text:
paperi tapetti HD
Mene...Kotiin3DAbstraktiAeroArkkitehtuuriEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiViileäVärikäsTietokoneetSöpöLiputKukkaRuoka & JuomatHauskaPelitTytötteLomaKuumaElääLogoRakkausMuutElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisäämobile	Kotiin / HD / paperi tapetti HD	paperi tapetti HD
6,425 näkymät
1	paperi tapetti HD
Tässä on kaunein Valinta paperi tapetti HD työasemien, PC, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. Tässäwallpapermad.com Taustakuva tietokanta voit ladata miljoonia korkealaatuisia taustakuvia . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Meillä on paljon taustakuvia yli kolmekymmentä Plus kategoriat Like Eläimet, Sarjakuva, Kukka, avaruus , Pelit ja Urheilu ,Jne. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön. 1.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia henkilökohtaiseen käyttöön. Jos Like This paperi tapetti HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook ja muut sosiaalisen median.
piipittää noin Maha Edellinen: Online tapetti HD
seuraava: poliisi tapetti HD Collection
tapetti rakkausF1 tapetti HDInnostava taustakuvatProtoss tapettiHigurashi tapetti HDNick Jonas tapetti HDjenkki tapetti HDskrillex taustakuvat HDBlazBlue tapettiheimojen print tapetti HD Mainos


text:
Kaikki tuotealueet ANDROID TV Kuulokkeet Mini PC Muut tarvikkeet ANDROID TV BOX ANDROID TV TIKKU MINIX NEO
Näytä: 5 25 50 75 100
H96 4K Android 7.1 Smart TV-tikku - UUTUUS!
H96 4K Android 7.1 Smart TV-tikku Ultra HD kuva mille tahansa näytölle! Uusi tehokas..
Veroton: 80,60€
4K Android Smart TV-tikku MK903V
Ultra HD 4K Android Smart TV tikku Ultra HD kuva - Kodi - XBMC media - Android Mini PC tikk..
119,95€ 90,00€
Veroton: 72,58€
Full HD Android Smart TV-tikku
Full HD Android Smart TV tikku (Kodi - XBMC media) Full HD - Kodi - XBMC media - Android Mini PC ..
Veroton: 56,41€

matches: HD HD HD HD HD HD


text:
KKO:2020:3 - Korkein oikeus
Etusivu » Ennakkopäätökset » Ennakkopäätökset » KKO:2020:3
KKO:2020:3
Diaarinumero: S2018/453
Taltionumero: 25
Antopäivä: 14.1.2020 ECLI:FI:KKO:2020:3
A oli syntynyt avioliiton ulkopuolella ennen vuoden 1975 isyyslain (700/1975) voimaantuloa. Hän oli nostanut vuonna 2003 isyyden vahvistamiskanteen B:tä vastaan. Kanne oli jätetty tutkimatta isyyslain voimaanpanosta annetun lain (701/1975) 7 §:n 2 momentin nojalla. B oli kuollut vuonna 2008. Uuden isyyslain (11/2015) tultua voimaan A oli nostanut uuden kanteen, jonka johdosta oli vahvistettu, että B on A:n isä.
IsyysL 67 § 1 mom
A oli syntynyt avioliiton ulkopuolella heinäkuussa 1954. Saman vuoden syyskuussa B oli sitoutunut suorittamaan elatusapua A:lle ja tämän äidille. Isyyttä ei ollut tuolloin vahvistettu, eikä A:n ja B:n välille ollut syntynyt perhe-elämää.
Väestötietojärjestelmään A:n isäksi oli sittemmin merkitty A:n äidin uusi aviomies. Seurakunnan rekisterissä äidin aviomies oli merkitty vain A:n isäpuoleksi. Väestötietojärjestelmän merkintä oli A:n pyynnöstä poistettu vuonna 2002.
A oli vuonna 2003 nostamassaan kanteessa vaatinut vahvistettavaksi, että B on hänen isänsä. Käräjäoikeus oli jättänyt kanteen tutkimatta isyyslain voimaanpanosta annetun lain (701/1975) 7 §:n 2 momentin nojalla. Hovioikeus oli pysyttänyt käräjäoikeuden ratkaisun, eikä Korkein oikeus ollut myöntänyt A:lle valituslupaa.
B oli kuollut kesällä 2008.
A:n ihmisoikeusvalituksen johdosta Euroopan ihmisoikeustuomioistuin oli 29.1.2013 antamassaan tuomiossa todennut, että A:n oikeutta yksityiselämän suojaan oli loukattu, koska hänellä ei ollut ollut mahdollisuutta saada isyysasiaa tutkittavaksi tuomioistuimessa.
Ihmisoikeustuomioistuimen tuomion jälkeen A oli pyytänyt Korkeimmalta oikeudelta aikaisemman isyysratkaisun purkamista.
Korkein oikeus oli päätöksellään 28.5.2014 jättänyt A:n purkuhakemuksen lepäämään ja odottamaan tuolloin valmisteltavana olleen uuden isyyslain voimaantuloa.
Korkein oikeus oli 22.12.2015 antamallaan päätöksellä jättänyt purkuhakemuksen tutkimatta. Ratkaisun perustelujen mukaan A:lla ei uuden isyyslain voimaantulon myötä ollut oikeudellista tarvetta saada aiempaa isyysratkaisua puretuksi, koska hän pystyi tuon ratkaisun estämättä panemaan uuden isyyskanteen vireille.
Uuden isyyslain tultua voimaan käräjäoikeus oli A:n vaatimuksesta 15.9.2016 vahvistanut, että B on A:n isä.
Kanne ja vastaus Päijät-Hämeen käräjäoikeudessa
A vaati B:n kuolinpesän osakkaita vastaan nostamassaan kanteessa vahvistettavavaksi, että hän ei ollut menettänyt perillisasemaansa isänsä B:n jälkeen ja että hänellä oli siten oikeus lakiosaansa B:n jälkeen.
Ensisijaisena kanneperusteena A vetosi siihen, että perintöoikeuden menetystä oli pidettävä isyyslain 67 §:n 1 momentin toisessa virkkeessä tarkoitetulla tavalla kohtuuttomana sisarusten yhdenvertaiseen kohteluun verrattavan, A:sta riippumattoman erityisen painavan syyn perusteella. Väestötietojärjestelmässä oli vuoteen 2002 asti ollut virheellisesti merkittynä A:n isäksi hänen äitinsä aviomies. A:lle oli vasta vuonna 2001 selvinnyt, että merkintä oli väärä. A oli aktiivisesti pyrkinyt saamaan isyyden vahvistettua. B:n yhteistyöhaluttomuus, Suomen valtion tekemä ihmisoikeusloukkaus ja Korkeimman oikeuden päätös jättää isyysratkaisua koskeva purkuhakemus lepäämään olivat kuitenkin estäneet isyyden vahvistamisen ennen uuden isyyslain voimaantuloa. Sovellettavaksi oli sen vuoksi tullut lain 67 §:n 1 momentin ensimmäisen virkkeen perintöoikeuden rajoitusta koskeva säännös, jollaista ei aikaisemmassa isyyslaissa ollut. Perintöoikeuden rajoitusta koskeva säännös oli syrjivä. Se asetti avioliitossa, avioliiton ulkopuolella ja eri aikaan syntyneet sekä isyytensä vahvistamista eri aikaan vaatineet lapset eriarvoiseen asemaan osittain sattumanvaraisista syistä.
Toissijaisena kanneperusteena A vetosi siihen, että uuden isyyslain 67 §:n 1 momentissa säädettyä perintöoikeuden rajoitusta ei joka tapauksessa tullut soveltaa pykälän 2 momentin nojalla, koska A:lla oli ollut isä 30.9.1976. Väestötietojärjestelmässä A:n isäksi oli vuoteen 2002 asti ollut merkittynä hänen äitinsä aviomies.
Viimesijaisena kanneperusteena A vetosi siihen, että isyyslain 67 §:n 1 momentin perintöoikeutta rajoittava sääntely oli ilmeisessä ristiriidassa perustuslain 6 §:n yhdenvertaisuutta koskevan säännöksen kanssa, minkä vuoksi ensin mainittu säännös tuli perustuslain 106 §:n nojalla jättää soveltamatta.
B:n kuolinpesän osakkaat vaativat, että kanne hylätään.
A:n esiin tuomat seikat eivät olleet sellaisia laissa tarkoitettuja erityisen painavia syitä, joiden perusteella pääsääntönä olevaa perintöoikeuden menetystä voitaisiin pitää kohtuuttomana. Virallista väestötietorekisteriä vuoteen 1999 asti pitäneen seurakunnan rekisterissä A:n äidin aviomies ei ollut ollut merkittynä A:n isäksi. Muutoinkin A:lla oli ollut aihe epäillä syntyperäänsä. Tultuaan täysi-ikäiseksi vuonna 1972 hänellä olisi ollut isyyslain voimaanpanosta annetun lain 7 §:n 2 momentissa säädetyn määräajan puitteissa mahdollisuus saada isyys vahvistetuksi. A oli kuitenkin ensimmäistä kertaa vasta 2000-luvulla ottanut yhteyttä B:hen. Tätä ennen hän ei ollut ollut tekemisissä B:n tai tämän perheen kanssa, eikä heidän välilleen ollut syntynyt perheyhteyttä tai muitakaan siteitä. Perintöoikeuden rajoitusta koskeva sääntely oli joka tapauksessa hyväksyttävä, kun otettiin huomioon isän ja tämän perillisten omaisuuden suoja sekä oikeusvarmuus ylipäätään. Oikeus perintöön ei ole samanlainen perus- ja ihmisoikeus kuin esimerkiksi henkilön oikeus saada tietää biologinen alkuperänsä ja saada biologinen isyys vahvistettua.
Käräjäoikeuden tuomio 11.6.2018 nro 18/9467
A:n kertomusta sekä asiaa koskevaa sääntelyä, esitöitä ja oikeuskäytäntöä selostettuaan käräjäoikeus lausui asiassa olevan kysymys ensinnäkin siitä, oliko A:lla oikeus perintöön B:n jälkeen isyyslaissa mainitun muun A:sta riippumattoman erityisen painavan syyn perusteella.
Esitetyn selvityksen perusteella käräjäoikeus katsoi A:n saaneen vasta vuoden 2001 joulukuussa tietää, että B oli hänen isänsä. Tähän asti A oli pitänyt isänään väestörekisteritiedoissa isäksi merkittynä ollutta äidin puolisoa.
Esitetyn selvityksen ja erityisesti kirjallisena todisteena esitetyn elatussopimuksen perusteella B oli ollut tietoinen isyydestään. Saatuaan tiedon isänsä henkilöllisyydestä A oli ollut yhteydessä B:hen, joka ei ollut kiistänyt isyyttään A:lle. B oli kuitenkin kieltäytynyt tunnustamasta isyyttä, koska hänen perillistahonsa oli sitä vastustanut.
A oli tultuaan vuonna 2001 tietoiseksi siitä, että B oli hänen isänsä, ollut kaikin tavoin aktiivinen saadakseen isyyden ja mahdollisen perillisasemansa vahvistetuksi. B ja hänen perillisensä olivat olleet tietoisia A:sta jo ennen isyyskanteen nostamista vuonna 2003 sekä isyyden vahvistamisen merkityksestä oikeudenomistajien perillisasemaan.
Isyyslain taustalla vaikuttavan Korkeimman oikeuden ratkaisun KKO 2012:11 mukaan isyyslain nimenomaisena päätarkoituksena oli lasten oikeudellisen yhdenvertaisuuden toteuttaminen. Korkein oikeus oli ottanut ratkaisussaan huomioon myös perustuslain 6 §:n yhdenvertaisuus- ja syrjintäkieltosäännökset. Euroopan ihmisoikeustuomioistuin oli ratkaisussa Mitzinger v. Saksa todennut, että Euroopassa oikeuskäytäntö ja kansalliset lainsäädännölliset uudistukset olivat osoittaneet selvää suuntausta avioliiton ulkopuolella syntyneiden lasten perintöoikeutta koskevan syrjinnän kaikkinaiseksi poistamiseksi.
Nyt kysymyksessä olevassa asiassa vastaajat eivät olleet tuoneet esiin sellaisia B:n seikkoja tai olosuhteita, jotka olisivat koskeneet tämän varallisuuteen kohdistuvia oikeuksia tai järjestelyjä ja jotka tulisi ottaa huomioon A:n perintöoikeusasemaa arvioitaessa. Näin ollen isän perheen intressejä ei ollut pidettävä niin painavina vastasyinä, että ne riittäisivät perusteeksi A:n perintöoikeuden epäämiselle. A:n asettaminen sisaruksiinsa nähden epätasa-arvoiseen asemaan ei ollut siten perusteltua myöskään perillisten omaisuuden suojan ja siihen liittyvän perusteltujen odotusten suojan turvaamiseksi.
Käräjäoikeus totesi, että ilman ihmisoikeusloukkausta isyys ja A:n perintöoikeus olisivat tulleet vahvistetuiksi jo B:n elinaikana. Korkeimman oikeuden päätös keskeyttää ylimääräisen muutoksenhakemuksen käsittely 28.5.2014 oli johtanut siihen, että isyyden vahvistaminen oli ajoittunut lainmuutoksen jälkeiseen aikaan.
Isyyslain 67 §:n 2 momentin soveltuvuuden osalta käräjäoikeus totesi, että väestörekisteritietoihin oli A:n isäksi vuoteen 2002 saakka ollut merkittynä äidin puoliso. Näin merkittyä isyyttä ei ollut kumottu tai isyyttä koskevaa tuomiota purettu, vaan merkintä oli poistettu väestörekisteristä hallinnollisella ratkaisulla A:n antamien tietojen perusteella. Käräjäoikeus katsoi, että A:lla oli ollut perusteltu syy luottaa väestörekisteritietoihin, kunnes hän oli vuonna 2001 saanut tiedon oikeasta isästään. Väestörekisterimerkinnän poistamisen jälkeen A oli käytännössä ollut isätön. Euroopan ihmisoikeussopimuksen vastaisen kannerajoitussäännöksen vuoksi A:n isyyden vahvistamista koskeva kanne oli jätetty tutkimatta. Käräjäoikeus totesi, että myös nämä seikat oli otettava huomioon isyyslain 67 §:n 1 momentin mukaista erityisen painavan syyn olemassaoloa harkittaessa sitä puoltavina seikkoina.
Edellä mainittuja seikkoja kokonaisuutena arvioituaan käräjäoikeus katsoi, että perintöoikeuden menetystä olisi pidettävä A:sta riippumattoman erityisen painavan syyn perusteella kohtuuttomana.
Käräjäoikeus vahvisti, että A:lla oli perintöoikeus isänsä B:n jälkeen.
Asian ovat ratkaisseet käräjätuomarit Tomi Mäkelä, Linda Harjutsalo ja Milja Saarenpää.
B:n kuolinpesän osakkaille myönnettiin valituslupa ennakkopäätösvalitukseen.
Valituksessaan kuolinpesän osakkaat vaativat, että käräjäoikeuden tuomio kumotaan.
Vastauksessaan A vaati, että valitus hylätään.
1. A on syntynyt avioliiton ulkopuolella vuonna 1954. Samana vuonna tehdyssä elatussopimuksessa B on sitoutunut suorittamaan hänelle elatusapua. Isyyttä ei ole tuolloin vahvistettu, eikä A:n ja B:n välille ole syntynyt perhe-elämää. Väestötietojärjestelmässä A:n isäksi on ollut merkittynä A:n äidin aviomies, joka on A:n syntymän jälkeen solminut avioliiton A:n äidin kanssa. Seurakunnan rekisterissä aviomies oli merkitty A:n isäpuoleksi.
2. A on vuonna 2001 saanut tietää, että B on hänen isänsä. Väestötietojärjestelmässä ollut tieto, jonka mukaan äidin aviomies olisi A:n isä, on vuonna 2002 A:n pyynnöstä poistettu. Vuonna 2003 A on ollut yhteydessä B:hen, joka on A:n kertoman mukaan myöntänyt olevansa tämän isä mutta kieltäytynyt isyyden tunnustamisesta.
3. B:n kieltäydyttyä isyyden tunnustamisesta A on vaatinut käräjäoikeutta vahvistamaan, että B on hänen isänsä. Isyyskanne on jätetty tutkimatta isyyslain voimaanpanosta annetun lain (701/1975) 7 §:n 2 momentin nojalla. Ratkaisun saatua lainvoiman A on tehnyt ihmisoikeusvalituksen Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen.
4. Asian ollessa vireillä ihmisoikeustuomioistuimessa B on kuollut vuonna 2008. Hänen kuolinpesänsä osakkaita ovat tämän asian muutoksenhakijat, leski ja kolme avioliitossa syntynyttä lasta.
5. Ihmisoikeustuomioistuin on 29.1.2013 antamassaan tuomiossa todennut, että A:n oikeutta Euroopan ihmisoikeussopimuksen 8 artiklassa turvattuun yksityiselämän suojaan on loukattu, koska A:lla ei isyyslain voimaanpanosta annetussa laissa säädetyn ehdottoman kanneajan ja sen joustamattoman tulkinnan vuoksi ole ollut mahdollisuutta saada isyysasiaa tutkittavaksi tuomioistuimessa.
6. Korkein oikeus oli jo tätä ennen erästä toista isyysasiaa koskevassa ratkaisussaan KKO 2012:11 jättänyt kanneaikasäännöksen soveltamatta perustuslain 106 §:n nojalla, koska sen soveltamisen on kyseisessä tapauksessa katsottu olevan ristiriidassa perustuslain 10 §:ssä ja ihmisoikeussopimuksen 8 artiklassa turvatun yksityiselämän suojan kanssa.
7. Ihmisoikeustuomioistuimen tuomion jälkeen A on pyytänyt Korkeimmalta oikeudelta aikaisemman isyysratkaisun purkamista. Korkein oikeus on jättänyt A:n hakemuksen lepäämään ja odottamaan tuolloin valmisteltavana olleen uuden isyyslain voimaantuloa.
8. Uusi isyyslaki (11/2015) on hyväksytty eduskunnassa loppuvuodesta 2014 ja vahvistettu 13.1.2015. Sen jälkeen Korkein oikeus on jättänyt A:n purkuhakemuksen tutkimatta. Ratkaisun perustelujen mukaan A:lla ei uuden isyyslain voimaantulon myötä ole oikeudellista tarvetta saada aiempaa isyysratkaisua puretuksi, koska hän pystyy sen estämättä panemaan uuden isyyskanteen vireille.
9. Uuden isyyslain tultua voimaan 1.1.2016 käräjäoikeus on A:n kanteesta vuonna 2016 vahvistanut, että B on A:n isä.
Perintöoikeuden vahvistamista koskeva kanne
10. A on kanteessaan tässä asiassa vaatinut käräjäoikeutta vahvistamaan, ettei hän ole menettänyt perillisasemaansa isänsä B:n jälkeen ja että hänellä on oikeus saada lakiosansa tämän jäämistöstä. A on ensisijaisesti vedonnut siihen, että perintöoikeuden menetystä on pidettävä kohtuuttomana hänestä riippumattoman erityisen painavan syyn perusteella. Toissijaisesti A on vedonnut siihen, että perintöoikeuden rajoitusta ei tule soveltaa, koska hänellä oli väestötietojärjestelmässä ollut vuoteen 2002 asti merkittynä isäksi hänen äitinsä aviomies. Viimesijaisesti A on vedonnut siihen, että perintöoikeutta rajoittava sääntely on ilmeisessä ristiriidassa perustuslain yhdenvertaisuutta koskevan säännöksen kanssa, minkä vuoksi se tulee perustuslain 106 §:n nojalla jättää soveltamatta.
11. B:n kuolinpesän osakkaat ovat vaatineet, että kanne hylätään perusteettomana.
12. Käräjäoikeus on hyväksynyt A:n kanteen ensisijaisella kanneperusteella ja vahvistanut, että A:lla on perintöoikeus isänsä B:n jälkeen.
13. B:n kuolinpesän osakkaat ovat valittaneet Korkeimpaan oikeuteen ennakkopäätösvalituksin ja vaatineet, että käräjäoikeuden tuomio kumotaan ja kanne hylätään. A on vastannut valitukseen ja vaatinut, että se hylätään. A on vastauksessaan vedonnut kaikkiin kohdassa 10 mainittuihin kanneperusteisiinsa.
14. Käräjäoikeus on hyväksynyt A:n kanteen ensisijaisella kanneperusteella. Se on tuomionsa perusteluissa kuitenkin ottanut kantaa myös muihin kanneperusteisiin. Korkeimmassa oikeudessa asianosaiset ovat saaneet lausua ja myös lausuneet kaikista asiaan vaikuttavista seikoista. Korkein oikeus katsoo, että johdonmukaisuuden vuoksi on perusteltua ratkaista ensin kysymys isyyslain 67 §:n 2 momentin soveltumisesta eli siitä, tuleeko 67 §:n 1 momentin ensimmäisessä virkkeessä säädetty perintöoikeuden rajoitus ylipäätään sovellettavaksi.
15. Mikäli mainitun pykälän 2 momentti ei tule sovellettavaksi, kysymys on siitä, onko perintöoikeuden menetystä kuitenkin pidettävä pykälän 1 momentin toisessa virkkeessä tarkoitetulla tavalla kohtuuttomana A:sta riippumattoman erityisen painavan syyn perusteella.
16. Perintökaaren säännösten perusteella rintaperillisellä on oikeus perintöön riippumatta siitä, onko hän syntynyt avioliitossa vai sen ulkopuolella. Perintöoikeus isän jälkeen on lähtökohtaisesti myös sellaisilla ennen vuoden 1975 isyyslain (700/1975) voimaantuloa 1.10.1976 avioliiton ulkopuolella syntyneillä lapsilla, joiden isyyden vahvistamisen isyyslain voimaanpanosta annetun lain 7 §:n 2 momentin kanneaikasäännös on aikaisemmin estänyt mutta joiden isyys on tuomioistuimessa sittemmin vahvistettu joko ennakkopäätöksen KKO 2012:11 mukaisesti tai uuden isyyslain perusteella.
17. Perintöoikeutta on kuitenkin rajoitettu isyyslain 67 §:n 1 momentin ensimmäisen virkkeen säännöksellä tilanteissa, joissa isyys on vahvistettu tuomioistuimessa joko ennakkopäätöksen KKO 2012:11 mukaisesti tai uuden isyyslain perusteella ja joissa isä on kuollut ennen mainitun ennakkopäätöksen antamista. Säännöksen mukaan avioliiton ulkopuolella ennen 1 päivänä lokakuuta 1976 syntyneellä lapsella ei ole tuomioistuimessa vahvistetun isyyden perusteella perintöoikeutta isänpuoleisen perittävän jälkeen, jos perittävä on kuollut ennen 31 päivää tammikuuta 2012.
18. Säännöksessä mainittu päivämäärä perustuu siihen, että Korkein oikeus antoi 30.1.2012 ennakkopäätöksen KKO 2012:11, jossa muutettiin voimassa olleen oikeuden tulkintaa ennen vuoden 1975 isyyslain voimaantuloa avioliiton ulkopuolella syntyneen lapsen kanneoikeuden osalta (LaVM 16/2014 vp s. 12). Säännöstä on lain esitöissä perusteltu yhtäältä sillä, että tuon ajankohdan jälkeen tiedossa on ollut, että myös ennen 1.10.1976 avioliiton ulkopuolella syntynyt lapsi voi ainakin joissakin tapauksissa saada perintöoikeuden tuomioistuimen vahvistaman isyyden perusteella, mutta toisaalta sillä, että jos isä on kuollut ennen tuota ajankohtaa, perintöoikeuden taannehtiva soveltaminen olisi ongelmallista perillisten omaisuuden suojan ja siihen liittyvien perusteltujen odotusten suojan sekä yleisen oikeusvarmuuden kannalta (PeVL 46/2014 vp s. 10 ja LaVM 16/2014 vp s. 8).
19. Mainittuun isyyslain 67 §:n 1 momentin ensimmäisessä virkkeessä säädettyyn perintöoikeutta rajoittavaan säännökseen liittyy kuitenkin poikkeus, josta säädetään saman momentin toisessa virkkeessä. Tämän säännöksen mukaan lapsella on momentin ensimmäisen virkkeen estämättä oikeus perintöön, jos perittävän omaisuus on perintökaaren 5 luvun 1 §:n nojalla mennyt valtiolle taikka jos perintöoikeuden menetystä on pidettävä kohtuuttomana avioliiton ulkopuolella syntyneiden sisarusten yhdenvertaisen kohtelun tai muun siihen verrattavan, kantajasta riippumattoman erityisen painavan syyn perusteella. Tällöinkin oikeus perintöön on saatettava voimaan viimeistään perintökaaren 16 luvun 1 §:ssä säädetyssä kymmenen vuoden määräajassa.
20. Isyyslain 67 §:n 2 momentissa on lisäksi säädetty tilanteista, joissa 1 momentin sääntely ei tule lainkaan sovellettavaksi. Sen mukaan 1 momentin ensimmäisessä ja toisessa virkkeessä säädettyä ei sovelleta, jos isyys on vahvistettu isyyslain voimaanpanosta annetun lain 7 §:n 2 momentissa säädetyssä määräajassa taikka jos lapsella oli 30 päivänä syyskuuta 1976 isä, mutta isyys on sen jälkeen kumottu tai isyyttä koskeva tuomio on purettu, ja toisen miehen isyys on vahvistettu tämän jälkeen.
Soveltuuko isyyslain 67 §:n 2 momentti tässä asiassa?
21. Isyyslain 67 §:n 2 momenttia koskevista esitöistä (LaVM 16/2014 vp s. 12–13) ilmenee, että sääntelyllä on tarkoitettu pitää voimassa ennakkopäätökseen KKO 1993:58 perustuva oikeustila. Ratkaisussa on todettu, että isyyslain voimaanpanosta annetun lain kannerajoitusta ei ollut sovellettava silloin, kun lapsi oli syntynyt aviolapsena ennen isyyslain voimaantuloa eikä oikeaa isyyttä ollut mahdollista saada vahvistetuksi ennen kuin avioliittoon perustuva isyys oli kumottu. Kyse on siten ollut tilanteesta, jossa isyyden vahvistamiselle määräajassa oli oikeudellinen este.
22. Korkein oikeus toteaa, että A:n äiti ei ole ollut avioliitossa A:n syntyessä. Väestötietojärjestelmässä A:n isäksi on ollut virheellisesti merkittynä mies, jonka kanssa äiti oli A:n syntymän jälkeen solminut avioliiton. Väestötietojärjestelmässä olleen virheellisen merkinnän poistaminen ei ole edellyttänyt isyyden kumoamista koskevan kanteen nostamista. Sanottu merkintä ei olisi estänyt isyyden vahvistamista koskevan kanteen nostamista isyyslain voimaanpanosta annetun lain mukaisessa kannemääräajassa. A:lla ei siten ole ollut oikeudellista estettä isyyskanteen nostamiselle määräajassa eikä tilanne siksi ole rinnastettavissa ratkaisun KKO 1993:58 kohteena olleeseen tapaukseen. Isyyslain 67 §:n 2 momentin säännös ei siten sovellu.
Isyyslain 67 §:n 1 momentin toisen virkkeen tulkinnasta
23. Isyyslain 67 §:n 1 momentin toisen virkkeen säännöksen soveltamisesta seuraa, että myös ennen vuoden 1975 isyyslain voimaantuloa avioliiton ulkopuolella syntyneiden lasten osalta palataan takaisin perintökaaren mukaiseen lähtökohtaan eli lapsen oikeuteen periä isänsä. Sääntelyä on perusteltu mahdollisuudella lieventää ensimmäisen virkkeen perintöoikeuden menetyksen ehdottomuutta kunkin tapauksen yksilöllisten olosuhteiden perusteella (PeVL 46/2014 vp s. 10 ja LaVM 16/2014 vp s. 9).
24. Esitöiden mukaan lainkohdassa tarkoitetut muut kantajasta riippumattomat erityisen painavat syyt jäävät tuomioistuimen harkintaan. Tällainen syy voi esitöiden mukaan olla perillistahon tietoisuus avioliiton ulkopuolisesta lapsesta ja sen perillisasemaan mahdollisesti vaikuttavista muutoksista samoin kuin lapsen oma tietoisuus ja aktiivisuus sen jälkeen, kun hän on saanut tietoonsa mahdollisen perillisasemansa (LaVM 16/2014 vp s. 12).
25. Korkein oikeus toteaa, että säännöksen sanamuodon mukaan perintöoikeuden rajoituksesta poikkeaminen edellyttää nyt käsillä olevan kaltaisissa tilanteissa perintöoikeuden menettämisen kohtuuttomuutta kantajasta riippumattoman erityisen painavan syyn perusteella. Säännöksen sanamuoto viittaa korkeaan soveltamiskynnykseen. Säännöksen esityöt antavat kuitenkin tukea käsitykselle, että tarkoituksena on ollut jättää viime kädessä tapauskohtaisen kohtuullisuusharkinnan varaan, sovelletaanko ennen vuoden 1975 isyyslain voimaantuloa avioliiton ulkopuolella syntyneen lapsen perintöoikeuteen mainitun momentin ensimmäisessä virkkeessä säädettyä perintöoikeuden rajoitusta vai ei.
26. Korkein oikeus toteaa edelleen, että isyyslain 67 §:n 1 momentin sääntelyllä on pyritty sovittamaan yhteen yhtäältä avioliiton ulkopuolella ennen 1.10.1976 syntyneiden lasten yhdenvertainen kohtelu ja toisaalta muiden perillisten omaisuuden ja perusteltujen odotusten suoja. Säännöksen soveltamista koskevassa harkinnassa on siis pyrittävä arvioimaan näiden keskenään ristiriitaisten oikeuksien puolesta ja niitä vastaan puhuvia seikkoja.
27. Esimerkkinä lapsen perintöoikeuden puolesta puhuvista seikoista voidaan mainita erityisesti se, että isä on ollut tietoinen lapsesta ja isällä on siten ollut mahdollisuus ennen kuolemaansa tehdä haluamiaan perintöoikeudellisia järjestelyitä. Lapsen perintöoikeuden puolesta puhuu jossain määrin myös se, että muut perilliset ovat olleet tietoisia lapsesta. Tällaisessa tilanteessa perilliset ovat voineet varautua siihen, että kuolinpesään saattaa vielä tulla yksi perillinen lisää.
28. Vastaavasti se, etteivät isä ja perilliset ole olleet tietoisia lapsesta, voi puhua perintöoikeutta vastaan. Perillisten tietämättömyyden merkitystä korostaa se, jos perilliset ovat jo ehtineet jakaa perinnön ennen kuin he ovat tulleet tietoisiksi uudesta perillisestä.
29. Toisaalta omaisuuden suojan merkitystä harkittaessa on kuitenkin perusteltua ottaa huomioon perintökaaren 23 a luvun sääntely, joka koskee perinnönjaon oikaisua ja siihen liittyvää omaisuuden palautusvelvollisuutta. Erityisesti on otettava huomioon, että mainitun luvun 8 §:n mukaan perinnönjaon oikaisutilanteissa syntyvää velvollisuutta palauttaa jäämistöstä saatu omaisuus kuolinpesälle voidaan sovitella, jos se olisi kohtuuton. Korkein oikeus katsoo, että omaisuuden palautusvelvollisuuteen liittyvä sovittelumahdollisuus vähentää muiden perillisten omaisuuden suojan painoarvoa isyyslain 67 §:n 1 momentin soveltamista koskevassa harkinnassa. Korkein oikeus toteaa vielä, että perintökaaren 23 a luku on säädetty vasta sen jälkeen kun uusi isyyslaki oli hyväksytty eduskunnassa.
30. Perintöoikeuden puolesta voi puhua myös se, että lapsi itse on ollut aktiivinen ja pyrkinyt saamaan isyytensä vahvistettua. Lapsen aktiivisuuden merkitystä arvioitaessa on kuitenkin kiinnitettävä huomiota siihen, onko hänellä ylipäätään ollut aihetta ryhtyä selvittämään syntyperäänsä. Jos tällaista aihetta ei ole ollut, lapsen aktiivisuuden puute ei lähtökohtaisesti voi puhua perintöoikeutta vastaan.
31. Kun kysymys on kohtuullisuusharkinnasta, perintöoikeuden puolesta puhuvana seikkana voidaan ottaa huomioon myös se, jos lapsi on viettänyt isän kanssa perhe-elämää tai ollut tämän kanssa muutoin tekemisissä. Vaikka perintöoikeus ei perintökaaren järjestelmässä olekaan sidottu perhe-elämään tai yhteydenpitoon perittävän kanssa, vaikuttaisi perintöoikeuden menetys usein kohtuuttomalta silloin, kun lapsen ja isän välillä on tosiasiassa vallinnut tiivis yhteys.
Säännöksen soveltaminen tässä asiassa
32. A on saatuaan vuonna 2001 tiedon isänsä henkilöllisyydestä pyrkinyt aktiivisesti saamaan isyyden vahvistettua. Isyyden jääminen vahvistamatta ennen isän kuolemaa on johtunut isän vastustuksesta sekä siitä, että silloinen oikeustila ei ole vastannut perustuslaista ja Suomea sitovista ihmisoikeusvelvoitteista johtuvia vaatimuksia. A on kertomansa mukaan pitänyt yhteyttä isänsä kanssa. Hän olisi halunnut pitää yhteyttä enemmänkin, mutta se ei ollut onnistunut isän ja erityisesti tämän perheenjäsenten suhtautumisen vuoksi. Korkein oikeus katsoo, että nämä seikat puhuvat A:n perintöoikeuden puolesta.
33. Käräjäoikeuden tuomiossa selostetusta A:n kertomuksesta ja pian A:n syntymän jälkeen tehdystä elatussopimuksesta on pääteltävissä, että B on A:n syntymästä lähtien tiennyt, että A on hänen lapsensa. Hänellä on myös ollut mahdollisuus tehdä tarpeelliseksi katsomiaan perintöoikeudellisia järjestelyitä. B:n perilliset eivät ole kiistäneet tulleensa vuonna 2003 tietoisiksi A:sta ja siitä, että tämä pyrkii saamaan isyyden vahvistetuksi. Heillä on siten ollut aihetta olettaa, että kuolinpesään saattaa vielä tulla uusi perillinen. Korkein oikeus katsoo, että nämäkin seikat puhuvat A:n perintöoikeuden puolesta.
34. A:n perintöoikeutta vastaan puhuu yleisesti muutoksenhakijoiden omaisuuden suoja, sillä heidän oikeutensa perintöön on syntynyt B:n kuollessa vuonna 2008, jolloin tämän isyyttä suhteessa A:han ei ollut vielä vahvistettu. Omaisuuden suojan kannalta merkityksellisenä voidaan pitää sitä, että muutoksenhakijat ovat ilmoittaneet B:n yhdessä puolisonsa kanssa lahjoittaneen omistamansa maatilakokonaisuuden yhdelle lapsistaan sukupolvenvaihdostarkoituksin jo vuonna 1991. Muilta osin asiassa ei ole esitetty selvitystä B:n jäämistöstä ja sen mahdollisesta jaosta. Kuten edellä kohdassa 29 on todettu, perintökaaren 23 a luvun 8 §:n sovittelusäännös mahdollistaa kuitenkin puuttumisen omaisuuden palautusvelvollisuuteen, jos se olisi kohtuuton.
35. Korkein oikeus katsoo, että edellä kuvatuissa olosuhteissa A:n yhdenvertaista oikeutta perintöön isänsä jälkeen puoltavat seikat ovat niin painavia, että perintöoikeuden menetystä olisi pidettävä isyyslain 67 §:n 1 momentin toisessa virkkeessä tarkoitetulla tavalla kohtuuttomana A:sta riippumattoman erityisen painavan syyn perusteella. A:lla on siten perintöoikeus isänsä B:n jälkeen. A on kuitenkin kanteessaan rajannut vaatimuksensa koskemaan vain lakiosaa isänsä jälkeen. Käräjäoikeus ei ole tästä rajauksesta lausunut. Koska tuomioistuin ei voi tuomita enempää tai muuta kuin on vaadittu, käräjäoikeuden tuomiolauselmaa on muutettava siten, että A:lla vahvistetaan olevan oikeus lakiosaan isänsä jälkeen.
Käräjäoikeuden tuomion lopputulosta muutetaan siten, että A:lla vahvistetaan olevan oikeus lakiosaansa isänsä B:n jälkeen.
Asian ovat ratkaisseet oikeusneuvokset Marjut Jokela, Tuomo Antila, Tatu Leppänen, Lena Engstrand ja Eva Tammi-Salminen. Esittelijä Tiina Väisänen.

matches:
§ 1
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
KKO
tuomioistuin


Pöytäkirja 18.12.2018/Pykälä 89
7327/2018 1 KOP lautakunnanpäätös 25012017pykälä5
7327/2018 2 KH päätös13032017pykälä88
7327/2018 3 KOP lautakunnanpäätös 19042017pykälä30
7327/2018 4 Muistio 30.10.2018 Juankoski
7327/2018 5 Muistio 1.11.2018 Vehmersalmi
7327/2018 6 Muistio 2.11.2018 Riistavesi
7327/2018 7 Muistio 28.9.2018 Pitäjäraadit
7327/2018 8 Koillisen maaseutualueen oppilasmäärät 2018-2024-2030
7327/2018 9 Palveluverkoston tarkastelun vaihtoehtoiset mallit
7327/2018 10 Vaikutusarviointia koulumatkoihin ja koulumatkaan käytettävään aikaan
7327/2018 11 Vaikutusten arviointi, opetusjärjestelyt ja opetuksen laatu
7327/2018 12 Lapsivaikutusten arviointiin liittyneiden kyselyjen tulokset 1-4lk, 5-9lk, huoltajat ja henkilöstö
7327/2018 13 Tietoa koillisesta maaseutualueesta
7327/2018 14 Maaseutuvaikutusten arviointi
7327/2018 15 Ympäristövaikutusten arviointi
7327/2018 16 Tila- ja investointivaikutuksia
7327/2018 17 Talousvaikutukset ja laskentaperusteet
7327/2018 18 Luettelo lautakunnalle toimitetuista kannanotoista, vetoomuksista ja adresseista
Asianro 7327/10.03.02.02/2018
Valmistelun strateginen tausta
Kuopion kaupungin strategian tavoitteena on, että Kuopio on hyvän elämän pääkaupunki 2030. Kaupungin missiossa Kuopio kumppaneineen mahdollistaa kestävän kasvun ja hyvän elämän. Toimintatapamme on ”lupa tehdä toisin”. Toimimme avoimesti, innostavasti, yhdessä ja asukasta varten.
Strategiansa mukaisesti kaupunki pyrkii voimakkaaseen ja kestävään kasvuun. Muuttuvassa toimintaympäristössä Kuopio on saavuttanut valtakunnallisen kasvukeskuksen aseman koko Itä-Suomen suurimpana kaupunkina. Pinta-alaltaan laajassa kaupungissa kasvu on keskittynyt keskustaan ja sen lähialueille sekä keskustaajamaa lähellä oleviin kaupunginosiin. Maaseutumaisissa ja haravaan asutuissa kaupunginosissa kasvusta ei ole päästy osallisiksi samalla tavoin. Väestö ja palvelut keskittyvät kaupungissa keskustaajaman ympärille.
Väestö kasvaa muuttovoiton ansiosta. Viime vuosina luonnollinen väestönkasvu on kääntynyt negatiiviseksi eli kuolleisuus ylittää syntyvyyden. Maaseutumaisissa kaupunginosissa tämä kehitys näkyy lapsimäärän kääntymisenä jyrkkenevään laskuun strategiakauden aikana. Vaikka Kuopio on tunnettu vireästä maaseutualueestaan omaleimaisine keskuksineen, aiheuttaa kehitys haasteita palveluiden ja opetuksen laadukkaalle järjestämiselle maaseutualueilla.
Valtuuston hyväksymän koulutuspoliittisen ohjelman mukaisesti Kuopio haluaa tarjota yhdenvertaiset ja laadukkaat opetuspalvelut kaikille kaupungin lapsille ja nuorille, mikä ajatus on kiteytetty ohjelmaan yhtenä ydinlinjauksena ”Kaikilla oppijoilla on mahdollisuus korkealaatuiseen oppimiseen”.
Kaupungin keinot vaikuttaa maaseudun elinvoimasuuteen ovat rajalliset. Kaupunki vaikuttaa yritysten sijoittumiseen mm. liikenneyhteyksien, kaavoituksen, tonttien ja toimitilojen saatavuuden sekä muiden yrityksille tarjottavien palveluiden avulla.
Yritystoiminnan sijoittuminen on yksi tärkeimmistä aluekehityksen ajureista. Yritysten sijoittuminen perustuu ensi sijassa liiketoiminnan lainalaisuuksiin. Nopeimmin kasvanut toimiala on ollut liike-elämän palvelut, joka on myös yksi voimakkaimmin keskittyvistä aloista. Tämä on vahvistanut myös Kuopion keskustaajaman ja sen lähialueiden kasvua. Työvaltainen toimiala tarvitsee työvoimaa ja asiakkaita. Kasvu on suuntautunut pääasiassa Kuopion keskustaajama-alueelle.
LOIKKA 2030 -rakennemallin mukaan asutusrakenne painottuu keskuksiin ja niiden rantavyöhykkeille sekä Kuopio-Siilinjärvi joukkoliikennevyöhykkeelle ja Nilsiän keskusta -Tahko -vyöhykkeelle. Uusi rakentaminen tukee olemassa olevien palvelujen säilymistä/kehittämistä ja tukee nykyistä rakennetta. Maaseutualueella asuminen painottuu joukkoliikennekäytäviin ja sen kyläalueisiin.
Valmistelutyön perusteet
Koillisen maaseutualueen palveluverkoston tarkastelu perustuu seuraaviin kasvun ja oppimisen lautakunnan ja kaupunginhallituksen päätöksiin: KOP ltk 25.1.2017 § 5, KH 13.3.2017 § 88 ja KOP ltk 19.4.2017 § 30, jossa kokouksessa kasvun ja oppimisen lautakunta on päättänyt käynnistettäväksi laajan palveluverkostoselvityksen alueella.
Liite 1 KOP ltk 25.1.2017 § 5 Liite 2 KH 13.3.2017 § 88 Liite 3 KOP ltk 19.4.2017 § 30
Tarkastelu on kohdistunut Riistaveden alueella oleviin Melalahden (lk 1-6), Vehkalammin (lk 1-6) ja Riistaveden (lk7-9) kouluihin, Juankosken alueella Juantehtaan (lk1-6), Muuruveden (lk 1-6) ja Juankosken (lk7-9) kouluihin sekä Vehmersalmen alueella Vehmersalmen yhtenäiskouluun (lk 1-9). Tarkastelussa on sivuttu myös Nilsiää.
Palveluverkostotyötä on ohjannut ohjausryhmä, joka koostuu poliittisista päättäjistä ja virkamiehistä. Ryhmän jäseniä ovat kasvun ja oppimisen lautakunnan edustajat Pekka Niiranen (pj), Tuula Savolainen (varapj) ja Jaakko Kosunen kaupunginhallituksen edustajana sekä virkamiehet apulaiskaupunginjohtaja Pekka Vähäkangas, opetusjohtaja Leena Auvinen, kasvatusjohtaja Juha Parkkisenniemi, tilahallintapäällikkö Tanja Karpasto ja henkilöstön edustajana pääluottamusmies Kari Sutinen. Lisäksi ohjausryhmässä on edustus hyvinvoinnin edistämisen palvelualueelta, tilakeskuksesta, kaupunkisuunnittelusta ja kaavoituksesta. Muita asiantuntijoita on käytetty tarpeen mukaan.
Palveluverkoston tarkastelussa on huomioitu perusopetuslain (628/1998) mukaiset velvoitteet ja asian valmistelussa on otettu huomioon kuntalain 27§ sekä hallintolain 34§ ja 41 §:n säännös vaikuttamismahdollisuuksien varaamisesta asiaan osallisille. Palveluverkoston tarkastelua koskevat kuulemis- ja keskustelutilaisuudet pidettiin Juankoskella 30.10.2018, Vehmersalmella 1.11.2018 ja Riistavedellä 2.11.2018.
Liite 4 Muistio 30.10.2018 Juankoski Liite 5 Muistio 1.11.2018 Vehmersalmi Liite 6 Muistio 2.11. 2018 Riistavesi
Kuulemistilaisuudet on lähetetty suoratoistona internetissä eli striimattu ja tilaisuuksissa on ollut käytössä viestiseinä kysymyksille ja palautteelle. Lisäksi kuntalaisilla on ollut mahdollisuus antaa palautetta ja esittää kysymyksiä palveluverkosto.kuopio.fi –sivustolla. Pitäjänraateja kuultiin raatien yhteisessä kokouksessa 28.9.2018.
Liite 7 Muistio 28.9.2018 Pitäjänraadit
Lasten, nuorten, huoltajien ja henkilöstön näkemyksiä on kysytty erillisillä kyselyillä osana lapsivikutusten arviointia. Lisäksi valmistelussa on arvioitu eri vaihtojen maaseutu- ja ympäristövaikutuksia.
Kasvun ja oppimisen lautakunta on kokouksissaan 18.9.2018 (§65) ja 9.10.2018 (§74) käsitellyt koillisen maaseutualueen palveluverkoston tarkastelua, merkinnyt valmistelun tiedoksi ja linjannut jatkovalmistelua. Valmistelussa on tarkasteltu kolmea eri vaihtoehtoa, joissa yhdessä on kaksi eri mallia.
Keskeistä tarkastelussa on alueen vähenevä oppilamäärä ja tulevan tilanteen ennakointi. Vuosiluokkien 1-6 oppilasmäärä vähenee nykyisestä 529:stä 416:ään vuonna 2024. Vuosiluokkien 7-9 oppilasmäärä vähenee nykyisestä 299:stä 264:een vuonna 2024 ja edelleen 178:aan vuonna 2030 (Lähde Primus ja väestöreksiteri). Yksittäisen koulun tarkastelun asemesta oppilamääriä ja niiden kehitystä on tarkasteltava alueellisina kokonaisuuksina. Alakoulujen osalta keskeisiä kokonaisuuksia ovat Riistavedellä Vehkalammin ja Melalahden koulut ja Juankoskella Juantehtaan ja Muuruveden koulut. Kun oppilasmäärä jommassakummassa tai molemmissa alueen kouluissa vähenee, opetuksen laadukasn järjestäminen on haasteellista. Vuosiluokkien 7-9 osalta oppilasmäärän vähenee eniten Vehmersalmella. Tarkastelun keskeisinä tavoitteina on laadukas perusopetus ja oppimisen tuki, laadukkaat opetusjärjestelyt ja oppilaiden yhdenvertainen oikeus edellä mainittuihin tavoitteisiin. Liite 8 Koillisen maaseutualueen oppilasmäärät 2018-2024-2030
Palveluverkoston tarkastelun vaihtoehtoiset mallit
Vaihtoehdossa 1 alueella on kolme alakoulua ja yksi yhteinen, koko alueen yläkoulu, ”Koillis-Kuopion yläkoulu”. Alakoulut sijaitsevat Riistavedellä, Juankoskella ja Vehmersalmella. Alakouluja yhdistetään siten, että Melalahden ja Vehkalammin koulut yhdistetään yhdeksi alakouluksi, samoin Juantehtaan ja Muuruveden koulut ja Vehmersalmella on oma alakoulu. Vuosiluokkien 7-9 opetus järjestetään yhdessä yksikössä kuitenkin niin, että se muodostaa alakoulun kanssa yhtenäiskoulu. Koulun sijoituspaikka on Riistavesi.
Vaihtoehdoissa 2a ja 2b alueella toimii kolme alakoulua ja kaksi yläkoulua. Mallit ovat alakoulujen osalta samat kuin ensimmäisessä vaihtoehdossa, mutta yläkouluopetusta järjestetään kahdessa yksikössä siten, että vaihtoehdossa 2a Vehmersalmella on alakoulun ja yläkoulun muodostama yhtenäiskoulu kuten tälläkin hetkellä. Riistaveden ja Juankosken yläkoulut yhdistetään yhdeksi kouluksi niin, että koulu muodostaa alakoulun kanssa yhtenäiskoulun. Koulun sijoituspaikka on Riistavesi.
Vaihtoehdossa 2b yläkouluopetusta järjestetään kahdessa yksikössä siten, että Juankoskella on alakoulun lisäksi yläkoulu ja se muodostaa Juantehtaan ja Muuruveden kouluista yhdistetyn alakoulun kanssa yhtenäiskoulun. Riistaveden ja Vehmersalmen yläkoulut yhdistetään yhdeksi kouluksi niin, että koulu muodostaa alakoulun kanssa yhtenäiskoulun. Koulun sijoituspaikka on Riistavesi.
Vaihtoehdossa 3 Riistavedellä, Juankoskella ja Vehmersalmella on sekä alakoulu- että yläkouluopetusta ja koulut ovat lk 1-9 yhtenäiskouluja. Melalahden ja Vehkalammin koulut yhdistetään yhdeksi kouluksi Riistaveden koulun yhteyteen ja Juantehtaan ja Muuruveden koulut Juankosken koulun yhteyteen. Vehmersalmi jatkaa nykyisellään.
Liite 9 Palveluverkoston tarkastelun vaihtoehtoiset mallit
Vaikutusten ennakkoarviointia on tehty kaikista tarkastelussa olevista vaihtoehdoista 1, 2a,2b ja 2c. Arvioinneilla on selvitetty eri vaihtoehtojen vaikutuksia opetusjärjestelyjen ja opetuksen laatuun, lapsiin ja nuoriin, koulumatkoihin, maaseutuun, ympäristöön, tiloihin, investointeihin ja käyttötalouteen. Eri verkostovaihtoehtojen vaikutusta lapsiin ja nuoriin on selvitetty myös oppilaille, huoltajille sekä koulujen henkilöstölle tehdyillä kyselyillä. Arviointia on pääsääntöisesti tehty Kuopion kaupungin ohjeen mukaisesti arvioimalla vaikutuksia seuraavalla asteikolla:
++ Merkittävä ja pitkäaikainen myönteinen vaikutus + Lyhytaikainen myönteinen vaikutus 0 Neutraali vaikutus - Lyhytaikainen kielteinen vaikutus - - Merkittävä ja pitkäaikainen kielteinen vaikutus
Opetusjärjestelyt, opetuksen laatu ja koulumatkat ja niiden kesto
Keskeisenä lähtökohtana on ollut tarkastella koillisen maaseutualueen perusopetuspalveluja kokonaisuutena, ennakoida tulevan vuosikymmenen tilannetta, jolloin alueen oppilasmäärä vähenee huomattvasti, ja turvata silloinkin yhdenvertaiset ja laadukkaat perusopetuspalvelut alueen lapsille ja nuorille. Koulun koko vaikuttaa merkittävästi opetuksen järjestämiseen. Laadullisia vaikutuksia on arvioitu vertailemalla erikokoisia kouluja ja arvioimalla eri verkostovaihtoehtojen vaikutusta muun muassa opetuksen järjestämiseen, kelpoisten opettajien saatavuuteen, oppilaiden saamaan ohjaukseen ja tukeen, valinnaisuuden laajuuteen ja perusopetuksen saavutettavuuteen sekä talouteen.
Koulukuljetuksiin liittyvät pääperiaatteet ja niihin liittyvät velvoitteet määritellään perusopetuslaissa ja opetuksen järjestäjä määrittää tarkemmat kuntaohjaiset perusteet lukuvuosittain.
Perusopetuslain (Perusopetuslaki §32) mukaan oppilaan päivittäinen koulumatka odotuksineen saa kestää enintään kaksi ja puoli tuntia. Jos oppilas lukuvuoden alkaessa on täyttänyt 13 vuotta, koulumatka saa kestää enintään kolme tuntia. Kasvun ja oppimisen lautakunta on kokouksessaan 20.3.2018 (§22) tarkistanut Kuopion kaupungin koulukuljetusperiaatteet lukuvuodelle 2018-2019.
Koillisen maaseutualueen oppilaista iso osa on kuljetuksessa jo nykyisin, enimmillään Vehkalammin koulussa 88% , jossa koulun oppilasmäärästä (59) kuljetuksen piirissä on 52 lasta ja vähiten Juantehtaan koulussa 42%. Muuruveden koulussa 71:stä oppilaasta kuljetuksessa on 57,7% eli 41 oppilasta. Vehmersalmen 75:stä yläkoululaisesta kuljetuksen piirissä on 60 % eli 45 oppilasta. Kaikissa verkostovaihtoehdoissa kuljetuksessa olevien oppilaiden suhteellinen osuus kasvaa, vaikka oppilasmäärät sinänsä vähenevät.
Lapsivaikutuksia arvioitaessa yksi keskeinen negatiivinen vaikutustekijä on kuljetusoppilaiden määrän lisääntyminen ja koulumatkan piteneminen. Myös koulumatkaan käytetty aika saattaa pidentyä, mutta se ei missään vaihtoehdossa ylitä lakisääteisiä raja-arvoja. Koulumatka-ajan pituuteen voidaan vaikuttaa reittisuunnittelulla ja tarkastelemalla oppilaaksiottoaluerajoja. Osa Muuruveden koulun oppilaista voidaan ohjata Juantehtaan koulun asemesta Melalahteen; osa Juankosken koulun oppilaista Nilsiään (vaihtoehdot 1 ja 2a) ja osa Verhmersalmen koulusta kaupungin keskustaan (vaihtoehdot 1 ja 2b). Koulukuljetuksiin siirtymisellä ja koulumatkaan käytettävän ajan pituudella on oppilaiden, huoltajien ja opetushenkilöstön mielestä pitkäkestoinen negatiivinen vaikutus.
Liite 10 Vaikutusarviontia koulumatkoihin ja koulumatkaan käytettävään aikaan
Liite 11 Vaikutusten arviointia, opetusjärjestelyt ja opetuksen laatu
Liite 12 Lapsivaikutusten arviointiin liittyneiden kyselyjen tulokset 1-4lk, 5-9lk, huoltajat ja henkilöstö
Maaseutuvaikutusten arviointia on tehty kuuden kriteerin pohjalta: 1. elinkeinot, yrittäjyys ja työ sekä osaavan työvoiman saatavuus, 2. maaseudun osaaminen ja innovaatiot, 3. asuminen ja palveluiden järjestäminen, 4. saavutettavuus, yhteydet ja infrastruktuurin toimivuus, 5. vetovoimatekijät ja vahvuudet sekä 6. yhteisöllisyys, sosiaalinen pääoma, lähidemokratia ja paikallisten olosuhteiden huomioiminen.
Perusopetuksen järjestäminen koillisen maaseutualueen kaupunginosissa tukee alueen elinvoimaisuuden säilymistä, mutta ei itsessään riitä elinvoiman ylläpitoon tai kasvuun. Perusopetuksen supistaminen eli koulujen lakkauttaminen voi vaikuttaa negatiivisesti kaupunginosan elinvoimaan ja kiihdyttää keskittyvää muutosta.
Vehkalammen ja Muuruveden pienten koulujen lakkauttamisella ei ole merkitystä kaupunginosien elinvoimaisuudelle, mutta lakkauttamisilla on merkitystä lähialueen yhteisöllisyyden kehittymiselle. Koulujen lakkauttaminen voi aiheuttaa lyhytkestoisen negatiivisen vaikutuksen yhteisöllisyydelle. Molemmille kylille jäisi koulutoiminnan lakkauttamisen jälkeen varhaiskasvatuspalvelut, ja päiväkotien tilat voisivat palvella edelleen kylän asukastoimintaa.
Yleisesti voidaan todeta, että koulupalvelujen keskittäminen pois alueelta vähentää ihmisten ja yritysten aktiivisuutta ja osaamista hakea omalle lähialueelle ulkopuolista rahoitusta (EU, kansallista) ja kantaa vastuuta yhteisöllisyydestä ja alueen elinvoimasta. Toisaalta Riistavedellä alueelle keskittäminen parantaa mahdollisuuksia yhteisölliseen kehittämiseen. Vastaava uusi asukkaille avoin palvelukeskittymä Jynkässä viritti alueella vahvaa yhteisöllisyyttä. Uskallamme arvioida, että myös Riistavedellä tapahtuisi samaa aktivoitumista.
Liite 13 Tietoa koillisesta maaseutualueesta
Liite 14 Maaseutuvaikutusten arviointi
Ympäristövaikutuksista arviointia on tehty koulukuljetusten ja rakennusten energian kulutuksen osalta. Lähtökohtana on ollut nykyinen koulukuljetusoppilaiden määrä, kilometrit ja liikennöinti (joukkoliikenne ja kuljetusliikenne) sekä nykyinen rakennuskanta ja energian kulutus. Nykytilannetta on vertailtu koulukuljetusten osalta tilanteeseen v. 2024 ja uuteen, eri investointivaihtoehtojen mukaiseen rakennuskantaan. Arvio on tehty vaihtoehdosta 1, jossa vaikutukset ovat suurimmat.
Kuljetusten ja liikennöintitarpeen kasvulla on iso vaikutus päivittäisiin matkoihin. Koulukuljetusten osuus päästövaikutuksista on kuitenkin kokonaisuuden kannalta pieni (noin 20%); huomattavasti suurempi vaikutus on koulukiinteistöjen energian käytön päästöillä. Uusissa kiinteistöissä päästään merkittävästi tehokkaampaan energiatalouteen verrattuna vanhaan kiinteistökantaan.
Liite 15 Ympäristövaikutusten arviointi
Tila- ja investointivaikutukset
Palveluverkostovaihtoehtojen vaikutuksia tilatarpeisiin ja niistä aiheutuviin kustannuksiin on arvioitu eri toteutusvaihdoissa. Tarkastelussa on huomioitu rakennusten nykyinen kunto, tehdyt kuntotutkimukset, korjaustarpeet ja tilantarve eri vaihtoehdoissa.
Tarvittavia koulurakennusinvestointeja eri verkostoratkaisuissa on arvioitu kolmen eri toteutustavan mukaisesti. Vaihtoehto 1:n mukaisesti Riistaveden molemmat koulurakennukset hyödynnettäisiin. Tässä vaihtoehdossa Melalahden ja Vehkalammin yhdistynyt alakoulu sijoittuisi Melalahden koulurakennukseen. Koulurakennuksen vanha osa purettaisiin ja tilalle rakennettaisiin tarvittava laajennus. Uudemman osan tilat peruskorjattaisiin. Yläkoulu sijoittuisi Riistaveden koulurakennukseen, johon rakennettaisiin laajennusosa ja nykyiset tiloihin tehtäisiin tarvittavat korjaukset ja muutostyöt.
Vaihtoehto 2:n mukaisesti Melalahden koulurakennus purettaisiin kokonaan. Koulutoiminnot sijoittuisivat Riistaveden koulurakennukseen. Tarvittava rakennettavan lisätilan tarve määräytyisi oppilasmäärän mukaisesti. Suurimmillaan lisätilantarve on verkostoratkaisussa 1 ja pienimmillään vaihtoehdossa 3.
Vaihtoehto 3:n mukaisesti sekä Melalahden että Riistaveden nykyiset koulurakennukset purettaisiin ja yhtenäiskoululle rakennettaisiin uudet tilat. Rakennettava laajuus mitoitettaisiin oppilasmäärän mukaisesti.
Tilatarpeita ja rakennusinvestoinnit laajuutta on arvioitu koulun toiminnan tarpeista. Siten mitoittavana tekijänä on koulun oppilasmäärä.
Tilakustannusten osalta on laskettu eri verkostoratkaisujen vaikutuksia nykyisiin tilakustannuksiin. Kunkin vaihtoehdon kohdalla esitetty euromäärä kuvaa lisäystä (+) tai vähennystä (-) nykyisiin tilakustannuksiin verrattuna. Liite 16 Tila- ja investointivaikutuksia
Koillisen maaseutualueen palveluverkostoselvityksen talousvaikutuksissa on tarkasteltu kustannusten muutosta seuraavista näkökulmista: opetuksen järjestäminen, hallinto, koulukuljetukset ja tilavuokrat.
Kouluverkostomuutokset vaikuttavat opetuksen järjestämisen osalta mm. opetusryhmien määrään, hallinnon osalta huojennusten tai rehtorin virkojen määrään, koulukuljetusten osalta kuljetusoppilaiden määrään/kuljetusmatkojen pituuteen ja tilavuokrien osalta vuokrattujen tilojen määrän sekä uuden ivestoinnin vaikutusta tilavuokraan. Eri vaihtoehtojen osalta laskelmat talousvaikutuksista perustuvat em. arviointeihin.
Muutoksessa on verrattu 2024 oppilasmääräennusteilla nykyverkostoa eri verkostovaihtoehtoihin vuoden 2018 budjettirakenteella/hinnoilla, tilavuokrissa on käytetty vuoden 2019 kustannustietoja. Tämän lisäksi eri vaihtoehdoissa on tarkasteltu kahta eri investointiratkaisua: Melalahden koulurakennus puretaan ja Riistaveden koulurakennukseen tehdään tarvittava laajennus (= peruskorjaus/laajennus) tai Melalahden koulurakennus puretaan ja yhtenäiskoululle rakennetaan uudet tilat (= uusi koulu).
Vaihtoehto 4 tuotiin laskelmiin lautakunnan ja koillisen maaseutualueen asukkaiden toivomuksesta. Tässä vaihtoehdossa kaikki nykyiset koulut säilyvät ennallaan ja Riistaveden alueelle tehdään tarvittavat koulutilainvestoinnit. Tämän vaihtoehdon osalta Tilakeskus ei ole tehnyt omaa investointiselvitystä, vaan laskelmissa on käytetty vaihtoehto 3:n vuokramuutoksia.
Liite 17 Talousvaikutukset ja laskentaperusteet
Vaihtoehto 1 tukisi parhaiten yhdenmukaisten ja laadukkaiden perusopetuspalveluiden järjestämistä alueella tulevina vuosina, kun oppilasmäärä alueella vähenee. Vaihtoehto 1 tukisi myös voimakkaimmin Riistaveden kaupunginosan kehittymistä. Mikäli Riistavedelle muodostuisi merkittävää asumisen keskittymistä, voisi vaihtoehto 1 tukea myös laajemmin lähialueiden ja Juankosken palvelujen kehittymistä. Riistavesi sijaitsee logistisesti hyvällä paikalla. Riistaveden keskus Melalahti on n. 20 min automatkan päässä Kuopion lentoaseman läheisestä alueesta VT9 varrella ja n. 30-35 min automatkan päässä Kuopion keskustaajama-alueesta sekä vähittäiskaupan kehittämisvyöhykkeestä. Kuopiossa pientaloasuminen keskittyy n. 20-30 min matkan päähän näistä alueista.
Vaihtoehdot 1 ja 2a vaikuttavat kuitenkin negatiivisesti Juankosken keskustaajaman kehitysnäkymiin. Nämä vaihtoehdot vaikuttavat lisäksi negatiivisesti vuokra-asuntojen kysyntään, halukkuuteen rakentaa uutta ja asuntojen hintoihin. Muutos vaikeuttaisi myös entisestään Juankosken alueen asuntokannan ylläpitoa. Väestön negatiivinen kehitys voi kiihtyä ja heikentää palvelujen saatavuutta. Juankoskella on merkittävää työvoimavaltaista teollisuustoimintaa ja liike-elämää, mitkä tarvitsevat myös tulevaisuudessa osaavaa työvoimaa. Tämä tukee vaihtoehto 2b:tä eli yläkouluopetuksen säilyttämistä Juankoskella. Vaihtoehto 2b tukee Riistaveden yritysten ja toimijoiden aktiivisuutta hakea ulkopuolista rahoitusta kehittämishankkeisiin ja on neutraali Juankosken osalta.
Muuruveden ja Vehkalammen koulujen lakkauttamisilla ei ole merkittäviä tai pitkäkestoisia negatiivisia vaikutuksia. Lähinnä vaikutukset liittyvät yhteisöllisyyden kehittymiseen, mutta vaikutusten arvioidaan olevan lyhytkesoisia. Vaikka Vehkalammen koulun oppilasmäärän kehitys on tasainen, vaikuttaa koulun säilyminen erittäin negatiivisesti Riistaveden koulun kehitykseen ja vaarantaa ajanoloon koulun laadukkaan opetuksen. Vehkalammen koulun säilyminen heikentää Riistaveden mahdollisuutta kehittyä alueen keskeisenä kasvualueena. Sama kehitys on nähtävissä myös Muuruveden ja Juankoksen koulujen suhteen.
Tehtyjen selvitysten perusteella päädytään esittämään etenemistä vaihtoehdon 2b mukaisesti, jossa yläkouluopetusta järjestetään kahdessa yksikössä siten, että Juankoskella on alakoulun lisäksi yläkoulu ja se muodostaa Juantehtaan ja Muuruveden kouluista yhdistetyn alakoulun kanssa yhtenäiskoulun. Riistaveden ja Vehmersalmen yläkoulut yhdistetään yhdeksi kouluksi niin, että koulu muodostaa Vehkalammin ja Melalahden kouluista yhdistetyn alakoulun kanssa yhtenäiskoulun. Koulun sijoituspaikka on Riistavesi.
Esitys Kasvun ja oppimisen lautakunta päättää esittää kaupunginhallitukselle ja edelleen kaupunginvaltuustolle, että koillisen maaseutualueen palveluverkoston tarkastelussa edetään vaihtoehdon 2b mukaisesti siten, että 1. Vehkalammin koulu (lk 1-6) yhdistetään Melalahden kouluun (lk 1-6) ja ne muodostavat yhtenäiskoulun Riistaveden koulun (lk 7-9 ) kanssa, kun Riistaveden koulun tilakysymys on ratkaistu ja koulun tilat ovat käytettävissä 2. Muuruveden koulu (lk 1-6) yhdistetään Juantehtaan kouluun (lk 1-6) ja ne muodostavat yhtenäiskoulun Juankosken koulun (lk 7-9) kanssa 3. Vehmersalmen koulun yläkoulutoiminta (lk 7-9) lakkautetaan ja opetus siirretään Riistaveden kouluun, kun Riistaveden koulun tilakysymys on ratkaistu ja koulun tilat ovat käytettävissä 4. Riistaveden alueen koulun ja palvelukeskuksen tarveselvitys käynnistetään välittömästi
7327/2018 1 Kommenttiseinä Juankoski 301018
7327/2018 2 Kommenttiseinä Vehmersalmi 011118
7327/2018 3 Kommenttiseinä Riistavesi 02112018
7327/2018 4 Osanottajat Pitäjäraatikuuleminen kouluverkko 28.09.18
7327/2018 5 Kaikki elomakepalautteet 151118
7327/2018 6 Koulukuljetukset mahdolliset muutokset ja kartat
7327/2018 7 Koillis-Savon alueen reitit
7327/2018 8 Juankosken kaikki avoimet vastaukset (vain lautakunnan käyttöön)
7327/2018 9 Vehmersalmen kaikki avoimet vastaukset (vain lautakunnan käyttöön)
7327/2018 10 Riistaveden kaikki avoimet vastaukset (vain lautakunnan käyttöön)
7327/2018 11 Koillisen maaseutualueen koulurakennukset
7327/2018 12 Taustatietoa Vuosiluokkien 7 - 9 opetuksen toteuttaminen erikokoisissa kouluissa
7327/2018 13 Kuulemisissa esille otettuja asioita
7327/2018 14 Nuorten työpaja
7327/2018 15 Nuorten työpajojen tuotokset (vain lautakunnan käyttöön)
Päätös Merkittiin tiedoksi pöydälle jaetut Asta Karppisen lähettämät Muuruveden adressiin lisättävät 2 sivua/nimilistat.
Lautakunnan puheenjohtaja Pekka Niiranen teki seuraavan muutosesityksen:
Kasvun ja oppimisen lautakunta päättää, että
1. Perusopetuksen palveluverkosto säilyy koillisella maaseutualueella toistaiseksi nykyisellä tasolla, mutta alueen koulujen oppilasmäärät tarkistetaan vuoden 2021 lokakuussa. Mikäli jonkin koulun oppilasmäärä on tuolloin vähentynyt yli 10 % vuoden 2018 oppilasmäärästä, ryhdytään kyseisen koulun osalta vaihtoehdon 2a tai 2b edellyttämiin toimenpiteisiin.
2. Riistaveden alueen koulun ja palvelukeskuksen tarveselvitys käynnistetään välittömästi. Ehdotusta kannattivat Eskelinen-Fingerroos, Asikainen, Kilpi, Kaunisto.
Jäsen Kari Loponen esitti, että hyväksytään vaihtoehto 4, eli kaikki alueen koulut jatkavat ennallaan ja Riistavedelle tehdään tarvittavat kouluinvestoinnit. Ehdotusta kannattivat Svensk, Meriranta, Savolainen, Jussila, Tirkkonen.
Molempia ehdotuksia on kannatettu, joten on järjestettävä äänestys muutosesitysten kesken. Puheenjohtaja ehdotti että, asiasta järjestetään nimenhuutoäänestys.
Ne, jotka kannattavat puheenjohtajan ehdotusta, äänestävät ”jaa” ja ne, jotka äänestävät jäsen Kari Loposen ehdotusta, äänestävät ”ei”.
Suoritetussa nimenhuutoäänestyksessä puheenjohtajan ehdotus (jaa) sai 5 (viisi) ääntä (Asikainen, Eskelinen-Fingerroos, Kaunisto, Kilpi, Niiranen). Jäsen Loposen ehdotus (ei) sai 6 (kuusi) ääntä (Savolainen, Jussila, Loponen, Meriranta, Svensk, Tirkkonen). Jäsen Loposen esitys voitti nimenhuutoäänestyksen. Puheenjohtaja totesi, että, esittelijän ehdotusta vastaan on tullut vastaehdotus, joten on äänestettävä esittelijän esityksen ja jäsen Loposen edellisen äänestyksen voittaneen esityksen välillä.
Puheenjohtaja ehdotti että, asiasta järjestetään nimenhuutoäänestys.
Ne, jotka kannattavat esittelijän ehdotusta, äänestävät ”jaa” ja ne, jotka äänestävät jäsen Kari Loposen ehdotusta, äänestävät ”ei”.
Suoritetussa nimenhuutoäänestyksessä esittelijän ehdotus (jaa) sai 1 (yksi) ääntä (Asikainen). Jäsen Loposen ehdotus (ei) sai 8 (kahdeksan) ääntä (Savolainen, Jussila, Kaunisto, Kilpi, Loponen, Meriranta, Svensk, Tirkkonen) ja 2 (kaksi) äänesti tyhjää (Niiranen, Eskelinen-Fingerroos)
Jäsen Loposen esitys tuli lautakunnan päätökseksi.
Lautakunnan päätökseksi tuli, että kaikki alueen koulut jatkavat ennallaan ja Riistavedelle tehdään tarvittavat kouluinvestoinnit.
Apulaiskaupunginjohtaja Pekka Vähäkangas jätti asiaan eriävän mielipiteensä: Asianumero 7327/10.03.02.02/2018
/ Perusopetuksen palveluverkoston tarkastelu koillisella maaseutualueella:
Päätös ei ole opetuksen laadukkaalle järjestämiselle kestävä. Ratkaisu vaarantaa myös Riistaveden koulurakennuksen järkevän toteuttamisen.
Heikki Kekäläinen, Taina Vainio ja Mika Kuitunen poistuivat kokouksesta klo 16.39 tämän pykälän käsittelyn jälkeen.


text:
Mies Sex Dominoiva Homoseksuaaliseen Mies / Online Gay Dating
Mies sex dominoiva homoseksuaaliseen mies
27-04-2018 | Artie Bracey | Gay dating site
Hd españoles videos morenas corridas chicas sexy porno intercambios de travestis porno gratis follando vídeos pornos trios videos xxx alexis texas tetas perfectas peliculas porno caliente mom and son xxx tríos porno gratis de hombres desnudos sasha grey roxy raye pirno gratis heidi hentai x masajes lesbianas videos porno xxx pollas porno hd vedios de masajes lesbicos mujeres hentaixxx videos de soltera porno videos porno duro español maduras vaginas peludas vidios pornos travestis con viejas follando en fiestas xxx latinas follando despedida de españoles mui zorras maduras enfermeras porno gratis vídeos gratis porno chochas peludas chupar tetas maduritas.
con embarazadas porno manga hentay porn porno lesbico maduras spanish porn tub tube porno xxx español gratis mujeres eyaculando porno. con putas rubias follando maduras trans porn bbw putas gratis porno libre dando por culo sexo ancianas lesbianas mayores chicas 19 los mejores tetas grandes follando sexo lesbiana web cam amateur transexuales lesvianas sexo xxx folladas por el coño caliente sexogratis videos lesbicos sexo en castellano follamdo porno online putas mamando polla parejitas porno videos cunnilingus videos caseros maduras sexo con tios videos putas mamando penes de sexo anal amateur tube videos porno hd tetas muy xorras ver porno hd porno videos xxx videos porno español gratis lesbianas videos porno pelirojas es.
con madura se masturba videos maduritas videos cumlouder lesvianas gratis ver porno españolas follando gratis porno porno hd juegos porno xxx 18 porno pelirrojas follando putas squirt xxx en tetas gratis pornotube vídeos pornos españoles gratis xxx gratis morena follando pelis porno pelirrojas xxx trio amateur videos xxx pollas muy xorras culos jovenes calientes sexo hentsi vídeos xxx video porno cuarentonas tetonas porno español porno.
cumlouder hd gratis vidos porno francesas webcam sexo por el culo videos de tetonas tori black porn amateur madura tias buenas videos amateurs gratis videos abuelas videos porno travesti gratis videos de madura española follando casting porno libre puta xxx free videos porno maduras chupando gordas sexo duro español abuelas anal videos free videos porno interacial vídeos xxx follar por webcam tube poyas grandes tetas despedida sexo anal muy putas gratis actrices porno de lesbianas amateur xexo gratis tetona masturbandose vidios porno amater follando en la playa brutal español video trio videos pornos lesbianas amateur videos porno 18 xxx porno gai sonia baby porno duro vintagexxx videos porno h porno gratis en español videos cumlouder gratis fotos gordas ver porno lesbicas xxx tetas grandes penes eyaculando porno de casa estrellas del porno x gratis paginas de gordas porno española follando videos ver películas porno tias cachondas free videos porno tias meando en cordoba julia de casa calientes la playa tetas porno doble penetracion nekane actriz porno alexi texas hd pornografía gratis videos de maduras gratis rubias tetonas videos porno español mejores vídeos porno x masajes mujeres lisa ann maduras.
D Jes, niin mä vähän ounastelinkin! Tuleva morsian valitteli, että seksiä on liikaa; että joskus on niin väsynyt, että haluaisi vain mennä nukkumaan. Olemme etäsuhteessa ja tapaamme vain viikonloppuisin. Ykkösmiehestä huokuu miehisyys; semmoinen alfamaisuus, jonka koiraeläimillä voi nähdä dominoivana käytöksenä. Kyllä me jaksetaan toisiamme huomioida ja miksi ei jaksettaisi, me lapsettomat ja hemmotella ihan keskellä arkeakin. Tässä tarinassa on vain yksi hirvittävän synkkä puoli: Minun mielestäni se, että Ykkösmiestä huolestuttaa minun seksuaalinen turhautumiseni, on merkki rakkaudesta. Nyt en edes harkitse asiaa. Kiinnostavaa ja koskettavaa, jälleen kerran. Toisaalta heh, eikös aina himoita sitä, mitä ei saada: D Jes, niin mä vähän ounastelinkin! Tuleva morsian valitteli, että seksiä on liikaa; että joskus on niin väsynyt, että haluaisi vain mennä nukkumaan.
Sex work suomi homoseksuaaliseen seksiliikkeet
: Mies sex dominoiva homoseksuaaliseen mies
Hegre art homoseksuaaliseen quntele tarinat Vaimo nai vierasta sex shop salo homo
GIGGLING MARLIN JYVÄSKYLÄ HOMO KINOPALATSI OULU 919
Mies sex dominoiva homoseksuaaliseen mies Anna blogisi osoite täydellisessä muodossa esim. Niin kuin olen joskus ennenkin todennut, meillä on mielestäni täydellinen suhde. Kyllä sitä suhdetta aika pitkäänkin kesti, kun toivoa mukamas oli. Se, joka pelkällä läsnäolollaan rauhoittaa nuorien koirien laumahierarkianahinat. Juuri mm siksi että sitä oli kokoajan tarjolla ja vaatimuslistalla.
Isomeis gay sexi video Nuori kalu gay panokoulu
Homo porno karhu gay
Seksiä oulussa sex poika video gay
Homo karvaset kalut thai hieronta lahti
gay seksi kaupat käytetyt pikkuhousut

matches: Hd hd hd hd hd hd hd


Kainuun sosiaali- ja terveydenhuollon kuntayhtymän yhtymähallituksen kokous 4.3.2020 | Kainuun sote
Tiedote 05.03.2020
Kainuun sosiaali- ja terveydenhuollon kuntayhtymän yhtymähallituksen kokous 4.3.2020
Asialista ja liitteet: https://sote.kainuu.fi/kokousasiakirjat-ja-kokousaikataulut
Yhtymävaltuusto teki talousarvioon 2019 muutoksia 18.12.2019 23 § ja hyväksyi, että talousarvion alijäämä 3 180 000 euroa kasvaa 14 351 000 eurolla, jolloin kokonaisalijäämäksi muodostuu lokakuun toteuman pohjalta laaditun vuosiennusteen mukaan 17 531 000 euroa.
Vuoden 2019 tilinpäätös poikkeaa lokakuun toteuman pohjalta laaditusta vuosiennusteesta, kokonaisalijäämä 17,5 milj. euroa, seuraavasti: Alijäämää vähensivät: toimintatuotot toteutuivat 0,3 milj. € suurempina, henkilöstökulut toteutuivat 1,8 milj. € pienempinä, palvelujen ostot toteutuivat 0,5 milj. € pienempinä, rahoitustuotot ja -kulut (netto) toteutuivat 0,2 milj. € pienempinä, poistot toteutuivat 0,6 milj. € pienempinä. Alijäämää lisäsi: muut toimintakulut toteutuivat 1,0 milj. € suurempina, luottotappiokirjauskäytännön muutos verrattuna tilinpäätökseen 2018.
Jäsenkunnille on ilmoitettu Kainuun sosiaali- ja terveydenhuollon kuntayhtymän tilinpäätöstiedot 28.2.2020 konsernitilinpäätösten laadintaa varten. Kuntayhtymän tulos vuodelta 2019 on 25.2.2020 tiedon mukaan n. 12 milj. € suurempi kuin talousarvio 2019 eli 15.2 milj. € alijäämäinen.
Yhtymähallitus merkitsi tilinpäätöstilanteen 2019 tiedoksi.
Talouden seurantaraportti 1.–31.1.2020
Kainuun sosiaali- ja terveydenhuollon kuntayhtymän talouspalveluissa on valmistunut talouden seurantaraportti ajalta 1.1.–31.1.2020. Toimintakulut ovat toteutuneet tammikuussa 2020 3,3 % edellisen vuoden vastaavan ajankohdan toteutumaa pienempinä ja henkilötyövuodet tammikuussa 46 henkilötyövuotta pienempinä kuin edellisen vuoden vastaavana ajankohtana.
Yhtymähallitus keskusteli asiasta ja antoi jatkovalmisteluohjeita. Yhtymähallitus velvoittaa tulosalueet toteuttamaan talouden tasapainottamisohjelman toimenpiteitä ja etsimään edelleen toiminnallisia ja rakenteellisia tehostamistoimia.
Talouden tasapainottamistoimenpiteitä on toteutettu 27.3.2019 alkaen. Yhtymähallituksen kokouksessa 17.4.2019 § 110 tulosalueet ovat esittäneet säästötoimenpiteet, joiden yhteisvaikutus on 2 872 715 euroa. Säästötavoitteet on asetettu vertailuna talousarvioon 2019. Lomarahan vaihto vapaaksi tuotti 157 000 euron säästöt ja palkattomat vapaat 20 000 euron säästöt (YH 29.5. § 146 ja 21.8.2019 § 195) Yhtymähallituksen kokouksessa 18.9.2019 § 222 ja 9.10.2019 § 246 toiminnallisista ja rakenteellisista muutoksista on arvioitu saatavan 2 100 000 euron säästö. 9.10.2019 § 246 kokouksessa yhtymähallituksen aikaisemmin käsittelemien talouden tasapainottamistoimenpiteiden lisäksi uusina säästötoimenpiteinä on henkilöstömitoituksen uudelleen tarkastelu ja henkilöstömitoitusten lasku sekä YT- menettelyn aloittaminen. Näillä uusilla säästötoimenpiteillä pyritään n. 2 000 000 euron säästöihin, joita tullaan toteuttamaan vielä vuoden 2020 aikana.
Vuoden 2019 säästötavoitteet ovat yhteensä 6 972 715 euroa. Lisäksi yhtymähallituksen kokouksessa 16.12.2019 § 332 Uuden sairaalan konseptipäivityksen 2.0 yhteydessä on tunnistettu 4 100 000 euron toiminnalliset säästöt vuosina 2020–2021.
Käyttösuunnitelman toimintakulut alittaneet tulosalueet
KS:n toimintakulut alittaneet tulosalueet
Keskitetyt yhteiset palvelut
-1 400 615
-1 427 107
- 784 053
- 98 296
- 3 710 070
Edellä mainituilla tulosalueilla vuoden 2019 säästötavoite oli yhteensä 581 005 euroa, joten säästö oli huomattavasti suurempi. Hallinnon tulosalueelle kirjattiin vuosien 2015–2017 osalta 971 000 euron luottotappio kirjauskäytännön muutoksen vuoksi ja se pienensi tulosalueen toimintakulujen alitusta, joka oli -429 615 euroa tämän jälkeen.
Talouden tasapainottaminen vuonna 2019 on toteutunut vaihtelevasti eri tulosalueilla. Kokonaisuutena toimintakulut ovat ylittäneet käyttösuunnitelman 8,9 milj. €. Vuonna 2019 toteutui osa talouden tasapainottamisohjelmasta ja tulosalueiden tulee toteuttaa toimenpiteitä jatkuvasti yhtymähallituksen hyväksymän talouden tasapainottamisohjelman mukaisesti. Toiminnan tehostamiskeinoja ja toimenpiteitä tulee etsiä lisää aktiivisesti.
Yhtymähallituksen kokous 20.2.2020 ja 30.3.2020 kokouksen siirtäminen
Perhe- ja peruspalveluministeri Krista Kiuru tekee maakuntavierailun Kainuuseen maanantaina 30.3.2020. Tämän vuoksi yhtymähallituksen 30.3.2020 klo 10.00 kokous siirretään tiistaille 31.3.2020 klo 10.00.
Kainuun soten yhtymävaltuuston jäsenen Anna-Kaarina Uusitalon vaihtuminen
Yhtymähallitus saattaa yhtymävaltuustolle tiedoksi, että Puolangan kunnanvaltuusto on 26.11.2019 § 22 myöntänyt Kainuun soten yhtymävaltuuston jäsenelle Anna-Kaarina Uusitalolle eron luottamustehtävästä ja nimennyt hänen tilalleen uudeksi yhtymävaltuuston jäseneksi Marketta Moilasen ja hänen henkilökohtaiseksi varajäsenekseen Eija Heikkisen.
Ympäristöterveydenhuollon valvontasuunnitelman toteutuminen vuonna 2019
Yhtymähallitus merkitsi tiedoksi Kainuun sote -kuntayhtymän ympäristöterveydenhuollon valvontasuunnitelman toteutumista vuonna 2019 koskevan raportin.
Ympäristöterveydenhuollon tarkastuksia tehtiin yhteensä 356 kpl, joista 81,5 % (317 kpl) oli suunnitelmallisen valvonnan tarkastuksia. Tarkastuksia tehtiin eniten elintarvikevalvonnassa, sitten terveydensuojelu- ja tupakkavalvonnassa.
Suunnitelman laatimisessa otettiin huomioon aiempien suunnitelmavuosien kokemukset, olemassa olevat resurssit sekä riskinarviointi siinä laajuudessa kuin sitä on tähän mennessä tehty. Tavoite asetettiin em. syistä alhaisemmaksi kuin valtakunnallinen keskusvirastojen tavoite. Oman suunnitelman tavoitteena oli 389 kpl tarkastusta, joista toteutui 82 %.
Keskusvirastojen suunnitelmien ja elintarvikevalvonnan riskinarvioinnin mukaan kuntayhtymän alueella olisi pitänyt tehdä 763 suunnitelmallista tarkastusta. Tähän nähden toteuma oli 42 %. Näytteenotto tapahtui suunnitelman mukaisesti. Näytteitä otettiin elintarvikevalvonnassa 5 kpl ja terveydensuojelussa 166 kpl.
Eläinsuojelun valvontakäyntejä tehtiin yhteensä 148 kpl, joista epäilyyn perustuvia tarkastuksia oli 125 kpl. Epäilyyn perustuvista tarkastuksista yli puolet kohdistui seura- ja harrastuseläimiin. Epäilyyn perustuvat eläinsuojelutarkastukset pystyttiin tekemään kohtuullisessa ajassa ilmoituksen saannista. Eläinlääkintähuollon resurssien osalta praktikoiden sijaisia oli edellistä vuotta vaikeampi saada erityisesti lyhyisiin poissaoloihin, mutta eläinlääkintähuollon palvelut saatiin kuitenkin toteutettua valtakunnallisen ja oman suunnitelman mukaisesti. Kuntayhtymän eläinlääkäreillä oli eläinlääkärikäyntejä ja pieneläinklinikkavastaanottokäyntejä v. 2019 aikana 15 180 kpl, joista 13 524 kpl tehtiin virka-aikana ja 1656 kpl päivystysaikana. Käyntimäärät pienenivät (n. 1000) hieman edellisestä vuodesta. Tuotantoeläinten terveydenhuoltopalveluita on ollut saatavilla tarvetta vastaavasti ja terveysvalvontaohjelmat ovat toteutuneet suunnitellusti.
Oikaisuvaatimus, luottamustehtävistä aiheutuneiden ansionmenetysten korvaamisesta
Kainuun soten yhtymähallitus päätti merkitä Pohjois-Suomen hallinto-oikeuden päätöksen 3.2.2020, päätösnumero 20/0029/2, diaarinumero 00198/19/2299 tiedoksi.
Kainuun sosiaali- ja terveydenhuollon kuntayhtymän luottamushenkilö on tehnyt 24.10.2018 päivätyn oikaisuvaatimuksen viranhaltijapäätöksestä 23.10.2018 § 4. Oikaisuvaatimuksessa vaadittiin, että viranhaltijapäätös 23.10.2018 § 4 tulee kumota ja yhtymähallituksen tulee todeta, että oikaisuvaatimuksen tekijä on oikeutettu Kainuun sosiaali- ja terveydenhuollon kuntayhtymän hallintosäännön 160 §:n perusteella ansionmenetyskorvaukseen 21, 50 euroa tunnilta. Lisäksi oikaisuvaatimuksessa vaadittiin korvattavaksi oikaisuvaatimuksen tekemisestä aiheutuneet kulut 272,80 €.
Kainuun soten hallintosäännön 160 §:ssä mainitaan, että yrittäjien osalta ansiotuloksi lasketaan verotuksessa vahvistetut ansiotulot sekä sellaiset osinkotulot, jotka on nostettu yhtiöistä, joista ansionmenetyskorvausten hakija omistaa yli 50 prosenttia.
Viranhaltijapäätöksen 23.10.2018 § 4 mukaan luottamushenkilölle on maksettu viranhaltijapäätöksen 12.6.2018 § 2 mukaisesti ansionmenetyksen korvausta 21,50 €/tunti, vaikka hänelle olisi tullut maksaa 10 €/tunti. Näin ollen luottamushenkilölle on maksettu ansionmenetyskorvauksia viranhaltijapäätöksen 12.6.2018 § 2 perusteella 37 tunnilta yhteensä 795,50 euroa, vaikka hänelle olisi tullut maksaa 370,00 euroa. Luottamushenkilölle liikaa maksettu ansionmenetyksen korvauksen määrä on 425,50 euroa.
Kainuun soten yhtymähallitus on päätöksessään 17.12.2018 § 282 katsonut, että yhtymähallitus päättää hyväksyä oikaisuvaatimuksen siltä osin, ettei viranhaltijapäätöksen 12.6.2018 § 2 perusteella luottamushenkilölle maksettuja ansionmenetyksen korvauksia tarvitse maksaa takaisin kuntayhtymälle. Yhtymähallitus on päättänyt hylätä oikaisuvaatimuksen ja vastineen muilta osin.
Luottamushenkilö on tehnyt Kainuun soten yhtymähallituksen päätöksestä 17.12.2018 § 282 määräajassa kunnallisvalituksen Pohjois-Suomen hallinto-oikeudelle. Hallinto-oikeus on pyytänyt asiassa lausunnot ja lisäselvitystä sekä valittajalta että Kainuun sotelta.
Pohjois-Suomen hallinto-oikeus on antanut asiassa 3.2.2020 päätöksen, päätösnumero 20/0029/2, diaarinumero 00198/19/2299. Päätös on saatu tiedoksi 5.2.2020. Päätöksessään hallinto-oikeus on jättänyt tutkimatta valittajan vaatimuksen ansionmenetyskorvauksesta ja siirtänyt asian Kainuun sosiaali- ja terveydenhuollon kuntayhtymän yhtymähallitukselle käsiteltäväksi.
Muilta osin Pohjois-Suomen hallinto-oikeus on tutkinut asian ja kumonnut valituksenalaisen Kainuun soten yhtymähallituksen päätöksen sekä viranhaltijan 23.10.2018 tekemän päätöksen. Lisäksi hallinto-oikeus on velvoittanut valittajan oikeudenkäyntikuluvaatimuksen enemmälti hyläten Kainuun soten korvaamaan valittajan oikeudenkäyntikulut 200 euroa. Hallinto-oikeus on hylännyt Kainuun soten oikeudenkäyntikulujen korvaamista koskevan vaatimuksen.
Yhtymähallitus päätti luopua muutoksenhausta Pohjois-Suomen hallinto-oikeuden päätöksestä.
Erikoissairaanhoidon toimintojen hajauttaminen terveyskeskuksiin
Yhtymähallitus hyväksyi erikoissairaanhoidon toimintojen hajauttamisen terveyskeskuksiin.
Kainuun soten alueella on jo koko kuntayhtymän ja sitä edeltäneen kuntayhtymän ajan tuotettu jonkin verran erikoissairaanhoidon palveluja kunnissa. Eri yksiköissä toimivat erityistyöntekijät ovat myös tehneet osan työstään eri yksiköissä. Uusi sairaala- konseptissa yhtenä periaatteena on ollut jakaa soveltuvia erikoissairaanhoidon palveluita kuntiin kaikilla soveltuvilla erikoisaloilla. Toimintoja hajauttaessa suositaan mahdollisuuksien mukaan etäyhteyksiä. Kuntayhtymällä on paikallissopimuksia tämän toiminnan periaatteista. Erikoissairaanhoidon suhteen voidaan noudattaa samoja periaatteita. Työntekijälle on määritetty pääasiallinen työpiste. Toisessa työpisteessä suoritettu omaa työtä vastaava työ on osa tavallista työtä eikä siitä makseta erillistä korvausta. Pääsääntöisestä työpisteestä työn suorituspaikkaan kulkemiseen kuluva aika on työaikaa. Matkat kuljetaan ensisijassa kuntayhtymän autoilla yhteiskyydein.
Eron myöntäminen Esa Kemppaiselle soten yhtymävaltuuston jäsenyydestä/Hyrynsalmen kunnan päätös
Yhtymähallitus saattoi yhtymävaltuustolle tiedoksi, että Hyrynsalmen kunnanvaltuusto on valinnut 20.2.2020 § 4 Kainuun soten yhtymävaltuuston jäseneksi Esa Kemppaisen tilalle Pertti Heikkisen ja varajäseneksi Pentti Remeksen valtuustokauden loppuun saakka.
Eron myöntäminen Mari Saarenpäälle Kainuun soten yhtymävaltuuston jäsenyydestä/Paltamon päätös
Yhtymähallitus saattoi yhtymävaltuustolle tiedoksi, että Paltamon kunnanvaltuusto on valinnut 3.2.2020 § 4 Kainuun soten yhtymävaltuuston jäseneksi Mari Saarenpään tilalle Tuula Korvajärven.
Eron myöntäminen Riina Paimenelle Kainuun soten yhtymävaltuuston varajäsenyydestä/Paltamon päätös
Yhtymähallitus saattaa yhtymävaltuustolle tiedoksi, että Paltamon kunnanvaltuusto on valinnut 3.2.2020 § 5 Kainuun soten yhtymävaltuuston varajäseneksi Ritva Huuskon.
Hallintoylilääkärin sijaisuus 1.4.–30.9.2020
Yhtymähallitus päätti, että hallintoylilääkärin sijaisena 1.4.–30.9.2020 toimii ylilääkäri Olli-Pekka Koukkari. Tehtävään sisältyy infektioylilääkärin tehtävät, 10 % työajasta ja erillisen työnjaon mukaiset tulosaluejohtajan tehtävät. Kuntayhtymän johtajan ensisijaisena sijaisena toimii terveysjohtaja ja tarvittaessa hallintoylilääkäri tai heidän sijaisensa. Sairaanhoidon palveluiden tulosaluejohtajana muilta osin toimii laatupäällikkö Virpi Korhonen 1.4.2020–30.9.2020 erillisjärjestelyin 50 %.
Sopimus työvoiman yhteisestä käytöstä
Yhtymähallitus päätti hyväksyä Kainuun soten ja Hyrynsalmen kunnan laatiman sopimuksen laskentasihteerin työvoiman yhteisestä käytöstä.
Ravintopalvelujen palveluesimiehen toimen muuttaminen palveluesimiehen viraksi
Yhtymähallitus päätti, että ravintopalvelujen palveluesimiehen toimi muutetaan samalla vakanssinumerolla 824 palveluesimiehen viraksi. Muutoksella ei ole vaikutusta ravintopalvelujen kustannuksiin. Muutos on tarpeen, koska palveluesimies toimii tarvittaessa ravitsemus- ja
laitoshuollon päällikön poissa ollessa hänen sijaisenaan esimies- ja viranomaistehtävissä.
Option käyttö: Vammaispalvelulain (380/1987) 8 §:n mukaan järjestettävät asumispalvelut
Yhtymähallitus päätti käyttää option kahdesta (2) vuodesta vammaispalvelulain (380/1987) 8 §:n mukaan järjestettävistä asumispalvelujen hankinnasta. Optiokausi alkaa 1.3.2021 ja kestää 28.2.2023 saakka.
Kyse on kahdesta eri palvelukokonaisuudesta, Suomussalmen vanhustentaloyhdistys ry, sekä Invalidiliiton asumispalvelut Oy.
Aliisa-kotisairaalatoiminnan hoitajan käynnin korvauslaskelmat vuodelle 2020
Yhtymähallitus päätti, että Kainuun sosiaali- ja terveydenhuollon kuntayhtymän Aliisa -kotisairaalatoiminnassa otetaan käyttöön liitteiden mukaiset hinnastot vuodelle 2020.
Liikkuvan sairaanhoitajan (Aliisa) toiminnan hinnastot on nyt tarkistettu vuodelle 2020. Laskelmassa on sama laskentakaava taustalla kuin THL 58 § mukaisessa hinnastossa. Liitteessä ”Hoitajan käynnin korvauslaskelma” on asiakkaan kotikunnalta perittävä kuntalaskutushinta ja liitteessä ”Hoitajan käynnin täyskorvauslaskelma” on muun muassa vakuutusyhtiöiltä perittävä täyskustannushinta.
Eron myöntäminen terveysjohtajan virasta 1.4.2020 alkaen
Hallitus päätti myöntää eron terveysjohtaja Mikko Timoselle 1.4.2020 alkaen.
Terveysjohtajan viran haettavaksi julistaminen
Yhtymähallitus päätti julistaa terveysjohtajan viran haettavaksi 1.5.2020 alkaen tai sopimuksen mukaan.


text:
Uusivuosi 2016 HD taustakuva - live tapetti HD taustakuvia
Kotiin / HD / Uusivuosi 2016 HD taustakuva
rauha helmikuu 2, 2016	HD
858 näkymät Uusivuosi 2016 HD taustakuva
Tässä on kokoelma Uusi vuosi 2016 HD Taustakuva Collection Pöytäkoneet, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä LiveWallpaper.info, on yli 5,55,000 Taustakuvat ovat ladattavissa. Voit ladata Jokainen Taustakuva ilmaiseksi.
1920×1200 tapetti, Taustakuvat ladattavissa LiveWallpaper.info on täydellisesti kuntoon päätöslauselmat yllä. Jos näin uusi vuosi 2016 HD Taustakuva Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
juoksupoika tapetti High Resolution DownloadWolf tapetti High Resolution Downloadsöpö koira taustakuva HDww2 tapetti HDKoenigsegg Desktop HD taustakuvatBoston Celtics tapetti HDwebr00thd tapetti High Resolution Downloadhauska taustakuvat High Resolution DownloadSkyrim tapetti High Resolution Download Powered by livewallpaper.info	© Copyright 2016, Kaikki oikeudet pidätetään

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD


Tampereen Keskuspuhdistamo Oy:n osakaskuntien vastaukset Tampereen ehdotettamaan vesiliiketoiminnan selvitykseen | Tampere esityslistat ja pöytäkirjat
Kokous 17.12.2019
Tampereen Keskuspuhdistamo Oy:n osakaskuntien vastaukset Tampereen ehdotettamaan vesiliiketoiminnan selvitykseen
Kaupunginhallituksen konsernijaosto, kokous 17.12.2019
§ 138 Tampereen Keskuspuhdistamo Oy:n osakaskuntien vastaukset Tampereen ehdotettamaan vesiliiketoiminnan selvitykseen
TRE:5978/11.03.00/2019
Kaupunginhallituksen konsernijaosto, 8.10.2019
Vuojolainen Arto, Liiketoiminta- ja rahoitusjohtaja, Arto.Vuojolainen@tampere.fi
Tampereen seudun keskuspuhdistamon rakennustyöt ovat käynnissä Tampereen Sulkavuoressa. Toiminnan on määrä alkaa vuonna 2023. Keskuspuhdistamo toteutetaan seudullisena yhteistyönä.
Seuraava ja luonnollinen askel seudullisessa vesiyhteistyössä olisi toiminnan, vesilaitosten, puhtaan veden putkistojen ja viemäreiden keskittäminen yhdelle seudulliselle vesihuolto-organisaatiolle. Parhaimmillaan seudullinen toimija parantaisi vesihuollon toimintavarmuutta, kehittäisi suunnittelua ja hallitsisi vesihuoltokustannuksia.
Tampereen seudun kuntayhtymä ja kunnat selvittivät seudun vuosihuollon organisoimista vuosina 2009 ja 2010. Tampereen jatkovalmistelussa vuonna 2014 (kaupunginhallitus 10.11.2014) päätettiin toteuttaa Sulkavuoren keskuspuhdistamo, mutta puhtaan veden liiketoiminta päätettiin arvioida erikseen myöhemmin.
Nyt mahdollisesti aloitettavassa selvityksessä päivitetään laitosten ja verkostojen arvot, seudullisen vesihuollon vaikutukset omistajiensa talouteen, asiakashintoihin, toimintavarmuuteen, toiminnan tehokkuuteen, investointeihin ja vesihuollon riskien hallintaan.
Tampereen kaupungin omistajaohjausyksikkö koordinoisi selvitystä ja siihen pyydettäisiin mukaan myös seudun muut kunnat. Selvitys tehtäisiin vuosina 2019 ja 2020. Toimenpide-ehdotusten vuoro olisi vuoden 2020 loppupuolella.
Tampereen seudullista vesihuoltoa koskevan selvityksen tekeminen on kirjattu konsernijohtajan vuoden 2019 tuloskorttiin, jonka kaupunginhallitus on vahvistanut.
Kaupunginvaltuutettu Esa Kanerva on tehnyt asiasta valtuustoaloitteen.
Tampereen kaupunkiseudun kunnille esitetään Tampereen seudullista vesihuoltoa koskevan selvityksen käynnistämistä.
Konsernijaoston myönsi läsnäolo- ja puheoikeuden controller Sami Suojaselle. Hän oli asiantuntijana läsnä asian käsittelyn aikana.
Controller Sami Suojanen, puh. 040 801 6656, etunimi.sukunimi@tampere.fi
Kaupunginlakimies Jouko Aarnio, puh. 040 514 4884 , etunimi.sukunimi@tampere.fi
Kaupunginhallituksen konsernijaosto päätti 8.10.2019 § 117, että Tampere ehdottaa Tampereen Seudun Keskuspuhdistamo Oy:n osakaskunnille yhteisen selvityksen tekemistä vesiliiketoiminnan tulevaisuudesta. Konsernijaoston puheenjohtaja, konsernijohtaja ja omistajaohjauksen edustajat tapasivat keskuspuhdistamon osakaskuntien kuntajohtajia ja luottamushenkilöjohtoa 28.11.2019.
Pirkkala ja Tampere olivat selvityksen tekemisen kannalla, kun taas Kangasala, Lempäälä ja Ylöjärvi eivät kannattaneet selvitystä. Vesilahden edustajat eivät olleet paikalla, eikä kunnan kantaa oltu toimitettu muulla tavoin neuvotteluun.
Neuvottelun johtopäätöksenä todettiin, että yhteiselle vesiliiketoiminnan selvitykselle ei ole edellytyksiä tällä hetkellä.
Tampereen Keskuspuhdistamo Oy:n osakaskuntien vastaukset Tampereen ehdotettamaan vesiliiketoiminnan selvitykseen merkitään tiedoksi.
Tampereen Vesi Liikelaitosta pyydetään laatimaan kesään 2020 mennessä pitkän tähtäimen suunnitelma vesiliiketoiminnan järjestämisestä ja toiminnan vaatimista investoinneista.
Tampereen Vesi Liikelaitosta pyydetään laatimaan kesään 2020 mennessä pitkän tähtäimen suunnitelma vesiliiketoiminnan järjestämisestä ja toiminnan vaatimista investoinneista siten, että Tavase Oy toteutuu ja siten, että Tavase Oy ei toteudu.
Puheenjohtaja Kalervo Kummola ehdotti, että Tampereen Vesi Liikelaitosta pyydetään laatimaan kesään 2020 mennessä pitkän tähtäimen suunnitelma vesiliiketoiminnan järjestämisestä ja toiminnan vaatimista investoinneista siten, että Tavase Oy toteutuu ja Tavase Oy ei toteudu. Muutosehdotus hyväksyttiin yksimielisesti.
Arto Vuojolainen, Janne Salonen, Sami Suojanen, Sanna Kareinen
§ 135 Hiedanranta Ky:n osakkuus- ja hallinnointisopimus
§ 136 Pirkanmaan Voimia Oy:n osakassopimuksen muuttaminen ja omien osakkeiden hankinta- ja myyntivaltuutuksen antaminen sekä osingonjaosta päättäminen
§ 137 Tampereen kaupungin omistamien Hermia Yrityskehitys Oy:n osakkeiden myynti
§ 139 Säätiön hallituksen ilmoitus (Salassa pidettävä)
§ 140 Jäsenen nimeäminen Tammenlehväsäätiön hallitukseen loppukaudelle 2020
§ 141 Tilintarkastajan ja varatilintarkastajan nimeäminen Tampereen Oopperatoimintasäätiölle vuodelle 2020
§ 142 Tiedoksi merkittävät asiat


text:
Mene...Kotiin3DHDAbstraktianimaatioEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetVärikäsSöpöviileäKukkaPelitTytötteKuumaElääLogoRakkausElokuvatluontopaikatavaruusUrheiluMaailmanmobileLisää	Kotiin / Sarjakuvat / Disney Princess tapetti HD	Disney Princess tapetti HD
2,619 näkymät
0	Disney Princess tapetti HD
Tässä on paras kokoelma Disneyn prinsessa tapetti HD työasemien, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. täälläDownloadWallpaper.org saat lakhs ilmaisia taustakuvia laitteelle. Kaikki kuvat ovat aikajärjestyksessä, suosio, värejä ja näytön koon ja ar alati päivitetty. valitsevat vapaa taustakuvia yli kahdestakymmenestä luokista sekä Eläimet, Sarjakuva, Flower ja Urheilu. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön. 1.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa, täällä voit siirtää kasoista ilmaiseksi taustakuvia! Jos Like This Disney Princess taustakuva HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
piipittää Tietoja Jeya Edellinen: tapetti fantasia HD
seuraava: tapetti new york HD
näkymät (59) taustakuvat luonto
näkymät (59) Final fantasy 15 HD tapetti
näkymät (51) pokeri wallpaper1
näkymät (39) Yksivärinen tapetti HD
näkymät (36) Söpö anime tapetti HD
näkymät (34) luonto työpöydän taustakuva HD
näkymät (32) koko näytön taustakuva HD
näkymät (28) Pink glitter tapetti
näkymät (28) Rock n roll tapetti HD
Desktop HD Flower Taustakuvahylly tapetti HDBaltimore Ravens tapetti HDeri taustakuvia HDkoominen tapettigta tapetti HDasus taustakuvat HDpingviini taustakuva HDraita tapettiilmainen mobiili taustakuvat HD Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Maanvuokralaki 258/1966 | EDILEX
Maanvuokralaki 29.4.1966/258
1 – 25 §1 lukuYleiset säännökset
26 – 50 §2 lukuTontinvuokra ja tontinvuokrasopimuksen rekisteröiminen
51 – 56 §3 lukuMuu asuntoalueen vuokra
57 – 71 §4 lukuRakennetun viljelmän sekä maatalousmaan vuokra
72 – 76 §5 lukuMuu maanvuokra
77 – 84 §6 lukuMenettely maanvuokra-asioita käsiteltäessä
85 – 91 §7 lukuErinäisiä säännöksiä
Helsingin HO 05.06.1991 942
Jos joku vuokraamisen tarkoituksessa on vastoin 1 momentin säännöksiä suullisesti sopimuksen nojalla saanut hallintaansa kiinteistön tai alueen, on se sopijapuoli, joka kieltäytyy tekemästä tämän sopimuksen mukaista kirjallista vuokrasopimusta, velvollinen korvaamaan toiselle sopijapuolelle tälle vuokrasuhteen syntymättä jäämisestä aiheutuneen vahingon. Muu sopimusehto on mitätön. (15.8.2003/739) [HE 187/2002]
Ks. Maakaari 540/1995 4 luku 4 § 2 mom.
Aiheeseen liittyviä kir...

matches:
§1
§2
§3
§4
§5
§6
§7
§ 2


text:
Sony A7 II järjestelmäkamera runko | Top Shot - Kamerakauppa
/Digikamerat/Järjestelmäkamerat/Sony
https://www.topshot.fi/product/10560/sony-a7-ii-jarjestelmakamera-runko10560Sony A7 II järjestelmäkamera runko1899EURInStock
Sony A7 II - maailman ensimmäinen täyden kennokoon kamera, jossa on 5-akselinen kuvanvakautus.
 {BannerText(name:'mustaperjantai2015')} Sony A7 II - Täysikokoisen kennon kuvanlaatu ilman suurta runkoa *Pakattu pieneen tilaan* α7 II -kamerassa elokuvausominaisuudet on pakattu todella pieneen tilaan. Kameralla voidaan tallentaa niin kuvan- kuin äänenlaadultaankin vaikuttavia videoita, joiden taustat ovat kauniin pehmeitä ja yksityiskohdat poikkeuksellisen selkeitä. Heikosti valaistutkin kohtaukset vievät mukanaan. Picture Profilen kaltaiset ominaisuudet ja P-, A-, S- ja M-tilat tuovat uusia luovia mahdollisuuksia. *24,3-megapikselin3 Exmor™ -CMOS-kenno* 35 mm:n täysikokoisen Kennon resoluutio on huimat 24,3 megapikseliä, ja se tuottaa kauniin kuvan koko kuva-alalla. Kohina on vähäistä, dynaaminen alue on todella laaja, sävyt toistuvat uskomattoman kylläisinä, ja sävyvaihtelut ovat pehmeitä. *5-akselinen kuvanvakain* α7 II tuo ilmaisuun uusia ulottuvuuksia. Se kompensoi viittä tärähtelytapaa tallennettaessa valokuvia ja videoita käsivaralta. Todella tehokas 4,5 arvon1 kompensointi mahdollistaa esimerkiksi zoomauksen kaukana oleviin kohteisiin, yksityiskohtaisten lähikuvien tallentamisen ja yökuvauksen ilman, että kameran tärinä aiheuttaa liikaa epätarkkuutta. *Ohut, kevyt ja kompakti* - Digijärjestelmäkameramainen kuvanlaatu ilman sen kokoa ja painoa: riittävän pieni mukana kannettavaksi *24,3 tehollista megapikseliä* - Erittäin tarkka 35 mm:n täysikokoinen (35,8 × 23,9 mm) Exmor® CMOS -kenno -kenno tallentaa huippulaadukkaita ja lähes kohinattomia kuvia ja mahdollistaa DSLR-tyylisen taustasumennuksen *BIONZ-prosessori* - Tehokas kuvaprosessori takaa selkeät, terävät, kohinattomat kuvat ja nopean vasteajan *E-tyypin vaihto-objektiivijärjestelmä* - Valitse kuvausolosuhteisiin sopiva objektiivi, aivan kuin DSLR-kamerassa. Valinnainen lisäke A-tyypin digijärjestelmäkameroiden objektiiveille *Full HD -videokuvaus ja manuaalinen valotuksen säätö* - Tallenna yhdellä napin painalluksella yksityiskohtaisia AVCHD 2.0 / MP4 / XAVC S (enintään 1 920 x 1 080 / 60p 50 Mbps) *Ammattimainen XAVC S -tallennusmuoto* Videot tallentuvat ammattimaisen XAVC-4K-/HD-muodon pohjalta kehitetyssä suuren bittinopeuden XAVC S -muodossa, joten kuvanlaatu on erinomainen ja kohina pysyy vähäisenä. Full HD (1 920 x 1080) -kuvaa voidaan tallentaa nopeudella 50 Mbps (60p/50p, 30p/25p, 24p)4, ja kameran lineaarinen PCM-ääni mahdollistaa laadukkaan äänentallennuksen. *XGA OLED TruFinder™* - Kuva-alan elektroninen etsin takaa kirkkaat, suuren kontrastin kuvat täydellä kennokoolla ja laajalla kuvakulmalla *Apuruudukko ja tasomittari* - Etsimeen voi valita rajausta helpottavat viivat tai mittarinäkymän; auttaa maisemien ja arkkitehtuurikuvien tarkassa sommittelussa *7,5 cm:n (3 tuuman) TFT LCD -näyttö säädettävällä kulmalla* - Valokuvalaatuista (1 228 800 pisteen) LCD-näyttöä voidaan kääntää ylöspäin noin 107 astetta ja alaspäin noin 41 astetta, joten käytettävissä oleva kuvauskulma-alue on laaja. Yhdessä monipuolinen kuvauskulma-alue ja kameran pieni koko lisäävät kuvausmahdollisuuksia huomattavasti. WhiteMagic™-tekniikka lähes kaksinkertaistaa näytön kirkkauden, joten otoksia voi katsella jopa suorassa auringonpaisteessa. *Digitaalinen Precision-zoom* - Siirry toiminnan ytimeen tarkoilla ja laadukkailla kuvan keskiosan 1,1-kertaisilla tai jopa 10-kertaisilla suurennoksilla *Intuitiivinen käyttöliittymä* - Nopea valotuksen säätö, tarkennustilan valinta ja muut luovat asetukset ilman valikkojen selailua kätevästi sijoitetuilla valitsimilla *DSLR-tyyliset käsisäädöt* - Säädä valotus juuri sopivaksi valotusohjelmatilan, aukon esivalinta -tilan, suljinnopeuden esivalinta -tilan ja täyden manuaaliohjauksen (PASM-tilat) avulla aivan niin kuin DSLR-kamerassa *Älykäs automaattitila* - Tunnistaa automaattisesti tavalliset kuvaustilanteet ja säätää kamera-asetukset kauniita kuvia varten *Suuri herkkyysalue ISO 50–25 600* - Erittäin suurella herkkyydellä saat luonnollisia, kohinattomia kuvia jopa käsivaralta hämärässä *Multi Frame -kohinanvaimennus* Tässä tilassa kamera yhdistää neljä kuvaa, jolloin kohina vaimenee ja herkkyys paranee huomattavasti. *SteadyShot* - Objektiivissa optinen kuvanvakain käsivarakuvauksen aikana (yhteensopivien objektiivien kanssa) *Kohteen seuranta* - Lukitsee tarkennuksen täsmällisesti haluamaasi kohteeseen, vaikka kohde liikkuisikin kuvassa *Kuvaa panoraamoja 3D-panoraamatilan avulla* - Tallenna laajoja panoraamakuvia painamalla laukaisinta ja pyyhkäisemällä kameralla: voit myös tallentaa 3D-panoraamakuvia ja katsella niitä 3D-TV:stä *Kuvatehosteet* - Näyttäviä luovia tehosteita ilman tietokonetta – esimerkiksi posterisaatio, osittainen väri, HDR-maalaus, Soft Focus ja pienoistehoste *Luovat tyylit* - Valittavana 14 asetusta kuvien viimeistelyyn eri tilanteissa – lisää luovia mahdollisuuksia mukauttamalla asetuksia haluamallasi tavalla. *Puhdas HDMI-lähtö* HDMI-liitännän ansiosta Full HD -videosignaalit voidaan siirtää reaaliajassa suuremmalle ulkoiselle näytölle tarkkailua varten, ja myös ääntä voidaan seurata. *Lisävarusteistukka automaattilukituksella* - Luo edistyksellisiä salamatehosteita erillisten salamalaitteiden tai täsmäysliitäntäsovittimen avulla *Helppo painikkeiden mukautus* Näppäinten mukauttamisen avulla voit kuvata juuri haluamallasi tavalla ja määrittää eniten käyttämäsi toiminnot haluamillesi näppäimille. *Huolella muotoillut ohjaimet* Parannettujen ohjainten ansiosta kameran käyttö on intuitiivista ja parametreja voidaan säätää samalla, kun näkymää tarkastellaan etsimen kautta. Etu- ja takavalitsimet on uudistettu täysin, ja niiden sijaintia on muutettu käytön helpottamiseksi ja tehostamiseksi. *Vakaa etsinkuva* Kameran tärinän kompensoinnin vaikutusta voi tarkkailla etsimestä tai LCD-näytöstä, kun laukaisin painetaan puoliväliin tai kuvaa suurennetaan valokuvia otettaessa tai kun videotilaan siirrytään videoita tallennettaessa. Myös tele- tai makro-objektiivia käytettäessä sommittelun ja tarkennuksen hienosäätö onnistuu vakaasti.1899Sonyhttps://www.topshot.fi/tuotekuvat/258x258/sony%20A7%20mkII.jpg/Digikamerat/Järjestelmäkamerat/Sony
Sony A7 II järjestelmäkamera runko
Sony A7 II – maailman ensimmäinen täyden kennokoon kamera, jossa on 5-akselinen kuvanvakautus.
Sony A7 II – Täysikokoisen kennon kuvanlaatu ilman suurta runkoa
Pakattu pieneen tilaan α7 II -kamerassa elokuvausominaisuudet on pakattu todella pieneen tilaan. Kameralla voidaan tallentaa niin kuvan- kuin äänenlaadultaankin vaikuttavia videoita, joiden taustat ovat kauniin pehmeitä ja yksityiskohdat poikkeuksellisen selkeitä. Heikosti valaistutkin kohtaukset vievät mukanaan. Picture Profilen kaltaiset ominaisuudet ja P-, A-, S- ja M-tilat tuovat uusia luovia mahdollisuuksia.
24,3-megapikselin3 Exmor™ -CMOS-kenno 35 mm:n täysikokoisen Kennon resoluutio on huimat 24,3 megapikseliä, ja se tuottaa kauniin kuvan koko kuva-alalla. Kohina on vähäistä, dynaaminen alue on todella laaja, sävyt toistuvat uskomattoman kylläisinä, ja sävyvaihtelut ovat pehmeitä.
5-akselinen kuvanvakain α7 II tuo ilmaisuun uusia ulottuvuuksia. Se kompensoi viittä tärähtelytapaa tallennettaessa valokuvia ja videoita käsivaralta. Todella tehokas 4,5 arvon1 kompensointi mahdollistaa esimerkiksi zoomauksen kaukana oleviin kohteisiin, yksityiskohtaisten lähikuvien tallentamisen ja yökuvauksen ilman, että kameran tärinä aiheuttaa liikaa epätarkkuutta.
Ohut, kevyt ja kompakti – Digijärjestelmäkameramainen kuvanlaatu ilman sen kokoa ja painoa: riittävän pieni mukana kannettavaksi
24,3 tehollista megapikseliä – Erittäin tarkka 35 mm:n täysikokoinen (35,8 × 23,9 mm) Exmor® CMOS -kenno -kenno tallentaa huippulaadukkaita ja lähes kohinattomia kuvia ja mahdollistaa DSLR-tyylisen taustasumennuksen
BIONZ-prosessori – Tehokas kuvaprosessori takaa selkeät, terävät, kohinattomat kuvat ja nopean vasteajan
E-tyypin vaihto-objektiivijärjestelmä – Valitse kuvausolosuhteisiin sopiva objektiivi, aivan kuin DSLR-kamerassa. Valinnainen lisäke A-tyypin digijärjestelmäkameroiden objektiiveille
Full HD -videokuvaus ja manuaalinen valotuksen säätö – Tallenna yhdellä napin painalluksella yksityiskohtaisia AVCHD 2.0 / MP4 / XAVC S (enintään 1 920 × 1 080 / 60p 50 Mbps)
Ammattimainen XAVC S -tallennusmuoto Videot tallentuvat ammattimaisen XAVC-4K-/HD-muodon pohjalta kehitetyssä suuren bittinopeuden XAVC S -muodossa, joten kuvanlaatu on erinomainen ja kohina pysyy vähäisenä. Full HD (1 920 × 1080) -kuvaa voidaan tallentaa nopeudella 50 Mbps (60p/50p, 30p/25p, 24p)4, ja kameran lineaarinen PCM-ääni mahdollistaa laadukkaan äänentallennuksen.
XGA OLED TruFinder™ – Kuva-alan elektroninen etsin takaa kirkkaat, suuren kontrastin kuvat täydellä kennokoolla ja laajalla kuvakulmalla
Apuruudukko ja tasomittari – Etsimeen voi valita rajausta helpottavat viivat tai mittarinäkymän; auttaa maisemien ja arkkitehtuurikuvien tarkassa sommittelussa
7,5 cm:n (3 tuuman) TFT LCD -näyttö säädettävällä kulmalla – Valokuvalaatuista (1 228 800 pisteen) LCD-näyttöä voidaan kääntää ylöspäin noin 107 astetta ja alaspäin noin 41 astetta, joten käytettävissä oleva kuvauskulma-alue on laaja. Yhdessä monipuolinen kuvauskulma-alue ja kameran pieni koko lisäävät kuvausmahdollisuuksia huomattavasti. WhiteMagic™-tekniikka lähes kaksinkertaistaa näytön kirkkauden, joten otoksia voi katsella jopa suorassa auringonpaisteessa.
Digitaalinen Precision-zoom – Siirry toiminnan ytimeen tarkoilla ja laadukkailla kuvan keskiosan 1,1-kertaisilla tai jopa 10-kertaisilla suurennoksilla
Intuitiivinen käyttöliittymä – Nopea valotuksen säätö, tarkennustilan valinta ja muut luovat asetukset ilman valikkojen selailua kätevästi sijoitetuilla valitsimilla
DSLR-tyyliset käsisäädöt – Säädä valotus juuri sopivaksi valotusohjelmatilan, aukon esivalinta -tilan, suljinnopeuden esivalinta -tilan ja täyden manuaaliohjauksen (PASM-tilat) avulla aivan niin kuin DSLR-kamerassa
Älykäs automaattitila – Tunnistaa automaattisesti tavalliset kuvaustilanteet ja säätää kamera-asetukset kauniita kuvia varten
Suuri herkkyysalue ISO 50–25 600 – Erittäin suurella herkkyydellä saat luonnollisia, kohinattomia kuvia jopa käsivaralta hämärässä
Multi Frame -kohinanvaimennus Tässä tilassa kamera yhdistää neljä kuvaa, jolloin kohina vaimenee ja herkkyys paranee huomattavasti.
SteadyShot – Objektiivissa optinen kuvanvakain käsivarakuvauksen aikana (yhteensopivien objektiivien kanssa)
Kohteen seuranta – Lukitsee tarkennuksen täsmällisesti haluamaasi kohteeseen, vaikka kohde liikkuisikin kuvassa
Kuvaa panoraamoja 3D-panoraamatilan avulla – Tallenna laajoja panoraamakuvia painamalla laukaisinta ja pyyhkäisemällä kameralla: voit myös tallentaa 3D-panoraamakuvia ja katsella niitä 3D-TV:stä
Kuvatehosteet – Näyttäviä luovia tehosteita ilman tietokonetta – esimerkiksi posterisaatio, osittainen väri, HDR-maalaus, Soft Focus ja pienoistehoste
Luovat tyylit – Valittavana 14 asetusta kuvien viimeistelyyn eri tilanteissa – lisää luovia mahdollisuuksia mukauttamalla asetuksia haluamallasi tavalla.
Puhdas HDMI-lähtö HDMI-liitännän ansiosta Full HD -videosignaalit voidaan siirtää reaaliajassa suuremmalle ulkoiselle näytölle tarkkailua varten, ja myös ääntä voidaan seurata.
Lisävarusteistukka automaattilukituksella – Luo edistyksellisiä salamatehosteita erillisten salamalaitteiden tai täsmäysliitäntäsovittimen avulla
Helppo painikkeiden mukautus Näppäinten mukauttamisen avulla voit kuvata juuri haluamallasi tavalla ja määrittää eniten käyttämäsi toiminnot haluamillesi näppäimille.
Huolella muotoillut ohjaimet Parannettujen ohjainten ansiosta kameran käyttö on intuitiivista ja parametreja voidaan säätää samalla, kun näkymää tarkastellaan etsimen kautta. Etu- ja takavalitsimet on uudistettu täysin, ja niiden sijaintia on muutettu käytön helpottamiseksi ja tehostamiseksi.
Vakaa etsinkuva Kameran tärinän kompensoinnin vaikutusta voi tarkkailla etsimestä tai LCD-näytöstä, kun laukaisin painetaan puoliväliin tai kuvaa suurennetaan valokuvia otettaessa tai kun videotilaan siirrytään videoita tallennettaessa. Myös tele- tai makro-objektiivia käytettäessä sommittelun ja tarkennuksen hienosäätö onnistuu vakaasti.
EISA Award – Best European Professional Compact System Camera
“Sony α7 II on suunniteltu vaativalle ammattilaiselle, joka haluaa tinkimätöntä laatua niin kameran toimintojen kuin kuvien laadunkin suhteen, mutta haluaa mahdollisimman kevyen laitteen käsiteltäväkseen. 24 miljoonan pikselin täyskokoisessa kennossa erinomainen dynamiikka yhdistyy matalaan kohinatasoon suurillakin ISO-asetuksilla, ja hybridi AF-tarkennusjärjestelmä toimii nopeasti ja tarkasti. Magnesiumrunko ja uudelleen muotoiltu otekahva tarjoavat edeltäjäänsä huomattavasti paremman käsiteltävyyden. Runkoon rakennettu viisisuuntainen kuvanvakaajajärjestelmä takaa tärähtämättömät kuvat kasivaralta ja jopa lähietäisyyksiltä pitkillä valotusajoilla kuvattaessa. Näillä ominaisuuksilla Sony α7 II kiilaa itsensä kinokennoisten kameroiden kärkikastiin.”
“The Sony Alpha A7 Mark II offers improved handling as well as built-in image stabilisation making the camera better than ever.”
DPReview Silver Award
“The Alpha 7 II continues to push Sony’s full frame mirrorless line of cameras into ground-breaking territory. It is the only full frame mirrorless camera to offer in-body image stabilization systems and its performance is excellent. The body is comfortable to shoot with and offers a broad set of features that should appeal to both still and video shooters. Unfortunately the a7 II’s high ISO image quality is not as good as other full framers. Raw files are also less malleable than the competition and JPEGs tend to suffer from aggressive noise reduction.”
Hihna, laturi, usb-kaapeli, ohjelmisto-cd ja suomenkielinen käyttöopas.
Maahantuoja Sony Nordic
Sony VG-C2EM akku-/pystykuvauskahva (A7II / A7RII)
349,00 389,00
Lowepro ProTactic SH 120 AW kameralaukku
Sony A7R Mark II järjestelmäkamera runko
Sony A6300 16-50mm PZ Kit
Sony A6300 järjestelmäkamera runko
Sony A6500 16-70mm f4 Vario Tessar Kit
Sony A6500 järjestelmäkamera runko
Sony A7R järjestelmäkamera runko
Sony A7S Mark II järjestelmäkamera runko