text:
Katso HD Elokuvia: maaliskuuta 2016
Katso In God's Hands Netistä Ilmaiseksi (1998)
In God's Hands 1080p/720p/480p HD allergikkojen Download. Löydä tuhansia elokuvia, katsele suosikkivideoitasi elokuven online tästä.
Lähettänyt Brenda Powell klo 18.52 Ei kommentteja:
Katso See the Sea Netistä Ilmaiseksi (1997)
See the Sea 1080p/720p/480p HDTV ilmaiseksi konekäännös Lataa. Löydä tuhansien elokuvien, katsele suosikkivideoitasi elokuven online tästä.
Löytämään parhaat valikoima lajityppi Trilleri, Biography, Sci-Fi, Kauhu, Dokumentit, Action,Draama, Musikaali,Sota, Seikkailu, Komedia, Fantasia, Romantiikka, Rikos, Mysteeri elokuvien online streaming.
Lähettänyt Brenda Powell klo 3.32 Ei kommentteja:
Katso Kenoma Netistä Ilmaiseksi (1998)
Kenoma 720p/1080p/480p HDTV Free Download. Löydä tuhansien elokuvien joukosta, kasua suosikki elokuvaa online.
Löydettäisiin paras valinta genren Sota, Seikkailu, Komedia, Fantasia, Romantiikka, Rikos, Mysteeri, Trilleri, Biography, Sci-Fi, Kauhu, Dokumentit, Action,Draama, Musikaali elokuvia online streaming.
Lähettänyt Brenda Powell klo 3.04 Ei kommentteja:
Katso Cangaceiros de Lampião Netistä Ilmaiseksi (1967)
Cangaceiros de Lampião 1080p/720p/480p HD ilmainen lataa. Löydä tukansia elokuvia, kasua suosikki elokuvia online.
Lähettänyt Brenda Powell klo 0.36 Ei kommentteja:
Katso Not Tonight Darling Netissä (1971)
Not Tonight Darling 720p/1080p/480p HDTV Free lataa. Tutustu tuhansia elokuvia, katsoa suosikki elokuvia online tästä.
Lähettänyt Brenda Powell klo 0.19 Ei kommentteja:
Katso Maximum Breakout Suomalaisia Elokuvia Netissä (1991)
Maximum Breakout 720p/1080p/480p HDTV ilmainen lataus. Löydä tuhansien elokuvien joukosta, katsella lempikuvaasi elokuvat online.
Löydä parhaat valinnan genrensä Fantasia, Romantiikka, Rikos, Mysteeri, Trilleri, Biography, Sci-Fi, Kauhu, Dokumentit, Action,Draama, Musikaali,Sota, Seikkailu, Komedia elokuvien online streaming.
Katso 8 Kamen Riders vs. Galaxy King HD Streaming ()
8 Kamen Riders vs. Galaxy King 480p/720p/1080p HD ilmaiseksi lataa. Tutustu tukansia elokuvia, katsoa suosikki elokuvaa online tästä.
Löytämään parhaat valinnan genrensä Trilleri, Biography, Sci-Fi, Kauhu, Dokumentit, Action,Draama, Musikaali,Sota, Seikkailu, Komedia, Fantasia, Romantiikka, Rikos, Mysteeri lokuvaa suoratoistoon.
Lähettänyt Brenda Powell klo 19.33 Ei kommentteja:
Katso Sexy Line Netistä Ilmaiseksi (1961)
Sexy Line 720p/1080p/480p HDTV allergikkojen konekäännös Lataa. Löydä tukansia elokuvia, katsella suosikki elokuvaa online tästä.
Löydä paras valinnassa genrensä Rikos, Mysteeri, Trilleri, Biography, Sci-Fi, Kauhu, Dokumentit, Action,Draama, Musikaali,Sota, Seikkailu, Komedia, Fantasia, Romantiikka elokuvia online streaming.
Lähettänyt Brenda Powell klo 17.43 Ei kommentteja:
Katso Kalyana Agathigal Netistä Ilmaiseksi (1985)
Kalyana Agathigal 720p/1080p/480p HDTV ilmaiset lataus. Tutustu tukansia elokuvia, katsella suosikki elokuvia online tästä.
Löytämään parhaat valinnassa lajityppi Fantasia, Romantiikka, Rikos, Mysteeri, Trilleri, Biography, Sci-Fi, Kauhu, Dokumentit, Action,Draama, Musikaali,Sota, Seikkailu, Komedia lokuvaa suoratoistoon.
Lähettänyt Brenda Powell klo 21.58 Ei kommentteja:
Katso Ceremony Suomalaisia Elokuvia Netissä (1994)
Ceremony 480p/720p/1080p HD Free lataa. Löydä tuhansien elokuvien, katsoa suosikki elokuvia online.
Etsi paras valinnan lajityppi Romantiikka, Rikos, Mysteeri, Trilleri, Biography, Sci-Fi, Kauhu, Dokumentit,,Draama, Musikaali,Sota, Seikkailu, Komedia, Fantasia elokuvien suoratoistoon.
Katso Thakara HD Streaming (1979)
Thakara 720p/1080p/480p HD ilmaiset Download. Tutustu tuhansien elokuvien joukosta, katsele suosikkivideoitasi elokuven online.
Löydettäisiin paras valinnassa lajityppi Sota, Seikkailu, Komedia, Fantasia, Romantiikka, Rikos, Mysteeri, Trilleri, Biography, Sci-Fi, Kauhu, Dokumentit, Action,Draama, Musikaali elokuvista suoratoistoon.
Lähettänyt Brenda Powell klo 4.52 Ei kommentteja:
Katso Time Is My Enemy Netissä (1954)
Time Is My Enemy 720p/1080p/480p HD ilmainen Konekäännös. Löydä tukansia elokuvia, kasua suosikki elokuvia online tästä.
Katso Neerkumizhi HD Streaming (1965)
Neerkumizhi 1080p/720p/480p HDTV allergikkojen Konekäännös. Löydä tuhansien elokuvien joukosta, kasua suosikki elokuvat online tästä.
Löytämään parhaat valinnan genre Mysteeri, Trilleri, Biography, Sci-Fi, Kauhu, Dokumentit, Action,Draama, Musikaali,Sota, Seikkailu, Komedia, Fantasia, Romantiikka, Rikos elokuvien online streaming.
Lähettänyt Brenda Powell klo 1.38 Ei kommentteja:
Katso Hinterholz 8 Netistä Ilmaiseksi (1998)
Hinterholz 8 1080p/720p/480p HD allergikkojen konekäännös Lataa. Tutustu tuhansia elokuvia, katsella suosikki elokuvat online.
Etsi paras valinnassa genre Romantiikka, Rikos, Mysteeri, Trilleri, Biography, Sci-Fi, Kauhu, Dokumentit,,Draama, Musikaali,Sota, Seikkailu, Komedia, Fantasia elokuvia suoratoistoon.
Lähettänyt Brenda Powell klo 0.16 Ei kommentteja:
Katso Fucking City Netistä Ilmaiseksi (1982)
Fucking City 720p/1080p/480p HDTV ilmaiseksi lataa. Löydä tuhansia elokuvia, katsella suosikki elokuvat online tästä.
Löydä paras valinnan lajityppi Rikos, Mysteeri, Trilleri, Biography, Sci-Fi, Kauhu, Dokumentit, Action,Draama, Musikaali,Sota, Seikkailu, Komedia, Fantasia, Romantiikka elokuvien suoratoistoon.
Lähettänyt Brenda Powell klo 19.55 Ei kommentteja:
Katso Ein Stern fällt vom Himmel HD Streaming (1934)
Ein Stern fällt vom Himmel 480p/720p/1080p HD ilmaiseksi Konekäännös. Löydä tuhansia elokuvia, kasua suosikki elokuven online.
Etsi paras valinta genrensä Draama, Musikaali,Sota, Seikkailu, Komedia, Fantasia, Romantiikka, Rikos, Mysteeri, Trilleri, Biography, Sci-Fi, Kauhu, Dokumentit, Action elokuvia online streaming.
Katso College Kickboxers HD Streaming (1992)
College Kickboxers 480p/720p/1080p HDTV allergikkojen konekäännös Lataa. Tutustu tuhansien elokuvien, katsella lempikuvaasi elokuvaa online.
Löydä parhaat valinnassa genren Sota, Seikkailu, Komedia, Fantasia, Romantiikka, Rikos, Mysteeri, Trilleri, Biography, Sci-Fi, Kauhu, Dokumentit, Action,Draama, Musikaali elokuvista online streaming.
Lähettänyt Brenda Powell klo 22.53 Ei kommentteja:
Katso Cangaceiros de Lampião Netistä Ilmaiseksi (1...
Katso Maximum Breakout Suomalaisia Elokuvia Netiss...
Katso 8 Kamen Riders vs. Galaxy King HD Streaming ...
Katso Ceremony Suomalaisia Elokuvia Netissä (1994)...
Katso Ein Stern fällt vom Himmel HD Streaming (193...

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


Poistuminen | Toimielimet | Tarkastuslautakunta | Pöytäkirja 23.10.2012 | Avaa haku
Pöytäkirja 23.10.2012 Pykälä 116
ARVIO LENTOKENTÄN ASFASTOINTIMÄÄRÄRAHAN MYÖNTÖEHDON TÄYTTYMISESTA
615/02.02.01/2012
TARKLTK § 116
KHALL 22.10.2012§ 426
Kaupungin talousarvioon 2012 on hyväksytty 50 000 euron määräraha Pyhäjärven Lentokenttä Oy:n omistuksessa olevan lentokentän asfaltoinnin uusimiseen. Asfaltointi on välttämätön liikennennöintiluvan jatkumiselle.
Ehtona määrärahan käyttämiseen tarkoitukseensa on, että yhtiön hallinto ja taloudenpito sekä rekisteröintiasiat voidaan arvioida riit-tä¬vän varmasti olevan kunnossa tai tulevan kuntoon.
Lentokenttäyhtiön hallitus on käsitellyt asiaa kokouksessaan 15.10.2012. Hallitus esittää toimenpiteitä, joilla
- oman pääoman esittäminen tilinpäätöksissä oikaistaan ja
- siirrytään kirjanpitolain mukaisten suunnitelman mukaisten pois¬to-jen käyttämiseen.
Lisäksi hallitus on käsitellyt 2007-2010 tilinpäätökset, tilintarkastusyhteisön tarkastusraportin perusteella ja päättänyt olla allekirjoittamatta niitä. Yhtiön hallitus esittää ylimääräiselle yhtiökokoukselle, ettei tili- ja vastuuvapautta myönnetä tili- ja vastuuvelvollisille vuodelta 2010 ja sitä edeltäviltäkään vuosilta.
Yhtiön hallitus toteaa konsernihallitukselle, että yhtiön tämänpäivän rekisteröinnit ovat kunnossa ja kaupparekisteristä löytyy ajantasainen tieto. Yhtiön hallituksen mukaan lentokenttäyhtiön tila on valtuuston päätöksen edellyttämässä kunnossa niin, että avustus lentokentän asfaltointiin voidaan käyttää.
Vs.kaupunginjohtajan päätösehdotus:
Kaupunginhallitus päättää todeta saaneensa KuntaL 70 §:n tarkoittamat tiedot lentokenttäyhtiön hallitukselta kuntakonsernin taloudellisen aseman arvioimiseen, millä perusteella kaupunginhallitus voi päättää tehdä tai ohjeistaa yhtiön kokousta tekemään osakepääoman rekisteröinnin oikealla tavalla ja saattaa yhtiön ja konsernita-seen ajan tasalle.
Kaupunginhallitus päättää ohjeistaa yhtiökokousedustajaa ylimääräisessä yhtiökokouksessa, että se ei myönnä tili- ja vastuuvapautta tili- ja vastuuvelvolliselle vuosilta 2007-2010, vaan todetaan asioiden selvittelyn olevan vielä kesken.
Kaupunginhallitus päättää antaa ohjeistuksen yhtiöjärjestyksen muuttamisesta arviointiin välittömästi kuulumattomana erikseen.
Edellä päätetyin toimenpitein kaupunginhallitus päättää todeta, että lentokentän asfaltointiin kaupunginvaltuuston myöntämän
50 000 euron myöntöehdot täyttyvät, ja että yhtiön hallitus voi toimeenpanna asfaltointityön.
Päätös annetaan tarkastuslautakunnalle arviointia varten.
Jorma Leskinen, Laimi Shemeikka, Raija Leppäharju ja Jukka Tikanmäki jääväsivät itsensä asian käsittelyn ja päätöksenteon ajaksi esteellisyyden vuoksi KuntaL 52 §:n, hallintolain 11 §:n ja 28.1 ja 2 §:ien ja 29 §:n perusteella.
Kaupunginhallituksen II varapuheenjohtajaTyyne Tuikka saapui klo 17.01.
Kaupunginhallituksen II varapuheenjohtaja Tyyne Tuikka toimi puheenjohtajana tämän asian käsittelyn ja päätöksenteon ajan.
Lauri Puro toimi toisena pöytäkirjantarkastajana tämän asian käsittelyn kohdalla.
Kaupunginhallitus päätti, että asia käsitellään 23.10.2012 kaupunginhallituksen kokouksessa.
KHALL 23.10.2012 §432
Vs. kaupunginjohtajan päätösehdotus:
Kaupunginhallitus päättää kuntalain 25 a §:n nojalla antaa yhtiökokousedustajalleen ohjeen, jonka mukaan tilivuosilta, joiden osalta on havaittu osakeyhtiölain rikkomuksia tilinpäätösten vahvistamattomuuden sekä niiden ja osakepääoman korotuksen rekisteröimättä jättämisen sekä mahdollisesti esille tulevien muiden puutteiden suhteen, yhtiökokous ei myönnä asianosaisille tili- ja vastuuvelvollisille tili- ja vastuuvapautta yhtiön tileistä ja hallinnosta.
Kaupunginhallitus päättää kuntalain 25 a §:n nojalla valvoa, että yhtiön hallitus esittää yhtiökokoukselle osakepääoman alentamisen niin, että rekisteröity osakepääoman määrä vastaa todellista tilannetta ja ohjeistaa yhtiökokousedustajansa asiassa.
Kaupunginhallitus päättää, että vuodelta 2012 kuntaL 68 a §:n nojalla laadittava konsernitilinpäätös laaditaan myös konserniyhtei-söön kuuluvan Pyhäsalmen Lentokenttä Oy:n taseen osalta KPL 5 luvun 5 §:n mukaisia arvostusperiaatteita noudattaen.
Kaupunginhallitus päättä todeta, että yhtiön hallitus myös omalta osaltaan edelleen selvittää avoinna olevia kysymyksiä.
Kaupunginhallitus toteaa, että kaupparekisteriote (13.8.2012) antaa Pyhäsalmen Lentokenttä Oy:stä ajantasaisen tiedon, minkä pe-rusteella ja edellä päätösehdotukseen sisältyvin toimenpitein voi-daan todeta kaupunginvaltuuston 13.12.2010 § 95 kohdalla päät¬tä-män lentokentän kiitoradan kunnostamiseen käytettävän 50.000 euron määrärahan myöntöehdon täyttyvän määrärahan käyttämiseksi lentokentän kiitoradan asfaltointiin, mikä on ehto liikennöintiluvan säilymiselle.
Kaupunginhallitus päättää tarkastaa pöytäkirjan kokouksessa ja an¬taa sen tarkastuslautakunnalle.
TARKLTK 23.10.2012 § 116
Kaupunginvaltuusto 13.12.2010 § 95 päätti, että lentokentän kiitoradan kunnostamiseen vuoden 2011 talousarvioon varatun 50.000 ? määrärahan myöntämisen edellytyksenä on, että Pyhäsalmen Lentokenttä Oy:n asiakirjat ovat juridisesti kunnossa ja että tarkastuslautakunta valvoo asiaa.
Puheenjohtaja: Ehdotus annetaan kokouksessa kaupunginhallituksen 22.10.2012 päätöksen jälkeen.
Kuultiin asiantuntijoina kaupunginjohtaja Veikko Tikkasta, vastuullinen tilintarkastaja Vivi Marttilaa ja Pirjo Lammassaarta ennen asian käsittelyä ja päätöksentekoa.
Keskustelun kuluessa varapuheenjohtaja teki seuraavan päätösehdotuksen:
Tarkastuslautakunta arvioi Pyhäsalmen Lentokenttä Oy:n lentokentän kunnostamiseen, kiitoradan asfaltointiin varatun 50.000 euron määrärahan myöntöehdon (kvalt 13.12.2010 § 95) täyttyvän kaupunginhallituksen 23.10-2012 § 432 päättämällä tavalla.
Taimi Nurminen ehdotti, että kaupunginvaltuuston päätöksen 13.12.2010 § 95 edellyttämät ehdot eivät täyty Pyhäsalmen Lentokenttä Oy:lle 50.000 euron avustuksen myöntämiseksi.
Taimi Nurmisen esitystä ei kukaan kannattanut, joten raukesi.
Taimi Nurminen jätti kirjallisen eriävän mielipiteen liitettäväksi pöytäkirjaan.
Tarkastuslautakunnan päätökseksi tuli varapuheenjohtajan päätösehdotus.
Taimi Nurmisen kirjallinen eriävä mielipide on pöytäkirjan liitteenä nro 6.
Poistuminen | Toimielimet | Tarkastuslautakunta | Pöytäkirja 23.10.2012 | Avaa haku ©


text:
evl kirkkoja P-S , 2009
kuvat evl kirkkoja P-S , 2009
kappeleita kirkkoja yksityiskohtia
Pedersöre Purmon kirkko 4 21.9.2008.jpg
Pedersöre Purmon kirkko.
Pirkkalan uusi kirkko 2b 29.9.2008.jpg
Pirkkalan vanha kirkko 4 29.9.2008.JPG
Pudasjärven kirkko 2, 30.6.1996.jpg
Pudasjärven kirkon kellotapuli 3, 30.6.1996.jpg
Pudasjärven kirkon kellotapuli. Tapulin ovien päällä ja luukkujen alapuolella olevissa peileissä on Mikael Toppeliuksen maalauksia. Tapuli on rakennettu vuonna 1761. Mestarina on toiminut Heikki Väänänen Ylikiimingistä.
Pyhäjärven kirkko 5 7.8.2008.JPG
Pyhäjärven kirkko.
Saarijärvi Pylkönmäen kirkko 2b 27.9.2008.jpg
Saarijärvi Pylkönmäen kirkko.
Saarijärvi Pylkönmäen kirkko 6b 27.9.2008.jpg
Saarijärven Pylkönmäen kirkko.
Seinäjoki Peräseinäjoen kirkko 7b 30.9.2008.jpg
Seinäjoen Peräseinäjoen kirkko.
Sievi vanhan kirkon kappeli 1 1.5.2008.JPG
Sievin Vanhan kirkon kappeli.
Sievi vanhan kirkon kappeli 3 1.5.2008.JPG
Polvijärven kirkko 11.8.2009 IMG_3121.JPG
Polvijärven kirkko.
Sonkajärven kirkko 11.8.2009 IMG_3221.JPG
Ranuan kirkko 24.8.2009 IMG_3739.JPG
Sipoon vanha kirkko 12.9.2009 IMG_4213.JPG
Parikkalan kirkko 1 22.7.2007.JPG
Pedersöre Forsbyn kirkko 3b 21.9.2008.jpg
Pedersöre Forsbyn kirkko.
Pedersöre Ähtävän kirkko 3 21.9.2008.jpg
Pedersören Ähtävän kirkko.
Perhon kirkko 3 27.9.2008.JPG
Perhon kirkko.
Petäjäveden uusi kirkko 2 27.9.2008.JPG
Petäjäveden uusi kirkko.
Petäjäveden vanha kirkko 2b 27.9.2009.jpg
Seinäjoki Peräseinäjoen kirkko 5b 30.9.2008.jpg
Siikajoen kirkko 5b, 6.5.2008.jpg
Pielaveden kirkko IMG_1384.JPG
Pielaveden kirkko.
Reisjärven kirkko 2, 20.4.2008.JPG
Reisjärven kirkko.
Paltamon kirkko 23.8.2009 IMG_3619.JPG
Paltamon kirkko.
Seinäjoki Peräseinäjoen kirkko 4b 30.9.2008.jpg
Sievin kirkko 3 1.5.2008.JPG
Sievin kirkko.
Soinin kirkko 2b, 3.8.2007.jpg
Soinin kirkko 5b, 3.8.2007.jpg
Raahen kirkko 1.7.2009 IMG_2102.JPG
Raahen kirkko.
Raahen kirkko 1.7.2009 IMG_2105.JPG
Sipoon uusi kirkko 12.9.2009 IMG_4209.JPG
Sipoon uusi kirkko.
Sipoon uusi kirkko 12.9.2009 IMG_4216.JPG
Puolangan kko IMG_7921.JPG
Puolangan kirkko.
Rovaniemen kko 14.8.2011 IMG_8420.JPG
Punkalaitumen kirkko 11.6.2012 IMG_8982.JPG
Punkalaitumen kirkko.
Pori Teljän kirkko 11.6.2012 IMG_9068.JPG
Pori Teljän kirkko.
Sulkava Lohikosken kirkko 24.6.2012 IMG_9220.JPG
Riihimäki kappelikirkko 15.7.2012 IMG_9747.JPG
Riihimäen Kappelikirkko.
Salo Perniön kirkko 1.8.2012 IMG_0041.JPG
Salo Perniön kirkko
Salo Ristinkulman kirkko 1.8.2012 IMG_0035.JPG
Salo Ristikulman kirkko.
Salo Kiikalan kirkko 2.8.2012 IMG_0359.JPG
Salo Kiikalan kirkko.
Salo Suomusjärven kirkko 2.8.2012 IMG_0335.JPG
Salo Suomusjärven kirkko.
Salo Uskelan kirkko 2.8.2012 IMG_0169.JPG
Salo Uskelan kirkko.
Someron kirkko 3.8.2012 IMG_0378.JPG
Pomarkun vanha kirkko 3 11.9.2010 IMG_7007.JPG
Pomarkun vanha kirkko.
Pomarkun vanha kirkko 7 11.9.2010 IMG_7030.JPG
Seinäjoki Lakeuden risti 2 2.7.2010 IMG_5743.JPG
Seinäjoen Lakeuden risti.
Pöytyän kirkko 10.07.2014 585.JPG
Suomussalmen kirkko 3 12.7.2010 IMG_5913.JPG
Sallan kko 10.7.2011 IMG_7957.JPG
Pieksämäen kirkko 25.6.2012 IMG_9360.JPG
Pieksämäen uusi kirkko.
Salo Kiskon kirkko 2.8.2012 IMG_0290.JPG
Salo Kiskon kirkko.
Rautjärven kirkko 19.5.2013 IMG_1196.JPG
Pedersöre Forsbyn kirkko 1b 21.9.2008.jpg
Pedersören Forsbyn kirkko. Tästä en tiedä, onko tämä evl. kirkko vai joku muu.
Pedersöre Purmon kirkon kellotapuli 3b 21.9.2008.jpg
Pedersören Purmon kirkon kellotapuli, joka on valmistunut vuonna 1775.
Pedersören Pyhän Pietarin kirkko 5 21.9.2008.jpg
Sulkavan kirkko kellotapuli 24.6.2012 IMG_9227.JPG
Sulkavan kirkko 24.6.2012 IMG_9240.JPG
Pedersören Pyhän Pietarin kirkko 7 21.9.2008.jpg
Pedersören Pyhän Pietarin kirkko 12 21.9.2008.jpg
Pietarsaaren kirkko 2, 30.7.2007.JPG
Pietarsaaren kirkon kellotapuli.
Pietarsaaren kirkko 3, 30.7.2007.JPG
Pihtipudas Muurasjärven kyläkirkko 2 14.9.2008.JPG
Pihtiputaan Muurasjärven kyläkirkko.
Pori Lassilan kirkko 17.6.2014 1001.JPG
Pori Lassilan kirkko 17.6.2014 1013.JPG
Pirkkalan uuden kirkon kellotapuli 2b 29.9.2008.jpg
Pirkkalan uuden kirkon kellotapuli.
Salo Kiskon kirkko 2.8.2012 IMG_0278.JPG
Pukkilan kirkon oven päällä 23.7.2007.JPG
Pukkilan kirkon pääoven päällä olevat valmistumis- ja peruskorjausvuosiluvut.
Pyhännän kirkko 5 7.8.2008.JPG
Pyhännän kirkko.
Reisjärven kirkko 4b ja kellotapuli, 20.4.2008.jpg
Sastamala Mouhijärven kirkko 1b, 31.7.2007.jpg
Sastamala Mouhijärven kirkko.
Sastamala Mouhijärven kirkko 2b, 31.7.2007.jpg
Sastamalan Mouhijärven kirkko on valmistunut vuonna 1858. Kirkon on suunnitellut Pehr Johan Gylichin.
Sastamala Mouhijärven kirkko 3b, 31.7.2007.jpg
Sastamalan Mouhijärven kirkko.
Sastamala Suodenniemi 2b, 31.7.2007.jpg
Sastamalan Suodenniemen kirkko.
Seinäjoki Ylistaron kirkko 4b, 30.7.2007.jpg
Seinäjoen Ylistaron kirkon kellotornin alla oleva pääsisäänkäynti.
Seinäjoki Ylistaron kirkko 6, 30.7.2007.JPG
Seinäjoen Ylistaron kirkko.
Siikajoki Paavolan kirkko, kellotapuli 2, 22.4.2008.JPG
Siikajoen Paavolan kirkon kellotapuli.
Siikajoki Revonlahden kirkko 1, 22.4.2008.JPG
Siikajoen Revonlahden kirkko.
Siikalatva Kestilän kirkko 5, 7.7.2008.JPG
Siikalatvan Kestilän kirkko.
Siikalatva Pulkkilan kirkko 3B 13.5.2008.jpg
Siikalatvan Pulkkilan kirkko.
Siikalatva Rantsilan kirkko 6 13.5.2008.JPG
Siikalatvan Rantsilan kirkko.
Simon kirkko 2, 5.8.2007.JPG
Simon kirkko.
Simon kirkon kellotapuli, 5.8.2007.JPG
Simon kirkon kellotapuli on valmistunut Heikki Väänäsen johdolla vuonna 1773.
Sonkajärvi Sukevan kirkon kellotapuli 1 8.4.2009..jpg
Sonkajärven Sukevan kirkon kellotapuli on rakennettu vuonna 1963.
Pyhäjoen kirkko 1.7.2009 IMG_2083.JPG
Pyhäjoen kirkosta hiukan parempi kuva.
Sonkajärven kirkko 11.8.2009 IMG_3230.JPG
Sonkajärven kirkko 11.8.2009 IMG_3236.JPG
Sonkajärven kirkon on suunnitellut arkkitehti Josef Stenbäck. Kirkko on vihitty käyttöön 6.11.1910.
Siilinjärven kirkko 9.8.2009 IMG_2750.JPG
Saarijärven kirkon kellotapuli 18.8.2009 IMG_3324.JPG
saarijärven kirkon kellotapuli on rakennettu Heikki Jaakonpoika Kuorikosken johdolla vuonna 1865.
Posion kirkko 24.8.2009 IMG_3732.JPG
Posion kirkon toinen pääty ja sakariston ovi.
Suomussalmen Näljängän kirkko 24.8.2009 IMG_3684.JPG
Suomussalmen Näljängän kirkko.
Ranuan kirkko 24.8.2009 IMG_3744.JPG
Seinäjoki Ylistaron kirkko 2.9.2009 IMG_3861.JPG
Seinäjoki Kitinojan kirkko 2.9.2009 IMG_3852.JPG
Seinäjoen Ylistaron Kitinojan kirkko.
Parkanon kirkko 14.9.2009 IMG_4397.JPG
Parkakon kirkko.
Parkanon kirkko 14.9.2009 IMG_4381.JPG
Parkanon kirkko.
Rantasalmen kirkko 25.6.2012 IMG_9264.JPG
Rantasalmen kirkko.
Parkanon kirkko 3 21.6.2010 IMG_5262.JPG
Pedersören kirkko kellotapuli 3 30.6.2010 IMG_5294.JPG
Pedersören kirkon kellotapuli.
Pedersören kirkko 11 30.6.2010 IMG_5312.JPG
Seinäjoki Ylistaron kirkko 16 2.7.2010 IMG_5726.JPG
Seinäjoen Ylistaron "komiakirkko".
Seinäjoki Törnävän kirkko 5 2.7.2010 IMG_5739.JPG
seinäjoen Törnävän kirkko.
Sotkamon kirkko 2 11.7.2010 IMG_5797.JPG
Suomussalmen kirkko 5 12.7.2010 IMG_5916.JPG
Suomussalmen kirkko 7 12.7.2010 IMG_5920.JPG
Suomussalmi Ämmänsaaren kirkko 1 12.7.2010 IMG_5947.JPG
Suomussalmen Ämmänsaaren kirkko.
Rautalammen kirkko 7 2.8.2010 IMG_6369.JPG
Rautalammen kirkko.
Suonenjoen kirkko 3 2.8.2010 IMG_6381.JPG
Siikaisten kirkko 5 11.9.2010 IMG_7004.JPG
Siikaisten kirkko.
Pomarkun uusi kirkko 7 11.9.2010 IMG_7020.JPG
Pomarkun uusi kirkko.
Parikkalan kirkon kellotapuli 1 22.7.2007.JPG
Parikkalan kirkon kellotapuli on rakennettu samanaikaisesti kirkon kanssa vuosina 1813-1817.
Parikkalan kirkko 2 22.7.2007.JPG
Parikkalan nykyinen kirkko on rakennettu vuosina 1813-1817 samalle paikalle, jossa jo kaksi edellistä kirkkoa ovat sijainneet. Nykyisen kirkon piirustukset on laatinut valtionarkkitehti Carlo Bassi, joka oli italialaissyntyinen. Rakennustöitä on jotanut useiden kirkkojen rakentaja, rakennusmestari Matti Salonen. Kirkossa on pidetty jumalanpalveluksia jo vuonna 1817. Lopullisesti kirkko on valmistunut vuonna 1840, jolloin se on vihitty käyttöön. Istumapaikkoja kirkossa on nykyisin 1600.
Pedersöre Purmon kirkko 1 21.9.2008.jpg
Pedersören Purmon kirkko on valmistunut vuonna 1772. Rakennusmestarina oletetaan toimineen alahärmäläisen kirkonrakentajan Antti Hakolan. Kellotapuli on rakennettu vuonna 1775.
Pedersören Pyhän Pietarin kirkko 4 21.9.2008.jpg
Pedersören Pyhän Pietarin kirkko on Pohjanmaan vanhimpia keskiajalta peräisin olevia kirkkoja. Alkuaan suorakaiteen muotoisen kirkon rakentaminen ristikirkoksi on tapahtunut vuosina 1787-1795. Töitä on johtanut tunnettu kirkonrakentaja Jakob Rijf. Kellotapulin on rakentanut Tomas Rijf vuonna 1775. Vuonna 1985 kirkko vaurioitui pahoin tulipalossa ja mm. torni ja kirkon katto tuhoutuivat täysin. Jälleenrakennustöistä selviydyttiin ennätysajassa ja jo joulukuussa 1986 voitiin kirkko vihkiä uudelleen käyttöön.
Pedersöre Ähtävän kirkko 1 21.9.2008.jpg
Pedersören Ähtävän kirkon on rakentanut kokkolalainen Matts Johansson Lillhonga eli Matti Honka vuonna 1770. Kellotapuli on rakennettu vuonna 1779.
Perhon kirkko 1 27.9.2008.JPG
Perhon kirkon kellotapuli on rakennettu vanhan kirkon aikana ja se on valmistunut vuonna 1799. Rakentajana on toiminut kaustislainen Matti Kuorikoski. Tapuli on korjattu perusteellisesti vuonna 1840 Heikki Kuorikosken johdolla.
Perhon kirkko 9 27.9.2008.JPG
Perhon nykyinen kirkko on valmistunut vuonna 1903. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Valter Thomé. Kirkossa on istumapaikkoja noin 650.
Petäjäveden uusi kirkko 1 27.9.2008.JPG
Petäjäveden nykyisen, järjestyksessään kolmannen kirkon on suunnitellut arkkitehti August Boman. Rakennusmestarina on toiminut Jaakko Heikinpoika Kuorikoski. Kirkko on valmistunut vuonna 1879 ja se on pitkän uran tehneen kirkonrakentajan viimeinen kirkkorakennusprojekti.
Petäjäveden vanha kirkko 1b 27.9.2008.jpg
Petäjäveden vanha kirkko on Petäjäveden toinen kirkko. Hirsinen tasavartinen ristikirkko on valmistunut vesankalaisen Jaakko Klemetinpoika Leppäsen johdolla vuonna 1765. Vuonna 1821 Eerik Jaakonpoika Leppänen on rakentanut kirkon viereen kolmikerroksisen, jyrkkäkattoisen tapulin, joka on yhdistetty matalalla käytävällä kirkon länsisakaraan. Kirkko on jäänyt pois käytöstä uuden kirkon valmistuttua vuonna 1879. Vuonna 1994 ainutlaatuinen ja alkuperäisen asunsa säilyttänyt hirsikirkko on valittu UNESCO:n maailmanperintökohteeksi.
Pietarsaaren kirkko 1b, 30.7.2007.jpg
Pietarsaaren nykyinen kirkko on valmistunut vuonna 1731. Rakennusmestarina on toiminut ja hyvin todennäköisesti myös suunnittelijana on toiminut Johan Simonsson Knubb Vöyriltä. Kirkkoon mahtuu noin 530 henkilöä. Pietarsaaren kirkkoa käyttävät sekä Pietarsaaren suomalainen että ruotsalainen seurakunta.
Pihtipudas Muurasjärven kyläkirkko 3 14.9.2008.JPG
Pihtiputaan Muurasjärven kyläkirkon on suunnitellut kajaanilainen arkkitehti Esko Laitinen. Kirkko on valmistunut vuonna 1963.
Pirkkalan uuden kirkon kellotapuli 3b 29.9.2008.jpg
Pirkkalan uuden kirkon kellotapuli on 21,5 metriä korkea ja siinä on kolme erikokoista kelloa.
Pirkkalan uusi kirkko 7b 29.9.2008.jpg
Pirkkalan uusi valkoinen kirkko on valmistunut vuonna 1994. Istumapaikkoja kirkossa on noin 300. Lisäksi voidaan ottaa käyttöön seurakuntasalin tilat, minkä jälkeen istumapaikkoja on noin 500 henkilölle. Kirkon ovat suunnitelleet Simo ja Käpy Paavilainen.
Pirkkalan vanha kirkko 2b 29.9.2008.jpg
Pirkkalan vanha punatiilinen kirkko on rakennettu vuonna 1921. Kirkko sijaitsee Pirkkalan vanhassa Kirkonkylän keskuksessa ja sitä ympäröi hautausmaa. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Ilmari Launis. Vanhassa kirkossa on 175 istumapaikkaa.
Pudasjärven kirkko 1, 30.6.1996.jpg
Pudasjärven kirkko, järjestyksessään kolmas, on valmistunut vuonna 1781 ja mestarina on toiminut Pentti Paso Kiimingistä. Kirkon on suunnitellut yli-intendentti Carl Fredrig Adelcrantz Tukholman intendenttikorttorista. Kirkko on uusklassista tyyliä edustava ristikirkko. Kirkkosaliin mahtuu nykyisellään n. 700 ihmistä.
Pudasjärvi talvikirkko 1b (srk keskus) 22.11.2008.jpg
Pudasjärven talvikirkko eli seurakuntakeskus sijaitsee kaupungin päätaajamassa Kurenalla.
Pudasjärven kirkon asehuone b, 30.6.2008.jpg
Pudasjärven kirkon asehuone. Takana näkyy Pudasjärveä, josta ennen on tultu veneellä kirkkoon. Kirkkoherran pappila sijaitsee järven toisella puolella, Hilturannalla. Se on nykyisin lleirikeskuksena. Pudasjärven ensimmäinen kirkkoherra Josefus Josefinpoika Palmannus ensimmäisenä helluntaipäivänä 1666 palasi jumalanpalveluksen jälkeen perheineen veneellä pappilaan. Järvellä oli kova tuuli ja vene kaatui, jolloin kirkkoherra, hänen vaimonsa, poikansa Johannes, tyttärensä ja palveluskuntansa hukkuivat. Kirkkokansa oli vielä kirkonmäellä ja he joutuivat omin silmin toteamaan murhenäytelmän. (Tieto Pudasjärven seurakunnan historiasta). Seurakunta on perustettu vuonna 1639 ja sen pinta-ala oli 11 456 km2. Siihen kuului nykyisen Pudasjärven lisäksi Taivalkoski, Posio ja lähes koko nykyisen Ranuan alue. On siinä papeilla ollut kulkemista, kun nykyäänkin on Posion rajan tuntumassa olevaan Kouvan kylään matkaa 130 km, Sarakylälle 80 km, Puhokselle 60 km, Hetekylään 40 km. Kulkemin on tapahtunut jalkaisin, veneellä ja hiihtäen sekä hevosella tai porolla ajaen. Nykyinen pinta-ala on n. 5600 km2.
Pudasjärvi talvikirkko 3b (srk keskus) 22.11.2008.jpg
Pudasjärven seurakuntakeskus on vihitty käyttöön vuonna 1964. Laajennus ja saneeraus on valmistunut kellotapuleineen vuonna 1985, jolloin kirkkoherranvirasto ja taloustoimisto sekä eri työmuodot saivat omat nykyaikaiset toimitilansa seurakuntakeskukseksi laajennetussa seurakuntatalossa, joka on vihitty kirkoksi ja on seurakunnan ns. talvikirkko, joka sijaitsee Kurenalan kaupunkikeskuksessa.
Pukkilan kirkko 1 23.7.2007.JPG
Pukkilan kirkko on rakennettu vuonna 1814. Kirkon muutoskorjauksissa alkuperäinen asu on osin kadonnut. Nykyinen kiinteä sisustus ja sisäasu ovat pääosin vuonna 1914 arkkitehti Ilmari Launiksen johdolla tehdystä korjauksesta.
Pomarkun vanha kirkko 22.6.2011 IMG_7470.JPG
Pyhäjoen kirkko 1, 8.9.2007.jpg
Pyhäjoen kirkko. Arkkitehti Carl Ludvig Engelin suunnittelema puurakenteinen ja 1200-paikkainen vuonna 1844 valmistunut kirkko tuhoutui täysin salaman iskusta syttyneessä tulipalossa vuonna 1974. Uuden kirkon suunnittelusta päätettiin järjestää avoin arkkitehtikilpailu. Pitkällisten valmistelujen jälkeen Pyhäjoelle päätettiin rakentaa vuonna 1975 rakennusarkkitehti Erkki Karvalan suunnittelema kirkko. Jatkosuunnittelu annettiin tamperelaiselle Suunnittelutoimisto Karvala & Silvennoiselle. Kilpailuun jätettiin 161 ehdotusta ja valittu suunnitelma tuli kilpailussa toiseksi. Uusi kirkko vihittiin käyttöön 16.12.1977.
Pyhäjärven kirkon kellotapuli 3 7.8.2008.JPG
Pyhäjärven kirkon kellotapuli on valmistunut vuonna 1899.
Pyhäjärven kirkon saarnatuoli eli saarnastuoli.
Pyhäjärven kirkon 22-äänikertaiset urut on valmistanut Urkurakentamo Hans Heinrich Maksamaalta vuonna 1970.
Pyhäjärven kirkko 3 7.8.2008.JPG
Pyhäjärvi sai oman kirkon vuonna 1647, vaikka oma kappalainen saatiin vasta kolme vuotta myöhemmin. Toinen kirkko rakennettiin vuonna 1739 ja se oli käytössä vuoteen 1790. Kolmas kirkko valmistui nykyisen kirkon paikalle vuonna 1790, Juhannuskesällä 21.6.1895 salama sytytti tulipalon, jossa kirkko tapuleineen tuhoutui ja seurakunnan kanttori menehtyi. Pyhäjärven neljäs kirkko ei tainnut ehtiä valmistua, koska se syttyi tuleen maaliaineista 18.9.1896. Samoilla piirustuksilla tehtiin nykyinen eli viides kirkko. Se on valmistunut vuonna 1897. Kirkon on suunnitellut silloisen rakennushallituksen ylitirehtööri, arkkitehti Odert Sebastian Gripenberg. Kirkko on kaunis puuristikirkko. Istumapaikkoja on 750.
Pori Noormarkun kirkko 22.6.2011 IMG_7474.JPG
Pori Noormarkun kirkko.
Sastamala Karkun kko 29.6.2011 IMG_7796.JPG
Sastamala Karkun kirkko.
Pyhäjärven kirkon alttari 7.8.2008.JPG
Pyhäjärven kirkon alttaritauluna on ollut alunperin suuri ruskea risti. Nykyisen alttaritaulun on maalannut Ilmari Wirkkala vuonna 1947. Se esittää Jeesusta ristillä pyhäjärvisten hahmojen ympäröimänä.
Pyhäjärvi Pyhäsalmen kirkko 2 7.8.2008.JPG
Pyhäjärvi Pyhäsalmen taajamakirkko. Pyhäsalmeen rakennettujen uusien toimitilojen käyttöönottojuhlassa syksyllä 1967 piispa Olavi Kares vihki seurakuntasalin kirkoksi. Uusi kirkko- ja seurakuntasali toimi monitoimitilana vuoden 1994 remonttiin asti. Sen jälkeen se erotettiin pelkästään kirkkokäyttöön. Istumapaikkoja on 250+100.
Pyhännän kirkko 4b 7.8.2008.jpg
Pyhännän kirkon rakensivat pitäjäläiset omin kirvesmiesvoimin Pyhännänjärven rantaan vuosina 1907-1909. Piirustukset lahjoitti lääninarkkitehti W.A. Tötterström. Rakennustöitä johti rakennusmestari Jaakko Jäväjä Haapajärveltä. Kirkossa on istumapaikkoja noin 350 henkilölle.
Raahen kirkko 3, 8.9.2007.jpg
Raahen kirkko, Pyhän Kolminaisuuden kirkko, on valmistunut vuonna 1912. Edellinen puurakenteinen kirkko oli rakennettu vuonna 1653 ja se oli palanut vuonna 1908. Nykyinen kirkko on vihitty käyttöön 24.3.1912 ja sen on suunnitellut arkkitehti Josef Stenbäck. Kirkon ulkoseinät ovat Raahen edustn saarista louhittua harmaagraniittia, sisäpuolelta seinät ovat rapattua tiiltä. Katto on valmistettu betonipaanuista. Kirkkoon mahtuu noin 800 henkilöä.
Raahe Saloisten kirkon kellotapuli 2 8.9.2007.jpg
Raahen Saloisten kirkon kellotapuli on peräisin vanhan kirkon ajalta ja se on valmistunut vuonna 1787. Piirustukset on laadittu kuningas Kustaa III:n tekemän luonnoksen mukaan.
Sastamala Karkun P Marian kko 29.6.2011 IMG_7808.JPG
Sastamala Karkun Pyhän Marian kirkko.
Sastamala Keikyän kko 29.6.2011 IMG_7861.JPG
Sastamala Keikyän kirkko.
Sastamala Tyrvään P Olavin kko 29.6.2011 IMG_7826.JPG
Sastamala Tyrvään Pyhän Olavin kirkko.
Raahe Pattijoen kirkko 4, 8.9.2007.jpg
Raahen Pattijoen Pietarinmäellä sijaitseva kirkko on valmistunut vuonna 1912 ja se on vihitty käyttöön 7.12.1912. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Josef Stenbäck. Kirkon seinät on valettu betonista ja katto valmistettu betonipaanuista. Kirkossa on istumapaikkoja 250.
Rautjärvi Simpeleen kirkko 2 22.7.2007.JPG
Rautjärven Simpeleen kirkko, jonka ovat suunnitelleet arkkitehdit Elsa Arokallio ja Elsi Borg. Kirkko on vihitty käyttöön 29.10.1933. Istumapaikkoja kirkossa on noin 500. Simpeleen kirkko toimii Rautjärven seurakunnan pääkirkkona.
Reisjärven kirkko 1b, 20.4.2008.jpg
Reisjärven toinen kirkko on valmistunut vuonna 1820. Kirkko on vihitty käyttöön 2.9.1821 ja se on nimetty Elisabetin kirkoksi. Heikki Kuorikosken laatimia piirustuksia eivät reisjärviset hyväksyneet ja lopuliset piirustukset teki todennäköisesti Kuorikosken suunnitelmien pohjalta arkkitehti Anton Vilhelm Arppe. Kirkon rakennustöitä johti reisjärvinen Niilo Koskela. Kirkkoa on korjattu perusteellisesti vuonna 1900, jolloin ikkunoita on lisätty ja kattoa korotettu. Entinen pieni keskustorni on korvattu uudella ja isommalla. Kirkossa on istumapaikkoja 800 henkilölle.
Reisjärven kirkon kellotapuli 1, 20.4.2008.JPG
Raisjärven kirkon erillinen kellotapuli on valmistunut samaan aikaan kirkon kanssa eli vuonna 1820.
Saarijärvi Pylkönmäen kirkko 3b 27.9.2008.jpg
Saarijärven Pylkönmäen kirkko on valmistunut vuonna 1860 Heikinpellolle. Kirkko on kirkonrakentaja Jaakko Kuorikosken suunnittelema ja hän johti myös rakennustöitä. Pylkönmäen länsitornillinen pitkäkirkko on poikkeus Jaakko Kuorikosken laajassa ristikirkkotuotannossa.
Sastamala Kiikan kko 29.6.2011 IMG_7851.JPG
Sastamala Kiikan kirkko.
Sastamala Tyrvään P Olavin kko 29.6.2011 IMG_7831.JPG
Pelkosenniemen kko 11.7.2011 IMG_7989.JPG
Sastamala Suodenniemi 4b, 31.7.2007.jpg
Sastamalan Suodenniemen puurakenteinen kirkko on valmistunut vuonna 1831. Suodenniemen ensimmäinen kirkko oli rakennettu vuonna 1685, mutta se oli purettu. Nykyisen kirkon on suunnitellut arkkitehti Andreas Arppe. Kirkko on rakennettu rakennusmestari Mikko Mikonpoika Roosin johdolla. Kirkontorni on arkkitehti Carl Ludvig Engelin suunnittelema ja se on valmistunut vuonna 1839. Hirsinen kirkkorakennus on vuorattu laudoilla vuonna 1845. Kansalaissodan aikana vuonna 1918 Suodenniemi oli pitkään taistelupaikkana. Kirkon tornissa oli punainen lippu ja myös punaisten konekivääri. Toisen maailmansodan aikana kirkon tornissa sijaitsi ilmavalvonta-asema.
Seinäjoki Törnävän kirkko 1b 15.5.2005.jpg
Seinäjoen Törnävän kirkon on aluperin vuonna 1827 rakentanut Venäjän valtio Östermyran ruutitehtaan ruutimakasiiniksi. Myöhemmin 1850-luvulla ruudin valmistus väheni ja ruutimakasiini jäi vaille käyttöä. Samoihin aikoihin oli vireillä hanke Seinäjoen erottamiseksi Ilmajoesta omaksi kappeliseurakunnaksi, jolla tietysti täytyi olla oma kirkko. Östermyran tehtaiden silloisen omistajan johdolla ryhdyttiin neuvottelemaan valtion kanssa ruutimakasiinin ostamisesta Seinäjoen kappeliseurakunnalle. Seurakunta maksoi valtiolle makasiinista 1077 ruplaa 98 kopekkaa. Kirkon rakennustyöt tehtiin tehtaan isännän G.A. Wasastjernan johdolla lääninarkkitehti C.A. Setterbergin suunnitelmien mukaan. Rakennusmestarina työmaalla toimi talollinen Herman Björqvist vanhempi. Kirkkosalissa ja urkuparvella on istumapaikkoja 550. Kirkon kellotorni on ollut ruutimakasiinin vartiotoorni, joka on ollut huomattavasti matalampi. Kirkko on nykyisin suosittu vihkikirkko. Mm. poikamme ja miniämme siunattiin avioliittoon tässä kirkossa ja pojanpoikamme kastettiin täällä. Tämä kuva on skannattu paperikuvasta, jonka otin kastetilaisuuden jälkeen.
Seinäjoki Peräseinäjoen kirkko 11b 30.9.2008.jpg
Seinäjoen Peräseinäjoen nykyinen kirkko on seurakunnan toinen kirkko ja se on valmistunut vuonna 1892, jolloin sitä edeltänyt kirkko päätettiin purkaa. Uuden kirkon on suunnitellut lääninarkkitehti Ivar Aminoff ja rakennusmestarina on toiminut Juho Karjalahti Haapajärveltä. Istumapaikkoja kirkossa on noin 1000 henkilölle.
Seinäjoki Ylistaron kirkko 1b, 30.7.2007.jpg
Seinäjoen Ylistaron kirkko - Ylistaron komian kirkon pääristi kohoaa 52 metrin korkeuteen. Kirkko on rakennettu vuosina 1847-1852. Kirkon on suunnitellut valtionarkkitehti Ernst Lohrmann. Kirkon rakennustöitä on johtanut kirkonrakentaja Jaakko Kuorikoski. Kirkko on vihitty käyttöön 20.5.1852. Ylistaron kirkko on Suomen kolmanneksi suurin kirkko. Kirkkosalin korkeus on noin 16 metriä ja pituus ovelta alttarille noin 50 metriä. Kirkkosaliin mahtuu kolmeen eri tasoon noin 2400 henkilöä.
Savukosken kko kellotapuli 11.7.2011 IMG_7994.JPG
Savukosken kirkon kellotapuli.
Sodankylän uusi kko 11.7.2011 IMG_7999.JPG
Sodankylän uusi kirkko.
Pellon kko 13.7.2011 IMG_8204.JPG
Pellon kirkko.
Sievin kirkko 1b 1.5.2008.jpg
Sievin Jussinpekanmäelle rakennettu seurakunnan neljäs kirkko on valmistunut vuonna 1861. Piirustukset on laatinut lääninarkkitehti L.I. Lindqvist. Rakennustöitä on johtanut haapajärveläinen Mikko Karjalahti. Kirkko liittyy tyylillisesti 1800-luvun pitkäkirkkoihin, vaikka onkin ristikirkko.
Siikajoen kirkko 3b, 6.5.2008.jpg
Siikajoen nykyinen eli kolmas kirkko on rakennettu vuonna 1701. Nykyisen asunsa se on saanut Johan Oldenburgin suunnitelmien mukaan vuonna 1852 tehdyssä perusteellisessa korjauksessa. Istumapaikkoja kirkossa on noin 520.
Siikajoen kirkon kellotapuli 2, kirkko takana, 6.5.2008.JPG
Siikajoen kirkon erillinen kellotapuli on valmistuntu vuonna 1765.
Siikajoki Paavolan kirkko 2, 22.4.2008.JPG
Siikajoen Paavolan kirkko on vihitty käyttöön vuonna 1756. Kirkko on valmistunut talkoovoimin 66 päiväss. Töitä on johtanut kokkolalainen kirkonrakentaja Matti Honka (Matts Lillhonga).
Siikajoki Revonlahden kirkko 2b, 22.4.2008.jpg
Siikajoen Revonlahden kirkko on valmistunut vuonna 1775. Sen rakennustyöt oli aloitettu kaksi vuotta aikaisemmin, mahdollisesti Jaakko Suonperän johdolla. Jonkinlaisena johtavana kirvesmiehenä on perimätiedon mukaan toiminut Vaskurin isäntä, jonka työtä lienee kirkon eteläoven oikealla puolella oleva kiveen hakattu aurinkokello. Kirkko on ristikirkko, jonka ristisakarat ovat samanpituiset.
Pudasjärven kko 2.8.2011 IMG_8376.JPG
Rovaniemen kko portaat 14.8.2011 IMG_8436.JPG
Rovaniemen kirkon portaat.
Siikajoki Revonlahden kirkko, kellotapuli b, 22.4.2008.jpg
Siikajoen Revonlahden kirkon kellotapuli on valmistunut vuonna 1782. Se on tyyliltään puhdas pohjalainen renessanssitapuli.
Siikalatva Kestilän kirkko 2, 7.7.2008.JPG
Siikalatvan Kestilän kirkko on rakennettu vuosina 1854-1855. Rakennustöitä on johtanut Mikko Karjalahti Haapajärveltä, itseoppinut kirkonrakentaja, jonka monista kirkoista Kestilä oli ensimmäinen. Hirsistä rakennettu kirkko on laudoitettu ulkoa ja maalattu vuonna 1857. Istumapaikkoja kirkossa on noin 500 henkilölle.
Siikalatva Piippolan kirkko 5b 7.8.2008.jpg
Siikalatvan Piippolan kirkko, samoin kuin kellotapuli, on rakennettu vuosina 1769-1770. Rakennustyöt on aloitettu ilman lupaa oululaisen Anders Brofallin johdolla vuonna 1768. Töitä jatkoi säilyneiden tietojen mukaan, kun luvat oli saatu, kalajokinen kirkonrakentaja Simo Jylkkä eli Silvén, jota tietoa uudempi tutkimus epäilee. Kirkossa on istumapaikkoja 600 henkilölle. Kirkko on Piippolan ensimmäinen.
Siikalatva Piippolan kirkko 6b 7.8.2008.jpg
Siikalatvan Piippolan kirkon kellotapuli on rakennettu samanaikaisesti kirkon kanssa ja se on valmistunut vuonna 1770.
Siikalatva Pulkkilan kirkon kellotapuli 4 kirkosta päin 13.5.2008.JPG
Siikalatvan Pulkkilan kirkon kellotapulin on suunnitellut arkkitehti Carl Judvig Engel ja se on valmistunut vuonna 1843 eli on nykyistä kirkkoa vanhempi. Tapuli on on 36 metriä korkea.
Siikalatva Rantsilan kirkko 1 13.5.2008.JPG
Siikalatvan Rantsilan kirkon kellotapuli on kirkkoa vanhempi ja se on siirretty nykyiselle paikalleen vanhan kirkon luota vuonna 1785 sekä ullakko-osa eli asehuone vuonna 1788.
Siikalatva Rantsilan kirkko 2 13.5.2008.JPG
Siikalatvan Rantsilan kirkko on valmistunut vuonna 1785. Sen on suunnitellut kalajokinen kirkonrakentaja Simon Jylkkä (Silvén). Kirkko on tasavartinen ristikirkko ja esimerkki 1700-luvulle tyypillisestä puuarkkitehtuurista.
Siikalatva Pulkkilan kirkko 4b 13.5.2008.jpg
Siikalatvan Pulkkilan nykyinen eli kolmas kirkkon on rakennettu vuosina 1908-1909. Kirkko on arkkitehti Josef Stenbäckin suunnittelema. Rakennusmestarina on toiminut Jaakko Jäväjä Haapajärveltä. Kirkossa on istumapaikkoja 673 henkilölle.
Simon kirkko 1, 5.8.2007.JPG
Simon kirkon on suunnitellut arkkitehti Bernhard Lohrmann ja kirkko on valmistunut vuonna 1846. Rakennusmestarina on toiminut torniolainen Jakob Lundström. Kirkkosalissa on 450 istumapaikkaa. Nykyinen kirkko on kellotapulin länsipuolella ja edellinen kirkko sijaitsi kellotapulin itäpuolella.
Pietarsaaren Karhusaaren kirkko 5 1.3.2009 IMG_0987.JPG
Pietarsaaren Karhusaaren kirkko on valmistunut vuonna 1968. Istumapaikkoja kirkossa on 75 henkilölle.
Soinin kirkko 1b, 3.8.2007.jpg
Soinin kirkko on rakennettu vuonna 1793 ja todennäköinen rakentaja on ollut Yrjö Lepistö. Kirkkoa on uudistanut vuonna 1885 Juho Kuorikoski. Arkkitehti Veikko Larkaksen suunnittelema peruskorjaus on suoritettu vuonna 1962 ja viimeisin peruskorjaus on suoritettu vuonna 1992 oulaistelaisen arkkitehdin Matti Klemolan suunnitelmien mukaan. Kirkossa on noin 500 istumapaikkaa. Kellotapuli on rakennettu vuonna 1795. Kellotapulin seinällä on vaivaisakka.
Seinäjoki Nurmon kirkko 7 1.4.2009.jpg
Seinäjoen Nurmon kirkko on tunnettujen alahärmäläisten kirkonrakentajien Antti ja Kaappo Hakolan rakentama. Antti Hakola aloitti kirkonrakennustyöt, mutta kirkon rakentaminen jäi räystäiden tasolle (muistelen lukeneeni, että hän hukkui Nurmojokeen) ja työtä jatkoi hänen poikansa Kaappo Hakola. Uudessa kirkossa ensimmäiset jumalanpalvelukset pidettiin syksyllä vuonna 1779. Kirkossa on noin 650 istumapaikkaa.
Seinäjoki Nurmon kirkko 2 1.4.2009.jpg
Seinäjoen Nurmon kirkko.
Seinäjoki Nurmon kirkon vieressä oleva kappeli 2 1.4.2009.jpg
Seinäjoen Nurmon kirkon vieressä sijaitseva kappeli toimii vainajien säiytystilana. Kappeli on rakennettu vuonna 1928-
Sonkajärvi Sukevan kirkko 2 8.4.2009..jpg
Sonkajärven Sukevan kirkko on rakennettu alun perin rukoushuoneeksi vuonna 1934. Kirkoksi se on vihitty 24.3.1956. Kirkon muutostyöt on suunnitellut arkkitehti Esko Laitinen Kajaanista. Muutostyöt on toteutettu vuosina 1962-1963. Kirkossa on 350 istumapaikkaa Kirkon pohjoispuolella on vuonna 1963 valmistunut kellotapuli.
Pielavesi Laukkalan kirkko IMG_1375.JPG
Pielaveden Laukkalan kirkko sijaitsee vajaan 30 km päässä kirkonkylästä. Kirkko on valmistunut vuonna 1940. Kirkkoon mahtuu noin 200 henkilöä.
Raahe Pattijoen kirkko IMG_2113.JPG
Raahe Pattijoen kirkko.
Pihtiputaan kirkko IMG_1453.JPG
Pihtiputaan pieni puinen ristikirkko vuodelta 1783 on vanhin yhä käytössä oleva Keski-Suomen kirkoista. Kirkon rakennusmestarina on toiminut kalajokelainen Simon Jylkkä-Silvén. Vuonna 1874 tehdyt kirkon ja tapulin muutostyöt on suunnitellut haapajärveläinen kirkonrakentaja Mikko Karjalahti.
Pielaveden kirkko IMG_1390.JPG
Pielaveden kirkko on valmistunut vuonna 1878. Sen on suunnitellut lääninarkkitehti Carl Ferninand Öhmann. Muodoltaan se on poikkilaivainen pitkäkirkko. Istumapaikkoja on noin 1500 henkilölle.
Raahe Pattijoen Metsäkirkko 30.6.2009 IMG_2035.JPG
Raahe Pattijoen Metsäkirkko. Kirkko sijaitsee partiolaisten leiripaikalla. Kirkko on vanha riihi, joka on tuotu paikalle partiolaisten eräkämpäksi, mutta jonka partiolaiset (suurin osa tyttöjä) ovat vanhempien opastuksella tehneet kirkoksi. He ovat rakentaneet tapulin ja sisustaneet kirkon.
raahe Pattijoen Metsäkirkon alttari ja oikealla takka lämmitystä varten. Sisustuksen ja mm. penkit ovat partiolaiset rakentaneet.
Raahe Saloisten kirkko 30.6.2009 IMG_2074.JPG
Raahe Saloisten kivikirkko, Pyhän Olavin kirkko ja toiselta nimeltään Kaikkien Pyhien kirkko, on valmistunut vuonna 1932. Edellinen 1620-luvulla rakennettu puukirkko on palanut vuonna 1930. Nykyinen kirkko on vihitty käyttöön 8.11.1932. Kirkon on suunnitellut oululainen rakennusmestari Juho Karvonen. Kirkko on rakennettu rapatusta punatiilestä ja katto on yksikouruista falssitiiltä. Kirkkoon mahtuu noin 300 henkilöä.
Polvijärven kirkko 11.8.2009 IMG_3124.JPG
Polvijärven kirkko on valmistunut vuonna 1881 ja sen on suunnitellut arkkitehti Ferninand Öhmann. Kirkossa on noin 600 istumapaikkaa.
Siilinjärvi Vuorelan kirkko 9.8.2009 IMG_2730.JPG
Siilinjärven Vuorelan kirkko. Kellotorni kelloineen on hankittu vuonna 1997.
Rautavaaran kirkko 9.8.2009 IMG_2899.JPG
Rautavaaran nykyinen kirkko on rakennettu palaneen kirkon paikalle ja se on vihitty käyttöön 29.5.1982. Kirkon on suunnitellut Arkkitehtitoimisto Aartelo & Piironen Helsingistä. Kirkkoon mahtuu 480 henkilöä.
Rautavaaran kirkon kellotapuli 9.8.2009 IMG_2900.JPG
Rautavaaran kirkon kellotapuli, joka säästyi edellisen kirkon 4.4.1979 tapahtuneesta tuhopoltosta.
Siilinjärven kirkko 9.8.2009 IMG_2739.JPG
Siilinjärven kirkko on valmistunut vuonna 1923. Se on rakennettu punatiilestä ja rapattu valkoiseksi. Kirkon on suunnitellut siilinjärveläinen arkkitehti Peko Väänänen. Kirkkoon mahtuu istumaan noin 530 henkilöä.
Saarijärven kirkko 18.8.2009 IMG_3294.JPG
Saarijärven kirkko ja kellotapuli.
Paltamo Kontiomäen kirkko 23.8.2009 IMG_3611.JPG
Paltamon Kontiomäen seurakuntakodin on suunnitellut arkkitehti Veikko Larkas ja se on rakennettu vuonna 1963. Rakentajana on toiminut Veikko Leskinen Pyhäjärveltä.
Siilinjärvi Vuorelan kirkko 9.8.2009 IMG_2726.JPG
Siilinjärven Vuorelan (Toivala) seurakuntakeskus on valmistunut vuonna 1977. Sen on suunnitellut arkkitehti Kaj Michael. Rakennus vaurioitui pahoin tulipalossa syksyllä 1984. Seuraavana keväänä talo saatiin jälleen käyttöön hieman laajennettuna ja toimivammaksi korjattuna. Yläkerroksessa sijaitseva yli 200 hengen sali on vihitty kirkoksi. Sen peräosa voidaan paljeovella rajoittaa lämminhenkiseksi, vaikkapa perhejuhliin soveltuvaksi kahviotilaksi. Yläkerrassa on myös diakoniatyöntekijän vastaanottohuone. Alakerrasta löytyvät kerhotilat ja takkahuone saunoineen.
Saarijärven kirkko 18.8.2009 IMG_3322.JPG
Saarijärven nykyisen kirkon on rakentanut Jaakko Heikinpoika Kuorikoski vuonna 1849. Kirkon on piirtänyt arkkitehti Carl Ludvig Engelin johtamassa Suomen intendenttikonttorissa työskennellyt A.F. Granstedt. Aluperin piirustukset laadittiin Luumäen seurakunnalle, jolle ne eivät kuitenkaan kelvanneet.
Paltamon kirkko 23.8.2009 IMG_3612.JPG
Paltamon kirkko. Paltamon asutuksen painopiste siirtyi vähitellen Oulujärven pohjoispuolelle ja Paltaniemen kirkko jäi kauaksi ja jo 1800-luvun puolella alettiin suunnitella sinne kirkkoakin. Eräässä vaiheessa Paltaniemen "kuvakirkko" aiottiin purkaa ja siirtää järven pohjoisrannalle. Kerrotaan, että proomut olivat jo rannassa odottamassa, mutta silloinen Paltamon nimismies esti siirron henkilökohtaisella arvovallallaan. On selvää, että Paltaniemen kirkon seinä- ja kattomaalaukset olisivat siirrossa tuhoutuneet. Uuden kirkon rakentaminen aloitettiin vuonna 1939. Sota katkaisi rakentamisen kahteenkin kertaan ja kirkko valmistui vastta vuonna 1946. Sen on suunnitellut arkkitehti Ilmari Launis.
Puolangan kirkko 24.8.2009 IMG_3672 2.JPG
Puolangan kirkko. Vuonna 1792 rakennetun kirkon perustukset jäävät kuvassa pensasaidan ja nykyisen kirkon väliin. Uusi kellotapuli on rakennettu vanhan kellotapulin kivijalan sisäpuolelle vuonna 1954 samanaikaisesti kirkon rakentamisen kanssa.
Posion kirkko 24.8.2009 IMG_3724.JPG
Posion kirkko on rakennettu aluperin rukoushuoneeksi vuosina 1926-1927 ilman varsinaisia piirustuksia. Vuosina 1952-1953 kirkko korjattiin perusteellisesti rakennusmestari Nestori Jämingin johdolla. Kikko vihittiin käyttöön 21.8.1953. Kirkossa on istumapaikkoja 300 henkilölle.
Posion kirkon kellotapuli 24.8.2009 IMG_3726.JPG
Posion kirkon kellotapulin on suunnitellut arkkitehti Paavo Riihimäki ja se on valmistunut vuonna 1957.
Puolangan kirkko 24.8.2009 IMG_3663.JPG
Puolangan (nimi puolanka tarkoittaa paloaukeaa) kirkko. Nykyinen kirkko on valmistunut vuonna 1954. Edellinen vuonna 1792 rakennettu kirkko paloi salaman sytyttämänä vuonna 1949. Nykyisen kirkon on suunnitellut yliarkkitehti Olavi Sortta. Hän on tavoitellut vanhaa keskiaikaista tyyliä. Kirkko on rakennettu osittain tiilestä ja osittain puusta ja se on torniton pitkäkirkko. Kirkkosali on kolmilaivainen ja istumapaikkoja on 450.
Ristijärven kirkon kellotapuli 23.8.2009 IMG_3627.JPG
Ristijärven kirkon kellotapuli on rakennettu vuonna 1840 kaustislaisen kirkonrakentajan Jaakko Kuorikosken johdolla I. Gustavsonin piirustusten pohjalta samanaikaisesti Hyrynsalmen kirkon kellotapulin kanssa. Kansan suussa kulkee juttu, jonka mukaan kellotapulien piirustukset olisivat vaihtuneet ja Ristijärvelle olisi rakennettu Hyrynsalmelle tarkoitettu kellotapuli - ja päinvastoin. Aiheen tällaiseen juttuun on antanut kellotapulien vesikattojen muoto: Ristijärven tapulin vesikatto muistuttaa Hyrynsalmen kirkon tornin kupolia ja Hyrynsalmen tapulin katto taas muistuttaa Ristijärven kirkon tornin suoraviivaista kattoa. Ristijärven kellotapulin piirustukset osoittavat, että Ristijärven kellotapulin katto oli todellakin alunperin piirretty kirkon katon kanssa samanlaiseksi. Rakennusvaiheessa piirustukista on kuitenkin poikettu. Valmiin kellotapulin muut yksityiskohdat ovat kyllä Ristijärven kirkon kanssa samaa paria, vaikka katto onkin erilainen.
Ristijärven kirkko 23.8.2009 IMG_3634.JPG
Ristijärven kirkko. Kirkon on suunnitellut Gustav af Sillén vuonna 1806 ja kirkko on valmistunut vuonna 1807. Esikuvana kerrotaan olleen bysanttilaistyylisen hautakappelin, joka ilmenee erityisen kookkaassa keskustornissa. Kirkkoon sopii 350 henkilöä.
Ranuan kirkko 24.8.2009 IMG_3741.JPG
Ranuan kirkon on suunnitellut arkkitehti Jari Eklund. Kirkko on vihitty käyttöön 7.6.1914. Alkuvuosina seinät ovat olleet paljasta hirsipintaa. Ulkoseinät on laudoitettu 1920-luvulla. Kirkon virallinen istumapaikkaluku on 338 henkilöä.
Suomussalmen Näljängän kirkko 24.8.2009 IMG_3677.JPG
Suomussalmen Näljängän kirkon on suunnitellut kajaanilainen Esko Laitinen ja kirkko on vihitty käyttöön vuonna 1981. Kirkossa on tilaa sadalle henkilölle.
Seinäjoki Kitinojan kirkko 2.9.2009 IMG_3848.JPG
Seinäjoen Ylistaron Kitinojan kyläkirkko on rakennettu ja otettu käyttöön vuonna 1952. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Kauno S. Kallio aikaisemmin suunnittelemansa Ilmajoen siunauskappelin piirustuksia muuntaen. Kirkon ja hautausmaan ylläpidosta vastaa Kyläkirkkoyhdistys. Kirkossa on 250 istumapaikkaa.
Sipoon uusi kirkko 12.9.2009 IMG_4197.JPG
Sipoon uuden kirkon on suunnitellut arkkitehti Theodor Decker. Suomen keisarillinen senaatti on vahvistanut piirustukset vuonna 1882. Kirkko on rakennettu päivätöinä vuosina 1883-1885 ja se on vihitty käyttöön 20.12.1885. Kirkkoon mahtuu noin 1000 henkilöä. Kirkko on sekä Sipoon suomalaisen että Sipoon ruotsalaisen seurakunnan käytössä.
Sipoon vanha kirkko 12.9.2009 IMG_4192.JPG
Sipoon vanha kirkko 12.9.2009 IMG_4207.JPG
Sipoon vanha harmaakivikirkko on rakennettu vuosina 1450-1454. Se on saman tuntemattoman suunnittelijan rakentama kuin muutkin Itä-Uudenmaan harmaakivikirkot. Helsingin pitäjän eli Vantaan Pyhän Laurin kirkko, Porvoon, Pernajan ja Pyhtään kirkot. Kirkko nimettiin Pyhän Sigfridin kirkoksi. Ensimmäinen kellotapuli oli rakennettu puusta. Nykyinen tapuli on rakennettu vuonna 1811.
Pori Keski-Porin kirkko 11.6.2012 IMG_9071.JPG
Pori Keski-Porin kirkko.
Pori Käppärän haut maan Iso kappeli 11.6.2012 IMG_9084.JPG
Porin Käppärän hautausmaan Iso kappeli.
Rauma Lapin kirkko 11.6.2012 IMG_9008.JPG
Rauma Lapin kirkko.
Rauma Pyhän Ristin kirkko 11.6.2012 IMG_9014.JPG
Rauman Pyhän Ristin kirkko eteläpuolelta.
Sulkavan kirkko ilmeisesti ruumiskylmiö 24.6.2012 IMG_9228.JPG
Pieksämäen kirkko 25.6.2012 IMG_9357.JPG
Pieksämäen uuden kirkon kellotapuli.
Pieksämäki Vanha kirkko 25.6.2012 IMG_9352.JPG
Pieksämäen Vanha kirkko.
Riihimäki kappelikirkon kellotapuli 15.7.2012 IMG_9748.JPG
Riihimäen Kappelikirkon kellotapuli.
Riihimäen kirkko 15.7.2012 IMG_9745.JPG
Riihimäen keskuskirkko.
Padasjoen kirkko 17.7.2012 IMG_9843.JPG
Padasjoen kirkko.
Salo Teijon kartanon kirkko 1.8.2012 IMG_0019.JPG
Salo Teijon kartanon kirkko.
Salo Kiikalan kirkko 2.8.2012 IMG_0350.JPG
Salo Perttelin kirkko 2.8.2012 IMG_0247.JPG
Salo Perttelin kirkko.
Salo Perttelin kirkko 2.8.2012 IMG_0257.JPG
Salo Perttelin kirkko. Kylkiäisenä sakasti.
Salo Perttelin kirkko 2.8.2012 IMG_0262.JPG
Salo Uskelan kirkko 2.8.2012 IMG_0196.JPG
Salo Uskelan kirkon tornia.
Somero Somerniemen kirkko 2.8.2012 IMG_0373.JPG
Somero Somerniemen kirkko.
Ruokolahden kirkon htm, paanutapuli 19.5.2013 IMG_1228.JPG
Parikkala Saaren kirkko 19.5.2013 IMG_1127.JPG
Parikkala Uukuniemen kirkon tapuli 19.5.2013 IMG_1107.JPG
Parikkala Uukuniemen kirkko 19.5.2013 IMG_1119.JPG
Rautjärvi Simpeleen kirkko 19.5.2013 IMG_1183.JPG
Parkanon kirkko 2 21.6.2010 IMG_5242.JPG
Parkanon kirkko on valmistunut vuonna 1800. Kirkon rakentajana ja todennäköisesti myös suunnittelijana on toiminut jalasjärveläinen tunnettu kirkonrakentaja Salomon Köhlström (Köykkä). Kirkko ja sen välittömään läheisyyteen rakennettu hautausmaa on vihitty käyttöön vuonna 1805. Graniittinen kellotapuli on 33 metriä korkea ja se on rakennettu vuonna 1889. Kellotapulin on suunnitellut arkkitehti Jacob Ahrenberg ja rakennustyötä on johtanut rakennusmestari David Lönroth. Juhannuksena vuonna 1928 salama iski kellotapulin kautta kirkkoon kesken konfirmaatiojumalanpalveluksen, aiheuttaen neljän ihmisen kuoleman sekä suuret vauriot kirkkorakennukselle. Ukkosmyrskyyn liittyvä rankkasade esti kirkon syttämästä tuleen. Kellotapulissa on edelleen nähtävissä salaman aiheuttamat halkeamat.
Ruokolahden kirkko 19.5.2013 IMG_1209.JPG
Puumalan kirkon kellotapuli 20.5.2013 IMG_1324.JPG
Puumalan kirkko 20.5.2013 IMG_1326.JPG
Pertunmaan kirkko 8.6.2013 IMG_1529.JPG
Sotkamo Vuokatin kirkko 10.7.2013 IMG_2159.JPG
Parikkalan kirkon kellotap 19.5.2013 IMG_1167.JPG
Parikkalan kirkko 19.5.2013 IMG_1143.JPG
Seinäjoki Lakeuden risti 7 2.7.2010 IMG_5748.JPG
Seinäjoen Lakeuden Ristin on suunnitellut akaateemikko Alvar Aalto. Kirkko on valmistunut vuonna 1960. Kirkkosalissa on 1100 istumapaikkaa ja näiden lisäksi lehterillä 100 paikkaa. Kirkon yhteydessä on 45 hengen kappeli kaste- vihki- ym. toimituksia varten. Lakeuden Ristin ja hissillisen 65,1 metriä korkean kellotornin rakenteet ovat tiiltä ja teräsbetonia ja julkisivut valkoiseksi slammattua tiiltä. Jalustat ja kappelin ulkoseinät on päällystetty hiotulla, mustalla Graniitilla.
Sotkamon kirkko 5 11.7.2010 IMG_5800.JPG
Sotkamon nykyisen eli viidennen kirkon on suunnitellut arkkitehti Oldenburg. Rakennustyöt on pantu alulle jo 1850-luvun puolivälissä, jolloin perustuksia varten on tuotu kiviä paikalle. Varsinaiset rakennustyöt on aloitettu 1850- ja 1860-luvun taitteessa. Rakennusvuodet ovat osuneet pahaan nälkä- ja tautiaikaan. Näinä aikoina on kuollut neljäs osa Sotkamon väestöstä nälkään. Nälkävuosina on kuollut niin kirkkoherrana ollut rovasti Stålberg kuin kirkon rakentamisesta vastannut urakoitsija Theodor Tolpo. Rakentamista on jatkettu joensuulaisen kauppiaan GustafTujulinin valvonnassa. Tämä ristikirkko, mikä Kuhmon kirkon ohella on Kainuun suurin, on vihitty käyttöön vuoden 1870 elokuussa. Kirkkoon on osunut talvisodan aikana vuoden 1940 maaliskuussa kaksi lentokoneesta pudotettua palopommia. Toinen on jäänyt suutariksi, mutta toinen on räjähtänyt ja särkenyt 60 ikkunaruutua ja vioittanut alttaritaulua. Valmistuttuaan kirkkoon on mahtunut noin 2300 henkeä, mutta vuosina 1954-1955 suoritetun peruskorjauksen sekä myöhempien korjausten jälkeen enää 1400 henkeä.
Suomussalmi Ämmänsaaren kirkko kellotapuli 12.7.2010 IMG_5949.JPG
Suomussalmen Ämmänsaaren kirkon kellotapuli.
Suomussalmen kirkko 2 12.7.2010 IMG_5912.JPG
Suomussalmen kirkko on vihitty käyttöön 1950. Kirkon on suunnitellut arkkitehti J.E. Ermala. Kirkon rakennuskustannuksista on 2/3 osaa saatu Amerikan luterilaisten avustuksena. Kirkossa on tilaa 650 henkilölle.
Suomussalmi Ruhtinansalmen kirkko 4 12.7.2010 IMG_5902.JPG
Suomussalmen Ruhtinansalmen kirkko.
Suomussalmi Ruhtinansalmen kirkko 1 12.7.2010 IMG_5882.JPG
Suomussalmen Ruhtinansalmen kirkko on vihitty vuonna 1968. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Esko Laitinen Kajaanista. Kirkossa on tilaa 180 henkilölle ja viereisessä seurakuntasalissa 60 henkilölle.
Suomussalmi Vuokin kirkko 1 12.7.2010 IMG_5879.JPG
Suomussalmen Vuokin kirkkon on vihitty vuonna 1954. Kirkon on suunnitellut Arkkitehtuuritoimisto Lappi-Seppälä ja Martas Oy. Kirkossa on tilaa 100 henkikölle ja sen yhteydessä olevassa, myöhemmin rakennetussa seurakuntasalissa 60 henkilölle.
Suomussalmi Ämmänsaaren kirkko 2 12.7.2010 IMG_5948.JPG
Suomussalmen Ämmänsaaren kirkko on vihitty käyttöön 1967. Kirkon on piirtänyt Suunnittelu Oy Niemelä. Kirkossa on tilaa 300 henkilölle.
Suonenjoen kirkko 5 2.8.2010 IMG_6385.JPG
Suonenjoen nykyinen eli toinen kirkko on vihitty käyttöön adventtina 1865. Kirkon on suunnitellut lääninarkkitehti Ferdinant Öhmann. Kirkko on malliltaan tornillinen pitkä kirkko, jossa on lyhyt poikkilaiva. Kirkko on hirsirakenteinen. 1800-luvun loppuvuosina kirkko on lautavuorattu ulkoa ja sisältä.
Rautalammen kirkko 5 2.8.2010 IMG_6360.JPG
Rautalammen nykyinen kirkko on seurakunnan neljäs. Kolme edellistä on aikanaan purettu. Nykyinen kirkko on valmistunut vuonna 1844 ja sitä pidetään 25-vuotiaana kuolleen Carl Aleksander Engelin (Carl Ludvig Engelin poika) piirtämänä. Arkkitehtuuriltaan kirkko on varsin omaperäinen. Pohjaratkaisultaan se todellisuudessaan on suorakaiteen muotoinen pitkäkirkko, joskin sitä on pidetty myös lyhytvartisena ristikirkkona. Rakennusmestarina on toiminut Mauno Tolpo. Kirkossa on istumapaikat 1200 henkilölle.
Rautalammen kirkko kellotapuli 1 2.8.2010 IMG_6361.JPG
Rautalammen edellisen kirkon yhteyteen vuonna 1768 rakennettu pohjalaistyylinen kellotapuli, jonka on suunnitellut Arvi Junkkarinen.
Pori Lassilan kirkko 17.6.2014 1016.JPG
Sastamala Mouhijärven kirkko 17.6.2014 963.JPG
Pöytyän kirkko 10.07.2014 580.JPG
Säkylän kirkko 11.07.2014 257.JPG
Pori Ruosniemen kirkko 12.07.2014 366.JPG
Pori Preiviikin kirkko 12.07.2014 332.JPG
Ruovesi Muroleen kirkko 2 20.8.2010 IMG_6757.JPG
Ruoveden Muroleen kirkko on valmistunut vuonna 1933. Kirkon on suunnitellut L. Autero.
Ruoveden kirkko 2 20.8.2010 IMG_6728.JPG
Ruoveden kirkko. Kirkon kellotapuli on rakennettu Antti Piimäsen johdolla vuonna 1772 ja se on siirretty nykyiselle paikalleen Matti Åkergrenin johdolla vuonna 1785.
Ruoveden kirkko 11 20.8.2010 IMG_6755.JPG
Ruoveden nykyinen kirkko on valmistunut vuonna 1778. Sen rakennusmestarina ja piirustusten laatijana on toiminut Matti Åkerblom Eräjärveltä. Ruoveden kirkkon on rakennettu emäkirkon tarpeita silmälläpitäen melko suureksi. Kirkko on ristikirkko, jonka sisä ja ulkonurkat on viistetty. Katto on aumattu ja varustettu kattoratsastajalla. Istumapaikkoja on n. 1100 sanankuulijalle.
Savitaipaleen kirkko 13.08.2014 260.JPG
Savitaipaleen kirkko 13.08.2014 273.JPG
Pornaisten kirkko 18.09.2014 104.JPG
Pomarkun uusi kirkko 2 11.9.2010 IMG_7013.JPG
Pomarkun uusi kirkko on valmistunut vuonna 1921. Uuden kirkon rakentamista ahtaan ja huonokuntoisen kirkon tilalle alettiin suunnitella jo ennen vuotta 1900. Suunnitelmat teki arkkitehtiylioppilas Ilmari Launis. Harmaagraniittisen kirkon rakentaminen aloitettiin vuonna 1914 ja vaikeiden vuosien jälkeen kirkko vihittiin käyttöön v. 1921. Kirkko on tyyliltään kansallisromanttisen kauden myöhäinen tuotos.
Pomarkun vanha kirkko 2 11.9.2010 IMG_7006.JPG
Pomarkun vanha kirkko on valmistunut vuonna 1802 tavallisten talonpoikien suunnittelemana ja rakentamana. Muistitiedon mukaan rakentajina olvat olleet kullaalaiset Lintula ja Huhdanmäki sekä Iso-Savon isäntä Pomarkusta monen muun talollisen ja heidän väkensä kanssa. Kirkko on toisinto Lintulan Kauvatsalle vuonna 1800 rakentamasta kirkosta. Uuden kirkon valmistuttua huonokuntoinen ja kansalaissodassa vaurioitunut kirkko päätettiin purkaa. Kirkko kuitenkin säilyi Heikki Klemetin aloitteen ansiosta purkamiselta ja sitä on 1900-luvun aikana korjattu useampaan kertaan alkuperäinen 1800-luvun asu säilyttäen.
Siikaisten kirkko 1 11.9.2010 IMG_6997.JPG
Siikaisten nykyinen kirkko on rakennettu vuosina 1888-1889 pitäjän omista metsistä hankitulla puulla. Edellinen kirkko oli palanut salaman sytyttämässä tulipalossa. Nykyinen kirkko on rakennettu samalle paikalle ristikirkoksi, jossa on noin 1200 istumapaikkaa. Kirkon on suunnitellut v.t. lääninarkkitehti K. A. Reinius ja rakennusmestarina on toiminut David Lönnrot. Kirkko on vihitty käyttöön 5.5.1889.
Pori Noormarkun kirkon kellotapuli 22.6.2011 IMG_7477.JPG
Pori Noormarkun kirkon kellotapuli, joka lienee peräisin kansalaissodan aikana palaneen puukirkon ajalta..
Pori Ahlaisten kirkko 23.6.2011 IMG_7643.JPG
Pori Ahlaisten kirkon kellotapuli, jonka on suunnitellut Carl Ludvig Engel ja se on valmistunut vuonna 1832.
Pori Noormarkun kirkko 22.6.2011 IMG_7492.JPG
Pori Noormarkun kirkko. Nykyinen kivikirkko on rakennettu samalle paikalle, josta kansalaissodan melskeissä tuhoutui tulipalossa entinen puukirkko. Pääsiäislauantaina 1918 kello yhdeksän aamulla syttyi Noormarkun kirkko palamaan. Palo lähti liikkeelle alttaripäädystä ja koko kirkko tuhoutui hetkessä maan tasalle. Uuden kirkon rakentaminen siirtyi taloudellisista syistä. Rakentaminen otettiin uudelleen esille vuonna 1927. Uusi kirkko päätettiin rakentaa professori Armas Lindgrenin piirustusten pohjalta. Rakentaminen aloitettiin vasta 8.4.1931. Kirkko vihittiin käyttöön 3.9.1933. Kirkossa on istumapaikkoja 600 henkilölle.
Pori Ahlaisten kirkko 23.6.2011 IMG_7650.JPG
Pori Ahlaisten kirkko on kaksilaivainen puukirkko ja se Porin nykyisistä kirkoista vanhin. Kirkon on rakentanut jalasjärveläinen Salomon Köykkä-Köhlström. Kirkko on valmistunut vuonna 1796. Vuonna 1908 kirkko muunnettiin 720 henkilöä vetäväksi ristikirkoksi arkkitehti Josef Stenbäckin johdolla. Erillinen kellotapuli on valmistunut vuonna 1832 ja sen on suunnitellut Carl Ludvig Engel.
Pälkäne Luopioisten kko 24.6.2011 IMG_7723.JPG
Pälkäneen Luopioisten kirkko on valmistunut vuonna 1813 ja on ruoveteläisen (alkuaan Eräjärveltä) kirkonrakentajan Matti Åkergrenin rakentama puinen ristikirkko. Kirkossa on istumapaikkoja noin 800 henkilölle.
Pälkäneen kirkko 24.6.2011 IMG_7676.JPG
Pälkäneen kirkko. Nykyisen Pälkäneen kirkon on piirtänyt C.L. Engel ja se on rakennettu vuosina 1836-1839. Tornin yläosa nykyisessä asussaan on arkkitehti Georg Schreckin suunnittelema ja muutostyö valmistui vuonna 1897.
Pälkäneen rauniokirkko 24.6.2011 IMG_7672.JPG
Pälkäneen rauniokirkko, jonka tarkkaa rakentamisvuotta ei tiedetä, mutta todennäköisesti se on valmistunut aivan 1400-luvun lopulla. Kirkon yhteydessä on ollut myös puinen kellotapuli, joka on myöhemmin purettu. Kirkkoa ei koskaan kivi- tai tiilirakentein holvattu, vaan siinä oli puinen sisäkatto. Myös kirkkosalin pohjoislaidalla ollut lehterikin oli puinen ja sen kannatinrakenteiden kolot ovat edelleen nähtävissä. Kirkon länsipäädyssä on säilynyt maalauskoristelu. Vuonna 1740 pehmeälle hiekkamaalle rakennetun kirkon perustukset alkoivat pettää. Seiniin ilmestyi halkeamia ja alttaripääty alkoi vajota. Oli siis aika luopua vanhasta kirkosta. Raunioitunutta kirkkoa on korjattu mm. 1950-luvulla. Nykyisin kirkosta pitää huolta museovirasto.
Sastamala Sammaljoen kko 25.6.2011 IMG_7758.JPG
Sastamala Sammaljoen kirkko. Sammaljoen ensimmäinen kirkko oli rakennettu vuonna 1834. Tämä kirkko tuhoutui vapaussodassa 1918. Nykyinen kirkon on suunnitellut arkkitehti Ilmari Launis ja se on valmistunut vuonna 1924.
Sastamala Karkun kko 29.6.2011 IMG_7799.JPG
Sastamala Karkun kirkko, Kristuksen tulemisen kirkoksi vihitty, on arkkitehti Oiva Kallion piirtämä ja se valmistui vuonna 1913. Kirkko on rakennettu Kosken kartanon omistajan Alfons Ekholmin lahjoittamalle maa-alueelle, samoin kuin viereinen hautausmaa.
Sastamala Karkun P Marian kko 29.6.2011 IMG_7814.JPG
Sastamala (Karkun) Pyhän Marian kirkko. Sastamalan harmaakivikirkko on rakennettu 1400-luvun lopulla. Paikalla on ennen sijainnut ehkä useampikin puukirkko sekä Luukkaan kappeli, jonka yksi seinä on osa kirkon pohjoismuuria. Kirkko on kunnostettu nykyiseen asuunsa 1960-luvulla.
Sastamala Karkun kko hautm.kpli 29.6.2011 IMG_7795.JPG
Sastamala Karkun kirkon hautausmaan ruumishuone (siunauskappeli) on kuusenmutoinen. Sen on suunnitellut professori Otto I. Meurman. Huipulla metallinen kilpi MCMXLVII.
Sastamala Keikyän kko 29.6.2011 IMG_7871.JPG
Sastamala Keikyän kirkko. Keikyän nykyinen kirkko on vihitty käyttöön ensimmäisenä adventtisunnuntaina vuonna 1912. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Josef Stenbäck. Kirkko on puinen jugend-kirkko ja muodoltaan tornillinen ristikirkko.
Sastamala Karkun P Marian kko kellotap 29.6.2011 IMG_7809.JPG
Sastamala Karkun Pyhän Marian kirkon kellotapuli.
Sastamala Kiikan kko 29.6.2011 IMG_7860.JPG
Sastamala Kiikan kirkko. Nykyinen Kiikan kirkko on kolmas samalle paikalle rakennettu kirkko. Sen piirustukset on laadittu Tukholmassa intendenttikonttorissa. Rakennusmestarina on toiminut Matti Åkergren Ruovedeltä. Rakantamistyöt alkoivat vuonna 1806 ja kirkko valmistui seuraavana vuonna.
Sastamala Salokunnan kko 29.6.2011 IMG_7787.JPG
Sastamala Salokunnan kirkko. Kirkko on rakennettu Kaarlo Ryömän lahjoittamalle tontille vuonna 1960. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Timo Penttilä.
Sastamala Tyrvään P Olavin kko 29.6.2011 IMG_7829.JPG
Sastamala Tyrvään Pyhän Olavin kirkko eli Tyrvään vanha kirkko on rakennettu 1500-luvun alkupuolella. Päätykoristelut ja muut piirteet liittävät sen satakuntalaiseen kirkkoryhmään. Tulipalo tuhosi 21.9.1997 kirkon 1600-1700-luvun arvokkaan interiöörin kokonaan. Jälleenrakentaminen aloitettiin nopeasti palon jälkeen. Kirkko otettiin uudelleen käyttöön elokuussa 2003.
Sastamala Tyrvään uusi kko 29.6.2011 IMG_7837.JPG
Sastamala Tyrvään uusi kirkko.
Sastamala Tyrvään uusi kko 29.6.2011 IMG_7833.JPG
Sastamala Tyrvään uusi kirkko. Kirkon on suunnitellut Turun kaupunginarkkitehti Pehr Johan Gylich ja se on valmistunut vuonna 1855. Kirkossa on tilaa noin 1000 henkilölle. Suomen ensimmäinen kaksitorninen kirkko rakennettiin Tyrväälle ja Suomessa on kaksi kaksitornillista kirkkoa, tämä Tyrvään kirkko ja Johanneksenkirkko Helsingissä.
Pelkosenniemi Revontulikpli kellotap 10.7.2011 IMG_7984.JPG
Pelkosenniemi Pyhätunturin Revontulikappelin kellotapuli.
Pelkosenniemen kko 11.7.2011 IMG_7987.JPG
Pelkosenniemen kirkko, jonka on suunnitellut arkkitehti Yrjö Sadeniemi. Kirkko on rakennettu vuonna 1929 ja siinä on 300 istumapaikkaa.
Pelkosenniemi Revontulikpli 10.7.2011 IMG_7982.JPG
Pelkosenniemi Pyhäturnturin Revontulikappeli. Se on Lapin ensimmäinen turistikirkko. Se vihittiin käyttöön 9.2.1986. Revontuli kappelin on suunnitellut arkkitehti Kari Ojala ja rakennuttajana on Kansan Raamattuseuran Säätiö. Kappeli rakennettiin palvelemaan Pyhä-Luosto alueen lomailijoita, mutta se toimii myös kokoontumispaikkana lähialueen väestölle. Kappelissa on tilaa 250 henkilölle.
Sallan kko 10.7.2011 IMG_7961.JPG
Sallan kirkko. Nykyisen kirkon ovat suunnitelleen Eero Eerikäinen ja Osmo Sipari. Kirkko on rakennettu vuosina 1948-1950. Tanskan kirkko tuki uuden kirkon rakentamista. Kirkko on seurakunnan toinen kirkko. Ensimmäisen kirkon tuhosivat saksalaiset Lapin Sodassa.
Savukosken kko 11.7.2011 IMG_7995.JPG
Savukosken rajaseutukirkko on rakennettu vuonna 1956. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Paavo Riihimäki. Alkuperäiseen rakennukseen kuuluivat vain kirkko ja pappila. Seurakuntatalo rakennettiin vuonna 1986. Laajennusosan on suunnitellut arkkitehti Pentti Aho.
Sodankylän vanha kko 11.7.2011 IMG_8006.JPG
Sodankylän vanha kirkko. Tässä kirkossa olen vannonut sotilasvalani. Varuskunta oli siirtynyt heinäkuussa Vaasasta Sodankylään, kun meidän saapumiserä astui palvelukseen lokakuussa. Varuskuntaa rakennettiin kiivaasti. Sodankylän vanha kirkko on yksi Suomen vanhimmista puukirkoista. Kirkko on rakennettu vuonna 1689 Kuninkaallisen Majesteetin eli Kaarle XI:n kustannuksella. Tyylillisesti kirkko edustaa toisaalta keskiaikaista kirkonrakennustraditiota, toisaalta pohjalaista puukirkkojen muotoperinnettä. Kirkko on satulakattoinen ja torniton. Sakaristo liittyy kirkon pohjoisseinään ulokkeena, samoin kuin eteinen länsipäätyyn. Mielenkiintoisia yksityiskohtia ovat vesikaton harjakampa ja viirit, jotka edustavat keskiajalle palautuvaa tyylikerrostumaa. Kirkkoon mahtuu noin 220 henkilöä.
Pori Pihlavan kko 25.7.2011 IMG_8347.JPG
Pori Pihlavan kirkko. Sen on suunnitellut arkkitehti Olaf Küttner, ja rakennus on valmistunut vuonna 1957. Kirkon kirkkosaliin mahtuu 200 henkilöä.
Sodankylän uusi kko 11.7.2011 IMG_8003.JPG
Sodankylän uusi kirkko on vihitty käyttöön 27.10.1859. Kirkon piirustukset on laatinut arkkitehti Ludvig Isak Lindqvist, joihin indententti Ernst Lohrmann oli ehdottanut korkeamman ja kokonaan puusta rakennettavan tornin. Muuten kirkossa on käytetty paikkakunnalta houhittua kiveä. Kirkko on vanhemmasta perinteesä poiketen rakennettu pohjois-eteläsuuntaan, missä kirkon alttari on kirkkosalin pohjoispäädyssä ja torni eteläpäädyssä. Tornin huipussa oleva kahden metrin korkuinen kullattu risti kurkottuu 32 metrin korkeuteen.
Pello Turtolan kko 13.7.2011 IMG_8215.JPG
Pello Turtolan kirkko. Turtolan kirkko on vihitty käyttöönsä 17.8.1953, ja myös se on valmistunut amerikkalaisten tuella. Kirkko sijaitsee vanhan 1818 valmistuneen (Tuhoutui Lapin sodassa 16.10.1944) hirsistä tehdyn punaisen ristikirkon paikkalla. Kirkossa on istumapaikkoja 220 henkilölle. Erillinen kellotapuli sijaitsee kirkon sivulla.
Pellon kko 13.7.2011 IMG_8210.JPG
Pellon kirkko, joka on rakennettu vuosina 1950-1953 pääosin USA:n luterilaisten kirkkojen tuella. Kirkko on vihitty käyttöönsä 16.8.1953. Kirkon on suunnitellut Antero Pernaja ja kirkko on tyyliltään kotamainen. Kirkon vieressä on erillinen kellotapuli. Kirkkosaliin mahtuu 350 henkilöä. Turtolassa on Pellon toinen kirkko ja siellä oli myös Pellon ensimmäinen kirkko, joka tuhottiin sodassa.
Pori Reposaaren kko 25.7.2011 IMG_8331.JPG
Pori Reposaaren kirkko. Se on norjalaistyylinen tunturikirkko ja se on valmistunut vuonna 1876. Kirkko on vihitty käyttöön 9.7.1876. Kirkko on muodoltaan kuusikulmainen ja erillinen kellotapuli kahdeksankulmainen. Kirkon suunnittelijaa ei tunneta.
Pudasjärven kko ja asehuone 2.8.2011 IMG_8380.JPG
Pudasjärven kirkko ja asehuone järveltä päin.
Pudasjärven kko kellotap maalauksia 2.8.2011 IMG_8384.JPG
Pudasjärven kirkon kellotapulissa olevia Mikael Toppeliuksen maalauksia.
Pudasjärven kko kellot maal 2.8.2011 IMG_8375.JPG
Pudasjärven kirkon kellotapulin oven yläpuolella olevia Mikael Toppeliuksen maalauksia.
Pudasjärven kko kellotap 2.8.2011 IMG_8382.JPG
Pudasjärven kirkon kellotapuli järveltä päin.
Pudasjärven kko kellotap maalauksia 2.8.2011 IMG_8379.JPG
Rovaniemen kko 14.8.2011 IMG_8419.JPG
Rovaniemen kirkko on arkkitehti Bertel Liljeqvistin suunnittelema. Kirkko on valmistunut vuonna 1950 ja siinä on 850 istumapaikkaa. Aikaisempi kirkkorakennus poltettiin Lapin sodassa 16.10.1944. Nykyisen kirkon erikoisuuksiin kuuluu tornin huipussa sijaitseva risti, joka on valaistu punaisella valolla. Värivalinta on aikoinaan herättänyt laajaa keskustelua.
Rovaniemi Norvajärven saks kaat hautakpli 14.8.2011 IMG_8449.JPG
Rovaniemen Norvajärvellä oleva saksalaisten kaatuneiden sotilaiden hautakappeli. Hautausmaa sijaitsee 18 km Rovaniemeltä pohjoiseen, Norvajärveen työntyvässä luonnonkauniissa metsäisessä niemessä. Alue on rajattu luonnonkivistä rakennetulla n. 1 m korkuisella aidalla. Pysäköintialueelta vie noin 0,5 km hiekkapohjainen metsäpolku hautausmaa-alueelle. Polku johtaa portin läpi punagraniittiseen mausoleumiin. Mausoleiumin päätilassa on kahdeksan suurta kalkkikivitaulua. Tauluihin on kaiverrettu kyseisen taulun alla lepäävistä vanajista nimi, sotilasarvo ja syntymä- sekä kuolinpäivämäärä. Vainajat ovat arkuissa levyjen alla olevissa hautaholveissa. Hautausmaa on vihitty käyttöön 31.8.1963. Mausoleumiin on haudattuna 2683 (tilanne 1.9.2010) toisessa maailmansodassa kaatunutta saksalaista. Kappelin on suunnitellut arkkitehti Otto Kindt Hampurista. Se on rakennettu vuosina 1959-1963. Maailmansodassa kaatuneita saksalaisia on Suomessa haudattuna 22 eri hautausmaalle.
Rovaniemen Saarenkylän kko 14.8.2011 IMG_8448.JPG
Rovaniemen Aapakirkko eli Saarenkylässä sijaitseva kirkko, joka on entisen Rovaniemen maalaiskunnan puolella.
Rääkkylän kirkko 7.5.2012 IMG_8797.JPG
Rääkkylän kirkko on rakennettu vuonna 1851. Sen on suunnitellut arkkitehti Ernst Lohrmann ja rakentajana on toiminut Tolpo (onko ollut Axel Magnus vai Theodor Johan). Kirkossa on istumapaikkoja 1200.
Pori Keski-Porin kirkko 11.6.2012 IMG_9079.JPG
Porin Keski-Porin kirkon ovat suunnitelleet G.T. Chiewitz ja Carl Johan von Heideken. Kirkko on vihitty käyttöön vuonna 1863.
Pori Käppärän haut maa mausoleumi 11.6.2012 IMG_9088.JPG
Porin Käppärän hautausmaalla sijaitseva Juséliuksen mausoleumi, jonka teollisuusmies Fritz Arthur Jusélius rakennutti tyttärensä Sigrid Juséliuksen viimeiseksi leposijaksi. Tyttären hauta sijaitsee mausoleumin sisällä. Rakentaminen aloitettiin vuonna 1901 ja mausoleumi valmistui vuonna 1903. Mausoleumin on suunnitellut arkkitehti Josef Stenbäck.
Pori Käppärän haut maa Pieni kappeli 11.6.2012 IMG_9091.JPG
Porin Käppärän hautausmaan Pieni kappeli, joka on rakennettu 1800-luvulla.
Pori Lattomeren kirkko 11.6.2012 IMG_9064.JPG
Porin Lattomeren kyläkirkko on rakennettu rukoushuoneeksi vuonna 1900 ja vihitty kirkoksi vuonna 1955.
Pori Länsi-Porin kirkko 11.6.2012 IMG_9097.JPG
Pori Länsi-Porin kirkon on suunnitellut arkkitehti Mikael Nordenswan ja se on valmistunut vuonna 1960. Istumapaikkoja on noin 200.
Pori Teljän kirkko 11.6.2012 IMG_9066.JPG
Porin Teljän kirkon on suunnitellut arkkitehti Olaf Küttner ja se sijaitsee osoitteessa Koivistonpuistikko 50. Kirkko on valmistunut vuonna 1973.
Punkalaitumen kirkko 11.6.2012 IMG_8977.JPG
Punkalaitumen nykyisen kirkon on suunnitellut ja rakentanut Johan Björman Humppilasta. Kirkko on vihitty käyttöön syksyllä 1774.
Rauma vanha hautausmaa Kordelinin siunauskappeli 11.6.2012 IMG_9049.JPG
Rauman vanhalla hautausmaalla sijaitseva Kordelinin siunauskappeli.
Rauma Lapin kirkko 11.6.2012 IMG_9004.JPG
Rauma Lapin kirkko on rakennettu vuonna 1760. Istumapaikkoja kirkossa on noin 650 henkilölle. Kellotapuli rakennettiin samaan aikaan hautausmaan kirviaidan reunaan, josta se siirrettiin mäelle vuonna 1806.
Rauma Lapin kirkon kellotapuli 11.6.2012 IMG_9009.JPG
Rauma Lapin kirkon kellotapuli. Nykyiselle paikalle tapuli rakennettiin vuonna 1806.
Rauma Pyhän Ristin kirkko 11.6.2012 IMG_9032.JPG
Rauman Pyhän Ristin kirkko kuvattuna suurinpiirtein koillisesta tai lähes idästä päin.
Rauma Pyhän Ristin kirkko 11.6.2012 IMG_9011.JPG
Rauman Pyhän ristin kirkko. Franciskus Assisilaisen perustaman munkkijärjestön jäsenet saapuivat Raumalle todennäköisesti kaupungin perustamisen aikoihin vuonna 1442. Vuosisadan lopulla fransiskaanit rakennuttivat luostarikirkon Raumajoen pohjoisrannalle. Pyhän Ristin kirkko vihittiin käyttöön vuonna 1512. Rauman luostariyhteisö lakkautettiin uskonpuhdistuksen yhteydessä, Kustaa Vaasan aikana, vuonna 1538. Kirkon vaiheista luostarin lakkauttamisen jälkeen 1500-luvulla tiedetään hyvin vähän. Myös kaupunkiseurakunta rakensi 1400-luvulla oman kivikirkon vanhan puukirkon tilalle. Tämä Pyhän Kolminaisuuden kirkko tuhoutui vuonna 1640 tulipalossa. Kirkon rauniot ovat vielä jäljellä. Näin Pyhän Ristin kirkosta tuli luterilainen kirkko vuonna 1640. Luterilaisena kirkkona sen oletetaan jatkaneen luostarikirkon jälkeen jo 1500-luvulla. Pyhän Kolminaisuuden kirkon raunioista otetuista kivistä on rakennettu (vuonna 1816) nykyisen kirkon länsitorni.
Pieksämäki Jäppilän kirkko 23.6.2012 IMG_9105.JPG
Pieksämäen Jäppilän kirkko on rakennettu vuonna 1872 Ferdinand Öhmanin johdolla.
Punkaharju Vuoriniemen kirkko 24.6.2012 IMG_9217.JPG
Punkaharju Vuoriniemen kirkko, joka on rakennettu vuonna 1956.
Savonlinnan Tuomiokirkko 24.6.2012 IMG_9203.JPG
Savonlinnan Tuomiokirkko.
Savonlinna Savonrannan kirkko 23.6.2012 IMG_9141.JPG
Savonlinna Savonrannan kirkko on rakennettu arkkitehti August Bomanin piirustusten pohjalta. Rakentajana on ollut sahanhoitaja Petteri Holopainen Enonkoskelta. Ensimmäinen jumalanpalvelus on pidetty 1. adventtina 1863. Istumapaikkoja on noin 600 henkilölle.
Punkaharjun kirkko 24.6.2012 IMG_9210.JPG
Punkaharjun apostoli Tuomaan kirkko valmistunut vuonna 1922 ja se on vihitty käyttöön uudenvuodenpäivänä vuonna 1923. Piirustukset on laatinut rakennusmestari R. Rouhe (Rosengren) Savonlinnasta. Alun perin väliaikaiseksi tarkoitettu kirkko on jäänyt pysyväksi ja vuonna 2000 suoritetun peruskorjauksen yhteydessä on jatkettu itse kirkkotilaa viitisen metriä sekä rakennettu uusi kellotapuli, lasikäytävä, sakasti ja sen alle krypta. Kirkossa on istumapaikkoja noin 400 henkilölle.
Savonlinna Pääskylahden kirkko 24.6.2012 IMG_9205.JPG
Savonlinna Pääskylahden kirkko on valmistunut vuonna 1957. Sen on suunnitellut Savonlinnan kaupunginarkkitehti Kauko A. Tuominen. Kirkon yhteydessä on seurakuntasali ja kerhohuoneita.
Savonlinna Pikkukirkko 24.6.2012 IMG_9180.JPG
Savonlinnan Pikkukirkon on rakennuttanut vuonna 1846 Savonlinnan ortodoksinen seurakunta. Kirkon on suunnitellut L.T.J. Visconti. se pyhitettiin profeetta Sakariaalle ja vanhurskaalle Elisabetille. Savonlinnan luterilainen seurakunta osti kirkon ortodokseilta vuonna 1938 ja käytti sitä pääkirkkonaan koko 1940-luvun ajan. Tuomiokirkko oli tuolloin raunioina talvisodan pommitusten jäljiltä.
Savonlinnan Tuomiokirkko 24.6.2012 IMG_9195.JPG
Savonlinnan Tuomiokirkko on Savonlinnan-Säämingin seurakunnan pääkirkko. Kirkon nimi juontuu Savonlinnassa vuosina 1806-1824 sijainneesta piispanistuimesta. Tuomiokirkon on suunnitellut arkkitehti A.H. Dahlström. Rakennustyöt ovat kestäneet vuodet 1874-1978 ja kirkko on vihitty käyttöön 2.2.1879. Talvisodan lopulla 1.3.1940 Tuomiokirkko on vaurioitunut pahasti ilmapommituksessa. Kirkon rauniot ovat seisoneet korjaamattomina monta vuotta, kunnes vuonna 1947 on tehty päätös uuden kirkon rakentamisesta raunioihin. Uudelleenrakentamisen on suunnitellut arkkitehti B. Lilljeqvist. Kirkkoon mahtuu 1000 henkilöä. Kirkon korkeus ristin huippuun on 51 metriä.
Pieksämäen kirkko 25.6.2012 IMG_9358.JPG
Pieksämäen uusi kirkko on rakennettu vuonna 1968. Kirkkosaliin mahtuu 420 henkilöä.
Pieksämäki Vanha kirkko kellotapuli 25.6.2012 IMG_9347.JPG
Pieksämäen Vanhan kirkon kellotapuli edellisen kirkon ajalta ja on rakennettu vuonna 1746.
Pieksämäki Vanha kirkko 25.6.2012 IMG_9350.JPG
Pieksämäen Vanha kirkko toimii seurakunnan pääkirkkona. Tämä kirkko on rakennettu v. 1753. Kirkon on rakentanut kansanrakentaja August Sorsa, joka oli kotoisin Kiihtelysvaaran Heinävaarasta. Tämä on Kuopion hiippakunnan vanhin jumalanpalveluskäytössä oleva kirkko. Kirkkoon mahtuu 600-700 henkilöä.
Pieksämäki Vaalijalan kirkko 25.6.2012 IMG_9382.JPG
Pieksämäki Vaalijalan kirkko, joka sijaitsee Vaalijalan kuntoutuskeskuksen alueella Nenonpellossa. Jyrkkäkattoinen kirkko on valmistunut vuonna 1958. Sen on suunnitellut arkkitehti A. Blomstedt
Pieksämäki Virtasalmen kirkon kellotapuli 25.6.2012 IMG_9311.JPG
Pieksämäki Virtasalmen kirkon kellotapuli.
Pieksämäki Virtasalmen kirkko 25.6.2012 IMG_9302.JPG
Pieksämäki Virtasalmen kirkon pääsisäänkäynti.
Pieksämäki Ristikiven kirkko kellotapuli 25.6.2012 IMG_9370.JPG
Pieksämäki Ristikiven kirkon kellotapuli.
Pieksämäki Virtasalmen kirkko 25.6.2012 IMG_9314.JPG
Pieksämäen Virtasalmen nykyinen kirkko on valmistunut vuonna 1978. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Olavi Reima. Kirkon rakentamisessa on käytetty runsaasti Virtasalmen Ankeleen louhoksen kalkkikiveä - Virtasalmen marmoria.
Pieksämäki Ristikiven kirkko 25.6.2012 IMG_9371.JPG
Pieksämäen Ristikiven kirkon omistaa Partaharju säätiö. Luonnonkirkko sijaitsee metsässä Partaharjun Opiston välittömässä läheisyydessä. Kirkko on valmistunut vuonna 1971 ja sen on suunnitellut arkkitehti Jussi Lappi-Seppälä. Kirkon erikoisuus on kirkosta puuttuva katto. Kirkko rajautuu metsästä jykevillä hirsiseinillä. Kirkko palvelee Partaharjun vieraita ja leiriläisiä.
Pieksämäki Ristikiven kirkko. Kirkko on saanut nimensä 1800 miljoonaa vuotta vahasta kivestä, johon jääkausien aikana on muotoutunut ristikuvio. Kivi on ollut paikallaan n. 10 000 vuotta ja löytyi v. 1967 kirkon "lattiasta". Kun samalle paikalle v. 1971 rakennettiin nykyinen kirkko oli itsestään selvyys, että kivi asetettiin kirkon alttarille ja kirkon nimeksi tuli Ristikiven kirkko. Alttari ja siinä oleva kivi näkyy isompana Kirkkojen sisäkuvia-kansiossa.
Rantasalmen kirkko 25.6.2012 IMG_9277.JPG
Rantasalmen vuonna 1904 rakennettu arkkitehti Josef Stenbäckin suunnittelema myöhäisgoottilainen kirkko tuhoutui kesäkuun lopulla 1984 salaman sytyttämässä tulipalossa. Säilyneiden seinien sisäpuolelle arkkitehti Carl-Johan Slotte, Espoosta, suunnitteli uuden kirkon, joka vihittiin loppiaisena vuonna 1989. Tämä on v. 1578 perustetun seurakunnan viides kirkko. Kirkkosalissa on 500 istumapaikkaa ja lehterillä hieman yli 200. Voidaan varmaan todeta, että ulkoapäin kirkko on Stenbäckin, mutta sisältä täysin Slotten. Ennen uudelleenrakentamista kirkossa oli 2500 istumapaikkaa.
Riihimäen kirkko 15.7.2012 IMG_9742.JPG
Riihimäen seurakunnan keskuskirkko on rakennettu riihimäkeläisten kokoamilla vapaaehtoisilla varoilla ja rautatiehallituksen tuella. Kirkko on valmistunut vuonna 1905. Piirustukset oli laatinut helsinkiläinen arkkitehtitoimisto Nyström - Petrelius - Penttilä. Kirkkoa on laajennettu v. 1927. Istumapaikkoja kirkossa on 630.
Riihimäki kappelikirkko 15.7.2012 IMG_9749.JPG
Riihimäen Kappelikirkko sijaitsee hautausmaan yhteydessä. Kirkko on valmistunut vuonna 1956. Sen on suunnitellut arkkitehti Lauri Heinänen. Kirkossa on 300 istumapaikkaa.
Riihimäki varuskuntakirkko 15.7.2012 IMG_9756.JPG
Riihimäen Varuskuntakirkko.
Riihimäki varuskuntakirkko 15.7.2012 IMG_9754.JPG
Riihimäen Varuskuntakirkko on valmistunut vuonna 1913 venäläisen varuskunnan ortodoksiseksi sotilaskirkoksi. Kirkko vihittiin Kristuksen kirkastumisen kirkoksi. Punatiilinen kirkkon on rakennettu 1880-luvulta olevien tyyppipiirustusten mukaan ja se edustaa ns. tsaarinajan kasarmityyliä. Suomen itsenäistyttyä kirkko jäi valtion omistukseen. Kirkon tornit purettiin, sisusta tuhottiin ja ikonit hävisivät. Valtio myi kirkonkellot. Vain kolme pientä kelloa jäi myymättä ja ne ovat nyt käytössä. Kirkko oli vuosikymmeniä varuskunnan varastona. Puolustusministeriö vuokrasi 1950-luvun lopulla kirkon Riihimäen seurakunnalle korjausta ja kunnossapitoa vastaan. Kirkko korjattiin arkkitehti Kalevi Väyrysen suunnitelmien mukaisesti suurelta osin talkootyönä. Kirkko vihittiin vuonna 1960 palvelemaan varuskuntaa ja seurakuntaa. Kirkon erinomainen akustiikka on tehnyt siitä konsertti- ja äänityskirkon. Istumapaikkoja kirkossa on 410. Elokuun alusta 2009 Varuskuntakirkko siirtyi seurakunnan hoidosta varuskunnan vastuulle. Kirkko säilyy siirron jälkeenkin, ja sen pääkäyttäjä on varuskunta.
Padasjoen kirkko 17.7.2012 IMG_9841.JPG
Padasjoen kirkko, jonka on suunnitellut arkkitehti W. G. Palmqvist. Kirkko on valmistunut vuonna 1928. Nykyisessä kirkossa on 550 istumapaikkaa.
Sysmän kirkko 17.7.2012 IMG_9889.JPG
Sysmän kirkko on nimetty Pyhän Olavin kirkoksi. Se on harmaakivestä viimeistään 1520 rakennettu pitkäkirkko. Kirkon tehnyt muurari on ehkä ollut sama mestari, joka on tehnyt Janakkalan kirkon. 1700-luvun loppupuolelle tultaessa kirkko oli jäänyt seurakunnalle ahtaaksi. Siksi se on laajennettu vuosina 1932-1935 ristikirkoksi C.L. Engelin suunnitelman mukaan. Runkohuoneen sivuseinistä on purettu osa sekä kummallakin puolella olleet kylkiäiset (sakaristo ja asehuone). Käytännössä vain kirkon itä- ja länsipäädyt ovat säilyneet, mutta länsipäädynkin sisäänkäynti ja ikkuna on uusittu. Uudet ristisakarat ovat hieman runkohuonetta matalammat, ja niiden päädyissä on nurkkapilasterit sekä keskiaikaista tiilikoristelua imitoivat komerokoristeet. Nykyinen puurakenteinen ja kolminivelinen kellotapuli on vuodelta 1845.
Salo Perniön kirkko 1.8.2012 IMG_0046.JPG
Salo Perniön Pyhän Laurin kirkko on keskiajalla rakennettu harmaakivikirkko. Kirkko on valmistunut noin 1480. Päätykolmiot on muurattu pääasiassa tiilestä, ja koristelussa on käytetty erimuotoisia komeroaiheita. Kirkossa on istumapaikkoja 800 henkilölle. Erillisen kellotapulin alaosa on keskiajalta peräisin olevaa harmaakiveä, puisen yläosan on rakentanut vuonna 1797 nykyiseen muotoonsa Antti Söderman.
Salo Särkisalon kirkko 1.8.2012 IMG_0085.JPG
Salo Särkisalon kirkko. Vasemmalla, eli kirkon pohjoissivulla oleva kylkiäinen on sakasti ja oikealla länsipäädyssä on pieni eteinen.
Salo Ristinkulman kirkko 1.8.2012 IMG_0031.JPG
Salo Ristinkulman (Yliskylän) kirkko. Nykyisen kirkon on rakennuttanut Teijon ruukinpatruuna Johan Kijk vuosina 1753-1756. Kirkon on suunnitellut ja rakennustöitä valvonut Teijon tehtaan rakennusmestari Erik Dahl. Satulakattoiseen runkohuoneeseen liittyvät kylkiäisrakennuksina vastakkain sijaitsevat asehuone ja sakaristo. Kirkossaon istumapaikkoja 200 henkilölle. Erillinen kolminivelinen kellotapuli on rakennettu vuosina 1778-1780.
Salo Säärkisalon kirkko 1.8.2012 IMG_0091.JPG
Salo Särkisalon kirkko on hirsistä rakennettu pätkäkirkko, joka on valmistunut vuonna 1760. Rakennustöitä on johtanut turkulainen kirvesmies Matts Sander. Satulakattoisen runkohuoneen pohjoissivulla on sakaristo ja eteläsivulla (kuvassa) asehuone. Länsipäädyn (vasemmalla) eteinen on vuodelta 1858.
Salo Särkisalon kirkko kellotapuli 1.8.2012 IMG_0086.JPG
Salo Särkisalon kirkon kellotapuli on rakennettu vuosina 1761-1762 rakennusmestari Juhana Backmanin johdolla.
Salo Teijon kartanon kirkko 1.8.2012 IMG_0028.JPG
Salo Teijon kirkko.
Salo Teijon kartanon kirkko 1.8.2012 IMG_0024.JPG
Salo Teijon kartanon kirkko, joka on Suomen pienin kivikirkko. Tarinan mukaan, koska ruukinpatruuna Robert Bremerin ennustamaa vedenpaisumusta ei tullutkaan, hän rakennutti kiitokseksi seurakunnalle kirkon vuonna 1829 - oman ajanlaskunsa mukaan Jumalan ensimmäisenä hallitusvuotena. Kirkko Bremerin suunnittelema ja kiinalaista pagodia jäljittelevä. Kirkon ulko-ovi on pohjoisseinässä, kuori itäpäässä, jossa olevan tornin etelepuolelle on vuosien 1842-1869 välisenä aikana viistokattoinen sakasti. Länsitorniin on sovitettu kirkon ullakonportaat, itätornissa on varastosuoja, joka on toiminut 1900-luvulla ruumishuoneena. Kirkon kattorakenteet syttyivät liekkeihin vuoden 1972 maaliskuussa puukaminan savutorven kuumennettua liikaa monen päivän lämmityksen seurauksena. Pagodimainen torniosa tuhoutui kokonaisuudessaan rajussa palossa. Harvinainen katto puurakenteineen tuhoutui, kellotorni romahti maahan, kello putosi välilaipiolle. Kirkkosalin yläpohja, itätornin yläpohja ja matala lyhtykerros vaurioituivat pahoin. Sammutusvesi ja savu aiheuttivat vahinkoja sekä ulko- että sisäosiin. Tulipalon jälkeen arkkitehti Leo Tenhusen laatiman korjaustyöselostuksen mukaan kirkko korjattiin. Vuosina 1973-1974 virheellisesti tehdyt materiaalivalinnat ja rakenneyksityiskohdat aiheuttivat vakavia rakennevaurioita. Valtakunnallisen kohun saattelemassa konkurssihuutokaupassa vuonna 1999 kirkko ja hautausmaa jouduttiin ostamaan toiseen kertaan kalliisti kyläläisten kirkoksi. Talkootyöllä, lahjoitusvaroin ja museoviraston entistämisavustuksilla kirkko, ja siihen liittyvät viljamakasiini- ja kellarirakennukset kunnostettiin muutamassa vuodessa.
Salo Halikon kirkko kellotapuli 2.8.2012 IMG_0222.JPG
Salo Halikon kirkon kellotapuli. Nykyinen kellotapuli on rakennettu vuonna 1773.
Salo Halikon kirkko 2.8.2012 IMG_0217.JPG
Salo Halikon kirkko.
Salo Halikon kirkko 2.8.2012 IMG_0219.JPG
Salo Halikon kirkko. Nykyisen kirkon arvellaan valmistuneen noin 1440. Alun perin harmaakivestä rakennettu kaksilaivainen pitkäkirkko omistettiin Birgitalle, 1300-luvun pyhimykselle. Suurimmat muutokset on kirkkoon tehty vuosina 1813-1815, jolloin pitkäkirkko on laajennettu ristikirkoksi C. Bassin suunnitelmien mukaan. Kirkkoon mahtuu noin 850 henkilöä.
Salo Halikon kirkko 2.8.2012 IMG_0230.JPG
Salo Halikon kirkko pääsisäänkäynnin puolelta.
Salo Kiikalan kirkko 2.8.2012 IMG_0346.JPG
Salo Kiikalan kirkko. Nykyinen kirkko on valmistunut vuonna 1859. Kirkon rakentajaksi mainitaan Iisak Lindström. Kirkkoon mahtuu 650 sanankuulijaa. Kolminivelinen kellotapuli on valmistunut vuonna 1800. Tapulin rakentajaa ei ole tiedossa.
Salo Kiskon kirkko kellotapuli 2.8.2012 IMG_0291.JPG
Salo Kiskon kirkon kellotapuli, joka sijaitsee kalliolla n. 100 metrin päässä kirkosta.
Salo Kuusjoen kirkko 2.8.2012 IMG_0232.JPG
Salo Kuusjoen kirkon kellotapuli, joka on valmistunut vuonna 1882. Sen ulkoasussa on noudatettu Uskelan vanhan emäkirkon tapulin mallia.
Salo Muurlan kirkko kellotapuli 2.8.2012 IMG_0265.JPG
Salo Muurlan kirkon kellotapuli, joka on rakennettu edellisen kirkon aikana vuonna 1819. Sen esikuvana on Uskelan silloisen emäkirkon tapuli, kuten Kuusjoen kirkon tapulinkin.
Salo Kiskon kirkko 2.8.2012 IMG_0284.JPG
Salo Kiskon kirkko on rakennettu vuonna 1810. Muodoltaan se on pitkäkirkko, mutta kookkaat sivusakarat luovat kuvan ristikirkosta. Runkohuoneen päädyt ovat kolmisivuiset. Kirkon kivinen tynnyriholvattu sakaristo on keskiaikainen. Kirkkomaalla on kolme eri sukujen hautakappelia, joista yksi luultavasti 1600-luvulta ja kaksi 1800-luvun alkupuolelta.
Salo Kuusjoen kirkko 2.8.2012 IMG_0233.JPG
Salo Kuusjoen kirkko. Aluksi saarnahuoneena toiminut kirkko on rakennettu Johan Colinin johdolla vuonna 1823. Kirkko on tyyliltään torniton pitkäkirkko, johon liittyvät runkohuonetta matalammat kylkiäiset. Eteläpäässä on matala ja kapea eteinen, ja itäpäässä matala sakaristo. Kirkon runkona on alkuperäinen saarnahuone muuttumattomana. Kirkossa on istumapaikkoija 350 henkilölle.
Salo Muurlan kirkko 2.8.2012 IMG_0263.JPG
Salo Muurlan kirkko on rakennettu kruununvouti E. Waszin vuonna 1835 laatimien piirustusten mukaan. Pohjaltaan nykyinen kirkko on suorakaiteen muotoinen ja malliltaan torniton pitkäkirkko. Sen sivulta ulkonevat kaskiakselissa vastakkaiset matalammat kylkiäiset, sakaristo ja eteinen. Kirkkoon mahtuu 320 sanankuulijaa.
Salo Perttelin kirkko kellotapuli 2.8.2012 IMG_0241.JPG
Salo Perttelin kirkon kellotapuli on rakennettu vuosina 1729-1730 ja sen ylä- ja alaosaa on korotettu vuonna 1840. Vuonna 1888 riehunut tulipalo tuhosi tapulia ja yläosa on korjattu vuonna 1889. Tällöin tapuli sai nykyiset uusgoottiset piirteensä.
Salo Perttelin kirkko 2.8.2012 IMG_0240.JPG
Salo Perttelin kirkko. Kirkko on pyhitetty Pyhälle Bartolomeukselle ja se on rakennettu 1400-luvun puolivälissä. Toinen tieto kertoo, että kirkko olisi todennäköisesti rakennettu 1500-1520. Nykyisen kirkon runkohuone on säilynyt keskiaikaisessa asussaan, mutta sen alkuperäinen sakaristo on purettu. Kivinen asehuone on rakennettu vasta vuonna 1750 puisen sijaan. Nykyinen sakaristo on vuodelta 1828.
Salo Suomusjärven kirkko kellotapuli 2.8.2012 IMG_0341.JPG
Salo Suomusjärven kirkon kellotapuli on jälellä entisestä kirkosta ja se on rakennettu Jaakko Härän johdolla vuonna 1750.
Salo Suomusjärven kirkko 2.8.2012 IMG_0336.JPG
Salo Suomusjärven kirkko. Se on rakennettu vuosina 1847-1849. Ristinmuotoisen kirkon on suunnitellut intendentinkonttorissa arkkitehti E. B. Lohrmann.
Salo Uskelan kirkko 2.8.2012 IMG_0177.JPG
Salo Uskelan kirkko. Entinen Uskelan seurakunnan emäkirkko sijaitsi Isokylässä n. 4 km päässä nyky-Salon keskustasta. Kirkko oli puinen ristikirkko, ja se purettiin vuonna 1825 maanvyörymän vaurioitettua sitä. Jäljelle jäi hautausmaa ja kellotapuli, jotka ovat käytössä edelleen. Nykyinen kirkko rakennettiin vuonna 1831 lähelle vanhan Salon kappelikirkon paikkaa, jolloin 1500-luvulta (srk tiedoissa noin 1440) peräisin ollut kivinen kappelikirkko, Pyhän Annan kappeli, purettiin uuden kirkon rakennustarpeiksi. Uusi kirkko valmistui vuonna 1832. Sen on suunnitellut aikansa kuuluisin arkkitehti Carl Ludvig Engel. Torni on tehty vuonna 1860. Uskelan kirkko on Salon seurakunnan pääkirkko.
Salon kirkko 2.8.2012 IMG_0208.JPG
Salon kirkko on arkkitehti G.E. Ekestubben suunnittelema. Kirkko on rakennettu vuonna 1894 rukoushuoneeksi. Kirkoksi se on vihitty muutostöiden jälkeen vuonna 1927. Torni on pystytetty kuusi vuotta myöhemmin.
Somero Somerniemen kirkko kellotapuli 2.8.2012 IMG_0370.JPG
Somero Somerniemen kirkon erillinen kellotapuli on rakennettu edellisen kirkon aikana vuonna 1749.
Somero Somerniemen kirkko 2.8.2012 IMG_0366.JPG
Somero Somerniemen nykyinen kirkko on rakennettu intendentinkonttorin piirustusten mukaan vuonna 1813.
Someron kirkko 3.8.2012 IMG_0379.JPG
Someron kirkko on arkkitehti G.Th. Chiewitzin suunnittelema ja se on rakennettu peittämättömästä tiilestä vuonna 1859.
Sastamala Mouhijärven vanh kirkon paikka, kellotap kappelina 17.6.2014 965.JPG
Pöytyän kirkko 10.07.2014 118.JPG
Rauma Kodisjoen kirkko 12.07.2014 312.JPG
Rauma Kodisjoen kirkko 12.07.2014 309.JPG
Säkylän kirkko 11.07.2014 252.JPG
Pori Väinölän kirkko 12.07.2014 326.JPG
Pöytyä Yläneen kirkko 11.07.2014 258.JPG
Pöytyä Karinaisten kirkko 10.07.2014 573.JPG
Pöytyä Karinaisten kirkon kellotapuli 10.07.2014 571.JPG
Savitaipaleen vanhan kirkon kellotapuli 13.08.2014 253.JPG
Savitaipaleen kirkko 13.08.2014 270.JPG
Pornaisten kirkon pääovi 18.09.2014 110.JPG
Pornaisten kirkko 18.09.2014 109.JPG

matches: kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko kko


text:
Kannettavat - Knaitek Verkkokauppa
Ostoskori tuote - 0,00 €
Kaikki Kaikki UUTUUSTUOTTEEET Tv ja Näytöt Puhelimet Tabletit GPS Matkapuhelintarvikkeet Pelit ja konsolit Kamerat Tietokoneet Laukut
UUTUUSTUOTTEEET
Varastossa (551)
>> Näytä 4 Enemmän
Näytä vähemmän <<
ENG/RUS (25)
SWE/FIN (17)
UK/IRL (1)
15.6" (287)
Näytä: 32 60 120 / sivu
SALE OUT. ASUS BING E402SA N3050/5AG5/2G/US/2BWX/WOC/V/WC4/AA8 Asus VivoBook E402SA Dark Blue
SALE OUT. ASUS BING E402SA-WX007T Blue 14.0" HD 1366x768 LED Glare
SALE OUT. ASUS Eeebook R416SA N3060/64F/4G/US/3AWX/WOC/V/WC4/AA8 Asus Eeebook R416SA Gray Metal
Dell Inspiron 11 3168 Silver
Asus VivoBook Max X541NA Black Chocolate
Normaali hinta: 412,00 €
SALE OUT. ASUS Transformer Book T300CHI 5Y71/1F9/4G/RU/1AFL/WOC/V/WA4/5B Asus Transformer Book T300CHI-FL005H Black
Notebook | ACER | Aspire | ES1-533-P7WS | CPU N4200 | 1100 MHz | 15.6" | 1366x768 | RAM 4GB | DDR3L | HDD 500GB | 5400 rpm | Intel HD Graphics 505 | Integrated | ENG | Bootable Linux | Black | 2.4 kg | NX.GFTEL.093
Dell Inspiron 11 3168 Blue
Normaali hinta: 463,00 €
SALE OUT. ASUS X540SA N3700/5AG5/4G/RU/3GXX/8SL/V/WC4/A19 Asus VivoBook X540SA White
Dell Inspiron 11 3168 White
Asus VivoBook E502NA Dark Blue
Acer Swift 1 SF114-31 Black
Acer Aspire ES ES1-533 Black
Notebook | ASUS | R416NA-GA015T | CPU N3350 | 1100 MHz | 14" | 1366x768 | RAM 4GB | DDR3L | 1600 MHz | eMMC 64GB | Intel HD Graphics 505 | Integrated | ENG | Windows 10 Home | Metallic | 1.5 kg | 90NB0DT1-M00220
Notebook | ASUS | VivoBook Max Series | X441NA-GA084T | CPU N3350 | 1100 MHz | 14" | 1366x768 | RAM 4GB | HDD 500GB | 5400 rpm | Intel HD Graphics | Integrated | ENG/RUS | Windows 10 Home | Chocolate Brown | 1.7 kg | 90NB0E21-M03310
Normaali hinta: 527,00 €
Notebook | ACER | Aspire | ES1-533 | CPU N4200 | 1100 MHz | 15.6" | 1366x768 | RAM 4GB | DDR3L | HDD 500GB | 5400 rpm | Intel HD Graphics 505 | Integrated | ENG/RUS | Windows 10 Home | Black | 2.4 kg | NX.GFTEL.007
Normaali hinta: 537,00 €
Notebook | ASUS | VivoBook Series | E502NA-GO022 | CPU N4200 | 1100 MHz | 15.6" | 1366x768 | RAM 4GB | DDR3 | SSD 128GB | Intel HD Graphics | Integrated | ENG | Blue | 1.65 kg | 90NB0DI2-M01990
Normaali hinta: 547,00 €
Notebook | ACER | Aspire | ES1-572-31N0 | CPU i3-6006U | 2000 MHz | 15.6" | 1366x768 | RAM 4GB | DDR3L | HDD 500GB | 5400 rpm | Intel HD Graphics HD 520 | Integrated | ENG/RUS | Bootable Linux | Black | 2.4 kg | NX.GD0EL.043
Notebook | ACER | Aspire | ES1-732 | CPU N4200 | 1100 MHz | 17.3" | 1600X900 | RAM 4GB | DDR3L | HDD 500GB | 5400 rpm | Intel HD Graphics 505 | Integrated | ENG/RUS | Bootable Linux | Black | 2.8 kg | NX.GH4EL.009
Asus VivoBook A541UA Black Chocolate
Notebook | ACER | Aspire | ES1-732 | CPU N4200 | 1100 MHz | 17.3" | 1600X900 | RAM 4GB | DDR3L | HDD 500GB | 5400 rpm | Intel HD Graphics 505 | Integrated | ENG | Bootable Linux | Black | 2.8 kg | NX.GH4EL.010
Notebook | LENOVO | V110-15ISK | CPU i3-6006U | 2000 MHz | 15.6" | 1366x768 | RAM 4GB | DDR4 | 2133 MHz | HDD 500GB | 5400 rpm | Intel HD Graphics 520 | Integrated | ENG | Windows 10 Home | Black | 1.9 kg | 80TL00A9MH
© 1999-2016 Knaitekcom OÜ Kaikki oikeudet pidätetään.

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


Valtioneuvoston asetus yksityisistä teistä 1267/2000 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 2000 › 1267/2000
Kun uusi yksityinen tie, jota varten on perustettu tiekunta, on merkitty yksityistierekisteriin, maanmittaustoimiston on viipymättä toimitettava tielautakunnalle ote rekisteristä, josta ilmenevät yksityisistä teistä annetun lain (358/1962), jäljempänä yksityistielaki, 51 a §:n 1 momentissa tarkoitetut tiedot sekä jäljennös toimituskartasta. Ote ja kartta on muuttuneiden tietojen osalta toimitettava myös silloin, kun tietoimituksessa tehdään sellaisia ennestään olevaa tietä tai oikeutta koskevia muutoksia, jotka aiheuttavat muutoksia yksityistierekisteriin merkittäviin tietoihin.
Valtionavustuspäätös on voimassa toistaiseksi. Jos niissä olosuhteissa, joiden perusteella avustuspäätös on tehty, on tapahtunut merkittävä muutos, tiepiiri voi muuttaa päätöstään. Jos 1 momentissa tarkoitettu asia tulee vireille tiepiirin aloitteesta, tiekunnalle on varattava ennen asian ratkaisemista tilaisuus tulla kuulluksi.
Laskennallisia kunnossapitokustannuksia määritettäessä lähtökohtana käytettävät kunnossapidon kilometrikustannukset ovat vuoden 1995 kustannustasossa 4 700 markkaa. Tiehallinto tarkistaa nämä kustannukset joka viides vuosi. Välivuosina käytetään maarakennuskustannusindeksin mukaisesti tarkistettuja kilometrikustannuksia.
Tiepiiri maksaa valtionavustuksen tiekunnan ilmoittamalle pankkitilille mahdollisuuksien mukaan viimeistään kunnossapitovuoden joulukuussa. Lauttapaikkojen, purettavien siltojen ja talviteiden avustukset ja mahdolliset ennakot maksetaan kuitenkin viimeistään toukokuussa. Avustusprosentti määrätään maksamispäätöksessä. Avustus maksetaan täysinä markkoina alaspäin lähimpään markkaan pyöristettynä.
Tiepiiri laatii vuosittain 10 ja 11 §:n nojalla tehdyistä päätöksistä yhdistelmän sekä lähettää siitä otteen tiedoksi asianomaiselle kunnalle.
Palautettavalle määrälle on suoritettava eräpäivästä vuotuista korkoa korkolain (633/1982) 3 §:n 2 momentissa tarkoitetun korkokannan mukaan lisättynä kolmella prosenttiyksiköllä. Jos palautusta tai korkoa ei makseta asetetussa määräajassa, erääntyneelle määrälle on suoritettava erääntymispäivästä vuotuista viivästyskorkoa korkolain 4 §:n 3 momentissa tarkoitetun korkokannan mukaan.
Tielautakunnan puheenjohtajan, varapuheenjohtajan ja muiden jäsenten vaalista samoin kuin lautakunnan kokoonpanossa tapahtuneista muutoksista kunnan on viipymättä tehtävä ilmoitus asianomaiselle maanmittaustoimistolle. Jos lautakunta on valinnut itselleen sihteerin, on kunnan ilmoitettava sihteerin nimi ja osoite maanmittaustoimistolle.
Jos tielautakunnalle kuuluvia tehtäviä hoitaa lain tai annetun määräyksen nojalla muu kuin tielautakunta, on myös siitä ilmoitettava maanmittaustoimistolle.
1 luku - Tietoimitus ja tielautakunnan toimitus1 § 2 §3 §4 §5 §6 §7 §2 luku - Valtion osallistuminen tienpidon kustannuksiin8 §9 §10 §11 §12 §13 §14 §15 §16 §17 §18 §19 §20 §21 §3 luku - Erinäisiä säännöksiä22 §23 §24 §