Laki elinkeinotulon verottamisesta annetun lain… 1539/1992 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1992 › 1539/1992
kumotaan elinkeinotulon verottamisesta 24 päivänä kesäkuuta 1968 annetun lain (360/68) 6 §:n 1 momentin 1 ja 1 a kohta, 28 §:n 3 momentti, 34 §:n 3 momentti, 44 §, 46 §:n 1 momentti ja 56 §,
sellaisina kuin niistä ovat 6 §:n 1 momentin 1 kohta 29 päivänä joulukuuta 1989 annetussa laissa (1339/89), 6 §:n 1 momentin 1 a kohta 14 päivänä heinäkuuta 1989 annetussa laissa (661/89), 28 §:n 3 momentti 21 päivänä marraskuuta 1986 annetussa laissa (819/86) ja 46 §:n 1 momentti 30 päivänä joulukuuta 1991 annetussa laissa (1677/91),
muutetaan 1, 2 ja 3 §, 5 §:n 1, 5 ja 6 kohta, 6 §:n 4 momentti, 8 §:n 2, 4, 8, 13 ja 14 kohta, 14 §:n 1 momentti, 16 §:n 5 kohta, 17 §:n 2 kohta, 18 §:n 3 kohta, 28 §:n 2 momentti, 29 §:n 1 momentti, 30 §:n 4 momentti, 34 §:n 2 momentti, 42 §:n 1 momentti, 43, 46 a, 47 ja 51 a §, 52 §:n 4 momentti sekä 53 ja 61 §,
sellaisina kuin niistä ovat 2 § osittain muutettuna 21 päivänä tammikuuta 1983 annetulla lailla (71/83), 5 §:n 5 kohta, 6 §:n 4 momentti, 8 §:n 2 ja 4 kohta, 29 §:n 1 momentti, 51 a § ja 52 §:n 4 momentti mainitussa 14 päivänä heinäkuuta 1989 annetussa laissa, 5 §:n 6 kohta 23 päivänä joulukuuta 1977 annetussa laissa (1001/77), 8 §:n 8 kohta 18 päivänä kesäkuuta 1971 annetussa laissa (525/71), 8 §:n 13 ja 14 kohta, 28 §:n 2 momentti, 30 §:n 4 momentti ja 43 § mainitussa 29 päivänä joulukuuta 1989 annetussa laissa, 16 §:n 5 kohta ja 18 §:n 3 kohta 21 päivänä joulukuuta 1990 annetussa laissa (1164/90), 46 a § muutettuna 11 päivänä joulukuuta 1981 ja 31 päivänä joulukuuta 1985 annetuilla laeilla (859/81 ja 1112/85), 47 § osittain muutettuna mainitulla 23 päivänä joulukuuta 1977 annetulla lailla ja 61 § muutettuna 12 päivänä joulukuuta 1986 annetulla lailla (901/86) ja mainitulla 21 päivänä joulukuuta 1990 annetulla lailla, sekä
lisätään lakiin uusi 5 a, 23 a ja 33 a § sekä 5 §:ään, sellaisena kuin se on muutettuna mainituilla 23 päivänä joulukuuta 1977, 14 päivänä heinäkuuta 1989 ja 21 päivänä joulukuuta 1990 annetuilla laeilla, uusi 7 kohta, 8 §:ään, sellaisena kuin se on osittain muutettuna mainituilla 18 päivänä kesäkuuta 1971, 23 päivänä joulukuuta 1977, 14 päivänä heinäkuuta 1989 ja 29 päivänä joulukuuta 1989 annetuilla laeilla sekä 21 päivänä marraskuuta 1986 ja 28 päivänä joulukuuta 1990 annetuilla laeilla (824/86 ja 1289/90), uusi 15 ja 16 kohta sekä uusi 2 ja 3 momentti, 18 §:ään, sellaisena kuin se on osittain muutettuna mainituilla 21 päivänä tammikuuta 1983 ja 21 päivänä joulukuuta 1990 annetuilla laeilla, uusi 2 momentti, 19 §:ään, sellaisena kuin se on mainitussa 11 päivänä joulukuuta 1981 annetussa laissa, uusi 2 momentti ja 51 §:ään, sellaisena kuin se on mainitussa 14 päivänä heinäkuuta 1989 annetussa laissa, uusi 2 momentti, seuraavasti:
Elinkeinotoiminnan tulos lasketaan tuloverotusta toimitettaessa tässä laissa säädetyllä tavalla. Elinkeinotoiminnalla tarkoitetaan liike- ja ammattitoimintaa.
Verovelvollisen harjoittama liike- ja ammattitoiminta muodostaa elinkeinotoiminnan tulolähteen.
Verotusta toimitettaessa veronalaiset tulot ja vähennyskelpoiset menot sekä muut jäljempänä säädetyt vähennyskelpoiset erät jaksotetaan asianomaisten verovuosien tuotoiksi ja kuluiksi. Elinkeinotoiminnan tulos on verovuoden tuottojen ja kulujen erotus.
Verovelvollisen elinkeinotoiminnan tulos otetaan huomioon verovuoden tuloa laskettaessa tuloverolaissa (1535/92) säädetyllä tavalla.
1) vaihto-, sijoitus- ja käyttöomaisuudesta sekä muista elinkeinossa käytetyistä aineellisista ja aineettomista hyödykkeistä saadut luovutushinnat ja muut vastikkeet,
5) rahoitusomaisuudesta saadut voitot,
6) kotimaisten vakuutusyhtiöiden, keskinäisten vahinkovakuutusyhdistysten, avustuskassojen ja muiden niihin rinnastettavien vakuutuslaitosten kirjanpidossaan tekemä sijoitusomaisuuden arvonkorotus, sekä
7) puutavaran sekä runkopuun hakkuuoikeuden luovutuksesta saatu tulo.
Veronalaisia ovat myös seuraavat oikaisuerät:
1) rahoitusomaisuudesta 17 §:n 2 kohdan nojalla tehtyä vähennystä vastaava määrä, siltä osin kuin omaisuuden käypä arvo verovuoden päättyessä on sen vähentämättä olevaa arvoa suurempi;
2) vaihto-omaisuuden hankintamenosta 28 §:n 1 momentin nojalla tehtyä vähennystä vastaava määrä, siltä osin kuin hyödykkeen todennäköinen hankintameno tai luovutushinta verovuoden päättyessä ylittää sen jäljellä olevan hankintamenon;
3) sijoitusomaisuuden hankintamenosta 29 §:n 1 momentin nojalla tehtyä vähennystä vastaava määrä, siltä osin kuin hyödykkeen todennäköinen hankintameno tai luovutushinta verovuoden päättyessä ylittää sen jäljellä olevan hankintamenon;
4) käyttöomaisuuden hankintamenosta 42 §:n 1 momentin nojalla tehtyä poistoa vastaava määrä, siltä osin kuin omaisuuden käypä arvo verovuoden päättyessä on sen poistamatta olevaa hankintamenoa olennaisesti suurempi.
Luovutuksena ei pidetä osakeyhtiölain (734/78) 5 luvun 1 §:ssä mainitun vaihtovelkakirjan vaihtamista yhtiön osakkeisiin eikä siinä mainittuun optiolainaan liittyvän osakkeiden merkintäoikeuden käyttämistä.
2) käyttöomaisuuden hankintamenot; jos verovelvollinen on saanut hyödykkeen hankkimiseen avustusta julkiselta yhdyskunnalta tai jos joku muu on elinkeinotoiminnassaan osallistunut hankintamenon suorittamiseen, vähennyskelpoiseen hankintamenoon ei kuitenkaan lueta avustusta tai toisen osuutta vastaavaa osaa hankintamenosta,
4) elinkeinotoiminnassa työskennelleiden henkilöiden palkat, heidän ja heidän omaistensa eläkkeet ja työsuhteeseen perustuvat avustukset sekä työntekijöiden ja heidän omaistensa eläke-, sairauskorvaus-, työkyvyttömyyskor- vaus- tai muiden niiden kaltaisten oikeuksien ja etujen järjestämisestä johtuvat vakuutus- ja muut sellaiset maksut 2 ja 3 momentissa säädetyin poikkeuksin; maksut työnantajan perustamalle itsenäiselle eläkelaitokselle tai eläkesäätiölle ovat vähennyskelpoisia kuitenkin vain siihen määrään asti, joka vakuutusteknisten perusteiden mukaan tarvitaan säätiön tai laitoksen eläke- tai muista sellaisista sitoumuksista johtuvan vastuun peittämiseen,
8) 50 prosenttia edustusmenojen määrästä,
13) ydinenergialain (990/87) mukainen ydinjätehuoltomaksu,
14) henkilöstörahastolaissa (814/89) tarkoitettu voittopalkkioerä,
15) kiinteistöverolain (654/92) nojalla suoritettava kiinteistövero siltä osin kuin se kohdistuu elinkeinotoiminnan käytössä olevaan kiinteistöön, sekä
16) metsän uudistamiseen sekä puun kasvatukseen ja korjuuseen liittyvät menot.
Avoimen yhtiön yhtiömiehelle ja kommandiittiyhtiön vastuunalaiselle yhtiömiehelle sekä sellaiselle osakeyhtiön osakkaalle, jota ei työntekijäin eläkelain 2 §:n 6 momentin mukaan pidetä mainittua lakia sovellettaessa työsuhteessa olevana, otetusta vapaaehtoisesta eläkevakuutuksesta suoritetut vakuutusmaksut ovat vähennyskelpoisia samoin rajoituksin kuin tuloverolain 96 §:ssä säädetään verovelvollisen oikeudesta vähentää itselleen ottamansa eläkevakuutuksen maksuja.
Henkivakuutuksesta suoritetut vakuutusmaksut ovat vähennyskelpoisia ainoastaan silloin, kun vakuutuksen edunsaajana on vakuutettu työntekijä tai hänen tuloverolain 34 §:n 2 momentissa tarkoitetut omaisensa.
Vaihto-, sijoitus- ja käyttöomaisuuden hankintameno on hyödykkeen hankinnasta ja valmistuksesta johtuneiden muuttuvien menojen määrä. Jos verovelvollinen on kirjanpitolain 13 §:n 2 momentissa tarkoitetulla tavalla lukenut hankintamenoon myös kiinteitä menoja, hankintamenoon luetaan muuttuvien menojen lisäksi mainitussa säännöksessä tarkoitettu osuus kiinteistä menoista.
5) sakot eivätkä pysäköintivirhemaksut, ylikuormamaksut tai muut vastaavat rangaistusluonteiset maksuseuraamukset.
Edellä 7 §:ssä tarkoitettuja vähennyskelpoisia menetyksiä ovat muun ohessa:
2) myyntisaamisten arvonalenemiset sekä muun rahoitusomaisuuden lopullisiksi todetut arvonalenemiset.
3) elinkeinotoiminnasta johtuneesta velasta tai saamisesta aiheutuneet indeksi- ja kurssitappiot,
Elinkeinotoiminnasta johtuneena ei kuitenkaan pidetä sitä osaa koroista, joka vastaa yksityisestä liikkeestä tai ammatista taikka elinkeinoyhtymästä eri vuosina nostettujen yksityisottojen johdosta syntynyttä negatiivista oman pääoman jäännöstä kerrottuna korkoprosentilla, jonka suuruus on Suomen Pankin peruskorko lisättynä yhdellä prosenttiyksiköllä. Negatiivinen jäännös lasketaan siten, että verovuoden taseen osoittamasta negatiivisen oman pääoman määrästä vähennetään syntyneet tappiot, joiden kattamiseen ei ole kertynyt voittovaroja, ja siihen lisätään tehdyt arvonkorotukset sekä kommandiittiyhtiöissä äänettömien yhtiömiesten pääomapanokset.
Jos verovelvollinen on kirjanpidossaan kirjannut pitkän valmistusajan vaativasta suoritteesta syntyvän tulon tuotoksi kirjanpitolain 16 §:n 2 momentissa tarkoitetulla tavalla valmistusasteen perusteella, mainitussa säännöksessä tarkoitettu tulo luetaan verovuoden tuotoksi.
Edellä 18 §:n 1 momentin 4 kohdassa tarkoitettu valtion tai valtion vakuusrahaston tekemälle pääomansijoitukselle maksettu korko on sen verovuoden kulua, jolta se suoritetaan.
Jos pitkän valmistusajan vaativasta suoritteesta saatu tulo on luettu 19 §:n 2 momentissa tarkoitetulla tavalla verovuoden tuotoksi, vastaava osa hyödykkeen hankintamenosta vähennetään verovuoden kuluna.
Sijoitusomaisuuden hankintameno ja 5 §:n 6 kohdassa tarkoitettu arvonkorotus on sen verovuoden kulua, jona sijoitusomaisuus on luovutettu tai menetetty. Verovuoden päättyessä olevan sijoitusomaisuuden hankintamenosta ja edellä mainitusta arvonkorotuksesta on verovuoden kulua kuitenkin se osa, joka ylittää vastaavan sijoitusomaisuuden hankintaan verovuoden päättyessä todennäköisesti tarvittavan hankintamenon tai siitä samana ajankohtana todennäköisesti saatavan luovutushinnan.
Menojäännöstä laskettaessa vähentämättä jäänyt osa irtaimesta käyttöomaisuudesta verovuoden aikana saaduista luovutushinnoista ja muista vastikkeista katsotaan verovuoden veronalaiseksi tuotoksi. Tulipalon tai muun vahinkotapahtuman johdosta saatuun vakuutuskorvaukseen tai muuhun vastikkeeseen sovelletaan kuitenkin, mitä 43 §:ssä säädetään.
Poiketen siitä, mitä 30 §:ssä säädetään, muun kuin elinkeinotoiminnan välittömässä käytössä olevan vesialuksen hankintameno vähennetään enintään 10 prosentin vuotuisin poistoin.
Verovuoden poiston suuruus saa olla enintään:
1) 7 prosenttia poistamattomasta hankintamenosta, jos rakennus on myymälä-, varasto-, tehdas-, työpaja-, talous-, voima-asema- tai muu niihin verrattava rakennus,
2) 4 prosenttia poistamattomasta hankintamenosta, jos rakennus on asuin-, toimisto- tai muu niihin verrattava rakennus,
3) 20 prosenttia polttoainesäiliöiden, happosäiliöiden ja muiden sellaisten metallista tai muusta siihen verrattavasta aineesta rakennettujen varasto- ja muiden rakennelmien poistamattomasta hankintamenosta,
4) 20 prosenttia puusta tai siihen verrattavasta aineesta rakennettujen kevyiden rakennelmien poistamattomasta hankintamenosta, sekä
5) 20 prosenttia sellaisen rakennuksen tai rakennelman taikka rakennuksen tai rakennelman osan poistamattomasta hankintamenosta, jota käytetään yksinomaan liiketoiminnan edistämiseen tähtäävässä tutkimustoiminnassa.
Jos verovelvollinen osoittaa, että arvopapereiden tai muun kulumattoman käyttöomaisuuden kuin maa-alueen käypä arvo on verovuoden päättyessä sen hankintamenoa tai tämän säännöksen perusteella aikaisemmin tehdyillä poistoilla vähennettyä hankintamenoa olennaisesti alempi, saadaan hankintamenosta tehdä sellainen poisto, joka alentaa poistamatta olevan hankintamenon osan käyvän arvon suuruiseksi.
Jos käyttöomaisuus tuhoutuu tai vahingoittuu tulipalon tai muun vahinkotapahtuman johdosta, vähennetään 30 §:ssä tarkoitettua menojäännöstä laskettaessa vähentämättä jäänyt osa sekä 33 §:n 1 momentin 2 kohdassa ja 34, 36 ja 39 §:ssä tarkoitetusta kuluvasta käyttöomaisuudesta saatu vakuutuskorvaus tai muu vastike, poistamatonta hankintamenoa vastaavaa osaa lukuun ottamatta, verovuonna tai kahtena seuraavana verovuonna verovelvollisen käyttöön ottaman kuluvan käyttöomaisuuden tai toimitilojen hallintaan oikeuttavien osakkeiden hankintamenosta tai omaisuuden kuntoon saattamisesta johtuvista menoista (kuluvan käyttöomaisuuden jälleenhankintavaraus).
Jos verovelvollinen luovuttaa toimitiloinaan käyttämänsä rakennuksen tai toimitilojen hallintaan oikeuttavat osakkeet, vähennetään saatu luovutushinta, poistamatonta hankintamenoa vastaavaa osaa lukuun ottamatta, verovuonna tai kahtena seuraavana verovuonna käyttöön otetun verovelvollisen toimitilarakennuksen tai toimitilojen hallintaan oikeuttavien osakkeiden hankintamenosta tai tällaisten tilojen kuntoon saattamisesta johtuvista menoista (toimitilan jälleenhankintavaraus).
Jälleenhankintavaraus muodostetaan verovelvollisen vaatimuksesta. Edellytyksenä jälleenhankintavarauksen muodostamiselle on, että verovelvollinen jatkaa elinkeinotoimintaansa ja on tehnyt vastaavan varauksen kirjanpidossaan.
Jos luovutushintaa tai muuta vastiketta taikka sen osaa ei ole 1 tai 2 momentissa tarkoitetulla tavalla vähennetty, luetaan vähentämättä jäänyt määrä 20 prosentilla korotettuna sen verovuoden veronalaiseksi tuloksi, jonka aikana vähentämisen olisi viimeistään tullut tapahtua.
Sen läänin lääninverovirasto, jonka alueella verovelvollisen kotipaikka on, voi verovelvollisen hakemuksesta erityisistä syistä pidentää 1 ja 2 momentissa tarkoitettua määräaikaa enintään kolmella vuodella. Jos luovutushintaa tai muuta vastiketta tai sen osaa ei ole vähennetty pidennetyn määräajan kuluessakaan, luetaan vähentämättä jäänyt määrä 40 prosentilla korotettuna sen verovuoden veronalaiseksi tuloksi, jonka aikana vähentämisen olisi viimeistään tullut tapahtua.
Yksityinen liikkeen- ja ammatinharjoittaja sekä yhtymä ja kuolinpesä, jonka osakkaina on ainoastaan luonnollisia henkilöitä tai kuolinpesiä, saa vähentää verovuonna tekemänsä toimintavarauksen. Verovuonna ja aikaisemmin tehtyjen purkamattomien toimintavarausten yhteismäärä ei kuitenkaan saa ylittää 30 prosenttia tilikauden päättymistä edeltäneiden 12 kuukauden aikana maksettujen ennakonpidätyksen alaisten palkkojen määrästä. Poiketen siitä, mitä edellä on säädetty, yhtymä tai kuolinpesä, joka on verovuonna 1993 muodostanut voimaantulosäännöksen 9 momentin e kohdassa tarkoitetun siirtymävarauksen, ei saa tehdä toimintavarausta.
Se osa toimintavarausten määrästä, joka ylittää 1 momentissa tarkoitetun toimintavarausten enimmäismäärän, luetaan sen verovuoden veronalaiseksi tuloksi, jona enimmäismäärä on ylitetty.
Jos verovelvollinen lopettaa elinkeinotoimintansa, jos yhtymä tai kuolinpesä ei täytä enää 1 momentissa säädettyä edellytystä, jos yhtymä muutetaan yhteisöksi, taikka liikkeen tai ammatin harjoittamista taikka yhtymän tai kuolinpesän harjoittamaa elinkeinotoimintaa jatketaan tuloverolain 24 §:ssä tarkoitetulla tavalla osakeyhtiön muodossa, toimintavaraukset luetaan sen verovuoden veronalaiseksi tuloksi, jona toiminta on päättynyt tai muu tässä momentissa tarkoitettu muutos on tapahtunut.
Rakennus-, laivanrakennus- tai metalliteollisuusliikettä harjoittava verovelvollinen, joka on takuusitoumuksen tai muun vastaavan velvoitteen perusteella vastuussa valmistamassaan rakennuksessa, sillassa, laiturissa, tiessä, padossa tai niihin verrattavassa rakennelmassa, ilma-aluksessa, sellaisessa vesialuksessa, jonka rungon suurin pituus on vähintään 10 metriä, tai suurehkossa koneyksikössä ilmenevistä virheellisyyksistä, saa vähentää verovuonna luovuttamansa hyödykkeen takuukorjauksista odotettavissa olevia menoja vastaavan takuuvarauksen.
Meno, jota vastaava takuuvaraus on vähennetty 1 momentin nojalla, ei ole verotuksessa vähennyskelpoinen. Se osa takuuvarauksesta, joka ylittää takuukorjauksista syntyneiden menojen määrän, luetaan veronalaiseksi tuloksi sinä verovuonna, jona takuuaika on päättynyt.
Verovelvollisen ottaessa elinkeinotulolähteeseen kuuluvasta metsästään puutavaraa elinkeinotoiminnan käyttöön puutavaran arvoa ei lueta veronalaiseksi tuloksi eikä vähennyskelpoiseksi menoksi. Maatilatalouden tuloverolain mukaan verotettavasta metsästä otetun puutavaran hankintamenoksi luetaan puutavaran kantoraha-arvo.
Verovelvollisen elinkeinotoiminnan tulolähteestään toiseen tulolähteeseensä siirtämän rahoitus-, vaihto- ja sijoitusomaisuuden veronalaiseksi luovutushinnaksi katsotaan omaisuuden alkuperäinen hankintameno tai sitä alempi todennäköinen luovutushinta ja käyttöomaisuuden luovutushinnaksi hankintamenon verotuksessa poistamatta oleva osa. Verovelvollisen omasta metsästään siirtämän puutavaran luovutushinnaksi katsotaan kuitenkin puutavaran käypä arvo. Omaisuuden ottamisesta verovelvollisen yksityistalouden käyttöön säädetään 51 b §:ssä.
Verovelvollisen toisesta tulolähteestään elinkeinotoiminnan tulolähteeseensä siirtämän omaisuuden hankintamenoksi katsotaan hankintamenon verotuksessa poistamatta oleva osa tai sitä korkeampi toisessa tulolähteessä veronalaiseksi luovutushinnaksi luettava määrä. Verovelvollisen omistamastaan metsästä elinkeinotoimintaansa siirtämän puutavaran hankintamenoksi katsotaan käypä arvo.
Verovelvollisen yksityistaloudestaan elinkeinotoimintaansa siirtämien hyödykkeiden hankintamenoksi katsotaan alkuperäinen hankintameno tai sitä alempi hyödykkeen todennäköinen luovutushinta siirtohetkellä.
Sulautuvan yhteisön tai yhtymän ei verotuksessa katsota purkautuvan. Sulautuneen yhteisön tai yhtymän verotuksessa vähentämättä olevat vähennyskelpoiset menot vähennetään vastaanottaneen yhteisön tai yhtymän tuloista samalla tavalla kuin ne olisi vähennetty sulautuneen yhteisön tai yhtymän tuloista.
Jos kiinteistöä käytetään yksinomaan tai pääasiallisesti elinkeinotoimintaa välittömästi tai välillisesti edistäviin tarkoituksiin, kuten tehdas-, työpaja-, liike- tai hallintotarkoituksiin taikka henkilökunnan asumis- tai sosiaalitarkoituksiin, kiinteistö kuuluu elinkeinotoiminnan tulolähteeseen.
Yhteisön verotuksessa katsotaan vähennyskelpoiseksi menoksi puolet 1.1.1969-31.12. 1988 välisenä aikana rekisteriin ilmoitetun osakeyhtiön tai osuuskunnan osakkailta tai jäseniltä peritylle osake- tai osuuspääomalle tai sanottuna aikana rekisteriin ilmoitetun säästöpankin tai osuuspankin lisärahastosijoitukselle taikka sanottuna aikana rekisteriin merkitylle tai kertyneelle maksulliselle osake- tai osuuspääoman korotukselle taikka lisärahastosijoitukselle rekisteröimis- tai maksuvuodelta ja viideltä sitä seuraavalta vuodelta jaettavaksi päätetyn osingon tai osuuspääoman taikka lisärahastosijoituksen koron määrästä, ei kuitenkaan yhtenä verovuotena enempää kuin 20 prosenttia osakkeista tai osuuksista osakeyhtiöön tai osuuskuntaan maksetulle osake- tai osuuspääomalle tai säästöpankkiin tai osuuspankkiin maksetulle lisärahastosijoitukselle. Mikäli uudelle osake- tai osuuspääomalle tai lisärahastosijoitukselle on päätetty maksaa suurempi osinko tai korko kuin muulle osake- tai osuuspääomalle tahi lisärahastosijoitukselle ja jaon voidaan olettaa tapahtuneen verotuksen välttämiseksi, vähennyskelpoiseksi menoksi katsotaan puolet pienimmän osinko- tai korkoprosentin mukaisesta osingosta tai korosta.
1. Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1993. Lakia sovelletaan ensimmäisen kerran vuodelta 1993 toimitettavassa verotuksessa jäljempänä säädetyin poikkeuksin.
2. Ennen lain voimaantuloa tapahtuneisiin käyttöomaisuuteen kuuluvien kiinteistöjen ja arvopapereiden kauppoihin ja muihin luovutuksiin sovelletaan lain voimaantullessa voimassa olleita luovutushintojen veronalaisuutta ja hankintamenon vähennyskelpoisuutta koskevia säännöksiä.
3. Jos verovelvollinen on verovuoden aikana ryhtynyt lukemaan hyödykkeen hankintamenoon 14 §:n 1 momentissa tarkoitetulla tavalla myös kiinteitä menoja, tästä johtuva elinkeinotoiminnan tuloksen lisäys luetaan verovelvollisen vaatiessa yhtä suurina vuotuisina erinä verovuoden ja kahden seuraavan verovuoden tuotoiksi edellyttäen, että verovelvollinen on tehnyt vastaavat kirjaukset kirjanpidossaan.
4. Lain 33 a §:n säännöstä sovelletaan sellaisten vesialusten hankintamenon poistamiseen, jotka on hankittu verovuonna 1993 tai sen jälkeen.
5. Poiketen siitä, mitä 28 §:ssä säädetään vaihto-omaisuuden hankintamenon kuluksi lukemisesta, turvavarastolaissa (970/82) tarkoitetun turvavaraston sekä tuontipolttoaineiden velvoitevarastointilaissa (303/83) ja lääkkeiden velvoitevarastointilaissa (402/84) tarkoitetun velvoitevaraston hankintamenosta on verovuoden 1993 verotuksessa verovelvollisen vaatiessa kulua lisäksi enintään 30 prosenttia.
6. Ennen tämän lain voimaantuloa voimassa olleen lain nojalla hyväksyttyjen toimintavarausten määrä luetaan verovuoden 1993 veronalaiseksi tuloksi 46 a §:ssä ja jäljempänä säädetyin poikkeuksin.
7. Muu kuin 46 a §:ssä tarkoitettu verovelvollinen, talletuspankkeja sekä luotto-, vakuutus- ja eläkelaitoksia lukuun ottamatta, saa verovuodelta 1993 toimitettavassa verotuksessa vähentää tekemänsä toimintavarauksen. Verovuonna ja aikaisemmin tehtyjen purkamattomien toimintavarausten yhteismäärä ei saa kuitenkaan ylittää 10 prosenttia tilikauden päättymistä edeltäneiden 12 kuukauden aikana maksettujen ennakonpidätyksen alaisten palkkojen määrästä. Tämän säännöksen nojalla vähennettyjen toimintavarausten määrä luetaan verovuoden 1994 veronalaiseksi tuloksi.
8. Verovelvollisella on oikeus verovuoden 1993 verotuksessa vähentää siirtymävaraus, jonka enimmäismäärä on:
a) 25 prosenttia verovuoden 1993 päättyessä olevan muun kuin b ja c kohdissa tarkoitetun vaihto-omaisuuden siitä hankintamenon osasta, jota ei 28 §:n 1 momentin säännösten perusteella ole luettava kuluksi, kuitenkin enintään verovuoden 1992 verotuksessa 28 §:n 2 momentin vastaavan säännöksen nojalla verotuksessa vähennettäväksi hyväksytty määrä;
b) 10 prosenttia verovuoden 1993 päättyessä vaihto-omaisuuteen kuuluvien:
b1) muiden arvopapereiden kuin asunto-osakeyhtiön ja muun sellaisen yhtiön osakkeiden, jotka oikeuttavat määrätyn huonetilan hallintaan yhtiön omistamassa rakennuksessa sekä
b2) sellaisten vakioitujen optioiden, jotka koskevat arvopapereita tai arvopapereiden hinnan kehitystä kuvaavan tunnusluvun muutoksen perusteella laskettavaa suoritusta,siitä hankintamenon osasta, jota ei 28 §:n 1 momentin nojalla ole luettava kuluksi, kuitenkin enintään verovuoden 1992 verotuksessa 28 §:n 2 momentin vastaavan säännöksen nojalla verotuksessa vähennettäväksi hyväksytty määrä;
c) 75 prosenttia verovuoden 1993 päättyessä olevan turvavarastolaissa tarkoitetun turvavaraston sekä tuontipolttoaineiden velvoitevarastointilaissa ja lääkkeiden velvoitevarastointilaissa tarkoitetun velvoitevaraston siitä hankintamenon osasta, jota ei 28 §:n 1 momentin säännösten nojalla ole luettava kuluksi, kuitenkin enintään verovuoden 1992 verotuksessa 28 §:n 3 momentin säännöksen nojalla verotuksessa vähennettäväksi hyväksytty määrä, ellei 10 momentista muuta johdu;
d) 5 prosenttia verovuoden 1993 päättyessä olevan sijoitusomaisuuden hankintamenon ja 5 §:n 6 kohdassa tarkoitetun arvonkorotuksen siitä osasta, jota ei 29 §:n nojalla ole luettava kuluksi, kuitenkin enintään verovuoden 1992 verotuksessa 29 §:n 1 momentin viimeisen virkkeen nojalla vähennykseksi hyväksytty määrä;
e) muilla kuin 46 a §:ssä tarkoitetuilla verovelvollisilla 30 prosenttia verovuoden 1993 päättymistä edeltäneiden 12 kuukauden aikana maksettujen ennakonpidätyksen alaisten palkkojen määrästä, kuitenkin enintään verovuoden 1992 verotuksessa hyväksyttyjen toimintavarausten yhteismäärä, ellei 11 momentista muuta johdu.
9. Jos verovelvollisella ei ole päättynyt tilikautta verovuoden 1992 aikana, käytetään 8 momentissa tarkoitettuina vertailuperusteina verovuoden 1992 sijasta verovuoden 1991 vastaavia arvoja.
10. Jos verovelvollinen on voimaantulosäännöksen 5 momentin nojalla lukenut kuluksi enintään 30 prosenttia vaihto-omaisuuden hankintamenosta verovuonna 1993, voimaantulosäännöksen 8 momentin c kohdassa tarkoitetun siirtymävarauksen enimmäismäärä on kuitenkin mainitussa kohdassa tarkoitettu enimmäismäärä vähennettynä 5 momentin nojalla tehdyn vähennyksen määrällä. Siirtymävaraukseen saadaan tällöin verovuonna 1994 lisäksi lukea verovuonna 1993 hyväksyttyä prosenttimäärää vastaava osuus turva- ja velvoitevaraston hankintamenosta verovuonna 1994, kuitenkin enintään 5 momentin nojalla verovuonna 1993 vähennettäväksi hyväksytty määrä.
11. Jos verovelvollinen on voimaantulosäännöksen 7 momentin nojalla muodostanut toimintavarauksen verovuoden 1993 verotuksessa, voimaantulosäännöksen 8 momentin e kohdassa tarkoitetun siirtymävarauksen enimmäismäärä on kuitenkin mainitussa kohdassa tarkoitettu enimmäismäärä vähennettynä 7 momentin nojalla vähennettäväksi hyväksyttyjen varausten määrällä. Siirtymävaraukseen saadaan tällöin verovuonna 1994 lisäksi lukea verovuonna 1993 hyväksyttyjen varausten prosenttimäärää vastaava osuus verovuoden 1994 päättymistä edeltäneiden 12 kuukauden aikana maksettujen ennakonpidätyksen alaisten palkkojen määrästä, kuitenkin enintään 7 momentin nojalla verovuonna 1993 vähennettäväksi hyväksyttyjen varausten määrä.
12. Siirtymävaraus saadaan lukea tuloksi viimeistään verovuonna 1997 tai käyttää verovelvollisen elinkeinotoiminnan välittömään käyttöön verovuosina 1994-1997 hankittavan investointivarauslain 9 §:ssä tarkoitetun käyttöomaisuuden hankintamenojen ja mainitussa lainkohdassa tarkoitettujen muiden menojen kattamiseen siltä osin kuin menojen suorittamisvelvollisuus on syntynyt verovuoden 1997 loppuun mennessä.
13. Meno tai sen osa, joka on katettu siirtymävarausta käyttäen, ei ole verotuksessa vähennyskelpoinen. Jos siirtymävaraus on käytetty käyttöomaisuuden hankintamenon tai muun sellaisen menon kattamiseen, joka verotuksessa vähennetään vuosittain tehtävin poistoin, hyväksytään poistot hankintamenon tai muun edellä tarkoitetun menon ja siirtymävarauksesta sen kattamiseen käytetyn määrän erotuksesta. Verovelvollisen, joka on verovuoden aikana käyttänyt siirtymävarausta, on annettava selvitys varauksen käyttämisestä.
14. Jos verovelvollinen ei ole käyttänyt siirtymävarausta tai sitä ei ole luettu veronalaiseksi tuloksi viimeistään verovuonna 1997, luetaan käyttämättä tai tuloksi lukematta jätetty osa siirtymävarauksesta verovuoden 1997 veronalaiseksi tuloksi. Jos verovelvollinen lopettaa elinkeinotoimintansa, luetaan siirtymävaraus toiminnan lopettamisvuoden veronalaiseksi tuloksi.
15. Ennen tämän lain voimaantuloa voimassa olleen 46 §:n 1 momentin säännöksen nojalla muodostetut luottotappiovaraukset luetaan verovuoden 1993 veronalaiseksi tuloksi.
16. Ennen tämän lain voimaantuloa voimassa olleiden säännösten nojalla muodostettujen jälleenhankintavarausten käyttämiseen ja veronalaiseksi tuloksi lukemiseen sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.
17. Ennen tämän lain voimaantuloa voimassa olleiden säännösten nojalla muodostettuihin takuuvarauksiin sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.
18. Ennen vuotta 1993 hankitusta metsätalouden käytössä olevasta käyttöomaisuudesta ja muista ennen verovuotta 1993 syntyneistä metsätalouden pitkävaikutteisista menoista saavat muut kuin metsätalouden puhtaan tulon perusteella verotettavat verovelvolliset vähentää:
a) verotuksessa poistamatta olevan osan verovuonna 1991 tai sen jälkeen käyttöön otetun, metsän hoidossa ja hallinnossa käytetyn käyttöomaisuuden hankintamenoista. Poistamatta olevaksi hankintamenon osaksi katsotaan käyttöomaisuuden alkuperäinen hankintameno vähennettynä 25 prosentin poistamattomasta hankintamenosta tehdyllä poistolla kultakin vuodelta, joka on kulunut mainittujen hyödykkeiden käyttöönottovuodesta;
b) verotuksessa poistamatta olevan osan verovuonna 1991 tai sen jälkeen valmistuneen metsätien rakentamisesta ja metsän ojituksesta aiheutuneista menoista.
19. Lain 8 §:n 2 ja 3 momentissa tarkoitettuihin vakuutusmaksuihin, jotka ovat erääntyneet ennen tämän lain voimaantuloa, sovelletaan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä. Ennen lokakuun 1 päivää 1992 otetun 8 §:n 2 momentissa tarkoitetun vapaaehtoisen eläkevakuutuksen vakuutusmaksut ovat vähennyskelpoisia siten kuin tuloverolain 143 §:n 5 momentissa säädetään.
20. Voimaantulosäännöksen 6 momenttia, 8 momentin e kohtaa ja 11 momenttia sovelletaan myös silloin, kun yhtymä on muutettu yhteisöksi taikka liikkeen tai ammatin harjoittamista taikka yhtymän tai kuolinpesän harjoittamaa elinkeinotoimintaa on jatkettu tuloverolain 24 §:ssä tarkoitetulla tavalla osakeyhtiön muodossa verovuonna 1993.
HE 203/92
VaVM 76/92
1 §2 §3 §5 §5 a §6 §8 §14 §16 §17 §18 §19 §23 a §28 §29 §30 §33 a §34 §42 §43 §46 a §47 §51 §51 a §52 §53 §61 §


Pysäköintipalveluiden maksut ja taksa vuodelle 2017 | Mikkeli
Kokous 17.11.2016
Pysäköintipalveluiden maksut ja taksa vuodelle 2017
Rakennuslautakunta, kokous 17.11.2016
§ 48 Pysäköintipalveluiden maksut ja taksa vuodelle 2017
MliDno-2016-2318
Pysäköintipalveluiden maksuja ovat pysäköintimaksut, pysäköintivirhemaksu sekä väärin pysäköityjen ajoneuvojen lukituksista ja siirroista perittävät maksut.
Pysäköintivirhemaksun suuruutta eivät kunnat voi itse määrätä, vaan sen päättää sisäasiainministeriö kunkin kunnan kohdalta. Kunta voi tehdä ministeriölle korotusesityksen, milloin siihen on perusteltu liikenteellinen syy. Mikkelissä virhemaksu on tällä hetkellä 40 euroa. Mahdollinen korotusesitys käsitellään erikseen.
Pysäköintimaksu on Mikkelin lippuautomaateissa 1,40 euroa/tunti, mikä on edelleen vastaaviin kaupunkeihin verrattuna edullista. Pysäköintimaksua korotettiin 1.7.2016 alkaen eikä sen muuttamiseen ole nyt tarvetta. Maksettaessa matkapuhelimella pysäköinnin hinta on sama, mutta operaattori laskuttaa käyttäjältä lisäksi oman sopimuksen mukaisen korvauksensa.
Mikkelin kaupungilla on käytössä erilaisia kausikortteja pysäköintimaksujen suorittamiseen. Niiden hintoja ei muutettu viime kesänä, mutta hintoja on nyt syytä tarkistaa, jotta niistä ei muodostu liian edullisia lippuautomaattitaksaan verrattuna. Ulkopuolisilla on mahdollisuus lunastaa kahden tunnin pysäköinnin mahdollistava kortti, jonka hinnaksi esitetään 37 euroa/kk (aikaisemmin 34 euroa). Toinen, lähinnä jakeluliikenteen ja taksien käyttöön tarkoitettu kortti sallii 20 minuutin kertapysäköinnin ja sen hinnaksi esitetään 23 euroa/kk tai 82 euroa 6 kk (aikaisemmin 21 euroa/kk tai 75 euroa/6 kk). Lupa pidempiaikaiseen pysäköintiin (esimerkiksi muuttoa varten) maksaa esityksen mukaan 18 euroa/vuorokausi (ennen 16 euroa). Korotukset ovat siis noin 10 %.
Kaupungin omalla henkilökunnalla on mahdollisuus saada työtehtävien vaatimaa pysäköintiä varten vuoden kerrallaan voimassa oleva kortti, joka mahdollistaa enintään kahden tunnin pysäköinnin maksullisilla paikoilla. Sen hinta on 40 euroa eikä hintaa ole syytä muuttaa, koska kyse on vain sisäisestä laskutuksesta. Näiden sisäiseen käyttöön tarkoitettujen pysäköintikorttien määrä tulee laskemaan, kun suurin käyttäjäryhmä sosiaalitoimi ei enää ensi vuonna kuulu kaupungin organisaatioon. Mahdollisesti tämä lisää ulkoisille asiakkaille myytävien korttien kysyntää.
Pysäköinninvalvontalain mukaan rengaslukon käyttämisestä voi kunta periä hyväksymänsä taksan mukaisen kiinteän korvauksen. Korvauksen määräksi esitetään 180 euroa (aikaisemmin 170 euroa). Väärin pysäköidyn ajoneuvon siirrosta kunta voi ajoneuvojen siirrosta annetun lain mukaan myös periä hyväksymänsä taksan mukaisen korvauksen. Maksuksi esitetään 170 euroa kunkin siirron osalta (aikaisemmin 160 euroa). Mikäli siirtoon tarvitaan erikoiskalustoa, hinta määräytyy tarvittavan kaluston kustannusten mukaan. Siirron yhteydessä voidaan periä myös säilytyksestä, kuuluttamisesta, ilmoituksista ja hallinnosta aiheutuneita kustannuksia. Kaupungilla ei tällä hetkellä ole omia säilytystiloja käytössä, joten säilytysmaksut määräytyvät ulkopuolisen palveluntuottajan laskuttamien kustannusten mukaan. Hylättyjen ja romuajoneuvojen sekä kunnossapitoa haittaavien ajoneuvojen osalta siirroista vastaa kaupungin yhdyskuntatekniikka- ja ympäristö –tulosalue ja sen osalta vastaavat maksut vahvistetaan teknisessä lautakunnassa. Siirron hinnan on syytä olla sama molemmissa yksiköissä.
Kunnallisen pysäköinninvalvonnan piiriin tulevien yksityisten kiinteistöjen osalta laskutetaan tarkastuskäynti, joka tehdään ennen valvonnan aloittamista tai muuttuneiden järjestelyjen takia. Tarkastuskäynnin hinnaksi esitetään 66 euroa (aikaisemmin 60 euroa). Varsinaisesta valvonnasta ei peritä maksua, vaan kaupungin tulot tulevat annetuista pysäköintivirhemaksuista.
Esitys pysäköintipalveluiden taksaksi ja maksuiksi vuodelle 2017 on liitteenä.
Rakennuslautakunta päättää hyväksyä pysäköintipalveluiden taksan ja maksut vuodelle 2017 liitteen mukaisesti ja määrää ne tulemaan voimaan 1.1.2017 alkaen.
Liite Pysäköintipalveluiden taksa 2017.pdf (pdf, 107 kt)
PL 278 (Raatihuoneenkatu 8-10)
§ 42 Kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus
§ 44 Ilmoitusasiat
§ 45 Viranhaltijoiden päätösten otto-oikeus
§ 46 Rakennuslupatyöryhmän jäsenten valinta vuodelle 2017
§ 47 Talouden seuranta 10/2016, rakennuslautakunta
§ 49 Jätehuollon maksut ja taksa vuodelle 2017
§ 50 Lausunnon antaminen Itä-Suomen hallinto-oikeudelle, rakennuslupa § 494/26.7.2016 As Oy Mikkelin Sinfonia tontti 491-4-18-6
§ 51 Oikaisuvaatimus koskien rakennuslupaa 16-0545-B Lassinkuja 3
§ 52 Mikkelin kaupungin rakennusjärjestyksen uusiminen


text:
Yleistä - Slovenia
a) Testamentti: Testamentti on pätevä, jos se on laadittu perintölaissa (Zakon o dedovanju, ZD) säädetyssä muodossa ja täyttää laissa säädetyt edellytykset.
Perintölain mukaisia testamentteja ovat seuraavat: omakätinen testamentti, todistajien läsnä ollessa allekirjoitettu testamentti, tuomioistuintestamentti, suullinen testamentti, ulkomailla laadittu testamentti, slovenialaisella aluksella laadittu testamentti, hätätilanteessa tai sodassa laadittu testamentti ja kansainvälinen testamentti.
Testamentin muodosta perintölaissa todetaan seuraavaa:
Omakätinen testamentti on pätevä, jos testamentintekijä on kirjoittanut ja allekirjoittanut sen omakätisesti (perintölain 63 §:n 1 momentti).
Todistajien läsnä ollessa allekirjoitettu testamentti laaditaan niin, että luku- ja kirjoitustaitoinen testamentintekijä allekirjoittaa omakätisesti kahden todistajan läsnä ollessa jonkun muun hänelle laatiman asiakirjan, jonka hän ilmoittaa todistajien edessä testamentikseen. Todistajat allekirjoittavat testamentin, ja siinä mainitaan, että he ovat allekirjoittaneet sen todistajan ominaisuudessa. Tällainen maininta ei kuitenkaan ole edellytys testamentin pätevyydelle (perintölain 64 §).
Tuomioistuintestamentin voi testamentintekijän pyynnöstä laatia toimivaltaisen tuomioistuimen tuomari, joka ensin tarkistaa testamentintekijän henkilöllisyyden. Sitten testamentintekijä lukee ja allekirjoittaa testamentin ja tuomari todistaa testamentissa, että testamentintekijä on sen hänen läsnä ollessaan lukenut ja allekirjoittanut. Jos testamentintekijä ei osaa tai voi lukea tuomarin hänelle laatimaa testamenttia, tuomari lukee sen hänelle kahden todistajan läsnä ollessa. Tämän jälkeen testamentintekijä allekirjoittaa testamentin samojen todistajien läsnä ollessa tai kirjoittaa siihen puumerkkinsä ilmoitettuaan, että se on hänen testamenttinsa. Todistajat allekirjoittavat testamentin (perintölain 65 ja 66 §).
Ulkomailla laaditun testamentin voi laatia ulkomailla olevalle Slovenian kansalaiselle konsuliasioita hoitava Slovenian konsuli- tai diplomaattiedustaja tuomioistuintestamenttien laatimiseen sovellettavia sääntöjä noudattaen (perintölain 69 §).
Slovenialaisella aluksella testamentin voi laatia aluksen kapteeni tuomioistuintestamenttien laatimiseen sovellettavia sääntöjä noudattaen. Testamentin voimassaolo lakkaa 30 päivän kuluttua siitä, kun testamentintekijä on palannut Sloveniaan (perintölain 70 §).
Hätä- tai sotatilassa laadittu testamentti: Hätä- tai sotatilassa sotilashenkilölle voi laatia testamentin tuomioistuintestamenttien laatimiseen sovellettavia sääntöjä noudattaen hänen komppaniansa komentaja tai vastaavan tai ylemmän yksikön päällikkö tai joku muu henkilö tällaisen päällikön läsnä ollessa. Testamentin voimassaolo lakkaa 60 päivän kuluttua hätä- tai sotatilan päättymisestä riippumatta siitä, päättyykö testamentintekijän sotapalvelus sitä ennen tai sen jälkeen, vai 30 päivän kuluttua hänen sotapalveluksensa päättymisestä (perintölain 71 §).
Kansainvälinen testamentti on laadittava kirjallisesti. Testamentintekijän ei tarvitse laatia testamenttia omakätisesti. Sen voi laatia millä tahansa kielellä käsin tai muulla tavoin. Toimivaltaisen tuomioistuimen tuomari voi laatia testamentintekijälle testamentin tämän pyynnöstä. Ulkomailla olevalle Slovenian kansalaiselle testamentin voi perintölain 69 §:n nojalla laatia diplomaatti- tai konsuliedustaja (valtuutettu henkilö). Testamentintekijän on ilmoitettava kahden todistajan ja valtuutetun henkilön läsnä ollessa, että kyseessä on hänen testamenttinsa, jonka sisällöstä hän on tietoinen, ja allekirjoitettava se heidän läsnä ollessaan tai, jos hän on allekirjoittanut sen aiemmin, myönnettävä ja vahvistettava, että allekirjoitus on hänen. Jos testamentintekijä ei voi allekirjoittaa testamenttia, hän kertoo syyn valtuutetulle henkilölle, joka kirjaa sen testamenttiin. Lisäksi testamentintekijä voi pyytää, että joku muu allekirjoittaa testamentin hänen nimissään. Todistajat ja valtuutettu henkilö allekirjoittavat testamentin testamentintekijän läsnä ollessa erityisen lisäyksen, jossa mainitaan, että he ovat allekirjoittaneet sen todistajan tai valtuutetun henkilön ominaisuudessa (perintölain 71 §). Laissa säädetään myös siitä, kuka voi olla todistajana kansainvälisessä testamentissa (perintölain 71 b §), kansainvälisten testamenttien allekirjoittamisesta ja päiväämisestä (perintölain 71 c §), kansainvälisten testamenttien säilyttämisestä (perintölain 71 c §), kansainvälisten testamenttien peruuttamisesta (perintölain 71 d §), kansainvälisten testamenttien vahvistamisesta (perintölain 71 f §) sekä muodollisesta pätevyydestä ja allekirjoitusmuodollisuuksista (perintölain 71 g §).
Suullinen testamentti: Testamentintekijä voi ilmoittaa viimeisen tahtonsa suullisesti kahden todistajan edessä ainoastaan, jos hän ei erityisten olosuhteiden vuoksi voi laatia kirjallista testamenttia. Suullisen testamentin voimassaolo lakkaa 30 päivän kuluttua siitä, kun erityiset olosuhteet, joissa se on laadittu, päättyvät (perintölain 72 §). Laissa säädetään myös siitä, ketkä voivat olla todistajana suullisessa testamentissa (lain 73 §), mitkä ovat heidän velvollisuutensa (lain 74 §), millaiset säännökset ovat suullisessa testamentissa pätemättömiä (lain 75 §), mikä on testamentin pätemättömäksi julistamisen määräaika (lain 76 §) ja millaiset todisteet testamentin olemassaolosta vaaditaan (lain 77 §).
Notaarilaissa (Zakon o notariatu, ZN) säädetään myös notaarin vahvistamasta testamentista, jonka notaari laatii testamentintekijän suullisen ilmoituksen perusteella notaarin asiakirjan muodossa, tai jonka testamentintekijä laatii kirjallisesti viimeisen tahtonsa ilmaisemiseksi ja tuo notaarin vahvistettavaksi. Notaarin vahvistamalla testamentilla on samat oikeusvaikutukset kuin tuomioistuintestamentilla (perintölain 46 §:n 1 momentti).
Edellä mainittujen muotovaatimusten lisäksi testamentin pätevyys edellyttää myös testamentintekokelpoisuutta. Perintölain mukaan testamentin voi laatia kuka tahansa arvostelukykyinen 15 vuotta täyttänyt henkilö (perintölain 59 §:n 1 momentti). Jos testamentin laatimiseen on vaikuttanut uhka, pakko, huijaus tai erehdys, testamentti ei ole pätevä, sillä siinä ilmaistu tahto ei vastaa perittävän todellista tahtoa (perintölain 60 §:n 1 momentti).
b) Yhteinen testamentti: Perintölaissa ei mainita yhteistä testamenttia. Koska se ei ole mikään laissa säädetyistä testamentin muodoista, se on lain 62 §:n mukaan pätemätön. Oikeuskäytännössä pätemättömänä pidetään kuitenkin vain testamentteja, joissa kaksi henkilöä (yleensä puolisot) määräävät toinen toisensa perijöikseen (todennäköisesti siksi, että tällainen testamentti on hyvin lähellä perintölain 103 §:ssä kiellettyä perintösopimusta). Sen sijaan testamentteja, jonka kaksi henkilöä tekevät kolmannen hyväksi, ei pidetä oikeuskäytännössä pätemättöminä (ks. prof. dr. K. Zupančič ja prof. dr. V. Žnidaršič Skubic, Dedno pravo (perimysoikeus), Uradni list (virallinen lehti) 2009, s. 127–128).
c) Perintösopimus: Perintölain mukaan (103 §) perintösopimukset, joissa perittävä jättää jäämistönsä tai osan siitä toiselle sopimuspuolelle tai jollekin kolmannelle, ovat kiellettyjä. Samoin ovat kiellettyjä sopimukset tulevasta perinnöstä tai testamenttisaannosta (perintölain 104 §) ja sopimukset testamentin sisällöstä (perintölain 105 §).
Rekisteröintiä ei tarvita. Laissa ei ole säädetty testamenttien rekisteröinnistä.
Kyllä. Lakiosaperillisillä on oikeus saada jäämistöstä lakiosa, josta perittävä ei voi määrätä testamentilla (perintölain 26 §:n 1 momentti). Lakiosaperillisiä ovat vainajan jälkeläiset, hänen adoptiolapsensa ja näiden jälkeläiset, hänen vanhempansa ja hänen puolisonsa. Vainajan isovanhemmat ja sisarukset ovat lakiosaperillisiä vain, jos he ovat pysyvästi työkyvyttömiä eikä heillä ole toimeentuloon tarvittavia varoja. Edellä mainitut henkilöt ovat lakiosaperillisiä, jos he ovat lakimääräisen perimysjärjestyksen mukaan oikeutettuja perintöön (perintölain 25 §).
Perimys määräytyy lain perusteella. Lain mukaan perittävän jäämistön perivät hänen jälkeläisensä, hänen adoptiolapsensa ja näiden jälkeläiset, hänen puolisonsa ja hänen vanhempansa, hänen adoptiovanhempansa ja näiden sukulaiset, hänen sisaruksensa ja näiden jälkeläiset sekä hänen isovanhempansa ja näiden jälkeläiset. Mies ja nainen, jotka ovat asuneet pitkään yhdessä parisuhteessa avioitumatta, voivat periä toinen toisensa kuten aviopuolisot ainoastaan siinä tapauksessa, että ei ole mitään syytä, jonka vuoksi avioliitto heidän välillään olisi ollut pätemätön. He perivät perimysjärjestyksen mukaan eli perimysjärjestyksessä ensin olevat perilliset syrjäyttävät perimysjärjestyksessä kauempana olevat (perintölain 10 §).
Ensimmäinen perillisryhmä:
Ensimmäiseen perillisryhmään kuuluvat vainajan jälkeläiset ja puoliso. He perivät yhtä suuren osuuden ennen muita perillisiä (perintölain 11 §).
Jos perillinen kuolee ennen perittävää, hänen lapsensa, jotka ovat perittävän lapsenlapsia, jakavat sukuhaaroihin perustuvan perimysjärjestyksen mukaan perinnön, jonka perillinen olisi saanut, jos olisi elänyt perittävän kuollessa. Jos taas joku lapsenlapsista on kuollut ennen perittävää, perinnön, jonka hän olisi saanut, jos olisi elänyt perittävän kuollessa, jakavat hänen lapsensa, jotka ovat perittävän lapsenlapsenlapsia. Perimysjärjestys jatkuu tällä tavoin perittävän viimeiseen jälkeläiseen asti (perintölain 12 §).
Jos perittävän puolisolla ei ole toimeentuloon tarvittavia varoja, tuomioistuin voi puolison pyynnöstä päättää, että tämä perii myös osan siitä jäämistöstä, joka lain mukaan olisi kuulunut muille ensimmäiseen perillisryhmään kuuluville. Puoliso voi pyytää, että hänen perintöosansa lisäys otetaan kaikilta tai vain yksittäisiltä kanssaperillisiltä. Tuomioistuin voi päättää, että puoliso perii koko jäämistön, jos jäämistön arvo on niin vähäinen, että puoliso joutuisi taloudelliseen ahdinkoon, jos se jaettaisiin (perintölain 13 §:n 1 momentti).
Jos muilla ensimmäiseen perillisryhmään kuuluvilla ei ole toimeentuloon tarvittavia varoja, tuomioistuin voi heidän pyynnöstään päättää, että he perivät myös osan siitä jäämistöstä, joka lain mukaan olisi kuulunut perittävän puolisolle. Kaikki tai vain yksittäiset kanssaperilliset voivat pyytää, että heidän perintöosaansa kasvatetaan perittävän puolison kustannuksella (perintölain 13 §:n 2 momentti).
Yksittäiset kanssaperilliset, joilla ei ole toimentuloon tarvittavia varoja, voivat vaatia perintöosansa kasvattamista myös muiden kanssaperillisten kustannuksella (perintölain 13 §:n 3 momentti).
Tuomioistuin voi päättää, että kaikki tai yksittäiset kanssaperilliset perivät koko jäämistön, jos jäämistön arvo on niin vähäinen, että he joutuisivat taloudelliseen ahdinkoon, jos se jaettaisiin (perintölain 13 §:n 4 momentti).
Päättäessään edellä mainituista perintöosuuksien suurentamista tai pienentämistä koskevista vaatimuksista tuomioistuin ottaa huomioon kaikki tapaukseen liittyvät seikat, kuten kanssaperillisten varallisuustilanteen ja tulonhankkimismahdollisuudet sekä jäämistön arvon (perintölain 13 §:n 5 momentti).
Toinen perillisryhmä:
Jos vainajalta ei jää jälkeläisiä, hänet perivät toiseen perillisryhmään kuuluvina hänen vanhempansa ja puolisonsa. Vainajan puoliso saa puolet jäämistöstä ja vainajan vanhemmat saavat kumpikin yhtä suuren osan jäämistön toisesta puolikkaasta. Jos vainajalta ei jää puolisoa, perivät hänen vanhempansa jäämistön puoliksi.
Jos perittävän vanhemmista toinen on kuollut ennen perittävää, sukuhaaroihin perustuvan perimysjärjestyksen mukaan perintöosan, jonka hän olisi saanut, jos olisi elänyt perittävän kuollessa, saavat hänen lapsensa (perittävän sisarukset), hänen lapsenlapsensa, lapsenlapsenlapsensa jne. niiden sääntöjen perusteella, joita sovelletaan tapauksiin, joissa lapset ja muut jälkeläiset perivät vainajan (perintölain 15 §:n 1 momentti).
Jos molemmat vanhemmat ovat kuolleet ennen perittävää, perintöosan, jonka kumpikin heistä olisi saanut, jos olisi elänyt perittävän kuollessa, saavat heidän jälkeläisensä: isän osuuden perivät isän jälkeläiset ja äidin osuuden äidin jälkeläiset. Perittävän puolisisarukset, joiden kanssa heillä on sama isä, saavat kukin yhtä suuren osuuden isän perintöosasta ja perittävän puolisisarukset, joiden kanssa heillä on sama äiti, saavat kukin yhtä suuren osuuden äidin perintöosasta, kun taas täyssisarukset saavat puolisisarusten kanssa yhtä suuren osuuden sekä isän että äidin perintöosasta (perintölain 15 §:n 2 ja 3 momentti).
Jos toinen perittävän vanhemmista on kuollut ennen perittävää jättämättä jälkeläisiä, perintöosan, jonka tämä olisi saanut, jos olisi elänyt perittävän kuollessa, saa toinen vanhemmista. Jos myös tämä on kuollut ennen perittävää, perivät tämän jälkeläiset sen, mitä vanhemmat olisivat perineet (perintölain 15 §). Jos perittävän molemmat vanhemmat ovat kuolleet ennen perittävää jättämättä jälkeläisiä, perittävän puoliso perii koko jäämistön (perintölain 16 ja 17 §).
Kolmas perillisryhmä:
Jos ensimmäiseen ja toiseen perillisryhmään kuuluvia ei ole, perillisiksi tulevat kolmanteen perillisryhmään kuuluvat.
Jos vainajalta ei ole jäänyt jälkeläisiä eikä vanhempia eikä myöskään näiltä ole jäänyt jälkeläisiä eikä puolisoa, perillisiä ovat vainajan isovanhemmat. Isovanhemmat isän puolelta saavat jäämistöstä puolet ja isovanhemmat äidin puolelta toisen puolen (perintölain 18 §).
Isoisä ja isoäiti saavat kummallakin puolella yhtä suuren osan. Jos joku perittävän isovanhemmista on kuollut ennen perittävää, sukuhaaroihin perustuvan perimysjärjestyksen mukaan perintöosan, jonka hän olisi saanut, jos olisi elänyt perittävän kuollessa, saavat hänen lapsensa, hänen lapsenlapsensa jne. niiden sääntöjen perusteella, joita sovelletaan tapauksiin, joissa lapset ja muut jälkeläiset perivät vainajan. Kaikkien muiden osalta oikeuteen periä isovanhemmat ja heidän jälkeläisensä sovelletaan samoja sääntöjä kuin perittävän vanhempien ja näiden jälkeläisten perimysoikeuteen (perintölain 19 §).
Jos isovanhemmat isän tai äidin puolelta ovat kuolleet ennen perittävää jättämättä jälkeläisiä, perintöosan, jonka he olisivat saaneet, jos olisivat eläneet perittävän kuollessa, saavat toisen puolen isovanhemmat, heidän lapsensa, heidän lapsenlapsensa jne. perintölain 19 §:n mukaisesti (perintölain 20 §).
Perintöasioita hoitavat Sloveniassa toimivaltaiset tuomioistuimet. Asiallinen toimivalta on paikallisilla tuomioistuimilla (okrajno sodišče).
Tuomioistuin perintöasian käsittelyn yhteydessä.
Väestörekisteriin kirjaamisesta vastaavan rekisterinpitäjän on lähetettävä kuolleen tai kuolleeksi julistetun henkilön kuolintodistus perintöasian käsittelevälle tuomioistuimelle 30 päivänä kuluessa kirjauksesta (perintölain 179 §:n 1 momentti).
Kun tuomioistuin vastaanottaa kuolintodistuksen, menettely aloitetaan viran puolesta.
Jos vainajalta ei kuolintodistuksen mukaan ole jäänyt omaisuutta, tuomioistuin päättää, että perintöasian käsittelyistuntoa ei järjestetä. Tuomioistuin toimii näin myös siinä tapauksessa, että vainajalta on jäänyt vain irtainta omaisuutta eikä kukaan perintöön oikeutetuista vaadi käsittelyistuntoa (perintölain 203 §:n 1 ja 2 momentti). Kaikissa muissa tapauksissa tuomioistuin järjestää käsittelyistunnon. Perintöasiamenettelyssä tuomioistuin toteaa, ketkä ovat vainajan perilliset, mitä omaisuutta hänen jäämistönsä sisältää ja mitä oikeuksia perilliset, testamentinsaajat ja muut henkilöt jäämistöstä saavat (perintölain 162 §).
Perintöasiat ovat luonteeltaan hakemusasioita. Jos osapuolet ovat eri mieltä asiasta, joka vaikuttaa heidän oikeuksiinsa, tuomioistuin keskeyttää perintöasian käsittelyn ja kehottaa osapuolia panemaan vireille oikeudenkäynnin tai hallintomenettelyn (perintölain 210 §:n 1 momentti).
Kun tuomioistuin ratkaisee, keillä on oikeus jäämistöön, se julistaa nämä henkilöt päätöksellään perillisiksi (perintölain 214 §:n 1 momentti). Perimyspäätös toimitetaan kaikille perillisille ja testamentinsaajille sekä niille, jotka ovat menettelyn aikana esittäneet perintöä koskevia vaatimuksia (perintölain 215 §:n 1 momentti).
Kun perimyspäätös on saanut lain voiman, tuomioistuin määrää tarvittavat merkinnät tehtäviksi kiinteistörekisteriin.
Kuka tahansa perillisistä voi vaatia pesän jakamista milloin tahansa tiettyjen aikarajoitusten puitteissa. Tämä oikeus ei vanhene. Sopimus, jossa perillinen luopuu oikeudestaan vaatia pesän jakamista, on pätemätön, kuten myös testamenttimääräys, jossa kielletään pesän jakaminen tai rajoitetaan sitä (perintölain 144 §). Perintölaissa ei ole säännöksiä siitä, miten pesä jaetaan. Siitä säädetään omaisuuslaissa (Stvarnopravni zakonik, SPZ), jossa on säännöksiä yhteisen omaisuuden jakamisesta. Jäämistö on nimittäin perillisten yhteistä omaisuutta. Perilliset voivat sopia yhteisymmärryksessä pesän jakamisesta. Jos he eivät pääse yhteisymmärrykseen, tuomioistuin päättää jakotavasta hakemusasiamenettelyssä. Jos kaikki perilliset esittävät yhteisymmärryksessä pesän jakamista ja jakotapaa, tuomioistuin viittaa tähän yhteisymmärrykseen perintöasiaa koskevassa päätöksessään (perintölain 214 §:n 3 momentti).
Perintölaissa säädetään, että vainajan jäämistö siirtyy perillisille ilman eri toimenpiteitä (ipso iure) perittävän kuolinhetkellä (perintölain 132 §). Näin ollen perintöasiaa koskeva päätös, jossa tuomioistuin perintöasiamenettelyn lopuksi toteaa perilliset, on pelkästään ilmoituksen luonteinen.
Myös testamentinsaaja saa testamenttisaannon perittävän kuollessa, ellei saanto ole riippuvainen ehdoista tai määräajoista. Siinä tapauksessa hän saa testamenttisaannon, kun ehdot ovat täyttyneet tai määräaika on saavutettu. Testamenttisaannon saaminen tarkoittaa, että testamentinsaaja voi vaatia testamenttisaannon toteuttamista. Omistusoikeus siirtyy testamentinsaajalle omaisuuslain yleisten säännösten mukaisesti.
Kyllä, mutta vastuuta on rajoitettu. Perillinen vastaa perittävän veloista perimänsä omaisuuden arvoon asti. Jos perillisiä on enemmän kuin yksi, he ovat yhteisesti vastuussa perittävän veloista kukin siihen perintöosansa arvoon asti siitä riippumatta, onko jäämistö jaettu vai ei. Perillisten kesken velat jaetaan suhteessa heidän perintöosaansa, ellei testamentissa ole toisin määrätty (perintölain 142 §).
Perillinen, joka on luopunut perinnöstä, ei ole vastuussa perittävän veloista (perintölain 142 §:n 2 momentti).
Kiinteistörekisterituomioistuin (zemljiškoknjižno sodišče) päättää, voidaanko rekisterimerkintä tehdä saannon oikeusperustan osoittavien asiakirjojen perusteella edellyttäen, että muut laissa säädetyt edellytykset täyttyvät.
Perityn kiinteistön rekisteriin kirjaamisen perustana on perintöasiamenettelyssä annettu lainvoimainen päätös (kiinteistörekisterilain Zakon o zemljiški knjigi (ZZK-1) 40 §:n 1 momentin 6 kohta). Kiinteistörekisterituomioistuin määrää perintöasiaa koskevan lainvoimaisen päätöksen perusteella viran puolesta perillisen omistusoikeuden kirjaamisesta kiinteistörekisteriin.
Jäämistön hoitajan nimittäminen ei ole pakollista.
Periaatteessa jäämistöä hoitavat ja käyttävät pesän jakamiseen asti perilliset yhdessä. Jäämistön hoitaminen voidaan antaa yhdessä sopien erityiselle jäämistön hoitajalle tehtäväksi. Jos perilliset eivät pysty sopimaan jäämistön hoitamisesta, tuomioistuin nimittää jonkun perillisen pyynnöstä jäämistön hoitajan, joka hoitaa koko jäämistöä, tai määrää kullekin perillisille tietyn osan jäämistöstä hoidettavaksi (perintölain 145 §).
Testamentintekijä voi testamentissa määrätä yhden tai useamman henkilön testamentin toimeenpanijaksi (perintölain 95 §:n 1 momentti). Testamentin toimeenpanija muun muassa hoitaa jäämistöä (perintölain 96 §:n 1 momentti).
Testamentintekijä voi testamentissa määrätä yhden tai useamman henkilön testamentin toimeenpanijaksi (perintölain 95 §:n 1 momentti). Jos testamentintekijä ei ole muuta määrännyt, testamentin toimeenpanoon kuuluu kuolinpesän hoito, velkojen ja testamenttisaantojen maksaminen ja ennen kaikkea se, että testamentti pannaan toimeen niin kuin testamentintekijä on halunnut (perintölain 96 §:n 1 momentti). Jos testamentin toimeenpanijaa ei ole määrätty, perilliset, jotka ennen pesän jakamista hoitavat jäämistöä yhdessä, voivat antaa jäämistön hoitamisen tehtäväksi erityiselle jäämistön hoitajalle. Jos perilliset eivät pysty sopimaan jäämistön hoitamisesta, tuomioistuin nimittää jonkun perillisen pyynnöstä jäämistön hoitajan, joka hoitaa koko jäämistöä, tai määrää kullekin perillisille tietyn osan jäämistöstä hoidettavaksi (perintölain 145 §).
Jos testamentintekijä on määrännyt testamentin toimeenpanijan testamentissa, sen perusteella määräytyvät myös toimeenpanijan valtuudet.
Jos testamentintekijä ei ole muuta määrännyt, lain mukaan testamentin toimeenpanijalla on seuraavat tehtävät (perintölain 96 §:n 1 momentti):
kuolinpesän hoitaminen. Hänen on huolehdittava mm. vakuutusasioista, perunkirjoituksesta ja arvonmäärityksestä (perintölain 184 §) ja tiettyjen irtainten esineiden säilytyksestä (perintölain 190 ja 191 §).
kuolinpesän hallinnointi, johon kuuluu myös kuolinpesään kuuluvien yksittäisten esineiden hallinta. Testamentin toimeenpanijan hoitaessa tehtäväänsä perilliset eivät voi hoitaa kuolinpesää eivätkä hallita siihen kuuluvia esineitä.
perittävän velkojen, testamentin toimeenpanon ja velvoitteiden hoitaminen,
huolehtiminen siitä, että testamentti pannaan toimeen testamentintekijän haluamalla tavalla (prof. dr. K. Zupančič ja prof. dr. V. Žnidaršič Skubic, Dedno pravo (perimysoikeus), Uradni list (virallinen lehti) 2009, s. 170–171).
Jos testamentin toimeenpanijoita on useampia, he hoitavat heille annetut tehtävät yhdessä, ellei testamentintekijä ole toisin määrännyt (perintölain 96 §:n 2 momentti). Testamentin toimeenpanijan on annettava tuomioistuimelle selvitys työstään. Hänellä on oikeus saada korvaus kuluistaan ja vaivoistaan. Korvaus maksetaan jäämistön käytettävissä olevasta osasta tuomioistuimen päätöksen perusteella (perintölain 97 §).
Jos testamentin toimeenpanijaa ei ole määrätty, perilliset, jotka ennen pesän jakamista hoitavat jäämistöä yhdessä, voivat antaa jäämistön hoitamisen tehtäväksi erityiselle jäämistön hoitajalle. Jos perilliset eivät pysty sopimaan jäämistön hoitamisesta, tuomioistuin nimittää jonkun perillisen pyynnöstä jäämistön hoitajan, joka hoitaa koko jäämistöä, tai määrää kullekin perillisille tietyn osan jäämistöstä hoidettavaksi (perintölain 145 §).
Tuomioistuin antaa perintöasiamenettelyn lopuksi päätöksen pääasiassa. Siinä se toteaa jäämistön suuruuden, perilliset ja testamentinsaajat sekä muut, joilla on oikeus perintöön. Perintölain mukaan perintöä koskevassa päätöksessä on oltava seuraavat asiat (perintölain 214 §:n 2 momentti):
vainajan etu- ja sukunimi (myös entiset sukunimet) ja hänen isänsä nimi, vainajan ammatti, syntymäaika ja kansallisuus,
kiinteää omaisuutta koskeva maininta maarekisteritietoineen ja irtainta omaisuutta koskeva maininta, jossa viitataan perukirjaan,
perillisen etu- ja sukunimi sekä ammatti, perillisen suhde perittävään, tieto siitä, periikö hän lain nojalla vai testamentin perusteella, ja jos perillisiä on useita, heidän perintöosuutensa,
tieto siitä, onko perillisen määrittäminen keskeytetty,
tieto siitä, onko perillisen oikeutta lykätty, koska sen aika ei ole vielä tullut, onko perillisen oikeus rajoitettu tiettyyn ajankohtaan, onko oikeutta lykätty, koska ehdot eivät ole täyttyneet tai koska oikeus on riippuvainen purkavasta ehdosta tai tehtävästä, jota voidaan pitää purkavana ehtona, tai onko oikeutta rajoitettu nautintaoikeudella ja kenen hyväksi,
testamenttisaantoon, nautintaoikeuteen tai johonkin muuhun jäämistöä koskevaan oikeuteen oikeutettujen henkilöiden etunimi, sukunimi, ammatti ja asuinpaikka.

matches: tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin tuomioistuin Tuomioistuin


text:
Porno ensimmäinen henkilö, HD - VideoOtslaivanie - adidasoutletshoes.com
Porno ensimmäinen henkilö, HD - VideoOtslaivanie
Ympriv joustava vaippa laajenee ja ohenee HD - VideoOtslaivanie penis paksunee ja pident. Jos se venyy tietyn pisteen, kerrokset voi kopioida vapauttamalla pieni aalto verta. Lkrit kutsuvat tt murtuma puutteesta huolimatta luut penis.
Nuoret miehet ovat vaarassa, koska urheilullisuutta niiden toiminnan ja tietyt kannat ovat vaikeita kuin toiset. Salaisuus polttavat enemmn kaloreita seksin aikana on helppoa, sanoo Lieberman. Kaikki mit sinun tarvitsee tehd on laittaa enemmn intohimoa, lmp, ja aikaa osaksi teosta.
Useimmille naisille, yhdynt raskauden aikana on tysin turvallista. Jos raskaus Porno ensimmäinen henkilö normaalisti, sukupuoli ei ole mitenkn haitallista lapselle, sanoo Annette Perez-Delboy, MD, associate kliininen professori osasto Naistenklinikka klo Sairaala New Yorkissa.
Sex vhent stressi, lievitt kipua, ja ett kun sukupuolta hehku jopa saa sinut nyttmn nuoremmalta. Voit hydynt nit ja muita terveyshytyj sukupuoleen samalla maksimoi nautinnon kyttmll voiteluainetta.
Itse asiassa naiset kytetyt Porno ensimmäinen henkilö yhdynt Seksikäs blondi tyttö alusvaatteet miellyttvmp ja tyydytyst sukupuolen mukaan 2009 Indianan yliopiston tutkimuksessa. Kun Suleika Jaouad alkoi hoitoja kehittynyt akuutti myelooinen leukemia kevll 2011, vuoden iss 22, hn oppi paljon hnen lkreiden fyysist ja psyykkist kipua hn oli HD - VideoOtslaivanie kuin syppotilaan.
Hn tiesi aggressiivinen kemoterapia tulisivat heikentvi pahoinvointi, hiustenlht, ja loputon emotionaalinen vuoristorataa HD - VideoOtslaivanie hnen hoitojakso. No, ennen kuin hn oli hengenpelastus- luuydinsiirto, Jaouad ymmrt, ett hn oli viett suurimman osan hnen elpyminen eristminen ja rajoitetussa yhteytt perheen ja ystvien kanssa. Lkreit, jotka HD - VideoOtslaivanie tutkimus British Journal of Urology antoi seuraavat suositukset tutkittuaan tapausta.
He ehdottavat vanhemmat st istuimen niin, ett se putoaa hyvin hitaasti alentunut vauhtia, HD - VideoOtslaivanie vhent riski tai vamman vakavuus. Jos WC-istuin on erityisen raskas, sit ei pitisi kytt taloa poikalapset. Jokaisella pitisi Porno ensimmäinen henkilö neuvoi jttmn wc-istuimen yls kytn jlkeen ja vanhempien pitisi opettaa lapsilleen pit istuinta yls yhdell kdell samalla kun ne virtsaamista ja valvoa niit, kunnes on selv, he voivat tehd tmn.
Istukka peitt tai osittain kattaa kohdunkaula (istukan previa) Alaan vesi (lapsivesi sac) on rikki (repeytynyt kalvoja). Supistukset alkaa aikaisintaan 37 viikkoa (ennenaikaisen synnytyksen).
Petroleum voiteluaineita kuten vaseliini ja mineraaliljy eivt todella hienoa kytt sisisesti kuin ne kest hyvn tovin pst pois ja voi aiheuttaa rsytyst, sanoo Needle. Luonnon ljypohjaisia voiteluaineita, kuten kasviljy tai maissiljy ovat turvallisia, hn sanoo. Kisses. Rypist. Riippuen siit, kuinka intohimoinen saat puolivliss halailla, voit polttaa miss tahansa yhdest viiteen kaloria Porno ensimmäinen henkilö, kun suudella.
Tysi-make-out istunto voi kytt niin monta kuin 85 kaloria tunnissa, Lieberman sanoo. Sex toisella tai kolmannella kolmanneksella ei yleens Kova porno - XVIDS TV ongelmia.
Myhemmin raskauden aikana, saatat lyt seksi mukavin kun makaat puolella. Mys orgasmi lhelle toimitusaika voi alkaa kohdun supistelua.
YLEISEN LUVAN ORILISENSSI HAKEMUS 201 7 Lisenssihakemus oriille, jolla on voimassa oleva HD - VideoOtslaivanie jalostusluokassa Porno ensimmäinen henkilö. Valitse alta hakemustyyppi: Uusi yleinen lupa Vanhan yleisen luvan.
Avainsanat: kasvinjalostus elinjalostus lajike risteytysjalostus Pelejä verkossa. Pelaa ilmaiseksi ristiplytteinen puhdas linja heteroosi hybridilajike yllpitojalostus geneettinen eroosio autopolyploidia allopolyploidia. 1 of 4 1. 2015 8:11 Turun yliopistossa on rakennettu DNA-nytteisiin perustuva sukupuu Lounais-Suomen susilaumoille.
Turun yliopiston tiedote 30. 2015 Lounais-Suomessa on viime vuosina elnyt lhekkin. 4x4cup Rastikuvien tulkinta 4x4cup Control point picture guidelines Snnt rastikuvista Kilpailijoiden tulee kiinnitt erityist huomiota siihen, ett rastikuvissa nkyy selvsti ett kilpailija koskee.
Molekyyligenetiikka Arto Orpana, FT dos. apulaisylikemisti Molekyyligenetiikka Pikaperusteet Miten meill Automaation aika Geenitestien kytt Mihin menossa Molekyyligenetiikka: pikaperusteet DNAn rakennevirheet. Porno ensimmäinen henkilö 13 Symbioosi 2 VASTAUKSET 1. Termit Vastaus: HD - VideoOtslaivanie sukusolut b genotyyppi c F2-polvi d F1-polvi e P-polvi 2. Termien erot a. Fenotyyppi ja genotyyppi Vastaus: fenotyyppi on yksiln ilmiasu, genotyyppi.
HIEHON KASVATUS JUOTOLTAVIEROITUKSELTA POIKIMISEEN - ruokinta, hoito, kasvun seuranta ja valmentautuminen lehmksi Vasikka alle 3 kk Kolmena ensimmisen kuukautena lehmvasikkaa voidaan ruokkia tysin. KYYTN LIHA MAKUTESTIN VOITTAJA Geenivarat hytykyttn: ratkaisut tuote- ja palveluketjun kehittmiseksi (ALKU -hanke) Heli Lindeberg Suomenkarja -tapaaminen 4.
2016, Ruovesi Hankkeen aktiiviset tutkijat. Harjoitus 2: Vastauspohja. Valitun kemikaalin tiedonhaut ja alustava riskinarviointi. Ohje 09. 2016. Laat.
4576728
8936760
35921308
8750679
69912171

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD


Laki maatilatalouden tuloverolain väliaikaisesta… 1340/1989 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1989 › 1340/1989
muutetaan väliaikaisesti 15 päivänä joulukuuta 1967 annetun maatilatalouden tuloverolain (543/67) 4§, 5§:n 1 momentin 2 ja 4 kohta, 6§:n 1 momentin 1, 9 ja 11 kohta, 8§:n 3 ja 4 momentti sekä 11, 16, 17 ja 21§,
sellaisina kuin niistä ovat 4§, 5§:n 1 momentin 4 kohta ja 21§ 30 päivänä joulukuuta 1970 annetussa laissa (847/70), 5§:n 1 momentin 2 kohta 20 päivänä joulukuuta 1985 annetussa laissa (1039/85), 6§:n 1 momentin 1 kohta 30 päivänä huhtikuuta 1982 annetussa laissa (303/82) ja 11 kohta 24 päivänä kesäkuuta 1968 annetussa laissa (374/68), 11§ osittain muutettuna 12 päivänä toukokuuta 1972 annetulla lailla (373/72), 16§ mainitussa 21 päivänä joulukuuta 1979 annetussa laissa ja 17§ 2 päivänä joulukuuta 1983 annetussa laissa (900/83), sekä
lisätään väliaikaisesti 5§:n 1 momenttiin siitä mainitulla 30 päivänä joulukuuta 1970 annetulla lailla kumotun 12 kohdan sijaan uusi 12 kohta, 6§:n 1 momenttiin uusi 12 kohta sekä lakiin uusi 11 a ja 15 b§ seuraavasti:
Metsätaloudesta saatuna puhtaana tulona pidetään sitä puhdasta tuottoa, jonka samanlaatuisen metsämaan arvioidaan kunnassa tai kuntaryhmässä (metsäveroalue) verovuonna 1990 päättyneenä ja kahtena sitä edeltäneenä hakkuuvuotena keskimäärin hehtaaria kohti antaneen. Tuoton arvioinnissa sovelletaan seuraavia perusteita (tuottoperusteet):
4) kantohintataso määritetään kullekin hakkuuvuodelle erikseen metsänomistajien puukaupoissa puutavaralajeittain saamien keskihintojen ja hakkuuvuonna sovellettavan verokuutiometrin rakenteen perusteella (verokuutiometrin bruttoraha-arvo). Keskihintoja laskettaessa sovelletaan kauppasopimusten mukaisia kantohintoja ja hankintahinnoista yhtenäisin perustein johdettuja kantoarvoja, jolloin tulon menetyksistä saadut vakuutuskorvaukset otetaan huomioon kantohintatasoa määritettäessä. Jos puutavaran kantohinnat ovat kunnan eri osissa puutavaran menekki- ja kuljetussuhteiden johdosta huomattavasti erilaiset tai jos kuntien välisten huomattavien tuottoperuste-erojen tasoittaminen sitä edellyttää, jaetaan metsämaat kunnassa enintään kolmeen kantohinta-alueeseen;
5) metsään kohdistuvat tavalliset hoito- ja hallintomenot sekä käyttöomaisuuden poistot otetaan huomioon verokuutiometrin keskimääräistä raha-arvoa määritettäessä siten, että kunkin hakkuuvuoden verokuutiometrin bruttoraha-arvosta vähennetään kyseisenä hakkuuvuonna sovellettava keskimääräinen vähennys.
Edellä 1 kohdassa tarkoitetuista veroluokista, 2 kohdassa tarkoitetuista metsäveroluvuista, 3 kohdassa tarkoitetusta verokuutiometrin rakenteesta ja 5 kohdassa tarkoitetusta keskimääräisestä vähennyksestä annetaan tarkemmat määräykset asetuksella. Verokuutiometrin keskimääräisestä raha-arvosta päättää valtioneuvosto. Metsäveroalueista ja kantohintaalueista päättää verohallitus.
Sen estämättä, mitä 11§:ssä ja verotuslain 68 a§:n 2 momentissa on säädetty, vuodelta 1990 toimitettavassa verotuksessa metsätalouden tuottoperusteina sovellettaviin metsäverolukuihin ja verokuutiometrin rakenteeseen ei tehdä muutoksia valtakunnan metsien kahdeksannessa inventoinnissa saatujen tietojen perusteella.
Luonnollisella henkilöllä, kuolinpesällä ja näiden muodostamalla yhtymällä sekä yhteismetsällä on oikeus metsätalouden puhtaasta tulosta tehdä vähennys verovuonna 1990 ostajalle luovutetusta ensiharvennushakkuussa kertyneestä puusta (ensiharvennusvähennys).
Ensiharvennusvähennyksen määrä lasketaan siten, että se vastaa hakkuussa kertyvän ja luovutetun puutavaran puolta määrää kerrottuna verovuoden 1990 verokuutiometrin keskimääräisellä raha-arvolla, kuitenkin enintään 13-15 ja 15 a§:ssä tarkoitettujen veronhuojennusten ja vähennysten jälkeen laskettua metsätalouden puhtaan tuoton kokonaismäärää verovuonna 1990.
1)hakkuu on kohdistunut metsään, jonka puuston keskiläpimitta ennen hakkuuta 1,3 metrin korkeudelta maanpinnasta mitattuna on vähintään 8 cm ja enintään 16 cm;
2)luovutetun puun määrä on vähintään 20 kiintokuutiometriä;
3)luovutettu puu täyttää puumarkkinoilla yleisesti sovellettavat puutavaran mitta- ja laatuvaatimukset;
4)veroilmoitukseen on liitetty puun ostajan antama todistus vähennykseen oikeuttavan puutavaran määrästä.
Ensiharvennusvähennystä ei pidetä 13§:n 4 momentissa tarkoitettuna menona.
Edellä 15 tai 15 a§:ssä tarkoitetun veronhuojennuksen saamisen edellytyksenä on myös, että metsän uudistaminen tai metsittäminen on tehty metsälautakunnan tai, jos kysymyksessä on valtion maalla suoritettava metsittäminen, sen viranomaisen, jonka hallinnassa alue on, ennen työhön ryhtymistä alueelle hyväksymän suunnitelman mukaisesti.
Jos metsitysalueen hoito on laiminlyöty, menettää verovelvollinen 15§:ssä tarkoitetun veronhuojennuksen tällaisen alueen osalta vuodelta 1990 toimitettavassa verotuksessa.
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1990. Lakia sovelletaan vuodelta 1990 toimitettavassa verotuksessa. Lain 11§:n 1 momentin 2 ja 3 kohtaa sovelletaan, jos metsäverolukuja tai verokuutiometrin rakennetta muutetaan vuonna 1990.
Lain 15§:n 2 momenttia ei sovelleta vuonna 1990, kuitenkin siten, että ennen 1 päivää tammikuuta 1989 ojitettuun suohon sovelletaan vuonna 1990 15§:n 2 momentin säännöksiä ja 16§:n säännöksiä ennen 1 päivää tammikuuta 1989 voimassa olleessa muodossa.
4 §5 §6 §8 § 11 §11 a §15 b §16 §17 §21 §


HE 120/2002 - Hallituksen esitykset - FINLEX ®
Olet tässä: Finlex › Hallituksen esitykset › 2002 › HE 120/2002
työnantajan sosiaaliturvamaksusta vapauttamisesta eräissä kunnissa vuosina 2003 — 2005
ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖYLEISPERUSTELUT1. Nykytila1.1. Lainsäädäntö ja käytäntö1.2. Kansainvälinen kehitys ja ulkomaiden lainsäädäntöValtion tukia koskeva EY-lainsäädäntöTyönantajan sosiaaliturvamaksun alueellinen alentaminen RuotsissaTyönantajan sosiaaliturvamaksun alueellinen alentaminen Norjassa1.3. Nykytilan arviointi2. Esityksen tavoitteet ja keskeiset ehdotukset2.1. Tavoitteet ja keinot niiden saavuttamiseksiTavoitteetEsillä olleita vaihtoehtoja2.2. Keskeiset ehdotukset3. Esityksen vaikutukset3.1. Taloudelliset vaikutukset3.2. Organisaatio- ja henkilöstövaikutukset3.3. Vaikutukset aluekehityksen kannalta4. Asian valmistelu4.1. Valmisteluvaiheet ja -aineisto4.2. Lausunnot5. Muita esitykseen vaikuttavia seikkojaYKSITYISKOHTAISET PERUSTELUT1. Laki työnantajan sosiaaliturvamaksusta vapauttamisesta eräissä kunnissa vuosina 2003 — 20052. Voimaantulo3. SäätämisjärjestysLakiehdotuksetLaki työnantajan sosiaaliturvamaksusta vapauttamisesta eräissä kunnissa vuosina 2003 — 20051 §2 §3 §4 §5 § 6 §7 §8 §9 §10 §11 §12 §13 §14 §15 §16 §17 §


text:
19.2°E Astra 1KR 29055 196 72 19.22°E 0.00° 0.05° N/A N/A 2017-12-15 21:27
19.2°E Astra 1N 37775 491 307 19.22°E 0.04° 0.04° N/A N/A 2017-12-13 11:46
19.2°E Astra 1L 31306 247 131 19.21°E 0.03° 0.06° N/A N/A 2017-12-15 21:27
19.2°E Astra 1M 33436 409 211 19.18°E 0.02° 0.02° N/A N/A 2017-12-15 08:47
Käyttää seuraavaa kieltä: Kaikki kieletArabic (ara)Audio Description (qad)Catalan (cat)Dutch (ned)English (eng)Farsi (far)French (fra)Galician (gal)German (ger)Italian (ita)Korean (kor)Polish (pol)Portuguese (por)Russian (rus)Spanish (esp)Turkish (tur)Ukrainian (ukr)original audio (vo) Select a beam: KaikkiAstra 1KR (Astra 1KR)Astra 1L (Astra 1L)Astra 1M (Astra 1M)Pan Europe (Astra 1N)Poland Spot (Astra 1KR)UK (Astra 1N) Lajittelu: Päivä Nimi Maa Taajuus Keila SID Salaus: Show encrypted channels Vain vapaat kanavat Näyttötila: Vaihda Taulukko-muotoon Vaihda Zap-muotoon
721 Osumaa - Vain vapaat - Lajittelu taajuuden mukaan - Viimeiset päivitykset: 2017-12-15 21:27 CET
Mainfranken Germany Regional BMT Vapaa 5900 2010 2011 ger 201 2010 2017-09-28 +
Franken Fernsehen Germany General BMT Vapaa 5901 1020 2021 ger 202 1020 2017-09-28 +
TVA-OTV Germany Regional BMT Vapaa 5902 2030 2031 ger 203 2030 2017-09-28 +
QVC Plus HD Germany Teleshopping BetaDigital Vapaa 5504 1279 1283 ger 100 1279 36 2016-01-17 +
Deluxe Music HD Austria Austria Business Sky Deutschland Vapaa
LTC undefined Various PRISA TV Vapaa 30107 7000 7001 esp 1082 7000 2017-11-30 +
Digital + Vapaa 30126 163 254
BAR+ DIGITAL+ Vapaa 30129 163 400 esp
DIGITAL+ Vapaa 30189 163 254 esp
QVC Beauty & Style HD Germany Teleshopping BetaDigital Vapaa 10105 1535 1539 ger 101 1535 37 2014-11-01 +
SES UHD Demo Luxembourg Presentations SES Vapaa 1 110 H.265 120 eng 256 110 2016-01-17 +
Dolby Digital tests undefined Presentations Dolby Labs Vapaa 1 48 H.265 64 eng 32 48 2017-12-09 +
NHK World HD Japan General Vapaa 5021 1760 1720 eng
Bibel TV HD Germany Religious ORS Vapaa 13224 2240 2241 ger 224 2240 2245 2014-08-15 +
Austria Entertainment - Vapaa 13225 2250 2251 ger 225 2250 2255 2012-09-08 +
Austria Various - Vapaa 13226 2260 2261 ger 226 2260 2012-09-09 +
Austria Music ORS Vapaa 13229 2290 2291 ger 229 2290 2013-05-13 +
ATVsmart ORS Vapaa 13230 2300 230 2300 2016-09-24
Strong OTA SRT 7510 ORS Vapaa 13236 236 8191 2017-06-24
Flimmit Austria Presentations ORF Digital Vapaa 13310 3100 310 8191 2015-03-17 +
R9 Österreich HD Austria General ORS Vapaa 13312 3120 3121 ger 312 3120 2015-07-26 +
oe24.TV Austria General ORF Digital Vapaa 13314 3140 3141 ger 314 3140 2017-03-15 +
Melodie TV Austria Music Vapaa 13317 3170 3171 ger 317 3170 2017-11-03 +
QVC U.K. United Kingdom Teleshopping Vapaa 12402 2309 2310 eng 51 2309 2017-06-11 +
19.2°E 5Astra 1KR 11420.75 H 15 Astra 1KR DVB-S QPSK 22000 5/6 33.8 Mbps 1 1015
H2D Handshake 2 Deutschland BetaDigital Vapaa 4702 767 768 ger 98 767 2016-02-18
a.tv Germany Regional BetaDigital Vapaa 4600 255 256 ger 96 255 2012-04-30 +
Franken Fernsehen Germany General BetaDigital Vapaa 4601 511 512 ger 97 511 2012-04-30 +
intv Germany Regional BetaDigital Vapaa 4602 767 768 ger 98 767 2012-12-08 +
Ulm-Allgäu Germany Regional BetaDigital Vapaa 4603 1023 1024 ger 99 1023 2012-12-08 +
Germany Regional BetaDigital Vapaa 4604 1279 1280 ger 100 1279 2012-12-07 +
RFO (Germany) Germany Regional MB Satellite Vapaa 4605 1535 1536 ger 101 1535 2017-07-08 +
Mainfranken Germany Regional BetaDigital Vapaa 4606 1791 1792 ger 102 1791 2013-01-03 +
TV Oberfranken Germany Regional BetaDigital Vapaa 4607 2047 2048 ger 103 2047 2013-01-03 +
TVA-OTV Germany Regional BetaDigital Vapaa 4608 2303 2304 ger 104 2303 2013-01-03 +
Niederbayern TV Germany Regional BetaDigital Vapaa 4609 2559 2560 ger 105 2559 2013-01-03 +
Lokal-TV-Portal Media Broadcast Satellite Vapaa 4690 4607 144 4607 2017-07-03
VH1 Classic. MTV Networks Vapaa 28667 3071 3072 327 3071 2016-02-09
Data_System_TR_66 MTV Networks Vapaa 28650 340 8191 2015-07-13
DATA SYSTEM TR 78 MTV Networks Vapaa 28670 410 8191 2012-04-30
Pearl TV 4K UHD Germany Teleshopping SES ASTRA Vapaa 2010 2815 H.265 2816 ger 106 2815 2017-10-26 +
Germany Teleshopping BetaDigital Vapaa 64 1791 1792 ger 102 1791 38 2013-05-13 +
domradio BetaDigital Vapaa 171 368 ger 104 368 2012-06-06
Germany News ProSiebenSat.1 Vapaa 17503 1023 1024 ger 99 1023 35 2017-04-22 +
Germany Teleshopping MB Satellite Vapaa 12616 1041 1042 ger 116 1041 2017-12-04 +
Date Line TV Germany Erotic MB Satellite Vapaa 12623 223 323 ger 123 223 2017-12-04 +
FFH MB Satellite Vapaa 12660 1024 ger 109 1024 2017-12-04
MEDIA BROADCAST - Test 3 MB Satellite Vapaa 12621 121 2017-10-29
Germany Technology Vapaa 13103 1030 1031 ger 1103 1030 2017-12-12 +
822 Käyttäjää selailemassa sivuja. Copyright KingOfSat 2017

matches: HD HD HD HD HD HD


text:
Mene...Kotiin3DAbstraktiAeroArkkitehtuuriEläimetlinnutPyörätautotSarjakuvatJulkkiksetKaupunkiViileäVärikäsTietokoneetSöpöLiputKukkaRuoka & JuomatHauskaPelitTytötteLomaKuumaElääLogoRakkausMuutElokuvatmusiikkiluontopaikatavaruusUrheiluteknologiaMaailmanLisäämobile	Kotiin / Lisää / merijalkaväki tapetti HD	merijalkaväki tapetti HD
1,440 näkymät
Here is most beautiful Selection Of marines wallpaper HD For Desktops, PC, Kannettavat, Mobiles Ja Tabletit. Tässäwallpapermad.com Taustakuva tietokanta voit ladata miljoonia korkealaatuisia taustakuvia . Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia ladata. Meillä on paljon taustakuvia yli kolmekymmentä Plus kategoriat Like Eläimet, Sarjakuva, Kukka, avaruus , Pelit ja Urheilu ,Jne. vaikka tyyppi tietokoneen että yksinkertaisesti omistat, voit yksinkertaisesti siirtää korkean resoluution taustakuvan kokoa muutetaan ja rajataan sopivaksi työpöydälle näytön. 1.
Yksinkertaisuuden, valitse Desktopin Koko (esim. 1366×768, 1920×1080, 1024×768 jne.) luettelosta päätöksiä oikeassa paneelissa, ja myös järjestelmä voi valita sinulle kaikkea järjestelmän hyväksyttävän Size Set. Ja muistaa Kaikki taustakuvat ovat ilmaisia henkilökohtaiseen käyttöön. If you Like This marines wallpaper HD Collection Give us a Like And Share On Facebook and other Social Media.
piipittää noin Maha Edellinen: majakka tapetti HD
seuraava: keskiaikainen tapetti HD
näkymät (382) Lisa Ann tapetti HD
näkymät (378) joulu taustakuvia ilmaiseksi HD
näkymät (258) 1920×1080 tapetti
näkymät (256) christmas taustakuva 1920×1080 HD
näkymät (244) musiikki HD wallpaper HD
näkymät (194) christmas taustakuva
näkymät (190) Kaley Cuoco tapetti HD
näkymät (164) Tumblr taustakuvat HD
näkymät (158) Satunnainen virkaa
Angelina Jolie tapetti HDyksi HD tapettiyksisarvinen taustakuvia HDtempaus tapetti HDLink tapetti HDHappy Tree Friends tapetti HDLamborghini Gallardo tapetti HDItsenäisyyspäivä tapetti HDFantasy tapetti hdg lohikäärme tapetti HD Mainos

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


Malittarisassat - Peqatigiiffik Kalaallit Meerartaat
Sulinerput malittarisassat makku malillugit ingerlavoq:
§ 1 – Aqqa najugaqarfialu
Peqatigiiffiup aqqa tassaavoq Peqatigiiffik Kalaallit Meerartaat.
Peqatigiiffik 14. januar 1924-mi pilersinneqarpoq Storkøbenhavnimilu najugaqarfeqarluni.
§ 2 – Siunertaq
Peqatigiiffiup siunertaraa kalaallit meerartaannik inuusuttortaannillu sammisaqartitsinikkut, taakku nukissaasa piginnaanerisalu nukittorsarnissaat, meeqqat inuusuttullu sanngiinnerusumik inissisimaffillit taakkulu inooqataanikkut ileqqunik akornutaasunik kipititsinissaannut periarfissaat immikkut qitiutillugit.
Siunertaq imaaliornikkut anguneqassaaq:
Kalaallit meerartaasa inuusuttaasalu imminnut naleqartinnerannik, iliuuseqarsinnaassusaannik pitsaasumillu inuuneqarnissaannik nukittorsaaneq Kalaallit Nunaata iluani taamatuttaaq avataani suliniutinik ineriartortitsinikkut piviusunngortitsinikkullu pissaaq.
Peqatigiiffiup siunertai anguniarlugit sammisanik allanik piorsaanikkut.
Aningaasaqarnikkut tunngaavissat makku aqqutigalugit pissarsiariniarneqassapput
Ilaasortaanermut akiliutit.
Innuttaasunit ataasiakkaanit tapiissutit
Aningaasanik katersuiniarnerit assigiinngitsut aammalu peqatigiiffiit allat suliniutaat.
Pisortat namminerlu inuussutissarsiutillit tapiissutaat.
Peqatigiiffiup aningaasaatai aningaasaateqarfiit inuussutissarsiornermik ingerlataqanngitsut aningaasaataasa inisinneqartarneri pillugit malittarisassat qaqugukkulluunniit atuuttut malillugit inissinneqassapput.
§ 3 – Peqatigiiffiup ilaasortai
Ilaasortanngorneq allakkerivik aqqutigalugu allannikkut, e-mailikkut imaluunniit peqatigiiffiup nittartagaatigut allattoqarfimmut allannikkut pissaaq. Ilaasortanngorneq ukiumut ilivitsumut akiliinikkut pissaaq.
Pissutsit immikkut ittut pissutaallutik imaluunniit saaffiginnissutip akuerineqannginnissaa siulersuisunut ilaasortat 2/3-iisa piumasarippassuk, ilaasortanngornissaq itigartitsissutigineqarsinnaavoq. Ilaasortanngorniartulli kissaatigippagu itigartitsineq ileqquusumik ukiumut ataatsimiinnermi tullermi naliliiffigineqassaaq. Ilaasortaq ilaasortaanerminit anisimasoq imaluunniit ilaasortaajunnaarsitaasimasoq, aatsaat ilaasortanngoqqissinnaavoq peqatigiiffimmut akiitsuni aaqqiiffigineqarsimappata. Ilaasortat, ilaasortatut pisussaaffinnik nalinginnaasunik naammassinnissimannginnertik pissutigalugu ilaasortaajunnaarsitaasimasut, ukiumoortumik ataatsimiinnermi, ataatsimeeqataasunit 2/3-imik amerlanerussuteqartunit akuerineqarunik, ilaasortanngorteqqinneqarsinnaapput.
Ukiumoortumik ataatsimiinnermi naliliiffigineqarnissamik kissaatini, ilaasortanngornissamik qinnuteqartup ilaasortanngornissamut itigartinneqarnerminik nalunaarfigineqarneraniit, kingusinnerpaamik sapaatip akunneri sisamat kingorna,
allakkatigut allattoqarfimmut saqqummiutissavaa.
Ukiumoortumik ataatsimiinnermi aalajangiineq allanngortinneqarsinnaanngilaq aammalu eqqartuussivinnut imaluunniit pisortat oqartussaasuinut allanut suliassanngortinneqarsinnaanani.
Ilaasortaajunnaarneq allattoqarfimmut allakkatigut nalunaarutigineqassaaq, ukiup naatsorsuiffiup naanissaa kingusinnerpaamik qaammatinik pingasunik sioqqullugu.
Ilaasortaq ilaasortaanermini pisussaaffimminik naammassinninngitsoq imaluunniit peqatigiiffimmut ajoqutaasinnaasumik iliuuseqartoq, siulersuisut 2/3-inik amerlanerussuteqartunit aammalu ukiumoortumik ataatsimiinnermi najuuttut 2/3-inik amerlanerussuteqartunit, ilaasortaq pineqartoq ilaasortaajunnaarsinneqarsinnaavoq. Taamaattoq ilaasortat, akileeqqusaagaluarlutik akiliinngitsut, nalunaarfigeqqaanngikkaluarlugit ukiup naatsorsuiffiup naanerani peerneqarsinnaapput. Ilaasortaanermut akiliummik akiitsoqarneq pissutaalluni ilaasortaajunnaarsitsinermi imaluunniit ilaasortat allattorsimaffiannit peersitsinermi, imaanngilaq ukioq naatsorsuiffik ilaasortaajunnaartitsiffik ilaasortaanermut akiliiffigineqassanngitsoq. Ilaasortat, ilaasortaanissamut pisussaaffinnik naammassinninngitsut allattoqarfiup suliniuteqarneratigut ilaasortatut peerneqassapput.
Ilaasortanngornissamut itigartitsissutip ilaasortamut apuunneraniit sapaatip akunneri sisamat qaangiutinnginnerini, siulersuisunut aalajangigassanngortitsineq peqatigiiffiup
allattoqarfianut allaganngorlugu saqqummiunneqassaaq.
Ilaasortat pisinnaatitaaffii
Ilaasortat peqatigiiffiup inatsisaanik anguniakkatullu aalajangersakkanik malinninnissamut pisussaaffeqarput.
Ilaasortatut akisussaaneq
Peqatigiiffiup ilaasortai peqatigiiffimmut akisussaaffigitinneqartunik sunilluunniit namminneq akisussaaffeqanngillat.
§ 4 –Ilaasortaanermut akiliut
Ilaasortaanermut akiliutip qaammatisiutit ukiuat malippaa.
Qaammatisiutit ukiuannut ilaasortaanermut akiliut ukiumi kingullermi ukimoortumik ataatsimiinnermi aalajangerneqassaaq.
§ 5 – Ukiumoortumik ataatsimiinneq
Ukiumoortumik ataatsimiinneq oqartussaanerpaartaavoq, ataatsimiittassallunilu kingusinnerpaamik ukiup naatsorsuiffiup naanerata kingorna qaammatit arfinillit ingerlanerini.
Ukiumoortumik ataatsimiigiaqqusineq pisassaaq kingusinnerpaamik ataatsimiinnissaq qaammammik ataatsimik sioqqullugu. Ukiumoortumik ataatsimiinnermi makku oqaluuserineqartassapput:
Aqutsisussamik toqqaaneq.
Siulittaasup nalunaarutaanik siulittaasup saqqummiussinera.
Ukiumut kingullermut naatsorsuutit saqqummiunneqarnerat akuerineqarnerallu.
Siulersuisussanik qinersineq.
Ilaasortat siunnersuutaat.
Ataatsimeeqataasinnaatitaaneq & taasisinnaatigaaneq
Ilaasortaanermut akiliisimasut tamarmik, ukiumoortumik ataatsimiinnermi ataatsimeeqataasinnaapput. Allattoqarfiup piumasarisinnaavaa ukiumoortumik ataatsimiinnissaq, kingusinnerpaamik sapaatip akunnerinik marlunnik sioqqullugu ataatsimeeqataanissamut allaganngorlugu peqataanissaq nalunaarutigeqqullugu.
Peqatigiiffimmut ilaasortat tamarmik ukiumoortumik ataatsimiinnermi taasisinnaatitaapput, takuulli ilaasortaat nutaat pillugit allassimasoq. Ilaasortaq ataasiarluni taasisinnaavoq, apeqqutaanani inuk inuttut namminiussuseqarnersoq imaluunniit inatsisitigut pisinnaatitaanersoq pisussaatitaallunilu.
Ukiumoortumik ataatsimiinneq sioqqullugu ilaasortaq qaammatinit pingasunit sivikinnerusumik ilaasortaasimaguni, ukiumoortumik ataatsimiinnermi taasisinnaatitaanngilaq.
Ilaasortamik allamik pisinnaatitsissuteqarnikkut ilaasortaq taasisinnaavoq. Ilaasortaq amerlanerpaamik ilaasortanit marlunnit pisinnaatitsissumik peqarsinnaavoq.
§ 6 – Ukiumoortumik ataatsimiinnermut siunnersuutit
Ukiumoortumik ataatsimiinnermut oqaluuserisassatut siunnersuutit ataatsimiigiaqqusereernerup kingorna ullut 14-it qaangiutsinnagit peqatigiiffimmit tiguneqareersimassapput.
Ukiumoortumik ataatsimiinnermi aningaasartuutit peqatigiiffimmit akilerneqassapput.
§ 7 – Immikkut ittumik ukiumoortumik ataatsimiinneq
Immikkut ittumik ukiumoortunik ataatsimiigiaqqusisoqassanersoq siulersuisut aalajangersinnaavaat. Immikkut ittumik ataatsimiigiaqqusineq ataatsimiinnissaq sioqqullugu qaammammik ataatsimik periarfissaliinikkut pissaaq. Immikkut ittumik ukiumoortumik ataatsimiinnermi oqaluuserisassat ataatsimiigiaqqusinermut ilaassapput.
§ 8 – Siulersuisut
Peqatigiiffik siulersuisunit, tallimat qulingiluallu akornanni amerlassusilinnit, aqunneqarpoq. Peqatigiiffiup ilaasortai siulersuisunut qinerneqarsinnaapput. Siulersuisut ukiumoortumik ataatsimiinnermi qinerneqassapput.
Siulersuisut Namminersorlutik Oqartussat aallartitaannik naammaqquserneqarsinnaapput. Siulersuisuni ilaasortaaffik inuttalerneqarsimatinnagu, siulersuisut nammineerlutik naammaqqusiissapput, taamaaliorsimaneq ukiumoortumik ataatsimiinnerup tulliani akuerineqassaaq.
Ikinnerpaamik ilaasortat 1/3-ii ukioq allortarlugu siulersuisunit tunuarsinnaapput.
Siulersuisut inissititerlutik ataatsimiinnerminni siulittaasumik siulittaasullu tullianik toqqaassapput.
Ulluinnarni aqutsisut suleriaasissaat allaganngorlugu siulersuisut suliarissavaat.
Siulersuisut akissarsiaqanngillat, taamaattorli aningaasartuutit siulersuisutut sulinermit toqqaannartumik aallaavillit matussuserneqarsinnaapput. Siulersuisut
nalilerpassuk siulittaasup ilassinninnermut aningaasartuutinullu allanut atugassaminik pissarsiaqartassanersoq, aningaasat qassiunissaat aalajangiunneqarsinnaavoq.
§ 9 – Siulersuisut ataatsimiittarneri
Pisariaqartutut nalilerneqaraangat siulersuisut siulittaasup ataatsimiigiaqqusassavai, tamannalu pisassaaq ikinnerpaamik ukiumut sisamariarluni.
Siulersuisut ataatsimiinnerini tamani siulittaasoq ilisimatitsissuteqartassaaq. Siulersuisunut ilaasortat ikinnerpaamik affaat najuukkaangata siulersuisut aalajangiisinnaassuseqartarput.
Siulersuisuni aalajangiinerit amerlanerussuteqarnikkut pisassapput. Taasinernik naligiittoqartillugu, siulittaasup taasinera aalajangiisuussaaq.
Siulittaasoq ataatsimiinnermi najuussinnaanngippat, taassuma suliassai siulittaasup tulliata isumagissavai, taamaappat taasinernik naligiittoqartillugu siulittaasup tulliata taasinera aalajangiisuussaaq.
Siulersuisut taamatuttaaq ulluinnarni aqutsisut ataatsimiinneri imaqarniliorneqartassapput.
§ 10 – Ulluinnarni aqutsisut
Siulittaasoq, siulittaasup tulliaa aammalu siulersuisunut ilaasortaq ataaseq ulluinnarni aqutsisunut ilaasortaapput.
§ 11 – Ulluinnarni aqutsineq
Ulluinnarni aqutsinermik isumaginnittussanik, allattuunermik aammalu allattuunerup tullianik siulersuisut atorfinitsitsissapput.
§ 12 – Atsiorsinnaatitaaneq
Peqatigiiffik sinnerlugu atsiorsinnaatitaasut tassaapput:
Siulittaasoq siulittaasup tullianik aammalu siulersuisunut ilaasortamik allamik peqateqarluni imaluunniit peqatigiiffiup allattuuneranik allattuunerulluunniit tullianik peqateqarluni atsiorsinnaatitaavoq, imaluunniit
siulersuisut ataatsimoorlutik atsiorsinnaatitaallutik.
§ 13 – Ukioq naatsorsuiffik
Ukioq peqatigiiffiup naatsorsuusiorfia tassaavoq qaammatisiutit ukiuat. Naatsorsuutit kukkunersiuisartumit naalagaaffimmit akuerisamit, siulersuisut qinigaannit, kukkunersiorneqartassapput.
Malittarisassat, ukiumut naatsorsuusiortarneq pillugu inatsimmi imaluunniit peqatigiiffiit pillugit inatsisit tassunga assingusut malillugit, naatsorsuutit suliarineqartassapput.
§ 14 – Malittarisassanik allannguineq
Peqatigiiffiup malittarisassai ukiumoortumik ataatsimiinnermi allanngortinneqarsinnaapput. Aalajangiinissamut piumasaqaataavoq, malittarisassanik allanngortitsinissamut siunnersuutip siulersuisut ukiumut ataatsimiinnissamut saqqummiussisimanissaat aammalu allanngortitsinissamik siunnersuuteqarnissaq siulersuisut ikinnerpaamik ¾-iisa aalajangersimassagaat.
Peqatigiiffiup malittarisassaanik allanngortitsisisoqassappat, aatsaat tamanna pisinnaavoq ikinnerpaamik ukiumoortumik ataatsimiinnermi taasisinnaatitaallutik najuuttut 4/5-ii isumaqataappata.
§ 15 – Peqatigiiffimmik atorunnaarsitsineq
Peqatigiiffimmik atorunnaarsitsinissaq ukiumoortumik ataatsimiinnermi aalajangerneqassaaq. Peeqatigiiffimmik atorunnnaarsitsineq taamaallaat pisinnaavoq, siunnersuut ukiumoortumik ataatsimiinnissamut siulersuisunit saqqummiunneqarsimappat, saqqummiunneqarnissaanullu ikinnerpaamik siulersuisunut ilaasortat ¾-ii aalajangiisimappata. Peqatigiiffimmik atorunnaarsitsinissamik siunnersuut aalajangerneqassappat, aatsaat tamanna pisinnaavoq ikinnerpaamik ukiumoortumik ataatsimiinnermi taasisinnaatitaallutik najuuttut 4/5-ii isumaqataappata.
Imm. 1 malillugu peqatigiiffimmik atorunnaarsitsinissaq aalajangerneqarpat, peqatigiiffimmik unitsitsinermi tigusassat imaluunniit sinneqartoorutit peqatigiiffimmut allamut, nunami maani najugalimmut imaluunniit EU-mi/EØS-imi nunamut allamut, nalinginnaasumik ajunngitsuliornermik imaluunniit tamat iluaqutissaannik allatut suliaqarnissamik siunertalimmut, pigisassanngortinneqassapput. Peqatigiiffimmik atorunnaarsitsinissamik aalajangiisoqareerpat, atorunnaarsitsineq peqatigiiffiup siulersuisuisa isumagissavaat.


text:
Warner vaihtaa HD DVD -elokuvat Blu-ray-elokuviksi - AfterDawn
AfterDawn > Uutiset > Warner vaihtaa HD DVD -elokuvat Blu-ray-elokuviksi
Warner vaihtaa HD DVD -elokuvat Blu-ray-elokuviksi
Kirjoittaja Kaarlo Räihä @ 22.4.2009 22:08 Kommentteja (2)
HD DVD -formaatin kuolemasta on kulunut aikaa jo yli vuosi, mutta HD DVD -aiheiset uutiset eivät ole vielä kaikonneet lopullisesti. Nyt HD DVD:n nimen on maininnut Warner Bros., jonka uudessa Red2Blu-ohjelmassa kuluttajat voivat vaihtaa Warnerin HD DVD -elokuvia Blu-ray-elokuviksi.
Monien aiempien vastaavien kampanjoiden tavoin myös Warnerin kampanjassa kuluttajat saavat pitää HD DVD -elokuvan edelleen itsellään ja Warnerille täytyy lähettää ainoastaan HD DVD -elokuvien kansipaperit. Kansipaperia vastaan kuluttaja saa itselleen samaisen elokuvan Blu-ray-version.
Aivan ilmaista tämä hupi ei ole, vaan yhdestä Blu-ray-elokuvasta joutuu vaihdossa pulittamaan 4,95 dollaria, jonka lisäksi päälle tulee kertaalleen maksettava 6,95-8,95 dollarin postitusmaksu. Yksi kotitalous voi vaihtaa maksimissaan 25 HD DVD -elokuvaa ja samasta elokuvasta voi vaihtaa vain yhden kappaleen Blu-rayksi. Kampanjaan eivät myöskään kuulu aivan kaikki HD DVD -elokuvat, koska Warner ei ole vielä julkaissut kaikista HD DVD -elokuvista Blu-ray-versioita.
Suomalaisten kuluttajien epäonneksi kampanja on voimassa ainoastaan Yhdysvalloissa. Warner ei ole ainakaan toistaiseksi kertonut suunnitelmista laajentaa ohjelmaa kattamaan myös muita maita, joten elokuvien vaihto-oikeus jäänee ainoastaan Yhdysvalloissa asuvien kuluttajien etuoikeudeksi.
<Tekijänoikeuspäivä tuo liikehdintää sekä tekijänoikeusjärjestöihin että Piraattipuolueeseen >The Pirate Google etsii torrentit helposti ja nopeasti
122.4.2009 23:45
Mitähän jenkit yleensä maksaa (nettikaupoissa) br leffoista? Meinaan että postissa tuokin tulee niin vois verrata niihin toisin kuin johonkin "Giganttiin".
226.4.2009 10:03
Hyvä! Hyvä! dvd.cfm" class="forum_link" target="_blank">HD DVD surkeat elokuvat viimeinkin pois lopullisesti, olin alusta asti BRD:n puolella! ;)

matches: HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD HD


text:
ESA - Vettä, vettä kaikkialla - planeetalla HD 189733b
Vettä, vettä kaikkialla - planeetalla HD 189733b
11/07/2007 269 views 2 likes
Tutkijat ovat ensimmäisen kerran löytäneet vakuuttavasti vesihöyryä aurinkokuntamme ulkopuolella sijaitsevan planeetan ilmakehästä.
Tämän kaasujättiläisen kulku emotähden yli tutkittiin infrapuna-analyysillä, mikä tuotti tutkimuksessa läpimurron.
Giovanna Tinetti, Pariisin astrofysikaalisessa instituutissa työskentelevä ESAn rahoittama tutkija ja hänen kollegansa eri puolilla maailmaa käyttivät analysoinnissa NASAn Spitzer-avaruusteleskoopin tietoja. He tutkivat HD 189733b -planeettaa, joka kiertää on 63 valovuoden päässä Ketun tähdistössä sijaitsevaa tähteä.
Planeetta löydettiin vuonna 2005, kun se himmensi emotähtensä valon noin kolmella prosentilla kulkiessaan sen editse. Tinetin työryhmä tutki Spitzerin avulla tähteä, joka on hiukan meidän Aurinkoamme heikompi. He näkivät sen valon himmenevän infrapunavalon kahdella alueella (3,6 ja 5,8 mikrometriä).
Jos planeetta olisi ollut kivisydäminen kiinteä, vailla ilmakehää oleva kappale, molemmat infrapuna-alueet sekä kolmas (8 mikrometriä), Harvardin yliopiston tutkijaryhmän äskettäin mittaama, olisivat käyttäytyneet samalla tavalla.
Kun planeetan ohut ulkoilmakehä kulki tähden pinnan ohi, tähdestä imeytynyt valo antoi kuitenkin erilaisen, selvästi eroavan tuloksen. Ilmakehä imi vähemmän infrapunasäteilyä 3,6 mikrometrissä kuin kahdessa muussa aallonpituudessa. “Vesi on ainoa molekyyli, joka voi selittää tämän ilmiön”, sanoo Tinetti.
Vesihöyryn esiintyminen ei välttämättä merkitse sitä, että planeetta olisi sopiva ehdokas etsittäessä elämää ylläpitäviä planeettoja. “Tämä on kaukana asuttavasta maailmasta”, hän lisää.
Toisin kuin Maan kaltainen kallioplaneetta, HD 189733b on suuri; massaltaan se on noin 1,15 kertaa Jupiterin kokoinen. Planeetta sijaitsee vain 4,5 miljoonan kilometrin päässä tähdestään, jonka se kiertää 2,2 päivässä. Vertailun vuoksi voidaan mainita, että Maa on 150 miljoonan kilometrin päässä Auringosta, ja jopa Merkurius, sisimmäinen planeetta, on 70 miljoonan kilometrin päässä Auringosta.
Astronomit luokittelevat tällaisen planeetan "kuumaksi jupiteriksi". Näillä planeetoilla on yleensä laaja ilmakehä, koska lähellä olevan tähden kuumuus antaa niille energiaa laajenemiseen. HD 189733b ei ole poikkeus - sen halkaisija on 1,25 kertaa suurempi kuin Jupiterilla.
HD 189733b -planeetan ilmakehän lämpötila on hiukan yli 700 °C (noin 1000 Kelviniä), mikä viittaa siihen, että ilmakehässä oleva huomattava määrä vesihöyryä ei voi tiivistyä satavaksi vedeksi tai muodostaa pilviä. Lämpötilan pitäisi olla noin viisi kertaa alhaisempi, jotta vesihöyrystä muodostuisi pilviä tai sadetta.
Tämä ei kuitenkaan merkitse, että ilmakehä olisi rauhallinen. Planeetta on niin tiukasti emotähtensä painovoiman vaikutuksessa, että sen toinen puoli on koko ajan kohti tähteä, joka kuumentaa vain tätä puolta. Tämä aiheuttaa mahdollisesti rajuja tuulia, jotka puhaltavat päiväpuolelta yöpuolelle. “Näistä planeetoista on vielä tuhansia asioita opittavana”, sanoo Tinetti.
Vaikka planeetta on kaasujättiläinen eikä se ole todennäköinen ehdokas elämää ylläpitävien planeettojen etsinnässä, tulokset lisäävät toiveita veden löytymisestä kallioplaneetoilta. Tähtitieteilijät toivovat tekevänsä tällaisen löydön lähitulevaisuudessa.
Koko artikkeli :
3052 views 2 likes
2254 views 4 likes