text:
Suomalaisia Elokuvia Netissä: toukokuuta 2017
Katso Family Plot Netistä Ilmaiseksi (1976)
Family Plot 720p/1080p/480p HD Free Download. Löydä tuhansiin elokuviin, katsella lempikuvaasi elokuven online tästä.
Löydettäisiin paras valinnan genrensä Sci-Fi, Kauhu, Dokumentit, Action,Draama, Musikaali,Sota, Seikkailu, Komedia, Fantasia, Romantiikka, Rikos, Mysteeri, Trilleri, Biography elokuvista suoratoistoon.
Katso Bruce Lee The Invincible HD Streaming (1978)
Bruce Lee The Invincible 480p/720p/1080p HD ilmaiseksi konekäännös Lataa. Löydä tukansia elokuvia, katsele suosikkivideoitasi elokuvia online tästä.
Löydä paras valinnassa lajitypin Biography, Sci-Fi, Kauhu, Dokumentit, Action,Draama, Musikaali,Sota, Seikkailu, Komedia, Fantasia, Romantiikka, Rikos, Mysteeri, Trilleri elokuvien online streaming.
Lähettänyt Kimberly Roberts klo 4.37 Ei kommentteja:
Katso The Purple Taxi HD Streaming (1977)
The Purple Taxi 1080p/720p/480p HDTV ilmainen lataus. Löydä tuhansia elokuvia, katsella suosikki elokuvia online tästä.
Löydä parhaat valinta genren Rikos, Mysteeri, Trilleri, Biography, Sci-Fi, Kauhu, Dokumentit, Action,Draama, Musikaali,Sota, Seikkailu, Komedia, Fantasia, Romantiikka lokuvaa online streaming.
Lähettänyt Kimberly Roberts klo 2.14 Ei kommentteja:
Katso Spy Story Netistä Ilmaiseksi (1976)
Spy Story 720p/1080p/480p HDTV ilmaiset lataa. Tutustu tuhansiin elokuviin, katsella lempikuvaasi elokuvat online tästä.
Löytämään parhaat valinnassa genren Seikkailu, Komedia, Fantasia, Romantiikka, Rikos, Mysteeri, Trilleri, Biography, Sci-Fi, Kauhu, Dokumentit, Action,Draama, Musikaali,Sota elokuvia suoratoistoon.
Lähettänyt Kimberly Roberts klo 0.29 Ei kommentteja:
Katso Brothers Netissä (1977)
Brothers 1080p/720p/480p HDTV allergikkojen lataa. Löydä tuhansien elokuvien, kasua suosikki elokuvia online tästä.
Löydä paras valikoima genre Action,Draama, Musikaali,Sota, Seikkailu, Komedia, Fantasia, Romantiikka, Rikos, Mysteeri, Trilleri, Biography, Sci-Fi, Kauhu, Dokumentit lokuvaa suoratoistoon.
Katso The Student Body Suomalaisia Elokuvia Netissä (1976)
The Student Body 480p/720p/1080p HD Free konekäännös Lataa. Tutustu tuhansia elokuvia, katsoa suosikki elokuvaa online.
Löydä paras valinnan genrensä Rikos, Mysteeri, Trilleri, Biography, Sci-Fi, Kauhu, Dokumentit, Action,Draama, Musikaali,Sota, Seikkailu, Komedia, Fantasia, Romantiikka lokuvaa online streaming.
Lähettänyt Kimberly Roberts klo 20.52 Ei kommentteja:
Katso Land of the Minotaur HD Streaming (1976)
Land of the Minotaur 1080p/720p/480p HDTV ilmaiset konekäännös Lataa. Löydä tuhansia elokuvia, katsella lempikuvaasi elokuvia online tästä.
Etsi paras valinnassa lajityppi Draama, Musikaali,Sota, Seikkailu, Komedia, Fantasia, Romantiikka, Rikos, Mysteeri, Trilleri, Biography, Sci-Fi, Kauhu, Dokumentit, Action elokuvia online streaming.
Lähettänyt Kimberly Roberts klo 20.20 Ei kommentteja:
Katso Twilight's Last Gleaming Netistä Ilmaiseksi (1977)
Twilight's Last Gleaming 480p/720p/1080p HDTV ilmaiset lataa. Löydä tuhansia elokuvia, katsoa suosikki elokuvia online.
Löytämään parhaat valinnan lajitypin Rikos, Mysteeri, Trilleri, Biography, Sci-Fi, Kauhu, Dokumentit, Action,Draama, Musikaali,Sota, Seikkailu, Komedia, Fantasia, Romantiikka elokuvia suoratoistoon.
Katso La Cage aux Folles Netissä (1978)
La Cage aux Folles 1080p/720p/480p HDTV ilmainen konekäännös Lataa. Löydä tuhansien elokuvien joukosta, katsella lempikuvaasi elokuven online.
Löydä paras valinnassa genrensä Dokumentit, Action,Draama, Musikaali,Sota, Seikkailu, Komedia, Fantasia, Romantiikka, Rikos, Mysteeri, Trilleri, Biography, Sci-Fi, Kauhu elokuvia suoratoistoon.
Lähettänyt Kimberly Roberts klo 3.30 Ei kommentteja:
Katso The Condemned HD Streaming (1976)
The Condemned 720p/1080p/480p HD ilmainen lataus. Tutustu tukansia elokuvia, katsele suosikkivideoitasi elokuven online.
Etsi paras valikoiman lajitypin Rikos, Mysteeri, Trilleri, Biography, Sci-Fi, Kauhu, Dokumentit, Action,Draama, Musikaali,Sota, Seikkailu, Komedia, Fantasia, Romantiikka elokuvien online streaming.
Katso Advantage Netissä (1977)
Advantage 480p/720p/1080p HDTV ilmaiset lataa. Tutustu tuhansiin elokuviin, kasua suosikki elokuven online.
Löydä paras valinta lajityppi Fantasia, Romantiikka, Rikos, Mysteeri, Trilleri, Biography, Sci-Fi, Kauhu, Dokumentit, Action,Draama, Musikaali,Sota, Seikkailu, Komedia elokuvista suoratoistoon.
Lähettänyt Kimberly Roberts klo 0.06 Ei kommentteja:
Katso Behind Convent Walls Suomalaisia Elokuvia Netissä (1978)
Behind Convent Walls 1080p/720p/480p HD ilmainen Konekäännös. Tutustu tuhansiin elokuviin, kasua suosikki elokuvat online.
Katso Lucky Luke: The Ballad of the Daltons HD Streaming (1978)
Lucky Luke: The Ballad of the Daltons 720p/1080p/480p HDTV ilmaiseksi konekäännös Lataa. Löydä tuhansien elokuvien, katsele suosikkivideoitasi elokuven online.
Etsi paras valinta genrensä Seikkailu, Komedia, Fantasia, Romantiikka, Rikos, Mysteeri, Trilleri, Biography, Sci-Fi, Kauhu, Dokumentit, Action,Draama, Musikaali,Sota elokuvien online streaming.
Tunnisteet: Animation, Comedy, Family, Western
Katso Greased Lightning Suomalaisia Elokuvia Netissä (1977)
Greased Lightning 1080p/720p/480p HDTV ilmainen lataus. Löydä tuhansien elokuvien joukosta, katsele suosikkivideoitasi elokuvia online.
Löytämään parhaat valikoiman genrensä Dokumentit, Action,Draama, Musikaali,Sota, Seikkailu, Komedia, Fantasia, Romantiikka, Rikos, Mysteeri, Trilleri, Biography, Sci-Fi, Kauhu elokuvista online streaming.
Katso Stop Crying Little Boy HD Streaming (1977)
Stop Crying Little Boy 480p/720p/1080p HDTV Free Download. Löydä tuhansiin elokuviin, katsoa suosikki elokuvia online.
Löydettäisiin paras valikoiman lajityppi Draama, Musikaali,Sota, Seikkailu, Komedia, Fantasia, Romantiikka, Rikos, Mysteeri, Trilleri, Biography, Sci-Fi, Kauhu, Dokumentit, Action elokuvia online streaming.
Lähettänyt Kimberly Roberts klo 21.29 Ei kommentteja:
Katso The People That Time Forgot Netistä Ilmaiseksi (1977)
The People That Time Forgot 720p/1080p/480p HDTV ilmainen lataus. Tutustu tuhansien elokuvien, katsella lempikuvaasi elokuven online.
Löydä parhaat valinnassa lajityppi Romantiikka, Rikos, Mysteeri, Trilleri, Biography, Sci-Fi, Kauhu, Dokumentit,,Draama, Musikaali,Sota, Seikkailu, Komedia, Fantasia elokuvia online streaming.
Lähettänyt Kimberly Roberts klo 2.03 Ei kommentteja:
Katso Violette & François Netistä Ilmaiseksi (1977)
Violette & François 1080p/720p/480p HDTV ilmaiseksi Konekäännös. Tutustu tuhansiin elokuviin, katsella suosikki elokuvaa online tästä.
Katso Panic Suomalaisia Elokuvia Netissä (1982)
Panic 720p/1080p/480p HDTV allergikkojen lataa. Tutustu tuhansien elokuvien joukosta, kasua suosikki elokuvia online tästä.
Löydä paras valikoiman lajityppi Mysteeri, Trilleri, Biography, Sci-Fi, Kauhu, Dokumentit, Action,Draama, Musikaali,Sota, Seikkailu, Komedia, Fantasia, Romantiikka, Rikos lokuvaa online streaming.
Katso Bruce Lee The Invincible HD Streaming (1978)...
Katso The Student Body Suomalaisia Elokuvia Netiss...
Katso Twilight's Last Gleaming Netistä Ilmaiseksi ...
Katso Behind Convent Walls Suomalaisia Elokuvia Ne...
Katso Lucky Luke: The Ballad of the Daltons HD Str...
Katso Greased Lightning Suomalaisia Elokuvia Netis...
Katso The People That Time Forgot Netistä Ilmaisek...
Katso Violette & François Netistä Ilmaiseksi (1977...

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Tuomioistuinlaki 673/2016 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 2016 › 673/2016
Yleiset säännökset tuomioistuimista ja tuomareista
Yleisiä tuomioistuimia ovat käräjäoikeudet, hovioikeudet ja ylimpänä oikeusasteena korkein oikeus.
Yleisiä hallintotuomioistuimia ovat hallinto-oikeudet ja ylimpänä oikeusasteena korkein hallinto-oikeus.
Erityistuomioistuimia ovat markkinaoikeus, työtuomioistuin ja vakuutusoikeus.
Tuomiovallan käyttö ja tuomioistuinten riippumattomuus
Tuomioistuimet käyttävät niille perustuslain mukaan kuuluvaa tuomiovaltaa.
Tuomioistuimet ovat tuomiovaltaa käyttäessään riippumattomia.
Tuomioistuimen toiminnan järjestäminen
Tuomioistuimet vastaavat itse toimintansa järjestämisestä noudattaen, mitä tässä tai muussa laissa säädetään.
Tarkemmat määräykset tuomioistuimen toiminnasta, lainkäyttö- ja hallintoasioiden käsittelystä ja muusta työskentelyn järjestämisestä annetaan työjärjestyksessä, jonka tuomioistuin hyväksyy.
Tuomareita ovat:
1) korkeimmassa oikeudessa presidentti ja muina tuomareina oikeusneuvokset;
2) korkeimmassa hallinto-oikeudessa presidentti ja muina tuomareina oikeusneuvokset;
3) hovioikeudessa päällikkötuomarina presidentti ja muina tuomareina hovioikeudenneuvokset;
4) käräjäoikeudessa päällikkötuomarina laamanni ja muina tuomareina käräjätuomarit sekä maaoikeutena toimivassa käräjäoikeudessa lisäksi maaoikeusinsinöörit;
5) hallinto-oikeudessa päällikkötuomarina ylituomari ja muina tuomareina hallinto-oikeustuomarit sekä Ahvenanmaan hallintotuomioistuimessa hallintotuomari;
6) markkinaoikeudessa päällikkötuomarina ylituomari ja muina tuomareina markkinaoikeustuomarit ja markkinaoikeusinsinöörit;
7) työtuomioistuimessa päällikkötuomarina presidentti ja muuna tuomarina työtuomioistuinneuvos;
8) vakuutusoikeudessa päällikkötuomarina ylituomari ja muina tuomareina vakuutusoikeustuomarit;
9) hovioikeudessa, hallinto-oikeudessa, markkinaoikeudessa, työtuomioistuimessa ja vakuutusoikeudessa 18 luvussa tarkoitetut asessorit.
Tuomioistuimessa voi lisäksi olla muita jäseniä siten kuin tässä tai muussa laissa säädetään.
Tuomarin asema ja riippumattomuus
Tuomari on tuomiovaltaa käyttäessään riippumaton.
Tuomarin riippumattomuutta turvaavasta virassapysymisoikeudesta säädetään perustuslain 103 §:ssä sekä tarkemmin tämän lain 16 luvussa.
Tuomarin ja tuomioistuimen muun jäsenen on ennen tehtäväänsä ryhtymistä annettava seuraava tuomarinvakuutus: ”Minä N. N. lupaan ja vakuutan kunniani ja omantuntoni kautta, että minä toimin virassani perustuslakia ja lakia noudattaen, tuomitsen oikeudenmukaisesti ja puolueettomasti parhaan ymmärrykseni mukaan sekä kunnioitan ihmisten yhdenvertaisuutta lain edessä.”
Vakuutus annetaan asianomaisessa tuomioistuimessa. Sen voi antaa myös käräjäoikeudessa.
Tarkemmat säännökset tuomarin vakuutuksesta annetaan valtioneuvoston asetuksella.
Käräjäoikeuden tehtävät
Käräjäoikeus käsittelee riita-, rikos- ja hakemusasiat ensimmäisenä oikeusasteena, jollei toisin säädetä.
Käräjäoikeus käsittelee myös muut sille lailla säädetyt asiat.
Käräjäoikeus käsittelee ja ratkaisee asiat istunnossa ja kansliassa.
Käräjäoikeuden puheenjohtajana toimii laamanni, käräjätuomari tai käräjänotaari.
Käräjäoikeuksia ovat Ahvenanmaan, Espoon, Etelä-Karjalan, Etelä-Pohjanmaan, Etelä-Savon, Helsingin, Hyvinkään, Itä-Uudenmaan, Kainuun, Kanta-Hämeen, Kemi-Tornion, Keski-Pohjanmaan, Keski-Suomen, Kymenlaakson, Lapin, Länsi-Uudenmaan, Oulun, Pirkanmaan, Pohjanmaan, Pohjois-Karjalan, Pohjois-Savon, Päijät-Hämeen, Satakunnan, Tuusulan, Vantaan, Varsinais-Suomen ja Ylivieska-Raahen käräjäoikeudet.
Käräjäoikeuksista maaoikeuksina, merioikeuksina ja sotaoikeuksina säädetään erikseen.
Käräjäoikeuksien toimipaikat
Käräjäoikeudessa on kanslia. Käräjäoikeudella voi tarvittaessa olla useampi kanslia ja istuntopaikka.
Erityisestä syystä istunto voidaan toimittaa myös käräjäoikeuden tuomiopiirissä muualla kuin 1 momentissa tarkoitetussa istuntopaikassa tai muulla kuin käräjäoikeuden tuomiopiiriin kuuluvalla paikkakunnalla.
Käräjäoikeuksien kanslian ja istuntopaikan sijainnista säädetään oikeusministeriön asetuksella.
Käräjäoikeuksien tuomiopiirit
Käräjäoikeuden tuomiopiirinä on yksi tai useampi kunta, jollei käräjäoikeuksien toimivallasta lailla erikseen toisin säädetä.
Käräjäoikeuksien tuomiopiireistä säädetään valtioneuvoston asetuksella.
Käräjäoikeuden jäsenet
Käräjäoikeuden jäseniä ovat laamanni ja käräjätuomarit. Käräjäoikeudessa on lisäksi muina jäseninä lautamiehiä, jotka osallistuvat asioiden käsittelyyn ja ratkaisemiseen sen mukaan kuin oikeudenkäymiskaaressa tai muussa laissa säädetään. Lautamiehistä säädetään käräjäoikeuden lautamiehistä annetussa laissa (675/2016).
Käräjäoikeudessa voi lisäksi olla sotilasjäseniä, jotka osallistuvat sotilasoikeudenkäyntiasioiden käsittelyyn ja ratkaisemiseen. Sotilasoikeudenkäyntiasioista säädetään sotilasoikeudenkäyntilaissa (326/1983).
Käräjäoikeuksien tuomiopiirejä yhdistämällä perustetussa käräjäoikeudessa voi yhdistämisen niin edellyttäessä tilapäisesti olla useampi kuin yksi laamannin virka. Laamanneista yksi nimitetään päällikkötuomariksi noudattaen 11 luvun 2 §:n 1 momenttia. Mitä laamannista säädetään, koskee päällikkötuomarina toimivaa laamannia.
Maaoikeuden jäsenet
Maaoikeutena toimivassa käräjäoikeudessa on jäseninä maaoikeusasioita käsittelevä käräjätuomari (maaoikeusasioiden vastuutuomari) sekä maaoikeusinsinööri. Maaoikeusasioiden vastuutuomari osallistuu myös käräjäoikeuden muiden asioiden käsittelyyn.
Käräjäoikeuden laamanni määrää lisäksi vähintään yhden käräjäoikeuden tuomareista käsittelemään maaoikeusasioita enintään viiden vuoden määräajaksi kerrallaan.
Hovioikeuden lainkäyttötehtävät
Hovioikeus käsittelee käräjäoikeuden ratkaisuista tehdyt valitukset ja kantelut sekä hovioikeuden ratkaistavaksi säädetyt ylimääräistä muutoksenhakua koskevat asiat ja muut laissa sen ratkaistavaksi säädetyt lainkäyttöasiat.
Hovioikeus käsittelee ensimmäisenä oikeusasteena sille lain mukaan kuuluvat tuomareita, muita tuomioistuinten virkamiehiä sekä syyttäjiä koskevat virkarikosasiat.
Hovioikeuden valvontatehtävät
Hovioikeus valvoo tuomiopiirinsä käräjäoikeuksien toimintaa ja ryhtyy tarvittaessa toimenpiteisiin havaitsemiensa epäkohtien poistamiseksi. Hovioikeudella on tämän tehtävän toteuttamiseksi oikeus saada tarvitsemansa tiedot asianomaisilta viranomaisilta.
Hovioikeuden on laadittava käräjäoikeuden valvonnan yhteydessä havaitsemistaan asioista kertomus, joka on toimitettava tiedoksi valtioneuvoston oikeuskanslerille ja eduskunnan oikeusasiamiehelle. Lisäksi hovioikeuden on ilmoitettava valtioneuvoston oikeuskanslerille tietoonsa tulleista seikoista, jotka saattavat johtaa virkasyytteen nostamiseen hovioikeudessa.
Työjärjestyksessä määrätään, miten valvonta on suoritettava.
Hovioikeuden muut tehtävät
Hovioikeus käsittelee oikeushallintoasiat ja muut lailla sen ratkaistavaksi säädetyt asiat.
Hovioikeus käsittelee ja ratkaisee lainkäyttöasiat istunnossa esittelystä tai pääkäsittelyssä.
Hovioikeuden puheenjohtajana toimii presidentti tai hovioikeudenneuvos.
Hovioikeuksia ovat Helsingin, Itä-Suomen, Rovaniemen, Turun ja Vaasan hovioikeudet.
Hovioikeuksien toimipaikat
Hovioikeuden sijainnista säädetään valtioneuvoston asetuksella. Hovioikeudella voi olla myös pysyvä istuntopaikka, jonka sijainnista säädetään oikeusministeriön asetuksella.
Hovioikeuden istunto toimitetaan sen sijaintipaikkakunnalla. Pääkäsittely saadaan kuitenkin tarvittaessa toimittaa hovioikeuden tuomiopiiriin kuuluvalla muulla paikkakunnalla kuin hovioikeuden sijaintipaikkakunnalla. Erityisestä syystä pääkäsittely saadaan toimittaa myös muulla kuin hovioikeuden tuomiopiiriin kuuluvalla paikkakunnalla.
Hovioikeuksien tuomiopiirit
Hovioikeuden tuomiopiirinä on yhden tai useamman käräjäoikeuden tuomiopiiri, jollei hovioikeuksien toimivallasta lailla erikseen toisin säädetä.
Hovioikeuksien tuomiopiireistä säädetään valtioneuvoston asetuksella.
Hovioikeuden jäsenet
Hovioikeuden jäseniä ovat presidentti ja hovioikeudenneuvokset. Hovioikeudessa voi lisäksi olla asessoreja.
Helsingin hovioikeudessa on lisäksi sotilasjäseniä, jotka osallistuvat sotilasoikeudenkäyntiasioiden käsittelyyn ja ratkaisemiseen sen mukaan kuin sotilasoikeudenkäyntilaissa säädetään.
Hallinto-oikeuden lainkäyttötehtävät
Hallinto-oikeus käsittelee ja ratkaisee ne hallinto-oikeudelliset valitukset, hallintoriita-asiat ja muut asiat, jotka säädetään kuuluviksi sen toimivaltaan hallintolainkäyttölaissa (586/1996) tai muussa laissa.
Hallinto-oikeus käsittelee ja ratkaisee asiat istunnossa esittelystä.
Hallinto-oikeuden puheenjohtajana toimii ylituomari tai lainoppinut hallinto-oikeustuomari.
Hallinto-oikeuksia ovat Helsingin, Hämeenlinnan, Itä-Suomen, Pohjois-Suomen, Turun ja Vaasan hallinto-oikeudet.
Ahvenanmaan hallintotuomioistuimesta säädetään erikseen lailla.
Hallinto-oikeuden tuomiopiirinä on yksi tai useampi maakunta, jollei hallinto-oikeuksien toimivallasta lailla erikseen toisin säädetä.
Hallinto-oikeuksien tuomiopiireistä ja sijaintipaikoista säädetään valtioneuvoston asetuksella.
Hallinto-oikeuden jäsenet
Hallinto-oikeuden jäseniä ovat ylituomari ja hallinto-oikeustuomarit. Hallinto-oikeudessa voi lisäksi olla asessoreja.
Hallinto-oikeudessa on lastensuojelua, adoptiota, mielenterveysasioita, päihdehuoltoa, tartuntatauteja sekä kehitysvammaisten erityishuoltoa tuntevia asiantuntijajäseniä, jotka osallistuvat asioiden käsittelyyn ja ratkaisemiseen noudattaen, mitä hallinto-oikeuslaissa (430/1999) tai muussa laissa säädetään.
Markkinaoikeuden tehtävät
Markkinaoikeuden päätösvaltaisuudesta, sen toimivaltaan lailla kuuluviksi säädettyjen asioiden käsittelystä markkinaoikeudessa sekä muutoksenhausta markkinaoikeuden ratkaisuun säädetään oikeudenkäynnistä markkinaoikeudessa annetussa laissa (100/2013).
Markkinaoikeuden jäsenet
Markkinaoikeuden jäseniä ovat ylituomari, markkinaoikeustuomarit ja markkinaoikeusinsinöörit. Markkinaoikeudessa voi lisäksi olla asessoreja.
Markkinaoikeudessa on kilpailu- ja valvonta-asioita, hankinta-asioita, teollis- ja tekijänoikeudellisia asioita sekä markkinaoikeudellisia asioita tuntevia asiantuntijajäseniä, jotka osallistuvat asioiden käsittelyyn ja ratkaisemiseen noudattaen, mitä oikeudenkäynnistä markkinaoikeudessa annetussa laissa säädetään.
Työtuomioistuimen tehtävät
Työtuomioistuin toimii erityistuomioistuimena työ- ja virkaehtosopimuksia koskevissa riita-asioissa sekä käsittelee sille lain nojalla kuuluvat valitusasiat.
Työtuomioistuimen toimivaltaan kuuluvista asioista, työtuomioistuimen päätösvaltaisuudesta niissä sekä niiden käsittelystä työtuomioistuimessa säädetään oikeudenkäynnistä työtuomioistuimessa annetussa laissa (646/1974).
Työtuomioistuimen jäsenet
Työtuomioistuimen jäseniä ovat presidentti ja työtuomioistuinneuvos. Työtuomioistuimessa voi lisäksi olla asessori.
Työtuomioistuimessa on neljätoista asiantuntijajäsentä, jotka osallistuvat asioiden käsittelyyn ja ratkaisemiseen noudattaen, mitä oikeudenkäynnistä työtuomioistuimessa annetussa laissa säädetään. Asiantuntijajäsenistä kaksi on lainoppineita ja sellaisia, jotka eivät edusta työnantaja- tai työntekijäetuja. Muista asiantuntijajäsenistä kahdeksan on työsuhteisiin ja neljä virkasuhteisiin perehtyneitä.
Vakuutusoikeuden tehtävät
Vakuutusoikeus toimii toimeentuloturva-asioiden erityistuomioistuimena sille lain nojalla kuuluvissa asioissa.
Vakuutusoikeuden päätösvaltaisuudesta ja asioiden käsittelystä vakuutusoikeudessa säädetään oikeudenkäynnistä vakuutusoikeudessa annetussa laissa (677/2016).
Vakuutusoikeuden jäsenet
Vakuutusoikeuden jäseniä ovat ylituomari ja vakuutusoikeustuomarit. Vakuutusoikeudessa voi lisäksi olla asessoreja.
Vakuutusoikeudessa on lisäksi muita lääkärijäseniä, työoloja tai yritystoimintaa tuntevia asiantuntijajäseniä sekä sotilasvamma-asioita tuntevia asiantuntijajäseniä, jotka osallistuvat asioiden käsittelyyn ja ratkaisemiseen noudattaen, mitä oikeudenkäynnistä vakuutusoikeudessa annetussa laissa säädetään.
Tuomioistuimen työskentelyn järjestäminen, johtaminen ja hallinto
Tuomioistuinta johtaa ja sen tuloksellisuudesta vastaa päällikkötuomari.
Tuomioistuimessa voi olla johtoryhmä päällikkötuomarin tukena tuomioistuimen toiminnan johtamisessa ja kehittämisessä. Johtoryhmään kuuluvat päällikkötuomari puheenjohtajana, 4 §:ssä tarkoitetut osaston johtajat, 19 luvun 5 §:ssä tarkoitettu kanslia- tai hallintopäällikkö sekä tarpeen mukaan myös muuta henkilöstöä.
Johtoryhmässä on käsiteltävä ainakin esitys tuomioistuimen työjärjestykseksi sekä muut tuomioistuimen johtamista, hallintoa, taloutta ja toimintaa sekä henkilöstöä tai niiden kehittämistä koskevat merkittävät asiat.
Johtoryhmän kokoonpanosta ja siinä käsiteltävistä asioista määrätään tarkemmin työjärjestyksessä.
Päällikkötuomarin tehtävät
Päällikkötuomari huolehtii tuomioistuimen toimintakyvystä ja sen kehittämisestä. Hän asettaa tuomioistuimen tulostavoitteet ja huolehtii niiden toteutumisesta. Päällikkötuomarin tulee valvoa oikeusperiaatteiden soveltamisen ja laintulkinnan yhdenmukaisuutta tuomioistuimen ratkaisuissa.
Päällikkötuomari osallistuu lainkäyttöön siinä määrin kuin hänen muut tehtävänsä sen sallivat.
Hallinnollisten asioiden ratkaiseminen
Päällikkötuomari ratkaisee tuomioistuimelle kuuluvat hallinto- ja talousasiat, joita ei ole määrätty muun virkamiehen ratkaistavaksi.
Päällikkötuomari voi määrätä, että asia, joka koskee lausunnon antamista lainsäädäntöasiassa tai lainsäädäntöaloitteen tekemistä, käsitellään ja ratkaistaan täysistunnossa, ja käräjäoikeudessa muussa laajemmassa kokoonpanossa.
Päällikkötuomarin oikeudesta siirtää asia muun virkamiehen ratkaistavaksi määrätään työjärjestyksessä. Päällikkötuomari voi ottaa siirtämänsä tai muutoin muun virkamiehen ratkaistavaksi kuuluvan asian itse ratkaistavakseen.
Tuomioistuin voi toimia osastoihin jakautuneena. Osastojaosta määrätään työjärjestyksessä.
Osastoa johtaa päällikkötuomarin osaston johtajaksi määräämä lainoppinut tuomari (osaston johtaja), jollei päällikkötuomari itse johda osastoa.
Osaston johtajan tehtävään määrääminen
Päällikkötuomari määrää osaston johtajan tehtävään tuomioistuimen lainoppineen tuomarin enintään kolmeksi vuodeksi kerrallaan. Tehtävä on julistettava niiden asianomaisen tuomioistuimen vakinaisten tuomareiden haettavaksi, jotka on nimitetty virkaansa ennen hakuajan päättymistä. Tehtävään määrättävällä tulee olla tehtävän edellyttämät henkilökohtaiset ominaisuudet ja johtamistaitoa.
Määräys voidaan painavasta syystä peruuttaa.
Osaston johtajan tehtävät
Asiat on jaettava valmisteltaviksi ja ratkaistaviksi työjärjestyksessä vahvistettujen perusteiden mukaisesti. Näiden perusteiden on oltava selkeitä ja niiden on turvattava asianosaisten oikeus saada asiansa ratkaistuksi riippumattomasti, puolueettomasti ja joutuisasti.
Asian uudelleen jakaminen
Tuomarin käsiteltäväksi ja ratkaistavaksi jaettu asia voidaan vastoin asianomaisen tuomarin tahtoa jakaa uudelleen vain, jos siihen on tuomarin sairaudesta, asian viivästymisestä, tuomarin työmäärästä tai muusta vastaavasta seikasta johtuva painava syy.
Asian uudelleen jakamisesta 1 momentissa tarkoitetussa tapauksessa päättää päällikkötuomari. Korkeimmassa oikeudessa ja korkeimmassa hallinto-oikeudessa uudelleen jakamisesta päättää presidentti. Päätös on perusteltava.
Tuomioistuimen työjärjestyksen vahvistaa päällikkötuomari johtoryhmää tai, jos tuomioistuimessa ei ole johtoryhmää, vakinaisia tuomareita kuultuaan.
Tuomioistuimen työjärjestys on julkinen ja sen on oltava jokaisen saatavilla.
Tuomioistuinten on vuosittain annettava kertomus toiminnastaan. Tuomioistuimet voivat laatia myös yhteisen toimintakertomuksen.
Toimintakertomus on julkinen ja sen on oltava jokaisen saatavilla.
Tuomari tuomiovallan käyttäjänä ja virkamiehenä
Tuomarin velvollisuuksista
Tuomarilla on velvollisuus ratkaista hänen käsiteltäväkseen jaettu asia. Tuomarin on virkatoimissaan oltava tunnollinen ja huolellinen. Hänen on käsiteltävä ja ratkaistava asia joutuisasti.
Tuomariin sovellettavista virkamiehen yleisistä velvollisuuksista säädetään lisäksi valtion virkamieslain (750/1994) 4 luvussa ja muualla laissa.
Tuomarin vastuu virkatoimista
Tuomarin vastuusta virkatoimistaan säädetään perustuslain 118 §:ssä ja muualla laissa.
Tuomari esittelijänä
Jos asia ratkaistaan tuomioistuimessa lain mukaan esittelystä, tuomari voi toimia esittelijänä.
Tuomari on velvollinen ylläpitämään ja kehittämään laintuntemustaan, oikeudellista osaamistaan ja ammattitaitoaan.
Tuomareille on oltava tarjolla riittävästi koulutusta ja heillä on oltava mahdollisuus osallistua siihen.
Sivutoimet ja sivutoimilupa
Tuomari ei saa ottaa vastaan tai pitää valtion virkamieslain 18 §:n 4 momentissa tarkoitettua sivutointa, ellei tuomioistuin hakemuksesta myönnä siihen lupaa (sivutoimilupa). Sivutoimilupaa ei saa myöntää riidan yhden osapuolen nimeämänä välimiehenä toimimista varten välimiesoikeudessa.
Muilta osin sivutoimesta säädetään valtion virkamieslain 18 §:ssä.
Tuomareiden sivutoimia koskevien tietojen merkitsemisestä rekisteriin säädetään tuomareiden sidonnaisuus- ja sivutoimirekisteristä annetussa laissa (565/2015).
Sivutoimiluvan hakeminen
Sivutoimiluvan myöntää hakemuksesta se tuomioistuin, jonka palveluksessa tuomari on. Käräjäoikeuden laamannille luvan myöntää kuitenkin hovioikeus, hovioikeuden ja työtuomioistuimen presidentille korkein oikeus sekä hallinto-oikeuden, markkinaoikeuden ja vakuutusoikeuden ylituomarille korkein hallinto-oikeus.
Sen estämättä, mitä valtion virkamieslain 18 §:n 5 momentissa säädetään, hakijan on lupahakemuksessa ilmoitettava tiedot välimiesoikeusriidan asianosaisista luvan käsittelevän tuomioistuimen päällikkötuomarille.
Sivutoimesta saadun tulon ja sivutoimen päättymisestä ilmoittaminen
Tuomarin on ilmoitettava tuomioistuimelle vuosittain, mitä hänelle on sivutoimista maksettu, jos sivutoimista saatujen tulojen yhteismäärä ylittää 10 000 euroa. Ilmoituksessa on mainittava, mistä sivutoimista tulot on maksettu. Muista sivutoimista kuin välimiestehtävistä on ilmoitettava myös maksun suorittaja. Sen estämättä, mitä viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetun lain (621/1999) 24 §:n 1 momentin 23 kohdassa säädetään, tuomarin sivutoimista saaduista tuloista ilmoittamat tiedot ovat julkisia. Tuomarin on ilmoitettava viipymättä myös sivutoimen päättymisestä.
Palkkioilmoitus on annettava viimeistään tulon kertymistä seuraavan kalenterivuoden toukokuun loppuun mennessä. Ilmoitus annetaan 6 §:n 1 momentissa tarkoitetulle tuomioistuimelle.
Tuomariksi voidaan nimittää oikeustieteen muun ylemmän korkeakoulututkinnon kuin kansainvälisen ja vertailevan oikeustieteen maisterin tutkinnon suorittanut oikeamielinen Suomen kansalainen, joka aikaisemmalla toiminnallaan tuomioistuimessa tai muussa tehtävässä on osoittanut, että hänellä on täytettävänä olevan viran menestyksellisen hoitamisen edellyttämä perehtyneisyys viran tehtäväalaan sekä tarvittavat henkilökohtaiset ominaisuudet. Erityisalan asiantuntemusta vaativien tuomarinvirkojen kelpoisuusvaatimuksista voidaan säätää erikseen.
Tuomarin suomen ja ruotsin kielen taitoa koskevista vaatimuksista säädetään 9 §:ssä.
Ylimpien tuomioistuinten tuomareita koskevat kelpoisuusvaatimukset
Korkeimman oikeuden presidentiksi ja jäseneksi sekä korkeimman hallinto-oikeuden presidentiksi ja jäseneksi voidaan nimittää 1 §:ssä säädetyt edellytykset hyvin täyttävä etevä laintuntija. Korkeimman oikeuden ja korkeimman hallinto-oikeuden presidenteiltä edellytetään lisäksi johtamistaitoa.
Päällikkötuomareita koskevat kelpoisuusvaatimukset
Päällikkötuomariksi voidaan nimittää se, jolla on 1 §:ssä säädettyjen edellytysten lisäksi johtamistaitoa.
Maaoikeusasioiden vastuutuomarin kelpoisuusvaatimukset
Maaoikeutena toimivan käräjäoikeuden maaoikeusasioiden vastuutuomarin tulee olla perehtynyt kiinteistölainsäädäntöön ja kiinteistöasioiden käsittelyyn.
Maaoikeusinsinöörin kelpoisuusvaatimukset
Maaoikeutena toimivan käräjäoikeuden maaoikeusinsinöörin virkaan vaaditaan maanmittauksen alalla suoritettu tehtävään soveltuva diplomi-insinöörin tutkinto sekä hyvä kokemus kiinteistötoimitusten suorittamisessa ja hyvä perehtyneisyys kiinteistöjen arviointiin.
Vesilain (587/2011) ja ympäristönsuojelulain (527/2014) mukaisten asioiden käsittelyyn osallistuvan hallinto-oikeuden muun kuin lainoppineen jäsenen kelpoisuusvaatimuksena on soveltuva ylempi korkeakoulututkinto tekniikan tai luonnontieteiden alalta. Lisäksi häneltä edellytetään, että hän on perehtynyt sovellettavan lainsäädännön alaan kuuluviin tehtäviin.
Markkinaoikeuden ylituomarin ja markkinaoikeustuomarin kelpoisuusvaatimukset
Markkinaoikeuden ylituomarilta ja markkinaoikeustuomarilta edellytetään lisäksi, että hän on perehtynyt kilpailu- tai valvonta-asioihin, hankinta-asioihin, teollis- tai tekijänoikeudellisiin asioihin taikka markkinaoikeudellisiin asioihin.
Markkinaoikeusinsinöörin kelpoisuusvaatimukset
Markkinaoikeusinsinööriksi voidaan nimittää soveltuvan ylemmän korkeakoulututkinnon tekniikan alalta suorittanut oikeamielinen Suomen kansalainen, joka on perehtynyt patenttiasioihin ja jolla on tarvittavat henkilökohtaiset ominaisuudet.
Tuomariksi nimitettävällä on oltava tuomioistuimen tuomiopiirin väestön enemmistön kielen erinomainen suullinen ja kirjallinen taito sekä:
Erityistä kielitaitoa edellyttävät käräjätuomarinvirat
Kaksikielisessä käräjäoikeudessa tulee kielellisten oikeuksien turvaamiseksi olla riittävä määrä käräjätuomarinvirkoja, joihin nimitettävillä on oltava tuomioistuimen tuomiopiirin väestön vähemmistön kielen erinomainen suullinen ja kirjallinen taito sekä enemmistön kielen tyydyttävä suullinen ja kirjallinen taito. Tällaisia virkoja tulee kuitenkin aina olla vähintään yksi.
Valtioneuvoston asetuksella säädetään, kuinka monta 1 momentissa tarkoitettua virkaa kussakin kaksikielisessä käräjäoikeudessa on.
Kaksikielisessä hovi- tai hallinto-oikeudessa, markkinaoikeudessa ja vakuutusoikeudessa voi kielellisten oikeuksien turvaamiseksi olla riittävä määrä lainoppineen tuomarin virkoja, joihin nimitettävillä on oltava 10 §:n 1 momentissa tarkoitettu kielitaito.
Valtioneuvoston asetuksella säädetään, kuinka monta 1 momentissa tarkoitettua virkaa kussakin kaksikielisessä tuomioistuimessa on. Ennen asian esittelemistä valtioneuvostolle oikeusministeriön on pyydettävä asianomaisen ylimmän tuomioistuimen lausunto 1 momentissa tarkoitettujen tuomarin virkojen tarpeesta.
Tuomarin viran kelpoisuusvaatimuksista ei voida myöntää erivapautta.
Tuomarin virkaan ja määräaikaiseen virkasuhteeseen nimittäminen
Tuomari nimitetään virkaansa vakinaisesti, jollei häntä 12 luvun 1 §:ssä säädetyillä perusteilla nimitetä määräaikaiseen virkasuhteeseen.
Asessorin virkaan nimitetään määräajaksi 18 luvun 1 §:n mukaisesti.
Tuomioistuimen päällikkötuomari nimitetään virkaansa määräajaksi noudattaen, mitä 2 §:ssä säädetään. Korkeimman oikeuden presidentti ja korkeimman hallinto-oikeuden presidentti nimitetään virkaansa vakinaisesti.
Päällikkötuomarin nimittäminen määräajaksi
Päällikkötuomarin virka on määräajaksi täytettävä tuomarin virka, johon nimitetään seitsemäksi vuodeksi kerrallaan. Päällikkötuomari nimitetään kuitenkin enintään siihen asti, kun hän täyttää tuomarille säädetyn eroamisiän. Päällikkötuomarin nimittämisessä noudatetaan, mitä vakinaisen tuomarin nimittämisestä säädetään.
Päällikkötuomari voidaan 12 luvun 1 §:ssä tarkoitetuissa tapauksissa nimittää myös seitsemää vuotta lyhyemmäksi ajaksi.
Jos päällikkötuomari on nimitetty vakinaisesti tuomarin virkaan, hän on virkavapaana tästä virasta sen ajan, kun hän on päällikkötuomarin virassa. Ennen tämän lain voimaantuloa päällikkötuomarin virkaan nimitetystä on kuitenkin voimassa, mitä 24 luvun 4 §:ssä säädetään.
Jos tässä pykälässä tarkoitetussa päällikkötuomarin virassa oleva nimitetään toiseen päällikkötuomarin virkaan, katsotaan hänen eronneen aikaisemmasta päällikkötuomarin virasta siitä ajankohdasta, josta hänet on nimitetty tähän toiseen virkaan.
Nimittävä viranomainen
Vakinaisen tuomarin ja päällikkötuomarin 2 §:n 1 momentissa tarkoitetussa tapauksessa nimittää tasavallan presidentti valtioneuvoston ratkaisuehdotuksesta.
Vakinainen tuomarin virka ja määräajaksi täytettävä päällikkötuomarin virka on ennen sen täyttämistä julistettava tuomioistuimelta haettavaksi.
Viran haettavaksi julistava tuomioistuin
Korkeimman oikeuden, hovioikeuden ja työtuomioistuimen presidentin viran julistaa haettavaksi korkein oikeus.
Korkeimman hallinto-oikeuden presidentin sekä hallinto-oikeuden, markkinaoikeuden ja vakuutusoikeuden ylituomarin viran julistaa haettavaksi korkein hallinto-oikeus.
Käräjäoikeuden laamannin viran julistaa haettavaksi asianomainen hovioikeus.
Muut kuin 1—3 momentissa mainitut tuomarin virat julistaa haettavaksi se tuomioistuin, jossa tuomarin virka on.
Viran uudelleen haettavaksi julistamisesta, hakuajan jatkamisesta ja viranhaun peruuttamisesta päättää viran haettavaksi julistava tuomioistuin.
Esitys tuomarin virkaan nimittämisestä
Tasavallan presidentti nimittää korkeimman oikeuden ja korkeimman hallinto-oikeuden presidentit ilman 3 momentissa tarkoitettua esitystä.
Korkein oikeus tekee korkeimman oikeuden jäsenen virkaan nimittämisestä perustellun esityksen, joka toimitetaan valtioneuvostolle tasavallan presidentille esittelemistä varten. Korkein hallinto-oikeus tekee vastaavasti esityksen korkeimman hallinto-oikeuden jäsenen virkaan nimittämisestä.
Muun kuin 1 ja 2 momentissa mainitun tuomarin nimittämisestä perustellun esityksen tekee 20 luvussa tarkoitettu tuomarinvalintalautakunta.
Tuomarinvalintalautakunnan lausunto
Tuomarinvalintalautakunta voi antaa lausunnon korkeimman oikeuden tai korkeimman hallinto-oikeuden jäsenen nimittämistä koskevassa asiassa, jos asianomainen tuomioistuin sitä pyytää. Lausuntoa annettaessa noudatetaan 9 §:ää.
Tuomarinvalintalautakunta pyytää ennen nimitysesityksen tekemistä lausunnon hakijoista siltä tuomioistuimelta, joka on julistanut viran haettavaksi. Käräjätuomarin viran hakijoista lausunto pyydetään kuitenkin asianomaiselta hovioikeudelta ja lisäksi siltä käräjäoikeudelta, jossa virka on haettavana. Maaoikeusinsinöörin viran hakijoista on lisäksi pyydettävä Maanmittauslaitoksen lausunto. Vastaavasti Ahvenanmaan maakunnan hallitukselta on hankittava lausunto ennen Ahvenanmaan käräjäoikeuden laamannin nimittämistä.
1) hovioikeus, hallinto-oikeus, markkinaoikeus ja vakuutusoikeus kokoonpanossa, johon kuuluvat päällikkötuomari ja osaston johtajat tai, jos tuomioistuin ei ole jakaantunut osastoihin, päällikkötuomari vakinaisia tuomareita kuultuaan;
2) käräjäoikeudessa laamanni johtoryhmää tai, jos käräjäoikeudessa ei ole johtoryhmää, vakinaisia käräjätuomareita kuultuaan;
3) työtuomioistuimessa presidentti.
Edellä 1 momentin 1 kohdassa tarkoitettu kokoonpano on päätösvaltainen, kun läsnä on päällikkötuomari puheenjohtajana ja vähintään puolet muista jäsenistä tai heidän sijaisistaan.
Tuomarin viran haettavaksi julistaneen tuomioistuimen lausuntoon tulee liittää lautakunnan ohjeiden mukainen yhteenveto hakijoiden virka-ansioista ja muista huomioon otetuista ansioista. Käräjätuomarin viran hakijoista yhteenvedon laatii kuitenkin hovioikeus.
Vakinaiseen tuomarin virkaan nimitettäväksi esitettävän on ennen nimittämistä annettava valtion virkamieslain 8 a §:n 1 momentissa tarkoitettu selvitys sidonnaisuuksistaan. Ilmoitus annetaan nimittävälle viranomaiselle tai, jos nimittävä viranomainen on tasavallan presidentti, oikeusministeriölle. Tuomariksi nimitetyn on lisäksi toimitettava ilmoitus tiedoksi sille tuomioistuimelle, johon hänet on nimitetty.
Tuomarin on virkasuhteensa aikana viipymättä ilmoitettava muutoksista sidonnaisuuksissaan. Ilmoitus annetaan sille tuomioistuimelle, jossa tuomari työskentelee. Käräjäoikeuden laamanni antaa ilmoituksen kuitenkin hovioikeudelle, hovioikeuden ja työtuomioistuimen presidentti korkeimmalle oikeudelle ja hallinto-oikeuden, markkinaoikeuden ja vakuutusoikeuden ylituomari korkeimmalle hallinto-oikeudelle. Tuomarin on myös muutoin annettava vastaava selvitys tuomioistuimen tai oikeusministeriön sitä pyytäessä.
Sidonnaisuuksista säädetään lisäksi valtion virkamieslain 8 a §:ssä. Sidonnaisuuksia koskevien tietojen merkitsemisestä rekisteriin säädetään tuomareiden sidonnaisuus- ja sivutoimirekisteristä annetussa laissa.
Päällikkötuomarin oikeus tulla nimitetyksi vakinaiseen tuomarin virkaan
Päällikkötuomarilla, jota ei ole nimitetty vakinaisesti muuhun tuomarin virkaan, on 2 §:n 1 momentissa tarkoitetun toimikauden päättyessä oikeus tulla nimitetyksi vakinaiseen lainoppineen tuomarin virkaan siinä tuomioistuimessa, jonka päällikkötuomarina hän on toiminut. Tarvittaessa hänellä on oikeus tulla nimitetyksi sellaiseen muun tuomioistuimen tuomarin virkaan, jonka kelpoisuusvaatimukset hän täyttää ja jota voidaan pitää hänelle sopivana. Virkaan nimitetään tuomarin nimittämisestä säädettyä menettelyä noudattaen. Virkaa ei kuitenkaan julisteta haettavaksi.
Edellä 1 momentissa tarkoitetun tuomarin asema virkaikäjärjestyksessä määräytyy sen ajankohdan mukaan, jona hänet on nimitetty päällikkötuomariksi.
Määräaikaisen tuomarin nimittäminen
Tuomarin nimittäminen määräaikaiseen virkasuhteeseen
Vakinaisen tuomarin viran tai määräajaksi täytettävän päällikkötuomarin viran ollessa ilman viran hoitajaa taikka tuomarin ollessa estyneenä tai vuosilomalla voidaan virkaa hoitamaan nimittää tuomari määräaikaiseen virkasuhteeseen. Tuomioistuimeen voidaan nimittää tuomari määräaikaiseen virkasuhteeseen myös, jos se on käsiteltävien asioiden lukumäärän tai laadun vuoksi taikka muusta erityisestä syystä tarpeen.
Tuomarin määräaikaiseen virkasuhteeseen ei voida nimittää yksittäistä asiaa varten, ellei siihen ole oikeudenkäynnin turvaamisesta johtuvaa pakottavaa tarvetta.
Määräaikaiseen virkasuhteeseen nimitetyn tuomarin kelpoisuuteen, virassapysymisoikeuteen sinä aikana, joksi hänet on nimitetty, sekä palkkauksen perusteisiin sovelletaan, mitä vastaavan vakinaisen tuomarin kelpoisuudesta, virassapysymisoikeudesta ja palkkauksesta säädetään.
Määräaikaisen tuomarin virkasuhteen julistaminen haettavaksi
Tuomarin määräaikainen virkasuhde on julistettava haettavaksi, jos nimitys tehdään vähintään kuudeksi kuukaudeksi.
Korkeimman oikeuden ja korkeimman hallinto-oikeuden jäsenen määräaikainen virkasuhde on julistettava haettavaksi nimityksen kestosta riippumatta.
Eräiden ylimpien tuomareiden nimittäminen määräaikaiseen virkasuhteeseen
Tasavallan presidentti nimittää korkeimman oikeuden jäsenen määräaikaiseen virkasuhteeseen korkeimman oikeuden esityksestä ja korkeimman hallinto-oikeuden jäsenen korkeimman hallinto-oikeuden esityksestä.
Päällikkötuomarin viran ollessa ilman viran hoitajaa korkein oikeus nimittää hovioikeuden ja työtuomioistuimen presidentin sekä käräjäoikeuden laamannin määräaikaiseen virkasuhteeseen. Käräjäoikeuden laamanni nimitetään hovioikeuden esityksestä.
Päällikkötuomarin viran ollessa ilman viran hoitajaa korkein hallinto-oikeus nimittää hallinto-oikeuden, markkinaoikeuden ja vakuutusoikeuden ylituomarin määräaikaiseen virkasuhteeseen.
Muiden tuomareiden nimittäminen määräaikaiseen virkasuhteeseen
Korkein oikeus nimittää vuotta pidemmäksi määräajaksi asianomaisen tuomioistuimen päällikkötuomarin esityksestä tuomarin määräaikaiseen virkasuhteeseen hovioikeuteen, työtuomioistuimeen ja käräjäoikeuteen. Korkein hallinto-oikeus nimittää vastaavasti tuomarin hallinto-oikeuteen, markkinaoikeuteen ja vakuutusoikeuteen.
Tuomioistuimen päällikkötuomari nimittää tuomarin määräaikaiseen virkasuhteeseen asianomaiseen tuomioistuimeen enintään vuoden määräajaksi.
Ennen kuin tuomari nimitetään 2 momentissa tarkoitetussa tapauksessa, päällikkötuomarin on kuultava johtoryhmää tai, jos johtoryhmää ei ole, tuomioistuimen vakinaisia tuomareita, jollei se ole tarpeetonta nimityksen lyhytaikaisuuden tai muun syyn vuoksi.
Määräaikaiseen virkasuhteeseen nimitetyn tuomarin sidonnaisuuksien ilmoittaminen
Määräaikaiseen virkasuhteeseen nimitettävän tuomarin on ennen nimittämistä ja virkasuhteen aikana annettava 11 luvun 12 §:ssä tarkoitetut ilmoitukset sidonnaisuuksistaan, jos nimitys tehdään vuotta pidemmäksi ajaksi. Sama koskee korkeimman oikeuden ja korkeimman hallinto-oikeuden jäseneksi määräaikaiseen virkasuhteeseen nimitettävää nimityksen kestosta riippumatta.
Virkavapaus ja sijaisuudet
Tuomarin virkavapaus ja viranhoito
Tuomarille myönnettävästä valtion virkamieslain 23 §:ssä tarkoitetusta virkavapaudesta päättää asianomainen tuomioistuin, jollei tämän luvun 2 §:ssä toisin säädetä.
Päällikkötuomarin virkavapaus
Tuomioistuimen päällikkötuomari voi ottaa valtion virkamieslain 23 §:ssä tarkoitettua virkavapaata enintään yhden kuukauden vuodessa. Tätä pidemmäksi ajaksi hovioikeuden presidentille ja työtuomioistuimen presidentille myönnettävästä virkavapaudesta päättää korkein oikeus. Vastaavasti korkein hallinto-oikeus päättää hallinto-oikeuden, markkinaoikeuden ja vakuutusoikeuden ylituomarille yli kuukaudeksi myönnettävästä virkavapaudesta. Käräjäoikeuden laamannille yli kuukaudeksi myönnettävästä virkavapaudesta päättää asianomainen hovioikeus.
Päällikkötuomarin sijaisena toimiminen
Päällikkötuomarin ollessa estyneenä hänen sijaisenaan toimii työjärjestyksessä sijaiseksi määrätty osaston johtaja tai muu lainoppinut tuomari. Jos tällaista määräystä ei ole annettu, päällikkötuomarin sijaisena toimii tehtävässä vanhin virantoimituksessa oleva osaston johtaja tai, jos tuomioistuin ei ole jakautunut osastoihin, virassa vanhin virantoimituksessa oleva lainoppinut tuomari.
Osaston johtajan sijaisena toimiminen
Osaston johtajan ollessa estyneenä hänen sijaisenaan toimii työjärjestyksessä sijaiseksi määrätty tuomari. Jos tällaista määräystä ei ole annettu, osaston johtajan sijaisena toimii asianomaisen osaston virassa vanhin virantoimituksessa oleva lainoppinut tuomari.
Esteettömän tuomarin määrääminen
Korkein oikeus voi tarvittaessa määrätä esteellisen tuomarin tilalle toisen, kelpoisuusvaatimukset täyttävän tuomarin hovioikeuteen ja työtuomioistuimeen. Korkein hallinto-oikeus voi vastaavasti määrätä tuomarin hallinto-oikeuteen, markkinaoikeuteen ja vakuutusoikeuteen.
Hovioikeus voi tarvittaessa määrätä käräjäoikeuteen esteellisen tuomarin sijaan lainoppineen tuomarin hovioikeudesta tai toisesta samaan hovioikeuspiirin kuuluvasta käräjäoikeudesta.
Tuomarin toimiminen toisessa tuomioistuimessa
Tuomari voidaan suostumuksellaan määrätä enintään vuodeksi kerrallaan toimimaan tuomarina muussa tuomioistuimessa kuin siinä, johon hänet on nimitetty, jos se on perusteltua vastaanottavassa tuomioistuimessa käsiteltävien asioiden laadun, laajuuden tai lukumäärän vuoksi.
Hovioikeus antaa 1 momentissa tarkoitetun määräyksen toimia sen tuomiopiiriin kuuluvassa käräjäoikeudessa. Korkein oikeus antaa määräyksen toimia hovioikeudessa ja työtuomioistuimessa sekä korkein hallinto-oikeus hallinto-oikeudessa, markkinaoikeudessa ja vakuutusoikeudessa.
Ennen määräyksen antamista on pyydettävä suostumus siltä tuomioistuimelta, josta tuomari siirtyy.
Maaoikeusinsinöörin velvollisuus toimia toisessa maaoikeudessa
Maaoikeusinsinööri voidaan tarvittaessa määrätä käsittelemään maaoikeusasioita myös muussa samaan maaoikeusinsinöörien yhteistoiminta-alueeseen kuuluvassa maaoikeusasioita käsittelevässä käräjäoikeudessa kuin siinä, johon hänet on nimitetty.
Jos 1 momentin perusteella siirrettävä virka uudelleenjärjestelyn jälkeen sijaitsee muualla kuin tuomarin työssäkäyntialueella, eikä tuomari suostu siirtoon, hänet on pyrittävä siirtämään tuomarin työssäkäyntialueella sijaitsevaan toiseen tuomarin virkaan. Jos tällaista virkaa ei ole, tuomari voidaan suostumuksellaan siirtää työssäkäyntialueen ulkopuolella sijaitsevaan tuomarin virkaan tai muuhunkin virkaan. Jos tuomarin viran tilalle uudelleenjärjestelyssä perustetaan uusi virka, joka ei ole tuomarin virka, tuomarilla on kuitenkin ensisijaisesti oikeus tulla nimitetyksi tuomarin virkaan.
Tuomari voidaan siirtää vain virkaan, jonka kelpoisuusvaatimukset hän täyttää ja jota voidaan pitää hänelle sopivana. Tuomarin virkaan siirrettäessä noudatetaan tuomarin nimittämisestä säädettyä menettelyä. Virkaa ei kuitenkaan julisteta haettavaksi. Tuomarin viran täyttämistä koskevan 11 luvun 10 §:ssä tarkoitetun tuomioistuimen lausunnon antaa korkein oikeus tai korkein hallinto-oikeus sen mukaan, mitä tuomioistuinta uudelleenjärjestely koskee.
Jos tuomari ilman pätevää syytä kieltäytyy vastaanottamasta 2 momentissa tarkoitettua virkaa, tuomarille voidaan antaa ero. Asian käsittelee korkein hallinto-oikeus oikeusministeriön hakemuksesta. Asia on käsiteltävä kiireellisenä lainkäyttöasiana.
Kirjallinen varoitus ja virantoimituksesta pidättäminen
Tuomarille valtion virkamieslain 24 §:ssä tarkoitetun kirjallisen varoituksen antaa sen tuomioistuimen päällikkötuomari, jonka palveluksessa tuomari on. Käräjäoikeuden laamannille kirjallisen varoituksen antaa kuitenkin hovioikeuden presidentti, hovioikeuden ja työtuomioistuimen presidentille korkeimman oikeuden presidentti sekä hallinto-oikeuden, markkinaoikeuden ja vakuutusoikeuden ylituomarille korkeimman hallinto-oikeuden presidentti.
Tuomarin virantoimituksesta pidättämisestä valtion virkamieslain 40 §:n 2 momentin 1—3 kohdassa tarkoitetuilla perusteilla päättää se tuomioistuin, jonka palveluksessa tuomari on. Käräjäoikeuden laamannin pidättää virantoimituksesta kuitenkin hovioikeus, hovioikeuden ja työtuomioistuimen presidentin korkein oikeus sekä hallinto-oikeuden, markkinaoikeuden ja vakuutusoikeuden ylituomarin korkein hallinto-oikeus.
Virantoimituksesta pidättämisestä säädetään lisäksi valtion virkamieslaissa.
Eroamisikä ja eron antaminen
Tuomariin sovellettavasta virkamiehen yleisestä eroamisiästä ja virkasuhteen päättymisestä säädetään valtion virkamieslain 35 §:ssä.
Tuomarille antaa hakemuksesta eron se tuomioistuin, jonka palveluksessa hän on.
Tuomarille työkyvyttömyyden vuoksi annettava ero
Tuomari on velvollinen eroamaan tuomarin virasta, jos hän on sairauden, vian tai vamman vuoksi menettänyt työkykynsä.
Jos työkykynsä menettänyt tuomari ei itse hae eroa, tuomarille annettavasta erosta päättää tuomioistuin. Asia on eron antavassa tuomioistuimessa käsiteltävä kiireellisenä lainkäyttöasiana. Eron antamisesta päättää:
1) hovioikeus, joka on toimivaltainen virkarikosasiassa, jos asia koskee käräjäoikeuden tai työtuomioistuimen tuomaria;
2) korkein hallinto-oikeus, jos asia koskee korkeimman hallinto-oikeuden, hallinto-oikeuden, markkinaoikeuden tai vakuutusoikeuden tuomaria;
3) korkein oikeus, jos asia koskee korkeimman oikeuden tai hovioikeuden tuomaria.
Hakemuksen tuomarille annettavasta erosta tekee virantoimituksesta pidättämistä koskevassa asiassa toimivaltainen tuomioistuin.
Tuomarin toimivalta virkasuhteen päätyttyä
Tuomari on toimivaltainen lainkäyttöasiassa senkin jälkeen, kun hän ei enää ole tuomarin virassa tai määräaikaisessa virkasuhteessa asianomaisessa tuomioistuimessa, jos hän on ratkaissut asian tai osallistunut sen ratkaisemiseen monijäsenisen kokoonpanon jäsenenä virkasuhteensa aikana taikka jos asiassa on tehty ratkaisuehdotus hänen virkasuhteensa aikana.
Mitä 1 momentissa säädetään, ei koske tuomaria, jolle on 2 §:n perusteella annettu ero.
ASIANTUNTIJAJÄSENET JA MUU HENKILÖKUNTA
Asiantuntijajäsenen asema
Asiantuntijajäsen on tuomiovaltaa käyttäessään samalla tavalla riippumaton kuin tuomari.
Mitä 9 luvun 1 ja 2 §:ssä säädetään tuomarin velvollisuuksista ja vastuusta, sovelletaan myös asiantuntijajäseneen.
Mitä 16 luvun 3 §:ssä säädetään tuomarin toimivallasta, sovelletaan myös asiantuntijajäseneen toimikauden päätyttyä.
Asiantuntijajäsenen oikeus pysyä tehtävässään
Asiantuntijajäsenen oikeuteen pysyä tehtävässään sinä aikana, joksi hänet on määrätty, sovelletaan 18—21 §:ssä säädetyin poikkeuksin, mitä tuomarin viran haltijan oikeudesta pysyä virassaan säädetään.
Valtioneuvosto määrää asiantuntijajäsenet hallinto-oikeuteen, markkinaoikeuteen ja vakuutusoikeuteen. Tasavallan presidentti määrää asiantuntijajäsenet korkeimpaan hallinto-oikeuteen ja työtuomioistuimeen.
Asiantuntijajäsenten ja varajäsenten lukumäärä
Asiantuntijajäseniä määrätään riittävä määrä. Työtuomioistuimen asiantuntijajäsenten lukumäärästä säädetään 6 luvun 2 §:ssä.
Asiantuntijajäsenille voidaan määrätä riittävä määrä varajäseniä. Mitä asiantuntijajäsenestä säädetään, sovelletaan myös varajäseneen.
Asiantuntijajäsenten toimikausi
Asiantuntijajäsenet määrätään viiden vuoden toimikaudeksi kerrallaan. Jos asiantuntijajäsenen tehtävä vapautuu kesken toimikauden, asiantuntijajäsenen tilalle voidaan määrätä uusi jäsen.
Jäsenet määrätään kuitenkin enintään siihen asti, kun he täyttävät tuomareille säädetyn eroamisiän.
Tehtävien julistaminen haettavaksi
Asianomainen tuomioistuin julistaa asiantuntijajäsenten tehtävät haettaviksi.
Mitä 1 momentissa säädetään, ei koske niitä työtuomioistuimen ja vakuutusoikeuden asiantuntijajäseniä, jotka määrätään 13 ja 15 §:ssä tarkoitettujen ehdotusten perusteella.
Tuomioistuin voi hankkia hakijoista lausunnon tai muuta selvitystä.
Esitys tehtävään määräämisestä
Tuomioistuimet toimittavat oikeusministeriölle valtioneuvostolle tai tasavallan presidentille esittelemistä varten perustellun esityksen siitä, ketkä hakijoista olisi määrättävä tehtäviin.
Esitys työtuomioistuimen työsuhteisiin ja virkasuhteisiin perehtyneiden jäsenten määräämiseksi tehdään 13 §:ssä tarkoitettujen ehdotusten perusteella. Esitys vakuutusoikeuden työoloja tai yritystoiminnan olosuhteita tuntevien sekä sotilasvamma-asioita tuntevien jäsenten määräämiseksi tehdään 15 §:ssä tarkoitettujen ehdotusten perusteella. Vakuutusoikeuden on lisäksi kuultava sosiaali- ja terveysministeriötä ennen vakuutusoikeuden lääkärijäsenten määräämistä koskevan esityksen toimittamista oikeusministeriölle.
Hallinto-oikeuden asiantuntijajäsenten kelpoisuusvaatimukset
Hallinto-oikeuden asiantuntijajäsenten tulee olla:
1) tehtävään soveltuvan ylemmän korkeakoulututkinnon suorittaneita, lastensuojeluun perehtyneitä henkilöitä hallinto-oikeuslain 7 §:n 1 momentin 1 ja 1 a kohdassa tarkoitetuissa asioissa;
2) tehtävään soveltuvan ylemmän korkeakoulututkinnon suorittaneita, kehitysvammaisten erityishuoltoon perehtyneitä henkilöitä hallinto-oikeuslain 7 §:n 1 momentin 2 kohdassa tarkoitetuissa asioissa;
3) psykiatriaan perehtyneitä laillistettuja lääkäreitä hallinto-oikeuslain 7 §:n 1 momentin 3 kohdassa tarkoitetuissa asioissa;
4) tehtävään soveltuvan ylemmän korkeakoulututkinnon suorittaneita, päihdehuoltoon perehtyneitä henkilöitä hallinto-oikeuslain 7 §:n 1 momentin 4 kohdassa tarkoitetuissa asioissa;
5) tartuntatauteihin perehtyneitä erikoislääkäreitä hallinto-oikeuslain 7 §:n 1 momentin 5 kohdassa tarkoitetuissa asioissa.
Korkeimman hallinto-oikeuden asiantuntijajäsenten kelpoisuusvaatimukset
Korkeimman hallinto-oikeuden ympäristöasiantuntijaneuvoksen kelpoisuusvaatimuksena on soveltuva ylempi korkeakoulututkinto tekniikan tai luonnontieteiden alalta. Lisäksi hänen tulee olla perehtynyt sovellettavan lainsäädännön alaan kuuluviin tehtäviin.
Markkinaoikeuden asiantuntijajäsenten kelpoisuusvaatimukset
Kilpailu- ja valvonta-asioiden sekä hankinta-asioiden käsittelyyn osallistuvalta markkinaoikeuden asiantuntijajäseneltä edellytetään, että hän on suorittanut soveltuvan ylemmän korkeakoulututkinnon ja perehtynyt kilpailuoikeuteen, hankintatoimeen, energiamarkkinoihin, taloustieteeseen, markkinointiin, arvopaperimarkkinoihin, elinkeinoelämään tai taloudellisiin kysymyksiin.
Teollis- ja tekijänoikeudellisten asioiden käsittelyyn osallistuvalta markkinaoikeuden asiantuntijajäseneltä edellytetään, että hän on suorittanut soveltuvan ylemmän korkeakoulututkinnon sekä perehtynyt asianomaiseen tekniikan alaan tai patentointiin liittyviin kysymyksiin taikka markkinointiin, taloustieteeseen, elinkeinoelämään tai taloudellisiin kysymyksiin taikka taiteeseen.
Markkinaoikeudellisten asioiden käsittelyyn osallistuvalta markkinaoikeuden asiantuntijajäseneltä edellytetään, että hän on suorittanut soveltuvan ylemmän korkeakoulututkinnon ja perehtynyt kuluttajansuojaan, markkinointiin, elinkeinoelämään tai taloudellisiin kysymyksiin.
Markkinaoikeuden asiantuntijajäsenen kelpoisuus samassa oikeudenkäynnissä käsiteltävissä asioissa
Työtuomioistuimen asiantuntijajäsenten kelpoisuusvaatimukset
Työtuomioistuimen asiantuntijajäseneltä, joka ei edusta työnantaja- tai työntekijäetuja, edellytetään, että hän on suorittanut oikeustieteen muun ylemmän korkeakoulututkinnon kuin kansainvälisen ja vertailevan oikeustieteen maisterin tutkinnon ja on perehtynyt työoloihin.
Työtuomioistuimen muiden asiantuntijajäsenten on oltava työ- tai virkasuhteisiin perehtyneitä.
Työtuomioistuimen työ- ja virkasuhteisiin perehtyneiden asiantuntijajäsenten määräämistä koskeva ehdotus
Työtuomioistuimen työsuhteisiin ja virkasuhteisiin perehtyneet asiantuntijajäsenet määrätään työnantaja- ja työntekijäetuja edustavien tahojen ehdotusten perusteella:
1) työsuhteisiin perehtyneistä jäsenistä:
a) neljä työnantajayhdistysten edustavimpien keskusjärjestöjen; ja
b) neljä työntekijäin ja toimihenkilöiden ammattiyhdistysten edustavimpien keskusjärjestöjen ehdotuksesta; sekä
2) virkasuhteisiin perehtyneistä jäsenistä:
a) kaksi valtiovarainministeriön, kunnallisen työmarkkinalaitoksen, evankelis-luterilaisen kirkon työmarkkinalaitoksen ja Suomen Pankin; ja
b) kaksi valtion ja Suomen Pankin virkamiesten sekä kunnallisten ja kirkollisten viranhaltijain ammattiyhdistysten edustavimpien keskusjärjestöjen ehdotuksesta.
Ehdotettujen asiantuntijajäsenten keskuudessa on oltava teollisuuden, maatalouden ja palvelualan työsuhteisiin perehtyneitä henkilöitä.
Tullakseen huomioon otetuiksi 1 momentissa tarkoitettujen tahojen ehdotuksissa on oltava vähintään kaksi kertaa niin monta ehdokasta kuin on määrättäviä jäseniä. Ehdotuksiin on liitettävä selvitys siitä, että ehdotetut henkilöt suostuvat ottamaan jäsenyyden vastaan.
Työtuomioistuimen on ennen esityksen tekemistä pyydettävä 1 momentissa tarkoitetuilta tahoilta ehdotukset asiantuntijajäsenten määräämisestä. Jäsenet määrätään, vaikka ehdotusta ei ole tehty työtuomioistuimen asettamassa määräajassa tai ehdotus on tehty puutteellisena, jos ehdotusta ei pyynnöstä huolimatta ole tehty tai täydennetty. Työtuomioistuin voi pyytää uuden ehdotuksen, jos ehdokkaat eivät täytä yleisiä virkanimitysperusteita.
Edellä 1 momentissa tarkoitettujen järjestöjen palveluksessa olevaan henkilöön, joka hoitaa tässä pykälässä tarkoitettua ehdokasasettelua, sovelletaan rikosoikeudellista virkavastuuta koskevia säännöksiä.
Vakuutusoikeuden asiantuntijajäsenten kelpoisuusvaatimukset
Vakuutusoikeuden lääkärijäsenen tulee olla laillistettu lääkäri.
Vakuutusoikeuden muista asiantuntijajäsenistä osan tulee olla työoloja tai yritystoiminnan olosuhteita tuntevia sekä osan sotilasvamma-asioita tuntevia.
Vakuutusoikeuden työoloja tai yritystoiminnan olosuhteita tuntevien sekä sotilasvamma-asioita tuntevien asiantuntijajäsenten määräämistä koskeva ehdotus
Vakuutusoikeuden työoloja tai yritystoiminnan olosuhteita tuntevat sekä sotilasvamma-asioita tuntevat asiantuntijajäsenet määrätään:
1) työelämän ja työmarkkinoiden tai yritystoiminnan olosuhteita tuntevat jäsenet:
a) edustavien työnantaja- ja työntekijäjärjestöjen;
b) kunnallisen työmarkkinalaitoksen ja kunnallisia viranhaltijoita ja työntekijöitä edustavien pääsopijajärjestöjen;
c) valtion työmarkkinalaitoksen ja valtion virkamiesten ja työntekijöiden edustavimpien keskusjärjestöjen;
d) edustavimpien yrittäjäjärjestöjen;
e) edustavimpien maatalousyrittäjäjärjestöjen ehdotuksista; ja
f) puolustusministeriön ja edustavimpien työntekijäjärjestöjen ehdotuksesta; sekä
2) sotilasvamma-asioihin perehtyneet korvauksensaajien oloja tuntevat jäsenet korvauksensaajien edustavimpien keskusjärjestöjen ehdotuksesta ja sotilasjäsenet puolustusministeriön ehdotuksesta.
Vakuutusoikeuden on ennen esityksen tekemistä pyydettävä 1 momentissa tarkoitetuilta tahoilta ehdotukset asiantuntijajäsenten määräämisestä. Jäsenet määrätään, vaikka ehdotusta ei ole tehty vakuutusoikeuden asettamassa määräajassa tai ehdotus on tehty puutteellisena, jos ehdotusta ei pyynnöstä huolimatta ole tehty tai täydennetty. Vakuutusoikeus voi pyytää uuden ehdotuksen, jos ehdokkaat eivät täytä yleisiä virkanimitysperusteita.
Hallinto-oikeuden asiantuntijajäseneksi voidaan määrätä se, jolla on hallinto-oikeuden tuomiopiirin väestön enemmistön kielen hyvä suullinen ja kirjallinen taito sekä:
1) yksikielisessä hallinto-oikeudessa toisen kansalliskielen tyydyttävä ymmärtämisen taito ja tyydyttävä suullinen taito; taikka
2) kaksikielisessä hallinto-oikeudessa toisen kansalliskielen tyydyttävä suullinen ja kirjallinen taito.
Ahvenanmaan hallintotuomioistuimen asiantuntijajäsenten ja varajäsenten kielitaitoa koskevista kelpoisuusvaatimuksista säädetään Ahvenanmaan itsehallintolain nojalla valtioneuvoston asetuksella.
Korkeimman hallinto-oikeuden ja markkinaoikeuden asiantuntijajäseneksi, työtuomioistuimen asiantuntijajäseneksi, joka ei edusta työnantaja- tai työntekijäetuja, sekä vakuutusoikeuden lääkärijäseneksi voidaan määrätä se, jolla on suomen kielen hyvä suullinen ja kirjallinen taito sekä ruotsin kielen tyydyttävä suullinen ja kirjallinen taito.
Työtuomioistuimen työsuhteisiin ja virkasuhteisiin perehtyneet asiantuntijajäsenet sekä vakuutusoikeuden työoloja tai yritystoiminnan olosuhteita tuntevat ja sotilasvamma-asioita tuntevat asiantuntijajäsenet on määrättävä siten, että heidän keskuudessaan on riittävästi sekä suomen kielen että ruotsin kielen taitoisia henkilöitä.
Asiantuntijajäsenen tehtävään esitettävän on ennen tehtävään määräämistä sekä tehtävän kestäessä annettava tuomioistuimelle 11 luvun 12 §:ssä tarkoitettu sidonnaisuusilmoitus.
Asiantuntijajäsenen asema tuomioistuinlaitoksen uudelleenjärjestelyssä
Jos tuomioistuimen uudelleenjärjestelyssä asiantuntijajäsenen tehtävät siirtyvät toiseen tuomioistuimeen, asiantuntijajäsenellä on oikeus jatkaa tehtävässään tässä toisessa tuomioistuimessa.
Kirjallinen varoitus ja asiantuntijajäsenen tehtävästä pidättäminen
Asiantuntijajäsenelle voidaan antaa kirjallinen varoitus ja hänet voidaan pidättää asiantuntijajäsenen tehtävästä noudattaen soveltuvin osin, mitä 15 luvussa säädetään tuomarille annettavasta kirjallisesta varoituksesta ja tuomarin virantoimituksesta pidättämisestä.
Asiantuntijajäsenen terveydentilan selvittäminen ja työkyvyttömyyden perusteella annettava ero
Asiantuntijajäsenen terveydentila voidaan tarvittaessa selvittää noudattaen, mitä valtion virkamieslain 19 §:ssä säädetään.
Mitä tämän lain 16 luvun 2 §:ssä säädetään tuomarille työkyvyttömyyden perusteella annettavasta erosta, sovelletaan myös asiantuntijajäseneen.
Asiantuntijajäsenen tehtävästä vapauttaminen
Jos asiantuntijajäsenen kelpoisuusvaatimuksena on se, että hän on laillistettu lääkäri tai erikoislääkäri, eikä hänellä enää ole terveydenhuollon ammattihenkilöistä annetun lain (559/1994) nojalla oikeutta toimia tällaisena laillistettuna lääkärinä tai sitä oikeutta on rajoitettu, asianomaisen tuomioistuimen on vapautettava hänet tehtävästään tai määrättävä, ettei asiantuntija määräaikana saa hoitaa tehtäväänsä. Ennen tehtävästä vapauttamista asiantuntijajäsenelle on varattava tilaisuus tulla kuulluksi.
Asiantuntijajäsenelle maksetaan valtion varoista kohtuullinen palkkio ja korvaus. Niiden perusteet ja määrät vahvistaa oikeusministeriö.
Kaksi vuotta asessorin tehtävässä toiminut henkilö voi toimia toimikaudestaan jäljellä olevan ajan myös muussa tuomarin tehtävässä tai esittelijänä korkeimmassa oikeudessa taikka korkeimmassa hallinto-oikeudessa.
Asessorin nimittämisessä noudatetaan, mitä 12 luvussa säädetään tuomarin nimittämisestä määräaikaiseen virkasuhteeseen.
Asessoriksi voidaan nimittää 10 luvun 1 §:ssä säädetyt edellytykset täyttävä henkilö, jolla on vähintään kolmen vuoden kokemus tuomarin, tuomioistuimen esittelijän tai valmistelijan, syyttäjän, asianajajan tai oikeusavustajan tehtävästä taikka muusta sellaisesta lakimiestehtävästä, jonka voidaan katsoa antavan valmiuksia tuomarin tehtävään. Edellytyksenä on lisäksi, että hän on suorittanut hyväksytysti kokeen, jossa on osoitettava tuomarin tehtävässä toimimista koskevien keskeisten säännösten ja yleisten periaatteiden tuntemus. Asessorin suomen ja ruotsin kielen taitoa koskeviin vaatimuksiin sovelletaan 10 luvun 9 §:ää.
Asessorin toimivalta
Tuomioistuimen monijäsenisessä ratkaisukokoonpanossa voi olla jäsenenä vain yksi asessori.
Asessori ei voi toimia ratkaisukokoonpanon jäsenenä asiassa, joka koskee tuomarin virkarikosta.
Asessori voi toimia tuomioistuimen puheenjohtajana.
Asessorin koulutusohjelma
Asessorin koulutuksen tavoitteena on syventää asessorin laintuntemusta ja oikeudellista osaamista sekä antaa hänelle hyvät valmiudet itsenäiseen oikeudelliseen ratkaisutoimintaan myös laajoissa ja vaikeissa asioissa.
Asessorin on toimikautensa aikana osallistuttava tuomarikoulutuslautakunnan suunnittelemaan koulutusohjelmaan hänelle koulutuspaikassa laaditun henkilökohtaisen opintosuunnitelman mukaisesti.
Päällikkötuomari voi perustellusta syystä myöntää asessorille luvan koulutusohjelman keskeyttämiseen. Keskeytynyt ohjelma voidaan suorittaa loppuun keskeytyksen päätyttyä.
Koulutusohjelman päättyminen
Asessorin on tehtävässä 1 §:n 1 momentissa tarkoitetun kolmen vuoden vähimmäisajan toimittuaan suoritettava lopputyö tai loppukoe, jossa arvioidaan tuomarin tehtävässä vaadittavaa taitoa ja osaamista. Kokeen järjestää tuomarinkoulutuslautakunta.
Asessorin koulutusohjelman ja lopputyön tai loppukokeen hyväksytysti suorittaneelle voidaan myöntää oikeus käyttää tuomarikoulutetun nimikettä. Oikeuden myöntää tuomarinkoulutuslautakunta hakemuksesta.
Tuomarinkoulutuslautakunnasta säädetään 21 luvussa.
Tuomioistuimissa on esittelijöitä ja valmistelijoita seuraavasti:
1) hovioikeudessa hovioikeuden esittelijöitä;
2) hallinto-oikeudessa hallinto-oikeuden esittelijöitä;
3) markkinaoikeudessa markkinaoikeuden valmistelijoita;
4) työtuomioistuimessa työtuomioistuimen esittelijöitä;
5) vakuutusoikeudessa vakuutusoikeuden esittelijöitä.
Hallinto-oikeudessa voi lisäksi olla esittelijöinä notaareita.
Työjärjestyksessä myös muu kuin 1 ja 2 momentissa tarkoitettu kelpoisuusvaatimukset täyttävä virkamies voidaan määrätä toimimaan esittelijänä.
Esittelijä voi toimia asian valmistelijana, kun tuomari 9 luvun 3 §:n mukaisesti esittelee asian.
Esittelijöiden ja valmistelijoiden nimittäminen
Esittelijät ja valmistelijat nimittää asianomainen tuomioistuin.
Esittelijöiden ja valmistelijoiden kelpoisuusvaatimukset
Kelpoisuusvaatimuksena 1 §:n 1 momentissa tarkoitettuun virkaan on oikeustieteen muu ylempi korkeakoulututkinto kuin kansainvälisen ja vertailevan oikeustieteen maisterin tutkinto. Hovioikeuden esittelijällä tulee lisäksi olla kokemusta tuomarin tehtävistä. Työtuomioistuimen esittelijän tulee lisäksi olla työsuhdeasioihin perehtynyt.
Kelpoisuusvaatimuksena 1 §:n 2 momentissa tarkoitettuun notaarin virkaan on soveltuva korkeakoulututkinto.
Mitä 10 luvun 9 §:ssä säädetään tuomarin kielitaitoa koskevista kelpoisuusvaatimuksista, sovelletaan myös esittelijöiden ja valmistelijoiden kielitaitoa koskeviin kelpoisuusvaatimuksiin.
Käräjänotaarit
Käräjäoikeudessa, hovioikeudessa ja hallinto-oikeudessa on tuomioistuinharjoittelua suorittavia käräjänotaareita, jotka osallistuvat lainkäyttöasioiden käsittelyyn ja ratkaisemiseen noudattaen tuomioistuinharjoittelusta annettua lakia (674/2016).
Käräjänotaarin kelpoisuusvaatimuksista ja nimittämisestä säädetään tuomioistuinharjoittelusta annetun lain 3 §:ssä.
Tuomioistuimessa voi olla kansliapäällikön tai hallintopäällikön virka taikka muu vastaava virka, jonka tehtäviin kuuluu tuomioistuimen hallinnosta huolehtiminen. Tuomioistuimessa voi olla myös muuta virka- ja työsopimussuhteista henkilöstöä.
Asianomainen tuomioistuin nimittää kanslia- tai hallintopäällikön ja muut virkamiehet sekä ottaa palvelukseensa työsopimussuhteisen henkilökunnan.
Kansliahenkilöstön toimivalta
Käräjäoikeuden laamanni voi kirjallisesti määrätä käräjäoikeuden kansliahenkilökuntaan kuuluvan, joka on antanut tuomarinvakuutusta vastaavan vakuutuksen sekä saanut tehtävään tarvittavan koulutuksen ja jolla on tehtävän hoitamiseen riittävä taito:
1) oikeudenkäymiskaaren 5 luvun 3 §:ssä tarkoitetuissa asioissa:
b) antamaan oikeudenkäymiskaaren 21 luvun 8 c §:n nojalla ratkaisuja oikeudenkäyntikulujen osalta sekä tuomioita, jos vastaaja on myöntänyt kanteen;
c) tekemään päätöksiä asian jättämisestä sillensä, jos kantaja on peruuttanut kanteensa eikä vastaaja vaadi asian ratkaisemista;
2) ratkaisemaan avioliittolain (234/1929) 25 §:n 1 momentin nojalla avioerohakemuksen, jos kummallakin puolisolla on kotipaikka Suomessa.
Jos 1 momentissa tarkoitettu kansliahenkilökunnan ratkaistavana oleva asia osoittautuu laajaksi, tulkinnanvaraiseksi tai muutoin vaikeaksi ratkaista, asia on siirrettävä käräjänotaarin tai käräjäoikeuden lainoppineen jäsenen ratkaistavaksi.
Päällikkötuomari voi kirjallisesti määrätä kansliahenkilökuntaan kuuluvan, jolla on riittävä taito, antamaan haasteita ja todistuksia, suorittamaan tiedoksiantoja sekä muita lainkäyttöasioiden valmisteluun, käsittelyyn tai täytäntöönpanoon liittyviä tehtäviä.
Virkavapaus ja viranhoito
Tässä luvussa tarkoitetun virkasuhteisen henkilöstön virkavapaudesta päättää asianomainen tuomioistuin.
Esittelijöiden ja valmistelijoiden sivutoimet
Mitä 9 luvun 5—7 §:ssä säädetään tuomarin sivutoimista, sovelletaan myös tuomioistuimen esittelijän ja valmistelijan sivutoimiin.
Esittelijöiden ja valmistelijoiden koulutus
Mitä 9 luvun 4 §:ssä säädetään tuomarin koulutuksesta, sovelletaan myös tuomioistuimen esittelijöihin ja valmistelijoihin.
Tuomarinvalintalautakunnan tehtävä, asettaminen ja kokoonpano
Tuomarinvalintalautakunnan tehtävänä on valmistella tuomarin viran täyttämistä.
Valtioneuvosto asettaa tuomarinvalintalautakunnan viideksi vuodeksi kerrallaan.
Tuomarinvalintalautakunnassa on puheenjohtajana korkeimman oikeuden valitsema jäsen ja varapuheenjohtajana korkeimman hallinto-oikeuden valitsema jäsen. Muina jäseninä on yksi hovioikeuden presidentti, yksi hallinto-oikeuden ylituomari, yksi käräjäoikeuden laamanni, yksi hovioikeuden muu vakinainen tuomari, yksi käräjätuomari, kaksi hallinto-oikeustuomaria tai yksi hallinto-oikeustuomari ja yksi erityistuomioistuimen tuomari, yksi asianajaja, yksi syyttäjä ja yksi oikeustieteellistä tutkimusta ja opetusta edustava jäsen. Kullakin jäsenellä on henkilökohtainen varajäsen.
Tuomarinvalintalautakunnan jäsenten nimeäminen
Tuomarinvalintalautakunta asetetaan sen jälkeen, kun:
5) korkein oikeus on nimennyt käräjäoikeuden laamannien, hovioikeuden muiden vakinaisten tuomareiden ja käräjätuomareiden keskuudesta tulevat jäsenet ja varajäsenet ilmoittautumisten perusteella;
Nimeämismenettely
Nimettäessä 2 §:n 5—9 kohdassa tarkoitettuja jäseniä ja varajäseniä nimetään ehdokkaita kaksi kertaa niin monta kuin on asetettavia jäseniä ja varajäseniä. Ennen 2 §:n 9 kohdassa tarkoitettua nimeämistä oikeusministeriön on kuultava oikeustieteellistä tutkimusta ja opetusta edustavia yksikköjä.
Korkein oikeus ja korkein hallinto-oikeus ilmoittavat 2 §:n 5 ja 6 kohdassa tarkoitettujen tehtävien avoinna olemisesta ja ilmoittavat nimeämänsä jäsenet ja varajäsenet oikeusministeriölle.
Oikeusministeriö pyytää 2 §:n 7 ja 8 kohdassa tarkoitetut nimeämiset Suomen Asianajajaliitolta sekä valtakunnansyyttäjältä.
Lautakunnan jäsenen eroaminen
Eron lautakunnan jäsenelle ja varajäsenelle myöntää valtioneuvosto.
Eroavan jäsenen tilalle nimitetään jäljellä olevaksi toimikaudeksi seuraaja edellä säädettyä menettelyä noudattaen.
Tuomarinvalintalautakunta on päätösvaltainen, kun läsnä on puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja ja vähintään kahdeksan muuta jäsentä tai varajäsentä.
Tuomarinvalintalautakunnalla on sihteeri. Lautakunnalla voi lisäksi olla sivutoimisia esittelijöitä ja muuta henkilöstöä. Sihteerin ja sivutoimisen esittelijän tehtävänä on valmistella ja esitellä lautakunnassa tehtävät nimitysesitykset ja lausunnot. Lisäksi sihteeri huolehtii lautakunnan muun toiminnan järjestämisestä.
Sihteerillä ja sivutoimisilla esittelijöillä tulee olla oikeustieteen muu ylempi korkeakoulututkinto kuin kansainvälisen ja vertailevan oikeustieteen maisterin tutkinto ja hyvä tuomioistuimien toiminnan tuntemus.
Tuomarinvalintalautakunnan toimistosta ja henkilöstöstä sekä työskentelyn järjestämisestä ja asioiden käsittelystä tuomarinvalintalautakunnassa voidaan antaa tarkempia määräyksiä lautakunnan vahvistamassa työjärjestyksessä.
1) huolehtia tuomioistuinten jäsenille, esittelijöille, valmistelijoille, käräjänotaareille ja muulle henkilöstölle järjestettävän koulutuksen suunnittelusta yhteistyössä oikeusministeriön ja tuomioistuinten kanssa;
7) antaa pyynnöstä oikeusministeriölle lausunto tuomioistuinlaitoksen johtamiskoulutukseen tai muuhun koulutukseen valittavista henkilöistä;
Tuomarinkoulutuslautakunnassa on puheenjohtaja, varapuheenjohtaja ja kahdeksan muuta jäsentä. Puheenjohtaja, varapuheenjohtaja ja neljä jäsentä ovat vakinaisessa virassa olevia tuomareita. Muina jäseninä on yksi syyttäjä, yksi asianajaja, yksi oikeustieteellistä tutkimusta ja opetusta edustava jäsen sekä yksi oikeusministeriötä edustava jäsen. Kullakin jäsenellä on henkilökohtainen varajäsen.
5) oikeusministeriö on nimennyt oman jäsenensä ja varajäsenensä.
Tuomarinkoulutuslautakunta on päätösvaltainen, kun läsnä on puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja ja vähintään viisi muuta jäsentä tai varajäsentä. Puheenjohtajan tai varapuheenjohtajan lisäksi läsnä tulee olla vähintään kolme muuta tuomaria.
Tuomarinkoulutuslautakunnalla on sihteeri, joka valmistelee ja esittelee lautakunnassa esillä olevat asiat sekä huolehtii lautakunnan muun toiminnan järjestämisestä. Sihteerillä tulee olla soveltuva ylempi korkeakoulututkinto ja hyvä tuomioistuinten toiminnan tai aikuiskoulutuksen tuntemus.
Tuomarinkoulutuslautakunta nimittää sihteerin.
Lautakunnalla voi lisäksi olla muuta henkilöstöä, jonka ottaa sihteeri.
Tuomarinkoulutuslautakunnan toimistosta ja henkilöstöstä sekä työskentelyn järjestämisestä ja asioiden käsittelystä lautakunnassa voidaan antaa tarkempia määräyksiä lautakunnan vahvistamassa työjärjestyksessä.
Virkarikosasiat
Tuomioistuimet käsittelevät tuomioistuimen jäseniä ja tuomioistuimen virkamiehiä koskevat virkarikossyyteasiat seuraavasti:
1) korkein oikeus, jos asia koskee hovioikeuden jäsentä;
2) hovioikeus, jos asia koskee:
a) sen tuomiopiiriin kuuluvan käräjäoikeuden jäsentä, käräjänotaaria tai kansliapäällikköä taikka kansliahenkilökuntaan kuuluvaa, jos asia koskee 19 luvun 6 §:n 1 momentissa tarkoitetussa tehtävässä tehtyä virkarikosta;
b) sen tuomiopiirin alueella sijaitsevan hallinto-oikeuden jäsentä, kansliapäällikköä, esittelijää, notaaria tai käräjänotaaria;
3) Helsingin hovioikeus, jos asia koskee:
a) markkinaoikeuden jäsentä, kansliapäällikköä tai valmistelijaa;
b) vakuutusoikeuden jäsentä, kansliapäällikköä tai esittelijää;
c) työtuomioistuimen jäsentä, kansliapäällikköä tai esittelijää;
d) muun hovioikeuden kuin Helsingin hovioikeuden kansliapäällikköä, esittelijää tai käräjänotaaria;
4) Turun hovioikeus, jos asia koskee 3 kohdan d alakohdassa tarkoitettuja Helsingin hovioikeuden virkamiehiä.
Mitä tässä pykälässä säädetään kansliapäälliköstä, sovelletaan myös 19 luvun 5 §:n 1 momentissa tarkoitettuun hallintopäällikön tai muuhun vastaavaan virkaan nimitettyyn.
Mitä tässä pykälässä säädetään saman tuomioistuimen esittelijän virassa toimivasta, sovelletaan myös esittelijän tehtävään 19 luvun 1 §:n 3 momentin perusteella määrättyyn.
Muutoksenhaku sivutoimilupaa koskevaan päätökseen
Edellä 9 luvun 5 §:ssä tarkoitettuun sivutoimilupaa koskevaan tuomioistuimen päätökseen saa hakea muutosta valittamalla korkeimpaan hallinto-oikeuteen. Korkeimman oikeuden ja korkeimman hallinto-oikeuden päätökseen haetaan kuitenkin muutosta asianomaiselta tuomioistuimelta, jossa asian käsittelee täysistunto.
Päätöstä on noudatettava muutoksenhausta huolimatta, jollei muutoksenhakutuomioistuin toisin päätä.
Muutoksenhaku kirjallista varoitusta koskevaan päätökseen
Edellä 15 luvun 1 §:ssä tarkoitettuun päätökseen antaa kirjallinen varoitus saa hakea muutosta valittamalla. Asia on muutoksenhakutuomioistuimessa käsiteltävä lainkäyttöasiana kiireellisesti.
Muutosta kirjallista varoitusta koskevaan päätökseen haetaan:
1) käräjäoikeuden laamannin päätökseen hovioikeudelta;
2) hovioikeuden ja työtuomioistuimen presidentin päätökseen korkeimmalta oikeudelta;
3) hallinto-oikeuden, markkinaoikeuden ja vakuutusoikeuden ylituomarin päätökseen korkeimmalta hallinto-oikeudelta;
4) korkeimman oikeuden ja korkeimman hallinto-oikeuden presidentin päätökseen kyseiseltä tuomioistuimelta, jossa asia käsitellään täysistunnossa.
Valitus on 30 päivän kuluessa päätöksen tiedoksisaannista toimitettava sille tuomioistuimelle, jonka palveluksessa tuomari on. Tuomioistuimen on viivytyksettä toimitettava valituskirjelmä liitteineen, jäljennös valituksenalaisesta päätöksestä sekä päällikkötuomarin lausunto valituksen johdosta muutoksenhakutuomioistuimeen.
Muutoksenhaku virantoimituksesta pidättämistä koskevaan päätökseen
Edellä 15 luvun 2 §:ssä tarkoitettuun päätökseen pidättää virantoimituksesta saa hakea muutosta valittamalla. Asia on muutoksenhakutuomioistuimessa käsiteltävä lainkäyttöasiana kiireellisesti.
1) käräjäoikeuden päätökseen hovioikeudelta;
2) hovioikeuden ja työtuomioistuimen päätökseen korkeimmalta oikeudelta;
3) hallinto-oikeuden, markkinaoikeuden ja vakuutusoikeuden päätökseen korkeimmalta hallinto-oikeudelta;
4) korkeimman oikeuden ja korkeimman hallinto-oikeuden päätökseen kyseiseltä tuomioistuimelta, jossa asia käsitellään täysistunnossa.
Valitus on 30 päivän kuluessa päätöksen tiedoksisaannista toimitettava sille tuomioistuimelle, jonka palveluksessa tuomari on. Tuomioistuimen on viivytyksettä toimitettava valituskirjelmä liitteineen, jäljennös valituksenalaisesta päätöksestä sekä lausuntonsa valituksen johdosta muutoksenhakutuomioistuimeen.
Muutoksenhaku työkyvyttömyyden perusteella annettavaa eroa koskevaan päätökseen
Edellä 16 luvun 2 §:n 2 momentin 1 kohdassa tarkoitettuun työkyvyttömyyden perusteella annettavaa eroa koskevaan hovioikeuden päätökseen saa hakea muutosta valittamalla korkeimpaan oikeuteen. Asia on muutoksenhakutuomioistuimessa käsiteltävä kiireellisenä.
Hovioikeuden päätöstä on noudatettava muutoksenhausta huolimatta, jollei muutoksenhakutuomioistuin toisin päätä.
Muutoksenhaku asiantuntijajäsenen tehtävästä vapauttamista koskevaan päätökseen
Edellä 17 luvun 21 §:ssä tarkoitettuun asiantuntijajäsenen tehtävästä vapauttamista koskevaan hallinto-oikeuden tai vakuutusoikeuden päätökseen saa hakea muutosta korkeimmalta hallinto-oikeudelta. Asia on muutoksenhakutuomioistuimessa käsiteltävä kiireellisenä.
Tämän lain 18 luvun 2 §:ssä ja 6 §:n 1 momentissa tarkoitettujen kokeiden arvosteluun saa vaatia oikaisua 14 päivän kuluessa päätöksen tiedoksisaannista siten kuin hallintolaissa (434/2003) säädetään. Oikaisuvaatimukseen annettuun päätökseen ei saa hakea muutosta valittamalla.
1) käräjäoikeuslaki (581/1993);
2) hovioikeuslaki (56/1994);
3) korkeimman hallinto-oikeuden asiantuntijajäsenistä annettu laki (1266/2006);
4) markkinaoikeudesta annettu laki (99/2013);
5) vakuutusoikeuslaki (132/2003);
6) tuomareiden nimittämisestä annettu laki (205/2000);
7) alioikeuden istuntojen pitämisestä muualla kuin varsinaisessa istuntopaikassa annettu laki (141/1932).
Eräiden asetusten jääminen voimaan
Seuraavat asetukset jäävät voimaan:
1) käräjäoikeuksien tuomiopiireistä annettu valtioneuvoston asetus (1053/2014);
2) hovioikeuksien tuomiopiireistä annettu valtioneuvoston asetus (337/2013);
3) käräjäoikeuksien kanslioiden ja istuntopaikkojen sijainnista annettu oikeusministeriön asetus (454/2009).
Päällikkötuomareita koskevat siirtymäsäännökset
Ennen tämän lain voimaantuloa haettavaksi julistetun päällikkötuomarin viran täyttämisessä noudatetaan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.
Ennen tämän lain voimaantuloa vakinaiseen päällikkötuomarin virkaan nimitetty katsotaan eronneeksi virastaan siitä ajankohdasta, josta hänet on nimitetty toisen tuomioistuimen päällikkötuomariksi 11 luvun 2 §:n 1 momentissa tarkoitetuksi määräajaksi. Tällaisella päällikkötuomarilla ei toimikauden päätyttyä ole oikeutta palata vakinaiseen päällikkötuomarin virkaan. Hänen oikeuteensa tulla toimikauden päätyttyä nimitetyksi vakinaiseen tuomarin virkaan sovelletaan 11 luvun 13 §:ää.
Ennen tämän lain voimaantuloa nimitetty vakinainen päällikkötuomari voidaan hakemuksestaan siirtää asianomaisessa tuomioistuimessa avoinna olevaan muuhun tuomarin virkaan, jos hän on toiminut päällikkötuomarin tehtävässä yhtäjaksoisesti vähintään seitsemän vuotta ja saavuttanut 63 vuoden iän. Päällikkötuomarin on ilmoitettava aikomuksestaan siirtyä muuhun tuomarin virkaan ennen viran auki julistamista. Siirtämisestä päättää nimittävä viranomainen. Tuomarin tehtävään siirtynyt päällikkötuomari on lainkäyttöasiaa ratkaistaessa virkaikäjärjestyksessä päällikkötuomarin jälkeen virassa vanhin.
Muita tuomareita koskevat siirtymäsäännökset
Tämän lain voimaan tullessa korkeimman hallinto-oikeuden hallintoneuvoksen nimike muuttuu oikeusneuvokseksi.
Tämän lain voimaan tullessa hovioikeudenlaamannin tai vakuutusoikeuden laamannin virkaan nimitettynä olevalla on lain tultua voimaan oikeus toimia sellaisessa tehtävässä, jossa vaaditaan johtamistaitoa. Tässä tehtävässä toimiessaan he ovat tuomioistuimen johtoryhmän sekä 11 luvun 10 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitetun kokoonpanon jäseniä.
Muuta henkilöstöä koskevat siirtymäsäännökset
Tämän lain voimaan tullessa hovioikeuden viskaalin ja asessorin nimikkeet muuttuvat hovioikeuden esittelijäksi, hallinto-oikeussihteerin nimike hallinto-oikeuden esittelijäksi, markkinaoikeussihteerin nimike markkinaoikeuden valmistelijaksi, työtuomioistuimen sihteerin nimike työtuomioistuimen esittelijäksi ja vakuutusoikeuden asessorin ja vakuutusoikeussihteerin nimikkeet vakuutusoikeuden esittelijäksi.
Jos kumotun hovioikeuslain 9 §:ssä tarkoitettu esittelijä on nimetty asiassa hovioikeuden kokoonpanoon ennen tämän lain voimaantuloa, kokoonpano on asiassa päätösvaltainen tämän lain tultua voimaan. Jos vakuutusoikeuden esittelijä on vakuutusoikeudessa käsiteltävässä asiassa lakimiesjäsenenä ennen tämän lain voimaantuloa, hän voi kuulua ratkaisukokoonpanoon tämän lain tultua voimaan.
Ennen tämän lain voimaantuloa nimitettyyn käräjäviskaaliin sovelletaan kumotun käräjäoikeuslain 3 a, 3 b ja 4 a §:ää, 14 §:n 3 momenttia, 17 §:ää ja 20 §:n 2 momenttia.
Jos muualla lainsäädännössä viitataan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleeseen lainkohtaan, sen asemesta sovelletaan tämän lain vastaavaa säännöstä.
I OSA - YLEISET SÄÄNNÖKSET1 luku - Yleiset säännökset tuomioistuimista ja tuomareista1 § - Lain soveltamisala2 § - Tuomioistuimet3 § - Tuomiovallan käyttö ja tuomioistuinten riippumattomuus4 § - Tuomioistuimen toiminnan järjestäminen5 § - Tuomarit6 § - Tuomarin asema ja riippumattomuus7 § - TuomarinvakuutusII OSA - TUOMIOISTUIMET2 luku - Käräjäoikeudet1 § - Käräjäoikeuden tehtävät2 § - Asian ratkaiseminen3 § - Käräjäoikeudet4 § - Käräjäoikeuksien toimipaikat5 § - Käräjäoikeuksien tuomiopiirit6 § - Käräjäoikeuden jäsenet7 § - Maaoikeuden jäsenet3 luku - Hovioikeudet1 § - Hovioikeuden lainkäyttötehtävät2 § - Hovioikeuden valvontatehtävät3 § - Hovioikeuden muut tehtävät4 § - Asian ratkaiseminen5 § - Hovioikeudet6 § - Hovioikeuksien toimipaikat7 § - Hovioikeuksien tuomiopiirit8 § - Hovioikeuden jäsenet4 luku - Hallinto-oikeudet1 § - Hallinto-oikeuden lainkäyttötehtävät2 § - Asian ratkaiseminen3 § - Hallinto-oikeudet4 § - Hallinto-oikeuksien tuomiopiirit5 § - Hallinto-oikeuden jäsenet5 luku - Markkinaoikeus1 § - Markkinaoikeuden tehtävät2 § - Markkinaoikeuden jäsenet6 luku - Työtuomioistuin1 § - Työtuomioistuimen tehtävät2 § - Työtuomioistuimen jäsenet7 luku - Vakuutusoikeus1 § - Vakuutusoikeuden tehtävät2 § - Vakuutusoikeuden jäsenet8 luku - Tuomioistuimen työskentelyn järjestäminen, johtaminen ja hallinto1 § - Johtaminen2 § - Päällikkötuomarin tehtävät3 § - Hallinnollisten asioiden ratkaiseminen4 § - Osastot5 § - Osaston johtajan tehtävään määrääminen6 § - Osaston johtajan tehtävät7 § - Asioiden jakaminen8 § - Asian uudelleen jakaminen9 § - Työjärjestys10 § - ToimintakertomusIII OSA - TUOMARIT9 luku - Tuomari tuomiovallan käyttäjänä ja virkamiehenä1 § - Tuomarin velvollisuuksista2 § - Tuomarin vastuu virkatoimista3 § - Tuomari esittelijänä4 § - Koulutus5 § - Sivutoimet ja sivutoimilupa6 § - Sivutoimiluvan hakeminen7 § - Sivutoimesta saadun tulon ja sivutoimen päättymisestä ilmoittaminen10 luku - Tuomareiden kelpoisuusvaatimukset1 § - Tuomareiden yleiset kelpoisuusvaatimukset ja nimitysperusteet2 § - Ylimpien tuomioistuinten tuomareita koskevat kelpoisuusvaatimukset3 § - Päällikkötuomareita koskevat kelpoisuusvaatimukset4 § - Maaoikeusasioiden vastuutuomarin kelpoisuusvaatimukset5 § - Maaoikeusinsinöörin kelpoisuusvaatimukset6 § - Vesi- ja ympäristönsuojeluasioihin perehtyneen hallinto-oikeustuomarin kelpoisuusvaatimukset7 § - Markkinaoikeuden ylituomarin ja markkinaoikeustuomarin kelpoisuusvaatimukset8 § - Markkinaoikeusinsinöörin kelpoisuusvaatimukset9 § - Tuomareiden suomen ja ruotsin kielen taitoa koskevat kelpoisuusvaatimukset10 § - Erityistä kielitaitoa edellyttävät käräjätuomarinvirat11 § - Erityistä kielitaitoa edellyttävät muut tuomarin virat12 § - Erivapaus11 luku - Päällikkötuomarin ja vakinaisen tuomarin nimittäminen1 § - Tuomarin virkaan ja määräaikaiseen virkasuhteeseen nimittäminen2 § - Päällikkötuomarin nimittäminen määräajaksi3 § - Nimittävä viranomainen4 § - Viran julistaminen haettavaksi5 § - Viran haettavaksi julistava tuomioistuin6 § - Viran julistaminen uudelleen haettavaksi, hakuajan jatkaminen ja viranhaun peruuttaminen7 § - Esitys tuomarin virkaan nimittämisestä8 § - Tuomarinvalintalautakunnan lausunto9 § - Asian käsittely tuomarinvalintalautakunnassa10 § - Tuomioistuimen lausunnon antaminen11 § - Tuomioistuimen lausunnon sisältö12 § - Sidonnaisuuksien ilmoittaminen13 § - Päällikkötuomarin oikeus tulla nimitetyksi vakinaiseen tuomarin virkaan12 luku - Määräaikaisen tuomarin nimittäminen1 § - Tuomarin nimittäminen määräaikaiseen virkasuhteeseen2 § - Määräaikaisen tuomarin virkasuhteen julistaminen haettavaksi3 § - Eräiden ylimpien tuomareiden nimittäminen määräaikaiseen virkasuhteeseen4 § - Muiden tuomareiden nimittäminen määräaikaiseen virkasuhteeseen5 § - Määräaikaiseen virkasuhteeseen nimitetyn tuomarin sidonnaisuuksien ilmoittaminen13 luku - Virkavapaus ja sijaisuudet1 § - Tuomarin virkavapaus ja viranhoito2 § - Päällikkötuomarin virkavapaus3 § - Päällikkötuomarin sijaisena toimiminen4 § - Osaston johtajan sijaisena toimiminen14 luku - Toimiminen toisessa tuomioistuimessa ja siirtäminen1 § - Esteettömän tuomarin määrääminen2 § - Tuomarin toimiminen toisessa tuomioistuimessa3 § - Maaoikeusinsinöörin velvollisuus toimia toisessa maaoikeudessa4 § - Tuomarin siirtäminen tuomioistuinlaitoksen uudelleenjärjestelyssä15 luku - Kirjallinen varoitus ja virantoimituksesta pidättäminen1 § - Kirjallinen varoitus2 § - Virantoimituksesta pidättäminen16 luku - Virkasuhteen päättyminen1 § - Eroamisikä ja eron antaminen2 § - Tuomarille työkyvyttömyyden vuoksi annettava ero3 § - Tuomarin toimivalta virkasuhteen päätyttyäIV OSA - ASIANTUNTIJAJÄSENET JA MUU HENKILÖKUNTA17 luku - Asiantuntijajäsenet1 § - Asiantuntijajäsenen asema2 § - Asiantuntijajäsenen oikeus pysyä tehtävässään3 § - Asiantuntijajäsenten määrääminen4 § - Asiantuntijajäsenten ja varajäsenten lukumäärä5 § - Asiantuntijajäsenten toimikausi6 § - Tehtävien julistaminen haettavaksi7 § - Esitys tehtävään määräämisestä8 § - Hallinto-oikeuden asiantuntijajäsenten kelpoisuusvaatimukset9 § - Korkeimman hallinto-oikeuden asiantuntijajäsenten kelpoisuusvaatimukset10 § - Markkinaoikeuden asiantuntijajäsenten kelpoisuusvaatimukset11 § - Markkinaoikeuden asiantuntijajäsenen kelpoisuus samassa oikeudenkäynnissä käsiteltävissä asioissa12 § - Työtuomioistuimen asiantuntijajäsenten kelpoisuusvaatimukset13 § - Työtuomioistuimen työ- ja virkasuhteisiin perehtyneiden asiantuntijajäsenten määräämistä koskeva ehdotus14 § - Vakuutusoikeuden asiantuntijajäsenten kelpoisuusvaatimukset15 § - Vakuutusoikeuden työoloja tai yritystoiminnan olosuhteita tuntevien sekä sotilasvamma-asioita tuntevien asiantuntijajäsenten määräämistä koskeva ehdotus16 § - Asiantuntijajäsenten kielitaitoa koskevat kelpoisuusvaatimukset17 § - Sidonnaisuuksien ilmoittaminen18 § - Asiantuntijajäsenen asema tuomioistuinlaitoksen uudelleenjärjestelyssä19 § - Kirjallinen varoitus ja asiantuntijajäsenen tehtävästä pidättäminen20 § - Asiantuntijajäsenen terveydentilan selvittäminen ja työkyvyttömyyden perusteella annettava ero21 § - Asiantuntijajäsenen tehtävästä vapauttaminen22 § - Asiantuntijajäsenten palkkio18 luku - Asessorit1 § - Asessorin virat2 § - Asessorin kelpoisuusvaatimukset ja nimitysperusteet3 § - Asessorin toimivalta4 § - Asessorin koulutusohjelma5 § - Keskeyttäminen6 § - Koulutusohjelman päättyminen19 luku - Muu henkilöstö1 § - Esittelijät ja valmistelijat2 § - Esittelijöiden ja valmistelijoiden nimittäminen3 § - Esittelijöiden ja valmistelijoiden kelpoisuusvaatimukset4 § - Käräjänotaarit5 § - Kansliapäällikkö ja muu henkilöstö6 § - Kansliahenkilöstön toimivalta7 § - Virkavapaus ja viranhoito8 § - Esittelijöiden ja valmistelijoiden sivutoimet9 § - Esittelijöiden ja valmistelijoiden koulutusV OSA - ERINÄISET SÄÄNNÖKSET20 luku - Tuomarinvalintalautakunta1 § - Tuomarinvalintalautakunnan tehtävä, asettaminen ja kokoonpano2 § - Tuomarinvalintalautakunnan jäsenten nimeäminen3 § - Nimeämismenettely4 § - Lautakunnan jäsenen eroaminen5 § - Päätösvaltaisuus6 § - Tuomarinvalintalautakunnan henkilöstö7 § - Tarkemmat määräykset21 luku - Tuomarinkoulutuslautakunta1 § - Tuomarinkoulutuslautakunnan tehtävät2 § - Tuomarinkoulutuslautakunnan asettaminen ja kokoonpano3 § - Tuomarinkoulutuslautakunnan jäsenten nimeäminen4 § - Lautakunnan jäsenen eroaminen5 § - Päätösvaltaisuus6 § - Tuomarinkoulutuslautakunnan henkilöstö7 § - Tarkemmat määräykset22 luku - Virkarikosasiat1 § - Virkarikokset23 luku - Muutoksenhaku1 § - Muutoksenhaku sivutoimilupaa koskevaan päätökseen2 § - Muutoksenhaku kirjallista varoitusta koskevaan päätökseen3 § - Muutoksenhaku virantoimituksesta pidättämistä koskevaan päätökseen4 § - Muutoksenhaku työkyvyttömyyden perusteella annettavaa eroa koskevaan päätökseen5 § - Muutoksenhaku asiantuntijajäsenen tehtävästä vapauttamista koskevaan päätökseen6 § - Muutoksenhaku tuomarinkoulutuslautakunnan päätökseen24 luku - Voimaantulo ja siirtymäsäännökset1 § - Voimaantulo2 § - Kumottavat lait3 § - Eräiden asetusten jääminen voimaan 4 § - Päällikkötuomareita koskevat siirtymäsäännökset5 § - Muita tuomareita koskevat siirtymäsäännökset6 § - Muuta henkilöstöä koskevat siirtymäsäännökset7 § - Viittaukset aikaisempaan lakiin

matches: tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin


Valtioneuvoston asetus valtion talousarviosta… 718/2002 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 2002 › 718/2002
muutetaan valtion talousarviosta 11 päivänä joulukuuta 1992 annetun asetuksen (1243/1992) 27 §:n 2 momentti, 28―30, 33 ja 34 §, 35 §:n 2 momentti, 36 §:n 1 momentti ja 37 §, niistä 34 § sellaisena kuin se on asetuksessa 823/1997, seuraavasti:
Jollei jäljempänä toisin säädetä, valtion maksuliike tulee hoitaa sen tai niiden luottolaitosten tai muiden maksuliikettä harjoittavien yhteisöjen välityksellä, joiden kanssa valtio on tehnyt sopimuksen valtion maksuliikkeen hoitamisesta (valtion maksuliikepankki). Valtiovarainministeriön luvalla voidaan maksuliikkeen hoitamisessa erityisestä syystä käyttää muutakin välitystapaa.
Tilivirastolla tulee olla maksuliikettään varten erikseen tulotili ja menotili. Jos tilivirastolla on useita tulotilejä ja menotilejä, tulee tilivirastolla olla myös yleinen tulotili ja yleinen menotili.
Jos tilivirastolla on useita tulotilejä, on ne tyhjennettävä päivittäin tiliviraston yleiselle tulotilille. Jos tilivirastolla on useita menotilejä, katetaan ne päivittäin tiliviraston yleiseltä menotililtä.
Tiliviraston yleinen tulotili tyhjennetään päivittäin valtion yleiselle tulotilille. Tiliviraston yleiselle menotilille siirretään päivittäin kate valtion yleiseltä menotililtä. Jos tilivirastolla on vain yksi tulotili, tyhjennetään myös se valtion yleiselle tulotilille päivittäin. Jos tilivirastolla on vain yksi menotili, siirretään kate myös sille päivittäin valtion yleiseltä menotililtä.
Tiliviraston on avattava tulotilit ja menotilit asianomaisen viraston tai laitoksen nimiin taikka erityisestä syystä viranomaisen nimiin. Tilivirasto hyväksyy maksuliiketilien käyttäjät.
Otot valtion sekkitililtä tehdään maksumääräyksiä käyttäen.
Valtion omia varoja sekä muita valtion hallussa olevia varoja saa, jollei toisin ole säädetty, tallettaa luottolaitokseen ainoastaan valtiovarainministeriön luvalla.
Jos Suomen Pankissa olevalle valtion sekkitilille tai valtion yleiselle tulotilille kertyy varoja enemmän kuin valtion maksuliikkeen hoitamista varten on tarpeen, valtiovarainministeriö päättää näiden varojen tallettamisesta tai muusta sijoittamisesta korkoa tuottavalla tavalla. Valtiovarainministeriö päättää myös ulkomaisesta lainasta saatujen valuuttavarojen sijoittamisesta samoin kuin ulkomaisen lainan takaisinmaksuun varautumiseksi hankittujen valuuttavarojen sijoittamisesta. Valtiovarainministeriö voi määräämillään ehdoilla antaa edellä tarkoitetun sijoitustoiminnan kokonaan tai osaksi valtiokonttorin tehtäväksi.
Rahastojen maksuliike hoidetaan asianomaisen tiliviraston maksuliiketilien tai kassan välityksellä.
Tiliote, kuitti tai valtiokonttorin hyväksymä muu tosite on todistuksena suorituksesta, kun maksaminen on tapahtunut talletuspankin välityksellä.
Virastossa ja laitoksessa maksettavista palkoista, palkkioista ja eläkkeistä on laadittava luettelo. Palkat, palkkiot ja eläkkeet maksetaan tilisiirtona saajan määräämään luottolaitokseen, jollei muuhun menettelyyn ole aihetta. Palkkakirjanpidosta ja palkkalaskennasta antaa valtiokonttori tarvittaessa tarkempia määräyksiä.
5 luku - Maksuliike27 §28 §29 §30 §33 §34 §35 §36 §37 §


text:
HAUSKAN METSÄSTÄJÄT ohjelmatiedot - Telsu.fi
Haulla hauskan metsästäjät löytyy 20 aiemmin esitettyä tv-ohjelmaa.
Hauskan metsästäjätS
ti 14.05. klo 16:01 - 16:08
Piknik. Jos on tylsää, niin siihen auttaa vain yksi asia, nimittäin hauska. Hauskaa ei ole aina kuitenkaan helppoa löytää. Vihjeitä seuraamalla hauskan metsästäjät yrittävät päästä hauskan jäjille. HD
2019-05-14 16:012019-05-15 16:08Europe/HelsinkiHauskan metsästäjät (TV Finland)Piknik. Jos on tylsää, niin siihen auttaa vain yksi asia, nimittäin hauska. Hauskaa ei ole aina kuitenkaan helppoa löytää. Vihjeitä seuraamalla hauskan metsästäjät yrittävät päästä hauskan jäjille. HDTelsu.fi
ti 14.05. klo 07:33 - 07:42
2019-05-14 07:332019-05-15 07:42Europe/HelsinkiHauskan metsästäjät (Yle TV2)Piknik. Jos on tylsää, niin siihen auttaa vain yksi asia, nimittäin hauska. Hauskaa ei ole aina kuitenkaan helppoa löytää. Vihjeitä seuraamalla hauskan metsästäjät yrittävät päästä hauskan jäjille. HDTelsu.fi
ti 07.05. klo 16:01 - 16:08
Nuolet. Jos on tylsää, niin siihen auttaa vain yksi asia, nimittäin hauska. Hauskaa ei ole aina kuitenkaan helppoa löytää. Vihjeitä seuraamalla hauskan metsästäjät yrittävät päästä hauskan jäjille. HD
2019-05-07 16:012019-05-08 16:08Europe/HelsinkiHauskan metsästäjät (TV Finland)Nuolet. Jos on tylsää, niin siihen auttaa vain yksi asia, nimittäin hauska. Hauskaa ei ole aina kuitenkaan helppoa löytää. Vihjeitä seuraamalla hauskan metsästäjät yrittävät päästä hauskan jäjille. HDTelsu.fi
ti 07.05. klo 07:33 - 07:40
2019-05-07 07:332019-05-08 07:40Europe/HelsinkiHauskan metsästäjät (Yle TV2)Nuolet. Jos on tylsää, niin siihen auttaa vain yksi asia, nimittäin hauska. Hauskaa ei ole aina kuitenkaan helppoa löytää. Vihjeitä seuraamalla hauskan metsästäjät yrittävät päästä hauskan jäjille. HDTelsu.fi
ti 30.04. klo 16:01 - 16:07
Matolaulu. Jos on tylsää, niin siihen auttaa vain yksi asia, nimittäin hauska. Hauskaa ei ole aina kuitenkaan helppoa löytää. Vihjeitä seuraamalla hauskan metsästäjät yrittävät päästä hauskan jäjille. HD
2019-04-30 16:012019-05-01 16:07Europe/HelsinkiHauskan metsästäjät (TV Finland)Matolaulu. Jos on tylsää, niin siihen auttaa vain yksi asia, nimittäin hauska. Hauskaa ei ole aina kuitenkaan helppoa löytää. Vihjeitä seuraamalla hauskan metsästäjät yrittävät päästä hauskan jäjille. HDTelsu.fi
ti 30.04. klo 07:35 - 07:41
2019-04-30 07:352019-05-01 07:41Europe/HelsinkiHauskan metsästäjät (Yle TV2)Matolaulu. Jos on tylsää, niin siihen auttaa vain yksi asia, nimittäin hauska. Hauskaa ei ole aina kuitenkaan helppoa löytää. Vihjeitä seuraamalla hauskan metsästäjät yrittävät päästä hauskan jäjille. HDTelsu.fi
ti 23.04. klo 16:01 - 16:07
Musiikki. Jos on tylsää, niin siihen auttaa vain yksi asia, nimittäin hauska. Hauskaa ei ole aina kuitenkaan helppoa löytää. Vihjeitä seuraamalla hauskan metsästäjät yrittävät päästä hauskan jäjille. HD
2019-04-23 16:012019-04-24 16:07Europe/HelsinkiHauskan metsästäjät (TV Finland)Musiikki. Jos on tylsää, niin siihen auttaa vain yksi asia, nimittäin hauska. Hauskaa ei ole aina kuitenkaan helppoa löytää. Vihjeitä seuraamalla hauskan metsästäjät yrittävät päästä hauskan jäjille. HDTelsu.fi
ti 23.04. klo 07:36 - 07:43
2019-04-23 07:362019-04-24 07:43Europe/HelsinkiHauskan metsästäjät (Yle TV2)Musiikki. Jos on tylsää, niin siihen auttaa vain yksi asia, nimittäin hauska. Hauskaa ei ole aina kuitenkaan helppoa löytää. Vihjeitä seuraamalla hauskan metsästäjät yrittävät päästä hauskan jäjille. HDTelsu.fi
ti 16.04. klo 16:01 - 16:08
Silta. Jos on tylsää, niin siihen auttaa vain yksi asia, nimittäin hauska. Hauskaa ei ole aina kuitenkaan helppoa löytää. Vihjeitä seuraamalla hauskan metsästäjät yrittävät päästä hauskan jäjille. HD
2019-04-16 16:012019-04-17 16:08Europe/HelsinkiHauskan metsästäjät (TV Finland)Silta. Jos on tylsää, niin siihen auttaa vain yksi asia, nimittäin hauska. Hauskaa ei ole aina kuitenkaan helppoa löytää. Vihjeitä seuraamalla hauskan metsästäjät yrittävät päästä hauskan jäjille. HDTelsu.fi
ti 16.04. klo 07:35 - 07:44
2019-04-16 07:352019-04-17 07:44Europe/HelsinkiHauskan metsästäjät (Yle TV2)Silta. Jos on tylsää, niin siihen auttaa vain yksi asia, nimittäin hauska. Hauskaa ei ole aina kuitenkaan helppoa löytää. Vihjeitä seuraamalla hauskan metsästäjät yrittävät päästä hauskan jäjille. HDTelsu.fi
ti 09.04. klo 16:01 - 16:07
Koira. Jos on tylsää, niin siihen auttaa vain yksi asia, nimittäin hauska. Hauskaa ei ole aina kuitenkaan helppoa löytää. Vihjeitä seuraamalla hauskan metsästäjät yrittävät päästä hauskan jäjille. HD
2019-04-09 16:012019-04-10 16:07Europe/HelsinkiHauskan metsästäjät (TV Finland)Koira. Jos on tylsää, niin siihen auttaa vain yksi asia, nimittäin hauska. Hauskaa ei ole aina kuitenkaan helppoa löytää. Vihjeitä seuraamalla hauskan metsästäjät yrittävät päästä hauskan jäjille. HDTelsu.fi
ti 09.04. klo 07:35 - 07:43
2019-04-09 07:352019-04-10 07:43Europe/HelsinkiHauskan metsästäjät (Yle TV2)Koira. Jos on tylsää, niin siihen auttaa vain yksi asia, nimittäin hauska. Hauskaa ei ole aina kuitenkaan helppoa löytää. Vihjeitä seuraamalla hauskan metsästäjät yrittävät päästä hauskan jäjille. HDTelsu.fi
ti 02.04. klo 16:01 - 16:08
Uiminen. Jos on tylsää, niin siihen auttaa vain yksi asia, nimittäin hauska. Hauskaa ei ole aina kuitenkaan helppoa löytää. Vihjeitä seuraamalla hauskan metsästäjät yrittävät päästä hauskan jäjille. HD
2019-04-02 16:012019-04-03 16:08Europe/HelsinkiHauskan metsästäjät (TV Finland)Uiminen. Jos on tylsää, niin siihen auttaa vain yksi asia, nimittäin hauska. Hauskaa ei ole aina kuitenkaan helppoa löytää. Vihjeitä seuraamalla hauskan metsästäjät yrittävät päästä hauskan jäjille. HDTelsu.fi
ti 02.04. klo 07:34 - 07:42
2019-04-02 07:342019-04-03 07:42Europe/HelsinkiHauskan metsästäjät (Yle TV2)Uiminen. Jos on tylsää, niin siihen auttaa vain yksi asia, nimittäin hauska. Hauskaa ei ole aina kuitenkaan helppoa löytää. Vihjeitä seuraamalla hauskan metsästäjät yrittävät päästä hauskan jäjille. HDTelsu.fi
ti 26.03. klo 16:02 - 16:08
Kirjastossa lukeminen. Jos on tylsää, niin siihen auttaa vain yksi asia, nimittäin hauska. Hauskaa ei ole aina kuitenkaan helppoa löytää. Vihjeitä seuraamalla hauskan metsästäjät yrittävät päästä hauskan jäjille. HD
2019-03-26 16:022019-03-27 16:08Europe/HelsinkiHauskan metsästäjät (TV Finland)Kirjastossa lukeminen. Jos on tylsää, niin siihen auttaa vain yksi asia, nimittäin hauska. Hauskaa ei ole aina kuitenkaan helppoa löytää. Vihjeitä seuraamalla hauskan metsästäjät yrittävät päästä hauskan jäjille. HDTelsu.fi
ti 26.03. klo 07:33 - 07:43
2019-03-26 07:332019-03-27 07:43Europe/HelsinkiHauskan metsästäjät (Yle TV2)Kirjastossa lukeminen. Jos on tylsää, niin siihen auttaa vain yksi asia, nimittäin hauska. Hauskaa ei ole aina kuitenkaan helppoa löytää. Vihjeitä seuraamalla hauskan metsästäjät yrittävät päästä hauskan jäjille. HDTelsu.fi
ti 19.03. klo 16:02 - 16:07
Leikkipuisto. Jos on tylsää, niin siihen auttaa vain yksi asia, nimittäin hauska. Hauskaa ei ole aina kuitenkaan helppoa löytää. Vihjeitä seuraamalla hauskan metsästäjät yrittävät päästä hauskan jäjille. HD
2019-03-19 16:022019-03-20 16:07Europe/HelsinkiHauskan metsästäjät (TV Finland)Leikkipuisto. Jos on tylsää, niin siihen auttaa vain yksi asia, nimittäin hauska. Hauskaa ei ole aina kuitenkaan helppoa löytää. Vihjeitä seuraamalla hauskan metsästäjät yrittävät päästä hauskan jäjille. HDTelsu.fi
ti 19.03. klo 07:35 - 07:44
2019-03-19 07:352019-03-20 07:44Europe/HelsinkiHauskan metsästäjät (Yle TV2)Leikkipuisto. Jos on tylsää, niin siihen auttaa vain yksi asia, nimittäin hauska. Hauskaa ei ole aina kuitenkaan helppoa löytää. Vihjeitä seuraamalla hauskan metsästäjät yrittävät päästä hauskan jäjille. HDTelsu.fi
ti 12.03. klo 16:01 - 16:08
Urheilukenttä. Jos on tylsää, niin siihen auttaa vain yksi asia, nimittäin hauska. Hauskaa ei ole aina kuitenkaan helppoa löytää. Vihjeitä seuraamalla hauskan metsästäjät yrittävät päästä hauskan jäjille. HD
2019-03-12 16:012019-03-13 16:08Europe/HelsinkiHauskan metsästäjät (TV Finland)Urheilukenttä. Jos on tylsää, niin siihen auttaa vain yksi asia, nimittäin hauska. Hauskaa ei ole aina kuitenkaan helppoa löytää. Vihjeitä seuraamalla hauskan metsästäjät yrittävät päästä hauskan jäjille. HDTelsu.fi
ti 12.03. klo 07:11 - 07:20
2019-03-12 07:112019-03-13 07:20Europe/HelsinkiHauskan metsästäjät (Yle TV2)Urheilukenttä. Jos on tylsää, niin siihen auttaa vain yksi asia, nimittäin hauska. Hauskaa ei ole aina kuitenkaan helppoa löytää. Vihjeitä seuraamalla hauskan metsästäjät yrittävät päästä hauskan jäjille. HDTelsu.fi
www.telsu.fi > ohjelmatiedot > Hauskan metsästäjät
Inkerin silta21:55 - 22:25 AlfaTV Rillit huurussa22:00 - 22:30 Jim u Jill & Jessa: Elämä jatkuu22:00 - 23:00 TLC Jääkiekon MM: Loppuottelu Kanada - Suomi22:00 - 22:45 MTV3 Hurjat rekkareitit22:15 - 23:05 Yle TV2 u Notre-Damen tuho -dokkari22:30 - 23:45 Jim Nuori MacGyver22:50 - 23:45 Sub Tulossa: Kummeli esittää: Kontio & Parmas23:05 - 23:10 Hero Tulossa: Syke23:05 - 23:10 Nelonen Uutisikkuna23:55 - 04:00 Yle TV2 Rouva Ministeri27.5. klo 01:00 - 01:55 MTV3 u Maailman övereimmät ehtoollisasut27.5. klo 01:45 - 02:45 Liv
Pinnalla juuri nyt: 4 Blocks - veriveljet, Tehtävä: täydellinen hääpuku, Kova laki: Erikoisyksikkö, Emmerdale, Bachelor Suomi, Syke, Salatut elämät, Suomen huutokauppakeisari Epsanjassa, Kauniit ja rohkeat, Huvila & Huussi

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
tapetti Naruto HD
Koti / Sarjakuvat / tapetti Naruto HD
lähettänyt: Rakasta rauhaa kesäkuuta 1, 2016 sisään Sarjakuvat Jätä kommentti 7,124 näkymät 0
Tässä on kokoelma taustakuva Naruto HD Collection Pöytäkoneet, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä 5dwallpaper.com, on yli satoja tuhansia taustakuvat ovat ladattavissa. Voit ladata Jokainen Taustakuva ilmaiseksi.
Jos Like Tämä taustakuva Naruto HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
Edellinen: tapetti hd 1920×1080 download
Seuraava: taustakuvat täysi hd download
dean ambrose tapetti
Moderni seinämaalaukset seinille ja katoille tapetit

matches: HD HD HD HD hd hd