text:
HE 239/1997 - Hallituksen esitykset - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Hallituksen esitykset › 1997 › HE 239/1997
HE 239/1997
Rauhanrikoksia olisivat kotirauhan rikkominen, törkeä kotirauhan rikkominen, luvaton tunkeutuminen ja törkeä luvaton tunkeutuminen. Yksityiselämää suojattaisiin edelleen etenkin kotirauhan suojaamilla paikoilla muun muassa oikeudettomalta tunkeutumiselta, metelöinniltä ja tarkkailulta. Kotirauhan suojaama alue pysyisi suunnilleen ennallaan, mutta se määriteltäisiin nykyistä tarkemmin laissa. Niin sanottua julkista kotirauhaa ja virastorauhaa koskevat erilliset säännökset korvattaisiin luvatonta tunkeutu- mista koskevilla uusilla rangaistussäännöksillä. Säännökset suojaisivat virastojen ohella muun muassa liikehuoneistoja ja toimistoja. Salakatselun rangaistavuus ulotettaisiin tietyin edellytyksin myös näissä tiloissa oleskelevien tarkkailuun.
Samalla muutettaisiin telemarkkinalaissa oleva viittaus rikoslakiin.
2.1. Yksityiselämän suoja perustuslaissa
ja rikoslainsäädännössä
4.4. Yksityiselämää loukkaava tiedon levittäminen
ja kunnian loukkaaminen
2. Telemarkkinalaki
2. Laki telemarkkinalain 50 §:n muuttamisesta
Salakuuntelusta, salakatselusta sekä salakuuntelun ja salakatselun valmistelusta otettaisiin lakiin omat säännökset (5―7 §). Myös rikosten yritys tulisi rangaistavaksi. Ehdotus laajentaisi salakatselun soveltamisalaa kotirauhan suojaaman alueen ulkopuolelle pukukoppeihin ja muihin kotirauhan suojaamaan paikkaan rinnastettaviin tiloihin. Suoja ulottuisi myös yleisöltä suljettuihin virastoihin, liikkeisiin, toimistoihin ynnä muihin vastaaviin rakennuksiin ja huoneistoihin. Teknisellä laitteella tapahtuvan kuuntelun ja tallettamisen rangaistavuus säilyisi suurin piirtein nykyisellään.
Kuolleen henkilön muiston häpäiseminen säilyisi luvussa muttei enää itsenäisenä rikoksena vaan kunnianloukkausrikoksen sivutunnusmerkistönä (9 § 2 mom.). Sen syytteeseenpanoa rajoittavasta ehdottomasta 20 vuoden määräajasta luovuttaisiin.
Äänen tai kuvien tallettaminen teknisellä laitteella voi tulla rangaistavaksi myös henkilörekisteririkoksena, jota koskeva säännös vuonna 1987 sisällytettiin uuteen yksityisyyttä suojaavaan yleiseen henkilörekisterilakiin (471/1987). Vuonna 1995 tulivat voimaan rikoslain kokonaisuudistuksen toiseen vaiheeseen kuuluneet tieto- ja viestintärikoksia koskevat rikoslain 38 luvun salassapitoa ja viestintäsalaisuuden loukkausta koskevat rangaistussäännökset. Uudistuksessa säädettiin viestintäsalaisuuden loukkauksena rangaistavaksi luottamuksellisen keskustelun kuunteleminen ja tallentaminen salaa teknisellä laitteella muualla kuin kotirauhan piirissä. Henkilörekisteririkosta koskeva rangaistussäännös siirrettiin tuolloin tieto- ja viestintärikoksia koskevan rikoslain 38 luvun 9 §:ksi.
Rikoslain 24 luvun 2 §:ssä säädetään laittomasta kotietsinnästä. Pykälän mukaan rangaistaan etsinnästä, jos sitä pitää se, jolla ei ole siihen valtaa, tai jos se, jolla on siihen valta, pitää sitä laittomassa järjestyksessä. Rangaistuksena on sakko tai enintään vuosi vankeutta.
Vuonna 1995 tuomittiin kotirauharikoksista alioikeuksissa 588 henkilöä. Rangaistukset jakautuivat erityyppisten kotirauharikosten kesken seuraavasti:
Rikoslain       Rikos (päärikoksen                                   Rangaistuja
24 luvun säännös   mukaan  tilastoituna)                                 henkilöitä
1 Q 1 mom.      Yksityisen kotirauhan rikkominen                          121
1 Q 2 mom.      Julkisen kotirauhan rikkominen                              7
1 Q 3 mom.      Rauhan rikkominen pahoinpitelyn aikomuksessa ym.          189
2 Q             Laiton kotietsintä                                          -
3 Q 1 mom.      Yksityisen kotirauhan väkivaltainen häiritseminen          37
3 Q 2 mom.      Julkisen kotirauhan väkivaltainen rikkominen                1
3 a Q 1 mom.      Kotirauhan häiritseminen                                  205
3 a Q 2 mom.      Virastorauhan häiritseminen                                28
Kotirauharikoksista tuomittujen lukumäärä on noussut vuodesta 1961 kolminkertaiseksi. Eniten ovat lisääntyneet rikoslain 24 luvun 1 §:n 3 momentissa rangaistaviksi säädetyt teot ja 3 a §:n 1 momentissa tarkoitettu kotirauhan häiritseminen. Yksityisen kotirauhan rikkomisesta tuomittujen määrä on lisääntynyt alle 20 prosentilla.
Valtaosa kotirauharikoksista tuomituista on saanut sakkorangaistuksen. Kotirauhan rikkomisesta (1 § 1 mom.) tuomituista kuitenkin 14 prosenttia on tuomittu vankeuteen vuosina 1986―1990. Julkisen kotirauhan rikkomisessa (1 § 2 mom.) vankeusrangaistusten osuus on ollut näinä vuosina 16 prosenttia. Kotirauhan rikkomisesta pahoinpitelyn ynnä muun aikomuksessa (1 § 3 mom.) tuomituista peräti 75 prosenttia sai samana aikana vankeusrangaistuksen, joista ankarin oli pituudeltaan puolitoista vuotta. Vuosina 1986―1990 väkivaltaisesta yksityisen kotirauhan häiritsemisestä (3 § 1 mom.) tuomituista 12 prosenttia sai vankeusrangaistuksen. Vastaava osuus kotirauhan häiritsemiseen (3 a § 1 mom.) syyllistyneistä oli 2 prosenttia ja julkisen kotirauhan rikkomiseen (3 a § 2 mom.) syyllistyneistä 1 prosentti.
Rikoslain 24 luvun 4 §:ssä on säännökset hautarauhan rikkomisesta. Teko toteutetaan muun muassa ottamalla ruumis tai sen osa haudasta tai pitelemällä ilkivaltaisesti hautaamatonta ruumista taikka vahingoittamalla hautaa. Rangaistuksena on korkeintaan yksi vuosi vankeutta tai sakkoa. Viime aikoina on tuomittu kolmesta viiteen henkilöä vuosittain hautarauhan rikkomisesta rangaistukseen. Seurauksena on yleensä ollut sakkoa.
Salakatselusäännöstä ja valmistelusäännöstä on sovellettu tuomioistuimissa varsin harvoin. Salakatselusta on annettu vuosina 1986―1995 alioikeudessa yhteensä viisitoista tuomiota. Sen sijaan salakuunteluasioita on tuomioistuimissa jouduttu käsittelemään useammin. Viime vuosikymmenen alkupuoliskolla juttujen määrä pysyi vuosittain yhden ja viiden välillä. Vuoden 1984 jälkeen salakuuntelutuomioiden määrä kuitenkin lisääntyi huomattavan nopeasti ja vuosina 1986―1990 niitä oli vuosittain keskimäärin 91. Syynä tälle rikosten määrän poikkeuksellisen nopealle lisääntymiselle oli poliisiradion kuuntelemiseen soveltuvien radiolaitteiden yleistyminen. Kun poliisi samaan aikaan tehosti poliisiradion kuuntelemiseen soveltuvien laitteiden etsimistä, seurauksena oli syytteiden määrän moninkertaistuminen alioikeuksissa.
Keväällä 1991 korkein oikeus antoi poliisiradion salakuuntelua koskevassa asiassa päätöksen (KKO 1991 II 76), jonka mukaan sellaisenkaan radiolähetyksen, jota ei ole tarkoitettu yleisesti kuunneltavaksi, pelkkä kuunteleminen ei ole salakuunteluna rangaistavaa. Tämän päätöksen seurauksena alioikeuksissa ratkaistujen salakuuntelujuttujen määrä väheni nopeasti. Viime vuosina salakuuntelusäännöstä ei alioikeuksissa ole sovellettu juuri lainkaan.
Kunnianloukkausjuttujen määrä tuomioistuimissa on huomattavasti alentunut rikoslain säätämisen ajoista. Kun kunnianloukkauksista alioikeuksissa tuomittuja vuonna 1900 oli noin 750 ja enimmillään vuonna 1910 suunnilleen 1000, tuomioiden määrä oli alimmillaan vuonna 1970 vain 24. Tämän jälkeen tuomittujen lukumäärät ovat hitaasti lisääntyneet. Tuomittuja on 1990-luvulla ollut vuosittain 100―160. Vuonna 1995 tuomittuja oli 141.
Yksityiselämän loukkaamisesta on vuosina 1986―1995 tuomittu rangaistukseen 28 henkilöä eli vuosittain keskimäärin 2 tai 3 henkilöä. Seuraamuksena on ollut sakko.
Esityksessä ehdotetaan kotirauhan rikkomista, salakuuntelua ja -katselua sekä kunnian ja yksityiselämän loukkaamista koskevien rikoslain säännösten (RL 24 ja 27 luku) uudistamista kokonaisuudessaan ja kokoamista yhteen lukuun (RL 24 luku). Esityksen tavoitteena on ratkaista eräitä voimassa olevaan lakiin liittyviä tulkintaongelmia, tarkistaa rangaistavuuden rajoja sekä selkeyttää ja nykyaikaistaa säännösten kirjoitustapaa ja systematiikkaa. Samalla joudutaan tekemään vähäisiä tarkistuksia myös rikoslain 38 ja 42 lukuun sekä telemarkkinalakiin (396/1997).
Asumista suojaavan säännöstön kokoamista omaksi rikoslain luvukseen ei ole pidetty välttämättömänä. Kun asumissuhteissa syntyvien ongelmien ratkaisemisessa tarvitaan rikosoikeudellista säännöstöä, voidaan turvautua rikoslain yleissäännöksiin. Tällaisia asumiseenkin liittyviin tilanteisiin soveltuvia säännöksiä ovat muun muassa rikoslain 36 luvun 1 §:n petos ja 6 §:n kiskonta, 16 luvun 14 §:n omankädenoikeus ja 25 luvun 8 §:n pakottaminen. Vuokranantaja voidaan tuomita myös kotirauhan rikkomisesta, jos hän esimerkiksi tunkeutuu vuokralaisen asuntoon omalla avaimellaan ilman asuinhuoneiston vuokrauksesta annetun lain (481/1995) mukaista oikeutta.
Ehdotetun 24 luvun 2 §:ssä säädettäisiin törkeästä kotirauhan rikkomisesta. Pykälässä on samoja aineksia kuin voimassa olevan lain 24 luvun 1 §:n 3 momentissa ja 3 §:n 1 momentissa. Kotirauhan rikkominen voisi olla törkeää ensinnäkin sillä perusteella, että rikoksentekijä tai osallinen on varustautunut aseella tai muulla vaarallisella välineellä. Toisena perusteena on, että rikoksen uhrilla on perusteltu syy pelätä turvallisuutensa olevan vaarassa rikostilanteeseen liittyvän uhkailun, omaisuuden vahingoittamisen tai rikoksentekijöiden lukumäärän vuoksi. Kotirauhan rikkomisen törkeys harkittaisiin tavanomaisen kokonaisharkinnan perusteella.
Luvun 3 §:n säännökset luvattomasta tunkeutumisesta koskisivat ensinnäkin niin sanottua julkista kotirauhaa tai virastorauhaa. Nykyistä lakia vastaten pykälässä mainitaan virastot. Soveltamisala on kuitenkin laajempi kuin nykyisten säännösten, sillä ehdotetussa 3 §:ssä mainitaan nimenomaisesti liikehuoneistot, tuotantolaitokset, toimistot ja kokoustilat suojan kohteina. Tekotavan samoin kuin kohteen samankaltaisuus varsinaisten kotirauharikosten kanssa puoltaa luvattoman tunkeutumisen sijoittamista kotirauharikosten yhteyteen. Mainitunlaisten huoneistojen ja rakennusten sekä rakennuksiin liittyvien aidattujen piha-alueiden lisäksi pykälän suojan piirissä olisivat valtakunnan tai ulkopuolisten turvallisuuteen liittyvistä syistä kasarmialueet ja muut puolustusvoimien käytössä olevat alueet. Nykyisin viimeksi mainituille alueille tunkeutumisesta säädetään rangaistus rikoslain 42 luvun 1 §:ssä, joka nyt ehdotetaan kumottavaksi.
Toisaalta rikoslain 24 luvun 3 §:n soveltamisala olisi julkisen kotirauhan osalta nykyistä suppeampi. Pykälää ei sovellettaisi vähäisissä (2 mom.) eikä 1 §:n 2 kohdassa tarkoitetuissa häirintätapauksissa. Mainitunlainen häirintä jäisi kuitenkin pääosin rangaistavaksi rikoslain 42 luvun 7 §:n mukaisena ilkivaltana. Joissakin tapauksissa voisivat tulla sovellettaviksi eräät rikoslain 16 luvun säännökset rikoksista julkista viranomaista ja yleistä järjestystä vastaan (1―5 §) sekä 10 luvun säännökset rikoksista uskonrauhaa vastaan. Mainittuja säännöksiä korvaavat, vastaavan sisältöiset säännökset sisältyvät myös eduskunnan käsiteltävänä olevaan hallituksen esitykseen (HE 6/1997 vp), jossa muun muassa rikoslain 16 ja 17 lukua ehdotetaan muutettaviksi.
Myös aidattua varastoaluetta on harkittu säännöksen piiriin. Kun varastoalueen suojaamistarve painottuu muita rikoslain 24 luvun ehdotetussa 3 §:ssä tarkoitettuja kohteita selvemmin omaisuuden suojaamiseen anastusta tai vahingoittamista vastaan, pykälän soveltamisalaa ei ehdoteta yleisesti laajennettavaksi varastoalueisiin. Tunkeutumiseen varastoalueelle tai pihamaalle voidaan joissakin tapauksissa soveltaa myös rikoslain 28 ja 35 luvun omaisuutta tai 16 luvun viranomaisia ja yleistä järjestystä suojaavia säännöksiä.
Myöskään hautarauhan rikkomisesta ei ehdoteta otettavaksi säännöstä uuteen 24 lukuun. Asiasta on tarkoitus säätää eduskunnan käsiteltävänä olevan rikoslain muutettavaksi ehdotetun 17 luvun 12 §:ssä.
Ehdotetun 24 luvun 4 §:n mukaan luvaton tunkeutuminen voisi olla törkeä kahdella perusteella. Ensimmäisenä perusteena on rikoksentekijän tai osallisen varustautuminen aseella tai muulla vaarallisella välineellä. Sama peruste ehdotetaan otettavaksi törkeää kotirauhan rikkomista koskevaan 2 §:ään. Toisena perusteena on teon kohdistuminen ylimpien valtioelinten tai vieraan valtion tai hallitusten välisen järjestön valtuuskunnan tai edustuston käytössä olevaan rakennukseen tai huoneistoon.
Esitykseen ei sisälly enää omaa säännöstä laittomasta kotietsinnästä, josta nykyisin säädetään rikoslain 24 luvun 2 §:ssä. Pykälässä tarkoitettuihin tekoihin voidaan soveltaa yleisiä rikoslain 16 luvun 14 §:n omankädenoikeutta tai virkavallan anastusta taikka 40 luvun 7, 8 ja 10 §:n virka-aseman väärinkäyttämistä tai törkeää virka-aseman väärinkäyttämistä taikka virkavelvollisuuden rikkomista koskevia säännöksiä. Jos sisään tunkeudutaan väkivaltaa käyttämällä, sovellettaviksi tulevat kotirauhasäännökset. Omankädenoikeutta ja virkavallan anastusta koskevat säännökset sisältyvät eduskunnan käsiteltävänä oleviin rikoslain 16 ja 17 lukuun.
Esityksen lähtökohtana on, että ihmisten yksityiselämä tarvitsee suojaa tekniseltä tarkkailulta myös muualla kuin kotirauhan suojaamassa paikassa. Esitys laajentaisi salakatseluna rangaistavan käyttäytymisen alaa nykyisestään. Salakuuntelun osalta kysymys olisi vain rikoslain kokonaisuudistuksen toisessa vaiheessa jo vuonna 1995 toteutetun, viestintäsalaisuuden loukkausta koskevan säännöksen (38 luvun 3 §:n 1 momentin 2 kohta) siirtämisestä rikoslain 24 luvun 5 §:n 1 momentin 2 kohdaksi.
Salakuuntelun rangaistavuus ei olisi kotirauhan suojaaman alueen ulkopuolella sidottu tiettyyn paikkaan, vaan kuunneltava voi oleskella missä tahansa. Rangaistavuuden edellytyksenä on, ettei puhujalla ole syytä olettaa ulkopuolisen kuulevan hänen puhettaan. Silloin kun puhe on tarkoitettu nimenomaisesti keskustelua salaa tallentavan osapuolen tietoon, yksityisyyden suojan loukkausta ei voida pitää niin merkittävänä, että kotirauhankaan piirissä käytävän keskustelun tallentamista olisi syytä säätää salakuunteluna rangaistavaksi.
Saman henkilön jatkuva tai toistuva katselu ja kuvaaminen teknisellä laitteella saattaa loukata yksityisyyttä tuntuvasti myös yleisillä paikoilla ja paikoilla, joihin yleisöllä on pääsy. Esitykseen ei kuitenkaan sisälly ehdotusta salakatselun ulottamisesta yleisille paikoille tältäkään osin. Tiettyä henkilöä tarkkailee jatkuvasti lähinnä poliisi rikollisuuden ehkäisemiseksi ja selvittämiseksi. Tätä oikeutta on laissa tuntuvasti rajoitettu (poliisilain 31 § ja pakkokeinolain 5 a luvun 4 §:n 2 mom.). Yksityisen henkilön teknisellä laitteella suorittama mahdollinen tietyn henkilön pitkäaikainen tarkkailu yleisellä paikalla ei ole ainakaan toistaiseksi muodostunut ongelmaksi.
Automaattinen televisio- tai muu kameravalvonta saatetaan myös kokea yksityisyyttä loukkaavana yleisilläkin paikoilla. Jos kameravalvonnassa tallennetaan ääntä ja kuvaa, siihen saattaa soveltua henkilörekisterilainsäädäntö. Asiaan ei tiettävästi ole otettu kantaa oikeuskäytännössä. Kameravalvonnan yksityiskohtaisempi sääntely ei kuitenkaan ole ollut tässä yhteydessä mahdollista tarkemman, kameravalvonnan käyttöä ja vaikutuksia koskevan selvityksen puuttuessa. Rikoksentorjunnan neuvottelukunnassa on kuitenkin valmisteilla selvitys kameravalvonnasta. Vasta sen valmistuttua lainsäädännön, myös rangaistussäännösten, muutostarpeet voidaan arvioida tarkemmin.
Henkilörekisterilainsäädäntö koskee henkilötietojen keräämistä ja tallettamista henkilörekisteriin sekä henkilörekisterissä olevien henkilötietojen käyttöä ja luovuttamista. Henkilöiden kuvaaminen ja heidän puheensa tallettaminen saattaa olla paitsi salakuuntelua tai salakatselua samalla myös henkilötietojen keräämistä ja tallettamista henkilörekisteriin. Jos tietojen tallettamisessa ei tällöin noudateta henkilörekisterilakia, sovellettavaksi voi tulla myös rikoslain 38 luvun 9 §:ssä tarkoitettu henkilörekisteririkos. Salakatselua ja -kuuntelua koskevat rangaistussäännökset ja henkilörekisteririkos eivät ole toisiaan poissulkevia säännöksiä.
Omaa rangaistussäännöstä ei myöskään ehdoteta salakuuntelulla tai -katselulla saadun aineiston hyväksikäytön varalle. Riittävä suoja saadaan soveltamalla hyväksi käyttämiseen yksityiselämää loukkaavaa tiedon levittämistä koskevaa rikoslain 24 lukuun ehdotettua 8 §:ää tai kunnianloukkausrikoksia koskevia samaan lukuun ehdotettua 9 tai 10 §:ää taikka henkilörekisteririkosta (RL 38:9) tai eräitä muita tietojen oikeudetonta hankintaa, hallussapitoa, välittämistä, levittämistä tai paljastamista koskevia rangaistussäännöksiä. Näitä ovat muun muassa maanpetos (RL 12:3), vakoilu (RL 12:5), turvallisuussalaisuuden paljastaminen (RL 12:7), luvaton tiedustelutoiminta (RL 12:9), yritysvakoilu (RL 30:4), yrityssalaisuuden väärinkäyttö (RL 30:6), kiristys (RL 31:3), salassapitorikos ja -rikkomus (RL 38:1 ja 2), virkasalaisuuden rikkominen ja tuottamuksellinen virkasalaisuuden rikkominen (RL 40:5).
Esityksessä ei ehdoteta yksityiselämän loukkaamista koskevan rangaistussäännöksen soveltamisalan laajentamista siten, että väkivaltaisesti kuolleen henkilön yksityiselämän loukkaus, joka aiheuttaa kuolleen läheisille kärsimyksiä, tulisi rangaistavaksi. Sen sijaan oikeusministeriössä on valmisteilla esitys laiksi viranomaisten toiminnan julkisuudesta ja siihen liittyviksi laeiksi. Mainittuun lakiin on kaavailtu säännöstä, jonka mukaan esitutkinta-asiakirjoihin sisältyvät yksityiselämään liittyvät arkaluonteiset tiedot jäisivät esitutkinnan päätyttyäkin salaisiksi.
Esityksen mukaan nykyisenkaltainen herjaus- ja solvausrikosten välinen ero poistettaisiin. Näin vältettäisiin eräitä rajanveto-ongelmia, ja kunnianloukkaussäännöstöstä saataisiin nykyistä selvästi yksinkertaisempi ja selkeämpi. Kunnianloukkauksessa olisi vain yksi perusmuoto (9 §) ja tämän ankaroitettu tekomuoto (10 §). Eri tyyppisten tekojen moitittavuuserot voidaan ottaa riittävän hyvin huomioon valittaessa rangaistusta yhdennettyjen säännösten asteikoilta.
Ankaramman asteikon mukaan rangaistavaksi kunnianloukkaus voisi tulla joko siksi, että tieto tai vihjaus on toimitettu lukuisten ihmisten saataville taikka kärsimystä tai vahinkoa aiheuttavan luonteensa vuoksi. Kuolleen henkilön muiston häpäiseminen säilyisi luvussa, muttei enää itsenäisenä rikoksena vaan kunnianloukkausrikoksen sivutunnusmerkistönä (9 § 2 mom.). Sen syytteeseenpanoa rajoittavasta ehdottomasta määräajasta luovuttaisiin, ja teon rangaistavuuden päättyminen ajan kulumisen myötä ratkeaisi harkinnanvaraisten perusteiden mukaan.
Ehdotetussa 24 luvussa ei ole voimassa olevan 27 luvun 5 §:ää vastaavaa säännöstä syytetyn oikeudesta näyttää soimauksensa toteen. Säännöstä ei tarvita, koska tällainen oikeus esittää näyttöä teon oikeudellisen arvioimisen kannalta merkittävästä seikasta kuuluu syytetylle ilman nimenomaista säännöstäkin. Nykyisen 5 §:n lopun säännös mahdollisuudesta kuulla todistajaa muussakin tuomioistuimessa kuin siinä, missä kunnianloukkausasia on vireillä, on myös tarpeeton. Yleissäännös todistajan kuulemisesta rikosasiaa käsittelevän tuomioistuimen ulkopuolella on oikeudenkäymiskaaren 17 luvun 41 §:n 2 momentissa. Tarpeeton on rikoslain 24 luvun 5 §:n 2 momenttikin. Momentissa on ohjeita sen oikeudenkäynnin huomioon ottamisesta, jossa tutkitaan kunnianloukkausoikeudenkäynnin asianomistajan tekemäksi väitettyä rikosta. Näiden ohjeiden noudattaminen on ilman eri säännöksiäkin itsestään selvää, kun kunnianloukkausoikeudenkäynnissä selvitetään aineellista totuutta. Selvä ilman nimenomaista säännöstä on myös 5 §:n 3 momentin mukainen oikeus esittää tarpeellista näyttöä huolimatta siitä, että kunnianloukkausoikeudenkäynnin asianomistajan tekemäksi väitetyn rikoksen syyteoikeus on vanhentunut.
Ehdotettu salakatselusäännös on pääosin eduskunnan lakivaliokunnan vuonna 1972 esittämän periaatelinjauksen mukainen. Salakatselun rangaistavuus on ulotettu pukuhuoneisiin ja muihin kotirauhan suojaamiin paikkoihin rinnastettaviin tiloihin sekä yleisöltä suljettuihin liikkeisiin, toimistoihin, kokoustiloihin ja muihin vastaaviin huoneistoihin ja rakennuksiin niiden aidattuine piha-alueineen.
Yksityiselämän saadessa 1995 hallitusmuodon perusoikeuksille takaaman suojan hallitus totesi tätä koskevassa esityksessään, että ehdotettu hallitusmuodon 8 § yhdessä hallitusmuodon 16 a §:n 1 momentin kanssa edellyttää lainsäätäjän ylläpitävän tehokasta säännöksen turvaamien oikeushyvien suojaa (HE 309/1993 vp, s. 53). Tämä esitys vahvistaisi yksityisyyden, kotirauhan ja kunnian suojaa selkeyttämällä vanhentuneita säännöksiä ja laajentamalla yksityiselämää loukkaavan rangaistavan käyttäytymisen alaa eräiltä osin.
Hallitus on antanut eduskunnalle rikoslain muuttamista koskevan esityksen (HE 6/1997 vp), johon sisältyvät muun muassa viranomaisiin ja yleiseen järjestykseen kohdistuvia rikoksia koskevat säännökset (RL 16 ja 17 luku). Mainittuun rikoslain muuttamista koskevaan esitykseen samoin kuin nyt käsillä olevaan esitykseen sisältyy ehdotus rikoslain 24 luvun laitonta kotietsintää (2 §) ja hautarauhan rikkomista (4 §) koskevien säännösten kumoamisesta. Näistä rikoslain muutosesityksistä jälkimmäisenä voimaan tulevaa joudutaan eduskuntakäsittelyn aikana muuttamaan siten, ettei rikoslain 24 luvun jo kumottua 2 ja 4 §:ää säädettäisi kumottaviksi. Mainituissa pykälissä tarkoitetut teot olisivat säännösten kumoamisen jälkeenkin pääosin rangaistavia. Rangaistavuus perustuisi joko rikoslain muihin voimassaoleviin säännöksiin (RL 16:14, 40:7, 8 ja 10 sekä 42:7) tai ne osittain korvaaviin rikoslain uusiin virkavallan anastusta, omankädenoikeutta ja hautarauhan rikkomista koskeviin säännöksiin.
Esitykseen ei sisälly virastorauhan häiritsemistä koskevia rikoslain 24 luvun 3 §:n 2 momenttia eikä 3 a §:n 2 momenttia vastaavia säännöksiä, koska nämä rikokset kohdistuvat lähinnä yleiseen järjestykseen. Kyseessä oleva häirintä olisi edelleen pääosin rangaistavaa rikoslain 42 luvun 7 §:n mukaisena ilkivaltana ja laajemminkin eduskunnan käsiteltävänä olevan rikoslain muutettavaksi ehdotetun 17 luvun 13 §:n mukaisena ilkivaltana.
Oikeusministeriön asettama sananvapaustoimikunta on ehdottanut painovapauslaissa säännellyn rikosoikeudellisen vastuujärjestelmän kokonaisuudistusta. Toimikunta ehdottaa myös valtakunnansyyttäjää syyttämistoimivallan käyttäjäksi julkaistun viestin sisältöön perustuvasta rikoksesta. Nykyisin oikeusministeriöllä on syyttämistoimivalta painovapausrikoksissa. Tässä esityksessä ei ole puututtu painovapauslain sisältöön. Painovapauslain rikosoikeudellista vastuuta ja syyttämistoimivaltaa koskeva uudistus toteutetaan luontevimmin mainitun paino- ja ilmaisuvapautta koskevan kokonaisuudistuksen yhteydessä.
Oikeusministeriössä on valmisteltavana tapaamis- ja lähestymiskiellon mahdollistava lainsäädäntö itsensä rikoksen uhkaamiksi tuntevien henkilöiden sellaiseksi ennakolliseksi suojaamiseksi, joka ei poliisilain 14 tai 20 §:n nojalla ole mahdollista. Kysymykseen tulisivat yhteydenottokielto tai, jos tämä ei riitä, myös kielto oleskella suojatun henkilön asuin-, työ- tai muun olinpaikan läheisyydessä. Kieltojen käyttöä voitaisiin harkita esimerkiksi rauhanhäiritsemistapauksissa. Valmisteilla oleva erillisellä lailla toteutettavaksi suunniteltu tapaamis- ja lähestymiskieltoa koskeva säännöstö täydentäisi esitykseen sisältyviä yksityisyyden, rauhan ja kunnian suojaa koskevia säännöksiä.
Oikeudettomana ei yleensä olisi pidettävä menemistä kotirauhan suojaamalle piha-alueelle, jos tarkoituksena on hyväksyttävän syyn vuoksi mennä tapaamaan jotakuta kotirauhan piirissä oleskelevaa henkilöä, vaikka tulija samalla joutuisikin ohittamaan "pääsy kielletty" -kyltin. Asuntoon sisään tunkeutumista vastoin asunnon haltijan kieltoa ei kuitenkaan tee oikeutetuksi pelkkä tapaamispyrkimys. Vastaavia esimerkkejä voidaan löytää muistakin tekotavoista. Yhteistä niille on, että kotirauhan rikkominen ei ole kysymyksessä, jos kotirauhan lyhytaikainen häiritseminen tapahtuu hyväksyttävästä syystä.
Kotirauhan rikkominen voi olla törkeää kahdella perusteella. Pykälän 1 kohtaa voitaisiin soveltaa paitsi silloin, kun aseella on varustautunut se rikoksentekijä, jonka teko juuri on arvioitavana, myös silloin, kun joku muu rikokseen osallinen on aseistautunut. Lainkohta on tässä suhteessa samanlainen kuin törkeää varkautta koskevan rikoslain 28 luvun 2 §:n 1 momentin 4 kohta. Jos ase on ollut muulla osallisella, rikoksentekijä voidaan tuomita törkeästä rikoksesta vain, jos hän on ollut tietoinen aseesta.
Lainkohdassa tarkoitettu ase voi olla mikä tahansa ampuma-, lyömä-, terä- tai muu ase. Koska aseelle ei ehdoteta asetettavaksi erityistä vaarallisuusvaatimusta, lainkohtaa voitaisiin soveltaa myös ilma-aseella varustautuneeseen kotirauhan häiritsijään. Muu vaarallinen väline voi olla esimerkiksi jokin räjähde, kuten törkeässä varkaudessa ja ryöstössä, mutta myös esimerkiksi pesäpallomaila tai laudankappale voisi olla ehdotetussa 1 kohdassa tarkoitettu vaarallinen väline. Samalla tavalla vaarallisia ovat tukahduttavat ja myrkylliset kaasut. Muun vaarallisen välineen ei tarvitsisi olla aseeseen rinnastettava tai aseen kaltainen. Ampumakelvottomat asejäljennökset ja leikkiaseet eivät kuitenkaan ole lainkohdassa tarkoitettuja vaarallisia välineitä. Niillä uhkaaminen voi täyttää kuitenkin 2 kohdan vaatimukset.
Ehdotetun 1 kohdan soveltamisala on laajempi kuin törkeää varkautta tai törkeää ryöstöä koskevissa vastaavissa lainkohdissa. Törkeän ryöstön tunnusmerkistö on voitu jättää suppeammaksi sen vuoksi, että jo ryöstön perussäännöksen enimmäisrangaistus on varsin ankara, kuusi vuotta vankeutta. Vähemmänkin vaarallisia välineitä käyttävät ryöstäjät voidaan siten tuomita riittävän ankariin rangaistuksiin. Törkeän kotirauhan rikkomisen enimmäisrangaistus sen sijaan jäisi kahdeksi vuodeksi vankeutta. Törkeässä varkaudessa taas vaarallisilla välineillä varustautuminen ei tyypillisesti synnytä yhtä vaarallisia ja uhkaaviksi koettuja tilanteita kuin kotirauhan rikkomisessa. Kotirauhan rikkomisessa uhrit ovat säännönmukaisesti paikalla rikosta tehtäessä, kun taas varkaat usein yrittävät varmistua siitä, että rikospaikalla ei ole ihmisiä. Vaarallisten välineiden käyttäminen ei ole varkaudessa keskeinen moitittavuutta lisäävä peruste. Tästäkin syystä törkeän varkauden vaarallisten välineiden luettelo voi olla suppeampi kuin törkeässä kotirauhan rikkomisessa. Lisäksi varkauden perustekomuodon enimmäisrangaistus on lähes yhtä ankara, vuosi ja kuusi kuukautta, kuin törkeään kotirauhan rikkomiseen ehdotettu maksimi.
Lainkohdassa tarkoitetun teon kohteille on yhteistä ennen kaikkea se, että niissä yleensä työskentelee tai oleskelee ihmisiä, joiden rauhaa ja yksityisyyttä on tarkoitus suojella. Siten esimerkiksi lato tai varasto ei voi olla pykälässä tarkoitettu muu vastaava rakennus tai huoneisto. Sellainen voisi sen sijaan olla esimerkiksi koulu, kasarmirakennus, sairaala, museo, vankila taikka kulttuuri- tai liikuntalaitos. Säännös kattaisi myös työtilat, käytettiinpä niitä sitten ammatinharjoittamiseen tai vaikkapa vain harrastustoimintaan.
Lainkohdassa tarkoitettujen rakennusten pihat eivät yleensä olisi pykälässä tarkoitetun suojan piirissä. Lainkohdan soveltaminen piha-alueeseen edellyttää, että se on aidattu. Aidattu piha-alue voi liittyä virastoon tai tuotantolaitokseen taikka mihin tahansa pykälän soveltamispiirissä olevaan rakennukseen. Pykälässä tarkoitetuksi aidaksi ei kelpaa mikä tahansa rakennelma. Aitauksen ja olosuhteiden on oltava sellaisten, ettei oleskelukiellon olemassaolosta aitauksen rajaamalla alueella jää epäselvyyttä.
Piha-alueella tarkoitetaan suhteellisen rajattua rakennukseen välittömästi liittyvää aluetta. Säännöksen soveltamisalaa ei voi aitaamalla laajentaa piha-alueen ulkopuolelle. Luvaton liikkuminen ja oleskelu laajemmallakin alueella kuten esimerkiksi teollisuusalueella voidaan tarvittaessa kieltää sisäasiainministeriön poliisilain 52 §:n nojalla antamalla poliisimääräyksellä.
Luvattoman tunkeutumisen tekotavat olisivat pykälän 1 momentissa samat kuin ehdotetun 1 §:n 1 momentin 1 kohdassa. Niitä käytetään myös samassa merkityksessä kuin 1 §:ssä. Esimerkiksi tunkeutuminen voi siis tässäkin tarkoittaa sekä fyysisten esteiden että muulla tavoin selkeästi ilmoitetun tahdon sivuuttamista. Kätkeytyminen ja jääminen liittyvät yleensä tilanteisiin, joissa tekijä on päässyt paikkaan hyväksytyllä tavalla, mutta ei noudata poistumiskehotusta.
Luvattoman tunkeutumisen tulee olla oikeudetonta, jotta teosta voitaisiin tuomita rangaistus 3 §:n nojalla. Oikeutuksesta voi olla nimenomaiset säännökset laissa. Siten esimerkiksi poliisin oikeus mennä pykälässä tarkoitettuun paikkaan voi perustua muun muassa pakkokeinolain 5 luvun 2 tai 8 §:ään tai poliisilain 13, 14, 15 tai 20 §:ään. Sen sijaan oleskelu puolustusvoimien käytössä olevalla alueella on oikeudetonta vain, jos puolustusvoimien asianomainen viranomainen on tehnyt päätöksen liikkumiskiellosta alueella.
Luvaton tunkeutuminen voitaisiin arvioida törkeäksi kahdella perusteella. Ensimmäisenä perusteena olisi pykälän 1 kohdassa rikoksentekijän tai osallisen varustautuminen teon toteuttamista varten aseella tai muulla vaarallisella välineellä. Peruste on sama kuin törkeässä kotirauhan rikkomisessa (1 kohta). Sen perusteluissa lausuttu soveltuu sellaisenaan myös tulkittaessa 4 §:n 1 kohdan sisältöä.
Esityksen tarkoituksena on eräiltä osin siirtää salakuuntelun ja viestintäsalaisuuden loukkauksen soveltamisalan välistä rajaa. Ehdotettu 5 § on yleissäännös, joka kattaisi periaatteessa kaikentyyppisen puheen ja keskustelun kuuntelun. Salakuuntelu kohdistuisi puheviestintään ja muihin ääniaaltoihin, kun taas sähköisesti tai muulla tavalla välitettävän suojatun viestin kuunteleminen arvioitaisiin rikoslain 38 luvun 3 §:n mukaisena viestintäsalaisuuden loukkauksena.
Ehdotettu 1 kohdan säännös suojaisi jokaista luvallisesti kenen tahansa kotirauhan piirissä oleskelevaa henkilöä teknisellä laitteella tapahtuvalta kuuntelulta. Kotirauhan suojaamalla alueella oleskelevan henkilön puheen kuuntelu ja tallettaminen olisi rangaistavaa, olivatpa kuuntelulaitteet ja kuuntelija sitten kotirauhan piirissä tai sen ulkopuolella. Teko olisi rangaistava vaikka äänitettäisiin vain se, minkä omin korvin muutenkin voi kuulla.
On ollut jossain määrin tulkinnanvaraista, onko voimassa olevan lain mukaan kotirauhan suojaamassa paikassa käytävän keskustelun osallisella oikeus äänittää salaa keskustelu vai ei. Korkein oikeus on katsonut, ettei kysymyksessä olevassa tilanteessa tapahtuva keskustelun tallentaminen ole rangaistavaa salakuuntelua (KKO 1981 II 182). Nyt säädettäisiin nimenomaisesti, ettei 1 kohdan mukainen tallentaminen olisi edelleenkään salakuunteluna rangaistavaa silloin, kun tallentaja on ottanut keskusteluun osaa.
Kotirauhan suojaaman paikan muiden tapahtumien kuin keskustelun kuuntelu ja tallentaminen teknisellä laitteella olisi rangaistavaa vain, jos menettely loukkaa yksityisyyttä. Vaatimuksella yksityisyyden loukkaamisesta on tarkoitus poistaa rangaistavuuden piiristä yksityisyyden kannalta lähes merkityksettömien tapahtumien kuuntelu tai tallentaminen. Yksityisyyttä loukkaavaa ei olisi esimerkiksi kerrostalossa naapureiden asuntoihin radiosta kuuluvan kovaäänisen musiikin nauhoittaminen, koska ääni on jo siirtynyt yksityisyyden piirin ulkopuolelle.
Rangaistavaa ei olisi sekään, että keskustelun osapuoli nauhoittaa puheen, vaikka samalla tallentuisi myös pesukoneen surinaa, koiran haukuntaa tai muuta vastaavaa ääntä. Keskustelija ei voisi kuitenkaan keskusteluun osallistumattomien muiden asunnossa oleskelevien suostumuksetta keskustelua nauhoittaessaan samalla tallentaa heidän puhettaan ja siten loukata heidän yksityisyyttään. Yksityisyyttä loukkaavaa salakuuntelua olisi myös esimerkiksi rakkauselämään liittyvien äänten luvaton kuuntelu ja tallentaminen.
Yksityisyyden käsitettä on käsitelty yleisperustelujen jaksossa 1.
Momentin 2 kohta koskee muita kuin 1 kohdassa tarkoitettuja paikkoja. Se on 1 kohtaa siten suppeampi, että vain puheen kuunteleminen ja tallentaminen olisi rangaistavaa ja sekin vain salaa tapahtuvana. Lainkohtaa vastaavan rikoslain nykyisen 38 luvun 3 §:n 1 momentin säätämiseen johtaneen hallituksen esityksen perusteluja (HE 94/1993 vp, s. 132―153) voidaan siten käyttää myös tulkittaessa ehdotettua 2 kohtaa.
Edellytyksenä rangaistavuudelle on, ettei puhe ole tekijän tai kenenkään muunkaan ulkopuolisen tietoon tarkoitettu. Tällä vaatimuksella rajataan 2 kohdan soveltamisalan ulkopuolelle sellaisten keskustelujen tallentaminen, joihin tallentaja osallistuu. Illmaisulla "muunkaan ulkopuolisen" korvattaisiin sanonta "muiden ulkopuolisten". Ehdotettu ilmaus osoittaisi nykyistä selvemmin, että yhdenkin ulkopuolisen tietoon tarkoitettu puhe ei saisi säännöksessä tarkoitettua suojaa salakuuntelulta. Lisäksi rangaistavan kuuntelemisen tai tallentamisen tulee kotirauhan suojaaman paikan ulkopuolella olla tapahtunut olosuhteissa, joissa puhujalla ei ole syytä olettaa ulkopuolisen kuulevan hänen puhettaan. Esimerkiksi ravintolassa, liikennevälineessä tai puistonpenkillä käytävä keskustelu saisi suojaa vain sillä edellytyksellä, ettei ulkopuolisten voida olettaa kykenevän kuuntelemaan keskustelua ilman erityistä laitetta. Kovaääninen tai muuten helposti ulkopuolisten kuultavissa oleva keskustelu ei saisi lainkohdassa tarkoitettua suojaa. Säännöksen soveltaminen ratkeaisi siis niiden ulkoisten olosuhteiden perusteella, joissa keskustelua käydään.
Pykälän 1 momentin 1 kohdassa suojataan kotirauhan piirissä ja siihen rinnastettavassa tilassa oleskelevaa henkilöä. Kotirauhan ala ehdotetaan määriteltäväksi 11 §:ssä. Nykyinen salakatselusäännös rajoittuu kotirauhan piiriin. Pykälän 2 kohta laajentaisi salakatselusuojan piiriä ehdotetussa 3 §:ssä tarkoitetuissa huoneistoissa ja rakennuksissa ja rakennuksiin liittyvillä aidatuilla pihoilla oleskeleviin henkilöihin. Lisäedellytyksenä on, että paikan tulee olla yleisöltä suljettu.
Kyseinen suoja laajennettaisiin myös kotirauhan suojaamaan paikkaan rinnastettavissa oleviin tiloihin. Rinnastettavuus kotirauhan suojaamaan paikkaan tarkoittaa, että paikka on jollakin tavalla erityisesti suojattu tai erityisen suojan tarpeessa. Suojaamisintressi perustuu siihen, että paikassa harjoitetaan intiimejä, yksityisyyteen kuuluvia toimia. Tällaisissa paikoissa, esimerkiksi liikuntapaikkojen puku- tai suihkuhuoneissa, käymälöissä, saunoissa tai vaatetusmyymälöiden sovituskopeissa oleskeleva voi olettaa, että hän on suojassa ulkopuolisten katseilta. Ihmisten käyttäytymisen tarkkailu sovituskopeissa ja vastaavissa tiloissa koetaan yleensä selvästi loukkaavaksi, eivätkä ihmiset yleensä voi sellaisissa paikoissa riittävästi suojautua tarkkailulta silloinkaan, kun se tapahtuu avoimesti.
"Tila"-käsitteellä on haluttu ilmaista, että kysymykseen voi tulla myös huonetta pienempi koppi tai muu katseilta suojattu paikka.
Katseleminen ja kuvaaminen olisi 2 kohdan mukaan rangaistavaa vain, jos se tapahtuu yksityisyyttä loukaten. Rangaistavaa olisi sekä salaa että avoimesti tapahtuva tarkkailu, jos se loukkaa tarkkailtavan yksityisyyttä. Kotirauhan suojaaman alueen ulkopuolellakin lainkohdassa tarkoitetuissa yleisöltä suljetuissa paikoissa oleskelevan avoinkin tarkkailu olisi siten rangaistavaa salakatselua, jos se tapahtuu yksityisyyttä loukaten. Rangaistavan käyttäytymisen alan rajaaminen mainituin tavoin olisi perusteltua salakatselussa, koska tarkkailtava ei voisi useissa tapauksissa välttää kuvatuksi tulemista ja siten yksityisyytensä loukkaamista, vaikka kuvaaja ei yrittäisikään toimia salaa. Sen sijaan salakuuntelussa tarkkailtavat voivat yleensä tarvittaessa keskeyttää puheensa tai ainakin säädellä sitä saatuaan kuunteluaikeista tiedon.
1 mom. Ehdotetun 1 momentin sanamuoto poikkeaa joissakin kohdin voimassa olevasta. Osa muutoksista perustuu rikoslain kokonaisuudistuksessa yleisesti käytettyyn kirjoitustapaan. Niinpä ehdotetussa 1 momentissa puhutaan oikeudettomasta esittämisestä, kun voimassa olevassa laissa käytetään ilmaisua "ilman laillista oikeutta". Ilmaisujen asiallinen sisältö on sama. Sisällöllistä muutosta ei ole myöskään tavoiteltu korvaamalla ilmaisu "levittää ― - tiedon" sanonnalla "esittää tiedon". "Esittää"-sanaa ehdotetaan käytettäväksi kunnianloukkausta koskevassa ehdotetussa 9 §:ssä, jolloin on johdonmukaista käyttää sitä myös 8 §:ssä.
Ollakseen rangaistavaaa tiedon levittämisen on oltava oikeudetonta. Yksityiselämää koskevan tiedon levittäminen voi olla oikeutettua silloinkin, kun sen esittäminen ei ole 2 momentissa tarkoitetulla tavalla tarpeen yhteiskunnallisesti merkittävän asian käsittelemiseksi. Nimenomainen tai oletettu suostumus tekee yksityisasioista kertomisen luvalliseksi. Viimeksi mainitulla perusteella on katsottu sallituksi kertoa joukkotiedotusvälineissa esimerkiksi viihdetaiteilijoiden ja muiden paljon julkisuudessa esiintyvien henkilöiden yksityisasioita. On huomattava, että suostumus on aina peruutettavissa ja että suostumus koskee vain sen antajaa. Myös ehdotetun 8 §:n 2 momentin peruste mahdollistaa ainoastaan kyseessä olevaa henkilöä itseään koskevan kirjoittelun. Vaikka kertominen poliitikon tai esiintyvän taiteilijan yksityiselämästä olisikin sallittua, tämä vaikutus ei ulotu asianomaisen henkilön sukulaisiin, tuttaviin tai muihin ulkopuolisiin, ellei vastaavaa perustetta ole heidänkin osalta olemassa.
Asian yhteiskunnallinen merkittävyys saattaa poikkeuksellisesti oikeuttaa yksityiselämää loukkaavan tiedon levittämisen silloinkin, kun henkilö, jota tieto koskee, ei toimi 2 momentissa tarkoitetussa tehtävässä. Oikeutettua olisi siten esimerkiksi tavanomaisen uutisvälityksen puitteissa tapahtuva uutisten julkaiseminen julkisissa rikosoikeudenkäynneissä esille tulleista asioista siitäkin huolimatta, että tällaiset uutiset voivat aiheuttaa säännöksessä tarkoitettuja yksilön kannalta haitallisia vaikutuksia. Joukkotiedotusalan järjestöt ovat luoneet oman eettisen säännöstönsä tällaisia tapauksia varten.
Ehdotetussa 8 §:n 2 momentissa on nimenomaisesti esitetty ajatus, jota voimassa olevan lain 27 luvun 3 a §:n lopussa on tavoiteltu. Ehdotuksen tarkoituksena ei ole muuttaa nykyisen säännöksen soveltamisalaa.
Pykälän 2 momentissa nimenomaan mainittuihin politiikkaan, elinkeinoelämään ja julkiseen virkaan rinnastettavia muita tehtäviä ovat muun muassa taide- ja kulttuurielämä sekä huippu-urheilu. Tieto näissä tehtävissä toimivien yksityiselämäänkin kuuluvista seikoista, jos ne liittyvät menettelyyn mainitussa toiminnassa, on laillisesti levitettävissä, jos tiedon esittäminen on tarpeen yhteiskunnallisesti merkittävän asian käsittelemiseksi.
Kunnianloukkaussäännöksellä ei ole tarkoitus rajoittaa nykyistä oikeutta julkaista tietoja tai arvostelua, joka kohdistuu menettelyyn politiikassa, julkisessa tehtävässä, elinkeinoelämässä, tieteessä, taiteessa tai muussa näihin rinnastettavassa toiminnassa. Esimerkiksi joukkotiedotusvälineissä ei ole aina mahdollista hankkia varmaa tietoa väitteiden totuudenmukaisuudesta. Niille on kuitenkin oltava riittävät perusteet. Kaikkia sellaisia kielteisiä tai henkilökohtaisia väitteitä, jotka voivat julkistettuina olla loukkaavia, tulee ennen esittämistä arvioida kriittisesti. Väitteiden paikkansapitävyys on yritettävä varmistaa useammasta kuin yhdestä lähteestä.
2 mom. Kuolleen henkilön muiston häpäisemistä voitaisiin pitää kunnianloukkauksena vain silloin, kun henkilöstä on esitetty valheellinen tieto tai vihjaus. Säännöksen soveltamisala on siis selvästi suppeampi kuin 1 momentissa tarkoitetun rikoksen. Kuollutta henkilöä koskevan väitteen esittäminen ei voisi myöskään tulla rangaistavaksi 10 §:ssä säädettäväksi ehdotetun törkeän kunnianloukkausrikoksen ankaramman asteikon mukaan. Voimassa olevan lain vastaavalla säännöksellä (rikoslain 27 luvun 4 §) ei ole ollut sanottavaa käytännön merkitystä. Viime vuosikymmenen aikana säännöstä ei ole alioikeustilastojen mukaan sovellettu kertaakaan.
Loukkauksen kohteena 2 momentissa tarkoitetuissa teoissa voivat olla vainajalle erityisen läheiset ihmiset. Erityisen läheisen henkilön käsitettä on täsmennetty ehdotetun 12 §:n 3 momentin perusteluissa.
2 mom. Myös yksityiselämää loukkaava tiedon levittäminen ja kunnianloukkausrikokset olisivat asianomistajarikoksia. Silloinkin, kun tärkeän yleisen edun voitaisiin katsoa vaativan syytteen nostamista joukkotiedotusvälinettä käyttäen tehdystä rikoksesta ilman asianomistajan syytepyyntöä, syytteen nostamiseen tarvittaisiin oikeusministeriön määräys. Voimassa olevassa laissa syyteoikeus on järjestetty samalla tavoin (rikoslain 27 luvun 8 §). Sääntelyyn johtaneen hallituksen esityksen perustelujen mukaan mahdollisuutta syyttää ilman asianomistajan syytepyyntöä voitaisiin tarvita, jos jokin tiedotusväline toistuvasti syyllistyisi törkeisiin tässä tarkoitettuihin rikoksiin. Oikeusministeriön asema syyttämistoimivallan käyttäjänä tulee tarkistettavaksi yleisemminkin painovapausrikoksissa valmisteilla olevan sananvapauden käyttämistä joukkoviestimissä koskevan lainsäädäntöhankkeen yhteydessä (komiteanmietintö 1997:3).
Telemarkkinalain 50 §:n 2 momentissa oleva viittaus rikoslain nykyisen 24 luvun 3 a §:ään muutettaisiin viittaukseksi ehdotettuun rikoslain 24 luvun 1 §:n 2 kohtaan, joka sisällöltään vastaa nykyisen 24 luvun 3 a §:n 1 momenttia.
1) rikoksentekijä tai osallinen varustautuu teon toteuttamista varten aseella tai muulla vaarallisella välineellä taikka
1) tunkeutuu taikka menee salaa tai toista harhauttaen virastoon, liikehuoneistoon, toimistoon, tuotantolaitokseen, kokoustilaan taikka muuhun vastaavaan huoneistoon tai rakennukseen tai sellaisen rakennuksen aidatulle piha-alueelle taikka kasarmialueelle tai muulle puolustusvoimien käytössä olevalle alueelle taikka
1) kotirauhan suojaamassa paikassa käytävää keskustelua, johon hän ei osallistu, tai yksityisyyttä loukaten, mitä siellä muuten tapahtuu, taikka
2) muualla kuin kotirauhan suojaamassa paikassa salaa puhetta, jota ei ole hänen eikä muunkaan ulkopuolisen tietoon tarkoitettu, sellaisissa olosuhteissa, joissa puhujalla ei ole syytä olettaa ulkopuolisen kuulevan hänen puhettaan,
1) kotirauhan suojaamassa paikassa tai siihen rinnastettavassa tilassa oleskelevaa henkilöä taikka
Yksityiselämää loukkaavana tiedon levittämisenä ei pidetä sellaisen yksityiselämää koskevan tiedon, vihjauksen tai kuvan esittämistä politiikassa, elinkeinoelämässä, julkisessa virassa tai näihin rinnastettavassa tehtävässä toimivasta, joka liittyy tämän menettelyyn mainitussa toiminnassa, jos esittäminen on tarpeen yhteiskunnallisesti merkittävän asian käsittelemiseksi.
Virallinen syyttäjä ei saa nostaa syytettä yksityiselämää loukkaavasta tiedon levittämisestä, kunnianloukkauksesta eikä törkeästä kunnianloukkauksesta, ellei asianomistaja ilmoita rikosta syytteeseen pantavaksi. Oi- keusministeriö voi kuitenkin antaa määräyksen syytteen nostamisesta, jos rikos on tapahtunut joukkotiedotusvälinettä käyttäen ja erittäin tärkeä yleinen etu vaatii syytteen nostamista.
Edellä 9 §:n 2 momentissa tarkoitetun rikoksen voi ilmoittaa syytteeseen pantavaksi kuolleen henkilön leski, sisarus, sukulainen suoraan etenevässä tai takenevassa polvessa taikka vainajan kanssa yhteisessä taloudessa elänyt tai muu vainajalle erityisen läheinen henkilö.
Laki telemarkkinalain 50 §:n muuttamisesta
muutetaan 30 päivänä huhtikuuta 1997 annetun telemarkkinalain (396/1997) 50 §:n 2 momentti seuraavasti:
Poliisilla on 1 momentin estämättä oikeus teleliittymän haltijan suostumuksella saada:
1) rikoslain 24 luvun 1 §:n 2 kohdassa tarkoitetun kotirauhan rikkomisen selvittämiseksi tarvittavia tunnistamistietoja teleliittymään otetuista teleyhteyksistä; sekä
2) matkaviestimestä lähetettyjä viestejä koskevat tunnistamistiedot siltä osin kuin se on tarpeen sellaisen rikoksen selvittämiseksi, jonka johdosta matkaviestin tai siinä käytetty liittymä on oikeudettomasti toisen hallussa.
ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖYLEISPERUSTELUT1. Johdanto2. Nykyinen lainsäädäntö2.1. Yksityiselämän suoja perustuslaissa ja rikoslainsäädännössä2.2. Kotirauharikokset2.3. Salakuuntelu ja -katselu2.4. Kunnian ja yksityiselämän loukkaaminen3. Nykyisen sääntelyn ongelmia3.1. Kotirauharikokset3.2. Salakuuntelu ja -katselu3.3. Kunnian ja yksityiselämän loukkaaminen4. Esityksen tavoitteet ja keskeiset ehdotukset4.1. Yleistä4.2. Kotirauharikokset4.3. Salakuuntelu ja -katselu4.4. Yksityiselämää loukkaava tiedon levittäminen ja kunnian loukkaaminen5. Esityksen vaikutukset6. Asian valmistelu7. Muita esitykseen vaikuttavia seikkojaYKSITYISKOHTAISET PERUSTELUT1. Rikoslaki1.1. 24 luku. Yksityisyyden, rauhan, ja kunnian loukkaamisesta1 §. Kotirauhan rikkominen2 §. Törkeä kotirauhan rikkominen3 §. Luvaton tunkeutuminen4 §. Törkeä luvaton tunkeutuminen5 §. Salakuuntelu6 §. Salakatselu7 §. Salakuuntelun ja salakatselun valmistelu8 §. Yksityiselämää loukkaava tiedon levittäminen9 §. Kunnianloukkaus10 §. Törkeä kunnianloukkaus11 §. Määritelmä12 §. Syyteoikeus1.2. 27 luku. Kunnian ja yksityiselämän loukkaamisesta1.3. 38 luku. Tieto- ja viestintärikoksista3 §. Viestintäsalaisuuden loukkaus1.4. 42 luku. Valtion turvallisuutta tahi yleistä järjestystä varten annettujen määräysten rikkomisesta2. Telemarkkinalaki3. VoimaantuloLaki rikoslain muuttamisesta24 luku - Yksityisyyden, rauhan ja kunnian loukkaamisesta1 § - Kotirauhan rikkominen2 § - Törkeä kotirauhan rikkominen3 § - Luvaton tunkeutuminen4 § - Törkeä luvaton tunkeutuminen5 § - Salakuuntelu6 § - Salakatselu7 § - Salakuuntelun ja salakatselun valmistelu8 § - Yksityiselämää loukkaava tiedon levittäminen9 § - Kunnianloukkaus10 § - Törkeä kunnianloukkaus11 § - Määritelmä12 § - Syyteoikeus38 luku - Tieto- ja viestintärikoksista3 § - Viestintäsalaisuuden loukkausLaki telemarkkinalain 50 §:n muuttamisesta50 § - Vaitiolovelvollisuus

matches:
§ 2
§ 1
§ 2
§ 3
§ 1
§ 1
§ 2
§ 2


text:
Download redtube porno videoita / Alaston suomo
10.05.2018 10.05.2018 Pesonen Krista
Login, login to your RedTube account! Luckily you can have free 7 day access! No Ads Exclusive Content High Quality Content Offering exclusive content not available on m Super affordable at only.99 /month Try RedTube Premium free for 7 Days. Don't have an account yet? Eporner, naughtyamerica, Naughty America, Alexis Texas, Blonde, Hardcore, Blowjob, Fuck, Suck, Big Tits, Upskirt, Big Ass, Busty, Tease, Fishnets, Lingerie, Blonde, Blowjob, Big Tits, Big Ass, Pornstar, Hardcore Big Assed Hottie Alexis Texas Fucking, Nikki Lavay. Try RedTube Premium free for 7 Days. Super affordable at only.99 /month. Watch this hd video now, by upgrading today, you get one week free access, no Ads Exclusive Content HD Videos Cancel Anytime. Claim your 7 day free access. Remove Ads 9,393 views 82 2,831 views 85 1,939 views 94 15,235 views 89 24,681 views 79 21,277 views 82 8,093 views 89 19,610 views 91 1,008 views 67 235 views 100 5,920 views 76 1,366 views.
Savido - Free Porn Sex Videos, XXX Movies, Free for download Free Porno Movie Download Porn Videos Sex Free Porn Sex Videos - Redtube - XXX Movies - Home Redtube Download Seksi Seksi Videoita Redtube Download Free porn sex videos and pussy movies from Pornhub, RedTube and many others services. New, xXX, porn, Sex videos, Sex movies every day! Tons of free Free. Porno, movie, download porn videos and, xXX movies are waiting for you. Find the best Free, porno, movie, download videos right here and discover why our sex tube is visited by millions of porn lovers daily. Free Download Sex Videos Porn Videos Porno video videos Marketa escort nude pics on Nude Tantra Massage Helsinki Suomi24! Suomi24 - Suomen suurin verkkoyhteisö Nothing but the highest quality Free. Porno, movie, download porn on, redtube! Redtube brings you NEW porn videos every day for free.
, offering exclusive content not available. By signing up today, you get one week free access, no Ads Exclusive Content HD Videos Cancel Anytime. Big Assed Hottie Alexis Texas Fucking. Watch this 1080p video only on pornhub premium. Watch this hd video now, you will never see ads again! Or login with Redtube Premium pornhub Don't have an account yet? XXX movies in high quality HD resolution on any device. Get fully immersed with the latest virtual reality sex videos from top adult studios. Stream all of the hottest porn movies from your.
Image kirjoittikin minusta vuonna 2008 monen aukeaman erittäin tyylikkän ja hienon haastattelun vanhanajan kuvilla. Julia hot girls helsinki porn actress escort kehui aina hirveästi Meilahtea ja sairaanhoitajien raskasta työtä ja arvosti hänen saamaansa ja hänelle tarjottua hoitoa kovasti. Kirjoittelen Jyväskylän väittelyillasta ja yleisesti ottaen rakkaudesta Seiskan blogissani: /julkkisblogit Tulen esiintymän useassa eri TV-ohjelmassa Suomessa, niistä myöhemmin lisä. Kenkien koko on 6 (36) ja puoli. Onneksi monen vuoden takainen kaverimme James Bahamonde jarjesti annunci girl milano bakeca incontri ta meille tosi hyvan diilin tanaan yhden elektroniikkaliikkeen kanssa, josta hankin kerralla Apple Ipodin, uuden pienemman Canonin kameran (ei sita isoa jarjestelmakameraa voi raahata mukana kokoajan. Se on niinkuin dieetti, itsensä puhdistamista. Sain tänän aamupäivällä soiton, tällainen pikakeikka, minut pyydettiin Helsingin suosituimpaan karaokebaariin Pataässän laulukeikalle, keikkani alkaa ihan juuri, olen paikan pällä noin klo.21.30! Minusta taiteellisuus ja sentimentaalisuus on suuri lahja ihmiselle ja viihdyn hyvin herkkien ihmisten kanssa jotka kokevat voimakkaasti kuten mina. Itsetyydytys keinoja porno hierontaa, ebony know how to gangbang, samantha rinteit kuvia, sill tarkoitus oli tutkia nimenomaan sinkkujen orgasmin saamista tutun partnerin kanssa. Dubai on todella erikoinen, lahestulkoon futuristinen kaupunki, jonka voisi helposti kuvitella jostain tulevaisuudesta vuodelta 2050! En vain voi olla ihmettelemättä monia maailman tapahtumia. Nyt tytöt odottavatkin jo innolla tulevaa Miamin matkaa. Nimi: Johanna Tukiainen.10.09 3:56 am hello from miami again. Lähden nyt yöllä Lontooseen, palaan viikon pästä. Ihmiset jotka kuolivat uskossa ja Jumalassa, kuten Julia, päsevät Uuteen Maailmaan joka kokonaan uudelleen. Kuten Julia kirjoittikin, Thaimaaseen on tulossa myös perheemme, sekä jotain Dolls-tyttöjä, sekä mahdollisesti pari lehtikuvaajaa. Himo voi sekoittaa ihmisten paat, mutta silla ei ole mitaan tekemista rakkauden kanssa. Nädät, pahansuovat stalkkerit, kopioijat, kiusaajat ja muut, joita en millän tavalla tunne. Luvassa on siis mielenkiintoista maanantai-illan viihdettä! Nyt palasimme taas Miamiin, ja Dolls-ryhman Tiia saapui tanne myos pari paivaa sitten. Monet vieraat eivät valitettavasti pässeet tulemaan, koska samaan aikaan oli myös Kotkan meripäivät ja Forssan kuninkuusravit. Maksoin itse ilmasia pornovideoita sihteeriopisto pori lennoista 17e per meno, ja veroineen hinta oli.35e. I guess it happens a lot all around the world, but if I compare some magazines to Englands OK, People etc.
Meidän kiva yhteistyökumppani ja videokuvaaja nimeltä Aki lisäsikin meidän uusia Dubain ja Malediivien matkakuvia kuvagalleriaamme, toivottavasti pidätte niistä! There are a lot of people in this world, who talk a lot of shit. Siella Dollsit myos paasivat esitanssijoiksi koko illaksi! Browse through our impressive selection of porn videos in HD quality on any device you own. Valitsimme silti kohteen Ruotsista, yksi peruste oli siina ettei kohteessa ole paljoakaan ellei laisinkaan suomalaisia.

matches: hd HD HD hd HD HD


text:
RedFox AnyDVD HD 8.1.9.0 Crack + License Key Here! [Uusin]
Kotiin » Crack & aktivaattorit » RedFox AnyDVD HD 8.1.9.0 Crack
mennessä Anastasiya Vaaka | marraskuu 6, 2017
AnyDVD poistaa Blu-ray-media automaattisesti taustalla ja rajoittaminen DVD. Se on Windows-pohjainen sovellus, joka suorittaa ympäristössä ja mahdollistaa lukuoikeus DVD-elokuvan läpinäkyvästi. AnyDVD HD Crack mahdollistaa lukuoikeus Blue-Ray, kun se asetetaan asemaan. Blue-ray / DVD tulee käyttökelpoista Windows-järjestelmän. Free AnyDVD HD Crack 8.1.9.0 works for the all programs on the system including Blu-ray/DVD backup software such as CloneBD, Clone DVD ja enemmän. RedFox AnyDVD Crack poistaa RPC aluekoodinsa joka tekee elokuva aluekoodivapaa. Se poistaa ominaisuuksia toivottuja elokuvia kuten ei-skip merkkejä, pakko viiveet, pakotetut tekstitykset ja antaa valvoa elokuvaelämyksen.
RedFox AnyDVD HD Crack yleiskatsaus
Käyttämällä tätä työkalua, Käyttäjät voivat valvoa nopeutta DVD-asemaa. Sen avulla käyttäjät voivat alentaa melutasoa katsella elokuvia tietokoneen. Käyttäjä säätää näytön taajuuden näytön PAL ja NTSC-näytöt. RedFox AnyDVD Crack koskaan lakkaa Blu-ray DVD: n korjata CD-levyiltä sallii sinun pelaamiseen ja käyttää niitä. AnyDVD HD Crack avulla voidaan katsella Blu-ray-elokuvia yhteyden Digitaalisella näytöllä ilman HDCP-valitus näyttö ja näytönohjain. Jos käytät tätä työkalua, niin sinun ei tarvitse ostaa kallista monitoria. Se on välttämätön apuväline todellisen kotiteatteri ystäville.
AnyDVD HD Crack Tarjoaa hyödyksi uuden yhteyden johtaja. Se sallii mainitakseni käyttäjän ryhmän useita IP-osoitteita ja yhteys alle yhden yhteyden. Se on kätevää, jos ISP muuntaa IP usein. Tämä yhteys Manager on saatavilla mahdollisuus asettaa. RedFox AnyDVD Crack on muokattavissa, koska se antaa taipumus muokata kokemusta käyttäjille niiden rekisteröintiä. Tämä on erittäin helppoa, helppo ja nopea käyttää. Myöntämällä luonnollinen lähestymistapa lukuisia ominaisuuksia, it saves your time to make your working on the internet speedy. It is a user’s solid plan that is profoundly wonderful to give you the complete accuracy of speed measurement.
RedFox AnyDVD Crack on ilmainen työkalu, joka on helposti saatavilla verkossa. Se on saatavilla virallisilla verkkosivuilla. Sitä käytetään aktivoimaan elokuvan ominaisuudet. Toisaalta, se auttaa nostamaan signaalien kytkemällä asiantuntijaryhmä internetin palveluntarjoajat. Nämä ovat syvästi ihana käyttäjille tietää nopeuden nostamiseksi niiden toimivuuden. Käyttäjät voivat helposti käyttää tätä nopeutta testityökaluvaatimukset seuraavasti. Se on erittäin hyvä keino nopeuttaa elokuvan lisäykset.
Vierailla verkkosivuilla ja saada lähestymistapa kotisivuille.
Nyt etusivulla, saat työkalu lukemiseen pääsyä DVD-elokuvan avoimesti.
Jos löydät signaalit heikompi, voit käyttää tätä keino parantaa sujuvuus kun katsot elokuvaa. Katsomassa elokuvan huono signaaleja on hyvin yleistä näinä päivinä. Suurin osa ihmiset haluavat päästä eroon tästä ongelmasta. Avulla tämän työkalun, sinun tulee tietää tiettyjä elokuvan ominaisuudet. Se tekee elokuvia katsella helpompaa, koska sinun ei tarvitse korjata tai lisätä näytönohjain. Tämä on käyttäjän ystävällinen ohjelma, joka tarjoaa korkealaatuista.
Lataa RedFox AnyDVD HD 8.1.9.0 Crack
← Facebook Password Hacker 2018 Native Instruments Kontakt 5 Crack →
1,280,046 Tänään

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD