cumloude videos porno españa ancianas follando chochos rubios desnudos tias desnudas porno espqñol arabes sexo trios tetonas porno maduras trans porno gratis pornoxx tias cachondas videos videos porno asiaticos páginas porno gordas sexo videos pornod videos free videos gratis porno maduros follando en tetas grandes casting pelis porno porno asiatico chicos follando a su madre video de dibujos porno gei brooklyn lee maduras porno peludas casting sexo vidio virgen xxx maduras porno pornstar famosas follando en castellano follamdo porno travestis españolas videos gratis porno cocina videos porno español videos porno abuelas videos cunlauder los mejores peliculas porno español fiesta porno lesbico gratis mujeres maduras x sexo lesbianas gratis nenas masturbandose desnudas en español tetonas follando porno xxx porno en castellano team skeet sexo abuelas x maduras follando videos pornod putas pornoanal videos porno xxx hd follando gratis doble penetracion vaginal sexo amateur x masajes eroticos vídeos eróticos gratis videos xxx colegialas videos gratis morenas x sexo gratis gorditas xxx publico porno español xxx gratis travestis con maduras hentai xxx sexo porno con chicas porno gratis porno videos pornos gratis paris hilton porno de lesbianas maduras follando rusas putas peliculas porno chino gratis chicas follando embarazadas desnudas porno gratis mamadas porno gordas follando de lesbianas follandose a su boca porno maduras casting porn 18 porno de trios amateur sexo coño morenas sexp gratis travestis follando video trio porno abuela folla a su madre y joven follando coños peludos desnudos porno sexo anal porngratis vidios porno gratis pornografia xxx porno masturbaciones masculinas como follan videos xxx videos de sexo duro chicas 19 vídeos porno gratis tetas enormes porno xxx follar bien chicas pornos de tranxesuales voyeur sexo abuelas culonas maduras follando en la playa gordas actores porno porno x en la que se folla a cuatro patas x secretaria follando videos porno porno hd sex porn xvideos sasha grey lesbianas gratis porno parejas videos porno gei brooklyn lee maduras swinger franceska jaime mujeres con porno gordas gratis maduras gratis lesbianas putas videos analporn porno masturbaciones vídeos eróticos tetas porno maduras.
: Seksi mies homo päällä oma kuva org
Paras pornoelokuva kypsää naista homoseksuaaliseen Seksi vaasa gay bdsm treffit
SEXSI TARINOITA SUKKAHOUSU SEKSIÄ GAY On esimerkkejä siitä, että yksittäinen ihminen kokee elämänsä varrella suuntautumisensa "elävän". Siihen ei ole kellään mitään sanomista - ei tutuilla, ei ystävillä, eikä edes vanhemmilla. Homo on itse ryhmäseksi homo tarinat naisten ejakulointi seksuaalisen suuntautuneisuutensa asiantuntija. Jokaisella on oikeus henkilökohtaiseen uskoonsa. Jos jotain homoista puhutaankin, niin tuskin kuitenkaan erityisen positiiviseen sävyyn. Niitä läheisiä tuttuja on homoilla usein paljon, koska samanlaisessa maailmassa olevat ihmiset ympärillä tuovat turvallisuudentunnetta.
Red tube suomi gay peppu seksi Minä tuon heidät teille. Minulle oli sinun ystävyytesi naisen rakkautta ihanampi. Vain silloin, kun riittävä määrä yksilöitä sukulinjassa saa riittävästi jälkeläisiä, pysyy sukulinja hengissä. Todennäköisesti suhde ennemmin tai myöhemmin epäonnistuu, koska tunteet eivät ole kokonaisvaltaisesti mukana. Pedofiilin uhriksi on joutunut niin poikia kuin tyttöjäkin.
Seksi mies homo päällä oma kuva org Monissa muissa eläinlajeissa etenkin nisäkkäissä ja linnuissa esiintyy myös homoseksuaaliseksi luokiteltavaa suuntautumista. Ympäristötekijöillä lapsuuden aikana saattaa olla jotain vaikutusta asiaan - ainakin taipumustensa hyväksymisen osalta. Ei-heterolle suuntautumiselle on usein erilaisiin etenkin uskonnollisiin, mutta myös biologisiin ja yhteiskunnallisiin perusteluihin vedoten annettu heteroseksuaalisuutta pienempi arvo, ja siihen on suhtauduttu kielteisesti. Vain homo tietää, millaista on olla homo, miltä se tuntuu ja mistä todella on kyse. Ainakaan pitämään useampia vaimoja.
Hyväksymisen kynnyskysymyksenä pitäisi olla se, aiheuttaako jonkin asian hyväksyminen laajempaa haittaa kuin hyvää. Homoilla ei useimmiten ole lapsia elätettävänään, joten se mahdollistaa paremmin rahan käytön itseensä ja omien halujen mukaan - ns. Harvemmin homosuhteen ohella kuitenkaan on vaimo tai vaimoja, kuten Daavidilla ja Joonatanilla. Minä tuon heidät teille. Kyseessä ei siis ole mikään kaiken kattava tieteellinen esitys, vaan lähinnä pohdiskelujen ja tiedon etsimisen tuloksia. Pieni lapsi ei tunne eroottista tai romanttista kiinnostusta samaa eikä eri sukupuolta kohtaan.
Follar cachondas videos gratis ver porno anal hd corridas femeninas porno de sexo duro gratis videos porno amater casero interracial videos lesbianas fetichismo pies gordas desnudas porno duro videos caseros de masajes xxx maduras vaginas abiertas videos pormo videos pprnos follando porno caliente enfermeras follando jovenes porno trios amateurs películas pornográficas gratis video porno chicas espiadas masajes tetona masturbandose follando hd porn videos muy putas mamando pollas culonas sexo gratis españolas follando follando pornstars hd sex famosa follando gratis trios gratis abuelas follando follando mamas cachondas rubias hd videos porno amater videos pirnos porno español videos de porno caliente lesbianas videos orgias amateur videos porno video de maduritas porno tetona natural tias en la calle tios buenos follando videos de lesbianas amateur x en español mejores videos pornos gratis pprno gratis diario ver videos porno xxl gratis xxx rubias porno trios maduritas.
con mujeres tragando semen videos porno gratis maduras folladas porno porno masajes eroticos mujeres quiero ver vidios pormo español mejores videos de hentai hardcore porno. con porno cuarentonas follando porno español maduras xxx madres xxx videos porno video porno de porno erotico hentai porno pornstar famosas gordas folladas por el coño madre e hija porno películas porno sexo abuelas sex free videos pornos gratis anal vidios porno en la mejor porno de abuelas porno gey gratis sasha grey xxx folladas en español hd travestis videos intercambios orgias con polla porno gratis videos porno con polla negra sexo ancianas tetonas gordita española follando beso negro porno de porno alexi texa vasca follando morenas ver videos sexo grtis follando samia duarte chicas espiadas masajes videos gratis videos de españolas video porno lesbicas videos xxx videos pornos gratis videos eroticos gratuitos maduras gratis brutal lesbianas petardas cumlouder porno gratis folladas gratis de asiaticas folladas sexo con latinas películas porno barbosa culonas ver videos porno coños peludos follando chicas xxx pollas negras tetonas peludas porno hentai hd porn bdsm tube milf follando trios travestis follando videos maduras amater sexso gratis negras x maduras videos porno pornstars hd teen porn ver porno coumlouder tetas muy peludos videos porno maduritas folladoras maduras videos porno fiestas sexo anal sexoxxx porno gratis de maduras porno despedida de masajes videos porno gratis porno gey gratis videos porno sadomaso porno gratis vídeos transexuales videos es.
con viejos gordita follada videos porno corrida anal extremo super mamada trio streaming porn massage porno cuarentonas putas rubias vidios de soltera porno películas pornográficas gratis fotos gordas follando con viejos tias guarras chicas sexo maduro lamiendo coños tia buena follando con negros xxx seso gratis videos bukkake videos porno masturbacion dibujos videosporno gratis sexo xxx follar gordas videos potno gratis porno strapon porn chupando pollas porno madura porno español secretarias porno gratis porbo español maduras.
Homoseksuaaliseen ilmainen seksi video livesexchat
Homoseksuaaliseen sexwork turku etsin naista
Erotiikka novelli gay tku wilma
Seksitreffit gay hieronta meislle vierasta luvalla

matches: hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd