Vekselilaki 242/1932 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1932 › 242/1932
Annettu Helsingissä 14. päivänä heinäkuuta 1932
Asetetut vekselit ei asetteet.
1) itse tekstiin merkitty ja asiakirja kielellä ilmaistu nimitys vekseli;
3) sen ni, jonka maksettava vekseli on (maksava, trassaatti);
Milloin vekseli on maksettava näytettäessä tai määräaikana näyttämisen jälkeen asettaja voi määrätä, että vekselin määrä kasvaa korkoa. Muunlaisessa vekseli tällainen määräys katsotaan mitättömäksi.
Milloin epätäydellisenä annettua vekseliä on täydennetty sopimuksen vastaisesti, älköön tähän seikkaan vedottako vekselin haltijaa vastaan, paitsi milloin tämä saadessaan vekselin on ollut vilpillisessä mielessä. tai menetellyt törkeän huolimattomasti.
Vekseli voidaan, vaikka sitä ei olisikaan nimenomaan asetettu ,,määräämälle'', siirtomerkinnällä luovuttaa toiselle.
Jos asettaja on vekseliin merkinnyt sanat ,,ei määräämälle'' tai muun vastaavan lausuman, vekseli voidaan luovuttaa vain sillä tavoin ja sellaisin vaikutuksin, kuin tavallisesta saatavan luovutuksesta on voimassa.
1) täyttää avokohdan omalla tai muu henkilön nimellä;
2) siirtää vekselin uudestaan avoimesti tai muulle henkilölle;
Milloin vekseli on joltakulta, millä tavoin hyvänsä, joutunut hukkaan, ei sen haltija, joka 1 momentissa mainituin tavoin todistaa oikeutensa siihen, ole velvollinen luopumaan vekselistä, paitsi milloin hän sen saadessaan on ollut vilpillisessä mielessä tai menetellyt tärkeän huolimattomasti.
Milloin siirto sisältää sanat ,,arvo perittäväksi'', ,,perittäväksi'' tai muun lausuman, joka osoittaa vain toimeksiannon (prokurasiirron), haltija saa käyttää kaikkia vekselistä johtuvia oikeuksia, mutta ei luovuttaa vekseliä muutoin kuin uusin prokurasiirroin.
Jos siirto sisältää sanat ,,arvo vakuudeksi'', ,,arvo pantiksi'' tai muun panttausta osoittavan lausuman, vekselin haltija saa käyttää kaikkia vekselistä johtuvia oikeuksia, mutta hänen merkitsemänsä siirto katsotaan vain prokurasiirroksi.
Vekselin hyväksyminen.
Maksava voi vaatia, että vekseli uudelleen esitetään hänelle hyväksyttäväksi ensi esittämisen jälkeisenä päivänä. Väitteen että tätä vaatimusta ei ole noudatettu, saa tehdä vain, jos vaatimus on protestissa mainittu.
Hyväksyminen on merkittävä vekseliin Se ilmaistaan sanalla ,,hyväksytään'' tai muulla vastaavalla lausumalla; maksavan on kirjoitettava nimensä sen alle. Vekselin etupuolelle merkittyä maksavan pelkkää nimikirjoitustakin pidetään hyväksymisenä.
Jos hyväksyttäessä tehdä muita muutoksia vekselin sisällykseen, hyväksyminen katsotaan evätyksi. Hyväksyjä vastaa kuitenkin hyväksymisensä sananmuodon mukaisesti.
Vekselitakaus (aval).
Se ilmaistaan sanalla ,,taataan'' tai muulla vastaavalla lausumalla; takaajan on se allekirjoitettava.
Milloin takaaja on lunastanut vekselin, hän saa vekselistä johtuvat oikeudet sekäsitä vastaan, jota hän on taannut, että niitäkin vastaan, jotka vekselin nojalla ovat viimeksimainitulle vastuussa.
määräaikana asettamisen jälkeen; tai määräpäivänä.
Proteistin puuttuessa päiväämätön hyväksyminen katsotaan, mitä hyväksyjään tulee, annetuksi sinä päivänä, jona vekseli on ollut viimeistään esitettävä hyväksyttäväksi.
Sanonta ,,kahdeksan päivää'' tai ,,viisitoista päivää'' ei tarkoita yhtä tai kahta viikkoa, vaan täysiä kahdeksaa tai viittätoista päivää.
Sanonta ,,puoli kuukautta'' tarkoittaa viidentoista päivän aikaa.
Milloin vekseli, joka on asetettu kahden eri ajanlaskua noudattavan paikan kesken, on maksettava määräaikana asettaimisen jälkeen, lasketaan, mikä päivä maksupaikan ajanlaskun mukaan vastaa asettamispäivää, ja erääntymispäivä määrätään sen mukaan.
Jos vekselin määrä on ilmaistu rahalajina, jolla on sama nimi, mutta eri arvo asettamisja maksumaassa, katsotaan tarkoitetun maksupaikan rahalajia.
Takautumiskanne (regressi) vekselin hyväksymättä tai maksamatta jättämisen vuoksi.
Jos vekseli on maksettava määräpäivänä tai määräaikana asettamisen tahi näyttämisen jälkeen, protesti on maksamatta jättämisen vuoksi otettava jompanakumpana kahdesta sen päivän jälkeisestä arkipäivästä, jona vekseli on maksettava. Kun on kysymys näytettäessä maksettavasta vekselistä, on vastaavasti sovellettava, mitä edellisessä momentissa on määrätty protestin ottamista vekselin hyväksymättä jättämisen vuoksi.
Jos vekseli on jätetty hyväksättä tai maksamatta, vekselin haltijan on tästä ilmoitettava sille, joka on vekseliin merkinnyt viimeisen siirron, sekä asettajalle viimeistään neljäntenä arkipäivänä protestin ottamisesta tai, milloin on tehty varaus kuluttomasta takautumisesta, vekselin esittämisestä. Kunkin siirtäjän tulee viimeistään toisena arkipäivänä ilmoituksen saannista tiedottaa asia sille, joka lähinnä ennen häntä on siirtynyt vekselin, mainiten samalla niiden nimet ja osoitteet, jotka ovat antaneet edelliset ilmoitukset, ja niin edelleen, kunnes asettajakin on saanut ilmoituksen. Sanottu kahden arkipäivän määräaika lasketaan edellisen ilmoituksen saamisesta.
Asettaja, siirtäjä tai takaaja voi, merkitsemällä vekseliin sanat ,,takautuu kuluitta'', ,,protestitta'' tai muun vastaavan lausuman sekä allekirjoittamalla sen, vapauttaa vekselin haltijan, säilyttääkseen oikeutensa takautumiskanteeseen, ottamasta protestia vekselin hyväksymättä tai maksamatta jättämisen vuoksi.
Jos vekseliä ei ole esitetty hyväksyttäväksi asettajan määräämän ajan kuluessa, haltija menettää takautumisvaateensa sekä vekselin hyväksymättä että sen maksamatta jättämisen vuoksi, paitsi milloin määräyksen sanamuodosta käy selville, että asettajan tarkoituksena on ollut vapautua vain hyväksymisestä vastaanasta.
Vekselin hyväksyminen tai maksaminen kolmannen henkilön toimesta (interventio).
1. Yleisiä määräyksiä.
2. Vekselin hyväksyminen kolmannen henkilöntoimesta (interventiohyväksyminen).
3. Vekselin maksaminen kolmannen henkilön toimesta (interventiomaksu).
Väliintullut maksaja saa vekselistä johtuvat oikeudet sitä vastaan, jonka hyväksi suoritus on tehty, sekä niitä vastaan, jotka vekselin nojalla ovat tälle vastuussa.
Hän ei kuitenkaan saa siirtää vekseliä uudelleen.
Eri kappaleet vekseli ja vekselinjäljennökset.
1. Eri kappaleet vekseliä.
1) ettei hyväksyttäväksi lähetettyä kappaletta ole vaadittaessa hänelle annettu, sekä
2. Vekselinjäljennökset.
Jos alkuperäiseen vekseliin on viimeisen siirron jälkeen ennen jäljennöksen ottamista merkitty sanat: ,,tästä lähtien siirto pätevä vain jäljennökseen merkittynä'' tai muu vastaava lausuma, alkuperäiseen vekseliin sen jälkeen merkitty siirto on mitätön.
Vekselin vanhentuminen.
Vekselin vanhentumisen keskeyttää:
vekselisaamista koskevan jutun vireillepaneminen Suomen tuomioistuimessa tai ulosotonhaltijan luona Suomessa;
tällaisessa viranomaisessa tehty vekseliin perustuva kuittausvaatimus; tai
saamisen valvominen tässä valtakunnassa vireilläolevassa velallisen konkurssissa.
Vekselisaamista koskevan oikeudenkäynnin vireillepaneminen vieraan valtion tuomioistuimessa keskeyttää vanhentumisen, milloin velallisella siinä valtiossa on kotipaikka tai hän on tullut jutussa saapuville tekemättä väitettä tuomioistuimen pätevyydestä tahi haaste on annettu hänelle henkilökohtaisesti tiedoksi. Tällaisen oikeudenkäynnin vireillepanon veroisena pidetään ilmoitusta, joka ulkomaan tuomioistuimessa vireilläolevassa oikeudenkäynnissä siellä voimassaolevan lain mukaisesti annetaan oikeudenkäynnistä (litis denuntiatio). Jos saaminen on vieraassa valtiossa valvottu vekselivelallisen konkurssissa tai ilmoitettu akordineuvottelussa konkurssitta, katsotaan vanhentumisen sen johdosta keskeytyneen, milloin vekselivelallisella konkurssin tai akordineuvottelun alkaessa oli kotipaikka siinä vieraassa valtiossa. Vekselisaamiseen vetoaminen ulkomaan tuomioistuimessa kuittaustarkoituksessa aiheuttaa niin ikään vanhentumisen keskeyttämisen.
XlI luku
Milloin jokin näistä toimista on suoritettava sellaisen määräajan kuluessa, jonka viimeinen päivä on yleinen pyhäpäivä, määräaika pitenee lähinnä seuraavaksi arkipäiväksi. Määräaikaa laskettaessa välillä olevat pyhäpäivät on mukaan luettava
Mitä edellä tässä pykälässä sanotaan yleisestä pyhäpäivästä, on sovellettava myös itsenäisyydenpäivään, joulukuun 6 päivään.
siirtoa (11―20 §);
erääntymisaikaa (33―37 §);
maksamista (38―42 §);
takautumisoikeutta maksamatta jättämisen vuoksi (43―50 ja 52―54 §);
maksamista väliintulijan toimesta (55 ja 59―63 §);
Niin ikään sovellettakoon omaan vekseliin vekselitakausta koskevia säännöksiä (30― 32 §). Jos 31 §:n 4 momentissa mainitussa tapauksessa sellainen takaus ei osoita, kenen hyväksi se on annettu, katsotaan se annetuksi oman vekselin asettajan hyväksi.
Milloin oma vekseli on maksettava määräaikana näyttämisen jälkeen, se on 23 §:ssä mainitun määräajan kuluessa esitettävä asettajalle siihen näyttämisestä tehtävää merkintää varten. Erääntymisaikaa laskettaessa on alkukohtana oleva se päivä joksi asettajan allekirjoittama merkintä on päivätty. Jos asettaja kieltäytyy tekemästä päivättyä merkintää, tämä on selvitettävä protestilla (25 §) ja erääntymisaikaa määrättäessä laskeminen aloitettava protestinottopäivästä.
Siitä, minä aikana ja millä tavoin protesti on toimitettava, niin myös siitä, millä tavoin sellaiset muut toimet on suoritettava, jotka ovat vekseliin perustuvan oikeuden käyttämisen tai säilyttämisen edellytyksenä olkoon voimassa sen valtion laki, missä protesti on toimitettava tai muu kysymykseen tuleva toimenpide suoritettava.
Protesti on kaupungissa julkisen notaarin tai hänen tehtäviensä hoitajan sekä maalla paikkakunnan kruununvoudin tai nimismiehen tahi lähimmän kaupungin julkisen notaarin taikka maaherran tällaiseen tehtävään määräämän henkilön toimitettava. Saapuvilla protestia toimitettaessa tulee olla jäävittömän ja kirjoitustaitoisen todistajan.
Protesti on toimitettava vekselin esittämispaikkakunnalla kello 9 ja 19 välillä. sen liikehuoneistossa, johon protesti kohdistuu, tai ellei hänellä paikkakunnalla ole tällaista huoneistoa, hänen asunnossaan. Jollei häntä tavata tai hänen liikehuoneistoaan tahi asuntoaan tiedetä eikä siitä voida saada tietoa paikkakunnan poliisiviranomaiselta protesti on kuitenkin toimitettava.
Jäljennös, jota 90 §:ssä tarkoitetaan, on siihen tehtyine merkintöineen myötä otettava pöytäkirjaan.
Vekseliasiain tuomioistuin on sen paikkakunnan yleinen alioikeus, missä velallinen asuu tai tavataan taikka missä vekseli on asetettu maksettavaksi. Jos kihlakunnanoikeus tämän mukaan on oikea tuomioistuin, velallinen voidaan haastaa myös lähimmän kaupungin raastuvanoikeuteen.
Vekseliasiassa on haaste, milloin hakija vaatii, annettava samaksi päiväksi, jona sitä pyydetään, jos oikeudella silloin on istunto ja vastaaja on niin lähellä, että hän voi tulla saapuville ennen oikeudenkäyntiajan loppua.
Päätöksestä, joka on annettu väitteeseen vekseliasiassa, saa erikseen valittaa vain, jos asian käsitteleminen tuomioistuimessa on siihen päättänyt.
Vekselisaamisen lainhausta noudatettakoon, mitä ulosottolaissa on säädetty juoksevaan velkakirjaan perustuvasta lainhausta.
Helsingissä 14. päivänä heinäkuuta 1932
1 OSASTO - Asetetut vekselit ei asetteet.I luku - Vekselin asettaminen ja muoto.1 §2 §3 §4 §5 §6 §7 §8 §9 §10 §II luku - Vekselin luovuttaminen.11 §12 §13 §14 §15 §16 §17 §18 §19 §20 §III luku - Vekselin hyväksyminen.21 §22 §23 §24 §25 §26 §27 §28 §29 §IV luku - Vekselitakaus (aval).30 §31 §32 §V luku - Vekselin erääntymisaika.33 §34 §35 §36 §37 §VI luku - Vekselin maksaminen.38 §39 §40 §41 §42 §VII luku - Takautumiskanne (regressi) vekselin hyväksymättä tai maksamatta jättämisen vuoksi.43 §44 §45 §46 §47 §48 §49 §50 §51 §52 §53 §54 §VIII luku - Vekselin hyväksyminen tai maksaminen kolmannen henkilön toimesta (interventio).55 §56 §57 §58 §59 §60 §61 §62 §63 §IX luku - Eri kappaleet vekseli ja vekselinjäljennökset.64 §65 §66 §67 §68 §X luku - Vekselin tekstin muutokset.69 §XI luku - Vekselin vanhentuminen.70 §71 §XlI luku - Yleisiä määräyksiä.72 §73 §74 §II OSASTO. - Omat vekselit75 §76 §77 §78 §III OSASTO - Suhtautuminen ulkomaan lakiin79 §80 §81 §82 §83 §84 §85 §86 §87 §IV OSASTO - Protestin toimittaminen ja oikeudenkäynti vekselijutuissa88 §89 §90 §91 §92 §93 §94 §95 §96 §