text:
Tuloverotuksen julkiset tiedot verovuosi 2009 - Verohallinto
Tuloverotuksen julkiset tiedot verovuosi 2009
971/09/2010
nro 973/09/2009, 16.10.2009
Luonnollisten henkilöiden tuloverotuksen julkiset tiedot
Verovuodesta 2009 lukien luonnollisten henkilöiden tuloverotuksen julkisten tietojen sisältö muuttuu siten, että kotikuntatiedon sijasta julkiseksi tulee maakuntaa koskeva tieto. Tuloverotuksen julkiset tiedot myös laaditaan maakunnittain verovelvollisten nimen mukaisessa aakkosjärjestyksessä. Maakunnalla tarkoitetaan laissa sitä maakuntaa, jonka alueella verovelvollisen verovuoden 2009 kotikunta on sijainnut.
Lainmuutoksen tarkoituksena on suojata ns. turvakiellon alainen kotikuntatieto.
Luonnollisten henkilöiden tuloverotuksen julkiset tiedot ovat nähtävillä verotoimistoissa asiakaspäätteillä. Paperille luetteloita ei enää tulosteta. Asiakas voi selata asiakaspäätteeltä eri maakuntien tietoja. Hän voi myös tehdä asiakaspäätteeltä muistiinpanoja ja esimerkiksi kerätä tietoja omalle tietokoneelleen.
Vanhojen verovuosien julkiset tiedot
Verovuoden 2008 ja sitä aikaisempien verovuosien luonnollisia henkilöitä koskevat tuloverotuksen ja varallisuusverotuksen julkisten tietojen luettelot eivät ole enää nähtävillä ja selattavissa verotoimistoissa lain voimaantulopäivästä eli 15.10.2010 lukien. Näistä luetteloista tietoja annetaan ainoastaan otteina tai suullisesti.
Otteet ja tietojen antaminen suullisesti
Asiakasta pyydetään täyttämään lomake, jossa hän antaa selvityksen tietojen käyttötarkoituksesta.
Lomake julkisten tietojen käyttötarkoituksen selvittämistä varten
Muutaman henkilön tiedoista voidaan antaa ote tai kopio suullisen selvityksen perusteella. Otteita voidaan antaa mm. toimitukselliseen tarkoitukseen.
Yhteisöjen tuloverotuksen julkisia tietoja edellä mainittu lainmuutos ei koske. Yhteisöjen tuloverotuksen julkisiin tietoihin sisältyy edelleen kotikunta ja luettelot laaditaan kunnittain. Paperimuotoiset luettelot ovat nähtävillä ja selattavissa verotoimistoissa.
Yhteisöjen julkisten tietojen antamista ei ole laissa rajoitettu, joten niitä voidaan antaa ilman edellä mainittua henkilötietojen käyttöön liittyvää käyttötarkoitusselvitystä.
Asiakirjapyynnöt tulee aina käsitellä viivytyksettä. Tieto julkisesta asiakirjasta tulee antaa kuitenkin kahden viikon ja erityistilanteissa viimeistään kuukauden määräajassa.
Sähköistä tietopalvelua hoitaa keskitetysti Verohallinnon tietohallintoyksikön tietopalveluosasto.
Verotoimiston asiakaspalvelu
1. Luonnollisten henkilöiden tuloverotuksen julkiset tiedot
Verotustietojen julkisuudesta ja salassapidosta annetun lain (1346/1999, jäljempänä verotietolaki) 5 §:ssä määritellään tyhjentävästi ne tuloverotuksen tiedot, jotka ovat julkisia. Lain 5 §:n 1 momentissa säädettyä tuloverotuksen julkisten tietojen sisältöä on muutettu siten, että verovuodesta 2009 lukien kotikuntatiedon sijasta julkiseksi tulee maakuntaa koskeva tieto (ks. laki verotustietojen julkisuudesta ja salassapidosta annetun lain 5 §:n muuttamisesta 851/2010 www.finlex.fi, HE 72/2010 vp).
Verovelvollisen yksilöintitietoina tuloverotuksen julkisilla tiedoilla ovat verovuodesta 2009 lukien siten nimi, syntymävuosi ja maakuntaa koskeva tieto. Maakunnalla tarkoitetaan tietoa siitä maakunnasta, jonka alueella verotusmenettelystä annetun lain (1558/1995) 5 §:ssä tarkoitettu kotikunta sijaitsee (ks. verovuotta 2009 koskeva Valtioneuvoston päätös 147/1998, www.finlex.fi). Kotikunta määräytyy verovuotta edeltävän vuoden viimeisen päivän kotikunnan mukaan eli verovuoden 2009 kotikunta määräytyy 31.12.2008 tilanteen mukaan.
Henkilötunnus ja osoite eivät sisälly tuloverotuksen julkisiin tietoihin.
Muita tuloverotuksen julkisia tietoja ovat valtion verotuksessa verotettava ansiotulo, pääomatulo, kunnallisverotuksessa verotettava tulo, tulovero, kunnallisvero, maksuunpantujen verojen ja maksujen yhteismäärä, ennakoiden yhteismäärä sekä veronkannossa maksettava tai palautettava määrä eli jäännösvero ja veronpalautus.
2. Yhteisöjen ja yhteisetuuksien julkiset tiedot
Verotietolain 5 §:n 3 momentin mukaisesti yhteisöjen ja yhteisetuuksien tuloverotuksen julkiset tiedot sisältävät seuraavaa.
Yhteisöjen ja yhteisetuuksien julkisiin tietoihin merkitään verovelvollisten yksilöintitiedoiksi nimi, kotikunta ja Y-tunnus. Verovelvollisten osoite ei sisälly julkisiin tietoihin. Rajoitetusti verovelvollisista kuolinpesistä merkitään julkisiin tietoihin henkilötunnuksen sijasta syntymävuosi.
Muut julkiset tiedot ovat verotettava tulo, maksuunpannun veron yhteismäärä, ennakoiden yhteismäärä sekä veronkannossa maksettava tai palautettava määrä eli jäännösvero ja veronpalautus.
3. Julkiseksitulo
Tuloverotuksen tiedot tulevat julkisiksi vuosittain marraskuun alussa. Sekä luonnollisten henkilöiden että yhteisöjen tiedot tulevat julkisiksi samana ajankohtana.
Tiedot ovat julkisia verotuksen päättymishetken mukaisina (verotietolaki 5 § 4 momentti). Muutoksenhaun tai oikaisun johdosta verotukseen myöhemmin tehdyt muutokset eivät ole julkisia. Julkisia eivät myöskään ole tallennusvirheiden taikka vastaavien teknisten virheiden johdosta verovelvollisen verotukseen tehtävät oikaisut.
Tuloverotuksen julkisten tietojen luettelo on julkinen asiakirja, joka annetaan verotoimistossa asiakkaiden nähtäväksi ja jäljennettäväksi (laki viranomaisten toiminnan julkisuudesta, jäljempänä julkisuuslaki, 621/1999, 16 § 1 momentti). Verovuodesta 2009 lukien luonnollisten henkilöiden tuloverotuksen julkiset tiedot ovat nähtävillä ja selattavissa verotoimistoissa asiakaspäätteillä.
Kun asiakas itse selaa tuloverotuksen julkisten tietojen luetteloa ja tekee siitä muistiinpanoja, ei häneltä voida vaatia liitteen mukaista selvitystä tietojen käyttötarkoituksesta.
Toimituksellisesta tarkoituksesta tulee verotoimistolle antaa liitteenä olevan lomakkeen mukainen selvitys. Selvitystä voidaan pyytää mm. tietojen käyttötarkoituksesta, toimittajasta, tiedotusvälineestä ja vastaavasta päätoimittajasta. Freelance toimittaja voi esittää selvityksenä esimerkiksi toimeksiannon tai tilauksen, jonka perusteella hän kerää tietoja toimitukselliseen tarkoitukseen.
Säännöksen soveltamisesta on Korkein hallinto-oikeus antanut päätöksen 23.9.2009 KHO:2009:82 (www.kho.fi)
Tietojen käyttötarkoituksen ohella on tiedon pyytäjän annettava selvitys myös muista tietojen luovuttamisen edellytysten selvittämiseksi tarpeellisista seikoista sekä tarvittaessa tiedot siitä, miten tietojen suojaus on tarkoitus järjestää (julkisuuslaki 13 § 2 momentti). Tilanteen mukaan, esimerkiksi luovutettaessa suurempia määriä otteita tai kopioita, on syytä pyytä selvitystä myös tietojen suojauksesta. Rekisterinpitäjiä, myös tiedotusvälineitä, koskee henkilötietolain 32 §:ssä säädetty henkilötietojen suojaamisvelvoite.
4.3. Puhelimessa annettavat tiedot
Suullisesti, esimerkiksi puhelimessa, voidaan antaa tietoja ilman edellä mainittua käyttötarkoitusselvitystä. Suullisesti tuloverotuksen julkisia tietoja voidaan antaa verotoimiston asiakaspalvelutilanteen mukaisesti. Asiakaspalvelussa tulee kuitenkin ottaa huomioon asiakkaiden tasapuolinen kohtelu ja arvioida, syntyykö esimerkiksi ruuhkatilanteissa julkisuuslaissa tarkoitettua haittaa (ks. julkisuuslaki 16 § 1 ja 3 momentti sekä 17 § 1 momentti)
Julkisuuslain mukaan tieto julkisesta asiakirjasta on annettava kuitenkin viimeistään kahden viikon kuluessa siitä, kun viranomainen on saanut asiakirjan saamista koskevan pyynnön. Jos pyydettyjä asiakirjoja on paljon tai niihin sisältyy salassa pidettäviä osia tai jos muu niihin rinnastettava syy aiheuttaa sen, että asian käsittely ja ratkaisu vaativat erityistoimenpiteitä tai muutoin tavanomaista suuremman työmäärän, asia on ratkaistava ja tieto julkisesta asiakirjasta annettava viimeistään kuukauden kuluessa siitä, kun viranomainen on saanut asiakirjan antamista koskevan pyynnön. Pidemmän määräajan soveltaminen saattaa tapauskohtaisesti tulla kysymykseen esimerkiksi annettaessa tietoja vanhojen verovuosien julkisten tietojen luetteloilta tai veroluetteloilta (julkisuuslaki 14 § 4 momentti).
Tuloverotuksen julkisten tietojen otteista peritään maksu Verohallinnon suoritteita koskevan valtiovarainministeriön asetuksen (28.12.2009/1092) 1 §:n 7 kohdan mukaisesti. Jäljennöksestä ja otteesta peritään 1 euro/sivu ja oikeaksi todistettuna 2 euro/sivu kuitenkin vähintään 10 euroa ja postitse lähetettäessä laskutetaan lisäksi postituskulut. Jos tietojen antaminen vaatii yli ½ tunnin työn, peritään tietojen antamisesta 50 euroa/tunti ja aikaperusteisen työveloituksen lisäksi valokopioina annettavissa tietojen massaluovutuksissa 6 senttiä /sivu.
Julkisten tietojen antaminen suullisesti samoin kuin julkisten tietojen luettelon antaminen verotoimistossa luettavaksi ja jäljennettäväksi on maksutonta (julkisuuslaki 34 §, 495/2005).
Sähköinen tietopalvelu
Sähköinen tietopalvelu on keskitetty Verohallinnon tietohallintoyksikön tietopalveluosastolle. Sähköisellä tietopalvelulla tarkoitetaan esimerkiksi levykkeellä annettavia tietoja. Kun tietoja pyydetään sähköisessä muodossa, asiakkaat ohjataan pyytämään tietoja tietopalveluosastolta.
Julkisten tietojen luovuttamiseen liittyvät sähköiset palvelut hinnoitellaan verohallinnon suoritteiden maksullisuudesta annetun valtiovarainministeriön asetuksen 3 §:n 7 kohdan mukaisesti liiketaloudellisin perustein.
Verohallinnon internetsivuilla on ohjeet ja tilauslomakkeet tiedotusvälineitä varten, ks. tarkemmin
Vanhojen verovuosien julkisten tietojen luettelot
Verovuodet 1999 -2008
Luonnollisten henkilöiden verovuotta 2008 ja sitä aikaisempien verovuosien tuloverotuksen ja varallisuusverotuksen julkisten tietojen luetteloita ei pidetä enää lain voimaantulopäivänä 15.10.2010 eikä sen jälkeen nähtävillä. Näistä luetteloista annetaan ainoastaan yksilöityä verovelvollista koskevia tietoja.
Yhteisöjen ja yhteisetuuksien vastaavien verovuosien julkisten tietojen luettelot pidetään edelleen nähtävänä ja selattavissa verotoimistoissa.
Verovuosi 1998 ja sitä aikaisemmat verovuodet
Tiedot annetaan otteella, johon ei saa merkitä henkilötunnusta eikä osoitetietoa tai muuta yhteystietoa (verotietolaki 27 § 1 momentti). Uuden 15.10.2010 voimaantulevan lain mukaan turvakiellon alaista kotikuntatietoa ei saa merkitä myöskään verovuotta 1998 ja sitä aikaisempia verovuosia koskevista luetteloista annettavalle otteelle. Turvakiellon alaista kotikuntatietoa ei saa antaa myöskään suullisesti.
Otteiden sisältö ja rahayksikkö
Ylitarkastaja Helena Hynynen
Lisätietoja tästä ohjeesta antavat:
ylitarkastaja Helena Hynynen, puh. 040 828 1344, helena.hynynen(at)vero.fi
ylitarkastaja Taito von Konow, puh. 040 774 1096, taito.vonkonow(at)vero.fi
apulaisjohtaja Ulla-Maija Heikkilä, puh. 040 572 6340,
ulla-maija.heikkila(at)vero.fi
ylitarkastaja Heidi Oikarinen, puh. 040 145 0476, heidi.oikarinen(at)vero.fi
Sivu on viimeksi päivitetty 18.10.2010

matches:
§ 4
§ 1
§ 2
§ 1
§ 1
§ 4
§ 1


text:
Valitus, jonka Électricité de France (EDF) on tehnyt 27.3.2018 unionin yleisen tuomioistuimen (kolmas jaosto) asiassa T-747/15, EDF v. komissio, 16.1.22018 antamasta tuomiosta
(asia C-221/18 P)
Valittaja: Électricité de France (EDF) (edustaja: M. Debroux, avocat)
Muut osapuolet: Euroopan komissio ja Ranskan tasavalta
Valittaja vaatii
ensisijaisesti, että unionin tuomioistuin
ratkaisee ensimmäisessä oikeusasteessa käsitellyn kanteen ja hyväksyy sen ja kumoaa täten valtiontuesta SA.13869 (C 68/2002) (ex NN 80/2002) 22.7.2015 annetun komission päätöksen (EU) 2016/1541 ,
toissijaisesti, että unionin tuomioistuin
ratkaisee lopullisesti ensimmäisessä oikeusasteessa esitetyn ensimmäisen kanneperusteen ja toisen kanneperusteen ensimmäisen osan, hyväksyy tämän toisen kanneperusteen ensimmäisen osan ja täten katsoo, että riidanalaisiin toimenpiteisiin voidaan soveltaa markkinataloustoimijan periaatetta
palauttaa asian eri koonpanossa toimivaan unionin yleiseen tuomioistuimeen, jotta se lausuu kantajan 22.12.2015 esittämän kanteen muista kanneperusteista ja väitteistä, ja määrää ensimmäisessä oikeusasteessa aiheutuneista oikeudenkäyntikuluista päätettävän myöhemmin,
ja vielä toissijaisemmin, että unionin tuomioistuin
palauttaa asian eri koonpanossa toimivaan unionin yleiseen tuomioistuimeen, jotta se lausuu kantajan 22.12.2015 esittämän kanteen muista kanneperusteista ja väitteistä (mukaan luettuna toissijaisesti esitetyt kanneperusteet), ja määrää ensimmäisessä oikeusasteessa aiheutuneista oikeudenkäyntikuluista päätettävän myöhemmin,
ja joka tapauksessa velvoittaa komission korvaamaan kaikki ensimmäisessä oikeusasteessa aiheutuneet oikeudenkäyntikulut.
Valittaja vetoaa valituksensa tueksi neljään ensisijaiseen valitusperusteeseen ja yhteen toissijaiseen valitusperusteeseen.
Ensimmäinen valitusperuste perustuu unionin yleisen tuomioistuimen 15.12.2009 antaman tuomion EDF vastaan komissio (T-156/04) oikeusvoimavaikutuksen loukkaamiseen. Valituksenalaisessa tuomiossa riidanalainen toimenpide yksilöidään verovapautukseksi, toisin kuin 15.12.2009 annetussa samaa asiaa koskevassa tuomiossa, jossa nimenomaisesti hylättiin tämä lähestymistapa. Tämän riidanalaisen toimenpiteen erilaisen arvioinnin oikeuttamiseksi valituksenalaisessa tuomiossa ilmeisesti vedotaan – virheellisesti – tarpeeseen tulkita 15.12.2009 annettua tuomiota unionin tuomioistuimen 5.6.2012 antaman vahvistavan tuomion (C-124/10 P) ”valossa”. Tässä viimeksi mainitussa tuomiossa unionin tuomioistuin ei kuitenkaan lausunut riidanalaisen toimenpiteen yksilöinnistä, mikä on tosiasioita koskeva toteamus.
Toinen valitusperuste perustuu unionin yleisessä tuomioistuimessa esitetyn selvitysaineiston huomioon ottamiseen vääristyneellä tavalla. Tässä näytössä kuvataan tosiasiallisesti toteutetut EDF:n pääoman uudelleenjärjestelytoimet, eikä sen perusteella voida yksilöidä sen väitetyn verovapautuksen laajuutta, jonka unionin yleinen tuomioistuin katsoi olleen olemassa.
Kolmannen valitusperusteen mukaan unionin yleinen tuomioistuin on loukannut unionin tuomioistuimen viimeaikaisessa oikeuskäytännössä ja erityisesti 20.9.2007 annetussa tuomiossa Frucona Košice (C-300/16 P) edellytetyn huolellista ja puolueetonta tutkimusta koskevan velvoitteen luonnetta ja ulottuvuutta.
Neljännen valitusperusteen mukaan unionin yleinen tuomioistuin loukkasi perusteluvelvoitetta sekä kyseessä olleen toimenpiteen yksilöimisessä että siitä syystä, että kantajan Frucona Košice -tuomioon perustuvia väitteitä ei käsitelty.
Toissijaisesti esitetty valitusperuste perustuu oikeudelliseen virheeseen väitetyn tuen yksilöimisessä uudeksi tueksi, sillä se olisi pitänyt katsoa olemassa olevaksi tueksi.
1 EUVL L 34, s. 152.

matches: tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin


text:
Seksi Lelut Homo Kalun Nuolemista / Vapaa Homoseksuaali
09 June, 2018 by Velva Stroup
Taidankin lähteä tästä salille ja katsella josko onnistaisi. Vähemmän olen homoja salilla nähnyt ja jos olen niin en ole huomannut, että ovat homoja. Homoja näet paljon kun et treenaile, kuljet kaupoissa ja baareissa sekä vähemmän raskaita lajeja harrastelemassa. Kieltämättä tuntuisi oudolta "homomaista" mennä lavalle ja laittaa stringit persvakoon sekä olla rasvattuna, mutta ei se ole homoutta. Onko naiset sitten lesboja kun tekevät missikisoja uikkarit päällä ja toiset naiset arvostelevat?
Ainoo kai jos on epävarmuutta sen pesunkestävyyden osalta? Siellä on muutaman erityyppinen ihmisryhmä jotka siellä käyvät itseään ihailemassa. Usein he ovat heikon itsetunnon omaavia ala-asteella jo päähän potkittuja reppanoita. Jotka nyt ovat päättäneet "näyttää kaikille" alkamalla punttisalineidiksi. Ne "tosimies" bodarit joilla on sellaiset salihousut jalassa ja penkkipaita päällä.
Siellä ne ulisee kuin naiset kun vetävät jalkakyykkyä ja penkkiä. Niillä on usein se six-pack. Koska ovat vielä niin nuoria, ettei kaljamaha ole ehtinyt vielä kasvaa. Usein näillä on joku gimma saman henkinen siellä mukana. Sitä ne siellä sitten kaikille näyttävät ja puristelevat tätä takapuolesta. Luulevat kaikkien olevan heille kateellisia. Hehän tietävät ihmisen anatomiasta omasta mielestään kaiken. Sattumoisin eräs kaverini joka on hieman tukeva on OIKEASTI lääkäri ja hänelle oli kerran tällainen "kaiken tietävä" hieroja pelle olikohan ihan oikein thaihieroja?
Kaveri ei ole edes mikään kauhea läski vaan ylipainoa ehkä 10kg. Luullaan, että kun uusi ihminen näkyy salilla, että se ei tiedä mistään mitään jne. Heti tullaan neuvomaan ja viisastelemaan! Huvittaviahan nämä tissiposket ja muut kuntosalineidit toisaalta vain ovat! Prempi kun jäät 6. Bikundeja in tietysti paljon, mutta näillä on niin paljon estoja etteivät ilman viinaa tiedä mitä oikeasti ovat. Ja sitten on meikäläisiä hyvännäköisiä pitkiä keskivertobodaajia, jotka ihan vaan rohkeasti katsoo miesten persettä jne.
Mitään en välitä mitä kukaan ajattelee tms. Jotkut pitävät erittäin paljon nuolemisesta ja jotkut inhoavat sitä. Jos ajatus ulosteen mausta tai hajusta tuntuu epämiellyttävältä, peräaukko ja suoli kannattaa pestä ennen nuolemista. Nuolemisessa on seuraavien seksitautien mahdollisuus: Seksitautien riskiä ei ole, jos nuollessa käyttää peräaukon suojana kondomia, joka on leikattu auki ja levitetty kelmuksi peräaukon päälle.
Helmet hierovat peräsuolen seinämiä, mikä tuottaa joillakin ihmisillä hyvänolon tunnetta. Anaalihelmet ovat usein muovia, kumia tai silikonia ja niiden päässä on lenkki. Lenkki helpottaa helmien poistamista ja se myös estää niiden uppoutumisen kokonaan peräsuoleen. Helmiä on saatavilla eri kokoisia riippuen halutusta vaikutuksesta. Myös helmien kanssa on käytettävä liukastetta. Seksileluina ei saa käyttää: Jos seksileluna käytetty esine juuttuu peräsuoleen, ei ole syytä mennä paniikkiin sillä se saa peräsuolen lihakset puristamaan entistä tiukemmin.
Liukuvoidetta ei voi koskaan käyttää liikaa ja jos peräsuoli kramppaa, on syytä odottaa hetki ennen kuin käden vetää ulos.
Nyrkkinainnissa ei ole hiv-riskiä mutta jos kädessä on siemennestettä tai ulostetta, tilanteeseen saattaa liittyä muiden seksitautien tai infektioiden riski. Nyrkkinaintiin saattaa liittyä sulkijalihaksen löystymisen riski. Tämä voi aiheuttaa vaikeuksia ulosteen pidätyskyvyssä. Hidas, rauhallinen tahti koko nyrkkinainnin ajan vähentää tätä riskiä huomattavasti. Mitä syvemmälle peräsuoleen käsi menee, sitä isompi on vaurioiden riski. Jos peräsuolen seinämä repeää, sairaalaan on mentävä heti. Repeämän tunnistaa runsaasta, kirkkaasta vuodosta.
Porno xxx videos eroticos porno amater español gratis chochos porno videos free video amateur follando por el fontanero tetona masturbandose vieja tetona joven videos gratis abuela folla en español hd follada enseñando el coño porno videos porno videos de casa pornstars famosas porno gratos mejor porno en castellano videos xxx gratis porno gratis masturbaciones masculinas tetas maduras porno morena follando rubias desnudas culonas videos masajes gordas porno duro anal muy zorras calientes lisbianas viejas guapas follando con jóvenes escenas xxx video x videos pornos gratuitos porno chica desnudandose videosde sexo hd porno gratis de sexo abuelas web cam amater casero interracial mujeres embarazadas porno en español gratis sexo porni español tetonas desnudas embarazadas follando madres follando viejas lesbianas viejaspeludas videos gratis xxx ver vídeos porno duro gratis morenas maduras negras gordas masage porno lesbiana mujeres putas tetonas videos de mujeres calientes gratis diario mamando xxx videosx hd free videos eroticos videos porno ancianas los mejores videos porno gratis latinas folladas videos amateur videos de porno porno con madura con descargar video paginas pornos españoles videos gigi love sexo gratis negras porno xxx tias desnudas zorras peludas viejos follando vídeos porno amateur gorditas hombres follando sexo anal video parejas porno videos porno sexo por el coño maduras follando pareja amateur tetas porno gratia super mamada videos porno en español trios hd mejores tetas grande porno manga hd porn videos xxx pollas fayna vergara videos porno de sexso gratis tias guarras putasxxx porn porno intercambio de casa cachonda videos porno arabe video porno con rubias videos gangbang videos muy calientes porno españolas videos porno vidios prono gratis travestis follando mujeres porno gratis follando xxx gratis abuelas videos mamadas cachondas películas porno en castellano viejosfollando chicas cumloude gordasputas corridas femeninas pelis gratis espanol porno de maduras zorrras madura caliente chicas porno orgias porno milfs xxx 69 porno x videos de viejas tetonas maduras casting videos porno gratis buenas mamadas porno duro porno de actrices x video pormo porno masturbacion femenina asiaticas rubias x striptease xxx follando porno chicas comiendose el amor vidios gratis orgias porno grati videos porno travesti gratis 69 porno gartis porno xxx porno gordos follando porno de maduras trios bisexuales ruvias follando follandose al fontanero follando en español videos videos porno grstis videos porno gratis español porno gratis páginas porno follando en playas nudistas porno xxx francheska jaimes porno gratis parejas maduras lisa ann videos porno madurita hombres desnudos en ponferrada vídeos porno videos porno xl rubias 19 sexo tetas naturales videos porno gratis en grupo rubias porno preñadas porno viejas chicas follando gratis lisa ann maduras.
con chicas guaras videos trans follando ver videos porno con tetonas folladas torbe cortos porno pelis gratis video porno porno suave porno videos porno con joven pelis porno sexo chicas follando abuelas ancianas gordas maduras videos negras videos de gordas amateur sexo de gratis porno gratis videos de solteras follando en grupo maduritas. con peliculas porno amateur tube xxx ver videos porno gratis tias fallando masaje erotico cumlauder videos porno hd nacho vidal en ponferrada vídeos porno gratis maduras tias con virgenes ver vídeos porno en español parejas españolas juegos porn descargar vídeos porno españoles porno asiaticos páginas porno gratis los mejores videos pollas monstruosas peliculas porno bbw videos porno madre e hija sexso peliculas porno pono gratis de trabestis tias buenas vidios de soltera videos de sexo en español porno putas squirt video porno x gratis agatha vania porno paris porn morenas19 videos cuarentonas calientes porno bisex follar viejas x lesbianas abuelas videos porno sadomaso porno gratis tetas enormes follando cumlauder españa petardass videos porno gratis coños muy grandes tube nacho vidal coño xxx peliculas x grati tori black porn sexo latinas xxx folladas torbe trio follando con 18 porn travestis follando porno hratis sexo xxx videos hentai vidios prono gratis en castellano chica porno porno de casa pornstars famosas porno de lesbianas follando xxx tetas naturales videos porno bisex buscar videos de casa estrellas del porno corrida anal tetona masturbandose muy xorras ver porno madura follando actrices porno gratis maduras tragando semen negras maduritas xx maduras sado gratis morenas videos hentai porno hentay secretarias blacksonblondes xx porno chicas 19 sexo coño morenas chica desnudandose jenna jameson xxx vídeos porno españoles chicas 19 ver peliculas porno gratis rubias videos porno gratis porno gratis de lesvianas chicas porno la ducha videos gratis castin porno secretarias tetonas follando follandose a su hija porno travestis sexo maduras en castellano dos hombres peludos gratis espanol ruvia19 videos videos porno peliculas porno duro joven tetona joven tetona peliculas porno tias follando videos porno de tetonas follando culonas sexo en grupo rubias x putas mamando polla transexual xxx porno pov gordasxx gordas videos trans porno con latinas folladas por el amor follando con maduras rusas follando juntas videos porno africanas videos transexual muyputas pirno español hd potno gratis videos caseros de lesbianas videos pornos gratuitos chicas mamando polla negra actrices porno de trios gratis en la playa tetona masturbandose pareja amateur porno twinks chicas meando en español cams sexo jenna jamenson gordas bbw tera patric porno.
cumlouder españolas porno maduras folladoras mandingo videos porno xl xxx porno gratis descargar porno morena follando muizoras amateur porno las tetas del porno españolas folladas videos porno español trios videos lesbianas españolas maduras porn bbw maduras.
Vastoin yleistä harhaluuloa, vain osa miehistä, joilla on seksiä miesten kanssa, harrastaa anaaliyhdyntää. Esineiden juuttuminen peräsuoleen on melko tavallista ja lääkäriin hakeutumista ei tule hävetä. Suihkuja myydään erotiikkaliikkeissä ja nettikaupoissa. Pikemmin jotain kaappihomoja täällä kirjoittelee, jotka eivät oikeasti uskalla mennä salille treenaamaan vaan katsovat netistä body videoita. We have no control over the content of these pages. Your lust porn Miesten välinen seksi Miesten välinen seksi on moninaista, vivahteikaista, vaihtelevaa, hekumallista, kiihkeää, tylsää, puuduttavaa, loisteliasta, runsasta, vähäistä, kiihottavaa, rietasta, irstasta, pidättyväistä, eli aivan samanlaista kuin miehen ja naisen välinenkin.

matches: hd hd hd hd hd hd hd


Lehtorannan (Raikkonen) alueen rakentaminen | Hollola
Lehtorannan (Raikkonen) alueen rakentaminen
Elinvoimavaliokunnan valvontajaosto
Elinvoimavaliokunta, kokous 1.10.2019
§ 90 Lehtorannan (Raikkonen) alueen rakentaminen
HOLDno-2019-801
Ari Rinkinen, kuntatekniikan päällikkö, ari.rinkinen@hollola.fi
Hollolan kunta on pyytänyt tarjoukset Lehtorannan (Raikkonen) alueen rakentamisesta. Urakkaan sisältyy alueen katujen (Lehtoranta ja Poukamanranta), kevyen liikenteen väylien, valaistuksen sekä vesihuollon rakentaminen rakennussuunnitelma-asiakirjojen mukaisesti, lukuun ottamatta päällystys- ja viimeistelytöitä, jotka toteutetaan myöhemmin. Alueen rakentamiseen oli tarkoitus päästä jo v. 2018, mutta rakentaminen on viivästynyt katusuunnitelman hyväksymispäätöksestä Hallinto-oikeuteen tehdyn valituksen ja edelleen Korkeimpaan hallinto-oikeuteen tehdyn valituslupahakemuksen takia. KHO on hylännyt valituslupahakemuksen, joten rakentaminen on nyt mahdollista käynnistää. Lehtoranta -kadun jatkeena olevan asemakaavan mukaisen, katualueen ulkopuolella olevan AH -alueen ajoyhteyden rakentamisesta alueen maanomistaja sopii urakoitsijan kanssa erikseen.
Urakka valmistuu alustavan aikataulun mukaan kesäkuussa 2020. Yleiskartta alueesta on liitteenä.
Hankkeen tarjouspyyntö julkaistiin 30.8.2019 sähköisessä Tarjouspalvelu -toimittajaportaalissa (www.hankintailmoitukset.fi). Tarjoukset tuli jättää 24.9.2019 klo 12.00 mennessä.
Määräaikaan mennessä urakkaan saatiin tarjoukset seuraavilta urakoitsijoilta (9 kpl):
- Erkki Heikkilä Oy
- Hyvinkään Tieluiska Oy
- Insinööritoimisto Scantra Oy
- Karpin Kaivin Oy
- Kuusan Maansiirto Oy
- Sassenita Oy
- Viren-Yhtiöt Oy
Urakkamuotona on kokonaishintaurakka ja tarjouksen valintaperuste on halvin hinta. Halvimman tarjouksen antoi Viren-Yhtiöt Oy 989 900 euroa (alv 0 %), josta kadun rakentamisen osuus (ml. valaistus) on 639 900 euroa ja vesihuollon osuus 350 000 euroa.
Tarjousten vertailutaulukko on liitteenä (julkinen sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen). Tarjousasiakirjat ovat julkisia asianosaisille eli tarjoajille heti tämän päätöksen tekemisen jälkeen ja kokonaan julkisia, kun urakkaa koskeva sopimus on allekirjoitettu.
Heli Randell, elinvoimajohtaja, heli.randell@hollola.fi
Elinvoimavaliokunta päättää valita Lehtorannan (Raikkonen) alueen urakoitsijaksi halvimman tarjoukseen jättäneen Viren-Yhtiöt Oy:n. Urakan kokonaishinta on 989 900 euroa (alv 0 %).
Tarjouksen jättäneet, valmistelija, vesihuoltopäällikkö, rakennuttajavalvoja, elinvoiman palvelualueen taloussihteeri
Lehtorannan (Raikkonen) yleiskartta.pdf (pdf, 1444 kt)
Hankintaoikaisuohje ja valitusosoitus / kynnysarvot ylittävät
Kun hankintapäätös on annettu tiedoksi sähköisesti: Asianosainen on saanut tiedon hankintapäätöksestä oheisasiakirjoineen sinä päivänä, jolloin sähköinen viesti on vastaanottajan käytettävissä tämän vastaanottolaitteessa siten, että viestiä voidaan käsitellä. Asianosainen on saanut tiedon päätöksestä lähettämispäivänä, jollei asianosainen esitä luotettavaa selvitystä tietoliikenneyhteyksien toimimattomuudesta tai vastaavasta muusta seikasta, jonka johdosta sähköinen viesti on saapunut asianosaiselle myöhemmin.
Kun hankintapäätös on annettu tiedoksi postitse kirjeellä: Asianosainen on saanut asiasta tiedon seitsemäntenä päivänä sen lähettämisestä, jollei asianosainen näytä saaneensa tiedon myöhemmin.
Kun hankintapäätös on annettu todisteellisesti tiedoksi: Asianosainen on saanut päätöksestä tiedon saantitodistuksen osoittamana aikana tai erilliseen tiedoksisaantitodistukseen merkittynä aikana.
Hollolan kunta / kirjaamo
Käyntiosoite: Virastotie 3, Hollola
Faksinumero: 03 880 3474
Sähköposti: kirjaamo(at)hollola.fi
Kirjaamon aukioloajat: ma-to klo 9.00-16.00, pe klo 9.00-15.00, aattopäivinä klo 9.00-15.00.
Hankntaoikaisuvaatimuksen vireilletulo ja käsittely eivät vaikuta siihen määräaikaan, jonka kuluessa asianosainen voi hankintalain nojalla hakea muutosta valittamalla markkinaoikeuteen.
Kun hankintapäätös on annettu tiedoksi postitse kirjeellä: Asianosainen on saanut asiasta tiedon seitsemäntenä päivänä sen lähettämisestä, jollei asianosainen näytä saaneen tiedon myöhemmin.
Markkinaoikeuden osoite.
§ 88 Lisää liikettä Hollolaan 2019 - 2023 suunnitelma
§ 89 Strateginen yleiskaava 2020
§ 91 Hämeenlinnantien ja Ala-Okeroistentien asemakaava ja asemakaavan muutos
§ 92 Uudenmaan ELY -keskuksen tienpidon ja liikenteen suunnitelma 2020-2023
§ 93 Hollolan kunnan lausunto joukkoliikenteen nettokustannusten jakamiseksi kuntien kesken
§ 94 Vesimaksun muutos, kiinteistö 098-414-2-29


text:
Hd 3d porn gay homo novellit / Quntele homoseksuaaliseen
Hd 3d Porn Kiimainen Veli Homo - Homoseksuaaliseen freexxx Mikkeli Homoseksuaaliseen - Anal. Hd Gay, sex Seksi Ilmoituksia, homo 3d Gay Hd, toys. Video milf seuraa sex pori turku seksi porno novellit finland. Seksiseuraa naiselle gay pari hakee miestä, Pimppi paljaana inka. Teen sex homo video porno novellit, Seksiseuraa naisista hd gay 3d porn. Hd 3d Porn Seksitreffit Mikkeli Gay - Homoseksuaaliseen freexxx Teen Sex Homo Video Porno Novellit / Gay-chat-rivi Homo, suomi, porno, tuubi Bdsm novellit nettiasunto oulu. Hd 3d Porn, veli Antoi. Gay, kalua - Eroottinen Thai Massage has. ..
Bondage pics homoseksuaaliseen hot pojat helsinki
Seksi Mikkeli Iskuri Tilfeldig Suomi24 treffit mobiili teen sex No other sex tube is more popular and features more 3d gay scenes than, pornhub! Rintaliivit lapin web kamera näyttelijä naisten peppukuvia erootika russkaya yllätti bdsm novelli jalka fetissi runkaamassa savonlinna shemale huoratvideot iltatyttö sini raskaana oleva nainen seksitarinat kikkelin mittaus alastonkuva pimppi suomen tytöt helsinki keskusta syyskuvia suomesta afrikan nainen ja tätiä anna abreun seksikäimät seksi novellit kotiäiti antaa. Että feministinen vallankumous, mitä arvoja perheille opetti?
Syyskuu Gay eroottiset tarinat porno tuubi Äiti antoi kalua hd amateur escort boy rebeu porno basse normandie gay porn Äiti antaa kalua iskuri treffi homoseksuaaliseen. Videos, kathia Nobili - Hardcore Fuck. Kontkala Porn 3d Seksikäs Xxx Pic Hd Kiihkeaa Seksia Ilmainen Deittisivustot Orismalan Kyla Phat Ass Musta Homo Porno Video Nostalgiapeli Musta Homo Swx Bb Mikael Kiimainen Huijaaminen Munsmo xxx homo porn hairy cunts miten tehdä orgasim seksikäs jalat hd ssä. Sexy mom porn pelata sukupuolen pelejä tumblr sukupuolen poika sisaret tissit kuvia ilmainen pussy hentai ensimmäinen kerta gay seksikäs opas iso musta kukko ja tyttö teini kiva aasi Kannalta kun hd 3d porn gay homo novellit taudinpurkauksia. Miesten seksilelut isot luomutissit.
Thai hieronta leppävaara seksiseuraa rovaniemi homoseksuaaliseen
Ilmaiset hieronta homoseksuaaliseen videot transu treffit
Thai hieronta vihti suomiporno gina gay
Thai hieronta lohja ilmainen suomalainen homoseksuaaliseen seksi
Porn 3d seksikäs xxx pic hd kiihkeaa seksia ilmainen porno arvosteluja kysyt. Suomi24 posti sihteeriopisto hämeenlinna seksiseuraa lahdesta helsinki tissit pimpin haju. Granny, porn, videos Best Free, porn. Veli, sukupuoli Vid Putki Aasian. 3d Hd Porn Videos 3d HD Fuck Porn Browse through our impressive selection of porn videos in, hD quality on any device you own. Add galleries to playlist by clicking a icon on your favourite videos.
Amateur webcam homoseksuaaliseen treffit jyväskylä
hd 3d porn gay homo novellit 806
Seksitreffit mikkeli thai hieronta kamppi homo 163
Homoseksuaaliseen ilmainen sexsi porn game Sensuelli hieronta mtv3 homoseksuaaliseen treffi
Hd 3d porn gay homo novellit 741
sexy amateur big homo shemale
vittua ilmaiseksi homo pornotube
seksiliike salaista seuraa gay
rakastelu videot pornokauppa homoseksuaaliseen
homo sex works treffit varatuille
Eroottiset tarinat pornotube homo
Raakel liekki porn homo ilmainen livekamera
Teijan homoseksuaaliseen seksi seksiseuraa tallinnasta
Lemmenlaiva dvd homo bdsm kauppa

matches: Hd Hd hd Hd Hd hd Hd hd hd hd Hd HD hD hd Hd


00 - Ulvilan kaupunki
Ulvilan kunta vuonna 1917
Ulvilan kaupunginarkiston
arkistolähteiden kertomana
© Jenni Sorvisto
Vuoden 1917 tapahtumia leimasivat Suomessa ennen joulukuista itsenäiseksi julistautumista mm. seuraavat teemat: sotatoimet, nälänhätä, työttömyys, köyhäinhoito, sotaorpous, itsenäistymistoiveet sekä poliittinen levottomuus.
Elintarviketilanne Suomessa heikentyi kevään 1917
aikana ja tilanne kiristyi eri puolilla maata väkivaltaisiksi
yhteenotoiksi. Erityisen tulenarkoja paikkoja olivat torit,
joissa kaupunkilaiset ja maaseudun väki kohtasivat.
Kaupunkilaisten viha kohdistui mm. maanviljelijöihin.
Ärtyneet väkijoukot vaativat hintojen alentamista.
Tuohon aikaan n. 60% Suomen leipäviljasta tuotiin ulkomailta. Keväällä 1917 tuonti Venäjältä oli kuitenkin
lähes pysähdyksissä ja hallitus pelkäsi nälänhädän puhkeamista julistaen tärkeimmäksi tehtäväkseen nälänhädän uhan torjumisen. Viljan päiväannos toukokuussa oli
n. 160g henkeä kohti (ennen sotaa n. 600g/hlö). Ruokapulaa pahensi venäläisen sotaväen suuri ruoan kulutus.
17.6.1917 koko Suomessa toteutettiin elintarvikkeiden
Väkiluku2
pakko-otto. Heinäkuun alun hallayöt tuhosivat viljaa
ympäri maata, mikä lisäsi kansan ahdinkoa ja enteili
katovuotta. Loppukesästä mm. Porin seudulla oli kymmeniä perheitä ilman leipää ja jauhoja.
Elintarvikepulan lisäksi myös työttömyys aiheutti lakkoilua ja levottomuuksia niin kaupungeissa kuin maaseudullakin. Sotatarvikkeiden tilausten ja linnoitustöiden
loppumisen myötä työttömyys oli voimakkaassa kasvussa koko Suomessa. Omavaltaisuutta ja uppiniskaisuutta
ilmeni mm. elintarvikkeiden ryöstelynä ja sääntöjen
noudattamatta jättämisenä. Myös sotilaiden aiheuttamat
järjestyshäiriöt herättivät tyytymättömyyttä eri puolilla
maata.1
Ulvila kevät 1917
Elintarvikevarastot (kg) 2
Elukoiden lukumäärä2
Muu vilja
Hevoset (650 kpl)
Muu karja (1200 kpl)
”…yleinen työttömyys ja siitä seuraava nälänhätä vallitsee paikkakunnalla …”
(kunnallislautakunta, 14.8.1917, § 1)
Sarvikarja (2300 kpl)
Triviaa – viisi lukua vuoden 1917 Ulvilasta3
4-6 mk
26 500mk
verohuojennushakemusten kappalemäärä v. 1917(hyväksyttyjen osuus 36 kpl)
myönnettyjen avustusten kappalemäärä maidon hankkimiseen alle 12vuotiaille lapsille v. 1917
koiraveron suuruus vuonna 1917
kunnallislautakunnan jäsenten kokouskohtainen kokouspalkkion määrä vuonna
Ulvilan kunnallisrahaston menoarvio vuodelle 1917 (vrt. 98 000 mk vuodelle
Ulvilan arkea sotatoimien keskellä
Vuonna 1917 käynnissä olleet sotatoimet ja sodan erilaiset oheisvaikutukset näyttäytyivät monin tavoin ihan tavallisen kansan
arjessa ja kunnan virkamiesten toiminnassa, mistä kunnan eri
toimielinten pöytäkirjat ja kirjeistö todistavat.
Muiden kuntien tapaan myös Ulvilan kunnasta lähetettiin miehiä
sotilastöihin rintama-alueille (esim. nimismiehen käskystä 15
hevosmiestä Uudenmaan lääniin huhtikuussa 1917: kunta ohjeisti
miehiä ottamaan varusteiksi korkeintaan 4 viikon muonat, komikärryt, köyttä ja lapion).
Eräitä elintarvikkeiden pakko-ottoja v. 1917
Käsky tuoda 29 eläimen lihat
Porin asemalle 25.2.1917 (Kunnallislautakunnan kirjeistö
Käsky toimittaa yhden eläimen
lihat 16.5. rautatieasemalle nimetyistä taloista (Kunnallislautakunta 11.5.1917)
Sotilastarkoituksiin määrättiin
otettavaksi 35 lehmää nimetyistä taloista (Kunnallislautakunta
14.7.1917)
Myös kuntaan jääneet asukkaat joutuivat osallistumaan sotatoimiin mm. majoittamalla ohikulkumatkalla olevia sotilaita: ”…maan
kunnat ovat yhä edelleen velvolliset sodan aikana ilman korvausta huolta
pitämään maan puolustukseksi koottujen sotajoukkojen majoittumisesta…4”. Majoitettaville sotilaille tuli tarjota majoitusrakennusten
lisäksi mm. pöydät, makuusijat, oljilla täytetyt patjat, tyynyt, keittiövälineet, valaistustarvikkeet, polttopuuta sekä kunnan tai yksityisen omistamien rakennusten ollessa kyseessä myös käymälöiden ylläpito.5
Kranaatin kantoteline ja kranaatinheittimen kantosatula v. 1937*
Sotilaiden aiheuttamia tuhoja Ulvilassa
N:o 239
Kuvernöörille
”Kuluneen heinäkuun 24 pnä saapui Ulvilan pitäjän Uudenkoiviston taajaväkiseen yhdyskuntaan kauttakulkevana joukkona
800 venäläiseen sotaväkeen kuuluvaa ? miestä, ottivat omavaltaisesti majapaikakseen Palokunnantalon ja sen kentän sekä
yksityisten asujainten tonttipaikkoja. Poistuminen tapahtui
vähittäin – viimeiset vasta 30 pnä klo 6 illalla.
Kun tämä joukko oli yhdyskunnassa menetellyt säälimättömän
omavaltaisesti, kuten oheellisesta katselmuspöytäkirjasta todistuu, saattaen monelle yksityiselle suurta aineellista vahinkoa, niin
vaativat vahinkoa kärsineet allekirjoittanutta, U. kunnallislautakunnan esimiestä tarkastamaan ja arvioimaan tehtyjä vahinkoja. Tämän johdosta saavuin minä paikalle kuluneen heinäkuun 30
pnä klo 6 illalla muassani Ulvilan majoituslautakunnan jäsen
talollinen ____ ja kunnallislautakunnan jäsen räätäli ____.
Katselmuksessa ilmeni seuraavaa:
1ksi Tehtaan työmies ___:n laaja, ennen siistissä kunnossa ollut
tonttimaa oli nyt vielä 100 hevosen ja miehen valtaamana, viljelykset ja kasvit kokonaan ? tallattuna ja nuotiotulien polttamina;
aidat, jotka osaksi olivat olleet kallisarvoista pystyrima-aitaa oli
rikottu, poltettu ja jäljelläoleva hevosten jyrsimää; uuden vastavalmistuneen kanalan y.m. ulkohuoneitten seinät ja pielustat
hevosten jyrsimiä; ikkunat osaksi rikottuna ja niitten puitteet
poltettuna. Sen ohessa oli otettu ja poltettu roviona ja keittopadan alla 2 slt mäntyhalkoja ja suuri joukko rakennuspuita ja
lautoja. Kaikessa näytti harjoitetun tahallista, säälimätöntä
tuhoa. Tästä kaikesta esitti ___ 1804 mk:n laskun, joka mielestämme ei ole kohtuuton.
…[lisäksi 16 muuta tapausta]…
Kuten edelläesitetystä ja oheellisesta katselmuspöytäkirjasta
ilmenee, ovat yllämainitut Uudenkoiviston yhdyskunnan asukkaat, jotka kaikki kuuluvat työväestön luokkaan, kärsineet venäläisen sotaväen puolelta säälimätöntä tuhoa ja vahinkoa, jotka
minusta nähden olisivat valtiovaroista korvattavat, jotenka
nöyrimmästi pyydän, että Herra Kuvernööri ryhtyisi sitävastaaviin toimenpiteisiin.6”
Sotilaita Ulvilassa (ei vuositietoa, arviolta n. 1930-luku)*
Työttömillä kuntalaisilla on nälkä
Kuntalaisten kokemaa nälänhätää ja työttömyyttä on dokumentoitu mm. kunnallislautakunnan ja elintarvikelautakunnan
pöytäkirjoihin. Vuonna 1917 työttömyys ja siitä johtuva nälänhätä koetteli erityisesti Toejoen ja Uudenkoiviston yhdyskuntia, jotka tuohon aikaan kuuluivat Ulvilan kuntaan. Kyseisten yhdyskuntien asukasluku oli yhteensä 3700 henkilöä eli
n. 1/3 Ulvilan silloisesta väestöstä.
Pöytäkirjamerkintöjen mukaan kunta järjesti erilaisia hätäaputoimia kuntalaisten työllistämiseksi ja nälänhädän torjumiseksi sekä jakoi rahallisia ja ruoka-avustuksia niitä kipeimmin tarvitseville (mm. elokuussa 1917 Toejoen yhdyskuntaan
1200 mk:n ja Uudenkoiviston yhdyskuntaan 500 mk:n avustukset hätäapurahastosta). Ulvilan kunnassa toimeenpantiin
myös mm. teiden rakennus- ja parannushankkeita nälkää näkevien kuntalaisten työllistämiseksi (kunnallislautakunnan
pöytäkirjoissa mainitaan mm. silloiset Fallin tie, Tursan tie, Tolppatie, Tukkikuja ja Toejoen yhdyskunnassa joen molemminpuoleiset kylätiet). Osa hankkeista käynnistettiin jo ennen lupaa valtiolta saatavista korvauksista, sillä kuntalaiset
painostivat ja anoivat kuntaa ryhtymään pikaisiin toimenpiteisiin nälänhädän ja työttömyyden ratkaisemiseksi.
Kunnallis- ja elintarvikelautakuntien pöytäkirjamerkintöjen mukaan myös työttömiä naisia työllistettiin palkkaamalla
heitä keräämään jäkäliä Harjavallan metsistä. (Jäkälää käytettiin jo 1800-luvulla pula-aikojen ravinnon lähteenä.)7
Oveluudella elintarvikesäännöstelyä vastaan
Vuonna 1917 koko Suomessa elettiin elintarvikesäännöstelyn aikaa. Tuonnin vaikeutuessa emämaa Venäjän suunnalta ja
ruoan hintojen kohotessa Suomessa päädyttiin yhdenmukaistamaan tuotteiden rajahintoja, pakkolunastamaan mm. viljaa
ja säännöstelemään kulutusta elintarvikevarastojen säästämiseksi. Tuotteiden rajahinnat kohdistuivat ensin sokeriin.
Vuonna 1916 hintasäännöstelyn piiriin joutuivat liha-, vilja- ja maitotuotteet sekä myöhemmin vuoden 1917 puolella myös
peruna, kala ja leipomotuotteet. Elintarvikkeita kuluttivat paitsi oma väki myös Suomessa olleet venäläiset sotilaat. Suomessa siirryttiin korttisäännöstelyyn huhtikuussa 1917.8
Myös Ulvilan kunnassa valvottiin ja säännösteltiin tarkasti elintarvikkeiden myyntiä ja kulutusta. Nälkä kuitenkin riivasi
sekä kuntalaisia että sotilaita. Ihmiset turvautuivat monenlaisiin elintarvikkeiden väärinkäytöksiin pyrkiessään turvaamaan elinmahdollisuutensa viranomaisten ankaran valvonnan ja elintarvikkeiden säännöstelyn alla. Elintarvikkeita mm.
varastettiin, hamstrattiin, piiloteltiin ja myytiin pimeästi. Myös yrittäjät pyrkivät kiertämään rajahintoja. Otteita elintarvikelautakunnan pöytäkirjamerkinnöistä:
”Uuden sadon tarkalleen talteen saamiseksi päätettiin ilmoittaa
lehdessä, ettei saa myllyssä jauhattaa Ulvilan kunnan asukkaiden
viljaa ilman Elintarvikelautakunnan lupaa ja samoin asia ilmoitetaan erikoisesti myllärille. Viljan takavarikoimisilmoitus päätettiin ilmoittaa vielä Satakunnassa ja Satakunnan Sanomissa.9”
”Teurastaja ___ ilmoitti ___:n kautta, että venäläiset sotilaat
olivat väkisin vaatineet häneltä yhden teurastetun naudan. Tämän johdosta päätettiin kääntyä Sotilasmuonituskomitean puoleen vaatimuksella, että he estävät tällaisen menettelyn. Samalla
huomautetaan teurastaja ___:a, ettei hän millään muotoa saa
myydä sotilaille lihaa.10”
”Talollisen leskeä ___:a päätettiin syyttää oikeudessa viljan
väärinkäytöstä, hän oli myynyt viljaa ilman elintarvikelautakun-
Friitalan nahkatehdas 1800- ja 1900-lukujen taitteessa*.
nan suostumusta, sekä kätkenyt niitä sopimattomiin paikkoihin
joissa vilja voi turmeltua.11”
”___ ilmoitti että on henkilöitä jotka varastavat, ja sitten myyvät sitä eri henkilöille milloin kauraa leipää ja perunoita. ___:lle
annettu toimeksi ottaa asiasta täysi selvä ja saattaa epäiltävät
henkilöt syytteeseen.12”
”Elintarvikelautakunnan puolesta oli toimitettu tarkastus Ulvilan ___:n torppari ___:n luona. Tarkastuksessa…löytyi ___:n
talliparvesta heiniin kätkettynä säkki ohria painaen 40 kg ja
säkillinen kuivaa ruisleipää painaen 24 kg. Tämän johdosta päätti Elintarvikelautakunta ilmoittaa viranomaisille ___:n lyöneen
laimin viljan ilmoituksessa koko viljavarastonsa ilmoittamisen ja
sen lisäksi käyttänyt syömäviljaksi hänelle jätettyä siemenviljaa.13”
Viljasta wiinaa
Kuten elintarvikelautakunnan pöytäkirjoista käy ilmi, puutteenalaisista ajoista huolimatta viljaa käytettiin kuitenkin myös
viinanpolttotarkoituksiin, jota harrastettiin salassa viranomaisilta. Näihin niin sanottuihin viinarikoksiin syyllistyneitä
pyrittiin rankaisemaan mm. takavarikoimalla viljavaroja ja syytteitä nostamalla:
”Sen johdosta, että todennäköisesti on Ulvilan kunnassa viljasta
keitetty viinaa päätettiin kääntyä Läänin herra Kuvernöörin
puoleen vaatimuksella, että kuvernööri ryhtyisi pikaisiin toimenpiteisiin, että viinarikoksista rangaistusta tuntuvasti kovennettaisiin ja että kuvernööri ryhtyisi myös sellaisiin toimenpiteisiin,
että juopuneena esiintyjät ja vaikkapa vain henkikin haisisivat
joutuisi ankaraan rangaistukseen. Elintarvikelautakunta päätti
jäsenilleen suorittaa myös kohtuullisen korvauksen toimista viinarikosten selvittämiseksi.14”
”Sen johdosta, että talollisen ___:n ulkohuoneissa Kaasmarkussa
on viinankeittoa harjoitettu päätettiin: että mainitun ___:n
kaikki vilja, kauratkin niihin luettuna on heti Elintarvikelautakunnan huostaan takavarikoitava ja omistajan luota pois kuljetettava. Samalla päätettiin: että ___:ltä on heti omavaraisoikeus
poistettava ja syyte häntä vastaan nostettava. Jos useampia
osallisia viinankeittohommaan ilmenee, on edellä mainittu päätös
kaikkiin rikoksiin nähden voimassa.15”
”Friitalassa ___:n torpanpoika ___ on joulun edellä harjoittanut
viinan polttoa, niin päätettiin asia ilmoittaa yleiselle syyttäjälle,
viljan väärinkäyttämisestä asianmukaiseen rangaistukseen saattamiseksi.16”
Friitalan nahkatehdas sodan jälkeen v. 1918*
Suomen itsenäistymisnäkymistä ei juuri löydy mainintoja Ulvilan kunnan toimielinten pöytäkirjoista tai muista kunnan
arkistolähteistä vuodelta 1917. Itsenäistymisen toivo on selkeästi kuitenkin orastanut Suomen horisontissa kurjista ajoista
huolimatta, mistä todistaa mm. kuvernöörin 14.3.1917 kaikille läänin kunnallislautakunnille osoittama kiertokirje, jossa
vedotaan itsenäistymisen hengessä yhteisen hyvän edistämiseen ja lähimmäisenrakkauteen:
”Useilta tahoilta on Kuvernöörinvirastolle saapunut valituksia
siitä, että kuntien maataviljelemätöntä väestöä lukuisissa paikoin
lääniä uhkaa syömäviljan puute tai että heillä jo on vaikea sitä
saada todelliseen tarpeeseensa. Syynä tähän muun muassa ilmoitetaan olevan sen, että maanviljelijät eivät laske hallussaan olevia viljavarastoja liikkeelle, vaan syystä tai toisesta pitävät niitä
takanaan.
Katsoen nykyhetkeen, jolloin maamme kohtalollisien (?) aikojen
sallimuksesta ei ole saanut ainoastaan viestejä tulevasta vapaudestaan, vaan on vakuutettu siitä, että sille kuuluvat oikeudet tullaan sille antamaan ja pyhinä pitämään, ja on jo tositeossa
ryhdytty puhdistamaan isäntämaatamme sen oikeuksien sortajista, kehoittaa, Kuvernöörinvirasto Kunnallislautakuntia yhdessä
elintarvikelautakuntien kanssa kääntymään maanviljeliäiden
puoleen huomauttamalla heille, että on jo aika tehdä loppu keinottelusta jokamiltei koko sota-ajan on ollut väestön rasituksena,
ja että he varsinkin tänä aikana muistaisivat lähimmäistensä
hätää vapaaehtoisesti myyden suoraan puutteessa oleville tai
kuntien elintarvikelautakunnille rajahinnoista syömäviljaa mikäli
mahdollista heiltä yli oman tarpeensa liikenee sekä säästäen käyttäisivät omiin tarpeisiinsa heillä olevia viljavarastoja. …17”
Odotettu itsenäistyminen
koitti Suomelle vihdoin
Ulvilan kunta oli tuolloin 552-vuotias
Nahan valmistusta Friitalan nahkatehtaassa v. 1917*
1Tampereen
yliopiston historiatieteen laitoksen opiskelijaprojekti (1997): Suomi 80 – Itsenäistymisen vuoden 1917-1918
(http://www15.uta.fi/yky/arkisto/suomi80/index.html).
2Ulvilan
kunnan kunnallislautakunnan kirjeistössä väkiluvuksi on arvioitu 8 300 henkeä keväällä 1917. Elokuun kunnallislautakunnan pöytäkirjassa arvioksi on kuitenkin merkitty n. 8 800 henkeä. Samassa kirjeistössä on myös karkeat arviot
elintarvikevarastoista.
3Ulvilan
kaupunki. Ulvilan kunnan kunnallislautakunnan ja kunnanvaltuuston arkistot: Kunnallislautakunnan pöytäkirjat
1916-1917 ja kunnanvaltuuston pöytäkirjat 1917.
4Ulvilan
kaupunki. Ulvilan kunnan kunnallislautakunnan arkisto: Kunnallislautakunnan saapuneet kirjeet 1917. Keisarillisen Suomen Senaatin siviilitoimituskunnan kirje 13.3.1917 (nro 3525).
5Ulvilan
kaupunki. Ulvilan kunnan kunnallislautakunnan arkisto: Kunnallislautakunnan saapuneet kirjeet 1917.
6Ulvilan
kaupunki. Ulvilan kunnan kunnallislautakunnan arkisto: Kunnallislautakunnan kirjetoisteet 1917. Kunnallislautakunnan puheenjohtajan kirje kuvernöörille 3.8.1917 (nro: 239).
7Ulvilan
kaupunki. Ulvilan kunnan kunnallislautakunnan arkisto: Kunnallislautakunnan pöytäkirjat 1917 ja elintarvikelautakunnan pöytäkirjat 1917.
Tampereen yliopiston historiatieteen laitoksen opiskelijaprojekti (1997): Suomi 80 – Itsenäistymisen vuoden 1917-1918
9Ulvilan
kaupunki. Ulvilan kunnan elintarvikelautakunnan arkisto: Elintarvikelautakunnan pöytäkirja 13.8.1917 § 12.
10Ulvilan
kaupunki. Ulvilan kunnan elintarvikelautakunnan arkisto: Elintarvikelautakunnan pöytäkirja 29.8.1917 § 3.
11Ulvilan
kaupunki. Ulvilan kunnan elintarvikelautakunnan arkisto: Elintarvikelautakunnan pöytäkirja 5.12.1917 § 4.
12Ulvilan
kaupunki. Ulvilan kunnan elintarvikelautakunnan arkisto: Elintarvikelautakunnan pöytäkirja 12.6.1917 § 6.
13Ulvilan
kaupunki. Ulvilan kunnan elintarvikelautakunnan arkisto: Elintarvikelautakunnan pöytäkirja 13.8.1917 § 1.
14Ulvilan
kaupunki. Ulvilan kunnan elintarvikelautakunnan arkisto: Elintarvikelautakunnan pöytäkirja 17.10.1917 § 6.
15Ulvilan
kaupunki. Ulvilan kunnan elintarvikelautakunnan arkisto: Elintarvikelautakunnan pöytäkirja 31.10.1917 § 6.
16Ulvilan
kaupunki. Ulvilan kunnan elintarvikelautakunnan arkisto. Elintarvikelautakunnan pöytäkirja 27.12.1917 § 1.
17Ulvilan
kaupunki. Ulvilan kunnan kunnallislautakunnan arkisto: Kunnallislautakunnan saapuneet kirjeet 1917. Kuvernöörin kiertokirje läänin kaikille Kunnallislautakunnille.
*Kaikki julkaisussa käytetyt valokuvat ovat Friitalan Nahkatehtaan (Friitala Oy) valokuva-arkistosta, joka on luovutettu
Ulvilan kaupunginarkistoon.
ULVILAN KAUPUNGIN 650 v YLEISURHEILU
Suomi Finland 100 31122016
hei mll ulvilan yhdistyksen jäsen!
Mynsterin kerhohuoneen vuokraaminen Kettulan
JÄSENKIRJE 2/2014 Hei MLL Ulvilan yhdistyksen jäsen!
telmä ”Avaimet käteen” - Ulvilan PUMPPUPALVELU
mainos - Ulvilan Pesä
KOE MUSIIKKI! - Kristiina Seppä
Kevyen liikenteen sillan toteuttajan valinta, tarjouspyyntö


Palkitsemisen kokonaisuus ja palkkausjärjestelmien valmistelun tilannekatsaus | Keski-Uudenmaan Sote
Palkitsemisen kokonaisuus ja palkkausjärjestelmien valmistelun tilannekatsaus
Henkilöstöjaosto, kokous 24.9.2019
§ 16 Palkitsemisen kokonaisuus ja palkkausjärjestelmien valmistelun tilannekatsaus
KEUDno-2019-1398
Virpi Kolehmainen, palvelussuhdepäällikkö, virpi.kolehmainen@keusote.fi
Kunnallinen yleinen virkaehtosopimus KVTES määrittele palkkausluvun 6 § palkkausjärjestelmistä seuraavaa:
Työnantajan muutostilanteissa uudelle työnantajalle kehitetään oma palkkausjärjestelmä, jolla korvataan entiset palkkausjärjestelmät. Uusi palkkausjärjestelmä voi olla jo käytössä ollut palkkausjärjestelmä. Entisten palkkausjärjestelmien mukaiset palkat yhteensovitetaan mahdollisuuksien mukaan valitun uuden palkkausjärjestelmän mukaisiin palkkoihin.
Keski-Uudenmaan sote-kuntayhtymässä aloitettiin tammikuussa 2019 lääkärisopimuksen (LS) mukaisen terveyskeskuslääkärien palkkausjärjestelmän valmistelu yhteistoiminnassa JUKO ry:n henkilöstön edustajien kanssa. Työryhmässä päätettiin lääkärisopimuksen 0,7 % järjestelyerän 2019 kohdentamisesta uuteen palkkausjärjestelmään.
Lisäksi elokuussa 2019 aloitettiin KVTES:in piiriin kuuluvan henkilöstön palkkausjärjestelmän valmistelu yhteistoiminnassa henkilöstöjärjestöjen kanssa. Tavoitteena on, että palkkausjärjestelmä voidaan ottaa käyttöön heti alkuvuodesta 2020. Palkkausjärjestelmien valmistelun lisäksi on aloitettu koko kuntayhtymän palkitsemisjärjestelmien kehittämistyö. Palkitsemisjärjestelmä koostuu mm. palkkausjärjestelmistä, henkilökohtaisen lisän määräytymisen perusteista, rekrytointilisän käytön periaatteista, palvelusvuosista palkitsemisesta sekä muusta henkilöstön palkitsemisesta. Aikataulu palkitsemisjärjestelmän kokonaisuuden valmistelusta on liitteenä.
Terveyskeskuslääkäreiden palkkausjärjestelmä
Yhtymähallitus päätti 21.5.2019 § 71 Terveyskeskuslääkäreiden palkkausjärjestelmästä, että
palkkaportaisiin ja työaikaan perustuvaa terveyskeskuslääkäreiden palkkausjärjestelmän valmistelua jatketaan
väestövastuujärjestelmästä luovutaan vaiheittain siten, että terveyskeskuslääkärit rekrytoidaan työaikaperusteiseen järjestelmään ja väestövastuujärjestelmän piirissä oleville lääkäreille tarjotaan mahdollisuutta siirtyä vapaaehtoisesti em. järjestelmään.
Nykyinen lääkäreiden valtakunnallinen virkaehtosopimus on voimassa 31.3.2020 saakka. Uuden lääkärien virkaehtosopimuksen myötä päättyy oma-/väestövastuulääkäreitä koskevat määräykset ja 1.4.2020 kaikilla lääkäreillä on työaika ja heihin sovelletaan samoja virkaehtosopimuksen määräyksiä.
Keski-Uudenmaan sote-kuntayhtymässä Järvenpää kaupunki sekä Tuusulan, Mäntsälän, Pornaisten kunnat ovat jo aiemmin luopuneet omalääkäri-/väestövastuujärjestelmästä. Hyvinkäällä puolet lääkäreistä on edelleen väestövastuujärjestelmän piirissä. Uudet terveyskeskuslääkärit on otettu työaikaperusteiseen palkkausjärjestelmään. Nurmijärvellä lääkärit ovat väestövastuujärjestelmän piirissä. Hyvinkään kaupunki ja Nurmijärven kunta eivät siis ole tehneet ennen liikkeenluovutusta päätöstä väestövastuujärjestelmästä luopumisesta.
Yhtymähallituksen päätös 21.5.2019 § 71 tarkoittaa, että oma-/väestövastuulääkärijärjestelmästä luovutaan koko kuntayhtymän alueella, myös Hyvinkäällä ja Nurmijärvellä kokonaisuudessaan ja siirrytään työaikaperusteiseen palkkausjärjestelmään. Oma-/väestövastuulääkärijärjestelmästä siirtyminen työaikaperusteiseen palkkausjärjestelmään tarkoittaa palkkakustannusten nousua, koska palkkarakenne muuttuu ja palkkaus perustuu työnvaativuuden arviointiin. Tällä hetkellä oma-/vastuulääkärijärjestelmän palkkataso on alle markkinapalkkatason.
Tehtävä muutos on välttämätön myös palvelujen tuottamisen näkökulmasta. Vastaanottotoiminnan lääkäripalvelujen kehittämisen, toiminnan säästötavoitteiden saavuttamisen, potilasvirtojen ohjaamisen ja vastaanottoaikojen saatavuuden vuoksi. Nykyinen hybridimalli (osa lääkäreistä työaikajärjestelmän piirissä, osa oma-/väestövastuulääkärijärjestelmässä) ei tue edellä mainittua kehittämistä.
Uudesta terveyskeskuslääkärien pakkausjärjestelmästä solmitaan paikallinen virkaehtosopimus. Hallintosäännön 32 § mukaan kuntayhtymän johtaja päättää virka- ja työehtosopimuksiin sekä työ- ja viranhaltijalainsäädäntöön perustuvista paikallisista sopimuksista. Paikallinen virkaehtosopimus terveyskeskuslääkärien palkkausjärjestelmästä otetaan käyttöön vaiheittain 1.10.2019 lähtien. Kustannusvaikutukset palkkausjärjestelmän käyttöönotosta ovat yhteensä noin 59 800 € (ilman sivukuluja) kuukaudessa. Laskenta perustuu elokuun 2019 palkkatietoihin. Nyt päätöksentekoon tuodaan oma-/väestövastuulääkärien siirtymisestä työaikaperusteiseen palkkausjärjestelmään aiheutuvien kustannusten Hyvinkään ja Nurmijärven lääkärien osalta (noin 38 700 € / kk, ilman sivukuluja) irrottaminen muusta lääkärien palkkaharmonisoinnin kustannuksista. Näiden kustannusten tarkastelu erillisenä on perusteltua, koska talousarviovalmistelun 2020 yhteydessä valmisteltu kaikkien palkkojen kokonaisvaltainen harmonisointisuunnitelma kuntayhtymässä perustuu tehtäväkohtaisten palkkojen erojen kaventamiseen vuosien 2020 -2022 (Kvtes) aikana ja suunniteltu väestövastuulääkärijärjestelmästä luopuminen vie kolmasosan palkkojen harmonisointiin suunnitellusta määrärahavarauksesta. Lisäksi väestövastuumuutoksen kustannukset kohdistuisivat valtakunnallisten virkaehtosopimusten muutosten myötä saatujen ennakkotietojen mukaan vuoteen 2020 ja muusta aikataulusta tämän osalta kuntayhtymä ei voisi itse päättää. Muutoin kuntayhtymän terveyskeskuslääkärien palkat harmonisoidaan uuteen palkkausjärjestelmään vuosien 2019-2021 aikana erillisen suunnitelman mukaisesti.
Palvelussuhdepäällikkö Virpi Kolehmainen esittelee asiaa kokouksessa.
Päivi Autere, henkilöstöjohtaja, paivi.autere@keusote.fi
Henkilöstöjaosto päättää esittää yhtymähallitukselle, että hallitus päättää, että
oma-/väestövastuulääkärien palkkausjärjestelmän kustannusten muutos työaikaperusteiseen palkkausjärjestelmään Hyvinkään ja Nurmijärven lääkärien osalta on erillinen kustannus palkkaharmonisointikustannuksesta.
Lisäksi henkilöstöjaosto päättää merkitä tiedoksi palkitsemisjärjestelmän kehittämistyön.
§ 14 Henkilöstöjaosto / Kokouksen avaus, kokouksen laillisuuden ja päätösvaltaisuuden toteaminen, kokouksen pöytäkirjan tarkastaminen
§ 15 Työterveyshuollon palvelujen hankinta 1.1.2020 lähtien Keski-Uudenmaan sote-kuntayhtymän henkilöstölle
§ 17 Osavuosikatsaus / henkilöstö
§ 18 Henkilöstöjaosto / Tiedonantoja


text:
23 päivänä toukokuuta 2019 (*)
Ennakkoratkaisupyyntö – Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue – Turvapaikkapolitiikka – Toissijainen suojelu – Direktiivi 2011/95/EU – 19 artikla – Toissijaisen suojeluaseman peruuttaminen – Hallinnon tekemä tosiseikkoja koskeva virhe
Asiassa C‑720/17,
jossa on kyse SEUT 267 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka Verwaltungsgerichtshof (ylin hallintotuomioistuin, Itävalta) on esittänyt 14.12.2017 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut unionin tuomioistuimeen 28.12.2017, saadakseen ennakkoratkaisun asiassa
toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja E. Regan sekä tuomarit C. Lycourgos (esittelevä tuomari), E. Juhász, M. Ilešič ja I. Jarukaitis,
– Mohammed Bilali, edustajanaan N. Lorenz, Rechtsanwältin,
– Unkarin hallitus, asiamiehinään M. Z. Fehér, G. Koós ja G. Tornyai,
– Alankomaiden hallitus, asiamiehinään M. H. S. Gijzen ja M. K. Bulterman,
– Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus, asiamiehenään R. Fadoju, avustajanaan D. Blundell, barrister,
– Euroopan komissio, asiamiehinään M. Condou-Durande ja S. Grünheid,
1 Ennakkoratkaisupyyntö koskee vaatimuksista kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden määrittelemiseksi kansainvälistä suojelua saaviksi henkilöiksi, pakolaisten ja henkilöiden, jotka voivat saada toissijaista suojelua, yhdenmukaiselle asemalle sekä myönnetyn suojelun sisällölle 13.12.2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/95/EU (EUVL 2011, L 337, s. 9) 19 artiklan tulkintaa.
2 Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa ovat vastakkain Mohammed Bilali ja Bundesamt für Fremdenwesen und Asyl (liittovaltion ulkomaalais- ja turvapaikkavirasto, Itävalta) ja joka koskee Bilalille myönnetyn toissijaisen suojeluaseman peruuttamista.
3 Pakolaisten oikeusasemaa koskeva yleissopimus, joka allekirjoitettiin Genevessä 28.7.1951 (Yhdistyneiden kansakuntien sopimuskokoelma, nide 189, s. 137, nro 2545 (1954)), tuli voimaan 22.4.1954. Sitä on täydennetty ja muutettu New Yorkissa 31.1.1967 tehdyllä pakolaisten oikeusasemaa koskevalla pöytäkirjalla, joka puolestaan tuli voimaan 4.10.1967 (jäljempänä Geneven yleissopimus).
4 Tämän yleissopimuksen 1 artiklan A kohdassa määritellään ensin pakolaisen käsite, minkä jälkeen sen C kohdassa määrätään seuraavaa:
”Tämän yleissopimuksen soveltaminen jokaiseen osastossa A määritellyt ehdot täyttävään henkilöön nähden lakkaa:
tätä määräystä ei kuitenkaan sovelleta tämän artiklan A, 1 kohdan alaiseen pakolaiseen, joka pystyy esittämään aikaisemmasta vainosta johtuvia pakottavia syitä kieltäytymiselleen palata entiseen pysyvään asuinmaahansa.”
5 Direktiivin 2011/95 johdanto-osan 3, 8, 9, 12 ja 39 perustelukappaleessa todetaan seuraavaa:
”(3) Eurooppa-neuvosto päätti Tampereella 15 ja 16 päivänä lokakuuta 1999 pidetyssä erityiskokouksessaan pyrkiä kohti yhteistä eurooppalaista turvapaikkajärjestelmää, joka perustuu 28 päivänä heinäkuuta 1951 tehdyn, pakolaisten oikeusasemaa koskevan Geneven yleissopimuksen, jäljempänä ’Geneven yleissopimus’, sellaisena kuin se on täydennettynä 31 päivänä tammikuuta 1967 tehdyllä New Yorkin pöytäkirjalla, jäljempänä ’pöytäkirja’, täysimääräiseen ja kokonaisvaltaiseen soveltamiseen, ja näin vahvistaa palauttamiskiellon periaatteen ja varmistaa, ettei ketään palauteta vainottavaksi.
(8) Eurooppa-neuvosto totesi 15 ja 16 päivänä lokakuuta 2008 hyväksytyssä Euroopan maahanmuutto- ja turvapaikkasopimuksessa, että jäsenvaltioiden välillä on suuria eroja suojelun myöntämisessä ja sen muodoissa, ja pyysi tekemään uusia aloitteita Haagin ohjelman mukaisen yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän viimeistelemiseksi ja sitä kautta entistä korkeampitasoisen suojelun tarjoamiseksi.
(9) Eurooppa-neuvosto totesi Tukholman ohjelmassa pyrkivänsä edelleen päättäväisesti saamaan aikaan viimeistään vuoteen 2012 mennessä yhteisen suojelun ja solidaarisuuden alueen, joka perustuu yhteiseen turvapaikkamenettelyyn ja kansainvälistä suojelua nauttivien henkilöiden yhdenmukaiseen asemaan [SEUT] 78 artiklan mukaisesti.
(12) Tämän direktiivin päätavoitteena on toisaalta varmistaa se, että jäsenvaltioissa sovelletaan yhteisiä perusteita kansainvälistä suojelua todella tarvitsevien henkilöiden yksilöimiseen, ja toisaalta se, että nämä henkilöt saavat vähimmäistason mukaiset edut kaikissa jäsenvaltioissa.
(39) On tarpeen vastata Tukholman ohjelmassa esitettyyn kehotukseen ottaa käyttöön pakolaisten ja henkilöiden, jotka voivat saada toissijaista suojelua, yhdenmukainen asema, ja toissijaisen suojeluaseman saaneille henkilöille olisi tarpeellisia ja objektiivisesti perusteltuja poikkeuksia lukuun ottamatta myönnettävä samoin edellytyksin samat oikeudet ja etuudet, jotka pakolaisille myönnetään tämän direktiivin nojalla.”
6 Tämän direktiivin 2 artiklassa säädetään seuraavaa:
a) ’kansainvälisellä suojelulla’ pakolaisasemaa ja toissijaista suojeluasemaa, sellaisina kuin ne on määritelty e ja g alakohdassa;
f) ’henkilöllä, joka voi saada toissijaista suojelua’, kolmannen maan kansalaista tai kansalaisuudetonta henkilöä, jolle ei voida myöntää pakolaisasemaa mutta jonka suhteen on esitetty merkittäviä perusteita uskoa, että jos hänet palautetaan alkuperämaahansa tai kansalaisuudettoman henkilön ollessa kyseessä entiseen pysyvään asuinmaahansa, hän joutuisi todelliseen vaaraan kärsiä 15 artiklassa määriteltyä vakavaa haittaa, ja jota 17 artiklan 1 ja 2 kohta ei koske ja joka on kykenemätön tai sellaisen vaaran johdosta haluton turvautumaan sanotun maan suojaan;
g) ’toissijaisella suojeluasemalla’ kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön tunnustamista jäsenvaltiossa henkilöksi, joka voi saada toissijaista suojelua;
”Jäsenvaltiot voivat säätää tai pitää voimassa suotuisampia säännöksiä sen määrittämiseksi, kuka määritellään pakolaiseksi tai henkilöksi, jolle voidaan antaa toissijaista suojelua, sekä kansainvälisen suojelun sisällön määrittelemiseksi, kunhan nämä säännökset ovat yhteensopivat tämän direktiivin kanssa.”
8 Tämän direktiivin 14 artiklassa, jonka otsikko on ”Pakolaisaseman peruuttaminen, lakkauttaminen tai uusimatta jättäminen”, säädetään seuraavaa:
”1. Kun kyseessä ovat [kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden määrittelyä pakolaisiksi tai muuta kansainvälistä suojelua tarvitseviksi henkilöiksi koskevista vähimmäisvaatimuksista sekä myönnetyn suojelun sisällöstä 29.4.2004 annetun neuvoston direktiivin 2004/83/EY (EUVL 2004, L 304, s. 12)] voimaantulon jälkeen tehdyt kansainvälistä suojelua koskevat hakemukset, jäsenvaltioiden on peruutettava, lakkautettava tai jätettävä uusimatta valtion elimen, hallinnollisen elimen, tuomioistuimen tai lainkäyttöelimen myöntämä kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön pakolaisasema, jos hän on 11 artiklan mukaisesti lakannut olemasta pakolainen.
2. Pakolaisaseman myöntäneen jäsenvaltion on yksilöllisesti osoitettava, että asianomainen henkilö on tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti lakannut olemasta pakolainen tai ei ole koskaan ollut siinä tarkoitettu pakolainen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta pakolaisen velvollisuutta ilmoittaa 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti kaikki asiaan vaikuttavat seikat ja toimittaa hänen käytettävissään olevat asiaan vaikuttavat asiakirjat.
3. Jäsenvaltioiden on peruutettava, lakkautettava tai jätettävä uusimatta kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön pakolaisasema, jos asianomainen jäsenvaltio saa pakolaisaseman myöntämisen jälkeen selville, että
a) pakolaisasema olisi pitänyt jättää tai jätetään myöntämättä asianomaiselle 12 artiklan mukaisesti;
b) hänen vääristelemänsä tai salaamansa seikat, mukaan lukien väärien asiakirjojen toimittaminen, olivat ratkaisevia pakolaisaseman myöntämisen kannalta.
4. Jäsenvaltiot voivat peruuttaa, lakkauttaa tai jättää uusimatta valtion elimen, hallinnollisen elimen, tuomioistuimen tai lainkäyttöelimen pakolaiselle myöntämän aseman, kun
a) on perusteltua syytä olettaa, että hän on vaaraksi sen jäsenvaltion turvallisuudelle, jossa hän on;
b) hän on yhteiskunnalle vaarallinen kyseisessä jäsenvaltiossa, koska hänet on lainvoiman saaneella tuomiolla tuomittu erityisen törkeästä rikoksesta.
5. Jäsenvaltiot voivat 4 kohdassa kuvatuissa tilanteissa päättää olla myöntämättä asemaa pakolaiselle, jos tällaista päätöstä ei ole vielä tehty.
6. Henkilöillä, joihin sovelletaan 4 ja 5 kohtaa, on Geneven yleissopimuksen 3, 4, 16, 22, 31, 32 ja 33 artiklassa määrätyt tai niitä vastaavat oikeudet silloin, kun he ovat jäsenvaltiossa.”
9 Direktiivin 2011/95 V luku, jonka otsikko on ”Määritteleminen henkilöksi, joka voi saada toissijaista suojelua”, sisältää muun muassa tämän direktiivin 15 artiklan, jonka otsikko on ”Vakava haitta” ja jossa säädetään seuraavaa:
”Vakavalla haitalla tarkoitetaan seuraavia:
a) kuolemanrangaistus tai teloitus; tai
b) hakijan alkuperämaassa kokema kidutus tai epäinhimillinen tai halventava kohtelu tai rangaistus; tai
c) siviilihenkilön henkeä tai ruumiillista koskemattomuutta uhkaava vakava ja henkilökohtainen vaara, joka johtuu mielivaltaisesta väkivallasta kansainvälisen tai maan sisäisen aseellisen selkkauksen yhteydessä.”
10 Kyseisen direktiivin 16 artiklassa säädetään seuraavaa:
”1. Kolmannen maan kansalainen tai kansalaisuudeton henkilö lakkaa olemasta henkilö, joka voi saada toissijaista suojelua, jos toissijaisen suojelun myöntämiseen johtaneet olosuhteet ovat lakanneet olemasta tai muuttuneet siinä määrin, ettei suojelua enää tarvita.
2. Jäsenvaltioiden on 1 kohtaa soveltaessaan otettava huomioon, onko olosuhteiden muutos niin huomattava ja pysyvä, että henkilö, joka voi saada toissijaista suojelua, ei ole enää vaarassa joutua kärsimään vakavaa haittaa.
3. Edellä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta toissijaisen suojeluaseman saaneeseen henkilöön, joka aiemmin koetusta vakavasta haitasta johtuvien pakottavien syiden perusteella voi kieltäytyä turvautumasta suojeluun kansalaisuusvaltiossaan tai, jos kyseessä on kansalaisuudeton henkilö, entisessä pysyvässä asuinmaassaan.”
11 Mainitun direktiivin 18 artiklassa säädetään seuraavaa:
”Jäsenvaltioiden on myönnettävä toissijainen suojeluasema sellaiselle kolmannen maan kansalaiselle tai kansalaisuudettomalle henkilölle, joka voi saada toissijaista suojelua II ja V luvun mukaisesti.”
12 Saman direktiivin 19 artiklassa, jonka otsikko on ”Toissijaisen suojeluaseman peruuttaminen, lakkauttaminen tai uusimatta jättäminen”, säädetään seuraavaa:
”1. Kun kyseessä ovat direktiivin 2004/83/EY voimaantulon jälkeen tehdyt kansainvälistä suojelua koskevat hakemukset, jäsenvaltioiden on peruutettava, lakkautettava tai jätettävä uusimatta valtion elimen, hallinnollisen elimen, tuomioistuimen tai lainkäyttöelimen kolmannen maan kansalaiselle tai kansalaisuudettomalle henkilölle myöntämä toissijainen suojeluasema, jos hän on 16 artiklan mukaisesti lakannut olemasta henkilö, joka voi saada toissijaista suojelua.
2. Jäsenvaltiot voivat peruuttaa, lakkauttaa tai jättää uusimatta valtion elimen, hallinnollisen elimen, tuomioistuimen tai lainkäyttöelimen kolmannen maan kansalaiselle tai kansalaisuudettomalle henkilölle myöntämän toissijaisen suojeluaseman, jos toissijaisen suojeluaseman myöntämisen jälkeen todetaan, ettei asianomaista olisi 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti pitänyt katsoa henkilöksi, joka voi saada toissijaista suojelua.
3. Jäsenvaltioiden on peruutettava, lakkautettava tai jätettävä uusimatta kolmannen maan kansalaiselle tai kansalaisuudettomalle henkilölle myönnetty toissijainen suojeluasema, jos:
a) toissijaisen suojeluaseman myöntämisen jälkeen todetaan, että 17 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti asianomaista ei olisi pitänyt katsoa tai häntä ei ole katsottu henkilöksi, joka voi saada toissijaista suojelua;
b) hänen vääristelemänsä tai salaamansa seikat, mukaan lukien väärien asiakirjojen toimittaminen, olivat ratkaisevia toissijaisen suojeluaseman myöntämisen kannalta.
4. Toissijaisen suojeluaseman myöntäneen jäsenvaltion on yksilöllisesti osoitettava, että asianomainen henkilö on tämän artiklan 1, 2 ja 3 kohdan mukaisesti lakannut olemasta henkilö tai ei ole henkilö, joka voi saada toissijaista suojelua, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön velvollisuutta ilmoittaa 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti kaikki asiaan vaikuttavat seikat ja toimittaa hänen käytettävissään olevat asiaan vaikuttavat asiakirjat.”
Direktiivi 2003/109
13 Pitkään oleskelleiden kolmansien maiden kansalaisten asemasta 25.11.2003 annetun neuvoston direktiivin 2003/109/EY (EYVL 2003, L 16, s. 44), sellaisena kuin se on muutettuna 11.5.2011 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2011/51/EU (EUVL 2011, L 132, s. 1) (jäljempänä direktiivi 2003/109), 4 artiklan 1 a kohdassa säädetään seuraavaa:
”Jäsenvaltioiden on oltava myöntämättä pitkään oleskelleen kolmannen maan kansalaisen asemaa kansainvälisen suojelun perusteella, jos kansainvälistä suojelua saavan henkilön asema on peruutettu tai lakkautettu tai jätetty uusimatta direktiivin 2004/83/EY 14 artiklan 3 kohdan tai 19 artiklan 3 kohdan mukaisesti.”
14 Direktiivin 2003/109 9 artiklan 3 a kohdassa, sellaisena kuin se on lisättynä direktiivillä 2011/51, säädetään seuraavaa:
”Jäsenvaltiot voivat poistaa kolmannen maan kansalaisen pitkään oleskelleen kolmannen maan kansalaisen aseman, jos se saatiin kansainvälisen suojelun perusteella ja kansainvälistä suojelua saavan henkilön asema on peruutettu tai lakkautettu tai jätetty uusimatta direktiivin 2004/83/EY 14 artiklan 3 kohdan tai 19 artiklan 3 kohdan mukaisesti.”
15 Liittovaltion turvapaikkalain (Bundesgesetz über die Gewährung von Asyl), sellaisena kuin sitä sovelletaan pääasian tosiseikkoihin (jäljempänä AsylG 2005), 8 §:ssä säädetään seuraavaa:
”(1) Toissijainen suojeluasema on myönnettävä ulkomaalaiselle,
1. joka on jättänyt Itävallassa kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen, jos hakemus hylätään turvapaikkaan oikeutetun henkilön aseman myöntämisen osalta, tai
2. jonka turvapaikkaan oikeutetun henkilön asema on peruutettu ja ulkomaalaisen palauttaminen, käännyttäminen tai maasta poistaminen hänen lähtömaahansa merkitsisi todellista vaaraa [Roomassa 4.11.1950 allekirjoitetun ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn yleissopimuksen] 2 tai 3 artiklan tai sen 6. tai 13. lisäpöytäkirjan rikkomisesta tai siitä seuraisi siviilihenkilön henkeä tai ruumiillista koskemattomuutta uhkaava vakava vaara, joka johtuu mielivaltaisesta väkivallasta kansainvälisen tai maan sisäisen selkkauksen yhteydessä.
(6) Jos turvapaikanhakijan alkuperämaata ei voida selvittää, kansainvälistä suojelua koskeva hakemus on hylättävä toissijaisen suojeluaseman osalta. Tässä tapauksessa on tehtävä palauttamispäätös, ellei se ole kiellettyä [liittovaltion ulkomaalais- ja turvapaikkavirastossa sovellettavasta menettelystä annetun lain] 9 §:n 1 ja 2 momentin nojalla.
16 AsylG 2005:n 9 §:ssä säädetään seuraavaa:
”(1) Ulkomaalaisen toissijainen suojeluasema on peruutettava viran puolesta tehtävällä päätöksellä, jos
1. edellytykset toissijaisen suojeluaseman myöntämiselle (8 §:n 1 momentti) eivät täyty tai eivät enää täyty,
17 Bilali, joka on omien sanojensa mukaan kansalaisuudeton henkilö, esitti 27.10.2009 kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen Itävallassa. Bundesasylamt (liittovaltion turvapaikkavirasto, Itävalta) hylkäsi tämän hakemuksen 15.3.2010. Asylgerichtshof (turvapaikka-asioita käsittelevä tuomioistuin, Itävalta) hyväksyi 8.4.2010 kyseisestä hylkäämistä koskevasta päätöksestä tehdyn valituksen ja palautti asian virastolle uutta käsittelyä varten.
18 Bundesasylamt hylkäsi 27.10.2010 tekemällään päätöksellä Bilalin turvapaikkahakemuksen mutta myönsi hänelle toissijaisen suojeluaseman ja totesi, ettei Bilalin henkilöllisyydestä ollut varmuutta ja että hän oli todennäköisesti Algerian kansalainen. Bilalille myönnettiin toissijainen suojeluasema sen perusteella, että Algerian korkean työttömyyden, puutteellisen infrastruktuurin ja jatkuvan turvattomuuden vuoksi hän saattaisi altistua Roomassa 4.11.1950 allekirjoitetun ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn yleissopimuksen (jäljempänä Euroopan ihmisoikeussopimus) 3 artiklassa tarkoitetulle epäinhimilliselle kohtelulle, jos hänet palautetaan tähän maahan.
19 Bilali teki turvapaikkahakemuksensa hylkäämistä koskevasta päätöksestä valituksen Asylgerichtshofiin. Toissijaisen suojeluaseman myöntämistä koskeva päätös on puolestaan lopullinen.
20 Asylgerichtshof kumosi 16.7.2012 antamallaan tuomiolla päätöksen, jolla oli hylätty valittajan turvapaikkahakemus, ja se totesi muun muassa, että valittajan kansalaisuudesta oli esitetty ainoastaan oletuksia.
21 Bundesasylamt hylkäsi 24.10.2012 tekemällään päätöksellä uudelleen Bilalin jättämän turvapaikkahakemuksen. Lisäksi toissijainen suojeluasema, joka hänelle oli myönnetty 27.10.2010, peruutettiin viran puolesta, ja määräaikainen oleskelulupa, joka hänelle oli myönnetty tämän aseman perusteella, peruutettiin. Bundesasylamt hylkäsi myös Bilalin esittämän pyynnön toissijaisen suojeluaseman myöntämisestä Marokon kansalaisuuden perusteella ja teki palauttamispäätöksen, jossa Marokko todettiin kohdemaaksi.
22 Bundesasylamt totesi, etteivät edellytykset toissijaisen suojelun myöntämiselle olleet missään vaiheessa täyttyneet. Maatietopalvelun antaman vastauksen perusteella olettama, jonka mukaan Algeria oli Bilalin alkuperämaa, oli virheellinen, ja hänellä olisi oikeus sekä Marokon että Mauritanian kansalaisuuteen.
23 Bundesverwaltungsgericht (liittovaltion ylin hallintotuomioistuin, Itävalta) hylkäsi 21.1.2016 antamallaan tuomiolla Bilalin 24.10.2012 annetusta päätöksestä tekemän valituksen osittain, muun muassa siltä osin kuin valitus koski kyseisen päätöksen kohtia, joilla peruutettiin valittajalle myönnetty toissijainen suojeluasema. Bundesverwaltungsgericht kumosi kuitenkin mainitun päätöksen ne kohdat, joissa valittaja määrättiin palautettavaksi Marokkoon.
24 Siltä osin kuin on erityisesti kyse Bilalin kansalaisuudesta, Bundesverwaltungsgericht totesi, että hänellä oli kaksoiskansalaisuus eli sekä Marokon että Mauritanian kansalaisuus ja että hän oli useasti kertonut perheensä olevan kotoisin Marokosta. Toissijainen suojeluasema oli myönnetty Bilalille sen perusteella, että hän oli kotoisin Algeriasta, joten Bundesverwaltungsgerichtin mukaan kyseinen asema peruutettiin perustellusti AsylG 2005:n 9 §:n 1 momentin, luettuna yhdessä tämän lain 8 §:n 1 momentin kanssa, nojalla. Lisäksi Bundesverwaltungsgericht katsoi, että määräaikaisen oleskeluluvan peruuttaminen johtui toissijaisen suojeluaseman peruuttamisesta. Se arvioi myös, ettei ollut osoitettu, että Bilalin henkeä tai ruumiillista koskemattomuutta uhkaisi Marokossa sellainen vaara, että maasta poistaminen olisi Euroopan ihmisoikeussopimuksen 3 artiklan vastaista.
25 Bilali teki tästä tuomiosta Revision-valituksen ennakkoratkaisua pyytäneeseen tuomioistuimeen.
26 Tämä tuomioistuin toteaa ensiksi, että toissijainen suojeluasema myönnettiin Bilalille Bundesasylamtin 27.10.2010 tekemällä päätöksellä sillä perusteella, että hän oli Algerian kansalainen. Tuomioistuin täsmentää, että tämä päätös on lopullinen, mutta Bundesasylamt peruutti 24.10.2012 tekemällään päätöksellä Bilalille myönnetyn toissijaisen suojeluaseman tosiseikkoihin perustuvista syistä, jotka ilmenivät vasta kyseisen aseman myöntämisen jälkeen suoritettujen selvitysten yhteydessä. Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen mukaan mikään seikka ei viittaa siihen, että viive tietojen keruussa johtuisi Bilalista. Päinvastoin hän oli useasti todennut, ettei hänellä ollut Algerian kansalaisuutta ja että hän oli kansalaisuudeton henkilö. Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin toteaa vielä, että tuomiosta, jota koskeva valitus on sen käsiteltävänä, ei ilmene, että oikeudellisesti merkitykselliset olosuhteet olisivat muuttuneet sen jälkeen, kun Bilalille myönnettiin toissijainen suojeluasema.
27 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin toteaa tältä osin, että Bundesverwaltungsgerichtin tuomio perustui AsylG 2005:n 9 §:n 1 momentin 1 kohtaan, jonka mukaan ulkomaalaisen toissijainen suojeluasema on peruutettava viran puolesta, jos edellytykset sen myöntämiselle eivät täyty tai eivät enää täyty. Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen mukaan sen käsiteltävänä olevassa asiassa sovelletaan kyseisen säännöksen ensimmäistä vaihtoehtoa eli sitä, jonka mukaan myöntämisedellytykset eivät täyttyneet myöntämistä koskevan päätöksen tekemisajankohtana. Tämä tuomioistuin esittää, että kun toimivaltainen viranomainen aikoo peruuttaa viran puolesta kyseisen aseman soveltamalla tätä ensimmäistä vaihtoehtoa, tässä säännöksessä ei tehdä eroa sen mukaan, jäivätkö kyseisen aseman myöntämisedellytykset täyttymättä siksi, ettei suojelu ollut aiheellista, vai suojelutarpeen puuttumisen vuoksi. Kyseiseen säännökseen ei myöskään sisälly rajoitusta, jonka mukaan ainoastaan aseman saaminen vilpillisesti voisi johtaa siihen, ettei myöntämistä koskeva päätös ole enää lainvoimainen. Siten tämä säännös käsittää myös tapauksen, jossa pelkästään viranomainen on tehnyt virheen.
28 Kyseinen tuomioistuin korostaa vielä kuitenkin, ettei direktiivin 2011/95 19 artiklan 3 kohdan b alakohta koske tapausta, jossa toissijainen suojeluasema peruutetaan ainoastaan viranomaisten saamien uusien tietojen perusteella. Tästä voi seurata, ettei tätä asemaa voida peruuttaa – jos tosiseikat ovat säilyneet ennallaan – viranomaisten tekemästä sellaisesta virheestä huolimatta, joka liittyy tämän aseman myöntämisen perusteena olleeseen tosiseikkaan, jos aseman saanut henkilö ei ole vastuussa mistään tässä säännöksessä tarkoitetusta menettelytavasta.
29 Sama tuomioistuin toteaa kuitenkin, että direktiivin 2011/95 19 artiklan 1 kohdassa säädetään, että jäsenvaltioiden on peruutettava, lakkautettava tai jätettävä uusimatta toissijainen suojeluasema, jos henkilö on tämän direktiivin 16 artiklan mukaisesti lakannut olemasta henkilö, joka voi saada toissijaista suojelua, toisin sanoen jos toissijaisen suojelun myöntämiseen johtaneet olosuhteet ovat lakanneet olemasta. Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen mukaan tällaista sanamuotoa voidaan tulkita siten, että kyse on myöntämishetkellä tiedossa olleista olosuhteista, ja näin ollen toimivaltaisten viranomaisten muuttuneesta tietämyksestä seuraisi myös toissijaisen suojeluaseman lakkaaminen.
30 Tässä tilanteessa Verwaltungsgerichtshof (ylin hallintotuomioistuin, Itävalta) päätti lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavan ennakkoratkaisukysymyksen:
”Ovatko unionin oikeussäännöt, erityisesti – – direktiivin [2011/95] 19 artiklan 3 kohta, esteenä mahdollisuutta peruuttaa toissijainen suojeluasema koskevalle jäsenvaltion kansalliselle säännökselle, jonka mukaan toissijainen suojeluasema voidaan peruuttaa sellaisessa tapauksessa, jossa aseman myöntämisen kannalta merkitykselliset tosiseikat sinänsä eivät ole muuttuneet vaan ainoastaan viranomaisten niitä koskeva tietämys on muuttunut ja jossa kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön vääristelemät tai salaamat seikat eivät olleet ratkaisevia toissijaisen suojeluaseman myöntämisen kannalta?”
31 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee kysymyksellään lähinnä, onko direktiivin 2011/95 19 artiklaa tulkittava siten, että se on esteenä sille, että jäsenvaltio peruuttaa toissijaisen suojeluaseman, kun se on myöntänyt tämän aseman sen myöntämiselle asetettujen edellytysten täyttymättä sellaisten tosiseikkojen perusteella, jotka sittemmin osoittautuivat virheellisiksi, vaikka asianomaista henkilöä ei voida moittia siitä, että tämä olisi johtanut kyseistä jäsenvaltiota harhaan tältä osin.
32 Aluksi on todettava, että pääasiassa kyseessä oleva päätös, jolla toissijainen suojeluasema peruutettiin, tehtiin 24.10.2012, kun taas direktiivin 2011/95 39 artiklan mukaan tämän direktiivin 19 artiklan täytäntöönpanolle asetettu määräaika päättyi 21.12.2013.
33 Unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan olettamana on kuitenkin, että kansallisen tuomioistuimen esittämillä unionin oikeuden tulkintaan liittyvillä kysymyksillä on merkitystä asian ratkaisun kannalta. Unionin tuomioistuin voi jättää tutkimatta kansallisen tuomioistuimen esittämän ennakkoratkaisupyynnön ainoastaan, jos on ilmeistä, että pyydetyllä unionin oikeuden tulkitsemisella ei ole mitään yhteyttä kansallisessa tuomioistuimessa käsiteltävän asian tosiseikkoihin tai kohteeseen, jos kyseinen ongelma on luonteeltaan hypoteettinen taikka jos unionin tuomioistuimella ei ole tiedossaan niitä tosiseikkoja ja oikeudellisia seikkoja, jotka ovat tarpeen, jotta se voisi antaa hyödyllisen vastauksen sille esitettyihin kysymyksiin (tuomio 28.3.2019, Idi, C‑101/18, EU:C:2019:267, 28 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).
34 Nyt käsiteltävässä asiassa ennakkoratkaisua pyytäneelle tuomioistuimelle on tehty Revision-valitus Bundesverwaltungsgerichtin 21.1.2016 antamasta tuomiosta, jolla hylättiin toissijaisen suojeluaseman peruuttamista koskevasta 24.10.2012 päivätystä päätöksestä tehty valitus. Tässä tilanteessa ei ole ilmeistä, ettei direktiivin 2011/95 19 artiklan tulkinnalla olisi mitään yhteyttä ennakkoratkaisua pyytäneessä tuomioistuimessa vireillä olevaan asiaan.
35 Tämä täsmennys huomioon ottaen on ensiksi korostettava, että koska direktiivi 2011/95 on annettu muun muassa SEUT 78 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla, sillä pyritään muun muassa ottamaan käyttöön yhtenäinen toissijaista suojelua koskeva järjestelmä (ks. vastaavasti tuomio 25.7.2018, Alheto, C‑585/16, EU:C:2018:584, 88 kohta). Lisäksi kyseisen direktiivin johdanto-osan 12 perustelukappaleen mukaan yhtenä direktiivin päätavoitteista on varmistaa se, että jäsenvaltioissa sovelletaan yhteisiä perusteita kansainvälistä suojelua todella tarvitsevien henkilöiden yksilöimiseen (tuomio 13.9.2018, Ahmed, C‑369/17, EU:C:2018:713, 37 kohta ja tuomio 14.5.2019, M ym. (Pakolaisaseman peruuttaminen), C‑391/16, C‑77/17 ja C‑78/17, EU:C:2019:403, 79 kohta).
36 Tältä osin direktiivin 2011/95 18 artiklasta, luettuna yhdessä määritelmien kanssa, jotka koskevat direktiivin 2 artiklan f alakohdan ilmaisua ”henkilöllä, joka voi saada toissijaista suojelua” sekä direktiivin 2 artiklan g alakohdan ilmaisua ”toissijaisella suojeluasemalla”, ilmenee, että direktiivissä tarkoitettu toissijainen suojeluasema on lähtökohtaisesti myönnettävä jokaiselle kolmannen maan kansalaiselle ja kansalaisuudettomalle henkilölle, joka on todellisessa vaarassa kärsiä kyseisen direktiivin 15 artiklassa tarkoitettua vakavaa haittaa, jos hänet palautetaan alkuperämaahansa tai pysyvään asuinmaahansa (ks. vastaavasti tuomio 4.10.2018, Ahmedbekova, C‑652/16, EU:C:2018:801, 47 kohta).
37 Sitä vastoin direktiivissä 2011/95 ei säädetä toissijaisen suojeluaseman myöntämisestä muille kuin tämän tuomion edellisessä kohdassa mainituille kolmansien maiden kansalaisille tai kansalaisuudettomille henkilöille (ks. vastaavasti tuomio 4.10.2018, Ahmedbekova, C‑652/16, EU:C:2018:801, 48 kohta).
38 Ennakkoratkaisupyynnöstä ilmenee, että Itävallan toimivaltainen viranomainen, joka käsitteli pääasian valittajan jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen, teki virheen määritellessään valittajan oletetun kansalaisuuden. Tästä ennakkoratkaisupyynnöstä ilmenee myös, ettei valittaja ole koskaan ollut todellisessa vaarassa kärsiä kyseisen direktiivin 15 artiklassa tarkoitettua vakavaa haittaa, jos hänet palautetaan alkuperämaahansa tai pysyvään asuinmaahansa.
39 Vaikka jäsenvaltiot voivat mainitun direktiivin 3 artiklan nojalla lisäksi säätää tai pitää voimassa suotuisampia edellytyksiä toissijaisen suojelun myöntämiselle, ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin ei ole viitannut mihinkään tällaiseen kansalliseen lainsäädäntöön.
40 Direktiivin 2011/95 19 artiklassa säädetään puolestaan tilanteista, joissa jäsenvaltiot voivat peruuttaa, lakkauttaa tai jättää uusimatta toissijaisen suojeluaseman tai joissa niiden on peruutettava, lakkautettava tai jätettävä uusimatta kyseinen asema.
41 Tässä yhteydessä on toiseksi todettava – kuten ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin toteaa –, että tämän direktiivin 19 artiklan 3 kohdan b alakohdassa säädetään toissijaisen suojeluaseman menettämisestä ainoastaan sellaisessa tapauksessa, jossa asianomainen on vääristellyt tai salannut seikkoja, jotka olivat ratkaisevia tällaisen aseman myöntämisen kannalta. Mainitun direktiivin missään muussakaan säännöksessä ei säädetä nimenomaisesti, että kyseinen asema on peruutettava tai voidaan peruuttaa, jos – kuten pääasiassa – kyseessä oleva myöntämistä koskeva päätös on tehty virheellisten seikkojen perusteella asianomaisen vääristelemättä tai salaamatta seikkoja.
42 Kolmanneksi on kuitenkin todettava, että direktiivin 2011/95 19 artiklassa ei myöskään nimenomaisesti suljeta pois sitä, että toissijainen suojeluasema voidaan menettää, jos vastaanottava jäsenvaltio havaitsee, että se on myöntänyt tämän aseman sellaisten virheellisten tietojen perusteella, joista asianomainen ei ole vastuussa.
43 Näin ollen on arvioitava, voidaanko direktiivin 2011/95 19 artiklassa lueteltuja toissijaisen suojeluaseman menettämisen muita perusteita soveltaa tällaiseen tilanteeseen, kun otetaan myös huomioon tämän direktiivin tarkoitus ja yleinen rakenne.
44 Tältä osin on ensiksi todettava, että unionin tuomioistuin on jo katsonut, että olisi direktiivin 2011/95 yleisen rakenteen ja päämäärien vastaista myöntää siinä säädetyt asemat kolmansien maiden kansalaisille, jotka ovat tilanteissa, joilla ei ole mitään yhteyttä kansainvälisen suojelun logiikkaan (ks. vastaavasti tuomio 18.12.2014, M’Bodj, C‑542/13, EU:C:2014:2452, 44 kohta). Sellaisen henkilön tilanteella, joka on saanut toissijaisen suojeluaseman virheellisten tietojen perusteella ja joka ei koskaan ole täyttänyt aseman saamiselle asetettuja edellytyksiä, ei ole mitään yhteyttä kansainvälisen suojelun logiikkaan.
45 Toissijaisen suojeluaseman menettäminen tällaisissa olosuhteissa on näin ollen direktiivin 2011/95 tarkoituksen ja yleisen rakenteen mukaista ja erityisesti tämän direktiivin 18 artiklan, jossa säädetään, että toissijainen suojeluasema myönnetään ainoastaan henkilöille, jotka täyttävät mainitut edellytykset, mukaista. Jos kyseinen jäsenvaltio on myöntänyt tämän aseman lainvastaisesti, sen on sitäkin suuremmalla syyllä poistettava asema, kun sen tekemä virhe havaitaan (ks. analogisesti tuomio 24.6.2015, H. T., C‑373/13, EU:C:2015:413, 49 kohta).
46 Toiseksi on syytä korostaa, että direktiivin 2011/95 19 artiklan 1 kohdassa säädetään – siltä osin kuin on kyse pääasiassa kyseessä olevan kaltaisista direktiivin 2004/83 voimaantulon jälkeen tehdyistä kansainvälistä suojelua koskevista hakemuksista –, että jäsenvaltioiden on peruutettava, lakkautettava tai jätettävä uusimatta toissijainen suojeluasema, jos kolmannen maan kansalainen tai kansalaisuudeton henkilö on direktiivin 2011/95 16 artiklan mukaisesti lakannut olemasta henkilö, joka voi saada toissijaista suojelua.
47 Tämän 16 artiklan 1 kohdan mukaan kolmannen maan kansalainen tai kansalaisuudeton henkilö lakkaa lähtökohtaisesti olemasta henkilö, joka voi saada toissijaista suojelua, jos toissijaisen suojelun myöntämiseen johtaneet olosuhteet ovat lakanneet olemasta tai muuttuneet siinä määrin, ettei suojelua enää tarvita. Mainitun artiklan 2 kohdan mukaan tällaisen olosuhteiden muutoksen on oltava niin huomattava ja pysyvä, että asianomainen ei ole enää vaarassa joutua kärsimään kyseisen direktiivin 15 artiklassa tarkoitettua vakavaa haittaa.
48 Näin ollen direktiivin 2011/95 19 artiklan 1 kohdan sanamuodostakin jo ilmenee, että on olemassa syy-yhteys tämän direktiivin 16 artiklassa tarkoitetun olosuhteiden muutoksen ja sen seikan välillä, että asianomainen henkilö ei voi enää säilyttää toissijaista suojeluasemaansa, kun hänen alkuperäinen pelkonsa kyseisen direktiivin 15 artiklassa tarkoitetusta vakavasta haitasta kärsimisestä ei enää ole perusteltu (ks. analogisesti tuomio 2.3.2010, Salahadin Abdulla ym., C‑175/08, C‑176/08, C‑178/08 ja C‑179/08, EU:C:2010:105, 66 kohta).
49 Vaikka tällainen muutos johtuu yleensä tosiasiallisen tilanteen muutoksesta kolmannessa maassa, minkä seurauksena perusteet, joiden vuoksi toissijainen suojeluasema myönnettiin, eivät enää päde, on kuitenkin niin, että yhtäältä direktiivin 2011/95 16 artiklassa ei nimenomaisesti säädetä, että sen soveltamisala rajoittuu tällaiseen tilanteeseen, ja toisaalta vastaanottavan jäsenvaltion muuttunut tietämys asianomaisen henkilökohtaisesta tilanteesta voi samalla tavoin johtaa siihen, että tämän alkuperäinen pelko direktiivin 15 artiklassa tarkoitetusta vakavasta haitasta kärsimisestä ei enää ole perusteltu kyseisen jäsenvaltion käytettävissä olevien uusien tietojen valossa.
50 Tämä pätee kuitenkin vain siinä tapauksessa, että vastaanottavan jäsenvaltion käytettävissä olevat uudet tiedot merkitsevät tietämyksen huomattavaa ja pysyvää muutosta sen kysymyksen osalta, täyttääkö asianomainen toissijaisen suojeluaseman myöntämisedellytykset.
51 Siten direktiivin 2011/95 16 artiklasta ja 19 artiklan 1 kohdasta yhdessä luettuina ilmenee direktiivin yleisen rakenteen ja tarkoituksen valossa tarkasteltuina, että kun vastaanottavalla jäsenvaltiolla on uusia tietoja, jotka osoittavat, että – toisin kuin jäsenvaltio on alun perin arvioinut sellaisen kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön tilanteen, jolle se on myöntänyt toissijaista suojelua virheellisten seikkojen perusteella – tämä ei koskaan ollut vaarassa joutua kärsimään saman direktiivin 15 artiklassa tarkoitettua vakavaa haittaa, kyseisen jäsenvaltion on todettava, että toissijaisen suojeluaseman myöntämiseen johtaneet olosuhteet ovat muuttuneet siinä määrin, ettei tämän aseman säilyttäminen ole enää perusteltua.
52 Tältä osin se seikka, että vastaanottavan jäsenvaltion tällaisen aseman myöntämisen yhteydessä tekemä virhe ei johdu asianomaisesta, ei voi muuttaa toteamusta, jonka mukaan tämä ei ole todellisuudessa koskaan ollut direktiivin 2011/95 2 artiklan f alakohdassa tarkoitettu henkilö, joka voi saada toissijaista suojelua, eikä tämä siten ole koskaan täyttänyt kyseisen direktiivin 2 artiklan g alakohdassa tarkoitetun toissijaisen suojeluaseman myöntämisedellytyksiä.
53 Neljänneksi on syytä korostaa, että direktiivin 2011/95 lukeminen Geneven yleissopimuksen valossa tukee tällaista tulkintaa.
54 Tältä osin SEUT 78 artiklan 1 kohdasta seuraa, että yhteisen politiikan, jonka unioni kehittää turvapaikka-asioissa sekä toissijaista ja tilapäistä suojelua koskevissa asioissa, on oltava Geneven yleissopimuksen mukaista (tuomio 13.9.2018, Ahmed, C‑369/17, EU:C:2018:713, 37 kohta). Direktiivin 2011/95 johdanto-osan kolmannesta perustelukappaleesta ilmenee lisäksi, että unionin lainsäätäjä on Tampereen Eurooppa-neuvoston päätelmiin nojautuen pyrkinyt siihen, että eurooppalainen turvapaikkajärjestelmä, jonka määrittämiseen tämä direktiivi myötävaikuttaa, perustuu Geneven yleissopimuksen täysimääräiseen ja kokonaisvaltaiseen soveltamiseen (tuomio 1.3.2016, Alo ja Osso, C‑443/14 ja C‑444/14, EU:C:2016:127, 30 kohta).
55 Nämä seikat ovat lähtökohtaisesti merkityksellisiä ainoastaan pakolaisaseman myöntämisedellytysten sekä tämän aseman sisällön osalta, koska kyseisen yleissopimuksen mukaista järjestelmää sovelletaan vain pakolaisiin eikä toissijaisen suojeluaseman saaneisiin henkilöihin. Direktiivin 2011/95 johdanto-osan 8, 9, ja 39 perustelukappaleessa todetaan kuitenkin, että unionin lainsäätäjä on Tukholman ohjelmassa esitettyyn kehotukseen vastatessaan halunnut ottaa käyttöön kaikkien kansainvälistä suojelua saavien henkilöiden yhdenmukaisen aseman ja että se on tämän vuoksi päättänyt myöntää toissijaisen suojeluaseman saaneille henkilöille tarpeellisia ja objektiivisesti perusteltuja poikkeuksia lukuun ottamatta samat oikeudet ja etuudet, jotka pakolaisaseman saaneille henkilöille myönnetään (ks. vastaavasti tuomio 1.3.2016, Alo ja Osso, C‑443/14 ja C‑444/14, EU:C:2016:127, 31 ja 32 kohta).
56 Lisäksi on todettava, että unionin lainsäätäjä on nojautunut pakolaisiin sovellettaviin sääntöihin määritellessään toissijaisen suojeluaseman menettämisen perusteet. Direktiivin 2011/95 19 artiklan, joka koskee toissijaisen suojeluaseman menettämistä, sanamuoto ja rakenne ovat samankaltaiset kuin kyseisen direktiivin 14 artiklan, joka koskee pakolaisaseman menettämistä ja joka puolestaan pohjautuu Geneven yleissopimuksen 1 artiklan C kohtaan.
57 Tästä seuraa, että Geneven yleissopimuksen vaatimukset on otettava huomioon direktiivin 2011/95 19 artiklan tulkinnassa. Tässä yhteydessä Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisasiain päävaltuutetun (UNHCR) antamat asiakirjat ovat erityisen merkityksellisiä, kun otetaan huomioon tehtävä, joka pakolaisasiain päävaltuutetulle on osoitettu Geneven yleissopimuksessa (ks. vastaavasti tuomio 30.5.2013, Halaf, C‑528/11, EU:C:2013:342, 44 kohta).
58 Vaikka yhdessäkään mainitun yleissopimuksen määräyksessä ei määrätä nimenomaisesti pakolaisaseman menettämisestä siinä tapauksessa, että myöhemmin ilmenee, että tätä asemaa ei olisi koskaan tullut myöntää, pakolaisasiain päävaltuutettu katsoo kuitenkin, että tällaisessa tilanteessa päätös, jolla pakolaisasema on myönnetty, on lähtökohtaisesti kumottava (pakolaisaseman määrittämisen menettelyistä ja perusteista pakolaisten oikeudellista asemaa koskevan vuoden 1951 yleissopimuksen ja vuoden 1967 lisäpöytäkirjan mukaisesti tehty käsikirja, 1992, 117 kohta).
59 Viidenneksi on lisättävä, että toissijaisen suojeluaseman menettäminen direktiivin 2011/95 19 artiklan 1 kohdan perusteella ei merkitse kannanottoa siihen erilliseen kysymykseen, menettääkö asianomainen henkilö oleskeluoikeuden kyseisessä jäsenvaltiossa ja voidaanko hänet karkottaa alkuperämaahansa (ks. analogisesti tuomio 9.11.2010, B ja D, C‑57/09 ja C‑101/09, EU:C:2010:661, 110 kohta).
60 Tältä osin on ensin erityisesti todettava, että – toisin kuin toissijaisen suojeluaseman menettäminen direktiivin 2011/95 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan perusteella – tämän aseman menettäminen kyseisen direktiivin 19 artiklan 1 kohdan perusteella ei kuulu tilanteisiin, joissa jäsenvaltioiden on direktiivin 2003/109 4 artiklan 1 a kohdan mukaisesti oltava myöntämättä pitkään oleskelleen kolmannen maan kansalaisen asemaa kansainvälistä suojelua saaville henkilöille, eikä tilanteisiin, joissa jäsenvaltiot voivat direktiivin 2003/109 9 artiklan 3 a kohdan perusteella poistaa kyseisiltä henkilöiltä pitkään oleskelleen kolmannen maan kansalaisen aseman.
61 Toisaalta direktiivin 2011/95 2 artiklan h alakohdan loppuosasta ilmenee, että direktiivi ei ole esteenä sille, että henkilö pyytää sen soveltamisalan ulkopuolelle jäävää muunlaista suojelua. Siten tässä direktiivissä sallitaan se, että vastaanottavat jäsenvaltiot voivat antaa kansallisen oikeutensa mukaan kansallista suojelua, jonka osana henkilöille, joilla ei ole toissijaista suojeluasemaa, annetaan oikeus oleskella kyseisen jäsenvaltion alueella. Se, että jäsenvaltio antaa tällaista kansallista suojelua, ei kuitenkaan kuulu direktiivin soveltamisalaan (ks. vastaavasti tuomio 9.11.2010, B ja D, C‑57/09 ja C‑101/09, EU:C:2010:661, 116–118 kohta).
62 On vielä lisättävä, että sellaisten arviointien yhteydessä, jotka jäsenvaltion on suoritettava tämän tuomion 60 ja 61 kohdassa esitettyjen menettelyjen mukaisesti, kyseisen jäsenvaltion on noudatettava asianomaisen henkilön osalta erityisesti perusoikeutta yksityis- ja perhe-elämän kunnioittamiseen, joka taataan yhtäältä Euroopan unionin perusoikeuskirjan 7 artiklassa ja toisaalta Euroopan ihmisoikeussopimuksen 8 artiklassa niiden soveltamisalalla.
63 Tältä osin merkitystä on sillä seikalla, että – toisin kuin direktiivin 2011/95 19 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa tilanteessa – henkilö, jonka toissijainen suojeluasema on peruutettu kyseisen direktiivin 19 artiklan 1 kohdan perusteella, luettuna yhdessä mainitun direktiivin 16 artiklan kanssa, ei ole tahallisesti johtanut toimivaltaista kansallista viranomaista harhaan tämän aseman myöntämisen yhteydessä.
64 Lisäksi tämän tuomion 60 ja 63 kohdasta ilmenee, että direktiivin 2011/95 19 artiklan 1 kohdan, luettuna yhdessä direktiivin 16 artiklan kanssa, tulkinnasta, joka esitetään tämän tuomion 51 kohdassa, ei aiheudu haittaa direktiivin 2011/95 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan tehokkaalle vaikutukselle.
65 Edellä olevasta seuraa, että kysymykseen on vastattava, että direktiivin 2011/95 19 artiklan 1 kohtaa, luettuna yhdessä tämän direktiivin 16 artiklan kanssa, on tulkittava siten, että jäsenvaltion on peruutettava toissijainen suojeluasema, kun se on myöntänyt tämän aseman sen myöntämiselle asetettujen edellytysten täyttymättä sellaisten tosiseikkojen perusteella, jotka sittemmin osoittautuivat virheellisiksi, vaikka asianomaista henkilöä ei voida moittia siitä, että tämä olisi johtanut kyseistä jäsenvaltiota harhaan tältä osin.
Vaatimuksista kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden määrittelemiseksi kansainvälistä suojelua saaviksi henkilöiksi, pakolaisten ja henkilöiden, jotka voivat saada toissijaista suojelua, yhdenmukaiselle asemalle sekä myönnetyn suojelun sisällölle 13.12.2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/95/EU 19 artiklan 1 kohtaa, luettuna yhdessä tämän direktiivin 16 artiklan kanssa, on tulkittava siten, että jäsenvaltion on peruutettava toissijainen suojeluasema, kun se on myöntänyt tämän aseman sen myöntämiselle asetettujen edellytysten täyttymättä sellaisten tosiseikkojen perusteella, jotka sittemmin osoittautuivat virheellisiksi, vaikka asianomaista henkilöä ei voida moittia siitä, että tämä olisi johtanut kyseistä jäsenvaltiota harhaan tältä osin.

matches: tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin