Hämeenkyrönväylän johdosto poistuvan puuston korvaaminen uudella metsittämisellä ja hiilinielun ylläpito | Hämeenkyrö
Hämeenkyrönväylän johdosto poistuvan puuston korvaaminen uudella metsittämisellä ja hiilinielun ylläpito
§ 205 Hämeenkyrönväylän johdosto poistuvan puuston korvaaminen uudella metsittämisellä ja hiilinielun ylläpito
HMKDno-2019-484
Antero Alenius, kunnanjohtaja, antero.alenius@hameenkyro.fi
Valmistelun perusteena on kuntastrategian tavoitteet ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi ja valtuuston päätös liittyä Hinku-verkostoon (Kohti hiilineutraalia kuntaa) ja tavoitteeksi asetettu päästöjen vähentäminen 80 %:lla vuoteen 2030 mennessä. Hämeenkyrön kunnan hiilidioksidipäästöistä suurimman osuuden muodostaa tieliikenne (41 % vuonna 2016). Sen päästövähennysten toteutuminen riippuu valtakunnallisesta kehityksestä. Sekä tieliikenteen että maatalouden päästöt edellyttävät, että ei kiinnitetä huomiota vain päästöihin, vaan myös mahdollisuuteen kompensoida niitä hiilinieluilla.
Hämeenkyrössä alkaa ensi vuonna Hämeenkyrönväylän rakentaminen 10 kilometriä pitkälle tielinjaukselle, jonka sijainti on ollut vuosikymmeniä tiedossa ja, jonka alue on nykyään pääosin kunnan omistuksessa. Väylän linjauksen alueelta tulee poistumaan puustoa ja metsää metsänhoitoyhdistyksen alustavan arvion perusteella 10.000 m3. Hämeenkyrön kunnalle olisi tärkeää pystyä osoittamaan, että poistuvan puuston tilalle toteutuu istutettavia tiealueen osia ja tien läheisyydestä löytyy uusia metsittämiseen soveltuvia alueita poistuvan puuston/hiilinielun tilalle. Puuston poistumaa lieventää toki kaikki se määrä, joka poistettavasta puustosta päätyy puurakentamiseen ja muuhun pitkävaikutteiseen käyttöön.
Kuntia on marraskuussa lähestynyt Puuni Oy tavoitteella löytää kuntien joutomaita ja peltoheittoja, joita uudelleenmetsitettäisiin hiilinieluiksi ja tarjottaisiin yritysten hiilidioksidikompensaation kohteiksi. Puuni Oy suorittaa metsityksen yritysten kompensaatiomaksuilla. Tavoitteena on saada aikaan metsiä, joita ei muutoin syntyisi. Esittelytekstissä todetaan seuraavaa:
”Onko kuntanne valmis konkreettisiin toimiin ilmastonmuutoksen torjumiseksi? Puuni tarjoaa kunnille helpon tavan hyödyntää joutilasta maataan hiilensidontaan. Lähestyimme kuntia ensimmäisen kerran viime keväänä, ja saimme sitä kautta positiivisia vastauksia useilta kunnilta. Nyt kuitenkin lähestymme uudestaan, sillä ilmasto lämpenee ja tarve on kasvanut. Puunin konsepti toimii siten, että pyydämme kuntaa kartoittamaan alueellaan olevia metsättömiä joutomaita, esimerkiksi peltoheittoja, jotka olisi mahdollista metsittää. Sen jälkeen hankimme mukaan mielellään paikallisen yrityksen, joka haluaa kompensoida omia välttämättömiä päästöjään osallistumalla metsittämiseen. Puuni kustantaa alueen metsittämisen ja välittömät hoitotoimet. Maapohja ja kasvava puusto ovat myös jatkossa kunnan omaisuutta. Metsittäminen ei aiheuta kunnalle kustannuksia. Puunin tavoite on metsittämisellä lisätä monimuotoisuus- ja virkistysarvoja. Metsittäminen ja hoito paikallisin voimin tuovat kuntaan työtä ja veroeuroja, Hiilinielujen perustaminen tuo kunnalle myönteistä julkisuutta. Toisin kuin useat muut toimijat tällä alalla, me panostamme konkreettisiin jäljitettäviin ja lisäyksellisiin hiilinieluihin kotimaassa, eli teemme konkreettisia nieluja jotka oikeasti lisäävät hiilensidontaa ja lisäävät metsäpinta-alaa. Käytännössä tähän tarkoitukseen soveltuvat kaikki sellaiset alueet, jotka voidaan metsittää, jossa maanomistajalla ei ole uudistamisvelvoitetta (hakkuuaukeat eivät käy, ne eivät ole lisäyksellisiä koska maanomistaja on lain mukaan velvollinen uudistamaan metsän) ja jotka eivät metsity ilman ihmisen toimintaa. Tyypillisesti nämä ovat peltoheittoja, läjitysalueita, meluvalleja yms.”
Puuni Oy:n lisäksi metsitystä/puiden istutusta suorittavat kaikki metsäorganisaatiot, kun joutilaita ja tuettomia peltoja ja joutomaita on ensin löydetty. 4H:lla myös hyvä nuoria osallistava konsepti metsitykseen www.taimiteko.fi.
"Taimitekojen tavoitteena on työllistää suomalaisia nuoria sekä lisätä Suomen metsien hiilinieluja istuttamalla taimia alueille, jotka eivät ole olleet enää vuosikymmeniin aktiivisen metsä- tai maatalouden piirissä. Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliiton mukaan Suomessa on tälläkin hetkellä noin 100 000 hehtaaria tällaisia maa-alueita, jotka soveltuisivat metsitettäväksi. Tavoitteena on istuttaa 10 000 hehtaaria uutta metsää vuoteen 2030 mennessä, jolloin uusia puita syntyisi yhteensä noin 20 miljoonaa kappaletta. Menettely tapahtuu niin, että yrityksellä on laskettuna hiilidioksidipäästönsä, jonka jälkeen laskuri laskee paljonko kompensaatio tulisi maksamaan ja kuinka paljon istutetaan metsää. Organisaatio ottaa yhteyttä 4H:hon ja maksaa taimet 2,5 € / taimi. 4H ja paikalliset metsänhoitoyhdistykset etsivät metsitettävät maa-alueet ja 4H rekrytoi nuoret ja kouluttaa heidät istutustyöhön. Nuoret tekevät istutustyön ja saavat siitä rahallisen korvauksen. Taimesta maksettava summa kattaa kaikki kulut, joita maa-alueiden metsittämiseen, nuoren palkkaan ja kouluttamiseen sekä 4H:n toimintaan tarvitaan. Metsänhoitoyhdistykseltä tilataan tarvittaessa istutusalueen valmistelut kuten heinikon/vesakon raivaus sekä maanmuokkaus ja oikeanlaisten taimien tilaaminen."
Hämeenkyrönäylän linjauksen alueelta tulee poistumaan puustoa ja metsää ja Hämeenkyrön kunnalle olisi tärkeää pystyä osoittamaan, että poistuvan puuston tilalle löytyy uusia metsittämiseen soveltuvia alueita. Hiilensidonnan tasoa voidaan nostaa myös kunnan metsänhoitosuunnitelman tavoitteilla ja taimikoiden harvennuksella, joita on tehty jo monena vuonna. Tiesuunnitelman mukainen varsinainen tiealue siirtyy maanmittaustoimituksissa muilta maanomistajilta valtion omistukseen, joten myös valtion tulisi omistamansa alueen osalta selvittää, voidaanko ko. metsittämistä tai muuta hiilinielun kasvattamista toteuttaa valtion omistamalla tien suoja-alueella.
Asian valmistelua varten tarvitaan kunnan tahdonilmaus asian selvittämiseksi ja soveltuvien omistamiensa alueiden kartoittamiseksi Metsänhoitoyhdistyksen kanssa. Kun metsittämisen mahdollisuudet on selvitetty, tehdään kohdekohtaiset päätökset ja sopimukset hiilinielun kasvattamisesta metsittämisen avulla. Kunnan aloitteellisuus toivottavasti kannustaa myös yksityisiä maanomistajia kartoittamaan tarkoitukseen soveltuvia alueita. Lisäksi on toivottavaa, että kaupunkien ulkopuolisen alueen arvo alettaisiin nähdä myös hiilinielujen aikaansaamisen ja jatkuvan ylläpidon näkökulmasta. Maa- ja metsätaloudella on tässä kasvava merkitys.
Oheismateriaalina on Puuni Oy:n ja Taimiteon toimintaa kuvaavaa aineistoa sekä Luken tiedote kasvihuonekaasupäästöjen kompensoinnista metsittämisellä.
Hämeenkyrön kunta päättää selvittää
Metsänhoitoyhdistyksen kanssa omistamansa metsittämiseen soveltuvat ja muuhun maankäyttöön soveltumattomat alueet
keinot niiden osoittamisen hiilinielun ylläpitämiseksi tehtävään metsittämiseen tieväylän johdosta poistuvan puuston kompensoimiseksi.
Lisäksi kunta toivoo, että myös valtio osallistuu vastaavaan selvittämiseen omalta osaltaan.
Puuni Oy, tekninen lautakunta, kunnanjohtaja Alenius
Puuni - Esittely kunnille.pdf (pdf, 975 kt)
§ 202 Kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus
§ 203 Pöytäkirjan tarkastus
§ 204 Häijääntien asemakaavan muutos, vireilletulo ja osallistumis- ja arviointisuunnitelma nähtäville
§ 206 Koskilinnan myynti
§ 207 Viranhaltijoiden päätösluettelot ja toimielinten pöytäkirjat
§ 208 Otto-oikeuspykälä
§ 209 Ilmoitusasiat


Asemakaavan muutos, kortteli 7100 (kiinteistö 186-7-9906-2) ja Iltapuisto | Järvenpää
Asemakaavan muutos, kortteli 7100 (kiinteistö 186-7-9906-2) ja Iltapuisto
Kaupunkikehityslautakunta, kokous 19.12.2019
§ 89 Asemakaavan muutos, kortteli 7100 (kiinteistö 186-7-9906-2) ja Iltapuisto
JARDno-2019-798
Terttu-Elina Wainio, asemakaava-arkkitehti, terttu-elina.wainio@jarvenpaa.fi
Pajalantien ja Valovirrankadun kulmaan suunnitellaan uutta päivittäistavarakauppaa. Rakentamattomasta yleisestä pysäköintialueesta ja osasta puistoaluetta muodostetaan liikerakennusten korttelialuetta, jolle osoitetaan rakennusoikeutta 3000 k-m2. Alueelle laaditaan sitova tonttijako asemakaavamuutoksen yhteydessä.
Asemakaavaprosessin vaiheet ja vuorovaikutus
Lidl Suomi Ky on neuvotellut kaupungin edustajien kanssa mahdollisuudesta saada toinen päivittäistavarakauppa Järvenpäähän. Kaupunginhallitus on päättänyt 4.2.2019 § 20 kortteliin 7100 muodostettavan tontin varaamisesta Lidl Suomi Ky:lle. Kaavatyö sisältyy vuoden 2019 kaavoitussuunnitelmaan (kh 14.1.2019 § 5).
Asemakaavan vireilletulosta on ilmoitettu kuulutuksella 27.3.2019 ja lähettämällä kirje osallisille. Suomen luonnonsuojeluliitto Järvenpää ry esitti mielipiteessään alueen säilyttämistä rakentamattomana lähivirkistysalueena.
Asemakaavan muutosluonnos on ollut nähtävänä 7.–28.10.2019 Seutulantalon palvelupisteessä sekä Järvenpään kaupungin internet-sivuilla. Nähtävilläoloaikana osallisilla on ollut mahdollisuus jättää mielipide kaavaluonnoksesta. Ennakkolausuntopyyntö lähetettiin Uudenmaan ELY-keskukselle, Keski-Uudenmaan ympäristökeskukselle, Suomen luonnonsuojeluliitto Järvenpää ry:lle, Fortum Power and Heat Oy:lle, Caruna Oy:lle, Elisa Oyj:lle, Telia Finland Oyj:lle sekä Kaupunkitekniikan suunnittelupalveluille ja Järvenpään Vedelle. Asemakaavaluonnoksesta on saatu kuusi lausuntoa. Asemakaavakarttaa ja -selostusta on täydennetty lausuntojen pohjalta.
Lausunnot ja mielipide ovat asian oheisaineistona. Lyhennelmät niistä ja kaavoituksen vastineet ovat selostuksen liitteenä.
Asemakaavan kuvaus
Pajalantien ja Valovirrankadun kulmaan muodostetaan liikerakennustontti voimassa olevan asemakaavan mukaisesta, rakentamattomasta pysäköintialueesta ja osasta Iltapuiston lähivirkistysaluetta. Asemakaavassa varaudutaan Loutinojan purouoman siirtämiseen tontin ulkopuolelle sekä hulevesien viivytysrakenteiden toteutukseen tontilla ja lähivirkistysalueella. Alueella olevat luonnon monimuotoisuuden kannalta tärkeät alueet ja kohteet (Iltapuiston lehtoalue, vienansaraesiintymä) on osoitettu asemakaavakartassa. Asemakaava on tarkoitus toteuttaa näiden säilymistä vaarantamatta. Purouoman siirtäminen edellyttää merkittäviä maansiirtotöitä, mutta alueelle tulevat hulevesien viivytysrakenteet edistävät hulevesien hallintaa myös suunnittelualueen ulkopuolella.
Uusi liikerakennus rakennetaan Pajalantien puoleiseen tontinosaan. Ajo tontille on Valovirrankadulta. Suunnittelualueen pinta-ala on 3,1718 ha, josta on lähivirkistysaluetta 2,0701 ha. Liikerakennusten korttelialuetta on 1,1017 ha, jolle osoitetaan rakennusoikeutta 3000 k-m2. Korttelitehokkuus vastaa lukua e = 0,27.
Kortteliin 7100 on laadittu sitova tonttijakoehdotus, joka asetetaan nähtäville asemakaavan yhteydessä. Asemakaavanmuutos valmistellaan ehdotuksen nähtävilläolon jälkeen kaupunginvaltuuston hyväksymiskäsittelyyn. Puistoalueen toteutus, hulevesirakenteet ja Loutinojan purouoman muotoilu suunnitellaan erikseen kunnallistekniikan suunnittelupalveluissa. Alueen toteutus on mahdollista aloittaa vuonna 2020.
Olli Keto-Tokoi, kaupunkikehitysjohtaja, olli.keto-tokoi@jarvenpaa.fi
Kaupunkikehityslautakunta päättää
asettaa 7. kaupunginosan eli Pajala yleistä pysäköintialuetta (kiinteistö 186-401-1-2464) ja Iltapuiston lähivirkistysaluetta (osa kiinteistöstä 186-401-1-2464 ja kiinteistö 186-7-787-2) koskevan asemakaavan muutosehdotuksen ja tonttijaon (asemakaavakartta ja selostus, päivätty 7.10.2019, tarkistettu 19.12.2019) julkisesti nähtäväksi (MRL 65§, MRA 27§) ja
pyytää lausunnot Uudenmaan ELY-keskukselta, Keski-Uudenmaan ympäristökeskukselta, Caruna Oy:ltä ja Elisa Oyj:ltä.
Juhana Hiironen esitteli asiaa.
Asemakaavakartta.pdf (pdf, 1271 kt)
Asemakaavaselostus.pdf (pdf, 21734 kt)
§ 86 Kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus sekä pöytäkirjan tarkastaminen
§ 88 Oikaisuvaatimus ylläpidon rakennuttajapäällikön päätöksestä 2.9.2019 § 106
§ 90 Kaavoitussuunnitelma ja kaavoituskatsaus 2020
§ 91 Kinnarin koulun alue, vaihe III, rakentaminen
§ 92 Lausuntopyyntö ehdotuksesta jätehuollon palvelutasoksi
§ 93 Lausuntopyyntö ehdotuksesta jätehuoltomääräysten päivittämiseksi
§ 94 Kaupunkikehityksen palvelualueen organisaatiorakenne ja viranhaltijoiden päätösvalta
§ 95 Rakennusvalvonnan taksan uusiminen
§ 96 Kaupunkikuvallinen lausunto osoitteeseen Yliopettajankatu 6 suunnitellusta koulu- ja päiväkotirakennuksesta
§ 97 Vuoden 2019 Järkevä-palkinnon saaja


text:
Virolainen: 574. Kenestä KKO:n uusi oikeusneuvos?
1. Näin aprillipäivän ja aurinkoisen kauniin pyhäpäivän kunniaksi on syytä suunnata katseet hieman ikävistä kysymyksistä valoisampiin asioihin. Mikä olisikaan aprillipäivänä hupaisampaa kuin pohtia, kenestä leivotaan uusi KKO:n jäsen eli oikeusneuvos! Tällä blogilla alkaa olla kyseisen virantäytön suhteen jo perinteitä, sillä olen seurannut aiemmin kolmen avoinna olleen oikeusneuvoksen viran täyttöä. Alustavasti olen pohtinut nyt esillä olevan jäsenen rekrytointia jo viime viikolla (blogi 565/26.3.2012).
2. Korkeimman oikeuden kirjaamosta minulle ystävällisesti toimitetusta listasta ilmenee, ketkä ovat ilmoittautuneet halukkaiksi oikeusneuvoksen virkaan. Olen poiminut Lakimiesmatrikkelista kunkin hakijan iän ja nykyisen työpaikan tai ammattinimikkeen. Lista, joka on tehty ilmoitusten saapumisjärjestyksessä, on tämän näköinen:
- Pärnänen Pekka, hovioikeudenneuvos, 54
- Metsälä Anne, merkonomi, ei tiet.
- Jalanko Risto, hovioikeudenneuvos, 60
- Mähönen Jukka, professori (kauppaoikeus), 48
- Heiskanen Jussi, hovioikeudenneuvos, 51
- Niemi Matti Ilmari, professori (esineoikeus), 54
- Pynnä Tuula, hallintoneuvos (KHO), 53
- Leppänen Tatu, käräjätuomari, 43
- Kyllönen Ari, hovioikeudenneuvos, 54
- Ollila Riitta, yliopistonlehtori, 55
- Huovila Mika, hovioikeudenlaamanni, 53
- Välimaa Asko, apulaisosastopäällikkö (OM), 49
- Rehn Olof, asianajaja, 50
- NN (ei halua nimeään julk.), os.pääll., 45
- Matikkala Jussi Pekka, lainsäädäntöneuvos (OM), 45
- Fredman Markku, asianajaja, 51
- Ekblom-Wörlund Anne, markkinaoikeustuomari, 53
- Sepponen Matti, esittelijäneuvos (KKO), 61
- Siltala Raimo, professori (yl. oikeustiede), 51
- Ketola Jukka, hovioikeudenneuvos, 61
- Harenko Kristiina, esittelijäneuvos (KKO), asianajaja, 51
- Littunen Jarmo, os.pääll.(OM), 55
- Markkula Markku, maanmittausneuvos, 53
- Puumalainen Mikko, apulaisoikeuskansleri, 51
- Vesanen Kari, esittelijäneuvos (KKO), 53
3. Oikeusneuvoksen virka kiinnostaa, sillä tälläkin kerralla virkaan ilmoittautui yhteensä 24 lakimiestä ja päälle vielä yksi ilmeisesti merkonomi. Oikeustieteen tohtoreita joukossa on seitsemän eli Mähönen, Niemi, Leppänen, Ollila, Huovila, Matikkala ja Siltala.
4. Kaikki KKO:n jäsenistössä nykyisin olevat ammatit eli ns. kiintiöt ovat hakijoiden joukossa nytkin hyvin edustettuna. On hovioikeustuomareita, käräjätuomareita, yliopistoihmisiä, asianajajia, lainvalmistelijoita, KKO:n esittelijöitä jne. Naisia on yllättävän vähän eli juristeista vain neljä.
5. Mikä kiintiö tai pikemminkin erityisosaamisen lohko voisi tällä kerralla olla rekrytoinnin kohteena? Tätä on mahdotonta ennustaa, sillä kuten olen kertonut, KKO ei asianomaisessa kuulutuksessa millään tavalla ilmoita tai ennakoi, minkälaista erityisosaamista KKO:een olisi kullakin hakukierroksella tarpeen saada. Spekulaatioita voidaan esittää, mutta usein KKO yllättää kaikki ja esittää uudeksi jäseneksi sellaista hakijaa/ilmoittautujaa, jota juuri kukaan ei ole osannut ennustaa.
6. Kun ensi heinäkuun alusta eläkkeelle siirtyvä oikeusneuvos Mikko Tulokas on entinen asianajaja ja yliopistotutkija, joten voisi kenties olettaa, että nämä lakimiesammatit olisivat tällä kerralla vahvoilla. Tulokas on siviilioikeuden tuntija, joten tämä voisi merkitä sitä, että myös nyt nimitettäväksi esitettävä uusi jäsen voisi olla erikoistunut nimenomaan siviilioikeuteen. Tällä perusteella vahvoilla voisivat olla esimerkiksi Jukka Mähönen, Matti Niemi, Kristiina Harenko ja Olof Rehn.
7. Toisaalta pitänee ottaa huomioon, että viime rekrytointikerralla KKO halusi jäsenekseen nimenomaan asianajajan ja erityisesti riitajuttujen käsittelyihin erikoistuneen asianajajan eli Ari Kantorin. Tämä merkitsisi sitä, että tällä kierroksella valinta ei välttämättä kohdistu asianajajaan eikä ainakaan siviilijuttujen ajamiseen erikoistuneeseen asianajajaan.
8. Viime kerralla eli runsaat kaksi vuotta sitten Ari Kantorin valintaa vastaan polemisoitiin julkisuudessa sillä, että KKO:ssa oli jo entuudestaan ainakin kolme riita-asioihin erikoistunutta entistä advokaattia ja että KKO:een olisi tarvittu nimenomaan ihmisoikeuksiin hyvin perehtynyt lakimies. Jos tällainen tarve on edelleen olemassa, olisi Markku Fredman luultavasti vahvoilla, sillä hän sai jo viime kerralla KKO:n täysistunnon äänestyksessä kolmen jäsenen kannatuksen.
9. Viime kerralla Mika Huovila sai kaksi puoltoääntä, joten voitaisiin ajatella, että tällä kiekalla voisi olla hyvin myös Huovilan vuoro. Huovila on entinen käräjätuomari ja hän on ollut 3-4 vuotta KKO:n "silmälläpidon" ja tarkkailun alla eli esittelijäneuvoksen virassa ennen siirtymistään Vaasan hovioikeuden laamannin virkaan. Virkaan ilmoittautuneista hovioikeustuomareista Huovila on joka tapauksessa ansioitunein. Käräjätuomareiden ykkönen lienee OTT ja dosentti Tatu Leppänen (43), jolla on pitkäaikainen kokemus myös OM:n lainsäädäntöneuvoksena.
10. Yliopistotutkijoista vahvimmilla olisi ilmeisesti yhtiöoikeuden tuntija Jukka Mähönen ja lainvalmistelijoista puolestaan Asko Välimaa. Olisi yllätys, jos valinta kohdistuisi KKO:n omiin esittelijöihin; henkilökohtaisesti olen sitä mieltä, että KKO:n esittelijöitä ei tulisi ylipäätään nimittää jäsenen virkaan, vaan heidän tulisi hankkia kokemusta talon ulkopuolelta.
11. Ihmisoikeusasiantuntijoita ovat Fredmanin lisäksi Mikko Puumalainen ja Riitta Ollila ja rikosoikeuden osaajia puolestaan Jussi Matikkala ja Jarmo Littunen, prosessualisteja taas Leppänen, Huovila, Välimaa ja Fredman.
12. Mutta olisiko tällä nimityskierroksella naisjuristin vuoro? KKO:n jäsenistä on nykyisin kuusi naista ja 13 miestä, joten pientä tasapainottamista kenties tarvittaisiin. Naispuolisista hakijoista ylivoimainen taitaa olla hallintoneuvos Tuula Pynnä, joka on istunut KHO:n jäsenenä jo 5-6 vuotta. Hän on EU-oikeuden erityisasiantuntija ja toiminut UM:n EY-tuomioistuinyksikössä kymmenisen vuotta. Lisäksi Pynnä on ollut aiemmin 10 vuotta käräjätuomarina. EU-oikeuden tuntemus ei tosin ole KKO:ssa yhtä tärkeässä asemassa kuin KHO:ssa, jossa joudutaan soveltamaan EU-oikeutta hyvin usein, KKO sen sijaan aika harvoin. KKO:ssa puolestaan ihmisoikeuksien soveltaminen on lähes jokapäiväistä leipää.
13. On mahdollista, että KKO:n "sisäpiiri" on jo valinnut oikeusneuvoksen virkaan esitettävän hakijan. Kuten olen kertonut, KKO:ssa on tapana "vinkata" sopiviksi katsotuille ehdokkaille hakemaan jäsenen virkaa. Tämä on merkinnyt usein samalla automaattisesti sitä, että "vinkin" saanut juristi on myös saanut nimityksen. Näin juuri tapahtui viime kierroksella, jolloin nimityksen saanut asianajaja Ari Kantor sai vinkin ilmoittautua virkaan juuri KKO:n sisältä. Asiallisesti oikeusneuvoksen virantäytössä onkin siis kysymys kutsumenettelystä, vaikka näennäisesti virkaan voivatkin ilmoittautua "kaikki halukkaat."
14. Voidaan siis lähteä siitä, että tälläkin kerralla KKO tulee esittämään jäsenen virkaan sitä lakimiestä, jolle se on antanut vinkin eli eräänlaisen kehotuksen ilmoittautua virkaan. Kuka tämä voisi sitten olla? Tätä ei tiedetä. Mutta jos valistunut arvaus sallitaan, niin veikkaisin, että vinkin on saanut hallintoneuvos Tuula Pynnä.
15. Tuula Pynnä on toki virkaan vahvoilla ilman vinkkaustakin. Hän edustaa sellaista EU-oikeuden erityisosaamista, jota KKO:n nykyisessä kokoonpanossa ei juuri ole, hän on nainen ja hänellä on 10 vuoden kokemus myös yleisestä lainkäytöstä käräjätuomarina. Lisäksi hän on toiminut toisen ylimmän oikeusasteen eli KHO:n jäsenenä reilut viisi vuotta.
16. Muita vahvoja nimiä hakuprosessissa voisivat olla Mika Huovila, Markku Fredman, Tatu Leppänen ja Asko Välimaa.
17. Tämän kaiken kirjoitettuaan palsturi ponkaisee ulos häikäisevään auringonpaisteeseen ja ladulle. Hankikantoa on vielä jäljellä.
Lähettänyt Jyrki Virolainen klo 4/01/2012
Tunnisteet: oikeusneuvokset, Pynnä Tuula, rekrytointi (tuomareiden), tuomarinimitykset
Yhtä vaikea/helppo on valinta (oikeus)neuvokseksi KKO:n, kuin on Paavinkin valinta.
Eipä taida tällä listalla on sopivin.
Siis, Tuula Pynnä vahvoilla gender-näkökulmasta? Hänhän haki jokin aika sitten myös KHO:n presidentin virkaa, mutta Halonen päätti toisin.
Luulen, että tulee ”ylläri pylläri”.
KKO esittää julkisesti virkaan tosiasiassa haluttavat kriteerit. Tämän jälkeen KKO julkistaa ehdokkaat, jotka täyttävät kriteerit ja avaa keskustelun ehdokkaiden kompetenssista sidosryhmien kanssa. Järjestetään medialle avoin keskustelutilaisuus, jossa ehdokkaat perustelevat näkemyksiään KKO:n tuomarin tehtävän hoidostaan. Lopuksi KKO tekee virantäyttopäätoksen jossa eri ehokkaiden kompetenssia verrataan toisiinsa ja KKO:n kehittämistarpeisiin.
Apriiliä!
Nimittäjänä toimiva tasavallan presidentti on faktisesti vain kumileimasin, sillä niin KHO kuin KKO:kin käytännössä täydentävät täysin itse itseään.
Vain yksi on joukosta poissa, Pauli S:ää siellä ei näy.
Mari Kiviniemi luopuu keskustan puheenjohtajuudesta. Hän ei ole oppositiojohtaja, vaan viihtyy vain hallituspuolueen johdossa.
Mikä oikeastaan on K:n eroilmoituksen taustalla? Jonkin gallup-kyselyn tulos tänään on tietenkin vain tekosyy ilmoittaa erosta. Ilmeisesti Kiviniemi on saamassa kohtapuolin hyvin palkatun viran.
Kelan pääjohtaja Liisa Hyssälä, 63, on jo eläkeiässä ja jäänee vuoden tai ainakin parin kuluttua eläkkeelle. Helppo veikata, että Kelan seuraavan pääjohtajan nimi on Mari Kiviniemi.
Olisi yllätys, jos KKO katsoisi tarvitsevan jäsenistöönsä nyt nimenomaan EU-oikeuden asiantuntijan.
Kuten blogisti totesi, Europan ihmisoikeussopimuksella on KKO:n lainkäytössä suurempi merkitys kuin EU-oikeudella.
Sitä paitsi KKO:ssa on jo ainakin yksi EU-oikeuden erityisasiantuntija, nimittäin oikeusneuvos Gustav Bygglin.
Jos KKO:ssa liputetaan ihmisoikeuksien puolesta, niin soisin valinnan osuvan Fredmanin kohdalle. Hän on aiemmin hakenut virkaa jo kahdesti. Fredman haki myös Ihmisoikeuskeskuksen johtajaksi, mutta veti hakemuksensa pois. Liekö joku vinkannut? Pidetään peukkuja pystyssä!
Apulaisoikeuskansleri Mikko Puumalainenkin on sangen varteenotettava ehdokas virkaan!

matches: KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO KKO


text:
Aavia Oy - Testamenttitapaukset-teemakuukausi, osa 4: KKO 2016:32 - testamentin peruuttaminen
Testamenttitapaukset-teemakuukausi, osa 4: KKO 2016:32 – testamentin peruuttaminen
maaliskuu 28, 2019 kirjoittaja Niko Nynäs
Viimeinen tapauksemme KKO 2016:32 käsittelee testamentin peruuttamista. Tapauksessa K ja M olivat olleet aviopari. M oli tehnyt testamentin K:n hyväksi. M oli pitänyt testamentista yhden kappaleen itsellään ja antanut kaksi kappaletta K:lle. Pariskunta oli sittemmin eronnut. M:n perillinen J oli vaatinut testamentin julistamista tehottomaksi, koska M:n jäämistöstä ei löytynyt testamenttia. Tapauksessa oli kyse siitä, oliko M peruuttanut testamentin hävittämällä.
Korkeimman oikeuden mukaan peruuttaminen ei ole määrämuotoon sidottu. Testamentin voi peruuttaa esimerkiksi repimällä alkuperäisen testamentin. Korkeimman oikeuden mukaan testamentin tekijällä tulee olla kuolemaansa asti mahdollisuus peruuttaa testamentti. Siten sillä ei ole merkitystä, onko testamentteja tehty useampi kappale. Siten Korkeimman oikeuden mukaan ratkaisevaa on, onko testamentin tekijän oma kappale hänen kuollessaan tallella. Jos kyseinen kappale ei ole tallessa, se katsotaan peruutetuksi.
Tulkinta on käytännön kannalta ongelmallinen. Testamentin saajan velvollisuus on antaa testamentti tiedoksi perillisille. Esimerkiksi tässä tapauksessa testamentin saajalla K:lla tuskin oli mahdollisuutta päästä käymään läpi M:n jäämistöä. M:n perillinen J puolestaan oli käynyt jäämistöä läpi ja ”kas kummaa”, J ei löytänyt M:n jäämistöstä K:n hyväksi tehtyä testamenttia.
Kategoriat ajankohtaista	Artikkelien selaus
Testamenttitapaukset-teemakuukausi, osa 3: KKO 2016:60 – puolison kuolema avioeron vireilläoloaikana
Lakimuutoksia-teemakuukausi, osa 1: Alaikäisten avioliitoille tuli loppu
Lakimuutoksia-teemakuukausi, osa 4: Ehdonalaiseen vapauttaminen tiukentuu
Lakimuutoksia-teemakuukausi, osa 3: Mielenosoitusten ennakkoilmoitusaika piteni 24 tuntiin
Lakimuutoksia-teemakuukausi, osa 2: Sakon muunto rangaistukseksi kevenee – ja laajenee
Testamenttitapaukset-teemakuukausi, osa 2: KKO 2016:68 – testamentin hyväksyminen
Testamenttitapaukset-teemakuukausi, osa 1: KKO 2017:49 – keskinäisen testamentin tulkinta
Perheoikeus-teemakuukausi, osa 4: Edunvalvontavaltuutus
Perheoikeus-teemakuukausi, osa 3: Lapseton vainaja ja aviopuolison perintöoikeus
© 2019 Aavia Oy - Lakimies / Lakitoimisto / Perintätoimisto / Turku

matches: KKO KKO KKO KKO KKO KKO


text:
tapetti vuosikerta HD
Kotiin / luonto / tapetti vuosikerta HD
lähettänyt: HD Lover heinäkuussa 23, 2016 sisään luonto Jätä kommentti 2,895 näkymät 0
Here Is a Bunch Of wallpaper vintage HD collection For Desktops, Kannettavat, puhelimissa ja Tabletit. Täällä HDwallpaper20.com, on yli sata tuhansia taustakuvia ovat saatavilla ilmaiseksi Lataus. Voit ladata Joka taustakuvat veloituksetta, Koska nämä taustakuvat ovat lataaja käyttäjille.
Jos Like Tämä taustakuva vuosikerta HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
Edellinen: tapetti suunnittelee HD
seuraava: taustakuvia tumblr HD
Gary Moore Historioitsija, Los Angeles ja kokoaminen
Shahrukh Khan kuningas Khan Bollywood tapetti
Cool Peace Signs taustakuva

matches: HD HD HD HD HD HD HD


text:
Järjestelmäkamerat ja peilitön digijärjestelmäkamera | Sony FI
Voi ei.Vaikuttaa siltä, että JavaScript on poistettu käytöstä selaimessasi. Jos haluat kokonaisvaltaisen Sony.fi-kokemuksen, salli JavaScript. KAMERATVaihdettavan objektiivin kameratTutustu lisävarustetaulukkoon
ObjektiivitObjektiivitLisätarvikkeetLisätarvikkeet0 TuotettaRuudukkoVertaileRuudukkoVertaileLajitteluperuste:EsiteltävätEsiteltävätHinta - suurimmasta pienimpäänHinta - pienimmästä suurimpaanUusiarviotEsiteltävätHinta - suurimmasta pienimpäänHinta - pienimmästä suurimpaanUusiarviot0 TuotettaSuodinVertaileBAJONETTISonyn järjestelmäkameroissa on A-tyypin ja kompaktikameroissa E-tyypin objektiivit (A-tyyppi sovittimen avulla).A-bajonettiE-bajonettiKENNOSuuret kuvakennot tuottavat laadukkaita kuvia, joissa on vähemmän kohinaa ja enemmän yksityiskohtia.35 mm:n täysikokoinen kennoAPS-CHINTA € €0 € - 750 €750 € - 1 500 €1 500 € - 2 200 €2 200 € - 3 000 €3 000 € +OMINAISUUDETSonyn tarkimmat kuvat vaativaan ammattikäyttöön.Suuri tarkkuus (yli 34 megapikseliä)Kuvat ovat HD-laatua tarkempia, ja niiden laatu riittää A3-kokoisiin tulosteisiin.16–24 megapikseliäUskomattoman tarkan etsimen peitto on 100 %, joten sommittelu on tarkkaa ja luontevaa.Elektroninen OLED-etsinNauti huipputarkasta 4K-tallennuksesta ja todentuntuisista videoista, joissa kuvan vääristyminen on minimaalista.4K-videoMuodosta yhteys yhteensopiviin älypuhelimiin One touch -toiminnoilla ja käytä kauko-ohjainta, jaa kuvia ja paljon muuta.Wi-Fi® ja One touch -toiminnot (NFC)Ohjelmien avulla saat kameraasi uusia toimintoja ja enemmän luovia mahdollisuuksia.Ladattavat kamerasovelluksetSOPIVIMMAT KÄYTTÖTARKOITUKSETVapaa-ajan valokuvausLehtikuvien tasoiset kuvat helppokäyttöisellä pokkarikamerallaEdistynyt harrastelijatasoErittäin tarkat kuvat APS-C-kennoillaAmmattitason valmiusTäysikokoinen kenno ja Sonyn huipputekniikka0 Hakusi tuotti tulostaTyhjennä kaikkiEnsiluokkainen E-tyypin APS-C-kamera α6500ILCE-6500 / ILCE-6500Z (22)Verraton automaattitarkennus ja muisti yli 300 kuvan jatkuvaan kuvaukseen5-akselin kuvanvakautus vastaa 5 vaihetta nopeampaa valotusaikaaTarkennuksen säätö kätevästi kosketusnäytön kauttaEnsiluokkainen E-tyypin APS-C-kamera α6500ILCE-6500 / ILCE-6500Z (22)Verraton automaattitarkennus ja muisti yli 300 kuvan jatkuvaan kuvaukseen5-akselin kuvanvakautus vastaa 5 vaihetta nopeampaa valotusaikaaTarkennuksen säätö kätevästi kosketusnäytön kauttaAlkaen:SVH1 800,00 €(VAT)α99 II, jossa on taustavalaistu täyden koon kuvakennoILCA-99M235 mm:n täysikokoinen Exmor R® CMOS -kenno, jossa noin 42,4 tehollista megapikseliäVaiheentunnistukseen perustuva hybridiautomaattitarkennusjärjestelmä ja jatkuva kuvaus 12 kuvaa sekunnissaViisiakselinen SteadyShot INSIDE – runkoon integroitu kuvanvakautus A-tyypin mallilleα99 II, jossa on taustavalaistu täyden koon kuvakennoILCA-99M235 mm:n täysikokoinen Exmor R® CMOS -kenno, jossa noin 42,4 tehollista megapikseliäVaiheentunnistukseen perustuva hybridiautomaattitarkennusjärjestelmä ja jatkuva kuvaus 12 kuvaa sekunnissaViisiakselinen SteadyShot INSIDE – runkoon integroitu kuvanvakautus A-tyypin mallilleSVH3 800,00 €(VAT)α7R II, jossa on taustavalaistu täyden koon kuvakennoILCE-7RM2 (99)PalkittuPalkittuMaailman ensimmäinen taustavalaistu täyden koon ja 42,4 megapikselin CMOS-kuvakennoBIONZ X™ – erittäin laaja ISO 50–102 400 -alueα7R II, jossa on taustavalaistu täyden koon kuvakennoILCE-7RM2 (99)Maailman ensimmäinen taustavalaistu täyden koon ja 42,4 megapikselin CMOS-kuvakennoBIONZ X™ – erittäin laaja ISO 50–102 400 -alueSVH3 720,00 €(VAT)Täyden koon kennolla varustettu E-tyypin α7S II -kameraILCE-7SM2PalkittuPalkittu35:mm:n täyden koon Exmor® CMOS -kuvakenno, jossa noin 12,2 tehollista megapikseliä4K-videotallennus, jossa kaikkien pikselien tieto luetaan ilman niiden pakkaamistaViisiakselinen optinen kuvanvakautus vähentää sumeuttaTäyden koon kennolla varustettu E-tyypin α7S II -kameraILCE-7SM235:mm:n täyden koon Exmor® CMOS -kuvakenno, jossa noin 12,2 tehollista megapikseliä4K-videotallennus, jossa kaikkien pikselien tieto luetaan ilman niiden pakkaamistaViisiakselinen optinen kuvanvakautus vähentää sumeuttaSVH3 620,00 €(VAT)Täyden koon kennolla varustettu E-tyypin α7 II -kameraILCE-7M2 BODY / KIT (99)Täysikokoinen kenno ja 5-akselinen kuvanvakainParannettu, nopea ja tehokas hybridiautomaattitarkennusTäysikokoinen 24,3 megapikselin ja 35 mm:n Exmor™ -CMOS-kennoTäyden koon kennolla varustettu E-tyypin α7 II -kameraILCE-7M2 BODY / KIT (99)Täysikokoinen kenno ja 5-akselinen kuvanvakainParannettu, nopea ja tehokas hybridiautomaattitarkennusTäysikokoinen 24,3 megapikselin ja 35 mm:n Exmor™ -CMOS-kennoAlkaen:SVH1 960,00 €(VAT)E-tyypin α7R-kamera, jossa täyden koon kennoILCE-7R (1111)36,4 megapikselin täyden koon Exmor® CMOS -kennoNopea ja älykäs automaattitarkennusjärjestelmäEi alipäästösuodatinta – tarkemmat yksityiskohdatE-tyypin α7R-kamera, jossa täyden koon kennoILCE-7R (1111)36,4 megapikselin täyden koon Exmor® CMOS -kennoNopea ja älykäs automaattitarkennusjärjestelmäEi alipäästösuodatinta – tarkemmat yksityiskohdatSVH2 270,00 €(VAT)E-tyypin α7S-kamera, jossa täyden koon kennoILCE-7S (44)12,2 megapikselin 35 mm:n täyden koon Exmor® CMOS -kennoErittäin suuri herkkyys – jopa ISO 4096004K-videolähtö, joka kykenee lukemaan kaikki pikselitE-tyypin α7S-kamera, jossa täyden koon kennoILCE-7S (44)12,2 megapikselin 35 mm:n täyden koon Exmor® CMOS -kennoErittäin suuri herkkyys – jopa ISO 4096004K-videolähtö, joka kykenee lukemaan kaikki pikselitSVH2 580,00 €(VAT)E-tyypin α7-kamera, jossa täyden koon kennoILCE-7 Body / Kit (2121)24,3 megapikselin täyden koon Exmor® CMOS -kennoTehostettu hybridiautomaattitarkennusBIONZ X -kuvaprosessoriE-tyypin α7-kamera, jossa täyden koon kennoILCE-7 Body / Kit (2121)24,3 megapikselin täyden koon Exmor® CMOS -kennoTehostettu hybridiautomaattitarkennusBIONZ X -kuvaprosessoriAlkaen:SVH1 450,00 €(VAT)α6300 E-tyypin kamera, jossa APS-C-kennoILCE-6300 BODY/KIT (33)Nopein (0,05 s) AF ja eniten vaiheentunnistukseen perustuvan AF:n pisteitä (425)24,2 megapikselin Exmor® CMOS -kenno / BIONZ X™ -kuvaprosessori4K-videotallennus, jossa kaikkien pikselien tieto luetaan ilman niiden pakkaamista, mikä parantaa kuviaα6300 E-tyypin kamera, jossa APS-C-kennoILCE-6300 BODY/KIT (33)Nopein (0,05 s) AF ja eniten vaiheentunnistukseen perustuvan AF:n pisteitä (425)24,2 megapikselin Exmor® CMOS -kenno / BIONZ X™ -kuvaprosessori4K-videotallennus, jossa kaikkien pikselien tieto luetaan ilman niiden pakkaamista, mikä parantaa kuviaAlkaen:SVH1 340,00 €(VAT)E-tyypin α6000-kamera, jossa APS-C-kennoILCE-6000 / ILCE-6000L / ILCE-6000Y / ILCE-6000Z (3232)graysilverblack24,3 megapikselin Exmor® APS HD CMOS -kennoNopea hybridiautomaattitarkennusTerävä SVGA Tru-Finder™ OLED -etsingraysilverblackE-tyypin α6000-kamera, jossa APS-C-kennoILCE-6000 / ILCE-6000L / ILCE-6000Y / ILCE-6000Z (3232)24,3 megapikselin Exmor® APS HD CMOS -kennoNopea hybridiautomaattitarkennusTerävä SVGA Tru-Finder™ OLED -etsinAlkaen:SVH780,00 €(VAT)E-tyypin α5100-kamera, jossa APS-C-kennoILCE-5100 / ILCE-5100L / ILCE-5100Y (44)whitebrownblack24,3 megapikselin Exmor® APS-C CMOS -kennoNopea hybridiautomaattitarkennus, jossa 179 vaihetunnistuspistettä180º astetta kallistuva LCD-näyttöwhitebrownblackE-tyypin α5100-kamera, jossa APS-C-kennoILCE-5100 / ILCE-5100L / ILCE-5100Y (44)24,3 megapikselin Exmor® APS-C CMOS -kennoNopea hybridiautomaattitarkennus, jossa 179 vaihetunnistuspistettä180º astetta kallistuva LCD-näyttöAlkaen:SVH570,00 €(VAT)E-tyypin α5000-kamera, jossa APS-C-kennoILCE-5000 KIT (99)whitesilverblack20,1 megapikselin Exmor® APS HD CMOS -kenno180 astetta kallistuva LCD-näyttöJaa helposti Wi-Fi®- ja NFC-yhteydelläwhitesilverblackE-tyypin α5000-kamera, jossa APS-C-kennoILCE-5000 KIT (99)20,1 megapikselin Exmor® APS HD CMOS -kenno180 astetta kallistuva LCD-näyttöJaa helposti Wi-Fi®- ja NFC-yhteydelläAlkaen:SVH570,00 €(VAT)E-tyypin α3000-kamera, jossa APS-C-kennoILCE-3000K (8585)20,1 megapikselin Exmor® APS HD CMOS -kennoElektroninen Tru-Finder™-etsinMonikäyttöinen lisävarustesovitin lisävarusteita vartenE-tyypin α3000-kamera, jossa APS-C-kennoILCE-3000K (8585)20,1 megapikselin Exmor® APS HD CMOS -kennoElektroninen Tru-Finder™-etsinMonikäyttöinen lisävarustesovitin lisävarusteita vartenSVH450,00 €(VAT)A-tyypin α99-kamera, jossa 35 mm:n täyden koon kennoSLT-A99V (66)24,3 megapikselin täyden koon Exmor® CMOS -kennoXGA Tru-Finder™ OLED -etsinKaksinkertainen automaattitarkennusA-tyypin α99-kamera, jossa 35 mm:n täyden koon kennoSLT-A99V (66)24,3 megapikselin täyden koon Exmor® CMOS -kennoXGA Tru-Finder™ OLED -etsinKaksinkertainen automaattitarkennusSVH2 340,00 €(VAT)A-tyypin α77 II -kamera, jossa APS-C-kennoILCA-77M2 Body / Kit (88)24,3 megapikselin Exmor® APS-C CMOS -kennoEdistyksellinen 79 pisteen automaattitarkennusXGA OLED Tru-Finder™ -etsinA-tyypin α77 II -kamera, jossa APS-C-kennoILCA-77M2 Body / Kit (88)24,3 megapikselin Exmor® APS-C CMOS -kennoEdistyksellinen 79 pisteen automaattitarkennusXGA OLED Tru-Finder™ -etsinAlkaen:SVH1 450,00 €(VAT)A-tyypin α68-kamera, jossa APS-C-kennoILCA-68 Body / Kit (55)PalkittuPalkittu79 pisteen (15 tähtäinpistettä) vaiheentunnistusta käyttävä automaattitarkennus24 megapikselin APS-C Exmor® CMOS -kennoBIONZ X™ -prosessoriA-tyypin α68-kamera, jossa APS-C-kennoILCA-68 Body / Kit (55)79 pisteen (15 tähtäinpistettä) vaiheentunnistusta käyttävä automaattitarkennus24 megapikselin APS-C Exmor® CMOS -kennoBIONZ X™ -prosessoriAlkaen:SVH730,00 €(VAT)A-tyypin α58-kamera, jossa APS-C-kennoSLT-A58 (3030)20,1 megapikselin Exmor® APS HD CMOS -kenno15 pisteen automaattitarkennusSVGA Tru-Finder™ OLED -etsinA-tyypin α58-kamera, jossa APS-C-kennoSLT-A58 (3030)20,1 megapikselin Exmor® APS HD CMOS -kenno15 pisteen automaattitarkennusSVGA Tru-Finder™ OLED -etsinAlkaen:SVH449,00 €(VAT)ILCE-QX1-Lens-Style-kamera, jossa 20.1 megapikselin kennoILCE-QX1 / ILCE-QX1L (44)20,1 megapikselin APS-C-tyyppinen Exmor® CMOS -kennoYhteensopiva Sonyn E-tyypin objektiivien kanssaNFC One touch -kaukosäädinILCE-QX1-Lens-Style-kamera, jossa 20.1 megapikselin kennoILCE-QX1 / ILCE-QX1L (44)20,1 megapikselin APS-C-tyyppinen Exmor® CMOS -kennoYhteensopiva Sonyn E-tyypin objektiivien kanssaNFC One touch -kaukosäädinAlkaen:SVH310,00 €(VAT)

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD


Arkisto kuulutuksille Arkistot - Page 2 of 10 - Ruskon kunta
Rakennustarkastaja on tehnyt seuraavat päätökset: Saarensuontie 41, omakotitalon ja talousrakennuksen rakentaminen, myönnetty (4.10.2019 § 182); Uuhikuja 14, omakotitalon rakentaminen, myönnetty (4.10.2019 § 183). Julkipanolista… Lue loppuun
Rakennustarkastaja on tehnyt seuraavat päätökset: Harjulantie 1, maalämpökaivojen poraaminen, myönnetty (3.10.2019 § 180); Ylitalontie 12, autokatoksen, varaston ja maalämpöputkiston rakentaminen, myönnetty (3.10.2019 § 181). Julkipanolista… Lue loppuun
Julkaistu: 2.10.2019 2.10.2019
Rakennustarkastaja on tehnyt seuraavat päätökset: Loimukuja 6, omakotitalon ja talousrakennuksen rakentaminen, myönnetty (1.10.2019 § 176); Länkitie 7, omakotitalon rakentaminen, myönnetty (1.10.2019 § 177); Länkitie 5, omakotitalon rakentaminen, myönnetty (1.10.2019 § 178); Vahdontie 901, terassin lasittaminen, myönnetty (1.10.2019 § 179). Julkipanolista… Lue loppuun
Julkaistu: 30.9.2019 2.10.2019
Rakennustarkastaja on tehnyt seuraavat päätökset: Tiukutie 8, omakotitalon rakentaminen, myönnetty (27.9.2019 § 175). Julkipanolista… Lue loppuun
Julkaistu: 27.9.2019 2.10.2019
Rakennus- ja ympäristölautakunta on tehnyt seuraavat päätökset: Vahdontie 1133, omakotitalon rakentaminen, myönnetty (19.9.2019 § 65). Julkipanolista… Lue loppuun


text:
HE 113/2004 | EDILEX
HE 113/2004 Hallituksen esitys Eduskunnalle aserikoksia koskevien säännösten uudistamiseksi
1. Nykytila ja sen arviointi
5. Riippuvuus muista esityksistä sekä kansainvälisistä sopimuksista ja velvoitteista
1.1. Rikoslaki
1.2. Ampuma-aselaki
1.3. Järjestyslaki
Laki ampuma-aselain muuttamisesta
Laki järjestyslain muuttamisesta
HE 113/2004
Hallituksen esitys Eduskunnalle aserikoksia koskevien säännösten uudistamiseksi
LaVM 27/2006
Esityksessä ehdotetaan, että rikoslakiin koottaisiin rikoslain uudistamiseen liittyvän keskittämisperiaatteen mukaisesti aserikoksia koskevat säännökset. Rikoslakiin koottaisiin nykyisin ampuma-ase- ja järjestyslain aseita koskevat vankeusuhkaiset rangaistussäännökset. Rangaistussäännösten laatimisessa on noudatettu muutoinkin rikoslain kokonaisuudistukseen kuuluvia periaatteita. Rangaistussäännöksiin ei ehdoteta sisällöllisiä muutoksia. Myös säännösten rangaistustaso säilyisi nykyisellään.
Ampuma-aserikokset jaettaisiin törkeysasteeltaan kolmeen portaaseen, ampuma-aserikokseen, törkeään ampuma-aserikokseen ja lievään ampuma-aserikokseen. Muita aserikoksia olisivat vaarallisia esineitä koskevien säännösten rikkominen, vaarallisen esineen hallussapito ja toisen vahingoittamiseen soveltuvan esineen tai aineen hallussapito. Ampuma-aselakiin jäisivät vielä ampuma-aserikkomusta koskevat rangaistussäännökset.
Aserikoksia koskevien säännösten siirtämisestä rikoslakiin aiheutuvat tarpeelliset muutokset tehtäisiin myös ampuma-aselakiin, järjestyslakiin ja rikoslain eräisiin lukuihin. Lisäksi ampuma-aselakiin ehdotetaan otettavaksi säännökset poliisin oikeudesta tietyin edellytyksin hävittää ampuma-aselaissa tarkoitetut arvoltaan vähäiset aseen osat, kaasusumuttimet, patruunat tai erityisen vaaralliset ammukset. Vastaava muita aseita koskeva hävittämissäännös jäisi järjestyslakiin.
Ampuma-aserikoksia koskevat säännökset uudistettiin 1 päivänä maaliskuuta 1998 voimaan tulleella ampuma-aselailla (1/1998; 101—103 §) ja sitä täydentävällä lainmuutoksella vuodelta 2001. Lisäksi ampuma-aserikosta koskevaan 101 §:ään on lisätty 3 momentti 1 päivänä tammikuuta 2004 voimaan tulleella lailla. Vaarallisia teräaseita ja muita vaarallisia lyömäaseita ja aineita koskevat rangaistussäännökset on perusteellisesti uusittuna siirretty kumotusta teräaselaista 1 päivänä lokakuuta 2003 voimaan tulleeseen järjestyslakiin (612/2003).
Rikoslain uudistamiseen liittyvän keskittämisperiaatteen mukaisesti vankeusuhkaiset aserikoksia koskevat säännökset ehdotetaan nyt siirrettäviksi rikoslakiin. Rikoslaissa on jo nykyisin räjähderikosta (44 luvun 11 §) ja varomatonta käsittelyä (44 luvun 12 §) sekä kemiallisen ja biologisen aseen kiellon rikkomista (11 luvun 7 a ja 7 b) koskevat rangaistussäännökset. Järjestäytyneen rikollisryhmän toimintaan osallistumisesta voidaan rikoslain 17 luvun 1 a §:n mukaan tuomita se, joka varustaa tai yrittää varustaa järjestäytynyttä rikollisryhmää muun muassa räjähteillä, aseilla tai vaarallisilla esineillä tai aineilla. Eräät aserikokset terroristisessa tarkoituksessa tehtynä tulevat rangaistavaksi rikoslain 34 a luvun 1 §:n mukaan. Lisäksi ampuma-aseen käyttö taikka sillä tai muulla aseella varustautuminen on rikoslaissa useiden rikosten kvalifiointiperusteena.
Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokous on vuonna 2001 hyväksynyt kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen yleissopimuksen ampuma-aseiden, niiden osien ja komponenttien sekä ampumatarvikkeiden laittoman valmistuksen ja kaupan torjumista koskevan lisäpöytäkirjan, jäljempänä ampuma-asepöytäkirja. Suomi on allekirjoittanut ampuma-asepöytäkirjan vuoden 2002 tammikuussa. Ampuma-asepöytäkirja saattaa aiheuttaa vähäisiä tarkistuksia myös aserikoksia koskeviin säännöksiin. Ennen ampuma-asepöytäkirjan kansallista voimaansaattamista on kuitenkin Euroopan yhteisön puitteissa saatava päätökseen EY:n komission ja jäsenvaltioiden neuvottelut siitä, miten Euroopan unionin sisällä sopimuksen artikloja tullaan tulkitsemaan ja noudattamaan. Neuvotteluja ei todennäköisesti tulla saamaan päätökseen ennen vuotta 2005.
Koska on vielä epäselvää, miltä osin ampuma-asepöytäkirja tulisi edellyttämään muutoksia aserikoksia koskeviin rangaistussäännöksiin, mahdollisia tarkistuksia ei ehdoteta tehtäväksi tässä yhteydessä. Tarkistukset on luontevinta tehdä myöhemmin ampuma-asepöytäkirjan kansallisen implementoinnin yhteydessä.
Esityksen tarkoituksena on koota rikoslakiin nykyisin ampuma-aselaissa ja järjestyslaissa olevat aseita koskevat rangaistussäännökset. Rangaistussäännöksiin ei ehdoteta tehtäväksi asiallisia muutoksia. Säännöksiin tehtäisiin ainoastaan niiden siirrosta rikoslakiin aiheutuvia vähäisiä teknisluonteisia muutoksia.
Rikoslain uuteen aserikoksia koskevaan lukuun sijoitettaisiin siten ampuma-aserikokset (1—3 §), joita olisivat ampuma-aserikos, törkeä ampuma-aserikos ja lievä ampuma-aserikos. Ampuma-aserikkomusta koskevat säännökset jäisivät nykyistä suppeampana ampuma-aselakiin. Muita aserikoksia olisivat järjestyslaista siirrettävät vaarallisia esineitä koskevien säännösten rikkominen (4 §), vaarallisen esineen hallussapito (5 §) ja toisen vahingoittamiseen soveltuvan esineen tai aineen hallussapito (6 §).
Menettämisseuraamusta koskevien rikoslain 10 luvun uusien säännösten katsottiin pääosin korvaavan ampuma-aselain 104 §:ssä nykyisin olevat erityissäännökset. Ampuma-aselain 104 §:ään ehdotetaan kuitenkin jätettäväksi säännös, jonka mukaan menettämisseuraamusta koskeva vaatimus voidaan jättää tekemättä, jos se olisi olosuhteisiin nähden kohtuuton. Säännöksellä varmistettaisiin, että mainituista syistä sekä poliisilla että syyttäjällä olisi mahdollisuus jättää esittämättä menettämisseuraamusta koskeva vaatimus. Tuomioistuimella olisi rikoslain 10 luvun 10 §:n perusteella mahdollisuus jättää menettämisseuraamus tuomitsematta kohtuuttomuusperusteella.
Poliisille ehdotetaan oikeutta hävittää muun muassa arvoltaan vähäiset aseen osat jo ennen kuin ne on tuomittu valtiolle menetetyiksi. Hävittäminen olisi ehdotuksen mukaan mahdollista, jos on ilmeistä, että tuomioistuin tuomitsisi hävitettävät esineet valtiolle menetetyksi. Ehdotus vastaisi järjestyslain muita vaarallisia ja vahingollisia esineitä ja aineita koskevia hävittämissäännöksiä.
Rikoslain kokonaisuudistuksen eräänä keskeisenä tavoitteena on ollut koota rikoslakiin tärkeimmät rikoslain ulkopuolella olevat rangaistussäännökset. Rangaistussäännösten, kuten aserikosten, kokoaminen ja siirtäminen rikoslakiin korostaa samalla rikosten moitittavuutta. Esityksellä odotetaankin olevan vähäinen aserikoksia ja niistä aiheutuvia kärsimyksiä ja kustannuksia ehkäisevä merkitys.
Lisäksi esitykseen sisältyvä ehdotus poliisin oikeudesta hävittää tietyt arvoltaan vähäiset aseen osat, kaasusumuttimet, patruunat ja erityisen vaaralliset ammukset jo ennen kuin tuomioistuin on tuominnut esineet valtiolle menetetyiksi, säästäisi tuomioistuinprosessista aiheutuneita kustannuksia. Esimerkiksi vuonna 2002 Poliisin tekniikkakeskukselle toimitettiin hävitettäväksi valtion omistukseen siirtyneitä kaasusumuttimia 1 197 kpl:ta ja patruunoita yli 60 000 kpl:ta. Osa näistä esineistä voitaisiin esityksen mukaan arvoltaan vähäisinä hävittää suoraan poliisilaitoksella ilman asian saattamista syyttäjän ja tuomioistuimen käsiteltäväksi.
Ampuma-aserikoksia koskevat ampuma-aselain säännökset uudistettiin vuosina 1998 ja 2001. Lisäksi ampuma-aserikosta koskevaan 101 §:ään lisättiin 3 momentti 1 päivänä tammikuuta 2004 voimaan tulleella lailla. Vaarallisia teräaseita ja muita vaarallisia lyömäaseita ja aineita koskevat rangaistussäännökset on perusteellisesti uusittuna siirretty kumotusta teräaselaista 1 päivänä lokakuuta 2003 voimaan tulleeseen järjestyslakiin.
Oikeusministeriön 26 päivänä elokuuta 2003 asettama työryhmä valmisteli ehdotuksen aserikoksia koskeviksi säännöksiksi (Oikeusministeriön lausuntoja ja selvityksiä 2003:38). Työryhmä ehdotti toimeksiantonsa mukaisesti, että ampuma-aselain ja järjestyslain aserikoksia koskevat säännökset koottaisiin rikoslakiin. Työryhmän ehdotuksesta pyydettiin lausunto 27 viranomaiselta ja järjestöltä. Lausunnoissa suhtauduttiin myönteisesti työryhmän ehdotukseen.
Lakiehdotus on valmisteltu virkamiestyönä oikeusministeriössä.
Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokous on 8 päivänä kesäkuuta 2001 hyväksynyt päätöslauselmalla numero 55/255 kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen yleissopimuksen ampuma-aseiden, niiden osien ja komponenttien sekä ampumatarvikkeiden laittoman valmistuksen ja kaupan torjumista koskevan lisäpöytäkirjan. Suomi on allekirjoittanut ampuma-asepöytäkirjan 23 päivänä tammikuuta 2002. Ampuma-asepöytäkirja tulee voimaan 90 päivän kuluttua siitä, kun 40. sopimuksen allekirjoittajavaltio on ratifioinut pöytäkirjan ja kun yllä mainittu varsinainen yleissopimus on tullut voimaan. Käytännössä ampuma-asepöytäkirjan voimaantulo on mahdollista aikaisintaan vuonna 2005.
Ampuma-asepöytäkirjaa koskeva sopimus on luonteeltaan niin sanottu sekasopimus eli jaetun toimivallan sopimus, jonka määräyksistä osa kuuluu Euroopan yhteisön toimivaltaan ja osa jäsenvaltion toimivaltaan. Tämän vuoksi ennen ampuma-asepöytäkirjan kansallista voimaansaattamista on Euroopan yhteisön puitteissa saatava päätökseen EY:n komission ja jäsenvaltioiden neuvottelut siitä, miten Euroopan unionin sisällä sopimuksen artikloja tullaan tulkitsemaan ja noudattamaan. Tämä voi aiheuttaa myös muutoksia aseiden hankinnan ja hallussapidon valvonnasta annettuun neuvoston direktiiviin (91/477/ETY), jäljempänä asedirektiivi. Asedirektiivin määräykset ovat monelta osin jo olleet nykyisten ampuma-aserikosten rangaistavaksi säätämisen perusteena. Neuvotteluja ei todennäköisesti tulla saamaan päätökseen ennen vuotta 2005.
Sekä ampuma-asepöytäkirja että asedirektiivi sisältävät määräyksiä, joilla on välittömiä vaikutuksia siihen, mitkä pöytäkirjan ja direktiivin vastaiset teot tulee jäsenmaissa säätää rangaistaviksi ja millä tavoin. Rangaistaviksi tulisi todennäköisesti säätää jossakin laajuudessa muun muassa ampuma-aseiden luvaton välitystoiminta, ampuma-aseiden merkintöjen väärentäminen tai poistaminen ja ampuma-aseita koskevien vielä määrittelemättömien tuonti- tai vientisäännösten rikkominen.
Koska on vielä epäselvää, miltä osin ampuma-aserikoksia koskevia säännöksiä olisi tarpeen tarkistaa ampuma-asepöytäkirjan perusteella, tullaan tarvittavat muutokset toteuttamaan ampuma-asepöytäkirjan kansallisen implementoinnin yhteydessä.
2 a luku. Sakosta, muuntorangaistuksesta ja rikesakosta
9 §. Rikesakkorikkomukset. Pykälään ehdotetaan tehtäväksi aserikosten siirtämisestä rikoslakiin aiheutuvat muutokset. Nykyisessä 4 momentissa viitataan eräisiin järjestyslain rikkomuksiin, joista eräiltä osin säädettäisiin ehdotuksen mukaan rikoslain aserikoksia koskevassa luvussa. Tämän vuoksi ehdotetaan, että 4 momenttia muutettaisiin ja 5 momenttiin otettaisiin säännökset, joiden perusteella ehdotetusta vähäisestä 41 luvun 6 §:ssä säädetystä toisen vahingoittamiseen soveltuvan esineen tai aineen hallussapidosta voidaan säätää seuraamukseksi rikesakko. Nykyinen 5 momentti siirtyisi 6 momentiksi. Rikoslain 41 luvun 7 §:ään otettaisiin myös säännös mahdollisuudesta käyttää rikesakkoa mainituissa vähäisissä rikoksissa.
34 a luku. Terrorismirikoksista
1 §. Terroristisessa tarkoituksessa tehdyt rikokset. Pykälän 2 kohdan viittaus järjestyslain 17 §:n 1 momenttiin ehdotetaan poistettavaksi, koska siinä säädellystä vaarallisia esineitä koskevien säännösten rikkomisesta ehdotetaan säädettäväksi rikoslain aserikoksia koskevassa luvussa.
41 luku. Aserikoksista
Aserikoksia koskevat säännökset ehdotetaan sijoitettavaksi rikoslain vapaana olevaan 41 lukuun, jossa ne olisivat lähellä terveyttä ja turvallisuutta vaarantavia rikoslain 44 luvun rikoksia. Aserikoksia koskevien säännösten lopullinen sijoitus rikoslaissa määräytyy rikoslain kokonaisuudistuksen päättäväksi suunnitellun kokonaistarkistuksen yhteydessä.
1 §. Ampuma-aserikos. Pykälään siirrettäisiin voimassa olevat ampuma-aselain 101 §:n ampuma-aserikosta koskevat säännökset. Ampuma-aserikoksia koskevat säännökset uudistettiin 1 päivänä maaliskuuta 1998 voimaan tulleella ampuma-aselailla ja sitä vuonna 2001 täydentävällä lainmuutoksella. Lisäksi ampuma-aserikosta koskevaan 101 §:ään lisättiin 3 momentti 1 päivänä tammikuuta 2004 voimaan tulleella lailla.
Ampuma-aserikoksia koskeva uudistus on ollut vasta muutaman vuoden voimassa eikä sen soveltamisessa ole tiettävästi aiheutunut mainittavia ongelmia. Pykälän siirtämisestä aiheutuu ainoastaan tarve muuttaa siinä olevat viittaukset ampuma-aselakiin. Tämän vuoksi pykälän yksityiskohtien osalta viitataan ampuma-aselain 101 §:n perusteluihin (HE 183/1997 vp s. 128—131, HE 110/2000 vp s. 56—57 ja HE 5/2003 vp s. 17—18).
2 §. Törkeä ampuma-aserikos. Pykälässä ehdotetaan säädettäväksi törkeästä ampuma-aserikoksesta. Ehdotettu pykälä vastaa ampuma-aselain 102 §:n säännöksiä, jotka siirrettäisiin sellaisenaan 2 §:ään. Törkeää ampuma-aserikosta koskevan tekomuodon sisällyttäminen ampuma-aselakiin tuli vuonna 1997 esityksen perustelujen mukaan (HE 183/1997 vp s. 130) tarpeelliseksi erityisesti eräiden ilmi tulleiden sellaisten rikostapausten vuoksi, joissa ampuma-aserikoksen kohteena on ollut huomattava määrä laittomasti hallussa pidettyjä aseita, ja joissa teot ovat olleet erittäin hyvin edeltä käsin suunniteltuja. Myös Euroopan yhdentyminen ja säännönmukaisen sisärajavalvonnan poistaminen edellyttivät riittävien rangaistusuhkien olemassaoloa vakavia tekomuotoja varten. Tarkempien perustelujen osalta viitataan ampuma-aselain 102 §:n perusteluihin (HE 183/1997 vp s. 130—131).
3 §. Lievä ampuma-aserikos. Pykälässä säädettäisiin lievästä ampuma-aserikoksesta. Pykälä vastaisi ampuma-aselain 103 §:n 1 momenttia. Ainoastaan rikoksen nimi ehdotetaan muutettavaksi lieväksi ampuma-aserikokseksi, joka vastaisi kolmiportaisen rikostyypin lievintä tekotyyppiä vakiintuneesti kuvaavaa ilmaisutapaa.
Pykälään ehdotetaan myös lisättäväksi tarpeelliset viittaukset ampuma-aselakiin. Ampuma-aselain 103 §:ään jäisi kuitenkin ampuma-aserikkomuksena rangaistavaksi nykyisen 2 momentin säännökset.
Pykälän yksityiskohtien osalta viitataan ampuma-aselain 103 §:n 1 momentin perusteluihin (HE 183/1997 vp s. 131—132 ).
4 §. Vaarallisia esineitä koskevien säännösten rikkominen. Pykälään siirrettäisiin järjestyslain 17 §:n 1 ja 2 momentin rangaistussäännökset. Järjestyslain 17 §:n 3 momentissa tarkoitetusta rikoksesta muodostettaisiin 5 §:ään itsenäinen rikos. Rikoksen nimeen ja asialliseen sisältöön ei ehdoteta muutoksia. Rikoksen aineellinen sisältö määräytyisi edelleen järjestyslain 9 §:n mukaan, johon ehdotetussa pykälässä viitattaisiin.
Koska ehdotettu pykälä asiallisesti vastaa äskettäin voimaan tulleen järjestyslain 17 §:n 1 ja 2 momenttia tässä viitataan mainitun järjestyslain 17 §:n sekä myös 9 ja 12 §:n perusteluihin (HE 20/2002 vp s. 38—40 sekä 42 ja 45 sekä yleisperustelujen s. 21—23).
5 §. Vaaralliseen esineen hallussapito. Pykälä vastaa järjestyslain 17 §:n 3 momenttia, josta muodostettaisiin itsenäinen vaarallisen esineen hallussapitoa koskeva rikos. Selvyyden vuoksi siihen lisättäisiin järjestyslaista maininta hallussapidon rangaistavuudesta ”yleisellä paikalla tai yleisellä paikalla olevassa kulkuneuvossa”. Erillinen pykälä on tarpeen ennen kaikkea siksi, ettei samaan pykälään sijoitettaisi rangaistussäännöksiä, joiden rangaistusasteikot poikkeaisivat toisistaan. Perustelujen osalta viitataan 4 §:ssä lausuttuun ja siinä mainittuihin järjestyslain perusteluihin.
6 §. Toisen vahingoittamiseen soveltuvan esineen tai aineen hallussapito. Pykälään siirrettäisiin järjestyslain 18 §:n rangaistussäännökset. Rikoksen asialliseen sisältöön ei ehdoteta muutoksia. Rikoksen aineellinen sisältö määräytyisi edelleen järjestyslain 10 ja 11 §:n mukaan, joihin ehdotetussa pykälässä viitattaisiin. Pykälään ehdotetaan kuitenkin tehtäväksi sekä rikoslain kokonaisuudistuksessa omaksutun kirjoitustavan mukaisia teknisiä muutoksia että säännöksen ilmaisua muutoinkin selventäviä muutoksia.
Rikoksen nimeksi ehdotetaan otettavaksi ”toisen vahingoittamiseen soveltuvan esineen tai aineen hallussapito”. Siten rikos jo nimessään ilmaisisi nykyistä paremmin sen, että kysymyksessä on ennen kaikkea hallussapitoa koskeva rikos.
Rangaistussäännös koskisi nykyisen säännöksen tapaan järjestyslain 10 ja 11 §:n vastaisia tekoja. Mainitut pykälät eroavat toisistaan selvästi, mikä ei kuitenkaan ilmene järjestyslain nykyisen 18 §:n muotoilusta. Tämän vuoksi ehdotetaan, että säännös selvyyden vuoksi jaettaisiin kahteen momenttiin sen mukaan kumman järjestyslain pykälän rikkomisesta on kysymys. Momentteihin ehdotetaan lisäksi täsmennyksiä, jotta itse pykälästä nykyistä selvemmin ilmenisi rangaistavat tekotavat, tekopaikat ja teon kohteet. Nykyisin nämä seikat ilmenevät ainoastaan järjestyslain perusteluista. Ehdotetuilla täsmennyksillä ei siten tavoitella asiallisia muutoksia järjestyslain voimassa olevaan 18 §:ään.
1 momentti. Momentissa säänneltäisiin järjestyslain 10 §:n vastaisesta hallussapidosta. Pykälään ehdotetaan selvyyden vuoksi lisättäväksi nimenomainen maininta siitä, että hallussapito olisi rangaistavaa vain yleisellä paikalla. Samasta syystä säännökseen ehdotetaan lisättäväksi myös nimenomainen maininta siitä, että rangaistavaa olisi myös ampuma-asetta tai räjähtävää esinettä erehdyttävästi muistuttavan esineen hallussapito.
2 momentti. Momentin mukaan järjestyslain 11 §:n vastainen menettely olisi rangaistavaa. Rangaistussäännöksestä ilmenisi järjestyslain nykyistä 18 §:ää täsmällisemmin rangaistavaksi tarkoitettu teko. Ehdotuksen mukaan toisen vahingoittamiseen soveltuvan esineen hallussapidosta tuomitaan myös se, joka järjestyslain 11 §:n vastaisesti myy tai muuten pysyvästi luovuttaa alle 18—vuotiaalle ilma-aseen, jousitoimisen aseen tai harppuunan.
Koska ehdotettu pykälä asiallisesti vastaa äskettäin voimaan tulleen järjestyslain 18 §:ää, tässä viitataan järjestyslain 18 §:n sekä myös 10 ja 11 §:n perusteluihin (HE 20/2002 vp s. 40—42 ja 45 sekä yleisperustelujen s. 21—23).
7 §. Rikesakko. Pykälään ehdotetaan otettavaksi viittaussäännös mahdollisuudesta rikesakon käyttöön vähäisissä 6 §:n rikoksissa. Ehdotuksen tarkoituksena on, että rikesakkoa voitaisiin edelleen käyttää siinä laajuudessa kuin järjestyslain nykyisessä 19 §:ssä säädetään. Tältä osin viitataan järjestyslain 19 §:n perusteluihin (HE 20/2002 vp s. 26 ja 45). Ehdotetussa pykälässä viitattaisiin rikoslain 2 a luvun 9 §:ään, jota ehdotetaan samassa tarkoituksessa muutettavaksi.
Ampuma-aselain ampuma-aserikoksia koskevat säännökset ehdotetaan pääosin siirrettäväksi rikoslain aserikoksia koskevaan lukuun. Tämän vuoksi ampuma-aselain 101 § kumottaisiin. Lain 102—104 §:ä ehdotetaan muutettavaksi ja lakiin lisättäväksi uusi 104 a §.
102 §. Ampuma-aserikokset. Nykyisten törkeää ampuma-aserikosta koskevien säännösten sijaan pykälään otettaisiin viittaukset rikoslain uuden 41 luvun 1—3 §:n ampuma-aserikosta, törkeää ampuma-aserikosta ja lievää ampuma-aserikosta koskeviin rangaistussäännöksiin. Samoin viitattaisiin rikoslain 44 luvun 12 §:n varomatonta käsittelyä koskeviin säännöksiin.
103 §. Ampuma-aserikkomus. Ampuma-aselain 103 §:ää muutettaisiin siten, että ampuma-aserikkomuksena olisivat rangaistavia vain nykyisessä 2 momentissa tarkoitetut rikkomukset. Syyksiluettavuutta lukuunottamatta pykälä vastaisi asiallisesti nykyistä 2 momenttia. Pykälän 1 momentin säännökset siirrettäisiin rikoslain aserikoksia koskevaan lukuun rangaistavaksi lievänä ampuma-aserikoksena. Muutoksen vaatimat tekniset korjaukset ehdotetaan tehtäväksi pykälän johtolauseeseen ja viimeiseen kappaleeseen.
Rikkomuksen rangaistavuus edellyttää nykyisin tahallisuutta. Pykälän mukaan rangaistavat teot ovat lähinnä velvollisuuksien laiminlyöntejä. Kun on kysymyksessä ampuma-aseisiin liittyvistä velvollisuuksista, niiden noudattamisessa olisi edellytettävä tavallista suurempaa huolellisuutta. Rangaistusuhka olisikin syytä asettaa myös vakavimpiin huolimattomuudesta tapahtuviin laiminlyönteihin. Esityksessä ehdotetaan, että lainkohdassa tarkoitetut laiminlyönnit olisivat ampuma-aserikkomuksena rangaistavia myös törkeästä huolimattomuudesta tehtyinä. Milloin huolimattomuutta on pidettävä törkeänä, ratkaistaan kokonaisarvostelun perusteella ja muutoinkin noudattaen rikoslain 3 luvun 7 §:n 2 momentissa mainittuja perusteita.
104 §. Menettämisseuraamus. Rikoslain 10 luvun uudet menettämisseuraamusta koskevat säännökset tekevät pykälän pääosin tarpeettomaksi. Pykälän 1 momenttiin ehdotetaan otettavaksi viittaukset rikoslain mainittuihin säännöksiin. (HE 80/2000 vp etenkin 4 §:n perustelut s. 26).
Pykälän 2 momentissa ehdotetaan kuitenkin edelleen säädettäväksi käytännössä tarpeelliseksi osoittautuneesta mahdollisuudesta jättää menettämisseuraamusta koskeva vaatimus esittämättä, jos menettämisseuraamus olisi olosuhteisiin nähden kohtuuton. Tältä osin viitataan ampuma-aselain perusteluihin (HE 183/1997 vp s. 135). Kohtuullistamissäännös täydentää erityisäännöksenä oikeudenkäynnistä rikosasioissa (689/1997) annetun lain 1 luvun 8 b :ssä säänneltyä syyttäjän oikeutta jättää menettämisvaatimus esittämättä. Ehdotettua säännöstä on vakiintuneen käytännön mukaan soveltanut myös poliisi. Tuomioistuimen oikeudesta kohtuullistaa menettämisseuraamus säädetään rikoslain 10 luvun 10 §:ssä.
104 a §. Hävittäminen. Pykälään ehdotetaan uusia säännöksiä esineen hävittämisestä. Pidättämiseen oikeutetulla virkamiehellä olisi oikeus todistettavasti hävittää tässä laissa tarkoitetut aseen osat, kaasusumuttimet, patruunat tai erityisen vaaralliset ammukset, jotka voidaan takavarikoida, jos ne ovat arvoltaan vähäisiä ja jos on ilmeistä, että tuomioistuin tuomitsisi ne valtiolle menetetyiksi.
Ampuma-aseasetuksen 63 §:n mukaisesta hävittämisestä on mahdollista päättää vasta sen jälkeen, kun hävitettävät esineet on tuomittu valtiolle menetetyksi ja ne ovat siirtyneet valtion omistukseen. Kustannusten säästämiseksi ehdotetaan, että hävittämispäätös voitaisiin tehdä jo huomattavasti aikaisemmassa vaiheessa. Käytännöllisistä syistä ehdotetaan myös, että hävittämispäätöksen voisi tehdä pidättämiseen oikeutettu virkamies. Siitä, että hävittämismahdollisuus koskisi vain arvoltaan vähäisiä esineitä, säädeltäisiin nykyistä yksiselitteisemmin.
Koska hävitettäväksi tulisivat vain esineet, jotka voidaan takavarikoida epäillyn rikoksen johdosta ja jotka tuomioistuin ilmeisesti tuomitsisi valtiolle menetetyiksi ja jotka olisivat arvoltaan vähäisiä, ei menettelyllä puututtaisi perustuslaissa säädettyyn omistuksensuojaan sillä tavoin, että lakiehdotus olisi käsiteltävä perustuslain säätämisjärjestyksessä. Vastaavasta hävittämismahdollisuudesta on jo säädetty järjestyslain 21 §:ssä niin sanottujen vaarallisten sekä toisen vahingoittamiseen soveltuvien arvoltaan vähäisten esineiden ja aineiden osalta.
Järjestyslain 17 ja 18 §:ssä säännellyt kiellettyjä esineitä ja aineita koskevat rikokset siirrettäisiin esityksen mukaan rikoslain uuden aserikoksia koskevan 41 luvun 4—6 §:ään. Järjestyslain 17 §:ään otettaisiin viittaussäännökset mainittuihin rikoslain pykäliin. Järjestyslain 18 § ehdotetaan kumottavaksi. Kiellettyjä esineitä ja aineita koskevat säännökset jäisivät edelleen järjestyslain 3 lukuun. Lisäksi järjestyslain 19 §:ään sekä 21 §:ään tehtäisiin tarvittavat vähäiset muutokset.
17 §. Muut rangaistussäännökset. Pykälään otettaisiin viittaussäännökset järjestyslain 17 ja 18 §:stä rikoslain 41 luvun 4—6 §:ään siirrettäviin rangaistussäännöksiin. Näitä olisivat vaarallisia esineitä koskevien säännösten rikkominen, vaarallisen esineen hallussapito ja toisen vahingoittamiseen soveltuvan esineen tai aineen hallussapito.
19 §. Rikesakko. Pykälästä ehdotetaan poistettavaksi viittaus 18 §:ssä säädettyyn rikokseen, josta ehdotetaan säädettäväksi rikoslain aserikoksia koskevassa luvussa. Vastaavasta rikesakon käyttömahdollisuudesta ehdotetaan myös säädettäväksi rikoslain mainitussa luvussa.
21 §. Hävittäminen ja pois ottaminen. Koska pykälässä ei ole menettämisseuraamuksia koskevia säännöksiä, ehdotetaan otsikossa mainittu menettämisseuraamus ja 1 momentin viittaus rikoslain 10 lukuun poistettavaksi. Viittausta rikoslain 10 lukuun on pidettävä suositeltavana vain silloin, kun säännellään rikoslain 10 lukua koskevista poikkeuksista.
Pykälän 2 momentissa säännelty mahdollisuus poisottamiseen ja hävittämiseen ehdotetaan johdonmukaisuussyistä ulotettavaksi myös vastoin järjestyslain 11 §:n mukaista kieltoa alle 18 vuotiaalle luovutettuihin ilma-aseisiin ja muihin siinä tarkoitettuihin aseisiin.
Lait ehdotetaan tuleviksi voimaan mahdollisimmin pian sen jälkeen, kun ne on hyväksytty ja vahvistettu.
muutetaan 19 päivänä joulukuuta 1889 annetun rikoslain (39/1889) 2 a luvun 9 § ja 34 a luvun 1 §:n 1 momentin 2 kohta,
sellaisina kuin ne ovat, 2 a luvun 9 § laissa 613/2003 ja 34 a luvun 1 §:n 1 momentin 2 kohta laissa 832/2003, sekä
lisätään lakiin siitä lailla 827/1970 kumotun 41 luvun tilalle uusi 41 luku seuraavasti:
Sakosta, muuntorangaistuksesta ja rikesakosta
Rikesakkorikkomukset
Rikesakko voidaan 2—6 momentin mukaisesti säätää seuraamukseksi virallisen syytteen alaisesta rikkomuksesta, josta säädetty ankarin rangaistus on sakkoa tai enintään kuusi kuukautta vankeutta.
Rikesakko voidaan säätää seuraamukseksi tieliikennelain (267/1981) tai ajoneuvolain (1090/2002) taikka niiden nojalla annettujen sellaisten säännösten tai määräysten vähäisestä rikkomisesta, jotka koskevat:
1) jalankulkijoita;
2) moottorittoman ajoneuvon kuljettajaa;
3) moottorikäyttöisen tai hinattavan ajoneuvon rakennetta, varusteita, kuntoa, moottorikäyttöistä ajoneuvoa kuljetettaessa vaadittavia asiakirjoja, moottorikäyttöisen ajoneuvon häiritsevää ja tarpeetonta ajoa, henkilökuljetusta, kuljettajan tai matkustajan henkilökohtaisen suojavälineen käyttöä, muita kuljettajaa koskevia liikennesääntöjä tai liikenteen ohjauslaittein osoitettuja käskyjä, kieltoja tai rajoituksia;
4) suurimman sallitun nopeuden ylittämistä moottorikäyttöisellä ajoneuvolla; taikka
5) ajoneuvon katsastusta ja rekisteröitäväksi ilmoittamista.
Rikesakko voidaan säätää seuraamukseksi myös jätelaissa (1072/1993) säädetyn roskaamiskiellon vähäisestä rikkomisesta sekä kalastuslaissa (286/1982) säädetyn kalastuksenhoito- tai viehekalastusmaksun suorittamisen laiminlyönnistä taikka kyseisen maksun suorittamista osoittavan tositteen määräajassa esittämisen laiminlyönnistä.
Rikesakko voidaan säätää seuraamukseksi myös järjestyslaissa (612/2003) säädetystä järjestysrikkomuksesta.
Rikesakko voidaan säätää seuraamukseksi myös vähäisestä 41 luvun 6 §:ssä säädetystä toisen vahingoittamiseen soveltuvan esineen tai aineen hallussapidosta.
Edellä 2—5 momentissa mainituista rikkomuksista säädetään tarkemmin valtioneuvoston asetuksella.
34 a luku
Terrorismirikoksista
Terroristisessa tarkoituksessa tehdyt rikokset
Joka terroristisessa tarkoituksessa siten, että teko on omiaan aiheuttamaan vakavaa vahinkoa jollekin valtiolle tai kansainväliselle järjestölle, tekee
2) tahallisen vaaran aiheuttamisen, tahallisen räjähderikoksen tai vaarallisia esineitä koskevien säännösten rikkomisen, on tuomittava vankeuteen vähintään neljäksi kuukaudeksi ja enintään neljäksi vuodeksi,
41 luku
Aserikoksista
Ampuma-aserikos
Joka ampuma-aselain (1/1998) vastaisesti
1) siirtää tai tuo Suomeen, siirtää Suomesta, kaupallisessa tarkoituksessa vie, kauttakuljettaa tai valmistaa taikka pitää kaupan, hankkii, pitää hallussaan tai luovuttaa ampuma-aseen, aseen osan, patruunoita tai erityisen vaarallisia ammuksia,
2) kaupallisessa tarkoituksessa korjaa tai muuntaa ampuma-aseen tai aseen osan, pitää ampumarataa taikka kouluttaa ampuma-aseiden käyttöön,
3) lainaa ampuma-aseen tai aseen osan sille, jolla ei ole oikeutta sen hallussapitoon,
4) kokonaan tai osittain laiminlyö ase-elinkeinonharjoittajalle ampuma-aselain 25 §:n 1 momentissa säädetyn velvollisuuden tiedoston pitämiseen,
5) laiminlyö ampuma-aselain 110 §:n 1 momentissa säädetyn velvollisuuden tarkastuttaa myyntiä varten valmistetut, korjatut, Suomeen siirretyt tai tuodut ampuma-aseet tai patruunat taikka
6) laiminlyö ampuma-aselain 112 a §:ssä säädetyn velvollisuuden esittää pysyvästi ampumakelvottomaksi tehty ampuma-ase tai pysyvästi toimintakelvottomaksi tehty aseen osa poliisilaitokselle,
on tuomittava ampuma-aserikoksesta sakkoon tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi.
Ampuma-aserikoksena ei pidetä 1 momentin 1 kohdassa tarkoitettua ampuma-aseen, aseen osan, patruunoiden tai erityisen vaarallisten ammusten hallussapitoa, jos tällaisen esineen hallussapitäjä oma-aloitteisesti ilmoittaa esineestä poliisille ja luovuttaa sen poliisin haltuun.
Törkeä ampuma-aserikos
Jos ampuma-aserikoksessa
1) rikoksen kohteena on erityisen vaarallinen ampuma-ase taikka suuri määrä ampuma-aseita tai aseen osia,
2) rikoksella tavoitellaan huomattavaa taloudellista hyötyä taikka
3) rikos tehdään erityisen suunnitelmallisesti
ja rikos on myös kokonaisuutena arvostellen törkeä, rikoksentekijä on tuomittava törkeästä ampuma-aserikoksesta vankeuteen vähintään neljäksi kuukaudeksi ja enintään neljäksi vuodeksi.
Lievä ampuma-aserikos
Jos ampuma-aserikos, huomioon ottaen rikoksen kohteena olleiden esineiden laatu tai määrä taikka muut rikokseen liittyvät seikat, on kokonaisuutena arvostellen vähäinen, rikoksentekijä on tuomittava lievästä ampuma-aserikoksesta sakkoon.
Vaarallisia esineitä koskevien säännösten rikkominen
Joka järjestyslain 9 §:n vastaisesti tuo maahan tai valmistaa vaarallisen esineen tai pitää sellaista kaupan, on tuomittava vaarallisia esineitä koskevien säännösten rikkomisesta sakkoon tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi.
Vaarallisen esineen hallussapito
Joka järjestyslain 9 §:n vastaisesti pitää yleisellä paikalla tai yleisellä paikalla olevassa kulkuneuvossa hallussaan vaarallista esinettä, on tuomittava vaarallisen esineen hallussapidosta sakkoon tai vankeuteen enintään yhdeksi vuodeksi.
Toisen vahingoittamiseen soveltuvan esineen tai aineen hallussapito
Joka järjestyslain 10 §:n vastaisesti pitää yleisellä paikalla hallussaan toisen vahingoittamiseen soveltuvaa esinettä tai ainetta taikka ampuma-asetta tai räjähtävää esinettä erehdyttävästi muistuttavaa esinettä on tuomittava toisen vahingoittamiseen soveltuvan esineen tai aineen hallussapidosta sakkoon tai vankeuteen enintään kuudeksi kuukaudeksi.
Toisen vahingoittamiseen soveltuvan esineen tai aineen hallussapidosta tuomitaan myös se, joka järjestyslain 11 §:n vastaisesti myy tai muuten pysyvästi luovuttaa alle 18—vuotiaalle ilma-aseen, jousitoimisen aseen tai harppuunan.
Rikesakosta seuraamuksena vähäisestä 6 §:ssä tarkoitetusta toisen vahingoittamiseen soveltuvan esineen tai aineen hallussapidosta säädetään 2 a luvun 9 §:n 5 momentissa ja 6 momentin nojalla annetulla valtioneuvoston asetuksella.
kumotaan 9 päivänä tammikuuta 1998 annetun ampuma-aselain (1/1998) 101 §, sellaisena kuin se on laeissa 601/2001 ja 804/2003,
muutetaan 102—104 §, sellaisena kuin niistä on 103 § osaksi mainitussa laissa 601/2001, sekä
lisätään lakiin uusi 104 a § seuraavasti:
Rangaistus ampuma-aserikoksesta, törkeästä ampuma-aserikoksesta ja lievästä ampuma-aserikoksesta säädetään rikoslain 41 luvun 1—3 §:ssä sekä rangaistus varomattomasta käsittelystä rikoslain 44 luvun 12 §:ssä.
Ampuma-aserikkomus
Joka tämän lain vastaisesti tahallaan tai törkeästä huolimattomuudesta
1) laiminlyö 22 §:n 1 momentissa, 24 §:n 1 momentissa, 89 §:ssä tai 111 §:n 1 momentissa säädetyn ilmoitusvelvollisuuden,
2) laiminlyö 22 §:n 2 momentissa tai 59 §:ssä säädetyn velvollisuuden ilmoittaa säilytystiloja koskevista muutoksista,
3) laiminlyö hallussapitoluvan hakemisen 52 §:n 1 momentissa säädetyssä määräajassa,
4) kokonaan tai osittain laiminlyö asekeräilijälle 59 a §:n 1 momentissa tai 60 §:n 1 momentissa säädetyn velvollisuuden tiedoston pitämiseen,
5) laiminlyö 52 §:n 2 momentissa taikka 90 tai 112 §:ssä säädetyn velvollisuuden esittää tai luovuttaa lupatodistus poliisille, 74 §:n 3 momentissa säädetyn velvollisuuden esittää tai luovuttaa Euroopan ampuma-asepassi poliisille taikka 96 §:n 1 momentissa säädetyn velvollisuuden luovuttaa lupatodistus tai suostumus poliisille,
6) laiminlyö 70 §:ssä säädetyn velvollisuuden tehdä ilmoitus aseen osan hankkimisesta tai esittää aseen osa poliisille,
7) laiminlyö valvontavelvollisuutensa annettuaan ampuma-aseen 88 §:n nojalla toisen käytettäväksi,
8) säilyttää ampuma-asetta tai aseen osaa taikka kantaa tai kuljettaa ampuma-asetta,
9) laiminlyö 108 §:n 1 momentin 3 kohdassa tai 112 §:ssä säädetyn velvollisuuden esittää pysyvästi ampumakelvottomaksi tehty ampuma-ase tai pysyvästi toimintakelvottomaksi tehty aseen osa poliisille,
10) laiminlyö velvollisuuden tarkastuttaa ampuma-ase yksityiseen valmistamislupaan 110 §:n 2 momentin nojalla sisällytetyn ehdon mukaisesti taikka
11) laiminlyö 117 §:ssä säädetyn velvollisuuden esittää lupatodistus tai Euroopan ampuma-asepassi taikka lupatodistuksen tai Euroopan ampuma-asepassiin merkittyjen lupien nojalla hallussa pidetyt ampuma-aseet, aseen osat, patruunat tai erityisen vaaralliset ammukset,
on tuomittava ampuma-aserikkomuksesta sakkoon.
Menettämisseuraamus
Rikoksentekovälineen sekä rikoksella tuotetun, valmistetun tai aikaansaadun taikka rikoksen kohteena olleen esineen tai omaisuuden valtiolle menetetyksi tuomitsemisesta säädetään rikoslain 10 luvussa.
Jos menettämisseuraamus olisi olosuhteisiin nähden kohtuuton, voidaan menettämisseuraamusta koskeva vaatimus jättää esittämättä.
104 a §
Pidättämiseen oikeutetulla virkamiehellä on oikeus todistettavasti hävittää tässä laissa tarkoitetut aseen osat, kaasusumuttimet, patruunat tai erityisen vaaralliset ammukset, jotka voidaan takavarikoida, jos ne ovat arvoltaan vähäisiä ja jos on ilmeistä, että tuomioistuin tuomitsisi ne valtiolle menetetyiksi.
kumotaan 27 kesäkuuta 2003 annetun järjestyslain (612/2003) 18 § sekä
muutetaan 17, 19 ja 21 § seuraavasti:
Muut rangaistussäännökset
Rangaistus vaarallisia esineitä koskevien säännösten rikkomisesta, vaarallisen esineen hallussapidosta ja toisen vahingoittamiseen soveltuvan esineen tai aineen hallussapidosta säädetään rikoslain 41 luvun 4—6 §:ssä.
Rikesakosta seuraamuksena 16 §:ssä tarkoitetusta järjestysrikkomuksesta säädetään rikoslain 2 a luvun 9 §:n 4 momentissa ja 6 momentin nojalla annetulla valtioneuvoston asetuksella.
Hävittäminen ja pois ottaminen
Poliisi voi ottaa pois 9, 10 tai 11 §:ssä tarkoitetun esineen tai aineen tai 13 §:ssä tarkoitetun aineen siltä, jonka hallussa se on. Pidättämiseen oikeutetulla virkamiehellä on oikeus todistettavasti hävittää 9, 10 tai 11 §:ssä tarkoitettu esine tai aine, joka voidaan takavarikoida, jos se on vähäarvoinen ja jos on ilmeistä, että tuomioistuin tuomitsisi sen valtiolle menetetyksi. Päällystöön kuuluvalla poliisimiehellä on oikeus todistettavasti hävittää myös 13 §:ssä tarkoitettu aine astioineen, jos aine astioineen on vähäarvoinen.
Poliisi voi järjestyksen ja turvallisuuden säilymiseksi ottaa pois vastoin 4 §:n säännöksiä päihdyttävää ainetta nauttineelta henkilöltä tällä hallussaan olevan avatussa tai avoimessa astiassa olevan aineen ja todistettavasti hävittää sen.
Helsingissä 11 päivänä kesäkuuta

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


Pöytäkirja 01.02.2019/Pykälä 12
Liite 3 Pentti Kankaan oikaisuvaatimus teknisen lautakunnan päätöksistä 3.8.2018 § 66 ja 18.7.2018 § 61
Liite 4 Outi Marttilan eriävä mielipide /tekn.ltk 1.2.2019 § 12
Liite 5 Teknisen johtaja Lauri Kurulan eriävä mielipide /tekn.ltk 1.2.2019 § 12
Oikaisuvaatimus teknisen lautakunnan päätöksistä § 61 ja § 66
Teknlk 01.02.2019 § 12
Pentti Kangas on tehnyt liitteen mukaisen oikaisuvaatimuksen teknisen lautakunnan päätöksistä 18.7.2018 § 61 ja 3.8.2018 § 66. Oikaisuvaatimus on kirjattu saapuneeksi kuntaan 22.8.2018. Pöytäkirja 18.7.2018 on tarkastettu 3.8.2018 pidetyssä kokouksessa. Ote yhdyskuntainsinöörin valinnasta on lähetty sähköisesti Pentti Kankaalle 8.8.2018. Oikaisuvaatimus on täten saapunut kuntaan vaaditun 14 päivän sisällä.
Pentti kangas vaatii oikeudenkäyntikulujen korvaamista oikaisuvaatimuksen tekemisestä.
Kangas toteaa, että 3.8.2018 § 66 päätös on syntynyt hallintolain 28§:n 1 mom. 7 kohdan vastaisella tavalla koska päätöksentekoon on osallistunut esteellisiä henkilöitä.
Osa henkilöistä (4) on Kankaan mukaan tutkintapyynnön kohteena. Lisäksi pöytäkirjan 18.7.2018 tarkastuspykälän käsittelyyn 3.8.2018 § 66 osallistui yhdyskuntainsinöörin valintapykälässä § 61 itsensä esteelliseksi ilmoittanut lautakunnan jäsen ja neljä muuta jäsentä jotka eivät olleet mukana 18.7.2018 kokouksessa. Pykälässä § 66 ei lainkaan käsitelty 18.7.2018 kokouksen pöytäkirjan tarkastajan esittämiä kirjallisia perusteita siitä, miksi hän ei allekirjoittanut pöytäkirjaa.
Pentti Kangas väittää osaltaan tapahtuneen syrjintää. Ensimmäisen kerran haettiin yhdyskuntainsinööriä 13.4 - 28.4.2017, paikka pantiin uudelleen hakuun lähes identtisellä hakuilmoituksella, jonka hakuaika päättyi 7.2.2018 ja edelleen uudelleenhakua jatkettiin 16.3.2018 saakka. Hän oli hakijana kaikissa vaiheissa ja hänet on ilman perusteita sivuutettu joka vaiheessa.
Kangas katsoo, että hänen kohdallaan on hakuilmoituskriteerejä sovellettu väärin ja, että häneltä on poistettu perusteettomasti lähes 17 vuoden työkokemus.
Kangas väittää oikaisuvaatimuksessa, että kunnan tiedoksiantovelvollisuudessa on rikottu törkeästi lainsäädäntöä mm. sähköisessä toimitusmenettelyssä ja kaikkien häntä koskevien asiakirjojen saannissa. Kangas epäilee, että vieläkään hän ei ole saanut kattavasti kaikkea aineistoa.
Kankaan mukaan valintaprosessi osoittaa selkeästi miten työsyrjintää ja harkintavallan väärinkäyttöä toteutetaan valintaprosessissa.
Kangas vaatii teknisen lautakunnan päätösten 18.7.2018 § 61 ja 3.8.2018 § 66 välitöntä kumoamista.
Oikaisuvaatimus on kuntalain 134 §:n mukaan käsiteltävä kiireellisenä. Sain teknisen lautakunnan esittelijänä vs. kunnanjohtaja Sanna Ylinampalta 7.9.2018 viestin, jossa hän toteaa, että P Kankaan oikaisuvaatimusta ei viedä vielä lautakuntaan, vaan hän antaa siitä erillisen määräyksen kuka asian voi esitellä, jotta mennään hallintolain mukaan. Sain tiedusteluuni 21.1.2019 viestin nykyiseltä vs. kunnanjohtajalta, että en ole asiassa esteellinen. Liitteenä oli kuntaliiton Ylinampalle jo 16.10.2018 annettu lausunto, jonka mukaan allekirjoittanut ei ollut esteellinen.
Yhdyskuntainsinöörin paikka on ollut haettavana ensimmäisen kerran 13.4. -28.4.2017. Tuolloin valittiin neljä hakijaa haastatteluihin, yksi hakijoista oli Kangas. Haastatteluihin saapui valituista kolme hakijaa. Ensimmäinen toimeen valittu perui tulonsa jonka jälkeen valittiin toinen hakija, joka myös perui myös tulonsa. Haastateltavista jäljelle jäänyttä Pentti Kangasta ei valittu vaan käynnistettiin hakuprosessi uudelleen ja tämän haun jälkeen jatkettiin hakuprosessia ilman, että perusteltiin Kankaan valitsematta jättämistä millään tavoin. Uudesta hakukierroksesta valittiin neljä haastatteluun joista yksi oli jälleen Pentti Kangas. Lautakunta päätti 30.5.2018 valita soveltuvuustesteihin insinööri Pentti Kankaan, insinööri Anssi Pölläsen ja insinööri Esa Pöyliön. Vs. tekninen johtaja Mauri Kivelä valitsi soveltuvuustestauksen tekijäksi Oy Practia Ab:n/ Antti Suvanto. Saadun tiedon mukaan tieto testauksen toteuttajan ja hänen yhteystiedot tulivat vs. kunnanjohtaja Sanna Ylinampalta. Kaikille kolmelle, Kangas mukaan lukien, tehtiin kevyt soveltuvuustesti. Tästä kolmikosta valittiin teknisen lautakunnan kokouksessa 18.7.2018.2018 § 61 yhdyskuntainsinöörin toimeen Esa Pöyliö. Koska yksi pöytäkirjan tarkastajista ei suostunut allekirjoittamaan pöytäkirjaa, tarkistettiin pöytäkirja kokouksessa 3.8.2018 § 66. Uudelle valitulle yhdyskuntainsinöörille tehtiin 6.8.2018 toistaiseksi voimassa ole työsopimus, vaikka päätös ei ole vielä lainvoimainen.
Lautakunnassa 3.8.2018 § 66 pöytäkirjaa 18.7.2018 tarkastettaessa ei käsitelty niitä kirjallisesti ilmoitettuja perusteita siitä, miksi edellisen kokouksen pöytäkirjan tarkastaja ei allekirjoittanut pöytäkirjaa 18.7.2018. Pöytäkirjan tarkastamisesta oli päättämässä viisi sellaista lautakunnan jäsentä/varajäsentä jotka eivät olleet tarkastuksen kohteena olevassa kokouksessa läsnä, joten he eivät voineet tietää oliko pöytäkirja kokouksen kulun mukainen. Kolme lautakunnan jäsentä oli läsnä molempien pykälien § 61 ja § 66 osalta.
Tekninen lautakunta 18.7.2018 § 61 on päättänyt seuraavaa:
Haastatelluista kolmesta hakijasta kaikki täyttivät koulutusvaatimuksen. Infra-alan työkokemusta hakemusten perusteella oli em. kolmella seuraavasti:
- Pentti Kangas 29 vuotta 1 kk, josta teknikkona 9 vuotta 10 kk
- Esa Pöyliö 24 vuotta 6 kk, josta teknikkona 14 vuotta
- Anssi Pöllänen 20 vuotta 1 kk, kaikki työkokemus insinöörinä
Edellä mainituin perustein lautakunnan peruste valinnalle "eniten eduksi katsottavaa työkokemusta" ei pidä paikkaansa, mikäli työkokemuksella tarkoitetaan työpaikkahakemuksessa mainittua työkokemusta.
Ansiovertailu on laadittu, ansiovertailua ei ole kuitenkaan pöytäkirjan liitteenä eikä oheismateriaalina. Ansiovertailuun on otettu työkokemuksen lisäksi sarake "oleellinen työkokemus", joka ei perustu työhakemuksen eduksi katsovaan työkokemukseen vaan on suppeampi. Tässä ansiovertailussa Pöyliön työkokemuksen kesto on merkitty virheellisesti 27 vuoteen.
Saadun tiedon mukaan pöytäkirjasta 3.8.2018 § 66 oli jätetty vs. kunnanjohtaja Sanna Ylinampan tahdosta lautakunnan jäsenen Outi Marttilan eriävän mielipiteen liitteen pois. Liitettä ei ilmeisesti ole toimitettu Kankaalle tiedoksi.
Poliisin tiedote 9.1.2018 on ollut lautakunnan jäsenillä luettavana kahteen kertaan koskien yhdyskuntainsinöörivalintoja. Jäsenet ovat omalta osaltaan harkinneet itse esteellisyyttään, yksi lautakunnan jäsen on jäävännyt itsensä. Hallintolain 29. §:n mukaan monijäsenisen toimielimen jäsenen esteellisyydestä päättää viime kädessä toimielin.
Lautakunta päättää kumota teknisen lautakunnan päätökset 18.7.2018 § 61 ja 3.8.2018 § 66. Perusteena kumoamiselle on työkokemuksen tulkinta vastoin toimen hakuilmoitusta, pöytäkirjan 18.7.2018 § 61 tarkastamatta jättämiseen liittyvien syiden käsittelemättömyys ja eriävän mielipiteen liitteen poistamien ilman perusteluja.
Kankaan vaatimuksen oikaisuvaatimuksen tekemisestä aiheutuneiden kulujen korvaamisesta lautakunta päättää hylätä lakiin perustumattomana.
Antti Pekkala poistui kokouksesta esteellisenä. Esteellisyyden perusteena sama kuin aikaisemminkin.
Ahti Ovaskainen tiedusteli onko muita esteellisiä tässä asiassa.
Puheenjohtaja kysyi Ahti Ovaskaiselta onko hänellä perusteltua esitystä jonkun lautakunnan jäsenen mahdollisesta esteellisyydestä.
Ahti Ovaskainen ei vastannut.
Esteellisyysasian käsittelyyn liittyen Outi Marttila pyysi, että lautakunta saisi nähtäville poliisin tiedotteen 9.1.2018 ja Suomen Kuntaliiton vastaus 10.4.2018 teknisen johtajan kysymykseen.
Kokouksessa pidettiin tauko klo 14.05 - 14.09.
Tekninen johtaja haki mainitut asiakirjat ja luki ne kokouksessa.
Puheenjohtaja totesi, että ei ole tuotu esille sellaisia perusteluita ketään lautakunnan jäsentä kohtaan, minkä vuoksi puheenjohtaja katsoisi velvollisuudekseen saattaa lautakunnan päätettäväksi jonkun jäsenen esteellisyys. Myöskään kukaan lautakunnan jäsenistä ei vaatinut asian ratkaisemista äänestämällä.
Tekninen johtaja ilmoitti esittelytekstiin seuraavan korjauksen johtuen päällekkäisistä työkokemusajoista Kuntarekryssä (Kuntarekry laskee päällekkäiset työajat erillisiksi)
- Pentti Kangas 25 vuotta 10 kk, josta teknikkona 9 vuotta 10 kk
Marita Toivanen teki Oula Vuollin kannattamana seuraavanlaisen vastaesityksen:
Lautakunta toteaa, että oikaisuvaatimukset tulee tuoda lautakunnan käsiteltäväksi viipymättä ja tähän tulee kiinnittää jatkossa paremmin huomiota.
Lautakunta hylkää Pentti Kankaan oikaisuvaatimukset sekä niihin perustuvat kuluvaatimukset. Perustelut:
Teknisen lautakunnan kokous 3.8.2018 § 66:
- Kuntaliitosta saatujen toimintaohjeiden mukaisesti lautakunta on hyväksynyt edellisen kokouksen pöytäkirjan, koska toinen pöytäkirjantarkastajista ei ole pöytäkirjaa tarkastanut. Väitteet siitä, että pöytäkirjantarkastukseen olisivat esteellisiä osallistumaan ne henkilöt, jotka eivät ole olleet kyseisessä kokouksessa läsnä, on lakiin perustumaton.
- Pentti Kangas on ilmoittanut oikaisuvaatimuksessaan, että hän on tehnyt tutkintapyynnön "koskien yhdyskuntainsinöörin valintaprosessin aiempia vaiheita". Lautakunta ei kykene näillä tiedoilla ottamaan asiaan kantaa enemmin kuin yleisellä tasolla toteamalla, että tutkintapyynnön tekeminen ja poliisilta saatu vahvistus siitä, että tutkintapyyntö on kirjattu poliisin järjestelmään, on nimenomaan ilmoitus siitä, että tutkintapyyntö on vastaanotettu. Juridisesti henkilö tulee tietoiseksi olevansa jossain poliisin esitutkinnassa silloin, kun hän vastaanottaa henkilökohtaisesti poliisin ilmoituksen siitä, että hän on epäillyn asemassa.
- Lautakunnan jäsenet ilmoittavat ja vastaavat itse omasta esteellisyydestään. Lautakunnan kokouksessa kukaan jäsen ei ilmaissut perusteita, eikä vaatimuksia jonkin jäsenen esteellisyyden selvittämiseksi, joten puheenjohtajalle ei tullut tarvetta selvittää kenenkään esteellisyyttä tai saattaa asiaa lautakunnan päätettäväksi.
Teknisen lautakunnan kokous 18.7.2018 § 61:
- Lautakunnan jäsenet ilmoittavat ja vastaavat itse omasta esteellisyydestään. Lautakunnan kokouksessa käsiteltäessä § 61 kukaan jäsen ei ilmaissut perusteita, eikä vaatimuksia jonkin jäsenen esteellisyyden selvittämiseksi, joten puheenjohtajalle ei tullut tarvetta selvittää kenenkään esteellisyyttä tai saattaa asiaa lautakunnan päätettäväksi.
- Esittelijänä toiminut vs. tekninen johtaja Mauri Kivelä on laatinut ansiovertailun. Hänellä on kokemusta ansiovertailun laadinnasta myös aiemmissa työtehtävissään toimiessaan mm. teknisenä johtajana. Esittelijä ei ole ottanut Pentti kankaan osalta huomioon olennaisena työkokemuksena hänen toimimistaan vesihuoltoalalla mm. Levin vesihuolto Oy:n toimitusjohtajana, koska yhdyskuntainsinöörin tehtäviin ei Kittilässä kuulu vesihuoltoon liittyviä tehtäviä.
- Lautakunta toteaa, että kyseessä on yhdyskuntainsinöörin toimi, ei virka. Lautakunnalla on laaja harkinnanvalta valita hakuehdot täyttävistä hakijoista parhaaksi katsomansa henkilö yhdyskuntainsinöörin toimeen. Lautakunta on esittelijän esityksen mukaisesti valinnut yhdyskuntainsinöörin toimeen ansioituneimman hakijan Esa Pöyliön, jolla oli eniten eduksi katsottavaa työkokemusta sekä soveltuvuustestauksen tietoihin perustuvaa edellytystä.
-Lautakunta on kokouksessaan yksimielisesti hyväksynyt puheenjohtajan äänestysesityksen yhdyskuntainsinöörin valinnasta. Pentti Kankaan valinnasta yhdyskuntainsinööriksi on äänestetty ja hän ei ole tullut valituksi toimeen, vaan lautakunnan enemmistö on valinnut toimeen Esa Pöyliön.
Muilta osin lautakunta katsoo, että Pentti Kankaan oikaisuvaatimuksessaan esiin tuomat muut seikat eivät varsinaisesti liity oikaisuvaatimuksen kohteina oleviin päätöksiin, eikä niihin ole lautakunnan osalta tarvetta lausua. Yleisellä tasolla lautakunta toteaa, että jos henkilö ei saa pyytämiään asiakirjoja viranomaiselta, voi hän pyytää asiasta viranhaltijapäätöksen ja saattaa asian valitusteitse oikeuden ratkaistavaksi.
Suoritetussa äänestyksessä "jaa"-ääniä annettiin 3 kpl (Linnala Maija, Marttila Outi ja Ovaskainen Ahti ), "ei"-ääniä 5 kpl (Hettula Juha, Jauhojärvi Pirkko, Kangas Eija, Toivanen Marita ja Vuolli Oula ).
Äänin 3 - 5 Marita Toivasen esitys tuli päätökseksi.
Outi Marttila ilmoitti jättävänsä eriävän mielipiteen.
Ahti Ovaskainen ja Maija Linnala ilmoittivat jättävänsä eriävän mielipiteen teknisen johtajan esitykseen perustuen.


text:
Suomi 24 Gay Gay Ilmaiset Seksiv / Discreet Gay Dating
Suomi 24 gay gay ilmaiset seksiv
Bajar muy zorrras madura con abuelos porno pelirrojas desnudas los mejores tetas grandes maduras follando muizoras amateur xxx ver videos trans coños sexy xxx porno gratis hentaies porno bi lesbianas películas porno rubias 19 porno xl rubias x trios polla folladoras se la calle videos porno bbw videos porno abuelas gratis tetonas porno anal chupando pollas muy gordas culonas gratis videos amateurs petardas cumlouder casting pelis x maduras xxx vidios lesvianas porno pollas mamada maduras pormo porno preñadas porno gratis videos de tias buenas xxx mujeres videos gratis sexoxxx videos gratis anal paginas porno madurita videos porno negra sexo gratis viejos porno videos porno casero peliculas porno videos amas de gorditas travestis xxx porno nekane porn free videos lesvicos gratis travesti culazos porno asiatica follando folladoras se folla a viejas muy duro videos porno porno trios x sexo massage porno grati actrices españolas juegos porno gratis videos mujeres calientes tetas muy peludos videos negras porno lesvico embarazada follando gratis de españolas videos heroticos videos sasha grey porn chochos jovenes follando gratis españoles coños peludos videos follando en español vidios pormo gratis video pirno casting porno películas porno lesbico casero peliculas porno pov hd videos porno 3d mature videos porno vidio porno free chicas para mujeres videos prono gratis amater follando playas nudistas porno viejas porno xx porno anal maduritas.
cumlouder videos porno con tios videos putasviejas maduras x videos x putas lesbianas muy gordas follando rubias dunia montenegro porno gratis gonzo porno hd sexo gratis de travestis xxx pollas mamada pov videos de madres porno en castellano gratis porno videos hentai porno silvia rubi peliculas porno hd 1080 videos pornos gratis porno español superguarras ver porno pelirojas videos travestis sexo peludas seso duro gratis sexo suave porno de gordas masagerooms porno joven porno pov videos porno años 70 video gratis porno duro porno gratis coumlouder secretarias porno folladas chicas mamando penes de sexso peliculas porno milf porn las mejores videos pornos gratis abuela follando pormo gratis xxx videos maduritas videos porno modelos porno xxx xxx hana montada videos porno follando pareja joven videos porno gratis 19rubias porno gat maduras spanish porn videos porno caliente videos porno modelos porno de hombres negros videos porno anal videos porno gratis porno viejas sexoxxx videos las mejores peliculas porno gratis en la que se corre en la secretaria follando follando negra culona porno ver vidios porno castellano chica corriendose follando mujeres negras calientes jynx maze lesbianas video porno gey gratis rubias xxx abuelas secretaria follando ribias 19 ver videos pornos travestis follando gratis viejaspeludas videos porno en castellano porno gratis peliculas porno de casa calientes videos videos caseros porno manga porno gai sonia baby porno cocina porno en español abuelas haciendo el culo xxx japonesas video travestis gratis maduras guarras chicas lesbianas videos demaduras brasileñas tetonas jovenes potno porno gordas esperanza gomez hd nacho vidal ver porno años 70 mamando penes videos porno gratis porn 18 años pornostar tube penes gigantes videos porno en hd teen porn follada video videos maduras follando blancas hentai xxx español videoa xxx gangbang rubias21 madura x videos jovenes videos porn videos porno analporn dogfart bullporn porno gratis follando abuelas españolas videos porno fuerte xxx peliculas porno gorditas españolas videos gratis porno negras desnudas cachondas xxx español chicas jovenes ver videos orgias gratis videos porno abuelas coños peludos chicas porno duro rubias porno gratis porn bdsm follar gratis porno español porno porn videos xx gratis manga gitana follando porno caliente samantha bentley negros chicos follando xxx sexo en español porno lesbico casero interracial videos hd enanas porno en castellano lesvianas ver video de maduras tetonas follando gorda follando muy grandes videos masajes eroticos de abuelas sex porn pilladas en español gratis hd porn videos gratis trios mejores peliculas x video hentai x vidros xxx negras sasha grey porn porno x videos porno anal porno gratis travestis maduras xxx follar videos pornos gratis videos xxx follando anal gratis se corre en la playa brutal tetas naturales videos putas espanolas follando negra culona superguarras ver vídeos de lesbianas porno gratis lesbianas videos caseros lesbianas corriendose a su vecina xxx follar anime porn ver películas porno para mujeres embarazadas amateur negras porno gratis porno castellano culonas ver porno gratis xxx videos porno x gang bang porno en alta definicion descargar videos porno español gratuito videos de gordas pornografia nenas calientes webcam sexo voyeur maduras.
cumlouder videos porno americanas porno películas porno de parejas porno hentay xxx de chicas porn x tetas grandes follando samia duarte sexso porno gratis famosa follando lesbianas porno de tetonas follando chicas masturvandose abuelas secretaria porno español gratis abuela folla a su madre y desnudas zorras asiaticas peliculas porno maduro ver videos de rubias tetonas ama de gordas cuarentonas follando blancas hentai x gang bang porno viejas muy putas xxx madura x de hombres maduros lesbianas tetas en español de tios follando chicas pornos gratis xxx videos cortos porno secretarias calientes la folla a tope porno gratis 18 xxx viejas haciendo sexo anal chupando pollas grandes actrices porno gratis videos porno porno porno sado porno chino gratis en español porno de chicas con gorditas follando vodeos porno amater tetonas gordas sofia rose porno como follan rubia española videos sexuales gratis videos de eyaculaciones femeninas ver videos eroticos putas buenas mamadas lamidas de actrices porno español mujeres embarazadas xxx follando tetonas y gordas maduras gratis de masajes orgias lesbianas masturbandose videos lesvianas phorno gratis xxx video putas muy peludos videos de putas porno gitanas porn hentai hardcore tios follando mujeres maduras videos amateur negras follando a hombres peludos novias follando moras xxx masage rooms 18 porno castellano follamdo sexo xxx buscar porno gratis se la playa video porno gratis porno gratis coños peludos peliculas porno extremo chicas pornos de travestis porno prono gratis de tetonas folladas en español hd maduros follando anal ferrara gomez follar videos porno trios porno de sexo gratis morenas maduras gratis ancianas gordas tetonas películas porno brutal porn free porno salvaje sexo maduro intercambio de casa pornstars famosas abuela follando anal chupadas de embarazadas sexo abuelas gordas tetonas negras calientes videos maduros follando en accion videos xxx porno cachondo petardas lesbianas gratis lesbianas sexys amateur porn es.
cumlouder lesvianas porno cono peludo es. cumlouder como chupar un coño depilado peliculas sexo gratis de maduras follando nenas calientes xxx tias buenas porno español garganta profunda porno cachondas películas pornográficas gratis videos xxx porno casting español videos porno masturbacion rusa follando gordas maduras tetonas porno online porno vídeos de tetonas hd x video porno intercambio de coños peludos hd vídeos porno bueno negros vidios pprno español videos pirnos porno follando negra follando videos de porno gratos videos sexo grates rubias18 universitarias calientes por primera vez sexo anal porno gratis xxx trans porn tube porno en la calle del porno videos pornos gratis porno duro xxx solo porno gartis porno gratis porno gratis de lisa ann xxx franceska jaime mejor video porno con el porno viejas porno gratis mujeres negras x videos porno rubias 19 los mejores videos sexo porno de intercambio de viejos rusas porno en castellano gratis abuelas gratis buen porno en español porno anal ver video porno gey gratis sexo anal videos lesvianas porno español tetonas madura nekane actriz porno sexo viejos porno gratis tetas jovenes sexo entre lesvianas videos de porno de lesbianas follando lisa ann porno español xxx spanish porn negras videos interracial pornotube hd gratis coños peludos xxx ver pelicula porno gratis chicas lesbianas gratis porn videos porno en la cocina porno erotico porno gonzo porno videos porno gratis porno gratis chicas porno.
: Suomi 24 gay gay ilmaiset seksiv
Suomi 24 gay gay ilmaiset seksiv 779
Suomi 24 gay gay ilmaiset seksiv Olen siis homo ja myös vielä neitsyt. Sitten myöskin miten voi selvittää onko joku Kikissä pervo vai se jota hän väitääkin olevansa, siis miten pysyä turvassa Kikissä. Irstaat arabimiehet Kuulun niihin, jotka ovat lääpällään irstaisiin arabimiehiin. Kaapissa oleva homo parikymppinen ihmettelee, että mistä nykyään ihmiset löytävät homoystäviä, homo-suv. Ettekö tykkää naisten pyllyistä ja sukuelimestä ollenkaan? Etsi Toggle navigation Valikko. Haluaisin imeä isoa kullia autossa Hämeenlinnassa tänä iltana.
GAY ESCORTS HELSINKI THAI HIERONTA VAASA Vai täytyykö tyytyä vain Saksan rajalliseen tarjontaan? Kaapissa oleva homo parikymppinen ihmettelee, että mistä nykyään ihmiset löytävät homoystäviä, homo-suv. Mulla on sellainen pieni vesipumppu suolen tyhjennystä varten. Olet poistumassa sivulta jota olet muokannut. Olen siis homo ja myös vielä neitsyt.
Keskustelu24 Ryhmät Lesbo, gay, bi ja trans Gay. Ilmoituksen tekeminen ja ilmoitukseen vastaaminen maksullista. Olen siis homo ja myös vielä neitsyt. Missä on hyvä meno ja hotteja homoja? Ja ennen kaikkea missä - Egyptissäkö? Milloin oli ensimmäinen kertanne, kun harrastitte homoseksiä siis ihan minkälaista Oon 18 voon neitsyt ja mietityttää.
Mistä nyt sitten saan nuore. Okei siis tällaista arkaa asiaa kysyisin. Kaapissa oleva homo parikymppinen ihmettelee, että mistä nykyään ihmiset löytävät homoystäviä, homo-suv. Kuulun niihin, jotka ovat lääpällään irstaisiin arabimiehiin. Kun välillä näkee nuorten ihmisten alle 18v laittavan Kik-seuranhakuilmoituksia nettiin, niin onko ne jotain pervoja jotka valehtelev. Ja ennen kaikkea missä - Egyptissäkö?
Gay eroottinen hieronta rovaniemi bdsm suomi
ilmaista suomiseksiä seksinet homo
seksi gay sivustot äiti nussii

matches: hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd hd