text:
Tänään 20.2.
MTV319:25
Huomenna 21.2.
Yle TV221:15
Neljännesvälierien ensimmäinen osaottelu Leverkusen - Atlético Madrid. Selostus Matti Härkönen. Ruotsinkielinen selostus Christian Vuojärvi. HD
Yle TV200:25
Kooste illan otteluista. HD
MTV317:55
Yle TV218:30
Kisastudio Lahdessa käy vieraiden kanssa läpi MM-kisojen puheenaiheita. HD
Yle TV218:55
Lahden hiihtolajien MM-kilpailujen avajaislähetys. Lahti. HD
Naisten mäkihypyn karsintakilpailu, HS 100. Selostus Hannu-Pekka Hänninen. Lahti. Ruotsinkielinen selostus Mikael Oivo. HD
Yle TV215:00
Sprinttihiihtokilpailujen aika-ajot. Selostus Tapio Suominen. Lahti. Ruotsinkielinen selostus Leif Lampenius ja Glenn Lindholm. HD
Dokumenttielokuva naisten viestinhiihdon 1. maailmanmestaruudesta Lahdessa 1978. Monivaiheinen kisa nosti Helena Takalon ja Hilkka Riihivuoren kansallissankareiksi, kun taas Marja-Liisa Kirvesniemestä tuli sylkykuppi. HD Kuulovammaisille tarkoitettu tekstitys: suomi.
Yle TV217:00
Yle TV217:25
Naisten ja miesten sprinttihiihdot (v). Selostus Tapio Suominen. Lahti. Ruotsinkielinen selostus Leif Lampenius ja Glenn Lindholm. HD
Suora lähetys kisastudiosta Lahden torilta. Mukana mitaliseremoniat ja mielenkiintoisia vieraita. HD
Yle TV210:00
Yle TV210:25
Yhdistetyn mäkiosuus, HS 100. Selostus Hannu-Pekka Hänninen. Lahti. Ruotsinkielinen selostus Leif Lampenius. HD
Yle TV213:00
Yle TV213:25
Yhdistetyn hiihto-osuus 10 km (v). Selostus Hannu-Pekka Hänninen. Lahti. Ruotsinkielinen selostus Leif Lampenius ja Glenn Lindholm. HD
Mäkihypyn karsintakilpailu, HS 100. Selostus Hannu-Pekka Hänninen. Lahti. Ruotsinkielinen selostus Mikael Oivo. HD
Naisten mäkikilpailu, HS 100. Selostus Hannu-Pekka Hänninen. Lahti. Ruotsinkielinen selostus Mikael Oivo. HD
Yle TV219:30
Kooste päivän tapahtumista. HD
MTV300:45
Crans-Montana. Kooste naisten alppiyhdistetystä. Selostus: Ville Lepistö, asiantuntija: Jouni Pellinen.
Yle TV211:55
Naisten yhdistelmäkilpailu 7,5 km (p) ja 7,5 km (v). Selostus Tapio Suominen. Lahti. Ruotsinkielinen selostus Leif Lampenius ja Glenn Lindholm. HD
Yle TV213:20
Mikkelin SM-osakilpailu. HD
Miesten yhdistelmäkilpailu 15 km (p) ja 15 km (v). Selostus Tapio Suominen. Lahti. Ruotsinkielinen selostus Leif Lampenius ja Glenn Lindholm. HD
Yle TV216:20
MTV317:00
Toto76-ravit Lappeenrannassa.
Miesten mäkikilpailu, HS 100. Selostus Hannu-Pekka Hänninen. Lahti. Ruotsinkielinen selostus Mikael Oivo. HD
Yle TV223:35
Sprinttimatkojen maailmanmestaruuskilpailut. Calgary, Kanada. Selostus Christer Sarlin. HD
Yhdistetyn joukkuekilpailun mäkiosuus, HS 100. Selostus Hannu-Pekka Hänninen. Lahti. Ruotsinkielinen selostus Mikael Oivo. HD
Joukkuesprinttikilpailut (p). Selostus Tapio Suominen. Lahti. Ruotsinkielinen selostus Leif Lampenius ja Glenn Lindholm. HD
Alppihiihdon maailmancup: Crans Montana.
Yle TV214:40
Yle TV215:10
Yle TV215:25
Yhdistetyn joukkuekilpailun viesti 4 x 5 km (v). Selostus Hannu-Pekka Hänninen. Lahti. Ruotsinkielinen selostus Leif Lampenius ja Glenn Lindholm. HD
Viimeisimmät kuulumiset Euroopan tärkeimmästä seurajalkapalloturnauksesta. HD
Sekajoukkueiden kilpailu, HS 100. Selostus Hannu-Pekka Hänninen. Lahti. Ruotsinkielinen selostus Mikael Oivo. HD
MTV318:50
MTV322:20
MTV300:30

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


Namminersornerullutik Oqartussat ikuallajasut pillugit nalunaarutaat nr. 9, 6. marts 1987-imeersoq
Ikuallannaveersaartitsineq qatserinerlu pillugit Inatsisartut peqqussutaat nr. 9 19. december 1986-imeersoq naapertorlugu makku aalajangersarneqarput:
Suussusersiutit.
§ 1. Nalunaarummi matumani aalajangersakkat atuutitinneqarnissaanni suussusersiutit makku tunngaviussapput:
Imerpalasoq: Sunaluunniit silaannaap qanoq kiassuseqarnera naqitsineralu nalinginnaatillugit imerpalasuusartoq.
Ikikkartarfik: Kiassutsip appasinnerpaaffissaa silasiut 1013 millibar-imiippat imerpalasoq aalartartoq ikikkaassinnaasumik (Abel Pensky, "closed cup").
Imerpalasoq ikuallajasoq:Imerpalasoq kiassuseq annerpaamik 100° C-iuppat ikikkartartoq.
Klasse I-imi naatsorsuunneqartarput imerpalasut 21° c ataallugu ikikkartartut.
Klasse II-mi naatsorsuunneqartarput imerpalasut ikuallajasut 21° C aamma 55° c akornanni ikikkartartut. (Kisitsisit taakku ilanngullugit).
Klasse III-mi naatsorsuunneqartarput imerpalasut ikuallajasut 550 C-imit kiannerusumi ikikkartartut. Klasset taakku pingasut tamarmik avinneqarsimasarput ilaat immikkoortumut underklasse 1-imuttassaasut imerpalasut qanorluunniit ilisukkut imermik akuneqarsinnaanngitsut ilaallu underklasse 2-muttassaasut qanorluunniit ilisukkut imermik akuneqarsinnaasut.
Nalornisoornermi Namminersornerullutik Oqartussat aalajangigassaraat imerpalasoq nalornisoorfiusoq klassemi sorlermiissanersoq, aammalu Namminersornerullutik Oqartussat aalajanqiiffigisinnaavaat imerpalasut ittujaarsorneqartassasut assartorneqartassallutillu malittarisassat matuma siuliini klasseni aalajangersorneqarsimasunit allaanerusut najoqqutaralugit.
Klasseni ataasiakkaani taakkunani assersuutissaalluartutut taaneqarsinnaapput:
Klasse III-1 Gasolia
Klasse II-2 Imigassat kimittuut, spiritus
Klasse III-2 Imerpalasut immikkut ittut (suliffissuarni kemii atorlugu sulliffiusartuni)
Nioqqutissiorfiup ilaa: Illu imaluunniit ini imaluunniit silami nioqqutissiorfik aamma/imaluunniit suliffiusut inuutissarsiornermut tunngatillugu imerpalasunik ikuallajasunik atuiffiusartut.
Maqitsisarfiup ilaa: Illu imaluunniit ini imaluunniit silami tankenit nioqqutissiorfinnilluunniit mikinerusunut poortuiffigalugu maqitsiviusartoq.
Poortuisarfiup ilaa: Illu iniluunniit nioqqutissianik inereersimasunik poortuiviusartoq assigisaanillu atorneqartartoq.
Suliffiit kategori 30-miittut: Nioqqutissiorfiup ilaa aamma/imaluunniit maqitsisarfiup ilaa aamma/imaluunniit poortuisarfiup ilaa imerpalasut ikuallajasut 30° C ataallugit ikikkartarfeqaraangata, imaluunniit imerpalasut ikuallajasut tamatumannga kissarnerusumi ikikkartarfeqaraangata aamma kissarnerulersinneqaraangata kiassutsimut ikikkartarfiannit 10° C ataallugu.
Suliffiit kategori 55-imiittut: Nioqqutissiorfiup ilaa aamma/imaluunniit maqitsisarfiup ilaa aamma/imaluunniit poortuisarfiup ilaa imerpalasut ikuallajasut 30° C aamma 55° C akornanni (kisitsisit taakku marluk ilanngullugit) ikikkartarfeqaraangata kissarnerulersinneqaratillu kiassutsimut ikikkartarfiannit 10° C ataallugu. (Taaguutigineqartut kategori 30 aamma 55 assigaat Justitsministeriap nalunaarutaani nr. 521, 17. oktober 1978-imeersumi taaguutigineqartut kategori A aamma B. Nalunaarummi matumani taaguutit taakku atorneqannginnerinut pissutaavoq taagutit A aamma B Kalaallit Nunaanni illuliortiternermi malittarisassani allatut isumaqartillugit atorneqarmata).
Poortuutissat: Immertakkat assartorneqarsinnaasut 250 liter sinnernagit imartussuseqartut.
Tanket: Immertakkat angallanneqarsinnaasut 250 liter sinnerlugit imaqarsinnaasut, aammalu immertakkat aalaakkaasut qanorluunniit imartussuseqarsinnaasut.
Tankeqarfiit: Tanke ataaseq arlallilluunniit atortulersukkat (soorlu immiiffissanik ammaneqartut, pumperissuteqartut, ruujorimik silaannaartarfeqartut il.il.) illup iluaniissinnaasut aamma/imaluunniit nunap qaavani aamma/imaluunniit nunap iluani.
Tankeqarfiit turtisisarfiit atuiffiusartullu: Tankeqarfiit atortulerneqartarsimasut napasumik pumpemilluunniit allatut ittumik imerpalasumik ikuallajasumik tunisiffiusartut qamutinut motorilinnut orsussamik assartuutinut il.il., tamanna tunisinerusimagaluarpat imaluunniit tunniussinerinnaalluni.
Qamutit assartuutit, tankvogn: Qamutit assartuutit motorillit ataatsimik arlallinnilluunniit tanketaqartut qamutitaasa toqqavigisaannut ilaasaluunniit najummisugisaannut atatillugit imaluunniit ilagitillugit sananeqarsimasut.
Tanke assartuissut, tankcontainer: Assartuissutaasartoq 0,45 m3 sinnerlugu imartussuseqartoq naatsorsuunneqartoq atorneqartuartussaassasoq sananeqarsimasorlu assartugassanut imerpalusunut, silaannartut pissuseqartunut, qajuusaasatut ittunut aggornikunullu mikisunnguakkuutaartunut, tassa ulikkaartilluni assartuutigineqartumit allamut kivillugu nuunneqarsinnaalluni.
Ittujaarneqartartut annertussusissaat: Klasse I-imeersoq 1 literi imaluunniit klasse II-meersoq 5 literi imaluunniit klasse III-meersoq 50 literi. Ittujaarneqartussat qanoq amerlatigisarneri ittujaarneqartut annertussusiinik nalunaarneqartarput poortuutigineqartullu imarisinnaasaat tunngavigalugit amerlassuseqartinneqartarlutik. Poorineqartartut imaarnikut imerpalasuunngitsut poorineqartartuniittut naatsorsuutigineqanngillat.
§ 2. Suliffiit kategori 30-miittut 55-imiittullu aammalu imerpalasunik ikuallajasunik ittujaarisarfiit imatut inissinneqarsimasarlutik, aaqqissuunneqarsimasarlutik aammalu atuutitinneqartassapput ikuallattoqalersinnaanera, ikuallannerup siaruaassinnaanera, inunnik ajoqusertoqarsinnaanera naleqquttunillu suujunnaarsitsisinnaaneq sapinngisamik annikinnerpaamik ajoquserfiusinnaasussanngortillugit, aammalu ikuallattoqalernerani qatserisartut annaassiniarnermi qamisaanermilu sapinngisamik sulilluarsinaasussanngorlugit.
§ 3. Imerpalasut ikuallajasut sukkulluunniit atorneqarnerini, ittujaarneqartarnerini, immiunneqartarnerini, nutserneqartarnerini maqiterneqartarnerinilu pisariaqarnera naapertorlugu mianersortoqartassaaq.
Imm. 2. Imerpalasut ikuallajasut klasse I-1, I-2 aamma II-1 (soorlu assersuutigalugu benziina, sprit aamma petroleum) toqqaannartumik umiarsuarmit orsussamik assartuummit biilinut motorilinnut tankvogninut imaluunniit umiarsuarmit assartuummit orsussaasivinnut angallanneqartartunut immiissutigineqartarnerat maqitsissutigineqartarnerallu taamaallaat pisassaaq nunagisami qatserisartoqarnermi oqartussaasut akuersissuteqareernerisigut.
Imm. 3. Nunami angallatit motorillit imaanilu angallatit benziinartortut motorii ingerlatillugit orsiivigineqartassanngillat.
§ 4. Poorineqartartut imerpalasunik ikuallajasunik klasse I-1, I-2, II-1 aamma III-1-imik (soorlu assersuutigalugu benziinamik, spritimik, petroleumik aamma gasoliamik) imallit illut allatut ajornarsinerani aniniarfigissagaanni (gangini, tummeqqani assigissaannilu) inissinneqartassanngillat. Taamaattorli petroleum ikummatissaq dunkiniititaq annerpaamik 10 literinik imaqartoq tamakkunaniitinneqarsinnaavoq sivikitsumik ittujaarinermi uuttuutigineqartartut 10-t (tassa imaappoq petroleum 50 liter) sinnerneqarsimanngippata.
Imm. 2. Imerpalasunik ikuallajasunik imallit klasse I-1, I-2, II-1 aamma III-1-imiittut ittujaarinermi uuttuutinik 25-nik sinniisimasut (soorlu assersuutigalugu benziina spritiluunniit 25 liter, petroleum 125 liter imaluunniit gasolie 1.250 liter) makkua eqqaanni inissinneqartassanngillat:
a) Stoffit ikuallajasut annertuut.
b) Syret imaluunniit stoffit allat poorineqartunik aseruillutik sunniisinnaasut.
c) Stoffit akikkaaratarsinnaasut imaluunniit ikuallattoqarnerani navianaateqarluarsinnaasut.
§ 5. Tankit matoorullugit inissinneqarsimasut qallersorneqarsimassapput tatineqarnermikkut soorlu angallatinik motorilinnik qarsunneqarnermikkut isumannaatsumik attassisinnaasussanngorlugit. Qallersuutigineqartut tamatigut minnerpaamik 0,5 m issussuseqartinneqartassapput.
Imm. 2. Tankit matoorussat ukiut marluk sinnerlugit atorneqarsimanngitsut peerneqartassapput imaluunniit sioqqanik immerneqartassallutik imaluunniit taamatut ajoquserfiusinnaajunnaarsinneqartassallutik.
§ 6. Namminersornerullutik Oqartussat "Imerpalasut ikuallajasut teknikikkut maleruagassiaq" nassiussuutissavaat, taanna imaqartinneqartussaq suliffiit kategori 30 aamma 55-imiittut qanoq inissinneqartarnissaannik, aaqqissuunneqartarnissaannik qanorlu suliffiusarnissaannik aammalu imerpalasut ikuallajasut qanoq ittujaarsorneqartarnissaannik poortuutigineqartartullu tankillu tamakkualu atortuisa avalaanneqartarnissaanni malittarisassanik.
§ 7. Kivittaatit truckit assigisaallu suliffinni kategori 30-miittuni atorneqartartut imerpalasullu ikuallajasut 30° C ataallugit ikikkartartut ittujaarisarfiiniittut Naalagaaffiup qatserisartoqarnikkut nakkutilliisoqarfianit qanoq ittuunissaat akuersissutigineqarsimasuusassapput.
§ 8. Suliffiit ittujaarisarfiillu §-ini 13, 16 aamma 17-imi eqqartorneqartut inissinneqarfigisimasaanni qatserisartoqarnermi oqartussaasunit ukiumut minnerpaamik ataasiarlugit misissorneqartassapput, tak. ikuallattoornermi qamissaanermilu Inatsisartut peqqussutaanni § 4, imm. 8-mi aalajangersakkat.
§ 9. Tankeqarfinni tunisisarfiit atuisarfiillu qulisartaliussimasaat teknikikkut maleruagassiat taaneqareersut § 6-imi eqqortillugit sananeqarsimasassapput imaluunniit Namminersornerullutik Oqartussanit akuerineqarsimasuussallutik.
§ 10. Nalunaarummi matumani sakkutooqarnikkut sanaartugaâsimasut ilaatinneqanngillat.
Poorineqartartut.
§ 11. Imerpalasunut ikuallajasunut poorineqartartut tankillu (immiissutinik maqitsissutinillu allanillu atortulersuutillit) § 6-imi teknikikkut maleruagassiat eqqortillugit sanaajusimasassapput imaluunniit Naalagaaffiup qatserisartoqarnikkut nakkutilliisoqarfianit akuersissutaasimasassallutik.
§ 12. Poorineqartartut imerpalasumik ikuallajasumik immerneqartussat immerneqannginnerini ima salinneqartassapput imarisimasaasa amiakkorisinnaasaat allatut ittumik immiiffigineqarnensigut klassenut navianarnerusunut pisussaajunnaarlugit.
Imm. 2. Poorineqartartut immerneqarneranni avatangiisit kiannerulersinnaaneranni pissuteqartumik imarisassaasa suanngariartorsinnaanerat naqitsinermillu annerulersitsiviusinnaanerat taamalu seeriffeqalersinnaanerat qaartoorsinnaanerallu pisariaqarneratut sianigilluarlugit.
Imm. 3. Imerpalasunik ikuallajasunik poorineqartartut klasse I-1, I-2, II-1 aamma 111-1-imiittunik (soorlu assersuutigalugu benziinamik, spritimik, petroleumik gasoliamillu) imallit aammalu imaarsimasut klasse I-1 aamma I-2-miittunik (soorlu assersuutigalugu benziinamik spritimillu) imaqartinneqarsimasut isumannaatsumik simissimasassapput.
Suliffiit kategori 30 aamma 55-imiittut.
§ 13. Suliffiit kategori 30 aamma 55-imiittut aatsaat sananeqartassapput sananeqarfigisassaanni qatserisartoqarnermi oqartussaasut akuersissuteqareernerisigut. Illut silamilu tamakkuninnga suliaqarfiusartut teknikikkut maleruagassianik § 6-imi eqqartorneqartunik eqqortitsiviusassapput imaluunniit nunagisami qatserisartoqarnermi oqartussaasut unnersuussutaat taaneqareersutut siunertarineqartutut piumasaqaateqarfiusunik allassimasoqartut naapertorlugit inissinneqarsimasassallutik, aaqqissuunneqarsimasassallutik atuutitinneqartassallutillu.
§ 14. § 10-mi aalajangersakkani ilaatinneqanngillat suliffiit kategori 55-imiittut illutaat quleriiliunngitsoq ataasiinnaasinnaasoq arlaliusinnaasulluunniit 600 m2 angullugit. Tamatumani illut quleriiunngitsut marluk arlallilluunniit 600 m2 angullugit angissuseqartut naatsorsuunneqartarput illutut ataasiinnartut, tassa illut taamaattut teknikikkut maleruagassiani § 6-imi eqqartorrteqartuni malittarisassat naapertorlugit ikuallattoornissamut sillimaniutinik immikkoortulersugaasimanngikkaangata, imaluunniit maleruagassat taakku naapertorlugit imminnut ungasissuserisassaatinneqartut eqqortillugit sanaartorneqarsimagaangata.
Ittujaarsuisarneq.
§ 15. Imerpalasut poortorneqarsimasut klasse I-1, I-2, II-1 aamma III-1 (soorlu assersuutigalugu benziina, sprit, petroleum gasolialu) ittujaarinerni uuttuutigineqartartut 800-t angullugit ittujaarneqartassapput teknikikkut maleruagassiani § 6-imi eqqartorneqartuni malittarisassat naapertorlugit imaluunniit nunagisami qatserisartoqarnermi oqartussaasut unnersuussutaat taaneqareersutut siunertarineqartunik piumasaqaateqarfiusunik allassimasoqartut naapertorlugit inissinneqarsimasassallutik, aaqqissuunneqarsimasassallutik atuutitinneqartassallutillu.
§ 16. Nunagisami qatserisartoqarnermi oqartussaasut akuersissuteqarrterisigut makkuninnga taamaallaat ittujaarsuineqartassaaq:
a) Imerpalasut klasse I-1, I-2, II-1 aamma III-1-imiittut (soorlu assersuutigalugu benziina, sprit, petroleum aamma gasolia) ittujaarsuinermi uuttuutigineqartartut 800-t angullugit suliffinni § 13imi eqqartorneqartutut ittuni poortorlugit ittujaarsorneqarsinnaasut.
b) Imerpalasut klasse II-2-miittut (soorlu assersuutigalugu imigassat kimittuut, spiritus) poortorneqarsimasut ittujaarsuinermi uuttuutigineqartartut 5.000-it angullugit aammalu suliffiit § 13-imi eqqartorneqartutut ittut ittujaarsuiffigineqassagaangata tankini illup iluaniittuni silamilu nunap qaavaniittuni immiunneqarsimasartussat.
c) Imerpalasut klasse I-1, I-2, II-1 aamma III-1-imiittut (soorlu assersuutigalugu benziina, sprit, petroleum aamma gasolia) poortorneqarsimasut ittujaarsuinermi uuttuutigineqartartut 800-t sinnerlugit 5.000-it angullugit ittujaarsorneqarsinnaasut.
d) Imerpalasut klasse III-1-imiittut (soorlu assersuutigalugu gasolia) tankini illu iluaniittuni silamilu nunap qaavaniittuni ittujaarsuinermi uuttuutigineqartartut 120-nit 5.000-it angullugit immiunneqarsimasartussat.
e) Imerpalasut klasse I-1, I-2 aamma II-1,imiittut (soorlu assersuutigalugu benziina, sprit aamma petroleum) tankini illup iluaniittuni silamilu nunap qaavaniittuni ittujaarsuinermi uuttuutigineqartartut 5.000-it angullugit immiunneqarsimasartussat.
f) Imerpalasut klasse I-1, I-2 aamma II-1-imiittut (soorlu assersuutigalugu benziina, sprit aamma petroleum) tankini matoorussani immiunneqarsimasartussat. Ittujaarsuiffiusartut teknikikkut maleruagassianik § 6-imi eqqartorneqartunik eqqortitsiviusassapput imaluunniit nunagisami qatserisartoqarnermi oqartussaasut unnersuussutaat taaneqareersutut siunertarineqartutut piumasaqaateqarfiusunik allassimasoqartut naapertorlugit inissinneqarsimasassallutik, aaqqissuunneqarsimasassallutik atuutitinneqartassallutillu.
§ 17. Ittujaarinerni uuttuutigineqartut 5.000-it sinrterlugit ittujaarisarnissani tamatigut qinnuteqaateqarnerni Namminersornerullutik Oqartussat piumasaqaataat naapertorlugit aaqqissuussivigineqartassapput.
§ 18. §§ 15 aamma 16-imi aalajangersakkani ittujaarneqartartussat makku ilaatinneqanngillat:
a) Imerpalasut klasse Ii-2, III-1 aamma III-2-miit-tut (soorlu assersuutigalugu spiritus, gasolia imerpalasullu immikkut ittut assigiinngitsut) tankini matoorussani ittujaarneqartartussat.
b) Imerpalasut klasse Ii-2 aamma III-2-miittut (soorlu assersuutigalugu spiritus aamma imerpalasut immikkut ittut assigiinngitsut) poortorneqarsimasut aammalu tankinut illup iluaniittunut silamilu nunap qaavaniittunut immiunneqarsimasut, imerpalasut tamakku klasse I-1, I-2, II-1 aamma III-1-imiittunut (soorlu assersuutigalugu benziina, sprit, petroleum aamma gasolia) akuliunnagit ittujaarsorneqaraangata. Imerpalasut klasse II-2-miittut (soorlu assersuutigalugu spiritus) suliffinni § 13-imi eqqartorneqartutut ittujaarneqartartussat § 16-imi aalajangersakkani ilaatinneqanngillat.
c) Imerpalasut klasse I-1, I-2, II-1 aamma III-1-imiittut (soorlu assersuutigalugu benziina, sprit, petroleum aamma gasolia) ittujaarisarnerni uuttuutigineqartartut 25-t angullugit ittujaarneqartartut, takukkilli immikkoortut d-f.
d) Imerpalasut klasse I-1, I-2, II-1 aamma III-1-imiittut (soorlu assersuutigalugu benziina, sprit, petroleum aamma gasolia) poortorneqarsimasut ittujaarisarnerni uuttuutigineqartartut 100 angullugit niuertarfinni pisiniarfiusartuni niuertarfiillu quersuartaanni ittujaarneqarsimasartut, tamakkunani imerpalasuni klasse I-1 aamma I-2-miittuni poorineqartoq annerpaamik 1 liter imartussuseqaraangat, imerpalasumilu klasse II-1-imiittumi (soorlu assersuutigalugu petroleum) poorneqarsimasoq annerpaamik 5 literiuppat, aammalu poorineqartut igalaamerngit plastillu niuertarfimmiitinneqartut imaluunniit quersuartaaniitinneqartut tamarmiusut 75 literinik sinneqassanngitsut. Niuertarfiup turtiniaasarfiani quersuartaaniluunniit immiineq, nutserineq maqitsinerlu pisassanngillat.
e) Ittujaarinermi uuttuutigineqartartut 120-t angullugit ittujaarneqarsimasut taamaallaat tassaappata klasse III-1-imiittut (soorlu assersuutigalugu gasolia poortorneqarsimasoq ittujaarneqartussat 6000 liter angullugit).
f) Imerpalasut klasse III-1-imiittut (soorlu assersuutigalugu gasolia 6000 literit angullugit) ittujaarinermi uuttuutigineqartartut 120-t angullugit illup iluani silamiluunniit nunap qaavani ittujaarneqarsinnaasut, tankit illup iluaniititassat 40 literinik imartunerusut naqqup iluaniitinneqassagaangata imaluunniit illup initaani allermiitinneqarlutik.
§ 19. Kiassaatini oliatortuni orsussaasiveqarnermi §§ 15, 16, 17 aamma 18-ip saniasigut Kalaallit Nunaanni illuliortarnermi malittarisassani imm. 10.1 stk. 8-mi aalajangersakkat eqqortitsiviussapput. Gasoliaasiviit, petroleuusiviit benzinaasiviillu matuma
kinguliini taagorneqartutut imartussuseqartut nunagisami qatserisartoqarnermi oqartussaasut akuersissuteqarsimanngikkaluartut atorneqarsinnaapput, taamaattorli oqartussaasut allatut pissuseqartumik suliaqartarnerat aalajangersakkat tamatumunnga atuuttut makku tunngavigalugit pisassalluni:
Tankit matoorussat annerpaamik 250.000 literinik imaqarsinnaassasut. Niuertarfinni taakkualu quersuartaanni pooqartinneqartut annerpaamik 6.000 literiussapput, taakku taamaallaat gasoliamik imaqarsimappata. Tamatumali saniatigut imerpalasut ikuallajasut allat eqqusimaneqarsimappata gasoliamik immerneqarsimasut ikinnerutinneqassapput annerpaamik ittujaarneqartartuni uuttuutigineqartartut katillugit 100 ittujaarsimaneqassallutik. Poortorneqarsimasut annerpaamik 6.000 literit aammalu tankini illup iluaniittuni imaluunniit silami nunap qaavaniittuni, tamatumanili tankini illup iluaniittuni 40 literinik imartunerusut taamaallaat naqqup iluani imaluunniit illup initaani allermi inissinneqarsimassallutik.
Ittujaarneqarsimasoq annerpaamik 125 literinik imartussuseqartoq, tamatumunngalu peqatigitillugu imerpalasunik ikuallajasunik allanik ittujaarisoqarsimassanani. Niuertarfinni taakkualu quersuartaanni annerpaamik 500 literit ittujaarsimaneqassapput poortuutigineqarsimasut annerpaamik 5 literinik imartussuseqassallutik. Annerpaamik 75 literit igalaaminernik plastinilluunniit pooqartinneqarlutik ittujaarsimaneqassapput. Taakkua saniatigut imerpalasut ikuallajasut allat ittujaarsimaneqarpata petroleum millilerneqassaaq tassa annerpaamik ittujaarisarnermi uuttuutigineqartartuni katillugit 100-ussallutik.
Benziina
Ittujaarneqarsimasoq annerpaamik 25 literinik imartussuseqartoq, tamatumunngalu peqatigitillugu imerpalasunik ikuallajasunik allanik ittujaarisoqarsimassanani. Niuertarfinni taakkualu quersuartaanni annerpaamik 100 liter ittujaarsimaneqassaaq annerpaamik 1 literikkuutaartunut poortorneqarsimasoq. Annerpaamik 75 literit igalaaminernik plastinilluunniit pooqartinneqarlutik ittujaarsimaneqassapput. Taakkua saniatigut imerpalasut ikuallajasut allat ittujaarsimaneqarpata benziina millilerneqassaaq tassa annerpaamik ittujaarisarnermi uuttuutigineqartartuni katillugit 100-ussallutik.
Assartuisarneq.
§ 20. Imerpalasut ikuallajasut aqqusinikkut assartorneqartarnerini makku malittarisassat atuutitinneqassapput:
a) Poorineqartartut ima usiliunneqartassapput ingerlaarnermi ajoquserneqartussaajunnaarlugit katanneqartussaajunnaarlugilluunniit. Ingerlassinermi aammalu usingernermi usilernermilu pisariaqarnera naapertorlugu mianersortoqartassaaq.
b) Poorineqartartut ilaasoqarfiusartumi inissinneqartassanngillat, ingerlatitsisup issimasarfiani imaluunniit allani ilaasoqarfiusartumut ingerlatitsisoqarfiusumulluunniit attuumassuteqartuusuni. Inuinnaat biiliini annerpaamik ittujaarisarnermi uuttuutigineqartartut 20-t assartorneqarsinnaatinneqarput (soorlu assersuutigalugu benziina 20 liter, petroleum 100 liter imaluunniit gasolia 1.000 liter). (Tak. § 22.b).
c) Aqqusinikkut angallatini motorilinni stoffit radioaktiviusut imaluunniit qaartiterutissat assartorneqartassanngillat.
d) Nunami angallatit motorillit ittujaarisarnerni uuttuutigineqartartut 600-t sinnerlugit assartuutaasut (soorlu assersuutigalugu benziinamik 600 literinik, petroleumik 3.000 literinik imaluunniit gasoliamik 30.000 literinik) nunagisami qatserisartoqarnermi oqartussaasut akuersiseqqaarsimatinrtagit assartukkamik aatsivimminnut tunniunneqarnissaata il.il. saniatigut aqqutigineqartartumi nalinginnaasumik angallaffiusartumi nakkutigineqaratik qimanneqartassanngillat.
e) Nunami angallatit motorillit ittujaarisarnerni uuttuutigineqartartut 600-t sinnerlugit assartuutaasartut (soorlu assersuutigalugu benziinamik 600 literinik, petroleumik 3.000 literirtik imaluunniit gasoliamik 30.000 literinik) assannik qatserummik minnerpaamik ataatsimik DS 2120 (klasse 13 A, 89 B) naapertorlugu sanaamik sillimmateqartinneqartassapput. Assannik qatserut ingerlatitsisumit tigugasuarneqarsinnaasunngorlugu inissinneqarsimasassaaq.
f) Nunami angallatit motorillit imerpalasunik ikuallajasunik klasse I-1, I-2 aamma II-1-imiittunik (soorlu assersuutigalugu benziinamik, spritimik petroleumillu) 14.000 literit sinneqartunik assartuissutaasassanngillat.
g) Nunami angallatinik motorilinnik ingerlatitsisoq ilitsersuunneqartassaaq mianersornissamik assartuisarnerni suliaqartarnernilu pisariaqartumik, tamatumunngalu ilanngullugu imerpalasut klasse I-1, I-2 aamma II-1-imiittut (soorlu assersuutigalugu benziinap, spritip petroleullu) pooqartillugit usiliunneqartarnerini inissinneqarfigisassaannilu apuussinermi tupatornissaq ikumasumilluunniit atuinissaq pisassanngitsoq, aammattaarlu assannik qatserutaasartut qanoq atorneqartassasut.
§ 21. Imerpalasut ikuallajasut aqqusinikkut assartorneqartartut (tamatumani ilaallutik imerpalasunut ikuallajasunut poorineqartartut slamslugerit milluaassutaasartut, assartuissutaasartut imaarsissutaasartullu), tankit kalinneqartartut tankillu assartortakkat tankcontainerit pillugit makkua atuutitinneqartassapput:
a) Tankvognit ingerlateqassapput motorimik dieselitortumik imaluunniit allamik Naalagaaffiup qatserisartoqarnikkut nakkutilliisoqarfianit akuersissutaasimasumik. Taama aamma piumasaqaateqarfiupput nunami ingallatit motorillit tankinik tankcontainerinillu 1.000 literit sinnerlugit imaqartartunik assartuereernerni peerneqartartunik atorneqartartut. Tankvognini nunamilu angallatinik motorilinnik tankinik tankcontainerinillu taama ittunik usisarfimmit peerneqarsinnaasunik atuissutaasartuni imerpalasut ikuallajasut klasse I-1, I-2 aamma II-1-miittut (soorlu assersuutigalugu benziina, sprit aamma petroleum) nappartani
immiunneqarsimatillugit assartorneqartassanngillat.
b) Tankvognit imerpalasunik klasse I-1, I-2 aamma II-1-imiittunik (soorlu assersuutigalugu benziinamik, spritimik petroleumillu)
assartuutaasartut Naalagaaffiup qatserisartoqarnikkut nakkutilliisoqarfianit assigiiaartuliaasimasutut akuerisaasimassapput, atorneqartarnerilu qatserisartoqarnermi malittarisassiaasimasut akuerisaasimasut naapertorlugit pisassapput. Taama pissusilinnik atugassaqarfiutinneqarput tankit tankcontainerillu kalittakkat, taakku atorneqarsimagaangata imerpalasunut klasse I-1, I-2 aamma II-1-imiittunut (soorlu assersuutigalugu benziinamut, spritimut petroleumullu).
c) 14.000 literit angullugit assartuisarneq tankinit tankcontainerinillu annerpaamik 1.000 literit angullugit imaqartunit kalinneqartartunit usigineqartartunillu nunami angallatini motorilinni kalitariittuniluunniit usigineqartuni maqitsiviusussanngitsuni pisassaaq § 20-mi aalajangersakkat eqqortillugit.
d) Tankvognit atorneqartut tamarmik aammalu nunami angallatit motorillit tankinik 400 liter angullugit taakkualu sinnerlugit imartussuseqartunik usilerneqarsinnaasut Kalaallit Nunaanni Politimesterimit akuersissutigineqartassapput. Tamakkua Politimesterimut takutinneqarnerini akuersissutaasimasumik allakkat titartagartallit takutinneqartassapput imaluunniit akuersissutigineqarsimasup nuutinnera Naalagaaffiup qatserisartoqarnikkut nakkutilliisoqarfianeersoq tamatumani pineqaraangata immikkoortoq b)-mi taaneqartut tankvognit tankillu usiliunneqarsinnaasut imerpalasunik klasse I-1, I-2 aamma II-1-imiittunik (soorlu assersuutigalugu benziinamik, spritimik petroleumillu) imaqartinneqartartut. Tassa tankit taakku eqqortillugit suliarineqarsimassapput taavalu typenummer akuersissutigineqarneranni allakkani eqqartorneqartoq tamakkununnga kigartuunneqarsimasassaaq. Tanki nunakkut angallammi motorilimmi isumannaalluartumik usiliunneqarsimasassaaq, angallallu aamma isumannaallisaanermi piumasaqaatinik pisariaqartunik eqqortitsiviusassaaq.
e) Tankvognit aamma nunami angallatit motorillit tankinik tankcontainerinilluunniit 1.000 - 6.000 literinik imartussuseqartunik usilerneqarsinnaasut imerpalasunik klasse I-1, I-2 aamma II-1- imiittunik (soorlu assersuutigalugu benziinamik, spritimik petroleumillu) assannik qatserummik minnerpaamik ataatsimik atortuliivigineqartassapput DS 2120-mik (klasse 13 A, 89 B). Qamutit imerpalasumik klasse I-1, I-2 aamma II-1-imiittunik 6.000 literit sinnerlugit imaqartartut saneraanni illugiinni minnerpaamik ataatsimik assannik qatserummik atortuliivigineqartassapput. Assannik qatserutit napparlugit inissinneqartassapput ingerlatitsisumit imaaliallaannaq tiguneqarsinnaasunngorlugit.
§ 22. §§ 20 aamma 21-mi makku pineqanngillat:
a) Imerpalasunik ikuallajasunik klasse Ii-2 aamma III-2-miittunik (soorlu assersuutigalugu spiritusimik aamma imerpalasunik immikkut ittunik assigiinngitsunik) aqqusinikkut assartuisarnerit.
b) Ittujaarisarnermi uuttuutigineqartartut 20-t angullugit imerpalasunik klasse I-1, II-1 aamma III-1-imiittunik (soorlu assersuutigialugu benziinamik, petroleumik gasoliamillu) pooqartunik aqqusinikkut assartuisarnerit. (Gasolia, petroleum aamma benziina ima annertussuseqartut qatserisartoqarnermi oqartussaasut akuersissutaannik pisariaqartitsiviunngitsumik aqqusinikkut assartorneqarsinnaapput:
Gasolia : Annerpaamik 1.000 liter poortuutigisagaaniittoq.
Petroleum: Annerpaamik 100 liter poortuutigisagaaniittoq.
Benzin : Annerpaamik 20 liter poortuutigisagaaniittoq).
§ 23. Tankvognit tankillu usiliunneqartartut (imallit imaarsimasullu) imerpalasunut klasse I-1, I-2 aamma 111-imiittunut (soorlu assersuutigalugu benziinamut, spritimut petroleumullu poorineqartartut aamma tankvognit tankillu usiliunneqartartut imerpalasunik klasse 11-1-imiittunik (gasolia) poorineqartartut aammalu nunami angallatit motorillit klasse I-1, I-2 aamma II-1-
imiittunik (soorlu assersuutigalugu benziinamik, spritimik petroleumillu) ittujaarisarnermi uuttuutigineqartartut 600-t sinnerlugit poortuutigisagaanniittut nunagisami qatserisartoqarnermi oqartussaasut akuersissuteqarsimatinnagit biilinut inissiisarfinni, garageni, illunilluunniit allani uninngatinneqartassanngillat.
§ 24. Imerpalasunik ikuallajasunik allakkerisarfikkoortillugit immakkut angallatitigut timmisartutigullu nassitsisarneq pisassaaq aalajangersakkat Ministeriet for offentlige arbejder aamma Handelsministeriap aalajangersarsimasaat eqqortillugit.
Imm. 2. Imerpalasut ikuallajasut klasse I-1, I-2, II-1 aamma III-1-imiittut (soorlu assersuutigalugu benziinap, spritip, petrolup gasoliallu) ruujoritigut nunaminerni pisortat pigisaanni nuussorneqartarnerat taamaallaat pisassaaq nunagisami qatserisartoqarnermi oqartussaasut akuersissuteqarnerisigut taakkualu ilitsersuussutaat malillugit.
Qinnuteqaatit, akuersissutit atortunillu atuisinnaanerni akuersissutaasartut.
§ 25. Nalunaarut manna naapertorlugu akuersissuteqarnissanik atortunillu atuisinnaanernik akuersissuteqarnissanik qinnuteqaatit ilaqartinneqartassapput titartakkanik tamakkualu allaatigineqarnerinik. Nunagisami qatserisartoqarnikkut oqartussaasut piumasaqaatigisinnaavaat imerpalasut ikuallajasut atorneqartut imaluunniit ittujaarsimaneqartut qanoq ikikkartarfeqarnerannik allagartamik uppernarsaammik nassitsisoqarnissaa.
§ 26. Akuersissutaasimasut atortunillu atuisinnaanerni akuersissutaasimasut kingusinnerusukkut uterteqquneqarsinnaapput tamanna isumannaallisaaneq eqqarsaatigalugu pisariaqartinneqartoq paasinarsisimappat.
Imm. 2. Akuersissutaasimasut ukiup ataatsip ingerlanerani atorneqarsimanngitsut atuuttussaajunnaarsinneqartarput.
Unioqqutitsineq atuutitsitsilerneq il.il.
§ 27. Nalunaarummik matuminnga unioqqutitsineq aammalu nalurtaarut manna tunngavigalugu malittarisassiaasimasunik imaluunniit allatut atuuttussaatinneqarsimasunik unioqqutitsineq pineqaatissiissutaasinnaavoq akiliisinneqarnermik Inatsisartut peqqussutaanni ikuallattoornissamik pitsaaliuinissamik ikuallattumillu qamisaasarnermik imaqartumi § 26 imm. 2 naapertorlugu.
§ 28. Nalunaarut atuutilerpoq 1. juni 1987.
Imm. 2. Suliffiit ittujaarisarfiillu nalunaarutip atuutitinneqalernerani atuutitinneqartut maannamullu aalajangersagaasimasut naapertorlugit inatsisinik eqqortitsiviusut nalunaarummi matumani teknikikkut maleruagassiani aalajangersakkani malittarisassianilu taamaallaat atuiffiussapput alliliivigineqassappata, allanngortiteriffiussappata imaluunniit nutaamik pissuseqartumik atuutitinneqalissappata, aammalu allannguutaatinneqarsimasut tamakku nalunaarummi teknikikkut maleruagassianut aalajangersakkanullu sanilliullugit allaassuteqangaatsiarsimappata.
Imm. 3. Aaqqissuussisimanernik typenillu siornagut akuersissutaasimasut atuutitinneqaannassapput.
§ 29. Nalunaarut manna naapertorlugu Namminersornerullutik Oqartussanut pisinnaatitaaffiulersut ulluinnarni ingerlassiviunerat maannakkuugallartoq Grønlands tekniske Organisationimit ingerlassiviuinnarallassaaq.
§ 30. Nalunaarutip matuma maleruagassiat makku kingoraarpai:
- Imerpalasut ikuallajasut Kalaallit Nunaanni atorneqartarnerat pillugu nalunaarusiassatut siunnersuut, GTO-mit suliarineqarsimasoq, 1969-imi junimi nutarterneqarsimasoq.
- GTO-p suliaa "Kalaallit Nunaanni imerpalasut ikuallajasut navianassutsimikkut klasse I, II aamma III-miittut tankeqarfinni, tuniniaasarfinni atuisarfinnilu passunneqartarnerinik malittarisassat 1969-imi junimeersut".
- Kalaallit Nunaanni tankeqarfiit sananeqartarnissaanni pilersaarusiuisarnerni sanaassat imminnut meterinik minnerpaamik akuttussuseqartinneqartarnissaannik missingersuusiat, GTO-mit akuersissutigineqarsimasut.
Namminersornerullutik Oqartussat, ulloq 6. marts 1987.


text:
Big Lebowski tapetti HD
Here Is a the big lebowski wallpaper HD collection For Desktops, Kannettavat, ja Tabletit. täälläWallpaper21.com, on yli kymmenen lakhs taustakuvat ovat ladattavissa. Nämä HD-kuvat lataaja käyttäjille. ja kerättiin avoimen lähdekoodin web. Niin Voit vapaasti käyttää näitä taustakuvat.
the-iso-Lebowski-tapetti-HD1
Jos Like This Big Lebowski tapetti HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.
← Edellinen Story musta tapetti raja HD	Seuraava tarina → christmas chrtree tapetti hd HD	Jätä vastaus Peruuta vastaus	Sähköpostiosoitettasi ei julkaista. Pakolliset kentät on merkitty *Kommentti Nimi * Sähköposti * verkkosivusto KäännösEnglishNederlandsSuomiFrançaisFryskDeutschBahasa MelayuPortuguêsSvenskaAseta Oletuskieli Muokkaa käännöstä	Mainos
Satunnainen virkaaJacksonville Jaguars tapetti HDpelle tapetti HDsirkus tapetti HDmahtava iphone tapetti HDmetro tapetti HDMaggie Q taustakuvia HDsupernova tapetti HDsininen tapetti suunnittelee HDLuo taustakuva HDtehdä oman taustakuvan HD	Mainos

matches: HD HD HD HD hd HD


text:
Korkojen vähentäminen pääomatuloista - Verohallinto
Korkojen vähentäminen pääomatuloista
vuodesta 2013 alkaen−2.11.2014
Korkomenot vähennetään pääomatuloista (TVL 58.1 §).
Korkomenot vähennetään pääomatuloista täysimääräisesti ilman euromääräisiä rajoituksia tai omavastuuosuuksia. Vuonna 2012 asuntovelan koroista vähennyskelpoista oli kuitenkin vain 85 %. Vuonna 2013 vähennyskelpoinen enimmäismäärä on 80 %. Vuodesta 2014 alkaen vähennyskelpoista on 75 % asuntovelan koroista (TVL 58 ja 58 b § sellaisina kuin ne ovat laissa 1515/2011). Tulonhankkimisvelan ja opintovelan korot ovat jatkossakin täysimääräisesti vähennyskelpoisia.
Korkovähennyksen verovaikutus määräytyy pääomatulon verokannan mukaan. Verovaikutus on siten 30 prosenttia vuoden 2012 verotuksessa (32 % 50 000 euroa ylittävältä osalta). Myös ensiasunnon hankintaan otetun lainan korosta saatava verohyöty on pääomatuloista vähennettäessä 30 prosenttia, vaikka alijäämähyvitys onkin 32 % ensiasunnon hankintaan otetun velan koroista.
Mitä korkoja voi vähentää
Vähennyskelpoiset korot on määritelty TVL 58.1 §:ssä ja 58 a §:ssä. Korot ovat TVL 58.1 §:n mukaan vähennyskelpoisia, jos velka:
kohdistuu verovelvollisen tai hänen perheensä vakituisen asunnon hankkimiseen tai peruskorjaukseen (asuntolaina)
on valtion tai Ahvenanmaan maakuntahallituksen takaama opintovelka taikka toisen Euroopan talousalueeseen kuuluvan valtion opintotukijärjestelmään kuuluva julkisyhteisön takaama tai myöntämä opintovelka (opintolaina)
kohdistuu veronalaisen tulon hankkimiseen (tulonhankkimisvelka).
Lisäksi TVL 58 a §:n mukaan takaajalla tai muulla vakuuden asettajalla on oikeus vähentää sitoumuksensa perusteella suorittamansa velan tai sen suorittamista varten ottamansa velan korot siitä alkaen, kun velallinen on todettu maksukyvyttömäksi. Nämä korot ovat kuitenkin vähennyskelpoisia vain, jos alkuperäisellä velallisella olisi ollut oikeus niiden vähentämiseen elinkeinotoimintaan tai maatalouteen kohdistuvina korkoina. Muut kuin TVL 58 §:ssä ja 58 a §:ssä tarkoitetut korot ovat vähennyskelvottomia.
Mikä on asuntolainaa?
Asuntolainaa on velka, joka kohdistuu verovelvollisen tai hänen perheensä vakituisen asunnon hankkimiseen tai peruskorjaukseen (TVL 58.1 § 1 k.).
Vakituinen asunto tarkoittaa kotia
Vakituisella asunnolla tarkoitetaan asuntoa, jota käytetään verovelvollisen tai hänen perheensä pääasiallisena asuntona eli kotina. Perheellä voi yleensä olla vain yksi vakituinen asunto. Vakituisen asunnon käsitteen ulkopuolelle jäävät esim. verovelvollisen vapaa-ajan asunnot ja muut ns. toiset asunnot.
Perheellä on kaksi vakituista asuntoa
Vakituisia asuntoja voi joissakin tilanteissa olla kaksi. Esimerkiksi silloin, kun puolisolla on työpaikka ja asunto toisella paikkakunnalla kuin missä hänellä on perheensä kanssa yhteinen koti (KHO 1978 B II 583 ja 1979 B II 574).
Kun verovelvollisella oli vakituisena asuntona työsuhdeasunto, hänen toisena vakituisena asuntonaan ei pidetty omistusasuntoa, jota hän usein toistuvilla työmatkoillaan sekä hänen perheensä muutoin tilapäisesti käytti asuntonaan (KHO 1978 B II 581, ks. myös KHO 1996/449).
Perheettömällä on kaksi vakituista asuntoa
Naimattomalla verovelvollisella oli työpaikka ja 18 m² vuokra-asunto A:n kunnassa. Hän hankki 165 km:n päässä sijaitsevasta B:n kunnasta omakotitalon, jota hän käytti viikonloppuisin ja lomien aikana ja siellä oli myös kaikki hänen asuntoirtaimistonsa. Omakotitalon hankinnasta johtuneiden velkojen korot katsottiin näissä olosuhteissa asuntolainan koroiksi (KHO 1994/3203 vrt. KHO 1996/448).
Ns. kahden asunnon loukku
Myös silloin, kun verovelvollinen on ostanut uuden asunnon ja entinen asunto on myymättä (ns. kahden asunnon loukku), hänellä voi olla asuntovelkaa kahdesta asunnosta. Kumpaankin asuntoon kohdistuvaa velkaa voidaan pitää asuntovelkana esimerkiksi silloin, kun toinen asunto on verovelvollisen vakituisena asuntona ja toista yritetään myydä aktiivisesti eikä sitä ole vuokrattu tai siirretty muuhun käyttöön (KHO 1994/5103, KVL 1993/310).
Miten ulkomailla asuminen vaikuttaa vakituiseen asuntoon
Vakituisena asuntona voidaan pitää asuntoa myös niissä tilanteissa, joissa verovelvollinen on hankkinut Suomessa ollessaan asunnon Suomesta ja muuttaessaan tilapäisesti ulkomaille, ei vuokraa tätä asuntoa, vaan jättää sen omaan käyttöönsä. Pienen osan vuokraaminen sukulaiselle yhtiövastiketta vastaan ei estä pitämästä asuntoa vakituisena asuntona, kun pääosa asunnosta on varattu perheen käyttöön ulkomailla oloaikana (KHO 1987 B 584, vrt. KHO 1984/213).
Jos verovelvollinen hankkii asunnon ulkomailla ollessaan, velka muuttuu asuntolainaksi vasta, kun asuntoon muutetaan. Jos kuitenkin asunto ostetaan vähän ennen Suomeen muuttoa, voidaan velka katsoa asuntolainaksi jo ennen muuttoa.
Esimerkiksi ulkomailla asuva Suomen kansalainen osti marraskuussa 1992 asunnon Suomesta. Asuntoa ei vuokrattu väliajaksi ja verovelvollinen perheineen muutti asuntoon toukokuussa 1993. Asunnon hankintaan otettua velkaa voitiin pitää asuntolainana jo vuonna 1992.
Asunto on verovelvollisen lasten käytössä
Jos asunto on verovelvollisen lapsen käytössä, asunnon ei yleensä voida katsoa olevan verovelvollisen perheen käytössä (KVL 1975/421). Korkein hallinto-oikeus on kuitenkin päätöksessään KHO 1980 B II 557 katsonut, että kun perheen samassa taloudessa asuvat täysi-ikäiset opiskelevat tyttäret asuivat viereisessä, mutta erillisessä huoneistossa, että kyseessä oli perheen vakituinen asunto. Ratkaisevaa tässä tapauksessa oli, että lapset asuivat vanhempiensa kanssa samassa taloudessa. Päätöksessä KHO 2001:41 katsottiin, että perheen lasten alaikäisinä ollessa heidän lukio-opiskelun aikana opiskelupaikkakunnalla käyttämänsä asunto oli perheen vakituinen asunto, koska vanhempien asuinpaikkakunnalla ei ollut mahdollisuutta lasten lukio-opetukseen (ks. ohje Oman asunnon luovutus).
Avioero ei vaikuta korkoihin eron harkintavaiheessa
TVL 58.1 §:ssä edellytetään, että asunto on ollut verovelvollisen tai hänen perheensä käytössä. Jos toinen puolisoista asuu pysyvästi erillään perheestään, perheen käytössä olevaan asuntoon kohdistuvat korot ovat erillään asuvalle puolisolle asuntolainan korkoja siihen asti kunnes avioeropäätös on lainvoimainen (KVL 1978/198, ks. kuitenkin KHO 2000/3176).
Avopuolisoilla on yhteinen asuntolaina
Asuntolainaksi katsotaan velka, joka kohdistuu verovelvollisen tai hänen perheensä vakituisen asunnon hankkimiseen (ks. KHO 2000/3300). Muut kuin verotuksessa puolisoina käsiteltävät henkilöt eivät tuloverolain mukaan muodosta perhettä. Asunnon hankkimisesta aiheutuvana asuntolainana ei pidetty velkaa, joka kohdistui verovelvollisen avopuolison omistamaan asuntoon (ks. KHO 1996/1512).
Osittain omana asuntona
Rakennuksesta tai huoneistosta voi vain osa olla asumiskäytössä ja osa jossain muussa käytössä, esimerkiksi verovelvollisen oman elinkeinotoiminnan käytössä. Asuntolainaksi katsotaan se osa lainasta, joka pinta-alojen suhteessa kohdistuu asumiskäytössä olevaan osaan (KHO 1980/1120, vrt. luovutusvoitot).
Osan aikaa omana asuntona
Jos asuntoa on vain osan verovuotta käytetty omana vakituisena asuntona ja osan verovuotta asunto on ollut jossain muussa käytössä, asuntolainan osuus lasketaan ajan suhteessa (KHO 1982/5411).
Keskeneräinen rakennus otetaan asuinkäyttöön
Jos verovuonna rakenteilla oleva omakotitalo otetaan heti valmistuttuaan vakituiseen asumiskäyttöön, korot ovat asuntolainan korkoja jo ennen omaan käyttöön ottoa (KHO 1978 II 582, KHO 1979 II 593).
Pelkän tontin hankkiminen lainavaroin myöhempää rakennustarvetta varten ei tee lainasta asuntolainaa. Jos kuitenkin näytetään, että rakentaminen on viivästynyt verovelvollisesta riippumattomista syistä, voidaan velka katsoa asuntolainaksi (KHO 1985 II 590). Hankittavan asunnon käyttötarkoitus on voitava yleensä todeta verotusta toimitettaessa.
Lue lisää korosta osana kauppahintaa.
Asumisoikeusasuntoa varten otettu lainan korot voi vähentää
Nykyisessä vuonna 1993 voimaantulleessa tuloverolaissa (1535/1992) ei ole enää mainintaa asumisoikeuden hankkimisesta johtuvan velan koron rinnastamisesta asuntolainan korkoon. Asumisoikeuden hankkimisesta johtuvan velan korot voidaan kuitenkin katsoa asuntolainan koroksi.
Hallintaoikeuskin voi oikeuttaa lainan korkojen vähentämiseen
Vaikka verovelvollisella ei ole omistusoikeutta asuntoon, voi asuntoon kohdistuva velka joissain tilanteissa olla asuntolainaa. Oikeuskäytännössä on katsottu, että lahjan antaja, joka oli pidättänyt itselleen ja puolisolleen elinikäisen henkilökohtaisen hallinta- ja asumisoikeuden pojalleen lahjoittamaansa kiinteistöön, sai vähentää kiinteistöön kohdistuvat lainan korot asuntolainan korkoina (KHO 1983 II 579, ks. myös KHO 1984 II 592, KHO 1984 II 594 ja KHO 1996/1513).
Vakituisen asunnon peruskorjausta varten otettu laina on asuntolainaa
Asuntolainaksi katsotaan myös velka, joka kohdistuu vakituisen asunnon peruskorjaukseen. Sen sijaan vuosikorjaukseen kohdistuva velka ei ole asuntolainaa vaan ns. muuta velkaa. .
Valtion tai Ahvenanmaan maakuntahallituksen takaama opintolaina
Opintolainalla tarkoitetaan valtion tai Ahvenanmaan maakuntahallituksen takaamaa opintolainaa tai toisen Euroopan talousalueeseen kuuluvan valtion opintotukijärjestelmään kuuluvaa julkisyhteisön takaamaa tai myöntämää opintolainaa (TVL 58.1 § 2 k, 409/2005).
Milloin opintolainan korkoja ei voi vähentää
Muista kuin em. opintolainoista johtuvat korot ovat ns. muun velan korkoja. Ne ovat vähennyskelvottomia.
Opintotukilaissa tai sotilasavustuslaissa tarkoitettuna avustuksena valtion varoista maksettu korko ei myöskään ole vähennyskelpoinen (TVL 58.3 § 1 k).
Jos opiskelijan opintolainan koron maksaa joku muu, esimerkiksi opiskelijan vanhempi, hän ei voi vähentää korkoja. Myöskään opiskelija itse ei voi tällöin vähentää korkoja.
Tulonhankkimista varten otettu velka
Tulonhankkimisvelkaa on velka, joka kohdistuu veronalaisen tulon hankintaan (TVL 58, 1 § 3 k.). Tulo voi olla juoksevaa tuloa, kuten esim. vuokratuloa, osinkotuloa tai korkotuloa. Tulo voi myös perustua arvonnousuun. Tällainen tilanne voi olla kyseessä esimerkiksi silloin, kun verovelvollinen hankkii sijoitusmielessä liikekiinteistön tai teollisuustontin. Jos kiinteistö hankitaan henkilökohtaiseen käyttöön esim. kesäasunnoksi, ei kyseessä ole tulonhankkimisvelka, vaikka kesäasunnon myynnistä olisikin odotettavissa luovutusvoittoa (vrt. KHO 2000:3).
Ratkaisussa KHO 2003:25 puolisot olivat ostaneet asuinhuoneiston hallintaan oikeuttavat osakkeet ja vuokranneet huoneiston välittömästi täysi-ikäiselle lapselleen vuokrasta, joka oli huomattavasti suurempi kuin huoneistosta suoritettu yhtiövastike ja vesimaksu, mutta joka oli vähemmän kuin puolet huoneiston käyvästä vuokrasta. Osakkeiden hankkimista ja huoneiston vuokraamista ei katsottu tehdyn tulonhankkimistarkoituksessa, minkä takia puolisoilla ei ollut oikeutta vähentää osakkeiden hankkimiseksi otetun lainan korkoja tulonhankkimisvelan korkoina.
Ennen vuotta 1993 otetut ansiotoiminnan velat ovat tulonhankkimisvelkaa
Tulonhankkimisvelan käsite on laajempi kuin vuoden 1989 tuloverolain mukainen ansiotoiminnan käsite. Kaikki ne velat, jotka on aikaisemmin katsottu ansiotoiminnan velaksi, ovat vuodesta 1993 alkaen tulonhankkimisvelkaa. Tulonhankkimisvelkaa on esimerkiksi edustajan auton hankintaan (vrt. KHO 2000:6), soittimen hankintaan, lopetettuun yritystoimintaan tai yritysosuuden hankintaan liittyvät velat vastaavissa tapauksissa kuin ne oikeuskäytännössä ennen vuotta 1993 katsottiin ansiotoiminnan velaksi (ks. edellä Menetetty lainapääoma). Vahingonkorvauksiin liittyvien korkojen vähentämisestä ks. Korkeimman hallinto-oikeuden päätökset: Vahingonkorvaus yms.
Velka on otettu pienimuotoista sijoitustoimintaa varten
Tulonhankkimisvelaksi voidaan katsoa esimerkiksi pienimuotoiseen sijoitustoimintaan, kuten osakkeiden tai yhden vuokrattavan asunnon hankkimiseksi otettu velka.
Sijoitustoiminnan ei voida edellyttää tuottavan tuloa samana vuonna, kun velka on otettu ja omaisuus hankittu. Esimerkiksi metsän hankintaan otetun velan korot voidaan katsoa tulonhankkimisvelan koroiksi, vaikka metsä ei tuottaisikaan tuloa samana vuonna tai edes saman omistajan omistusaikana
Tulonhankkimisvelka, joka kohdistuu ansiotuloon
Yleensä tulonhankkimisvelka kohdistuu veronalaiseen pääomatuloon. Tulonhankkimisvelka voi kuitenkin kohdistua myös veronalaiseen ansiotuloon. Keskusverolautakunta on katsonut päätöksessään KVL 1994/216, että lainaa, jonka verovelvollinen oli ottanut maksaakseen työsopimuksen kilpailukieltolausekkeen rikkomisesta määrätyn vahingonkorvauksen, oli pidettävä TVL 58.1 § 3 kohdassa tarkoitettuna tulonhankkimisvelkana. Tässä tapauksessa laina kohdistui veronalaisen ansiotulon hankkimiseen. Korko vähennetään kuitenkin aina pääomatulosta.
Lue lisää lainan liitännäiskuluista.
Osakaslainan vähennyskelpoisuuden määrittää käyttötarkoitus
Osakaslaina luetaan TVL 53 a §:n nojalla lainansaajan pääomatuloksi. Vaikka osakaslaina luetaan tuloksi, siitä maksettua korkoa ei kuitenkaan vielä tällä perusteella voida pitää tulonhankkimisvelan korkona (TVL 58.7 §). Vähennyskelpoisuuden kannalta ratkaisevaa on se, miten osakaslaina käytetään. Jos osakaslaina käytetään oman asunnon hankkimiseen, korko on vähennyskelpoinen asuntovelan korkona. Jos osakaslainalla hankitaan esim. vuokrattava asunto, korko on vähennyskelpoista tulonhankkimisvelkaa. Sen sijaan, jos osakaslaina käytetään esim. kesäasunnon hankkimiseen, kyseessä on vähennyskelvoton kulutusluotto.
Elantomenoihin kohdistuva velka ei ole tulonhankkimisvelkaa
Tulonhankkimisvelaksi ei voida katsoa elantomenoihin tai muuhun henkilökohtaiseen käyttöön tulevan omaisuuden hankintaan kohdistuvia velkoja. Tällaisia ovat esimerkiksi kesämökin, auton, veneen tai lomamatkan hankintaan otetut velat. Tulonhankkimisvelkana ei myöskään voida pitää arvokkaiden korujen, taulujen ja tai muiden taide-esineiden hankintaan otettua velkaa, ellei toimintaa voida osoittaa sijoitustoiminnaksi esim. aiemman myyntitoiminnan perusteella. Tulonhankkimisvelkana ei voida pitää takausvelkaa, ellei se liity omaan yritystoimintaan niin, että se sillä perusteella katsottaisiin tulonhankkimisvelaksi.
Velka on vain osittain tulonhankkimisvelkaa
Velalla hankittu omaisuus voi olla myös osittain omassa käytössä ja osittain tulonhankkimistoiminnassa. Tällöin on velan korkokin jaettava käyttötarkoituksen mukaan.
Keskusverolautakunta on päätöksessään (KVL 1993/188, ei julk.) katsonut, että verovelvollinen sai vähentää lomakiinteistön hankintaan liittyvien velkojen korot tulonhankkimisvelan korkoina siltä osin kuin korkojen on katsottava liittyvän hakijan vuokraustoimintaan. Siltä osin kuin lomakiinteistön hankintaan otetun lainan korkojen on katsottava liittyvän hakijan omaan vapaa-ajan käyttöön, korot ovat muun velan korkoja.
Harrastustoimintaan liittyvän velan korkoja ei voi vähentää
Verovelvollinen voi hankkia velalla esim. hevosen tai golf-osakkeen, jota hän käyttää harrastustoiminnassaan. Jos hänellä on tästä toiminnasta tuloja, ne ovat veronalaista tuloa. Tällaisen velan korot katsotaan muun velan koroiksi. Ne ovat vähennyskelvottomia.
Missä tapauksissa takausvelan korot voi vähentää
TVL 58 a §:n mukaan takaajalla tai muun vakuuden asettajalla on oikeus vähentää sitoumuksensa perusteella suorittamansa velan korot, jotka ovat kertyneet siitä alkaen, kun velallinen on todettu maksukyvyttömäksi (esimerkiksi todettu ulosotossa varattomaksi). Takausvelan korkojen vähentämistä koskevaa TVL 58 a §:ää sovellettiin ensimmäisen kerran vuodelta 1999 toimitettavassa verotuksessa.
Nämä korot ovat kuitenkin vähennyskelpoisia vain, jos alkuperäisellä velallisella olisi ollut oikeus niiden vähentämiseen elinkeinotoimintaan tai maatalouteen kohdistuvina korkoina.
Myös vakuuden antaja voi saada vähennyksiä
Takaajalla ja sellaisella henkilöllä, joka on asettanut omaisuutensa vakuudeksi toisen velasta, on oikeus korkojen vähentämiseen. Esimerkiksi pantiksi annetun omaisuuden omistajalla on oikeus vähentää pantin realisoinnin yhteydessä suoritetusta määrästä osuus, joka vastaa velasta maksettua korkoa.
Elinkeinotoimintaan ja maatalouteen kohdistuvien velkojen korot voi vähentää
Vain sellaiset korot, jotka alkuperäisellä velallisella kohdistuvat elinkeinotoimintaan tai maatalouteen, ovat takaajalla tai muulla vakuuden asettajalla vähennyskelpoisia. Näin ollen ne korot, jotka alkuperäisellä velallisella kohdistuvat esimerkiksi oman asunnon tai vuokrattavan huoneiston hankintaan eivät ole takaajalle tai vakuuden asettajalle vähennyskelpoisia.
Takaajan korkoihin sovelletaan henkilöverotuksen säännöksiä
Takaajan korkojen vähentämiseen sovelletaan korkomenoja koskevia henkilöverotuksessa yleisesti sovellettavia säännöksiä.
Alkuperäinen velallinen on maksanut hyvityksen
Jos alkuperäinen velallinen on vastuunsa perusteella maksanut takaajalle tai muulle vakuuden asettajalle hyvityksen, hänellä on oikeus korkoa koskevien säännösten mukaan vähentää siihen sisältyvä velan korkoa vastaava osuus. Esimerkiksi, jos valtio maksaa valtion takaaman opintolainan, alkuperäinen velallinen saa vähentää valtiolle maksamaansa suoritukseen sisältyvän koron osuuden opintolainan korkona.
Mitä korkoja ei voi vähentää
Ns. muun velan korot eivät ole vähennyskelpoisia
Tuloverolain 58.1 §:ssä ja 58 a §:ssä luetellaan ne korot, jotka ovat vähennyskelpoisia. Luettelo on tyhjentävä. Muut korot eivät ole vähennyskelpoisia (ns. muun velan korot). Esimerkiksi kulutusluottojen korot eivät ole vähennyskelpoisia. Kulutusluottoja ovat elantomenoja ja muita henkilökohtaisia menoja varten otetut velat.
Verovapaan tulon korot eivät ole vähennyskelpoisia
Vain veronalaisen tulon hankintaan kohdistuvat korot ovat vähennyskelpoisia (TVL 58.1 § 3 k.). Tämän vuoksi verovapaaseen tuloon kohdistuva korkomeno ei ole vähennyskelpoinen. Esimerkiksi verovapaan talletuksen tekemiseksi otetun velan korko ei ole vähennyskelpoinen.
Vuodesta 2005 lähtien osinko voi olla verovapaata. Tällaiseen verovapaan osinkotulon hankkimiseen kohdistuneen velan korko on erikseen säädetty vähennyskelpoiseksi (TVL 58.1 § 3 k, 716/2004).
Korkotulon lähdeverolain tarkoittamaan korkotuloon liittyviä korkomenoja ei voi vähentää
Korko, joka kohdistuu korkotulon lähdeverosta annetussa laissa tarkoitettuun korkotuloon, ei ole vähennyskelpoinen (ks. KVL 1998/142, kohdassa tulonhankkimisvelka). Verovelvollisella ei myöskään ole oikeutta vähentää korkoa, joka kohdistuu korkotulon lähdeverosta annetun lain mukaisen joukkovelkakirjan luovutuksen yhteydessä saatuun jälkimarkkinahyvitykseen (TVL 58.4 § 1 k.).
Eläkesäästämiseen kohdistuvat korot eivät ole vähennyskelpoisia
Verovelvollisella ei ole oikeutta vähentää sellaisen lainan korkoja, joka kohdistuu vapaaehtoiseen yksilölliseen eläkevakuutukseen tai pitkäaikaissäästämissopimukseen (TVL 58.4 § 2 k.).
Etukäteen maksetut korot eivät ole vähennyskelpoisia
Korko, joka on maksettu ennen aikaa, jolta se on laskettu, on vähennyskelpoinen vain siltä osin kuin se kohdistuu verovuoteen ja sitä seuraavaan vuoteen (TVL 58.2 §).
Opintotukilain mukainen avustuksen korot eivät ole vähennyskelpoisia
Verovelvollisella ei ole oikeutta vähentää korkoa, joka on maksettu valtion varoista opintotukilaissa tai sotilasavustuslaissa tarkoitettuna avustuksena (TVL 58.3 § 1 k.).
Aravalainan korot eivät ole vähennyskelpoisia
Vähennyskelvoton on myös korko, joka on maksettu aravalain 7.1 §:n 1−4 kohdan nojalla myönnetystä lainasta tai asuntotuotantolain 6.1 §:n 5 tai 6 kohdan nojalla 1 päivänä tammikuuta 1991 tai sen jälkeen myönnetystä lainasta (TVL 58.3 § 2 k.).

matches:
§ 1
§ 2
§ 1
§ 3
§ 3
§ 3
§ 3
§ 1
§ 2
§ 1
§ 2


text:
Marine pyyhin ForBoat.eu Findland
Marine pyyhin ForBoat.eu Findland . Tilaa verkosta suoraan tukkumyyjälle Nova Argonautica yli 20 tuhatta veneen varustetta ja varaosaa halvemmalla hinnalla .
Universal pyyhkijänsulat 500 mm ForBoat.eu Findland, Lapa muovi pyyhkimet art. 3838135/236/245/255 , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
Universal pyyhkijänsulat 400mm ForBoat.eu Findland, Lapa muovi pyyhkimet art. 3838135/236/245/255 , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
Universal pyyhkijänsulat 300 mm ForBoat.eu Findland, Lapa muovi pyyhkimet art. 3838135/236/245/255 , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
1 tuulilasinpyyhkimen kytkin ForBoat.eu Findland, Universal keinukytkintä yksi pyyhin. Sama kuin Carling vaihtaa koot ja muoto. Jännite 12/24 v LED-valaistus. -Off, N. 3 intermittence tasoa osoittama LED, 2 nopeuden (kun saa pyyhin), itsepysäköinti, automaattinen pesuohjelmalla. , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
w70 hd-pyyhin isoihin veneisiin 12 v
w70 hd-pyyhin isoihin veneisiin 12 v ForBoat.eu Findland, W70 HD -pyyhkijä suurille veneille. , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
262.01€ 154.59€ Veroton hinta: 154.59€
w40 hd pyyhkimet suurten veneiden moottorille 12 v
w40 hd pyyhkimet suurten veneiden moottorille 12 v ForBoat.eu Findland, W40 HD -pyyhkimet suurille veneille. , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
w40 hd pyyhkimet suurille veneille 24v
w40 hd pyyhkimet suurille veneille 24v ForBoat.eu Findland, W40 HD -pyyhkimet suurille veneille. , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
Virroittimenvarsi MUSTA 60/90 CM Pyyhkijänsulka Roca W38
Virroittimenvarsi MUSTA 60/90 CM Pyyhkijänsulka Roca W38 ForBoat.eu Findland, Roca W38 -pyyhkijärjestelmä suurille veneille. , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
virroittimen varsi mm.490-580
virroittimen varsi mm.490-580 ForBoat.eu Findland, Ruostumaton teräs virroittimen arm pyyhkimet art. 3838012-24-30 , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
82.99€ 49.80€ Veroton hinta: 49.80€
virroittimen varsi mm.390-470
virroittimen varsi mm.390-470 ForBoat.eu Findland, Ruostumaton teräs virroittimen arm pyyhkimet art. 3838012-24-30 , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
80.21€ 48.13€ Veroton hinta: 48.13€
Virroittimen varsi INOX 60/90 CM Pyyhkijänsulka Roca W38
Virroittimen varsi INOX 60/90 CM Pyyhkijänsulka Roca W38 ForBoat.eu Findland, Roca W38 -pyyhkijärjestelmä suurille veneille. , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
Virroittimen säädettävä RST 800-1000 mm
Virroittimen säädettävä RST 800-1000 mm ForBoat.eu Findland, Säädettävä virroittimen varren ruostumaton teräs , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
352.99€ 211.79€ Veroton hinta: 211.79€
Vaihtoharja L280 Manuaalinen tuulilasinpyyhin
Vaihtoharja L280 Manuaalinen tuulilasinpyyhin ForBoat.eu Findland, Käsi tuulilasinpyyhkijä, varustettuna varsi ja terä. , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
Uuden tyyppinen tuulilasinpyyhin pienille veneille 12 v 88x 55 mm
Uuden tyyppinen tuulilasinpyyhin pienille veneille 12 v 88x 55 mm ForBoat.eu Findland, Uuden tyyppinen tuulilasinpyyhin pienille veneille. , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
Tuulilasinpyyhkimet suurille veneille 12 v 55 x 200 mm
Tuulilasinpyyhkimet suurille veneille 12 v 55 x 200 mm ForBoat.eu Findland, Tuulilasinpyyhkimet suurille veneille. , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
Tuulilasinpyyhkimen moottori MTM 24V Lyhyt akseli
Tuulilasinpyyhkimen moottori MTM 24V Lyhyt akseli ForBoat.eu Findland, Tuulilasinpyyhkimet suurille veneille. , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
Tuulilasinpyyhkimen moottori MTM 12V Lyhyt akseli
Tuulilasinpyyhkimen moottori MTM 12V Lyhyt akseli ForBoat.eu Findland, Tuulilasinpyyhkimet suurille veneille. , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
Tuulilasinpyyhkijän virroittimen varsi Inox MTM, laajennettava 450-550
Tuulilasinpyyhkijän virroittimen varsi Inox MTM, laajennettava 450-550 ForBoat.eu Findland, Ruostumattomasta teräksestä valmistetut pyyhkijän varret. , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
129.88€ 76.63€ Veroton hinta: 76.63€
Tuulilasinpyyhkijän virroitin MTM Inox, laajennettava 550-650
Tuulilasinpyyhkijän virroitin MTM Inox, laajennettava 550-650 ForBoat.eu Findland, Ruostumattomasta teräksestä valmistetut pyyhkijän varret. , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
Tuulilasinpyyhkijä roca W38 pitkä 24v
Tuulilasinpyyhkijä roca W38 pitkä 24v ForBoat.eu Findland, Roca W38 -pyyhkijärjestelmä suurille veneille. , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
643.39€ 379.60€ Veroton hinta: 379.60€
terät mm.600
terät mm.600 ForBoat.eu Findland, Pyyhin bladein ruostumaton teräs, musta maalattu ei-heijastus , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
82.59€ 49.55€ Veroton hinta: 49.55€
terät mm.500
terät mm.500 ForBoat.eu Findland, Pyyhin bladein ruostumaton teräs, musta maalattu ei-heijastus , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
Sarja suihkukivi vettä
Sarja suihkukivi vettä ForBoat.eu Findland, Sprayerwith yhteyksiä ja letku mt. 1,10 ja lasinpyyhkimet. , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
säiliö ikkunanpuhdistimelle pumpulla
säiliö ikkunanpuhdistimelle pumpulla ForBoat.eu Findland, Polyeteeni säiliö ikkunanpesijä sähköinen pumppu 12V. Kiinnike ruostumatonta terästä. Koon mm. 125x145x215h. Kapasiteetin lt 2.5 , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
79.11€ 47.46€ Veroton hinta: 47.46€
säädettävä pyyhkimen varsi mm.395 - mm.481
säädettävä pyyhkimen varsi mm.395 - mm.481 ForBoat.eu Findland, Pyyhin arm AISI 316 ruostumaton teräs ja muovi, säädettävissä päässä 481 mm. 395 mm. Se cab poistetaan puhdistaa tuulilasin taiteen. 3838012/24/30/42/44 , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
53.57€ 32.14€ Veroton hinta: 32.14€
säädettävä pyyhkimen varsi 220 mm - 300 mm ForBoat.eu Findland, Pyyhin varsi ruostumaton teräs säädettävissä art. 3838012/24/30/42/44from mm. 220 mm. 300. , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
Ruostumattomasta teräksestä valmistettu varsi 360/480
Ruostumattomasta teräksestä valmistettu varsi 360/480 ForBoat.eu Findland, Tuulilasinpyyhkimet suurille veneille. , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
Ruostumattomasta teräksestä valmistettu musta varsi 280 360 mm Roca w5 -standardin tuulilasiin ForBoat.eu Findland, Roca tuulilasinpyyhin pienille veneille. Moottori, jossa oikealla tai vasemmalla säädettävä itsepysäköinti. 90 ° tai 110 ° pyyhkäisyalue. Täydennetään pyyhinvarsilla ja poltetulla teräksellä. , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
roca w38 pyyhkijärjestelmä suurille veneille 840 mm
roca w38 pyyhkijärjestelmä suurille veneille 840 mm ForBoat.eu Findland, Roca W38 -pyyhkijärjestelmä suurille veneille. , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
145.50€ 85.84€ Veroton hinta: 85.84€
roca w38 pyyhkijärjestelmä suurille veneille 810 mm
roca w38 pyyhkijärjestelmä suurille veneille 810 mm ForBoat.eu Findland, Roca W38 -pyyhkijärjestelmä suurille veneille. , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
96.40€ 56.87€ Veroton hinta: 56.87€
roca w38 -pyyhkijärjestelmä suurille veneille 900 mm
roca w38 -pyyhkijärjestelmä suurille veneille 900 mm ForBoat.eu Findland, Roca W38 -pyyhkijärjestelmä suurille veneille. , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
pyyhkimien siipien varsi
pyyhkimien siipien varsi ForBoat.eu Findland, Varaosat armfor pyyhin 3838002 - 3838279/80. , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
8.97€ 5.38€ Veroton hinta: 5.38€
Pyyhkimen varsi Virroitin MTM Inox, laajennettava 650-800MM
Pyyhkimen varsi Virroitin MTM Inox, laajennettava 650-800MM ForBoat.eu Findland, W70 HD -pyyhkijä suurille veneille. , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
Pyyhkimen moottori ruostumaton Aa 12v
Pyyhkimen moottori ruostumaton Aa 12v ForBoat.eu Findland, Tuulilasinpyyhin pienille veneille. , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
Pyyhkimen moottori MTM 24v x 70w
Pyyhkimen moottori MTM 24v x 70w ForBoat.eu Findland, W70 HD -pyyhkijä suurille veneille. , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
Pyyhkimen moottori MTM 24V pitkä
Pyyhkimen moottori MTM 24V pitkä ForBoat.eu Findland, Tuulilasinpyyhkimet suurille veneille. , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
Pyyhkijänsulka Roca L280 ForBoat.eu Findland, Poltettu teräsreuna Extraflex-pyyhkijänsulat. , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
Pyyhkijänsulka 2,5l 24v ForBoat.eu Findland, Pesusarjan säiliö sisäänrakennetulla sähköpumpulla. , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
Pyyhkijänsulka 2,5l 12v ForBoat.eu Findland, Pesusarjan säiliö sisäänrakennetulla sähköpumpulla. , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
pyyhkijänsulat mm.400 ForBoat.eu Findland, Pyyhin bladein ruostumaton teräs, musta maalattu ei-heijastus , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
68.22€ 40.93€ Veroton hinta: 40.93€
Pyyhkijän pyyhkimen kallio W5 ruostumaton 12v
Pyyhkijän pyyhkimen kallio W5 ruostumaton 12v ForBoat.eu Findland, Roca tuulilasinpyyhin pienille veneille. , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
Pyyhkijän pyyhkimen kallio W5 24v Inox
Pyyhkijän pyyhkimen kallio W5 24v Inox ForBoat.eu Findland, Roca tuulilasinpyyhin pienille veneille. , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
Pyyhkijän pyyhkimen kallio W38 pitkä 12v
Pyyhkijän pyyhkimen kallio W38 pitkä 12v ForBoat.eu Findland, Roca W38 -pyyhkijärjestelmä suurille veneille. , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
Pyyhkijän pyyhkimen kallio W10wp pitkä 24v
Pyyhkijän pyyhkimen kallio W10wp pitkä 24v ForBoat.eu Findland, Tuulilasinpyyhkimet suurille veneille. , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
Pyyhkijän pyyhkimen kallio W10wp pitkä 12v
Pyyhkijän pyyhkimen kallio W10wp pitkä 12v ForBoat.eu Findland, Tuulilasinpyyhkimet suurille veneille. , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
punainen led-vedenpitävä ip68 -kytkin 2-asentoinen on-off-asento 4 n. liittimien pyyhkimet - navigointi- / ankkurivalot ForBoat.eu Findland, Nitriilitiiviste IP68 vesitiivis 12 / 24V (20 / 10A) keinukytkimet. Punaisella LED-valolla, joka syttyy, kun kytkin aktivoidaan. , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
Poltettu teräsreuna Extraflex-pyyhkijänsulat L355 ForBoat.eu Findland, Poltettu teräsreuna Extraflex-pyyhkijänsulat. , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
Poltettu teräsreuna Extraflex-pyyhkijänsulat L330 ForBoat.eu Findland, Poltettu teräsreuna Extraflex-pyyhkijänsulat. , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
Poltettu teräsreuna Extraflex-pyyhkijänsulat L300 ForBoat.eu Findland, Poltettu teräsreuna Extraflex-pyyhkijänsulat. , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
Poltettu teräsreuna Extraflex-pyyhkijänsulat 560 mm ForBoat.eu Findland, Poltettu teräsreuna Extraflex-pyyhkijänsulat. , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
Poltettu ruostumattomasta teräksestä valmistettavat pyyhkimen varret 480 620 mm ForBoat.eu Findland, Roca tuulilasinpyyhkimet suurille veneille. , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
Poltettu ruostumattomasta teräksestä valmistettavat pyyhkimen varret 305 <> 457 mm
Poltettu ruostumattomasta teräksestä valmistettavat pyyhkimen varret 305 457 mm ForBoat.eu Findland, Roca tuulilasinpyyhkimet suurille veneille. , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
Pantografo säädettävä RST 400-600 mm ForBoat.eu Findland, Säädettävä virroittimen varren ruostumaton teräs , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
Pantografo Inox säädettävissä 600-800 mm ForBoat.eu Findland, Säädettävä virroittimen varren ruostumaton teräs , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
nitriilitiiviste ip68 vedenpitävä 12 / 24v (20 / 10a) keinukytkin pyyhkimet - navigointi- / ankkurivalot 2 on-on-off-asennossa 4n. terminaalit ForBoat.eu Findland, Nitriilitiiviste IP68 vesitiivis 12 / 24V (20 / 10A) keinukytkimet. Valkoisella LED-valolla, joka syttyy, kun kytkin aktivoidaan. , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
Muoviset Extraflex-pyyhkijänsulat Extraflex L455
Muoviset Extraflex-pyyhkijänsulat Extraflex L455 ForBoat.eu Findland, Tuulilasinpyyhkimet suurille veneille. , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
Muoviset Extraflex-pyyhkijänsulat Extraflex L405
Muoviset Extraflex-pyyhkijänsulat Extraflex L405 ForBoat.eu Findland, Tuulilasinpyyhkimet suurille veneille. , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
Muoviset Extraflex-pyyhkijänsulat Extraflex L380
Muoviset Extraflex-pyyhkijänsulat Extraflex L380 ForBoat.eu Findland, Tuulilasinpyyhkimet suurille veneille. , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..
MTM Inox laajennettava 450-550MM pyyhinvarsi ForBoat.eu Findland, Kiillotetut ruostumattomasta teräksestä säädettävät pyyhkimen varret. , Katso "Technical data" -painike nähdäksesi täydelliset tekniset tiedot..

matches: HD hd hd HD hd hd HD HD HD


text:
AIVAN YKSIN ohjelmatiedot - Telsu.fi
ReseptitNauris.fiTietovisatHoroskooppiVaihtoautotBlogitSanakirja
Haulla aivan yksin löytyy 23 aiemmin esitettyä tv-ohjelmaa.
Aivan yksinS
ke 12.02. klo 11.30 - 12.10
4/4. Andreas, 16, nauttii hiihtämisestä ja unelmoi suuresta erämaaseikkailusta. Nyt hän tarttuu niinkin isoon haasteeseen kuin Ruijan ylänköön. Kuinka nuori Andreas selviää aivan yksin päivästä toiseen, ilman isää ja äitiä? Norjalainen sarja ihmisistä, jotka haastavat itsensä lähtemään luontoon aivan yksin. HD
ke 05.02. klo 11.30 - 12.10
3/4. Anna, 22, on usein ajatellut, että hän voisi käyttää kuukauden kesälomastaan ja taivaltaa poikki koko Norjan, itärajan tuntuman Femundjärveltä länsirannikon Måløyn satamakaupunkiin. Juuri ennen retken alkua Annan isoisä kuolee. Anna haluaa lähteä reissuun siitä huolimatta, mutta retken aikana koetut pelot ja vastoinkäymiset pääsevät yllättämään hänet. Norjalainen sarja ihmisistä, jotka haastavat itsensä lähtemään luontoon aivan yksin. HD
ke 29.01. klo 11.30 - 12.15
2/4. Johan on 17-vuotias taiteilijasielu, joka aikoo lähteä ensi kerran pitkälle vaellukselle aivan yksin. Hän valitsee kohteekseen mahtavan Saltfjelletin kansallispuiston. Johan haluaa kokea suurta rakkautta luontoa kohtaan, mutta jatkuva tuuli ja sade tekevät retkestä haastavan. Onneksi hänellä on mukanaan uskollinen nelijalkainen ystävänsä Jarvi. Norjalainen sarja ihmisistä, jotka haastavat itsensä lähtemään luontoon aivan yksin. HD
Aivan yksinSu
pe 24.01. klo 16.45 - 17.25
Osa 4/4. Thor Håkon, 24, rakastaa kotikaupunkiaan Osloa. Nyt hän haluaa tutkia sekä omia rajojaan että kaupungin raja-alueita niin maalla kuin merellä. Niinpä hän lähtee kiertämään koko Oslon, mukanaan vain rinkka ja riippumatto. Seikkailusta tulee kuitenkin paljon rankempi kuin hän luuli. Norjalainen sarja ihmisistä, jotka haastavat itsensä lähtemään luontoon aivan yksin. (U) HD
to 23.01. klo 16.40 - 17.25
Osa 3/4. Muusikko Kaia, 26, haluaa kokeilla rajojaan yksin luonnon helmassa. Teltan pystyttäminen on hänelle aivan uusi kokemus, mutta nyt hän aikoo kuitenkin leiriytyä luontoon ja valloittaa muutamia Jotunheimenin huippuja. Lähes pystysuorien vuoristopolkujen kapuaminen herättää kuitenkin monenlaisia tunteita. Norjalainen sarja ihmisistä, jotka haastavat itsensä lähtemään luontoon aivan yksin. (U) HD
ke 22.01. klo 16.40 - 17.20
Osa 2/4. Norjalainen Willy jatkaa vaellustaan Ylä-Paatsjoen kansallispuistossa, Suomen ja Venäjän välimaastossa. Tällaisesta elämästä hän on aina haaveillut, mutta pystyykö rokkari elämään erakkona kokonaisen kuukauden? Entä kohtaako hän karhun, kun hän taittaa taivalta kohti kolmen valtakunnan rajapyykkiä? Norjalainen sarja ihmisistä, jotka haastavat itsensä lähtemään luontoon aivan yksin. (U) HD
ke 22.01. klo 11.30 - 12.10
Uusi kausi, 1/4. Pia, 25, ei ole koskaan ollut pitkällä hiihtoretkellä, mutta hän haluaa kokea upeita luontoelämyksiä. Pia pakkaa mukaansa pulkan ja videokameran ja lähtee 350 kilometrin taipaleelle, joka kulkee kolmen kansallispuiston ja tunturialueen poikki. Vakavasta syömishäiriöstä kärsinyt Pia aikoo nousta tunturin huipulle sekä testata kehonsa kestävyyttä. Norjalainen sarja ihmisistä, jotka haastavat itsensä lähtemään luontoon aivan yksin. HD
ti 21.01. klo 16.45 - 17.25
Sarja alkaa, osa 1/4. Rockmuusikko Willy, 24, haluaa kokeilla rajojaan yksin luonnon helmassa. Black metal on Willyn suuri intohimo, mutta nyt hän vaihtaa kitaran kelomökkiin ja viettää kuukauden Ylä-Paatsjoen kansallispuistossa autiotuvissa ja laavuilla. Hänelle selviää kuitenkin pian, että asia olisi pitänyt valmistella paremmin. Norjalainen sarja ihmisistä, jotka haastavat itsensä lähtemään luontoon aivan yksin. (U) HD
to 29.08.2019 13.10 - 13.50
Osa 4/4. Thor Håkon, 24, rakastaa kotikaupunkiaan Osloa. Nyt hän haluaa tutkia sekä omia rajojaan että kaupungin raja-alueita niin maalla kuin merellä. Niinpä hän lähtee kiertämään koko Oslon, mukanaan vain rinkka ja riippumatto. Seikkailusta tulee kuitenkin paljon rankempi kuin hän luuli. Norjalainen sarja ihmisistä, jotka haastavat itsensä lähtemään luontoon aivan yksin. HD
ma 26.08.2019 11.30 - 12.10
to 22.08.2019 13.10 - 13.50
Osa 3/4. Muusikko Kaia, 26, haluaa kokeilla rajojaan yksin luonnon helmassa. Teltan pystyttäminen on hänelle aivan uusi kokemus, mutta nyt hän aikoo kuitenkin leiriytyä luontoon ja valloittaa muutamia Jotunheimenin huippuja. Lähes pystysuorien vuoristopolkujen kapuaminen herättää kuitenkin monenlaisia tunteita... Norjalainen sarja ihmisistä, jotka haastavat itsensä lähtemään luontoon aivan yksin. HD
ma 19.08.2019 11.30 - 12.10
to 15.08.2019 13.10 - 13.50
Osa 2/4. Norjalainen Willy jatkaa vaellustaan Ylä-Paatsjoen kansallispuistossa, Suomen ja Venäjän välimaastossa. Tällaisesta elämästä hän on aina haaveillut, mutta pystyykö rokkari elämään erakkona kokonaisen kuukauden? Entä kohtaako hän karhun taittaessaan taivalta kohti kolmen valtakunnan rajapyykkiä? Norjalainen sarja ihmisistä, jotka haastavat itsensä lähtemään luontoon aivan yksin. HD
ma 12.08.2019 11.30 - 12.10
to 08.08.2019 13.10 - 13.50
Sarja alkaa, osa 1/4. Rockmuusikko Willy, 24, haluaa kokeilla rajojaan yksin luonnon helmassa. Black metal on Willyn suuri intohimo, mutta nyt hän vaihtaa kitaran kelomökkiin ja viettää kuukauden Ylä-Paatsjoen kansallispuistossa autiotuvissa ja laavuilla. Hänelle selviää kuitenkin pian, että asia olisi pitänyt valmistella paremmin. Norjalainen sarja ihmisistä, jotka haastavat itsensä lähtemään luontoon aivan yksin. HD
ma 05.08.2019 11.30 - 12.10
ti 21.05.2019 13.15 - 13.55
pe 17.05.2019 13.00 - 13.44
ti 14.05.2019 13.50 - 14.30
pe 10.05.2019 13.00 - 13.45
ti 07.05.2019 13.50 - 14.30
pe 03.05.2019 13.00 - 13.40
Uusi sarja, osa 1/4. Rockmuusikko Willy, 24, haluaa kokeilla rajojaan yksin luonnon helmassa. Black metal on Willyn suuri intohimo, mutta nyt hän vaihtaa kitaran kelomökkiin ja viettää kuukauden Ylä-Paatsjoen kansallispuistossa autiotuvissa ja laavuilla. Hänelle selviää kuitenkin pian, että asia olisi pitänyt valmistella paremmin. Norjalainen sarja ihmisistä, jotka haastavat itsensä lähtemään luontoon aivan yksin. HD
ti 30.04.2019 13.50 - 14.30
www.telsu.fi > ohjelmatiedot > Aivan yksin
Aivan yksin
Arvosana 4.2/5, annettu 5 ääntä.
Simpsonit20:30 - 21:00 Sub Peltsin ja Tomin retkeilyvinkit20:50 - 21:00 Yle TV2 The Affair21:00 - 22:50 AVA Vihdoin yhdessä21:00 - 22:00 TLC SAS: Erikoisjoukkojen kovassa koulussa21:00 - 21:50 Yle TV2 Hurjia perinnejuhlia maailmalta21:00 - 22:00 AlfaTV Rillit huurussa21:00 - 21:30 Jim Jackie Malton: Rikollisen jäljillä21:05 - 21:55 Yle TV1 Arman ja Suomen rikosmysteerit22:00 - 23:00 Jim Cold Courage22:00 - 22:55 FOX Das Boot - Sukellusvene U-61222:35 - 23:30 Yle TV2 Manon22:40 Yle Teema & Fem Epäilyksen siemen23:05 - 23:50 Yle TV1 Äiti, olen poika23:50 - 00:35 Yle TV1 Sub.doc: Vapaat sielut - Spirits of St. Louisin tarina14.8. klo 01:10 - 02:15 Sub
Colonia21:00 - 23:10 Frii IMDb 7.1 Lain vartija21:00 Yle Teema & Fem IMDb 7.6 Hei kliffaa hei!21:00 - 22:55 Sub IMDb 4.8 Beck: Japanilainen maalaus21:00 - 23:00 Nelonen IMDb 5.7 Total Recall - unohda tai kuole21:00 - 23:10 Kutonen IMDb 7.5 Drive Hard21:00 - 22:55 Hero IMDb 4.3 Johnny English - Uudestisyntynyt22:00 - 00:00 TV5 IMDb 6.1 T2 Trainspotting22:55 - 01:10 Sub IMDb 8.1 Miehuusvuodet23:40 Yle Teema & Fem IMDb 7.0 Borat14.8. klo 00:35 - 02:10 FOX IMDb 7.3
Pinnalla juuri nyt: Epäilyksen siemen, Emmerdale, Vain kuolleen ruumiini yli, Karjalan kunnailla, Kauniit ja rohkeat, MasterChef Australia, Vihdoin yhdessä, Salatut elämät, CSI: Miami, The Affair

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
Asetus työttömyysturvalain täytäntöönpanosta… 732/1997 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1997 › 732/1997
kumotaan työttömyysturvalain täytäntöönpanosta 2 päivänä marraskuuta 1984 annetun asetuksen (742/1984) 2 §,
muutetaan 3 §:n 1 momentti ja 4 §, sellaisena kuin niistä on 3 §:n 1 momentti asetuksessa 790/1994, sekä
lisätään asetukseen uusi 2 a luku seuraavasti:
Peruspäiväraha maksetaan päivärahansaajan määräämälle tilille Suomessa toimivaan rahalaitokseen päivärahaoikeuden alkamisesta lukien maksukausittain jälkikäteen siten, että ensimmäinen maksukausi on kaksi viikkoa ja kukin seuraava maksukausi neljä viikkoa. Työttömyyspäiväraha voidaan kuitenkin maksaa muullakin tavalla, jos tilille maksaminen ei ole mahdollista tai jos hakija esittää kansaneläkelaitoksen hyväksymän erityisen syyn. Peruspäivärahan tulee olla hakijan nostettavissa viikon kuluessa maksukauden päättymisestä.
Poikkeuksena siitä, mitä viikoittaisesta työajasta työttömyysturvalain 16 §:n 2 momentissa säädetään, voidaan työviikoksi katsoa:
1) opetusalalla jokainen viikko, jona henkilön viikoittainen työaika on ollut vähintään puolet kysymyksessä olevan opetusalan päätoimisen tuntiopettajan alimmasta viikoittaisesta työtuntimäärästä; jos opetusalalla ei ole päätoimisia tuntiopettajia, pidetään viikoittaisen työajan vähimmäismääränä kahdeksaa tuntia; henkilön pyynnöstä voidaan työssäoloehdon täyttymisessä ottaa huomioon myös sellainen neljän peräkkäisen viikon ajanjakso, jossa työaika on yhteensä ollut vähintään 34 tuntia jakaantuneena kullekin viikolle; sekä
2) työsuhteessa olevan kotonaan ulkopuoliselle työnantajalle työtä tekevän henkilön kohdalla jokainen viikko, jona hänen palkkansa on ollut vähintään kolme neljäsosaa kysymyksessä olevan alan työehtosopimuksen mukaisesta 18 vuotta täyttäneelle täysin työkykyiselle maksettavasta vähimmäispalkasta tai, jollei työehtosopimusta ole, vähintään kolme neljäsosaa peruspäivärahan 40-kertaisesta määrästä kuukaudessa.
Myyntivoiton jaksottaminen
Myyntivoittolaskelma on tehtävä aina yritystoiminnan lopettamisen yhteydessä päivärahaa haettaessa riippumatta siitä, onko yritysomaisuus tuolloin myyty.
Myyntivoitto lasketaan siten, että myyntihinnasta vähennetään:
1) omaisuuden hankintamenon verotuksessa poistamatta olevan osan ja voiton hankkimisesta aiheutuneiden kulujen yhteismäärä; tai
2) kuitenkin aina vähintään tuloverolain (1535/1992) 46 §:ssä kulloinkin vahvistettu hankintameno-olettaman mukainen määrä.
Jaksotettavaan myyntivoittoon luetaan myös tuloverolain 48 §:n 1 momentin 3 kohdan mukaiset verovapaat etuudet.
Jos yritysomaisuutta ei ole myyty, katsotaan myyntihinnaksi yrityksen kirjanpidon mukainen tuloverolain 46 §:n mukainen arvo, jonka määrää voidaan oikaista hakijan esittämän luotettavan selvityksen perusteella.
Myyntivoitosta vähennetään hakijan yritystoimintaan kohdistuvat velat ja velkojen korot.
Myyntivoiton jaksotus suoritetaan yrityksen lopettamisesta lukien.
Jos yritysomaisuuden laatu tai muut erityiset syyt sitä puoltavat, eikä yritysomaisuutta ole saatu myytyä, voidaan jaksotus päivärahan hakijan pyynnöstä luotettavan selvityksen perusteella kuitenkin suorittaa yrityksen myyntihetkestä lukien.
Jos yritystoiminta on loppunut konkurssihakemuksen jättämiseen, ei myyntivoittolaskelmaa tarvitse tehdä.
Jos konkurssituomion jälkeen päivärahan saajalle tulee sellaista jaettavaa omaisuutta, joka olisi johtanut päivärahan jaksotukseen, suoritetaan jaksotus konkurssituomion ajankohdasta eteenpäin, jos kyseinen henkilö on edelleen päivärahan saajana.
Yritystoiminnan lopettamiseen liittyvä myyntivoitto otetaan huomioon myös tilanteessa, jossa yhtiön osakas tai yhtiömies lopettaa toimintansa yrityksessä ja myy osuutensa yrityksen jatkaessa toimintaansa. Kun koko yritys myydään, myyntivoitto jaetaan useiden omistajien kesken heidän omistusosuuksiensa suhteessa.
Myyntivoitto jaksotetaan yrittäjän työtulon perusteella laskien kuinka monen kuukauden työtuloa myyntivoitto vastaa. Jos jaksotuksen jälkeen jää jakojäännöstä, kuukauteen katsotaan sisältyvän 21,5 työpäivää.
Työtulona pidetään ansioturvassa joko sitä työtuloa, jonka perusteella yrittäjä on vakuuttanut itsensä työttömyyskassassa, tai työttömyysturvalain 16 §:n perusteella maksettavan päivärahan perusteena olevaa palkkatuloa.
Perusturvassa työtulona pidetään henkilön yritystoimintaa koskevan eläkevakuutuksen perusteena olevaa työtuloa. Jos henkilöllä ei ole ollut yritystoimintaa koskevaa eläkevakuutusta tai jos eläkevakuutuksen suuruus on ollut ilmeisessä epäsuhteessa yritystoiminnan suuruuteen, käytetään jaksotuksessa sitä työtuloa, jonka perusteella henkilön olisi pitänyt ottaa eläkevakuutus yritystoimintaa varten.
Myyntivoiton suuruus lasketaan sosiaali- ja terveysministeriön vahvistamalla lomakkeella.
3 §4 §2 a luku - Myyntivoiton jaksottaminen4 c §4 d §4 e §4 f §4 g §4 h §

matches: §4 §2 §4 §4 §4 §4 §4