Kumottu säädös Kansaneläkelaki (kumottu) 347/1956 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vanhentuneet ajantasaiset › 8.6.1956/347
1 a–1 c §
1 a–1 c § on kumottu L:lla 30.12.1993/1574.
4–6 § on kumottu L:lla 5.12.1996/994.
7 § on kumottu L:lla 18.4.1997/328.
8 § on kumottu L:lla 5.12.1996/994.
9 § on kumottu L:lla 4.7.1963/427.
10–14 § on kumottu L:lla 12.12.1958/486.
16 § on kumottu L:lla veron viivästyskorosta ja jäämämaksusta 13.2.1976/145.
17 § on kumottu L:lla 12.12.1958/486.
18 § on kumottu L:lla 5.12.1996/994.
Eläkeoikeus (5.2.1982/103)
Eläkkeensaajien hoitotukea maksetaan siten kuin 30 a §:ssä säädetään. (5.12.1996/979)
3 momentti on kumottu 1.1.1994 lukien L:lla 28.6.1993/564.
21 § on kumottu L:lla 5.2.1982/103.
Työkyvyttömyyseläke myönnetään toistaiseksi tai 22 b §:ssä tarkoitettuna kuntoutustukena määräajaksi. (18.12.1995/1487)
Jos eläkkeensaaja, jonka terveydentilassa ei ole tapahtunut olennaista muutosta ja joka saa 1 momentin mukaista toistaiseksi myönnettyä täysimääräistä työkyvyttömyyseläkettä, ryhtyy ansiotyöhön ja ansaitsee 588,66 euroa kuukaudessa tai sitä enemmän, hänelle ei makseta eläkettä työssäoloajalta, vaan se jätetään lepäämään. Täysimääräiseen työkyvyttömyyseläkkeeseen rinnastetaan eläke, jonka määrä poikkeaa täysimääräisen eläkkeen määrästä lain 25 b §:stä johtuvasta syystä. Henkilön saamia 26 §:ssä tarkoitettuja perhe- ja huoltoeläkkeitä ei oteta huomioon ratkaistaessa, katsotaanko henkilön saavan sellaista täysimääräistä työkyvyttömyyseläkettä, joka voidaan jättää lepäämään. Eläke voidaan jättää lepäämään vähintään kuuden kuukauden ja enintään viiden vuoden ajaksi. (1.2.2002/70)
Työkyvyttömyyseläkkeen ollessa lepäävänä henkilöä ei pidetä eläkkeensaajana. Henkilölle, jonka eläke on jätetty lepäämään 4 momentissa säädetyllä tavalla, maksetaan lepäämistä vastaavalta ajalta, enintään kuitenkin 24 kuukaudelta, vammaistukilain (124/1988) 2 §:n 4 momentissa tarkoitettua vammaistukea. Lepäämässä olevaa eläkettä ryhdytään maksamaan uudelleen edellyttäen, että työnteko on lakannut tai ansiotulot ovat vähentyneet siten, että ne jäävät alle 4 momentissa säädetyn tulorajan. Jollei lepäävänä olevaa eläkettä ole eläkelaitokselle tehdyllä eläkelaitoksen pyytämällä ilmoituksella vaadittu maksettavaksi uudelleen viiden vuoden kuluessa siitä, kun eläke on jätetty lepäämään, katsotaan se ilman eri päätöstä lakanneeksi. (3.12.2002/1028)
Työkyvyttömyyseläkettä ei myönnetä sellaiselle vakuutetulle, joka saa tämän lain mukaista varhennettua vanhuuseläkettä. (26.7.1985/670)
Sen lisäksi, mitä tässä pykälässä säädetään työkyvyn alentumisen arvioinnissa huomioon otettavista tekijöistä, 60 vuotta täyttäneen henkilön työkyvyttömyyseläkeoikeutta arvioitaessa painotetaan työkyvyttömyyden ammatillista luonnetta. Kansaneläkelaitos antaa tarkempia ohjeita tämän momentin soveltamisesta. (26.7.2002/633)
22 a § on kumottu L:lla 27.6.2003/639.
2) hän esittää työttömyyskassan tai kansaneläkelaitoksen todistuksen siitä, ettei hänellä työttömyysturvalain 6 luvun 7 tai 9 §:n mukaan ole enää oikeutta työttömyysturvalain mukaiseen päivärahaan; ja että (27.6.2003/639)
2) kalenterikuukaudelta, jonka aikana eläkkeensaaja on ansiotyössä ansaiten vähintään työntekijäin eläkelain 4 c §:n 4 momentin 2 kohdassa tarkoitetun rahamäärän; eikä (27.6.2003/639)
Työttömyyseläke maksetaan sitä seuraavan kuukauden alusta, jonka aikana henkilö täyttää 1 momentissa tarkoitetut eläkkeen saamisen edellytykset. Jos henkilö on saanut 1 momentin 3 kohdassa tarkoitetun työvoimatoimiston todistuksen myöhemmin kuin kuukauden kuluessa 1 momentin 2 kohdassa tarkoitetun päivärahatodistuksen antamisesta, eläke alkaa työvoimatoimiston todistuksen antamista seuraavan kuukauden alusta. Eläkettä ei kuitenkaan ilman erityistä syytä makseta takautuvasti pitemmältä kuin kuuden kuukauden ajalta ennen eläkkeen hakemista. (23.12.1999/1271)
Poiketen siitä, mitä 3 momentissa säädetään, työttömyyseläke myönnetään työntekijäin eläkelain 4 c §:n 12 ja 13 momentissa tarkoitetuissa tapauksissa työttömyyseläkkeen hakemista seuraavan kuukauden alusta. (26.7.2002/633)
Kansaneläkettä ei makseta, jos sen määrä kuukaudessa olisi pienempi kuin 10,76 euroa.
3 a luku (5.2.1982/103)
Kansaneläke (18.12.1995/1491)
Jos eläkkeensaaja on naimisissa, täysimääräinen kansaneläke on ensimmäisessä kuntaryhmässä 5 166,48 euroa ja toisessa kuntaryhmässä 4 964,04 euroa vuodessa.
1–2 momentit on kumottu L:lla 18.12.1995/1491.
Kansaneläke myönnetään sen kuntaryhmän mukaisena, johon se kunta kuuluu, jossa henkilö asuu kansaneläkkeen alkamisajankohtana. Ulkomailla asuvalle kansaneläke maksetaan toisen kuntaryhmän mukaisena. (5.12.1996/979)
Valtioneuvosto jakaa kunnat elinkustannusten kalleuden mukaan kahteen ryhmään enintään kuudeksi vuodeksi kerrallaan. (5.12.1996/979)
5 momentti on kumottu L:lla 5.2.1988/123.
Jos vanhuuseläke alkaa myöhemmin kuin 65 vuoden iän täyttämistä seuraavan kuukauden alusta, sitä korotetaan 0,6 prosenttia jokaiselta kuukaudelta, jolla eläkkeen alkaminen lykkääntyy. Tällöin ei kuitenkaan oteta huomioon kuukautta, jolta henkilöllä ei ole ollut oikeutta saada kansaneläkettä. (23.12.1999/1271)
Jos kansaneläke myönnetään varhennettuna vanhuuseläkkeenä, sitä vähennetään 0,4 prosenttia jokaiselta kuukaudelta, jolta eläke siirtyy maksettavaksi aikaisemmin kuin 65 vuoden iän täyttämistä seuraavan kuukauden alusta. (23.12.1999/1271)
Jos vanhuuseläkkeen hakija ei ole asunut Suomessa 40 vuotta, kansaneläke suhteutetaan hänen Suomessa asumaansa aikaan siten, että täysimääräisen kansaneläkkeen määrä kerrotaan suhteutuskertoimella. Suhteutuskerroin saadaan jakamalla henkilön Suomessa asuma aika 40 vuodella. (18.12.1995/1491)
Täysimääräinen työkyvyttömyyseläke, työttömyyseläke ja varhennettu vanhuuseläke suhteutetaan henkilön Suomessa asumaan aikaan, jos hän on asunut Suomessa vähemmän kuin 80 prosenttia 16 vuoden iän saavuttamisen ja eläkkeen alkamisen välisestä ajasta. Suhteutuskerroin saadaan tällöin jakamalla henkilön Suomessa asuma aika ajalla, joka on 80 prosenttia 16 vuoden iän saavuttamisen ja eläkkeen alkamisen välisestä ajasta. (18.12.1995/1491)
Kun työttömyyseläke muutetaan työkyvyttömyyseläkkeeksi taikka työttömyys- tai työkyvyttömyyseläke vanhuuseläkkeeksi taikka kun eläkkeensaajien hoitotuen saajalle myönnetään 20 §:n 1 momentin 1 tai 2 kohdassa tarkoitettu eläke, uusi eläke maksetaan 1 ja 2 momentin estämättä samalla tavoin henkilön Suomessa asumaan aikaan suhteutettuna kuin entinen etuus. (5.12.1996/979)
25 c § on kumottu L:lla 18.4.1997/328.
Kansaneläkettä määrättäessä otetaan huomioon henkilön jatkuvasti saama: (18.12.1995/1491)
1) työ- tai virkasuhteeseen taikka yrittäjä- tai luottamustoimintaan taikka kunnan tai kuntayhtymän kanssa tehtyyn perhehoitajalain (312/92) 1 §:ssä tarkoitettuun perhehoitoa koskevaan toimeksiantosopimukseen perustuva, sosiaalihuoltolain 27 b §:ssä tarkoitettuun omaishoitoa koskevaan sopimukseen perustuva eläke ja perhe-eläke; (5.12.1996/979)
2) lakisääteisen tapaturmavakuutuksen mukainen tapaturmaeläke, perhe-eläke, elinkorko ja huoltoeläke; (5.12.1996/979)
3) liikennevakuutusta koskevien eri lakien mukainen työkyvyttömyyseläke ja perhe-eläke sekä ansionmenetyksen korvaus, viimeksi mainittu kuitenkin vasta vuoden kuluttua vahingon sattumisesta; (5.12.1996/979)
3 a) tapaturmavakuutuslain perusteella korvattavasta kuntoutuksesta annetun lain (625/1991) mukainen tapaturmaeläke ja elinkorko sekä liikennevakuutuslain perusteella korvattavasta kuntoutuksesta annetun lain (626/1991) mukainen ansionmenetyksen korvaus ja työkyvyttömyyseläke; (4.12.1998/914)
4) sotilasvammalain (404/48) mukainen huoltoeläke, sotilasvammalain 8 §:n 2 momentin ja 9 §:n perusteella elinkoron perusmäärään maksettavat korotukset sekä rintamaveteraanien varhaiseläkkeestä annetun lain (13/82) mukainen varhaiseläke; ja (25.11.1988/986)
5) maatalousyrittäjien eläkelain 6 a §:n tai maatalousyrittäjien sukupolvenvaihdoseläkkeestä annetun lain (1317/1990) mukaan myönnetyn sukupolvenvaihdoseläkkeen perusmäärä, maatalousyrittäjien luopumiskorvauksesta annetun lain (1330/1992) mukaan myönnetyn luopumiskorvauksen perusmäärä, maatalousyrittäjien luopumistuesta annetun lain (1293/1994) sekä maatalouden harjoittamisesta luopumisen tukemisesta annetun lain (612/2006) mukaan myönnetyn luopumistuen perusmäärä; (21.7.2006/617)
kuitenkin siten, että täysimääräisestä kansaneläkkeestä vähennetään 50 prosenttia siitä 1–5 kohdassa mainittujen etuuksien yhteismäärän osasta, joka ylittää 536 euroa vuodessa. (17.8.2001/724)
1) työntekijäin eläkelain tai sitä vastaavien lakien mukaista 63 ikävuoden täyttämisen jälkeen tehdystä työstä karttunutta eläkettä;
2) työntekijäin eläkelain 8 §:n 4 momentissa mainitun lain, eläkesäännön tai eläkeohjesäännön mukaiseen eläkkeeseen sisältyvää lapsikorotusta ja kuntoutuskorotusta;
3) eräiden työeläkkeiden tarkistamisesta työeläkkeen ja kansaneläkkeen yhteensovittamisen johdosta annetun lain (635/2002) 5 §:n mukaista korotusta;
4) työntekijäin eläkelain 7 g §:n mukaista tai sitä vastaavaa eläkkeen korotusta;
5) työntekijäin eläkelain 5 §:n 1 momentin 3 kohdan mukaista tai sitä vastaavaa eläkekertymää taikka vanhuuseläkkeen aikaista työssä karttunutta eläkettä;
6) valtion varoista suoritettavasta eläkkeen korvaamisesta alle kolmivuotiaan lapsen hoidon tai opiskelun ajalta annetun lain (644/2003) mukaista etuutta; eikä
7) 68 vuoden iän täyttämisen jälkeiseen aikaan perustuvaa työntekijäin eläkelain 5 a §:n 1 momentissa tarkoitettua tai sitä vastaavaa korotusta; saman lain 5 a §:n 2 momentissa tarkoitettu tai sitä vastaava vähennys otetaan kuitenkin tulona huomioon.
Edellä 1 momentin 1 kohdassa mainittuihin etuuksiin rinnastetaan tämän lain mukaista vanhuuseläkettä tai varhennettua vanhuuseläkettä saavan henkilön mainitussa kohdassa tarkoitettu eläke, jonka hän saisi, jos hän siirtyisi eläkkeelle välittömästi 63 vuotta täytettyään. (27.6.2003/639)
Jos henkilö on välittömästi ennen kansaneläkkeen myöntämistä saanut perhe-eläkelain (38/69) mukaista leskeneläkettä tai rintamasotilaseläkettä, jonka suuruutta määrättäessä on vuositulona joko kokonaan tai osittain otettu huomioon 1 momentissa mainittu etuus, tämä luetaan tuloksi entisen määräisenä, kuitenkin ottaen huomioon, mitä johtuu kansaneläkkeiden indeksisidonnaisuudesta. Näin menetellään, jos etuuden määräytymisperusteissa ei ole tapahtunut muutosta. Etuuden määräytymisperusteen ei katsota muuttuneen sen vuoksi, että työttömyyseläke on muuttunut työkyvyttömyyseläkkeeksi tai jompikumpi näistä eläkkeistä on muuttunut vanhuuseläkkeeksi, elleivät eläkkeen määrään vaikuttavat perusteet tämän vuoksi ole muuttuneet. Tätä momenttia ei sovelleta sellaiseen etuuteen, joka ei perustu lakiin tai asetukseen taikka julkiseen eläkesääntöön. (5.12.1996/979)
Kansaneläkettä määrättäessä otetaan huomioon myös 1 momentissa tarkoitettua eläkettä tai korvausta taikka kansaneläkettä tai perhe-eläkelain mukaista eläkettä vastaava ulkomailta maksettava jatkuva etuus, ellei Suomea sitovista kansainvälisistä sopimuksista muuta johdu. (5.12.1996/979)
6 momentti on kumottu L:lla 27.6.2003/639.
Kun yksilöllinen varhaiseläke maksetaan puolitettuna 22 a §:n 5 momentin mukaisesti, kansaneläkettä määrättäessä otetaan huomioon 1 momentin 1 kohdassa tarkoitettu eläke täyden yksilöllisen varhaiseläkkeen suuruisena. (5.12.1996/979)
Työkyvyttömyyseläkettä määrättäessä 1 momentissa mainittuihin etuuksiin rinnastetaan sellainen julkisoikeudellinen työ- tai virkasuhteeseen perustuva eläke, jonka henkilö saisi, jos hän siirtyisi sanotulle eläkkeelle välittömästi sairausajan palkan maksun päätyttyä. (18.12.1995/1491)
9–10 momentit on kumottu L:lla 5.12.1996/979.
26 a § on kumottu L:lla 18.4.1997/328.
4) työntekijäin eläkelain 8 §:n 4 momentin 3–9 kohdassa tarkoitettu vanhuus-, työkyvyttömyys- tai työttömyyseläke siltä osin kuin se ei ylitä kunkin eläkkeen osalta sen perusteena olevasta palkasta 1/9 prosenttia jokaiselta eläkettä määrättäessä huomioon otetulta kuukaudelta, ei kuitenkaan useammalta kuin 360 kuukaudelta;
Jos eläkkeensaaja on naimisissa, 1 momentissa tarkoitettu rahamäärä on 4 559 euroa vuodessa. (17.8.2001/724)
Edellä 1 ja 2 momentissa tarkoitetuista rahamääristä vähennetään henkilön saamien muiden kansaneläkkeeseen vaikuttavien tulojen määrä, ja näin saatuun rahamäärään lisätään se osa, jolla tulot ylittävät 2 091 euroa. (17.8.2001/724)
Mitä 1–3 momentissa säädetään, sovelletaan myös silloin, kun kansaneläkettä määrättäessä luetaan tuloksi ennen 1 päivää tammikuuta 1983 alkaneet sotilasvammalain mukainen huoltoeläke sekä sotilasvammalain 8 §:n 2 momentin ja 9 §:n perusteella elinkoron perusmäärään maksettavat korotukset. (18.12.1995/1491)
27 a § on kumottu L:lla 18.4.1997/328.
28 a § on kumottu L:lla 18.4.1997/328.
3 b luku (5.2.1982/103)
Lapsikorotus ja hoitotuki (21.12.2001/1420)
30 § on kumottu L:lla 18.12.1995/1491.
Henkilölle, jonka toimintakyvyn voidaan sairauden tai vamman johdosta arvioida olevan yhdenjaksoisesti ainakin vuoden ajan alentunut ja joka on täyttänyt 65 vuotta taikka saa tämän lain mukaista työkyvyttömyyseläkettä, työntekijäin eläkelain 8 §:n 4 momentissa tarkoitettujen lakien mukaista tai muuta vastaavaa työ- tai virkasuhteeseen perustuvaa täyttä työkyvyttömyyseläkettä tai yksilöllistä varhaiseläkettä taikka kansanedustajain eläkelain (329/1967) taikka valtioneuvoston jäsenen oikeudesta eläkkeeseen ja hänen jälkeensä suoritettavasta perhe-eläkkeestä annetun lain (870/1977) mukaista työkyvyttömyyseläkettä tai yksilöllistä varhaiseläkettä tai maahanmuuttajan erityistuesta annetun lain (1192/2002) mukaista erityistukea työkyvyttömyyden perusteella, maksetaan tarvittavan hoidon ja palvelusten tai erityiskustannusten korvaamiseksi eläkkeensaajien hoitotukea: (20.12.2002/1193)
1) jos hän on yhtämittaisen hoidon ja valvonnan tarpeessa tai hänelle aiheutuu sairaudesta tai vammasta erittäin huomattavia erityiskustannuksia, 3 138,84 euroa vuodessa; (17.11.2006/999)
2) jos hän tarvitsee monissa henkilökohtaisissa toiminnoissaan jokapäiväistä aikaa vievää toisen henkilön apua, huomattavassa määrin säännöllistä ohjausta tai valvontaa taikka hänelle aiheutuu sairaudesta tai vammasta huomattavia erityiskustannuksia, 1 484,40 euroa vuodessa; tai
Jos eläkkeensaajalla on oikeus hoitotukeen usealla 1–3 kohdassa säädetyllä perusteella, hoitotuki maksetaan sen kohdan rahamäärän mukaisena, johon eri tekijöiden yhteisvaikutus oikeuttaa. (17.8.2001/724)
Poiketen siitä, mitä 1 ja 2 momentissa säädetään, maksetaan henkilölle, jolle asianmukaisesti määritellyn sairauden takia gluteenittomien tuotteiden käyttäminen on ehdottoman välttämätöntä, eläkkeensaajien hoitotukea sairaudesta aiheutuvista ruokavaliokustannuksista 21 euroa kuukaudessa. (23.11.2001/1061)
Jos 1 momentissa tarkoitettu muu eläke kuin tämän lain mukainen työkyvyttömyyseläke muuttuu alle 65 vuoden iässä maksettavaksi vanhuuseläkkeeksi ja henkilö saa eläkkeensaajien hoitotukea välittömästi ennen vanhuuseläkkeen alkamista, jatketaan hoitotuen maksamista niin kauan, kun sen saamisen edellytykset muutoin täyttyvät. (5.12.1996/979)
Sokealla ja liikuntakyvyttömällä on aina oikeus vähintään 1 momentin 3 kohdassa säädetyn rahamäärän suuruiseen eläkkeensaajien hoitotukeen. (17.8.2001/724)
Hoitotukea ei makseta ajalta, jolta henkilö saa 22 §:n 5 momentissa mainittua vammaistukea. (13.11.1998/837)
Hoitotuesta on muutoin soveltuvin osin voimassa, mitä tässä laissa on säädetty työkyvyttömyyseläkkeestä. (5.12.1996/979)
Jos vakuutetulla on sairaudesta tai vammasta aiheutuvan toimintakyvyn alenemisen tai erityiskustannusten perusteella oikeus saada siten kuin asetuksella tarkemmin säädetään korvausta tapaturmavakuutuslain (608/48), maatalousyrittäjien tapaturmavakuutuslain (1026/81), sotilasvammalain, liikennevakuutuslain (279/59) tai näitä vastaavan aikaisemman lain perusteella taikka ulkomailta vastaavaa korvausta, hänellä ei ole saman vamman perusteella oikeutta hoitotukeen. (21.11.1994/981)
Mitä 1 ja 2 momentissa säädetään, ei koske 30 a §:n 3 momentissa tarkoitettua hoitotukea. (23.11.2001/1061)
Hoitotukea ei makseta, jos sen määrä kuukaudessa olisi pienempi kuin 10,76 euroa. (17.8.2001/724)
30 c § on kumottu L:lla 5.2.1982/103.
3 c luku (5.2.1982/103)
Työkyvyttömyyseläke lakkautetaan, jos eläkkeensaaja tulee työkykyiseksi ennen kuin hän on saavuttanut vanhuuseläkkeen saamiseen oikeuttavan iän. Kuntoutustuki voidaan lakkauttaa, jos kuntoutustuen saaja on ilman pätevää syytä kieltäytynyt kuntoutuksesta. (18.12.1995/1487)
Eläkelaitos voi kahden vuoden kuluessa siitä ajankohdasta, josta eläke on lakkautettu, määrätä työkyvyttömyyseläkkeen maksamisen jälleen aloitettavaksi joko hakemuksen tai hyväksymänsä selvityksen perusteella. Eläke voidaan tällöin määrätä takautuvasti maksettavaksi siltä ajalta, jona eläke on ollut lakkautettuna, tai sen osalta. (27.6.2003/639)
Eläkkeensaajien hoitotuki lakkautetaan tai sen määrää muutetaan, kun tuensaajan olosuhteissa tai toimintakyvyssä on tapahtunut sellainen muutos, joka vaikuttaa oikeuteen saada hoitotukea tai sen määrään. Muutosta arvioitaessa voidaan ottaa huomioon lääketieteen ja hoitokäytäntöjen kehitys sairauden tai vamman hoidossa. (3.12.2002/1028)
1 momentti on kumottu L:lla 28.6.1993/564.
Keskeytettyä työttömyyseläkettä ryhdytään hakemuksesta maksamaan uudestaan siitä lukien, kun vakuutetulla on oikeus saada eläkettä, ei kuitenkaan takautuvasti kuutta kuukautta pitemmältä ajalta ennen hakemusta eikä 22 c §:n 2 momentin 3 kohdassa tarkoitettua kieltäytymistä välittömästi seuranneelta kalenterikuukaudelta. Hakemukseen on liitettävä 22 c §:n 1 momentin 3 kohdassa tarkoitettu työvoimatoimiston todistus. Jos kuitenkin keskeytetyn eläkkeen uudelleenmaksamista ei ole haettu yhden vuoden kuluessa, eläke katsotaan ilman eri päätöstä lakanneeksi keskeyttämisajankohdasta lukien. (23.12.1999/1271)
4 momentti on kumottu L:lla 23.12.1999/1271.
Kun eläkkeensaaja on kuuden kuukauden ajan yhdenjaksoisesti asunut eri kuntaryhmään kuuluvassa kunnassa kuin se kunta, jonka kalleusryhmän mukainen hänen kansaneläkkeensä on, kansaneläke muutetaan seuraavan kuukauden alusta lukien sen kuntaryhmän mukaiseksi, johon kuuluvassa kunnassa hän silloin asuu.
3 d luku (5.2.1982/103)
3 d luvun otsikko on kumottu L:lla 18.12.1995/1491
33 § on kumottu L:lla 18.12.1995/1491.
34 § on kumottu L:lla 27.3.1991/619.
Etuuksien hakeminen ja maksaminen (5.2.1982/103)
Tämän lain mukaista etuutta haetaan Kansaneläkelaitokselta. Hakemuksessa on ilmoitettava ne tiedot, jotka etuutta myönnettäessä on lain mukaan otettava huomioon. Valtioneuvoston asetuksella annetaan tarkemmat säännökset siitä, mitä tietoja hakemuksessa on ilmoitettava. (9.8.2002/682)
Jos henkilö sairauden, vanhuudenheikkouden tai muun sellaisen syyn takia ei pysty itse hakemaan eläkettä tai muutoin huolehtimaan eläkettä koskevista eduistaan ja oikeuksistaan eikä hänellä ole edunvalvojaa, voi eläkelaitoksen hyväksymä henkilön lähiomainen tai muukin henkilö, joka pääasiallisesti on huolehtinut hänestä, hänen puolestaan käyttää puhevaltaa eläke-etua koskevassa asiassa. (30.12.1999/1368)
Työkyvyttömyys- ja työttömyyseläkkeen saajalle maksetaan hakemuksetta vanhuuseläkettä sen kuukauden alusta, joka seuraa lähinnä hänen täytettyään 65 vuotta. (28.7.1978/588)
Jos työttömyyseläkkeen saaja tulee oikeutetuksi työkyvyttömyyseläkkeeseen, muutetaan eläke työkyvyttömyyseläkkeeksi. Mikäli samalta ajalta, jolta vakuutetulle myöhemmin myönnetään työkyvyttömyyseläke, on maksettu työttömyyseläkettä, pidetään viimeksi mainittua työkyvyttömyyseläkkeen osasuorituksena. (18.6.1971/499)
Eläkelaitos päättää tarpeellisen selvityksen saatuaan määräajaksi myönnetyn eläke-edun jatkamisesta. Sitä koskeva hakemus on tehtävä tai selvitys esitettävä vuoden kuluessa määräajan päättymisestä. (8.2.1991/214)
Ennen kuin eläkelaitos tekee päätöksen työkyvyttömyyseläkkeestä, sen on tarvittaessa varmistettava, että vakuutetun mahdollisuudet kuntoutukseen on selvitetty. Jos eläkehakemus hylätään, eläkelaitoksen tehtävänä on huolehtia siitä, että vakuutetulle annetaan tietoja kuntoutusmahdollisuuksista ja että hänet ohjataan kuntoutustarvettaan vastaavaan kuntoutukseen tai muiden palveluiden piiriin yhteistyössä niitä järjestävien tahojen kanssa. (13.6.2003/505)
Lisäksi on noudatettava, mitä kuntoutuksen asiakasyhteistyöstä annetussa laissa (497/2003) säädetään. (13.6.2003/505)
Eläke maksetaan eläkeoikeuden syntymistä seuraavan kuukauden alusta, ei kuitenkaan ilman erityistä syytä pitemmältä kuin vuoden ajalta ennen eläkkeen hakemista. Samoin menetellään eläkkeen osaa tai korotusta maksettaessa. (23.12.1999/1271)
Oikeus työkyvyttömyyseläkkeeseen alkaa aikaisintaan sen kuukauden alusta, jota edeltäneen kuukauden aikana hakijalla olisi viimeksi ollut oikeus sairauden, vian tai vamman perusteella sairausvakuutuslain 15 §:n 1 tai 3 momentin nojalla päivärahaan tai kuntoutusrahalain tai työntekijäin eläkelain 8 §:n 4 momentissa mainitun lain tai eläkesäännön nojalla ammatillisen kuntoutuksen ajalta maksettavaan kuntoutusrahaan. Jos oikeutta päivärahaan ei ole, oikeus työkyvyttömyyseläkkeeseen alkaa kuitenkin vasta, kun sairausvakuutuslain 19 §:ssä tarkoitettua aikaa vastaava aika on päättynyt. Tämä ei kuitenkaan koske hakijaa, jonka työkyvyttömyys on alkanut ennen kuin hän on täyttänyt 15 vuotta. Jos vakuutetulla on oikeus saada sairausvakuutuslain mukaista päivärahaa vastaavaa ulkomailta maksettavaa etuutta, se otetaan huomioon eläkkeen alkamisaikaa määrättäessä samalla tavalla kuin sairausvakuutuslain mukainen päiväraha kuitenkin enintään sairausvakuutuslain mukaiseen enimmäissuoritusaikaan saakka. Etuuteen voidaan rinnastaa myös tällaista etuutta vastaava palkka. (28.2.2003/190)
Alle 20-vuotiaan oikeus työkyvyttömyyseläkkeeseen alkaa aikaisintaan sen kuukauden alusta, jota edeltävän kuukauden aikana hänen oikeutensa kuntoutusrahalain perusteella maksettavaan kuntoutusrahaan on päättynyt. Oikeutta eläkkeeseen ei myöskään ole henkilöllä, joka saa ammatillista kuntoutusta ennen kuntoutusrahan maksamisen päättymistä. Eläke voidaan kuitenkin myöntää henkilölle, jolla ei selvitysten perusteella katsota olevan mahdollisuuksia ammatilliseen kuntoutukseen tai jonka ammatillinen kuntoutus on sairauden vuoksi keskeytynyt tai päättynyt tuloksettomana. (28.2.2003/190)
Poiketen siitä, mitä 3 momentissa säädetään, oikeus työkyvyttömyyseläkkeeseen alkaa työkyvyttömyyden alkamista seuraavan kuukauden alusta, jos henkilö on tullut työkyvyttömäksi työttömyyseläkettä saadessaan. Samoin 63 vuotta täyttäneelle henkilölle voidaan myöntää työkyvyttömyyseläke työkyvyttömyyden alkamista seuraavan kuukauden alusta, kuitenkin aikaisintaan siitä lukien, kun hänelle on myönnetty työntekijäin eläkelain 8 §:n 4 momentissa mainitun lain tai eläkesäännön mukainen vanhuuseläke. (27.6.2003/639)
6 momentti on kumottu L:lla 28.6.1993/564.
Jos työkyvyttömyyseläke myönnetään takautuvasti, eläkettä ei makseta siltä ajalta, jolta hakija on saanut työntekijäin eläkelain 8 §:n 4 momentissa mainitun lain, eläkeohjesäännön tai eläkesäännön taikka kuntoutusrahalain (611/91) mukaista kuntoutusrahaa tai ansionmenetyskorvausta tapaturmavakuutuksen tai liikennevakuutuksen kuntoutusta koskevien säännösten perusteella. Mitä tässä momentissa säädetään, ei koske 22 §:n 2 momentin mukaista työkyvyttömyyseläkettä. (18.12.1995/1487)
Tämän lain mukainen etuus maksetaan viivästysajalta korotettuna. Velvollisuus maksaa etuus korotettuna ei kuitenkaan koske sitä osaa etuudesta, joka suoritetaan toiselle lakisääteistä vakuutusta harjoittavalle vakuutus- tai eläkelaitokselle taikka Kansaneläkelaitokselle tai työttömyyskassalle. (5.12.1996/979)
Etuuden korotuksen korkokanta vuotta kohden laskettuna on etuuden maksupäivää edeltävän, korkolain (633/1982) 12 §:ssä tarkoitetun puolivuotiskauden viitekorko lisättynä seitsemällä prosenttiyksiköllä. Viivästyskorotus lasketaan viivästysajan jokaiselta päivältä. Viivästysajan katsotaan alkavan, kun kolme kalenterikuukautta on kulunut sen kuukauden päättymisestä, jona vakuutettu on jättänyt eläkelaitokselle hakemuksensa tai muun vastaavan vaatimuksen, sekä esittänyt etuuden perustetta ja määrää koskevan sellaisen selvityksen kuin häneltä kohtuudella voidaan vaatia. Tällöin otetaan myös huomioon eläkelaitoksen mahdollisuudet hankkia selvitys. Jos 26 §:ssä tarkoitettua eläkettä tai korvausta ei vielä ole lopullisesti ratkaistu, viivästysajan katsotaan alkavan vasta, kun yksi kalenterikuukausi on kulunut sen kuukauden päättymisestä, jona ilmoitus mainitusta eläkkeestä tai korvauksesta on tullut eläkelaitokseen. Saman päätöksen perusteella myöhemmin suoritettavalle etuuserälle korotus lasketaan eräpäivästä. (3.12.2002/1028)
Tässä pykälässä tarkoitettua etuuden korotusta, jonka määrä eläkkeeltä tai sen osalta taikka muulta etuudelta on pienempi kuin 1,47 euroa, ei ole maksettava. (17.8.2001/724)
Eläkkeen maksaminen ulkomailla oleskelevalle eläkkeensaajalle keskeytetään, kun sitä on suoritettu vuoden ajalta sen kuukauden päättymisestä, jonka aikana eläkkeensaaja on poistunut maasta. Jollei eläkkeensaaja ole välittömästi ennen ulkomaille muuttoaan asunut Suomessa vuoden pituista aikaa, eläkkeen maksaminen keskeytetään kuitenkin ulkomaille muuttoa seuraavan kuukauden alusta. Jos eläkkeensaaja on välittömästi ennen eläkkeen alkamista asunut Suomessa yhdenjaksoisesti vähintään 10 vuotta taikka jos ulkomailla oleskelu on välttämätöntä eläkkeensaajan tai hänen lähiomaisensa sairauden takia, eläke maksetaan hakemuksesta määräajaksi tai toistaiseksi ulkomailla olosta huolimatta. (30.12.1993/1574)
Rangaistuksen täytäntöönpanoa varten rangaistuslaitoksessa tai vaarallisten rikoksenuusijain eristämisestä annetun lain (317/1953) 1 §:ssä tarkoitetussa pakkolaitoksessa olevan eläkkeensaajan eläkkeen maksaminen keskeytetään sen jälkeen, kun vankeusrangaistusta tai sen ohella suoritettavaa sakon muuntorangaistusta on suoritettu kolme kuukautta. Jos rangaistuksen täytäntöönpanoa välittömästi edeltänyt tutkintavankeusaika vähennetään rangaistuksesta, eläkkeen maksaminen keskeytetään vastaavasti, kun rangaistuksen täytäntöönpanon ja vähennyksen yhteenlaskettu aika on kestänyt kolme kuukautta, aikaisintaan kuitenkin rangaistuksen suorittamisen laskettua alkamisajankohtaa seuraavan kuukauden alusta. (9.8.2002/682)
4 momentti on kumottu L:lla 30.12.1965/705.
Hoitotukea ei makseta jatkuvassa julkisessa laitoshoidossa tai sitä vastaavassa hoidossa (laitoshoito) olevalle eläkkeensaajalle siltä ajalta, jonka hoito kestää yli kolme kuukautta.
Jos kansaneläkkeensaaja on 42 a §:ssä tarkoitetussa hoidossa, kansaneläkkeestä ei siltä ajalta, kun hoito kestää yli kolme kuukautta, makseta sitä osaa, joka ylittää kansaneläkkeensaajalla ensimmäisessä kuntaryhmässä 256,36 euroa ja toisessa kuntaryhmässä 236,26 euroa kuukaudessa sekä naimisissa olevalla kansaneläkkeensaajalla ensimmäisessä kuntaryhmässä 231,76 euroa ja toisessa kuntaryhmässä 214,55 uroa kuukaudessa. Jos kansaneläkettä on 25 a §:n mukaisesti lykätty tai varhennettu, korotetaan mainittuja määriä lykkäyskorotusprosentilla tai alennetaan varhennusvähennysprosentilla. (2.12.2005/940)
Jos 42 a §:ssä tarkoitetussa hoidossa olevalle eläkkeensaajalle maksetaan eläkkeensaajien asumistukilain (591/78) mukaista asumistukea, ei 1 momenttia sovelleta. (18.4.1997/328)
Eläkkeen tai sen osan maksaminen voidaan väliaikaisesti keskeyttää, kunnes asia on lopullisesti ratkaistu, jos on perusteltua syytä olettaa, että eläke olisi lakkautettava tai sen määrää vähennettävä, tai jos 46 §:n mukaista velvoitusta eläkeoikeuden tarkistamiseksi ei noudateta. Kuntoutustuki voidaan vastaavasti keskeyttää, jos on perusteltua syytä olettaa, että kuntoutustuen saaja on ilman pätevää syytä kieltäytynyt kuntoutuksesta ja kuntoutustuki olisi lakkautettava. Väliaikaiseen päätökseen ei saa hakea muutosta. (18.12.1995/1487)
Jos kansaneläkkeessä tuloksi luettavasta eläkkeestä tai korvauksesta on muutoksenhaku vireillä, voidaan kansaneläke maksaa väliaikaisesti, vaikka oikeutta mainittuun etuuteen ei ole lopullisesti ratkaistu. Jos tällaisessa tapauksessa myönnetään kansaneläkkeessä tuloksi luettavaa eläkettä tai korvausta takautuvasti, eläkelaitos saa periä samalta ajalta liikaa maksetun kansaneläkkeen määrän takautuvasti suoritettavasta eläkkeestä tai korvauksesta. Eläkelaitos saa periä liikaa maksetun kansaneläkkeen myös silloin, kun työeläkelaitos jatkaa muutoksenhaun perusteella myönnettyä kuntoutustukea. Eläkelaitoksen on ilmoitettava työeläke- tai muulle laitokselle vähintään kaksi viikkoa ennen eläkkeen tai korvauksen maksamista, että eläke tai korvaus tai osa siitä on maksettava eläkelaitokselle. (1.10.2004/896)
Jos kansaneläkettä on maksettu samalta ajalta, jolta työeläkelaitos oikaisee tai tarkistaa työntekijäin eläkelain 8 §:n 4 momentissa mainitun lain, eläkesäännön tai eläkeohjesäännön mukaisen eläkkeen määrän tai oikaisupäätöksen jälkeen myöntää kuntoutustuelle jatkoa, Kansaneläkelaitos voi periä takautuvasti suoritettavan eläkkeen työeläkelaitokselta siltä osin, kuin se vastaa liikaa maksettua kansaneläkettä. Sama koskee 26 §:n 1 momentin 2, 3 ja 3 a kohdassa tarkoitettuja eläkkeitä ja etuuksia. (1.10.2004/896)
Jos 1 momentin mukaisesti keskeytettyä eläkettä aletaan maksaa uudelleen, siihen sovelletaan, mitä eläkkeen maksamisesta takautuvasti säädetään. (14.10.1994/886)
Asetuksella määrätään eläkkeensaajan velvollisuudesta ilmoittaa työkyvyssään ja muissa olosuhteissaan tapahtuneista muutoksista, jotka voivat vaikuttaa hänen eläkeoikeuteensa tai eläkkeen maksamiseen. (5.2.1982/103)
4 a luku (9.8.2002/682)
1) väestörekisteriviranomaisilta väestötietolain (507/1993) 4 §:n 1 momentin 1–4 kohdassa ja 2 momentin 1 kohdassa tarkoitetut välttämättömät tiedot ja niissä tapahtuneet muutokset;
3) Eläketurvakeskukselta, eläke- ja vakuutuslaitokselta sekä muulta eläkkeen tai muun korvauksen maksajalta tiedot eläke- ja korvauspäätöksistä ja eläkkeen tai korvauksen määrän muuttumisesta sekä 63 vuoden ikään mennessä karttuneen eläkkeen määrästä; tällaisia tietoja ovat henkilöllisyystiedot, eläke- ja korvauslaji, määräytymisperusteet, korotusperuste sekä määrä ja aika, jolta eläkettä tai korvausta maksetaan; tietoa ei kuitenkaan tarvitse antaa indeksitarkistuksesta, joka perustuu työntekijäin eläkelain 9 §:ään; (1.10.2004/896)
Eläketurvakeskuksella on velvollisuus ilmoittaa Kansaneläkelaitokselle salassapitosäännösten ja muiden tiedonsaantia koskevien rajoitusten estämättä tämän lain mukaisten etuuksien täytäntöönpanoa varten:
1) tiedot arvioidun työeläkkeen määrästä työkyvyttömyyseläkkeen hakemusmenettelyä varten; sekä
2) tiedot tämän lain 26 §:n 3 momentissa tarkoitetun 63 vuoden ikään mennessä karttuneen vanhuuseläkkeen määrästä.
2) Eläketurvakeskukselle ja eläkelaitoksille sekä Suomen kanssa sosiaaliturvasopimuksen tehneiden sekä sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin ja heidän perheenjäseniinsä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71 piiriin kuuluvien maiden viranomaisille ja laitoksille välttämättömiä tietoja sosiaaliturvasopimusten ja edellä mainitun asetuksen täytäntöönpanoa sekä niiden hoitamien muiden sosiaalietuuksien täytäntöönpanoa varten; (25.5.2007/622)
3) Ulkomaalaisvirastolle välttämättömiä tietoja Kansaneläkelaitoksen toimeenpantavaksi säädetyistä etuuksista kansalaisuuslaissa (359/2003) ja ulkomaalaislaissa (301/2004) säädettyjen tehtävien hoitamista varten. (25.5.2007/622)
47 § on kumottu L:lla 17.8.2001/732.
48 § on kumottu L:lla 17.8.2001/732.
49 § on kumottu L:lla 17.8.2001/732.
50 § on kumottu L:lla 17.8.2001/732.
51 § on kumottu L:lla 17.8.2001/732.
52 § on kumottu L:lla 17.8.2001/732.
53 § on kumottu L:lla 17.8.2001/732.
54 § on kumottu L:lla 17.8.2001/732.
55 § on kumottu L:lla 17.8.2001/732.
56 § on kumottu L:lla 17.8.2001/732.
57 § on kumottu L:lla 17.8.2001/732.
Tämän lain mukaisiksi hallintokustannuksiksi luetaan 40 sadalta eläkelaitoksen hallintokustannusten kokonaismäärästä.
58 a–58 b §
58 a–58 b § on kumottu L:lla 17.8.2001/732.
Eläkelaitoksen rahastot (17.8.2001/732)
4–5 momentit on kumottu L:lla 17.8.2001/732.
Eläkevastuurahaston varat ovat henkilöstön eläkelaitoksen palvelukseen perustuvan eläkevastuun katteena. Rahaston varoista maksetaan Kansaneläkelaitoksesta annetun lain (731/2001) 13 §:ssä tarkoitetut eläkkeet ja perhe-eläkkeet. (19.12.2003/1193)
Eläkevastuun laskemisessa noudatetaan soveltuvin osin eläkesäätiölain (1774/1995) 6 luvussa säädettyjä perusteita. (4.12.1998/908)
Eläkevastuun kattamiseksi ja eläkkeiden maksamiseksi on kansaneläkerahastosta ja sairausvakuutusrahastosta suoritettava kannatusmaksua. Eläkevastuun katteeksi suoritetaan vuosittain kannatusmaksua siten, että eläkevastuusta on katettu vähintään 19 prosenttia. Eläkevastuusta voidaan kattaa enintään 41 prosenttia. Kannatusmaksulla ei tätä tasoa saa ylittää muuten kuin tilapäisesti. (4.12.1998/908)
Jos sijoitus- tai käyttöomaisuutta käytetään kannatusmaksun suorittamiseen, tältä osin ei tehdä 58 §:ssä ja sairausvakuutuslain 59 §:n 4 momentissa määriteltyä hallintokustannusten jakoa. (17.8.2001/732)
Jos valtion 59 §:n 2 momentin ja sairausvakuutuslain 59 §:n 1 momentin perusteella maksamaa osuutta kansaneläke- tai sairausvakuutusrahastoon käytetään eläkevastuun katteeksi, valtiolla on oikeus lainata suorittamansa määrä kysymyksessä olevana vuonna osaksi tai kokonaan takaisin eläkevastuurahaston luotonannossa noudatetuin ehdoin.
1 momentti on kumottu L:lla 17.8.2001/732.
Kansaneläkerahastolla, sairausvakuutusrahastolla ja eläkevastuurahastolla on oikeus erityisestä syystä rahastojen luotonannossa noudatetuin ehdoin lainata varoja toisilleen vakuutta vaatimatta. (20.12.1991/1595)
3–5 momentit on kumottu L:lla 17.8.2001/732.
61 § on kumottu L:lla 17.8.2001/732.
Kansaneläkelaitoksen osuus kansaneläkkeiden kustannuksista on 60 prosenttia maksettujen kansaneläkkeiden yhteismäärästä. Valtio vastaa kansaneläkkeiden kustannuksista siltä osin kuin eläkelaitoksen osuus ei kata niitä.
Paikallis- ja aluehallinto (6.6.1974/451)
65 § on kumottu L:lla 17.8.2001/732.
66 § on kumottu L:lla 8.11.1996/827.
67 § on kumottu L:lla 17.8.2001/732.
67 a § on kumottu L:lla 8.8.1986/594.
68 § on kumottu L:lla 17.8.2001/732.
69 § on kumottu L:lla 9.8.2002/682.
70–72 § on kumottu L:lla 8.11.1996/827.
Muutoksenhaku eläkelaitoksen päätökseen
Eläkelaitoksen kansaneläkettä tai muuta tässä laissa säädettyä etuutta koskevaan päätökseen tyytymätön saa hakea siihen muutosta sosiaaliturvan muutoksenhakulautakunnalta kirjallisella valituksella. Sosiaaliturvan muutoksenhakulautakunnasta säädetään sosiaaliturvan muutoksenhakulautakunnasta annetussa laissa (1299/2006). (22.12.2006/1300)
Sosiaaliturvan muutoksenhakulautakunnan päätökseen tyytymätön saa hakea siihen muutosta valittamalla vakuutusoikeuteen siten kuin hallintolainkäyttölaissa (586/1996) säädetään. Vakuutusoikeuden päätökseen ei saa hakea muutosta valittamalla. (22.12.2006/1300)
Jos eläkelaitos hyväksyy kaikilta osin sille toimitetussa valituksessa esitetyt vaatimukset, sen on annettava asiasta oikaisupäätös. Oikaisupäätökseen saa hakea muutosta siten kuin 73 §:ssä säädetään.
75 § on kumottu L:lla 21.5.1999/623.
76 § on kumottu L:lla 5.2.1982/103.
Tässä laissa säädetyt etuudet ja niiden määräytymisperusteet sidotaan hintatason muutoksiin siten kuin kansaeläkeindeksistä annetussa laissa (456/2001) säädetään lukuun ottamatta tämän lain 22 §:n 4 momentissa mainittua ansiotuloa ja 30 a §:n 3 momentissa mainittua määrää. (1.2.2002/70)
Tähän lakiin perustuvaa etuutta ei saa ulosmitata. (22.12.1989/1250)
Sen estämättä, mitä 1 momentissa säädetään, voidaan tämän lain mukainen etuus lukuun ottamatta eläkkeensaajien hoitotukea, ulosmitata puolisolle tai lapselle taikka vahingonkorvauksena lapselle maksettavan elatusavun perimiseksi. (5.12.1996/979)
Kansaneläkelaitoksella on oikeus salassapitosäännösten ja muiden tiedon saantia koskevien rajoitusten estämättä asianomaisen viranomaisen pyynnöstä luovuttaa ulosottoa varten tiedot tämän lain mukaisten etuuksien määristä, ei kuitenkaan niistä etuuksista, joita ei oteta huomioon ulosottolain (37/1895) 4 luvun 7 §:ssä tarkoitettua suojaosuutta laskettaessa. Lisäksi Kansaneläkelaitoksella on oikeus ilmoittaa tiedossaan olevat muut eläkkeitä ja muita sosiaalietuuksia maksavat laitokset. (9.8.2002/682)
Sopimus, joka tarkoittaa tähän lakiin perustuvan oikeuden siirtämistä toiselle, on mitätön. (18.4.1997/328)
81 § on kumottu L:lla 30.12.2003/1313.
83 § on kumottu L:lla 9.8.2002/682.
83 a § on kumottu L:lla 18.4.1997/328.
84 § on kumottu L:lla 30.12.2003/1313.
87 § on kumottu L:lla 5.12.1996/979.
Tämän lain mukainen eläkesuoritus pyöristetään lähimpään senttiin. Eläkkeen määräytymiseen vaikuttavat vuotuiset tuloerät pyöristetään lähimpään euroon. (17.8.2001/724)
3 momentti on kumottu L:lla 17.8.2001/724.
4 momentti on kumottu L:lla 5.2.1982/103.
Takaisinperinnästä voidaan luopua joko kokonaan tai osittain, jos tämä katsotaan kohtuulliseksi eikä aiheeton maksaminen ole johtunut etuuden saajan tai hänen edustajansa vilpillisestä menettelystä tai jos aiheettomasti maksettu määrä on vähäinen. Lisäksi takaisinperinnästä voidaan luopua kokonaan takaisinperintää koskevan päätöksen antamisen jälkeen myös silloin, kun takaisinperintää ei etuuden saajan taloudellinen tilanne huomioon ottaen ole enää tarkoituksenmukaista jatkaa tai kun perinnän jatkamisesta aiheutuisi perimättä olevaan etuuden määrään nähden kohtuuttomat kustannukset. (7.5.2004/350)
89 § on kumottu L:lla 17.8.2001/732.
90 § on kumottu L:lla 17.11.2000/962.
91 § on kumottu L:lla 17.8.2001/732.
Aikaisemman kansaneläkelain mukainen lisäeläke, vanhuusavustuslain mukainen vanhuusavustus ja työttömyysavustuslain mukainen työkyvyttömyysavustus muunnetaan tämän lain mukaiseksi eläkkeen tukiosaksi. Tukiosaa laskettaessa käytetään tällöin perusteena kansaneläkelain mukaisen lisäeläkkeen väliaikaisesta korottamisesta annetun lain nojalla muunnettua lisäeläkkeen- tai vanhuus- tai työkyvyttömyysavustuksensaajan vuosituloa korotettuna samassa suhteessa, kuin sanotun lain mukaan lisäeläkkeen määrää korotetaan, ja vähennettynä aikaisemmalla vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkkeellä. Jos täten saatu eläkkeen tukiosa olennaisesti poikkeaa tämän lain mukaan laskettavasta eläkkeen tukiosasta, voidaan se vakuutetun hakemuksesta tai eläkelaitoksen toimesta oikaista. Oikaisu voidaan toimittaa ilman eläketoimikunnassa tapahtuvaa käsittelyä, jollei samalla ole esillä kysymys vakuutetun ja hänen puolisonsa vuositulojen määrän muuttumisesta.
Kerroin on ensimmäisessä kuntaryhmässä 0.16, toisessa kuntaryhmässä 0.20 ja kolmannessa kuntaryhmässä 0.64. (15.12.1956/606)
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1961, ja sovelletaan 6 §:n 1 momentin säännöstä ensimmäisen kerran vuodelta 1960 toimitettavassa verotuksessa sekä 27 §:n 3 momentin ja 30 §:n säännöksiä vuoden 1962 alusta lukien.
Kansaneläkelaissa säädettyjen eläkkeiden ja avustusten sitomisesta elinkustannuksiin 8 päivänä kesäkuuta 1956 annetun lain (348/56) mukaista korotusta ja alennusta toimeenpantaessa ja kansaneläkettä suoritettaessa pidetään edellä 26 §:n 1 momentissa ja 27 §:n 1 ja 3 momentissa säädettyjä rahamääriä virallisen elinkustannusindeksin pistelukua 116 vastaavina.
Kansaneläkelain väliaikaisesta muuttamisesta 30 päivänä joulukuuta 1959 annetun lain (540/59) perusteella myönnetty eläkeetu jatkuu ilman eri hakemusta kansaneläkelain mukaisesti.
Eläkelaitoksen tulee ennen lain voimaan tuloa ryhtyä sen täytäntöönpanoa varten tarpeellisiin toimenpiteisiin.
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 1965, kuitenkin niin, että muutetun 22 b §:n säännöksiä sovelletaan tammikuun 1 päivästä 1965 alkaen. Eläkkeensaajalle, joka tämän lain 22 b §:n voimaan tullessa on oikeutettu apu- tai hoitolisään, suoritetaan apu- tai hoitolisä lain voimaantulosta lukien, jos sitä on haettu ennen tammikuun 1 päivää 1966.
12.5.1967/217:
Tätä lakia sovelletaan ensimmäisen kerran määrättäessä vakuutetun vakuutusmaksua vuodelta 1973 toimitettavassa verotuksessa kuitenkin niin, että vakuutetun vakuutusmaksu on 1,95 penniä vakuutetulle vuodelta 1973 toimitettavassa kunnallisverotuksessa määrätyltä veroäyriltä. Työnantajan kansaneläkemaksun osalta tämä laki tulee voimaan 1 päivän huhtikuuta 1973 ja sitä sovelleta niihin palkkoihin, jotka suoritetaan sanottuna päivänä tai sen jälkeen. Ennakkoperintälain 11 §:n mukaisissa taulukoissa otetaan vakuutetun vakuutusmaksu huomioon siten, että sen suuruus on vuonna 1973 ennen 1 päivänä huhtikuuta sovellettavissa taulukoissa 1,75 penniä veroäyriltä ja sen jälkeen sovellettavissa taulukoissa 2 penniä veroäyriltä.
Kansaneläkelaissa säädettyjen eläkkeiden ja avustusten sitomisesta elinkustannusindeksiin 8 päivänä kesäkuuta 1956 annetun lain (348/56) mukaista korotusta ja alennusta toimeenpantaessa ja kansaneläkettä suoritettaessa pidetään tässä laissa säädettyä rahamäärä virallisen elinkustannusindeksin pistelukua 116 vastaavana.
25.1.1973/41:
Aikaisemmin myönnetyt vanhuus-, työkyvyttömyys- ja työttömyyseläkkeiden tukiosat muutetaan 1 päivästä tammikuuta 1980 tämän lain säännösten mukaisiksi. Ennen vuotta 1982 sovelletaan kuitenkin 30 §:n 4 momentin 15 ja 16 kohdassa tarkoitettuina markkamäärinä 12 210 ja 20 730 markan sijasta 4 530 ja 13 050 markkaa. Asetuksella voidaan kuitenkin määrätä, että ensiksi mainittuja markkamääriä sovelletaan jo ennen vuotta 1982.
Tukiosaan aikaisemman lain 28 §:n 1 momentin mukaan maksetun korotuksen (vaimokorotuksen) sijasta maksetaan eläkkeeseen tämän lain mukainen vaimolisä. Eläkkeensaajalle, jolla ei ole oikeutta tämän lain mukaiseen vaimolisään, mutta jolla on oikeus saada vaimokorotusta tämän lain voimaantuloa edeltäneeltä kuukaudelta, maksetaan vaimokorotuksena kuitenkin vaimolisän suuruinen määrä niin kauan kuin hänen oikeutensa vaimokorotusta koskevien aikaisempien säännösten mukaan olisi ilman eläkelaitoksen uutta päätöstä jatkunut. Tällöin jätetään kuitenkin huomioon ottamatta 32 §:n soveltamisesta johtuvat toimenpiteet.
Jos tukiosa yhdessä vaimolisän tai 3 momentin mukaisen vaimokorotuksen kanssa muodostuu pienemmäksi kuin aikaisemman lain mukainen tukiosa, johon ei ole sovellettu aikaisemman lain 28 §:n 2 momenttia, lisätään erotus vaimolisään tai vaimokorotukseen.
Jos tukiosa muodostuu pienemmäksi kuin aikaisemman lain mukainen tukiosa, johon ei ole sovellettu aikaisemman lain 28 §:n 1 momenttia, lisätään erotus lapsikorotukseen.
Jos tukiosa yhdessä vaimolisän tai vaimokorotuksen kanssa muodostuu pienemmäksi kuin aikaisemman lain mukainen tukiosa, johon on sovellettu aikaisemman lain 28 §:n 1 ja 2 momenttia, lisätään erotus vaimolisään tai vaimokorotukseen sekä lapsikorotukseen.
Sovellettaessa tämän voimaantulosäännöksen 5 ja 6 momenttia jaetaan erotus tasan lapsikorotusten tai näiden sekä vaimolisän tai vaimokorotuksen kesken.
Tämän voimaantulosäännöksen 2 momentissa tarkoitettujen markkamäärien muuttumiseen perustuvasta tukiosan korotuksesta vähennetään tämän voimaantulosäännöksen 4–6 momentissa tarkoitettu erotus.
Vakuutetulle, jolla on oikeus saada vanhuudentukea tämän lain voimaantuloa edeltäneeltä kuukaudelta, maksetaan edelleen vanhuudentukea aikaisempien säännösten mukaisesti. Vakuutetulle, joka tulovuoden tai sen osan aikana on saanut vanhuudentukea, ei määrätä vakuutusmaksua. Vanhuudentuki lakkautetaan, jos vakuutetulle myönnetään perhe-eläkelain (38/69) mukainen leskeneläke. Jos vanhuudentukea on maksettu samalta ajalta, jolta vakuutettu on saanut perhe-eläkelain mukaista eläkettä, pidetään näin maksettua vanhuudentukea perhe-eläkkeen osasuorituksena.
Niiden kansaneläkkeen saajien, jotka ennen tämän lain voimaantuloa ovat täyttäneet 65 vuotta, tukiosaa määrättäessä ei sovelleta 30 §:n 2 momenttia.
Kansaneläkelaissa säädettyjen eläkkeiden ja avustusten sitomisesta elinkustannuksiin annetun lain (348/56) mukaista korotusta tai alennusta toimeenpantaessa katsotaan 28 §:ssä ja 30 §:n 1 ja 4 momentissa sekä tämän voimaantulosäännöksen 2 momentissa säädettyjen markkamäärien vastaavan virallisen elinkustannusindeksin sitä pistelukua, jonka mukaan 1 päivänä maaliskuuta 1978 maksettavina olevien kansaneläkkeiden suuruus on laskettu.
Tämä laki tulee voimaan 1 päivää tammikuuta 1981.
Jos molemmat puolisot saavat kansaneläkettä, lisäosan pienenemistä ei estetä 1 päivästä tammikuuta 1984 lukien siltä osin kuin pienentyminen johtuu siitä, että kansaneläkettä saavien puolisoiden tulot ja omaisuus otetaan huomioon kummankin puolison osalta erikseen. Lisäosa saa kuitenkin pienentyä enintään niin paljon, ettei puolisoiden lisäosien yhteismäärä pienene. (22.12.1983/1054)
Jos puolisoista vain toinen saa kansaneläkettä ja hänen lisäosansa pienenisi 1 päivästä tammikuuta 1984 lukien sen johdosta, että lisäosaa määrättäessä ei enää oteta huomioon eläkkeensaajan puolison velkojen korkovähennyksiä ja muita vähennyksiä, tai jos lisäosa pienenisi 1 päivästä tammikuuta 1985 lukien sen johdosta, että lisäosa muutetaan uuden lain mukaiseksi, lisäosan pienenemisen estämiseksi 5 momentin perusteella maksettavasta eläkkeen osasta vähennetään kunkin vuoden tammikuun 1 päivästä vuodesta 1986 alkaen 20 prosenttia, kuitenkin vähintään 20 markkaa kuukaudessa. Prosenttimäärä lasketaan tässä tarkoitetun eläkkeen osan alkuperäisestä määrästä ottaen huomioon kansaneläkkeiden indeksisidonnaisuus. Jos vuositulosta 1 päivästä tammikuuta 1984 poistetun puolison velkojen korkovähennyksen tai 1 päivästä tammikuuta 1985 poistetun eläkkeensaajan omien velkojen korkovähennyksen määrä pienenee enemmän kuin 20 prosenttia vuodessa tai se lakkaa, lisäosan pienenemisen estämiseksi maksettava eläkkeen osa lasketaan uudestaan tai lakkautetaan. (22.12.1983/1054)
HE 39/82, sosvk.miet. 7/82, svk.miet. 34/82
HE 264/82, sosvk.miet. 37/82, svk.miet. 249/82
LA 80/85, sosvk.miet. 29/85, svk.miet. 224/85
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 1988, kuitenkin siten, että kumotun 25 §:n 5 momentin säännöstä sovelletaan 31 päivään joulukuuta 1988 saakka sekä, että lain 42 a § ja 42 b §:n 1 momentti tulevat voimaan 1 päivänä tammikuuta 1989.
Tämän lain 30 a §:n 1 momentin 1–3 kohdassa säädettyjen markkamäärien 8 304 markan, 4 152 markan ja 1 668 markan sijasta sovelletaan vuosina 1988–1991 seuraavia markkamääriä:
Vuosi 1 kohta 2 kohta 3 kohta
8 304 mk 4 152 mk 1 668 mk
(5.2.1988/123)
Jos vakuutetulla on ennen tämän lain voimaantuloa oikeus saada iän perusteella apu- tai hoitolisää, muutetaan apu- tai hoitolisä hakemuksetta tämän lain mukaiseksi hoitotueksi, jonka määrä on maksetun apu- tai hoitolisän suuruinen. Vakuutetulle, jolla välittömästi ennen tämän lain voimaantuloa on oikeus saada avuttomuuden perusteella apu- tai hoitolisää, suoritetaan ilman eri hakemusta lain voimaantulosta lukien apulisän sijasta hoitotukea sen keskimmäinen määrä ja hoitolisän sijasta hoitotukea sen suurin määrä. Vuosien 1990–1992 hoitotuen korotukset toteutetaan ilman eri hakemusta.
Jos kansaneläkettä ja invaliidirahalain (374/51) mukaista invalidirahaa saavalle vakuutetulle myönnetään muussa kuin vammaistukilain 11 §:n 2 momentissa tarkoitetussa tapauksessa vammaistuki, hänellä ei enää ole oikeutta saada kansaneläkelain mukaista työkyvyttömyyseläkettä eikä hoitotukea.
Jos tämän voimaantulosäännöksen 3 momentin mukaista hoitotukea saavalle henkilölle myönnetään 30 a §:n mukainen hoitotuki samalta ajalta kuin hän on saanut ensiksi mainittua hoitotukea, pidetään tätä 30 a §:n mukaisen hoitotuen ennakkosuorituksena.
HE 129/88, sosvk.miet. 20/88, svk.miet. 126/88
Jos eläkkeensaaja ennen tämän lain voimaantuloa on muuttanut ulkomaille, sovelletaan eläkkeen jatkamisesta päätettäessä kansaneläkelain 41 §:n 1 momenttia, sellaisena kuin se on 5 päivänä helmikuuta 1988 annetussa laissa (123/88) edellyttäen, että oleskelu ulkomailla jatkuu yhdenjaksoisena.
Tämän lain 3 §:n 2 momenttia sovelletaan vuonna 1989 maksetuista palkoista suoritettavaan työnantajan kansaneläkemaksuun ja 5 §:n 1 momenttia vuodelta 1989 toimitettavassa verotuksessa. Lain 59 §:n 2 momentti ja 62 § ovat voimassa 31 päivään joulukuuta 1989.
HE 128/88, sosvk.miet. 25/88, svk.miet. 155/88
HE 78/89, sosvk.miet. 12/89, svk.miet. 82/89
Tämän lain 33 §:n 1 momentissa säädetty markkamäärä vastaa virallisen elinkustannusindeksin sitä pistelukua, jonka mukaan vuoden 1981 maaliskuussa maksettavina olevien kansaneläkkeiden suuruus on laskettu.
HE 65/90, vvvk.miet. 28/90, svk.miet. 90/90
Tämän lain 35 §:n 5 momenttia, 39 §:n 1 momenttia ja 39 a §:n 1 momenttia sovelletaan, kun niissä tarkoitettu hakemus on tehty tai selvitys on esitetty tämän lain voimaantulon jälkeen.
Jos vain toinen puolisoista on saanut välittömästi ennen tämän lain voimaantuloa lisäosaa, joka on määräytynyt 25 §:n 1 momentin perusteella, lisäosa määräytyy kuitenkin edelleen mainitun 25 §:n 1 momentin mukaisena siihen saakka, kunnes lisäosa on tarkistettava 32 a §:n 3 momentin perusteella.
Jos vain toinen puolisoista on saanut välittömästi ennen tämän lain voimaantuloa lisäosaa, joka on määräytynyt 25 §:n 1 momentin perusteella, otetaan 27 §:ssä tarkoitetuista etuuksista huomioon edelleen enintään 27 §:n 1 momentissa mainittu markkamäärä siihen saakka, kunnes lisäosa on tarkistettava 32 a §:n 3 momentin perusteella.
Lain 32 a §:n 1 momenttia sovelletaan, kun lisäosaan vaikuttavissa tuloissa on tapahtunut muutos tämän lain voimaantulon jälkeen. Kuitenkin lisäosaa 32 a §:n 3 momentin perusteella tarkistettaessa otetaan huomioon myös ennen tämän lain voimaantuloa tapahtuneet tulojen muutokset niiden määrästä riippumatta.
Tämän lain 22 a §:n 1 momentissa mainittu markkamäärä vastaa työntekijäin eläkelain 9 §:n mukaan vuodelle 1985 vahvistettua palkkaindeksilukua.
Kansaneläke- ja sairausvakuutusrahastolta siirretään lain voimaan tullessa eläkevastuurahastolle henkilöstön eläkelaitoksen palvelukseen perustuva eläkevastuu. Ennen lain voimaantuloa myönnettyjen eläkkeiden ja muiden etuuksien maksaminen siirretään eläkevastuurahaston vastuulle 1 päivänä tammikuuta 1992.
Lain 59 a §:n 3 momentissa säädetty eläkevastuurahaston taso on saavutettava vuoden 2005 loppuun mennessä. Eläkevastuurahastoon voidaan suorittaa enemmänkin kannatusmaksua kuin tämän kattamistason tasasuhteinen saavuttaminen edellyttää, jos se tapahtuu eläkelaitoksen sijoitus- ja käyttöomaisuuden siirroilla ja niihin tehtävillä arvonkorotuksilla.
HE 170/91, StV.miet. 14/91
HE 49/92, VaVM 18/92
Tässä laissa säädetty markkamäärä vastaa virallisen elinkustannusindeksin sitä pistelukua, jonka mukaan vuoden 1981 maaliskuussa maksettavina olevien kansaneläkkeiden suuruus on laskettu.
HE 322/92, StVM 45/92
HE 288/92, VaVM 85/92
HE 227/93, StVM 10/93
Tämän lain 22 a §:n 1 momentin toista virkettä ja 5–8 momenttia sovelletaan myös tapauksiin, joissa eläke on alkanut ennen tämän lain voimaantuloa.
Ennen tämän lain voimaantuloa 55 vuotta täyttäneeseen vakuutettuun, jolla tämän lain voimaan tullessa on oikeus työttömyysturvalain mukaiseen päivärahaan tai työvoimapoliittisesta aikuiskoulutuksesta annetun lain (763/90) mukaiseen koulutustukeen, sovelletaan edelleen kansaneläkelain 22 c §:n 1 momenttia ja 39 §:n 6 momenttia sellaisina kuin ne ovat tämän lain voimaan tullessa. Tätä säännöstä sovellettaessa vakuutetulla katsotaan olevan oikeus työttömyyspäivärahaan työttömyysturvalain 12 §:ssä tarkoitetulta omavastuuajalta ja 1 päivältä tammikuuta 1994. Työttömyyseläke voidaan myöntää edellä mainittujen säännösten mukaisena myös, jos vakuutetulle myönnetään työeläkelakien mukainen työttömyyseläke, jonka eläketapahtuma on sattunut ennen tämän lain voimaantuloa. (30.12.1993/1549)
HE 86/93, StVM 15/93
HE 307/93, StVM 56/93
HE 234/93, VaVM 75/93
Tämän lain muutoksenhakua koskevia säännöksiä ja 74 c §:n säännöstä sovelletaan päätökseen, joka annetaan tämän lain voimaan tultua. Tämän lain ylimääräistä muutoksenhakua koskevia säännöksiä sovelletaan kuitenkin niihin ylimääräistä muutoksenhakua koskeviin asioihin, jotka tulevat vireille tämän lain voimaan tultua.
Jos eläke on myönnetty ennen tämän lain voimaantuloa, otetaan 26 §:n 1 momentin 1–3 kohdassa tarkoitetut etuudet tulona huomioon eläkettä tarkistettaessa tämän lain voimaantulon jälkeen. Lisäksi sovelletaan, mitä kansaneläkelain muuttamisesta annetun lain (547/93) voimaantulosäännöksen 2, 3 ja 5 momentissa säädetään.
Lakia sovelletaan haettaessa muutosta lain voimaantulon jälkeen annettuun päätökseen.
HE 190/94, StVM 30/94
Tämä laki tulee voimaan asetuksella säädettävänä ajankohtana. (L 1295/1994 tuli A:n 1580/1994 mukaisesti voimaan 1.1.1995.)
HE 208/94, StVM 40/94
HE 103/95, StVM 15/95, EV 98/95
Ennen 1 päivää tammikuuta 1996 alkaneen kansaneläkkeen pohjaosan, jota on pienennetty tämän lain voimaantulosäännöksen 2 momentin perusteella, sellaisena kuin se on laeissa 1491/1995, 980/1996, 913/1998 ja 1276/1999, maksaminen lakkaa 1 päivänä tammikuuta 2001. Eläkkeen maksamisen lakkaamisesta annetaan pyynnöstä kirjallinen päätös. Eläkkeen maksamisen lakatessa eläkkeensaajien asumistukilain (591/1978) mukaisen asumistuen maksamista jatketaan entisin perustein siihen saakka, kun asumistuen määrä seuraavan kerran tarkistetaan eläkkeensaajien asumistukilain 8 §:n mukaisesti. Samoin jatketaan eläkkeensaajien hoitotuen maksamista, vaikka edellä tarkoitetun eläkkeen maksaminen lakkaa. Kun ulkomailla asuvan rintamalisää saavan henkilön edellä tarkoitettu eläke lakkaa 1 päivänä tammikuuta 2001, hänelle myönnetään aikaisemmin myönnetyn rintamalisän tilalle ulkomaille maksettavasta rintamalisästä annetun lain (988/1988) 2 §:n 1 momentissa tarkoitettu rintamalisä ilman hakemusta. (21.12.2000/1228)
Ennen 1 päivää tammikuuta 1996 alkaneen lapsikorotuksen, jota on vuoden 1995 määrästä pienennetty 20 prosentilla vuosien 1998, 1999 ja 2000 alusta lukien, maksamista jatketaan niin kauan kuin eläkkeensaajan oikeus lapsikorotukseen olisi jatkunut entisin perustein ilman uutta päätöstä. (21.12.2000/1228)
Vuodelta 1996 maksettavaan kansaneläkkeeseen sovelletaan kansaneläkelain 24 §:n 3 momenttia, 25 a §:ää, 26 §:n 9 ja 10 momenttia, 42 b §:n 3 momenttia ja 91 a §:ää sellaisena kuin ne ovat tämän lain voimaantullessa voimassa olleessa laissa.
HE 165/1997, StVM 29/1997, EV 211/1997
Kansaneläkerahaston rahoitusomaisuuden vähimmäismäärän saavuttamiseksi siirretään vuosina 1998–2003 tarvittaessa sairausvakuutusrahastosta sairausvakuutuslain 59 §:n 1 momentissa säädetyn rahoitusomaisuuden vähimmäismäärän ylittävästä rahoitusomaisuudesta varoja kansaneläkerahastoon. (13.12.2001/1209)
HE 179/1998, StVM 24/1998, EV 173/1998
HE 78/1999, StVM 22/1999, EV 114/1999
HE 191/1999, StVM 1/2000, EV 6/2000
Etuudet voidaan muuttaa tämän lain mukaisiksi ilman uutta päätöstä. Kirjallinen päätös annetaan kuitenkin pyynnöstä.
HE 149/2001, StVM 27/2001, EV 131/2001
HE 125/2005, StVM 23/2005, EV 138/2005
1 luku - Yleiset säännökset1 § 1 a–1 c § 1 d § 2 § 2 luku - Vakuutusmaksut3 § 4–6 § 7 § 8 § 9 § 10–14 § 15 § 16 § (13.2.1976/145)17 § 18 § 19 § 3 luku - Eläkeoikeus (5.2.1982/103) 20 § 21 § 22 § 22 a § 22 b § 22 c § 23 § 23 a § 3 a luku - Kansaneläke (18.12.1995/1491)24 § 25 § 25 a § 25 b § 25 c § 26 § 26 a § 27 § 27 a § 27 b § 28 § 28 a § 3 b luku - Lapsikorotus ja hoitotuki (21.12.2001/1420)29 § 30 § 30 a § 30 b § 30 c § 3 c luku - Eläkeoikeuteen vaikuttavat muutokset31 § 31 a § 32 § 32 a § 3 d luku - 3 d luvun otsikko on kumottu L:lla 18.12.1995/149133 § 34 § 4 luku - Etuuksien hakeminen ja maksaminen (5.2.1982/103) 35 § 36 § 37 § 38 § 39 § 39 a § 39 b § 40 § 41 § 42 § 42 a § 42 b § 43 § 43 a § 44 § 45 § 46 § 4 a luku - Tietojen saaminen ja luovutus46 a § 46 b § 46 c § 46 d § 46 e § 46 f § 46 g § 46 h § 46 i § 46 j § 5 luku - Eläkelaitoksen hallinto47 § 48 § 49 § 50 § 51 § 52 § 53 § 54 § 55 § 56 § 57 § 58 § 58 a–58 b § 6 luku - Eläkelaitoksen rahastot (17.8.2001/732)59 § 59 a § 60 § 61 § 62 § 63 § 64 § 7 luku - Paikallis- ja aluehallinto (6.6.1974/451)65 § 66 § 67 § 67 a § 68 § 69 § 70–72 § 8 luku - Muutoksenhaku eläkelaitoksen päätökseen73 § 73 a § 73 b § 74 § 74 a § 74 b § 74 c § 9 luku - Erinäiset säännökset75 § 76 § 77 § 78 § 79 § 80 § 81 § 82 § 83 § 83 a § 84 § 85 § 86 § 87 § 88 § 88 a § 88 b § 89 § 90 § 91 § 91 a § 92 § 10 luku - Siirtymis- ja voimaantulosäännökset 93 § 94 § 95 § 96 § 97 § 98 § 99 § Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:15.12.1956/606:12.8.1957/288:17.1.1958/17:12.12.1958/486:4.11.1960/466:30.12.1961/584:4.7.1963/427:30.12.1964/697:30.12.1965/705:16.12.1966/647:12.5.1967/217:4.7.1969/448:18.6.1971/499:29.12.1972/956:12.1.1973/8:25.1.1973/41:10.8.1973/657:6.6.1974/451:17.6.1976/506:28.7.1978/588:19.12.1980/833:5.2.1982/103:30.4.1982/307:23.7.1982/572:21.1.1983/99:22.12.1983/1053:22.12.1983/1054:18.1.1985/53:12.7.1985/594:26.7.1985/670:31.12.1985/1129:8.8.1986/594:2.5.1988/123:11.11.1988/949:25.11.1988/986:23.12.1988/1217:23.12.1988/1226:28.7.1989/738:22.12.1989/1250:9.2.1990/105:9.11.1990/958:8.2.1991/214:8.3.1991/471:27.3.1991/619:20.12.1991/1595:26.6.1992/558:18.12.1992/1333:30.12.1992/1658:30.12.1992/1660:28.6.1993/547:28.6.1993/564:28.6.1993/567:28.6.1993/573:30.12.1993/1548:30.12.1993/1549:30.12.1993/1574:30.12.1993/1596:30.12.1993/1666:14.10.1994/886:21.11.1994/981:16.12.1994/1193:16.12.1994/1295:29.12.1994/1400:29.12.1994/1403:31.1.1995/116:3.3.1995/311:21.4.1995/663:1.12.1995/1360:1.12.1995/1362:18.12.1995/1447:18.12.1995/1487:18.12.1995/1491:18.12.1995/1502:18.12.1995/1577:8.11.1996/827:5.12.1996/979:5.12.1996/980:5.12.1996/994:5.12.1996/999:18.4.1997/328:19.12.1997/1278:13.11.1998/837:4.12.1998/908:4.12.1998/913:4.12.1998/914:5.3.1999/280:21.5.1999/623:23.12.1999/1271:23.12.1999/1276:30.12.1999/1368:25.2.2000/241:14.7.2000/683:17.11.2000/962:21.12.2000/1224:21.12.2000/1228:17.8.2001/724:17.8.2001/732:23.11.2001/1061:13.12.2001/1209:21.12.2001/1420:1.2.2002/70:26.7.2002/633:9.8.2002/682:3.12.2002/1028:20.12.2002/1193:21.2.2003/135:28.2.2003/190:13.6.2003/505:27.6.2003/639:19.12.2003/1193:30.12.2003/1313:7.5.2004/350:9.7.2004/640:1.10.2004/896:26.11.2004/1023:2.12.2005/940:9.12.2005/998:21.7.2006/617:17.11.2006/999:22.12.2006/1300:25.5.2007/622:


Raportointi asiantuntijapalvelusta | Rovaniemi
Raportointi asiantuntijapalvelusta
Kaupunginhallitus, kokous 26.2.2018
§ 57 Raportointi asiantuntijapalvelusta
ROIDno-2017-270
Tarkastuslautakunta, 20.12.2017
Tarkastuslautakunta päätti 25.10.2017 §118 hankkia toimeksiantona tilintarkastusta täydentävää asiantuntijapalvelua KMPG Julkishallinnon palvelut Oy:ltä tilintarkastussopimuksen mukaisesti.
Tarkastuslautakunta pyysi asiantuntijalta yksityiskohtaisempaa tietoa sisäisestä laskentatoimesta sekä tietoa toimitilojen vuokrasopimuksista. Tiedon tarve painottuu tilaliikelaitokseen, sillä se on kaupungin toimitilaoperaattori (HS §33). Liikelaitoksella on merkittävät vuokratuotot, talousarviossa 2017 ne ovat yhteensä 21,6 milj. euroa. Tarkastuslautakunta tulee käyttämään tietoa arviointinsa tukena.
Lautakunta sai ennakkotietoa ja selvitystä valmistelussa olevasta raportista kokouksessaan 29.11.2017 §132. Raportin odotetaan valmistuvan lautakunnan 20.12.2017 pidettävään kokoukseen. Raportin esittelee kokoukselle KPMG Oy:n vastuullinen tilintarkastaja JHT, KHT Tapio Raappana.
Tarkastuslautakunta kuulee vastuullista tilintarkastajaa Tapio Raappanaa KMPG Julkishallinnon palvelut Oy:ltä hankitusta asiantuntijapalvelusta. Kokoukselle esiteltävä asiantuntijaraportti liitetään pöytäkirjaan.
Esittelijän täydennetty päätösehdotus.
Tarkastuslautakunta saattaa tilintarkastajan ”Kohdennetun tarkastuksen raportin – tilaliikelaitos” tiedoksi liikelaitoksen johtokunnalle ja KH:lle.
Tarkastuslautakunta pyytää 28.2.2018 mennessä KH:lta ja liikelaitoksen johtokunnalta lausunnon raportista huomioonotettavaksi valtuustolle annettavassa vuoden 2017 arviointikertomuksessa.
Lautakunta päätti esitelijän ehdotuksen mukaisesti ja päätti merkitä tilintarkastajan asiantuntijaraportin pöytäkirjaan salaisena liitteenä. (JulkL 24§ 1mom 15k).
Sanna Luoma oli poissa tämän pykälän käsittelyn aikana klo 12.14-12.25.
Tarkastuslautakunta 20.12.2017 § 148 saattaa tilintarkastajan ”Kohdennetun tarkastuksen raportin – tilaliikelaitos” tiedoksi liikelaitoksen johtokunnalle ja kaupunginhallitukselle.
Johtokunta käsittelee omaa lausuntoaan 21.2.2018.
Kaupunginkamreeri Jussi Päkkilä:
Lausunto kohdennetun tarkastuksen TILA raportista:
Hallintosäännön mukaisesti tilaliikelaitoksen tehtävä on vastata toimitilojen vuokrauksesta kaupungille ja edelleen kaupungin eri toimintojen käyttöön. Kaupungin hallitus on päättänyt, että vuokrasopimukset laaditaan kaupunginhallituksen päättämiä vuokranmääritysohjeita noudattaen, joista kaupunginhallitus on päättänyt viimeksi vuonna 2017. Kaupunginhallitus on talousarvion täytäntöönpano ohjeissa vuodelle 2018 päättänyt, että toimitilainvestoinneissa tilaliikelaitos toimii tilaajana ja asiantuntijana ja voi laatia hankesuunnitelmat, joiden perusteella investointihanke toteutetaan joko Rovaniemen kaupunkikiinteistöt Oy:n tai markkinoilla toimivien rakennuttajayhtiöiden kautta.
Tilaliikelaitos perustettiin kunnallisena liikelaitoksena vuonna 2007, ja tilaliikelaitokselle siirrettiin pääosa kaupungin rakennusomaisuudesta. Kunnalliselle liikelaitokselle voidaan antaa tehtävä, jota hoidetaan liiketaloudellisten periaatteiden mukaisesti, vaikka kyse ei ole varsinaisesta, edellä mainitut ehdot täyttävästä liiketoiminnasta. Tilaliikelaitoksen tulot perustuvat kaupungin yksiköiltä perittäviin vuokriin ja tähän perustuva talouden hallinta on ollut vaikeaa saada hallintaan. Vuokrajärjestelmää ei ole saatu täydellisesti käyttöön vieläkään. Näin ollen raportissa havaitut puutteet ovat pääosin perusteltuja. Kaupungin kokonaisuuden kannalta rakennusten talouden ongelmat eivät ole tulleet riittävästi esille, sillä alijäämäisten kiinteistöjen ongelmat on voitu kattaa toisten kiinteistöjen ylijäämillä. Lisäksi taloutta on korjattu vuokrasopimusten puuttuessa laskuttamalla eri syillä syntyneitä kuluja erikseen tilojen käyttäjiltä. Vuokrankorotuksia tai niiden puutetta on vaikea perustella, sillä tilaliikelaitoksen kokonaisliikevaihto ei ole laskenut vaikka kiinteistökanta on vähentynyt. Poistoaikojen lyhentäminen kirjanpitolain mukaiseksi olisi pitänyt nostaa vuokria eikä laskea kuten liikelaitos lausunnossaan toteaa. Talouden hallinnassa kaikkien kustannusten kohdistaminen kustannuspaikoille on kaupungin talousjärjestelmässä mahdollista (tabella) toisin kuin liikelaitoksen lausunnossa todetaan. Tilakustannukset ovatkin kohdistuneet osittain väärin eri toimialoille, konsernihallinnossa on pyritty nyt korjaamaan tilannetta kohdentamalla tilakustannukset käyttäjille oikein, jotta ne olisivat myös valtakunnallisissa vertailuissa esim. koulu- ja sotepalveluissa oikein.
Tilaliikelaitoksen rooli on muuttunut sen perustamisesta merkittävästi. Sillä merkittävä osa siirretystä rakennusomaisuudesta on poistunut tilaliikelaitoksen hallinnasta. Kaupunginvaltuusto on omistajapoliittisissa linjauksissa päättänyt, että Kaupungin tarvitsemien toimitilojen uudisrakentaminen ja merkittävät peruskorjaukset toteutetaan Rovaseudun Markkinakiinteistöt Oy:n toimesta. Kaupunki (tilaliikelaitos) ylläpitää ja vuokraa taseessaan olevat rakennukset ja realisoi tarpeettoman rakennusomaisuuden. Koska tilaliikelaitoksen tehtäviin ei kuulu tilojen vuokraaminen muille kuin kaupungin omille toiminnoille, on valmistelut sosiaali- ja terveystoimen käytössä olevien rakennusten siirrosta Rovaniemen Kaupunkikiinteistöt Oy:lle aloitettu ja tämä edelleen muuttaa tilaliikelaitoksen tilannetta entisestään.
Tilaliikelaitoksen roolia tulisikin hallinnollisena yksikkönä tarkastella uudelleen. Vaikka uudistetut vuokranmääritysperiaatteet saataisiin käyttöön, ei huonokuntoisten tilojen vajaasta käytöstä syntynyt ongelma poistu. Kun rakennusten vuokrat kohdennetaan oikein käyttäjille, on käymässä niin, että tilaliikelaitokselle jää merkittävästi tiloja, joista tilaliikelaitos ei saa vuokratuloja. Voi olla, että liikelaitos ei voi toimia enää liiketaloudellisin periaattein, koska siltä osin kuin vuokratulot eivät kata rakennusten ylläpito- ja pääomakuluja jää syntyvä alijäämä kattamatta.
Liikelaitoksen muuttaminen taseyksiköksi helpottaisi kiinteistötalouden hoitoa, sillä taseyksikön alijäämä voitaisiin hoitaa suoraan kaupungin vuosikatteesta. Lisäksi kaupunginhallituksella on suora päätösvalta rakennusomaisuuteen, jolle ei kaupungin yksiköillä ole käyttöä. Liikelaitoksen erillinen pankkitili voidaan lakkauttaa ja kaikki rahaliikenne voidaan hoitaa kaupunginhallituksen konsernitilin kautta. Sisäiset vuokrien laskenta on syytä keskittää hoitaa osana kaupungin keskitettyä laskentatointa. Sisäiset vuokrat voidaan kohdentaa käyttäjille kirjanpidollisesti talousarviossa ilman ulkoista rahaliikennettä. Taseyksikkö voi toimia suoraan kaupungin hallituksen alaisena nettobudjetoituna yksikkönä, jolloin rakennusomaisuutta koskevat kaikki päätökset voidaan tehdä heti kaupunginhallituksessa.
Luonnollisesti tämä keventäisi toimitiloihin kohdistuvaa hallintoa, mutta esim. kiinteistöhoidon ja isännöinnin tehtävät tulee jatkossakin hoitaa sen mukaan kuin tilatarvetta on joko omana toimintana tai ostopalveluna. Kaupunginhallituksen alaisuuteen pitäisi tällöin resursoida ammattitaitoinen kaupunkikonsernin kiinteistökehittämiseen keskittyvä johto. Pitkällä aikavälillä olisi järkevä keskittää kaikki kaupungin pitkäaikaisilla vuokrasopimuksilla hankitut toimitilat Rovaniemen Kaupunkikiinteistöt Oy:n hallintaan tai hankkia tarvittavat vuokratilat markkinoilta. Tämä lisäisi tilakustannusten läpinäkyvyyttä ja vertailtavuutta.
Lausuntonaan kaupunginhallitus toteaa, että raportissa esiin tuodut korjausta vaativat asiat ovat pääosin perusteltuja ja vaativat toimenpiteitä. Koska liikelaitoksen tilanne on muuttunut merkittävästi aloittaa kaupunginhallitus valmistelut kaupunkikonsernin tilahallinnan järjestämiseksi yhdessä tilaliikelaitoksen kanssa siten, että tulevan valtuustokauden alusta kaupunginhallitus vastaa kaupungin taseessa olevasta rakennusomaisuudesta ja muut kaupungin toiminnoissa tarvittavat toimitilat ja ulos vuokrattavat tilat ovat Rovaseudun Markkinakiinteistöt konsernin taseessa. Tavoitteena on, että kaupungin rakennusten käyttöaste nousee, tarpeettomasta tilaomaisuudesta luovutaan. Lisäksi tavoite on, että tulevan valtuustokauden alusta rakennusomaisuuden hallinnassa työnjako Rovaniemi konsernissa on selkiytetty.
Kaupunginhallitus päättää antaa tarkastuslautakunnalle liitteenä olevasta asiantuntijaraportista yllä olevan lausunnon ja toteaa, että raportissa esiin tuodut korjausta vaativat asiat ovat pääosin perusteltuja ja vaativat toimenpiteitä. Koska liikelaitoksen tilanne on muuttunut merkittävästi, aloittaa kaupunginhallitus valmistelut kaupunkikonsernin tilahallinnan järjestämiseksi yhdessä tilaliikelaitoksen kanssa siten, että tulevan valtuustokauden alusta kaupunginhallitus vastaa kaupungin taseessa olevasta rakennusomaisuudesta ja muut kaupungin toiminnoissa tarvittavat toimitilat ja ulos vuokrattavat tilat ovat Rovaseudun Markkinakiinteistöt konsernin taseessa. Tavoitteena on, että kaupungin rakennusten käyttöaste nousee, tarpeettomasta tilaomaisuudesta luovutaan. Lisäksi tavoite on, että tulevan valtuustokauden alusta rakennusomaisuuden hallinnassa työnjako Rovaniemi konsernissa on selkiytetty.
Sanna Karhu esitti Kalervo Björkbackan, Sara Tuiskun, Juhani Juuruspolven, Terhi Suoraniemen, Matti Henttusen ja Anja Joensuun kannattamana, että kauapunginhallitus päättää antaa tarkastuslautakunnalle liitteenä olevasta asiantuntijaraportista yllä olevan lausunnon ja toteaa, että raportissa esiin tuodut korjausta vaativat asiat ovat pääosin perusteltuja ja vaativat toimenpiteitä. Koska liikelaitoksen tilanne on muuttunut merkittävästi, aloittaa kaupunginhallitus valmistelut kaupunkikonsernin tilahallinnan järjestämiseksi. Tavoitteena on, että kaupungin rakennusten käyttöaste nousee, tarpeettomasta tilaomaisuudesta luovutaan. Lisäksi tavoite on, että tulevan valtuustokauden alusta rakennusomaisuuden hallinnassa työnjako Rovaniemi konsernissa on selkiytetty.
Tarkastuslautakunta, liikelaitoksen johtokunta
§ 58 Asemakaavan ja tonttijaon muutos kortteli 412 tontti 6 sekä katu- ja virkistysalue, Ranuantie 17
§ 59 Asemakaavan ja tonttijaon muutos tontit 9-9011-6, 9-9012-6 ja -10, 9-9029-2 ja -3 sekä katu- teollisuusraide ja virkistysalueet, Suosiola
§ 60 Vuokrasopimuksen purkaminen teollisuuskylässä /Icopal Oy
§ 61 Asuntotonttia 10-10248-1 koskevan vuokrasopimuksen purkaminen Vennivaarassa
§ 62 Maa-alueiden vaihtaminen Saarenkylässä
§ 63 Paloaseman ja ensihoidon tilojen tarveselvitys
§ 64 Valtuustoaloite kaupungin omien autojen vuokraaminen asukkaiden käyttöön
§ 65 Valtuustoaloite Kaupungin tilaisuudet alkoholittomiksi
§ 66 Valtuustoaloite Niskanperän sekä Imarintien risteyksien turvallisuuden selvittäminen
§ 67 Valtuustoaloite Rovaniemen kaupungin konserniyhtiöiden fuusio
§ 68 Valtuustoaloite Lapin Alueteatterin yhtiöittäminen selvitettävä
§ 69 Valtuustoaloite valopylvään rakentamiseen Kantatie 79:n ja Marrasjärventien risteykseen
§ 70 Napapiirin Energia ja Vesi Oy:n erääntyvät omistajalainat
§ 71 Talousarviolainan nostaminen
§ 72 Konserniyhtiöiden hallitusten nimeämisten periaatteet
§ 73 Kaupungin edustajien nimeäminen yhtiöihin ja yhteisöihin vuonna 2018
§ 74 Eroaminen koulutuslautakunnan varajäsenyydestä / Jakkila
§ 75 Eroaminen liikelaitoksen johtokunnan varajäsenyydestä / Jakkila
§ 76 Liittyminen KL-Kuntahankinnat Oy:n kilpailuttamaan Monitoimilaitteet ja niihin liittyvät palvelut-puitesopimukseen
§ 77 Toimialajohtajien tehtävien vaativuuden arviointi
§ 78 Erja Tennilän oikaisuvaatimus kaupunginhallituksen päätöksestä 15.1.2018 § 15
§ 79 Lausunnon antaminen Pohjois-Suomen hallinto-oikeudelle maanomistajien valitukseen kaupunginvaltuuston päätöksestä 11.12.2017 §158, golfkentän ja hiihtokeskuksen alueen asemakaavamuutos ja -laajennus, Ounasvaara
§ 80 Asemakaavan muutos- ja laajennus 4. kaupunginosa Golfkentän ja hiihtokeskuksen alue Ounasvaara, täytäntöönpanosta määrääminen
§ 81 Muutoksenhaku Korkeimmalle hallinto-oikeudelle valtioneuvoston päätöksestä D:no YM4/577/2016
§ 82 Viranhaltijoiden, lautakuntien ja johtokunnan päätösten otto-oikeus
§ 84 Nivankylä-Ylikylä osayleiskaava (lisäpykälä)
§ 85 Asemakaavan ja tonttijaon muutos 9. kaupunginosa kortteli 9051 tontti 7, Teollisuustie 34 (lisäpykälä)


Kasvatus- ja opetuslautakunta 117 13.06.2018 10
Kasvatus- ja opetuslautakunnan päätöksen 11.4.2018 § 64 "Maksuttoman 20 tunnin varhaiskasvatuksen kokeilu 5-vuotiaille lapsille 1.8.2018 alkaen" muuttaminen
Kasvatus- ja opetuslautakunta päätti 11.4.2018 § 64, että maksuttoman vuonna 2013 syntyneiden lasten 20 tunnin varhaiskasvatus järjestetään 1.8.2018 alkaen noudattaen esiopetuksesta päätettyä lukuvuosittaista ja päivittäistä työaikaa. Opetus- ja kulttuuriministeriö on 4.6.2018 antanut uusia ja tarkennettuja ohjeita, joiden johdosta lautakunnan päätöstä tulee muuttaa siten, että kokeilu toteutetaan ajalla 1.8.2018 - 31.7.2019 esiopetuksen päivittäisinä mutta ei vuosittaisina toiminta-aikoina.
Kasopelk § 117
Palvelualuejohtaja Maija-Liisa Rantanen, Liliane Kjellman ja Vesa Kulmala 6.6.2018:
Kasvatus- ja opetuslautakunnan päätös 11.4.2018 § 64
Kasvatus- ja opetuslautakunta päätti 11.4.2018 § 64 maksuttoman vuonna 2013 syntyneiden lasten 20 tunnin varhaiskasvatuksen järjestämistavasta ja maksuista 1.8.2018 alkaen seuraavasti:
”Maksuton vuonna 2013 syntyneiden lasten 20 tunnin varhaiskasvatus järjestetään 1.8.2018 alkaen siten, että se toteutetaan esiopetuksen toiminta-aikojen mukaisesti noudattaen varhaiskasvatussuunnitelmaa.
Opetus- ja kulttuuriministeriön ohjeet 4.6.2018
Kasvatus- ja opetuslautakunnan aiempi päätös perustui opetus- ja kulttuuriministeriöltä puhelimitse saatuun ohjeeseen, jonka mukaan kokeilussa noudatetaan esiopetuksesta päätettyä lukuvuosittaista ja päivittäistä työaikaa. Opetus- ja kulttuuriministeriö on kuitenkin 4.6.2018 antanut uusia ja tarkennettuja ohjeita, joiden mukaan kokeilu toteutetaan ajalla 1.8.2018 - 31.7.2019 esiopetuksen päivittäisinä mutta ei vuosittaisina toiminta-aikoina.
Opetus- ja kulttuuriministeriön uusien ohjeiden johdosta kasvatus- ja opetuslautakunnan päätöstä 11.4.2018 § 64 tulee muuttaa siten, että viisivuotiaiden 20 tunnin maksutonta varhaiskasvatusta toteutetaan 31.7.2019 saakka esiopetuksen päivittäisen aikataulun mukaisesti mutta noudattamatta esiopetuksen vuosittaista toiminta-aikaa.
Ehdotus Kasvatus- ja opetuslautakunta päättää muuttaa päätöksensä 11.4.2018 § 64 kuulumaan seuraavasti:
Maksuton vuonna 2013 syntyneiden lasten 20 tunnin varhaiskasvatus järjestetään 1.8.2018 – 31.7.2019 siten, että se toteutetaan esiopetuksen päivittäisten toiminta-aikojen mukaisesti noudattaen varhaiskasvatussuunnitelmaa.


text:
Kaikki HD Kolikkopelit | Ilmaiset HD Kolikkopelit Netissä 2017
HD kolikkopelit Netissä
Täälä sivulla me antaame teille tiedot mikä on HD kolikkopelit, tiedät tällaista pelejä. Sinulla on myös mahdollisuus pelata ilmaiseksi täälä sivulla, ennen kun aloita pelata oikealla rahalla. Me neuvoo paras nettikasino, jos sinulla on halu pelata oikealla rahalla! Onnea isoja voittoja! Tarjoamme sinulle HD kolikkopelit arvostelu.
Nopea kehitys nettipelejä yksinkertaisesti voinut jättää aiheuttaa monenlaisia innovaatioita ja parannuksia pelaamista sovelluksia. Tänään puhumme uudet hedelmäpeli nimeltään HD kolikkopelit. Kannattaa aloittaa määritelmän nimi uudet peliautomaatteihin.
Parhaat HD kolikkopelit
HD – luokittelu kuvanlaadun ja joitakin kappaleita. Yksityiskohta on käännetty High Definition (teräväpiirto). Pääsääntöisesti laatu tämäntyyppisen käytetään luomiseen videolevyjen ja pelit, mutta tänään, tämä innovaatio on annettu faneille peliautomaatteihin. Laadukkaita grafiikkaa ja ääntä, slotit on tullut aiempaa houkuttelevampia ja mielenkiintoinen, joka ei ole toissijainen laatu tämäntyyppisen tuotteen.
Erot ja edut HD kolikkopelit. Suurin ero HD kolikkopelit on ulkoinen muotoilu pelikoneen. HD-grafiikka saa kehittäjät suorittaa melko monimutkaisia graafisia elementtejä, jotka tekivät pelissä lähtö houkuttelevampi ja kiehtovaa. Kaikki pelattavuus pysyy samana peliautomaatteihin, mutta bonus pelit tuli mielenkiintoinen.
Esimerkiksi jotkut HD kolikkopelit tarjous pelaajien pelata erillisessä bonus peli, jossa et vain arvata kortin, mutta myös katsella laadukasta pelaamista videoita. Edut HD kolikkopelit sisältävät kaikki ominaisuudet, nimittäin, kuvanlaatu, äänenlaatu ja muita pelin ominaisuuksia. Ilmaistaan selkeästi kielteisiä ominaisuuksia tällaisiin peleihin ei ole mitä tekee tämä päivitys asiaan ja kysynnän. Kaikki pelaajat voi nähdä myönteisiä puolia HD kolikkopelit, tarvitsee vain pelata niitä!

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Edullinen HD Cable Ready digiboksi? | DVD Plaza
Edullinen HD Cable Ready digiboksi?
Keskustelu osiossa 'Digi-TV - laitteet' , aloittajana Laika, 03.05.2018.
Laika Member
Aikoinaan tuli hankittua tallentava Procaster PVR5101C = Verkkokaupan Procasteriksi brändätty Topfield (johon muuten sivumennen mainiten tuli viimeinen firmis update noin pari viikkoa oston jälkeen. Siis sellainen jonka koodia ei tarvinnut itse muuttaa.)
Full HD Telkkarikin on hommattu siihen aikaan kun Cable Readystä ei ollut tietoa. HDMI -löytyy. Nyt olis tarve päivittää mahdollisimman halvalla laitteita siten että näkyisi kaapelin HD kanavat. Ainakin vapaat ja ne joihin on tilaus (Ruotsi plus kanavat / Elisa).
Digiboksin hommaaminen lienee edullisin vaihtoehto. Halvempi ainakin kuin uusi telkkari.
Mitään tallennusominaisuusia en välttämättä tarvitse. Mutta huomaan että edullisia ei-tallentavia digibokseja myydään paljon vähemmän nykyään. Mikähän olisi paras toimiva ja silti edullinen HD Cable Ready digiboksi? Pitäisi kuitenkin olla Full HD ja korttipaikka tai korttipaikka optio.
Ja tähän liittyen kysymys että onko CI+ kortinlukijoista eri versiot HD:lle ja SD:lle? Vai homma ainoastaan kiinni digiboksista?
Lisäksi rajaavana hankintakriteerinä on että digiboksi ei saa olla Verkkokauppa.comin oma tuotemerkki.
Laika, 03.05.2018
Laika sanoi: ↑
Tuo Cable Ready on vähän harhaanjohtava juttu. Tuo tarpeesi on helposti hoidettavissa vaikkapa VU+ Solo SE V2 boksilla, jossa on dualviritin C/T2. Se osaa vaikkapa Open ViX imagella (sisäinen boksin softa, joka on ladattavissa tuolta: http://www.openvix.co.uk/) hoidella tuon CI+ kortinlukijan. SD-kanaville jos on tarpeen vaikka rinnakkaiskortilla sitten vaikkapa softcam softa nimeltään oscam. Ci+ modulilla hoidettavissa kaikki kanavat sinällään.
Jos tuon boksi pitäisi olla 4K kelpoinen, niin sitten VU+ Uno 4k yhdellä C-FBC virittimellä.
Tuo FBC-viritin tarkoittaa sitä, että se vastaa kahdeksaa normaaliviritintä. Tulee tarpeeseen vasta tallennuksissa.
CI+ lukijoista ei ole olemassa erikseen HD ja SD versioita. SD-kanaville löytyy kylläkin vanhempia CI-lukijoita.
Tärkeintä on muistaa, että linkitetyt HD-kanavat on linkitettävä tuohon CI+ kortinlukijaan siinä kortinlukijassa mainitulla CAM-ID numerolla.
Linkittämättömät SD-kanavat eivät tuota linkitystä tarvitse. Niitä osaava käyttäjä katselee noilla VU+ Enigma2 bokseilla oscam softcamilla suoraan boksin smartcard-lukijalla.
Ne toki näkyvät myös tuolla CI+ kortinlukijalla, mutta tallentaa voi vain yhtä ohjelmaa samanaikaisesti johtuen CI+ kortinlukijan kyvystä purkaa salausta vain yhtä ohjelmaa kerrallaan.
taabari, 01.06.2018
tallentaa voi vain yhtä ohjelmaa samanaikaisesti johtuen CI+ kortinlukijan kyvystä purkaa salausta vain yhtä ohjelmaa kerrallaan.
Johon ulkomailla on olemassa useampaa ohjelmaa purkavia, mutta niitä ei Suomeen tuoda kun ei ole kuulemma kysyntää.
Todellinen syy lienee tuosta ReadyHD-hyväksynnästä vaadittu raha, jota ei haluta maksaa ja jota ilman ei täällä toimi?
vps358, 01.06.2018
Olet oikeassa. Tuo on kuitenkin helposti ohitettavissa VU+ 4K bokseilla niinkuin tuo Uno 4K, käyttäen VTi imagea.
Se osaa tehdä tallennuksen CI+ kortinlukijalla purkamatta salausta, ja sitten tehdä purun kun boksi on standby-tilassa vaikkapa yöaikana.
Imagelataus tuolta: https://www.vuplus-support.org/wbb4/filebase/index.php?filebase/85-vu-uno-4k-images/

matches: HD HD HD HD HD HD HD


text:
Sennheiser HD 600 - Ultimate Thread | DVD Plaza
Kyllähän nämä luurit ansaitsevat oman threadin, siinä missä kaikki kuolleet tuotantoapulaiset yms puolijulkkikset.
Ilmeisesti Suomessa (tai ainakin Plazalla) vain kaksi ihmistä omistaa otsikon mukaiset kuulokkeet, joten aiempia kokemuksia voi lukea vaikka tästä threadistä.
Nyt kun olen tässä pari kuukautta kuunnellut noita senkkuja, ääni on tosiaan kirkastunut huomattavasti ja on muutenkin jotenkin erittäin läsnä. D )
Ovat kyllä aivan käsittämättömän mukavat, kunhan ensin muotoutuvat pari päivää pään mukaan. Toimivat hienosti useilla eri musiikkilajeilla. Kaikista alimmat taajudet ehkä jättävät toivomisen varaa mutta ei niitä välttämättä edes kaipaa, musiikkimausta riippuen.
Vieläkin ihmettelen, että 200 eurolla voi saada näin hyvää ääntä. Olisin säästänyt tuhansia euroja jos olisin oivaltanut kuulokekuuntelun hienoudet aiemmin.
Elvikselle suurkiitokset hyvästä suosituksesta. :thumbsup:
Mr Monk, 25.10.2007
Vanhan sotaratsun HD600:n omistaja ilmoittautuu täälläkin!
Loputtoman kaapeliväittelyn uhallakin uskallan ehdottaa, että kannattaa harkita Cardasin Headphone Cablea. Mitään analyyttistä virallista arvostelua en ole tehnyt, mutta sellainen boomyness katosi basso-osastolta. Aluksi tuntui että bassontoisto heikentyi määrältään, ehkä heikentyikin(?) mutta nyt se on hieman tarkempi ja äänikuvaltaan tasapainoisempi. Yläpää siistiytyi selkeiten.
Tässä vähän aikaa sitten vaihdoin vielä äänikorttiin LM4562:t ja kuulokevahvistimeen LM49710-oparit, niin ei enää tule edes mieleenkään että näissä luureissa olisi sitä pahamaineista "veiliä". Yläpäähän on tullut puhtautta ja selkeyttä pikkutweakeilla.
Cordan Operaa tai jotain muuta vastaavaa ns. yläluokan kuulokevahvistinta vielä kiinnostaisi testata, että kuinka suuri vahvistimen merkitys on ja missä mennään nykyisellä pelillä (PPA-vahvistin)
printf, 26.10.2007
Vuosia on tullut omistettua HD600:t. Johto meni kerran vaihtoon ja myös vasen kapseli (itse hajoitin :hitme: ) mutta muuten ei ole ollut ongelmia.
Äänenlaatuun olen ollut hyvin tyytyväinen, mutta pakko myöntää, että jos rahaa olisi enemmänkin, tulisi ehkä ostettua AKG K701 tai vastaavat ihan kokeilun halusta.
Vahvistimena olen käyttänyt Meier-Audion ariettaa ja toisinaan on suoraan kytkettynä Yamahan halpisvahvariin, joka ainakin tuntuu kuulostavan paremmalta. Vaikka mieli tekisi, niin tuskinpa tulee lähivuosina sijoitettua parempaan kuulokevahvistimeen, jonka melkeinpä joutuisi "sokkona" ostamaan kuuntelumahdollisuuksien puutteessa.
John Doe, 26.10.2007
Ole hyvä vaan -- enkös sanonutkin, että mukavat ovat päässä.
Itse olen jo vuosia tosiaan omistanut HD600:t, ja minulle ne edustavat kaikin puolin unelmakuulokkeita. Toki bassotoistossa puutteita on hyvinkin paljon, mutta milläpä kuulokkeella ei olisi -- ja toisaalta en ole "täydellistä" bassoa niin kaivannutkaan. Musiikkia en osaa niin kuunnella tämäntyyppisillä kuulokkeilla, mutta elokuvakäytössä ne ovat olleen aivan loistavat. AKG:tä, Beyeddynamiciä ja jopa Denonia monet suosittelevat, mutta minun on vaikea uskoa, miten kyseiset kuulokkeet voivat olla parempia ulkonäön, mukavuuden ja äänen suhteen kuin Sennheiserin kaksi huippumallia.
Kuulokekaapeleita minulla on mennyt vuosien aikana rikki 4-5 kappaletta. HD600:n normikaapeli (tosin nyt käytössä on HD650:n kaapeli, jonka pitäisi olla vankempaa tekoa ja joka ei olekaan vielä mennyt rikki) on tunnetusti herkkä, mutta pakko tunnustaa, että aika usein minulla jää kaapeli tuolin jalan alle tai laatikon väliin, ja ajan kuluessa kertyvät nykäisyt kyllä tekevät tehtävänsä. Yleensähän HD600:n kaapeli menee rikki niin, että toisen kuulokeliitännän (yleensä oikeanpuoleinen) yhteys liittimen ja kaapelin välillä menee poikki. Jotkuthan kuulemma jopa juottavat liittimet kiinni kuulokkeisiin, mutta minusta ei tällaista DIY-henkisyyttä löydy. Mitä tulee printf:n kaapelisuositukseen, niin varmasti Cardasin malli on kestävä ja hyvä, mutta minun on vaikea uskoa, että se millään muotoa olisi sen 220-260 euron arvoinen (Mr. Hifin hinta). Taitaa siinä meikäläisen n. 110 euron QED:n HDMI-kaapelikin tulla monen "Biltema-kaapeli on paras kaapeli" tyypin uudeksi suosikiksi sen rinnalla.
Joo joo... analoginen signaali vs. digitaalinen signaali... blaa blaa, mutta minusta yli 200 euroa kuulokekaapelista on kyllä sulaa hulluutta -- ellei sitten ole highendismiä harrastava.
Tosin tekopyhä olen asiassa, koska kuulokevahvistintani ja läppäriäni/televisiotani (CRT) yhdistää Analysis Plussan hieno RCA-kaapeli.
Kuulokevahvistimena minulla toimii Cordan HA-2 MKII, joka ajaa kyllä asiansa (Corda/Sennheiset&Beyerdynamic nyt muutenkin on loistava yhdistelmä, onhan ne tehty toisiaan silmällä pitäen), mutta joka loppujen lopuksi ei-kultakorvaiselle (tai yhtä kriittiselle) on melkeinpä yhtä tyhjän kanssa. Kyllä, kuulokevahvistin tuo lisää dynaamisuutta yms. kuulokkeiden ääneen, mutta väittäisin, että loppujen lopuksi normaalille käyttäjälle se ei todellakaan ole sen 200-300 euron arvoista.
HD600:t tulevat olemaan vielä pitkään vakiokuulokkeeni, ja etenkin elokuvakäytössä ne ovat mielestäni äärimmäisen loistavat. Hitusen terätön bassotoisto ja nykäisyherkkä kuulokekaapeli eivät minusta himmennä tippaakaan tämän kuulokkeen loistoa. Eniten sitä määrittää kuitenkin se ääretön mukavuus: HD600:t oikeasti tuntuvat päässäni kuin ilmalta, eikä ikinä ole mistään painanut tai rasittanut -- edes monen tunnin käytön jälkeen. Ja sanotaan se vielä tähän, että minusta vaan Sennheiser tekee niin paljon tyylikkäämpiä kuulokkeita kuin AKG, Beyerdynamic, ja periaatteessa jopa Denon.
Suosittelen ehdottomasti! :thumbsup:
Itsellänikin on jo vuosikausia ollut pääluureina Sennheiser HD600. Kyseessä eivät ole mitenkään erityisen harvinaiset tai erikoisetkaan kuulokkeet. Varmaan plazallakin on ainakin kymmeniä luureja rekisteröityneiden joukossa. Kolmas kaapeli on muuten itselläni menossa, kaksi siis on katkennut, rauhallisessa käytössä. Eli harvinaisen selkeä tyypivika. Plussaa siitä, että luureihin saanee edelleenkin varaosia, tosin kotimaisessa hifiliikkeissa törkeään hintaan. Ainakin johdon ja pehmustetyynyt voi irroittaa/kiinnittää helpohkosti ilman työkaluja. Miinusta vanhanaikaisesta, kaksipuolisesta johdosta. Sopii silmälaseja käyttävällekin kohtalaisen hyvin, pienen totuttelun jälkeen, hieman sangoista kait riippuu. Lasittomille kyllä erittäinkin mukavat, painostaan huolimatta.
Tilasin luurini aikoinaan suoraan saksasta ~200 EUR hintaan, kun Tampereen Gigantissa oli hintana ~ 400 EUR ja HifiStudio17:ssa tingattuna 350 EUR. Tosin nykyään luulisi alle 200 EUR saavan, jolloin ovat edelleenkin ehdottomasti vakavan harkinnan arvoiset luurit, kotihifistelyyn tms. Eivät mitään High Endiä, vaikkakin esim. naisen laulu toistuu erittäinkin hienosti. Mutta mitä matalammista taajuuksista on kyse, sitä enemmän jää toivomisen varaa. Lisäksi jonkunlainen lievä "ylikohteliaisuus" vaivaa, esim. 70-luvun AC/DC:n kitaroiden terävyys ja särmikkyys jotenkin siloittuu . Ja yleisesti, aivan matalimmat jytinät jäävät vallan pois ja hieman sitä ylemmät toistuvat vaisuhkosti (mikä voi kuulon säilymisen kannalta olla hyväkin juttu). Mutta kyllä senkuilla rajumpaakin rokkiakin ihan mielellään kuuntelee ja monta äksönleffaakin on ne päässä tullut katsottua, ilman että on alkanut mikään ärsyttää. Pidempään kuunnellessa senkkujen pieni vaisuus ja pehmeys on parempi kuin joku selkeä virhe, joka pikkuhiljaa alkaa ärsyttää.
Kenties kuulokevahvistin auttaisi hieman alapäähän(?). Adiemus tms. paljon naisääntä sisältävä musiikki toistuu senkuilla siis erinomaisesti. Varmaankin kuoromusiikin ystävälle siis edelleenkin huippuvalinta. Mutta ei gänksta-räppäreille tai muuten bassofriikeille.
Varmuuden vuoksi, koska täällä on esim. Koss Porta Pro kevytluureja liikaakin hehkutettu, niin onhan HD600 tietenkin niihin verrattuna aivan eri planeetalta, elleivät jo eri galaksistakin. Mutta eivät senkutkaan sentään mitkään täydelliset ole, eivätkä edes maailman parhaat. Hifi-lehden kalliiden luurien testissäkin tuli joskus muinoin vain kolme tähteä. HD 600 ei ollut testin kalleimpia luureja ja kyseessä oli ankara absoluuttinen asteikko.
Avonaisina kuulokkeina, joissa kapselit eivät ole aivan korvissa kiinni, ne vuotavat ääntä melko paljon ulos, mikä voi joskus sivullisia häiritä (esim. jos toinen nukkuu vieressä kun kuuntelet reilulla tasolla jotain särökitaraa tms. sisältävää musiikkia).
Olen kuullut senkkuja kaverin luona kuulokevahvistimen kautta. Mutta itse kuitenkin aina tarvittaessa kytken -käyttömukavuuden vuoksi- suoraan keskiluokan AV-viritinvahvistimeeni (Onkyo SR703). Eli ei kun luurit vain kiinni ja ääni sammuu kaiuttimista automaattisesti, IntelliVolumella olen säätänyt niin, että kuulokkeidenkin äänenvoimakkuus säilyy likimain samalla tasolla. Sitten vain Direct -tila päälle (sävynsäädöt ohitetaan). Ja ohjelmalähteen voi edelleen vaihtaa sohvalta käsin. Ei Onkyo ainakaan dramaattisesti huonompi ole, vaikka suorassa vertailussa kenties varmistuisi että jotenkin on pikkuisen "löysempi" matalien toisto suoraan Onkyosta (tosin kuulokevahvistinta kuuntelin eri paikkakunnalla osin eri levyillä, ei siis ollut suora vertailu). Edesmennyt Sonyn viritinvahvistin (vm- 92) oli kyllä pikkuisen huonompi kuin Onkyo. Eräs kokeilemani H/K:n laite tuntui paremmalta (H/K AVR 635), mutta koska kyseinen laite muuten oli pettymys, valitsin Onkyon, etenkin kun hintakin oli saksasta paljon huokempi.
HD600:n vaikeus kuormana on ainakin jossain määrin totta, eli taajuusvaste ja äänenlaatukin voivat kyllä hieman vaihdella erimerkkisten ja mallisten hifi-vahvistimienkin välillä, siis sen mukana miten laadukas ja puhdikas niiden kuulokeliitäntä on. Muistelen HIFI-lehden joskus tätä oikein mitanneen erilaisilla kuormilla, en muista mitä luureja testissä oli. Ainakin kannettavien laitteiden kanssa voi loppua puhti kesken, vaan kukapa näin suuria ja avonaisia luureja kaupungilla pitäisi.
Jos juuri nyt luurit ostaisin, niin ainakin edesmenneen HIFI-lehden testivoittajat eli AKG-701:n katsastaisin. Ulkoisina eroina ainakin automaattisesti säätyvä panta ja mukavampi yksipuolinen johto, kuulopuheiden mukaan kuormanakin helpompi kuin HD600. En tosin ole itse sitä tai HD650:aakaan kuullut. Ainakaan työkaverin AKG:n 501 ei joskus vuosia sitten oikein säväyttänyt, kun sitä pikaisesti koekuuntelin, joten tilasin silloin HD600:n.
Kevytluureissakin senkulla on hinta/laatusuhteeltaan hyviä, tai ainakin on PX100 sisarmalleineen, lienevät monille mieluisampi kuin Koss Porta Pro. Mutta varoituksen sanana on kerrottava, että monet huonoimmista koskaan kuulemistani isokokoisista kuulokkeista ovat olleet Sennheiser -merkkisiä. Eli tässäkään tapauksessa pelkkä merkki ei ole tae yhtään mistään.
Kaverilla oli muistaakseni HD525 (tjsp.), jotka olivat törkeän huonot! Erittäin raju kumina, yläbassokorostus, tunkkainen ääni, hirmuisen vaimea diskantti jne. Vastaavanlaisia malleja oli senkulla jokunen vuosia sitten useitakin, kaikki kuulemistani korkeintaan välttäviä, monet liioittelematta huonompia kuin kevytluuri PX100. Taisi olla HD580 joka oli taas sitten oikeinkin hifilaatuinen, mutta muut minun kuulemani eivät sitä todellakan olleet. Lähivuosien mallistoon en ole lainkaan tutustunut, minkään valmistajan kohdalla.
Saitin tasosta en tiedä, koska en ole tutustunut, mutta ainakin kuvia ja linkki valmistajan sivulle täältä löytyy osoitteesta Headphone.com:
* AKG K 701
* Sennheiser HD 595 ("brighter than the HD600/HD650s", eli kenties hieman "rokimmat" kuin isoveljensä?)
* beyerdynamic DT 880
Groke, 26.10.2007
No juu, en ole HD600:sta päivittänyt koskaan 650:ksi, vaikka joskus olisikin hiukan kiinnostanut. Mutta ensivuoden alusta voisi varmaan siirtyä HD700:n; varsinkin kun tiettisluureina olevat DT531:set alkavat olemaan jo niin palasina että uudet luurit tulisivat tarpeeseen. (HD800 tulee olemaan varmastikin liian kallis..)
NetRunner, 27.10.2007
Mitä tulee printf:n kaapelisuositukseen, niin varmasti Cardasin malli on kestävä ja hyvä, mutta minun on vaikea uskoa, että se millään muotoa olisi sen 220-260 euron arvoinen (Mr. Hifin hinta). Taitaa siinä meikäläisen n. 110 euron QED:n HDMI-kaapelikin tulla monen "Biltema-kaapeli on paras kaapeli" tyypin uudeksi suosikiksi sen rinnalla.
Tjoo.. täytyy vielä hieman puolustella. Itsekään en nyt niin hurja ole, että Suomen ovh-hintoja olisin maksanut omasta kaapelistani. Noh, ebaystä ostin uutena; hintaa jäi jotain 140 euroa... hulluuden raja taitaa olla häilyvä
Rehellisesti sanottuna ei se ole äänellisesti 140e:nkään arvoinen. Kaapeleiden nyanssithan on pieniä, vain soundin hienosäätöä. Nekin viimeisimmät nyanssit taitaa paremmin tulla esille über-luokan vehkeissä..
Vielä kun pääsisi kokeilemaan 600:ia balansoidussa järjestelmässä Tuo Cordan Operahan jokseenkin jäljittelee tuota balansoitua tekniikkaa.. harmi kun nämä vehkeet on niin marginaalitavaraa, ettei oikeen pääse kuuntelemaan missään.
On muuten Cardasin Headphone Cablea myynnissä ebayssä
printf, 27.10.2007
Korjauksena tuohon ketjun aloitukseen että kyseessä ei tosiaan ole mikään harvinainen kuuloke. Varmasti kymmeniä omistajia tälläkin palstalla. Nykyisellä HD650-mallilla varmasti vähintään saman verran. Lukeudun itse jälkimmäisten omistajiin ja nämä ovat kyllä koko kuulokerumbani ajan aina pysyneet suosikkiluurien joukossa ja ovat nyt ainoat kuulokkeeni. Jo toinen HD650-pari meikäläisellä. HD600 varmasti myös hyvä kuuloke, en vain ole koskaan tuota mallia päässyt kunnolla testaamaan. Noita HD650-kaapeleitakin on vakiokaapeli mukaanluettuna käynyt varmaan 4-5 erilaista. Tällä hetkellä Enigma Audion loistava The Oracle käytössä.
Patu, 28.10.2007
Tohveri New Member
Vielä kun pääsisi kokeilemaan 600:ia balansoidussa järjestelmässä Tuo Cordan Operahan jokseenkin jäljittelee tuota balansoitua tekniikkaa..
Ööh, tuossa aiemmin mainitsit omistavasi PPA-vahvistimen ja siinähän on se aktiivinen "maa"-kanava joka tekee siitä siis semi-balansoidun aivan kuten Corda Opera. Itellä PPAv2 jota olen parannellut vähän välein jo yli vuoden ajan ja enpä ole kuulllut kaupallista vahvaria vielä joka olisi mitenkään selvästi parempi.
Mielestäni tämä "balanced" hypetys on vähän karanut käsistä. Itsellä oli vähän aikaa sitten balansoitu CK2III ja ero balansoidun ja single-endedin välillä oli omiin korviin olematon.
Tohveri, 28.10.2007
Tohveri sanoi: ↑
Ööh, tuossa aiemmin mainitsit omistavasi PPA-vahvistimen ja siinähän on se aktiivinen "maa"-kanava joka tekee siitä siis semi-balansoidun aivan kuten Corda Opera.
Itsellä oli vähän aikaa sitten balansoitu CK2III ja ero balansoidun ja single-endedin välillä oli omiin korviin olematon.
Jaahas. Enpäs tuota asiaa olekaan ajatellut, hehe. Ostin tuon PPA:n nimittäin käytettynä.. No hyvä tietää että taas on eroja liioiteltu Head-Fi tyyliin tuosta balansoidusta tekniikasta.
printf, 28.10.2007
Gustu New Member
Kesällä lakkasi toimimasta toisen puolen driveri. Mikä sitten lienee syynä, ääni alkoi puuroutua ja rätistä sekä lopulta lakkasi kuulumasta lähes kokonaan toiselta puolelta. Ainoastaan suurilla äänenvoimakkuuksilla kuului enää jotain pientä rätinää.
No HD600 drivereita ei ollut enää saatavilla, joten jäljelle jäi ainoaksi vaihtoehdoksi tilata HD650 driverit ja samalla tuli tilattua myös uudet pehmusteet. Tilauksen kanssa ei tarvinnut pitää kiirettä, sillä löytyy myös HD650 kuulokkeet. Osien vaihto ei voisi enää olla helpompaa ja nopeampaa. Se mikä on mielestäni erikoista, että n.13v vanhojen HD600 sanka on edelleen jäykkä ja tuntuu tiukalta päässä, kun taas HD650 sanka on huomattavasti levinnyt, vaikka ikää HD650:llä on vain vajaat 3v ja vain murto-osa käyttötunneista.
Äänenlaatua en nyt lähde vertailemaan, koska kummassakin pitäisi nyt olla samat driverit. Tietysti sitä voisi kokeilla irroittaa se varsinainen driver osa noista uusista ja siirtää se noihin vanhoihin, joissa on tuo musta silkkinen screeni.
HD600 ja uudet osat
Uudet HD650 driverit vasemmalla ja vanhat HD600 driverit oikealla
Tässä näkyy hyvin ero kuinka HD650 on muutaman vuoden käytössä levinnyt verrattuna n.13v vanhoihin, joilla on huomattavasti enemmän käyttötunteja.
MN3A0934.jpg
MN3A0940.jpg
MN3A1036.jpg
Gustu, 29.01.2014
Tässäpä HD 600:n vakiona hieman laiheliinin kuuloisen alapään douppaus rappiohifistin kuuntelukuntoon Equalizer APO:lla
John-117, 30.06.2016
APOhan ei vaikuta bitstremattavaan ääneen (mm. DTS-HD MA), vai siirrätkö sen dekodattuna 8-kanavaisena LPCM:nä vahvistimelle?
Onhan tuota leikkaantumista joskus itsekin muistaakseni tullut 2.0-setillä kuultua. Onhan se aika mahdoton tehtävä downmiksata neljäkin kanavaa kahteen kanavaan, jos jokaisen taso on lähellä 0 dBFS:ää. Yksi vaihtoehto olisi vaimentaa tasoa (mutta mistä vahvistin tietäisi, paljonko), toinen kompressointi - sitähän vanha kunnon Dolby Digital tekee tietyissä tilanteissa - ja kuulostaa karseelta. Toki luulisi DTS-HD ja Dolby TrueHD -raitojen sisältävän keinot ehkäistä leikkaantuminen - tämä toki auttaisi vain, jos dekodaus ja downmiksaus tehdään samassa laitteessa.
El Grande, 30.06.2016
Jep, 7.1-kanavaisena PCM:nä. Kodista passthrough pois päältä ja sen omat dekooderit päälle. DTS-HD MA:n dekoodaustuki tuli messiin Kodi 16.0:ssa.
Kyllä se leikkaamaton monikanaäänen toistokin onnistuu kahdella playback-kanavalla, kun input-kanavien reitityksiä (summaamista) ja tasoja pääsisi peukaloimaan täysin vapaasti, tarvittaessa summailemaan jopa raa´asti analogisena. Ja tekijänä on laadukas studiokortti, jonka häiriöetäisyys kestää raakojakin analogisia tason nosteluja. Aion kokeilla tätä jossain vaiheessa tod. näköisesti RME Firefacella tai Motu Ultralitellä. Näillä kalsaripuolen rajoittuneilla kakkavehkeillä se ei onnistu.
Kyllä se leikkaamaton monikanaäänen toistokin onnistuu kahdella playback-kanavalla, kun input-kanavien reitityksiä (summaamista) ja tasoja pääsisi peukaloimaan täysin vapaasti, tarvittaessa summailemaan jopa raa´asti analogisena.
Toki. Mutta taitaa AVR:ssä downmix tapahtua enkoden parametrien tai dekoderin mukaan. Jos ensimmäinen ja enkodatessa on oltu välinpitämättömiä, tai jos toinen ja miksaus on turhan kovalla, niin ei siinä oikein muuta voi kuin limitoida.
Ei toisto-ohjelmassasi / Kodissa ole mahdollista downmiksaus säädettävin asetuksin?
EDIT: sellainen piti vielä lisäämäni, että ainakin oma Yammu (RX-A1030) lisää .1 PCM:ään +10 dB LFE:hen - myös 2.0-tilassa (ainakin ASIO:lla ajettuna). Eli, jos Kodin dekoderit jo itse lisäävät tuon tai LFE:n taso on raidassa oikea, niin tulee 10 dB liikaa tasoa. Silloin LFE on toki superkuumana
Kuumalla LFE:llä tarkoitin "räjäytän kaikki" -tyyppisiä, todella aktiivisesti LFE-kanavaa käyttäviä action-elokuvia.
Tavallisella Dolby Digitalilla testattuna LFE-kanava toistuu Kodin PCM:ksi deekoodaamana kyllä ihan oikealla tasollaan. Ja eihän Kodissa yksinkertaisia on/off -perusvipuja lukuunottamatta mitään kunnon äänisäätöjä olekaan.
Peukaloimattomana bitstreamina 2ch-dowmiksaus Kodin lähettämänä ja Yammun dekoodaamana/downmiksaamana toimii ihan oikein. Kuten olen sitä tähän asti käyttänytkin. Mutta nyt equttamisen tultua kuvioon taitaa tarvita ihan kunnon mikserin/virtuaaliäänipöydän säädöt apuun. RME:n ja Motun miksereissä on jonkinlaiset equtkin näköjään, niiden kanssa Equalizer APO:stakin pääsisi varmaan eroon. Päästyäni tottumaan AVR:n helppouteen, paluu takaisin äänikorttikuunteluun + -säätämiseen vaan vähän viduttaa jo etukäteen...
EQsi pysyy kuitenkin pakkasella, että ei sen mukaan tulo pitäisi leikkaantumista aiheuttaa. Tuskin kuitenkaan niin kovalla joudut AVR:ää pitämään, että volume-säädin hipoo jo -0 dB:tä saati menee plussan puolelle. Tai jos joudut, niin eikös sinulla ollut kuulokevahvistinkin? Jos kokeilisit sieltä enemmän tasoa ja Yammusta vähemmän? Vai nouseeko pohjakohina? Jos AVR:ssäsi olisi pre outit, voisit myös kokeilla koskeeko leikkaantuminen vain sen kuulokelähtöä - ongelma (tai paremminkin ominaisuus) saattaa piileä sielläkin.
Oletko kokeillut ottaa äänen Winukasta stereona ulos? Eli Kodi tekisi stereoksi downmiksauksen? Vai käykö siinä perinteinen LFE:n roskikseen joutuminen?
Sen kummemmin Equ APOa tuntematta, olisiko siinä mahdollista laskea tietyn kanavan (tässä tapauksessa LFE) tasoa? Villi veikkaus, mutta se tuon leikkaantumisen jossakin kohtaa signaaliketjua aiheuttaa.
Jep. Tutkin asiaa lisää, ja paljastui, että leikkaaminen tuleekin Yamahasta. Sen digitaalitulot leikkaavat volumeasetuksen ylittäessä 0 dB, tämän equtuksen tapauksessa siis volumeasetuksella -4,5 dB. Kanavamäärät ja kanavien kuumuustasot eivät siihen vaikuta, kuten ensin arvelin. Korjaus päällä volumeasetukseni on ollut tähän asti videoilla -2 dB ja 2ch-piereskelyllä -10...-5 dB, mistä siis johtui että leikkaaminen esiintyi siten kuin teki. Volumesäätö-järjestelyjä muuttamalla Yamahan ja sen perässä HD 600:sta syöttävän päätevahvistimen kesken systeemista sai leikkaamattoman myös raakaa-LFE-peliä-ranualla -tyypin monikanavaräjäytyksillä.
John-117, 01.07.2016
Kylläpä muuten tuli fortumia HD 600:n alakertaan tällä equtuksella! Törkeän hyvä parannus suorastaan. Tämä on ollut juuri se hoito mitä HD 600 on soundiinsa kaivannut; jo luomuna neutraali keskialue ja yläpää sai partnerikseen neutraalisti potkaisevan basson. Suositeltava equtus kaikille referenz-Haiserin master race -käyttäjille (PC:tä äänilähteenä käyttäville).
John-117, 06.07.2016
kelinci, 11.08.2016